tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hippolyte

Hippolyte oli vanakreeka mütoloogias amatsoonide kuninganna, sõjajumal Arese ja amatsoonide kuninganna Otrera vanim tütar. Ta päris emalt amatsoonide kuninganna tiitli.
Isa Ares andis Hippolytele imekauni vöö, mida on nimetatud ka võlutud vööks, ent ükski jutustaja ei märgi, milles võluvõime seisnes. Selle äratoomine oli Heraklese üheksas vägitöö. Vöö käskis Heraklesel tuua Eurystheus oma tütre Admete palvel. Herakles purjetas amatsoonide maale koos Ateena kuninga Theseuse, Sthenelose ja Telamoniga. Pole teada, kas retkel osales Eurystheuse isa ja Heraklese vanaonu Sthenelos või tema nimekaim.
Herakles lubas rahumeelselt lahkuda, juhul kui Hippolyte vöö loovutab. Hippolyteni olid juba jõudnud kuuldused Heraklese vägitöödest, mistõttu eelistas ta tüli vältida ja loovutas vöö vabatahtlikult. Järgnenud peo käigus läks Hippolyte õde ja troonipärija Antiope Heraklese laevale. Mõne versiooni järgi viidi ta sinna vägisi. Järgnes relvastatud kokkupõrge amatsoonide ja kreeklaste vahel, mille käigus Herakles tappis Hippolyte ja põgenes koos oma meeste, vöö ja Antiopega. Väidetavalt tappis Herakles kuninganna kogemata ja kurvastas hiljem väga. Hippolytele järgnes troonil tema õde Penthesilea.
Ateena kuningas Theseus viis Antiope Ateenasse ja abiellus temaga. On ka väidetud, et Hippolyte jäi ellu, sõitis Ateenasse ja abiellus Theseusega, kellega sai ühe lapse, poja Hippolytose. Legend, et Theseuse naine suri sünnitusel, on tõenäoliselt vale, sest uue naise võttis Theseus alles siis, kui Hippolytos oli hilisteismeline. 
Teise legendi järgi hülgas Theseus oma naise noorema ja kaunima Phaidra pärast. Antiope (või Hippolyte) kutsus amatsoonid appi ja need ründasid laevastikuga Ateenat Theseuse ja Phaidra pulmapäeval, ent said lüüa ja Antiope (või Hippolyte) langes lahingus. Theseuse eluajal Ateena rohkem ei sõdinud.
Burjaatia lipp

Burjaatia lipp on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Burjaatia Vabariigi lipp. 
Lipp võeti ametlikult kasutusele 29. oktoobril 1992.
Lipu kirjeldus.
Burjaatia lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks. Ülemine väli on sinine, keskmine valge ja alumine kollane. Sinine laid moodustab 2/4 ning valge ja kollane kumbki 1/4 lipu laiusest. Ülemise välja vardapoolses osas on kollane sümbol - sojombo.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.
Sümbolite tähendused.
Sinine on burjaatide rahvusvärv, mis on ajalooliselt ühendanud Burjaatia rahvaid ning see sümboliseerib ka vankumatust ja ustavust. Valge on kõrge moraali, õnne, rahulikkuse, heaolu, rahu, ühtsuse ja terviklikkuse värv. Sinine ja valge on pärit Venemaa lipult ning tähistavad Burjaatia kuulumist Venemaa Föderatsiooni koosseisu. Kollane (kuldne) on aga hingede värv, kuid sümboliseerib ka halastust, inimeste ja looduse vahelist harmooniat ning nende hinge täiustamist teineteise poolt.
Burjaatia sojombo koosneb kolmest elemendist, üleval on tuleleek, keskel päike ja all kuu. Tuli tähistab soojust, elu, valgust, taastumist, heaolu ja tulekollet ning on puhtuse ja kodu kaitse sümbol. Leegil on kolm keelt, millest esimene tähistab minevikku, teine olevikku ja kolmas tulevikku. Tuleleegid koos viitavad kestvale ja järjepidevale ajaloole. Päike on elu allikas ning viitab elujõule, valgusele, rikkusele ja küllusele. Kuu on mongoli ja türgi rahvastel peamine taevakeha, mida nemad peavad öö valitsejaks.
X (täpsustus)

X (x) on ladina tähestiku täht. 
Ta on kasutusel ka sümbolite ja tähistena, mis on loetletud artiklis X. 
Peale selle kannavad seda nime järgmised asjad:
Liivaküla

Liivaküla on mitme Eesti asula nimi:
Alaline Vahekohus

Alaline Vahekohus (inglise keeles "Permanent Court of Arbitration, PCA") 29. juulil 1899 ja 18. oktoobril 1907 Haagi I ja II rahukonverentsil asutatud vanim rahvusvahelisi vaidlusi lahendav rahvusvaheline organisatsioon. Algseks asutamise eesmärgiks oli aidata diplomaatilisel teel kaasa Vaikse ookeani piirkonna kolooniate haldamisest tulenevate tüliküsimuste lahendamisele. 1907 Haagi II konventsiooniga muudeti statuuti ja laiendati kohtu volitusi mitmesuguste rahvusvaheliste lahkhelide lahendamiseks. 
Alalise Vahekohtu peakorter asub Haagis (Holland) Rahupalees. Hoone ehitati vahekohtu tarbeks 1913. aastal Carnegie fondi annetustest. 
Kohus kasutab probleemi tundmaõppimiseks rahvusvaheliste uurimis- ja vahenduskomisjonide abi. Kujutab endast mitte alaliselt tegutsevat institutsiooni, vaid on juristide diskussioonipaneel, mis annab soovitusi ja teeb tülitsevatele pooltele ettepanekuid probleemi lahendamiseks. Iga probleemi lahendamiseks valitakse kohtunikud-vahendajad, kes ei saa olla tülitsevate maade esindajad. Jooksvat tegevust korraldab Administratiivnõukogu (koguneb vähemalt kord aastas), mis koosneb Hollandi välisministrist ja Haagi akrediteeritud diplomaatilistest esindajatest. 
Kuna kohtu liikmed võtsid endale kohustuse arvestada kohtu otsuseid, siis 20. sajandi alguses tegutses kohus tulemuslikult. Kõige aktiivsemaks tegevusperioodiks oli aastad 1900–32, mil lahendati 20 riikidevahelist tüliküsimust. Seejärel tõrjuti kõrvale Alalise Rahvusvahelise Kohtu (PCIJ) ja ÜRO egiidi all tegutseva Rahvusvahelise Kohtu (ingl. "International Court of Justice, ICJ") poolt. Aastatel 1946–1990 oli vahekohus väheaktiivne. Seetõttu saigi Rahupalee tuntuks ICJ asukohana.
Tänapäeval tegeleb peamiselt kommertsarbitraažiga, publitseerib erialaseid käsiraamatuid, annab hinnanguid üksikute riikide õigusalasele praktilisele tegevusele ja tegeleb rahvusvahelise õiguse teoreetiliste küsimustega
Alalisel Vahekohtul oli 2018. aasta alguses liikmeteks 119 ÜRO liiget pluss Kosovo ja Palestiina. Eesti sai liikmeks 28. juunist 2003, mil tema suhtes jõustus 18. oktoobril 1907. aastal vastu võetud rahvusvaheliste vaidluste rahumeelse lahendamise konventsioon.
Alaline Rahvusvaheline Kohus

Alaline Rahvusvaheline Kohus (inglise keeles "Permanent Court of International Justice", prantsuse keeles "Cour permanente de justice internationale") oli aastatel 1922–1946 Rahvasteliidu kohtuorgan. Kohus asus Alalise Vahekohtu ruumides Haagis, Rahupalees.
ÜRO loomisel võttis Alalise Rahvusvahelise Kohtu funktsioonid üle Rahvusvaheline Kohus.
Juuru valla vapp

Juuru valla vapp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Juuru valla vapp.
Vapp kinnitati 4. mail 1998.
Vapi kirjeldus.
Püstiselt poolitatud puna-hõbedase kilbi punasel väljal on seisva sookure hõbedane siluett; hõbedasel väljal kaks püstist punast rohelise tammelehega teivast.
Põhjendus.
Sookurg meenutab, et valla territooriumil on laialdased sooalad, mis on nende majesteetlike lindude elupaigaks; kurge peetakse ühtlasi arukuse ja valvsuse võrdkujuks. Teibad sümboliseerivad siinmail toimunud Mahtra sõja sndmusi, kus teibad olid talumeeste peamised relvad; rohelised tammelehed näitavad, et mehemeelt jätkub valla elanikel ka tänapäeval. Punane on vapruse ja julguse sümbol; hõbe on aga puhtuse ja lootuse võrdkuju.
Eksiton

Eksiton (ka "ekstsiton") on elektroni ja augu seotud paar pooljuhi või dielektriku kristallivõres. Eksiton on elektriliselt neutraalne kvaasiosake. Eksitoni erijuht on vaba eksiton, st elektroni ja augu paar, mis võib liikuda läbi kristalli. Vaba eksiton kannab edasi energiat, kuid mitte laengut, sest on elektriliselt neutraalne. Eksiton käitub liikuva neutraalse osakesena, mis allub Bose-Einsteini statistikale.
Järvakandi valla vapp

Järvakandi valla vapp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Järvakandi valla vapp.
Vapp kinnitati 1. veebruaril 1999.
Vapi autor on Tõnu Kukk.
Vapi kirjeldus.
Hõbedasel kilbil sinine, kilbi ülaservani ulatuv sarikas. Sarika all sinine karikas, millest tõuseb punane leek.
Põhjendus.
Sinine värv viitab järvedele, soodele, laugastele. Traditsiooniliseks klaasitööstuse sümboliks on klaaspeeker. Üle saja aasta on Järvakandis põlenud tuli klaasisulatusahjudes, sellest karikas ja leek selle kohal. Leek on ka kodukolde ja valla elujõu sümboliks.
Järvakandi valla lipp

Järvakandi lipp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Järvakandi valla lipp.
Lipp kinnitati 1. veebruaril 1999.
Lipu autor on Tõnu Kukk.
Lipu kirjeldus.
Lipp on ristkülikukujuline (vapilipp) valge kangas, millel on sinine, ülaservani ulatuv sarikas. Sarika all on sinine karikas, millest tõuseb punane leek. 
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm; laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut.
Põhjendus.
Sinine värv viitab järvedele, soodele, laugastele. Traditsiooniliseks klaasitööstuse sümboliks on klaaspeeker. Üle saja aasta on Järvakandis põlenud tuli klaasisulatusahjudes, sellest karikas ja leek selle kohal. Leek on ka kodukolde ja valla elujõu sümboliks.
Lipu kasutamise kord.
Valla lipp heisatakse:
Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
Valitsusväliste organisatsioonide loend

See loend loetleb valitsusväliseid organisatsioone; valitsustevahelisi organisatsioone loetleb rahvusvaheliste organisatsioonide loend.
Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus

Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus (üldkasutatav lühend ITLOS) on ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel loodud, 1996. aastast tegutsev vaidlusi lahendav rahvusvaheline organisatsioon. Kohtu pädevuses on vaidlused, mis on tekkinud mereõiguse konventsiooni põhjal; samuti vaidlused, mis on tekkinud mereõiguse konventsiooni eesmärkidega seotud konventsioonide põhjal.
Kohus asub Hamburgis ja selles on 21 kohtunikku.
Rein Taagepera

Rein Taagepera (sündinud 28. veebruaril 1933 Tartus) on eesti päritolu ameerika politoloog ja Eesti poliitik.
Taagepera põgenes 1944. aasta septembris koos perega okupeeritud Eestist. Ta lõpetas keskkooli Marrakechis (tollases Prantsuse protektoraadis Marokos). Seejärel õppis ta USA-s ja Kanadas füüsikat ning sai Delaware'i ülikoolist 1965. aastal filosoofiadoktori kraadi. 1969. aastal sai ta magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal ja asus tööle California Ülikooli Irvine'is, kuhu jäi kogu oma ülejäänud Ameerika-karjääri ajaks.
Rein Taagepera politoloogiaalased tööd käsitlevad peamiselt valimisi ning neis rakendab ta kvantitatiivseid meetodeid, mille omandas füüsikuna.
Taagepera taheti Eesti Üliõpilaste Seltsist välja arvata, kuna 1971. aastal Kanada metsaülikoolis soovitas ta "30 aasta plaanis" taotleda Nõukogude Liidu poolt okupeeritud Eestile Ungari Rahvavabariigi tüüpi staatust.
Taagepera oli Eesti Kongressi ja Põhiseaduse Assamblee liige. 1992. aastal kandideeris ta presidendivalimistel ning saavutas Arnold Rüütli ja Lennart Meri järel kolmanda koha, kogudes 23% häältest. Hiljem oli ta üks erakonna Res Publica rajajaist ning esimees 8. detsembrist 2001 kuni 24. augustini 2002, kuid jäi peagi selle tegevusest kõrvale.
Taagepera on võtnud sageli sõna ajakirjanduses ühiskondlikel ja poliitilistel teemadel. 2005. aastal läks tema samanimelisest kirjutisest käibele eestlaste demograafilist kriisi iseloomustav metafoor "demograafiline vetsupott".
Isiklikku.
Tema abikaasa oli keemik Mare Taagepera (1938–2013), neil on kolm last. Tema isa Karl Taagepera oli loomaarstiteadlane.
Francis Fukuyama

Francis Yoshihiro Fukuyama (sündinud 27. oktoobril 1952 Chicagos) on ameerika filosoof, politoloog ja kirjanik.
Haridus.
Ta sai bakalaureusekraadi klassikalises filoloogias Cornelli ülikoolist ja doktorikraadi politoloogias Harvardi ülikoolist. Ta on Johns Hopkinsi ülikooli professor.
Teosed.
Fukuyama on tuntud eeskätt oma teose "Ajaloo lõpp ja viimane inimene" kaudu. Selles ta väidab, et ajalugu kui ideoloogiate võitlus on maailma jõudmisega liberaalse demokraatiani pärast Berliini müüri langemist ja külma sõja lõppu suuremalt jaolt lõppenud. 2022. aasta 21. märtsil eetris olnud HARDtalki intervjuus kinnitas ta intervjueerija Sarah Montague'le, et sellest pole õigesti aru saadud.
Poliitilised vaated.
Algselt seostati Fukuyamat neokonservatismiga, kuid Iraagi sõja ajal hakkas ta sellest taanduma. 19. veebruaril 2006 ilmus New York Timesis tema artikkel "After Neoconservatism" ("Pärast neokonservatismi"), milles ta võrdles neokonservativismi leninismiga.
Jõesuu

Jõesuu on jõe suue. 
Jõesuu on ka mitme Eesti küla nimi:
Jõe tänav

Jõe on tänav mitmes Eesti linnas, alevis, alevikus ja külas:
Leisure Suit Larry

 
"Leisure Suit Larry" on arvutimängusari, milles keskne autor on Al Lowe ja mille enamik osi on seiklusmängud. 
Esimene osa kasutab tekstimängu SoftPorn mõistatusi ja tegevuskohti, aga lisab graafika ja iroonia. Sarja peategelane Larry Laffer on naistemehe karikatuur, 1970. aastate peoülikonnas ja kiilas vanamees. Esimene mäng on "In the Land of Lounge Lizards"(1987) , mis toimub SoftPorni ööelu laiendatud versioonis. Esimese osa liigses siivutuses süüdistamise tõttu on teine mäng "Looking for Love (In Several Wrong Places)" (1988) traditsioonilisem seiklus, kus Larry tõmbab katsetega naisi võrgutada endale KGB tähelepanu. Esialgse triloogia lõpetab "Passionate Patti In Search for Pulsating Pectorals"(1989), kus kurja doktori käest päästetud troopikaparadiis, kus Larry arvas õnne leidnud olevat, muutub turismikeskuseks. Larry leiab urbaniseerunud pärismaalanna asemele hoopis klaverikunstnik Patti. 
Mängu valmistajafirma Sierra Online nõudis järge. Al lahendas asja elegantse absurdiga. Järgmine mäng (1991) kannab pealkirjas numbrit 5 ja neljanda Larry puudumine mõistatus on süžee osa. Kuues osa "Shape Up or Slip Out" toob seiklused tagasi tavalisemale rajale. Luksuskuurordis toimuv mäng lihtsalt unustab Larry mineviku ja kriminaalsete saladuste lahendamise asemel tuleb seal jälle naisi taga ajada. Seitsmes osa on multifilmi tasemel graafikaga "Love For Sail" (1996), mille tegevus toimub luksuslaeval. Larry sugulasest Larry Lovagest valmis kaks mitteseiklusmängu "Leisure Suit Larry: Magna Cum Laude" ja "Leisure Suit Larry: Box Office Bust". Larry esimesest osast valmis aastatel 1991 ja 2013 kaks uusversiooni, millest uuem "Leisure Suit Larry: Reloaded" on esialgse mänguga võrreldes laiendatud. 
2018. aastal tuli välja mängusarja järjekordne osa "Wet Dreams Don't Dry". 
Algselt vanematel operatsioonisüsteemidel nagu DOS jooksnud mängusarja osi on praegu võimalik mängida enamikul platvormidel abiprogramme DosBox või ScummVM kasutades.
Piraadid

Piraadid on merel tegutsevad kurjategijad, kelle eesmärgiks on teiste aluste röövimise või merelt maal olevate objektide ründamise kaudu saada tulu.
Eristatakse kahte tüüpi piraate:
Piraatluse nagu ka teiste kuritegevuse liikide üks peamistest põhjustest on vaesus.
Tänapäeval kehtib rahvusvahelises õiguses ÜRO mereõiguse konventsioon, mis on kinnitatud 10. detsembril 1982.
Selle konventsiooni artikkel 101 määrab piraatluse tänapäeval järgmiselt:
Piraatlus tänapäeval.
Peamisteks mereröövide piirkondadeks loetakse
Saarlased

Saarlased on Läänemere saare Saaremaa (Eesti) põlisasukad.
Nad olid juba muinasajal tuntud uljaste meremeestena.
13. sajandi lõpus kirjutatud Liivimaa vanem riimkroonikas iseloomustatakse Liivimaa ristisõja eelseid saarlasi järgmiselt: "Saarlased on õelad paganad, nad on kuralaste naabrid. Nende maa on ümbritsetud merega, mitte kunagi ei karda nad suurt sõjaväge; suvel, see on meile teada, laastavad nad ümbritsevaid maid, kuhu nad merd mööda tulla saavad. Nad on palju sõjasaaki võtnud kristlastelt ja paganatelt. Nende suurim jõud on laevad."
Saaremaal räägivad vanemad inimesed eesti keele saarte murret, nooremate hulgas on levinud saare aktsent. Saaremaal kõneldakse saarte murde Anseküla, Jämaja, Kihelkonna, Kaarma, Karja, Püha, Valjala, Jaani ja Pöide murrakut. Seda murrakute rühma nimetatakse rahvakeeles saare keeleks.
Riigi õigusjärglus

Riigi õigusjärglus on õigusjärgluse juhtum riigi puhul. Riigi õigusjärgluse puhul asendub ühe riigi suveräänsus territooriumi üle teise riigi omaga ja järglasriik võtab üle eellasriigi kohustused. 
Tähtsaim põhimõte riikide õigusjärgluses on "uti possidetis juris" põhimõte: uus riik on kohustatud järgima eelnenu riigipiire.
Enamikul juhtudel ei ole järglasriik seotud eellasriigi sõlmitud välislepingutega. Tal on siiski võimalik lepingu depositaari teavitada, et soovib asuda lepingu osapooleks, mis on mõnevõrra lihtsam kui algusest peale lepinguga ühinemine. Rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks tuleb järglasriigil astuda tavalistel tingimustel. Üldjuhul saab järglasriik endale nii eellase varad kui võlad.
Võib eeldada, et enamikul juhtudel järglasriik võtab üle kõik eellase kodanikud. Juhul kui ta seda ei tee, võib tekkida kodakondsuseta isikute probleem.
Järglasriikide näideteks on Venemaa, mis on Nõukogude Liidu õigusjärglane ja Serbia on Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi õigusjärglane. Samas näiteks Tšehhoslovakkia lagunemisel ei saanud ei Tšehhi ega Slovakkia riigi õigusjärglaseks – Tšehhoslovakkia ÜRO liikmesus katkes 1. jaanuaril 1993 seoses riigi lagunemisega, ning Tšehhi ja Slovakkia said mõlemad uute riikidena ÜRO liikmesuse sama aasta 19. jaanuaril.
258

258. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - 250. aastad - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 
Aastad: 253 254 255 256 257 - 258 - 259 260 261 262 263
Saare keel

Saare keeleks nimetatakse rahvakeeles Saaremaa põliselanike saarlaste murrakuid. Keeleteaduslikult on tegu eesti keele saarte murde Anseküla, Jämaja, Kihelkonna, Kaarma, Karja, Püha, Valjala, Jaani, Mustjala ja Pöide murrakuga, mida murdeliigendustes jagatakse Ida-Saaremaa ja Lääne-Saaremaa murrakurühmaks. Teatud hulga tunnuste järgi on saare keelt võimalik kuulates eristada näiteks keskmurdest ja läänemurdest (nn mandrimeeste keel). Saare keelt on võimalik teiste tunnuste järgi (näiteks intonatsioon) eristada hiiu keelest.
Saaremaa murdekeele üheks tuntuimaks tunnuseks on õ asemel ö hääldamine.
312

312. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad
Aastad: 307 308 309 310 311 - 312 - 313 314 315 316 317
Hiiu keel

Hiiu keeleks nimetatakse rahvakeeles hiidlaste murrakuid.
Keeleteaduslikult on tegu eesti keele saarte murde Hiiumaa murrakurühmaga, mis omakorda jaguneb läänehiiu (Emmaste ja Reigi murrak) ja idahiiu (Pühalepa ja Käina murrak) rühmaks. Teatud hulga tunnuste järgi on hiiu keelt võimalik kuulates eristada näiteks keskmurdest ja läänemurdest (nn mandrimeeste keel), teiste tunnuste järgi (näiteks intonatsioon) saare keelest.
Keelenäide: "Kui saap mind tunne, siis ma ütle, et ma ole eht hiidlene ja ma kirjuta riigi keeles. Neh, sa tääd ju küll, et maa ilmes aa kolm mere riiki. Nee aa Hiiumaa, Saaremaa ja Inglismaa. Nenna, et hiiu keel aa riigi keel ja ma kirjuta senne keele Pühalepa murde peel. Mis möted sool muidu pees mölkuved?"
622

622. aasta
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Aastakümned: 570. aastad 580. aastad 590. aastad 600. aastad 610. aastad - 620. aastad - 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad
Aastad: 617 618 619 620 621 - 622 - 623 624 625 626 627
Forseti

Forseti on muinaspõhja mütoloogias aasist õigluse-, rahu- ja tõejumal. Ta oli Baldri ja Nanna poeg.
Tema kodu nimetus oli Glitnir (särav), mis tuleneb saali hõbedasest laest ja kuldsetest sammastest, mis peegeldasid valgust kaugustesse.
Forsetit peetakse kõige targemaks ja kõneosavaks Asgardi jumalaks.
Teda ei mainitud sõdijana Ragnarökis, mistõttu peetakse teda lahingust eemalehoidvaks rahujumalaks.
Teda peetakse friiside peamiseks jumalaks või eelkäijaks.
Avaste looduskaitseala

Avaste looduskaitseala on looduskaitseala Pärnumaal Lääneranna vallas Parasmaa, Vastaba, Kurese, Kõima, Kibura, Rumba ja Võhma külas ning Põhja-Pärnumaa vallas Helenurme külas, Raplamaal Märjamaa vallas Kojastu, Avaste ja Ojapere külas. Selle pindala on 5225,5 ha. Kaitseala rajati 1981 sookaitsealana (selleaegne pindala oli 4200 ha) ja 2003. aastal reorganiseeriti see looduskaitsealaks. Kaitseala geograafilised koordinaadid on . Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Avaste oja, Tammaru peakraav, Avaste kraav, Liivasoone peakraav, Allika jõgi ja Suitsu peakraav. Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Tuhu-Kesu linnuala ja Avaste loodusala koosseisu. Idas külgneb kaitseala Kesu sookaitsealaga. Edelasse jääb Kurese maastikukaitseala.
Kaitseala põhiosa moodustab Avaste soo (kaugele arenenud madalsoo või siirdesoo). Ülejäänud osa on kuivendatud soovikumets, soostuv lodumets või kinnikasvanud jääksood ja sooniidud. Kaitsealale jääb vanu talukohti (Maalinna soosaarel ja Parasmaa küla servaaladel). Teine oluline soosaar on Kärje mägi (Kärje soos). 
Väärtus.
Avaste looduskaitsealal on geoloogiline, veekaitseline ja ökoloogiline väärtus. 
Keskne turismiobjekt on kaitseala edelaosas Maalinna soosaarel olev Soontagana maalinn. Sellel soosaarel on puhke- ja lõkkepaiku, sealt lähtuvad laudteed soosse ja Kuresele.
Kaitsealused liigid.
Avaste looduskaitsealalt võib leida järgmisi kaitsealuseid linnuliike: 
merikotkas ("Aquila chrysaetos"), 
kaljukotkas ("Haliaeetus albicilla"), 
väike-konnakotkas ("Aquila pomarina"), 
väikepistrik ("Falco columbarius"), 
kanakull ("Accipiter gentilis"), 
rohunepp ("Gallinago media"), 
metsis ("Tetrao urogallus"), 
teder ("Tetrao tetrix"), 
soo-loorkull ("Circus pygargus")), 
välja-loorkull ("Circus cyaneus"), 
roo-loorkull ("Circus aeruginosus"),
sookurg ("Grus grus"),
rüüt ("Pluvialis apricaria"),
vööt-põõsalind ("Sylvia nisoria"),
mudatilder (Tringa glareola),
punajalg-tilder (Tringa totanus),
mustsaba-vigle (Limosa limosa),
punaselg-õgija (Lanius collurio),
hallõgija (Lanius excubitor),
suurkoovitaja (Numenius arquata),
valgeselg-kirjurähn (Dendrocopos leucotos),
hallpea-rähn (Picus canus),
laanepüü (Tetrastes bonasia),
hoburästas (Turdus viscivorus),
öösorr (Caprimulgus europaeus) ja
kiivitaja (Vanellus vanellus).
Kaitsealuste taimeliikide hulka kuuluvad:
harilik porss (Myrica gale),
kahkjaspunane sõrmkäpp (Dactylorhiza incarnata),
harilik käoraamat (Gymnadenia conopsea),
kuninga-kuuskjalg (Pedicularis sceptrum-carolinum),
vööthuul-sõrmkäpp (Dactylorhiza fuchsii),
soo-neiuvaip (Epipactis palustris),
Eesti soojumikas (Saussurea alpina subsp. esthonica),
lodukannike (Viola uliginosa),
siberi võhumõõk (Iris sibirica),
suur käopõll (Listera ovata),
mets-õunapuu (Malus sylvestris),
kahelehine käokeel (Platanthera bifolia),
kõdu-koralljuur (Corallorhiza trifida) 
ja
kaunis kuldking (Cypripedium calceolus).
 Siis ka veel (allikas?)
soohiilakas ("Liparis loeselii"), 
sookäpp ("Hammarbya paludosa"), 
kärbesõis ("Ophrys insectifera") ja täpiline sõrmkäpp ("Dactylorhiza incarnata").
Vööndid.
Avaste looduskaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000464.
Kärje mägi

Kärje mägi on umbes 1,5 hektari suurune kõrgendik-soosaar Avaste soo idaosas Avastest lõunaedelas ja Parasmaast loodes. 
Ajalooliselt on Kärje mägi üle soo kulgevate taliteede ristumiskoht, kus pärimuse järgi 18. sajandini peeti talilaatasid.
Aeg-ajalt on Kärje mägi langenud aardeküttide illegaalse kaevamise ohvriks.
Kärje mägi on andnud ka Avaste soo keskosale nime (Kärje soo).
Newport

Newport on linn Suurbritannias Walesis. Asub Lõuna-Walesis Bristoli lahe ääres.
Koos tööstuse ja sadama arenguga hakkas linn kasvama.
276

276. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 
Aastad: 271 272 273 274 275 - 276 - 277 278 279 280 281
Väljamõeldis

Väljamõeldis ehk fiktsioon (ladina keele sõnadest "fictio" 'väljamõeldis, teesklus', "fingere" 'moodustamine, kujundamine') on reaalsusele mitte vastav ettekujutamise saadus.
Väljamõeldis eeldab selle loomise tegevust. 
Eesti keeles kasutatakse peamiselt sõna adjektiivi vormi "fiktiivne", mis osutab millegi petlikkusele, näilikkuse (nt "fiktiivne abielu").
256

256. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - 250. aastad - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 
Aastad: 251 252 253 254 255 - 256 - 257 258 259 260 261
270

270. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 
Aastad: 265 266 267 268 269 - 270 - 271 272 273 274 275
Tingimus

Tingimus on objekti või nähtuse omadus, mis võimaldab (tagab, tingib) midagi või arvatakse midagi võimaldavat.
Kaiu valla vapp

Kaiu valla vapp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kaiu valla vapp.
Vapp kinnitati 26. veebruaril 1996.
Vapi kirjeldus.
Hõbedase kaldpalgiga vasakult poolitatud rohelise kilbi ülemisel ja alumisel väljal hõbedane heraldiline okaspuutaim. Palgil laineline, roheliste lehtede ja kolme punase marjaga jõhvikataim.
Põhjendus.
Okaspuutaimed - valla metsarohkus (Kõrvemaa).
Jõhvikataim marjadega - siinsed laialdased (jõhvika)sood.
Roheline - looduse sümbol; tähistab ka lootust ja igavesti korduvat eluringlust.
Hõbe - puhtuse ja valguse sümbol.
275

275. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 
Aastad: 270 271 272 273 274 - 275 - 276 277 278 279 280
Põhjus

Põhjus on objekti või nähtuse omadus, mille esinemise tulemuseks on alati teatud tagajärg või -järjed.
Eristatakse võimaldavaid ja tegelikke (olemuslikke) põhjuseid.
Kehtna valla vapp

Kehtna valla vapp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kehtna valla vapp.
Vapi kirjeldus.
Sinise ja hõbedaga kaldjaotatud kilbil (I) hõbedane leegitsev karikas ja (II) must ronk. 
Võrdsete osapooltena liitunud valdade järjepidevusest tulenevalt on vapil karikas ja ronk. Leegiga karikas sümboliseerib piirkonna klaasitööstuseid läbi aegade. Leek on ka kodukolde ja valla elujõu sümboliks. Sinine värv viitab kõnnumaa järvedele, jõgedele, laugastele. Ronk on valla elujõu, pikaealisuse ja väärtushinnangute sümboliks, sest kaaren kehastab häid mõtteid ja mõttetegevust, arukust ja tarkust, ettenägelikkust ja mälu, inspiratsiooni ja poeesiat. Need omadused on vajalikud ka koolihariduse ja kutseoskuste omandamisel valla erinevates haridusasutustes. Kehtna kaaren sümboliseerib põllumajandustegevuse püsimist vallas. Võimu sümbolina hoiab ja kaitseb ronk väliste mõjutuste eest kohalikku kogukonda tema tegevuses oma elu korraldamisel ning valvab ja hoiab silma peal piirkonna rahumeelsel arengul.
Vapp 1995-2017.
Vapp on kinniti 27. juunil 1995.
Hõbedasel kilbil must seisev vares, kelle keel ja silmatera on sinised. Varest ümbritsevad hajutatult seitse kaldasendis sinist pügalristi.
Kehtna mail väga levinud vares on nii kodu-, põllu- kui tarkuselind. Sellena viitab ta Kehtna tuntusele nii põllutöö- kui ka hariduskesusena, kus erilises aus kodumajanduslik õpe. Pügalristide arv vapil tähistab seitset valda mille maalõigetest koosneb tänane Kehtna vald
Ernst von Mengden

Ernst von Mengden (1593, Liivimaa hertsogkond Rzeczpospolita – 30. november 1655, Liivimaa Rootsi kuningriik) oli Rootsi Liivimaa poliitik ja sõjaväelane.
Ernst von Mengdeni vanemad olid Liivimaal Võnnu kreisi Kusa ja Kalnamuiža mõisnik Jürgen (Georg) von Mengden (1560–1622) ja Magdalena (sünd. von Vietinghoff), Vana-Aucest. Tema sünniaja kohta on erinevaid andmeid 1593, 1598.
Ernst von Mengden oli Rootsi Liivimaal, Liivimaa maamarssal (1646) Liivimaa maanõunik (1650−1655) ja Rootsi Liivimaa aadlilipkonna ooberstleitnant.
Ernst von Mengden oli Lätis asuvate Liivimaa Kalnamuiža mõis, Roperbeķi, Streidase ja Katvari mõisa omanik.
Tema noorem vend, 1. Rootsi valitsusajal taasloodud Liivimaa rüütelkonna maamarssal (1643) ja Liivimaa maanõunik Otto von Mengden (1597–1681) sai 12. juulil 1653 Menģele (Altenwoga) vabahärraks, ning viimase pojapoeg, kammerhärra ja ihukaitserügemendi rittmeister Carl Johan von Mengden (1702–1763) immatrikuleeriti 1731 Rootsi rüütelkonda.
Perekond.
1628 abiellus ta Riia linnasekretäri Christoph Gaunersdorfi (surnud 1609) tütre Dorothea Gaunersdorfiga, kellega sai viis last:
Michala Petri

Michala Petri (sündinud 7. juulil 1958 Kopenhaagenis) on Taani plokkflöödimängija, keda peetakse üheks juhtivaks plokkflöödi virtuoosiks maailmas.
Elukäik.
Petri sündis muusikute peres ja alustas plokkflöödi mängimist juba kolmeaastaselt. Aastatel 1966–1976 õppis ta professor Ferdinand Conradi juhendamisel Hannoveris asuvas Saksamaa Riiklikus Muusika- ja Teatrikõrgkoolis (Staatliche Hochschule für Musik und Theater). Juba 11-aastaselt debüteeris ta professionaalse plokkflöödimängijana, äratades tähelepanu tehnilise meisterlikkuse ja musikaalsusega. Rahvusvahelist karjääri alustas 17-aastaselt.
Tema repertuaar hõlmab muusikat mitmetest ajastutest – varajasest barokist kuni 20. ja 21. sajandi eksperimentaal- ja multimeediamuusikani. Ta on esitanud barokk-, klassitsismi- ja romantismi ajastu teoseid, ent samuti kaasaegset ja improviseeritud muusikat. Mitmed heliloojad on loonud teoseid spetsiaalselt temale, nende hulgas Malcolm Arnold, Gary Kulush ja Thomas Koppel. Spetsiaalselt Michala Petri jaoks on tellitud ja komponeeritud üle 150 uudisteose.
Michala Petri on andnud üle 5000 kontserdi erinevais paigus üle maailma, esinenud kontserdireisidel Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aasias ning teinud koostööd paljude rahvusvaheliselt tunnustatud dirigentide ja ansamblitega. Ta on musitseerinud mainekate orkestritega, nagu London Philharmonic Orchestra ja English Chamber Orchestra, ning salvestanud muusikat koos nimekate artistidega, sealhulgas Keith Jarretti ja Pinchas Zukermaniga. Tema diskograafias on sadu salvestisi, millest üle 80 on pälvinud kriitikute tunnustust ja erinevaid auhindu.
Alates 2012. aasta septembrist on Petri Taani Kuningliku Muusikaakadeemia auprofessor. 2015. aasta jaanuarist on ta Suurbritannia plokkflöötide ühingu asepresident. Ta on olnud ka Taani Vähiliidu asepresident ning UNICEF-i hea tahte saadik Taanis.
Osaline diskograafia.
Michala Petri on salvestanud üle 70 albumi tuntud plaadi­firmadega nagu Philips, RCA/BMG ja EMI ning alates 2006. aastast oma plaadifirma OUR Recordings toel.
Isiklikku.
Ta oli kuni 2010. aastani abielus lauto- ja kitarrimängija Lars Hannibaliga, kellega tegi tihedat koostööd ning salvestas rohkesti muusikat. 2006. aastal asutasid nad koos plaadifirma OUR Recordings, mis keskendub plokkflöödi- ja kitarrimuusika salvestamisele. Nende koostöö jätkub ka pärast lahutust.
Seira

Seira on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.
Külas asub Vanamõisa mõisa kalmistu ja endine Rootsi raudteejaam.
10. jaanuaril 2014 eraldati sellest Vanamõisa, Rootsi ja Aruküla küla.
Uusküla (Lääne-Nigula)

Uusküla on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
Aries

Aries on ladina keeles 'oinas' või 'jäär'. 
Ladina keeles kannavad seda nime: 
Aries on USA raketitüüp. 
Aries on linn Panamas.
Taurus

Taurus (türgi "Toros dağları") on mäestik Väike-Aasias. Ta ulatub Lüükia rannikult sõjaliselt tähtsa Kiliikia väravani. Idapoolses osas moodustab Taurus Süüria põhjapiiri.
Tauruse kõrgeim tipp on 3916 meetri kõrgune Erciyas. Mäestik on metsarohke ja koosneb peamiselt lubjakivist. Vahemere-poolsed nõlvad on järsemad.
Aleksander Suure sõjakäikude ajal õppisid kreeklased tundma kõrgmäestikuvööndit, mis Tauruse jätkuna läbib suurt osa Aasiat läänest itta, ning hakkasid ka seda Tauroseks kutsuma. Umbes 300 eKr elanud Dikaiarchos pidas seda mäestikku vaheseinaks, mis Issose lahest läbi Aasia idapoolse ookeanini kulgedes jagab Aasia põhjapoolseks külmaks ja lõunapoolseks soojaks osaks.
Tauruse järgi on nime saanud Antitauruse ahelik Väike-Aasia põhjaosas.
Gemini programm

Gemini oli NASA teine mehitatud kosmoselendude tegevuskava aastatel 1961–1966. Gemini programm toimus peale Mercury programmi lõppu ja enne Apollo programmi.
Gemini programmi eesmärk oli töötada välja meetodid ja vahendid viimaks astronaute Kuule, et Apollo programmis ei peaks neid katseid tegema. Gemini missioonidel harjutasid astronaudid põkkumist, avakosmosesse väljumist ja sooritati kestvuslende tõestamaks, et üle nädala kestev reis Kuule ja tagasi on võimalik.
Kõik Gemini missioonid startisid Floridast Cape Canaveralist ja see oli esimene NASA mehitatud lendude programm, kus missioone juhiti Houstonis asuvast missiooni juhtimiskeskusest.
Gemini programmi raames toimunud Gemini 9 oli ainus kord NASA ajaloos, kui missiooni teenindas tagavarameeskond. NASA oli sunnitud kasutama tagavarameeskonda kui põhimeeskonna moodustanud astronaudid lennuõnnetuses hukkusid.
Gemini [dž'emini] oli USA kosmoseaparaatide seeria.
Gemini seeria kosmoseaparaadid.
Mehitamata
Mehitatud
Cancer

Cancer on ladina keeles 'vähk'. 
Seda nime kannavad ladina keeles:
Cancer on briti "death metal"-ansambel.
Tatarstani Vabariigi lipp

Tatarstani Vabariigi lipp on Venemaa föderatsiooni subjekti Tatarstani Vabariigi lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 29. novembril 1991.
Lipu kujundajaks on Tatarstani Vabariigi rahvakunstnik, G. Tukaja nimelise preemia laureaat . (Тавил Хаҗиәхмәтов, Tawil Xaciəxmətov).
Lipu kirjeldus.
Tatarstani vabariigi lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud valge horisontaalse kitsa laiuga roheliseks (ülemine) ja punaseks (alumine) väljaks. Valge laiu laius moodustab 1/15 lipu laiusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.
Sümbolite tähendused.
Ametliku tõlgenduse järgi sümboliseerib roheline (koobaltroheline) kevade rohelust ning looduse tärkamist, valge puhtust ja punane (kaadmiumpunane) küpsust, energiat, elu ning jõudu.
Taurus (täpsustus)

Taurus tähendab ladina keeles 'härg, pull, sõnn'.
Raivo Lumiste

Raivo Lumiste (sündinud 1. augustil 1969) on Eesti sõjaväelane, 6. septembrist 2006 kuni 31. augustini 2012 Kaitseliidu ülem. 
Alates 2001. aastast oli ta Kuperjanovi üksik-jalaväepataljoni ülem. 
Tal on kolonelleitnandi auaste.
Solikamsk

Solikamsk on linn Venemaal Permi krais. Asub Kama jõe ääres.
Linn on asutatud 1430. aastal, linnaõigused sai 1781. 
Solikamsk on keemiatööstuse keskus. Toodetakse peamiselt kaaliumväetisi ja magneesiumi. Linna ümbrus on tugevasti saastunud.
Solikamskis asus (asutatud 5. veebruaril 1938) Ussolje paranduslike tööde laager (vene keeles "Усольлаг" ehk "Усольский исправительно-трудовой лагерь").
Rootsi kroon

Rootsi kroon (rootsi keeles "krona") on Rootsi rahaühik. Selle valuutakood on SEK ja tavalühend kr. Kroon jaguneb 100 ööriks ("öre").
Kroon võeti kasutusele riigitaalri asemel Skandinaavia rahaliidu loomisel 1873. Vastavalt lepingule käibis Rootsis, Taanis ja Norras sama raha. Rahaliit lagunes Esimeses maailmasõjas, ent kõik kolm riiki säilitasid rahaühiku nimetuse.
Traditsiooni järgi on ühekroonisel mündil esiküljel monarhi profiil ja tagaküljel Rootsi suur või väike vapp või Rootsi kuninga kroon (alates 2001). Mündil on ka kuninglik deviis. 
Kuni 1942. aastani valmistati ühekroonised mündid hõbedast, seejärel kuni 1968. aastani biljoonist.
Vahetuskursid seisuga 8. august 2011: 
14. septembril 2003 korraldati Rootsis rahvahääletus küsimuses, kas minna üle eurole või mitte. Rahvas lükkas selle ettepaneku tagasi 56,1% vastuhäältega, kusjuures hääletuses osales 81,2% valijaskonnast.
Rahatähed.
Rootsis kehtib viis rahatähenominaali: 
Aprillis 2011 valiti aastatel 2014–2015 käibele lastavatele rahatähtedele:
Mündid.
Rootsis kehtib neli mündinominaali: 
50-öörine münt on alates 1. oktoobrist 2010 kehtetu.
Hantõ-Mansiisk

Hantõ-Mansiisk on linn Venemaal, Handi-Mansi autonoomse ringkonna halduskeskus, Hantõ-Mansiiski rajooni keskus (ei kuulu rajooni koosseisu). Asub Irtõši jõe ääres, 15 km kaugusel suudmest.
Ajalugu.
Alates 16. sajandist asus linna kohal Samarovo küla, kuhu 1931. aastal rajati Ostjako-Vogulski töölisasula. Praegune nimi on 1940. aastast. Linnaõigused sai 1950. aastal.
2004. aastal valmis 1315,9 m pikkune sild üle Irtõši jõe.
2008. aastal toimus selles linnas soome-ugri rahvaste 5. maailmakongress.
Loodus.
Kliima.
Hantõ-Mansiiskis valitseb parasvöötme teravalt mandriline kliima sooja suve ning külma talvega. Kõige soojem kuu on juuli, kui keskmine õhutemperatuur on +18,3 °C. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga −18,9 °C. Õhutemperatuuri miinimumiks on −49 °C (1964. aasta jaanuar) ning maksimumiks on +34,5 °C, mis on esinenud erinevate aastate mais, juunis ja juulis.
Sademetehulk on keskmiselt 530 mm aastas (minimaalselt 343 mm ning maksimaalselt 711 mm). Veebruaris on sademetehulk keskmiselt 22 mm, augustis sajab keskmiselt 83 mm.
Rahvastik.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hantõ-Mansiiski elanikest venelasi 69,94%, tatarlasi 5,05%, hante 3,75%, ukrainlasi 2,97%, tadžikke 1,92%, asereid 1,87%, manse 1,51%, kirgiise 1,27% ja usbekke 1,12%.
Meedia.
Hantõ-Mansiiskis antakse välja handikeelset ajalehte Hantõ Jasang ja mansikeelset ajalehte Luiima Seripos.
Haridus.
Linnas on 22 lasteaeda, 16 üldharidusasutust, 16 lisaharidusasutust, 3 keskeriharidusasutust ja 7 kõrgkooli ja kõrgkoolifiliaali.
Huvitavaid fakte.
Hantõ-Mansiiski lähedal asub vabaõhumuuseum Torum-Maa.
Linnast on pärit suusataja Jevgeni Dementjev.
Tšaikovski

Tšaikovski on linn Venemaal Permi krais. Asub Kama jõe ääres.
Linn on asutatud 1955. aastal seoses Votkinski HEJ rajamisega, linnaõigused sai 1962. Linn nimetati helilooja Pjotr Tšaikovski järgi, kes on sündinud linnast 40 km kaugusel.
Ljubertsõ

Ljubertsõ on linn Venemaal Moskva oblastis, Ljubertsõ rajooni keskus. Asub 20 km Moskvast kagus. 
Asutatud 1621. aastal, linn alates 1925. aastast.
Ljubertsõs baseerub helikopteritooja Kamov.
Gemini (täpsustus)

Gemini tähendab ladina keeles 'kaksikud'. 
Seda sõna kasutati ka nimena Castori ja Polluxi kohta.
Castori ja Polluxi järgi on saanud nime:
Kohila valla vapp

Kohila valla vapp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kohila valla vapp.
Vapp on kinnitatud 27. aprillil 1995.
Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 määrus nr 227 "Haldusterritoriaalse korralduse ja muutmine Kohila valla (alevi) ja Kohila valla osas" alusel moodustati senise Kohila valla (alevi) ja senise Kohila valla baasil uus omavalitsusüksus Kohila vald. Uue Kohila valla sümboliteks on endise Kohila valla vapp ja endise Kohila alevi ja Kohila valla ühine lipp.
Vapi kirjeldus.
Kuldsel kilbil lehtpuu kujutis ja selle all keskelt nõgus langetatud varras – mõlemad rohelised ning must vapitüvi, mille keskel viie õielehe ja viieharulise musta südamikuga kuldne õis.
Vapilipp

Vapilipp on ruudu- või ristkülikukujuline lipp, mille värvid ja kujutised on vapi omadega sarnased. Vapilipud on kasutusel paljudel Eesti valdadel.
Ruudukujulised vapilipud on:
ja endiste valdade lipud:
Ristkülikukujulised vapilipud on:
ja endiste valdade lipud:
Käru valla vapp

Käru valla vapp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Käru valla vapp.
Vapp kinnitati 20. mail 1992.
Vapi kirjeldus.
Pikuti poolitatud kuld-sinisel kilbil vastandvärvides kaheksakodaraline ratas.
Põhjendus.
Vapivärvid viitavad Käru ajaloolisele kuuluvusele Järva- ja Pärnumaa koosseisu, ratas- valla nimele. Ühtlasi tähistab ratas arengut ja liikumist.
Kalju tänav

Kalju tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Ülejõe

Ülejõe on mitme koha nimi Eestis:
Karutapja orden

Karutapja orden (läti "Lāčplēša Kara ordenis") on Läti Vabariigi sõjaline autasu, mis asutati 11. novembril 1919. Ordenil on I, II ja III klass. Ordeni väljaandmine lõpetati 1928. 
Kokku määrati 2146 Karutapja ordenit, nendest välismaalastele 322, sealhulgas 148 ordenit Eesti kodanikele.
Ülejõe tänav

Ülejõe tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Thomas Friedman

Thomas Loren Friedman (sündinud 20. juulil 1953) on ameerika ajakirjanik ja välispoliitika-analüütik. 
Friedman propageerib Iisraeli ja Palestiina vahel kompromissrahu sõlmimist, araabia riikide moderniseerimist, "rohelisi" teemasid ja globaliseerimist, samas märkides nende ohte USA ühiskonnale ja majandusele. 
Tema raamatud käsitlevad rahvusvahelise poliitika ja maailmakorra tulevaste nihete võimalikke tahke tsentristlikust, neoliberalistlikust vaatenurgast.
Tema tuntuim teos on "The World Is Flat" ("Maailm on lame").
Glavlit

Glavlit (vene keeles Главное управление по охране государственных тайн в печати, ГУОГТП, ГУОТ) oli 1922. aastal asutatud nõukogude ametlik tsensuuri- ja riigisaladuse kaitse organ.
Glavliti moodustamine.
Kuni ühise tsensuuriorgani moodustamiseni 1922. aastal tegutses Nõukogude Venemaal mitu trükiste järelevalveametkonda: Trükiste Revolutsiooniline Tribunal (Ревтрибунал по делам печати), Vene SFNV Riiklike Trükiste Poliitosakond (Политотдел Госиздата РСФСР) ja Revolutsiooniline Sõjatsensuur (Революционная военная цензурa).
Vene SFNV (hiljem NSV Liidu) Glavlit, esialgse nimetusega Kirjanduse ja Kirjastuste Peavalitsus (Главное управление по делам литературы и издательств) moodustati Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega 6. juunil 1922. Glavlit allus moodustamisest kuni 1933. aastani Vene SFNV ja NSV Liidu hariduse rahvakomissarile ja seejärel allutati NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogule ja hiljem NSV Liidu Ministrite Nõukogule. 
Organisatsioon.
Moskvas asunud Glavliti peavalitsusele allusid oblasti ja kraivalitsused, millele allusid omakorda linna ja rajooniosakonnad, hiljem ka liiduvabariikide vabariiklikud valitsused.
Tegevus.
Tegevuses riigisaladuste kaitsel ja riigisaladuste ja riigi julgeolekut ohustavate andmete avalikustamise tõkestamisel trükistes lähtusid Glavliti allasutused Glavliti poolt regulaarselt koostatavatest nimekirjadest, mis algselt (1925. aastal) sisaldasid umbes 16 lehekülge teemasid, mille kohta ei tohtinud avaldada andmeid trükistes. Nõukogude võimu lõpuaastatel sisaldasid sellised keeluloetelud juba 400–500 lehekülge teemade, kirjanduse ja autorite loendeid.
Keeluteemad.
Esimeste teemadena, mille kajastamist keelati nõukogude ajakirjanduses aastatel 1923–1924 oli nõukogude riigijuhtide liikumismarsruudid ja nende olme ja puhkepaikade kirjeldus.
1925. aastal avaldati Glavliti poolt tegutsemisjuhendina, märkega "Täiesti salajane" juhend, kus loetleti põhiliste avalikustamiseks keelatud teemade loetelu ("Andmete loetelu, mis on kuulutatud riigisaladuseks ja NSV Liidu poliitilis-majanduslike huvide kaitseks ei kuulu avalikustamisele").
1929. aastal täiendati keeluteemade nimekirja veel järgmiste teemadega:
Eesti kodakondsus

Eesti kodakondsus on riigiõiguslik termin, millega määratletakse isiku suhe Eesti Vabariigiga.
Kodakondsuse seaduse kohaselt omandatakse Eesti kodakondsus sünniga, saadakse naturalisatsiooni korras või taastatakse isikule, kes on kaotanud Eesti kodakondsuse alaealisena. Kodakondsus kaotatakse vabastamise, selle äravõtmise või mõne muu riigi kodakondsuse vastuvõtmisega.
Seadus küll keelab Eesti kodakondsuse kõrval teis(t)e kodakondsus(t)e omamist; aga see on siiski lubatud sünnijärgsetele Eesti kodanikele, kuna Eesti Vabariigi põhiseaduse §8 keelab sünnijärgselt omandatud kodakondsuse äravõtmise ("Kelleltki ei tohi võtta sünniga omandatud Eesti kodakondsust").
Naturalisatsiooni saab Eestis taotleda vähemalt 15-aastane isik, kes omab pikaajalist või alalist elamisluba; on sooritanud eesti keele oskuse eksami; on sooritanud Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami; omab legaalset püsivat sissetulekut; omab registreeritud elukohta Eestis; on lojaalne Eesti riigile.
Seisuga 1. oktoober 2011 oli rahvastikuregistri andmetel Eesti 1 364 748 elanikust 1 149 716 ehk 84,24%-il Eesti kodakondsus. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli 1 102 618 püsivalt Eestis elavat Eesti kodanikku.
Seisuga 1. juuli 2012 oli Eesti 1 360 560 elanikust 1 146 763 ehk 84,29%-il Eesti kodakondsus. 76 932 Eesti kodanikku elas välismaal.
Seisuga 1. jaanuar 2018 elas Eestis 77 268 määratlemata kodakondsusega isikut. Neil pole Eesti kodakondsust ja nad ei ole samuti pärast NSV Liidu lakkamist kasutanud võimalust, et saada endale NSV Liidu järglasriigi Venemaa Föderatsiooni kodakondsust, kuigi neil on olnud selleks võimalus.
Kodanikustaatuse teadvustamiseks tähistatakse Eestis alates 1998. aastast kodanikupäeva. Seda tähistatakse 26. novembril, sest 26. novembril 1918 andis Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu välja määruse Eesti kodakondsuse kohta.
Septembris 2020 otsustas valitsus võtta Eesti kodakondsus ära 10 isikult, kes olid saanud kodakondsuse ebaausal teel ja ei suutnud sooritada mõistliku aja jooksul kodakondsuse saamiseks nõutavaid eksameid ausal teel.
Ülejõe (Anija)

Ülejõe on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Küla piiridesse jääb tuhamägi ja Aavoja veehoidla ning sealt voolab läbi Aavoja. Kehra ja Ülejõe piiriks on raudtee ja Jägala jõgi.
Külas tegutseb puidutöökoda.
Külast on pärit teatrikunstnik Jaanus Laagriküll.
Küla maal kasvab kaitsealune loodusobjekt Ülejõe ussikuusk (Kehra ussikuusk).
Leedu litt

Litt (leedu "litas") oli Leedu rahaühik aastatel 1922–1940 ja 1993–2014. 1. jaanuaril 2015 võttis Leedu riikliku maksevahendina kasutusele euro.
1 litt jagunes 100 sendiks ("centas").
Valuutatähis standardi ISO-4217 järgi on LTL. Lühend on Lt ja see kirjutati summa ette. 
Litt oli kasutusel 1922–1940 ja võeti uuesti kasutusele 25. juunil 1993 ajutise raha talonase asemele kursiga 1 litt = 100 talonast.
Käibel olid 10-, 20-, 50-, 100-, 200- ja 500-litised rahatähed ning 1-, 2-, 5-, 10-, 20- ja 50-sendised ning 1-, 2- ja 5-litised mündid.
Litil oli alates 2002. aastast fikseeritud kurss euroga: 1 litt võrdus 0,28962 eurot ehk 4,53157 Eesti krooni.
Karlstad

Karlstad on tiheasustusega paikkond Rootsis, Värmlandi lääni ja Karlstadi valla keskus. Linn asub kohas, kui Rootsi pikim jõgi Klarälven suubub Vänerni. Linn paikneb Vänerni põhjakaldal. Elanike arv on 2020. aasta seisuga 65 856, millega on see Rootsis rahvaarvult 20. kohal.
Karlstadile andis linnaõigused 1584. aastal hertsog Karl, kellest sai hiljem Rootsi kuningas Karl IX. Tema järgi on linn ka nime saanud.
Karlstadis asuvad toomkirik, Karlstadi ülikool ja rahvusvaheline lennuväli, mis asub Karlstadi kesklinnast 16 km kaugusel.
1906. aastal asutasid vennad Anders, John ja Josef Löberg Karlstadis ettevõtte Löfbergs.
Karlstadis valitseb niiske mandriline kliima. Linn on tuntud Rootsi ühe kõige päikselisema linnana. Aastas on seal keskmiselt 1923 päikeselist tundi. Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris −2,8 °C ja juulis 17,7 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 707 mm. Kõige enam sajab augustis (99 mm) ja kõige vähem märtsis (32 mm).
Linnas tegutseb jäähokiklubi Färjestad BK, mis mängib Rootsi kõrgliigas. Färjestadi koduväljak asub Löfbergs Arenal.
Karlstadi sõpruslinn Eestis on Jõgeva.
Sündinud Karlstadis.
Karlstadis on sündinud teiste seas:
Lilli (Anija)

Lilli on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Külas asub kultuurimälestisena arvele võetud Lilli kivi.
Mustjõe

Mustjõe on küla Harju maakonnas Anija vallas, Tallinna–Narva raudtee ääres. 
Külas asub Mustjõe raudteepeatus.
1925 rajati Mustjõele Eesti esimene karusloomakasvandus (hõberebased).
Jalase

Jalase ("jallai =" jalakas, soome keeles "jalo" 'suur, jõuline, õilis') on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.
Jalase küla arendustöö eest sai Aino-Helene Valgma 1993. aastal Eesti Taassünni auhinna.
Külakompleksis on 23 talu: Oosi, Aadu, Tiido-Joosepi, Otto, Mäe, Reinu, Andrekse, Matsi, Väljamardi, Otsa, Tiidotõnikse, Pikapõlma, Viina, Siimu, Männiku, Latsi-Sõelaveski, Sepa, Jalase koolimaja, Väljataguse, Pekla, Kerstiaugu, Leese, Neeruti.
Ajalugu.
Küla on esmamainitud 1241. aastal (küla nimi oli Jalaes, Taani dokumentide järgi Iales). 1389. aastal on mainitud küla mõisaasemena, mis näitab, et enne Jüriöö ülestõusu oli tekkinud Jalasele mõis. 1389. aastal oli küla nimest saanud Yallas, mis oli vasallimõis 3 adramaaga. 1586. aastal sai küla nimeks Jallistkulle, 1700. aastal Jallas ning 1900. aastast on küla nimetatud Jalase külaks.
Külas tegutses ka külakool (1880–1961), millest hiljem sai koolimuuseum. Praeguseks on see registreeritud kinnismälestisena. Algkoolis õpetas 81 aasta jooksul 10 õpetajat ja 4 lühiajalist asendajat. Esimene koolmeister oli Jüri Nerva. Koolis oli 20–30 õpilast olenevalt sellest, mitme klassiga kool töötas ning milline oli kooli piirkond. Pärast kolhoosi moodustamist 1949. aastal ei suudetud kooli üle 12 aasta enam töös hoida ning see suleti.
20. sajandi keskpaigas tegutsesid Jalasel Jalase Haridusseltsi laulukoor, Jalase orkester, Jalase näitering, Jalase pritsimehed ja Jalase võrkpallimeeskond.
Kaigepere

Kaigepere on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.
Keo

Keo on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.
Keo külas sündis maalikunstnik Johannes Võerahansu.
Koikse

Koikse on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.