tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Konstantínos Volanákis

Konstantínos Volanákis või Volonákis ("Κωνσταντίνος Βολανάκης" või "Βολονάκης"; 1837 Irákleio, Kreeta – 29. juuni 1907 Pireus) oli üks 19. sajandi hinnatumaid kreeka maalikunstnikke.
Noorus.
Volanákis sündis Kreeta saarel asuva Retimno lähedalt pärit heal järjel peres. Pärast Sýrose saarel gümnaasiumi lõpetamist läks ta samal aastal oma vanemate vendade kutsel Itaaliasse Triestesse, kus asus tööle suure suhkrukontserni Afentoulis raamatupidajana.
Ettevõtte juht hindas väga noore Volanákise kunstiannet, nähes arveraamatutes tema rohkesti joonistusi paatidest, laevadest ja sadamatest. Selle tulemusena finantseeris ta Volanákise maalikunstiõpinguid ning saatis ta omal kulul Baierisse Müncheni Kaunite Kunstide Akadeemiasse õppima. Volanákis alustas õpinguid 1860. aastal Carl Theodor von Piloty õpilasena.
Hilisem elu.
Pärast õpingute lõpetamist töötas ta Münchenis, Viinis ja Triestes. 1883. aastal pöördus ta aga tagasi Kreekasse ja asus elama Pireusesse. Samast aastast kuni aastani 1903 õpetas ta Ateena Kaunite Kunstide Akadeemiais. Volanákis suri Pireuses 29. juunil 1907.
Looming ja pärand.
Meri, laevad ja sadamad olid tema loomingu pidevateks inspiratsiooniallikateks. Volanákis on üks nn Müncheni koolkonna akadeemilise realismi tähtsamaid esindajaid (samasse koolkonda kuulub ka Theódoros Vryzákis). Siiski leiab tema teostest ka kergeid impressionistlikke jooni.
Tema teoseid leiab suurematest muuseumidest nii Kreekas kui ka mujal maailmas. Tema teoseid on rahvusvahelistel oksjonitel müüdud kõrge hinnaga: tema maal "Karaïskákise saabumine Fálirosse", mis müüdi 2008. aastal Sotheby oksjonil Londonis rohkem kui 1,6 miljoni naela eest, on kõige kallima hinnaga müüdud 19. sajandi kreeka kunstiteos.
Tema õpilaste hulka kuulus tuntud kreeka kunstnik Michális Oikonómou.
Sillapea

Sillapea on sõjanduses silla kaitseks ühel või mõlemal pool veekogu kaldal asuv kaitsepositsioon.
Eesti sõjaajaloos on tuntud Utria dessant, mille eesmärk oli Vabadussõja ajal luua Nõukogude Punaarmee tagalasse Utriale sillapea.
Miréla Maniáni

Miréla Maniáni (abielus 1997–2002 Miréla Maniáni-Tzelíli; sündinud 21. detsembril 1976 Durrësis) on Albaania (kuni 1997. aastani) ja Kreeka endine odaviskaja.
Tema nimel on Albaania rekord odaviskes 62.64 ja Kreeka rekord 67.51.
Raskekuulipilduja

Raskekuulipilduja on kolmjalg- või ratasalusele paigaldatud automaatne tulirelv valangutega tulistamiseks, kaliibriga alla 20 mm, tavaliselt 12,7–15 mm . Raskekuulipildujaks loetakse ka 7,62 mm vesijahutusrauaga, alusele paigaldatud kuulipildujad, samuti mitmeraudsed Gatlingi tüüpi kuulipildujad. .
Raskekuulipilduja on kuulipilduja, mis on tänapäeval üldjuhul kaliibriga 12,7–14,5 mm (kindlasti üle 10 ja alla 20 mm), lahingukaaluga üldjuhul üle 15 kg ja mis on mõeldud kasutamiseks ja kandmiseks enam kui ühele sõjaväelasele. Varem on raskekuulipildujaks loetud ka alla 12,7 mm kaliibriga, kuid tuleulatuse suurendamiseks ja stabiliseerimiseks (eraldikantavale) lafetile paigaldatud nii-öelda keskmisi kuulipildujaid. 
Sageli on raskekuulipildujad paigaldatud mobiilsuse ja stabiilsuse huvides sõidukitele ehk pardarelvadena. Teisel juhul on kuulipilduja kasutamiseks ja kandmiseks vaja eraldi väikest allüksust (grupp, meeskond)
Kordon

Kordon (prantsuse sõnast "cordon") on piirivalvepunkt või piirivalveallüksus või selle allüksuse asukoht (allüksust ja selle asukohta nimetatakse ka piirivalvekordoniks).
Väeosa

Väeosa (ka "sõjaväeosa") on mistahes väeliigis olev administratiivselt ja majanduslikult iseseisev väeüksus, mille moodustavad staap, allüksused ja teenistused. Väeosal on juriidilise isiku õigused ja tal on eriomane nimetus (number), pitsat ja sageli ka oma lipp. 
Väeosad on näiteks rügemendid, üksikpataljonid, üksikkompaniid.
Ateena Olümpiastaadion

Ateena olümpiastaadion on kergejõustiku 1982. aasta Euroopa meistrivõistlusteks Ateenas Maroúsis valminud staadion. Praeguse ilme sai renoveerimise käigus 2004. aasta olümpiamängudeks. Seal toimus nende olümpiamängude ava- ja lõputseremoonia, samuti kergejõustikuvõistlused.
Suurvõistlustest on seal peetud veel 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused ning UEFA Meistrite Liiga finaalmängud 1987, 1994 ja 2007.
Staadion mahutab 80 000 pealtvaatajat.
Staadioni klaaskatuse projekteeris 2004. aastal hispaania arhitekt Santiago Calatrava.
Olümpiastaadion on Panathinaikόse jalgpallimeeskonna kodustaadion.
Ernst Hallop

Ernst Hallop (31. märts 1908 Gattšina – 6. oktoober 1980 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.
Hallop sündis Gattšinas aedniku perekonnas. Esimese maailmasõja puhkedes asus pere elama Kasaritsasse. Ta lõpetas 1926. aastal Võru poeglaste eragümnaasiumi, seejärel õppis aastatel 1928–1934 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas (peamiselt Ado Vabbe juhendamisel, lõpetas). Aastatel 1935–1937 täiendas end Inglismaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Põhja-Aafrikas.
1930. aastate lõpus tegutses ta vabakunstnikuna Võrus, kus töötas ka (1937–1942) Võru Kandles dekoraatorina.
1940. aastal sai Kunstnike Liitu liikmeks. 1941. aastal töötas Tallinna Kinostuudios. Samal aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus oli ehituspataljonis; aastatel 1942–1943 oli ta Tšeljabinskis kunstnik. Aastatel 1943–1945 oli ta Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu käsutuses, olles algul Moskvas, hiljem Tallinnas Kinofikatsiooni Valitsuse juhataja. 1945. aastast tegutses ta jälle vabakunstnikuna.
Looming.
Põhiliselt looduspilte ja linnavaateid jäädvustanud kunstnik on palju maalinud Lõuna-Eestis. Eriline koht tema loomingus on Võrumaa looduse kujutamisel, sest Võrumaal möödus ka kunstniku lapsepõlv. Tema teise maailmasõja ajal maalitud teoseid leidub Tšeljabinski muuseumis. Kunstnik oli kirglik rännumees, ta oli käinud Siberis, Kaug-Põhjas, Karjalas, Kaspia rannikul ja Gruusias.
1976. aastal valmisid tal "Solovetsi klooster", "Saariselga tundra Soomes", "Kandalakša lähistel", "Põhja-Dvina", "Kaljune saar Põhja-Laadogal" ja muud maalid.
Tema pehmekoloriidiliste loodusmaalide kõrvale võiks paigutada ka rea tuntud kultuuritegelaste portreid, nagu "Fr. Tuglas", "J. Vahtra", "V. Gurjev" jt, samuti autoportree, inseneride, tööliste ja üliõpilaste portreed.
Nikólaos Kaklamanákis

Nikólaos Kaklamanákis, tuntud ka kui Níkos Kaklamanákis (sündinud 19. augustil 1969 Ateenas) on Kreeka purjetaja.
Níkos Kaklamanákis on kolmekordne maailmameister purjelaua Mistral-klassis ja 1996. aasta suveolümpiamängude olümpiavõitja samas klassis. 2000. aasta Sydney olümpiamängudel võitis ta 6. koha. 2004. aasta Ateena olümpiamängudel võitis ta hõbemedali. Olümpiavõitjaks tuli Iisraeli purjelauasõitja Gal Fridman, kes võitis sellega Iisraelile läbi aegade esimese olümpiakulla Mistral-klassis. Neli aastat hiljem Pekingi olümpiamängudel tuli Kaklamanákis 8. kohale, aga seekord klassis. 
Kaklamanákis süütas 2004. aasta suveolümpiamängude olümpiatule.
Kalju Kirde

Kalju Kirde (kuni 1935 Kalju Frisch; 2. detsember 1923 Lelle vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 29. juuni 2008 Klein Lengden, Gleicheni vald, Göttingeni maakond, Alam-Saksi liidumaa) oli eesti päritolu Saksamaa füüsik ja kirjandusloolane.
Ta lõpetas Tartus 1942. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta võeti sügisel 1942 teenima Luftwaffe üksustesse.
Lahkus Eestist 1944. Aastail 1945–1949 õppis füüsikat Göttingeni Ülikoolis, mille lõpetas 1958. aastal.
Kirjandusloolasena.
Ta tundis huvi ulmekirjanduse vastu ning ta oli Howard Phillips Lovecrafti rahvusvahelise tuntusega uurija.
Isiklikku.
Tema isa oli geofüüsik Kaarel Kirde. On maetud Tartu Raadi kalmistule.
Leedu loomaaed

Leedu loomaaed (varem "Kaunase loomaaed") on loomaaed Leedus Kaunases. Leedu ainus loomaaed avati 1. juulil 1938.
Jaak Uibu

Jaak Uibu (sündinud 20. mail 1941 Tallinnas) on eesti rahvastikuteadlane ja meditsiinidoktor. 
Ta on Toompea Haridusseminari asutajaliige. Toompea Haridusseminar on viie teadlase (Ülo Vooglaid, Toivo Roosimaa, Rein Einasto, Toomas Rang ja Jaak Uibu) algatusena 1996. aastal sündinud aruandluskohustuseta haritlasühendus Eesti arengueelduste ja arengutõkete selgitamiseks. Seminaris küpses idee eestluse elujõu kongressist, mis realiseeriti 1999. aastal. Seminari produktsioon sisaldab raamatuid, sõnavõtte, artikleid, seisukohavõtte, märgukirju ja selgustaotlusi. Koosolekute kõrval on töövormiks kujunenud e-kirjavahetus.
Haridus.
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1966. aastal arstina. 1973. aastast on ta meditsiinikandidaat väitekirjaga "Rooja laktobatsillaarse floora hulgaline koostis tervetel inimestel" ja 1990. aastast meditsiinidoktor.
Teadustööd.
Ta on kirjutanud üle 100 teadustöö meditsiinilistel teemadel, regionaalpoliitika, rahvastikuprotsesside ja rahvastikupoliitika teemal, sealhulgas:
Isiklikku.
Tema noorem vend on organist Andres Uibo. Andres sündis nii pika vahe järel, sest vahepeal olid sõda, repressioonid ja haigused. Selles segaduses läksid ka nimed sassi.
Dokutšajevsk

Dokutšajevsk on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Donetski oblastis, 24,4 km kaugusel Donetski keskusest edelas. Asula on saanud nime Vassili Dokutšajevi järgi.
Dokutšajevsk asutati 1912. aastal Olenivski karjerõ (Оленівські кар'єри) nime all, linna õigused ja praegune nimi alates 1954. aastast. Dokutšajevski haldusalas on Jasne asula.
Suhha Volnovahha kallastel asuva asula kõrgus merepinnast on 135 meetrit.
Rahvastik.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 24 142 inimest, kellest 27,32% emakeeleks oli vene keel ja 72,13% emakeeleks ukraina keel.1. jaanuaril 2013 elas asulas 23 733 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.
Ajalugu.
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. Alates 2014. aasta sügisest on asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.
Surnud 11. juulil

"Siin loetletakse 11. juulil surnud tuntud isikuid."
Laevaehituslik tingmahutavus

Laevaehituslik tingmahutavus (inglise keeles "Compensated gross ton", CGT) on laevatehase indikaator toodangu arvutamisel eri laevatüüpide ja –suuruste töömahu võrdlemiseks. Ehitatava laeva kogumahutavus korrutatakse laeva tüübi ja suuruse koefitsiendiga, mis loodi 1977. aastal OECD poolt siseveelaevade tehaste toodangu võrdlemiseks. 
Erinevad laevad, olenevalt tüübist ja suurusest, võivad vajada suuremat või väiksemat töömahtu laeva kogumahutavuse suhtes.
Kogumahutavus

Kogumahutavus, tähis GT (inglise keele sõnadest "gross tonnage") on üks laeva mõõtmise ühikutest. See on kõigi laevaruumide ja kinniste tekiehitiste koguruumala, millest on maha arvatud laeva topeltpõhja ja mõningate teenindusruumide mahud.
Kogumahutavuse mõiste ja arvutusviis võeti kasutusele 1969. aastal. Vajadus ühise mõiste ja standardse rahvusvahelise laevade mõõtmissüsteemi järele tekkis sama kuju ja suurusega laevade suuresti erineva mahutavuse tõttu; seda silmas pidades kirjutati Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juhtimisel Londonis 23. juunil 1969 alla rahvusvahelisele laevade mõõtmise konventsioonile ("ITCM" 1969).
Kogumahutavuse märkimisel ei kasutata ühikut.
Ehmja Kuradimägi

Ehmja Kuradmägi on ringvall-linnus, mis asub Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas, Ehmja endisest külatuumikust 600 m, Martna-Ridala maanteest 700 m põhja pool.
Kirjeldus.
Ringvall-linnuse tüüpi linnusekoht paikneb põllul kõrgemas kohas, 80 cm maapinnast. Ovaalse kujuga õueala läbimõõt on põhja-lõuna suunas 41 m, ida-lääne suunas 32 m. Aja jooksul on põllutöödega kive juurde veetud ning seetõttu ei ole vallide esialgne paiknemine selge. Linnuse ase on halvasti säilinud. 1982. aastal läbi viidud arheoloogiliste kaevamiste käigus leiti mõned savinõukillud. Nende leidude järgi on linnuse kasutusaeg dateeritud I aastatuhandest kuni II aastatuhande algusse.
Alatskivi Kalevipoja säng

Alatskivi Kalevipoja säng ehk Peatskivi linnamägi on linnamägi Tartu maakonnas, Peipsiääre vallas, Peatskivi külas Saali 2
Mälestise kirjeldus.
Linnamägi asub 10–15 m kõrgusel järsunõlvalisel seljakul. Selle kirdejalamil voolab Alatskivi jõgi. Linnuse tasase pinnaga õueala pindala on 2200 ruutmeetrit. Kagupoolse otsavalli kõrgus siseküljel on 1,8 m, loodepoolsel vallil 1,4 m.
Leiud.
Leiumaterjalis on esikohal savinõukillud, leiti ka kedral valmistatud nõude kilde. Samuti leiti luust nooleots, rauast viskeodaots, noakatkeid. Ehitusjäänustest on märkimisväärsem linnuse hilisemasse kasutusperioodi kuuluva kividest ahju rusud. Leidudena saadi siit rauast noaots, noa katke ja savinõukilde.
Linnuse dateering.
Linnuse varasem asustusjärk kuulub varasesse metalliaega, põhiliseks kasutusajaks on olnud aga I aastatuhande lõpusajandid ja II aastatuhande algus.
Rakke linnus

Rakke linnamägi ehk Rakkemägi on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Rakke alevikus Linnamäel.
Kirjeldus.
Linnus asetses põhja–lõunasuunalise pika mäeseljaku (Rakke mägi) itta ulatuval kõrgemal neemikul 133 m kõrgusel. Neemiklinnus oli kaitstud järskude looduslike nõlvadega.
Läänes on linnuseplatoo ülejäänud seljakust eraldatud kaarja 30 m pikkuse ja 1,5 m sügavuse kraaviga. Selle siseküljel asub 1,5 m kõrgune vall. Põhjapoolne vall on peaaegu hävinenud. Vallide ehitamiseks on kasutatud paeplaate ja raudkive.
Varem asus linnusevärav edelanurgas, kus on vallis mõnemeetrine ava. Õueala pindala koos madala kirdesse pöörduva alaga on 1250 ruutmeetrit. Kultuurikiht näib puuduvat.
Kamieniuki

Kamieniuki on agrolinnake (endine küla) Valgevenes Bresti oblastis Kamianieci rajoonis, Kamieniuki külanõukogu keskus. Kamieniuki asub merepinnast 153 meetri kõrgusel, Pravaja Lasnaja kaldal.
Kamieniukis asub Białowieża laane rahvuspargi administratiivkeskus, selle juures asub ka rahvuspargi loodust tutvustav muuseum. Küla lähedal Bialowieza laanes asub Valgevene Jõuluvana loss. Teised vaatamisväärsused on kaks muinasasulat, neist vanema, kiviaegse asulapaiga jurues asus ka muinaslinnus.
Kaziany

Kaziany (transkribeerituna Kazjanõ, leedu "Kazėnai", poola keeles "Koziany") on küla (endine alev) Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis Vidzy külanõukogus. Küla asub Dzisna jõe kaldal merepinnast 120 meetri kõrgusel.
Kazianys on raamatukogu, keskkool ja muusikakool. Vaatamisväärsuseks on XIX sajandi teisel poolel ehitatud õigeusu kirik.
Ajalugu.
Kazianyt on esimest korda mainitud aastal 1504. Aastal 1514 sai sellest Zenowiczite valdus. Seoses administratiiv-territoriaalse reformiga hakkas asula kuuluma Vilniuse vojevoodkonda ja Brasłaŭ maakonda. XVII sajandil läks küla Pacide valdusse. Aastal 1686 andis F.J.Pac osa maadest Vilniuse benediktlaste käsutusse, kes rajasid saadud maadele kreekakatoliku kiriku. Aastal 1690 kuulus Pacidele Kazianys 40 suitsu, benediktlastele aga 38.
XVIII sajandi lõpus läks Kaziany (asulast oli vahepeal saanud alev) Manuzide valdusse. Poola jagamisel läks Kaziany aastal 1795 Venemaa koosseisu. Aastal 1823 sai Kazianyst Platerite valdus. Aastal 1918 nimetati Kaziany ajutiselt ümber "Romanovo-Nikolskojeks".
Pärast esimest maailmasõda kuulus Kaziany Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi kaotas Kaziany alevi staatuse. Teise maailmasõja ajal, 7. novembril 1942 ründasid asulas paiknenud Saksa garnisoni leedu ja valgevene rahvusest partisanid, tapeti 150, vangi võeti 18 sõdurit. Kuni aastani 2003 oli Kaziany samanimelise külanõukogu keskuseks.
Nabala-Tuhala looduskaitseala

Nabala-Tuhala looduskaitseala on looduskaitseala Harju- ja Raplamaa piiril.
Looduskaitseala asub Kiili vallas, Saku vallas, Kose vallas ja Kohila vallas. Kaitseala pindala on 4629 ha.
2010. aastal esitati algne ettepanek moodustada kaitseala maastikukaitsealana (Nabala maastikukaitseala). Looduskaitseala moodustati 2014. aastal. Kaitseala territooriumile jäid kaks varasemat kaitseala: Tammiku looduskaitseala ja Tuhala maastikukaitseala.
Tsentrosoom

Tsentrosoom on rakuorganell, mis etendab olulist osa mikrotuubulitest koosneva tsütoskeleti organiseerimisel ning rakutsükli reguleerimisel. 
Tsentrosoomi avastas 1883. aastal Belgia bioloog Édouard van Beneden. Theodor Boveri kirjeldas tsentrosoomi esimesena täpsemalt ning andis sellele ka nime. 
Tsentrosoom on ainult loomarakkudel. Seenerakkudel ja taimerakkudel see puudub.
Tsentrosoom koosneb kahest põiki paiknevast tsentrioolist ning seda ümbritsevad valgud, mis moodustavad peritsentriolaarse materjali (PTM). PTM sisaldab valke, mis vallandavad mikrotuubulite fiibrite süntees ning võimaldavad mikrotuubulite kinnitumist. Nende valkude hulka kuuluvad γ-tubuliin, peritsentriin ja nineiin. Tsentrosoomi kuuluvad tsentrioolid koosnevad üheksast mikrotuubulite kolmikust, mis moodustavad silindrilise struktuuri.
Rakutsükli interfaasis on tsentrosoomid kinnitunud tuuma membraanile. Mitoosis tuuma membraan laguneb ning tsentrosoomist alguse saanud mikrotuubulid interakteeruvad kromosoomidega, moodustades kääviniidid, mis kromosoomid üksteisest eemaldavad. Tsentrosoom paljuneb ainult korra rakutsüklis, kusjuures iga tütarrakk saab ühe vanemaraku tsentriooli. Tsentrosoom replitseerub rakutsükli S-faasis.
Krasnaje

Krasnaje (poola keeles "Krasne nad Uszą") on küla (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Maładziečna rajoonis, Krasnaje külanõukogu halduskeskus. Küla läbib Maładziečna ja Minski vaheline raudtee, külas asuv raudteejaam kannab Uša nime. Küla asub Uša jõe kaldal.
Krasnajes on raamatukogu, keskkool ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik (1908–1912), õigeusu kirik aastast 1889 ja vana muinaslinnus.
Krasnajes sündis poola bioloog ja botaanik Maria Górska-Zajączkowska, Poznańi botaanikaaia rajaja.
Ajalugu.
Krasnajet on esmamainitud aastal XV sajandi teisel poolel, toona kandis see nime "Krasnaje Siało" ("Краснае Сяло"). Asula kuulus Leedu suurvürstidele. Aastal 1486 sai Krasnajest alev, aga aastal 1500 ehitati sinna katoliku kirik. Seoses administratiiv-territoriaalse reformiga hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. 
Poola jagamisel läks Krasnaje 1793. aastal Venemaa koosseisu. 1890. aastal oli alevis 8 kõrtsi, kaks kooli, postkontor, velskripunkt ja 22 poodi.
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Krasnaje Poola koosseisu. Alevis asus sõjaväebaas. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Krasnaje kaotas alevi staatuse 1954. aastal.
Välislingid.
Krasnaje
Kesk-Ateena piirkonnaüksus

Kesk-Ateena (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Κεντρικού Τομέα Αθηνών") on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna keskosas. Kesk-Ateena hõlmab Ateena linnastu keskosa. See moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Ateena allmaakonna keskosast.
Haldusjaotus.
Kesk-Ateena piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on:
Saarte piirkonnaüksus

Saared (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Νήσων") on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna lõunaosas. Saarte piirkonnaüksus hõlmab Saroni saared, väikese osa Peloponnesose poolsaarest ja mitu saart Peloponnesose poolsaare idaranniku lähedal.
Halduskeskus on Salamína.
Haldusjaotus.
Saarte piirkonnaüksus moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Pireuse allmaakonna osast. See jaguneb 8 vallaks. Need on:
Pireuse piirkonnaüksus

Pireus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Πειραιώς") on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna põhjaosas. See hõlmab Ateena linnastu lääneosa.
Pireuse keskasula on Pireuse linn.
Haldusjaotus.
Pireuse piirkonnaüksus moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Pireuse allmaakonna osast. See jaguneb 5 vallaks. Need on:
Lõuna-Ateena piirkonnaüksus

Lõuna-Ateena (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Νοτίου Τομέα Αθηνών") on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna lõunaosas. Lõuna-Ateena hõlmab Ateena linnastu lõunaosa. See moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Ateena allmaakonna lõunaosast.
Halduskeskus on Glyfáda.
Haldusjaotus.
Lõuna-Ateena piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on:
Ioánnina

Ioánnina (kreeka keeles Ιωάννινα) on linn Kreekas; Ípeirose piirkonna, Ioánnina piirkonnaüksuse ja Ioánnina valla halduskeskus. 
See on suuruselt Kreeka kaheksas linn, elanikke oli 2011. aastal 112 486. Linn on umbes 500 meetri kõrgusel merepinnast ja asub Ioánnina järve läänekaldal. 
1970. aastal asutati Ioánnina Ülikool (ülikooli vanim osa asutati 1964 Thessaloníki Aristotelese Ülikooli allüksusena).
Linna läbivad E-teed E90 ja E92.
Selles linnas on sündinud Károlos Papoúlias, Kreeka president alates 2005. aastast.
Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis

Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis (lühend EOKR; rootsi keeles Föreningen Estniska Officerare i Sverige) oli Rootsis elunevaid eesti ohvitsere koondav organisatsioon. 
EOKR asutati 28. oktoobril 1959 Stockholmis ja tegutses aastani 1999.
Kogu esimehed olid:
1975. aastal oli kogul 2 auliiget, 54 tegevliiget, 19 toetajaliiget ja 12 alalist külalist; 31. detsembril 1993 44 tegev- ja 10 toetajaliiget. Auliikmed kogu tegevuse ajal olid valimise järjekorras:
Kogu asutamiskoosolekust võtsid osa: kapten Aleksander Aaremäe, major Elmar Adof, major Karl Abel, lipnik Boris Görman, nooremleitnant Harald Holm, major Aleksander Ilves, kapten Juhan Kallaste, kapten Hugo Kolk, kapten August Kiidla, leitnant Aleksander Klaar, kapten Elmar Kirotar, major Artur Leis, lipnik Elvo Loosme, lipnik Otto Luiga, kolonel Richard Maasing, kapten Edgar Mesikep, kapten Mats Mölder, lipnik Ivar Multer, kapten Arnold Purre, Robert Paff, nooremleitnant Evald Põdra, leitnant Endel Rumma, kapten Villem Raid, major Aleksander Reinhold, kolonel Villem Saarsen, major Eduard Saulep, kapten Voldemar Songi, lipnik Sulev Süvari, nooremleitnant Edmund Sihver, lipnik Evald Tammert, lipnik Artur Terras, lipnik Ruho Tippo, lipnik Ants Truusööt, kaptenmajor Aleksander Varma, kapten Aarne Võting.
Sákis Boulás

Sákis Boulás (Σάκης Μπουλάς; õieti Athanásios Boulás (Αθανάσιος Μπουλάς); 25. september 1954 Kilkís – 21. veebruar 2014 Maroúsi) oli kreeka laulja ja näitleja.
Ta suri 59-aastaselt vähki.
Kriminaalpolitsei

Kriminaalpolitsei on politsei, mis tegeleb kriminaalkuritegude avastamise ja nende ärahoidmisega. Kriminaalpolitsei töötajad kannavad teenistuses olles sageli tsiviilriietust.
Eesti kriminaalpolitsei.
Eesti kriminaalpolitsei keskasutus on Keskkriminaalpolitsei.
Surnud 12. juulil

"Siin loetletakse 12. juulil surnud tuntud isikuid."
Punase Kotka orden

Punase Kotka orden (saksa keeles "Roter Adlerorden") oli Preisi kuningriigi autasu (orden). Autasu anti nii sõjaväelastele kui ka tsiviilelanikele.
Antónis Vardís

Antónis Vardís (kreeka keeles Αντώνης Βαρδής; 7. august 1948 Moscháto – 2. september 2014 Maroúsi) oli kreeka helilooja ja laulja. 
1981 sai ta vähidiagnoosi. Tal opereeriti seda 2013 Saksamaal.
Eesti Maaliit

Eesti Maaliit (lühend EML) oli Eesti erakond. 
EMLi alustas tegevust 1989. aastal poliitilise liikumisena. Erakonnaks sai EML 1991. aastal. Osales 1995. aasta Riigikogu valimised võitnud KMÜ valimisliidus. Aastal 2000 ühines EML Eestimaa Rahvaliiduga.
Aristotélis Onásis

Aristotélis Onásis (Aristoteles Sokrates Homer Onassis, kreeka keeles Αριστοτέλης Ωνάσης, 15. jaanuar 1906 Smürna, Osmanite riik – 15. märts 1975 Neuilly-sur-Seine, Pariisi lähedal) oli kreeka reeder. Tema laevafirmade laevastikku kuulus 1950. aastatel üle 900 laeva, millest enamiku moodustasid naftatankerid.
Elulugu.
Tema isa oli tubakakaupmees Sokrates Onassis.
Aristotelis põgenes 18-aastaselt Türgi vägede eest Argentinasse. Seal jooksupoisi, kulleri ja ajalehepoisina töötades esitles end võltsitud dokumentidega täiskasvanuna. Hiljem äritses Türgi tubakaga Omega.
Tal oli Argentina ja Kreeka kodakondsus.
1932. aastal ostis ta USA majanduskriisi tõttu pankrotivarana müüdud kaubalaevu, millega vahendas põllumajandussaadusi.
Enne teist maailmasõda hankis kütuste vedamiseks tankereid, mis suurendasid tema varandust 1946. aastaks 100 miljoni dollarini. 1950. aastate alguses hakkas ta Saudi Araabiast naftat vedama.
Pärast teist maailmasõda ehitas Hamburgis oma aja suurima tankeri Tina Onassis, mis valmis 1953. aastal. 1975. aastal lammutati see Taiwanis vanarauaks.
Lisaks omas panku, 87-hektarilist Skorpiose saart (saarele laskis ehitada kabeli) ja vaalapüügilaevastikku. 1956. aastal müüs vaalapüügilaevastiku jaapanlastele. 
1956. aastal ostis ta ka Kreeka riikliku lennufirma, mille nimeks sai Olympic Airways. 1970. aastate alguses müüs selle Kreeka riigile tagasi.
1975. aastal suri ta halva tervise tõttu. Ta on maetud Skorpiose saare kabelisse koos oma lastega.
Isiklikku.
Ta abiellus 1946. aasta 28. detsembril Athina Livanosega. Nende poeg oli Alexander Onassis (1948–1973) ja tütar oli Christina Onassis (1950–1988). Paar lahutas abielu 1960. aastal Aristotélise kõrvalsuhte tõttu ooperilaulja Maria Callasega.
1968. aasta 20. oktoobril abiellus Aristotélis Skorpiose saarel Jackie Kennedyga.
Kalevi auliige

Kalevi auliige on spordiseltsi Kalev antud tunnustus (auliige) pikaajalistele liikmetele. Auliikme valimise statuudi kinnitas spordiselts 1963. aastal, esimesed rinnamärgid anti auliikmetele 4. jaanuaril 1964.
Spýros Samáras

 
Spyrídon Filískos Samáras; ka Spýros Samáras (Σπυρίδων Φιλίσκος Σαμάρας; ka Σπύρος Σαμάρας; 29. november 1861 Korfu – 7. aprill 1917 Ateena) oli kreeka helilooja, olümpiahümni muusika autor.
Spýros Samáras alustas muusikaõpinguid helilooja Spyrídon Xýndase juhendamisel. Aastail 1875–1882 õppis ta Ateena konservatooriumis itaalia helilooja Federico Bolognini, Angelo Mascheroni ja Enrico Stancampiano käe all. Aastail 1882–1885 jätkas õpinguid Pariisi konservatooriumis, kus tema juhendajad olid Jules Massenet, Léo Delibes, Charles Gounod ja Théodore Dubois.
Tema esimene 1882. aastal valminud ooper pole säilinud.
Aastail 1885–1911 elas ja töötas Itaalias. 1886. aastal debüteeris Milano ooperiteatris La Scala ooperiga "Flora Mirabilis". Aastal 1888 tuli Costanzi teatris Roomas esmaesitlusele ooper "Medgé". Peaosas oli Emma Calvé. Suurema tuntuse saavutas Samáras 1894. aastal Luigi Illica libretole kirjutatud ooperiga "La martire".
Kui tuli otsus taaselustada olümpiamängud ja pidada esimesed nüüdisaja olümpiamängud 1896. aastal Ateenas, siis Samáras kirjutas Kostís Palamáse sõnadele muusika ja esmakordselt kanti see ette olümpiahümnina 1896. aasta Ateena mängudel. 1958. aastal Roomas toimunud Rahvusvahelise Olümpiakomitee 55. istungjärgul kinnitati see ametlikuks olümpiahümniks .
Aastast 1911 elas ja töötas Kreekas. Spýros Samáras suri 55-aastaselt 7. aprillil 1917 Ateenas.
Giórgos Kolokythás

Giórgos Kolokythás (kreeka keeles Γιώργος Κολοκυθάς; 2. november 1945 – 2. märts 2013) oli kreeka korvpallur.
Ta suri 67-aastaselt müokardi infarkti tagajärjel.
Liepāja katedraal

Liepāja katedraal on katedraal Lätis Liepāja linnas. See võib tähendada:
Liepāja Püha Joosepi katedraal

Liepāja Püha Joosepi katedraal (läti keeles "Liepājas Svētā Jāzepa Romas katoļu katedrāle") on katedraal Lätis Liepāja linnas aadressil Rakstvežu ielā 13. See kuulub katoliiklastele ja on Liepāja piiskopkonna peakirik. Tegemist on suurima katoliku kirikuga Kuramaal, hoone on nii arhitektuuri- kui ka kultuurimälestis.
Kirikuhoone.
Praegune kirikuhoone ehitati Liepājasse aastail 1893–1896. Kirik on ehitatud tellistest. Sellel on kolm torni, millest kõrgeim on ühtlasi kellatorn. Praktiliselt koosneb katedraal kahest hoonest, vana barokne kirikuosa on kasutusel Jumalaema kabelina. Hoone pikkus on 33 ja laius 20 meetrit. Katedraali juures asub ka väike aed.
Hoonel on kolm löövi, neid eraldab kaks sammaste rida. Kirikus on mitu sammastele toetuvat rõdu. Peamiselt on altaril kujutatud Jeesust, Joosepit ja neitsi Maarjat. Peaaltarist paremal asub rikkalike puunikerdustega ehitud Püha Joosepi altar, vasakul aga Püha Antoniuse altar. Vasakule sammaste vahele jääb ka XVIII sajandil ehitatud kantsel, mida kaunistavad neli evangelisti. Katedraali orel restaureeriti aastal 2012 Läti Kultuurkapitali toel.
Katedraali juurde kuulub lisaks vanast kirikust kujunenud kahelöövilisele Jumalaema kabelile, kus asub neitsi Maarja altar, veel ka teine XVIII sajandil ehitatud kabel, kus asub Jeesuse Südame altar.
Katedraali orel, altar, interjöör ja kantsel on muinsuskaitsealused kunstimälestised.
Ajalugu.
Varasem ajalugu.
Vanim Liepāja kirik ehitati aastal 1508. Pärast reformatsiooni läks see aga luterlaste valdusse ja kohalikud katoliiklased pidid sakramentide läbiviimiseks käima Leedus. Aastal 1747 ehitati linna väike kivikirik, mis hakkas kandma Püha Joosepi nime. See osa kirikust pühitseti sisse aastal 1762. Vana ja väike palvemaja jäi aga rahvale kitsaks, nii hakati XIX sajandi lõpus Mahiloŭ peapiiskopi Roppi eestvedamisel uut kirikut rajama.
Praegune hoone.
Aastail 1893–1896 valmis praegune kirikuhoone, mis valmistati Danzigi tellistest. Uusromaani stiilis hoone arhitekt oli Louis Melville. Vana barokkstiilis palvemaja ei lammutatud, see jäi uue kiriku osaks. Aastal 1911 õnnistati uus kirikuhoone sisse.
Algselt oli tegemist tavalise kirikuga, katedraaliks sai see aastal 1938, kui rajati Liepāja piiskopkond.
Vecpiebalga kihelkond

Vecpiebalga kihelkond ehk Vana-Pebalgi kihelkond (saksa keeles "Alt-Kirchspiel Pebalg", ka "Pebalg") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis.
Surnud 13. juulil

"Siin loetletakse 13. juulis surnud tuntud isikuid."
Paks boss

"Paks boss" (saksa keeles "Der Dicke") on Saksa telesari, mille esimesed osad jõudsid eetrisse 2005. aastal. Iga jao kestus on 45 minutit.
Surnud 14. juulil

"Siin loetletakse 14. juulil surnud tuntud isikuid."
Pantelís Prevelákis

Pantelís Prevelákis (kreeka keeles Παντελής Πρεβελάκης; 18. veebruar 1909 Réthymno, Kreeta, Kreeka – 15. märts 1986 Ateena) oli kreeka romaanikirjanik, luuletaja, esseist ja näitekirjanik.
Ta on õppinud arheoloogiat ja kunstiajalugu.
1930. aastatel oli ta kreeka romaanikirjaniku ja poeedi Níkos Kazantzákise agent (ja ka sõber) ning kirjutas Níkos Kazantzákise eluloo.
1938. aastal kirjutas ta oma esimese raamatu ("Το χρονικό μιας Πολιτείας"), mille pühendas Réthymnole, oma kodulinnale. 1991. aastal ilmus see raamat pealkirja "Ühe linna kroonika" all (Kalle Kasemaa tõlkes), sarjas "Loomingu Raamatukogu" eesti keeles.
Ménis Koumantaréas

Ménis Koumantaréas [kumandar'eas] (uuskreeka keeles Μένης Κουμανταρέας; 4. jaanuar 1931 Ateena – 6. detsember 2014) oli kreeka kirjanik ja tõlkija.
Ta tuli kirjandusse 1962. aastal jutustustekoguga "Τα μηχανάκια" ("). Ta on tõlkinud kreeka keelde Hermann Hesse, Carson McCullersi, William Faulkneri, Lewis Carrolli, Georg Büchneri, Herman Melville'i, Alberto Moravia, Ernest Hemingway, James Joyce'i, Edgar Allan Poe ja F. Scott Fitzgeraldi tekste.
Ta leiti tapetuna oma kodust Ateenas 6. detsembril 2014.
Kodukant

Kodukant (täisnimega Eesti Külaliikumine Kodukant; varem Eesti Külade ja Väikelinnade Liikumine KODUKANT) on Eesti külaliikumine (õiguslikult vormilt MTÜ), mis püüab aidata kaasa regionaalarengule külade aktiivsuse ja ettevõtlikkuse toetamise teel.
Kodukant on algatanud Kohaliku Omaalgatuse Programmi, aidanud kaasa Euroopa Liidu Leader-meetme rakendumisele ning korraldanud Eestis 10 Külade Maapäeva (2014. aasta seisuga).
2011. aastal pälvis Kodukant konkursil Hea Eesti Asi 4. koha. 2012. aastal nimetas EMSL Kodukandi projekti "Avatud külaväravad" kodanikuühiskonna aasta teoks.
Juriidilise isikuna on liikumine 28. mail 1998. aastal registreeritud MTÜ. 2014. aasta lõpul oli Kodukandi aadress äriregistri andmeil Sirge 2, Tallinna linn; juhatuse liikmed olid Anneli Kana, Krista Habakukk, Liia Lust, Urmas Kristal ja Tõnu Leitsmaa.
Liikumine valib alates 2010. aastast aasta küla.
Moto G (1. generatsioon)

Moto G (1. generatsioon) on Android operatsioonisüsteemil töötav nutitelefon, mida arendab ja toodabMotorola Mobility. Arengumaade turgudele suunatud telefoni esitleti 13. novembril 2013.
Kuue esimese kuu jooksul, mil telefoni müüdi, sai Moto Gst Motorola menutelefon. Mehhikos ja Brasiilias on Moto G populaarseim nutitelefon.
Nutitelefonil on 4,5-tolline LCD IPS-ekraan resolutsiooniga 1280×720 pikslit (329 ppi), operatsioonisüsteem Android 4.4 uuendusega versioonile 5.1.1 ja neljatuumaline protsessor Qualcomm Snapdragon 400 taktsagedusega 1,2 GHz.
Algselt ei toetanud Moto G väheste 4G-võrkude tõttu LTEd. 13. mail 2014 avalikustas Motorola versiooni, mis toetas LTE-võrku, güroskoopi ning microSD-kaarti mahutavusega kuni 32 GB.
Saadavus.
Moto G müüki alustati Brasiilias ja mitme Euroopa riigi turgudel. Kanadas sai telefoni osta 22. novembrist 2013, USAs oli esimeseks müügipäevaks 2. detsember 2013. India turgudele jõudis nutitelefon 6. veebruaril 2014.
Leedu Meremuuseum

Leedu Meremuuseum on meremuuseum Leedus Klaipėdas. 
Muuseum rajati aastatel 1975–1979 Kura sääre põhjatipus Kopgalises asuvasse Neringa forti.
Külastajatele avati uksed 28. juulil 1979, delfinaarium avati 1994. aastal.
Urmas Kaju

Urmas Kaju (12. november 1956 Tallinn – 13. november 2014) oli eesti jurist ja pangandustegelane.
Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 
Ta töötas aastatel 1981–1984 Harju rajooni Prokuratuuri abiprokurörina. Aastatel 1984–1987 oli ta Eesti NSV Prokuratuuri üldjärelevalve vanemprokurör; aastatel 1987–1989 oli ta Tallinna linna aseprokurör. Aastatel 1989–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe õigusnõunik. 
Aastast 1990 oli ta Eesti Panga presidendi nõunik, juhatuse liige ja õigusosakonna juhataja, samuti oli ta Rahareformi Komitee nõunik. 
Aastast 1999 oli ta AS Pakterminali nõunik, aga ka OÜ Asset-Konsultatsioonide juhatuse liige ja omanik.
Poliitiline tegevus.
Kaju on kuulunud Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.
Kaju on avaldanud Eesti päevalehes ja Delfis nime ,Mr Nice" all artikleid. Osa artiklitest on avaldatud Internetis blogina.
Isiklikku.
Tema poeg on suhtekorraldaja Andreas Kaju.
1996. aasta jaanuaris tegi Kaju purjus olekus tukkuma jäädes avarii autoga Opel. Vastassuunavööndisse kaldudes põrkas ta kokku Andrus Marani juhitud BMW sport­autoga. Kajul diagnoositi ajutrauma ja ta viibis pärast avariid pikka aega koomas.
2002. aastal lahutas Kaju oma abikaasast. Kaju on elanud Harjumaa Viimsi valla Püünsi külas ja Tallinnas .
Kaju lemmikartistid olid Frank Zappa, Thin Lizzy ja Iron Maiden.
Kehra Gümnaasium

Kehra Gümnaasium on üldhariduskool Harju maakonnas Anija vallas Kehras.
1850. aastal loodi Kehra Vallakool. Hiljem on kool kandnud nimesid Kehra Algkool (aastast 1920), Kehra Mittetäielik Keskkool (aastast 1944), Kehra Keskkool (aastast 1946). 2007. aastal nimetati kool Kehra Gümnaasiumiks.
Ajalugu.
1850–1918 Kehra Külakool ja Vallakool.
1850 ehitati Kehra külasse jõe äärde koolimaja. Koolitöö algas mõni päev enne mardipäeva.
Esimene õpetaja oli Jakob Jäger.
Õpetati lugemist, kirjutamist, laulmist ja rehkendamist.
Kooli pidas üleval mõisahärra.
1918–1940 Kehra Algkool.
1. novembrist 1919 paiknes Kehra 4-klassiline Algkool riigimõisalt renditud 1914. aastal ehitatud mansardkorrusega puumajas, mis seisis raudteeülesõidust paremat kätt Anija tee ääres. Hoone hävis sõja ajal.
Õpetati emakeelt, kodulugu, matemaatikat, looduslugu, maateadust, ajalugu, saksa keelt, joonistamist, laulmist, käsitööd ja võimlemist.
1928/1929. õppeaastal sai kool 6-klassiliseks algkooliks. Kooli pidaja oli Anija vald.
1938. aasta 11. septembril hakati arhitekt Erich Jacoby projekti järgi ehitama Kehra mõisapargi äärde uut koolimaja.
Uus koolimaja aadressil F. R. Kreutzwaldi tänav 4 õnnistati sisse 8. oktoobril 1939. See valge maja oli tol ajal suurim ja moodsaim maakoolimaja Harjumaal.
Õpilasorganisatsioonidest tegutsesid Eesti Noorte Punane Rist, Lootusliit, noorkotkaste ja kodutütarde rühmad.
1940–1944 Kehra 6-klassiline Algkool ja Üldhariduslik Täiendkool.
Kooli tüüp oli mittetäielik keskkool, avatud oli seitse klassi.
Sõja ajal kasutati koolimaja ka mobiliseeritute väljaõppe laagripaigana.
Koolimajas elas kirjanik Richard Roht, kelle abikaasa oli õpetaja.
1944–1946 Kehra Mittetäielik Keskkool.
Kool oli 7-klassiline.
Uued õppeained olid vene keel, konstitutsioon, sõjaline õpetus.
Eesti-aegsete noorsooühenduste tegevus oli lõpetatud, loodud olid pioneeri- ja komsomoliorganisatsioonid.
Kool kuulus riigile.
Sümboolika.
Kooli märgi autor on kunstiõpetaja Otti Pille, kes töötas koolis aastatel 1953–1971.
Kunagine koolimärk on praeguse logo ja lipu kavandi aluseks. 2011. aastal muudeti autori loal kavandid praegusele nimele vastavaks. Kehra kooli vilistlaste ühendus kinkis koolile uue lipu.
Pärnu Kuninga Tänava Põhikool

Pärnu Kuninga Tänava Põhikool on põhikool Pärnus endise Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi hoones aadressil Kuninga tänav 29. Kool tegutseb alates 1987. aastast.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1875, mil loodi Pärnu Poeglaste Gümnaasium. Aastast 1987 kannab kool nime Pärnu Kuninga Tänava Põhikool.
Räpina Ühisgümnaasium

Räpina Ühisgümnaasium on Põlva maakonnas Räpinas asuv gümnaasium. 
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1913, mil loodi "Räpina Kõrgem Algkool". Hiljem on kool kandnud nimesid:
Michális Oikonómou

Michális Oikonómou ("Μιχάλης Οικονόμου"; 1888 Pireus – mai 1933 Ateena) oli kreeka impressionistlik maalikunstnik. Teda peetakse kahe maailmasõja vahelise perioodi kreeka maalikunsti üheks silmapaistvamaks esindajaks.
Õpingud.
Oikonómou sündis ja käis koolis Pireuse linnas. Tema esimene kunstiõpetaja oli üks 19. sajandi Kreeka tuntumaid maalikunstnikke Konstantínos Volanákis, kes elas samuti Pireuse linnas.
1906. aastal asus Oikonómou elama Pariisi, kus ta alustas laevaehituse õpinguid. Pariisis tutvus ta tollaste kunstivooludega, sai tuttavaks mitme kunstnikuga (sh Juan Gris) ning asus õppima Pariisi Kaunite Kunstide Akadeemiasse.
Looming.
Vahemikus 1913–1926 oli tal kolm isikunäitust (kaks Pariisis ja üks Londonis) ning lisaks osales ta paljudel grupinäitustel.
Suurem osa tema teostest kujutab impressionistlikus laadis Lõuna-Prantsusmaa ja Kreeka maastikke. Kõige meelsamini kujutas ta üksikuid maju mere ääres, paate ja kirikuid. Tema teoseid on mõjutanud postimpressionistlike avangardistide rühmituse Les Nabis looming.
Hilisem elu.
Aastal 1926 naasis ta Kreekasse ja asus elama Ateenasse. Tema viimane näitus toimus aastal 1929 ühes Pireuse teatris.
1932. aastal paigutati kunstnik psühhiaatriahaiglasse; Oikonómou kannatas süüfilisest põhjustatud progresseeruva ajuhalvatuse käes. Järgmise aasta mais kunstnik haiglas ka suri.
Pärand.
1961. aastal toimus Ateenas tema teoste retrospektiivnäitus. Tema teoseid leidub Ateena Rahvusgaleriis, paljudes muudes Kreeka ja Euroopa galeriides ning ka erakogudes..
Huvi tema loomingu vastu on jätkuvalt suur ning mitmed tema teosed on viimastel aastatel müüdud 120 000 – 200 000 naela eest. Näiteks tema teos "Mööda kallast" müüdi 2007. aastal 198 000 naela eest.
Türi Gümnaasium


Türi Gümnaasium on endine gümnaasium Türil. 2011. aastal kool likvideeriti. Põhikooliosa läks Türi Põhikooli, gümnaasiumiosa Türi Ühisgümnaasiumi.
Kooli ajalugu ulatub 1872. aastasse, mil loodi "Türi kihelkonnakool". Hiljem kandis kool nimesid
Tallinna Sikupilli Keskkool

Tallinna Sikupilli Keskkool oli Tallinnas Sikupilli asumis asunud keskkool. 
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1935, mil loodi "Tallinna 10. Algkool". Hiljem on kool kandnud nimesid:
Kool suleti 1. septembril 2016.
Surnud 15. juulil

"Siin loetletakse 15. juulil surnud tuntud isikuid."
Rēzekne Jeesuse Püha Südame katedraal

Rēzekne Jeesuse Püha Südame katedraal (Läti keeles "Rēzeknes Vissvētākās Jēzus Sirds Romas katoļu katedrāle") on katedraal Lätis Rēzekne linnas aadressil Latgales ielā 88b. 
Katedraal on Rēzekne-Aglona piiskopkonna katedraaliks. Katedraal kuulub katoliiklastele.
Kirikuhoone.
Praegune kirikuhoone ehitati Rēzeknesse aastail 1893–1896. Kirik on tellistest, hoone pikkus on 51,12 meetrit, laius aga 34,8 meetrit. Ehkki hoone ise on uusgooti stiilis, on selle fassaad uusromaani elementidega.
Hoonet ehib kaks torni, kus asub neli suurt kirikukella. Kiriku seinad on 22 meetrit kõrged, neid ehivad metallist dekoratiivsed elemendid. Hoonet ehivad kaks vitraaži, üks neist kujutab Meinhardit, teine aga Albertit.
Katedraali peaaltar on puidust ja see valmistati Volõõnia kubermangus. Seda ehivad Jeesus Kristust kujutav skulptuur, puidust rist ja Jumala Talle kujutis. Lisaks peaaltarile on hoones veel neli kõrvalaltarit.
Katedraalis korraldatakse oreli-, koori- ja kammermuusikakontserte. Seal on esinenud Iveta Apkana, Ingus Pētersons ning paljud teised tuntud Läti orelimängijad ja lauljad. Traditsiooniks on kujunenud linna koolide kooride, ansamblite ja orkestrite esinemised Rēzekne katedraalis.
Ajalugu.
Rēzekne kirikut on esimest korda mainitud aastal 1685. Toona oli tegemist jesuiitidele kuuluva puidust kirikuga. Aastal 1750 ehitati hoone ümber. Toonane hoone hävis aastal 1887 tulekahjus, hoonest säilisid vaid marmorplaadid, mis võeti kasutusele uue kiriku ehitamisel. Vana hoone taastamine algul ei edenenud, intensiivsem ehitustöö algas alles aastal 1893, mil võeti vastu otsus ehitada puitkiriku asemele kivist hoone.
Aastail 1893–1902 valmis praegune kirikuhoone, mis valmistati punastest tellistest. Uusgooti stiilis hoone arhitekt oli Riia arhitekt Florian Viganovskis. Aastal 1904 õnnistati uus kirikuhoone sisse.
Algselt oli tegemist tavalise kirikuga, katedraaliks sai see aastal 1995, kui rajati Rēzekne-Aglona piiskopkond.
Luhanski loomaaed

Luhanski loomaaed (ukraina Луганський зоопарк) on loomaaed Ukrainas Luhanski oblasti Luhanski linnas. Asub aadressil Karl Liebknechti tn 62.
Donbassi sõja tõttu on loomaaed külastajatele suletud. Väidetavalt ei vasta tõele väited, et loomaaed on sõjategevuse tagajärjel purustatud.
Koke (jalgpallur)

Jorge Resurrección Merodio (tuntud Koke nime all; sündinud 8. jaanuaril 1992 Madridis) on Hispaania jalgpallur, poolkaitsja.
2009. aastast mängib ta klubis Madridi Atlético. Hispaania koondisse kuulub Koke 2013. aastast.
Koondisekarjäär.
2011. aastal kuulus ta Hispaania noortekoondisse alla 20-aastaste maailmameistrivõistlustel, kus Hispaania jõudis veerandfinaali.
2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Hispaania meeskonda. Ta tegi kaasa kõik kolm alagrupimängu.
2013. aastal võitis ta Hispaania alla 21-aastaste koondisega Euroopa meistrivõistlused ning valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.
Debüüdi Hispaania rahvuskoondises tegi Koke 14. augustil 2013 sõprusmängus Ecuadori vastu.
Ta on kuulunud Hispaania koondisse 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Leighton Baines

Leighton John Baines (sündinud 11. detsembril 1984 Kirkbys) on endine inglise jalgpallur. Ta mängis Inglismaa jalgpallikoondises, Wigan Athleticus ja Evertonis kaitsjana.
2007. aastal valiti ta Wigan Athleticu aasta mängijaks ning aastatel 2011 ja 2013 Evertoni aasta mängijaks. Hooaegadel 2011–12 ja 2012–13 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.
Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2019–20.
Roman Eremenko

Roman Eremenko (vene keeles Роман Алексеевич Ерёменко "Roman Aleksejevitš Jerjomenko"; sündinud 19. märtsil 1987 Moskvas) on Soome jalgpallur, kes mängib Venemaa kõrgliiga klubis Rostov poolkaitsjana.
Aastatel 2011 ja 2014 on ta valitud Soome aasta jalgpalluriks.
Tema vennad Alexei Eremenko juunior ja Sergei Eremenko ning isa Aleksei Eremenko seenior on ka jalgpallurid.
Dráma piirkonnaüksus

Dráma piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Δράμας") on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna loodeosas, on Makedoonia geograafilise piirkonna põhjapoolseim osa. Põhjapiiril Bulgaaria ja Kreeka vahel on Rodope mäed.
Dráma piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Dráma maakonna territooriumiga. 
Piirkonnaüksuse keskasula on Dráma.
Haldusjaotus.
Dráma piirkonnaüksus jaguneb viieks vallaks. Need on:
Hauapanus

Hauapanus on surnule hauda kaasa pandav ese või esemete kogum.
Enamasti on hauapanusteks isiklikud esemed, ohverdused jumalatele, esemed, mida arvatakse surnul teises ilmas vaja minevat.
Enamik hauapanuseid, mida arheoloogid on välja kaevanud, on anorgaanilisest materjalist (savist, kivist, metallist), kuid on tõendeid, et hauapanusteks on pandud ka orgaanilisi objekte, mis on hävinud.
Hauapanuste uurimisega tegelevad arheoloogia ja antropoloogia.
Évrose piirkonnaüksus

Évrose piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Έβρου") on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna idaosas, Kreeka põhjapoolseim piirkonnaüksus. See piirneb idas Türgiga ning põhjas ja loodes Bulgaariaga.
Évrose piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Évrose maakonna territooriumiga. Koos Xánthi ja Rodope maakonnaga moodustab see Traakia geograafilise piirkonna.
Piirkonnaüksus on nime saanud Türgi ja Kreeka vahelise piirijõe Évrose (Maritsa) järgi. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Alexandroúpoli.
Haldusjaotus.
Évrose piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
Keskea rõõmud

"Keskea rõõmud" on 1986. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.
Algselt pidi filmi režissööriks saama Valentin Kuik, kuid tema haigestumise tõttu võttis filmi tegemise üle Lembit Ulfsak. Kuik oli tahtnud filmi lavastada kui psühholoogilist draamat, mis süüvib inimsuhete keerulistesse valdkondadesse. Ulfsaki lavastajakäe all aga omandas film rohkem komöödiale iseloomulikke jooni.
Süžee.
Kaks abielupaari ja üks vallaline naine sõidavad kahe autoga Tallinnast Lõuna-Eestisse imearsti ja sensitiivi Nigula juurde. Filmi peategelased on jõudnud keskikka ja lähenevad juba 40. eluaastale, kuid sisemist rahuldustunnet pole neil kellelgi. Paljud unistused ja soovid ei ole täide läinud, nad tunnetavad häirivalt tänapäeva elu pidetust ja pinnapealsust. Reisil puutuvad nad kokku erinevate inimestega. Vaatajate ees avanevad erinevad tüüpkarakterid nende elukäsitluse ja tõekspidamiste kaudu.
Filmi retseptsioon.
Eesti vaatajaskond võttis filmi hästi vastu. Filmikriitikud olid mõnevõrra reserveeritumad. Tõnu Karro kirjutas muuhulgas: "Väga on tunda, et Ulfsak on tahtnud oma filmiga vaatajale meeldida." (Tõnu Karro. "Tundeline teekond läbi suvise Eestimaa", Sirp ja Vasar, 19. juuni 1987). Samuti heideti filmile ette karakterite lahtikirjutamatust. Kõik retsensendid aga mainisid näitlejate head ansamblimängu.
Galloanserae

Galloanserae on lindude ülemselts. 
Ülemseltsi on arvatud kaks seltsi: hanelised ("Anseriformes") ja kanalised ("Galliformes").
Xánthi piirkonnaüksus

Xánthi piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Ξάνθης") on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna keskosas. 
Xánthi piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Xánthi maakonna territooriumiga. Koos Évrose ja Rodope maakonnaga moodustab see Traakia geograafilise piirkonna.
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Xánthi.
Haldusjaotus.
Xánthi piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
Dráma maakond

Dráma maakond (νομός Δράμας) on endine 2. järgu haldusüksus (maakond) Kreekas. 2011. aastast on samal territooriumil Dráma piirkonnaüksus. Maakond kuulus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonda.
Maakonna pindala oli 3468 km², elanike arv Kreeka 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 103 975 (rahvastiku tihedus 30,0 in/km²).
Kapodístriase programmi järgi (2001. aastast) oli maakonnas järgmised vallad ja kogukonnad:
Ramsey lause

Mingi teooria Ramsey lause on lause, mis saadakse, kui teooria kogu sisu kirjeldavas lauses asendatakse iga teoreetiline termin eri muutujaga, iga muutuja ulatuseks võetakse kogu lause ning lisatakse iga muutuja puhul olemasolukvantor. Seega sisaldab Ramsey lause ainult vaatlustermineid. 
Selle tehnika teoreetiliste terminite kõrvaldamiseks teooria empiirilist sisu säilitades pakkus välja Frank Ramsey. Loogilise empirismi raames arendas seda Carl Hempel (1958). Oma versiooni sellest tehnikast esitas David Lewis (1970), kasutades seda oma teoreetiliste terminite teoorias; seda lähenemist on kasutatud ka vaimufilosoofias. Ramsey lausete edasiarendusi kasutatakse teoreetiliste terminite osutuse probleemi lahendamisel ning struktuurilise realismi täpsustamisel.
Rodope piirkonnaüksus

Rodope (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Ροδόπης") on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna idaosas. Rodope piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Rodope maakonna territooriumiga. 
Koos Évrose piirkonnaüksuse ja Xánthi piirkonnaüksusega moodustab see Traakia geograafilise piirkonna.
Piirkonnaüksus on saanud nime oma põhjaosas paiknevate Rodope mägede järgi. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Komotiní.
Haldusjaotus.
Rodope piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
Kavála piirkonnaüksus

Kavála (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Καβάλας") on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna edelaosas, Makedoonia geograafilise piirkonna idapoolseim osa. 
Kavála piirkonnaüksuse territoorium hõlmab osa endisest Kavála maakonnast, ülejäänud osa hõlmab Thásose piirkonnaüksus. 
Piirkonnaüksuse keskasula on Kavála.
Haldusjaotus.
Kavála piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
Atika loomapark

Atika loomapark (kr "Αττικό Ζωολογικό Πάρκο") on eraloomaaed Kreekas Spátas. Ateena idapoolses eeslinnas asuv park avati 2000. aasta mais ja on avatud aasta läbi.
Avamise ajal olid ekspositsioonis peamiselt linnud – 1100 lindu 300 liigist; see oli maailmas suuruselt kolmas linnukogu.