tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Caspian Airlinesi lend 7908

Caspian Airlinesi lend 7908 oli lend Teheranist (Iraan) Jerevani (Armeenia). 15. juulil 2009 kukkus lennuk Jannatabadi küla ligidal Iraanis alla. Nii 153 reisijat kui 15 meeskonnaliiget hukkus.
Lendu teenindas 1987. aastal ehitatud Tupolev Tu-154M.
Õnnetus.
Õnnetus juhtus kell 11.33 kohaliku aja järgi (07.03 UTC) 16 minutit pärast õhkutõusu. Asjatundjate arvates võis lennuki saba põlema minna.
Piloodil ei õnnestunud leida sobivat kohta maandumiseks ning lennuk kukkus põllumaale. Kukkumise tagajärjel tekkis sinna 10 meetri sügavune kraater.
Hukkunud.
Hukkusid kõik pardal olnud 168 inimest, seal hulgas 153 reisijat ja 15 meeskonnaliiget. 
Pardal oli Iraani, Armeenia, Gruusia ja Kanada kodanikke. Kahel reisijal oli nii Iraani kui Austraalia kodakondsus ja kahel Iraani ja Ameerika Ühendriikide kodakondsus.
Otsingutabel

Otsingutabel (inglise keeles "lookup-table") on andmete tabel arvutiteaduses, kuhu on salvestatud mingi funktsiooni väärtused, et asendada jooksvalt nende arvutamine. Programmi tööajas võib sellest tulenev säästmine olla väga suur, sest tavaliselt on mälust andmete lugemine kordades kiirem, kui seda on mõni kallis arvutustehe. Otsingutabel võib olla enne valmis arvutatud ja juba programmi salvestatud või siis arvutatakse selle väärtused programmi initsialiseerimise faasis. Otsingutabeleid kasutatakse ka tihti igasuguse sisendi valideerimiseks: võrreldakse sisendit lubatud sisendite nimekirjaga jne.
Ajalugu.
Enne arvutite tulekut kasutati paberile prinditud otsingutabeleid, et kiirendada käsitsi keeruliste funktsioonide arvutamist. Nendeks funktsioonideks olid enamasti trigonomeetrilised funktsioonid ja logaritmid.
Koolis õpetatakse lastele korrutustabelit, mis on ka tegelikult otsingutabel, et kiirendada kõige sagedamini kasutatavate numbrite korrutamist.
Esimeste arvutite juures olid sisend/väljund operatsioonid eriti aeglased. Ja nii tundus loogiline vähendada kulukaid lugemisoperatsioone kasutades tabeleid, kus olid ainult kõige sagedamini esinevad andmed. Tänapäeval on see protsess automatiseeritud (vt vahemälu), aga siiski on kasulik kasutada ka rakenduse otsingutabeleid nende andmete jaoks, mis ei muutu üldse või muutuvad harva.
Muud kasutusalad.
Vahemälud.
Vahemälud töötavad ka nagu otsingutabel.
Riistvaralised otsingutabelid.
Digitaalses loogikas saab implementeerida "n"-bitilist otsingutabelit multiplekseriga, mille sisendiks on otsingutabeli sisendid ja väljundid on konstantsed. "n"-bitine otsingutabel saab kujutada endast ükskõik millist "n" sisendiga Boole'i funktsiooni, modelleerides tõeväärtustabelit. Selliseid otsingutabeleid kasutatakse laialdaselt FPGA-des.
Julian Assange

Julian Paul Assange (sünninimi Julian Paul Hawkins; sündinud 3. juulil 1971 Townsville'is Queenslandis) on Austraalia internetiaktivist ja ajakirjanik, WikiLeaksi peatoimetaja. Varem tegutsenud programmeerijana.
Töö WikiLeaksis.
Pärast seda, kui WikiLeaks 2010. aasta 28. novembril alustas Ameerika Ühendriikide salajaste diplomaatiliste dokumentide avaldamist, avaldasid mõned Ameerika Ühendriikide poliitikud arvamust, et Assange tuleks tappa. Sama aasta 7. detsembril vahistati Assange Suurbritannias seoses väidetavate seksuaalkuritegudega Rootsis. Assange eitas süüdistusi ja väitis, et nende taust on poliitiline.
19. juunil 2012 läks Julian Assange Londonis Ecuadori saatkonda, et taotleda poliitilist asüüli. 16. augustil kinnitas Ecuadori välisministeerium, et annab Assange'ile asüüli. Assange ei saanud saatkonnast lahkuda, sest saatkonna territooriumi ümbritses Briti politsei, kes oli valmis Assange'i vahistama, kui ta peaks saatkonna territooriumilt lahkuma.
11. aprillil 2019 vahistas Suurbritannia politsei Assange'i Ecuadori saatkonnas, kus ta oli end peaaegu seitse aastat varjanud. Assange vahistati saatkonna palvel pärast seda, kui Ecuadori president oli temalt varjupaigaõiguse tagasi võtnud. Wikileaks pidas otsust ebaseaduslikuks ning teatas Twitteris: "Ecuador lõpetas rahvusvahelist õigust rikkudes ebaseaduslikult Assange'i poliitilise varjupaiga." Politsei toimetas Assange'i käeraudades Londoni politseijaoskonda. Pärastlõunal viidi ta Westminsteri rahukohtu ("Westminster Magistrates' Court") ette, kus ta mõisteti süüdi kautsjonireeglite rikkumises.
2019. aasta mais taasalgatas Rootsi prokuratuur kagu-Londonis Belmarshi vanglas 50-nädalases vangistuses viibiva Julian Assange’i suhtes juurdluse vägistamiskahtlustuse uurimiseks ning esitas taotluse Assange’i vahistamiseks. Kohus keeldus juunis prokuratuuri taotluse rahuldamisest ning prokuratuur loobus kahtlustuse menetlemisest 2019. aasta novembris.
Kaelushiir

Kaelushiir ("Apodemus flavicollis") on näriliste seltsi hiirlaste sugukonda kuuluv pisiimetaja.
Eestis sage.
Chicago Ülikool

Chicago Ülikool on eraülikool Chicagos Ameerika Ühendriikides. Selle peamine ülikoolilinnak asub Hyde Parki naabruskonnas suurte avalike parkide ja Michigani järve lähedal.
Ülikool koosneb Chicago ülikooli bakalaureuseõppe kolledžist ja neljast kraadiõppe osakonnast: bioloogia-, humanitaar-, füüsika- ja sotsiaalteadused, mis hõlmavad ka erinevaid instituute. Lisaks kuulub ülikooli kaheksa erialakooli, kus toimuvad ka akadeemilised teadusuuringud. Ülikoolil on täiendavad ülikoolilinnakud ja keskused Londonis, Pariisis, Pekingis, Delhis ja Hongkongis, samuti Chicago kesklinnas.
Ülikooli vilistlaste, õppejõudude ja töötajate hulgas on 99 Nobeli auhinna laureaati. Ülikooli õppejõudude ja vilistlaste hulgas on ka 10 Fieldsi medalisti, 4 Turingi auhinna võitjat, 52 MacArthuri stipendiaati, 26 Marshalli teadlast, 53 Rhodese teadlast, 27 Pulitzeri preemia laureaati ja 8 olümpiamedalisti.
Bruno Cadoré

Bruno Cadoré (sündinud 14. aprillil 1954 Le Creusot's) on dominiiklaste ordumeister, kes oli ametis alates 5. septembrist 2010 kuni 13. juulini 2019.
Gerromorpha

Gerromorphia on nokaliste seltsi kuuluv putukate infraselts. Selle rühma esindajad elutsevad peamiselt veepinnal.
Rühma kuulub maailmas kokku umbes 1900 liiki.
Adalbert Gustav Lesta

Adalbert Gustav Michael Martin Lesta (20. november / 2. detsember 1869 Tartu – 21. oktoober 1941 Brütz) oli eesti vaimulik.
Lesta õppis aastatel 1880–1888 Tartu Aleksandri gümnaasiumis ja 1888–1895 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Jagodnaja Poljana koguduses Saratovi kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Tatištševi rajoonis Saratovi oblastis). Ordineeriti 15. detsembril 1896 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1897–1904 Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Moskva konsistooriumiringkonna Samara saksa kolooniate adjunktõpetaja, 1904–1909 Tobolski koguduse õpetaja, 1909–1914 Tomski-Barnauli koguduse õpetaja (asukohaga Tomskis) ning 1914–1922 Vladivostoki ja Amuuri-äärse Nikolajevski koguduse õpetaja.
Opteerus jaanuaris 1923 üle Shanghai ja Colombo Eestisse ning oli aastatel 1923–1931 Paldiski Nikolai koguduse õpetaja. 1941. aastal kolis järelümberasumise korras Saksamaale, kus ta 21. oktoobril 1941 Brützis (Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal) suri.
Isiklikku.
Tema abikaasa isa Julis August Schilling oli saksa kolonistide Jagodnaja Poljana koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Georg Gustav Schilling oli Läti Gulbene ja Leja koguduse õpetaja.
Raipesööjad

Raipesööja ehk nekrofaag on lihatoiduline organism, kes toitub raipest, keda kiskja või tema liigikaaslased pole ise maha murdnud.
Raipesööjad on näiteks mitmed kärbsed, raisakotkad.
Vesivaksurlased

Vesivaksurlased, ka vesivaksiklased ("Hydrometridae") on lutikaliste seltsi kuuluv veeputukate sugukond.
Välimus.
Vesivaksurlased on hallikat või helepruuni värvi ja suhteliselt suured võrreldes teiste liikidega "Gerromorpha" infraseltsis. Nad on enamasti ligikaudu 8 mm pikad, kuid võivad kasvada pikemaks kui 15 mm. Nende keha ja jalad on pikad ja saledad, meenutades kojuselisi. Vesivaksurlased on enamjaolt tiibadeta, kuid esineb ka tiivulisi liike. Nende pea on pikk, tavaliselt pikem kui keha. Silmad on pea keskkohast tagapool ja enamasti pea pinnalt väljaulatuvad. Tundlad on neljasegmendilised.
Levila ja eluviis.
Vesivaksurlased on suhteliselt tavalised ja neid leidub kõikjal maailmas. Kõige suurem liigirikkus esineb troopikas. Väljaspool troopikat esineb ainult perekond vesivaksik ("Hydrometra").
Vesivaksurlased on tavaliselt järvede, lompide ja märgalade kallaste lähedal, enamasti veekogudes, kus puuduvad kalad. Nad eelistavad viibida veetaimestikus või liuglevad vaikselt üle veepinna, kus nad ärrituse korral on võimelised tegema kiireid sööste.
Vesivaksurlased on röövloomad, kuid toituvad ka jäänustest. Nende meelistoiduks on veepinnal elavad hooghännalised. Nad on võimelised ronima taimedel, kus nad jahivad teisi putukaid. Neil on viis vastsefaasi ja täiskasvanuks arenevad vastsed 4–6 nädalaga.
Süstemaatika.
Vesivaksurlaste sugukonnas on 3 alamsugukonda ja 17 perekonda. Teada on 144 liiki.
Eesti liigid.
Eestis elab 2 liiki vesivaksurlasi
Martin Zobel

Martin Zobel (sündinud 25. veebruaril 1957 Tallinnas) on eesti bioloog ja ökoloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2010).
Haridus.
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 1. Keskkooli. Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloogiaosakonna lõpetas aastal 1980. 1984 kaitses Tartu Riikliku Ülikooli juures bioloogiakandidaadi väitekirja teemal "Eesti rannalähedaste loopealsete taimekoosluste ökoloogia ja dünaamika”.
Töökäik.
1980. aastatel töötas Tartu Riikliku Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituudis (endises taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedris) inseneri, vaneminseneri, assistendi, vanemõpetaja, dotsendina. 1992. aastast on ta Tartu Ülikooli Ökoloogia ja Maateaduste Instituudi botaanika osakonna taimeökoloogia korraline professor, aastatel 2008–2015 oli ta bioloogilise mitmekesisuse tippkeskuse FIBIR juhataja.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 2010. aastal ökoloogia alal. Ta kuulub akadeemia bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. Ta on Eesti TA polaaruuringute komisjoni liige.
Teadustöö.
Uurimistöö põhisuunad: liikide kooseksisteerimise teooria kui bioloogilise mitmekesisuse varieeruvuse seletaja; liigirikkust mõjutavate ökoloogiliste mehhanismide eksperimentaalne uurimine; abbuskulaar-mükoriissete seente bioloogiline mitmekesisus ja selle varieerumise põhjused globaalsel ja lokaalsel tasandil; liigirikaste niidu- ja metsakoosluste dünaamika ja eksperimentaalne taastamine.
Zobel kuulub enim viidatud tänapäeva Eesti teadlaste sekka ja ühtlasi oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka.
Ühiskondlik tegevus.
1992. aastast on ta IAVS (International Association for Vegetation Science) nõukogu liige, sh 2007–2011 asepresident; 1994–2006 ja 2009–2016 Eesti Vabariigi teaduspreemiate komisjoni liige; 2003–2009 Haridus- ja Teadusministeeriumi Teaduskompetentsi Nõukogu esimees. Alates 2000. aastast on ta mitmesuguste teadust rahastavate institutsioonide (nt Euroopa Komisjon, Soome Teaduste Akadeemia, Šveitsi Riiklik Teadusfond jt) ekspert.
Isiklikku.
Tema isa oli arhitekt ja arhitektuuriajaloolane Rein Zobel, vend on bioloog Kristjan Zobel.
Ruudilised

 
Ruudilised ("Rutaceae") on kaheiduleheliste klassi seebipuulaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond.
Sugukonda kuulub umbes 160 perekonda ja 900 liiki. Sugukonna jaotus alamsugukondadeks ei ole veel välja kujunenud. Üldiselt toetatakse alamsugukondade "Aurantioideae" ehk "Citroideae" ja "Rutoideae" olemasolu, aga iga perekonna kohta ei ole veel kokku lepitud, missugusesse alamsugukonda ta kuulub.
Ruudiliste hulka kuulub näiteks tsitruse perekond. Majanduslikus mõttes on see ruudiliste tähtsaim perekond, sest sinna kuuluvad apelsinipuu, sidrunipuu, greibipuu ja laimipuu.
Ruudiliste kõige liigirikkamad perekonnad on koldpuu, melikop, bukopõõsas ja tsitrus.
Ruudilised kasvavad põhiliselt ekvatoriaalses, lähisekvatoriaalses ja lähistroopilises kliimas. Palju ruudilisi leidub Lõuna-Aafrika ja Austraalia kuivades piirkondades.
Kirjeldus.
Enamik ruudilisi on puud või põõsad, aga leidub ka üksikuid rohttaimi.
Tavaliselt on neil liitlehed ilma abilehtedeta, vahel leidub astlaid. Leheseis on kõige sagedamini vastak. Lehtedel leidub läbipaistvaid näärmeid, mis sisaldavad õli ja annavad taime osadele lõhna. Need ongi peamised tunnused, mille abil ruudilisi välise vaatlusega tuvastatakse.
Õied on ilma kandelehtedeta, üksikud või ebasarikas, harvem kobaras, ja peamiselt tolmeldavad neid putukad. Õied on tavaliselt tsentraalsümmeetrilised, harva ka telgsümmeetrilised, ja üldiselt mõlemasoolised. Kroonlehti ja tupplehti on 4 või 5, harva 3, ja üldiselt pole nad kokku kasvanud. Tolmukaid on 8 või 10, skimmiatel 5, tsitrustel palju. Tavaliselt on 1 emakasuue ja 2–5 kokkukasvanud viljalehte. Mõnikord on sigimikud eraldi, aga emakakaelad kokku kasvanud.
Ruuduliste viljad on väga erinevad. Marjad, luuviljad, pomerantsviljad, tiibviljad, kuprad ja kukkurviljad on kõik esindatud. Seemnete arv varieerub veelgi rohkem.
Kasutamine.
Tsitruselisi kultiveeritakse juba aastatuhandeid. Nende mahlakad viljad sisaldavad hulgaliselt vitamiine. Vilju süüakse värskelt ja nende mahlast valmistatakse mitmesuguseid jooke. Samal viisil kasutatakse teistegi tsitruseliste, näiteks kinkanipuu, vilju – kinkaneid ehk kumkvaate.
Mõnda liiki tarvitatakse maitseainena. Kõige tuntum sellistest on aedruut. Kaug-Idas, Kagu-Aasias ja Lääne-Aafrikas kasutatakse koldpuud pipra asemel.
Paljudest ruudilistest saadakse puitu. Sellised on näiteks flindersia, rohepuu ja koldpuu. Leidub selliseidki, mille puidu tihedus on suurem kui veel.
Ruudiliste seas on hulgaliselt ravimtaimi. Leidub ka ilutaimi.
Puhverdusvõime (ökoloogia)

Puhverdusvõime on ökosüsteemi või mõne selle komponendi võime teha kahjutuks saasteaineid ja tasandada muid välismõjusid, ilma et muutuks selle süsteemi olek, seisund ja talitlus.
Järvede puhverdusvõime tagab sageli karbonaatpuhversüsteem, mis tasandab pH suuremaid kõikumisi.
Langud

Langud on abikaasade vanemad omavahel. Langud on ka ühe abielupoole suguvõssa kuuluvad isikud teise abielupoole sugulaste suhtes. Samuti on see mõrsja- ja peiupoolsete pulmaliste vastastikune kõnetlussõna pulmades, mõnes kohas nimetati varem nii ka kõiki pulmalisi (Varbla, Pärnu-Jaagupi) .
Veljo Tormise laulutsüklis "17 eesti pulmalaulu" on laul "Sööge, langud!".
Shiyi

Shi Yi (十翼 shí yì, "Kümme tiiba") on "Yi Jingi" kuuluvad ja selle põhiteksti täiendavad seitse (kümneks jaotatud) kommenteerivat traktaati. Neid nimetatakse enamasti "Kümneks lisaks".
"Muutuste raamatu" põhitekstile hiljem kirjutatud ja lisatud kommentaarid koosnevad järgnevatest traktaatidest:
1. (1. ja 2.) "Tuan Zhuan" (彖傳 tuàn zhuán) – "Otsustamise traditsioon" kahes osas. Käib otsuste juurde. Vaatleb kuusjooni joonte ja neid moodustavate kolmjoonte põhjal, et selgitada üldisi otsuseid.
2. (3. ja 4.) "Xiang Zhuan" (象傳 xiàng zhuán) – "Kujude traditsioon" kahes osas.
(3.) "Daxiang Zhuan" – "Suur kujude traditsioon" vaatleb kuusjooni kolmjoontest lähtudes ja annab juhiseid eetiliseks käitumiseks.
(4.) "Xiaoxiang Zhuan" – "Väike kujude traditsioon" vaatleb kuusjoonte jooni eraldi. Selgitused, mis tuginevad kuusjoonte siseehitusele, käsitlevad põhiliselt endeid.
3. (5. ja 6.) "Xici Zhuan" (系辞傳 xì cí zhuán) ehk "Da Zhuan" – "Otsustusi selgitav kommentaar" ehk "Suur kommentaar " kahes osas. Selles esitatakse raamatu aluselised filosoofilised põhimõtted ontoloogia, kosmoloogia, gnoseoloogia ja eetika kohta; ennustamistehnika ja omalaadne Vana-Hiina kultuuri ajalugu.
4. (7.) "Wenyan Zhuan" (文言傳 wèn yán zhuán)- "Kirja ja keele kommentaar ", mis koosneb kahe esimese kuusjoone terminite ja väljendite selgitustest.
4. (8.) "Shuogua Zhuan" (說卦傳 shuō guà zhuán) – "Kolmjoonte kommentaar ".
5. (9.) "Xugua Zhuan" (序卦傳 xù guà zhuán) – "Kuusjoonte järgnevuse kommentaar ".
6. (10.) "Za gua Zhuan" (杂卦傳 zá guà zhuán) – "Erinev gua’de kommentaar ", mis annab kuusjoonte nimedele lisaks ka teised täiendavad nimed.
Eri väljaannetes on lisade paigutus erinev. Vanema traditsiooni järgi asetatakse kahe esimese kuusjoone järele vastavad kommentaarid "Wenyan Zhuanist" (teksti lõikes) ja kogu põhiteksti järele ülejäänud lisad. 3. sajandi alguse saanud teise traditsiooni järgi pannakse üksikute kuusjoonte põhitekstidele kohe järgnema neile vastavad "Tuan Zhuani" ja "Xiaoxiang Zhuani" ütlused. "Xiaoxiang Zhuani" ütlused on jagatud neile vastavate joonte otsustuste alla, mille kohta nad käivad. Ülejäänus on lisade paigutus sama, mis esimeses traditsioonis.
Kõik kommentaarid, peale "Xici Zhuani" ja "Shuogua Zhuani", käsitlevad otseselt põhiteksti ja selle märkide järgnevust – mõtestavad seda avaramalt lahti ja toovad juurde tähenduste nüansse.
Pimestamisvastane ekraan

Pimestamisvastane ekraan (inglise keeles "Anti-Glare screen") on ekraan, , et see ei segaks kuvaril oleva info nägemist. Näiteks ekraanilt peegelduv päikesevalgus vähendab ekraani kontrasti ja teravust ning on silmadele väsitav. Tänapäeval on paljude tootjate arvutite LCD-ekraanid pimestamisvastased.
2. On Olemas kahte sorti Anti-Glare ekraane. Esimene Anti-Glare kõige tavalisemalt on töötlemata matte viimistatud ekraan, ja hajutab valgust mis töötab väga teisiti kui sileda pinnaga ekraan milles valgus peegeldaks ekraani vaatleja näkku. Aga seda sorti Anti-Glare ekraani ei ole soovitatud kasutusele võtta inimestele kellel on töö voi huvi alaks piltide, või filmide töötlemine, sest selline Anti-Glare ekraan töötab väga rangelt vastu nende inimeste huvidele. Ei ole soovitatav sest valgust imev matte viimistatud ekraan neelab liiga palju kontrasti, teravust, ja värve. Teist sorti Anti-Glare Ekraan kasutab pimestamis vastase aluseks keemilist varianti. See keemiline variant töötab täpselt sama põhimõttega, aga valguse neelamine on tunduvalt nõrgem keemilise alusega.
Suurbritannia Iseseisvuspartei

Suurbritannia Iseseisvuspartei (ka Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei; inglise keeles "UK Independence Party", UKIP (/ˈjuːkɪp/) on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi euroskeptiline parempopulistlik poliitiline partei, mis asutati Londonis 3. septembril 1993. 
UKIPi peamiseks poliitikaks on olnud Suurbritannia eraldumine Euroopa Liidust. Partei on hetkel esindatud Walesi rahvusassamblees Seneddis ühe liikmega. Partei ajutine liider on Neil Hamilton ja ajutine asejuht Patricia Mountain. 2019. aasta seisuga on parteil 26 447 liiget.
Kõige edukam oli UKIP 2010. aastate keskel, mil see oli suurim Suurbritannia partei Euroopa Parlamendis. 2009. aastast kuulusid UKIPi saadikud Euroopa Parlamendis fraktsiooni Vaba ja Demokraatlik Euroopa (Europe of Freedom and Democracy) saadikuterühma, mis koondas euroskeptilisi, paremäärmuslikke ja natsionalistlikke poliitilisi rühmitusi. Lisaks oli neil kaks Suurbritannia parlamendi alamkoja liiget (Douglas Carswell ja Mark Reckless) ning kolm ülemkoja liiget: endised konservatiivid Lord Pearson (partei liige 2007–2019), Lord Willoughby de Broke (partei liige 2007–2018) ja Lord Stevens (partei liige 2012–2018). UKIPi esipoliitik oli Nigel Farage, kes juhtis erakonda 2006–2009 ning 2010–2016 ja lahkus parteist 2018. aastal.
Euroopa Parlamendi valimised.
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Suurbritannias sai UKIP 3,2% häältest ega saanud parlamendis ühtegi kohta.
2014. aasta Euroopa parlamendi valimistel sai UKIP 27% häältest ning 24 kohta 73st, olles seega edukaim Suurbritannia partei valimistel.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai UKIP 16,5% häältest (ja 13 kohta parlamendis). Nad olid häälte hulgalt teisel kohal ja edestasid ka võimul olevat Leiboristlikku parteid.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai UKIP 15,6% häältest,12 kohta ja häälte hulgalt kolmanda tulemuse.
1999. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai UKIP 6,5% häältest, 3 kohta ja häälte hulgalt neljanda tulemuse.
1994. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai UKIP 1% häältest ega saanud parlamenti ühtegi kohta.
Kaisa Mäkäräinen

Kaisa Leena Mäkäräinen (sündinud 11. jaanuaril 1983 Ristijärvil) on Soome laskesuusataja. Ta esindab spordiklubi Kontiolahden Urheilijat.
Ta valiti 2011. aastal Soome aasta sportlaseks.
Karjäär.
2007. aasta maailmameistrivõistlustel Anterselvas sai ta 12,5 km ühisstardiga sõidus 7. koha ja 15 km eraldistardiga sõidus 8. koha. 2008. aasta MM-il Östersundis oli ta 12,5 km ühisstardiga sõidus 15. kohal. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis saavutas ta 10 km jälitussõidus neljanda koha. Ta startis 10 km sprindis saadud 22. kohalt ning finišeeris 18 kohta eespool.
Laskesuusatamise maailma karikasarjas osales Mäkäräinen esimest korda 28. novembril 2005 Östersundis 7,5 km sprindis, kus ta sai 109 startinu seas 94. koha. Juba järgmisel MK-etapil Hochfilzenis jõudis ta 30 parema hulka, kui sai 7,5 km sprindis 29. koha. Esimest korda jõudis Mäkäräinen kolme parema hulka 15. detsembril 2007 Pokljukas, kui ta sai 7,5 km sprindis teise koha. Esimene võit MK-etapil tuli 2010.–2011. aasta MK-sarja avavõistlusel 3. detsembril Östersundis 7,5 km sprindivõistlusel.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Kaisa Mäkäräinen on () jõudnud MK-etappidel esikolmikusse 79 korral, millest 27 etappi on ta võitnud.
Aastarütm

Aastarütm ehk annuaalne rütm on biosüsteemi sündmuste toimumine kord ühe aasta jooksul.
Abiogeensus

Abiogeensus ehk abiogeenne päritolu on pärinemine eluta loodusest.
Keskkoolimuusikal 2

"Keskkoolimuusikal 2" (inglise "High School Musical 2") on 2007. aastal linastunud filmisarja "Keskkoolimuusikal" teine film.
Sisu.
Troy (Zac Efron), Gabriella (Vanessa Hudgens), Chadi (Corbin Bleu) ja Taylori (Monique Coleman) jaoks pole seekordne suvepuhkus rannas vedelemiseks. Nad töötavad klubis ning iga-aastane lauluvõistlus on ukse ees. Sharpay (Ashley Tisdale) püüab Troyd enda laulupartneriks saada, aga Gabriella ei ole selle üle sugugi õnnelik. Kas noored mõistavad, et nad on teineteise jaoks loodud? Või on tõesti juba liiga hilja, et koos veel üks kord laulda?
Aerofiil

Aerofiil on õhkkeskkonnalembene veetaim, mis eelistab kasvada õhu käes, kattudes aeg-ajalt veega. Taimi, kes saavad kõik eluks vajalikud ained õhust, nimetatakse aerofüütideks.
Näiteks aerofiilsed vetikad kasvavad kividel ning nende peamiseks veeallikaks on pritsmed.
Afidivoor

Afidivoor on organism, kes toitub lehetäidest.
Tüüpilised afidivoorid on lepatriinud.
Korvpalli Meistriliiga

Korvpalli Meistriliiga (lühend KML) on kõrgeim rahvuslik meeste korvpalliliiga Eestis. Hooajast 2024/25 on liiga suurtoetaja Optibet. 
KML turniiri korraldab MTÜ Eesti Korvpalliliit. Mängud toimuvad vastavalt FIBA reeglitele.
Liiga valitsev meister on BC Kalev/Cramo.
Põhiturniir mängitakse Eesti-Läti Korvpalliliiga raames, mille tulemuste põhjal tekivad asetused ning mängitakse Korvpalli Meistriliiga play-off.
Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam

Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam (IATA: CDG, ICAO: LFPG) (prantsuse keeles "Aéroport Paris-Charles de Gaulle"), tuntud ka kui Roissy on lennujaam Pariisis, Prantsusmaal. See on maailma üks tähtsamaid lennunduskeskusi ja Prantsusmaa suurim lennujaam.
Lennujaam on nimetatud sõjaväelase ja riigimehe Charles de Gaulle'i järgi.
See on Air France'i, Delta Air Linesi, easyJeti ja FedEx Expressi baaslennujaam.
Liinil Tallinn-Pariis lendas aastatel 2003–2015 Estonian Air, aga alates 2014. aastast lendab AirBaltic.
Ralph von zur Mühlen

August Hermann Hugo Ralph Emil von zur Mühlen (14. oktoober / 26. oktoober 1873 Eistvere mõis – 28. aprill 1947 Kopenhaagen) oli Eesti vaimulik.
Mühlen lõpetas aastal 1892 Tartus eragümnaasiumi. Õppis Tartu ülikoolis aastatel 1892–1893 majandust ja 1895–1899 usuteadust. Oli Kurista mõisas koduõpetaja. Ordineeriti 1. oktoobril 1900 õpetajaks.
Oli aastatel 1900–1904 Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja ja 1904–1906 Keila Miikaeli koguduse adjunktõpetaja. 17. detsembrist 1906 kuni 1939. aastani oli ta Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastal 1939 pastor Danzigis (Gdanskis) ja 1939–1944 pastor Gurskes (Górsk) Thorni (Toruń) lähedal. Aastal 1945 oli ta haigena Berliinis, edasi elas ta Kopenhaagenis, kus ta ka aastal 1947 suri.
Perekond.
Ralph von zur Mühlen abiellus 1901. aastal Eugenie Gertrud Elisabeth Baltziga (sünd. 1871). Abielust sündisid:
Sugupuu.
Viited:
Abiootilisus

Abiootilisus ehk elutus on seotus eluta looduse moodustatud keskkonnaga.
Kask (perekonnanimi)

Kask on eesti perekonnanimi.
Eestis Liivimaa Talurahva seadusega (1819) võetud nimede pingereas oli Kask 10. kohal. 
Kask on ka tänapäeval Eestis tavaline perekonnanimi. 
Detsembris 2010 kandis rahvastikuregistri andmetel seda nime 2882 inimest. 8. mail 2012 oli neid 2876. 1. jaanuari 2017. aasta seisuga oli Eestis perekonnanimi Kask 1362 mehel ja 1504 naisel. 1. jaanuari 2019. aasta seisuga oli Eestis perekonnanimi Kask 1379 mehel ja 1516 naisel.
1. jaanuari 2024. aasta seisuga on perekonnanimi Kask 1365 mehel ja 1480 naisel. Perekonnanimede levikult on Kask nii meeste kui ka naiste puhul 6. kohal.
Perekonnanime Kask kandja on keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 42). Kõige levinum on perekonnanimi Kask vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 23,34, ja Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 42,75.
Sarapuu (perekond)

Sarapuu ("Corylus") on pöögilaadsete seltsi kaseliste sugukonda kuuluv heitlehiste lehtpõõsaste ja -puude perekond.
Süstemaatika.
Varasemad süstemaatikad paigutasid sarapuu perekonna koos valgepöögi ("Carpinus") ja humalpöögiga ("Ostrya") eraldi sugukonda sarapuulised ("Corylaceae"), APG III süsteemi (2009) kohaselt kuulub sarapuu kaseliste sugukonda ("Betulaceae").
Kirjeldus.
Põõsad on tavaliselt üsna kõrged, peenete ja pikkade harudega. Üksikud liigid kasvavad ka puukujulisena. Põõsaliikidel on tumehall ja sile koor. Puukujulistel liikidel on tüve koor lõhenenud. 
Lehed on laiovaalsed, kaherealiselt vahelduvad, kahelisaagja servaga, tipp sageli peaaegu hõlmine. 
Sarapuud on ühekojalised, nende õied on ühesugulised. Isasõied moodustavad rippuva urva, mis pikeneb oluliselt õitsemise ajal. Emasõied avanevad külgmistest või tipmistest pungadest ning koosnevad kahest niidikujulise emakasuudmega kahepealisest sigimikust ja sellega kokkukasvanud vaevumärgatavast õiekattest. Õitsemise ajal muutub emakasuue nähtavaks.
Sarapuu vili on sarapuupähkel (rahvasuus ka "metspähkel"). See on kõva kestaga rasvarohkne pähkel, mida ümbritseb rohtjas üdi. Pähkel on 1–2,5 cm pikk ja 1–2 cm lai, ümar, kuid mitte kerakujuline, vaid lopergune. Pähklit ümbritseb täielikult, harvem osaliselt pähklikoor. Pähklikoore kuju, ehitus ja kasvukoht puuvõras on tähtsad sarapuuliikide eristamise tunnused.
Levila.
Sarapuid on ligikaudu 15 liiki, need kasvavad Euroopa, Ida-Aasia ja Põhja-Ameerika parasvöötmes. Sarapuuliigid annavad üksteisega hübriide. 
Eestis kasvab pärismaisena üks liik: harilik sarapuu.
Ökoloogia.
Paljude liblikaliikide jaoks on sarapuu tähtis toidutaim. Leidub koguni selliseid liike, kes üksnes sarapuudel toituvad. Pähkleid armastavad süüa oravad, mänsakud ja rähnid. Kõik nad korjavad halbadeks aegadeks toidutagavarasid, peites pähkleid pragudesse või maa sisse. Osa pähklitest jääbki pärast välja otsimata ja läheb idanema. Niimoodi aitavad need looma- ja linnuliigid sarapuudel levida.
Kasutamine.
Sarapuu painduvaid oksi on kasutatud korvide punumiseks ja tünnivitstena. Samuti saab sarapuu puidust head joonistussütt.
Mõnda sarapuuliiki kasvatatakse ilupuuna. Sel juhul pügatakse neid kas põõsa- või püramiidikujuliseks. Kui eesmärk on puult ka pähkleid saada, tuleb eelistada püramiidjat vormi. Puud tuleb pügada küllalt tihti ning sealjuures on parem vältida noorte okste lõikamist, sest just nendel kasvavad isas- ja emasõied. Õige hoolduse ja heade kasvutingimuste korral kannab selline sarapuu vilja 20–30 aastat. Seejärel on vaja puud noorendada, näiteks täielikult, juureni tagasi lõigata.
Sarapuupähkleid süüakse maiustusena ning kasutatakse laialdaselt kondiitriäris, näiteks kompvekkide, halvaa, pralinee ja sarapuupähklivõi valmistamiseks.
Liigid.
Sarapuu perekonda kuulub 14–18 liiki.
Goldman Sachs

Goldman Sachs Group on Ameerika Ühendriikide investeerimispank.
Goldman Sachs tegutseb üleilmselt investeerimispanganduse ja väärtpaberite vahenduse, investeeringute juhtimise ja muude finantsteenuste valdkonnas, teenindades peamiselt institutsionaalseid kliente.
Ettevõtte asutas 1869. aastal saksa immigrant Marcus Goldman. 1882. aastal kaasas Goldman ärisse oma väimehe Samuel Sachsi, ettevõtte nimeks sai Goldman Sachs &amp; Co.
Goldman Sachsi aktsiad on noteeritud 1999. aastast alates New Yorgi börsil (aktsia sümbol on GS).
Goldman Sachsi tegevjuht on David Solomon. Ettevõtte peakorter asub New Yorgis Manhattanil. 
Eestis tegutsevad piiriüleste pangateenuste pakkujatena Saksamaal registreeritud Goldman, Sachs &amp; Co. oHG, Suurbritannias registreeritud Goldman Sachs International Bank ja Iirimaal registreeritud Goldman Sachs Bank (Europe) Plc.
Pangas on töötanud Robert Rubin ja Henry Paulson, kellest mõlemast sai Ameerika Ühendriikide rahandusminister, vastavalt Bill Clintoni ja George W. Bushi valitsuses. Samuti on pangas töötanud hilisem Euroopa Keskpanga president Mario Draghi.
Aastal 2001 võttis toonane Goldman Sachsi ökonomist ja hilisem investeerimispangale kuuluva varahaldusettevõtte Goldman Sachs Asset Management nõukogu esimees Jim O'Neill kasutusele mõiste BRIC, mis tähistab nelja kiiresti arenevat ja maailmamajanduses oma mõju suurendavat riiki – Brasiiliat, Venemaad, Indiat ja Hiinat.
Süüdistused seoses 2008. aasta finantskriisiga.
Goldman Sachsi on süüdistatud 2008. aasta finantskriisi tekkimisele kaasa aitamises. Senati uurimiskomisjoni aruande kohaselt võimendas ettevõte aastatel 2004–2007 kinnisvarabuumi, pakkides riskantsed ("sub-prime") kinnisvaralaenud võlakirjadesse, mis 2007. aastal omakorda tuletisväärtpaberitesse pakendati. Seejärel panustas Goldman Sachs väärtpaberite langusele, informeerimata üldsust oma lühikesest positsioonist ja müües riskantsed kinnisvaratehingud oma klientidele. 2010. aasta aprillis kaebas USA finantsjärelevalve SEC Goldman Sachsi investeerimispettuse süüdistusega kohtusse, kuna ettevõte võimaldas oma riskifondil panustada selliste varade langusele, mida ettevõte samas oma klientidele müüs. Goldman Sachs saavutas SECiga kokkuleppe ja nõustus maksma 550 miljonit dollarit.
Finantskriisi ajal sattus raskustesse ka Goldman Sachs ja 2008. aasta viimases kvartalis teenis pank esimest korda börsile minekust saadik kahjumit. Juba järgmises kvartalis oli pank taas kasumis. 2008. aasta sügisel andis Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium pangale 10 miljardi dollari suuruse laenu, mis maksti tagasi järgmise aasta juunis.
Giorgi Baramidze

Giorgi Baramidze (gruusia: გიორგი ბარამიძე, sündinud 5. jaanuaril 1968 Thbilisis) on Gruusia poliitik,
asepeaminister alates 2006. ja euroatlantilise integratsiooni riigiminister aastatel 2004–2012.
2003. aasta novembrist kuni 2004. aasta juunini oli Baramidze Gruusia siseminister.
Aastatel 1992–2003 oli ta parlamendi liige, algul Gruusia Rohelise Partei, 1994. aastast aga Eduard Ševardnadze Gruusia Kodanike Liidu liikmena.
2002. aastal sai Baramidzest opositsioonilise Ühinenud Demokraatide partei liige.
Anatoli Loopman

Anatoli Loopman (ka Loopmann; 1905–1973) oli Venemaal sündinud eestlane, kes oli mitme vene keele grammatika õpiku autor. 
Ta lõpetas Leningradi ülikooli vene filoloogia erialal.
Juurdepääsuõiguste tõendamise meetod

Juurdepääsu tõendamise meetod on viis, kuid kasutaja tagab ligipääsu soovitud ressursile, millele ligipääs on piiratud.
Juurdepääsuõiguste tõendamise meetoditena on kasutusel kolm põhimõtteliselt erinevat kontrollmehhanismi, mida kasutatakse nii eraldiseisvalt kui kombineeritult:
Isiku tuvastamine

Isiku tuvastamine on protsess, mille käigus pädev avaõiguslik asutus (Eestis: Politsei- ja Piirivalveameti allasutused) veendub põhjalike järelpäringute tulemusel, et isik on see, kes ta väidab ennast olevat. 
Isikutuvastamise toiminguks kasutatakse nii neid, mis on ette nähtud isikusamasuse kontrollimisel, kui ka võimalusel isiku küsitlemist, arhiivi jms dokumentide põhjal ütluste kontrolli, biomeetriliste isikuandmete töölemist ja muid isikusamasuse tõsikindlaks veendumiseks vajalikke protseduure. 
Tavaliselt on isiku tuvastamise eesmärgiks kas isikut tõendava dokumendi väljastamine, oma isikulist identiteeti varjava isiku kindlaks tegemine või tuvastamata surnud isiku välja selgitamine. Selle protsessi alusel välja antud isikut tõendav dokument on hiljem riiklikes ja eraõiguslikes suhetes edasise isikusamasuse kontrollimise aluseks. Tihti ei osata mõisteid "isiku tuvastamine" ja "isikusamasuse kontrollimine" eristada ning neid samastatakse ekslikult.
Võrendik

Võrendik ehk võreng on veevoolu uuristatud sügav koht jões või järves. 
Võrendikud asuvad jõesängis tavaliselt põrkeveeru ääres laugmikus ehk sängisüvikus.
Võrendik on tavaliselt väiksem kui süvik (laiemas tähenduses).
Põhjasetted

Põhjasetted on veekogu põhja moodustunud setted. Sõltuvalt vaadeldavast veekogust saab rääkida:
Põhjasetetes elavate loomade kogumit nimetatakse zoobentoseks.
Valgepöök

Valgepöök ("Carpinus" L.) on puude perekond kaseliste sugukonnas.
Süstemaatika.
Varasemad süstemaatikad paigutasid valgepöögi perekonna koos sarapuu ("Corylus") ja humalpöögiga ("Ostrya") eraldi sugukonda sarapuulised ("Corylaceae"), APG III süsteemi (2009) kohaselt kuulub valgepöök kaseliste sugukonda ("Betulaceae").
Kirjeldus.
Valgepöögid kasvavad 10–20, harva kuni 30 meetrit kõrgeks. Lehed on 3–10 cm pikad, saagja servaga. Isas- ja emasõied kasvavad samal puul, kuid ühel oksal on kõik õied samast soost. Valgepöök on tuultolmleja. Vili on väike, 3–6 mm pikk pähkel. Pähklid kasvavad kobaras, ühes kobaras tavaliselt 10–30 pähklit.
Levila.
Valgepöögi perekonda kuulub 30–40 liiki, mis kasvavad põhjapoolkera parasvöötmes. Kõige rohkem liike kasvab Ida-Aasias, eriti Hiinas. Euroopas kasvab üksnes kaks liiki ja Põhja-Ameerika idaosas üks.
Eestis kasvatatakse ilupuuna harilikku valgepööki ("Carpinus betulus" L.), mis tavaliselt meie oludes ei õitse. Harilik valgepöök on atlantilisel kliimaperioodil olnud Eestis pärismaine.
Ökoloogia.
Valgepöögil toituvad mitut liiki liblikate röövikud, näiteks "Epirrita autumnata, Hemithea aestivaria, Colotois pennaria, Amphipyra berbera" ja harilik külmavaksik.
Kasutamine.
Valgepöögi puit on valkjashall. Kuivanud puidu keskmine tihedus on 750 kg/m3 ja Brinelli kõvadus 3,5 kgf/mm2. Puit kuivab aeglaselt ja kasvamise käigus võivad tekkida praod, sest kuivades väheneb puidu ruumala rohkem kui teistel puuliikidel. Lõikeriistaga on puitu raske töödelda. Ilma eritöötluseta peab puit hallitusele halvasti vastu. Poleerimise suhtes on ta kapriisne.
Valgepöögist valmistatakse muusikainstrumente, spooni, tisleritooteid ja parketti. Minevikus kasutati puitu masinaehituses, eriti süstikute valmistamiseks. Pöögiparketi tarvitamisel tuleb arvestada, et niiskudes ja kuivades muutub puidu ruumala rohkem kui teistel puuliikidel.
Harilik valgepöök

Harilik valgepöök ("Carpinus betulus") on kaseliste sugukonda, valgepöögi perekonda kuuluv heitlehine puu.
Kirjeldus.
Valgepöögid kasvavad 10–20, harva kuni 30 meetrit kõrgeks. Lehed on 3–10 cm pikad, saagja servaga. Isas- ja õied kasvavad samal puul, kuid ühel oksal on kõik õied samast soost. Valgepöök on tuultolmleja. Vili on väike, 3–6 mm pikk pähkel. Pähklid kasvavad kobaras, ühes kobaras tavaliselt 10–30 pähklit.
Kasutamine.
Valgepöögi puit on valkjashall. Kuivanud puidu keskmine tihedus on 750 kg/m² ja Brinelli kõvadus 3,5 kgf/mm². Puit kuivab aeglaselt ja selle käigus võivad tekkida praod, sest kuivades väheneb puidu ruumala rohkem kui teistel puuliikidel. Lõikeriistaga on puitu raske töödelda. Ilma eritöötluseta peab puit hallitusele halvasti vastu. Poleerimise suhtes on ta kapriisne.
Valgepöögist valmistatakse muusikariistu, spooni, tisleritooteid ja parketti. Minevikus kasutati puitu masinaehituses, eriti süstikute valmistamiseks. Pöögiparketi tarvitamisel tuleb arvestada, et niiskudes ja kuivades muutub puidu ruumala rohkem kui teistel puuliikidel.
Kooslused.
Valgepöögil toituvad mitut liiki liblikate röövikud, näiteks "Epirrita autumnata, Hemithea aestivaria, Colotois pennaria, Amphipyra berbera" ja harilik külmavaksik.
Sõrg

Sõrg on sõraliste varba otsa kattev kõva nahamoodustis (küünise teisend), vastab kabjale.
Mõhnjalalistel sõrg puudub.
Monika

Monika on naisenimi.
Eestis.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 1699 Monika-nimelist inimest. Kõige populaarsem oli see nimi 1970. aastatel.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Monika 1722 naisel. Monika oli Eestis populaarsuselt 105. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Monika vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 35,12 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,79. Monika oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 41). 
1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Monika 1732 naisel. Monika oli Eestis populaarsuselt 97. naisenimi.
Läti.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Monika 1043 inimesel.
Ameerika Ühendriigid.
USA-s kuulus Monika 1000 kõige populaarsema tüdrukule pandud nime hulka 1961–1998. Kõige kõrgemal, 710. kohal oli see eesnimi 1978. aastal. Sealjuures on see nimi populaarsuselt jäänud igal aastal alla nimedele Monica ja Monique.
Eesti Psühholoogide Liit

Eesti Psühholoogide Liit (lühend EPL) (inglise keeles "Union of Estonian Psychologists") on 31. mail 1988 asutatud mittetulundusühing. Liidul on märts 2014 seisuga 113 liiget ja kaks auliiget.
Liidu eesmärgiks on kõrgetasemelise psühholoogiateaduse ja -praksise arendamine Eestis. Lisaks seab liit enda eesmärgiks psühholoogide esindamise ning kaasaaitamise Eesti Vabariigi elanike psüühilise heaolu kasvule. Oma eesmärkide täitmisel osaleb EPL kutseliste psühholoogide ettevalmistamisel, seisab psühholoogide õiguste eest ja aitab kaasa oma liikmete ja teiste psühholoogide ning psühholoogiateaduse saavutuste paremale rakendamisele Eesti Vabariigis, arendab psühholoogi kutse-eetikat ja jälgib sellest kinnipidamist ning analüüsib ühiskonnas toimuvat psühholoogiateaduse seisukohalt.
Eesti Psühholoogide Liit annab välja laualehte, mida seisuga märts 2014 on ilmunud 53 numbrit.
Eesti Psühholoogide Liit on Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsiooni liige.
 Auliikmete nimistu seisuga märts 2014
Jagune leht

Jagune leht on lehelaba keskrooni või aluseni ulatuvate väljalõigetega leht. Väljalõiked ulatuvad kuni 2/3 lehelabast.
Jagunemine võib olla kas sõrmjas või sulgjas.
Eberhard Winkler

Eberhard Klaus Wolfgang Winkler (sündinud 31. juulil 1955 Münchenis) on Saksamaa soome-ugri keelte professor.
Ta õppis aastatel 1977–1984 germaani lingvistikat, fennougristikat ja skandinavistikat Müncheni ja Helsingi ülikoolis, 1984. aastal sai magistrikraadi. Promoveeriti 1987. aastal filoloogiadoktoriks (Dr. phil.) germaani lingvistika alal. Habiliteerus veebruaris 1996 Müncheni ülikoolis fennougristika alal.
Ta on uurinud liivi keele vanimaid keelemälestisi.
Oktoobrist 2002 töötab ta soome-ugri keelte professorina Göttingeni ülikoolis. 10. detsembril 2010 oponeeris ta Valts Ernštreitsi doktoritöö ("Liivi kirjakeele kujunemine") kaitsmisel.
Valts Ernštreits

Valts Ernštreits (ka Valt Ernštreit; sündinud 26. mail 1974 Riias) on liivi kultuuritegelane ja keeleteadlane.
Ernštreits lõpetas 1991. aastal Riia 1. gümnaasiumi. Õppis aastatel 1991–1998 Tartu Ülikoolis soome-ugri keeli bakalaureuseõppes ja 1998–2002 magistriõppes. Töötas aastatel 2003–2008 Läti Ülikoolis liivi ja teiste soome-ugri keelte õpetajana. 2018. aastast on ta Läti Ülikooli Liivi Instituudi direktor.
Ta kaitses 10. detsembril 2010 doktoritöö liivi kirjakeele arengust: "Liivi kirjakeele kujunemine" (juhendaja filoloogiadoktor Tiit-Rein Viitso, oponent prof. dr. Eberhard Winkler Göttingeni ülikoolist). Temalt on ilmunud lätikeelne monograafia "Lībiešu rakstu valoda" (Rīga: Latviešu valodas aģentūra, Līvõ Kultūr sidām, 2011), millest on tehtud ka täiendatud ja parandatud eestikeelne tõlge "Liivi kirjakeel" (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013).
Ernštreits on portaali livones.lv ja saidi niceplace.lv üks loojaid ning eesti-läti sõnaraamatu toimetaja.
FSB juhtide loend

"Siin on loetletud Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Vastuluureteenistuse (kuni 1995. aastani) ja Föderaalse Julgeolekuteenistuse juhte ning nende asetäitjaid (alates 1993. aasta detsembrist)."
Winterthur

Winterthur on linn ja vald Šveitsis Zürichi kantonis, Winterthuri ringkonna keskus. Asub Tössi orus. 
Winterthur on elanike arvult kuues Šveitsi linn. 
Halduslikult jaguneb 7 linnaosaks (saksa keeles "Stadtkreis").
Rooma ajal oli asula tuntud nime all Vitudurum. 919 toimus tänapäeva linna kohal lahing Švaabimaa hertsogi Burchard II ja Ülem-Burgundia kuninga Rudolf II vägede vahel. Linna asutamisaastaks loetakse 1180, mil linn oli Kyburgi krahvide valduses. Kui Kyburgi suguvõsa meesliin välja suri, pärisid linna 1264. aastal Habsburgid, kes andsid asulale linnaõigused, kuid müüsid linna 1467. aastal Zürichile.
Winterthuril on head transpordiühendused Šveitsi ja Saksamaa linnadega.
Pööristähk

Pööristähaks nimetatakse tähka, mille pähikuraod on ligistunud või kokku kasvanud peateljega ja on lühemad kui pähikud.
Liittähk

Liittähk on harunenud liitõisik, mille peateljele (õisikuraole) kinnituvad külgharud kannavad raotuid või lühiraolisi pähikuid.
Kõrreliste liittähka nimetatakse ka liitpeaks.
Söll

Söll on tavaliselt katlakujuline suletud lohk maapinnas. Söllide läbimõõt on enamasti kuni paarsada ja sügavus kuni paarkümmend meetrit. Söllide kogumit nimetatakse söllistikuks.
Söllid on tekkinud kas liustiku taandumisel setteisse mattunud mahajäänud irdjää sulamisel või liustiku all (või ka selle serva ees) sulamisvee evorsiooni tagajärjel. 
Enamasti on söllis väike soo või järv (söllijärv).
Mantel

Mantel ehk palitu on pikemat sorti rõivaese, mida kantakse ülerõivana teiste riiete peal. Tavaliselt kantakse mantlit külma ja tuulise ilmaga, mistõttu need on enamasti paksust ja soojast riidest.
Mantlite eelkäijaid võib leida juba antiikajast, mil kreeklaste pealisrõivaste hulka kuulusid "chlamys" ja "himation". Uusaegsed mantlid muutusid populaarseks 17. sajandil, 18. sajandil võeti need laialdaselt tarvitusele ka sõjaväes. Tänapäeval on soojemates maades mantlitest sõjaväemundri osana siiski loobutud, kuna füüsilise tegevuse seisukohalt on need jäigad ja ebapraktilised.
Ehkki mantlite põhikuju on pikka aega püsinud muutumatu, kasutatakse sõltuvalt kliimast ja aastaajast eri mantlitüüpe. Kevad- ja sügismantlid on tavaliselt õhemad kui talvemantlid, samuti võivad need olla lühemad: talvemantel ulatub enamasti allapoole põlvi. Lisaks sünteetilisele ja looduslikule riidele valmistatakse mantleid ka (kunst)nahast.
Tuntumate mantlitüüpide seas on näiteks polo, pontšo, redingot ja sinel.
Evorsioon

Evorsioon ehk virustus on erosiooni liik, mille käigus vertikaalselt langev vesi uuristab kivimeid. 
Harilikult on langev vesi pöörleva liikumisega ja uuristab kivimit puuritaoliselt, näiteks joa all.
Karp

Karp on väike kast, millel on harilikult ka kaas. 
Karbi kuju võib olla erinev, kuid tavaliselt on see suhteliselt madal. Karpe tehakse näiteks papist ja plekist..
Suured lootused

"Suured lootused" (inglise keeles "Great Expectations") on Charles Dickensi romaan.
"Suurte lootuste" esmatrükk ilmus ajakirjas All the Year Round 1. detsembrist 1860 kuni augustini 1861. Kirjastus Chapman &amp; Hall avaldas teose 1861. aastal kolmes köites.
"Suured lootused" on arenguromaan, mille tegevus toimub 19. sajandi keskel Kentis ja Londonis. Raamat koosneb kolmest osast. Peategelane on orb Philip hüüdnimega Pip, kes elab oma õe ja sepast õemehe juures suhtelises vaesuses, kuid saab tundmatuks jääda soovivalt heategijalt kopsaka varanduse ja kasvab suureks suhtelises rikkuses. Kolmas osa käsitleb tema elu täiskasvanuna. Tolle aja kohta ebatavalisena ei lõpe romaan pulmadega, Pip on endiselt vallaline.
Pärast avaldamist sai romaanile osaks peaaegu üleüldine kiitus. Kui romaan alles ajakirjas ilmus, oli Dickens rahul niihästi lugejate tagasiside kui ka müüginumbritega. Isegi Dickensi kaasaegne Thomas Carlyle, kes nimetas romaani "selleks Pipi mõttetuseks", tunnistas, et reageeris igale järgmisele ajakirjas ilmunud romaaniosale naerumöiretega. Hiljem kiitis romaani George Bernard Shaw, nimetades seda terviklikuks ja läbinisti tõepäraseks.
Tänapäeval on romaan kriitikute seas endiselt kõrgelt hinnatud. Kui 2003. aastal valiti projekti "Big Read" raames Suurbritannia elanikele enim meeldinud kirjandusteost, saavutas "Suured lootused" seal 17. koha, Dickensi teostest kõrgeima.
Eesti keeles ilmus see esimest korda 1997. aastal Asta Blumenfeldi tõlkes kirjastuses Eesti Raamat. 2001. aastal andis raamatu välja kirjastus Ersen (tõlkija Jana Linnart).
Biomeetrilised isikuandmed

Biomeetrilised isikuandmed on isiku kui füüsilise olendi unikaalsed (ja ka mitteunikaalsed) eripärad, mis on seotud tema kehast tulenevate mõõdetavate iseärasustega. Sellisteks kasutatakse kõige erinevamaid isikute füüsilise keha tunnuseid, mis tagavad lihtsa ja selge mõõtmise. Laiemalt on tuntud sõrmejälgede, näo ja DNA põhjal isikuandmete kogumine ja isikuandmete töötlemine.
Isikusamasuse kontrollimine

Isikusamasuse kontrollimine on toiming, mille käigus võrreldakse isikut ja isikusamasuse pädeva tuvastaja välja antud isikut tõendava dokumenti eesmärgiga veenduda, et isik on see, kes ta väidab ennast olevat. 
Isikusamasuse kontrolli võib teostada ka isikut mitte tõendava dokumendiga, näiteks juhiloaga (jalgratta juhtimise luba e jalgratturiluba, autojuhiluba, paadijuhtimisluba, lennuki juhtimise luba), üliõpilaspiletiga, töötõendiga vms, kuid sel juhul ei ole tegemist isikut tõendavate dokumentide seaduse mõttes isikusamasuse kontrollimisega. Sellised olukorrad on tavalised madalama usalduslävega kontrollprotseduurides. Erisuse moodustavad jõustruktuuride töötõendid, mis ei ole küll seaduse alusel isikut tõendavad dokumendid, kuid kätkevad endas lisaks isikutuvastusele ka erivolitusi (pidada kinni isikuid, kanda tulirelva, teostada menetlustoiminguid jmt). Tihti ei osata eristada mõisteid "isikusamasuse kontroll" ja "isiku tuvastamine" ning samastatakse neid ekslikult.
Digitaalset isikusamasuse kontrolli (seaduste mõttes) teostatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel välja antud digitaalse isikutunnistusega. Elektrooniline isikutuvastus toimub digitaalsele isikutunnistusele kantud salajaste võtmete, elektrooniliste sertifikaatide ja avaliku võtme infrastruktuuri vahendite abil. See annab nii elektroonilises keskkonnas teenuseid osutavale osapoolele (näiteks pank, riik, e-pood jne) ja/või tavakasutajale õigustatud ootuse, et tuvastatud isik on seaduslikus mõttes vastutav ja seotud tegevustega, mis tema nimel on elektroonilises keskkonnas teostatud.
Igapäevakäsitluses on digitaalne isikusamasuse kontrollimine isikute isikusamasuse kontroll elektroonilises keskkonnas nii digitaalse isikutunnistuse, paroolide, kolmandate osapoolte teenuste (näiteks internetipanga tunnuste) vms elektrooniliste vahenditega.
Sertifitseerimine

Sertifitseerimine (ingl.k. "certification") on mingi staatuse, isiku, olukorra või süsteemi töö formaalne kinnitamine, et vaadeldav isik, süsteem jms vastab asjakohastele standarditele ja spetsifikatsioonidele. 
Isikutuvastuse valdkonnas on sertifitseerimine digitaalseks tuvastamiseks ning digitaalallkirja andmiseks ja kontrollimiseks vajalike sertifikaatide väljaandmist, sertifikaatide alusel antud digitaalallkirjade kontrollimise võimaldamist ning sertifikaatide kehtivuse peatamise, kehtivuse peatatuse lõpetamise ja kehtetuks tunnistamise menetlemist võimaldav tehniliste tegevuste kompleks. Sertifikaate on kahte tüüpi: isikutuvastussertifikaat ja allkirjastamissertifikaat.
Isikutuvastussertifikaat – dokument, mis on välja antud selleks, et võimaldada digitaalset isikutuvastamist, e-kirjade signeerimist ja krüpteerimist ning milles avalik võti seotakse üheselt sertifikaadi omanikuga. Sertifikaadis peavad sisalduma selle number, omaniku nimi, omaniku isiku- või registrikood, omaniku avalik võti, kehtivusaeg, väljaandja ja registrikood, kasutusvaldkonna piirangute kirjeldus. Sertifikaadi väljaandja kinnitab iga tema poolt välja antud sertifikaadi. Sertifikaadi omanik on füüsiline isik, kelle andmetega on sertifikaadis sisalduv avalik võti samas sertifikaadis seotud.
Allkirjastamissertifikaat – dokument, mis on välja antud selleks, et võimaldada digitaalallkirja andmist ja kontrollimist ning milles avalik võti seotakse üheselt sertifikaadi omanikuga.
Sertifikaadis peavad sisalduma selle number, omaniku nimi, omaniku isiku- või registrikood, omaniku avalik võti, kehtivusaeg, väljaandja ja registrikood, kasutusvaldkonna piirangute kirjeldus. Sertifikaadi väljaandja kinnitab iga tema poolt välja antud sertifikaadi. 
Sertifikaadi omanik on füüsiline isik, kelle andmetega on sertifikaadis sisalduv avalik võti samas sertifikaadis seotud.
Sertifikaadi väljaandja – isik või asutus, kes on sertifikaadi välja andnud ja vastutab sertifikaadis sisalduvate andmete tõesuse eest (Eestis: Politsei- ja Piirivalveamet).