tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aare liustik

Aare liustik (saksa keeles "die Aargletscher" 'Aare liustikud') on liustike rühm Berni Alpide idaosas Finsteraarhorni ümbruses.
Tegemist on nelja tohutu jääjõega, mis laskuvad Finsteraarhorni grupi liustikulohkudest Hasli oru tagaossa. Ülem-Aare liustiku ("Oberaargletscher") äravool moodustab Aare jõe, mis pärast lühikest joolsu võtab endasse Alam-Aare liustiku ("Unteraargletscher") äravoolu. Alam-Aare liustik tekib, kui ühinevad kaks kõrgemal asetsevat jääjõge "Lauteraargletscher" ja "Finsteraargletscher", mis laskuvad Schreckhorni ümbruse kõrgorgudest ja mida lahutab kaljuhari "Lauteraarhörner". Finsteraargletscher möödub Finsteraarhorni jalamist.
Aare liustiku vastu on tekkinud suurem huvi pärast Josef Hugi (1827) ja Louis Agassize (1840) loodusteaduslikku uurimistööd. Mõlemat huvitas eelkõige liustiku voolukiirus. Onn, mille Josef Hugi Aare liustikule uurimisjaamaks püsti pani, muutis aastatel 1827–1830 oma asukohta 100 m võrra, 1836. aastaks 724 m võrra ja 1842. aastaks 1428 m võrra.
Šogun

Šogun (jaapani keeles 将軍 "shōgun") oli feodaalse Jaapani sisuline valitseja alates 12. sajandist kuni Meiji restauratsioonini. Tiitel ise tähendab kindralit ning oli esialgselt keiserliku armee ülemjuhataja nimetus.
Šogunaat kui sõjaline administratiivsüsteem tekkis 1185. aastal ja oli tuntud "bakufu" nime all, võttes tegeliku võimu Kyōtos asuvalt keisri õukonnalt. Tokugawa Ieyasu ühendas 1603. aastal kogu Jaapani Tokugawa šogunaadi võimu alla, mis valitses Jaapanit kuni 1868. aasta Meiji restauratsioonini.
Daimjo

Daimjo (jaapani keeles 大名 "daimyō") oli kõrgeim kohalik valitseja feodaalses Jaapanis (11.–19. sajandil).
Pärast keisrivõimu nõrgenemist ja Jaapani langemist kodusõdade keerisesse Sengoku ajastul lagunes riigi administratiivne ühtsus ning Jaapan hakkas koosnema sadadest väiksematest daimjode poolt valitsetud võimupiirkondadest. Seoses Jaapani lõpliku ühendamisega 1603. aastal Tokugawa Ieyasu poolt allutati kõik daimjod šogunile. See süsteem kestis kuni Meiji restauratsioonini 1868. aastal.
Edo

Edo oli Jaapani pealinna Tōkyō nimi kuni 1868. aastani.
Edo sai Jaapani faktiliseks pealinnaks pärast Tokugawa šogunaadi tõusu võimule 1603. aastal, mil see asendas Kyōto, mis jäi keisri õukonna asukohaks. Pärast 1868. aasta Meiji restauratsiooni, millega taastati keisrivõim, nimetati Edo ümber.
Tokugawa šogunaadi valitsusaega 1603–1868 tuntakse ka Edo perioodina.
Jaapani kirjandus

Jaapani kirjandus on jaapani keeles kirjutatud kirjandus.
Šveitsi mägede loend

Šveitsi mägede loend loetleb Šveitsi mägesid. 
Sulgudes on antud kanton, kus mägi asub, ja kõrgus merepinnast meetrites.
Taevakehade loend

"Siin on loetletud taevakehi."
"Sellesse loendisse ei kuulu tähtkujud ja inimese valmistatud kosmoseaparaadid. Samuti pole siia nimekirja vaja kanda üldmõisteid, näiteks "neutrontäht". Küll aga kuuluvad siia peale üksikobjektide ka galaktikad, täheparved, kaksiktähed jms."
Berni Alpid

Berni Alpid (saksa keeles "Berner Alpen") on Šveitsis asuv Alpide osa, mis läbib Berni kantoni lõunaosa ("Berner Oberland") ning Wallise kantoni põhjaosa ("Lötschental"), Aletschi ala ("Aletschgebiet") ja Goms). 
Lõunas piirnevad nad Rhône'i oruga, põhjas Mittellandiga. 
Kõrgeim tipp on Finsteraarhorn (4273 m).
Teisi tuntud mäetippe Berni Alpides: 
Alates 2002. aastast kuuluvad suured osad Berni Alpide keskosast UNESCO maailmapärandi nimekirja (Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn).
Meiringen

Meiringen on vald ("Gemeinde") ja asula Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Hasli orus. 2009. aasta lõpuni oli Oberhasli ringkonna keskus. 
Elanike arv on umbes 4800. 
Tuntud on Meiringeni lähedal asuvad vaatamisväärsused: Aare kuristik Aare jõel ja Reichenbachi joad ("Reichenbachfälle"), kuhu professor Moriarty olevat mais 1891 tõuganud Sherlock Holmesi (Arthur Conan Doyle'i loodud tegelaskuju). Sherlock Holmes jäi aga ellu ning kasutas juhust, et lavastada enda surm. 
Reichenbachi jugade juures meenutab seda väljamõeldud sündmust mälestustahvel. Peale selle on Meiringenis 1991. aastast Sherlock Holmesi muuseum ja peatänaval asub Sherlock Holmesi mälestussammas. Londoni Sherlock Holmesi selts ("Sherlock Holmes Society of London") korraldab regulaarseid Meiringeni-reise, millest osavõtjad mängivad ajaloolistes kostüümides läbi Sherlock Holmesi seiklused.
Aare kuristik

Aare kuristik ehk Aare jõe kuristik, ka Meiringeni kuristik (saksa keeles "Aareschlucht") on kuristik Šveitsis "Berner Oberlandis" Aare jõel.
Lubjakivi-kaljumassiivi Innertkircheni ja Meiringeni vahel takistas Aare jõe äravoolu Grimseli kuru piirkonnast. Sulamisvesi jääaegse Aare liustiku all uuristas sellesse kaljumassiivi 7 põiki- ja pikilõhet. Tänapäevane Aare kuristik on nendest lõhedest kõige noorem.
Aare kuristik on 1400 meetrit pikk ja kõige kitsamas kohas 1 meeter lai. Kõige kõrgem külgsein kõrgub 180 m kõrgusel Aare jõe kohal. Jõgi voolab läbi kuristiku kord aeglaselt ja rahulikult, kord kiiresti ja maruliselt. Keskmine kiirus on 12 km/h.
Aastal 1888 tehti kuristik purde abil ligipääsetavaks. 1912 lisandus õhtune valgustus.
Kuristik on aprilli algusest kuni 1. novembrini iga päev avatud ning seda saab ületada mööda purdeid ja väiksemaid tunneleid.
Kuristiku juurde pääseb 5 km pikkusel Meiringeni–Innertkircheni liinil sõitva rongiga. Väljuda tuleb peatuses Aareschlucht-West või Aareschlucht-Ost, mis asuvad vastavalt kuristikust läänes ja idas.
Kosmoseaparaatide loend

Kosmoseaparaatide loend loetleb kosmoseaparaate.
Nimekiri hõlmab süstikuid, rakette, satelliite, kulgureid, orbitaaljaamu jne. Siia ei kuulu üldmõisteid nagu näiteks tehiskaaslane.
Observatooriumite loend

"Siin on loetletud astronoomiliste vaatlustega tegelevaid observatooriume."
Brienz

Brienz on vald ja asula Šveitsis Berni kantonis Interlakeni maakonnas Brienzi järve põhjakaldal Brienzer Rothorni (2350 m) jalamil. 
Valla pindala on 47,9 km². 
Elanike arv on 2956 (2000).
Sihtnumber on 3175.
Majandus.
Tähtsad on turism ja puunikerdamine. Brienzis asub kantoni nikerdamis- ja viiulimeisterdamiskool (rajatud 1862), mis on asjatundjate seas tuntud ja hinnatud. 
Ajalugu.
Brienzi alal on hiljemalt 7. sajandist olnud alemannide asula.
Brienzi mainiti kirjalikult esimest korda 1146. Pärast mitmeid ajaloo keerdkäike sai Brienzist 1528 Berni kantoni osa.
Kabuki

Kabuki (歌舞伎) ehk kabukiteater on koos nooteatriga (能)) üks kolmest traditsioonilise Jaapani teatri vormist. 
Kabuki ajalugu ulatub tagasi 17. sajandi alguse Kyotosse, kui see oli üksnes naiste esitatav tantsuline vaatemäng. Moraalikaalutlustel (probleemiks oli prostitutsioon) keelati 1628. aastal naistel kabukietendustel esinemine, kuid kuna kabuki oli juba saavutanud suure populaarsuse, tõi keeld kaasa üksnes selle, et naissoost näitlejad asendati meestega. Šogunaadi meelehärmiks ei toonud see muutus aga kaasa mingit arvestatavat paranemist moraalis – ka meessoost kabukinäitlejad olid tihti seotud prostitutsiooniga ja etendustega kaasnes sageli kähmlusi. Šogunaadi edasiste jõupingutuste tulemusena arenes välja rafineeritum stiil, mis on aluseks kabuki nüüdisaegsele kujule. 
Kabukinäitlejad on tänapäevani mehed. Naiste rolle mängivad üksnes sellele spetsialiseerunud meesnäitlejad ("onnagata"), kes on kabukimaailma vaieldamatud staarid.
Teetseremoonia

Teetseremoonia on tee valmistamise ja joomise rituaal. Selle all mõeldakse tavaliselt jaapani teetseremooniat (茶の湯 "chanoyu" või 茶道 "chadō", "sadō"), kuigi traditsiooniline teetseremoonia on olemas ka näiteks Hiinas ja Koreas. 
Jaapanis on teetseremoonia traditsioon arendatud täiuslikuks.
"Chanoyu" on üle 800 aasta vana. Teejoomine aitas buda munkadel pikkadel mediteerimistel virgena püsida. Ajapikku kujunes välja tee valmistamise, pakkumise ja joomise rituaal, mis lõpuks saavutas omaette kunsti taseme. On olemas hulk teetseremoonia koolkondi, millest kõige kuulsam on "Urasenke" koolkond peakorteriga Kyōtos. 
Õige teetseremoonia viiakse läbi spetsiaalselt selleks ehitatud teemajas (茶室 "chashitsu"), mis on ümbritsetud väikese jaapani aiaga (露地 "roji"). Teemajja sisenetakse madala ukseava kaudu, jalanõud jäetakse välja. Istutakse õlgmatil (畳 "tatami"). Teemaja juurde kuulub lahutamatult "tokonoma" (床の間) - seinaorv pintslikirja (書道 "shodō") või tušimaaliga (水墨画 "suiboku-ga") ja lihtsa lilleseadega (茶花 "chabana"). Tseremooniaks kasutatakse mõru rohelist teed (抹茶 "macha"), mis on pulbriks jahvatatud. "Chanoyu"s on iga liigutus täpselt reguleeritud. Teetseremoonia meister peab hästi tundma ka arhitektuuri, lilleseadekunsti, keraamikat, kalligraafiat, ajalugu ja religiooni. Täismahus teetseremoonia võtab aega umbes neli tundi. 
Jaapani teetseremooniat on tugevalt mõjutanud zen-budism ja ajaloolistest isikutest Sen no Rikyū (千利休, 1522-1591).
Jōmoni ajastu

Jōmoni ajastu [džoomoni ajastu] (jaapani keeles 縄文時代, "jōmon jidai") on Jaapani ajaloo ajastu umbes 13. aastatuhandest eKr kuni umbes aastani 300 eKr. 
Sõna "jōmon" märgib nöörornamenti, mis on iseloomulik arheoloogilisele Jōmoni kultuurile: savinõudele ja -kujudele tekitati ornament pulga abil, mille ümber olid mähitud nöörid.
Kurude loend

"Siin on loetletud mäekurusid."
Kuristike loend

Kuristike loend loetleb kuristikke.
1558

1558. aasta (MDLVIII) oli 16. sajandi 58. aasta.
Pastapliiats

Pastapliiats ehk pastakas on sulepeataoline kirjutusvahend, milles tindi asemel kasutatakse õhu eest kaitstud trükivärvipastat.
Pastapliiatsi patenteeris 1888. aastal ameeriklane John Loud (1844–1916). Tema eesmärk oli valmistada vahend, millega kirjutada sellistele karedatele pindadele nagu puidule või nahale. Selle eesmärgi ta täitis, kuid tema pliiats oli liiga kare, et sellega tähti kirjutada. Seetõttu ei hakatud tema pastapliiatsit tootma ja selle patent aegus lõpuks.
20. sajandil hakkasid mitmedki pastapliiatsit leiutama ja esitati palju patenditaotlusi. Ärilises mõttes ebaõnnestus see neil kõigil. Tinti hoiti pesas, milles olevas augus keerles kuulike. Kui kuulike oli pesas liiga tihedalt kinni või kui tint oli liiga paks, siis ei ulatunud tint paberile. Kui kuulike oli pesas liiga lõdvalt või kui tint oli liiga vedel, siis kas pastapliiats lekkis või tint ei kuivanud kiiresti ja määris. Tindireservuaarile avaldati survet kolvi, vedru, kapillaarjõu või raskusjõu abil.
Ungarlane László Bíró leiutas tänapäevase pastapliiatsi 1938. aastal Ungaris ja patenteeris selle 1943. aastal Argentinas. Esimese patenditaotluse esitas ta juba 15. juunil 1938 Suurbritannias. Bíró oli ajalehe toimetaja ja täheldas, et ajalehtede trükkimisel kasutatavad tindid kuivavad kiiresti, jätavad paberi kuivaks ega määri, ja püüdis pastapliiatsis kasutada analoogilise koostisega tinti.
Guinnessi rekordid.
Maailma kõige suurema töötava pastapliiatsi on valmistanud Indias Acharya Makunuri Srinivasa 2011. aastal. See oli 5,5 m pikk ja kaalus 37,23 kg.
Maailma kõige levinum pastapliiats on Bic Cristal. Seda hakati tootma 1950. aastal ja 2006. aasta septembris müüdi 100 miljardes eksemplar. Keskmiselt müüakse igas sekundis 57 Bic Cristali pastapliiatsit ja seegi on suurem kiirus kui teistel mudelitel.
Alinda-tüüpi asteroidid

Alinda-tüüpi asteroidid on asteroidide rühm, millel orbiidi pikem pooltelg on umbes 2,5 astronoomilist ühikut ning orbiidi ekstsentrilisus on umbes 0,4...0,65.
Nad on saanud nime asteroidi 887 Alinda järgi, mille avastas Max Wolf 1918. aastal.
Alinda-tüüpi asteroide hoiab selles piirkonnas orbitaalresonants 1:3 Jupiteriga, millest tuleneb resonants 4:1 Maaga. Sellise resonantsiga taevakehal suurendavad gravitatsioonilised vastasmõjud Jupiteriga pidevalt orbiidi ekstsentrilisust, kuni too lõpuks möödub lähedalt mõnest siseplaneedist, mis resonantsi rikub.
Mõningate Alinda-tüüpi asteroidide periheel on väga lähedal Maa orbiidile, mistõttu nad resonantsist 4:1 tulenevalt mööduvad lähedalt Maast peaaegu täpselt iga nelja aasta tagant.
Sellest tuleneb muuhulgas, et kui mõni Alinda-tüüpi asteroid satub Maast lähedalt möödumise ajal olema vaatlemiseks ebasoodsas asendis (näiteks väikesel eemaldumusel (nurkkaugusel) Päikesest), siis selline olukord võib jätkuda aastakümneid. Näiteks ei ole 2004. aasta seisuga Alinda-tüüpi asteroide (3360) 1981 VA ja 1915 Quetzálcoatl vaadeldud 1985. aastast saadik ning asteroidi 2608 Seneca ei ole vaadeldud 1994. aastast saadik.
Allpool on ära toodud mõned Alinda-tüüpi asteroidid:
Apollo-tüüpi asteroidid

Apollo-tüüpi asteroidid on asteroidid, mille orbiidi pikem pooltelg ületab 1 astronoomilise ühiku ja mille periheel on alla 1,017 astronoomilise ühiku (Maa afeeli). See on Maa-lähedaste asteroidide rühm, mis on saanud nime esimesena avastatud seda tüüpi asteroidi 1862 Apollo järgi.
Maa-lähedastel asteroididel on orbiidi pikem pooltelg suurem kui Maal. Mõningatel Apollo-tüüpi asteroididel on siiski ekstsentrilised orbiidid, mis lõikuvad Maa orbiidiga, mistõttu nad on Maale potentsiaalseks ohuks. Mida lähedasem on nende orbiidi pikem pooltelg Maa omale, seda väiksem peab orbiidi ekstsentrilisus olema, et orbiidid lõikuksid. Apollo-tüüpi asteroidide orbiidi ekstsentrilisus on tavaliselt üle 0,5.
Asteroidide vööst Marsi ja Jupiteri vahel võivad asteroidid Jupiteri põhjustatud gravitatsiooniliste häirituste tõttu üle minna Apollo-tüüpi orbiitidele. 
Peale 1862 Apollo on tuntumad Apollo-tüüpi asteroidid 2102 Adonis ja 69230 Hermes, mis 1937. aastal möödus Maast 1,5 korda kaugemalt kui Maa ja Kuu vaheline kaugus.
1990. aastal teati 63 Apollo-tüüpi asteroidi, 1999 juba 415, 2003. aasta novembris 1190. See arv kahekordistub umbes iga kahe aasta tagant. 
Kõige suurem teadaolev Apollo-tüüpi asteroid on 1866 Sisyphus, mille läbimõõt on umbes 10 km.
Tuntumate Apollo-tüüpi asteroidide seas on:
Energia jäävuse seadus

