tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Osmanitürgi keel

Osmanitürgi keel (لسان عثمانى‎‎ lisân-ı "Osmânî") (ka تركچه‎ "Türkçe" või تركی‎ "Türkî", 'türgi keel') on türgi keele variant, mis oli kirjakeelena kasutusel Osmanite riigis. Palju on mõjutusi ja laene araabia ja pärsia keeltest, kasutatakse araabia kirja osmanitürgi tähestikku. Osmanite riigi võimsuse tipul moodustasid araabia ja pärsia päritolu sõnad umbes 88% sõnavarast.
Seetõttu oli osmanitürgi keel vähem haritud türklastele tihti arusaamatu, ühiskonna alamkihtides räägiti "toorest türgi keelt" ("kaba Türkçe"), milles oli palju vähem laensõnu ja mis sarnanes rohkem tänapäeva türgi keelega. Tanzimati ajastul hakati türgi keeles osmanitürgi keelt nimetama "osmanite keeleks" (لسان عثمانی‎ lisân-ı "Osmânî" või عثمانليجه‎ "Osmanlıca"), sama termin on kasutusel tänapäeva türgi keeles.
Night Star

Night Star on Eesti tantsumuusika ansambel.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Berliini leping (1878)

Berliini leping oli Berliini kongressi (13. juuni – 13. juuli 1878) viimane faas.
Lepinguga uuendasid Suurbritannia, Austria-Ungari, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Venemaa ja Otomani impeerium Abdülhamit II valitsuse all sama aasta 3. märtsil allkirjastatud San Stefano lepingut. 
Kongressi põhiline ülesanne oli otsustada Bulgaaria vürstiriigi saatuse üle; Venemaa soovil ei saanud bulgaarlased siiski kongressist osa võtta. Bulgaarlased ei saanud selles osas abi ka rahvusvaheliselt seaduselt, kuna "de jure" polnud nad eraldi riik. Bulgaaria eemalejätt otsustati tegelikult juba Konstantinoopoli konverentsil, mis toimus aasta enne Berliini kongressi (ka seal ei osalenud Bulgaaria).
Konverentsi märkimisväärseim tulemus oli "de jure" tunnustus juba "de facto" iseseisvatele riikidele – Rumeeniale, Serbiale ja Montenegrole.
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused laskmises

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused laskmises toimusid 6.-14. augustini Moskvas. Tegemist oli osaga I spartakiaadist.
Tulemused.
Võistkonnad: &lt;br&gt;
1. Vene NFSV 135 &lt;br&gt;
2. Leningrad 134 &lt;br&gt;
3. Moskva 131 &lt;br&gt;
4. Ukraina NSV 120 &lt;br&gt;
5. Valgevene NSV 98 &lt;br&gt;
6. Eesti NSV 98 &lt;br&gt;
Bulgaaria ühendamine

Bulgaaria ühendamine (bulgaaria: "Съединение на България (Saedinenie na Balgariya)") oli 1885. aasta sügisel aset leidnud reform, mille käigus ühendati Bulgaaria vürstiriik ja toonane Ottomani impeeriumi provints Ida-Rumeelia. Selle läbiviijaks oli Bulgaaria Salajane Kesk-revolutsioonikomitee. Ühendamiseni jõuti, kui pärast mässe Ida-Rumeelia linnades toimus valitsuspööre, mida toetas Bulgaaria knes Aleksander I. Revolutsioonikomitee hakkas Zahari Stoyanovi juhtimisel ühendamist läbi meedia ja demonstratsioonide propageerima sama aasta kevadel.
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused klassikalises maadluses toimusid 11.–15. augustini Moskvas. Võistlused peeti I spartakiaadi raames. 
Tulemused.
Võistkonnad: &lt;br&gt;
1. Vene NFSV 125 &lt;br&gt;
2. Ukraina NSV 119 &lt;br&gt;
3. Moskva 112 &lt;br&gt;
4. Gruusia NSV 111 &lt;br&gt;
5. Valgevene NSV 105 &lt;br&gt;
6. Eesti NSV 93 &lt;br&gt;
Eraldi peeti Kiievis 22.–25. veebruaril spordiühingute esivõistlused.
Võistkonnad: &lt;br&gt;
1. Kaitseministeeriumi Keskspordiklubi &lt;br&gt;
2. Stroitel &lt;br&gt;
3. Burevestnik &lt;br&gt;
4. Dünamo &lt;br&gt;
5. Spartak &lt;br&gt;
6. Tööjõureservid &lt;br&gt;
7. Kalev &lt;br&gt;
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vabamaadluses

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vabamaadluses toimusid 6.-10. augustini Moskvas. Peeti I spartakiaadi raames. 
Tulemused.
Võistkonnad: &lt;br&gt;
1. Leningrad 117 &lt;br&gt;
2. Gruusia NSV 115 &lt;br&gt;
3. Eesti NSV 115 &lt;br&gt;
4. Ukraina NSV 113 &lt;br&gt;
5. Vene NFSV 104 &lt;br&gt;
6. Aserbaidžaani NSV 92 &lt;br&gt;
Eraldi peeti Tallinnas 15.-20. veebruaril spordiühingute esivõistlused.
Võistkonnad: &lt;br&gt;
1. Spartak I 6&lt;br&gt;
2. Dünamo I 6&lt;br&gt;
3. Kaitseministeeriumi Keskspordiklubi 5&lt;br&gt;
4. Burevestnik I 5&lt;br&gt;
5. Stroitel 4&lt;br&gt;
6. Burevestnik II 2&lt;br&gt; &lt;br&gt;
9. Kalev &lt;br&gt;
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused iluvõimlemises

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused kunstilises võimlemises peeti 18.–22. novembril 1956 Harkivis.
Tulemused.
Peeti ka esimese spordijärgu meistrivõistlused, kus L. Maasing tuli kolmandaks.
Võistkonnad: &lt;br&gt;
1. Burevestnik I 400,38 &lt;br&gt;
2. Burevestnik II 373,26&lt;br&gt;
3. Tööjõureservid 372,18&lt;br&gt;
4. Spartak 344,25&lt;br&gt;
5. Krõlja Sovetov 326,23 &lt;br&gt;
6. Pištševik 292,04
9. Kalev 255,9
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused lauatennises

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused lauatennises toimusid 7.-12. märtsil Leningradis.
HEC Paris

HEC Paris on Pariisis, Jouy-en-Josasis ja Dohas asuvate linnakutega Euroopa äriülikool.
Financial Timesi edetabelis platseerus HEC 2015. aastal Euroopa äriülikoolide seas 2. kohale. Selle EMBA-programm on maailmas 3. kohal. 2017. aasta märtsis avas kool koostöös Courseraga innovatsiooni ja ettevõtluse magistriõppe. Programm on 100% võrgus ja selle eesmärk on koolitada nende kahe valdkonna spetsialistide juhte 18 kuu jooksul.
Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, näiteks François Hollande (24. Prantsusmaa president).
Käva põlevkivikaevandus

Käva põlevkivikaevandus oli Kohtla-Järvel Käval aastatel 1925–1972 tegutsenud põlevkivikaevandus.
1925–1930 kaevandati seal põlevkivi karjääris ja seejärel allmaakaevanduses paarisstrekkidega.
Maardu fosforiidikaevandus

Maardu fosforiidikaevandus oli fosforiidikaevandus Maardu ja Jõelähtme valla piiril.
Maardu allmaakaevandus avati 1940. aastal Kroodi oru juures. Varem tegutses lähedal 1938. aastal suletud Ülgase fosforiidikaevandus.
1954. aastal avati Maardus avamaakaevandus (karjäär). Pärast karjääri avamist allmaakaevandamine vähenes ja 1965. aastal see lõpetati.
Avakaevandamise suurim probleem oli katendis oleva diktüoneemaargilliidi isesüttimine, mis hakkas tekitama keskkonnareostust. Näiteks hakkasid diktüoneemaargilliidi tuhast välja lahustuma mitmed raskmetallid. Kaevanduse keskkonnaprobleemide avalikustumine mõjutas ka 1980. aastate fosforiidisõda.
Maardu avakaevandus suleti 1991. aasta jaanuaris keskkonnaprobleemide ja vähese majandusliku tasuvuse tõttu.
Kaevandus on Kallavere kihistu Maardu kihistiku stratotüüp. Kaevanduse ala ei ole rekultiveeritud, ent see on siiski kinni kasvamas. Varem paljandus seal Türisalu kihistu ja Suurjõe kihistiku all Maardu kihistiku liivakivi.
Viisanõuded Eesti kodanikele

Viisanõuded Eesti kodanikele on teiste riikide ametiasutuste administratiivsed piirangud, mis on kehtestatud Eesti kodanikele välisriiki sisenemisel.
Oktoobris 2023 oli Eesti kodanikel viisavaba sissepääs või võimalus saada viisa saabumisel 183 riiki ja territooriumile, mis asetas riikide viisapiirangute indeksi järgi Eesti kodaniku passi 10. kohale (32 riigi kodanikud on suurema liikumisvabadusega).
Veebruaris 2018 oli Eesti kodanikel viisavaba sissepääs või võimalus saada viisa saabumisel 165 riiki ja territooriumile, mis asetas riikide viisapiirangute indeksi järgi Eesti kodaniku passi 34.–35. kohale. 
Eesti kodakondsuseta isiku passi omanikele kehtivad teistsugused viisanõuded.
Abissaare karjäär

Abissaare karjäär on Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas asuv pealmaakaevandus (karjäär). Seisuga 2007 oli kaevandus kasutusel. Osa kaevandusest (1,1 ha) on kaetud veega ja seda järve nimetatakse samuti Abissaare karjääriks.
Ahula karjäär

Ahula karjäär on endine karjäär Järva maakonnas Järva vallas Ahula külas. Karjäär on täitunud veega ja sellele on moodustunud 1 ha suurune järv ja seda järve nimetatakse samuti Ahula karjääriks (järvekood 203331).
Jõepera karjäär

Jõepera karjäär on Põlva maakonnas Räpina vallas Jõepera külas asuv pealmaakaevandus (karjäär). Kaevandus on täitunud veega ja sellele on moodustunud 1 ha suurune järv ja seda järve nimetatakse samuti Jõepera karjääriks (registrikood vee2095130).
Mägede liivakarjäär

Mägede liivakarjäär oli Järva maakonnas Järva vallas Mägede külas asuv pealmaakaevandus (liivakarjäär). 
Karjäär rajati 1970. Karjääri liiva kasutati silikaltsiidiplokkide valmistamiseks. Karjääris lõpetati kaevandamine 1992.
Tänapäeval on mahajäetud karjäär täitunud veega ja seda 1,9 ha suurust järve nimetatakse samuti Mägede liivakarjääriks (registrikood vee2020410).
Valdeku karjäär

Valdeku karjäär, ametliku nimetusega Liiva järv, on Harju maakonnas Saku vallas Männiku külas asuv avalikult kasutatav veekogu (karjäärijärv). Karjäär rajati 1950. aastatel, kui seal algas pealmaakaevandus (liivakarjäär). 
Juba 1965. aastaks oli karjääri tekkinud veekogu, mille saartele olid jäänud Peeter Suure merekindluse maarinde rooduvarjendid. 1980. aastate teisel poolel alandati karjääris veetaset ja süvendati karjääri veelgi, karjäär laiendati kogu mäeeraldise ulatusse, mistõttu see sai varasema ebakorrapärase kuju asemel selgelt kandilise kuju, ühtlasi eemaldati ka saared ja neil asunud kaevandamist takistanud betoonist rooduvarjendite riismed. Aktiivne liivakaevandamine Valdeku karjääris lõppes 1990. aastate teises pooles.
Pärast kaevandamise lõpetamist karjäär rekultiveeriti. See seisnes peamiselt karjääri teenindanud teede likvideerimises ja karjääri tekkinud veekogu veetaseme tõstmises äravoolukraavi ette liivavalli tekitamisega. Kuna 2012. aasta suve teisel poolel murdis vesi läbi selle liivavalli ja karjääri järsk tühjenemine tekitas allavoolu üleujutuse, paigaldati seejärel rajatud uue liivavalli sisse truup, et oleks tagatud stabiilne veetase ja liigse vee pidev äravool.
Karjäär on täitunud veega, selle veepeegli pindala on 8,3 ha ja kaldajoone pikkus on 1110 m (veekogu registrikood VEE2006100).
Karjääris tegutseb veelaua kaablipark Estrella Wakepark ning ümber karjääri on rajatud Männiku kettagolfi park. Karjääri juures on ka kaks lasketiiru.
Vilajet

Vilajetid olid Osmanite riigi esimese järgu haldusüksused, mis võeti kasutusele vilajeti seadlusega (türgi keeles: "Teşkil-i Vilayet Nizamnamesi") 21. jaanuaril 1867, hiljem kutsuti vilajette provintsideks. Vilajeti reform oli käimasoleva administratiivreformide ajastu, mis oli üks osa 1856. aastal alanud reformimäärusega. Vilajeti reformi rakendati eksperimentaalselt esimest korda Doonau vilajetis, mille lõi eraldi katsetusotstarbeks aastal 1864 reformide eestvedaja Midhat Paša. Pärast Doonaud hakati reformi järk-järgult rakendama ka mujal Osmanite riigis, lõplikult viidi reform läbi 1884. aastal.
Strandža

Strandža (bulgaaria keeles: "Странджа"; türgi keeles: "Istranca or Yıldız") on mäemassiiv Kagu-Bulgaarias ja Türgi Euroopa osas, Balkani poolsaare kaguosas; piirneb läänes Traakia tasandikega, põhjas paikneb Burgase linn ja idas must meri. Massiivi kõrgeim tipp on Mahya Dağı (bulgaaria keeles "Махиада") (1031 m), Bulgaaria poole kõrgeim punkt on Golyamo Gradishte (bulgaaria keeles "Голямо Градище") (710 m). Massiivi kogupindala on umbes 10 000 km2. Nimi "Strandža" tuleneb ilmselt nimest "Istranca", mida kandis varem Binkılıçi vald Çatalca ringkonnas, İstanbuli provintsis.
Käbihein

Käbihein ("Prunella") on huulõieliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond, kuhu kuulub eri andmetel 7–18 liiki.
Leviala ja kirjeldus.
Käbiheinad on levinud peamiselt Euroopas, Aasias ja Põhja-Aafrikas. Osa liike on omased vaid ühele väikesele piirkonnale. Levinuim on harilik käbihein ("Prunella vulgaris"), mida leidub lisaks ka Põhja-Ameerikas. eElurikkuse portaali põhjal leidub Eestis kaks liiki – harilik käbihein ("Prunella vulgaris") pärismaisena ja lisaks harva aiast metsistununa suureõieline käbihein ("Prunella grandiflora") ning hübriidne webbi käbihein ("Prunellus webbiana"), mis "WCSP" andmebaasis hetkel liigina heaks kiidetud ei ole.
Käbiheinad on mitmeaastased roomavate või tõusvate vartega rohttaimed, mis paljunevad seemnetega ja vegetatiivsete juurduvate varte abil. Kasvavad nii muru sees, tühermaadel kui ka niitudel, kus katavad kiirelt maapinna.
Käbiheina õied paiknevad varre tipus ümarate kandelehtede kaenlais tihedas tähkjas õisikus, mis meenutab kuusekäbi. Sellest on tuletatud ka taime eestikeelne nimetus. Harilikku käbiheina on nimetatud ka põldhumalaks, kuna kuivanult meenutavad tema krõbedad viljad humala õisikut. Valged, roosad või lillad kroonlehed moodustavad huulja õie, mille ülahuul koosneb kahest ja alahuul kolmest kroonlehest. Alahuule keskmine kroonleht on teistest tunduvalt suurem. Ka tupplehed on kokku kasvanud kaheks osaks, mille ülemine osa on kolme tipuline ja alumine kahe tipuline.
Liigid.
"WCSP" andmebaasi alusel on käbiheina perekonnas 8 liiki, 5 hübriidset liiki ja 5 alamliiki.
Hübriidid:
Rahvameditsiin.
Nii Hiina kui ka Euroopa rahvameditsiinis on käbiheinu kasutatud erinevate hädade vastu. Põhiliselt on rakendust leidnud neli liiki – harilik käbihein, suureõieline käbihein, "P. laciniata" ja "P. orientalis". Eestis on käbiheina kasutatud haavade, kurguvalu ja angiini ravimisel. Enne Teist Maailmasõda kasutati harilikku käbiheina verejooksude peatamiseks ja südamehaiguste vastu. Lääne meditsiinis on seda peamiselt kasutatud väliste väiksemate vigastuste, marrastuste ja põletuste ning suuhaavade raviks. Hiina meditsiinis on käbiheina põhiliselt kasutatud maksahaiguste vastu ning sapipõie ja maksa stimuleerimiseks.
Käbiheina kasutatakse ka tänapäeval taimseid komponente sisaldavates toidulisandites, millel on immuunsüsteemi toetav, antibakteriaalne ja põletikuvastane toime, samuti nahahoolduseks mõeldud kreemides. Käbiheinte keemilist sisaldust on üsna põhjalikult uuritud. Need sisaldavad mitmeid bioaktiivseid ühendeid nagu fenoolhapped (rosmariinhape, kofeiinhape), flavonoidid (rutiin, luteoliin) ja antotsüanidiinid (tsüanidiin, delfinidiin). Käbiheinal on leitud vähirakkude kasvu peatav ja potentsiaalselt ka levikut inhibeeriv toime. Põhilisel fenoolsel komponendil, rosmariinhappel on näidatud antioksüdantne, vähivastane, põletikuvastane, antibakteriaalne ja HIV-vastane toime.
Lisaks soovitatakse harilikku käbiheina lisada salatitesse ja muudesse toitudesse ning tee sisse, kuid lehti tuleb eelnevalt korralikult loputada, et vabaneda kibedat maitset tekitavatest tanniinidest.
Jan Olbrycht

Jan Marian Olbrycht (sündinud 21. septembril 1952 Rybnikus Poolas) on Poola kristlik-demokraatlik poliitik, Euroopa Parlamendi liige Sileesia vojevoodkonnast erakonna Kodanikuplatvorm (Platforma Obywatelska) esindajana. Europarlamendis on Olbrycht Euroopa Rahvapartei fraktsiooni liige ja regionaalarengu komitee aseesimees.
Olbrycht on asendusliige ka transpordi- ja turismikomitees ning Euroopa Liidu – Bulgaaria parlamendi ühiskomitee delegatsiooni asendusliige.
Aastail 1999–2002 oli Olbrycht esimene Sileesia vojevoodkonna marssal.
Olbrycht on katoliiklane, erakonna Kodanikuplatvorm liige 2004. aastast. 2002–2004 kuulus ta Ühiskondlikku Liikumisse ning 1997–2001 Solidaarsuse valimisliitu.
Varinurme linnaosa

Varinurme on linnaosa Kiviõli lääneosas.
Varinurme ehitati välja 1930. aastatel töölisasulana. Hoonestus domineerivad 1–2-korruselised elamud.
Varinurmes asub Kiviõli Põlevkivikeemiatehas, samuti Eesti kõrgeim tuhamägi (suhteline kõrgus 115 m).
Iisraeli kuningriik (ühendatud monarhia)

 
Ühendatud monarhiaks kutsutakse Iisraeli ja Juuda kuningriiki Sauli, Taaveti ja Saalomoni valitsusaegadel. 
Peamine allikas selle ajastu kohta on Piibel. 
Heebrea hõimude liit hõivas Palestiina ja nendel aladel jäid hõimud paikseks. Iisraellased (heebrealased) asusid Palestiinas hiljemalt alates 12. sajandist eKr. 12.–11. sajandil eKr polnud maa tõenäoliselt poliitiliselt ühendatud. Nimi Iisrael võeti Kaananimaa kohta kasutusele aastal 1211 eKr. Perioodi iseloomustab vaen Kaanani rannikualal elanud vilistitega. 11. sajandil eKr said iisraellased lüüa Palestiina rannikul asuvatelt vilistitelt. Võitluses vilistite vastu tõusis iisraellaste esimeseks kuningaks Saul, kes valitses aastatel u 1030–1002 eKr. Iisraeli kuningriik tekkis aastal 1000 eKr. Taavet (1002–962 eKr) lõi puruks Sauli pooldajad ja vallutas vilistitelt Jeruusalemma ja enamus vilistite alasid alistati Taaveti ülemvõimule. 
Traditsiooniliselt peetakse Ühendatud monarhiaga Iisraeli kuningriigi algusajaks umbes aastat 1050 eKr, ühendatud monarhia lõppes 930. aastal eKr, kui troonile tuli Saalomoni poeg Rehoboam. Piiblis on kirjeldatud, et kuningriik lõhenes Saalomoni surma järel kaheks: Iisraeli kuningriigiks põhjas (koos Sikemi ja Samaaria linnadega) ja Juuda kuningriigiks (Jeruusalemma linnaga) lõunas. Tänapäeva ajaloolased on siiski monarhia ühendatuse suhtes skeptilised, kuna muid otseseid tõendeid peale Piibli pole.
Kronoloogia.
Ajaloolased ei ole endiselt saavutanud selle perioodi Iisraeli valitsejate ja aastaarvude suhtes konsensust. On erinevaid teooriaid selle kohta, millal ja kuidas see ajajärk algas ja lõppes. 
Suurem osa tänapäeva teadlastest järgivad kas William F. Albrighti ja Edwin R. Thiele'i või Gershon Galili teooriaid; mõlema osapoole pakutud aastaarve näeb allolevast tabelist.
Purjetamine 2016. aasta suveolümpiamängudel

Purjetamine 2016. aasta suveolümpiamängudel korraldati Brasiilias Rio de Janeiros 8.–18. augustini Marina da Glórias Guanabara lahes.
Eesti sportlastest võistlesid meeste Laser-klassis Karl-Martin Rammo, meeste Finn-klassis Deniss Karpak, naiste RS:X-klassis Ingrid Puusta ning naiste 49erFX-klassis Anna Maria Sepp ja Kätlin Tammiste.
2011. aasta kevade seisuga on võistlemiseks kaalumisel järgmised klassid:
Kokkuvõttes, kadunud on kiiljaht ja mitmekereline saadi tagasi ja purjelaud Mistral asendati RS:X-iga.
Flamengo pargi lähedale randa ("Praia do Flamengo") ehitatakse 10 000 istekohaga väljak vaatajale, millelt on võimalik jälgida võidupurjetamist medalitele.
Pidevalt on rahvusvahelise tähelepanu all purjetamisala olümpiavee omadused Guanabara lahel.
Sadullah Ergin

