tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Läänemaa Muuseum

Läänemaa Muuseum oli muuseum Lääne maakonnas Haapsalus.
Muuseumikogudes oli 1997. aasta seisuga üle 61 000 säiliku. 
Ajalugu.
Aastal 1921 kutsuti kokku Haapsalu Kaunistamise Selts, mis 8. aprillil 1924 otsustas moodustada komisjoni muuseumi rajamiseks. Muuseum asutati 1929. aastal. Muuseumi esimene näitus pandi üles augustis 1930 Haapsalu 650. aastapäeva pidustuste raames piiskopilinnuse vahitornis, eksponeeriti vanavara. Muuseum oli avatud ainult suviti sealsamas, sest muuseumil puudus oma maja.
1946. aastal anti Haapsalu Koduloomuuseumi käsutusse 18. sajandist pärit Haapsalu raekoda (Kooli tn 2), kus tegutseb muuseum 1950. aastast.
Muuseumi koosseisu kuulusid ka Ants Laikmaa majamuuseum, Iloni Imedemaa ja Sidemuuseum. 
2013. aastast on Läänemaa Muuseumi koosseisu kuulunud muuseumid sihtasutuse Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid koosseisus.
Hüdromeetria

Hüdromeetria (kreeka sõnadest "hydōr" 'vesi' + "metrein" 'mõõtma') on hüdroloogia osa, mis tegeleb vooluvett iseloomustavate karakteristikute (näiteks voolukiirus, vooluhulk, sügavus) mõõtmise ja registreerimisega. 
Hüdromeetrilisi mõõtmisi tehakse tavaliselt hüdromeetriajaamades.
Stsientism

Stsientism (ladina sõnast "scientia" 'teadus') ehk teadusfundamentalism (ka "saientism") on veendumus, et loodusteaduse meetodiga saab uurida kõike – ka inimest ja ühiskonda – ning lahendada ka filosoofia ja humanitaarteaduste probleeme. Sellega võib kaasneda arvamus, et loodusteadus on maailma tunnetamises tähtsam humanitaarteadustest. 
Stsientismi seostatakse empirismi ja loogilise positivismiga. 
Tavaliselt ei kuuluta keegi end stsientistiks, küll aga kritiseeritakse teisi stsientismi kaldumise pärast – näiteks Willard Van Orman Quine'i ja loogilise positivismi pooldajaid.
Ida-Ghatid

Ida-Ghatid (inglise keeles "Eastern Ghats") on mäestik Aasias. Kulgeb Bengali lahe loodekaldal edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 1680 meetrit.
Marchena saar

Marchena on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile.
Saare pindala on 130 km². Saar on künklik ning selle kõrgus merepinnast ulatub kuni 343 meetrini. 
Saar on asustamata.
Dharma Initsiatiiv

Dharma Initsiatiiv on telesarjas "Teadmata kadunud" figureeriv väljamõeldud asutus, mis on loodud füüsikalis-bioloogiliste nähtuste uurimiseks. 
Sõna D.H.A.R.M.A. on lühend ingliskeelsest nimetusest "Department of Heuristics And Research on Material Applications" ('heuristika ja materiaalsete väärtuste uurimise asutus').
Sarjas "Teadmata kadunud" loo arenemise käigus leidis John Locke maa seest ühe salapärase luugi, mille ta dünamiidiga õhkis. See osutus olema üks Dhrama Initsiatiivi baasidest, mis asus umbes 10 m sügavusel maa sees. Baasi nimi oli Luik (ing. "Swan"). Sarja arenedes leitakse veel baase, näiteks Nool, Pärl, Hüdra, Uks, Sau, Leek ja veel üks, mis asub ookeani põhjas, suure saare kalda ligidal ja mille nimi on Peegel. Suure saare peal on 5 baasi, väikse saare peal, ka "teiste" saare peal üks baas ja ka ookeani põhjas üks baas.
Ajalugu.
Dharma Initsiatiivi lõid 1970. aastate lõpus Gerald ja Karen DeGroot. Luige baasi orientatsioonivideodest on neid ka näha. Projekti rahastaja on Alvar Hanso. Baasid ehitati saarele, sest nende läbi uuriti selle saare omadusi. Saare müstilised omadused: haavata saanud isikul, loomal kasvab haav kiiremini kinni kui muidu; igasugused haigused, kasvajad peatavad oma süvenemise; saare keskosas asub ka võimas elektromagnetvoo tekitaja, mida uuris Luige baas. Saarel on nn kaitsesüsteem, üks must tomp, "suits", mis hävitab kõik oma teele ette jäänud elusolendid varem või hiljem. Saarele pääsesid ringi jooksma kaks muteerunud jääkaru, kellest ühe Sawyer maha lasi. Teine jäi ellu ja tappis hiljem peaaegu Mr. Eko. On alust arvata, et jääkarud aretati Hüdra baasis, mis tegeleb ühtlasi zooloogiaga.
Tühjendamine.
Tühjendamine oli üks Dhrama Initsiatiivi kõige vägivaldsemaid ja verisemaid kokkupõrkeid "teistega". "Teised" kasutasid ründamiseks gaasi, mis tappis kogu Dharma Initsiatiivi personali.
186. Eesti julgestusgrupp

186. Eesti julgestusgrupp ("Estnische Sicherungsgruppe 186 ehk Estnische Sicherungs Abteilung 186") oli Wehrmachti alluvuses olev eestlastest komplekteeritud rinde tagala julgestusüksus II maailmasõjas. 
Isikkoosseis.
186. Eesti julgestusgrupp moodustati 185. Eesti julgestusgrupi formeerimisel üle jäänud väiksematest allüksustest. 
Tegevus.
Julgestusgrupi 2 sadakonda olid põhiosas 185. Eesti julgestusgrupi Venemaale ärasaatmisel jaanuaris 1942 hõivatud valveteenistusega Narva-Jõesuus, neid ei saanud selles 185. julgestusgrupis kasutada. Kuna osa mehi oli olemas, siis tekkiski rinde tagalateenistusel idee komplekteerida nendest jääkidest 186. Eesti julgestusgrupp Jamburgi (Kingisseppa) Põhjakasarmutes. Need olid kolm uut kasarmut, millest kahte paigutati julgestusgrupi 2 sadakonda.
Vastavalt 1. mai 1942 raportile kuulus julgestusgruppi siis 14 ohvitseri, 42 allohvitseri ja 195 reameest pluss üks sakslasest allohvitser ja 5 reameest. Julgestusgrupp oli Narvas vahiteenistuses.
Likvideerimine.
186. Eesti julgestusgrupp oma täismahtu ei saavutanud ja lahingutegevuses ei osalenud ning mõni kuu pärast asutamist saadeti laiali ja kustutati üksute nimekirjast. Kompaniide vanemad mehed saadeti Tagalateenistuse-abiüksusesse Narva, ülejäänud rivikõlbulike meestega täiendati teisi Idapataljone.
Varjaagid

Varjaagid on skandinaavlaste (viikingite) nimetus idaslaavlaste juures.
Idaslaavlased kutsusid veel 18. sajandil Läänemerd Varjaagide mereks (vene keeles Варяжское море).
Parlamentarism

Parlamentarism on kõrvuti presidentalismiga konstitutsioonililise režiimi üks põhivariante. Parlamentarismi puhul on riigipea ja valitsusjuht eri isikud. Valitsus vastutab usaldushääletuse kaudu parlamendi ees. 
Parlamentaarses riigis on riigipea maa tseremoniaalne liider, kes sümboliseerib selle ühtsust ja suveräänsust. Ta on auhierarhias kõrgeimal kohal ja tal tuleb täita esindusülesandeid. Tal ei ole tegelikku poliitilist võimu. Riigipea ametinimetus võib olla kuningas, kuninganna, keiser, keisrinna või president. Valitsusjuht on riigi poliitiline liider, kelle nimetus võib olla peaminister, kantsler või riigisekretär. 
Klassikalise parlamentarismi mudeli järgi on täidesaatva võimu autonoomia seadusandliku võimu suhtes nõrk. Tänapäevastes parlamentaarsetes riikides on täidesaatva võimu autonoomia parlamendi suhtes mõõdukas .
Jaaguar

Jaaguar ("Panthera onca") on läänepoolkera suurim ja võimsaim kaslane. Kaslastest on jaaguarist suuremad vaid lõvi ja tiiger. 
Välimus.
Jaaguari kere on 150–180 cm pikk, jässakas saba on 40–70 cm pikk. Täiskasvanud isendid kaaluvad 70–110 kilogrammi. Emasloomad on kergemad kui isasloomad. 
Jaaguaril on kuldne või pruunikaskollane mustade laikudega karv. Nagu leopardilgi, esineb sagedasti melanismi (must panter). 
Vihmametsades (selvas) elavad jaaguarid on tavaliselt väiksemad ja tumedama karvaga kui ljaanos, kampos ja soostikes elavad isendid.
Levila ja elupaigad.
Jaaguari areaal on Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, elutsedes selvades, vähemal määral ka põõsastutes ja pampades. Kuni 2017. aastani jagati liik populatsioonide järgi alamliikideks, kuid nüüd käsitletakse jaaguarit monotüüpse liigina.
Jaaguari levila on tänapäeval oluliselt vähenenud, kuid liigi säilimise seisukohalt on see veel piisavalt suur. Jaaguari arvukus väheneb jätkuvalt.
Toitumine.
Jaaguar püüab saaki enamasti öösiti, oma näljaste poegade toitmiseks ka päeval. Peamised saakloomad on hirved, metssead, pekaarid, aguutid, vöölased ja kapibaarad. Jaaguarid murravad kariloomi ja koeri, samuti püüavad nad kalu, väiksemaid kaimaneid, kilpkonni ja muid pisiloomi. Jaaguaridel on võimsad lõualuud ja nad suudavad kihvadega purustada saaklooma kolju või kilpkonna kilbi.
Paaritumine.
Jaaguarid elavad tavaliselt üksikult, paarid moodustuvad vaid pulmaajal. Jaaguaril võib olla 4–5 poega aastas. Emane ja isane elavad koos ainult 90–170 päeva.
Käitumine.
Jaaguarid on head ujujad ja ronijad. Nad veavad sageli oma saagi puu otsa ja söövad seal.
Nad jooksevad 60 km/h, mis tähendab, et nad on veidi aeglasemad kui teised suured kassid (nt gepard või lõvi).
Ökoloogia.
Suurkiskjana on tal peale inimese vähe vaenlasi. Jaaguari võib looduses ohustada vaid anakonda, kelle peale jaaguar ka ise jahti peab.
Eluiga.
Jaaguar elab looduses keskmiselt 10–12-aastaseks, vangistuses kuni 22-aastaseks.
Mütoloogia.
Jaaguar on paljude indiaanihõimude mütoloogias oluline tegelane. Teda seostatakse nii tule kui ka veega ning ta võib olla nii purustava kui ka viljastava mõjuga.
Duralumiinium

Duralumiinium (ladina "durus" 'kõva' + alumiinium) ehk duraal on alumiiniumisulam, mis sisaldab 91–95% alumiiniumi, 2,2–5,7% vaske ja 0,2%–2,7% magneesiumi.
Duralumiinium on deformeeritav ja termiliselt töödeldav. Karastamine suurendab selle plastsust, loomulik või tehislik vanandamine (hoidmine temperatuuril 120–140° 24 tunni jooksul) suurendab sulami tugevust (sitkust ja kõvadust), saavutatakse tõmbetugevus kuni 500·106 N/m2 (500 MPa). Korrosioonikindluse suurendamiseks lisatakse sulamile 0,2–0,1% mangaani, plakeeritakse (kaetakse teise metalli sulami kihiga) ese puhta alumiiniumiga või oksüdeeritakse. Duralumiiniumi kasutatakse laialdaselt konstruktsioonimaterjalina (põhiliselt leht- ja profiilmaterjalina) lennukiehituses, masina- ja aparaaditööstuses ning majaehituses.
Duralumiiniumi koostise ja valmistamise menetluse leiutas 1906. aastal saksa insener Alfred Wilm (1869–1937). Uut materjali hakati tööstuslikult valmistama 1909. aastal Düreni metalliettevõttes (Düreni linnas Saksamaal), patenteerides samas ka sulami nimetuse "duralumiinium". Duralumiiniumi valmistati veel teisteski ettevõtetes, kuid teise nimetuse all.
Metallisulami tootmisel jahutatakse see kiiresti kõrgelt temperatuurilt alla ning seejärel kuumtöödeldakse. Nii moodustuvad materjali mikroskoopilised kristalliidid, mis parandavad selle mehaanilisi omadusi. Ühtlasi moodustub nii aga ka galvaaniline paar, kus keemiliselt passiivsem kristalliit toimib katoodina ja seda ümbritsev suurema alumiiniumisisaldusega maatriks anoodina. Nii muutub võimalikuks punktkorrosioon, kus anoodne maatriks hakkab vee ja kloriidioonide toimel hävima. Selle takistamiseks arendatakse näiteks nanokomposiitseid korrosioonivastaseid kaitsekatteid.
Haveringi linnaosa

Havering on Londoni idapoolseim linnaosa.
Linnaosa loodi 1965. aastal Essexi krahvkonna Romfordi ja Hornchurchi linnast.
Elanikest 95,2% on valgenahalised (europiidid), mis on Londoni kõrgeim näitaja.
Islingtoni linnaosa

Islington on Londoni linnaosa ("borough"), mis asub kesklinnast põhjas.
Enfieldi linnaosa

Enfield on Londoni põhjapoolseim linnaosa.
Enfieldis asub Londoni metroo Piccadilly liini Arnos Grove'i, Southgate'i, Oakwoodi peatused ja lõpp-peatus Cockfosters.
Spidomeeter

Spidomeeter ehk kiirusmõõdik on elektrooniline, mehaaniline või elektromehaaniline kombineeritud mõõteriist, mis mõõdab masina või mehhanismi liikumiskiirust antud ajahetkel. Kasutatakse autodel, mootorratastel, jalgratastel ja teistel liikuritel. Kiiruse mõõtühikuks kasutatakse tavaliselt kilomeetrit tunnis (km/h) või miili tunnis (mil/h).
Spidomeetri leiutas enne 1888. aastat Josip Belušić. Ta patenteeris oma leiutise 1888. aastal Viinis ja esitas selle 1889. aasta Pariisi maailmanäitus.
Cockfostersi metroojaam

Cockfostersi metroojaam on Londoni metroo Piccadilly liini lõpp-peatus. Asub Enfieldi linnaosas Cockfostersis, 15 km kaugusel kesklinnast.
Jaam avati 31. juulil 1933.
Jaamas on 4 platvormi (3 rada). Aastas läbib jaama 1,549 miljonit reisijat.
Greenwichi linnaosa

Greenwich on Londoni linnaosa.
Seal asuvad Millennium Dome, Greenwichi Kuninglik Mereakadeemia ja Greenwichi observatoorium.
Türatron

Türatron (kr "thyra", uks + ingl ("elec")"tron") on tüüritav ioonseadis, mis koosneb anoodist, katoodist ning tüürvõrest. Kui võrepinge on null, siis töötab türatron ioonventiilina, see tähendab, et ühtpidi pääseb vool läbi, teistpidi mitte. Kui võrepinge on tugevalt negatiivne, siis voolu ei ole. Võre olemasolu tõttu kujutabki türatron endast tüüritavat ioonventiili.
Võrepinget, mille juures toimub süttimine, nimetatakse süttimispingeks. Süttimisel saavutab vool anoodil järsult väärtuse, mis sõltub anoodpingest. Pärast süttimist võrepinge enam anoodvoolu ei mõjuta, sest positiivsed ioonid ümbritsevad võret ja kõrvaldavad tema negatiivse potentsiaali toime. Lahenduse kustutamiseks tuleb anoodpinge muuta nulliks. Võre mõju säilitamiseks tüüritakse anoodiahelat vahelduvpingega, sel juhul positiivse poolperioodi lõpus lahendus kustub.
Türatrone kasutati jõuelektroonikas reguleeritava väljundpingega alaldina kuni 1960. aastateni, kuni neid hakkasid asendama niisugused pooljuhtseadised, nagu türistor, sümistor ja isoleeritud paisuga bipolaartransistor (IGBT).
Sienna Guillory

Sienna Tiggy Guillory (sündinud 16. märtsil 1975) on inglise näitleja ja modell. 
Ta on kitarrist Isaac Guillory tütar ja pärit ringkonnast, mis tagas loomuliku huvi meelelahutustööstuse vastu. Ta on mänginud mitmes briti filmis ja leidnud tööd ka USA-s, sh mitmes teismelistele mõeldud ulme- ja fantaasiafilmis. 
Guillory alustas karjääri 16-aastaselt telesarjas "Jilly Cooper's Riders". Pärast mõnda väikest filmi töötas ta aastatel 1999–2002 ka modellina, osaledes näiteks Armani, Dolce &amp; Gabbana moe- ja Hugo Bossi parfüümireklaamides. 
Hiljem keskendus filminäitlejakarjäärile põhiliselt BBC-s. Varsti ta tegi endale nime peaosaga USA filmis "Trooja Helena" (2003). Lisaks mängis ta filmis "" (2004) ja fantaasiafilmis "Eragon", kus oli Arya Dröttningu osas.
Guilloryl on osa ka ulmefilmis "Inkheart". Samuti näitles ta Foxi telesarjas "The Oaks", mis jõudis eetrisse 2008. aastal.
Helistike sugulus

Helistike sugulus on kahe helistiku omavaheline kõlaline seos. Selline seos sõltub mõlemale helistikule ühiste helide olemasolust ja hulgast. Mažooris ja minooris on 1. järgu suguluses 6 helistikku, mille toonikakolmkõlade helid esinevad antud mažooris ja minooris. Kõik teised helistikud on antud helistikule kaugemad ja nende klassifikatsiooni käsitleb lähemalt harmoonia.
 1 - 2 - 3 - 4 - 5 - 6 - 7 - 1 - 2 - 3
 c - d - e - f - g - a - h - c - d - e
 ii (2.) astmelt d-moll d f a
 iii (3.) astmelt e-moll e g h
 IV astmelt F-duur f a c
 iv (4.) astmelt f-moll f as c
 V astmelt G-duur g h d
 vi (6.) astmelt a-moll a c e
 1 - 2 - 3 - 4 - 5 - 6 - 7 - 1 - 2 - 3 - 4
 a - h - c - d - e - f - g - a - h - c - d
 III astmelt C-duur c e g
 iv (4.) astmelt d-moll d f a
 v (5.)astmelt e-moll e g h
 V astmelt E-duur e gis h
 VI astmelt F-duur f a c
 VII astmelt G-duur g h d
Kokkuvõttes on antud helistikule (kas mažoorile või minoorile) 1. järgu suguluses järgmised helistikud:
Dominanthelistik

Dominanthelistik on helirea viiendalt astmelt (dominandist) üles ehitatud helistik.
Näiteks C-duuri dominanthelistik on G-duur.
Sonaadivormis on kõrvalteema tavaliselt dominanthelistikus.
Kongressi kuldmedal

Kongressi kuldmedal (inglise keeles "Congressional Gold Medal") on kõrgeim Ameerika Ühendriikide Kongressi poolt tsiviilisikule antav autasu.
Kongressi kuldmedalit peetakse sama tähtsaks kui Presidendi Vabadusmedalit, mis on samuti kõrgeim USA-s tsiviilisikutele antav autasu, ainult kuldmedaleid on välja antud märgatavalt vähem. Formaalne erinevus seisneb selles, et Kongressi kuldmedalit annab välja riigi seadusandlik võim ja Presidendi Vabadusmedalit täidesaatev võim. Kongressi kuldmedali saaja peab pälvima 2/3 nii Kongressi kui Senati liikmete toetuse.
Medal võidakse anda igale isikule, kes on saatnud korda silmapaistva teo Ameerika Ühendriikide turvalisuse, heaolu ja rahvuslike huvide kasuks. Autasu saaja ei pea olema USA kodanik.
Medalid mündib USA Rahapaja. Medalil on kujutatud nii selle saajat kui tegu, mille eest teda autasustatakse. Sellepärast on iga medal isesugune ja üldse ei ole medali välimuse osas rangeid standardeid. Lisaks kuldmedalile, mis läheb selle õigele saajale, vermib rahapaja ka selle pronksist kujutisi, mida müüakse.
Medal ei ole mõeldud rinnas kandmiseks. Seda hoitakse karbis.
Esialgu anti Kongressi kuldmedalit üksnes sõjaväelastele. Hiljem laiendati medali määramispiirkonda, nii et seda on antud teiste hulgas näitlejatele, kirjanikele, muusikutele, lennunduse ja kosmosesõidu pioneeridele, maadeavastajatele, elupäästjatele, teadlastele, arstidele, sportlastele, kultuuritegelastele, riigiteenistujatele ja välismaalastele.
Esimesena pälvis Kongressi kuldmedali 25. märtsil 1776 George Washington teenete eest USA iseseisvussõjas. Esimesed 39 medali saajat olid kõik võidelnud kas USA Iseseisvussõjas, Suurbritannia-USA sõjas ja Mehhiko-USA sõjas. Esimese tsiviilisikuna pälvis kuldmedali 11. mail 1858 kirurg Frederick Rose, kes vabatahtlikult läks arstiks laevale, millel oli puhkenud kollapalavik. Ühtlasi oli Rose esimene selle medali pälvinu, kes polnud USA kodanik (oli Suurbritanniast).
Tavaliselt antakse Kongressi kuldmedal elavatele inimestele, kuid mitte alati. Esimesena pälvis selle postuumselt William Ward Burrows noorem 6. jaanuaril 1814, kes hukkus Suurbritannia-USA sõjas, juhtides lahingut, mille USA võitis. 1. juulil 2008 pälvis kunstnik Constantino Brumidi Kongressi kuldmedali 128 aastat pärast oma surma.
Stanisław Dziwisz

Stanisław Jan Dziwisz (sündinud 27. aprillil 1939 Krakówi lähedal Raba Wyżna külas) on katoliku kiriku vaimulik. Ta on 2005. aastas Krakówi peapiiskop ja 2006. aastast kardinal.
Dziwisz sündis raudteetöölise Stanisław Dziwiszi ja Zofia Bielarczyki peres. Ta oli pere seitsmest lapsest viies, tal on neli venda ja kaks õde. Teise maailmasõja ajal peitis perekond enda juures juudi meest. Kui Dziwisz oli üheksa-aastane, sai tema isa raudteed ületades surma.
Ta sooritas 1957. aastal küpsuseksamid Nowy Targi lütseumis, õppis Krakówi seminaris filosoofiat ja teoloogiat ning seejärel Krakówi ülikoolis teoloogiat. Ta spetsialiseerus liturgiale, omandas teoloogias 1967. aastal litsentsiaadikraadi ja 1981. aastal doktorikraadi. Dziwiszi doktoritöö teema oli "Il culto di Santo Stanislao Vescovo a Cracovia fino al Concilio di Trento" ("Krakówi peapiiskopi Stanisław Szczepanowski kultus enne Trenti kirikukogu").
Dziwisz ordineeriti 23. juunil 1963 Karol Wojtyła (hilisem paavst Johannes Paulus II) poolt Krakówi katedraalis preestriks. Tema esimene amet oli Lõuna-Poola väikelinna Maków Podhalański kuraator (pastor) ja seda pidas Sziwisz 2 aastat. Ta oli järgnevatel aastakümnetel Wojtyła erasekretär ja sõber. Wojtula, kes oli vahepeal saanud Krakówi peapiiskopiks, määras ta 1966. aasta oktoobris oma erasekretäriks ja sel kohal töötas ta Wojtula surmani.
Dziwisz andis Johannes Paulus II-le 31. märtsil 2005 viimse võidmise sakramenti ja oli tema juures, kui paavst 2. aprillil 2005 suri. 8. aprillil 2005 asetas ta Johannes Paulus II mälestuseks peetud reekviemimissal tema näole valge siidrätiku. See oli tema viimane sümboolne tegu paavsti teenistuses. Vastavalt Johannes Paulus II eeskirjale oli Dziwisz see, kes pakkis kokku paavsti asjad ja vabastas tema ametiruumid, enne kui "camerlengo" need pitseeris.
Arvatavasti oli Johannes Paulus II soovinud määrata Dziwiszi Krakówi peapiiskopiks, kuid see koht ei vabanenud tema paavstiks oleku ajal. Pärast seda, kui eelmine peapiiskop Wojtula paavstiks sai, täitis seda ametikohta Franciszek Macharski, kes elas paavstist kauem. 3. juunil 2005 astus ta ametist tagasi, jäädes siiski kardinaliks, ja juba samal päeval määras paavst Benedictus XVI Dziwiszi Krakówi peapiiskopiks. See võis olla üks Johannes Paulus II viimaseid soove. 2006. aastal nimetas Benedictus XVI Dziwiszi kardinaliks.
31. augustil 2005 oli Dziwisz paavsti erisaadik ametiühinguliikumise Solidaarsus ametliku tunnustamise 25. aastapäeva tähistamisel Poolas. Ta mälestas 2. aprillil 2006 Krakówi katedraalis Johannes Paulus II-t.
Dziwiszit on peetud isikuks, kelle Johannes Paulus II määras 2003. aastal kardinaliks "in pectore", kuid kelle nimi jäeti avaldamata.
Ta viis 18. aprillil 2010 läbi Poola presidendi Lech Kaczyński riikliku matusetseremoonia.
Dziwisz ja Eesti.
Novembris 2022 omandas Tallinna Peeter-Pauli katedraali kogudus paavst Johannes Paulus II vere reliikviana, mille tõi preester Tomasz Materna kardinal Stanisław Dziwiszi käest.
Tobiväät

Tobiväät ("Aristolochia") on Põhja-Ameerikast pärinev taimeperekond, kuhu kuulub eri andmetel 300–500 liiki (peamiselt heitlehised ja igihaljad liaanid). Eestis on haljastuses kasutusel suurelehine tobiväät ("Aristolochia macrophylla"), mis on dekoratiivne lopsaka lehestikuga liaan. Taim on kuivalembene, külmakindel, varjutaluv. 
Elulõngjat tobivääti ("Aristolochia clematitis") on kasutatud ravimtaimena, kuid mõnedel andmetel võib see põhjustada raskeid neeru- ja põiekahjustusi. Lisaks on tuntumad viltjas tobiväät ("Aristolochia tomentosa"), ürt-tobiväät ("Aristolochia serpentaria") ja mandžuuria tobiväät ("Aristolochia manshuriensis").
Islington

Islington on paikkond Londonis, Islingtoni linnaosa keskus.
Hodomeeter

"Hodomeeter" (vahel ka kujul odomeeter (õigekeelsussõnaraamatu andmetel ei ole see kuju korrektne)) on mitmetähenduslik sõna:
Angelo Bagnasco

Angelo Bagnasco (sündinud 14. veebruaril 1943 Pontevicos) on katoliku kiriku vaimulik. Ta on kardinal ja aastast 2006 Genova peapiiskop.
Bagnasco sündis kondiiter Alfredo Bagnasco peres noorima lapsena. Tema perekond pärines Genovast, kuid oli Teise maailmasõja tõttu siirdunud Pontevicosse. Sõja lõppedes naasis pere Genovasse.
Bagnasco teenis 6-aastaselt kirikus altaripoisina. Ta õppis Genova peapiiskoplikus seminaris ja Genova ülikoolis filosoofiat. Bagnasco ordineeriti 29. juunil 1966 Brescias kardinal Giuseppe Siri poolt preestriks. Ta omandas 1979 litsentsiaadi.
Bagnasco pidas 2. mail 2006 riikliku matuse 27. aprillil 2006 An-Nāşirīyah's langenud Itaalia sõduritele.
Kristlik eetika.
Bagnasco taunis aprillis 2007 peetud jutluses samasooliste kooselu. Tema jutlusele järgnes seksuaalvähemuste protestilaine, mistõttu politsei pidi peapiiskopi võtma oma kaitse alla. Bagnascole tehti tapmisähvardusi ja talle saadeti pakke, milles sisaldusid kuulid.
Oma esimeses pastoraalses kirjas Genova peapiiskopina väitis ta: "Ilma palveta me tegutseme tulemusteta. See oleks kui meile meeldiks teha ise, ilma Temata, kes kasvatab, mida me külvame."
Cockfosters

Cockfosters on Londoni äärelinn. Ta on halduslikult jaotatud Enfieldi linnaosa ja Barneti linnaosa vahel.
Greenwich

Greenwich on paikkond Londonis Greenwichi linnaosas Thamesi lõunakaldal.
Seal asub Greenwichi observatoorium, mida läbib nullmeridiaan.
Võiseen

Võiseen ehk kollariisikas ("Lactarius scrobiculatus"), ka kollapiimik ja võivahelik, on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. 
Kasvab lubjarikkal mullal kuuse-segametsades, lammi- ja soostunud metsades.
Võiseene kübar on 8–24 cm laiune, lame, keskkohast nõgus, ooker-, kuld- või sidrunikollane, selgelt vöödiline, takerkarvane kleepuv-limane. Kollakasvalkjad eoslehekesed on jala külge kasvanud. Jalg on valkjaskollane, tumedalaiguliste augukestega, lühike ja jäme. Seeneliha ja piimamahl on valged. Liha ja mahla värvus muutub õhu käes väävelkollaseks. Põletavalt kibeda maitsega.
Sisaldab mürgiseid terpenoide. Söödav kupatatult. Enamasti saagikas.
Audi A5

Audi A5 on luksuslik sportkupee, mida toodab saksa autotootja Audi. Auto esmaesitlus toimus 6. märtsil 2007 paralleelselt Genfi ja Melbourne'i autonäitusel. Keretüüpidest on A5 olnud nii kaheukseline kupee, kabriolett kui ka neljaukseline kupeeliku kerega luukpära, mis kannab nime Sportback. Audi A5 peamisteks konkurentideks on BMW 3. seeria kupee ja Mercedes-Benz CLK. 
Esimene põlvkond (2007–2016).
Audi A5 on põhiolemuselt kolmanda põlvkonna Audi A4 kupeeversioon. A5 on Audi esimene keskmise suurusega sportauto pärast aastat 1996, mil lõpetati mudeli Audi Coupe tootmine.
A5 näol on tegemist esimese mudeliga, mis on ehitatud Volkswagen grupi MLB (Modulare Längsbaukasten) platvormile. Mootorivalikusse kuuluvad 
Audi S5.
Koos Audi A5-ga esitleti ka mudelit S5. Autol on agressiivsem välimus ja kupeemudelid varustati 4,2 l 260 kW (349 hj) võimsusega V8-mootoriga.
Teine põlvkond (2016–tänapäev).
Teise põlvkonna A5 on ehitatud Volkswagen grupi MLB platvormile ning seda esitleti 2016. aasta juunis. 
Audi S5.
Teise põlvkonna S5 varustati 3,0-liitrise TFSI turbomootoriga ning sellel on 260 kW (354 hj) ja 8-käiguline automaatkäigukast. 
Audi RS5.
RS 5 Coupé mootor on 2,9-liitrine V6 TFSI turbomootor, millel 331 kW (450 hj), 600 N⋅m ning sama mootorit kasutab ka Porsche Panamera 4S. Autol on 8-käiguline automaatkäigukast ning 0-100 km/h kiirendus võtab aega 3,9 sekundit ja tippkiiruseks on 280 km/h.
B-horisont

B-horisont ehk sisseuhtehorisont ehk illuviaalhorisont on mullahorisont, kuhu kogunevad vees lahustunud ained.
Sõltuvalt toimuvatest protsessidest ja kogunenud ainetest võib olla:
Kääbikud

Kääbikud on liik väikesekasvulisi inimeselaadseid olendeid Keskmaal J. R. R. Tolkieni loomingus. 
Tuntumad kääbikud on Frodo Paunaste ja tema onu Bilbo Paunaste.
Toledo (Ohio)

Toledo on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis Lucase maakonnas. Asub Erie järve kaldal.
Linn asutati 1794. aastal.
19. sajandi alguses pretendeerisid Toledole nii Ohio kui ka Michigani territoorium, 1835. aastaks konflikt paisus, kuid ainsaks verevalamiseks jäi Michigani Monroe maakonna abišerif Joseph Woodi (mittesurmav) pussitamine ohiolase Two Stickney poolt. President Andrew Jackson nõudis Michiganilt osariigi staatuse saamiseks nõudlustest Toledole loobumist, vastutasuks sai Michigan endale kogu Ülem-Michigani poolsaare (algselt kuulunuks Michiganile saama vaid poolsaare idapoolseima veerandi). Michigan nõustus ja sai osariigiks 26. jaanuaril 1837, mispeale Toledo inkorporeeriti Ohio koosseisu.
Toledo on tuntud klaasitööstuse poolest. Seal asub Jeepi autotehas.
Linnas asub Toledo Ülikool.
Aurora (Colorado)

Aurora on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi Arapahoe ja Douglase maakonnas. Linn on osa Denver-Aurora linnastust.
Aurora asutati 1891. aastal.
Auroras on sündinud John Kerry.
Širvinta

Širvinta on jõgi Leedus. 
Jõgi algab Aukštaitija kõrgustikult ning voolab valdavalt läände. Suubub vasakult Šventojisse.
Širvinta ääres asub Širvintosi linn.
Jõe pikkus on 129 km.
Jari Tervo

Jari Kalevi Tervo (sündinud 2. veebruaril 1959 Rovaniemis) on soome luuletaja ja proosakirjanik. 
Tervo on juba aastaid populaarne esineja telesaates "Uutisvuoto" (Eestis "Teletaip").
Elulugu.
Ta on õppinud Helsingi Ülikoolis kirjandusteadust ja filosoofiat ning töötanud seejärel ajalehes Ilta-Sanomat uudiste toimetajana. 
Looming.
Jari Tervo alustas loometeed luuletustega, kuid otsustas peagi proosa kasuks. Alates 1990. aastatest on ta olnud üks Soome viljakamaid ja populaarsemaid kirjanikke.
Tervo on saanud tuntuks mahlaka otseütlemise ja humoristliku väljendusviisi poolest nii kirjas kui ka sõnas. Ta kirjutab palju tavalise inimese koomilistest elujuhtumitest, sageli on tegevuspaigaks tema sünnilinn Rovaniemi. Loomingus on tugevaid autobiograafilisi elemente, näiteks romaan "Kallellaan" räägib tema enda kogemustest värske isana.
Tervo on kirjutanud 2024. aasta seisuga üle 20 romaani, 3 novellikogu, 5 luulekogu ja muid raamatuid, lisaks mõned kuuldemängud ja filmistsenaariumid. Kahest tema romaanist on tehtud film. Aeg-ajalt kirjutab ta ka kolumne Ilta-Sanomatesse.
Jari Tervo on pälvinud kirjandusauhindu ning on olnud 1995., 1999. ja 2004. aastal ka Soome tunnustatuima auhinna Finlandia nominentide hulgas.
Ta oli 2011. aastal Soome enim teeninud kirjanik.
Pampa

Pampa on tasane lähistroopiline rohtla Lõuna-Ameerikas Argentina (Buenos Airese, La Pampa, Santa Fe ja Córdoba provintsi), Brasiilia (kõige lõunapoolsema Rio Grande do Suli osariigi) ja Uruguay territooriumil. Loodusliku pampa taimkate sarnaneb Euraasia stepi omaga; erinevus on korvõieliste rohkus.
Loomastik.
Seal elab mitmesuguseid loomi, näiteks viskatša, puuma, vöölased ja jaanalinnulaadne nandu.
Elutegevus.
Enamik Argentina põhja- ja idaosa sademerohket pampa-ala on põllustatud, lõuna- ja lääneosa pampad on põuased, seal tegeldakse peamiselt karjandusega.
Risto Mätas

Risto Mätas (sündinud 30. aprillil 1984 Viljandimaal Pärstis) on endine Eesti odaviskaja. 
Tema isiklik rekord on 83.48 m (31. augustil 2013, Kohila). Ta esindas Eestit 2012. aasta suveolümpiamängudel, kuid finaali ta tulemusega 78.56 ei pääsenud.
Scott Joplin

Scott Joplin (24. november 1868 – 1. aprill 1917) oli USA pianist ja "ragtime"'i helilooja. 
Koos James Scotti ja Joseph Lambiga oli ta "ragtime"'i eestvedaja selle algusaastatel. Ta on kirjutanud "ragtime"'i "Maple Leaf Rag" ja "ragtime"-valsi "Pleasant Moments", mis on tänini ühed hinnatumad 'ragtime'-teosed terves maailmas. Ta kirjutas 44 lugu, ühe balleti ja kaks ooperit.
Joplini muusika sai uuesti populaarseks 1970. aastate alguses. Joshua Rifkini salvestatud albumit müüdi koguni miljon eksemplari. 1976. aastal anti Joplinile postuumselt Pulitzeri preemia.
Lapsepõlv ja noorus.
Scott Joplin oli Giles Joplini ja Florence Givensi kuuest lapsest teine. Mitu aastat arvati, et Joplini sünniaeg oli 24. november 1868, kuid uurijad avastasid, et ta pidi sündima 1867. aasta teisel poolel. Tema õed ja vennad olid Monroe, Robert, Rose, William ja Johnny. Tema isa oli endine ori Põhja-Carolinast ja ema oli vabana sündinud afroameeriklane Kentuckyst. Pärast Texarkanasse kolimist, paar aastat enne Scotti sündi, hakkas Giles tööle raudteel. Florence teenis perele lisaraha pesupesemise ja koristamisega. Scott Joplinile andis muusikahariduse tema perekond. Seitsmeaastaselt lubati tal mängida klaverit nii kodus kui ka naabri majas.
1880. aastatel jättis Giles Joplin oma pere teise naise pärast maha.
Eesti kanalite loend

"Siin on loetletud Eesti kanaleid."
Columbus (Ohio)

Columbus on linn Ameerika Ühendriikides, Ohio osariigi pealinn. Ühtlasi on see Franklini maakonna halduskeskus, osa linnast jääb ka Delaware'i ja Fairfieldi maakonda.
Linn rajati 1812. aastal Scioto ja Olentangy jõe ristumiskohta.
Linnas tegutseb 1870. aastal asutatud kõrgkool Ohio State University.
Rahvastik.
Elanike arv on 2020. aasta seisuga arvestuse järgi 905 748. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 787 033. See on rahvaarvult osariigi suurim linn ja riigis suuruselt 14. linn. Kesk-Läänes on sellest suurem linn ainult Chicago. Columbus on üks kõige kiiremini kasvavaid suurlinnu riigis. Columbuse linnastus elab üle kahe miljoni inimese.
1950. aasta rahvaloenduse kohaselt elas Columbuses 375 901 inimest, millega oli linn osariigis Clevelandi (914 808) ja Cincinnati (503 998) järel kolmas, kuid nende rahvaarv jõudis sellel rahvaloendusel tippu, järgnevatel rahvaloendustel aga hakkas langema eeslinnastumise tõttu, kui jõukaima keskklassi elanikud hakkasid kolima eeslinnadesse, viies nii kaasa maksutulud. Columbus aga suutis seda vältida ning hoopis suurendas oma rahvaarvu ja territooriumi - linnapea Jim Rhodesi (1944-1952) käsul pidid rajatavad uuselamurajoonid linna veevärgi ja kanalisatsiooniga ühendamiseks nõustuma linna koosseisu annekteerimisega. Columbuse rahvaarv ei ole mitte kunagi langenud, 1990. aasta rahvaloenduseks, kui linnas elas 632 910 inimest, oli linn saanud osariigi suurima rahvaarvuga linnaks.
2020. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid rahvastikust valged 53,2% (1970. aastal 81,0%), mustanahalised 28,3% (1970. aastal 18,5%) ja aasialased 6,2%). Ladinaameeriklaste osatähtsus oli 7,7%.
Kliima.
Columbus asub niiske mandrilise kliima ja niiske lähistroopilise kliima piiril. Suved on soojad, talved külmad ja kuivad. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Columbuses on 41 °C (21. juuli 1934 ja 14. juuli 1936). Madalaim temperatuur mõõdeti 19. jaanuari 1994, mil oli −30 °C külma. Aasta keskmine sademete hulk on 998 mm, Kõige enam sajab juulis (122 mm) ja kõige vähem veebruaris (57 mm). Lumesadu esineb võrdlemisi vähe, kuna Suurelt järvistult ei jõua lumepilved nii kaugele lõunasse.
Sport.
Linnas baseeruvad NHL-is mängiv jäähokiklubi Columbus Blue Jackets, mille koduhall on Nationwide Arena, ja MLS-is mängiv jalgpalliklubi Columbus Crew SC, mille koduväljak on Lower.com Field.
Sõpruslinnad.
Columbusel on kümme sõpruslinna:
G-duur

G-duur ehk sol-mažoor on G-st üles ehitatud mažoorne helirida.
 g, a, h, c, d, es, fis, g
 g, a, h, c, d, es, f, g
2007. aasta Šveitsi parlamendivalimised

2007. aasta Šveitsi parlamendivalimised toimusid 21. oktoobril. Kõikides kantonites valiti parlamendi alamkoda – Rahvusnõukogu ("Nationalrat") ja 24 kantonit 26-st valisid oma esindajaid ülemkotta – Kantonite Nõukokku ("Ständerat"). kantonitest Zugi ja Appenzell Innerrhodeni kanton valisid oma esindajad hiljem.
12. detsembril 2007 valis parlament, Liidukogu ("Bundesversammlung"), Šveitsi täidesaatva võimu – Liidunõukogu ("Schweizerischer Bundesrat"). Liidunõukogu koosneb Šveitsi valitsusest ja riigipeast.
Muutused enne valimisi.
Šveitsi Roheline Liberaalne Partei osaleb valimistel esimest korda. Partei tekkis Šveitsi Rohelise Partei Zürichi kantoniorganisatsiooni lõhenemisel. Partei erineb endisest emaparteist peamiselt finants- ja majanduspoliitilistes küsimustes.
Šveitsi rohelised liberaalid on võrreldes Šveitsi rohelistega nendes küsimustes parempoolsemad.
Valimistulemused.
Rahvusnõukougu valimiste tulemus:
Kantonite Nõukogu valimiste tulemused:
Española

Española on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile. 
Saare pindala on 60 km². 
Saar on künklik, kõrgus kuni 206 meetrit üle merepinna. 
Española on asustamata.
John Malkovich

John Gavin Malkovich (sündinud 9. detsembril 1953) on USA näitleja, produtsent ja režissöör.
Malkovich on pälvinud Emmy auhinna ("Death of a Salesman" 1985). Ta on olnud nomineeritud kahele Oscarile meeskõrvalosatäitjana ("Places in the Heart" 1984 ja "In the Line of Fire" 1993), Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnale (BAFTA auhind) ("In the Line of Fire"), kahele Ekraaninäitlejate Gildi auhinnale ("Heart of Darkness" 1994 ja "Being John Malkovich" 1999) ja kolmele Kuldgloobuse auhinnale ("Places in the Heart", "In the Line of Fire" ja "Heart of Darkness").
Osaline filmograafia.
Malkovich on mänginud enam kui 70 filmis.
3D

3D ehk kolmemõõtmeline ehk ruumiline:
Lothar II (Lotring)

Lothar II (u. 835 – 8. august 869) oli Frangi keisri Lothar I poeg ja Lotharingia ehk Lotringi kuningas aastatel 855–869.
Isa Lothar I valitses Kesk-Frangi riiki, mis ulatus Põhjamerest Vahemereni ning hõlmas Madalamaid, Reini keskjooksu mõlemat kallast ning Põhja-Itaaliat. Tema surres jagunes riik poegade vahel kolmeks: vanim poeg Ludwig sai Itaalia ja keisritiitli, Lothar Lotharingia ehk Madalmaad ja Reini keskjooksu ning noorim poeg Karl Burgundia kuningriigi (ehk hilisema Burgundia hertsogkonna ning Provence'i alad). 
863. aastal suurendas Lothar oma valdusi surnud venna Karli alade arvelt, ent siis sattus ta oma võimukate onude Karl Paljaspea ja Ludwig Sakslase võimuvõitluse keskele, sest tahtis oma naisest Theutbergast, kellega tal lapsi polnud, lahutada, et abielluda oma ihaldatu Waldradaga. Lahutus oli kuningale keerukas protseduur ning vajas ka paavsti heakskiitu, kuid too oli Karl Paljaspea mõju all. Nii pidi Lothar aastaid ootama, kuni 867. aastal sai võimule uus paavst Hadrianus II. Temalt õnnestus Lotharil 869. aasta suveks lahutuse kinnituskiri hankida, kuid tagasiteel Roomast koju haigestus ta palavikku ning suri ootamatult. Waldrada oli talle sünnitanud poja Hugo, kuid see kuulutati ebaseaduslikult ning tema riik jagati Meersseni lepinguga Karl Paljaspea ja Ludwig Sakslase vahel.
Lothar II on ajaloolaste poolt mõnikord peetud Saksa kuningate nimekirja kuuluvaks, ehkki tegelikult tema võim Saksamaale ei ulatunud. Siiski kutsutakse hilisemat Saksa-Rooma keisrit sageli Lothar III-ks. Samas on tema nimi Lotringi ehk Lorraine'i nimena tänini püsima jäänud.
Erik Püha

Erik Püha ehk Erik IX ehk Erik Jedvardsson ehk Püha Erik (umbes 1120 – 18. mai 1160) oli Rootsi kuningas umbes 1150. aastast kuni surmani 1160. aastal.
Ise ta järjenumbrit IX ei kasutanud. See on hilisem leiutis: Erik XIV võttis endale järjenumbri vastavalt viit fiktiivset Erikut sisaldavale Rootsi kuningate väljamõeldud sugupuule ja varasemaid Erikuid nummerdatakse 14-st tagasi. Tegelikult oli Erik Püha Rootsi neljas Eriku-nimeline kuningas.
Ühtegi tema kaasaegset allikat Eriku elu kohta ei ole. Kogu ta elu on teada ainult legendide põhjal, mis pandi kirja pärast tema kuulutamist pühakuks.
Ta oli abielus Inge Vanema sugulase Kristinaga Taani Stenkili kojast. Neil oli neli last: Rootsi kuningas Knut Eriksson, Filip Eriksson, Katarina Eriksdotter, kes abiellus Nils Blakega, ja Margareta Eriksdotter, kes abiellus aastal 1185 Norra kuninga Sverre I-ga.
Vastavalt legendidele tegi Erik palju selleks, et ühendada kristlasi oma riigis ja levitada kristlust ka Soome. Ta olevat organiseerinud Lõuna-Soome aladele Esimese Rootsi ristisõja, et soomlasi alistada ja ristida, ning saatnud Uppsala piiskopi Henriku Soome sealseid rahvaid usku pöörama. Henrikust olevat seal märter saanud, kui Lalli ta tapnud olevat. Esimesed viited sellele sõjale pärinevad alles 14. sajandist, mistõttu on ka oletatud, et kogu see lugu on väljamõeldis. Esimese Rootsi ristisõja tulemusena vallutati Rootsile kõige lähemal üle Põhjalahe Edela-Soomes olev ala, formaalselt kinnistus Edela-Soome Rootsi külge aga alles 1220. aastail. Samal ajal laiendas Taani kuningas Valdemar I Suur oma valdusi Vendi ristisõjas lääneslaavlastega Läänemere-äärsetele vendide aladele.
Eriku tappis 1160. aastal palgamõrvar Emund Ulvbane. Emundi olevat palganud rivaalitsev Sverkeri koda, et omandada Eriku valdusi, või teine troonipretendent Magnus Henriksson, kes mõnedel andmetel olevat lühikest aega Eriku surma järel ise kuningas olnud.
Erik maeti Vana-Uppsalasse ning tema säilmed viidi sealt Uppsala toomkirikusse tõenäoliselt juulis 1273.
Eriku pea on kujutatud Stockholmi vapil.
Oportunism

Oportunism on omakasupüüdlik käitumine, mis tähendab teadlikku käitumist enese kasuks ja avanevate võimaluste ärakasutamist, hoolimata põhimõtetest või laiematest huvidest. Oportunismi mõiste on tähtsal kohal sellistes valdkondades nagu bioloogia, majandusteadus, mänguteooria, eetika, psühholoogia, sotsioloogia ja poliitika.
Greip (ansambel)

Vokaalansambel Greip on alates 2006. aastast tegutsev Pärnust pärit kuueliikmeline "a cappella" ansambel.
Pärnu koolinoorte vokaalansamblite konkursil "Kevadümin 2006" sai ansambel kulddiplomi. 2007. aastal võideti Kevadümina konkursil peaauhind. 
Lauluga "Helesinine roos" saavutas ansambel esikoha Alo Mattiiseni muusikapäevadel. 
Ansambel on kontserte andnud Soomes, Lätis, Leedus, Saksamaal ja peaaegu kõikjal Eestis. 
"A cappella" laulu viljeleva ansambli Greip repertuaarist võib leida nii rahulikke ballaade, džässilikke palu kui ka pop- ja folkmuusika töötlusi ning rokkmuusikat.
23. veebruarist kuni 2. märtsini 2013 käis ansambel kontserdireisil Ameerikas, esineti New Yorgis ja Washingtonis.
Ansambli kuulsaima laulu "Vihma loits" videot oli sotsiaalmeedias 2021. aasta seisuga vaadatud ligi 2,4 miljonit korda. 
Liikmed.
Ansambli liikmed on Karin Leetsar, Mari Holm, Rauno Muttik, Reimo Kiisk, Kristo Ukanis ja Fred Rõigas.
Toetatud töötamine

Toetatud töötamise teenus on üks erihoolekande teenustest, mida pakutakse psüühikahäirega inimestele toimetuleku parandamiseks. Käibel on ka mõiste "töötamise toetamine".
Toetatud töötamise teenuse põhisisu on juhendamine tööprotsessis. Juhendamise olemasolu eristab toetatud töötamist tavalisest töötamisest. Juhendamist osutab asutus, kus on olemas vastava väljaõppega personal. Tööd aga võib pakkuda tavaline ettevõte. Ettevõttel on kliendiga sõlmitud tavaline tööleping. Võib olla aga ka nii, et nii juhendamist kui ka tööd pakub sama ettevõte. Viimasel juhul on tegemist tavaliselt mittetulundusühinguga. Juhendamist osutatakse mitte ainult kliendile, vaid ka tööandjale kliendi ehk töövõtja töölerakendamisel ning töökoha ja töötingimuste kohandamisel vastavalt kliendi vajadustele.
Toetatud töötamise teenust saab osutada inimesele, kellel on
Toetatud töötamise teenuse raames osutatava töötamise maht sõltub inimese töövõime kaotuse suurusest:
Inimese suunab toetatud töötamise teenust saama sotsiaalkindlustusamet.
Heino Puuste

Heino Puuste (sündinud 7. septembril 1955 Lagedil) on eesti treener ja endine odaviskaja.
Ta on lõpetanud 1975. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. Eesti NSV-s tegutses Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Kehakultuuri- ja Spordikomitee instruktorina.
Tema õpilaste seas on olnud Andrus Värnik, Donald-Aik Sild ja Tanel Laanmäe.
2018. aastal valiti Heino Puuste aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.
Isiklikku.
Tema abikaasa on nahaarst ja kosmeetik, endine korvpallur Oksana Puuste. Tema äi Ilmar Kullam oli endine korvpallur ja korvpallitreener (treenis ka Kalevit) ning Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna sportmängude (korvpall) dotsent.
Mart Paama

Mart Paama (17. jaanuar 1938 Tartu – 29. juuni 2006) oli eesti odaviskaja ja treener.
Ta lõpetas aastal 1956 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1960 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 
Oli aastatel 1960–1961 Tartu Riikliku Ülikooli kergejõustikukateedri õpetaja, 1962–1969 spordiseltsi Kalev kergejõustikutreener, 1973–1992 TRÜ/TÜ kergejõustiku kateedri vanemõpetaja, 1992–1997 treenerite õpetamise instituudi ja TÜ spordikeskuse lektor, 1997– Tartu Kalevi kergejõustikukooli treener, TÜ Spordikeskuse heitealade õpetaja. 
Oli rahvusvahelise klassiga odaviskaja. Võitis 1960–1968 NSV Liidu meistrivõistlustel 2 kuld-, 3 hõbe- ja 2 pronksmedalit, Eesti meistrivõistlustel 1956–1975 10 kuld- ja 5 hõbemedalit. Osales Rooma (1960) ja Mexico (1968) olümpiamängudel, kuulus korduvalt maailma odaviske edetabeli esikümnesse.
Isiklikku.
Ta oli abielus keemik Lilli Paamaga. Poeg Priit Paama on korvpallitreener.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Eesti meister 1958, 1961, 1963, 1965, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973.
Perodua Kancil

Perodua Kancil (Suurbritannia turul Perodua Nippa ja Indoneesias Daihatsu Ceria) on Malaisias aastatel 1994–2009 toodetud sõiduauto. Autot toodab Perusahaan Otomobil Kedua. Perodua Kancil on väike 5-ukseline luukpäraga linnaauto ning tegu on teise nime all müüdava Daihatsu Miraga. 
Autot müüdi 2000–2006 ka Suurbritannia ja Indoneesia turgudel.
Kancilil on 660 cm3 või 850 cm3 Daihatsu R3 mootor.
Abivahend

Abivahend on vahend, mis on ettenähtud mingi tegevuse sooritamise hõlbustamiseks.
Eristatakse:
Tehniline abivahend

Tehnilise abivahendi sisu sõltub eesmärgist ja valdkonnast, kus seda kasutatakse.
Meditsiiniline abivahend

Meditsiiniline abivahend on raviks vajalik meditsiiniseade, mille abil on võimalik ravida haigusi ja vigastusi või mille kasutamisel paraneb ravi tulemus
Meisterdetektiiv Blomkvist

"Meisterdetektiiv Blomkvist" on Rootsi lastekirjaniku Astrid Lindgreni raamatusari, milles seiklevad peategelased Kalle Blomkvist, Anders Bengtsson ja Eva-Lotta Lisander. Üheskoos satutakse juhuse tahtel kuritegeliku maailma valgustkartvate tegude keskele ning sõprade seiklusjanu, ausus ja ustavus üksteise vastu aitavad käed rüpes istuval politseil need kuritööd ka lahendada. 
Sari koosneb kolmest raamatust: 
Esimeses vaadeldakse suure juveeliröövi toimepanekut ühe peategelase Eva-Lotta Lisanderi sugulase poolt, ning kuritöö paljastamist Kalle ja tema sõprade poolt. Teine osa, sisult ehk tõsiseim, käsitleb linnakest vapustanud mõrva ja selle asjaolude avastamist. Kirjanik maalib võrdlemisi hirmuäratavalt mõrtsuka portree ning põnev ja kiirelt arenev sündmustik viib hiljem ka peategelased kalgi mõrvariga silmitsi. Kolmandas osas satub aga peategelaste kolmik juhuslikult inimröövi keskele. Esimest korda triloogias viiakse lugeja linnakesest välja: ühele meresaarele, kus asub röövlite staap ja varjupaik.
Kuu aega maal

"Kuu aega maal" (vene "Месяц в деревне") on Ivan Turgenevi 1850. aastal valminud näidend. See on komöödia viies vaatuses.
Turgenev kirjutas näidendi kahe aasta jooksul Prantsusmaal. Algul keelas Peterburi tsensor näidendi ära, kuid pärast muudatuste tegemist avaldati see 1855. aastal. Esimest korda lavastati näidend alles 1872. aastal ja seejärel 1879.
Näidendi põhjal on tehtud nii venekeelseid kui ka ingliskeelseid telefilme, ballett ja ooper.
Eesti keeles.
1964. aastal salvestati näidend Eesti Raadioteatris kuuldemänguna.
1987. aastal näitas Eesti Televisioon näidendit Pärnu Draamateatri lavastuses.
5. novembril 2006 esietendus näidend Eesti Draamateatris.
Sisu.
Tegevus toimub 1840. aastate alguses Islajevi mõisas. Iga vaatuse vahel on möödunud üks päev.
Teineteisesse on armunud Natalja ja Rakitin. Bolnitsov soovib abielluda Veeraga, Matvei Katjaga ja Špigelski Lizavetaga. Katjale teeb lähenemiskatseid ka Schaaf. Mõisa argielu pöördub peapeale, kui saabub Kolja uus koduõpetaja Beljajev ning temasse armuvad Natalja, Veera ja Katja.
Bolšintsovi abieluettepaneku kannab Nataljale ette Špigelski, kellele Veera vastuse eest, olgu see siis ükskõik milline, on Bolšintsov lubanud troika. Natalja räägib Veerale ettepanekust, mille peale viimane naerma hakkab. Pikema jutuajamise käigus õnnestub Nataljal välja uurida, et tegelikult armastab Veera Beljajevit. Armukade Natalja otsustab, et koduõpetaja peab lahkuma. Ent vestelnud Beljajeviga, mõistab ta, et Beljajevil Veera suhtes samasuguseid tundeid pole ning muudab noormehe lahkumise suhtes meelt. Veera, pettunud kasuemas, et too tema armusaladuse välja lobises, puistab südant Beljajevile ja avaldab, et tegelikult armastab ka Natalja Beljajevit. Usalduslikus vestluses avaldab Rakitin Islajevile, et armastab tema naist.
Beljajev kinnitab Veerale: "Ma armastan teid nagu oma õde, armastan, sest teid on võimatu mitte armastada."; Nataljale: "Mul tekkis alles täna, meie viimase kohtumise ajal enne lõunat, esimest korda mingi tavatu, enneolematu tunne, nagu oleks kellegi käsi mu südant pigistanud ja rinnas hakkas nii palav... Jah, enne seda ma justkui võõrastasin teid, ei armastanudki, aga täna..."
Lõpp. Rakitin ja Beljajev sõidavad ära Moskvasse. Veera annab oma jah-sõna Bolšintsovile. Lizaveta lubab abielluda Špigelskiga.
Guadiana

Guadiana on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. Algab La Manchast. Keskjooksul voolab Meseta kiltmaal valdavalt läände. Alamjooksul pöördub lõunasse ja suubub Cádizi lahte. Pikkus 744 km.
Sillad üle Guadiana: Puente de la Mesta, Puente de Felipe IV (Medellín), Puente Romano sobre el río Guadiana, Puente de Lusitania, Puente Nuevo, Puente de Lobón, Puente de la Autonomía, Puente de Palmas, Puente de la Universidad, Puente Real, Puente Ajuda ja Nuevo Puente Ajuda.
Asahikawa

Asahikawa (jaapani 旭川 "Asahikawa") on linn Jaapanis Hokkaidō saare keskosas, Hokkaidō prefektuuris Kamikawa allprefektuuris. Asub 60 km kaugusel rannikust 116 m kõrgusel merepinnast samanimelise jõe ääres.
Asahikawa on metsa- ja puidutööstuse keskus.
Ajalugu.
Asahikawa on asutatud 1922. aastal.
Linnas on loomaaed ja mäesuusakeskus.
Bunkyō

Bunkyō on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tokyos. 
See on valdavalt elurajoon, seal asuvad Tokyo Dome ja mitmed õppeasutused, teiste seas Tokyo Ülikool ja Tōyō Ülikool.
Bunkyō eriringkond moodustati 1947. aastal.
Tartu Jogentaga Kool

Tartu Aleksander Puškini Kool on varem peamiselt venekeelset põhiharidust andnud õppeasutus Tartus, mis on nüüd üle läinud eesti õppekeelele.
Tartu Aleksander Puškini Kooli nime all alustas kool tööd 1. septembril 2014. 2014/2015. õppeaastal oli kooli nimekirjas 522 õpilast. 
Alates 1. septembrist 2025 saab kooli uueks nimeks Tartu Jogentaga Kool.
Nimi.
2024. aasta sügisel kuulutas Tartu linnavalitsus välja konkursi koolile uue nime leidmiseks.
Ajalugu.
Tartu Aleksander Puškini Kooli ajalugu kattub osaliselt Tartu Raatuse Kooli ajalooga. Kui 1952. aastal valmis uus koolihoone aadressil Puiestee 62, jagasid seda hoonet tollane Tartu 3. Keskkool (eesti õppekeelega) ja Tartu 6. Keskkool (vene õppekeelega). 1960. aastate algul eesti õpilaste arv vähenes. 1963. aastal otsustati liita eesti ja vene kool ühtse juhtimise alla ja likvideerida keskkool. Sündis nn rahvaste sõpruse kool. 1965. aastal lõpetas tollase Tartu 3. Keskkooli viimane lend ja kool nimetati ümber Tartu 3. 8-klassiliseks kooliks. 1969. aastal lahutati eesti- ja venekeelne osakond: eesti osakond jätkas taas Tartu 3. Keskkoolina ja vene osakond Tartu 6. Keskkoolina, mille uueks asukohaks sai 1969. aasta sügisel valminud koolihoone Uuel tänaval.
Osaliselt kattub Tartu Aleksander Puškini Kooli ajalugu ka Tartu Tamme Gümnaasiumi ajalooga, sest vähemalt aastatel 1945–1947 kandis Tamme Gümnaasium nime Tartu 6. Keskkool. 
Tartu Vene Lütseumi nime all hakkas kool tegutsema pärast Tartu Slaavi Gümnaasiumi ja Tartu Puškini Gümnaasiumi ühinemist. Kooli ruumideks jäid Tartu Slaavi Gümnaasiumi ruumid aadressil Uus tänav 54. Koolide liitmise põhjus oli mõlema kooli madal täituvus.