Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid

Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid ehk mittesteroidsed põletikuvastased valuvaigistid ehk mittesteroidsed põletikuvastased ained (lühend MSPVA) (inglise "non-steroidal anti-inflammatory drugs", lühend "NSAIDs") on ravimpreparaatide rühm, mida kasutatakse nii humaanmeditsiinis kui ka veterinaarias.
Farmakoterapeutiline rühm: mittesteroidne põletikuvastane ravim.
Mittesteroidsed põletikuvastased ained on enim kasutatavad ravimid – iga päev tarvitab neid 30 miljonit inimest valu, põletiku ja palaviku korral. Nende hulka kuulub nii käsimüügi- kui ka retseptiravimeid.
Toimemehhanismid.
MSPVA-de toime arvatakse saabuvat ensüümi tsüklooksügenaasi (COX) vormide: COX-1 (enamikus kudedes) ja COX-2 (aktiivne neerukoes ja kesknärvisüsteemis) aktiivsuse mõjutamise (inhibeerimise) kaudu, takistamaks prostaglandiinide ja tromboksaanide komplekteerimist. COX-3 avaldub ajukoores ja südames.
MSPVA-d on lipofiilsed, haakuvad rakumembraaniga ja plasma valkudega ning mõjutavad ka neutrofiile ja T-lümfotsüütide talitlust. MSPVA-de kasutamisskeem ja ravimi valik sõltuvad iga patsiendi konkreetsest seisundist. Farmakogeneetilised uuringud näitavad, et MSPVA-de põletikuvastane toime sõltub tsütokroom P450 ensüümide osalemisest nimetatud ravimite metabolismis ja on seega indiviiditi erinev.
Liigitus.
COX-1 ja COX-2 inhibeerimise suhte alusel liigitatakse MSPVA-d:
Levinumad MSPVA-d.
Veterinaar-ATC süsteemi koodidele lisatakse ette Q-täht, näiteks ATCvet kood oksikaamide rühma kuuluval meloksikaamil on QM01AC06.
Kõrvaltoimed ja ohud inimestel.
MSPVA-sid tuleks võimlause korral vältida tursesündroomiga patsientidel, näit südame paispuudulikkus, nefrootiline sündroom, maksatsirroos, arteriaalne hüpertensioon, suhkurtõbi, antifofolipiidantikeha sündroom, sümptomaatiline ateroskleroos.
Kõrvaltoimed olenevad nii indiviidist, tema tervislikust seisukorrast kui ka tarvitavast ravimpreparaadist, levinumad soovimatud kõrvatoimed on toimed 
MSPVA-haavand.
Maoerosioonid tekivad umbes pooltel MSPVA kasutajatest ning 10–30% pikema aja vältel MSPVA rühma ravimeid tarvitanutel tekib peptiline haavand. MSPVA-haavandit peetakse ohtlikuks, kuna haavandi esmaseks sümptomiks võib olla eluohtlik tüsistus verejooksu või perforatsiooni näol.
Reumatoidartriiti põdevatel inimestel.
Reumatoidartriiti põdevatel inimestel on pärast MSPVA-de ja kortikosteroidide kasutamist 3–5 korda suurem risk haigestuda peptilisse haavandisse kui üldrahvastikul. Lisaks võib nimetatud ravimite kasutamine põhjustada surma ligi 10%-l reumatoidartriiti põdevatel inimestel.
Surm MSPVA-de kõrvaltoimena.
Täpsed MSPVA-de tarvitamisega seotud surma põhjused pole selged, surmasid seostatakse kardiovaskulaarsüsteemi talitlusega ja surmasid ei võimalda mitte kõik MSPVA-d ühesuguselt, on neid, mille arvel suurem kogus surmasid ja teistel vähem. Selliste populaarsete valuvaigistite, nagu aspiriin, ibuprofeen, diklofenak ja naprokseen jt kõrvaltoimete tõttu sureb uuringute põhjal Suurbritannias 2000 inimest aastas ja USA-s isegi 16 500 patsienti aastas.
Ameerika Ühendriikides on hinnanguline surmade arv igal aastal 16 000 ringis.
Osteoartroosiravim Vioxx (toimeainega rofekoksiib) oli üsna lühikest aega populaarne ravim (Eesti Ravimiamet registreeris rofekoksiibi osteoartroosi raviks 1999. aasta oktoobri lõpus ja ravim jõudis Eesti apteekidesse detsembris) ja selle tarvitajate hulk tõusis ruttu 80 miljonini, kuid nüüdseks on see erinevatel põhjustel, nagu seotus 38 000 tarvitaja surmaga, müügilt eemaldatud.