Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (lühend ÜRO) on rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärgid on riikideülese rahu ja julgeoleku, inimõiguste ja rahvusvahelise koostöö tagamine ning majanduslike, sotsiaalsete, kultuuriliste ja humanitaarset laadi rahvusvaheliste probleemide lahendamine. 
ÜRO moodustati 26. juunil 1945 San Franciscos ning asutajaliikmeiks oli 51 riiki. 2025. aastal oli ÜRO-l kokku 193 liikmesriiki ja 2 vaatlejariiki. Organisatsiooni tegevuse aluseks on ÜRO põhikiri (harta), mis jõustus 24. oktoobril 1945. Seda päeva tähistatakse seniajani ÜRO päevana. ÜRO peakorter asub New Yorgis, lisaks on organisatsioonil mitmeid teisi büroosid Genfis, Nairobis, Viinis ja Haagis. ÜRO peasekretär on António Guterres ning organisatsiooni töökeeled inglise, prantsuse, hispaania, hiina, araabia ja vene keel.
ÜRO on keskendunud eeskätt majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, eriti 20. sajandi keskpaiga dekoloniseerimise laine ajal. ÜRO-d on kiidetud kui rahu ja inimarengu eestvedajat ning paljud ametnikud ja allasutused on saanud Nobeli rahupreemia. Samas on organisatsiooni ka kritiseeritud väidetava ebatõhususe, kallutatuse ja korruptsiooni pärast.
ÜRO struktuur.
ÜRO struktuur koosneb kuuest põhiorganist ning New Yorgis asuvast peakorterist. Põhiorganite ülesanded ja koosseis on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas. Lisaks põhiorganitele kuuluvad ÜRO struktuuri ka erinevad programmid ja fondid, nagu UNICEF ja UNHCR, iseseisvad organisatsioonid, näiteks IAEA ja WTO ning eriorganisatsioonid, näiteks FAO ja WHO.
Neli viiest peamisest organist asuvad ÜRO peakorteris New Yorgis ja Rahvusvaheline Kohus asub Haagis. Enamik teisi suuremaid agentuure tegutseb ÜRO büroodes Genfis, Viinis ja Nairobis, lisaks asuvad mitmed ÜRO asutused mujal maailmas. ÜRO ja tema agentuurid on vastavalt ÜRO privileegide ja immuniteetide konventsioonile vabastatud selle riigi seadustest, kus nad tegutsevad, mis tagab ÜRO erapooletuse nii võõrustavate kui ka liikmesriikide suhtes.
Põhiorganid.
Peaassamblee koosneb liikmesriikide delegatsioonidest. Korralised istungjärgud toimuvad igal aastal septembrist detsembrini. Suure töömahu tõttu delegeerib Peaassamblee enamiku arutusele tulevatest küsimustest oma kuuele peakomiteele.
Julgeolekunõukogu on tähtsaim pidevalt tegutsev organ. See koosneb 15 liikmest, kellest viis – Ameerika Ühendriigid, Suurbritannia, Prantsusmaa, Venemaa ja Hiina RV – on alalised liikmed ja omavad vetoõigust. Ülejäänud liikmed valib Peaassamblee igal aastal kaheks aastaks. Uusi Julgeolekunõukogu liikmeid valitakse igal aastal viis. Julgeolekunõukogu vastutab rahvusvahelise rahu ja julgeoleku eest.
Majandus- ja Sotsiaalnõukogul on üheksa alalist komiteed ning eksperdiorganid, funktsionaal- ja regionaalkomisjonid.
Rahvusvaheline Kohus on ÜRO tähtsaim õigusorgan. See lahendab riikidevahelisi vaidlusi ja ÜRO organite tõstatatud õigusküsimusi.
Hooldusnõukogu ("Trusteeship Council") kontrollib ÜRO halduse alla kuuluvaid territooriume. See peatas oma tegevuse 1. novembril 1994 pärast Palau iseseisvumist, mis oli seni viimane ÜRO usaldusterritoorium.
Sekretariaat ("Secretariat") on ÜRO haldusorgan, mille eesotsas on peasekretär, kes valitakse viieks aastaks. Alates 1. jaanuarist 2017 on ÜRO peasekretär olnud Antonio Guterres Portugalist.
ÜRO kui katusorganisatsiooni juurde kuuluvad spetsialiseeritud valitsustevahelised organisatsioonid, sealhulgas
ning ÜRO abiorganisatsioonid, sealhulgas
ÜRO peakorter.
ÜRO peakorter ehitati New Yorki East Riveri kaldale aastatel 1948–1952. Krundi ostis John D. Rockefeller jr 8,5 miljoni USA dollari eest ja detsembris 1946 annetas ta selle ÜRO-le.
Hoone projekteeris rahvusvaheline arhitektide töörühm, mida juhtis Wallace K. Harrison USA-st. Rühma kuulusid ka tuntud arhitektid Le Corbusier Prantsusmaalt ja Oscar Niemeyer Brasiiliast. Lõplik projekt koostati Le Corbusier' visandatud idee põhjal, mis koosnes vastandite tasakaalust: kõrge klaasist kontorihoone ja madala ümmarguse kupliga peaassamblee hoone. Valminud objekti on nimetatud üheks modernsemaks arhitektuurinäiteks Manhattanil.
ÜRO peakorter sai nurgakivi 14. septembril 1948. Avamine toimus 10. jaanuaril 1951. Selleks ajaks oli valminud 39-korruseline marmorist ja klaasist sekretariaadihoone. Aastal 1952 valmisid ka konverentsi- ja peaassamblee hooned.
ÜRO peakorteri aadress on 760 United Nations Plaza, New York, NY 10017, USA.
Eesti ÜROs.
Eesti sai ÜRO liikmeks 17. septembril 1991. Eesti esimene alaline esindaja ÜRO juures oli Ernst Jaakson.
Eesti keeles on organisatsiooni ametlik nimi Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja lühend ÜRO. Väliseestlased kasutasid ka nime Liitunud Rahvaste Organisatsioon. Mõnes teises keeles kasutatakse ametliku nimena ingliskeelset lühinime United Nations ('ühinenud rahvad') tõlget.
ÜRO ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu.
Eesti ÜRO Ühing.
Eesti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Ühing (lühidalt UNA Eesti) on mittetulundusühing, mis toetab ja edendab kodanikuühiskonna kaasatust ÜROga ja sellega kaasnevate teemadega Eestis. Temaatiliselt katavad nende tegevused terve hulga teemasid millega ÜRO tegeleb: turvalisus ja desarmeerimine, jätkusuutlik areng ning inimõigused ja ka uuemad teemad nagu näiteks migratsioon, kliima ja keskkond.