tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Anna Võrubova

Anna Aleksandrovna Võrubova (vene keeles Анна Александровна Вырубова; sünninimi Anna Tanejeva; 16. juuli 1884 Peterburi – 20. juuli 1964 Helsingi) oli Venemaa keisrinna Aleksandra Fjodorovna sõbranna ja õuedaam, Grigori Rasputini suur austaja ja memuaarikirjanik.
Ta sündis aastal 1884 Peterburis Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei ülema ja asjaarmastajast helilooja Aleksander Tanejevi ja Nadežda Tolstoi tütrena. Aastal 1902 sooritas ta Peterburi õpperingkonna juures koduõpetaja eksamid. Aastal 1904 sai ta Peterburi õuedaamiks; tema ülesannete hulka kuulus korrapidamine ballidel. Õige pea sai ta keisrinna Aleksandra Fjodorovna sõbrannaks ja õuedaamiks ning ta oli palju koos keiserliku perekonnaga, osaledes keiserliku perekonna reisidel ja väljasõitudel ning kinnistes eraelulistes tegevustes. Ta oli ka Grigori Rasputini suur austaja ja Rasputin kohtus tihti tema suveresidentsis Tsarskoje Selos keiserliku perekonna liikmetega.
Võrubova on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistu kõrval asuvale Lapinlahti õigeusu kalmistule.
Reval (täpsustus)

Reval on Tallinna ajalooline saksakeelne nimi, millel on veel mitmeid tähendusi:
Mitte ajada segi ajaloolise maakonnaga Põhja-Eestis, mille nimi oli Revala (saksa keeles "Reval").
Harju-Madise vana kalmistu

Harju-Madise vana kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Hargla kalmistu

Hargla kalmistu on kalmistu Valga maakonnas Valga vallas Hargla külas Võru–Mõniste–Valga maantee ääres.
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Samuti on kultuurimälestiseks arvatud kalmistul paiknev 1781. aastal püstitatud kabel. Lisaks on seal kaks kunstimälestist – kabeli sepistatud tuulelipp ja kabeli uks.
Kalmistu võtab enda alla 4,59 ha.
Hargla kalmistu kabel.
Hargla hauakabel on tagasihoidliku arhitektuurilise lahendusega. Kabeli maapealne osa on neljakandiline telliskiviehitis, mille kõik küljed on 5,2 meetrit pikad. Hoone seinad on krohvitud ja lubjatud, kivikatuse harjal seisab rauast inglikujukesega rist. Seinte ülaosas on ruumi siemusse ulatuvad ristikujulised avad, fassaadil need puuduvad. Valga-Võru maantee poolse seina keskel asub mitmekordsetest laudadest kahe poolega kaarjas uks. Ukse kohal olevasse kaarpuusse on ehitaja lõiganud aastaarvu 1781. Selle järgi teataksegi kabeli vanust. Arhitektuuri ja põhiplaani alusel võib arvata, et Hargla hauakabeli ja Valgas saksa surnuaial puhkava endise Valga linnapea Ernst Bernhard von Witte (suri 1781) hauakabeli on ehitanud sama ehitusinsener. Muid ehitamise üksikasju ei teata.
Väike erakabel on omapärane aadliperekonna ja sellele lähedaste inimeste elukroonika. Kirstudes lebavad muumiad. Hauakabelis puhkab Laanemetsa mõisa omanik Vene kindralmajor Gotthard Wilhelm von Wassermann, temast paremal on tema kälimehe, endise Taheva mõisa omaniku von Riekoffi põrm. Nende jalgade juures, sarkadega risti, puhkab lihtsas puukirstus kindraliproua. Tema kõrval nurgas asub tundmatu meesterahva põrm. Hauakambri vasakpoolse seina äärde von Riekoffi muumiaga risti on paigutatud kindrali ema kirst. Kabeli lõunapoolse seina ääres asuvad naise ja kahe lapse sargad. Naine võis olla nende laste hoidja. Laste ja lapsehoidja surma põhjuseks arvatakse olevat mingi epideemia. Pärast kabeli valmimist 1781. aastal maeti sinna esimesena kindrali ema.
Jämaja kalmistu

Jämaja kalmistu on kalmistu Jämaja kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jämaja külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. 
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Jõhvi kalmistu

Jõhvi kalmistu on kalmistu Ida-Virumaal Jõhvi linnas, Rakvere tänav 41A. Ajalooliselt jäi kalmistu Jõhvi kihelkonda.
Kalmistu vana kabel.
Kalmistul asub kabel, mis on arvele võetud kultuurimälestisena nr 13869.
Kihnu kalmistu

Kihnu kalmistu on kalmistu Kihnu saarel Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sääre külas Kihnu vallas Pärnu maakonnas.
Kalmistule maetuid.
Kalmistul on muu hulgas 1992. aastal ümber maetud Kihnu Jõnni haud.
Sillaotsa kalmistu

Sillaotsa kalmistu (ka "Paide Sillaotsa kalmistu") on kalmistu Järva maakonnas Paide linnas Sillaotsa külas. Ajalooliselt jäi see Paide kihelkonda.
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Sillaotsa kalmistule on maetud 1994. aastal Mäo tulistamises hukkunud politseinikud Argo Kivi ja Marek Lemming.
UNESCO loovlinnade võrgustik

UNESCO loovlinnade võrgustik on aastal 2004 UNESCO loodud linnade võrgustik, mis hõlmab seitset linnade kategooriat:
Eestist kuulub loovlinnade võrgustikku Tartu linn kirjanduslinnade kategoorias. 2022. aastal sai Tallinn UNESCO muusikalinna tiitlit.
Kultuuriline mitmekesisus ja loomemajandus on UNESCO-le väga tähtsad. Seepärast võivad need linnad, mis kuuluvad loovlinnade võrgustikku, tõsta esile oma kultuurilist väärtust, tähtsustada loovuse rolli linna sotsiaalses ja majanduslikus arengus, vahetada kogemusi teiste loovlinnadega, edendada innovatsiooni, soodustada kultuurilise väärtusega kaupade levikut kohalikel ja rahvusvahelistel turgudel.
UNESCO loovlinnade võrgustikku kuuluva linna staatus on alatine ning selle tiitliga seotud tegevusi saavad toetada nii kodanikuühiskond, kohalik omavalitsus kui ka riigi valitsus.
Rammu kalmistu

Rammu (saare) kalmistu on kalmistu Rammu saarel Kuusalu kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõelähtme vallas Harju maakonnas. 
Kalmistu kivimüüriga piiratud pindala on umbes 0,15 hektarit. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Ridala uus kalmistu

Ridala uus kalmistu on kalmistu Läänemaal Haapsalu linnas Liivakülas. Ajalooliselt jäi kalmistu Ridala kihelkonda.
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Sangaste kalmistu

Sangaste kalmistu on kalmistu Sangaste kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valga maakonnas Otepää vallas Kurevere külas.
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Vananõmme kalmistu

Vananõmme kalmistu on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Lõmala külas.
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Võiste kalmistu

Võiste kalmistu on kalmistu Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võiste alevikus Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas. 
Kalmistu on riiklik kultuurimälestis.
Amsterdami väikseim maja

Amsterdami väikseim maja asub Madalmaade Kuningriigi pealinnas Amsterdamis. Maja on nimetatud ka "Euroopa väikseimaks majaks". 
Ehitise laius on 2,02 meetrit ning sügavus 5 meetrit. Hoone teine ja kolmas korrus koos ärklikorrusega valmisid XVIII sajandi teisel poolel.
Ehitis on kantud riiklike kultuurimälestiste (rijksmonument) nimekirja.
Toila Kalakombinaat

Toila Kalakombinaat oli ettevõte Eesti NSV-s, mis tootis kalakonserve ja suitsukala.
Ettevõte asutati 1945. aastal. Ettevõtte nimi 1955. aastani oli Toila Kalakonservitehas, 1970. aastani Toila Kalakonservikombinaat.
Ettevõtte kontor ja põhitootmine asus Toilas, ettevõttel olid tsehhid ka Rakveres ja Narva-Jõesuus. 
1969. aasta seisuga oli kombinaadil ligi 700 töölist, olles piirkonna suurim ettevõte.
Toila Kalakonservikombinaat ostis kokku piirkonna kalurikolhooside (Virulane ja Oktjabr) poolt püütud kala. Kombinaadil olid kala vastuvõtupunktid Narva-Jõesuu, Vergi, Kunda ja Toila sadamas. Ettevõttel oli ka oma laevastik, mis 1969. aastal koosnes neljast transpordilaevast, millega võeti merel traallaevadelt ja paatidelt kala vastu, ning kahest varustuslaevast.
1964. aastal toodeti 7,6 miljonit karpi kalakonserve, tuntumad tooted olid sprotid ja vürtsikilu. 
Kaks kolmandikku toodangust turustati Moskvas, Ukrainas ja Valgevenes, toodangut eksporditi ka Bulgaariasse, Rumeeniasse, Tšehhoslovakkiasse ja Ühinenud Araabia Vabariiki.
1970. aastatel rajas ettevõte kalakasvatuse. Narvas asuvates tiikides kasvatati vikerforelli ja karpkala.
1978. aastal liideti kalurikolhoosid Virulane ja Oktjabr ning Toila kalakombinaat, moodustades kalurikolhoosi Oktoober.
Treimani kalmistu

Treimani kalmistu on kalmistu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Treimanis.
Treimani kalmistu paikneb vahetult vana Pärnu-Riia maantee idapoolsel küljel, tee ääres. Kalmistu on rajatud 1925. aastal algselt luteriusu kalmistuna, kuhu lubati matta ka õigeusklikke. 1934. aastal rajati kalmistule Treimani Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kirik.
Harju-Madise uus kalmistu

Harju-Madise uus kalmistu on kalmistu Harju-Madise kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas.
Kalmistu jääb Harju-Madise kirikust linnulennult umbes 1 km idakirdesse.
Rajati arvatavasti 20. sajandi teisel aastakümnel, sest sinna hakati matma 1915. aastal. Samal aastal ehitati ka surnukuur. Kalmistu tunnistati 1998. aastal riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu kaguservas on vangide matmispaik suuruses 30x20 m. Matmised sinna on toimunud II maailmasõja paiku. Kalmistust üle välja itta-kagusse jääval alal asub uuem vangide matmispaik.
Madise uuele kalmistule on maetud kunagised Padise kandi majandijuhid Herbert Vaikmaa ning Lembit Lepik ja muusik Verner Õunroos. Samuti sordiaretaja, akadeemik Julius Aamissepa vanemad.
Harju-Risti vana kalmistu

Harju-Risti vana kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Harju-Risti külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Harju-Risti õigeusu kalmistu

Harju-Risti õigeusu kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Harju-Risti külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on umbes 0,75 ha. Kalmistu on enamikus võssa kasvanud ja rüüstatud, näha on üksikuid hauatähiseid. .
Kalmistu rajati 1892 ehitatud Harju-Risti õigeusu kirikust (praeguseks hävinud) umbes 200 m loodesse. Praegu on kalmistu jäänud kohaliku Meie kaupluse taha.
Metsaküla kalmistu

Metsaküla kalmistu on kalmistu Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Metsakülas Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas. 
Ajalugu.
Kalmistu rajati 1870. aastal. See on riiklik kultuurimälestis. 
Kirjeldus.
Kalmistu pindala on 1,19 ha. See on hästi säilinud ja seda hooldatakse.
Märjamaa kalmistu

Märjamaa kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevis.
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
2025. aasta algul kalmistut rüüstati. Samal ajal varastati metalli ka kohalikult õigeusu kalmistult.
Märjamaa õigeusu kalmistu

Märjamaa õigeusu kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Naistevalla külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on halvas seisus.
2025. aasta algul kalmistut rüüstati. Sealhulgas varastati kalmistu värav. Samal ajal varastati metalli ka kohalikult luteriusu kalmistult.
Velise kalmistu

Velise kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Velise külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul on II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 8384).
Anseküla kalmistu

Anseküla kalmistu on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Imara külas. 
Kalmistul on Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 4160). Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Torgu kalmistu

Torgu kalmistu on kalmistu Jämaja kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saare maakonnas Saaremaa vallas Iide külas. 
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on halvas seisus. 
Kalmistul on II maailmasõjas hukkunute ühishaud, mis on eraldi kultuurimälestis nr 4176.
Alatskivi Vabadussõja mälestussammas

Alatskivi Vabadussõja mälestussammas on mälestussammas Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alatskivi alevikus Alatskivi kalmistul.
Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Samba kavandi tegi skulptor Voldemar Mellik. Sammas avati 26. augustil 1928. Novembris 1940 sammast lõhuti, ent Saksa okupatsiooni ajal viidi sammas tagasi ja 26. juulil 1942 taasavati. 1948. aastal mälestussammas kadus. 
Sambale tegi uue sõduri skulptor Endel Taniloo. Sammas taasavati 24. juunil 1991.
Vastseliina kalmistu

Vastseliina kalmistu on kalmistu Vastseliina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vastseliina alevikus Võru vallas Võru maakonnas
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul on II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 5742).
Juuru õigeusu kalmistu

Juuru õigeusu kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru alevikus. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on hea seisus.
Ajalugu.
Kalmistu rajati seoses Juuru õigeusu koguduse asutamise ja kiriku ehitamisega. 1890. aastal kinkis Juuru mõisnik Berend von Maydell kaks maatükki kiriku ja kalmistu jaoks. Kalmistu on ümbritsetud kiviaiaga. Peavärav asub põhjaküljel, kuhu viib kaskede allee.
Mahtra sõja mälestussammas

Mahtra sõja mälestussammas on Mahtra sõja mälestuseks püstitatud mälestussammas Rapla maakonnas Rapla vallas Mahtra külas . Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Mälestussammas avati 4. juunil 1933.
Harju-Jaani Vabadussõja mälestussammas

Harju-Jaani Vabadussõja mälestussammas on mälestussammas Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus. Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Sammas avati 6. oktoobril 1935. Aastal 1940 lasti sammas õhku. Mälestussamba täpne koopia avati 24. juunil 1989.
Raasiku uus kalmistu

Raasiku (uus) kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus Harju-Jaani kiriku lähedal.
Kalmistu pindala on 4,67 ha.
Kalmistu rajati 1929. aastal. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Angiotensiini konverteeriv ensüüm

Angiotensiini konverteeriv ensüüm ("angiotensin-converting enzyme" ehk ACE) katalüüsib angiotensiin I üleminekut angiotensiin II-ks. See tõstab vererõhku, kuna angiotensiin II põhjustab veresoonte ahenemist. Seda ensüümi kodeerib ACE geen.
ACE, angiotensiin I ja angiotensiin II on osa reniini-angiotensiini süsteemist, mis reguleerivad kehavedelike mahu abil vererõhku. ACE-d eritatakse kopsudes ja neerudes veresoonte endoteeli rakkude abiga. Ravimid, mis on seotud vererõhu alandamisega, on seega tuntud kui ACE inhibiitorid.
ACE ensüüm käitub südame- ja silelihastes kui kasvufaktor. Samas on angiotensiin II seotud ka ülekoormuse põhjustatud südame- ja silelihaste hüperotroofiaga. Seega soodustab suurem ensüümi hulk organismis jõu- või sprindialadega tegelemist, kuid samas suurendab ka müokardiinfarkti ohtu.
ACE-sid on järgmiste nimetustega: dipeptidüül karboksüpeptidaas I, peptidaas P, dipeptiidi hüdrolaas, peptidüül dipeptidaas, angiotensiini konverteeriv ensüüm, kininaas II, angiotensiin I-konverteeriv ensüüm, karboksükathepsiin, dipeptidüül karboksüpeptidaas, "hüpertensiini konverteeriv ensüüm" peptidüül dipepdidaas I, peptidüül-dipeptiidi hüdrolaas, endoteelirakkude peptidüül dipeptidaas, peptidüül dipeptidaas-4, PDH ja DCP.
Läti Mereakadeemia

Läti Mereakadeemia (läti "Latvijas Jūras akadēmija") on 1989. aastal Riias asutatud kõrgem merendusalast haridust andev õppeasutus. Ülikoolil on kaks teaduskonda. Peahoone asub Riias Daugavgrīva asumis aadressil Flotes iela 12.
Ajalugu.
Merendusalast kõrgharidust hakati Riias andma 1989. aastal, mil seal avati Kaliningradi Kalatööstusinstituudi filiaal. 1990. aastal sai sellest Riia Tehnikaülikooli osakond. Iseseisev Läti Mereakadeemia sai alguse 8. jaanuaril 1993, tänapäeval on sellel laevandusinseneride osakond ja meretranspordi osakond. Akadeemia juurde kuulub ka merendusuuringute instituut. Läti Mereakadeemias on ka magistriõppe osakond, kus on võimalik õppida meretranspordi erialal.
Mereakadeemia filiaaliks on Bolderāja asumis aadressil Lielupes iela 1 asuv keskeriharidust andev merekool, millel on filiaal ka Ventspilsi linnas (Saules ielā 15).
Rēzekne Tehnoloogiaakadeemia

Rēzekne Tehnoloogiaakadeemia (kuni 2016. aastani Rēzekne Kõrgkool; läti "Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmija") on 1993. aastal Lätis Rēzeknes asutatud kõrgem õppeasutus. Ülikoolil on kolm teaduskonda. Peahoone asub Rēzeknes aadressil Atbrīvošanas aleja 90.
Ajalugu.
1. septembril 1990 alustas Rēzeknes sealse pedagoogikainstituudi juures tegevust Läti Ülikooli filiaal, kus õpetati majandust ja filoloogiat. Hiljem rajas linna oma filiaali ka Riia Tehnikaülikool. 1993. aastal need filiaalid liideti, pannes aluse Rēzekne Kõrgkoolile. 1995. aastal liideti kooliga ka Rēzekne pedagoogikainstituut, millest sai ülikooli pedagoogikateaduskond. 2008. aastal oli koolil neli teaduskonda: majandusteaduskond, pedagoogikateaduskond, humanitaar- ja õigusteaduskond ning inseneriteaduskond. Ülikooli rektor oli aastani 2018 Edmunds Teirumnieks. Aastal 2016 nimetati Rēzekne Kõrgkool ümber Rēzekne Tehnoloogiaakadeemiaks.
Organisatsioon.
Rēzekne Kõrgkool koosneb tänapäeval kolmest teaduskonnast.
Malnava kolledž

Malnava kolledž (läti keeles "Malnavas koledža") on 10. oktoobril 1921 Malnavas asutatud rakenduskõrgkool. Peahoone asub endise Malnava mõisa peahoones Ludza piirkonnas Malnava vallas Malnavas.
Ajalugu.
10. oktoobril 1921 alustas Malnavas tegevust põllumajanduskool. Algselt kandis see nime "Latgale Põllumajanduskeskkool".
Aastatel 1936–1944 kandis kool nime "Malnava Riiklik Põllumajanduskeskkool".
Kooli järgmine nimi oli "Malnava põllumajandustehnikum" (1944–1964). Seejärel kandis see mõnda aega nime "Malnava sovhoostehnikum" (1964–1990), siis oli see taas kuni aastani 1992 "Malnava põllumajandustehnikum". Aastal 1992 sai kooli nimeks "Malnava riiklik põllumajandustehnikum", aastast 2003 kannab see nime "Malnava kolledž".
Koolis valmistatakse ette automehaanikuid ja agronoome, osalise õppeajaga ka raamatupidajaid.
Ainult unustamiseks (singel)

"Ainult unustamiseks" on ansambli Smilers laul ja singel, üks Smilersi tuntumaid laule. Laul on Smilersi samanimelise albumi esimene laul. Laul pälvis tunnustuse Aasta Raadiohitt 2004.
"Live" esituses on lugu olemas kontsertalbumitel "Live Unplugged" (2005) ja "Esimene Eesti tuur" (2005). Laul on ka Smilersi kogumikplaadil .
Púr Múddi ja Grete Paia versioon.
12. mail 2022 ilmus elektroonilise muusika duo Púr Múddi ja Grete Paia versioon Smilersi laulust "Ainult unustamiseks". Lugu sai Raadio 2 Aastahitt 2022 edetabelis teise koha.
Eestlane olen ja eestlaseks jään

"Eestlane olen ja eestlaseks jään" on Alo Mattiiseni laul, mida laulva revolutsiooni ajal esitas Ivo Linna ansambliga In Spe; üks Alo Mattiiseni "Viiest isamaalisest laulust". Laulu sõnade autor on Jüri Leesment.
Pidulik marss

"Pidulik marss" (ka "Presidendi marss") on Eero Liivese (kelle nimi sel ajal oli Johannes Eduard Liinev) orkestriteos (marss). 
Johannes Eduard Liinev kirjutas "Piduliku marsi" 1922. aastal korraldatud pidulike marsside konkursiks, kus see saavutas esikoha. 27. jaanuaril 1923 kehtestati see sõjaministri käskkirjaga senise "Porilaste marsi" asemel riigivanema (hiljem presidendi) tervitusmarsiks.
Konkursile oli esitatud kolm pala, mida esitas kaitseministeeriumi orkester Georg Reederi juhatusel. Žürii, kuhu kuulusid Mihkel Lüdig, August Nieländer ja ..., valis väidetavalt Lüdigi pealekäimisel Eero Liivese marsi, mis algas eeltaktiga ja polnud seetõttu eriti marsilik. E. Tamme marss oli parim, Aaviku marsi trio osas oli liiga äratuntav K. A. Hermanni "Kui Kungla rahvas".
Indriķis Alunāns

Indriķis Alunāns kodanikunimega Heinrihs Remperts Hanss Alunāns (vana ortograafia järgi "H. Allunan"; 18. august 1835 Jaunkalsnava – 27. detsember 1904 Jelgava) oli läti ajakirjanik, üks noorlätlastest. 
Indriķis Alunāns töötas ajalehes Pēterburgas Avīžu ning oli esimene ametlik kirjastaja, raamatupoe ja raamatukogu omanik Jelgavas. Ta oli läti luuletaja Juris Alunānsi vend, "teatri isa" Ādolfs Alunānsi onu.
Concors

Concors Latvian Air Service oli Lätis 1991. aastal asutatud lennufirma, mis aastatel 1995–2005 teenindas tšarterlende Riia lennujaamast.
Lennufirmal on olnud lennukid Il-18D, JAK-42D ja Let L-410 UVP.
Al-Yarmūki põgenikelaager

Al-Yarmūki põgenikelaager (araabia اليرموك‎‎مخيم ‏ 'Yarmūki laager') on põgenikelaager Damaskuses Al-Yarmūki linnaosas, kus elavad põhiliselt Palestiina pagulased ja nende järeltulijad. Enne Süüria kodusõda elas seal ligi 150 000 inimest, 2015. aasta aprilli seisuga oli sinna jäänud vähem kui 18 000 elanikku.
Linnaosa pindala on 2,1 km².
Al-Yarmūk paikneb linna lõunapiiril Al-Qadami linnaosast idas. 
Ajalugu.
Al-Yarmūk tekkis palestiinlaste põgenikulaagrist. Põgenikud tulid Damaskusesse alates 1948. aastast Iisraeli ja selle naaberriikide vaheliste konfliktide tõttu ning asusid elama Al-Yarmūki linnaosa lõunaossa.
Kevadel 2015 piiras Islamiriik Al-Yarmūki ümber, isoleerides selle välismaailmast. Aprilli alguses 2015 oli laager Islamiriigi kontrolli all. 8. aprillil 2015 teatas Süüria valitsus kavast laager tagasi vallutada. ÜRO peasekretär Ban Ki Moon pöördus 10. aprillil 2015 maailma avalikkuse poole, öeldes, et Al-Yarmūk sarnaneb surmalaagriga ning seal on toimumas väga suur katastroof. Sel ajal oli Al-Yarmūkis umbes 16 000 inimest, sealhulgas 3500 last.
Inversija

Inversija oli märtsis 1991 asutatud Läti lennufirma, mis tegeles kaubaveo ja hooldustöödega. Peakontor asus Riia lennujaamas. 
Märtsis 2007 oli lennufirmal kolm lennukit: 2 lennukit Iljušin Il-76T ja 1 lennuk Iljušin Il-76TD.
Umblu Records

Umblu Records on 2001 asutatud Eesti plaadifirma. 
Ta on plaadistanud näiteks artisti Sofia Rubina ja ansambli Röövel Ööbik laule.
Ettevõtte juhatajad on Rain Lõhmus ja Raul Saaremets.
Ulmeplaadid

Ulmeplaadid on Eesti plaadifirma. 
Ettevõtte juhataja on Aivar Tõnso.
Ettevõte on plaadistanud näiteks Tarvo Kaspar Toome muusikat.
MFM Records

MFM Records on Eesti plaadifirma.
Ettevõtte juhataja on Priit Kala.
Ettevõte on plaadistanud näiteks ansambli The Flowers of Romance muusikat.
Hyper Records

Hyper Records (kasutatud ka nimesid Hyper.records, Hyperrecords, HyperRecords) on Eesti plaadifirma. 
Ettevõtte juhataja on Karel Boggens.
Plaadistusi:
Elwood Muusik

Elwood Muusik on Eesti plaadifirma. 
Ettevõtte asutaja ja juhataja oli Paul Pihlak (16. märts 1968 – 30. detsember 2018). 
Ettevõte on plaadistanud näiteks lauljate Gunnar Grapsi, Uno Loopi, Tõnis Mägi ja Tanel Padari ning ansamblite Genialistid, Justament, Metsatöll, Rock-Hotel, Smilers, Ultima Thule, Vennaskond, Vitamiin jt muusikat.
ARM Music

ARM Music oli aastatel 2001–2017 tegutsenud Eesti plaadifirma.
Ettevõte on plaadistanud näiteks ansamblite Amor Trio ja Eriti Kurva Muusika Ansambel muusikat.
Euroopa Kultuuripealinna Segakoor

Euroopa Kultuuripealinna Segakoor on Eesti segakoor. Koor asutati 6. jaanuaril 2009 eesmärgiga teadvustada Tallinna kui tulevast Euroopa kultuuripealinna (oli seda aastal 2011). 
Koori juhatab Veronika Portsmuth. 
Koor esitab mitmesugust muusikat.
Koor osales ETV koorilauluvõistlusel "Laululahing", kus finaalis saadi III koht.
RAF-Avia

RAF-Avia on kaubalende opereeriv Läti lennufirma, mille klientideks on teiste seas ka TNT, DHL ja ÜRO. Lennufirma põhilennujaam asub Riias.
Ajalugu.
Lennufirma asutati 1990. aastal esimese eralennufirmana Lätis. Lende alustati 1991, transportides varuosi ja varustades RAF Minibusi Läti tehast. 1994 hakati tegema kommertstšarterlende. 2015. aasta lõpus teatati, et järgmisel aastal võidakse alustada reisijatevedu.
Lennukipark.
Septembris 2015 oli RAF-Avial 7 kaubalennukit:
Collegium Musicale

Kammerkoor Collegium Musicale on Eesti kammerkoor, mis tegutseb 2010. aastast.
Koori asutaja ja dirigent on Endrik Üksvärav.
Koori repertuaar ulatub vanamuusikast nüüdismuusikani, erilisel kohal on eesti heliloojate looming. 
Kammerkoor Collegium Musicale on Eesti Kammerkooride Liidu liige.
Kammerkoor Voces Tallinn

Kammerkoor Voces Tallinn (kuni 2019. aasta lõpuni Voces Musicales) on Eesti kammerkoor. Kammerkoori asutas 19. septembril 1999 Risto Joost. 
Esimene suurem tunnustus tuli rahvusvahelisel areenil 2009. aastal, mil Soomes toimunud Harald Anderséni nimelisel kammerkooride konkursil võideti teine koht. Samal aastal valmis koori esimene album “Pilgrim’s Song” Arvo Pärdi muusikaga, mis pälvis kiitva arvustuse ka ajakirjas BBC Music Magazine.
Aprillis 2014 osales koor Londonis toimunud rahvusvahelisel koorikonkursil, mille algatajaks oli vokaalansambel The Tallis Scholars eesotsas peadirigent Peter Phillipsiga, ning jõudis nelja parema hulka. 2019. aastal ilmus koori teine plaat “A Black Birch in Winter”, millel kõlavad David Puderbaughi juhatusel Ameerika ja Eesti (noorte) heliloojate teosed. Eesti Kooriühing andis plaadile 2019. aasta kooriplaadi auhinna.
2015. aastal pälvis Kammerkoor Voces Tallinn Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia muusikaelu rikastavate kõrgtasemeliste kontsertide eest. Koor on kahel korral saanud Eesti Kooriühingu aasta koori auhinna (2009, 2020).
Esimesel kümnel hooajal oli Kammerkoori Voces Tallinn peadirigendiks koori asutaja Risto Joost. Voces Tallinn on laulnud ka selliste dirigentide nagu Stephen Layton, Peter Phillips, Neeme Järvi, Nikolai Aleksejev, Arvo Volmer, Olari Elts, Andres Mustonen jt käe all ning teinud koostööd selliste orkestrite ja ansamblitega nagu Sinfonietta Rīga, Barrocade, Orchestra Ensemble Kanazawa, Oulu Sümfooniaorkester, Moskva Riiklik Akadeemiline Kammerorkester, Strasbourgi Filharmoonia orkester, Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Tallinna Kammerorkester, Hortus Musicus jpt.
Kammerkoori Voces Tallinn repertuaar hõlmab kogu lääne muusikalugu, ulatudes vanamuusikast (T. Tallis, T. L. de Victoria, G. P. da Palestrina jt) nüüdisheliloojate uudisteosteni ning sisaldab olulist osa maailma koorimuusika klassikast (J. MacMillan, A. Pärt, V. Tormis jt). Koor esitab regulaarselt nõudlikke suurvorme, muu hulgas on ette kantud mitmed J. S. Bachi Passioonid, G. F. Händeli oratooriumid, C. Monteverdi Maarja Vesper, L. van Beethoveni Missa Solemnis jpm.
Klaaspärlimäng Sinfonietta

Klaaspärlimäng Sinfonietta (ka Glasperlenspiel Sinfonietta, varasema nimega "Tallinn Sinfonietta") on Eesti orkester. Orkestri asutasid dirigent Risto Joost ja Estonian Record Productions. Orkestri kunstiline juht ja peadirigent on Andres Mustonen. 
Orkester on osalenud paljudel rahvusvahelistel festivalidel, aga samuti näiteks festivalil Klaaspärlimäng.
Jõhvi kontserdimaja

Jõhvi kontserdimaja on hoone Jõhvis aadressil Pargi tänav 40.
Hoone projekteeris Rein-Mihhail Heiduk. Hoone valmis 1978 ja see sai nimeks "Jõhvi kultuuripalee "Oktoober"". Varem oli hoone kohal Jõhvi mõisa peahoone aastast 1491. 11. novembril 1993 nimetati kultuuripalee "Oktoober" ümber "Jõhvi Kultuurikeskuseks", 2004. aastal lammutati hoone suuremalt jaolt.
8. oktoobril 2005 avati renoveeritud Jõhvi Kontserdimaja. Arhitektid on Ra Luhse ja Tanel Tuhal. Majas asus ka kino Amadeus, Jõhvi Linnagalerii, Jõhvi Muusikakool, Jõhvi Huvikeskus ning kohvik Keel.
Aastast 2005 kuni 2021 oli kontserdimaja direktor Piia Tamm.
Aastast 2022 on kontserdimaja uus juht Mihhail Kastritski.
Peaadministraator on Jüri Leemets.
Corelli Music

OÜ Corelli Music on Eesti kontserdiagentuur ja plaadifirma.
Agentuuri asutas 2004 viiuldaja Mail Sildos, et korraldada barokkansambli Corelli Consort kontserditegevust.
2007/2008 pälvis agentuur Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia.
Muusikaline Noorus Eestis

MTÜ Muusikaline Noorus Eestis (sageli kasutatud nime "Jeunesses Musicales Estonia") on Eesti kontserdiagentuur, mille peaeesmärk on luua noortele muusikutele esinemisvõimalusi nii Eestis kui ka välismaal. Ühing asutati 1993. aastal ja 2003. aastast tegutseb see kontserdiagentuurina.
1995. aastast on ühing maailmaorganisatsiooni Jeunesses Musicales International (JMI) liige.
Muusikaühing Sonico

Muusikaühing Sonico (nimetatud ka "Eesti Kristliku Muusika Ühing Sonico") on Eesti mittetulundusühing, kes muu hulgas korraldab kontserte. Ühingu asutas Lehari Kaustel.
MTÜ Kammermuusikud

MTÜ Kammermuusikud on Eesti mittetulundusühing, kes korraldab alates 2009. aastast klassikalise kammermuusika üritusi. 
Ühing on korraldanud muu hulgas järgmisi üritusi: "Mõisamängud", "HELIjaKEEL" ning "Kammermuusikud linnas".
Narva Kontsert

Narva Kontsert on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on arendada Narvas klassikalise muusika viljelemist. 
Ühing korraldab Narva muusikute ja muusikakollektiivide kontserte, teeb nende salvestusi ja CD-sid, samuti korraldab Eesti ja välismaa muusikute kontserte Narvas ja Ida-Virumaal.
Eesti Heliloojate Festival

Eesti Heliloojate Festival on Eesti muusikafestival. Festivali käigus antakse kontserte Tartus ja Tallinnas. Festivale korraldab MTÜ Tartu Jaani kiriku Kultuuriprojekt.
Festivali peakorraldaja on Juhani Jaeger ja kunstiline juht Monika Mattiesen.
Pärnu rahvusvaheline koorifestival

Pärnu Rahvusvaheline Koorifestival on Pärnus toimuv muusikafestival. Festivali korraldab MTÜ Pärnu Rahvusvaheline Koorifestival.
Festivali kunstiline juht on Toomas Voll.
2.–5. juunil 2016 toimub X Pärnu Rahvusvaheline Koorifestival.
Kallastu Festival

Kallastu Festival on muusikafestival, kus esitatakse Eesti helilooja ja dirigendi Andrus Kallastu loomingut, mida teiste seas kannab ette sopran Kai Kallastu.
Festivali on korraldanud Pärnu Ooperiselts ja Repoo Productions.
Festivalid on toimunud 2007, 2008, 2009, 2011, 2012.
Eesti Kammerkooride Festival

Eesti Kammerkooride Festival on Eesti muusikafestival, kus osalevad harrastuskammerkoorid. Festivali korraldab Eesti Kammerkooride Liit. 
8.-9. aprillil 2016 toimus Jõhvis XIII Eesti Kammerkooride Festival.
Jupiteri sammas

Jupiteri sammas oli sammasmonument Rooma riigis Germaanias.
Germania Superioris oli ülekaalus Jupiteri kujutamine samba otsas ratsanikuna, ratsutamas üle maha surutud gigantide ning Germania Inferioris oli levinud Jupiteri kujutamine troonil istuvana.
Klavessiinifestival

Klavessiinifestival (ka Klavessiinipäevad) on igal paarisaastal toimuv Eesti muusikafestival, kus esinevad peale Eesti ka välismaa tuntud klavessinistid. Festivali korraldab MTÜ Eesti Klavessiinisõprade Tsunft. 
Festivali kunstiline juht on Imbi Tarum.
Sõru Jazz

Sõru Jazz on aastast 2008 Hiiumaal Sõru sadamas toimuv džässmuusika festival. 
Festivali korraldavad Kauni Muusika MTÜ ja Kuslap OÜ.
Rahvusvaheline Lepo Sumera nimeline noorte heliloojate loomingukonkurss

Rahvusvaheline Lepo Sumera nimeline noorte heliloojate loomingukonkurss on Lepo Sumera Ühingu korraldatav muusikakonkurss, mille eesmärk on Lepo Sumera pärandi ja originaalse orkestriloomingu väärtustamine. Noortele, alla 35-aastastele heliloojatele mõeldud konkursile oodatakse 9–13 minutit kestvaid uusi orkestriteoseid.
Toimunud on kaks Lepo Sumera heliloomingukonkurssi - 2003. ja 2006. aastal. 2003. aastal laekus konkursile 91 heliteost. Peapreemia pälvis itaalia helilooja Alberto Colla (“Starlights”), II koha sai Naomi Sekiya Jaapanist (“Undulation” ), III koha eesti helilooja Tõnu Kõrvits ("Eldorado"). 2006. aastal laekus konkursile 124 heliteost, sh kaks Eesti heliloojatelt. Viie finalisti hulka eesti heliteosed ei jõudnud.
Rahvusvaheline noorte kitarristide konkurss Tallinn

Rahvusvaheline noorte kitarristide konkurss Tallinn on Eesti Kitarriseltsi korraldatav konkurss. Konkurss toimub Tallinna Mustpeade Majas.
Mart Saare nimeline lauljate konkurss

Mart Saare nimeline lauljate konkurss on Viljandimaal Suure-Jaanis aastast 2007 toimuv lauljate konkurss. Konkurssi korraldab Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing. 
2013 toimus IV Mart Saare nimeline lauljate konkurss.
Pärnu Ooperi orkester

Pärnu Ooperi orkester on sihtasutuse Pärnu Ooper orkester.
Orkestri dirigent ja kunstiline juht on Andrus Kallastu.
Cantores Vagantes

Cantores Vagantes on Eesti varajase muusika ansambel.
Ansambli kunstilised juhid on Reet Sukk ja Taavi-Mats Utt.
Varajase muusika stuudio Cantores Vagantes tegutseb alates 1989. aastast. Ansamblisse kuuluvad muusikud interpreteerivad varajast muusikat originaalpillide koopiatel, respekteerides ajaloolist esituspraktikat. Koosseis ei ole täpselt fikseeritud, esitajate arv sõltub muusika nõudmistest.
Stuudioga on eesti muusikutest koostööd teinud klavessinistid Reinut Tepp, Imbi Tarum, Lembit Orgse, Marju Riisikamp ja Iren Lill, organistid Ene Salumäe ja Tiia Tenno, viiuldajad Anu Gehlert, Elo Tepp ja Meelis Orgse, barokkfagoti mängijad Kaido Suss ja Peeter Sarapuu, tšellist Egmont Välja, viola da gamba mängijad Peeter Klaas ja Roland Lill, Lilian Langsepp barokkharfil, Robert Staak lautol, oboemägija Ele Raik.
Tobiase Keelpillikvartett

Tobiase Keelpillikvartett on aastal 2000 asutatud Eesti keelpilliansambel. Kvartett moodustati helilooja Rudolf Tobiase auks, kes lõi Eesti esimese keelpillikvarteti. 
Koosseis.
Ansambli koosseis on järgmine:
Keelpillikvartett Prezioso

Keelpillikvartett Prezioso on aastast 2006 tegutsev Eesti keelpillikvartett.
Koosseis.
Ansambli koosseis on järgmine:
Resonabilis

Resonabilis on aastal 2002 Tarmo Johannese ja Kristi Mühlingu eestvõttel asutatud Eesti nüüdismuusikaansambel, mille muusika keskmes on eesti kromaatiline kannel, millele lisanduvad hääl, flööt, tšello ning vajadusel veel muud pillid.
Ansambel esines esimest korda 2002. aasta oktoobris Eesti Muusikaakadeemia sügisfestivalil Kristjan Kõrveri teose „Florete flores“ esiettekandega. Esimene tervikkontsert ("Resonantsid") oli 9. aprillil 2003 festivali Eesti Muusika Päevade raames.
Reval Ensemble

Reval Ensemble on aastast 1999 tegutsev Eesti nüüdismuusikaansambel. 
Ansambli moodustavad Neeme Punder (flööt), Aare Tammesalu (tšello) ja Lea Leiten (klaver).
Heinavanker

Heinavanker on Eesti sakraalmuusikaansambel.
Ansambli repertuaari kuuluvad eesti rahvakoraalid, vanad regilaulud, samuti Eesti nüüdisautorite muusika.
Koosseis.
Ansambli koosseis on järgmine:
Repoo Ensemble

Repoo Ensemble on Eesti muusikateatrikollektiiv. Kollektiiv tegutseb Pärnu Ooperi juures. Kollektiivi kunstiline juht on Andrus Kallastu.
Una Corda

Una Corda on Eesti ansambel. 
Ansambli moodustavad Ene Nael (klavessiin), Kristi Mühling (kannel), Liis Viira (harf).
Kamber (muusikakollektiiv)

Kamber (nimetatud ka Kamber Solistid) on aastal 2012 asutatud Eesti loominguline ühendus, mis viljeleb kammermuusikateatri vormi.
Ühenduse kunstilised juhid on Risto Joost ja Hanna-Liina Võsa.
Ansambel Fresh

Ansambel Fresh on aastast 2013 tegutsev Eesti kammermuusikaansambel.
Ansambli moodustavad Egert Leinsaar (viiul), Karin Sarv (vioola), Villu Vihermäe (tšello).
Noorlätlased

Noorlätlased (läti keeles "jaunlatvieši") olid Läti liberaalse rahvusliku liikumise liikmed. 
Noorlätlaste liikumine kasvas välja 1850. aastatel üliõpilaste ringist, mille asutas Tartu Ülikoolis Krišjānis Valdemārs. Liikumise tegevus oli suunatud saksa päritolu parunite vastu. Esimestena kasutasid nimetust "noorlätlased" (saksa keeles "ein junges Lettland") baltisakslased ja seda halvustavas tähenduses, viidates sellega poliitilis-kirjanduslikule liikumisele Noor Saksamaa (saksa keeles "Junges Deutschland").
Noorlätlaste liikumise õitseaeg oli 1862.–1865. aastal, kui Peterburis ilmus ajaleht Pēterburgas Avīzes. Ajalehe kaastöölised olid liikumise ideoloogid. Ajakirjanikud astusid välja pärisorjuse ja baltisakslaste võimu vastu Baltimaades, nõudsid parunite eesõiguste kaotamist, kohtu- ja maareforme, talupojade õiguste laiendamist, omavalitsust ning lätlaste rahvuskultuuri arendamist.
Noorlätlaste liikumist peetakse lätlaste rahvusliku ärkamise alguseks.
Noorlätlaste tuntumad esindajad ja liikumise ideoloogid oli Krišjānis Valdemārs, Krišjānis Barons, Andrejs Pumpurs, Kaspars Biezbārdis, Juris Alunāns, Atis Kronvalds, Auseklis, Bernhards Dīriķis.
1888. aastal asutasid noorlätlased Riias Riia Läti Seltsi. 
Noorlätlased hakkasid esimestena kasutama ühisnimetust "lätlased" (läti keeles "latvieši"), kasutades selleks keskajal sakslaste poolt latgalite kohta kasutatud saksakeelset nimetust ("Letts").
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 4. klass

1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 4. klass oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste neljas ja ühtlasi viimane tase. 
4. klassi meistriks tuli VS Spordi neljas meeskond Tallinna VS Sport 4.
Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil, mis tähendas, et meeskond kes oli saanud kaks kaotust langes välja.
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 3. klass

1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 3. klass oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste kolmas tase. 
3. klassi meistriks tuli ESS Kalevi kolmas meeskond Tallinna ESS Kalev 3.
Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil, mis tähendas, et meeskond kes oli saanud kaks kaotust langes välja.
Osalejad.
Lühendid;
Bevetesso = Baltiski vabatahtlike tuletõrje seltsi spordi osakond.&lt;br&gt;
SS = Spordiselts &lt;br&gt;
SÜ = Spordiühing&lt;br&gt;
SR = Spordiring&lt;br&gt;
ESS = Eesti Spordiselts&lt;br&gt;
VS = Võimlemise Selts&lt;br&gt;
KS = Karskuse Selts&lt;br&gt;
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 2. klass

1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 2. klass oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste teine tase. 
2. klassi meistriks tuli ESS Kalevi teine meeskond Tallinna ESS Kalev 2.
Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil, mis tähendas, et meeskond kes oli saanud kaks kaotust langes välja.
Osalejad.
Lühendid;&lt;br&gt;
VS = Võimlemise Selts&lt;br&gt;
ESS = Eesti Spordiselts&lt;br&gt;
SR = Spordring&lt;br&gt;
SS = Spordiselts&lt;br&gt;
KS = Karskuse Selts&lt;br&gt;
SÜ = Spordiühing&lt;br&gt;
Salme Liiver

Salme Liiver (kuni 1942 Salme Vahter; 12. november 1909 Tallinn – 8. jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti arhitekt.
Ta lõpetas 1928. aastal Tallinna Linna II Tütarlaste Gümnaasiumi ning õppis Tallinna Tehnikumi arhitektuuriosakonnas, mille lõpetas 1934. aastal Eesti teise naisarhitektina.
Ta töötas 1932. aastal praktikandina Alvar Aalto projekteeritud Paimio sanatooriumi ehitusel Soomes. Aastatel 1935–1941 töötas ta ETK-s arhitekti ning ehitus- ja kinnisvaraosakonna juhatajana, aastatel 1941–1946 ETKVL-s ehituskontori juhatajana ning aastatel 1941–1946 Üleliidulise Kaubanduspalati Eesti NSV osakonna vaneminseneri ja sisearhitektina. 
Ta oli 1938. aastast Insenerikoja ja 1938. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige.
Hotell Euroopa

Hestia Hotel Europa on Tallinnas aadressil Paadi tänav 5 asuv neljatärnihotell.
Hotelli sisekujunduse tegi Külli Salum, kes tõi esile modernse eestipärasuse, kasutades muu hulgas Eesti päritolu ehitusmaterjale. Näiteks hotelli vastuvõtuala põrand on Saaremaa dolomiidist.
City Hotel Tallinn

City Hotel Tallinn on Tallinnas aadressil Paldiski maantee 3 asuv hotell. 
Hotellis on 17 ühe-, kahe- ja kolmekohalist tuba.
PRFoods

AS PRFoods (varasema nimega AS Premia Foods) on toiduainete töötlemise ja müügiga tegelev Eesti ettevõte. Eelkõige tegeleb ettevõte kalatoodete tootmise ja müügiga Soome ja Eesti turul, samuti kalakasvatusega Rootsis ja Soomes.
Ettevõte on 2010. aastast noteeritud NASDAQ OMX Tallinna börsi põhinimekirjas.
Ettevõtte Soome turu kaubamärgid on Heimon Gourmet, Saaristomeren ja Fishk. Baltimaade turul müüakse tooteid näiteks kaubamärkide Gurmé ja Polar Fish all.
Mazingarbe

Mazingarbe on vald (linn) Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Mazingarbe asub 4,8 km Lensist loodes, teede D176 ja D75 ristumiskoha ümbruses. Valda läbib Autoroute A26.
Linna territoorium asub 26–74 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Bernard Urbaniak Radikaalsest Vasakparteist ("Parti radical de gauche - PRG").
Ajalugu.
Küla oli 1046. aastal tuntud kui Masengarba, 1232. aastal kui Masengarbe ja 1558. aastal kui Mazengarbe.
Niipalju kui on olnud võimalik kindlaks teha, olid Mazingarbe'i esimesed asukad neoliitikumiaegsed põllumehed, kes kasvatasid teravilja ning pidasid lambaid, sigu ja härgi. Sellest perioodist on leitud palju tulekivist tehtud tööriistu. Teistel arheoloogilistel väljakaevamistel on leitud keraamikat, savitelliseid, tööriistu, ehteid ja luid, tõendid selle koha hõivamise kohta 1. aastatuhande alguse gallo-rooma villas kohas nimega Le Marais Bray.
1046. aastal mainiti küla kui "villa Mazengarba", mis on kinnitatud Marchiennes'i kloostri valdusena. Mõis ja selle maad jäid kiriku omandisse kuni Prantsuse revolutsioonini. "Ancien Régime'i" ajal oli elanikkond valdavalt põllumajanduslik. Nagu enamik Artois' linnasid ja külasid, kannatas Mazingarbe sissetungide, sõdade ja rüüstamiste, katkuepideemiate, tulekahjude ja karmide talvede käes. 1790. aastal oli seal 328 elanikku. 17. sajandi algusest pärinevad andmed Croÿ kohta näitavad, et Mazingarbe oli tolleaegne tagasihoidlik küla, mis koondus ümber kiriku.
Mazingarbe'is elas vähem kui 800 inimest enne, kui "Compagnie des mines de Béthune" avas 1859. aastal esimese söekaevanduse nr. 2. Hiljem tulid kaevandused nr. 6 (1876) ja nr. 7 (1877). Rahvaarv kasvas sama kiirusega kui tööstus, linn võõrustas mitut sisserändajate lainet, algul belglasi ja itaallasi ning hiljem peamiselt poolakaid. Puhastusjaama ja söetöötlemistehase rajamine 1896. aastal, millest sai hiljem suur keemiakompleks, muutis linna oluliselt paremaks. Mazingarbe sai Esimeses maailmasõjas suuri kahjustusi. Rinne oli vaid 2 km kaugusel Vermelles'is. Ka Teine maailmasõda ei andnud linnale armu. Liitlaste õhurünnak tehastele ja kaevandustele 1943. aasta septembris nõudsid 27 tsiviilohvrit.
Vajuv vesi

Vajuv vesi on müütiline piirkond maailmameres, kus laevad upuvad salapärasel põhjusel. 
Pole teada, kas laevad veab selles piirkonnas põhja mõni üleloomulik jõud või on vesi seal veesõidukite kandmiseks liiga hõre. Pärast uppumist ei jää laeva tähistama veekeerist nagu harilikult laevahuku puhul, samuti on vajuva vee piirjooned muutuvad, kuna vajuv vesi muudab ookeanil tasapisi oma asukohta. Vajuva vee teema kajastub näiteks Aino Perviku jutustuses "Arabella, mereröövli tütar".
Spacecom

AS Spacecom on Eesti transpordiettevõte, mis osutab raudtee tsisternvagunite rendi teenust. 
Ettevõttel on üle 8000 tsisternvaguni. Suurim osa ettevõtte aktsiatest (62,25%) kuulub ettevõttele Globaltrans Investment Plc.
Kunda Trans

AS Kunda Trans on Eesti raudteefirma. 
Ettevõte opereerib näiteks Rakvere-Kunda raudteel.
Ettevõttes töötab 45 töötajat.
Põlevkivi Raudtee

AS Põlevkivi Raudtee on endine Eesti raudteefirma. Ettevõte kustutati Äriregistrist 2009.
E.R.S.

AS E.R.S. (E.R.S. on akronüüm sõnadest "Estonian Railway Services") oli 2000. aastal asutatud Eesti raudteefirma, mis tegeles peamiselt naftatoodete transpordiga.
Ettevõte asutati aastal 2000 ASi Vopak E.O.S. tütarettevõttena.
2011. aastal pälvis ettevõte Eesti konkurentsivõimelisema transpordiettevõtte auhinna, sama aasta seisuga töötas ettevõttes kokku 245 inimest.
2019. aastal väljus AS E.R.S. Eesti kaubaveoturult. Ettevõte baseerus peamiselt Iru depoos.
Mazerolles (Landes)

Mazerolles [mas'roll] on asula ja vald Prantsusmaal Landesi departemangus. 
Linna territoorium asub 34–107 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Frédéric Sausset Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Tahir Elçi

Tahir Elçi (1966 Cizîr‎ – 28. november 2015 Diyarbakır) oli Türgi jurist, Diyarbakiri advokatuuri president ja kurdi aktivist. Ta mõrvati 28. novembril 2015 Diyarbakıris.
Ta sündis Cizîr‎is (asub Sirnexi provintsis). Ta on lõpetanud Dicle Ülikooli (asub Diyarbakıris Diyarbakıri provintsis) õigusteaduskonna.
Teda peeti mitu korda kinni ja ta sai tapmisähvardusi, kuna ta ütles, et Kurdistani Töölisparteid ei tohi pidada terroriorganisatsiooniks.
Pēterburgas Avīzes

Pēterburgas Avīzes (läti keeles 'Peterburi ajaleht') oli noorlätlaste peamine häälekandja. See ilmus Peterburis 26. juulist 1862 kuni 1865. aasta juunini. 
Ajalehe väljaandja oli Krišjānis Valdemārs, toimetaja Juris Alunāns ja hiljem Krišjānis Barons. Toimetuses töötasid ka Indriķis Alunāns, Jēkabs Zvaigznīte, Ernests Dinsbergs, Kaspars Biezbārdis, Bernhards Dīriķis jt.
Pēterburgas Avīzes pööras tähelepanu kultuurilistele, majanduslikele ja poliitilistele probleemidele, sh ka 1860. aastate Venemaa agraarreformile. Ajalehes avaldati ka Krišjānis Baronsi, Kaspars Daugulisi ja Jānis Ruģēnsi luuletusi ja jutte.
Temptrans

AS Temptrans on Eesti transpordifirma. Ettevõtte kontor asub Maardus aadressil Kroodi 8. 
Ettevõte opereeris Tallinna-Maardu bussiliinil kuni 01.07.2019.
Harju Maakohus kuulutas 2021. aasta märtsi esimesel nädalal välja bussiettevõtte pankroti.
Aru Grupp

AS Aru Grupp on 1993. aastal asutatud Eesti puidutööstusettevõte, mille tootmiskompleks asub Kadrina vallas Hulja külas.
Ettevõttele kuuluvad akna-uksetehas, trepitehas, majatehas ja liimpuidust komponentide tehas. Kokku töötab seal keskmiselt 180 inimest.
Ettevõttele kuuluvad kaubamärgid Aru Joinery ja 2019. aastal turule toodud Stair24.
Ettevõte teeb koostööd Kadrina Keskkooliga. Käivitatud on arvutijoonestamise võistlus CADrina ning koolis on loodud reaal-tehniline õppesuund.
Ajalugu.
Ettevõtte asutasid 1993. aastal Juhan Viise ja Andres Lindam. Algul tegutseti saetööstusena ja põllumajandustootmisega, kuid peagi lisandus akende, uste ja treppide tootmine. Põllumajanduslik osa viidi aga eraldi ettevõttesse Aru Põllumajanduse OÜ.
Tootmine.
Akna-uksetehases toodetakse puit- ja puitalumiiniumaknaid, lükanduksi, fassaadisüsteeme, sise- ja välisuksi, välisluuke, aknalaudu, piirdeliistu. Valmistatakse eriprojekte.
Trepitehases toodetakse männi ja tammepuidust treppe, trepikomponente ning erilahendustega treppe vastavalt tellimustele.
Majatehases valmivad freesprussmajad, elementmajad ja Post&amp;Beami tüüpi majad.
Komponenditehases tehakse mitmesuguseid hööveldus- ja liimimistöid.
Eksport.
Suur osa ettevõtte toodangust eksporditakse. Peamised ekspordi sihtturud on Iirimaa, Holland, Jaapan, Taani, Norra, Saksamaa, Island, Soome, Suurbritannia ja Rootsi. Eksport on organiseeritud edasimüüjate kaudu.
Auhinnad.
Eesti Puitmajaliit ja Eesti Puitmajaklaster valisid 2015. aasta parimaks masintöödeldud palkmajaks ettevõtte toodetud stuudio-koolimaja Inglismaal Essexis.
Aru Grupp valiti Lääne-Virumaa aasta ettevõtteks 2019.
Ettevõtte juht Juhan Viise on pälvinud Lääne-Virumaa ettevõtluse ja kohaliku elu edendamise eest Valgetähe IV klassi teenetemärgi ning maakondliku aumärgi panuse eest Lääne-Virumaa majanduse arendamisse. Ta oli ka üheks "Aasta töösturi 2019" nominendiks.
Balbiino

AS Balbiino on Eesti toiduainetööstusettevõte. AS Balbiino kuulub aktsiaseltsile NG Investeeringud. Ettevõte on peale jäätiste tootmise tegelenud ka sügavkülmutatud toidukaupadega.
Ettevõte alustas jäätise tootmist 1996. aastal. Aastal 1997 tootis ettevõte umbes 814 tonni jäätist.
Trigon Property Development

AS Trigon Property Development on Eesti kinnisvaraettevõte. Ettevõte on NASDAQ OMX Tallinna börsi põhinimekirja ettevõte.
Ettevõte sai alguse 2007, kui AS-i Viisnurk jagunemisel tekkis mitu ettevõtet. 
2015 tegeles ettevõte Pärnus Niidu arendusala (33,3 ha) kinnisvaraprojektiga.
ASA Kindlustus

 
AS ASA Kindlustus oli Eesti kindlustusettevõte. Ettevõte oli Tallinna börsi nimekirjas. Ettevõtte kuulus koos firmade ASA Kindlustus, AB Elukindlustus, QEX kahjukindlustus ja AS Kindlustusvara ettevõttele AB Kindlustuse Grupp.
ASi ASA Kindlustus aktsiaga hakati kauplema Tallinna börsil 25.11.1997, ASA Kindlustuse aktsia lahkus börsilt 1.12.1999. aastal.
ASA Kindlustus AS-i juhtkonda kuulusid kuni 14. detsembrini 1998 nõukogu liikmed Leonid Apananski, Leon Glikman, Viktor Mahhov, Meelis Kubits ja juhatusse kuni 18. jaanuarini 1999 Sergei Netšajev. Alates 14.12.98: nõukogu liikmed Leonid Apananski, Viktor Mahhov, Erki Aavik ja alates 18.01.99 juhatuse esimees Sergei Netšajev, Valeri Tšernõsev, Dmitri Iljušin, Mati Vihul, Viktor Mahhov, Erki Aavik.
ASA Kindlustuse osanikfirma, väidetavalt Leonid Apananski offshore- ehk maksuvabas piirkonnas (USA Delaware'i osariik) registreeritud ettevõte Westfield Financial Group S.A. maksis 6. jaanuaril 2000 Balti Kindlustuse ASile 15 904 krooni, mis kattis Lääne-Virumaal Eru külas asuva Hundisilma talu ja 8671 krooni Tallinnas Nõmmel asuva Olevi tänav 24 eramu 2000. aasta esimese poole kindlustusmaksed. Edgar Savisaar esitas kohtusse hagi Äripäeva vastu artikli peale, mis kirjeldas Savisaare kindlustusarvete maksmist ärimees Leonid Apananskiga seotud ettevõtte poolt. Savisaar nõudis Äripäevalt au ja väärikuse riivamise eest miljon krooni.
Tallinna linnakohus kuulutas rahandusministeeriumi taotlusel ASA Kindlustuse pankroti välja 14. jaanuaril 2000. ASA Kindlustuse pankrotiprotsessis oli tunnustatud nõuded 103 960 081 krooni ulatuses. Neist rahuldati vaid 2,3 protsenti.
2002. aastal alustas Keskkriminaalpolitsei ASA Kindlustuse AS ja AB Kindlustuse Grupp pankrotihaldurite avalduste alusel menetlust võimaliku riisumise ja ametiseisundi kuritarvitamise uurimiseks ettevõtte juhtkonna poolt. Uurimisel võeti põhitähelepanu alla ASA Kindlustuse AS ja AB Elukindlustuse AS aktsiate võõrandamine vastavalt 19. augustil 1999 sõlmitud aktsiate ostu-müügi lepingule. Kuna kahe aasta jooksul läbi viidud menetlustoimingud ei andnud tõendeid, tuli prokuröril asuda seisukohale, et lepingud sõlminud isikute käitumises puudub kuriteo koosseis.
EMV

AS EMV oli Eesti ehitusettevõte. Ettevõte oli Tallinna börsi nimekirjas.
Aastal 2000 ühinesid AS EMV, Skanska Ehituse AS ja AS EMV Soilmec ja moodustati uus ettevõte: AS Skanska EMV.