tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Nadežda

Nadežda (vene keeles 'lootus') on vene naisenimi, mis tuleneb märter Elpise nimest (vanakreeka keeles 'lootus').
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Nadežda 7786 inimesel.
Winona Ryder

Winona Laura Horowitz (esinejanimega Winona Ryder; sündinud 29. oktoobril 1971 Winonas) on USA näitleja ja filmiprodutsent. 
Elukäik.
Winona Laura Horowitz sündis juudi peres 29. oktoobril 1971 USA Minnesota osariigis Winonas. Ta sai eesnime oma kodulinna järgi. Ryderi vanemad olid kirjanikud. Ryder oli pere neljas laps. Kaks vanemat last olid Ryderi ema esimesest abielust. Tema juutidest esivanemad on pärit Rumeeniast ja Ukrainast, Ryderi isa on ateist ja ema on budist.
Enn Allik

Enn Allik (sündinud 14. jaanuaril 1961) on eesti kunstnik.
Ta on kunstnik Enno Alliku poeg. Ta on kunsti õppinud Tartus ja fotograafiat Moskvas.
Mall Vaasma

Mall Vaasma (22. veebruar 1945 Kõo vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 4. detsember 2009 Tartu) oli eesti mükoloog.
Oli aastatel 1949–1956 küüditatuna Irkutski oblastis.
Ta lõpetas 1963. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina.
Ta töötas pikka aega Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Ta oli üks parimaid Eesti suurseente tundjaid, paljude Eesti seente ülevaateteoste kaasautor.
Mall Vaasma jäi Tartus Riia tänava ülekäigurajal auto alla ja suri saadud vigastustesse.
Jeff Healey

Jeff Healey (kodanikunimega Norman Jeffrey Healey; 25. märts 1966 Toronto – 2. märts 2008 Toronto) oli pime Kanada kitarrist, laulja ja laulukirjutaja. 
Ta sündis Torontos ja lapsendati imikuna. Kaheksakuuselt kaotas ta nägemise retinoblastoomi tõttu ja tema silmad tuli kirurgiliselt eemaldada.
Jeff hakkas kitarri mängima 3-aastaselt ning arendas välja oma stiili hoides kitarri lapiti süles. 17-aastaselt asutas ta 4-liikmelise ansambli "Blue Direction", mis mängis baarides ja klubides peamiselt kavereid. Peagi asutas ta koos basskitarristi Joe Rockmani ja trummar Tom Stepheniga trio "The Jeff Healey Band". Ansamblit saatis kohalikes klubides menu ja 1988. aastal sõlmiti leping plaadifirmaga Arista. Samal aastal ilmus nende debüütalbum "See the Light", mille singel "Angel Eyes" jõudis USA singliedetabelis 5. kohale. Albumi salvestamise kõrvalt tehti muusikat Patrick Swayze filmile "Road House" ("Väljaviskaja"; 1989), kus Healeyl oli ka üks kõrvalosa.
1990. aastal võitis ansambel Kanada Juno auhinna aasta meelelahutaja kategoorias. Aastatel 1990–1994 jõudis 10 laulu albumitelt "Hell to Pay" ja "Feel This" Kanada singliedetabelisse. 2000. aastatel hakkas ta huvituma džässmuusikast ja andis välja mitu džässalbumit: "Among Friends" (2002), "Adventures in Jazzland" (2004) ja ilmselt kõige laiemalt tuntud 2006. aastal ilmunud "It's Tight Like That". Ta mängis koos paljude tuntud muusikutega nagu Stevie Ray Vaughan, Buddy Guy, BB King, ZZ Top, Steve Lukather, Eric Clapton ja paljud teised.
Jeff Healey suri vähki oma kodus Torontos 2. märtsil 2008. Tal oli naine ja kaks last.
Juulis 2009 ilmus postuumselt kontsertalbum "Songs From The Road".
Fabian von Tiesenhausen

Fabian von Tiesenhausen vanem (surnud 1559) oli Kavilda vasallilinnusest pärit Vana-Liivimaa aadlik, Riia peapiiskopi vasall ja eesistuja maapäevadel. 
Ta suri Vene-Liivi sõja ajal Tallinnas ja maeti Järvakandis.
Tema eesnime järgi on nime saanud Vaabina küla Võrumaal Antsla vallas.
Mõisad.
21. oktoobril 1517 sai ta Hermann Lodelt endale Kiiu mõisa Harjumaal. Isa surma järel kinnitati 9. septembril 1522 tema nimele Vaabina ("Ülzen") mõis ja Vaabina vasallilinnus, ning Riia peapiiskop Jasper Linde läänistas talle ka Tirza vasallilinnuselääni (Tirsen, Tirzas pils) Valgamaal. Ordumeister Wolter von Plettenberg läänistas talle 4. juulil 1530 Järvakandi ja kinnitas 1534 tema nimele ka "Lagedi ?" ("Lacket, Hof Lakede") mõisa. Lisaks neile kuulus talle Lõusa mõis Simuna kihelkonnas.
Perekond.
Tema vanemad olid Tiesenhausenite Bērzaune (sks Bersohn) peaharust pärit Kavilda mõisnik ja Kavilda vasallilinnuse omanik Fromhold von Tiesenhausen (surnud u 1522, maetud Tartu Toomkirikusse) ja Gertrud von Rosen (surnud u 1500), kes oli Straupe ja Maardu mõisaomaniku Kersten von Roseni tütar.
Tema noorem õde Elisabeth oli 1530. aastast hilisema ordunõuniku (1540) Wolter von Plettenbergi abikaasa ja vend Reinhold von Tiesenhausen (surnud 1541) Bērzaune-Vējava-Eleja ("Bersohn-Fehgen-Elley") haru esivanem Liivimaal.
Fabian von Tiesenhausen abiellus Magdalena Krusega, kes oli Vääna ja Ohukotsu mõisniku Eylart Kruse (surnud 1538) ja Lehtse mõisast pärit Alheit von Bremeni tütar. Abielust sündisid:
Ülem-Baieri ringkond

