tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lüganuse põllumeeste konvent

Lüganuse põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Lüganuse külas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Maidla, Lüganuse ja Erra vald.
Konvendi juhatus: esimees Johannes Eero, Gustav Tiimus, Leo Isküll.
Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Johannes Piirimaa.
Konvendi liikmed: Johan Ruberg, Tiiman Tamme, Johannes Remmak, Ruuben Kohver, Rudolf Räis, Jaan Innus, August Muda, Albert Sooden, August Nurk, Eduard Pungas, Meinhard Laur, Johannes Kuuler, (seltskondlikkude organisatsioonide poolt, hiljem Aleksander Pungas), Ella Trummar (maanaiste poolt).
Rakvere põllumeeste konvent

Rakvere põllumeeste konvent asus Rakvere linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Mahu, Sõmeru ja Rakvere vald.
Konvendi juhatus: esimees Mihkel Soosalu, Eduard Tõevere, Jaan Penn.
Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Karl Pajos.
Konvendi liikmed: Johannes Õiglane, Jaan Õunapuu, Arnold Grünfeldt, Gustav Püss, Joosep Laaspere, Eduard Orupõld, Oskar Peil, Martin Klaas, Karl Trestip, Johannes Kesküla, Julius Veskus, Kusta Kruusimaa, Aleksander Taliga (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Karl Pajos (ühistegeliste asutiste poolt], Marta Davel (maanaiste poolt).
Ronny Ackermann

Ronny Ackermann (sündinud 16. mail 1977 Bad Salzungenis) on Saksamaa kahevõistleja. Ta on neljakordne maailmameister ja võitnud maailma karika.
Esimese suurvõistluste medali Ackermann sai 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis, kus ta oli sprindivõistlusel kolmas. 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys sai ta sprindis ja meeskonnavõistluses hõbemedali.
2003. aasta MM-il Val di Fiemmes tuli Ackermann maailmameistriks tavavõistluses ja sai hõbemedali sprindivõistluses ning meeskonnavõistluses. Kaks aastat hiljem kodustel maailmameistrivõistlustel 2005. aastal Oberstdorfis tuli Ackermann maailmameistriks nii tavavõistluses kui ka sprindivõistluses ning kuulus hõbemedali võitnud Saksamaa võistkonda meeskonnavõistluses.
2006. aasta OM-il Torinos sai Ackermann meeskonnavõistluses hõbemedali, kuid individuaalsetel võistlusaladel ei õnnestunud tal medalit saada. 2007. aasta MM-il Sapporos tuli ta tavavõistluses uuesti maailmameistriks ja võitis järjekordse hõbemedali meeskonnavõistluses.
Maailma karikasarjas võitis ta üldarvestuse karika 2002. ja 2003. aastal. Ta on võitnud 25 karikasarja etappi, mis on Hannu Mannineni ja Bjarte Engen Viki järel kolmas tulemus.
2005. aastal valiti Ackermann Saksamaal aasta sportlaseks.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Ronny Ackermann on osalenud (seisuga 16. märts 2008) 160 maailma karikasarja etapil, millest on poodiumile tõusnud 76 korda ja neist 27 korral kõige kõrgemale astmele.
Välislingid.
Merevägi

Merevägi on riigi sõjaväe osa (väeliik), mille põhiülesanne on sõjalise operatsioonide läbiviimine riigi territoriaalvetes ja vajadusel ka kaugemal merealadel. Mereväe rahuaegne põhiülesanne on tavaliselt riigi territoriaalvetes suveräänsuse tagamine, kohaloleku demonstreerimine ja sageli ka seadusliku korra tagamise toetamine.
Üldist.
Merevägi on reeglina kõigil vähemalt osaliselt merega piirnevatel riikidel, kuid ka suuremate siseveekogude ääres paiknevad riigid võivad omada mereväe tüüpi sõjalisi struktuure. Mereväel on oma spetsiifiline vormiriietus, auastmed, struktuur, sümboolika ja traditsioonid.
Merevägesid kasutatakse sageli tänu paindlikule iseseisvale tegevusvõimele ka väljaspool koduriiki meredel või rannikutel poliitilise või sõjalise kohaoleku demonstreerimiseks ja olukorra jälgimiseks. Traditsiooniliselt on meresõjalist poliitilist mõjutustegevust tuntud ka, kui suurtükipaadidiplomaatiat.
Ajalugu.
Merevägi on juba antiikajast alates aidanud ellu viia riiklikku poliitikat – nii oli see näiteks Egiptuses, Pärsias, Kreekas, Roomas ja teistes arenenud merenduse ja laevaehitusega riikides. Samal ajal on valitsevad grupid kasutanud sõjalise võimsusega laevu mereäärsete alade anastamisel, näiteks külvasid Taani ja Norra viikingid 8.–10. sajandil hirmu ja häda Lääne-Euroopa ja Vahemere piirkonnas.
Alates 15. sajandi alguses alanud suurte maadeavastuse ajastust kuni 19. sajandi lõpuni võitlesid juhtivate mereriikide Hispaania, Hollandi, Prantsusmaa ja Inglismaa mereväed uute mereteede valdamise pärast omavahel alatasa. 19. sajandi lõpus jäid kõrvale Hispaania ja Holland ning võitlusse sekkusid USA, Jaapani ja Saksamaa merevägi.
Kaks maailmasõda 20. sajandil muutsid oluliselt jõudude vahekorda maailmamerel, võimu eest jäid võitlema USA ja Nõukogude Liit. Võrreldes Nõukogude Liiduga on tema õigusjärglase Venemaa sõjaline võimekus merel väiksem, kuid ka 21. sajandil tuleb Venemaaga maailmamerel siiski arvestada.
Mereväe koosseis.
Mereväe koosseisus võivad olla peamiselt:
Laevastiku ülesehitus.
Laevastik on mereväe põhiosa, mille põhijõuks ja iseloomulikuks alusvahendiks on sõjalaevad.
Mereväe laevastiku koosseisuliste üksuste tavapärased nimetused ja järjestus:
Lisaks võidakse laevadest moodustada vastavalt taktikalisele vajadusele spetsiifilisi ülesandepõhiseid üksusi:
Arthur Tansley

Arthur George Tansley (15. august 1871 – 25. november 1955) oli inglise botaanik, ökoloogia kui teadusharu pioneere. 
Tema esialgsed teadustööd olid suuresti mõjutatud taani taimeökoloogi Eugenius Warmingu poolt. 1935. aastal võttis ta kasutusele termini "ökosüsteem". Ta oli Suurbritannia Ökoloogiaühingu (British Ecological Society) asutajaid ning 20 aastat ajakirja Journal of Ecology toimetaja.
Taks

Taks ehk taksikoer on koeratõug. 
Taks on pärit Saksamaalt. Taksikoerad aretati urukoerteks, et jahtida rebaseid ja suuremaid loomi. Taks on truu koer, kes valib perest välja ühe inimese, keda ta erilise hoolega hoiab. Taksi söömist tuleks kontrollida, kuna seda tõugu ohustab ülekaal. Standardtaksi normaalne kaal on 9 kg, kääbustaksidel on see väiksem. Taksid jagunevad karmi-, pika- ja siledakarvalisteks.
Primaarproduktsioon

Primaarproduktsioon ehk algtoodang ehk esmane toodang (esmastoodang) on orgaaniliste ühendite valmistamine süsihappegaasi abil foto- või kemosünteesi kaudu. Primaarproduktsioonil baseerub kogu elusloodus.
Fotosünteesi korral sünteesitakse süsihappegaasist ja veest valguse juuresolekul orgaanilist ainet, kusjuures teise saadusena vabaneb hapnik:
CO2 + H2O + valgus -&gt; CH2O + O2.
Kemosünteesi korral sünteesitakse süsihappegaasist, väävelvesinikust ja hapnikust orgaanilist ainet, kusjuures kõrvalsaadustena tekib vesi ja vabaneb väävel:
CO2 + 4H2S + O2 -&gt; CH2O + 4S + 3H2O.
Primaarproduktsiooni tootjad ehk autotroofid moodustavad toiduahela aluse. Enamikus on need maismaataimed ja vees elavad vetikad. Sõltuvalt sellest, kas rakuhingamist on arvestatud või ei, saab leida vastavalt primaarse neto- ja brutoproduktsiooni.
Maismaal tekitavad peaaegu kogu primaarproduktsiooni soontaimed. Üksnes väike osa sellest tuleb vetikatelt, sammaldelt ja samblikelt. Maismaataimede primaarproduktsiooni mõjutavad kõige rohkem vee ja valguse olemasolu. Näiteks kõrbetes, kus on vähe vett, ja polaarpiirkondades, kus on vähe valgust, on primaarproduktsioon vähene ja soontaimed võivad täielikult puududa. Veel vajavad taimed kasvuks mineraalaineid, teisisõnu mulda.
Erinevalt maismaast tekitavad ookeanides peaaegu kogu primaarproduktsiooni vetikad. Ookeanis vabalt hõljuvatest organismidest enamik on ainuraksed ja enamik elatab end fotosünteesiga. Selliste elusolendite kogumit nimetatakse fütoplanktoniks. Arusaadavalt ei ole ookeanis veepuudust. Ookeani suure soojusmahtuvuse tõttu ei ole ka organismide nõuded äärmuslike temperatuuride talumisele nii aktuaalsed kui maismaal, pealegi kaitseb külmaga ookeani pinnale tekkiv merejää jääaluseid organisme edasise jahtumise eest. Vees mõjutavad primaarproduktsiooni peamiselt valguse ja mineraalainete kättesaadavus.
Rannamõisa jõgi

Rannamõisa jõgi on Matsalu lahte suubuv jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ehmja, Enivere, Keskvere, Kuluse, Kurevere, Liivaküla, Martna, Rannajõe, Suure-Lähtru ja Väike-Lähtru, Allikmaa, Kedre, Kirimäe ja Turvalepa külas. Jõe suudmeala Rannajõe külas kuulub Matsalu rahvusparki. Rannamõisa jõe suudmest umbes 2,4 km edelasse jääb Kasari jõe suue, samas Rõude jõe, Kasari jõe põhjapoolse suudmeharu suue jääb vaid umbes 300 m lõunasse.
Rannamõisa jõe pikkus on 26,1 km ja valgla pindala 198,2 km².
Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusluba) ettevõtted Taebla Kodu AS, Fazenda OÜ ja Matsalu Veevärk AS.
Rannamõisa jõe keskkonnaregistri kood on VEE1106100.
Rannamõisa jõe lisajõed.
"Sulgudes lisajõe järk - suubumine vasakult (v) või paremalt (p) – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest."
Valeri Korb

Valeri Korb (sündinud 3. juulil 1954 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik.
Haridus.
Ta lõpetas 1971. aastal Kohtla-Järve 14. Keskkooli ning 1999. aastal Peterburi Teenindusinstituudi majanduse erialal.
2002. aastal andis Peterburi Riiklik Ülikool talle kandidaadikraadi sotsioloogias. Aastal 2015 leiti, et väitekiri, mille eest ta kraadi sai, sisaldab valdavalt plagiaati.
Töökäik.
Korb on töötanud Eesti Põlevkivis koristustöölisena 1971–1988 ning Kohtla-Järve Linna Hariduskoondise juhatajana 1988–1990.
Tegevus NLKP-s.
Ta lõpetas NLKP liikmena 1984. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli ühiskonnateaduste erialal. 
Poliitiline tegevus.
Valeri Korb oli Kohtla-Järve Ahtme linnaosa vanem 1993–1996, Kohtla-Järve linnapea aastatel 1990–1991, 1996–1999, 2002–2003 ning abilinnapea 1991–1993. Korb oli Kohtla-Järve Linnavolikogu esimees 1999–2002 ja 2003–2007. Ta oli XI Riigikogu, XII Riigikogu ja XIII Riigikogu liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 205 häält ning ei osutunud valituks.
Korb on Eesti Keskerakonna liige alates 1997.
Isiklikku.
Valeri Korbi poeg Mihhail Korb on Keskerakonna poliitik, endine Riigikogu liige, Tallinna Kesklinna linnaosa vanem ja Kristiine linnaosa vanem.
Reaalservituut

Reaalservituut koormab teenivat kinnisasja valitseva kinnisasja kasuks nii, et valitseva kinnisasja igakordne omanik on õigustatud teenivat kinnisasja teatud viisil kasutama või et teeniva kinnisasja igakordne omanik on kohustatud oma omandiõiguse teostamisest valitseva kinnisasja kasuks teatavas osas hoiduma. 
Reaalservituut ei või teeniva kinnisasja omanikku kohustada mingiteks tegudeks, välja arvatud teod, mis on reaalservituudi teostamisel abistava tähendusega.
Mücka

Mücka on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.
Vallaosad.
Mücka, Förstgen ("Dołha Boršć"), Förstgen-Ost ja Leipgen ("Lipinki").
Neißeaue

Neißeaue on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis, Poola piiri ääres. See on Saksamaa kõige idapoolsem vald.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.
Vallaosad.
Deschka ("Deško"), Emmerichswalde, Groß Krauscha, Kaltwasser, Klein Krauscha ("Krušowk"), Neu Krauscha, Zentendorf ja Zodel.
Kuldne retriiver

Kuldne retriiver on koeratõug retriiveri tõutüübist.
Kuldne retriiver aretati jahikoeraks, kes toob jahimehele kätte tabatud linnu (eriti veelinnu). Kuldsed retriiverid armastavad vett ja neid on üsna lihtne treenida.
Kuldne retriiver on pikakarvaline tõug, kelle tihe aluskarv hoiab hästi sooja välistingimustes ning sile pealiskarv tõrjub vett.
Tõug sobib väga hästi elama maapiirkondadesse, vajab palju liikumisvõimalust õues, kuid teda on soovitatav hoida aiaga piiratud maa-alal, sest on kalduvus minna hulkuma.
Kuldne retriiver sobib hästi juht- või abikoeraks pimedatele ja kurtidele, päästekoeraks jms. Sõbraliku ja leebe iseloomu tõttu ei sobi ta valvekoeraks, kuid on väga populaarne lemmikloom.
Mait Aadna

Mait Aadna (sündinud 1948) on eesti komsomoli- ja haridustegelane.
Ta lõpetas aastal 1971 "cum laude" Tallinna Polütehniline Instituudi mehaanikateaduskonna peenmehaanikaseadmete erialal.
Ta on olnud ELKNÜ Keskkomitee sekretär (valitud 15. veebruaril 1974).
Ta oli Tallinna Mehaanikakooli asedirektor, hiljem 1999. aastani direktori kohusetäitja, hiljem on olnud Tallinna Tööstushariduskeskuse erialajuht.
Tartu I Muusikakool

Tartu I Muusikakool on muusikakool Tartus aadressil Tähe tänav 5.
Muusikakoolis töötab 58 õpetajat, direktor on Kaido Otsing.
Tartu I Muusikakoolis saab õppida järgmistel erialadel:
Koolis tegutsevad sümfoniett- ja puhkpilliorkester.
Thorvald Aadahl

Thorvald Aadahl (23. juuni 1882 Østfold, Rødenesi vald – 26. märts 1962) oli norra ajakirjanik ja kirjanik. 
Ta sai 1904 põllumajanduskandidaadi kraadi. 
Ta toimetas põllumajandusajalehte Landmansposten. Aastal 1918 kujundati see ümber poliitiliseks ajaleheks Nationen, millest sai Talurahvapartei ("Bondepartiet"; praegu Keskpartei) häälekandja. 
Aadahlil oli agitaatorina tähtis roll Talurahvapartei loomisel. 
Aastal 1931 soovitas Aadahl oma sõbral Peder Kolstadil võtta oma valitsusel kaitseministriks Vidkun Quisling. Aadahlile soovitas Quislingit Fredrerik Prytz. 
Ta on kirjutanud mitu näidendit. "Det store fund" ("Suur leid"; 1913), "Anklagede" (1920) ja "Millionen" (1927) on lavastatud rahvusteatris (Nationaltheatret).
Sostenuto-pedaal

Sostenuto-pedaal (itaalia keeles "sostenuto" 'püsiv') on klaveri keskmine pedaal. 
See pedaal lisati klaverile pedaalidest viimasena 19. sajandi keskel. Süstemaatiliselt hakkas seda klaveritele lisama Steinway sajandi viimasel veerandil. Tänapäeval kuulub see Ameerikas valmistatud klaverite standardisse, kuid Euroopas pole see nii populaarne.
Sostenuto-pedaal käitub kui valikuline "tre corde" (parempoolne pedaal). See võimaldab noote kõlama jätta valikuliselt. Selle kasutamiseks tuleb alla vajutada klahv või akord ja seejärel sostenuto-pedaal. Pärast klahvide vabastamist (pedaal on allavajutatud) jäävad helid kõlama. Nüüd ikka veel pedaali all hoides mängitud noodid aga mitte. Keskmist pedaali on võimalik kombineerida parempoolse pedaaliga, kusjuures "tre corde" ei mõjuta sostenuto-pedaali poolt kõlama jäetud noote.
Sostenuto-pedaali kasutatakse, kui soovitakse saavutada orelisarnast tekstuuri pikkade bassinootide ja kõrgemal muutuva harmooniaga (orelpunkt). Seda kasutatakse pedaalidest kõige vähem ning ainult mõni helilooja on oma teostes ette näinud selle kasutamist.
Sostenuto-pedaali vajutatakse vasaku jalaga.
Klaveri keskmine pedaal võib siiski olla ka muu funktsiooniga ning ei ole siis sostenuto-pedaal.
Ülenurme Muusikakool

Ülenurme Muusikakool on muusikakool Tartu maakonnas Ülenurmes aadressil Tartu maantee 5.
Ajalugu.
Ülenurme Muusikakool alustas tööd 1989. aasta sügisel. Kool kasvas välja Ülenurme Keskkooli juures tegutsenud muusikaklassist, kus õppis üle 50 õpilase ja lapsi õpetas 5 pedagoogi.
Kool sai klassiruumid Ülenurme Keskkooli hoones, kus käib õppetöö käib siiani. Õpinguid alustas 79 õpilast, kellest enamik oli pillimänguga tutvust teinud juba muusikaklassis. Kooli õppekavva lisandus uusi erialasid. Lisaks klaverile, akordionile, trompetile ja flöödile sai nüüd õppida ka viiulit, klarnetit, saksofoni, kannelt ja kitarri. Lapsi asus õpetama 11 pedagoogi – muusikaklassi seni viiele lisandus kuus uut eriharidusega õpetajat. Aastate jooksul on lapsi õpetanud 43 pedagoogi. 2007/2008. õppeaastal töötab koolis 18 õpetajat.
Kooli sõpruskoolid on Elva Muusikakool ja Heinola Muusikakool Soomes.
Ülenurme Laulustuudio.
Muusikakoolis tegutseb alates 1999. aastast Ülenurme Laulustuudio. Stuudio asutaja ja ühtlasi ka tegevjuht on Ursel Oja.
Sümboolika.
Koolil on märk, mille saab rinda iga lõpuklassi õpilane 1. septembri avaaktusel, oma sümboolika ja kooli lipp, mille sisseõnnistamine Tartu Pauluse kirikus toimus 2000. aastal. Lipuvärvid on valge ja sinine. Lipul on kujutatud kooli logo ja kooli nimi.
Lasnamäe Muusikakool

Lasnamäe Muusikakool on lastemuusikakool Tallinnas aadressil Punane tänav 69.
Alates 1980. aastast tegutses Tallinna Laagna Gümnaasiumis muusikaklass. Aastate jooksul kujunes muusikaklassist muusikaosakond. Puhkpillieriala õpilaste baasil hakkas tegutsema ainuke üldhariduskooli puhkpilliorkester Tallinnas. Peale õppetöö tegeles muusikaosakond kultuuriürituste korraldamisega Lasnamäe linnaosas, eesti muusika tutvustamisega vene õppekeelega koolides, esines Vikerraadios ja Raadio 7-s, osales laulupidudel ja kolmes rahvusvahelises projektis: "Erkki-Sven Tüür tuleb kooli" (koos Inglise muusikutega), "Europäevad 1997" Vantaas ja "Nuori Osaaja 2000" Helsingis.
1. septembril 2000 alustas Laagna Gümnaasiumi muusikaosakonna baasil tööd Lasnamäe Muusikakool. 31. oktoobril 2005 alustas muusikakool tööd endisest keskkoolist muusikakooli vajadusi arvestades ümber ehitatud ruumides aadressil Punane tänav 69. 
Lasnamäe Muusikakoolis on võimalik õppida klaveri-, oreli-, viiuli-, süntesaatori-, akordioni-, kandle-, kitarri-, basskitarri-, "jazz"-klaveri-, flöödi-, plokkflöödi-, oboe-, trompeti-, klarneti-, saksofoni-, aldi-, tenori-, baritoni-, tuuba- ja löökpillierialal. Lisaks erialapillile õpetatakse solfedžot, muusikalugu, üldklaverit, saatekujundust, improvisatsiooni ja koosmängu. 
Kooli direktor on Erika Jefimova.
Rohtla

Rohtla on enamasti tasane sademetevaene avamaastik, kus taimkatte moodustavad kuivalembesed ja lühikese kasvueaga rohttaimed. 
Rohtlad esinevad kõikidel mandritel peale Antarktise, kummalgi poolkeral. 
Euraasia parasvöötmes nimetatakse neid stepiks, Ungaris pustaks, Põhja-Ameerikas preeriaks. Lõuna-Ameerikas paiknevad rohtlad nii lähistroopikas, kus neid nimetatakse pampaks, kui ka lähisekvatoriaalses kliimavöötmes, kus nad kannavad nime ljaano ja kampo.
Esineb metsa ja rohtla vahepealset maastikku, kus puid küll leidub, kuid suhteliselt harvalt, üksikuna või väikeste saludena. Aafrika puisrohtlat nimetatakse savanniks, Eesti puisrohtlat puisniiduks.
Rohttaimede kõrgus rohtlas võib olla üsnagi erinev. Loopealsel võib see mitte ületada mõnda detsimeetrit, aga preerias, pampas ja savannis võivad rohttaimed olla inimesest kõrgemad.
Põhjusi, miks rohtlas puid ei kasva, on mitmeid. Tundras on maas igikelts, mis takistab puudel oma juurte pinnasesse ajamist ja üksnes rohttaimed, kelle juurestik sügavale ei küündi, saavad seal kasvada. Luhal toimuvad perioodilised üleujutused, millega toimetulekuks noored puud pole kohastunud. Niidul, näiteks puisniidul võib puude kasvamist takistada loomade karjatamine: kariloomad söövad äsjatärganud puud ära. Nad söövad rohttaimi ka, aga rohttaimed kasvavad juurest tagasi.
Puud vajavad tavaliselt kasvamiseks rohkem vett kui rohttaimed, sellepärast kipuvad rohtlad asuma maailma kuivemates paikades.
Colin McGinn

Colin McGinn (sündinud 10. märtsil 1950 Inglismaal West Hartlepoolis) on Briti filosoof.
Ta on seisukohal, et inimese vaim ei ole võimeline iseendast täielikult aru saama, sealhulgas lahendama teadvuse rasket probleemi.
Ménière'i tõbi

Ménière'i tõbi (ka ménière'i haigus; ladina keeles "morbus Ménière") on sisekõrva haigus, mis põhjustab kuulmise nõrgenemist, tinnitust ja tasakaaluhäireid. 
Häiritud on vedeliku imendumine sisekõrvast, sisekõrva rõhk suureneb ning sisekõrva tasakaaluelundis olevaid vedelikke, (põhiliselt naatriumkarbonaadist koosnevat perilümfi ja kaaliumkarbonaadist koosnevat endolümfi) eraldav õhuke kelme võib puruneda. Tasakaaluelundina toimivate sisekõrva poolringkanalite töö kahjustub ning see toob kaasa tasakaaluhäired ja peapöörituse. Kui sisekõrvas kogunev vedelik kahjustab ka tigu, kaasneb tasakaaluhäiretele kuulmislangus. Tihti esineb kohinat või undamist kõrvades – nn tinnitust. Kahjustub tavaliselt üks, 20–25%-l haigetest mõlemad kõrvad. Haigus väljendub atakkidena, mis kestavad mõnest tunnist ööpäevani. Haigushoo ajal on haigel raskelt talutav pearinglus koos tugeva iiveldusega, mis ei lase püstiasendis olla ega raskemal juhul isegi silmi avada. 
Haiguse tekkepõhjused ei ole teada. Haigestutakse tavaliselt 40–50 aasta vanuses, kuid on teada ka tunduvalt nooremalt ja vanemalt haigestunuid. Ménière'i haiguse jaoks puudub efektiivne ravi. Tavaliselt kirjutatakse Eestis haigetele välja betaserci, kuid selle kasutegur on küsitav. Sümptomite leevendamiseks kasutatakse sisekõrva verevarustust soodustavat tsinnarisiini, samuti pearingluse ja iivelduse vastaseid ravimeid, turset alandavaid põletikuvastaseid ravimeid ja rahusteid. Mõned haiged on saanud abi homöopaatilisest ravimist Vertigoheelist. Raskemate juhtude korral kasutatakse ka kirurgilist ravi sisekõrva šunteerimisega rõhu alandamiseks, äärmisel juhul ka sisekõrva poolringkanalite eemaldamise või tasakaalunärvi läbilõikamisega. Viimased meetodid on tunnistatud viimasel ajal ebaotstarbekateks.
Ménière'i haigushoogude ennetamiseks on soovitatav vähendada soola (NaCl) tarvitamist, loobuda alkoholist, tubakast ja šokolaadist.
Ménière'i haigus võib ägeneda ka negatiivsete emotsioonide (stressi) kogemise tagajärjel.
Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loendis on loetletud Eesti Vabadussõja ja sellega seotud sündmuste ja isikute auks püstitatud mälestusmärgid.
Välja on toodud mälestusmärgi nimi, esmaavamise aeg, mälestusmärgi asukoht nüüdisaegse haldusjaotuse järgi, esimese ja teise lõhkumise ja taastamise aeg.
Eva-Riitta Siitonen

Eva-Riitta Siitonen (neiupõlvenimi Hautamäki; sündinud 31. mail 1940 Helsingis) on Soome poliitik, endine Helsingi linnapea. 
Ta sai tuntuks Yleisradio diktorina, olnud ka MTV3 diktor. 1983–1989 kuulus ta Rahvusliku Koonderakonna liikmena Soome parlamenti. 
1990–1996 oli ta Uusimaa maavanem. Ta sai Helsingi linnapeaks 1996. ja jäi pensionile 2005. aastal, kui linnapeaks sai Jussi Pajunen. 2009. aastal kuulus ta asendusliikmena Euroopa Parlamenti.
Angara mäestik

Angara mäestik (vene keeles "Ангарский кряж") on mäestik Aasias Venemaa Irkutski oblastis. Paikneb Kesk-Siberi lavamaa kaguosas Ida-Sajaanist Alam-Tunguska jõgikonnani. Kulgeb umbes 800 km edela-kirde suunas. 
Kõrgus kuni 1022 meetrit (teistel andmetel 946 meetrit. 
Mäestiku kirdeosa on kaetud lehistaigaga, edelaosa männikutega.
Sälkorg

Sälkorg on järskude veerudega ja V-kujulise ristlõikega org, mis on iseloomulik varases arenguastmes jõgedele. Sälkorg tekib põhja kiire uuristuse tagajärjel suure languga aladel.
Väga sügavat ja kitsast sälkorgu nimetatakse ka kuristikuks.
Veer

Veer on negatiivse pinnavormi (maapinnasüvendi, näiteks oru või lohu) perve ja põhja vaheline kallak külg. 
Püstist veeru nimetatakse seinamiks.
Mutualism

Mutualism on kahe eri liiki organismi vaheline suhte tüüp ökosüsteemis, millest mõlemad liigid saavad kasu (näiteks suureneb nende elumus).
Sarnane organismidevaheline suhe on ka protokooperatsioon, kus liikidevaheline suhe on ajutine ja fakultatiivne.
Mutualism mängib võtmerolli ökoloogias ja evolutsioonibioloogias. Näiteks on mutualistlikud suhted olulised maismaaökosüsteemi talitlemiseks, sest 90% taimedest sõltub suhtest seente mükoriisaga, kuna see varustab taime anorgaaniliste ühendite ja mitmete mikroelementidega. Vaatamata selle suhte tüübi olulisusele on see võrreldes teiste liikidevaheliste suhetega (näiteks kiskluse ja parasitismiga) pälvinud ajalooliselt märksa vähem tähelepanu.
Tore Ruud Hofstad

Tore Ruud Hofstad (sündinud 9. augustil 1979 Lørenskogis) on Norra endine murdmaasuusataja.
2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes võitis Hofstad 4×10 km teatesõidus kuldmedali ja oli ühisstardiga jälitussõidus teine. Kaks aastat hiljem 2005. aasta MM-il Oberstdorfis kuulus ta jälle kuldmedali võitnud Norra teatemeeskonna koosseisu 4×10 km teatesõidus ja tuli ka võitjaks esimest korda suurvõistluste kavas olnud sprinditeatesõidus koos Tor Arne Hetlandiga, lisaks sai ta pronksmedali 15 km sõidus.
Esimese ja seni ainsa maailma karikasarja etapina võitis ta Kuusamos 27. novembril 2005 15 km vabalt.
Hofstad esindab spordiklubi Lillehammeri Skiklub.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Tore Ruud Hofstad osales 49 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile neljal korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.
Tallinna 9. Keskkool

Tallinna 9. Keskkooli nime on eri aegadel kandnud mitu Tallinna üldhariduskooli.
Lammorg

Lammorg on suure tasase lammiga jõeorg. Lammorg tekib siis, kui aeglaselt voolav jõgi kulutab peamiselt jõesängi külgi ja kaasa kantud setted aegamisi põhja vajuvad.
Lõuna-Eestis on üks paremini väljakujunenud lammorge Piusa jõe alamjooksul.
Ohře

Ohře (tšehhi keeles; saksa keeles "Eger") on jõgi Kesk-Euroopas, Elbe vasakpoolne lisajõgi.
Algab Weißenstadti lähedalt Fichtelgebirgest ja voolab valdavalt ida ja kirde suunas. Suubub Litoměřice linna lähedal vasakult Elbesse.
Jõe pikkus on 316 km, millest 65 km on Saksamaal. Jõe valgla pindala on 5614 km².
Ohře ääres asuvad Cheb, Loket, Sokolov, Karlovy Vary, Klášterec nad Ohří, Kadaň, Žatec, Louny, Libochovice, Budyně nad Ohří ja Terezín.
Beitostølen

Beitostølen on küla ja talispordikeskus Norras Innlandeti maakonnas Øystre Slidre vallas. Külas on ligi 300 elanikku.
Beitostølen asub Jotunheimeni mägedes kõrgusel ligi 900 meetrit üle merepinna. Seal on mitmeid mäesuusatamiseks ja murdmaasuusatamiseks kohandatud radu ning neil korraldatakse iga aastal laskesuusatamise ja murdmaasuusatamise maailma karikasarja etappe.
Russelli hüpotees

Russelli hüpotees on oletus, et maailm tekkis viis minutit tagasi koos fossiilidega, mäluga jms põhjuslike jälgedega. 
Bertrand Russell esitab selle raamatus "The Analysis of Mind" (1921, lk 159–160), et illustreerida meie teadmise piire. 
Teadusfilosoofias on probleemiks, miks on ratsionaalne eelistada sellele teisi teooriaid ja hüpoteese ning miks teadus seda teeb.
Ludwig Wittgenstein kasutab raamatus "Tõsikindlusest" seda näidet sageli, pidades selle hüpoteesi eituses kahtlemist tähendusetuks.
Karstilehter

Karstilehter on vees lahustuvate kivimite pinna sisse tekkinud korrapärane, koonusjas, liua- või vannitaoline süvend. Karstilehter on karstipiirkondades tavalisim pinnavorm. Selle diameeter võib olla 1 kuni mitusada meetrit, sügavus on tavaliselt mõni meeter. Karstilehtri põhjas võib olla vett neelav ava (pugem ehk ponoor).
Sängorg

Sängorg on jõeorg, mis koosneb ainult jõesängist.
Sängorgu esineb kohati Emajõel.
Sängorg on tüüpiline väikestele jõgedele ja ojadele, mis on geoloogilises mõttes noored.
Kallas

Kallas on veekogu (tavaliselt jõge või väikest järve) ääristav maariba. 
Ookeanide, merede ja suurte järvede kallast nimetatakse rannaks.
Vooluveekogude ning merede ja suurte järvede kaldavööndi elustikku nimetatakse liikuvaveeliseks ehk lootiliseks elustikuks. Veekogude kallastel elavaid loomi aga ripikoolideks.
Gällivare

Gällivare (soome keeles "Jällivaara", põhjasaami keeles "Jiellevárri" ja "Váhčir", meä keeles "Jellivaara") on tiheasustusega paikkond, Gällivare valla halduskeskus Norrbotteni läänis Rootsis Lapimaal 100 kilomeetrit polaarjoonest põhja pool. 
Pindala on 7,48 km² ja elanikke 8480 (2005).
Gällivares peetakse murdmaasuusatamise maailmasarja etappe.
Karr

Karr on karstuvate kivimite pinna sisse tekkinud lahustumisuure. 
Nende sügavus on tavaliselt mõnest sentimeetrist kuni 2 meetrini. Enamasti on karrid tekkinud voolava vee toimel, harvem mere- või järvelainete toimel. 
Eestis esinevad karrid näiteks Kõmsis ja Vaika saartel.
Karstikoobas

Karstikoobas on maa-alune tühik – koobas, mis on tekkinud kergesti lahustuvate kivimite (lubjakivi, dolomiit, marmor, kips jm) lahustumise ja langetuste tagajärjel.
Karstikoobastes võivad esineda maa-alused järved ja salajõed. Karstikoopas võivad tekkida tilkekivid: laes stalaktiidid ja koopa põrandal koonusjad stalagmiidid.
Vladimir Kornijenko Eragümnaasium

Vladimir Kornijenko Eragümnaasium oli vene õppekeelega kool Tallinnas Lasnamäel, mis asutati 1991. aastal. 2003. aasta sügisel oli koolis 209 õpilast.
Kooli aadress oli Pallasti tänav 41.
Kooli direktor oli Vladimir Kornijenko.
Urmas Klaas

Urmas Klaas (sündinud 17. märtsil 1971 Räpinas) on Eesti ajaloolane, ajakirjanik ja poliitik, alates 9. aprillist 2014 Tartu linnapea.
Haridus.
Urmas Klaas on lõpetanud Räpina Keskkooli 1989 ning Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1994 ("cum laude"). Ta on ajaloomagister (Tartu Ülikool 1998), magistritöö "Õigeusu kirik Lõuna-Eestis 1848–1917. Halduskorraldus ja preesterkond".
Töökäik ja tegevus ühingutes.
Klaas on aastatel 1994–2003 töötanud Tartu Ülikooli Eesti ajaloo õppetooli assistendina, lektoraadi juhatajana ning lektorina. Aastatel 1995–2003 töötas ta ajalehe Postimees uudistetoimetuse toimetajana, seejärel arvamustoimetuse juhatajana, Tartu toimetuse juhatajana, peatoimetaja asetäitjana ja peatoimetajana. 2004. aastal töötas ta Haridus- ja Teadusministeeriumis teabejuhina ja teabekorralduse osakonna juhatajana. 
Klaas on olnud SA Tartu Ülikooli Kliinikum ja SA Kultuurileht nõukogu esimees, Lennuliiklusteeninduse AS-i nõukogu liige, SA Domus Dorpatensis nõukogu liige, SA Põlvamaa Talurahvamuuseumi nõukogu esimees ning Balti Seltsi Saksamaal asepresident. Aastatel 2007–2015 oli ta Eesti Orienteerumisliidu president.
2025. aasta seisuga on Urmas Klaas: 
Poliitiline tegevus.
Urmas Klaas oli aastatel 2004–2007 Põlva maavanem. 2007–2011 oli ta XI Riigikogus majanduskomisjoni esimees. 2011–2014 oli ta XII Riigikogu liige, tolles koosseisus kultuurikomisjoni esimees. Ta on Eesti Reformierakonna liige 2006. aastast. 
2007. aastal pakuti Klaasile Tartu linnapea kohta, kui senine linnapea Laine Randjärv ametist loobus. Klaas ütles ära ning Tartu linnapeaks sai Urmas Kruuse. 
Kui sotsiaalminister Maret Maripuu 2009. aasta algul tagasi astus, peeti Klaasi võimalikuks tulevaseks ministriks, kuid ministriks sai Hanno Pevkur. 
Pärast peaminister Andrus Ansipi tagasiastumist 2014. aastal teatas Tartu senine linnapea Urmas Kruuse ametist loobumisest seoses asumisega tervise- ja tööministriks tulevases Taavi Rõivase valitsuses. 
8. aprillil 2014 valis Tartu linnavolikogu Tartu uueks linnapeaks Urmas Klaasi, kes lahkus sellega seoses Riigikogust. 19. mail 2014 valiti ta ka Reformierakonna Tartu piirkonna juhiks.
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 8065 häält (üleriigiliselt 5. tulemus) ning osutus valituks isikumandaadiga. Klaas loobus Riigikogu liikme mandaadist, et jätkata linnapeana.
Klaas on alates 2020. aastast Euroopa Regioonide Komitee liige kuuludes seal sotsiaalpoliitika-, haridus-, tööhõive-, ja kultuurikomisjoni (SEDEC komisjon), Ukraina töörühma ning Uueneva Euroopa fraktsiooni. Ta on Euroopa Regioonide Komitee asepresident.
Isiklikku.
Urmas Klaas on abielus Maris Klaasiga, kes töötab Eesti Rahva Muuseumis. Neil on tütar Ida. Pere elab Tartus Tammelinnas.
Klaasi huvialadeks on ilukirjandus, sport, kalandus ja aiandus. Ta kõneleb eesti, inglise, saksa ja vene keelt.
Helene Vannari

Helene Vannari (aastast 1969 Helene Pillak; 20. märts 1948 Kilingi-Nõmme – 16. märts 2022 Tallinn) oli Eesti näitleja. 
Ta lõpetas 1966. aastal Tartu 1. Töölisnoorte Keskkooli ja 1970. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri IV lennu.
Vannari suunati pärast lavakooli lõpetamist Ugala teatrisse, kus ta töötas näitlejana aastatel 1970–1974. Vannari lahkus Ugalast, kuna teatri toonane repertuaar ei pakkunud noorele näitlejale piisavalt motiveerivat rakendust. Pärast tütre Annaliisa sündi suundus ta 1976. aastast tööle töötas Tallinna Linnateatrisse. Näitlejakoha sai Vannari linnateatris siiski alles pärast seda, kui oli ühe hooaja töötanud inspitsindina, sest peanäitejuht Kalju Komissarov ei olnud Vannari rolle Ugalas näinud ning soovis olla kindel, et Vannari erialased oskused näitlejatööks on piisavad. Tallinna Linnateater jäi Vannari koduteatriks kuni surmani. 
Lisaks koduteatrile oli Helene Vannari oodatud külalisnäitleja projektiteatrites, aga ka näiteks Endla teatris. Ta mängis arvukates telelavastustes ja -sarjades, osales Eesti Raadio "Meelejahutajas" ning mängis filmides. 
Isiklikku.
Tema abikaasa oli endine näitleja Peep Pillak, nende tütar on ooperilaulja Annaliisa Pillak.
Hamari vald

Hamari vald on vald Norras Innlandeti maakonnas Lillehammeri lähedal.
Valla keskus on Hamar.
2019. aastani kuulus vald Hedmarki maakonda.
Jaanus Sorokin

Jaanus Sorokin (sündinud 9. veebruaril 1986 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. 
Mänginud üle 50 korra Eesti jäähoki koondises. 5-kordne Eesti meister jäähokis.
Klubid: HC Panter, Tartu Välk 494, Tallinna Stars, Big Diamonds. Samuti Tšehhi ja Soome klubides.
Hauts-de-Seine'i departemang

Hauts-de-Seine'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas. Asub Pariisist läänes. Seal asuvad Pariisi eeslinnad, sealhulgas La Défense.
Jaguneb 36 vallaks.
Vaata ka.
Hauts-de-Seine'i departemangu haldusüksuste loend
Harilik mailane

Harilik mailane ("Veronica officinalis") on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. 
Rahvapäraseid nimetusi: "jooksjarohi", "paistetuse rohi", "eerenprüüs", "hundihamba rohi".
Eristamine külmamailasest.
Harilik mailane esineb Eestis veidi harvem kui külmamailane.
Kui külmamailane on enam-vähem püstise varrega, siis hariliku mailase vars on suuremas osas roomav, tõusva õisikuosaga. Erinevalt külmamailasest on tema õied heledamad ja väiksemad. Külmamailase varrel on kaks karvarida, hariliku mailase vars on üleni karvane.
Raviomadused.
Ravimiks kogutakse mailase ürti – taime ülemist osa koos õitega. 
Hariliku mailase teega ravitakse hingamisteede põletikke ja köha, ent ka mao-, soole-, põie- ja neeruhaigusi. Mailaseteed soovitatakse juua ka neil, kel raskusi mõtlemisega, aju väsinud või esineb tasakaaluhäireid. On arvatud, et harilik mailane vähendab veresoonte lubjastumise ohtu.
Taime nimetus "mailane" võib olla tulnud sellest, et koduarstid ravisid taimega mailaste (maa-aluste vaimude) läbi inimese keha külge tulnud haigusi, nagu vistrikke, ohatisi vms. Peale määrides on tema keedistega ravitud nahahaigusi, sügelisi ja mädaneid haavapõletikke.
Peeniseluu

Peeniseluu (ladina "os penis" või "baculum") on enamikul imetajatel peenises asuv luu. Inimesel peeniseluud ei ole. Mitmetel inimahvlastel on peeniseluu taandarenenud.
Peeniseluu morfoloogiat on kasutatud lähedaste liikide eristamiseks.
"Oosik" on Alaska eskimotel suurte mereloomade poleeritud ja nikerdatud peeniseluu.
Laevaehitus

Laevaehitus on tööstusharu, mis tegeleb veesõidukite tootmise ja remondiga laevatehastes.
Laiemas tähenduses hõlmab laevaehitus ka teadusalade kompleksi, mis uurib ehitatavaid laevu ja ehitusprotsessi. Selle alla kuuluvad laevateooria, laevaarhitektuur, laevade projekteerimise teooria, laeva jõuseadmete teooria, laeva ehitusmehaanika ja laevaehituse korraldamine.
Laevaehitus Eestis.
Suurim valdkonna ettevõte Eestis on laevaehitus- ja -remondikontsern BLRT Grupp, millele kuuluvad laevatehased Tallinnas, Klaipedas ja Turus. Laevaehitusega tegelevad veel Reval Shipbuilding ja Baltic Workboats AS, laevadetailide tootmisega Loksa Laevatehase AS.
Laevaremondiga tegeleb SRC Group AS ja LTH Baas AS, samuti spetsialiseeritud ettevõtted, näiteks laevamasinate remondiga tegelevad Diesel Service ja Ship System Diesel Service.
Väikelaevade ja paatide ehituse ja remondiga tegeleb Eestis mitu väikeettevõtet ja -töökoda.
2011. aasta aprillis algas Marek Vahula algatusel üleriigiline projekt "Laevade mälestus", et tähistada mälestusmärkidega kõik Eesti rannajoone seni tähistamata umbes 60 muistset laevaehituskohta. Ettevõtmine teostub Eesti Ajalooliste Laevade Seltsi egiidi all.
Laevaehitus antiikajal.
Antiikajal ehitati kaubalaevu ja trieere kaldal. Valmis laevakered lohistati merre rullikutel köite ja talide abil. Laevu viimistleti kai ääres. Tihtimisplats asus sellest tuleohu tõttu eraldi. Laevu remonditi ellingutel ja seal ehitati ka väiksemaid laevu. Hellenismiajastul ehitati isegi 110–130 m pikkusi hiigellaevu ja nende ehitamiseks pidi olema mingi dokk, ainult selliste dokkide ehitus on tänapäeval teadmata.
Antiikaja laevaehitus oli väga tootlik. Näiteks laev "Syrakusia", mille kogumahutavus oli 3300, valmis aastaga. Roomlased ehitasid kriisi ajal 210 eKr kõigest 4 kuuga 240 alusest koosneva laevastiku.
Vana-Kreeka suurim laevaehituskeskus (nagu ka sõja- ja kaubasadam) asus kuni Peloponnesose sõja lõpuni Ateenas. Pärast seda oli tähtsaim laevaehituskoht Sürakuusas ja veel hiljem Aleksandrias.
Central Park

Central Park on suur haljasala, mis asub New Yorgis Manhattani saare keskosas. 
Park on edela–kirdesuunalise ristküliku kujuline, mille pikkus on 4,1 km, laius 830 m ja pindala 3,4 km². Seda piiravad 59th Street ja 110th Street tänavad, mis pargi juures kannavad nimesid Central Park South ja Central Park North, ning Fifth Avenue ja Eighth Avenue puiesteed – neist viimane kannab pargi juures nime Central Park West. Üksnes Fifth Avenue kannab ka pargi juures Fifth Avenue nime.
Pargi neljas nurgas asuvad: Columbus Circle, Frederick Douglass Circle, Duke Ellington Circle ja Grand Army Plaza.
Parki haldab vastavalt lepingule New Yorgi linnavalitsuse parkide ja puhkealade osakonnaga eraomanduses olev mittetulundusühing Central Park Conservancy, mille president on ametikohast tulenevalt Central Parki administraator.
Central Parkis asuvad Strawberry Fieldsi aed ja loomaaed Central Park Zoo.
Park ehitati perioodil 1853–1878. Selle projekteerisid maastikuarhitektid Frederick Law Olmsted ja Calvert Vaux. Pargi rajamisel likvideeriti 1857. aastal seal varem asunud Seneca Village, mis oli 1825. aastal asutatud afroameeriklaste asula.
Parki külastab igal aastal üle 45 miljoni inimese. Pargis asub Ramble mets, kus kevadel ja sügisel peatuvad rändlinnud.
Pargis asub Metropolitani Kunstimuuseum, mis on Ameerika Ühendriikide külastatuim muuseum.
Sophiko Tšhiaureli

Sofiko Tšiaureli (gruusia keeles სოფიკო ჭიაურელი; 21. märts 1937 Thbilisi – 2. märts 2008 Thbilisi) oli nõukogude ja gruusia näitleja.
Sofiko Tšiaureli sündis Thbilisis tuntud näitleja Veriko Andžaparidze ja tuntud režissööri Mihheil Tšiaureli peres. Lõpetas Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi. Aastatel 1960–1964 ja alates 1968 oli K. Mardžanišvili nimelise akadeemilise teatri näitleja, aastatel 1964–1968 Šotha Rusthaveli nimelise akadeemilise teatri näitleja.
Oma loomingulise elu jooksul mängis üle 100 osa teatris ja filmides, sealhulgas filmides "Granaatõuna värv" (1968), "Мелодии Верийского квартала" (1973), "Древо желания" (1976), "Otsige naist" (1982), "Покаяние" (1984) jm.
Tema abikaasa oli Kote Mahharadze, tuntud gruusia näitleja ja spordikommentaator.
Ökoloogiline nišš

Ökoloogiline nišš ehk ökonišš ehk nišš on ökoloogia mõiste, mis iseloomustab liigi või populatsiooni suhtumuslikku positsiooni eripära ökosüsteemis. 
Niši parameetrid.
Nišši kirjeldatakse kui liigiomast piirkonda graafikul, mille telgedeks on erinevate biootiliste ja abiootiliste keskkonnategurite muutuvad väärtused. Vastavalt konkurentsi välistamise reeglile (ehk Gause reeglile) ei saa kaks liiki hõivata täpselt sama nišši samas keskkonnas pikka aega. 
Mõistet "ökoloogiline nišš" kasutas esimesena loodusteadlane Joseph Grinnell oma 1917. aasta teadustöös "The niche relationships of the California Thrasher". 
Niši mõistet populariseeris eriti tuliselt 1958. aastast G. Evelyn Hutchinson. 
Eristatakse fundamentaalset ja realiseerunud nišši. Esimesel puhul on tegu kogu keskkonnatingimuste kompleksiga (bioloogilised ja füüsilised), milles organism on võimeline eksisteerima. Realiseerunud nišš tähendab aga eelmisest kitsamaid keskkonnatingimusi, kus organism on tugevalt kohastunud.
Eri liikidel võivad eri kohtades olla sarnased nišid ning samad liigid võivad eri kohtades hõivata erinevaid nišše. 
Mõnikord, kui taimi ja loomi introdutseeritakse uutesse niššidesse, võivad nad hõivata uusi nišše või ka pärismaiste liikide nišše, tõrjudes viimaseid välja, ja saada (kahjulikeks) võõrliikideks.
Orv

Orv ehk nišš on arhitektuuris ühest küljest avatud müürisüvend, poolümara, täisnurkse või hulknurkse kujuga. Nišše kasutatakse seina kujunduselementidena ning neid tuntakse alates antiikarhitektuurist.
Ajalooline laev

Ajalooline laev on laevaehituse ja laevanduse ajaloo näidisena säilitatav laev (muu veesõiduk) või selle samal eesmärgil originaalkujul valmistatud koopia. 
Kirjeldus.
Ajaloolisi laevu on sageli hoitud hoolimata vanusest sõidukõlblikena ja neile on tehtud, võrrelduna moodsate laevadega, mõningaid meresõiduohutuse nõuete erandeid. Ajaloolisi laevu kasutatakse sageli veeturismiks või väljaõppeks.
Euroopas koondab ajaloolisi laevu European Maritime Heritage.
Ajaloolised laevad Eestis.
Eestis loetakse õiguslikult ajalooliseks laevaks laev, mille vanus ületab reisilaeval 35 aastat ja muul laeval 40 aastat ning millel ei ole tehtud olulisi ümberehitusi ja valdavalt on säilitatud ehitusaegsed materjalid, või sellise laeva koopia, mille ehitamisel on kasutatud algupäraseid või algsetega sarnaseid ehitusmaterjale. 
Ajaloolise laevana ei käsitata kauba- ja kalalaeva, mis tegeleb oma põhitegevusega väljaspool kohaliku rannasõidu piirkonda.
Eestis koondab ajaloolisi laevu Ajalooliste Laevade Selts.
Maskiga mehe eksitus

Maskiga mehe eksitus (inglise keeles "masked man fallacy") on arutlusviga, mille puhul identse osutusega tähistajate asendamine tõeses väites võib viia väära väiteni. 
Nimi tuleb näitest "Ma ei tea, kes maskiga mees on". See võib olla tõene ka juhul, kui maskiga mees on Heldur ja ma tean, kes Heldur on. 
Maskiga mehe eksituse ühe kuju võib kokku võtta järgmiselt: 
Probleem tuleb sellest, et eeldused 1 ja 2 võivad olla korraga tõesed isegi juhul, kui ""X" ja "Y"" osutavad samale isikule. Võtame arutluse: "Ma tean, kes mu isa on. Ma ei tea, kes on varas. Järelikult minu isa ei ole varas." Kui isa on varas ja kõneleja seda oma isa kohta ei tea, siis on eeldused tõesed ja järeldus väär. Seega on tegemist arutlusveaga. 
Kui keegi ütleb: "Ma ei ta, kes maskiga mees on," siis ta peab muu hulgas silmas: "Kui ma tean, kes maskiga mees on, siis ma ei tea, et ta on maskiga mees." Maskiga mehe eksitus ei arvesta seda.
Nitrosomonas

Nitrosomonas on perekond ellipsikujulisi kemoautotroofseid mullas, aga ka nahal elavaid baktereid.
Nitrosomonas on tähtis lämmastikuringes, kuna ta muundab ammoniaagi nitrititeks (nitrosatsioon). Selle kemosünteetilise protsessi läbi saavad nad ka eluks vajaliku energia.
Nitrobacter

Nitrobacter on mullas elavate bakterite perekond. 
"Nitrobacter" mängib olulist rolli lämmastikuringes, oksüdeerides mullas nitritid nitraatideks. Nende poolt läbiviidavat protsessi kirjeldab keemiline võrrand:
NO2- + 1/2O2 -&gt; NO3-
Eesti kutseõppeasutuste loend

"Siin on loetletud Eesti kutseõppeasutusi.
.pl

.pl on Poola Interneti tippdomeen. See loodi 1990. aastal.
Domeeni registreerimist haldab NASK (Naukowa i Akademicka Sieć Komputerowa).
2008. aastal ületas domeeni alla registreeritud veebisaitide arv miljoni piiri, 2013. aastal oli saite üle 2,4 miljoni.
Mügarbakterid

Mügarbakterid ("Rhizobium") on perekond gramnegatiivseid mullabakterid, kes seovad õhust lämmastikku. 
Mügarbakterid elavad sümbioosis liblikõieliste taimedega, kelle juuremügarates (noodulites) nad seovad ensüümi nitrogenaasi abil õhust molekulaarse lämmastiku ning varustavad (seda enne ammooniumiks muutes) sellega taime. 
Iseseisvalt, ilma sümbioosis olemata mügarbakterid õhust lämmastikku omastada ei suuda.
Üks levinuim mügarbakterite klassifikatsioon on järgmine:
Majandusgeograafiline asend

Majandusgeograafiline asend on mingi territooriumi (regiooni, piirkonna, riigi, asula jms) asend oluliste selle territooriumi majanduslikut arengut mõjutavate tegurite suhtes. Need tegurid on maavarade leiukohad, teedevõrk, tööjõud, kapital, suured majanduskeskused jne. Puulammas on nuub
Riigi (piirkonna) majandusgeograafilise asendi kirjeldamise plaan.
Kooligeograafias saab kasutada majandusgeograafilise asendi kirjeldamisel järgmist plaani:
Nõmme Muusikakool

Nõmme Muusikakool on munitsipaalhuvikool Tallinnas Nõmme linnaosas. Koolihoone asub aadressil Pärnu maantee 320. 
Kooli direktor on Indrek Vijard.
Ajalugu.
Kool alustas tööd 1952. aastal endises Nõmme algkoolile kuulunud hoone teise korruse ruumides. 1959. aastal lahkus sealt algkool ja õppehoone kuulub Nõmme Muusikakoolile. 1963. aastal valmis juurdeehitisena kooli kontserdisaal, mis mahutas umbes 200 inimest ja 1973. aastal kolmekorruseline klassiruumidega majaosa. 
Algselt kuulus see hoone Nikolai von Glehni asutatud vorstivabrikule. Aastatel 1936–1940 tegutses hoones Nõmme Muuseum.
Õppetöö.
Esimesel õppeaastal õppis koolis 64 õpilast, keda juhendas 11 õpetajat. 1961. aastal oli koolis 245 õpilast ja 22 õpetajat. 1972/73. õppeaastaks oli õpilasi 345, õpetajaid 45. Õppeaastal 2005/2006 õppis muusikakoolis 420 õpilast ja õpetas 63 õpetajat.
Erialad.
Nõmme Muusikakoolis on võimalik õppida järgmistel erialadel: klaver, viiul, vioola, tšello, klassikaline kitarr, flööt, klarnet, oboe, saksofon, trompet, metsasarv, tromboon, bariton, tuuba, akordion, löökpillid.
Quitzdorf am See

Quitzdorf am See on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.
Vallaosad.
Horscha ("Hóršow"), Kollm ("Chołm"), Petershain ("Hóznica"), Sproitz ("Sprjojcy") ja Steinölsa ("Kamjentna Wólšinka").
Rietschen

Rietschen on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
Vallaosad.
Altliebel ("Stary Lubolń"), Daubitz ("Dubc"), Feldhäuser, Hammerstadt ("Hamoršć"), Heidehäuser, Neu-Daubitz, Neuhammer, Neuliebel ("Nowy Lubolń"), Nieder Prauske, Rietschen ("Rěčicy"), Teicha ("Hatk") ja Walddorf.
Kaelakeeafäär

Kaelakeeafäär oli intsident, mis leidis aset 1780. aastatel Louis XVI õukonnas ja kuhu oli segatud tema abikaasa, kuninganna Marie Antoinette. Afäär põrmustas Marie Antoinette'i niigi halva maine ja jättis mulje, et ta on seotud katsega riigilt raha välja petta. Kahjustada sai kogu monarhia maine ja see on üks sündmustest, mis viis Prantsuse revolutsioonini.
Sündmused.
Jeanne de Valois-Saint-Rémy pärines Valois'de dünastia Prantsuse kuninga Henri II sohilapsest ja seega osaliselt kuninglikku verd naisterahvas, kes Bourbonide valitsusajal oli jäänud ilma kõikidest oma varadest. Eesmärgiga saada tagasi oma valdused ning tiitel pöördus ta õukonda ning esitas arvukalt palvekirju kõrgelseisvaile isikuile, sealhulgas kuninganna Marie-Antoinette'ile, ent need jäeti loomulikult rahuldamata. Kättemaksuhimulisena mõtles ta välja keerukad mahhinatsioonid: ta leidis tänavakõrtsist ühe näitlejatari, kes oli täpipealt kuninganna nägu. Tolle abiga veenis ta kuninganna põlu alla sattunud kardinal Louis-René de Rohani, et kuninganna on valmis kardinalile andestama, kui too talle imekauni teemantkee kingib. Tegelikult olid juveliirid seda keed juba varem Marie-Antoinette'ile müüa pakkunud ning too oli sellest keeldunud, sest riigikassa oli üpris tühi, isiklikku raha tal nii palju ei olnud – ning lisaks ei olnud ta sugugi nii ükskõikne rahakulutaja, kui temast hiljem üritati muljet jätta. Kee oli liigagi uhke, koosnedes 657 teemandist, nii et juveliirid olid selle alla kinni pannud kõik oma vahendid, mistõttu üritasid nad seda paaniliselt ja tulutult Euroopa kroonitud peadele maha müüa. Kui ka Marie-Antoinette ehtest keeldus, oli neil silme ees terendamas pankrot. Ent Jeanne de Valois tõi kohale kuninganna nägu näitlejahakatise, korraldas tolle kohtumise kardinaliga ning saatis kardinalile kuninganna nimel mitmeid kirju ning mees läkski intriigide õnge. Hiljem mõnitas Marie-Antoinette teda kohtus, et kas kardinal tõesti arvas, et kuninganna, kes talle juba 15 aastat pole sõnagi öelnud, ühe kee pärast temale andestaks. Afääri lõpptulemus oli see, et Jeanne de Valois põgenes keega Inglismaale, rahvas aga pidas kogu afääri eest vastutavaks õnnetut Marie-Antoinette'i, kes asjas täiesti süütu oli. Kardinal de Rohan anti kohtu alla ning saadeti Bastille vanglasse, seal istudes hakkas ta järk-järgult oma varasid müüma, et kee eest siiski maksta. Maksukohustuse pärandas ta ka oma järeltulijaile, kes vahelduva eduga makseid jätkasid. See oli üks põhjuseid, miks prantsuse rahvas teda veel rohkem põlgama hakkas, ning kuna sündmus juhtus vahetult enne Prantsuse revolutsiooni puhkemist, nähakse selles ka ühte revolutsioonile kaasaaitavat tegurit.
Mis sai keest, on tekitanud kõvasti poleemikat. Ühtede väitel müüs Jeanne kee kivi kivi haaval maha, teiste väitel müüs ta selle maha tervelt ning hiljem on mitmed kirjanikud (teiste seas näiteks Carole Nelson Douglas) oma romaanides kee saatuse üle mõtisklenud. Kogu kaelakeeafäärist kirjutas pika, mahuka ja põhjaliku raamatu Alexandre Dumas; selle järgi on tehtud ka film.