tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kugarnja

Kugarnja (mari keeles "Кугарня", 'reede') on Mari Eli Vabariigis Joškar-Olas ilmuv marikeelne noorteleht.
Ajaleht ilmub alates 1991. aasta juulist, ilmumissagedus on üks kord nädalas.
Ajalehe tiraaž on 3200 eksemplari.
Aleksander Adojaan

Aleksander Adojaan (29. jaanuar 1911 Tula kubermang – 14. aprill 1983 Jõgeva) oli eesti põllumajandusteadlane.
Ta sündis 1911. aastal Tula kubermangus . Ta lõpetas 1929. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1929–1935 ja 1937 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, kuulus üliõpilasseltsi Liivika. Adojaan kaitses 1964 põllumajandusdoktori väitekirja rohumaaviljeluse alal.
1935. aastast töötas ta peamiselt Jõgeva Sordiaretusjaamas. Ta tegeles heintaimede sordiaretusega, töötas välja kultuurkarjamaade viljelemise alused, propageeris kultuurkarjamaade ja murude viljelust. Eesti Looduseuurijate Seltsi liige alates 1958.
Aleksander Adojaan kirjutas mitu raamatut, brošüüre ja artikleid. Tema põhiteos oli raamat "Rohumaaviljelus Eestis" (1961).
Eesti NSV teeneline agronoom 1956. aastast.
Domenico Cimarosa

Domenico Cimarosa (17. detsember 1749 – 11. jaanuar 1801) oli itaalia helilooja.
Ta elas mõnda aega Peterburis keisrinna Katariina II õuekomponistina ja sai seejärel pärast Salierit Viini õukonna kapellmeistriks. 1792. aastal pöördus ta tagasi kodulinna Napolisse. Enamik tema 65 ooperist on unustatud. Ainsaks erandiks on koomiline ooper "Il matrimonio segreto" ("Salaabielu", 1792). Ta on kirjutanud ka oboekontserdi, ligi 30 klaverisonaati ja muid instrumentaalteoseid.
Ilmar Aamisepp

Ilmar Aamisepp (6. aprill 1927 Jõgeva – 13. august 1992 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane ja sporditegelane.
1952. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina, saades diplomi järjekorranumbriga 1. 1973. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi väitekirja kartulikasvatuse teemal.
Pärast EPA lõpetamist töötas Aamisepp õpetajana Olustvere tehnikumis, agronoomina Väike-Maarjas ja mujal. 1959. aastast töötas ta põllumajandusministeeriumis, suurema osa ajast ministri asetäitjana. 1984–1992 oli ta Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi direktor.
Isiklikku.
Tema isa oli sordiaretaja Julius Aamisepp, tema vend oli Ants Aamisepp ja õde Valve Jaagus.
Anamnees

Anamnees ehk haiguse eellugu (ladina keeles "anamnesis") on kas patsiendilt (kliendilt), haigelt, tema lähedastelt või saatjalt (heteroanamnees) küsitlemise käigus kogutavad andmed haiguse arvatava alguse ja kulu kohta. Anamneesi alusel püüab arst patsiendile esialgse diagnoosi panna.
Konsekvent

Konsekvent (inglise "consequent") on hüpoteetilise propositsiooni ehk otsustuse teine pool (esimest poolt nimetatakse antetsedendiks).
Nt lauses "Kui sajab lund, siis muutub maa valgeks" on konsekvent "muutub maa valgeks".
Antetsedent

Antetsedent (inglise "antecedent") on hüpoteetilise propositsiooni ehk otsustuse esimene pool (teist poolt nimetatakse konsekvendiks).
Nt lauses "Kui sajab lund, siis muutub maa valgeks" on antetsedent "sajab lund".
Antinoomia

Antinoomia on kahe idee, juriidilise seaduse, kahe väite vm vasturääkivus või nende endi sisemine vastuolu, kuid seda olukorras kus neist kummagi lõplik kinnitamine või kummutamine on põhimõtteliselt võimatu.
Algselt pärineb see termin Immanuel Kanti filosoofilistest uurimustest, edasi leidis see kasutust seaduste kontekstis, tänapäeval aga kahe väite vahelise vasturääkivuse korral.
Antinoomiat samastatakse tihti paradoksiga, kuid see samastamine ei ole päris korrektne – üldjuhul loetakse antinoomiat hoopiski üheks paradokside alamliigiks.
Apeiron

Apeiron (kreeka ἄπειρον ("apeiron") 'piiritu, määramatu') on vanakreeka filosoofi Anaximandrose termin, millega ta tähistas maailma ürgalget, millel puuduvad määratletavad omadused.
Lesse'i jõgi

Lesse on jõgi Belgia Ardennides Valloonia piirkonnas. Maasi parempoolse lisajõe lähe on 490 meetri kõrgusel merepinnast, suue 100 meetri kõrgusel merepinnast. Han-sur-Lesse'i juures voolab jõgi umbes 1100 meetrit maa all.
Apertseptsioon

Apertseptsioon (inglise "apperception") on inimese psüühika selline omadus, mille puhul tema tajumus (tajumine) objektidest ja nähtustest sõltub tema psüühilisest seisundist, eelneva(te)st kogemus(t)est jms.
Payao Poontarat

Payao Poontarat (tai พเยาว์ พูนธรัตน์; 18. oktoober 1957 Prachuap Khiri Khani provints, Tai – 13. august 2003 Bangkok) oli Tai poksija ja poliitik.
Poontarat sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Byong-Uk Lile (Põhja-Korea) Ta oli esimene Tai poksija ja üldse sportlane, kes on võitnud olümpiamedali.
Poontarat poksis oktoobrist 1981 kuni aprillini 1985 elukutselisena. Ta osales kokku 14 kohtumisel ning võitis neist 10 (neist 7 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Ta oli 1983–1984 WBC poksiorganisatsiooni maailmameister helveskaalus.
Poontarat töötas pärast poksimise lõpetamist politseinikuna. Ta valiti 2001. aastal oma koduprovintsi esindajana riigi parlamenti. Ta haigestus 2002. aastal ravimatusse lihas- ja närvihaigusesse ning suri aasta pärast.
Apooria

Apooria (nimetatud ka: loogiline kimbatus) on filosoofias raskesti lahendatav või ületamatu vastuoluga probleem, mis võib tekkida vaatluse (või kogemuse) ja vastava vaatluse (kogemuse) mõttelise analüüsi tagajärjel.
Apoorilisi arutlusi seostatakse sageli Elea koolkonda esindava vanakreeka filosoofi Zenoniga.
Sjatko

Sjatko (ersa keeles "Сятко", Säde) on Mordvas Saranskis ilmuv ersakeelne kirjandus- ja kultuuriajakiri.
Ajakiri ilmub alates 1929. aastast. Sõja ajal ilmus ajakirja asemel almanahh Iznjamo (Võit). 1956. aastal taastati ajakiri nime Suran Tolt (Sura Tuled) all. 1965. aastal anti ajakirjale tagasi praegune nimi.
Ajakiri ilmub üks kord kuus, tiraaž on 1550 eksemplari.
Alates 2011. aastast on ajakirja peatoimetaja Tatjana Razguljajeva.
Patšemõš

Patšemõš (mari keeles "Пачемыш", "Herilane") on Mari Eli Vabariigis ilmuv marikeelne huumori- ja satiiriajakiri. Ajakirjal on ka venekeelne paralleelväljaanne Ossa ("Оса").
Ajakiri ilmub alates 1958. aastast, ilmumissagedus on üks kord kuus.
Ajakirja tiraaž on 2000 eksemplari.
Argumentatsioon

Argumentatsioon ehk argumenteerimine on mingi väite tõesuse või tõepärasuse põhjendamine teiste väidete (argumentide) abil. Argumentatsiooni vormi ja sisuga tegeleb argumentatsiooniteooria (inglise "argumentation theory").
Argumentatsiooni moodustavad tees (argumenteeritav väide), argumendid ja loogiline seos argumentide ja teesi vahel.
Asi iseeneses

Asi iseeneses (saksa "Ding an sich") on Immanuel Kanti termin, viitamaks reaalsusele, mida subjekt ei suuda tunnetada (tunnetatavat nimetas Kant terminiga asi meie jaoks (saksa "Ding für uns")). 
Kant väitis, et on olemas objektiivne maailm, "asi iseeneses", kuid me ei saa selle kohta midagi väita. See asi iseeneses mõjutab meie meeleelundeid ja tekitab aistinguid, mille tulemusena tekib "asi meie jaoks" (saksa "Ding für uns"). Tunnetada saabki ainult nähtumusi, nii nagu nad meile meie meeleelundite läbi on antud, asjad iseeneses on põhimõtteliselt tunnetamatud. Näiteks me tajume maailma ajas ja ruumis, kuid tegelikult on see meie mõistuse iseärasus, et me maailma sellisena tajume. Aeg ja ruum on tunnetuse vormid – maailm (asi iseeneses) ei eksisteeri ei ajas ega ruumis. Seda, millest Kant kõneles, nimetatakse filosoofia skandaaliks: keegi ei ole suutnud näidata, kuidas teadmine välismaailma asjade kohta tuleneb meeltega saadud andmetest. Keegi pole suutnud seda probleemi lahendada.
Ataraksia

Ataraksia (kreeka Ἀταραξία ("ataraxia") 'hingerahu') oli vanakreeka filosoofide Pyrrhoni ja Epikurose kasutatud termin (erilise) hingerahu kohta, mis peaks saavutatama pärast välismõjudest (sh muredest, valust ja ängist (inglise "distress")) vabanemist.
Paula Brehm-Jürgenson

Paula Brehm-Jürgenson (7. veebruar 1877 Seliküla – 19. oktoober 1941 Tallinn) oli eesti laulja (sopran).
Paula Brehm sündis 1877. aastal Selikülas (Järva-Jaani kihelkonnas Võhmuta vallas Jalgsema koolimajas), Nadalama koolmeistri ja Nadalama-Pudivere segakoori juhi Priidik Brehmi tütrena. Alghariduse sai ta isa juures Selikülas ja Nadalamas, õppis siis Väike-Maarja kihelkonnakoolis ja Tallinnas ning sai spetsiaalset lauluõpetust Dresdenis ja Berliinis.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli insener ja riigiametnik Karl Jürgenson.
Tegusõna käändelised vormid

Tegusõna käändelised vormid on tegusõna vormid, mis väljendavad üldist tegevust, kuid mis ei väljenda kõneviisi, isikut ega arvu.
Eesti keel.
Tegusõna käändelised vormid on 
Tegevusnimi.
on tegusõna käändeline vorm, mis ei väljenda lauses iseseisvalt mingit verbikategoriaalset tähendust. Tegevusnimed on:
"-ma": "õppima"; "Mari tahab ujuma minna".
"-mas": "õppimas; "Käisin kinos filmi "Videvik" esimest osa vaatamas.
"-mast": "õppimast; "Kalle tuli metsast jooksmast.
"-maks": "õppimaks"; "Rõhutamaks oma lahkumist, tõusis vanaisa lauast."
"-mata": "õppimata; "Mul on täna poes veel käimata.
"-da": "õppida; "Liis tahab sünnipäevaks palju kingitusi saada.
"-des": "õppides"; "Põledes muutuvad puud tuhaks".
"-vat": "õppivat"; "Mati soovivat õpinguid välismaal jätkata".
kohamäärus: "Plaanisime jooksma minna".
sõltuvusmäärus: "Õpetaja pani meid lahku istuma".
liitöeldise osa: "Laps hakkas käima".
iseseisev öeldis: "Ruttu õppima"!
kohamäärus: "Käisime metsas uitamas".
sõltuvusmäärus: "Kohtasin ema kohvikus istumas".
kohamäärus: "Olen tüdinenud elamast".
sõltuvusmäärus: "Laulja Christina Aguilera keeldub nälgimast".
otstarbemäärus: "Leidmaks enda koht elus, läks Kairi palverännakule".
viisimäärus: "Läksin hommikul söömata kooli".
alus: "Mulle meeldib süüa".
sihitis: "Proovi oma pead sellega mitte vaevata".
määrus: "Ema kasukas kõlbab ainult väga külmal talvel kanda".
öeldistäide: "Minu eesmärk on karjääri teha".
täiend: "Kallel oli soov püsti tõusta".
liitöeldise osa: "Ma ei taha Sinu saladust teada saada".
määrus: "Hõisates ja juubeldades jooksid võitjad lavale".
sõltuvusmäärus: "Ma justkui tundsin sind tulevat".
sihitis: "Kas külmkapis leidub midagi söödavat"?
Kesksõna.
on tegusõna käändeline vorm, mis tähistab objekti tegevust tema omaduste või seisundina:
"-v": "õppiv"; "Kaua magav laps on vanematele õnnistuseks".
"-tav": "õpitav; "Karli ütlus on äärmiselt usutav.
"-nud": "õppinud"; "Raskelt uinunud last oli võimatu äratada".
"-tud": "õpitud"; "Sain kiita korralikult sooritatud harjutuse eest".
täiend: "Bussijaamast leiti nälgiv laps".
öeldistäide: "Antud psühholoogiline teos on minu jaoks raskelt loetav".
seisundimäärus: "Õpilane astus klassi külmast värisevana."
öeldis: "Kirjanik Jaan Kross on mitmeid raamatuid kirjutanud".
täiend: "Käidud rada vajus unustusse".
öeldistäide: "See tee on kahjuks suletud".
seisundimäärus: "Väsinuna läks noor sportlane autasule järgi".
Tegevusnimi
Kesksõna
Lauselühend
1. ↑ Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
2. ↑ Eduard Vääri 1973. Eesti keele õpik keskkoolile. Tallinn: Valgus
3. ↑ Mati Hint 1983. Eesti keele õpik IX klassile. Tallinn: Valgus
Bohdan Stupka

Bohdan Stupka (ukraina keeles Богдан Сильвестрович Ступка; 27. august 1941 – 22. juuli 2012 Kiiev) oli ukraina teatri- ja filminäitleja. Ta oli Viktor Juštšenko valitsuses (1999–2001) Ukraina kultuuriminister.
Bohdan Stupka töötas näitlejana aastail 1961–1978 Maria Zankovetskaja nimelises Lvivi draamateatris. Aastast 1978 töötas ta Ivan Franko nimelises Kiievi draamateatris ning 2001. aastast oli selle teatri kunstiline juht. 
Bohdan Stupka on teinud üle 50 teatrirolli ja üle 110 filmirolli.
2001. aastal sai ta Kiievi rahvusvahelise filmifestivali Molodist presidendiks.
Tunnustus.
Filmiauhinnad.
Nika auhind
Kuldne Kotkas
Moskva filmifestivali auhind Hõbedane Püha Jüri
Radziwill

Radziwillid (leedupäraselt "Radvila"; poolapäraselt "Radziwiłł"; valgevenepäraselt "Радзівіл", "Radzivił"; saksapäraselt "Radziwill") olid leedu päritolu Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita aadlisuguvõsa.
Suguvõsa esiisaks loetakse Leedu suurvürsti Vytautase õukondlast ja Vilniuse kastellaani Kristinas Astikast (1363 – 1442 või 1444). Radziwillide suguvõsa liikmetel oli suur mõjuvõim ja tähtsus Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigis ja hiljem ka Leedu-Poola ühisriigis Rzeczpospolitas ning ka selle vasallriigis Preisi kuningriigis. Suguvõsa liikmed omasid ka suurt tähtsust nende riikide (Leedu, Poola, Valgevene, Ukraina, Preisimaa) kultuuris ja ajaloos. Radziwillid olid ka Saksa-Rooma riigi riigivürstid.
Suguvõsa nime aluseks on legend huntide poolt kasvatatud ("rado vilko") lastest, nimekuju "Radvila" kasutamine algas Kristinas Astikase poja Radvila Astikas ja pojapoja Mikalojus Radvila ajal. Ajalookirjanduses on põhiliselt kasutatud nime poolapärast nimekuju "Radziwiłł", kuna leedu päritolu aadelkond Leedus ja Leedu-Poola ühisriigis olid keskaegse Euroopa suurriigi Poola kuningriigi ja Rzeczpospolita kõrgemalt arenenud kultuurilise mõju all.
Mikalojus Radvila poegadest (Mikołaj, Jan, ja Jerzy) moodustusid suguvõsa kolm põhiliini.
Radziwillide suguvõsa liinid:
Radziwillide Goniadzi-Meteliu suguvõsaliin katkes pärast Mikołaj Radziwilli ainsa poja Mikołaj III Radziwilli, kes asus vaimulikuseisusesse ja sai hiljem Žemaitija piiskopiks, surma.
Radziwillide Biržai-Dubingiai suguvõsaliin katkes 1695. aastal.
Radziwillide Nesviž-Kletsk-Olika suguvõsaliin oli suguvõsa edukaim ja jagunes omakorda neile kuulunud valduste nimede järgi:
Nende suguvõsaliinide asutajateks olid Mikołaj Radziwill Must (1515–1565), Mikołaj Krzysztof "Orb" (1549–1616), Albrycht Stanislaw Radziwill (1595–1656) ja Stanislaw Pius Radziwill (1559–1599).
Radziwillide valdused.
Suguvõsale kuulusid Rzeczpospolita riigis suured maavaldused. Tänapäeva Valgevene aladel kuulus neile aastast 1568 Miri loss, mis kuulus neile aastani 1812, ja aastal 1533 rajatud Niasviži loss, mis võõrandati aastal 1939. Mõlemad lossid kuuluvad alates 2009. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Väiksematest lossidest kuulus XVII sajandi algusest suguvõsale ka Lubča loss, mis aga aastal 1655 maha põletati ja kaotas suguvõsa jaoks oma tähtsuse.
Leedus kuulusid suguvõsale aastal 1586 valminud Biržai loss (läks XIX sajandi alguses Tyszkiewiczite valdusse) ja Radziwiłłide loss Vilniuses. Neile kuulusid Leedus ka mitmed mõisad (näiteks aastail 1736–1745 Siesikai mõis, XVII sajandi algusest aastani 1828 Alanta mõis, aastail 1822–1940 Taujėnai mõis ja XVI sajandi keskpaigast aastani 1799 ning aastail 1912–1922 Leonpolise mõis.
Aleksandr Makarov

Nime Aleksandr Makarov või Aleksander Makarov kannavad või on kandnud mitmed tuntud isikud:
Hruzke (Makarivi rajoon)

Gruzke (ukraina keeles Грузьке) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Makarivi rajoonis. Elanike arv on 1902. Pindala on 0,483 km².
Lavaux-Sainte-Anne'i linnus

Lavaux-Sainte-Anne'i linnus (prantsuse keeles "Le château de Lavaux-Sainte-Anne") on keskaegne linnus Belgias Valloonias Namuri provintsis, Rochefortist mõne kilomeetri kaugusel edelas. 
Linnust peetakse üheks kaunimaks keskaegseks linnuseks Belgias, kõrvuti Bouilloni, Beerseli, Corroy', Genti, Horsti ja Vêves'i linnusega.
Nelja ümmarguse nurgatorniga linnust ümbritseb Lesse'i lisajõe Wimbe'i veega täidetud vallikraav. 
Linnus on hiljem osaliselt ehitatud ümber lossiks.
2002. aasta novembris toimus lossis tennisist Justine Henini laulatus.
Rahu tänav (Tartu)

Rahu tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Tänav algab Aardla tänavalt (Vasara tänava kohal) ja lõpeb Võru tänaval, olles seejuures 320 meetri pikkune.
Juhan Schütz

Juhan Schütz (9. aprill 1947 – 28. november 2012) oli eesti viiuldaja.
Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi Harald Aasa klassis.
Ta töötas juba aastast 1969 Estonia teatri orkestri I viiuli rühmas. Ta on käinud end täiendamas Moskva konservatooriumis Marina Kozolupova juures ja Peterburis Anatoli Reznikovski juures. Samuti on ta töötanud viiuliõpetajana Nõmme Lastemuusikakoolis ja Soomes Seinäjoe muusikakoolis.
Ta oli aastast 1977 Eesti Teatriliidu liige.
Isiklikku.
Tema isa oli viiuldaja Hugo Schütz; viiuldaja oli ka ta õde Juta Schütz; onutütar Tarsina Alango oli klaverikunstnik ja muusikapedagoog. Tema isa onupoeg oli kirjanik Juhan Sütiste.
Kaksteistsõrmiksool

Kaksteistsõrmiksool (lühemalt: kaksteistsõrmik) ehk duodeenum on enamiku kõrgemate selgroogsete peensoole osa (inimesel 20–30 cm pikkune), mis järgneb maole.
Oksana Bajul

Oksana Bajul (sündinud 16. novembril 1977) on ukraina iluuisutaja.
Oksana Bajul on võitnud kuldmedali 1994. aasta Lillehammeri olümpiamängudelt ja tulnud maailmameistriks 1993. aastal Prahas toimunud maailmameistrivõistlustel.
Aastatel 1993 ja 1994 oli ta Ukraina meister iluuisutamises.
Kaksikud

Kaksikud on samast rasedusest sündinud kaks järglast.
Identsed kaksikud on arenenud ühest munarakust (ühemunakaksikud). Palju sünnib neid kahest munarakust (kahemunakaksikud).
Inimestel sünnib kaksikuid keskmiselt ühe korra 80–120 sünnituse kohta.
Kaksikud (täpsustus)

Sõna "kaksikud" all võidakse mõelda:
Kaksiksoolad

Kaksiksoolad (inglise "double salts") on soolad, mis ioniseeruvad lahuses kaheks eristatavaks soolaks, kuid kristalliseerumisel moodustavad jälle ühe soola.
Kaksiksoola mõiste kattub osaliselt kompleksühendi mõistega.
Dhawee Umponmaha

Dhawee Umponmaha (tai ทวี อัมพรมหา; sündinud 15. novembril 1959 Mueang Rayongi piirkonnas Rayongi provintsis Tais) on Tai endine poksija.
Umponmaha sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jeremy Page'ile (USA). Ta oli esimene Tai poksija ja üldse sportlane, kes on võitnud olümpiamängudel hõbemedali.
Kakemono

 
Kakemono ehk kakejiku (mõlemad sõnad jaapani keelest) ehk ripp-pilt on Jaapani kokkukeeratav maal, mis on kleebitud suuremale paberile.
Kaitseõigus

Kaitseõigus (inglise keeles "right of defence") on süüdistatava õigus kaitsta end esitatud süüdistuse vastu; üks inimeste põhiõigusi. 
Terminil "kaitseõigus" on ka mitmeid legaaldefinitsioone.
LCD TFT

TFT LCD (inglise keeles "Thin film transistor liquid crystal display") on vedelkristallkuvari põhitüüp, milles pildielemente tüüritakse kiletransistoride (TFT) vahendusel. Enamasti kasutatakse polükristallilise räni alusel valmistatud väljatransistore. LCD-pildielementide läbipaistvuse juhtimise niisugust skeemi nimetatakse aktiivmaatriksiks. Maatriksi iga pildielement ehk piksel koosneb tegelikult kolmest alampikslist, millest väljuva valguse muudavad värviliseks nende ees paiknevad punased, rohelised ja sinised värvifiltrid (RGB).
Tööpõhimõte.
Pikslid on ekraanile paigutatud rastrina ehk maatriksina, mis koosneb ridadest ja veergusest. Igal real ja veerul on oma juhe, mille kaudu saabuvad tüürsignaalid. Rea ja veeru juhtmete abil leitakse üles üliväiksed kiletransistorid (TFT), mis paiknevad vahetult selle piksli (vedelkristalli) taga, mille läbipaistvust on vaja muuta. Konkreetse piksli poole pöördumisel lülitatakse sisse sobiv rida ja ühtlasi saadetakse signaal vajalikule veerule. Kuna kõik teised veerud on välja lülitatud, siis jõuab signaal ainult õige pikslini.
Kiletransistorid ise töötavad piltlikult öeldes uksehoidjatena, kes hoiavad ust vastavalt saadud käsule vähem või rohkem lahti, kusjuures usteks on vedelkristallid. Vastavalt rakenduvale pingele muudab vedelkristall oma molekulaarset struktuuri. Selle tulemusena lasevad vedelkristallid vastavalt tüürpingele kas vähem või rohkem valgust läbi. Valguse saavad pikslid ekraani taga olevatest valgusallikatest (tänapäeval leedlampidest).
Kiletransistori ülesanne pole aga mitte ainult piksli tüürpinge sisselülitamine, vaid ka selle pinge püsivana hoidmine ühe pildiperioodi vältel (nt teleri 100 Hz värskendussageduse korral 0,01 sekundi kestel). Tüürpingele vastavat elektrilaengut hoiab alal kiletransistoriga seotud mahtuvus. Niisiis ülalnimetatud uksehoidjad hoiavad ukse ühtlaselt avatuna kogu kaadriperioodi jooksul (ilma transistori abita hakkaks uks kohe tüürimpulsi saabumise järel sulguma).
Aktiivmaatriksi kasutuselevõtt kuvarites 1990. aastatel tegi võimalikuks suure pikslite arvuga LCD-värviekraanide valmistamise. Samasugust TFT-aktiivmaatriksit kasutatakse ka OLED-ekraanides, ainult selle erinevusega, et valgusdioodid vajavad tüürpinge asemel tüürvoolu.
Varasem passiivne (transistorideta) adresseerimisskeem lubas valmistada ainult väikseid, mõnerealisi ekraane (pikslite arvu suurendamisel väheneb ekraani heledus, sest mida rohkem piksleid, seda vähem jääb iga piksli aktiveerimiseks aega).
Tüübid.
Kuna TFT LCD-ekraane tootvaid firmasid on palju ja ajapikku tehakse tehnoloogias parandusi, siis on ka erinevaid TFT LCD tehnoloogiaid:
Kaitsekohastumus

Kaitsekohastumus (inglise "defensive adaptation") on mingil liigil evolutsiooni käigus tekkinud omadus, mis suurendab tema ellujäämist olelusvõitluses; kohastumuse tüüpe.
Kaiten

Kaiten (jaapani 'tagasipöördumine taevasse') oli Teise maailmasõja ajal Jaapani mereväes kasutatud mehitatud torpeedo, mille juht suunas vastase laeva pihta ja pärast plahvatust ise hukkus.
Muzio Clementi

Muzio Filippo Vincenzo Francesco Saverio Clementi (24. jaanuar 1752 – 10. märts 1832) oli itaalia helilooja, pianist, pedagoog, dirigent, muusikakirjastaja, toimetaja ja klaverivalmistaja. 
Ta on sündinud Itaalias, kuid suurema osa oma elust veetis Inglismaal. Ta oli hea pianist, kes hiljem hakkas tegelema kirjastamise ja klaverite valmistamisega. Aastail 1781–1783 käis ta kontserditurneel Euroopas. Seejärel asus ta elama Londonisse, kus temast sai nõutud klaveriõpetaja. Tema õpilaste seas oli John Field. Clementi teosed, mille hulka kuuluvad klaverisonaadid, -sonatiinid ja -etüüdid, on ka tänapäeval õpperepertuaaris kasutusel.
Kaheteistkümnendsüsteem

Kaheteistkümnendsüsteem ehk duodetsimaalsüsteem on positsiooniline arvusüsteem, mille aluseks on arv 12.
Nt arvu 13 kirjutatakse selles süsteemis kujul 11 (1 tosin ja 1 ühik).
Kaheteistkümnendsüsteemi kasutati juba Vana-Egiptuses.
Tehase tänav

Tehase tänav (varem Piiskopi tänav) on tänav Tartus Karlova linnaosas, mida varem nimetati Taga-Karlovaks (Tehase-Turu-Teguri-Tähe tänava vaheline osa), mida aeg-ajalt kutsuti Teguri tööstusrajooniks. Nime sai tänav 21.aprillil 1950.
Tänav algab Võru tänavalt, ristub Kesk tänavaga (vasakult), Kuru tänavaga (vasakult), Forseliuse tänavaga (paremalt), Tähe tänavaga (kahe ristmikuga), Salme tänavaga (vasakult), Kalevi tänavaga (vasakult), Raua tänavaga (vasakult) ja lõpeb Turu tänaval. Tänava pikkus on kokku umbes 1,4 km.
Ettevõtted tänaval.
Tehase 16 Sisustus E Kaubamaja
Tehase 16a Tartu Elamuhalduse AS
Tehase 19 A OÜ Elpis PMP
Tehase 19 Tõllasepad
Tehase 19a GS Production OÜ
Tehase 19c Estiko-Plastar AS
Tehase 19d OÜ Merks EU
Tehase 21 Tartu Liikluslinnak
Tehase 21a Trans-Rem
Tehase 23 Krissu Kirbuturg OÜ
Rajooni ajalugu.
1999. aastal hakati endist tööstusmaad muutma ja jagama ärimaaks, et see elamumaadele kahjustavalt ei mõjuks. Selle tagajärjel kasvas seal tööstusettevõtete hulk.
Kaheliviljastamine

Kaheliviljastamine (inglise "double fertilization") on kompleksne viljastamismehhanism, mis on omane katteseemnetaimedele. Kaheliviljastamise puhul emasgametofüüt ehk megagametofüüt ühineb kahe isasgameediga ehk spermiga ning tekivad sügoot ning seemne toitekude ehk endosperm.
Sava Savanović

Sava Savanović (Serbia kirillitsa: Сава Савановић) on üks kuulsamaid vampiire Serbia folklooris.
Legend.
Legendi järgi elas ta Rogačica jõe ääres vanas vesiveskis, kus tappis veskile vilja jahvatama tulnud talupoegi ja jõi nende verd.
Veski.
Vana veski oli töökorras veel 1950. aastatel, mil selle ostis perekond Jagodić, kes hiljem ehitasid selle ümber turismiatraktsiooniks. 
2012. aastal kukkus veski kokku ja see põhjustas ümbruskonnas paanika, sest elanikud võtavad legendi täie tõsidusega ja kardavad, et vampiir võib hakata uut elukohta otsima. Kohalik omavalitsus palus elanikel varuda küüslauku ja paigaldada igasse eluruumi kristlik rist, et vampiiri endast eemal hoida. Teateid oli ka selle kohta, et vanast veskist on kostnud imelikke urinaid, mis pole ühegi looma ega inimese hääle moodi, ning selle kõrval olla ööpimeduses nähtud seismas pikka kasvu tõmmut isikut. Kohalikud soovisid veski kiiresti korda teha, aga saabuva talve tõttu oli remont võimalik alles kevadel.
Sun SPOT

Sun SPOT on firma Sun Microsystems välja töötatud juhtmevaba sensorvõrgu lahendus. Selle võrguliiklus on ehitatud IEEE 802.15.4 standardile ja selle igal sensoreid sisaldaval sõlmjaamal töötab Java virtuaalmasin Squawk. Seetõttu toimub seadme tarkvaraline arendus ka Java keskkonnas. Java virtuaalmasin vajab aga teiste juhtmevabade sensorvõrkudega võrreldes (nt Arduino) võimsamat protsessorit. Võimsam protsessor on aga energiakulukam ja seetõttu kannatab ka seadme aku kestvus.
Ajalugu.
Esimesed piiratud koguses Sun SPOT-i komplektid tulid müügile 2. aprillil 2007. Komplekt sisaldas 2 sensoritega sõlmjaama, baasjaama, tootjapoolset arenduskeskkonda ja USB kaablit. Pärast Sun Microsystemsi ostmist Oracle Corporationi poolt 2010. aastal jätkus seadmete arendus. 2011. aasta keskel saabusid müügile uue versiooni(Rev. 8) seadmed, millel on uus Sun-Oracle'i ühislogo.
Tänapäev.
2012. aasta algusest on olnud tootjapoolne arendajatele mõeldud foorum hoolduseks maas(esialgse valmimise tähtajaga juuni keskel). Samuti on projekt eemaldatud Oracle Corporationsi aktiivselt arendatavate projektide nimekirjast. Kuid Oracle Corporationsi veebipoes on seadmete komplektid veel saadaval.
Riistvara.
Seade on umbes peopesa suurune, ning sisaldab vähemalt kahte(juht- ja sensorplaat) trükkplaati ja akut, mis on paigutatud plastümbrisesse. Seni on välja antud kaks riistvara versiooni (varasem "Rev. 6" ja hilisem "Rev. 8"). Trükkplaatide joonised on vabalt saadaval.
Võrk.
Süsteemi võrguühendus on ehitatud IEEE 802.15.4 2,4 GHz standardile kasutades baasjaama mudelit. Baasjaamana saab kasutada iga Sun SPOT seadet milles on vähemalt juhtplaat. Baasjaama ja sõlmjaama vahelise ühenduse saab luua ka läbi teiste sõlmjaamade. Seadmetel ei ole tootjapoolset tuge IEEE 802.15.4 standardile loodud lisa standarditele (nt ZigBee), kuid see on võimalik arendajal endal lisada.
Turvalisus.
Seade toetab optimeeritud RSA ja ECC (elliptiliste kõverate krüptosüsteem) krüpteeringut.
Tarkvara.
Seadet juhib otse protsessoril käiv Java virtuaalmasin Squawk. Kuna Squawk on juba väga madalatasemeliselt kirjutatud Javas, siis kogu seadme arendajapoolne kood on kirjutatav Javas. Seetõttu on ka seadmetele kirjutataval koodil kõik Java kasutamisega kaasnevad eelised. Nii Squawki lähtekood kui ka Sun SPOT-i tarkvara lähtekood on vabalt saadaval.
Arendustarkvara.
Tarkvara viimine seadmetel käib läbi Java ANT skriptide. Seetõttu on arendustarkvana kasutatavad kõik Java ANT skripte toetavad arenduskeskkonnad. Samuti on saadav tootjapoolne Sun SPOT seadmete jaoks mõeldud arenduskeskkond Solarium.
Kaheksandsüsteem

Kaheksandsüsteem on positsiooniline arvusüsteem, mille aluseks on arv 8.
Kaheksandsüsteemis kujutatud arvu nimetatakse kaheksandarvuks.
Süsteem kasutab numbreid 0 kuni 7.
Enno Eesmaa

Enno Eesmaa (aastani 1937 Heinrich Esberg; 15. september 1917 Tamsalu – 2. detsember 1996 Tallinn) oli eesti laulja (tenor).
Ta õppis laulmist aastatel 1940–1945 Tallinna Konservatooriumis Aleksander Arderi ja Tiit Kuusiku klassis.
Ta oli aastatel 1942–1946 Estonia teatri koorilaulja ning 1946–1987 ooperi- ja operetisolist. Laulis aastatel 1944–1960 meeskvartetis Kvarta.
Enno Eesmaa suri 2. detsembril 1996 Tallinnas ja ta maeti 5. detsembril 1996 Metsakalmistule.
Isiklikku.
Tema poeg Enn Eesmaa on poliitik ja endine teleajakirjanik, tütar Andra Veidemann on etnoloog ja poliitik.
Kahe keha probleem

Kahe keha probleem (inglise "two-body problem") tähendab klassikalises mehaanikas ülesannet, kus tuleb määrata kahe vastastikmõjus oleva punktobjekti liikumine; n keha probleemi erijuht.
Klassikaline näide on ümber planeedi tiirlev satelliit.
Tšajan

Tšajan (tatari keeles "Чаян", 'skorpion') on Tatarstanis Kaasanis ilmuv huumori- ja satiiriajakiri. Ajakiri ilmub tatari ja vene keeles üks kord kuus.
Ajakiri hakkas ilmuma 1923. aasta jaanuaris. Seoses sõja algusega katkes ilmumine 1941. aasta suvel, see taastati 1951. aasta detsembris. 
Venekeelne paralleelväljaanne ilmub alates 1956. aastast.
Minu lapsepõlve Paganamaa

"Minu lapsepõlve Paganamaa" on 1987. aastal ilmunud Julius Ungru lastejuttude kogu. Raamatus on 55 eluloolist jutukest, milles autor kirjeldab läbi lapse silmade 20. sajandi esimese poole eluolu Paganamaal ja talutöid.
Juttu tehakse näiteks jäälõikamisest, linakitkumisest, "Korstnapühkija" mängimisest, paganapoistest, aga ka viinaajamisest ja metsavargusest. Toimetaja Hendrik Relve kirjeldab raamatu eessõnas Julius Ungru jutukesi järgnevalt:
Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus

Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus (lühend ELT SA) on Kultuuriministeeriumi valitsemisala asutus, mis tegeleb laulupidude ja tantsupidude ettevalmistamise ning korraldamisega. Vastavalt ELT SA põhikirjale osaleb sihtasutus ka laulu- ja tantsupeoga seotud valdkondade riiklikult rahastatud programmide väljatöötamises ning toetavate haridusprojektide ja õppekavade väljatöötamises.
Juhtimine.
ELT SA asutajaks on Eesti Vabariik. Sihtasutuse juhtorganid on nõukogu ja juhatus, mille liikmete volitused kestavad viis aastat. Juhatus on üheliikmeline. Aastatel 2003–2020 oli ELT SA juhataja Aet Maatee. Alates 2. novembrist 2020 juhib ELT SA tööd Margus Toomla.
Nõukogu kavandab sihtasutuse tegevust, korraldab sihtasutuse juhtimist ning teostab järelevalvet sihtasutuse tegevuse üle. Nõukogu koosneb järgmiste asutuste esindajatest:
Stipendiumid.
Koos Eesti Rahvuskultuuri Fondiga haldab ELTSA Gustav Ernesaksa Fondi, David Otto Wirkhausi Fondi, Anna Raudkatsi Fondi ja Ullo Toomi Fondi, millest antakse välja erinevaid stipendiume.
Gustav Ernesaksa Fond.
Fondi eesmärk on jäädvustada mälestust Gustav Ernesaksast ja väärtustada koorimuusikaalast tegevust. Fondi rahast antakse välja Gustav Ernesaksa nimelist koorimuusika peastipendiumi, koorimuusika edendamise stipendiume ja õppestipendiume. Koorimuusika peastipendium määratakse igal aastal ühele isikule, kellel on väljapaistvaid saavutusi tegevusaladel, mida viljeles Gustav Ernesaks (koorijuht, helilooja, pedagoog, publitsist, organisaator).
David Otto Wirkhausi Fond.
Fondi eesmärk on jäädvustada mälestust David Otto Wirkhausist ja väärtustada puhkpillimuusikaalast tegevust. Fondi rahast antakse välja Wirkhausi-nimelist puhkpillimuusika stipendiumi, mis määratakse kauaaegse tulemusrikka tegevuse eest Eesti puhkpillimuusika elus. Stipendiumi saaja peab olema vähemalt 50-aastane. Stipendiumi määramisel võetakse aluseks muusikategelase elutöö (nii muusikapedagoogiline, loominguline, organisatsiooniline, propagandistlik kui ka uurimuslik tegevus). Stipendiumi saab ühele isikule määrata üks kord.
Anna Raudkatsi Fond.
Fondi eesmärk on jäädvustada mälestust Anna Raudkatsist ja väärtustada folkloori- ja rahvatantsualast tegevust. Fondi rahast antakse välja Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium, mis määratakse kauaaegse tulemusliku tegevuse eest Eesti rahvatantsuelus. Stipendiumi määramisel võetakse aluseks rahvatantsutegelase elutöö (nii tantsupedagoogiline, loominguline, organisatsiooniline, propagandistlik kui ka uurimuslik tegevus) ja see antakse vähemalt 50-aastasele isikule vaid üks kord.
Ullo Toomi Fond.
Fondi eesmärk on jäädvustada mälestust Ullo Toomist ning väärtustada rahvatantsualast tegevust. Fondi rahast antakse välja Ullo Toomi nimelist rahvatantsustipendiumi eesti rahvatantsul ja/või autoritantsul põhineva silmapaistva tegevuse eest. Stipendiumi andmise aluseks võivad olla edukad esinemised, taidlustantsu käsitlev(ad) või harrastajatele mõeldud publikatsioon(id) või muud teostatud projektid.
Abohar

Abohar on linn Indias Pandžabi osariigis Fīrozpuri ringkonnas.
Linnas on arenenud puuvillatööstus ja aiandus.
Semovente da 75/18

Semovente da 75/18 on Itaalias Teise maailmasõja ajal toodetud liikursuurtükk. 
Masina tootmine algas 1941. aasta jaanuaris ning kuni 1943. aastani ehitati firmas "Ansaldo" kokku 262 sellist liikursuurtükki. Seda liikurit kasutati edukalt nii tankihävitajana, kui ka iseliikuv haubitsana. Pearelvaks oli 75 mm mägihaubits Obice da 75/18 modello 34, teiseks relvaks aga 6,5 mm kuulipilduja Breda Mod.30 (mudelitel М41 ja М42 aga 8 mm kuulipilduja Breda Mod.38).
Semovente da 75/18 kasutus.
Semovente da 75/18 osales Teise maailmasõja lahingutegevuses Itaalia ja Saksa armee koosseisus nii Põhja-Aafrikas, Balkanil, Prantsusmaal, Idarindel, kui ka Itaalias.
Johann Paul

Johann Paul (3. jaanuar (vkj)/ 15. jaanuar 1891 Leebiku vald, Helme kihelkond, Viljandimaa; praegu Tõrva vald, Valga maakond – 10. august 1961 Montréal, Québeci provints, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja piirivalvur.
Elulugu.
Teenis Vabadussõja ajal 2. jalaväepolgus. Läks 1923. aastal üle piirivalvesse.
Ta lõpetas 1927. aastal Tallinna RÜS Erakolledži. Ta õppis aastatel 1928–1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 
Aastal 1939 sai ta koloneli auastme. Aastatel 1934–1939 oli ta Siseministeeriumi Piirivalve Valitsuse üldosakonna ja 1939–1940 Piirivalve Talituse ülem.
Paul oli aastatel 1940–1941 Läti piiri valvava Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Piirivalvetalituse ülem (polkovniku auastmes) kuni selle likvideerimiseni Saksa võimude poolt suvel 1941.
Eesti Omavalitsus taastas piirivalve 21. jaanuaril 1942, mil selle sisedirektor Oskar Angelus kinnitas Pauli Piiriomakaitse juhiks (Piiriomakaitse likvideeriti 1942. aasta augustis).
Paul oli aastatel 1942–1944 Omakaitse lahingukooli ülem, 1944. aastal evakueerus ta Saksamaale, sealt läks 1950. aastal Kanadasse.
Mälestuse jäädvustamine.
Aastal 2002 avati Eesti piirivalve juubeli puhul Johann Pauli kodutalus Kolmsilma talus tema auks mälestuskivi.
Barüüt

Barüüt on baariumsulfaadist (BaSO4) koosnev mineraal.
Pressitud barüütpulber on suures lainepikkuste vahemikus väga suure peegeldusteguriga peaaegu isotroopselt peegeldav pind. Pressitud barüütpulbrit kasutati kaua aega peegeldusetalonina kui lamberti pinna realisatsiooni. Nüüdseks on uued sünteetilised ained (peamiselt spektralon) barüütpulbri difuusselt peegeldava etalonpinna rollis välja vahetanud.
Poolnorm

Poolnorm on kujutus p(v) vektorruumist "V" üle korpuse "K" reaalarvude korpusse, mis erinevalt normist ei rahuldada samasuse aksioomi, kuid rahuldab homogeensuse aksioomi ning kolmnurga võrratust:
kus "a" ∈ "K" on skalaar ja v, w ∈ "V" vektorid. 
Omadused.
Aksioomidest (1) järeldub, et
 formula_3
kuid erinevalt normist ei kehti implikatsioon formula_4 =&gt; formula_5.
Sarnaselt normiga pole poolnorm kunagi negatiivne:
 formula_6
Tõestuseks märgime, et 0 = "p"(0) = "p"("v"-"v")/2 ≤ "p"("v").
Igal vektorruumil poolnorm. Selleks võib olla näiteks triviaalne poolnorm p(v) = 0 iga vektori v ∈ "V" korral.
Kolmemõõtmeline eukleidiline ruum

Kolmemõõtmeline eukleidiline ruum ehk tasane kolmruum on vektorruum, mida enamasti seostatakse ruumiga füüsikas. Selle ruumi elemente nimetatakse "vektoriteks" või täpsemalt "geomeetrilisteks vektoriteks", kui neid on vaja eristada abstraktsemast vektori (ehk mis tahes vektorruumi elemendi) mõistest. Eukleidilises ruumis on antud kahe vektori skalaarkorrutis ning kaugus, vektori pikkus ja vektorite vaheline nurk. Vektorid on esitatavad kolme reaalarvulise koordinaadi abil. 
Elementaarmatemaatikas määratletakse kolmemõõtmelise eukleidiline ruum vektori mõisteta. See ruum "koosneb" punktidest, sirgetest ja tasanditest. Samuti eeldatakse Eukleidese aksioomide kehtivust. Viimasesse käsitlusse saab vektori mõiste sisse tuua loomulikul teel fikseerides ruumis ühe punkti, mida nimetatakse "nullpunktiks", ja vaadeldes kõiki teisi punkte kui vektoreid, mis on suunatud nullpunktist vaadeldavasse ruumi punkti. Nullpunkti ennast samastatakse nullvektoriga.
Eesti AGA

Eesti AGA on Eesti ettevõte, mis tegutseb alates 1908. aastast ja kuulub rahvusvahelisse gaasitööstuskontserni AGA. 
1920. aastal asutati Eestis AGA esindus ning aasta hiljem tütarettevõte Eesti AGA, mis 1940. aastal natsionaliseeriti. 1991. aastal taasasutati Eesti AGA, millest 2000. aastatel on saanud Eesti juhtiv tööstus- ja meditsiinigaaside tootja ja müüja.
AGA tegevusalad.
Eesti AGA on tegelenud tööstusgaaside (atsetüleen, hapnik, lämmastik, süsihappegaas, argoon jpt) ning meditsiinigaasidega (nt hapnik, dilämmastikoksiid). Lisaks tööstus-, toiduaine-, meditsiini- ja erigaaside tootmisele ning müügile töötab AGA välja ka uusi rakendusi.
AGA

AGA on Rootsi päritolu ettevõte, mis tegeleb tööstus- ja meditsiinigaasidega.
AGA (esialgse nimega Aktiebolaget Gasaccumulator) asutati 1904. aastal. Samal aastal pandi Saltsjö-Järlas Nackas tööle AGA esimene tehas. Rahvusvahelise kontserni peakontor asub Stockholmis Lidingöl, tütarettevõtted on loodud paljudesse riikidesse.
AGA arengut on tugevalt mõjutanud Gustaf Dalén, kelle leiutised panid aluse ettevõtte edule. 1912. aastal anti Dalénile Nobeli füüsikaauhind. 
Alates 2000. aastast on AGA omanikuks maailma juhtiv tööstusgaasi- ja inseneriteadusettevõte The Linde Group, millel on enam kui 50 000 töötajat umbes sajas maailma riigis. Linde peakontor asub Saksamaal Münchenis.
AGA tegevusalad.
AGA on läbi aegade tegelenud tööstusgaaside (atsetüleen, hapnik, lämmastik, süsihappegaas, argoon jpt) ning meditsiinigaasidega (nt hapnik, naerugaas). 
Kontsern on juba enam kui sada aastat rõhku pannud innovatsioonile. Lisaks majakate jaoks mõeldud süsteemidele ning raadio- ja teleseadmetele on AGA tootnud ka filmiprojektoreid, sihikuid, kaugusmõõtjaid, periskoope, vereringe- ja hingamisaparaate, patareisid, radiaatoreid jpm. Juba 1919. aastal tõi AGA turule raadiosaatja ja 1927. aastal esitles Euroopa esimest võrku ühendatud raadiovastuvõtjat. 1950.–1960. aastatel oli AGA tegev ka televaldkonnas, töötades välja koguni oma värviteleri.
1960. aastate teisel poolel hakkas AGA üha enam tähelepanu pöörama gaasivaldkonnale. Raadio- ja teleseadmete tootmine lõpetati järk-järgult, suurem osa sellest harust müüdi Philipsile. Osa tehnikaettevõtteid koondati börsil noteeritud tütarettevõttesse Pharos, soojustootmisettevõte CTC müüdi Saabile. 
Tänapäeval on AGA Skandinaavias ja Baltikumis üks juhtivaid tööstusgaasiettevõtteid. Lisaks tööstus-, toiduaine-, meditsiini- ja erigaaside tootmisele ning müügile tegeleb AGA ka uute rakenduste väljatöötamisega. Samuti on kontsernil juhtiv roll vedelgaasisektoris ning jõudsalt arendatakse ka LNG (veeldatud maagaas) valdkonda. AGA on ka aktiivne biogaasi tarnija ning haldab Skandinaavias paljusid biogaasitanklaid.
AGA Eestis.
Eestis tegutseb AGA alates 1908. aastast. 1920. aastal asutati Eestis AGA esindus ning aasta hiljem tütarettevõte Eesti AGA, mis 1940. aastal natsionaliseeriti. 1991. aastal Eesti AGA taasasutati ning sellest on saanud Eesti juhtiv tööstus- ja meditsiinigaaside tootja ja müüja.
NUPS

NUPS oli Rakvere rokkansambel, mis alustas tegevust 2008. aasta alguses. Ansambel tegutses umbes aasta.
Ansambel tegi proove Rakvere kultuurimaja muusikastuudios. Idee kollektiivi luua pärines Lauri Mäesepalt. Trummar oli sel ajal Aleksander Pihlak. Peagi sai uueks trummariks Rait Lõhmus, kuid mõne aja pärast uuenes koosseis taas. Ansambel läks laiali, kuid enne seda valmis hitt "Panomatsioon".
Domeeninimi

Domeeninimi on tavaliselt füüsilise või juriidilise isiku tähtede ja numbrite kombinatsioon, mis on õiguspäraselt registreeritud, näiteks Eesti Interneti SA-s viimase poolt volitatud registripidaja kaudu. Domeeninimi internetis peab olema kordumatu (ainulaadne); selle peamine eesmärk on internetiaadresside (IP-aadresside) numbrilisele kujule vastava paralleelse (kasutajasõbralikuma) esitusviisi loomine ehk kajastama kindlat küberruumi osa valdusena. Domeeninimi võib koosneda tähtedest, numbritest ja sidekriipsudest. Nime osi eraldavad punktid.
Tipptaseme domeeninimi (tippdomeen, esimese astme domeen) on igal riigil kahetäheline (.ee Eesti domeenide puhul), lisaks on kasutusel pikemad nimed: .aero, .arpa, .biz, .cat, .com, .coop, .edu, .gov, .info, .mil, .mobi (mobiilteenused), .museum, .name, .net, .org, .pro.
Domeeninimi on domeeni omaniku poolt valitud nimi koos tipptaseme domeeninimega, näiteks "wikipedia.org" (see on teise astme domeen ehk juurdomeen). Domeeninimele saab domeeni omanik lisada täiendavaid nimesid (näiteks "uudised.err.ee" on kolmanda astme domeen ja "images.search.yahoo.com" on neljanda astme domeen).
Eestis kasutusel olevad teise taseme domeenid (alamdomeenid):
Esimene internetidomeen registreeriti 15. märtsil 1985.
Eesti domeeninimesid registreeris 2010. aastani EENet. Alates 3. juulist 2010 haldab .ee registrit Eesti Interneti Sihtasutus.
Löwenwolde

Löwenwolde (vene keeles "Левенвольде", läti keeles "Lēvenvolde") oli baltisaksa vana aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
1299. aastal kinkis Tartu piiskop Bernhard Johann von Levenwoldele "Hackus", "Kukulin" ja "Lettikülla" nimelised külad Vanal-Liivimaal.
24. oktoobril (4. novembril) 1726 said Venemaa keisrinna Katariina I käsuga, vabahärra Gerhard Johann von Löwenwolde (surnud 1723) pojad, kammerhärra Reinhold Gustav, brigadir Karl Gustav ja Friedrich Casimir Vene krahvitiitli, kuid kuna neil puudusid järglased, siis suguvõsaliin katkes.
25. novembril 1730 (diplom 18. juunil 1740) sai ratsaväekindral Friedrich Casimir von Löwenwolde (1692–1769) riigikrahvi tiitli.
1747. aastal immatrikuleeriti Liivimaa rüütelkonda aadli- ja vabahärrade suguvõsa (Nr.37) ja krahvisuguvõsa (Nr.36).
1854 Vene tunnustus parunitiitlile.
II üldlaulupidu

II üldlaulupidu toimus 2.-4. juulil (vkj 20.–22. juuni) 1879. aastal Tartus. Laulukoore juhatas Karl August Hermann ning pasunakoore David Otto Wirkhaus ja Adalbert Hugo Willigerode. Peokomiteed valiti juhtima Tartu linnapea Georg von Oettingen, kuid põhiorganiseerijaks oli tegelikult Hugo Treffner.
Kokku osales 64 esinejate rühma 1272 esinejaga, sealhulgas 46 meeskoori ja 18 puhkpilliorkestrit.
Pidu oli kavandatud 1875. aasta suveks, kuid luba selleks saadi alles kaks aastat hiljem. Suuresti Vene-Türgi sõja tõttu lükkus pidu 1879. aastasse.
Ühendkooride kontserdid peeti sakslaste käsitööseltsi näituseplatsil, mis asus Tiigi tänaval ning üksikkooride esinemised ja võistulaulmised toimusid Vanemuise seltsi aias.
Kava.
Laulupeo kava koosnes peamiselt saksa autorite lauludest, kuid sisaldas ka kuus algupärast laulu Aleksander Kunileiu, Karl August Hermanni ja Johann Voldemar Jannseni loomingust.
Vaimulikud laulud
Ilmalikud laulud
Salme Teemant

Salme Teemant (3. mai 1901 Tallinn – 12. juuni 1965 Tallinn) oli eesti arst ja vaimulik, Arstide Koja nõukogu liige.
Ta õppis aastatel 1919–1925 (lõpetas 1925) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja 1934–1935 õigusteaduskonnas, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.
Salme Teemant töötas lastearstina ning Tallinna emade ja laste arstliku nõuandepunkti arsti ja juhatajana. Aastal 1945 ta vallandati, sest oli metodisti jutlustaja. Aastatel 1945–1950 oli ta Tallinna I lastesõime arst, alates 1950. aastast Tallinna I Lastehaigla osakonnajuhataja.
Theodor Schönberg

Theodor Schönberg (20. detsember 1917 Tallinn – 3. märts 1992 Melbourne) oli eesti arst.
Ta õppis aastatel 1937–1943 (lõpetas 1943) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, korporatsiooni Sakala vilistlane.
Theodor Schönberg töötas Tallinna Keskhaiglas. Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, 1989 asus Austraaliasse.
Scatman John

John Paul Larkin (13. märts 1942 – 3. detsember 1999) oli Ameerika Ühendriikide džäss- ja "house"-muusik. Ta kannatas tugeva 
kogelemise all, kuid sai sellest inspiratsiooni oma "scat"-stiilis laulude jaoks. Tema tuntuim laul on "Scatman (Ski-Ba-Bop-Ba-Dop-Bop)".
Ferdinand Thomson

Ferdinand Karl Thomson (25. aprill 1902 Vahiannuse talu, Raadi vald, Tartumaa – 21. oktoober 1961 Paide) oli eesti arst, arstiteadlane, ftisiokirurgia pioneer, oma ftisiokirurgia koolkonna ja ftisiaatria eriala rajaja Eestis. (Kuni 1940ndate alguseni Tomson.)
Õppis 1922–1927 (lõpetas 1927) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Dr. med. väitekiri (Tuberkuloosibatsilli bioloogiline iseloom, eriti tuberkuloosijuhtudel Eestis ja võitlus tuberkuloosiga) jäi 1941 sõjaolude tõttu kaitsmata.
1929–1942 Taagepera tuberkuloosisanatooriumi juhataja, 1942–1944 Järva tiisikusenõuandla juhataja, 1944–1949 Järvamaa tuberkuloosidispanseri juhataja. 1950–1961 erapraksisega sise- ja kopsuhaiguste eriarst Paides (ratastooli jäämise tõttu). Viimaseid eraarste Eesti NSV-s. 1961 represseeriti (erapraksise loa äravõtmine seoses erapraksiste likvideerimisega).
Endel Laas

Endel Laas (29. august 1915 Tartu – 1. november 2009) oli eesti metsateadlane. 
Ta oli Eesti Maaülikooli professor ja metsandusteaduskonna dekaan,Tartu Tähtvere dendropargi rajaja.
Isiklikku.
Endel Laasi poeg on Eino-Endel Laas, kes on samuti metsateadlane ja Maaülikooli õppejõud.
Hermann Julius Schmalz

Hermann Julius Schmalz (25. märts/6. aprill 1870 Kõnnu küla, Räpina vald, Võrumaa – 16. november 1945 Räpina) oli eesti luuletaja ja muusik.
Ta on laulu "Sauna taga tiigi ääres" ja näidendi "Äiataat tõrdus" autor.
Maetud Räpina Ristipalo kalmistule.
Dnestri laht

Dnestri limaan on limaan Musta mere loodekaldal. Limaani pikkus umbes 40 km, laius kuni 12 km. Keskmine sügavus on 1,8 m; suurim sügavus 2,7 m.
Limaani põhjakaldale suubub Dnestr, lõunas on ta väinade kaudu ühenduses ülejäänud Musta merega.
Arkoí

Arkoí on saar Egeuse meres, üks Lõuna-Sporaadidest. 
Saare pindala 670 ha. Saar on künklik, kõrgus kuni 114 m. Kuulub Kreekale.
Harilik sipelgakiil

Harilik sipelgakiil ("Myrmeleon formicarius") on võrktiivaliste seltsi ja sipelgakiillaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Ta elab kuivades liivastes paikades.
Hariliku sipelgakiili vastseid nimetatakse sipelgalõvideks. Nad toituvad väiksematest putukatest ja harva ka oma liigikaaslastest.
Harilikku sipelgakiili leidub Eestis paiguti.
Ballaad

Ballaad on kirjanduses üks luulevormidest, lüroeepilise sisuga jutustavat laadi mitmestroofiline luuleteos. Peamiselt põhineb legendidel või rahvajuttudel, mille tegelased võivad olla kangelaslikud.
Eesti tuntumad ballaadiautorid on Jaan Bergmann, Jakob Tamm, Karl Eduard Sööt, Ernst Enno, Hendrik Adamson, Villem Ridala, Henrik Visnapuu, Mart Raud, Aleksander Suuman, Lehte Hainsalu. Kõrgtaseme saavutas eesti ballaadilooming Marie Underi ballaadide kogumikus "Õnnevarjutus" (1929, kordustrükid 1940, 2000 ja 2003).
Tallinna–Riisipere rongiliin

Tallinna–Riisipere rongiliin oli Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Riisiperes.
Liini lõik Vasalemmast Riisiperre oli enne 2019. aastat viimane elektrifitseeritud raudteelõik Eestis, millel alustasid elektrirongid reisijate teenindust 1981. aastal 
2019. aasta 8. detsembril avati Riisipere ja Turba vahel 6,3 kilomeetri pikkune raudtee lõik, kus rongid sõidavad kiirusega 140 km/h; see on kiireim raudtee lõik Eesti Raudteel. 
Alates 1. jaanuarist 2014 liikus mõlemas suunas tööpäeviti 12 ja puhkepäeviti 11 elektrirongi koosseisu.
Liin läbis 20 peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Pääsküla, Laagri, Urda, Saue, Valingu, Keila, Kulna, Vasalemma, Kibuna, Laitse, Jaanika ja Riisipere.
Seisuga 1. jaanuar 2014 maksis liini otspunktide vahel täispilet Elroni sõidukaardil 2,25 ja sooduspilet 1,62 eurot. Paberkandjal täispilet maksis 2,50 ja sooduspilet 1,80 eurot. Sõiduaeg oli 58–61 minutit.
Liini teenindab nüüd Tallinna–Turba rongiliin.
Fakte ajaloost.
Aastatel 2008–2013 peatusid Riisipere liini elektrirongid ka Padula raudteepeatuses.
Seisuga 11. veebruar 2009 maksis liini otspunktide vahel täispilet 25, sooduspilet 15 krooni. Sõiduaeg oli 1 tund 18 minutit kuni 1 tund 21 minutit.
Kuni 2013. aasta lõpuni liikus Riisiperest Tallinna suunas tööpäeviti 9 ja puhkepäeviti 8 koosseisu, Tallinnast Riisiperre iga päev 8 koosseisu.
Keila–Haapsalu raudteelõigul sõitsid viimati Turbasse rongid 1995. aastal.
Päeast Keila–Haapsalu raudteelõigu sulgemist võeti 2004. aastal raudtee rööpad üles ja mitmekümneks aastaks jäi lõpp-peatuseks Riisipere.
Redokspotentsiaal

Redokspotentsiaal on tasakaaluline elektroodipotentsiaal, mis iseloomustab süsteemi oksüdeerivaid või redutseerivaid omadusi. Kui süsteemi redokspotentsiaal on negatiivne, domineerivad redutseerivad omadused, kui positiivne, siis domineerivad oksüdeerivad omadused. 
Igal keemilisel elemendil (või ühendil) on temale omane redokspotentsiaal. Mida positiivsem (kõrgem) on see potentsiaal, seda suurem on elemendi (ühendi) võime redutseeruda (vastu võtta elektrone).
Redokspotentsiaali mõõdetakse standardvesinikelektroodi suhtes standardtingimustes (rõhk 101,325 kPa, temperatuur 298,15 K) ja väljendatakse pinge ühikutes, tavaliselt millivoltides.
Surnud 12. veebruaril

"Siin loetletakse 12. veebruaril surnud tuntud inimesi.