tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Stan Getz

Stan Getz (sünninimi Stanley Gayetski; 2. veebruar 1927 Philadelphia – 6. juuni 1991 Malibu, California) oli USA tenorsaksofonist. 
Juba 16-aastaselt mängis ta Jack Teagardeni bändis. Aastatel 1944–1946 kuulus Getz Stan Kentoni ja Benny Goodmani bigbändide koosseisu. 1947. aastal tegi ta koostööd Zoot Simsi ja Herbie Stewardiga, 1948. aastal lõi kaasa Ralph Burnsi plaadil "Early Autumn". Järgmised 25 aastat püsis Getz kindlalt maailma populaarsemate saksofonistide seas. 
1950. aastate keskel langes Stan Getz sõltuvusse narkootikumidest. Sarnaselt nii mõnegi teise Ameerika muusikuga, näiteks Kenny Clarke'iga, viibis ka tema 1950. aastate lõpul n-ö paguluses Skandinaavias. 1961. aastal läks ta USA-sse tagasi ja salvestas plaadi "Focus", mis sisaldab Eddie Sauteri arranžeeringuid. 
Põhiliselt on Getz tuntud selle poolest, et ta üritas segada džässi ja bossanoova stiili. Getzile võlgnevad toetuse eest oma karjääri algusaastail tänu Gary Burton, Chick Corea, Tony Williams, Airto Moreira ja paljud teised tolle aja noored muusikud. 1970. aastate alguse "free jazz"'i ja rokiliikumistega Getz kaasa ei läinud ja elas 1972. aastani Euroopas. 1980. aastate keskpaigas töötas ta õppejõuna Stanfordi ülikoolis. 
Stan Getz oli oma instrumendi üks tähtsamaid tõlgendajaid džässiajaloos ja tugevate svingijuurtega improviseerija. Karjääri algusperioodil olid tuntavad Lester Youngi mõjutused, ent hiljem arendas Getz välja isikupärase stiili, mis eristus 1940. ja 1950. aastate agressiivsest "bebop"'i-voolust. Getz oli üks vähestest muusikutest, kes suutis tänu oma instrumendi suurepärasele valdamisele jääda lüüriliseks ka väga kiire tempo korral.
Nelly Sachs

Leonie Nelly Sachs (10. detsember 1891 Berliin – 12. mai 1970 Stockholm) oli saksa luuletaja ja dramaturg, kes 1966. aastal koos Šmuel Josef Agnoniga pälvis Nobeli auhinna. Tema kuulsaim näidend on "Eeli". 
Sachs sündis rikkas juudi peres. Pärast tantsu, muusika ja kirjanduse eraõpinguid hakkas ta 17-aastaselt luulet kirjutama. Aastal 1921 avaldati tema esimene keskaegsete legendide ja saagade kogumik. See kirjeldab autori imetlust kristluse müstiliste elementide üle. 
Hitleri võimuletulekuga oli ta sunnitud tagasi tõmbuma ja 1940. aastal põgenes Rootsi. Ta oli Selma Lagerlöfi ja saksa poeedi Hilde Domini sõber.
Aastal 1961 asutas ta omanimelise kirjandusauhinna, mida antakse välja iga kahe aasta tagant Dortmundis. 
Aastal 1966 sai ta koos Šmuel Josef Agnoniga Nobeli kirjandusauhinna. Ta on öelnud, et kui Agnon esindas Iisraeli, siis tema esindas juutide tragöödiat. 
Sachs on maetud Stockholmi Põhjakalmistule.
Jack Teagarden

Jack Teagarden (õieti Weldon Leo Teagarden; 20. august 1905 – 15. jaanuar 1964) oli USA muusik. 1920. aastatel oli ta New Yorgi džässis üks olulisemaid tromboonimängijaid. Samuti oli Teagarden oma aja paremaid valgenahalisi bluusilauljaid.
Ta mängis paljudes orkestrites, sealhulgas Roger Wolfe Kahn Orchestras ja Paul Whiteman Orchestras. 1939. aastal pani Teagarden kokku omaenda bigbändi, mis andis kontserte kuni 1946. aastani. Aastatel 1947–1951 mängis ta Louis Armstrongi bändis All-Stars. Pärast Armstrongi bändist lahkumist mängis Teagarden kuni karjääri lõpuni ühes diksiländsekstetis, mille üks tuntumaid liikmeid oli pianist Earl Hinesi. Aastatel 1958–1959 käis Teagarden turneel Kaug-Idas.
1964. aastal suri ta New Orleansis kopsupõletikku.
Teadusteooria

Teadusteooria all võidakse mõelda
2. sajand eKr

2. sajand ekr ehk II sajand eKr ehk e.m.a. oli eelviimane sajand enne kristlikku ajaarvamist. Sajand algas 1. jaanuaril 200 eKr ja lõppes 31. detsembril 101 eKr. 
Kümnendid ja aastad.
200. aastad eKr: 200 eKr
190. aastad eKr: 199 eKr, 198 eKr, 197 eKr, 196 eKr, 195 eKr, 194 eKr, 193 eKr, 192 eKr, 191 eKr, 190 eKr
180. aastad eKr: 189 eKr, 188 eKr, 187 eKr, 186 eKr, 185 eKr, 184 eKr, 183 eKr, 182 eKr, 181 eKr, 180 eKr
170. aastad eKr: 179 eKr, 178 eKr, 177 eKr, 176 eKr, 175 eKr, 174 eKr, 173 eKr, 172 eKr, 171 eKr, 170 eKr
160. aastad eKr: 169 eKr, 168 eKr, 167 eKr, 166 eKr, 165 eKr, 164 eKr, 163 eKr, 162 eKr, 161 eKr, 160 eKr
150. aastad eKr: 159 eKr, 158 eKr, 157 eKr, 156 eKr, 155 eKr, 154 eKr, 153 eKr, 152 eKr, 151 eKr, 150 eKr
140. aastad eKr: 149 eKr, 148 eKr, 147 eKr, 146 eKr, 145 eKr, 144 eKr, 143 eKr, 142 eKr, 141 eKr, 140 eKr
130. aastad eKr: 139 eKr, 138 eKr, 137 eKr, 136 eKr, 135 eKr, 134 eKr, 133 eKr, 132 eKr, 131 eKr, 130 eKr
120. aastad eKr: 129 eKr, 128 eKr, 127 eKr, 126 eKr, 125 eKr, 124 eKr, 123 eKr, 122 eKr, 121 eKr, 120 eKr
110. aastad eKr: 119 eKr, 118 eKr, 117 eKr, 116 eKr, 115 eKr, 114 eKr, 113 eKr, 112 eKr, 111 eKr, 110 eKr
100. aastad eKr: 109 eKr, 108 eKr, 107 eKr, 106 eKr, 105 eKr, 104 eKr, 103 eKr, 102 eKr, 101 eKr
20. aastad eKr

20. aastad eKr on ajavahemik 29. aasta eKr algusest kuni 20. aasta eKr lõpuni.
5. sajand eKr

 
5. sajand ekr ehk V sajand eKr ehk e.m.a. oli viies sajand enne kristlikku ajaarvamist, mis algas 1. jaanuaril 500 eKr ja lõppes 31. detsembril 401 eKr. 
Kümnendid ja aastad.
500. aastad eKr: 500 eKr
490. aastad eKr: 499 eKr, 498 eKr, 497 eKr, 496 eKr, 495 eKr, 494 eKr, 493 eKr, 492 eKr, 491 eKr, 490 eKr
480. aastad eKr: 489 eKr, 488 eKr, 487 eKr, 486 eKr, 485 eKr, 484 eKr, 483 eKr, 482 eKr, 481 eKr, 480 eKr
470. aastad eKr: 479 eKr, 478 eKr, 477 eKr, 476 eKr, 475 eKr, 474 eKr, 473 eKr, 472 eKr, 471 eKr, 470 eKr
460. aastad eKr: 469 eKr, 468 eKr, 467 eKr, 466 eKr, 465 eKr, 464 eKr, 463 eKr, 462 eKr, 461 eKr, 460 eKr
450. aastad eKr: 459 eKr, 458 eKr, 457 eKr, 456 eKr, 455 eKr, 454 eKr, 453 eKr, 452 eKr, 451 eKr, 450 eKr
440. aastad eKr: 449 eKr, 448 eKr, 447 eKr, 446 eKr, 445 eKr, 444 eKr, 443 eKr, 442 eKr, 441 eKr, 440 eKr
430. aastad eKr: 439 eKr, 438 eKr, 437 eKr, 436 eKr, 435 eKr, 434 eKr, 433 eKr, 432 eKr, 431 eKr, 430 eKr
420. aastad eKr: 429 eKr, 428 eKr, 427 eKr, 426 eKr, 425 eKr, 424 eKr, 423 eKr, 422 eKr, 421 eKr, 420 eKr
410. aastad eKr: 419 eKr, 418 eKr, 417 eKr, 416 eKr, 415 eKr, 414 eKr, 413 eKr, 412 eKr, 411 eKr, 410 eKr
400. aastad eKr: 409 eKr, 408 eKr, 407 eKr, 406 eKr, 405 eKr, 404 eKr, 403 eKr, 402 eKr, 401 eKr
Nelly Sachsi auhind

Nelly Sachsi preemia on kirjandusauhind, mida antakse välja iga kahe aasta tagant Dortmundis. See on nimetatud saksa kirjaniku Nelly Sachsi auks. Auhind sisaldab rahasummat 15 000 eurot.
Rihkama

Rihkama on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Marju Lauristin

Marju Lauristin (sündinud 7. aprillil 1940 Tallinnas) on eesti sotsiaalteadlane ja poliitik. 
Töötas 1962–1966 Eesti Raadio toimetajana ja 1970–2021 Tartu Ülikoolis: oli 1970–1972 TRÜ sotsioloogialaboratooriumi juhataja, seejärel ajakirjandusõppejõud (aastast 1983 dotsent, 1987–1989 TRÜ žurnalistikakateedri juhataja, 1995–1999 TÜ sotsiaalpoliitika professor, 1999–2003 poliitilise kommunikatsiooni professor, 2003–2021 sotsiaalse kommunikatsiooni professor, aastast 2005 emeriitprofessor). 
Avaldanud uurimusi massiteabe ja kultuurisotsioloogia alalt.
Ta oli 1992–1994 Eesti sotsiaalminister ja on olnud Riigikogu liige. 
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osutus ta 26 871 häälega valituks Euroopa Parlamenti.
Eesti Päevaleht hindas 2015. aastal Marju Lauristini Eesti mõjukaimaks poliitikuks, kes on "ühiskondlike protsesside arvamusliider, kelle sõna maksab erakonnas ja ka väljaspool seda". Mõjukaks on teda nimetatud ka varem.
Haridus.
Lauristin lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1966. aastal ajakirjanduse erialal ning õppis Tartu Riikliku ülikooli filosoofia aspirantuuris 1967-1969. 1976. aastal kaitses ta Moskva Riiklikus Ülikoolis filoloogiakandidaadi kraadi .
Poliitiline tegevus.
Aastal 1980 kirjutas Lauristin alla 40 kirjale.
Marju Lauristin oli Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige kuni 1990. aastani. 
Ta oli Eesti Vabariigi Ülemnõukogu asejuhataja, Eesti Kongressi ja Põhiseaduse Assamblee liige. Kuulub 20. Augusti Klubisse, mis ühendab inimesi, kes hääletasid Eesti Vabariigi Ülemnõukogus Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise otsuse poolt.
Marju Lauristin oli sotsiaaldemokraatliku erakonna (mis kuulus valimisliitu Mõõdukad) esindajana sotsiaalminister 1992-1994 Mart Laari valitsuses. Tema ja peaminister Mart Laari poliitika vastu protesteerisid Eesti pensionärid jaanuaris 1993, kandes mh loosungeid "Kuidas nälgid, pensionär? Mõõdukalt, ikka mõõdukalt!".
Eesti Yliõpilaste Seltsi Veljesto vilistlane. Kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.
Isiklikku.
Marju Lauristini vanemad olid kommunistlikud poliitikud Johannes Lauristin ja Olga Lauristin. Tema kasuisa oli Hendrik Allik. Poliitik ja teatritegelane Jaak Allik on tema emapoolne poolvend. 
Marju Lauristin on teist korda abielus. Tema esimene abikaasa oli majandusteadlane Enn Roose (1939–2001), kellega tal on kaks tütart (Katrin Reimann, sündinud 1961, ja Marin Laak, sündinud 1964). Tema teine abikaasa on ajakirjandusteadlane Peeter Vihalemm (sündinud 1944, abiellusid aastal 1978). Tema onupoeg on arhitekt Vilen Künnapu.
Marju Lauristin elab Tartus.
Savikoti

Savikoti (ka: Kärksi) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Külast saab alguse Sanga oja, millele on küla keskuses paisutatud Savikoti paisjärv.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Sinialliku

Sinialliku on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Külas asuvad Sinialliku järv, Ramsi tehisjärv ja Sinialliku linnamägi. Küla loodepiiril voolab Raudna jõgi ja edelapiiril Sinialliku oja. Külast voolab läbi Orika oja, samuti voolab oja suuremal osal küla idapiirist.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Tohvri (Viljandi)

Tohvri (ka: Vaheküla, kohalikus pruugis tavaliselt Tohvre) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Turva

Turva on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Eesti 2011. aasta rahvaloenduse järgi oli asula rahvaarv 28 inimest.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Turva külas asub Peetri (Piitre) mõis, mis on Heimtali mõisa karjamõis. Juugendstiilis peahoone ehitas 1910–1912 arhitekt Otto Wildau projekti järgi Friedrich von Sivers, kes oli ka Heimtali mõisa omanik. Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi.
Tõrreküla

Tõrreküla (ka: Tõrrekülä, Tõrre) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Vanamõisa (Viljandi)

Vanamõisa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Geograafia.
Vanamõisa piirneb Vastemõisa, Kobruvere, Kabila, Kookla, Pärsti ja Savikoti külaga.
Külas asuvad pühapaigad Vanamõisa Tammemägi ja Risti Kabelimägi, pärandkultuuri objektid Madi kivikalme, Vanamõisa mõisahoone, sepikoda, Raksu (Madi) talu, Akkaja (Saadu) talu, looduskaitse objektid Härjamäe rahn ja Tammemäe tammed.
Küla territooriumilt saab alguse Lemmjõgi, mis voolab läbi Vanamõisa mõisahoone kõrvale rajatud Vanamõisa paisjärve.
Ajalugu.
Vanamõisa küla maadel toimus 1217. aastal Madisepäeva lahing. Vanamõisa Risti Kabelimäel asuvat Risti kabelit on esmamainitud 1481. aastal ning pärast hävimist Liivimaa sõjas ja lammutamist 1777. aastal oli see kuni 18. sajandini talupoegadele oluline kultuskoht. Mündileidude järgi toimus ohverdamine kabeli asupaigas kuni 19. sajandi alguseni.
Vanamõisa küla praegused piirid on ajalooliselt jagunenud Viljandi ja Suure-Jaani kihelkonna vahel. Küla läänepoolne osa ja lõunapoolseim ots asusid Viljandi kihelkonnas ning kuulusid Viljandi mõisale, idapoolne osa asus Suure-Jaani kihelkonnas ning kuulus Sürgavere mõisale.
Vardi

Vardi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Külas asuvad Heimtali mõisa kalmistu ja Rahetsema mänd, küla idaosa läbib endise Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee tamm.
Külast voolab läbi Köökmäe oja, millele on külas paisutatud Rahetsema järv, Kamaveski järv ja Sinialliku kalatiigid. Samuti asuvad külas Turva järv ja Päidre järve põhjapoolne osa. Küla läänepiiril voolab Vardi oja. Lõiguti voolavad küla kirdepiiril Sinialliku oja ja Raudna jõgi.
Väike-Kõpu

Väike-Kõpu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Maardla küla

Maardla on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Odivere

Odivere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Pedassaare (Mustvee)

Pedassaare on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Putu

Putu on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Rahvastik.
Putul elas 2012. aasta 1. jaanuaril 36 elanikku. 2007. aastal oli külas 52 elanikku. 2010. aastal vähenes elanikkond 10 inimese võrra ehk 21%. 
Geograafiline asend.
Putu küla asub Jõgevamaal Mustvee vallas ning piirneb Maardla, Levala ja Saarjärve külaga. Umbes 3,5 kilomeetri kaugusel asub Voore küla, kus on ka valla kool, postkontor ja tegevuskeskus. Mõne kilomeetri kaugusel asub metsajärv: Saare järv. Linnadest on Putule lähimad Mustvee (25 km), Jõgeva (27 km) ja Tartu (u 40 km).
Ettevõtlus.
Putul tegutsevad talunikud FIE Kaja Noobel ja FIE Kaido Kriisa ning Voore põhikoolile bussiveoteenust osutav FIE Andres Altmäe. 
Infrastruktuur.
Putul on bussipeatus ja toimiv bussiliiklus. Internetiühendus on umbes 70% majapidamistes. Külas on ainult kruusateed, millele on kevaditi seatud liikluspiirangud.
Haridus.
Enamik Putu küla lapsi saab põhihariduse Voore põhikoolis. Gümnaasiumiteed jätkatakse kas linnakoolides (Tartus, Jõgeval, Mustvees) või naabervallas Oskar Lutsu Palamuse gümnaasiumis.
Pällu

Pällu (varem ka "Pällo") on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Saarjärve

Saarjärve ehk Saaremõisa on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Külas asub Saare järv ning selle lähedal Saare mõisa kalmistu.
Vanassaare

Vanassaare on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Veia

Veia on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Ruskavere

Ruskavere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Jõhvi–Tartu–Valga maantee ääres 6 km
kaugusel Peipsi järvest.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Sirguvere

Sirguvere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Tarakvere

Tarakvere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Haldusjaotuslikult kuulus Tarakvere küla Tartumaale Torma kihelkonda Tarakvere mõisapiirkonda. 
1977. aastal liideti Tarakvere külaga Jaskamurru.
Tuulavere

Tuulavere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Küla kuulus Roela mõisa alla. 
Tuulavere küla põhjapoolsest otsast umbes 400 m kirde pool on Kabelimägi - maa-alune kalmistu 15. - 18. sajandist. 
Rahvasuu pajatab, et mäel asunud esimene Torma kihelkonna kirik.
Vassevere

Vassevere (saksa keeles "Wassefer") on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Külas asub Vassevere Metsakivi.
Haldusjaotuslikult kuulus Vassevere küla Tartumaale Palamuse kihelkonda Roela mõisapiirkonda.
Arild

Arild on asula Rootsis Höganäsi vallas. Asub Skåne läänis 30 kilomeetrit Helsingborgist põhjas.
Alates 19. sajandi keskpaigast sai Arild populaarseks kunstnike hulgas, kes seal suviti viibisid ja töötasid.
40. aastad eKr

40. aastad eKr
40. aastad eKr on aastad 50–41 eKr.
Sajandid: 2. sajand eKr - 1. sajand eKr - 1. sajand
Kümnendid: 80. aastad eKr - 70. aastad eKr - 60. aastad eKr - 50. aastad eKr - 40. aastad eKr - 30. aastad eKr - 20. aastad eKr - 10. aastad eKr - 0. aastad eKr - 0. aastad - 10. aastad 
Aastad: 50 eKr 49 eKr 48 eKr 47 eKr 46 eKr 45 eKr 44 eKr 43 eKr 42 eKr 41 eKr
Sümbioos

 
Sümbioos (vanakreeka keelest "σύν" 'koos' ja "βίωσις" 'elamine') on eri liikidesse kuuluvate organismide (sümbiontide) vaheline kooselu.
Mõistet kasutasid esimestena Albert Frank 1877. aastal ja De Bary oma 1879. aastal Strasbourgis ilmunud monograafias "Die Erscheinung der Symbios".
Sageli peetakse sümbioosi all silmas vaid mutualismi – kahe eri liigist organismi (sümbiondi) obligaatset ehk mõlemale kasulikku ja ühtaegu möödapääsmatult vajalikku kooselu, kuid sümbioos hõlmab lisaks mutualismile veel vastastikku neutraalseid (kommensalism), ühele kasulikku ja teisele kahjulikku (parasitism), ühele neutraalset ja teisele kahjulikku (amensalism) ning väga harva esinevat vastastikku kahjulikke (sünnekroos) kooselu vorme. Näiteks mutualismiga on tegu vetika ja seene sümbioosi puhul samblikes.
Alissovi kliimaklassifikatsioon

Alissovi kliimaklassifikatsioon on 1956. aastal vene klimatoloogi Boriss Alissovi loodud kliimaklassifikatsioon. Alissovi kliimaklassifikatsioon oli üks kõige laialdasemalt kasutatud kliimaklassifikatsioone NSV Liidus.
Alissovi kliimaklassifikatsioon põhineb geneetilisel printsiibil, kus kliimatüüp sõltub õhumasside liikumisest, mida määrab globaalne õhuringlus.
Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi eristatakse kliimavöötmed, mille piires eristatakse merelist, mandrilist ja kohati mussoonkliimat (kliimatüübid).
Kliimavöötmed.
Lõunapoolkeral on arktilise ja lähisarktilise vöötme asemel antarktiline ja lähisantarktiline kliimavööde.
Ordo Templi Orientis

Ordo Templi Orientis ehk O.T.O. on maagiaga tegelev ordu, mille asutasid 1900. aastate alguses Karl Kellner, Heinrich Klein ja Theodore Reuss (kõik nad olid tegevad tolleaegses Saksa okultses liikumises). O.T.O. tugines keskaegsetele kogemustele ja teadmistele. Peamiselt on see liikumine tuntud sellest ajast, mil seda juhtis Aleister Crowley, nõndanimetatud OHO ("Outer Head of the Order") aastatel 1925–1947.
O.T.O. põhineb okultsel ideoloogial ja Thelema religioonil. Aleister Crowley mõjutas suurelt osalt ordu kujunemist Thelema kaudu.
O.T.O-l on kiriklik haru, mille nimi on E.G.C. ("Ecclesia Gnostica Catholica", gnostiline katoliku kirik). Selles kirikus võib igaüks lasta end ristida gnostilisel missal. Ka tehakse pidevat koostööd Hõbetähe orduga (":A∴A∴ Argentum Astrum"), millega ta jagab religioosseid arusaamu. A ∴ A ∴ oli organisatsioon, mida Crowley juhtis enne O.T.O-t.
Klimatoloogia

Klimatoloogia ehk kliimateadus (ka ilmastikuteadus) on loodusgeograafia haru, mis tegeleb eri paikade kliima uurimisega. Klimatoloogid uurivad kliima kujunemist, kirjeldamist ja klassifikatsiooni, samuti uurivad nad inimtegevuse mõju kliimale ja kliimamuutusi.
Jack Off Jill

Jack Off Jill oli alternatiivroki / "gothic rock"'i bänd USA Florida osariigist.
Bändi asustasid 1992. aastal Jessicka Fodera, Tenni Ah-Cha-Cha, Robin Moulder ja Michelle Inhell. Jack Off Jill püsis koos 8 aastat (1992–2000), kuigi lõpupoole olid liikmeteks vaid Robin ja Jessicka.
Nimi.
Jessicka tahtis panna bändi nimeks JOJ, Somnolent, The Pills või Drowsy. Jessicka kauaaegne sõber Marilyn Manson pakkus, et nimi võiks olla Jack Off Jill, ning bänd nõustus sellega.
Ajalugu.
Jack Off Jilli esimene kontsert peeti Florida ööklubis The Plus Five Lounge koos Mansoni ja The Spooky Kidsiga. Jack Off Jill sai mõne ajaga üheks huvitavamaks "underground"-bändiks.
Juusa

 
Juusa (ka: Taga-Tserkona, Terehovtšino) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Mokornulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal Juusas püsielanikke ei olnud.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Kalatsova

Kalatsova (ka: Kalatseva, Kalatševa, Kalatu, Vaate, Vaatemäe) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 16.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Külas tegutseb Setomaa Turismitalo.
Seal asub Meremäe vaatetorn.
Vaatemäe

Vaatemäe on ajaloos olnud kahe küla nimi:
Kangavitsa

Kangavitsa (ka: Kangovitsa, Kalmuste, Järve) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 10.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Karamsina

Karamsina (ka: Karamsinna, Karamsino, Karaski) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 elanikku. 2000. aastal oli elanikke samuti 2.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Kasakova

Kasakova (ka: Kosakova, Kossikova, Koskova) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke samuti 3.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Väiko-Serga

Väiko-Serga (ka: Väike-Serga) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 14 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 19.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Väiko-Härmä

Väiko-Härmä (ka: Väike-Härma, Härma-Väike, Palo, Väikehärma) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal elanikke ei olnud.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Vaaksaarõ

Vaaksaarõ (ka: Vaaksaare, Vaaksare, Vaaksara, Vaksara, Vaksare) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, neist 5 eestlased. 2000. aastal oli elanikke 5.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Uusvada

Uusvada (ka: Uusvata, Uusvaada, Usvata, Uusva, Uusvaate) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka.
Külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 23 elanikku. Neist 22 on eestlased. 2000. aastal oli elanikke 31.
Teise maailmasõja järel oli Uusvada küla ümbrus ainus paik, kus püsis edasi seto meestelaulu traditsioon. Enne sealsete meeslauljate avastamist 1970. aastate alul, arvasid rahvaluuleteadlased, et komme on Setomaal täielikult katkenud.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Toomas Aakre

Toomas Aakre (22. september 1942 Tartu – 11. juuli 2015) oli eesti ehitusinsener. 
Ta lõpetas 1970. aastal TPI õhtuteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Töötas alates 1964. aastast riiklikus projekteerimisinstituudis Eesti Projekt (hilisema nimega AS Eesti Projekt), 1979. aastast peainsenerina. Tegutses aastatel 1983 kuni 1986 TPI tööstus- ja tsiviilehituse eriala riikliku eksamikomisjoni esimehena.
Oli AS Eesti Projekti üheks suuromanikuks.
Ta on osalenud mitme ehituskonkursi žüriis.
Tääglova

Tääglova (ka: Tääglüvä, Täägluva, Täglova, Tjaglova, Kolga, Orasmäe) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Mokornulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 25.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Obinitsa

Obinitsa (ka "Obiniste", "Abinitsa", "Kirikmäe") on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka.
Ajalugu.
Küla põhjaosas asuvad Sakalovapalo kääpad. On arvatud, et see võis olla matmispaik Suures Põhjasõjas langenutele. Samas kõrval asub Obinitsa kalmistu.
20. sajandi algul rajati Obinitsa kool-kirik. 1950. aastal tuli käsk kirik sulgeda ning hoone anti täielikult koolile. Kohaliku preestri Vilemon Talomehe eestvedamisel ehitati seejärel Obinitsa kalmistu kõrvale Obinitsa Issanda Muutmise kirik.
Obinitsas asuvas nn Kalju majas on paiknenud kauplus, külanõukogu kantselei (alates 1945), meierei, sidejaoskond, arstipunkt, raamatukogu ja rahvamaja ning sovhoosi kontor (1960–1995). 2004. aastal rajati hoonesse kunstigalerii Hal'as kunn.
Alates 1995. aastast tegutseb Obinitsas muuseum. Selle hallata on Obinitsa Seto Muuseumitarõ (asukohaga Obinitsas) ja seto kindlustalu ehk Luikjärve talu (Obinitsast 4 km kaugusel).
2007. aastal ehitati Obinitsa tsässon.
2008. aastani tegutses külas Meremäe-Obinitsa põhikool. Seejärel avati koolihoones Obinitsa külakeskus (raamatukogu, lasteaed, jõusaal, võimla, saun ja rendipinnad).
1940. aastal kuulus Obiniste küla Meremäe valda Petserimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Loodus.
Küla idaosas asub Obinitsa järv. Paisjärve läbib Obinitsa oja ehk Tuhkvitsa oja. Järve vastaskalda lähedal Karamsina küla territooriumil asub Obinitsa liivakivipaljandis Obinitsa Juudatare nimeline koobas.
Rahvastik.
Obinitsa külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 135 elanikku. 2000. aastal oli elanikke 240.
Soome-ugri kultuuripealinn.
11. augustil 2014 valiti Obinitsa Helsingis peetud soome-ugri noorteühenduse MAFUN kongressil soome-ugri kultuuripealinnaks 2015. Koos Obinitsaga kandideerisid 25 miljoni soomeugrilase pealinnaks ka 64 000 elanikuga Veszprémi linn Ungaris ja 500 elanikuga Vuokkiniemi küla Karjalas Venemaal. Soome-ugri kultuuripealinna valiti teist korda. 2014. aastal oli selleks Udmurdimaal asuv Starõje Bõgi küla. Soome-ugri kultuuripealinna projekt on kavandatud rahvuspiirkondade arengu hoogustamiseks ja neist positiivse kuvandi loomiseks. Seoses Obinitsa nimetamisega 2015. aasta soome-ugri kultuuripealinnaks nimetas Seto Kongress 2015. aasta soome-ugri aastaks Setumaal.
Grazia Deledda

Grazia Maria Cosima Damiana Deledda (27. september 1871 Sardiinia – 15. august 1936) oli itaalia naiskirjanik, kes pälvis 1926. aastal Nobeli kirjandusauhinna. 
Elukäik.
Deledda sündis väikekodanlaste peres. Pärast algkooli lõpetamist õppis ta eraõpetaja juures ja seejärel asus iseseisvalt õppima kirjandust.
Tema esimesed teosed ilmusid ajakirjas L'ultima moda, mis tollal avaldas proosat ja luulet.
1900. aastal abiellus Grazia Deledda rahandusministeeriumi ametniku Palmiro Madesaniga. Nad olid tutvunud Cagliaris 1899. aasta oktoobris ning kolisid Roomasse. Seal jätkas Deledda tööd ajakirjades La Sardegna, Piccolo rivista ja Nuova Antologia. 
1895. aastal ilmus tema perekonnaromaan "Anime oneste" ja 1900. aastal romaan "Il vecchio della montagna". Tema ajakirjanduslik töö ja looming jäid varsti silma ka kriitikutele.
1903. aastal ilmus romaan "Elias Portolu". Ka tema edasisi romaane ja teatritükke saatis edu. Romaani "Cenere" (1904) ainetel valmis 1916. aastal film, milles üht peaosa täitis itaalia näitleja Eleonora Duse.
Deledda teoseid on kõrgelt hinnanud Luigi Capuana ja Giovanni Verga.
Looming.
Deledda looming põhineb armastuse, valu ja surma teemadel, sageli kajastub selles patukahetsus ja vältimatu saatus.
Tema teostes on äratuntav Giovanni Verga verism ja mõnikord Gabriele d'Annunzio dekadents.
Deledda romaanides on omavahel tugevalt seotud paigad ja inimesed, tunded ja keskkond. Esimestes teostes on autor sageli kirjeldanud Sardiinia põliselanike karmi elu.
Veretinä

Veretinä (ka: Veretina, Veretinna, Veretino, Vereti, Veere) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Üle-Pelska nulka. Küla lääneots on Kaamõnitsa ja kaguosa Pultsuva. Neid mõlemaid on ka eraldi külaks peetud. 
Kuni 1964. aastani tegutses külas Veretinä Algkool.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 5.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Tiirhanna

Tiirhanna (ka "Tiirhana", "Tiirhänna") on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Üle-Pelska nulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 13 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 12.
Külas asuvad lubjakiviastang ja selle juures endised lubjapõletusahjud.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Teterüvä

Teterüvä (ka: Teterova, Teterövä, Tetereva, Teterova) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke samuti 3.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Oivi

Oivi on naise- ja mehenimi. Nimi on Eestis haruldane (Eestis 21. sajandi esimesel kümnendil kokku umbes 30 kandjat). Naisenimena on ta Eestis neli korda sagedasem kui mehenimena.
Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 24 Oivi-nimelist inimest.
Nimi sisaldub Julius Mägiste toimetatud raamatus "Eestipäraseid eesnimesid" (1936). 
Soome nimekalendris on Oivi nimepäev 29. mai, vanemas variandis 5. veebruar. 
Selle nime kandjate seas on:
Tsergondõ

Tsergondõ (ka: Tsergonde, Tserkonde, Tserkona, Tšerkonda, Tšerkonde, Tulika, Ülenurme) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 11.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Mari Aakre

Mari Aakre (sündinud 22. septembril 1940 Narvas) on eesti tekstiili- ja moekunstnik. 
Elukäik.
Aastatel 1959–1962 õppis Mari Aakre Tallinna Kergetööstuse Tehnikumis rõivaste konstrueerimist ja modelleerimist. Aastal 1969 lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunsti erialal. 
Ta on õpetanud Eesti Kunstiakadeemias vormiõpetust. 
Ta kujundas koos Peeter Kuutmaga rühmituse Vaba Tahe näituse, mida eksponeeriti Valgas septembris 2002. 
Liikmesus.
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1986. Aastast 1993 kuulub ta ka Eesti Tekstiilikunstnike Liitu ja Eesti Moekunstnike Ühendusse.
Metsaülikool

Metsaülikool on 1966. aastal Kanadas asutatud apoliitiline organisatsioon objektiivse teabe levitamiseks eesti kultuuri, teaduse, poliitika ja ühiskondlike küsimuste kohta. Metsaülikool korraldab igal suvel neil teemadel loenguid ja arutelusid.
Ajalugu.
25. septembril 1966 Eesti Skaudisõprade Seltsi Kotkajärve komitee korraldatud "noorte sügiskulla päevadel" leiti, et eesti noorte kultuuriline tegevus Kanadas jätab soovida. 19. augustil 1967 toimus esimene Kotkajärve Metsaülikool. Sellest ajast on see üritus toimunud igal aastal, erandina toimus 1974. aastal Kotkajärve asemel Kuopio Metsaülikool Soomes, Eestile lähemal.
Seotud üritusi.
Kuopio Metsaülikool pani aluse METROOle (Metsaülikool Rootsis). Aastatel 1977–1992 toimus Mare Taagepera eestvedamisel MÜLA (Metsaülikool Los Angeleses). Salasoode perekonna eestvedamisel on toimunud MÜA (Metsaülikool Austraalias). 2000. aastal toimus Karpaatide Metsaülikool Ukrainas.
1989. aastal toimus Käärikul esimene MEEST (Metsaülikool Eestis). Pärast seda on Metsaülikool sisuliselt METROO järglasena toimunud Eesti eri paigus alates 1991. aastast. Eesti-poolne korraldaja oli 1990. aastate algul Märt Kubo, hiljem Uile Kärk-Remes.
Metsaülikooli kasvandikud on olnud Jüri Estam, Toomas Hendrik Ilves, Tiina Kirss, Toivo Klaar, Jaan Männik, Jaan Mihkel Uustalu, ja palju teisi tänapäeva Eestis tuntud inimesi. 1990. aastate lõpul soikunud Metsaülikooli tegevus algas uuesti koos Kanada Metsaülikooliga 2004. aastal Heimtalis ja on pärast seda jätkunud Käärikul.
Ka läti pagulasnoorte jaoks korraldati võõrsil Metsaülikooliga sarnanevaid "kultuurikümbluse" seminare nimega "2x2".
Tiklasõ

Tiklasõ (ka: Tiklase, Tiklaste, Tiklitsa, Tikliste, Tiklatsi, Tiglase, Tiglaste) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 elanikku. 2000. aastal oli elanikke 8.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Kastamara

Kastamara (ka: Kostamara) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Seretsüvä

Seretsüvä (ka: Seretsova, Tseretsova, Seretsuva, Sereptsevo, Serebtsova, Vanaküla) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Meremäe

Meremäe (ka "Mihailova", "Mihailovo") on küla Võru maakonnas Setomaa vallas, endise Meremäe valla keskus. Küla kuulub Koolina nulka, olles seal suurim küla. Meremäel asub ka põhikool.
Anne Aare

Anne Aare (sündinud 1942 Tallinnas) on eesti kunstnik ja pedagoog. 
Kunstnikuna on ta nii tekstiilikunstnik kui ka illustraator, viimasel ajal tegeleb arvutigraafikaga, on õpetajana korraldanud siidimaali töötubasid. 
Haridus.
Ta on lõpetanud Tallinna 20. Keskkooli (1961), Tartu Kunstikooli dekoraatori erialal (1965) ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi, tekstiili erialal (1971)
Töö.
Ta on töötanud ajakirjade Pioneer ja Täheke tehnilise toimetaja ja illustraatorina, ajakirja Täheke kunstilise toimetaja ja ajakirja Eesti Naine käsitöötoimetajana. Ta on olnud ka ajakirja Eesti Naine lisa käsitööajakirja Sirje koostaja ja toimetaja.
Aastatel 1997–2013 töötas ta Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse käsitöö ja kunsti õppesuuna kutseõpetajana.
Keerba

Keerba (ka: Kerba, Kerbä, Kerbino, Kerbina, Kärbä) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Küllätüvä

Küllätüvä (ka "Küllatova, Küllatuva, Küllatu, Tammeoru, Tamme") on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Üle-Pelska nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Palandõ

Palandõ (ka: Palande, Palandu, Palante) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Navikõ

Navikõ (ka: Navike, Navigõ, Naviki, Navi) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Mokornulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Triginä

Triginä (ka "Triginde", "Triiginä", "Triigina", "Trigina", "Trigino", "Triigi", "Tähe") on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Üle-Pelska nulka.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel püsielanikke külas ei olnud. 2000. aastal oli elanikke 4. Külast on pärit setu lauluema Tõnissoni Maria.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Mervana Jugić-Salkić

Mervana Jugić-Salkić (sündinud 14. mail 1980 Zenicas) on Bosnia ja Hertsegoviina endine naistennisist.
Tema kõrgeimaks kohaks WTA edetabelis jäi üksikmängus 99. (21. juuni 2004) ja paarismängus 59. (10. juuli 2006).
Terje Aa

Terje Aa (sündinud 1961) on Norra bridžimängija.
Ta on Ülemaailmse Bridžiföderatsiooni (WBF) "World Life Master" ja Norra bridžikoondise liige 1993. aastast.
Kitsõ

Kitsõ (ka: Kitse, Kitseküla, Kozlääevo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Argo Unnuk

Argo Unnuk (sündinud 18. aprillil 1966 Tallinnas) on eesti kabetaja, Eesti meister rahvusvahelises kabes 1998, 2010, 2013, 2014, 2020 ning Vene kabes 2004 ja 2012.
Ants Särgava

Ants Särgava (sündinud 1969 Viljandis) on eesti maletaja. 
Lõpetas 1988. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja õppis Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas.
2004. aastal Tallinnas toimunud Eesti kiirmale meistrivõistlustel sai ta viienda koha.
1998. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 43. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1998)
Tallinn, 25. veebruar – 7. märts 1998
Nelinurk

Nelinurk ehk tetragoon on hulknurk, millel on neli tippu (ja neli külge). 
Korrapärast nelinurka nimetatakse ruuduks. 
Kindlate omadustega nelinurkasid nimetatakse: ristkülik, romb, romboid, rööpkülik, trapets, trapetsoid.
Trapetsoid

Trapetsoid on paralleelsete külgedeta nelinurk.
Trapetsoidi erijuht on romboid, mille külgede pikkused on paarikaupa võrdsed, kuid ükski külg ei ole teisega paralleelne.
Rööpkülik

Rööpkülik ehk rööpnelinurk on nelinurk, mille vastasküljed on paralleelsed.
Pindala arvutamine.
Rööpküliku pindala valem on 
 formula_1
kus "a" on alus ja "h" kõrgus.
Kui a = h, siis sellise rööpküliku pindala on võrdne vastava ruudu (külg = a) pindalaga. Seda tõsiasja on kasutanud Eukleides oma raamatus Elemendid Pythagorase teoreemi tõestuses.
Rööpküliku "ABCD" pindala on antud vektorkorrutise kaudu kui
 formula_2
kus formula_3 ja formula_4 rööpküliku lähiskülgedest moodustatud vektorid.
Erijuhud.
Rööpkülikut, mille kõik küljed on võrdsed, nimetatakse rombiks. Rööpkülikut, mille kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ristkülikuks. Rööpkülikut, mille kõik küljed ja kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ruuduks.
Bertha von Suttner

Bertha Felicitas Sophie von Suttner (paruness Bertha von Suttner; sündinud krahvinna Kinsky von Chinic und Tettau; 9. juuni 1843 Praha (tollal Austria keisririik) – 21. juuni 1914 Viin (tollal Austria-Ungari keisririik)) oli austria kirjanik ja rahuliikumise tegelane. 1905. aastal pälvis ta Nobeli rahuauhinna ja oli sellega esimene Nobeli auhinna saanud naine.
Elukäik.
Suttner sündis vaesunud Austria feldmarssali krahv Franz-Josef Kinsky von Wchinitzi und Tettau (1768–1843) ja tema abikaasa Sophie Korneri (1815–1884) peres. Vanemad olid abiellunud 26. juulil 1834. Suttneril oli vanem vend krahv Arthur Franz Kinsky von Wchinitz und Tettau (1837–1906), kes suri vanapoisina. 
Suttner kihlus inseneri ja kirjaniku Arthur Gundaccar von Suttneri (suri 1902), kuid perekond oli abielu vastu. Seetõttu vastas Bertha Alfred Nobeli kuulutusele 1876. aastal, kus Nobel otsis sekretäri-majahoidjat oma Pariisi elamusse. Suttner sai töökoha, kuid juba nädala pärast pöördus tagasi Viini ja abiellus salaja 12. juunil 1876 Arthuriga. 
Aastatel 1876–1885 töötas ta Gruusias.
Pärast oma romaani "Sõjariistad maha!" (saksa "Die Waffen nieder!") avaldamist 1889. aastal sai temast üks rahuliikumise juhtfiguure. 1891. aastal asutas ta Austria patsifistliku organisatsiooni. Ta saavutas rahvusvahelise tunnustuse üldtuntud rahuajakirja Die Waffen Nieder! toimetajana. Ajakiri, mis oli saanud nime Suttneri raamatu järgi, ilmus aastail 1892–1899. Suttneri patsifism oli mõjutatud H. T. Buckle, Herbert Spenceri ja Charles Darwini kirjutistest. Ehkki tema isiklik kontakt Alfred Nobeliga oli lühike, kestis kirjavahetus viimase surmani 1896. aastal. Arvatakse, et Suttner mängis peamist rolli Alfred Nobeli otsuses jagada ka rahuauhindu, mis hiljem oli kirjutatud Alfredi testamenti. 1905. aastal pälvis Suttner Nobeli rahuauhinna. 
Mälestuse jäädvustamine.
Suttnerit on kujutatud Austria kaheeuroselmündil. Enne seda oli teda kujutatud Austria šillingi 1966. aasta väljaande 1000-šillingisel rahatähel.
Romboid

Romboid ehk deltoid on kumer nelinurk, mis on vähemalt ühe oma diagonaali suhtes sümmeetriline (st lähisküljed on võrdsed ning diagonaalid lõikuvad täisnurga all).
formula_3
Pindala saab arvutada ka valemi:
formula_4
järgi, kus formula_5 ja formula_6 on eri pikkusega külgede pikkus ning formula_7 nendevaheline nurk.
Romboidi erijuhud:
Cool jazz

Cool jazz on muusikas džässistiil, mis kujunes välja 1940. aastate lõpuks. 
Vastupidi "bebop"'i lärmakusele iseloomustab seda tunnete tagasihoitus ja kammerlik väljenduslaad. See avaldus kõigepealt kõlalises küljes: puhkpillide kõrge registri asemel eelistati keskmist, mahedamat, taotledes mitte säravat, vaid tuhmi kõla. Seda süvendas veelgi vähese vibraato kasutamine. Eelistati pille, mis juba loomult on pehmetoonilised: baritonsaksofon, metsasarv, flööt (madalas registris) ja vibrafon, mille vibraatormehhanism reguleeriti aeglasele režiimile. Harmooniasse toodi polütonaalsuse ja atonaalsuse elemente. Loobuti ka hoogsast edasirühkivast rütmist, ideaaliks sai hoopis tagasihoitud, põhirütmist justkui maha jääv pulss. Seda rütmikäsitlust süvendas veelgi kaheksandiknootide käikudes teise kaheksandiku rõhutamine.
See trend ilmnes esimesena trompetist Miles Davise mängus. Noorukina mängis ta Charlie Parkeri 1945. aasta kvintetis, aimates järele Dizzy Gillespie närvilist stiili; ei möödunud kaua aega, kui ta hakkas puhuma lahedamas ja jahedamas maneeris. Uus vool oli jälgitav ka John Lewise klaveriimprovisatsioonides ja arranžeeringutes, mida Tadd Dameron kirjutas 1940ndate lõpus Gillespie bigbändile ja erinevatele väikestele koosseisudele. Muusikaajaloo esimesed "cool jazz"'i soolod mängis Miles Davis 1947. aastal koos Charlie Parkeriga. Sama võib öelda ka John Lewise klaverisoolo kohta Dizzy Gillespie Pariisi kontserdil. "Cool Jazz" alguspunktis seisis lisaks Miles Davisele ja John Lewisele ka Tadd Dameron.
Tsirgu

Tsirgu (ka: Tsirku) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 11 elanikku, neist 8 eestlased. 2000. aastal oli elanikke 20.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Tsumba

Tsumba (ka: Mäe-Tsumba, Mäe-Tsumpa, Zumba-Mäe) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Üle-Pelska nulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 7.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Turbokompressor

Turbokompressor ehk turboülelaadur ehk turbolaadur ehk turbo on sisepõlemismootori töötsükli sisselasketakti ajal kõrgema rõhuga õhu silindrisse surumiseks kasutatav ja sama mootori silindris töötsükli läbinud heitgaaside energial pöörleva turbiini poolt käitatatav kompressor.
Kasutus.
Turbokompressorit ehk turboülelaadurit kasutatakse (auto, laeva, lennuki jne) sisepõlemismootori (kolb- või rootormootori) võimsuse suurendamiseks. Turbokompressori eelis mehaaniliselt käitatava kompressori ees on kolbmootori suurem kasutegur ja parem võimsuse/kaalu suhe ning mis peamine, kasutatakse ära mootori tavaliselt kaotsiminev heitgaaside energia. 
Turbokompressor aitab tänapäevaste kolbmootorite kasutegurit tõsta 40%-ni ja enamgi.
Kirjeldus.
Turbokompressori kõige olulisemad osad turbiin ja kompressor on monteeritud ühisele võllile. Mõlema labamasina, turbiini ja kompressori, töörattad (impellerid) asuvad eraldi oma kodades. Turbokompressori korpuses on ühine võll tavaliselt laagerdatud keraamiliste kuul- või liuglaagritega (hüdrodünaamiline laagerdus).
Suure pöörete arvu tõttu (nüüdisajal kuni 290 000 pööret/minutis) on laagrid määrdeainekanaleid pidi ühendatud pidevasse mootoriõlituse ringlusse, mis tagab tänu liuglaagri õlikilel väga väikesele hõõrdumisele laagri vähese kulumise ja ka jahutuse.
Kolbmootori kasuteguri tõstmise huvides jahutatakse kompressoris kokkusurutud adiabaatiliselt kuumenenud (kuni 150° C) õhku enne mootori silindritesse juhtimist soojusvaheti kaudu. Levinumalt kasutatakse turbiinis ja kompressoris tsentrifugaallabamasinaid, kus turbiin muudab kolbmootori silindritest väljuvate heitaaside vooluenergia pöördliikumiseks ning kompressor vastupidi – muudab pöördliikumise kokkusurutud õhu voolamiseks.
Ajalugu.
Turbokompressori leiutas Šveitsi insener Alfred Büchi, kes sai oma leiutisele patendi 1905. aastal.
Merekülä

Merekülä (ka: Meremäe, Merimäe) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Kuigõ

Kuigõ (ka: Kuige) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Vaarkali

Vaarkali (ka "Varkali") on mitme koha nimi:
Pliia

Pliia (ka: Plia, Pliija, Plija, Saharino, Piila) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Antarktiline kliimavööde

Antarktiline kliimavööde on lõunapoolkeral asuv põhikliimavööde, kus aasta läbi valitseb antarktiline õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulik väga madal õhutemperatuur (21. juulil 1983 on registreeritud Antarktise polaarjaamas Vostok maailma madalaim õhutemperatuur –89,2 °C) ja väga väike sademete hulk. Aasta läbi puhuvad pooluse piirkonnast lähtuvad tugevad (kuni 320 km/h) kagutuuled. Esineb polaaröö ja polaarpäev.
Antarktiline kliimavööde hõlmab suurema osa Antarktikast. Selle põhjapiiriks loetakse juuli keskmise temperatuuri +5 °C samatemperatuurijoont.
Urvaste

Urvaste (kohalik hääldus Urvastõ, saksa keeles "Anzen") on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Urvastes asuvad Tamme-Lauri tamm ja Urvaste kirik, mida kasutab Urvaste Püha Urbanuse kogudus.
Külas asub ohvrikivi, Silmaveeallikas ja ohvriallikas.
Kolme kilomeetri kaugusele Urvastest jääb Edgar Valteri teemapark Pokumaa.
Urvastest asuvast Uhtjärve orust leiti 2017. aastal 12.–13. sajandi matmispaik.
Kassi (Antsla)

Kassi on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Kirikuküla (Antsla)

Kirikuküla (kohalik hääldus Kerikukülä) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Külas asuvad Urvaste kirik, Urvaste kirikuaed, Urvaste vana kalmistu ja Urvaste kalmistu.
Kirikukülas kasvab Mäe-Lehtsoo tamm.
Koigu (Antsla)

Koigu on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Kuldre

Kuldre (ka "Kuldri") on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne 2017. aasta haldusreformi oli küla Urvaste valla halduskeskus.
Külas asub looduskaitse all olnud Jakobi tamm.
Külas tegutsevad Kuldre Kool, Kuldre raamatukogu ja Kuldre noortekeskus
Kõlbi

Kõlbi on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Lümatu (Antsla)

Lümatu (kohalik hääldus Lümätü) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Külas asub Vaabina mõisa kalmistu.
Pihleni

Pihleni (ka: Pihlõni) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Külas asub looduskaitse all olnud Miku künnapuu.
Ruhingu

Ruhingu (ka: Ruhiku) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Külas asub Urvaste mõisa kalmistu.
Toku

Toku (ka: Toku-Suntsi) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Uhtjärve

Uhtjärve on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Küla põhjapiiril asub Uhtjärv, mille kaitseks on moodustatud Uhtjärve hoiuala.
Küla lõunapiiri märgib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee ja läänepiiri Antsla–Kanepi tee.
Uue-Antsla

Uue-Antsla (võru keeles Vahtsõ-Antsla) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Vaabina

Vaabina on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Küla on nime saanud Vaabina vasallilinnuse ("Ülzen") omaniku Fabian von Tiesenhauseni eesnime järgi, kes suri 1559. aastal Vene-Liivi sõja ajal. Linnus põles Liivi sõjas ja hävis varsti pärast seda lõplikult. Hiljem asus sama koha peal Vaabina mõis. 1967. aastal lammutati lõplikult vana Vaabina mõisa härrastemaja varemed, kuna selle koha pealt tõmmati otse läbi linnuseala ja mõisapargi uus Võru–Antsla maantee.
Küla läbib Antsla–Vaabina maantee. Küla põhjapiir jookseb mööda Võru–Kuigatsi–Tõrva maanteed. Küla lõunapiiril asub Valga–Koidula raudteelõik, kus asus kuni 2001. aastani ka Vaabina raudteepeatus ja liiklesid reisirongid.
Vaabinast voolavad läbi Antsla jõgi ja Lambahanna oja. Küla piiresse jäävad Tobra järv ja Toku järv. Antsla jõel asub ka küla keskosas väike Mõisajärv. Küla kirdenurk ulatub Lõõdla järveni.
Külas on tegutsenud piiritusevabrik. Hiljem asus samas hoones meierei.
Vaabina pargis kasvab kaitsealune põlispuude grupp.
Visela

Visela (võru keeles Viselä) on küla Võru maakonnas Antsla vallas ja endises kihelkonnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Urvaste valda.
Külas asub Silmaläte, Põrguläte ja looduskaitse all olnud Visela korgipuud.
Krabi

Krabi on eesti keeles mitmetähenduslik sõna:
Laurimäe

Laurimäe (ka: Laurimäe-Tooda) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 1 inimene.
1977. aastal liideti külaga Mõtsakülä.
Ksenofoobia

Ksenofoobia (vanakreekakeelsetest sõnadest ξένος "xenos" 'võõras, võõramaalane' + φόβος "phobos" 'kartus, hirm') ehk võõraviha on pelgus või viha võõrapärase või võõramaise vastu. 
Sõna "ksenofoobia" kasutatakse siis, kui kirjeldatakse pelglikku või vaenulikku suhtumist isikutesse, kes on pärit muust riigist või kuuluvad teise etnilisse gruppi; samuti väljendab see ka teistsuguste traditsioonide ja kultuuride võõrastamist.
Ksenofoobial on kaks peamist objekti: