tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kastani tänav (Pärnu)

Kastani tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas. 
Tänav saab alguse Pärnu jõe äärest, ristub Suur-Jõe tänavaga, Kastani põiguga ja lõppeb Riia maanteel.
Tänava pikkus on ligikaudu 466 meetrit.
Tänava äärde jääb Pärnu Vana kalmistu.
Kasarmu tänav (Pärnu)

Kasarmu tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas, mis asub Karja ja Suur-Kuke tänava vahel.
Tänava pikkus on ligikaudu 106 meetrit.
Karjamaa tänav (Pärnu)

Karjamaa tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
See saab alguse Riia maanteelt ning ristub Kooli, Suur-Kuke, Karja ja Aisa tänavaga. Sellega liitub Heina tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 655 meetrit.
Park.
Tänava äärde jääb Paju park.
Kalamehe tänav (Pärnu)

Kalamehe tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Suur-Jõe tänavalt, suundub lõunasse ja lõppeb Riia maanteel. Kalamehe tänav ristub veel Tui, Liilia ja Köie tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 367 meetrit.
Jalaka tänav (Pärnu)

Jalaka tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Vingi tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Vanapargi tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 218 meetrit.
Hõbe tänav

Hõbe tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas, mis saab alguse Karja tänavalt ja lõppeb Väike-Posti tänaval. Sellega liitub Vase tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 187 meetrit.
Henno tänav

Henno tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Suur-Jõe tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Riia maanteel. Henno tänav ristub veel Tui ja Köie tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 291 meetrit.
Nimelugu.
"Heno" tänav on vististi nimetatud kauaaegse tähtsa Pärnu raehärra 1714–1754 ja ka kohaliku foogtikohtu esimehe, apteeker dr. med., Martin Johann Heno (1685–1755) mälestuseks. Pärast tema surma, hinnates dr. Martin Heno linnateenistust 40 aasta jooksul, austati tema mälestust pärast sellega, et Riia alevis, Riia ja Suur-Jõe tänava vahel asuv põiktänav nimetati tema nime järele.
Heina tänav (Pärnu)

Heina tänav on umbtänav Pärnus Eeslinna linnaosas, mis on seotud Karjamaa tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 65 meetrit.
Tabiteuea

Tabiteuea (varem ka Drummondi saar) on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, üks Gilberti saartest.
Koosneb ühest suuremast saarest (Aanikai ehk Eanikai ehk Nuribenua, 22,4 km²), kus on kokku 12 küla ja mis moodustab Põhja-Tabiteuea omavalitsuse. Selle halduskeskuseks on Utiroa küla. Lõuna-Tabiteuea koosneb mitmest väiksest saarest (kokku 12 km²), kus on 6 küla. Halduskeskus on Buariki küla.
Atolli elanike arv oli 2015. aastal 5261. 
Atolli maismaapindala on 38 km². Laguuni pindala on 365 km².
Nikunau

Nikunau on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, üks Gilberti saartest.
Koosneb ühest suuremast saarest (19,08 km²), kus on kokku 6 küla. Selle halduskeskuseks on Rungata küla. Atolli elanike arv oli 2015. aastal 1789.
Saar koosneb kahest osast, mis on ühendatud omavahel umbes 150 m laiuse maakitsusega. Põhjaosa on suurem ja seal on kunagisest laguunist tekkinud 4 soolajärve:
Nonouti

Nonouti on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, üks Gilberti saartest. Asub saarestiku lõunaosas, Tabiteueast 38 km põhja pool.
Koosneb 12 saarest (kokku 19,85 km²), kus on kokku 9 küla. Selle halduskeskuseks on Teuabu küla. Atolli elanike arv oli 2015. aastal 2743.
Õie tänav (Pärnu)

Õie tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas. See asub Aisa ja Väike-Posti tänava vahel. 
Tänav on ligikaudu 122 meetrit pikk.
Väike-Veski tänav

Väike-Veski tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Oma algusosas liituvad sellega Liilia tänav ja Suur-Veski tänav ning keskosas ristub sellega Rähni tänav. Väike-Veski tänav lõppeb Liiva tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 407 meetrit.
Väike-Sepa tänav (Pärnu)

Väike-Sepa tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
See saab alguse Suur-Jõe tänavalt ja lõppeb Riia maanteel. Sealt saavad alguse Tui tänav ja Köie tänav.
Tänavast lõunasse jääb ka Suur-Sepa tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 229 meetrit.
Väike-Posti tänav

Väike-Posti tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Aia tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Kanali tänaval. Väike-Posti tänav ristub veel Suur-Sepa, Hõbe, Suur-Posti, Kivi, Side ja Õie tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 968 meetrit.
Evelin Penttilä

Evelin Penttilä (sünninimi Evelin Soosaar, sündinud 22. juunil 1985 Tartus) on eesti filmiprodutsent.
Ta lõpetas 2004. aastal Tartu Miina Härma Gümnaasiumi. 2007. aastal lõpetas Tartu Ülikooli riigiteaduste bakalaureuseõppe. 
Tema esimene täispikk mängufilm produtsendina oli 2014. aastal linastunud "Nullpunkt".
Asutas aastal 2015 filmistuudio Stellar Film.
Väike-Kuke tänav

Väike-Kuke tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas. 
Tänav algab Suur-Sepa tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Liiva tänaval. Väike-Kuke tänav ristub veel Suur-Posti, Kivi ja Rähni tänavaga. Sellest lõunasse jääb ka Suur-Kuke tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 758 meetrit.
Väike-Jõe tänav

Väike-Jõe tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas Pärnu jõe ääres. See saab alguse Suur-Jõe tänavalt ja lõppeb ristudes 4. Jõe tänavaga. Tänav ristub ka 2. Jõe tänava ja 3. Jõe tänavaga ning seal lõppeb 1. Jõe tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 433 meetrit.
Hoonestus.
Väike-Jõe tänav 3 hoone fassaad on arvatud ehitismälestiseks.
Vikerkaare tänav (Pärnu)

Vikerkaare tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Suur-Jõe tänavalt ja lõppeb Kastani põigus. 
Tänava pikkus on ligikaudu 304 meetrit.
Veetorni tänav (Pärnu)

Veetorni tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav saab alguse Aia tänavalt ja lõppeb Suur-Sepa tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 154 meetrit.
Vase tänav (Pärnu)

Vase tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Hõbe tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Suur-Posti tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 109 meetrit.
Tulbi tänav (Pärnu)

Tulbi tänav on tänav Pärnus Eeslinna ja Rannarajooni linnaosas.
Tänav algab Aisa tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb A. H. Tammsaare puiesteel. Tulbi tänav ristub veel Karusselli, Auli ja Kajaka tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 414 meetrit.
Tui tänav

Tui tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Väike-Sepa tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Laatsareti tänaval. Tui tänav ristub veel Henno ja Kalamehe tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 247 meetrit.
Suur-Veski tänav

Suur-Veski tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas. See saab alguse Väike-Veski tänavalt, ristub Rähni ja Liiva tänavaga ling lõppeb Suur-Jõe tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 432 meetrit.
Suur-Sepa tänav

Suur-Sepa tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt. Seejärel liituvad sellega Vingi, Kooli, Väike-Kuke ja Pargi tänav, misjärel ristub see Karja, Väike-Posti ja Aisa tänavaga.
Tänavast põhja jääb ka Väike-Sepa tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 723 meetrit.
Suur-Sepa tänavani ulatub Vanapark.
Suur-Posti tänav

Suur-Posti tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Aisa tänaval. Suur-Posti tänav ristub veel Kooli, Väike-Kuke, Karja, Vase ja Väike-Posti tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 644 meetrit.
Hoonestus.
Aadressil Suur-Posti tänav 2 asuv komandant Possieti elamu Pärnus on arvatud ehitismälestiseks, kui ajastule tüüpilise eeslinna hoonestuse näide.
Suur-Kuke tänav

Suur-Kuke tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Kivi tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb A. H. Tammsaare puiesteel. Suur-Kuke tänav ristub veel Kasarmu, Liiva, Kanali, Paju ja Karjamaa tänavaga. Selle põhja poole jääb ka Väike-Kuke tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,05 km.
Sillutise tänav

Sillutise tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas. See saab alguse Suur-Jõe tänavalt ja lõppeb Liilia tänaval.
Tänava äärde jääb Pärnu vana haigla koos kabel-surnukuuriga, mis on arvatud ehitismälestiseks. Pärnu haigla ehitati 1908. aastal, selle projekteeris Pärnu linnaarhitekt Alfred Jung. Maja valmis 1910. aastal, haiglakompleks kõrvalhoonetega (kabel-surnukuur, majandushoone) 1912. aastaks.
Tänava pikkus on ligikaudu 155 meetrit.
Tänava ajalooline saksakeelne nimi on Pflasterstraße. Varasemad eestikeelsed nimed on olnud Plaastri tänav ja Prügitamise uulits.
Rähni tänav (Pärnu)

Rähni tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Suur-Jõe tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Väike-Kuke tänaval. Rähni tänav ristub veel Suur-Veski, Koidu, Väike-Veski, Riia maanteega ja Kooli tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 630 meetrit.
Ruudu tänav

Ruudu tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas. See saab alguse ja ka lõppeb Aisa tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 366 meetrit.
Märts 2023

Märts 2023, kroonika.
2023. aasta märts algas kolmapäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem reedel.
Onotoa

Onotoa on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, üks Gilberti saartest.
Koosneb 30 saarest, kus on kokku 7 küla. Halduskeskuseks on Buariki küla.
Atolli elanike arv oli 2015. aastal 1393. 
Atolli maismaapindala on 15,62 km². Laguuni pindala on 54,4 km².
Okka tänav (Pärnu)

Okka tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Käo tänavalt, suundub edelasse, kõige pealt ristub ja siis lõppeb Sambla tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 259 meetrit.
Nõmme tänav (Pärnu)

Nõmme tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Männiku tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Riia maanteel.
Tänava pikkus on ligikaudu 120 meetrit.
Männimetsa tee (Pärnu)

Männimetsa tee on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Rannametsa teelt, suundub kagusse ja lõppeb linnapiiril.
Tänava pikkus on ligikaudu 281 meetrit.
Männiku tänav (Pärnu)

Männiku tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Raja tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Nõmme tänaval. Laane tänav ristub veel Kännu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 487 meetrit.
Meelise tänav (Pärnu)

Meelise tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Lennuki tänavalt, suundub kagusse, ristub Uku puiesteega ja lõppeb Lembitu tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 313 meetrit.
Marjametsa tee (Pärnu)

Marjametsa tee on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Rannametsa teelt tänavalt, suundub kagusse, keerab linnapiiril kõige pealt edelasse ja siis loodesse ja lõppeb iseendasse. 
Tänava pikkus on ligikaudu 503 meetrit.
Maleva tänav (Pärnu)

Maleva tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust, suundub kagusse, ristub Vambola ja lõppeb Tarva tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 232 meetrit.
Lääne tänav (Pärnu)

Lääne tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Lääne tänav ristub veel Merimetsa, Väina, Kopli ja Laiu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 647 meetrit.
Lõhe tänav (Pärnu)

Lõhe tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Haraka tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Lennuki tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 126 meetrit.
Lennuki tänav (Pärnu)

Lennuki tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Lennuki tänav ristub veel Käo, Lõhe, Meelise ja Merimetsa tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 826 meetrit.
Lembitu tänav (Pärnu)

Lembitu tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust Riia maantee äärest, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Lembitu tänav ristub veel Käo, Meelise, Sulevi, Merimetsa, Ugandi, Salme ja Lehola tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 843 meetrit.
Hoonestus.
Tänava alguses (Lembitu 1) tegutseb ehitismälestiseks arvatud Raeküla algkooli hoones Raeküla Vanakooli Keskus. Teisele pool tänavat aadressil Käo tänav 4 tegutseb Pärnu Raeküla Kool.
Lehola tänav (Pärnu)

Lehola tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav on kahes lõigus. Esimene lõik saab alguse Uku puiesteelt, suundub kagusse ja lõppeb Lembitu tänaval. Teine lõik algab tupikust ja lõppeb Hiie tänaval. Lehola tänav ristub veel Vambola, Rävala, Pala, Tarva, Põdra ja Hirve tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 873 meetrit.
Laiu tänav (Pärnu)

Laiu tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Saare tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Lääne tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 185 meetrit.
Kännu tänav (Pärnu)

Kännu tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb tupikus. Kännu tänav ristub veel Männiku ja Käbi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 329 meetrit.
Kopli tänav (Pärnu)

Kopli tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Saare tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Lääne tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 185 meetrit.
Karu tänav (Pärnu)

Karu tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Hirve tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Hiie tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 188 meetrit.
Järva tänav

Järva tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse, ristub Merimetsa tänavaga ja lõppeb Kalevi puiesteel. 
Tänava pikkus on ligikaudu 704 meetrit.
Hirve tänav (Pärnu)

Hirve tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Hirve tänav ristub veel Käo, Sambla, Riisika, Merimetsa, Karu ja Lehola tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 776 meetrit.
Tänava varasem nimi on Kaheksas joon või 8. joon.
Hiie tänav (Pärnu)

Hiie tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Hiie tänav ristub veel Käo, Sambla, Salu , Merimetsa , Karu ja Tare tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 741 meetrit.
Tänava varasem nimi on Kümnes joon või 10. joon.
Harju tänav (Pärnu)

Harju tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse, ristub Merimetsa tänavaga ja lõppeb Kalevi puiesteel.
Tänava pikkus on ligikaudu 661 meetrit.
Haraka tänav (Pärnu)

Haraka tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Haraka tänav ristub veel Lõhe ja Merimetsa tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 771 meetrit.
Ümera tänav (Pärnu)

Ümera tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Olevi tänavalt, suundub kagusse, ristub Vambola ja lõppeb Tarva tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 275 meetrit.
Tormi tänav (Pärnu)

Tormi tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Merimetsa tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel.
Tänava pikkus on ligikaudu 320 meetrit.
Tedre tänav (Pärnu)

Tedre tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Käo tänavalt, suundub edelasse, ristub Sulevi ja lõppeb Sambla tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 156 meetrit.
Tarva tänav

Tarva tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteel, suundub edelasse ja lõppeb Lehola tänaval. Tarva tänav ristub veel Käo, Sulevi, Sambla, Maleva, Ümera, Merimetsa ja Ugandi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 671 meetrit.
Tare tänav (Pärnu)

Tare tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse ja lõpu Hiie tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 300 meetrit.
Väina tänav (Pärnu)

Väina tänav on umbtänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Lääne tänavalt ja liigub loodesse.
Tänava pikkus on ligikaudu 137 meetrit.
Vambola tänav (Pärnu)

Vambola tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Vambola tänav ristub veel Käo, Sulevi, Sambla, Maleva, Ümera, Merimetsa, Ugandi, Salme ja Lehola tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 826 meetrit.
Urva tänav (Pärnu)

Urva tänav on umbtänav Pärnus Raeküla linnaosas. Saab alguse Raja tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 135 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. oktoober 1998.
Uku põik

Uku põik on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav algab ja lõppeb Uku puiesteel.
Tänava pikkus on ligikaudu 209 meetrit.
Uku puiestee

Uku puiestee on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Käo tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb tupikus. Uku puiestee ristub veel Meelise, Uku põigu, Merimetsa, Ugandi, Lehola tänavaga ja Kalevi puiesteega.
Tänava pikkus on ligikaudu 783 meetrit.
Ugandi tänav (Pärnu)

Ugandi tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänaval on kaks lõiku. Esimene lõik saab alguse Uku puiesteelt, suundub kagusse, ristub Sakala ja lõppeb Lembitu tänaval. Teine lõik algab tupikust, ristub Vambola, Rävala ja Pala ning lõppeb Tarva tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 495 meetrit.
Sõnajala tänav (Pärnu)

Sõnajala tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Käo tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Sambla tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 98 meetrit.
Sulevi tänav (Pärnu)

Sulevi tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav on kahes lõigus. Esimene lõik saab alguse Lembitu tänavalt, suundub kagusse, ristub Olevi, Vambola ja lõppeb Tedre tänaval. Teine lõik algab tupikust ja lõppeb Tarva tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 315 meetrit.
Salu tänav (Pärnu)

Salu tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Hiie tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Sambla tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 171 meetrit.
Salme tänav (Pärnu)

Salme tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Lembitu tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Vambola tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 182 meetrit.
Sambla tänav (Pärnu)

Sambla tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust, suundub kagusse ja lõppeb Laane tänaval. Sambla tänav ristub veel Vambola, Tedre, Tarva, Põdra, Hirve, Sõnajala, Hiie, Okka ja Salu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 880 meetrit.
Sakala tänav (Pärnu)

Sakala tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Ugandi tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Lehola tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 194 meetrit.
Saare tänav (Pärnu)

Saare tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse tupikust Riia maantee ja Liivi tee vahelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Saare tänav ristub veel Merimetsa, Kopli ja Laiu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 708 meetrit.
Riisika tänav (Pärnu)

Riisika tänav on umbtänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Hirve tänavalt ja suundub kagusse.
Tänava pikkus on ligikaudu 150 meetrit.
Rannametsa tee (Pärnu)

Rannametsa tee on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteelt. Rannametsa tee ristub veel Merimetsa tänavaga, Marjametsa ja Männimetsa teega.
Tänava pikkus on ligikaudu 796 meetrit.
Põdra tänav (Pärnu)

Põdra tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Käo tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Lehola tänaval. Laane tänav ristub veel Sambla ja Merimetsa tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 524 meetrit.
Tänava varasem nimi on 7. joon või Seitsmes joon
Pala tänav

Pala tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas Ugandi ja Lehola tänava vahel.
Tänava pikkus on ligikaudu 132 meetrit.
Marakei

Marakei on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, üks Gilberti saartest. Asub saarestiku põhjaosas, Abaiangist 26 km kirde pool.
Atolli elanike arv oli 2015. aastal 2799. Suurim küla on Rawannawi, kus elab umbes 1000 inimest.
Atolli maismaapindala on 14,13 km². Marakei on üks kahest Kiribati atollist, mille laguun on maismaaga tervikuna ümbritsetud. Laguuni vesi on soolane ja selle pindala on 19,6 km².
Mööda atolli kulgeb 26 km pikkune ringtee.
Tamana

Tamana on Kiribatile kuuluv saar Mikroneesias, üks Gilberti saartest. Asub Gilberti saarte lõunaosas, Aroraest läänes. Saare pindala on 4,5 km².
Saarel on 3 küla. Tamana elanike arv oli 2020. aastal 1054. See on väikseim asustatud Kiribati saar.
Saare põhjaosas asub Tamana lennuväli.
Makin

Makin on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, põhjapoolseim Gilberti saartest. Asub 7 kilomeetrit Butaritarist kirdes.
Koosneb 6 saarest, millest 2 on asustatud. Atolli elanike arv oli 2015. aastal 1990. 
Atolli maismaapindala on 7,86 km². Laguuni pindala on 232,5 km².
Tarawa

Tarawa on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, suurim Gilberti saartest.
Koosneb 9 saarest, millel on kokku 30 küla. Atolli elanike arv oli 2020. aastal 70 480. Atollil asub ka Kiribati pealinn Tarawa South.
Atolli maismaapindala on 31 km². Laguuni pindala on 343,6 km². Kõrgus merepinnast on kuni 3 meetrit.
Teises maailmasõjas 20.–23. novembril 1943 toimus Tarawa atollil USA ja Jaapani vägede vahel Tarawa lahing, mis oli osa sõjast Vaiksel ookeanil.
Guntis Berelis

Guntis Berelis (sündinud 2. juulil 1961 Cēsises) on läti kirjanduskriitik, kirjanik ja ajakirjanik.
Ta õppis aastatel 1979–1981 Läti Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas füüsikat ning seejärel Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna raamatukoguteaduse ja bibliograafia osakonnas.
Ta on töötanud Skujenes külaraamatukogu juhatajana. Aastatel 1989–1992 ja 2003–2010 töötas ta ajakirjas Karogs.
Kirjanduskriitikuna oli tema hiilgeaeg 1990. aastatel, kui ta sõnastas Aivars Ozoliņši, Jānis Einfeldsi, Arvjas Kolmansi, Nora Ikstenase, Jānis Vēversi ja teiste noorte autorite poeetika jooni, selgitades postmodernse kirjanduse põhimõtteid ja vaadates läbi kriteeriumid. kunstilisusest läti proosas.
Tema ilukirjandusteostest on eesti keeles ilmunud "Härra Heideggerile meeldivad kassid ja teisi jutte" (Loomingu Raamatukogu, 2022, tõlkija Contra; originaal: "Es nekad nerunāju muļķības", 2018).
Teraina

Teraina (ka Teeraina ja Washingtoni saar) on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, üks Line´i saartest. 
Elanikke oli 2020. aasta seisuga 1893. Atolli pindala on 14,2 km². Teraina on 5,4 km pikk ja 2,1 km lai. Saare keskel asub mageveeline Washingtoni järv. Kõrgus merepinnast on kuni 5 m.
Ajalugu.
Saare avastas eurooplastele 12. juunil 1798 USA kapten Edmund Fanning (elas 1769–1841).
Modo Hockey

Modo Hockey on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Örnsköldsviks.
AIK IF

AIK IF ("Allmänna Idrottsklubben Ishockeyförening") on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Stockholmis.
Nad mängivad HockeyAllsvenskan liigas.
Södertälje SK

Södertälje SK on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Södertäljes.
Nad mängivad HockeyAllsvenskani liigas.
Millenniumi atoll

Millenniumi atoll ehk Caroline'i atoll on idapoolseim atoll Kiribatile kuulvatest Line´i saartest. 
Atoll on asustamata. Koosneb umbes 39 saarest. Saarte kogupindala on 3,76 km².
Ajalugu.
Atolli avastasid eurooplased 1606. aastal. Inimasustust ei leitud. Meresõitja William Robert Broughton pani sellele 16. detsembril 1795 nimeks Carolina saar. 9. juulil 1868 läks atoll Ühendkuningriigi valdusse. Pärast Kiribati iseseisvumist 1979. aastal läks atoll Kiribati koosseisu.
1995. aastal viidi saar ajavööndisse , mistõttu saarel tõusis esimesena päike 1. jaanuaril 2000, mil tähistati uue aastatuhande algust. Ühtlasi nimetati saar ümber Millenniumi saareks.
Timrå

Timrå on tiheasustusega paikkond Rootsis Västernorrlandi läänis, Timrå valla keskus.
Leksand

Leksand on tiheasustusega paikkond Rootsis Dalarna läänis, Leksandi valla keskus.
IF Björklöven

IF Björklöven on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Umeås.
Charles (Orléansi hertsog)

"Vaata ka artiklit Charles d'Orléans."
Orléansi Charles (24. november 1394 – 5. jaanuar 1465) oli Prantsuse aadlik ja luuletaja. Pärast isa Louis d’Orléansi surma 1407. aastal sai temast Orléansi hertsog. Ta oli ka Valois' hertsog, Beaumont-sur-Oise'i ja Blois' krahv, Coucy lord. Oma ema Valentina Visconti kaudu oli ta ka Asti krahvkonna seaduslik pärija.
Teda tuntakse viljaka luuletajana, kuna säilinud on üle 500 tema prantsus- ja ingliskeelse luuletuse, mille ta kirjutas 25-aastase sõjavangipõlve ajal ning pärast seda Prantsusmaale naasnuna.
Villa tänav (Pärnu)

Villa tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas, mis saab alguse A. H. Tammsaare puiesteelt ja liitub Tiiru tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 287 meetrit.
Toominga tänav (Pärnu)

Toominga tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. 
Tänav algab Muuli tänavalt, ristub Söödi tänavaga ja lõppeb Muru tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 185 meetrit.
Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.
Tiiru tänav (Pärnu)

Tiiru tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. 
See saab alguse Viire tänavalt ja lõppeb tupikus.
Tänav pikkus on ligikaudu 153 meetrit.
Sääse tänav (Pärnu)

Sääse tänav on ühesuunaline tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas.
See saab alguse Pärna ja Roosi tänava ristist ning lõppeb Supeluse tänava ja A. H. Tammsaare puiestee ristmikul.
Sääse tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. Lõpuosas piirneb Pärnu rannapargiga.
Tänava pikkus on ligikaudu 226 meetrit.
Hoonestus.
Rannapargi äärde ning Sääse ja Pärna tänava vahele jääb Estonia hotell-spaa.
Söödi tänav (Pärnu)

Söödi tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Toominga ja Seedri tänava vahel.
Sääse tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. 
Tänava pikkus on ligikaudu 53 meetrit.
Suvituse tänav

Suvituse tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas, mis algab Mere puiesteelt ja lõppeb Supeluse tänaval. Sealt saab alguse Eha tänav.
Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale ning Pärnu rannapargi territooriumile.
Tänava pikkus on ligikaudu 346 meetrit.
Seedri tänav (Pärnu)

Seedri tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. 
See saab alguse Remmelga tänavalt ja lõppeb liitudes Muuli tänavaga. Sellega liituvad Muru ja Söödi tänavad.
Tänava pikkus on ligikaudu 335 meetrit.
Seedri tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. Tänavast lõunasse jääb Pärnu rannapark.
Sadama tänav (Pärnu)

Sadama tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Pärnu Vallikääru ääres.
Tänav algab Lootsi tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Ringi tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 381 meetrit.
Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale ning tänav piirneb Pärnu kesklinna poolt Pärnu Vallikääruga.
Remmelga tänav (Pärnu)

Remmelga tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas.
See saab alguse Esplanaadi tänava ja Mere puiestee ristmikult. Remmelga tänavalt saab omakorda alguse Seedri tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 154 meetrit.
Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.
Hoonestus.
Remmelga tänava idaküljele jääb Ammende villa krunt. Tänavast lõunasse jääb Pärnu rannapark.
Pärna tänav (Pärnu)

Pärna tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas.
See saab alguse Nikolai tänavalt, ristub Roosi tänavaga ja lõppeb liitudes Paul Kerese tänavaga. Pärna ja Roosi tänava risti liitub ka Sääse tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 282 meetrit.
Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.
Muuli tänav (Pärnu)

Muuli tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas.
See jääb Ringi ja Seedri tänava vahele. Sealt saab alguse Toominga tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 109 meetrit.
Tänav jääb Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala servale.
Muru tänav (Pärnu)

Muru tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas.
See jääb Ringi ja Seedri tänava vahele. See ristub Esplanaadi tänavaga ning seal lõppeb Toominga tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 183 meetrit.
Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.
Lootsi tänav (Pärnu)

Lootsi tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Pärnu jõe ääres.
See algab Sadama tänavalt ja jätkub Lootsi põik tänavaga. Sealt saab alguse Kapteni tänav.
Tänava pikkus on ligikaudu 116 meetrit.
Tänav jääb Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala piirile.
Lootsi põik

Lootsi põik on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Lootsi ja Ringi tänava vahel.
Tänava pikkus on ligikaudu 208 meetrit.
Hoonestus.
Tänava ääres asuvad Pärnu Jahtklubi jahisadam ja Tartu Ülikooli Pärnu kolledž.
Kajaka tänav (Pärnu)

Kajaka tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas, mis saab alguse Aia tänavalt ja ristub Tulbi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 281 meetrit.
Eha tänav (Pärnu)

Eha tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas, mis saab alguse Suvituse tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 121 meetrit.
Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale ning Pärnu rannapargi territooriumile.
Hoonestus.
Tänava lõppu jääb Pärnu kuursaal.
Auli tänav (Pärnu)

Auli tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. 
Tänav algab Supeluse tänavalt, ristub Aia ja Tulbi tänavaga ning lõppeb Karusselli tänaval.
Tänav on umbes 573 meetrit pikk.
Aleksandr Karavajev

Aleksandr Karavajev (sündinud 24. septembril 1959 Rostovis Doni ääres Vene NFSV-s) on vene päritolu Eesti korvpallur.
Haridus.
Karavajev on lõpetanud 1976. aastal Kiievi 2. keskkooli ja õppinud aastatel 1977–1982 Leningradis F. Engelsi nimelises Kaubandusinstituudis.
Mängijakarjäär.
Aleksandr Karavajev (pikkus 213 cm) mängis Nõukogude Liidu juunioride koondises (1976–1977), Leningradi Spartakis (1977–1982) ja Riia VEF-is (1983–1987). Ta võitis Spartaki meeskonnas mängides 1978. aastal Nõukogude Liidu karika ning Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1978. aastal hõbe- ja 1981. aastal pronksmedali. Riia VEF meeskonna koosseisus on tulnud kolmel korral Läti meistriks. NSV Liidu meistersportlaseks sai ta 1978. aastal.
Aastatel 1987–1995 mängis Karavajev Kalevi esindusmeeskonnas, aastatel 1987–1991 Eesti NSV korvpallikoondises ja 1991–1995 Eesti korvpallikoondises. Ta tuli 1991. aastal Kalevi meeskonna koosseisus Nõukogude Liidu meistriks ja oli 1994. aastal Idaliiga võitjaid. Karavajev osales 1993. aastal Eesti koondise ridades Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril, kus meeskond sai 6. koha.
Eesti meistrivõistlustel on Karavajev võitnud Kalevi meeskonnas 1992. ja 1993. aastal kuldmedali ning 1988. aastal hõbemedali. 1992. aastal võitis ta Kalevi meeskonnas Eesti karika.
Isiklikku.
Tema abikaasa on võrkpallur ja treener Anu Karavajeva.
Regina Lind

Regina Lind (sünninimi Regina Karjakina) on eesti sotsiaaltöötaja ja koolitaja.
2003. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö magistriõppe.
Ta töötab Tervise arengu instituudis. 
Ta on ajakirja "Sotsiaaltöö" vastutav toimetaja.
Ta on Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni (ESTA) asutajaliige.
Torkav karuohakas

Torkav karuohakas ("Carduus acanthoides") on korvõieliste sugukonda karuohaka perekonda kuuluv taimeliik.
Torkav karuohakas on kaheaastane taim. Eestis suhteliselt haruldane, kasvab mererannas ja jäätmaadel. Torkava karuohaka vars on ogaline, torkavate ogadega. Taime kõrgus 20–100 cm. Õied peamiselt purpursed, õitseb juulis ja augustis.
Mihhail Poretšenkov

 
Mihhail Jevgenjevitš Poretšenkov (vene keeles Михаил Евгеньевич Пореченков; sündinud 2. märtsil 1969 Leningradis) on vene filminäitleja.
Aastatel 1986–1990 õppis Poretšenkov Tallinna Kõrgemas Ehitusvägede Poliitilises Sõjakoolis, kuid ei lõpetanud seda, sest lahkus koolist 10 päeva enne lõpetamist. Õpingute kõrval tegeles spordiga, täitis meistrikandidaadi järgu nõuded poksis.
1996. aastal lõpetas Poretšenkov Peterburi Riikliku Teatriakadeemia. 
Film.
Ta on mänginud enam kui 110 mängufilmis. Paljude filmirollide seas oli Poretšenkovil ka peaosa kaks hooaega väldanud krimiseriaalis "Sild" (2018–2020). Filmivõtted toimusid Venemaal ja Eestis.
Intsident Donetskis.
Oktoobris 2014 käis Poretšenkov uut filmi esitlemas tunnustamata Donetski Rahvavabariigis. Selle käigus külastas ta 30. oktoobril valitsusvastaste vägede positsioone Donetski lennuvälja lähedal, kust tulistas raskekuulipildujast mitu valangut Ukraina vägede kaitsepositsiooni suunas. Selle asjaolu tõttu algatasid Ukraina võimud näitleja vastu kriminaalasja. Vastukaaluks andsid valitsusvastased Poretšenkovile 9. novembril 2014 Donetski Rahvavabariigi rahvakunstniku aunimetuse.
Läti välisminter teatas pärast seda kui internetti ilmus video, milles Poretšenkov Donetskis viibides tulistas kuulipildujast Donetski lennujaama suunas, et Poretšenkov lülitatakse isikute nimekirja, kellel pole Lätti sisenemise luba.
Jaanuaris 2015 ilmus meedias teade, et Ukraina Julgeolekuteenistus kuulutas Mihhail Poretšenkovi tagaotsitavaks seoses kahtlustusega terroriakti sooritamises.
Prantsuse Alpid

Prantsuse Alpid on Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi ja Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas asuvad Alpide osad. Osa Prantsuse Alpide ahelikest, sealhulgas Mont Blanci mäeahelik, ulatuvad Šveitsi ja Itaaliasse.
Prantsusmaa ja Itaalia piiril asuv Mont Blanc (itaalia keeles "Monte Bianco") on 4808 meetri kõrgune ning see on Alpide ja Lääne-Euroopa kõrgeim mägi.
Märkimisväärsed linnad Prantsuse Alpides on Grenoble, Chamonix, Annecy, Chambéry, Évian-les-Bains ja Albertville.
Armagnacid

Armagnacid oli Prantsusmaa aadlisuguvõsa, mis sai alguse 961. aastal Armagnaci krahvi Bernard I-ga. Armagnacid olid oma mõjukuse tipus 14.–15. sajandil.
Armagnaci suguvõsa ei olnud 13. sajandil veel oma aladelt võimu projitseerimiseks piisavalt mõjukas. Kagu-Prantsusmaa mõjukas Toulouse'i suguvõsa sai albilaste ristisõjas Kapetingidelt lüüa ning väiksemad kohalikud dünastiad, nagu Foix, Commingesi krahvid ja Albreti suguvõsa said mõjuvõimu juurde.
14. sajandi alguses said Armagnacid endale Rodezi krahvkonna alad ning muutusid sellega kohalikul tasandil mõjukateks tegijateks. Kuna lisaks päritud aladele oli neil valdusi ka Gascogne'is, oli Armagnaci suguvõsa üks riigi tähtsamatest ning käis läbi ka Prantsusmaa valitsejadünastiaga.
15. sajandiks said Armagnacid endale veel alasid, mh Charolais', La Marche'i krahvkonna, Pardiaci krahvkonna, Castres' ja Nemoursi. 14. sajandil muutusid Argagnaci krahvid Prantsusmaa kuningaga lähedasteks, kuid 15. sajandil prooviti end suurema iseseisvuse huvides kuningast distantseerida. Kuningas Louis XI purustas nende sõltumatuspüüdlused jõuga ning lõplikult. Armagnacide allakäik lõppes 16. sajandil suguvõsa hääbumisega.
Armagnacide suguvõsa kuulsaim esindaja oli ilmselt Rodezi ja Armagnaci krahv ning Prantsusmaa konnetaabel Bernard VII, kes juhtis Armagnacide parteid saja-aastases sõjas Burgundide vastu.
Armagnacid pärinesid 8. või 9. sajandil tegutsenud Gascogne'i hertsogitest.
Janne Jõesaar-Ruusalu

Janne Jõesaar-Ruusalu (sünninimi Janne Jõesaar; sündinud 1969 Tallinnas) on Eesti diplomaat.
1993. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika erialal. 
1993. aastas asus ta tööle Välisministeeriumi juriidilise osakonna konsulaarbüroosse. Ta on töötanud diplomaadina Eesti peakonsulaadis Peterburis ja Välisministeeriumi poliitikaosakonnas. Ta on olnud Välisministeeriumi personaliosakonna koolitusbüroo juht ja Eesti suursaatkonna Helsingis esinduse asejuht. 2011. aastast oli ta Välisministeeriumi Euroopa Liidu osakonna üldasjade büroo juht ning 2012. aasta veebruarist Euroopa ja Atlandi-ülese koostöö osakonna Põhja- ja Kesk-Euroopa ning regionaalse koostöö büroo juht. 
Aastatel 2016–2020 oli ta Eesti suursaadik Norras ja Islandil. Aastatel 2020–2022 oli ta Välisministeeriumi Kagu-Euroopa ja Euroopa Liidu üldasjade büroo direktor. Aastatel 2022–2024 oli ta Eesti suursaadik Kosovos. Alates 2025. aastast on ta Eesti suursaadik Soomes.
Aleksandrs Bartaševičs

Aleksandrs Bartaševičs (sündinud 31. detsembril 1965 Rēzeknes) on Läti poliitik ja majandustegelane. Ta on aastatel 2009–2023 Rēzekne linnapea.
Ta lõpetas aastal 1983 Rēzekne 6. Keskkooli ja aastal 1990 Riia Polütehniline Instituudi tööstus-ja tsiviilehituse teaduskonna.
1993–2006 oli ta Läti Seimi 4 koosseisu liige. Kuulus viimati erakonda Koosmeele Keskus.
Ta oli aastatel 2009–2023 Rēzekne linnapea.
Maximilian Wöber

Maximilian Wöber (sündinud 4. veebruaril 1998 Viinis) on Austria jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Leeds United ja Austria jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Viini Rapidis. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 25. veebruaril 2016 UEFA Euroopa Liiga mängus Valencia vastu. Austria kõrgliigas tegi ta debüüdi hooajal 2016/17.
2017. aasta augustis sõlmis Wöber lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Amsterdami Ajax. Hooaja 2018/19 teises pooles mängis ta Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla.
2019. aasta augustis siirdus ta 12 miljoni euro eest Austria kõrgliigaklubisse Salzburgi Red Bull. Sellega sai Wöber kõige kallimaks Austria kõrgliigasse siirdunud mängijaks. Salzburgiga tuli ta kolm korda Austria meistriks.
2023. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Leeds Unitediga.
Austria jalgpallikoondises tegi Wöber debüüdi 6. oktoobril 2017 MM-i valikmängus Serbia vastu.
Alex Meret

Alex Meret Cavaliere (sündinud 22. märtsil 1997 Udines) on Itaalia jalgpallur, kes mängib väravavahina Itaalia kõrgliigaklubis Napoli ja Itaalia jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Udinese. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2. detsembril 2015 Itaalia karikamängus Atalanta vastu, kuid liigadebüüt jäi Udineses tegemata. Aastatel 2016–2018 oli ta Napolis laenul SPAL-is. 2017. aastal võitis ta SPAL-iga Itaalia esiliiga ja tõusis kõrgliigasse.
2018. aasta juulis sõlmis Meret lepingu Napoliga. Üleminekusumma oli 35 miljonit eurot.
Aastatel 2012–2019 mängis Meret Itaalia noortekoondistes. Itaalia jalgpallikoondises tegi Meret debüüdi 18. novembril 2019 EM-i valikmängus Armeenia vastu. 2021. aastal tuli ta Itaalia koondisega Euroopa meistriks, kuid Meret oli Itaalia meeskonnast ainus, kes üheski mängus väljakule ei pääsenud.
Raul Toomas

Raul Toomas (sündinud 11. märtsil 1983) on Eesti diplomaat.
Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli haldusjuhtimise eriala ja kaitsnud magistrikraadi Tallinna Ülikoolis politoloogia erialal.
2005. aastal asus tööle Välisministeeriumi. Ta on töötanud ka Eesti saatkonnas Budapestis ja Prahas ning Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures Brüsselis. Aastatel 2014–2017 töötas ta nõunikuna Kiievi saatkonna ja Bukaresti saatkonna esinduses Chișinăus. Aastatel 2018–2019 oli ta Välisministeeriumi Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo nõunik, aastatel 2019–2022 poliitika planeerimise osakonna nõunik. 2022. aastast on ta Eesti suursaadik Ungaris, Montenegros, Põhja-Makedoonias ja Serbias.
Havrincourt

Havrincourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Paiknemine.
Küla asub u. 14 km Cambraist edelas "Autoroute A2" Havrincourt'i teenindusala lähedal. See asub Pas-de-Calais' kagunurgas, Nordi ja Somme'i departemangude naabruses.
See seisab Artois' antiklinaali ülem-kriidi lavamaal, Somme'i (Péronne'is) ja Escaut' (Cambrais) vahel.
Sellel satelliidifotol on Cambrai üleval paremal. Tume laik keskkohast all vasakul on "Bois d'Havrincourt". "Canal du Nord" kulgeb sealt põhjasuunas ja "Autoroute A2" läheb diagonaalselt. Küla asub metsast kirdes ja A26 kulgeb pildil kõveratena põhjast lõunasse. Sellest ida pool lookleb "Canal de Saint-Quentin" pildil Cambraist lõunasse. Lavamaa kriidipinnas paistab põldudel kahvatuna. Kui teada, kust otsida, on võimalik lihtsalt tuvastada Hindenburgi liini ümbruse pinnasehäire.
Ühendused.
Havrincourt asub A2-A26 kiirteeristmiku lähedal, mis viib A1 lõuna- ja põhjasuunaliste ristmike juurde. Kolm kiirtee juurdepääsupunkti asuvad külast u. 12 km kaugusel. "Canal du Nord" läbib valla lääneserva.
Majandus ja külaelu.
Vald toodab teravilja, endiiviasigurit ja peeti. Kasvatatud kariloomade hulka kuuluvad linnu- ja veiseliha. Puitu saadakse metsast. Olemas telkimis- ja karavaniplats.
Külas peetakse festivali 24. juunile kõige lähemal pühapäeval. Spordialadeks on laskmine ja kalapüük ning olemas on külakoda.
Ajalugu.
1125. aastal nimetati seda "Haverencortiks". Havrincourt'i parunkond ülendati 1693. aastal markiikonnaks. "Cardevacque d'Havrincourt'i" perekond mängis seejärel Prantsuse "Régence" perioodil (1715–1723) silmapaistvat rolli.
"Canal du Nordi" ehitus oli 1914. aastal valda jõudnud, kui puhkes Esimene maailmasõda. 1916.-17. aasta talvel liideti selle puudulikud mullatööd siin Hindenburgi liini kaitserajatistega, mille pea- ehk rindejoon kulges otse läbi küla. Selle tulemusena toimus vallas kaks lahingut, millest kumbki oli omal moel sõjaajaloos olulise tähtsusega.
1917. aasta novembris kulges Hindenburgi pealiin ("Siegfried Stellung") läbi küla. Havrincourt'i vallutamine oli osa Cambrai lahingu (1917) avafaasist, mil tanke kasutati esimest korda koordineeritult.
Teine lahing oli Havrincourt'i lahing, mis algas 12. septembril 1918 ja mis oli märkimisväärne, kuna sellega algas sakslaste taandumine tagasi Belgia-Prantsuse piirile. Saabumine sellesse piirkonda langes kokku vaherahu sõlmimisega.
Vald pälvis 23. septembril 1920 Prantsuse "Croix de guerre".
Pärand.
Päris vanu hooneid pole, sest Hindenburgi liini rajamine ja kaks lahingut, eriti 1917. aastal, hävitasid kõik. Siiski ehitati loss 1925. aastaks Henri IV ja Louis XIII (1589–1643) ajastu stiilis uuesti üles. See koosneb viiest külgnevast hooneplokist, millest igaüks on järsu kaldega katusega.
Ka St Géry kirik ehitati pärast 1918. aastat uuesti üles. See sisaldab seitset "Cardevacque d'Havrincourt'i" perekonna hauaplaati aastatel 1648-1776. Seal on Neitsi kabel musta Madonnaga ja Püha Martini kabel.
"Bois d'Havrincourt" on ulatuslik ja "Canal du Nordi" sillalt avaneb suurepärane panoraamvaade.
Hébuterne

Hébuterne on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 24 km Arrasist edelas, teede D27 ja D28 ristumiskoha ümbruses.
Ajalugu.
Varem muistses Artois' krahvkonnas asunud küla määrati pärast Prantsuse revolutsiooni uude Pas de Calais' departemangu.
Esimene maailmasõda.
Suurema osa Esimesest maailmasõjast oli Hébuterne Läänerinde eesliinil ja oli hõivatud liitlasvägede poolt, kes asusid küla idaküljel vastamisi keiserliku Saksa armeega, kes hõivas 800 m eemal Gommecourt'i küla. 1916. aasta kesksuvel sooritas Suurbritannia maaväe 56. (Londoni) jalaväediviis Hébuterne'ist rünnaku, püüdes hõivata Gommecourt'i osana Somme'i lahingu pealetungist, mis nurjus suurte kaotustega.
Sõja lõpuks oli küla rindekarjääri jooksul osaks saanud vägivalla tõttu täielik vrakk ja see tuli 1920. aastatel täielikult üles ehitada.
Hendecourt-lès-Cagnicourt

Hendecourt-lès-Cagnicourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Hendecourt-lès-Cagnicourt asub 18 km Arrasist kagus, teede D38 ja D956 ristumiskoha ümbruses.
RCH 155

RCH 155 (inglise keeles "Remote Controlled Howitzer 155 mm") on Saksamaal toodetud liikurhaubits. 
Ajalugu.
2021. aastal toimus esimene RCH 155-e liikumise pealt toimuv näidislaskmine.
Koidu V. G. Ferreira

Koidu V. G. Ferreira (sündinud 1975) on eesti kirjanik.
Marian Suitso

Marian Suitso (sündinud 1982) on eesti kirjanik ja tõlkija.
Maarja Astover

Maarja Astover (sündinud 1979. aastal) on eesti kirjanik.
McMurdo polaarjaam

McMurdo polaarjaam (inglise keeles "McMurdo Station") on Ameerika Ühendriikide uurimisjaam Antarktisel Rossi saare lõunatipus ning ühtlasi suurim Anktarktisel paiknev polaarjaam. See asub mandri kõige lõunapoolsemal laevaga ligipääsetava kõva maaga kohas, olles ehitatud Hut Pointi poolsaart katvale vulkaanilisele kivimile.
Jaama ehitamist alustati 1955. aasta detsembris. 2017. aasta seisuga asus seal umbes 85 erinevat hoonet.
See suudab mahutada kuni 1200 inimest. Suviti on seal keskmiselt 800 tehnilist töötajat ning 200 teadlast, talviti 150 tehnilist töötajat ja 3 teadlast. Suviti viibib jaamas ka keskeltläbi 8 arsti või meditsiiniliste baasoskustega töötajat, talveks jääb neid jaama 2. 
McMurdot haldab Ameerika Ühendriikide Antarktika Programm (USAP), mis on osa Riiklikust Teadusfondist. Jaamas ja selle lähedal tehakse mitmesugust teadustööd, mis hõlmab näiteks aeronoomia, astrofüüsika, bioloogia, glatsioloogia, geoloogia, geofüüsika, geomorfoloogia, okeanograafia ja klimatoloogia valdkondi. Tänapäeval on McMurdo ka USAP-i peamine logistika- ja jäätmekäitluskeskus kaugemal sisemaal asuvatele väiksematele uurimisjaamadele.
Jaama teenindab kokkupressitud lumele rajatud Phoenixi lennuväli ja samuti Williams Fieldi maandumisrada. Varem asus baasi juures ka Pegasus Fieldi maandumisrada, kuid liigse suvise sulamise tõttu suleti see 2016. aasta lõpus ja asendati Phoenixi lennuväljaga.
Michael Stone (jäähokimängija)

Michael Robert Stone (sündinud 7. juunil 1990 Winnipegis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Calgary Flames.
Aastatel 2006–2010 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Calgary Hitmen. Viimasel hooajal tuli ta Hitmeniga WHL-i meistriks.
2008. aastal valis Phoenix Coyotes ta NHL-i "draft"is 69. valikuna. Hooajal 2010/11 debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Coyotesi tütarklubis San Antonio Rampage. NHL-i debüteeris ta Coyotesi meeskonnas 18. veebruaril 2012 mängus Dallas Starsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 10. märtsil mängus San Jose Sharksi vastu. Hooajal 2015/16 tegi Stone NHL-is oma resultatiivseima hooaja, kui lõi kuus väravat ja andis 30 väravasöötu.
2017. aasta veebruaris kaubeldi Stone Coyotesist Calgary Flamesi. 
Tema noorem vend Mark Stone on samuti jäähokimängija.
Jesper Bratt

Jesper Bratt (sündinud 30. juulil 1998 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New Jersey Devils ründajana vasakäärel.
Ta alustas klubikarjääri Stockholmi klubis AIK IF, mille meeskonnas debüteeris ta Rootsi esiliigas hooajal 2014/15. AIK põhikoosseisu kuulus ta alates järgmisest hooajast.
2016. aastal valis New Jersey Devils ta NHL-i "draft"is 162. valikuna. 2017. aasta mais sõlmis ta Devilsiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris Bratt hooaja avamängus 7. oktoobril 2017 Colorado Avalanche'i vastu ja lõi selles mängus ka värava. Debüüthooajal sai Bratt NHL-is kirja 13+22, millega oli Devilsi resultatiivsuselt viies mängija. Hooajal 2019/20 oli Bratt Devilsi paremuselt kolmas väravalööja (16 väravat).
2021. aasta jaanuaris pikendas ta Devilsiga lepingut kahe aasta võrra. Hooajal 2021/22 tõusis Bratt Devilsi resultatiivseimaks mängijaks (26+47).
2016. aastal võitis Bratt Rootsi kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Rootsi jäähokikoondise koosseisus osales ta 2019. aasta maailmameistrivõistlustel.
Väike-Toome tänav

Väike-Toome tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Haapsalu maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Merekalda tänaval. Väike-Toome tänav ristub veel Kesk ja Luha tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 344 meetrit.
Jack McBain

Jack McBain (sündinud 6. jaanuaril 2000 Torontos) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Arizona Coyotes.
Aastatel 2016–2018 mängis ta noorteliiga Ontario Junior Hockey League'i klubis Toronto Jr. Canadiens. Aastatel 2018–2022 mängis ta Boston College'i jäähokimeeskonnas.
2018. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i "draft"is 63. valikuna. Wildiga ta lepingut ei sõlminud. 2022. aasta märtsis kaubeldi McBaini mängijaõigused Arizona Coyotesile. NHL-is debüteeris ta 12. aprillil 2022 mängus New Jersey Devilsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 26. aprillil mängus Wildi vastu.
Kanada jäähokikoondise koosseisus osales McBain 2022. aasta taliolümpiamängudel. 15. veebruaril lõi ta väljalangemismängude esimeses ringis värava Hiina vastu.
Tema isa Andrew McBain on endine jäähokimängija.
Võrgu tänav (Pärnu)

Võrgu tänav on umbtänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas, mis saab alguse Mõrra tänavast.
Tänava pikkus on ligikaudu 125 meetrit.
Tulepaagi tee (Pärnu)

Tulepaagi tee on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
See saab alguse Kaubasadama teelt ning kulgeb Pärnu sihi alumise tulepaagi juurde Vana-Pärnu rannas.
Tänav jääb Pärnu rannaniidu looduskaitsealale.
Tänava pikkus on ligikaudu 600 meetrit.
Družba (linn)

Družba (ukraina keeles Дружба) on linn Ukrainas Sumõ oblastis Šostka rajoonis. Asub Žuravka jõe ääres, Venemaa ja Valgevene piiri lähedal.
Linn moodustati 1962. aastal, kui liideti Žuravka, Jurassivka ja Hutir-Mõhhailivskõi asulad.
24. veebruaril 2022 okupeerisid linna Venemaa väed. Aprilli alguses okupandid lahkusid linnast.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 5726 elanikku, neist 70% ukrainlased, 24% venelased ja 5% valgevenelased.
Suur-Toome tänav

Suur-Toome tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Haapsalu maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Merekalda tänaval. Suur-Toome tänav ristub veel Kesk, Luha ja Soo tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 394 meetrit.
Soo tänav (Pärnu)

Soo tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Merekalda tänavlt, suundub loodesse ja lõppeb Mõrra tänaval. Soo tänav ristub veel Suur-Toome, Ranna, Põllu, Luite, Jakobi ja Peetri tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 890 meetrit.
Roostiku tänav (Pärnu)

Roostiku tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas Pärnu sadama ääres.
Tänava pikkus on ligikaudu 654 meetrit.