Sadullah Ergin (sündinud 6. juulil 1964 Antakyas) on Türgi poliitik. Ta oli aastatel 2009–2013 Türgi justiitsminister.
Ta sündis aastal 1964 Antakyas Hatay provintsis. Antakyas lõpetas ta alg- ja keskkooli. Seejärel õppis ta aasta aega Bursas Uludaği ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonnas. Seejärel õppis ta Ankara ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1987.
Pärast ülikooli lõpetamist oli ta ajateenistuses ja töötas viis aastat Hatay provintsis piirkondlikes sihtasutustes viis aastat juristina. Aastal 1995 asus ta tööle füüsilisest isikust advokaadina. Ta oli juhi kohal mitmes ühingus ja seltsis.
Ta on Õigluse ja Arengu Partei asutajaliige. Ta valiti 3. novembril 2002 Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks; ta valiti ka aastatel 2007 ja 2011 Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. 1. mail 2009 sai tast Türgi justiitsminister.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on neli last.
Velõkõi Krupil

Velõkõi Krupil (ukraina keeles Великий Крупіль) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Brovarõ rajoonis. Pindala on 2,991 km².
Prunella

Prunella on kahe perekonna teaduslik nimetus:
Altvälja

Altvälja oli küla Jõgevamaal Laiuse kihelkonnas Laiuse voore jalamil tänapäeval Raaduvere küla alal. Kuulus 1950. aastani Laiuse valda. 
Külas on sündinud Eesti kunstnik Rein Mägar.
Aruoja

Aruoja on oja Harju maakonnas Anija vallas. Aruoja suubub Aavoja veehoidlasse, olles Aavoja parempoolne lisaoja.
Juuli tänav

Juuli tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas.
Tänav algab Kreenholmi tänavalt Gerassimovi tänava jätkuna, kulgeb läände, ristub Proletariaadi, Männiku, Metsa ja Luha tänavaga ning lõpeb Puuvilla tänavaga ristudes, jätkudes Kadastiku tänavaga. Tänava pikkus on 660 m.
Tänav sai Nõukogude ajal nimeks 26. Juuli tänav 1944. aasta 26. juuli järgi, mil Narva lahingu tulemusena Punaarmee vallutas Narva ja lõpetas linnas Saksa okupatsiooni. Sellega algas linnas Nõukogude okupatsioon. 1. septembrist 2023 kannab praegust nime.
Aadressil Juuli tänav 4 asuvad Narva Paemurru Spordikoolile kuuluvad Narva Paemurru Spordikooli Kreenholmi staadion ja Narva Jäähall.
Aadressil Juuli tänav 9 asus aastatel 1977–2008 Narva Joala Kool. Endises kooli hoones 2013. aastani tegutses Eesti-Ameerika Äriakadeemia Narva osakond. Praegu tegutseb majas Narva Koorikool.
See oli 1. septembrini 2023 üks kahest säilinud kuupäevalisest tänavanimest Eestis. Teine on 1. Mai tänav.
Isakõnnu

Isakõnnu oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Ahekõnnu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda.
1879. aastal ehitati Järvakandi mõisa poolt külla klaasitööstus (Järvakandi klaasitööstus), selle ümber kujunes tööstusasula (Järvakandi Tehased). 
Küla kaotati 1970. aastatel.
Liubavase vald

Liubavase vald (leedu keeles "Liubavo seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb edelas Poolaga.
Valla pindala on 59 km². 2011. aasta seisuga elas seal 800 inimest. Valla keskus on Liubavase küla. Vallavanem on Gintas Baliulis.
Jõulumäe

Jõulumäe on paikkond Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Leina külas.
Paikkonnas on Jõulumäe Tervisespordikeskus. Paikkonnas on peetud Jõulumäe rattamaratoni.
Kuldsed Lindid

Kuldsed Lindid oli Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel tegutses aastatel 1997–2005.
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud:
Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Peatoimkond

Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Peatoimkond oli Eesti erakond aastail 1933–1939.
Peatoimkonna asutamiskoosolekust 5. detsembril 1933 võttis osa rohkesti vabadussõjalasi, rõhuvas enamuses Vabadusristi kavalere.
Erakonna eesmärk oli Vabadussõja-aegse Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoneri VR I/1 ja III/1 valimine Riigivanemaks 24. jaanuaril 1934 jõustunud uue põhiseaduse alusel. Seda valikut põhjendati järgmiselt: 
Pärast Johan Laidoneri nõusoleku saamist kandideerimiseks alustas peatoimkond aktiivset tegevust kõigi seaduslike abinõudega ülesseatud eesmärgi saavutamiseks.
Erakonna esimees oli Tallinna-Haapsalu rahukogu esimees kolonel Hendrik Vahtramäe VR I/2, aseesimees kaptenmajor Tiido Kraus VR II/2 ja II/3, juhatuse liikmed kapten Viktor Arak VR II/3, Jaan Taklaja VR II/3 ja major Hans Tuksam VR II/3.
Peatoimkond andis välja 2. veebruarist kuni 5. maini 1934 ilmunud nädalalehte Rahva Tahe, mille vastutav toimetaja oli kolonel Karl Parts VR I/1, II/2 ja II/3.
Põhikirja kohaselt pidi erakond likvideeritama kolm kuud pärast Riigivanema valimiste teostamist. Kuna valimised jäid pidamata, likvideeriti erakond tegelikult alles 22. septembril 1939.
Rosendo Chamorro

Rosendo Chamorro Oreamuno oli Nicaragua jurist ja poliitik, ajutiselt ka Nicaragua presidendi kohusetäitja.
Rosendo Chamorro Oreamuno oli Alfaro Dionisio Chamorro ja Mercedes Oreamuno poeg, Emiliano Chamorro Vargase onu. Ta sai Pariisi ülikoolis doktorikraadi. Diego Manuel Chamorro valitsuses oli ta siseminister; kui too suri, siis sai temast mõneks päevaks presidendi kohusetäitja (asepresident Bartolomé Martinez ei viibinud sel ajal pealinnas). Pärast seda, kui asepresident Managuasse jõudis, jätkas Rosendo siseministrina.
Ühingute ja nende liitude seadus

Ühingute ja nende liitude seadus on 19. aprillil 1938 Riigihoidja dekreedina antud seadus.
Seadus määrab mittepoliitiliste ühingute ja nende liitude korralduse, järelevalve nende üle ja likvideerimise korra. Poliitiliste parteide ehk erakondade korraldamiseks pidi antama eriseadus. Seaduse algtekstile kirjutasid alla Riigihoidja Konstantin Päts ja Siseminister Kaarel Eenpalu. Seadus avaldati Riigi Teatajas 26. aprillil 1938 (RT 1938, 42, 396) ja jõustus 6. mail 1938.
Seaduse II osa alusel kuulusid seni kehtinud Ühingute ja nende liitude seaduse alusel asutatud poliitilised parteid ehk erakonnad ja teised samu sihte taotlevad poliitilised ühingud ja nende liidud likvideerimisele. Ametlikel andmeil oli selliseid ühinguid ja liite 666, mille likvideerimiseks moodustas Siseminister Poliitiliste parteide ehk erakondade ja teiste samu sihte taotlevate poliitiliste ühingute ja nende liitude likvideerimiskomisjoni (Valitsusasutiste tegevus 1938/39. a., lk. 103.), mis nimetati ametisse 16. jaanuaril 1939. Likvideerimiskomisjoni kuulusid Johan Sooman (esimees), Eduard Kübarsepp ja Tanel Võhma. Likvideerimine toimus 1939. aasta jooksul.
The Syne

The Syne on Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 1992.
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud:
Dahling

Dahling on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2000.
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud:
Estonian Voices

Estonian Voices on "a cappella" muusikat viljelev eesti vokaalansambel. Ansambel asutati 2010. aastal.
Vokaalansambel Estonian Voices sündis Jazzkaare ja Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 algatusel eriprojekti raames koostöös vokaalansambli M-Pacti solisti ja arranžeerija Britt Quentiniga. Algkoosseisu kuulus viis liiget: Kadri Voorand, Mirjam Dede, Mikk Dede, Ott Kartau ja Ott Kask.
Ansambel astus esimest korda lavale 9. mail 2010 Estonia kontserdisaalis emadepäeva kontserdil. Esimene lugu oli «Eriline». 
Koosseis.
Ansambel esineb tavaliselt sekstetina.
Ansamblis on kaasa teinud:
Folk Highlights Orchestra

Folk Highlights Orchestra on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1995. Ansambel lõpetas ajutiselt tegevuse 2001 aastal, kuid taas tuldi kokku 2009. aastal. 
Ansambel mängib peamiselt iiri ja šoti rahvamuusikast mõjutatud meloodiaid.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Seikluste öö

"Seikluste öö" on Eesti ansambli Rising Sun esimene stuudioalbum. See anti välja 1.09.2016. aastal. Albumi produtseeris Mikk Tivas, Kadrioru kodustuudios.
Mihhail Maslovi tänav

Mihhail Maslovi tänav (vene keeles "улица им. Михаила Маслова") on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Spordi tänavalt, kulgeb idast läände ja lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 354 m. 
Tänav on loodud pärast Teist maailmasõda nimega Ravi tänav. 1978. aastal nimetati tänav ümber Narvas sündinud lastearsti Mihhail Maslovi järgi.
Ravi tänav (täpsustus)

Ravi tänav on mitme tänava praegune või endine nimi:
Ikla piiripunkt

Ikla piiripunkt on piiripunkt Pärnumaal Ikla külas Euroopa teel E67 (Via Baltica) (Eestis Tallinna–Pärnu–Ikla maantee) Eesti-Läti piiril. 
1991. aasta 14. juunil 1991 käisid Riia OMONi liikmed Eesti-Läti piiril asuvas Ikla piiripunktis, kus avasid tule piiriputkade pihta, panid süütepommiga põlema kaks soojakut ja kontrollpunkti hoone ning viskasid kordonihoonesse lõhkekeha
Ikla-Ainaži, Eesti-Läti piiri piiripunkt valmis tehniliselt 1998. aasta juuni lõpus, ühiskontrolli tehnoloogia hakkas toimima 5.
septembril 1998. aastal.
Alates 2007. aastast, mil Eesti ühines Schengeni viisaruumiga, puudub tavaolukorras piirikontroll.
Ikla piiripunktist läänes Rannametsa–Ikla teel asub Vana-Ikla piiripunkt.
Eesti-Läti piiril asusid veel ka Valga-1 piiripunkt, Valga-2 piiripunkt, Valga-3 piiripunkt ja Vana-Ikla, Vastse-Roosa, Mõisaküla, Lilli ja Holdre piiripunktid.
Koidula piiripunkt

Koidula piiripunkt on piiripunkt Võrumaal Setomaa vallas Koidula külas Karisilla–Petseri maanteel Eesti-Vene kontrolljoonel. 
Piiripunktis on kasutusel GoSwift e-piirijärjekorra süsteem.
Kalli postijaam

Kalli postijaam oli postijaam praeguse Võru–Mõniste–Valga maantee ääres Kallikülas.
Postijaam ja selle kõrvalhooned on ehitatud tõenäoliselt 19. sajandi algul.
20. sajandi algul rajati postijaama varasemale asupaigale Taheva mõisa metsniku elamu. Tänapäeval asub selles hoones Hargla hooldekodu.
Erinevalt postijaamast on säilinud samasse ansamblisse kuulunud tall-tõllakuur ja ait. Need on arvele võetud kultuurimälestistena. Mälestisteks on avatud ka vahetult nende kõrval olevad metsniku elamu ja selle abihoone.
Ernst Neizvestnõi

Ernst Neizvestnõi (vene keeles Эрнст Иосифович Неизвестный, 9. aprill 1925 Jekaterinburg – 9. august 2016 New York) oli juudi päritolu NSV Liidu ja Ameerika Ühendriikide skulptor.
Elukäik.
Ta sündis juudi soost arsti ja lastekirjaniku peres. 1942. aastast alates õppis ta Leningradi kunstikoolis. Augustis 1942 kutsuti ta Punaarmeesse. 1944. aastal võttis osa Budapesti operatsioonist. 22. aprillil 1945 sai Austrias raskelt haavata. Teise maailmasõja lahingutes üles näidatud kangelaslikkuse eest autasustati teda Punatähe ordeniga ja medaliga "Vapruse eest".
Aastatel 1946–1947 õppis Riias Läti Kunstiakadeemias, 1947–1954 V. I. Surikovi nimelises Moskva Riiklikus Akadeemilises Kunstiinstituudis ja Moskva Riikliku Ülikooli filosoofia teaduskonnas. 1955. aastal võeti ta NSV Liidu Kunstnike Liidu liikmeks.
1976. aastal emigreerus Neizvestnõi Šveitsi ja sealt edasi USA-sse.
Looming.
Neizvestnõi kuulsaim teos on Prometheuse skulptuur, mis asub pioneerilaagris Artek (1966). Ta on loonud ka Nikita Hruštšovi hauasamba Novodevitšje kalmistul Moskvas. 
1996 valmis tal 15 meetri kõrgune monumentaalteos "Kurbuse mask", mis on pühendatud kommunistlike repressioonide ohvritele Nõukogude Liidus ja mis püstitati Magadani.
Viljandi raekoda

Viljandi raekoda on Viljandis aadressil Linnu tänav 2 asuv hoone, mida kasutab Viljandi linnavalitsus ja mida minevikus kasutas Viljandi raad.
Ühe Viljandi esimese kivimaja ehitas 1768–1774 advokaat ja linna justiitsbürgermeister Nicolaus Otto. 1783. aastal üüris omanik oma hoone välja rentei ja Viljandi rae istungite tarbeks. 1820. aastal ostis linn hoone endale päriseks. 19. sajandi lõpupoole lisati hoonele torn. Vana raekoda ehitati ümber 1931. aastal arhitektide Johannes Fuksi ja insener Erich Ottingu rekonstruktsiooniprojekti järgi ning see oli esimene moodne raekoda Eesti Vabariigis. 
Raekoja kõrval asub endise Viljandi linnapea August Maramaa skulptuur.
Valga raekoda

Valga raekoda on Valgas aadressil Kesk tänav 11 asuv hoone (raekoda), mida kasutavad Valga Külastuskeskus ja Valga linna volikogu ja mida minevikus kasutas Valga raad.
Hoone ehitati aastatel 1864–1866, hiljem on selles tehtud ümberehitusi. Hoone restaureeriti 1989. aastal ja see on arvele võetud kultuurimälestisena.
Andre mõis

Andre mõis (saksa keeles "Andre") oli Peri mõisa karjamõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.
Bartolomé Martínez

Bartolomé Martínez Hernández (1873 Lipululu, Matagalpa departemang (praegu Jinotega departemang) – 30. jaanuar 1936 Matagalpa) oli Nicaragua poliitik, Nicaragua president.
Bartolomé Martínez sündis 1873. aastal Lipululus. Tema isa oli Crescencio Martínez, ema Juana González. Ta õppis Granadas; pärast vanema venna Benjamíni surma võttis ta üle perele kuuluva kohviistanduse ja karjakasvatus-"hacienda" juhtimise.
Aastal 1918 astus ta konservatiivina parteisse Partido Conservador de Nicaragua. Aastal 1919 sai temast Emiliano Chamorro Vargase valitsuses minister. Konfliktide tõttu Emiliano Chamorroga lõhenes partei sel ajal ja Bartolomé Martínezest sai sellest eraldunud Partido Conservador Republicano juht. Diego Manuel Chamorro võimuloleku ajal oli ta riigi asepresident, pärast viimase surma aga president (et ta ei olnud Diego Manueli surma ajal pealinnas, siis oli mõned päevad presidendi kohusetäitjaks Rosendo Chamorro).
Võimuloleku ajal kasutas ta ära Esimese maailmasõja ajal tõusnud kohvihindade tõttu suurenenud riigi sissetulekut. Adolfo Díaz oli võlgade katteks lubanud riigi tollimaksudest laekuvad tulud USA valitsusele; Bartolomé Martíneze ajal hakkas tollimaksu koguma taas Nicaragua. Samas sattusid tema võimuloleku ajal USA pankade kätte riigi rahvuspank ja raudteed (need omandasid seal 51% aktsiatest). 
Bartolomé Martínez suri 30. jaanuaril 1936 Matagalpas.
Isiklikku.
Bartolomé abiellus Matagalpa 1910 Dolores Santelisese, hispaania arsti Vicente Santelises ja Berta Jarquíni tütrega. Neil sündis poeg Crescencio (1912) ja kaks tütart.
Pärast Dolorese surma abiellus Bartolomé Terrabonast pärit Felipa Lúqueziga. Neil sündis seitse last: Zolia, Gregorio, Juan, Aurora, Laura, Angela ja Antonio. Felipa Lúquez suri 1972.
Bartolomél ja Eva Tercero Guzmánil sündis tütar Mercedes.
Enge vald

Enge vald (saksa keeles "Enge") oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Enge külas.
Valla alal asus Enge, Pööravere ja Uduvere mõis.
1893 liideti Enge vallaga Pööravere vald.
1939. aasta vallareformiga moodustati Are, Suigu, Enge ja Tori vallast Are vald. Kaelase, Halinga, Vee ja Enge vallast moodustati Halinga vald. Kaisma, Viluvere ja Enge vallast moodustati Kaisma vald.
Joala vald

Joala vald (saksa keeles "Joala") oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1924.
1891 liideti Joala vallaga Arumäe vald. 1892 liideti Joala vallaga Suur-Soldina ja Väike-Soldina vald.
Afganistan 2016. aasta suveolümpiamängudel

Afganistan osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 3 sportlasega, kes osalesid 2 spordialal.
Olümpiapääsme on saanud järgmised sportlased:
Jõelähtme vald (Jõelähtme kihelkond)

Jõelähtme vald (saksa keeles "Jegelecht") oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vallamaja asus Jõelähtme külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
1917 eraldati Jõelähtme vallast Kodasoo kogukond ja Saunja küla ja nendest moodustati uuesti Kodasoo vald (1891 oli Kodasoo vald liidetud Jõelähtme vallaga).
Eritrea 2016. aasta suveolümpiamängudel

Eritrea osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 12 sportlasega, kellest 11 võistles kergejõustikus ja üks jalgrattaspordis.
Kaavere vald

Kaavere vald (saksa keeles "Kawershof") oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see Kurista vallaga
Valla alal asus Kaavere mõis.
Ukraina 2016. aasta suveolümpiamängudel

Ukraina osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 205 sportlasega, kes võistlesid 27 spordialal.
Ungari 2016. aasta suveolümpiamängudel

Ungari osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 156 sportlasega, kes võistlesid 20 spordialal. Ungari sportlased võitsid 8 kuldmedalit. Edukaim sportlane oli ujuja Katinka Hosszú, kes võitis kolm kuldmedalit ja ühe hõbemedali. Kolmekordseks olümpiavõitjaks tuli ka aerutaja Danuta Kozák.
Väike-Puka mõis

Väike-Puka mõis (ka Koosa mõis, saksa keeles "Klein-Bockenhof") oli eramõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal.
Mõis rajati 18. sajandi 3. veerandil Vana-Puka mõisast eraldatud alast.
Mängu tänav (Narva)

Mängu tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Kiige tänavalt, kulgeb kagusse ja itta, ristub Savi ja Staadioni tänavaga ning lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 485 m.
Kulgu tänav

Kulgu tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt, kulgeb umbes 440 m loode suunas, umbes 280 m lääne suunas ja umbes 370 m lõuna suunas ning lõpeb umbtänavana. Ta ristub Staadioni ja Puuvilla tänavaga. Tänava pikkus on 1,1 km.
Tänav on saanud nime oletatavasti samas piirkonnas asunud endise Kulgu küla järgi.
Loona vald

 
Loona vald (saksa keeles "Klausholm") oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vallamaja asus Kaisvere külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
1891 liideti Loona vallaga Eikla, Elme, Vana-Kaarma, Meedla ja Piila vald ning Kaarma kirikuvald.
1939. aasta vallareformiga moodustati mõningate piirimuutuste järel Loona valla maa-alast Kaarma vald.
Järveküla mõis

Järveküla mõis (saksa keeles "Jerweküll") oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal.
Mõisast on teateid alates 1569.
Haanja vald (Rõuge kihelkond)

Haanja vald (saksa keeles "Hahnhof") oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Haanja külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Haanja mõis.
1939. aasta vallareformiga moodustati senise Haanja valla maa-alast Haanja vald.
Haljala vald (Haljala kihelkond)

Haljala vald oli vald Haljala kihelkonnas Viru maakonnas, aastatel 1917–1939. Vallamaja asus Haljalas.
Haljala vald kaotati 1939. aasta vallareformi käigus, mil moodustati Haljala ja Varangu vallast uus Haljala vald. Uue Haljala valla piirid ei kattunud varasema Haljala vallaga.
Heimtali vald

Heimtali vald (saksa keeles "Heimthal") oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas. Vallamaja asus Heimtali külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Heimtali mõis.
Karuspõrnikas

Karuspõrnikas ("Trichius fasciatus") on põrniklaste (varem kuldpõrniklaste) sugukonda kuuluv mardikaline, mis on levinud peaaegu kogu Euroopas (ka Eestis) ning Aasias.
Kirjeldus.
Karuspõrnikas on 13–15 mm pikkune ja meenutab välimuselt veidi kimalast, kuna tema keha on kaetud heledate karvadega ja kattetiivad on helekollased kuni oranžid mustade vöötidega. Pea ja rindmik on must ning kaetud oranžide karvadega. Temaga on väga sarnased kaks sama perekonna liiki "Trichius zonatus" ja "Trichius sexualis", mida Eestis eElurikkuse portaali andmetel ei esine.
Karuspõrnika elupaigaks on põhiliselt heitlehine mets. Täiskasvanud isendeid võib kohata kevadel ja suvel metsaserval või aasal lilleõite peal. Peamiselt toitub ta sarikaliste, roosõieliste ja ohakate õietolmust. Vastsed toituvad põhiliselt lagunenud puidust (pöök, kask, lepp) ja muust taimsest orgaanikast ning nende areng kestab kaks aastat.
Häädemeeste vald (Häädemeeste kihelkond)

Häädemeeste vald (saksa keeles "Gudmannsbach") oli vald Pärnumaal Häädemeeste kihelkonnas. Vallamaja asus Häädemeeste külas.
Vald eksisteeris 1866–1939. Seejärel moodustati muudetud piiridega uus Häädemeeste vald.
Valla alal asus Häädemeeste mõis.
Illuka vald (Jõhvi kihelkond)

Illuka vald (saksa keeles "Illuck") oli vald Jõhvi ja Iisaku kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Illuka küla aladel.
Seejärel moodustati muudetud piirides uus Illuka vald.
1891. aastal liideti Illuka vallaga Kurtna ja Ohakvere vald.
1939. aasta vallareformiga moodustati Illuka ja Vasknarva vallast, Illuka vald.
Jõgeveste vald

Jõgeveste vald (saksa keeles "Beckhof") oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Jõgeveste küla aladel.
Vald eksisteeris aastatel 1866–1939.
1866. aastal liideti Jõgeveste vallaga Roobe vald.
1921. aastal arvati Jõgeveste vald Valga maakonna koosseisu.
1939. aasta vallareformiga moodustati senise Jõgeveste valla maa-alast, välja arvatud Tani, Luiga, Uubi ja Mihklihansu talu ning Väike-Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-aladest; senise Helme valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; senise Lõve valla maa-aladest; osaliselt senise Holdre valla maa-aladest ning senise Koorküla valla maa-alast Helme vald. 
Senise Jõgeveste valla Tani, Uubi, Luiga ja Mihklihansu talu maa-aladest; senise Hummuli valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; senise Helme valla Purde küla maa-alast moodustati Hummuli vald.
Seniste Helme ja Jõgeveste valla Väike-Emajõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest; senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; senise Lõve valla maa-aladest; senise Patküla valla maa-aladest; senise Suislepa valla maa-aladest; senise Kärstna valla maa-aladest moodustati Põdrala vald.
Kaarma vald (Kaarma kihelkond)

Kaarma vald (saksa keeles "Karmelhof"; ka Vana-Kaarma vald) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see Loona vallaga.
Valla alal asus Kaarma mõis.
Delikatess

Delikatess ehk hõrgutis on kindlas kultuuris peeneks, ihaldusväärseks või muul põhjusel (näiteks ebatavalise maitse tõttu) eriliseks peetav toit, mis on tavaliselt võrreldes põhitoidusega haruldasem või kallim.
Mida peetakse delikatessiks, oleneb piirkonnast, kommetest ja ajastust.
Uderna vald

Uderna vald (saksa keeles "Uddern") oli vald Tartumaal Rõngu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kalme küla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Uderna mõis.
1939. aasta vallareformiga moodustati Pangodi, Uderna, Hellenurme, Kirepi, Meeri ja Kodijärve vallast Elva vald.
Urvaste vald (Urvaste kihelkond)

Urvaste vald (saksa keeles "Urbs") oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Urvaste küla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1939.
1891 liideti Urvaste vallaga Koigu ja Truuta vald.
Halliku mõis (Rapla)

Halliku mõis (saksa keeles "Hallick") oli Põlli mõisa karjamõis Rapla kihelkonnas Harjumaal.
Alatskivi vald (Kodavere kihelkond)

Alatskivi vald (saksa keeles "Allatzkiwwi") oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vallamaja asus Lahepera külas.
Vald eksisteeris 1866–1939. Seejärel moodustati muudetud piirides uus Alatskivi vald.
Valla alal asus Alatskivi mõis.
Kulgu küla

Kulgu oli küla Vaivara kihelkonnas Virumaal Narva jõe vasakul kaldal, Narva kose lähedal Joala mõisa maadel. Küla asus Narvast 2 km lõunas.
Aastal 1857 rajati küla maadele Kreenholmi Manufaktuur.
Praegu asub samas piirkonnas Narva linnaosa Kulgu.
Kulgu jõgi

Kulgu jõgi on jõgi Eesti idapiiril. See suubub Narvast edelas Narva jõkke.
Jõe pikkus on 13,8 km, valgala pindala on 54,1 km².
Vaemla mägivaher

Vaemla mägivaher on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vaemla külas Vaemla mõisa pargis kasvav üks kahest kaitsealusest puust (teine on Vaemla hõbevaher). Liigiliselt on see mägivaher.
Puu ümbermõõt (1,3 m kõrguselt mõõdetuna) on 4,07 m ja puu kõrgus on 22 m (teistel andmetel 25 m).
Vaemla hõbevaher

Vaemla hõbevaher on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vaemla külas Vaemla mõisa pargis kasvav üks kahest kaitsealusest puust (teine on Vaemla mägivaher). Liigiliselt on see hõbevaher.
Nikolajevka rajoon

Nikolajevka rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Uljanovski oblasti lõunaosas. Piirneb läänes Penza oblastiga. Rajooni keskus on Nikolajevka alev.
Elanikest olid 2010. aastal 45,8% venelased, 26,6% mordvalased, 23,9% tatarlased ja 1,8% tšuvašid. 58 külast on 24 valdavalt mordva külad, 8 tatari külad ja 2 tšuvaši küla.
Rajoonis on 9 kohaliku omavalitsuse üksust, neist üks linnaline.
Upsi tamm

Upsi tamm on Viljandi maakonnas Kõpu vallas Uia külas Upsi talus kasvav tamm.
Tamm on võetud kaitse alla.
Tamme ümbermõõt (1,3 m kõrguselt mõõdetuna) on 6,25 m ja tamme kõrgus on 24 m. Ümbermõõdu poolest on Upsi tamm Eesti põlispuude seas jämeduselt seitsmes. Tamme seisukord pole hea.
Sisemised ja välimised omadused

Sisemised ja välimised omadused (inglise keeles "intrinsic and extrinsic properties") on mõistete paar, milles sisemised omadused on omadused, mis objektil on iseenesest, sõltumatult muudest entiteetidest ning välimised ehk relatsioonilised ("relational") omadused on omadused, mis sõltuvad objekti suhtest teiste entiteetidega. Näiteks mass on iga füüsilise objekti sisemine omadus, mis ei sõltu muudest entiteetidest ning kaal on füüsilise objekti välimine omadus, mis sõltub näiteks gravitatsioonivälja, milles objekt asub, tugevusest.
Sisemiste ja välimiste omaduste uurimine on üks ontoloogia teemasid. 
Sisemiste ja välimiste omaduste võrdlus.
David Lewis on välja pakkunud rea kriteeriume sisemiste ja välimiste omaduste eristamiseks:
Barõš

Barõš on linn Venemaal Uljanovski oblastis, Barõši rajooni keskus. Asub Barõši jõe ääres, Uljanovskist 139 km edelas. 
Ajalugu.
Asula tekkis 1826. aastal rajatud kalevivabriku juurde, kuid Barõši küla mainitakse alles 1925. aastal. Linnaõigused sai 1954. aastal, kui sellega liideti Gurjevka alev.
Kastna hiiemäe pärn

Kastna hiiemäe pärn on Rapla maakonnas Kehtna vallas Kastna külas Kastna hiiemäel kasvav pärn. Puu on võetud looduskaitse alla.
Puu ümbermõõt maapinnalt mõõdetuna on 5,5 m ja puu kõrgus on 14 m. Puu on 11-haruline. Puu on heas seisus. Puuga on seotud muistendeid.
Veelikse hiiepärn

Veelikse hiiepärn oli Pärnu maakonnas Saarde vallas Veelikse külas kasvanud pärn. Puu murdus 2005 algul ja säilinud on umbes 8 m kõrgune võsudega tüügas. Puu on võetud looduskaitse alla.
1998. aasta seisuga oli puu ümbermõõt maapinnalt mõõdetuna 6,27 m ja kõrgus 10 m. 1995 oli puud saetud.
Antsla Nahksepa palvemaja

Antsla Nahksepa palvemaja on palvemaja Võru maakonnas Antslas aadressil Soo tänav 9. Palvemaja on nimetatud selle ehitaja August Nahksepa järgi.
Palvemaja valmis 1925 August Nahksepa eestvedamisel. Palvemaja oli ehitatud Antsla vennastekogudusele. Eesti NSV ajal jagas vennastekogudus maja luterliku Urvaste kogudusega.
1992 läks palvemaja Urvaste kogudusele. 2006 ja 2007 palvemaja remonditi.
BauEst

BauEst OÜ on 2006. aastal asutatud Eesti ehitusettevõte.
Ettevõtte käive 2015. aastal oli 7,6 miljonit eurot.
Ettevõtte omanikud on Toomas Toompuu (25%), Kuressaare Ehitus AS (25%), Märt Mägi (25%) ja Jürgen Rannama (25%).
Senta

Senta (serbia keeles Сента, Senta; ungari keeles "Zenta") on Serbias Vojvodinas Põhja-Banati ringkonnas Tisza kaldal asuv linn, Senta valla keskus.
Ungarlased saabusid sellesse piirkonda 9. sajandil ja sellest ajast peale on selle elanikud peamiselt ungarlased. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Sentas 18 704 inimest, aga Senta vallas 23 316. Seega moodustas linna elanike arv valla elanike arvust kolmveerandi. Ungarlasi oli linna elanikest 77,1%, serblasi 13,1% ja mustlasi 1,2%.
Linna on esmamainitud 1216 nime all "Szintarev". Tollal kuulus see Ungari kuningriiki. Kogu seda piirkonda laastasid 1241–42 mongolid. 1506 andis kuningas Ulászló II Sentale kuningliku vabalinna staatuse. 1526, pärast Ungari lüüasaamist Mohácsi lahingus kuulutas seni Ungarile allunud Serbia väepealik Jovan Nenad end iseseisva riigi tsaariks ja Senta kuulus tema riigi koosseisu. Juba järgmisel aastal sai Nenad lüüa ja tapeti ning tema riik liideti taas Ungariga. 1542 vallutasid linna osmanite väed. 
11. septembril 1697 toimus Sentast lõunas Senta lahing, milles Saksa ja Ungari ühendatud väed purustasid Türgi sõjaväe. Kristlaste poolel langes vähem kui 500 meest, moslemid kaotasid üle 30 000e mehe. Kristlaste kätte langesid Türgi sultani haarem, aardekirst ja riigipitsat ning peaaegu kõik kahurid. See on üks Osmanite riigi suurimatest kaotustest. Lahingu tulemusena läks Senta Habsburgide kätte ja ametlikult kinnitati see 1699 Karlowitzi rahuga.
1751. aastast kuulus Senta Ungari Bács-Bodrogi komitaati. 1910. aasta seisuga rääkis linlastest 91,8% emakeelena ungari keelt ja 6,8% serbohorvaadi keelt. 1918 sai osaks Jugoslaavia Kuningriigist. 1941–1944 oli Senta okupeeritud teljeriikide poolt ja liidetud Ungariga.
Sentas sajab aastas keskmiselt 569 mm. Sademed jaotuvad kuude lõikes suhteliselt ühtlaselt. Kõige sajusemad on mai (69 mm) ja juuni (61 mm), kõige kuivemad veebruar (28 mm) ja jaanuar (30 mm).
Niš

Niš on linn Serbias, Nišava ringkonna keskus. Asub 250 km Belgradist kagus Nišava jõe ääres 192 m kõrgusel merepinnast.
Niš on tööstus- ja kaubanduslinn.
Linnas on ülikool ja sümfooniaorkester.
Linn on ajaloos tuntud ka nimedega Naissus (roomlased), Navissos (keldid) ja Nysos (Bütsants). 
Linn on kolme Rooma keisri sünnipaik: Constantinus Suure, Constantius III ja Justinus I.
Serbia-Bulgaaria sõja, Esimese maailmasõja ja Teise maailmasõja ajal okupeerisid Niši Bulgaaria väed.
31. osakonna hukk (film)

"31. osakonna hukk" on kahejaoline Eesti mängufilm. 
Filmi esimene jagu valmis 1979. ja teine jagu 1980. aastal. Filmi režissöör on Peeter Urbla. Filmi tootis Tallinnfilm.
Film põhineb Per Wahlöö samanimelisel ulmeromaanil.
Filmis on läbiv teema meediakontserni korruptiivne tegevus ja selle mõju ühiskonnale. Kontserni salajast ja korruptiivset osakonda nimetatakse 31. osakonnaks.
40 + 2 nädalat

"40 + 2 nädalat" on 2012. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Margit Lillak. Filmi tootis Allfilm.
Film räägib valikutest, millega rasedad naised tänapäeval silmitsi seisavad.
Gruusia 2016. aasta suveolümpiamängudel

Gruusia osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. See oli 6. järjestikune kord, mil Gruusia oma koondisega suveolümpial esines.
Laša Talahhadze tuli tõstmises üliraskekaalus olümpiavõitjaks maailmarekordiga 473 kg ning Vladimer Khintšegašvili vabamaadluses. Hõbemedali võitis Varlam Liparteliani judos kaalukategoorias kuni 90 kg. Pronksmedali võitsid Laša Šavdatuašvili judos kaalukategoorias kuni 73 kg, Šmagi Bolkvadze ja Geno Petriašvili maadluses ning Irakli Turmanidze tõstmises.
Gruusiat esindas 40 sportlast 12 spordialal.
Rudolf Schuster

Rudolf Schuster (sündinud 4. jaanuaril 1934 Košices) on Slovakkia poliitik. Ta oli aastatel 1999–2004 Slovakkia president.
Ta sündis aastal 1934 Košices ungari-saksa segaperekonnasː tema ema oli ungarlane, isa karpaadisakslane. Ta lõpetas aastal 1959 Slovakkia Tehnikainstituudi Bratislavas ehitusinseneri diplomiga.
Ta oli aastatel 1964–1990 Slovakkia Kommunistliku Partei liige. Ta oli aastatel 1975–1983 Košice abilinnapea ning aastatel 1983–1986 ja 1994–1999 Košice ülemlinnapea.
Soome 2016. aasta suveolümpiamängudel

Soome osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. Soome on osalenud oma koondisega kõikidel suveolümpiamängudel alates 1908. aastast.
Soomet esindas 52 sportlast 17 spordialal. Ainsa medali tõi Soomele Mira Potkonen, kes võitis pronksmedali poksis.
Olümpiapääsme said järgmised sportlased: