tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Jiangxi–Fujiani Nõukogude Vabariik

 
Jiangxi-Fujiani Nõukogude Vabariik oli Hiina Nõukogude Vabariigi, 1931. aasta novembris Mao Zedongi loodud rahvusvaheliselt tunnustamata riigi suurim liiduvabariik. Jiangxi-Fujiani Nõukogude Vabariik oli Jiangxi ja Fujiani provintsi aladel, seal asus ka Rujini linn, mis oli Hiina Nõukogude Vabariigi valitsuse kodulinn.
Teine Ida-Turkestani vabariik

Teine Ida-Turkestani vabariik, tihti ka lihtsalt Ida-Turkestani vabariik (ITV), oli Nõukogude Liidu toetatud, lühikest aega eksisteerinud sotsialistlik rahvavabariik. ITR eksisteeris 1940. aastatel (12. november 1944 – 27. juuni 1946) Hiina Vabariigis Xinjiangis. Riik algas revolutsiooniga kolmes põhjapoolses regioonis (Ili, Tarbagatay ja Altay), millele järgnes Ili ülestõus. Ülejäänud Xinjiangi piirkonnad jäid Guomindangi kontrolli alla. ITV alad on nüüd Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna koosseisus Hiina Rahvavabariigi valitsemise all.
Johannes Säre

Johannes Säre (sündinud 10. detsembril 1983) on eesti fotokunstnik.
Ta lõpetas aastal 2009 Eesti Kunstiakadeemia fotograafia erialal.
Bai Chongxi

Bai Chongxi (hiina keeles 白崇禧; 18. märts 1893 Guilin Shi – 1. detsember 1966 Taipei) oli kindral Hiina Vabariigi Rahvuslikus Revolutsiooniarmees.
Ta oli ka silmapaistev Hiina rahvuslane ja hiina moslemite juht. Ta oli huei rahvusest ja islami usku. 1920. aastate keskpaigast 1949. aastani juhtis ta koos oma lähedase liitlase Li Zongreniga Guangxi provintsi kohaliku sõjapealikuna, tema alluvuses oli arvestatavalt suur sõjaline vägi ning nad olid saavutanud suhtelise poliitilise sõltumatuse. Jiang Jieshiga tegi ta vahel koostööd, vahel suhtusid nad teineteisse kui rivaalidesse. Tema ning Li Zongren toetasid 1930. aastal kesktasandike sõjas jiangivastaste sõjapealike liitu, kuid toetasid teises Hiina-Jaapani sõjas ja Hiina kodusõjas Jiang Jieshi. Aastatel 1946–1948 oli ta esimene Hiina Vabariigi kaitseminister. Pärast kaotust kommunistidele 1949. aastal põgenes Bai Taiwanile, kus ta 1966. aastal suri.
Hobusepea Galerii

Hobusepea Galerii on Tallinna vanalinnas Hobusepea 2 asuv Eesti Kunstnike Liidule kuuluv kunstigalerii.
Hobusepea galerii avati 2003. aasta jaanuaris ja loodi eelkõige kaasaegse kunsti eksponeerimise võimaluste laiendamiseks. Hobusepea Galerii prioriteetideks on nüüdiskunsti "non-profit" näitused, eesti tippkunstnike sooloprojektid, samuti saavad galeriis soovi korral esinemiseks ruumi ja aja erinevate Kunstnike Liidu alaliitude projektid. Galerii suurimateks eesmärkideks on nüüdiskunsti väärtustamine ja noorte kunstnike loomingu tutvustamine.
Draakoni galerii

Draakoni galerii on Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tn 18 asuv Eesti Kunstnike Liidule kuuluv kunstigalerii. 
Eesti vanim näitusegalerii Draakoni galerii asutati aprillis 1983 ja see allus algselt Kunstifondi Kesksalongile Ars. Näitusetegevus keskendus algusaastatel peamiselt Vabagraafikute Ühingu liikmete loomingu tutvustamisele. 
Draakoni galerii praegune näitusetegevus on keskendunud peamiselt eesti kaasaegsele maalikunstile, graafikale, fotokunstile ja skulptuurile ning installatsioonile.
HOP galerii

HOP galerii on Tallinna vanalinnas aadressil Hobusepea 2 asuv Eesti Kunstnike Liidule kuuluv kunstigalerii.
2006. aastal loodud HOP galerii põhieesmärgiks on esitleda nii eesti kui ka välismaist professionaalset tarbekunsti ja disaini, tutvustada noorte kunstnike loomingut ning vahendada kontakte kunstniku ja publiku vahel.
Vabaduse galerii

Vabaduse galerii on Tallinna vanalinnas aadressil Vabaduse väljak 6 asuv Eesti Kunstnike Liidule kuuluv kunstigalerii.
Eesti Kunstnike Liit on Vabaduse galerii ellu kutsunud mõeldes eelkõige seeniorieas kutselistele eesti kunstnikele, kelle kõrgetasemelised näituseprojektid vajaksid just neile mõeldud näitusekeskkonda. Viimane ei tähenda seda, et Vabaduse galeriis ei toimuks ka noorema kunstnikegeneratsiooni näitusi. Vabaduse galerii lisandus Eesti Kunstnike Liidu galeriide nimestikku 2007. aasta oktoobris. Galerii kuulus seni äriühingule Galerii-G OÜ, varem tegutses seal skulptorite galerii Sammas.
Daugavgrīva kindlus

Daugavgrīva kindlus (saksa keeles Neumünde Schanz või Festung Dünamünde, poola keeles Twierdza Dynemunt, vene keeles крепость Дюнамюнде või Усть-Двинск) oli 1624. aastal Gustav II Adolfi valitsusajal rootslaste rajatud linnus Rootsi Liivimaal. See asus Väina jõe ja Lielupe jõe (vt Buļļupe) kokkuvoolude ääres, suudmealal enne Liivi lahte.
Umbveelisena on tänapäevani säilinud kindlustust ümbritsenud vallikraavid, mille järgi on aimatavad ka kunagised bastionid.
Ümbruskonna asustust on ajalooliselt nimetatud Daugavgrīvaks, mis tänapäeval moodustab Riia linnas ühe asumi.
Teispool jõge asus lähedal Dünamünde ordulinnus, mis 17. sajandil hävitati.
Unite the Armies. Save the Planet

Save the Planet - Unite the Armies on elukaitseteemaline liikumine, mille aluseks on Soome professorite Eero Paloheimo ja U. B. Lindströmi märgukiri ÜROle. Soome organisatsioon Vihreä Elämänsuojeluliitto on internetti üles pannud lehekülje unite-the-armies.org, kus kogutakse allkirju E. Paloheimo ja U. B. Lindströmi märgukirja ja elukaitseaate toetuseks.
Põhiidee.
Märgukirjas esitatakse mõte, et praeguses pikaajalise kestusega, kuid pöördumatuks muutuda ähvardava ökoloogilise katastroofi olukorras tuleks ÜRO-l toetada ideed, et riigid annaksid teatava osa oma militaarstruktuuridele minevaist kulutustest ökoarmee loomiseks. See distsiplineeritud ja tehnoloogiavõimekas jõud tegeleks planeedi kõige suuremate katastroofikollete likvideerimisega ja säästliku eluviisi huvides uute loodusalade loomisega. "Save the Planet - Unite the Armies" on poliitikaväline liikumine, mis otsib võimalusi koostööks teiste huvitatud organisatsioonidega, et maakera eri paigus oleks võimalik vastava võrgustiku toel parandada maailma ökoloogilist seisundit.
Lahad Datu

Lahad Datu on linn Malaisia Sabahi osariigis, Lahad Datu piirkonna halduskeskus. See asub Kalimantani saare kirderannikul Denti poolsaarel.
Elanike arv oli 2010. aasta seisuga 27 887.
Linna ümbritsevad kakao- ja palmiõliistandused. See on ka oluline puidu ekspordisadam.
2013. aastal toimus seal Lahad Datu konflikt.
Plisa (Biarezina lisajõgi)

Plisa ehk Plissa on Dnepri valglasse kuuluva Biarezina (ka Berezina või Bjarezina) jõe parempoolne lisajõgi Valgevene Minski oblastis Smalavičy ja Barysaŭ rajoonis. Valgevene keeles on jõe nimi "Рака Пліса, прыток Бярэзіны" (taraškievica). Jõe pikkus on 64 km.
Valgevene territooriumil on veel 2 väiksemat Plisa-nimelist jõge: Nemunase jõe 25 km pikkune vasakpoolne ja Dnepri valglasse kuuluva Bobri 24 km pikkune, samuti vasakpoolne lisajõgi.
Biarezina lisajõgi Plisa algab Valgevene keskel paikneva Minski kõrgustiku õrna kaldega (6–17 m) idanõlvadelt. Keskmine veepinna kalle on 0,7%. Jõesäng on üldiselt sirge, vaid alamjooksul trapetsikujuline, laiusega kohati 0,8–1,2 km laialihargnev. Veetulvade periood on tavaliselt märtsi lõpus ja maksimaalne üleujutuskõrgus on olnud 2,6 meetrit.
2009. aasta mais võeti kasutusele väike hüdroelektrijaam Zhodino, võimsusega 30 kW, mida peetakse üheks põhjuseks, miks veetase jões on tunduvalt alanenud.
Heino Dengo

Heino Dengo (9. juuni 1922 Tallinn – 4. veebruar 2002 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja sporditegelane. 
Ta töötas aastast 1939 kuni 21. juunini 1940 trükkali abina trükikojas Nool ning siis kuni mobilisatsioonini käsiladujana trükikojas Vaba Maa / Punane Täht. 
2. juulil 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse, kus teenis tööpataljonis, Eesti Laskurkorpuses ning 1943. aastast Eesti partisaniliikumise keskuses Ivanovo oblastis ja Leningradis. Leningradis komandeeriti trükitöölisena ajalehemurdjaks Eesti Riikliku Kirjastuskeskuse trükibaasi. 
Lõpetas 1948. aastal Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Vabariikliku Parteikooli, õppis hiljem Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Leningradi Kõrgema Parteikooli kaugõppeosakonnas. 
Aastast 1944 töötas ajalehe Noorte Hääl toimetuses, 1945–1946 sõjalis-kehakultuuriosakonna juhataja, 1948–1962 vastutav sekretär, 1962–1982 oli Õhtulehe peatoimetaja. 
Oli 1955–1965 Lauatenniseföderatsiooni aseesimees, 1965–1975 Tallinna linna spordikomisjoni aseesimees.
Heino Dengo suri 4. veebruaril 2002 Tallinnas ja ta maeti 9. juulil 2002 Rahumäe kalmistule.
Isiklikku.
Tema tütar Viivi Dengo (sündinud 1945) töötas palju aastaid Õhtulehe keeletoimetajana.
Plisa (Bobri lisajõgi)

Plisa ehk Plissa (valgevene "Пліса") on Dnepri valglasse kuuluva Bobri jõe vasakpoolne lisajõgi Viciebski oblasti Tałačyni rajoonis ja Minski oblasti Krupki rajoonis. Jõe pikkus on 24 km.
Plisa algab Tałačyni rajooni põhjaosas paikneva Ramanavka küla läheduses.
Li Zongren

Li Zongren või Li-Tsung-jen (hiina: 李宗仁; 13. august 1890 Guilin Shi – 30. jaanuar 1969 Nanjing Shi) oli mõjukas Guangxi sõjapealik ja Guomindangi väejuht põhjaekspeditsiooni, teise Hiina-Jaapani sõja ning Hiina kodusõja ajal. Ta oli ka Hiina Vabariigi asepresident ja presidendi kohusetäitja.
1965. aastal asus ta elama Hiina Rahvavabariiki.
Vladimir Galkin

Vladimir Galkin (23. juuli 1888 Valga – 23. detsember 1925) oli vene rahvusest Eesti sõjaväelane, leitnant.
Elukäik.
Ta sündis 1888. aastal Valgas. Gümnaasiumi lõpetas Pärnus. 
1905. aastal astus vabatahtlikuna ihukaardiväe 6. tragunipolku. Samal aastal saadeti ta õppima Tveri ratsaväekooli, pärast selle lõpetamist 1908. aastal edutati ta kornetiks ja määrati teenima 2. Pavlogradi kaardiväe husaaripolku. Kuid kaardiväeteenistus ei olnud talle hingelähedane ning märtsis 1909 lahkus ta teenistusest ja alustas tööd ametnikuna rahandusministeeriumis.
1915. aastal sai ta 3. Doni kasakapolgu koosseisus Vubisi jõeäärses lahingus haavata. Pärast paranemist jätkas ta teenistust Õhuväe 10. lennueskadrillis ning oli seejärel 5. armee lennusalgas algul adjutant, hiljem lendurvaatleja. Septembris 1916 astus ta Sevastopoli lennukooli, mille lõpetas aasta hiljem. 28. augustil kaotas ta lennuk juhitavuse, kuid Galkin pääses põrutusega. Novembris 1917 arreteerisid bolševikud ta, kuid tal õnnestus vahi alt põgeneda ja naasta kodulinna Valka. Vene kodusõjast võttis ta osa Loodearmee koosseisus, algul vabatahtlike lennueskadrillis Stanisław Bułak-Bałachowiczi staabi alluvuses, seejärel (juulist 1919) armee õhuväeüksuse ülema alluvuses. 22. juulil 1919 sai temast Loodearmee 2. lennusalga ülem.
22. jaanuaril 1921 ilmus registreerumisele Eesti sõjaväkke, ta oli sel ajal laeva masinist ja just merelt saabunud. Võeti arvele sõjaväelendurina ning arvati reservi. Kuna tema eesti keele oskuses kaheldi, siis saadeti ta jaanuaris 1924 eesti keele eksamile. Ta sooritas selle ning 30. aprillil 1924 esitas palve ennast lennuväeteenistusse võtta, kuid see lükati tagasi. 9. detsembril 1924 korda ta palvet ning alates 21. jaanuarist 1925 võeti leitnandi auastmes Lennuväerügementi lenduriks. Positiivsele otsusele aitas kaasa ilmselt see, et ta oli olnud üks esimesi ohvitsere, kes 1. detsembril 1924 hommikul omal algatusel Sõjavägede Staapi ilmus, et mässu mahasurumisele kaasa aidata. Ta arvati Balti jaama tagasivõtmiseks moodustatud grupi koosseisu.
28. aprillil 1925 viidi ta üle 1. Soomusrongirügementi soomusrongi Kapten Irv kuulipildujakompanii vaguniülemaks.
Hami keel

Hami keel ("ǀXam Kaǃkʼe") on lõunakhoisani keelte hulka kuulunud keel, mis suri välja 20. sajandil. Keelekood on xam.
Hami keel oli praegu välja suremas oleva nuu keelega lähedases suguluses.
Koela Kivipõllumägi

