Baieri valitsejate loend

Järgnev on Baieri valitsejate loend läbi Baieri ajaloo. Baierit on valitsenud hertsogid ja kuningad, Baieri on jagunenud ja taasühinenud mitme dünastia valitsemise all. Aastast 1949 on Baieri demokraatlik liidumaa Saksamaa Liitvabariigis.
Dünastiline ülevaade.
Agilolfingi dünastia, 548–788.
Umbes aastal 548 panid frangi kuningad Baieri piiriala hertsogi haldusse – võib-olla frankide hulgast, võib-olla kohalike juhtivate perekondade seast valitud – kes pidi tegutsema kohaliku kubernerina Frangi kuninga heaks. Esimene teadaolev hertsog ja tõenäoliselt esimene oli Gariwald või Garibald I, võimsa Agilolfingi perekonna liige. See oli algus Agilolfingi hertsogite seeriale, mis kestis aastani 788.
Karolingide dünastia, 788–911.
Frangi kuningad (hiljem keisrid) võtsid nüüd täieliku kontrolli, pannes Baieri mittepärilike kuberneride ja tsiviilametnike valitsemise alla. Nad ei olnud hertsogid, vaid hoopis Baieri kuningad. Keiser Ludwig Vaga jagas keisririigi kontrolli oma poegade vahel ja jaod muutusid jäävateks tema surmale aastal 840 järgnenud kümnenditel. Frangi valitsejad kontrollisid Baierit oma valduste osana.
Luitpoldingi dünastia, 911–947.
Luitpold, Luitpoldingi dünastia asutaja, ei olnud Baieri hertsog, vaid Ludwig III Lapse võimualuse Kärnteni markkrahv. Frangi võim vähenes piirkonnas ungarlaste rünnakute tõttu, võimaldades kohalikele valitsejatele suuremat iseseisvust. Luitpoldi poeg Arnulf Halb nõudis Baieri hertsogi tiitlit (mis tähendas täielikku sõltumatust) aastal 911. 918. aastal suri umbes 28-aastaselt Saksa kuningas ja Frangi hertsog Konrad I. Tema oma poeg ja tütar olid 5-aastased ega saanud riiki valitseda. 919. aastal krooniti Heinrich I Linnupüüdja Saksa kuningaks.
Baieri hertsog Arnulf Halb ei tunnustanud Heinrichit, ja kuulutas end 919. aastal vastukuningaks. Arnulf sai 921. aastal sõjas Heinrichilt lüüa ja pidi tolle ülemvõimuga leppima ja tunnistati Saksa kuninga Heinrich I Linnupüüdja poolt aastal 920 Baieri hertsogina. Arnulfi poeg Eberhard kukutati Saksa kuninga Otto I poolt aastal 938; tema järglaseks sai tema noorem vend Berthold. Aastal 948 tagandas kuningas Otto lõplikult Luitpoldingid ja pani Baieri hertsogiks oma noorema venna Heinrich I. Luitpoldingite viimane katse võim taastada, ühinedes kuningas Otto poja, Švaabimaa hertsogi Liudolfi mässuga, purustati aastal 954.
Saksa kuningad, 947–1070.
Aastast 947 kuni 11. sajandini andsid Saksamaa kuningad Baierit korduvalt erinevatesse kätesse (sealhulgas nende endi käed), takistades mistahes ühte perekonda ennast kehtestamast. Baierit valitses seeria lühiealisi, enamasti sõltumatuid dünastiaid.
Welfi ja Babenbergi dünastiad, 1070–1180.
Aastal 1070 kukutas keiser Heinrich IV hertsog Otto, andes hertsogkonna Welf I-le, kes oli Itaalia-Baieri Este perekonna liige. Welf I läks seejärel kuningas Heinrichiga tülli ja jäeti hertsogkonnast 19 aastaks ilma, sel ajal haldas seda Saksa kroon otse. Welf I taastas hertsogkonna aastal 1096, ja tema järglased olid tema pojad Welf II ja Heinrich IX – viimase järglane oli tema poeg Heinrich X, kellest sai ka Saksimaa hertsog.
Wittelsbachi dünastia, 1180–1918.
Aastal 1180 läksid Heinrich III "Lõvi" ja keiser Friedrich I tülli ning Friedrich tagandas hertsogi ja andis tema territooriumi Wittelsbachi dünastiast Otto I-le. Baieri jäi perekonna erinevate harude valdusse kuni Esimese maailmasõjani.
Esimene jagunemine, 1253–1340.
