Kohaliku omavalitsuse volikogu

Kohaliku omavalitsuse volikogu on kohaliku omavalitsuse üksuse (valla või linna esinduskogu (vastavalt vallavolikogu või linnavolikogu)).
Kohaliku omavalitsuse volikogu Eestis.
Kohaliku omavalitsuse volikogu valitakse valla või linna hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
Volikogu valitakse salajasel hääletusel neljaks aastaks valimisaasta oktoobri kolmandal pühapäeval, s.o valimispäeval. Samuti saab eelhääletada ja e-hääletada 7 päeva jooksul 10. päevast kuni 4. päevani enne valimispäeva. Erandolukordades, kus volikogu liikmete arv langeb alla nõutud arvu või kui moodustub uus kohaliku omavalitsuse üksus ühinemise teel, lähtutakse uue volikogu moodustamisel seadusest tulenevatest ettekirjutustest.
Volikogu valimistel on hääleõiguslikud vaid selle omavalitsuse maa-alal elavad Eesti ja Euroopa Liidu kodanikud, kes on vähemalt kuusteist aastat vanad ja kelle aadressiandmed on kantud Eesti rahvastikuregistris sellel maa-alal asuvasse valda või linna. Hääletamisõigus on ka välismaalasel, kes elab Eestis pikaajalise elaniku elamisloa või alalise elamisõiguse alusel. Hääletada ei saa valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistatud isikud ja isikud, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud või kannavad karistust kinnipidamiskohas.
Kandideerimisõigus volikogu liikmeks on igal hääleõiguslikul Eesti kodanikul ja Euroopa Liidu kodanikul, kes on kandidaatide registreerimise viimaseks päevaks saanud 18-aastaseks ja kelle püsiv elukoht asub hiljemalt valimisaasta 1. augustil vastavas vallas või linnas.
Volikogu järgmise koosseisu liikmete arvu määrab volikogu oma otsusega hiljemalt 90. päeval enne valimispäeva. Igas volikogus peab olema vähemalt seitse liiget ja liikmete arv peab olema paaritu arv. Liikmete arv määratakse rahvastikuregistri andmete põhjal, lähtudes valla- või linnaelanike arvust valimisaasta 1. juuni seisuga järgmiselt:
Hääletamine.
Hääletamisega lõpeb volikogus arvamuse kujundamise protsess. "Tegu on võimu teostamise keskse aktiga, milleks volikogu liikmed mandaadi omanikena on õigustatud ja kohalikel valimistel demokraatlikult legitimeeritud." 
Hääletamist kohaliku omavalitsuse volikogus reguleerib peamiselt Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (edaspidi KOKS) § 45. Antud sättest tuleneb, et hääletamise teel otsustatakse volikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi. Muudes küsimustes viiakse hääletamine läbi ainult juhul, kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab.
Hääletamisega seotud küsimused reguleeritakse volikogu põhimääruses tulenevalt seaduse nõudest sätestada mitmed ametiisikute ja organite valimise või moodustamise korrad.
Hääletamise kord.
Hääletamine kohaliku omavalitsuse volikogus toimub volikogu istungil, mille kutsub kokku volikogu esimees või tema asendaja ehk aseesimees või aseesimehe puudumisel volikogu vanim liige.
Hääletamine on avalik, v.a isikuvalimistel. Volikogu ei saa omaalgatuslikult teostada salajast hääletamist teistes küsimustes. Varem olid nii isikuvalimiste kui ka umbusaldushääletused salajased, kuid nüüdseks on salajane ainult hääletamine isikuvalimistel. Volikogu istungil ja volikogu komisjoni koosolekul toimunud hääletuse tulemused kantakse vastavalt istungi või koosoleku protokolli.
Volikogu liige hääletab isiklikult. Võimalik on anda poolthääl, vastuhääl või jääda erapooletuks.
Hääle andmine võib toimuda elektrooniliselt, hääletussedeliga, käetõstmisega või püstitõusmisega. Sedeliga hääletamise korral luuakse tavaliselt ka hääletamiskomisjonid. Volikogu esimehe ja aseesimehe (aseesimeeste) ning vallavanema valimistel ja revisjonikomisjoni moodustamisel ning Vabariigi Presidendi valimiskogusse volikogu esindajate valimisel hääletatakse hääletamissedelitega volikogu poolt sätestatud korras.
Üldreeglina võetakse volikogu otsused vastu poolthäälte enamusega, eriti olulistes küsimustes on aga vaja koosseisu häälteenamust. Sellisteks küsimusteks on näiteks kohalike maksude kehtestamine, eelarvelaenu vastuvõtmine, koormiste määramine, valla- või linnavara valitsemise korra kehtestamine, volikogu esimehe või aseesimehe valimine ning vallavanema või linnapea valimine.
Isikuvalimised.
Hääletamine isikuvalimistel on salajane ning selle tulemused vormistatakse volikogu otsusena. Tulemusi üle ei hääletata, sest muidu võib tekkida olukord, kus otsuse hääletuse (avalik) tulemused erinevad salajase hääletuse tulemustest.
Näiteks on tulenevalt KOKS § 41 lg-st 11 salajane volikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe (aseesimeeste) valimine.
Muudatusetepanekud ja alternatiiveelnõud.
Volikogu päevakorras olevate küsimuste puhul on pärast sõnavõtte võimalus esitada muudatusettepanekuid, mis pannakse istungi juhataja poolt hääletamisele siis, kui mõni volikogu liige või fraktsioon seda nõuab.
Konkureerivate ettepanekute puhul pannakse eelnõud pärast läbirääkimisi eraldi hääletamisele. Eelnõu, mis saab vähem poolthääli, langeb menetlusest välja. Võrdsete poolthäälte korral paneb istungi juhataja eelnõud uuele hääletusele ning kui ka teist korda saavutatakse sama tulemus, langevad mõlemad eelnõud menetlusest välja. Alternatiiveelnõude puhul on vastuvõtmiseks vaja lõpphääletusel poolthäälteenamust.
Toimingupiirangud.
KVS (korruptsioonivastane seadus) § 11 sätestab piirangud ametiisikutele toimingute või otsuste tegemisel.
Toimingu või otsuse tegemise keeld kehtib, kui:
Näiteks on keelatud hääletamisel osalemine, kui hääletusel olev küsimus on seotud mõne ametiisiku lähisugulasega. Kogu ametiisikuga seotud isikute ringi määratleb KVS § 7 lg 1, sealhulgas on näiteks abikaasa, vanemad, lapsed, ühises majapidamises elavad isikud. Sellistel juhtudel peaks isik laskma ennast erapooletuse nimel otsuse tegemisest taandada.
Kohaliku omavalitsuse volikogude pädevus.
KOV volikogu teostab avalikku võimu ja tema pädevuses on muu hulgas vastu võtta üldakte, millega teatud tingimustel võib piirata põhiõigusi ja vabadusi. Avaliku võimu teostamine kohaliku omavalitsuse poolt ei piirdu üksnes kohalike ülesannete lahendamisega. PS § 154 lg –st 2 tulenevalt võib KOV-le panna ka riiklikke kohustusi. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium (RKPJK) on seisukohal, et demokraatia põhimõtte ja võrdse kohtlemise põhimõttega ei ole vastuolus, et KOV volikogu valimistel ei saa kandideerida kodakondsuseta isikud (RKPJKo 15.10.2013, 3-4-1-47-13, p 18).
Volikogul on õigus seaduse piires ja kohalike elanike huvides otsustada iga kohaliku omavalitsuse pädevusse kuuluvat küsimust, kui see pole seaduse alusel antud KOV täitevorgani pädevusse. Kui seadusega on teatud küsimuse otsustamine antud volikogu ainupädevusse, siis puudub volikogul õigus saata see edasi täitevorganile (RKHKm 07.11.1997, 3-3-1-30-97; 09.10.1998, 3-3-1-27-98).
Volikogul (ja ka valitsusel ning ametiasutustel) on õigus oma pädevuse piires teha koostööd kõigi teiste omavalitsusüksustega väljaspool Eestit ning sõlmida nendega lepinguid. Ametiasutused informeerivad sellisest koostööst volikogu. Omavalitsusel on õigus astuda rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või teha nendega koostööd. Suhetes rahvusvaheliste organisatsioonidega esindab omavalitsust tema volikogu või viimase poolt määratud esindaja. Sõlmitavad lepingud kuuluvad eelnevalt läbivaatamisele ja heakskiitmisele volikogus, kui nende täitmisega kaasnevad kulutused omavalitsuse eelarvest või võetakse muid varalisi kohustusi (KOKS § 13).
Volikogul on ainupädevusi, mis on välja toodud KOKS §-s 22 ning mida volikogu ei saa määrata otsustamiseks kellelegi teisele.
Volikogu ainupädevusse kuulub järgmiste küsimuste otsustamine:
Volikogu tegutsemisvõimetus.
Volikogu tegutsemisvõimetus on olukord, kus lõppevad kõigi tema liikmete volitused ennetähtaegselt ning nende asemele astuvad asendusliikmed. Volikogu tegutsemisevõimetus on reguleeritud Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ( edaspidi KOKS) § 52.
Volikogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine.
KOKS § 52 sätestatud tähtaegade mittejärgimisel teatud volikogu pädevusse kuuluvate toimingute osas loetakse volikogu tegutsemisvõimetuks, mille tulemusena KOKS § 18 lõike 1 punkti 1 kohaselt lõppevad volikogu liikme volitused enne tähtaega. Riigikohtu praktika kohaselt piisab volikogu liikme volituste lõppemiseks volikogu tegutsemisvõimetuse aluseks oleva asjaolu esinemisest. See tähendab, et volikogu tegutsemisvõimetuse asjaolu esinemisel lõppevad volikogu liikme volitused enne tähtaega automaatselt, mistõttu ei ole volikogu liikme volituste lõpetamiseks vaja eraldi valimiskomisjoni otsust.
Täiendavalt on riigikohus oma 3-4-1-17-10 otsuses rõhutanud, et volikogu asendusliikme määramist reguleeriva KOKS § 20 lg 4 esimene lause on viidates KOKS § 18 ettenähtud valimiskogu otsustele ebatäpne. KOKS §-s 18 ei nimetata ühtegi valimiskomisjoni otsust ega seostata volikogu liikme volituste ennetähtaegset lõppemist valimiskomisjoni otsusega.
Regulatsiooni eesmärk.
Volikogu tegutsemisvõimetuse reguleerimise eesmärk on tagada, et volikogu täidaks tähtajaliselt temale seadusega antud kohaliku võimu sujuva teostamise ja kohaliku omavalitsuse olulisemate eelduste täitmise jaoks vajalikke ülesandeid. Tegutsemisvõimetuse aluseks on eelarve vastuvõtmise või saneerimiskava kinnitamise, volikogu esimehe määramise ja vabastamisega ning vallavanema ja linnapea ning valitsuste liikmete määramise, vabastamise ja umbusaldamisega seotud tähtaegade mittejärgimine ning ühinemise tulemusena moodustunud valla või linna põhimääruse tähtaegne vastuvõtmata jätmine.
KOKS § 52 sätestatud tähtaegade ja nende ületamise automaatsete tagajärgede kehtestamine on tõhus viis tagada, et poliitilised protsessid toimuksid kohaliku omavalitsuse üksuste tasandil võimalikult sõltumatult ja sujuvalt. Selliselt tagab regulatsioon, et volikogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine ei sõltu nt. valimiskomisjoni tegevusest või tegevusetusest.
Kui volikogu ei suuda täita neid kõige olulisemaid eeldusi, siis tuleb volikogu liikmed asendada asendusliikmetega Ühelt poolt see survestab volikogu liikmeid kokkuleppele jõudma ning teiselt poolt – kokkuleppe mittesaavutamisel – looma võimaluse olukorra lahendamiseks uutele inimestele otsustamispädevuse üleandmise kaudu.
KOKS § 52 lg 2 esimene lause täpsustab, et juhul kui volikogu osutub tegutsemisvõimetuks, loetakse kõigi tema liikmete volitused ennetähtaegselt lõppenuks.
Riigikohus on oma otsuses 3-4-1-13-13 rõhutanud, et KOKS § 52 lg 2 regulatsioon teenib kolme legitiimset eesmärki, mis kõik on suunatud poliitilise stabiilsuse saavutamisele:
Volikogu asendusliige.
Volikogu tegutsemisvõimetuse ja volikogu asendusliikmete määramise puhul kutsub volikogu istungi kokku ja istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla või linna valimiskomisjoni esimees või tema asendaja.
Volikogu asendusliikme määramist reguleeriva KOKS § 20 alusel asendusliikme volitused volikogu liikmena algavad valla või linna valimiskomisjoni otsuse jõustumise hetkest. Volikogu asendusliikme määramiseks tuleb võtta vastu valimiskomisjoni otsus, mida tuleb põhjendata selliselt, et volikogu liikme volitused on ennetähtaegselt lõppenud volikogu tegutsemisvõimetuse tõttu.
Faktiliselt tegutsemisvõimeline volikogu.
Volikogu juriidiline tegutsemisvõimetus ei tähenda seda, et volikogu ei ole faktiliselt suuteline tegutsema.
Õiguskantsleri alusel juriidilises tegutsemisvõimetusest ei pea automaatselt järeldama volikogu pädevuse puudumist – teisisõnu võib ka tegutsemisvõimetu volikogu olla pädev.
Faktiliselt tegutsemisvõimeline volikogu saab jätkuvalt vastu võtta õigusakte ehk volikogu tegutsemisvõimetuse saabumise järel vastuvõetud määrused on kehtivad. Määruste kehtetuks tunnistamiseks tuleb esitada alused põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse alustamiseks või haldusmenetluse seaduse(HMS) §-s 94 tühisuse alused.