tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sassari

Sassari on linn Itaalias Sardiinia maakonnas, samanimelise provintsi ja samanimelise haldusüksuse ("città metropolitana") keskus.
Sardiinia saarel, 225 meetri kõrgusel merepinnast asuva Sassari asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta . 
Sassari piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alghero, Muros, Olmedo, Osilo, Ossi, Porto Torres, Sennori, Sorso, Stintino, Tissi, Uri, Usini.
Sassari halduspiirides asuvad järgmised allüksused ("frazione"): Argentiera, Bancali, Baratz, Biancareddu, Bonassai, Caffè Roma, Campanedda, Canaglia, Caniga, Filigheddu, La Corte, La Crucca, La Landrigga, La Muntagna, La Pedraia, Li Punti, Mandra di l'Ainu, Marchetto, Molafà, Ottava, Palmadula, Pian di Sorres, Platamona (jagatud Sorso ja Porto Torresega), Saccheddu, San Camillo, San Francesco, San Giovanni, Tottubella, Truncu Reale, Villa Assunta (jagatud Algheroga), Villa Gorizia, Fiume Santo (jagatud Porto Torresega), Zuari.
Krull

Krull on perekonnanimi.
Statistika.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Krull 144 inimesel: 79 mehel ja 65 naisel. Perekonnanimede levikult oli Krull meeste puhul 1132. kohal ja naiste puhul 1665. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Krull vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,71. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 4,50 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Saaremaal Jaani, Püha, Kihelkonna ja Valjala kihelkonnas ning Järvamaal Koeru kihelkonnas nimeks 6 korral Krull. 
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati 1936., 1938. ja 1939. aastal kaheksal korral nimi Krull ära - uuteks võetud nimedeks olid Aas, Aasma, Kariste, Kruusimäe, Kulli, Rull ja Sirila.
Üle linna Vinski

"Üle linna Vinski" on 1983. aasta Eesti telelavastus, mis põhineb Soome vestekirjaniku Aapeli (Simo Puupponen) 1954. aastal ilmunud samanimelisel lasteraamatul.
Aapeli teose kohandas televisioonile lavastaja Ivo Eensalu. Filmi režissööriks oli Virve Koppel, kunstnikuks Tiiu Übi, heliloojaks Tõnu Naissoo ja laulusõnade autorika Priit Aimla.
Osatäitjad.
Teiste osatäitjate seas olid näiteks Gunnar Kilgas, Hans Miilberg, Lembit Ulfsak, Maria Klenskaja, Irja Aav ja Leida Rammo.
Sile tiibrai

Sile tiibrai ("Dipturus batis", eesti keeles kasutatud ka nimetusi harilik rai ja silerai) on kõhrkalade klassi railaste sugukonda kuuluv kalaliik. 
Sile tiibrai elutseb Atlandi ookeani külmades piirkondades (Suurbritannia, Prantsusmaa, Hollandi, Belgia Islandi, Norra, Saksamaa ja Taani vetes). Ülepüügi tõttu on arvukus oluliselt vähenenud, mitmest piirkonnast on liik hävinud. Kala on kantud ohustatuselt kriitilises seisundis liikide nimekirja.
Ta toitub väiksematest kaladest ja merepõhja selgrootutest.
Sile tiibrai võib kasvada 3 m pikkuseks ja elada 50–100 aastat. Ta paljuneb ovipaarselt. Emane rai koeb mudasele merepõhjale umbes 40 muna, mis on 18 cm pikad ja 12 cm laiad. Munad kooruvad 2–5 kuu pärast. 
Sileda tiibrai liha on eriti maitsev. Ta on olnud oluline töönduskala Loode-Euroopas ja Vahemeres.
Euroopa Liidus kehtib püügikeeld.
Revalia Pank

AS Revalia Pank oli aastail 1991–1994 tegutsenud Eesti krediidiasutus.
Revalia Pank sai tegevuslitsentsi 8. märtsil 1991, 26.01.93 Eesti Panga nõukogu kuulutas välja moratoorium pangale ja 7.03.93 algas panga sundlikvideerimine. 
Panga litsents tühistati 7. märtsil 1993 ja pank pankrotistus 11.04.1994. aastal.
Bang Na

Bang Na (tai บางนา) on Bangkoki linnaosa ("khet").
Linnaosa koosneb kahest asumist ("khwaeng"): Bang Na Nuea ja Bang Na Tai.
Bang Na linnaosa on moodustatud 1998. aastal. Linnaosas asub Bangkoki Rahvusvaheline Kaubandus- ja Näitustekeskus.
Resasuriin

Resasuriin (7-hüdroksü-10-oksidofenoksasiin-10-ium-3-oon; ka diasoresortsinool, Alamari sinine) on veeslahustuv värviline orgaaniline aine, mis on kasutatav nii pH-indikaatorina (ehk selle neeldumisspekter valguse nähtavas alas muutub, olenevalt sellest, kas molekul on protoneeritud) kui redoks-indikaatorina (ehk selle redutseerimisel tekib aine resorufiin, mille neeldumismaksimum valguse nähtavas alas erineb oluliselt resasuriini omast). Resasuriini levinumaks rakenduseks on aga kasutamine rakkude elulevuse sensorina, kuivõrd metaboolselt aktiivsetes (hingavates) rakkudes redutseerub resasuriin resorufiiniks.
Aine üldised keemilised ja füüsikalised omadused.
Kuigi resasuriin võib madalate pH väärtuste juures esineda happe vormis, on see kommertsiaalselt kättesaadav enamasti naatriumsoola kujul. Seepärast on allpool tabelis mainitud nii resasuriini, selle naatriumsoola kui ka resorufiini erinevad omadused.
Resorufiini edasisel redutseerumisel tekib värvitu dihüdroresorufiin.
Kasutamine rakkude elulevuse sensorina.
Vaatamata sellele, et laetud molekulid läbivad rakumembraani üldiselt halvasti, on resasuriin siiski piisavalt hüdrofoobne, et elusraku plasmamembraani läbida. Elusrakkude mitokondrites ja tsütoplasmas redutseeritakse resasuriin ensüümide reduktaaside toimel, kasutades redutseeriva kofaktorina kas NADH, NADPH või ka FADH (võrdluseks: pH 7 ja 25 °C juures on resasuriini standardne redokspotentsiaal 380 mV, NADH ja NADPH oma 320 mV ning FADH oma 210 mV). Reaktsiooni käigus moodustub fluorestseeruv resorufiin, mis on samuti veeslahustuv ning läbib rakkude plasmamembraani.
Mida rohkem on proovis elusrakke, seda kiiremini toimub resorufiini teke. Kui mõõta konkreetsel ajahetkel lahuse neelduvust (resasuriinile ja/või resorufiinile omase neeldumismaksimumi juures) ja/või fluorestsentsi intensiivsust (ergastades proovi resorufiinile omase neeldumismaksimumi juures), on võimalik kindlaks teha rakkude suhtelist elulevust proovis. See on kasulik näiteks juhul, kui soovitakse võrrelda eri ühendite või sama ühendi eri kontsentratsioonide toimet rakkudele: sel juhul tuleb kasutada sobivat negatiivset kontrolli (nt töötlemata rakud) ja positiivset kontrolli (nt rakkudeta proov, kus resorufiini teket ei toimu).
Kuna resasuriini üleminek resorufiiniks on võimalik väga paljudes rakkudes (sh bakteri-, seene- ja loomarakkudes), on resasuriini kasutatud mitmeteks rakendusteks – näiteks piima bakteriaalse saastatuse määramiseks või seenevastaste ainete toime hindamiseks. 1991. aastal kasutati resasuriini esmakordselt imetajarakkude (spermide) hulga hindamiseks ning viimase 30 aasta jooksul on resasuriini rutiinselt kasutatud elulevuse sensorina nii 2D- kui 3D-rakukultuuri puhul.
Resasuriinile sarnaseid sensoreid on teisigi (nt tetrasooliumvärvid nagu MTT), kuid resasuriini kasutavad meetodid omavad mitmeid eeliseid tänu resasuriini ja resorufiini heale lahustuvusele vees, suutlikkusele läbida rakumembraani, suhteliselt madalale toksilisusele ja kasutatavusele nii fluorimeetria kui kolorimeetria mõõtmistes. Resasuriini kasutava meetodi piirangutena on aga toodud välja järgmiseid aspekte:
Piraatide Vabariik

Piraatide Vabariik (1706- 12. detsember 1718) oli Benjamin Hornigoldi ja Henry Jenningsi poolt loodud riik Bahama saartel. Vabariigi loomine sai võimalikuks, kuna Bahama saared olid asustamata ning Euroopa riigid olid omavahel sõjas. 
Suur osa piraatidest, kes olid riigi loomisega seotud kuulusid gruppi “The Flying Gang” (e.k. Lendav Jõuk). Sinna kuulusid näiteks Edward Teach, Samuel Bellamy, Stede Bonnet jt tuntud mereröövlid.
Riigi väljakuulutamine.
Piraatide Vabariigi algatasid Benjamin Hornigold ja Henry Jennings 1706. aastal, nimetades end Bahama saarte kubernerideks. Pärast seda hakkas Bahama saari juhtima Lendava Jõugu grupeering. Nende edukuse pärast kolisid paljud piraadid, kaupmehed ja prostituudid saarele elama. Ka paljud Suurbritannia meremehed, kes ei saanud oma eludega enam hakkama pärast Hispaania pärilussõda, liitusid uue vabariigiga. Bahama kuberner väites, et saarel elas umbes 1000 piraati. Lõpuks sai võimu endale Edward Teach ja nimetas end magistraadiks.
Piraatide Vabariigi langus.
Piraatide Vabariik algul ei rünnanud kunagi Suurbritannia laevu. Hiljem see muutus. Mereröövlite laevastik oli väga võimas, suudeti hävitada ka fregatte. Selle tõttu saadeti George I käsul mereröövlitega tegelema Woodes Rogers. 
Rogers saabus Bahamasse 1718. aasta juulis seitsme laevaga ja pakkus piraatidele kuninglikku halastust. Ta korraldas mereblokaadi Nassaus samamoodi nagu ta oli varem seda teinud ka Madagaskari saarel.
Piraatidele, kes olid nõus vastu võtma kuninglikku halastust, andestati kõik kuriteod ent nõuti, et nad töötaksid edaspidi Suurbritannia mereväe jaoks. Paljud piraadid ei võtnud halastust vastu, aga mõned siiski võtsid. Üks neist, kes oli halastusega nõus, oli Piraatide Vabariigi looja Benjamin Hornigold, kes hakkas edaspidi töötama Woodes Rogersi alluvuses. Rogers saatis teda jahtima oma endisi kaaslasi. Teised piraadid hakkasid parandama või ehitama erinevaid sildu või hooneid, mida nad hävitasid. 
Piraadid, kes ei olnud nõus alluma, olid näiteks Edward Teach (Musthabe) ja Charles Vane. Nemad põgenesid edukalt Nassaust. Põgenenud piraatidest 10 püüti kinni Benjamin Hornigoldi poolt, kellest 9 poodi 12. detsembril 1718. Pärast seda läks Bahama saartel võim Suurbritannia kätte ning uueks kuberneriks sai Woodes Rogers.
Samuel Bellamy

Samuel Bellamy (23. veebruar 1689 – 26. aprill 1717) oli inglise piraat, kes sündis Devonshire’is. Samuel on üks tuntud piraatidest piraatluse kuldajastust. 1984 leiti tema kõige esimene laev, nimega Whydah. 
Enne piraatlust.
Samuel Bellamy liitus täiskasvanuna Suurbritannia mereväega, milles ta võitles mõnedes lahingutes. Oma teenistuse tõttu ta ei kohanud enam oma naist ja last mitte kunagi
Mereväes viibides otsis ta Hispaania varandust merest Florida läheduses. Oma teekonnal ta peatus Massachusettsis, kus ta kohtas üht 15-aastast tütarlast, kelle nimi oli Maria Hallett. Tüdruku vanematele meeldis Bellamy, aga nad arvasid, et ta ei sobi nende tütrele. Bellamy sõber Paulsgrave William maksis kinni uue ekspeditsiooni, et otsida Hispaania kulda. Seda kuuldes lubas Samuel Mariale, et ta tuleb tagasi austatud kaptenina ja võimsa laevastikuga. 
Ekspeditsiooni ajal Massachusettsis sünnitas Maria Hallett lapse, kes suri hiljem. See oli suur skandaal ja selle tõttu läks ta ka vangi. Vanglast pääsedes Maria Hallett saadeti linnast välja. Ka väljas aadetuna  ootas ta ikka Samueli edasi. 
Piraatluse karjäär.
Samuel Bellamy liitus Benjamin Hornigold’i meeskonnaga, pärast ekspeditsiooni ebaõnnestumist. 1716. aastal kinkis Hornigold Bellamyle tema esimese laeva, nimega Mary Anne, millega Bellamy alustas oma piraatluse karjääri. Hornigold võttis hiljem vastu kuninglikku halastuse ja tema meeskond valis Bellamy nende uueks kapteniks. Bellamy paremaks käeks sai La Bouche ja varustuse ülemaks Paul Williams.
Samuel Bellamy hüüdnimi oli Robin Hood of the sea (e.k. mere Robin Hood). Tema kohta pole olemas tõestust, et ta kunagi oleks kinni püütud isikuid tapnud. Samuel tihti tagastas laevu, mis ei vastanud tema tahtmistele või millelt polnud midagi varastada. Tal olid head kombed ja ta olevat kandnud kalleid riideid ja kaht püstolit oma rihma küljes.
Tema meeskond ründas mitmeid laevu, mis kuulusid Suurbritannia ja Hispaania alluvusse. 1717. aastal lahutas üks torm Bellamy ja La Bouche’i laevad ära. Prantslane seilas Aafrikasse ja hiljem India ookeanile. Samuel jäi edasi tegutsema Kariibi merele.
Samal aastal püüdis ta kinni laeva nimega Whydah, mis oli orjalaev. Bellamy tahtis Whydahit rünnata, sest see kandis kulda, elevandiluud, suhkrut ja rummi. Olles laeva kaaperdanud, lisas ta sellele juurde relvastust. Pärast seda hakkas ta lisama üha rohkem laevu oma laevastikku ja soovitas vangidel liituda tema meeskonnaga. Meeskonnaga said ainult liituda mehed, kes polnud abielus. 
Aprillis oli tema meeskond Massachussetsi ääres ja nad sattusid tormi kätte. Whydah löödi kivide pihta ja Samuel Bellamy suri ka tormi käes. Pardal oli 146 piraati, kellest 2 jäid ellu.
Ojasoo lehis

Ojasoo lehis on kaitsealune lehis Harju maakonnas Kose vallas Ojasoo külas Ojasoo mõisa pargis. Puu võeti kaitse alla 1958.
Puu ümbermõõt on 482 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.
Pajaka tammik

Pajaka tammik on kaitsealune tammik Rapla maakonnas Märjamaa vallas Pajaka külas. Tammik võeti kaitse alla 1958.
Polli elupuu

Polli elupuu on kaitsealune elupuu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Polli külas. Puu võeti kaitse alla 1990.
Puu ümbermõõt on 163 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.
Putkaste jugapuud

Putkaste jugapuud (ka "Leluselja jugapuud") on kaitsealused jugapuud Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Lelu külas. Puud võeti kaitse alla 1958. aastal.
Rahetsema mänd

Rahetsema mänd on kaitsealune mänd Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi külas. Puu võeti kaitse alla 1964.
Puu ümbermõõt on 315 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m.
Rebasmäe kuusk

Rebasmäe kuusk (ka Rebasmäe kerakuusk, Rebasmäe koobaskuusk) on kaitsealune kuusk (leinavorm) Võru maakonnas Võru vallas Rebasmäe külas. Puu võeti kaitse alla 1981.
Puu ümbermõõt on 30 cm (mõõdetuna 0,3 m kõrguselt) ja kõrgus 2 m.
Saue tammik

Saue tammik on kaitsealune tammik Harju maakonnas Sauel. Tammiku suurus on 27,5 ha. Tammik võeti kaitse alla 1959.
Kastna tammed

Kastna tammed on kolm kaitsealust tamme Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kastna külas. Tammedest suurim on Pärnu maakonna jämedaim puu. Puud võeti kaitse alla 1938. aastal.
Suurima puu ümbermõõt on 635 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m.
Kergu hiiepärn

Kergu hiiepärn on kaitsealune pärn Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kergu külas. Puu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kohatu kadastik

Kohatu kadastik on kaitsealune kadastik Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kohatu külas. Kadastik võeti kaitse alla 1981.
Leetselja kadakad

Leetselja kadakad on kolm kaitsealust kadakat Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuusiku külas. Puud võeti kaitse alla 1962.
Suurima puu ümbermõõt on 118 cm (mõõdetuna 1,2 m kõrguselt) ja kõrgus 9 m.
Autolevi

Autolevi on Eestis loodud autorenti vahendav ettevõte, mis pakub Eestis, Soomes ja Lätis inimeselt inimesele autorendi platvormi. Ettevõtte lõid 1. oktoobril 2013 Tauri Kärson, Simo Sulev ja Robert Sarv. Ettevõtet juhib Tauri Kärson.
Autolevi toimib jagamismajanduse põhimõtetel. Autolevil on üle 2200 sõidukiga autopark ning platvormiga liitumine on inimestele tasuta. Kasutajaid on platvormil ettevõtte enda väitel üle 35 000 inimese. 
2017. aastal kuulus Autolevi 20 Eesti parima idufirma sekka.
2015. aastal osales Autolevi rahvusvahelisel idufirmade konkursil Chivas Regal The Venture, saades Eestis finaali esiviisiku sekka. Ettevõte teeb 2016. aastast koostööd ka ingelinvestoritega.
Kindlustus.
Alates 3. märtsist 2020 kehtib kõigile Autolevi autojagamise platvormi kaudu renditud autodele If Kindlustuse kaskokindlustus. Uus Autolevi kaskokindlustus on ainus Eestis, mis katab inimeselt-inimesele autojagamise kahjujuhtumid. Eestis järjest populaarsust koguv autojagamine on toonud enam kui 2200 sõidukit Autolevi platvormile. Seni tugines autojagamise teenus põhjalikule autoomanike ja rentijate taustakontrollile. Autojagamise kindlustuse turule toomine on ainulaadne Eestis ja autorenti pole nii soodsatel tingimustel võimalik kindlustada ka Ameerika Ühendriikide ja Euroopa jagamisplatvormidel. Kindlustust saab võtta mitte autoomanikule püsitasuna, vaid hoopis kindlustab end rentija ning seda päevapõhiselt (hind alates 3 eurost). Tänu sellele ei lähe kahjujuhtumi korral üles ka autoomaniku kindlustuse koefitsient (sest kindlustab end rentija).
Auto kindlustuspoliis sõlmitakse automaatselt Autolevi veebiplatvormil ja selleks eraldi dokumente ise täita ei ole vaja. Rentija valib kindlustuse, mis on kas kolm eurot päevas (omavastutus kuni 1000 eurot) või viis eurot päevas (omavastutus kuni 500 eurot). Kui kahjud on omavastutuse summast väiksemad, siis tuleb tasuda summa kahjude ulatuses ning täit omavastutuse määra maksma ei pea.
Kara Ahmed Pasha

Kara Ahmed Pasha (u 1490 – 1555) oli Albaania päritolu riigimees Osmanite riigis. Aastatel 1553–1555 oli ta suurvesiir.
Kujutamine popkultuuris.
Türgi teleseriaalis "Sajandi armastus" mängib Kara Ahmed Pashat näitleja Yetkin Dikinciler.
Julius Maada Bio

Julius Maada Wonie Bio (sündinud 12. mail 1964 Tihunis) on Sierra Leone poliitik ja sõjaväelane, alates 4. aprillist 2018 Sierra Leone president. Ta oli Sierra Leone riigipea ka 16. jaanuarist 29. märtsini 1996.
Rahvuselt on ta šerbro ja usutunnistuselt katoliiklane. Ta sündis Sogbini ülempealiku Charlie Bio II 33. lapsena. Ta sai alg- ja põhihariduse katoliku koolides, keskhariduse aga Bo linnas asuvas riigigümnaasiumis, mille lõpetas 1984. aastal.
1985. aastal liitus ta Sierra Leone kaitsejõududega. Pärast kaheaastast väljaõpet asus ta 1987. aastal tegevteenistusse nooremleitnandi auastmes. 1992. aastal osales ta veretus sõjaväelises riigipöördes, millega kukutati võimult president Joseph Saidu Momoh. Aastatel 1992–1996 oli ta juhtivatel ametikohtadel riigipöördega võimule tulnud sõjaväelaste valitsuses, teenides lõunaalade riigisekretäri, informatsiooni ja kommunikatsiooni riigisekretäri ning Riikliku Ajutise Valitsusnõukogu esimehe asetäitjana.
16. jaanuaril 1996 viis ta läbi uue riigipöörde, kukutades senise riigipea kapten Valentine Strasseri. Bio lasi läbi viia vabad valimised ja andis 29. märtsil 1996 võimu üle ametisse valitud presidendile Ahmad Tejan Kabbah'le. Pärast võimust loobumist läks Bio sõjaväest erru ja asus õppima Ameerika Ühendriikides, kus sai magistrikraadi rahvusvahelistes suhetes. Kuni 2000. aastate keskpaigani elas ta Ameerika Ühendriikides ja töötas seal konsultatsioonifirma International Systems Science Corporation presidendina.
Bio naasis Sierra Leone poliitikasse 2005. aastal, mil ta liitus Sierra Leone Rahvaparteiga. 2011. aastal valiti ta erakonna presidendikandidaadiks 2012. aasta presidendivalimistel. Ta kaotas need valimised toonasele presidendile Ernest Bai Koromale, kogudes umbes 37% antud häältest.
Uuesti kandideeris ta presidendiks 2018. aasta valimistel, kus ta pääses edasi teise valimisvooru. Teises valimisvoorus 31. märtsil 2018 valiti ta 51,8% häältega presidendiks. Viis päeva hiljem, 4. aprillil 2018 astus ta ametisse.
Bio on teist korda abielus, esimesest abielust on tal kolm last.
John J. Sullivan

John Joseph Sullivan (sündinud 20. novembril 1959 Bostonis) on Ameerika Ühendriikide jurist ja diplomaat, alates 5. veebruarist 2020 kuni 4. septembrini 2022 Ameerika Ühendriikide erakorraline ja täievoliline suursaadik Venemaa Föderatsioonis. 
24. maist 2017 kuni 20. detsembrini 2019 oli ta USA aseriigisekretär. Ühtlasi oli ta 1. aprillist kuni 26. aprillini 2018 riigisekretäri kohusetäitja.
Sullivanil on bakalaureusekraad ajaloos ja politoloogias, 1985. aastal lõpetas ta Columbia Law Schooli õigusteaduse alal. Sullivan töötas kaua aega juristina nii era- kui ka avalikus sektoris. Riigiametitest on ta töötanud juhtivatel ametikohtadel kaitse- ja kaubandusministeeriumi juriidilistes osakondades. 
1. septembrist 2007 kuni 14. märtsini 2008 oli ta asekaubandusministri kohusetäitja ja seejärel kuni 20. jaanuarini 2009 asekaubandusminister. 
Alates 24. maist 2017 oli ta riigisekretäri asetäitja ehk asevälisminister. Pärast Rex Tillersoni ametist vabastamist 31. märtsil 2018 sai Sullivanist järgmisel päeval riigisekretäri kohusetäitja. 
Ta on Vabariikliku Partei liige.
Lajos Szigeti

Lajos Szigeti (sünninimi Sparing; 27. november 1906 Budapest – 27. aprill 1974 Budapest) oli Ungari poksija.
Ta oli kokku kaheksakordne Ungari meister – keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) aastatel 1929, 1930, 1937 ja 1938 ning poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1935, 1939, 1942 ja 1945.
Ta osales keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel, kus kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Ernest Peirce'ile (Lõuna-Aafrika Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kus kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Ta võitis keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks ning sai 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Clemente Meronile (Itaalia). 
Ta sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) pronksmedali 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kus kaotas poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Luigi Musinale (Itaalia) ja võitis 3. koha kohtumises Jarl Johnseni (Norra) ning 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939), kus kaotas poolfinaalis jällegi hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Luigi Musinale (Itaalia) ja võitis 3. koha kohtumises Bruce Woodcocki (Inglismaa).
Ta osales Euroopa eest 1940. aastal kaks korda poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) maavõistlustel USA Kuldkinda-turniiri võitjate meeskondadega ning kaotas oma kohtumise nii 10. aprillil Chicagos kui ka 17. aprillil Nashville'is.
Primera División (täpsustus)

Primera División (hispaania keeles 'esimene divisjon') on mitme riigi kõrgeima jalgpalliliiga nimi:
Pietà

Pietà (itaalia keeles pietà 'vagadus', 'kaastunne') ehk Vesperbild (saksa keeles 'vespripilt', 'õhtupilt') on süžee kristlikus ikonograafias, mis kujutab ristilt võetud surnud Kristust oma süles hoidvat ja tema kohale kummarduvat leinavat neitsi Maarjat.
Tähendus.
"Pietà" kuulub harduspiltide hulka ja ei kuulu passioonitsükli Kristuse taganutmise kompositsiooni. Süžeel puudub otsene lähtekoht kirjalikes allikates: evangeeliumides öeldakse, et Jeesuse keha võtsid alla ja matsid Joosep Arimaatiast ja Nikodeemus. Nimetus "Vesperbild" seostub ladinakeelse sõnaga "vespera" ('õhtu') ja suure reede õhtuga, mil Kristuse keha võeti pärast päikeseloojangut ristilt maha ja anti lähedastele matmiseks.
Oletatakse, et süžee kasvas välja Kristuse taganutmise stseenist. Siiski on taganutmises Maarja üks paljudest leinajatest. Kuigi mõned "pietà" kujutised kaasavad ka teisi figuure, näiteks Maarja Magdaleena ja apostel Johannes, kujutab valdav enamik vaid neitsi Maarjat ja tema poega.
"Pietà" oli hiliskeskaegses kunstis armastatud motiiv ja levis edasi renessanss- ning barokk-kunsti. Süžee on üks tundelisemaid ja liigutavamaid kujutisi Jeesuse ja Maarja lugude emotsionaalsetele aspektidele keskendunud kristlikus kunstis ja leidis kujutamist nii maalis kui ka skulptuuris, hiljem ka graafikas ja trükistes.
Ajaloost.
Esimest korda ilmus "pietà" motiiv kunsti Saksamaal 14. sajandi alguses. Saksamaalt levis see Prantsusmaale ja muutus Põhja-Euroopa 14. sajandi ja 15. sajandi kunstis väga populaarseks. Olgugi et "pietà" jäi põhiliselt Prantsusmaa ja Saksamaa mõjualal levinud teemaks, sai selle süžee ülimeisterliku kujutusena kuulsaks Michelangelo 1499. aastal valminud "Pietà" Rooma Peetri kirikus.
Enamasti on Maarja põlvedel lebav Kristus kujutatud viie haavaga, sageli ka okaskrooniga. Kompositsioon, milles Kristuse keha lamab Maarja põlvedel, oli normiks 16. sajandini. Seejärel, mõjutatuna renessansi püüdlusest loogika ja tõepärase proportsiooni suunas, kujutasid kunstnikud pigem Kristust lamamas Maarja jalgade juures, pea toetumas vastu Maarja põlvi. See kompositsioon levis Itaalia barokk-kunstis ja Hispaaniasse, Flandriasse ning Hollandisse.
Pärast 17. sajandit elas suur osa usuteemalist kunsti läbi languse, kuid "pietà" motiiv jäi arvatavasti tänu emotsionaalsusele teemana käibele 19. sajandi lõpuni.
Eesti kunstis.
Eesti keskaegsest kunstist pole "pietà" motiiviga teoseid teada.
Konrad Mägi 1919. aastal maalitud "Pietà" (õli lõuendil, 134 × 160 cm) on läinud tänaseks kaduma. Teose ostis advokaat Jüri Parik, hiljem saadeti maal Berliini pildistamiseks kunstialbumi jaoks. Teos jäi Berliini, viimane teadaolev koht oli Eesti saatkond.
Nublu (koer)

Nublu on musta-valgekirju koer. Ta on Jaan Rannapi 1972. aastal ilmunud lasteraamatu "Nublu" peategelane, kus ta on tuletõrjujate Mustpea ja Valgemaa abiline. Raamatu on illustreerinud Edgar Valter, kes on sellega ka Nublu graafilise kuvandi autor.
Maiden England

"Maiden England" (2013. aasta uusväljaandena "Maiden England '88") on Iron Maideni kontsertvideo nende albumit "Seventh Son of a Seventh Son" tutvustanud maailmaturneelt "Seventh Tour of a Seventh Tour". 
Kontsert on salvestatud Birminghami National Exhibition Centre'is 27.-28. novembril 1988 ning avaldati VHS-il novembris 1989 ja uuesti piiratud tiraažis VHS-il ning CD-l 1994. aastal. CD-l on mahupiirangu tõttu kaks laulu vähem kui videokassetil (puuduvad "Can I Play with Madness" ja "Hallowed Be Thy Name"). 2013. aastal avaldati album täies mahus uuesti, aga enam mitte videokassetil, vaid DVD-l, CD-l ja LP-l ja album kandis ka uut pealkirja "Maiden England '88". Video režissöör on Iron Maideni asutajaliige ja bassimängija Steve Harris.
Jürgen Klopp

Jürgen Norbert Klopp (sündinud 16. juunil 1967 Stuttgardis) on Saksamaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Oktoobris 2015 sai Klopp Liverpooli peatreeneriks. Enne seda on ta juhendanud Saksamaa klubisid Mainz 05 ja Dortmundi Borussia.
Aastatel 2011 ja 2012 on ta valitud Saksamaa aasta jalgpallitreeneriks.
Matteo Ciacci

Matteo Ciacci (sündinud 5. mail 1990) on San Marino poliitik, kes oli 1. aprillist kuni 1. oktoobrini 2018 üks kahest San Marino kaptenregendist. Ametisse astudes oli ta 27-aastane, saades sellega noorimaks ametis olevaks riigipeaks kogu maailmas.
Ciacci lõpetas 2009. aastal tehnikakeskkooli, spetsialiseerudes informaatikale. Aastatel 2009–2014 õppis ta Urbino Ülikoolis õigusteadust ja lõpetas selle magistrikraadiga. Alates 2011. aastast on ta lisaks töötanud San Marino jalgpalliklubi FC Fiorentino mänedžerina ja rahvusringhäälingus San Marino RTV raadiokommentaatorina.
Poliitikas on Ciacci osalenud juba 2009. aastast, aastatel 2009–2014 oli ta San Marino linnavolikogu liige. 2012. aastal oli Ciacci üks uue erakonna Movimento Civico 10 asutajatest, aastatel 2013–2017 oli ta ühtlasi selle erakonna koordinaator. Novembris 2016 valiti ta erakonna liikmena San Marino parlamenti ja alates jaanuarist 2017 on ta Movimento Civico 10 fraktsiooni esimees. Ta kuulub parlamendi rahandus-, tervishoiu- ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise komisjonidesse.
1. aprillist 2018 kuni 1. oktoobrini 2018 oli ta koos Stefano Palmieriga San Marino kaptenregent ehk riigipea.
Ciacci on kihlatud oma erakonnakaaslase Valentina Bolliniga, kes kuulub samuti San Marino parlamenti.
Egiptuse lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Egiptuses asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Iirimaa lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Iirimaal asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Kanada lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Kanadas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Vietnami lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Vietnamis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Valgevene lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Valgevenes asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Ungari lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Ungaris asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Ukraina lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Ukrainas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Uganda lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Ugandas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Türgi lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Türgis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Tuneesia lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Tuneesias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Tšehhi lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Tšehhis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Hearts of Iron III

"Hearts of Iron III" on suur strateegia sõjamäng, mille on loonud Paradox Interactive. Mäng on "Hearts of Iron II" järg. Mäng avaldati 7. augustil 2009.
"Hearts of Iron III" laseb mängijatel juhtida ükskõik millist riiki, mis eksisteeris aastatel 1936–1948. Mängija saab mõjutada riigi tehnoloogia arendamist, tootmist, poliitikat, spioneerimist ja diplomaatiat.
Mängu järjeks on "Hearts of Iron IV".
Taani lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Taanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Šveitsi lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Šveitsis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Sloveenia lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Sloveenias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Slovakkia lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Slovakkias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Serbia lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Serbias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Sambia lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Sambias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Rumeenia lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Rumeenias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Portugali lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Portugalis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Omaani lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Omaanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Moldova lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Moldovas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Mehhiko lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Mehhikos asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Kuveidi lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Kuveidis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Ghana lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Ghanas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Gruusia lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Gruusias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Jordaania lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Jordaanias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Myanmari lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Myanmaris asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Djibouti lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Djiboutis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Küprose lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Küprosel asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Eritrea lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Eritreas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Kambodža lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Kambodžas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Jeemeni lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Jeemenis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Keenia lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Keenias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Peruu lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Peruus asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Rwanda lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Rwandas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Süüria lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Süürias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Sri Lanka lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Sri Lankal asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Ekvatoriaal-Guinea lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Ekvatoriaal-Guineas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Gaboni lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Gabonis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Kongo Vabariigi lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Kongo Vabariigis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Kasahstani lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Kasahstanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Türkmenistani lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Türkmenistanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Antigua ja Barbuda lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Antiguas ja Barbudas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Bahama lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Bahamas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Grenada lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Grenadas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Jamaica lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Jamaical asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Trinidadi ja Tobago lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Trinidadis ja Tobagos asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Saudi Araabia lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Saudi Araabias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Costa Rica lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Costa Ricas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Ida-Timori lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Ida-Timoris asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Zimbabwe lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Zimbabwes asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Uruguay lennujaamade ja lennuväljade loend

"Siin loetletakse Uruguays asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid."
Sülluste must mänd

Sülluste must mänd on kaitsealune mänd Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Sülluste külas. Puu võeti kaitse alla 1958.
Puu ümbermõõt on 262 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18 m.
Tareste sanglepad

Tareste sanglepad on kaks kaitsealust sangleppa Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tareste külas. Puud võeti kaitse alla 1973.
Suurema puu ümbermõõt on 240 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.
Lyduokiai vald

Lyduokiai vald (leedu keeles "Lyduokių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 74 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1004 inimest. Valla keskus on Lyduokiai alev, kus aastal 2011 oli 142 elanikku. Vallamaja asub aadressil Taikos g. 2. Vallavanem on Vytautas Toliūnas. 
Lisaks küladele asub vallas ka Vaisgėliškise huutor, kus aastal 2011 oli 4 elanikku.
Tõnsu kadakas

Tõnsu kadakas on kaitsealune kadakas Rapla maakonnas Kohila vallas Angerja külas endise Tõnsu talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961.
Puu ümbermõõt on 127 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 8 m.
Uuemõisa kadakas

Uuemõisa kadakas on kaitsealune kadakas Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Maeru külas Uuemõisa talu alal. See on Harju maakonna jämedaim kadakas. Puu ümbermõõt on 169 cm ja kõrgus 7,5 m. Puu võeti kaitse alla 1963.
Vana-Kariste hõberemmelgas

Vana-Kariste hõberemmelgas on kaitsealune hõberemmelgas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Vana-Kariste külas Vihtla talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959.
Puu ümbermõõt on 740 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m.
Steinach am Brenner

Steinach am Brenner on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1048 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3471 inimest. Vald paikneb Innsbruckist 31 km lõunas ja 12 km Itaalia piirist, Wipptalis Silli jõel Gschnitztali hargnemiskohas.
Transport.
Steinachisse viib maantee B182. Brenneri raudteel on Steinach in Tiroli raudteejaam. Wipptali lääneküljel kulgeb küla üldpinnast kõrgemal kiirtee A13.
Ajalugu.
Juured.
Esimene dokumenteeritud Steinach am Brenneri asula ulatub tagasi aastasse 985, kui Muroni-nimeline küla paiknes künkal St. Ursula kiriku lähedal. Tänapäevast nime on esimest korda mainitud aastal 1220, see tuleneb ilmselt sõnast "Stein", kuna paigas on palju suuri kive. 1349. aastal koliti kohus jäädavalt Aufensteinist Navisi oru suudmes Steinachisse, samas kirik kuulus Matrei am Brenneri kihelkonda. 1407. aastal kuulutati see turuvallaks, samuti aastal 1574 ning kinnitati veel aastal 1639. Tänu oma transiidipositsioonile oli Steinach aastate jooksul puhkekoht paljudele isiksustele, nagu Karl V, Ferdinand I (1530) ja paavst Pius VI (1782). Andreas Hofer viis Tirooli mässu ajal mõnikord oma peakorteri sinna ja otsustas 3. novembril 1809 seal alla anda. 1936. aastal taastas Steinach oma ametliku turuvalla staatuse. Teise maailmasõja ajal pommitati Steinachit mitu korda raudteeliini pärast.
Vaatamisväärsused.
St. Erasmuse kihelkonnakirik.
Aastatel 1337–1353 ehitatud kirik oli algselt kabel, mis oli pühitsetud pühale Erasmusele, Quirinole ja Christopherile. 16. sajandi alguses keiser Maximiliani ajal laskis Franz de Paula Penz ehitada uue barokkstiilis kiriku, mis pühitseti pühale Erasmusele. 1853. aastal hävitas Steinachi suur tulekahju ka kiriku ja kaks aastat hiljem ehitati see Joseph von Stadli juhtimisel taas üles. Seda iseloomustavad aukartustäratav fassaad kahe torniga ja romaani portikus. Kirikul, aastast 1891 kihelkonna, on särav suurte akendega apsiid, liigaltar ja freskod laes. Oreli ehitas Orgelbau Pirchner.
St. Ursula kirik.
St. Ursula kirikut Mauernis on mainitud aastal 985 kui paiga vanimat ja selles on siiani säilinud Antiik-Rooma struktuure. Hoone sisemust renoveeriti 1678. aastal, millega viidi altar hilisgooti stiili. Kiriku kõrval oli algselt kalmistu, mis 1483. aastal Steinachi viidi.
St. Ulrichi kirik.
St. Ulrichi kirik Tienzensi külas, kunagi Augsburgi piiskopi alluvuses, ehitati 1306. aastal ja renoveeriti 1732. aastal barokkstiilis.
Vanatoa tamm

Vanatoa tamm on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Tõrma külas endise Vanatoa talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. aastal.
Lyduokiai mõis

Lyduokiai mõis või Kurėjai mõis (leedu keeles "Lyduokių dvaras" või "Kurėjų dvaras") on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Lyduokiai vallas Lyduokiais. Mõisakompleks on kohaliku tähtsusega muinsuskaitsealune objekt.
Ajalugu.
Lyduokiai mõisa on esmamainitud aastal 1499, mil selle omanik oli B. Petkevičius. XVII sajandil läks see Dambrauskaste kätte, alates XVIII sajandist kuulus mõis aga Moriconidele. See suguvõsa rajas ka mõisakompleksi.
XIX sajandi lõpus läks mõis Kossakowskite valdusse. Vaitkuškise mõisa omaniku Stanislovase surma järel jagati tema vanavarakogu laiali, uus omanik annetas sealjuures 2277 raamatut ka kohalikule raamatukogule. Suur osa mõisa varadest sattus sealjuures Lyduokiai mõisa, sealhulgas 1347 raamatut. Tänapäeval on osa neist raamatutest hoiul Vilniuses Leedu rahvusraamatukogus.
XX sajandi alguses rajasid mõisnikud mõisa põllumajanduskooli. Aastal 1922 jagati suur osa mõisa maadest uusmaasaajatele. Aastal 1931 kolis mõisa peahoonesse kohalik kool, ent kuna vana puidust hoone oli avariilises seisukorras, siis ehitati selle asemele aastal 1936 uus hoone. Umbkaudu samal ajal asutati mõisale kuuluvas Felinka karjamõisas lindude tõuaretusjaam.
Mõisakompleks.
Lyduokiai mõisa peahoone oli ampiirstiilis kõrgel soklil asuv nelinurkse põhiplaaniga hoone. See lammutati uue koolimaja rajamisel aastal 1936. Tegemist oli ainsa puidust ehitisega mõisakompleksis, ülejäänud hooned olid kivist ja on suuremalt jaolt säilinud. Unikaalne on mõisa tall, millega on arhitektuuriliselt kõige sarnasem Žagarė mõisa tall. Säilinud on veel kaks teenijate maja, kaks laohoonet, jääkelder, sepikoda, betoonist trepid, torn ja mesiniku majakese varemed. Mõisakompleksi ümbritseb XIX sajandi keskpaigas rajatud prantsuse park, mille pindala on 7 hektarit. Lisaks on alles mõisakompleksi juurde kuulunud tiigid.
Veski jugapuu

Veski jugapuu on kaitsealune jugapuu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Õngu külas Veski talu alal. Puu võeti kaitse alla 1962. Varem oli kaitse all ka sealsamas kasvanud teine jugapuu, ent see on tänaseks hävinud.
Puu ümbermõõt on 64 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 8 m.
Viimsi sanglepik

Viimsi sanglepik on kaitsealune sanglepik Harju maakonnas Viimsi vallas Haabneeme asulas. Mets võeti kaitse alla 1960.
Telfes

Telfes (ametlikult Telfes im Stubai) on küla ja vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 987 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,38 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1533 inimest. Vald paikneb Stubaitalis 11 km Innsbruckist lõunas.
Valla osad on Telfes, Gagers, Kapfers, Plöven ja Luimes.
Naabervallad.
Axams, Birgitz, Fulpmes, Götzens, Grinzens, Mieders, Mutters, Neustift im Stubaital, Schönberg im Stubaital.
Telfs

Telfs on linn ja vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 634 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 45,48 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 15 361 inimest. Vald paikneb 27 km Innsbruckist läänes. See on suuruselt kolmas vald Tiroolis. Telfs sai oma staatuse aastal 1908 ja säilitab oma ringkonnakohust.
Thaur

Thaur on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 633 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3884 inimest. Vald paikneb 5 km Innsbruckist idas Rumi ja Hall in Tiroli vahel.
Piirkonna asustus algas arvatavasti umbes 1000 eKr, kuid paika on esmamainitud 827. aastal nimega Taurane. Thaur on väga religioosne isegi tänapäeval.
Trins

Trins on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1270 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 48,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1268 inimest. Vald paikneb 20,3 km Innsbruckist lõunas Gschnitzbachi ääres. 
Küla on esmamainitud 1030. aastal (Trunnes). Olles varem olnud Gschnitzi osa, sai Trinsist 1811. aastal eraldi vald.
Kultuur.
Film "The Last Valley" on filmitud Trinsis.
Aluoja Ohvriallikas

Aluoja Ohvriallikas on kaitsealune allikas Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas; Aluoja allikatest suurim. Allika vooluhulk on kuni 40 l/s.
Ablusekare

Ablusekare (ka Abluse kare, Arbu kare) on Saare maakonda Muhu valda Linnuse küla alale jääv saar (kare).
Laiu pindala on 0,3 hektarit ja ümbermõõt 322 meetrit.
Väikesaare koordinaadid on . Kare on loode-kagu suunal pikliku kujuga. Kare taimkatte moodustavad roostik ja rohttaimestik. Laid asub Väikese väina hoiualal.
Argikare

Argikare (ka Argi kare) on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare). Saare pindala on 4,38 hektarit ja rannajoone pikkus 1 kilomeeter.
Saar kuulub Väikese väina hoiualasse.
Saare koordinaadid on .
Juudikselaid

Juudikselaid (ka Juudikse laid) on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (laid). Laiu pindala on 1,6 hektarit ja rannajoone pikkus 529 meetrit.
Laid asub Suurlaiust kirdes Pädaste lahes, 200 meetrit Muhu rannikust. Saar on ümara kujuga, idarannas eendub maasäär. Saarel kasvab rohttaimestik ja võsa.
Laid kuulub Väikese väina hoiualasse.
Saare koordinaadid on .
Kesse madal

Kesse madal on Saare maakonnas Muhu vallas Suures väinas asuv madal.
Madala koordinaadid on .
Kindakare

Kindakare on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare).
Saare koordinaadid on .
Muhukare

Muhukare on Saare maakonda Muhu valda jääv 0,2 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 452 meetrit.
Saar asub 500 meetrit Suurlaiust lõunas. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Saar kuulub Väikese väina hoiualasse ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on .
Olevikare

Olevikare on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare).
Saare koordinaadid on .
Rombikare

Rombikare on Saare maakonda Muhu valda Suurde väina jääv saar (kare).
Saare koordinaadid on .
Sepakare

Sepakare on Saare maakonda Muhu valda Pädaste küla alal Pädaste lahte jääv 4,1 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on . Saar asub 200 meetrit Suurlaiust põhja pool. Saar on pikliku kujuga, idarannas asub maasäär. Saar on liivase pinnamoega, seal kasvab roostikku ja võsa.
Saar kuulub Väikese väina hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Silmkare

Silmkare on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare).
Saare koordinaadid on .
Vahtnakare

Vahtnakare on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare).
Saare koordinaadid on .
Litsu kare

Litsu kare on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare).
Neolaid

Neolaid on Saare maakonda Muhu valda Pädaste küla alale jääv 3,9 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit.
Neolaid asub 200 meetrit Suurlaiust kagus. Laiul leidub rohumaad ja võsa.
Saare koordinaadid on .
Neolaid kuulub Väikese väina hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Oolaid

Oolaid on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (laid).
Saare koordinaadid on .
Leenilaiud

Leenilaiud kaks laidu Saare maakonnas Muhu vallas Lõpemeres. KNABis nimetatakse neid nimedega 1. Leenilaid ja 2. Leenilaid.
Siiakare

Siiakare on Saare maakonda Saaremaa valda Turja küla alale jääv 3,17 hektari suurune saar (kare) Liivi lahes. Saare rannajoone pikkus on 890 meetrit.
Saare lähedal asuvad Säinakare ja Punningalaid.
Saare koordinaadid on . Saar asub 100 meetrit Siiksaare poolsaarest kirdes.
Saar on pikliku kujuga. Saarel kasvab võsa ja on heinaküünid.
Saar kuulub Mäe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Säinakare

Säinakare on Saare maakonda Saaremaa valda Turja küla alale jääv 823 m² saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 130 meetrit. Saare lähedal asuvad Siiakare ja Punningalaid.
Saare koordinaadid on . Saar on kivise pinnamoega.
Saar kuulub Mäe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Valgekare

Valgekare on Hiiu maakonda Hiiumaa valda Salinõmme küla alale Soonlepa lahte jääv 0,13 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 150 meetrit. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisu.
Saar on liivase pinnamoega.
Saare koordinaadid on .
Viirekare

Viirekare on Hiiu maakonda Hiiumaa valda Taguküla küla alale Kassari lahte jääv 0,98 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on . Saar asub 5 km Kassarist kagus. Saarel kasvavad lehtpuud.
Saar kuulub Käina lahe – Kassari maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rootsikare

Rootsikare on Saare maakonda Saaremaa valda jääv saar (kare).
Saare koordinaadid on .
Valkkare

Valkkare (ka "Valkare") on Saare maakonda Saaremaa valda Saaremetsa küla alale jääv 1,5 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 1,2 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Lyduokiai

Lyduokiai on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Lyduokiai valla halduskeskus. Alev asub Siesartise jõe kaldal, sellest kirdesse jääb Siesartise geomorfolooogiline kaitseala.
Lyduokiais on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1884 ehitatud Lyduokiai kirik, Lyduokiai mõisa hoonetekompleks koos seda ümbritseva pargiga ja sealne tulpkabel.
Ajalugu.
Lyduokiais asub muinaskalmistu, mis oli kasutusel ristisõdade perioodil. Aastast 1499 pärinevad esimesed teated sealsest mõisast, XVI sajandist ka selle juurde tekkinud külast. Aastal 1623 rajati Lyduokiasse esimene kirik, mille juures XVIII sajandil hakkas tegutsema ka kihelkonnakool. Aastal 1884 ehitati Lyduokiai mõisniku, sõjainsener Heinrik Voinicki ja kohaliku kihelkonna rahaga praegune kirikuhoone. 
XX sajandi alguses rajasid mõisa omanikud sealsesse mõisa põllumajanduskooli. Aastaks 1923 oli Lyduokiai saanud alevi saatuse; toona oli alevis 471 ja mõisas 137 elanikku. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, nende mälestuseks püstitati aastal 1998 alevi vanale surnuaiale mälestusmärk. Nõukogude perioodil oli Lyduokiai kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Cloyne

Cloyne (iiri keeles Cluain) on väikelinn Iirimaal Corki krahvkonnas Munsteri provintsis, Midletonist 7,6 km kagus. 2011. aastal oli Cloyne'is 1562 elanikku.
Cloyne'is asub Iirimaa anglikaani kiriku (Church of Ireland) Cork, Cloyne ja Rossi diötseesi keskus ja selle järgi on saanud nime katoliku kiriku Cloyne'i diötsees. Püha Colemani katedraal Cloyne'is on anglikaani katedraal (ehitatud 1250. aasta paiku), Corki lahe ääres Cobhis asub aga roomakatoliku kiriku piiskopikirik Cobhi katedraal (ehitatud 1815), mille kaitsepühak on samuti püha Colman Cloyne'ist. Linna sümboliks on ümartorn, mis ehitati 560. aasta paiku koos püha Colmani rajatud kloostriga.
Cloyne'i anglikaani piiskop oli 1734–1752 filosoof George Berkeley. Linnast on pärit ka Texase arhitekt Nicholas Joseph Clayton (1840–1916), Austraalia kohtunik John Madden (1844–1918) ja arvukalt sportlasi, kelle alaks on "hurling" (Donal Óg Cusack, Diarmuid O'Sullivan, Paudie O'Sullivan, Christy Ring jpt).
Šušvė

Šušvė on jõgi Leedus, Nevėžise parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu keskosas Aukštaitijas.
Jõe pikkus on 134,6 km ja valgla on 1165 km². Keskmine vooluhulk suudmes on 6,22 m³/s, minimaalne 0,01 m³/s, maksimaalne aga 1312 m³/s. Veerikkaim lisajõgi on Beržė.
Šušvė algab Kelmė rajoonis Tytuvėnai soost. Ülemjooksul vüülab jõgi algul põhja poole ja seejärel itta, Beržėga ühinemise järel aga kagusse. Šušvė läbib Kelmė, Radviliskise ja Kėdainiai rajoone. Radviliškise rajooni territooriumil jäävad jõe kaldale Šiaulėnai, Pašušvys ja Grinkiškise alevid, Kėdainiai rajoonis aga Josvainiai alev.
Oru laius on jõe ülem- ja keskjooksul 32–33 kilomeetrit, alamjooksul aga 350–450 meetrit Org ise on 6–15 meetri sügavune. Jõe laius on ülemjooksul 9–10 meetrit, alam- ja keskjooksul aga 10–16 meetrit. Lammi laius on 40–80 meetrit. Jõe ülemjooks on maaparandustööde käigus reguleeritud. Šiaulėnais ja Josvainiais asuvad veemõõdupunktid. Jõe kaldal asub kaks paljandit. Suudmest 61 kilomeetri kaugusel asub Vaitiekūnai veehoidla, 19 kilomeetri kaugusel aga Angiriai veehoidla.