tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aviotehas

Aviotehas (1927–1940 Aviotöökoda) oli Tallinnas Lasnamäel tegutsenud sõjaväeüksus ning sõjalennukite remondiga ja ehitamisega tegelev ettevõte.
1927–1930 oli Aviotehas Lennuväerügemendi osa, pärast 1930 aga Eesti Õhukaitse osa ja allus Lennubaasile.
Aviotehases valmistati näiteks lennuk PN-3.
Vaimu arvutusteooria

Vaimu arvutusteooria (inglise keeles "Computational theory of mind") on filosoofias seisukoht, mille järgi inimese vaim ja aju on informatsiooni töötlemise süsteemid ning mõtlemine on raalimise vorm. Teooria esitas kaasaegses vormis 1961. aastal Ameerika Ühendriikide filosoof ja arvutiteadlane Hilary Putnam, ning hiljem arendas seda edasi USA filosoof ja kognitiivteadlane Jerry Fodor (Putnami doktorant).
Kriitika.
Ameerika Ühendriikide filosoof John Searle esitas vaimu arvutusteooria vastu mõttelise eksperimendi, mida nimetatakse Hiina toaks. Searle'i vaidleb vastu väitele, et tehisintellekt saab olla intentsionaalne ja arusaamale, et tehisintellekti saab kasutada inimvaimu uurimiseks, sest saab väita tehisintellektil on samuti vaim.
Tiit Lepmann

Tiit Lepmann (sündinud 15. mail 1949 Tartus) on eesti matemaatikadidaktik.
Elulugu.
Õpingud.
Lõpetas 1967. aastal Tartu 7. Keskkooli. Samal aastal alustas õpinguid Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) matemaatikateaduskonnas, mille lõpetas 1972. aastal kvalifikatsiooniga matemaatik, matemaatikaõpetaja. Aastatel 1981–1984 jätkas õpinguid aspirantuuris TRÜ matemaatika õpetamise metoodika kateedris matemaatika õpetamise metoodika alal. Kaitses Tartus 1987. aastal pedagoogikakandidaadi dissertatsiooni teemal "Mõistete omandatus ja selle seos nende esitamismetoodikaga õpikus (VII klass)" (juhendaja dots Jaan Reimand). Täiendanud end erialaselt Saksamaal Freiburgi Pedagoogilises Kõrgkoolis, Giesseni ülikoolis (1996), Greifswaldi ülikoolis (1998) ja Helsingi Ülikoolis (2006).
Teenistuskäik.
Töötas matemaatikaõpetajana (1972–1975 Tartu 10. Keskkoolis), assistendina (1975–1979 TRÜ matemaatika õpetamise metoodika kateedris), stažöör-uurijana (1979–1981 samas kateedris), vanemõpetajana (1984–1989 samas kateedris). Dotsent 1989. aastast. Aastani 2004 töötas põhitöö kõrvalt Tartu koolides matemaatikaõpetajana. Emeriteerus 2014. aastal.
Aastatel 1996–2006 Tartu Ülikooli (TÜ) matemaatika didaktika õppetooli hoidja, 2006–2008 TÜ matemaatika didaktika uurimisrühma juht, 2008–2013 TÜ matemaatika instituudi koolimatemaatika keskuse juht ja 2013–2014 TÜ matemaatika instituudi koolimatemaatika ja -informaatikakeskuse juhataja.
Teadustöö.
Tegelenud matemaatika didaktikaga. Põhilised uurimisvaldkonnad: õpetatava aine (matemaatika mõisted, seosed ja ülesanded) esitussüsteemi kirjeldamise võimalused ja nende rakendamine matemaatikaõpikute analüüsimisel; matemaatika õpetamise aktiivsed meetodid; koolimatemaatika omandatus (tasemetööd, riigieksmaid, TIMSS ja PISA uuringud) ja seda mõjutavad tegurid. Käsitlenud ka koolimatemaatika reformimisega ja õppekava arendamisega seotud küsimusi. Olnud kolme ETF grandi hoidja: "Pedagoogikateaduse kaasaegsete ideede rakendumine arvutiseerunud ja erinevaid valikuid võimaldavas matemaatikaõpetuses" (1998–2000), "Üldhariduskooli matemaatika õppekava innovatsiooniprotsess õpilaste matemaatilise arengu ning õpilaste ja õpetajate arusaamade taustal" (2001–2003) ja "Õppekava kognitiivsete ja praktilis-rakenduslike pädevuste realiseerumine koolimatemaatikas õpetajate arusaamade ning siseriiklike ja rahvusvaheliste tasemeuuringute taustal" (2005–2007). 
Juhendanud hulgaliselt üliõpilaste diplomitöid, õpetajakoolituse lõputöid ja nelja magistritööd. 
Muu erialane tegevus.
Koolimatemaatika õpikute autor. 
Isiklikku.
Tema abikaasa on Lea Lepmann ja nende
tütar on ooperilaulja Karmen Puis.
Keskturg

Tallinna Keskturg on turg Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis Keldrimäe tänav 9. 
Turg rajati 1947. aastal. Keskturul asus Nõukogude ajal Tallinna Mererajooni kultuurimaja ehk Turu klubi.
1990. aastate keskel turg erastati.
Aastani 2019 kuulus Keskturg Turukaubanduse AS-ile, 2019. aastal ostis turu Astri Grupp. Astri Grupile kuuluvad Tartu Lõunakeskus, Pärnu Keskus, Narva Astri Keskus ja Fama Keskus ning Tallinna Balti Jaama Turg.
Kreem

Kreem (prantsuse sõnast "crème" 'piimakoor') on püdela või pastataolise rasvaine (näiteks vaseliini, taimse rasva, õli) vesiemulsioon. 
Kreeme kasutatakse näiteks kosmeetikas.
Kunstikool

Kunstikool on õppeasutus, kus antakse kujutava kunsti, tarbekunsti- ja arhitektuuriharidust.
16. sajandil tegutses palju kunstnike töökodasid, millest osadest kasvasid välja kunstikoolid ja ateljeekoolid.
Mõnes riigis (nt Nõukogude Liidus) eristati kesk- ja kõrgema astme kunstikoole (nt kunstiakadeemia ja kunstiinstituut).
Eesti kunstikoolid.
Esimesed Eesti kunstikoolid olid Tartu ülikooli joonistuskool, Tallinna Kunsttööstuskool ja Kunstiühingu Pallas kunstikool.
Kuurort

Kuurort (saksa keelest "Kurort" ehk 'ravikoht') on koht, kus on looduslikke ravitegureid (nt tervistav kliima, mineraalvesi, ravimuda) ja kus on loodud võimalusi nende kasutamiseks.
Eesti esimesed kuurordid asutati 19. sajandi alguses. Eesti kuurordid (kuurortlinnad) on Pärnu, Haapsalu, Kuressaare, Narva-Jõesuu ja Värska.
Rajoon (Venemaa)