Aastal 1253 jagati Baieri seoses Otto II surmaga tema poegade vahel. Heinrich XIII sai Alam-Baieri (1253–1290) ja Ludwig II Ülem-Baieri (1253–1294) hertsogiks. Siit alates kuni 16. sajandi alguseni jagati territooriume sageli vendade vahel, mis tegi hertsogite loendamise raskeks.
Alam-Baieris järgnesid Heinrich XIII-le tema kolm poega Otto III, Ludwig III ja Stephan I, kes valitsesid ühiselt. Otto III järglane ühises hertsogkonnas oli tema poeg Heinrich XV. Stephani järglased olid tema pojad Otto IV ja Heinrich XIV. Heinrich XIV poeg oli Johann I.
Ülem-Baieris järgnesid Ludwig II-le tema pojad Rudolf I ja Ludwig IV. Viimane valiti aastal 1314 Saksamaa kuningaks. Pärast Johann I surma aastal 1340 ühendas Ludwig IV Baieri hertsogkonna.
Ülem-Baieri hertsogid olid ka Reini pfaltskrahvid. Aastal 1329 vabastas Ludwig IV Reini Pfalzi, sealhulgas Baieri Ülem-Pfalzi Rudolf I poegadele. Ülem-Pfalz taasühendati Baieriga aastal 1623, Alam-Pfalz aastal 1777.
Teine jagunemine, 1349–1503.
Aastast 1349 aastani 1503 leidis aset Baieri teine jagunemine. Aastal 1349 jagasid Ludwig IV kuus poega Baieri taas Ülem- ja Alam-Baieriks. Aastal 1353 jagati Alam-Baieri Baieri-Landshutiks ja Baieri-Straubingiks. Ülem-Baieri jagati Baieri-Straubingi ja Baieri-Landshuti vahel aastal 1363. Pärast Stephan II surma aastal 1392 jagati Baieri-Landshut kolmeks hertsogkonnaks, Johann II sai Baieri-Müncheni, Friedrich sai väiksema Baieri-Landshuti ja Baieri-Ingolstadtis valitses Stephan III.
Pärast Landshuti sõda (1503–1505) sai Baieri-Müncheni hertsog Albrecht IV Baieri valitsejaks. Aastal 1506 kuulutas Albrecht, et hertsogkonda päritakse esmasünniõiguse reeglite kohaselt.
Aastal 1619 nõustus Pfalzi kuurvürst Friedrich V võtma Böömimaa seisustelt vastu Böömimaa trooni. Aastal 1620 ta alistati keiser Ferdinand II vägede poolt Valgemäe lahingus, ning Hispaania ja Baieri väed okupeerisid varsti Pfalzi enda. Aastal 1623 pandi Friedrich riigivande alla. Friedrich V territooriumid ja tema tiitel Reini Pfalzi kuurvürst (saksa: "Kurfürst") anti üle Wittelsbachide kaugele sugulasele Baieri hertsog Maximilian I-le. Kuigi tehniliselt Pfalzi kuurvürst, oli ta tuntud kui Baieri kuurvürst. Aastast 1648 valitses ta vaid Baieris ja Ülem-Pfalzis, kuid säilitas kõik oma kuurvürsti tiitlid ja vanemluse Pfalzi kuurvürstkonnas.
Baieri kuningad, 1806–1918.
Aastal 1805 ülendati Napoleoni Prantsusmaa ja Saksa-Rooma riigi vahelise Pressburgi rahu kohaselt mitu hertsogkonda kuningriikideks. Baieri Wittelsbachidest valitsejad kandsid aastast 1806 aastani 1918 tiitlit "Baieri kuningas". Baieri kuurvürst Maximilian IV Joseph võttis ametlikult tiitli Baieri kuningas Maximilian I 1. jaanuaril 1806. Hästi tuntud niinimetatud "Märchenkönig" (muinasjutukuningas) Ludwig II ehitas oma valitsemise ajal (1864–1886) Neuschwansteini lossi, Herrenchiemsee lossi või Linderhofi lossi. Aastal 1918 kaotas Ludwig III oma trooni Novembrirevolutsioonis.
Pärast monarhiat.
Aastal 1918 – Esimese maailmasõja lõppedes Novembrirevolutsiooniga – muutus Baieri demokraatlikuks vabariigiks Weimari vabariigis (Saksamaa nimetus aastatel 1919–1933). Sealt alates on Baieri valitsejad ministerpresidendid.
Valitsejate tabel.
Baieri kuningriik.
Hilisemate valitsejate kohta vaata Baieri ministerpresident.