Koela Kivipõllumägi oli Muinas-Eesti aegne maa-alune kalmistu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Koelas Triki talu põllul.
Muistise kirjeldus.
Muistis on paiknenud Triki talu põllumaal kõrgeimas kohas. Tänapäeval tähistab maa-alust kalmistut 1 või 2 m laiune ja 2 m kõrgune kividevarevöönd. Kivivare vahel on kasvanud väiksemaid puid ja põõsaid. Algse maa-aluse kalmistu täpsetes mõõtmetes ei olda kindlad, kuid arvatakse, et säilinud on vähem kui 10%.
Hävinemine.
Muinasaegse maa-aluse kalmistu hävitamine algas 1910. aastal, kui sealt hakati kruusa kaevandama. Suurem häving on aset leidnud 1955. aastast alates. Kaevandid on täidetud põllukividega.
Arheoloogilised uuringud.
Maa-alust kalmistut on inspekteerinud arheoloog Artur Vassar. Juba siis leiti põletusmatusekohast hõbemünt. Teine arheoloogiline uuring metallidetektoriga viidi läbi 2000. aasta suvel ning tehti ka väike süvend.
Arheoloogilised leiud.
Kalmistust on aja jooksul leitud 90 cm sügavuselt odaotsi, rauatükke, nööbikujulisi pronksesemeid. Tänapäevaks on leiud väljaarvatud ühe odaotsa. Kruusa kaevandamise ajal on leitud kalmest hulk inimluid. 2000. aastal leiti kalmest leiti 5.-6. sajandi pKr aja esemed nagu ambsõlg, hõbesõrmus, pannal, nuga ning hulk raudneete.
Dateering.
Muistis on dateeritud 5.–7.sajandisse pKr.
Hami ja khomani südamaa

Hami ja khomani südamaa ("ǀXam and ǂKhomani heartland") on alates 15. maist 2004 UNESCO kultuuripärandi nimistu proovinimekirja kuuluv kahest piirkonnast koosnev ala Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis. Esimene piirkond paikneb Upingtonist lõunas, teine põhjas. 
Hamid ja khomanid (õigemini nuud) olid kaks sugulaskeeli kõnelevat bušmanite rühma; nad kõnelesid lõunakhoisani keelte hulka kuuluvaid hami (välja surnud) ja nuu keelt (välja suremas). Mõlema rahva järglaste seas on afrikaani keelt kõnelevaid värvilisi.
Mõlemad piirkonnad on täpselt piiritlemata. Need on poolkõrbe ja kõrbealad. Lõunapoolne piirkond on osa Ülem-Karoost, põhjapoolne piirkond osa Lõuna-Kalaharist. Mõlemas piirkonnas on arvukalt arheoloogilisi muistiseid, sealhulgas hiliskiviajast. Lõunapoolses piirkonnas on palju kaljujooniseid.
Jalukse Tiinamägi

Jalukse Tiinamägi ehk Suistemägi on Jalukse Eesti noorema kiviaja ajastu kalmistu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Jalukse küla lähistel Auaste küla maadel.
Muistise kirjeldus.
Muistis on tänapäeval suures osad hävinud, säilinud on see vaid põhjapoolsel maa-alal kahe künkana. Üks kalmeküngas on ovaalse põhiplaaniga, põhja-lõuna suunas 25 m pikk ja 10 m lai. Teine küngas asetseb esimesest 5 m kaugusel idapoolses otsas ning on 120 m pikk ja kuni 30 m lai. Kuna ülejäänud noorema kiviaegse kalmistu maa-ala on 1929. aastast alates kruusakaevandamisega hävitatud, siis ei ole kindel, kui suur võis see matusepaik varasematel sajanditel olla ning milline võis olla matmisviis.
Dateering.
Muistis on dateeritud II aastatuhandesse e.m.a.
Asukoht.
Jalukse Tiinamäele pääseb, kui pöörata Tallinna–Keila–Haapsalu maanteelt kruusateele, pöörates 190–415 m kagu poole.
Russell Peters

Russell Dominic Peters (sündinud 29. septembril 1970 Torontos) on India juurtega Kanada päritolu näitleja ja koomik. Ta teeb sageli nalja etniliste stereotüüpide üle.
Arnold Allebras

Arnold Gotlieb Allebras (28. märts 1905 Tallinn – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kadett).
Allebras langes 1. detsembri riigipöördekatse ajal, kui kommunistid üritasid vallutada Tondi kasarmuid. Mässus langenute ühine matusetalitus toimus 4. detsembril 1924 Tallinna Kaarli kirikus. Kirstud viidi vankritel mööda Kaarli puiesteed Vabaduse väljakule. Sealt viidi osa kirste, ka Allebrasi oma, matuserongkäigus Rahumäe kalmistule.
Allebrasi haual on maapinnaga tasa olev Vabadusristi kujutisega lubjakivist plaat. See on üks väheseid seda tüüpi säilinud algseid plaate. Hauaplaat püsis omal kohal kogu Nõukogude aja, ehkki kalmistul hävitati Eesti Vabariigi eest langenute hauatähiseid.
Afeni Shakur

Afeni Shakur (sünninimi Alice Faye Williams; 10. jaanuar 1947 Lumberton, Põhja-Carolina – 2. mai 2016 Sausalito, California) oli USA muusikamänedžer, heategevuse korraldaja ja organisatsiooni Mustad Pantrid aktivist. Ta oli varalahkunud räppari Tupac Shakuri ema. Ta kaitses kohtus end ise, kui teda süüdistati Black Panthersi liikmena pommirünnakute korraldamise kaasosaluses. 
Seotus muusikatööstuse ja heategevusega.
Täpselt üks aasta pärast Tupacu surma rajas Afeni Tupacu surmajärgsetelt albumitelt teenitud rahaga Georgia osariigis baseeruva Tupac Amaru Shakur Sihtasutuse, mis pakub noortele inimestele kunstiprogramme. Veel asutas ta Amaru Entertainmenti, mis haldab Tupacu seni avaldamata stuudiosalvestisi. Hiljem on ta asutanud moeriietusega tegeleva Makaveli brändi. Kõik Makaveli brändi tulud lähevad tema heategevusasutusele Tupac Amaru Shakur Sihtasutusele.
Kohtukeeld Death Row Recordsi vastu.
Teadaolevalt oli Shakur Föderaalkohtus 20. juulil 2007, et saada kohtukeeld, mis keelaks Death Row Recordsil müüa Tupacu seni avaldamata stuudiolindistusi. Death Row Records aga ei suutnud tõestada, et salvestised polnud osa pankrotilahendusest. Afeni asutas plaadifirma Amaru Records, et Tupacu salvestisi["volituses vaja"] väljastada. Afeni Shakur võitis kohtuasjas Death Row Recordsi ja sai kätte 150 poja lõpetamata lugu. 
Külalisesinemised, loengud jms.
Lisaks heategevusele on Shakur üle USA teinud külalisesinemisi, pidanud loenguid jne. 6 veebruaril 2007 oli Shakur peakõneleja Vanderbilti mälestamisel Mustanahaliste Ajaloo Kuul. Tema kõnet saab kuulata lingil: Afeni Shakuri peakõne 02-06-07
Surm.
Ta suri 2. mail 2016 õhtul Sausalitos California osariigis.
Jaoskond vastas väljakutsele võimaliku südame seiskumise kohta Davise kodus umbes kell 21.30 esmaspäeval. Afeni toimetati kohalikku haiglasse, kus ta suri 22.28 kohaliku aja järgi. Arvatav surma põhjus on südameatakk.
Blackburn with Darwen

Blackburn with Darwen on tervikomavalitsus Põhja-Inglismaal Lancashire'i krahvkonnas. See koosneb Blackburni ja Darweni linnast ning neid ümbritsevatest küladest.
Omavalitsuse elanikest olid 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 52,6% kristlased ja 27% moslemid. 20,4% elanikest on Lõuna-Aasia päritolu.
Altee

Altee ("Althaea") on kassinaeriliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Liike.
Ravimtaimed
Althea officinalis L., Malvaceae
Harilik altee, tokkroos.
Altee on aedades kasvatatav, harva metsistuv mitmeaastane ravimtaim kõrgusega 60-150cm. Vars on püstine, viltjaskarvane 3-5 hõlmaliste täkiliste lehtedega. 
Leherootsud enamasti lehelabast lühemad. Alumised lehelabad laimunajad kuni neerjad südaja alusega, ülemised piklikmunajad või munajad, õied 2- või 3-kaupa 
keskmiste varrelehtede kaenlas, võrdlemisi suured, läbimõõduga 20-30 mm. Kroonlehed kahvaturoosad kuni valged. Vili koosnev 15-22 osaviljast. Õitseb juunist 
septembrini.
Tööstuslikud kultuurid asuvad Ukrainas ja Põhja-Kaukaasias. Võimalikult vara kevadel külvatakse altee niisutatud ja kergelt kuivatatud seemned 1-2cm 
sügavusele. Reavahe 60 cm, külvinorm 8-10 kg/ha. Taimed tärkavad 6-18 päeva pärast. Et reavahede harimist õigeaegselt alustada, soovitatakse külvata koos 
kiiresti tärkava salati või sinepiga, et read oleksid nähtavad. Sinepitaimed eemaldatakse pärast altee tärkamist. Vastavalt vajadusele kohendatakse 
reavahesid ja puhastatakse read umbrohust. Saak kogutakse 2- või 3-aastastelt tsimedelt hilissügisel.
Ravimina kasutatakse juuri - radix Althaeae. Juured kaevatakse või küntakse maa seest välja, pestakse, lõigatakse 20-25 cm pikkusteks tükkideks ja 
kuivatatakse temperatuuril mitte üle 40 kraadi. (see ümmargune kraadi märk) Sageli aga lastakse juuri pärast pesemist pisut närbuda, kaabitakse neilt siis 
hall korgikiht maha ja kuivatatakse nad lõplikult.
Kuivatatud droogis ei tohi olla üle 14% niiskust, üle 3% puitunud juuri või juurika osi, üle 3% halvasti koorest puhastatud juuri, üle 0,5% mineraalseid ja 
orgaanilisi lisandeid. Põletamisel ei tohi droogist jääda rohkem, kui 8% tuhka.
Droog sisaldab kuni 35% lima, kuni 37% tärklist, suhkrut (10%) ja pektiinainet (11-16%). Lima sisaldus juurtes on sügisel kõige suurem. Lima koosneb 
heksosaanidest. Juured sisaldavad veel 2% aspargiini, 1,7% rasvõli ja ligi 5% mineraalsoolasid, peamiselt fosfaate.
Altee juuri kasutatakse röga lahtistava, pehmendava ja põletikuvastase vahendina, ülemiste hingamisteede haiguste korral, ka gastriitide koliitode ning mao- 
ja kaksteistsõrmiksoole haavandite puhul.
Altee juuri kasutatakse leotisena - infsum radicis Althaeae, keedisena - decolum Althaeae, teena ja siirupina - sirupus Althaeae.
Üks osa sissekandest pärineb raamatust "Eesti NSV ravimtaimed".
Aleksander Tomberg

Aleksander Tomberg (28. mai 1905 – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kadett).
Tomberg langes 1. detsembri riigipöördekatse ajal, kui kommunistid üritasid vallutada Tondi kasarmuid. Mässus langenute ühine matusetalitus toimus 4. detsembril 1924 Tallinna Kaarli kirikus. Kirstud viidi vankritel mööda Kaarli puiesteed Vabaduse väljakule. Sealt viidi osa kirste (ka Tombergi oma) Balti jaama.
Tomberg maeti Laiuse õigeusu kalmistule. Tema haual on maapinnaga tasa olev Vabadusristi kujutisega lubjakivist plaat. See on üks väheseid seda tüüpi säilinud algseid plaate.
Woldemar

Woldemar (suri 1216) oli Polotski vürst umbes aastast 1184 kuni 1216. Vene allikates tema kohta andmeid pole. Enamik tema kohta käivast infost on pärit Henriku Liivimaa kroonikast, kus teda nimetatakse Polotski Woldemariks ("Woldemaro de Ploceke") ja Polotski suureks kuningaks ("magnus rex").
Siim Lill

Siim Lill (pseudonüüm ka Slim Lill; sündinud 2. novembril 1987) on eesti luuletaja, kunstnik, muusik, etenduskunstnik ja kultuurikorraldaja.
Ta on üks rühmituste ISAH ja Svabariiklased asutajaliige ning "performance"-äng-"art" kollektiivi Iso Pullo liige.
Siim Lill on EYS Veljesto liige.
Teoseid.
Luuletusi väljaannetes Postimees, Värske Rõhk ja Müürileht.
August Udras

August Udras (18. september 1901 Lasva vald, Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kadett).
Udras astus septembris 1924 sõjakooli. Ta langes 1. detsembri riigipöördekatse ajal, kui kommunistid üritasid vallutada Tondi kasarmuid. 
Mässus langenute ühine matusetalitus toimus 4. detsembril 1924 Tallinna Kaarli kirikus. Kirstud viidi vankritel mööda Kaarli puiesteed Vabaduse väljakule. Sealt viidi osa kirste (ka Udrase oma) Balti jaama ning ta maeti hiljem Vastseliina kalmistule.
Rossohhan

Rosohan (ukraina keeles: "Росоха́н") on mägijärv põliste metsadega kaetud Metsa-Karpaatide kõrgustikkudel Ivano-Frankivski oblasti Rožnjativi rajoonis Lääne-Ukrainas. 
Üldandmeid ja geograafiline asend.
Järve pinna kõrgus merepinnast on 1120 meetrit, suurim sügavus 2,8 meetrit ja sõltuvalt sademete hulgast ka 4–4,5 meetrit.
Järv jääb Gorganõ eelmäestike Aršitsa mägialadelt voolava 12 km pikkuse Mšana jõe valglasse.
Ukraina linnadest lähimad on Ivano-Frankivski oblasti suurimad Ivano-Frankivsk, Kaluš ja Kolomõja. 
Järvele pääseb talispordisõpradele tuntud Osmoloda külast, kust sinna läheb umbes 13 km pikkune looduskaunis ja tähistatud rada kõrvuti Mšana jõeoruga. 
Tekkimine.
Rosohan paikneb Mentšeliki (ka Üla-Mentšeliki) mäe (1557 m) jalamil ja lähim naaberjärv on Aršitsa. Karpaatides 1450–1800 meetri kõrgusel merepinnast on leidunud rohkem kui 30 alpijärve, mille tekke põhjuseks peetakse nõgude täitumist iidsete liustike sulavetega. Pindalalt järved ei ole kuigi suured ja sügavus ulatub 1,5 – üle 3 meetri, aga need ”mägede silmad” veetlevad lummavate vaadete ja ümbritseva maastikega. Vastavalt kohalike elanike uskumustele järved kiiravad vaimset salapära ja ligipääsmatust, nad kutsuvad ja seejärel karistavad kõiki neid, kes langesid kiusatusse nende hüplevate lainete särast.
Nende suletud järvede tekke põhjuseks võib pidada nii maalihet kui ka meteoriiti.
Iseloomustus.
Järve vesi on kristallselge, külm ja läbipaistev. Veetemperatuur ei tõuse üle +15 kraadi. Põhi on kivine. Kaldanõlvadel on liustikest vabaneva sulavee üleujutustes kaadunud puid.
Järves ei leidu mikroorganisme ega kalu ning veealune floora on väga vaene. Seal on ebaõnnestunud kõik katsed kasvatada kalu. 
Järve kaldanõlvad on järsud ja kivised, kohati kaetud sajandivanuste mändidega. Järve ümber kasvab ülitihe mets, kus on valik alpi- ja metsataimekooslusi.
Kaamellased

Kaamellased ("Camelidae") on sõraliste seltsi mõhnjalaliste alamseltsi ainus retsentne sugukond. Nad on levinud Lõuna-Ameerikas ning Aafrika ja Aasia mõnedes kõrbelistes osades.
Perekonnad ja liigid.
Kaamellaste sugukonda kuuluvad 7 retsentset liiki kahest perekonnast, sealhulgas 4 kodustatud liiki.
Mõhnjalalised

Mõhnjalalised ("Tylopoda") on sõraliste alamselts, mille ainus retsentne sugukond on kaamellased. Mõhnjalalisi on peetud ka eraldi seltsiks.
Mõhnjalaliste eritunnuste seas on loote arengu eripärad. Amnioni, allantoisi ja rebukoti ehitus ja areng on tunduvalt teistsugused kui teistel sõralistel. Platsenta on difuusne, algelisem kui teistel sõralistel. 
Nende jäsemetel on kaks varvast, millel on nürid kõverad küünised. Sõrg puudub. Kõndides nad ei toetu varbaotstele nagu teised sõralised ja paljud muud imetajad, vaid kõigile varbalülidele. Talla moodustab pehme elastne sidekoeline mõhn (või kaks mõhna), mille järgi mõhnjalalised on nime saanud.
Taksonoomia.
Mõhnjalaliste sugukonnad jaotuvad nii:
Väljasurnud sugukondadena on kirjanduses välja toodud ka 
"Amphimerycidae" ja "Poebrotheriidae".
Gostiņi

Gostiņi on Lätis asuva Pļaviņase linna osa; aastatel 1933–1956 oli see iseseisva linna staatuses.
Asulat on mainitud alates 18. sajandist. 1830. aastal oli see alev, kus elasid põhiliselt juutidest kaupmehed ja käsitöölised. Alev kuulus Vitebski kubermangu ning paiknes Liivimaa ja Kuramaa kubermangu piiriala lähedal. 1920. aastal läks alev Läti Vabariigi koosseisu ja sai 1933. aastal linnaks. 1956. aastal iseseisev linn kaotati ja see läks Pļaviņase linna koosseisu.
Zilaiskalns

Zilaiskalns on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas. Zilaiskalns on Zilaiskalnsi valla keskus. 
Zilaiskalns asub merepinnast 70 meetri kõrgusel. Seal on raamatukogu. Külas on Zilaiskalnsi bussipeatus.
Asula asub 10 km kaugusel Valmiera raudteejaamast. Küla lähistel asub 126,6 meetri kõrgune (suhteline kõrgus 66,6 meetrit) Zilaiskalnsi mägi, mille järgi küla on nime saanud. Mägi on oma olemuselt voor, millel asub lätlaste muinasasula. On oletatud, et tegemist on Beverini linnusega, kus elas latgalite vanem Talibald. Paik on arheoloogilise mälestisena muinsuskaitse all. Seal asub ka endine liiva- ja kruusakarjäär, kuhu tänapäeval on rajatud krossirada.
Zilaiskalns tekkis XX sajandi keskel turbalõikajate asulana Mujāni küla aladele. Aastal 1961 sai asula alevi õigused. Aastal 1990 sai alevist taas küla. Enne aastat 2009 asus Zilaiskalns Valmiera rajoonis, aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Jaunmārupe

Jaunmārupe (varasema lätikeelse nimega "Švarcenieki", "Pavasari") on küla ("lielciems") Lätis Mārupe piirkonnas (enne 2009 Riia rajoonis) Neriņa jõe kaldal. Küla asub Riia kesklinnast 16 kilomeetri kaugusel ja merepinnast 10 meetri kõrgusel.
Ajalooliselt jäid asula alad Riia kreisi Sloka kihelkonda. Küla tekkis 1970. aastal, mil liideti endise Švarcenieki mõisa ("Schwarzeckshof") kohale tekkinud asula ja «Mārupe» kolhoosi keskuseks olnud Mazcena küla. asula vanemas osas domineerivad korterelamud, uuemal ajal on sinna ehitatud ka individuaalelamuid.
Asulas asub muu hulgas looduspark, algkool, Mārupe muusika- ja kunstikool, raamatukogu, lasteaed, tenniseklassiga spordikool. Külas tegutsevad mitmed põllumajandusettevõtted, kus kasvatatakse kurke ja tomateid.
Naabrivalve

Naabrivalve on kogukondlik liikumine, mis seisneb elanike ühises kodupiirkonna jälgimises, et vähendada anonüümsust ja kuritegevust ning suurendada turvalisust ja heakorda. Naabrivalve liikumine sai alguse Ameerikas.
Ērgļi (Bauska piirkond)

Ērgļi (varasemad nimed "Klicnere, Sarkanpaņemune") on küla ("vidējciems") Lätis Bauska piirkonnas Brunava vallas; ühtlasi selle valla halduskeskus. Enne 1. juulit 2009 kuulus vald Bauska rajooni. Asula asub Mēmele jõe vasakul kaldal merepinnast 25 meetri kõrgusel. Asulast 20 km kaugusel on Bauska linn.
Asula tekkis pärast Teist maailmasõda endise Brunava mõisa südame lähedale.
Asulas asub kooperatiivühistu "Brunavas dzeņi", Brunava raamatukogu, arstipunkt ja mitu kauplust.
Jaunbērze

Jaunbērze (varasem lätikeelne nimi "Grundmaņi") on küla ("lielciems") Lätis Zemgales Dobele piirkonnas Jaunbērze valla halduskeskus. Enne 1. juulit 2009 kuulus asula Dobele rajooni. Asulast 15 km kaugusele jääb Dobele linn. Küla asub merepinnast 12 meetri kõrgusel.
Pärast Teist maailmasõda asus asulas kolhoosi "Bērze" keskus. 
Asulas on muu hulgas neli kauplust, kohvik, põhikool, eelkooliealiste haridusasutus "Minkuparks", raamatukogu, kultuurimaja, arstipunkt. 
Aastal 2015 oli külas 684 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 601.
Īle

Īle on küla ("vidējciems") Lätis Zemgales Dobele piirkonnas, Īle valla halduskeskus. 
Enne 1. juulit 2009 kuulusid vald ja küla Auce ja hiljem Dobele rajooni. Aastail 2009–2021 jäi Īle Auce piirkonda. Asulast 12 km kaugusel on Auce linn ja 22 km kaugusel Dobele linn. Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel.
Alates 1530. aastat on ürikutes mainitud Īle mõisat ("Ihlen"). Tänapäeva küla tekkis mõisa majanduskompleksi juurde, kuhu rajati ka vallamaja. Mõisa uus härrastemaja ehitati 1854. aastal külast 1,5 kilomeetri kaugusele. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Asulas veetis oma lapsepõlveaastad läti kirjanik, folklorist ja rahvusliku ärkamisaja tegelane Krišjānis Barons.
2015. aastal oli külas 220 ja 2022. aastal 214 elanikku.
Katlakalns (Ķekava piirkond)

Katlakalns on küla ("lielciems") Lätis Vidzemes Ķekava piirkonnas Ķekava vallas. Enne 1. juulit 2009 kuulus asula Riia rajooni. Asulast 7 km kaugusel on Ķekava ja 12 km kaugusel Riia. Küla asub merepinnast 5 meetri kõrgusel.
Asulas on Katlakalnsi luteri kirik, algkool, kultuurimaja, kauplus, raamatukogu, lasteaed. Küla on tekkinud kolme vana küla - Pļavniekkalnsi, Ģipšustūrise ja Ziedonise, samuti ka uue individuaalelamute piirkonna Akmeņsala liitumisel. Ziedonis tekkis suvitusasulana männimetsa alla, seal asuvad kirik ja kalmistu, Pļavniekkalnsis asub vana Katlakalnsi vallamaja, selle aladele jäävad nii lasteaed kui ka raamatukogu. Ģipšustūris tekkis lubjavabriku töölisasulana vana kipsikarjääri juurde.
Sirje Puura

Sirje Puura (neiuna Sirje Kuhlberg, sündinud 6. veebruaril 1949) on eesti laulja, rahvusooperi Estonia ooperi- ja operetisolist.
Õppinud 1959–1969 Vanemuise balletistuudios, lõpetanud 1971 Tartu Muusikakooli ja 1976 Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulu erialal. 
Aastast 1974 oli ta Estonia teatri solist. Tema esimene solistiroll oli operetis „Rose-Marie“, mis esietendus 1976. aastal. 2019. aastal, juba pensionil olles, laulis ta Estonias oma 70. sünnipäeva puhul "Savoy balli" etenduses.
Esinenud kontserdilauljana nii Eestis kui ka välismaal ning solistina vokaalsümfooniliste suurvormide ettekannetel. Ta on kaasa teinud mitmes filmis ja telesaates.
Ooper, operett, muusikal.
Kui ei ole märgitud teisiti, siis on tegu Estonia ooperiteatri lavastusega, mille järel sulgudes on toodud esietenduse aasta.
Isiklikku.
Sirje Puura abikaasa on laulja Väino Puura. Neil on tütar Annika ja poeg René; ka René tegeleb muusikaga.
Ugāle

Ugāle on küla ("ciems") Lätis Kurzemes Ventspilsi piirkonnas Ugāle vallas; ühtlasi selle valla halduskeskus. Enne 1. juulit 2009 asus asula Ventspilsi rajoonis. Asula jääb Engure jõe vasakule kaldale. Asulast 38 km kaugusele jääb Ventspils.
Külas on keskkool, postkontor ja kultuurimaja. Seal asuvad nii õigeusu kirik, luteri kirik kui ka katoliku kirik. Sealne luteri kirik on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all, riikliku kaitse all on ka külast veidi põhja pool asuv linnamägi, mis rajati XII sajandil Vanema ja Ventava muinasmaakondade piirile. Kunstimälestistena on riikliku kaitse all sealse kiriku 19 kirikuliste pinki, kantsel, altar, orel ja oreliprospekt.
Asulat on esimest korda mainitud 1253. aasta dokumendis, kui Liivi ordu ja Kuramaa piiskopkond jaotasid Kuramaad. 
Tänapäevane asula jääb endisaegse Ugāle mõisa (saksa "Ugahlen") alale. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi Uzvara keskasulaks. Aastal 1984 rajati sinna drenaažitorusid tootev tehas, mis aga aastal 1996 suleti.
Külas on raamatukogu. Ugāle asub mälestusmärk aastal 1941 natside poolt hukatud Eduards Rasele. Ugāles asuvad Slimnīca, Pienotava, Ugāle, Ugāles mehāniskās darbnīcase, Aptieka ja Uzvara bussipeatused.
Üheksa külas kasvavat pärna, üheksa tamme, üheksa mändi kuus saart ja vaher (kõrgus 15, ümbermõõt 5.9 m) on looduskaitse all. Kaitstakse ka viit mändi ja kaht lehist, mis kasvavad Ugāle linnamäel.
Dmõtro Gnatjuk

Dmõtro Gnatjuk (ukraina keeles Дмитро Михайлович Гнатюк, 28. märts 1925 – 29. aprill 2016 Kiiev) oli Ukraina ooperi- ja kammerlaulja (bariton), lavastaja ja pedagoog. 
Ta oli alates 1945. aastast Tšernovitski oblasti muusika- ja draamateatri artist. 1951 lõpetas Kiievi Konservatooriumi laulukateedri ja 1975 Kiievi Teatrikunsti Instituudi muusikalavastuse kateedri. 
Alates 1951. aastast oli ta Kiievi Ooperi- ja Balletiteatri solist, 1979–1980 direktor, 1980–1988 lavastaja, 1988–2011 kunstiline juht ja pealavastaja.. 
1985. aastast oli ta lisaks ka Kiievi Lastemuusikateatri lavastaja..
Ta esines ka kontsertlauljana, tema repertuaaris oli üle 200 klassikalise teose, rahvalaule ja romansse.
Trapene

Trapene (vananenud eestikeelne nimi "Trapani", läti keeles vanasti ka "Bormaņi") on küla ("vidējciems") Lätis Vidzemes Smiltene piirkonnas Trapene vallas; ühtlasi selle valla halduskeskus. Enne 1. juulit 2009 kuulus asula Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Asulast 32 km kaugusel on Gulbene linn.
Külas on raamatukogu. Seal asub Trapene bussipeatus.
Praeguse asula alal oli varem Bormaņi mõis (saksa "Treppenhof"). Nõukogude ajal oli seal Trapene kolhoosi keskasula.
Trapenes on sündinud Friedrich Bidder, sealses koolis oli õpetajaks Ojārs Vācietis. Külas asub mälestustahvel Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude partisanile H. Mukstinšile.
Looduskaitse all on sealne XX sajandi alguses rajatud lehiseallee, mille põhiliigiks on Euroopa lehis. Allees kasvavad veel Dauuria lehis, harilik pärn, harilik vaher ja õunapuu. Lisaks on looduskaitse all veel 19 allee lehist, millest viis jäävad Trapenesse. Mõisakompleks, park, tallid ja häärber on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
Džūkste

Džūkste on küla ("lielciems") Lätis Kuramaal Tukumsi piirkonnas, Džūkste valla halduskeskus. Enne 1. juulit 2009 kuulus asula Tukumsi rajooni.
Asulast voolab läbi Džūkste jõgi. Džūkstest 29 km kaugusel on Tukumsi linn. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel.
Džūkstes oli Džūkste mõisa ("Siuxt") keskus, mille juurde Kuramaa hertsogiriigi ajal rajati ka kirik ja kõrts. Tänapäeval on seal kultuurimaja, raamatukogu ja põhikool. Külas asub Džūkste bussipeatus.
Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 1515 sõdurit.
Külas kasvav Kundziņi tamm ümbermõõduga 5,7 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2015 oli külas 433 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 403, aastal 2020 aga 393.
Dviete

Dviete (varem ka "Dvīts") on küla ("vidējciems") Lätis Augšdaugava piirkonnas, Dviete valla keskus. 
Enne 1. juulit 2009 kuulus asula Daugavpilsi rajooni. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.
Asulast 29 km kaugusel on Daugavpils. 2010. aastal oli külas 476 elanikku.
Asula alal paiknes varem Dviete mõis.
Pūre

Pūre on küla ("lielciems") Lätis Zemgales Tukumsi piirkonnas Pūre vallas; ühtlasi selle valla halduskeskus. Küla asub Abava jõe ääres Tukumsist 21 ja Riiast 83 kilomeetri kaugusel, 57 meetrit ülalpool merepinda.
Asulast 13 km kaugusel on Kandava linn.
Asulat on kirjalikult esmamainitud 1230. aastal Alna Balduini kroonikates seoses kuralastega tehtud lepinguga ("Pyrre"). Pūre mõisat ("Puhren") on esmamainitud 1407. aastal. Küla on kujunenud endise mõisasüdame juurde. 1921. aastal omandas selle Läti aiandusselts, rajades sinna oma aianduse katsebaasi. Sellest ajast peale on Pūre olnud puuviljakasvatusele spetsialiseerunud asula. 
Asulas asub ettevõte Pure Food. Seal asuvad põhikool, lasteaed, kultuurimaja ja raamatukogu. Pūres on ka luteri kirik. Külas on Pūre ja Pūres skola bussipeatus.
Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud üheksa sõdurit.
2015. aastal oli külas 637 elanikku, 2018. aastal 609 ja 2020. aastal 597.
Berat Albayrak

Berat Albayrak (sündinud 1. jaanuaril 1978 İstanbulis) on Türgi poliitik, Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 24. novembrist 2015 kuni 9. juulini 2018 Türgi energeetika ja loodusvarade minister. 9. juulist 2018 kuni 10. novembrini 2020 oli ta Türgi rahandusminister.
Ta on lõpetanud İstanbuli ülikooli ärijuhtimise erialal.
Ta töötas aastast 1999 firmas Çalık Holding; aastal 2002 määrati ta firma Ameerika osakonna finantsdirektoriks, Türki ta tuli tagasi aastal 2006, aastatel 2007–2013 tegutses ta sama firma peadirektorina.
2015. aasta Türgi parlamendivalimistel ja 2015. aasta Türgi erakorralistel parlamendivalimistel valiti ta Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. 24. novembril 2015 kuni 9. juulini 2018 oli ta Ahmet Davutoğlu kolmandas valitsuses energeetika ja loodusvarade ministriks. 9. juulist 2018 kuni 10. novembrini 2020 oli ta Türgi rahandusminister.
Isiklikku.
Tema isa Sadık Albayrak on ajakirjanik ja poliitik. Berat Albayrak on aastast 2004 abielus Esra Albayrakiga (neiuna Erdoğan), neil on kolm last, abikaasa isa on Türgi president Recep Tayyip Erdoğan.
EDHEC Business School

EDHEC Business School on Pariisis, Londonis, Lille'is, Nice'is ja Singapuris asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. See asutati 1906. aastal.
Financial Timesi edetabelis oli EDHEC 2015. aastal Euroopa äriülikoolide seas 25. kohal. Selle MBA-programm on maailmas 84. kohal. 
Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB.
Valmiera Draamateater

Valmiera Draamateater (läti keeles "Valmieras Drāmas teātris") on Lätis Valmieras asuv elukutseliste teater. Teater asutati 1919. aastal.
2004 sai teater uue maja.
Aastast 2005 on teatri juht Evita Ašeradena (Evita Sniedze).
2008 töötas teatris 30 koosseisulist ja 15 koosseisuvälist näitlejat.
Läti Rahvusteater

Läti Rahvusteater (läti keeles "Latvijas Nacionālais teātris") on teater, mis asub Lätis Riias Kronvaldsi puiestee (läti keeles Kronvalda bulvāris) 2. Teater asutati 1919. aastal.
Praegu on teatris kolm saali: suur saal (776 kohta), näitlejate saal (80 kohta) ja uus saal (80–100 kohta).
2013. aastal töötas teatris 47 koosseisulist ja 24 mittekoosseisulist näitlejat. 
Teatrihoone.
Teatrihoone valmis 20. sajandi alguses. Hoone projekteeris August Reinberg ning see hoone on Läti arhitektuurimälestis.
Jumayrah' palmisaar

Jumayrah' palmisaar on tehissaarestik Dubais Araabia Ühendemiraatides. Selle ehitas Dubai valitsusele kuuluv ettevõte Nakheel Kinnisvara (kasutades maaparanduse meetodit) ning selle kavandasid ja projekteerisid Helman Hurley Charavat Peacocki arhitektid. See on üks kolmest Palmisaarest (Jumayrah, Jabal ‘Alī ja Dayrah), mis pikendavad Dubai rannikujoont kokku 520 kilomeetrit. Jumayrah on kolmest palmikujulisest saarest väikseim ning asetseb Jumayrah' rannikualal. Kokku pikendas Jumayrah' palmisaar Dubai rannikuala 56 kilomeetri võrra.
Transport.
Jumayrah' saarestikul asub 5,4 kilomeetri pikkune monorelss, mis ühendab ookeanipoolset Atlantise hotelli Gateway Towersiga saarestiku mandriotsal. Monorelss valmis 6. mail 2009. Kõik saarestiku osad on omavahel sildade abil ühendatud ka sõiduteede võrgustikuga. 
Ehitus.
Ehitus algas 2002. aasta suvel, mil alustati poolkaarekujulise kontuuri valmistamist. Kogu saarestik pidi šeik Mohammed bin Rashid Al Makotoumi soovil valmima täielikult looduslikest materjalidest. Poolkaar, mis oli mõeldud lainemurdjaks, pidi vastu võtma vähemalt kolmemeetriseid laineid ning olema vähemalt 11,5 kilomeetrit pikk ja 200 meetrit lai. Selleks loodi kividest ja liivast vall. Kokku kasutati ehitustöödel 5 500 000 kuupmeetrit kivimaterjali ja 94 000 000 kuupmeetrit mere põhjast kaevatud liiva. Liiv kaevati mere põhjast, et sellel oleks vajalikud omadused: piisav jämedus, tihedus ja vastupidavus lainete mõjule. Liiva kogumisel ja paikapanemisel kasutati spetsiaalseid laevu, mis võimaldasid mere põhjast liiva koguda ning hiljem vajalikku kohta maha laadida. 
Hooneid hakati ehitama 2004. aastal. Kui 2006. aastal esimesed maatükid müüki pandi, müüdi need ära kõigest 3 päevaga, kallim neist koguni 1,2 miljoni dollariga. 2008. aastal avati ametlikult kogu saar, mis koosnest kolmest osast: tüvest, poolkuust ja okstest. Tüveosal on põhiliselt kortermajad ja teisi osasid ühendav infrastruktuur. Palmipuu okstel asetsevad tuhanded luksuslikud villad mõlemal pool kallastel, tüve ning oksi ühendav tee asub nende vahel. Poolkaarel on luksuslikud hotellid, millest kuulsaim on kaare tipus asetsev hotell Atlantis. Tänaseks on kõik maatükid Jumayrah' saarestikus müüdud.
Probleemid ehitusel.
Suurimaks probleemiks peale lainete tekitatud erosiooni oli liiva piisava tugevuse saavutamine, et sellele maju ehitada. KunaAraabia poolsaar asub maavärinate piirkonnas, siis võib tekkida tehissaartel olukord, kus värina mõjul hakkavad liivaosakesed alla liikuma, mis omakorda surub veeosakesed üles, millele järgneb pinnase vedeldumine. Selle vältimiseks tuli liiva 12 meetri sügavuseni tihendada – appi võeti vibrotihendamine. See on protsess, kus vibronui süvistatakse maapinda ja hakatakse seda välja tõstma, tehes sealjuures 30–60-sekundilisi seeriaid. Vibronuia ümber tekkinud lehter täidetakse pinnasega ja korratakse protsessi, kuni maapind on soovitud tiheduse saavutanud.
Bychaŭ rajoon

Bychaŭ rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2263 km². 2016. aasta seisuga elas seal 30 225 inimest.
Rajoon moodustati 17. juulil 1924. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Abidavičy, Chołstava, Čorny Bori, Jamnaje, Krasnaja Słabada, Łudčycy, Novy Bychaŭ, Sledziuki ja Smalica külanõukogu. Halduskeskus on Bychaŭ linn.
Rajooni suurimad jõed on Dnepr ja selle lisajõed Druć, Babroŭka, Uchlaść ning Łachva. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, keskmiselt 150–160 meetri kõrgusel. Kõrgeim koht asub Trylesina külas (183,5 m). Madalaim koht asub Dnepri ääres (130 m). Maavaradest leidub seal turvast, kriiti, savi, liiva.
2009. aasta seisuga oli elanikest 92,46% valgevenelasi, 5,61% venelasi, 1,24% ukrainlasi ja 0,69% oli teistest rahvustest. 72,68% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 26,09% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 46,61% elanikke, vene keelt aga 45,68%.
Tšornobõli katastroofi tagajärjel saastus osa rajooni territooriumist ning sealsed elanikud asustati ümber.
Tallinna vanausuliste palvemaja

Tallinna vanausuliste palvemaja on vanausuliste palvemaja, mis asub Tallinnas Kibuvitsa tänav 6. Palvelat kasutab Tallinna vanausuliste kogudus.
Praeguse Tallinna vanausuliste palvemaja (vene k. "Храм Благовещения Пресвятой Богородицы, святителя Николы Чудотворца и девы Стефаниды") lasi ehitada 1930. aastal Ado Mäeberg, kelle kadunud abikaasa oli vanausuline. Hoone projekteeris insener Joosep Lukk.
Suure annetuse palvela ehitamiseks tegi Jefimija Sapožnikova. Ikonostaasi tegemiseks ja palvemaja sisemuse sisseseadmiseks andis suure panuse Pjotr Baranin koos abikaasaga. 
1931. aastal tehti algse osaga samas mahus juurdeehitis. Projekti autor oli arhitekt Nikolai Thamm noorem. Palvelahoone sai kannatada 9. märtsi 1944 pommitamistel, hävis katus.
2008. aastal hakati palvemaja rekonstrueerima, mille käigus ehitati ka sibulkupliga haritorn. Projekti autor oli arhitekt Niina Mäger.
Drudkh

Drudkh on 2002. aastal loodud Ukraina "black metal"'i ja "folk metal"'i ansambel. Ansambel sündis Harkivi linnas, bändi algatajaks olid Roman Sajenko, Thurios ja Juri Sinitski. Bändi nimi pärineb sanskriti keelest ja tähendab metsa. Esimesed plaadid andis bänd välja Suurbritannia plaadifirma Supernal Music sildi all. Pärast aastat 2008 andis nende uued plaadid välja Prantsusmaa-USA plaadifirma Season of Mist. Kõik stuudioplaadid on välja antud ka vinüülplaatidena, väljaandjateks Northern Heritage ja Faustian Distribution.
Esimene album ("Forgotten Legends") ilmus 18. augustil 2003 ja seda peetakse "black metal"'i klassika hulka kuuluvaks. 28. novembril 2004 ilmus album "Autumn Aurora", kus ansambel hakkas kasutama süntesaatorimuusikat. Kriitikud hindasid seda plaati kõrgelt, nii valis võrguajakiri Chronicles of Chaos selle aasta parimaks plaadiks. Peale selle plaadi ilmumist vahetas Amorth välja bändist lahkunud Juri Sinitski.
14. märtsil 2005 ilmus plaat Лебединий Шлях (Luigetee), mille laulutekstid olid ukrainakeelsed. Tekstide autoriks oli Tarass Ševtšenko. Ka järgmise albumi Кров у Наших Криницях (Veri meie kaevudes) tekstid olid kirjutatud klassikaliste ukrainakeelsete luuletuste põhjal. Album pühendati Stepan Banderale. Peale selle albumi ilmumist heideti Amorth bändist välja ja see sai praeguse koosseisu. Alates sellest plaadist on Drudkh kasutanud muusikavideote tegemisel ukraina filme.
19. oktoobril 2006 ilmus Drudkhi uus plaat Пісні Скорботи і Самітності (Kurbuse ja üksinduse laulud), mis märkis muutust muusikalises stiilis - tegu oli nende esimese folk metal plaadiga.
Aastal 2008 sõlmis Drudkh lepingu plaadifirmaga Season of Mist.
Čedasai

Čedasai (vene keeles Садосы, Чадосы) on alev Leedus Rokiškise rajoonis Rokiškise maavallas. Alev asub Vyžuona jõe ja Čedasai järve kaldal.
Čedasais kaevandatakse dolomiiti. Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1913. aastal valminud katoliku kirik.
Ajalugu.
1499. aastal on esmamainitud Čedasai mõisa, mille hooned pärinevad XIX sajandi algusest. 1509. aastal sai asulast alev. 1516. aastal püstitati sinna katoliku kirik, mis aga 1620. aastal läks kalvinistide valdusse. 1659. aastal toimus alevi juures lahing venelaste ja Rzeczpospolita vägede vahel.
1778. aastal püstitati sinna uus katoliku kirik. 1794. aastast oli alev Gorskiste valduses. 
XIX sajandi teisel poolel asutati alevisse kihelkonnakool. Aastail 1929–1931 tegutses seal meiereikeskus. Pärast Teist maailmasõda sai Čedasaist kohaliku kolhoosi keskasula. 1960. aastani tegutses seal veski. 1972. aastal liideti aleviga Pavyžuonyse küla.
Duokiškis

Duokiškis (vene keeles Докишки) on alev Leedus Rokiškise rajoonis Kamajai vallas. Alev asub Uosintase järve kaldal.
Alevis on raamatukogu ja Kamajai kooli osakond. Vaatamisväärsuseks on aastal 1906 valminud katoliku kirik.
Ajalugu.
Aastal 1596 on esimest korda mainitud Duokiškise mõisa. Aastal 1650 sai asulast Kamajai kiriku valdus. Aastal 1516 püstitati sinna katoliku kirik, mis aga aastal 1620 läks kalvinistide valdusse. Aastal 1796 on esimest korda kirjalikult mainitud sealset kabelit, kuigi on teada, et see püstitati enne aastat 1775.
Aastal 1906 püstitati külla kirik, järgmisel aastal asutati aga sealne kool. Aastal 1913 püstitasid sealsed põllumehed asulasse meierei. Aastal 1933 rajati veski ja saekaater. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid kuni aastani 1953 asula ümbruses leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli seal kohaliku kolhoosi keskasula.
Roukli

"Roukli" on 2015. aastal valminud Eesti mängufilm.
Kallis härra Q (film)

"Kallis härra Q" on 1998. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi stsenaarium on valminud Aino Perviku samanimelise jutustuse ainetel.
Sisu.
Kolmeteistaastane Sigrid saab tuttavaks oma poolõe, seitsmeaastase Saaraga. Saara räägib Sigridile, et neil on ühine vanaema, kelle aga Saara ema pani hooldekodusse. Tüdrukutel tekib plaan vanaema sealt varastada ja panna elama kunstnik Vildi ateljeesse ühes vanalinna katusekambris. Kunstnik Vilt ise viibib parasjagu hullumajas. Nad koristavad ja sisustavad katusekambri, kuid vanaema transportimiseks on vaja täiskasvanu abi. Saara loodab oma sõbra Pudelimehe abile, kuid see osutub veaks. Sekkuvad joodikud, pätid ja väljapressijad ning tüdrukutel tuleb nende käest pääsemiseks otsustavalt tegutseda.
2016. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

2016. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused olid 80. jäähoki maailmameistrivõistlused. Võistlused peeti 6.–22. mail 2016 Venemaal. Mängud toimusid Moskvas ja Peterburis.
Osales 16 meeskonda. Maailmameistriks tuli Kanada, teise koha sai Soome ja kolmanda Venemaa koondis.
Tulemused.
Alagrupiturniir.
B-alagrupp.
Lisaajal ja karistusvisete järel lõppenud mängude skoorid on kaldkirjas.
Edukamad väravakütid.
Allikas: