Mariupoli haigla pommitamine

9. märtsil 2022 pommitasid Venemaa relvajõud Mariupoli linna haiglakompleksi, mis toimis nii lastehaigla kui sünnitusosakonnana. Rünnakutes hukkus kokku 5 inimest ja vähemalt 17 said vigastada.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi, Euroopa Liidu välisasjade juht Josep Borrell ja Briti relvajõudude minister James Heappey kirjeldasid pommitamist sõjakuriteona. Paljud meediaorganisatsioonid lükkasid Venemaa väited ümber kui valed. 13. aprillil 2022 järeldasid OSCE vaatlusmissiooni eksperdid, et tegemist oli sihiliku rünnakuga ja tunnistasid selle sõjakuriteoks. 29. juunil 2022 kinnitas ÜRO inimõiguste nõukogu oma raportis, et pommitamises on süüdi Vene relvajõud.
OSCE raport tegi kokkuvõtte, et tegu oli Venemaa sõjakuriteoga.
Taust.
24. veebruaril 2022 algas Venemaa sissetung Ukrainasse ning kaheksa aastat eesliinil olnud Mariupoli linna ümber algasid lahingud. Vahelduva eduga olid osapooled korduvalt leppinud kokku tsiviilelanike evakueerimises humanitaarkoridoride kaudu, kuid sageli neid kokkuleppeid rikuti, mille tõttu paljud ei saanud linnast lahkuda. Linna kommunikatsioonid said esimestel päevadel kahjustada ning haiglad olid sunnitud rasketes tingimustes toime tulema suurenenud patsientide arvuga. Maailma Terviseorganisatsiooni sõnul leidis kinnitust 24 meditsiiniasutuse pommitamine sõja esimese 12 päeva jooksul.
Mariupoli haigla nr 3 ühes hoonetest toimis linna viimane sünnitusmaja. Mõne patsiendi pereliikmed olid tulnud elama haigla keldrisse, et aidata söögitegemisel väliköögis ja muul võimalikul viisil.
Pommirünnak.
9. märtsi 2022 lõuna paiku oli linna kohal kuulda lennukimüra ja kaks tugevat plahvatust, millest üks tabas haiglat. Pomm tuli mere (kagu) suunast ja tabas kolmest hoonest moodustunud U-kujulise sisehoovi kaugemat lahtist nurka. Plahvatus oli nii tugev, et lööklaine lõi 90 meetri kaugusel olevatel majadel aknaraamid välja ja purustas 70 meetri kaugusel otse selle teele jäänud lastekliiniku kiviseinad. Pommi tabamuskohta jäi vähemalt viie meetri sügavune kraater.
Associated Pressi ajakirjanikud jõudsid veerand tundi hiljem kohale ja just nende kaadrid rääkisid maailmale juhtunust.
Ohvrid.
9. märtsil 2022 teatas Donetski oblasti kuberner, et pommirünnakus sai vigastada 17 inimest, sealhulgas sünnitavad naised. Neuroloog Oleksandra Štšerbeti sõnul tapeti naisi, vastsündinuid ja meditsiinitöötajaid. 10. märtsil teatasid kohalikud võimud, et pommirünnakus hukkus üks tüdruk ja veel kaks inimest.
Pommirünnakus pildistatud nimetu rase naine viidi teise haiglasse ja suri pärast lapse surnult sündimist. Ta oli pommirünnakus saanud mitmeid vigastusi, sealhulgas muljutud vaagnaluu ja eraldunud puusa, mis aitas kaasa tema lapse surnult sündimisele. Arstid opereerisid neid küünlavalgel.
Teine pommirünnakus pildistatud rase naine, populaarne Instagrami blogija Marianna Võšehõrskaja (neiuna Podhurskaja), sünnitas järgmisel päeval tütre. Aprilli alguses filmis Võšehõrskaja intervjuu, milles ta ütles, et haiglat ei tabanud õhurünnak, vaid pigem pommitati mürsuga, mida Associated Press kirjeldas kui tõenditega vastuolus olevat. Võšehõrskaja andis mais BBC-le intervjuu, kus ta ütles, et haigla töötab ja et sünnitusmajas ei viibinud ühtegi Ukraina sõjaväelast, mis on vastuolus Venemaa väidetega, et haigla ei tööta ja selle on üle võtnud sõdurid.
Sõjakuritegude väited.
Euroopa Liidu välisasjade juht Josep Borrell kirjeldas pommitamist sõjakuriteona. Briti relvajõudude riigiminister James Heappey ütles, et olenemata sellest, kas haigla tabamine oli valimatu või tahtlik sihtimine, "oli see sõjakuritegu". Ukraina liidrid on väljendanud sarnaseid tundeid.
Reaktsioonid.
Ukraina.
Mariupoli abilinnapea Sergei Orlov märkis: "Me ei saa aru, kuidas on tänapäeva elus võimalik lastehaiglat pommitada." Mariupoli linnavolikogu kirjeldas Venemaa lennukite korraldatud pommitamist tahtlikuna. Zelenskõi väitis, et rünnak oli "tõend, et ukrainlaste genotsiid toimub". Mariupoli abilinnapea Sergei Orlov kirjeldas rünnakut nii sõjakuriteona kui ka genotsiidina.
Venemaa.
10. märtsil väitsid Venemaa välisminister ja kaitseministeerium avalikult, et pommitamine oli põhjendatud. Ukrajinska Pravda teatel kinnitas välisminister Sergei Lavrov, et haigla pommitamine oli tahtlik tegevus. Ta märkis: "Mõne päeva eest esitas Venemaa delegatsioon ÜRO Julgeolekunõukogu koosolekul faktilist teavet selle kohta, et selle sünnitusmaja on ammu üle võtnud Aasovi pataljon ja teised radikaalid ning et kõik sünnitavad naised, kõik õed ja üldiselt kõik töötajad oli sealt juba lahkuma sunnitud. See oli üliradikaalse Aasovi pataljoni baas." Kaitseministri pressiesindaja Igor Konašenkov teatas, et "Vene sõjalennukid ei täitnud absoluutselt mitte ühtegi ülesannet maapealsete sihtmärkide tabamiseks" ja et "väidetav õhurünnak" oli "täielikult lavastatud provokatsioon, et säilitada lääne publiku seas Venemaa-vastast avalikku pahameelt". Varem on Venemaa sõjavägi väitnud, et Aasovi ja Aidari pataljonid "avasid tuld" Mariupoli "koolidest, haiglatest ja lasteaedadest".
10. märtsil 2022 eemaldas Twitter Venemaa saatkonna Ühendkuningriigis säutsu, milles väideti, et Mariupoli haigla rünnak oli "võlts" ja et üks ohvritest (Marianna Võšehõrskaja) oli "näitleja", viitas tema blogijakarjäärile, mis oli Twitteri reeglite rikkumine. Briti poliitikud tervitasid seda sammu ja süüdistasid Venemaa saatkonda desinformatsioonis.
Meduza teatas, et Venemaa esindaja ÜRO juures Vassili Nebenzja viitas 7. märtsil "sünnitusmajale nr 1" (47.13892°N 37.60337°E) kui haiglale, mida Ukraina relvajõud tema väitel kasutasid laskepunktina, mitte aga "Sünnitushaigla nr 3". Meduza kirjeldas, et Lavrov ajas segamini Nebenzja mainitud "Haigla nr 1" ja haigla mida pommitati "haigla nr 3".
22. märtsil 2022 esitati Venemaa ajakirjanikule Aleksandr Nevzorovile süüdistus Venemaa "valeinformatsiooni" seaduse alusel pärast seda, kui ta avaldas teabe Mariupolis asuva sünnitusmaja pommitamise kohta Venemaa poolt. 4. märtsil vastu võetud uue seaduse järgi võib teda karistada kuni 15-aastase vangistusega.
Rahvusvaheline.
Briti peaminister Boris Johnson nimetas rünnakut "paheliseks". Ameerika Ühendriikide presidendi Joe Bideni pressisekretär Jen Psaki ütles, et "on kohutav näha... barbaarset sõjalise jõu kasutamist süütute tsiviilisikute vastu suveräänses riigis." Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell kirjeldas pommitamist kui "koledat sõjakuritegu". Vatikani kardinal Pietro Parolin väljendas pommitamise pärast nördimust, nimetades seda "vastuvõetamatuks rünnakuks tsiviilisikute vastu". ÜRO peasekretär peasekretär António Guterres kirjutas, et rünnak oli "õudne" ja "see mõttetu vägivald peab lõppema."
Rahvusvahelises ajakirjanduses pälvis pommitamine laialdase hukkamõistu: Daily Mirror ja The Independent nimetasid seda tegu "barbaarseks", Daily Express ja Daily Mail nimetasid seda "paheliseks", The Guardian, Financial Times ja El País aga " julmaks." Itaalia ajaleht Il Giornale kirjeldas Putinit kui "sõjakurjategijat", samas kui la Repubblica taunis "süütute surma".
Kreeka Vabariigi peaminister Kyriákos Mitsotákis säutsus 18. märtsil Twitteris, et Kreeka "on valmis üles ehitama sünnitusmaja Mariupolis, Kreeka vähemuse keskuse Ukrainas, linnas mis on meie südames nii kallis ja sõja barbaarsuse sümbol".
OSCE raport.
13. aprillil 2022 avaldas Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) raporti, mis käsitles Mariupoli haigla pommitamist. Raport kinnitas, et sünnitusmaja oli selgelt tuvastatav ja töökorras ning et Vene väed panid seetõttu toime sõjakuriteo.