tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Meteoriitika

Meteoriitika on teadusharu, mis tegeleb meteoriitide ja muude maaväliste materjalide uurimisega. 
Seda käsitletakse tihti kui geoloogia haru.
Harilik surusääsk

Harilik surusääsk ("Chironomus plumosus") on surusääsklaste sugukonda kuuluv sääseliik. 
Surusääse vastsed on vee-elulised ja nad on paljude Eesti veekogude põhjaloomastiku (täpsemalt makrozoobentose) dominantliik. Vastsed eelistavad mudaseid eutroofseid veekogusid ning väldivad suhteliselt tugevamaid põhjasubstraate (nt liiv) ja tihedaid veesiseseid taimetihnikuid.
Surusääse valmikud elavad mõne päeva.
Dag Solstad

Dag Solstad (16. juuli 1941 Sandefjord – 14. märts 2025) oli norra proosakirjanik. 
Kirjanikudebüüdi tegi ta 1965. aastal novellikogumikuga "Spiraler" ("Spiraalid"), kuid suurem läbimurre saabus 1969. aastal romaaniga "Irr! Grønt!" ("Hale! Roheline!"), mis lähtub poolakas Witold Gombrowiczi rolliteooriatest.
Aastatel 1971–1987 kirjutas ta kommunistliku partei ideoloogiast kantud romaane, mis lähtusid põhimõttest, et kirjandus peab teenima töölisklassi huve. Enim vastuolusid tekitas neist autobiograafiline romaan "Arild Asnes, 1970", mis on esimene raamat triloogiast, kuhu kuulusid ka "Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelse som har hjemsøkt vårt land" ("Gümnaasiumiõpetaja Pederseni jutustus suurest poliitilisest ärkamisest, mis meie maad on tabanud", ekraniseeritud 2006) ning "Roman 1987" ("Romaan 1987").
1989. aastal võitis ta Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna.
1990. aastatel pöördus Solstad ühiskondlikelt teemadelt isiksuse arengu juurde. Selle perioodi tuntuimad teosed on 1992. aastal ilmunud "Ellevte roman, bok atten" ("Üheteistkümnes romaan, kaheksateistkümnes raamat", eesti keeles 1996, tõlkija Sigrid Kangur) ning kaks aastat hiljem ilmunud "Genanse og verdighet" ("Ujedus ja väärikus", eesti keeles 2010).
Uuel sajandil jõudis Solstad autobiograafiliste teoste juurde: 2002. aastal ilmus romaan "16/07/41" ja 2006. aastal "Armand V.: fotnoter til en uutgravd roman" ("Armand V.: Ühe väljakaevamata romaani joonealused märkused", eesti keeles ilmunud 2009, tõlkija Sigrid Tooming). Viimase eest anti talle 2006. aastal Brage auhind.
Solstad on kirjutanud ka näidendeid ja esseesid. Suure jalgpallihuvilisena avaldas ta koostöös Jon Micheletiga aastatel 1982, 1986, 1990, 1994 ja 1998 jalgpalli MM-i reportaažide kogumikke.
Dag Solstad on ainus autor, kes on saanud Norra Kirjanduskriitikute Auhinna kolmel korral.
Isiklikku.
Solstad elas Oslos ja Berliinis. Ta oli abielus kirjanik Jens Bjørneboe tütre Therese Bjørneboega.
Ynys Enlli

Ynys Enlli (kõmri keeles) ehk Bardsey Island (inglise keeles) on saar Saint George'i väinas. 
Pindala 180 ha. 
Saar on künklik, kõrgus kuni 167 m. 
Kuulub Suurbritanniale.
Pluralism

Pluralismiks nimetatakse mitut erinevat mõistet.
Lindesnesi vald

Lindesnesi vald on vald Norras Agderi maakonna lõunaosas.
Vald loodi 1. jaanuaril 1964, kui liideti Spangereidi, Sør-Audnedali ja Vigmostadi vald. Nüüdsetes piirides Lindesnesi vald moodustati 2020. aastal, kui liideti senise Vest-Agderi maakonna Lindesnesi, Mandali ja Marnardali vald. Lindesnesi vald piirneb Evje og Hornnesi vallaga põhjas, Lyngdali vallaga läänes ning Vennesla ja Kristiansandi vallaga idas. Valla keskus on Mandal.
Valla lõunaosas on pikk rannajoon. Norra mandriosa kõige lõunapoolsemas punktis Lindesnesi neemel asub Norra vanim, 1655. aastal rajatud Lindesnesi tuletorn.
Lindesnesi valla nime vanapõhja kuju on "Líðandi". See sõna pärineb tegusõnast "líða", mis tähendab "minema lõpuni" ja võis olla kasutuses lõpu tähenduses. Hilisem kuju on "Líðandisnes", kus on lisatud sufiks -nes, mis tähendab "neem".
Lindesnesi valla vapp kinnitati 25. aprillil 1985. Sinisel kilbil on kujutatud Lindesnesi tuletorn.
I üldtantsupidu

I üldtantsupidu toimus 15.–17. juulini 1934 I Eesti mängude raames Tallinnas Kadrioru staadionil. 
Peo tantsu- ja liikumisjuhid olid Ernst Idla ja Ulrich Taumi. 
Rahvatantsijad esinesid sama kavaga kahel korral. Esimene ettekanne oli 16. juuni õhtul. Teist korda esinesid tantsijad 17. juunil Eesti mängude lõpetamise eel pärast läti võimlejaid ja enne Johan Laidoneri kõnet.
Tantsiti neljas ringis. Staadioni keskjoonel oli kaks väiksemat ringi ja äärtel kaks suuremat. Esitamisele tulid "Tüska polka", "Labajalg" ja "Tuljak", millest viimast tantsiti kaks korda.
Peol osales üle 1500 tantsija.
Merelahing

Merelahing merel (veekogul) toimuv lahing, milles mõlemal osapoolel osalevad laevad või teised ujuvad aluseid. Merelahingus võivad lisaks osaleda tänapäeval ka sõjalennukid ja kaldal asuvad üksused.
Altaelva

Altaelva on jõgi Norras Finnmargi maakonnas Alta vallas.
Ta lookleb ühes Euroopa suuremas kanjonis Finnmarksvidda platoolt alla Altafjordenisse. 
Jõgi on tuntud seal kasvavate suurte lõhede poolest. Lõhepüük toimub lubade alusel ja väljaspool Alta valda, Loppa valda ja Guovdageaidnu valda elavatele soovijatele väljastatakse lubasid piiratud arvul. Lubade väljastamine toimub loosimise põhjal. Osavõtuks loosimisest tuleb tasuda suhteliselt väike summa (2008. aastal 400 Norra krooni), kuid ainult võiduloosi korral väljastatakse litsents (2008. aastal maksis ühe päeva kalastamisluba juunis ja juulis 2200 Norra krooni). 2008. aastal osales loteriis 1200 isikut, kuid võiduloose oli ainult 80. Loteriis osalenutele raha tagasi ei maksta.
Altaelva lisajõed on Eibyelva ja Gargiaelva.
Lindesnes