Ülem-Baieri ringkond on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal.
Ringkond hõlmab 3 kreisivaba linna (München, Ingolstadt ja Rosenheim) ning 20 kreisi.
Dalbergia

Dalbergia ("Dalbergia") on puittaimede perekond liblikõieliste sugukonnast.
Perekonda kuulub mitusada puu-, põõsa- ja ronitaimeliiki Lõuna- ja Kesk-Ameerikas, Aafrikas, Madagaskaril ning Lõuna-Aasias.
Kirjeldus ja kasutamine.
Dalbergia perekonda kuulub palju puuliike, millest saadakse väärispuitu. Dalbergia puitu on nimetatud palisandriks.
Paljude liikide puidu lõhn meenutab roosi lõhna, seetõttu on neid nimetatud ka roosipuudeks. Lülipuit on punakas või pruun, tumedamate vöötidega. Lülipuit on kõva ja tihe (tihedus 700–1000 kg/m³). Maltspuit on hele, mõnikord hallikas, ja suhteliselt väheväärtuslik.
Dalbergia puit kipub kuivades kergesti lõhenema, seetõttu tuleb teda kuivatada aeglaselt. Töötlemiseks vajatakse väga teravaid lõikeriistu.
Dalbergia puidust valmistatakse muu hulgas dekoratiivesemeid, parketti, luksusmööblit ja muusikainstrumente. Tänapäeval kasutatakse peamiselt dalbergia spooni.
CITES keelab brasiilia dalbergiaga kauplemise.
Edela-Aafrika Rahvaorganisatsioon

Edela-Aafrika Rahvaorganisatsioon (inglise keeles "South-West Africa People's Organisation", lühendina SWAPO) on Namiibia valitsev erakond.
SWAPO kuulub Sotsialistlikku Internatsionaali.
Ajalugu.
SWAPO asutasid 19. aprillil 1960 Herman Toivo ya Toivo ja Samuel Nujoma. Namiibias elavatest hõimudest toetus SWAPO eeskätt Põhja-Namiibias elavatele ovambodele. 1962 sai SWAPO Namiibia juhtivaks rahvuslikuks organisatsiooniks, kui koopteeris Edela-Aafrika Rahvusliidu. Edaspidi koopteeris ta teisigi iseseisvusmeelseid rühmitusi, millest tuntuimana 1976 Namiibia Aafrika Rahva Demokraatliku Organisatsiooni.
SWAPO eesmärk oli Namiibia iseseisvumine. Enne Esimest maailmasõda oli Namiibia olnud Saksa Edela-Aafrika nime all Saksamaa asumaa. Pärast sõda andis Rahvasteliit selle LAV-ile mandaatterritooriumiks. LAV okupeeris selle ala ja kehtestas apartheidi.
Esimene suur kokkupõrge SWAPO üksuste ja Lõuna-Aafrika politseiüksuste vahel toimus 26. augustil 1966. Seda kuupäeva peetakse üldiselt Lõuna-Aafrika piirisõja alguseks. 1972 tunnistas ÜRO Peaassamblee SWAPO Namiibia rahva ainsaks legitiimseks esindajaks. 1974. aastast alates hakkas Norra valitsus SWAPO-le abi andma.
11. novembril 1975 saavutas Angola iseseisvuse. NSV Liidu toetatud marksistlik organisatsioon MPLA haaras Angolas kiiresti võimu. Juba 1976. aasta märtsis pakkus MPLA SWAPO-le Angolas oma baase, et neist saaks LAV-i sõjaväe vastu operatsioone korraldada. SWAPO sai ka Kuubalt olulist toetust.
1989 tegutses SWAPO marksistliku sissiliikumisena, mille eesmärgiks oli vabastada Namiibia Lõuna-Aafrika Vabariigi okupatsioonist.
Pärast Namiibia iseseisvumist 1990 muutus organisatsioon erakonnaks ja on võitnud seni kõik valimised. Valimistel nimetatakse teda SWAPO Erakonnaks. SWAPO liider Sam Nujoma sai esimeseks Namiibia presidendiks ja valiti kaks korda tagasi. Selleks oli vaja muuta põhiseadust, et ta tohiks kolmandat ametiaega president olla. Namiibia 2004. aasta parlamendivalimistel kogus SWAPO 75,1% häältest ja 55 kohta 78-kohalises parlamendis.
Ehkki SWAPO nõudis järjekindlalt väljendi "Edela-Aafrika" asendamist Namiibia nimega, oli tema enese nimesse Edela-Aafrika nii sügavalt juurdunud, et püsib seal tänapäevani.
2007. aastast 2015. aastani juhtis parteid Hifikepunye Pohamba, kes oli samaaegselt ka Namiibia president.
Bejaïa

Bejaïa (varem eesti keeles "Bedžaja", antiikajal Saldae) on sadamalinn Alžeerias Vahemere ääres, Bejaïa provintsi halduskeskus.
Majandus.
Bejaïa on Alžeeria suurim naftasadam. Seal lõpeb Hassi Messaoud'st tulev naftajuhe. Lisaks toornaftale eksporditakse Bejaïa kaudu rauda, fosfaatväetisi, veini, kuivatatud viigimarju ja ploome. Linnas on olemas tekstiili- ja korgitööstus.
Ajalugu.
Bejaïa esimesed elanikud olid berberid. Kartaago ja Rooma riigi ajal oli linna kohal Saldae asula, kus oli väike sadam. Roomlased ehitasid Saldaesse 1 km pikkuse tunneli vee juhtimiseks . Säilinud on Saldae raidkiri, mis jutustab tunneli ehitamisel tehtud mõõtmisveast, mille tulemusel tunneli otstest tehtud käigud ei ulatunud keskel kokku ja seda viga tuli ristkäigu abil parandada .
Rooma ajal kuulus Saldae Mauretania Caesariensise provintsi. Vespasianus asutas sinna veteranide koloonia. Hiljem tõusis Saldae tähtsus veelgi, kui Diocletianus eraldas selle provintsi idaosa omaette provintsiks Sitifensiseks, sest Saldae oli selle provintsi suurim sadam (provintsi keskus Sitif, tänapäeval Sétif, asus sisemaal).
Pärast Rooma riigi langemist sai Saldae vandaalide riigi pealinnaks. See riik loodi 429/430 ja Bütsants vallutas selle umbes 533. Saldae kuulus Bütsantsis Aafrika prefektuuri ja hiljem, alates 590, Kartaago eksarhaati. 647 toimus araablaste esimene rünnak eksarhaadile ja 698 vallutasid araablased Kartaago, likvideerides eksarhaadi. Ühtlasi jäi Saldae inimtühjaks.
11. sajandil asutasid berberi päritolu Hammadiidide dünastia valitsejad Saldae kohale uue linna Bejaïa ja tegid selle oma pealinnaks. Bejaïast sai tähtis sadam ja kultuurikeskus. Riigi viies valitseja al-Nasir ibn Alnas ibn Hammad kindlustas linna tugevasti ja tema poeg, kuues valitseja al-Mansur ibn Nasir rajas kindlustuste keskele kauni palee. Hammadiidide riik lõppes kümnenda valitseja ajal 1152, kui Marokost tulnud Almohaadid selle vallutasid ja oma riigiga liitsid.
Pärast Almohaadide nõrgenemist vallutasid 13. sajandi alguses Bejaïa Tuneesiast tulnud Hafsiidid. Nende võimu ajal levis Põhja-Aafrikas piraatlus ja Bejaïa sai selle üheks keskuseks. 1510–1555 kuulus linn Hispaaniale, kuid seejärel kapituleerus linna sajameheline hispaanlaste garnison Türgi mitme tuhande mehelise laevastiku ähvarduste ees. Hispaanlastel lubati puutumatult lahkuda, kuid kodumaal süüdistati garnisoniülemat Alonso Peraltat reetmises ja ta hukati. Türgi võimu ajal jätkus linnas mereröövlite tegevus kuni 1833. aastani, mil Prantsusmaa selle vallutas. 1962 Alžeeria iseseisvus.
Sõpruslinn.
Alates 1995. aastast on Bejaïa sõpruslinn Prantsusmaal asuv Brest.
Mr. Happyman

Mr. Happyman on eesti popansambel koosseisus
Sven Lõhmus (vokaal, klahvpillid ja lugude autor), Kadi Tammoja (vokaal) ja Ly Lumiste (vokaal). 2025. aastal tegutsevad bändis ka Siim Jõgioja (löökpillid) ja Anet Vaikmaa (vokaal, klahvpillid).
Mr. Happymani tuntumad lood on "Las mina proovin siis ka", "Lõvisüda", "Suveparadiis", "Laupäevaõhtu printsess" jne.
Ammoniidid (paleontoloogia)

Ammoniidid ("Ammonitida") olid vana- ja keskaegkonna meredes elutsenud spiraalse kojaga peajalgsed limused. Viimased ammoniidid surid välja umbes 65 miljonit aastat tagasi. Antarktisest leitud ammoniitide kivistised tõestavad, et kunagi olid sealsed mered palju soojemad.
Mircea Malița

Mircea Augustin Malița (ka "Malitza"; 20. veebruar 1927 Oradea – 21. mai 2018 Bukarest) oli Rumeenia matemaatik, diplomaat ja teadusfilosoof. 
Ta oli Rumeenia Akadeemia liige ja Rooma Klubi auliige.
Leho Lamus

Leho Lamus (sündinud 15. jaanuaril 1971) on eesti filosoof ja teoloog. 
Eesti Vabariigi taasülesehitamise ajal osales Genf-49 ja Eesti kodanike komiteede tegevustes. 
Ta on alates 2006. aastast teoloogiamagister ja 2007. aastast EAÕK Püha Platoni seminari filosoofia lektor. Ta alustas Tallinna Pedagoogikakoolis filosoofialoengutega 23-aastaselt.
Tunnustus.
2023. aasta ajakirja Akadeemia hõbeauhind, (nr 2) universalia.
Ansambel &quot;Mahavok&quot; (1984)

"Ansambel Mahavok" on ansambli Mahavok 1984. aastal Meloodia plaadivabriku poolt välja antud singel. Plaadi materjal on salvestatud 1983. aastal Tallinnas. Kujundaja Villu Järmut ja Enn Kärmas.
Põhja-Iirimaa jalgpallikoondis

Põhja-Iirimaa jalgpallikoondis on Põhja-Iirimaa Jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Põhja-Iirimaad rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
1921. aastani esindas Iirimaa Jalgpalliliidu esindusmeeskond kogu Iirimaad. Pärast Iiri Vabariigi iseseisvumist loodi seal Iirimaa Jalgpalliliit, mille esindusmeeskond on Iirimaa jalgpallikoondis.
Praegune koosseis.
Põhja-Iirimaa koondis 2021. aasta septembris MM-i valikmängudeks Leedu ja Šveitsi ning sõprusmänguks Eesti vastu.
Serbia jalgpallikoondis

Serbia jalgpallikoondis on Serbia jalgpalliliidu esindusmeeskond, kes esindab Serbiat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Mänguvorm.
Serbia koondise peavorm (kodumängudel) koosneb punanet särkidest, punanet pükstest ja punanet põlvikutest ning varuvorm (võõrsilmängudel) valgest särgist, valgetest pükstest ja valgetest sokkidest.
Slovakkia jalgpallikoondis

Slovakkia jalgpallikoondis on Slovakkia jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Slovakkiat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Pärast Tšehhoslovakkiast eraldumist pidas Slovakkia esimese ametliku kohtumise 1994. aasta veebruaris, kui võideti Araabia Ühendemiraate tulemusega 1:0.
2010. aasta maailmameistrivõistlused olid esimene suurturniir, kus Slovakkia osales. Maailmameistrivõistlustel tuldi oma alagrupis teiseks, viimases mängus võideti valitsevat maailmameistrit Itaaliat tulemusega 3:2. Kaheksandikfinaalis kaotati hilisemale finalistile Hollandile tulemusega 0:1. Nii 2016. kui ka 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõudis Slovakkia samuti kaheksandikfinaali.
Koosseisud.
Slovakkia koondis 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Slovakkia koondis 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel:
Valgevene jalgpallikoondis

Valgevene jalgpallikoondis on Valgevene jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Valgevenet rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Koondis ei ole seni pääsenud Euroopa või maailmameistrivõistluste finaalturniirile.
Eesti jalgpallikoondisega on Valgevene kohtunud 6 korda, neist 2 mängu on võitnud Valgevene ja 4 Eesti.
Pepe

Pepe 
Nimena.
Pepe on eesnime "José" hüüdnimi hispaaniakeelsetes maades, aga see võib-olla ka perekonnanimi.
Georges Wrangell

Parun Georges Eduard von Wrangell (2. jaanuar 1866 Roela – 23. märts 1927 Tartu) oli baltisaksa genealoog ja ajaloouurija, Eestimaa rüütelkonna kantselei sekretär, arhivaar ja Eestimaa Üldkasuliku Ühingu matriklikomisjoni liige.
Perekond.
Ta oli Roela mõisniku ja Eestimaa rüütelkonna peamehe (1881–1884) Parun Wilhelm von Wrangelli (1831–1894) poeg ning meresõitja ja Arktika-uurija Ferdinand von Wrangelli pojapoeg.
Parun Georges Wrangell abiellus 1893. aastal Varssavis Dora Lauberiga (1870 Viin – 1899 Tallinn). Abielust sündisid:
1920. aastal abiellus ta Tallinnas keemiakandidaat Georg Wulfi (suri 1918 Peterburis) lese Klara Kochiga (sünd 1879 Peterburis), kes oli meditsiinidoktor Karl Kochi (surn 1909) ja Amalia Blessingi tütar.
Australian Associated Press

Australian Associated Press (lühend AAP) on Austraalia uudisteagentuur. 
See asutati 1935 Sydneys.
Aardeleid

Aardeleid on peitleid, mis sisaldab väärismetallidest ehteid või münte või hõbeda- või kullakange või muid väärismetallidest esemeid või vääriskive või muid sarnaseid väärtuslikke esemeid.
Johannes Aare

Johannes Aare (kuni 1934 Johannes Ahrenschild; 28. märts 1915 Kalitsa, Väinjärve vald, Järvamaa – 23. detsember 2000 Tallinn) oli eesti insener ja ehitusteadlane. 
Haridus.
Ta lõpetas 1934. aastal Järva Maakonna Paide Avaliku Ühisgümnaasiumi, õppis 1934–1936 Tartu Ülikooli tehnikaosakonnas, lõpetas 1943. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ehitus- ja mehaanikateaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse erialal ("cum laude"). Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Tehnola liige. 
Lipnik 1938. Oli ansambli Laulvad Seilorid liige. 
Kuna Nõukogude ajal ei arvestatud Saksa aja lõpetamisi, pidi ta 1949. aastal lõpetama sama stuudiumi teist korda, sedakorda Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI). Tehnikakandidaat 1954. aastal TPI-s, tehnikadoktor 1972. aastal TPI-s.
Töö.
Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaadi ja Maanteede Valitsuse ehitustehnik 1940–1941. TPI-s 1939, 1940–2000 geodeesia laboratooriumi ajutine abijõud 1939, 1940–1941; tugevus-, ehitusmehaanika ja konstruktsioonide laboratooriumi vanemassistent 1942–1944; ehitusmehaanika ja konstruktsioonide kateedri vanemõpetaja 1945–1953.
Ta oli ehituskonstruktsioonide kateedri dotsent 1953–1972, professor 1972–1991 ning ehitiste projekteerimise instituudi teraskonstruktsioonide õppetooli emeriitprofessor 1992–2000.
Teadustöö põhisuunad.
Õhukeseseinaliste metalltalade, -raamide ja -sildade töökindlus, loonud nende metallisäästliku projekteerimise.
Looming.
Teoseid.
Avaldanud üle 115 publikatsiooni, 5 õpikut, 4 autoritunnistust.
Teaduskorralduslik ja inseneritegevus.
Oli uurimissuuna "Õhukeseseinalised metallkonstruktsioonid" teaduslik juhendaja. Tema juhendamisel on kaitstud 13 väitekirja.
Tallinna Teadlaste Maja liige.
Isiklikku.
Tema pojad on ajakirjanik ja poliitik Juhan Aare, muusik Tõnu Aare ning ettevõtja Mart Aare.
Aavidu

Aavidu (kohakääne Aavidule) on endine küla, mis asus Haljala külanõukogus ja varem Haljala kihelkonnas.
Aavidu asub Tallinna–Narva maanteest põhjas, Vanamõisast idas, Haljalast loodes ja Võlest lõunas.
Aavidu rajati 19. sajandil Vanamõisa mõisatöölistele. Küla esmamainiti 1866 kujul "Awido". Järgnesid mainimised 1900. aasta paiku kujul Аявидо ja 1913. aastal kujul "Ajawiido". Esinenud on ka nimekujud "Avidu, Avido, Aavido" ja "Aavidoa".
Aastal 1977 liideti Aavidu Võle küla koosseisu. Praegu kuulub osa külast Haljala aleviku piiresse.
Nime päritolu on selgusetu. Paralleeli võib tuua mõnikümmend kilomeetrit lääne pool asuva Aegviiduga, mille nime päritolu on samuti selgusetu.
Endel Aaver

Endel Aaver (22. juuni 1927 Kaiu vald, Harjumaa – 6. juuli 2009) oli eesti loomaarstiteadlane ja veterinaariakandidaat, kes peamiselt tegeles veterinaarviroloogiaga.
Elulugu.
Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) loomaarstiteaduskonna veterinaararstina 1951. aastal. Ta kaitses 1956. aastal kandidaadi dissertatsiooni sigade influentsa ja selle tõrje teemal. Oma uurimistöödes tegeles viiruste ja loomade viirushaigustega ning on avaldanud töid üldveterinaariast, hepatoosidest, nitritite ja nitraatide mürgistustest ning loomakasvatusest. Endel Aaver valiti esimeseks esimeheks taasasutatud Eesti Loomaarstide Ühingus 1988. aastal ja oli seda kuni 1993. a. Alates 1994. aastast oli ta ELÜ aupresident.
Ta oli liige Eesti Looduskaitse Seltsis (aastast 1969), Akadeemilise Baltisaksa Kultuuri seltsis (aastast 1993) ja Suurt Valget Tõugu Sigade Tõunõukogu juhataja ja Eesti Peekonsigade Tõunõukogu liige (aastast 1995).
Richard Aavakivi

Richard Valentin Aavakivi (sünninimi Richard Espenstein, esineb ka kujul "Richard Epstein"; 24. märts (vkj) / 5. aprill 1873 Luuküla, Oudova maakond, Peterburi kubermang – 23. aprill (vkj) / 6. mai 1906 Pihkva kubermang) oli eesti arst, ajakirjanik ja publitsist.
1875. aastal asus pere elama Pihkva kubermangu. 
Aastatel 1885–1894 õppis ta Tartu gümnaasiumis ja leeritati Tartu Maarja koguduses. 1894–1899 õppis ta Tartu Ülikoolis arstiteadust. Kuulus seal eesti üliõpilaste illegaalsesse ja radikaalsesse "jaaksonlaste" tudengirühmitusse, kus tutvuti sotsialismi ideedega.
Aastatel 1900–1902 töötas ta arstina Tartus ja Narvas 1902–1906, vahepeal (1904–1905) oli ta sõjaväearst Vene–Jaapani sõjas, kust vabanes haiguse tõttu. 
Aavakivi oli teose Lõbu ja Teadus (Tartu 1898–1899) väljaandja. 1901–1902 tegi ka kaastööd päevalehele Teataja. Juba esimestel ilmumiskuudel 1903. aastal tegi kaastööd sotsiaaldemokraatliku suunitlusega ajalehele Uudised. Oli vahepeal sõjaväearst Vene–Jaapani sõjas, hiljem töötas Uudiste vastutava toimetajana.
Isiklikku.
Ta oli möldri ja taluniku poeg, Anna Haava lellepoeg. Suri tuberkuloosi.
Looming.
Avaldas populaarteaduslikke kirjutisi Lõbu ja Teadus (1898–1899) ning ajakirjas Rahva Lõbu-Leht (1898–1906), kus tutvustas darvinistlikke ja marksistlikke vaateid.
Rahvusvaheline raudteeliin

Rahvusvaheline raudteeliin on raudteeliin, mis läbib kahte või rohkemat riiki. Samuti on rongides, mis sõidavad rahvusvahelisi liine, kupeed või väga mugavad istmed (erinevad rongiti ja vaguniti), kuna vahemaa ja sõiduaeg on pikad.
Rahvusvahelised liinid Eestis.
Läbi Eesti sõidavad rahvusvahelised rongid liinidel:
Anders Gløersen

Anders Gløersen (sündinud 22. mail 1986 Oslos) on Norra murdmaasuusataja.
Gløersen võistles esimest korda maailma karikasarjas Drammeni etapil 2007. aasta märtsis ja sai sprindi klassikasõidus 36. koha. Esimene võit MK-etapil tuli sprindi vabasõidus 16. detsembril 2007 Rõbinskis. Teise võidu sai Gløersen Salpausselkä mängude raames peetud MK-etapil Lahtis 2008 1,2 km sprindi vabasõidus. 2009. aasta MK-etapil Düsseldorfis oli ta teine sprindi vabasõidus. 2007–2008 hooajal sai ta sprindikarika arvestuses neljanda koha.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitis ta 15 km vabatehnikasõidus pronksmedali ja teatesõidus kuldmedali.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Anders Gløersen on osalenud 70 maailma karikasarja etapil () ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest viiel korral kõige kõrgemale astmele.
Makemake (kääbusplaneet)

Makemake (ametlikult (136472) Makemake; sümbol: ) on kääbusplaneet. See avastati 31. märtsil 2005.
Päikesesüsteemi kääbusplaneetide seas on Makemake suuruselt kolmas ning Kuiperi vöö objektide seas suuruselt teine
. Selle läbimõõt on umbes 3/4 Pluto omast.
Makemakel on teadaolevalt 1 kaaslane (kuu), mis avastati 2015./2016. aastal, tõenäoliselt on kaaslase läbimõõt alla 200 km.
Väga madala keskmise temperatuuri tõttu (umbes 30 K ehk −243,2 °C) on Makemake pind kaetud metaani-, etaani- ja võib-olla ka lämmastikujääga.
Makemake tähis oli algul 2005 FY9 all ning hiljem sai see väikeplaneedi numbri 136472. Selle taevakeha avastas 31. märtsil 2005 meeskond, mida juhtis Michael Brown, avastusest teatati 29. juulil 2005. Planeedi nimi pärineb Rapanui jumalalt Makemakelt. 11. juunil 2008 lisas Rahvusvaheline Astronoomialiit (International Astronomical Union, IAU) Makemake plutoidikandidaatide nimekirja. Plutoidideks nimetatakse Neptuuni orbiidist kaugemale jäävaid kääbusplaneete, mille sekka kuuluvad Pluuto, Haumea ja Eris. Ametlikult sai Makemake plutoidi staatuse juulis 2008.
Aleksei Petuhhov

Aleksei Petuhhov (sündinud 28. juunil 1983 Klintsõs) on Venemaa murdmaasuusataja, kes sõidab põhiliselt sprindidistantse. 
Petuhhov sai juunioride MM-võistlustel 2003. aastal Sollefteås 30 km ühisstardiga vabasõidus hõbemedali. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis oli ta 1,6 km sprindi vabasõidus üheksas.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta sprinditeates koos Nikolai Moriloviga pronksmedali. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes tuli ta samal alal Nikita Krjukoviga maailmameistriks. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitsid nad sprinditeates hõbemedali.
Petuhhov osales maailma karikasarjas esimest korda 2003. aasta märtsis Lahtis, kus ta sai 15 km vabasõidus 56. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile 2009. aasta jaanuaris Rõbinskis, kui sai 1,3 km sprindi vabasõidus teise koha. Hooaja lõpus oli ta sprindikarika arvestuses kuues. 2009. aasta detsembris Düsseldorfi MK-etapil sai Petuhhov 1 km sprindi vabasõidus esikoha.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Aleksei Petuhhov on individuaalselt osalenud 72 maailma karikasarja etapil () ja jõudnud poodiumile 17 korral, millest kolm kord kõige kõrgemale astmele.
Makemake

Makemake on rapanui mütoloogias inimkonna looja ja viljakusjumalus.
Teda on kujutatud paljudel Lihavõttesaare petroglüüfidel.
Mikrokanooniline ansambel

Mikrokanooniline ansambel on statistiline ansambel, mis on moodustatud samasuguse ruumala, energia ja osakeste arvuga isoleeritud tasakaalulistest termodünaamilistest süsteemidest.
Üheks fundamentaalseks eelduseks termodünaamikas on, et süsteemi kõik mikroolekud on sama tõenäolised. Kui süsteemi võimalike mikroolekute arv on Ω, siis tõenäosus, et süsteem on antud mikroolekus, on 1/Ω.
Mikrokanoonilise ansambli entroopia on "S" = "k" ln(Ω), kus "k" on Boltzmanni konstant.
Patrick Sériot

Patrick Sériot (sündinud 14. veebruaril 1949, Vincennes, Prantsusmaa) on prantsuse lingvist ja ideedeajaloolane.
Ta töötab Lausanne'i ülikoolis slavistika osakonna juhatajana.
Ta peamiseks uurimisvaldkonnaks on keeleteaduse ajalugu. Ta on Praha lingvistilise ringi, Roman Jakobsoni ja Nikolai Trubetzkoy tööde tunnustatud uurija.
Vaated.
Üks Seriot järeldusi on, et "diskursuseanalüüsi pole võimalik rakendada tõlgitud tekstidele, kuna kõik tõlked on topelterinevusega: on hulk algteksti märke, millel pole ekvivalente teises keeles, ning hulk obligatoorseid tähiseid teises keeles, millel puudub viidatav objekt lähtekeeles".
Seriot arendatud ja rakendatud kontseptsioon "air du temps" on vaadeldav kui "Zeitgeist"'i sotsioloogiline tahk: teaduslikud mõisted võivad olla sarnased mitte üksnes seepärast, et nende sõnastajad mõjustasid teineteist, vaid seepärast, et need kujunesid samas intellektuaalses keskkonnas (Sériot 1999: 38). Intellektuaalide võrgustiku liikmed jagavad hulka domineerivaid teaduslikke ideid, kujutlusi, metafoore ja eelistusi, mida nad kasutavad omaenda arutelu luues, ilma endale täielikult teadvustamata selliste allikate rolli enda loodavais teooriais. Mingi perioodi "air du temps" ületab erialasid eraldavaid piire.
Suisapäisa

Suisapäisa on Türil tegutsev segakoor. 2008. aastal võitis Suisapäisa Eesti Televisiooni saatesarja "Laululahing". Suisapäisa tegutseb 2008. aasta algusest, koori dirigent on Kuldar Schüts. Koor moodustati varasema ansambli Uisapäisa laiendamisega.
"Laululahing".
"Laululahingu" eelvooru registreerumiseks salvestati etteantud laulude seast "Aeg ei peatu". Koor alustas võistlust saatesarja esimeses eelvoorus 29. märtsil koos Tallinna Ülikooli meeskoori ja Emajõe Laulikutega. Saates esitati laulud "Vaikus on kuldne" (Kollane Allveelaev G), "Unistus" (The Sun) ning saatekülalise Maarja-Liis Ilusaga "Kohtumine". Žürii otsusel pääsesid nad järgmisesse vooru. Saatesarja kolmandas poolfinaalis 10. mail esitati laulud "Vaid üks pilk" (algselt Doris Troy, eesti keeles Fix), "Soovide maa – see on muusika" (Ele Kõlar ja Kaja Kõlar &amp; Admiral) ning saatekülalise Hannaliisa Uusmaga "Absoluutselt". Finaali pääses Suisapäisa tänu telefonihääletusel kogutud 5993 häälele, edestades Konguta segakoori (5390 häält) ja Pärnu kammerkoori (3659 häält). 
Saatesarja finaal toimus 17. mail 2008. Saates esitati laulud "Tänav, pink ja puu", "Tule metsa" (Ruja) ja Tanel Padariga "Võta aega". Telefonihääletusega kogus Suisapäisa ülekaalukalt 26 038 häält. Teised finalistid said 15 376 häält (HaleBopp Singers) ja 12 455 häält (Nuku- ja noorsooteatri segakoor).
Rahvusvahelised festivalid.
Pärast saatesarja sõitis Suisapäisa auhinnareisile kooride olümpiale (World Choir Games) Austriasse Grazi, kus võideti kuldmedal folkloori ja hõbemedal segakooride kategoorias.
2010. aastal osales Suisapäisa Taani Põhjamaade koorifestivalil "International Choir Competition 2010".
Seltsielu.
Koori eestvedamisel toimusid 20. juunil 2009 Türil "Lahingukooride mängud 2009", mille võitis segakoor Sõpruskond.
Diskursuseanalüüs

