Valgevene 1995. aasta referendum

14. mail 1995 toimus Valgevenes koos parlamendivalimistega nelja küsimusega referendum. Ettepanekuteks olid: anda vene keelele võrdne staatus valgevene keelega, võtta kasutusele uued rahvussümbolid, suurem majanduslik lõimumine Venemaaga ja muudatused põhiseaduses, mis võimaldaksid presidendil korraldada ennetähtaegseid valimisi, kui parlament süstemaatiliselt põhiseadust rikub. Ametlike tulemuste kohaselt kiitis kõik neli heaks vähemalt kolmveerand valijatest, osalus oli 64,8%.
OSCE Parlamentaarne Assamblee teatas, et referendum rikkus rahvusvahelisi standardeid. Opositsiooniliikmed väitsid, et rahvahääletuse korraldamisel tuvastati mitmeid tõsiseid seadusandluse, sealhulgas põhiseaduse rikkumisi.
Taust.
Enne presidendiks saamist 1994. aastal oli Aljaksandr Lukašenka püüdnud 1993. aastal parlamendiliikmena korraldada sarnast rahvahääletust riigisümboolika teemal, kuid ta ei saanud parlamendi toetust. Kaks kuud enne 1995. aasta mai referendumit pakkus Lukašenka välja lipukujunduse, mis koosnes kahest väikesest rohelisest ja ühest laiast punasest ribast. Kuigi pole teada, mis sellest ettepanekust sai, pakuti mõni päev hiljem välja uued kujundused, mis pandi seejärel hääletusele.
11. aprillil 1995 arutas parlament rahvahääletuse küsimusi, kinnitas toimumiskuupäeva, kuid kiitis heaks ainult küsimuse majandusliku integratsiooni kohta Venemaaga. Lukašenka teatas, et ei muuda oma otsust ja võtab referendumi eest isikliku vastutuse ning lahkus parlamendist, teatades, et see on tema viimane arutelu parlamendiga selle praegusel kujul. Üheksateist Valgevene Rahvarinde saadikut, sealhulgas Zianon Paźniak, Piatro Sadoŭski ja teised, otsustasid korraldada parlamendis näljastreigi, protesteerides selle vastu, et president korraldas parlamendi otsusest hoolimata referendumi. Nad peksti OMON poolt läbi ja eemaldati parlamendihoonest. Parlamendisaadikud üritasid eriüksuslased peksmise eest kohtusse kaevata, kuid see ei õnnestunud.
Presidendi ja parlamendi vahelise konflikti lahendamiseks kutsuti kokku lepituskomisjon, mis otsustas president Lukašenka kasuks.
Küsimused.
Valijatele esitati neli küsimust:
Reaktsioonid.
Valgevenes.
Opositsioon seadis kahtluse alla 1995. aasta referendumi seaduslikkuse. Endise parlamendiliikme Siarhei Navumchyki sõnul oli referendum ebaseaduslik ja seega puudub selle tulemustel seaduslik jõud:
Opositsioon tõstatas veel mitmeid rahvahääletuse korraldamisega seotud küsimusi:
Valgevene konstitutsioonikohtu endise kohtuniku Mihhail Pastuhhovi sõnul on referendum "õiguslikust seisukohast kehtetu ja see tuleks tühistada". Ta nõustub väitega, et paljud rahvusliku ajaloo, traditsioonide, kultuuri ja keelega seotud küsimused pandi rahvahääletusele, rikkudes sellega Valgevene Vabariigi põhiseadust. Pastuhhovi sõnul jäävad Pahoonia ja valge-puna-valge lipp de jure Valgevene riigisümboliteks. 
Rahvusvaheliselt.
Venemaa riigiduuma tegi avalduse, milles toetas referendumi ametlikke tulemusi.
OSCE Parlamentaarne Assamblee nentis, et referendum rikkus rahvusvahelisi standardeid ning märkis valitsuse kontrolli meedia üle, hääletusprotsessi sekkumist ja opositsiooni tegevuse takistamist. Ka Ameerika Ühendriikide välisministeerium kritiseeris Valgevene valitsust referendumi pärast. 
Tagajärjed.
Määrustele uue riigilipu ja uue vapi kohta kirjutas Lukašenka alla 7. juulil 1995. aastal. Aasta hiljem, 1996. aasta referendumi järel, ajas Aljaksandr Lukašenka parlamendi laiali ning muutis selle kahekojaliseks. Mitmeid opositsiooniliidrid, sealhulgas Zianon Paźniak lahkusid seejärel riigist.