tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Külli Tammur

Külli Tammur (sünninimi Külli Urvik; sündinud 22. aprillil 1983) on Eesti riigiametnik ja poliitik, alates 3. maist 2024
Põhja-Tallinna linnaosa vanem, 30. oktoobrist 2017 Lääne-Harju vallavolikogu esimees. 
Ta lõpetas aastal 2010 Tallinna Ülikooli, ta on töötanud viimastel aastatel Keskkonnaagentuuri projektijuhina. 
Aastatel 2009–2017 oli ta Padise vallavolikogu esimees. Nii 2009. aasta kohalikel valimistel kui ka 2013. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta valimisliidu "Koostöö" nimekirjas, sai 2009. aastal 22 häälega asendusmandaadi ja 2013. aastal 46 häälega otsemandaadi. 
2017. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta moodustamisel olnud Lääne-Harju vallas valimisliidu "Valimisliitude Ühendus" nimekirjas, sai kokku 134 häält ja pääses selle tulemusega vallavolikogusse. Vallavolikogu esimesel istungil valiti ta ühehäälselt volikogu esimeheks. 
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 1275 häält ning ei osutunud valituks.
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas Eesti 200 nimekirjas, sai 411 häält ning ei osutunud valituks.
Värska Kultuurikeskus

Värska Kultuurikeskus on kultuurimaja Võru maakonnas Värskas aadressil Pikk tänav 12. Kultuurimaja kuulub koos Lüübnitsa Külakeskuse, Obinitsa Külakeskuse ja Luhamaa Külamajaga Setomaa Kultuurikeskuse koosseisu. 
Kultuurikeskuse kahte saali on võimalik kasutada kontsertide, tantsuõhtute, teatrietenduste ja muude ürituste korraldamiseks. 
Keskus ehitati aastatel 1941–1960 ja renoveeriti 2008. aastal
Põllumajanduspank

NSV Liidu Põllumajanduspanga Eesti Vabariiklik Kontor oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu 26. oktoobri 1940. aasta määrusega nr 34 loodud pank, mille ülesandeks oli riiklike põllumajandusettevõtete ja -organisatsioonide finantseerimine ning põllumajanduslike krediidiühingute pika- ja lühiajalaine krediteerimine.
Kontoril oli õigus vastavalt vajadusele avada osakondi (Tartu, Pärnu, Rakvere, Viljandi, alates 1944. aastast ka Haapsalu, Kuressaare, Paide, Valga ja Võru). Põllumajanduspanga struktuur muutus 1950. aastal, mil moodustati 24 rajooniosakonda, sh Harju osakond, kelle ülesandeks oli Harjumaa klientide teenindamine. Põllumajanduspank, sh tema vabariiklikud kontorid ja rajoonide osakonnad, likvideeriti NSV Liidu Ministrite Nõukogu 7. aprilli 1959. aasta määrusega nr 369. Vabariikliku kontori ülesanded läksid üle NSV Liidu Riigipanga kontorile ja NSV Liidu Ehituspanga Eesti Vabariiklikule Kontorile.
Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid

SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse asutasid 2013 Kultuuriministeerium ja Haapsalu linnavalitsus.
Sihtasutuse koosseisus on järgmised üksused:
2019. aastal külastas sihtasutuse hallatavaid muuseume üle 80 000 inimese.
Salme (laev)

Salme on Eesti Tallinna Tehnikaülikooli uurimislaev. 
Ajalugu.
Laev ehitati 1974 Taanis Esbjergis ettevõtetes Carl B. Hoffman Maskinfabrik ja Jernog Metalstoberi AS kalapüügilaevana. Renoveeriti uurimislaevaks 2009. a.
Kirjeldus ja võimekus.
Uurimislaevaga on Läänemerel võimalik läbi viia erineva eesmärgiga ekspeditsioone, sh teostada okeanograafilisi uuringuid, paigaldada või hooldada autonoomseid mõõteseadmeid, koguda proove merekeskkonnast nende edasiseks analüüsiks laboris ning korraldada geoloogilisi uuringuid.
Laeval on märglabor, bioloogia/keemia labor ja mess-seminariruum, majutuskohad 12 teadlasele, konditsioneer, saun jms. Laboratoorium on varustatud tõmbekapi, pöördosmoosil põhineva destillaatori, sügavkülmikute jm. GSM levialas on olemas internetiühendus. Autonoomsus on 7 päeva
Tehnilisest varustusest on laeval kraana maksimaalse tõstejõuga 3t, kaabeltrossvints, vintsid, A-raam 
Laeva on proovivõtukarussell, CTD-sondid, optilised mõõteriistad, seadmed veeproovide töötlemiseks ja analüüsiks, poijaamade paigaldamise vahendid, hoovusemõõtjad jmt.
Silmiksuru

Silmiksuru ("Smerinthus ocellatus" (Linnaeus, 1758)) on surulaste hulka kuuluv liik liblikalisi.
Eestis mai keskpaigast kuni augustini tavaline. 
Liblikas meenutab puhkeasendis puukoore tükki, kuid häirimisel paljastab tagatiibadel olevad silmlaigud, mis peaksid häirijat hirmutama. Silmiksuru talvitub nukuna pinnases. Silmiksuru röövikud toituvad kitsalehiste pajude, kase ("Betula"), hariliku toominga ("Prunus padus") ja aed-õunapuu ("Malus domestica") lehtedest.
2017. aasta sügisel esitati silmiksuru üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.
Vigri (laev)

Vigri on Eesti heitmekogurlaev. 
Laev ehitati 1980 Venemaal Svetlõis ettevõttes Svetlõi laevaremonditehas.
Rae Valla Raamatukogu

Rae Valla Raamatukogu on Jüri alevikus Rae vallas Harjumaal asuv rahvaraamatukogu. 
Rae Valla Raamatukogu on üks kolmest Rae Vallavalitsuse hallatavast raamatukogust. 2006. aasta septembrist asub raamatukogu hoonekompleksis aadressil Laste tänav 3, kus tegutseb veel neli asutust: Jüri Gümnaasium (alates 1.09.2024 Jüri Kool), Rae Valla Spordikeskus, Rae Huvialakool ja Jüri Noortekeskus.
1. septembril 2009 avati haruraamatukogu – Peetri raamatukogu, mis asub Peetri Lasteaed-Põhikooli hoonekompleksis aadressil Pargi tee 6, Peetri alevik.
Raamatukogu teeninduspiirkonnas oli 2019. aasta 1. detsembri seisuga 20 032 inimest. Registreeritud lugejate arv 2019. aastal oli 4919, neist kuni 16-aastaseid oli 2522. Külastuste arv ulatus 70 207-ni, kojulaenutuste arv oli 73 293.
Kogu suurus on 58 172 ühikut, 2019. aastal suurenes kogu 909 ühiku võrra. Raamatukogu fond on sisestatud elektroonilisse andmebaasi URRAM.
Rae Valla Raamatukogus on külastajatele kaheksa arvutitöökohta – esimesel korrusel 2 avalikuks kasutamiseks ja teisel korrusel 6 lastele mõeldud arvutit. Lisaks 5 arvutitöökohta Peetris – 2 avalikuks kasutamiseks ja 3 lastele mõeldud arvutit. 
Töötajaid on Rae Valla Raamatukogus 8, Peetris 4, Vaidas 2 ja Lagedil 3.
Jüri raamatukogu on ümber nimetatud Rae Valla Raamatukoguks alates 2023. aastast.
Harku raamatukogu

Harku raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Harku alevikus Harku keskuse hoones (Instituudi tee 5). Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud.
Raamatukogu avati 10. mail 2003.
Raamatukogus on umbes 16 000 teavikut.
Klooga raamatukogu

Klooga raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Klooga alevikus. Raamatukogu asub ühes majas Klooga Kooliga aadressil Aedlinna tee 5. 
Alates 1. jaanuarist 2019 on Klooga raamatukogu üks Lääne-Harju valla raamatukogu haruraamatukogusid.
Ajalugu.
Klooga raamatukogu asutas 1925. aastal Klooga Rahvahariduse Selts. (Raamatukogu asutamist on mainitud 19. aprillil 1929 ajalehes Kaja, kus antakse teada, et Klooga Haridusselts on enda hooleks võtnud avaliku raamatukogu asutamise.)
1929. aastast töötas raamatukogu selle asutaja Peeter Luurmehe kodus Kase talus.
1929. aastast kuni 1930. aastate alguseni asus raamatukogu Nuusu talus Johannes Luurmehe kodus.
1930. aastate alguses kolis raamatukogu koolimajja (Tuulna külas) ja 1940. aastate lõpus külanõukogu majja (Tuulna külas). 1954 viidi raamatukogu üle kultuurimajja.
1982. aastal raamatukogu suleti.
26. novembril 1997 otsustati Keila vallavolikogus raamatukogu (taas)avamine. Raamatukogu avati 22. septembril 1999.
Raamatukogu asutamist on mainitud 19. aprillil 1929 ajalehes Kaja, kus antakse teada, et Klooga Haridusselts on enda hooleks võtnud avaliku raamatukogu asutamise.
Töötajad.
1929–1940 Palgalist töötajat ei olnud, lugejaid teenindasid Klooga Rahvahariduse Seltsi liikmed (Peeter Luurmees, Agathe Meriniit)
1946–1947 Vello Õunpuu
1947–1951 Aino Baum
1951–1954 Velda Anter, Erika Milt
1954–1969 Asta Prikk (Krause)
1969–1975 Malle Kaares
1975–1976 Hurme Kõu
1976–1982 Liilia Martõkainen (Veeroos)
199x–1999 Svetlana Norman
1999–2007 Lembi Link
2007–2018 Reet Altma
2018–2019 Varje Mägi
2019– ...
Tertsiaalrent

Tertsiaalrent (saksa keeles "Tertsial") oli rendisuhte vorm, kus rentnik võis kokkulepitud rendisummast kolmandiku (tertsiaal) endale jätta. Liivimaal anti hulk XVII sajandi lõpus reduktsiooni tulemusel riigile langenud mõisaid tertsiaalrendile.
Ehaste

Ehaste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Ehaste perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Elbrecht, Kirp ja Äro. Paul-Heinrich Ehaste palvel kanti Ehaste perekonnanimedede kaitseregistrisse nr. 17 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).
Ehik

Ehik on eesti perekonnanimi.
Richard-Rudolf Ehiku palvel kanti Ehik perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 294 all.
Einre

Einre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Einre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Einer, Hansen ja Stramm. Oskar-Gerhard-Heinrich Einre palvel kanti Einre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 292 all.
Elgas

Elgas on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Elgas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Brijulk, David, Eier, Einbaum, Ekmann, Jegorov, Jevsenevitsh, Moldon, Taavet ja Tavid. Juhan Elgase palvel kanti Elgas perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 298 all.
Elvet

Elvet on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Elvet perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Einblau, Elvelt, Eskuson, Eskusson, Eslon ja Essenson. Gustav Elveti palvel kanti Elvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 386 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. aprillist 1939).
Renni

Renni (ka Ranie, Rennie ja Renning) oli Tartust pärit rae- ja mõisnikuperekond.
Ajalugu.
Suguvõsa kohta on esimesi teateid 1614. aastast, mil Tartus mainitakse oldermann Hans Rennit (ka Ranie) (suri pärast 1641), kellest sai hiljem Tartu raehärra. 1618. aastal ostis ta Räni (tollal Seamõisa) ja 1626. aastal kinnitati tema valdusõigust Nüpli mõisale. Tõlk Jakob Renni (suri enne 1682) oli 1651. aastal Räni mõisa omanik. Suguvõsa kustus meesliinis ilmselt XVII sajandi lõpul.
Hans Renni nimest tuleneb Räni mõisa saksa- ("Renningshof") ja eestikeelne nimi.
Spalchhaber

Spalchhaber (ka Spalhaber) oli Rostockist pärit Liivimaa aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Suguvõsa kohta on teateid XVI sajandi keskpaigast, mil mainitakse Rostocki bürgerit ja kaupmeest Daniel Spalckhaverit (suri pärast 1559). Tema järeltulijad olid Rügenil vaimulikud. Liivimaale saabus suguvõsa XVII sajandil. Räni pandivaldaja Johann Daniel Spalchhaber (suri 1748) tõsteti 1744. aastal Püha Rooma keisririigi aadlikuks. 1750. aastal võeti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna matriklisse.
Riigi Tööstusõpilaste Kool

Riigi Tööstusõpilaste Kool oli Tallinnas tegutsenud kutseõppeasutus.
Riigi Tööstusõpilaste Kool avati 1924. aastal, kool tegutses Riigi Tööstuskooli juures. 
Kooli võeti vastu 6-klassilise algkooli kohustuse täitnud õpilasi. Õppetöö vältas 3 aastat ning toimus õhtuti kolmel või neljal päeval nädalas. Päevasel ajal omandasid kooli õpilased praktilisi kutseoskusi õppelepingu alusel mõnes tööstuslikus käitises või vastava ala meistri töökojas. Kooli lõpetamisel sooritati õppinud töölise kutseeksam. 
Riigi Tööstusõpilaste Kool pakkus võimalust õppida õhtuses vahetuses neile, kes ei saanud õppida täisajaliselt Riigi Tööstuskoolis. Mõlemad õppeasutused tegutsesid Tallinnas, Tehnika tänav 18 hoonetes. Aastatel 1924–1940 oli mõlema õppeasutuse direktor Theodor Ussisoo.
Aastatel 1941–1942 Tallinna I Poeglaste Ametikooli osaajaline haru, 1942–1944 Tallinna 1. Tööstusõpilastekool. 1944. aastal kool suleti.
Eesti rahvusliblikas

Eesti rahvusliblikas on Eesti Lepidopteroloogide Seltsi ettevõtmisel valitav liblikaliik, täiendamaks Eesti sümboolikat.
Valimine toimus 2017. aasta lõpukuudel. 
Valimisteks esitati järgmised liigid (sulgudes saadud häälte arv ja protsent, hääletanuid oli kokku ligi 5000): sini-paelöölane (861, 17,31%), rohukedrik (112, 2,25%), leinaliblikas (420, 8,44%), raba-võiliblikas (191, 3,84%), mustlaik-apollo (99, 1,99%), pääsusaba (2664, 53,56%), lapsuliblikas (282, 5,67%), harilik päevakoer (162, 3,26%) ja silmiksuru (183, 3,68%).
Rahvusliblikaid on valitud paljudes maades. Näiteks Soome rahvusliblikas on kevadsinitiib ("Celastrina argiolus"), Malaisia rahvusliblikas on "Trogonoptera brookiana", Sri Lanka rahvusliblikas "Troides darsius", Singapuri rahvusliblikas "Pachliopta aristolochiae", jne.
Nõel

Nõel on metallist (enamasti terasest) õmblemis- või kinnitamisvahend. Eristatakse õmblus- ja kinnitusnõelu.
Niin (materjal)

Niin (ka niinekiud) on taime niinest saadud tarbematerjal. Niinekiududest tehakse näiteks köisi ja matte. Kõige rohkem kasutatakse lina-, kanepi-, pärna- ja raffiapalmi kiude.
Vormel (folkloristika)

Vormel on folkloristikas lause, värss või lause-, värsirühm, mis kordub eri teostes samas funktsioonis. Eristatakse näiteks algus-, lõpp- ja kõnetlusvormeleid.
Muinasjuttudes kasutatud lõppvormel on näiteks fraas: "ja kui nad surnud ei ole, elavad nad veel praegugi".
Pauli maatriksid

Pauli maatriksiteks kutsutakse matemaatilises füüsikas ja füüsikas kolme 2x2 kompleksset maatriksit, mis on herimiitilised ja unitaarsed. Reeglina tähistatakse Pauli maatriksit kreeka tähega sigma (formula_1).
formula_2
Pauli maatriksid on nimetatud Šveitsi ja USA teoreetilise füüsiku Wolfgang Ernst Pauli järgi. Kvantmehaanikas kasutatakse maatrikseid Pauli valemis, mis võtab arvesse osakese spinni vastastikmõju välise elektromagnetväljaga. 
Iga Pauli maatriks on hermiitiline ja koos ühikmaatriksiga formula_3 (teinekord kutsutud ka nullindaks Pauli maatriksiks formula_4) moodustavad Pauli maatriksid (korrutatuna reaalsete koefitsientidega) vektorruumi baasi 2x2 hermiitilistele maatriksitele.
Algerbralised omadused.
Kõik kolm Pauli maatriksit saab välja kirjutada järgmiselt 
formula_5,
kus formula_6 on imaginaarühik ja formula_7 on Kroneckeri delta, mis võrdub ühega, kui formula_8 ning muudel juhtudel nulliga. Valides formula_9 väärtuseks 1, 2 või 3, saame vastava Pauli maatriksi. 
Pauli maatriksite determinant on formula_10 ja jälg on formula_11. 
Omavektorid ja omaväärtused.
Kõigil Pauli maatriksitel on kaks omaväärtus formula_12 ja formula_13. 
formula_14 
formula_15 
formula_16 
Neile vastavad normeeritud omavektorid on 
formula_17
formula_18
formula_19
Pauli vektor.
Pauli vektor defineeritakse järgmiselt 
formula_20
Kommutatsiooni reeglid.
Pauli maatriksid järgivad kommutatsiooni reegleid formula_21 ja antikommutatsiooni reegleid formula_22, kus formula_23 on Levi-Civita sümbol, formula_7 on Kroneckeri delta ja formula_3 on 2x2 ühikmaatriks ning kasutatud on Einsteini summeerimise reegleid.
Näiteks: 
formula_26
Kommutaatori ja antikommutaatori liidetist saab väljendada Pauli maatriksite skalaarkorrutise kaudu.
formula_27Seega formula_28.
Kuberneri aed

Kuberneri aed (ka "Lossiaed") on aed Tallinnas Toompeal Riigikogu hoone lõunaküljel. Aia pindala on 0,4 ha.
Aed rajati 1820. aastatel. Aastatel 1935–1936 muudeti aed iluaiaks, mida piirab sepistara. Projekti tegi Alar Kotli.
Aias kasvab roose ja 26 taksonit puittaimi.
Margareeta aed

Margareeta aed on haljasala Tallinna vanalinnas Väikese Rannavärava, Pika tänava ja Rannamäe tee vahel. Aia pindala on 1,8 ha.
Minevikus asus aia kohal Suure Rannavärava bastion.
1996. aastal püstitati aeda Estonia katastroofis hukkunute mälestuseks mälestusmärk "Katkenud liin".
Pilte.
Margareeta aed 1991. aastal:
Viited.
Vadul lui Vodă

Vadul lui Vodă on linn Moldovas Dnestri parem- ehk läänekaldal 23 km Chișinăust ida pool.
Vadul lui Vodă on tuntud kuurortlinn, kus asub mitmeid sanatooriume ja asutuste suvilaid. Nõukogude perioodil rajati jõe äärde liivarand.
Kasepark

Kopli kasepark (ka Kasedik) asub Põhja-Tallinna linnaosas Kopli poolsaarel Kopli, Sepa, Maleva ja Kilbi tänava vahel. Pargi pindala on 7,9 ha. Kujundamisel looduslikust metsast. Haljasala põline rahvapärane nimi on Kasedik, märgitud juba 19. sajandist Tallinna kaartidel ja skeemidel.
Pargis on muu hulgas mitmeid väikeseid kivikülve ja rändrahne.
Lauri Markkanen

Lauri Elias Markkanen (sündinud 22. mail 1997 Vantaas) on soome korvpallur, kes mängib 2022. aastast NBA klubis Utah Jazz.
Karjääri algus.
Lauri Markkanen mängis kõigepealt Soome noorteliigades ning 2015. aastal valiti ta I-divisjoni B parimaks mängijaks. 2016. aastal kutsuti ta osalema talendikate rahvusvaheliste noormängijate tähtede mängule Nike Hoop Summitile.
NBA karjäär.
Aastatel 2016–2017 mängis Markkanen USA üliõpilasliigas Arizona ülikooli meeskonnas, kus tema hea esitus pälvis laialdast tähelepanu. NBA noormängijate värbamisel valiti ta seitsmendana Minnesota Timberwolvesi, kust vahetati kohe edasi Chicago Bullsi.
2017. aasta oktoobris püstitas ta NBA rekordi, kui tabas esimese kolme mänguga kümme kolmepunktiviset. 
Debüüthooajal keskmiselt 15,2 punkti ja 7,5 lauapalli kogunud Markkaneni näitajad kerkisid järgmisel, 2018/19. hooajal 18,7 punkti ja 9 lauapallini mängus.
Rahvuskoondis.
2015. aasta kuni 18-aastaste Euroopa meistrivõistlustel oli Markkanen resultatiivseim mängija. 2016. aasta kuni 20-aastaste Euroopa meistrivõistlustel oli Markkanen taas resultatiivseim mängija (24,9 punkti mängus) ning ta valiti ka turniiri tähtede viisikusse.
Lauri Markkanen mängib Soome rahvuskoondises, debüüdi täiskasvanute koondises tegi ta 14. augustil 2015 mängus Belgia vastu.
Markkanen mängis 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus aitas viia koondise 16 parema hulka, kogudes 6 mänguga keskmiselt 19,6 punkti ja 5,7 lauapalli.
2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel kogus Markkanen Soome 94-86 võidumängus Horvaatia üle 43 punkti, mis viis Soome taas veerandfinaali pärast 55 aastat (viimane oli 1967. aastal). Ühtlasi püstitades ta Soome mängijate EM-turniiride kõigi aegade punktirekordi.
8. augustil 2025 kogus Markkanen 2025. aasta Euroopa meistrivõistlustel karjääri parima tulemusena 48 punkti, kui Soome võitis Belgiat 105:62.
Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukogu

Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukogu, ka Koordinatsiooninõukogu, lühend KSO, ka KS, (vene keeles Координационный совет российской оппозиции) oli mitteriiklik Venemaa parlamendivälise opositsiooni tegevuse koordineerimise poliitiline organ. 
Valimised Koordinatsiooninõukogusse toimusid 20.–22. oktoobril 2012. Esimene koosseis valiti üheaastaseks perioodiks. Eelduste kohaselt pidid 2013. aasta oktoobris toimuma uued valimised, kuid selleks ajaks oli Koordinatsiooninõukogu tegevus praktiliselt soikunud .
Koordinatsiooninõukogu organiseeriti pärast paljusid Venemaa kodanike massilisi protestiaktsioone, mis algasid pärast ebaõiglasi valimisi Riigiduuma VI koosseisu (4. detsembril 2011) ja jätkusid 2012. aastal Venemaa presidendivalimiste valimiskampaania ajal (päädisid 4. märtsil Vladimir Putini valimisega kolmandaks ametiajaks presidendiks). Koordinatsiooninõukogu loomise kavatsusest teatati avalikult 12. juunil 2012 "Miljonite marsi" teisel aktsioonil.
Valimised.
Keskvalimiskomisjoni (esimees Leonid Volkov) korraldatud valimistel osales üle 81 000 valija. Valimisdebatid peeti telekanalil Dožd, hääletamine toimus 20.–22. oktoobril 2012 internetikeskkonnas.
Valimistel sai Aleksei Navalnõi üle 43 000 hääle. Üle 30 000 hääle said Dmitri Bõkov (u 38 500), Garri Kasparov (u 33 800), Ksenija Sobtšak (u 32 500), Ilja Jašin, Mihhail Gelfand, Jevgenija Tširikova ja Mihhail Šats. Vasakjõudude esindaja Aleksei Gaskarov sai ligi 23 000, liberaaljõudude esindaja Sergei Davidis umbes 27 200 ja natsionalistide esindaja Daniil Konstantinov 21 400 häält. KS-sse valitutest vanimaks osutus üldnimekirjas kandideerinud 72-aastane Andrei Piontkovski, kes sai umbes 17 600 häält.
Koordinatsiooninõukogu.
Koordinatsiooninõukokku valiti 45 liiget, neist 30 inimest üldnimekirjas, 5 vasakjõudude, 5 liberaalsete jõudude ja 5 natsionalistide nimekirjas.
Üldnimekirjast pääsesid Koordinatsiooninõukokku 30 inimest, neist nimekirjas esimesed 20 olid:
Smerinthus atlanticus

Smerinthus atlanticus on liblikaliik silmiksuru perekonnast.
Klassifikatsioon.
"Smerinthus atlanticus" 'e süstemaatika pole selge. 
Jules Léon Austaut kirjeldas neid 1890 aastal liigina. 1894. aastal vaatles Lionel Walter Rothschild neid silmiksuru sünonüümina. 
Eitschberger (2002) tõstis nad taas liigi järku.
Juha Vainio

Juha Harri ”Junnu” Vainio ehk Juha ”Watt” Vainio (10. mai 1938 Kotka – 29. oktoober 1990 Gryon, Šveits) oli soome laulja-laulukirjutaja ja kooliõpetaja. 
Ta jõudis kirjutada 2433 laulu meloodia või laulusõnad ja plaadistas ise 245 laulu. Teda peetakse üheks Soome viljakamaks šlaagrikirjutajaks Reino Helismaa ja Vexi Salmi kõrval.
Tema karjäär algas 1960. aastate alguses ja tegus oli ta kuni surmani. Ta elas lisaks sünnilinnale Kotkale pikemalt ka Helsingis ja Espoos. Viimased eluaastad veetis Vainio Gryonis Šveitsis, kus ta suri oktoobris 1990 südameinfarkti. Ta on maetud Hietaniemi kalmistule.
Vainio enda esitatud lugudest on tuntumate seas ”Albatrossi”, ”Vanhojapoikia viiksekkäitä”, ”Käyn ahon laitaa”, ”Vanha salakuljettaja Laitinen” ja ”Kotkan poikii ilman siipii”. Tema kirjutatud sõnadega, kuid teiste esitatud lauludest on tuntuimad ”Kolmatta linjaa takaisin”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Tahdon olla sulle hellä”, ”Rööperiin”, ”Mun sydämeni tänne jää”, ”Muisto vain jää”, ”Jokainen päivä on liikaa”, ”Piilopaikka”, ”Keskiyön aikaan”, ”Tunti vain”, ”Käyn uudelleen eiliseen”, ”Aikaan sinikellojen”, ”Viisitoista kesää”, ”Koskaan et muuttua saa”, ”Jossain”, ”Tuulen tie”, ”Pieni nukke”, ”Kuusamo”, ”Silloin vasta kaiken saan” ning ”Hyvää huomenta Suomi”.
Tema muusikalisteks mõjutajateks olid Tapio Rautavaara, Georg Malmstén ja Henry Theel.
Lisaks šlaagritele on ta kirjutanud tellimuse peale ka reklaam-, õnnitlus- ja roppe laule, mis on avaldatud 10 CD-l kogumikuna "Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990".
Vainio õppis ülikoolis õpetajaks ning töötas 1962–1964 Myllykoski Yläpää koolis. Ta töötas lühikest aega õpetajana ka 1970. aastate alguses.
Tema poeg Ilkka Vainio on samuti laulukirjutaja ja laulja.
Vainio on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Silmiksuru (perekond)

Silmiksuru ("Smerinthus") on 
liblikaliste perekond surulaste sugukonnast.
Klassifikatsioon.
Silmiksuru perekonda liigitatakse järgmised liblikaliigid:
Eesti-Valgevene suhted

Eesti-Valgevene suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Valgevene vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 6. aprillil 1992.
21. juulil 1995 avas Eesti Minskis peakonsulaadi. Alates jaanuarist 2009 tegutseb Eesti Suursaatkond Minskis.
Maist 2010 tegutseb Valgevene Suursaatkond Tallinnas.
Skryhałaŭ

Skryhałaŭ (transkribeerituna Skrõgalav, venepäraselt "Skrõgalov", poola keeles "Skryhałów") on küla (endine alev) Valgevenes Homieli oblastis Mazyri rajoonis, Skryhałaŭ külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 166 ja Mazyrist 33 kilomeetri kaugusel.
Külas on keskkool, kultuurimaja, postkontor ja kaks raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum, XIX sajandil rajatud park ja aastal 1909 valminud kabel.
Ajalugu.
Küla ümbruses paiknevad X–XIII sajandil rajatud kurgaanid. Küla ennast on kirjalikes allikates mainitud esimest korda aastal 1497, mil krimmitatarlased piinasid seal surnuks suurkannataja metropoliit Makari I. Alates XVII sajandist kuulus Skryhałaŭ Oskierkadele. Aastal 1702 asutati sinna rauasulatustöökoda. 28. mail 1792 sai Skryhałaŭ alevi staatuse ja õiguse pidada kaks korda aastas laata.
Aastal 1793 läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Skryhałaŭ hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Mozõri maakonda. Aastal 1799 ehitati sinna õigeusu kirik. Alevit läbis postimaantee, mis kulges Mazyrist läbi Žytkavičy, Turaŭ ja Lenini Davyd-Haradokki. XIX sajandi alguses rajati alevi lähedusse Skryhałaŭskaja Słabada küla, mis hiljem kasvas aleviga ühte. Aastal 1847 läks Skryhałaŭ Tyszkiewiczite valdusse, toona asus alevis jõesadam. Aastal 1874 ostis sealsed valdused Riia kaupmees Karol Szepeller. Aastast 1897 on teada, et alevis oli lisaks õigeusu kirikule ka juutide palvemaja, seal asusid kaheksa poodi, kõrts ja kohalik haigla. Toona tegutses seal ka postkontor, kus asus telegraafijaam. Aastal 1897 rajati alevisse Makari I mälestuseks kabel, tema surmapaika püstitati aga obelisk. Aastal 1910 hakkas alevis tegutsema saekaater.
Aastal 1919 läks Skryhałaŭ Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1924 muudeti selle staatus külaks, ühtlasi sai Skryhałaŭst kohaliku külanõukogu halduskeskus. Aastal 1927 hakkas seal tegutsema telliselööv. Aastal 1928 asutati külas sovhoos «Ударник» ja kolhoos «Труд», aastal 1959 moodustati nende asemele aga kolhoos «Дружба».
Tšornobõli katastroofi järel ehitati külla majad 110 perele, kuhu asustati inimesed radioaktiivse tolmuga saastunud piirkondadest. Uued tänavad hakkasid likvideeritud külade mälestuseks kandma nimesid Bieły Bierah ja Biełabiarežskaja Rudnia.
Migos

Migos oli hiphopitrio USA-st Georgia osariigist. Ansambel alustas tegevust 2009. aastal ja saavutas rahvusvahelise tuntuse 2010. aastate teisel poolel. 
Trio liikmed olid Quavo (Quavious Keyate Marshall), Offset (Kiari Kendrell Cephus) ja Takeoff (Kirshnik Khari Ball). Nende tuntuimaks looks kujunes 2016. aastal ilmunud singel "Bad and Boujee", kus teeb kaasa ka räppar Lil Uzi Vert. Lugu jõudis Ameerika Ühendriikide edetabeli Billboard Hot 100 esikohale.
1. novembril 2022 hukkus Takeoff tulistamises Texase osariigis Houstonis. Pärast tema surma ansambli tegevus sisuliselt lõppes.
A Theory of Justice

"A Theory of Justice" ("Õigluse teooria") on John Rawlsi filosoofiline raamat.
Rawls kirjutab, et õiglus on ühiskondlike institutsioonide tähtsaim voorus. Selle teooria järgi on inimestel võrdsed õigused. Võrdsete õiguste saamiseks/omandamiseks ei ole oluline inimese päritolu ega tema positsioon.
Et ühiskond toimiks, peavad inimesed vastastikust kasu silmas pidades tegema koostööd. Toimivas ühiskonnas huvid kattuvad või põrkuvad. 
Kui aga inimesed saaksid valida enne sündi ühiskonna, kus ilmale tulla, seejuures mitte teades oma kohta selles, andeid ega seisukohti. Missugusena sooviksime näha siis maailma, kui meid ei suuda mitte miski mõjutada, ei juhused, päritolu ega tutvused? Rawls väidab, et sellised olukorras valiksid inimesed õigluse, tuginedes seejuures kahele põhimõttele.
Näide:
"Sina oled sündinud Eestis, enamik maailma lastest ei sünni Eestis. Enamik maailma lastest kannatab nälga. Õigluse nimel tuleks küsida: kuidas võiks sellepärast, et sina sündisid Eestis, neil teistel paremini minna? Õigluse üle arupidamine on üksikisikule väljakutseks just seepärast, et vältimatult satuvad kaalukausile tema enda kasu ja isekus."
Rawls ja Kant.
John Rawls oli Immanuel Kanti tööde suur austaja ning seepärast kasutas ta Kanti moraalifilosoofiat oma õpetustes. Kanti õpetuste järgi on moraal omakasupüüdmatu. Moraalireeglit tuleb järgida moraali pärast, mitte millegi muu. Moraali seisukohast ei ole tegude tagajärjed olulised. Mis loeb, on motiiv, mis oli selle teo taga. Ainukene puhas moraali motiiv on austus moraaliseaduse vastu.
Vinschgau

Vinschgau (itaalia: "Val Venosta", saksa: "Vinschgau", romanši: "Vnuost", ladiini: "Val Venuesta", keskaegne: "Finsgowe") või Vinschgau org on Adige või Etschi jõe oru ülemine osa Lõuna-Tirooli lääneosas Itaalias.
Nimi.
Saksa nimi "Vinschgau", nagu ka itaalia "Val Venosta", tuleb keldi (Reetia) venostide hõimudest, keda on mainitud iidsel Tropaeum Alpiumil. Frangi "gau" loodi Karl Suure ajal aastal 772; seda on esmamainitud 1077. aasta dokumendis, kui Saksamaa kuningas Heinrich IV andis Schlandersi mõisad "in pago Finsgowe" Brixeni piiskop Altwinile.
Geograafia.
Vinschgau org kulgeb lääne-idasuunalisena Merano basseinist Partschinsis Adige jõge pidi üles Rescheni kuruni loodes. Ötztali Alpid põhjas, Alpide peaaheliku osa, eraldavad selle Inni oru ülemisest otsast. Adige orgu piiravad veel Sesvenna grupp läänes ja Ortleri Alpid lõunas. See koosneb mitmest külgorust, nagu Suldental, Matscher Tal või Schnalstal.
Saarelise asukoha tõttu Kesk-Ida-Alpides (üsna soe kliima ja vähene vihm (400 mm aastas)) niisutatakse põlde, niite ja õunapuuaedu. Viinamarjakasvatus on samuti tavaline.
2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,51% oru rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,41% itaalia keelt ja 0,08% ladiini keelt.
Haldusjaotus.
Vinschgau ringkond (itaalia: "Comprensorio della Val Venosta"; saksa: "Bezirksgemeinschaft Vinschgau") loodi aastal 1962. Ringkond katab suurema osa Vinschgau piirkonnast ja selle külgorud, selles on 13 valda:
Naturnsi ("Naturno"), Plausi ja Partschinsi ("Parcinesi") vallad kuuluvad geograafiliselt Vinschgau piirkonna madalamasse otsa, kuigi poliitiliselt on nad seotud Burggrafenamti ringkonnaga.
ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted

ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted on kogum 31 printsiibist, mis rakendavad ÜRO “kaitsta, austada ja leevendada” raamistikku riikidevahelistes ja muude ettevõtetega seotud inimõiguste küsimustes. 
Välja töötatud ÜRO peasekretäri eriesindaja John Ruggie poolt, said need juhtpõhimõtted üleilmselt esimesteks standarditeks, ennetamaks äritegevusega seotud kahjulikke mõjusid inimõigustele ning samuti tagasid juhtpõhimõtted rahvusvaheliselt vastu võetud raamistiku inimõiguste ja äriga seotud standardite ja tavade edendamise. 16. juunil 2011 avaldas ÜRO inimõiguste nõukogu ühehäälselt toetust äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele, muutes raamistiku esimeseks ettevõtjale suunatud inimõiguste vastutusinitsiatiiviks, mis on ÜRO poolt ka toetatud.
ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted hõlmavad kolme tugisammast, mis kirjeldavad, kuidas riigid ning ärid raamistikku rakendama peaksid:
Äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted on saanud toetuse paljudelt riikidelt, kodanikuühiskonna organisatsioonidelt ja ka erasektorilt, mis on veelgi enam süvendanud juhtprintsiipide staatust ülemaailmsete inim- ja äriõiguste standarditena. ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid nimetatakse John Ruggie autorsuse tõttu mitteametlikult ka Ruggie printsiipideks või Ruggie raamistikuks.
Ajalugu.
Juhtpõhimõtted töötati välja 2005.–2011. aastal tolleaegse peasekretäri äri- ja inimõiguste eriesindaja John Ruggie poolt, kes on nüüdseks Shifti projekti kuratooriumi esimees. Juhtprintsiibid põhinevad laiahaardelistel uuringutel ja peaaegu viiekümnel rahvusvahelisel nõupidamisel. 
2011. aasta märtsis andis eriesindaja Ruggie välja “ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO “kaitsta, austada ja leevendada” raamistiku rakendamise”. ÜRO inimõiguste nõukogu avaldas juhtpõhimõtetele 2011. aasta juunis toetust. 
Kolm tugisammast.
Riigi kohus inimõigusi kaitsta.
Juhtprintsiipide esimene tugisammas on riigi kohustus regulatsioonide, seaduste ja uurimise kaudu inimõigusi kaitsta. See tugisammas kinnitab riikide juba olemasolevaid rahvusvaheliste inimõigusnormide täitmiskohustusi, nagu need on määratud 1948. aasta universaalses inimõiguste ülddeklaratsioonis. 
Ettevõtja kohustus inimõiguste järgimiseks.
Et vältida erinevate indiviidide õiguste rikkumist ja muu negatiivse mõju avaldamist, peavad ärid oma tegusid kohtlema hoolsusega. ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted väidavad, et firmadel on võim mõjutada peaaegu et kõiki rahvusvaheliselt tunnustatud õigusi, seega on oma rolli ja inimõiguste ülalhoidmine nii riigi kui ka erasektori kohustus. Ruggie printsiibid julgustavad firmasid läbi viima inimõiguste mõjuhinnanguid, mille kaudu mõõdetakse potentsiaalseid ja reaalseid mõjusid inimõigustele. 
Ligipääs heastamisele, kui õigusi ei austata.
Kolmas tugisammas määrab nii riigile kohustuse heastamisele ligipääsu pakkumisele juriidiliste, administratiivsete ja seaduslike meetmete kaudu ning ka ettevõtjale kohustused ennetada ja heastada õigusrikkumisi, mille asjaosaline ettevõtja või firma on.
Rahvusarhiivi tudengipreemia

Rahvusarhiivi tudengipreemia on Rahvusarhiivi poolt välja antav auhind aasta parimale arhiivindusliku või arhiivimaterjalidele tugineva üliõpilastöö autorile. Tudengipreemiat antakse välja 1996. aastast ning selle konkursi auhinnafond on 500 eurot. Varem kandis auhind nimetust Ajalooarhiivi preemia.
Barbaroŭ

Barbaroŭ (transkribeerituna Barbarov, venepäraselt "Barbarov", poola keeles "Barbarów") on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Homieli oblastis Mazyri rajoonis, Barbaroŭ külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 166 kilomeetri kaugusel Prõpjatsi jõe kaldal.
Külas on algkool, kultuurimaja ja raamatukogu, seal asub ka jõesadam. Vaatamisväärsusteks on sealne mõisakompleks ja park.
Aastal 1908 sündis seal valgevene põllumajandusteadlane Michaił Macapura.
Ajalugu.
Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1431. aastal. Aastast 1761 kuulus Barbaroŭ Oskierkadele. Adam Kirkor avastas alevist sel perioodil püstitatud võimsa mitme torni, muldvalli ja vallikraaviga kindluse jäänused, ent kindlust ennast tolle perioodi kirjalikes allikates mainitud ei ole. Aastal 1779 ehitati sinna õigeusu kirik. 
Aastal 1793 läks küla teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Barbaroŭ hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Mozõri maakonda. Ühtlasi sai selle omanikuks Jacob Johann von Sievers, kes aga aastal 1808 selle Holstidele edasi müüs. Aastal 1795 sai Barbaroŭ alevi staatuse. Aastast 1833 on teada, et alevis olid kõrts, neli vesiveskit ja kai. XIX sajandi keskpaigas rajasid alevi omanikeks saanud Horwatid Prõpjatsi kaldale uhke mõisakompleksi, mille juures asus ka viie tiinu suurune park. Horwatide suguvõsa valdusse jäi alev kuni I maailmasõjani. 
Aastal 1919 läks Barbaroŭ Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1924 muudeti selle staatus külaks, ühtlasi sai Barbaroŭst kohaliku külanõukogu halduskeskus. Samal aastal asutati külas kolhoos «Серп и молот», mis aastal 1930 sai uue nime «Новый Барбаров». II maailmasõja ajal põletasid saksa karistussalklased küla maha. Tänapäeval on asulast saanud agrolinnake.
Pattu kahetsev Magdaleena (Artemisia Gentileschi)

„Pattu kahetsev Magdaleena“ on itaalia kunstniku Artemisia Gentileschi (1593 – umbes 1656) maal.
Sevilla katedraalis asuva teose omanik oli aastatel 1626–1637 Fernando Enriquez Afan de Ribera.
Pattu kahetsev Magdaleena (Desiderio da Settignano)

„Pattu kahetsev Magdaleena“ on itaalia skulptori Desiderio da Settignano (umbes 1430 – 1464) puitskulptuur.
Laulasmaa raamatukogu

Laulasmaa raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Laulasmaa külas Laulasmaa Koolis. Raamatukogu juhataja on Annika Lilja.
Raamatukogu taasavati 2007 ja see tegutseb nii kooli- kui ka rahvaraamatukoguna.
Mazyri rajoon

Mazyri rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1603 km². 2016. aasta seisuga elas seal 132 944 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Asavieci, Barbaroŭ, Kamienka, Kozienki, Kryničny, Machnavičy, Michałki, Prudoki, Skryhałaŭ ja Słabada külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Mazyri linn, mis on ka rajooni halduskeskus. Mazyri kõrval on suurimaks asulaks Kozienki, teised tähtsamad asulad on Barbaroŭ ja Skryhałaŭ.
Rajoon asub Polesjes. Vaatamata üldiselt madalale ja tasasele pinnamoele asub selle aladel Homieli oblasti kõrgeim punkt (221 m). Tähtsaimaks jõeks on Prõpjats. 
2009. aasta seisuga oli elanikest 90,11% valgevenelasi, 6,2% venelasi, 1,94% ukrainlasi ja 1,75% muust rahvusest inimesi. 85,86% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 39,76% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 17,9% elanikke, vene keelt aga 77,18%.
Lehola raamatukogu

Lehola raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lehola külas Lehola kooli hoones. Raamatukogu juhataja on Pille Pikajago.
Raamatukogu avati 1993. Esimesed kaks aastat tegutses raamatukogu Lehola mõisa hoones.
Pikavere raamatukogu

Pikavere raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Raasiku vallas Pikavere külas Pikavere Mõisakoolis. Raamatukogu juhataja on Eva Puusepp.
Raasiku Rahvamaja

Raasiku Rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus. 
Rahvamajal on oma nimetusega pitsat, logo, sümboolika. Rahvamaja allub Raasiku Vallavalitsusele. 
Aasta läbi korraldatakse Raasiku Rahvamajas rahvakultuuriüritusi. Rahvamaja ruume saab rentida ka isiklikeks tähtpäevadeks.
Rahvamaja praegustes ruumides alustas tööd 1964. aastal. 
Ajalugu.
1950. aastatel peeti vajalikuks asutada Raasikul rahvamaja. Algul loodi see endise poemaja ruumidesse. Maja sisemus ehitati ümber ja kohandati uute ülesannete jaoks, kuid probleemiks oli pidev ruumipuudus. 1954. aastast töötas juhatajana Koidu Räägel, kelle eestvedamisel võitis Raasiku Rahvamaja kolm aastat järjest vabariikliku rändpunalipu ja sellega koos vabariigi parima rahvamaja nimetuse. Uue avaramate ruumide ja saaliga kultuurimaja hoone ehitamist alustati 1960. aastal. Iga isetegevuslane kohustus ühiskondlikus korras töötama 100 töötundi rahvamaja ehitusel. 1964. aastal avati uus rahvamaja.
Rahvamajas on selle loomisest saadik tegutsenud laulu-, tantsu-, aiandus-käsitööringid. Töötavad ka esperantoring, akrobaatikaring, tervishoiuring, kujutava kunsti ring ja fotoring.
Gustav Ernesaks on sündinud Perila külas Raasiku vallas ning on seotud Raasiku valla kultuurilooga. Oma mälestusteraamatus “Kutse” on maestro kirjutanud peatüki “Õitsev Toomingas”, mille pühendas lapsepõlves veedetud ajale just Raasikul. Naiskoori laul “Kella hääl” on inspireeritud Raasiku Harju-Jaani kiriku kellahelinast. Raasiku Rahvamaja teise korruse saal on pühendatud Gustav Ernesaksale.
2009. aastast alates on rahvamaja juhataja Helle Vaga.
Huviringid ja noortekeskus.
Raasiku Rahvamajas korraldatakse ringe ja üritusi igale vanusele. Rahvamaja põhiülesanded on rahva- ja rahvakultuuri säilitamine; professionaalse kultuuri vahendamine; taidlus- ja huvialaringide töö korraldamine; kohalikele elanikele õppe- ja enesetäiendamisvõimaluste pakkumine; kohaliku seltsielu edendamine, traditsioonide säilitamine ja arendamine; tasuta ja tasuliste kultuuriliste ja meelelahutuslike ürituste korraldamine kõikidele vanuserühmadele; koostöö arendamine piirkonna kultuuri- ja haridusasutustega, samuti teiste asutuste ja ettevõtetega; rahvaspordi arendamine; Raasiku piirkonna lastele ja noortele vaba aja veetmise võimaluste tagamine; riiklike pühade ja valla tähtpäevade tähistamise organiseerimine.
Rahvamajas on avatud Noortekeskus, kus saab kasutada arvuteid, mängida lauamänge, kuulata muusikat, vaadata televiisorit ja osaleda huviringides. Noortekeskuse noorsootöötaja on Andra Allik.
Alates 2001. aastast tegutseb Raasiku Rahvamajas Aruküla Huvialakeskuse Pääsulind filiaal. Huvialakeskuse ülesandeks on laste ja noorte muusika-, kunsti- ja teiste huvialaste võimete kavakindel arendamine, vaba aja sisustamine, ühistegevuse ja omaalgatuse toetamine ning kohaliku kultuurielu edendamine. Raasiku filiaalis on noortel võimalus õppida klaveri, akordioni, viiuli ja kitarri erialal, toimub ka ansambliõpe, solfedžo- ja muusikaajaloo tunnid. 
Lisaks tegutsevad rahvamajas:
Maarja rahvamaja

Maarja rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Tartu vallas Maarja-Magdaleena külas. 
Rahvamaja tegutseb hoones, mis 1948 kohandati kultuurimajaks.
Rahvamaja juhataja on Tiia Pärtelpoeg.
Pajusi rahvamaja

Pajusi rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pajusi külas. Rahvamaja on endisaegne Pajusi mõisa peahoone. Rahvamaja kultuurijuht on Maia Lepiste.
Ajalugu.
Pajusi Rahvamaja tegutseb endisaegse Pajusi mõisa peahoones, mis ehitati 19. sajandi alguses. Praeguseks on mõisa peahoonest säilinud parempoolne tiib ja keskosa. Hoone vasak tiib lammutati 1934. aastal ja hoonest sai ametlikult rahvamaja.
Tänapäev.
Mõisa peahoone ja teised mõisahooned on renoveeritud ja korrastatud. Hoones on kasutamiseks väike saal, suur saal ja salong.
Tegevus.
Rahvamajas tegutsevad erinevad isetegevuskollektiivid: 
Pajusi Teater
Etno tantsurühm
Segarahvatantsurühm Kaljaan
Pajusi naisansambel
Ardu segaansambel
Aravete Spordi- ja Tervisekeskus

Aravete Spordi- ja Tervisekeskus on asutus Järva maakonnas Ambla vallas Ambla alevikus. Keskuse põhimääruse järgi on selle põhiülesanne "valla spordiobjektide majandamine, kehakultuuri- ja sporditöö korraldamise ja spordi edendamisega seotud tegevuse koordineerimine ja korraldamine". 
Keskus haldab muu hulgas Aravete spordihoonet ja Aravete staadionit.
Kohtla-Järve Spordikeskus

Kohtla-Järve Spordikeskus on spordikeskus Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel aadressil Spordi tänav 4. Keskuse direktor on Kaarel Kotkas.
Spordikeskus haldab, jäähalli (Kohtla-Järve Spordikeskuse jäähall) ja staadionit (Kohtla-Järve Spordikeskuse staadion), Ahtme Kergejõustikuhalli, Wiru Spordikeskust ja Järve linnaosas asuvat Kunstmurustaadionit
Sigmoidfunktsioonid

Sigmoidfunktsioonid on matemaatikas funktsioonid, mille sümbolil on iseloomulik S-tähte meenutav kuju. 
Sageli nimetatakse lihtsalt sigmoidfunktsiooniks logistilist funktsiooni, mis on üks sigmoidfunktsioonidest: 
 formula_1
Sigmoidfunktsoonide hulka kuuluvad ka Gompertzi kõver (kasutatakse süsteemide modelleerimisel, mis küllastuvad suurtel t väärtustel) ning Ogee kõver (kasutatakse paisusilmades). Sigmoidfunktsioon omab väärtust 0 kui aktiveerija "t" väärtus läheneb -lõpmatus ning väärtust 1 kui aktiveerija "t" läheneb +lõpmatus. Harva omab väärtust -1st 1ni. 
Mitmeid sigmoidfunktsioone kasutatakse laialdaselt aktiveerivate funktsioonidena (logistiline funktsioon ja hüperboolne tangentsfunktsioonid)) tehislikel neuronitel. Samuti kasutatakse Sigmoid kurve statistikas kumulatiivsete jaotuste funktsioonidena (võtavad väärtusi 0 kuni 1) nagu (logistiline jaotus), normaaljaotus, Student'i tõenäosustiheduse funktsioon.
Kose Spordimaja

Kose Spordimaja on spordiehitis Harju maakonnas Kose vallas Kose alevikus.
Spordimaja renoveeriti 2011.
Spordimajas on võimla, spordihall, spordisaal ja siseujula.
Hiina tuba

"Hiina toa" argumendiks nimetatakse Ameerika Ühendriikide filosoofi John Searle'i esitatud vaimufilosoofilist argumenti, mis väidab, et programm ei saa anda arvutile "mõistust", "intentsionaalsust" ega "teadvust", olenemata sellest, kui intelligentselt või inimlikult võib antud programm arvuti käituma panna. Searle avaldades argumendi 1980. aastal teadusajakirjas Behavioral and Brain Sciences ilmunud artiklis "Minds, Brains and Programs". Argument on sellest ajast saadik tekitanud laia arutelu. Argumendi keskmeks on mõtteline eksperiment, mida nimetatakse Hiina toaks.
Argument vaidleb vastu funktsionalismi ja vaimu arvutusteooria seisukohtadele, mille järgi saab mõistust vaadelda kui loogiliste sümbolitega töötavat informatsiooni töötlemise süsteemi. Täpsemalt väidab argument, et Turingi test pole adekvaatne viis intellekti mõõtmiseks, ja lükkab ümber seisukohta, mida Searle nimetab tugevaks tehisintellektiks ("Strong AI") ja defineerib järgnevalt:
"Sobivalt programmeeritud arvuti õigete sisendite ja väljunditega omaks mõistust täpselt samal viisil, nagu inimestel on mõistus."
"Hiina toa" mõtteline eksperiment.
Searle'i mõtteline eksperiment algab järgmise hüpoteetilise eeldusega: tehisintellekti uurijad on loonud arvuti, mis käitub, nagu mõistaks hiina keelt. See arvuti aktsepteerib sisendina hiina kirjamärke ja vastava arvutiprogrammi abil esitab väljundina samuti hiina kirjamärke. Oletame, et see arvuti on võimeline edukalt läbima Turingi testi, ehk suudab inimesest hiina keele kõnelejat veenda, et tegu on arvuti asemel teise hiina keelt kõneleva inimesega.
Küsimus, mille Searle oma mõttelise eksperimendiga tõstatab, on järgmine: kas arvuti "oskab" hiina keelt sõna otseses mõttes või pelgalt simuleerib keeleoskust? Esimest varianti nimetab Sarle tugevaks tehisintellektiks ja teist nõrgaks tehisintellektiks.
Eesti – Uus-Meremaa suhted

Eesti – Uus-Meremaa suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Uus-Meremaa vahel. 
Uus-Meremaa tunnustas Eesti vastuvõtmist Rahvasteliitu 22. septembril 1921 (Uus-Meremaa oli Rahvasteliidu asutajaliige 1919. aastast koos teiste Suurbritannia dominioonidega).
Uus-Meremaa taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 6. jaanuaril 1992.
Eesti suursaadik Uus-Meremaal on alates jaanuarist 2020 Kersti Eesmaa. Suursaadik resideerib Austraalias Canberras. Uus-Meremaa suursaadik Eestis on alates jaanuarist 2018 Mary Patricia Thurston.
Eesti-Šveitsi suhted

Eesti-Šveitsi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Šveitsi vahel. 
Šveits tunnustas Eestit 22. aprillil 1922. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 1938. aastal. 
Šveits ei tunnustanud Eesti inkorporeerimist Nõukogude Liitu.
Šveits taastunnustas Eesti Vabariiki 28. augustil 1991. 
Tallinnas tegutseb Šveitsi-Balti Kaubanduskoda, mida juhib Jürg Würtenberg.
Ghana naiste õigused

Naiste sotsiaalsed rollid Ghanas on ajaloo vältel muutnud. Üleüldiselt on naiste mõjuvõim Ghana ühiskonnas on olnud tähelepanuväärne. Naiste sotsiaalne ja majanduslik heaolu emade, kauplejate, põlluharijate ning kontoritöötajatena on sajandite jooksul arenenud ning jätkab muutumist tänapäeval. Ghana naise elu sõltub generatsioonist, elupaigast ja kultuurist.
Usulised ja kombekohased seadused.
Abielu.
Kuigi abielud, mis on sõlmitud abielumääruse all, peavad seadusekohaselt olema monogaamsed, on polügaamia lubatud nii kombekohases seaduses ja muhameedlaste abielutalituses. Peaaegu kõik abielud Ghanas on kombekohased.
Hooldusõigused.
1998. aasta lasteseadus annab emale ja isale võrdsed hooldusõigused, kuid siiski kuuluvad kombekohase seaduse kohaselt isa laiendatud perekonna eestkoste alla ning abielulahutuse puhul antakse samuti laste hooldusõigused isale.
Pärandamine.
Võrreldes meestega, saavad naised moslemiseaduste kohaselt väiksema osa pärandusest ja perevarast.
Haridus.
Modernsesse maailma üleminek on olnud naiste jaoks väga aeglane. Ghana naiste kõrge viljakus 1980. aastail näitas, et naiste esmane roll on siiski sünnitusmasinaks olemine. Hiljuti läbi viidud uuring näitas, et vaatamata 1960. aastate haridusmuudatustele, mis kohustab alghariduse saamist, keeldusid vanemad siiski oma tütreid kooli saatmast, kuna neil oli vaja kodus tööd teha. Osapooled, kes on vastu tüdrukute hariduse omandamisele, idanes ideest, et sellised olukorras peaks mees oma naise eest hoolitsema – see oleks ebanormaalne. Mõningates ringkondades kardetakse isegi seda, et hariduse omandamisel on tüdrukul raske abikaasa leida.
Peresisene diskriminatsioon.
Hoolimata 1998. aasta lasteseadusest, mis seab abiellumisea alampiiriks 18 aastat, seatakse endiselt kommete kohaselt noorukitele varajasi abielusid. Hinnanguliselt on 16% 15–19aastastest naistest abielus, lahutatud või lesestunud. Arvatakse, et umbes 22% Ghana naistest on polügaamsetes suhetes.
Vägivald.
Vaatamata 2007. aastal vastu võetud koduvägivalla seadusele, on füüsiline terror Ghanas endiselt väga levinud. Umbes 33% Ghana naistest kogevad koduvägivalda peresiseselt. 2008. aasta DOVVSU statistika näitas, et tol aastal registreeriti 12 245 koduvägivalla juhtumit. Murekohad on väheteadlikkus seadustest ning puudulik või ligipääsmatu abi ohvritele. Kuigi koduvägivalla seadus keelab arstidel aruannete eest raha küsimise, siis reaalsuses teevad paljud neist seda siiski ning seetõttu jätavad paljud ohvrid kaebuste esitamise üldse ära.
Vägistamine on kriminaalkoodeksi järgi keelatud, kuid kurjategijad jäävad tihti karistamata.
Naiste suguelundite ümberlõikamine.
Ghana oli esimene Aafrika riik, mis naiste suguelundite ümberlõikamise seaduslikult keelustas. Seadustest hoolimata tehakse seda mitmetes piirkondades endiselt. Ümberlõikamise praktiseerimine sõltub etnilisest grupist ja regioonist – levikut on raske hinnata, kuna kõikide inimgruppide kohta pole võimalik infot koguda. Näiteks Bawkus lõigatakse ümber umbes 85% tüdrukutest.
Raplamaa Omavalitsuste Arengufond

SA Raplamaa Omavalitsuste Arengufond on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse peakontor asub Rapla maakonnas Raplas aadressil Tallinna maantee 14. Põhikirja järgi on sihtasutuse tegevuse eesmärk "maakonna regionaalset arengut soodustavate programmide ja projektide ning maakondlike ühisürituste täiendavaks finantseerimiseks vajalike rahaliste vahendite sihipärase kogumise ja sihtotstarbelise kasutamise korraldamine".
Sihtasutus loodi 1991.
Sihtasutust rahastatakse peamiselt maakonna omavalitsusüksuste kaudu.
Kristuse ristimine

"Kristuse ristimine" on mitme teose pealkiri:
Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus

Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus on Eesti Kaitseministeeriumi valitsemisalas tegutsev riigiasutus, mille peakontor asub Tallinnas aadressil Järve tänav 34A. Keskus tegeleb peamiselt Eesti riigikaitsega seotud riigihangetega ja kinnisvaraga. Keskuse direktor on Magnus-Valdemar Saar (sündinud 14. oktoobril 1983). 
Keskus asutati 1. jaanuaril 2017. Alates 1. septembrist 2022 tegutseb Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus valitsusasutusena.
Merivälja kai

Merivälja kai ehk Merivälja muul on kai (muul) Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis Miiduranna neeme lähedal. Kai pikkus on 150 m ja laius 6 m. Kaiäärne sügavus on 2,5-3,4 m. Kaid ei kasutata sildumiskohana. 
Arutluse all on tunnistada Merivälja muul koos lähedalasuva laeva- ja bussiootepaviljoniga riiklikuks kultuurimälestiseks ning need rekonstrueerida.