Korporatsioon Revelia

Korporatsioon Revelia (lühendatult Korp! Revelia või C!Rev! või K!Rev!) on vabatahtlikult liitunud meestudengite akadeemiline organisatsioon.
Eesmärk.
Korp! Revelia on vabatahtlikult liitunud akadeemiliste meeste pere, mille eesmärk on kasvatada oma liikmetest ausad, kohusetundlikud ja rahvuslikult mõtlevad eesti akadeemilised noored.
Ajalugu.
Okupatsioonieelse vabariigi periood (1920–1940).
Idee uue üliõpilasorganisatsioonii loomiseks tekkis 1920. aasta kevadel. 1920. aasta septembris algasid korralised koosolekud põhikirja väljatöötamiseks. Põhikiri võeti lõplikul kujul vastu 2. novembril 1920 ja esitati kinnitamiseks ülikooli valitsusele. 3. detsembril 1920 kinnitati põhikiri ülikooli valitsuse poolt. Seda kuupäeva loetakse korp! Revelia asutamise aastapäevaks.
Tunnusmärkidega astus uus korporatsioon esmakordselt avalikkuse ette 8. detsembril 1920. 27. veebruaril 1921 kinnitati konvendi koosolekul korporatsiooni vapp. 1926. aastal asutati korp! Revelia Vilistlaskogu. 27. märtsil 1928 võeti Revelia vastu Eesti Korporatsioonide Liidu täieõiguslikuks liikmeks.
30. novembril 1930 kirjutati Tartus alla sõpruslepingule Helsingi Ülikooli vanima üliõpilasorganisatsiooni Viipurilainen Osakuntaga. 1934. aastal avaldas soovi Reveliaga liituda Tallinna korp! Frat. Justitia, kelle liikmeist kolm võeti 1935. aastal I poolaastal vastu vilistlasteks ning 13 tavaliikmeteks.
1940. aastal likvideeriti korporatsioon Nõukogude okupatsioonivõimude poolt.
Nimi ja tunnusmärgid.
Nimi.
Nimi "Revelia" valiti Tartu Ülikooli keeleteadlastest õppejõudude soovitusel ja see tähistas Eesti ajaloos varem Tallinna ümbruskonda.
Värvid.
Lipuvärvideks valiti kunstiteadlaste soovitusel must-valge Eesti lipust ja roheline ühest varasemast C. R. Jakobsoni poolt välja pakutud rahvuslipu projektist. Roheline väljendab lootust ja tööarmastust; must ausust ja õiglust; valge puhtust, omavahelist vendlust ja koostööd rahvaga.
Lipukiri.
Lipukirjaks sai "Üks kõige, kõik ühe eest!", mis pidi haarama laiemas mõttes tervet eesti rahvast.
Vapp.
Korporatsiooni vapp kinnitati konvendi koosolekul 27. veebruaril 1921. Selle rohelisel pinnal on Revelia asutamise kuupäev 3. XII 1920 kahe kuldse loorberioksa vahel, mis on seotud hõbedase lindiga. Mustal pinnal on Tallinna vapilt pärit kolm kullatud kroonidega hõbeleopardi ja valgel hõbedane Revelia sirkel – väänistäht.
Sirkel.
Sirkel koosneb tähtedest V, C, F ja R ning selle tähendus on "Vivat, crescat et floreat Revelia" ehk "Elagu, kasvagu ja õitsegu Revelia!".
Liikmed.
Asutajaliikmed.
Asutajaliikmed tulid valdavalt teistest korporatsioonidest: Sakalast 6, Ugalast 2, Fraternitas Academicast 1, peale nende kaks organiseerumata.
Tuntud liikmeid.
Tuntud liikmete seas on Alvo Aabloo, Juhan Aavik, Johannes Ambos (VR II/3), Uku Arold, Ain Eenmaa, Arnold Janno, Karl Hellat, Imre Kaas, Ülo Kaasik, Leo Kalmet, Arnold Kalmus, Willem Kanarik (VR I/3), , Boris Karppela, Gustav Kima, Georg-Voldemar Klaus, Juhan Kriisa, Karl Kolbre, Alfred Kubbo, Karla Liivola, Valle-Sten Maiste, , Karl Mölder, August Mölder, Mikko Mykkänen, August Nieländer, Indrek Park, Gustav Puu, Taavi Päll, Harald Raudsepp, Jaan Raudsepp (VR II/3), Jaan Reinbach, Jaan Reinhold, Jonathan Roper, Joann Saarniit, Leo Saarnok (VR I/3), Theodor Seisler, Peeter Selg, , Ülo Sirp, Veiko Spolitis, Endel Taniloo, Arnold Tolts (VR II/3), Rein Triefeldt, Jüri Täht, Abner Uustal, Jüri Variste, Julius Voolaid, Neeme Väli, Toomas Väli, Jaan Väljaots, Leenart Üllaste, Lembit Öpik.