tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Joaskulumine

Joaskulumine on mehaaniline kulumine, mille puhul pinda murendab selle vastu lendav abrasiiv. Sellist kulumist esineb jahvatusseadmetes (desintegraator, jugaveski jne), torutranspordiseadmetes, kateldes jpm. Pinnakõvaduse suurendamine aitab siis, kui see saab suuremaks lenduvate osakeste mikrokõvadusest. Näiteks kuluvad kvartsliiva joas pehme teras, karastatud teras ja kõva valgemalm ühesuguse intensiivsusega. Alles kermisplaat (metallkeraamiline kõvasulam) tõstab kulumiskindlust mitu korda. Sisuliselt toimib joas abrasiivkulumis- ja pindväsimusmehhanism, aga ka teised kulumisnähud.
Joaskulumise tuntumaid uurimiskeskusi on Tallinna Tehnikaülikool. Professor Ilmar Kleisi koolkond on seal välja töötanud standardse uurimismetoodika.
Erosioonkulumine

Erosioonkulumine on mehaaniline kulumine, mida põhjustab tahkete osakeste, vedeliku- või gaasijuga.
Kavitatsioonkulumine

Kavitatsioonkulumine on mehaaniline kulumine, mida tekitab vedelikes väikeste gaasimullide (kavernite) plahvatuslik sulgumine ja sellest põhjustatud väikses ruumipiirkonnas rõhu ja temperatuuri tõus.
Podgorica

Podgorica on Montenegro pealinn ja Podgorica valla halduskeskus. Ta asub Ribnica ja Morača jõe ühinemiskohas.
Ajalugu.
Podgoricat on esmamainitud 1326. Podgorica asus strateegiliselt tähtsas liiklussõlmes ja on seda siiamaale. Näiteks ainus Albaaniat välismaailmaga ühendav raudtee kulgeb just läbi Podgorica.
1474–1878 oli Podgorica Ottomani impeeriumi valduses. Türklased muutsid Podgorica kindluseks, ümberkaudsete slaavi hõimude vastupanu mahasurumise keskuseks. Sel ajal ei suudetud kordagi kindlust vallutada.
1878. aasta Berliini kongressi otsusega läks Podgorica Montenegro koosseisu. Linn hakkas kiiresti arenema, eeskätt kaubanduskeskusena. 1904 asutati esimene pank: Zeta säästupank, millest kasvas välja Podgorica pank.
1918. aastast kuulus Podgorica Jugoslaaviasse. Maailmasõdadevahelisel ajal elas linnas 13 000 inimest. Teise maailmasõja ajal pommitati linna üle 70 korra, hävitati suur osa linnast ja hukkus üle 4100 inimese. Linn vabastati 19. detsembril 1944.
1946. aastal sai Montenegro pealinnaks. 13. juulist 1946 kuni 2. aprillini 1992 oli linna nimi Titograd (Josip Broz Tito järgi).
Majandus.
Podgorica on Montenegro suurim tööstuskeskus. Seal on alumiiniumi-, tubaka- ja tekstiilitööstusettevõtteid. Linnas asub ka Montenegro Väärtpaberibörs.
(What's the Story) Morning Glory?

"(What's the Story) Morning Glory?" on Briti rokkansambli Oasis teine stuudioalbum, mis anti välja oktoobris 1995. Albumist sai ülemaailmne hitt, mida on müüdud umbes 20 miljonit eksemplari. Suurbritannias on see kõigi aegade üks müüduim album, mis jääb maha vaid The Beatlesi albumist "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band".
Kluuvi

Kluuvi (rootsi keeles "Gloet") on linnaosa Helsingis. 
Kluuvi on Helsingi ärikeskus. Seal asuvad Helsingi pearaudteejaam, peapostkontor, Stockmanni kaubamaja, Sokos, Kluuvi kaubanduskeskus ja mitme panga peakontorid.
Kluuvis asuvad ka Helsingi Ülikooli peahoone, Ateneumi ja Kiasma muuseum ning Kaisaniemi park.
Linnaosas on 23 000 töökohta, alaliselt elab seal ligi 400 inimest.
Nimi Kluuvi on soome keelde tulnud rootsi sõnast "gloet", mis tähendab umbekasvavat, soostuvat merelahte, mis oli praeguse linnaosa kohal kuni 19. sajandi keskpaigani, mil ta täideti. Tänavaehitustööde käigus leitakse tänapäevani kõrkjate, adru ja muude meretaimede jäänuseid.
Korrosioonmehaaniline kulumine

Korrosioonmehaaniline kulumine on kulumine, mis tekib korrodeerivate ainete ja elektrilise reaktsiooni toimel. Hapendunud ja habras kile detaili pinnal puruneb, metall paljastub, oksüdeerub uuesti ja kile puruneb jällegi. Purunenud kile tükid kulutavad omakorda abrasiivina pinda. Seda liiki kulumise vähendamiseks kasutatakse õli, kusjuures määrdeõlidesse võib segada lisandeid. Kulumist vähendavad ka mittemetalsed ja muud korrosioonikindlad või kõvad katted.
Sööbekulumine

Sööbekulumine ehk molekulaarmehaaniline kulumine ehk adhesioonkulumine on kulumine, mis tekib kehadevaheliste molekulaarjõudude tulemusena. Kokkusurutud pindade pinnakonarused keevituvad ühte, järgneb materjali pinnast väljarebimine ja vastaspinnale ülekandumine. Sööbimisoht on eriti suur siis, kui hõõrdepaari moodustavad ühesuguse kristallvõrega materjalid. Sööbimist soodustab hõõrdumisel tekkiv temperatuuri tõus ja määrde puudumine. See on üks ohtlikumaid kulumisliike, mis purustab kiiresti pinna. Sööbekulumise vältimiseks koostatakse hõõrdepaar erinevatest materjalidest (näiteks võllikael karastatud terasest, laagripuks pronksist), hoitakse erisurved mõistlikes piirides, määritakse ning jahutatakse koostu (kindlustatakse piisava õlihulga läbivoolamine sellest).
Slovaki keel

Slovaki keel ("slovenčina", "slovenský jazyk") on indoeuroopa keel, mis kuulub lääneslaavi keelte hulka. Slovaki keel on eriti lähedane tšehhi keelele.
Levik.
Slovaki keelt kõneldakse
Slovaki tähestik.
a á ä b c č d ď dz dž e é f g h ch i í j k l ĺ ľ m n ň o ó ô p q r ŕ s š t ť u ú v w x y ý z ž
Õigusvahemees

Õigusvahemees (ka ombudsman) on riiklik institutsioon, kus vaadatakse läbi kodanike kaebusi bürokraatliku omavoli üle. Amet loodi algselt Rootsis aastatel 1809–1810. Sealt on sarnased institutsioonid levinud Skandinaaviasse, Uus-Meremaale, Ühendkuningriiki, Saksamaale, Iisraelisse, samuti mõnedesse USA ja Austraalia osariikidesse ning Kanada provintsidesse. Maastrichti lepingust alates teostab Euroopa Liidu institutsioonide tegevuse üle järelevalvet Euroopa ombudsman.
Õigusvahemehe nimetab ametisse parlament, kes aga ei saa edaspidi mõjutada seda, kuidas ombudsman üksikuid juhtumeid käsitleb. Õigusvahemees on – vähemalt eeldatavasti – iseseisev ja erapooletu vahendaja riigivõimu ja üksikisiku vahel. Üldjuhul kuuluvad tema pädevusse kõik riigiasutused, kuid mõnel juhul on sellest välistatud kohalikud omavalitsused (Uus-Meremaal ja Norras), valitsuskabineti otsused (Uus-Meremaal, Norras ja Rootsis) või kohtunikud (Taanis, Uus-Meremaal ja Norras). Kuigi õigusvahemehe järelevalvele allutatus on ulatuslik, on tema pädevus reeglina vaid soovituslik. Ta võib välja pakkuda muudatusi riigiameti tegevuses, kuid tal pole volitusi neid nõuda.
Õigusvahemees saab arvukalt kirjalikke pöördumisi, millest suurt osa ei ole vaja üldse uurida, kuna tegu on ilmselgelt alusetute pöördumistega. Arvukalt on juhtumeid, kus kodanik esitab oma pöördumises kriitikat, kuid ei selgu milline on temale tekitatud kahju. Vastavalt olukorrale võib õigusvahemees paluda selgitusi ning aidata kodanikul arusaadavalt oma muret väljendada. Paljudel juhtudel on tegu ka kaebustega selliste institutsioonide peale, mis ei allu ombudsmanile (näiteks eraettevõtted). Juhul kui riigi õiguskord näeb kõigepealt ette haldusliku või õigusliku vaidluste lahendamise, võib see välistada õigusvahemehe pädevuse. 
Eesti õigusvahemees on õiguskantsler.
Tšehhi keel

Tšehhi keel ("čeština"), ajalooliselt böömi keel (ladina keeles "lingua Bohemica"), on üks lääneslaavi keeltest. Seda räägib emakeelena umbes 12 miljonit inimest (tšehhid) peamiselt Tšehhis.
Tšehhi keel on väga lähedane slovaki keelele. Enamik täiskasvanud tšehhe ja slovakke saab üksteise keelest raskusteta aru. Peale keelte läheduse on põhjuseks see, et enne Tšehhoslovakkia lagunemist olid nad pidevas kokkupuutes mõlema keelega.
Ka poola keel on tšehhi keelele lähedane, kuid on kaugem sugulaskeel kui slovaki keel. 
Tähestik ja hääldus.
Tšehhi keel kasutab ladina kirja ja tähestik põhineb ladina tähestikul, mida on täiendatud. Kiri on suuremalt jaolt foneetiline, st sõna hääldus on täpselt tuletatav selle kirjapildist (eranditeks on peamiselt võõrsõnad).
Ladina alustähestikku tšehhi keele vajaduste järgi kohandades on saadud tšehhi tähestik:
A Á B C Č D Ď E É Ě F G H CH I Í J K L M N Ň O Ó P Q R Ř S Š T Ť U Ú Ů V W X Y Ý Z Ž
Tähed Q, W ja X on võõrtähed ja esinevad ainult võõrsõnades.
Tähed A, I, F, I, J, K, L, M, N, O, P, R, S, T, U, V hääldatakse umbes nagu eesti keeles. E on eesvokaal ⟨ɛ⟩, mis sarnaneb nii vene Э kui ka eesti Ä-ga, Y hääldatakse samamoodi nagu I selle vahega, et Y-le järgnevad alati palataliseerimata kaashäälikud, I-le aga järgnevad sageli palataliseeritud kaashäälikud. Tähed Á, É, Í, Ó, Ú, Ý tähistavad pikki vokaale, st neid hääldatakse ligikaudu nagu eesti kaksiktähed AA, ÄÄ, II, OO, UU ja II. Ů on tekkinud vanast UO-st, aga tänapäeval hääldatakse nagu Ú.
Š on palataliseeritud helitu häälik, Z ja Ž on helilised paarid S-le ja Š-le. Tähtede B, D ja G hääldus on sarnane tähtede Б, Д ja Г hääldusega vene keeles. H on heliline, eesti H-st tugevam, CH vastab eesti HH-le, C ja Č on umbes TS ja TŠ. Ď, Ň ja Ť on palataliseeritud D, N ja T, aga tugevamini kui samad eesti häälikud. 
Ř on omapärane häälik, mis tekib, kui samal ajal (mitte järjest!) hääldatakse R ja Ž või Š. See häälik kõlab eesti keele kõneleja kõrvale tavaliselt umbes nagu "š" või "ž". Levinud on arvamus, nagu hääldataks tšehhi täht Ř hääldatakse nagu RŠ või RŽ; selline hääldusviis tuleneb kirillitsa transkriptsioonist ja on ebasoovitatav. Kui ei osata hääldada tšehhi Ř, on parem seda asendada R-ga või Ž-ga, sest "rž" on tšehhi keeles selgelt (fonoloogiliselt) eristatav "ř"-st. Näiteks tšehhi helilooja Dvořáki nime hääldus [dv'oraak] või [dv'ožaak] on tšehhipärse hääldusega sarnasem kui hääldus [dv'oržak].
Tšehhi sõnadel on, sarnaselt nagu eesti ja soome keeles, rõhk alati esimesel silbil, isegi kui järgmised silbid on pikemad või on tegemist võõrsõnaga. Nii tuleb näiteks tšehhi sõna "samá" hääldada nagu soome "samaa", mitte nagu vene "сама́". Tšehhi keeles on rõhk nõrgemini väljendatud kui eesti keeles.
Keelenäide.
Tšehhi keel&lt;br&gt;
Všichni lidé se rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství.
Eesti keel&lt;br&gt;
Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim.
Fretingkorrosioon

Fretingkorrosioon on mehaaniline kulumine, mis tekib istupinnas, kui kehad üksteise suhtes väikese amplituudiga (1...150 μm) võnguvad. Näiteks võib see tekkida rummu ja võlli siirdeistus, aga ka neet- ja poltliites, liigendites, vedrudes, mootoriklappidel, elektrikontaktides, nukkmehhanismides. 
Liite pinnal tekib iseloomulik pulbriline korrosioonprodukt. 
Rikutud pinnast võib omakorda alguse saada väsimuspragu. Sellist kulumist leevendab tugeva pinguga ist.
80

80. aasta
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
Aastakümned: 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad
Aastad: 75 76 77 78 79 - 80 - 81 82 83 84 85
Loki

Loki (ka Loptr, isanime järgi Loki Farbautjarson) on Skandinaavia mütoloogias pettuste jumal, keda kirjeldatakse "kõigi pettuste plaanijana". Tema isa on hiid Farbaut ja ema hiiutar Laufey, Loki on Helblindi ja Býleistri vend. Teadaolevalt on tal kuus või seitse last: hiiutar Angrboðaga Hel, hunt Fenrir ja maailmamadu Jörmungandr; oma naise Sigynniga Nari ja/või Narfi; mära kujul sai Loki täkk Svaðilfariga kaheksajalgse hobuse Sleipniri; Nooremas Eddas öeldakse ka Váli olevat Loki poeg.
Loki suhet jumalatega kirjeldatakse mitmeti: vahel ta abistab neid ja vahel tekitab tüli, samuti on ta Odini verevend. Loki on kujumuutja ning ilmub lugudes lõhe, mära, hülge, kärbse ning võimalik, et ka vana naise kujul. Loki hea läbisaamine jumalatega lõppes, kui ta korraldas jumal Baldri surma. "Loki riiukõnes" ("Lokasenna") kirjeldatakse Loki tülinorimist teiste jumalatega pidusöögil Ægiri kojas, kuni ta lõpuks põgeneb, ent kinni püütakse ja maailma lõpu Ragnarökini ühe oma poja soolikatega kinni seotakse, nii et talle tilgub näkku valusat maomürki.
Ehkki Loki esineb paljudes müütides ning on üks silmatorkavamaid kujusid Skandinaavia mütoloogias, ei ole leitud märke tema kultusest ning ta nimi ei kajastu ka kohanimedes.
ISO 639-1

ISO 639-1 on esimene osa rahvusvahelisest keelekoodide standardist. See sisaldab 136 kahetähelist koodi maailma tähtsamatele keeltele. Koode on mugav kasutada keelte tähistamiseks. Näiteks:
Koodid võeti ametlikult kasutusele 2002. aastal.
Islandi keel

Islandi keel ("íslenska"; kuni 1973. aastani kirjutati "íslenzka") on põhjagermaani keel, mida kõneldakse Islandil. 
Selle lähim sugulaskeel on fääri keel. Mingil määral saavad islandi keelest aru ka skandinaavia keelte (norra keel, rootsi keel, taani keel) kõnelejad. 
Alates 13. sajandist on islandi kirjakeel muutunud üsna vähe. Seetõttu saavad tänapäeva islandi keele kõnelejad siiani enam-vähem aru kaheksa sajandit tagasi kirja pandud saagade ja Eddade algtekstist. Enamik islandlasi loeb saagasid siiski tänapäeva kirjaviisis ning märkuste abiga.
Vana keelekuju nimetatakse vanaislandi keeleks, sageli ka vanapõhja keeleks, kuigi vanaislandi keel oli vaid üks selle murretest.
Islandi tähestikus on kaks vana tähemärki, mis puuduvad teistest ladinakirjalistes tähestikest: þ ("þorn") ja ð ("edh"), mida hääldatakse nagu inglise täheühendit "th" vastavalt nagu sõnades "thin" (helitu häälik) ja "this" (heliline häälik).
Islandi tähestik.
Islandi tähestikus on 32 tähte
Tähed c (se), q (ku) ja w (tvöfalt vaff) ei ole islandi keelele omased, neid leidub vaid võõrsõnades. Täht z (zeta) islandi keelepildis enam ei esine. Selle koha on täielikult hõivanud s (es). &lt;br&gt;
Keele puhtuse hoidmist peavad islandlased väga tähtsaks. Uute mõistete tähistamiseks leiutatakse omasõnad.
Islandi keelel ei ole erilisi murdeerinevusi.
Morfoloogia.
Islandi keele morfoloogia sarnaneb grammatiliste kategooriate poolest teiste germaani keelte morfoloogiaga, kuid on oma arhailisuse tõttu tunduvalt keerukam. 
Nimisõnadel on kääne, arv ja sugu. Omadussõnadel on kääne, arv, sugu ja võrdlusaste ning neil on nõrk käänamine ja tugev käänamine. Islandi keeles on ainult määrav artikkel, mis võib olla eraldi sõna või nimisõna osa (nagu teisteski põhjagermaani keeltes). 
Tegusõnal on aeg, kõneviis, isik, arv ja tegumood. Tegumoed on aktiiv, passiiv ja mediaal (viimase olemasolu on vaidlusalune, sest selles tegumoes olevaid tegusõnu võib vaadelda ka leksikaalse rühmana). Lihtaegu on ainult kaks: olevik ja tulevik, kuid on ka liitajad, millest mõningaid võib osalt vaadelda aspektidena. 
Nimisõna morfoloogia.
Islandi keele nimisõnad jagatakse kolmeks sooks: meessoost, naissoost ja kesksoost nimisõnadeks. Sooerinevused ilmnevad ka mitmuses. Käänamine oleneb soost, kuid ka ühest soost nimisõnad jagunevad mitmeks käändkonnaks. 
Nimisõna paradigmas on neli käänet: nimetav, omastav, daativ ja sihitav. Need moodustatakse käändelõpu lisamise teel sõnatüvele. Mitmuses on olenemata soost daativi käändelõpp "-um" ja omastava käändelõpp "-a". 
Meessoo 1. tugeva käändkonna näiteks olgu sõna "hestur" 'hobune': 
Tabeli vasakul poolel on sõna käänamine ilma artiklita, paremal poolel määrava artikliga. Umbmäärast artiklit islandi keeles ei ole.
Sarnaselt käändub i-tüveline meessoost nimisõna gestur 'külaline':
Fääri keel

Fääri keel ("føroyskt") on lääneskandinaavia keelte hulka kuuluv germaani keel. 
Seda kõneleb umbes 80 000 inimest, neist umbes 48 000 Fääri saartel, umbes 25 000 Taanis ja umbes 5000 Islandil.
Vanainglise keel

Vanainglise keel ehk anglosaksi keel (vanainglise "Anglisc", "Ænglisc spræc") on inglise keele varajane vorm, mida kõneldi praeguse Inglismaa ning Lõuna-Šotimaal alal 5.–12. sajandil. 
See on läänegermaani keel ning sarnaneb vanafriisi ja vanasaksi keeltega. 
Vanainglise keelt mõjutasid keldi keeled ja viikingite kõneldud vanapõhja keel.
Seda kasutati alates anglosaksi vallutusest kuni normannide sissetungini aastal 1066. Pärast seda hakkas keel suuresti muutuma: käände- ja pöördelõpud kadusid, kinnistus kindel sõnajärg. 
Anglosaksi eepos "Beowulf" ja meditsiinitekstide kogumik "Lacnunga" on kirjutatud vanainglise keeles.
Keelenäide.
Meieisapalve
Fæder ure þu þe eart on heofonum,&lt;br&gt;
Si þin nama gehalgod.&lt;br&gt;
To becume þin rice, gewurþe ðin willa,&lt;br&gt;
on eorðan swa swa on heofonum.&lt;br&gt;
urne gedæghwamlican hlaf syle us todæg,&lt;br&gt;
and forgyf us ure gyltas, swa swa we forgyfað urum gyltendum.&lt;br&gt;
and ne gelæd þu us on costnunge, ac alys us of yfele.&lt;br&gt;
soþlice.
Bobotov Kuk

Bobotov Kuk on mäetipp Durmitoris Montenegros, mille kõrgus on 2522 m.
Seda peeti Montenegro kõrgeimaks mäeks, kuid uuemate andmete järgi on kolm tippu Albaania piiri lähedal veel kõrgemad.
Durmitor

Durmitor on mäemassiiv Montenegro põhjaosas. 48 mäge nendest on üle 2 kilomeetri kõrged ja kõrgeim tipp on Bobotov Kuk (2522 m).
Suurema osa mäemassiivist hõlmab 390 km² suurune Durmitori rahvuspark, mis loodi 1952 ja alates 1980. aastast kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Gmail

Gmail ehk Google Mail on Google'i pakutav e-posti (postkasti ja kirjavahetamise) teenus.
Teenust on võimalik kasutada veebipõhisena või e-posti kliendi kaudu. Gmaili iseloomustab võimalusterohke kasutajaliides ning postikontode suur maht. Gmaili üks kandev idee on, et kasutajal ei peaks tekkima kunagi vajadust ühtegi kirja kustutada kuid kogumaht on piiartud 15 GB peale. Teenuses on võimalik märkida kirju siltidega kuid "tavapäraselt" alamkataloogidessse sortimist ei pakuta.
Kirjade edastamise protokollide SMTP, IMAP ja POP3 turvamiseks kasutab Gmail transpordikihi turbeprotokolli (SSL).
Läänemaailm

Läänemaailm (inglise keeles "Western world, the West") või teisisõnu õhtumaad ehk oktsident on maailma (kultuuri) osa, mis hõlmab tänapäeval Lääne-Euroopat, Ameerikat, Austraaliat, Uus-Meremaad, ja muid seotud piirkondi.
Definitsioon.
Mõistete 'Lääs' (esisuurtähega), 'lääs', 'läänemaailm', 'Esimene Maailm', 'läänemaad', 'lääneriigid', 'lääne kultuur', 'õhtumaad' kasutamine sõltub suuresti kontekstist. Enamasti on need kasutusel vastandamiseks läänelikkust ida- ja lõunaslaavi, aasia või islami rahvastele ja kultuuridele. 20. sajandil vastandus läänelikule elulaadile Nõukogude Liit ja teised sotsialistlikud maad.
Siiski võidakse erinevates käsitlustes läänemaailma defineerida mitmeti.
Kultuuriajalugu.
Üldiselt loetakse läänemaailma alguseks Lääne-Rooma keisririigi poolt vastu võetud kristluse levima hakkamist Euroopas. Keskajal sai läänemaailm suuri mõjutusi araabia kultuurist. Renessansist alates hakati lääne kultuuri allikaid nägema antiikkultuuris. Maadeavastuste ja koloniseerimise käigus laienes läänemaailm kui kultuuriruum kõigile mandritele. 
Lääne samasus.
Tänapäeval iseloomustab läänemaailma ühiste kultuuriliste, ajalooliste, poliitiliste jm väärtuste (sh. usuvabadus) hindamine. Läänemaailmas kõneldavad keeled kasutavad relatiivselt ladina kirjasüsteemi.
Dalasi

