Kabe

Kabe ehk kabemäng on mõttesport, kus võistlevad kaks partnerit (osapoolt).
Partneriks (vastasmängijaks, pooleks) võib kabepartiis olla nii üks isik kui ka mitmest isikust koosnev kollektiiv. Viimasel juhul nimetatakse partiid konsultatsioonipartiiks.
Eestis levinuimad kabeliigid on rahvusvaheline kabe ja Vene kabe. Eesti meistrivõistlusi rahvusvahelises kabes peetakse alates 1955. aastast, Eesti meistrivõistlusi Vene kabes alates 1949. aastast.
Ajalugu.
Kabemäng on alguse saanud vanast Egiptusest juba mitmeid tuhandeid aastaid enne meie ajaarvamist. Herodotos mainib oma teostes, et kabest oli olnud väga huvitatud ka üks vaaraodest, kes elas 5000. aasta paiku eKr. Egiptusest levis kabe Kreekasse, sealt Rooma ning tänu Rooma riigi mõjule juba peaaegu kõikidele tema valduses olevatele aladele Euroopas, Aasias ja Aafrikas. Hiljem mainitakse kabemängu Giovanni Boccaccio "Dekameronis". Kuid tolleaegse mängu reeglid on meile tänini tundmatud.
Esimene kaberaamat ilmus 1547 Valencias, selle autor oli Antonio de Torquemada.
Maailmameistreid rahvusvahelises kabes hakati selgitama 19. sajandi lõpus. Rahvusvaheline Kabeföderatsioon (FIJD) moodustati 1947. aastal Pariisis nelja riigi (Prantsusmaa, Hollandi, Belgia ja Šveitsi) kabeliitude (-föderatsioonide) osalusel. Hiljem nimetati föderatsioon ümber Ülemaailmseks Kabeföderatsiooniks (FMJD).
Eesti Kabeliit asutati 22. aprillil 1990 Eesti NSV Kabeföderatsiooni järglasena. FMJD liikmeks võeti Eesti 19. oktoobril 1991. Euroopa Kabekonföderatsioon (EDC) loodi 1998. aastal Tallinnas.
Põhireeglid.
Mängu eesmärk on lüüa ära kõik vastase kabendid või muuta nad liikumisvõimetuks. Kabenuppe nimetatakse ka kivideks, kaht üksteise peale asetatud kabendit nimetatakse kabeks (rahvapäraselt "tamm"). 64-ruuduline kabelaud on analoogne malelauaga, kuid teistes kabeversioonides kasutatakse ka teistsuguseid laudu.
Kabet mängitakse ruudulisel mängulaual, käike teevad osapooled vaheldumisi. Kabendid paiknevad mustadel ruutudel ning liiguvad mööda neid diagonaalis. Tavalised kabendid käivad kas ühe ruudu diagonaalis edasi või, kui käigul olija kabendi ees on vastase nupp, mille taga on tühi väli, "lüüakse" vastase nupp, astudes sellest üle ja eemaldades vastase nupu laualt. Erinevalt tavalisest liikumisest võib kabend löömise käigus liikuda ka tagasi. Enamikus kabemängu variantides võib sama nupuga lüüa järjest mitu vastase nuppu ning kui löömiseks avaneb võimalus, on löömine kohustuslik. Mängija poolt vaadates viimasele reale jõudnud kabendist saab kabe, mis võib liikuda diagonaalis suvalises suunas suvalise arvu ruute (arvestades endiselt löömiskohustusega). Selle eristamiseks tavalistest kabenuppudest kasutatakse kaht teineteise peale tõstetud nuppu.
64-ruuduline kabe.
Vene kabe.
Mängitakse 64-ruudulisel laual. Mängureeglites on rahvusvahelise kabega võrreldes kaks erinevust: 
Brasiilia kabe.
Ka väike poola kabe, klassikaline kabe (poola keeles "warcaby klasyczne"). Mängitakse 64-ruudulisel laual rahvusvahelise kabe reeglite järgi.
Maailmameistrid 64-ruudulises kabes.
Maailmameistrivõistlusi peetakse nii Vene kui ka Brasiilia kabes, aga numeratsioon jookseb nende alade peale ühiselt. Seetõttu on iga nime järel ka ala, milles võistlused peeti.
Eesti mängijatest on edukaim olnud Arno Uutma, kes 1997. aastal oli kolmas ja 1999. aastal neljas.
Aastail 1992–2002 pidas oma tiitlivõistlusi ka MARŠ (Vene kabe rahvusvaheline assotsiatsioon, "Международная ассоциация русских шашек – МАРШ"), kes nimetas ka oma võistlust maailmameistrivõistlusteks ning turniiride võitjaid maailmameistriteks. Neid turniire aga ei tunnistanud FMJD. See vastasseis kahe organisatsiooni vahel viis ka selleni, et Venemaa Kabeföderatsioon arvati FMJD-st välja. Konflikt lõppes 2002. aastal, millal jõuti kokkuleppele, et edaspidi peetakse ainult ühed tiitlivõistlused ja moodustati uus Venemaa Kabeföderatsioon.
Naiste maailmameistrivõistlustega tehti algust 1993. aastal. Peale 2007. aasta maailmameistrivõistluste (mis peeti Brasiilia kabes) on kõik teised võistlused peetud Vene kabes.
Samuti pidas MARŠ oma maailmameistrivõistlusi. Maailmameistrid:
Muud mänguliigid.
Lisaks ülalmainitud kabeliikidele harrastatakse maailmas veel paljusid rahvuslikke kabeliike. Maailmameistrivõistlusi peetakse lisaks eelmainituile ka veel inglise-ameerika kabes. 
Muud levinuimad kabeliigid:
80-ruudulisel laual mängitakse Harkovi kabet (kasutatakse ka nimetust Spantsireti kabe), mille mängureeglid samad kui Vene kabes. Mängu autor on Nikolai Spantsireti. Laua eripärase kuju tõttu võidavad selles mängus kolm kabet alati ühe kabe vastu.
1911. aastal pakkus Emanuel Lasker välja mängu, mida kutsutake laskaks. Seda saab mängida 7x7 laual, kuid mängitakse ka eripärase kujuga 25-ruudulisel laual. Mäng ise on inglise kabe reeglitega mängitav tornkabe.