Lindesnes (norra keeles ka "Lindesneshalvøya") on poolsaar Norras Skagerraki ääres Agderi maakonnas Lindesnesi vallas 20 km Vigelandist edelas ja umbes 25 km Oddenist läänes.
Poolsaare otsas paiknev neem on Norra mandriosa kõige lõunapoolsem punkt (57° 58' 46,2797" N, 7° 03' 19,1840" E). Norra mandriosa kõige põhjapoolsem punkt Nordkinn ehk Kinnarodden on sellest 1752 km kaugusel.
21. juunil 2007 pisut pärast kella üheksat hommikul eraldati poolsaar mandrist alates 2005. aastast ehitatud Spangereidi kanaliga (Spangereidkanalen), mistõttu Statens kartverk kvalifitseeris poolsaare ümber saareks ning mõnda aega arvati Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks Oddenit Skjernøysundeti põhjakaldal Skjernøysundbrua juures Mandali vallas umbes 4 km Mandalist kagus (58° 00' 12,599" N, 07° 30' 47,689" E). Veebruaris 2008 revideeris Statens kartverk oma otsust ning peab nüüd jälle Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks Lindesnesi neeme, kuid klausliga, et kui pidada Lindesnesi saareks, siis on Norra mandriosa lõunapoolseim punkt Odden. Aastal 2009 otsustas Statens kartverk lõplikult, et kanalist lõuna poole jääv maismaaosa on poolsaar.
Lindesnes on populaarne turismisihtpunkt. Tehakse jalgsi-, suusa-, ratta- ja automatku Lindesnesi ja Nordkapi vahel.
Meresõidu maamärk.
Keskajast saadik oli Norra lõunatipus asuv Lindesnesi neem, mida hüüti "Neset"', üks tähtsamaid maamärke Põhjamere ja Läänemere vahel sõitvatele laevadele, sest selle järgi võeti kurss rannasõiduks. Enamik Skagerraki läbivaid laevu otsis selle üles, sest Norra rannikul sai halva ilma korral ankrusse heita. Taani poolel oli olemas ainult madal ja soppideta Jammerbukt. 16. sajandi lõpus nimetas norra vaimulik ja ajaloolane Peder Claussøn Friis Lindesnesi "selleks ninaks, mida kõik meresõitjad tunnevad".
Meretee Lindesnesi ümber oli ohtlik.
Tuletorn.
Poolsaare lõunaotsas on umbes 16 m kõrgune Lindesnesi tuletorn.
Aastal 1655 ehitati neemele tuletorn, mis nüüd on Norra vanim.
XVII üldtantsupidu

XVII üldtantsupidu toimus 2. – 4. juulini 2004. aastal Tallinnas. Pidu kandis Tõnis Mäe laulu järgi nimetust "Las jääda ükski mets". Metsateemalise tantsupeo eel istutasid tantsupidulised koos teiste vabatahtlikega talgu korras Eesti metsadesse miljon puud.
Tantsupeo pealavastaja oli Kalev Järvela. Segarühmade üldjuhid olid Linda Pihu, Sille Kapper, Maido Saar ja Kadri Tiis, täiskasvanute üldjuhid Angela Arraste ja Erika Põlendik, naisrühmade üldjuht Helle-Mare Kõmmus ning võimlemisrühmade üldjuht Ingrid Virks.
Esinema pääses ligi 11 000-st kirja pannud tantsijast 7136. Plaanitud kolmest etendusest jäi teine vihma tõttu ära.
Vest-Agderi maakonna vapp

Vest-Agderi maakonna vapp on Norra endise Vest-Agderi maakonna ametlik vapp. Vapp kinnitati 12. detsembril 1958. 
Sellel kujutatakse kuldset tamme rohelisel taustal.
Spangereidi kanal

Spangereidi kanal (norra "Spangereidkanalen", "Spangereid kanal") on paadikanal Norras Agderi maakonnas Lindesnesi vallas läbi Lindesnesi poolsaare ja Spangereidi maakitsuse. See kulgeb Høllebuktast Lenefjorden läänes (põhjas) Båly sadamani Njervefjordenis idas (lõunas).
Kanal on 930 m pikkune, 11–25 m laiune ja 2 m sügavune. Vabasõidukõrgus on 4,5 m.
Kanal ühendab väikeste paatide jaoks Sørlandeti ja Vestlandeti ning võimaldab neil sõita ida ja lääne vahet, tegemata ringi ümber Lindesnesi.
Kanali rajamist alustati 2006. aastal ja see avati liikluseks 22. juunil 2007. Ametlikult avas selle 5. juulil 2007 kuninganna Sonja.
Kanali ümbrus on kujundatud pargiks.
Ajalugu.
2001. aastal tehtuid väljakaevamistel leiti jälgi arvatavast kanalist või alustatud kanalist, mis pärinevas varakeskajast või hilisest rauaajast (8. sajand). Tegu on ühe suurema teadaoleva tolleaegse ehitusega Norras. On teada, et keskajal siiski veeti paate üle maakitsuse.
Kanalit kaevata on kavatsetud korduvalt, sealhulgas 17. sajandil ning Napoleoni sõdade ajal 19. sajandi alguses. Viimased teokstegemata kavad tehti 1880. aastatel.
Seoses kanali ehitusega puhkes vaidlus, kas Lindesnesi poolsaart saab veel saareks pidada ja kas Norra mandriosa lõunapoolseim punkt peab nüüd Lindesnesi asemel olema Odden Skjernøysundeti ääres Mandalist kagus. Statens kartverk soovitas 2007. aastal Lindesnesi saareks nimetada, kuid 2008. aastal võttis selle soovituse tagasi.
Norra äärmuspunktid

Norra äärmuspunktid on Norra mandriosa, Norra põhiosa ja Norra Kuningriigi kõige põhjapoolsem, kõige lõunapoolsem, kõige läänepoolsem ja kõige idapoolsem punkt (äärmuspunktid).
Kõige põhjapoolsem punkt.
Norra (ja ühtlasi Euroopa) mandriosa põhjapoolseim punkt on Nordkinn ehk Kinnarodden Finnmargis Lebesby vallas (71°08'02,4780" N, 27°39'13,6274" E).
Norra põhiosa põhjapoolseim punkt on skäär Magerøya saarel asuva Knivskjelloddeni põhjaotsa juures (71°11'08,5676" N, 20°20'32,29" E). Den Norske Turistforeningi on selle märgistanud millenniumipaiga tähisega, mille avas Vegard Ulvang.
Norra Kuningriigi põhjapoolseim punkt on Rossøya saarel Kirdemaast põhjas (80°49'44,41" N, 20°20'32,29" E).
Kõige lõunapoolsem punkt.
Norra mandriosa lõunapoolseim punkt on Lindesnesi poolsaare otsas paiknev neem Nesvardeni juures Lindesnesi vallas Vest-Agderis (57°58'46,2797" N, 7°03'19,1840" E). 21. juunil 2007 pisut pärast kella üheksat hommikul eraldati poolsaar mandrist Spangereidi kanaliga ("Spangereidkanalen"). Seetõttu kvalifitseeris Statens kartverk poolsaare ümber saareks (ÜRO definitsiooni järgi ei tee inimese kaevatud kanal poolsaart siiski saareks) ning mõnda aega arvati Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks Odden Skjernøysundeti põhjakaldal Skjernøysundbrua juures Mandali vallas umbes 4 km Mandalist kagus (58°00'12,5993" N, 7°30'47,6893" E). Veebruaris 2008 revideeris Statens kartverk oma otsust ning pidas kuni saare definitsiooni täpsustamiseni jälle Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks Lindesnesi neeme. Aastal 2009 kinnitati see lõpliku otsusega.
Norra põhiosa ja ühtlasi Norra Kuningriigi lõunapoolseim punkt on Pyseni skäär Mandali vallas (57°57'30,6353" N, 7°33'52,3010" E). Asjaolu, et tegu on Norra lõunapoolseima punktiga, avastas juulis 1987 Søgne valla loodusloo- ja rannakultuuriõpetaja Jostein Andreassen. Saar on 150–200 m lõuna pool varem Norra lõunapoolseimaks punktiks peetud Vestre Kråga või Vestre Krågaøya saarest, mis asub 3,4 km Pysenist lääne pool.
Kõige läänepoolsem punkt.
Norra mandriosa läänepoolseim punkt on Vardetangen Lindåsi poolsaarel (Lindåshalvøya) Hordalandis Austrheimi vallas Mongstadist läänes Bergenist loodes (60°48'36,6146" N, 4°56'43,1825" E). Umbes 1995. aastast on see koht tähistatud.
Norra põhiosa läänepoolseim punkt on Holmebåeni laid Norra meres Sogn og Fjordane maakonnas Solundi vallas Utværist põhjas ja Utværi tuletornist edelas, Sogne fjordi suudmest põhjas (61°04'24,0727" N, 4°29'57,0166" E). Kui laidue mitte arvestada, on Norra põhiosa kõige läänepoolsem saar Utvær.
Norra Kuningriigi läänepoolseim punkt on Høybergodden Jan Mayenil (70°51'49,05" N, 9°04'38,86" W).
Kõige idapoolsem punkt.
Norra mandriosa idapoolseim punkt on Kibergsneset Finnmargis Vardø vallas Vardøst lõunas (70°17'20,9612" N 31°03'51,5469" E).
Norra põhiosa idapoolseim punkt on Hornøya Vardø vallas Vardøst edelas (70°23'12,6393" N, 31°10'06,9360" E).
Norra Kuningriigi idapoolseim punkt on Kræmerpynten Kvitøya saarel Svalbardis (80°13'45,28" N, 33°30'58,74" E).
Liudsamblik

Liudsamblik ("Lecanora" Ach.) on liigirikas samblike perekond.
Varem oli liudsamblike perekond veelgi suurem. Hiljem on sellest eraldatud perekonnad "Aspicilia, Rhizoplaca" ja "Squamarina".
Liudsamblikud jagatakse kahte alamperekonda: "Eulecanora", millel on rohkem kooriku kuju, ja "Placodium", mille servad on enam või vähem selgete hõlmadega.
Eestis on leitud 50 liiki liudsamblikke.
Liudsambliku tallus on valge kuni hallikasroheline, mõnikord helekollane. Eosed on värvita.
Põhiliselt leitakse liudsamblikke müüridel, majaseintel ja kõnniteedel, aga mõnedki liigid kasvavad ka puukoorel ja puidul. Nad kasvavad radiaalselt, keskkohast kaugemale, ja väga aeglaselt, mitu millimeetrit aastas. Mõnikord juhtub, et keskkoht sureb ära, ja siis moodustavad lehtsamblikud rõnga. See-eest elavad lehtsamblikud vanaks: mitmekümneaastaseks, mõned liigid isegi mitmesaja-aastaseks.
Liudsamblikud kasvavad kõikjal maailmas. Neid leidub isegi Arktikas ja Antarktikas.
Hallsamblik

Hallsamblik ("Hypogymnia" (Nyl.) Nyl.) on samblike perekond lapiksamblikuliste sugukonnast. 
Eesti liigid.
Eestis on leitud kasvamas neli hallsambliku liiki:
Harilik hallsamblik

Harilik hallsamblik ("Hypogymnia physodes" (L.) Nyl.) on hallsambliku perekonda kuuluv liik samblikke.
Ta kasvab enamasti okas- ja lehtpuude koorel, kuid vahel ka kividel ja (liivasel) pinnal.
Harilik hallsamblik on üks kõige tavalisemaid samblikuliike Eestis. 
Harilik hallsamblik on vastupidavam õhureostusele kui enamik teisi samblikke, mistõttu ta on valdavaim samblikuliik linnades.
Uus Elu

Uus Elu oli Eesti ajaleht, mis ilmus 10. juulist 1941 kuni 19. septembrini 1944 Pärnus. 
Toimetuse liikmed olid Jaan Kask (Lilulii väljaandja) ja Helmut Annus. Uue Elu kaastööliste seas olid Bernhard Kangro, Hendrik Adamson, Henrik Visnapuu, Artur Adson, Elmar Õun, Karl Mihkla, Aleksander Tassa, Bernard Sööt, Oskar Kuningas (alias K. Saarde), Jaan Lattik, Peeter Laja, Villem Reimann, Artur Rinne ja teised tuntud kultuuritegelased. 
Et tegemist oli sõjaajaga, ilmus rohkesti sõjategevusega seotud ja majandusliku sisuga teateid. Eeltsensuur puudus, ajalehe sisu kontrollisid Saksa sõjaväevõimud ilmumise järel.
Korpsamblik

Korpsamblik ehk seinakorp ("Xanthoria" (Fr.) Th. Fr.) on samblike perekond sugukonnast "Teloschistaceae".
Eesti liigid.
Eestis kasvab 8 selle perekonna liiki.
Varem on Eestis kasvanud ka praeguseks Eestis välja surnud liik
Lebesby vald

Lebesby vald (põhjasaami "Davvesiidda gielda"; kveeni "Lebespyyn komuuni") on vald Norras Finnmargi maakonna põhjaosas. Valla keskus on Kjøllefjordi küla.
Lebesby vald loodi 1. jaanuaril 1838. Hilisema Deatnu, Berlevågi ja Polmaki valla maa-ala eraldati 1846. aastal Lebesbyst ja liideti Nesseby vallaga. 1864. aastal liideti Lebesbyle kuulunud hilisema Gamviki valla maa-ala Tana vallaga. 
Vald hõlmab Nordkinni poolsaare lääneosa ja Laksefjordi ümbrust. Suurem osa rahvastikust elab Kjøllefjordi külas. Vallas on ülekaalus norralased, aga Laksefjordi ümbruses elavad enamasti saamid. Inimesed tegelevad peamiselt kalapüügiga.
Läbi valla voolab Áttánjohka, mille suudmes asub Adamsfosseni juga.
Norrakeelne nimi "Lebesby" tuleneb tõenäoliselt saami nimest "Leaibbessiida". Selle esimene pool tuleneb sõnast "leaibi", mis tähendab leppa ja lõpp sõnast "siida", mis tähendab elukohta (norra "by").
Harilik korpsamblik

Harilik korpsamblik ehk harilik seinakorp ("Xanthoria parietina" (L.) Th. Fr.) on perekonda korpsamblik kuuluv liik samblikke.
Harilik korpsamblik on Eestis tavalisim puudel, seintel ja mujal sellistes kohtades kasvav kollast värvi samblik.
Dimmu Borgir

Dimmu Borgir on norra "black metal"'i ansambel, mis tegitseb Oslos. Ansambel loodi 1993. aastal.
"Dimmu Borgir" tähendab islandi keeles ja vanapõhja keeles tumedat linna või tumedat kindlust. 
Ansambli koosseis on aastatega palju muutunud; kitarrist Silenoz ja laulja Shagrath on ainsad, kes on alles algsest koosseisust.
Hannah Montana

"Hannah Montana" on Emmy auhinnale kandideerinud USA telesari. See algas 24. märtsil 2006 Disney Channel'il ja lõppes 2010. aasta detsembris.
Sari räägib tüdrukust, kes elab topeltelu. Teismeline tüdruk Miley Stewart (Miley Cyrus) on kuulus popstaar esinejanimega Hannah Montana, aga ta varjab oma identiteeti.
Lisaks kõrgele reitingule televisioonis on ka Hannah Montana kontserdid populaarsed. Illinois' kuberner Rod Blagojevich, kes 2007. aasta detsembris koos oma kahe tütrega Hannah Montana kontserdil oli, sai selle eest palju tähelepanu.
Hannah Montana alguslaulu "The Best of Both Worlds" autorid on Matthew Gerrard ja Robbie Nevil. Seda laulab Miley Cyrus.
Sarjast on valminud ka film "". Täispikk filmimuusika avaldati aasta oktoobris.
Michael Poryes on "Hannah Montana" sarja kaasautor ja loonud ka teise tänapäeva telesarja "That's So Raven". 2008. aasta kevadeks oli "Hannah Montana" saanud nii tähtsaks, et Disney kutsus 80 inimest, et arutada "Hannah Montana" tulevikku.
Osad.
Esimesel hooajal (24. märts 2006 – 30. märts 2007) läks eetrisse 26 telesarja osa. Teisel hooajal (23. aprill 2007 – 2009) oli 29/30 osa. Kolmandal hooajal oli 30 osa, neljandal ja viimasel hooajal oli 13 osa.
Gjøviki vald

Gjøviki vald on vald Norras Innlandeti maakonnas.
Valla halduskeskus on Gjøviki linn.
2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Vladimir Koslov

Vladimir Koslov (17. veebruaril 1928 Ahja vald – 7. jaanuar 2012 Tallinn) oli Eesti majandusteadlane ja õppejõud.
Kasutanud pseudonüümi Vlady Kellik.
Ta on olnud Tallinna Tehnikaülikooli professor (1979–1996) ja Eesti-Ameerika Ärikolledži majandusõpetuse ajaloo õppejõud.
Jevnakeri vald

Jevnakeri vald on vald Norras Akershusi maakonnas.
Valla halduskeskus on Jevnaker.
Jevnakeri vald (algselt kihelkond) kui omavalitsusüksus loodi 1. jaanuaril 1838. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Ülejõe (Pärnu)

Ülejõe on Pärnu linnaosa, mis paikneb Vana-Pärnu, Kesklinna ja Rääma linnaosa vahel.
Ajalugu.
Ülejõe piirkonnas tegutses A. Lange ja Co linatöötlemisettevõte ja A. Lange ja Co-le kuulus kolmekorruseline punastest tellistest linaait (Vana-Sauga tänav 2), mida tuntakse Beti aida nime all. 1890. aastast tegutses samas inglaste Thomas ja William Betti firma Bett ja Co. Thomas ja William Bett ning hiljem Thomase poeg Kraford Bett juhtisid vahelduva eduga Sauga jõe kaldal linatööstust 1916. aastani. Tegevus katses esimese maailmasõja ajal, kui Saksa sõjalaevad blokeerisid sadama. Pärast 1940. aasta riigipööret lõpetas Bett ja Co tegevuse, andis kinnisvara müüki ja lahkus riigist.
Ülejõe linnaosa tänavad.
Ülejõe linnaosas on 75 tänavat, milleks on: 
Planeeritud tänavad.
Ülejõe linnaosas planeeritud tänavad:
Aleksandr Dragunkin

Aleksandr Nikolajevitš Dragunkin (Александр Николаевич Драгункин) (sündinud 29. juulil 1947 Leningradis) on vene keeleteadlane ja keeleõpetaja.
Ta on välja töötanud väga kiire keeleõpetuse metoodika (eelkõige inglise keele jaoks), mille aluseks on ta uurimused keele struktuuri alal.
Eestis on Dragunkini ideid propageerinud Leo Võhandu.
Stephanus IV

Stephanus IV (mõnedes paavstide loendites, kus arvestati ka preester Stephanust, on ta Stephanus V) oli paavst 816–817. Ta oli 97. paavst.
Stephanus oli pärit Roomast. Ta oli Marinuse poeg ning tema suguvõsast olid pärit hilisemad paavstid Sergius II ja Hadrianus II.
Stephanus asus Hadrianus I ajal kuuria teenistusse, ordineeriti paavst Leo III poolt alamdiakoniks ja diakoniks (kardinaldiakon).
Paavstiks saamine.
Stephanus IV pühitseti paavstiks 22. juunil 816. Ta oli esimene paavst, kes valiti pärast Karl Suure kroonimist keisriks.
Suhted Frangi riigiga.
Stephanus IV teatas Ludwig Vagale oma ametisse asumisest ja kohustas Rooma elanikke talle truudusvannet andma. Paavst siirdus septembris 816 Frangi riiki ja kohtus arvatavasti 2. oktoobril Ludwig Vagaga Reimsis Saint-Remi kloostris ja kroonis ta 5. oktoobril keisriks.
Kirikuloolase J. N. D. Kelly arvates võis Ludwig kohtumisel paavstiga tunnustada Kirikuriigi autonoomiat ja lubada vältida sekkumist paavsti valimistel.
Paavst saavutas keisrilt vandenõulaste rehabiliteerimise, kes kavatsesid kõrvaldada paavst Leo III-t ja kellega koos pöördus Stephanus IV tagasi Rooma. Keiser kinkis paavstile ka villa Troyes' lähedal Vandœuvre'is.
Tagasiteel Rooma külastas paavst Ravennat.
Palliumi andmine.
Stephanus IV andis palliumi Orléansi piiskopile Theodulfile.
Surm.
Stephanus IV suri 24. jaanuaril 817 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.
Leo Parre

Leo Parre (kuni 1930 Leo Petrov, 2. juuli 1905 Tallinn – 28. jaanuar 1975 Stockholm) oli eesti advokaat.
Õppis 1924–1929 (lõpetas "cum laude") Tartu Ülikoolis õigusteadust, lõpetas 1954 Stockholmi Ülikooli õigusteaduskonna.
Oli alates 1936 vandeadvokaat Tallinnas, põgenes 1944 Rootsi.
Üldtantsupidu

Üldtantsupidu on üleriigiline rahvatantsupidu. Tänapäeval ühtivad üldtantsupidude toimumisajad üldlaulupidude omaga ning neid korraldab Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus.
Esimene üldtantsupidu peeti 1934. aastal ja seni viimane üldtantsupidu toimus 3.–6. juuli 2025. Kõik peod on toimunud Tallinnas.
Ajalugu.
Esimeseks üldtantsupeoks peetakse 1934. aastal Eesti mängude raames toimunud suure tantsijate arvuga rahvatantsu etteasteid. Vähim rahvatantsijaid, alla tuhande, osales toimunutest III üldtantsupeol. Nõukogude-aegsetest pidudest III–VI üldtantsupidu kandsid rahvakunstiõhtute nimetust. Enim osalejaid – üle 10 000 – oli XIX üldtantsupeol.
Esimesed peod leidsid aset Kadrioru staadionil. 1950. aasta pidu toimus erandlikult lauluväljakul. Alates V üldtantsupeost on kõik peod Kalevi staadionil toimunud. Laulupeoga samal aastal on peetud III, IV, V, VI, VIII ja XI üldtantsupidu ning kõik peod 1985. aastast.
Järgnevas tabelis kasutatakse tänapäevast numeratsiooni. Nõukogude ajal peeti I üldtantsupeoks 1963. aasta tantsupidu.
Harilik näsiniin

Harilik näsiniin ("Daphne mezereum") on näsiniineliste sugukonda näsiniine perekonda kuuluv põõsas.
Kirjeldus.
Harilik näsiniin on kuni 1 (1,5) meetri kõrgune põõsas. Oksad rohekashallid, vähe harunenud ja väga sitked. Talbjad või süstjad lihtlehed on koondunud tihedamalt võrse tippu. Hallikasrohelised lehed kinnituvad võrsele vahelduvalt. Lehed on noorelt servast ripsmelised. Lillakas-roosad õied kinnituvad 3–5 kaupa lehtede kaenlas kaheaastasele võrsele. Punased marjataolised luuviljad valmivad septembris. 
Näsiniin õitseb aprillis, enne lehistumist.
Näsiniin on väga mürgine taim. Kõige toksilisemad on viljad ja oksad.
Levila.
Hariliku näsiniine levila haarab suuremat osa Euroopast ja läänepoolset Aasiat. Liik on Eestis pärismaine.
Meistriliiga 1996/97

Meistriliiga 1996/97 võitis ja tuli seega 1997. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Lantana.
Hooaeg.
Tallinna FC Flora tütarklubi Pärnu JK Tervise põhjal loodi uus klubi Lelle SK. Hooajaeel muutis Tallinna FC Tevalte-Marlekor oma nime Tallinna FC Marlekoriks (hilisem Tallinna FC TVMK).
Meistriliiga eelvooru kuus esimest meeskonda pääses finaalturniirile, kus neile arvestati lisaks pooled eelvoorus võidetud punktid. Kaks viimast, Jõhvi EP ja Tallinna JK Vall pidasid Esiliiga nelja parima meeskonnaga üleminekuturniiri, kus tulid esimese kahe hulka.
Lelle SK mängijad ühinesid Viljandi JK Tuleviku meeskonnaga, millest sai Tallinna FC Flora tütarklubi ja võttis järgmiseks hooajaks üle ka Lelle SK koha Meistriliigas.
Üleminekuturniiril koha meistriliigas taganud Tallinna JK Vall müüs oma koha FC Lelle-le (FC Flora tütarklubi), millest moodustati uuesti Lelle SK. Tallinna FC Flora toonase pressiesindaja Tarmo Lehiste sõnul tasuti JK Vallile valuraha (kinnitamata andmeil seitsmekohaline summa), mis "majandusraskustes virelevale klubile pidi olema hädapärasem kui koht meistriliigas".
FC Lelle jätkas järgmisel hooajal mängimist II liigas.
Meistriliiga.
Lõplik liigatabel.
"Eelvoor ja finaalturniir kokku."
Finaalturniir.
Finaalturniiri mängutulemused.
"Kõik mängud toimusid 1997. aasta kevadel"
Meistriliiga eelvoor.
Eelvooru mängutulemused.
"Kõik mängud toimusid 1996. aasta sügisel"
Edukamad väravakütid.
"ML eelvoorus ja finaalturniiril löödud väravad"
Meistriliiga üleminekuturniir.
Mängutulemused.
"Kõik mängud toimusid 1997. aasta kevadel"
Edukamad väravakütid.
"ML üleminekuturniiril löödud väravad"
Meistriliiga 1997/98

Meistriliiga 1997/98 võitis ja tuli seega 1998. aastal Eesti jalgpallimeistriks FC Flora.
Hooaeg.
Hooaja eel.
Viljandi JK Tulevik, kellest sai Tallinna FC Flora tütarklubi, võttis üle Lelle SK (samuti Flora tütarklubi) koha meistriliigas kui ka terve koosseisu mängijaid.
FC Flora tütarklubi FC Lelle, mis ostis välja Tallinna JK Valli koha Meistriliigas, asendati Lelle SK-ga. FC Lelle jätkas II liigas. 
Hooaja eel võttis Tallinna FC Marlekor uueks nimeks Tallinna FC TVMK.
Hooaja teine pool.
Meistriliiga eelvooru kuus esimest meeskonda pääses finaalturniirile, kus neile arvestati lisaks pooled eelvoorus võidetud punktid. Kaks viimast, Jõhvi JK Eesti Põlevkivi ja Lelle SK pidasid Esiliiga nelja parima meeskonnaga (Tallinna JK Vall, Maardu FK Olümpia, Tallinna JK Dokker (üleminekuturniiril kandis nime Viljandi JK Dokker ja meeskond koosnes täielikult Viljandi mängijatest) ja Tartu JK Merkuur üleminekuturniiri, kus tulid esimese kahe hulka.
1998. aasta kevadel ostis Aivar Pohlak ära Tallinna JK Valli ja Tallinna JK Dokkeri ja täitis need Tallinna FC Flora süsteemi jalgpalluritega. 
Tallinna JK Dokker kandis üleminekumängudel nime Viljandi JK Dokker, ning koosnes täielikult Viljandi JK Tuleviku kohalikest noormängijatest. Tallinna JK Dokker-i asemel jätkas järgmisel hooajal uus FC Flora tütarklubi FC Valga ja Tallinna JK Valli asemele tõusis Esiliigasse teine uus FC Flora tütarklubi FC Kuressaare.
Meistriliiga.
Lõplik liigatabel.
"Eelvoor ja finaalturniir kokku."
Finaalturniir.
Finaalvooru mängutulemused.
"Kõik mängud toimusid 1998. aasta kevadel"
Eelvoor.
mängutulemused.
"Kõik mängud toimusid 1997. aasta sügisel"
Meistriliiga 1998

Meistriliiga 1998 võitis ja tuli sellega 1998. aastal teist korda Eesti jalgpallimeistriks FC Flora. Meistrivõistlused koosnesid vaid 14 voorust ja olid üleminekuks kevad-sügishooajale.
Hooaeg.
Esiliigasse oleks pidanud langema Lelle SK, kuid meistrivõistluste viimane säilitas oma koha, sest astme võrra kõrgemale kerkinud Maardu FC Levadia ühines hooaja järel JK Tallinna Sadamaga. 
Meistrivõistluste eelviimane Jõhvi EP oli üleminekumängudes parem Tallinna KSK Vigrist (0:2, 0:0).
Liigatabel.
1Lelle SK jäi Meistriliigasse püsima, kuna JK Tallinna Sadam liitus Esiliigast tõusnud Maardu FC Levadiaga, jättes Meistriliigasse vaba koha.
Meistriliiga 1999

Meistriliiga 1999 võitis ja tuli seega 1999. aastal Eesti jalgpallimeistriks Maardu FC Levadia.
Hooaeg.
Hooaja eel ühines JK Tallinna Sadam esiliigast astme võrra kõrgemale kerkinud Maardu FC Levadiaga. Uue klubi duubelmeeskond FC Maardu sai koha esiliigas. Tänu ühinemisele säilitas koha meistriliigas 1998. aasta hooaja viimane Lelle SK.
Hooaeg peeti esimest korda neljaringiline, st võistkonnad mängisid omavahel läbi neli korda.
Maardu FC Levadia sai oma esimese meistritiitli. Hõbedale, oma ajaloo kõrgeimale kohale tuli Viljandi JK Tulevik, kes edastas oma emaklubi Tallinna FC Florat.
Meistriliigast langes välja viimane Jõhvi JK Eesti Põlevkivi, kes lõpetas seejärel ka tegevuse. Meistrliigasse kerkis esiliiga võitja FC Kuressaare.
Üleminekumängudel oli meistriliiga eelviimane Lelle SK parem esiliiga teisest Kohtla-Järve Lootusest. Koha kõrgliigas said lõpuks siiski kohtlajärvelased, kes võtsid üle tegevuse lõpetanud Tallinna FC Lantana litsentsi. FC Flora otsustas oma Lelle tütarklubi esiliigas neljandaks jäänud FC Valga vastu vahetada.
Lindesnesi tuletorn

Lindesnesi tuletorn on tuletorn Norras Agderi maakonnas Lindesnesi vallas Lindesnesi poolsaare lõunaotsas.
Tegu on 16,1 m kõrguse raudtorniga. Tuli on merest 50,1 m kõrgusel. Valgustugevus on peaaegu 43 700 cd, plink 3 875 000 cd. Valguskaugus on 19,4 meremiili.
Ajalugu.
Keskajast saadik oli Norra lõunatipus asuv Lindesnesi neem, mida hüüti Neset, üks tähtsamaid maamärke Põhjamere ja Läänemere vahel sõitvatele laevadele tähtsaks maamärgiks, sest selle järgi võeti kurss rannasõiduks. Enamik Skagerraki läbivaid laevu otsis selle üles, sest Norra rannikul sai halva ilma korral ankrusse heita. Taani poolel oli olemas ainult madal ja soppideta Jammerbukt. 16. sajandi lõpus nimetas norra vaimulik ja ajaloolane Peder Claussøn Friis Lindesnesi "see nina, mida kõik meresõitjad tunnevad".
Meretee Lindesnesi ümber oli ohtlik.
1655. aastal rajati Lindesnesile Norra vanim tuletorn, mille tuli süüdati 27. veebruaril 1656. Kuigi tuletorni tuli põles ainult ühe talve ja ühe sügise ning kustutati juba 1657. aastal, peetakse tuletorni 1656. aastal rajatuks.
Tuletorn rajati uuesti 1725. aastal. 1782. aastal võttis riik selle üle.
Tuletornil on udusignaal, 1920. aastast sireen, 1954. aastast diafoon.
Tuletorn kuulub Kystverketile. Aastast 2003 on tuletorn täisautomaatne.
Aastal 2000 valiti see Vest-Agderi millenniumipaigaks.
Tuletorn on kaitse all.
Meistriliiga 2000

Meistriliiga 2000 võitis ja tuli seega 2000. aastal Eesti jalgpallimeistriks Maardu Levadia.
Hooaeg.
Hooaja eel otsustas Tallinna FC Flora vahetada oma tütarklubi Lelle SK välja esiliigas neljandaks jäänud FC Valga vastu. Üleminekumängudele Lellele kaotanud Kohtla-Järve FC Lootus võttis üle tegevuse lõpetanud Tallinna FC Lantana koha meistriliigas.
Maardu FC Levadia sai teise meistritiitli järjest.
Meistriliigast langes välja viimane FC Valga, asemele kerkis esiliiga võitja, Maardu Levadia duubelmeeskond FC Maardu. Üleminekumängudel sai meistriliiga eelviimane FC Kuressaare loobumisvõidu Pärnu Terviselt.
Meistriliiga 2001

Meistriliiga 2001 võitis ja tuli seega 2001. aastal Eesti jalgpallimeistriks FC Flora.
Hooaeg.
Esiliigast astme võrra kõrgemale kerkinud Maardu FC Levadia duubelmeeskond FC Maardu kolis hooaja eel Tallinna ja sai uueks nimeks Tallinna FC Levadia.
Meistriliigast langes välja viimane, FC Kuressaare, asemele kerkis esiliiga võitja, teine Levadia süsteemi meeskond Pärnu FC Levadia. Üleminekumängudel võitis meistriliiga eelviimane, Kohtla-Järve FC Lootus, tänu võõrsil löödud väravale esiliiga teist FC Valgat (1:2, 1:0).
Meistriliiga 2002

Meistriliiga 2002 võitis ja tuli seega 2002. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Flora.
Hooaeg.
Meistriliigast langes välja viimane Pärnu FC Levadia, asemele kerkis esiliiga võitja FC Valga. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane Kohtla-Järve FC Lootus esiliiga teisele FC Kuressaarele (1:1, 0:1).
Meistriliiga 2003

Meistriliiga 2003 võitis ja tuli seega 2003. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Flora.
Hooaeg.
Meistriliigast langes välja viimane FC Kuressaare, asemele kerkis Esiliiga võitja Kohtla-Järve FC Lootus. Üleminekumängudel alistas Meistriliiga eelviimane FC Valga Esiliiga teise Pärnu JK Tervise (2:2, 3:0).
Meistriliiga 2004

Meistriliiga 2004 võitis ja tuli seega 2004. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Levadia.
Hooaeg.
Hooaja eel müüs senine duubelklubi Tallinna FC Levadia oma meistriliiga litsentsi Tartu JK Merkuurile ja siirdus esiliigasse nime all Tallinna FC Levadia II. Emaklubi Maardu FC Levadia võttis endale omakorda nimeks Tallinna FC Levadia.
Meistriliigasse kerkisid esiliiga esimene Tartu JK Tammeka ja kolmas Pärnu JK Tervis.
Meistriliigast langes välja viimane Alutaguse FC Lootus (seni Kohtla-Järve FC Lootus), kes kaotas üleminekumängudel esiliiga neljandale Tallinna JK Dünamole (2:1, 0:4).
Näsiniin (perekond)

Näsiniin ("Daphne") on taimeperekond näsiniineliste sugukonnast.
Eestis esineb üks liik – harilik näsiniin ("D. mezereum")
Meistriliiga 2005

Meistriliiga 2005 võitis ja tuli seega 2005. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC TVMK.
Hooaeg.
Meistriliiga suurenes kaheksalt meeskonnalt kümneni.
Sportlikult kvalifitseerunud Pärnu JK Tervis loobus meistrliigas mängimast, koha võttis üle esiliiga 2004. aasta hooaja viies FC Kuressaare.
Meistriliigast langes välja viimane Tallinna JK Dünamo, asemele kerkis esiliiga võitnud Pärnu JK Tervis. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane FC Kuressaare võõrsil löödud värava tõttu esiliiga kolmandale Lasnamäe FC Ajaxile (0:1, 2:1).
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Meistriliiga 2006

Meistriliiga 2006 võitis ja tuli seega 2006. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Levadia.
Hooaeg.
Hooaja eel võttis Tartu JK Merkuur sponsornime Tartu JK Maag. FC Valgaga liitus Valga FC Warrior ja kandis edaspidi nime Valga FC Warrior.
Meistriliigast langes välja viimane Valga FC Warrior, asemele kerkis esiliiga teine FC Kuressaare. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane Viljandi JK Tulevik esiliiga kolmandale JK Tallinna Kalevile (0:0, 1:1, Viljandi kasutas mängukeeluga mängijat ja mõlemad kohtumised arvestati lõpuks 3:0 Kalevile). Viljandlased säilitasid siiski oma koha meistriliigas, sest Tartu JK Maag ja Tartu JK Tammeka ühinesid.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Kalle Merusk

Kalle Merusk (sündinud 11. septembril 1949 Tabiveres) on eesti õigusteadlane. 
Ta lõpetas aastal 1973 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta on olnud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna dekaan aastatel 2000–2009 ning riigi- ja haldusõiguse professor aastast 1994. Aastast 1993 on ta Riigikohtu halduskolleegiumi nõunik. 
Aastatel 1972–1973 ELKNÜ TRÜ Komitee sekretär, 1973–1974 TRÜ NLKP ajaloo kateedri õppekabineti juhataja, pärast ajateenistust Nõukogude armees asus 1976. aastal tööle EKP Tartu linna parteikomitee instruktorina, 1978. aasta mais edutati propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhatajaks, 1984–1990 oli Tartu linna parteikomitee sekretär, 1990–1994 TÜ õigusteaduskonna avaliku õiguse instituudi dotsent. 
Tunnustus.
2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk
2009 Tartu Ülikooli suur medal
Meistriliiga 2007

Meistriliiga 2007 võitis ja tuli seega 2007. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Levadia.
Hooaeg.
Meistriliigast langes välja viimane Tallinna Dünamo, asemele kerkis esiliiga kolmas JK Sillamäe Kalev. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane FC Kuressaare võõrsil löödud väravate tõttu esiliiga kuuendale Nõmme JK Kaljule (1:0, 1:2).
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Meistriliiga 2008

Meistriliiga 2008 võitis ja tuli seega 2008. aastal Eesti jalgpallimeistriks FC Levadia.
Hooaeg.
Meistriliigast langes välja pankroti tõttu tegevuse lõpetanud FC TVMK, kelle jalgpalliliit paigutas tabelis 3. kohalt kümnendaks. Asemele kerkis esiliiga teine FC Kuressaare. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane Pärnu Vaprus võõrsil löödud väravate tõttu esiliiga neljandale FC Flora Paidele (1:2, 4:3).
Kuuenda-seitsmenda koha otsustasid omavahelised mängud: Viljandi Tulevik ja JK Maag Tammeka olid kumbki võitnud neljast kohtumisest kaks, väravate vahe (7:5) eelistas viljandlasi. Hooaja parimaks väravakütiks osutus Ingemar Teever (Nõmme Kalju) 23 väravaga.
Liigatabel.
Meistriliiga üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad Meistriliiga 9. koht ja Esiliiga 2008 2. koht üleminekumängudel, kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal Meistriliiga 2009 ja kaotaja Esiliiga 2009.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
ITIL

ITIL ("Information Technology Infrastructure Library"; 'infotehnoloogia infrastruktuuride loetelu') on infotehnoloogia haldamise tavade ja protsesside standardite kogu.
ITIL on avaldatud raamatuid IT juhtimise teemadel. Nimed ITIL ja IT Infrastructure Library on registreeritud kaubamärgid Ühendkuningriigis Office of Government Commerce (OGC)-le. ITIL annab üksikasjalikke kirjeldusi olulistele IT-tavadele, põhjalikke kontrollnimekirju, ülesandeid ja menetlusi, mida on võimalik kohandada mis tahes IT-organisatsioonis.
ITIL on ülemaailmselt tunnustatud protsessi raamistik, mida on kasutatud ja arendatud juba 20 aastat.
Odden

Odden on neem Norras Skagerraki ääres Agderi maakonnas Lindesnesi vallas Tregde lähedal Skjernøysundeti põhjakaldal Skjernøysundbrua juures umbes 4 km Mandalist kagus ning umbes 8 km Pyseni skäärist loodes. Selle lõunatipu geograafilised koordinaadid on .
Seda kohta peeti mõnda aega Norra mandriosa kõige lõunapoolsemaks punktiks, sest Lindesnesi poolsaar, kus asub Norra mandriosa kõige lõunapoolsem punkt, eraldati 2007 Spangereidi kanalist.
Aastal 2005 hakati ehitama Spangereidi kanalit, mis avati liikluseks 21. juunil 2007 ning avati ametlikult 5. juulil 2007. Seni oli Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks peetud Lindesnesi, nüüd aga võis Lindesnesi pidada saarel asuvaks. Aastal 2008 teatas Statens kartverk, et Lindesnesi peetakse endiselt Norra mandri lõunapoolseimaks punktiks, kuni leitakse saare lõplik definitsioon. Aastal 2009 määras Statens kartverk lõplikult kindlaks, et Norra mandriosa lõunapoolseim punkt on Lindesnes.
Rahvatantsupidu

Rahvatantsupidu on lavastus, millel põhiesinejad on rahvatantsurühmad, keda saadavad rahvamuusika- ja puhkpilliorkestrid. Rahvatantsupeo kavas on suurte koosseisude esitatavad rahvatantsud ja nende töötlused.
Üldtantsupeod.
Eesti kõige suurem rahvatantsupidu on iga viie aasta tagant korraldatav üldtantsupidu. Üldtantsupidusid korraldatakse 1934. aastast. Otseselt kandsid rahvatantsupeo nimetust VII, XI, X ja XII üldtantsupidu. 2014. aastal peetud tantsupidu oli XIX üldtantsupidu. Tantsupidude numeratsioonis võib esineda aga segadus, sest I ülemaaline rahvatantsupidu (tänapäeval nimetatakse seda VII üldtantsupeoks) peeti aastal 1963 ja varasemad tantsupeod kandsid nimetust "rahvakunstiõhtu".
Eripeod.
Peale üldtantsupidude peetakse 1962. aastast koos noorte laulupidudega noorte tantsupidusid. 
Kolmel korral on peetud Eesti-Soome ühistantsupidu: 2000. aastal Helsingis, 2005. aastal Tartus ja 2012. aastal Tamperes. 
2006. aastal toimus Rakveres esimene meeste tantsupidu (MTP1). Teine pidu (MTP2 "Elementaalne") toimus juunis 2010 ja seal osales juba üle 3000 igas vanuses mehe (A-, B-, C-, D- ja E-rühmad). MTP3 on kavandatud korraldada aastal 2015. Korraldatakse ka maakondade tantsupidusid.
Pysen

Pysen on skäär Norras Skagerrakis Agderi maakonnas Lindesnesi vallas Hellefjordenis Skjernøy saare lähedal umbes 12 km Mandalist kagus ja umbes 8 km Oddenist kagus. Geograafilised koordinaadid on . Skääri UTM-koordinaadid on 32 415057E 6425003N (WGS84). 
Sellel asub Norra põhiosa ja ühtlasi Norra Kuningriigi lõunapoolseim punkt. Äärmuspunkti koordinaadid on 57° 57' 30,6353" N, 7° 33' 52,3010" E.
Asjaolu, et tegu on Norra lõunapoolseima punktiga, avastas juulis 1987 Søgne valla loodusloo- ja rannakultuuriõpetaja Jostein Andreassen. Saar on 150–200 m lõuna pool varem Norra lõunapoolseimaks punktiks peetud Vestre Kråga või Vestre Krågaøya saarest, mis asub 3,4 km Pysenist lääne pool. 
Saar on asustamata.
Saare nimi pärineb tõenäoliselt sõnast "pys" ('väike poiss').
John Churchill, esimene Marlborough' hertsog

John Churchill, aastast 1702 esimene Marlborough' hertsog (26. mai 1650 – 16. juuni 1722) oli Inglismaa väejuht ja riigimees. 
Churchill pärines vaesest aadliperekonnast. Sai Yorki hertsogi, hilisema kuninga James II soosikuna kindrali auastme ja parunitiitli (1685). 
Kuulsa revolutsiooni ajal läks üle kuningas William III poole ja sai temalt Marlborough' krahvi tiitli. 1690. aastal surus ta Iirimaal maha jakobiitide mässu. 
Omandas kuninganna Anne'i troonile tulles (1702) tänu oma abikaasa Sarah' sõprusele kuningannaga riigiasjus erakordse poliitilise mõju. Toetas viige. Oli Hispaania pärilussõja (1701–1714) ajal Louis XIV vastase koalitsiooni silmapaistvamaid juhte; Churchilli ja Savoia printsi Eugene'i sõjategevus murdsid Prantsusmaa sõjalise ülemvõimu Euroopa mandril. Churchill kõrvaldati riigiametitest Suurbritannias pärast 1711. aastat, kui võimule tulid toorid.
Hispaania pärilussõda.
1704. aasta alguses oli Louis XIV hea lootus võita Prantsusmaa-vastane koalitsioon. Kuid pärast Höchstädti lahingut (13. augustil 1704) olukord muutus, sest Marlborough koos prints Eugeniga purustas seal prantslaste ja baierlaste väe: viimased kaotasid kolm neljandikku oma sõduritest. See oli suur võit, mille tagajärjel seni külmavereline Prantsuse kuningas pea kaotas.
Belgias vallutas Marlborough 1706. aastal tormijooksuga hertsog Villeroy kaitseliinid Ramillies' juures. Selle tagajärjel langes suurem osa Belgiast inglaste kätte. Kuid juba 1708. aastal otsustas Louis XIV vallutada Belgia tagasi. Suurel, 110 000-mehelisel väel õnnestus vallutada Gent ja Brüssel, kuid Oudenarde'i piiramisel said prantslased Marlborough' ja prints Eugeni ühendatud väelt lüüa.
Enne kaotust Oudenarde'i juures oli Louis XIV saatnud delegatsiooni Leipzigi lähedale, kus asus Karl XII laager. Viimane oli parajasti oma võimu tipul. Prantslased tahtsid Rootsist endale liitlast teha. Kohale oli saadetud ka Marlborough, kes rikkus prantslaste plaani.
Lembit Kurvits

Lembit Kurvits (15. mai 1954 Mammaste, Põlva rajoon – 20. veebruar 2017 Keila) oli eesti luuletaja, proosakirjanik ja lastekirjanik.
Õppis Mammaste, Põlva ja Pärnu koolides. Elas aastatel 1967–1970 lastekodus Pärnus.
Teenis aastatel 1972–1974 sundaega Nõukogude sõjaväes Kaliningradi oblastis.
Lühemat aega õppis ka Tallinna Pedagoogilises Instituudis.
Ta töötas erinevates ametites Põlvas, Taevaskojas, Tartus ja mujal, ajuti tegutses vabakutselise kirjanikuna.
On olnud eeluurimisvanglas, psühhoneuroloogiahaiglas ja hooldekodus. Ta mõisteti 1997. aastal kolmeks aastaks vangi selle eest, et ta 1996. aastal märatses oma eksabikaasa ja tütre kodus ning lõhkus korterisisustuse ja auto. Ringkonnakohus tühistas hiljem reaalse vanglakaristuse ja mõistis selle asemel talle tingimisi karistuse.
Looming.
Hakkas kirjutama murdeealisena Pärnu lastekodus. Avaldas luuletusi (sealhulgas murdeluulet), aga ka lühiproosat, esseid ja arvustusi.
Norra kõrgkoolide loend

"Siin on loetletud Norra kõrgkoole.
Mandali vald

Mandali vald oli vald Norras Vest-Agderi maakonna lõunaosas. Ta piirnes Lindesnesi vallaga läänes ja loodes, Marnardali vallaga põhjas ja Søgne vallaga idas.
Valla keskus oli Mandali linn, mis on Norra lõunapoolseim linn.
Mandali valla endisel alal asub Pyseni skäär, mis on Norra lõunapoolseim punkt.
Haldusajalugu.
Mandali vald loodi 1. jaanuaril 1838 Mandali linnast.
1. jaanuaril 1964 liideti temaga kaks maavalda: Halse og Harkmarki ja Holumi vald.
2020. aastal liideti Mandali vald Lindesnesi vallaga.
Nimi.
Vald on saanud nime Mandali linna järgi.
Vapp.
Mandali valla vapp kinnitati 2. juulil 1921. Sinisel kilbil on kujutatud kolm lõhet, mis sümboliseerivad lõhepüügi tähtsust Mandalselvas. Lõherikas Mandali vald on ühtlasi Norra kõige lõunapoolsem vald.
Vaatamisväärsused.
Mandali valla endine ala on tänu pehmele kliimale ja värskele õhule väga populaarne nädalalõpu puhkusekoht. Ta on tuntud linna ümbritsevate pikkade liivarandade poolest. Kõige tuntum liivarand on umbes kilomeetripikkune Sjøsanden ('mereliiv'). Tihti peetakse seda Norra kõige populaarsemaks liivarannaks.
Tromsø ülikool

Tromsø ülikool on ülikool Tromsøs Norras, maailma põhjapoolseim ülikool. See asutati 1968. ja avati 1972. aastal.
Tromsø ülikool on üks seitsmest ülikoolist Norras ning on Põhja-Norra suurim ülikool.
Ülikooli peamised uurimisalad on virmaliste uurimine, kosmoseteadus, kalandusteadus, biotehnoloogia, keeleteadus, telemeditsiin ning multikultuurse ühiskonna ja saami kultuuri uurimine. Samuti tegeleb ülikool paljude Arktika uuringute projektidega.
Per Petterson

Per Petterson (sündinud 18. juulil 1952 Oslos) on Norra romaanikirjanik.
Petterson on hariduselt raamatukoguhoidja. Ta on töötanud ka raamatupoe müüjana ja tõlkijana. Enne kirjanikukarjääri tegutses ta kirjanduskriitikuna.
Petterson debüteeris 1987. aastal lühijuttude kogumikuga "Aske i munnen, sand i skoa". 
1996. aastal ilmus Pettersonil teise maailmasõja teemaline romaan "Siberisse". See esitati Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna kandidaadiks ning tõlgiti 1998. aastal inglise keelde.
2000. aastal ilmunud romaan "I kjølvannet" ('aasta pärast') räägib mehest, kes kaotas pere parvlaeva Scandinavian Star katastroofis 1990. aastal. Teos võitis 2000. aastal Brage auhinna.
9. detsembril 2007 nimetas New York Times tema romaani "Ut og stjæle hester" ("Kui me hobusevargil käisime") aasta parimate raamatute hulka. Selle teosega võitis Petterson ka Dublini rahvusvahelise kirjandusauhinna. 2019. aastal tehti romaani põhjal samanimeline film, kus üht peaosa mängib Stellan Skarsgård.
Tema 2008. aastal ilmunud romaan "Jeg forbanner tidens elv" ("Ma nean aja voolu") võitis 2009. aastal Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna.
Mandal

Mandal on linn Norras Agderi maakonnas, Lindesnesi valla ja endise Mandali valla keskus. Elanike arv on 10 512, pindala 6,77 km² (2008).
Nimi.
Linna vana nimi (enne 1653) oli "Vesterrisør" ("Lääne-Risør"). Nimi "Risør" käis algselt Risøya saare kohta linna lähedal. Esimene osa lisati nimele 16. sajandil selleks, et eristada seda linna Risøri linnast, mida hakati hüüdma ka "Østerrisør" ("Ida-Risør").
Nimi "Mandal" arenes muinaspõhja nimekujust "Marnardalr". Nime esimene pool on Mandalselva jõe varasem nimi "Mǫrn" ("Mörn") omastavas käändes, teine pool "dalr" tähendab orgu. Jõenimi on arvatavasti samast juurest vanapõhja sõnaga "marr" ('meri').
Vaatamisväärsused.
Linna keskus on tuntud vanade puumajade poolest. Linnast voolab läbi Mandalselva jõgi.
Teine vaatamisväärsus on kirik. Mandali kirik on Norra suurim puidust tehtud kirik. Seal on 1800 kohta ja kantsel altaritagusel seinal.
Mandalis sündis kujur Gustav Vigeland (1869–1943) ja linnas on tema muuseum. Vigelandi tähtsaim saavutus on Vigelandi Skulptuuripark ("Vigelandsanlegget") Oslos.
Mandalis sündis ka kunstnik Adolph Tidemand (1814–1876). Tema kõige tuntum maal on rahvusromantiline kujutus traditsioonilisest pulmast Hardangeri fjordi kaldal. Selle kaasautor oli Hans Gude.
Tänu neile ja teistele kunstitegelastele (näiteks Amaldus Nielsen ja Olaf Isaachsen) kutsutakse linna mõnikord "suurte kunstnikega väikeseks linnaks".
Riga-13

Riga-13 on Lätis Riias valmistatud mopeed (mõnes kohas kirjeldatud ka kui abimootoriga jalgratas), mille mootori töömaht on 45 cm³. Mootoriks kasutati Leningradi tehases Krasnõi Oktjabr valmistatud jalgratta abimootoreid D6, D8 ja D8E ning D8M. Mootori võimsus on umbes 2 hobujõudu 4500 pöörde juures ja maksimaalne kiirus 40 km/h. Mopeedi toodeti kuni 1990. aastate lõpuni. Riga-13 eelkäija on Riga-11.
Skjåki vald

Skjåki vald on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas.
Valla halduskeskus on Bismo küla.
Skjåki vald loodi 1866. aastal, kui see eraldati Lomi vallast. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Skjåkis ilmub kohalik ajaleht Fjuken.
Møre og Romsdali maakonna vapp

Møre og Romsdali maakonna vapp on Norra Møre og Romsdali maakonna vapp. 
See võeti kasutusele 1978. aastal. Sellel kujutatakse kolme viikingilaeva (laevade mastid moodustavad kolm risti). 
Kolm laeva ja risti sümboliseerivad maakonna kolme piirkonda: Sunnmøret, Romsdali ja Nordmøret.
Gro Dahle

Gro Dahle (sündinud 15. mai 1962 Oslos) on norra kirjanik. 
Ta on Øystein Dahle tütar.
Dahle elab ja töötab Vestfoldi maakonnas Tjøme saarel Vestfoldis 120 km kaugusel Oslost.
1987. aastal ilmus Dahle debüütluulekogu "Audiens" ("Publik"). Hiljem on ta kirjutanud eri žanrides üle 30 raamatu. 
Enamiku Dahle lasteraamatuist on illustreerinud tema abikaasa Svein Nyhus. 
Dahle luulestiil on isikupärane, mänglev, naivistlik, assotsiatiivne ja tõsidust kätkev. 
Dahle on stiililt naiivne, illusoorne ja jämekoomiline, pöörates oma kirjutistes tihtipeale suurt tähelepanu psüühilistele probleemidele ja vahekordadele.