Tērvete vald

Tērvete vald (läti keeles "Tērvetes pagasts") on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Augstkalne, Bukaiši, Auri, Penkule ja Krimūnase vallaga ning Jelgava piirkonna Zaļenieki vallaga.
Valla pindala on 92,5 km². 2011. aastal oli seal 2036 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 1883 inimest. 2011. aastal elas vallas 1742 lätlast, 99 venelast, 65 valgevenelast, 9 ukrainlast, 20 poolakat ja 91 leedulast. Valla keskus on Zelmeņi küla. Vallavanem on Māris Berlands.
Ajalugu.
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud semgalite Tērvete muinasmaakonna aladele. Selle aladel asusid Auce ("Autzhof"), Bite ("Bittenhof"), Kalnamuiža ("Hofzumberg") ja Steguli ("Stehgulen") mõisade maad. Algselt kandis vald nime Kalnamuiža vald, Tērvete nime kannab see aastast 1925. 1935. aastal oli valla pindala 103,7 km².
1945. aastal moodustati vallas Prieži, Bite ja Tērvete külanõukogu, vald ise likvideeriti aga 1949. aastal. 1954. aastal liideti Tērvete kõlanõukoguga Prieži külanõukogu. 1961. aastal liideti Tērvete külanõukoguga Penkule külanõukogu Tērvete sovhoosi maad, ent Zemgale kolhoosi maad liideti Penkule külanõukoguga.
1990. aastal moodustati külanõukogust vald. 2002. aastal liideti vald Tērvete piirkonnaga, 2021. aastast kuulub see aga Dobele piirkonda.
Loodus.
Valla suuremad jõed on Tērvete jõgi, Skujaine ja Auce jõgi.
Looduskaitse all on Pasiļase Suur künnapuu, Klūnase paljandid, Gravenieki mets-pirnipuu, Nameji tamm, Vadoņise tamm, Tērvete nõmme männid, Tērvete nõmme kuused, Amatnieki toomingas, Iļļēni pärn, Annele pärn, Ķesteri männid, Pļavenieki Väike mänd, Pļavenieki Suur mänd, Auziņase tamm, Auziņase männid, Kalnamuiža tammed, Kalnamuiža männid, Sanatooriumi tamm, Sanatooriumi männid, Tērvete Nõokuusk, Tērvete "Sprīdīši" dendraarium, Rootsi mäe männid, Mezmalieši suur tamm, Mezmalieši aasatamm, Tukumieši Pikk künnapuu, Tukumieši Vana künnapuu, Vecgaviļase tamm, Stēguli tamm ja Steguli Kalmistutamm. Lisaks kasvab vallas arvukalt looduskaitsealuseid nimetuid põlispuid. Valda jäävad osaliselt Skujaine ja Svētaine oru kaitseala ning Tērvete looduspark.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Tērvete sanatoorium ja selle park ning bareljeefid, Pahlenite suguvõsa kabel, kirjandustegelase Jānis Rapa kodumaja Ķipi, keskaegne kindlus Rootsi mägi ehk Pühamägi, Kloostrimäe linnamägi, Tērvete Suhkrumäe linnaägi ja selle juures asuv linnaase, Stūri muinaskalmed, Maztišase muinaskalmed, kirjanik Anna Brigadere elupaik, Pļavnieki asulakoht ning muinaskalmed, ja Kalnamuiža luteri kirik. Kohaliku kaitse all on Ķesteri muinaskalmed, Sapņi muinaskalmed, Līgase muinaskalmed ja sealne hiiepaik, ohvrikivi, Tērvete sanatooriumi aia keskaegne kalmistu ning Vecstēgule mõisa häärber.
Asustus.
Vallas on kuus küla. Valla keskus Zelmeņi on staatusega "vidējciems" ja aastal 2022 oli seal 304 elanikku. Sama staatusega on veel Tērvete 331 elanikuga aastal 2022. Kroņauce on staatusega "lielciems" ja aastal 2022 oli seal 468 elanikku. Veel kolm küla on staatusega "mazciems": Jūles muiža, Klūnas 60 elanikuga aastal 2018 ja Mezmalieši 88 elanikuga aastal 2015.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.