tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Personifikatsioon

Personifikatsioon (lad "persona" 'isik' + "facere" 'tegema'), isikustamine, kõnekujund, metafoori alaliik, kus elutule ja elus loodusesemetele ning abstraktsetele mõistetele omistatakse inimlikud või vähemalt elusa omadused ja võimed. Nad kõnelevad, mõtlevad, tunnevad, neil on hing. Personifitseerimise juured ulatuvad mütoloogilisse maailmakäsitlusse, kõige oleva hingestamisse. Seda igivana võtet esineb eepostes, muinasjuttudes, allegoorias, valmides, tähendamissõnades ning ka uusaegses luules ja lastekirjanduses.
Metafoor

Metafoor (kreeka "metaphora" 'ülekanne') on kõnekujund, troop, mille käigus kantakse ühe nähtuse või objekti omadused või tunnused sarnasuse alusel üle teisele, nõnda et põhikujutluse (nt noorus, päike) asemele tekib uus, asekujutlus, mis ongi metafoor ("elukevad, sinitaeva silm" - K. J. Peterson). 
Ühe võimaliku arusaama järgi on metafoor varjatud võrdlus, kuid võrdluses (noorus on otsekui elukevad; päike kui sinitaeva silm) on nimetatud nii see, mida võrreldakse, kui ka see, millega võrreldakse. Metafooris toimub lühiühendus, st teksti jäetakse alles vaid see, millega võrreldakse. Näiteks nina kui näost eemale ulatuva osa tunnused kantakse üle juhile ja tulemuseks on metafoorne keelend "ninamees" või kantakse siidiriide omadused siidisus, pehmus, õrnus üle inimkäele ja tulemuseks on "siidikäsi".
Metafoor võib olla ühesõnaline, mitmesõnaline, hõlmata pikemaid tekstilõike või tervet teost. Metafoor võib olla omadussõnaline ("kahvatu kuu, kuldsed uned"), nimisõnaline ("lumelained" – Juhan Liiv), isikustav ("vikerkaar joob merest vett; tuul nutab, suvi maeti eile sinna" – Ernst Enno). 
Metafoorsed fraseologismid on eesti keeles näiteks "hambasse puhuma, süda on saapasääres, hammastega hauda kaevama".
Hüperbool (kirjandus)

Hüperbool (kr "hyperbōlē" 'suurendus, liialdus'), kõnekujund, liialdav suurendamine mõju ja intensiivsuse saavutamiseks (nt ääretu meri; "Sajab ja sajab lõpmata" – Gustav Suits). Esineb rahvaluules, eriti kangelaseepostes, sage stiilikujund ka satiiris ja groteskis.
Subaru

Subaru on Jaapani autotootja, kompanii Fuji Heavy Industries (lühend FHI) allüksus "Kabushiki-gaisha Subaru". 
Subaru on Sõnni tähtkujus paiknevate Plejaadide jaapanikeelne nimi. Plejaade kujutatakse ka Subaru logol.
Fuji Heavy Industries tegevus algas 1915. aastal. FHI tootis sõjalennukeid (Nakajima Hikōki Kabushiki Kaisha) ja saavutas olulise osa teise maailmasõja Jaapani õhujõududes. Pärast teist maailmasõda mitmest transporditööstuse ettevõttest 1953. aastal ümberstruktureeritud Fuji Heavy Industries hakkas autosid tootma 1954, mil valmisid esimesed prototüübid. Liideti ettevõtted motorolleriehitaja Fuji Kogyo, autokerede ehitaja Fuji Jidosha Kogyo, mootoriehitaja Omiya Fuji Kogyo, raamiehitaja Utsunomiya Sharyo, kauplemisettevõte Tokyo Fuji Sangyo, 
1992 alustas Subaru tänavasõiduautost Legacy maastikusuutliku versiooni Legacy Outback tootmist, luues sellega sõiduautode turule uue tooteniši. Legacy Outbacki müügiedule reageerisid teised autotootjad oma mudeliversioonidega – Audi Allroad; Volvo Cross Country. 
1987. aastast on kasutatud seeriamudelitel variaatorkäigukaste (CVT). 2008. aastast on kasutatud seeriamudelitel esimesena bokserdiiselmootoreid.
Tänapäeval on Subaru tuntumad mudelid Impreza ja Legacy, mille turbomootoriga nelikveolised variandid on olnud väga edukad ralliradadel ning samas populaarne autohuviliste hulgas eelkõige oma sooritusvõime, läbivuse, töökindluse, töökindlalt taltsa juhitavuse ja konkurentide autodega võrreldes taskukohasema hinna tõttu.
Populaarkultuuris on Subaru mudeleid Outback ja Forester seostatud lesbidega, mis sai alguse Subaru Põhja-Ameerika divisjoni reklaamikampaaniast 1993. aastal. Kuna kõikidel Subaru mudelitel hakkas standardiks saama nelikvedu, otsiti sihtgruppe, kes oleksid nõus maksma nelikveo eest lisaraha. Neli kindlaks tehtud sihtgruppi moodustasid ligi poole müüdud Subaru autodest USAs: õpetajad ja haridustöötajad, tervishoiutöötajad, IT-spetsialistid ja loodushuvilised (suusatajad, kanuumatkajad). Võimalikuks viiendaks sihtgrupiks olid vallalised naised, kes elasid Northamptonis (Massachusetts) ja Portlandis (Oregon), mis on tuntud LGBT kogukonna mekad. Lesbidele meeldisid Subaru autod, kuna need olid "head väljasõitudeks ja ka kraami vedamiseks, ilma et oleks suur nagu veoauto või maastur ja mitte väga silmatorkav". Alates sellest ajast ongi Subaru teinud mõningaid reklaame LGBT-teemaliste topeltmõistetega ja on USAs LGBT kogukonda aktiivselt toetanud.
Enamikul Euroopas müüdavatel automudelitel (v.a "Toyoru" koostööprojekti tulem – tagaveoline sportauto BRZ) on pidev nelikvedu ja jõuallikaks bokser- ehk lamavmootor. Kasutusel on nelikveo erinevad versioonid: AWD elektriliselt juhitava tagasilla siduriga (AT), Full AWD – keskdiferentsiaaliga (Manual) seadistava esi- ja tagasilla vahelise veojõujaotusega (Manual, STI); sama SI- drive nupust – AT) – valdavalt sümmeetriline, st jõuülekannete osad on konstrueeritud nii, et kaalujaotus oleks sama telje ratastele võrdne. Boksermootori madal raskuskese ja vibratsiooni tasakaalustatus annab autodele hea sõidudünaamika.
Loodususund

Loodususundiks nimetatakse harilikult põlisrahvaste usundeid, milles on keskne roll loodusnähtuste ja looduslike objektide (mägede, hiite, puude, kivide, veekogude jms) või nendega seotud üleloomulike olendite austamisel. 
Teatud mõttes võib loodususundeiks nimetada ka 20. sajandil tekkinud või taastatud looduskeskseid usundeid (mitmesugused uuspaganluse vormid, Eestis nt taara- ja maausk). Loodususundi mõiste ei ole range ja kattub suuresti šamanismi jts kategooriatega, tihti esineb neis ka esivanematekultust, samuti seotakse loodususundeid tihti rahvakalendriga.
Hüperbool

Hüperbooliks (kr "hyperbōlē" 'suurendus, liialdus') nimetatakse tasandile kuuluvate punktide hulka, mille iga punkti kauguste vahe absoluutväärtus kahest antud punktist, mida nimetatakse fookusteks, on jääv suurus.
Hüperbool on matemaatikas funktsiooni formula_1 ehk hüperboolfunktsiooni graafik, kus a on suvaline nullist erinev konstant.
Kui parameeter a on positiivne, siis asub hüperbool koordinaatteljestiku I ja III veerandis, aga kui negatiivne, siis II ja IV veerandis. Mida lähemal koordinaatide alguspunktist, seda lähemal paikneb hüperbool koordinaattelgedele.
Kahel hüperboolil ei ole ühiseid punkte (kui nad just ei ühti). Kui kujutada samal graafikul mitut hüperbooli, siis mida väiksem on a absoluutväärtus, seda lähemal asub hüperbool koordinaattelgedele.
Hüperbooli võib vaadelda koonuse lõikena, mille ekstsentrilisus on suurem kui 1.
Värvulised

 
Värvulised ("Passeriformes") on kõige liigirikkam lindude selts. 
Sellesse kuulub üle 5000 liigi (eri allikatel 5100–5700), seega enamik maailma linnuliikidest.
Enamik liike on üsna väikesed, kõige väiksem on pöialpoiss ja kõige suurem ronk. Enamik värvulistest on laululinnud.
Värvuliste seltsi päritolu polnud kuni 20. sajandi lõpuni teada. Mitmeid värvuliste sugukondi rühmitati vaid välise sarnasuse põhjal, kuid selgus, et paljud neist on kujunenud sarnaseks evolutsiooni käigus. Värvulistel eristatakse kaht alamseltsi: "Tyranni" ja "Passeri". Kõik eesti värvuliste sugukonnad kuuluvad alamseltsi "Passeri" (laululinnud).
Sugukonnad.
Eestis.
Eestis esinevad järgmiste värvuliste seltsi kuuluvate sugukondade liigid:
Marseille

Marseille on linn Lõuna-Prantsusmaal, Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonna ja Bouches-du-Rhône'i departemangu keskus. Marseille on elanike arvult Prantsusmaa teine linn ja suuruselt kolmas linnastu.
Marseille oli üks kahest 2013. aasta Euroopa kultuuripealinnast (teine oli Košice).
Ajalugu.
Linna asutasid umbes 7. sajandil eKr kreeklased, kes nimetasid linna Μασσαλία (Massalia). 49 eKr vallutasid linna roomlased. 1218. aastal Marseille iseseisvus, kuni 1481 prantslased linna vallutasid.
Marseille ülikool asutati 1409.
Rahvastik.
Suure osa Marseille elanikkonnast moodustavad 19. sajandi immigrantide järeltulijad: armeenlased, hispaanlased, itaallased, kreeklased, araablased, juudid ja venelased. Umbes veerandi elanikest moodustavad Põhja-Aafrika päritolu inimesed.
Vaatamisväärsused.
Suurimad vaatamisväärsused on 1893. aastal ehitatud katedraal, palverännakute sihtkoht Notre-Dame-de-la-Garde kirik aastast 1864, vana sadam ja kindlus Château d'If. Viimases hoiti vangis Alexandre Dumas' tuntud romaani peategelast krahv Monte Cristot.
Linnas on üks olulisemaid moodsa kunsti muuseume Prantsusmaal, Cantini muuseum.
Amiens

Amiens on linn Põhja-Prantsusmaal, Somme'i departemangu ja endise Picardie piirkonna keskus. Asub Somme'i jõe ääres. Elanike arv on 135 500 (1999).
Amiens'is sõlmiti 1802. aastal Amiensi rahu Inglismaa ja Prantsusmaa vahel.
Tuntuim vaatamisväärsus on 13.-15. sajandil gooti stiilis ehitatud Amiensi katedraal, mis on UNESCO maailmapärandi nimekirjas.
Linnas on ka Picardie kunstimuuseum, kus on Vana-Egiptuse, antiigi ja Lääne-Euroopa kunsti kogud.
Elu lõpul elas Amiensis Jules Verne, kelle majamuuseum ja haud asuvad linnas.
Tuntud kui tekstiilitööstuse keskus.
Riikide paremusjärjestus 1968. aasta suveolümpiamängudel

I koht andis 7, II koht 5, III koht 4, IV koht 3, V koht 2 ja VI koht 1 punkti. Igal medalialal anti kokku välja 22 punkti.
Riistvõimlemises jäädi 2 juhul esikohta jagama. Kumbki sai kuldmedali, aga 6 punkti. 3 korda jäädi 4.–5. kohta jagama. Tabelis on see märgitud 4. kohana, aga 2,5 punktiga.
Poksis pronksmedalikohtumist ei peetud. Mõlemale poolfinaalis kaotanule anti pronksmedal, aga paremusjärjestusse 3,5 punkti.
Mitmel alal (poks, jalgpall, trekisõit) ei selgitatud 5.–8. kohta. Tabelis on see märgitud 5. kohana, aga 0,75 punktiga.
Maadluses jäädi kord jagama 6.–7. kohta ja kord 6.–8. kohta. Tabelis on see märgitud 6. kohana, aga vastavalt 0,5 ja 0,33 punktiga.
Bordžomi

Bordžomi on linn Gruusia Samtshe-Džavahhethi piirkonnas, Bordžomi rajooni halduskeskus. Asub Kura jõe orus, Bordžomi-Haragauli rahvuspargi idaservas. 
Bordžomi on kuurortlinn, mis on tuntud boržommi mineraalvee poolest, mida saadakse linnalähedastest allikatest. Tööstustoodang oli 2005. aastal 10 suuremas ettevõttes 68,3 miljonit lari. 
Taliolümpia kandidaatlinn.
Bordžomi oli (koos Bakurianiga) 2014. aasta taliolümpiamängude kandidaatlinn, kuid langes konkurentsist välja 22. juunil 2006, kui ROK ei valinud teda järgmisse ringi.
Kęstutis

Kęstutis (poola Kiejstut; valgevene Kejstut ("Кейстут") või "Aleksander"; umbes 1296 – 3. või 15. august 1382) oli Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi suurvürst 1381–1382 ja Algirdase kaasvalitseja 1345–1377. 
Kęstutis oli Leedu suurvürstide Vytautas Suure ja Žygimantas Kęstutaitise isa.
Elulugu.
Kęstutis oli Leedu suurvürsti (1316–1341) Gediminase poeg ja suurvürst (1345–1377) Algirdase vend, kes sündis Trakais. Koos Algirdasega kukutas Kęstutis peale Gediminase surma suurvürstiks (1341–1345) saanud noorima venna Jaunutise ning jagasid riigivalitsemise omavahel. Kęstutis hakkas tegelema Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi lääneosaga, mis piirnes Vana-Liivimaa, Saksa ordu Preisimaa alade ja Poola kuningriigiga. Algirdas juhtis aga suurvürstiriigi idaosa. 
Algirdas sai suurvürsti tiitli, Kęstutis oli aga tegelikult Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi läänepoolse osa suveräänne valitseja, ta alustas ka Trakai linnuse ehitamist. Samal ajal kui Algirdas laiendas Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriiki nõrgenevate mongolite Kuldhordi arvelt ida suunas. Suurvürst Algirdase valitsemise ajal (1345–1377) liideti Vitebski vürstiriik, Brjanski vürstiriik (1356). Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi kontrolli all olid tänapäeva Smolenski, Brjanski, Kaluga, Tula, Orjoli, Moskva, Pihkva ja Novgorodi alad. Kęstutis pidas ägedaid kaitselahinguid Saksa ordu ja tolle liitlaste vastu, kes püüdsid laiendada oma valdusi Žemaitija ("Samogitia") arvel. Ta langes korra ka ordu kätte vangi, kuid tal õnnestus Marienburgi ordulinnusest põgeneda. Saksa ordu pidas teda küll vihaseks, aga ka üllaks vastaseks. Erinevalt oma vennast oli ta pagan ning jäi selleks kuni surmani.
1377. aastal, kui suurvürst Algirdas suri, sai sellele järgnenud Algirdase poegade vahelise kodusõja tulemusel uueks suurvürstiks (1377–1381) tolle poeg 2. abielust Tveri Julianaga Jogaila, keda toetas Saksa ordu, Algirdase poegi 1. abielust Vitebski Mariaga toetas aga Moskva suurvürstiriik. Jogailo poliitika tekitas Kęstutises aga vastumeelsust ning pealegi tahtis Jogaila oma onu võimult minema tõrjuda, mis tingis uue kodusõda, mille 1381. aastal võitsid Kęstutis ja tema poeg Vytautas. 
Suurvürst Kęstutis laiendas järgnevalt riiki Puna-Vene ja Vene vürstiriikide arvel.
Kęstutisest sai Leedu viimane paganlik valitseja, kuid tema valitsusaeg jäi lühikeseks. Ühte osavürstkonda pagendatud Jogaila kogus uue armee ning haaras Vilniuse enda kätte. Kui Kęstutis temaga Krevo lossi läbirääkimistele läks, tapeti ta Jogaila poolt, Kęstutise pojal Vytautasel läks korda põgeneda.
Bordeaux

Bordeaux [bord'oo] on linn Edela-Prantsusmaal, Uus-Akvitaania piirkonna ja Gironde'i departemangu keskus.
Bordeaux asub Garonne'i jõe ääres, umbes 100 kilomeetri kaugusel suudmest.
Linna elanike arv on 250 082 (2008), Bordeaux' linnastus elab 1 010 000 inimest. See on elanike arvult Prantsusmaa üheksas linn.
Kliima.
Aasta keskmine temperatuur Bordeaux's on +13,3 °C. Kõige kõrgem keskmine temperatuur on augustis (+20,9 °C) ja juulis (+20,8 °C). Kõige madalam keskmine temperatuur on jaanuaris (+6,4 °C) ja detsembris (+7,3 °C).
Aastas sajab keskmiselt 984 mm. Kõige sademerohkemad kuud on november ja detsember (107 mm), kõige sademevaesemad juuli (55 mm) ja august (60 mm). Kõige rohkem sajupäevi on detsembris (12,6), kõige vähem juulis (7,0) ja augustis (7,8).
Aastas paistab päike keskmiselt 1992 tundi. Kõige päikesepaistelisemad kuud on juuli ja august 243 tunniga, kõige pimedamad detsember 72 ja november 91 päikeselise tunniga.
Ajalugu.
30 000 – 20 000 aastat tagasi elasid Bordeaux' kandis neandertallased, kelle jäänuseid on leitud Pair-non-Pairi koopast Bordeaux'st põhjas.
Linn asutati 300 eKr. See oli keldi hõimu bituriigide ehk viviskide tähtsaim asula ja kandis nime "Burdigala". Alates 56 eKr kuulus see roomlastele. Hiljem sai Burdigala Akvitaania ja 4. sajandil Aquitania II pealinnaks. 270 kuulutati Gaius Pius Esuvius Tetricus Burdigalas keisriks. 276. aastal rüüstasid linna vandaalid.
Üks maailma kõige varasemaid reisijuhte on 333. aastal ilmunud "Itinerarium Burdigalense", mis kirjeldab teekonda Burdigalast Jeruusalemma. See oli mõeldud palveränduritele ja sisaldab üksikasjalikke pühapaikade kirjeldusi.
412. aastal läks läänegootide võimu alla ja 507. aastal Frangi riigi koosseisu, 732. aastal vallutasid Bordeaux' araablased. 12.–14. sajandil oli Akvitaania hertsogkonna ja Inglismaa kuninga võimu all.
1870. aastal ning Esimese ja Teise maailmasõja ajal põgenes Bordeaux'sse Prantsusmaa valitsus.
Bordeaux on veinikaubanduse keskus, linna lähedal on viinamarjakasvatuspiirkond ja toodetakse bordoo veini.
Haridus.
Linnas asub 1441. aastal asutatud Bordeaux' ülikool. See on üks Euroopa suuremaid ülikoole: seal õpib ligikaudu 70 000 üliõpilast ja ülikoolilinnaku suurus on 2,35 km².
Linnas on ka teine ülikool – Bordeaux-Montaigne'i Ülikool, mis on asutatud aastal 1970 ja mis on peamiselt humanitaarülikool. 
Bordeaux's asub Mollat' raamatukogu, mis on Prantsusmaa suurimaid.
Sport.
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Bordeaux' Girondins.
Władysław III

Władysław III (leedu keeles "Vladislovas III", ungari keeles "I. Ulászló", tšehhi ja slovaki keeles "Vladislav I"; 1424–1444) oli Poola kuningas alates 1434 ja Ungari kuningas alates 1440 kuni oma surmani.
Perekond.
Ta oli Jogaila (Władysław Jagiełło) poeg. Ema oli Sofija Alšėniškė (Zofia Holszaska). Mõlemad vanemad olid leedu päritolu. Vanemate vanusevahe oli umbes 44 aastat. Nad abiellusid 1422. Isale oli see neljas abielu; kolmest esimesest oli sündinud ainult kaks tütart, kellest mõlemad olid surnud vallalisena.
Władysław oli vanemate kolmest lapsest (kõik pojad) vanim. Kahest nooremast vennast (mõlema nimi oli Kazimierz) suri üks 9 kuu vanuselt.
Poola ja Ungari kuningas.
Władysław oli vaid 10-aastane, kui ta isa suri, ja tema esimestel valitsusaastatel oli võim tegelikult aadlike ja vaimulike käes. Riiki valitses nõunike rühm eesotsas Zbigniew Oleśnickiga, kes oli esimene Poola kardinal. Olukord ei muutunud ka pärast seda, kui Poola Seim tunnistas 1438 14-aastase kuninga täisealiseks.
1440. aastal pakkusid ungarlased oma kuningatrooni talle, kuna eelmine kuningas Albrecht oli surnud ja tema poeg Ladislaus Postumus veel sündimata. Albrechti naine Elisabeth püüdis küll Ungarit oma pojale hoida, kuid paavsti Eugenius IV toetusel suutis Władysław end Ungaris maksma panna, siiski alles pärast 2 aastat kestnud kodusõda.
Ent paavsti toetus oli antud tingimusel, et ta läheb Türgi vastu ristisõtta. 18-aastane kuningas, keda oli kasvatatud kristlike valitsejate vagade normide ja rüütlikommete najal, võttis asja väga tõsiselt ning valmistus ristisõjaks tões ja vaimus. Kõige suurem moraalne probleem oli asjaolu, et 1443 oli Oradeas sõlmitud Türgiga 10 aastaks rahu, mille kristlased pidid murdma.
Surm.
Władysław III hukkus Varna lahingus 10. novembril 1444, kus Türgi väed sultan Murad II juhtimisel purustasid Poola ja Ungari armee, mida juhtisid Władysław III ja János Hunyadi. Władysław III juhtis lahingus isiklikult Poola 500-mehelist raskeratsaväeüksust. Lahingus olid kristlikud väed kolmekordses arvulises vähemuses ning kaotusele aitas kaasa asjaolu, et Veneetsia ja Kirikuriigi laevastik ei blokeerinud Dardanelle, nagu nad olid lubanud. Kuigi Hunyadi püüdis hukkunud kuninga surnukeha kätte saada, pidi ta taanduma ja kuninga säilmed, nii keha kui raudrüü, jäidki kadunuks.
Ungari läks taas Habsburgide kätte ja kuningaks sai Władysławi elupõline rivaal Ladislaus Postumus, kes aga 1457 ise järglasteta suri. Poolas sai võimule tema vend, Leedu suurvürst Kazimierz IV.
Ebaõnnestunud ristisõda Türgi vastu oli üks ajenditest, miks Türgi 1453 otsustas Konstantinoopoli vallutada.
Garonne

Garonne on jõgi Edela-Prantsusmaal. Saab alguse Püreneedest, suubub Gironde'i estuaari Biskaia lahes. 
Jõe pikkus on 647 km, valgala 55 000 km².
Garonne'i ääres asuvad Toulouse'i, Ageni ja Bordeaux' linn.
Suuremad lisajõed on Ariège, Tarn ja Lot.
Seine

