Ševtšenko riiklik auhind

 
Ševtšenko riiklik auhind (ukraina keeles: Націона́льна пре́мія Украї́ни і́мені Тараса́ Шевче́нка; ka "Ševtšenko auhind") on Ukraina kõrgeim riiklik auhind kultuuri- ja kunstiteoste eest, mida antakse välja alates 1961. aastast. 
Auhind on nimetatud Ukraina rahvusliku taaselustamise inspireerija Tarass Ševtšenko järgi. See on üks viiest Ukraina riiklikust auhinnast, mida antakse välja tähelepanuväärsete saavutuste eest eri valdkondades.
Ajalugu.
1961. aasta mais austas Nõukogude Liit laialdaselt ukrainlase Kobzar Tarass Grõgorovõtš Ševtšenko mälestust. Sajand tema surmapäevast sai põhjuseks pidulike ürituste läbiviimiseks mitte ainult Ukrainas, vaid kogu Nõukogude Liidus.
Seega kasutas Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei rahva armastust suure luuletaja vastu propagandaeesmärkidega "Lenini rahvuspoliitika õnnestumised" (nagu Venemaa rahvaste õiguste deklaratsioon), kuid pidi arvesse võtma Ukraina rahva rahvuslikud tunded. Selline õhkkond aitas kaasa sellele, et 20. mail 1961 andis Ukraina NSV Ministrite Nõukogu välja resolutsiooni "Sevtšenko iga-aastase vabariikliku preemia asutamise kohta". Samal ajal võeti vastu säte laureaatide auhindade ja diplomitega aumärkide austamise näidete kohta; asutati ka valitsuskomisjon, mida juhtis Oleksi Kornõtšuk ja koosnes koos partei ametnikega Ukraina kultuuri prominentidest. Selle pälvisid kirjanduse, kunsti, muusika, teatri, filmikunsti, arhitektuuri jt silmapaistvad tegijad.
Esimesed laureaadid said preemia 9. märtsil 1962. Need olid Pavlo Tõtšõna (Ukraina Ülemraada viimane kõneleja) ja Oleksandr Hontšar kirjanduses ning Platon Mayboroda muusika alal.
Alates 23. aprillist 1969 nimetati auhind ümber Ukraina NSV Ševtšenko riiklikuks preemiaks. Ukraina presidendi korraldusega #800/2000 22. juunil 2000 sai auhind tuntuks Ševtšenko riikliku preemiana.
Aastatel 1962–2018 anti auhinda 648 inimesele ja kaheksale kollektiivile.
Auhinna statuut.
Riiklik auhind antakse välja igal aastal Ukraina presidendi korraldusel. Järgmistes nominatsioonides on kuni viis auhinda:
Koosoleku korraldamiseks kolmes etapis valitakse erikomisjon. Kui kandidaatide nimed on otsustatud, edastatakse need riiklikule auhindade ja heraldikakomiteele, kes esitab need presidendile.
Preemiad maksab komisjon välja summa, mille suuruse määrab igal aastal president. 2009. aasta auhinna rahaline preemia oli 160 000 ₴ iga auhinna kohta. Võrdluseks, 2008. aastal oli auhinnaraha 130 000 ₴, mis oli võrdne $ 25 000+. Esimene auhind 1962. aastal anti välja koos 2500 rublaga. Auhinna rahaliseks preemiaks 2010. aastal kinnitati 130 000 ₴, mis on 40 000 võrra vähem kui eelmisel aastal (see tähendab, et oli 170 000 ₴). Regioonide Partei pressiesindaja Hanna Herman kommenteeris, et välja jagati vaid raha, mis oli juba Ševtšenko fondis. "Ševtšenko elas tagasihoidlikult, elas hädas ja tema pärisorjusest väljaostmiseks kogus Vene intelligents 2500 rubla" – lisas ta.
Eritingimused.
Riiklikule preemiale pürgivaid töid esitlevad Ukraina Kultuuri- ja Turismiministeerium, Ukraina Riiklik Teaduste Akadeemia, Ukraina Kunstiakadeemia, Ukraina kunstiliidud ning Ukraina sõna- ja kunstikriitilised ühendused. Selle võib anda nii Ukraina kodanikele kui ka välismaalastele.
Kolmandasse etappi jõudnud kirjandus- ja kunstiteoseid saab kandideerida teist korda, kuid mitte rohkem kui kahel korral. Erikomisjon võtab kõik tööd riiklikule preemiale alates järgmisest aastast alates 1. augustist kuni 1. novembrini. Esitatava teose autorite kollektiiv ei tohi olla suurem kui kolm inimest, esitajate kollektiivi puhul mitte rohkem kui viis. Osalejaid, kes täitsid haldus-, korraldus- või nõustamisfunktsioone, ei saa laureaatide hulka arvata. Riiklik preemia antakse autorile või esitajale ainult üks kord elus.
Katkestatud nominatsioonid.
Kinematograafia valdkond.
Auhinda anti teatud perioodil välja ka mängufilmide eest (kuni Dovženko riikliku auhinna kehtestamiseni 1994. aastal).
Poliitika.
1964. aastal anti see poliitilistel alustel NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehele Nikita Hruštšovile.
Arhitektuur.
Enne Ukraina riikliku arhitektuuriauhinna kehtestamist 1991. aastal anti Schevchenko riiklik auhind ka arhitektuuri eest: