Kindlustus Eestis

Kindlustus on ootamatu ja/või äkilise sündmuse tagajärgede korvamise edasi andmine mõistlikel tingimustel ja tasu eest. Kindlustuslepingu järgi maksab kindlustusandja kokkulepitud juhtumi korral kindlustushüvitise, kindlustusvõtja kohustus on tasuda kindlustusmakseid.
Kindlustuse eesmärk on vältida kindlustusvõtja ja/või tema lähedaste materiaalse heaolu vähenemist.
Kindlustus maandab riske ootamatute sündmuste puhul. Riskid peavad seejuures olema täpselt kindlaks määratud ja mõõdetavad. Mistahes ettetulevaid riske kindlustada võimalik ei ole. Alati on ka riske, mida kindlustusseltsid ei kindlusta. Samuti on alati sündmusi, mille korral kindlustusselts hüvitist ei maksa. Kindlustus võimaldab isikul anda oma ettevõtmistega seotud riskid üle kindlustusseltsi kanda ning pakub rahalist kaitset või võimalust taastada kindlustatud objekti kahjujuhtumieelne seisund.
Kindlustuse põhiliigid.
Kahjukindlustus (varakindlustus).
Kindlustusandja kohustuseks vastavalt kindlustuslepingule kindlustusjuhtumi tõttu tekkinud kahju hüvitamine kindlustatud isikule. Kahjukindlustuse liigid on liikluskindlustus, õnnetusjuhtumikindlustus, haiguskindlustus, reisikindlustus, sõidukikindlustus, transporditavate kaupade kindlustus, varakindlustus, sõiduki valdaja vastutuskindlustus, tsiviilvastutuskindlustus, rahalise kaotuse kindlustus jm.
Elukindlustus.
Kindlustusandja peab kindlustatud isiku teatud sündmuse korral (nt kokkulepitud eluea saabumine, tema abiellumine, surm või lapse sünd) maksma vastavalt lepingule kokkulepitud summa. Väljamakse toimub soodustatud isikule kas ühekordse väljamaksena või perioodiliste väljamaksetena. Elukindlustuse liigid on surmajuhtumi kindlustus, kapitalikogumiskindlustus, sünnikindlustus, abiellumiskindlustus, pensionikindlustus, investeerimisriskiga elukindlustus, lisakindlustus jm.
Edasikindlustus.
Edasikindlustus on edasikindlustuslepingu alusel kindlustusandja kindlustusriskide ülevõtmine. Edasikindlustuse eesmärgiks on maksta kindlustusandjale kokkulepitud suuruses hüvitist seoses kindlustusandja ja kindlustusvõtja vahel sõlmitud kindlustuslepingu järgse kindlustusjuhtumiga. Edasikindlustuse liigid on kahjukindlustuse edasikindlustus ja elukindlustuse edasikindlustus.
Sotsiaalkindlustus.
Sotsiaalkindlustus hõlmab kogu elanikkonda, on kohustuslik ja seda finantseerib riik kindlaks määratud hüvitiste suuruses, mis on muudetavad poliitiliste otsuste või muude mehhanismidega. Sotsiaalkindlustushüvitised asendavad saamata jäänud tulu selliste nn sotsiaalsete riskide puhul, millega oletatavasti kaasneb sissetulekute vähenemine või katkemine: vanemlus/emadus, haigus, töövõimetus, toitjakaotus, vanadus ja töötus. Vaesuse või puuduse riskide maandamine kuulub hoolekande, sh sotsiaalabi valdkonda ning neid makstakse puuduse korral ja abivajaduse järgi. Kohalike omavalitsuste pakutav sotsiaalhoolekanne on osa sotsiaalkaitsesüsteemist.
Riskide maandamiseks on ette nähtud järgmised sotsiaalkindlustushüvitised:
IgasEuroopa Liidu (EL) liikmesriigis on oma sotsiaalkindlustusseadused. Nendes õigusaktides sätestatud õigused ja kohustused on kõigi konkreetses riigis töötavate inimeste (nii kohalike kui välismaalaste) jaoks ühesugused. EL-i eeskirjadega koordineeritakse aga riiklikke süsteeme, et inimesed, kes kolivad teise EL-i liikmesriiki, ei kaotaks oma sotsiaalkindlustuskaitset (näiteks pensioniõiguseid ja ravikindlustust) ning neil oleks alati teada, millise riigi õigusakte nende suhtes kohaldatakse. EL-i eeskirjade kohaselt saavad iga isiku suhtes korraga kehtida ainult ühe riigi sotsiaalkindlustuseeskirjad – seega peavad nad sotsiaalmakseid maksma üksnes kõnealuses riigis.
Üldiselt kohaldatakse selle riigi seadusi, kus isik tegelikult töötab (töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana), ning maksed tuleb tasuda seal. Isiku elukoht (näiteks juhul, kui nad sõidavad tööle teisest riigist) või tema tööandja asukoht ei oma tähtsust. Erandiks on teise riiki lähetatud töötajad, kui lähetus kestab vähem kui 2 aastat: nemad võivad jääda kindlustatuks ning tasuda sotsiaalmakseid riigis, kust nad on lähetatud. Inimeste puhul, kes töötavad samaaegselt rohkem kui ühes riigis, kasutatakse erieeskirju, et määrata kindlaks, millise riigi õigusakte kohaldatakse ja kus nad peaksid makseid tasuma.
Sotsiaalkindlustusõigused on individuaalsed õigused ning ei sõltu abivajadusest ega muudest sissetulekutest. See tähendab, et sotsiaalkindlustushüvitised peavad olema tagatud isikule mingi sotsiaalse riski puhul ka siis, kui puudust pole tuvastatud.
Õigus sotsiaalkindlustusele erineb õigusest kindlustusele/erakindlustusele, sest selles rakendatakse solidaarsusprintsiipe – nii põlvkondadevahelist kui ka -sisest solidaarsust ning jõukamate isikute sissetulekute arvelt võivad saada kasu vaesemad. Erakindlustus seevastu kindlustab eeskätt individuaalset riski, aidates leevendada sissetulekute langust või korvata suurenenud kulutusi ja sõltub inimese enda sõlmitud kokkulepetest ning vabatahtlikest osamaksetest.
Eesti sotsiaalkindlustussüsteemi sotsiaalkindlustuse kolmeks põhiliseks ja suuremaks skeemiks on pensionikindlustus, ravikindlustus ja töötuskindlustus.
Kindlustusandjad ja -vahendajad.
Kindlustusteenust osutavad kindlustusandjad. Kindlustuslepingut on võimalik sõlmida otse kindlustusandjaga või kindlustusvahendaja kaudu.
Kindlustusandja on kindlustusteenuse osutaja, kellel on kindlustusjuhtumi korral hüvitise väljamaksmise kohustus. Kindlustusleping sõlmitakse kindlustusandjaga.
Kindlustusandjad järgivad teenuse osutamisel kindlustusteenuse hea tava.
Kindlustusandja.
Kindlustusandja on kindlustusteenuse osutaja, kellel on kindlustusjuhtumi korral hüvitise väljamaksmise kohustus. Kindlustusleping sõlmitakse kindlustusandjaga. Kindlustusandjad järgivad teenuse osutamisel kindlustusteenuse head tava.
Kindlustusvahendaja.
Kindlustusvahendajad on kindlustusmaaklerid ja kindlustusagendid. Vahendajad pakuvad vahendusteenust.
Kindlustusmaakler.
Kindlustusmaakler vahendab kindlustuslepinguid kliendi ehk kindlustusvõtja huvides.
Kindlustusmaakler peab:
Kindlustusagent.
Kindlustusagent vahendab kindlustuslepinguid kindlustusandja esindajana. Kindlustusagent pakub vaid ühe seltsi teenuseid. Näiteks võib agendiks olla reisibüroo, kes müüb ühe kindla seltsi reisikindlustust või bensiinijaam, mis müüb ühe kindlustusseltsi liikluskindlustust. Erandjuhul võib agent esindada ka mitut kindlustusseltsi, kuid seda üksnes tingimusel, et nende seltside tooted ei konkureeri omavahel. Ehk teisisõnu müüb agent näiteks ühe seltsi liikluskindlustust ja teise seltsi kodukindlustust. Kindlustusagent peab klienti informeerima sellest, millist kindlustusseltsi on tal õigus esindada ning millist liiki lepinguid ta vahendab. Samuti peab ta teavitama kindlustuslepingu võimalikest variantidest ja enne kindlustuslepingu sõlmimist tutvustama kliendile kindlustuslepingu tingimusi.
Ala- ja ülekindlustus.
Alakindlustus.
