tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Edward Brophy

Edward Santree Brophy (27. veebruar 1895 – 27. mai 1960) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Verna Felton

Verna Felton (20. juuli 1890 – 14. detsember 1966) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Frank Welker

Franklin Wendell "Frank" Welker (sündinud 12. märtsil 1946 Denveris Colorado osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Julie Kavner

Julie Deborah Kavner (sündinud 7. septembril 1950 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Dan Castellaneta

Dan (õieti Daniel Louis) Castellaneta (sündinud 29. oktoobril 1957 Oak Parkis Illinoisi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja muusik. 
Ta esitab Homer Simpsoni (ja ka paljude teiste tegelaste) teksti sarjas "Simpsonid".
Telefoniliin

Telefoniliin on telefonsideks mõeldud kaabel, mis on enamasti alumiiniumist, kuid vahel ka vasest. 
Telefoniliinid jagunevad õhuliinideks, mis on maapinnast eemal ja kinnitatud telefonipostide külge, ning maa-alusteks liinideks.
Katie Leigh

Katie (õieti Katherine) Leigh (sündinud 16. detsembril 1958) on Ameerika Ühendriikide dublaažinäitleja.
Tress MacNeille

Teressa Claire MacNeille (neiupõlvenimi Teressa Claire Payne; sündinud 20. juunil 1951 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide dublaažinäitleja.
Rob Paulsen

Robert Fredrick Paulsen III (sündinud 11. märtsil 1956 Detroitis Michiganis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Transitiivne hulk

Hulk formula_1 on transitiivne hulk definitsiooni kohaselt parajasti siis, kui mis tahes "z" ja "y" korral kehtib formula_2. 
Samaväärse definitsiooni järgi on hulk formula_3 transitiivne, kui iga tema element, mis on hulk, on tema alamhulk. (Tingimusest jäävad välja pärisurelemendid, st tühihulgast erinevad urelemendid.)
Analoogselt on klass formula_3 transitiivne klass, kui klassi formula_3 iga element tema alamhulk.
Walter Flex

Walter Flex (6. juuli 1887 Eisenach – 16. oktoober 1917 Pöide) oli saksa kirjanik. Ta langes I maailmasõja ajal operatsioon Albioni käigus Saaremaal Pöide vallas Oti mõisa lähedal ja maeti Pöide kalmistule.
Baltisakslaste lahkumise ajal 1939–1940 viidi Saksamaale ka Eestisse maetud esimese maailmasõja ajal langenud Saksa sõdurite jäänused. 1940. viidi ka Flexi põrm tollasesse Saksa linna Königsbergi (praegune Kaliningrad). Tema haud hävis II maailmasõja ajal.
Eeljärjestus

Eeljärjestuseks ehk kvaasijärjestuseks nimetatakse matemaatikas refleksiivset ja transitiivset binaarset seost.
Moldpill

Moldpill (ka psalmodikon, laulupill või laulukannel) on Rootsist Eestisse ja ka teistesse Baltimaadesse levinud rahvapill: ühekeelne, tagurpidi molli kujuline poogenpill, mille keele all on sõrmlaud ja nootide tähtmärgid. Moldpilli mängitakse vibukujulise poognaga, pill toetatakse põiki sülle.
Algelisuse tõttu peetakse moldpilli sageli vanaks pilliks, kuid tegelikult konstrueeris selle 1829. aastal Rootsi pastor Johannes Dillner (1785–1852) monohordi ja hummeli põhjal.
Psalmodikoni nimetusega levis see kiiresti talurahva seas vaimuliku muusika saatepillina, mida kasutati nii vaestes kogudustes ja koolides kui ka koduste palvetundide ajal. Seepärast nimetati seda ka laulupilliks või laulukandleks. Rootsis oli moldpill eriti populaarne 1840.–1860. aastail, sealt jõudis see ka luterlikesse naabermaadesse.
Nõukogude ajal on antud välja postkaart, millel moldpilli mängib Ullo Toomi. Uuemal ajal on moldpilli kasutanud näiteks Luhatsi pereansambel 1990. aastail rahvamuusik Elmar Luhatsi mälestuseks avaldatud kassetil "Lugusid 15 eesti rahvapillil" ja Läti ansambel Auļi 2007. aasta plaadil "Auļos", kuid ka Eesti raskemuusikakollektiiv Metsatöll plaadil "Ulg" (2011).
Leedus tuntakse moldpilli nimetusega "manikarka". Lätis leiutati sellest kahe keelega variant, mille nimi on ģīga.
Johanna Ross

Johanna Ross (sündinud 27. augustil 1985 Tallinnas) on eesti kirjanduskriitik ja tõlkija.
Elukäik.
Ta lõpetas 2003. aastal Tallinna Inglise Kolledži ja 2007. aastal Tartu Ülikooli filosoofia erialal ("cum laude"). 2010. aastal kaitses ta sealsamas kirjandus- ja teatriteaduse erialal magistritöö "Aimée Beekmani romaan "Valikuvõimalus": kontekst ja retseptsioon" ja 2018. aastal doktoritöö väitekirjaga "Aira Kaalust Mari Saadini. Nõukogude eesti naisarenguromaan ja selle lugemisviisid".
Alates 2012. aasta 7. numbrist on ta ajakirja Keel ja Kirjandus kirjandusteooria ja -kriitika toimetaja, 2016. aastal valiti ta ajakirja peatoimetajaks.
Looming.
Ta on tõlkinud ilukirjandust ja kirjanduskriitikat.
Isiklikku.
Ta on Jaan Rossi ja Kristiina Rossi tütar.
Räestu raamat

"Räestu raamat" on Lauri Sommeri 2012. aastal ilmunud autobiograafiline romaan. 
Mälestusteraamatus keskendub autor oma kodukandi, Võrumaa südames asuva küla ajaloole, käsitledes nii enda esivanemaid kui ka samast piirkonnast pärit kirjanikke Juhan Jaiki ja Artur Adsonit. Raamatut ei saa pidada selgelt vaid romaaniks – selles leidub ka esseekatkeid, luulet, jutustusi jm. Teosest leidub kaks trükki (2012 ja 2013). Teises trükis on edasi kirjutatud seto vanemate peatükki, ning lisatud Stepan Karja äriplaani tutvustav kuulutus.
2012. aastal sai Lauri Sommer "Räestu raamatu" eest Bernard Kangro kirjanduspreemia.
Filter (matemaatika)

Osaliselt järjestatud hulga (või üldisemalt eeljärjestusega hulga) formula_1 filtriks nimetatakse tema mis tahes mittetühja alamhulka "F", mis täidab järgmisi tingimusi:
Hamme (Ida-Flandria)

Hamme on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Asulad.
Hamme jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Rasiowa-Sikorski lemma

Rasiowa-Sikorski lemma on aksiomaatilises hulgateoorias oluline tulemus, mis väidab teatud omadustega filtri olemasolu. Sellele tulemusele toetub forsseerimise meetod. 
Formuleering.
Olgu formula_1 eeljärjestus ning formula_2 hulga formula_3 tihedate alamhulkade ülimalt loenduv hulk. Siis eksisteerib iga formula_4 korral filter formula_5 omadustega:
Viimase omadusega filtreid nimetatakse ka formula_2-geneerilisteks.
Forsseerimine (matemaatika)

Forsseerimine on hulgateoorias meetod, mille abil konstrueeritakse mudeleid, mida rakendatakse peamiselt suhtelistes kooskõlalisustõestustes. 
Forsseerimist rakendas esimesena 1963 Paul Cohen, tõestades valikuaksioomi sõltumatuse aksiomaatikast ZF ning kontiinumi hüpoteesi sõltumatuse aksiomaatikatest ZF ja ZFC. Hiljem on Coheni meetodit mitmeti edasi arendatud. 
Põhiidee.
Forsseerimise meetodi põhiidee seisneb selles, et hulgateooria aksiomaatika (näiteks ZFC) antud mudelile (alusmudelile formula_1) lisatakse teatud hulk formula_2 nõnda, et tekib jälle selle aksiomaatika mudel (geneeriline laiend formula_3). Konstruktsioon on niisugune, et hulka formula_2 saab alusmudelis lähendada; see võimaldab väljendada mudeli formula_3 omadusi (nagu näiteks kontiinumi hüpoteesi kehtetust) alusmudelis formula_1 defineeritavas keeles ning seejärel tõestada.
Mudel M[G].
Olgu formula_1 Zermelo-Fraenkeli hulgateooria (ZFC) loenduv transitiivne mudel. (Seda eeldust on selgitatud alajaotuses Forsseerimine ja suhtelised kooskõlalisustõestused.) 
Tingimushulgad ja geneerilised filtrid.
Tingimushulga all mõistetakse mudelil formula_1 defineeritud järjestatud kolmikut formula_9, kus formula_10 on eeljärjestus hulgal formula_11 ning formula_12 on suurim element selle eeljärjestuse suhtes. Hulga formula_11 elemente nimetatakse tingimusteks. Tingimus formula_14 on tugevam kui tingimus formula_15, kui formula_16. Rakendustes on eeljärjestus formula_10 enamasti antisümmeetriline, nii et tegu on osalise järjestusega. Teoorias ei ole see nõue tarvilik. 
Hulka formula_18 nimetatakse tihedaks, kui 
formula_19 
st kui iga tingimuse korral eksisteerib sellest tugevam tingimus hulgas formula_20. Filtrit formula_21 nimetatakse geneeriliseks, kui ta laseb läbi mudeli formula_1 iga tiheda alamhulga, st kui formula_23 kõigi tihedate hulkade formula_24 korral. 
Rasiowa-Sikorski lemmast järeldub, et iga formula_25 korral eksisteerib geneeriline filter formula_2, mille element formula_14 on. Kõigi huvitavate tingimushulkade puhul jääb formula_2 väljapoole mudelit formula_1.
Jessie J

Jessie J (õieti Jessica Ellen Cornish; sündinud 27. märtsil 1988 Londonis) on inglise poplaulja ja laulukirjutaja. 
Ta sündis ja kasvas Londonis, õppis etenduskunstide ja -tehnoloogia koolis BRIT ("BRIT School for Performing Arts &amp; Technology"), kuni sõlmis lepingu ettevõtetega Gut Records ja Sony/ATV Music Publishing. Ta kirjutas laule sellistele artistidele nagu Chris Brown ja Miley Cyrus.
Olles sõlminud lepingu Universaliga, saavutas Jessie J tuntuse debüütsingliga "Do It Like a Dude", mis jõudis Suurbritannia singlite edetabelis teisele kohale. Pärast seda, kui laul "Price Tag" juhtis edetabeleid 19 riigis, andis Jessie J 2011. aastal välja debüütalbumi "Who You Are". 2013. aastal andis Jessie J välja teise albumi "Alive". Jessie J kolmas stuudioalbum "Sweet Talker" ilmus 2014. aastal.
Ta on saanud muusikaauhindu ja nominatsioone.
Isiklikku.
Jessie J on biseksuaal. Ehkki ta on 2014. aastal öelnud, et on edaspidi huvitatud vaid meessuhetest, on ta varem tunnistanud, et tal on olnud suhteid ka naistega.
Jessie J identifitseerib ennast feministina. Ta on vegan.
Kirjanduslinn

Kirjanduslinnade programm on osa UNESCO loomelinnade võrgustikust, mis rajati 2004. aastal. 
Võrgustik sai alguse UNESCO ülemaailmse kultuurilise mitmekesisuse liidu algatusest ("Global Alliance for Cultural Diversity initiative"), mis loodi 2002. aastal. Selle eesmärk on "edendada linnade sotsiaalset, majanduslikku ja kultuurilist arengut nii arenenud kui ka arengumaades." Võrgustiku linnad edendavad kohalikku loometegevust ja juhinduvad UNESCO eesmärgist toetada kultuurilist mitmekesisust.
Loomelinnade tähtis aspekt on avaliku ja erasektori partnerluse ("public/private partnership", PPP) toetamine, eriti julgustades väikeettevõtete ettevõtlikkust ja loomepotentsiaali. Kirjandus on vaid üks loomelinnade kategooria; teised on muusika, film, meedia, gastronoomia, käsitöö ja rahvakunst ning disain.
2014. aastal otsustas taotleda kirjanduslinna nimetust ka Tartu, linn sai võrgustiku liikmeks 2015. aasta detsembris.
Kirjanduslinnade kriteeriumid.
Et saada UNESCO kirjanduslinnaks, peab linn vastama reale tingimustele. Kokkuvõttes on need järgmised:
Iowa City

Iowa City on linn USA-s Iowa osariigis, Johnsoni maakonna halduskeskus. Iowa City paikneb Coralville'i linna lähistel ja ümbritseb University Heightsi linna, millega kuulub samasse katkematusse linnastusse.
2020. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 74 828 elanikku. 2010. aastal oli elanikke 67 862. Iowa City on osariigis suuruselt viies linn.
Iowa Citys asub 1847. aastal asutatud Iowa Ülikool.
Iowa City oli Iowa Territooriumi teine pealinn ja Iowa osariigi esimene pealinn. Iowa City ehitati 1839. aastal Iowa Territooriumi pealinnana. Aastatel 1846–1857 oli Iowa City Iowa osariigi pealinn, pärast mida kolis pealinn Des Moinesi. Linnas asub vana kapitooliumihoone] ("Iowa Old Capitol Building") on ajaloolise tähtsusega mälestusmärgina muinsuskaitse all ning see on nii turiste paeluv vaatamisväärsus Iowa Ülikooli linnaku südames kui ka ülikooli enda oluline osa. Teiste vaatamisväärsuste seas on Iowa Ülikooli Kunstimuuseum ja Plum Grove, Iowa esimese kuberneri kodu.
2008. aastal nimetas ajakiri Forbes Iowa City ärikeskkonnana USA-s paremuselt teiseks väikelinnastuks.
Linnast möödub kiirtee Interstate 80.
Käärsool

Käärsool on jämesoole keskmine kääruline ja sopiline osa.
Käärsoole osad on ülenev käärsool, ristikäärsool, alanev käärsool, sigmakäärsool.
Geraardsbergen

Geraardsbergen on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Nimekujud.
Rikkaliku ajalooga Geraardsbergenil on olnud läbi ajaloo palju nimekujusid: "de Geroaldi monte" (1034–1058), "Geraldimontem" (1081), "Geraldimons" (1096), "de Geraldi monte" (1107), "Geraldimontensis" (1093–1110), "Geromontensis" (1142), "de monte Geraldi" (1166), "Geralmont" (1167), "de Geraudi monte" (1195), "Graumont" (1195), "Geromontis" (XIIe), "Geraumont" (1201), "Gerautmont" (1201), "Geramont" (1211), "in Gerardi monte" (1225)
Asulad.
Kahes jaos (1971. ja 1977. aastal) toimunud liitmiste ja ühendamiste järel koosneb 1068. aastal linnaõigused saanud Geraardsbergen järgmistest osavaldadest, asulatest ja piirkondadest:
Damian Lewis

Damian Watcyn Lewis (sündinud 11. veebruaril 1971 Londonis) on inglise näitleja ja produtsent.
2001. aastal loodud kümneosalises seriaalis "Relvavennad" mängis ta Richard D. Wintersit. 
2002. aastal mängis ta kümneosalises seriaalis "Forsyte'ide saaga" meespeategelast Soames Forsyte'i.
2007–2009 mängis ta teleseriaalis "Eluaegne" Charlie Crewsi. 
2015. aasta kuueosalises seriaalis "Wolf Hall" kehastas ta Henry VIII-t. 
Seersant Nicholas Brody rolli eest seriaalis "Homeland" sai ta 2012. aastal Emmy.
Isiklikku.
4. juulil 2007 abiellus ta näitleja Helen McCroryga kellega oli abielus naise surmani 16.aprillil 2021. Neil on tütar Manon ja poeg Gulliver.
Brakel

Brakel on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Asulad.
1970. ja 1977. aastal toimunud liitumiste ja ümberkorralduste järel jaguneb Brakel järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Lierde

Lierde on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Asulad.
Lierde jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Ameeriklased

Ameeriklased on Ameerika Ühendriikide põhirahvus, suuremalt jaolt kodanikud – ameeriklaste identiteedis on sidemed oma riigiga üldjuhul esikohal. Päritolult on ameeriklased eelkõige Euroopa kolonistide ja Aafrika neegerorjade järeltulijad, vähem on Aasia sisserändajate ja Ameerika põlisrahvaste (indiaanlaste ja inuittide) mõju.
Sarnased on ka ameeriklaste kultuuri alged: peamiselt Euroopa ja Aafrika, vähemal määral Aasia ja kohalikest mõjudest kujunes hiljemalt 18. sajandi lõpuks iseseisev ameerika kultuur omanäolise kunsti ja kirjandusega. Kunagiste immigrantide identiteetide sulandumine ja Ameerika elanike eristumine Euroopa emamaadest (peamiselt Suurbritanniast) viis Ameerika iseseisvussõjani, milles sündinud Ameerika Ühendriikide riiklik iseseisvus omakorda kinnistas kultuurilist identiteeti. Algse päritolu mõjul domineerivad siiski ameeriklaste seas esimese keelena tänini inglise ja hispaania keel, teised euroopa keeled (prantsuse, saksa, hollandi) on jäänud piirkondlikeks, nagu ka indiaanisõdades tugevalt kannatada saanud (ja kohati hääbunudki) põliskeeled.
Rassiline jaotus.
Rassiliselt on ameeriklaste seas siiani ülekaalus valgete Euroopast, Lähis-Idast või Põhja-Aafrikast tulnud kolonistide järeltulijad, neil on enamus ka 49 osariigis 50-st (ainus erand on Hawaii). Kui jätta valgete seast kõrvale hispaania ja ladina päritolu ameeriklased, jääb mitteladina valgete ülekaal püsima 46 osariigis. Ülejäänud neli osariiki on California, Texas, New Mexico ja Hawaii; samuti on mittevalged enamuses Columbia föderaalringkonnas. Viiendik Ühendriikide elanikkonnast, 60 miljonit inimest, peab ennast Suurbritannia sisserändajate järeltulijaks.
Usk.
Usuliselt kuuluvuselt on ameeriklased enamjaolt kristlased, täpsemalt protestandid. Levinud on ka katoliiklus ja mormonism, mittekristlikest usunditest judaism ja islam. Kuna algsed kolmteist kolooniat Uus-Inglismaa rannikul pärinesid eri usulistest traditsioonidest (Massachusettsi lahe koloonia rajasid inglise puritaanid, Pennsylvania iiri ja inglise kveekerid, Marylandi inglise ja iiri katoliiklased ning Virginia inglise anglikaanid), sai Ameerika Ühendriikidest maailma esimene riik, kus puudus riigiusk. Seetõttu on ka ameerika kultuuris ja ideoloogias usuline sallivus tänini väga tähtsal kohal.
Jaotus riigiti.
Kõige rohkem elab ameeriklasi Ameerika Ühendriikides: 314 440 000. Teisel ja kolmandal kohal on Mehhiko ja Kanada, kus ameeriklasi on vastavalt 738 100–1 000 000 ja 688 000–1 000 000. Järgnevad Filipiinid 250 000, Suurbritannia 224 000, Brasiilia 170 000, Libeeria 160 000, Prantsusmaa ja Iisrael mõlemad 100 000 ning Saksamaa 99 600 ameeriklasega.
Laiem tähendus.
Harva kasutatakse sõna "ameeriklased" ka laiemas tähenduses, pidades silmas kõiki Ameerika kontinendi asukaid.
Tõnismäe haljak

Tõnismäe haljak on haljasala Tallinna kesklinnas Tõnismäel, Tõnismäe tänava erisuunaliste sõidusuundade ja Kaarli puiestee vahel.
Madala klombitud paekivist müüriga ümbritsetud park, milles olid pargiteed ja istepingid, kujundati 1964. aastal ümber plaaditud avatud väljakuks seoses igavese tule rajamisega mälestusmärgi ette.
Haljak kandis aastatel 1945–1996 nime Vabastajate väljak.
Haljakul asus kuni 2007. aastani pronkssõduri monument, mille teisaldamisega Kaitseväe kalmistule kaasnesid aprillirahutused Tallinnas.
Börsi käik

Börsi käik on Tallinna vanalinnas Pikk tänavat ja Laia tänavat ühendav jalakäijate tee pikkusega 70 m. Ehitis on kuulutatud kultuurimälestiseks.
Suurgildi hoone Pika tänava poolsesse otsa ehitati 1413. aastal võlvitud väravaehitis, kus paiknes Suurgildi aktsiisikamber.
Käik kandis varem nime Gildi käik – käigu kõrval Pikk tänav 17 asunud Tallinna Suurgildi hoone järgi. Nimi Börsi käik anti käigule ametlikult 1939. aastal.
Assenede

Assenede on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Assende on üks Flandria vanimatest asulatest, varaseim ülestähendus pärineb 10. sajandist.
Asulad.
Assenede jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Abraham Chemnitz

Abraham Chemnitz (surnud 1693) oli Tartu Ülikooli esimene vehklemisõpetaja 1690–1693.
Pierre de Maret

Pierre de Maret oli Tartu Ülikooli teine vehklemisõpetaja 1693–1710.
Denderleeuw

Denderleeuw on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Denderi piirkonnas ("Denderstreek") asuv Denderleeuw ("leeuw" tähendab lõvi) moodustati 1977. aastal, kui liideti endised Iddergemi ja Welle vallad. 
Asulad.
Denderleeuw jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Euroopa Liidu Lennundusohutusamet

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (inglise "European Union Aviation Safety Agency", lühendatult EASA) on Euroopa Liidu lennundusohutuse strateegia keskne juhtagentuur. Amet on asutatud 2002. aastal ja see asub Saksamaal Kölnis. 
Töötajaid on ligikaudu 500. Ameti eesmärgiks on edendada Euroopa Liidu tsiviillennunduses ühtseid ning parimaid ohutus- ja keskkonnakaitsenorme.
Amet arendab ühiseid ohutus- ja keskkonnaeeskirju Euroopa Liidu tasemel, jälgib normide kohaldamist liikmesriikides tehtavate kontrollkäikudega ning pakub vajalikke tehnilisi eriteadmisi, väljaõpet ja uuringuid.
Euroopa Liidu Lennundusohutusameti pädevuses on tüübisertifikaatide väljastamine nendele lennuki-, mootori- ja osamudelitele, mis on Euroopa Liidus kasutamiseks heaks kiidetud. See pakub lennundusele kui majandusharule eeliseid, ühtlustatud tehnilisi nõudeid, teenuste soodsamat hinda ja keskset teavet.
Kokkuvõttes on ameti põhiülesanded järgmised:
Drümpelmanni masinatehas

Drümpelmanni masinatehas oli tööstusettevõte, mis tegutses aastatel 1828–1901 Tallinnas Juhkentali piirkonnas.
Drümpelmanni masinatehas valmistas masinaid ja masinaosi kalevi-, paberi- ja peeglivabrikute jaoks ning põllutööriistu ja -masinaid, hiljem ka viinavabrikute seadmeid ja turbamasinaid. 1885. aastal pandi tehases tööle Tallinna esimene elektrigeneraator.
1884. aastal oli tehases 80 töölist, 1900. aastal 197 töölist.
Drümpelmanni masinatehas lõpetas tegevuse 1901. aastal Eestimaa kubermanguvalitsuse nõudmisel, kuna tehase tootmismüra segas Juhkentali haigla patsiente.
1919. aastal hakkas tehasehoones tööle ettevõte Wega.
Seppo Häkkinen

Seppo Häkkinen (sündinud 2. juunil 1958 Kuopios) oli Soome luterliku kiriku Mikkeli piiskopkonna piiskop.
Ta lõpetas aastal 1977 Lauritsalas (praegu Lappeenranta linnaosa) gümnaasiumi. Aastal 1982 lõpetas ta Helsingi ülikooli teoloogiamagistrina ja aastal 1999 teoloogialitsentsiaadina. 30. jaanuaril 2010 kaitses ta teoloogiadoktori väitekirja. Aastal 1983 ordineeriti ta Mikkelis pastoriks ja aastal 2009 Mikkeli piiskopkonna piiskopiks. Ta oli aastatel 2009–2023 Mikkeli piiskopkonna piiskop.
Phyllis Diller

Phyllis Ada Diller (17. juuli 1917 Lima, Ohio – 20. august 2012 Brentwood, Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja
Rose Marie

Rose Marie (sünninimega Rose Marie Mazzetta; 15. august 1923 New York – 28. detsember 2017 Van Nuys, Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja. 
Laulja- ja näitlejakarjääri alustas ta juba kolmeaastaselt ning sai tuntuks kui Baby Rose Marie. Sõna "baby" kadus tema esinejanimest siis, kui ta oli 15-aastane. Tema karjääri saab jagada kaheks: lapsena 1920. aastatel ja teine periood alates 1940. aastatest. 
3. oktoobril 2001 sai ta Hollywoodi kuulsuste alleel oma tähe. See on allee 2184. täht.
Danny Glover

Danny Lebern Glover (sündinud 22. juulil 1946 San Franciscos) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Tema tuntuimaks rolliks on Roger Murtaugh filmisarjas "Surmarelv".
Sam Elliott

Samuel Pack Elliott (sündinud 9. augustil 1944 Sacramentos) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Molly Shannon

Molly Helen Shannon (sündinud 16. septembril 1964 Shaker Heightsis Ohios) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Elektroonikalülitus

Elektroonikalülitus on omavahel elektriliselt või muul viisil ühendatud elektroonikakomponentide kogum, mis on ette nähtud mingi kindla talitluse otstarbeks.
Valdav osa elektroonikalülitusi valmistatakse tänapäeval mikroelektroonikas kasutatavate võtetega integraallülitustena.
Trükkplaadil kokku monteeritud elektroonikalülitusi nimetatakse trükilülituseks.
Elektroonikalülituste liigid.
Lähtuvalt sellest, kas lülituse ülesandeks on tekitada ja teisendada kas analoogsignaali või digitaalsignaali, jagunevad elektroonikalülitused analooglülitusteks (näiteks operatsioonvõimendi) ja digitaallülitusteks (näiteks mikroprotsessor).
Elektroonikalülituste skeemid.
Elektroonikalülituse elemente ning nendevahelisi ühendusi esitatakse visuaalse ülevaatlikkuse saamiseks graafiliselt tingmärkide (skeemitähiste) abil skeemide kujul, näiteks põhimõtteskeemi või ühendusskeemina.
Ka seadme plokkskeem (struktuuriskeem) võib sisaldada elektri- ja elektroonikakomponentide tingmärke. Tavaliselt on sellisteks komponentideks lülitid, mikrofonid, valjuhääldid, antennid, elektromagnetid, mootorid jms. Kuid nendeks komponentideks, mida plokkskeemidel esitatakse nende elektrilise tingmärgiga, võivad olla ka üksikud aktiivsed komponendid, mis on seadme funktsioneerimise seisukohalt väga olulised, näiteks komparaator või diferentsvõimendi.
Reaktor (keemia)

Keemias on reaktor aparaat, milles toimub mingi aine saamiseks vajalik keemiline protsess. 
Reaktoreid liigitatakse 
Reaktorite hulka kuuluvad näiteks reaktsioonikolonnid, reaktsioonikambrid, reaktsioonitornid, autoklaavid, polümerisaatorid jm. Tavalisim on vedelas faasis kulgevate reaktsioonide teostamiseks kasutatav segajaga reaktor.
Operatsioonvõimendi

Operatsioonvõimendi ehk operatsioonivõimendi (lühemalt opvõimendi või OV) on kahe sisendiga võimendi, millel on suur pingevõimendustegur. Niisugune võimendi võimaldab väheste väliskomponentide lisamisega luua mitmesuguseid lülitusi, mille parameetrid sõltuvad peamiselt vastusideahela (s.o negatiivse tagasiside ahela) omadustest. Spetsiaalseid, vastusideta operatsioonvõimendeid kasutatakse näiteks pingekomparaatoreina.
Esimesed operatsioonvõimendid loodi kasutamiseks analoogarvutites lineaarsete operatsioonide (näiteks liitmine) ja mittelineaarsete operatsioonide (näiteks logaritmimine) modelleerimiseks.
Operatsioonvõimendeid kasutatakse erisuguse otstarbega võimenduslülitustes, analoogsagedusfiltrites ja muudes analoogsignaali töötlemise lülitustes, lävipingelülitustes, samuti pinge-vool-muundurina ja impedantsimuundurina (vt näiteks güraator); kolmest operatsioonvõimendist koostatakse täppismõõtelülitusi.
Operatsioonvõimendi struktuur.
Operatsioonvõimendi koosneb diferentslülituses sisendastmest (skeemil kollasel taustal), suure võimendusteguriga pingevõimendist (oranž) ja vastastakt-väljundastmest (sinine).
Diferentsvõimendil on inverteersisend (‒) ja mitteinverteersisend (+). Inverteerimine tähendab siin pinge faasi pööramist 180° võrra; seega pingemuutus mitteinverteerivas sisendis põhjustab väljundis samasuunalise muutuse, pingemuutus inverteersisendis vastassuunalise muutuse. Diferentsvõimendi transistoride ühises emitteriahelas on püsivooluallikas. Niisugune diferentsvõimendi muundab väikesed sisendpingete erinevused nendega võrdelisteks väljundvoolu muutusteks.
Võimendusaste annab põhilise pingevõimenduse. Suure võimendusteguri tõttu vajab võimendi sageduskorrektsiooni, et ära hoida endaergutust ja sellest tulenevat genereerimist. Selleks on lülituses negatiivset tagasisidet loov kondensaator, mis määrab operatsioonvõimendi sagedusriba. On ka väliskorrektsiooniga operatsioonvõimendeid, millel on eraldi kontaktviigud vastusideahela ühendamiseks.
Vastastaktlülituses väljundastme ülesanne on tagada vajalik vooluvõimendus ja ühtlasi väike väljundtakistus.
Tegelikud operatsioonvõimendid on märksa keerukama skeemiga ja sisaldavad kasutusotstarbest tulenevalt mitmesuguseid lisaahelaid. Paljude operatsioonvõimendite sisendaste on kaitstud liigpinge eest ja väljundaste lühise eest.
Operatsioonvõimendi põhiparameetrid.
Transiitsageduse (või GBWP) järgi saab leida vastusidestatud operatsioonvõimendi võimendusteguri mingil madalamal sagedusel. Kui näiteks transiitsagedus on 10 MHz, siis pääsuribas, mille lõikesagedus on 100 korda madalam, s.o 0,1 MHz, on operatsioonvõimendi võimendustegur 10/0,1 = 100.
Operatsioonvõimendite tunnussuuruste orienteerivaid väärtusi:
Peale üldotstarbeliste ehk universaalsete operatsioonvõimendite toodetakse mitut liiki eriomadustega operatsioonvõimendeid:
Diferentsvõimendi

Diferentsvõimendi on elektroonikas võimendi, millel on kaks sisendit ja kaks väljundit. Niisuguse võimendi lülituses on kaks võimenduselementi (skeemil kaks emitterlülituses bipolaartransistori) ühendatud toitepinge suhtes rööbiti, kusjuures neil on ühine emitteritakisti. Lülitus on seda sümmeetrilisem, mida suurem on emitteritakisti. Et aga siis vastavalt kasvab ka pingelang takistil ja alaneb transistori pinge ning võimendus, kasutatakse takisti asemel püsivooluallikat. Diferentsvõimendi võimendab nii vahelduvpingesignaalide kui ka alalispingesignaalide vahet.
Diferentsvõimendi väljundpinge, mis kujuneb kahe väljundklemmi vahel, on võrdeline sisendpingete erinevusega (diferentsiga):
formula_1
kus
Kui sisendeile rakenduvad ühesugused pinged, olgu siis alalispinged või samas faasis muutuvad vahelduvpinged, jääb väljundpinge täiesti sümmeetrilise lülituse korral nulliks.
Diferentsvõimendi on iga operatsioonvõimendi sisendis, samuti kasutatakse neid näiteks pingekomparaatorites ja mõõtelülitustes.
Püsivooluallikas

 
Püsivooluallikas on elektriahelate teoorias aktiivne kaksklemm (kahe väljekontaktiga ahelalüli), mille genereeritav (tekitatav) vool jääb püsivaks sõltumata temaga ühendatud koormustakistuse suurusest. Seega püsivooluallika vool ei sõltu tema klemmipingest.
Niisugusel ideaalsel vooluallikal on lõpmatult suur sisetakistus. Reaalne vooluallikas stabiliseerib voolu seda paremini, mida suurem on allika sisetakistus "Ri" temaga rööbitise koormustakistuse "RL" suhtes.
Püsipingeallikas

 
Püsipingeallikas ehk pingeallikas on elektriahelate teoorias aktiivne kaksklemm (kahe väljekontaktiga ahelalüli), mille klemmipinge (genereeritav pinge) jääb püsivaks sõltumata temaga ühendatud koormustakistuse suurusest. Seega püsipingeallika klemmipinge ei sõltu teda läbivast voolust.
Niisuguse ideaalse pingeallika sisetakistus on null. Reaalne pingeallikas stabiliseerib pinget seda paremini, mida väiksem on allika sisetakistus "Ri" temaga järjestikuse koormustakistuse "RL" suhtes.
Lekseem

Lekseem on mitmetähenduslik termin keeleteaduses.
Lekseemi põhiülesanne lauses on situatsiooni komponentide tähistamine. 
Sõna "lekseem" tuleb kreeka sõnast "lexis" 'sõna'.
Kui lekseem kannab mõistesisu ehk leksikaalset tähendust, nt 'kodu', 'must', 'koristama' vms, siis sõnavormide muutetunnused kannavad grammatilist tähendust, s.o abstraktsemat tüüpi tähendusi, nt käsku, seesolu vms. Seega ei ole kõik sõnad lekseemid. 
Leksikaliseerumine on protsess, mille käigus saab leksikaalne tähendus vormi ja tekib lekseem. Nimisõna kohakäändevormid võivad muutuda määrsõnadeks, nt 'kortsus', 'maast'. Sama võib juhtuda ka omadussõnadega, nt ´hirmus´ 'väga' (suur) ning verbi käändeliste vormidega, nt ´elades´ 'kunagi'. Leksikaliseeruda võivad ka sõnaühendid. Lekseeme ja leksikaliseerunud sõnaühendeid ühtekokku nimetatakse leksikaalseteks üksusteks.
Sõnavormide ja nt abisõnade piir on sujuv, aja jooksul võivad sõnavormid muutuda abisõnadeks - nad grammatiseeruvad.
Herzele

Herzele on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Asulad.
Herzele jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Horebeke

Horebeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Asulad.
Horebeke koosneb kahest, üksteisest umbes kilomeetri kaugusel asuvast asulast:
Ronse

Ronse on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Asulad.
1825. aastal linnaõigused saanud Ronse jaguneb järgmisteks piirkondadeks:
Lebbeke

Lebbeke on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Asulad.
Schelde parempoolse lisajõe Denderi kaldail asuv Lebbeke jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Erpe-Mere

Erpe-Mere on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Asulad.
1975. aasta haldusreformi järel moodustatud Erpe-Mere jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Liides

Liides (inglise keeles "interface") on kahe funktsionaalüksuse vaheline ühispiir, mis on määratletud asjakohaste funktsioonide, füüsilise ühenduse, signaalivahetuse ja muude seda laadi omadustega.
Informaatikas on mitmeid liidesetüüpe, näiteks
Põlise leppe kivid

Põlise leppe kivid on suurtest kividest koosnev vare ja oletatav kivikalme Hiiumaal Pühalepa külas. 
Põlise leppe kive on tuntud ka kui Pühalepa Põlise leppe kivid, põhilise leppe kivid, püha leppe kivid, Otimägi ja Vanapagana kivid.
Kaitsealuse mälestise moodustab Pühalepa kirikust umbes 400 m põhjas paikneval alal muldpinnast puhastatud looduslikule paepinnale suurtest raudkividest kuhjatud u 2,7 m kõrguse ja 7 m diameetriga püramiidjas kuhelik.
Kivide kohta on palju lahknevaid arvamusi - seda on peetud pronksiaegseks kalmeks, teoorjuse ajal (18. sajandi lõpus) kuhjatud näljakangruks, päikesejumala ohverdamiskohaks, Vanapagana käest kukkunud kivihunnikuks, millega ta planeeris Pühalepa kirikut lõhkuda, kuningas Ingvari hauaks kui ka rannikul levinud kombe näiteks, kus enne pikemat merereisi tuli kuhja tuua kivi, et hoida ära õnnetusi.
Black Velvet

Black Velvet (otsetõlkes 'must samet') võib tähendada mitut asja. Näiteks:
Black Velvet (ansambel)

Black Velvet on Eesti ansambel, mille moodustasid Lauri Liiv (laul), Sven Lõhmus (klahvpillid) ja Sulev Lõhmus (löökriistad) . Ansambli ilmselt tuntuim laul on olnud "17", mis osutus 1997. aastal Raadio 2 Aastahiti populaarseimaks Eesti lauluks.
Eduard Timberman

Eduard Timberman (Timbermann 31. oktoober 1905 Tallinn – 11. juuli 1935 Viljandi) oli eesti maalikunstnik.
Sündis voorimehe perekonnas. Õppis Jakob Westholmi gümnaasiumis. 1918. aastal siirdus pere elama Viljandi lähedale Auksi. 1918–1923 õppis ta Viljandi maakonna poeglaste reaalgümnaasiumis.
1923. aasta mais oli reaalkoolis Viljandi Koolinoorsoo Liidu kunstiosakonna organiseeritud kursustel osalenute näitus, kus teiste seas oli oma pildid välja pannud ka Eduard Timberman. Samal aastal asus Timberman gümnaasiumi lõpetamata õppima Tartu Kõrgemasse Kunstikooli Pallas. Algul oli ta sunnitud õpingute kõrvalt käima tööl Viljandi lauavabrikus, kuid 1925/1926. õppeaastast alates sai ta andeka õpilasena Kultuurkapitalilt stipendiumi, mis võimaldas muretumalt õpinguid jätkata.
1930. aastal lõpetas Timberman Pallase tolle aasta ainsa lõpetajana ning naasis Viljandisse. 1930. aastate algus oli Viljandi kunstielus väga elav periood. Lisaks Timbermanile elasid ja töötasid seal Gustav Mootse, Peeter Akerberg-Põldmaa, Juhan Kangilaski ja Lydia Nirk-Soosaar. Aeg-ajalt külastasid kodulinna eemalolevad kunstnikud Ants Murakin, Villem Ormisson ja Juhan Muks.
Neil aastail sai Timbermanist kohaliku ajalehe Sakala viljakas kaasautor. Enamik tolle perioodi Viljandi kunstinäitusi oli just Timbermani organiseeritud ning neid eksponeeriti sageli Saksa kasiino ruumides Posti tänav 11. Üks Eduard Timbermani lennukamaid ideid oli kunstnikke ühendava moodsa kunsti ateljee ehitamine Viljandisse.
Eduard Timbermani kunstilooming ei ole väga suur. Teda tuntakse eelkõige akvarellistina. Selles tehnikas on ta jäädvustanud Viljandi, Tartu, Kasaritsa, Sinialliku, Karksi, Taagepera, Saadjärve ja Petseri vaateid. Mõningates Timbermani õlimaalides kajastub tolle aja cézanneliku kubismi mõju ja nii on Timberman üks väheseid eesti kunstis, kes jätkas teise varalahkunud, kuid omas laadis väljakujunenud kunstniku Kuno Veeberi loodud traditsiooni.
11. juulil 1935 suri Eduard Timberman Viljandi haiglas tiisikusega kaasneva kopsupõletiku tagajärjel. Kunstnik maeti Viljandi Pauluse kalmistule.
Vimpel

Vimpel ehk viir on pikk ja kitsas või lõpust kitsenev erikujuline lipp. See kinnitatakse vardasse või masti tavaliselt ühe või kahe punktiga. 
Vimplid valmistatakse tavaliselt piisavalt vastupidavast kangast.
Kasutamine.
Vimplid võivad tähistada näiteks riiklikku või organisatsioonilist kuuluvust või olulist ametikohta. Vimpleid kasutatakse tänapäeval sageli laevadel (eriti sõjalaevadel) või traditsioonilistel ehitistel. Kasutusel on ka dekoratiivsed lauavimplid või riputamiseks sobilikud suveniirvimplid. Erinevalt riigilipust võib riigivärvides vimpel olla heisatud mastis iga päev. 
Sõna "vimpel" kasutatakse ka kolmnurkse (nt Nepali) lipu kohta.
Greatest Hits (Black Velvet)

"Greatest Hits" on Black Velveti kogumikplaat, mille andis 2007. aastal välja produktsioonifirma Moonwalk. 
Plaat avaldati pärast 1999. aastast alanud pausi ansambli muusikategemises. Lisaks vanadele lugudele sisaldab plaat ka paari uut lugu. Kõikide lugude muusika ja sõnade autor on Sven Lõhmus.
Simon Magni Schlettherus

Simon Magni Schlettherus (1626, Slätthög, Småland, Rootsi – 7. aprill / 17. aprill 1694) oli Eestimaa vaimulik.
Schlettherus sündis Slätthögis (praeguse haldusjaotuse järgi Alvesta vallas Kronobergi läänis Rootsis). Ta immatrikuleeriti 12. septembril / 22. septembril 1646 Tartu Ülikooli. Ordineeriti 21. märtsil / 31. märtsil 1652 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1652–1655 Vaivara koguduse (Hermanni koguduse nime all) abiõpetaja. Aastatel 1656–1657 oli ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse adjunktõpetaja, 1658–1659 teenis ta Nissi Maarja koguduses vikaarina, 1659–1661 oli ta Koeru Maarja-Magdaleena koguduse abiõpetaja, 1661–1694 oli ta sama koguduse õpetaja, teenides 1661–1662 veel õpetajana Järva-Jaani Ristija Johannese kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1681–1689 veel Järva praostkonna praost; ta palus end 5. veebruaril / 15. veebruaril 1689 praosti ametist vabastada, kuid praostitiitlit kandis ta surmani.
Lokeren

Lokeren on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Sint-Niklaasi haldusringkonnas.
Ajalugu.
Arheoloogilised leiud annavad tunnistust sellest, et ala oli asustatud juba neoliitikumis. Esimene kirjalik ülestähendus Lokereni kohta pärineb aastast 1114. Linnaõigused sai Lokeren 1825. aastal. Lokerenis asub Molsbroeki looduskaitseala. 
Asulad.
Schelde lisajõe Durme kaldail asuv Lokeren jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Sint-Niklaas

Sint-Niklaas (ka "Sint-Niklaas-Waas", prantsuse keeles "Saint-Nicolas-Waes") on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
1825. aastal linnaõigused saanud asula nimi on pandud 1217. aastal rajatud Püha Nikolause kiriku järgi. Asula on tuntud ka oma turuväljaku poolest, mis on suurim Belgias (3,19 hektarit).
Asulad.
Sint-Niklaas jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Zottegem

Zottegem on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Nimekujud.
Zottegem on eri aegadel kandnud järgmisi nimesid: "Sottengem" (1088), "Sottingem" (1120), "Sotengem" (1150–1154), "Sothenghem" (1174), "Sotenchem" (1175), "Sottenghem" (1180), "Sotengien" (1187), "Sotingien" (1193), "Sotenghien" (1193), "Sotenghiem" (1193), "Sotenghem" (1195), "Sotteghem" (1202).
Asulad.
Zottegem jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks:
Ninove

Ninove on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Nimekujud.
Ninovel on varem olnud ka muid nimesid: "in Neonifio" (821), "Neonifium" (847), "Neonifius" (899), "Niniue" (1088), "apud Niniuen" (1146), "Nineue" (1174).
Asulad.
Ninove jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks:
Mägi (perekonnanimi)

Mägi on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mägi 3679 inimesel: 1740 mehel ja 1939 naisel. Perekonnanimede levikult on Mägi 4. kohal (meeste puhul 5. ja naiste puhul 4. kohal).
Somaalia osariik

Somaalia osariik on 1. järgu haldusüksus Etioopia idaosas. Piirkonna ajalooline nimi on "Ogaden". See on peamiselt asustatud somaallastega. Piirneb Somaalia (kirdes Somaalimaaga), Djibouti ja Keeniaga. Osariigi pealinn on Jijiga.
Ajalugu.
Somaalia osariik loodi 1995. aastal Hararghe ja Bale provintsi osadest.
1977–1978 toimus sõda Somaalia ja Etioopia vahel, mille käigus Somaalia üritas piirkonda vallutada. 1984. aastal asutatud Ogadeni Rahvuslik Vabastusrinne peab Eritrea toetusel sissisõda valitsusvägede vastu.
Haldusjaotus.
Somaalia osariik on jagatud üheksaks piirkonnaks.
Rahvastik.
2007. aasta rahvaloenduse andmetel olid 97,2% elanikest somaallased ja 98,4% moslemid. 60% elanikest on nomaadidest karjakasvatajad.
Majandus.
Peamine tegevusala on põllumajandus. Lisaks karjakasvatusele kasvatatajse teravilja, peamiselt maisi ja sorgot.
Osariigis leidub maagaasi, mida ammutavad välismaised ettevõtted, nt Petronas, Lundin Petroleum ja Africa Oil Corporation.
Gastronoomia

Gastronoomia on õpetus, mis tegeleb hea toiduga (sh selle valmistamisega, siit ka vahel kasutatud termin toiduvalmistuskunst) ja toitumisega, hõlmab inimese toidukultuuri kõiki valdkondi. Gastronoomiat võib defineerida ka kui "peenemaitseliste toitude harrastamist". Vastavat harrastajat nimetatakse siis gastronoomiks. 
Mõistel "gastronoomia" on suur ühisosa mõistega "kulinaaria". 
Sõna "gastronoomia" on tulnud prantsuse sõnast "gastronomie", mis on tuletatud vanakreeka sõnadest γαστήρ ("gastēr") ('magu'; 'kõht') ja νόμος ("nomos") ('seadus').
Rahvakunst

Rahvakunst on osa rahvakultuurist, mis kunstiloominguna avaldub tarbeesemete ja tööriistade, rõivaste, mööbli ja hoonete (enamasti elamute) vormis ja kaunistustes.
Rahvakunstis kasutatakse materjalina näiteks villa, puitu, savi, kive jne.
Anna Brigadere

Anna Brigadere (1. oktoober 1861 Tērvete – 25. juuni 1933 Tērvete) oli läti kirjanik.
Ta kirjutas peamiselt näidendeid, kasutades seejuures tihti folkloorset ainest. Tema tuntuim näidend on "Sprīdītis" (1903), mis jutustab noorest läti talupoisist ja tema fantastilistest seiklustest kodulähedases metsas. Eesti keeles on näidend ilmunud Karl Abeni tõlkes ("Pöialpoiss", Tallinn: Eesti Õpetajate Liit, 1927). 1982. aastal valmis näidendi põhjal multifilm (režissöör Ansis Bērziņš), 1985. aastal mängufilm (režissöör Gunārs Piesis).
Brigadere sulest on ilmunud ka neli autobiograafilist teost, nende hulgas "Dievs, daba, darbs" ("Jumal, loodus, töö", 1926), mis räägib läti naise elust 19. sajandi lõpus.
Eesti keeles on ilmunud veel Brigadere komöödia "Suur saak" (tõlkinud Mart Pukits, Tallinn: Eesti Haridusliit, 1934).
Anna Brigadere on maetud Riia metsakalmistule.
Täht-noolöölane

Täht-noolöölane ("Acronicta psi") on liblikaliik öölaste sugukonnast, Eestis tavaline ööliblikas. Röövik toitub lehtpuudel ja -põõsastel.
Temaga väga sarnase kolmkida-noolöölase ("Acronicta tridens") röövik erineb lühemate seljatupsude poolest.
ER

ER või Er või eR või .er on paljudes tähendustes kasutatav lühend.
Kosmetoloogia

Kosmetoloogia (kreeka sõnast κοσμητικός ("kosmētikos") 'ilusaks tegemine' ja sufiks -λογία, (-"logia") 'õpetus millestki') on meditsiini haru, mis käsitleb inimese välimust esteetika vaatepunktist ning meetodeid nähtavate iluvigade kõrvaldamiseks. 
Kosmetoloogia sai iseseisvaks teadusharuks 1930. aastatel. Suur osa kosmetoloogia meetoditest ja terminitest pärineb siiski hoopis sellistest teadusharudest nagu dermatoloogia, füsioteraapia, taastusraviuuringud, kosmeetiline keemia ja ortopeedia. Kuna kosmetoloogia on lähedalt seotud ilutööstuse huvidega (hügieenitarvete tootmine, kosmeetikatööstus, ilukirurgia jms), areneb see tänapäeval kiiresti, kasutades teiste inimest uurivate teadusharude saavutusi.
Meetodite järgi jaguneb kosmetoloogia terapeutiliseks ja kirurgiliseks. Kosmetoloogia rakendusharu on kosmeetika.
Dendermonde

Dendermonde on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Dendermonde asub Denderi ja Schelde jõe ühinemiskohal (hollandikeelne sõna "monde" tähendab suuet). 
Nimekujud.
"Tenremunde" (1088, asula esmakordne mainimine), "Thenremunde" (1095), "Tenremont" (1127), "Teneramunda" (1130), "Teneremonde" (1215), "Denremonda" (1232). Alates 14. sajandist on kinnistunud "Derremonde" ehk "Denremonde".
Asulad.
1825. aastal linnaõigused saanud Dendermonde jaguneb pärast 1971. ja 1977. aasta ümberkorraldusi järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks:
Eeklo

Eeklo (vanemas kirjapildis "Eecloo") on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Eeklo raekoda ja kellatorn kanti 1999. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Asulad.
1240. aastal linnaõigused saanud Eeklo jaguneb pärast 1977. aasta haldusreformi järgmisteks asulateks ja piirkondadeks:
Laip