Seine on jõgi Prantsusmaal. Saab alguse 30 km Dijonist põhja pool, Côte d'Ori mägedest ja suubub La Manche'i Le Havre'i ja Honfleuri vahel.
Pikkus 776 km, valgala 78 650 km².
Seine'i ääres asuvad Troyes, Pariis ja Rouen.
Suuremad lisajõed on Aube, Marne, Oise, Yonne ja Eure.
Oise

Oise [u'aaz] on jõgi Euroopas, Seine'i parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab läbi Belgia ja Prantsusmaa. 
Saab alguse Belgias Valloonias asuvast Chimay linnast lõunas ja suubub Pariisi lähedal Seine'i. 
Pikkus on 302 km (teistel andmetel 330 km), valgla umbes 17 000 km².
Suurim lisajõgi on Aisne.
Jõe järgi on saanud nime kaks Prantsusmaa departemangu: Oise'i ja Val-d'Oise'i departemang.
Oise'i jõe ääres asuvad Hirson, Chauny, Noyon, Compiégne, Creil, Auvers-sur-Oiseu, Pontoise, Conflans-Sainte-Honorine.
Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind

Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind ehk Neitsi Maali on auhind, mida Eesti Filmiajakirjanike Ühing annab aasta parimaks Eesti filmiks tunnistatud filmile. 
Esimene auhind anti välja 1994. aastal, seega Neitsi Maali on kõige pikaajalisem ja järjepidevam filmiauhind Eestis. 
Alates 2005. aastast on auhinnaks pronkskuju "Neitsi Maali", mille autor on Priit Tender. Alates 2003. aastast on Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi sponsor Olympic Casino, kes paneb välja rahalise preemia.
Kuradisaar

Kuradisaar (prantsuse "Île du Diable") on saar Lõuna-Ameerikas, Prantsuse Guajaana rannikul Kourou lähedal, väikseim saar Salut' saartest, pindala 14 ha. Geograafilised koordinaadid on 5°17′N 52°35′W.
Ebatervisliku kliimaga saarel oli aastatel 1852–1946 vangla ja sunnitöölaager, kuhu Prantsusmaa saatis nii poliitvange kui ka kõige paadunumaid kriminaalkurjategijaid. Vangla sai kuulsaks oma brutaalsuse poolest. Saarel oli läbi aegade kokku üle 80 000 vangi, kellest suur osa suri seal. Väga vähestel õnnestus põgeneda.
Kuradisaare olud said laiemalt tuntuks, kui sinna saadeti Prantsuse ohvitser Alfred Dreyfus.
Hiljem on saarest kirjutatud raamatuid ja tehtud filme, tuntumad neist endise vangi Henri Charrière'i romaan "Papillon", mille põhjal on valminud samanimeline film 1973. aastal Steve McQueeni ja Dustin Hoffmaniga peaosades.
1938. aastal lõpetati vangide saatmine Kuradisaarele ja 1946. aastal vangla suleti.
1412

1412. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad - 1410. aastad - 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad
Aastad: 1407 1408 1409 1410 1411 - 1412 - 1413 1414 1415 1416 1417
Kourou

Kourou on linn Prantsuse Guajaanas. Linn asub Atlandi ookeani rannikul Kourou jõe suudmes, 40 km pealinnast Cayenne'ist loodes.
Elanike arv on umbes 20 000.
Aastatel 1852–1946 oli Kourous ja selle lähedal asuval Kuradisaarel vangla.
Tänapäeval on linn tuntud eelkõige kosmoseuuringute keskuse ja Euroopa Kosmoseagentuuri Guajaana kosmodroomi asukohana.
7. mail 2013 viidi Guajaana kosmodroomilt Euroopa Kosmoseagentuuri kanderaketiga Vega Maa orbiidile tudengisatelliidi programmi raames ehitatud Eesti esimene tehiskaaslane ESTCube-1.
1367

1367. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad - 1360. aastad - 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 
Aastad: 1362 1363 1364 1365 1366 - 1367 - 1368 1369 1370 1371 1372
1370

1370. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad
Aastad: 1365 1366 1367 1368 1369 - 1370 - 1371 1372 1373 1374 1375
Happesademed

Happesademed on mis tahes sademed (vihma puhul happevihm), mille pH on võrreldes looduslike sademete omaga madalam. Igasuguste happeliste ühendite langemist maa, vee või ehitiste pinnale nimetatakse happesadenemiseks.
Happesademed ei esine vaid vee kujul (vihm, udu, lumi jne), vaid ka õhus olevate gaasiliste ja tahkete komponentide maapinnale sadestumisena. Kuivad happesademed moodustavad umbes 30 protsenti happesademete koguhulgast.
Destilleeritud vee pH on seitse. Sellest suurema pH-ga vett nimetatakse aluseliseks ja väiksema pH-ga happeliseks. Sellise jaotuse järgi oleksid siiski peaaegu kõik sademed happesademed, sest atmosfääris oleva vee normaalne pH on umbes 5,6. See on happelise reaktsiooniga peamiselt seetõttu, et atmosfääris ringlev süsinikdioksiid on osaliselt atmosfääri veepiiskades lahustunud, moodustades süsihappe (H2CO3). Süsihappe dissotsiatsiooni käigus vabaneb vette vesinikioone, mis muudavadki sademed happelisemaks. Lisaks süsinikdioksiidile sisaldab reostamata õhk ka muid happesust mõjutavaid keemilisi ühendeid, mistõttu on vihmavee normaalseks happesuseks loetud ka arvu 5,2.
Atmosfäär ei ole homogeense koostisega, mistõttu esineb praktikas olulisi kõrvalekaldeid keskmistest väärtustest. Enamasti jääb sademete pH vahemikku 4,9–6,5. Happelisemate sademete jaotus näitab selgelt, et nende tekkes on põhisüü inimesel, sest happesademed langevad peamiselt aladele, mis jäävad suurtest tööstuspiirkondadest allatuult.
Happevihma põhjustavad eelkõige väävli- ja lämmastikoksiidid, mis veega reageerides moodustavad vastavalt väävel- (H2SO4) ja lämmastikhappe HNO3.
Happevihmad on tõsine keskkonnaprobleem, mis põhjustab probleeme kaladele ja taimestikule ning kahjustab hooneid.
Rannavall

Rannavall (vananenud termin "randvall" ehk "randrõõne") on tormi(de) poolt mererannale heidetud klibust ning veeristest koosnev piklik positiivne pinnavorm.
Rannavallid moodustuvad suuremate tormide käigus. Nende moodustumine ei ole mitte pidev, vaid hüppeline.
Mussoon

Mussoon (inglise keeles "monsoon") on püsiv ja suure ulatusega tuul, mille suund muutub vastavalt aastaajale.
Mussoon tekib seepärast, et maismaa ja meri soojenevad erineva kiirusega ning erineval määral. Suvel on maismaa soojem, mistõttu kujunevad seal välja tõusvad õhuvoolud, mis moodustavad püsiva madalrõhkkonna. Seetõttu toimub pidev õhuvool merelt maale, mis toob endaga kaasa ookeanivee aurustumise tõttu suure niiskusesisaldusega õhu, mis põhjustab tugevaid sademeid. Talveperioodil on asi vastupidine, maa on külmem kui meri, mistõttu puhuvad tuuled merele, jättes talveperioodil mussoonkliimaga alad sademeist ilma.
Mussooni ja briisi tekkepõhjused on sarnased, kuid mussoon on briisist tunduvalt ulatuslikum ja püsivam nähtus.
Mussooniks nimetatakse ka aastaaega, mil tuul merelt maale puhub, tuues kaasa niiske kliima (mussoonkliima).
Tuntuim mussoonist haaratud piirkond on Lõuna-Aasia.
Cayenne

Cayenne on Prantsusmaa meretaguse territooriumi Prantsuse Guajaana pealinn. Asub Cayenne'i jõe suudmes Atlandi ookeani rannikul.
Elanike arv oli 1999. aasta seisuga 50 594.
Cayenne'i asutasid 1664. aastal prantsuse kolonisaatorid. Linn oli vahepeal hollandlaste, brittide ja brasiillaste käes, enne kui sai uuesti Prantsusmaa valdusse.
Cayenne on krevetitööstuse keskus.
Cayenne'is on mitu ujumisranda, kuid rannaäärsetes vetes on palju haisid.
Cayenne'i linna järgi on nimetatud Cayenne'i pipar.
Impression, soleil levant

"Impression, soleil levant" (eesti keeles "Impressioon. Tõusev päike", ka "Impressioon. Päikesetõus") on Claude Monet' maal, mille järgi on nimetuse saanud kunstivool impressionism. 
Maal on dateeritud 1872. aastaga, kuid tõenäoliselt valmis 1873. aastal.
Tegemist on õlimaaliga, mis on maalitud lõuendile. Maali mõõtmed on 48 × 63 cm. See asub Pariisi muuseumis Musée Marmottan Monet. 
Maalil on kujutatud Le Havre'i sadamat. Kasutatud on väga vabu pintslitõmbeid, nii et maal laseb sadamat pigem aimata kui kujutab seda. 
Pealkirja kohta ütles Monet 1898. aastal: ""Olin 1874. aasta aprillis Kaputsiinide bulvarile näitusele saatnud pildi, mille tegin Havre'is oma aknast välja vaadates – päike paistmas läbi veeauru ja esiplaanil mõned turritavad laevamastid (...) minult küsiti kataloogi jaoks pealkirja, "Havre'i vaade" ei kõlvanud kuidagi ja ütlesin siis: "Pange "Impressioon" ['Mulje']."""
Maal oli eksponeeritud 1874. aastal toimunud esimesel sõltumatul impressionistide kunstinäitusel. 
Kunstikriitik Louis Leroy, kes oli graveerija, maalikunstnik ja menukas näitekirjanik, kirjutas selle näituse kohta mahategeva retsensiooni, mis ilmus ajalehes Le Charivari. Pilgates ühe tollal tundmatu kunstniku maali, pani ta artiklile pealkirjaks "Impressionistide näitus", andes kogemata voolule nimetuse. Leroy kuulutas, et Claude Monet' "Impression, soleil levant" on parimal juhul visand ning seda saab vaevalt pidada lõpetatud kunstiteoseks.
Leroy kirjutas vaatajatevahelise dialoogi vormis: "Impressioon – ma olin selles kindel. Ma just ütlesin endale: et see avaldas mulle muljet, pidi selles olema mingi mulje (...) ja milline vabadus, milline töötluse kergus! Embrüonaalses seisundis tapeet on lõpetatum kui see meremaal."
Kuigi maalil tundub päike olevat üsna ere, on see ümbritseva taustaga võrdselt hele ning pilti mustvalgeks muutes see kaob.
Aruküla (Hiiumaa)

Aruküla on küla Hiiumaa vallas, Heltermaa ja Suuremõisa vahel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.
Küla piirneb merega umbes 1,5 kilomeetri ulatuses lõunas ja idas. Külast põhja jääb Vahtrepa, läände Hilleste ja Valipe, lõunasse Soonlepa ja Sarve ning itta Heltermaa küla. Küla lääneosa kuulub Sarve maastikukaitseala koosseisu.
Nimi.
Kohanimi lähtub eestikeelsest sõnast 'aru' (kõrge kuiv maa). Kohanime on esmamainitud 1688 kujul "Arråküllaby" ja "Arrokülla"-
Elanike arv.
Arukülas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 19 inimest. 
Talud.
Aruküla talud 1939 
Ajalugu.
Aruküla kuulus ajalooliselt Soonlepa mõisa alla. Küla on esmamainitud 1688. aastal ("Arråküllaby, Arrokülla, Arroby"). 1725. aasta Läänemaa adrarevisjonis oli küla "Dorff Arroküll". 
Heltermaa sidejaoskond kandis 1964–1970 Aruküla sidejaoskonna nime. Aruküla kuulus 1977–1997 Heltermaa koosseisu.
Taristu.
Küla läbivad Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ja Heltermaa–Sarve–Aruküla tee.
Aleuriit

Aleuriit on purdsete, mille terasuurus on 2–62,5 μm (Wentworthi lõimiseskaala).
Eestis on varem kasutatud ka purdsetete klassifikatsiooni, mille järgi nimetatakse aleuriidiks purdsetet terasuurusega 0,01–0,1 mm.
Aleuriit on terasuuruselt savi ja liiva vahepealne sete. Omadustelt ja tekkelt sarnaneb aleuriit pigem liiva kui saviga. Sarnaselt liivaga koosneb ka aleuriit valdavalt kvartsiteradest. 
Mõnikord nimetatakse aleuriiti tolmuks või mölliks.
Aleuriidist koosneb suurem osa lössist. Veest üleküllastunud aleuriidi ja savi segu on muda. 
Aleuriidist moodustunud liivakivi sarnane kivim on aleuroliit.
Migreen (ansambel)

Migreen oli Eesti punkansambel, mis tegutses Tallinnas aastatel 2000–2003.
Ansambel Migreen moodustati Kaarel Kressa ja Mart Niineste eestvedamisel 2000. aasta jaanuaris kahe varem tegutsenud bändi Ak ja Panic Street Creatures baasil. 
Kolme tegevusaasta jooksul anti üle 40 kontserdi, vahetati koosseise ning salvestati mõned demod ja "hauaplaat". 
Stiililiselt kuulus Migreen Vennaskonna koolkonda.
Kips

Kips on üks sulfaatsetest vett sisaldavatest mineraalidest.
Keemiline valem: CaSO4·2H2O.
Kips on tavaline mineraal, sulfaatsetest mineraalidest kõige laialdasema levikuga.
Kips on mineraalina suhteliselt pehme (kõvadus Mohsi astmikul 2). Erikaal 2,3; klaasiläige. Puhas kips on värvuselt valge või värvitu, kuid lisandite tõttu võib värvuda hallikaks, kollakaks, sinakaks, punakaks või pruuniks. Esineb massiivsena, kristallidena (monokliinne süngoonia) või kiudja agregaadina.
Tekkelt on kips evaporiit, sarnanedes haliidi ja sülviiniga. Et kaltsiumsulfaat lahustub vees väiksemal määral kui näiteks naatriumkloriid või kaaliumkloriid, hakkab ta ka varem lahusest välja kristalliseeruma. Kips võib moodustuda ka vulkaanilistes piirkondades, kui fumaroolidest väljunud väävliühendeist moodustunud väävelhape reageerib lubjakiviga. Samuti võib kips moodustuda lõhedes, kus püriidi oksüdatsiooni teel vabanenud väävel moodustab väävelhappe, mis reageerib lubjakivist ümbriskivimiga. Kips moodustub ka anhüdriidi hüdratatsioonil.
Kipsi erimite seas on alabaster ja seleniit.
Puhast, hüdraatumata kaltsiumsulfaati nimetatakse anhüdriidiks.
Eestile lähimad kipsileiukohad asuvad Petserimaal Irboska lähedal.
Puracé vulkaan

Puracé on tegev kihtvulkaan Lõuna-Ameerikas Andides. 
Vulkaani kõrgus muutub seoses tegevusega, olles umbes 4700 meetrit.
Puracé purskas aastatel 1849, 1869 ja 1885. Viimati purskas ta 1977. aastal.
SmartFTP

SmartFTP on FTP klientrakendus Windowsi jaoks.
Omadused.
SmartFTP toetab protokolle SSL/TLS ja IPv6, FXP-d, proxyt, tulemüüri, samuti chmod võimalusi. Programmil on graafiline kasutajaliides, mis on tõlgitud rohkem kui kümnesse keelde, sh eesti, hiina, inglise, prantsuse, saksa ja soome keelde. On saadaval versioonid nii 32- kui ka 64-bitise Windowsi jaoks.
Litsentsid.
Enne 2008. aasta juulit oli see programm tasuta, kui seda kasutati isiklikuks, hariduslikuks või mittetulunduslikuks tarbeks või tegevuseks. Kuid 7. juulil 2008 teatati SmartFTP foorumis, et litsentsimismudelit muudeti ja SmartFTP kasutamine ei ole enam tasuta.
Home-versiooni kasutuslitsents maksab 36,95 USA dollarit. On ka lisavõimalusi (nagu skriptimise, krüpteerimise, SFTP protokolli tuge) pakkuv Professional-versioon, mille kasutuslitsents maksab 49,95 dollarit. Kui soovitakse omandada korraga palju litsentse, kehtib soodushinnakiri (seda nii Home- kui ka Professional-versiooni puhul).
Klaasjas struktuur

Klaasjas struktuur (inglise "glassy texture") on teatud vulkaaniliste kivimite struktuur, mis koosnevad osaliselt või täielikult kristallstruktuurita ainest (vulkaanilisest klaasist).
Klaasjas struktuur tekib siis kui magmalise tekkega kivimid jahtuvad nii kiiresti, et kristallidel ei ole aega moodustuda. Seetõttu on tekkinud kivim amorfne ehk termodünaamika seisukohalt väga viskoosne vedelik. Et klaas on metastabiilne materjal, kipub ka klaasja struktuuriga kivim aja jooksul kristalliseeruma. See protsess võib siiski võtta miljoneid aastaid.
Klaasja struktuuriga kivimeile on omane karplik murre.
Levinud klaasjas kivim, mis moodustub ränirikka laava kiirel tardumisel, on obsidiaan.
Kihilisus

Kihilisus on settekivimeile iseloomulik tekstuur, mis väljendub üksteisele järgnevais kihtides.
Kihi kujunemise ajal on valitsenud enam-vähem ühtlased settimistingimused. Settimistingimuste muutumine viib uue kihi tekkimisele. Palju järjestikuseid kihte moodustavadki kivimkeha kihilisuse.
Kihilisus on omane paljudele settekivimitele, näiteks lubjakivile.
Alltekst

Alltekst on mingis teoses või situatsioonis () (() ) tegelaste käitumises ja kujutatud olukordades nii-öelda ridade vahel peituv mõte. Kirjanduses jäävad tihti just kõige olulisemad mõtted otseselt välja ütlemata. Need kätkevad kujundikoes, teatavais eriliselt rõhutatud struktuuri- ja sisuelementides. Lugeja tajub teose allhoovusi enamasti intuitiivselt.
Alltekstil oli täita tähelepanuväärne roll 1970.-1980. aastate eesti kirjanduses. Näiteks:
&lt;br&gt;
Tuulelapsed &lt;br&gt;
Must Vari käib akna taga, kes mullu ka lagedel käis. &lt;br&gt;
Ta uitab siin alati. Aga tuulelapsi me tuba on täis. &lt;br&gt;
Täna pilluvad pilvepalli nad mu sängi ka puiesteelt. &lt;br&gt;
Nad on lapsed ja nad lihtsalt ei salli, et vihm räägib ladina keelt. &lt;br&gt;
Las ta räägib! Ta sõnad on rängad. Juba mõistan ma mõndagi neist, &lt;br&gt;
kui katusel koputab kaua ja kõneleb koljateist. &lt;br&gt;
Ikka kutsub ta kuhugi kaasa - kuid lukus on vööruse uks. &lt;br&gt;
Mu toit on voodi ees toolil. Ma jäängi vist jalutuks. &lt;br&gt;
Alltekste on oma loomingus kasutanud Anton Tšehhov, Franz Kafka.
Migreen

Migreen on haigus, millele on iseloomulikud ühe- või kahepoolse väga tugeva peavalu hood, millele sageli lisanduvad iiveldus, oksendamine ning valgus- ja müratundlikkus.
Eristatakse tavalist ja klassikalist migreeni (auraga migreen). Klassikalise migreeni tunnuseks on eelnähud: visuaalsed sümptomid nagu vaatevälja värisemine, siksakiline nägemine ja hemianopsia. Samuti võivad klassikalisele migreenile eelneda ühe kehapoole tundlikkusehäire ja jõuetus (hemipleegiline migreen) või afaasia ehk kõnehalvatus. Vertebrobasilaarmigreeni korral võivad kaasneda teadvuse hämardumine, diploopia ehk topeltnägemine ja tasakaaluhäired.
Allusioon

Allusioon on varjatud vihje kirjandusteosele, üldtuntud isikule, sündmusele või faktile, nt Juuda tegu, Tootsi taskud, Potjomkini küla. 
Allusioonid võivad lisada tekstile sügavust ja laiemat kandvust.
Koomika

Koomika (kr "kromos" lõbus lärmitsev salk) on naljakus, koomilisus, millegi koomiline külg. 
Koomika sünnib mingi vastuolu ja kokkusobimatuse pinnal, selles on alati peidus mingi üllatus. Me naerame, kui tegelikult toimub midagi vastupidist meie ootustele (peidetud ootuse efekt), näiteks lootsime kohtuda aukartustäratava vaimuhiiglasega, kuid selle asemel näeme kentsakat ja hajameelset, kokutavat veidrikku, keda ühtepuhku tabavad äpardused.
Traagika

Traagika (kreeka keeles "tragike" technē 'tragöödiakunst') on vapustav, kannatuslik, kurb; esteetika, kirjandusteaduse, filosoofia uurimisobjekt; tähistab mingi suure ja üleva väärtuse, eriti inimelu vältimatut hukkumist, lootusetut võitlust kõikvõimsa vastasega, mis põhjustavad kannatusi ja hingelisi vapustusi. Kirjanduses kutsub tegelase kangelasmeelne võitlus ja saatusele allajäämine retsipiendis esile valu, kaastunde, ühtlasi imetluse jt üllad tunded. 
Eristatakse: saatuslikku e objektiivset traagikat – kannatamise põhjus ei peitu tegelases endas, vaid tuleneb väljastpoolt (nt Sophoklese "Kuningas Oidipus"), ja subjektiivset traagikat – kannatamise põhjus peitub tegelases endas (Shakespeare'i "Kuningas Lear"). 
Tegelane peab olema väljapaistev, hingelt suur isiksus, ebatavaline, ometi küllalt lähedane keskmisele inimesele, et olla mõistetav ning äratada vaatajas kaastunnet ja hirmu.
Järskrannik

Järskrannik on järsult sügavneva merepõhjaga rannik.
Järskrannikut eristatakse laugrannikust. Kogu Eesti rannik on laugrannik. 
Järskranniku näiteks on fjordrannik.
Gustav Ränk

Gustav Ränk (18. veebruar (ukj) 1902 Nõmme küla, Karja kihelkond, Saaremaa – 5. aprill 1998 Stockholm) oli eesti etnoloog ja Tartu Ülikooli esimene etnograafiaprofessor.
Elulugu.
Gustav Ränk sündis Saaremaal Karja kihelkonna Nõmme küla Orga talus. Alustanud 17-aastaselt kodukihelkonnas tööd külakoolmeistrina, jätkas ta heitlike aegade ja olude kiuste edasiõppimist. 1921. aastal sai ta Kuressaares toimunud kursustel algkooliõpetaja kutse. Sõjaväeteenistusele järgnenud üleajateenimise ühendas Gustav Ränk õpingutega Tallinna Õhtukeskkooli Kolledžis, mille lõpetamine 1925. aastal andis talle õiguse astuda Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda.
Õpingute kõrvalt töötas ta alates 1926. aastast Eesti Rahva Muuseumis. Tartu Ülikooli lõpetas Gustav Ränk 1930. aastal juba tuntud teadlasena. 1931. aastal kaitses ta magistritöö ning temast sai muuseumi rahvateaduse osakonna juhataja. 1935. aastal ilmus tema töö "Vana-Eesti rahvakultuur", mis oli esimene ülevaade eestlaste ainelisest kultuurist. 1938. aastal sai Gustav Ränk doktorikraadi väitekirjaga "Saaremaa taluehitused". Seejärel valiti ta Tartu Ülikooli esimeseks etnograafiaprofessoriks. Järgnenud sõja-aastate muutlikes oludes tuli tal täita ka Eesti Rahva Muuseumi direktori ülesandeid. 1944. aastal oli ta Tartu Ülikooli, Eesti Rahva Muuseumi ja teiste Tartu teadusasutuste kogude evakueerimise üldjuht. Tema juhatusel päästeti eesti teadusele hulk hindamatu väärtusega materjale.
Gustav Ränk jõudis 1944. aasta hilissügisel põgeneda Rootsi. Võõrsil jätkas ta tööd oma erialal: algul Stockholmi Rahvateaduslikus Instituudis ning 1955. aastast kuni pensionile jäämiseni 1969. aastal Stockholmi Ülikooli etnoloogiadotsendina. Juba Eestis alustatud ehitiste uurimise viis Gustav Ränk lõpule monograafiaga Põhja-Euraasia rahvaste eluruumi traditsioonilisest sisejaotusest ja selle põhjustest. Õnnelike arhiivileidude najal valmisid ülevaated Baltikumi 17. sajandi mõisa- ja kõrtsiarhitektuurist.
Baltimaade talupoegliku piimamajanduse idaeuroopalike iseärasuste uurimise tulemusena valmis 1971. aastal monograafia "Piimast juustuni", millest 1987. aastal avaldati uustrükk. Lisaks monograafiatele ilmus Gustav Ränga sulest ligi 200 lühemat artiklit ja uurimust. Trükki jõudsid ka tema kaks kultuurilooliselt olulist mälestusteraamatut, "Sest ümmargusest maailmast" (1979) ja "Laiemasse maailma" (1988). Tunnustusena teadustegevuse eest valiti Gustav Ränk Euroopa etnoloogide ajakirja Ethnologia Europaea toimetuskolleegiumi liikmeks.
Peridotiit

Peridotiit on ultraaluseline süvakivim.
Peridotiidi peamised koostisosad on oliviin ning pürokseen. Kui eeldada, et peridotiit koosneb vaid pürokseenist ja oliviinist, peab viimase sisaldus olema vähemalt 40% kivimi koostisest. Väiksema oliviini sisaldusega ultramafiidiline süvakivim on pürokseniit. Ülejäänud koostismineraalidest on tavalisemad vilgud, granaadid, spinell, amfiboolid jne.
Termin "peridotiit" hõlmab mitmeid kitsamalt defineeritud kivimeid. Näiteks verliit, hartsburgiit, duniit ning lertsoliit kuuluvad peridotiitide hulka.
Värvuselt on peridotiit must või rohekas. Peridotiidi värviindeks on üle 90.
Peridotiidid on tüüpilised vahevöö kivimid, seetõttu leidub neid maapinnal suhteliselt harva. Maapinnal võivad nad esineda ksenoliitidena basaltses laavas.
Hüdrotermaalsete lahuste mõjul muutub peridotiit serpentiniidiks.
Kevin Young

Kevin Curtis Young (sündinud 16. septembril 1966 Los Angeleses) on USA endine kergejõustiklane (400 m tõkkejooksja). Olümpiavõitja (1992), maailmameister (1993) ja kehtiva maailmarekordi 46,78 valdaja.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1992 olümpiavõitja 46,78
Maailmameistrivõistlustel.
1993 maailmameister 47,18 
Isiklikku.
Kevin Young on 193 cm pikk ja kaalub 81 kg.
Randy Barnes

Eric Randolph ("Randy") Barnes (sündinud 16. juunil 1966 Charlestonis Lääne-Virginias) on USA endine kergejõustiklane (kuulitõukaja ja kettaheitja). Olümpiavõitja (1996) ja varasema kuulitõuke maailmarekordi (23.12) valdaja.
Enne 1996. aastat toimunud olümpiamänge on 22 olümpiakullast kuulitõukes USA vägilaste kaela riputatud 15. Atlanta olümpiamängudel oli favoriit hooaja edetabelijuht ja maailmarekordi valdaja Randy Barnes. Võistlus ise oli põnev viimase tõukevooruni, kuhu liidrina astus 1995. aasta maailmameister John Godina (viiendas voorus 20.79).
Viie vooru järel tihedas heitluses tabelis kuuendaks tõugatud Barnesi viimased Barõšnikovi stiilis keerutused olid aga maailmarekordimehe väärilised. Barnes ei piirdunud kümmekonna-sentimeetrise parandusega, vaid lennutas rauast muna 21,62 meetri kaugusele. Kaheksa aastat tagasi Seouli mängudel oli 22-aastane ameeriklane samuti kogu oma jõu pannud viimasesse tõukesse ning neljandalt kohalt liidriks tõusnud, kuid siis leidus üks mees, sakslane Ulf Timmermann, kes oma viimasel katsel rohkem suutis. Atlantas sellist meest ei olnud.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
hõbemedal 22.39
olümpiavõitja 21.62
Maailmameistrivõistlustel.
hõbemedal 21.80
pronksmedal 20.41
Sisemaailmameistrivõistlustel.
hõbemedal 21.28
Välislingid.
Pilte Randy Barnesist
Kirjandusteaduse mõisteid

"Siin on loetletud kirjandusteaduse mõisteid.
A.
absurdikirjandus - aforism - ajalooline romaan - ajaluule - ajaviitekirjandus - aleksandriin - algriim - alguskordus - allegooria - alliteratsioon - alltekst - allusioon - amfibrahh - anafoor - anapest - aoid - apofaasia - arenguromaan - armastusromaan - asfaldikirjandus - assonants - auto - autobiograafia
B.
bestseller - bretooni lee
C.
"cantiga de amigo"
D.
daktül - dialoog - diegees - dokumentaalromaan - draama - dramaatika - dramatiseering - duoloog
E.
eepika - eepos - eesti haiku - epifoor - epigramm - epiniikion - epiteet - epopöa
F.
faabula - fablioo - fikseeritud luulevormid - fännikirjandus - följeton
G.
gaseel - gregeriia - grotesk - günokriitika
H.
haiku - heksameeter - hermetism - humoresk - hälbekirjandus - hümn - hüperbool
I.
ilmerii - ilukirjandus - intertekstuaalsus - intriigikomöödia - inversioon - irdriim
J.
jamb - jambograafia - jutustus - jõgiromaan
K.
kaanon - kakofoonia - kangelaslaul - kassetipõlvkond - katrään - keerukas narratiiv - kellerii - kiriromaan - kirjandusajalugu - kirjanduslugu - kirjandusteooria - kirjanik - kompositsioon - komöödia - konkreetne luule - kriminaalromaan - kulminatsioon - kõlakujund - kõnekujund
L.
"lai" - lastekirjandus - lausekujund - liivik - limerik - linnakirjandus - lugemisdraama - luule - luulekassett - luuletaja - luuletus - lõpplahendus - lõppriim - lühijutt - lühiromaan - lüürika
M.
maagiline realism - meelika - meesriim - memuaarid - metafoor - metonüümia - miljöö - monoodiline meelika - monoloog - motiiv - mudelsituatsioon - must komöödia - mõttekordus - mõttetera
N.
naiskirjandus - naisriim - naistekas - narratiiv - narratoloogia - neljajalgne trohheus - noorsookirjandus - noovum - novell - näidend - näitekirjanik
O.
oksüümoron - oktett - omaelulookirjutus - Onegini stroof - onomatopöa - ood
P.
paarisriim - parallelism - paroodia - paskvill - pastišš - pendlitakt - peripeetia - personifikatsioon - pleonasm - poeem - poeetika - polüloog - proletaarne kirjandus - proloog - proosa - proosakirjanik - proosaluuletus - protagonist - psühholoogiline romaan - publitsist - publitsistika - publitsistlik romaan - puänt
R.
rahvuskirjandus - retoorika - riim - riimiline luule - ristriim - robinsonaad - romaan - rubaii - rüütlikirjandus - rüütliromaan
S.
saaga - saatüridraama - seiklusromaan - sekvents - salm - satiir - segariimilisus - sentents - siire - sketš - sonetipärg - sonett - spiooniromaan - spondeus - stiil - stiilimeetria - stroof - sõjaromaan - sõlmitus - süliriim - süžee
Z.
zadžaal - "zuihitsu"
T.
tanka - tekst - tekstikriitika - tertsett - tetraloogia - torm ja tung - tragikomöödia - tragöödia - travestia - triloogia - trohheus - troop - truväär
U.
ulmekirjandus - uuskriitika
V.
vabavärss - vaimulik kirjandus - vene formalism - veste - voolulooline meetod - võrdlev kirjandusteadus - võrdmõõdulisus - värsijalg - värsimõõt - värsiõpetus - värsisüsteem - värss - värssromaan - väärtkirjandus
Õ.
õuduskirjandus
Ö.
ökokriitika - ökopoeetika
Jarmila Kratochvílová

Jarmila Kratochvílová (sündinud 26. jaanuaril 1951 Golčův Jeníkovis) on endise Tšehhoslovakkia kergejõustiklane (200, 400 ja 800 meetri jooksja). 
Olümpiamängude (1980) hõbemedali võitja, kahekordne maailmameister (1983) ja kehtiva 800 m jooksu maailmarekordi (1.53,28) valdaja.
Aastatel 1981 ja 1983 valiti ta Tšehhoslovakkia aasta sportlaseks.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1980 hõbemedal 400 m jooksus 49,46
Maailmameistrivõistlustel.
1983 maailmameister 400 m jooksus 47,99 MR ja 800 m jooksus 1.54,68 ning hõbemedal 4x400 m teatejooksus 3.20,32
Euroopa meistrivõistlustel.
1982 hõbemedal 400 m jooksus 48,85 ja 4x400 m teatejooksus 3.22,17
Euroopa sisemeistrivõistlustel.
1979 hõbemedal 400 m jooksus 51,81
&lt;br&gt;1981 Euroopa sisemeister 400 m jooksus 50,07
&lt;br&gt;1982 Euroopa sisemeister 400 m jooksus 49,59
&lt;br&gt;1983 Euroopa sisemeister 400 m jooksus 49,69
&lt;br&gt;1984 Euroopa sisemeister 200 m jooksus 23,02
Välislingid.
Pilte Jarmila Kratochvílovást
Barnaul

Barnaul on linn Venemaal, Altai krai keskus. Barnaul asub Obi jõe ülemjooksul, Barnaulka jõe suubumiskohas.
Barnaul on üks Siberi teadus- ja hariduskeskusi. Seal asub viis ülikooli ja palju muid kõrgemaid õppeasutusi. Linna haldusalasse kuulub üle 20 linnalähedase alevi ja küla, millega koos on elanike arv 649 600 (2007).
Ajalugu.
1730. aastal rentis Akinfi Demidov hõbedasulatustehase rajamiseks riigilt maad ja tõi kakssada pärisorist talupoega. Tehase tegelik ehitus algas 29. septembril 1739 ja seda peetakse linna sünnipäevaks. Samal aastal rajati äravoolukanal ja tamm. 1742 liideti tehasega sellest 2 versta kaugusel asunud Ust-Barnaulski küla.
1749 riigistas valitsus Demidovi tehase ja tõi sinna üle piirkonna administratiivkeskuse, mis seni oli paiknenud Kolõvanis. Altai krai ala kuulus tsaariaja lõpuni Tomski kubermangu. Järgmisel aastal töötas Barnaulis juba 17 ahju Demidovi-aegse 2 ahju ja 7 ääsi asemel. 1771 nimetati Barnaul linnaks (mägilinnaks).
Barnaulis töötas alates 1748 Ivan Polzunov, kes leiutas katkematu töötsükliga aurumasina. See valmis vahetult pärast tema surma 1766 ning töötas kolm kuud, tehes selle ajaga tasa oma ehitamise kulud.
1823. aastal ehitati sinna esimene paberivabrik Siberis. 19. sajandil sai Barnaulist oluline kaubanduslinn ja kaevanduskeskus. Barnaulis toodeti 90% Venemaa hõbedast: tuhat puuda aastas.
Barnaulis kui tähtsas tööstuskeskuses töötas palju kõrgelt haritud insenere, mistõttu linn muutus ka ümbruskonna intellektuaalseks keskuseks. Linn paistis silma nii oma arhitektuuri, harrastusteatri, muuseumi kui ka raamatukogude poolest.
Loodusvarade ammendumine ja tehase halb juhtimine viisid hõbedatoodangu järkjärgulise languse ja lõpuks tehase sulgemiseni 1893. Ent muu tööstus ja kaubandus olid nii heal järjel, et linn jäi selletagi püsima.
1915 rajati linnani raudtee.
2. mail 1917 toimus linnas, kus peaaegu kõik majad olid puust, suur tulekahju. Maha põles 40 kvartalit, sealhulgas palju arhitektuuriliselt väärtuslikke hooneid. Hukkus 34 inimest, ent peavarjuta jäi 20 000.
Teise maailmasõja ajal muutus Barnauli tähtsus tööstuskeskusena eriti suureks, sest sinna evakueeriti sadakond tehast Nõukogude Liidu Euroopa-osast.
Ižkar

Ižkar (ka Iževsk, vene keeles Ижевск, udmurdi keeles Иж või Иж кар) on Venemaa Udmurdi Vabariigi pealinn. Asub Kama lisajõe Iži ääres.
Linn on asutatud 1760. aastal krahv Pjotr Šuvalovi rajatud rauatöötlemistehase juurde. 
1774. aastal vallutasid ja rüüstasid linna Jemeljan Pugatšovi mässulised.
Ižkar sai linnaõigused 1918. aastal.
Aastatel 1984–1987 kandis nime Ustinov (Dmitri Ustinovi järgi).
Meedia.
Ižkaris ilmuvad muu hulgas udmurdikeelsed ajakirjad Keneš ja Invožo.
Majandus.
Linnas on metallurgia-, masinaehitus- ja relvatehased. Seal leiutas omanimelise automaadi (AK-47) Mihhail Kalašnikov, kes elas seal surmani. Ižkaris toodetakse ka mootorrattaid "Iž".
Linna suuremate tehaste hulka kuuluvad: 
Rahvastik.
Ižkari elanike arv rahvaloenduse andmetel (ümardatud):
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ižkari elanikest venelasi 68,8%, udmurte 14,8%, tatarlasi 8,9%, ukrainlasi 0,7%, asereid 0,4% ja marisid 0,3%.
Peripeetia

Peripeetia (kreeka keeles "peripeteia" 'äkiline pööre') on kangelase äkiline elu- või saatusemuutus eriti draamateoses; pöördepunkt draama tegevustikus, mis järgneb kulminatsioonile ja toob kaasa pinevuse languse ning juhib tegevuse kas õnneliku (komöödias) või traagilise (tragöödias) lõpplahenduse ehk konklusioonini.