tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Itelmeeni keel

Itelmeeni keel (itelmeeni keeles "итәнмән’ин крвэӆхатас") on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad itelmeenid Kamtšatka poolsaare läänerannikul (Kamtšatka krais). 
2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal itelmeeni keelt 82 inimest, peamiselt vanemad inimesed. Itelmeeni keel on äärmiselt ohustatud. Üle 95% itelmeenidest räägivad vaid vene keelt. Vähesed rääkijad on valdavalt üle 65 aasta vanad ja elavad hajusalt. Lastele keele loomulikul teel edasiandmine lõppes üle 50 aasta tagasi.
Keelesugulus.
Itelmeeni keel liigitatakse tšuktši-kamtšadali keelte hulka, kuid see erineb oluliselt teistest sama keelerühma keeltest. Seetõttu ei ole kõik uurijad üksmeelel. Näiteks vene uurija Aleksandr Volodin ja Ameerika lingvist Dean Worth on seisukohal, et itelmeeni keel ei ole geneetilises suguluses tšuktši ja korjaki keelega ning ühised jooned on tekkinud konvergentsi teel.
Murded.
19. sajandini oli tõenäoliselt 3 itelmeeni keelt: ida-, lõuna- ja lääneitelmeeni keel. Tänapäeval on säilinud vaid lääneitelmeeni keel kahe murdega: lõunamurre ja põhja- ehk sedanka murre. Lõunamurdes eristatakse Hairjuzovi ja Napani murrakut, mida on peetud ka eraldi murreteks.
Fonoloogia.
Itelmeeni häälikusüsteem koosneb 5 täishäälikust ja 25 kaashäälikust. Sõna võib alata 2-7 kaashäälikust koosneva kaashäälikuühendiga, nt "кстк’ԓкнан" 'ta hüppas'. 
Morfoloogia.
Itelmeeni tüved on ühe-, kahe- ja kolmesilbilised. Itelmeeni keel on aglutinatiivne, tüvele võivad liituda prefiksid ja sufiksid.
Nimisõnal on 12 käänet.
Itelmeeni tähestik.
1932. aastal loodi itelmeeni keele kirjapanekuks 27 tähest koosnev ladina kirjal põhinev tähestik. Selles kirjas anti välja 1932. aastal aabits "Ntanselqzaalkicen!" ja 1933. aastal aritmeetikaõpik, kuid selle kasutamisest loobuti peagi. Uuesti loodi kirjakeel 1986. aastal lõunamurde põhjal, siis juba kirillitsas. 
"Tänapäeval kasutatav itelmeeni tähestik. "
Lisaks eeltoodud tähemärkidele kasutatakse ka labialisatsioonimärki (˚) ja kõrisulghääliku märki (ʼ). Enamasti ei kasutata tähti ă, ŏ ja ў.
1988. ja 1993. aastal anti välja itelmeenikeelne aabits. Ilmunud on itelmeeni-vene-itelmeeni koolisõnaraamat. Itelmeeni keelt õpetatakse mõnedes koolides algklassides ainena, kuid ka õpetajad ei valda seda.
Eesti kodakondsuspoliitika

Eesti kodakondsus omandatakse sünniga või saadakse naturalisatsiooni korras. Erandjuhul võidakse see kinkida eriliste teenete eest. Isik, kes on Eesti kodakondsusest alaealisena ilma jäänud, on õigus see täisealiseks saades taastada. Dokument võib kehtivuse kaotada Eesti kodakondsusest vabastamise, selle äravõtmise või mõne muu riigi kodakondsuse vastuvõtmise tõttu.
Kodakondsuse saamiseks esitatav info.
Eesti kodakondsuse sooviavalduses peab olema märgitud:
Alaealise puhul peavad olema esitatud järgmised andmed:
Sünnijärgne kodakondsus.
Sünnijärgne kodakondsus on isikul, kelle sündimise ajal vähemalt üks tema vanematest on Eesti kodakondsuses.
Kodakondsus naturalisatsiooni korras.
Välismaalane, kes soovib saada Eesti kodakondsust, peab:
Kodakondsuseksam.
Eesti kodakondsuseksam on eksam, mis tuleb sooritada Eesti kodakondsuse saamiseks. See koosneb eesti keele oskuse eksamist ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsusseaduse tundmise eksamist.
Kodakondsus eriliste teenete eest.
Kodakondsust eriliste teenete eest antakse maksimaalselt kümnele inimesele aastas. Ettepaneku selleks võib teha Vabariigi Valitsuse liige, kes on kohustatud seda ka põhjendama. Eriliste teenete eest Eesti kodakondsuse andmisest keeldumist ei põhjendata. Erilisteks teeneteks loetakse saavutusi teaduses, kultuuris, spordis või muul silmapaistval alal. 
Naturalisatsioon.
Naturalisatsiooniks nimetatakse mittesünnijärgset kodakondsuse omandamist. Eesti riigis on võimalik naturalisatsiooni omandada läbi abielu, isikliku soovi või eriliste teenete. Selle saamise korda reguleerib kodakondsusseadus.
Kodakondsuse taastamine.
Kodakondsuse taastamisõigust omab igaüks, kes on alaealisena kaotanud Eesti kodakondsuse. Taotlev isik peab viibima püsivalt Eestis ning olema vabastatud senisest kodakondsusest või tõendama, et ta vabastatakse sellest seoses Eesti kodakondsuse taastamisega.
Kodakondsuse kaotamine.
Eesti kodakondsus kaotatakse kui:
Kodakondsusest loobumine.
Eesti kodakondsuse seadus ütleb, et isiku võib Eesti kodakondsusest vabastada Vabariigi Valitsuse otsusega, kui isik on selleks soovi avaldanud. Kodanik peab oma sooviavalduse esitama volitatud valitsusasutusse. Kõige sagedasem kodakondsusest loobumise põhjus on teise riigi kodakondsuse taotlemine. Isikut võidakse Eesti kodakondsusest mitte vabastada kui selle tagajärjeks on kodakondsusetus. 
Mitmikkodakondsus.
Eestis ei ole mitmikkodakondsus lubatud, seda on kirjeldatud seaduses § 3. Inimene, kes lisaks Eesti kodakondsusele omandab sünniga ka mõne muu riigi kodakondsuse, peab kolme aasta jooksul pärast 18-aastaseks saamist loobuma kas Eesti või mõne muu riigi kodakondsusest.
Nikolai Baskov

Nikolai Viktorovitš Baskov (vene k. Николай Викторович Басков; sündinud 15. oktoobril 1976 Moskvas) on vene ooperi- ja estraadilaulja (tenor). Ta on ka näitleja ja saatejuht ning muusikapedagoog (professor). Ukraina rahvakunstnik (2004), Moldova kunstimeister (2007), Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik (2009). 
Elulugu.
Nikolai Baskov sündis 15. oktoobril 1976 Moskvas. Pere vahetas sageli elukohta ja seetõttu tuli Baskovil õppida erinevates koolides (näiteks Siberis ja Saksamaal). Baskov õppis klaverit mängima Novosibirski muusikakoolis. Vanemates klassides õppis ta Moskvas muusika-koreograafia kallakuga koolis, mille lõpetas kuldmedaliga.
1998–1999. aastal võitis Baskov Venemaa noorte ooperilauljate võistluse ja sai teise koha Grande Voce konkursil Hispaanias. Pärast seda pakuti talle Lenski rolli Tšaikovski ooperis “Jevgeni Onegin”. Nii jõudis Baskov 2000. aastal Moskva Suure Teatri truppi.
2000. aastal kohtus ja esines Baskov Montserrat Caballéga. Ooperidiiva pakkus noorele Baskovile võimalust koos esineda. Caballést sai Baskovi mentor ning ta aitas lihvida, parandada ja täiustada noormehe vokaaltehnikat. Baskov oli Caballé õpilane ja lavapartner mitu aastat. Koos esineti Itaalias, Hispaanias, Saksamaal, Šveitsis ja teistes riikides.
2006. aastal tegid Nikolai Baskov, Montserrat Caballé ja Monserrat Marti kontserditurnee Venemaa linnades.
2008–2009 said kümned tuhanded inimesed osa Nikolai Baskovi grandioossetest esinemistest: kontsertprogrammid “Корабль судьбы” (eesti k. “Saatuse laev”) Peterburis ja “Не только о любви” (eesti k. “Mitte ainult armastusest”) Moskvas. Pärast neid toimus laulja kontserditurnee Venemaa läänepiirist idapiirini.
2011. aastal esines Nikolai Baskov klassikaliste aariate ja romanssidega Viini Filharmoonia kuldses saalis.
2012. aastal toimus Moskvas Aleksandr Žurbini uue, Théophile Gautier’ süžee põhjal valminud ooperi “Альберт и Жизель” (eesti k. “Albert ja Gisell”) esietendus. Nikolai Baskov inspireeris heliloojat teost kirjutama ja Baskov ise mängis ooperis peaosa (krahv Albert).
Klassikalise repertuaariga kontsertprogramm “Звёздное трио” (eesti k. “Kuulus trio”) (Nikolai Baskov, Monserrat Caballé, Monserrat Marti) esitati 2013. aasta oktoobris Kremlis.
2016. aastal esitas Baskov publikule oma uut, Aleksei Sechenovi lavastuse põhjal valminud sõud “Игра” (eesti k. “Mäng”). Kõik kolm etendust (7.–9. oktoobril 2016) toimusid Kremlis suure eduga. Peale seda läks Baskov kontserditurneele: kontserdid toimusid Peterburis, Kaliningradis, Minskis ja Balti riikides – Eestis, Lätis ja Leedus. 2017. aasta alguses toimus sõu Saksamaa kontserdisaalides ning hiljem jätkus Venemaal. 2018. aasta kevadel esitati sõud “Игра” taas Peterburis ja Moskvas.
Looming.
Nikolai Baskovit peetakse esimeseks vene artistiks, kes on töötanud nii ooperi-, vokaali-, populaarklassika- kui ka estraadi- ja popmuusika žanrites. Baskovi loominguline ulatus on tohutult suur; ta esitab edukalt žanre aariatest rahvalaulude ja popmuusikahittideni.
Sfântu Gheorghe

Sfântu Gheorghe (varasemas kirjaviisis Sfîntu Gheorghe; ungari keeles "Sepsiszentgyörgy") on linn Rumeenias Transilvaanias, Covasna maakonna halduskeskus. 
Linn asub Olti jõe ääres.
Sfântu Gheorghet on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1332. aastal. Linnaks on Sfântu Gheorghet esimest korda nimetatud 1431. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sfântu Gheorghe elanike arv 54 312, neist ungarlasi oli 73,62% ja rumeenlasi 21,08%.
Sfântu Gheorghe on Miercurea-Ciuci kõrval üks olulisemaid seekelite kultuuri keskusi.
Eestist väljasaatmine

 
Väljasaatmine on ebaseaduslikult riigis viibiva välismaalase sunniviisiline tagasisaatmine tema päritolu- või transiidiriiki või muusse riiki, kus ta vastu võetakse. Enamik välismaalasi, keda kohustatakse riigist lahkuma, on kolmanda riigi kodanikud.
Välismaalase Eestist väljasaatmine toimub lahkumisettekirjutuses määratud sundtäitmise tähtaja saabumisel ehk aja lõppedes, mille jooksul oli välismaalasel võimalik täita vabatahtlikult ettekirjutuses pandud kohustus lahkuda riigist. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seadus sätestab alused, mil võib välismaalasele vabatahtliku lahkumise tähtaja jätta andmata. Välismaalase tagasisaatmise aluseks on haldusakt – lahkumisettekirjutus, millega kohustatakse viibimisaluseta riigis viibivat välismaalast lahkuma, või kohtuotsus, millega on välismaalasele mõistetud väljasaatmine lisakaristusena. Euroopa Liit Euroopa Liidu on kehtestanud ühtsed nõuded ja korra kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks. Naasmisdirektiivi nõuded on peamiselt üle võetud väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seadusega. 
Välismaalasele võidakse väljasaatmine mõista lisakaristusena, kui välisriigi kodanik on süüdi mõistetud tahtlikult toime pandud kuriteos ja karistatud teda vangistusega. Väljasaatmist lisakaristusena ei kohaldata välisriigi kodanikule, kes on kuriteo toime pannud nooremana kui kaheksateistaastasena. 
Takistused väljasaatmisel.
Väljasaatmise sundtäitmine võib olla takistatud näiteks, kui:
Tagasisaatmisotsus.
Tagasisaatmisotsus naasmisdirektiivi tähenduses on haldusakt või kohtuotsus, mis sätestab, et kolmanda riigi kodaniku riigisviibimine on ebaseaduslik ning talle sätestatakse või kehtestatakse tagasipöördumiskohustus. Otsuse määratluses keskendutakse kahele olulisimale elemendile. Nendeks on:
Tagasisaatmisotsus võib sisaldada veel elemente, näiteks sissesõidukeeldu, vabatahtliku lahkumise tähtaega, tagasisaatmise sihtriigi kindlaksmääramist.
Vabatahtlik lahkumine.
Lahkumisettekirjutuses nähakse ette seitsme kuni kolmekümne päeva pikkune periood vabatahtlikuks lahkumiseks, kui ei esine aluseid ettekirjutuse koheseks sundtäitmiseks. Kui välismaalasel puuduvad vahendid, et oma koduriiki tagasi pöörduda, saab ta Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni Eesti esinduses taotleda selleks toetust. Alates 2010. aastast on käivitatud vabatahtliku tagasipöördumise ja reintegratsiooni programm VARRE. 
Väljasaatmine.
Juhul kui tähtaega vabatahtlikuks lahkumiseks ei ole määratud või kui tagasipöördumiskohustust ei ole vabatahtlikuks lahkumiseks määratud tähtaja jooksul täidetud, võtab Eesti kõik vajalikud meetmed, et tagasisaatmisotsus saaks täidetud. Põhjused, mis õigustavad välismaalasele vabatahtliku lahkumise tähtaja andmata jätmist, on:
Kui välismaalane taotleb rahvusvahelist kaitset, siis talle tehtud lahkumisettekirjutuse täitmine peatub kuni rahvusvahelise kaitse taotluse suhtes lõpliku otsuse tegemiseni, millega talle keelduti rahvusvahelise kaitse andmisest. Välismaalasel on õigus lahkumisettekirjutuse peale esitada halduskohtule kaebus kümne päeva jooksul, pärast ettekirjutuse või otsuse teatavaks tegemist.
Odorheiu Secuiesc