Dalasi on Gambia rahaühik.
Dalasi jaguneb sajaks bututiks. Dalasi võeti kasutusele 1971. aastal, mil see vahetas välja naela suhtega 1 nael = 5 dalasit; 1 dalasi = 4 šillingit. Esimesed mündid olid 1, 5, 10, 25 ja 50 bututit, mis tulid välja aastail 1971, 1984 ning 1998. 1-dalasiline münt läks tootmisse aastal 1987.
Praegu käibelolevate rahatähtede kujundus pärineb aastast 1996.
Malta keel

Malta keel on afroaasia keelkonna semiidi rühma kuuluv keel.
Keelesugulus.
Malta keel pärineb ühest Magrebi araabia keele murdest ja on araabia keele lähedane sugulane. 
Malta keel sarnaneb üsna palju Tuneesia linnades kõneldava araabia kõnekeelega (fonoloogia ja süntaks on siiski teistsugused). Araabia keelest kaugendavad malta keelt arvukad laenud itaalia (sitsiilia) ja inglise keelest. Üksikud sõnad (sealhulgas Malta ja Gozo nimi, arvatakse olevat araabiaeelset (foiniikia-puunia) päritolu. Põhistruktuur, eriti morfoloogia, on semiidipärane.
Kõnelejad.
Malta keelt kõneleb maailmas umbes 372 000 inimest.
Staatus.
Malta keel on üks Malta ametikeeltest ning üks Euroopa Liidu ametlikest keeltest. 
Ta sai Malta ametlikuks keeleks aastal 1936 koos inglise keelega. Enne seda oli Malta ametlik keel itaalia keel. 
See on ainus semiidi keel, mis on kasutusel Euroopas.
Kiri.
Malta keel on ainus semiidi keel, mida kirjutatakse ladina kirjas. 
Malta tähestik:
A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z.
Ajalugu.
Pärast Malta vallutamist ja uusasustamist araablaste poolt alates 870. aastast kujunes Maltal välja omaette kohalik araabia kõnekeel. Elanikkonna ristiusustamise ja katoliiklikku kultuuriruumi ülemineku tõttu kadus see keel araabia kirjakeele mõjuväljast ning sattus Euroopa keelte mõju alla.
Surmasööjad

Surmasööjad on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" kurja Lord Voldemorti järgijad.
Telg

Telg on masinaelement, mis on ette nähtud temal paiknevate detailide toetamiseks. Telg ei kanna üle pöördemomenti ning töötab ainult paindele.
Skandinaavia poolsaar

Skandinaavia poolsaar asub Põhja-Euroopas ning koosneb peamiselt Norra ja Rootsi maa-aladest, kuid Soome põhjaosa on samuti poolsaarel, just loodes.
Skandinaavia nimi on tulnud poolsaare lõunaosas paiknevast piirkonnast Skånest.
Skandinaavia poolsaar piirneb Atlandi ookeani ääremeredega: idas ja kagus Läänemerega, lõunas ja edelas Põhjamerega, läänes ja loodes Norra merega ning põhjas Barentsi merega.
Mööda poolsaare loodeserva kulgeb kuni 2469 meetri kõrgune Skandinaavia mäestik.
Skandinaavia poolsaar on umbes 1850 kilomeetrit pikk ning 370–805 kilomeetrit lai. Selle pindala on umbes 777 000 ruutkilomeetrit.
Skandinaavia poolsaar asub Fennoskandia kilbil.
Jääajal oli Skandinaavia poolsaar täielikult igijääga kaetud. Alles 12 000 aastat tagasi tekkisid poolsaare lõunaossa, mis vabanes jääst varem, esimesed inimtegevuse jäljed. Kunagise jäätumise tulemusena kerkib poolsaar veel tänapäevalgi veest ja meri taganeb: lõuna pool vaevumärgatavalt, põhja pool mitu sentimeetrit aastas.
Kodanlus

Kodanlus (kõnekeeles ka pursuid) on rikas mitteaadellik sotsiaalne klass kapitalistlikus ühiskonnas. Selle klassi liikmeid nimetatakse kodanlasteks.
Keskajal peeti kodanluse all silmas linnakodanikkonda, eristades neid üldiselt madalamal haridustasemel olevast maarahvast.
Marksism vastandas omavahel kodanlust, kes omas tootmisvahendeid, ja töölisklassi, kes neid ei omanud.
Anarhistidele on kõik kõrgel kohal olevad inimesed, funktsionäärid ja juhid igat tüüpi riigis osa riigi kodanlusest. 
Seda sõna kasutatakse sageli ka keskklassi sünonüümina.
Kislovodsk

Kislovodsk on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Kaljuaheliku põhjanõlval.
Linn on asutatud 1803. aastal. Linnaõigused sai 1830. aastal.
Kislovodsk on tuntud kuurortlinn. 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses elas seal palju tuntud kultuuritegelasi ja aristokraate.
Kislovodskis villitakse alates 1896. aastast narsaani.
Lähim lennujaam asub Mineralnõje Vodõs.
Kislovodskis on sündinud Aleksandr Solženitsõn.
Bokmål

Bokmål ('raamatukeel') on üks kahest norra keele standardist (teine on uusnorra keel ehk "nynorsk"). "Bokmål"'i kasutab umbes 85–90% norralastest. Kui välismaalased soovivad õppida norra keelt, siis õpetatakse neile tavaliselt just seda.
19. sajandi lõpuks oli nii Taanis kui ka Norras juhtiv kirjakeel tuntud kui "rigsmål", kuigi Norras nimetati seda lihtsalt norra keeleks. Kuni 1907. aastani oli see identne, aga sealt alates aset leidnud keelereformid tõid sisse mitmeid ortograafilisi erinevusi. Norras võeti keele nimeks "riksmål", et eristada seda "landsmål"ist (nüüd "nynorsk"), kuid 1929. aastal võeti ametlikult nimena kasutusele "bokmål".
Alates 1938. aastast valitsuse pakutud keelereforme peeti kohati liiga radikaalseteks ning riigist eraldiseisvad organisatsioonid hakkasid propageerima oma enda varianti, mis sai tuntuks kui "riksmål". Lahkhelid olid kõige suuremad 1950. ja 1960. aastatel. Alates 1951. aastast on riiklik keelekomitee (Norsk Språknemnd) püüdnud kaht keelevormi lähendada. 2005. aastal läbi viidud reform lähendas "bokmål"i oluliselt "riksmål"ile ja hilisemate väikeste muudatustega on erinevusi veelgi vähendatud. Nii on väidetud, et "riksmål" on aja jooksul "bokmål"i üle võtnud.
"Bokmål" ja sellega väga sarnane "riksmål" põhinevad taani keelel ning sarnanevad norra keele idamurdega.
Rahvusvahelised dokumendid tõlgitakse "bokmål"'i.
Mineralnõje Vodõ

Mineralnõje Vodõ (vene keeles 'mineraalveed') on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Kuma jõe ääres Kaljuaheliku põhjanõlval.
Linn on asutatud 1878. aastal. 1898. aastani oli asula nimi Sultanovski ja 1922. aastani Illarionovski. Linnaõigused sai 1920. aastal.
Mineralnõje Vodõ on tuntud kuurortlinn.
Linnas asub suur lennujaam ja lennukiremonditehas.
Mineralnõje Vodõ on raudteede sõlmpunkt.
Uusnorra keel

Uusnorra keel ehk nynorsk on norra keele teine ametlik kirjakeel "bokmål"'i kõrval. Uusnorra keelt kasutab kirjakeelena üle 10% norra keele kõnelejaid.
"Nynorsk" on valdav läänes ja Lõuna-Norra keskosa mägialadel. 25% riigiringhäälingust kasutab "nynorsk"'i. Aladel, kus enamik elanikke kasutab "nynorsk"'i, on see koolides õppekeeleks.
Uusnorra kirjakeele loojaks oli Ivar Aasen. 1842–1847 käis ta läbi kogu Norra ja uuris murdeid, eriti Vestlandis ja Østlandi sisemaal, sest need murded olid taani keelest kõige vähem mõjutatud. Linnade keelt ta vältis, sest pidas seda taani keele poolt liiga rikutuks. Oma uuringute alusel lõi ta standardiseeritud uusnorra kirjakeele alused esitades need teostes "Det norske Folkesprogs Grammatik" (Norra rahvakeele grammatika; 1848; ümbertöötatud trükk 1864 pealkirjaga "Norsk grammatik" (Norra keele grammatika)) ja "Ordbog over det norske Folkesprog" (Sõnaraamat norra rahvakeele kohta; 1850). Sõnaraamatus oli üle 25 000 sõna ja ajaloolane Peter Andreas Munch nimetas seda rahvuslikuks meistriteoseks. 1871–1873 ilmus sõnaraamatu parandatud ja täiendatud trükk pealkirjaga "Norsk ordbog med dansk forklaring" (Norra keele sõnaraamat taanikeelse selgitusega).
Kuigi Ivar Aasen jäi autoriteediks, oli ka teistel varastel uusnorra keele arendajatel nagu Aasmund Olavson Vinje, Arne Garborg ja Olaus Fjørtoft oma keelevariant. 1901. aastal kinnitatud esimene ametlik ortograafia vastas suurel määral Aaseni ortograafiale. Viimased õigekirjamuudatused toimusid 1938. ja 1959. aastal. Reformide tulemusena on uusnorra keele sõnadel ja muuteparadigmades palju paralleelvorme.
Keele valikuga kaasnevad peened poliitilised nüansid ja konnotatsioonid. "Nynorsk"'i seostatakse maaeluga ja tervemõistusliku skepsisega linnaelu liialduste, peenutsemiste ja hierarhiate vastu. "Nynorsk" on ikka veel jäänud vastukultuuriks.
Uusnorra keel saavutas suurima leviku pärast 1938. aasta reformi. 1943. aastal õppis umbes kolmandik kooliõpilastest uusnorra keeles. 1950. aastatel hakkas see vähenema ning stabiliseerus 1970. aastatel umbes 15% juures. 1. oktoobril 2008 oli 13,4% kooliõpilastest esimeseks keeleks uusnorra keel.
Uusnorra keel on levinud peamiselt Møre og Romsdali, Vestlandi ja Rogalandi maakonnas. 2007. aastal oli asjaajamiskeeleks 27% Norra valdadest uusnorra keel, 37% bokmål ja 36% valdadest olid neutraalsed.
"Landsmål"'is (praegu nimetatakse "nynorsk"'iks) kirjutanud kirjanikest on tähtsamad Olav Duun, Kristofer Uppdal ja Tarjei Vesaas.
Jessentuki

Jessentuki on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Podkumoki jõe ääres Kaljuaheliku põhjanõlval.
Linn on asutatud staniitsana 1825. aastal. Linnaõigused sai 1917. aastal.
Jessentuki on tuntud kuurortlinn. Seal on mineraalveeallikaid ja kuumaveeallikaid.
Ketoonid

Ketoonid on orgaanilises keemias ühendid, milles karbonüülrühm (C=O) on seotud kahe süsiniku aatomiga. 
Ketooni saab üldiselt esitada valemiga R1(CO)R2. 
Karbonüülrühma süsiniku sidemed kahe süsiniku aatomiga eristavad ketoone karboksüülhapetest, aldehüüdidest, estritest, amiididest ja teistest hapnikku sisaldavatest ühenditest. 
Kaksikside karbonüülrühmas eristab ketoone alkoholidest ja eetritest. Lihtsaim ketoon on 2-propanoon ehk atsetoon (CH3COCH3).
Karbonüülrühma kõrval paiknevat süsiniku aatomit kutsutakse α-süsinikuks. Vesiniku aatomeid, mis on selle α-süsinikuga ühenduses, kutsutakse α-vesinikeks.
Nomenklatuur.
Üldiselt nimetatakse ketoone IUPAC-i nomenklatuuri järgi, lõpuliitega "-noon" (2-propanoon; 3-pentanoon jms). Tavalisemate ketoonide jaoks kasutatakse triviaalnimetusi, näiteks: atsetoon jms. 
Füüsikalised omadused.
Karbonüülrühm on polaarne, mistõttu ketoonid on polaarsed ühendid. 
Karbonüülrühmad seonduvad veega vesiniksidemete abil, mistõttu ketoonid on vees lahustuvad. 
Ketoonid on vesiniksidemete vastuvõtjad, kuid mitte tekitajad. Seega ei saa ketoonidel tekkida vesinikside ketoonidega, mistõttu ketoonid on lenduvamad kui sama molaarmassiga alkoholid ja karboksüülhapped.
Karbonüülühend

Karbonüülühend on keemiline ühend, mis sisaldab karbonüülrühma (süsiniku aatom on kaksiksideme abil ühendatud hapniku aatomiga: C=O).
Karbonüülühendite hulka kuuluvad aldehüüdid ja ketoonid (sisaldavad vastavalt aldehüüdrühma või ketorühma).
Egilli saaga

Egilli saaga on eepiline Islandi saaga, mille autor on arvatavalt Snorri Sturluson (1179–1241), kes võis selle kirjutada aastatel 1220–1240. 
Egilli saaga on Islandi saagadest üks populaarsemaid ja sisaldab palju teavet viikingiaja kohta. Saaga hõlmab mitut põlvkonda, tegevus algab Norras aastal 850 ning lõppeb umbes aastal 1000. Saaga keskendub Islandi talumehe ja viikingi Egill Skallagrímssoni elule. 
Saagas jälgitakse Egilli tema eluetappides, millest enamik on seotud lahingutega. Egill oli skald ja saaga sisaldab palju tema loodud värsse. Paljud neist on väga isiklikud, mis teeb nad säilinud skaldiluule hulgas unikaalseks. Paljusid Egilli värsse peetakse autentseks. Kirjandusteosena peetakse Egilli saagat Islandi saagade seas üheks paremaks koos Njálli saaga ja Laxdæla saagaga.
Karbonüülrühm

Karbonüülrühm ehk oksorühm on funktsionaalrühm, kus süsiniku aatom on kaksiksideme abil ühendatud hapniku aatomiga: C=O.
Karbonüülrühma süsiniku aatomil on kaks vaba üksiksidet. Olenevalt sellest, missugused radikaalid karbonüülrühma süsiniku aatomiga ühinevad, jagunevad need ained mitmesugustesse aineklassidesse.
Kui karbonüülrühmast ühele poole jääb kõigest üks vesiniku aatom, nimetatakse seda koos karbonüülrühmaga aldehüüdrühmaks. Seda rühma sisaldavaid aineid nimetatakse aldehüüdideks. Kõige lihtsamas aldehüüdis, metanaalis, on karbonüülrühm seotud ainult kahe vesiniku aatomiga.
Kui karbonüülrühmast ühele poole jääb ainult hüdroksüülrühm, nimetatakse seda koos karbonüülrühmaga karboksüülrühmaks. Seda rühma sisaldavaid aineid nimetatakse karboksüülhapeteks. Kõige lihtsamas karboksüülhappes, metaanhappes, jääb karbonüülrühmast ühele poole hüdroksüülrühm ja teisele poole vesiniku aatom. Karboksüülhappe soolasid nimetatakse karboksülaatideks.
Kui karbonüülrühm on seotud kahe süsinikuga, nimetatakse niisugust rühma ketoonrühmaks ja selliseid aineid ketoonideks.
Kui aine molekulis on kaks karbonüülrühma ja hapniku aatom, mis on seotud mõlema karbonüülrühmaga, nimetatakse seda ainet atseetanhüdriidiks.
Budjonnovsk

Budjonnovsk on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Kuma jõe ääres.
13.–16. sajandil asus Budjonnovski kohal tatari-mongoli linn Madžar.
1795. aastal tekkis Budjonnovski kohale armeenlaste asula Karabaglõ, mis sai linnaõigused 1799. aastal. Kuni 1920. aastani oli linna nimi Svjatoi Krest. 1920–1935 ja 1957–1973 Prikumsk ning 1935–1957 ja alates 1973. aastast taas Budjonnovsk väejuht Semjon Budjonnõi järgi.
1995. aasta juunis toimus linnas Šamil Bassajevi juhitud tšetšeeni võitlejate rünnak ja sellele järgnenud pantvangikriis.
Carlsberg

Carlsberg on taani ettevõte, üks suuremaid õlletootjaid maailmas. Firma rajas 1847. aastal J. C. Jacobsen. 
Carlsbergi peakorter asub Taanis Valbys, kuid ettevõttel on tehaseid umbes 50 riigis. 
Firma peamine kaubamärk on Carlsbergi õlu, kuid see toodab ka Tuborgi ja kohalikke õllemarke. 
Pärast ühinemist Norra pruulimisgrupi Orkla ASA-ga jaanuaris 2001 sai Carlsbergist maailma suuruselt viies õlletootja. Carlsberg annab tööd umbes 31 000 inimesele.
Carlsberg on Eestis tegutseva Saku Õlletehase ainuomanik.
Allianz Arena

Allianz Arena on Saksamaal Münchenis Schwabing-Freimanni linnaosas asuv jalgpallistaadion.
Staadion on jalgpalliklubi Müncheni Bayern koduväljak. Aastail 2005–2017 oli see ka klubi TSV 1860 München kodustaadion. Seal peab aeg-ajalt oma kodumänge Saksamaa jalgpallikoondis. Staadioni valgustuse abil näidatakse, kes parajasti staadionil mängib. Saksamaa jalgpallikoondise mängude ajal on staadion valge, Bayerni mängude ajal punane ja TSV 1860 mängude ajal sinine.
Allianz Arena ehitustööd maksid 340 miljonit eurot. Lisaks kulutas linn 210 miljonit eurot piirkonna arendamiseks ja infrastruktuuri ehitamiseks.
Staadion valmis 30. mail 2005. Seal on kohti 69 901 pealtvaatajale.
Staadioni omanik on aktsiaselts Allianz Arena München Stadion GmbH, mis asutati 2001. aastal. Aktsiaseltsi omanikud olid võrdse 50%-ga mõlemad klubid, kellele Allianz Arena on kodustaadion. Aprillis 2006 ostis Bayern likviidsusprobleemidesse sattunud TSV 1860-lt tema poole 11 miljoni euro eest ära. Leping võimaldab TSV 1860-l igal ajal oma osa tagasi osta, tasudes 11 miljonit ja intressid.
Staadioni avamänguks oli 30. mail 2005 toimunud sõprusmäng TSV 1860 Müncheni ja 1. FC Nürnbergi vahel. Selles mängus lõi Müncheni mängija Patrick Milchraum esimese värava staadionil. Järgmisel päeval peeti kohtumine Müncheni Bayerni ja Saksamaa rahvuskoondise vahel. Mõlemad mängud olid välja müüdud juba märtsist saadik. 2. juunil peeti rahva tungival nõudmisel Bayerni ja TSV 1860 omavaheline kohtumine, mille TSV 1850 võitis 1:0.
Esimene võistlusmäng, mis Allianz Arenal peeti, oli Bundesliga hooaja avamäng Bayerni ja Mönchengladbachi Borussia vahel 5. augustil 2005, mis lõppes 3:0. Esimese värava võistlusmängus lõi Owen Hargreaves. Esimene külalismeeskond, kes Allianz Arenal värava lõi, oli Teise Bundesliga meeskond Dresdeni Dynamo 9. septembril 2005 TSV 1860 vastu külaliste 2:1 võidetud mängus. Esimese värava võistlusmängus Bayerni vastu lõi alles 5. novembril 2005 Bremeni Werderi mängija Miroslav Klose matši avaminutil, ehkki mängu võitis 3:1 Bayern.
Bayern purustas omaenese järjestikuste väljamüüdud mängude rekordi: ta müüs välja oma 10 esimest Allianz Arenal peetud mängu.
Allianz Arena oli üks 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste staadion. Seal peeti 6 MM-kohtumist, sealhulgas MM-i avamäng, milles Saksamaa alistas Costa Rica jalgpallikoondise 4:2. Saksamaa oli ainus meeskond, kes seal MM-il Allianz Arenal kaks mängu pidas. Teine kohtumine oli kaheksandikfinaalis, kus Saksamaa alistas Rootsi jalgpallikoondise 2:0. Allianz Arenal toimus ka poolfinaal, kus Prantsusmaa jalgpallikoondis alistas Portugali jalgpallikoondise 1:0. Maailmameistrivõistluste ajaks suurendati pealtvaatajakohtade arvu staadionil 79 451-ni, aga sellegipoolest müüdi kõik mängud välja.
Psilotsübiin

Psilotsübiin on psühhedeelne aine, mida sisaldab üle 180 seeneliigi.
Eestis kasvavatest seentest sisaldavad psilotsübiini terav paljak, mõned värvikud ("Stropharia"), sõnnikuseened ("Panaeolus"), koppelseened ("Panaeolina") ja tulinutid ("Gymnopilus").
Ajalugu.
Kesk- ja Lõuna-Ameerika põlisrahvad kasutavad psilotsübiini sisaldavaid seeni juba tuhandeid aastaid. Esimesed eurooplaste kirjalikud ülestähendused pärinevad 16. sajandi Hispaania preestritelt, kes kirjutasid, et asteegid kasutasid nii seeni kui ka peioote-uimakaktust. 1960. aastate keskel eraldati seentest toimeaine psilotsübiin.
Mõju.
Psilotsübiini mõju sõltub suuresti selle tarbimise keskkonnast. Positiivsed mõjud ilmnevad, kui tarbija on enda hinnangul kindlas ja ohutus kohas. Negatiivsed mõjud võivad ilmneda, kui ta on tundmatus kohas või koos tundmatute inimestega.
Seente söömisel kestab joove umbes 4–7 tundi.
Qigong

Qigong (hiina keeles traditsioonilises kirjas 氣功, lihtsustatud kirjas 气功, pinyinis "qìgōng") hõlmab Hiina liikumissüsteeme, milles kasutatakse liigutusi ja staatilisi asendeid koos hingamise ja meelte kontrolli all hoidmisega.
"Qi" (氣, 气, "qì") tähendab hiina keeles õhku ja ühtlasi elujõudu. "Gong" (功, "gōng") tähendab 'tööd' või 'tehnikat' (sama kirjamärk esineb väljendis "gongfu" 'kung-fu' (功夫)). Seega tähendab "qigong" 'hingamistööd või -harjutusi'.
Veltins-Arena

Veltins-Arena (algselt Arena AufSchalke) on Saksamaal Gelsenkirchenis asuv mitmeotstarbeline staadion. 
Staadion valmis 13. augustil 2001 ja see mahutab 61 481 pealtvaatajat. Staadioni eripäraks on suletav katus. Staadioni algne nimi oli Arena AufSchalke, kuid 2005. aastal omandas nime õigused sponsor õlletehas Veltins ja uueks nimeks pandi Veltins-Arena.
Veltins-Arena on jalgpalliklubi FC Schalke 04 kodustaadion.
Seal toimusid 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste 4 alagrupimängu ja 1 veerandfinaal. Kõiki neid kohtumisi vaatas täismaja (52 000 pealtvaatajat). Kuna FIFA kontrollib kõiki jalgpalli MM-i sponsorlepinguid, siis nimetati Veltins-Arenat MM-i ajal FIFA maailmameistrivõistluste staadioniks Gelsenkirchenis.
7. mail 2010 toimus Veltins-Arenal 2010. aasta jäähoki MM-i avakohtumine, milles Saksamaa jäähokikoondis alistas lisaajal 2:1 USA jäähokikoondise. Sellel kohtumisel oli 77 803 pealtvaatajat, millega püstitati külastatavuse maailmarekord jäähokis.
Veltins-Arenal on kontserte andnud paljud popstaarid, nende hulgas AC/DC, Bon Jovi, Metallica, Bruce Springsteen ja Robbie Williams. 13. oktoobril 2007 toimus seal mootorrataste ringrajasõidu viimane MM-etapp. Staadioni tõeline mitmeotstarbelisus pandi proovile 2004. aasta mais, kui nelja päeva jooksul peeti seal popmuusikakontsert, Bundesliga kohtumine ja Ameerika jalgpalli liiga NFL Europe kohtumine.
Kofeiin

Kofeiin (IUPAC-i nimetus 1,3,7-trimetüül-1H-puriin-2,6(3H,7H)-dioon; ladina keeles "coffeinum") on puriinalkaloidide rühma kuuluv keemiline aine. Keemiline valem on C8H10N4O2
Kofeiini leidub kohvipuu, hiina teepõõsa, kakaopuu, paraguai astelpõõsa ehk mate, guaraana ja muude taimede viljades. 
= Kofeiiniallikad.
Rohkelt esineb kofeiini kohvipuu ubades, teepõõsa lehtedes, guaraana-pauliinia marjades ning väheses koguses kakaoubades, koolapähklis ja okseiileksis. Guaraana-pauliiniast saadavat kofeiini nimetatakse vahel guaraniiniks, matest saadavat kofeiini mateiiniks ja teest saadavat kofeiini teiiniks.
Taimedes töötab kofeiin pestitsiidina, tappes putukad, kes söövad seda taime.
Kofeiinisisaldus taimeelundite lõikes võib varieeruda ja oleneb paljudest teguritest (niiskus, röstimine jpt). 
Looduslikud kofeiiniallikad (osaline)
Kasutamine ja toime.
Kofeiin on kesknärvisüsteemi stimulant, mis kõrvaldab uimasuse ja taastab erksuse. Vaimset ja motoorset tegevust soodustava toime põhjuseks peetakse kofeiini mõju adenosiini retseptoritele. Adenosiin on organismis tekkiv aine, mis põhjustab väsimustunnet, ahendab veresooni, rahustab südant. Kofeiini molekul sarnaneb keemiliselt struktuurilt adenosiiniga. See võimaldab tal seostuda raku pinnal asuvate adenosiini retseptoritega, kuid mitte aktiveerida neid. Selle tulemusena on häiritud adenosiini poolt vahendatud signaali ülekanne. Toimuva protsessi iseloomu selgitus leidub artiklis "Antagonist".
Kofeiini sisaldavate jookide populaarsuse tõttu on kofeiin kõige kasutatavam mõnuaine ja levinum legaalne (käsimüügis) psühhoaktiivne aine.
Looduses leidub kofeiini koos teiste puriinalkaloididega (teofülliin ja teobromiin), mis on südamestimulandid. 
Kofeiin kuulub psühhoanaleptikumide hulka. Kofeiini kasutatakse koos teiste toimeainetega mitmetes ravimites (nt Coldrex, Grippostad C, Panadol Extra, Solpadeine jpt), et need tõhusamalt mõjuksid, näiteks koos ergotamiiniga migreeni ravis või valuvaigistitega (näiteks aspiriin või paratsetamool), aga ka eraldi kofeiinitablettidena. Süstelahusena kasutatakse kofeiini enneaegsete vastsündinute intensiivravis teatud näidustuste korral. 
Kofeiini kasutatakse ka antihistamiinide tekitatud uimasuse tõrjumiseks.
ATC-kood on N06BC01, ATCvet-kood QN06BC01.
Teadusuuringud.
Kofeiini tarbimine võib suurendada pisaravedeliku moodustumist ja ühe uuringu kohaselt võiks see mõnel inimesel leevendada kuiva silma sündroomi sümptomeid.
Dno

Dno on linn Venemaa Pihkva oblastis, Dno rajooni keskus. Asub Pihkvast 113 km idas.
Dno alev moodustati 1897. aastal raudteejaama juurde, linnaõigused sai 1925. aastal.
Pretoria

Pretoria (ka Tshwane) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Pretoria on LAV-i üks kolmest pealinnast. Seal asub riigi täidesaatev võim.
Pretoria asub mägedevahelises viljakas orus.
Kesklinnast edela pool asub 1949.aastal valminud Voortrekkeri monument.
Linn asutati 1855. aastal. 1931. aastal sai linnaõigused. Kui Lõuna-Aafrika 1961. aastal vabariigiks kuulutati, sai Pretoriast pealinn.
2000. aastal liideti linn koos ümbritseva 13 asulaga üheks omavalitsuseks Tshwane linnaringkonnaks ("City of Tshwane Metropolitan Municipality"). Pretoria linna territooriumil elab 1 086 000 inimest, kogu omavalitsuses 1 884 000 inimest.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pretoria elanikest valgeid 52,45%, mustanahalisi 41,95%, värvilisi 2,50%, India või Aasia päritolu inimesi 1,93% ja teisi 1,17%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 47,67% elanikest ja inglise keelt 16,38%.
Nimi.
Pretoria on nimetatud voortrekkerite juhi Andries Pretoriuse järgi.
7. märtsil 2005 otsustas linnavolikogu muuta linna ametliku nime "Tshwane"ks. Kuigi Geograafiliste Nimede Komisjon nimevahetuse heaks kiitis, on selle otsuse jõustumine elanike protestide tõttu edasi lükatud kuni Pretoria ülemkohtu otsuseni. Lõplikku otsust on oodata 2007. aastal.
Babin Zub

Babin Zub (serbia "Бабин зуб") on mägi Stara planinas, Serbias. 
Mäe kõrgus on 1780 meetrit.
Nikotiin

Nikotiin ehk ("S")-3-(1-metüül-2-pürrolidinüül)püridiin (keemiline valem: C10H14N2) on alkaloid, mis on leitav maavitsaliste ("Solanaceae") sugukonna taimedest. Rohkesti leidub tubakas, vähesel määral tomatis, kartulis, baklažaanis ja paprikas. Nikotiini ja sarnaseid alkaloidide leidub ka kokapõõsa lehtedest. Nikotiin moodustab 0,3–5% tubakataime massist, kus selle biosüntees toimub juurtes ning see koguneb lehtedesse.
Nikotiini ülesanded taimes pole seni veel täpselt teada; arvatakse, et kaitseks ärasöömise eest toimib ta signaalmolekulina, teatava antagonistina.
Nikotiin on potentne närvimürk, mistõttu on sünteetilist nikotiini lisatud mitmele putukamürgile.
Toime organismides.
Inimestel.
Vähemates kogustes on nikotiin stimulant ning on üheks peamiseks harjumustekke põhjuseks tubaka suitsetamisel. Nikotiinil on mõned kantserogeensed efektid, piirates keha võimalust hävitada vähirakke. Sellegipoolest arvatakse, et nikotiin ei tekita vähki tervetes rakkudes.
Nikotiin stimuleerib atsetüülkoliini, glutamaadi ja dopamiini vabanemist ning mõjutab ka serotoniini, noradrenaliini ja opiaatide teket.
Nikotiini toimel suurenevad lühikeseks ajaks tunnetuslikud võimed ja paraneb keskendumisvõime.
Arvatakse, et suu kaudu suitsumahvidena sisse tõmmatud nikotiin mõjutab inimese kõiki elundeid. Imendudes tubakasuitsuga kopsude kaudu verre, jõuab nikotiin ajju seitsme sekundiga pärast esimest suitsumahvi.
Nikotiin alandab nahatemperatuuri ja aeglustab vereringet jäsemetes. Suurtes annustes ja pideva tarvitamise korral võib vastuvõtlikel inimestel tekkida nikotiinisõltuvus.
Nikotiinimürgistus.
Nikotiinimürgistus, mis võib tekkida puhta nikotiini tarbimise korral, võib põhjustada inimesel teadvusekaotust ja isegi surma. Täiskasvanule surmavaks nikotiiniannuseks on 0,5–1 mg/kg kohta (eri allikate järgi 40–80 mg) ja lastel 10 mg.
Surma võib põhjustada 30 g tubaka suukaudne manustamine, 2–4 tilga puhta nikotiini ja 15–20 g tubaka vesitõmmise joomine. 
Nikotiiniteraapia.
Läbi viidud inimkatse ("in vivo") käigus avaldas transdermaalne nikotiiniplaaster IL-10 sünteesile "non-adherent mononuclear cells" (NAC) poolt pärssivat toimet, kuid haavandilise koliidiga patsientidel võib leevendada haigusega seotud sümptomite avaldumist.
Aspiriin

 
Aspiriin ehk atsetüülsalitsüülhape on salitsülaatide perekonda kuuluv ravim, mida kasutatakse valuvaigistina nõrgemate valude raviks ning palaviku ja põletiku vastu. Sel on ka verd vedeldav toime ning seda kasutatakse pikka aega väikestes annustes südameinfarkti ärahoidmiseks.
Brutovalem: C9H8O4
Aspiriin oli esimesena väljatöötatud mittesteroidne põletikuvastane ravim. Viimastest ei ole kõik salitsülaadid, kuigi neil on sarnane toime ja toimemehhanism.
Suurtes doosides manustatud ravimi üledoosi korral võib tekkida atsetüülsalitsüülhappemürgistus, kusjuures aktiivsöe manustamise korral võib selle sidumisvõime küllastuda ning lisaks võib atsetüülsalitsüülhape aktiivsöest vabaneda. 
Aspiriini registreeris märtsis 1899 keemiaettevõte Bayer.
Tubakas (perekond)

Tubakas ("Nicotiana)" on maavitsaliste sugukonda kuuluv rohttaimede ja põõsaste perekond.
Levila.
Perekonna levilaks on Põhja- ja Lõuna-Ameerika, Austraalia, Edela-Aafrika ja Vaikse ookeani saared.
Nimi.
Tubaka perekond on saanud ladinakeelse nime "Nicotiana" Jean Nicot' järgi, kes oli Prantsusmaa saadik Portugalis ning saatis 1559. aastal Caterina de' Medicile raviotstarbel tubakataime.
Ajalugu.
1556. aastal tõi Andre Thevet tubakataime seemned Brasiiliast Prantsusmaale. 1565. aastal jõudis tubakas Inglismaale, kuid suitsetamine muutus seal populaarseks alles 1570. aastate keskel Walter Raleigh' eeskujul.
Kasutamine.
Tubakaks nimetatakse ka nende taimede kuivatatud ja töödeldud lehti.
Tubakalehtede saamiseks kasvatatakse mitmeid tubaka perekonda kuuluvaid liike. Kõige levinum neist on vääristubakas ehk virgiinia tubakas ("Nicotiana tabacum"). 
Tubakalehti suitsetatakse sigari või sigaretina või piibuga. Tubakat saab tarvitada ka närimis- ja nuusktubakana.
Tubakas sisaldab alkaloidi nikotiini.
Tubakataime saadused eksperimentaalsete ravimitena.
Tubaka perekonda kuuluvaid taimi kasutatakse paljudes teadusuuringutes. 
USA-s San Diegos tegutsev farmaatsiaettevõte Mapp Biopharmaceutical Inc. valmistab tubakataimedest Ebola viirushaiguse raviks eksperimentaalravimit Zmapp, mis on kuni lähiajani inimeste peal veel testimata. Zmapp on teadaolevalt valmistatud eritellimusel kasvatatavate tubakataimede muundamise (nakatamine teatud tüüpi valguga) tulemusel, taime kasvades eraldatakse (antikehad) ja lisatakse koos teiste ainetega kandidaatravimi hulka.
Folk metal

Folk metal on "heavy metal"'i allžanr, millel on folkmuusika sugemeid.
Näiteid "folk metal"'i ansamblitest: Korpiklaani, Finntroll, Metsatöll, Ensiferum, Eluveitie.
Visual Basic

Visual Basic (VB) on kolmanda põlvkonna sündmuspõhine objektorienteeritud programmeerimiskeel, keele BASIC Microsoft Corporationi poolne edasiarendus. Visual Basic on üsna lihtsalt kasutatav ja õpitav.
Programmeerida saab olemasolevaid komponente kasutades. Kasutada saab ka Windows API'd.
Hello, world.
Hello world programm Visual Basicus:
 Private Sub Form_Load()
 ' näita lihtsat teatekasti tekstiga "Hello, World!"
 MsgBox "Hello, World!"
 End Sub
Dimetüültrüptamiin

Dimetüültrüptamiin (C12H16N2) ehk DMT ehk "N,N"-DMT on trüptamiini perekonda kuuluv orgaaniline aine. DMT-d leidub looduslikult paljudes taimedes, aga ka loomades ja inimese mitmetes rakkudes. Spetsiaalselt valmistatuna ja manustatuna omab see väga tugevat psühhedeelset (hallutsinatsioonid) toimet.
DMT on trüptamiini derivaat, millel on amiini lämmastiku aatomi juures kaks täiendavat metüülrühma ja mis loomulikul teel tekib ensüümi EC 2.1.1.49 ("-methyltransferase") normaalse metabolismi käigus. DMT on funktsionaalselt sarnane peaajus toimiva neurotransmitteri serotoniini ja hormooni melatoniini, ka seentes leiduvate psilotsiini ja psilotsübiiniga.
Ajaloolist.
DMT-d sünteesis esimesena Kanada keemik Richard Manske 1931. Loodusliku DMT eraldas esimesena 1946 Brasiilia botaanik ja keemik Gonçalves de Lima mimoosi "Mimosa hostilis" juurtest ja nimetas selle nigeriiniks.
Aine säilitamine.
DMT-d säilitatakse ja käideldakse fomaarhappe soola ehk fomaraadina, sest teised dimetüültrüptamiinhappe soolad on üldiselt väga hügroskoopsed ja kristalliseeruvad kergesti. DMT lahus laguneb suhteliselt kiiresti ja sellepärast tuleb DMT lahust hoida külmikus kaitstuna õhu, soojuse ja valguse eest.
Kasutamine.
"Ayahuasca".
Suukaudselt.
DMT-d kasutatakse suukaudselt koos monoamiini oksüdaasi inhibiitoritega (MAOIga), kuna vastasel juhul metaboliseerib organism DMT ilma märkimisväärse hallutsinogeense mõjuta. Seda segu kutsutakse "ayahuasca"-joogiks. DMT-d toodab väikeses koguses pidevalt ka inimese peaaju.
Suitsetatuna.
Suitsetamisel kestab joove 6–20 minutit. "Ayahuasca"-joogi joove kestab kuni 8 tundi. Slängis nimetatakse DMT-d ka Dmitriks.
Õpitud vajaduste teooria

Õpitud vajaduste teooria ("Theory of learned needs") on Ameerika psühholoogi David McClellandi loodud teooria, mis seletab inimese teiseste, elu jooksul õpitud vajadustega seotud motivatsiooni.
Olulisemate vajadustena tuuakse välja:
McClellandi väljatoodud vajadusi on võimalik (juurde) õppida, nendest lähtutakse juhtide koolitamisel.