Energia jäävuse seadus on olulisemaid jäävusseadusi füüsikas, mis väidab, et isoleeritud süsteemi energia on ajas muutumatu suurus (energia on jääv). Sellest seadusest järeldub, et energia ei teki ega kao, ta võib vaid muunduda ühest liigist teise ning kanduda ühelt kehalt teisele.
Termodünaamika.
Termodünaamikas väljendub energia jäävuse seadus termodünaamika esimeses seaduses: energia, mille süsteem saab väljastpoolt, peab võrduma süsteemi siseenergia muudu ja süsteemist väljuva energia summaga (termodünaamika esimene seadus). Energia jäävuse seadus keelab I tüüpi igiliikuri konstrueerimise.
Erirelatiivsusteooria.
Erirelatiivsusteoorias seotakse (seisu)energia ja (seisu)massi jäävuse seadus üheks. Seda väljendab massi ja energia ekvivalentsus kujul
formula_1, 
kus formula_2 on energia, formula_3 mass ja formula_4 on valguse kiirus vaakumis. Massi ja energia ekvivalentsuse tõttu avastati, et mass võib muutuda energiaks ja vastupidi.
Kvantfüüsika.
Kvantmehaanikas on energia proportsionaalne lainefunktsiooni ajalise tuletisega. Asjaolu, et aja operaator ja ajalise tuletise võtmise operaator ei kommuteeru, põhjustab matemaatiliselt järgmise määramatuse relatsiooni: mida pikema aja jooksul süsteemi on võimalik jälgida, seda täpsemalt võib määrata süsteemi energia. Vastupidi: mida lühema aja jooksul meil süsteemi on võimalik jälgida (näiteks süsteem on ebastabiilne ja laguneb lühikese aja jooksul), seda halvemini on määratud süsteemi energia. Täpsemalt öeldes: energia ja aeg moodustavad Fourier' paari.
Termodünaamika esimene seadus

Termodünaamika esimene seadus on sisuliselt energia jäävuse seadus.
See on edasiarendus mehaanilise energia jäävusest võttes arvesse ka kehade siseenergia ning soojuse kui energiaülekandevormi olemasolu. (Näiteks hõõrdumise esinemisel on mehaanilise energia jäävus rikutud, kuna osa mehaanilisest energiast muundub siseenergiaks – soojuseks.)
Termodünaamika esimese seaduse võib sõnastada ka järgmiselt: "Igiliikuri ("perpetuum mobile") ehitamine on võimatu." See tähendab, et ei ole võimalik ehitada masinat (seadet), mis teeks tööd ilma väliskeskkonnast saadava soojuseta (energiata).
Termodünaamika esimene seadus sätestab, et keha siseenergia ("U") saab muutuda tänu soojushulgale ("Q"), mis saadakse väliskeskkonnast ning tööle ("A"), mida süsteem teeb välisjõudude vastu:
 formula_1,
kus "Q" on soojushulk, mille keha saab väliskeskkonnalt ning "A" on töö, mida keha teeb välisjõudude vastu (juhul kui keha annab soojust ära, siis on "Q" negatiivne; kui välisjõud teevad tööd, siis on "A" positiivne).
 formula_2,
Kõige lihtsam töö vorm on mehaaniline töö. Näiteks gaas teeb paisumisel tööd
 formula_3,
kus "p" on gaasi rõhk ning "ΔV" on ruumala muut. Võimalikud on ka muud töö vormid (nt. elektriline: aku laadimine-tühjenemine).
Diferentsiaalkujul saab esimese seaduse esitada järgmiselt:
 formula_4
Kui teha lihtsustus ning vaadelda sama protsessi ühe mooli ühekraadise muutuse kohta, siis saab termodünaamika I seaduse esitada kujul:
 formula_5 ("Cp"–- moolsoojus isobaarilises protsessis, "CV" – moolsoojus isohoorilises protsessis, "R" – universaalne gaasikonstant)
Universaalne gaasikonstant näitab tööd, mida teeb üks mool ideaalgaasi, paisudes isobaariliselt nii palju, et tema temperatuur tõuseb ühe kraadi võrra.
Termodünaamika teine seadus

Termodünaamika teine seadus käsitleb looduslike protsesside mittepööratavust. Tal on hulk omavahel ekvivalentseid sõnastusi. 
Clausiuse sõnastus:
Isoleeritud süsteemis kulgevad kõik protsessid entroopia kasvu suunas.
Clausiuse sõnastus (teine variant):
Soojus ei saa iseenesest üle minna külmalt kehalt kuumemale, st ei ole võimalik niisugune protsess, mille ainsaks tulemuseks on soojuse ülekandumine külmemalt kehalt kuumemale.
Thomsoni (lord Kelvini) sõnastus:
Ei ole võimalik ehitada perioodiliselt töötavat masinat, mis muudaks pidevalt soojust tööks ainult ühe keha jahtumise arvel, nii et ümbritsevates kehades ei esineks mingeid muutusi (st kogu soojust ei ole võimalik täielikult konverteerida tööks).
Ostwaldi sõnastus:
 Teist liiki "perpetuum mobile" on võimatu.
Termodünaamika teine seadus väljendab termodünaamiliste protsesside statistilist iseloomu ja on aluseks nii entroopia kui ka temperatuuri mõiste defineerimisel termodünaamikas.
Termodünaamika kolmas seadus

Termodünaamika kolmas seadus väidab, et absoluutsel nulltemperatuuril võrdub entroopia nulliga.
Aine, mille entroopia absoluutsel nulltemperatuuril võrdub nulliga, peab olema täiusliku kristallstruktuuriga. 
Seega on entroopial erinevalt entalpiast olemas nullpunkt, millest on võimalik arvutada erinevate ainete entroopiate absoluutväärtusi vastaval temperatuuril.
1200

1200. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1195 1196 1197 1198 1199 - 1200 - 1201 1202 1203 1204 1205
1201

1201. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1196 1197 1198 1199 1200 - 1201 - 1202 1203 1204 1205 1206
1202

1202. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1197 1198 1199 1200 1201 - 1202 - 1203 1204 1205 1206 1207 1208
1203

1203. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1198 1199 1200 1201 1202 - 1203 - 1204 1205 1206 1207 1208
1204

1204. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1199 1200 1201 1202 1203 - 1204 - 1205 1206 1207 1208 1209
1205

1205. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1200 1201 1202 1203 1204 - 1205 - 1206 1207 1208 1209 1210
1206

1206. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1201 1202 1203 1204 1205 - 1206 - 1207 1208 1209 1210 1211
1207

1207. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1202 1203 1204 1205 1206 - 1207 - 1208 1209 1210 1211 1212
1208

1208. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1203 1204 1205 1206 1207 - 1208 - 1209 1210 1211 1212 1213 1236
1209

1209. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1204 1205 1206 1207 1208 - 1209 - 1210 1211 1212 1213 1214
Mangroov

Mangroov on hingamisjuurtega igihaljaste puude tihnik troopiliste estuaaride ja merede rannikul.
Nimi tuleneb iseloomulike puude mangroovipuude nimest. Need kuuluvad peamiselt perekondadesse avitsennia, manglipuu, sonneraatsia ja "Ceriops".
Mangroovid on mudased ning soolased soised metsad. Soolasus tuleneb sellest, et tõusu ajal ujutatakse mangroov mereveega üle. Mangroovipuudele on iseloomulikud õhujuured ehk pneumatofoorid, mille abil saavad puud mõõna ajal õhust hapnikku. 
Mangroovide kaitse on tähtis, sest nad kaitsevad rannikut erosiooni eest ning on elupaigaks paljudele liikidele.
Mangroovi peetakse vahel eraldi bioomiks.
Bioloogia.
Teadaolevalt on olemas umbes 70 liiki organisme, kes on endeemsed just mangroovidele. Konvergentset evolutsiooni demonstreerides on paljud nendest liikidest leidnud sarnased lahendused muutuvale soolsusele, anaeroobsele mullale, intensiivsele päikesele ja üleujutustele. Maailma kõige liigirikkamad mangroovid leiduvad Kagu-Aasias, täpsemalt just Indoneesia saarestikus.
Mangroovsood.
Mangroovsood on levinud troopilises ja subtroopilises vööndis. Loodete esinemine on peamine mangroovsoode liigirikkust piirav tegur. Tõus toob endaga kaasa soolase merevee, mille aurumisel suureneb märkimisväärselt mulla soolsus. Järgmine tõusulaine on võimeline mulda n-ö loputama, mis taastab mulla soolsuse taseme tagasi mereveega võrreldavala tasemele.
Mõõna ajal peavad organismid taluma tõusvat temperatuuri ja kuivust, mistõttu peavad mangroovsoode taimed taluma väga hästi niiskuse, soolsuse ja temperatuuri kõikumist. Seetõttu sisaldab mangroovsoode taimestik ainult valitud liiki taimi.
Mangroovsoodes kasvavaid puid on umbes 110 liiki, kuigi ainult vähesed neist kuuluvad "Rhizophora" perekonda. Üks konkreetne mangroovsoo sisaldab reeglina ainult paari liiki nendest puudest, näiteks kasvab Kariibi mere piirkonna mangroovsoodes korraga tavaliselt ainult kolm või neli puuliiki. Sellest hoolimata on mangroovsoode poolt loodud ökosüsteemid koduks väga suurele hulgale teistele liikidel, sisaldades lausa 174 merelist megafauna liiki.
Mangroovsoode puude juurtest moodustuv keeruline võrgustik loob ainulaadse ökosüsteemi, mis pakub kaitset noortele organismidele. Piirkondades, kus juurestik on permanentselt vee all, leidub vetikaid, vähke, austreid, käsnu ja sammalloomi, kes kõik vajavad filtreerimiseks kõva substraati, kuhu kinnituda. Mangroovide krabid söövad mangroovide lehti, mis suurendab põhja settivate toitainete hulka. Osadel juhtudel on ka mangroovsoodes fikseeritud süsiniku eksport oluline osa rannalähedastest toiduahelatest.
Mangroovsood kaitsevad rannalähedasi piirkondasid erosiooni, tormilainete ja tsunamide eest. Mangroovide juurtest moodustuv süsteem suudab väga edukalt hajutada lainete energiat. Lisaks pakuvad mangroovsood troopilistest tormidest mõjutatud rannikualade kogukondadele majanduslikku kaitset.
Calais' väin

Calais' väin (ka Doveri väin; prantsuse "Pas de Calais", inglise "Strait of Dover") eraldab Suurbritanniat Euroopa mandriosast ja ühendab Põhjamerd La Manche'iga.
Väina laius kitsaimas kohas on 32 kilomeetrit. Seal on mõlemal kaldal kõrged kriitpangad. Väina keskosas valdavad sügavused 30 meetri ümber, kuid avamerel on ka mitmeid madalikke.
Väina alt on läbi kaevatud Eurotunnel.
Kunašir

Kunašir (vene keeles Кунашир, jaapani keeles 国後島 (Kunashiri-tō)) on Suur-Kuriilide Lõunarühma lõunapoolseim saar Venemaa idaosas.
Kunaširi väin eraldab Kunaširi saart läänes Hokkaidō saare Shiretoko poolsaarest, Izmenõ väin edelas Hokkaidō saarest ja Lõuna-Kuriili väin kagus Väike-Kuriilidest. Jekaterinõ väin eraldab seda Iturupi saarest, mis paikneb 22 km kirde pool.
Saar on kirde-edela suunas piklik. Selle pikkus on 123 km, laius 7–30 km. Saare pindala on 1490 km². Rahvaarv on umbes 8000 inimest (2007).
Kunaširi saare põhjaosas asub Dokutšajevi ahelik. Saar on vulkaaniline, seal on 4 tegevvulkaani: Tjatja (1819 m, saare kõrgeim tipp, saare sümbol), Rurui (1485 m), Mendelejevi vulkaan (886 m) ja Golovnini vulkaan (541 m).
Golovnini vulkaani kaldeeras paiknevad Kipjaštšeje ja Gorjatšeje järv. Kipjaštšeje järve rannikul ja otse järves on palju fumaroole. Saarel on palju vulkaanilise päritoluga kuumaveeallikaid, enamik nendest paikneb Mendelejevi vulkaani nõlvadel. Nende ümbruses asuvad kuurordid ja geotermaalelektrijaam.
Kunaširi saarel valitseb mussoonparaskliima. Rannikupiirkonna kõnnumaadel kasvab tihti 0,5–1,5 kõrgune kuriili bambus ("Sasa kurilensis"). Saar on suures osas kaetud okaspuu-, sega- ja lehtmetsadega. Metsavöönd on levinud merepinnast kuni 500–600 m kõrgusele. Saare lehtmetsades esinevad tammed, vahtrad, kirsipuud, jalakad, ida-jugapuud ("Taxus cuspidata"), liaanid jt. Okaspuude osakaal kasvab kõrguse suurenedes ning nendest on levinumad ajaani kuusk ja sahhalini nulg, harvem kohtab Glehni kuuske. Mägedes kasvavad kivikask ("Betula ermanii") ja kääbus-seedermänd ("Pinus pumila").
Kunašir kuulub Sahhalini oblastisse. Alates 1945. aastast on saar Venemaa valduses, kuid Jaapan peab seda endale kuuluvaks.
1789 toimus saarel põliselanike ainude ülestõus jaapani kaupmeeste ja kolonistide vastu, mille käigus hukkus üle 70 jaapanlase. Jaapani võimud hukkasid 37 ainut ja vahistasid palju teisi.
1811 püüdis Vene meresõitja Vassili Golovnin saart kaardistada ja uurida, aga Jaapani võimud vahistasid ta ja ta pidi kaks aastat vanglas karistust kandma.
Pärast 1994. aasta Kuriilide maavärinat lahkus Kunaširi elanikest umbes kolmandik saarelt ega tulnud enam tagasi. Maavärina magnituud oli 8,2. Vähemalt 10 inimest sai ametlikel andmetel surma.
Saare keskosas Lõuna-Kuriili väina rannikul asub Južno-Kurilski alev, mis on Južno-Kurilski linnaringkonna keskus. Teised asulad on Otrada, Lagunnoje, Gorjatši Pljaž, Mendelejevo, Dubovoje ja Golovnino. Endised asulad on Sergejevka, Urvitovo, Dokutšajevo ja Sernovodsk.
Mendelejevo lennujaama kaudu on saarel lennuühendus, mere kaudu peavad ühendust laevad Marina Tsvetajeva ja Igor Farhutdinov.
10. veebruaril 1984 loodi riiklik Kurilski looduskaitseala, kus elutseb 84 kaitsealust loomaliiki.
Endemism

