tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Jonas Brodin

Jonas Emil Christer Brodin (sündinud 12. juulil 1993 Karlstadis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Minnesota Wild.
Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Färjestad BK, mille meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas hooajal 2009/10. Färjestadi põhikoosseisu kuulus ta alates järgmisest hooajast.
2011. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i "draft"is 10. valikuna. Wildiga sõlmis ta lepingu 2011. aasta juulis. Hooaja 2012/13 alguses mängis ta American Hockey League'i (AHL) Wildi tütarklubis Houston Aeros. NHL-is debüteeris ta 25. jaanuaril 2013 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 14. märtsil mängus Colorado Avalanche'i vastu. Kohe esimesel hooajal kindlustas Brodin koha Wildi põhikoosseisus. Ta oli hooajal 2011/12 uustulnukatest keskmiselt enim mänguaega saanud mängija ja valiti lisaks uustulnukate sümboolsesse koosseisu ("NHL All-Rookie Team").
2014. aasta oktoobris pikendas Brodin Wildiga lepingut kuue aasta võrra. 2020. aasta septembris pikendas ta lepingut seitsme aasta võrra.. Tema seni resultatiivseim hooaeg NHL-is on olnud 2021/22 (5+25). Ühe hooaja jooksul on ta kõige enam väravaid löönud 2020/21 (üheksa väravat).
2012. aastal tuli Brodin Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2017. aastal tuli ta maailmameistriks Rootsi jäähokikoondise koosseisus.
Roo tänav (Pärnu)

Roo tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Luite tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Jakobi tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 111 meetrit.
Põllu tänav (Pärnu)

Põllu tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas. 
Tänav saab alguse Sauga jõe äärest ja kulgeb edelasse Merekalda tänavani. Põllu tänav ristub veel Haapsalu maanteega, Maarja, Kesk, Purje, Luha ja Soo tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 708 meetrit.
Ehitised ja kohad.
Põllu ja Vana-Sauga tänava vahele jääb Sauga vantsild ehk Vana-Pärnu jalakäijate sild.
Tänava algusosast itta jääb Vana-Pärnu kalmistu.
Purje tänav (Pärnu)

Purje tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas, mis algab Põllu tänaval ja lõppeb Jakobi tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 224 meetrit.
Nooda tee (Pärnu)

Nooda tee on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Mõrra tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb linnapiiril Landi teega ristudes. Teisel pool linnapiiri jätkub samanimeline tänav Papsaare külas.
Tänava pikkus on ligikaudu 243 meetrit.
Neeme tänav (Pärnu)

Neeme tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Jakobi tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Peetri tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 112 meetrit.
Merekalda tänav

Merekalda tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Emajõe tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Mõrra tänaval. Laane tänav ristub veel Väike-Toome, Soo, Suur-Toome, Ranna, Põllu, Luite, Jakobi ja Peetri tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,07 km.
Mardi tänav (Pärnu)

Mardi tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Sauga jõe äärest, suundub edelasse, ristub Maarja tänavaga ja lõppeb tupikus.
Tänava pikkus on ligikaudu 153 meetrit.
Majaka tänav (Pärnu)

Majaka tänav on umbtänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas, mis saab alguse Põllu tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 75 meetrit.
Armagnacide-Burgundide kodusõda

Armagnacide-Burgundide kodusõda oli konflikt kahe Prantsusmaa valitsejadünastia Valois'de haru, Orléansni suguvõsa (Armagnacid) ja Burgundia suguvõsa (Burgundid), vahel aastatel 1407–1435. Kodusõda algas Inglismaa vastu peetud saja-aastase sõja rahulikul perioodil ning suure skisma ajal.
Maarja tänav (Pärnu)

Maarja tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Põllu tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Peetri tänaval. Maarja tänav ristub veel Mardi, Jüri ja Jakobi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 341 meetrit.
Luite tänav (Pärnu)

Luite tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas. See saab alguse Luha tänavalt, ristub Soo ja Roo tänavaga ning lõppeb Merekalda tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 228 meetrit.
Luha tänav (Pärnu)

Luha tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Emajõe tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Mõrra tänaval. Luha tänav ristub veel Kevade, Väike-Toome, Suur-Toome, Ranna, Põllu, Luite, Jakobi ja Peetri tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,06 km.
Landi tee (Pärnu)

Landi tee on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Noode teelt, suundub edelasse ja lõppeb linnapiiril. Teisel pool linnapiiri jätkub samanimeline tänav Papsaare külas. 
Tänava pikkus on ligikaudu 169 meetrit.
Lahe tänav (Pärnu)

Lahe tänav on umbtänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas, mis saab alguse Soo tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 94 meetrit.
Kõrkja tänav (Pärnu)

Kõrkja tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Peetri tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Mõrra tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 116 meetrit.
Kesk tänav (Pärnu)

Kesk tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Emajõe tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Mõrra tänaval. Kesk tänav ristub veel Kevade, Väike-Toome, Suur-Toome, Ranna, Põllu, Jakobi ja Peetri tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,07 km.
Kaubasadama tee

Kaubasadama tee on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tee äärde jääb Pärnu sadam ning teest lõunasse jääb Pärnu rannaniidu looduskaitseala.
Teisel pool Pärnu linna piiri jätkub tee samanimelise tänavana Papsaare külas kuni Haapsalu maanteeni.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,51 km.
Kaluri tänav (Pärnu)

Kaluri tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust tänavalt, suundub loodesse, ristub Peetri ja lõppeb Mõrra tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 165 meetrit.
Jüri tänav (Pärnu)

Jüri tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Sauga jõe äärest, suundub edelasse ja lõppeb Kesk tänaval. Jüri tänav ristub veel Maarja tänava Haapsalu maanteega.
Tänava pikkus on ligikaudu 348 meetrit.
Aeru tänav (Pärnu)

Aeru tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Peetri tänavalt ja lõppeb Jakobi tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 113 meetrit.
Mäe tänav (Pärnu)

Mäe tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Männi tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Liblika tänaval. Mäe tänav ristub veel Õuna, Pohla, Lina, Kuu, Pirni ja Tähe tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1 km.
Mureli tänav (Pärnu)

Mureli tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kibuvitsa tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Savi tänaval. Mureli tänav ristub veel Karikakra, Nelgi, Mündi ja Kuremarja tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 446 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Muraka tänav (Pärnu)

Muraka tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse ja lõpu Oja tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 248 meetrit.
Madara tänav (Pärnu)

Madara tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kaevu tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Lille tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 320 meetrit.
Lina tänav (Pärnu)

Lina tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Rääma tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Savi tänaval. Hobuse tänav ristub veel Mäe, Oja, Tamme, Rohu, Kanepi ja Lille tänavaga. Ehitajate tee alt läbib kergliiklustee, mis ühendab kahte Lina tänava lõiku.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,1 km.
Lepa tänav (Pärnu)

Lepa tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Ilvese tänavalt, suundub põhja ristub Kaevu tänavaga ja lõppeb Rohu tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 329 meetrit.
Lauka tänav (Pärnu)

Lauka tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse tänavalt, suundub loodesse, ristub Raba tänavaga ja lõppeb linnapiiril tupikus.
Tänava pikkus on ligikaudu 2 km.
Jakob Silfverberg

Jakob Erik Silfverberg (sündinud 13. oktoobril 1990 Gävles) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Anaheim Ducks ründajana paremäärel.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Brynäs IF, mille meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas hooajal 2008/09.
2009. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i "draft"is 39. valikuna.
2020. aastal valiti Silfverberg NHL-i tähtede mängule.
Rootsi jäähokikoondise koosseisus võitis Silfverberg hõbemedali 2011. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2014. aasta taliolümpiamängudel.
Kuu tänav (Pärnu)

Kuu tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Rääma tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Tamme tänaval. Kuu tänav ristub veel Mäe ja Oja tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 416 meetrit.
Kuldse Kodu tänav

Kuldse Kodu tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Roheliselt tänavalt, suundub kagusese ja lõppeb Kirsi tänavaga ristudes. 
Tänava pikkus on ligikaudu 1,3 km.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Kreegi tänav (Pärnu)

Kreegi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust, suundub kirdesse ja lõppeb Savi tänaval. Hobuse tänav ristub veel Karikakra, Nelgi, Mündi ja Sõstra tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 417 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Kodara tänav

Kodara tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust, suundub kagusse ja lõppeb Niidu tänaval. Kodara tänav ristub veel Välja ja Liblika tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 440 meetrit.
Kirsi tänav (Pärnu)

Kirsi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav on kahes lõigus mille vahele jääb Ehitajate tee. Esimene lõik algab tupikust, suundub põhja, ristub Ilvese, Oja, Lille tänavaga ja lõppeb ristudes Kuldse Kodu tänavaga. Teine lõik algab Ehitajate teelt, suundub põhja, ristub Kibuvitsa, Karikakra, Nelgi, Sõstra tänavaga ja lõppeb ristudes Savi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,1 km.
Killustiku tänav (Pärnu)

Killustiku tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Savi tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 88 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 20. detsembril 2001.
Kiige tänav (Pärnu)

Kiige tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Roheliselt tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb tupikus. Kiige tänav on veel kõrvalteedega ühendatud Tulika ja Kaevu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 340 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Kibuvitsa tänav (Pärnu)

Kibuvitsa tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kirsi tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Raba tänaval. Kibuvitsa tänav ristub veel Mureli ja Sireli tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 558 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Kase tänav (Pärnu)

Kase tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Ehitajate teelt, suundub kirdesse ja lõppeb Savi tänaval. Kase tänav ristub veel Arukase, Liblika ja Niidu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,4 km.
Karikakra tänav (Pärnu)

Karikakra tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kirsi tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb tupikus. Karikakra tänav ristub veel Kreegi, Mureli ja Sireli tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 534 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Kaevu tänav (Pärnu)

Kaevu tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav on kahes lõigus. Esimene lõik saab alguse Rääma tänavalt, suundub põhja ja lõppeb tupikuna. Umbes 60-meetrise haljastusala järel jätkub tänav teise lõiguna kuni Rohelise tänavani. Kaevu tänav ristub veel Kaevu põiguga ning Allika, Ilvese, Kadaka, Oja, Rohu, Lille, Humala, Tihniku ja Madara tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,39 km.
Kaevu põik

Kaevu põik on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Kaevu tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 70 meetrit.
Kadaka tänav (Pärnu)

Kadaka tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kaevu tänavalt ja lõppeb Ilvese tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 206 meetrit.
Hendecourt-lès-Ransart

Hendecourt-lès-Ransart on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 11 km Arrasist lõunas, maantee D4 ääres.
Ajalugu.
Nime etümoloogia algab Merovingide ajal kui ‘’’Hetnanicurtis’’, väike ala (curtis), mis kuulus kellelegi, kelle nimi oli Hetna. Nimi muutus aastate jooksul: Hendecourdelle (1300); Hendecourdel (1300, 1380, 1450, 1457, 1552, 1556, 1574, 1578); Hendecordel (1338, 1400); Hennecourt (1500); Hendecorde (1565); Hennnecordel (1723); Hendecourt (1804); Hendecourt-Lez-Ransart 19. sajandil ja lõpuks Hendecourt-Les-Ransart.
Esimene loss ehitati tõenäoliselt 1703. aasta paiku Hendecourti Louis-Joseph Le Sergeanti poolt varasema häärberi kohale. Loss ja farm müüdi 1878. aastal Diesbach de Belleroche'i perekonnale, kes elas Fribourgis Šveitsis ja kellele see kuulub siiani.
Küla ja loss purustati täielikult aastatel 1914–918 ja ehitati seejärel uuesti üles. Vana veski lammutati 1912. aastal.
Humala tänav (Pärnu)

Humala tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kaevu tänavalt, liigub lääne suunas, ristub Tulika tänavaga ja lõppeb tupikuna.
Tänava pikkus on ligikaudu 287 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. oktoober 1998.
Hariduse tänav (Pärnu)

Hariduse tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust, suundub põhja ja lõppeb Lille tänaval. Hariduse tänav ristub veel Rohu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 301 meetrit.
Héninel

Héninel on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 10 km Arrasist kagus, maantee D33 ääres ja vaid veidi eemal Autoroute A1-st.
Hénin-sur-Cojeul

Hénin-sur-Cojeul on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 10 km Arrasist kagus, teede D33 ja D5 ristumiskoha ümbruses.
Hénu

Hénu on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 29 km Arrasist edelas, maantee D6 ääres.
Héricourt (Pas-de-Calais)

Héricourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 45 km Arrasist läänes, maantee D104E ääres.
Rock and Roll All Night Long

"Rock and Roll All Night Long" on ansambli Hurriganes esimene album. See anti välja augustis 1973. Albumil on nii stuudio- kui kontsertmaterjali. Sisaldab peamiselt roki-, aga ka rütmi ja bluusi-stiilis lugusid.
Hurriganesi koosseis on albumil Remu Aaltonen (laul, trummid), Cisse Häkkinen (basskitarr, laul) ja Albert Järvinen (kitarr).
Soomes sai see 1974. aasta lõpus kuldplaadi tiitli ning tõusis albumimüügi edetabelis 5. kohale.
Kapteni tänav (Pärnu)

Kapteni tänav on umbtänav Pärnus Rannarajooni linnaosas, mis saab alguse Lootsi tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 69 meetrit.
Viire tänav (Pärnu)

Viire tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas.
Tänav algab A. H. Tammsaare puiesteelt, suundub lõunasse ja lõppeb Tiiru tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 184 meetrit.
Ülase tänav (Pärnu)

Ülase tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Ilvese tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Oja tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 197 meetrit.
Õuna tänav (Pärnu)

Õuna tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Rääma tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Tamme tänaval. Õuna tänav ristub veel Mäe ja Oja tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 492 meetrit.
Välja tänav (Pärnu)

Välja tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas, mis algab ja lõppeb Kodara tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 262 meetrit.
Vilja tänav (Pärnu)

Vilja tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Roheliselt tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 159 meetrit.
Vana-Savi tänav

Vana-Savi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust, suundub kagusse ja lõppeb Niidu tänaval. Vana-Savi tänav ristub veel Liblika tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 465 meetrit.
Vana-Rääma tänav

Vana-Rääma tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maanteelt, suundub itta ja lõppeb Rääma tänaval. Vana-Rääma tänav ristub veel Aru ja Allika tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 315 meetrit.
Ajalugu.
Varem on see olnud "Vana-Tööstuse tänav". 1. detsembrist 1998 on tänava nimi "Vana-Rääma tänav".
Tähe tänav (Pärnu)

Tähe tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Rääma tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb tupikus. Tähe tänav ristub veel Mäe, Ploomi, Oja ja Rohu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 506 meetrit.
Tuule tänav (Pärnu)

Tuule tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maanteelt, suundub kagusse ja lõppeb Turba tänaval. Tuule tänav ristub veel Pesa tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 430 meetrit.
Turba tänav (Pärnu)

Turba tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Savi tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Tuule tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 677 meetrit.
Tulika tänav (Pärnu)

Tulika tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav on kahes lõigus. Esimene lõik saab alguse Humala tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb tupikuna. Umbes 60-meetrise haljastusala järel jätkub tänav teise lõiguna kuni Rohelise tänavani.
Tänava kogupikkus on ligikaudu 375 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. oktoobril 1998.
Timuti tänav (Pärnu)

Timuti tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Kanepi tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 54 meetrit.
Tikri tänav (Pärnu)

Tikri tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Mündi tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Savi tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 228 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Tihniku tänav (Pärnu)

Tihniku tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Kaevu tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 133 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. oktoober 1998.
Tamme tänav (Pärnu)

Tamme tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Raba tänavalt, suundub kagusse ja tupikus. Tamme tänav ristub veel Männi, Õuna, Lina, Kuu ja Pirni tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 905 meetrit.
Sõstra tänav (Pärnu)

Sõstra tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kirsi tänavalt, suundub itta ja lõppeb Kreegi tänaval. Sõstra tänav ristub veel Mündi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 198 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Sõeru tänav (Pärnu)

Sõeru tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Pirni tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 124 meetrit.
Sireli tänav (Pärnu)

Sireli tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kibuvitsa tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb tupikus. Sireli tänav ristub veel Karikakra ja Nelgi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 235 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Savi tänav (Pärnu)

Savi tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.
Tänav on kahes lõigus. Esimene lõik on umbes 300 meetrit pikk, algab Tallinna maanteelt ja lõppeb Rohelise tänavaga ristudes. Teine lõik on umbes 2,8 km pikk, algab Ehitajate teelt, suundub itta ja lõppeb Niidu tänaval. Savi tänav ristub veel Turba, Plaadi, Betooni, Killustiku, Kreegi, Pähkli, Tikri, Mureli, Raba, Lina, Kase ja Liblika tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 3,1 km.
Rohu tänav (Pärnu)

Rohu tänav on tänav Rääma ja Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Jaani tänav ja Aasa tänava ristmikult, suundub itta ja lõppeb tupikuna. Rohu tänav ristub veel Kadri, Piiri, Rohelise, Kaevu, Kirsi, Hariduse, Raba, Männi, Lina, Kanepi, Pirni, Tähe, Liblika, Niidu tänava ja Tallinna maanteega.
Tänava pikkus on ligikaudu 3 km.
Monika Reppo

Monika Reppo (sündinud 13. oktoobril 1989 Kärdlas) on eesti arheoloog.
Tema tegevus sotsiaalmeedias on pälvinud laiemat tähelepanu.
Haridus.
Õppis 2009–2016 Tallinna Ülikoolis arheoloogiat. Oma magistritöös uuris ta klaasnõude tarbimist kesk- ja uusaegsetes hansalinnades Tallinna näitel. Magistriõpingute ajal tegi vahetusaasta ka Sheffieldi Ülikoolis. 2017. aastal alustas õpinguid doktorantuuris Tartu Ülikoolis ning kaitses 2024. aastal doktoritöö "Glass and its makers in Estonia, c. 1550–1950: an archaeological study." Töö juhendajateks olid Andres Tvauri, Erki Russow ja Georg Haggrén.
Tunnustus.
Pälvis 2016. aastal Üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas magistriõppe üliõpilaste astmes 2. preemia magistritöö „Klaasnõude tarbimine kesk- ja uusaegsetes hansalinnades Revali (Tallinna) näitel” eest. Selle eest teenis 2017. aastal ka Tallinna Ülikooli teenetemärgi.
Võitis artiklivõistlusel sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna peapreemia ning sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna 3. preemia. 2024. aastal nimetati ta üheks esimeseks Vikipeedia terminikratiks.
Ristiku tänav (Pärnu)

