Pärnu lennujaam

Pärnu lennujaam (IATA: EPU, ICAO: EEPU) on lennujaam Pärnumaal Tori vallas Eametsa külas. Lennujaam asub Pärnu kesklinnast 4 kilomeetrit loodes.
Eesti taasiseseisvumise järel teenindab Pärnu lennujaam tsiviillennukeid ja hooajalisi reisijateveo liinilende riigisiseselt Kihnusse, Ruhnusse, Kuressaarde ja rahvusvaheliselt Stockholmi ja Helsingisse.
2022. aastal läbis lennujaama 2887 reisijat. 2023. aastal teenindati 2087 reisijat.
Lennujaama pääseb Pärnu linnaliinibussiga nr 23 ja 24.
Ajalugu.
Lennuväli rajati 1930. aastate lõpul. Pärnu lennuväljale pandi alus 1930. aastate keskel seoses Kaitseväe kavaga luua kogu Eestit kattev Õhukaitse lennuväljade võrk. Asukohaks valiti Sauga mõisa maad, kuhu rulliti murukattega rada, mis sai valmis kümnendi lõpuks.
Sõjaväelennuväli.
Nõukogude okupatsiooni ajal paiknesid sellel sõjaväelennuväljal alates 1941. aastast sõjalennukid. 1941. aastal suvel paiknes lennuväljal lühikest aega Tupolev SB tüüpi pommitajatega varustatud Nõukogude Liidu Balti mere laevastiku 73. pommituslennuväe polk ja septembrist oktoobrini Saksa kahemootoriliste hävituslennukite Messerschmitt Bf 110 grupp. Kuni suveni 1944 seisis lennuväli kasutuseta, siis viidi sinna Liibavist üle Saksa mereluure lennuüksus Sonderstaffel Buschmann, mis õpetas välja eestlasi ja lätlasi. Sama aasta septembris taganes see üksus Eestist ning lennuväli läks uue okupandi, Nõukogude Liidu Baltimere laevastiku 9. ründelennuväe diviisi käsutusse.
Teise maailmasõja järel jäi Pärnu lennuväli NSV Liidu mereväe Balti laevastiku merelennuväele. Mais 1961 anti lennuväli üle NSV Liidu õhukaitsevägedele ning Pärnusse viidi Tapalt üle hävituslennukitega MiG-19 relvastatud 655. hävituslennuväe polk. Samal kümnendil vahetati MiG-19 välja Jak-28 vastu. Novembris 1977 allutati polk Balti Sõjaväeringkonnale, 1980. aastate algusest alates lendas see polk lennukitega MiG-23. Tsiviillennunduse jaoks oli kasutusel praegusest betoonrajast 1 kilomeeter kagus olnud rada 03/21 mõõtmetega 1100 x 35 meetrit ning lennujaamahoone tollase aadressiga Raua 5 .
Pärnu õhukaitselennuväe polgu raadiomajakad olid Valgerannas ja Nurmel, raketibaas Sanga-Ridalepas ning laod ja sideväeosa Mokal. Väeosale kuulus ka Lutsu (tuntud ka Kikepera või Tammaru nime all) raadiotehniline väeosa.
Lennuväli taasiseseisvunud Eestis.
Pärast Eesti taasiseseisvumist ja Nõukogude vägede lahkumist jäi lennuväli hooletusse. Sellel tegevust alustanud Pärnu Lennujaam oli pidevas likvideerimise ohus, kuna kasin tehniline valmisolek piiras lendude arvu. Alates 17. november 1997 viidi kogu lennutegevus üle endisele sõjaväelennuväljale . Muudatuse tõi suuremahuline rekonstrueerimine, mille käigus ehitati uus reisiterminal, mis avati 5. novembril 1999, paigaldati suure valgusjõuga valgustus ja VOR/DME raadiomajakas (2000). Pärnu lennuväljale rajati ka Piirivalve lennusalga hooldusbaas.
Pärnu lennupäevad toimusid 10.-11- august 1996 , 1.-2. august 1998 , 1.-2. juuni 2002 ning 7.-8. juunil 2003 .
Pärnu lennuväli oli varustatud VOR/DME ringsuunalise raadiomajakaga kutsungiga "PRN " ja töösagedusega 115,900 MHz ning lähi- ja kaugmajakaga rajal 21 (kutsungid ja töösagedused vastavalt "R" ja 376 kHz ning "RC" ja 425 kHz). Kahest lennurajast oli kasutuses üks betoonkattega rada suunaga 03/21 mõõtmetega 2480 x 31 meetrit, mis sobis kuni 120-tonniste lennukite vastuvõtuks, omaaegse tsiviillennunduse raja kasutusest loobuti täielikult. Lennud toimusid ööpäev läbi omal vastutusel, kuid lennujaama tööajal oli lenduritel võimalik kasutada lennuinformaatori teenuseid. 2013. aasta novembris piiras Lennuamet seoses raja väga halva olukorraga lennukite lubatud massi 6 tonnile.
23. maist kuni 31. augustini 2014 toimus lennuraja remont, mille käigus rekonstrueeriti olemasoleva rajal lõik mõõtmetega 799 x 23 meetrit. Ülejäänud rada deklareeriti kasutuskõlbmatuks. Kõik lennuvälja raadionavigatsiooniseadmed lülitati remondi käigus välja ning lubati ainult VFR liiklus.
2016. aastal hinnati, et lennujaama renoveerimine maksaks 13 miljonit eurot. 2017. aasta oktoobris allkirjastasid majandus- ja taristuminister Kadri Simson, Pärnu linnapea Romek Kosenkranius ja Tallinna Lennujaama juhatuse esimees Piret Mürk-Dubout koostööleppe lennujaama rekonstrueerimiseks. Riik lubas projekti toetada 20 miljoni euroga ning Pärnu lennujaam loodeti avada 2020. aasta kevadel.
Naaberkinnistu omanik vaidlustas lennuraja pikendamise ehitusloa kohtus ning probleeme oli ka ehitushankega. Lennuliiklusala rekonstrueerimise leping allkirjastati viimaks 2020. aasta suvel. 13,9 miljoni eurone leping sisaldas lisaks lennuraja rekonstrueerimisele ka ruleerimisteede laiendamist, õhusõidukite perrooni rekonstrueerimist, automaatse ilmastiku seiresüsteemi paigaldamist, lennuvälja tuledesüsteemi uuendamist ning uus hoolde- ja päästetehnika angaari ehitamist.
Terminali ehitushange läks luhta, sest ehitajad soovisid oodatust kõrgemat hinda. Seejärel kuulutati välja uus ja eelmisest väiksem hange, et senine hoone renoveerida. Valitsus kinnitas 17,3 miljoni eurose investeerimistoetuse Pärnu lennujaama väljaehitamiseks 2021. aasta algul.
Lende Pärnu ja Ruhnu vahel jätkati 4. oktoobril 2021. Kuna lennujaama terminali ehitamine alles käis, siis teenindati lennureisijaid ajutistes ruumides.
5. detsembril 2023 Pärnu lennuväljal maandunud Airbus 320 oli esimene lennuk, millele Pärnusse laienenud Magnetic MRO töötajad hooldusremonti tegid. Ettevõte Rapid MRO rentis 2025. aastal järgnevaks viieks aastaks Pärnu lennujaama angaari, et kasutada seda Saab-340 tüüpi Euroopa kaubalennukite hooldusteenuse pakkumiseks.
2024. aastal teenis lennujaam omatulu 0,2 miljonit eurot, aga kulud olid 1,5 miljonit ning vahe kaeti riigi ja Pärnu linna toetustena. Sama aasta lõpul tegi Pärnu linn koos teiste kohalike omavalitsustega ettepanekuga erastada suuresti tööta seisev lennujaam ja sellega sooviti lahti saada kohustusest panustada lennujaama käigushoidmisse. Riigi poolt seda aga mõistlikuks ei peetud, sest riik on lennujaama investeerinud miljoneid.
2025. aasta algul hakati uurima võimalust luua lennujaama territooriumile päikeseenergia, rohelise vesiniku ja rohelise metanooli tootmiskompleks. Aasta lõpuks selgus, et tehase rajaja oleks Destiny Energy Singapore, mida toetab Eestis Tolaram Group, ning hinnanguliselt 72 miljonit eurot maksev tehas (millest 8,6 miljonit oleks toetus Euroopa Liidu innovatsioonifondist) toodaks e-metanooli, mida saaks eelkõige kasutada kütusena laevanduses.
Lennuliinid.
Peale lisatud suvine 2023