Alakindlustusega on tegemist siis, kui kindlustussumma on väiksem kui kindlustusväärtus kindlustusjuhtumi toimumise ajal. Kui näiteks õnnetuses kannatada saanud eramu taastamine läheb oluliselt kallimaks lepingus kokku lepitud maksimaalsest kindlustussummast, on tegemist alakindlustusega. Sel juhul hüvitab kindlustusselts kahju võrdeliselt kindlustussumma suhtega vara tegelikku kindlustusväärtusesse kindlustusjuhtumi toimumise ajal.
Alakindlustus võib tekkida näiteks olukorras, kus ehitushinnad väga kiiresti tõusevad. Siis ei ole kindlustusseltsilt saadud hüvitisega enam võimalik eluaset täies mahus taastada. Soovitatav on küsida kindlustusseltsilt arvamust kindlustusobjekti õige kindlustusväärtuse kohta.
Ülekindlustus.
Ülekindlustusega on tegemist siis, kui kindlustussumma ületab oluliselt kindlustusväärtust. Ülekindlustuse korral ei ole kindlustusandja kohustatud hüvitama rohkem, kui on kindlustatud eseme tegelik kindlustusväärtus.
Ülekindlustuse puhul on võimalik vähendada kindlustussummat koos kindlustusmakse vähendamisega. Selleks tuleks pöörduda oma kindlustusseltsi poole. Sellise olukorra vältimiseks küsi enne lepingu sõlmimist üle, mis on kindlustusväärtus. Kindlustusväärtuseks võib olla näiteks kindlustatud eseme taastamisväärtus või taassoetamisväärtus.
Eluaseme kindlustamisel on kindlustushuviks tavaliselt elamu taastamisväärtus. Kindlustamist taastamisväärtuse ulatuses nõuavad reeglina ka pangad, kui nad eluaseme soetamiseks laenu annavad. Kindlustusvõtja peaks ka omalt poolt hindama, milliseks võib eluaseme taastamisväärtus lepingu kehtimise aja jooksul kujuneda. Selleks tuleb hinnata, milliste riskide realiseerumine on tõenäoline ning kui palju nende riskide realiseerumisel läheks maksma eluaseme taastamine.
Kindlustusleping.
Kindlustusleping on kindlustusandja ja kindlustusvõtja vahel sõlmitud kokkulepe. Sellega kohustub kindlustusandja kindlustusjuhtumi toimumisel hüvitama tekkinud kahju või maksma kokkulepitud rahasumma ühekordselt või osadena või täitma lepingu muul kokkulepitud viisil. Kindlustusvõtja kohustub tasuma kindlustusandjale kindlustusmakseid. Kindlustuslepingu järgi maksab kindlustusandja kokkulepitud juhtumi korral kindlustushüvitise, kindlustusvõtja kohustus on tasuda kindlustusmakseid.
Üldjuhul koosneb kindlustusleping järgmistest osadest:
Kindlustuslepinguga lepitakse kokku kindlustuskaitse tingimused:
Kindlustuslepingu sõlmimiseks on mitu võimalust:
Tegevused hea kindlustuslepingu sõlmimisel.
Kindlustamise mõttest kuni hea kindlustuslepingu sõlmimiseni tuleb läbida mitu sammu.
Välistused.
Kuna igal kindlustuse pakkujal on eri lepingutingimused, siis on soovitatav kindlustuse valimisel lähtuda kõigist lepingutingimustest kui tervikust ehk sellest, milliste riskide vastu ja millistel tingimustel teile kindlustuskaitset pakutakse.
Kindlustusandja ei paku kindlustuskatet järgnevatele juhtumitele (näitena toodud kaks Eestis tegutsevat kindlustusandjat):
Eestis püsivalt tegutsevad kindlustusandjad.
EKsL.
Eesti Kindlustusseltside Liit (EKsL) on kõiki püsivalt Eestis tegutsevaid kindlustusandjaid ja välismaiste kindlustusandjate filiaale ühendav organisatsioon. EksL-i eesmärk on esindada oma liikmete ühiseid huve kindlustussektori ja kogu riigi sotsiaal- ning majanduskeskkonna edendamisel. Kõik Eestis tegutsevad kindlustusandjad on EKsL-i liikmed.
EKsL-i liikmed:
LKF.
Eesti Liikluskindlustuse Fond (LKF) on liikluskindlustuse garantiifond, hüvitusorgan ja Eesti rohelise kaardi büroo. LKF on loodud liikluskindlustuse seaduse alusel eesmärgiga tagada liikluskindlustuse süsteemi toimimine. LKF:
LKF-i liikmed:
Välislingid.
"Impulss": kindlustusvaidlus jättis Pae tänava maja kolmeks aastaks katuseta, ERR, 22. aprill 2025