Ristiku tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Oja tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Ehitajate teel.
Tänava pikkus on ligikaudu 327 meetrit.
Raua tänav (Pärnu)

Raua tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maanteelt, suundub läände ja lõppeb linnapiiril. Teisel pool jätkub sama nimeline tänav Sauga alevikus. Raua tänav ristub veel Maagi, Terase, Pronksi, Kulla ja Kroomi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 535 meetrit.
Pähkli tänav (Pärnu)

Pähkli tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Mündi tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Savi tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 240 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Pohla tänav (Pärnu)

Pohla tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis algab Mäe tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 104 meetrit.
Juhan Luik

Juhan Luik (sündinud 25. novembril 1997) on Eesti mäesuusaaja. 
Luik tegi MM-debüüdi 26. veebruaril 2017. Ta esindas Eestit 2017. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlustel slaalomis, suurslaalomis ja ülisuurslaalomis.
Ploomi tänav (Pärnu)

Ploomi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Oja tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Tähe tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 186 meetrit.
Plaadi tänav

Plaadi tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Ehitajate teelt.
Tänava pikkus on ligikaudu 391 meetrit.
Pirni tänav (Pärnu)

Pirni tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Rääma tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Lille tänaval. Pirni tänav ristub veel Mäe, Oja, Tamme ja Rohu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 680 meetrit.
Pihlaka tänav (Pärnu)

Pihlaka tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Raba tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 181 meetrit.
Pesa tänav (Pärnu)

Pesa tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Tuule tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 111 meetrit.
Niidumõisa tänav

Niidumõisa tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas, mis algab ja lõppeb Oja tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 500 meetrit.
Tänava nimi tuleneb Niidu mõisast.
Nelgi tänav (Pärnu)

Nelgi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kirsi tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Raba tänaval. Nelgi tänav ristub veel Kreegi, Mureli ja Sireli tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 603 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Mündi tänav (Pärnu)

Mündi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Sõstra tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb tupikus. Mündi tänav ristub veel Kreegi, Pähkli, Tikri ja Mureli tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 430 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
La Herlière

La Herlière on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 21 km Arrasist edelas, teede D26 ja N25 ristumiskoha ümbruses.
Kitse põik

Kitse põik on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Kitse tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 152 meetrit.
Kilgi tänav

Kilgi tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maanteelt, suundub itta ja lõppeb Rohelisel tänaval. Kilgi tänav ristub veel Telliskivi ja Kolde tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 296 meetrit.
Kana tänav (Pärnu)

Kana tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. See saab alguse Noorte väljakult ja lõppeb Voorimehe tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 233 meetrit.
Kakuami tänav

Kakuami tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas. mis saab alguse Vana-Sauga tänavalt. 
Tänava pikkus on ligikaudu 95 meetrit.
Kadri tänav (Pärnu)

Kadri tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Uus-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Rohu tänaval. Kadri tänav ristub veel Voorimehe ja Aasa tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 612 meetrit.
Härma tänav (Pärnu)

Härma tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maanteelt, suundub loodesse ja lõppeb Lennuvälja teel. Härma tänav ristub veel Vastla ja Rehepapi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 934 meetrit.
Hobuse tänav (Pärnu)

Hobuse tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Vana-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Voorimehe tänaval. Hobuse tänav ristub veel Kitse, Vahe, Uus-Sauga, Sarve ja Turu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 884 meetrit.
Havi tänav (Pärnu)

Havi tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt, suundub põhja suunas, keerab lodesse ja lõppeb Jaani tänaval. Havi tänav ristub veel Angerja tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 272 meetrit.
Edela tänav (Pärnu)

Edela tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Vana-Sauga tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 115 meetrit.
Angerja tänav (Pärnu)

Angerja tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas Havi ja Uus-Sauga tänava vahel.
Tänava pikkus on ligikaudu 213 meetrit.
Aasa tänav (Pärnu)

Aasa tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Jaani tänavalt, ristub Kadri tänavaga ja lõppeb tupikuga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 228 meetrit.
Herlincourt

Herlincourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 35 km Arrasist läänes, teede D102 ja D102E ristumiskoha ümbruses, vaid 5 km Saint-Pol-sur-Ternoise'ist lõunas.
Fayçal Fajr

Fayçal Fajr (araabia keeles فيصل فجر; sündinud 1. augustil 1988 Rouenis) on Prantsusmaal sündinud Maroko jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliigaklubis Al-Wehda ja Maroko jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaal. Esimestel aastatel mängis ta Prantsusmaa madalamate liigade klubides Oissel (2006–2008) ja Fréjus Saint-Raphaël (2008–2011). 2011. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Caen (mängis seal kuni 2014. aastani, lisaks hooajal 2018/19). Lisaks on Fajr mänginud Hispaania kõrgliigaklubides Elche (2014–2015), Deportivo de La Coruña (2015–2017) ja Getafe (2017–2018 ja 2019–2020) ning Türgi kõrgliigaklubis Sivasspor (2020–2022). Al-Wehdaga liitus ta 2022. aasta juunis.
Maroko jalgpallikoondises tegi Fajr debüüdi 15. novembril 2015 MM-i valikmängus Ekvatoriaal-Guinea vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 24. märtsil 2017 sõprusmängus Burkina Faso vastu. Farj on kuulunud Maroko koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2017., 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
2023. aasta Türgi-Süüria maavärin

Lõuna- ja Kesk-Türgit ning osa Põhja-Süüriast tabas 2023. aasta 6. veebruari varahommikul kell 04:17 kohaliku aja järgi (01:17 UTC) alanud võimas ja ohvriterohke maavärinate sari, epitsentriga Gaziantepi linnast 34 km lääneloodes, mis põhjustas piirkonnas ulatuslikke kahjustusi ja tõi kaasa kümneid tuhandeid hukkunuid.
20. märtsi seisuga ületas maavärina ja selle järeltõugete läbi hukkunute arv 57 000 piiri. Hukkunute seas oli enam kui 40 riigi kodanikke.
Mercalli skaala XI (ekstreemne) maksimaalse intensiivsuse ja vähemalt Mww 7,8 magnituudiga maavärin oli võrdne 1939. aasta Erzincani maavärina, tugevaima Türgis registreeritud maavärinaga, ning oli samas üks tugevamaid Levanti piirkonnas registreeritud maavärinaid, maailma ohvriterohkeim maavärin pärast 2010. aasta Haiti maavärinat.
Maavärin ja selle tuhanded vähemalt 4 magnituudiga (≥4 M) järeltõuked tõid kaasa kahjustusi ka Iisraelis, Liibanonis, Küprosel ja mujal.
Maavärin.
Eel- ja järeltõuked.
9. jaanuaril (kell 16:12) ja 3. veebruaril (kell 11:05) toimunud eeltõugete (vastavalt 4,3 ja 4,2 M) hüpotsenter oli 10 km sügavusel.
Tugevaim järeltõuge, Mw  7,7 toimus 6. veebruaril 2023 kell 13:24 kohaliku aja järgi ().
2023. aasta veebruari keskpaigaks oli toimunud tuhandeid järeltõukeid (sh ≥340 Mw 4,0 tugevusega).
Louis-Alexandre Expilly de La Poipe

Louis-Alexandre Expilly de La Poipe (24. veebruar 1743 Brest – 22. mai 1794 Brest) oli Prantsusmaa vaimulik.
Ta oli Morlaix' koguduse preester. Vaimulike esindajana Generaalstaatidesse valituna oli ta seal kiriku tsiviilkonstitutsiooni väljatöötamise komisjoni esimees.
Valiti 1. novembril 1790 Finistère'i konstitutsiooniliseks piiskopiks, esimeseks konstitutsiooniliseks piiskopiks Prantsusmaal, ja pühitseti ametisse Pariisis 24. veebruaril 1791 Autuni piiskopi Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord'i poolt.
Ta oli žirondiin ja hukati 22. mail 1794.
Darja Lavõgina

Darja Lavõgina (sündinud 31. mail 1986) on Eesti biokeemik, Tartu Ülikooli bioorgaanilise keemia kaasprofessor.
Elulugu.
Ta alustas kooliteed Tartu Annelinnas venekeelses koolis, 7. klassi läks Tartu kommertsgümnaasiumi ja gümnaasiumihariduse omandas Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 2002. ja 2003. aastal võitis ta riikliku keemiaolümpiaadi.
Ta õppis 2003–2010 Tartu Ülikoolis keemiat. Seejuures lõpetas ta nii bakalaureuse- kui ka magistriõppe "cum laude" ning oli üks kõige nooremaid doktorikraadini jõudnuid ülikooli ajaloos.
Lavõgina 2007. aastal kaitstud magistritöö teema oli "Proteiinkinaasi ja bisubstraatse inhibiitori vahelise kompleksi kristallograafiline analüüs" ja 2010. aastal kaitstud doktoritöö teema oli "Development of protein kinase inhibitors based on adenosine analogue-oligoarginine conjugates". Mõlema töö juhendaja oli Asko Uri.
Ta läbis järeldoktorantuuri Šveitsi Riiklikus Tehnoloogia Instituudis.
Alates 2021. aasta algusest on ta Tartu Ülikooli bioorgaanilise keemia kaasprofessor.
Ühiskondlik tegevus.
Darja Lavõgina on teinud kaastöd eestikeelsele Vikipeediale ja võitnud mitmeid Vikipeedia artiklivõistlusi. Sealhulgas on ta pälvinud korduvalt loodus- ja täppisteaduste ning meditsiinivaldkonna peapreemia artiklivõistlusel Teadus Vikipeediasse ja 2024. aastal võitnud Vikipeedia terminivõistluse.
Alates 2025. aasta juunist on ta MTÜ Wikimedia Eesti juhatuse liige.
Tunnustus.
2025 Tartu Ülikooli aumärk
Õli tänav (Pärnu)

Õli tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Vana-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Uus-Sauga tänaval. Õli tänav ristub veel Kitse ja Vahe tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 454 meetrit.
Väike-Aru tänav

Väike-Aru tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Aru tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 117 meetrit.
Voorimehe põik

Voorimehe põik on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Voorimehe tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 102 meetrit.
Vastla tänav (Pärnu)

Vastla tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Lille tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Härma tänaval. Vastla tänav ristub veel Pärja ja Niine tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 407 meetrit.
Vana-Sauga tänav

Vana-Sauga tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb tupikus. Vana-Sauga tänav ristub veel Edela, Lubja, Püssi, Hobuse, Kakuami, Rõugu, Õli, Laeva ja Ankru tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,27 km.
Vahe tänav (Pärnu)

Vahe tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Lubja tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Ankru tänaval. Vahe tänav ristub veel Hobuse, Rõugu, Õli, Rahu ja Laeva tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 874 meetrit.
Uus-Sauga tänav

Uus-Sauga tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. 
Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb linnipiiril ristudes Saugamõisa teega. Uus-Sauga tänav ristub veel Angerja, Mihkli, Kadri, Jaani, Linda, Lubja, Hobuse, Rõugu, Õli, Rahu, Laeva ja Ankru tänavaga, seejärel läheb tunnel Lennuvälja tee alt läbi ja ristub veel Mõisavahe tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 2,6 km.
Hoonestus.
Tänava lõpus aadressil Uus-Sauga 53 on Sauga mõisa varemed.
Turu tänav (Pärnu)

Turu tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Lubja tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb tupikus. Turu tänav ristub veel Hobuse ja Rõugu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 461 meetrit.
Tina tänav (Pärnu)

Tina tänav on veel ehitamata tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Terase tänav (Pärnu)

Terase tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Parmu tänavalt, suundub põhja ja lõppeb tupikus. Terase tänav ristub veel Raua tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 250 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Telliskivi tänav (Pärnu)

Telliskivi tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Lille tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Saviaugu tänaval. Telliskivi tänav ristub veel Pärja, Niine ja Kilgi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 564 meetrit.
Talli tänav (Pärnu)

Talli tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Rõugu tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 147 meetrit.
Siili tänav (Pärnu)

Siili tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis algab Piiri tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 120 meetrit.
Saviaugu tänav (Pärnu)

Saviaugu tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust Rääma oja kaldal, suundub idasse ja lõppeb Rohelise tänaval. Saviaugu tänav ristub veel Telliskivi ja Kolde tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 227 meetrit.
Sauga-Jõekalda tänav

Sauga-Jõekalda tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt, suundub läände Sauga jõega paralleelselt ja lõppeb ristudes Püssi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 306 meetrit.
Saugamõisa tee

Saugamõisa tee on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Rõugu, Voorimehe ja Lille tänava ringristmikult, suundub loodesse ja lõppeb linnapiiril. Saugamõisa tee ristub veel Rehepapi tänavaga, Pärlimõisa teega, Lennuvälja teega, Mõisavahe ja Uus-Sauga tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,4 km.
Sarve tänav (Pärnu)

Sarve tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Lubja tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Rõugu tänaval. Sarve tänav ristub veel Hobuse tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 274 meetrit.
Räni tänav (Pärnu)

Räni tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Kulla tänavalt ja lõppeb Kroomi tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on ligikaudu 95 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Rõugu tänav (Pärnu)

Rõugu tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Vana-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Voorimehe tänaval. Rõugu tänav ristub veel Kitse, Vahe, Uus-Sauga, Sarve, Turu ja Talli tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 855 meetrit.
Rehepapi tänav (Pärnu)

Rehepapi tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Saugamõisa teelt, suundub kirdesse ja lõppeb Pärlimõisa teel. Rehepapi tänav ristub veel Härma ja Kõrtsi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1 km.
Rahu tänav (Pärnu)

Rahu tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Kitse tänavalt, suundub kirdesse, ristub Vahe tänavaga ja lõppeb Uus-Sauga tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 223 meetrit.
Püssi tänav

Püssi tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Sauga jõe äärest, suundub kirdesse ja lõppeb Kitse tänaval. Püssi tänav ristub veel Vana-Sauga tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 426 meetrit.
Pärlimõisa tee

Pärlimõisa tee on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Pärlimõisa tee koosneb kahest lõigust. Esimene lõik algab Uus-Sauga tänavalt ja lõppeb Saugamõisa teel. Teine lõik algab tupikuna, ristub Rehepapi tänavaga ja lõppeb Tallinna maanteel. 
Tänava pikkus on kahe lõigu peale kokku ligikaudu 866 meetrit.
Piirikivi tänav

Piirikivi tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Lennuvälja teelt.
Tänava pikkus on ligikaudu 253 meetrit.
Piiri tänav (Pärnu)

Piiri tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Allika ja Rohelise tänava ristmikult, suundub loodesse ja lõppeb Lille tänavaga ristudes. Piiri tänav ristub veel Astri, Rohu, Oja, Siili ja Ilvese tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 753 meetrit.
Nurme tänav (Pärnu)

Nurme tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Lubja ja Jaani tänava vahelisest kõrvalteest, suundub kirdesse, ületab Voorimehe tänavat ja lõppeb tupikus.
Tänava pikkus on ligikaudu 473 meetrit.
Noorte väljak

Noorte väljak on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav algab kooli juurest, suundub itta, ristub Kana tänavaga ja lõppeb Tallinna maanteega ristudes.
Tänava pikkus on ligikaudu 265 meetrit.
Hoonestus.
Noorte väljak 1 - tegutseb alates 1965. aastast Pärnu Ülejõe Lasteaed.
Noorte väljak 2 - tegutseb Pärnu Noorte Vabaajakeskus.
Tänava ääres asub samanimeline park kuhu on püstitatud C. R. Jakobsoni mälestusmärk.
Mõisavahe tänav (Pärnu)

Mõisavahe tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Uus-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Saugamõisa teega ristudes.
Tänava pikkus on ligikaudu 466 meetrit.
Mihkli tänav (Pärnu)

Mihkli tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Uus-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Voorimehe tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on ligikaudu 366 meetrit.
Mari tänav

Mari tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Voorimehe tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 108 meetrit.
Lõo tänav (Pärnu)

Lõo tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maanteelt, suundub loodesse ja lõppeb linnapiiril. Teisel pool linnapiiri jätkub samanimeline tänav Eametsa külas.
Lõo tänav ristub veel Pronksi ja Vahe, Pae, Tiigi tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 440 meetrit.
Linda tänav (Pärnu)

Linda tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Uus-Sauga tänavalt. Tänava pikkus on ligikaudu 267 meetrit.
Laeva tänav (Pärnu)

Laeva tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Vana-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Uus-Sauga tänaval. Laeva tänav ristub veel Kitse ja Vahe tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 440 meetrit.
Kõrtsi tänav (Pärnu)

Kõrtsi tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Rehepapi tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 284 meetrit.
Kulla tänav (Pärnu)

Kulla tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Vingiküla oja äärest, suundub põhja suunas ja lõppeb Lõo tänaval. Kulla tänav ristub veel Raua ja Räni tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 753 meetrit.
Kroomi tänav

Kroomi tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Raua tänavalt ja liigub põhja suunas. Kroomi tänav ristub ja lõppeb Räni tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 100 meetrit. 
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Kolde tänav (Pärnu)

Kolde tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust, suundub põhja ja lõppeb Saviaugu tänaval. Kolde tänav ristub veel Kilgi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 314 meetrit.
Gildi tänav (Pärnu)

Gildi tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.
See asub Malmö Uue tänava vahel.
Tänava pikkus on ligikaudu 45 meetrit.
Towards a Theoretical Biology

"Towards a Theoretical Biology" ('Teoreetilise bioloogia poole') on nelja sellenimelise sümpoosioni materjalikogumike sari, mis ilmus aastail 1968–1972. Sümpoosionid ise toimusid aastail 1966–1970 Itaalias Como järve ääres Serbelloni villas. Kokkukutsujaks oli Conrad Hal Waddington.
Sümpoosionitel osalejaiks olid näiteks Michael Conrad, Brian Goodwin, John Maynard Smith, Howard Pattee, Michael Arbib, Stuart Kauffman, René Thom.
Neil sümpoosionitel on olnud väga oluline mõju ja tähtsus bioloogia ajaloos.
Laudario di Cortona

Laudario di Cortona ehk Cortona "laudario" on 13. sajandi teisest poolest pärinev itaalia- ja ladinakeelne muusikakäsikiri, mis sisaldab "lauda"sid, osaliselt koos kvadraatnotatsioonis kirja pandud meloodiatega. Asub Cortona maakonnaraamatukogus (Biblioteca del Comune e dell'Accademia Etrusca, Ms 91) kohaviida Ms 91 all.
Kirjeldus.
Laudario di Cortona koosneb 171 pärgamendilehest. See koosneb kahest osast: leheküljed 1–122 on mõõdus 22,6 x 17,2 cm. Ülejäänud osa, leheküljed 133–171, on väiksemate lehtedega mõõdus 21,5 x 17,3 cm. Leheküljed 123–170 on hilisemal ajal vahele köidetud märkmeraamat. Kogumik sisaldab kokku 66 "lauda"t, millest 46 on varustatud kvadraatnotatsioonis kirja pandud meloodiaga esimese salmi ja refrääni all. Mõned laulud on kirjas muusikata, üksnes tekstina.
Käsikiri on oluline muuhulgas varaseima itaaliakeelse laulukogumikuna ja ühena kahest, milles leidub "lauda"de muusika kirjapanduna (teine on "Laudario Magliabechiano", Banco Rari 18). Laulude muusikaline ja tekstiline struktuur viitab põlvnemisele või mõjutustele hispaania-araabia kultuurist, kohandatuna rahvakeelsele laulule Itaalias frantsisklaste mõju kõrgajal. Vormiliselt on laulud erinevad: seal leidub hümnoodilist, responsoriaalset, refrääniga salmilaulu (milles teksti kordust saadab meloodia kordus) ja zadžaalitüüpi (milles muusikaliste fraaside asetus vastab riimide asetusele).
Ajaloost.
Oletatavasti kopeeriti Laudario di Cortona ajavahemikus 1270–1297. See kuulus Santa Maria delle Laude vennaskonnale, mis tegutses Cortona püha Franciscuse kiriku juures. Tänapäeval asub see Cortona munitsipaalraamatukogu kollektsioonis. Käsikiri taasavastati 1876. aastal. Cortona "laudario" ja Laudario Magliabechiano 18 (Firenze keskraamatukogus kohaviida Magliabechiano II I 122, Banco Rari 18 all) on ainsad teadaolevad käsikirjalised allikad, milles on lauda'd kirjas koos muusikanootidega. Cortona laudarios leiduvatest lauludest osa on tekstidena ka muudes lauda'sis sisaldavates käsikirjades, nagu Laudario Magliabechiano 19 (Firenze keskraamatukogus kohaviida Magliabechiano II I 212, Banco Rari 19 all), Laudario di Arezzo (Arezzo munitsipaalraamatukogu 180), Laudario di Milano (Milano, Biblioteca Trivulziana 535) ja üksikutena lauludena eri käsikirjafragmentides.
Nikolai Willer

Nikolai Willer (30. juuni 1880 Moskva – 1962 Lviv) oli baltisaksa päritolu kunstnik, arhitekt ja mänguasjatootja, kes tegutses 1920.–1930. aastatel Tartus. 
Elulugu.
Willer sündis Moskvas ja omandas seal arhitekti hariduse. Willeri tütre Renata Barto (1927 Tartu – 2011 Saksamaa) mälestuste kohaselt arreteerisid Willeri 1918. aastal bolševikud ning ta määrati mahalaskmisele, kuid pääses napilt. 
1920. aastal põgenes Nikolai Willer koos perega Tartusse, kust oli pärit tema isa Erich Gottfried Benjamin Willer, ning sai Eesti kodakondsuse. Tartus lootis ta leida tööd arhitektina, kuid esialgu see ei õnnestunud. Olude sunnil pidi Willer elatise teenimiseks kaasama hoopis oma käsitööoskused ja kunstiande ning asutas ettevõtte Ni-Wi, mis spetsialiseerus mänguasjade tootmisele. Lisaks tegeles ta tarbegraafikaga ning kujundas kommikarpe ja šokolaadipabereid. 
Arhitektina registreeriti Willer Tartus 1925. aastal. Tema projektide järgi on ehitatud mitu Tartu villat (nt Elva tn 10). 1936. aastast õpetas ta joonestamist Tartu linna 17. (juudi) algkoolis. Nagu paljud teised baltisakslased, lahkus Willerite pere II maailmasõja alguses 1939. aastal Eestist, emigreerudes Poola Gdańskisse. Hiljem elas pere ka Ukrainas, kus Nikolai Willer suri 1962. aastal.
Töö arhitektina.
Eestis on Nikolai Willeri tuntuim arhitektitöö kino Athena (Tartu, Rüütli 1) sisekujundus, mis valmis 1926. aastal, ning samas majas asunud "art déco" stiilis kohviku Ateen sisekujundus, mis valmis 1931. aastal. Kinosaali sisekujunduses kavandas Willer kohad kipsskulptuuridele ja tegi nende kavandid. Tööd telliti kunstikooli Pallas lõpetanud Ferdinand Sannamehelt (1895–1963). Eeskujuks sai Vana-Kreeka klassikaline skulptuur, tehniliste tööde juures abistasid teda tema õpilased Tallinna riigi kunsttööstuskoolist. Hiljem on Athena reljeefskulptuuride autoriks peetud Sannameest. Nikolai Willeri tütre Renata Barto väitel oli nende tegelik autor aga Willer; Sannamees kasutas nende tegemiseks Willeri kavandeid ja vorme. Willer oli kavandanud ka kinosaali mööbli, kuid see jäi tegemata. Sannamees lisas teise korruse vestibüüli vabaskulptuurse naisefiguuri, mida polnud Willeri projekti järgi aga ette nähtud ja väidetavalt põhjustas see kahe mehe vahel tüli. 
Kino Athena ja kohviku Ateen sisekujunduse projekteerimist on mainitud ka Willeri elulookirjelduses.
Tunnustus.
1923. aastal sai Willer esimese auhinna Tähtvere pargi eskiislahenduse eest. Kavandi järgi olid parki ette nähtud restoran, hotell, kohvik, kontserdilava, kioskid, purskkaev. Tänu sellele eskiislahendusele sai Willer Eestis tuntuks ning hakkas arhitektina erialast tööd saama. Ta projekteeris mitu villat ning tegi kino Athena ja kohviku Ateen sisekujunduse.
Markel Fernández

Markel Fernandez Soto (sündinud 6. veebruaril 2003 Sopelas Biskaia provintsis Hispaanias) on Hispaania kergejõustiklane, kes on spetsialiseerunud keskmaa - ja kiirusvõistlustele . 
Ta võitis alla 23-aastaste Vahemere Liidu meistrivõistlustel kuldmedali, alistades meistrivõistluste rekordi ja alistades absoluutse Baskimaa rekordi. Praegu on tema käes 4x400 m jooksus, mis on purustatud Hispaania koondisega Colombias Calis koos Ángel González, Alberto Guijarro ja Gerson Pozo. Talle kuuluvad ka Baskimaa absoluutkategooria rekordid 400 m vabas õhus 23 ja 20 alas. Ta osales 2022. aasta U-20 kergejõustiku maailmameistrivõistlustel, saavutades individuaalalal poolfinalisti ja meeste 4x400 meetri teatejooksus finalisti. Alates 2021. aastast on ta Hispaania kergejõustikukoondise koosseisus rahvusvaheliselt võistelnud.
Laudario Magliabechiano

Laudario Magliabechiano ehk Laudario Fiorentino ehk Firenze "laudario" on 14. sajandi algusest pärit muusikakäsikiri, mis sisaldab "lauda"sid koos kvadraatnotatsioonis kirja pandud meloodiatega. Asub Firenze Keskrahvusraamatukogus kohaviida MS Banco Rari 18 all.
Kirjeldus.
Käsikiri on mitmevärviliste miniatuuridega rikkalikult illumineeritud ja ainus 14. sajandi "laudario", milles leidub kirja pandud muusikat. Käsikirjas on 97 "lauda"t, 91 neist kvadraatnotatsioonis kirja pandud viisidega, kuuel on noodijoonestik tühjaks jäetud. Käsikirja teises osas on sekventsid ja üks itaaliakeelne lauda.
Ajaloost.
Käsikiri loodi tõenäoliselt 13. sajandi algul Firenzes. Algul kasutas seda Confraternita di Santa Maria vennaskond, kes hiljem ühines augustiinlaste Püha Vaimu vennaskonnaga, seejärel Confraternita degli Umiliati d'Ognissanti.
"Laudario Magliabechiano" on üks kahest allikast (teine on "Laudario di Cortona"), mis sisaldab "lauda"sid koos kirja pandud muusikaga.
Herlin-le-Sec

Herlin-le-Sec on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 35 km Arrasist läänes, teede D23 ja D916 ristumiskoha ümbruses, vaid 3 km Saint-Pol-sur-Ternoise'ist lõunas.
Hermaville

Hermaville on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 13 km Arrasist läänes, teede D54 ja D74 ristumiskoha ümbruses.
SaiPa

SaiPa ehk Saimaan Pallo on Soome jäähokiklubi Lappeenrantast. See mängib Soome jäähokiliigas.
Klubi asutati 1948. aastal.
Mängitakse Soome jäähoki kõrgeimal liigatasemel. SaiPa on võitnud Soome jäähokiliigas ühe pronksmedali.
Pierre Gringoire

Pierre Gringoire (prantsuse hääldus [pjɛʁ ɡʁɛ̃ɡɔʁ]; u 1475 Normandia – 1538 Lorraine) oli Prantsusmaa luuletaja ja näitekirjanik.
Elu ja looming.
Pierre Gringoire (sünninimega Gringon, mille ta ise hiljem muutis) sündis Normandias Thury-Harcourtis, kuid täpsem sünnikoht ja aeg pole teada.
Aastail 1506–1512 tegutses ta näitekirjaniku ja näitleja ning etenduste korraldajana Pariisis. Tema esimene teos, allegooriline poeem "Le Chasteau de Labour" ilmus juba 1499. aastal, kuid rohkem on tuntud tema Pariisi-perioodi satiirilised luuletused ja näitemängud (sotiid), mille ta kirjutas komöödiatrupile Confrérie des Enfants Sans Souci ehk Sots ('narrid'). Kirjanik sai kuningas Louis XII soosikuks; kuningas lasi trupil oma etteastetes heita nalja paavsti ja kiriku üle. Gringore kirjutas mitu salvavat näidendit paavst Julius II kohta, näiteks "La Chasse du cerf des cerfs" (1510), milles sõna "cerf" 'hirv' ja "cerf des cerfs" viitab paavsti tiitlile "servus servorum", ja 1511. aastal valminud triloogia "Le Jeu du Prince des Sots et Mère Sotte" ('mäng narride vürstist ja narride emast'). Viimases kujutab Mère Sotte'i ehk Narride Ema tegelaskuju paavste või kirikut laiemalt.
1514. aastal kirjutas ta müsteeriumi Louis Püha elust "Vie Monseigneur Sainct Loys par personnaiges" Pariisi müürseppade ja puuseppade gildi jaoks, mida mõned uurijad peavad tema meistriteoseks. 1518. aastal sai ta Lorraine'i õukonna heeroldiks, tiitliga Vaudemont, ja abiellus aadlisoost neiuga. Kuna pärast 1538. aasta jõule puuduvad kirjalikes allikates viited talle palga maksmise kohta, arvatakse, et ta suri 1539. aastal.
Tegelaskuju kirjanduses.
Pierre Gringoire on kõrvaltegelane Victor Hugo romaanis "Jumalaema kirik Pariisis".
Gringoire on ka Théodore de Banville'i lühinäidendi "Gringoire" (1866) peategelane.
Alphonse Daudet' lühilugu "Härra Seguini kits" kogumikus "Kirjad minu veskilt" (1869) on kirjutatud Gringoire'ile adresseeritud kirjana.