tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Krisse Salminen

Krisse Salminen (täisnimega Heidi Kristiina Salminen; sündinud 28. mail 1976 Hollolas Soomes) on Soome lavakoomik ja telesaatejuht. 
Salminen on telesaatejuht Reijo Salmineni ja näitleja Kaarina Turuneni tütar, tema vend Eppu Salminen on samuti näitleja. Koomikuna on tema lavakuju enesekeskne ja ennast täis blondiin, kes räägib liialdatud nasaalses Helsingi kõnekeeles. Salminen on Soomes viimastel aastatel esile kerkinud lavakoomika keskne kuju.
Krisse Salminen oli 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse saatejuht. Ta on juhtinud telesaateid "Krisse Show" ja "Krisse Road Show". 2012. aastal esines Salminen sarja "Tantsud tähtedega" Soome versioonis "Tanssii tähtien kanssa", kus tema kutselisest tantsijast partner oli Matti Puro.
Viivi Pumpanen

Viivi Amalia Pumpanen (sündinud 20. juulil 1988 Soomes Vantaas) on Soome iluduskuninganna, kes võitis 2010. aastal konkursi Miss Suomi ning esindas Soomet 2010. aasta konkursil Miss Universe.
2009. aastal valiti Pumpanen Miss Helsinkiks.
Miss Suomi konkursi 71. võitjana võttis Viivi Pumpanen krooni 2009. aasta missilt Essi Pöystilt vastu 17. jaanuaril 2010, öeldes: "Ma olen sellest unistanud juba kaheksa-aastasest peale. Mu ema ja isa on mind toetanud." Temalt võttis tiitli omakorda üle 2010. aasta võitja Pia Pakarinen.
23. augustil 2010 võistles ta konkursil Miss Universe Las Vegases USA-s, Nevada osariigis.
Viivi Pumpanen kaalus võistluse ajal 52 kilo, tema pikkus oli 169 cm ja tal olid pruunid juuksed.
Ta on mänginud soomekeelsetes filmides ja sarjades.
Isiklikku.
Ta on olnud abielus Otso Rantakariga.
Lola Wallinkoski

Iyabode Ololade (Lola) Remilekun Wallinkoski (neiupõlvenimega Odusoga; sündinud 30. juunil 1977 Soomes Turus) on Soome modell ja Miss Suomi konkursi võitja 1996. aastal.
1997. aastal võitis ta konkursi Miss Scandinavia. 17. juunil 1996 tuli ta teiseks printsessiks konkursil Miss Universe Las Vegases. Wallinkoski on 174 cm pikk ja kaalus Soome missina 54 kg. Tema ema on pärit Soomest ja isa Nigeeriast.
12. augustil 2005 abiellus ta Jarkko Wallinkoskiga. Neil on tütar Denise Patricia (sündinud 2004) ja poeg Sylvester Ilmari Jalmari (sündinud juulis 2006).
Pomplamoose

Pomplamoose on Ameerika Ühendriikide "indie"-ansambel, mille liikmed on Jack Conte ja Nataly Dawn. Ansambel sündis 2008. aasta suvel ning on saanud tuntuks eelkõige YouTube'i kaudu. Ansambli mõlemad liikmed on teinud ka soolokarjääri.
Hadia Tajik

Hadia Tajik (sündinud 18. juulil 1983 Rogalandis) on Norra jurist, ajakirjanik ja poliitik.
Tema vanemad emigreerusid Pakistanist Norrasse 1970. aastate alguses.
Ta on Norra Töölispartei liikmena parlamendiliige. 
21. septembril 2012 nimetati ta Norra kultuuriministriks. Seega sai ta Norra läbi aegade noorimaks ja esimeseks muslimist ministriks. Ta oli selles ametis kuni 16. oktoobrini 2013.
Pala mõis

Pala mõis (saksa keeles "Palla") oli rüütlimõis Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Tänapäeval on mõisahooned Tartu maakonna Peipsiääre valla territooriumil. 
Pala mõis eraldati 1701. aastal Jõe ("Jaegel") mõisast. Esimesteks omanikeks said von Bockid, kui 1701. aastal müüs Carl Wilhelm von Stackelberg Jõe mõisast eraldatud Pala mõisa Georg Johann von Bockile. Bockid vahetasid selle 1716. aastal Kivijärve mõisa vastu. 
1716. aastal sai Pala mõisa ainuomanikuks Andreas von Stryk, kuni 1919. aasta võõrandamiseni oli mõis von Strykide aadliperekonna omanduses.
Pala mõisa karjamõisad olid Aleksandri, Mareti ja Nuka mõis.
Aidu looduskaitseala

Aidu looduskaitseala on looduskaitseala Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Selle maismaaosa pindala on 310,5 ha.
Aidu looduskaitseala oli loodud 19. novembri 2002 Vabariigi Valitsuse määrusega nr 356. Kaitseala loomise eesmärgiks on must-toonekure, metsise, laanepüü ja kassikaku elupaika ning ürgmetsailmeliste puistute säilitamine.
Looduskaitseala territooriumil on levinud kuusikud ja männikud vanusega kohati 180 aastani. Inimtegevus seal peaaegu puudub, välja arvates kuivendamise mõju.
Aidu looduskaitsealal on palju ohustatud liike, eriti sammaltaimed, seened ja selgrootud loomad, peamiselt mardikad. Seal on leitud järgmisi kaitsealuseid taimi: ungrukold, kaunis kuldking, kahkjaspunane sõrmkäpp ja pruunikas pesajuur. 
Peale ülalnimetatud haruldasemaid linde pesitsevad Aidus valgeselg-kirjurähn ja kanakull.
Jeremiaad

Jeremiaad on nutulaul või kaebelugu, enamasti proosas, ent mõnikord värsis. See sõna on kasutusele tulnud Vana Testamendi prohvet Jeremia nutulaulu järgi.
Konrad (Tüüringi maakrahv)

Konrad (tuntud ka Konrad Raspe nime all; umbes 1206 – 24. juuli 1240) oli Saksa ordu viies kõrgmeister aastatel 1239–1240.
Konrad oli Tüüringi maakrahvi Hermann I poeg. Alates 1227. aastast oli ta Hessen-Gudensbergi krahv ja kuulus 1227–1231 Tüüringi regendivalitsusse, mida juhtis tema vend Heinrich Raspe.
1234. aastal loobus Konrad krahvitiitlist ja liitus Saksa orduga. 1239. aastal valiti ta ilmselt oma perekonna suure mõju tõttu paavsti kuurias Hermann von Salza järel Saksa ordu uueks kõrgmeistriks. Oma lühikese ametiaja kestel paistis ta eelkõige silma Tüüringi ja oma suguvõsa huvide edendamisega. 
Sõitnud varasuvel 1240. aastal Itaaliasse, haigestus ta seal ja suri. Tema põrm viidi Saksamaale ja maeti Marburgi Püha Elisabethi kirikusse.
Arved Külanurm

Arved Külanurm (sündinud 9. septembril 1948 Võrumaal Meremäe vallas Tääglova külas) on eesti maadlus- ja sumotreener.
Elulugu.
Arved Külanurm lõpetas 1969. aastal Tihemetsa Sovhoostehnikumi põllumajanduse mehhaniseerimise erialal ja 1974. aastal Tartu Pedagoogilise Kooli Pärnu filiaali kehalise kasvatuse erialal.
Töömeheteed alustas ta Põltsamaa Põllu- ja Kodumajanduskoolis traktorite õppesõidu õpetajana. Aastail 1970–2000 töötas ta samas koolis kehalise kasvatuse õpetajana. 
Külanurm on võistelnud Eesti meistrivõistlustel suusatamises, murdmaajooksus, orienteerumises, tõstmises, Kreeka-Rooma maadluses ja vabamaadluses. Ta on tulnud Eesti meistriks autoorienteerumises. 
Treeneritöö.
Arved Külanurm alustas treeneritööd 1. jaanuaril 1966.
Aastatel 1975–1978 oli Arved Külanurm Eesti orienteerujate noortekoondise treener. Tema esimene õpilane oli hilisem meistersportlane Maido Kaljur. 
2003–2007 oli Külanurm Eesti sumo noortekoondise treener ja 2006–2007 Eesti naistemaadluse treener. 2000. aastast on ta Põltsamaa spordiklubi Nipi maadlustreener. 
27. oktoobril 2020 anti Külanurmele Eesti Kvalifikatsiooniraamistiku 7. taseme maadlustreeneri kutse (eluaegne). Lisaks on tal sumotreeneri 3. kategooria kutse.
Arved Külanurme käe all on teiste seas treeninud kahekordne Euroopa meister Johanna Kikkas ja Epp Mäe. Meestest on häid tulemusi saavutanud Hergo Andruse, Ardi Andruse, Aimar Andruse, Sander Orion ja Hendrik Orion.
Harta 77

Harta 77 (tšehhi ja slovaki keeles "Charta 77") oli opositsiooniline rühmitus Tšehhoslovakkias aastatel 1976–1992, mis nõudis kodanikuühiskonna, demokraatia ja õigusriigi taastamist. Liikumise nimetus tulenes jaanuaris 1977 välja antud manifestist ja selle põhilised initsiaatorid olid Václav Havel, Jan Patočka, Zdeněk Mlynář, Jiří Hájek ning Pavel Kohout.
Harta 77 loodi vastusena tšehhi rokigrupi The Plastic People of the Universe arreteerimisele. Harta 77 manifest, mis koostati 1976. aasta lõpus, avaldati Lääne-Saksamaa ajalehtedes 6. jaanuaril ja see sai kohe ka ülemaailmset kajastust, kui selle trükkisid ära paljud välismaa väljaanded. Manifest kutsus Tšehhoslovakkia valitsust jälgima 1975. aasta Helsingi lepetes sätestatud inimõigusi. 1977. aasta lõpuks oli sellel enam kui 800 allkirja.
Tšehhoslovakkia kommunistlikud võimud organiseerisid vastukaaluks nn. Antiharta "Sotsialismi nimel", millele pidid alla kirjutama 76 rahvakunstnikku ja -kirjanikku, 360 teenelist kunstnikku-kirjanikku ja 7000 tiitliteta loomeinimest.
Harta 77 esines uue avaliku kirjaga samal päeval kui Mihhail Gorbatšov 1985. aastal uueks NLKP parteijuhiks valiti. 45 allakirjutanut kutsusid üles austama kodanike vabadusi ja inimõigusi: "Üksikute kodanike vabadus ja inimõigused on võtmeks rahvaste vabadusele ja enesemääramisele ning vaid sõltumatud rahvad võivad muuta Euroopa võrdsete osapoolte ühenduseks, mis ei looks globaalse tuumasõja ohtu, vaid oleks näiteks tõelisest rahumeelsest kooseksistentsist."
1989. aastal toimunud Sametrevolutsiooni järel said mitmetest allakirjutanutest uute liikumiste ja parteide (kaas)loojad. Nende seast oli tuntuim Kodanike Foorum (hiljem nime all Kodanikuliikumine). Václav Havelist sai Tšehhoslovakkia president. Harta 77 poliitiline mõju hakkas vähenema ja harta lõpetas ametlikult oma tegevuse 3. novembril 1992. Paljud selle liikmed asusid Kodanike Demokraatliku Partei ja Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei nimekirja.
I Eesti naiste tantsupidu

I Eesti naiste tantsupidu oli tantsupidu 12. juunil 2011 Jõgeva linna staadionil. 
Tantsuetendus kandis pealkirja "NaiseLugu".
Tantsupeo pealavastaja oli Ülo Luht ja vahetekstide autor Leelo Tungal. Tantsupeo patroon oli Evelin Ilves.
Etenduses osales üle 3000 tantsija.
Scarchives Vol. 1

Scarchives Vol. 1 on CD ja DVD plaadiga kogumik Soome bändiltLordi, mis ilmus 3. septembril 2012. CD peal on varem ilmumata stuudioalbum Bend Over And Pray The Lord aastalt 1997. DVD peal on galerii ilmumata fännitoodetest 2002. aastal ja Lordi esimene kontsert Helsingis 2002. aastal, millel on lisadena Mr. Lordi kommentaarid. CD plaadil on kaks boonuslugu: originaalversioon laulust "Get Heavy" (salvestatud 1997. aastal, mis pidi ilmuma algupäraselt albumil boonusloona) ja 2002. aastal salvestatud laul "Hulking Dynamo", mis jäi ilmumata bändi albumilt Get Heavy.
Salla Põhikool

Salla Põhikool oli kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Salla mõisa härrastemajas.
Ajalugu.
Salla kool alustas tegevust 1838. aastal Hans Müllerhofi juhatusel 20 õpilasega. 1839. aastal andis Salla parun (von Harpe) koolile 1,3-tiinulise maatüki Salla külas, millele ehitati esimene koolimaja. Kool töötas detsembrist aprillini viis päeva nädalas. Alates 1902. aastast hakkas kool tööle 3-talvelisena ja 6 päeva nädalas. Õpilaste arv kõikus 16–20 vahel. 1920. aastaks oli maja niivõrd lagunenud, et suurvesi tungis klassiruumi. Salla kooli kunagisel asukohal on mälestuskivi.
1921/22. õppeaastal kolis kool Salla härrastemajja, kus see asub tänaseni. 1923. ja 1946. aasta tulekahjude järel on kooliruume seest ümber ehitatud. Kogu aja jooksul on maja seitse korda põlenud. Salla mõisa härrastemaja on ehitismälestis nr. 15716, mõisa park on kultuurimälestis nr. 15717. 
1948/49. õppeaastal õppis Salla koolis 151 õpilast, 2002/03. õppeaastal ainult 40. 1994. aasta kevadel alustas Rakke vald Salla mõisas remonti. 2001. aasta 16. juulil murdis torm maha enamiku mõisapargi põlispuudest. 2014. aasta veebruaris otsustas Rakke volikogu Salla Põhikooli sulgeda.
Bend Over And Pray The Lord

"Bend Over and Pray the Lord" on Lordi esimene stuudioalbum, mis salvestati 1997. aastal. Plaadifirma omanik Ari Tiainen plaanis esialgu albumi avaldada, ent firmal polnud piisavalt ressursse. Tiainen soovitas Lordile Kimmo Hirvoneni kompaniid, mille omanik oli Anaconda. Album siiski jäi ilmumata, kuna firmas kuulutati välja pankrot pisut enne albumi ilmumist. Lordi ei astunud kunagi lavale oma algupärases koosseisus, mida siiski lubati 1999. aastal plaadi ilmumise ajal. Album ilmus 15 aastat hiljem kogumikus Scarchives Vol. 1 3. septembril 2012.
Vitali Lagutenko

Vitali Lagutenko (vn. Виталий Павлович Лагутенко; 18. märts 1904 Mahiloŭ – 26. detsember 1969 Moskva) oli Nõukogude Liidu arhitekt ja insener.
Tema projekti järgi ehitatud viiekorruselised paneelelamud on tuntud kui hruštšovkad.
The Plastic People of the Universe

The Plastic People of the Universe (PPU) on rokkbänd Tšehhis.
Ansambel alustas tegevust 1968. aastal pärast seda, kui NSV Liidu väed olid maha surunud Praha kevade ning sellest kujunes üks Tšehhoslovakkia vastupanuliikumise sümboleid. Ansambli kohtu alla andmine 1976. aastal innustas takka Harta 77 loomist.
Bändi tegevust on põgusalt käsitlenud ka Tom Stoppard oma näidendis "Rock'n'roll".
British Invasion

"British Invasion" on bändi Steel Panther esimene kontsert-DVD, mis ilmus 2012. aastal. Kontsert filmiti 2010. aastal Brixton Academys Londonis. Plaadi boonusena on kaasas dokumentaalfilm ja klipp nende esinemisest Download Festivalil 2012. aastal. 
Lugude nimekiri.
Boonusplaat
Rahu tänav

Rahu tänava nime kannavad järgmised tänavad Eesti asulates:
"Rahu tänava" nime kannab ka üks kujutava kunsti teos:
Morki rajoon

Morki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Piirneb kagus Tatarstaniga.
Suuremad jõed on Ilet ja Jušut. 62% pindalast on kaetud metsaga.
Rajoon jaguneb 1 linna- ja 9 külaasunduseks ("сельское поселение").
Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Morki rajooni elanikest marisid 82,05%, venelasi 8,83% ja tatarlasi 8,42%.
Tawadros II

Tawadros II (kopti keeles Ⲡⲁⲡⲁ Ⲁⲃⲃⲁ Ⲑⲉόⲇⲱⲣⲟⲥ, sünninimi وجيه صبحى باقى سليمان Waǧīh Ṣubḥī Bāqī Sulaymān; sündinud 4. novembril 1952 Mansouras) on kopti kiriku vaimulik, Aleksandria paavst alates 4. novembrist 2012.
Ta valiti paavstiks 4. novembril 2012 ja on 118. kopti kiriku paavst. Ta seati ametisse Kairo Püha Markuse Kopti Õigeusu katedraalis 18. novembril. 
Tawadros II on elukutselt farmatseut. 1985. aastal pühitseti ta preestriks ja kolm aastat hiljem mungaks. 1997. aastal valiti ta piiskopiks.
Žanna Kulakova

Žanna Kulakova (sündinud 8. aprillil 1965) on Läti poliitik, 2011–2013 Daugavpilsi linnapea.
2011. aastani kuulus erakonda LPP/LC. 2011–2012 kuulus Arenguparteisse, alates 24. septembrist 2012 Reformierakonda.
Ta on lõpetanud 1989. aastal Daugavpilsi pedagoogikainstituudi keskkooli matemaatikaõpetajana ja 1990 Leningradi Riikliku Ülikooli praktilise psühholoogia erialal.
Ta on rahvuselt lätlanna.
Aleksei Trohlev

Aleksei Trohlev (sündinud 15. märtsil 1990) on Eesti endine iluuisutaja, jäätantsija. Tema partnerid jäätantsus on olnud Anastasia Tsumak ja Kristina Kiudmaa ning treener Lea Rand. Tema võistluskarjäär lõppes 2009. aastal.
2012. aastal osales ta telesaates "Tähed jääl", kus tema partner oli Marilyn Jurman.
Otto Mencke

Otto Mencke (ladina keeles Menckenius; 22. märts 1644, Oldenburg, Oldenburgi krahvkond – 18. jaanuar (ukj 29. jaanuar) 1707, Leipzig) oli Saksa filosoof ja teadlane.
Otto Mencke oli Johannes (Hans) Mencke poeg ning põlvnes suurest Oldenburgi õpetlaste suguvõsast, kust oli võrsunud mitu Leipzigi ülikooli professorit (sh Lüder Mencke). Pärast ladina kooli kodulinnas õppis ta Bremeni gümnaasiumis ja tudeeris seejärel filosoofiat Leipzigis, kus sai 1662. aastal bakalaureuse- ja 1664. aastal magistrikraadi. Seejärel õppis ta pool aastat Jena ülikoolis teoloogiat, enne kui naasis Leipzigisse õigusteaduse juurde. Lühidalt reisis Mencke ka Hollandis ja Inglismaal.
Doktorikraadi omandas Mencke Leipzigi ülikoolis 1666. või 1668. aastal väitekirjaga "Ex Theologia naturali — De Absoluta Dei Simplicitate, Micropolitiam, id est Rempublicam In Microcosmo Conspicuam", tema juhendaja oli filosoof ja jurist Jakob Thomasius. 1667. aastal sai temast Leipzigi ülikooli filosoofiateaduskonna assessor, 1668. aastal vürstliku väikese kolleegiumi kollegiaat ning 1669. aastal Leipzigi ülikooli moraalifilosoofia professor. Ülikoolis pidas Mencke loenguid Hugo Grotiuse teosest "De iure belli ac pacis". Ajapikku jätkas ta ka oma teoloogiaõpinguid, omandades 1671. aastal teoloogialitsentsiaadi kraadi. Teisel Hollandi- ja Inglismaa-reisil 1680. aastal omandas ta kasulikke kontakte.
Otto Mencke on teadusajaloos tähtsal kohal Saksamaa esimese teadusajakirja Acta Eruditorum rajajana 1682. aastal. Selles tegi ta koostööd akadeemilise seltsiga Collegium Gellianum. Ajakirja toimetajana olid tal tihedad sidemed kogu tollase Euroopa teadlastega, ajakirja autorite seas olid näiteks Gottfried Leibniz, Jakob Bernoulli, Pierre-Simon Laplace ja Christian Wolff. 1693. aastal pidas ta lühikest kirjavahetust ka Isaac Newtoniga. Kui Acta Eruditorumi kaasasutaja Leibnizi ja Newtoni vahel puhkes pikk vaidlus selle üle, kumb neist avastas diferentsiaalarvutuse esimesena, kasutasid Leibnizi pooldajad Actat oma hääletoruna. Mencke püüdis konflikti mahendada, ehkki tal polnud selles erilist edu.
Pärast Otto Mencke surma jätkas Acta Eruditorumi toimetajana tema poeg Johann Burchard Mencke. Otto Mencke pojapoeg oli Friedrich Otto Mencke.
Akadeemiline sugupuu.
Tänapäeval tuntakse Otto Mencket tihti akadeemilise sugupuu tõttu, milles oli rida kuulsaid matemaatikuid nagu Carl Friedrich Gauss ja David Hilbert. Tema otseste juhendatavate hulgas olid Christian Michelmann ja Johann Christoph Wichmannshausen.
Matemaatikute akadeemilise genealoogia andmebaasi Mathematics Genealogy Project järgi kuulus Mencke sugupuusse 2012. aasta augustis 69 247 teadlast. Analoogne projekt filosoofias The Philosophy Family Tree loetles tema akadeemilises sugupuus 2010. aasta mais 535 filosoofi.
Voldemar Erm

Voldemar Erm (15. mai 1905 Uru, Pärnumaa – 5. november 1994 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane, muuseumi- ja kirjastustöötaja.
Elulugu.
Voldemar Erm sündis talupidajate peres. 1916. aastal siirdus õppima Pärnu Eesti Kooliseltsi Progümnaasiumi, sealt Pärnu Linna Ühisgümnaasiumi, mille lõpetas 1924. aastal. Järgmisel aastal astus ta Tartu Ülikooli õppima kirjandusajalugu.
Õpingud katkesid täielikult, kui ta 1930. aastal kirjastusühisuses Loodus tööle asus, toimetades peamiselt entsüklopeediaid. Selle töö juures hakkas kasvama Voldemar Ermi kunstihuvi ning 1941. aastal asus ta esmalt teadusliku töötajana tööle aasta varem avatud Tartu Kunstimuuseumi juurde. Saksa okupatsiooni ajal määrati ta juhataja kohusetäitjaks ning juhatajana töötas seal 1951. aastani, kui poliitilistel põhjustel lahkuma sunniti.
Jüri Šumakov

Jüri Šumakov (sünninimi Georgi Šumakov; 18. september 1914 Peterburi – 24. detsember 1997 Tallinn) oli Eesti luuletaja, tõlkija ja publitsist.
Ta sündis Peterburis matemaatikaõpetaja pojana. Aastal 1931 lõpetas ta Tartu Linna Vene Ühisgümnaasiumi, mille direktor oli tema isa. Aastal 1931 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, aastatel 1932–1937 õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Lisaks lõpetas ta aastal 1956 saksa filoloogina Jaroslavli Pedagoogilise Instituudi.
Aastal 1938 asus ta Tallinna, kus tegutses luuletajana ja tõlkijana. Aastal 1939 pidas loenguid eesti kirjandusest Moskvas ja Leningradis. Aastatel 1940–1941 oli ta ajakirja Viisnurk toimetuses. 
Aastal 1941 siirdus ta Saksa okupatsiooni eest Nõukogude tagalasse, kus kuulus aastatel 1942–1944 Jaroslavli kunstiansamblite koosseisu. 
Aastal 1944 ta arreteeriti ja ta saadeti 8 aastaks töölaagrisse Arhangelski lähedale, sellele järgnes veel aastatel 1952–1956 4 aastat sundasumist Jaroslavlis (kus lõpetas pedagoogilise instituudi).
Veebruar 2013

Veebruar 2013, kroonika
2013. aasta veebruar algas reedel ja lõppes 28 ööpäeva pärast neljapäeval.
Seljamäe hoiuala

Seljamäe hoiuala on 199 hektari suurune hoiuala Väike-Maarja vallas.
Seljamäe hoiuala on arvatud hoiualade võrgustiku Natura 2000 alade hulka. 
Kaitstavad elupaigatüübid on järgmised:
Hoiualal on matkarada, mis on märgistatud suunaviitadega.
Rahvaleht

Rahvaleht oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus aastatel 1923–1940. 
Algselt ilmus ajaleht Kosjalehe nime all. Alates neljandast numbrist hakkas ilmuma Rahvalehe nimetust ja säilitas ka sama numeratsiooni. Ajalehe enda väitel oli Rahvaleht Eesti ainus tõesti erapooletu ajaleht. 1927. aastal ostis ajalehe kirjastusühisus Vaba Maa. Sisekaitseülema otsusega 17. augustist 1933 pandi ajalehe ilmumine kolmeks kuuks seisma, kuna seal ilmus Miini Mihkli (Pedro Krusten) artikkel "Liisil on punane pliiats". Kuni 1938. aastani ilmus ajaleht kaks kuni kolm korda nädalas ja oli sisult meelelahutuslik ja pigem kõmuleht. Kuid kui 1938. aastal suleti Vaba Maa ajaleht, siis muutus ta selle asendavaks päevaleheks ja sellega muutus nii ajalehe sisu kvaliteet kui ka ilmumissagedus. Ajaleht hakkas ilmuma kuni kuus korda nädalas. Täiendavalt hakati avaldama lisasid ja kaasandeid, kus avaldati palju tõlkekirjandust. Rahvalehe tiraaž oli 1939–1940 aastatel umbes 40 000–45 000 eksemplari, olles sellega Eesti loetavaim ajaleht.
Lisad 
1940. aasta suvel oli Nõukogude Liidu okupatsiooni tõttu ajalehe väljaandmine katkendlik ja viimane väljaanne ilmus 17. septembril 1940.
Drususe kenotaaf

Drususe kenotaaf ehk Drususe kivi (saksa keeles "Drususstein") on Saksamaal Mainzis (rooma Mogontiacum) asuv rooma hauamonument, mis pärineb 1. sajandist eKr. Igeli samba kõrval on see ainus algupärasel kohal säilinud maapealne rooma hauamonument Alpidest põhja pool.
Tegemist on ligi 20 meetri kõrguse tellisehitisega, mis oli algselt ümbritsetud marmoriga. Usutakse, et see on sama ehitise jäänus, mida mainivad oma kirjutistes Eutropius ja Suetonius. See püstitati 9. aastal eKr surnud Rooma väejuhi Drususe auks. Drusus oli Augustuse kasupoeg, kes rajas 13. või 12. aastal eKr Mogontiacumi sõjaväelaagri, mis pidi olema strateegiline lähtepunkt Magna Germania vallutamiseks.
Printsipaadi alguses oli Drususe kenotaaf Mogontiacumi keisrikultuse keskmes. Varakeskajal eemaldati sellelt marmorümbris ning ehitist kasutati vahitornina. 16. sajandil rajati seni massiivse ehitise sisse trepp ja ukseava.
Ühiskeel

Ühiskeel on kirjakeelelähedane üldrahvalik kõnekeel.
Analüüs

Analüüs ehk eritlus on protsess, mille käigus terviklik või kompleksne teema või objekt lahutatakse lihtsamateks osadeks (elementideks), et lihtsustada teemast või objektist arusaamist, sealhulgas nendevaheliste suhete avastamist. 
Analüüsi vastandmõiste on süntees.
Analüüs on üks peamisi tunnetusmeetodeid.
Analüüsi kasutatakse paljudes valdkondades:
Pascali kihlvedu

Pascali kihlvedu on Blaise Pascali tõestus Jumala uskumise kasulikkusest.
Võimalikud on neli varianti: 
Pascali järgi annavad kaks viimast, s.t mitteuskumise valikud inimese elu jaoks kas neutraalse (4: ei avalda mõju) või negatiivse tulemuse (3: põrgu), seevastu mõlemad uskumise valikud annavad positiivse tulemuse; kui uskuda ja Jumal eksisteeribki (1), siis tagatakse paradiis, kui uskuda ja Jumalat pole (2), teeb usk inimese elu lihtsalt paremaks ja harmoonilisemaks. Seega on Jumalasse uskumine igal juhul kasulik.
Pascali kihlvedu, mis ei ole küll jumalatõestus, püüab mänguteooria abil näidata, et Jumalasse uskumine on parim strateegia: kui Jumalat ei ole olemas ja temasse uskuda, on sellest sündiv kahju väike. Kui aga Jumal on olemas ja temasse ei usuta, siis on kahju suur. Niisiis on Jumalasse uskumine nagu kindlustuspoliis.
Lepatriinu

Lepatriinu ("Coccinella") on perekond mardikalisi sugukonnast lepatriinulased ("Coccinellidae").
Euroopas 11 liiki.
Keres

Keres on perekonnanimi.
Perekonnanime Keres on pandud Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas ja Vändra mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal, Arula mõisas Otepää kihelkonnas Tartumaal ja Kaagvere mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Keres Eestis 26 mehel ja 38 naisel.
Thomas

Thomas on isiku- ja kohanimi. See võib esineda järgmistes tähendustes:
Alexander Friedrich von Bock

Alexander Friedrich von Bock (19. juuni 1829 Reastvere mõis – 29. august 1895 Peterburi) oli baltisaksa kujur.
Sündis leitnant Ludwig Reinhold von Bocki viienda lapsena. Tulles vastu poja soovile saada kunstnikuks, viis isa Alexandri 1849. aastal Peterburi ning esitles teda tuttavale baltisaksa kujurile Peter Jakob Clodt von Jürgensburgile. Aastatel 1850–1857 õppis Bock Peterburi Kunstide Akadeemias. Saanud oma reljeefi "Kristuse ristilöömine" eest akadeemia kõrgeima auhinna suure kuldmedali ning kuueaastase reisistipendiumi, sõitis Bock end täiendama Dresdenisse, Pariisi ja Rooma.
1864 sai ta Peterburi Kunstide Akadeemia professoriks ja akadeemikuks. Sellel ametikohal töötas ta ligi 30 aastat ning oli paljude eesti nimekate skulptorite õpetajaks, seal hulgas ka Amandus Adamsoni ja August Weizenbergi.
Alexander von Bock on kujutanud näiteks maalikunstnik Johann Kölerit.
Igor Abarenkov

Igor Abarenkov (sündinud 26. augustil 1963) on Eesti ettevõtja ja poliitik. Kuulub Eesti Keskerakonda.
Abarenkov on OÜ Medway juhataja. 
Ta on Tartu Linnavolikogu liige alates 2005. aastast.
2013. aasta KOV valimistel sai ta 224 häält ja osutus taas valituks.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 10. Ta sai 507 häält ning valituks ei osutunud. Ta kulutas kampaaniaks 9467,62 eurot isiklikku raha.
2017. aasta KOV valimistel sai ta 102 häält ning valituks ei osutunud.
Maia Vahtramäe

Maia Vahtramäe (sündinud 20. oktoobril 1991) on eesti poplaulja. 
Ta sai tuntuks ansambli Põhja-Tallinn solistina ja TV3 sarisaate "Su nägu kõlab tuttavalt" teise hooaja (2013) saadetes osalejana. 
Tegevus ansambli Põhja-Tallinn naissolistina.
Maia Vahtramäe oli algusest peale ansambli Põhja-Tallinn menukas naissolist, kuid pidi laulmiseks aega leidma ülikooliõpingute ja kahel töökohal töötamise kõrvalt. Ta lahkus ansamblist 2013. aastal, sest tervis ei pidanud suurele koormusele ja avalikkuse tähelepanule vastu. Seejärel õppis ta poolteist aastat Londonis laulmist ja kogus positiivseid emotsioone ning tegeles pereloomisega Eestis. Kuid 2017. aastast tegi jälle ansambliga koostööd. 
Kui veel 2023. aasta aprilli lõpus esineti koos ansambli Põhja-Tallinn aastapäevakontsertidel, siis 2023. aasta juunis läksid ansambli ja nende staažika naissolisti teed uuesti lahku. "Põhja-Tallinna kui bändiga saavutasime me samas kõik, mis Eestis võimalik," on Vahtramäe öelnud seda eluperioodi kokku võttes. "Neil oli aeg kellegi teisega edasi liikuda, mina ei soovinud edasi liikuda," on Vahtramäe ansamblist lahkumist kommenteerinud.
Tegevus näitleja, sooloartisti ja laulusõnade autorina.
2018. aasta suvel näitles ta mängufilmides "Kiirtee põrgusse" (õudusfilm, 2019, režissöör Urmas Eero Liiv) ja "Mehed" (komöödia, 2019, režissöör Gerda Kordemets); esimese juures sai kätt proovida ka kostüümikunstnikuna. 
2018. aastal moodustas ta koos Elis Loiguga ansambli Vaikuse Viiv. Muusikalist koostööd on ta teinud ka poplaulja Janne Saare ja räppar Bad Artiga laulu "Tähtede poole" kaasautori ja esitajana, laulu muusikavideo dünaamilisuse nimel õppis ta selleks koguni pika rulaga rulatama. Koostöös Janne Saarega on sündinud tal ka laul "Paradiisi" (2019). 
Maia Vahtramäe kirjutanud sõnadega laule on laulnud nii solistid, vokaalansamblid kui ka isegi segakoorid.
Muu tegevus.
Maia Vahtramäe on õppinud aastatel 2010–2013 Tallinna Tehnikaülikoolis rahvusvahelisi suhteid ja olnud Erasmuse programmi kaudu vahetusüliõpilane Küprosel. Aastatel 2013–2014 õppis ta Inglismaal laulmist.
Lisaks on ta õppinud Tallinna Tööstushariduskeskuses õmblejaks, rätsepaks ja meesterätsepaks ning korjanud selle eriala kogemusi Põhja-Norrast, kus oli rätsepapraktikal. Õmblemine on tema jaoks laulmisele vaheldust pakkuv hobi, aga ka teine elukutse. Seni on ta kujundanud ja õmmelnud nii fantaasiarikkaid kostüüme kui teinud ka klassikalist rätsepatööd. Ta on olnud Kellerteatri lavastustes teatrikunstniku assistent ja Kaari Sillamaa Kaunite Kunstide Kooli lavastuste kostüümikunstnik. 
2024. aasta seisuga töötab ta projektijuhina personalivärbamisettevõttes Level Up.
Isiklikku.
Maia Vahtramäe elukaaslane on alates 2013. aastast filmirežissöör Tanel Toom.
Stix Zadinia

Stix Zadinia (kodanikunimega Darren Leader; sündinud 25. detsembril 1969) on Ameerika Ühendriikide trummar. 
Ta on tuntud "glam metal"'i bändi Steel Panther (varem Metal Skool) liikmena. Ta on saanud mõjutusi Bon Jovilt ja teistelt rokkbändidelt, kes alustasid tegevust 1970. ja 1980. aastatel.
Stix on koos Steel Pantheri kitarristi Russ Parrishiga olnud ka ansamblis The Thornbirds, mille liikmed olid veel Jeff Duncan ja Dean Cameron.
Russ Parrish

 
Russ Parrish (sündinud 24. novembril 1970 Redwood Citys) on Ameerika kitarrist. "Glam metal"'i ansambli Steel Panther liikmena kasutab ta esinejanime Satchel. 
Russ on ka oma bändi The Thornbirds juhtfiguur koos Darren Leaderiga, kes on samuti Steel Pantheri liige. 
1990. aastate alguses oli Russ koolitaja G.I.T.is (The Guitar Institute of Technology) Hollywoodi Muusikainstituudis. Russ mängis kitarri Jeff Pilsoni Dokkeni eelses bändis War&amp;Peace ning avaldati üks CD, enne kui ta lahkus Rob Halfordi bändi Fight. 1995. aastal mängis Parrish kitarri Kevin Gilberti bändis, mis oli parasjagu ringreisil, et reklaamida Gilberti albumit "Thud". Parrishi ja Gilberti koos musitseerimine on jäädvustatud CD/DVD-kogumikul "Welcome to Joytown – Thud Live at the Troubadour", mis ilmus 2009. aastal ning kujutab endast dokumentaalfilmi ansambli esinemist 1. juunil 1995 kontserdil "The Troubadoris Los Angeleses".
1996. aastal mängis ta kitarri koos Sebastian Bachiga laulus "Rock Bottom" Ace Frehley mälestusalbumi "Spacewalk (A Salute To Ace Frehley)" jaoks. Alates ajast, kui ta liitus Steel Pantheriga, on tema kitarrisponsor Kramer Guitars. Varem on ta mänginud Marshall JCM 2000 kitarri.
Ralph Saenz

Ralph Saenz (esinejanimedega Michael Starr ja Michael Diamond; sündinud 17. mail 1965 Chicagos) on USA laulja "glam metal"'i bändis Steel Panther. 
Saenz on olnud laulja David Lee Rothi aegse Van Haleni tribüütbändis Atomic Punks.
Saenz on olnud laulja L.A. Gunsis ja selle EP-l "Wasted". Ta on mänginud ka bändides 7% Solution, First Cause, Longgone ja Nightfall.
Toomas (eesnimi)

Toomas on eesti mehenimi.
Nimi pärineb algselt arameakeelsest sõnast תאומא "te'oma", mis tähendab tõlkes 'kaksik'. Piiblis on see sõna transkribeeritud kreeka keelde kujul Θωμᾶς "thomas", kasutades seda Uues Testamendis ühe Jeesuse apostli (apostel Toomas) iseloomustamiseks. Temale omistatud epiteedist kujunes hiljemalt varasel keskajal eesnimi, mis levis aja jooksul peaaegu kõigisse Euroopas kõneldud keeltesse. Eestisse on nimi jõudnud tõenäoliselt saksa keele vahendusel.
Eestlaste hulgas on Toomas laialt levinud mehenimi, mille populaarsus on küll viimastel kümnenditel vähenenud. Aastatel 1992–2004 oli nimi kõigi Eestis pandud mehenimede seas populaarsuselt 86. kohal – kokku anti seda 241 poisslapsele. 5. novembri 2012 seisuga elas Eestis rahvastikuregistri andmetel 6002 Toomase-nimelist meest.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Toomas 5709 mehel. Toomas oli Eestis populaarsuselt 11. mehenimi. Toomas oli keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus oli 50). 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Toomas 5602 mehel. Toomas oli populaarsuselt 10. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Toomas vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 107,23 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 87,86.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Toomas 6 inimesel.
Komparaator (analoogtehnika)

Komparaator on analoogelektroonikas lülitus, mis võrdleb kahte elektripinget. Väljundsuurus väljendab binaarkujul (kahendarvuna), kumb sisendpingetest on kõrgem.
Komparaatori töö sarnaneb operatsioonvõimendi tööga. Kui pinge on mitteinverteerival sisendil (+) kõrgem kui inverteerival sisendil (–), siis on väljundis 1, vastupidisel juhul 0. Seega võib niisugust komparaatorit vaadelda ka 1-bitise analoog-digitaalmuundurina.
Komparaatori sisendastmeks olev diferentsvõimendi peab taluma kõrget sisenditevahelist pinget, peaaegu kuni toitepingeni. Väljundpinge väärtused on kohandatud järgneva loogikaelemendi sisendiga.
Keelehoole

Keelehoole on praktilised toimingud, et keelekasutust parandada. Keelehoole tegeleb keelekorralduse soovituste elluviimisega ja keelehooldes võib eristada kolme järku:
Keeleõpe

Keeleõpe ehk keeleõpetus on nii emakeele kui ka võõrkeelte õpe.
Keelekorralduse raames räägitakse mõnikord ka keeleõppekorraldusest (inglise "acquisition planning").
Brittany Murphy

Brittany Anne Murphy-Monjack (10. november 1977 Atlanta – 20. detsember 2009 Los Angeles), tuntud kui Brittany Murphy, oli Ameerika näitleja ja laulja. Tema esimesed filmirollid olid filmides "8 Mile", "Põrgulikud mesinädalad", "Lustakad jalakesed" ja paljud teised. Ta luges Luanne Platteri teksti animatsioonisarjas "Mäekuningas".
Tema vanemad Sharon Kathleen Murphy ja Angelo Joseph Bertolotti lahutasid abielu, kui ta oli kaheaastane. Brittanyt kasvatas ema Edisonis New Jersey osariigis, kus Brittany käis Edisoni keskkoolis. Hiljem kolis pere Los Angelesse, kus Brittany sai püüelda näitlejakarjääri poole. Murphy ütles, et ema pole kunagi ta loovust lämmatada püüdnud, vaid et ema on olnud oluline lüli tema hilisemates õnnestumistes: "Kui ma palusin oma emal kolida Californiasse, ta müüs kõik ja kolis siit ära minu pärast... Ta alati uskus minusse." Ta ema on iirlaste ja idaeurooplaste järeltulija, ta isa itaaliaameeriklane. Brittanyl on kaks vanemat poolvenda ja noorem poolõde.
Kuningamägi

Kuningamägi on Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas asuv kõrgendik absoluutkõrgusega 67 meetrit. 
Kõrgendik on nime saanud arvatavasti hertsog Magnuse järgi, kes valitses sealt 16. sajandil Liivimaa kuningriiki. 
18. sajandi II poolel tegutses Kuningamäel baltisaksa arst ja publitsist Peter Ernst Wilde. Wilde rajas 1766. aastal Kuningamäele eratrükikoja, kus andis välja esimest eestikeelset ajakirjandusväljaannet Lühhike öppetus.
Kuningamäel asub kaks surnuaeda. Vana õigeusu surnuaed on hävinud ja võsastunud, uus õigeusu surnuaed on aga kasutusel. Selle kõrval asub Võisiku hooldekodu kalmistu.
Kuningamäel paiknevad ka Põltsamaa terviserada ja kardirada, tankla ja osaühingu Viraito veisefarm.
Katie Holmes

Kate "Katie" Noelle Holmes (sündinud 18. detsembril 1978 Toledos Ohios) on Ameerika Ühendriikide näitleja, filmirežissöör ja produtsent, kes esmakordselt saavutas kuulsuse Joey Potteri rolliga teismeliste draamas "Dawsoni oja" (1998–2003). Ta on mänginud sellistes filmides nagu "Batman alustab", "Jäätorm" ja paljud teised. 
Holmes on sündinud Toledos, Ohios. Ta on oma pere noorim laps. Katie on lõpetanud Notre Dame'i akadeemia ning vastu võetud Columbia ülikooli, sest Katie isa tahtis, et temast saaks arst. 
Kui Katie oli 14, hakkas ta võtma modellindustunde Toledos Margaret O'Brien'i käe all. O'Brien viis ta Rahvusvahelisele Modellinduse ja Talentide liidu võistlusele, mis toimus New Yorgis.
Isiklikku.
Sarja "Dawson's Creek" võtete ajal (esimene ja osaliselt ka teine hooaeg) käis ta kohtamas oma kaasnäitleja Joshua Jacksoniga.
Seejärel, aastal 2000, hakkas ta kohtamas käima Chris Kleiniga ja nad kihlusid 2003. aastal, kuid läksid lahku 2005. aasta alguses. 
2005. aasta aprillis esines Katie Holmes esimest korda avalikult koos Tom Cruise'iga. Aasta hiljem, 18. aprillil 2006, sündis nende tütar Suri. Katie ja Tom abiellusid 18. novembril 2006 Itaalias. 
29. juunil 2012 teatati, et Holmes oli esitanud lahutuse ja taotleb oma tütre Suri ainuhooldusõigust. 9. juulil 2012 allkirjastasid endised abikaasad lahutuslepingu, mille kohaselt sai Katie Suri täieliku ainuhooldusõiguse ja Suri hakkas elama Katie juures New Yorgis. 
Abielu lahutati ametlikult 20. augustil 2012. 
Pärast lahutust Cruise'ist, kes on Scientoloogia Kiriku toetaja, naasis Holmes katoliku kirikusse. 
Katie vanemad on Kathleen ja Martin Joseph Holmes. Tal on kaks vanemat õde ja üks vanem vend: Tamera, Holly Ann, Martin Joseph juunior ja Nancy Kay.
Merit Tarkvara

AS Merit Tarkvara on Eesti ettevõte, mis tegeleb majandustarkvara arendamise ja müügiga.
Merit Tarkvara asutati 18. novembril 1991. Ettevõtte peakontor asub Põltsamaal. Firma esindused paiknevad Tallinnas, Tartus, Pärnus, Jõgeval, Espoos ja Varssavis.
Puit-Profiil

Aktsiaselts Puit-Profiil on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev ettevõte, mille tegevusvaldkond on liimpuidust akna- ja uksedetailide toorikute tootmine. Ettevõte on asutatud 1994. aastal. 
AS Puit-Profiil kasutab toorainena Eesti saeveskitest ostetud männipuidust saematerjali. Suurem osa toodangust läheb ekspordiks Skandinaavia akna- ja uksetehastele. ﻿
Masseerija

Massöör ehk masseerija on inimene, kes tegeleb masseerimise ehk massaažiga. See võib olla sõltuvalt kliendi vajadustest lõdvestav, toniseeriv või ravimassaaž.
Kutsekirjeldus.
Massööri töö on kliendi masseerimine (peamiselt kätega, aga ka jalgade, kuppude vms abil) tema füüsilise ja vaimse suutlikkuse taastamiseks, tervisehäirete ennetamiseks, organismi üldise vastupanuvõime tugevdamisele ja hea enesetunde saavutamisele kaasaaitamiseks. Massöör valmistab ette töökoha, loob kontakti masseeritavaga, kogub anamneesi ja masseerib, kasutades korrektseid ja kohaseid massaaživõtteid. Ta nõustab ja juhendab kliente ning vajadusel soovitab pöörduda tervishoiuspetsialisti poole.
Massöör kasutab massaaži tegemisel massaažilauda, massaažimatti, patju, tekke, linasid, õlisid, puhastusvahendeid jms. Sobiva keskkonna loomiseks kasutab erinevaid värve, lõhnu, helisid ja valgustust.
Kutseõpe.
Massööri kutseõppe baaskursuse pikkus on 1000 tundi. Tavaliselt on massöör keskharidusega erialase koolituse läbinud isik.
Massööriks saab Eestis õppida näiteks Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis ning Eesti Massaaži- ja Teraapiakoolis.
Keelepoliitika

Keelepoliitika hõlmab eelkõige riigi süsteemsed abinõud keele funktsioonide teadlikuks säilitamiseks või muutmiseks. Mingi riigi keelepoliitika esmaülesanneteks on riigikeele sätestamine põhiseaduses ja keeleseaduse kehtestamine, mis kõik toimub rahvusvahelisi õiguse normi kinni pidades.
Keelepoliitika eesmärk on keelesuhtluse reguleerimine ühiskonnas, tagades ühtlasi ka riigikeele täisväärtusliku toimimise.
Keelepoliitika võib iseloomu poolest olla kas (a) konstruktiivne ehk perspektiivne (arendab keele funktsioone ja struktuuri); (b) retrospektiivne (säilitab keele funktsioone ja struktuuri), või (c) destruktiivne (ahendab keele funktsioone ja struktuuri). 
Destruktiivse keelepoliitika viljelemine võib kaasa tuua keelelise assimileerumise ja keele hääbumise, keeletapu (keelesuitsiid ehk lingvitsiid).
Eesti keelepoliitika.
Eestis kuulub keelepoliitika Haridus- ja teadusministeeriumi valitsemisalasse. Ministeeriumi ülesanded on keelepoliitika planeerimine, korraldamine ja arendamine; riigi arengukavade väljatöötamine keelepoliitika valdkondades ja nende kooskõla tagamine üleriigiliste arengukavadega.
Keelevaldkonna kolm olulisemat suunda on:
Kesk-Frangi riik

Kesk-Frangi riik (ladina keeles "Francia media") oli üürike Frangi riik, mis loodi aastal 843 Verduni lepinguga, mis jagas Karolingide impeeriumi Ludwig Vaga poegade vahel. Paiknedes Ida- ja Lääne-Frangi riigi vahel, koosnes Kesk-Frangi riik frankide territooriumist Reini ja Schelde jõe vahel (hiljem tuntud kui Lotharingia), Friisimaast Põhjamere rannikul, endisest Burgundia kuningriigist (välja arvatud läänepoolne osa, hilisem "Bourgogne") ja Provence'ist, samuti Itaalia kuningriigist.
Kesk-Frangi riik oli see Frangi riigi osa, mis läks keiser Ludwig Vaga vanemale pojale ja troonijärglasele Lothar I-le pärast vahelduvat kodusõda oma nooremate vendade Ludwig Sakslase ja Charles Paljaspeaga. Lisaks Lothari keisritiitlile omas Kesk-Frangi riik keiserlikku linna Aachenit, Karl Suure residentsi, samuti Roomat. Kesk-Frangi riigil ei olnud ajaloolist või etnilist identiteeti selle arvukate rahvaste ühendamiseks. Territoorium, milles puudus rahvuslik või keeleline ühtsus samavõrd kui Kesk-Frangi riigis oli puudunud. Sellise identiteedi puudumise tõttu olid kaasaegsed ebakindlad, kuidas kutsuda kuningriiki ja nii sai sellest "regnum quondam Lotharii" või "Lotharii regnum" ja selle asukad "Lotharii", "Lotharienses" või "Lotharingi" (saksa: "Lothringen", mis on provintsi nimi). Viimane mõiste, moodustatud saksa sufiksiga "-ing", mis tähistab põlvnemise või perekonna sidemeid, tekitas 10. sajandil ladina mõiste "Lotharingia" (ladina sufiksiga "-ia", mis tähistab maad). Hiljem tuletati mõisteid nagu "Lotring" ja "Lothier" sellest ladina mõistest.
Aastal 855, oma surivoodil Prümi kloostris, jagas Frangi keiser (840–855) ja Kesk-Frangi kuningas (843–855) Lothar I taas oma valduse oma poegade vahel. Ta pärandas Itaalia kuningriigi koos Roomaga oma vanemale pojale Ludwig II-le, kes krooniti aastal 850 keisriks. Enamus maid Alpidest põhja pool läksid Lothar II-le ja nimetati "Lotringiks". Provence ja Burgundia läksid Charlesile, pärast tema surma aastal 863 jagati tema valdused tema vendade vahel. Pärast Lothar II surma aastal 869 jagati Lotring Meersseni lepinguga tema onude Ludwig Sakslase ja Charles II Paljaspea vahel.
Erinevalt Ida- ja Lääne-Frangi riigist, Saksamaa ja Prantsusmaa eelkäijaist, jäi Kesk-Frangi riik vaid lühikeseks episoodiks. Järgnevatel sajanditel liidendati selle maad Saksa-Rooma riigiga – Lotring 880. aasta Ribemonti lepinguga, Itaalia aastal 951 ja Burgundia (Arelaat) aastal 1033. 
Ribemonti leping aastast 880 liitis Lotharingia kuningriigi, mille osa Madalmaad oli, Ida-Frangi riigiga, mis püüdis seda integreerida. Kui viimane Ida-Frangi Karolingidest, Ludwig III Laps aastal 911 suri, valis Lotharingia Karoling Charles III, Lääne-Frangi riigi kuninga.
Kesk-Frangi valitsejad.
15. sajandiks omandasid Burgundia hertsogid arvukalt keiserlikke ja Prantsuse territooriume, mis ulatusid Ülem-Burgundiast Madalmaadeni, meenutades Kesk-Frangi riiki. Hertsog Charles Südi ambitsioonikad plaanid luua uus keskmine kuningriik purunesid siiski lõpuks tema surmaga Nancy lahingus (1477).
Keelekaitse

Keelekaitse on keelepoliitika osa, mille ülesanded on eri keelte funktsioonide kindlaksmääramine ning tingimuste loomine, et keeled neid funktsioone ka täita saaksid.
Paide Uusapostlik kirik

Paide Uusapostlik kirik on kirik Paides.
Kiriku aadress on Pärnu tänav 64.
Keila Uusapostlik kirik

Keila Uusapostlik kirik on kirik Keilas.
Kiriku projekteeris Avo Seppel Arhitektibüroo ja ehitas Harju Ehitus. Kirik valmis 1994. aastal.
Kirik asub aadressil Jaama 18.
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kirik

Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kirik on õigeusu kirik Noorma külas Elva vallas. Praegu kirikut jumalateenistusteks ei kasutata.
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus eraldati 1893. aastal Rõngu Issanda Taevaminemise kogudusest, mis omakorda oli asutatud usuvahetusliikumise ajal 1848. aastal. Esialgu Rannu kogudusel oma kirik puudus, jumalateenistusi peeti koguduse kasutusse antud puumajas.
Ettevalmistusi kiriku ja kogudusemaja rajamiseks alustati 1898. aastal. 9. juulil (vkj 27. juunil) 1898 anti kogudusepreestrile Konstantin Savile kui piiskopkonna valitsuse volitatud esindajale üle maa hoonete rajamiseks. Maa eraldati Rannu mõisa ja kolme talukoha maadest, kokku oli seda viis tiinu (umbes 5,5 hektarit). Maakivist ja punastest tellistest kirikuhoone ehitati kahe aastaga 1899–1901. Ametlikult võttis kiriku ja selle juurde rajatud puidust kogudusemaja, kus asusid preestri ja köstri korterid, vastu Riia piiskopkonna vaimuliku valitsuse komisjon 23. juunil (vkj 10. juunil) 1903.
Kiriku pühitsemine jäi teadmata põhjustel kaheks aastaks venima, pühitsuse toimetas 21. mail (vkj 8. mail) 1905 Riia ja Miitavi peapiiskop Agafangel.
Kui Rannu õigeusu kogudus 1964. aastal likvideeriti, jäi kirik tühjaks. Rannu sovhoos hakkas kirikuhoonet kasutama laohoonena.
1980. aastatel taastas Rannu sovhoos kirikuhoone. Esialgne eesmärk oli kasutada hoonet tavandihoonena. Kui aga Eestis alustas tegevust Uusapostlik kirik, tekkis ka Rannus selle kogudus ja tavandihoone võeti rendile. Hoones on korraldatud ka avalikke kontserte, millele annab palju juurde hoone hea akustika. Tänaseks on Uusapostliku Kiriku Rannu kogudus likvideeritud ja kirikuhoone seisab taas aktiivse kasutuseta.
2011. aastal viidi lõpule kirikuhoone tagastamisprotsess õigusjärgsele omanikule Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule.
Jüri kirik (täpsustus)

Jüri kirik on kirik Jüris.
Pühale Jürile on pühitsetud veel mitu kirikut:
Keelenorming

Keelenorming (lühemalt ka norming) on keelenormi fikseering keelekorraldusallikais (nt "Õigekeelsussõnaraamatus"). Norming saadakse keelelise normeerimise tulemusena.
Keelenorm

Keelenorm (lühikujul norm) on mingil ajal mingis keelekollektiivis objektiivselt eksisteerivad sõnade häälikehitus ja tähendused, sõnamoodustus- ja sõnamuutmismallid, süntaktiliste üksuste (sõnaühendite, lausete) mallid.
Keelenormi, mis on fikseeritud keelekorraldusallikais, nimetatakse keelenorminguks.
Laiuse pärn

Laiuse pärn (ka Kuninga pärn) on vana pärn Laiuse kiriku pargis, mille tõenäoliselt istutas Rootsi kuningas Karl XII 1701. aastal.
1918. aastal mõõtis Laiuse kirikuõpetaja Johan Kõpp puu ümbermõõduks rinna kõrguselt 3,7 m. 1999. aastal sai Hendrik Relve puu kõrguseks 25 m ja ümbermõõduks 4,29 m. 
Ajalooallikate kohaselt istutas 1700.–1701. aasta talvel Laiuse linnuses viibinud Karl XII 29. mail 1701 kirikuaeda kolm pärna. Üks neist murdus 1856. aasta suvel tormituulte tõttu ning teise hävimise kohta puudub täpsem teave, kuid säilinud ta pole.
1976. aastal sai Alar Läänelaid Laiuse pärnalt juurdekasvupuuriga võetud proovide abil puu vanuseks umbes 280 aastat, mis on oodatav tulemus, arvestades et pärnaistik pidi 1701. aastaks olema mõni aasta vana.
Laiuse pärn on looduskaitsealune üksikobjekt.
Ao mõis

Ao mõis (saksa keeles "Hackeweid") oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Ao külas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Väike-Maarja valda Lääne-Viru maakonnas.
Teedevõrgus on mõisa asukoht oli Rakkest 3 km läänes, Põltsamaa jõe paremal kaldal lõuna pool Kapu–Rakke–Paasvere teed. 
Ajalugu.
Ao mõisat on esmamainitud 1559. aastal, kui Johann Holste müüs Ao mõisa Jurgen Tuvele. 1624. aastast märgiti Ao mõisa omanikuna Jöran (Göran, Jürgen) Boyet, kui Rootsi kuningas Gustav II Adolf konfirmeeris 1624. aastal Ao mõisa Jost Taubele. 1626. aastal vahetasid Heinrich Schollmann (Schulmann) ja asehaldur Jobst (Justus) Taubega Imastu mõisa, Ao mõisa vastu Järvamaal ning Hinrich Schulmann oli Ao mõisa omanik kuni 1639. aastani. 1731. aastal pärandas Ao, Koila, Salla ja Mõisamaa mõisa omanik, pärijateta Rootsi sõjaväelane major ja meeskohtunik ning hilisem 1713–1715 Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik Berend Johann von Schulmann testamendiga Ao mõisa oma sugulasele leitnant Georg Detlof von Schulmannile (Jälgimäe mõisast), kuid 1738. aastal päris mõisad Otto Wilhelm von Schulmann (1728–1788). Otto Wilhelmi surma (1788) järel päris mõisa tema vend Georg Detlof von Schulmann, kes aga pantis mõisa 1794. aastal Carl August von Bergile. 1798. aastal loovutas C. A. von Berg assessor Carl Robert von Paykullile, kes 1822. aastal müüs mõisa postikomissar Paul Johann Glockele.
Ao mõisa omandas 6. septembril 1845 haagikohtunik ja kaardiväe erukapten, Liigvalla, Jäneda ja Varangu mõisnik Gustav Hermann Christoph von Benckendorff (1815–1883., Ao mõis pärandus 1884. aastal Liigvalla ja Vägeva karjamõisaga tema pojale Paul von Benckendorffile (1845–1902), 1903. aastal päris Liigvalla, Ao, Varangu mõisad tema tütar Anna Marie Amata von Schilling (1878–1972) (sünd. Benckendorff).
1960. aastateks olid mõisahooned lagunenud. Põltsamaa jõe vasakul kaldal asusid rehetare, laut ja karjaste maja, paremal kaldal aida, talli ja peretoa ase. Hävinud oli ka viinaköök põhja pool teed ja endisest häärberist olid järel ainult kõrged keldrimüürid.
Tänapäeval on mõisast järel vaevumärgatav ase koos mälestuskiviga Friedrich Robert Faehlmannile, kes oli Ao mõisast pärit, kus ta Heinrich Johann Faehlmann töötas Ao mõisa mõisavalitseja.
Vägeva mõis

Vägeva mõis (saksa keeles "Weggewa") oli Liigvalla mõisa kõrvalmõis Koeru kihelkonnas Vägeval. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva valda, Jõgeva maakonda.
Aastal 1971 olid kõik hooned ja park juba hävinud. Alles olid üksikud madalate kivihoonete varemed ja üksikud põlispuud. Peahoone oli tõenäoliselt väike ühekorruseline kivihoone.
Hessi seadus

Hessi seadus on füüsikalise keemia põhiseadus, mille kohaselt keemilise reaktsiooni soojusefekt sõltub ainult süsteemi alg- ja lõppolekust, mitte reaktsiooni käigust (vahestaadiumidest).
Teiste sõnadega, Hessi seadus väidab, et mitmes staadiumis toimuva reaktsiooni korral kogu protsessi entalpia muutus (tähistatakse ΔH) on reaktsiooni vaheetappide entalpia muutuste summa (eeldusel, et füüsikalised tingimused lähte- ja lõppolekul on samad).
Hessi seadus on energia jäävuse seaduse erijuhtum keemiliste protsesside korral. See seadus võimaldab arvutada reaktsioonide soojusefekte, mis ei ole otseselt määratavad. Nimetatud seaduse avaldas Germain Hess 1840. a.