Rajoon (vene keeles район) on 2. järgu haldusüksus Venemaa Föderatsioonis
Seisuga 1. jaanuar 2010 oli Venemaal 1868 rajooni. Mõnes föderatsioonisubjektis nimetatakse rajoone teisiti – näiteks Tõvas kožuunideks ja Jakuutias ulussideks. 
Elanike arvult on suurim Vsevoložski rajoon Leningradi oblastis – 326 700 elanikku (2017), väiksem Aleuudi rajoon Kamtšatka krais – 688 elanikku (2017). 
Territooriumilt suurimad rajoonid asuvad Krasnojarski krais: põhjaosas Taimõri Dolgaani-Neenetsi rajoon (879 900 km²) ja keskosas Evengi rajoon (763 200 km²). Venemaa väiksem rajoon asub Tšeljabinski oblastis – Korkino rajoon (102,76 km²). 
Rahvusrajoonid.
Mõned rajoonid omavad rahvuslikku staatust. 2011. aasta seisuga oli Venemaal 12 rahvusrajooni, nende seas Baunti evengi rajoon Burjaatias, Kalevala rahvusrajoon Karjalas, Bõstrinski rajoon Kamtšatka krais, Saksa rahvusrajoon Altai krais, Azovo saksa rahvusrajoon Omski oblastis ja Moma rahvusuluss Jakuutias.
Kohalik omavalitsus.
Kohalikku omavalitsust teostatakse rajoonides munitsipaliteetide kaudu. Reeglina on rajooni piires moodustatud munitsipaalmoodustisena munitsipaalrajoon, harvemini linnaringkond (näiteks Sahhalini ja Sverdlovski oblastis) või munitsipaalringkond (Moskva linna rajoonides). Rajooni piirides võib olla moodustatud ka mitu munitsipaalringkonda (näiteks Peterburi linna rajoonides).
Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus

Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus (lühend TEHIK) on Eesti riigiasutus (kompetentsikeskus), kuhu on konsolideeritud Sotsiaalministeeriumi IKT osakonna ja Eesti E-tervise Sihtasutuse rollid. TEHIKu tegevusvaldkondade seas on Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas olevate tervise-, sotsiaal- ja töövaldkonnaga seotud IKT teenuste arendamine ja haldamine.
TEHIK alustas tööd 1. jaanuaril 2017.
Rajoon

Rajoon on mitmetähenduslik sõna.
Haldusüksuste tüübid:
Ajaloolised haldusüksuste tüübid:
Muu:
Lembit Piiriselg

Lembit Piiriselg (25. detsember 1906 Käina vald – 4. jaanuar 1942) oli eesti põllumees.
Ta oli Käina põllumeeste konvendi ja Põllutöökoja liige, II Riigivolikogu valimiste vastaskandidaat 23. valimisringkonnas. Arreteeriti 14. juunil 1941, 21. märtsil 1942 mõisteti erinõupidamise otsusega 10 aastaks vanglasse (§ 58-4), tegelikult oli juba surnud.
Riigikaitse Edendamise Sihtasutus

Riigikaitse Edendamise Sihtasutus on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse eesmärgid on toetada Kaitseväe ja Kaitseliidu varustatust ja väljaõpet ning tõsta kaitseväelaste ja kaitseliitlaste haridustaset. 
Sihtasutuse asutasid 18. juunil 2004 Eesti Vabariik ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. 
Riigikaitse Edendamise Sihtasutuse nõukogul on viis liiget. Nõukogu liikmele ei maksta tasu. Nõukogu
liikmed valivad endi hulgast esimehe, kes korraldab nõukogu tegevust ja esindab nõukogu. Kolm nõukogu
liiget määrab MTÜ Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Kaks Nõukogu liiget määrab Eesti Vabariik
Kaitseministeeriumi kaudu.
Nõukogu esimehena tegutseb Toomas Luman. Nõukogu liikmed on Andrus Merilo (alates 5. juulist 2024), Hanno Pevkur, Neinar Seli, Ants Sild.
Helga Kriiel

Helga Kriiel (1913–1996) oli eesti pedagoog.
1936. aastast oli ta Ellamaa turbatööstuse lasteaia lasteaednik.
1945. aastast oli ta Tallinna 13. Lasteaia juhataja.
Aastatel 1953–1975 oli ta Tallinna 18. Lasteaia juhataja.
The Talos Principle

"The Talos Principle" on Horvaatia videomänguarendajate Croteami loodud ja Devolver Digitali 2014. aastal avaldatud filosoofiline mõistatus-videomäng.
Mäng ilmus 2014. aasta 11. detsembril algselt Linuxile, OS X-ile ja Windowsile, 2015. aasta mais ilmus lisaks Androidi ja sama aasta oktoobris PlayStation 4 oma. 2017. aasta oktoobris ilmus versioon iOS-ile ja virtuaalreaalsuse võimekusega versioonid Oculus Riftile ja HTC Vive'ile.
2015. aasta 23. juulil ilmus mängule DLC "Road to Gehenna".
Mängu pealkiri on tuletatud vanakreeka mütoloogia pronkshiiglasest Talosest, kelle Zeus pani Kreetale Liibanoni printsessi Europet valvama. Mängus esineb ka teisi erinevatest mütoloogiatest ja religioonidest tuletatud või nendega seotud nimesid nagu näiteks Elohim, Gehenna, Milton, Samsara ja Uriel.
Järg.
2016. aasta mais teatas Croteam, et mängu järg "The Talos Principle 2" on arenduses. Järg ilmus 2. novembril 2023.
Jõgeva haigla

Jõgeva haigla on haigla Jõgeva maakonnas Jõgeval aadressil Piiri tänav 2. Detsembrist 2002 tegutseb haigla sihtasutusena (SA Jõgeva Haigla).
Ajalugu.
Jõgeva haigla avati 12. detsembril 1944. Tollal asus see aadressil Kesk tänav 3.
1957 sai haigla rajoonihaiglaks. 1964 sai haigla rajooni keskhaiglaks.
1983 kolis haigla ümber vastvalminud hoonesse aadressil Piiri tänav 2.
Ilmar Ainsaar

Ilmar Ainsaar (12. august 1919 Tallinn – 15. jaanuar 1978 Melbourne) oli eesti luterlik vaimulik Austraalias.
Ta sündis aastal 1919 Valgas. Valgas lõpetas ta progümnaasiumi. Aastal 1952 lõpetas ta Pariisis Sorbonne'i ülikooli usuteaduskonna. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Sakala. 
1940. aasta suvel asutas ta koos sõpradega salaorganisatsiooni Kobar. 4. juulil 1941 algatasid Kobara liikmed vastupanu organiseerimise punastele ja relvade kogumise. Ta heiskas rahvuslipu ka seltsi Säde majale juulis 1941. Hiljem osales ta lahingutegevuses Eesti Leegioni koosseisus, osaledes lahingutes Izjumi, Hadnitsa ja Valki lahingutes (Ukrainas), ta sai haavata Tšerkassõ kotis ja evakueeriti piiramisrõngast ühega viimastest transpordilennukitest. Veel osales ta Auvere ja Sinimägede lahingus. Sügisel 1944 deserteerus ta Saksa sõjaväest, liikudes koos viie kaaslasega Poola, Tšehhoslovakkia ja Austria kaudu Põhja-Itaaliasse, et vangi anda lääneliitlastele.
Ta oli Prantsusmaa eestlaste usuline hooldaja 1950–1954. 6. juunil 1954 ordineeris piiskop Johan Kõpp ta pastoriks. Ta oli aastatel 1954–1970 Melbourne'i koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Ta oli abielus prantslanna Jacqueline'iga, neil oli neli last.
Martin Juhkam

Martin Juhkam (17. veebruar 1924 Kurista vald, Viljandimaa – 16. juuni 2005) oli Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulik paguluses Rootsis ja soomepoiss.
Ta mobiliseeriti aastal 1943 Saksa sõjaväkke, kust põgenes. 27. oktoobrist 1943 oli ta Soome armees. Ta oli väljaõppel Porokyläs, Taavettis ja Uusisaaris. Ta osales tõrjelahinguis Viiburi lahe ääres ja Vuoksi jõel.
Hiiumaa haigla

Hiiumaa haigla on haigla Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Rahu tänav 2. detsembrist 2002 tegutseb haigla sihtasutusena (SA Hiiumaa Haigla).
Haiglat juhib viieliikmeline nõukogu, mille esimees on Agris Peedu. Haigla on osa Regionaalhaigla grupist ning Põhja-Eesti Regionaalhaigla osutab Hiiumaal ortopeedia, nefroloogia, uroloogia ja kiirabi teenuseid. Hiiumaa haiglas on 2021. aasta seisuga 31 voodikohta ning 84 täiskoormusega töötajat.
Viljandi haigla

Viljandi haigla on Viljandis aadressil C. R. Jakobsoni tänav 2a asuv avalik-õiguslik haigla.
Aastast 2001 tegutseb haigla sihtasutusena (SA Viljandi Haigla).
Ajalugu.
Haigla ajalugu ulatub aastasse 1827, kui avati Viljandi linnahaigla (saksa keeles Das Fellinische Stadt-Militär Krankenhaus).
Psühhiaatriateenuseid hakati Jämejalas osutama 1897. aastal. 2001 liideti Jämejala Psühhiaatriahaigla (tänapäeval Viljandi Haigla psühhiaatriakliinik) Viljandi maakonnahaiglaga ja moodustati praegune sihtasutus.
Varem asus haigla peahoone Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viljandi lähedal Jämejala külas. 18. juunil 2025 avati Viljandi kesklinnas haigla uus peahoone Tervikum.
Struktuur.
Seisuga 1. juuni 2015 oli haiglas tööl 780 inimest: 86 arsti, 219 õde, 266 hooldajat, 111 tervishoiuspetsialisti ning 98 tugi- ja abiteenistujat. Sellega oli SA Viljandi Haigla nii valla kui ka kogu maakonna suurim tööandja.
2025. aasta novembri seisuga kuulusid haigla struktuuri järgmised meditsiinilised üksused: ambolatoorse ravi kliinik, taastusravikliinik, diagnostika kliinik, psühhiaatriakliinik, erakorralise meditsiini ja sisehaiguste kliinik, kirurgiakliinik, naistekliinik, Tartu meditsiinikeskus, somaatilise ravi kliinikute õenduskeskus, haiglaapteek, õendusjuhtimine ja infektsioonikontrolli teenistus.
Juhtimine.
Haiglat juhivad nõukogu ja juhatus. Juhatuse esimees on Priit Tampere, tema kõrval kuulub juhatusse Mart Kull. Nõukogu on alates 2023. aasta novembrist neljaliikmeline. 2025. aasta novembri seisuga kuulusid sellesse esimehena Sotsiaalministeeriumi kantsler Maarjo Mändmaa, Rahandusministeeriumi finantsteenuste poliitika osakonna juhataja Siiri Tõniste, endine eri- ja koduõde Liina Jürisson ning Viljandi linnapea Johan-Kristjan Konovalov.
Samuti tegutsevad nõukogu juures auditikomitee ja patsientide nõukoda.
Erametsakeskus

SA Erametsakeskus (lühend EMK) oli Eesti sihtasutus, mille eesmärkide seas oli harida metsaomanikke ja edendada keskkonnasõbralikku ja efektiivset erametsandust. EMK asutas Phare projekti raames 24. märtsil 1999 Võru Maavalitsus. EMK peakontor asus Raplas aadressil Tallinna maantee 22. 1. jaanuaril 2023 ühines SA Erametsakeskus Keskkonnainvesteeringute Keskusega.
Erametsakeskuse tegevusvaldkonnad:
EMK vahendas metsaomanikele toetusi erinevate metsakasvatuslike tööde tegemiseks. Toetust sai küsida metsa uuendamiseks, metsa inventeerimiseks, metsamaaparandustöödeks, pärandkultuuri säilitamiseks ja eksponeerimiseks, noore metsa hooldamiseks, ulukikahjustuste ennetamiseks, seadmete soetamiseks. Erametsakeskus toetas metsaühistute tegevuse korraldamist ja erametsaomanikele nõustamise pakkumist metsaühistutes. Erametsakeskusest sai küsida Natura hüvitist looduskaitseliste piirangute eest sihtkaitsevööndis ja Natura 2000 alal asuvas piiranguvööndis. Samuti oli võimalik sõlmida lepinguid vääriselupaikade (VEP) vabatahtlikuks kaitseks.
SA Erametsakeskus haldas Eesti erametsaportaali www.eramets.ee, andis välja info- ja õppematerjale ning 4 korda aastas ajalehe Postimees vahel ilmuvat õppelehte Sinu Mets.
EMK üks viimastest juhatuse liikmetest oli Gunnar Reinapu. 2022. aasta detsembri seisuga töötas EMK-s 28 inimest.
2022. aastal maksis EMK toetusi 8,4 miljonit eurot.
Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus

Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus (lühend HNRK) on taastusravihaigla Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Sadama tänav 16.
HNRK asutati 1958.
HNRK-l ilmub aastast 2011 oma ajaleht: Keskustelu.
Ajalugu.
1958. aastal avati Haapsalus 1885. aastal valminud villa „Friedheim”i hoones Supeluse tänav 2 lastehalvatuse järelravi sanatoorium, millest on välja kasvanud Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus.
Triigi Filharmoonia

Triigi Filharmoonia on eksperimentaalne teatri- ja kontserdilava Saaremaal Triigi külas.
Ehitus.
Triigi Filharmoonia ehitamise mõttele tulid laulja Hannaliisa Uusma ja tema sõbranna Teele Vares. Hoone projekteerisid Eesti kunstiakadeemia vilistlased, noored arhitektid Riin Kersalu ja Mihkel Meriste. Ehitust alustati 2016. aasta mais. Algselt oli plaanis hoone kolme kuuga valmis saada, kuid selleks kulus seitse kuud rohkem. Ehitas OÜ Arens Ehitustööd. Esimene esinemine peeti ehitusplatsil. 
Hooajad ja kontserdid.
Triigi Filharmoonial on olnud kaks hooaega. 
Esimese hooaja (15.07.2016–13.08.2016) avakontsert kandis pealkirja "Eliide impro", esines improvisatsioonilise muusikali "Sinilind" koosseis.
Teisele hooajale (30.07.2017–17.08.2017) andis hoo sisse pianist Kristjan Randalu soolokontsert. 16. septembril 2017 esines Filharmoonias Jaan Pehk ehk Orelipoiss.
Tunnustus.
Triigis asuv hoone märgiti ära 2016. aastal aasta puitehitise konkursil (sai eriauhinna).
Maarja Magdaleena (Scorel)

„Maarja Magdaleena“ on hollandi kunstniku Jan van Scoreli (1495–1562) maal.
Noli me tangere (Tizian)

„Noli me tangere“ on itaalia kunstniku Tiziano Vecellio (1488/1480–1576) maal.
Teosel on kujutatud "Noli me tangere" stseeni Johannese evangeeliumis.
Noli me tangere (Correggio)

"Noli me tangere" on itaalia kunstniku Antonio da Correggio (1498–1534) maal.
Teosel on kujutatud "Noli me tangere" stseeni Johannese evangeeliumis.
Raasiku raamatukogu

Raasiku raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus.
See asutati 7. septembril 1906. Pikka aega tegutses raamatukogu Raasiku rahvamajas, nüüd asub aga Raasiku Põhikoolis.
Raasiku raamatukogul on kolm haruraamatukogu: Aruküla Raamatukogu, Pikavere Raamatukogu ja Peningi Raamatukogu.
Raasiku raamatukogu asutas annetustest kogutud rahaga Harju-Jaani pastor Georg Steinfeldt, kes pani Raasikul aluse ka koorile ja puhkpillimängule. Ühe esimese riiuli kinkis raamatukogule parun Stackelberg Haljava külast.
Turba raamatukogu

Turba raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas Turba alevikus.
Raamatukogus on avalik internetipunkt.
Emmaste raamatukogu

Emmaste raamatukogu on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Emmaste külas. Raamatukogu juhataja on Marju Allik.
Raamatukogu asutas 3. novembril 1918 Emmaste Noorsoo Selts.
Sadala rahvamaja

Sadala rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Sadala alevikus.
Rahvamaja ehitati 1930–1932. Majas on 250-kohaline saal, väike saal ja õppeklass.
Karl Püssa

Karl Püssa (12. detsember/23. jaanuar 1878 Vahilauri talu, Tamsa küla, Pangodi vald – ?) oli eesti kohaliku omavalitsuse ametnik ja ühiskonnategelane.
Elulugu.
Karl Püssa sündis talupidaja pojana. Ta õppis Nõo kihelkonnakoolis ja pärast selle lõpetamist täiendas end iseseisvalt.
Enne revolutsiooni pidas ta Tartus kauplust. Kui puhkes revolutsioon, likvideeris ta kaupluse ja ostis Pangodi vallas Kotka talu.
Kui ta oli 23-aastane, valiti ta Uderna vallasekretäriks, kuid tema nooruse tõttu teda ametisse ei kinnitatud. Kaks aastat hiljem, 12. detsembril 1912. aastal, kui Karl Püssa oli saanud 25-aastaseks, valiti ta uuesti Uderna vallasekretäriks ning ka kinnitati sellesse ametisse. Uderna vallasekretäri ametit pidas ta 7 aastat, pärast seda töötas ta pikka aega (1937. aastaks 18 aastat) Kirepi vallasekretärina. 1923. aastal oli ta ajutiselt Elva esimese alevivolikogu sekretär. Tartu maavanema 1939. aasta 1. aprilli käskkirjaga määrati Karl Püssa Konguta vallasekretäriks.
Lasnamäe Spordikompleks

Lasnamäe Spordikompleks on spordikompleks Tallinnas Lasnamäe linnaosas, Pae tänav 1 // Peterburi tee 15. Kompleksi haldab Lasnamäe linnaosa valitsus.
Kompleksi kuulub maadlushoone, spordihoone ja staadion (Lasnamäe Spordikompleksi staadion).
Pirita Spordikeskus

Pirita Spordikeskus on Tallinna Spordi- ja Noorsooameti hallatav linna spordiasutus.
Spordikeskuse filiaalid on järgmised:
Tallinna Perekeskus

Tallinna Perekeskus on Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti hallatav asutus, mis asub aadressil Asula tänav 11. Asutus pakub lastega peredele psühholoogilist nõustamist, samuti osutab mitmeid toetavaid sotsiaalteenuseid. Asutuse juhataja on Kannike Suurhans.
Eesti-Hiina suhted

Eesti-Hiina suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Hiina Rahvavabariigi vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 11. septembril 1991.
Aastast 2012 tegutseb Hiina Suursaatkond Tallinnas. Peale suursaatkonna tegutseb Eestis ka Hiinat esindav majandus- ja kaubandusesindus ning kaitseatašee büroo.
2010–2016 tegutses Eesti Peakonsulaat Šanghais. Hiinas tegutseb Eesti Suursaatkond Pekingis.
Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmeskond

Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmeskond jagunes kolme kategooriasse: tegev-, au- ja korrespondent- ehk kirjavahetajaliikmed.
Tegevliikmed.
Sotsieteedi liikmeskonnas moodustasid kõige olulisema osa tegevliikmed (saksa keeles "ordentliche Mitglieder"). Aastatel 1792−1918 valiti täisliikmeteks 115 isikut (kaheksa neist valiti tegevliikmeks kahel korral), kellest 24 valiti sotsieteedi Riia perioodil (1792−1813) ja ülejäänud Tartu perioodil (a-st 1813). Vastavalt sotsieteedi asutaja Peter Heinrich Blanckenhageni (1723−1794) nägemusele kuulusid nad kõik peale ühe erandi Liivimaa rüütelkonna matriklisse; ainult 1862. aastal liikmeks valitud Wassili von Zuckerbecker (1807−1869) ei olnud immatrikuleeritud aadlik. Liikmete hulgas oli alati mõni Blanckenhageni suguvõsa esindaja; kui ta oli sotsieteedi asutaja otsene järeltulija, siis vabastati ta liikmemaksust. Blanckenhagen soovis, et korraga oleks seltsil 13 tegevliiget, kelle hulgast valiti president (valiti ametisse igal aastal uuesti), viitsepresident ja varahoidja (eluaegne amet); alaline sekretär ei pidanud olema tegevliige ega immatrikuleeritud aadlik. Tegevliikmed said seltsi liikmeteks koopteerimise teel. Nad maksid liikmemaksu, mis tuli õiendada poolaasta jooksul ja mille suurus ei olnud põhikirjas kindlaks määratud.
Auliikmed.
Auliikmed ("Ehrenmitglieder") moodustasid kõige suurema osa liikmeskonnast. Aastatel 1796−1915 valiti kokku 316 isikut. Märkimisväärse osa neist olid tulevased või endised tegevliikmed. Erinevalt tegevliikmetest ei pidanud auliikmed kuuluma Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Seetõttu oli selle grupi koosseis tunduvalt mitmekesisem: auliikmeteks said teiste rüütelkondade esindajad, teadlased (kohalikud ja välismaalased), literaadid, raeliikmed, vaimulikud jt. Põhikirjas oli sätestatud, et auliikmeteks valiti alati Liivimaa kindralkuberner ja Liivimaa tsiviilkuberner.
Korrespondent- ehk kirjavahetajaliikmed.
Korrespondent- ehk kirjavahetajaliikmeid ("correspondirenden Mitglieder") oli kõige vähem. Kokku valiti neid saja aasta jooksul vaid 13. Nende valimine ei olnud järjepidev. Ligi pooled korrespondentliikmed olid vaimulikud, ülejäänud mõisnikud. Kõige tuntum neist oli teenekas põllumees Sangaste mõisnik krahv Friedrich Georg Magnus von Berg (1845−1938), keda kunagi sotsieteedi täisliikmeks ei valitudki.
Kultuuri Tegu

Kultuuri Tegu on auhind, mida annab välja Eesti Kultuuri Koda.
Auhinda antakse välja alates 2014. aastast.
Heinrich von Bock

Heinrich August von Bock (27. märts (ukj 8. aprill) 1771 Loodi − 21. märts (ukj 2. aprill) 1863 Loodi) oli Liivimaa maanõunik ja põllumees.
Elulugu.
Ta sündis Lahmuse Bockide Loodi ja Vardi mõisniku Berend Ludwig von Bocki (1738–1815) ja tema abikaasa Helene Juliane Zoege von Manteuffeli (1738−1801) noorema lapsena. Õppis esmalt Valgas Heitmanni õppeasutuses ja seejärel sai koduhariduse. Astus Venemaa sõjaväeteenistusse. 1786. aastal teenis allohvitserina Semjonovski kaardiväepolgus. Läks erru 1790. aastal kapteni auastmes. 
Edaspidi oli Heinrich von Bock tegev rüütelkonna ametites. 1792. aastal sai ta Pärnu kreisikohtu assessoriks, hiljem oli maakohtu assessor. 1802−1827 oli ta Pärnu kreisisaadik, 1817–1820 Pärnu maakohtunik. Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liige 1813. aastast. Seejärel valiti Liivimaa maanõunikuks, kellena oli ametis 1847. aastani. Ta oli ka Pärnu-Viljandi ülemkirikueestseisja..
1818. aastal võeti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse.
Seltsitegevus.
1811. aastal valiti ta Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Õpetatud Eesti Seltsi auliige aastast 1859.
Munitsipaalrajoon

Venemaal on munitsipaalrajoon (vene keeles "муниципальный район") munitsipaalmoodustise liike. Aastatel 2003–2006 moodustati Venemaa munitsipaalreformi käigus munitsipaalrajoonid praktiliselt kõigis Venemaa regioonides. Enamik neist kattub territooriumilthaldusrajooniga. Munitsipaalrajoonid võivad hõlmata mitu linna- ja külaasundust. 
Venemaa keskalluvusega linnade Moskva ja Peterburi rajoonides moodustatud omavalitsusüksusi nimetatakse munitsipaalringkondadeks (vene keeles "муниципальный округ"). Munitsipaalringkonnad on moodustatud ka kolmandas Venemaa keskalluvusega linnas – Venemaa Föderatsiooni poolt õigusvastaselt okupeeritud ja annekteeritud Ukraina territooriumil asuvas Sevastopolis.
Jõulumäe Tervisespordikeskus

Jõulumäe Tervisespordikeskus on spordile ja aktiivsele puhkamisele suunatud tervisespordikeskus Pärnu maakonnas, Häädemeeste vallas, Leina külas. Keskus asub kaunite männimetsade keskel ning on tuntud kui üks Eesti suurimaid ja mitmekesisemaid tervisespordikeskusi.
Ajalugu.
Jõulumäe Tervisespordikeskuse lugu sai alguse Enn Tasalaini hullumeelsest ideest rajada keset kaunist loodust paik spordihingega inimestele. Tolleaegse 4. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja ja Pärnu Kalevi suusatreeneril Ennul oli soov lastega spordilaagrisse minna ning neid suusatamises arendada. 
Koos spordimees Mihkel Leppikuga asuti otsima Pärnumaal sobivat paika, kuhu rajada noortele suusakeskus. Esialgne asukoht, Kanamardi maja, jäi aga peagi väikseks ning lähedusest leiti sobiv koht – Jõulu talu, mille taga oli suur Jõulu mägi. Abikäe talu ostmiseks ulatas Helmuth Sinisaar, toonane Pärnu EPT juht, kes leidis vajalikud vahendid talu ostmiseks. 
Kuna Pärnu EPT palgal olid mitmed tolleaegsed parimad laskesuusatajad, loodi koostööna tugev alus tulevasele spordikeskusele. Selle loomiseks moodustati osanike nõukogu, kuhu kuulusid Pärnu KEK, EPT, Pimedate Ühing, Lenini-nimeline kolhoos, Tootmiskoondis VIKERO ja Spordiselts Jõud. Just nende organisatsioonide ühisel koostööl ja toetusel sai alguse Jõulumäe. 
Aastate jooksul on Jõulumäe Tervisespordikeskus kandnud mitmeid nimesid. Esialgu, aastatel 1976–1991, tunti keskust nime all Võiste rahvaspordibaas. Nime valikul lähtuti lähimast asulast, kuna keskuse asukoht jäi küll Leina küla piiridesse, kuid „Leina“ nime ei peetud sobivaks. 
Keskuse hing ja arendaja Enn Tasalain meenutab: 
„Oleme Jõulu talus, meil on Jõulu mägi, aga tol ajal olid jõulud veel tabu ja nime kasutamine ei läinud läbi. Kord proovisime kuulutada, et suusavõistlus toimub Jõulu mägedes, aga osa rahvast tuli Jõulu talu juurde, teine osa Rannametsa – nii et see nimi ei sobinud.“ 
Nii jäigi keskuse esimeseks nimeks Võiste rahvaspordibaas, mis püsis ligi 15 aastat. 
1991. aastal loodi Pärnu maakonna tervisespordiklubi Jõulumäe, mis ühendati varasema baasi koosseisu. 1992. aasta veebruaris hääbus senine klubi ning keskus sai nimeks Pärnumaa tervisekeskus Jõulumäe. Neljandaks nimeks kujunes Jõulumäe tervisekeskus, kuni aastal 2008 loodi Kultuuriministeeriumi sihtasutus ning arenes välja praegune nimi – Jõulumäe Tervisespordikeskus SA. 
Tegevused ja võimalused.
Keskus pakub aastaringselt laia valikut sportimis- ja liikumisvõimalusi. Jõulumäe on sobiv sihtkoht nii harrastajatele kui ka tippsportlastele, olles populaarne treeninglaagrite, spordivõistluste, seminaride ja aktiivsete puhkuselaagrite korraldamise paik. Külastajatele on tagatud erinevad majutusvõimalused ning toitlustus looduse keskel.
SA Kutsekoda

Sihtasutus Kutsekoda on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olev sihtasutus. Põhikirja järgi on sihtasutuse eesmärk "ühtse ja korrastatud kutsesüsteemi loomisele ja arendamisele kaasaaitamine; Eesti töötajate kvalifikatsiooni võrreldavuse ja teiste riikide poolt tunnustamise saavutamiseks eelduste loomine".
Sihtasutuse peakontor asub Tallinnas aadressil Mustamäe tee 16.
Kutsekoja asutasid augustis 2001 Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, Eesti Tööandjate Keskliit, Sotsiaalministeerium, Teenistujate Ametiliitude Organisatsioon ja Eesti Ametiühingute Keskliit.
Lõuna-Eesti Turism

Lõuna-Eesti Turism on Eesti sihtasutus, mis edendab Lõuna-Eestis ühtset ja koordineeritud tegevust turismi valdkonnas. Sihtasutuse peakontor asub Tartus aadressil Vaksali tänav 17a.
Sihtasutuse loomiseks sõlmiti leping 11. septembril 1997. Lepingule kirjutasid alla Tartu, Põlva, Valga, Viljandi, Võru ja Jõgeva maavanem. Sihtasutus ise asutati 28. jaanuaril 1998.
Eesti Vanglatööstus

AS Eesti Vanglatööstus on Eesti aktsiaselts, mis asutati 2001 vanglate tootmisüksuste baasil.
Ettevõtte haldusüksus asub Jõhvis ja tootmisüksused Tallinna, Viru ja Tartu vanglas.
Ettevõttes toodetakse muu hulgas mööblit, ahjusid (kaubamärgi all Stoveman), metallkonstruktsioone. Viru Vangla tootmisüksuses on ka pesumaja. 2022 teeniti 3,9 miljonit eurot müügitulu, millest ligi 1,9 miljonit teenis ettevõte ahjude ja ahjupõletite müügilt.
Metrosert

AS Metrosert on Eesti aktsiaselts, mis on ühtlasi Eesti metroloogia keskasutus. Ettevõte asub Tallinnas aadressil Teaduspargi tänav 8. Ettevõtte tegevusalade seas on mõõteetalonide arendamine ja säilitamine, mõõtevahendite taatlemine ja kalibreerimine, toodete ja juhtimissüsteemide vastavushindamine, väärismetalltoodete proovi määramine ja toodete märgistamine.
Metrosert on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ja Eesti Kvaliteediühingu liige ning Eesti Töötukassa koostööpartner. Ettevõte osaleb Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskuse tehnilistes komiteedes ning annab panuse Eesti ja rahvusvahelise standardimistegevusse. Metrosert on Euroopa metroloogiauuringute ja innovatsiooniprogrammi EMPIR asutajaliige ning esindab Eestit Euroopa metroloogiainstituutide assotsiatsioonis EURAMET.
Ettevõtte allüksuste seas on Eesti Proovikoda.
Ajalugu.
Ettevõte on 1. juulil 1919 asutatud Kaalude ja Mõõtude Koja järeltulija.
Vireen

AS Vireen (varasema nimega Loomsete Jäätmete Käitlemise AS) on Eesti aktsiaselts, mis peaasjalikult tegeleb loomsete kõrvalsaaduste kokkuveo ja kahjutustamisega. Ettevõte asutati 5. juunil 2001 ja selle tehas avati 1. jaanuaril 2005. Ettevõte tegutseb Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi haldusalas. Ettevõtte peakontor asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Ebavere külas.
Hiiumaa Omavalitsuste Liit

Hiiumaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Hiiu maakonna omavalitsusi. Liit esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides. Liitu kuuluvad Emmaste, Hiiu, Käina ja Pühalepa vald.
Šepetivka

Šepetivka (ukraina keeles Шепетівка, vene keeles Шепетовка "Šepetovka", poola keeles "Szepetówka") on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis.
Šepetivka on tähtis raudteesõlm.
Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1594. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai 16. sajandi lõpul.
Teise Poola jagamise tagajärjel läks Šepetivka 1793. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla.
Aastatel 1915–1919 elas Šepetivkas kirjanik Nikolai Ostrovski.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šepetivka elanikest ukrainlasi 90,7%, venelasi 5,8%, poolakaid 2,0%, valgevenelasi 0,3% ja juute 0,3%.
Ida-Virumaa Omavalitsuste Liit

Ida-Virumaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Ida-Viru maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liidus on moodustatud neli ajalooliselt väljakujunenud koostööregiooni:
Järvamaa Omavalitsuste Liit

Järvamaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Järva maakonna omavalitsusi. 
Liit esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liit asutati 22. märtsil 1995. Liitu kuulub 16 omavalitsust.
Läänemaa Omavalitsuste Liit

Läänemaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Lääne maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liidu esimees on Deiw Rahumägi ja liidu tegevjuht on Hele Leek-Ambur.
Põlvamaa Omavalitsuste Liit

Põlvamaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Põlva maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liit asutati 23. veebruaril 1994.
Liidu esimees on Kaido Kõiv ja tegevdirektor on Eve Neemsalu.
Beautiful Tragedy

"Beautiful Tragedy" on Ameerika Ühendriikide "metal"-ansambli In This Moment debüütstuudioalbum. 
Seda plaati reklaamis bänd Sirius Satellite Radiole kuuluva Hard Attack raadiojaama kaudu, kus nad andsid intervjuu ning esitasid mõne albumilt pärit laulu. See aitas bändi avalikumale "heavy metal"'i maastikule. Bändi põhiliselt raske heli on võimaldanud lauludel nagu esimene singel "Prayers" ja "Daddy Falling Angel" sagedast mängimist rokkmuusika raadios Hard Attack. Ka singlit "Beautiful Tragedy" on raskemuusika raadios Octane mängitud olenemata, et see koosneb rohkem puhastest meloodilistest vokaalidest, mitte "scream"'ist.
Juhtmotiiv

Juhtmotiiv (saksa keeles "Leitmotiv") on muusikas korduv kujund, mida programmilises muusikas, lavamuusikas või filmimuusikas kasutatakse mõne tegelase, tegevuspaiga, nähtuse või idee muusikaliseks kirjeldamiseks. 
Juhtmotiivide kasutamine on iseloomulik näiteks Richard Wagneri ooperitele.
Juhuslikkus

Juhuslikkus on sündmuse kordumise mustri ja ennustatavuse puudumine. Juhuslikus sündmuste, sümbolite, sammude jne järgnevuses ei ole korda ning need ei järgi äratuntavat mustrit ega reeglit.
Üksikute juhuslike sündmuste toimumine ei ole ennustatav, kuid eri tüüpi sündmuste sagedus piisavalt suure sündmuste järgnevuse puhul võib olla ennustatav. Näiteks ei ole kahe täringu viskel ühegi üksikviske tulemus ennustatav, kuid on teada, et kahe täringu punktide summaks tuleb 7 kaks korda sagedamini kui 4.
Bušõnka

Bušõnka (ukraina keeles Бушинка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 362.
Pärnumaa Omavalitsuste Liit

Mittetulundusühing Pärnumaa Omavalitsuste Liit on Pärnumaa kohaliku omavalitsuse üksuste vabatahtlik ühendus. Liidu ametlik nimi on Mittetulundusühing Pärnumaa Omavalitsuste Liit, lühendatult POL. Liidu nime ametlik tõlge inglise keelde on Association of Local Authorities of Pärnu County.
Pärnumaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Pärnu maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liidu tegevuse eesmärgid:
Liidu ajalugu.
Liit loodi 22. jaanuaril 1992.
Asutajaliikmeteks olid 10 Pärnumaa esmatasandi omavalitsust: Halinga, Häädemeeste, Paikuse, Saarde, Sauga, Surju, Tori ja Uulu vallad ning Pärnu-Jaagupi alev ja Kilingi-Nõmme linn. Esimeses põhikirjas sätestati, et POL on valdade, linnade ja alevi volikogude vabatahtlik ühendus, mille põhieesmärgiks on oma liikmete ühishuvide esindamine ja kaitsmine ning koostöö omavalitsusi puudutavates küsimustes.
POL-i liikmete arv on pidevalt muutunud, Pärnumaa kohalikud omavalitsused pole veel kõik korraga POL-i liikmed olnud. Liikmete arv on aja jooksul muutunud olles vahemikus 6-23 (omavalitsuste arv vähenenud 24-lt 7-ni). 2006. a. astus esmakordselt POL-i liikmeks Pärnu linn, maakonna suurim omavalitsus. 
Liidu liikmed.
Häädemeeste vald
Lääneranna vald
Põhja-Pärnumaa vald
Pärnu linn
Saarde vald
Tori vald
Kristuse ristimine (Verrocchio ja Leonardo)

"Kristuse ristimine" on itaalia kunstniku Andrea del Verrocchio (umbes 1435–1488) töökojas umbes aastatel 1475–1478 valminud teos, mille autoreiks on Andrea del Verrocchio, Leonardo da Vinci (1452–1519) ja teised.
Raplamaa Omavalitsuste Liit

Raplamaa Omavalitsuste Liit (lühend ROL) on organisatsioon, mis ühendab Rapla maakonna omavalitsusi. ROL muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
ROL on 1991 asutatud Rapla Maakonna Alevi- ja Vallavolikogude Liidu õigusjärglane.
ROLi kuuluvad kõik maakonna 4 omavalitsust.
Saaremaa Omavalitsuste Liit

Saare Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Saare maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liidu esimees on Madis Kallas.
Tartumaa Omavalitsuste Liit

Tartumaa Omavalitsuste Liit ühendab kaheksat Tartu maakonna omavalitsust.
Tartumaa Omavalitsuste Liit on Eestis partnerina tunnustatud, koostöövalmis ning lahendustele orienteeritud professionaalne maakondlik koostööorganisatsioon, mille missioon on kaasa aidata maakonna arengule ja omavalitsuste vahelisele koostööle, olles kompetentseks maakonnaüleste teemade eestvedajaks, tasakaalustajaks ja väärikaks Tartumaa identiteedi hoidjaks ning partneriks pikaajalisel strateegilisel planeerimisel maakonnas.
Tartumaa Omavalitsuste Liidu tegevjuht on Sven Tobreluts.
Välislingid.
Koduleht
Võrumaa Omavalitsuste Liit

Võrumaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Võru maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liit moodustati 16. märtsil 1993.
Viljandimaa Omavalitsuste Liit

Viljandimaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Viljandi maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liit asutati 17. jaanuaril 1992 Viljandi linnas.
Valgamaa Omavalitsuste Liit

Valgamaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Valga maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liit asutati 2. oktoobril 1992.
Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liit

Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liit (lühend EETL) on liit, mis ühendab ehitusmaterjalide tootmise ja müügiga tegelevaid Eesti ettevõtjaid.
Seisuga 2017 on EETLil 62 liiget.
Suurima käibega EETLi liikmed on AS Ruukki Products (terastooted), AS Kunda Nordic Tsement (tsement, killustik), AS Jeld-Wen Eesti (puidust uksed), AS Saint-Gobain Ehitustooted (müüritise ja soojustuse tooted), AS Rudus (betoon, killustik), AS Pipelife Eesti (plastiktorud), AS Saku Metall (metallavatäited).
Munitsipaalmoodustis

Munitsipaalmoodustis (vene keeles муниципальное образование) on rahvastatud territoorium Venemaal, millel teostatakseomavalitsuslikku haldamist. 
2014. aastast näeb Venemaa Föderatsiooni seadus ette võimaluse luua 7 liiki munitsipaalmoodustisi. Üht liiki munitsipaalmoodustised võivad hõlmata teist liiki munitsipaalmoodustisi. 
Territooriumilt suurimad munitsipaalmoodustised asuvad Krasnojarski krais: põhjaosas Taimõri Dolgaani-Neenetsi rajoon (879 900 km²) ja keskosas Evengi rajoon (763 200 km²). 
Elanike arvult suurimad munitsipaalmoodustised on Novosibirski linnaringkond (u 1 603 000 elanikku), Jekaterinburgi linnaringkond (u 1 488 000), Omski linnaringkond (u 1 178 000), Permi linnaringkond (u 1 048 000) ja Volgogradi linnaringkond (u 1 016 000). 
Munitsipaalmoodustiste liigid.
2003. aastal välja antud kohalike omavalitsuste moodustamist käsitleva föderaalseaduse alusel kehtestati viis liiki munitsipaalmoodustisi.
2014. aastal välja antud föderaalseaduse alusel lisaks kehtivale viiele liigile kehtestati kaks liiki munitsipaalmoodustisi.
Munitsipaalmoodustise organid ja ametiisikud.
Kohaliku omavalitsuse organiteks on munitsipaalmoodustise esindusorgan ja täidesaatva organina kohalik administratsioon.
Munitsipaalmoodustise juhti nimetatakse munitsipaalmoodustise peaks (глава) ja valitakse kas munitsipaalvalimistel või munitsipaalmoodustise esindusorgani poolt esindusorgani enda liikmete seast. Munitsipaalmoodustise pea ei saa tavajuhul ühitada administratsiooni pea ja esindusorgani esimehe kohuseid.
Muusikažanrite loend

"Siin on loetletud muusikažanre."
Muusikažanrite alfabeetiline loend
A.
- aaria 
- "allemande" 
- ariett 
- ariooso 
- "Ayr"
- avamäng 
B.
- Bagatell
- ballaad
- "ballade"
- "ballata"
- "Ballad opera"
- ballett 
- "balletto"
- barkarool 
- bourante
- "Burlesque"
C.
- "caccia" 
- "cantiga"
- "cantata"
- "canto carnascialesco"
- cantus-firmus-missa 
- "chaconne" 
- "canzon" 
- "canzonetta"
- "carol", "carole"
- "concerto"
- "Concerto grosso"
- "conductus" 
- "courante"
D.
- "divertimento"
- duett 
E.
- eksprompt 
- elektrooniline muusika
- estampii
- etüüd
F.
- fantaasia 
- filmimuusika
- "frottola" 
- fugaato 
- fugett 
- fuuga
G.
- galjard 
- gavott 
- "gigue" 
- gregoriuse koraal
H.
- humoresk
- hällilaul 
- hümn 
I.
- "Impromptu"
- instrumentaalkontsert 
- "intermedio"
- "intermezzo"
- inventsioon 
- ik
J.
- "jácara" 
- jõulumuusika
K.
- kaanon
- kantaat 
- kantsoon 
- kapritšo 
- kavatiin 
- koorilaul 
- koraal 
- kvartett 
- kvintett
L.
- "lauda spirituale"
M.
- 14. sajandi madrigal 
- madrigal 
- madrigalikomöödia 
- marss
- masurka 
- menuett 
- missa
- motett
- motett-šansoon
- muusikal 
- muusikaline hetk
N.
- "Nachtanz"
- nokturn 
- nonett 
- novellett 
O.
- oktett 
- ooper 
- "Opera buffa" 
- "Opéra comique" 
- "Opera seria" 
- operett 
- oratoorium 
- organum
- "Overture"
P.
- parafraasmissa 
- paroodiamissa 
- partiita 
- "passacaglia" 
- "passepied"
- pavaan 
- passioon 
- polonees 
- prelüüd 
- pulmalaul
Q.
- "quodlibet"
R.
- rapsoodia 
- reekviem 
- retsitatiiv 
- "Ricercar" 
- romanss 
- "rondeau" 
- rondellus 
S.
- saltarello 
- saraband 
- sekstett 
- semiooper
- septett 
- serenaad
- "sinfonia"
- "Singspiel"
- skertso 
- sonaat 
- soololaul 
- süit 
- sümfoonia 
- sümfooniline pilt 
- sümfooniline poeem 
- sümfooniline süit 
Š.
- šansoon 
Z.
- "zarzuela"
T.
- tango
- "Tanz"
- tantsumuusika
- tantsusüit 
- tertsett 
- "Tiento" 
- "Toccata" 
- tokaata
- triosonaat
V.
- valss 
- "villanella"
- "villancico" 
- villota 
- "virelai"
- vodevill
- vokaliis
=Muusikažanrite süstemaatiline loend=
Kristuse ristimine (Mantegna)

„Kristuse ristimine“ on itaalia kunstniku Andrea Mantegna (1431–1506) teos.
Teos asub Andrea Mantegna matusekabelis Andrease basiilikas Mantovas Itaalias.
Irpin

Irpin (ukraina keeles Ірпінь, vene keeles Ирпень "Irpen") on linn Ukrainas Kiievi oblastis. Irpin asub Kiievist vahetult loodes.
Ajalugu.
Asula rajati 1899. aastal. Linnaõigused sai Irpin 1956. aastal. Oblastilise alluvusega linn on alates 1962. aastast.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Irpini elanikest ukrainlasi 87,7%, venelasi 9,9%, valgevenelasi 0,6% ja poolakaid 0,4%.
Sõjategevus 2022. aastal.
2022. aasta 13. märtsil hukkus Irpinis Vene-Ukraina sõja kajastamisel ameerika ajakirjanik Brent Renaud[], kes oli esimene idanaabri Ukrainasse sissetungi kajastamisel hukkunud välisajakirjanik. 23. märtsil 2022 teatas linnapea, et 80% linnast on Ukraina relvajõudude kontrolli all. 23. märtsil teatas Ukraina politsei, et taastas linnas enda tegevuse. 28. märtsil 2022 teatas linnapea Oleksandr Markušõn, et linn on okupantidest vabastatud.
Noli me tangere (Beato Angelico)

„Noli me tangere“ on itaalia kunstniku, püha Beato Angelico (1395–1455) fresko.
Teosel on kujutatud „Noli me tangere“ stseeni Johannese evangeeliumis.
Sirje Tobreluts

Sirje Tobreluts (sündinud 8. detsembril 1954) on eesti omavalitsustegelane.
1977. aastal lõpetas ta Olustvere sovhoostehnikumi agronoomina. 1982. aastal lõpetas Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina.
Aastatel 1982–1984 oli ta Põlva rajooni majanditevaheline kartulikasvatusagronoom. Aastatel 1985–1990 oli ta Mustajõe külanõukogu Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees ja 1990–2017 Laheda vallavanem. 2017. oktoobris valiti ta Põlva vallavolikogu liikmeks.
Aastatel 1994–1998 oli ta Põlvamaa Omavalitsusliidu juhatuse esimees, 2003–2005 Eesti Maaomavalitsuste Liidu juhatuse ja volikogu liige, 2004–2007 Euroopa Regioonide Komitee liige. 2011. aastast on ta Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi (CLRAE) piirkondlike omavalitsuste koja liige.
Ta on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.
Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress

Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress on Euroopa Nõukogu organ, mis esindab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusorganeid.
Kongressi keskne eesmärk on kaitsta Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsusorganite poliitilist, haldus- ja finantsautonoomiat. Kongress tegeleb ka inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia kaitsmise ja edendamisega kohalikul tasandil. 
Kongressi plenaaristungid toimuvad Strasbourgis kaks korda aastas (reeglina märtsis ja oktoobris). Kongressil on 648 liiget (324 põhiliiget ja 324 asendusliiget), kes esindavad Euroopa Nõukogu liikmesriikide enam kui 200 000 kohalikku ja piirkondlikku omavalitsusorganit.
Noli me tangere

 
Noli me tangere (vanakreeka keeles μή μου ἅπτου, 'ära puuduta mind') on Johannese evangeeliumi 20. peatüki 17. salmis Jeesuse poolt pärast ülestõusmist Maarja Magdaleenale öeldud fraas ladinakeelses tõlkes.
Teemat on korduvalt kajastatud kunstis. Sellega seostuvad ka mõnede taimede rahvapärased nimetused nagu häbeliku mimoosi ja mõne lemmaltsa perekonda kuuluva liigi ingliskeelne nimi "touch-me-not".
Eesti E-kaubanduse Liit

Eesti E-kaubanduse Liit on liit, mis ühendab e-kaubandusega tegelejaid Eestis.
Liidul on 211 liiget.
Liit loodi 2008.
Liit korraldab iga-aastast e-ostlemise päeva E-smaspäeva.
Eesti Elektritööstuse Liit

Eesti Elektritööstuse Liit on liit, mis ühendab Eestis tegutsevaid elektri- ja energeetikatööstuse organisatsioone. Liidu peaeesmärk on seista elektritööstuse kui ka energeetika sektori ühishuvide eest nii Eestis kui Euroopa Liidus.
Liidu asutasid 30. aprillil 2004 AS Eltel Networks, MTÜ Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit, AS Siemens, AS Energoremont, AS Elektriteenused, ABB AS, Eesti Energia AS, AS Narva Elektrijaamad ja OÜ Elektrilevi.
Liitu kuuluvate organisatsioonide töötajate arv küündib kuni 10 000 inimeseni (seisuga 2017).
John Pope-Hennessy

Sir John Wyndham Pope-Hennessy (13. detsember 1913 London – 31. oktoober 1994 Firenze ) oli briti kunstiajaloolane, Briti Muuseumi direktor (1974–1976).
Eesti Elektroonikatööstuse Liit

Eesti Elektroonikatööstuse Liit on liit, mis ühendab Eesti elektroonikatööstusega seotud ettevõtteid, teadus- ja haridusasutusi.
Liidu asutasid 3. juunil 2010 kümme elektroonikaettevõtet ja üks õppeasutus.
Liidu tööd juhib juhatus, mille tegevjuht on Arno Kolk.
Kozienki

Kozienki (transkribeerituna Kozenki, venepäraselt "Kozenki") on küla Valgevenes Homieli oblastis Mazyri rajoonis, Kozienki külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 143 ja Mazyrist 0,4 kilomeetri kaugusel.
Külas on keskkool, spordikool, muusikakool, klubihoone, kultuurimaja, postkontor ja kaks raamatukogu. Seal asub põllumajanduskeemia laboratoorium.
Ajalugu.
Küla on kirjalikes allikates esmamainitud XVIII sajandil: aastal 1724, toona kandis see nime Kozakienki. Aastal 1776 rajati selle juurde samanimeline huutor. Küla ja huutor kuulusid Minski vojevoodkonda ja Mazyri maakonda.
Aastal 1793 läks küla teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Kozienki hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Mozõri maakonda. Asula hakkas kasvama aastal 1916, mil valmis Žłobini ja Ovrutši vaheline raudtee, millel avati Kozienki raudteejaam (jääb tänapäeval Mazyri piiridesse). 
Aastal 1919 läks Kozienki Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1930 asutati külas kolhoos.
Tšornobõli katastroofi järel ehitati külla majad 110 perele, kuhu asustati inimesed radioaktiivse tolmuga saastunud piirkondadest. Uued tänavad hakkasid likvideeritud külade mälestuseks kandma nimesid Bieły Bierah ja Biełabiarežskaja Rudnia.
Slovaki hagijas

Slovaki hagijas on Slovakkiast pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: „Seda tõugu iseloomustab võime tundide kaupa ajada saaki värske jälje või lõhna järgi andes oma tegevusest haukumisega märku. Tänu tema tohutule innukusele kasutatakse teda päritolumaal metssigade ja röövloomade jahil.“
Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: „Elava loomuga ning eriti hästi arenenud suunatajuga.“
Kärdla linnaraamatukogu

Kärdla linnaraamatukogu on raamatukogu Hiiumaa vallas Kärdla kultuurikeskuses. 
Kärdla linnaraamatukogu on maakonnaraamatukogu. Lasteosakonnas toimuvad regulaarselt mitmesugused üritused põhikooli klassidele. Noored leiavad sobiliku kirjanduse noortenurgast. Lugemissaalis saab lugeda ajalehti ja ajakirju, läbi viia üritusi. Vaba WIFI-ühendus võimaldab raamatukogu külastajal kasutada internetti oma sülearvutis või nutitelefonis. Avalike arvutite kaudu saab kasutada e-teenuseid ja mujal asuvaid andmebaase. 
Raamatukogu juhataja on Annely Veevo.
Raamatukogu tegutseb 1871. aastast. Aastatel 2015–2019 tegutses see vallaraamatukoguna (Hiiu Valla Raamatukogu), millel oli kaks haruraamatukogu (Kõrgessaare raamatukogu ja Lauka raamatukogu) ning üks teeninduspunkt (Kõpu teeninduspunkt).
Lohusuu raamatukogu

Lohusuu raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu alevikus. See on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Inga Tamm.
Narva Keskraamatukogu

Narva Keskraamatukogu on keskraamatukogu Narvas aadressil Malmi tänav 8. Raamatukogu direktor on Maritsa Ort.
Raamatukogu ajalugu algab 1897, kui Narvas avati "Narva Maksuta Raamatukogu-Lugemistuba".
Raamatukogu kolis praegusse asukohta (Malmi tänav 8) 1987.