Laip ehk surnukeha ehk koolnu ehk isiku surnukeha on inimese elutu keha.
Surnukehad meditsiinis.
Meditsiinis võidakse inimeste surnukehi teatud tingimustel käidelda, säilitada ka anatoomilise õppematerjalina.
Eestis võib Eesti kodaniku või siin pikaajalise elaniku elamisloa või elamisõiguse alusel viibinud ja surnuks tunnistatud isiku surnukeha õppe- ja teadustööks üle anda Tartu Ülikoolile vabatahtlike annetuste kaudu (tasuta) surnu omastelt või eestkosteasutuselt, kellel on piiratud teovõimega isikute seaduslike esindajatena õigus annetada õppeotstarbeliseks kasutamiseks pärijateta isikute surnukehi, kui isik eluajal otseselt ei keeldunud oma surnukeha üleandmisest õppeotstarbeliseks kasutamiseks.
Surnukeha, surnu elundite ning kudede õppe- ja teadustöös kasutamisega seotud kulud on ette nähtud katta Tartu Ülikooli eelarvest.
Surnukehi peetakse anatoomia õpetamisel paremateks õppevahenditeks kui arvutisimulatsioone.
Boekhoute

Boekhoute on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Assenede vallas.
Kuni 1976. aastani oli Boekhoute omaette vald.
Kemzeke

Kemzeke on hollandikeelne osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Stekene vallas.
Kuni 1976. aastani oli Kemzeke omaette vald.
Bassevelde

Bassevelde on hollandikeelne osavald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Assenede vallas.
Kuni 1976. aastani oli Bassevelde omaette vald.
Herzogenburg

Herzogenburg on linn "(Stadtgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Asub umbes 11 km Sankt Pöltenist põhja pool Traiseni jõe ääres.
1014. aasta ürikutes mainitud asula sai linnaks alles 1927. aastal.
Linn on tuntud kui metallitöötluse keskus.
Oosteeklo

Oosteeklo on hollandikeelne osavald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Assenede vallas.
Kuni 1976. aastani oli Oosteeklo omaette vald.
Lesk (mesindus)

Lesk ehk isasmesilane on viljastamata munast arenenud mesilane. 
Lesk on jämedam ja pikem kui töömesilane ja lühem kui mesilasema. Tal on mesilasemast ja töömesilasest parem nägemine, mis on vajalik paarituslennul mesilasema leidmiseks. Tal puudub astel.
Igas mesilasperes on tavaliselt paarsada leske, kes osalevad pere elutegevuses ainult kevadest sügiseni. Lesed ei tegele korjega, kuid 1 kg leski on oma tarus elatud paari kuu jooksul suuteline ära sööma kuni 20 kg mett. Lese ainuke ülesanne on ema paaritamine. Lesk paaritab ema lennu ajal ja tarust kaugemal. Pärast mesilasemaga paaritumist lesk hukkub, sest tema suguelundid rebitakse ära. Lese eluiga on keskmiselt 40 päeva. Kui ema on paaritunud, visatakse lesed tarust välja ning nad hukkuvad.
Magasin (mesindus)

Magasin on neljakandiline kast raamidega, mis lisatakse lamavtarusse, kui tarus enam ruumi ei ole. Magasine esineb kahte tüüpi: pooleraamilised ja täisraamilised. Magasin on mõeldud mee korjamiseks. Võib ka juhtuda, et mesilasema muneb magasini ja magasini kasutus muutub.
Magasiniraam

Magasiniraam on raam, mis pannakse lamavtarus teiste raamide peale, et mesilased sinna mett korjaksid. 
Eestis kasutatakse enamasti kahte tüüpi raame – täismõõdus magasiniraamid (samas mõõdus nagu pesa raamid), ja poole pesa raami suurused magasiniraamid.
Mesinik

Mesinik on inimene, kes tegeleb mesilaste pidamisega mesindussaaduste saamise ja õite tolmeldamise eesmärgil.
Mesiniku peamine töö mesilastega toimub kevadel ja suvel, kui tegeletakse mesilaste hooldamise ja mee võtmise ning töötlemisega. Talvel mesilased talvituvad ja tarust välja ei lenda, sel ajal tegeleb mesinik inventari hooldamise, mee turustamise ja erialaste teadmiste täiendamisega.
Taru

Taru ehk mesipuu on mesilastele valmistatud eluruum, millesse nad ehitavad kärgedega pesa ning koguvad sinna mett ja suira.
Metsmesilased ehitavad oma pesa koobastesse, kaljulõhedesse, õõnsatesse puudesse ja muudesse looduslikesse õõnsustesse. Meemesilased eelistavad õõnsusi, mille maht on umbes 45 liitrit, ning nad väldivad alla 10 l ja üle 100 l suurusi õõnsusi. Õõnsuse kõrgus maapinnast peab olema 1–5 m, sissepääs sellesse peaks olema pigem lõuna poolt (põhjapoolkeral) ja pigem altpoolt. Kaugus emakolooniast peab olema vähemalt 300 m. Sama pesa kasutatakse palju aastaid järjest.
Mesilastele pole sageli sobivat looduslikku elupaika. Sellisel juhul saab neid ise valmistada.
Ajalugu.
Tarusid tehti juba Vana-Egiptuses. 5. dünastia kuninga Nyuserre Ini ajal rajatud templi seintel, mis on dateeritud aastasse enne 2422 eKr, on kujutatud töölisi tarru suitsu puhumas ja kärgi eemaldamas.
Meetootmist selgitavaid raidkirju on leitud 26. dünastia aegse aadliku Pabasa hauast. Neil kujutati meepurke ja silindrilisi tarusid.
Iisraelis pronksiajal eksisteerinud Rehavi linnas toimunud väljakaevamistel leiti sadakond umbes 3000 aasta vanust taru, neist kolmkümmend tervet. Tarud olid valmistatud põletamata savist ja õlgedest ning paiknesid korrapärastes ridades. See näitab arenenud meetööstust Iisraelis sel ajal. Tarude kõrval asus viljakuskujukestega altar ja see võib tähendada, et meetootmisega oli seotud religioosseid tegevusi. See on vanim avastatud mesila, kuid on selge, et mesilad ise on märksa varem leiutatud.
Mesindus Eestis.
Metsamesinduse perioodil, mis oli valdav kuni 19. sajandi teise pooleni, kasutati tarudena metsas kasvavate puude looduslikke või uuristatud õõnsusi. Mesilasperele raiuti puudesse sobivaid õõnsusi tarutuuraga, kusjuures tarupuu märgistati peremärgiga. 1783. aastal keelustati metsainstruktsiooniga tarupuude õõnestamise riigile või mõisatele kuuluvates metsades, kuid neid leidus veel 19. sajandilgi Kagu-Eestis. 
Alates 16. sajandist võeti Eestis kodumesilates kasutusele pakktarud, mis valmistati õõnestatud puupakkudest. Seda tarutüüpi kasutati meil kuni Teise maailmasõja alguseni. 18. sajandi lõpust alates kasutati Põhja-Eestis õlelontidest punutud õlgtarusid, mis olid iseloomulikud Kesk-Euroopale. Laudadest neljakandilisi kasttarusid hakati valmistama 19. sajandi lõpul.
Tänapäeval on maailmas kasutusel üle 600 tarutüübi.
Liigitus.
Tarusid saab liigitada lamavtarudeks ja korpustarudeks. 
Alumise korpuse all on eraldatav põhi, ülemine korpus on kaetud eraldatava kaanega (katusega.)
Tarusid liigitatakse ka raami mõõtude järgi. Maailmas on levinuimad Langstrothi-Rooti taru (raami mõõtmed 230×435 mm) ja Dadanti-Blatti taru (300×435 mm). Eestis kasutati 20. sajandi teisel poolel laialdaselt 22-raamilist Eesti taru (277×414 mm).