tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Viittala

Viittala ehk Bolšoje Vittolovo (ka Suuri-Viittala, vene "Большое Виттолово") on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla territooriumile. 
1676. aastal on küla mainitud kui "Wittala," kuuludes Duderhofi valla ("Duderhosskoj Pogost") koosseisu.
18. sajandil, peale Tsarskoje Selo tsaariresidentsi rajamist, sai Viittala tuntuks oma allikate poolest, mis varustasid Katariina lossi suurt tiiki. Küla nimest sai oma nimetuse Vittolovo kanal ja tiik Puškini Babolovski pargis.
1817. aastal oli külas (mainitud kui "Бол. Виттолово") 50 talu.
1831. aastal oli külas endiselt 50 talu.
1838. aastal elas külas 283 inimest, kellest 129 olid mehed ja 154 naised.
1848. aastal elas külas (nimetatud kui "Suuri Wiittala" ehk "Iso Wiittala") 282 ingerisoomlast (132 meest ja 150 naist), kellest 166 olid äyrämöised ja 116 savakod.
1856. aastal oli külas 49 talu 139 meeshingega.
1913. aastal oli külas 84 talu. 
Küla hävis Teises maailmasõjas.
Rewideerija ehk eluwarjukülgede arwustaja

Rewideerija ehk eluwarjukülgede arwustaja oli huumoriajakiri, mis ilmus 1908. aastal Viljandis. 
Toimetaja H. Hunt. Ajakirja trükiti Viljandis "A. Peet" trükikojas. Ajakirja ilmus vaid 1 number.
Sügise

Sügise oli poliitilise satiiri ja huumori ajaleht, mis ilmus 1907. aastal Tallinnas. 
Toimetaja ja väljaandja oli Juhan Lilienbach. Pildid joonistas Aleksander Promet (pseudonüümiga "Parmumeter") jt.
Ajalehe maht oli 16 lk ja seda trükiti Tallinna "V. Ehrenpreis" "(Woldemar Constantin Ehrenpreis)" trükikojas. Hind oli 10 kopikat.
Ajakiri keelati tsensuuri poolt ja konfiskeeriti müügist.
Viiu Rebane

Viiu Rebane (30. juuni 1946 Mõisaküla – 3. veebruar 2019 Tallinn) oli eesti orienteeruja. 
Ta oli orienteerumisklubi Orion liige. Oli tuntud ka kui orienteerumis- ja liikumisharrastuse treener.
Haridus.
1964. aastal lõpetas Viljandi 2. Keskkooli, aastal 1970 Tallinna Polütehnilise Instituudi ühiskondliku toitlustamise tehnoloogia ja organiseerimise erialal. 1975. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Töö.
Töötas (orienteerumis)spordi valdkonnas. Aastail 1973–1980 töötas Viiu Rebane Vaida sovhoosis spordimetoodikuna, 1980–1983 Noorte Turistide Majas metoodikuna, 1983–1997 TPI/TTÜ spordikeskuses treenerina, 1997–2001 Tallinna Kalevis juhtiva spetsialistina. Aastatel 2001–2007 töötas ta orienteerumisklubis Orion tegevdirektorina, aastatel 2007–2010 Nõmme Spordikeskuses spordiinstruktorina. Ta töötas ka TTÜ-s õppejõuna.
Sporditegevus.
Viiu Rebane võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel aastatel 1966–1986 kokku 20 kuld- (12 orienteerumisjooksus ja 8 suusaorienteerumises), 24 hõbe- ja 15 pronksmedalit.
Ta harrastas ka lauatennist ja matkamist.
Viiu Rebane arendas algajate orienteerumisõpet, lõi õppevideoid ja oli üks esimesi Eestis, kes võttis kasutusele nööriraja, mis toetab lapsi kaardi järgi orienteerumisel.
Ta oli ka Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsiooni presiidiumi liige.
Vana-Pärnu rand

Vana-Pärnu rand on rand Vana-Pärnu linnaosas Pärnu linnas.
2008. aastal avati rannas linnuvaatlustorn.
Rand on osa rannaniidu looduskaitsealast.
Seal asub Pärnu sihi alumine tulepaak ning randa pääseb mööda Tulepaagi teed.
Zofia Zamenhof

Zofia Zamenhof (13. või 15. detsember 1889 Varssavi, Masoovia vojevoodkond – august 1942 Treblinka) oli Poola juudi päritolu lastearst, Klara ja Ludwik Zamenhofi tütar. Perekonda kuulusid veel vanem vend Adam (1888–1940) ja noorem õde Lidia Zamenhof (1904–1942), kes surmati Hitleri natsistliku režiimi koonduslaagrites.
Aastatel 1907–1913 sooritas Zofia Zamenhof meditsiiniõpingud Lausanne'i Ülikoolis Šveitsis ning 1914. aastal läbis riigieksami Peterburis. Seejärel jätkas ta spetsialiseerumist sise- ja lastehaiguste erialal ning võttis Lenini bolševike režiimi Punaarmee arstina osa 1919. aastal alanudNõukogude-Poola sõjast. Teise maailmasõja ajal asus ta elama Varssavi getosse ja töötas vabatahtliku arstina juudi haiglas. 1942. aastal geto kogumis- ja sorteerimispunktist Umschlagplatzil surmalaagrisse saadetavate noorte patsientidega vabatahtlikult kaasa läinud Zofia Zamenhof suri Treblinka koonduslaagri gaasikambris.
Max Suhrbier

Max Suhrbier (12. oktoober 1902 Rostock – 16. jaanuar 1971 Ida-Berliin) oli saksa jurist ja Saksa DV riigitegelane.
Max Suhrbier oli pärit lukksepa perekonnast. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis ta aastatel 1921–1924 Rostocki Ülikoolis õigusteadust, doktorikraadi kaitses 1925. aastal. Seejärel töötas Rostockis erinevates asutustes ametnikuna kuni 1928. aastal sooritas assessorieksami. 1929–1933 töötas Max Suhrbier Schwerinis Mecklenburgi põllumajandusministeeriumis referendina, 1933–1945 Schwerinis Mecklenburgi rahandusministeeriumis referendi ja valitsusnõunikuna. 1945. aastal oli ta Mecklenburg-Vorpommerni rahandusministeeriumi ministeeriuminõunik. 1946. aasta jaanuaris oli ta üks Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei kohaliku organisatsiooni asutajatest Mecklenburg-Vorpommernis ja 1947–1952 selle esimees. 1946. aastal oli ta Mecklenburgi rahandusministeeriumi osakonnajuhataja. 1946–1950 oli Suhrbier Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa parlamendi liige ja 1948–1952 Mecklenburgi rahandusminister. 1952–1959 oli ta Schwerini ringkonna ringkonnanõukogu aseesimees ja Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei allorganisatsiooni esimees. 1950–1958 ja 1963–1971 oli Max Suhrbier Rahvakoja (parlamendi) liige. 1959–1960 oli ta Saksa DV rahandusministri asetäitja ja 1960–1965 üks Saksa DV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitjatest.
1960. aasta juulist kuni 1967. aasta novembrini oli Max Suhrbier Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei esimees. Seejärel oli ta kuni surmani Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei auesimees.
Suusamaraton

Suusamaraton on murdmaasuusatamise võistlus, kus distantsi pikkus on vähemalt 30 km. Worldloppet nimetab suusamaratonideks vaid neid võistlusi, mille distants on vähemalt 50 km või 42 km, kui sõidetakse kohas, kus kõrgus on vähemalt 1500 m üle merepinna.
Rahvusvaheliselt on tuntud kaks suusamaratonide sarja: Worldloppet ja Ski Classics.
Kirevkala

Kirevkala ("Poecilia") on perekond kalu.
Sellesse perekonda kuulub umbes 40 liiki. Nad on levinud peamiselt Ameerika troopilises ja subtroopilises piirkonnas.
Nende seas on populaarseid akvaariumikalu.
Äyrämöised

Äyrämöised (soome mitmus "äyrämöiset," ka "ägrämöiset," ainsus "äyrämöinen") on ajalooline soome hõim Karjalas Karjala kannase lääneosas ning üks kahest ajaloolisest ingerisoome hõimust Ingerimaal. 
Nii algkodus Karjalas kui ka hiljem Ingeris võis äyrämöiste kõrval eristada teist ajaloolist soome hõimu, kelleks olid savakod. Hõimu nimetus tulebki selle varasemast algkodust, muistsest Äyräpää (Äkräpää) maakonnast Karjala kannasel, mis on omakorda tuletatud hõimu mütoloogilise esiisa ja jumala Äkräs (Ägräs) nimest. Äyrämöiset ise, nagu ka savakod, nimetasid ennast reeglina soomlasteks ("suomalaiset"), oma keelt soome keeleks või selle murdeks.
Ingerimaale hakkasid äyrämöised sisse rändama pärast piirkonna minekut Rootsi võimu alla 17. sajandi alguses. Nende kõrval asus samalajal Ingerimaale ümber ka hulgaliselt Karjala kannase idaosast, Savost ja Viiburi lääni läänepoolsetest osadest pärit savakoid. 
1848. aastal loendas vene etnograaf Peter von Köppen Ingerimaal kokku 29 242 äyrämöist ja 43 080 savakot. Äyrämöiste põhiliseks asualaks Ingeris olid Toksova, Lempaala, Vuole, Kaprio, Tyrö ja Liissilä kihelkonnad, kus nad moodustasid enamuse rahvastikust. Samuti leidus äyrämöiseid Tuutari, Hietamäki, Skuoritsa, Serepetta, Kolppana, Koprina ja Inkere kihelkonnas, kus leidus nii eraldi äyrämöiste ja savakote külasid kui ka segakülasid. 
Nii Karjalas kui ka Ingerimaal moodustasid äyrämöised ja savakod pikka aega omaette etnilised grupid, kellel oli oma selgelt eristatav keelemurre, kombestik ja rahvarõivad. Hõimudevahelised abielud praktiliselt puudusid või olid harvaesinevad ning segaabieludes õpetasid ja andsid emad lastele edasi just oma kultuuritavad. 19. sajandi keskpaigas olid hõimudevahelised kultuurilised erinevused veel selgesti eristatavad, kuid järk-järgult omavaheline läbikäimine tihenes, sh suurenes segaabielude arv, ning 20. sajandi alguseks olid kahe hõimu vahel alles veel vaid keelelised erinevused. 
Rahvariided.
Äyrämöise naise rahvariide üheks eristavaks tunnusjooneks on "rekko" – nelinurkne mitmevärviline (põhivärvid punane ja kollane) tikand särgi rinnusel. Samuti on tikandid särgi kaelusel ja õlgade juures varrukatel. Särgi peal kanti suvel linasest riidest valget eest avatud jakki – "kostuli", talvel tikanditega kaunistatud kuube. Rahvarõiva villane seelik on sinine punase ülaosaga või punane sinise ülaosaga. Seeliku juures kanti sageli villast või linast värviliste tikanditega põlle. Vööna kanti kirivööd, mis asetati keha vasakule poolele. Peas kandsid vallalised naised tikandi või ornamentidega kaetud peapaela- või võru – "seppäli". Abielunaise peakate oli "huntu" – linasest riidest valge pearätt värvilise tikandiga"." Rõivaste juurde kuulusid valged sukad. Jalanõudena kantti pruune või musti nahast kingi. 
Meestel eraldi rahvarõivad puudusid. 
Äyrämöiste rahvarõivad olid arhailisemad ja traditsioonilisemad kui savakote riided, sarnanedes üldjoontes Karjalas kantavate rahvarõivastega. Savakod olid riietuselt modernsemad ning läksid kergemini kaasa uute moevooludega. Savakote rahvarõivad sarnanesid üldjoontes Soomes kantavate rahvarõivastega.
Savakod

Savakod (soome mitmus "savakot," ainsus "savakko") on ajalooline soome hõim Karjalas Karjala kannasel ning üks kahest ajaloolisest ingerisoome hõimust Ingerimaal. Nende kõrval võis nii Karjalas kui ka Ingerimaal eristada teist etnilist soome hõimu, milleks olid äyrämöised. Kui äyrämöised olid Karjala kannase läänepoolsete alade, eelkõige Äyräpää maakonna põliselanikud, siis savakod, kelle asuala hõlmas alasid peamiselt Karjala kannase idaosas ja Viiburi lääni lääneosas olid uusasukad. Hõimu nimetus tuleneb nende algsest asualast Soome Savo piirkonnast, kuigi tegelikult võidi savakoteks kutsuda ka mujalt Soomest sisserännanuid. Savakod ise, nagu ka äyrämöised, nimetasid ennast reeglina soomlasteks ("suomalaiset"), oma keelt soome keeleks või selle murdeks.
Ingerimaale hakkasid savakod rändama pärast piirkonna minekut Rootsi võimu alla 17. sajandi alguses. Samal ajal asus Ingerimaale ümber ka hulgaliselt Karjala kannase lääneosast Äyräpäält pärit äyrämöiseid.
1848. aastal loendas vene etnograaf Peter von Köppen Ingerimaal kokku 29 242 äyrämöist ja 43 080 savakot. Savakote põhiliseks asualaks Ingeris olid Valkeasaari, Rääpyvä, Keltto, aga ka Markkova, Järvisaari, Venjoki, Koprina, Spankkova, Kupanitsa, Moloskovitsa ja Novasolkka kihelkonnad, kus nad moodustasid enamuse rahvastikust. Samuti leidus savakoid Tuutari, Hietamäki, Skuoritsa, Serepetta, Kolppana, Koprina ja Inkere kihelkonnas, kus oli nii eraldi äyrämöiste ja savakote külasid kui ka segakülasid.
Nii Karjalas kui ka Ingerimaal moodustasid äyrämöised ja savakod pikka aega omaette etnilised grupid, kellel oli oma selgelt eristatav keelemurre, kombestik ja rahvarõivad. Hõimudevahelised abielud praktiliselt puudusid või olid harvaesinevad ning segaabieludes õpetasid ja andsid emad lastele edasi just oma kultuuritavad (eriti äyrämöised, kes olid alalhoidlikumad). 19. sajandi keskpaigas olid hõimudevahelised kultuurilised erinevused veel selgesti eristatavad, kuid järk-järgult omavaheline läbikäimine tihenes, sh suurenes segaabielude arv, ning 20. sajandi alguseks olid kahe hõimu vahel alles veel vaid keelelised erinevused.
Rahvariided.
Savakote naiste rahvariided sarnanesid üldjoontes Soomes kantavate rahvarõivastega. Võrreldes äyrämöiste rõivastega olid savakote rahvariided monotoonsemad ja tagasihoidlikumad. Samal ajal olid savakod riietuselt modernsemad ning enam avatud uutele moevooludele. Savakko naise pluus oli avarate ja pikkade käistega, kuid ilma rekkota nagu äyrämöiste naistel. Käised seoti kinni küünarnukist üla- või veidi allpool, nii et osa käe varrest jäi paljaks. Särgi krae suleti eest nööbi või sõlega. Särk ise oli valgest linasest kangast. Seelik oli tumedast kangast villane. Särgi peal kanti varrukateta vesti – "liivi" või varrukatega lühikest jakki – "tankki". Külmal ajal kanti üleriidena lisaks ka kasukat. Savako naise peakate oli "natsi" – narmastega müts või "lakki" – valge paeltega müts.
Meestel, nagu äyrämöistelgi, eraldi traditsioonilised rahvariided puudusid.
Kardkiriahven

Kardkiriahven ("Neolamprologus") on kirevahvenlaste sugukonda kuuluv kalade perekond.
Nad elavad Ida-Aafrikas Tanganjika järves selle endeemidena, vaid üks liik ("Neolamprologus devosi") elab mujal (Malagarasi jões).
Urva tänav (Rakvere)

Urva tänav on tänav Rakveres. 
Umbtänava pikkus on 61 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt.
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Vahtra puiestee

Vahtra puiestee on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 1514 meetrit. See läbib Tammiku ja Taaravainu linnaosa. See on Rakvere Vallimäe lääneküljel olevate linnaosade pikim tänav ning paralleelne Õie tänavaga. Tänav saab alguse põhja pool Annemäe teelt ja lõpeb lõunas Taara tänava ristmikuga. Ühendab idaküljel paiknevaid väikseid põiktänavaid, mis kannavad piirkonnale iseloomulikke taimenimetusi.
Rakvere Tammiku ja Taaravainu linnaosad on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt eramud.
Tulika tänav (Rakvere)

Tulika tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 165 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiestee ja Nulu tänavaga.
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Kirsi tänav (Rakvere)

Kirsi tänav on tänav Rakveres. 
Umbtänava pikkus on 56 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. . Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. 
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimede ja puude nimetusi.
Mooni tänav (Rakvere)

Mooni tänav on tänav Rakveres. 
Umbtänava pikkus on 92 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt.
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Kesa tänav (Rakvere)

Kesa tänav on tänav Rakveres. 
Umbtänava pikkus on 75 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. 
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke looduslikke nimetusi.
Kõrre tänav (Rakvere)

Kõrre tänav on tänav Rakveres. 
Umbtänava pikkus on 65 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. 
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke looduslikke nimetusi.
Põllu tänav (Rakvere)

Põllu tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 130 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega.
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Orase tänav

Orase tänav on tänav Tallinnas Pelgulinna asumis.
Orase tänav sai nime 26. oktoobril 1932.
Nelgi tänav (Rakvere)

Nelgi tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 101 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega.
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Tulbi tänav (Rakvere)

Tulbi tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 65 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega.
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Ülase tänav (Rakvere)

Ülase tänav on tänav Rakveres. 
Umbtänava pikkus on 75 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. 
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Vaarika tänav (Rakvere)

Vaarika on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 134 meetrit. Tegu on Tammiku ja Taaravainu linnaosa piiritänavaga. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Vainu tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. 
Rakvere Tammiku ja Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke taimenimetusi.
Vainu tänav (Rakvere)

Vainu on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 158 meetrit ja paikneb Taaravainu linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, temast põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. 
Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke loodusnimetusi.
Pähkli tänav

Pähkli tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas:
Pähkli tänav (Rakvere)

Pähkli tänav on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 548 meetrit. Tänav paikneb Rakvere edelaosas Taaravainu linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, sellest põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning suundub lõuna suunas Pärnu–Rakvere–Sõmeru maanteeni, ristudes enne Taara ja Sarapuu tänavaga.
Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke loodusega seotud nimesid.
Tõru tänav (Rakvere)

Tõru on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 543 meetrit ja paikneb Taaravainu linnaosas Rakvere edelaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, temast põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets. Tänav on paralleelne Tammiku tänavaga. Põhja-lõunasuunalise tänava algus ja lõpp on Pähkli tänaval. Ristub vahepeal Taara tänavaga.
Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke loodusnimetusi.
Ernst Mecklenburg

Ernst Mecklenburg (sündinud 3. juunil 1927 Blöckenis, Ida-Preisimaal (tänapäeval Ossokino, Kaliningradi oblast)) on endine Saksa DV riigitegelane.
Ernst Mecklenburg on pärit talupoja perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta põllumajandust. 1944. aastal mobiliseeriti ta Wehrmachti, 1945. aastal oli lühikest aega Inglise sõjavangis. Vangist vabanemise järel töötas Läänetsoonis mäetöölisena. 1947. aastal asus ta elama Nõukogude okupatsioonitsooni, kus tegeles talupidamisega. 1950. aastal astus Ernst Mecklenburg Saksamaa Demokraatlikku Talurahvaparteisse ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. Aastatel 1950–1952 oli ta Rehna linnapea. 1952. aastal töötas ta osakonnajuhatajana Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Mecklenburgi liidumaa juhatuses osakonnajuhatajana. 1953–1958 õppis ta kaugõppes Saksa Riigi ja Õigusteaduste Akadeemias (Deutsche Akademie für Staats- und Rechtswissenschaft) Potsdamis. 1954–1963 töötas Ernst Mecklenburg Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Rostocki ringkonna organisatsioonilise sekretärina. 1963–1967 oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Rostocki ringkonna eestseisuse esimees. 1963–1990 kuulus ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei eestseisusse ja 1968–1990 presiidiumi. 1967–1974 oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei juhatuse sekretär ja 1974–1982 aseesimees. 1971. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige.
Ernst Mecklenburg oli 1982. aasta maist kuni 27. märtsini 1987 Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei esimees.
Taara tänav (Rakvere)

Taara tänav on tänav Rakveres Taaravainu linnaosas.
Tänava pikkus on 252 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, piirkonnas, millest põhjas paikneb Rakvere tammik ja ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Tammiku tänavalt, ristub Tõru ja Pähkli tänavaga ning lõpeb lääne pool Vahtra puiesteega.
Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke loodusega seotud nimesid.
Sarapuu tänav (Rakvere)

Sarapuu tänav on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 95 m ja see paikneb Taaravainu linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, piirkonnas, millest põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Vahtra puiesteelt ning lõpeb ida pool Pähkli tänavaga.
Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke loodusnimetusi.
Välkkauplemine

Välkkauplemine (ingl "high-frequency trading", lühend HFT) on algoritmkauplemine, kus finantsinstrumendi hoiuperiood on väga lühike.
Eristatakse kaht välkkauplemise tüüpi.
Ajalugu.
Välkkauplemise ajalooline põhjus on turgudel valitsev hindade ebaühtlus. Hindade ühtlustamiseks hakkasid kauplejad kasutama arbitraažistrateegiad, mille tulemusena ühtlustusid turgudevahelised hinnad ning kasvas turgude likviidsus.
Tehnoloogia arengu tõttu on tänapäevased strateegiad muutunud palju keerulisemaks, sest neis kasutatakse keerukaid algoritme. Samuti on suurenenud tehingute kiirus: tänapäeval toimub üks tehing mõne millisekundi jooksul.
Populaarsuse kasv.
2000. aastate alguses moodustas välkkauplemine kogu aktsiaturust 10%. Aastal 2009 moodustasid USA välkkauplemisettevõtted kõigist firmadest vaid 2%, kuid kauplemismahu poolest katsid nad 73%. Sellel turul tegutsevad tuntumad USA ettevõtted on Chicago Trading, Virtu Financial, Timber Hill, KCG, IMC, Tradebot, Renaissance Technologies ja Citadel LLC.
Strateegiad.
Välkkauplemisstrateegiad võib jagada nelja suurde kategooriasse.
Välkkauplemise positiivsed küljed.
Turu jaoks on välkkauplemine kasulik, sest sellega kaasneb mitu positiivset nähtust.
Välkkauplemise negatiivsed küljed.
Välkkauplemisel on ka palju kriitikuid, kes osutavad eri ohtudele, mida selline kauplemine endaga kaasa toob.
Maasika tänav (Rakvere)

Maasika tänav on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,8 km. 
Tänava pikkus on 676 m ning laius 15–19 meetrit. Maasika tänav on lääne-idasuunaliseks piiritänavaks neljale Rakvere linnaosale: Kondivalu ja Palermo vahel ning Lepiku ja Linnuriigi vahel. Tänav asub saab alguse Juhan Kunderi tänavalt ning ristub Tartu, Aia, Seene, Tamme ja Paju tänavaga. Tänav lõpeb Rakvere Linnametsa kinnistu piiril.
Tänav on kujunenud välja 20. sajandi jooksul; tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on rajatud sajandi teises pooles. Naabertänavad kannavad Lepiku ja Palermo linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
New Yorgi Avalik Raamatukogu

New Yorgi Avalik Raamatukogu (inglise New York Public Library, lühend NYPL) on USAs New Yorgis asuv avalik raamatukogu. Raamatukogus on üle 51 miljoni teaviku, selle poolest on see üks maailma suurimaid raamatukogusid. Raamatukogu asutati 1895.
Seisuga 2012 on raamatukogu veebiandmebaasist kättesaadav üle 800 000 digiteeritud teaviku.
Raamatukogu peahoone ehitati 1897–1911.
Olevi tänav (Rakvere)

Olevi tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 182 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Tänav paikneb Juhan Kunderi tänava ja Tartu tänava vahel. Tänavast lääne pool asub Palermo mets.
Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud ühepereelamud. 
Olevi tänav on kandnud ka Kalmu tänava nimetust.
Alevi tänav (Rakvere)

Alevi tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 212 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Tänav algab ja lõpeb lääne poolt Juhan Kunderi tänavaga, olles silmusekujuline. Tänava läheduses, edela suunas, asub Palermo mets. 
Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud ühepereelamud.
Nette Liivak

Nette Liivak (tegelikult Anette-Wilhelmine Liivak, 9. märts 1916 Arukülas – 30. mai 1993 Tallinnas) oli eesti tekstiilikunstnik. 
Elukäik.
Nette Liivak õppis kodutööstust Kehtna Kõrgemas Kodumajanduskoolis, mille lõpetas 1940. aastal. Aastatel 1945–1951 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis tekstiili. Oli 1951–1971 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi kunstilise tekstiili ja kostüümi kateedri õppejõud. 1971. aastast vabakutseline kunstnik.
Tema isikunäitus toimus 1976. aastal Tallinna Kunstihoone väikeses salongis.
Berliini Riigiraamatukogu

Berliini Riigiraamatukogu (ka Berliini Riiklik Raamatukogu; saksa "Staatsbibliothek zu Berlin", lühend SBB) on Saksamaal Berliinis asuv raamatukogu. Raamatukogus on üle 23 miljoni teaviku ja on seetõttu suuruselt Saksamaa teine (esimene on Saksamaa Rahvusraamatukogu). Raamatukogu asutati 1661.
Raamatukogul on kaks peamist hoonet: Unter den Lindenil ja Potsdamer Straßel.
Benjamin Franklini medal (Franklini Instituut)

Franklin Institute Awards, ka Benjamin Franklini medal, on teadusauhind, mida alates 1998. aastast annab välja Philadelphias asuv Franklini Instituut panuse eest teadusse järgmistes valdkondades:
Kuni 1998. aastani andis Franklini Instituut välja Franklini medalit.
Jean d'Ormesson

Jean Bruno Wladimir François de Paule Le Fèvre d'Ormesson (16. juunil 1925 Pariis – 5. detsember 2017 Neuilly-sur-Seine) oli prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige.
1940. aastatel õppis ta Pariisis École normale supérieure'is filosoofiat. 1950. aastatel oli ta UNESCO juures tegutseva filosoofia ja humanitaarteaduste rahvusvahelise nõukogu peasekretär. Aastatel 1974–1979 oli ta suurima prantsuse päevalehe Le Figaro peadirektor.
1973. aastal valiti Jean d'Ormesson Jules Romainsi surma tõttu vabaks jäänud Prantsuse Akadeemia 12. toolile. Pärast Claude Lévi-Straussi surma sai ta 2009. aastal staažikaima liikmena akadeemia dojääniks.
Kirjanduslik tegevus.
d'Ormessoni kirjanduslik debüüt toimus 1956. aastal. 1971. aastal võitis tema romaan "La Gloire de l'Empire" ("Impeeriumi hiilgus") Prantsuse Akadeemia "Grand Prix". Ka mitut muud tema raamatut on saatnud lugejamenu.
1994. aastal ilmus temalt filosoofilise alatooniga "La Douane de mer" ("Mere tollimaja"), millest kasvas välja tema järgmine romaan "Presque rien sur presque tout" (eesti keeles ilmus 1999. aastal Hillar Tali tõlkes pealkirja all "Õige vähe õige paljust"). Raamatu alapealkirjaks on "Suure Paugu lugu ehk Kõiksuse lühiajalugu".
Film.
2012. aastal tegi ta kaasa episoodilises rollis komöödiafilmis "Haute Cuisine", kus ta kehastas president François Mitterrandi. 2016. aasta jaanuaris osales ta muusikaprojektis "Les Enfoirés".
Isiklikku.
Jean d'Ormessoni isa André Lefèvrea oli Prantsuse suursaadik Brasiilias. 
Jean d'Ormessoni onu Wladimir d'Ormesson oli kirjanik ja diplomaat, kes on muuhulgas teeninud suursaadikuna Vatikanis.
Hirvosi

Hirvosi ehk Rots (ka Ruotsi, vene "Роц") on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla territooriumile. 
Küla nimetus tuleb seal elanud ingerisoome suguvõsade Hirvonen ja Ruotsi nimedest. Küla elanikeks olid ingerisoomlased äyrämöised.
1817. aasta Peterburi lähiümbruse kaardil on küla mainitud kui "Роци или Хирвузы" ning külas oli 12 talu.
1831. aastal oli talude arv kasvanud 19-ni (küla nimetatud kui "Роць или Хирване"). 
1848. aastal elas külas (nimetatud kui "Hirwosi") 79 ingerisoomlast äyrämöiset (39 meest ja 40 naist).
1856. aastal oli külas (nimetatud kui "Роцы") 13 talu 38 meeshingega.
1860. aastal oli talude arv sama. 
1890. aastal oli külas (nimetatud kui "Роць") 19 talu. 
1913. aastal oli külas (nimetatud kui "Роць Хирвози") 18 talu. 
1941. aastal oli külas (nimetatud kui "Род") 21 talu.
01.08.1941 kuni 31.12.1943 oli küla okupeeritud saksa vägede poolt. Küla hävis Teises maailmasõjas.
Nele Neuhaus

Cornelia Nele Neuhaus (sünninimi Cornelia Löwenberg; sündinud 20. juunil 1967 Münsteris) on saksa kirjanik. Tuntuks sai ta oma kriminaalromaanide sarjaga, mille peategelased on uurijad Kirchhoff ja Bodenstein ning tegevuspaik Taunuse eelmäestikus. Tema romaane on ilmunud rohkem kui 20 riigis.
Noorus ja eraelu.
Nele Neuhaus sündis 1967. aastal neljalapselise pere teise lapsena. 11-aastaselt kolis ta perega Taunusesse, sest ta isa sai Main-Taunuse kreisi maavanemaks. Pärast gümnaasiumi õppis ta õigusteadust, ajalugu ja germanistikat, ent katkestas õpingud mõne semestri pärast ja asus tööle ühes Frankfurdi reklaamibüroos. 1995. aastal abiellus ta endast 20 aastat vanema lihavabrikandi ja ratsasportlase Harald Neuhausiga ning toetas teda lihakombinaadi juhtimisel. Pärast lahutust 2011. aastal kuni tänaseni elab kirjanik elukaaslasega Taunuse eelmäestiku piirkonnas.
Karjäär.
2005. aastal avaldas kirjanik omal kulul esimese raamatu, põneviku "Unter Haien" ('haide seas'), mis räägib sakslannast investeerimispankurist New Yorgis. Positiivne kriitika ja lugejate reaktsioon panid Neuhausi kirjutama järgmist raamatut: "Eine unbeliebte Frau" ('armastuseta naine'), mille avaldas taas oma kuludega. Teine kriminaalromaan, mille peategelased olid uurijad Oliver von Bodenstein ja Pia Kirchhoff, muutis Ullsteini kirjastuse juhi tähelepanelikuks ning alates 2008 ilmusid Neuhausi järgmise raamatud selle kirjastuse väljaandena. 2009 ilmunud sarja kolmas raamat "Tiefe Wunden" ('sügavad haavad') jõudis kahe nädalaga müügiedetabelis kõrgele kohale.
2010. aastal ilmus sarja neljas osa "Schneewittchen muss sterben" ("Lumivalgeke peab surema"), mis oli sama edukas kui eelmised. Viies osa "Wer Wind säet" ("Kes külvab tuult") ilmus 2011 ja jõudis Spiegeli bestsellerite edetabelis esikohale. Ka järgmine raamat "Böser Wolf" ("Kuri hunt"), mis ilmus 2012. aastal, jõudis Spiegeli kõvakaaneliste raamatute edetabelis esikohale. Nele Neuhaus kirjutab vahel ka oma neiupõlvenime Nele Löwenberg all.
Romaanist "Schneewittchen muss sterben" on aastal 2013 tehtud ka mängufilm, peaosades Felicitas Woll ja Tim Bergman.
Nele Neuhausi Fond toetab projekte, mis aitavad parandada laste ja noorte kirja-, lugemis- ja kõneoskust.
Teosed.
Romaanid
Bodensteini ja Kirchhoffi sari
Noorteraamatud
Piklik jõekarp

Piklik jõekarp ("Unio pictorum") on jõekarbi perekonda kuuluv limune.
Ta elab Euroopa mageveekogudes, sealhulgas Eestis.
Karhila

Karhila ehk Bolšoje Karlino (ka Suuri-Karhila, Karlino, vene "Большое Карлино") on endine ingerisoome mõis ja küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla Maloje Karlino küla territooriumile.
Küla on mainitud juba 1499/1500 ("Kargila").
1676. aasta Ingerimaa kaardil on paikka mainitud kui "Korola Hoff", asukohaga Duderhofi pogosti (Duderhosskoj Pogost) kagu nurgas.
1696. aastal on mainitud nii mõisa ("Karhilla Hof") kui ka küla ("Karhilla By").
1817. aasta Peterburi lähiümbruse kaardil on küla mainitud kui "Бол. Карлинa" ning külas oli 20 talu.
1831. aastal oli külas (nimetatud kui "Бол. Карлино") 20 talu. 
1838. aastal elas külas 92 inimest, kellest 41 olid mehed ja 51 naised.
1848. aastal elas külas (nimetatud kui "Suuri Karhila" ja "Iso Karhila") 95 ingerisoomlast (46 meest ja 49 naist), kellest 15 olid äyrämöised ja 80 savakod.
1856. aastal oli külas 14 talu 46 meeshingega.
1860. aastal oli külas (nimetatud kui "Бол. Карлино") 13 talu. 
1890. aastal oli külas 19 talu. 
1913. aastal oli külas 22 talu ja kool. 
1939. aastal oli külas 11 talu. Külas tegutses kool. 
01.08.1941 kuni 31.12.1943 oli küla okupeeritud Saksa vägede poolt. 
Pärast Teist maailmasõda kuulus küla Krasnoje Selo rajooni Esimese mai nimelisse külanõukokku, 1950. aastast Gorski külanõukokku.
Nüüdisajal jäävad kunagise küla alad Maloje Karlino küla territooriumile.
Karlino

Karlino on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Białogardi maakonnas, Karlino valla halduskeskus.
Linn asub Parsęta jõe ääres.
Niels Bohri Instituut

Niels Bohri Instituut on Kopenhaageni Ülikooli uurimisinstituut. Instituut tegeleb astronoomia, geofüüsika, nanotehnoloogia, osakeste füüsika, kvantmehaanika ja biofüüsikaga. 
Instituut asutati 1921. aastal Kopenhaageni Ülikooli Teoreetilise Füüsika Instituudina. Asutajaks oli Niels Bohr, kes oli ülikooli ametnikkonnas olnud juba 1914. aastast, 1916. aastal nimetati ta professoriks. Niels Bohri 80. sünniaastapäeval, 7. oktoobril 1965, sai instituudi nimeks ametlikult Niels Bohri Instituut. Suurem osa instituudi algsest kapitalist tuli Carlsbergi õlletehase heategevusfondist ja fondist Rockefeller Foundation.
1920. ja 1930. aastatel oli Bohri Instituut üks tähtsamaid aatomifüüsika ja kvantfüüsika põhimõtete rajajaid. Füüsikud üle Euroopa külastasid instituuti, et arutleda Bohriga uute teooriate ja avastuste üle. Niels Bohri ja Werner Heisenbergi tehtud avastusi ja tõlgendusi kvantmehaanikas nimetatakse nn .
1. jaanuaril 1993 ühendati instituut Astronoomia Observatooriumiga, Ørstedi laboratooriumiga ja Geofüüsika Instituudiga. Uus instituut jäi kandma Niels Bohri nime.
Niels Bohri Instituudi uurimistegevus on jaotatud kümnesse uurimiskategooriasse, mis katab suure osa füüsikast: astrofüüsika, biofüüsika, geofüüsika, kvantfüüsika, osakeste füüsika, e-teaduse ja tahkete ainete füüsika. 
Aumedal.
2010. aastal, Niels Bohri 125. sünniaastapäeval, hakkas ülikool välja andma Niels Bohri Instituudi aumedalit. Auhind on iga-aastane ja see antakse “eriti silmapaistvale teadlasele, kes töötab Niels Bohri vaimus ja tegeleb rahvusvahelise koostöö ja teadmiste jagamisega”.
Aumedali autor on taani skulptor Rikke Raben. Medali esiküljel on näha Niels Bohri, aatomit ja tähti. Mündi tagakülg on inspireeritud Bohri tsitaadist: “Ja millest inimesed tegelikult sõltuvad? Me sõltume oma sõnadest. Me oleme keeleoskajad. Meie ülesanne on vahetada üksteisega kogemusi ja mõtteid. (“What is it that we human beings ultimately depend on? We depend on our words. We are suspended in language. Our task is to communicate experience and ideas to others.”) Medali tagaküljele on kirjutatud: “Unity of knowledge”. Sellise pealkirjaga loengu pidas Bohr Columbia Ülikoolis 1954. aastal. Samuti on tagaküljel kirjas "Nosce te ipsum", mis tähendab ladina keeles “tunne iseennast”. See tsitaat pärineb Delfi oraaklilt Apollo templist Kreekast.
Lylian Meister

Lylian Meister (sündinud 14. jaanuaril 1966 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.
Elukäik.
Lylian Meister lõpetas aastal 1984 Tallinna 1. Keskkooli ja 1989. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili erialal. Aastatel 1989–1990 õppis ta Eesti Humanitaarinstituudis kultuuriteooriat. Hiljem on ta õppinud maastikuehitust Luua Metsanduskoolis (2005–2008) ja Räpina Aianduskoolis (2005–2009). 
Liikmesus.
Lylian Meister on alates 1994. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige. Ta kuulub 2006. aastast Eesti Dendroloogia Seltsi. Aastast 2007 on ta Briti Kuningliku Aiandusseltsi liige. Aastatel 2005–2007 ja 2009–2011 oli Lylian Meister Eesti Kultuurkapitali Kujutava ja Rakenduskunsti Sihtkapitali esimees. Lylian Meister on ka Eesti Kultuuri Koja asutajaliige (2011).
Isiklikku.
Lylian Meistri tütar on kunstnik Katarina Meister.
Hanoi Rocks

Hanoi Rocks oli 1979. aastal asutatud Soome glämroki bänd, mis saavutas tuntuse ka väljaspool Soomet, peamiselt Suurbritannias ja Jaapanis.
Värska Orienteerumisklubi Peko

Värska Orienteerumisklubi Peko (lühendatult OK Peko) on Eesti orienteerumisklubi. OK Peko kuulub Eesti Orienteerumisliitu.
Klubi asutati 6. novembril 1990. aastal. OK Peko esimene president on Toivo Toomas. Alates 1994. aastast on klubi president Raul Kudre.
Klubi nimi pärineb seto kultuuripärandist, setode viljakusjumalalt Pekolt. 
Alates 1991. aastast korraldab OK Peko iga-aastast rahvusvahelist orienteerumisvõistlust Peko Kevad. 2012. aastal korraldas OK Peko maailma karikavõistluste etapid rattaorienteerumises.
Vikerkaare Rubiin

"Vikerkaare Rubiin" (inglise keeles "Rainbow Ruby", korea keeles , hiina keeles ) on Lõuna-Korea, Hiina ja Kanada televisiooni joonisfilmisari. Eestis näidatakse sarja telekanalites ETV2 ja ETV+.
Heino Stumbur

Heino Stumbur (31. august 1930 – 21. juuli 2014) oli eesti geoloog, paleontoloog.
Aastal 1955 kaitses ta diplomitöö Eesti ülem-ordoviitsiumi nautiloiididest.
Sulevi tänav (Rakvere)

Sulevi tänav on tänav Rakveres. 
Umbtänava pikkus on 71 m ja see asub Kondivalu linnaosas ning saab alguse Olevi tänavalt. Tänavast lääne pool paikneb Juhan Kunderi tänav ja selle kõrval Palermo mets.
Piirkonna tänavad on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, mil sinna ehitati ühepereelamuid.
Paiste

Paiste ("Switzerland Paiste AG") on Šveitsis asuv löökpillide taldrikuid tootev ja välja töötav ettevõte, mille asutas 1906. aastal eestlane Mihkel Toomas Paiste. 
See on maailma suuruselt teine löökpillitaldrikute tootja. Ettevõtte nimeks olev sõna "paiste" tähendab eesti keeles sära, päikesepaistet. Paiste löökpillitaldrikuid on kasutanud paljud maailmakuulsad ansamblid.
Ettevõttele pani aluse Mihkel Toomas Paiste 1906. aastal Peterburis ja jätkas selle tegevust 1917. aastal Tallinnas. Pärast seda, kui Mihkli poeg Michail M. Paiste oli ettevõtte taaselustanud – esmalt 1940. aastal Poolas ja seejärel 1945. aastal Põhja-Saksamaal, kuhu ta perega siirdus –, liitus isa ettevõttega Robert Paiste. 1957. aastal kolis perekond Šveitsi. Pereettevõttes töötas ka Roberti noorem vend Toomas Paiste. 
2003. aastast on pereäri juhtinud Robert Paiste vennapoeg Erik.
2008. aastal tegi Switzerland Paiste AG taldrikud ka ansamblile Metsatöll.
Laskeraja tänav

Laskeraja tänav on tänav Rakveres.
Tänav on 104 meetrit pikk ja asub Kondivalu linnaosas. Tänav paikneb Juhan Kunderi ja Tartu tänava vahel. Tänavast lääne pool asub AS-i Rakvere Metsamajand tootmiskompleks. Edala pool paikneb Palermo mets, kuhu maailmasõdadevahelisel ajal rajas Kaitseliit lasketiiru. Selle järgi on tänav ka nime saanud.
1939. aastal nimetati senine Supri tänav Laskeraja tänavaks.
Piirkonna tänavad on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, rajatud on põhiliselt ühepereelamuid.
Rahu tänav (Rakvere)

Rahu tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 478 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Ida-läänesuunaline tänav saab alguse Aia tänavalt, ristub Juhan Kunderi tänava ja Tartu tänavaga ning lõpeb Rakvere linnakalmistu juures.
1939. aastal nimetati senine Grimmi tänav Rahu tänavaks.
Rahu tänava äärde on ehitatud nii eramuid kui ka korterelamuid, põhiliselt 20. sajandi teises pooles.
Mäekalda tänav (Rakvere)

Mäekalda tänav on tänav Rakveres. 
Kondivalu linnaosas asuva tänava pikkus on 315 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe kagukülje mäenõlva all, mille järgi on saanud nime, ja on paralleelne kõrgemal asuva Tammiku tänavaga. See saab alguse Rahu tänavalt Rakvere linnakalmistu juurest ja kulgeb lõuna suunas Palermo metsani.
Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles. Ida pool paikneb AS-i Rakvere Metsamajand tootmiskompleks, lääne pool asuvad eramud.
Debreceni Ülikool

Debreceni Ülikool (ungari keeles Debreceni Egyetem) on Ungaris Debrecenis asuv ülikool. 
Ülikool asutati 1538. aastal ja taasasutati 1912. aastal.
2011. aastal õppis ülikoolis umbes 30 500 üliõpilast.
Ülikoolis õpetatakse ka eesti keelt.
Mäe tänav (Rakvere)

Mäe tänav on tänav Rakveres. 
Tänav on 473 meetrit pikk ning asub Kondivalu ja Lepiku linnaosas. Tänav saab alguse Tartu tänavalt ja kulgeb ida suunas, ristudes Aia, Seene, Tamme ja Paju tänavaga. Tänav lõpeb Soolikaoja juures, kus algab Rakvere linnamets.
Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud põhiliselt eramuid.
Brüsseli IV Euroopa Kool

Brüsseli IV Euroopa Kool on Brüsselis tegutsev Euroopa Koolide süsteemi kuuluv kool, kus õpivad peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide töötajate lapsed. Kool asutati 2007. aastal. Kooli direktor on eestlane Marko Mattus.
Septembris 2016 avati Brüsseli IV Euroopa Koolis eesti keele sektsioon, kus õpetatakse iga päev kõiki aineid eesti keeles. Õppetöö läheb eesti keelele üle järk-järgult: 2016/2017. õppeaastal avati eelkool, 2017/2018. õppeaastal avati 1. klass.
2022/2023. õppeaastal on Eesti riik lähetanud Brüsseli IV Euroopa Kooli eesti sekstiooni lasteaiaõpetajaks Regina Eimre, kolm klassiõpetajat (Mari Breiberg, Margit Hunt ja Sille Kägu), vanema kooliastme eesti keele õpetaja Maie Solli ning matemaatika ja integreeritud loodusteaduste õpetaja Linda Kase.
Noorte Naiste Kristlik Ühing

Noorte Naiste Kristlik Ühing (lühend NNKÜ) on rahvusvahelise kristliku organisatsiooni Noorte Meeste Kristlik Ühing (YWCA) kohalik organisatsioon Eestis.
NNKÜ põhikiri registreeriti 1931. aastal.
1994. aastal Noorte Naiste Kristlik Ühing ja Noorte Meeste Kristlik Ühing ühinesid ja moodustati Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing.
Noorte Naiste Kristlik Ühing (rahvusvaheline organisatsioon)

Noorte Naiste Kristlik Ühing (lühendatult NNKÜ; inglise Young Women’s Christian Association, YWCA) on ülemaailmne kristlik organisatsioon, kuhu kuulub üle 22 miljoni liikme 122 kohalikust (nt Saksamaa, Eesti) ühingust. NNKÜ on maailma suurim naisorganisatsioon. Ühing asutati 1855. aastal Suurbritannias (ülemaailmse organisatsioonina asutati 1894. aastal).
Ühingu peakontor asub Šveitsis Genfis.
Noorte Naiste Kristlik Ühing Eestis.
Eestis loodi NNKÜ 1931. aastal
Herrnhuti vennaste uniteedi arhiiv

Herrnhuti vennaste uniteedi arhiiv (saksa Archiv der Brüder-Unität zu Herrnhut, lühemalt Unitätsarchiv) on ülemaailmse vennastekogudusliikumise keskarhiiv, mis asub Saksamaal Herrnhutis. Arhiiv asutati 1764. aastal.
Arhiivis asub mitmeid eestikeelseid trükiseid, mis ilmusid enne 1850. aastat.
Automaatkaitse

 
Automaatkaitse on automaatika haru, mis käsitleb tehnilistes seadmetes ja protsessides võimalike ebanormaalsete olukordade vältimist. Automaatkaiseseadmed kas seiskavad protsessi, lülitavad kaitstava seadme välja või ei lase ebanormaalset olukorda tekkida (automaatblokeerimine). Samal ajal rakenduvad signalisatsiooniseadmed. Lihtsal juhul piisab ühest kaitsmest (aurukatla kaitseventiil, korteri või elamu elektriseadmestiku automaatkaitselüliti). Keerukas seadmestikus kasutatakse kaitsesüsteemi, näiteks elektrivõrkudes releekaitset.
Automaatkaise üheks võimaluseks on blokeeringud. Näiteks võib olla masina tööks vajalik pidev õlitamine ja õlipump käitatakse eraldi mootoriga. Sel juhul saabki lisada blokeeringu, mis tagab selle, et põhimootor ei käivitu enne, kui õlipump on tööle hakanud. Selleks lisatakse õlipumba mootori kontaktorkaitselüliti (magnetkäiviti) avatud abikontakt jadamisi põhimootori kontaktorkaitselüliti mähise ahelasse.
Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei

Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei (saksa keeles "Demokratische Bauernpartei Deutschlands", lühend "DBD") oli Saksa DV poliitiline partei.
Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei asutati Nõukogude okupatsioonitsoonis 17. juunil 1948. Partei loomise põhjuseks oli Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei juhtkonna soov vähendada Kristlik-Demokraatliku Liidu ja Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei mõju talurahvale. Partei juhtiv kaader tuli valdavalt Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist. 1951. aastal oli Saksamaa Demokraatlikul Talurahvaparteil 80 000 liiget, 1988. aastal aga 122 000. Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist hakkas Saksamaa Demokraatlikust Talurahvaparteist distantseeruma alles 1989. aasta sügisel.
Partei häälekandja oli ajaleht Bauernecho.
Saksa DV esimestel ja ainsatel vabadel parlamendivalimistel 18. märtsil 1990 kogus Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei 2,18% häältest. 15. septembril 1990 ühines Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liiduga ja lakkas iseseisva parteina olemast.
Karoliine Loit

Karoliine Loit (sündinud 14. detsembril 2000) on eesti vehkleja.
Tema isa on endine vehkleja ja praegune vehklemistreener Meelis Loit.
Christoph Harting

Christoph Harting (sündinud 10. aprillil 1990) on Saksamaa kettaheitja.
Ta võitis 2016. aasta olümpiamängudel kettaheites kuldmedali isikliku rekordiga 68,37. Maailmameistrivõistlustel on tema parim 2015. aasta 8. koht.
Tema vanem vend Robert Harting on kettaheitja, kolmekordne maailmameister ja olümpiavõitja.
Intressimäär

Intressimäär on intressisumma, mida laenuvõtjad maksavad raha kasutamise eest kindla perioodi jooksul. Intressimäära väljendatakse protsentuaalse osana laenusummast.
Peamine raha ringlusse andja on keskpank, kes määrab oma emiteeritavale valuutale intressimäära, mis on baasmääraks keskpangast laenu võtvatele asutustele. Pangad, kes on võtnud keskpangast laenu, peavad arvestama kaasnevate kuludega ning oodatava kasumiga. Sel põhjusel on panga intressimäär keskpanga omast kõrgem. Eraisikutele ja ettevõtetele on laenu võtmise aluseks panga määratud intressimäär. Kui eraisik või ettevõte peaks oma laenu edasi laenama, siis järgmine laenuvõtja peab lähtuma eraisiku või ettevõtte kehtestatud intressimäärast.
Eestis kujunevad intressimäärad Euroopa Keskpanga rakendatava rahapoliitika järgi.
Intressimäära liigid.
Majandusteadlased eristavad peamiselt nominaalset ja reaalset intressimäära.
Reaalse ja nominaalse intressimäära ning inflatsiooni seost võib esitada järgmise valemi abil:
formula_1
kus
Pangalaenu intressimäär.
Üldjuhul puutuvad tavainimesed intressimääraga kokku siis, kui võtavad pangast laenu. Eluasemelaenu või teiste suuremate hüpoteegiga tagatud laenude intressimäära kujundamisel lähtutakse panga marginaalist ja euriborist.
Pangalaenu intressimäära mõjutavad tegurid.
Pangalaenu intressimäära mõjutavad tegurid on järgmised:
Baasmäär
Riskilisa
Muud tegurid
Euribori muutused.
Peamine põhjus, miks euribor muutub, on Euroopa Keskpanga intressipoliitika. Selle eesmärk on hoida majandus euroalal stabiilsena. Euribori mõjutab intressimäär, mille põhjal Euroopa Keskpank laenab teistele pankadele raha või millisel määral ta on nõus maksma intresse pankade enda juures hoiustatud rahale. Euribor tõuseb, kui Euroopa Keskpank otsustab tõsta intressimäärasid. Vahel juhtub, et euribor langeb nulli lähedale või miinusesse. Kui euribor on negatiivne, siis loetakse selle väärtus nulliks. Sellisel juhul lähtutakse laenu tagasimaksmisel ainult panga marginaalist, mis muudab laenu soodsamaks. Kuna euribor võib kardinaalselt muutuda, annab panga marginaal seega hea ettekujutuse sellest, kui kulukaks võib laen muutuda.
Kalle Voolaid

Kalle Voolaid (10. aprill 1969 Tartu – 11. november 2022 Tavira, Portugal) oli eesti spordiajaloolane.
Ta lõpetas aastal 1987 Tartu 10. Keskkooli ja aastal 1996 bakalaureusena Tartu Ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule erialal.
Töötas aastatel 1993–2022 Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis, oli rahvusvahelise spordiajalooühingu ISHPES (International Society for the History of Physical Education and Sport), rahvusvahelise muuseumiühingu ICOM (International Council of Museums) ja Eesti Olümpiaakadeemia liige, alates 2001. aastast Eesti Olümpiaakadeemia peasekretär. Paljude spordiraamatute autor, koostaja ja toimetaja, sporditeemaliste näituste kuraator, oli alates 2012. aastast ajakirja Sport&amp;Muuseum peatoimetaja.
Isiklikku.
Tema ema Kaie Voolaid (snd 24. septembril 1942 Viljandis) on samuti spordiajaloolane, isa Henn Voolaid oli füüsik, vend Juhan Voolaid on linnaametnik ja kirjanik.
Abikaasa folklorist Piret Voolaid, poeg spordiajakirjanik Rasmus Voolaid, tütar muusik Pille Triin Voolaid.