tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
180° meridiaan

180° meridiaan on meridiaan, mis paikneb teisel pool algmeridiaani ning on ühtlasi selle jätk. Need meridiaanid koos jagavad Maa kaheks poolkeraks. 180° meridiaanist lääne poole jääb idapoolkera ja ida poole jääb läänepoolkera. 
180° meridiaan läbib Euraasia idaosa, Vaikset ookeani ja Antarktist. 
Piki 180° meridiaani läheb kuupäevaraja, aga kohati kulgeb see mitte mööda meridiaani, vaid mööda riigipiire .
Printsess Désirée

Printsess Désirée, Silfverschiöldi paruness ("Désirée Elisabeth Sibylla") (sündinud 2. juunil 1938 Rootsis Haga lossis). 
Ta on prints Gustav Adolfi ja printsess Sibylla kolmas laps ning Gustav VI Adolfi lapselaps.
Kihlus ja abielu.
Printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöld kihlusid 18. detsembril 1963. Pulmad toimusid 5. juunil 1964 Stockholmis ja printsess kaotas tiitli Kuninglik Kõrgus. Paruness ja parun elavad Silfverschiöldi perekonna lossis Kobergis.
Kuninglikud kohustused.
Paruness ja parun püüavad vältida avalikkuse tähelepanu, kuid mõne korra aastas täidavad nad Rootsi kuningliku perekonna heaks ametlikke kohustusi. Nad osalevad kuningapaari korraldatud ametlikel lõunasöökidel ja mõnikord ka riigivisiitide lõunasöökidel. Printsess Désirée on kroonprintsess Victoria ristiema.
Linnastu

Linnastu ehk aglomeratsioon (ld "agglomerāre" 'lisama, liitma') ehk konurbatsioon on rühm lähestikku asuvaid asulaid, peamiselt linnu, mida seovad tihedad majandussuhted ning elanike tööalased, majapidamisega seotud ja kultuurilised sidemed.
Linnastu on kõige arenenud ja keeruline asulate paiknemise vorm, mis tekib peamiselt suurlinnade ümber. Need linnad saavad linnastu tuumaks. Linnastud tekivad ka tihedalt asustatud tööstuspiirkondades (nt kivisöebasseinides). Sel juhul tekivad paljutuumalised linnastud. 
Linnastule on iseloomulikud massilised töö-, õppe-, majapidamis-, kultuurilised ja puhkemajanduslikud pendelränded. 
Linnastu Eestis.
Tallinna linnastu koosneb Tallinna linnast ja tagamaast. Tallinna linnastu osadeks on sellised vallad ja linnad, kust vähemalt 15% töötajatest käib Tallinnas tööle. Linnastu läänepiiriks on Paldiski, lõunapiiriks Rapla ja idapiiriks Loksa linn.
Suurimad linnastud.
Seisuga 1. jaanuar 2022 on maailma suurimad linnastud järgmised:
Allikas: www.citypopulation.de
Allikad: ja .
Carl Silfverschiöld

Parun Carl Silfverschiöld (Carl Otto Edmund) (sündinud 22. märtsil 1965 Göteborgis Rootsis) on printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldi esimene laps. Ta on 15. augusti 2007 seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 200. kohal. 
18. juunil 2005 abiellus Carl Silfverschiöld Maria Fredriksoniga Falsterbos Rootsis ning laulatus peeti kohalikus golfiklubis. 
Maria Fredriksonil on varasemast kooselust kaks poega: Peder (sündinud 1994) ja Niels (sündinud 1997).
Paari ühine laps on paruness Anna Margareta Sibylla Désirée Silfverschiöld (sündinud 13. detsembril 2006).
Asula

Asula on haja- või tiheasustusega maa-alal lahkmejoontega territoriaalselt piiratud ja tähistatud asustusüksus, mis ei ole linna kindlapiiriliste tunnustega osa, kuid linn haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks. Asulasse on ehitatud hooned ja see on tavaliselt aasta läbi kasutusel elukohana. 
Asulaid eristatakse suuruse ja majandusliku tähtsuse järgi tänapäeval linnalisteks asulateks ja maa-asulateks. Enne teist maailmasõda liigitati Eestis alevid ja alevikud poollinnalisteks asulateks. Elanike arvu järgi jagunesid linnad kääbus- (2000–5000 elanikku), väike- (5000 – 20 000 elanikku), kesk- (20 000 – 100 000 elanikku) ja suurlinnadeks (üle 100 000 elaniku) ning käibel olid veel järgmised asulate kohta käivad nimetused:
Eesti asulad.
Eesti omavalitsuste asulad on tänapäeval asustusjaotuse ajalooliste traditsioonide, kujunemisajaloo, elanike arvu ja paiknemise, sotsiaalmajanduslike funktsioonide ja arenguperspektiivide ning Eesti Vabariigi valitsuse 2004. aasta määruse "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise aluste ja korra" järgi liigitatud järgmiselt:
Linn – haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks.
Suurlinn

Suurlinn (samuti metropol; teistes keeltes ka "metropolis") on kõige suuremate linnade kategooriasse kuuluv linn. See on riigi või mingi suurema piirkonna majanduslik, poliitiline ja kultuuriline keskus.
Minimaalse kriteeriumi järgi elab suurlinnas vähemalt 100 000 inimest, teiste kriteeriumide järgi kas üle 200 000, üle 500 000 või üle 1 000 000 inimese. Kui Eestis määratleda metropolina linn, kus elab üle 100 000 inimese, oleks Eesti linnadest metropol Tallinn (alates 1918. aastast) ja lühikest aega (1977–2005) olnuks selles staatuses ka Tartu. 
Seotud mõiste on maailmalinn, millega tähistatakse ülemaailmse majandusvõrgu põhisõlmedeks olevaid linnasid.
Üle 10 miljoni elanikuga suurlinnu nimetatakse ka megalinnadeks. 1950. aastal olid ainsad megalinnad New Yorgi – Newarki linnastu ja Tōkyō. 1995. aastaks oli selliste linnade arv kasvanud 14-ni ja 2020. aasta seisuga on neid 34.
Megalinnad.
Suurimad linnad 2020. aasta seisuga koos linnastus elavate inimeste arvuga:
Downtown Studios

Downtown Studios (ärinimi Downtown OÜ) on muusikasalvestuse, audioproduktsiooni, videoproduktsiooni ja reklaamiteenuseid osutav ettevõte.
Ettevõtte artistide seas on olnud Smilers, Tanel Padar, Soul Militia, Koit Toome, Ines, Maarja jt.
Ettevõtte klientide seas on olnud Universal Music, Eesti Artistide Agentuur, Records 2000, TopTen, Hitivabrik, Bulldozer Records, Eesti Televisioon, Kanal 2, A Film jt.
Printsess Christina

Printsess Christina võib viidata mitmele inimesele:
Christina Louise Silfverschiöld

Paruness Christina Louise Silfverschiöld (Christina Louise Ewa Madeleine) (sündinud 28. septembril 1966, Göteborg, Rootsi) on printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldi teine laps. 
Christina Louise on abielus parun Hans Louis Gerard de Geer af Finspång'iga (sündinud 1963, Stockholm).
Lapsed:
Stockholm (tiheasustusega paikkond)

Stockholm on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Stockholmi valla ja kümne ümberkaudse valla territooriumil Upplandi ja Södermanlandi maakonna piiril. 
Teda on nimetatud "Põhjala Veneetsiaks" ja "Mälareni kuningannaks".
1252 asutatud linna ajalooline südamik paikneb Stadeni saarel. Stockholmis on palju kauneid keskaegseid ehitisi.
Stockholm on Stockholmi lääni, Stockholmi praostkonna ja Stockholmi valla keskus. 
Tiheasustusega paikkonna pindala oli 2005. aasta 31. detsembri seisuga 37 730 hektarit. 
Stockholm on Rootsi suurim tiheasustusega paikkond. Statistika Keskbüroo andmetel oli Stockholmi elanike arv 2005. aasta 31. detsembri seisuga 1 252 020. 
Ulatus.
Stockholm on nii pindala kui ka elanike arvu poolest Rootsi suurim asula ning asub suurima arvu valdade territooriumil. Asula hõlmab Stockholmi valla ning suurema osa selle eeslinnade piirkonnast. Et Statistika Keskbüroo definitsiooni järgi ei tohi hoonestuse osade vaheline vahemaa asulas ületada 200 meetrit, moodustavad mitmed suhteliselt lähedal asuvad piirkonnad eraldi asulad. See puudutab näiteks Lidingö valda ja Täbyd. 
Asula on välja kujunenud pika aja jooksul uue hoonestuse lisandumise ning varasemate eraldi asulate kokkukasvamise tagajärjel. 
Stockholmi asula ei ole sama mis Suur-Stockholm, mis hõlmab suurema piirkonna.
Vallad.
Stockholmi asula umbes 1,2 miljonit elanikku jaotuvad 11 valla vahel järgmiselt: 
Elanike arv oli 2005. aasta 31. detsembri seisuga 1 252 020  ning pindala 37 730 hektarit. Rahvastiku tihedus oli 3 318 in/km².
Asula piirid teeb Statistika Keskbüroo kindlaks iga viie aasta tagant. 2005. aasta 31. detsembri seis avaldati 30. novembril 2006.
Lendluudpall

Lendluudpall on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" võlurite sport, mida mängitakse luudadega sõites. See sarnaneb jalgpalli ja korvpalliga.
Tutvustus.
Lendluudpallis on neli palli: üks pomma, kaks klommi ja kuldne kitu.
Pomma on jalgpalli suurune punane pall, mida peab viskama läbi ühest kuuest võrust (kummaski väljaku otsas on kolm võru). Kui pomma võrust läbi visatakse, annab see kümme punkti. Pommaga mängivad ajajad, keda on võistkonnas kolm ja vaht, kes üritab võrusid kaitsta.
Klommid on süsimustad pallid, mis lendavad mööda väljakut ringi ning üritavad mängijaid luua pealt maha lüüa. Selleks, et seda vältida on kummaski võistkonnas kaks tõrjujat, kes üritavad nuiaga klomme enda võistkonnast eemal hoida ja teise võistkonna poole ajada.
Kuldne kitu on kreeka pähkli suurune pall, mille kinnipüüdmine annab 150 punkti. Kitu kinnipüüdmine lõpetab mängu, kuid kitu on hästi kiire ja väike pall ning seetõttu on teda raske püüda. Kitu kinnipüüdmiseks on vaja võistkonnal püüdjat.
Mängus on ka kohtunik, kes lendab samuti luua seljas ja kontrollib, et keegi reegleid ei rikuks.
Lendluudpall Sigatüükas.
Lendluudpall on väga populaarne ka Sigatüükas. Igal õppemajal on oma tiim, kuhu kuulub seitse mängijat. Neist seitsmest mängijast ei ole olnud üle sajandi ühtegi esimese klassi õpilast. Sigatüükas on reegel, et ühelgil esimese klassi õpilasel ei tohi olla oma isiklikku luuda. Reeglile on tehtud erand, kui 1991. aastal lubati Harry Potter Gryffindori võistkonda. Kõik võistkonnad mängivad teineteisega korra läbi ning suurima punktide arvuga tiim võidab lendluudpallikarika.
Sigatüüka lendluudpallivõistkonnad.
Gryffindori lendluudpalli võistkond.
Harry Potteri lugudes on gryffindorlased võitnud lendluudpallikarika kolmel korral: 1994., 1996., ja 1997. aastal. Romaanisarjas on Gryffindori võistkond kõige osavam ning oleks tõenäoliselt võitnud seitse aastat järjest, kuid nende püüdja Harry Potter ei saanud 1992. aasta finaalis osaleda, 1992/1993. õppeaastal katkestati hooaeg poole pealt ning 1994/1995. õppeaastal toimus võistluste asemel Kolmevõluri turniir.
Slytherini lendluudpalli võistkond.
Harry Potteri lugudes on slytherinlased võitnud karika kahel korral: 1992. ja 1993. aastal. Slytherini võistkond koosneb ainult meestest ning paistab romaanisarjas silma oma jõhkra ja ebaausa mängustiiliga. 
Ravenclaw' lendluudpalli võistkond.
Võistkonnast on teada vähe, sest raamatutes ei ole tiimi eriti mainitud. Võistkond on kahtlemata andekas ning võimeline võitma Slytherini võistkonda. Tiimi kapten on Roger Davies, kes on ühtlasi üks ajaja. Püüdja on Cho Chang.
Hufflepuffi lendluudpalli võistkond.
Sellegi võistkonna kohta pole raamatusarjas eriti palju infot, kuid on teada, et neljast võistkonnast on hufflepufflased kõige edutumad. Tiimi kapten ja püüdja on Cedric Diggory, üks ajaja on Zacharias Smith ja teine Cadwallader.
Burlövi vald

Burlövi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Ta asub Malmö ja Lundi vahel. Valla keskus Arlöv on osa Malmö asulast. Vallas on veel kaks suuremat asulat Åkarp ja Burlövs egnahem.
Sollentuna vapp

Sollentuna vapp on Rootsi Stockholmi lääni Sollentuna valla vapp. 
Vapp kehtestati 1946 tollasele Sollentuna alevile. See registreeriti Patendi- ja Registreerimisametis valla vapina 1974. 
Vapi ametlik kirjeldus on: "Sinisel väljal kuldne palk, mida katavad kolm tulbana asetsevat punast viikingilaeva, mis seisavad rullidel ning varustatud kinnise sinise purjega, sinise draakonipeaga ning seitsme sinise kilbiga reelingul ning sinise vimpliga." ("I blått fält en balk av guld, belagd med tre stolpvis ställda röda vikingaskepp, stående på rullar och försedda med beslaget blått segel, blå drakhuvuden och sju blå sköldar på relingen samt blå vimpel.")
Tsentroid

Tsentroid on kartograafias hulknurga pinnakeskmes või pinnakeskmele kõige lähemal olev polügooni sisene punkt, mille külge seotakse geoinfosüsteemis polügooni iseloomustav info.
Hiidlinnastu

Hiidlinnastu ehk linnaahel ehk megalopolis ehk megapolis ehk megapol on suurlinnast ja selle ümbrusse koondunud väiksematest linnadest tihedalt kokku kasvanud kogum, millel maailmamajanduses on olulise tähtsusega ülikeskuse roll. 
Hiidlinnastut võib lugeda linnastumise kõrgeimaks astmeks. 
Aasia.
Ida-Aasia.
Jaapan.
Jaapanis puutuvad hiidlinnastud omavahel kokku ja vahest ka kattuvad. Taiheiyō vöö hiidlinnastu koosneb omakorda kahest eraldi hiidlinnastust.
Lomma vald

Lomma vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Ta asub Malmöst põhja pool.
Praegune vald moodustati 1963. aastal, kui Lomma linnaga ühendati Flädie maaomavalitsus.
Vallas asub Alnarpi loss.
Famous Last Words

"Famous Last Words" on teine singel ja kolmeteistkümnes laul USA rokkansambli My Chemical Romance kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". 
See ilmus 22. jaanuaril 2007. See on üldse bändi kümnes singel. 
Selle videot näidati esmakordselt 11. jaanuaril 2007 USAs telesaates "Total Request Live" (TRL).
I Don't Love You

"I Don't Love You" on My Chemical Romance'i kolmas singel ja kuues laul nende kolmandalt stuudioalbumilt The Black Parade.
Laul ilmus Suurbritannias 2. aprillil 2007, Kanadas 19. märtsil 2007 ja Austraalias 16. mail 2007.
Welcome to the Black Parade

"Welcome To The Black Parade" on esimene singel ja viies lugu My Chemical Romance'i kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". Laul ilmus CD-na 9. oktoobril 2006. 
See on bändi üheksas singel. Sellest laulust sai nende esimene singel, mis jõudis Suurbritannia singlite müügiedetabelis esikohale 15. oktoobril 2006 ning püsis seal kaks nädalat. See on kõige rohkem alla laaditud rokklaul 2006. aastal.
Back to Bedlam

Back to Bedlam on Inglise laulja James Blunti debüütalbum, mis ilmus 2004. aastal.
Jakob Hurda bareljeef

Jakob Hurda bareljeef on mälestusmärk, mis on loodud Jakob Hurda mälestuseks. Bareljeef asub Otepää kiriku eeskojas.
Bareljeefi autor on skulptor Villu Jaanisoo ja see avati Jakob Hurda 150. sünniaastapäeva tseremoonial 17. juunil 1989. Samal päeval avati ka kiriku välisseinal olevad bareljeefid, mis kujutavad Eesti lipu õnnistamist. 
1989. aasta novembris avati Otepää kirikumõisa peahoone esisel haljasalal Jakob Hurda graniitbüst, mille autor on samuti Villu Jaanisoo.
Charlottenborg

Charlottenborg on hoone Kopenhaagenis Kongens Nytorvil. Seal korraldatakse kunstinäitusi ning kus asuvad Taani Kuninglik Kunstiakadeemia, Taani Kunstiraamatukogu jt kunstiasutused. 
Charlottenborgi vanem osa on vana Charlottenborgi loss, mis pärineb 1670. aastate lõpust. Charlottenborgi lossi rajas Ulrik Frederik Gyldenløve. See oli üks esimesi suuremaid hooneid vastrajatud Kongens Nytorvil.
Süsinik-14

Süsinik-14 ehk radiosüsinik (14C) on süsiniku radioaktiivne isotoop, mille poolestusaeg on 5730 ± 40 aastat. 
Süsinik-14 tekib atmosfääris õhulämmastikust kosmilise kiirguse toimel. Et kosmilise kiirguse intensiivsus on ajas konstantne, siis on ka 14C sisaldus õhus püsiv. Kosmilise kiirguse sisenemisel Maa atmosfääri tekivad neutronid, mis lämmastikuga kokkupõrkel moodustavadki uue keemilise elemendi.
1n + 14N → 14C + 1H
Süsinik-14 lagunemisel eralduvad elektron ja antineutriino.
Süsinik-14 lagunemisprotsess on järgmine:
formula_1
Süsinik-14 isotoobi sisaldust kasutatakse bioloogilist päritolu esemete vanuse määramiseks radiosüsinikumeetodi abil.
Berthelsdorfi vald

Berthelsdorf oli vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
2013. aastal liideti ta Herrnhuti linnaga.
Vallaosad.
Rennersdorf ja Berthelsdorf.
Bertsdorf-Hörnitz

Bertsdorf-Hörnitz on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
Carl Christian

Hohenzollerni prints Carl Christian (Carl Christian Friedrich Johannes Meinrad Maria Hubertus Edmund von Hohenzollern-Sigmaringen; sündinud 5. aprillil 1962 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollern-Sigmaringeni vürstliku perekonna liige.
Ta on Hohenzollerni printsi Johann Georgi ja Rootsi printsessi Birgitta vanim laps.
1999. aastal abiellus Carl Christian Nicole Helene Neschitschiga (sündinud 22. jaanuaril 1968 Münchenis); ilmalik laulatus toimus 8. juulil 1999 Münchenis ja kiriklik laulatus peeti 26. juulil 1999 Kreuzpullachis.
Paaril on üks laps, prints Nicolas Johann Georg Maria von Hohenzollern (sündinud 22. novembril 1999 Münchenis).
Carl Christian elab perega Münchenis ning töötab firmas ARRI Group, mis tegeleb stuudiote valgustite, prožektorite ja kaamerate tootmisega.
Dürrhennersdorfi vald

Dürrhennersdorf on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
Vallaosad.
Dürrhennersdorf ja Neuschönberg
Haibahh

Haibahh on küla (auul) Tšetšeenias. 
27. veebruaril 1944 põletasid Nõukogude sõdurid elusalt 705 tšetšeeni. 
23. veebruaril 1944 algas Tšetšeenias-Inguššias NKVD juhitud küüditamine, mille käigus tšetšeenid ja ingušid küüditati ilma igasuguse reaalse põhjuseta oma põliselt kodumaalt Kesk-Aasiasse ja Kasahstani. Küüditamise ametlikuks põhjuseks olnud "koostöö fašistidega" oli väljamõeldud põhjus, sest tegelikult mingit koostööd sakslaste ja Tšetšeenia-Inguššia elanike vahel ei olnud, kuna sakslased ei jõudnud Teise maailmasõja ajal Tšetšeeniasse. 
Küüditamist viis läbi umbes 150 000 Nõukogude sõjaväelast (umbes 100 000 NKVD erivägede sõdurit, umbes 31 000 tavavägede sõdurit, 19 000 NKVD operatiivtöötajat).
Vahetult küüditamise esimesel päeval tapeti NKVD poolt peaaegu 10% küüditatavatest. Esmajärjekorras tapeti küüditamisele vastuhakkajad. Seejärel ka haiged, vanurid, paljud väikelapsed ja rasedad naised, kes ei oleks ilmselt pikka küüditamisteekonda vastu pidanud. Osa küüditamise esimesel päeval kohapeal tapetutest lasti maha, kuid osa põletati elusalt, maeti elusalt või tõugati lihtsalt mägedest alla.
Kõige jõhkram oli küüditamisaktsioon Haibahhi külas ja Šaroi külas. Haibahhi külasse toodi ümbruskonnast küüditajate poolt 705 last, vanurit ja haiget, keda ei saanud küüditada. Kohaletoodud aeti 27. veebruaril Lavrenti Beria nimelise kolhoosi suurde hobusetalli. Seejärel hoone suleti, valati üle bensiiniga ning pandi põlema! Pealtnägijate sõnul olnud põlevas hoones elusalt põlenud laste karjed nii metsikud, et mitu kohal olnud NKVD erivägede sõdurit läks kohapeal hulluks. Üks elusalt põletamisele määratud tšetšeen jäeti mingil täpselt teadmata põhjusel ellu. Elusalt põletamist Haibahhi külas juhtis abhaasi rahvusest NKVD kindralmajor Mihhail Maksimovits Gvešiani (elu lõpuaastatel elas Gruusias). 
Šaroi külas oli küüditamine raskete teeolude tõttu aga keeruline ja küüditajad ei hakanud tegema ka mingeid pingutusi, et inimesed küüditatud saaks. Šaroi külas visati küüditajate poolt külas elanud tšetšeenid järsaku servalt mägijõkke. Elusalt ei pääsenud ükski allavisatu.
Désirée (Hohenzollerni printsess)

Désirée (Désirée Margareta Victoria Louise Sybilla Katharina Maria; sündinud 27. novembril 1963 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollerni printsess. Tema ema oli Rootsi printsess Birgitta ja isa Hohenzollerni prints Johann Georg.
6. oktoobril 1990 abiellus Désirée kiriklikul laulatusel hertsog Heinrich Franz Josef Georg Mariaga, Ortenburgi päruskrahviga (sündinud 1956. aastal Saksamaal Bambergis). Heinrich ja Désirée lahutasid abielu 2002. aastal. 
Lapsed:
Kui Heinrichi isa Ortenburgi hertsog Alram 6. augustil 2007 suri, sai Heinrichist uus Ortenburgi krahv ja perepea, ning tema vanimast pojast Carl-Theodorist sai uus päruskrahv.
Hubertus (Hohenzollerni prints)

Hubertus (täisnimega Hubertus Gustav Adolf Veit Georg Meinrad Maria Alexander; sündinud 10. juunil 1966 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollerni prints. 
Tema ema oli Rootsi printsess Birgitta ja isa Hohenzollerni prints Johann Georg. 
2000. aastal abiellus Hubertus Uta Maria Königiga (sündinud 25. veebruaril 1964). Ilmalik laulatus toimus 10. juulil 2000 Grünwaldis ja kiriklik 23. septembril 2000 Mallorcal Hispaanias. 
Paaril oli üks laps, prints Lennart Carl Christian (10. jaanuar 2001 München – 14. jaanuar 2001 München). 
Prints Hubertus elab Münchenis ning töötab firmas ARRI Group, mis toodab stuudiovalgusteid, prožektoreid ja kaameraid.
Pantvang (täpsustus)

Pantvang on isik, kellelt on võetud vabadus eesmärgiga midagi välja pressida.
Strøget

Strøget on jalakäijate tänav Kopenhaageni kesklinnas. See viib Rådhuspladsenilt Kongens Nytorvini.
Koosneb mitmest tänavalõigust ja väljakust. Selle ääres asub palju kuulsaid ja kalleid kauplusi. Tänav on populaarne turismisihtkoht.
Jalakäijate tänav loodi 1960. aastate alguses, et piirata autoliiklust ja muuta osa vanalinnast vaid jalakäijate tsooniks. Mootorsõidukite liiklus keelati seal katseliselt 17. novembril 1962 ja püsivalt 1964. aastal. See oli maailma esimene jalakäijate tänav ja on tänapäeval Euroopa pikim.
Hüüdnime Strøget sai tänav 19. sajandil, enne seda kutsuti seda Routeniks.
Karlberg

Karlberg on Rootsis Stockholmi läänis asuva Solna valla ehk Solna linna linnaosa. 
Karlberg asub Solna kagunurgas ning piirneb Stockholmi valla linnaosade Kungsholmeniga (lõunas) ja Vasastaniga (kagus). Idas piirneb ta Solna linnaosade Norrbacka ja Tomtebodaga. 
Karlbergi linnaosas on muu hulgas Karlbergi loss, "Pampas marina", spordiklubi AIK Fotboll klubi (teistel andmetel paiknevad loss ja klubi Huvudsta linnaosas) ja osa kiirteest Essingeleden.
Karlberg (täpsustus)

Karlberg on mitme koha ja muu objekti nimi:
İstanbuli Galatasaray

Galatasaray Spor Kulübü (türgi "Galatasaray spordiklubi") on 1905. aastal asutatud İstanbuli spordiklubi, mis on tuntud eeskätt oma jalgpallimeeskonna poolest.
Galatasaray jalgpallurid on 23-kordsete Türgi meistritena ja 18 võidetud karikaga riigi edukaim klubi. Ainsa Türgi klubina võideti 2000. aastal UEFA karikas.
Klubis treenitakse korvpalli, võrkpalli, veepalli, ujumist, aerutamist, ratsutamist, kergejõustikku, purjetamist, judot ja autosporti. Klubi hõlma all on arvukalt haridusasutusi alates lasteaiast kuni ülikoolini ja jalgpalli treeningukeskusi üle kogu riigi.
Galatasaray asutas Hispaaniasse kolinud Ali Sami Yen Bey.
Klubi kodustaadion on 52 280 pealtvaatajat mahutav Rams Park (endise nimega Türk Telekom Arena).
Galatasaray suurimad rivaalid on teised klubid İstanbuli suurklubid Fenerbahçe ja Beşiktaş. Eriti tulised on Galatasaray ja Fenerbahçe vahelised derbimängud, mis on tuntud nime all "Kıtalar Arası Derbi" ('mandritevaheline derbi') – Galatasaray ja Fenerbahçe paiknevad vastavalt İstanbuli Euroopa ja İstanbuli Aasia osas.
Eesti ajakirjanduses on levinud nimekuju "Istanbuli Galatasaray", mida Türgis ei kasutata.
Jalgpalliklubi.
Praegune meeskond.
"Seisuga 16. september 2023"
 
 
Endisi mängijaid.
Johan Elmander – Didier Drogba – Tomáš Ujfaluši
Magalarajoon

 
Magalarajoon on selline elurajoon, kust enamik inimesi läheb hommikul tööle ja tuleb õhtul tagasi.
Eestis on magalarajoonidena tuntud suured ühetaolised paneelmajarajoonid, mis on ehitatud Nõukogude ajal, aastatel 1961–1988. Tallinnas on nendeks Mustamäe, Õismäe ja Lasnamäe, Tartus Annelinn. 21. sajandi algusest peale on toimunud inimeste pidev väljavool magalarajoonidest uuematesse korteritesse ja eramajadesse, uutesse ja ümberarendatud asumitesse, aga ka Tallinna linnaga külgnevatesse valdadesse.
Probleemid.
Autostumine.
Vanade planeeringute sobimatuse tõttu tänapäeva autostumisega esineb Tallinna magalarajoonides sageli parkimisprobleeme. Lisaks majaühistute esimeeste huvipuudusele süvendavad probleemi ka parkimiskohtadele jäetud vanad autoromud ja olemasolevat ruumi ebaefektiivselt kasutavad autojuhid.
Vanus.
Eesti magalarajoonide eluruumid vajavad hooldust, et hoida ära soojuskadu ja regulaarsete ilmastikutingimustega kaasnevat kulumist ja amortisatsiooni. Hooneid haldavad peamiselt korteriühistud, mis on aastate jooksul lasknud vastavalt oma võimetele teha eri raskusastmega renoveerimistöid. Leidub inimesi, kes arvavad, et pikka aega laialdase kasutuseta olevad paneelelamud ja muud peaaegu tühjad hooned tuleks kasutusest välja arvata, kuigi nii eramutel kui ka korteritel on omanikud, mis hoonete lammutamist ei võimalda. Skeptikute sõnul on magalarajoonid amortiseerunud ja pikema aja kontekstis perspektiivitud. Pooldajate meelest hoiab magalaeluruumide suur hulk nende hinnad stabiilse või madalana, vältides sellega nende ebamõistlikku hinnatõusu nõudluse suurenemisel; võimaldab eri ühiskonnakihtidest inimestele kompaktset elamist tiheasustusega sootsiumis, mitte väga kaugel töö- ja puhkekohtadest; ning väldib või aeglustab Ameerika-stiilis suburbaniseerumist ja valglinnastumist.
Kristianstadi vald

Kristianstadi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis, pindalalt lääni suurim vald.
Suuremad asulad on Kristianstad, Åhus, Tollarp, Hammar, Fjälkinge, Önnestad, Degeberga ja Norra Åsum. Üle 200 elanikuga linnalisi asulaid on 26.
BosWash

BosWash on hiidlinnastu USA-s Atlandi ookeani rannikul Bostoni ja Washingtoni vahel. Bostoni ja Washingtoni vahel kuuluvad linnastusse suurematest linnadest veel New York, Philadelphia ja Baltimore.
2000. aastal elas piirkonnas ligi 50 miljonit inimest, mis moodustas 17% USA rahvaarvust.
Majarühm

Majarühm ehk hoonerühm ehk (talu puhul) üksikõu (inglise keeles "hamlet") on asula algüksus.
ChiPitts

ChiPitts ehk Great Lakes Megalopolis on hiidlinnastu Põhja-Ameerikas Suure järvistu regioonis. Ameerika Ühendriikides laiub see geograafiliselt Chicagost kuni Pittsburghini.
Selle juurde arvatakse mõnikord Ontario provintsi lõunaosa Kanadas.
Reini hiidlinnastu

Reini hiidlinnastu on hiidlinnastu Saksamaal Reini - Ruhri - Maini piirkonnas. Administratiivselt kuulub Kesk-Euroopa suurim linnastu Nordrhein-Westfaleni liidumaa koosseisu, mille pealinn on Düsseldorf. Megapolise tuuma moodustavad omavahel kokku kasvanud suurlinnad Dortmund-Bochum-Essen-Duisburg koos väiksemate Gelsenkircheni, Oberhauseni, Mülheimi, Bottropi ja Hernega. Lõuna pool lisanduvad linnastusse Düsseldorf, Köln, Wuppertal, Mönchengladbach, varasem pealinn Bonn ja veidi väiksemad Aachen, Bielefeld, Hagen, Hamm, Krefeld, Leverkusen, Münster, Solingen ja Remscheid.
Tōkaidō

Tōkaidō (jaapani keeles 東海道 'ida meretee') oli tähtis kaubatee keskaegses Jaapanis, mis ühendas pealinna Edot (tänapäeval Tōkyō) Kyōtoga. Tee kulges piki Honshū idarannikut, siis üle mägede ja Biwa järve äärest.
Klassikalisest viiest kaubateest, mis kulgesid Edost eri suundades, on Tōkaidō kõige tuntum.
Tee tekkis juba 7. sajandil, valmis Tokugawa ajastul (1603–1867) ja oli 488 km pikk. Tee ääres oli alates Nihonbashi sillast Edos Sanjō-Ōhashini Kyōtos 53 valitsuse ülalpeetavat jaama, kus olid võõrastemajad, söögikohad, hobusetallid, posti- ja tollipunktid. Tollipunktides kontrolliti kõigi inimeste reisilubasid.
Harilikult läbiti seda teed jalgsi, sest ratassõidukid ei olnud Jaapanis levinud ja rasket kaupa veeti meritsi. Naistel oli keelatud reisida ilma meessoost saatjateta. Formaalselt oli reisijatele teisigi piiranguid, mille eest olid ette nähtud karmid karistused, kuid neid ei rakendatud. 
53 jaama.
1617 lisati Tōkaidōle veel 4 jaama, mis pikendasid teed Ōsakani. Seda pikendust nimetati Kyōkaidōks, samuti kirjeldati vahel Tōkaidōt 57 jaamast koosnevana.
Reisimine mööda Tōkaidōd oli populaarne teema tolle aja kunstis ja kirjanduses. Selle jaamu on kujutanud kunstnikud, kellest tuntuim on Utagawa Hiroshige.
Tōkaidō kohta avaldati hulgaliselt reisiraamatuid, nii et Jaapanis levis juba paarisaja aasta eest virtuaalne turism.
Tänapäeval on Tōkaidō üks Jaapani kõige tihedama liiklusega liiklussuundi, mis ühendab Suur-Tōkyōt (Tōkyō on riigi suurim linn ja pealinn), kuhu kuulub ka Yokohama (suuruselt teine linn), Nagoya (suuruselt neljas linn) kaudu Kyōto, Ōsaka (suuruselt kolmas linn) ja Kōbega. Tōkaidō kulgu järgivad raudtee ja mitu kiirteed.
Linnaline asula

Linnaline asula on asulatüüp, kus inimesed elavad tihedalt koos ja töötavad peamiselt sekundaarses ja teenindavas sektoris.
Linnalised asulad on:
Maa-asula

Maa-asula on asula, kus inimesed elavad hajutatult ja töötavad peamiselt primaarses sektoris (põllumajanduses või kalanduses). 
Maa-asulad on:
Kuni 1996. aastani loeti Eestis maa-asulaks ka alevikku.
Salemi vald

Salemi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist edelas ning piirneb Botkyrka, Ekerö ja Södertälje vallaga. 
Valla osad on Salem ja Rönninge.
Vald loodi 1862. aasta omavalitsusreformiga. Aastatel 1974–1983 oli ta osa Botkyrka vallast.
Fredrikstad

Fredrikstad (varem ka "Fredriksstad") on Fredrikstadi vallale kuuluv osa Norra Østfoldi maakonna Fredrikstadi/Sarpsborgi asulast. Seda nimetatakse linnaks. Asub Oslo fjordi kaldal Glåma jõe suudmes.
Linn on asutatud 1567. aastal ja saanud nime kuningas Frederik II järgi.
Linna jalgpalliklubi Fredrikstad FK mängib riigi kõrgliigas Eliteserien.
Linnas ilmub ajaleht Fredriksstad Blad.
Fredrikstad on kokku kasvanud ida pool asuva Sarpsborgiga ja moodustab Fredrikstadi/Sarpsborgi asula. Sealt viib tee ja meretunnel ka Hvaleri valda.
Evanescence

Evanescence on USA alternatiivroki ansambel. Selle asutasid 1998. aastal Arkansases laulja Amy Lee ja kitarrist Ben Moody.
Amy Lee ja Ben Moody kohtusid noortelaagris aastal 1994. Esimesed laulud, mida nad koos esitasid, olid Lee kirjutatud "Solitude" ja "Give unto me" ning Moody kirjutatud "Understanding" ja "My Immortal". Nende laule hakati raadios mängima, mis tõstis kohalike huvi. Peagi hakkasid nad ka kontserte andma ning nendest sai ümbruskonnas populaarne ansambel. Bändile nime valides kaaluti variante Childish Intentions ja Stricken, kuid lõpuks otsustati Evanescence-i kasuks, mis tähendab 'kadumine' või 'hajumine'.
2003. aasta algul liitusid bändiga kitarrist John LeCompt, trummar Rocky Gray ja basskitarrist Will Boyd. Samal ajal kirjutasid nad alla oma esimesele suurele plaadilepingule ja alustasid tööd täispika albumiga "Fallen". Albumit müüdi maailmas üle 15 miljoni eksemplari, sealhulgas 7 miljonit USAs. "Fallen" püsis 43 nädalat Billboard Top 10-s ja 104 nädalat Billboard Top 200-s. See oli üks kaheksast albumist edetabeli ajaloos, mis olid olnud vähemalt aasta Billboard Top 50-s. Aasta hiljem sai Evanescence valmis oma esimese kontsertalbumi, mida müüdi kokku üle miljoni eksemplari. 
Evanescence debüütsingel "Bring me to life" jõudis Ameerika Billboard Hot 100-s viiendale kohale. Suurbritannia edetabelis püsis see 4 nädalat (juunist juulini 2003). Sama populaarne "My Immortal" oli mõlemas edetabelis 7. kohal. 2004. aastal võitsid nad võitsid nad parima hard-rock esinemise ja parima uustulnuka Grammy auhinnad. 
2006. aastal ilmus nende teine stuudioalbum "The Open Door", mida müüdi rohkem kui 5 miljonit eksemplari. 
Bänd on läbi elanud palju muutusi, näiteks lahkus Ben Moody ansamblist keset tuuri 22. oktoobril 2003. aastal, talle järgnesid ka Will Boyd, kes lahkus 14. juulil 2006, John LeCompt ja Rocky Gray, kes lahkusid 2007. aastal. Ben Moody asemele tuli Terry Balsamo. Bändiga liitusid ka Will Hunt ja Troy McLawhorn.
Arbuus

Arbuus ehk harilik arbuus on kõrvitsaliste sugukonda arbuusi perekonda kuuluv rohttaimeliik. 
Kirjeldus.
Vars on lamav, harunenud, kuni 4 m pikk. Lehed kolmnurkjas-munajad, karvased. Vili on suur, enamasti elliptiline, pealt rohelisevöödiline. Koor on tugev, selle muster ja värvus erinevad sorditi. Valminud viljaliha on roosakaspunane, harvemini valge või kollane, õrn ja meeldiva maitsega.
Arbuus on kõrbetaim, mis tähendab, et ta nõuab sooja ja talub päris hästi põuda. Arbuus pärineb Aafrikast. Ka on arbuus väga valgusnõudlik. Enamikule arbuusisortidest on Eesti suvi liiga jahe ja lühike, mistõttu nende viljad sellistes oludes ei valmi. Siiski on ka sorte, mida Eestiski avamaal edukalt kasvatada saab. Eestis siiski on avamaal kasvatamiseks vaja vähemalt katteloori.
Arbuusi vili.
Ka arbuusi vilja nimetatakse arbuusiks.
Arbuus on väga hea janukustutaja.
Retinool

Retinool ehk akseroftool C20H30O (IUPAC-i nimetus 9,13-dimetüül-7-(1,1,5-trimetüültsüklohekseen-5-üül-6)-nonatetraeen-7,9,11,13-ool-15) on A-vitamiini kõige enam kasutatav derivaat (A1-vitamiin). Molekuli ehituse põhjal võib retinooli paigutada retinoidide, diterpenoidide, konjugeeritud polüeenide või ka allüülsete alkoholide klassi. 
Enamasti esineb see kahe isomeeri seguna: täis-"trans"-vormi ja mono-"cis" (ahela lõpu kaksiksidemes) vormina. Retinool lahustub rasvades ja orgaanilistes lahustites. 
Sünteetiliselt saadakse retinooli estrid beetajonoonist.
Retinooli avastasid 1913. aastal Wisconsin-Madisoni ülikooli biokeemikud Elmer McCollum ja Marguerite Davis, kes eraldasid piimarasvas ja tursamaksaõlis lahustuva toitaine. Sellega kinnitasid nad samal aastal Yale'i ülikooli biokeemikute Thomas Burr Osborne'i ja Lafayette Benedict Mendeli oletust, et piimarasvas leidub rasvas lahustuv toitaine.
Bioloogilised omadused ja leidumine.
Retinooli esinemist ja funktsioone eluslooduses on käsitletud artiklites A-vitamiin ja retinoidid.
Rand-luidekaer

Rand-luidekaer ("Ammophila arenaria") on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. 
Taim kasvab ka Eestis, peamiselt rannaluidetel.
Rand-luidekaer võib vahel hübridiseeruda jäneskastikuga. Hübriidi nimeks on balti luidekastik, "Calammophila baltica" (sünonüüm "Ammocalamagrostis baltica"). Hübriidi on leitud ka Eestis.
Taimkate

Taimkate ehk vegetatsioon on mingi maa-ala taimekoosluste kogum.
Taimkate on üks kõige üldisemaid termineid taime-elu kohta. See hõlmab kogu taimedest moodustunud maapinnakatte, olenemata selle eluvormidest, liigilisest koostisest, ruumilisest ulatusest või muudest botaanilistest või geograafilistest tunnustest. Maailmas on kõige levinumad taimkatted mets, rohumaa, soo, ja tundra. Taimkatte järgi on saanud nime mitu loodusvööndit.
Taimkatted erinevad väga suures ulatuses liigirikkuse poolest. Kõige liigirikkamad taimkatted on maailmas selva ja Eestis puisniit, aga kõige liigivaesemad taimkatted on maailmas kõrbetes, sealhulgas külmakõrbetes ja Eestis liivikutel. Taimkate võib olla inimtegevusest puutumatu, näiteks ürgmets, mangroovisoo või raba, kuid ka suuresti inimtekkeline, näiteks teeservad, viljapõllud ning aiad ja muru. Üldreeglina on taimkate seda liigirikkam, mida väiksem on temale inimmõju.
Taimkate on laiem termin kui taimestik ehk floora, mis märgib mingile maa-alale iseloomulikku taimeliikide kogumit.
Eesti peamine taimkatte kaardistamine tehti välitööde käigus 1934–1956. Selle tulemused on kokku võtnud Liivia Laasimer.
Vegetatsiooniperiood ehk taimekasvuperiood ehk -aeg on see periood, mille jooksul toimuvad taime füsioloogilised protsessid, eeskätt kasv ja paljunemine.
Tammelinn

Tammelinna linnaosa asub Tartu edelaosas. Linnaosa piirid on Lääneringtee – Riia tänav – Ludvig Puusepa tänav – Tervishoiu tänav – Tartu–Valga raudtee.
Tammelinna pindala on 311 ha ja elanike arv 1. jaanuaril 2012 oli rahvastikuregistri andmeil 8195.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Tammelinnas 8153 inimest, neist 4440 naist ja 3713 meest. Tammelinna elanikest 843 olid vanuses 0–6 aastat, 1154 vanuses 7–18 aastat, 4744 vanuses 19–64 aastat ja 1412 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 2622 in/km2. Tammelinnas elas 8,33% tartlastest.
Tammelinnas, Soinaste tänava ja Tamme puiestee ristmiku lähedal asub Tartu telemast.
Ajalugu.
Tammelinnas asub endine Tamme mõis, mille järgi asum on nime saanud. 1923. aastal liideti Tartu linnaga 144 hektarit Tamme mõisa maad uue Tammelinna linnaosa tarbeks. Esimese planeeringu tegi arhitekt Arved Eichhorn aastatel 1921–1922. Pärast tema surma jätkas edasi arhitekt Edgar Kuusik. Tammelinn on kujundatud kui aedlinn – peamiselt ühepere- ja korterelamute ning suurte aedade, puudega palistatud tänavatega.
Haljasalad ja veekogud.
Mitmeid Tammelinna tänavaid ääristavad tammealleed (Väike kaar, Riia tänav). Tamme puiesteel on (Kungla tänavast kuni Kesk kaareni) suur tammeallee tänava keskel, kahe sõidurea vahel, ning Suur Kaare risti juures on Tamme gümnaasiumi tiik.
Vaksali (Tartu)

Vaksali linnaosa asub Tartus. Linnaosa piirideks on Näituse tänav – Kastani tänav – Riia tänav – Filosoofi tänav – Võru tänav – sadama raudtee – Tartu–Valga raudtee – Tervishoiu tänav – L. Puusepa tänav. Vaksali linnaosa piirneb Tähtvere, Kesklinna, Karlova, Ropka, Tammelinna ja Veeriku linnaosaga.
Linnaosa pindala on 76 ha ja elanike arv 1. jaanuaril 2012 oli rahvastikuregistri andmeil 3202. Rahvastikutiheduselt (4218 in/km²) on see linnaosa teisel kohal Annelinna järel.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Vaksalis 3105 inimest, neist 1751 naist ja 1354 meest. Vaksali elanikest 378 olid vanuses 0–6 aastat, 482 vanuses 7–18 aastat, 1827 vanuses 19–64 aastat ja 418 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartus teisel kohal: 4086 in/km2. Vaksalis elas 3,17% tartlastest.
Linnaosa on nime saanud vaksali ehk Tartu raudteejaama järgi. Üheks piiriks ongi linna läbiv raudtee. Vaksali ees on kolmnurkne Vaksali park, kus on graniitskulptuur "Karu" ja lastekaitsepäeval 2012 avatud laste mänguväljak.
Vaksali linnaosas on Miina Härma gümnaasium, puudub aga lasteaed. Kooli ees on Miina Härma monument (Juta Eskel, 1984). Tiigi ja Kastani tänava nurgal paikneb Tartu Lastekunstikool. Tiigi 78/80 on Tartu ülikooli ajaloolised hooned, Näituse 21 õigusteaduskonna õppehoone Iuridicum. Kastani 1 hoones tegutseb Tartu Saksa Kultuuri Instituut.
Riigiasutustest asub linnaosas Eesti Töötukassa Tartumaa osakond Vaksali 17a ja Põllumajandusamet Kooli 13. Viimase kõrval on Mart Saare monument (Aime Kuulbusch-Mölder, 1982).
Eesti Üliõpilaste Seltsi maja J. Tõnissoni 1 ees on Soome Vabariigi ja Nõukogude Venemaa rahulepingu mälestusmärk (A. Seppet, 1990).
Vaksali tänavas asub kaks nõustamiskeskust: majas 14 nõustamis- ja kriisiabikeskus ning majas 17 noorte nõustamiskeskus. Viimases on teisigi tervishoiuasutusi, esimeses aga linnavalitsuse sotsiaalabi osakonna piirkonnakeskus.
Majutust pakuvad Vaksali linnaosas mitu hostelit, kodumajutust ja külalistemaja.
Maakasutus

Maakasutus on mingi maa-ala kasutamine mingil kindlal otstarbel. 
Mõnes käsitluses peetakse maakasutust looduskasutuse alaliigiks, eristades maa-alade ehk territooriumi kasutust ja mullakasutust.
Paljudes riikides on oma riigi maakasutus reguleeritud maaseadustega. 
Peamised maakasutuse viisid ja nende osatähtsus maailmas:
Variku (Tartu)

Variku on linnaosa Tartu edelaosas. Linnaosa piirideks on Tartu–Valga raudtee, Tartu–Petseri raudtee ja linna piir.
Variku pindala on 77 ha ja elanikke oli rahvastikuregistri andmeil 2012. aasta alguses 1840.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Varikul 1869 inimest, neist 1010 naist ja 859 meest. Variku elanikest 197 olid vanuses 0–6 aastat, 221 vanuses 7–18 aastat, 1109 vanuses 19–64 aastat ja 342 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartu keskmisele kõige lähem: 2427 in/km2. Varikul elas 1,91% tartlastest.
Vaksali linnaosa

Vaksali linnaosa on kahes Eesti linnas:
Ülejõe (Tartu)

Ülejõe linnaosa asub Tartus, Emajõe vasakul kaldal. Linnaosa piirideks on Emajõgi – linna piir – Puiestee tänav – Paju tänav.
Ülejõe pindala on 302 ha ja rahvastikuregistri andmeil oli seal 1. jaanuari 2012 seisuga 7876 elanikku. Ülejõe on Tartu linnaosadest elanike arvult neljandal kohal (8%) asustustihedusega 2608 in/km².
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ülejõel 8226 inimest, neist 4682 naist ja 3544 meest. Ülejõe elanikest 762 olid vanuses 0–6 aastat, 795 vanuses 7–18 aastat, 5374 vanuses 19–64 aastat ja 1295 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 2724 in/km2. Ülejõel elas 8,41% tartlastest.
Lasteaedadest asuvad Ülejõel Kivike ja Annike, koolidest Tartu Raatuse Kool. Aadressil Ujula 1a tegutses varem EELK Usuteaduse Instituudi Tartu Teoloogia Akadeemia (hiljem Riia 22a).
Sotsiaalhoolekandeasutustest asuvad Ülejõel aadressil Liiva 32 Tartu Hooldekodu ning aadressil Staadioni 52 Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus ja linnavalitsuse sotsiaalabiosakonna Ülejõe piirkonnakeskus.
Staadioni 73 asub linnaraamatukogu Lubja laenutuspunkt.
Nn Katariina majas Narva mnt 23 asub Tartu Linnamuuseum ja Jaama 14 tema filiaal Laulupeomuuseum. Laulupeomuuseumiga sama katuse all tegutseb Emajõe Suveteater ja suveni 2012 tegutses ka Vanemuise Selts.
Häid sportimistingimusi pakub Tartu Ülikooli spordihoone kergejõustiklastele, pallimängijaile, võimlejaile, poksijaile, kaljuronijaile jne. Staadioni tänava äärde jääb Tartu Ülikooli staadion. Et Ülejõe üheks piiriks on Emajõgi, siis leiab siit Lodjakoja, linna vabaujula, paadiellinguid sõudjatele ja aerutajatele.
Üksteise kõrval Puiestee tänava ääres paiknevad Uus-Jaani, Vana-Peetri ja Baptisti kalmistud.
Ajalooliselt oli Ülejõe linnaosa loodepoolne osa Kvissentali. 21. sajandi alguses hakati seal välja arendama uut terviklikku elurajooni. Aastatel 2003–2009 pälvisid sealsed üksikelamud tunnustuse Tartu Linnavalitsuse korraldatud võistlusel "Aasta parim ehitis". 2021. aasta üldplaneeringuga eraldati Kvissentali omaette linnaosaks.
Ülejõe pargis asuvad monumendid Hugo Treffnerile, Friedebert Tuglasele ja skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks. Narva maantee ja Puiestee tänava nurgal paikneb mälestuskivi Eesti I üldlaulupeo auks.
Haljasalad ja veekogud.
Tartu Ülejõe linnaosas asuvad:
Ülejõel asusid Meltsiveski tiik ja Meltsiveski allikad. Ülejõe servas voolab Emajõgi.
Teedevõrk

Teedevõrk on mingis piirkonnas omavahel ühendatud teed. Teedevõrku kuuluvad ka teerajatised, näiteks sillad ja viaduktid.
Teedevõrk koos raudteede võrgu, veeteede ja lennujaamadega moodustab transpordisüsteemi.
Eesti.
Eesti teedevõrk ja selles toimunud muutused enne Rootsi aja lõppu ei ole täpselt teada, kuna säilinud kaarte on vähe ja need ei ole eriti täpsed. Ajaloolise teedevõrgu tunnus oli eri teede kasutamine talvel ja suvel. Osa tänapäeva teelõike on juba muinasajast alates kasutuses olnud.
Eesti teedevõrgu kogupikkus oli 2012. aasta alguse seisuga 58 487 kilomeetrit, sellest 16 443 kilomeetrit riigimaanteid ning 23 647 kilomeetrit kohalikke teid. Lisaks veel era- ja metsateed. Kõige pikema teedevõrguga omavalitsus on Tallinna linn (ligi 883 km), järgneb Märjamaa vald. Kõige vähem teid on Ruhnu vallas (1,7 km). Teede kohta kogub, säilitab ja avalikustab andmeid riiklik teeregister, mida peab Maanteeamet.
Kollane võhumõõk

Kollane võhumõõk ("Iris pseudacorus") on võhumõõgaliste sugukonda võhumõõga perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Rahvapärased nimetused: kalmus, iiutited, kuremõõk, paosaksad.
Kasvukohad.
Kollast võhumõõka võib leida lodudes ja jõe- ning järvekallastel madalas vees ning madalsoodes.
Kirjeldus.
Lihtlehed on mõõkjad, kuni 2 (3) cm laiused, terveservalised. Juurmised lehed on peaaegu varre pikkused, varrelehed võivad olla tunduvalt lühemad. Võhumõõga õied on helekollased ja lõhnatud.
Võhumõõga vili on piklik ja tömbilt kolmekandiline 4–5 cm pikkune kupar, mida rahvakeeles nimetatakse "kirmikaunaks". Viljad levivad puist- ja vesilevi teel.
Haagis

Haagis on vedukile järele- või külgehaagitav veovahend, mis ei ole iseseisvalt liikumisvõimeline. See tähendab, et haagisel puudub edasiliikumiseks jõuallikas. 
Liiklusseaduse mõistes on haagis mootorsõidukiga haakes liikumiseks valmistatud või selleks kohandatud sõiduk.
Haagiste kasutusala on väga laiaulatuslik. Haagiseid on jalgratastele, traktoritele, mootorratastele, sõidu- ja veoautodele.
Haagised on nii üldotstarbelisi, millega veetakse kõikvõimalikke kaupu, kui ka spetsiaalseid, nagu näiteks autode, paatide, vedelike, puistmaterjalide jne veoks ettenähtud haagised.
Haagised jagunevad mitmetesse kategooriatesse, näiteks: täishaagised, poolhaagised, külghaagised.
Márkos Kyprianoú

Márkos Kyprianoú (Μάρκος Κυπριανού; sündinud 22. jaanuaril 1960 Limassolis) on Küprose ja Euroopa Liidu poliitik. Ta oli 3. märtsist 2008 19. juulini 2011 Küprose välisminister.
Ta on endise Küprose presidendi Spyros Kyprianou poeg.
Ta on lõpetanud Ateena Ülikooli ja Cambridge'i Ülikooli Trinity College'i õigusteaduse alal.
Ta on Demokraatliku Partei liige. Aastatel 2003–2004 oli ta Küprose rahandusminister.
Aastatel 2004–2008 oli Kyprianoú Euroopa Komisjoni tervishoiuvolinik. 29. veebruaril 2008 esitas ta seoses kutsega asuda Küprose välisministri ametisse avalduse voliniku ametikohalt lahkumiseks ja 3. märtsil andis ta oma ameti üle Androulla Vassilioule. Samal päeval vannutati ta Küprose välisministriks.
Snadi

Snadi on petangis kasutatav märkekuul. 
Snadid võivad olla kas puidust või sünteetilisest materjalist. Sünteetilisest materjalist valmistatud snadidel peab olema tootja märgistus (VMS) ja need peavad olema valmistatud nii, et nad vastavad rahvusvahelise alaliidu kehtestatud nõuetele, ja olema aktsepteeritud rahvusvahelise alaliidu poolt. 
Snadi läbimõõt on 30 mm ja ta võib olla ka üle värvitud. 
Mitte mingil juhul ei tohi olla võimalik snadi ülestõstmine magneti abiga.
Harilik vesisulg

Harilik vesisulg ("Hottonia palustris") on kaheiduleheline õistaim nurmenukuliste sugukonnast.
Segaverelised

Segaverelisteks nimetatakse J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" inimesi, kelle üks vanematest on mugu ja teine on võluvõimetega inimene. Enamik inimesi võlumaailmas on segaverelised.
Sepik

Sepik on traditsiooniline eesti pagaritoode, tavaliselt pätsikujuline küpsetis, mille tainas on valmistatud jämedast nisu- või odrajahust või nisu-, odra- või rukkijahu segust (võidakse lisada ka kliisid, purustatud teri, linnasejahu vms) ning kergitatud pärmi abil. 
Parema, pidulikel puhkudel tarvitatava leivana oli sepik Eestis tuntud juba 18. sajandil. 20. sajandist jäi sepik peamiselt nisuleiva nimetuseks.
Sepik on sarnane Ameerika Ühendriikide grahami leivaga.
Segavereline

Segavereliseks nimetatakse samast liigist, kuid eri alamliikidesse või rassidesse kuuluvate vanemate sigimisvõimelist järglast. Aretatud tõugudega loomaliikide korral nimetatakse segavereliseks isendit, kelle vanemad on eri tõugudest. Segaverelist koera nimetatakse ka krantsiks. 
Inimese korral on nimetatud segavereliseks eri rassist vanemate järglast. Valge ja neegri järglast nimetatakse mulatiks, valge ja indiaanlase järglast mestiitsiks, kuid selline vahetegemine on alates 20. sajandi teisest poolest geneetika, antropoloogia ja sotsiaalteaduste arengu ning rassi uuemate käsitluste tõttu aktuaalsuse kaotanud.
Sopaverelised

Sopaverelised ehk mugupäritolu inimesed on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" võluvõimetega inimesed, kes on sündinud mugude peres. Puhtaverelised ja Lord Voldemort koos oma surmasööjatega arvavad, et mugu päritolu inimesed on neist alamad ning solvavad neid sopaverelisteks. 
Tuntuim mugu päritolu nõid on Hermione Granger.
Võlur

Võlur (ka maag, sorts, nõid) on mütoloogias ja muinasjuttudes võluvõimete või -oskustega isik.
Renessansiaegsetes rüütliromaanides ja muinasjuttudes kujutatakse võlurit tihti hea tegelasena, kuid nõida halva tegelasena.
Ilukirjanduses.
John Ronald Reuel Tolkieni "Kääbikus", "Sõrmuste isandas" ja "Silmarillionis" on võlurid ("istarid") viis pooljumalikku olevust ("maiarid"), kellel on rohkem võimeid kui inimestel, haldjatel või päkapikkudel. Võlurid on saadetud Keskmaale jumalike jõudude ("valar") saadikutena. Tegelastena esinevad kolm võlurit: Saruman Valge, Gandalf Hall ja Radagast Pruun. Kaks ülejäänud niinimetatud sinist võlurit – Alatar ja Pallando – olulisemate tegelastena ei esine.
J. K. Rowlingu kirjutatud Harry Potteri raamatusarjas on võlurid meessoost võluvõimetega inimesed ja nõiad naissoost võluvõimetega inimesed. Võluritel on samasugused võimed nagu nõidadel.
Harilik varsakabi

Harilik varsakabi ("Caltha palustris") on tulikaliste sugukonna varsakabja perekonda kuuluv mitmeaastane suvehaljas rohttaim .
Nimi.
Rahvasuus tuntud ka kui konnakapsas, ahunalill või latiklill.
Morfoloogia.
Tõusev või lamav, 15–40 cm kõrgune, seest õõnes vars on suhteliselt jäme ja harunenud. 
Sõrmjad lihtlehed on ümarsüdajad või neerjad, tumerohelised ja läikivad. Varrelehed on lühirootsulised või rootsutud, kitsamad. Lehelaba täkilise või hambulise kuni peaaegu terve servaga.
Õied suured, kollased ja läikivad. Õite läbimõõt (2) 3–4 cm, ühel varrel võib olla kolm kuni neli õit. Igast õiest areneb 5–8 paljuseemnelist kiirjalt asetunud kukrut. Seemned väikesed, levivad tuule ja vee abil, idanevad kergesti.
Risoom lühike, kuni 20 cm pikkuste rohkete juurtega.
Paljunemine.
Paljuneb seemnetega. Ka vegetatiivselt maapealsete roomavate ja juurduvate võsunditega, harva risoomi jagunemise teel.
Levila.
Levinud peaaegu kogu Euroopas, laiadel aladel Aasias, ka Põhja-Ameerikas, Austraalias ja Uus-Meremaal. Kogu Eestis sage.
Kasvukoht.
Kasvab niisketele aladel: soodes ja veekogude kallastel, soostunud niitudel ja metsades. 
Kasvatamine.
Aedades võib kasvatada ka kuivematel kohtedel, on kasvanud isegi rippuva taimena kiviktaimlas. Metsistub vaid liigniiskel mullal, mujal ohtu pole. Õitseb 2–2,5 nädalat aprillis ja mais. Vahel õitseb teist korda augusti lõpul või septembris.