Eilve Manglus

Eilve Manglus (sündinud 15. novembril 1977 Võtikveres) on eesti ehtekunstnik.
Eilve Manglus on õppinud Aluvere Põhikoolis ja lõpetanud 1996. aastal Rakvere Gümnaasiumi. Aastatel 1996–2000 õppis Manglus Tartu Kunstikoolis kunstilist kujundamist ja seejärel 2001–2005 Eesti Kunstiakadeemias bakalaureuseõppes ehtekunsti. Lõputöö „Keda iganes see puudutab“ uuris ehetel kasutatud fotosid ning foto kandmist eritehnika abil hõbematerjali pinnale. Bakalaureusetöö juhendaja oli professor Kadri Mälk.
2004. aastal õppis ta vahetusüliõpilasena ehtekunsti erialal Amsterdamis Gerrit Rietveldi Akadeemias. Aastatel 2005–2014 õppis ta Eesti Kunstiakadeemia magistriõppes ehtekunsti erialal. Tema magistritöö teemaks oli „Foto ja ehtekunst“, töö juhendajaks oli professor Tanel Veenre.
Eilve Manglus on täiendanud end aastatel 2001–2023 nii filigraani, graveerimise, "mokume gane" tehnoloogia, fotograafia ja joonistamise meistriklassis kui ka kõrgkoolipedagoogika ja mitmesugustel pärandtehnoloogia koolitustel.
Magistritöö.
Eilve Mangluse magistritöös „Foto ja ehtekunst“ valmis erilaadses tehnikas ehtekollektsioon, mis ühendab endas foto- ning ehtekunsti. Magistritööd toetas isikunäitus „Igal pool mujal on parem kui siin!“ Gram galeriis.
Kunstnik ise on öelnud lõputöö kollektsiooni kohta järgmist: „Ehtekollektsioonis kohtusid ehetes väärispuit, -metall ja foto... Fotodel peatatud viivud minevikust on ehteis söövitatud tsinkplaati, mille metalses helgis on uue elu saanud mälestused tuttavlikest kohtadest, inimestest, kohtumistest ja sündmustest, mis oleks võinud juhtuda ja mis praegugi elulevad kuskil mälestuste-soovide vahemaailmas“.
Magistritööd tehes uuris Manglus põhjalikult foto kasutamist ehtekunstis nii ajalooliselt kui ka tänapäeval. Töö praktilise osa ehk fotodega ehtekollektsiooni loomisel kasutas Manglus kahte fototehnikat: tsüanotüüpiat ja tsingile söövitamist. Viimase tehnika õppis Manglus spetsiaalselt magistritöö jaoks valminud ehtekollektsiooni tegemiseks selgeks. Magistritöö teoreetilises osas käsitles Manglus fotodega ehete ajalugu, foto kasutamise viise ehetel ja fotode kandmise tehnoloogilisi võimalusi materjalidele, millest ehteid valmistatakse. Üks järeldus, milleni Manglus tööd kirjutades jõudis oli, et tänapäevased fotoga ehted peegeldavad sageli nostalgilist igatsust, näiteks viljeletakse neil mõnd ajaloolist tehnikat või elustatakse vanadelt fotodelt leitud motiive.
Ka esseekogumiku autorid Elizabeth Edwards ja Janice Hart jõuavad järeldusele, et fotodel, mida kasutati 19. sajandil fotoportreedega ehetes, on lihtsas visuaalses tõlgenduses kaalukas tähendus füüsiliste ja ajalooliste objektidena.
Magistritöö teises osa intervjueeris Manglus ehtekunstnikke nii Eestist kui ka välismaalt, kes kasutavad oma ehetel fotokujutisi. Ta püüdis aru saada, kuidas intervjueeritavad kunstnikud jõudsid oma loomingus fotokujutiste kasutamiseni ning kuidas nad seda tehniliselt teostavad. Kolmandas osas tutvustab Manglus ülevaatlikult foto eritehnikaid ning töö lõpetab magistritöö praktilise osa tutvustus spetsiaalselt magistritööks valminud ehtekollektsioonist.
Karjäär.
Manglus on alates ülikooliõpingute algusest olnud seotud kunstiga. Ta on juhendanud nii laste- ja noorte kunstiringe kui ka olnud mitmete üliõpilaste akadeemiliste tööde juhendaja. Ta korraldab ja kureerib näitusi. Pärast Eesti Kunstiakadeemia magistrantuuri lõpetamist 2014. aastal asus Manglus tööle Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemiasse, kus ta on pärandtehnoloogia õppekava metallitöö erialajuht ja metallitöö lektor. Alates 2017. aastast on ta kunstialase loometegevuse ettevõtte Eileveel OÜ juht. 
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige ning teadusajakirja Studia Venacula toimetuskolleegiumi liige. 
Looming.
Mangluse looming saab valdavalt inspiratsiooni loodusest, looduse värvidest. Ta kasutab lisaks väärismetallidele ja -kividele ehete valmistamiseks ka väärispuitu ning orgaanilisi materjale. Valminud ehete hulgas on keha- ja kaelaehted, käevõrud, kõrvarõngad, ripatsid, sõled, kodarrahad, sõrmused, ketid ning prossid.
Isiklikku.
Eilve Manglusele meeldib jalutada metsas ja matkata looduses. Samuti meeldib talle loodust pildistada. Manglus ütleb ise: „Metsas käimata ma ei oskakski elada... Lisaks metsas niisama sihitult hulkumisele, mõtlemisele ja olemisele armastan ka loodust pildistada. Ma pildistan palju... Loodus ja mets inspireerivad, rahustavad, aitavad elada.“