Svjatlana Tsihhanovskaja

Svjatlana Georgijevna Tsihhanovskaja (valgevene keeles "Святлана Георгіеўна Ціханоўская", vene keelest ("Светлана Тихановская") lähtuvas eesti transkiptsioonis Svetlana Tihhanovskaja; sündinud 11. septembril 1982 Mikaševitšõs) on Valgevene poliitik, filoloog ja tõlkija. Valgevene 2020. aasta valimiste järel pagendasid Valgevene võimud Tsihhanovskaja Vilniusse, kus ta kuulutas välja Valgevene üleminekuvalitsuse, mida ta jätkuvalt Vilniuses juhib. Tsihhanovskajat loetakse Valgevene demokraatlikku opositsiooni ühendavaks juhiks. 
Elulugu.
Sviatłana Tsihhanovskaja on sündinud 11. septembril 1982 Mikaševitšõs autojuhi Georgi ja koka Valentina Piliptšuki tütrena. Tsihhanovskaja on lõpetanud Mikaševitšõ 2. Keskkooli (kuldmedaliga) ja Ivan Šamjakini nimelise Mazõri Pedagoogilise Ülikooli, kus õppis süvendatult saksa ja inglise keelt ning sai õpetajakutse. 
Ülikoolis Mazõris õppides tutvus ta Sergei Tsihhanovskiga, kellega 2004. aastal abiellus. Pärast ülikooli lõpetamist 2005. aastal kolis perekond Gomelisse, kus Tsihhanovskaja töötas tõlgi ja sekretärina, ja 2013. aastal Minskisse. 2010. aastal sündis poeg Kornei ja viis aastat hiljem tütar Agnja.
Poliitiline karjäär.
Valgevene režiimi suhtes kriitiline blogija Sergei Tsihhanovski esitas oma kandidatuuri Valgevene 2020. aasta presidendivalimistele, kuid ta arreteeriti 29. mail võimude poolt, süüdistatuna korrakaitsjatele vastuhakkamises. Samuti leiti Tsihhanovski juurest väidetavalt 900 000 dollarit. Varem apoliitiline olnud Tsihhanovskaja esitas oma abikaasa toetamiseks end kandideerima presidendiks, mida teised konkurendid kõrvaldanud president Łukašenka lubas, sest ei uskunud naisest siirast konkurenti. Opositsioon koondus aga Tsihhanovskaja taha: 17. juulil teatasid kahe peamise opositsioonikandidaadi esindajad ühisel pressikonverentsil Tsihhanovskaja toetamisest ja kutsusid valgevenelasi Tsihhanovskaja poolt hääletama. Mitmetel Tsihhanovskaja kandidatuuri toetavatele miitingutele kogunes pretsedenditult kümneid tuhandeid inimesi. Ähvarduste tõttu saatis Tsihhanovskaja valimiskampaania ajal riigist välja Leetu oma lapsed. Valimisvõidu puhul lubas Tsihhanovskaja kuue kuu jooksul uued valimised korraldada, väites, et 2020. aasta valimised ei ole vabad.
Vahetult enne valimisi ning valimiste ajal keelasid Valgevene võimud toetusmiitingud ning vahistasid mitmed Tsihhanovskaja lähikondlased. 9. augustil 2020 toimunud valimistel hääletas Valgevene keskvalimiskomisjoni andmetel Tsihhanovskaja poolt 10,12% hääletamas käinutest. RFE/RL andmetel hääletas välismaal tema poolt 85% hääletanuist. Eestis toetas Tsihhanovskajat 66,6% kohalikest valgevenelastest, mis oli madalaim kogutud toetusprotsent endiste idabloki riikide seas.
Tsihhanovskaja ei tunnustanud valimistulemusi, esitas keskvalimiskomisjoni kaebuse ja nõudis president Lukašenkalt võimu üleandmist opositsioonile. Tema meeskond pöördus ka rahvusvahelise üldsuse poole üleskutsega tunnustada Tsihhanovskaja ametliku Valgevene presidendina. Samuti põhjustas valimispettus Valgevenes rahutused, kuigi Tsihhanovskaja ise meeleavaldustega ei liitunud provokatsioonide vältimiseks. Sellegipoolest arreteerisid 10. augustil Valgevene võimud Tsihhanovskaja ja survestasid filmima rahule kutsuva üleskutse ning teda lahkuma Leetu.
14. augustil teatas Tsihhanovskaja, et moodustab võimu üleminekuks rahvusliku koordinatsiooninõukogu ja 17. augustil kinnitas, et on valmis hakkama ajutiseks Valgevene presidendiks. Suurest valimispettusest alguse saanud Valgevene massilistel meeleavaldustel kutsus Tsihhanovskaja üles valgevenelasi oma vabaduse eest võitlema, samas kinnitades, et tema järgmistel valimistel ei osaleks.