Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor

 
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor kogunes 19. detsembril 1979. Koori põhituumiku moodustavad Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori vilistlased. Viimastel aastatel on lisandunud ka teiste kõrgkoolide vilistlasi. Alates aastast 2000 juhatab koori Triin Koch.
Koori nimi inglise keeles Tallinn Alumni Choir of Academic Women's Choir of University of Tartu.
Koori kujunemine kontsertkooriks.
Koori loomine ja algusaastad.
19. detsembril 1979 kogunes üle 30 Tartu Riikliku Ülikooli Akadeemilise Naiskoori endise laulja PTUI-sse (Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituut, aadress Tallinn Tõnismägi 9) kokkusaamisele eesmärgiga õppida selgeks laulud ja minna tervitama Tartu Riikliku Ülikooli Akadeemilist Naiskoori nende 35. juubelil. Organiseerijate ootused olid ületatud! Siiski ei osanud tollel õhtul keegi loota ega uskuda, kui mõõtmatult suureks need kokkusaamised kasvavad ja milliseks kujunevad järgnevad aastad ehk kuidas kujuneb ühest üsna juhuslikult kokkutulnud lauluhuviliste seltskonnast kontsertkoor. 
1980. aasta 23. jaanuarist algasid lauluproovid, sest oli seatud eesmärk õppida selgeks laulud. Koori asus juhatama Eleonora Voites. Juubelikava lauludega esineti 31. märtsil 1980 Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi töötajatele tänuks prooviruumi eest. See oli koori esimene esinemine publikule. Esimene avalik ülesastumine toimus 12. aprillil 1980, kui lauldi Tartu Riikliku Ülikooli aulas ülikooli naiskoori 35. juubelil. Tookord laulis laval 49 naiskoori endist lauljat. 
Kuigi esimene eesmärk oli juubelil esinemisega täidetud, ei raatsitud siiski lahku minna ja otsustati jätkata tegevust. Koor seadis oma tegevuse järgmiseks eesmärgiks 1985. aasta laulupeol osalemise. Selle otsusega asutati 1980.a. Eesti esimene täielikult isemajandav ja suure liikmete arvuga koorikollektiiv. Koor ei ole oma tegevuse jooksul olnud ühegi asutuse koosseisus. 
1983. aasta 2. novembri üldkoosolekul otsustati astuda Kooriühingu liikmeks ja taotleda TRÜ rektorilt nõusolek kanda edaspidi nime TRÜ Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor. Taotlus rahuldati klausliga, et sellega ei kaasne ülikoolile mingeid rahalisi kohustusi. Samuti otsustati, et laulupeoks õmblevad kooriliikmed endale Halliste rahvariided. 
Koori traditsioonide kujundamine.
1985. a 24. märtsil toimus koori esimene avalik „jõukatsumine“ teiste kooridega, mil üldlaulupeo III eelproovis lauldi võistulaulmise II voorus. Koor tunnistati „laulupeokõlblikuks“. 18.-19. juulil 1985 võttis koor esimest korda osa üldlaulupeost. Kooril olid seljas uhiuued ja ise õmmeldud rahvariided. 
1986. aastast muutusid koori senised traditsioonid, kui algasid koori kontserdireisid. Esimestel aastatel lauldi rohkem iseenda lõbuks Eestimaa mõisates ja kirikutes. Niipea, kui ühiskonnas toimunud muutused võimaldasid, algasid ka välisreisid ning väliskooride võõrustamised. 1993. aastast on koor andnud igal aastal kontserte välismaal ja tutvustanud Eesti koorilaulukultuuri. 
Koori traditsioonide järgmine muutus toimus 1989. a, mil koor võttis esmakordselt osa naiskooride laulupäevast Põlvas. Koor osales 1993. aastal Elva, 1995. aastal Rakvere ja 1998. aastal Viljandi laulupäevadel. Koor on alates 1985.a osalenud kõigil laulupidudel nii Tartus kui Tallinnas, aga ka Eesti Naislaulu Seltsi korraldatud laulupäevadel Eestimaa erinevais paigus.
1990. aasta sügisest algas koostöö Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskooriga. Ühisüritustest jõuti peagi ühiste jõulukontsertide korraldamiseni erinevates kirikutes igal advendiajal. Nii lauldi Jüri kirikus 1994, 1995 ja 1998; Hageri kirikus 1996, 1997. Kahe koori ühiste jõulukontsertide korraldamise traditsioon on kestnud tänini. 
Koori lipp ja sümboolika.
1990. aasta 12. juunil õnnistati Nõmme Rahu kirikus koori esimene lipp. Koori sümboolika, kodukord ja põhikiri kinnitati koori üldkoosolekul 27. mail 1991. Tähtis päev koori elu oli 3. juulil 1991, mil Tallinna Linnavalitsuse korraldusega nr 554-k kinnitati koori põhikiri ja koor sai juriidilise isiku staatuse. Koori ametlikuks juriidiliseks nimeks sai Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor. Kooril tuli ennast arvele võtta asukohajärgses Tallinna Maksuameti linnarajooni sektoris. Seega sai koor kui juriidiline isik pangaarve. 
Koori tegevus Triin Kochi dirigeerimisel.
2000. aasta algusest asus koori dirigendiks Triin Koch ning koori tegevuse põhieesmärgiks sai heal tasemel kontserttegevus. Seega võeti suund kontsertkooriks kasvamisele ja kvaliteedi üheks nurgakiviks on sealt peale koori kõla. Koor on saavutanud ja hoidnud oma nooruslikku kõla tänu dirigent Triin Kochi juhendatud hääletreeningule. Koori repertuaaris on Triin Kochi käe all alati olnud Eesti koorimuusika klassikat ja kaasaegsete autorite teoseid. Koori repertuaari tuumikusse kuuluvad Cyrillus Kreegi, Mart Saare, Veljo Tormise ja Alo Ritsingu koorilaulud. Rõõmsal meelel lauldakse kaasaja autoritest Patrik Sebastian Undi, Pärt Uusbergi ja Sirje Kaasiku laule.
Triin Kochi juhtimisel on koor seadnud missiooniks rahvuskultuuri edasikandmise. Oma missiooni täitmiseks hoitakse au sees laulupeotraditsioone, korraldatakse kontserte ja tutvustatakse Eesti kultuuri ning koorimuusikat välismaal. 
Triin Kochi taktikepi all oli esimene jõukatsumine teiste kooridega võistulaulmisel 29. aprillil 2000 Mustpeade majas. Koor saavutas B-kategooria 16 koori seas 9. koha. Arvestades koori endist taset ja uue dirigendiga kohanemise lühikest aega, oli võistulaulmise koht väga hea tulemus. 2005. aasta võistulaulmisel saavutas koor B-kategoorias seitsmenda koha, 2008. aastal samas B-kategoorias juba kolmanda koha. 
Triin Kochi juhtimisel täienesid koori traditsioonid mitmete kontsertide ja esinemistega, kuid jätkusid ka varasemast ajast alguse saanud advendi ja naistepäevakontserdid koos Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskooriga erinevates Tallinna ja selle lähiümbruse kirikutes. 
Uute traditsioonidena lisandusid koori iseseisvad kontserdid lauluaasta sügiskuudel või jõulupühadel Tallinna ja selle lähiümbruse kirikutes, nagu näiteks Kose, Rootsi Mihkli, Nõmme Baptisti ja Lunastaja, Jaani, Metodisti jt kirikutes. 
Igal kevadel on koor rõõmustanud oma fänne täispika kontserdiga. Pärast sajandivahetust toimusid kevadkontserdid kõige rohkem Tallinnas Hopneri majas. Lauldud on ka Mustpeade majas, Sakala keskuse valges saalis, Ajaloomuuseumis, Lauluväljaku klaassaalis jt kontserdipaikades. 
Koor on osalenud Eesti Naislaulu Seltsi advendikontsertidel ja vabariigi aastapäeva kontsertidel ning võtnud osa naiskooride laulupäevadest Haapsalus (2001), Narvas (2001), Kurgjal (2006), Türil (2008), Pärnus (2016), Võrus (2022).  
2006. aastast algasid koori iga-aastased ja kaks päeva kestvad laululaagrid, et õppida laule, koos sportida ja ka pidada pidu. Viimastel aastatel on saanud armsaks laululaagrite paigaks Nelijärve Puhkekeskus oma lahke pererahva ja heade prooviruumidega.
Triin Kochi dirigeerimisel on koor käinud peaaegu igal aastal kontserdireisil väljaspool kodumaad, et viia ellu oma missiooni – tutvustada Eesti koorilaulukultuuri teistele rahvastele. Nii on esinetud Saksamaal, Rootsis, Taanis, Soomes, Peterburis, Krimmis, Lätis jne. 
