tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Eratosthenese sõel

Eratosthenese sõel on vanakreeka matemaatikule Eratosthenesele omistatud meetod algarvude tabeli koostamiseks..
Algoritm.
Eratosthenese meetodi rakendamiseks kirjutatakse välja kõik naturaalarvud alates arvust 2 ja lõpetades arvuga N: 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, ..., N. Edasi kriipsutatakse toodud jadas läbi kõik arvu 2 kordsed peale arvu 2 enda. Arvu läbikriipsutamise märkimiseks võib teha ristikese vastavassse ruudukesse. Edasi kriipsutatakse läbi kõik arvu 3 kordsed peale 3 ja liigutakse järgmise läbikriipsutamata arvu juurde milleks on arv 5, kuna ta ei jagu algarvudega 2 ja 3, siis kriipsutame läbi arvu 5 kordsed. Sama kordub 7, 9, 11, 13 jne. Kõik läbikriipsutamata arvud on algarvud. 
Algarvude tabelit võib koostada erinevates vahemikes. Juuresoleva arvutisimulatsiooni algarvude tabelis vastab igale ruudule üks 120-st väiksem naturaalarv; läbikriipsutamised on tähistatud erinevalt, kuid ringistatud ruutudele vastavad nüüd algarvud.
Kandi

"Kandi" on Rootsi-Iraani laulja Arashi üheteistkümnes singel. Sellel teeb kaasa Ameerika laulja Lumidee.
Dasa Bala

Dasa Bala on Rootsi-Iraani laulja Arashi kaheteistkümnes singel. Külalislauljana löövad kaasa Timbuktu, Aylar ja YAG. 
Muusikavideo.
Video filmiti Dubais veebruaris 2010. Videos domineerivad eriefektid. Arashi särgi ja seina peale ilmuvad laulusõnad.
Melody (Arash)

"Melody" on Rootsi-Iraani laulja Arashi neljateistkümnes singel. Selles on kasutatud DJ Mendeze laulu "Josephine" lõike. 
Muusikavideo.
Muusikavideo pandi kokku fännide saadetud videotest. Arashi on näha ainult lõpus.
One Day

"One Day" on Rootsi-Iraani laulja Arashi kuueteistkümnes singel. 
Muusikavideo.
Video filmiti Erbilis (Iraagi Kurdistanis) ja selle režissööriks oli Farbod Khoshtinat. Video on jätk laulude "Pure Love" ja "Broken Angel" klippidele.
Sex Love Rock n Roll (SLR)

"Sex Love Rock n Roll" (SLR) on Rootsi-Iraani laulja Arashi seitsmeteistkümnes singel. Selle laulu esitas ta koos T-Painiga. Kasutatud on Trans-X-i laulu "Living on Video" sampleid.
Drottningholmi kuninglik valdus

Drottningholmi kuninglik valdus (prantsuse "Domaine royal de Drottningholm", inglise "Royal Domain of Drottningholm") on UNESCO maailmapärandi objekt nr 559 Rootsis Stockholmi läänis (Ekerö vallas). 
Põhiosa objektist moodustab Drottningholmi loss koos lossiansambli muude oluliste ehitistega, kuhu kuuluvad lossiteater, lossikirik, hiina loss jm, kokku umbes 40 ehitist ning eri parkide osasid. Maailmapärandi objekti pindala on 162,429 ha, mis moodustab umbes ⅓ kuningliku valduse alast 18. sajandil.
Objekt kanti UNESCO maailmapärandi nimistusse 1991. aastal.
Trubtševski rajoon

Trubtševski rajoon (vene keeles "Трубчевский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Trubtševski linn.
Rajoon piirneb põhjas Võgonitši rajooniga, kirdes Navlja rajooniga, idas Suzemka rajooniga, lõunas Sumõ oblastiga (Ukraina), läänes Pogari rajooniga ja loodes Potšepi rajooniga.
Rajooni pindala on 1843,2 km². Elanike arv oli 2017. aastal 34 661.
Trubtševski rajooni asulad kuuluvad kahe linnaasunduse (Trubtševski linna ja Belaja Berjozka alevi) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Nerussa ja Posor.
Trubtševski ja Suzemka rajoonis on biosfäärikaitseala Brjanski mets.
Suzemka rajoon

Suzemka rajoon (vene keeles "Суземский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Suzemka alev.
Rajoon piirneb põhjas Navlja rajooniga, kirdes Brassovo rajooniga, idas Komaritši rajooniga, kagus Sevski rajooniga, edelas Sumõ oblastiga (Ukraina) ja läänes Trubtševski rajooniga.
Rajooni pindala on 1339,32 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 359, 2009. aastal 17 634 ja 2002. aastal 19 513.
Suzemka rajoonis on 149 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Suzemka ja Kokorevka alevite) ja viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Nerussa, Sev, Gorodnja, Bobrik, Tara ja Ul.
Trubtševski ja Suzemka rajoonis on biosfäärikaitseala Brjanski mets.
Citizen OS

Citizen OS on kogukondadele ja rühmadele suunatud e-otsustamise platvorm. See võimaldab otsuste tegemisel kaasa rääkida ning hääletada olukordades, kus osalejatel ei ole ühes ruumis viibimine võimalik või see oleks väga ebamugav. Samuti ka olukordades, kus ühte dokumenti peab digiallkirjastama suur hulk inimesi, näiteks rahvaalgatuste, petitsioonide, korteriühistu ja mittetulundusühingute üldkoosolekute puhul. Ka äriühingute koosolekute puhul, kus otsuseid võetakse vastu koosolekut kokku kutsumata. Citizen OS-is allkirjastatud dokumente võtavad vastu nii Riigikogu kui ka äriregister.
Citizen OS alustas tegevust 2014. aasta jaanuaris Teeme Ära SA, Avatud Eesti Fondi, Eesti Väitlusseltsi, Eesti Koostöö Kogu ja teiste eraisikutest toetajate ja nõustajate abiga. Esimene versioon avanes kasutajatele 28. septembril 2015.
Rahvaalgatus.ee on ehitatud Citizen OS-i platvormile. Citizen OS on avatud API ja avatud lähtekoodiga ning kasutab Apache 2.0 litsentsi.
Funktsioonid.
Citizen OS on mõeldud kasutamiseks eelkõige olukordades, kus inimesed ei saa ühte ruumi otsustama ja arutama tulla või kui ühele dokumendile on vaja paljude inimeste allkirju. Selleks on platvormil mitmeid lahendusi:
Platvorm on kasutatav nii eesti, inglise, vene kui ka prantsuse keeles.
Kasutatavus.
2018. aasta aprilli seisuga oli Citizen OS-i platvormil 29 439 registreeritud kasutajat. Kokku oli antud 52 150 digitaalset häält. Jooksvaid näitajaid näeb Citizen OS-i kodulehel.
Auhinnad.
Loovusfestivalil Kuldmuna 2016 sai Citizen OS Hõbemuna digitaalse reklaami ja on-line rakenduse kategoorias. Disain disainistuudiolt DUX.
Sevski rajoon

Sevski rajoon (vene keeles "Севский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Sevski linn.
Rajoon piirneb põhjas Komaritši rajooniga, idas Kurski oblastiga, lõunas Ukrainaga ja loodes Suzemka rajooniga.
Rajooni pindala on 1220 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 535, 2009. aastal 17 559 ja 2002. aastal 18 759.
Sevski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Sevski linn) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Sev.
Komaritši rajoon

Komaritši rajoon (vene keeles "Комаричский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Komaritši alev.
Rajoon piirneb põhjas Brassovo rajooniga, kirdes Orjoli oblastiga, idas Kurski oblastiga, lõunas Sevski rajooniga ja läänes Suzemka rajooniga.
Rajooni pindala on 990 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 773, 2009. aastal 18 588 ja 2002. aastal 20 065.
Komaritši rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Komaritši alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Brassovo rajoon

Brassovo rajoon (vene keeles "Брасовский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Lokoti alev. Kuni 1931. aastani oli rajoonikeskuseks Brassovo, sellest ka rajooni nimi.
Rajoon piirneb põhjas Navlja rajooniga, idas Orjoli oblastiga, lõunas Komaritši rajooniga ja läänes Suzemka rajooniga.
Rajooni pindala on 1210 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 022, 2009. aastal 22 598 ja 2002. aastal 24 972.
Brassovo rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Lokoti alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Krapivna ja Nerussa.
Navlja rajoon

Navlja rajoon (vene keeles "Навлинский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Navlja alev.
Rajoon piirneb põhjas Brjanski rajooniga, kirdes Karatševi rajooniga, idas Orjoli oblastiga, kagus Brassovo rajooniga, lõunas Suzemka rajooniga, edelas Trubtševski rajooniga ja loodes Võgonitši rajooniga.
Rajooni pindala on 2030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 135, 2009. aastal 28 205 ja 2002. aastal 29 783.
Navlja rajoonis on 85 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Altuhhovo ja Navlja alevite) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Navlja ja Rjovna.
Marlengo

Marling (itaalia: "Marlengo") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost loodes. Valla pindala on 12,8 km².
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2517 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 86,41% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13,41% itaalia keelt ja 0,17% ladiini keelt.
Marling külgneb järgmiste valdadega: Tscherms, Algund, Lana, Merano ja Partschins.
UNESCO maailmapärand Rootsis

Rootsi alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 15 objekti ja üks objekti kandidaat.
Nimistusse on kantud:
Google Scholar

Google Scholar on Google'i hallatav tasuta interneti otsingumootor teadustekstide otsimiseks. 
Google Scholar indekseerib teaduskirjanduse täistekste ja metaandmeid. Google Scholar'i indekseeritavate teadustekstide hulka kuuluvad eelretsenseeritavates teadusajakirjades ilmunud teadusartiklid, raamatud, resümeed, konverentsiettekanded, väitekirjad, uuringuraportid ja muu teaduskirjandus.
Andmebaasis indekseeritud teadustekstide põhjal arvutab Google Scholar registreerunud teadlaste tsiteeringute üldarvu, H-indeksi ja i10-indeksi.
Google Scholar'i beetaversioon käivitus 2004. aasta novembris.
Karatševi rajoon

Karatševi rajoon (vene keeles "Карачевский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Karatševi linn.
Rajoon piirneb põhjas Kaluga oblastiga, idas Orjoli oblastiga, edelaosas Navlja rajooniga ja loodeosas Brjanski rajooniga.
Rajooni pindala on 1350 km². Elanike arv oli 2012. aastal 35 597, 2009. aastal 36 190 ja 2002. aastal 37 857.
Karatševi rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Karatševi linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Snežet, Revna ja Mõlinka.
Brjanski rajoon

Brjanski rajoon (vene keeles "Брянский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Gliništševo küla.
Rajoon piirneb põhjas Djatkovo rajooniga, kirdes Kaluga oblastiga, idas Karatševi rajooniga, lõunas Navlja rajooniga, edelas Võgonitši rajooniga, läänes Žirjatino rajooniga ja loodes Žukovka rajooniga.
Rajooni pindala on 1860 km². Elanike arv oli 2012. aastal 56 765, 2009. aastal 55 242 ja 2002. aastal 52 959.
Brjanski rajoonis on 98 asulat, mis kuuluvad 15 külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Bolva ja Snežet.
Georg von Helmersen

Georg Karl von Helmersen (9/21. märts 1840 Lõhavere – 8/21. juuni 1902 Lõhavere) oli Lõhavere ja Prauliena (Praulen) mõisnik.
Tema vanemad olid Lõhavere jt mõisnik Reinhold von Helmersen (1802–1857) ja Marie von Stackelberg (1815–1854). 
Ta õppis 1860–1862 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Ta oli Suure-Jaani kihelkonna Lõhavere ja Võnnu kreisis Lazdona kihelkonna Prauliena mõisnik ja Pärnu 4. kihelkonnakohtunik. Ta avastas Lõhavere linnuse, ja tema kutsel teostas Jaan Jung 14/26. juunil 1880 seal esimesed kaevamised.
Ta abiellus 1868. aastal Dresdenis Marie von Fölkersahmiga (1840–1913), nende poeg oli Lõhavere mõisnik Gomar von Helmersen.
Djatkovo rajoon

Djatkovo rajoon (vene keeles "Дятьковский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Djatkovo linn.
Rajoon piirneb põhjas ja idas Kaluga oblastiga, lõunas Brjanski rajooniga ning loodes Rognedino rajooniga.
Rajooni pindala on 1420 km². Elanike arv oli 2012. aastal 60 728, 2009. aastal 77 458 ja 2002. aastal 45 773.
Djatkovo rajoonis on 45 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Djatkovo linna ning Bõtoši, Ivoti, Ljubohna ja Stari alevite) ning viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Bolva.
Hääled

"Valimisliit Hääled - International and Local Voices for the Prosperous Future of Tallinn / rahvusvahelised ja kohalikud hääled Tallinna õitsva tuleviku jaoks" oli 2017. aasta septembris Tallinnas kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste tarbeks loodud valimisliit.
Valimisliidul oli kandidaate kaheksast Tallinna valimispiirkonnast neljas.
Liidu "Hääled" valimisprogrammi eesmärgiks oli tallinlaste otsesem kaasamine linna valitsemisse, samuti julgustamine neid tegema oma lähiümbrust puudutavaid algatusi.
Liidu "Hääled" loojateks oli väike rühm välismaalasi erinevatest Euroopa riikidest, hiljem liitus ka põliseid tallinlasi ja teisi eestlasi.
Oliver Wehner

Oliver Wehner (sündinud 7. juulil 1984 Pirnas) on Saksa poliitik (CDU). Ta oli Saksimaa parlamendi liige aastatel 2009–2019.
Haridus ja töö.
Pärast õppimist Pirna Johann-Gottfried-Herderi Gümnaasiumis ja tsiviilteenistuse läbimist organisatsioonis St. John Accident Assistance lõpetas Wehner kaubanduse haridusprogrammi (Tööstus- ja Kaubanduskoja) Saksa Beamtenkasses, kus asus hiljem ühtlasi tööle.
Seejärel õppis Wehner Dresdeni Tehnikaülikoolis peaerialana politoloogiat ja kõrvalerialana sotsioloogiat ning sai bakalaureusekraadi. Praegu on ta Saksa Punase Risti juhataja Pirnas.
Poliitilised tegevused.
Oliver Wehner on Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) ja selle Noorteliidu (Junge Union) liige. 2006. aastal sai Wehner juhatuse liikmeks ning praegu on ta Pirna CDU esimees. 2009. aastal oli ta parlamendivalimiste ajal Saksimaa ja Alam-Saksimaa noorteliidu peamine kandidaat parlamenti ning võitis valimisringkonnas Sächsische Schweiz (valimisringkond 49).
2014. aasta augustis valiti Wehner 50. valimisringkonnast (Wahlkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge 3) uuesti Saksimaa parlamenti.
Oliver on heaolu-/tarbijakaitsekomitee, riikliku noorte heaolu komitee ja petitsioonikomisjoni liige. Samuti on Wehner muutunud vabariigi CDU fraktsiooni esindajaks valitsuse juhtiva koalitsiooni esimeheks Abfall-Misstands-Enquette'i komisjonis.
Mening Baxtim

"Mening Baxtim" on Shoira Otabekova 2013. aasta album. Sealt pärineb ka üks tema hittidest "Digi-digi".
Jessy J

Jessica Arellano (sündinud 20. detsembril 1982), lavanimega Jessy J, on Ameerika Ühendriikide "contemporary jazz"'i stiili muusik.
Elulugu.
Jessica Arellano sündis Oregoni osariigis Portlandis 20. detsembril 1982, aga kasvas üles California osariigis Hemetis. Ta on Ameerika-Mehhiko verd, tema isa on mehhiklane ja ema pärit Texasest. 
Ta hakkas klaverimängu õppima nelja-aastaselt. Viieteistaastaselt võitis ta auhinna Béla Bartóki festivalil "Piano State Championship". Ta mängis saksofoni osariiklikult tunnustatud bändides, näiteks ansamblis The Grammy Band, ja esines rahvusvahelistel üritustel, sealhulgas Montreux' džässifestivalil Šveitsis. Saanud stipendiumi Lõuna-California Ülikooli, õppis ta džässmuusikat ja teda nimetati kõige väljapaistvamaks džässiõpilaseks. 
Pärast lõpetamist töötas ta stuudios koos Michael Bubléga. Ta on käinud kontserditurneedel selliste ansamblite ja artistidega nagu The Temptations, Jessica Simpson, Michael Bolton ja Seal.
Zurab Sotkilava

Zurab Sotkilava (12. märts 1937 Suhhumi – 18. september 2017 Moskva) oli gruusia ooperilaulja (tenor) ja laulupedagoog, Moskva Suure Teatri solist (1974–2017). 
1959. aastal astus ta Thbilisi konservatooriumi. 1964. aastal võttis ta osa Taga-Kaukaasia muusikute konkursist ja sai esimese preemia. 
Aastatel 1965–1974 oli ta Gruusia Ooperi- ja Balletiteatri solist. 
1966–1968 stažeeris Itaalias Milano La Scalas.
1973. aastal debüteeris Moskva Suures Teatris ja 1974 sai teatri ooperisolistiks.
Sotkilava on esinenud maailma parimates teatrites: La Scala, Londoni Kuninglik Ooper, Dresdeni Ooper jt. Kontserditurneedel on ta esinenud lisaks paljudele Venemaa linnadele ka Lääne-Euroopas, USA-s ja Jaapanis. 
1976–1988 oli ta Moskva konservatooriumi professor ning 2002. aastast samas õppejõud. 
2015. aasta juulis teatas ta, et põeb vähki. Pärast ravi Saksamaal naasis ta loomingulise töö juurde, tema esimene kontsert pärast ravi toimus 25. oktoobril 2015 Moskvas.
Sotkilava suri 18. septembril 2017 Moskvas, hüvastijätmine toimus 20. septembril Suures Teatris. Matused olid 23. septembril Thbilisis.
Karjala karukoer

Karjala karukoer on Soomest Karjalast pärinev koeratõug.
Koera kasutatakse peamiselt põdra ja karu küttimisel.
Eesti-Mari Selts

Eesti-Mari Selts (niidumari keeles Эстон-Марий Ушем, mäemari keeles Эстон-Мары Ушем) oli Eestis 1990. ja 2000. aastatel tegutsenud selts, mille eesmärkide seas oli tutvustada maride kultuuri Eestis.
1992–1999 oli seltsi esimees Jaak Prozes.
Soome hagijas

Soome hagijas on Soomest pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Jäneste ja rebaste jahiks kasutatav hagijas, kes järgneb innukalt lõhnale ka äärmiselt rasketes tingimustes peetaval jahil. Ta töötab iseseisvalt, on mitmekülgne ajukoer ja ajab oma saaklooma kõlavahäälse haukumisega."
Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Rahulik ja sõbralik, mingil juhul mitte agressiivne; täis tegutsemisindu."
Norra õuekoer

Norra õuekoer on Norrast pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Julge, energiline, sõbralik."
Šara rajoon

Šara rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigi lõunaosas. Rajoon piirneb idas Dagestaniga ja edelas Gruusiaga.
Rajoonis on 11 küla. Halduskeskus on Hima küla.
2010. aastal moodustasid avaarid rajooni elanikest 54,49% ja tšetšeenid 45,09%.
Rognedino rajoon

Rognedino rajoon (vene keeles "Рогнединский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Rognedino alev.
Rajoon piirneb põhjas Kaluga oblastiga, idas Djatkovo rajooniga, lõunas Žukovka rajooniga, edelas Dubrovka rajooniga ning läänes ja loodes Smolenski oblastiga.
Rajooni pindala on 1060 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7129, 2009. aastal 7637 ja 2002. aastal 8952.
Rognedino rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Rognedino alevi) ning viie külaasunduse koosseisu.
Rudolf Bachmann

Rudolf Bachmann 9. november 1888 Puurmani vald, Tartu maakond – 24. märts 1942 Solikamsk) oli Eesti kaitsepolitseinik. 
Ta sai Kaitsepolitsei Tartu osakonna ülema kohusetäitjaks 1. juunil 1920. Tartu osakonna ülemaks kinnitati 18. septembril 1921, kus teenis kuni 10. aprillini 1935. 
Teenistusest vabastati tervislikel põhjustel.
Biograafiad (So)

Biograafiad (So) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "So".
Nanako Matsushima

Nanako Matsushima (jaapani keeles 松嶋 菜々子 "Matsushima Nanako"; sündinud 13. oktoobril 1973 Yokohamas Jaapanis) on Jaapani filminäitleja ja modell. 
Isiklikku.
Ta on abielus Takashi Sorimachiga, kellega tal on kaks tütart.
Hygeni hagijas

Hygeni hagijas on Norrast pärinev koeratõug.
Tõug on saanud nime XIX sajandi I poolel koera aretamisega tegelenud Hans Fredrik Hygeni järgi
Erkki Hüva

 
Erkki Hüva (sündinud 2. oktoobril 1965) on eesti muusik.
Ta on lõpetanud 1984. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi reaalsuunal. 
Hüva alustas muusikuteed 1980. aastate alguses punkbändides kitarristina, hiljem õppis Elleri muusikakoolis kontrabassi. 1990. aastatest on vabakutseline. 
Laulab folklaule kitarri saatel. Mängib bassi, soolokitarri, viiulit, laulab, mängib löök- ja elektroonilisi pille, komponeerib elektroonilist muusikat. Hüva on salvestanud kümneid kassette.
Hüva on mänginud Tõnis Aaliste amatöörfilmis "Võimlev jänes ja asjad" (1995), dokumentaalfilmis "2 RI" (režissöör Margus Kiis) ja monomängufilmis "Lindiskandaali aastapäeva puhul". 2004. aastal osales ta Jaan-Jürgen Klausi dokumentaalfilmides "Supilinn" ja "Alma Mater Power Tartuensis". 
Jaan-Jürgen Klaus on teinud temast dokumentaalse portreefilmi "Sinitäheke" ja humoreski "Erkki Hyva läheb Tallinna". 
Ta on oma kodulinna Tartut huvilistele tutvustanud ka "Loeng-jooksude" vormis.
Osales 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valimisliidu Südamega Tartu linnapeakandidaadina. 
Teda on ajakirjanduses nimetatud multitalentseks trubaduuriks ja Tartu suurimaks friikmuusikuks, kel on ka loomulik kõnemehe annet. 
Isiklikku.
1980. aastal jalgrattaga sõites sai kokkupõrkes autoga tugevalt põrutada.
Erika Sawajiri

Erika Sawajiri (沢尻 エリカ "Sawajiri Erika"; esinejanimega Kaoru Amane; sündinud 8. aprillil 1986, Tōkyōs) on Jaapani filminäitleja, laulja ja fotomodell.
Uku Kuut

Uku Sulev Kuut (8. juuli 1966 – 22. september 2017) oli eesti muusik ja helilooja.
Ta produtseeris Ameerika Ühendriikide ja Rootsi artistide muusikat, peamiselt džässi ja rütmibluusi stiilis.
2014. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel oli tema "Grand Hotel" nomineeritud aasta elektroonikaalbumi kategoorias.
2009–2010 oli ta Vormsi vallavanem.
Kuut suri 22. septembril 2017 amüotroofsesse lateraalskleroosi.
2021. aastal esilinastus temast režissöör Ivar Murdi tehtud portreefilm "U.Q.".
Isiklikku.
Tema ema oli Marju Kuut.
Argun

Argun on linn Tšetšeenias, mis moodustab samanimelise linnaringkonna. Asub vabariigi keskosas, 17 km Groznõist ida pool.
Argun tekkis 1819 Ustrada külana. Nõukogude ajal nimetati asula Kolhoznojeks. 1967 sai linnaõigused.
Linn purustati esimeses ja teises Tšetšeenia sõjas, kuid on taastatud. 2014. aastal avati linnas Aimani Kadõrovi nimeline mošee.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 29 528 elanikku.
Paul Delvaux

Paul François Ernest Delvaux (23. september 1897 Antheit – 20. juuli 1994 Veurne) oli Belgia maalikunstnik.
Paul Delvaux õppis Brüsseli Kaunite Kunstide Akadeemias esialgu arhitektuuri, hiljem maalikunsti Constant Montaldi juhendamisel. 
Sint-Idesbaldis asub 1982. aastal avatud Paul Delvaux' muuseum.
Žukovka rajoon

Žukovka rajoon (vene keeles "Жуковский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Žukovka linn.
Rajoon piirneb põhjas Rognedino rajooniga, kirdes Djatkovo rajooniga, kagus Brjanski rajooniga, lõunas Žirjatino rajooniga, läänes Kletnja rajooniga ja loodes Dubrovka rajooniga.
Rajooni pindala on 1114 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 520, 2009. aastal 37 138 ja 2002. aastal 39 770.
Žukovka rajoonis on 86 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Žukovka linna) ja üheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Desna ja Vetma.
Darja

Darja on vanapärsia päritolu naisenimi.
Nimevariante: 
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Darja 3281 inimesel.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Darja 1782 naisel. Darja oli Eestis populaarsuselt 102. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Darja vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 44,69 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 33,51. Darja on keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus on 16). 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Darja 1797 naisel ja Darja on Eestis populaarsuselt 100. naisenimi.
Dubrovka rajoon

Dubrovka rajoon (vene keeles "Дубровский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Dubrovka alev.
Rajoon piirneb kirdes Rognedino rajooniga, kagus Žukovka rajooniga, edelas Kletnja rajooniga ja loodes Smolenski oblastiga.
Rajooni pindala on 1030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 529, 2009. aastal 20 992 ja 2002. aastal 23 145.
Dubrovka rajoonis on 113 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dubrovka alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Belizna ja Seštša.
Petrov

Petrov (naise puhul Petrova) on vene- ja bulgaariapärane perekonnanimi. Nimi on moodustatud mehenimest Pjotr (vene keeles Пётр). Venemaa perekonnanimede esinemissageduse edetabelis (vene keeles Список общерусских фамилий, ) on see perekonnanimi 10. kohal.
Eestis kandis 2018. aasta alguses nime Petrov 1140 meest ja Petrova 1198 naist. Sellega oli see levikult 9. perekonnanimi Eestis.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Petrova 1198 naisel. Perekonnanimede levikult on Petrova 9. kohal.
Haldeni hagijas

Haldeni hagijas on Norrast pärinev koeratõug.
Tõug on saanud nime Kagu-Norras asuva Haldeni linna järgi.
Semjon Novgorodov

