Infokäitumine

Infokäitumine (inglise keeles "information behavior") on infoteaduse uurimisvaldkond, mis keskendub sellele, kuidas inimesed otsivad, leiavad, hindavad ja kasutavad informatsiooni.
See hõlmab nii aktiivset kui ka passiivset informatsiooni hankimist ja kasutamist, sealhulgas vahetut suhtlemist teistega ning teabe vastuvõtmist erinevatest allikatest nagu näiteks meedia kaudu. Infokäitumine uurib inimeste vastastikust mõju informatsiooniga erinevates oludes — igapäevaelus, tööl ja õppimisel.
Tänapäeval uurivad infoteadlased, kuidas inimesed oma infovajadusi mõistavad, milliseid viise nad kasutavad info otsimisel ja milliseid kanaleid nad eelistavad selle hankimiseks ja kasutamiseks. Hiljutine uuring näitas, et Wikipedia kasutajate sirvimisharjumused jagunevad kolme uudishimu stiili vahel — kütt, sahmerdaja ja tantsiskleja — pakkudes olulist teavet, mis aitab paremini mõista inimeste infokäitumist ja arvestada nende mustritega infosüsteemide arendamisel. 
Infoteadlane Sirje Virkus on öelnud, et infokäitumine ei tähenda ainult info otsimist, vaid ka seda, kuidas me õpime infot kasutama igapäevaelus, koolis ja tööl. Infokäitumine on seotud sellega, kui hästi me oskame infot leida ja kasutada.
Ajalooline taust.
Infokäitumise uurimise teema on aja jooksul arenenud ning varasem mõiste „info hankimine“ (inglise keeles "") asendati laiemalt kasutatava mõistega "infokäitumine" 1990. aastatel, mis tõi kaasa ka laiemalt lõimitud vaatenurga informatsiooni käsitlemisele ja kasutamisele. Esimesena tõi selle mõiste teaduskirjandusse T. D. Wilson, kes kirjeldas infokäitumist kui laiemat tegevust, mis hõlmab nii informatsiooni hankimist kui ka selle kasutamist.
Wilsoni tööd aitasid paremini mõista, kuidas inimesed infot otsivad ja kasutavad. Tänu temale hakati infokäitumist uurima väga erinevate vaatenurkade alt, sest ta pakkus välja, et seda võiks uurida lisaks psühholoogia, sotsioloogia ja tehnoloogia perspektiivist.
Infokäitumise teooriad ja mudelid.
Infokäitumise teooriaid ja mudeleid on mitmeid, kuid üks olulisemaid on T. D. Wilsoni välja töötatud käitumuslik mudel, mis näitab, kuidas erinevad sotsiaalsed ja isiklikud tegurid mõjutavad inimese infokäitumist. Wilsoni mudel käsitleb infovajadust kui keskset tegurit, mis käivitab infokäitumise protsessi. Mudel kirjeldab, kuidas inimesed reageerivad infovajadusele ja milliseid samme nad astuvad informatsiooni leidmiseks.
Teadlased Amanda Spink ja Charles Cole täiendasid Wilsoni mudelit, tuues esile, et infokäitumine ei piirdu ainult informatsiooni otsimisega, vaid on seotud ka inimese suhtlemise ja sotsiaalse kontekstiga. Nad rõhutasid, et infokäitumine hõlmab keerulisi ja mitmekesiseid protsesse, mis on seotud inimeste vastastikuse mõjuga nende keskkonnas.
Infokäitumise uurimismeetodid.
Infokäitumise uurimiseks kasutatakse mitmeid meetodeid:
Kvalitatiivsed meetodid annavad sügavama ülevaate inimese sisemisest käitumisest ja motivatsioonist, samas kui kvantitatiivsed meetodid aitavad üldistada infokäitumise suundumusi suuremas populatsioonis.
Infokäitumise rakendused.
Infokäitumise teadmised on rakendatavad mitmesugustes valdkondades:
Seotud mõisted.
Infokäitumine on seotud mitmete teiste mõistetega nagu: