Julius Mändmets

Julius Karl Mändmets (21. juuli 1901 – 3. märts 1979) oli eesti jõutõstja, politseinik ja fotograaf.
Elulugu.
Julius Mändmets sündis Saaremaal Kärla vallas Paikülas Suurepere talus. Tema onu oli samast talust pärit kirjanik Jakob Mändmets. Alghariduse sai Julius Kärla ministeeriumikoolis, 1919. aastal asus õppima Kuressaare põllutöökooli. 1921. aastal võeti ta aega teenima Eesti Kaitseväe suurtükiväkke. Tallinnas kutsus võimlemisseltsi Sport treener Reinhold Saulmann ta seltsi ruumidesse harjutama. Mändmetsast sai andekas tõstja, kes 1923. ja 1925. aastal tuli keskkaalus Eesti meistriks. Pärast ajateenistust jäi ta treeningute huvides tööle Tallinna politseisse.
1932. aasta suvel kutsus Mändmets klassikalises maadluses välja Aleksander Sanniku. Kohtumine toimus 26. juunil 1932 pärast Saaremaa laulupeo lõppu nn Nolckeni aias. Järgnevatel aastatel korraldas Mändmets Saaremaal maadluskursusi. 1933. aastal tuli ta Keilas Kaitseliidu ja 1935. aastal Kuressaares maakonna meistriks. Ta osales ka kohtunikuna maakonnas peetud raskejõustikuvõistlustel ja hankis lisateenistust peeglite hõbetamisega. Puhkehetkedel mängis oma kõvera klaviatuuriga akordioni.
Tegevus fotograafina.
Tallinnas politseinikuna töötades tutvus Mändmets fotograafide Aleksander Teppori ja Villem Niidi ateljees Toom-Kooli 2 fotograafiaga. Tal tekkis mõte ise fotograafiaga tegeleda ja üle Saaremaa fotoateljeesid avada. 1931. aastal tuli Mändmets tagasi Paikülla. 1932. aastal seadis ta koos Hiiumaalt pärit pildistamist õppiva Ferdinand Metsaga sisse ateljee Kuressaares Aleksander Järve (1890–1942) majas aadressil Kubermangu 26 (praegu Tallinna 29). Maapiirkondades paigutati ateljeed Orissaare teemajja, Tornimäele kaupmees Õuna juurde ja Mustjala seltsimajja. Ateljeede rajamise kohta trükiti reklaamlehed, milles pakuti daamidele ka tasuta juuste lokkimist. Mändmets pildistas Kuressaares ja Mustjalas, Mets aga Orissaares ja Tornimäel. Juba 1932. aasta sügisel läks äri pankrotti. Võlgade katteks müüdi ateljeevarustus maha, sealhulgas Carl Oswald Bullale kuulunud ateljeekaamera, mis praegu asub Saaremaa Muuseumi esemekogus. Kogu varustuse ostis välja Aleksander Järv.
Julius Mändmets läks tagasi Paikülla, kus pildistamisega vähesel määral edasi tegeles. 1937. aastaks seadis ta Kuressaares aadressil Tallinna 7 (praegu Tallinna 12) sisse uue ateljee. 1938. aastal kolis ta aadressile Kauba 6 (praegu Kauba 8), kus oli elektrivalgustus. 1940. aastal töötas ta taas Tallinna 7 (praegu Tallinna 12) ateljees. Samal aastal natsionaliseeriti maja punaste poolt ja Mändmets kolis tegevuse vanasse Otto Eduard Buhgani ateljeesse aadressil Lossi 8, kuhu ta kutsus uuesti appi Ferdinand Metsa. Teisteks abilisteks said tulevane abikaasa Loviise Tahk ja Sonja Koževnikova (töötas ka Nikolai Königsfesti ja Martin Jakobsoni juures retušeerijana). Mändmets käis ka väljakutsetel Kärla ja Mustjala ümbruskonnas, kasutades 350-kuupsentimeetrist mootorratast. Saksa okupatsiooni ajal töötas Mändmets Buhgani majas edasi. 1944. aasta veebruaris ta mobiliseeriti, kuid sokutas end haiglasse. Saanud teada, et sakslased kahtlustavad teda simuleerimises, põgenes Mändmets Paikülla ja sealt koos perega Rootsi. Rootsis töötas ta vabriku- ja metsatöölisena ning elu lõpul kingsepana. Ta on maetud Norrköpingi kalmistule.