Termopuit

 
Termopuit on naturaalpuidust värvuse poolest tumedam, mädaniku- ja ilmastikukindlam. Puidu soojusisolatsiooniomadused on tunduvalt paremad. Võrreldes naturaalpuiduga on termopuidu deformatsioonid minimaalsed – keerdumine, kaardumine, pundumine ja kahanemine. Lisaks on tasakaaluniiskus võrreldes naturaalpuiduga ligi 50% väiksem, ning see on suur eelis termopuidu kasutamisel välitingimustes. Puidu tugevus termotöötlemisel väheneb mõnevõrra, mida suurem on temperatuur, seda enam laguneb. Lisaks puidu tugevust mõjutavad tegurid: puidu liik, toorme kvaliteet ja struktuurivead, näiteks oksakohad. Seepärast ei soovitata termopuitu kasutada kandedetailidena.
Kuumtöötlemine muudab puidu rakuehitust, viies sealt välja niiskuse, bakterid ja happed. Selline toitainevaene puit on kehv kasvulava seenhaigustele, mädanikele ja hallitustele ning peab keskkonnamõjudele oluliselt paremini vastu. Termotöötlus sobib rakendada kõikidele puuliikidele, kuid enim kasutatakse mändi, kuuske, kaske ja haaba. Sedasi töödeldud puit on atraktiivse välimusega ja keskkonnasõbralik alternatiiv troopilistele puiduliikidele. Termotöötluse läbinud puidu pind tuleb töödelda ainetega, mis kaitseksid puitu, eelkõige UV-kiirguse eest, vastasel juhul muutub puidu värvus pikaajalise UV-kiirguse mõjul hallikaks. Välitingimustes kasutatavalt termopuidult nõutakse mädaniku- ja seenekindlust, mis on enamasti tagatud.
Töötlusprotsess.
Levinuim termotöötluse tehnoloogia pärineb Soomest – tööstuslik ThermoWood tehnoloogia, mille käigus puitu töödeldakse kolmes tehnoloogilises faasis. Kuid välja on töötatud ka erimeetodid: Hollandi meetod, Saksa meetod, Prantsuse tehnoloogiad (Retification protsess ja Le Bois Perdure protsess) ja Taani meetod.
Termotöötlusseade.
Töötluskambrid valmistatakse roostevabast terasest ning väliskeskkonnaga kontakti vältimiseks on hermeetilised. Soojuskandjana kasutatakse õli, mida kuumutatakse gaasi- või õliküttel töötavas katelseadmes. Vajaliku auru tootmiseks kasutatakse aurugeneraatorit. Protsessi käigus eraldub puidust kõrgetel temperatuuridel gaasilisi komponente, ning need juhitakse katelseadmesse põletamisele, kuid eelnevalt jahutatakse veega, mille tulemusena genereeritakse täiendav kogus tehnoloogilist auru.
Keemilised protsessid termotöötlusel.
Peamised puidu komponendid nagu ligniin, tselluloos, hemitselluloosid ja ekstraktiivained reageerivad termotöötlusel erinevalt. Hemitselluloosid ja ekstraktiivained alluvad termokeemilistele protsessidele hästi. Ligniin ja tselluloos lagunevad aeglaselt ning kõrgetel temperatuuridel. 
Alates 100–150 ˚C ilmnevad esmased lagunemisnähud, aga protsess on aeglane. Niiskus eemaldub tasapisi ja algab polüsahhariidide polümeerahelate katkemine. Tselluloosi molekulmass püsib konstantne kuni temperatuurini 120 ˚C, temperatuuri tõustes hakkab molekulmass vähenema. Üle 150 ˚C muutuvad puidu füüsikalised ja keemilised omadused märgatavalt. 210 ˚C-st algab märgatav tselluloosi lagunemine. Puidu värv tumeneb, lenduvad ekstraktiivained, väheneb puidu mass, tugevusomadused langevad ja väheneb ka tasakaaluniiskus. Need muutused on tingitud hemitsellulooside termilisel lagunemisel. Puidu termotöötluse mõju oleneb hemitselluloosi tüübist ja hulgast. Okaspuidus on rohkem ligniini ja vähem hemitselluloosi kui lehtpuidus. Puidu kagunemine sõltub hemitselluloosi atsetüülrühmade sisaldusest, mida rohkem seda kergemini puit laguneb. Atsetüülrühmade hüdrolüüsil moodustuvad järgnevad ühendid: äädikhape, sipelghape, rasv- ja vaikhapped, furfurool, fenoolsed ühendid, aromaatsed mittefenoolsed ühendid jt. Kaksiksidemete tekkimine keemilistes komponentides põhjustab puidu tumenemist.
Termopuidu kasutamine.
Termiliselt töödeldud puit on omaduste poolest vastupidavam ja erinevates keskkondades seega laialdaselt kasutusele võetud. Sobib hästi põrandamaterjaliks, seinte sise- ja sisevooderduseks, sisustuse ja mööbliesemete valmistamiseks. Kasutusele on võetud ka parketitööstuses. Tänu biokindlusele kasutatakse termopuitu laialdaselt ka välitingimustes ja niisketes kohtades, näiteks sauna siseviimistlusel ja aiamööblina. Veel näiteid välis- ja sisetingimustes kasutamiseks: seinapaneelid, karniisid, aknad, põrandad, mänguväljakute puitdetailid, mööbel, skulptuurid.