tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Rahvusgalerii

Rahvusgalerii (inglise keeles "National Gallery") on kunstimuuseum Londonis.
Rahvusgalerii kogudes on rohkem kui 2300 maali, suuremalt jaolt püsiekspositsioon. Kogud ulatuvad Cimabue varastest teostest (13. sajandist) impressionistideni. Eriti esinduslik on muuseumi Madalmaade, Itaalia vararenessansi ja 17. sajandi Hispaania maalikunsti kogu. Teiste Euroopa muuseumitega võrreldes on kogu väike, kuid ülevaatlik.
Muuseumi kogud kuuluvad Suurbritannia kuningriigile ja põhiekspositsiooni külastamine on kõigile tasuta. 2011. aastal oli Rahvusgalerii külastatavuselt maailma neljas muuseum, seda edestasid üksnes Pariisis asuv Louvre, New Yorgis asuv Metropolitani Kunstimuuseum ja Londonis asuv Briti muuseum. 2011. aastal külastas Rahvusgaleriid 5,25 miljonit inimest.
Ajalugu.
Rahvuslikule kunstikogule pandi alus 1824. aastal, kui Briti valitsus ostis pankur John Julius Angersteinilt 38 olulist maali, sealhulgas Raffaeli ja Rembrandti teoseid. Aastatega kasvas kogu rikaste annetajate toel, kes kinkisid nii raha kui ka kunstiteoseid. Seega erineb Rahvusgalerii enamikust Mandri-Euroopa rahvusgaleriidest, mis said alguse mõne kuninga või vürsti kunstikogu natsionaliseerimisest.
Londoni kesklinnas asuva galerii peahoone projekteeris William Wilkins klassitsistlikus stiilis ja see valmis 1832–1838. See on kolmas Rahvusgalerii hoone, millest on muutumatult säilinud vaid fassaad, ülejäänud hoonet on tükkhaaval laiendatud ja uuendatud. Peahoonest vasakul asub uus 1991. aastal avatud Sainsbury tiib, mille projekteerisid arhitektid Robert Venturi ja Denise Scott Brown. Ruumipuuduse tõttu asutati 1897 Tate'i galerii, kus esitletakse briti kunsti.
Amanda Aardsma

Amanda Aardsma (sündinud 24. oktoobril 1982 Denveris) on USA filminäitleja.
Pesapallur David Aardsma on tema vend.
Marje Aare

Marje Aare (sündinud 15. märtsil 1946 Tallinnas) on eesti laulja.
Marje Aare õppis aastatel 1954–1961 muusikakoolis viiulit, 1961–1962 viiulit ja vioolat. Aastatel 1962–1966 õppis ta koorijuhtimist ning eraviisiliselt laulmist Mihkel Sildose juures.
Aastatel 1970–1980 tegi ta Eesti Raadios muusikasaateid (nt "Interpreeditund"). 
Lauljana astus ta esimest korda publiku ette Enn Selgise džässansamblis 1962. aastal. Hiljem laulis ta Eugen Feliciuse ja Raivo Diksoni vokaalansamblites, kitarrist Tiit Kikkeni ansambli solistina ning vokaalansamblites Collage ja Laine. 
Marje Aare mängis Ermelinat Raimo Kangro ooperis "Imelugu" (Vanemuine, 1974).
Exxon Valdez

Exxon Valdez on nimi, mida kandis 1989. aasta märtsis Alaska vetes karile jooksnud ja ulatusliku naftareostuse põhjustanud naftatanker.
Alates 2008. aastast kannab tanker nime Dong Fang Ocean ja sõidab Panama lipu all. Tanker on kandnud ka nimesid "Exxon Mediterranean", "SeaRiver Mediterranean", "S/R Mediterranean" ja "Mediterranean". Tankeri omanik on Hong Kong Bloom Shipping Ltd.
Õnnetuse toimudes kuulus laev Exxoni Laevakompaniile ("Exxon Shipping Company") ja sõitis Ühendriikide lipu all.
Orvokki Harjuvaara

Orvokki Harjuvaara (14. juuni 1938 – 18. aprill 2010) oli soome teoloog ja koolitaja.
Frank Aarebrot

Frank Aarebrot (19. jaanuar 1947 – 9. september 2017) oli norra politoloog. 
Ta oli õppejõud Bergeni ülikoolis (alates 1977. aastast) ja Örebro ülikoolis. Norras oli ta tuntud poliitikakommentaatorina.
Aastatel 1969–1976 õppis ta Yale'i ülikoolis ja Michigani ülikoolis ning sai poliitikakandidaadi kraadi.
Tiiu Aareleid

Tiiu Aareleid (sündinud 3. novembril 1946) on eesti onkoloog. 
Aastatel 1965–1971 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja lõpetas "cum laude".
Ta on töötanud Tartu Vabariiklikus Kliinilises Haiglas, Tervishoiu Ministeeriumi Arvutuskeskuses, Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis, Eesti Onkoloogiakeskuses. Alates 2003. aastast töötab ta Tervise Arengu Instituudis.
Anu Aaremäe

Anu Aaremäe (sündinud 20. aprillil 1974) on eesti moekunstnik ja kunstikriitik. 
Haridus.
Ta on õppinud Eesti Kunstiakadeemias moedisaini (lõpetas 1996. aastal). 
Tegevus kunstnikuna.
Töötanud nii filmide kui ka teatrilavastuste kostüümikunstnikuna. Aastatel 2007–2009 oli mitme eesti filmi (dokumentaalfilm "Nipernaadit otsimas", 2007; "Magnus", 2007; "Soovide puu", 2008 jm) kostüümikunstnik, kostümeerija või jumestuskunstnik. 
Näitlejana teinud pisirolle filmis "Magnus" (2007) ja telesarjas "" (2010). 
1998. aastal esines ta oma maalidega Vaal Galerii keldrisaalis nelja noore kunstniku ühisnäitusel "Art is Everywhere".
Tegevus kunstikriitikuna.
Ta on töötanud Delfi Naistelehe moeajakirjanikuna ning teinud kaastööd paljudele muudele ajakirjandusväljaannetele. Tema kultuuriteemalisi artikleid on ilmunud näiteks ajalehtedes Postimees, Eesti Ekspress, Eesti Päevaleht, Meie Meel ja KesKus ning ajakirjades Marie Claire, Kodukiri, Mood, Stiil jm.
Ferdinand Oyono

Ferdinand Léopold Oyono (14. september 1929 – 10. juuni 2010) oli Kameruni diplomaat, poliitik ja kirjanik.
Ferdinand Oyono sündis Kameruni lõunaosas N'goulemakongis Ebolowa lähedal. Ta õppis Pariisis õigusteadust ja diplomaatiat.
Kui Kamerun 1960. aastal iseseisvaks sai, kuulus ta riigi delegatsiooni ÜRO-ga liitumisel. Aastatel 1965–1985 töötas Oyono diplomaadina; oli suursaadik muu hulgas Prantsusmaal, Suurbritannias ja Põhjamaades ning aastatel 1974–1982 Kameruni alaline esindaja ÜRO juures.
Alates 1985. aastast kuulus ta Kameruni valitsusse; aastatel 1992–1997 oli ta Kameruni välisminister ning seejärel kuni 2007. aastani kultuuriminister.
Ta kirjutas 1950. aastatel kolm prantsuskeelset satiirilist romaani.
Omar Rayo

Omar Rayo Reyes (20. jaanuar 1928 – 7. juuni 2010) oli Colombia maalikunstnik, skulptor ja karikaturist.
Ta viljeles opkunsti ning lõi peamiselt abstraktseid geomeetrilisi teoseid, kasutades eelkõige musta, valget ja punast värvi. 
Aastal 1981 asutas ta oma kodulinnas Roldanillos muuseumi.
Õpitulemuste välishindamine

Õpitulemuste välishindamine on eri haridusasutuste õpilaste teadmiste ja oskuste ühtne hindamine väljaspool neid haridusasutusi.
Eestis võeti riiklik õpitulemuste välishindamise süsteem kasutusele 1997. aastal.
Süsteemi moodustavad:
Õpitulemuste välishindamise eesmärgid:
Tasemetööd.
Tasemetööga kontrollitakse kooliastme lõpetamiseks vajaliku õppeainepädevuse (põhiteadmiste ja -oskuste) omandatust: suutlikkust teadmisi reprodutseerida, uues olukorras rakendada, seostada teistes ainetes õpituga. Tasemetööd toimuvad neljandal õppeveerandil. Tasemetööd valmistab ette Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. Tasemetöid võib teha:
Põhikooli lõpueksamid.
Põhikooli lõpueksamite eesmärgid on:
Õpilasel on kohustus põhikooli lõpetamiseks sooritada järgmised eksamid:
Tööd 14 aines valmistab ette Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. Hindamine toimub koolides keskuse ettevalmistatud juhendi alusel. Keskusse saadetakse koolidest valik töödest.
Riigieksamid.
Gümnaasiumi lõpueksamite eesmärgid:
Gümnaasiumi riigieksamid võimaldavad lisaks:
Õpilastel on kohustus sooritada gümnaasiumi lõpus vähemalt 5 eksamit, neist vähemalt 3 riigieksamit ja ülejäänud koolieksamina. Riigieksamitest on kohustuslik eesti keel (kirjand) ning üks võõrkeele eksam. Riigieksamitööd valmistab ette (14 aines), viib läbi (koostöös koolidega) ning korraldab keskse hindamise Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. Riigieksami tulemused on pärast hindamist ja sisestamist kättesaadavad portaalis www.eesti.ee. Samuti on võimalik tellida tulemuste kohta teavitus SMSi teel.
Enno Karrisoo

Enno Karrisoo (7. oktoober 1935 Tallinn – 4. juuni 2010) oli eesti käsipallur ja käsipallitreener.
Õppis Tallinna 2. Keskkoolis, lõpetas 1959. aastal Tallinna töölisnoorte keskkooli.
Oli 1959–1962 Normas spordimetoodik ja käsipallitreener, 1963–2005 Tallinna Kalinini rajooni LNSK, Oktoobri rajooni LNSK, Lääne rajooni LNSK, Kristiine LNSK ja Siili Palliklubis käsipallitreener.
Sportlasena.
Sporti hakkas harrastama Tallinna Kalevi korvpallikoolis Valentin Steinbergi juhendamisel, harrastas Uno Trei suunamisel ka kergejõustikku.
Aastatel 1961 ja 1962 tuli ta Norma meeskonnas Eesti NSV käsipallimeistriks.
Treenerina.
Treenerina oli ka Eesti noortekoondiste juhendajaid. Õpilasi: Mati Piilpärk, Raivo Laast, Urmas Träder, Riho-Bruno Bramanis, Rein Sillamaa, Martin Noodla.
Spordikohtunikuna.
Tegutses ka käsipallikohtunikuna (1962 vabariiklik kategooria).
Sporditegelasena.
Kuulus 1962–1992 Eesti NSV/ Eesti Väravpalliföderatsiooni presiidiumi.
Isiklikku.
Tema isa oli laulja Eedo Karrisoo.
Johannes Taul

Johannes Taul (24. juuli 1922 Riidaja, Valgamaa – 26. veebruar 2010) oli eesti pärimusmuusika traditsioonide edendaja ja torupillimuusika taaselustaja, helilooja, pillimeister ja -õpetaja. 
Asutas 1972. aastal rahvamuusikaansambli Torupill ning on olnud veel mitme rahvapilliansambli looja ja juht. Ansambel Torupill on paljukordne vabariiklike ja üleliiduliste taidlusfestivalide laureaat ning esindanud eesti rahvamuusikat paljudes välisriikides . Johannes Tauli loodud ansambel Torupill oli üldse esimene torupilliansambel Eestis. Torupillide koosmängu võimaldas nende ehitamine ühes helistikus, mida varasemas torupillimängu traditsioonis Eestis ei kasutatud.
Johannes Taul on rahvamuusikat ise kogunud ja kogutut oma ansamblitega esitanud. Ka on ta oma ansamblite jaoks ise muusikat loonud, korraldanud rahvusvahelisi torupillipidusid ja esitanud torupillimuusikat välismaal. Johannes Taul on viisistanud laule nii enda kui teiste autorite sõnadele.
Rue McClanahan

Eddi-Rue McClanahan (21. veebruar 1934 Healdton – 3. juuni 2010 New York) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Blanche Devereaux' rolli eest telesarjas "Kullakesed" võitis ta 1987. aastal Emmy auhinna.
Jõessaare rändrahn

Jõessaare rändrahn (ka "Paaksima kivi", "Oore kivi") on gneissgraniidist rändrahn Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Paaksima külas.
Rahnu ümbermõõt on 23,1 meetrit. Pikkus 9,2; laius 5,1 ja kõrgus 2,5 meetrit.
Jõesaare kadakas

Jõessaare kadakas on kadakas Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Paaksima küla lähedal.
1998. aasta andmetel oli see Eesti jämedaim kadakas. Puu ümbermõõt oli 223 cm ja kõrgus 9 meetrit.
2015. aasta 8. augusti seisuga on kadakas umbes kahe meetri kõrguselt murdunud ning täielikult kuivanud. Kuna sel ajal okkaid enam okste küljes ei olnud, võib arvata, et puu murdus juba vähemalt aasta varem.
Emil Aarestrup

Carl Ludvig Emil Aarestrup (4. detsember 1800 Kopenhaagen – 21. juuli 1856 Odense) oli taani luuletaja.
Gustav Aarestrup

Gustav Nicolay Aarestrup (1. jaanuar 1916 Steinkjer – 15. november 2005) oli norra majandustegelane. 
Ta oli 1965–1976 kindlustusettevõtte Storebrand ärijuht ning 1976–1982 ettevõtte nõukogu esimees.
Marie Helene Aarestrup

Marie Helene Aarestrup (27. mai 1826 Flekkefjord – 1919 Pariis) oli norra maalikunstnik.
Ta alustas oma kunstiõpinguid H. L. Reuschi juures Bergenis ning 1859. aastal lõpetas õpinguid B. Tissieri juures Pariisis. 1863. aastal esines ta esmakordselt näitusel Oslos. Riikliku stipendiumi abil tegutses ta samal aastal pool aastat Düsseldorfis šveitsi maalikunstniku Benjamin Vautieri juures. Hiljem töötas ta Pariisis. Ta maalis peamiselt portreid ja olustikupilte.
Steffen Aarfing

Steffen Aarfing (sündinud 14. mail 1955) on taani lavakujundaja.
Andreas Aarflot

Andreas Aarflot (sündinud 1. juulil 1928 Hiinas Hunani provintsis Yiyangis) on norra luterlik teoloog, kirikuloolane ja vaimulik, Norra Kiriku Oslo piiskop 1977–1998. 
Tema vanavanavanaema oli kirjanik Berthe Canutte Aarflot.
Tema vanemad olid Norra Misjoniseltsi teenistuses.
Berthe Canutte Aarflot

Berthe Canutte Aarflot (3. jaanuar 1795 Ørsta vald – 29. oktoober 1859) oli norra vaimulik kirjanik. 
Ta oli Sivert Aarfloti tütar, Rasmus Aarfloti vend ja Andreas Aarfloti vanavanavanaema.
12-aastaselt hakkas ta kirjutama vaimulikke laule. Tema isa soovitas need avaldada ning Berthe vanema venna Rasmuse abiga teostus see 1820. aastal. 
1816. aastal Berthe abiellus ja sai seitse last.
Hollandikeelne kirjandus

Hollandikeelne kirjandus on hollandi keeles kirjutatud ilukirjandus.
Mari Kiviniemi

Mari Johanna Kiviniemi (sündinud 27. septembril 1968 Seinäjoel) on Soome poliitik, Soome peaminister (2010–2011).
Ta on Eduskunna liige alates 1995. aastast.
Aastatel 2005–2006 oli Mari Kiviniemi Matti Vanhase esimese valitsuse väliskaubandus- ja arenguminister. Alates 2007. aastast oli ta Matti Vanhase teise valitsuse regionaalminister. 
12. juunil 2010 valiti ta Soome Keskerakonna esimeheks. Selles ametis oli ta kuni juunini 2012. 
Peaministriks sai ta pärast Matti Vanhase tagasiastumist 2010. aastal. Ta oli 22. juunist 2010 kuni 22. juunini 2011 Soome peaminister.
2014. aastast on ta OECD asepeasekretär.
Isiklikku.
Tema abikaasa on 1996. aastast Juha Louhivuori; neil on tütar ja poeg.
Mälestusmedal &quot;10 aastat taastatud piirivalvet&quot;

Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet" on teenetemärk, mida anti välja 2000. aastal Eesti piirivalve taasloomise 10. aastapäeva auks. 
Mälestusmedalite andmise kinnitas siseminister 19. oktoobril 2000 oma käskkirjaga nr 492. 
Mälestusmedal on üheklassiline ja jaotub kahte liiki. I liigiga peetakse meeles Eesti kodanikke, kes on tegevteenistuses olles otseselt osalenud piirivalve taastamisel. II liigiga peetakse meeles Eesti ja välisriikide kodanikke, kes on kaasa aidanud piirivalve taastamisele ning autasustatakse eriõigusel kõiki taastamisperioodi siseministreid.
Retseptiravim

Retseptiravim on ravim, ka ravimpreparaat, mida apteegiteenust osutav ettevõte võib müüa ainult arsti, eriarsti või loomaarsti nõuetekohase retsepti (Eestis paberkandjal, telefoni teel ehk digiretsepti) alusel. 
Retseptiravimid Eestis.
Ravimite (sh retseptiravimite) väljakirjutamise, haldamise, müügi, volitatud asutuste ja apteegiteenust osutavate asutuste, ning kontrolli ravimite ja retseptiravimite üle jm juhised on ära toodud EV Ravimiseaduses (lühend – RavS) ja teistes õigusaktides. 
Ravimi väljastamine arsti ettekirjutuse järgi peaks garanteerima ravimi põhjendatud kasutamise ning vältima iseravimist ja ravimi kuritarvitamist.
Franyó Aatoth

Franyó Aatoth (õieti István Ferenc Tóth; sündinud 1954 Nyíregyházas) on Ungari päritolu prantsuse kunstnik.
Enriko Aav

Enriko Aav (sündinud 15. mail 1968 Kohtla-Järvel) on Eesti riigiametnik, aastatel 2006–2011 Maksu- ja Tolliameti peadirektor.
2009. aastal andis Eesti Maksumaksjate Liit talle nimetuse "Maksumaksja vaenlane".
Haridus.
1974–1986 õppis Aav Kohtla-Järve 1. Keskkoolis, 1990–1992 Tallinna Majanduskoolis. 2001. aastal lõpetas Aav Eesti Kõrgema Kommertskooli bakalaureuseõppe ärijuhtimise erialal, 2004. aastal Tallinna Tehnikaülikooli magistriõppe haldusjuhtimise erialal.
Töökäik.
1992–1994 töötas Enriko Aav Maksuameti Kohtla-Järve osakonnas inspektori ja revidendina, 1994–1995 Maksuameti revisjoniosakonna pearevidendina ning 1996–2001 Maksuameti järelevalve osakonna juhatajana. 2001–2004 oli ta Maksupettuste Uurimise Keskuse juhataja ning 2004–2006 Maksu- ja Tolliameti uurimisosakonna juhataja. 2006–2011 oli ta Maksu- ja Tolliameti peadirektor. 2011. aastast töötas Washingtonis Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) riigitulude haldamise ja nende võimekuse tõstmise üksuse nõunikuna. 
Enriko Aav on olnud MTÜ Eesti Maksumaksjate Liidu nõukoja ja Sisekaitseakadeemia Nõunike Kogu liige ning Sisekaitseakadeemia Finantskolledži Nõukogu esimees.
Seisukohavõtte.
Maksuameti juhina on Aav avaldanud arvamust, et ettevõtete tulumaks on oma aja ära elanud ning sellest tuleks loobuda. Maksu kaotades me tema hinnangul mitte ei meelitaks Eestisse suurfirmade kontoreid, vaid looksime parema stardipositsiooni kodumaistele ettevõtetele.
Samuti on ta olnud kriitiline Tallinna müügimaksu suhtes. Aava väitel ei haaku see Eesti maksusüsteemiga, kuna on keerulisem ja raskemini hallatav kui ükskõik milline riiklik maks, pealegi on selles liiga palju erandeid.
Aav on rõhutanud vajadust, et maksuamet oleks oma töös paindlik ning läheneks eri juhtumitele erinevalt. Tema sõnul jagunevad maksumaksjad püramiidis eri kategooriatesse: "Kolmnurga tipus on seltskond, kes teadlikult ja alati rikub seadust, teeb kõik selleks, et makse mitte maksta. Nende suhtes ei aitagi muu, kui nende surumine seadust täitma." Järgmine 15% vajab igatist järelevalvet, kuna vähima võimaluse korral jätavad nad siiski maksud maksmata. "Püramiidi alumine osa on partnerid. See on "ca" 80% elanikkonnast, kes omakorda jagunevad kahte gruppi – ühed, kes oskavad ja tahavad maksta, peame neil ainult lihtsustama seda, ja teine osa, kes tahavad, aga piltlikult öeldes ei oska korralikult maksta, nad vajavad koolitust või infot, et kohustust täita."
Isiklikku.
Enriko Aav on abielus ja tal on kolm last.
Mathura

Mathura (hindi keeles मथुरा, "Mathurā"; urdu keeles متھرا, "Mathurā") on linn Indias, Uttar Pradeshi osariigis asuva Mathura ringkonna halduskeskus.
Mathura oli üks Kušaani riigi üks pealinnadest. Ajalooliselt on see olnud ka tähelepanuväärne kaubanduslinn, paiknedes mitmete oluliste karavaniteede ristumiskohal. 
Hinduismis peetakse Mathurat täpsemalt jumalus Krišna sünnipaigaks ja kuulub hindude seitsme püha linna hulka, mida väisab arvukalt palverändureid.
2011. aasta India rahvaloenduse järgi elas linnas 349 909 inimest.
Topoloogiline muutkond

"n"-mõõtmeline topoloogiline muutkond on loenduva baasiga Hausdorffi ruum, mille igal punktil on ümbrus, mis on homöomorfne mõne lahtise hulgaga "n"-mõõtmelises eukleidilises ruumis. 
Osutub, et niiviisi defineeritud topoloogilisel muutkonnal saab olla ainult üks mõõde. Sellist topoloogilist muutkonda nimetatakse ka puhtaks topoloogiliseks muutkonnaks, eristades seda üldistusest, kus eri punktidel leiduvad ümbrused, mis on homöomorfsed eri mõõtmega eukleidilise ruumi lahtise hulgaga.
Gotthard Hörschelmann

Gotthard Hörschelmann (25. september 1903 Tartu – 26. oktoober 1976 Malente) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1911–1922 ja 1922–1927 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 1925. aastal täiendas end Rostocki ja 1925–1926 Erlangeni ülikoolis Saksamaal. Prooviaastal oli Rapla ja Hageri koguduses. Õpetajaametisse ordineeriti ta 26. detsembril 1928.
Oli 1928–1929 Lääne-Harju praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1929–1935 oli ta Tallinna Niguliste koguduse õpetaja Konrad von zur Mühleni isiklik adjunkt. 1929–1939 oli ta Nõmme Saksa Lunastaja koguduse õpetaja. Lisaks pidas ta ka kooliõpetaja ametit: oli õpetaja Nõmme saksa algkoolis ja aastail 1929–1931 Tallinna Saksa Tütarlaste Gümnaasiumis.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1941 pastor mitmes kohas praegustel Poola aladel, 1941–1945 teenis Wehrmachtis, 1945–1955 oli sõjavangis Venemaal. 1956–1964 oli pastor Lütjenburgis (Plöni kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Aastal 1964 jäi emerituuri, suri Malentes (Ostholsteini kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal).
Isiklikku.
Tema isa Paul Alexander Robert Hörschelmann oli Vändra Martini koguduse ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, vanaisa Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja ja Tartu Ülikooli tegeliku usuteaduse professor. Tema poeg Paul-Gerhard Hörschelmann oli Saksamaa vaimulik, kes oli aastatel 1996–1998 Usuteaduse Instituudi rektor, teine poeg Werner Hörschelmann () oli Saksamaa vaimulik.
Paul Alexander Robert Hörschelmann

Paul Alexander Robert Hörschelmann (29. detsember 1866 Viljandi – 1. detsember 1915 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Tartu Kollmanni Eragümnaasiumi, õppis 1886–1892 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, lõpetas ülikooli "cand. theol." astmega. Õpetajaametisse ordineeriti Tartus 31. oktoobril 1893.
Oli 1894–1910 Vändra koguduse õpetaja, olles 1908–1910 Pärnu praostkonna praost. Aastatel 1910–1915 oli ta Tallinna Oleviste koguduse II pihtkonna õpetaja.
Isiklikku.
Tema isa Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja ja Tartu Ülikooli tegeliku usuteaduse professor, vanaisa Otto August Leopold Hörschelmann oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Poeg Gotthard Hörschelmann oli vaimulikuks Nõmme Saksa Lunastaja koguduses.
The Go Getters

The Go Getters on Rootsi "rockabilly"-ansambel, mis on loodud 1988. aastal.
Martin Liivamägi

Martin Liivamägi (sündinud 5. juulil 1988 Tallinnas) on eesti ujuja.
Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi saksakeelse osakonna.
14. augustil 2010 püstitas ta meeste 100 meetri liblikujumises 54,33-ga Eesti rekordi.
Isiklikku.
Tema isa on ujuja ja ujumistreener Kalle Liivamägi, vend on majandusteadlane Kristjan Liivamägi.
Jüri Tamm (täpsustus)

Jüri Tamm on mitme inimese nimi:
Haakon Shetelig

Haakon Shetelig (25. juuni 1877 – 22. juuli 1955) oli norra arheoloog, kes koos oma rootsi kolleegi Gabriel Gustafsoniga kaevas välja ja konserveeris aastatel 1904–1905 Osebergi laevmatuse.
Shetelig töötas 1901. aastast Bergeni muuseumi konservaatorina ja oli aastatel 1915–1942 arheoloogiaprofessor.
Rene Mandri

Rene Mandri (sündinud 20. jaanuaril 1984 Jõgeval) on eesti jalgrattur.
2005. aastal võitis ta amatööride velotuuri Tour du Pays Roannays.
2006. aastal sai ta Euroopa meistrivõistlustelt hõbemedali. 
2012. aasta suveolümpiamängudel meeste maantee grupisõidus sai ta 50. koha.'
Iisrael-Premier Techi rattatiimi spordidirektorina töötades oli Rene Mandri sõnul kahetsusväärne, et tema rattatiimi liikmed ei saa Palestiina-meelsete protestijate tõttu Giro dell’Emilia ühepäevasõidul osaleda.
Veetorn

 
Veetorn on rajatis, mis koosneb veemahutist, pumbast ja veetorudest. Veetorni ülesanne on tagada tarbijatele ühtlane veesurve ja vee tarbimine.
Veetorni töö põhimõte.
Veetornid on energiasäästlikud, kuna need võimaldavad veepumpadel ööpäev läbi töötada, ilma et energia efektiivsus väheneks. Ajal, mil veenõudlus on madal, tavaliselt öösel, täidetakse veetorni mahuti veega. Kui veenõudlus on suur, suunatakse veetornis kogutud vesi pumba abil tarbijateni. Veemahuti ehitatakse võimalikult kõrgele, et maa gravitatsioon ja langev vesi tekitaksid rõhu, mis suunab vee tarbijani. Sellise süsteemi abil säilib veesurve torudes ühtlasena, isegi kui pumbad ei suuda nõudlust täita. Seega aitavad veetornid säästa nii vett kui ka energiat.
Veetorni konstruktsioon.
Veetorni põhiosa koosneb suurest veemahutist ja pumbast. Veemahuti ruumala on keskmiselt 4546–6819 m3 ning veetorni kõrgus sõltub vajalikust rõhust torudes. Vee rõhutaseme määravad veepuhastusjaamad, ning veetornide ehitamisel kehtib kõrguse kuldreegel: 1 meetri kõrguse kohta on torudes 0,09 baari rõhku, seega 100 meetri kõrguse veetorni veetorude surve oleks 9 baari, mis vastab maapealsele õhurõhule 9,2 kg/cm². Näiteks mitmetes suuremates Ameerika Ühendriikide linnades, samuti Bangladeshis, Indias, Singapuris ning veel mitmes riigis võib näha kõrgetel korterelamutel isiklikke veetorne.
Ajalugu.
Veetornide tööpõhimõte ulatub Rooma ajastuni, kus lisaks akveduktidele kasutati ka veereservuaare. Veetorni praegune kuju võeti kasutusele alles aastal 1835, kui hakati ehitama auruvedureid, mis vajasid mootori jahutamiseks ja töös hoidmiseks aurutamiseks vett. Pideva liikumise tagamiseks pidid veemahutid asuma iga 11–16 km tagant. Praegu on vähesed veetornid töökorras ja kasutusel, samas kui need, mis enam ei tööta, on kas ümber ehitatud turismiobjektideks või jäetud lagunema.
Veetornid Eestis.
Eestis on rajatud umbes 200 veetorni, kuid suurem osa neist pole enam aktiivsed ning on ümber ehitatud või kasutusel turismiks mõeldud atraktsioonidena või muudel eesmärkidel. Mõned tuntumad Eestis mittefunktsioneerivad veetornid on Aegviidu veetorn, Tartu Raadi veetorn ja Narva Kreenholmi veetorn. Endiselt töötavad veetornid on näiteks Jõhvi, Kehra ja Kiviõli veetorn. Lisateavet ja pilte Eesti veetornide kohta saab veebilehelt veetornid.ee.
Tanel Kangert

Tanel Kangert (sündinud 11. märtsil 1987 Vändras) on eesti endine elukutseline jalgrattur. 
2010. aasta mais võitis ta SEB Tartu "Grand Prix" 2010. 
Aastatel 2008–2009 sõitis ta Ag2r–La Mondiale meeskonnas, 2011–2018 Astana meeskonnas, 2019–2020 EF Education First meeskonnas ja 2021–2022 Team BikeExchange meeskonnas.
Tema parim koht Giro d'Italial on 13. (2013 ja 2015), Tour de France sõidus 16. (2018) ja Vuelta a España sõidus 11. (2013).
Ta on osalenud 2008., 2016. ja 2020. aasta suveolümpiamängudel. 2016. aastal Rio de Janeiro mängudel saavutas ta meeste maanteesõidu grupisõidus 9. koha.
Ta teatas enda profikarjääri lõpetamisest 2022. aasta oktoobris.
André-Marie Ampère

André-Marie Ampère (20. jaanuar 1775 – 10. juuni 1836) oli prantsuse füüsik ja matemaatik. Teda peetakse üheks peamiseks elektromagnetismi avastajaks. SI-süsteemi elektrivoolu mõõtühik amper on nimetatud Ampère'i järgi.
Ampère'i kuulsus seisneb peamiselt elektri ja magnetismi vaheliste seoste avastamisel ja elektromagnetismi arendamisel. Ampère nimetas seda teadust elektrodünaamikaks. 11. septembril 1820 kuulis ta H. C. Ørstedi avastusest, et magnetnõela mõjutab elektrivool. Vaid nädal hiljem, 18. septembril, avaldas Ampère uurimistöö, milles oli taoliste nähtuste kohta palju põhjalikum kirjeldus. Samal päeval demonstreeris Ampère, et paralleelsed elektrivooluga juhtmed tõmbuvad või tõukuvad teineteisest, sõltuvalt sellest kas elektrivoolud juhtmetes on samasuunalised või vastassuunalised. Kõik see pani aluse elektrodünaamikale kui teadusele.
Elektromagnetism arenes edasi, Ampère tegi avastusi temale omase huvi ja hoolega ning töötas välja matemaatilise teooria, mis seletas elektromagnetilisi nähtusi ja samuti ennustas paljusid teisi seni avastamata nähtusi.
1828. aastal valiti ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia külalisliikmeks.
Ampère suri Marseilles ja maeti Montmartre'i kalmistule Pariisis.
Ampère'i viimane töö, mis avaldati postuumselt, oli "Essai sur la philosophie des sciences, ou exposition analytique d'une classification naturelle de toutes les connaissances humaines" ("Essee teadusfilosoofiast ehk inimteadmiste loomuliku klassifikatsiooni analüütiline käsitlus").
Priit Salumäe

Priit Salumäe (sündinud 5. aprillil 1967) on eesti endine jalgrattur.
Ta võitis 2006. aastal Pariisi–Dakari rattaralli.
Ta töötab Hawaii Expressi turundusjuhina.
Andrei Voznessenski

Andrei Andrejevitš Voznessenski (vene Андрей Андреевич Вознесенский; 12. mai 1933 Moskva – 1. juuni 2010 Moskva) oli vene luuletaja ja proosakirjanik.
Olles 14-aastane, saatis oma luuletused Boriss Pasternakile, millest sai alguse nende sõprus, mis suuresti määras tema tuleviku.
1957. aastal lõpetas Moskva Arhitektuuriinstituudi. Esimesed luuletused ilmusid trükis 1958. aastal.
1998. aastal ilmus Voznessenski mälestusteraamat "Virtuaalses tuules" ("На виртуальном ветру", Moskva, kirjastus Vagrius).
Andrei Voznessenski maeti 4. juunil 2010 Moskva Novodevitšje kalmistule vanemate kõrvale. 
Voznessenski oli 46 aastat abielus kirjaniku ja teatrikriitiku Zoja Boguslavskajaga.
Olle Kärner

Olle Kärner (sündinud 24. novembril 1977 Tartus) on eesti orienteeruja.
Haridus.
1996. aastal lõpetas Nõo Reaalgümnaasiumi. 2001. aastal lõpetas Tartu Ülikooli avaliku halduse eriala bakalaureuseõppe.
Sporditulemused.
Aastatel 2001–2014 on võitnud orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel 18 kulda, 6 hõbedat ja 4 pronksi.
Osalenud orienteerumisjooksu maailmameistrivõistlustel aastatel 1999, 2001 ja 2003–2013.
2003. aasta orienteerumisjooksu MMil Šveitsis sai lühirajal 10. koha.
2006. aasta orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlustel Otepääl võitis ta tavarajal pronksi.
2006. aasta orienteerumisjooksu MMil Taanis Aarhusis sai ta tavarajal 5. koha.
2007. aasta orienteerumisjooksu MMil Kiievis sai ta lühirajal 10. koha.
2008. aastal tuli Soome klubi Delta võistkonnas esimese eestlasena Jukola teatejooksu võitjaks.
2008. aasta orienteerumisjooksu MMil Tšehhis Olomoucis sai ta lühirajal 14. koha ja tavarajal 8. koha.
2013. aasta orienteerumisjooksu MMil Soomes Vuokattis sai teatejooksus Eesti meeskonnas koos Timo Silla ja Lauri Sillaga 7. koha.
Isiklikku.
Tema isa oli Olavi Kärner (1942–2016).
Timo Sild

Timo Sild (sündinud 26. veebruaril 1988) on eesti orienteeruja.
Aastatel 2007–2017 on ta Eesti meistrivõistlustel orienteerumises võitnud 17 kulda, 8 hõbedat ja 2 pronksi.
2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel orienteerumisjooksus Leedus Druskininkais võitis ta Eesti meeskonnas koos Mihkel Järveoja ja Markus Puuseppaga teatevõistlusel kulla.
Juulis 2007 võitis ta meesjuunioride eliitklassis Rootsis Mjölbys viiepäevajooksu O-Ringen.
Juulis 2008 võitis ta juunioride MMil tavarajal hõbemedali.
Aprillis 2014 võitis ta Hispaanias MK-etapi lühirajal kolmanda koha ja Euroopa meistrivõistlustel lühirajal 7. koha.
2016. ja 2018. aastal võitis ta Soome klubi Koovee meeskonnas Jukola teatejooksu.
2015. aasta orienteerumise MMil Šotimaal sai ta teatejooksus Eesti meeskonnas koos Sander Vaheri ja Lauri Sillaga 6. koha.
2017. aasta orienteerumise MMil Eestis sai ta tavarajal 10. koha ja teatejooksus koos Kenny Kivika ja Lauri Sillaga 4. koha.
2018. aasta orienteerumise MMil Lätis sai ta lühirajal 8. koha.
Isiklikku.
Timo on Sixten ja Sarmite Silla vanem poeg. Tema noorem vend on Lauri Sild.
Gustav Friedrich Wilhelm Eduard Pundt

Gustav Friedrich Wilhelm Eduard Pundt (15. märts / 27. märts 1872 Suure-Kõpu Kõpu kihelkond – 5. jaanuar 1947 Schleswig) oli Eesti vaimulik.
Pundt õppis aastatel 1879–1890 Viljandi maagümnaasiumis ja 1891–1895 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 
Töötas aastatel 1895–1896 Viljandi maagümnaasiumis. Prooviaastal oli ta Audru Püha Risti koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse Tallinna toomkirikus 1. novembril / 13. novembril 1898.
Oli aastatel 1898–1901 Järva-Madise koguduses Franz Johann Nerlingi adjunkt ja 1901–1935 teenis Valjala Martini koguduse õpetajana. 
1915. aastal saadeti ta Vene sõjaväe ülemuse käsul Saaremaalt välja, kuid sai ta mandril ise elukohta valida. Ta asus elama Viljandisse, oli 1915. aastal vikaar Viljandi Pauluse koguduses, 1915–1917 Paistu Maarja koguduses ja kuni 1918. aasta alguseni Kolga-Jaani Johannese koguduses. 1918. aastal avanes tal võimalus tagasi Saaremaale pääseda. Lisaks hooldas ta aastatel 1911–1915 ja 1921–1926 Püha Jakobi kogudust. Jäi 21. märtsil 1935 emerituuri, elas seejärel Kuressaares.
Oktoobris 1939 väljus Roomassaare sadamast aurik Adler, mis viis umbes 200 põgeniku seas ka Pundti Saksamaale. Pundt elas aastatel 1939–1945 Schwetzis (praegu Świecie, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas), alates 1945 Schleswigis (Schleswig-Flensburgi kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Schleswigis ta ka suri.
Ainar Karlson

Ainar Karlson (sündinud 13. oktoobril 1988) on eesti elukutseline poksija. 
Isiklikku.
Ainar on 190 cm pikk ja kaalub 91 kg. Tema noorem vend Rain Karlson on samuti poksija.
Rahvusvaheline fennougristikakongress

Rahvusvaheline fennougristika kongress (nimetatud ka "Rahvusvaheline soome-ugri (kultuuri)kongress"; inglise keeles "International Congress for Finno-Ugric Studies", ladina keeles "Congressus Internationalis Fenno-Ugristarum"; CIFU) on suurim eri riikides soome-ugri rahvaid uurivate teadlaste kongress, mida korraldatakse kord iga viie aasta tagant. Esimene kongress korraldati ungari ja soome teadlaste algatusel 1960. aastal Budapestis, aga kümnes juubelikongress toimus Marimaal Joškar-Olas.
Kongressid.
Otsuse kongressi toimumise aja ja koha ning kongressi teadusliku programmi kohta võtab vastu Soome-Ugri Kongressi Rahvusvaheline Komitee (ICFUC). 
ICFUCi otsuse järgi korraldas 2010. aastal fennougristikakongressi Ungari, kus sellega tegeles Pázmány Péteri Katoliikliku Ülikooli (PPKE) soome-ugri õppetool. 11. rahvusvahelise fennougristikakongressi (CIFU XI) teema oli "Soome-ugri rahvad ja keeled 21. sajandil" ja see toimus 9.–14. augustil 2010 Piliscsabas. 2015. aastal toimus kongress Soomes Oulus ja selle korraldas Oulu ülikool. 2022. aastal toimus XIII CIFU Austrias Viinis. Aastal 2025 toimus XIV CIFU Tartu ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis, kus kirjutati alla üleskutsele tunnustada lõunaeesti keeli põliste piirkonnakeeltena ning igapäevase kasutuskeelena nii lasteaedades ja koolides kui ka avalik-õiguslikus meedias. CIFU XV toimub 2030. aastal Loránd Eötvösi ülikoolis Budapestis.
Estonian Cup

Hawaii Estonian Cup on 2001. aastal alguse saanud Eesti vanim rattamaratonide sari. Aastate jooksul on sarja nimetatud peatoetajate järgi.
Viljandi Jakobsoni Kool

Viljandi Jakobsoni Kool on põhikool Viljandis Männimäe linnaosas.
Spordirajatised.
Koolis asub Viljandi ainus ujula. Ujulas on neli 25 meetri pikkust rada.
Ajalugu.
Viljandi Jakobsoni Kool loeb ennast 1908. aastal Viljandis Veske tänaval Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi majas (praegu Jakobsoni 42; praegu asuvad seal Viljandi Kesklinna Kooli algklassid) tegevust alustanud tütarlaste progümnaasiumi (hilisema Viljandi Eesti Hariduse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi) järglaseks. See kool loodi eesmärgiga anda tütarlastele omakeelset kõrgemat kooliharidust. Asutamise ajal oli see neljas maakeelne progümnaasium Eestis.
Kooli asutamine ja tegevus kuni 1940. aastani.
Tulevase Viljandi Eesti Hariduse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi põhikiri saadeti Riiga Haridusministeeriumi õppeosakonna kuraatorile ja see kinnitati detsembris 1907. Luba anti ainult 2-klassilise progümnaasiumi avamiseks. Esimeseks kooli juhatajaks valiti üheks aastaks Peterburis kooliõpetajana töötanud Jaan Rekkand. Kooli võeti vastu sisseastumiseksamite alusel 45 tütarlast.
Õppetöö algas 1. septembril 1908. Aktusekõne pidas Viljandi Eesti Haridusseltsi esimees Villem Reiman, kes ütles: „Kui tahame iseseisva rahvana püsima jääda siin Läänemere kallastel, siis peame haridusliselt ja kõlbliselt meid ümbritsevatest kõrgemal seisma.“ Oma kõne lõpus vaatas ta saali kaunistavatele kadakapärgadele ja ütles: „Olgu ja jäägu kadakas selle kooli ja kogu eesti rahva sitkuse sümboliks. Tuuled ja tormid võivad kadaka maani maha painutada, temast võib üle astuda, aga ta ajab end jälle sirgu ja elab edasi.“ Siit kujunes ka kooli juhtlause: „Tulevik on noorte ja julgete päralt“.
1915. aastal tunnistati kool täisõiguslikuks tütarlaste gümnaasiumiks ja kandis alates 1916. aastast nime Viljandi Eesti Hariduse Seltsi Tütarlaste Gümnaasium. 12. juunil 1920 sai gümnaasiumi esimene lend lõputunnistused. Abiturientide koor laulis oma kooliga jumalaga jättes laulu „Veel kaitse kange Kalev oma lapsi“ (sõnad A. Kaljuvald, viis Miina Härma), millest kujunes kooli laul.
1936. aastal moodustati sihtasutus V.E.H.T. Eragümnaasium. Kooli nimeks sai Viljandi Eesti Hariduse Selsti Tütarlaste Gümnaasium. Viljandi Eesti Haridusselts andis sihtasutise põhivaraks 2000 kr ja tasuta tarvitamiseks Jakobsoni tän. 3 asunud kinnisvara.
Kool pärast 1940. aastat.
1940. aastal nimetati Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Eragümnaasium ümber Viljandi I Keskkooliks, direktori kohuste täitjaks nimetati Robert Rägastik.
1952. aastal hakkasid koolis õppima ka noormehed ja 1956. aastast sai kool Carl Robert Jakobsoni nime.
2012. aasta koolireformi tulemusel muudeti C. R. Jakobsoni nimeline Gümnaasium 1. juulist 2012 põhikooliks ja sai nimeks Viljandi Jakobsoni Kool.
Augu suurkivi

Augu suurkivi on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas Haapse küla lähistel. 
Kivi geograafilised koordinaadid on .
Kivi pikkus on 10,5 m, laius 7,2 m, kõrgus 6,9 m ja ümbermõõt 28,3 m. Kivi maapealse osa maht on 230 m³.
Rahn on kandiline, järskude, osalt negatiivse kallakusega külgedega. Selles esineb läbi kivi ulatuvaid lõhesid. Ülemine pind on võrdlemisi tasane (pikkus 10,5 m ja kaldenurk 20°, laius 7,2 m kaldenurgaga 15°). Kirdepoolse madalaima külje kõrgus ulatub 2,3 m-ni ja see on negatiivse kaldenurgaga.
Rahnu nimi on tulnud varem selle lähedal asunud saviaugult.
Kivist umbes 100 m kaugusel asub teine hiidrahn – Kandukivi.
Rahn alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Ernst Adolf Greinert

Ernst Adolf Greinert (26. september 1898 Anseküla – 4. aprill 1982 Vaihingen an der Enz, Saksamaa) oli Eesti vaimulik.
Ta lõpetas 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi. Õppis usuteadust Berliini Ülikoolis (aastatel 1920–1923) ja Tartu Ülikoolis (aastatel 1925–1926). Lõpetas ülikooli teoloogiakandidaadina. Töötas 1923–1928 Kuressaares gümnaasiumiõpetajana. Oli prooviaastal Kuressaares. Ordineeriti vaimulikuks 29. juunil 1930.
Töötas aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetajana.
Asus aastal 1939 elama Saksamaale. Oli aastatel 1940–1945 pastor Kutnos (praegu Łódźi vojevoodkonnas). 1945–1947 oli Vaihingeni (Ludwigsburgi kreisis Baden-Württembergi liidumaal) linnavaimulik. 1948–1964 oli vaimulik Kleinglattbachi koguduses (Vaihingeni linnaosas), alates aastast 1954 oli Württembergi maakirikupäeva liige. Jäi 1. augustist 1964 emerituuri.
Isiklikku.
Tema isa Friedrich Adolf Greinert oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja aastatel 1887–1919. Vend Roderich Greinert oli (usuteadusliku haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor. Onu Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa koguduse ja Äksi Andrease koguduse õpetaja.
Hans Joachim Eichhorn

Hans Joachim Eichhorn (25. veebruar 1909 Tallinn – 28. veebruar 1987 Saksamaa) oli Eesti vaimulik.
Ta lõpetas Tallinna Toomkooli. Õppis aastatel 1929–1934 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Pöide ja Tallinna Toompea Kaarli koguduses. Ordineeriti õpetajaks 10. veebruaril 1935.
Oli aastatel 1935–1937 Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1937–1939 oli ta Karja Katariina koguduse õpetaja.
1939. aastal põgenes Saksamaale. Oli 1940. aastal Justhöfeni koguduse (toona Brombergi, praegu Bydgoski maakonnas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas) õpetaja. Aastatel 1947–1977 oli ta pastor Vilsenis (asub Hannoveri ja Bremeni vahel Alam-Saksi liidumaal). 1977. aastal läks emerituuri.
Leberecht Greinert

Leberecht Georg Traugott Greinert (23. aprill (vkj)/ 5. mai 1860 Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 13. aprill 1929 Äksi kihelkond, Tartumaa) oli Eesti vaimulik.
Elulugu.
Ta oli Volmarist pärit möldri Nikolaus Friedrich Greinerti (1825−1906) poeg. Õppis 1869–1881 Tartus gümnaasiumis. Seejärel astus 1882. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1887. aastal teoloogiakandidaadi kraadiga. 
Prooviaasta sooritas Helme Maarja koguduses ja ordineeriti õpetajaks 25. märtsil 1887. 1887–1892 oli Kuramaal Talsis saksa koguduse adjunkt. Aastatel 1892–1920 oli Äksi Andrease koguduse õpetaja; aastatel 1908–1920 oli ühtlasi Tartu praostkonna praost. Aastatel 1921–1922 teenis Riia Eesti Peeter-Pauli kogudust. Oli aastal 1923 Tartu Peetri koguduse abiõpetaja ja Võnnu Jakobi koguduse hooldajaõpetaja. Läks aastal 1924 emerituuri, elades Tartus. Kuid emeeritusena teenis 1927–1929 Äksi Andrease kogudust.
Ta maeti 19. aprillil 1929 Äksi kalmistule.
Isiklikku.
Nii tema vend Friedrich Adolf Greinert kui ka vennapoeg Ernst Adolf Greinert olid Anseküla Maarja koguduse õpetajad.
Hans Christian Ørsted

Hans Christian Ørsted (kirjutatakse ka Oersted; 14. august 1777 – 9. märts 1851) oli taani füüsik ja keemik. Ta on laiemalt tuntud selle poolest, et ta märkas, et elektrivool mõjutab (indutseerib) magnetvälja. See on tähtis aspekt elektromagnetismis. Ørsted kujundas Kanti-järgset filosoofiat ja arengusuundi teaduses 19. sajandi lõpus.
1824. aastal asutas Ørsted ühingu Selskabet for Naturlærens Udbredelse (SNU), mis edendas teadmisi loodusteadustes. Ta asutas samuti organisatsioonid, millest said hiljem Taani Meteoroloogia Instituut ja Euroopa Patendiamet. Ørsted kirjeldas esimesena mõttelist eksperimenti.
Ørsted oli Hans Christian Anderseni lähedane sõber ja Anders Sandøe Ørstedi vend. Anders Sandøe Ørsted oli Taani peaminister aastatel 1853–1854.
Elektromagnetism.
21. aprillil 1820 märkas Ørsted loengu ajal, et kompassi nõel kaldus põhjasuunast kõrvale, kui elektrivoolu lülitati patareist sisse ja välja. See kinnitas otsest seost elektri ja magnetismi vahel. Tema esialgne tõlgendus nähtust oli, et magnetilised mõjud kiirguvad juhtmelt nagu valgus ja soojus. Kolm kuud hiljem alustas ta põhjalikumaid uuringuid ja peagi avaldas oma tähelepanekud, näidates et elektrivool juhtmes tekitab pööriselist magnetvälja. See avastus polnud pelgalt juhus, sest Ørsted oli aastaid otsinud seost elektri ja magnetismi vahel.
CGS-süsteemi magnetilise induktsiooni mõõtühik örsted on nimetatud Ørstedi auks panuse eest elektromagnetismi vallas.
Mõnikord väidetakse, et Gian Domenico Romagnosi oli esimene inimene, kes leidis seose elektri ja magnetismi vahel, umbes kakskümmend aastat enne Ørstedi avastust elektromagnetismi vallas. Ometi ei käsitlenud Romagnosi katsed elektrivoolu ja näitasid ainult, et elektrostaatiline laeng võib mõjutada magnetnõela.
Keemia.
1825. aastal andis Ørsted tähtsa panuse keemiasse, tootes esimesena alumiiniumi. Samas kui alumiiniumi ja raua sulami oli enne tootnud briti teadlane ja leidur Humphry Davy, oli Ørsted esimene, kes eraldas alumiiniumi redutseerides alumiiniumkloriidi.
Ørsted suri Kopenhaagenis 1851. aastal ja maeti Assistensi kalmistule samas linnas.
Tunnustus.
Hans Christian Ørsted valiti 1822. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
1829. aastal valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
Mõttekoda Praxis

Sihtasutus Mõttekoda Praxis ("Praxis Think Tank," varem "SA Poliitikauuringute Keskus Praxis") on avalikes huvides tegutsev mõttekeskus, kelle eesmärk on Eesti ühiskonnale olulistes küsimustes luua uusi teadmisi, leida mõjusaid lahendusi ja rikastada avalikku arutelu.  Peamisteks uurimisvaldkondadeks on töö- ja sotsiaalpoliitika, haridus- ja noortepoliitika, tervisepoliitika ning riigivalitsemine ja kodanikuühiskond.
Mõttekorda Praxis asutati 2000. aastal George Sorosi kodanikuühiskonna arengut toetava fondi Open Society Institute initsiatiivil kui Eesti esimese sõltumatu, mittetulunduslik mõttekeskus (ajutrust). Fond kaasrahastas organisatsiooni missiooni elluviimist aastani 2007.
Missioon ja eesmärk.
Praxise sihiks on tõenduspõhisust väärtustav ja inimkeskne, arenev ühiskond, kus saab end vabalt teostada ja kujundada säästvalt ühist elu. Praxise roll selles on mõttekojana olla kvaliteetne ja usaldusväärne koostööpartner riigile ja samu sihte jagavatele organisatsioonidele, ning arendav ja hooliv töökeskkond meie töötajatele. 
Võtmeisikud.
Praxise nõukokku on kuulunud läbi aegade Peter Lõhmus, Kaspar Oja, Siim Sikkut, Helo Meigas, Kristjan Lepik, Maarjo Mändmaa, Karsten Michael Stæhr, Triinu Tombak, Daniel Vaarik, Annika Uudelepp, Kristi Liiva, Tiina Randma-Liiv, Ardo Hillar Hansson, Andres Sutt, Sten Tamkivi, Ene-Margit Tiit, Kersti Kaljulaid, Kadi Lambot, Ülle Madise, Wolfgang Drechsler, Vello Andres Pettai, Julia Laffranque, Heli Aru, Peep Pruks ja Toomas Palu.
Praxise tegevjuhid on olnud Peter Lõhmus, Ruta Kruuda, Urmet Lee, Ain Aaviksoo, Annika Uudelepp, Tarmo Jüristo ja Urmo Kübar.
Dominique A

Dominique A (õieti Dominique Ané; sündinud 6. oktoobril 1968) on prantsuse laulja.
Dirk van der Aa

Dirk van der Aa (1731 Haag – 23. veebruar 1809 Haag) oli hollandi kunstnik.
Tema esimene õpetaja oli Johann Heinrich Keller. Hiljem õppis ta Gerrit Mesi (Gerrit Mets) juures; hiljem rajasid nad koos ateljee; nad tegutsesid eeskätt hästi tasustatud dekoratsioonimaalijatena. Ta dekoreeris eriti osavalt tolle aja maitse järgi tõldu. Kompositsioon oli alati rikkalik ja vaheldusrikas, lapsed olid kujutatud ilusatena. Samuti maalis ta tapeete, millest mõni oli veel 20. sajandil säilinud.
Ta käis silmaringi laiendamiseks Pariisis. 
Ta oli surmani üks Renswoudi Sihtasutuse hoidjatest. 
Dirk van der Aa õpilaste seas olid Louis Moritz, Evert Morel, Cornelis Kuipers ja Andries van der Aa.
Michel van der Aa

Michel van der Aa (sündinud 10. märtsil 1970 Ossis) on hollandi helilooja.
Ta lõpetas Haagi kuningliku konservatooriumi heliinseneri erialal ja õppis kompositsiooni Diderik Wagenaari, Gilius van Bergeijki ja Louis Andriesseni juhendamisel.
Tema loomingut on esitanud ansamblid ja orkestrid mitmel pool maailmas, sealhulgas Freiburgi barokkorkester, Melbourne'i sümfooniaorkester, De Nederlandse Opera orkester jpt.
Ta on kirjutanud oopereid, orkestriteoseid, kammermuusikat, muusikat tantsuetendustele ja filmidele.
Apteek

Apteek on koht, kus müüakse ravimeid.
Eesti õigusaktide mõistes on apteek jaekaubandushoone, kus on lubatud sellekohase loaga apteegiteenuse osutamine. Apteegiteenuse all mõeldakse ravimite jaemüüki või muul viisil väljastamist koos sellega kaasneva nõustamisega ravimite sihipäraseks ja ratsionaalseks kasutamiseks ning kasutaja teavitamisega ravimi õigest ja ohutust kasutamisest ja säilitamisest ning ravimite ekstemporaalset ja seeriaviisilist valmistamist ja jaendamist.
Eestis liigitatakse apteeke üldapteekideks, veterinaarapteekideks ja haiglaapteekideks. Veterinaarapteegid võivad väljastada ainult veterinaarravimeid ning haiglaapteegid on haigla struktuuriüksused, mis varustavad seda haiglat ning kokkuleppel ka teisele haiglapidajale kuuluvaid haiglaid, hoolekandeasutusi ja kiirabiteenuse osutamise tegevusloa omajaid ravimite ning teiste meditsiiniotstarbeliste toodetega.
Apteekides töötavad apteekrid.
Unistajad

"Unistajad" ("Soñadoras") on Mehhiko seebiooper.
Eestis on seda näidanud Kanal 2. Seda näitab Kanal 2.
Seriaali tunnusmeloodiaks on Sentidos Opuestos lauldud «Soñadoras».
Tegevustik.
Fernanda on noor psühholoog, kes töötab narkootikumide võõrutuskliinikus. Fernanda probleemid algavad, kui Mehhiko rikkamaid mehi Eugenio de la Peña, kes avalikult juhib ehitusettevõtet, kuid salaja vahendab narkootikume, temasse armub. Eugenio kinnisideeks saab teha Fernandast oma abikaasa ning ta ei kohku millestki eesmärgi saavutamise teel. Fernandal on aga silmi vaid kirjandusõpetaja José Luísi jaoks. José Luís on aus mees, kellel on minevikus saladus, mis tema ning Fernanda suhte rikub.
Teine selle seebiooperi liin keerleb ümber noorte nn Unistajate. Nende probleemide vanematega, narkootikumide, alkoholi ja suhete ümber.
Jaqueline, Eugenio de la Peña tütar, on samuti armunud José Luísi, kes on tema õpetaja. Jaqueline'i armastab jällegi Manuel, tema klassivend. Gruppi kuulub veel Emilia, Jaqueline'i sõbranna, kelle suurimaks sooviks on saada maailmakuulsaks tantsijaks. Tema poisil, Gerardol on oma unistus – saada kuulsaks oma rokkansambli "Peligro Inminentega" ('Oht'). Lucia on grupi madala enesehinnanguga ja naiivne liige, kelle naiivsust kasutab ära raha peal väljas olev Beto. Unistajate hulgas on veel Julieta, tüdruk, kes mängib rikast, kuid on tegelikult vaene. Vaesusest pääsemiseks on ta valmis abielluma arst Carlosega.
Oma koht on klassis ka Benjaminil hüüdnimega "Juurikas", kes on armunud Julietasse. Poiss on aastaid istuma jäänud ning tarvitab narkootikume, mille toob ka teiste tegelaste ellu.
Telenovella keskel lisandub klassi kaks uut õpilast. Ana Linares, kes on isa töö tõttu pidanud palju kolima. Teiseks uueks klassikaaslaseks saavad Unistajad Ruben Berraizabali. Poiss on rikas, kuid tunneb puudust oma vanemate tähelepanust. Tema isa on ärimees ning ema reisib palju.
Metsik kass

"Metsik kass" ("Gata Salvaje") on Venezuela seebiooper.
Ravikindlustus

Ravikindlustus on kindlustus ravikulude katmiseks. Ravikindlustus võib olla nii riikliku sotsiaalkindlustuse kui ka kohustusliku või vabatahtliku erakindlustuse vormis.
Eesti.
Eestis on ravikindlustus korraldatud riikliku sotsiaalkindlustusena. Ravikindlustust korraldab Tervisekassa. Ravikindlustuse seaduse järgi katab tervisekassa kindlustatud isikute haiguste ennetamise ja ravi, ravimite ja meditsiiniseadmete ostmise kulud seaduses sätestatud piirides, samuti maksab ajutise töövõimetuse hüvitisi ja muid rahalisi hüvitisi .
Eesti ravikindlustuse põhimõteteks on kindlustatud isikute solidaarsus, piiratud omaosalus ravikulude katmisel, teenuste osutamine vastavalt kindlustatute vajadustele ja ravikindlustuse vahendite otstarbekas kasutamine.
Ravikindlustuskaitse võib tekkida kolmel erineval alusel:
Eesti Haigekassa andmetel oli 2014. aastal ravikindlustus umbes 93,5 protsendil Eesti elanikest, seega kindlustamata isikuid oli umbes 6,5% rahvastikust.
Haigekassa poolt kaetavad hüvitised jagunevad mitterahalisteks (tervishoiuteenused, ravimid ja meditsiinilised abivahendid) ja rahalisteks hüvitisteks (ajutise töövõimetuse hüvitis, täiskasvanute hambaravihüvitis, täiendav ravimihüvitis, väljaspool ravijärjekorda osutatud tervishoiuteenuse hüvitis, piiriülese tervishoiuteenuse hüvitis). Mitterahalise hüvitise korral katab haigekassa ravikulud otse teenuseosutajale (perearst, haigla jm) ja kompenseerib retseptiravimi või meditsiinilise abivahendi väljastanud apteegile osa vastava ravimi või abivahendi hinnast. Rahalised hüvitised maksab haigekassa kindlustatud isikule otse välja.
Haigekassa hüvitab vaid need raviteenused, mis on kantud Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetellu. 
Eesti riiklikku ravikindlustust rahastatakse sotsiaalmaksu ravikindlustuse osast laekuvatest vahenditest.
Eraravikindlustus ei ole Eestis levinud. Eraravikindlustuse õiguslik regulatsioon on antud võlaõigusseaduses, kuid sellist kindlustust pakuvad vaid üksikud kindlustusseltsid.
Metüüloranž

Metüüloranž on happesusindikaator, mis värvub happelises keskkonnas punakaks, neutraalses ja aluselises keskkonnas on see aga kollane.
Värvainete indeksis on metüüloranži tähised C.I. AO52 (Acid Orange 52) ja C.I. 13025.