tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Žuldiņi raudteejaam

Žuldiņi raudteejaam oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valka piirkonnas Valka valla aladel. Jaam asus Valka raudteejaamast 10,3 kilomeetri kaugusel.
Peatus on esimest korda märgitud 1914. a. kaardile kui Kavershofi raudteepeatus. Toona jäi see Võru kreisi Karula kihelkonda Kaagjärve mõisa maadele. Jaamaks kujunes aastal 1919 pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut, mil sellest sai Kāģere piirijaam. Aastal 1924 nimetati jaam ümber Žultiņiks, aasta hiljem sai see Žuldiņi nime. Teise maailmasõja ajal sealne teeharu demonteeriti ja kasutusele jäi vaid Valga–Koikküla raudteelõik, ühtlasi suleti ka Žuldiņi raudteejaam.
Wendy Holdener

Wendy Holdener (sündinud 12. mail 1993 Unteribergis) on Šveitsi mäesuusataja, kelle põhiala on slaalom.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis võitis ta Alpi kahevõistluses kuldmedali ja slaalomis hõbemedali.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta slaalomis hõbemedali ja Alpi kahevõistluses pronksmedali ning tuli võistkonnavõistluses olümpiavõitjaks.
Ka 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres tuli ta Alpi kahevõistluses maailmameistriks.
Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 2010. aasta oktoobris. Esimest korda jõudis ta poodiumile 10. märtsil 2013, kui oli Saksamaal Ofterschwangis slaalomis kolmas. Esimese võidu saavutas ta 23. veebruaril 2016 Stockholmis, kus võitis paralleelslaalomi. Slaalomis on ta poodiumile jõudnud 14 korral, kuid pole sellel alal etappe võitnud.
Hooajal 2017–2018 tuli ta MK-sarja üldarvestuses teiseks.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Wendy Holdener on osalenud () 175 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 29 korral, neist kolm etappi on ta võitnud.
Valka raudteejaam

Valka raudteejaam oli raudteejaam Valka piirkonnas Valka linnas. Jaam oli mitme raudtee lõppjaamaks.
Jaam rajati aastal 1903, mil avati Pļaviņasesse viiv raudtee. Kuigi mõni aasta varem oli juba avatud jaama juures lõppev Valga–Ruhja–Pärnu raudtee, tolle juures jaama veel ei olnud (rongid sõitsid toona Valga raudteejaama). Uus raudteejaam oli siis mõlema raudtee lõppjaamaks. Kuna linna läbis juba laiarööpmeline raudtee, millel jaam oli olemas, hakkas uus jaam kandma nime Valga II (lätipäraselt Valka II). Pļaviņase suunal järgnes jaamale Žuldiņi raudteejaam, Pärnu suunal aga Pedele raudteepeatus.
Nime Valka raudteejaam sai jaam pärast aastat 1920, mil Valga raudteejaam jäi Eesti aladele. Toona ehitati Pihkva–Riia raudteelt jaama juurde laiarööpmelise raudtee haru ja jaam hakkas toimima ka kui laiarööpmelise raudtee piirijaam, jäädes siis Valga raudteejaama ja Saule raudteejaama vahele. Aastal 1927 valmis uus jaamahoone, mis on säilinud siiani (teine säilinud hoone on käimla). Teise maailmasõja ajal hakkasid sakslased Ruhja suunas viiva tee laiarööpmeliseks ümber ehitama. Sõja järel kaotati jaamast Koikkülla viiv raudtee, kuna piiri kadumisega kahe maa vahelt ei olnud kahe teineteist dubleeriva tee järele enam vajadust. Ka ei jätkatud Ruhja raudtee ümberehitust, mistõttu sealne osalt laiarööpmeline ja osalt kitsarööpmeline tee muutus kasutuskõlbmatuks. Jaam oli veel kantud 1963. aasta kaardile, mil laiarööpmeliseks ümber ehitatud teelõik oli veel säilinud. Jaama juurde viiv laiarööpmeline teelõik on veel praegugi alles, see on kasutusel Valka kütusebaasi juurdeveoteena ja Valga raudteejaama manööverteena. Jaamahoone kuulub aastast 2003 Valka linnale.
Endine Valka raudteejaam on Mārciena raudteepeatuse kõrval üks kahest Läti raudteele alluvast kohast, kus teostatakse kaubaveooperatsioone ja millel ei ole jaama staatust.
Villiersdorp

Villiersdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.
Villiersdorp asub Kaplinnast 96 kilomeetrit ida pool.
Linn on saanud nime kohaliku farmeri Pieter de Villiersi järgi, kes rajas asula 1841. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Villiersdorpi elanikest värvilisi 44,67%, mustanahalisi aafriklasi 40,29%, valgeid 12,50%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20% ja teisi 2,33%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 56,54%, koosa keelt 24,56%, sotho keelt 12,81% ja inglise keelt 3,44%.
Pedele raudteepeatus

Pedele raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Ruhja–Pärnu raudteel Valka piirkonnas Valka valla aladel Pedele külas. Peatus asus Valka raudteejaamast 7,4 kilomeetri kaugusel.
Peatus rajati 1930. aastal endise Pedele mõisa juurde. Toona jäi see Valga kreisi Lugaži valda. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee laiarööpmeliseks ümberehitamist, ent tööd jäid pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka peatuse sulgemise.
Garðari piiskopkond

Garðari piiskopkond on endine katoliku kiriku piiskopkond Gröönimaal ja praegune titulaarpiiskopkond.
Piiskopkond asutati Sokki Þórissoni algatusel ja allus Lundi peapiiskopile, 1152. aastast Nidarosi peapiiskopile. Garðari Püha Nikolause katedraali ehitus algas 1126. aastal. 
Garðari piiskopid.
Ühendus Norraga katkes 15. sajandil ja Skandinaavia päritolu elanikkond Gröönimaal suri välja.
Genadendal

Genadendal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.
Genadendali linn sai alguse 1738. aastal, mil Määri kirik rajas sinna misjonijaama.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Genadendali elanikest värvilisi 94,00%, mustanahalisi aafriklasi 3,07%, valgeid 0,51%, India või Aasia päritolu inimesi 0,34% ja teisi 2,08%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,89% inimestest ja inglise keelt 3,06%.
Pedele

Pedele on küla ("mazciems") Lätis Valka piirkonnas Valka vallas. Küla asub Pedeli jõe kaldal Riiast 165,6, piirkonna keskusest Valkast 7,8 ja valla keskusest Lugažist 9,8 kilomeetri kaugusel. 
Pedeli jõel asub küla juures 13,7 ha suurune Pedele veskijärv, mis rajati aastal 1904. Aastal 1998 rajati järve paisule Dzirnavnieki hüdroelektrijaam (40 kW). Pedele jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Külas asusid varem Pedele mõisa ja Annase mõisa keskused. Aastal 1930 rajati sinna Pedele raudteepeatus. Külas on Pedele bussipeatus.
Calitzdorp

Calitzdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Kannalandi vallas.
Asula on rajatud 1821. aastal, linnaõigused sai 1913. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Calitzdorpi elanikest värvilisi 85,48%, valgeid 8,92%, mustanahalisi aafriklasi 4,32%, India või Aasia päritolu inimesi 0,47% ja teisi 0,82%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,22% inimesi, inglise keelt 3,26% ja tsvana keelt 0,79%.
Murraysburg

Murraysburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas.
Asula on rajatud 1856. aastal, linnaõigused sai 1883. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Murraysburgi elanikest värvilisi 80,7%, mustanahalisi aafriklasi 18,4%, valgeid 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,2%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,6%, koosa keelt 9,8%, inglise keelt 1,0% ja teisi keeli 1,6%.
Härgmäe raudteejaam

Härgmäe raudteejaam (läti "Ērģeme raudteejaam") oli raudteejaam Valga–Ruhja–Pärnu raudteel Valka piirkonnas Härgmäe valla aladel. Jaam asus Valka raudteejaamast 12,8 kilomeetri kaugusel.
Jaam avati koos raudteega 1896. aastal. Algselt kandis see nime "Ermes" ja asus Härgmäe kihelkonnas Härgmäe mõisa maadel. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee rinde tarbeks laiarööpmeliseks ümberehitamist. Tol perioodil valmis ka praegune jaamahoone. Need tööd jäid aga Punaarmee edasitungi tõttu pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka jaama sulgemise.
Ubisoft Montreal

Ubisoft Divertissements Inc. (varem ka Ubi Soft Divertissements Inc.), mis tegutseb ärinimega Ubisoft Montreal (varem Ubi Soft Montreal), on Prantsuse videomängude tootja Ubisofti tütarettevõte, mis tegutseb Kanadas Québeci provintsis Montréalis.
1997. aastal asutatud ettevõte arendas algul madala profiiliga projekte. Tänaseks on stuudio aga üks maailma suuremaid ja seal on üle 3000 töötaja. Ta vastutab muuhulgas "Pärsia printsi", "Far Cry", "Assassin's Creedi" ja "Watch Dogs'i" sarja ning Tom Clancy frantsiisi mängude loomise ja arendamise eest.
Ajalugu.
Stuudio avati 1997. aasta tänu valitsuse rahastamisele. Ubisoft Montreali ajalugu ulatub 1990. aastate algusse, kui Ubisoft proovis laiendada ettevõtet Põhja-Ameerikasse. 2005. aastal andis Quebeci valitsus Ubisoftile 5 miljonit dollarit, et ettevõtet laiendada. Hiljem tõusis see summa 19 miljoni dollari peale ja aastal 2013 oli neil plaanis lisada 1300 uut töötajat, mis teeks Ubisoftist maailma suurima mängude arendamise stuudio.
Ropka järv

Ropka järv on paisjärv Külitse aleviku juures Tartumaal.
Järve pindala on 8,6 ha.
Standerton

Standerton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas, Lekwa valla halduskeskus. Linn asub Vaali jõe kaldal.
Asula rajati 1878. aastal ja sai linnaõigused 1903. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Standertoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 66,61%, valgeid 23,12%, värvilisi 6,77%, India või Aasia päritolu inimesi 2,95% ja teisi 0,55%. Suulu keelt pidas emakeeleks 48,30% inimestest, afrikaani keelt 28,02%, sotho keelt 8,49%, inglise keelt 7,43%, koosa keelt 1,69% ja ndebele keelt 1,23%.
Far Cry 5

"Far Cry 5" on Ubisoft Montreali toodetud FPS-mäng (FPS ehk "first-person shooter"). Mäng on "Far Cry" sarjas üheteistkümnes ning ilmus kogu maailmas 27. märtsil 2018. 
Mänguarendus.
Mängu arendab Ubisoft Montreal koostöös Ubisoft Toronto, Ubisoft Kievi, Ubisoft Shanghai ja Ubisoft Reflectionsi mänguarendajatega. Mäng jätkab Dunia Engine'i kasutamist, mis on modifitseeritud versioon CryEngine'i mängumootorist. Mängu tegevus leiab aset Ameerika Ühendriikide piiril asuvas Montana osariigis. Realistliku mängukeskkonna loomiseks viibis arendusmeeskond neliteist päeva Montanas, et koguda teavet selle bioomi, keskkonna ning kohalike elanike "oma jõududega toime tuleva" suhtumise kohta, kes ei soovi, et ükski asutus või võõras isik sekkuks nende ellu. Arendusmeeskond oli varem teinud sarnast uurimistööd Nepalis "Far Cry 4" väljatöötamisel. Kuna arendusmeeskond ei olnud rahul sellega, et igas mängus on ainult üks peategelane, suurendati antagonistide arvu oluliselt.
Pärast "Far Cry Primal" väljaandmist 2016. aastal teatas Ubisoft, et järgmise "Far Cry" mängu arendamine võtab rohkem aega ning seda ei anta välja enne aastat 2017. Ubisoft avaldas mitu "teaser"-videot ja videomängu kaanekunsti enne mängu ametlikku avalikustamist 26. mail, 2017. Mäng plaanitakse välja anda Microsoft Windowsi, PlayStation 4 ja Xbox One platvormidel, sealhulgas ka PlayStation 4 Pro ja Xbox One X konsoolides. Kuigi mäng pidi välja tulema 27. veebruaril 2018, teatas Ubisoft 2017. aasta detsembri pressiteates, et mängu väljatulek lükatakse edasi 27. märtsiks 2018.
Assassin's Creed Origins

"Assassin's Creed Origins" on Ubisoft Montreali arendatud ja Ubisofti avaldatud seiklusmärulimäng. See on kümnes suur mäng sarjas "Assassin's Creed" ning järg 2015. aasta mängule "Assassin's Creed Syndicate". See anti välja 27. oktoobril 2017 Microsoft Windowsi, PlayStation 4 ja Xbox One'i jaoks.
Mäng leiab aset Egiptuses Ptolemaioste dünastia perioodi lõpus (49-47 eKr). Mängu lugu uurib sajanditepikkust Assassiinide vennaskonna ja Iidsete ordu, Templiordu eelkäijate, vahelise konflikti algeid.
"Origins" võeti kriitikute poolt hästi vastu, kiita sai mängu lugu, tegelaskujud, dublaažinäitlejad, ümberkujundatud mängitavus, haarav mängumaailm ja mängu visuaalne külg. Mängule heideti ette siiski mängutempo ja tehnilise küljega seotud probleeme. Mitmed kriitikud on mängu pidanud terve "Assassin's Creed" sarja parimaks või üheks parimaks.
"Assassin's Creed Origins" on seiklusmärulimäng, mida mängitakse kolmanda isiku vaatest. Mängija saab avatud maailmas vabalt ringi liikuda kas jalgsi, hobuse või kaameli seljas ja paadiga.
Arendus.
Mängu "Assassin's Creed Origins" arendamine algas 2014. aasta alguses pärast mängu "i" arendusprotsessi lõppu. Varem oli seerias ilmunud uus mäng igal aastal, kuid pärast mängu "Assassin's Creed Syndicate" ilmumist aastal 2015 otsustas Ubisoft "Originsi" ilmumise 2017. aastasse edasi lükata. Ubisofti tegevjuht Yves Guillemot ütles, et edaspidi soovitakse rohkem keskenduda konkreetsete mängude kvaliteedile ja võimalusele arendada tulevasi mänge uute mängumootoritega ning nimetas ühe edasilükkamise põhjusena ka "Assassin's Creed Syndicate'i" väikseid müüginumbreid. PC-versiooni loomise ülesanne anti Ubisoft Kievile, Ubisoft Montreal töötas konsooliversioonide kallal.
TAT-8

TAT-8 oli kaheksas transatlantiline sidekaabel ja esimene Atlandi ookeani põhja veetud valguskaabel, mille kaudu oli võimalik sooritada 40 000 samaaegset telefonikõnet Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia ning Prantsusmaa vahel. Selle liinid toimisid aastatel 1988–2002.
PTAT-1

PTAT-1 oli esimene eraõiguslikult rahastatud transatlantiline telekommunikatsioonikaabel, mis veeti Atlandi ookeani põhja 1989. aastaks hinnaga 400 miljonit USA dollarit. Kiudoptilise kaabli lääneots oli USA-s New Jerseys ja Bermudal ning idaots Iirimaal ja Inglismaal, koguulatuses 4078 meremiili. Kaablit hoiti kasutuses aastatel 1989–2004.
TAT-9

TAT-9 oli üheksas transatlantiline telefonikaabelsüsteem, mida hoiti töös aastatel 1992–2004. Valguskaabli kaudu saadi edastada 80 000 samaaegset telefonikõnet opereerimiskiirusega 565 Mbit/s. Selle lääneots oli USAs ning idaots Saksamaal ja Hollandis.
TAT-10

TAT-10 oli kümnes transatlantiline telefonikaabelsüsteem, mida hoiti töös aastatel 1992–2004. Fiiberoptiline kaabel oli opereerimiskiirusega 565 Mbit/s. Selle lääneots oli USAs ning idaots Saksamaal.
Gailard Sartain

Gailard Lee Sartain, Jr. (18. september 1946 Tulsa, Oklahoma osariik – 19. juuni 2025 Tulsa, Oklahoma osariik) oli Ameerika Ühendriikide koomik, filmi- ja seriaalinäitleja.
Statiiv

Jaland ehk statiiv on tehniline kinnitusvahend eseme kinnitamiseks soovitud kohta ja asendisse. Statiiv püütakse kinnitada nõnda, et selle asend oleks püsiv erinevate jõudude suhtes.
Sõjandus.
Erinevate raskete relvade toetamiseks kasutatakse harkjalgu ja kolmjalgu, et toetada relva raskust ning suurendada lasketäpsust.
Fotograafia.
Statiivi kasutatakse fotograafia valdkonnas nii liikuvate kui ka paigalseisvate objektide, esemete või inimeste pildistamisel. Statiiv tagab kaamera stabiilsuse, mida on vaja näiteks aeglase säriajaga pildistamisel, kus aparaat peab jäädvustamise kestel olema kogu aeg samas asendis.
Astronoomia.
Astronoomias kasutatakse statiive teleskoopide või binoklite toetamiseks, samuti foto- või muu abitehnika toetamiseks. 
Laboritöö.
Laboritööde teostamisel kasutatakse kolmjalgu tööpinnana. Labori kolmjalad on valmistatud kergmetallidest, mis tagab kerge kaalu, et tööpinda oleks lihtsam mööda ruumi vajalikku kohta paigutada.
Hoomuli raudteejaam

Hoomuli raudteejaam (läti keeles Omuļi raudteejaam) oli raudteejaam Valga–Ruhja–Pärnu raudteel Valka piirkonnas Härgmäe valla aladel Staļi külas. Jaam asus Valka raudteejaamast 18 kilomeetri kaugusel.
Jaam avati Esimese maailmasõja ajal, kuigi peatus oli selle kohal juba varem. Algul kandis see nime "Stallenhof" (mõnel kaardil ka "Stahlenhof"), eestipäraselt Talli raudteejaam, lätipäraselt Staļļumuiža raudteejaam. See asus Härgmäe kihelkonnas Staļļumuiža poolmõisa lähistel Hoomuli mõisa maadel. Teise maailmasõja ajal hakkasid sakslased sealset kitsarööpmelist raudteed rinde tarbeks laiarööpmeliseks ümber ehitama. Need tööd jäid aga Punaarmee edasitungi tõttu pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka jaama sulgemise.´
Zeerust

Zeerust on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Ramotshere Moiloa valla halduskeskus.
Asula on rajatud 1867. aastal, linnaõigused sai 1936. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zeerusti elanikest mustanahalisi aafriklasi 57,22%, valgeid 25,34%, värvilisi 8,46%, India või Aasia päritolu inimesi 7,43% ja teisi 1,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 35,11%, tsvana keelt 32,10%, inglise keelt 16,54%, pedi keelt 1,15%, suulu keelt 1,00%, koosa keelt 0,99% ja sotho keelt 0,95%.
Nausküla raudteejaam

Nausküla raudteejaam (läti "Naukšēni raudteejaam") oli raudteejaam Lätis Valmiera piirkonna Naukšēni valla Naukšēni külas. Raudteejaam jäi Valga–Ruhja–Pärnu raudteele, Valka raudteejaamast 36,5 kilomeetri kaugusele.
Jaam avati 1897. aastal, kuid algul reisirongid seal ei peatunud. See asus Lõuna-Ruhja kihelkonnas Naukšēni mõisa maadel. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee rinde tarbeks laiarööpmeliseks ümberehitamist, toona valmisid ka praegused jaamahooned. Need tööd jäid aga Punaarmee edasitungi tõttu pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka jaama sulgemise.
Phalaborwa

Phalaborwa on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Mopani ringkonnas, Ba-Phalaborwa valla halduskeskus.
Linn on asutatud 1957. aastal.
Phalaborwa asub Krügeri rahvuspargi piiril. Linna tähtsaim majandusharu on turism.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Phalaborwa elanikest valgeid 56,39%, mustanahalisi aafriklasi 39,75%, värvilisi 1,94%, India või Aasia päritolu inimesi 1,49% ja teisi 0,43%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,98% inimesi, inglise keelt 15.07%, tsonga keelt 11,11%, pedi keelt 10,83%, sotho keelt 2,39%, suulu keelt 2,23%, venda keelt 1,99%, koosa keelt 0,98%, svaasi keelt 0,97% ja ndebele keelt 0,42%.
Komatipoort

Komatipoort on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas. Linn asub Mosambiigi piirist 5 kilomeetri kaugusel.
Asula on rajatud 1874. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Komatipoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 61,01%, valgeid 34,42%, India või Aasia päritolu inimesi 2,80%, värvilisi 1,15% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 30,79%, tsonga keelt 28,39%, svaasi keelt 27,70%, inglise keelt 7,56% ja suulu keelt 0,83%.
Pendiga raudteepeatus

Pendiga raudteepeatus oli raudteepeatus Lätis Valmiera piirkonna Vilpulka valla aladel. Raudteejaam jäi Valga–Ruhja–Pärnu raudteele, Valka raudteejaamast 51,4 kilomeetri kaugusele.
Peatus avati aastal 1930. See asus Volmari kreisi Terneja valla aladel XVI ja XVII sajandil eksisteerinud Pendiga mõisa ("Bentenhof") kohale aastal 1681 kujunenud Pendiga talu järgi. Teise maailmasõja järel selle peatuse kohta teateid ei ole.
Thabazimbi

Thabazimbi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas, Thabazimbi valla halduskeskus.
1919. aastal leiti piirkonnast rauamaaki, mille kaevandamine algas 1930. aastatel. Thabazimbi sai linnaõigused 1953. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Thabazimbi elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,26%, valgeid 16,87%, värvilisi 0,36%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21% ja teisi 0,30%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 53,84% inimestest, afrikaani keelt 17,19%, pedi keelt 9,89%, inglise keelt 3,83%, tsonga keelt 3,68%, koosa keelt 2,63%, sotho keelt 2,17%, suulu keelt 1,88% ja venda keelt 1,71%.
Kuruman

Kuruman on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis, John Taolo Gaetsewe ringkonna ja Ga-Segonyana valla halduskeskus.
Misjonijaam asutati Kurumani piirkonda 1826. aastal. Asula on saanud nime kohaliku pealiku Kudumane järgi. Linnaõigused sai Kuruman 1887. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kurumani elanikest värvilisi 43,71%, valgeid 30,27%, mustanahalisi aafriklasi 23,52%, India või Aasia päritolu inimesi 1,34% ja teisi 1,17%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 76,90%, tsvana keelt 14,91% ja inglise keelt 3,99%.
Ķirbiļi raudteepeatus

Ķirbiļi raudteepeatus oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Valmiera piirkonna Ipiku vallas Ķirbēnis. Peatus asus Riia raudteejaamast 157,4 km kaugusel. 
Esialgu oli tegemist jaamaga, mis rajati 1897. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ehitusega. Valka raudteejaamast jäi see 57,1 kilomeetri kaugusele. Toona jäi see Põhja-Ruhja kihelkonda Kürble mõisa maadele. Läti keeles oli jaama nimekuju algselt "Ķirbeļi", eestipäraselt oli see "Kirbla raudteejaam". Algselt rongid selles jaamas ei peatunud. Aastast 1930 kuni Teise maailmasõjani asus Ķirbeļi ja Ruhja vahel veel Pendiga raudteepeatus.
Kui 1972. aastal hakati raudteed uuendama, rajati selle käigus ka uus laiarööpmeline Ruhja ja Mõisaküla vaheline raudteelõik, mis avati 1976. aastal. Nagu algselt, nii ei peatunud ka toona seal reisirongid. Peatus avati uuesti alles aastal 1986, nüüd kandis see aga Ķirbiļi raudteepeatuse nime.
Viimane reisirong peatus Ķirbiļis aastal 1996, kui suleti Ipiku–Ruhja vaheline raudteelõik.
Vanderbijlpark

Vanderbijlpark on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas, Emfuleni valla halduskeskus. Linn asub Vaali jõe kaldal.
Vanderbijlpark on esmajoones tööstuslinn. Linn on saanud nime inseneri ja töösturi Hendrik van der Bijli järgi, kes etendas linna tööstuse arengus olulist rolli. Asula on rajatud 1949. aastal, linnaõigused sai 1952. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vanderbijlparki elanikest valgeid 54,44%, mustanahalisi aafriklasi 42,52%, värvilisi 1,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,89% ja teisi 0,87%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,99% inimesi, sotho keelt 19,95%, inglise keelt 10,02%, suulu keelt 4,87%, koosa keelt 3,07%, tsvana keelt 2,30%, pedi keelt 2,05% ja tsonga keelt 1,12%.
Ipiku raudteepeatus

Ipiku raudteepeatus (läti "Ipiķi") oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Valmiera piirkonna Ipiku vallas. Peatus asus Riia raudteejaamast 167,9 km kaugusel.
Esialgu oli tegemist "Plātere" raudteepeatusega, mis rajati 1897. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ehitusega. Valka raudteejaamast jäi see 64,6 kilomeetri kaugusele. Toona asus see Põhja-Ruhja kihelkonna Ööbiku mõisa maadel (sellest ka eestikeelne alternatiivne nimekuju "Ööbiku raudteepeatus)". Tänapäevase nimekuju sai peatus aastal 1921, toona muudeti see ka piiriäärse asukoha tõttu raudteejaamaks. Jaam suleti aastal 1975, sestpeale oli tegemist taas raudteepeatusega.
Kui 1972. aastal hakati raudteed uuendama, rajati selle käigus ka uus laiarööpmeline Ruhja ja Mõisaküla vaheline raudteelõik, mis avati 1976. aastal. Viimane reisirong peatus Ipikul 8.Aprillil 1996 enne Ipiku–Ruhja vahelise raudteelõigu sulgemist.
Joubertina

Joubertina on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kou-Kamma vallas.
Linn on rajatud 1907. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Joubertina elanikest värvilisi 73,45%, mustanahalisi aafriklasi 16,83%, valgeid 9,01%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,45%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,62% inimestest, koosa keelt 6,37% ja inglise keelt 3,17%.
Jansenville

Jansenville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas.
Asula on rajatud 1855. aastal, linnaõigused sai 1881. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jansenville'i elanikest värvilisi 48,7%, mustanahalisi aafriklasi 42,9%, valgeid 7,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,5%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 65,4% inimesi, koosa keelt 30,7% ja inglise keelt 1,7%.
Ruud Lubbers

Rudolphus Franciscus Marie Lubbers; tuntud kui Ruud Lubbers (7. mai 1939 Rotterdam – 14. veebruar 2018 Rotterdam) oli Hollandi poliitik ja diplomaat.
Lubbers oli alates 4. novembrist 1982 kuni 22. augustini 1994 Hollandi peaminister.
Colesberg

Colesberg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Umsobomvu valla halduskeskus.
Colesberg on rajatud 1830. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Colesbergi elanikest mustanahalisi aafriklasi 67,41%, värvilisi 25,67%, valgeid 5,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,96%. Koosa keelt pidas emakeeleks 59,48% inimestest, afrikaani keelt 33,13%, sotho keelt 2,76% ja inglise keelt 1,77%.
Elon Muski Tesla Roadster

