Knut Andersson (Lillie)

Knut Andersson (Lillie af Ökna; umbes 1480 Ökna mõis, Floda kihelkond, Södermanland – 1546 Ökna) oli Rootsi aadlimees, rüütel, riiginõunik, kohtunik ("lagman") ja kuningavõimule lojaalne väejuht Gustav I Vasa ajal. Ta oli üks mehi, keda Gustav I valitsusajal sageli kaasati riigiasjadesse.
Elulugu.
Knut Andersson sündis umbes 1480. aastal Södermanlandis Ökna mõisas. Ta oli aadlimees Anders Larssoni (Lillie) ja Agneta Jönsdotteri (Svinhufvud) poeg. Tema suguvõsa, Lillie af Ökna, kuulus keskaja Rootsi tähtsamate aadliperekondade hulka.
Knut ilmub esmakordselt ajalooallikatesse 1516. aastal, mil ta kuulus nende ametnike sekka, kes esitasid aruande Sten Sture Nooremale seoses aadlimees Sten Kristiernssoni (Oxenstierna) valduste hõivamisega. Juba 1521. aasta sügisel, Rootsi vabadussõja käigus, oli ta Gustav Vasat pooldavate vägede üks peajuhte Rotebros, võitluses Taani kuninga Christian II vägede vastu.
1523. aastal, enne Gustav I ametlikku trooniletõusmist, nimetati Knut Andersson Strängnäsis toimunud nõupidamisel riiginõunikuks ("riksråd"). 1526. aastal mainitakse teda Södermanlandi õiguspiirkonna kohtunikuna ("lagman"). Knut Andersson osales 1527. ja 1529. aasta riigipäevade aruteludel. 24. juunil 1527 toimunud Västeråsi riigipäeval oli ta saadikute hulgas, kes palusid kuningal loobuda troonist lahkumise ähvardusest. Ta löödi rüütliks 12. jaanuaril 1528 Gustav I kroonimisel.
Samuti oli Knut Andersson osaline Västergötlandi mässu mahasurumisel 1529. aastal ning osales mitmel korral kohtupidamisel mässuliste üle. 1530. aastal oli ta kuningas Gustavi saatjaks sõidul Soome. 1532. aastal saadeti ta väejuhina Lödösesse seoses Christian II sissetungiga Bohusläni.
Knut Andersson esindas Rootsit läbirääkimistel, mis viisid 1537. aastal rahulepinguni Moskva suurvürstiriigiga. Tema osalusel kirjutati Novgorodis alla 60-aastane rahuleping Moskvaga. 1540. aastal saadeti Knut Andersson koos Gabriel Kristiernsson Oxenstierna ja Georg Normaniga Liivimaale, et arutada kaitsealliansi loomist, mille Liivimaa ordu siiski tagasi lükkas. Samuti esindas Knut Andersson Rootsit Kalmaris ja Brömsebros toimunud läbirääkimistel Taaniga 1541. aastal.
1542. aastal saadeti Knut Andersson koos Conrad von Pyhy ja Sten Eriksson Leijonhufvudiga Prantsusmaale, kus sõlmiti liit- ja kaubandusleping kuningas François I-ga. 1545. aastal juhtis Knut Andersson koos Johan Olofssoniga (Gyllenhorn) kohtuasju Soomes, kuid samasse aastasse kavandatud piiriläbirääkimised venelastega jäid ära.
Knut Anderssoni esialgne elukoht oli Norrnäs Värmdö saarel, mille ta omandas oma abikaasa Märta Göransdotteri kaudu. Hiljem oli Knut Anderssoni peamine mõis Ökna, tema isapoolne pärusvaldus. Ta haldas ühtlasi mitmeid feodaalseid halduspiirkondi, sealhulgas Olandi kihlkonda Upplandis, Villåttinge kihelkonda Södermanlandis ja alates 1542. aastast ka Frösåkeri kihlkonda koos Häverö kihelkonnaga.
Hiljem sattus Knut Andersson konflikti, mis kestis vähemalt 1540. aastate keskpaigani, ning ta algatas kohtuasja Kristoffer Anderssoni (Ekeblad, Hedåkeri suguvõsa), Axel Nilssoni (Banér), Ivar Månssoni (Liljeörn) ja hilisemas järgus ka Hans Claessoni (Bielkenstierna) vastu.
Knut Andersson suri Öknas 1546. aasta lõpu paiku (vahemikus 29. aprillist kuni 19. detsembrini), olles umbes 66-aastane.
Perekond.
Knut Andersson abiellus hiljemalt 1530. aastal Märta Göransdotteriga (Stiernsköld), kes oli varem abielus Erik Pedersson Örnflychtiga, kes langes Badelundaåseni lahingus 1520. Märta oli õukondlase Jörgen Hanssoni (Stiernsköld) ja Gertrud Nilsdotter Posse tütar.
Neil oli vähemalt kaks last: