tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Konstantin Zõrjanov

Konstantin Georgijevitš Zõrjanov (vene keeles Константин Георгиевич Зырянов; sündinud 5. oktoobril 1977 Permis) on Venemaa endine jalgpallur, poolkaitsja. 
Klubikarjäär.
Zõrjanov oli jalgpalliklubi Permi Zvezda juunioride kooli kasvandik. Ta mängis algul ründajana, kuid hakkas hiljem poolkaitsjaks. Ta suutis mängida ka keskväljakul või vasakul äärel ründavas stiilis.
Zõrjanov esindas pikka aega Permi Amkari, mis tõusis kolmandast liigast põhiliigasse, ja Moskva Torpeedot. 2000. aastal sai ta Torpeedo ridades Venemaa meistrivõistlustel kolmanda koha. Torpeedo väljalangemisel kõrgliigast siirdus ta praegusesse klubisse Peterburi Zenit.
Kohe esimesel hooajal Zenitis tuli Zõrjanov Venemaa meistriks, mis oli klubi ajaloos esimene. Zõrjanov esines edukalt meeskonnas keskväljakul ja oli ka resultatiivne väravalööja üheksa tabamusega. Torpeedos oli tema parim tulemus seitsme löödud väravaga. Venemaa suurim spordileht Sport-Ekspress valis Zõrjanovi 2007. aasta parimaks jalgpalluriks. Tema edu Zenitis jätkus ka 2008. aastal, kui klubi võitis kevadel UEFA karika. Zõrjanov oli meeskonna koosseisus kõigis 17 mängus ja lõi värava nii valikmängus Müncheni Bayerni kui ka finaalmängus Rangersi vastu.
Karjäär rahvuskoondises.
Venemaa rahvuskoondises debüteeris Zõrjanov 27. mail 2006 mängus Hispaania vastu. Ta tõusis lõpuks põhimängijaks Guus Hiddinki juhendavas meeskonnas 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste valikmängudes ja oli põhirivistuses seitsmes Venemaa koondise mängus viimasest kaheksast mängust. Ta valiti meeskonna koosseisu ka 2008. aasta EM-i finaalturniirile. Alagrupimängus Kreeka vastu lõi ta võiduvärava, mis sulges valitseva Euroopa meistri tee veerandfinaali.
Bukoba

Bukoba on linn Tansaanias, Kagera piirkonna keskus. Asub Victoria järve läänekaldal tasases nõos, mis on ümbritsetud madalate mägedega.
Linnas on lennuväli ja sadam, millel on parvlaevaühendus Mwanzaga. Bukoba on tuntud valge liivaranna, suure turu ja tenniseväljakutega.
Linna jalgpalliklubi Kagera Sugar mängib Tansaania esiliigas.
Harilik soosõnajalg

Harilik soosõnajalg ("Thelypteris palustris") on soosõnajalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Varem on soosõnajalga käsitletud sugukonnas sõnajalalised ("Dryopteridaceae"), kandes siis liiginime "Dryopteris thelypteris".
Soosõnajalga võib leida (liig)niisketelt kasvukohtadelt, näiteks lodudest, soodest ja järvekallastelt.
Eestis tavaline.
Kirjeldus.
Hariliku soosõnajala lehelaba on oma põhikujult süstjas (samasse sugukonda kuuluval liigil harilikul metssõnajalal aga kolmnurkse põhiplaaniga ning teritunud tipuga). Soosõnajala leherootsul puuduvad sõkalsoomused.
Mwanza

Mwanza on linn Tansaanias, Mwanza piirkonna keskus. Asub Victoria järve lõunakaldal. Mwanza on elanike arvult Dar es Salaami järel riigi teine linn.
Mwanza üheks tähtsaimaks majandusharus on kalandus.
Linnas on lennuväli ja sadam, millel on parvlaevaühendus Bukobaga.
Linna jalgpalliklubi Toto African mängib Tansaania esiliigas.
Linna kalatööstuse ja relvakaubanduse suhetest valmis 2004. aastal dokumentaalfilm "Darwin's Nightmare".
Pärnu–Rakvere–Sõmeru tee

Pärnu–Rakvere–Sõmeru tee (põhimaantee nr 5) on üks Eesti põhimaanteid. 
See saab alguse Pärnu linnas Tallinna–Pärnu–Ikla tee 131. kilomeetril Uuesilla liiklussõlmes. Tee pikkus on 184,6 km, sh 1,7 km pikkune lõik Pärnu linnas. Tee lõpeb Tallinna–Narva tee 101. kilomeetril Sõmeru alevikus.
Sillad Pärnu–Rakvere–Sõmeru teel.
Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist.
Asulad Pärnu–Rakvere–Sõmeru teel.
Pärnu linn, Tammiste küla, Kiisa küla, Vainu küla, Pulli küla, Urge küla, Rütavere küla, Kuiaru küla, Selja küla, Muti küla, Mannare küla, Sikana küla, Ünnaste küla, Aluste küla, Pärnjõe küla, Massu küla, Luuri küla, Vaki küla, Allikõnnu küla, Kobra küla, Vändra alev, Kalmaru küla, Rõusa küla, Kadjaste küla, Mädara küla, Kurgja küla, Rae küla, Samliku küla, Jändja küla, Laupa küla, Vilita küla, Särevere alevik, Türi linn, Türi-Alliku küla, Kirna küla, Reopalu küla, Ülejõe küla, Röa küla, Paide linn, Sillaotsa küla, Mäo küla, Tarbja küla, Viisu küla, Kirisaare küla, Allikjärve küla, Kaaruka küla, Roosna-Alliku alevik, Oeti küla, Kihme küla, Kaalepi küla, Seidla küla, Ahula küla, Kurisoo küla, Märjandi küla, Raka küla, Ambla alevik, Räsna küla, Jootme küla, Kuru küla, Tapa linn, Moe küla, Imastu küla, Loksu küla, Udriku küla, Kiku küla, Võduvere küla, Undla küla, Kadrina alevik, Kadapiku küla, Lante küla, Härjadi küla, Tirbiku küla, Hulja alevik, Karivärava küla, Kullaaru küla, Tõrremäe küla, Rakvere linn, Taaravainu küla, Tõrma küla, Mäetaguse küla, Piira küla, Ussimäe küla, Näpi alevik, Sõmeru alevik, Aluvere küla.
Tallinna–Lagedi tee

Tallinna–Lagedi tee (registrinumbriga 11290) on kõrvalmaantee Tallinna linnas ja Rae vallas. Tee pikkus on 8,5 km, sealhulgas 4,9 km pikkune lõik Tallinna linnas (Suur-Sõjamäe tänav).
Tee saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee kolmandal kilomeetril Tallinna linna Ülemiste liiklussõlmes ning lõpeb Tallinna ringtee viiendal kilomeetril Soodevahe küla ja Lagedi aleviku piiril. Tee kulgeb läbi nimetatud asulate.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 4 truupi. Teele jäävad järgmised Suur-Sõjamäe tänava bussipeatused: Järvevana, Ülemiste jaam, Dvigatel, Kaubajaama, Kesk-Sõjamäe, Orto, Tubaka, Suur-Sõjamäe, Ruunaoja, Raudbetooni, Sõjamäe. Väljaspool Tallinna piiri asub veel Lennuradari bussipeatus.
Teega ristub kaheksandal kilomeetril Lagedi liiklussõlme ühendustee.
Linnatänava kohta vt artiklit "Suur-Sõjamäe tänav". Alates linna piirist kuni tee lõpuni on tee asfaltkattega, tee klass on III. Samas on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas. Lagedi liiklussõlmes on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Lagedi–Aruküla–Peningi tee

Lagedi–Aruküla–Peningi tee (registrinumbriga 11300) on kõrvalmaantee Rae ja Raasiku vallas. Tee pikkus on 16,4 km.
Tee saab alguse Tallinna ringtee neljandal kilomeetril Soodevahe ja Ülejõe küla piiril (Rae vald) ning lõpeb Aruvalla–Jägala tee seitsmeteistkümnendal kilomeetril Tõhelgi ja Peningi küla piiril (Raasiku vald).
Tee kulgeb läbi Soodevahe, Ülejõe, Kopli, Kadaka, Kulli, Järsi, Igavere, Kalesi, Tõhelgi ja Peningi küla ning Lagedi ja Aruküla aleviku.
Tee ületab ühe silla (Kepsu sild üle Pirita jõe tee teisel kilomeetril) ja 11 truupi. Teele jääb 13 bussipeatust: Ülejõe, Lagedi, Kooli, Keskküla, Tuulevälja, Arumäe, Jüri tee, Kangla, Harju, Igavere, Ata, Kalesi ja Tõhelgi tee.
Teega ristuvad teisel kilomeetril Lagedi tee ja Lagedi–Kostivere tee, üheksandal kilomeetril Jüri–Aruküla tee, kaheteistkümnendal kilomeetril Aruküla–Kostivere tee, viieteistkümnendal kilomeetril Kalesi–Tõhelgi teega.
Kuni Lagedi teeni on tee asfaltkattega, Lagedi alevikus on tee mustkattega, kuni Rae valla piirini on tee põlevkivituhkbetoonkattega. Raasiku vallas on tee kuni Jüri–Aruküla teeni asfaltkattega, edasi kuni Aruküla–Kostivere teeni mustkattega ning tee lõpuosa on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni Lagedi–Kostivere teeni 3000–6000 autot ööpäevas, edasi kuni Jüri–Aruküla teeni 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni Kalesi–Tõhelgi teeni 3000–6000 autot ööpäevas ning tee lõpuosas 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Lagedi alevikus (70 ja 50 km/h) ning Aruküla alevikus (70 km/h), tee 13. kilomeetril (70 km/h) ning tee lõpus (70 ja 50 km/h). Tee on valgustatud Lagedi alevikus.
Lagedi tee

Lagedi tee (registrinumbriga 11301) on kõrvalmaantee Rae vallas Lagedi alevikus. Tee pikkus on 0,7 km.
Tee saab alguse Lagedi–Aruküla–Peningi tee teisel kilomeetril Ülejõe küla ja Lagedi aleviku piiril ning lõpeb raudtee ääres.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 30 km/h. Tee on osaliselt valgustatud.
Lagedi–Kostivere tee

Lagedi–Kostivere tee (registrinumbriga 11302) on kõrvalmaantee Rae ja Jõelähtme vallas. Tee pikkus on 9,6 km.
Tee saab alguse Lagedi–Aruküla–Peningi tee teisel kilomeetril Lagedi aleviku ja Kopli küla piirilt (Rae vallas) ning lõpeb Aruküla–Kostivere tee üheksandal kilomeetril Vandjala külas (Jõelähtme vallas).
Tee kulgeb läbi Kopli, Saha, Maardu ja Vandjala küla ning Lagedi ja Loo aleviku.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 12 truupi. Teele jääb 3 bussipeatust: Lohu, Saha ja Maardu mõis.
Teega ristub teisel kilomeetril Nehatu–Loo–Lagedi tee ja seitsmendal kilomeetril Maardu mõisa tee.
Tee alguses teekatte kohta andmed puuduvad, alates Maardu mõisa teest on tee põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni Nehatu–Loo–Lagedi teeni 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni 4,5. kilomeetrini 200–500 autot ööpäevas, edasi kuni Maardu mõisa teeni 500–1000 autot ööpäevas ning kuni tee lõpuni 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on enne Nehatu–Loo–Lagedi teed (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Jüri–Aruküla tee

Jüri–Aruküla tee (registrinumbriga 11303) on kõrvalmaantee Rae ja Raasiku vallas. Tee pikkus on 8,3 km.
Tee saab alguse Tallinna ringtee üheteistkümnendal kilomeetril Pildiküla küla ja Jüri aleviku piiril (Rae vallas) ning lõpeb Lagedi–Aruküla–Peningi tee üheksandal kilomeetril Kulli külas (Raasiku vallas).
Tee kulgeb läbi Pildiküla, Vaskjala, Pajupea ja Kulli küla ning Jüri aleviku.
Tee ületab kolm silda (nimetu sild üle Vaskjala–Ülemiste kanali tee neljandal kilomeetril, Vaskjala sild üle Pirita jõe tee neljandal kilomeetril, Leivajõe sild üle Leivajõe tee kaheksandal kilomeetril) ja kolm truupi. Teele jääb seitse bussipeatust: Tuule, Jüri, Karba, Rae, Vaskjala, Pajupea ja Leivajõe.
Teega ristub esimesel kilomeetril Jüri–Vaida tee, kolmandal kilomeetril Assaku–Jüri tee ja kuuendal kilomeetril Vaida–Pajupea tee.
Tee on täies ulatuses asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni Assaku–Jüri teeni üle 6000 auto ööpäevas, edasi 3000–6000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Jüri alevikus (50 km/h) ja kuni Vaskjala sillani (70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Aruküla–Kostivere tee

Aruküla–Kostivere tee (registrinumbriga 11304) on kõrvalmaantee Raasiku ja Jõelähtme vallas (Aruküla alevikus tänavana Tallinna maantee). Tee pikkus on 9,2 km.
Tee saab alguse Lagedi–Aruküla–Peningi tee 12. kilomeetril Aruküla aleviku ja Igavere küla piiril (Raasiku vallas) ning lõpeb Maardu–Raasiku tee 3. kilomeetril Vandjala külas (Jõelähtme vallas).
Tee kulgeb läbi Igavere, Kurgla ja Vandjala küla ning Aruküla aleviku.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 15 truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Aruküla kool, Aruküla.
Teega ristub 8. kilomeetril Kostivere tee ja 9. kilomeetril Lagedi–Kostivere tee.
Aruküla alevikus on tee asfaltkattega ja mustkattega, edasi jätkub pinnatud kruusatee, alates 7. kilomeetrist on tee mustkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on Aruküla alevikus (50 km/h). Samas on ka tee valgustatud.
Kalesi–Tõhelgi tee

Kalesi–Tõhelgi tee (registrinumbriga 11306) on kõrvalmaantee Raasiku vallas. Tee pikkus on 1,8 km.
Tee saab alguse Lagedi–Aruküla–Peningi tee 15. kilomeetril Kalesi külas ning lõpeb Aruvalla–Jägala tee 19. kilomeetril Tõhelgi külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud külade.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaks truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on pinnatud kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kostivere tee

Kostivere tee (registrinumbriga 11307) on kõrvalmaantee Jõelähtme vallas. Tee pikkus on 1,3 km.
Tee saab alguse Aruküla–Kostivere tee kaheksandal kilomeetril Vandjala külas ja lõpeb Maardu–Raasiku tee neljandal kilomeetril Kostivere alevikus. Tee kulgeb läbi nimetatud asulate.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga ühe truubi. Teele ei jää bussipeatusi.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kostivere aleviku piirkonnas on kiiruspiirangud 70, 50, 30 km/h. Kostivere aleviku tiheasustusega alal on tee valgustatud.
К

К (к) on kirillitsa täht, mis hääldub /k/.
Täht tuleneb kreeka tähest kapa (Κ, κ). Kirillitsa к erineb vastavast ladina tähest selle poolest, et tähe diagonaalsed osad kirjutatakse tavaiselt loogeliste, mitte sirgetena.
К tähistab vene keeles nii palataliseeritud kui palataliseerimata häälikut. Palataliseeritult hääldatakse, kui järgneb ь, е, ё, и, ю või я.
Л

Л (л) on kirillitsa täht, mis hääldub l. Vene ja valgevene tähestikus on see 13. täht.
Л on loodud kreeka lambda eeskujul.
М

М (м) on kirillitsa täht, mis hääldub /m/.
Täht pärineb kreeka tähest müü (Μ, μ).
Valgevene, bulgaaria ja vene keeles tähistab see nii palataliseeritud kui ka palataliseerimata häälikut, makedoonia, serbohorvaadi ja ukraina keeles vaid palataliseerimata häälikut.
Н

Н (н) on kirillitsa täht, mis enamasti tähistab alveolaarset nasaali /n/.
Tähe hääldus ja asukoht tähestikus varieeruvad keeleti. See võib tähistada ka dentaalset või palataalset nasaali.
Aruvalla–Jägala tee

Aruvalla–Jägala tee (registrinumbriga 11310) on kõrvalmaantee Rae, Raasiku, Anija ja Jõelähtme vallas. Tee pikkus on 28,3 km.
Tee saab alguse Vaida–Urge tee kolmandal kilomeetril Vaidasoo ja Aruvalla küla piiril (Rae vald) ning lõpeb Jägala–Käravete maantee neljandal kilomeetril Jägala külas (Jõelähtme vald).
Tee kulgeb läbi Vaidasoo, Aruvalla, Salu, Urvaste, Mallavere, Pikavere, Härma, Perila, Peningi, Tõhelgi, Linnakse, Salumäe, Haljava, Sambu ja Jägala küla ning Raasiku aleviku.
Tee ületab kaks silda (Kanali sild üle kanali tee 13. kilomeetril, Raasiku sild üle Raasiku jõe tee 20. kilomeetril) ja 21 truupi. Teele jääb 15 bussipeatust: Piimapuki, Salu, Urvaste, Pikavere, Perila, Tasuja, Rätla, Retimäe, Peningi, Töhelgi, Puukool, Raasiku, Võidu, Villavabrik ja Sambu.
Teega ristub kaheksandal kilomeetril Viskla–Pikavere tee, kümnendal kilomeetril Perila tee, kaheteistkümnendal kilomeetril Perila–Jäneda tee, seitsmeteistkümnendal kilomeetril Lagedi–Aruküla–Peningi tee, üheksateistkümnendal kilomeetril Kalesi–Tõhelgi tee, kahekümne esimesel kilomeetril Raasiku kaubajaama tee, kahekümne teisel kilomeetril Raasiku–Kehra tee ja Raasiku haigla tee, kahekümne kolmandal kilomeetril Raasiku–Anija tee ja Raasiku jaama teega.
Tee alguses teekatte kohta andmed puuduvad. Alates 5,5 kilomeetrist on tee mustkattega, 8. ja 9. kilomeetri vahel on teelõik põlevkivituhkbetoonkatttega. Pärast Raasiku alevikku on tee asfaltkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni Perila–Jäneda teeni 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Viskla–Pikavere teeristil (50 ja 70 km/h), tee 13. kilomeetril (70 km/h), Lagedi–Aruküla–Peningi teeristil (50 ja 70 km/h) ja Raasiku aleviku piirkonnas (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Perila tee

Perila tee (registrinumbriga 11311) on 2,2 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Härma külas. Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kümnendal kilomeetril ning lõpeb Perila–Jäneda tee kolmandal kilomeetril. Nii algus kui ka lõpp asuvad Härma ja Perila küla piiril.
Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Soo-nõianõges

Soo-nõianõges ("Stachys palustris") on huulõieliste sugukonda nõianõgese perekonda kuuluv taimeliik.
Soo-nõianõges kasvab kogu Euroopas ja Türgis ning Iraani, Siberi ja Hiina mõõduka kliimaga aladel.
Eestis on soo-nõianõges tavaline.
Soo-nõianõgest võib leida veekogude kallastelt ja märgadelt niitudelt. 
Kirjeldus.
Soo-nõianõgese vars on püstine. Taime maapealse varre kõrgus on 30–120 cm. Vars on neljakandiline, kare ja tihedalt kaetud lühikeste allapoole suunatud karvakestega.
Lehed on süstjad, lühikese rootsuga või päris rootsuta. Alumised lehed on 8–12 cm pikad ja 1½–3½ cm laiad.
Taim õitseb juunist juulini (harva ka juulist augustini). Teistel andmetel kohtab taime juunist septembrini. Õisik on lillakaspunane, õied on 1–1½ cm pikad. Õisikuks on tähk. Iga männas koosneb 6–10 õiest. Kandelehed on lineaalsed ja sama pikad kui õieraod või pikemadki. Õietupp on selgelt kahehõlmaline. Õiekroon on õietupest poole suurem.
Vili valmib augustis-septembris. Viljaks on tumepruun ovaalne paljas pähklike.
Tähtsus ja kasutamine.
Soo-nõianõgese maapealne osa sisaldab betaiini ehk trimetüülglütsiini, parkaineid, orgaanilisi happeid, eeterlikke õlisid ja 0,132% askorbiinhapet. Seemned sisaldavad 38–44% taimerasva.
Taime maapealsest osast saab valmistada kangaste jaks rohelist värvi, aga taimeõlist saab kvalitseetset värnitsat.
Kuigi mõnel pool on taime juuremügaraid söödud aedviljana, on parem seda mitte teha, sest taim sisaldab mürgiseid aineid.
Soo-nõianõges on hea meetaim. Ta võib anda mett 203 kg/ha. Ta eritab hästi nektarit isegi vihmase ilmaga. 100 taime eritavad 70 mg õietolmu. Mesi on väga magus: suhkrud moodustavad sellest 50–66%.
Harilik tihashein

Harilik tihashein ("Scutellaria galericulata") on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Harilik tihashein eelistab kasvada niisketel kasvukohtadel, näiteks puisniitudel ja veekogude kaldaaladel.
Eestis tavaline.
Kirjeldus.
Tihasheina lehed on üldkujult piklikmunajad. Õietuppe võivad palistada karvad. Õiekroon on lillakas. 
Taime maapealse varre kõrgus on 10–50(75) cm. Õitseaeg juunist augustini (harva kuni septembrini).
Alcobendas

Alcobendas on linn Hispaanias Madridi autonoomses piirkonnas. Asub Madridi kesklinnast 13 km põhja pool ja piirneb Madridiga.
Alcobendas on kokku kasvanud San Sebastián de los Reyese linnaga. Kahe linna piiriks on tänav nimega Avenida de España.
Linna läbib Madridi metroo 10. liin.
Soo-kassiurb

Soo-kassiurb ("Gnaphalium uliginosum") on korvõieliste sugukonna kassiurva perekonda kuuluv üheaastaste rohttaimede liik.
Soo-kassiurb eelistab kasvukohana niiskemaid kohti, teda võib kohata näiteks soodes; sageli on need paigad inimtegevusest tugevasti mõjutatud.
Eestis tavaline.
Kirjeldus.
Soo-kassiurva lehed on lineaalsüstjad kuni kitsalt mõlajad. Taime väikesed õied on koondunud nutjasse liitõisikusse. Õitsemise algul on õied lühikest aega kollased, hiljem muutuvad pruunikaks. 
Taime maapealse varre kõrgus on 3(4)–20(25) cm. Õitseaeg kestab juunist juulini (harva algab juba mais).
Yehoshu'a Kenaz

Yehoshu'a (ka "Jehošua") Kenaz (heebrea יהושע קנז; sündinud 2. märtsil 1937 Petaẖ-Tikvas – 12. oktoober 2020) oli Iisraeli romaanikirjanik ja tõlkija.
Kenaz on õppinud filosoofiat ja romaani keeli Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis ja prantsuse kirjandust Sorbonne'is. Ta on töötanud toimetajana ajalehes Ha'aretz.
Tema peateosteks peetakse romaane "Tee kasside juurde" ja "Varasemaid armastusi meenutades".
Kenaz on tuntud prantsuse kirjanduse heebrea keelde vahendajana.
Chattanooga

Chattanooga on linn Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigis, Hamiltoni maakonna halduskeskus.
Chattanooga on Tennessee suuruselt neljas linn, mis asub osariigi kaguosas, Georgia osariigi piiril Tennessee jõe kaldal. Linna pindala on 370,8 km2 ja elanike arv 2006. aastal oli 168 293.
Ajalugu.
Linna asukohal elasid indiaanlased juba kiviajal. Linna nimi tähendab maskogi keeles 'kivi'.
Linna asutas 1816. aastal tšerokiipealik John Ross, kelle järgi sai see nimeks Ross's Landing. Praeguse nime sai Chattanooga 1838. aastal. Samal aastal algas ka tšerokiide ümberkolimine läände (tänapäeva Oklahomasse).
Ameerika Kodusõjas peeti 1863. aastal Chattanooga all lahing, milles Uniooni väed Ulysses S. Granti juhtimisel purustasid Konföderatsiooni väed. Sellest sai alguse põhjaosariikide vägede edenemine sügavamale lõunaosariikide aladele.
Pärast kodusõda sai Chattanoogast oluline raudteesõlm ja tööstuskeskus.
1970. ja 1980. aastatel pidas linn võitlust õhusaaste ja sotsiaalprobleemidega, tegi läbi põhjaliku uuenduskuuri ning sai muu hulgas mainekaks turismi sihtpunktiks.
Alanis Morissette

Alanis Nadine Morissette (sündinud 1. juunil 1974 Ottawas) on Kanada laulja, laulukirjutaja ja näitleja. 
Ta on võitnud 12 Juno auhinda ja 7 Grammy auhinda. Tema albumeid on ostetud üle 60 miljoni eksemplari. 
Tema rahvusvaheline debüütalbum "Jagged Little Pill" tõusis edetabelite tippu.
Film (HU? album)

"Film" on ansambli HU? 2008. aastal välja antud debüütalbum, kus produtsendina teeb kaasa ka Chalice. Laulu "Depressiivsed Eesti väikelinnad" tekst äratas avalikkuse seas palju tähelepanu.
Albumi lugude stiilist võib leida sugemeid džässist, 1980. aastate diskost, trummist ja bassist, "popelectro"'st.
The Old Dark House

"The Old Dark House" on 1932. aasta USA õudusfilm.
Süžee.
Film põhineb inglise kirjaniku J. B. Priestley romaanil "Benighted" (1927), mille pealkiri Ameerika Ühendriikides on "The Old Dark House".
Santi Cazorla

Santiago Cazorla González (sündinud 13. detsembril 1984 Astuurias Llaneras) on Hispaania jalgpallur (poolkaitsja). Alates 2020. aastast mängib ta Katari kõrgliiga klubis Al Sadd.
Karjäär.
Cazorla sai ta jalgpalli algteadmised Real Oviedos, kust 18-aastaselt siirdus Villarreali. Hispaania põhiliigas Primera Divisiónis tegi ta esimese mängu 30. novembril 2003. aastal Deportivo de La Coruñaa vastu. Järgmisel aastal osales ta meeskonnaga ka UEFA Cupi ja UEFA Meistrite Liiga mängudes.
2006. aasta kevadel müüdi Cazorla Recreativo klubisse, kus ta mängis suurepärase hooaja, mille järel Villarreal kasutas lepingus olnud tagasiostuvõimalust ja võttis ta tagasi oma koosseisu. Cazorla leping Villarrealiga kestis 2011. aastani. 2007–2008 hooajal oli ta Villarreali põhimängija, kui meeskond sai Primera Divisiónis ajaloolise teise koha.
Aastatel 2012–2018 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Arsenal. 2013. aastal valiti ta Arsenali aasta mängijaks.
Luis Aragonés valis ta Hispaania rahvuskoondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Debüüt rahvuskoondises oli tal 31. mail 2008 sõprusmängus Peruu meeskonna vastu. Seisuga 18. november 2019 on ta rahvusmeeskonnas mänginud 81 korral ja löönud 15 väravat. 
Klubid.
"Seisuga 7. september 2020"
Isiklikku.
Santi Cazorla on 168 cm pikk ja kaalub 66 kg.
Najd

Najd (araabia ‏نجد‎ ; ka "Nedžd") on Araabia poolsaare kõrbeline keskosa. Najd on tasandik, mille kõrgus merepinnast on 762 ja 1525 m vahel. Najd on hõredalt asustatud beduiinidega. Seal asub ka Saudi Araabia pealinn Ar-Riyāḑ. 
1899–1912 vallutasid Najdi vahhabiidid ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūdi juhtimisel Osmanite riigilt ja Āl Sa‘ūd nimetas end Al-Ḩijāzi ja Najdi kuningaks.
Raasiku kaubajaama tee

Raasiku kaubajaama tee (registrinumbriga 11312) on 0,3 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne esimesel kilomeetril Raasiku aleviku ja Linnakse küla piiril ning lõpeb raudtee ääres.
Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Raasiku–Kehra tee

Raasiku–Kehra tee (registrinumbriga 11313) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 10,8 km.
Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne teisel kilomeetril Raasiku aleviku (Raasiku vald) ja Linnakse küla piiril ning lõpeb Kose–Jägala maantee kahekümne üheksandal kilomeetril Paasiku ja Kehra küla piiril.
Tee kulgeb läbi Linnakse, Parila, Kihmla, Salumetsa ja Paasiku küla.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 11 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee esimesed 2 kilomeetrit on pinnatud kruusatee, edasi jätkub kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Raasiku haigla tee

Raasiku haigla tee (registrinumbriga 11314) on 0,5 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne teisel kilomeetril Raasiku aleviku ja Salumäe küla piiril ning lõpeb Raasiku jaama tee teisel kilomeetril.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Tee on valgustatud.
Jīzān

Jīzān (ka "Jāzān"; araabia جازان‎) on linn Saudi Araabias, Jīzāni provintsi halduskeskus. Elanike arv on 100 694.
Linnas asub 2006. aastal asutatud Jāzāni Ülikool.
Raasiku–Anija tee

Raasiku–Anija tee (registrinumbriga 11315) on kõrvalmaantee Raasiku, Jõelähtme ja Anija valdades. Tee pikkus on 5,9 km.
Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne kolmandal kilomeetril Raasiku aleviku (Raasiku vald) ja Salumäe küla (Anija vald) piiril ning lõpeb Kose–Jägala maantee kolmekümne neljandal kilomeetril Anija külas (Anija vald).
Tee kulgeb läbi Salumäe, Sambu, Aavere ja Anija küla ning Raasiku aleviku.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 14 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Al-Qaşīmi provints

Al-Qaşīmi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia keskosas.
2022. aasta rahvaloenduse järgi elas seal ligi 1,34 miljonit inimest, millega see oli rahvaarvult seitsmendal kohal Saudi Araabia 13 provintsi seas. Provintsi keskus on Buraydah, kus elab umbes pool piirkonna elanikest.
Al-Qaşīmi provintsi pindala on 58 046 km². Ainult Al-Bāḩah' ja Jīzāni provints on väiksema pindalaga.
Raasiku jaama tee

Raasiku jaama tee (registrinumbriga 11316) on 1,6 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kahekümne kolmandal kilomeetril ja lõpeb Raasiku raudteejaama juures.
Tee ületab 3 truupi. Teele jääb 2 bussipeatust: Rahvamaja ja Raasiku side.
Teega ristub teisel kilomeetril Raasiku haigla tee, tee lõpus Raasiku Elektri tee ja Maardu–Raasiku tee.
Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Raasiku Elektri tee

Raasiku Elektri tee (registrinumber 11317) on 1,6 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee kulgeb osaliselt Raasiku aleviku ja Aruaru küla piiril. Tee kattub aadressiobjektiga (liikluspind), mille nimi on "Tehase tee".
Tee ületab üht silda (Kambi sild üle Jõelähtme jõe tee esimesel kilomeetril) ja kolme truupi. Teele jääb üks vallasisese liini bussipeatus.
Tee saab alguse Maardu–Raasiku tee 14. kilomeetril, esimesel kilomeetril ristub ta Raasiku meistripunkti teega.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (40 ja 50 km/h). Teevalgustus on välja ehitatud. 
Tee kõrval tee teljest lõuna suunal on kergliiklustee.
Raasiku meistripunkti tee

Raasiku meistripunkti tee (registrinumbriga 11318) on 0,4 km pikkune kõrvalmaantee Raasiku vallas Raasiku alevikus. Tee saab alguse Raasiku Elektri tee esimesel kilomeetril. Tee ületab ühe truubi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Klaas-Jan Huntelaar

Klaas-Jan Huntelaar (õieti Dirk Jan Klaas Huntelaar; sündinud 12. augustil 1983 Dremptis) on endine Hollandi jalgpallur, kes mängis ründajana.
2000. aastal astus 16-aastane Huntelaar PSV Eindhoveni jalgpallikooli. Õige pea näitas ta end noortekoondises hea väravalööjana. Klubi põhikoosseisus debüteeris ta 2002. aastal. Kui ta oli kindlustanud endale koha PSV rivistuses, saadeti ta rendilepinguga klubisse De Graafschap, et saada kogemusi. Ta mängis seal 9 kohtumist, kuid ei löönud ühtegi väravat. 2003. aastal anti ta laenuks klubisse AGOVV Apeldoorn, mis mängis Hollandi esimeses liigas. Selles klubis õnnestus tal lüüa 35 mängus kokku 26 väravat, millega ta oli liiga parim väravalööja.
Pärast edukat hooaega Apeldoornis otsustas Hunterlaar mitte jätkata lepingut PSV-ga. Tema uueks klubiks sai SC Heerenveen ja üleminekusumma oli 100 000 eurot. Esimesel hooajal Hollandi kõrgliigas lõi ta 31 mänguga 17 väravat ja aitas Heerenveenil jõuda UEFA Cupi mängudele. 2005/2006. aasta hooaja keskel oli ta löönud 15 mängus 17 väravat ning 2006. aasta talvel ostis Amsterdami Ajax ta 9 miljoni euro eest endale. Samal hooajal oli ta Hollandi kõrgliigas parim väravalööja 33 tabamusega.
Hollandi rahvuskoondises debüteeris Huntelaar 16. augustil 2006 Dublinis mängus Iirimaa meeskonna vastu, kus lõi kaks väravat. Ta lõpetas koondisekarjääri 2015. aastal. Tema arvele jäi 76 koondisemängu ja 42 väravat.
Isiklikku.
Klaas-Jan Huntelaar on 186 cm pikk ja kaalub 80 kg.
Final Fantasy XIII

"Final Fantasy XIII" (ファイナルファンタジ ー XIII, "Fainaru Fantajī Sātīn") on konsooli arvuti-rollimäng (RPG). Toodetud Square Enixi poolt PlayStation 3'le ja kuulub Final Fantasy seeriate hulka. Mäng kujutab futuristlikku ja kõrgtehnoloogilist maailma ja jutustus koondub/fokuseerib "neile, kes maailmale vastupanu avaldavad."
"Final Fantasy XIII" põhimäng, kuulub Fabula Nova Crystallis Final Fantasy XIII osade/kogumiku hulka. Final Fantasy Versus XIII ja Final Fantasy Agito XIII asetsevad samas maailmas, kuid pole omavahel otseselt seotud.
Järveküla–Jüri tee

Järveküla–Jüri tee (registrinumbriga 11330) on kõrvalmaantee Tallinna linnas ja Rae vallas. Tee pikkus on 9,6 km, sellest Tallinna linnas 0,6 km (Vana-Tartu maantee).
Tee saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee viiendal kilomeetril Tallinna linnas ning lõpeb Tallinna ringtee üheteistkümnendal kilomeetril Pildiküla küla ja Jüri aleviku piiril. Samas algab ka Jüri–Aruküla tee.
Tee kulgeb läbi Tallinna linna, Peetri aleviku, Järveküla, Rae, Lehmja ja Pildiküla küla ning Assaku aleviku.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 11 truupi. Teele jääb 4 bussipeatust: Järvesuu, Veski, Järveküla, Hundisepa, Assaku.
Teega ristuvad kuuendal kilomeetril Veski tee ja 2 Assaku liiklussõlme ühendusteed, seitsmendal kilomeetril Assaku–Jüri tee ja 1 Assaku liiklussõlme ühendustee, üheksandal kilomeetril Jüri bensiinijaama tee.
Tee esimesed 2 kilomeetrit on mustkattega, edasi kuni Assaku liiklussõlmeni (kaasa arvatud) on tee asfaltkattega. Tee lõpuosa katte kohta andmed puuduvad. Tee klass on V. Liiklussagedus on tee esimesel kahel kilomeetril 3000–6000 autot ööpäevas, edasi kuni Assaku liiklussõlmeni on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni Assaku–Jüri teeni on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas ning tee lõpuni on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (50, 60, 70 km/h). Teevalgustus on Assaku liiklussõlme ja Tallinna ringtee piirkondades.
Urmas Nemvalts

Urmas Nemvalts (sündinud 4. augustil 1968) on eesti karikaturist, kes on muuhulgas tuntud "Mürakarude" koomiksi autorina.
Karjäär.
1986. aastal ilmus ajalehe Edasi veergudel esimene Nemvaltsi karikatuur.
Peale sõjaväest naasmist 1989. aastal pakkus Nemvalts oma pilte väga aktiivselt peaaegu kõigile väljaannetele, mis Eestis tollel ajal ilmusid. Tema pilte avaldati rohkem Maalehes, Põlva Koidus ja Pikris. Üksikuid pilte trükiti ka näiteks ajalehtede Rahva Hääl ja Eesti Aeg veergudel.
Alates 1994. aastast töötab Nemvalts ajalehes Postimees karikaturistina.
1998. aastal hakkasid ilmuma mürakarude koomiksiribad, mis jõudsid järgmisel aastal Nemvaltsi esimese raamatu lehekülgedele. Koomiks "Mürakarud" asendus 2008. aasta sügisel koomiksiga "Linnaloom", kuid "Mürakarude" koomiksit hakati uuesti avaldama leheveergudel 2010. aastal.
Nemvalts on ka maailmarekordiomanik: 1997. aasta suvel Tartus Postimehe päeval joonistas ta maailma suurima karikatuuri. Selleks oli Tartu Raekoja seinale tõmmatud suur lina, kuhu ta maalis karikatuuri tõstuki abil.
Rahvusvahelistel võistlustel ja näitustel on Nemvalts osalenud 2003. aastast.
Looming.
Nemvaltsi karikatuurid ja koomiksiribad ilmuvad regulaarselt kuuel päeval nädalas ajalehes Postimees.
Alates 2003. aastast on karikatuure ja koomiksiribasid ilmunud paljude rahvusvaheliste konkursside albumites Eestis, Itaalias, Türgis, Hispaanias, Serbias, Lõuna-Koreas, Saksamaal, Uruguays, Prantsusmaal, Slovakkias, Jaapanis, Poolas, Kanadas ja Brasiilias.
1999 alustas Nemvalts kord aastas ilmuva kalendri "Mürakarud" koostamist.
Ta on kirjutanud ka teleseriaalidele sketše, illustreerinud raamatuid ja Erkki Kõlu anekdootide CD ümbriseid.
Jüri bensiinijaama tee

Jüri bensiinijaama tee (registrinumbriga 11332) on 0,9 km pikkune kõrvalmaantee Rae vallas.
Tee läbib Lehmja, Pildiküla ja Kurna küla. Tee saab alguse Järveküla–Jüri tee üheksandal kilomeetril, kuid hargneb peagi. Mõlemad harud lõpevad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee kaheteistkümnendal kilomeetril, kuid üks haru läheb tunneli kaudu eelnimetatud tee alt läbi. Teele jääb 1 truup. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on asfaltkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Marcos Senna

Marcos Antonio Senna da Silva (sündinud 17. juulil 1976 São Paulos) on endine Hispaania jalgpallur (kaitsja).
Senna alustas oma karjääri Brasiilia kolmanda liiga klubis Rio Brancos 1997. aastal. Enne Hispaaniasse siirdumist 2002. aastal oli ta võitnud jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused Corinthiansi meeskonnas 2000. aastal. Villarreali on ta esindanud lisaks Hispaania kõrgliigale ka UEFA Cupi ja UEFA Meistrite Liiga mängudes, milles Meistrite liigas jõudis klubi veerandfinaali, kus tuli alla jääda Arsenalile. Heade esituste eest valiti ta 2005. aastal Villarreali kapteniks. 2008. aastal lõi Senna Real Betisi vastu värava keskringist. Ise ta ütles selle kohta: "See oli mu elu ilusaim värav." Sel hooajal sai ta Villarrealiga La Ligas Real Madridi järel teise koha.
Karjääri lõpetas ta 2015. aastal USA-s New York Cosmoses.
Hispaania kodakondsuse sai Senna 2005. aasta juulis. Kuna ta ei olnud kunagi mänginud Brasiilia meeskonnas rahvusvahelistel võistlustel, oli tal soovi korral kohe võimalus mängida Hispaania rahvuskoondises. Debüüt rahvuskoondises toimus 1. märtsil 2006 sõpruskohtumises Elevandiluuranniku meeskonnaga. Senna kuulus nii 2006. aasta MM-i kui ka 2008. aasta EM-i meeskonda. Rahvuskoondises mängis ta 2010. aastani kokku 29 mängus. Ainsa värava lõi ta 10. septembril 2008 2010. aasta MM-i valikmängus Armeenia vastu.
Saavutused.
Hispaania koondises.
UEFA Euroopa meister: 2008
Final Fantasy Agito XIII

Final Fantasy Agito XIII (ファイナルファンタジー アギトXIII, Fainaru Fantaji Agito Sātīn) on Fabula Nova Crystallise kogumikust mäng mobiiltelefonile ja PSP-le.
Kuulub Final Fantasy seeria hulka.
Tegelased.
Praeguseks on teada 12 tegelast.
Maidla mõis (Juuru kihelkond)

Maidla mõis (saksa keeles "Maidel") oli rüütlimõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asus mõis Rapla maakonna Rapla vallas.
Ajalugu.
1452. aastast on mõisa kohta esmateateid. Siis müüs Engelbrecht Lamstorp selle Goszwyn Dönhoffile (Donhovede; Goswin Dönhoff)
1492 müüs Clawes Doenhoff mõisa üle Hansz Varensbeckele (Hans Fahrensbach). 1494 ostis Arndt Tuve (Taube) selle Fahrensbachilt ja selle perekonna käes püsis mõis 17. sajandi lõpuni. Berend von Taubelt (surn. 1592) päris mõisa poeg Ludwig Taube, kellelt päris poeg Eberhard (Ewert) Taube, kes loobus 1630. aastal oma venna maanõunik Berend Taube kasuks. 17. sajandil läks Maidla koos Päärdu ja Kullamaa mõisaga Taubedele. 18. sajandil oli mõis pikka aega Rehbinderite ja Fersenite omanduses. 1800. aastal omandasid mõisa taas Maydellid.
XVIII sajandil oli mõis von Rehbinderite ja von Fersenite käes. Arvatavasti XVIII sajandi II poolel ehitati vanade hoonete baasil uus barokne mõisahoone. Arvatavasti püstitati peahoone vanade linnusevaremete vundamentidele, võttes ka taas kasutusele kunagised linnusekeldrid.
XIX sajandil oli Maidla märgitud linnusena baltisaksa ajaloouurija Andreas von Löwis of Menari koostatud linnuste nimekirjas.
1808 ostsid mõisa von Maydellid, kornet Friedrich August von Maydell (1765–1828) ning järgnevalt olid mõisaomanikud Berend Otto Johann von Maydell (1793–1870), Maidla ja Juuru mõisate omanik Berend (Boris) Friedrich Gottlieb von Maydell (1841–1908), Joseph Berend Constantin Theodor von Maydell (1870–1910), 1919. aastal võõrandati mõis Joseph von Maydelli pärijatelt.
Pärast Vabadussõda andis Eesti Valitsus mõisasüdame maad ja hooned autasuks taanlasest kolonelile Richard Gustav Borgelinile, kelle valdusse jäid mõisahoone ja keskmisest suurem asunikutalu kuni 1930. aastate alguseni. Pankroti äärel olnud kolonel müüs oma valdused tolleaegsele välisministrile Karl Selterile, kelle valduses oli mõis kuni 1940. aasta juunipöördeni. Pärast sõja lõppu 1945. aastal läksid peremeheta jäänud maad ja inventar ametiühingute kesknõukogu abimajandile, kes kasutas neid ligi kolm aastat.
Aastatel 1950–2012 asus mõisa härrastemajas Maidla lastekodu.
Mõisahoone.
Mõisa peahoone on 47 m pikkune loode-kagusuunaline paekivist hooneplokk, mille mõlemas otstes on ruudukujulised 8 m küljepikkusega nurgakvaadritega laotud flankeerivad tornid. Hoone ida-kaguküljel on keldri tasapinnal säilinud keskajale viitavaid ehitussõlmi: 2-3 m paksused müürid, arhailised võlvid, kitsad keldriaknad ja seinanišid. Häärberi esimesel korrusel on paksud müürid ida-kirdenurgas. Hoone lõuna- ja lääneküljel paikneb kunagisele Keila jõele ülespaisutatud tiik, mis meenutab oma kujult laia vallikraavi ja mis pakkus nii ka täiendavat veekaitset.
Praegune seisukord.
Endise härrastemaja seisukord on hea. 1946–2012 tegutses mõisa peahoones lastekodu. Kunagine Keila jõgi voolab nüüd mõisatiigist 400 m edelas läbi soo kulgevas magistraalkraavis.
Veski tee

Veski tee (registrinumbriga 11333) on 0,8 km pikkune kõrvalmaantee Rae vallas Assaku alevikus. Tee saab alguse Järveküla–Jüri tee kuuendalt kilomeetrilt ja lõpeb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee üheksandal kilomeetril. Tee ületab 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Tee on valgustatud.
Raeküla tee

Raeküla tee (registrinumbriga 11334) on 3,1 km pikkune kõrvalmaantee Rae vallas Rae külas. Tee saab alguse ühelt Assaku liiklussõlme ühendusteelt ning lõpeb Assaku–Jüri tee teisel kilomeetril. Tee ületab 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee esimene kilomeeter on asfaltkattega, edasi andmed puuduvad. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Tee esimesel kilomeetril on lühike valgustatud lõik.
Dandong Shi

Dandong Shi (hiina keeles 丹東市 ("Dāndōng Shì") on linnaks nimetatav 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Liaoningi provintsis. Asub Hiina ja Põhja-Korea piirijõe Yalu ääres.
Keskus on Dandong.
Jaguneb kuueks 3. järgu haldusüksuseks:
Klass (film)

"Klass" on Ilmar Raagi film koolivägivallast, mis esilinastus 15. märtsil 2007 Tallinna kinos Coca-Cola Plaza.
2010. aastal valmis "Klassile" järg, seitsmeosaline telesari "".
Sisu.
Joosep on keskkooliõpilane, keda kiusab kogu tema klass. Kui klassi tuleb uus poiss Kaspar, üritab ta Joosepit kaitsta, aga see laiendab kiusamise ka tema vastu. "Meie klassis ei kaitse Joosepit mitte keegi, on selge?" ütleb talle kiusajate juht Anders. Lõpuks lähevad kiusajad üle piiri ja poisid otsustavad kätte maksta. Nad hangivad relvad ja korraldavad koolitulistamise. Enne politsei saabumist laseb Joosep end maha, samas kui Kaspar, suutmata enesetappu teha, jääb ootama politseinikke, et ennast üles anda.
Auhinnad.
7. juulil 2007 võitis film 42. Karlovy Vary filmifestivalil kaks prominentset auhinda – Euroopa kinoomanike peaauhinna Europa Cinemas Label ja võistlusprogrammi "East of the West" žürii eripreemia. 
Varssavi rahvusvahelisel filmifestivalil sai film kolm preemiat.
Juunis 2008 võitis film Festroia rahvusvahelise filmifestivali ametlikus võistlusprogrammis kaks auhinda - žürii eriauhinna Hõbedase Delfiini ja SIGNIS-e žürii äramärkimise. 
USA-s Brooklyni 11. filmifestivali programmis võitis filmi režissöör ja stsenarist Ilmar Raag parima stsenaariumi auhinna.
Film arvudes.
2007. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 28 900 vaatajat.
Daniel Güiza

Daniel González Güiza [dani'ell gons'aales gu'iisa] (hüüdnimi Dani Güiza; sündinud 17. augustil 1980 Jerez de la Fronteras Cádizi provintsis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania jalgpalliklubis Atlético Sanluqueño. Ta on esindanud Hispaaniat koondises kahekümnel korral ja löönud kuus väravat.
Karjäär.
Güiza alustas oma karjääri sünnilinna klubis Xerezis 1998–1999 hooajal. Suvel 1999 hankis kõrgliiga klubi Mallorca lubava noormängija oma rivistusse. Kõrgliiga debüüdi tegi Güiza 2. aprillil 2000 Espanyoli vastu, kuid isiklike probleemide tõttu ei läinud ta karjäär Mallorcas põhiliiga tasemel nii, nagu ta oleks tahtnud – ta veetis suurema aja klubi teises koosseisus ja laenumängijana teistes klubides.
2003. aastal siirdus Güiza Hispaania teiseliiga Segunda Divisióni klubisse Ciudad Murciaan, kus ta tegi kahe aasta jooksul ligi 40 väravat ja oli kindlalt meeskonna parim väravalööja. See ei jäänud märkamata kõrgliiga klubides ja 2005. aasta suvel Getafe ostis Güiza 800 000 euro eest, mis oli sellel ajal klubi suurim ülemineku summa. Getafes löödud väravate arv oli tunduvalt väiksem ja 2006–2007 hooajal oli ta sunnitud haigestumise tõttu mitu mängu vahele jätma. Samal hooajal Hispaania karika valikmängus oli ta osaline, kui Getafe võitis Barcelonat ja jõudis finaali. Barcelona oli võitnud esimese mängu 5:2, kuid koduväljakul mängitud teises mängus Getafe võttis puhtalt 4:0 võidu ja Güiza lõi nendes kaks. Finaalis oli Sevilla siiski parem tulemusega 1:0
Hoolimata Getafees heast hooajast otsustati Güiza müüa 2007. aasta suvel ja ostjaks oli tema endine klubi Mallorca. Leping oli neljaks aastaks ja müügisummaks arvatakse olevat 5 miljonit eurot. Läbirääkimistel osales ka Venemaa klubi Kaasani Rubin, kuhu siirdus Güiza klubikaaslane Veljko Paunović. Güiza teatas, et soovib jääda Hispaaniasse.
2007–2008 hooaeg Mallorcas oli Güizale edukas ja ta sai Hispaania põhiliigas parimale väravalööjale määratud Pichichi auhinna 27 löödud väravaga. Debüüt Hispaania rahvuskoondises toimus 21. novembril 2007, kui kohtuti 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste viimases valikmängus Põhja-Iirimaa meeskonnaga. Ta valiti ka Hispaania meeskonda 2008. aasta EM-i finaalturniirile. Ta kuulus põhirivistusse ka alagrupi viimases mängus, kui kohtuti Kreeka meeskonnaga, ja tegi seal oma esimese värava rahvuskoondises. Seisuga 27. juuni 2008 on ta osalenud koondise 7 mängus ja löönud 2 väravat.
2008. aasta juulis järgis Güiza koondise peatreenerit Luis Aragonési ja siirdus väidetavalt 17,5 miljoni euro eest Istanbuli klubisse Fenerbahçe.
Saint Helena vapp

Saint Helena vapp on Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena vapp. Vapp on kasutusel alates 30. jaanuarist 1984.
Vapil on kujutatud stiliseeritud sainthelena tülli ("Charadrius sanctaehelenae") ja rannakaljusid purjelaevaga.
Vassili Zaitsev

Vassili Grigorjevitš Zaitsev (Василий Григорьевич Зайцев) (23. märts 1915 – 15. detsember 1991) oli Nõukogude Liidu snaiper Teise maailmasõja ajal. Ta oli auastmelt kapten.
Vassili Zaitsevit iseloomustas erakordne laskmisoskus. 10. novembrist kuni 17. detsembrini 1942 Stalingradi lahingute käigus tappis ta 225 Wehrmachti sõdurit ja ohvitseri, sealhulgas 11 vaenlase snaiprit.
Arvi Parbo

Sir Arvi Hillar Parbo (10. veebruar 1926 Tallinn – 1. mai 2019) oli Eesti päritolu Austraalia mäeinsener ja tööstur. Ta oli samaaegselt kolme Austraalia suurima ettevõtte juht. 1978. aastal löödi ta Austraalia tööstuse arendamise eest rüütliks ("Knight Bachelor").
Arvi Parbo kasvas üles Kääsla talus Loodna lähedal Läänemaal, kus õppis Loodna algkoolis. Pärast seda õppis ta Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja Tallinna Tehnikumis. Parbo põgenes Eestist suure põgenemise lainega 1944. aastal 18-aastaselt ja oli Saksamaal põgenikelaagris kuni 1949. aastal Austraaliasse siirdumiseni. Saksamaal lõpetas ta keskkooli Lübecki Eesti Gümnaasiumis ning õppis seejärel Clausthali Mäeakadeemias. Ta abiellus Saima Sootsiga 1953. aastal (üks tütar, kaks poega). Austraalias lõpetas ta Adelaide'i Ülikooli mäeinsenerina 1956. Õige pea pärast õpinguid asus ta tööle Western Mining Corporationisse. Ta oli Western Mining Corporationi esimees 1974–1990, ALCOA of Australia esimees 1978–1996 ning Austraalia suurima ettevõtte Broken Hill Proprietary (BHP) esimees 1989–1992.
Arvi Parbo oli Munich Reinsurance Company of Australia Limited esimees 1984–1998, Zurich Australian Insurance Groupi esimees 1985–1998. Ta oli Aluminium Company of America direktor 1980–1998, Hoechst Australian Investmentsi direktor 1981–1997, Chase AMP Bank Limited direktor 1985–1991 ning Sara Lee Corporationi direktor 1991–1998.
Isiklikku.
Ta abiellus Saima Sootsiga 1953. aastal (üks tütar, kaks poega).
Tallinna–Saku tee

Tallinna–Saku tee (varem "Tallinna–Saku–Laagri tee", registrinumbriga 11340) on kõrvalmaantee Tallinna linnas ja Saku vallas. Tee pikkus on 11,5 km, sellest Tallinna linnas 2,8 km (Männiku tee).
Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee kuuendal kilomeetril Tallinna linnas ning lõpeb Saku alevikus ristumisel Saku–Tõdva ja Saku–Laagri teega.
Tee kulgeb läbi Tallinna linna, Männiku ja Tammemäe küla ning Saku aleviku.
Tee ületab üht silda (Saku sild üle Vääna jõe tee üheteistkümnendal kilomeetril) ja viit truupi. Teele jääb viis bussipeatust: Männiku jaam, Tammemäe, Õlletehas, Keskuse ja Salu.
Teega ristuvad üheksandal ja kümnendal kilomeetril Saku liiklussõlme ühendusteed.
Tee on asfaltkattega. Tallinna ja Saku vahel on tee klass III, Saku ja Tallinna piires on tee klassita. Tee liiklussagedus on üle 6000 auto ööpäevas. Kiiruspiirangud on Tallinnas ja Sakus ning nende asulate läheduses (50 ja 70 km/h). Teevalgustus on Tallinnas, Sakus ja Männiku keskuses.
Varem ulatus tee Sakust edasi Laagri alevikuni, kus see lõppes ristumisel Tallinna–Pärnu–Ikla maanteega. Varasema Tallinna–Saku–Laagri tee kogupikkus oli 18,5 km. Saku ja Laagri vahel jäid teele Juuliku, Jälgimäe ja Tänassilma küla, Jälgimäe sild üle Vääna jõe, kuus truupi ning seitse bussipeatust (Pähklimäe, Kurvi, Murumäe, Jälgimäe, Topi, Jõenurme, Punamäe). Pärast tee lühendamist on Saku ja Laagri vaheline teelõik arvatud Saku–Laagri, Kanama–Saku ja Jälgimäe tee koosseisu.
Saku–Tõdva tee

Saku–Tõdva tee (registrinumber 11342) on 7,4 km pikkune kõrvalmaantee Saku vallas.
Tee saab alguse Saku alevikus Tallinna–Saku ja Saku–Laagri tee ristumisel ning lõpeb Tõdva–Hageri tee esimesel kilomeetril Tõdva külas. See kulgeb läbi Kasemetsa, Kajamaa ja Tõdva küla ning Saku aleviku.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga seitset truupi. Teele jääb viis bussipeatust: Pähklimäe, Saku Kingu, Preeria, Kasemetsa, nimeta.
Teega ristub esimesel kilomeetril Rahula–Saku tee ja neljandal kilomeetril Kasemetsa–Kiisa tee.
Tee on kuni Kasemetsa–Kiisa teeni asfaltkattega, edasi mustkattega. Saku alevikus on tee tänavaklassist, edasi kuni Kasemetsa–Kiisa teeni on tee klass III, tee lõpuosas on tee klassita.
Kuni Kasemetsa–Kiisa teeni on liiklussagedus üle 6000 auto ööpäevas, edasi on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on tee alguses ja lõpus (50 ja 70 km/h).
Tee on valgustatud Saku alevikus, samuti on valgustatud lühike lõik tee 7. kilomeetril.
Kanama tee

Kanama tee (registrinumber 11343) oli kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus oli 2,4 km.
Tee sai alguse Tallinna–Saku–Laagri tee viieteistkümnendal kilomeetril Jälgimäe külas ning lõppes Tallinna–Pärnu–Ikla maantee üheksateistkümnendal kilomeetril Jõgisoo küla (Saue vald) ja Saue küla (Saku vald) piiril. Tee kulges läbi Jälgimäe ja Saue küla.
Tee ei ületanud ühtegi silda, küll aga üht truupi. Bussipeatusi teele ei jäänud.
Teega ristus teisel kilomeetril Kanama–Üksnurme tee.
Tee oli pinnatud kruusatee.
Endise kõrvalmaanteega samas ulatuses on tee liikluspind (aadressiobjekt) Kanama tee. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel on Kanama tee Kanama–Saku tee koosseisus.
Kanama–Üksnurme tee

Kanama–Üksnurme tee (registrinumber 11344) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 4,4 km.
Tee saab alguse Kanama–Saku tee esimesel kilomeetril Saue külas ning lõpeb Rahula–Saku tee kuuendal kilomeetril Üksnurme külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud külade.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Rahula–Saku tee

Rahula–Saku tee (registrinumbriga 11345) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 7,7 km.
Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee kahekümnendal kilomeetril Jõgisoo küla (Saue vald) ja Rahula küla (Saku vald) piiril ning lõpeb Saku–Tõdva tee esimesel kilomeetril Saku alevikus. Tee kulgeb läbi Rahula ja Üksnurme küla ning Saku aleviku.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Teega ristub kuuendal kilomeetril Kanama–Üksnurme tee.
Tee on peamiselt pinnatud kruusatee. Tee teisel kilomeetril on mustkattega teelõik, tee viimasel kilomeetril on asfaltkattega teelõik. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus on kuni Kanama–Üksnurme teeni 200–500 autot ööpäevas, edasi 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Saku alevikus on teevalgustus.