Neist eredamalt on meeles mitmed Saksamaa kontserdireisid. Kõigil neil reisidel on kohtutud kohalike kooridega ja antud koos kontserte. Esimest Saksamaa reisi 1996. aasta suvel on nimetatud sajandi reisiks nii korralduse, vastuvõtu, eduka esinemise, aga ka kauni looduse ja südamlike saksa perede pärast. Sama väärikas oli ka 2015. aasta advendiaja kontsert Berliinis, mil esineti koos kohaliku Liedertafeli meeskooriga Berliini kesklinnas asuvas Keiser Wilhelmi kirikus. 2022. a kevadel oldi kolmandat korda Saksamaal kontserdireisil. Seekord Baierimaal, kus koori võõrustasid MGV Obersöchering Männergesangvereini lauljad. Koos lauldi ühes maailma parima akustikaga kirikus Steingadeni Wieskirches palverändurite missal ja Müncheni Püha Benno kirikus missal. 
Triin Kochi kooride laulupäevad Sulbi laululaval.
Triin Kochi koorid on Eesti koorimuusika traditsioonide innustunud edasikandjad ja rahvuslikkuse alustalad. Üheskoos juletakse teha ja lauluga välja öelda, mis üksi jääks tegemata või ütlemata. Selle üheks ilusamaks võimaluseks on Triin Kochi kooride traditsioonilised laulupäevad Võrumaal Sulbi laululaval.
2008. aasta 14.–15. juunini toimus vilistlaskoori eestvõttel Triin Kochi kolme laulukoori esimene laulupäev. Laulupäevade traditsiooniga tehti algust Abrukal. Järgmisel aastal toimus Triin Kochi kooride laulupäev juba Sulbi laululaval ja nii on need laulupäevad jätkunud tänaseni. 
Iga-aastane laulupäev algab rongkäiguga Triin Kochi talust Pöksis ja kulgeb Sulbi laululavale, kutsudes oma teekonnal kõiki kaasa kontserdile. Laulupäeva kontserdil laulavad Triin Kochi kõik koorid eraldi ja ka suure ühendkoorina. Triin Kochi kooride 10. laulupäevadel 2017. a esineti ka kontserdiga Võru Kultuurimajas. Triin Kochi kooride XV laulupäeval 2022. a esinesid kõik kolm koori Tartu Pauluse kirikus kontserdil “Valgust!”. Triin Kochi kooride laulupäev on kohalike lauluarmastajate seas populaarne üritus ja kuulajaid on alati rohkesti. 
Esinemised Eestile tähtsatel üritustel.
Koor on rikastanud oma kõlava ja noorusliku lauluga paljusid Eestile tähtsaid üritusi. 2017. aasta 7. oktoobril lauldi Roomas Konrad Mäe maalide näituse avamisel Moodsa ja Kaasaegse Kunsti Rahvusgaleriis. Näituse avas president Kersti Kaljulaid.  
2020. aasta 31. oktoobril lauldi maestro Vaike Uibopuu 80. juubeli kontserdil „Oo, muusika“ ülikooli aulas. See oli kauaoodatud ja ainulaadne kontsert, kus astusid üles sünnipäevalapse jaoks väga olulised koorid. Vilistlaskoor on väga tänulik maestrole, et meil oli võimalus laulda Vaike Uibopuule, meie kõigi ülikooliaastate dirigendile. Eesti Vabariigi 100. juubeli auks esines koor 2018. aastal kontserdiga Tallinnas Nõmme majas. Sellest kontserdist sai alguse uus traditsioon. 2023. aastal laulis koor samuti meie riigi sünnipäeva auks kontserdil „Isamaa, ela sa“ uuemaid ja vanemaid isamaalisi laule. 
Õnnestumisterohke 2023. aasta ja Aasta Naiskoor 2022.
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoori lauljaid ühendab suur laulutahe ja soov hoida ning edendada Eesti koorilaulukultuuri. See aitas kooril ka rasked koroona-aastad nii üle elada, et tegevus peaaegu ei katkenud. Nii oldi ka pärast koroona-aja lõppu valmis esinema kontsertidel ja sõitma välisreisile kontserte andma. 
2023. aasta on olnud koorile üks edukamaid. 22. veebruaril 2023 Eesti Naislaulu Seltsi pidupäevakontserdil „Sind ma tahan armastada!“ anti koorile auhind „Aasta naiskoor 2022“ panuse eest kohalikku kultuuriruumi. Eesti Naislaulu Seltsi VIII nais- ja neidudekooride võistulaulmisel saavutas koor C-kategoorias 3. koha. Eesti Rahvaluule Arhiivi 2022. aasta kogumisvõistlus „Muusika minu elus“ oli suunatud muusika osale inimeste elus. Me esitasime sellele kogumisvõistlusele koori ja lauljate ühise võistlustöö. Konkursitööd tunnustati Eesti Kirjandusmuuseumi eripreemiaga.