tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Heikki Kalle

Heikki Kalle (sündinud 28. märtsil 1968 Tallinnas) on eesti ökoloog ja muusik. 
Ta on õppinud Tartu ja Oxfordi Ülikoolis ökoloogiat ja geograafiat.
Muusikas peamiselt autodidakt. Avaldamiskõlblikke laulutekste ei kirjuta, viise aga küll. On kirjutanud ka filmimuusikat, luulekavade taustamuusikat (näiteks Asko Künnapiga koos esitamiseks). On teinud koostööd näiteks Tõnis Mäe, Kärt Johansoni, Riho Sibula ja Tuuli Tauliga ning ansamblitega Külm Mai, Jäääär, Jääboiler jt. 
Lisaks muusikale tegev ökoloogia, keskkonnakorralduse, looduskaitse ja ruumilise planeerimisega seotud valdkondades. 
Eesti Planeerijate Ühingu asutajaliige ja esimene esimees (2002–2006).
Öö on öö 2009

"Öö on öö 2009" on Jääääre 2009. aasta album.
Heikki Kalle laule Indrek Hirve, Rein Ahase ja Katrin Pärna sõnadele laulavad Tõnis Mägi, Kärt Johanson, Riho Sibul, Jaan Sööt, Tuuli Taul ja Tõun (Tõnu Timm).
Oskar Woldemar Speer

Oskar Woldemar Speer (3. veebruar 1838 Riia – 15. jaanuar 1898 Suure-Jaani) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1850–1857 Riia Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta 1857–1861. Oli pärast ülikooli lõpetamist koduõpetaja Erastvere mõisas. Prooviaastal oli ta 1864–1865 Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti juures. Ordineeriti 10. oktoobril 1865 Riias õpetajaks.
Oli 1865–1866 Tartu, Viljandi ja Pärnu praostkondades. Oli 1866–1869 Suure-Jaani Johannese koguduses adjunktõpetaja ja 1869–1898 samas koguduses (introdutseeriti 15. veebruaril 1870) õpetajaks.
Isiklikku.
Tema poeg Viktor Woldemar Theodor Speer oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema väimees oli Halliste Püha Anna koguduse õpetaja Erwin Karl Reinhold von Dehn.
Popkantri

Popkantri on kantrimuusika alaliik, milles on ühinenud Nashville'i kantri ja "soft rock". Popkantri kujunes välja 1970. aastatel.
Rudolf Adam Winkler

Rudolf Adam von Winkler (13. september 1855 Tallinn Eestimaa kubermang Venemaa keisririik – 7. juuli 1917 Tallinn Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik ja ajaloolane.
Õppis aastatel 1864–1875 Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1876–1881. Oli prooviaastal Karuse ja Nissi Maarja koguduses. Ordineeriti 4. juulil 1882 Tallinna Toomkirikus kirikuõpetajaks.
Oli aastatel 1882–1885 Rakvere Kolmainu koguduses (kutsuti 9. septembril 1882, introdutseeriti 7. novembril 1882) adjunktõpetajaks, Jüri koguduse pastor oli aastatel 1885–1901 (asus kohale 7. novembril 1885). Aastal 1901 sai ta Tallinna Toomkoguduse õpetajaks ja aastal 1910 Ida-Harju praostkonna praostiks. 
Aastatel 1915–1917 oli ta venelaste poolt Siberisse, täpsemalt Irkutskisse välja saadetud. 1917. aasta märtsis lubati tal tervislikel põhjustel kodumaale naasta, kus elas mõnda aega sugulaste juures Rakvere lähedal, kuid tuli siis Tallinna diakonissi majja ravile, kus suri kolm päeva hiljem 7. juulil.
Rudolf Winkleri ärasaatmine toimus 11. juulil Toomkirikus. Selleks puhuks oli trükitud 200 eestikeelset laululehte, millest tuli puudu, sest kirikuõpetajat oli ära saatma tulnud paljud tema koguduse eestlastest liikmed Jürist. Matusekõne pidas kindralsuperintendent Daniel Burchard Lemm, kellega koos ta oli Irkutskisse välja saadetud olnud.
Kirjanduslooming.
Winkleri ajalookirjutis avaldati mitmes ajalehes. 1900. kirjutas ta "Ristirahva Pühapäevalehes" eesti keeles Keila kiriku ja koguduse ajaloost ning eestikeelse Piibli tõlkijast Anton thor Hellest (kes oli olnud tema eelkäija Jüri koguduse õpetajana). Tema saksakeelsed kirjutised avaldati kuukirjas "Baltische Monatschrift", kiriklikus ajakirjas Mittheihningen ning "Liivi-, Eesti- ja Kuramaa ajaloo tundmise lisandustes". 
Eraldi raamatuna avaldas ta 1895 "Winkleri perekonna ajaloo" ning uurimused "Toompea põlemisest 1684", "Katkust Tallinnas 1657", "Tallinna Toomkiriku ja kooli ajaloost 17. sajandi esimesel poolel" ja 25. aasta pikkusest perioodist Rootsi ajal lõpul, "Anton thor Helle Jüri õpetajana 1713-1748", "David Dubberch ja tema aeg 1584–1603", "Thomas Hjärne eluloo lisandus", "Christoph Mickwitzi nooruse aeg".
Ajakirjades ilmusid tema artiklid Eestimaa linna- ja maavaimulike suhetest Rootsi ajal, nõiaprotsessidest Eestimaal, maade tagasivõtmisest Rootsi-Mihkli kiriku vana arveraamatu (1631–1709) põhjal jne.
Isiklikku.
Tema esiisa Abraham Winkler oli Toomkiriku õpetaja (1641–1657) ning andis 1656. aastal välja esimese eestikeelse riimitud lauluraamatu. Winklerite suures suguvõsas oli mitmeid kirikuõpetajaid. Rudolf Winkler oli kolmas sellenimeline kirikuõpetaja nii Toomkirikus kui ka Jüri koguduses. Tema isa oli arst Alexander Theodor Winkler, tema vanaonu oli Jüri ja Tallinna Toomkoguduse õpetaja Reinhold Johann Winkler. Vend Carl Alexander von Winkler oli kunstnik. Õepoeg Karl Ernst Russow oli arstiteadlane.
Palderma kraav

Palderma kraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas.
Kraavi pikkus on 5,3 km ning see suubub paremalt Vihterpalu jõkke (36,1 km suudmest). Kraavi valgla on 24,5 km². Kraavist põhja poole jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala (Valgeristi raba).
Kraav on tehislik avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Palderma kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1101800.
Kännis

Kännis (ka polükormon) on hulkrakne liitorganism, kelle suhteliselt iseseisvad haruorganismid on elusosa kaudu ühenduses. 
Kännised moodustuvad tavaliselt vegetatiivse paljunemise teel, kui tütarorganismid jäävad vanemorganismiga ühendusse. Kännis on seega see osa kloonist, kus ühendus organismide vahel püsib.
Kännised on väga tavalised vegetatiivselt uuenevate taimede, samuti korallide seas. Taimede puhul nimetatakse kännise osi (haruorganisme) rametiteks või võsudeks, loomade puhul loomikuteks.
Jagdaqi allringkond

Jagdaqi allringkond (hiina keeles) 加格达奇区, Jiāgédáqí Qū) on Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna Orotšooni autonoomse hošuuni osa Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all. 
Pindala on 1587 km² või 1400 km².
Allringkonna keskus on Jagdaqi (Jagdaqi suurvallas, 加格达奇镇).
Elanike arv on 155 000 (2003).
Sihtnumber on 165000.
Genet

Genet on ühe sügoodi vegetatiivne järglaskond, mille moodustavad organismid või kännised. 
Genetit moodustavatel organismidel on üks ja sama genotüüp. Genetis olevaid organisme või haruorganisme nimetatakse rametiteks. 
Mõiste võttis kasutusele John Harper.
Tuuli Velling

Tuuli Velling (varem Tuuli Taul; sündinud 18. jaanuaril 1986 Pärnus) on eesti laulja ja luuletaja.
Ta on lõpetanud 2005. aastal kuldmedaliga Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi, Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli "pop-jazz"'i laulu erialal (2010) ning täiendanud end Codartsi ülikoolis Hollandis (2010–2011), lisaks omandanud Eesti Kunstiakadeemias bakalaureusekraadi graafilises disainis (2017).
Velling on rahvusvahelise džässikonkursi Nõmme Jazz lauljate kategooria võitja (2009) ja Soomes toimunud rahvusvahelise lauljate konkursi Lady Summertime II koha omanik (2009).
Debüütalbum "Kuus ruutmeetrit põrandapinda" ilmus aastal 2013. Sellel mängivad Teet Velling, Marti Tärn, Tõnu Tubli, Raivo Tafenau, Merje Kägu, keelpillikvartett Prezioso, Kristjan Randalu, Mai Agan jt. Üheteistkümnest albumil olevast laulust on üheksa loo sõnade ja viisi autor Tuuli Velling ning kahe loo viisi autor kitarrist Merje Kägu. Kägu laulud on kirjutatud eesti luuletajate tekstidele .
Tuuli Velling on andnud välja kaks luulekogu: "Täiuslik ja turvaline" (2010) ja "6 m2" (ilmus koos albumiga "Kuus ruutmeetrit põrandapinda" (2013)) . Tema luulet on tõlgitud inglise ja ungari keelde . Ta on üks 27 luuletajast, kelle tekstid sisalduvad Baltimaade uuema luule antoloogia Eestit käsitlevas köites „Contemporary Estonian Poetry. A Baltic Anthology” (University of New Orleans Press, 2013) .
Ramet

Ramet on haruorganism, geneti või kännise iseseisev või suhteliselt iseseisev osa. 
Taimede puhul on rametiks näiteks võsu, loomade puhul näiteks loomik.
Mõiste võttis kasutusele John Harper.
Hardu peakraav

Hardu peakraav (ka "Kiisa soon") on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Keedika, Luigu, Seljaküla ja Vidruka külas.
Peakraavi pikkus on 13,1 km. Peakraav suubub Seljaküla külas vasakult Vihterpalu jõkke (31,1 km suudmest). Peakraavi valgla on 25 km². Lähe on Luigu külas Palivere raba lääneservas. Suudmest umbes 2 km kirdesse jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala (Valgeristi raba), umbes 2,5 km läände jääb Leidissoo looduskaitseala (Leidissoo).
Hardu peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Hardu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1101900.
Songlingi allringkond

Songlingi allringkond (hiina keeles) 松岭区, Sōnglǐng Qū) on Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna Orotšooni autonoomse hošuuni osa Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all. See ei ole ametlik haldusüksus. 
Pindala on 15 799 km² või 16 800 km².
Allringkonna keskus on Xiaoyangqi (Xiaoyangqi suurvallas, 小扬气镇).
Elanike arv on 35 000 (2003), rahvastiku tihedus 2 in/km².
Sihtnumber on 165000.
John Harper

John Lander Harper (27. mai 1925 – 22. märts 2009) oli inglise bioloog.
Ta oli üks taimede populatsioonibioloogia rajajaid, samuti ökoloogiaõpikute autor.
Ando Martin Kass

Ando Martin Kass (sündinud 26. aprillil 1961 Torontos Kanadas) on eesti vaimulik Ameerikas.
Alg- ja keskhariduse omandas Kanadas Torontos, seejärel lõpetas North Yorki Georg S. Henry keskkooli (Ontario Secondary School) Honours Graduationi diplomiga juunis 1979 ja Toronto Yorki ülikooli geograafia erialal bakalaureusekraadiga. Usuteadust on ta õppinud Waterloo Lutheran Seminarys ja Toronto ülikooli Wycliffe College'is, lõpetades viimase Master of Divinity kraadiga aastal 1988. Lisaks sai ta sama Faculty of Educationis BEd kraadi 1989. aastal. Prooviaastal oli Toronto Peetri koguduses õpetaja Andres Tauli juhendamisel. Ordineeriti õpetajaks 19. juunil 1994 peapiiskop Udo Petersoo poolt, teda assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja abipraost Tõnis Nõmmik.
Määrati teenima (ja veel 1996. aastal teenis) E.E.L.K. Cleveland-Ohio kogudust Ameerika Ühendriikides.
Isiklikku.
Tema emapoolne vanaisa oli Tallinna Jaani koguduse õpetaja Aleksander Täheväli, tädimees peapiiskop Konrad Veem, isa diakon Tarvo Kass.
Põlendmaa kraav

Põlendmaa kraav (ka "Põlendmaa peakraav") on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Seljaküla külas ning Lääne-Nigula vallas Hindaste ja Variku külas.
Kraavi pikkus on 3,8 km. Kraav suubub Seljaküla külas vasakult Vihterpalu jõkke (24,9 km suudmest). Kraavi valgla on 10,5 km². Lähe on Hindaste külas. Suudmes, Vihterpalu jõe vastaskaldal, on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Ka lähtest kirdesse (Kõrgeraba) ja loodesse (Järveraba ja Hindaste järv) jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Kraavist edelasse jääb Leidissoo looduskaitseala (Leidissoo).
Põlendmaa kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Põlendmaa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1102000.
Xiaoyangqi

Xiaoyangzi (小扬气, "Xiǎoyángqì") on asula Hiinas Sise-Mongoolias Orotšooni autonoomses hošuunis Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all, Songlingi allringkonna ja Xiaoyangzi suurvalla keskus.
Huzhong

Huzhong (呼中, "Hūzhōng") on asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Huzhongi allringkonna ja Huzhongi suurvalla keskus.
Ajakirja Time 100 parimat filmi läbi aegade

Ajakirja Time 100 parimat filmi läbi aegade avaldati ajakirja Time poolt 2005. aastal. Nimekirja arvati filme, mis olid esilinastunud alates 3. märtsist 1923 (ehk päevast, mil ilmus Time'i esimene number) kuni 2005. aasta alguseni. Nimekirja koostasid kriitikud Richard Schickel ja Richard Corliss ning avaldatud nimekiri osutus Internetis väga populaarseks, kogudes juba ainuüksi esimese nädala jooksul 7,8 miljonit külastuskorda.
Nimekiri.
Nimekirja kuulub tegelikult 106 filmi. Nimelt on selles loetud üheks tervikuks bengali režissööri Satyajit Ray "Apu triloogia", Peter Jacksoni lavastatud "Sõrmuste isanda" triloogia, Leni Riefenstahli suurteos "Olümpia" ning Francis Ford Coppola "Ristiisa" esimene ja teine film. Ka sisaldab nimekiri kolm miniseriaali: Krzysztof Kieślowski lavastatud "Dekaloog" (kogupikkusega 15 ja pool tundi), Rainer Werner Fassbinderi "Berlin Alexanderplatz" ning Jon Amieli "Laulev detektiiv".
Uudo Tari

Uudo Tari (sündinud 19. detsembril 1931 Tartus) on eesti luterlik vaimulik.
Tari õppis Tartu 15. Algkoolis, lõpetas 1946. aastal Jageli Eesti Algkooli (Schleswig-Holsteini liidumaal) ja 1950. aastal Lingeni Eesti Gümnaasiumi (asus Emsi jõe ääres Emslandi kreisis Alam-Saksi liidumaal). Sõjaolukorras oli perekond põgenenud 1944. aastal Saksamaale, Saksamaalt siirduti 1950. aastal USA-sse Marylandi osariiki Baltimore'i linna. 
Uudo Tari alustas õpinguid Gettysburgi College’is Pennsylvania osariigis, kuid siis võeti ta sõjaväeteenistusse. Pärast sõjaväeteenistust asus ta õppima Marylandi ülikooli inseneriteaduskonda. Aastal 1961 lõpetas ta ülikooli aeronautikainsenerina bakalaureusekraadiga ning asus tööle lennutööstusse: Pratt &amp; Whitney ettevõttesse Connecticuti osariigis. Aastal 1967 sai ta mehaanikainseneri magistrikraadi Connecticuti Ülikoolist. Pratt &amp; Whitney tehastes töötas ta 32 aastat, kuni erruminekuni aastal 1993. 
Usuteaduslikke õpinguid alustas ta aastal 1988 E.E.L.K. Usuteaduse Instituudis, omandades diplomi aastal 1994. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Connecticuti koguduses abipraost Valdeko Kangro juhendamisel. Tari oli ka sama koguduse juhatuse esimees aastatel 1977–1993. Õpetajaametisse ordineeriti Tari 19. juunil 1994 peapiiskop Udo Petersoo poolt, keda assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja abipraost Tõnis Nõmmik. 
Pärast ordineerimist asus Uudo Tari ametisse USA Esimese praostkonna vikaarõpetajana. EELK Connecticuti kogudust asus ta teenima õpetajana 22. augustil 1996 (introdutseeriti ametisse 1. novembril 1997), EELK New Yorgi Kogudust aastal 1997 (introdutseeriti ametisse 2. novembril 1997). Aastal 2001 valiti õpetaja Tari juba USA Esimese praostkonna praostiks. 
Uudo Tari arvati emerituuri alates 18. jaanuarist 2023 ja otsustati anda talle EELK aukiri pikaajalise ustava teenimise eest. New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koguduse hooldajaõpetajaks alates 18. jaanuarist määrati Markus Vaga.
Aihui linnarajoon

Aihui linnarajoon (爱辉区, Àihuī Qū) on 3. järgu haldusüksus Hiinas Heilongjiangi provintsi lääneosas Heihe Shi idaosas Amuuri ääres Venemaa piiril. Selle keskus on Xing'ani kvartal (兴安街道).
Pindala on 14 443 km² või 13 993 km². 
Elanike arv oli 2003. aasta seisuga 190 000. 
Varasemad elanike arvud: 
Aihui linnarajoon loodi 1993 varasemast 3. järgu haldusüksusest Heihe Shi'st, kui endisest Heihe ringkonnast (黑河地区) sai praegune Heihe Shi. 
Aihui linnarajoonis on muu hulgas Heihe linn, Aiguni linna koht (Aiguni uuslinna paik) Aihuni suurvallas ja Dawujia küla, kus on säilinud mandžu keele kõnelejaid. 
Rahvusvähemustesse (mandžud, hueid, dahurid, orotšonid jt) kuulub umbes 18 500 inimest (9,4% rahvastikust)
Aisne'i departemang

Aisne'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas. Ta on nime saanud Aisne'i jõe järgi.
2015. aastani kuulus departemang Picardie piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Piirsalu jõgi

Piirsalu jõgi (ka "Kuijõgi, Kuie jõgi, Tagaveski jõgi") on jõgi Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe, Piirsalu ja Seljaküla külas.
Piirsalu jõe lähe on Harju- ja Läänemaa piiril, Ellamaa külast 2 km lääne pool. Lähe asub Palivere-Risti vallseljaku põhjanõlval ja Turvaste Mustjärvest 3 km lõuna pool. Jõgi suubub paremalt Vihterpalu jõkke 17,3 km kaugusel viimase suudmest.
Lisajõed:
Lepaste oja suubumiskohast umbes 1,5 km kirdesse jääb Mustjärve raba hoiuala (Mustjärve raba ja Turvaste Mustjärv). Alates Kõrtsioja suubumiskohast voolab jõgi Läänemaa Suursoo maastikukaitseala idaservas.
Jõe ületab Keila–Haapsalu maantee (Kuijõe-Mõisa sild). Silla lähedal on Kuie rahaallikas.
Kaladest leidub jões haugi, jõeforelli, ahvenat, luukaritsat.
Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Piirsalu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1102100.
Jura departemang

Jura departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas. See on nime saanud Juura mägede järgi.
2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Juura mägedes käiakse matkamas ning tegeldakse suusatamise ja teiste talispordialadega.
Jaan Paavle

Jaan Paavle (22. aprill 1940 – 9. august 2010) oli eesti kirjanik ja kunstnik.
Paavle andis välja kuus luulekogu, neist esimene oli 1972. aastal ilmunud "Vabaarmastus". 35-aastaselt astus ta Tallinna kunstiinstituuti keraamikat õppima. 
1990. aastatel huvitus Paavle "performance"-kunstist. Ta õpetas Tallinna kunstikoolis lastele "performance"'it ning töötas Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis valvurina. Jaan Paavle lõi keraamikat, maalis, kirjutas luuletusi, näidendeid, filmi- ja teatrikriitikat, tegi ise mõned filmid ning mängis mitme filmi massistseenides.
Doubs' departemang

Doubs [duu] on departemang Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas. See on nime saanud Doubs' jõe järgi.
Doubs on üks Prantsusmaa industrialiseeritumaid departemange, sealt pärineb autotootja Peugeot (Montbeliardi ümbrusest).
2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Doubs

Doubs [duu] on jõgi Prantsusmaal ja Šveitsis, Saône'i vasakpoolne lisajõgi.
Doubs' pikkus on 453 km, valgla pindala 7710 km². Jõe allikas asub 937 ja suue 170 m kõrgusel merepinnast, nii et jõe langus on 767 m ja lang 1,68 m/km.
Doubs voolab Prantsusmaa kaguosas ja Šveitsi lääneosas ning moodustab umbes 40 km ulatuses nende piiri.
Jõe lähe on Juura mägedes Franche-Comté piirkonnas. Algul voolab ta põhja, Pontarlieri linnas pöördub kirdesse, läbib Monteau, kulgeb siis Šveitsi Neuchâteli ja Jura kantoni piiril, pöördub seejärel läände, aga Pont-de-Roide'is taas põhja, kuid Montbéliardis edelasse, läbib Baume-les-Dames'i ja departemangu keskuse Besançoni, Dole'i ja Tavaux', ületab siis Burgundia piiri ja suubub vasakult Saône'i. Tavaux's suubub temasse vasakult ainus suur lisajõgi Loue. Saône'i kaudu jõuavad Doubs' veed lõpuks Vahemerre.
Saône on laevatatav Dole'i ja Montbéliardi vahel, kus ta moodustab põhiosa Saône–Reini veeteest.
Suurvesi on talvel detsembrist märtsini, madalvesi juulist septembrini. Keskmine vooluhulk on 176 m³/s, suurim registreeritud vooluhulk (1990) 1400 m³/s, vähim registreeritud vooluhulk 21 m³/s.
1910. aastal toimus suurim teadaolev Doubs' üleujutus, ainult selle vooluhulka ei mõõdetud. Üleujutuse põhjustasid nähtavasti rängad vihmasajud Juura mägedes, millele lisandus temperatuuri tõus, mis põhjustas lume sulamise mägedes. Jõe veetase tõusis Besançonis 18. veebruaril peaaegu 7 meetrit tavalisest tasemest kõrgemale, 20. jaanuaril juba 8,68 m ja 21. jaanuaril rekordilise 9,57 m tavatasemest kõrgemale. Katkes elanikkonna elektri ja majapidamisgaasiga varustamine ning kõik sillad suleti. Põhiosa linnast ujutati üle ja tänavatel sõideti paadiga. Besançonis ei olnud ühtegi inimohvrit, aga väljaspool linna oli vähemalt üks surmajuhtum.
Heihe Shi

Heihe Shi (黑河市, Hēihé Shì) on ringkonna õigustega linn Hiinas Heilongjiangi provintsi loodeosas. Ta asub Kirde-Hiina põhjaosas Mandžuurias Amuuri jõe paremkaldal Venemaa piiril (piirist läänes). Heihe Shi piirneb Yichun Shi ja Suihua Shi'ga kagus, Qiqiha'er Shi'ga edelas, Sise-Mongooliaga läänes (piirijõgi on Nen Jiang), Venemaa Amuuri oblastiga kirdes (piirijõgi on Amuur) ja põhjas ning Da Hinggan Lingi ringkonnaga põhjas. Ta asetseb põhjalaiustel 47°42' kuni 51°03' ja idapikkustel 124°45' kuni 129°18'.
Haldusüksuse pindala on 66 802,7 km² või 68 726 km².
Rahvaarv on umbes 1,73 miljonit (2003).
Heihe Shi keskus on Aihui linnarajoon.
Loodus.
Pinnamood.
Heihe Shi paikneb Väike-Hingani põhjaosas ja Suur-Hingani põhjaosas. Maastik on peamiselt mägine. Mäed on lainjad, jõeorud looklevad. Amuuri ja Nen Jiangi vahel on tasandike. Kõrgus merepinnast langeb loodest kagusse. 
Kliima.
Siberi külmade tuuliste rohtlate naabruse tõttu on Heihes külm parasvöötme mussoonkliima pikkade külmade talvede ning lühikeste jahedate suvedega. Aasta keskmine õhutemperatuur on umbes –1,3...0,4 °C.
Haldusajalugu.
Praegune ringkonna õigustega linn Heihe Shi moodustati 1993 Heihe ringkonna baasil (黑河地区). 
15. novembril 1980 moodustati Heihe Shi maakonna õigustega linnana. 6. juunil 1983 liideti sellega Aihui maakond. Aastal 1993 moodustati Heihe Shi kui maakonna õigustega linna baasil Aihui linnarajoon.
Haldus.
Haldusjaotus.
Heihe Shi on jaotatud üheks linnarajooniks, kolmeks maakonnaks ja kaheks maakonna õigustega linnaks: 
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloendusel saadi rahvaarvuks 1 671 811.
Rahvuslik koosseis oli 2000. aasta rahvaloenduse andmetel järgmine:
Infrastruktuur.
Tähtsaim maantee on Hiina riigitee 202, mis saab alguse Heihest ning Harbini, Jilini ja Shenyangi kaudu Daliani.
Samuti saab Heihest alguse Heihe-Bei'ani raudtee, mis viib läbi Harbini, Qiqihari ja Daqingi.
Lennuühendus käib Heihe lennujaama kaudu.
Majandus.
Heihe Shi on erimajandustsoon vabakaubanduseks Venemaaga Blagoveštšenski kaudu. Heihe Shi ja Blagoveštšenski vaheline liikumine on viisavaba. See on toonud kaasa ulatusliku mitteametliku kauplemise. Mõned Venemaa inimesed on ostnud korteri Hiina poolel, sest seal on elamiskulud palju väiksemad.
Ajalugu.
Heihe Shi oli asustatud juba paleoliitikumis. 
Vaatamisväärsused.
31 km kaugusel Heihest Aihui suurvallas on (爱辉镇) "Aiguni uuslinna paik". 
250 km kaugusel Heihest on looduskaunis Wudalianchi järveala, mis on kuurordipiirkond.
Sõpruslinn.
Heihe Shi sõpruslinn on Blagoveštšensk.
Cheri departemang

Cher on departemang Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas. See on saanud nime Cheri jõe järgi.
Departemang jaguneb halduslikult:
Eduard Friedrich Heinrich Steinwand

Eduard Friedrich Heinrich Steinwand (9. juuli 1890 Odessa – 17. veebruar 1960 Erlangen) oli baltisaksa päritolu Eesti ja saksa teoloog ning vaimulik.
Õppis aastatel 1908–1912 Tartus Zeddelmanni gümnaasiumis, seejärel 1908–1912 Tartu Ülikoolis arstiteadust ja 1913–1917 usuteadust. Korporatsioon Teutonia liige. Oli prooviaastal Hochheimis (asus Tauria kubermangus Krimmis, Perekopi kreisis), konsistooriumieksamid sooritas Molotschnas (asus Tauria kubermangus, Aasovi mere ääres, praeguse administratiivjaotuse järgi Zaporižžja oblastis). Ordineeriti õpetajaks 3. novembril 1918 Molotschnas.
Oli aastatel 1918–1919 pastor ja koolidirektor Eugenfeldis (Tauria kubermangus Melitopoli kreisis) ning 1919–1925 koolidirektor Neusatzis (Krimmis). Aastatel 1925–1938 oli õpetaja Tartus Walteri Eragümnaasiumis. Aastatel 1931–1939 oli ta Tartu Lutheri erainstituudi dotsent, aastatel 1927–1939 tegutses organisatsioonis Baltische Russlandarbeit (koos Oskar Albert Schabertiga). Eestis elades oli ta ka Saksa praostkonna vikaarõpetaja.
1939. aastal emigreerus Saksamaale. Oli aastatel 1940–1950 Hannoveri Markuse koguduse õpetaja, sealhulgas 1941–1950 Hannoveri Maakiriku Katehheesise Ameti pealik. Aastatel 1950–1958 töötas Erlangeni Ülikoolis praktilise usuteaduse ja kristliku idateoloogia professorina.
Corse-du-Sudi departemang

Corse-du-Sud [kors' dü süd] (ka "Lõuna-Korsika"; korsika keeles "Corsica suttana", "Pumonte") on departemang Prantsusmaal Korsika piirkonnas. See on Korsika saare lõunapoolne osa.
Departemang jaguneb halduslikult:
Ernst Miil

Ernst Miil (8. oktoober 1900 Kehtna vald – 12. oktoober 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (major, 1935). 
1922–1925 oli ta Tartu Ülikooli vabakuulaja.
Ta arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ja saadeti Venemaale vangilaagrisse.
Vello Reeben

Vello Reeben (12. märts 1931 Tartu – 4. august 2010 Tartu) oli eesti elektriinsener ja biofüüsik.
Ta lõpetas 1949. aastal medaliga Tartu 1. Keskkooli ning 1954. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina.
Ta töötas Tartu Ülikooli eksperimentaaltöökojas elektroonika grupi juhatajana ja biofüüsika laboratooriumis vanemteadurina.
Koos Maria Epleriga võttis kasutusele vererõhu pidevmõõtmise diferentsiaalse ostsillomeetrilise metoodika, mis võimaldab määrata sõrme arteriaalset vererõhku igas südametsüklis (beat-to-beat). Ta töötas välja protsentmeetrilise komplekstakistuse mõõturi elektrokeemilise impedantsi muutuste dünaamika uurimiseks.
Ta huvitus arvuteooria rakendamisest loodusteaduses ja teoreetilise bioloogia probleemidest.
Isiklikku.
Tema õde oli füsioloog Maria Epler.
Tema abikaasa oli keemik Mall Reeben ja poeg oli neurobioloog Mati Reeben.
Andras

Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon Andras (lühend ETKA Andras) on mittetulundusühing, mis tegeleb Eesti elanike elukestva õppe edendamisega. Andras on koolitusega tegelevate organisatsioonide katusorganisatsioon.
Organisatsioon asutati 1991. aastal. 
Andras esindab Eestit täiskasvanuharidusega tegelevates rahvusvahelistes projektides ning konverentsidel.
Araabia Lawrence

"Araabia Lawrence" (originaalpealkiri Lawrence of Arabia) on 1962. aasta seiklusfilm, mis põhineb T. E. Lawrence'i elulool. Lavastaja oli David Lean ning produtsendiks austerlane Sam Spiegel.
Ajakiri Time valis selle üheks parimaks filmiks läbi aegade. Edetabelis AFI's 100 Years...100 Movies sai film viienda koha.
Tegevustik.
Noor Briti armee leitnant T. E. Lawrence (Peter O'Toole) on Esimese maailmasõja ajal suurtes kohanemisraskustes. Selle tõttu pakutakse talle uue ametina vaatleja töökohta Araabias. Ta peab hindama sealse ülestõusu tõsidust. Lawrence jääb aga sinna ning otsustab aidata araablasi võitluses türklastega.
Auhinnad.
"Araabia Lawrence" võitis seitse Oscarit:
EGK

EGK või Egk võib tähendada järgmist:
Kairo purpurne roos

"Kairo purpurne roos" (originaalpealkiri "The Purple Rose of Cairo") on 1985. aasta Ameerika Ühendriikide film. Selle lavastaja ja stsenarist oli Woody Allen ning produtsent Robert Greenhut.
Ajakiri Time valis selle läbi aegade 100 parima filmi hulka.
OMON

OMON (vene keeles "отряд мобильный особого назначения", varasem nimetus "отряд милиции особого назначения") oli NSV Liidu ja on Venemaa Föderatsiooni Venemaa Rahvuskaardi eriettevalmistusega massiürituste valveüksused.
Ajalugu.
NSV Liidus moodustati eriotstarbeline miilitsasalk NSV Liidu siseministri määrusega 9. novembril 1978 1980. aasta suveolümpiamängude ettevalmistusperioodil Moskva linnas, Moskva linna RSN Täitevkomitee Siseasjade Valitsuses. Pärast olümpiamängude lõppu moodustati see OMON-i baasil Moskva linna Siseasjade Valitsuse juures ("Отряд милиции специального назначения (ОМСН) при Управлении уголовного розыска ГУВД Москвы"). 
Eriotstarbelise salga koosseis.
Eriotstarbeline salk koosneb lahingugruppidest, mis jagunevad rünnakugruppideks, kus sisemise tööjaotuse alusel on kinnipidamisgrupid ja kattegrupid. 
23. oktoobril 1987 moodustati Moskva SAV Posti-Patrullteenistuse Operatiivpolgu baasil uuesti Moskva linna SAV Eriotstarbeline Miilitsasalk. Miilitsasalga põhiülesannetena määratleti: avaliku korra tagamine massiüritustel, kuid igas polgu pataljonis loodi füüsilise kaitse üksused. Gruppide koosseisu kuulusid spetsialistid: snaiprid, granaadiheitespetsialistid jne, kelle ülesanneteks oli kohtu liikmete, tunnistajate ja kannatanute turvalisuse tagamine. Salga koosseisus oli ka Eriotstarbeline grupp ("Группа специального назначения – ГСН"), mille ülesanneteks oli eriti ohtlike või relvastatud kurjategijate kinnipidamine või pantvangide vabastamine.
Eriotstarbelised salgad NSV Liidu lagunemise protsessis.
3. oktoobril 1988 anti välja NSV Liidu Siseministeeriumi käskkiri nr 010-6, millega OMON-i ülesanneteks määrati:
Johann Christian Hemmelmann

Johann Christian Samuel Eberhard Hemmelmann (10. november 1767 Göttingen – 27. veebruar 1842 Kroonlinn) oli Eesti vaimulik.
Ta lõpetas Göttingenis gümnaasiumi. Immatrikuleeriti 7. aprillil 1785 Göttingeni Ülikooli. 
Alates 1789. aastast elas Tallinnas. Töötas aastatel 1795–1799 õpetajana Tallinna linnakoolis. Ordineeriti 27. veebruaril 1799 õpetajaks.
Oli aastatel 1799–1841 Vändra Martini koguduse pastor. Jäi 1841. aastal emerituuri.
Kisklaud

Kisklaud on kirve ja kiilu abil palgist (tüve poolt, kus on vähem oksi) lõhestatud laud. 
Kisklaua saamiseks lõhestati sobiva puu tüvi pooleks. Edasi hakati ühte poolikut südamiku poolt alates laudadeks lõhkuma. Selleks tehti kirvega täke ette ja kiilu abil lõhestati pikkamööda poolkumeraid laudu tüve küljest lahti.
Robert Landesen

Robert Carl Landesen (3. juuni 1863 Torma – 4. mai 1904 Türi) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1875–1882 Tartus gümnaasiumis ja 1884–1889 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Rõuge Maarja koguduses Rudolf Kallase juures. Ordineeriti õpetajaks 29. jaanuaril 1889.
Oli 1889. aastal Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ja aastatel 1890–1891 Viljandi Jaani koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1891–1904 oli ta Türi Püha Martini koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Tema isa Carl Selmar von Landesen oli Torma Maarja koguduse õpetaja
Carl Landesen

Carl Selmar Landesen (22. mai 1826 Haapsalu – 23. märts 1898 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1841–1845 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1845–1849. Oli prooviaastal Luke koguduses Emil Georg Hermann Sokolovsky juures. Ordineeriti 12. augustil 1851 Valgas õpetajaks.
Oli aastatel 1851–1853 Torma Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1853–1895 sama koguduse õpetaja. Oli aastal 1893 seitsmeks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).
Isiklikku.
Tema poeg Robert Carl Landesen oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja.
Heihe lennujaam

Heihe lennujaam (黑河機場) on lennujaam Hiinas Heilongjiangi provintsis Heihe Shi's Aihui linnarajoonis. Geograafilised koordinaadid on 50°10′20″ N, 127°18′31″ E.
Lennujaama IATA kood on HEK, ICAO kood ZYHE. 
Lennujaama teenindavad Spring Airlines (Harbin, Sanya), Shandong Airlines (Harbin, Jinan) ja China Southern Airlines (Peking, Harbin).
Tšehhoslovakkia Eesti Selts

Tšehhoslovakkia Eesti Selts (tšehhi keeles "Československá estonská společnost") oli Eesti-huviliste selts Tšehhoslovakkias enne Teist maailmasõda.
Läänemere Liit

Läänemere Liit ("Baltský svaz") oli estofiilide selts, mis rajati 1974 põrandaaluse organisatsioonina sotsialistlikus Tšehhoslovakkias.
Soome Eesti-seltside Liit

Soome Eesti-seltside Liit (soome keeles "Suomen Viro-yhdistysten Liitto ry") on organisatsioon, mille tegevusest võtavad põhiliselt osa estofiile koondavad seltsid Soomes. 
Koos käiakse huvist eesti kultuuri, ajaloo ning keele vastu. SEL liikmeskonda kuuluvad enamuses väliseestlastest liikmetega seltsid.
Kuie rahaallikas

Kuie rahaallikas (ka Pühaallikas) on allikas Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe külas. Allikas on Kuijõe-Mõisa silla lähedal ja jääb Piirsalu jõest sadakond meetri läände ja Keila–Haapsalu maanteest sadakond meetrit põhja.
Allika piiranguvöönd on 50 m (0,8 ha).
Kuie rahaallika keskkonnaregistri kood on VEE4505600.
Cà Mau lennujaam

Cà Mau lennujaam ("Sân bay Cà Mau", "Cảng hàng không Cà Mau") on lennujaam Vietnamis Cà Mau provintsi keskuses Cà Maus. 
Cà Mau lennujaama IATA kood on CAH, ICAO kood VVCM. 
Rajad on betoonkattega ja 1500 meetri pikkused. 
Lennujaama kasutab lennufirma Vietnam Airlines.
Côn Đảo lennujaam

Con Dao lennujaam ("Sân bay Côn Đảo", "Cảng hàng không Côn Đảo") on lennujaam Vietnamis Bà Rịa–Vũng Tàu provintsi keskuses Con Daos. 
Côn Đảoi lennujaama IATA kood on VCS, ICAO kood VVCS puudub. 
Rajad on betoonkattega (pikkused 1287 m). 
Lennujaama kasutab lennufirma Vietnam Airlines.
Kuld Lõvi

Kuld Lõvi (ka "Kuld-Lõvi") oli võõrastemaja ja restoran Tallinnas aadressil Harju tänav 40.
Hotellis "Hotel zum goldenen Löwen" peatus Tallinnas külastanud Venemaa keiser Aleksander II, kes 1836. a. 29. mail ööbis hotellis. Keiser asus teisel korral suures nurgatoas nr. 1 ja keisri lahkudes maaliti selle suursündmuse mälestuseks ukse kohale vene riigikull.
Hotelli omanikud.
Esimese maailmasõja puhkedes kuulusid Tallinna hotellid ja restoranid baltisakslastele. Pärast sõda sai nende omanikeks aga aina rohkem eestlasi ja nii saigi Kuld Lõvi peremeheks Johannes Janson, kes oli enne olnud kokk ja omanikuks Richard Devid, kes töötas seal enne kelnerina. 
Hotelli interjöör.
Kuld Lõvi hotellis oli 71 numbrituba, lisaks palju privaatseid kabinette ja söögisaal kõrvalruumidega ning toimis Tallinna kõige vanem, suurem ja kuulsam hotellirestoran. Enne kapitaalremonti oli Kuld Lõvi hämar, seal oli vaid kaks vannituba ja igal korrusel üks ühine tualett ja koridorid oli pimedad ja käänulised. Seal ööbisid ka välisriikide kõrgemad sõjaväelased ja ärimehed. Kuld Lõvi oli tuntud kui ärimeeste peatuskoht..
1930. aastatel hotellimajandus elavnes seoses üldise majandusliku olukorra paranemisega ja alustati Kuld Lõvi renoveerimist. 1934. aastal algas Kuld Lõvis remont ja hotelli ehitati moodne hall koos kamina ja taimedega kaunistatud istumisnurgaga. Kokku jäi hotelli 64 eritellimusel valmistatud mööbliga numbrituba. 40 toas oli vannituba ja WC, kõigis tubades telefon, kraanist tuli sooja ja külma vett ning toidulift tõi vajadusel söögi otse tuppa. 
Hotelli restoran.
Kuld Lõvi peakokk oli Peterburi keiserlikus õukonnas koolitatud Aleksander Paalberg. Pakuti jäätist, Helsingist ja Stockholmist toodi lõunamaiseid puuvilju, Prantsusmaalt konjakit ja veini, pakuti metslinnupraade suurepäraste kastmetega.
Tallinna võõrastemajad natsionaliseeriti 1940. aastal.
Kuld Lõvi hoone hävis 9. märtsil 1944. aastal Teise maailmasõja ajal toimunud Tallinna pommitamisel.
Mustjärve raba hoiuala

Mustjärve raba hoiuala on hoiuala Läänemaal Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas, piirnedes Harjumaa Saue valla Lepaste külaga. Hoiuala pindala on 302,1 ha, geograafilised koordinaadid on . Hoiuala kattub ka Natura-alaga Mustjärve raba loodusala.
Mustjärve raba hoiuala kaitse-eesmärk on huumustoiteliste järvede ja järvikute, rabade, oosidel ja moreenikuhjatistel kasvavate okasmetsade (sürjametsade), soostuvate ja soo-lehtmetsade, siirdesoo- ja rabametsade kaitse.
Mustjärve raba hoiuala keskkonnaregistri kood on KLO2000152.
Kurt Gielov

Kurt Gielov (30. oktoober 1895 Pagari mõis – 5. jaanuar 1957 Sydney) oli eesti vaimulik Austraalias.
Kurt Gielov sündis Virumaal Pagari mõisavalitseja Karl Gielovi pojana, isa oli rootslane, ema sakslanna. Koolihariduse sai ta Narva gümnaasiumis. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vene kodusõjas. Ta saabus abikaasaga Austraaliasse 1927. aastal. Aastal 1929 lõpetas ta Adelaide'i Luterliku Vaimuliku Seminari, ordineeriti õpetajaks 9. jaanuaril 1930 Melbourne'is.
Tööle suunati ta Sydneysse. Pühapäeval, 17. juunil 1934 peetud jumalateenistusele järgnes umbes 120 osalejaga koosolek, kus otsustati asutada eesti luteriusu kogudus. Kurt Gielov valiti vaimulikuks. Esimeseks E.E.L.K. Sydney Jaani koguduse vaimulikuks. Ta oli vaimulikuks aastani 1939, mil puhkenud ilmasõja olukorras ta kui "sakslane" ootamatult interneeriti. Viis aastat hiljem vabanenuna, ei jätkanud ta enam õpetajana. Kurt Gielov suri aastal 1957 61 aastaselt.
Vaeste-Patuste alev

"Vaeste-Patuste alev" on 1927. aastal ilmunud August Jakobsoni naturalistlik debüütromaan. 
Jakobson sai teosega 1927. aastal Looduse kirjastuse romaanivõistlusel esikoha. Romaan võeti kohe hästi vastu ning 1920. ja 1930. aastate vahetusel oli see A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" (1926–1933) kõrval loetavaim eesti romaan.
Eesti eelmise sajandi TOP 200 raamatu valimisel jõudis romaan 82 häälega 47. kohale.
Sisu.
Jakobson käsitleb romaanis töölisaguli Vaeste-Patuste alevi (aluseks Pärnu Rääma linnaosa) inimeste vaesust ja viletsust 1910.–1920. aastatel. Keskseks tegelaste ringiks on Kolgata külas elav Lüünede perekond: isa Andres, ema Kati (Katariina), ema vallaslaps Alleksander Lüüne (Ridle) ning Andrese ja Kati ühised lapsed Arnu, Lilli, Maret ja Volli.
Jakobson sai kirjutades inspiratsiooni Émile Zola naturalistlikust romaanist "Söekaevurid" (1885). Romaani kommunistide ja töölisaktivistide teema sissetoomisel oli oma roll ka värskelt, 1924. aasta 1. detsembril toimunud mässule järgnenud karistusoperatsioonidel (nt töölisliikumise aktivistide mahalaskmine Pärnus). 
Dramatiseeringud.
Esimese dramatiseeringu tegi Andres Särev 1929. aastal Pärnu Töölisteatris, kus ta kehastas ka Ridlet.
1981. aastal lavastas teose Pärnu Endlas Ingo Normet (romaani dramatiseeris Vaino Vahing). Aleksander Ridle osas astus üles Peeter Kard.
2006. aastal esietendus Tartu raudteejaama hoones Vilde teatri suvelavastus "Vaesed ja patused" (dramatiseeris ja lavastas Raivo Adlas).
Läänemaa Suursoo maastikukaitseala

Läänemaa Suursoo maastikukaitseala on kaitseala Harjumaal Lääne-Harju vallas Änglema ja Hatu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe, Piirsalu, Seljaküla, Nõmmemaa, Vaisi, Hindaste ja Variku külas. Hoiuala pindala on 10 249,3 ha, geograafilised koordinaadid on . Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Suursoo-Leidissoo linnuala ja Suursoo-Leidissoo loodusala koosseisu.
Kaitseala loodi 1981. aastal sookaitsealana. Kaitseala eesmärk on Läänemaa Suursoo soostiku ja sealsete kaitsealuste looma- ja taimeliikide kaitse. Suursood läbib Vihterpalu jõgi. Kaitseala loodeosas paiknevad Vedama Mustjärv ja Tänavjärv. Teisi veekogusid kaitsealal: Soo-otsa peakraav, Vedama oja, Veskijõgi, Pilli järv, Nõva Veskijärv, Hindaste järv. Läänemaa Suursoos on esindatud soomaastike kõik kolm põhitüüpi: madalsoo, siirdesoo ning kõrgsoo ehk raba.
Haruldastest liikidest leidub kaitsealal nõmmluga, rabaluga, madal luga, koldjas selaginell, sookold, tume nokkhein, külm purusamblik. Suursoos elavad mitmed inimpelglikud loomaliigid – hunt, ilves, karu, saarmas. Esineb ka kärpi, nirki, põtra, rebast. Lindudest on esindatud teder, sookurg, põldrüüt, tikutaja, soo-loorkull, kaljukotkas jne. 
Kaitseala eesmärgid.
Läänemaa Suursoo maastikukaitseala eesmärk on:
Kaitseala vööndid.
Läänemaa Suursoo maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000124.
Lepaste oja

Lepaste oja on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas. Lähtest umbes 250 m põhja poole jääb Mustjärve raba hoiuala.
Oja suubub paremalt Piirsalu jõkke (15,7 km suudmest).
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Lepaste oja keskkonnaregistri kood on VEE1102200.
Kõrtsioja (Läänemaa)

Kõrtsioja (ka "Kõrtsujõgi, Kõrtsijõe peakraav") on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe ja Seljaküla külas. 4,1 km suudmest suubub paremalt ojja Vanaõue kraav. Oja suubub vasakult Piirsalu jõkke (3,1 km suudmest).
Oja on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Kõrtsioja keskkonnaregistri kood on VEE1102300.
Christoph Sauser

Christoph Sauser (sündinud 13. aprillil 1976) on Šveitsi jalgrattasportlane.
Saavutused.
2010
Vanaõue kraav

Vanaõue kraav (ka "Vanaõue oja") on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe külas.
Kraavi pikkus on 3,3 km ning see suubub paremalt Kõrtsiojja (4,1 km suudmest). Kraavi valgla on 4,6 km².
Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Vanaõue kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1102400.
Kaldamäe oja

Kaldamäe oja (ka "Kaldamaa jõgi") on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Metslõugu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe ja Piirsalu külas. 8,1 km suudmest suubub paremalt ojja Turvaste oja. Lähtest itta jääb Valgejärve maastikukaitseala (Turvaste Valgejärv ja Valgejärve raba). Oja suubub paremalt Piirsalu jõkke (1,3 km suudmest). Suudme vastas, Piirsalu jõe vasakkaldal on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala.
Oja on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Kaldamäe oja keskkonnaregistri kood on VEE1102500.
Turvaste oja

Turvaste oja on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe ja Piirsalu külas.
Lähtest itta jääb Valgejärve maastikukaitseala (Valgejärv ja Valgejärve raba). Oja suubub Keila–Haapsalu maantee Kuijõe-Piiri silla lähedal paremalt Kaldamäe ojja (8,1 km suudmest).
Oja on tumedaveeline ja humiinaineterikas mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Turvaste oja keskkonnaregistri kood on VEE1102600.
Loopre mõis

Loopre mõis (saksa keeles "Loper") oli rüütlimõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Selle süda asus praeguse haldusjaotuse järgi Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Loopre külas.
1782. aastal oli Loopre rentnik Eberhart Gustav von Smitten.
Jakob Zwiebelbergi pärijad müüsid 1879. aastal mõisa 60 000 rubla eest titulaarnõunik Arved Seelandtile, kes 1909. aastal pärandas selle oma tütrele. 1912. aastal omandas mõisa 40 000 rubla eest meditsiinidoktor Johannes Bolz.
Loopre mõisa pani 2007. aastal müüki üks noor pere, kes oli soovinud seal alustada turismiäri, kuid nende plaanid ei teostunud. Kompleks koos maaga maksis 4,5 miljonit Eesti krooni.
Ius sanguinis

Ius sanguinis (ehk jus sanguinis, ladina keeles vereõigus) on kodakondsuspoliitika põhimõte, mille kohaselt riigi kodakondsust ei pälvita mitte sünnikoha, vaid vanema(te) või esivanema(te) kodakondsuse alusel. Vereõiguse põhimõttest lähtub muuhulgas Eesti Vabariigi põhiseadus.
Paljudes riikides kasutatakse vereõiguse ja kohaõiguse põhimõtet korraga. Paljud riigid võimaldavad kodakondsuse omandamist ka naturalisatsiooni kaudu.
Mihkel Ehala

Mihkel Ehala (5. jaanuar 1978 – 9. august 2010) oli eesti lavakunstnik ja maalikunstnik.
Mihkel Ehala kujundas lava järgmistele teatrilavastustele:
Hans Moleman

Hans Moleman on tegelane animasarjas "Simpsonid". Ta satub tihti õnnetustesse.
Moleman näeb välja kui vana mees, kõnnib kepiga ja on peaaegu täielikult pime, kuid väidab ise, et on 31-aastane.
Talle annab hääle Dan Castellaneta.
IQ and Global Inequality

"IQ and Global Inequality" ("IQ ja globaalne ebavõrdsus") on 2006. aastal ilmunud Richard Lynni ja Tatu Vanhaneni raamat. Raamatus arendatakse edasi 2002. aastal ilmunud raamatu "IQ and the Wealth of Nations" hüpoteesi, et erinevused riikide majandusliku arengu tasemes on tingitud osaliselt rahvastiku keskmisest intelligentsusest, mida iseloomustab intelligentsuskvoot.
Maailma riikidest kõrgeim keskmine IQ (108) on Hongkongis ja Singapuris, madalaim (59) Ekvatoriaal-Guineas. Eesti ja Soome keskmine IQ on 99.
Paul Gerhard Adalbert Willigerode

Paul Gerhard Adalbert Willigerode (17. aprill 1859 Tartu – 19. september 1919 Moskva) oli Eesti vaimulik ja 1914. aastast Moskva kindralsuperintendent.
Õppis aastatel 1867–1870 Blumbergi algkoolis ja 1870–1878 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta 1878–1881. Oli prooviaastal Kuldigas Kuramaal (Reinhold Friedrich Carl Julius Raederi juures), Helmes (Ernst Behse juures) ja Kolga-Jaanis (Emil Henri Rathlefi juures). Ordineeriti õpetajaks 15. augustil 1882.
Oli aastal 1882 Kolga-Jaani Johannese koguduse adjunktõpetaja ja 1882–1885 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tartu Maarja kogudust teenis ta aastatel 1885–1914, kusjuures 1909–1914 oli ta Peterburi Kindralkonsistooriumi assessor. Aastatel 1914–1919 oli ta Moskva kindralsuperintendent (ja Moskva konsistooriumi asepresident). Pidas 1915–1916 visitatsioonireise Siberis ja Kaukaasias. Ta arreteeriti kommunistide poolt ja suri Moskva vanglas.
Isiklikku.
Tema isa Adalbert Hugo Willigerode oli Kaarma, Karula ja Tartu Maarja koguduse õpetaja ja 1869. aastal I eesti laulupeo toimkonna juhataja. Tema poeg Adalbert Hugo Willigerode (jun) oli algul Moskvas ja Volgamaal, hiljem (1923–1939) Jämaja koguduse pastor.
Harbin

Harbin (eesti keeles varem ka Harbiin) on linn Hiinas, Heilongjiangi provintsi keskus ja Ha'erbin Shi keskus. 
Asub Songhua jõe lõunakaldal.
2000. aasta rahvaloenduse (1. oktoobri) andmetel oli elanike arv 2 991 371.
Harbini ilmes on palju euroopalikku (eriti venelikku), sest 19. sajandi lõpus ja pärast Oktoobrirevolutsiooni elas seal palju venelasi. Linnas on õigeusu, katoliku ja protestantlikke kirikuid. 
Harbin on tuntud Jäälinnana. Alates 1963. aastast peetakse seal 5. jaanuaril (või detsembrist jaanuarini) Harbini jäälaternate festivali, kus tehakse jääskulptuure, mida valgustatakse värvilise valgusega. 
Talviti toimub ka suusafestival. Suusakeskus on Yabuli. Hiinlased käivad Harbinis lund vaatamas. Suviti toimuvad suvekontserdid.
Moskva kuberner

Moskva kuberneride loend on Venemaa Keisririigi Moskva linna ja Moskva kubermangu kuberneride ja kindralkuberneride loetelu.
Moskva kuberneri ametikoht moodustati tsaar Peeter I ukaasiga koos kubermangu moodustamisega 18. detsembril 1708 ning haldus-, politsei-, finants-, majandus-, sõjandusalast ja kohtualast tegevust määratleva ukaasiga 10. jaanuaril 1714. 
Keisrinna Katariina II valitsemisajal pandi 15. märtsist 1727 pärineva ukaasiga kuberneridele ka "õigus- ja kohtumõistmise ülesanded" tema valitsemise all oleval territooriumil. 
Aastatel 1775–1865 nimetati kuberneri tsiviilkuberneriks ("граждански губернатор"), kes allus Moskva linna ja Moskva kubermangu kindralkubernerile, alates 19. sajandist aga allusid kubernerid teenistuslikult Venemaa Keisririigi Siseministeeriumile. Kubermangu kuberneri tööorganiks oli 2. jaanuaril 1845 moodustatud Moskva kubermanguvalitsuse kantselei.
1909. aasta 10. mai ukaasiga seoses kindralkuberneri ametikoha mitteühildatavusega anti kindralkuberneri valitsus koos ametnikega Moskva kuberneri alluvusse ja koosseisu.
Hugo von der Borg

Hugo von der Borg (27. detsember 1825 (vkj)/8. jaanuar 1826 – 4. (vkj)/16. juuli 1885 Kuressaare, Liivimaa) oli Kuressaare bürgermeister ja linnapea.
Hugo von der Borg oli Tartu ülikooli sündiku Carl von der Borgi poeg. 
H. von der Borg õppis 1846–1850 (lõpetas 1854, grad. stud.) Tartu ülikoolis, oli aastatel 1856–1858 Viljandi kihelkonnakohtu adjunkt.
Aastatel 1858–1859 oli H. von der Borg Kuressaare raehärra ja kohtufoogt, alates 1859. aastast kuni surmani bürgermeister, alates 22. aprillist (vkj)/4. maist 1879. aastal ka Kuressaare linnapea.
Valdeko Kangro

Valdeko Kangro (8. august 1916 Tartu – 23. märts 2019) oli eesti vaimulik, viiuldaja ja muusikategelane.
Valdeko Kangro lõpetas 1934. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 1937. aastal lõpetas ta Tartu Kõrgema Muusikakooli. Kõrvuti õpingutega Tartu Kõrgemas Muusikakoolis õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Pärast Tartu Kõrgema Muusikakooli lõpetamist siirdus ta sõjaväeteenistusse Tallinna. Sõjaväeteenistuse ajal ja pärast vabanemist jätkas ta õpinguid Tallinna Konservatooriumis muusikajuhtimise ja viiuli erialal. 1944. aastal lõpetas ta viiuliklassi ja oli Konservatooriumis ka assistendiks keelpillide alal. Ta töötas viiuldajana Riigi Ringhäälingu sümfooniaorkestris.
Sõjakeerises sattus ta 1944. aastal Rootsi, kust omakorda siirdus teoloogiastipendiaadina (1946. aastal) USA-sse, Andover Newtoni nimelisse usuteaduslikku ülikooli (Newton Center, Massachusetts), mille lõpetas 1951. aastal magistrikraadiga. Tema väitekiri käsitles montanismi. Muusikaliselt täiendas ta ennast Minnesota Ülikooli juures, New Yorgis, Aspenis ja Colorados, kus mängis sealses sümfooniaorkestris. Aastatel 1949–1952 töötas ta keelpillide ja kammermuusika instruktorina Betheli kolledžis Minnesota osariigis St. Paulis ja 1954. aastal Pennsylvania osariigis Northeastern Bible Institute'i muusikaosakonna juhatajana. Asudes elama New Yorgi osariiki sai ta Huntingtoni sümfooniaorkestri kontsertmeistriks Long Islandil ja pidas samal ajal New Yorgis jumalateenistusi.
Valdeko Kangro on olnud Tallinna III Evangeeliumi Kristlaste koguduse pastor ning teeninud pastorina Vancouveri Ühendatud Kogudust ja Toronto Eesti Evangeelset kogudust ning E.E.L.K. Vancouveri Peetri kogudust Kanadas. Pärast Konsistooriumi eksami sooritamist Rootsis oli ta New Yorgi Pauluse koguduse abiõpetaja. Selle kõrvalt tegutses ta New Yorgi Eesti mees- ja naiskoori juhatajana. 12. novembril 1972 ordineeriti Valdeko Kangro peapiiskop Konrad Veemi poolt Stockholmis õpetajaks.
Pärast ordinatsiooni määrati ta USA Esimese praostkonna vikaarõpetajaks. 1973. aastal määrati ta Connecticuti koguduse õpetajaks, seda kogudust teenis ta koguduseõpetajana aastatel 1973–1996. 10. novembrist 1996 oli ta sama koguduse abiõpetaja (koguduseõpetajaks sai Uudo Tari). Aastatel 1996–2010 teenis ta Lõuna-Florida Pauluse kogudust. Samuti oli ta USA Esimese praostkonna abipraost.
Pennu oja

Pennu oja on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Metslõugu külas ning Saue vallas Siimika külas.
Lähtest põhja ja kirdesse jäävad Larvi raba ja Larvi järv. Oja suubub paremalt Piirsalu jõkke (0,3 km suudmest). Suudme vastas, Piirsalu jõe vasakkaldal on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Üle oja kulgeb Keila–Haapsalu maantee (Pennu sild), maanteest lääne pool voolab oja läbi Suursoo-Leidissoo hoiuala.
Oja on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. 
Pennu oja keskkonnaregistri kood on VEE1102700.
Larvi järv

Larvi järv on järv Harju maakonnas Saue vallas Siimika külas, Larvi raba idaservas. Järve vesi on keskmise karedusega ja kihistumata. Järv on kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline. Järve kaldajoone pikkus on 568 m. 
Larvi järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Larvi järve keskkonnaregistri kood on VEE2028700.