Semjon Andrejevitš Novgorodov (jakuudi keeles Семен Андреевич Новгородов; vene keeles Семён Андреевич Новгородов; 13. veebruar (vkj 1. aprill) 1892 Tšuraptša uluss, Jakuudi oblast – 28. veebruar 1924 Leningrad) oli jakuudi keeleteadlane, jakuudi tähestiku loojaid.
Üliõpilasena uuris ta paljusid kirjasüsteeme eesmärgiga luua jakuudi kiri. Tema tähelepanu äratas rahvusvaheline foneetiline tähestik. Ta hakkas propageerima ideed, et jakuudi kiri, mis põhines seni kirillitsal, viidaks üle rahvusvahelisel foneetilisel tähestikul põhinevale tähestikule. 1917. aastal esitas ta enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ka ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati. 
Haridus- ja töökäik.
Pärast reaalkooli lõpetamist Jakutskis 1912. aastal töötas Novgorodov õpetajana Viljuiski neljaklassilises koolis. Kogus jakuudi folkloori ning võttis osa esimese jakuudikeelse kirjandusliku ajakirja Sahha Sangata ("Саха саҥата"; ilmus 1912–1913) loomisest ja avaldas seal oma kirjutisi. 1913. aastal astus taKeiserlikku Peterburi Ülikooli (1914. aastast Keiserlik Petrogradi Ülikool) orientalistika teaduskonnas. 1913. aastal esines ta ettekandega ülevenemaalisel rahvakooli õpetajate kongressil. Ettekande teemaks oli vähemusrahvuste laste õpetamine emakeeles ja jakuudikeelsete õpikute loomise vajadus. 
1916/1917. õppeaastal töötas ta Jakuutias kooliõpetajana. 1917. aasta sügisel jätkas ta õpinguid Petrogradi ülikoolis. 1922. aastal esindas ta koos Maksim Ammossoviga Jakuutiat rahvusasjade rahvakomissariaadis. Ülikooli lõpetas Novgorodov 1923. aastal. 
1923. aastal sügisel arvati taPetrogradi ülikooli Lääne ja Idamaade kirjanduste ja keelte võrdleva ajaloo teadusuurimisinstituudi teaduriks. Mõni päev enne oma surma võttis ta vastu Irkutski ülikooli pakkumise asuda sinna õppejõuna tööle.
Vastuseis Novgorodovi tähestiku kasutusele.
1917. aastal esitas Novgorodov enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati. Sellisele lahendusele seisis vastu grupp jakuudi kultuuritegelasi Aleksei Kulakovskiga eesotsas, kes kaitses kirillitsa baasil loodud jakuudi kirja.
Mälestuse jäädvustamine.
1996. aastal seati Sahhas sisse emakeele päev. Seda tähistatakse Semjon Novgorodovi sünnipäeval 13. veebruaril.
Isiklikku.
Ta valdas burjaadi keelt.
Miguel Ángel Osorio Chong

Miguel Ángel Osorio Chong (sündinud 5. augustil 1954 Pachucas) on Mehhiko poliitik. Ta on olnud Hidalgo osariigi kuberner. 1. detsembrist 2012 on ta Mehhiko siseminister.
Ta sündis aastal 1954 Pachucas Hidalgo osariigis. Ta on lõpetanud "Universidad Autónoma del Estado de Hidalgos "Õigusteaduste kooli.
Ta oli 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2011 Hidalgo osariigi kuberner.
1. detsembrist 2012 on ta Mehhiko siseminister.
Adam Vissitajev

Adam Movsarovitš Vissitajev (vene keeles Адам Мовсарович Виситаев; sündinud 24. juulil 1948 Atšhoi-Martani rajoonis Tšetšeeni-Inguši ANSV-s) on tšetšeeni tsirkuseartist (köielkõndija), Venemaa rahvakunstnik.
Köielkõndimisega hakkas ta tegelema 10-aastaselt. 1988. aastal lõi ta tsirkusenumbri "Duett köiel", kus ta esines koos Aina Vissitajevaga. Nende duett esines koos palju aastaid. Nad olid ainus esinejapaar Venemaal, kes esitas oma tsirkusenumbri ilma julgestuseta (numbri algusest lõpuni), kuigi Adam on alla kukkunud kuuel ja Aina ühel korral.
2002. aastal ületas Vissitajev Dagestanis trossil 53 meetri laiuse kuristiku. Tross asus 194 meetri kõrgusel veepinnast. Edukas sooritus kanti Guinnessi rekordite raamatusse.
Isiklikku.
Tema abikaasa on Aina Vissitajeva.
Merkava

Merkava (heebrea keeles «מרכבה» , 'sõjavanker') on Iisraelis toodetud lahingutank, mida kasutab Iisraeli armee. Sellest on välja arendatud neli versiooni.
Tanki hakati välja töötama 1970. aastal ning see jõudis teenistusse 1979. Sõjategevuses kasutati seda esimest korda 1982. aasta Liibanoni sõjas.
Mark Žirkov

Mark Nikolajevitš Žirkov (vene keeles Марк Николаевич Жирков; 20. aprill (vkj 8. aprill) 1892 Viljuisk, Viljuiski uluss, Jakuudi oblast – 17. aprill 1951 Jakutsk) oli Sahha helilooja ja muusikateadlane, Vene NFSV teeneline kunstitegelane.
Ta oli Sahha esimene helilooja. Koos Moskva helilooja Genrihh Letinskiga kirjutas ta jakuudi esimesed muusikalised lavateosed –ooperid "Njurgun Bootur" ("Ньургун Боотур", 1947) ja "Sõgõi Kõrõnaastõõr" ("Сыгый Кырынаастыыр", 1947) ning balletid "Polevoi tsvetok" ("Полевой цветок", 1947) ja "Alõi platotšek" ("Алый платочек", 1949).
1945. aastal võeti ta vastu NSV Liidu Heliloojate Liitu. Muusikateadlasena on ta kirjutanud monograafia jakuudi rahvuslikust orkestrist.
Päritolu, haridustee ja töökäik.
Žirkov oli pärit Viljuiski kasakaperest. Valdas hästi vene ja jakuudi keelt. Ta lõpetas 1908. aastal Jakutskis reaalkooli ja 1911. aastal Viljuiski kreiskooli. 1909. aastal organiseeris ta Viljuiskis esimese orkestri. Aastatel 1912–1914 töötas ta kreiskoolis muusikaõpetajana. Umbes samal ajal hakkas ta komponeerima jakuudi rahvalaulude motiividel. Žirkovi eestvedamisel loodi 1921. aastal Viljuiski rahvamajas rahvapilliorkester, draamaring ja koor. 
Pärast Moskva konservatooriumi lõpetamist 1936. aastal kompositsiooni erialal, asus Žirkov tööle Jakuudi draamateatrisse, kus tema juhtimisel hakkas tööle Jakuudi rahvuskoor. Ühtlasi oli ta aastatel 1936–1949 draamateatri muusikaala juhataja. 1944. aastal oli ta Jakutskis muusikateatristuudio loomise eestvedajaid ja esimese laste muusikakooli rajajaid.
1947. aastast juhatas ta NSV Liidu TA Jakuudi Filiaali Keele, Kirjanduse ja Ajaloo Teadusuurimisinstituudi kunstiteaduse sektorit.
Mälestuse jäädvustamine.
Tema nime kannab muusikaõppeasutus Jakutskis – Žirkovi-nimeline Jakutski Muusikakolledž.
Moos in Passeier

Moos in Passeier (itaalia: "Moso in Passiria") on vald "(comune)" Passeieri orus. See paikneb Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, umbes 40 km provintsi pealinnast Bolzanost loodes, Austria piiri ääres.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2174 inimest ja valla pindala on 193,8 km².
Sõna "Moos" tähendab saksa keele austria-baieri murdes sood või märgala.
Moos in Passeier külgneb järgmiste valdadega: Partschins, Ratschings, Riffian, St. Leonhard in Passeier, t. Martin in Passeier, Schnals, Tirol ja Sölden (Austrias).
Frazioni.
Moos in Passeieri vallas on "frazioni" Pfelders (Plan), Platt (Plata), Rabenstein (Corvara), Stuls (Stulles), Ulfas.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 99,58% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,33% itaalia keelt ja 0,09% ladiini keelt.
Nals

Nals (itaalia: "Nalles") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 13 km Bolzanost loodes.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1815 inimest ja valla pindala on 12,3 km².
Nals külgneb järgmiste valdadega: Andrian, Eppan, Gargazon, Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix, Terlan ja Tisens.
Frazioni.
Nalsi vallas on "frazione" (alljaotus) Sirmian (Sirmiano).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 90,58% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 8,78% itaalia keelt ja 0,64% ladiini keelt.
Kamran &amp; Hooman

Kamran &amp; Hooman on ansambel, mille liikmed on vennad Kamran ja Hooman Jafar ning Babak Mostafaee. Laulavad popmuusikat inglise ja pärsia keeles. Vennad elavad Los Angeleses.
Karjäär ja elulood.
Kamran Jafari (sündinud 25. novembril 1978) ja Hooman Jafari (sündinud 23. novembril 1980) kolisid aastal 1985 oma õe Katayooni ja vanematega Teheranist Montréali. Hooman tegeles laulmisega juba noorelt, kuid Kamran hakkas enne lennukitehnikuks õppima, kui leidis endale lauljana koha ansamblis Parvaz.
Kamranil on olnud suhe pärsia modelli Claudia Lynxiga.
Miki Nakatani

 
Miki Nakatani (中谷 美紀 "Nakatani Miki"; sündinud 12. jaanuaril 1976 Tōkyōs) on Jaapani filminäitleja ja laulja. Ta on eelkõige tuntud 1998. aasta filmist "Ring".
Naturns

Naturns (itaalia: "Naturno") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost loodes.
Geograafia.
2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 5739 inimest ja valla pindala on 67,0 km².
Naturns külgneb järgmiste valdadega: Kastelbell-Tschars, Algund, Lana, Partschins, Plaus, St. Pankraz, Schnals ja Ulten.
Frazioni.
Naturnsi vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Staben (Stava) ja Tabland (Tablà).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,83% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,04% itaalia keelt ja 0,14% ladiini leelt.
Partschins

Partschins (itaalia: "Parcines") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost loodes.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3523 inimest ja valla pindala on 55,4 km².
Partschins külgneb järgmiste valdadega: Algund, Lana, Marling, Moos in Passeier, Naturns, Plaus, Schnals ja Tirol.
Frazioni.
Partschinsi vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asulad) Sonnenberg (Montesole), Quadrathöfe (Quadrato), Rabland (Rablà), Tabland (Tablà), Töll (Tel) ja Vertigen (Vallettina).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 95,94% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,79% itaalia keelt ja 0,27% ladiini keelt.
Norra lunnikoer

Norra lunnikoer on Norrast pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Tänu kehaehitusele on see tõug nagu loodud lunnide jahtimiseks rannikuäärsetel järskudel kaljudel ning fjordides."
Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Valvas, energiline ja elavaloomuline."
Norra lunnikoeral on käppadel kuus varvast ja mitmeid teisi anatoomilisi erijooni.
Luk Perceval

Luk Perceval (sündinud 30. märtsil 1957 Lommelis) on Belgia teatrilavastaja ja -näitleja.
Aastail 1980–1985 töötas ta näitlejana Antwerpeni teatris Het Toneelhuis (tol ajal kandis see nime Koninklijke Nederlandse Schouwburg). Aastail 1998–2005 oli ta selle teatri direktor. Aastast 2005 lavastab erinevates Saksamaa teatrites (Hamburgis, Münchenis, Berliinis).
Luk Perceval on lavastanud Friedrich Schilleri "Maria Stuarti", William Shakespeare'i "Troilus ja Cressida", "Othello", "Hamleti" ja "Macbethi", Maksim Gorki "Päikese lapsed" jpm.
Henricus dictus Westval

Henricus dictus Westval oli Taani kuninga vasall Eestimaal 13. sajandil.
Ta esineb tunnistajana kapten Eylarduse ürikus 4. juunist 1277 Tallinnas.
Yadegari

"Yadegari", teise pealkirjaga "Remembrance of Ebi &amp; Kamran and Hooman", on album, mis sündis ansambli Kamran ja Hooman ja Ebi koostöös.
Plaus

Plaus on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost loodes.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 683 inimest.
Valla pindala on 187,0 km².
"Plaus " on üks kolmest Lõuna-Tirooli vallast, mille nimi jäi muutmata 20. sajandi alguse ümbernimetamisprogrammis, mille eesmärgiks oli peamiselt saksa kohanimede asendamine itaaliapärastega, teised kaks olid Gais ja Lana.
Plaus külgneb järgmiste valdadega: Algund, Naturns ja Partschins.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,58% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,42% itaalia keelt.
Proveis

Proveis (itaalia: "Proves") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost läänes.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 274 inimest ja valla pindala on 18,5 km².
Proveis külgneb järgmiste valdadega: Cagnò, Laurein, Rumo ja Ulten.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,71% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,29% itaalia keelt.
Hall norra põdrakoer

Hall norra põdrakoer on Norrast pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Kartmatu, energiline ja vapper."
Aleksander Rosin

Aleksander Rosin (???? 1884 – 7. jaanuar 1918 Pärnu) oli eesti kunstnik ja näitleja. 
Kasutas pseudonüümi VETO. 
Elukutselt oli Aleksander Rosin dekoratsioonimaalija, kuid ta joonistas ka poesilte ja maalis portreid. Praktiliselt kõikide Pärnu ja Viljandimaa seltsimajade dekoratsioonid olid Aleksander Rosina maalitud. 
Tema karikatuurid ilmusid ajalehtedes Meie Mats ja Ulak. 
Suri esimeses maailmasõjas saadud haigusse.
Kletnja rajoon

Kletnja rajoon (vene keeles "Клетнянский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Kletnja alev.
Rajoon piirneb põhjas Dubrovka rajooniga, kirdes Žukovka rajooniga, idas Žirjatino rajooniga, kagus Potšepi rajooniga, lõunas Mglini rajooniga, edelas Suraži rajooniga, läänes Valgevenega ja loodes Smolenski oblastiga.
Rajooni pindala on 1580 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 776, 2009. aastal 20 600 ja 2002. aastal 22 501.
Kletnja rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kletnja alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Iput, Nadva, Zadnja, Oporot, Dregina ja Bõstraja.
Kolmainu kirik

Kolmainu kirik (inglise "Trinity Church") on mitme kiriku nimi või nime osa.
SK-105 Kürassier

SK-105 Kürassier on alates 1971. aastast Austrias toodetud tank.
M-84

M-84 on Jugoslaavia kolmanda generatsiooni lahingutank, variatsioon Nõukogude Liidu T-72-st.
Potšepi rajoon

Potšepi rajoon (vene keeles "Почепский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Potšepi linn.
Rajoon piirneb põhjas Žirjatino rajooniga, idas Võgonitši rajoon, kagus Trubtševski rajooniga, lõunas Pogari rajooniga, edelas Starodubi rajooniga, läänes Unetša ja Mglini rajooniga ning loodes Kletnja rajooniga.
Rajooni pindala on 1887 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 776, 2009. aastal 44 267 ja 2002. aastal 46 972.
Potšepi rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Potšepi linna ja Ramasuha alevi) ning seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Sudost.
Suraži rajoon

Suraži rajoon (vene keeles "Суражский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Suraži linn.
Rajoon piirneb kirdes Kletnja rajooniga, idas Mglini rajooniga, kagus Unetša rajooniga, lõunas Klintsõ rajooniga, edelas Gordejevka rajooniga ning läänes ja loodes Kasciukovičy ja Chocimski rajooniga Mahiloŭ oblastist Valgevenes.
Rajooni pindala on 1128,37 km². Elanike arv oli 2012. aastal 24 359, 2009. aastal 25 115 ja 2002. aastal 27 223.
Suraži rajoonis on 121 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Suraži linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Iput ja Iržats.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik

Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik (varem Jakuudi ANSV teeneline kunstnik; jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин үтүөлээх артыыһа; vene keeles Заслуженный артист Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse kutselistele estraadiartistidele, teatri- ja filminäitlejatele, teatri- ja filmilavastajatele, samuti heliloojatele, kes on andnud olulise panuse vabariigi kunsti arengusse.
Sahha teenelise kunstniku aunimetust ei anta isikutele seoses nende juubeliga, samuti isikutele, kes on varem saanud Venemaa Föderatsiooni aunimetuse.
Sahha teenelisi kunstnikke.
Aunimetuse saanute hulgas on ka lauljad Klavdija Hatõlajeva ja Albina Degtjarjova ning balletitantsijad Renat Hon, Marija Saidõkulova ja Darija Dmitrijeva.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline arst

Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline arst (varem Jakuudi ANSV teeneline arst; vene keeles Заслуженный врач Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse ravi- ja profülaktikaasutuste ning meditsiiniteenistuste arstidele, kes on silma paistnud oma praktilise tööga tervishoiu valdkonnas, samuti omavad teeneid meditsiinikaadrite ettevalmistamisel ning kes on töötanud neis asutustes oma erialal vähemalt 15 aastat.
Sahha teenelise arsti aunimetust ei anta isikutele seoses nende juubeliga, samuti isikutele, kes on varem saanud Venemaa Föderatsiooni aunimetuse.
Aunimetuse saanute hulgas on Zemfira Kuzmina.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstitegelane

Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstitegelane (varem Jakuudi ANSV teeneline kunstitegelane; jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин искусствотын үтүөлээх диэйэтэлэ; vene keeles Заслуженный деятель искусств Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse kirjanikele, kunstnikele, arhitektidele, skulptoritele, lavastajatele, heliloojatele ja teistele kunstitegelastele, kes on loonud silmapaistvaid kunstiteoseid või kes omavad erilisi teeneid teadusloomel kunsti valdkonnas.
Sahha teenelise kunstitegelase aunimetust ei anta isikutele seoses nende juubeliga, samuti isikutele, kes on varem saanud Venemaa Föderatsiooni aunimetuse.
Sahha teenelisi kunstitegelasi.
Aunimetuse saanute hulgas on ka koreograaf Sergei Zverev (Kõõl Uola).
Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline teadustegelane

Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline teadustegelane (varem Jakuudi ANSV teeneline teadustegelane; jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин наукатын үтүөлээх диэйэтэлэ; vene keeles Заслуженный деятель науки Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse teadustegelastele konkreetsete teenete eest teaduses, erilist väärtust omavate teadustööde, teadusavastuste, leiutiste ja uurimuste eest, samuti viljaka teaduslik-pedagoogilise tegevuse eest ning teadussaavutuste propageerimise ja praktikasse juurutamise eest.
Sahha teenelise teadustegelase aunimetust ei anta isikutele seoses nende juubeliga, samuti isikutele, kes on varem saanud Venemaa Föderatsiooni aunimetuse.
Aunimetuse on saanud teiste seas kirjandusteadlane Anatoli Burtsev, tehnikateadlane Vassili Filippov, folklorist Vassili Illarionov ja keeleteadlane Vassili Robbek.
Püha Patricku katedraal

Püha Patricku katedraal võib tähendada mitut Iiri pühaku Patricku auks pühitsetud katedraali.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline treener

Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline treener (varem Jakuudi ANSV teeneline treener; jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин үтүөлээх тренерэ; vene keeles Заслуженный тренер Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse kehakultuuri- ja spordiorganisatsioonide ning koondiste treener-pedagoogidele teenete eest kehakultuuri ja spordi arendamisel ning sportlike tippsaavutuste eest. Aunimetuse kandiaat peab olema töötanud oma erialal vähemalt 10 aastat.
Sahha teenelise treeneri aunimetust ei anta isikutele seoses nende juubeliga, samuti isikutele, kes on varem saanud Venemaa Föderatsiooni aunimetuse.
Sahha teenelisi treenereid.
Aunimetuse on saanud teiste seas ka kabetreener Marija Bõrdõnnõrova.
Lei Feng

Lei Feng (traditsioonilises hiina kirjas 雷鋒, lihtsustatud hiina kirjas 雷锋, "pinyin"'is "Léi Fēng", sünninimi Lei Zhengxing ; 18. detsember 1940 Changsha Shi, Hunan – 15. august 1962 Fushun, Liaoning) oli Hiina Rahvavabastusarmee sõdur.
Lei Feng oli pärit vaesest talupoja perekonnast. Ta kaotas varakult oma vanemad ja jäi 7-aastaselt orvuks.
1960. aasta jaanuaris asus Lei Feng teenima Hiina Rahvavabastusarmees, sama aasta novembris astus ta Hiina Kommunistlikku Parteisse.
Lei Feng hukkus, kui ta õpetas nekrutitele autojuhtimist. Üks noorsõdur sõitis tagurdades veoautoga vastu telefoniposti, mis murdus ja mille alla jäädes sai Lei Feng surma.
1963. aasta märtsis alustas Hiina kommunistlik juhtkond eesotsas Mao Zedongiga kampaaniat "Õpi Lei Fengilt". Lei Fengist tehti propagandistlik kultuuriline ikoon, keda kujutati altruistliku, ohvrimeelse, abivalmi ja Hiina Kommunistlikule Parteile piiritult ustavana. Avaldati tema päevikud, mille autentsus on hiljem kahtluse alla seatud.
Iga aasta 5. märtsil tähistatakse Hiinas Lei Fengi päeva.
Kyle

Kyle Thomas Harvey (sündinud 18. mail 1993), esinejanimega Kyle (stiliseeritud kui KYLE, algul K.i.D), on Ameerika Ühendriikide räppar Venturast California osariigis. Tal on plaadileping nii Indie-Popi kui ka Atlantic Recordsiga. 
Tema tuntuim lugu on singel "iSpy", mille ta tegi koos Lil Yachtyga. Kyle'i töögrupp "The SuperDuper Crew" koosneb liikmetest nagu Brick, Jesus ja Max. Kyle on teinud koostööd Kehlani, Lil Yachty, G-Eazy ja Chance the Rapperiga. Mõned tema lauludest on "iSpy", "Keep It Real", "Doubt It" ja "King Wavy", mis on antud välja aastatel 2015 ja 2016. Rolling Stone nimetas ta aastal 2015 valikusse "Üks kümnest artistist, keda sa pead teadma".
Varajane elu.
Kyle Harvey sündis Reseda naabruskonnas Los Angeleses, aga kasvas üles Venturas California osariigis. Ta on öelnud, et tal on kõnehäire. Kyle hakkas laulmisega tegelema kuueaastaselt ning kirjutas ja esitas oma laule juba algklassides. Teismelisena käis Ventura keskkoolis. Vicele antud intervjuus mainis Kyle, et alustas räppimisega umbes kolmeteistaastaselt.
Karjäär.
Kyle alustas "mixtape"'ide väljaandmist aastal 2010 nime K.i.D. alt ja aastal 2013 ilmus tema album "Beautiful Loser". Oktoobris 2015 ilmus tema teine album "Smyle". Esimene muusikavideo, mis sai üle ühe miljoni vaatamise oli "Keep it Real". Detsember 2016 andis Kyle välja singli "iSpy" koos Lil Yachtyga. Laul tõi talle laiema avalikkuse tähelepanu. Lugu jõudis 4. kohale Billboard Hot 100 edetabelis USAs ning 14. kohale edetabelis Canadian Hot 100. Veebruaris 2017 kirjutas ta alla plaadilepingule Atlantic Recordsiga. Juunis 2017 nimetati Kyle üheks kümnest XXL Freshmenist.
Paavo Lonkila

Paavo Olavi Lonkila (11. jaanuar 1923 Kiuruvesi – 22. september 2017 Kiuruvesi) oli soome murdmaasuusataja.
1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos tuli ta 4×10 km teatesõidus olümpiavõitjaks ja võitis 18 km distantsil pronksmedali.
Must norra põdrakoer

Must norra põdrakoer on Norrast pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Kartmatu, energiline ja vapper."
Biograafiad (Lo)

Biograafiad (Lo) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Lo".
Masoovia hertsogkond

Masoovia hertsogkond (poola "Księstwo Mazowieckie") pealinnaga Płockis oli keskaegne hertsogkond, mis asus ajaloolises Poola Masoovia piirkonnas, pärast Piastide dünastia ajal killustustumist 1138. aastal. 
1138. aastal andis Bolesław III Krzywousty välja Bolesław III statuudi, millega juriidiliselt kinnitas riigi jagamise 4 poja vahel (Sileesia hertsogkond, Suur-Poola hertsogkond, Masoovia hertsogkond, hertsogkond, Sandomierzi hertsogkond) suguvõsa vanim sai ülemhertsogi tiitli, Krakówi hertsogkonna ehk Senionaarprovintsi piirkonnaga ning riigi pealinnaks määrati Kraków. Bolesławi poeg Władysław II sai Sileesia hertsogkonna ja vanemana ka ülemhertsogi tiitli koos Senioraalprovintsiga.
Bolesław III Krzywousty surm (1138) ning kodusõja algus järglaste vahel. Władysław II sai Sileesia hertsogkonna ja vanemana ka ülemhertsogi tiitli koos Senioraalprovintsiga. Sellest hoolimata, kui ta püüdis saavutada kontrolli kogu Poola üle, kihutati ta tema nooremate poolvendade poolt aastal 1146 minema. Bolesławi vanuselt teine poeg, Masoovia hertsog Bolesław IV sai Poola ülemhertsogiks, kui Władysławi kolm poega aastal 1163 keiser Friedrich I Barbarossa toel Poolasse tagasi tulid, pidi Bolesław IV taastama nende pärandi. Järgnenud ajaperioodil süvenes killustatus veelgi ja 13. sajand keskel oli Poolas juba ligi 20 vürstiriiki.
, "Sileesia hertsogkond, Suur-Poola hertsogkond, Masoovia hertsogkond, Kujaavia hertsogkond, Sandomierzi hertsogkond"
1233. aastal eraldus Masoovia hertsogkonnast Kujaavia hertsogkond. 1313. aastal jagati Masoovia hertsogkond, Czerski, Rawa ja Płocki hertsogkondadeks. 
Preisi ristisõda.
, "Dobrini ordu, Saksa ordu"
Preisi hõimude ja kristluse vastuvõtnud Poola kuningriigi vahel, mis hakkas 12. sajandil lagunema sisemiste lahkhelide tõttu toimusid vastastikused rüüsteretked, mis laastasid Preisimaa piirialasi, eriti Masoovia hertsogkonda ja Płocki piiskopkonda. 
Dobrini ordu rajati 1228. aastal või veidi varem Masoovia hertsogi Konrad I, Płocki piiskopi ning Preisimaa piiskopi Christiani poolt. Hertsog Konrad andis ordule Dobrzyńi kindluse koos selle ümbruskonnaga. Samal aastal kinnitas ordu põhikirja ka paavst, nii muutus see ametlikuks iseseisvaks orduks. Ent ordu käekäik ei osutunud kuigi edukaks, peagi langes preislaste vastu alustatud Preisi ristisõjas piiskop Christian preislaste kätte vangi.
Masoovia hertsog Konrad I oli sunnitud kutsuma appi preislaste rüüsteretkede tõkestamiseks 1225. aastal Saksa ordu kõrgmeistri Hermann von Salza poole, lubades tasuks preislaste alistamise eest ordule Kulmimaa (saksa keeles "Kulmland"). 1226. aastal Saksa-Rooma keisri Friedrich II poolt Saksa ordule antud Rimini kuldbullaga, millega fikseeriti nende alluvus ainult Rooma paavstile, loodi soodne situatsioon ja sõltumatus Poolast. 
Masoovia Konrad I kutsus Saksa ordu appi võitlema balti preisi paganatega, mis viis sajanditepikkuseks Poola sõjategevuseks ordurüütlitega.
Riffian

Riffian (itaalia: "Rifiano") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost loodes.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1306 inimest ja valla pindala on 35,8 km².
Riffian külgneb järgmiste valdadega: Kuens, Moos in Passeier, St. Leonhard in Passeier, St. Martin in Passeier, Schenna ja Tirol.
Frazioni.
Riffiani vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Magdfeld ja Vernuer (Vernurio).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,76% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,85% itaalia keelt ja 0,39% ladiini keelt.