Puitpõrand

Puitpõrandaks peetakse mistahes põrandaid, mis on valmistatud puidust, nii struktuursetel kui ka esteetilisel eesmärkidel. Puit on kasutatuim põrandakattematerjal ja seda on erinevates stiilides, värvides kui ka liikidest. Puitpõrandaks loetakse ka kiviseljalt valmistatud põrandaid, kuigi seda ei toodeta otseselt puidust. Puitprofiiliga, kuid muudest materjalidest valmistatud põrandaid puitpõrandaks ei loeta.
Täispuit.
Täispuitpõrandad koosnevad laudadest, mis on puutüvest monoliitselt välja saetud. Algselt kasutati selliseid laudu konstruktsiooni jäigastamise eesmärkidel, näiteks neid löödi abitaladena viltuselt puitkarkassi külge, toetamaks konstruktsiooni. Nüüdisajal on populaarsust kogunud betoonist ja muudest materjalidest aluspõrandad, kuid täispuit on jätkuvalt laialt levinud. Täispuitpõrand on puitpõranda liikidest kõige kulumiskindlam ning lisaks saab seda lihvida korduvalt. Tuleb tihti ette, et originaalne täispuitpõrand on siiani kasutusel mitusada aastat vanades majades – selliseid näiteid leiab arvukalt nii Uus-Inglismaalt, Ida-Kanadast kui ka kõikjalt Euroopas.
Tootmine.
Tootmisprotsess on tavaliselt selline, et palgist saetakse välja lafetid, mis kuivatatakse. Seejärel saetakse kuivatatud lafettidest täispuitpõrandalaua toorikud. Sõltuvalt soovitud puidumustri efektist põrandal, saetakse laudu palgist välja mitmel viisil, peamiselt tangentsiaalselt või radiaalselt. Kuivatatud toorikud lõigatakse tehases hoolikalt soovitud mõõtmetesse. Põrand monteeritakse kas kohapeal või tehases. Tuleb hoolikalt jälgida, et puit hoiustamisel ei kahjustuks niiskuse käes.
Täispuitpõrandalaudadel on ka valik patenditud omadusi. Näiteks paljudel toodetel jooksevad alumisel poolel sooned, nimelt kompensatsioonisooned, mis on mõeldud vähendamaks aja jooksul kõmmeldumist ja äärte üles/alla kaardumist. Väärispuidust põrandalaudu toodetakse peamiselt 19 mm (0,75 tolli) paksusena, millel on punnühendus ("tongue and groove").
Tööstuslik puit.
Tööstuslik puit hõlmab kahte või enamat omavahel ühendatud puidukihti. Tüüpiliselt tööstuslikul puitpõrandamaterjalil on pealmiseks õhukeseks kihiks väärispuit (tavaliselt 3 mm) ning alumine toestav kiht on odavamast ebakvaliteetsemast puidust või vineerist. Põrandalaua jäikust tõstetakse sellega, et alumised kihid asetatakse üksteise peale risti, mis teeb selle väga kasutuskindlaks ja vastupidavaks. Tööstuslik põrandalaud on odavam ja laiemate kasutusvõimalustega kui täispuidust põrandalaud. Tööstuslik puitpõrand on kõige tavalisem põranda liik Euroopas ja kasvava populaarsusega Põhja-Ameerikas.
Kuivsaetud.
Selles tootmisprotsessis hoitakse materjali madalas niiskuses ja kuivatatakse aegamööda, et saada niiskus puidurakkudest välja. See vähendab riski, et materjalil tekivad ajapikku niiskuskahjustused. Kuivatatud lafette saetakse samal viisil kui täispuitlaudu, kuid tehakse õhemad lõiked, millest saab parkettmaterjali pealmise kihi, mis on täispuidule identse profiiliga. Sellisel viisil valmistatud puitpõranda materjal on tööstuslikest puitpõranda materjalidest kalleim, kuid see-eest kvaliteetseim ja tugevaim.
Spoonitud vineermaterjal.
See protsess hõlmab palgi läbikeetmist vees. Pärast seda hakatakse palki tugeva teraga piltlikult öeldes väljastpoolt sissepoole keereldes koorima. Tulemuseks on õhuke puiduleht ehk spoon. Seejärel pressitakse ja liimitakse üksteisega risti olevad spoonikihid tasaseks kokku kõrge surve all. Tulemuseks on soovitud paksusega vineer. Sellisel materjalil on suurem risk väänduda kui täispuitlaudadel.
Viilutatud vineermaterjal.
Materjali tootmisprotsess sarnaneb sellega, kus puitu spoonitakse. Kuid selle asemel, et palki koorida pöörleval moel, saades ühe jätkuva pika spoonilehe, siis selle tehnikaga palk hööveldatakse tasapinnaliselt piki palki õhukesteks puidulehtedeks. Hööveldatud puidulehed läbivad samasuguse töötlemise kui spoonitud puitleht, mille järel asetatakse viilud üksteise järgi hoolikalt lõigatud järjekorras kõrvuti saades täispuidusarnase profiiliga kattematerjali. Selline protsess on kulukam ja töömahukam, kui spoonimine, kuid odavam kui saetud.
Paigaldussüsteemid.
Puitpõrandaid saab valmistada mitmesuguste paigaldussüsteemidega.
Viimistlus, lihvimine.
Viimistlus on põrandale paigaldatud lakilaadne kiht. Iga viimistlusviis toob puidule oma väljanägemise ja ka veidi erineva kaitse taseme. 1960. aastate keskpaigani paigaldatud puitpõrandad olid tõenäoliselt viimistletud lakkide või šellakitega. See on üsna lihtne kontrollida. Leidke põrandale ebatasane koht ja pühkige pinda mündi või muu terava esemega. Kui eralduvad viimistluskihilt helbed, on see ilmselt šellak või lakk.
Tänapäeval on põrandate viimistlemiseks palju võimalusi.
Lihvimine.
Lihvimine annab võimaluse paigaldatud põranda tasandamiseks. Lisaks kasutatakse lihvimist, et uuendada vanemate põrandate välimust. Liivapaberiga lihvimine, kasutades peenemaid kihte liivapaberis, et tagada plekkide või väikeste kriimude eemaldamist, kasutades jämedamat lihvpaberit on võimalik eemaldada põrandast juba suuremad kriimustused ja ebatasasused.