Äriprotsess

Äriprotsess on koordineeritud ja loogiliselt järjestatud tööülesannete kogum ja nendega seotud ressursid, mis toodavad mingit väärtust kliendile.
Protsess on tegevuste või sündmuste seeria, mis kutsub esile soovitud tulemuse. Protsessi võib ka kirjeldada kui sammude rivi, mis muundab sisendit ja ideaalis lisab sellele väärtust. Äris võib protsessi kirjeldada kui tegevuste kogumit, mis hoiab organisatsiooni töövõimelisena. Protsessid visualiseeritakse protsessikaartidena, mis hõlmavad protsessi käigus tehtavaid tegevusi, otsustuskohti ja pudelikaelu. Igal protsessil algus ja lõpp ning tegevused liiguvad loogilise ahelana. Seda meetodit on kasutatud tootmises juba peaaegu terve sajandi. Kaardistuprojekti alustamisel tuleks läbi mõelda kogu protsessi kulg ja paika panna eesmärgid ning mis tulemit soovitakse saavutada. Samuti tuleks paika panna kui palju aega sellele kulub ja mis ressursse see kaardistamine vajab. 
Peamised tunnused.
Levinud käsitluse järgi peab protsess vastama järgnevatele tunnustele: 
Protsessikaart "(flowchart)".
Frank Gilbreth arendas välja tööriistade kogumiku, mille abil oli võimalik vaadelda töötegemist. Sellest kujunes alustala tööstustehnoloogia distsipliinile. Üks nendest tööriistadest oligi protsessikaart – joontega ühendatud kolonnvorm, koos viie sümboliga, mis jooksid üle lehe ja sümbolite kõrval olid iga tegevuse kirjeldused. Selle eesmärgiks oli töö lihtsustamine.
Gilbreth töötas välja protsessikaartide visualiseerimise sümbolid 1920. aastatel. ASME ("American Society of Mechanical Engineers)" võttis need kasutusele kui ametlikud sümbolid. 
Need neli sümbolit olid:
Hiljem Graham avastas, et erinevad dokumendid on üksteisest sõltuvad ja neid ei saa isoleerida ning analüüsida efektiivselt arvestamata selle mõju teistele aspektidele ja ka vastupidi. Ta laiendas protsessikaarti nii, et see näitaks ka osapooltevahelist seost. Samuti lisas ta sinna kaks sümbolit, mis aitasid paremini välja tuua lisandväärtust lisavaid tegevusi. Nendeks sümboliteks olid algatus ja lisa/muuda. Tänapäeval kutsutakse seda Grahami kaardiks ja sellest alguse saanud kaartide metoodikat kasutatakse siiani.
Protsessi juhtimine "(process management)".
Äriprotsessi juhtimine on kontroll ja juhtimine organisatsioonivahelistes tegevustes nii korporatsiooni siseselt kui ka väliselt, vaadeldes tegevuste voogu protsessidena, mis lubab lõhkuda traditsioonilisi müüre organisatsioonide vahel, jagades informatsiooni ja ressursse nendega ning kombineerida ja ühendada nende tegevusi. 
Protsessipõhise juhtimise aluseks on organisatsiooni protsessikaardistus ja protsesside dokumenteerimine, mis annab hea ülevaate organisatsiooni toimimise põhimõtetest, ülesannete jaotusest ja ressursikasutusest. Protsessikaardistus loob head eeldused ka toimiva mõõdikute süsteemi väljatöötamiseks ning organisatsiooni efektiivsuse suurendamiseks. Protsesside kirjeldamise ja optimeerimisega on organisatsioonid tegelenud juba pikemat aega. Klassikalises käsitluses hakkasid esimesed süstematiseeritud protsessipõhise juhtimise põhimõtted levima 19. sajandi lõpul koos masstootmise kasutusele võtmisega, mis asendas senise käsitööndusliku meistrikeskse mõtteviisi tulemusele orienteeritud protsessikeskse lähenemisega. Tiivustatuna protsessipõhise juhtimise edust tootmissektoris levis 1980. ja 1990. aastatel protsessipõhise juhtimise mõtteviis ka teenindussektorisse ja avalikku sektorisse. Tolleaegsed töövahendid ja rakenduspraktika olid sageli piiratud ning ei võimaldanud saavutada märkimisväärseid tulemusi. Seetõttu leidus palju meetodis pettunuid, kes nägid protsessikaardistuses pigem tüütut lisakohustust kui vahendit organisatsiooni töökorralduse parendamiseks. Tänapäevaks on töövahendid arenenud ja rakenduspraktika ennast paljude edukate juurutuste põhjal tõestanud ning võib julgelt öelda, et õige lähenemise korral sobib protsessipõhise juhtimine peaaegu kõikidesse eluvaldkondadesse.
Protsessi parendamine "(process improvement)".
Ükskõik kui palju vaeva kulub protsessi arendamisele ja viimistlemisele, siis alati on ruumi selle parandamiseks. Tänapäeva maailmas muutub kõik väga kiiresti, tehnoloogia areneb, tööülesannete tegemise viis muutub. See tähendab, et organisatsioonid peavad pidevalt parendama oma protsesse, et olla võimalikult efektiivsed ning pakkuda kliendile parimat tulemust. Kui protsesse pidevalt ei parendata, siis need võivad muutuda kasutuks. Konkurentsivõimeline äri tegeleb pidevalt uuendamise ja parendamisega.
Protsessi parandamisega võivad olla seotud nii kindlad tiimid, kui ka kogu ettevõtte kultuur võib olla nii üles ehitatud, et kõik tegelevad pideva protsessi parandusega. Ideaalis võikski kogu organisatsioon olla seotud protsessi parandusega. Visioon, suund ja pühendumus oleksid märksõnad, mida peaksid edasi andma juhtkonna liikmed. Parandused tuleksid inimestelt, kes on kindla protsessiga kõige tihedamalt seotud.