tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Humaansus

Humaansus on altruistlikust eetikast ehk heast tahtest ja kaastundest kantud voorus, mis väärtustab abivalmit inimsust: inimsõbralikkust, inimväärikust kui ka kogu inimkonna austamist. See tähendab tsiviliseeritud koostoimet ja kaastööd inimeste seas, pooldades ühiseid inimõigusi, eesmärke ja arengut.
Humaansus+.
Kaasaegsete humaansete ühiskondadega arvestav transhumanism püüdleb filosoofilise, kultuurilise ja tehnoloogilise liikumisena kõrgemalt arenenud inimese poole. Selle eesmärk on inimvõimete ja inimkonna kui sellise täiendamine tehniliste vahendite abil.
Antihumaansus.
Antihumaansust ja ka rassismi väljendab tundeküllane ja äärmuslik vihkamine inimliikide ning inimrasside suhtes. Antihumaansust võib samuti tõlgendada Friedrich Nietzsche poolt kirja pandud mitmeti mõistetavast üliinimese teooriast, mida võtsid eeskujuks natsid.
Relvakonflikti ajal tsiviilelanikkonna tagakiusamist, väärkohtlemist või hävitamist nimetatakse inimsusvastaseks kuriteoks.
Sur'a järv

Sur'a järv (ka Eensalu paisjärv, Eensalu veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Luhte külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1647 m. Järves on 1 saar.
Pedäjämäe lump

Pedäjämäe lump (ka Pedjamäe tiik, Kaagu tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kaagu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 619 m.
Veriora järv

Veriora järv (ka Veriora paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Veriora alevikus. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1077 m.
Leevi veskijärv

Leevi veskijärv (ka Leevi paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1857 m.
Vimbland

Vimbland on järv Võru maakonnas Võru vallas Hannuste külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 235 m.
Väimela paisjärv

Väimela paisjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Väimela alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1417 m.
Vellavere Kogrejärv

Vellavere Kogrejärv (ka Kogrejärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Vellavere külas. Veekogu pindala on 4,2 ha ja kaldajoone pikkus 801 m. Järve pikkus on 280 m, laius 230 m ning suurim sügavus 5,5 m.
Nõmme Veskijärv

Nõmme Veskijärv (ka Veskijärv, Nõmme järv, Nõmme paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Veekogu pindala on 5,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1798 m. Järves on kolm saart.
Elva paisjärv

Elva paisjärv (ka Pulga veehoidla) on järv Tartu maakonnas Elva linnas ja Uderna külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1252 m.
Põksi veehoidla

Põksi veehoidla on järv Tartu maakonnas Elva vallas Kalme külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 390 m.
Tatra veskijärv

Tatra veskijärv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Tatra külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 154 m.
Kambja järv

Kambja järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 805 m.
Kitseküla järv

Kitseküla järv (ka Kitse järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Kitsekülas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1105 m.
Igevere paisjärv

Igevere paisjärv on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Igevere külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 889 m.
Ojasaare järv

Ojasaare järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Sirvaku külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652 m.
Issaku järv

Issaku järv (ka "Issaku paisjärv") on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Hammaste külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 507 m.
Võnnu paisjärv

Võnnu paisjärv on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu alevikus. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 817 m.
Kõõvomõtsa järv

Kõõvomõtsa järv (ka Rookse paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Kurista külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 440 m.
Tsõõrikjärv

Tsõõrikjärv (ka Lootvina Tsõõrikjärv, Lootvina Särgjärv, Särikjärv, Virga järv, Sõrgjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 702 m.
Aardla poldri järv

Aardla poldri järv (ka Pori järv, Reola bassein) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Reola külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m.
Ahja Keskmine järv

Ahja Keskmine järv (ka Keskmine järv, Ahja tiigid) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Ahja alevikus. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 715 m.
Lootvina Pikkjärv

Lootvina Pikkjärv (ka Pikkjärv, Lootsina Pikkjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1355 m.
Palo tiik

Palo tiik (ka Härmä tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Parapalu külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 523 m.
Sika lomp

Sika lomp (ka Sikakurmu tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Sikakurmu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 660 m.
Kenni lomp

Kenni lomp on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Jõepera külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 997 m.
Mudalaht

Mudalaht (ka Muda laht) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Pangodi külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494 m.
Reinu tiigid

Reinu tiigid on tiigid Tartu maakonnas Kambja vallas Visnapuu külas. Veekogude pindala on 0,5 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 380 m.
Mädäjärv

Mädäjärv (ka Saluala Mädäjärv, Mädajärv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Lutike külas. Veekogu pindala on 6,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2336 m. Järves on kolm saart.
Hellenurme järv

Hellenurme järv (ka Hellenurme paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Hellenurme ja Urmi külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1892 m. Järves on kaks saart.
Neeruti järv

Neeruti järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519 m.
Järvest voolab läbi Elva jõgi.
Rebäsemäe lomp

Rebäsemäe lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 803 m.
Neeruti Vahejärv

Neeruti Vahejärv (ka Vahejärv, Kitsejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää ja Neeruti külas. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1128 m.
Kolmjärv

Kolmjärv (ka Loodi järv, Kastolatsi Kolmjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kastolatsi ja Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497 m.
Tõukajärv

Tõukajärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 420 m.
Ahunajärv

Ahunajärv (ka Ahvenajärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 233 m.
Majasoo tiik

Majasoo tiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 501 m.
Peku järv

Peku järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mägestiku külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 693 m.
Äidu Kaanjärv

Äidu Kaanjärv (ka Kaanjärv, Pekujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula ja Mägestiku külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 596 m.
Tseema järv

Tseema järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 369 m.
Kaarasuu järv

Kaarasuu järv (ka Valli lomp, Kaarasoo järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 184 m.
Vihtjärv

Vihtjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547 m.
Haukajärv

Haukajärv (ka Hauka järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 227 m.
Juhani lomp

Juhani lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 662 m.
Alevijärv

Alevijärv (ka Kellamehe järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 780 m.
Mäha järv

Mäha järv (ka Otepää Mäha järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäha külas. Veekogu pindala on 13 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1744 m.
Männiku lomp

Männiku lomp (ka Pilkuse tiigid) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436 m.
Kovata järv

Kovata järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1095 m.
Otepää Kärnjärv

Otepää Kärnjärv (ka Kärnjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäha ja Sihva külas. Veekogu pindala on 6,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 957 m.
Märi lomp

Märi lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 316 m.
Rängä järv

Rängä järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 482 m.
Jursa järv

Jursa järv (ka Kavandi Väikejärv, Kavandu järv, Kävandu Väikejärv, Kavandu Väikejärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 616 m.
Peeda järv

Peeda järv (ka Peeda paisjärv, Peedu paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835 m.
Matsi järv

Matsi järv (ka Kavandi Suurjärv, Kõvandu Suurjärv, Matsijärv, Kapajärv, Kävandu Suurjärv, Kavandu Suurjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu ja Pangodi külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1016 m.
Pugu järv

Pugu järv (ka Pugujärv, Iduste järv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste ja Riiviku külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497 m.
Irda lomp

Irda lomp (ka Maaritsa tiik nr. 2) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri ja Maaritsa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 909 m.
Villemi lomp

Villemi lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Vissi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 776 m.
Ivaste Savijärv

Ivaste Savijärv (ka Savijärv, Lutika Savijärv, Müta järv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 486 m.
Maaritsa Alajärv

Maaritsa Alajärv (ka Alajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Vissi külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1073 m.
Ivaste Pikkjärv

Ivaste Pikkjärv (ka Pikkjärv, Lutika Pikkjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 719 m.
Maaritsa järv

Maaritsa järv (ka Maaritsa tiik nr. 1) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 833 m.
Krüüdneri Kogrejärv

Krüüdneri Kogrejärv (ka Kogrejärv või Orajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 288 m.
Järv on kraavi kaudu ühenduses Leevi jõkke suubuva Sulaojaga. Lähim talu, mille maal järv ühtlasi asub, on Ora talu.
Kalalomp

Kalalomp (ka Kitseoja veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2261 m.
Kutsika järv

Kutsika järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 462 m.
Tedre järv

Tedre järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 679 m.
Ristikerkujärv

Ristikerkujärv (ka Ristijärv, Ristikiriku järv, Pusa järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 663 m.
Herrmani lomp

Herrmani lomp (ka Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha.
Kuksina järv

Kuksina järv (ka Nõoste järv, Neoste järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 394 m.
Tomorrowland 2018

Tomorrowland 2018 on festival Tomorrowlandi 14. tegevusaasta. 2018. aasta Tomorrowlandi teema oli "The Story of Planaxis". Festival toimus 20.-22. juuli 2018 ja 27.-29. juuli 2018. Enne iga festivalinädala algust toimus ka Tomorrowlandi telkla ehk Dreamville'i inimestele The Gathering (eesti keeles kogunemine). Kahe festivalinädala peale oli festivalialal kokku 17 lava. Festivali oli ka võimalik vaadata ka otsepildi vahendusel Tomorrowlandi kodulehelt.
Iga festivalinädala keskel ehk teisel päeval toimus ka Tomorrowland UNITE. Tomorrowland UNITE on otsepildi ühendus Tomorrowlandi pealavaga ja Tomorrowland UNITE-i laval toimuvad samaaegselt samad efektid, mis ka Tomorrowlandi pealaval. 2018. aastal toimus Tomorrowland UNITE seitsmes riigis (Araabia Ühendemiraadid, Hispaania, Itaalia, Liibanon, Malta, Mehhiko ja Taiwan). Tomorrowland UNITE on toimunud ka Saksamaal, Indias, Colombias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Jaapanis, Iisraelis ja Lõuna-Koreas.
Tomorrowland 2018 festivali külastas rohkem kui 400 000 inimest.
Keldu järv

Keldu järv (ka Keltu järv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Neeruti külas. Veekogu pindala on 4 ha.
Lõokese lomp

Lõokese lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 821 m. Järves on 1 saar.
Matu veskijärv

Matu veskijärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Palutaja ja Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1132 m. Järves on 1 saar.
Tikutaja järv

Tikutaja järv (ka Tamme Palujärv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Lutike ja Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,4 ha.
Kula järv

Kula järv (ka Kula tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Sulaoja külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 919 m.
Lambaniidü lomp

Lambaniidü lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Puugi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 630 m.
Alapikä järv

Alapikä järv (ka Alapika järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1745 m. Järves on 1 saar.
Kõiviksuu lomp

Kõiviksuu lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656 m.
Turu järv

Turu järv (ka Turujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 799 m.
Matu lomp

Matu lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooli ja Puugi külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1125 m.
Valka linnateater

Valka linnateater (läti keeles "Valkas pilsētas teātris") on Lätis Valkas tegutsev teater.
Teatri alguseks võib lugeda 10. maid 1871, kui Valkas kanti esimest korda ette lätikeelne teatrietendus. Teatrit edendasid tugevasti Cimze seminari õpilased.
Teater on Valkas aastast 1996 toimuva rahvusvahelise teatrifestivali Tālvils üks eestvedajaid.
Weenen

Weenen on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas Inkosi Langalibalele vallas.
Weenen asutati 1839. aastal kohale, kus 1838. aastal olid suulud toime pannud voortrekkerite massimõrva. 'Weenen' tähendab hollandi keeles 'nutma'.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Weeneni elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,43%, valgeid 7,04%, India või Aasia päritolu inimesi 6,40%, värvilisi 2,78% ja teisi 0,38%. Suulu keelt pidas emakeeleks 80,41% inimesi, inglise keelt 11,56%, afrikaani keelt 4,23% ja ndebele keelt 1,26%.
Rookdale

Rookdale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rookdale'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, värvilisi 0,11%, valgeid 0,04% ja teisi 0,24%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,54% inimesi, sotho keelt 3,85%, inglise keelt 0,82%, ndebele keelt 0,78% ja viipekeelt 0,34%.
Ekuvukeni

Ekuvukeni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ekuvukeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,54%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27%, valgeid 0,10%, värvilisi 0,06% ja teisi 0,04%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,29% inimesi, viipekeelt 2,09%, ndebele keelt 1,94%, inglise keelt 1,50%, tsvana keelt 1,02% ja afrikaani keelt 0,48%.
Máti

Máti (kreeka keeles Mάτι) on küla Kreekas Atika piirkonnas, 29 km Ateenast ida pool Egeuse mere kaldal. Küla on populaarne turismisihtkoht.
23. juulil 2018 puhkenud metsatulekahju levis külla ning hävitas selle pea täielikult. Hukkus 87 inimest ja üle 172 sai vigastada.
Läti loodusmuuseum

Läti loodusmuuseum (läti keeles "Latvijas Dabas muzejs") on Lätis Riias asuv loodusmuuseum. Muuseum on Läti keskkonnakaitse- ja regionaalarenguministeeriumi (läti keeles "Latvijas Republikas Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija") alluvuses. See muuseum on Baltimaade üks vanimaid loodusteaduslikke muuseumeid.
Muuseum asutati 1845.
Wembezi

Wembezi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wembezi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,76%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,07% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 98,53% inimesi, sotho keelt 0,29% ja koosa keelt 0,26%.
Goodhome

Goodhome on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goodehome'i elanikest 99,49%, värvilisi 0,18%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,02% ja teisi 0,25%. Suulu keelt pidas emakeeleks 95,07% inimesi, ndebele keelt 1,31% ja inglise keelt 1,03%.
Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium

Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. Kool tegutses 2004–2016, misjärel see liideti Tallinna Linnamäe Vene Lütseumiga.
Scott Kelly

Scott Joseph Kelly (sündinud 21. veebruaril 1964) on Ameerika Ühendriikide insener ning endine mereväelane ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ning on osalenud neljal missioonil. Kelly oli 26., 45. ja 46. ekspeditsiooni ajal Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör.
Kelly lendas esimest korda kosmosesse detsembris 1999 kui ta oli missiooni STS-103 ajal Discovery piloot. See oli Hubble'i kosmoseteleskoobi kolmas teenindusmissioon. 2007. aastal oli ta missiooni STS-118 komandör ja novembris 2010 sai ta 26. ekspeditsiooni komandöriks. 
Novembris 2012 valiti Scott Kelly ja Mihhail Kornijenko Aasta kosmoses missioonile, mille raames veetsid nad 340 päeva Rahvusvahelises Kosmosejaamas. Nende missioon algas 27. märtsil 2015 kui algas 43. ekspeditsioon ja lõppes 29. veebruaril 2016, kui Kelly andis jaama juhtimise üle 47. ekspeditsiooni komandörile, Timothy Koprale. Kelly naasis Maale 1. märtsil 2016.
Scottil on kaksikvend Mark, kes on samuti endine astronaut ning nad on ainsad kosmoses käinud vennad. 12. märtsil 2016 teatas Kelly, et lõpetab astronaudikarjääri ja lahkub NASA-st. 2017. aastal sai Kelly ÜRO Kosmoseasjade Büroo (UNOOSA) saadikuks, et aidata kaasa teadlikkuse tõstmisele UNOOSA tegevustest ja 2022. aastal UNITED24 projekti saadikuks, millega ostetakse Ukrainale kiirabiautosid.
Vana-Kalamaja gümnaasium

Vana-Kalamaja gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. 
Kool tegutses 1946–2004, misjärel see korraldati ümber Tallinna Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasiumiks.
5-korruseline koolihoone, Vana-Kalamaja tänav 9 valmis 1955. aastal.
Võivaku tiik

Võivaku tiik (ka Kallaku veehoidla, Kallaku tiik ja Mudiste tiik) on tiik Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võivaku külas.
Tiik asub Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ja endise maanteetrassi vahelisel alal 87 m kõrgusel merepinnast. Tiigist voolab välja kraav, mis suubub umbes 700 m kaugusel Pelda ojasse.
Puhastatud tiik avati supluskohana 2009. aastal.
Hibberdene

Hibberdene on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul Mzimayi jõe suudmes.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hibberdene'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 67,10%, valgeid 29,43%, India või Aasia päritolu inimesi 1,81%, värvilisi 1,21% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 60,92%, inglise keelt 18,13%, afrikaani keelt 15,76% ja koosa keelt 3,18%.
Tallinna linna valimiskomisjon

Tallinna linna valimiskomisjon on valimiskomisjon, mis tegutseb Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7. 
Komisjon korraldab Tallinna kohalikke valimisasju, mis on seotud kohaliku omavalitsuse volikogu, Riigikogu ja Euroopa parlamendi valimistega või rahvahääletustega..Komisjon täidab ühtlasi ka Harju maakonna valimiskomisjoni ülesandeid. 
Komisjoni esimees on Toomas Sepp.
Valimiskomisjon

Valimiskomisjon on organ (komisjon), mis organiseerib valimiste korraldust ja hääletamist valimisjaoskonnas.
Eestis korraldavad riiklikul tasemel valimistega seonduvat Vabariigi valimiskomisjon ja Riigi valimisteenistus. Peale selle tegutsevad ka kohalikud valimiskomisjonid, näiteks Tallinna linna valimiskomisjon.
Nabe mägi

Nabe mägi on neem ja kõrgendik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lohusalu poolsaare läänetipus. Nabe mäel on asunud pelgupaik, mis on arheoloogiamälestis.
Pikassäär

Pikassäär on mitme Eesti sääre nimi:
Dundee (LAV)

Dundee on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMzinyathi ringkonnas.
Dundee on kaevanduslinn, kus tegeldakse kivisöe kaevandamisega.
Asula on rajatud 1835. aastal
Linnaõigused sai Dundee 1882. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dundee elanikest mustanahalisi aafriklasi 81,20%, valgeid 7,16%, India või Aasia päritolu inimesi 7,05%, värvilisi 4,11% ja teisi 0,48%. Suulu keelt pidas emakeeleks 76,29% inimesi, inglise keelt 15,57%, afrikaani keelt 4,47% ja ndebele keelt 1,00%.
Scholen

Scholen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 20,41 km². 31. detsembril 2015 elas seal 808 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.
Reino Sepp

Reino Sepp (23. juuli 1926 Kuressaare – 21. veebruar 1992 Stockholm) oli eesti tööstuskeemik, spordiajaloolane ja -statistik. 
Elulugu.
Ta lõpetas 1944. aastal Kuressaare gümnaasiumi ja põgenes samal aastal Rootsi, et vältida Saksa sõjaväkke mobiliseerimist. Seal lõpetas ta 1947. aastal Stockholmi tehnikainstituudi keemiainsenerina ja õppis 1949–1953 Stockholmi Ülikoolis keemiat. Aastal 1963 sai Stockholmi Ülikoolist filosoofiamagistri kraadi. Oli korporatsioon Sakala vilistlane.
Oli aastatel 1953–1961 kooliõpetaja ning andis põhiliselt keemia, füüsika ja matemaatika tunde, aga õpetas ka bioloogiat ja kehalist kasvatust. Töötas 1961–1988 tööstuskeemikuna, olles Alfa-Laval AB laboratooriumi juhataja. Jäi pensionile 1988. aastal.
Põhitöö kõrvalt uuris ta Eesti spordiajalugu ning kogus ja avaldas Eestit ja väliseestlasi puudutavat spordistatistikat. Esimese eestlasena kuulus Rahvusvahelisse Kergejõustikustatistikute Assotsiatsiooni (ATFS). 
Lisaks spordile tundis huvi eesti slängi ja rahvalaulu vastu. Lõi kaasa Rootsi eestlaste seltsielus, avaldas ajakirjanduses artikleid ja arvamusliidrina toetas kodumaa eestlastega suhtlemist. Alates 1967. aastast käis korduvalt okupeeritud Eestis. Elu lõpu poole uuris Eesti filmi ja heliplaatide ajalugu, mille tulemusena koostas koos Allan Kellyga aastatest 1901–1939 pärinevate heliplaatide registri "The Baltic Discography".
Reino Sepp on maetud Sankt Görani kiriku kolumbaariumisse Stockholmis.
Isiklikku.
Reino Sepp abiellus 1961. aastal soomlanna Anja Aavikkoga, neil sündis kaks tütart ja poeg. Tema tütremees on vaimulik ja arhitekt Tiit Pädam.
BMW 132

BMW 132 oli 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Saksamaal 1933. aastal. 
Arendus ja tootmine.
1928. aastal alustas BMW litsentsi alusel Pratt &amp; Whitney R-1690 Hornet õhkjahutusega tähtmootori seeriatootmist. BMW 132 oli sisuliselt Horneti meetermõõdustikku viidud ja täiustatud versioon, mille tootmist BMW alustas 1933. aastal. Kuna mootor oli mõõtmetelt väga lähedane Pratt &amp; Whitney Horneti mootorile, siis kasutasid saksa lennukitöösturid võimalust pakkuda oma lennukeid ekspordiks kas BMW või Pratt &amp; Whitney mootoritega. Näiteks Junkers Ju 52 oli võimalik soovi korral emma-kumma mootoriga tellida. 
Mootorist oli tootmises mitu versiooni, tsiviilkäibes olnud mootorid olid karburaatoritega, Luftwaffe tarbeks toodeti alates 1937. aastast ka otsesissepritsega mootoreid. Teise maailmasõja puhkedes oli BMW 132 lahingulennukitel asendatud juba uuemate ja võimsamate mootoritega. Junkers Ju 52 tarbeks toodeti seda aga edasi kuni 1945. aastani. Kõigist versioonidest kokku toodeti üle 21 000 BMW 132 mootori.
Schwaförden

Schwaförden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 25,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1523 inimest. Vald paikneb umbes 40 km Bremenist lõunas.
Schwafördenis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Schwaförden keskus.
Sudwalde

Sudwalde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 27,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1056 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.
Peggy Whitson

Peggy Annette Whitson (sündinud 9. veebruaril 1960) on Ameerika Ühendriikide biokeemik ja endine NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ja tema esimene missioon toimus 2002. aastal kui ta kuulus Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) 5. ekspeditsiooni. Whitsoni teine missioon toimus 2007. aastal kui ta sai 16. ekspeditsiooni komandöriks, mis tegi temast ISS-i esimese naiskomandöri. Aastatel 2016-2017 kuulus Whitson 50., 51. ja 52. ekspeditsiooni meeskonda. 
51. ekspeditsiooni ajal sai ta esimeseks naisastronaudiks, kes kaks korda olnud Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör. Whitson naasis Maale 3. septembril 2017, olles kosmoses veetnud kokku 665 päeva, mis teeb temast NASA kogenuima astronaudi. Ta sai 57-aastaselt maailma vanimaks naisastronaudiks.
15. juunil 2018 teatas Whitson, et lahkub NASA-st ning tema lahkumisavaldus jõustus samal päeval.
Borstel (Diepholz)

Borstel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 27,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1249 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Siedenburg.
Maasen

Maasen on vald Saksamaal Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 18,69 km². 31. detsembril 2015 elas seal 469 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Siedenburg.
Mellinghausen

Mellinghausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 24,41 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1075 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Siedenburg.
Läti sümbolid

Läti sümboolika on Läti riigi ja lätlastega seotud sümboolika. 
Läti ametlikud sümbolid on lipp, vapp ja hümn. Peale nende on ka teisi sümboleid: rahvuslind on linavästrik, rahvuspuud on pärn ja tamm, rahvuskivim (läti keeles "nacionālais minerāls") on merevaik. Läti vabaduse, iseseisvuse ja suveräänsuse sümbol on Vabadussammas.
Siedenburg

Siedenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 14,22 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1278 inimest. Vald paikneb umbes 20 km Nienburgist läänes.
Siedenburgis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Siedenburg keskus.
Staffhorst

Staffhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 14,61 km². 31. detsembril 2015 elas seal 533 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Siedenburg.
Riia toomkool

Riia toomkool (läti keeles "Rīgas Doma skola") oli Riia toomkiriku juures tegutsenud toomkool, tänapäeval asub hoone Palasta ja Mazā skola tänavate nurgal. Liivimaa vanima õppeasutusena lõi toomkooli Riia piiskop Albert juba aastal 1211.
Hiljem oli kool Riia rae käsutuses, jätkates akadeemilise gümnaasiumina ning kreiskoolina.
Toomkooli viimane 1792–1804 rektor ja toomkooli inspektor 1789–1804 oli Riia toomkiriku diakon ja nädalajutlustaja August Albanus (1765–1839).
Verlag Georg Reimer

Verlag Georg Reimer oli Saksamaal Berliinis aastatel 1817–1918 tegutsenud kirjastus, mis peaasjalikult andis välja õppe- ja teaduskirjandust.
Kirjastuse rajas raamatukaupmees, kirjastaja ja kunstikollektsionäär Georg Andreas Reimer (1776–1842), kes sai aja jooksul Saksamaa üheks suuremaks kirjastajaks. 
Pärast Georg Andreas Reimeri surma 1842. aastal juhtis kirjastust tema poeg Georg Ernst Reimer (eluaastad 1804–1885), seejärel viimase poeg Ernst Heinrich Reimer (1833–1897). 1897. aastal ostis kirjastuse Walter de Gruyter (1862–1923), kes 1918. aastal asutas selle kirjastuse baasil omanimelise kirjastuse Verlag Walter de Gruyter &amp; Co. 
Trükiseid.
1822. aastal andis kirjastus välja raamatu "Wallfahrten im Morgenlande" ('Palverännakud hommikumaal'), mille autor oli Liivimaa uurimisreisija Otto Friedrich von Richter (1792–1816) ja mille toimetas trükki Tartu ülikooli rektor Gustav von Ewers.
Pratt &amp; Whitney R-1690 Hornet

Pratt &amp; Whitney R-1690 Hornet (mootori Pratt &amp; Whitney R-1860 Hornet B kohta vt. Pratt &amp; Whitney R-1860) oli 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Ameerika Ühendriikides 1926. aastal. 
Arendus ja tootmine.
Aastatel 1926–1942 toodeti 2944 Pratt &amp; Whitney R-1690 Horneti mootorit. Lisaks toodeti seda litsentsi alusel Itaalias (nimetuse Fiat A.59 all) ja Saksamaal (BMW Hornet). Saksamaal arendati sellest mootorist ka meetermõõdustikus versioon BMW 132, mis oli tootmises aastatel 1933–1945.
Pratt &amp; Whitney lõi selle mootori baasil suuremate mõõtmetega mootori Pratt &amp; Whitney R-1860 Hornet B.
Nuubia

Nuubia on ajalooline piirkond Aafrika kirdeosas: nüüdse Egiptuse lõunaosas ja Sudaani põhjaosas (Niiluse esimese ja kuuenda kärestiku vahel). Nuubia jääb Assuanist lõuna poole ja Sudaani pealinnast Hartumist põhja poole.
Nuubia aladel eksisteeris Aafrika vanimaid tsivilisatsioone Kerma kultuur (umbes 2500 eKr). Hiljem on Nuubias olnud mitu impeeriumi, neist tähtsam oli 785. aastal eKr rajatud Kuši riik (keskus Napata, hiljem Meroe).
4. sajandil meie ajaarvamise järgi vallutas suurema osa Nuubiast Aksumi kuningriik ning sinna hakkas levima kristlus. 9. sajandil hakkasid Nuubiasse rändama araablased ja islamiseerisid selle seejärel järk-järgult.
Nuubiast sai Egiptus kulda, elevandiluud, viirukit ja eebenipuud, seal toodi ka palgasõdureid ja orje.
Nuubia uurimine.
Kuni 19. sajandi alguseni oli Nuubia eurooplastele tundmatu maa ja sealsed muistised lähemalt uurimata. Esimesi eurooplasi, kes sinnakanti uurimisreisi ette võtsid, olid 1815. aastal liivimaalane Otto Friedrich von Richter ja rootslane Sven Lidman. Richteril oli kavas koostada Nuubia templitest kunstiajalooline ülevaade, mistõttu joonistas ta sealseid ehitisi erilise innuga. Kuid Richteri päevaraamatud ja joonistused jäid avaldamata, ehkki sellest võinuks kujuneda teedrajav teos Nuubia arhitektuuri kohta. Lidman oli seadnud eesmärgiks koostada Nuubia ajalooline ülevaade. Tänapäeval on Richteri ja Lidmani kirjeldatud ning üles joonistatud paigad oluliselt muutunud.
Nubioloogia.
Muistse Nuubia teadusliku uurimisega tegeleb nubioloogia. Tuntud nubiolooge oli ameerika arheoloog George Andrew Reisner (1867–1942), kes tegi kindlaks, et nuubia vaaraod maeti väljaspool püramiidi.
Jurjev-Polski

Jurjev-Polski (vene "Юрьев-Польский") on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Jurjev-Polski rajooni keskus. Asub 68 km Vladimirist loodes Kolokša jõe kaldal. Jurjev-Polski on üks Kuldse ringi linnadest.
Jurjev-Polski asutas Juri Dolgoruki 1152. aastal. Tema käsul rajati ringikujulise põhiplaaniga kindlus, mida ümbritsesid kuni 7 m kõrgused muldvallid. Linna nimi tuleb Juri Dolgoruki kaitsepühaku püha Jüri nimest ning täiend Polski tuleb sõnast поле (põld), et eristada seda metsade vahel olnud Jurjevist, mis oli tänapäeva Tartu kohal asunud kindluse venekeelne nimi.
1212. aastast oli linn Jurjev-Polski vürstkonna keskus, seda valitses Vsevolod Suurpesa poeg Svjatoslav. Tema valitsusajal ehitati linna Peaingel Miikaeli klooster. 1234 valmis Püha Georgi katedraal.
1340. aastal läks Moskva suurvürstiriigi alluvusse.
Aastatel 1238, 1382 ja 1408 rüüstasid linna mongolite väed. 1612 rüüstasid linna Poola väed.
1778. aastal sai maakonnalinnaks Vladimiri kubermangus.
2010. aastani kuulus Jurjev-Polski Venemaa ajalooliste linnade loendisse.
Tänapäeval on linn põllumajandusliku piirkonna keskus, kus on toiduainetetööstuse ettevõtted, 
2017. aastal oli linnas 18 600 elanikku.
Sven Lidman

Sven Fredrik Lidman (11. detsember 1784 Norrköping – 9. märts 1845 Linköping) oli rootsi vaimulik, parlamendi liige ja uurimisreisija.
1800. aastal astus ta Uppsala Ülikooli. Sai sealt 1807. aastal filosoofiamagistri kraadi. 1811. aastal määrati ta Uppsala ülikooli araabia kirjanduse õppejõuks. Samal aastal sai temast ka vaimulik. Aastatel 1811–1817 töötas ta jutlustajana Rootsi diplomaatilises esinduses İstanbulis.
Uurimisreisid Egiptusse ja Lähis-Itta.
1814. aastal tutvus Lidman Odessas Liivimaa uurimisreisija Otto Friedrich von Richteriga, kellega koos otsustasid nad teha uurimisreisi 1815. aastal Egiptusse. Rännumehed külastasid enamikku Egiptuse tuntud kultuuriväärtuslikke paiku. Nuubia oli 19. sajandi alguseni eurooplastele tundmatu maa ja sealsed muistised lähemalt uurimata. Lidman oli seadnud eesmärgiks koostada Nuubia ajalooline kirjeldus. Tänapäeval on Richteri ja Lidmani kirjeldatud ning üles joonistatud paigad oluliselt muutunud. Lahkunud 1815. aasta suvel Egiptusest, siirdus Lidman tagasi İstanbuli.
Lidman on reisinud ka Süürias ja Palestiinas. Retkedest kirjutas Lidman oma päevikutes, mis on säilinud ja hoiul tema perekonnaarhiivis. Suurem osa reiside ajal kogutud muististest ja käsikirjadest hävis 1818. aastal toimunud İstanbuli tulekahjus. See osa, mis tulekahjust puutumata jäi, on tänapäeval hoiul Vahemere maade muuseumis Stockholmis. 
Tagasi Rootsis.
1817. aastal avaldas ajakiri Idunas Lidmani artikli Nuubias leitud muististest. Samal aastal asus Lidman õppejõuna tööle Linköpingi Ülikoolis. 1824. aastal määrati ta Linköpingi dekaaniks. Mitme aasta vältel esindas ta Linköpingi stifti Rootsi riigipäevas.
Sven Lidman on maetud Linköpingi kalmistule.
Isiklikku.
Tal oli 12 last, neli neist uppus. Tema pojapojapoeg Sven Lidman (1921–2011) oli leksikograaf, mitme Rootsi entsüklopeedia toimetaja.
Sanddrif

Sanddrif on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas. Linn asub Oranje jõe vasakul kaldal, Namiibia piiri ääres.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sanddrifi elanikest värvilisi 78,53%, mustanahalisi aafriklasi 17,37%, valgeid 3,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,22% ja teisi 0,59%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 78,24% inimesi, koosa keelt 12,86%, inglise keelt 1,90% ja tsvana keelt 1,12%.
Otto von Richter

Otto Magnus Johann von Richter (7. september 1755 – 15. detsember 1826 Tartu) oli baltisaksa päritolu Venemaa kubermangupoliitik, maanõunik. Ta kuulus Richterite aadlisuguvõssa.
Ta sai 1789. aastal Eestimaa ülemmaakohtu assessoriks. Aastatel 1797–1826 oli ta Liivimaa rüütelkonna Maanõunike kolleegiumi liige. 1797. aastal täitis ta Liivimaa aadlimarssali ja aastatel 1822–1824 Liivimaa maamarssali kohuseid.
Aastatel 1824–1826 oli ta Liivimaa Mõisnikkude Maakrediitseltsi ülemdirektor.
Ta oli Liivimaal Vana-Kuuste ja Väimela mõisa omanik.
Egiptuse muististe kogu Tartu ülikoolile.
Pärast uurimisreisijast poja Otto Friedrich von Richteri surma kinkis Otto Magnus von Richter 1819. aastal poja Egiptuse muististe kogu Tartu ülikooli kunstimuuseumile, et innustada noori uurima ja reisima. See Egiptuse kogu oli üks silmapaistvamaid Tsaari-Venemaal. 128 muistise hulgas olid suuremateks haruldusteks rikkalike maalingutega kaetud vaarao kirjutaja puusarkofaag ja kaks inimmuumiat. Richteri kingitud muististe seas oli ka Rooma keisri Hadrianuse armastatud noormehe Antinouse antiikne marmorbüst.
Isiklikku.
Tal oli kaks poega, kellest Otto Friedrich von Richter (1792–1816) oli orientalist ja suri noorelt, kuid vanem poeg Gustav Christoph Eduard von Richter (1790–1847) sai nagu isagi Liivimaa maanõunikuks ja maamarssaliks.
Valgekivi

Valgekivi või Valge kivi nime kannab mitu Eesti rändrahnu:
Vabatahtlik Atleetide Klubi

Vabatahtlik Atleetide Klubi (ka Tallinna Vabatahtlik Atleetide Klubi) oli Tallinnas tegutsenud spordiorganisatsioon. See on ühtlasi esimene teadaolev eestlaste spordiorganisatsioon (registreeriti 1893).
Klubist on teateid alates 1888, kui Gustav Boesbergi juures Heeringa tänaval (tänapäeval Turu tänav) kogunesid raskejõustiklased. Klubi registreeriti ametlikult 1893. Peale Boesbergi juhtis klubi ka Adolf Andruškevitš.
Klubi lõpetas tegevuse 1918.
Klubi liikmete seas olid paljud nimekad eesti raskejõustiklased, nende seas Georg Lurich, Georg Hackenschmidt, Aleksander Aberg.
Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus

Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus on Tallinnas tegutsev vabadusvõitlejaid ühendav organisatsioon. Ühendus on Eesti Vabadusvõitlejate Liidu liige. Ühenduse kontor asub aadressil Vene tänav 31.
Ühendus asutati 1992.
2004 kuulus ühendusse 988 liiget.
Ühenduse häälekandja on Infoleht, mis ilmub aastast 1998.
Carle Vernet

Antoine Charles Horace Vernet, ka Carle Vernet, (14. august 1758 Bordeaux – 17. november 1836 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik, litograaf, animalist, karikaturist ja batalist.
Ta õppis maalimist isa käe all. 17-aastaselt sai ta Prix de Rome'i väikese auhinna, 23-aastaselt juba suure auhinna, millega kaasnes võimalus elada kolm kuni viis aastat Roomas auhinna patrooni kulul ja ennast kunstivaldkonnas arendada.
Tema paljud teosed on Napoleoni armee (Suur Armee) teemal. 
1822. aastal lõi Tartu kunstnik Karl August Senff gravüüri baltisakslasest orientalisti Otto Friedrich von Richteri (1792–1816) portreega, mille Tartu ülikooli rektor Gustav von Ewers lasi avaldada samal aastal Berliinis ilmunud Richteri raamatu "Wallfahrten im Morgenlande" frontispissil. Senffi gravüüri aluseks on olnud Carle Vernet' maalitud Richteri portree.
Isiklikku.
Ta oli kunstnik Claude Joseph Vernet' noorim poeg. Ka tema enda poeg Horace Vernet oli kunstnik.
Vernet oli kirglik ratsutaja. Teda nähti ratsu seljas veel 4 päeva enne surma. Meeldis muna. Ta suri 78-aastaselt Pariisis.
Eesti Vabadussõja muuseum

Eesti Vabadussõja muuseum (ka Vabadussõja muuseum) oli Eesti Vabadussõjaga seonduvat eksponeeriv muuseum Tallinnas Vene tänaval. Muuseum eksisteeris 1919-1940. 
Muuseumi asutati 1919 sõjavägede ülemjuhataja korraldusel.
Kui muuseum 1940 suleti, siis selle kogud läksid ENSV Riiklikule Ajaloo- ja Revolutsioonimuuseumile.
Iskelmä

Iskelmä on Soome raadiojaam, mis alustas tegevust 2000. aastal.
Kanalil mängitakse uuemat ja vanemat soomekeelset muusikat.
Selle omanik on Bonnier. Kanalit kuuleb Helsingis (96,2 MHz) ja mujal Soomes.
Liina

Liina on naisenimi.
Liina on peamiselt Eestis ja Soomes levinud lühivorm nimest Karoliina, mis pärineb germaani tüvest "karal" (sama tüvi, millest tuleb ka Karl), mis tähendab (vaba) meest.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Liina 2604 naisel. Liina on Eestis populaarsuselt 55. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Liina vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 45,24, ning Tartu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 24,37. Liina on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 37).
LOL (^^,)

"LOL &lt;(^^,)&gt;" on Basshunteri stuudioalbum. Albumi andis välja Warner Music Sweden 28. augustil 2006.
Emslandi kreis

Emslandi kreis on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. See on nime saanud Emsi jõe järgi.
Emsland külgneb (põhjast ja päripäeva) Leeri, Cloppenburgi ja Osnabrücki kreisiga, Nordrhein-Westfaleni liidumaaga (Steinfurti kreis), Grafschaft Bentheimi kreisiga ning Hollandiga (Drenthe ja Groningeni provints).
Kreisi pindala on 2881 km². 31. detsembril 2015 elas seal 319 488 inimest. Kreisikeskus on Meppen.
Suurem osa kreisist on tasane maapiirkond. Ainsad kõrgustikud on Hümmlingis, mis on künklik metsamaa Emsist idas.
Ajalugu.
Pikka aega oli Emslandi piirkond ülihõredalt asustatud, seda lodude tõttu jõe mõlemal kaldal. Väikesed külad rajati keskajal piki jõge ja Hümmlingisse. 13. sajandil saavutasid piirkonna üle kontrolli Münsteri piiskopid; Emsland jäi piiskopi valdusse 1803. aastani, kui kiriklikud riigid kaotati. See läks Preisimaa ja Arenbergi võimu alla, kuid pärast Napoleoni sõdu otsustas Viini kongress anda territooriumi üle Hannoveri kuningriigile. Arenbergi hertsogkond jätkas eksisteerimist Hannoveri kuningate vasallina. Kui Hannover Preisimaaga liidendati (1866), kaotati ka varsti hertsogid (1875).
Uus Preisimaa Hannoveri provints jaotati 1885. aastal kreisideks; Tänase Landkreis Emslandi territooriumile rajati neli kreisi. Kreisid liideti 1977. aastal tänaseks kreisiks.
Natsiajastul asus Börgermoori lähedal, nüüd Surwoldi vallas, mitte kaugel Papenburgist töölaager Emslandlager ("Emslandi laager"), kus hoiti tuhandeid Kolmanda riigi poliitilisi vastaseid. Laagri mälestusmärk "Dokumentations- und Informationszentrum (DIZ) Emslandlager" paikneb Papenburgis. Tuntud vastupanulaul "Die Moorsoldaten" loodi poliitiliste vangide poolt ühes nendest laagritest.
1950. aastal kiideti heaks valitsuse kava Emslandi arendamiseks. Selle eesmärk oli muuta piirkond tööstusalaks. See saavutati lodude kuivendamise ja projektide loomisega, nagu magnethõljukrongi Transrapid proovisõidurada ja mitu suurt dokki, nagu Meyer Werft Papenburgis. Kuigi Landkreis Emsland kaotas enamuse oma algsest iseloomust, säilitasid mõned piirkonnad oma loomuliku iseloomu, näiteks Hümmling.
1977. aasta kreisireformiga Alam-Saksimaal ühendati endised kreisid Lingen, Meppen ja Aschendorf-Hümmling Emslandi kreisiks, Meppenist sai halduskeskus. Emsland on võrreldes teiste Alam-Saksimaa osadega väga katoliiklik piirkond.
Linnad ja vallad.
Vabad vallad ja linnad:
"Samtgemeinden:"
1"Samtgemeinde" keskus; ²linn
Jussoni lomp

Jussoni lomp (ka Kriisa tiik) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooli ja Valgjärve külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 927 m.
Toru lomp

Toru lomp (ka Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 428 m.
Madalmaade koolkond

Madalmaade koolkond (inglise keeles ka "Franco-Flemish School", "Netherlandish School", "Burgundian School", "Low Countries School", "Flemish School", "Dutch School" või "Northern School"), ka franko-flaami koolkond on muusikastiil, mis ühendab aastatel 1420–1620 loodud renessanssmuusikat ja seda kirjutanud heliloojaid.
Madalmaade koolkonna keskuseks olid Burgundia Madalmaad ehk piirkond, mis osaliselt kattus tänapäeva Belgia, Hollandi, Luksemburgi ja Põhja-Prantsusmaaga. Aja jooksul levis Madalmaade koolkond ka mujal Euroopas.
Madalmaade koolkonna heliloojad kirjutasid eelkõige vaimulikku polüfoonilist vokaalmuusikat.
Madalaamade koolkonna põhilised muusikažanrid olid missa, motett ja ilmalik laul, mida Prantsusmaal nimetati šansooniks, Itaalias madrigaliks, Inglismaal "song"'iks ja Saksamaal "Lied"'iks.
Madalmaade koolkonna muusika stiilimudel.
Madalmaade koolkonna muusikas sulandusid nii eri maade kui ka eelnevate sajandite muusikalised saavutused. Lihtsustades võib öelda, et 
Tulemuseks oli uudne imitatsioonilise polüfoonia tüüp, mida iseloomustas kõigi häälte võrdsus ja võimalikult ideaalne harmooniline ühtesulamine.
Madalmaade koolkonna muusikas hakkas kasvama ka polüfoonilises faktuuris osalevate häälte arv. Aegamööda kujunes välja tänapäevane neljahäälne faktuur, milles hääli nimetatakse sopraniks, aldiks, tenoriks ja bassiks.
Muusikat esitati ühtaegu nii lauljate kui ka muusikainstrumentide poolt. Mõiste "a cappella", mis tänapäeval tähendab laulmist ilma pillisaateta, tähendas toona laulmist "koos kapelliga" ehk koos pillidega. Pillid võisid kas dubleerida või asendada vokaali.
Madalmaade koolkonna imitatsioonilise polüfoonia olulisimaks kompositsioonimeetodiks kujunes kaanon.
Madalmaade koolkonna muusika stiilimudel ajaloolises arengus:
Madalmaade koolkonna heliloojad.
Madalmaade koolkonna heliloojad jagatakse viide põlvkonda:
Madalmaade koolkonna muusikažanrid.
Madalaamade koolkonna põhilised muusikažanrid olid missa, motett ja ilmalik laul.
Saarelomp

Saarelomp (ka Toru Saarelomp, Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 546 m. Järves on 1 saar.
Peeter Juhalain

Peeter Juhalain (1935. aastani Peeter Johanson; 15. märts 1904 Abja vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 6. detsember 1984 Seabrook, New Jersey, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (major).
Elukäik.
Ta astus 1923. aastal sõjakooli, lõpetas selle 29. augustil 1926 ja ülendati nooremleitnandiks. Suunati teenima 1. Soomusrongide rügementi. 1928. aastal kandideeris ja osutus valituks lennukoolis avatud lendurite kursusele. Lõpetas selle 1930. aastal ning määrati teenima Üksikusse Lennuväedivisjoni nr 1. 1. septembril 1939 viidi üle Õhukaitse staabi sideülemaks.
1940. aasta sügisel jäeti P. Juhalain teenima Punaarmee 22. territoriaalse laskurkorpuse üksikusse lennueskadrilli. Pärast eskadrilliülema alampolkovnik Hans Kitveli arreteerimist 11. detsembril 1940 määrati ta uueks eskadrilliülemaks. Põgenes 27. juunil 1941 koos suure osa oma üksuse lenduritega Punaarmee Jägala suvelaagrist ning varjas end koos nendega metsas kuni Saksa vägede saabumiseni. Töötas seejärel Eesti Julgeolekupolitsei II B jaoskonna personaliosakonna ülemana.
1942. aastal oli ta üks esimesi Sonderstaffel Buschmanni teenistusse astunud vanemohvitsere. 1944. aastal oli 11. öiste pommituslennukite grupi adjutant. Pärast lennugrupi likvideerimist 21. oktoobril 1944 Heiligenbeilis Saksamaal määrati Eesti diviisi teenistusse.
Pärast II maailmasõda elas Ameerika Ühendriikides.
Pikajärv

Pikajärv (ka Pikkjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikajärve külas. Veekogu pindala on 9,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1953 m.
Kiisla lomp

Kiisla lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikajärve külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 527 m.
Väike-Keebi järv

Väike-Keebi järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hauka külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 128 m.
Keebi järv

Keebi järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hauka külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 392 m.
Tallilomp

Tallilomp (ka Aiaste Tallilomp, Tallijärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Aiaste külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 569 m.
Albre järv

Albre järv (ka Aiaste Albre järv, Kriisa tiik) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Aiaste külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 929 m.
Jeruski lomp

Jeruski lomp (ka Keebi järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 341 m.
Piigandi Kogrõjärv

Piigandi Kogrõjärv (ka Kogrõjärv, Piigandi Kogrejärv, Mõntsiküla järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Heisri külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m.
Sulõndu järv

Sulõndu järv (ka Piigandi tiik) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Piigandi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha.
Penijärv

Penijärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Voorepalu külas. Veekogu pindala on 0,8 ha.
Lilu järv

Lilu järv (ka Lillu järv, Lillo järv, Heinjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Prangli külas. Veekogu pindala on 1,5 ha.
Veskimõisa järv

Veskimõisa järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Veski külas. Veekogu pindala on 3,4 ha.
Unsajärv

Unsajärv (ka Unsa järv, 1. Veskimõisa järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Veski külas. Veekogu pindala on 0,6 ha.
Tsähknä veskijärv

Tsähknä veskijärv (ka Tsähkna paisjärv, Tsähkna järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Häätaru ja Piigaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha.
Poka veskijärv

Poka veskijärv (ka Poka veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Piigaste ja Veski külas. Veekogu pindala on 1,1 ha.
Osõtsuu järv

Osõtsuu järv (ka Osetsoo järv, Otsesu järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 1,4 ha.
Sinikahja järv

Sinikahja järv (ka Sinikajärv, Sinikaela järv, Soeoru järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 0,4 ha.
Mätäsniidü lomp

Mätäsniidü lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 1,6 ha.
Haki lomp

Haki lomp (ka Taru tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 0,5 ha.
Elu faasid

„Elu faasid“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.