Endemism on liigi (või muu taksoni) esinemine üksnes teatud piiratud alal. Teatud piirkonnas esinev päriskodune looma- või taimeliik või -rühm on endeem ehk endeemne liik.
Endeemse liigi levila ei pruugi olla väga väike. Näiteks Austraalia endeem võib levida kõikjal Austraalias, kuid mitte mujal.
Neoendeem on noor takson, mis ei ole veel laialt levida jõudnud. Relikt on aga takson, mille levila oli kunagi märksa laialdasem – ta on praegu enamikus kohtades välja surnud, kuid esineb üksikuis paigus, mida nimetatakse pagulaks ehk refuugiumiks.
Endeemse liigi vastand on kosmopoliit, mille levikul on globaalne ulatus. Kosmopoliitsed liigid on näiteks inimene ja pilliroog.
Endeeme leidub suhteliselt rohkesti tugevate levikubarjääridega piiratud aladel, kus kliima pole väga pika aja jooksul palju muutunud – näiteks mandreist eemal asuvatel vanadel saartel. Endeemirohked on näiteks Uus-Meremaa, Madagaskar ja Hawaii saared.
Endeemsed liigid on tundlikud võõrliikide sissetoomisele ning võivad kergesti ohtu sattuda.
Eesti endeemid.
Liike, mille looduslik areaal piirduks Eestiga, on väga vähe. Selle peamiseks põhjuseks on evolutsioonilises mõttes väga lühike aeg, mis on möödunud viimasest jääajast, mil peaaegu kogu varasem elustik siit minema pühiti. Sellele järgnenud umbkaudu 13 000 aastaga pole saanud uusi liike kujuneda.
Tuntuim erand on Eesti endeemne liik saaremaa robirohi. See on tüüpiline neoendeem – liigina välja kujunenud arvatavasti pärast jääaega.
Euroopa naarits on relikt, kes kipub pealetungiva Ameerika naaritsa ehk mingi eest taanduma. Üks Euroopa naaritsa refuugiume on Hiiumaa. Teda võib pidada Eesti endeemiks alles siis, kui ta ei levi mujal kui Eestis.
Hasli org

Hasli org (saksa keeles "Haslital"; sarapuupõõsaste ("Haselnussstrauch") järgi) on kõrgete mägede vaheline tasandik Šveitsis Berni kantonis Berner Oberlandis. Ta ulatub Brienzi järvest Meiringenini.
Läbi Hasli oru voolab Aare jõgi.
Maastik on mitmekesine: leidub peaaegu kõiki alpimaastiku vorme, sealhulgas liustikuorge, mägijärvi ja hiigelkaljusid. Iseloomulikud on mägiojad, joad ja liustikukuristikud.
Hasli org oli kunagi liustikuorg. Orupõhi on tuhandeid aastaid tagasi olnud Brienzi järve all.
Hasli oru keskus on Meiringen. Seal asuvad ka Brienz ja Innertkirchen. Hasli oru juurde arvatakse ka mäeseljal asuv Hasliberg.
Hasli org on populaarne turistide sihtkoht ning suusa- ja mägimatkakeskus.
Aastal 1433 paisutasid Interlakeni kloostri mungad Aare jõe, nii et tekkis "Unterseenschwelle" 'Unterseeni pais'. Vee-energiat kasutasid nad sae- ja viljaveski käitamiseks. samuti lootsid nad paisutamisest suuremat kalasaaki. Brienzi järve tase tõusis umbes kahe meetri võrra ning seetõttu tõusis ka põhjavee tase. Aare jõe langus vähenes ja äravool tõkestus. Jõgi vahetas mitu korda sängi ja ajas kõrgvee ajal üle kallaste, mistõttu Hasli orgu tabasid suured üleujutused. Orupõhi soostus. Elanikud haigestusid tüüfusesse ja malaariasse. Niigi viletsat olukorda raskendasid mäesööst Kienholzi lähedal Brienzi vallas 16. sajandi esimesel poolel ja hoolimatu metsaraie Bürgleni ja Mühletali rauakaevanduste tarbeks. Mäenõlvad jäid ilma metsadest, mis oleksid pakkunud kaitset laastavate mägiojade eest. Sajandite jooksul rajati kaitseks Aare üleujutuste eest arvukalt kulukaid tamme ja müüre. Nende kulutuste tõttu elanikud vaesusid ja paljud rändasid välja.
19. sajandi teisel poolel asendas Berni kantoni valitsus paisu lüüsiga. Aare sängi hakati õgvendama ning orupõhja dreneerima. See lahendas üleujutuste probleemi.
Välismaa orgude loend

"Siin on loetletud välismaa orge. Eestis asuvaid orge on loetletud leiate Eesti orgude loendis.
Pilvemets

Pilvemets ehk udumets on igihaljas troopiline mets, mis kasvab enamasti kõrgemal kui 1500 meetrit merepinnast.
Enamiku ajast on neis metsades suhteline õhuniiskus 100%. Need metsad asuvad otseses mõttes pilvede sees.
Pilvemetsi iseloomustab kõrge endeemsus ning palju epifüütseid taimi.
Puude kõrgus ulatub 25...45 meetrini. Puude kõrgus väheneb kõrguse suurenedes.
Pilvemetsad tekivad mägede tuulepealsetel nõlvadel, kus tõusev õhk jahtub ning niiskus selles kondenseerub moodustades pilvi. Heaks näiteks on Costa Rica pilvemetsad, mis kasvavad mägede idapoolsetel nõlvadel, sest Costa Ricas on valdavaks idakaartetuuled. Kõige rohkem leidub pilvemetsi Lõuna- ja Kesk-Ameerikas ning Kagu-Aasias.
Pilvemetsade pindala on viimaste kümnendite jooksul kiirelt vähenenud. Colombia pilvemetsadest on hinnanguliselt 90% maha raiutud ja asendatud põhiliselt karjamaadega. Sellel on palju kahjulikke tagajärgi. Näiteks on pilvemetsade mullad vastuvõtlikud erosioonile, mis tekitab maalihkeid. Samuti on pilvemetsad tähtsad õhupuhastajad.
Maateaduste mõistete loendid

"Siin on loetletud maateaduslike mõistete loendeid."
Geoloogide loend

"Siin on loetletud geolooge."
Välismaa loodusmälestiste loend

"Siin on loetletud välismaa loodusmälestisi."
Oberhasli ringkond

Oberhasli ringkond oli 31. detsembrini 2009 ringkond Šveitsis Berni kantonis.
Ringkonna vapil ja lipul on kollasel põhjal krooni kandev must kotkas. Kotkast on Hasli maakonna pitsatil kujutatud juba 1296. aastal. Kotkas sümboliseeris asjaolu, et maakond oli keisri otsevõimu all. 
Ringkond hõlmas 6 valda:
Gadmeni vald

Gadmen on vald Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Gadmeni orus ("Gadmertal", "Gadmental") Susteni kuru ("Sustenpass") lähedal.
Elanike arv oli 2003. aastal 270 ja 2009. aastal 240.
Vallas on kaks asulat – Gadmen ja Nessental. 
Gadmeni org on 18 km pikkune pikiorg, mis tõuseb 1600 meetri kõrguselt 2224 meetri kõrgusele Susteni kurule, mis lõpeb Uri kantonis Wassenis. See tõus tuleb läbida paljude keerdudega, mistõttu see on mootorratturite lemmikkoht.
Gadmeni orus on palju matkaradasid, mis muuhulgas mööduvad mägijärvedest ja alpi taimestikuga kohtadest. Gadmeni lähedal on Šveitsi esimene ronimisrada "Tälliklettersteig" ning liustik "Steingletscher". On ka teisi liustikke.
Gadmeni lipul on kollasel põhjal punane põiktriip. Sellest ülalpool on kujutatud Oberhasli ringkonna vapilt ja lipult pärit kotkas, allpool alpionn.
Kirik.
Gadmeni kiriku ehitas 1722 Hans Jakob Dünz, kes vastutas Berni toomkiriku ülalpidamise eest. Tornis on kaks kirikukella, mis 1959 asendati. Oreli ehitas 1956 Gümligeni firma Wälti. Kirik renoveeriti 1931 ja suvel 1996. Ta on riikliku kaitse all.
Christian Pollas

Christian Pollas on prantsuse astronoom. 
Ta on avastanud paarkümmend asteroidi, mõned koos Eric Elstiga. Tuntumad on Aten-tüüpi asteroid (65679) 1989 UQ, Apollo-tüüpi asteroid 4179 Toutatis ja Amor-tüüpi asteroid (9950) 1990 VB.
Boden (Guttannen)

Boden (ka: "Boden bei (b.) Guttannen") on küla ("Weiler") Šveitsis Berni kantonis Oberhasli ringkonnas Guttanneni vallas.
Boden asub teel Grimseli kuru juurde.
Küla kõrgus on umbes 800 m üle merepinna.
Bodenist voolab mägiojana läbi Aare jõgi ("Hasliaare"). Jõest püütakse forelli.
Külas on mineraalide püsinäitus. Enamik eksponaate on pärit suurest kristallilõhest Scheuzerhorni nõlval, mille avastasid Peter ja Andreas von Bergen. Väljapanek asub Peter von Bergeni kodus.
1999. aasta veebruaris oli kolm suurt laviini, mille eest elanikud evakueeriti. Kahjustused olid siiski minimaalsed. Laviinirusud eemaldati karjamaadelt valitsuse toetusel ja vabatahtlike abiga, et lehmadele vajalik rohi saaks kasvada. Rajati uusi betoonist kaitsemüüre.
Bodenis oli alates 18. sajandi algusest kool. 1956 ehitati uus koolimaja. 1971 kool suleti ja õpilased saadeti Guttanneni kooli. Koolimajja paigutati lasteaed.
1210

1210. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 
Aastad: 1205 1206 1207 1208 1209 - 1210 - 1211 1212 1213 1214 1215
1211

1211. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 
Aastad: 1206 1207 1208 1209 1210 - 1211 - 1212 1213 1214 1215 1216
1213

1213. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 
Aastad: 1208 1209 1210 1211 1212 - 1213 - 1214 1215 1216 1217 1218
1214

1214 (MCCXIV) oli 13. sajandi 14. aasta.
1217

1217. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 
Aastad: 1212 1213 1214 1215 1216 - 1217 - 1218 1219 1220 1221 1222
1216

1216. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 
Aastad: 1211 1212 1213 1214 1215 - 1216 - 1217 1218 1219 1220 1221
1218

1218. aasta (MCCXVIII) oli 13. sajandi 18. aasta.
1219

1219. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 
Aastad: 1214 1215 1216 1217 1218 - 1219 - 1220 1221 1222 1223 1224
1220

1220. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 
Aastad: 1215 1216 1217 1218 1219 - 1220 - 1221 1222 1223 1224 1225
1221

1221. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 
Aastad: 1216 1217 1218 1219 1220 - 1221 - 1222 1223 1224 1225 1226
1223

1223. aasta (MCCXXIII) oli 13. sajandi 23. aasta.
1222

1222. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad
Aastad: 1217 1218 1219 1220 1221 - 1222 - 1223 1224 1225 1226 1227
1224

1224. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 
Aastad: 1219 1220 1221 1222 1223 - 1224 - 1225 1226 1227 1228 1229
1225

1225. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 
Aastad: 1220 1221 1222 1223 1224 - 1225 - 1226 1227 1228 1229 1230
1226

1226. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 
Aastad: 1221 1222 1223 1224 1225 - 1226 - 1227 1228 1229 1230 1231
1227

1227. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 
Aastad: 1222 1223 1224 1225 1226 - 1227 - 1228 1229 1230 1231 1232
1228

1228. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 
Aastad: 1223 1224 1225 1226 1227 - 1228 - 1229 1230 1231 1232 1233
1229

1229. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 
Aastad: 1224 1225 1226 1227 1228 - 1229 - 1230 1231 1232 1233 1234
1230

1230. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 
Aastad: 1225 1226 1227 1228 1229 - 1230 - 1231 1232 1233 1234 1235
1231

1231. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 
Aastad: 1226 1227 1228 1229 1230 - 1231 - 1232 1233 1234 1235 1236
1232

1232. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 
Aastad: 1227 1228 1229 1230 1231 - 1232 - 1233 1234 1235 1236 1237
1234

1234. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 
Aastad: 1229 1230 1231 1232 1233 - 1234 - 1235 1236 1237 1238 1239
1235

1235. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 
Aastad: 1230 1231 1232 1233 1234 - 1235 - 1236 1237 1238 1239 1240
1236

1236. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 
Aastad: 1231 1232 1233 1234 1235 - 1236 - 1237 1238 1239 1240 1241
1237

1237. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 
Aastad: 1232 1233 1234 1235 1236 - 1237 - 1238 1239 1240 1241 1242
1238

1238. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 
Aastad: 1233 1234 1235 1236 1237 - 1238 - 1239 1240 1241 1242 1243
1239

1239. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 
Aastad: 1234 1235 1236 1237 1238 - 1239 - 1240 1241 1242 1243 1244
1240

1240. aasta (MCCXL) oli 13. sajandi 40. aasta.
1241

1241. aasta (MCCXLI) oli 13. sajandi 41. aasta.
1242

1242. aasta (MCCXLII) oli 13. sajandi 42. aasta.
1243

1243. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 
Aastad: 1238 1239 1240 1241 1242 - 1243 - 1244 1245 1246 1247 1248
1244

1244. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 
Aastad: 1239 1240 1241 1242 1243 - 1244 - 1245 1246 1247 1248 1249
1245

1245. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 
Aastad: 1240 1241 1242 1243 1244 - 1245 - 1246 1247 1248 1249 1250
1246

1246. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 
Aastad: 1241 1242 1243 1244 1245 - 1246 - 1247 1248 1249 1250 1251
1247

1247. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 
Aastad: 1242 1243 1244 1245 1246 - 1247 - 1248 1249 1250 1251 1252
1248

1248. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 
Aastad: 1243 1244 1245 1246 1247 - 1248 - 1249 1250 1251 1252 1253
1249

1249. aasta ( MCCXLIX) oli 13. sajandi 49. aasta.
1250

1250. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 
Aastad: 1245 1246 1247 1248 1249 - 1250 - 1251 1252 1253 1254 1255
1251

1251. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 
Aastad: 1246 1247 1248 1249 1250 - 1251 - 1252 1253 1254 1255 1256
1252

1252. aasta (MCCLII) oli 13. sajandi 52. aasta.
1253

1253. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 
Aastad: 1248 1249 1250 1251 1252 - 1253 - 1254 1255 1256 1257 1258 1260
1254

1254. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 
Aastad: 1249 1250 1251 1252 1253 - 1254 - 1255 1256 1257 1258 1259
1255

1255. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 
Aastad: 1250 1251 1252 1253 1254 - 1255 - 1256 1257 1258 1259 1260
1256

1256. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 
Aastad: 1251 1252 1253 1254 1255 - 1256 - 1257 1258 1259 1260 1261
1257

1257. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 
Aastad: 1252 1253 1254 1255 1256 - 1257 - 1258 1259 1260 1261 1262
1258

1258 (MCCLVIII) oli 13. sajandi 58. aasta.
1259

1259. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 
Aastad: 1254 1255 1256 1257 1258 - 1259 - 1260 1261 1262 1263 1264
1260

1260. aasta (MCCLX) oli 13. sajandi 60. aasta.
1261

1261. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad - 1260. aastad - 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad
Aastad: 1256 1257 1258 1259 1260 - 1261 - 1262 1263 1264 1265 1266
1262

1262. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad - 1260. aastad - 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad
Aastad: 1257 1258 1259 1260 1261 - 1262 - 1263 1264 1265 1266 1267
1263

1263. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad - 1260. aastad - 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad
Aastad: 1258 1259 1260 1261 - 1262 - 1263 1264 1265 1266 1267 1268
1264

1264. aasta (MCCLXIV) oli liigaasta, mis algas teisipäeval (Juliuse kalendri järgi).
1265

1265 (MCCLXV) oli 13. sajandi 65. aasta.
1266

1266. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad - 1260. aastad - 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad
Aastad: 1261 1262 1263 1264 1265 - 1266 - 1267 1268 1269 1270 1271
1267

1267. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad - 1260. aastad - 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad
Aastad: 1262 1263 1264 1265 1266 - 1267 - 1268 1269 1270 1271 1272
1268

1268. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad - 1260. aastad - 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad
Aastad: 1263 1264 1265 1266 1267 - 1268 - 1269 1270 1271 1272 1273
1269

1269. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad - 1260. aastad - 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad
Aastad: 1264 1265 1266 1267 1268 - 1269 - 1270 1271 1272 1273 1274
1271

1271. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad - 1270. aastad - 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 
Aastad: 1266 1267 1268 1269 1270 - 1271 - 1272 1273 1274 1275 1276