2024. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised

2024. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised olid Ameerika Ühendriikide 60. presidendivalimised. Valimispäev oli 5. november 2024. Valituks osutus Ameerika Ühendriikide 45. president Donald Trump.
Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel valitakse valijamehed 538-liikmelisse valijameeste kogusse. Iga osariigi valijameeste arv sõltub osariigi rahvaarvust vastavalt 2020. aasta rahvaloendusele. Igas osariigis enim hääli saanud kandidaat sai kogu osariigi valijameeste hääled. Erandiks on Maine'i ja Nebraska osariik, kus osariigis rahvahääletuse võitnud kandidaat saab kaks häält, ning vastavas Esindajatekoja ringkonnas rahvahääletuse võitnud kandidaat saab ühe hääle. Võiduks vajatakse 270 häält. Valimiskogu hääletab uue presidendi ja asepresidendi.
Presidendikandidaadid.
Presidendikandidaadid valitakse parteide kokkutulekutel.
Vabariiklik Partei.
Kandidaadid
Loobunud kandidaadid
Demokraatlik Partei.
Kandidaat 
Loobunud kandidaadid
Libertaarne Partei.
Kandidaat 
Roheline Partei.
Kandidaat 
Presidendikampaania.
Presidendikandidaatide poolt läbiviidava kampaania põhiteemadeks on: 
Harrise kampaania.
Kamala Harris on oma kampaaniat raamistanud kui "valikut vabaduse ja kaose vahel" ning on rajanud selle "vabaduse ja tuleviku ideaalidele...". Kampaania on püüdnud rõhutada tema kogemust peaprokurörina ja prokurörina, juhtides ühtlasi tähelepanu Trumpi suhtes tehtud 34-le süüdimõistvale otsusele. Harris esitleb ennast mõõduka demokraadina, kes on omaks võtnud paljud Bideni sisepoliitilised seisukohad. Ta on keskendunud oma majandusettepanekutes toidukaupade, eluaseme ja tervishoiu kuludele, samuti suunanud tähelepanu keskklassile ja väikeettevõtetele. Kamala Harrise kampaaniat on märgitud kui optimistlikult ja rõõmsalt läbiviidavat.
Trumpi kampaania.
Trumpi teise presidendikampaania keskne teema on "kättemaks". 
Trump on nimetanud 2024. aasta valimisi "lõplikuks lahinguks" ja lubanud avalikult kasutada presidendivõimu poliitilisteks vastumeetmeteks. Trump tegeleb tugevalt sisserände teemadega, mis on tema kampaania fookuses.
Trumpi kampaania on keskendunud "apokalüptilisele" retoorikale olemasoleva olukorra kohta ning ennustanud riigile hukatust, kui ta ei võida.
Oma 2024. aasta presidendikampaania jooksul on Trump esitanud mitmeid valesid ja eksitavaid avaldusi. Neid on seostatud tema retoorilise stiiliga, mida on kirjeldatud kui vahendit valepropagandaks. Trumpi karmi retoorikat oma poliitiliste vaenlaste vastu on ajaloolased, teadlased, kommentaatorid ja endised sõjaväelased kirjeldanud populistlike, autoritaarsete, fašistlikena ning erinevatena kõigist varasematest, mida poliitiline kandidaat on kunagi Ameerika Ühendriikide ajaloos on öelnud.
Debatid.
Presidendikandidaadid Biden ja Trump leppisid kokku korraldada debatid läbi uudistekanalite CNN-i (27. juunil) ja ABC Newsi (10. septembril). Augustis pakkus Kamala Harrise leer välja, et pärast 10. septembri debatti Trumpiga võiks toimuda veel üks väitlus oktoobris. 12. septembril teatas Trump, et kolmandat presidendidebatti ei tule.
27. juuni presidendidebatt: Biden vs. Trump.
CNN korraldas valimiste esimese suurema arutelu kandidaatide vahel 27. juunil Atlantas, mida jälgis 51 miljonit vaatajat. Meediaväljaanded iseloomustasid Bideni poolset väitlust kui "katastroofi." Mõned asjatundjad märkisid, et Biden kaotas väitlusel sageli mõtteselguse ja andis laialivalguvaid, segaseid vastuseid.
Mitmed vaatlejad väitsid, et Biden ei suutnud valijatele kinnitada, et ta on võimeline president olema veel neli aastat. Pärast debatti toimus Demokraatliku Partei ametnike, strateegide ja rahastajate arutelu Bideni kui presidendikandidaadi väljavahetamise kohta. Kaaluti, kas prominentsed partei esindajad peaksid tegema avaliku avalduse, paludes Bidenil kandidatuurist loobuda. Vastuseks teatas Biden esialgu, et ta ei loobu ning mitmed tuntud demokraatidest poliitikud, sealhulgas Barack Obama ja Hillary Clinton, kinnitasid oma toetust Bidenile. Hilisema arutelu tulemusena võttis Biden siiski 21. juulil tagasi oma tagasivalimise taotluse.
10. septembri presidendidebatt: Harris vs. Trump.
Teine presidendidebatt toimus teisipäeval, 10. septembril ABC News vahendusel, seda vaatas 67,1 miljonit vaatajat. 
Väitlus toimus Philadelphias asuvas Riiklikus Põhiseaduse Keskuses (National Constitution Center) ja kestis umbes 100 minutit. Väitluse teemade hulka kuulusid abordi, majanduse, välispoliitika ja sisserände küsimused. Enamik uudiste väljaandeid kuulutas Harrise väitluse võitjaks. Küsitlused näitasid, et valijate arvates võitis Harris arutelu selle üle, mida Washington Post nimetas "ajalooliselt suureks" marginaaliks. Debati käigus esitas Trump arvukalt valeväiteid ja äärmuslikke avaldusi, sealhulgas immigrantide kohta, kes söövat lemmikloomi ja demokraatide kohta, kes toetavat lapsetappu. CNN teatel esitas Trump debati käigus üle 30 valeväite, seevastu Harris vaid ühe. Vabariiklased seostasid Trumpi madalat avaliku arutelu tulemust sellega, et moderaatorid kontrollisid tema väiteid üle nelja korra, kuid ei kontrollinud kordagi Harrise omi.
1. oktoobri asepresidentide debatt: Vance vs. Walz.
Asepresidendi kandidaadid James David Vance ja Tim Walz osalesid 1. oktoobril New Yorgis korraldatud debatil. Väitluse käigus arutati küsimusi sisserände, abortide teostuse ja majanduse kohta. Esitatud väidetele tehti kontrolli peamiselt interneti abil, kusjuures Vance esitas väidetavalt rohkem valesid ja eksitavaid väiteid kui Walz.
Nende väitlust jälgis 43 miljonit vaatajat. Paljud vaatlejad pidasid toimunud debatti positiivseks ja tsiviliseerituks. Enamik kolumniste pidas debati võitjaks Vance'i.