Odorheiu Secuiesc (ungari keeles "Székelyudvarhely", saksa keeles "Oderhellen") on linn Rumeenias Transilvaanias Harghita maakonnas.
Kirjalikes allikates on Odorheiu Secuiesci mainitud esimest korda 1334. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Odorheiu Secuiesci elanikest ungarlasi 95,8%, rumeenlasi 2,6% ja mustlasi 1,5%.
Eesti kohanemisprogramm

Eesti kohanemisprogramm on mõeldud kõigile välismaalastele, kes on vähem kui viis aastat seaduslikul alusel elanud Eestis. Programm koosneb lühikestest interaktiivsetest koolitusmoodulitest.
Nõuded programmis osalejale.
Programmis saavad osaleda:
Moodulid.
Moodulite teemad:
Irlava vald

Irlava vald (läti keeles "Irlavas pagasts") on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunsāti, Lestene, Degole, Tume, Zemīte, Viesatase ja Jaunpilsi vallaga.
Valla pindala on 114 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1502 inimest. Valla keskus on Irlava küla. Vallavanem on Vilnis Janševskis (ühine Lestene vallaga).
Ajalugu.
Vald on kujunenud Ķūķi mõisa ("Abaushof"), Akmeņmuiža mõisa ("Steinhof"), Pētertāle mõisa ("Petertal"), Snapji mõisa ("Friedrichsberg") ja Irlava mõisa ("Irmlau") maadele.
Vald moodustati 1860. aastatel. Aastal 1861 liideti sellega Degole ja Ķūķi mõisavallad, aastal 1924 Pētertāle vald. Aastal 1935 oli valla pindala 106,5 km² ja vallas oli 2132 elanikku.
Aastal 1945 moodustati Irlava vallas Irlava ja Degole külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1961 liideti osa Irlava külanõukogust Tume külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Irlava külanõukoguga Abava külanõukogu kolhoosi Druva maad. Aastail 1975 ja 1977 liideti osa külanõukogust Degole külanõukoguga, aastal 1979 liideti osa Degole külanõukogust aga Irlava külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.
Loodus.
Suurimaks jõeks on Abava jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Viesata. Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Sāti luteri kirik, selle piirdemüür, väravad, orel, kantsel, oreli noodivihik, pihitool ja altar, Tāmi muinaskalmed, Riepji muinaskalmed, Irlava muinaskalmed ja Daibji muinaskalmed ehk Kuradilaev. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Vallieši Puuslikumägi ja hiiepaik Peņķi terviseallikas.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1302 lätlast, 72 venelast, 28 valgevenelast, 2 ukrainlast, 9 poolakat ja 11 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Irlava

Irlava (varem Valdheimas) on küla ("lielciems") Lätis Tukumsi piirkonnas, Irlava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel Abava jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 18 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusel. Irlavas asuvad kultuurimaja, raamatukogu ja põhikool, seal tegutseb Rainise nime kandev lastekodu.
Irlavat on esmamainitud 1453. aastal. Tänapäevane Irlava küla moodustus XIX sajandil kohaliku kihelkonnakooli juurde, hiljem rajati sinna aga Irlava ja Grenči valla ühine vallamaja. Algselt kandis asula nime Valdheimas.
1840. aastal asutati Irlavasse Kuramaa rüütelkonna rahaga õpetajate seminar, kus said haridust Kuramaa kubermangu koolide lätikeelse õpetajad. Kool suleti venestamise käigus aastal 1900. Koolis õppisid dirigent Jānis Bētiņš, publitsist Pauls Dauge, jurist Atis Ķeniņš, helilooja Ernests Vīgners jt. 
Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 250 sõdurit.
Küla lõunaservas asuv hiiepaik Peņķi terviseallikas on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all. Irlavas asuvad Irlavas vidusskola, Irlava, Bērnu namsi ja Dzintarkalni bussipeatus.
Külas kasvav pärn ümbermõõduga 3,8 meetrit ja 20 Irlavas kasvavat mändi on looduskaitse all.
Küla järgi on nime saanud siluri Adavere lademe Irlava kihid. 
2018. aastal oli külas 533 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 518.
Nikšas

Nikšas on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub valla keskusest Alojast 2 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusel.
Aastal 1944 asutati seal õunte ja marjade kasvatamisega tegelev aiand "Vecnikšas".
Külas on Nikšase bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Smilgas

Smilgas on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, valla keskusest Alojast 2 ning Riiast 118 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Sünkroontõlge

Sünkroontõlge (ka "simultaantõlge", inglise keeles "simultaneous interpreting") on tõlkeviis, mille puhul toimub lähteteksti tõlge samal ajal, kui kõneleja seda esitab, ilma kõnelejat katkestamata. Tõlk istub helikindlas kabiinis ja kuulab kõnelejat kõrvaklappide kaudu, esitades samal ajal tõlget enda ees olevasse mikrofoni. Kuulajad omakorda kuulevad tõlget oma vastuvõtuseadmete külge ühendatud kõrvaklappidest. Kui tõlge toimub mitmesse keelde, valib kuulaja vastuvõtuseadme puldilt talle sobiva kanali.
Sünkroontõlge on levinuim suulise tõlke meetod. Sünkroontõlk peab kuulama ja tõlkima samaaegselt, jäädes kõnelejast tõlkes maha vaid mõne sekundi jagu. Paus tehakse vaid kõne interpreteerimiseks. Seda tüüpi tõlget kasutatakse tihti ÜRO konverentsidel ja suurtel rahvusvahelistel üritustel.
Sünkroontõlke eesmärgiks on algteksti võimalikult täpne edasiandmine, mitte parafraseerimine. Hea sünkroontõlk peab olema tõlgitavas valdkonnas kompetentne ja suure kogemuste pagasiga. Samuti peab ta olema hea avalik esineja. Tõlkimisel ei saa kasutada sõnastiku abi. Sünkroontõlkimine nõuab suurt vaimset pingutust, mistõttu tõlgid töötavad 20–30-minutiste vahetuste kaupa. Seepärast on pikema sünkroontõlke tegemiseks vaja vähemalt kahte tõlki.
Esimest korda kasutati sünkroontõlget Nürnbergi kohtuprotsessil pärast II maailmasõja lõppu.
Sünkroontõlke tüübid.
Sosintõlge.
Sosintõlke puhul on tegemist ilma tõlkekabiinita sünkroontõlkega. Tõlge toimub lähteteksti esitamisega samal ajal. Tõlk istub või seisab tõlget vajava isiku kõrval või selja taga ning esitab talle vaiksel häälel tõlget kõrva. Vaatamata nimetusele tehakse sosintõlget harva sosistamisena, sest sosistamine kurnab häälepaelu ja kurgulihaseid ning nõuab ka kuulajalt suur pingutust. Pigem räägib tõlk lihtsalt vaiksel häälel.
Sosintõlget saab tavaliselt teha vaid paarile isikule korraga, sest kuulajad peavad olema tõlgi vahetus läheduses. Suuremale grupile tõlkimiseks kasutatakse sosintõlkeseadmeid. Need koosnevad komplektist, mis sisaldab mikrofoni tõlgile ja kõrvaklappidega vastuvõtuseadmeid kuulajatele. Tõlkekabiin puudub ja tõlk viibib kuulajatega samas ruumis. Mõnes riigis kasutavad sosintõlkeseadmeid ka kohtutõlgid.
Tõlkekabiiniga sünkroontõlge.
Selleks, et teha sünkroontõlget täielikus vaikuses, kasutatakse vahel sünkroontõlkekabiine, mis on helikindlad ja võivad olla kaasaskantavad või alalised. Kabiinis on tavaliselt ruumi 2–4 inimese jaoks. Need on ideaalsed koosolekuteks või väikesteks kogunemisteks. Kabiini heaks küljeks on see, et tõlk saab teha oma tööd täielikus vaikuses, ilma et keegi teda segaks.
Stābeģi

Stābeģi on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub valla keskusest Alojast 2 ning Riiast 120 kilomeetri kaugusel. 
Külas asus varem Stabegi vasallilinnus, hiljem aga Stakenberģi mõisa keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Külas kasvavad Stābeģi pärn, Stābeģi saar (mõlemad kuivanud) ja Stākenberģi uus tamm on looduskaitse all.
Vecdreimaņi

Vecdreimaņi on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub merepinnast 68 meetri kõrgusel, valla keskusest Alojast 6 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Külas kasvav pärn (ümbermõõt 4,8 m) on looduskaitse all.
Kaarma vald (täpsustus)

Kaarma vald oli mitme valla nimi:
Põlgaste pansionaat

Põlgaste pansionaat on munitsipaalasutus (pansionaat), mis asub Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas aadressil Saia tee 2.
Pansionaat avati 2009. aasta oktoobris Põlgaste koolimajas valminud juurdeehitises. Samas majas asub veel lasteaed, lastehoid ja raamatukogu-külakeskus.
Pansionaat asub looduskaunis kohas oma aia ja sillutatud kõnniteedega. Aias on paviljon, mis kaitseb vihma ja tuule eest.
Põlgaste pansionaat on ettevõte, kes osutab ööpäevaringset üldhooldusteenust Kanepi valla elanikele ning vabade kohtade olemasolul ka teistele klientidele. Asutust haldab Kanepi vald. Pansionaadi kahel korrusel on kokku 12 tuba: 3 ühekohalist, 8 kahekohalist ja 1 kolmekohaline tuba. Põlgaste pansionaadis on kohti 22 kliendile: 21 kohta üldhooldusteenuseks ja 1 koht intervallteenuse osutamiseks.
Põlgaste pansionaadi kohamaks (2019. aasta seisuga) on 630 eurot kuus, millele lisandub isiklikuks otstarbeks kasutatud ravimite, hügieenivahendite ja mähkmete maksumus .
Põlgaste pansionaadi eesmärgid ja ülesanded.
Eesmärk on tagada eakatele või puuetega inimestele selline hooldus ja rehabilitatsioon, mis vastab nende eale ja seisundile .
Osutatavad teenused :
Põlgaste pansionaadil pole võimalik osutada hooldusteenust raske dementsussündroomiga inimestele. 
Põlgaste pansionaadi personal.
Pansionaati juhib juhataja, kes korraldab pansionaadi tegevust ning vastutab selle ülesannete täitmise eest . Personali hulka kuulub (2019. aasta seisuga) kuus hooldustöötajat, üks tegevusjuhendaja, kaks kokka ja kaks majahoidjat.
Topeltkodakondsus Eestis

Topeltkodakondsus on Eestis keelatud, kuid selle eest ei ole kehtestatud karistusi ning sünnijärgset Eesti kodakondsust ei saa inimeselt ära võtta. Topeltkodakondsus suurendab mitme inimrühma valikuvõimalusi, võimaldades kergemini reisida, töötada, saada sotsiaalseid hüvesid ja valida mitmes riigis parlamenti. Miinusteks peetakse sõjaväekohustuse täitmist, topeltmaksustamise ohtu ja julgeolekuriske.
Avalik arvamus.
Arvamused topeltkodakondsuse suhtes erinevad suuresti, näiteks on rahvusvaheliste suhete doktor Mart Nutt toonud esile topeltkodakondsuse suurima probleemi: "Riikidele on topeltkodakondsusest ja mitmikkodakondsusest (ühel isikul võib teoreetilist olla ka neli või rohkem kodakondsust) enamasti rohkem probleeme kui kasu. Kodakondsus on leping riigi ja isiku vahel ja mitmikkodakondsus tähendab ühe ja sama isiku samasugust lepingut mitme riigiga. Siit kerkib küsimus, kuidas sellises olukorras lepingut täita ja kuidas näeb välja olukord, kus mitmel riigil on üheaegselt kohustus seda isikut kaitsta, isikul aga kohustused üheaegselt mitme riigi ees".
Minister Ligi on avaldanud topeltkodakondusele aga poolehoidu, tuues välja keelu tagamaad: "Põhiseadus sünnijärgset Eesti kodakondsust ära võtta ei luba, ent kodakondsusseaduse topeltkodakondsuse keelu tõttu kaotame siiski Eesti kodanikke“.
Erandid.
Topeltkodakondsus on võimalik kui:
Kuke (Lääne-Nigula)

Kuke on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 
Külas on Riiaküla bussipeatus. Peale küla ühendamist Lääne-Nigula vallaga asub külas Läänemaa kõrgeim punkt. 
Kuke küla tekkis hiljemalt XVIII sajandil. 1977. aastal liideti küla Rehemäega ning 2018. aastast on ta taas eraldi küla.
Küla nime vanimaks kirjapanekuks võib olla aastast 1586 pärit teade sepast nimega Kukk, kellele kuulus kaks adramaad.
Braslava

Braslava on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Küla asub valla keskusest Vilzēnist 6, endisest piirkonna keskusest Alojast 13 ning Riiast 127 kilomeetri kaugusel.
Ajalooliselt asus külas Braslava mõisa ("Breslau") keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Külas on Braslava bussipeatus. Seal kasvavad kuus nimetut tamme, nimetu pärn ja Braslava pargi pärn on looduskaitse all.
Braslavas on raamatukogu.
Braslavas sündis läti näitleja Dace Everss.
Klāmaņi

Klāmaņi on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Küla asub valla keskusest Vilzēnist 7, endisest piirkonna keskusest Alojast 14 ning Riiast 128 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Külas on Klāmaņi bussipeatus.
Referaat

Referaat (ladina keeles "referre" 'teatama, kuulutama') on teose sisu, uurimistulemuste vms lühikokkuvõte; eri allikate põhjal tehtud kokkuvõtlik ülevaade.
Mõiste päritolu.
Sõnal "referaat" on ladina juured ja see pärineb sõnast "referre", mis sõna-sõnalt tähendab 'aru andmist, aruandlust'. "Referaadil" on mitu tähendust (vastavalt raamatule "Välisõnade sõnastik"; Moskva, 1986):
Referaatide tüübid.
Need on : 
Indikatiivreferaat on suunatud allika sisu kokkuvõtliku reprodutseerimisele, rõhutades peamisi mõtteid ja seisukohti. Kokkuvõte kirjeldab teema põhisätteid, sealhulgas uurimismeetodeid, tulemusi jne. 
Informatiivreferaat sisaldab kriitilist analüüsi, kogutud materjali loomingulist mõistmist. Informatiivreferaadi autor kogub informatsiooni mitmest allikast ja võrdleb neid erinevate autorite seisukohtade analüüsimisel. Kokkuvõttes peab aruanne andma ka käsitletava küsimuse objektiivse hinnangu. 
Kriitilises referaadis – antakse hinnang algdokumendile, esitatakse koostajapoolseid arvamusi ja kommentaare. Kaasaja teadusinformatsiooni süsteemis on see referaaditüüp oma tähtsuse kaotanud.
Referaadi struktuur ja tunnused.
Referaat koosneb järgmistest komponentidest:
Referaadil on järgmised tunnused:
Plagiaat.
Plagiaat on teise isiku loodud teose v. selle osa avaldamine oma nime all, ka võõraste (teaduslike) seisukohtade esitamine nende allikaile viitamata, loomevargus; plagieeritud teos v. töö. Töötatakse välja spetsiaalseid programme, et aidata õpetajatel Internetist alla laaditud kokkuvõtteid tuvastada: näiteks Ameerika Turnitin süsteem või Eesti Kratt süsteem.
Sünnijärgne kodakondsus

Sünnijärgne kodakondsus on: 
Sünnijärgse kodaniku lisaõigused.
Olenemata faktist, et põhiseadus kaitseb kõiki Eesti territooriumil elavaid isikuid, on sünnijärgse kodakondsusega inimestele antud mõningad lisaõigused:
Hüljatud laps.
§ 5 alusel:
Lisatingimused:
Urga küla

Urga on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Küla asub valla keskusest Vilzēnist 3,5 km, piirkonna keskusest Alojast 7 km ning Riiast 126 km kaugusel.
Ajalooliselt asus külas Urga mõisa ("Orgishof") keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Külas on Urga bussipeatus. Seal kasvavad Urga pansionaadi pärnad ja Urga paju on looduskaitse all.
Buiva

Buiva on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Puikulest 11, endisest piirkonna keskusest Alojast 25 ning Riiast 114 kilomeetri kaugusel.
Külas on Mauriņi, Buiva ja Pastsi bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Eesti lõimumispoliitika

Eesti lõimumispoliitika üks olulisemaid alusdokumente on lõimumiskava aastateks 2014–2020 ehk "Lõimuv Eesti 2020". Kultuuriministeeriumi ülesanne on toetada Eestis elavate vähemusrahvuste kultuurielu ning aidata säilitada nende kultuurilist omapära ja keelt. Ministeerium toetab ka vähemusrahvuste kultuuriseltse ja aitab edendada nende kultuurielu ja tegevust. Lõimumise ehk integratsiooni eesmärk on kaasa aidata Eestis sidusa ja tolerantse ühiskonna kujunemisele, kus erineva keele- ja kultuuritaustaga inimesed osalevad aktiivselt ühiskonnaelus ning jagavad demokraatlikke väärtusi. 
Siseministeeriumi eestvedamisel loodi 2015. aastal ka kohanemisprogramm, mille eesmärgiks on toetada koolitustega uussisserändajate rändeprotsessi, kohanemist ja ka nende hilisemat lõimumist. Paralleelselt lõimumiskava ja kohanemisprogrammiga alustati 2014. aastal Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis ka välisspetsialistide kaasamise ja kohanemise tegevuskava ehk talendipoliitika koostamist.
Eesti ühiskonna integratsiooni monitooring.
Eesti ühiskonna integratsiooni monitooringu viimaste aastate uuringud näitavad, et võrreldes varasemate aastatega on teisest rahvusest isikute hulgas eesti keele oskus ja eesti keele positiivne sümboolne tähendus märgatavalt suurenenud. Samuti läheneb teisest rahvusest noorte usaldus Eesti riigi institutsioonide vastu eestikeelsete noorte omale. Uuringud on näidanud ka, et Eesti venelaste hulgas on suurenenud sotsiaal-majandusliku ja poliitilise ebavõrdsuse tajumine. Kõige madalamad lõimumisnäitajad on Ida-Viru maakonnas.
Integratsiooni Sihtasutus.
Integratsiooni Sihtasutus loodi 31. märtsil 1998 nime all Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutus. 2008. aasta kevadest kuni 2009. aasta lõpuni kandis asutus nime Integratsiooni Sihtasutus. 1. jaanuaril 2010 ühines Integratsiooni Sihtasutusega 10.06.1992 asutatud Eesti Migratsioonifond. Ühendatud asutus kandis nime Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed.
Alates 15. märtsist 2017 on sihtasutuse nimeks taas Integratsiooni Sihtasutus.
Sihtasutus algatab ja toetab Eesti ühiskonna lõimumisele suunatud tegevusi ja abistab rändeprotsessis osalejaid. Lõimumisalaseid projekte rahastatakse nii erinevatest riigieelarvelistest allikatest kui ka välisvahenditest. 
Mitmekultuuriline haridus Eestis.
Eesti lõimumispoliitika üheks tähtsaimaks strateegiaks on mitmekultuurilise hariduse pakkumine, kus välismaise taustaga lapsel on võimalus õppida lisaks oma emakeelele või endale tuttavaimale võõrkeelele (vene, inglise, prantsuse, saksa või soome keel) ka eesti keelt, et igapäevaelus toime tulla. Enamikus venekeelsetes koolides üritatakse iga aastaga aina rohkem ainetunde üle viia eesti keelele.
Oldenburg in Holstein

Oldenburg in Holstein on linn Läänemere edelakaldal. Lähim suurem linn on Lübeck. Linn kuulub (ajaloolisse) Holsteini piirkonda, täna Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaal. Linna pindala on 39,67 km². 31. detsembril 2016 elas seal 9864 inimest.
Oldenburg oli slaavi hõimu vagride peamine linn, kes kolisid läänes Elbe jõeni 6. sajandil või hiljem (vaata Suur rahvasterändamine), nad olid tuntud ka kui vendid ja obotriidid. Nad saabusid umbes 700. aasta paiku ja pomoori/kašuubi (slaavi) nimi oli "Starigard" või "Stargard", mis tähendab "Vana asulat", "Vana linnust", "Vana linna"; saksa nimi "Oldenburg" on alamsaksa päritolu ja kannab sama tähendust. Obotriidid olid Karl Suure liitlased. Keiser Otto I rajas Oldenburgi piiskopkonna Hamburgi peapiiskopi Adaldagi alluvuses.
Põhjagermaani viikingitele oli linn tuntud kui "Brandehuse", s.o. "põletatud majad", mis viitab sõjakatele aegadele.
Sajandeid oli "Starigard/Oldenburg" Hedeby slaavi konkurent Läänemere kaubanduses, kuni Schauenburgi ja Holsteini krahvid Adolf I ja Adolf II, Heinrich Lõvi toel, 12. sajandi esimeses pooles vendid lõpuks alistasid.
Praegune linn omab sõprussuhteid Bergen auf Rügeniga Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal.
MESI

MESI on Eesti ansambel. Ansambel on osa ühendusest MKDK.
Ansambli eelkäija oli Megan Quartet. Ansambel MESI asutati 2003.
Pähklipureja (ansambel)

Pähklipureja oli Tallinna 46. Keskkooli koreograafiaansambel.
Ansambel asutati 1962. Ansamblit hakkas juhendama Svetlana Järvi.
1987 pälvis ansambel Eesti NSV teenelise ansambli aunimetuse.
Hunte

Hunte on 189 km pikk jõgi Loode-Saksamaal (Alam-Saksimaal), Weseri vasakpoolne lisajõgi. 
See saab alguse Wieheni mägedest. Põhja-Saksa madalikul voolab see läbi Dümmeri järve. See voolab peamiselt põhja suunas läbi Bad Esseni, Diepholzi, Wildeshauseni ja Oldenburgi linna ning suubub Elsflethis Weserisse. Lõik Oldenburgi ja Weseri vahel on laevatatav ranniku kaubalaevadele. Ainult siseveetranspordiks sobiv "Küstenkanal" ühendab Huntet Oldenburgis Emsiga Papenburgi juures. Parempoolsed lisajõed on Wagenfelder Aue ja Ollen. Vasakpoolsed lisajõed on Haaren ja Lethe.
Valgla.
Hunte valgla on suhteliselt kitsas (selle suurim laius on umbes 40 km) ja see ulatub lõunast põhja peamiselt Alam-Saksimaal, kuid veidi ka Nordrhein-Westfalenis (Minden-Lübbecke ja Herfordi kreisid), pikkusega umbes 110 km. Valgla pindala on 2635 km². Valgla ala kõrgeim punkt on Nonnenstein Wieheni mägedes (275 m üle merepinna), valgla madalaimad piirkonnad asuvad Hunte alamjooksu soodes (osaliselt allpool merepinda). Suurim osa valglast asub ülekaalukalt Põhja-Saksa madalikul, nii et Hunte voolab peamiselt läbi rabade, geesti ja soode. Väike osa asub Keskkõrgustikul.
Bi'r Ţawīl

Bi'r Ţawīl (Egiptuse araabiaبير طويل "Bīr Ţawīl"  [biːɾ tˤɑˈwiːl], araabia بئر طويل "Bi’r Ţawīl", tähendus 'pikk kaev') on Egiptuse ja Sudaani vahel asuv 2060 km² suurune asustamata maa-ala, mis ei ole ühegi riigi koosseisus („eikellegimaa“, ladina keeles "terra nullius").
Meelejahutaja (ajaleht)

Meelejahutaja oli huumoriajaleht, mis ilmus 1989–1996 aastatel Tallinnas. 
Väljaandjaks oli Meelejahutaja kirjastus. 
Ajaleht ilmus alapealkirjadega: "Teeninduskooperatiiv Helipilt väljaanne" (1991–1992) ja "Teeninduskooperatiiv Helipilt ja RAMETO ühisväljaanne" (1990).
Toimetajad:
Kaastööd tegi Eesti Raadio Meelelahutussaadete toimetus (RAMETO). Kunstnik-illustreerija ja karikaturist oli Hugo Hiibus.
Ajaleht ilmus korra kuus
Anharmooniline võnkumine

Anharmooniliselt võngub süsteem, mille liikumisi suurema amplituudiliste võnkumiste korral ei saa kirjeldada harmooniliste võnkumistena. Anharmoonilisus on süsteemi võnkumise erinevus harmoonilisest võnkumisest ja anharmoonilisust saab leida häiritusteooria abil. Suurema anharmoonilisuse korral kasutatakse ka teisi numbrilisi meetodeid anharmoonilisuse modelleerimiseks. 
Lihtsaim näide anharmoonilisest ostsillaatorist on matemaatiline pendel. Harmoonilise ostsillaatori definitsiooni järgi peavad kiirendus ja nihe olema võrdelised formula_1. Matemaatilise pendli korral on kiirendus võrdne nihke siinusega formula_2 ning võnkumist võib kirjeldada harmooniline võnkumisena vaid väikeste nihke väärtuste korral.
Esimeses lähenduses on anharmoonilisusest põhjustatud sageduse nihe formula_3 võrdeline võnkeamplituudi ruuduga formula_4:
formula_5
Ostsillaatorite korral, mille omavõngesagedused on formula_6, formula_7, ... tekitab anharmoonilisus lisavõnkumisi sagedustega formula_8.
Geofon

Geofon (kreekakeelsetest sõnadest γῆ "gē", 'maa' ja φωνή "phōnē", 'heli') on seade, mis muudab maapinna liikumise kiiruse (siirde muutuse ajas) elektrilise pinge muutuseks.
Sageduskarakteristik.
Geofoni sageduskarakteristik vastab harmoonilise ostsillaatori omale. Seega on geofoni sageduskarakteristik täielikult määratud ääresageduse (enamasti geofonidel ligikaudu 10 Hz) ja sumbuvusega (tavapärane sumbuvus 0,707). Kuna ääresagedus on pöördvõrdeline ruutkeskmisega liikuva massi suurusega, on geofonid, mille ääresagedus on väiksem kui 1 Hz ebapraktilised. Väiksemat ääresagedust on võimalik saavutada elektrooniliselt, kuid see kajastub geofoni suuremas hinnas ja mõõdetud signaalide suuremas müras.
ACME Film

ACME Film (ka Acmefilm) on Baltimaades tegutsev filmilevitaja. Ettevõte esindab Baltimaades muu hulgas Hollywoodi filmistuudioid Warner Bros. Pictures ja Sony Pictures.
Ettevõte asutati 1999 Leedus. 2004 laienes ettevõte Lätti ja 2008 Eestisse (ACME Film Eesti). Eesti üksuse juht on Katre Valgma.
Normaalvõnkumine

Normaalvõnkumine ehk normaalmood on võnkuva süsteemi võnkevorm, mille puhul kõik süsteemi osad võnguvad lihtharmooniliselt ehk samal sagedusel. Seega liigub iga süsteemi osa ajas sinusoidselt sama võnkesageduse ja algfaasiga. Normaalvõnkumistele omaseid sagedusi nimetatakse ka süsteemi omavõnkesagedusteks. Igal füüsilisel kehal, näiteks ehitisiel või ka molekulil on oma normaalvõnkevormid, mis sõltuvad nende struktuurist, omadustest ja piiravatest rajatingimustest.
Seotud ostsillaatorite normaalvõnkumine.
Ühed lihtsaimad süsteemid, mille normaalvõnkumisi kirjeldada on seotud lihtharmoonilised ostsillaatorid. Näide seotud lihtharmoonilistest ostsillaatoritest on näiteks kahe võrdse massiga "m" keha horisontaalne sumbuvuseta võnkumine, kui kehad on ühendatud omavahel vedruga ja mõlemad kehad on ühendatud teiselt poolt vedruga liikumatu seina külge. Kõigi kolme vedru deformatsioonid alluvad Hooke'i seadusele ja kõigil on sama jäikus "k". Kirjeldatud sümmeetrilist olukorda illustreerib allolev joonis:
Märgime vasakpoolse massi "m"1 horisontaalset siiret "x"1("t") ja parempoolse massi "m"2 horisontaalset siiret vastavalt "x"2("t"). Seejuures eeldame, et massid on võrdse suurusega "m"1= "m"2= "m."
Tähistades kiirendust ehk siirde "x"("t") teist tuletist aja järgi vastavalt formula_1 saame liikumisvõrrandid kirjutada kujul:
formula_2
Kuna normaalvõnkumise korral peab mõlema massi võnkumine olema lihtharmooniline võib mõlema liikumise lahendi kirja panna kujul:
formula_3
Asendades need liikumisvõrranditesse, saame:
formula_4
jagades võrrandid formula_5 , saame:
formula_6
antud võrrandisüsteem on esitatav maatrikskujul:
formula_7
Kui võrrandisüsteemil leiduvad ühesed lahendid peab maatriksil determinant võrduma nulliga, seega:
formula_8
Lahendades selle ruutvõrrandi formula_9 suhtes, saame kaks positiivset lahendit:
formula_10
Asendades ω1 võrrandisüsteemi ja lahendades ("A"1, "A"2) suhtes saame vastuseks (1, 1). Asendades ω2 võrrandisüsteemi, saame (1, −1). Neid vektoreid nimetatakse omavektoriteks ja vastavaid sagedusi omaväärtusteks.
Esimene normaalvõnkevorm on seega:
formula_11
mis vastab liikumisele, kus mõlemad massid liiguvad samasuunaliselt. Seda süsteemi normaalvõnkumist nimetatakse antisümmeetriliseks.
Teine normaalvõnkevorm on:
formula_12
mis vastab masside vastassuunalisele liikumisele. Samas püsib masside keskel olev vedru punkt liikumatuna. Seda normaalvõnkumist nimetatakse sümmeetriliseks.
Seotud ostsillaatorite liikumise üldlahendi saab moodustada normaalvõnkumiste summana, kus konstandid "c"1, "c"2, φ1, and φ2 määravad konkreetse ülesande algtingimused.
Seda lihtsat näidet saab üldistada kasutades analüütilise mehaanika ehk mehaanika Lagrange'i või Hamiltoni formuleeringuid.
Aasta filmiajakirjanik

Aasta filmiajakirjanik on Eesti Filmiajakirjanike Ühingu välja antav aunimetus tähelepanuväärsele filmiajakirjanikule.
Aunimetust antakse aastast 1995.
Vabatahtliku töö turism

Vabatahtliku töö turism (inglise keeles "volunteer tourism" või "voluntourism") on turismivorm, mille korral reisijad teevad vabatahtlikku tööd, et abistada kogukonda või keskkonda reisisihtkohas, mida külastatakse.
Vabatahtliku töö turismi vahendavad pigem kasumit tootvad ettevõtted kui heategevusorganisatsioonid, osalejad on enamjaolt noored täiskasvanud, reisi pikkus on alla ühe kuu ja vabatahtlik tegevus on ühendatud muude reisitegevustega.
Vabatahtliku töö turism on muutunud väga populaarseks ja 2015 aasta andmete põhjal osales vabatahtlikes programmides 10 miljonit inimest ja nendes osalemiseks kulutasid nad 2 miljardit eurot.
Ajalugu.
Rahvusvahelise vabatahtliku tegevuse ametlikuks alguseks võib pidada Briti Punase Risti Voluntary Aid Detachmenti (VAD) struktuuri loomist 1909. aastal. VAD vabatahtlikud tegutsesid esimese maailmasõja ajal lahinguväljadel üle Euroopa ja Lähis-Ida ning ravisid sõdureid ja tsiviilisikuid olenemata sellest, mis riigi sõjaväkke nad kuulusid.
1960. aastatel said üliõpilaste ja teaduskraadi saanud lõpetajate seas populaarseks vabatahtliku tegevuse liikumine ja välismaal õppimise programmid. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon alustas noortele spetsialistidele mõeldud vabatahtlike programmidega, mis kestsid enam kui kaks aastat.
Viimastel aastatel on rahvusvahelise vabatahtliku tegevuse kättesaadavus kasvanud märgatavalt ning paljud heategevusorganisatsioonid ja reisibürood viivad kokku vabatahtlikud valitsusväliste organisatsioonidega arengumaades. Jätkuvalt tegutsevad ka keskmise ja pika kestusega programmid, mis on mõeldud kvalifitseeritud vabatahtlikele. Näiteks aastatel 2013–2016 professionaalsete vabatahtlike abi Ebola viirushaiguse epideemia peatamiseks Lääne-Aafrikas. 
Peamised tegevusvaldkonnad.
Järgnevalt on esitatud kõige enam levinud tegevusvaldkonnad ja sellega seotud tööd.
Keskkonna- ja looduskaitse
Humanitaarabi
Kogukonna aitamine
Vabatahtliku töö turismi põhimotiivid.
Allpool on esitatud mõned põhjused, miks harrastatakse vabatahtliku töö turismi:
Mõju.
Reisimine ja vabatahtlik töö toovad inimese välja tema igapäevasest keskkonnast ning annavad võimaluse uuteks kogemusteks, et teha midagi head ühiskonnale. Inimesed saavad reisida paikadesse, kuhu muidu ei satu, kogeda kohalike elu, avardada silmaringi, õppida midagi uut, saada uusi kontakte ja anda oma panus maailma paremaks muutmisel.
Üha enam on ilmunud erinevaid artikleid selle kohta, et vabatahtliku töö turism võib teha ka rohkem halba kui head. Alljärgnevalt on loetletud mõned puudused, mis võivad selle turismivormiga kaasneda:
Negatiivse mõju vältimiseks on tähtis põhjalik eeltöö ja valida välja usaldusväärne organisatsioon või programm.
Oskuskeelekorraldus

Oskuskeelekorraldus on oskussõnavara ja laiemalt oskuskeele lingvistiline uurimine ning praktiline keeleline töö terminoloogia heaks. Selline ühe allkeele korraldus on üldise keelekorralduse osa.
Ajalugu.
Oskuskeelt ja oskussõnavara ehk terminoloogiat hakati Eestis teadlikumalt arendama 19. sajandil. Silmapaistva panuse eestikeelse erialasõnavara arendamisel on andnud eesti rahvusliku liikumise suurkujud Friedrich Reinhold Kreutzwald ja Carl Robert Jakobson.
Oskuskeelekorralduse põhimõtted.
Näiteks on majandusalase sõnavara loomine ja korraldamine majandusteadlaste ülesanne. Parimaid tulemusi annab aga tihe koostöö majandus- ja keeleteadlaste vahel.
Oskuskeelekorralduse eesmärgid.
Põhitäitjad on Haridus- ja Teadusministeerium ning teised ministeeriumid, Eesti Keele Instituut, Eesti Terminoloogia Ühing, Eesti Rakenduslingvistika Ühing, kõrgkoolid.
Eesti Terminoloogia Ühing.
Eesti Keele Instituudi ja Eesti Õigustõlkekeskuse algatusel loodi oskussõnavara arendamiseks 2001. aastal Eesti Terminoloogia Ühing, mis lõpetas tegevuse 2015. aastal.
KSG NUI

KSG NUI on Kadrioru Saksa Gümnaasiumi (lühendatult KSG) õpilaste korraldatav amatöörfilmifestival. Festivali raames näidatakse õpilaste amatöörfilme.
Esimene festival toimus 2001. Esimesed korraldajad olid Tarmo Renter, Tiit Taimla, Andres Olvik, Risto Rõõmus, Joosep Pokla, Liis Rohtmets ja Lauri Mäe. Aastast 2004 kannab üritus nime NUI.
Rulapark

Rulapark ehk elamuspark (inglise keeles "skatepark") on plats, kus on palju hüppekohti ehk rampe, mida tõukeratturid, BMX-ratturid ja rulasõitjad saavad kasutada trikkide tegemiseks. 
Rulapark on nimetuse saanud rula järgi, rulasõit sai alguse 1950. aastatel. Rulaparke hakati ehitama 1970. aastatel ning kuna siis sõideti seal kõige rohkem rulaga, siis pandigi nimi selle järgi. Praeguseks on rulaga sõitjad jäänud vähemusse, enamik kasutab rulaparke tõukeratastel ja BMX-ratastel. Rulapargis tegeletakse aladega, mis kuuluvad ekstreemspordialade alla.
Teaduskoda

Teaduskoda on Eesti on teadlaste, õppejõudude ja teiste teadusmeelsete inimeste ühendus, et tegutseda ühiskondliku surverühmana teaduspõhisema ühiskonna, poliitika ja majanduse nimel Eestis. Teaduskoja konkreetsete eesmärkide hulka kuulub näiteks Teadmistepõhine Eesti 2014–2020 strateegia täitmise toetamine, teaduse ja ettevõtluse koostöö jms.
Teaduskoja algatusrühma kuuluvad Jüri Allik, Olesja Bondarenko, Maarja Grossberg, Els Heinsalu, Andi Hektor, Aveliina Helm, Anne Kahru, Mihkel Kangur, Eeva Kesküla, Maia Kivisaar, Ivo Leito, Innar Liiv, Heli Lukner, Irja Lutsar, Toivo Maimets, Ülo Niinemets, Ilona Oja Acik, Kalle Olli, Tiina Randma-Liiv, Triin Roosalu, Ellu Saar, Tuul Sepp, Pirjo Spuul ja Jaak Vilo.
Teaduskoja loomine algatati detsembris 2018.
Maksejõuetus

Maksejõuetus on õigustermin, mille tähendus on "maksevõimatuks tunnistatud". Maksejõuetus tähendab majanduslikust seisundist olenevat võimet makseid tasuda.
Maksejõuetuse jagunemine.
Maksejõuetus jaguneb kaheks: (kuri)tahtlik ja tahtmatu maksejõuetus. Esimese puhul on tegemist olukorraga, kus ettevõtjad teadvustavad, et nad ei suuda ühel hetkel enam maksekohustusi täita, kuid keelduvad selles osas midagi ette võtmast. Tahtliku maksejõuetuse alaliigiks võib olla näiteks see, kui ettevõtte eesmärk on küll äritegevus, kuid selles tegeletakse teadliku pettusega. Tahtmatu maksejõuetuse puhul on tegemist olukorraga, kus ootamatu sündmuse tagajärjel tekib maksejõuetus. Selline olukord on siis, kui näiteks ettevõtte varad röövitakse. Erinevalt tahtmatust maksejõuetusest, ei ole seda võimalik ette näha. Selle mõiste puhul on oluline, et seda ei peetaks sarnase termini, pankroti sünonüümiks. ÕS-i kohaselt on pankroti puhul tegemist lootusetu maksejõuetusega, seega kõik maksejõuetuse juhud ei pruugi viia pankrotini. Termin "maksejõuetus" küll viitab majanduslikule seisundile, kuid seda ei saa veel lugeda pankrotiks ehk kohtuotsusega väljakuulutatud maksejõuetuseks.
Ajalugu.
Eristatakse kahte liiki maksejõuetust: ajutist ja püsivat. Püsiva ehk lootusetu maksejõuetuse korral kuulutab kohus välja pankroti. Ajutise maksejõuetuse puhul puudub alus pankroti väljakuulutamiseks, kuid samas on tähtis kindlaks teha, kas võlgniku maksejõuetus tuleneb täielikust pankrotist või lihtsalt soovist mitte kohustusi täita. Maksejõuetuse põhitunnuseks on see, et võlgnik ei suuda rahuldada võlausaldaja nõudeid. Juriidilisest isikust ehk eesmärgistatud organisatsioonist võlgnik on sel juhul maksejõuetu, kui ka kogu tema vara ei kata maksekohustust. Juriidilise isiku puhul analüüsitakse ettevõttemajandust, et selgitada välja pankroti olukord. Samas on ka maksejõuetuse oht siis, kui ei pöörata piisavalt tähelepanu riskidele ja kitsaskohtadele. Üldjuhul on isiku majandusseisundi halvenemine pikaajaline protsess, millele lõpuks järgneb pankrot.
Maksejõuetuse ennetamine.
Maksejõuetuse ärahoidmiseks on palju kasulikke näpunäiteid. Kõige olulisem on koostada äriplaan ja seda täita. Äriplaan annab hea ülevaate äriühingu eesmärkidest, strateegiatest ja tegevustest. Oluline on plaani jälgida, arutada reaalseid majandustulemusi ja ebaõnnestumisel viia läbi muutusi. Muutuste läbiviimisel tuleb kursis olla ka turuseisuga – kas antud äriplaan on antud turul jätkusuutlik. Äritegevusele võib suurt riski tekitada ühest kliendist või hankijast sõltumine. Pikaajalise tasuvusega ja suuremahuliste investeeringute finantseerimine lühiajaliste laenudega võib krediidituru ja tingimuste karmistudes muutuda probleemiks. Maksejõuetuse vältimiseks tuleks hajutada riske ning planeerida asju rohkem läbi.
Feerulalehine ruse

Feerulalehine ruse ("Bidens aurea") on Põhja-Ameerika rohttaim korvõieliste sugukonnas. Ta on laialt levinud peaaegu kogu Mehhikos, lisaks leidub teda Ameerika Ühendriikide Arizona osariigis ja Guatemalas. Liik on lisaks naturaliseerinud mõnes paigas Euroopas ja Lõuna-Ameerikas.
Feerulalehine ruse on üheaastane kuni 250 cm kõrgune rohttaim. Taim õitseb rikkalikult, andes pidevalt uusi õisi. Looduslikest kasvukohtadest on levinud soodes ja veekogude kallastel. Aedades kasvatatakse mitmeid temast aretatud sorte.
Ederson Moraes

Ederson (täisnimega Ederson Santana de Moraes, sündinud 17. augustil 1993 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib väravavahina Premier League'i klubis Manchester City ja Brasiilia jalgpallikoondises.
Oma jalgpallikarjääri alustas ta 2008. aastal kodulinna klubis São Paulo FC. Aasta hiljem liitus Ederson Portugali klubi Benfica noortemeeskonnaga, kus ta mängis kaks aastat ning pärast seda lahkus klubist. 2011. aastal liitus ta Portugali liigas teisel astmel mängiva Ribeirãoga, kus mängis ühe aasta. 2012. aastal liitus ta Portugali kõrgliigas mängiva Rio Avega, kus ta sõlmis oma esimese elukutselise mängija lepingu. 2015. aasta juunis liitus Ederson taas Benficaga ning seekord sõlmis viieaastase lepingu. Benficas uuesti alustades mängis ta algul duubelvõistkonnaga madalamas liigas, kuid esiväravavahi vigastuse tõttu pääses ta ka Benfica võistkonna eest platsile. Tema debüütmäng oli 5. märtsil 2016 Benfica ühe suurima konkurendi Lissaboni Sportingu vastu. Selle mängu võitis Benfica 1:0. 
Inglismaa.
2017. aasta suvel liitus Ederson Benficast Inglismaa suurklubi Manchester Cityga 40 miljoni euro eest. Selle ostusummaga sai temast sel ajal hinnalt teine väravavaht maailmas. Edersonist sai 2018. aasta augustis aegade esimene väravavaht, kes on andnud väravavahina väravasöödu Manchester City meeskonnas.
2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist hooaega järjest Inglismaa meistriks. Hooajal 2018–19 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.
Rahvuskoondis.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 2018. aastal Tšiili vastu, mille Brasiilia võitis 3:0. 2018. aasta mais nimetati ta ka maailmameistrivõistluste 23 mängija nimekirja, kus ta mänguminuteid ei teeninud.
Guinnessi maailmarekord.
Edersoni nimel on ka Guinnessi maailmarekord käest löödud palli löömisega, mille ta lõi 75,35 meetri kaugusele.
Kolu (Kadrina)

Kolu on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 
1977. aastal liideti küla Vaiatuga ning 2018. aastast on ta taas eraldi küla.
Kolu külas Tapa–Loobu maantee ääres asub lagunev L. Pärna nim. kolhoosile kuulunud Kolu kuivati elevaatoriga ja endise Kolu mõisa härrastemaja.