Eesti Instituut

Eesti Instituut on Eesti kohta infot levitav mittetulundusühing, mis rajati kodanikualgatusena 1980. aastate lõpul.
Eesti Instituudil on kolm filiaali välismaal – Helsingis (Eesti Instituut Soomes, asutatud 1995), Budapestis (asutatud 1998) ja Stockholmis (1999–2011 ja uuesti alates 2021. aasta septembrist). Varem on filiaal tegutsenud ka Pariisis (2001–2009).
Instituudi tööd suunab liikmete üldkogu ning kolmeks aastaks valitav juhatus, kuhu kuuluvad Karel Zova ja Mart Meri. 
Mittetulundusühingus oli 2017. aasta septembri seisuga 37 liiget.
Ajalugu.
Eestlastel tekkis 1980. aastatel praktiline vajadus sõlmida püsivaid rahvusvahelisi kontakte, mis ei oleks enam Nõukogude võimu kontrolli all. 1988. aasta suvel sai instituudi ülesandeks Lennart Meri koostatud kava järgi püsivate kultuuri- ja haridusalaste välissuhete arendamine ja Eesti tutvustamine välismaal. Eesti iseseisvuse taastamist taotlev Loomeliitude Kultuurinõukogu (Ajakirjanike Liit, Arhitektide Liit, Heliloojate Liit, Kirjanike Liit, Kunstnike Liit, Teatriliit, Kinoliit) otsustas asutada Eesti Instituudi 4. oktoobril 1988. Ametlik tegevusluba saadi siiski alles aprillis 1989. Sellele eelnenud poolaastal toimis instituut tänu vabatahtlikule tööle ja Eesti sõprade toetusele.
Esimestel tegevusaastatel täitis Eesti Instituut mõneti varivälisministeeriumi ja tulevaste Eesti diplomaatide kasvulava rolli. Eesti Instituudi info- või kultuuripunktid tegutsesid mitmel pool Lääne-Euroopas ja Skandinaavias, osadest neist kasvasid diplomaatiliste suhete taastamise käigus välja Eesti Vabariigi saatkonnad.
Tänapäev.
Instituudis töötavad inimesed on ametis Tallinna peamajas ja instituudi välisesindustes Soomes ja Ungaris. "Rahvuskaaslaste programmi 2014–2020" raames on saadetud kolm eesti keele ja kultuuri õpetajat välismaa üldhariduskoolidesse. Instituudi sisulises töös osalevad autorid, toimetajad, toimetuskolleegiumide liikmed, kujundajad ja infotehnoloogiliste rakenduste loojad. 
Kodanikualgatusliku ühendusena toimiva Eesti Instituudi tegevuse alus on põhikiri. Instituudi tööd suunab liikmete üldkogu ning kolmeks aastaks valitav juhatus. Septembris 2017 valitud juhatusse kuulusid Katrin Maiste (esimees), Liina Luhats ja Mart Meri. Mittetulundusühingus on 2017. aasta septembri seisuga 37 liiget. Eesti Instituut saab oma tegevuseks toetust riigieelarvest Kultuuriministeeriumi vahendusel. Sellele lisandub konkreetsete ettevõtmiste tarvis erinevatest allikatest laekuv sihtrahastus.
Eesti tutvustamiseks välismaal on Eesti Instituudi üks pikaajalisematest koostööpartneritest Välisministeerium. Eesti keele ja kultuuri välisõpet korraldatakse koostöös Haridus- ja teadusministeeriumiga.
Lisaks kultuuriürituste korraldamisele välismaal annab Eesti Instituut välja Eestit tutvustavaid infotrükiseid ja perioodiliste väljaannetena kunstiajakirja Estonian Art (1997–2020) ning kirjandusajakirja Estonian Literary Magazine. 
Eesti Instituut on Euroopa Liidu rahvuslike kultuuriinstituutide koostöövõrgustiku EUNIC (European Union National Institutes for Culture) liige.
Instituudi tegevus lähtub Eesti vabaühenduste eetikakoodeksi põhimõtetest.
Eesti Instituut Soomes.
Eesti Instituudi Soome filiaal on esimene Eesti kultuuriesindus välismaal. Filiaali avas Lennart Meri 10. oktoobril 1995. Nüüdisajal asub Eesti Instituudi Soome esindus Helsingis Suvilahtis 2010. aastal avatud Eesti Majas, kus tegutsevad ka teised Eestit tutvustavad asutused.
Eesti Instituudi Soome filiaali tegevuse eesmärk on pakkuda Eestist huvitatud soomlastele ja Eestiga koostööd tegevatele asutustele parimat eesti kultuuri ning seeläbi tagada Soome ja Eesti kultuurisuhete mitmekülgne toimimine.
Eesti Instituut Ungaris.
Eesti Instituudi Ungari esinduse tegevus põhineb valitsuse määrusel 130/1994 (X.14), mille on omavahel sõlminud Ungari Vabariik ja Eesti Vabariik. Esindus loodi 1998. aastal. Ungari esinduse loomise vajadus tekkis, arvestades Ungaris ilmuvate eesti kirjanduse tõlgete hulka ja kvaliteeti.
Juhid.
Eesti Instituuti on juhtinud (selles järjekorras): 
Eesti Instituudi väljaanded.
Eesti Instituut annab regulaarselt välja ajakirju Estonian Literary Magazine (ELM, alates 1995) ja Estonian Art (alates 1997). Eesti Instituut Soomes annab välja kirjandusantoloogiat Nippernaati ja Eesti Instituut Ungaris Breviariumit.
Instituut tutvustab Eestit ka infotrükistega. Aegade jooksul on valminud trükised, mis käsitlevad eesti keelt, Eesti ajalugu, laulupidusid, loodust, rahvariideid, kööki, mõisakultuuri, huumorit jpm. Neid on avaldatud enam kui kümnes keeles.