Elon Muski Tesla Roadster on ettevõtja Elon Muski isiklik sportauto Tesla Roadster, mida kasutati kanderaketi Falcon Heavy esmalennu ajal 6. veebruaril 2018 massisimulaatorina (kasulikku lasti matkiva esemena).
Roadster peaks jõudma Marsist 6 920 179,2 km kaugusele oktoobris 2020, kuid ei sisene sellega Marsi orbiidile. Roadsteri pardal on pikaajalise kestvusega optiline andmeseade koodnimega Arch, mille eesmärk on projekti vedava mittetulundusühingu sõnul "säilitada ning levitada inimkonna teadmust ajas ja ruumis tulevaste põlvede huvides" ning see on plaanitud toimima kosmoseraamatukoguna.
Toronto Ülikooli teadlaste arvutuste kohaselt põrkub Roadster oma teekonnal arvatavasti kunagi Maa või Veenusega, kuid selle toimumise tõenäosus järgmise miljoni aasta jooksul on väike: Maa puhul kuus protsenti ja Veenuse puhul 2,5 protsenti.
Taustast.
2017. aasta 31. märtsil teatas Elon Musk Twitteri vahendusel, et Falcon Heavy katselend on ajastatud hilissuvele. Küsimusele: "Mis saab katselennul lastiks?" vastas Musk: "Tobedaim asi, mida võime ette kujutada". 1. detsembril 2017 täpsustas ta, et lastiks on tema isiklik kirsivärvi Tesla Roadster, kinnitades seejärel, et ta ei teinud nalja. 22. detsembril avaldas Musk enne Roadsteri kanderaketi kaitsevoolundisse paigaldamist sellest pildid.
Tavaliselt kasutatakse riskantsetel katselendudel massisimulatsioonina betoonist või terasest plokki. SpaceX soovis demonstreerida, et nende uus kanderakett suudab toimetada lasti ka Marsi heliotsentrilise orbiidini. Väidetavalt oli SpaceX pakkunud NASA-le ja Ameerika Ühendriikide õhuväele võimalust midagi tasuta kosmosesse toimetada, kuid nood loobusid pakutud võimalusest.
Roadsterist sai esimene kosmosesse saadetud sõiduauto. Maismaasõidukitest oli kosmosesse varem läkitatud kolm kuuautot Apollo 15, Apollo 16 ja Apollo 17 missioonidel 1970. aastatel; need jäeti Kuule.
Prognoosid.
Enam kui 3 miljoni aastase aastaplaani simulatsioonid on leidnud, et Roadsteri kokkupõrkamise tõenäosus Maaga on ligikaudu 6% ja Veenusega 2,5%. Need kokkupõrke tõenäosused on sarnased teiste Maa-lähedaste objektidega. Katsetatud orbiitide poolväärtusajaks arvutati ligikaudu 20 miljonit aastat, kuid trajektoorid erinevad märkimisväärselt järgides ligidalt lähenemist Maa - Kuu
süsteemile aastal 2091.
Musk oli algselt spekuleerinud, et auto võib kosmoses triivida miljard aastat. Keemik William Carroll'i sõnul kahjustavad päikesekiirgus, kosmiline kiirgus, ja mikrometeoriidid aja jooksul autot struktuaalselt. Kiirgus lagundab lõpuks kõik süsinik-süsinik sidemetega materjalid, sealhulgas süsinikkiust osad. Rehvid, värv, plastik ja nahk võivad kesta vaid umbes aasta, samal ajal kui süsinikkiust osad kestavad tunduvalt kauem. Lõpuks säilivad ainult alumiiniumraam, inertsed metallid ja klaas, juhul kui meteoroidid neid ei purusta.
Steynsburg

Steynsburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas.
Steynsburg on asutatud 1872. aastal.
Steynsburgi lähedal Bulhoeki farmis sündis buuri riigitegelane Paul Kruger. Lapsepõlves elas ta samas piirkonnas asuvas Vaalbanki farmis .
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Steynsburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,5%, värvilisi 14,7%, valgeid 3,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0.2% ja teisi 0,6%. Koosa keelt pidas emakeeleks 74,4% inimesi, afrikaani keelt 20,5%, inglise keelt 1,8% ja sotho keel7 1,0%.
Tribulation

Tribulation on 2005. aastal loodud "heavy" "metal"´i bänd Rootsist Arvikast. 
2009. aasta algul avaldas bänd oma debüütalbumi "The Horror". Teine täispikk stuudioalbum "The Formulas of Death" tuli müüki 2013. aastal. 
2005. aastal anti välja album "Children of the Night", mis ei kõlanud enam nii "death metal"´likult kui varasemad kaks albumit, pigem kõlas see nagu traditsiooniline "heavy metal" ja psühhedeelne rokk.
Blackened death metal

Blackened seath metal on "death metal"'i alaliik. Muusikas on kombineeritud "death metal" ja "black metal".
Chesley Sullenberger

Chesley Sullenberger (hüüdnimi Sully, sündinud 23. jaanuaril 1951 Denisoni linnas Texase osariigis) on Ameerika Ühendriikide lendur (lennutunde eri lennukitüüpidel kokku 20 000), kes sai kogu maailmas tuntuks hädamaandumisega 15. jaanuaril 2009, kui ta maandus US Airwaysi reisilennukiga Hudsoni jõele New Yorgis. Kõik 155 lennuki pardal olnud reisijat jäid ellu, Sullenberger kuulutati selle oskusliku pilooditöö ja kiire mõtlemise eest kangelaseks.
Elukäik.
Sullenberger sündis 23. jaanuaril 1951 Denisonis, Texase osariigis. Ta tundis juba noorena huvi lennunduse vastu ja astus seejärel Ameerika Ühendriikide Õhuväe Akadeemiasse, kus ta omandas 1973. aastal bakalaureusekraadi psühholoogias. Pärast ülikooli lõpetamist teenis ta mitu aastat Ameerika Ühendriikide lennuväes hävituslennuki piloodina, errumineku järel asus ta tööle tsiviillendurina. Sullenberger alustas oma karjääri kommertslennunduses 1980. aastal Pacific Southwest Airlinesi piloodina. Hiljem lendas ta United Airlinesis ning pärast seda asus ta 1995. aastal tööle US Airwaysi. Kogu oma lendurikarjääri jooksul tsiviillennunduses töötas ta lennuinstruktorina ja oli ka mitme lennuohutuskomisjoni liige. 
Ta oli ka ALPA ehk Air Line Pilots Associationi aktiivne liige ja oli selle organisatsiooni ohutusnõukogu esimees.
Lend 1549.
Sullenbergergile kuulsust toonud lend toimus 15. jaanuaril 2009, kui ta juhtis US Airwaysi lennukit 'Lend 1549' New Yorgist Charlotte'i Põhja-Carolinas. Pärast õhkutõusu sattus kahemootoriline reisiennuk Airbus A320 haneparve, mille tagajärjel lakkasid töötamast mõlemad reaktiivmootorid. Kuna lähimale lennuväljale maandumiseks polnud piisavalt kõrgust, siis hindas Sullenberger koos teise piloodiga kiiresti olukorda ning otsustati, et maandumine Hudsoni jõele on ainuke ohutu variant. Hoolimata äärmuslikust pingest ja olukorra keerukusest, maandas Sullenberger lennuki suuremate vigastusteta Hudsoni jõele, päästes sellega reisijate ning lennuki meeskonna elu. Teda ja lennuki meeskonda kiideti õige otsuse ja oskusliku tegutsemise eest, Sullenbergerist sai üleöö rahvuskangelane. 
Elu pärast lennuõnnetust.
Pärast Hudsoni jõele hädamaandumist jätkas Sullenberger tööd piloodina 2010. aasta märtsini ning temast sai silmapaistev lennuohutuse eestkõneleja. Ta kirjutas raamatu "Highest Duty: My Search for What Really Matters", milles kirjeldas üksikasjalikult oma US Airwaysi lennu 1549 juhtumi kogemust ja oma piloodikarjääri. Ta andis ka arvukalt intervjuusid ja pidas kõnesid lennuohutuse teemal ning inimteguri tähtsuse osast lennuõnnetustes.
Praegune elu.
Sullenberger on lenduritööst pensionile jäänud, kuid on jätkuvalt aktiivne lennuohutuse eestkõneleja. Ta on CBS Newsi lennuohutuse ekspert ning jätkab kõnesid ja intervjuude andmist lennuohutuse teemal. Ta osaleb ka mitmes lennuohutuse tagamisele pühendunud organisatsioonis, sealhulgas International Society of Air Safetys ja Flight Safety Foundationis.
Surm tappis ära

"Surm tappis ära" on ansambli Kurjam album, mis ilmus 2017. aastal.
Pärandaja

Pärandaja on pärimisseaduse (PärS) § 1 lg 2 järgi isik, kelle vara (pärand) tema surma korral teisele isikule üle läheb. Iga surnud füüsiline isik on pärandaja. Juriidiline isik ei saa olla pärandaja, kuna see ei saa surra – juriidiline isik likvideeritakse.
Teatud juhtudel nimetatakse pärandajaks ka elavat füüsilist isikut, näiteks kui ta teeb oma eluajal surma puhuks korraldusi. Pärandaja võib neid korraldusi teha testamendiga või pärimislepinguga. Pärandajat, kes teeb testamendi või on testamendi juba teinud, nimetatakse ka testaatoriks. Sellest, kas, millises vormis ja millises ulatuses pärandaja oma surma puhuks korraldusi teeb, oleneb, millisel alusel pärandaja vara tema surma korral pärijale üle läheb. Kui pärandaja teeb korraldusi testamendiga, läheb tema vara üle testamendi alusel (pärimine testamendi järgi), pärimislepingu sõlmimisel aga selle alusel (pärimine pärimislepingu alusel) (PärS § 9 lg 1). Kui pärandaja oma surma puhuks korraldusi ei tee, läheb tema vara pärijale üle seaduse alusel (seadusjärgne pärimine) (PärS § 9 lg 1).
Umhlanga

Umhlanga on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul Durbani keskusest 18 kilomeetri kaugusel.
Umhlanga on tuntud rannakuurort. 
Umhlanga Rocksis on majakas ja vaalaluudest inspireeritud kai, mis on öisel ajal valgustatud.
Umhlangas asub 460 poega Gateway ostu- ja meelelahutuskeskus, mis on Aafrika üks suuremaid.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umhlanga elanikest valgeid 53,33%, India või Aasia päritolu inimesi 26,21%, mustanahalisi aafriklasi 17,11%, värvilisi 2,13% ja teisi 1,23%. Inglise keelt pidas emakeeleks 78,90% inimesi, suulu keelt 8,99%, afrikaani keelt 6,12% ja koosa keelt 1,12%.
For Honor

"For Honor" on Ubisofti loodud "hack and slash"-stiilis võitlusmäng, milles mängija kehastub ajalooliseks sõdalaseks, täpsemalt rüütliks, samuraiks või viikingiks.
"For Honor" kuulutati välja üritusel Electronic Entertainment Expo 2015 ja selle peamiseks arendajaks oli Ubisoft Montréal. Mäng ilmus kogu maailmas 14. veebruaril 2017. aastal platvormidele Microsoft Windows, Xbox One ja PlayStation 4. Üldiselt hindasid kriitikud mängu positiivselt, kritiseeriti vaid mitmikmängu tehnilisi puudujääke. Mängule heideti ette ka mikrotehingute (ingl "microtransactions") rohkust.
Mängitavus.
"For Honor" on võitlusmäng, mille tegevus toimub fantaasiaelementidega põimitud keskajas (nn pseudokeskajas). 
Mängijad saavad valida kolme erineva fraktsiooni vahel, täpsemalt "The Iron Legion Knights", "The Chosen Samurai" ja "The Warborn Vikings". Kolm fraktsiooni on vastavalt rüütlid, samuraid ja viikingid. 
Kõigil fraktsioonidel oli algselt neli klassi, kuid iga uue "Fraktsioonide sõja" hooaja algul lisatakse kaks klassi juurde. "Vanguardi" klassi peetakse hästi tasakaalustatuks ning suurepäraseks nii ründes kui ka kaitses. "Assassin" klassile on omane kiireloomuline rünnak, kuid see-eest on vähendatud löögijõud. "Heavy" on rünnakutele vastupidav ja sobib seetõttu hästi näiteks vallutavate tsoonide kaitsmiseks, rünnakud on aga aeglased. "Hybrid" on kombinatsioon kahest eelnimetatud klassist ja võimaldab kasutada erioskusi.
Kõikides klassides on ainulaadsed (st ainult neile omased) relvad, oskused ja võitlusstiilid. Mängijad võitlevad vastaste (nii teised mängijad kui arvuti poolt kontrollitud vastased) vastu oma klassile omaste lähivõitlusrelvadega. Tappes mitu vaenlast korraga, saavad mängijad tasuna võimaluse end ravida või määrata sihtmärk katapuldile või vibulaskjatele.
Allalaaditavaid sisusid on 12. Mängijad võitlevad vastastega oma klassispetsiifiliste relvadega. Kui mängijad täidavad kindlad eesmärgid, näiteks tappes järjest mitu vaenlast, saavad nad hüvesid (ingl "perks"). Hüved võimaldavad koguda lisapunkte ja tugevusi, kutsuda noole- või katapuldirünnakuid või paraneda ja elusid juurde saada. Enamikus missioonides on mängijatel kaasas AI kontrollitud järglased, kes on mängija iseloomust oluliselt nõrgemad ega kujuta endast eriti ohtu.
Mängu võitlussüsteem on disainitud eesmärgiga lasta mängijal tunnetada nende kasutavaid relvi, nende liikumist ja raskust. Vastaste ründamiseks ja löökide tõrjumiseks tuleb mängijal jälgida ekraanil kuvatavaid vihjeid ja jälgida nende liikumist. Samuti saavad mängijad valida löögisuunda ja -tugevust ning kasutada mitmesuguseid võitlusvõtteid, näiteks õlaga vaenlasele sissejooksmist või kilbiga löömist.
Lejasciemsi vald

Lejasciemsi vald (läti keeles "Lejasciema pagasts", latgali keeles "Lajis pogosts") on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Beļava, Galgauska, Lizumsi, Ranka ja Tirza vallaga, Smiltene piirkonna Variņi, Vireši ja Trapene vallaga ning Alūksne piirkonna Ilzene ja Zeltiņi vallaga.
Valla pindala on 338 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1589 inimest. Valla keskus on Lejasciemsi küla, vallamaja asub aadressil Rīgas iela 11A. Vallavanem on Māris Milns.
Ajalugu.
Teise maailmasõja eel asusid praeguse valla alal väikesed Lejasciemsi, Dūre ja Sinole vallad. Neist Lejasciemsi valda jäid Lejasciemsi mõisa maad (agraarreformi eel 531 hektarit), Auguliena mõisa maad (1654,30 ha), Pirtsmuiža mõisa maad (329,49 ha) ja Amši mõisa ("Amsche") maad (343,78 ha). Lejasciemsi vald kandis aastani 1925 Lejase valla nime. Aastal 1935 oli valla pindala 153,2 km² ja seal oli 2026 elanikku.
1945. aastal moodustati Lejasciemsi vallas Amši, Lejasciemsi ja Sudala külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Lejasciemsi külanõukoguga likvideeritav Sudala külanõukogu, aastal 1964 likvideeritav Dūre külanõukogu ja aastal 1977 osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.
Kaitstavad mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Krāčese linnamägi ja SInole mõisa vesiveski. Regionaalse kaitse all on Aļļi muinaskalmed ehk Kalmemägi, Vigubi muinaskalmed, Bozenieki keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Lināji muinaskalmed, kirjanik Tirzmaliete elupaik, Melderi muinaskalmed, Rootsi tee, Poļi keskaegne kalmistu, Ceļmalnieki muinaskalmed ja Ģindi muinaskalmed.
Kohaliku kaitse all on Lejasciemsi kirikumõisa elumaja, Lejasciemsis asuv elumaja aadressil Rīgas iela 3, Sinole mõisa hooned, sealhulgas mõisa ait, Mālmuiža mõisa hooned, sealhulgas ait ja häärber, ning muinaskalmed Lejasciemsi meierei juures.
Loodus.
Suurimad jõed on Koiva jõgi ja selle lisajõgi Tirza jõgi. Järvedest asub Galgauska valla piiril 30,5 ha suurune Galgauska järv.
Looduskaitse all on Robežnieki tamm, Miķītese künnapuu, Atvasese mänd, Cepļakalnsi mänd, Bērzi soo ja kuus nimetut põlist tamme. Valla põhjaosas asuvad 44 hektari suurune Dūre metsa hoiuala ja 329 ha suurune Kadastiku hoiuala, loodeosas aga 74 ha suurune Mētrase metsa hoiuala.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 1499 lätlast, 38 venelast, 11 valgevenelast, 4 ukrainlast, 4 poolakat ja 4 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
If (ettevõte)

If (täpsemalt If Skadeförsökring AB, ka If P&amp;C Insurance Company Ltd.) on kindlustusettevõte. Ettevõtte peakontor asub Stockholmis. Ettevõte kuulub Soome Sampo kontserni
Ettevõte tegutseb Põhjamaades ja Baltimaades ning kokku on ettevõttel umbes 3,8 miljonit klienti.
Ettevõte asutati 1999.
Baltimaade klienti teenindab If-i tütarettevõte If P&amp;C Insurance AS, mis on registreeritud Eestis.
If P&amp;C Insurance AS

If P&amp;C Insurance AS (kaubamärgiga If Kindlustus) on Eesti üks suurimaid vara- ja kahjukindlustuse pakkujaid. 
Ettevõte tegutseb Eestis, Lätis ja Leedus, pakkudes laia valikut kindlustusteenuseid eraisikutele ja ettevõtetele. Ettevõttel on ligi 400 000 klienti. Juhatuse esimees on Andris Morozovs.
Omanik ja grupikuuluvus.
If P&amp;C Insurance AS kuulub 100% If P&amp;C Insurance Holding Ltd-le, mis on osa Soome börsiettevõttest Sampo Group. If grupp on Põhjamaade suurim kahjukindlustuse pakkuja, teenindades enam kui 4,6 miljonit klienti ja lahendades igal aastal ligi 1,4 miljonit kahjujuhtumit.
Tannheimer Tal

Tannheimer Tal ("Tannheimi org") on 20 km pikkune kõrgorg, kõrgusel umbes 1100 m Tannheimi mägedes, mis on osa Allgäu Alpidest Austria Tirooli liidumaal (Reutte ringkond).
Geograafia.
Tannheimer Tal hargneb ülemisest Lechi orust ripporuna Weißenbachi juures, kulgeb Gaichti kuru ja Haldensee järve kaudu Oberjochi kuruni Saksamaa Baieri liidumaal. Haldensee ja Nesselwängle vahel on see orupõhja veelahe umbes 1140 m kõrgusel. Sellest idas voolavad Lechi Nesselwängler Ache, Warpsbach ja Weißenbach, läänes voolavad läbi selle Berger Ache ja Vilsi jõed. Vils voolab laia kaarega ümber Tannheimi mägede ja suubub Vilsi linna juures samuti Lechi.
Bill Byrge

William "Bill" Byrge (16. juulil 1932 Nashville, Tennessee – 9. jaanuar 2025) oli Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja ning koomik.
Loodusajakiri (saade)

"Loodusajakiri" on Kuku Raadio saade, mis on eetris reedeti kell 20:15–20:30.
Saadet teeb Tiiu Rööp.
Saade koosneb kahest kaheksaminutilisest osast.
2018. aasta 15. veebruaril oli külas Kristiina Viiron, kes rääkis ajakirja Eesti Mets viimasest numbrist.
2018. aasta 1. märtsil oli külas Helen Rohtmets-Aasa, kes rääkis ajakirja Horisondi viimasest talvenumbrist.
2018. aasta 5. märtsil oli külas Vello Mäss, kes rääkis allveelaevast Kalev.
2018. aasta 8. märtsil oli külas Marko Mägi, kes rääkis lindude toimetulekust talvel.
2018. aasta 15. märtsil oli külas Eva-Liisa Orula, kes rääkis "Eesti taimevaramust" ja Marika Mänd, kes rääkis entomovektortehnoloogiast.
2018. aasta 22. märtsil oli külas Triin Nõu, kes rääkis harilikust kanepist.
2018. aasta 29. märtsil oli külas Ulvar Käärt, kes rääkis Horisondi märtsi-aprillinumbrist.
2018. aasta 12. aprillil oli külas Kristiina Viiron, kes rääkis ajakirja Eesti Metsa kevadnumbrist.
2018. aasta 19. aprillil oli külas Helen Külvik, kes rääkis ajakirja Eesti Loodus aprillinumbrist.
2018. aasta 25. oktoobril oli külas Andres Uus, kes rääkis puithoonetest.
2018. aasta 1. novembril oli külas Toomas Kukk, kes rääkis ajakirja Eesti Loodus värskest numbrist.
2018. aasta 8. novembril oli külas Egle Tammeleht, kes rääkis mägra ja karu talvekorterist.
2018. aasta 15. novembril oli külas Urmas Roht, kes rääkis sitka kuuse majanduslikust potentsiaalist ja okaspuu-võõrpuuliikidest.
2018. aasta 22. novembril oli külas Helen Rohtmets-Aasa, kes rääkis Horisondi novembri-detsembrinumbrist.
Clallami maakond

Clallami maakond ("Clallam County") on maakond USA-s Washingtoni osariigis. 2010. aasta rahvaloenduse järgi elab maakonnas 71 404 inimest. Maakonna suurim linn ning halduskeskus on Port Angeles. Maakond moodustati 26. aprillil 1854.
Maakonnas asuvad USA mandriosa (ilma Alaska ja Hawaiita) kõige läänepoolseim (Alava neem) ja kõige kirdepoolseim punkt (Flattery neem).
Clallami maakonna kogupindala on 6920 km², millest 4500 km² on maa ja 2410 km² on veepindala.
Robert Kitt

Robert Kitt (sündinud 26. aprillil 1977 Tallinnas) on Eesti ärijuht ja majandusteadlane. 
Elukäik.
Robert Kitt lõpetas 1995. aastal Tallinna Reaalkooli, kus oli oma lennus (110. lend) üks kuuest kuldmedalistist. Kooliõpingute ajal esindas ta Eestit rahvusvahelistel füüsikaolümpiaadidel, kus tutvus Jaan Kaldaga, kes aitab Eesti koolinoortel füüsikaolümpiaadideks valmistuda. 1995. aastal astus Kitt Tallinna Tehnikaülikooli, mille lõpetas 2001. aastal magistrikraadiga. 2005. aastal kaitses ta samas Jaan Kalda juhendatud doktoriväitekirja "Üldistatud mastaabi-invariantsus majanduslikes aegridades".
Tööd panganduses alustas Robert Kitt keskkooli kõrvalt 1994. aastal. Aastatel 2015–2019 oli ta Swedbanki Eesti haru juhatuse esimees, olles ühtlasi Eesti esimene doktorikraadiga pangajuht. 2019. aastal asus Kitt pangandusvaldkonna eksperdina tööle rahapesu tõkestamisega tegelevas Eesti idufirmas Salv. 2021. aastal sai Robert Kitist energiakontserni Utilitas kaugkütteettevõtete juht. 
Ta oli Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse liige aastatel 2015–2023.
Erasektoris tegutsemise kõrvalt on Kitt olnud aktiivne ka akadeemilises maailmas. Ta on alates 2015. aastast Tallinna Tehnikaülikooli kuratooriumi liige ning samas ülikoolis ka külalisprofessor. Kitt on avaldanud ligi 20 teadusartiklit. Alates 2019. aastast on Robert Kitt Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaskogu juhatuse esimees.
Aastatel 2012–2016 kuulus ta Toomas Hendrik Ilvese kokku kutsutud Presidendi Mõttekotta. 
Ta on raamatu „Komplekssüsteemid. Tervik on suurem kui osade summa” (2020) kaasautor.
Isiklikku.
Robert Kitt on läbinud mitmeid triatlone ning on Eesti Triatloni Liidu juhatuse liige. Kitt on abielus ja kahe lapse isa. 
Tunnustus.
2017. aastal valis Nordic Business Forum Robert Kiti kümne Põhja-Euroopa vastutustundlikuma liidri sekka.
Ferni kuru

Ferni kuru (1212 m) on mäekuru Tirooli Alpides Austrias. See paikneb Lechtali Alpide (läänes) ja Miemingi mägede (idas) vahel. Saksamaa kõrgeim tipp Zugspitze on vaid 13,5 km kaugusel kirdes. Kuru asub Grubigsteini (2233 m) loodes, Wannigi (2493 m) kagus ja Loreakopfi (2471 m) läänes vahel.
Ajalugu.
Kuru tekkis, kui hiiglaslik maalihe (tegelikult terve mäe kokkuvarisemine, umbkaudse mahuga 1 km³; suuruselt kolmas maalihe üldse Ida-Alpides) täitis osa orust kõrgusega 300–400 m, laotades rahne kuni 16 km kauguseni. Kuigi algselt arvati, et see juhtus vähemalt 12 000 aastat B.P. tugeva temperatuuri tõusu ja intensiivse äravoolu tagajärjel pärast viimase jääaja lõppu, näitas juba 1940. aastal läbi viidud õietolmu analüüs, et vanust ei ole enam kui 4000 aastat (s.t., et sündmus toimus aastal 2000 eKr), hinnangut kinnitas sisuliselt radiosüsinikumeetod 1960. aastatel. Kasutades uraani-tooriumimeetodit, väitsid Innsbrucki Ülikooli teadlased, kes avaldasid oma andmed 2007. aastal, sündmuse ajaks 4150 +/- 100 aastat B.P., s.t., 22. sajandi eKr, mis vastab alpineoliitikumi viimastele etappidele.
Maastikku liigestab rida järvi, millest suurim on Blindsee. Arvatakse, et enamus nendest on tekkinud maalihetes.
Liiklus ja transport.
Esimene püsiv Ferni kuru ületav maantee oli roomlaste Via Claudia Augusta, mis ühendas Raetia provintsi Põhja-Itaaliaga. Sellel oli eelis Arlbergi ees, sest see oli suhteliselt läbitav isegi talvel.
Tänapäeval on maantee tuntud kui "Fernpass Straße" (B 179). See ühendab Reutte läbi Lermoosi tunneli Tarrenzi ja Imstiga. B 187 ja B 189 kaudu saab sealt ka Garmisch-Partenkirchenisse Saksamaal. See ühendab ka Lechi oru Inni oruga. Seetõttu kannab see rohkem liiklust, kui peaaegu ükski teine kuru Ida-Alpides, peale Brenneri kuru. Kõige järsem kalle on 8 % ning kõrguste vahe Reutte ja kuru vahel on 359 m. Teisel pool on kõrguste vahe Telfsiga 579 m.
Testaator

Testaator on pärandaja, kes teeb oma pärandi kohta surma puhuks korraldusi. Testaatoril on õigus valida, millist liiki viimse tahte avalduse ta teeb – kas testamendi või pärimislepingu. Testaator võib valida, kes on pärimislepingu pool või keda ta testamendiga soodustab. Ta saab vabalt valida, kas ja millises ulatuses korraldusi teha, muuta või tühistada. Oluline on silmas pidada ka seda, et igal isikul on olemas testeerimisvabadus – isik saab vabalt otsustada selle üle, kas ta soovib üldse enda surma puhuks korraldusi teha, viimse tahte avalduse tegemine on tema õigus, mitte kohustus.
Testaator vs pärandaja.
Peamine erinevus seisneb selles, et iga testaator on pärandaja, kuid iga pärandaja ei ole testaator. Pärandaja, kes pole enda surma puhuks korraldusi teinud, ei ole testaator. Pärandaja on üksnes isik, kelle vara tema surma korral teisele isikule üle läheb. Testaatori näol on aga tegemist kitsama terminiga isiku kohta.
Nõuded.
Isiklikkuse nõue.
Viimse tahte avalduse tegemisel kehtib isiklikkuse nõue (Pärimisseadus § 19 lg 2, § 95 lg 3) – viimse tahte avalduse sisu üle peab testaator ise otsustama, see peab kujunema vabana kolmandate isikute mõjutusest. Ei tehinguline ega seadusjärgne esindaja ei saa pärandaja nimel testamenti ega pärimislepingut teha. Viimse tahte avalduse tagajärgede eest vastutab testaator isiklikult.
Testeerimisvõime nõue.
Testament on ühepoolne tehing, millega testeerimisvõimeline pärandaja (testaator) teeb oma surma puhuks pärandi kohta korraldusi. Testeerimisvõimeline testaator on õigusvõimeline, testeerimisealine, tevõimeline ning otsusevõimeline.
Teovõime on võime teha iseseisvalt kehtivaid tehinguid, mis tähendab tsiviilõigusi ja –kohustusi omandamist ja lõpetamist. Selle olemus eeldab seda, et isik saab aru oma tegude tähendusest ja tagajärgedest. Täielik teovõime on täisealisel ehk 18-aastaseks saanud isikul. Alaealisel ehk alla 18-aastasel isikul ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada on piiratud teovõime. Pärimisseadus lubab aga vähemal 15-aastasel isikul teha testamendi notariaalselt tõestatud vormis, milles ei ole vaja oma seadusliku esindaja nõusolekut.
Vorminõuded.
Testaatoril on võimalik teha viimse tahte avaldus nii, et selles sisalduks ainuüksi tema tahe – ta võib valida, kas koostada testament üksi (omakäeline testament) või kaasata tunnistajad (tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testament) või notar (notariaalselt tõestatud testament; notarile hoiule antud testament). Lisaks viimse tahte avalduse kehtivuse võib teha sõltuvaks teise isiku viimse tahte avalduse kehtivusest (abikaasade vastastikune testament) või teha pärimislepingut.