Turkish Airlinesi lend 981

Turkish Airlines lend 981 toimus 3. märtsil 1974. Teel Pariisist Londonisse kukkus reisilennuk McDonnell Douglas DC-10 kaubaruumi ukse rikke tõttu Ermenonville’i metsa Prantsusmaal. Kõik 346 pardal olnud inimest hukkusid. 
Meeskond ja õhusõiduk.
Lend 981 sõitis marsruudil İstanbul-London vahepeatusega Pariisis. British Airwaysi töötajate streigi tõttu oli Pariisis tavatult palju Inglismaa lendudest maha jäänud reisijaid ning osa neist (oletatakse, et 216 inimest) suunati lennu 981 pardale. Lisanduvate reisijate tõttu hilines väljalend pool tundi .
Pardal oli reisijaid 21 riigist , nende hulgas kõige rohkem Suurbritannia , Türgi, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide kodanikke. 
McDonnell Douglas DC-10 oli Ameerika Ühendriikides toodetav kolme mootoriga reisilennuk. 1974. aastaks oli korduvalt antud teada mudeli kaubaruumi uksega seotud probleemidest, kuid õhusõiduki tootja polnud otsustanud suuremaid parandusi teha. Kõnealune lennuk TC-JAV oli Turkish Airlinesi kasutuses alates 1972. aastast. 
Õnnetus.
3. märtsil 1974 kell 12.32 väljus lennuk Pariisi Orly lennujaamast 335 reisija ja 11 meeskonnaliikmega. Kell 12.40, kui lennuk oli jõudnud 11 500 jala kõrgusele, kostis sõiduki tagaosast plahvatus. Tagumine kaubaruumi uks oli ebakorrektse sulgemise tõttu lahti tulnud ning lennukist eraldunud. Salongi põrand vajus kaubaruumi alarõhu tõttu sisse ja 6 reisijat kukkusid koos istmetega välja. Lennuki juhtimist tagavad süsteemid salongi põranda all kahjustusid ning lennuk kaotas täielikult juhitavuse. Lennujuht Pariisi lennuväljal kuulis kokpiti raadioülekandest müra, türgikeelset sõnavahetust („Kere lõhkes“) ning kriitilise surve ja kiiruse hoiatussignaale. Mõni hetk hiljem kadus lennuk sekundaarradarilt. Primaarradaril oli lisaks kontrolli alt väljunud õhusõidukile näha järelkaja, mis tekkis allakukkuvate reisijate ja kaubaruumi ukse tõttu. 
77 sekundit hiljem kukkus lennuk umbkaudse kiirusega 800 km/h Ermenonville’i metsa ning hävis peaaegu täielikult. Tulekahju õnnetuskohal ei tekkinud, sest õhusõiduki jäänused olid selleks liiga väikesed ja laiali paiskunud. 
Esialgu oli keeruline tuvastada õnnetuse põhjust, kuna rusude järgi polnud võimalik kindlaks määrata, kas mõni lennuki osa oli puudu juba enne kokkupõrget maapinnaga. kaubaruumi uks ja 6 reisijat leiti järgmisel päeval marsruudil olnud põllult. Ellujäänuid ei olnud ning surnukehade tuvastamine osutus väga keeruliseks. Pariisis uute reisijate pealevõtmise tõttu ei suudetud esialgu kindlaks teha, mitu inimest õnnetuse ajal pardal oli – algul hinnati nende arvuks umbes 180, kuid viimase juurdluse järgi leiti, et hukkunuid oli 346. 
Juhtumi uurimine.
Uurimisel tehti kindlaks, et kaubaust poldud suletud korrektselt, mistõttu see paiskus suure rõhuerinevuse tõttu lahti. Uksesulgur toimis elektrimootori abil, kuid maapealse teeninduse personal pidi selle lukustustihvtid manuaalselt suletud asendisse lükkama. Disainivea tõttu oli DC-10 ust võimalik üsna vähese jõuga panna suletud asendisse nii, et haagid polnud korrektselt kinni, samas kui kokpitis kustus vastav hoiatustuli. Lennu 981 kaubaust sulgev tööline ei osanud ei türgi ega inglise keelt, milles olid kirjutatud hoiatused tihvtide kohta. Samuti polnud nende asendi kontrollimine tema tööülesannete hulgas ning ka selle eest vastutav lennuinsener ei teinud seda.
Varasemad probleemid DC-10 kaubaruumi uksega.
Sarnane intsident DC-10 kaubaruumi uksega leidis aset 1972. aastal, kui American Airlinesi lennul 92 eraldus tagumise kaubaruumi uks ja salongi põrand vajus sisse. Erinevalt 1974. aasta juhtumist oli lennuk kerge laadungiga, kaubaruumi ukse kohal ei istunud reisijaid ning osa juhtimissüsteemist jäi terveks. Piloodid said teha eduka hädamaandumise ning kõik 67 pardalolijat jäid ellu. Ameerika lennuohutuse eest vastutav organ jagas McDonnell Douglasele parandussoovitusi, kuid kohustuslike ettekirjutusi ei tehtud ning seetõttu jäi kasutusse mitmeid kontrollimata kaubaruumi uksega DC-10 õhusõidukeid.