Diskursuseanalüüs on teksti või kõne uurimine koos taustaga. Diskursusanalüüs on keeleteaduses ja kultuuriuuringuis kasutatav meetodite kogum diskursuse uurimiseks.
Diskursusanalüüs on tekstianalüüsi vorm. Diskursusanalüüs pole meetod, vaid eklektiline meetodite kogum, kuhu kuuluvad erinevad analüüsistiilid, -tüübid ja ‑koolkonnad. Seega on diskursusanalüüsi ja ka diskursuse mõistet võimalik määratleda mitmeti, vaata kriitiline diskursuseanalüüs.
Ideedeajalugu

Ideedeajalugu on ajalooliste uuringute valdkond inimeste veendumuste loomisest, säilitamisest, mõjust ja arengust ning laiemalt teaduslike ideede tekkest ja edasiarendamisest. Viimasel juhul on see metateadus, mis on osa teaduse ajaloost. Ideedeajalugu sisaldab paljude teaduste ajalugu: filosoofia (eelkõige poliitiline filosoofia ja moraalifilosoofia), ideoloogia, teoloogia, politoloogia, õigusteadus, majandus ja rahvusvahelised suhted. Neid võib pidada ka ideedeajaloo osaks.
Ideedeajalugu kuulub ajaloolis-kultuuriliste distsipliinide hulka. Ideedeajalugu sisaldab tähtsamate mõtlejate järgnevuse ja vastastikuste mõjude uuringuid. Ideedeajaloos uuritakse õpetuste, doktriinide ja paradigmade teoreetilist ning metateoreetilist arengut erinevates epistemoloogilistes või kultuurilistes seostes. Ideedeajalugu põhineb üksikute ideede uurimisel, mis lõimuvad omavahel uutesse kombinatsioonidesse ja muudavad väljendusvorme, jäädes suhteliselt muutumatuks. Kasutatakse tekstilise (A. Lovejoy) ja kontekstualse (Cambridge'i koolkond; Quentin Skinner jt) uuringu meetodeid. 
Ideedeajaloo kui eraldi uurimisvaldkonna kujunemine on seotud Arthur Lovejoy töödega, eriti tema raamatuga "Great Chain of Being: A Study of the History of an Idea" (1936). A. Lovejoy arvates ideed on tsüklilised ja neis pole progressi, ideed on ajatud ja probleemid on universaalsed.
Vincennes

Vincennes [vin'senn] on linn Prantsusmaal Val-de-Marne'i departemangus, Suur-Pariisi osa, üks Pariisi tihedasti asustatud äärelinnu.
Linna territoorium asub 47–69 meetri kõrgusel üle merepinna.
Georges Canguilhem

Georges Canguilhem (4. juuni 1904 Castelnaudary, Aude – 11. september 1995 Marly-le-Roi) oli prantsuse filosoof ja arst, kes eriti tegeles bioloogiafilosoofiaga.
Ta oli Sorbonne'is teaduste ajaloo instituudi direktorina Gaston Bachelard'i järeltulija.
Ta tegeles normaalse ja patoloogilise vahekorra uurimisega ning kirjutas ülevaate bioloogia kui teaduse eripärast, rõhutades vitalismi rolli bioloogias. Ta töödel oli tugev mõju Michel Foucault' ja Louis Althusser'i vaadetele, ise aga sai mõjutusi Jakob von Uexkülli töödest.
Üks ta õpilasi oli Gilbert Simondon.
Pariisi Ülikool

Pariisi Ülikool, tuntud ka nimega La Sorbonne (sellest ka varasem nimi Sorbonne'i ülikool), loodi juba 12. sajandil. Alates 31. detsembrist 1970 lõpetas Pariisi Ülikool tegevuse ja jagati ümber väiksemateks ülikoolideks. 
Tänapäeval on Pariisis kolmteist riiklikku ülikooli, mis alates 1971. aastast on nummerdatud ja sisaldavad oma nimes lisaks järjekorranumbrile ka viidet kas ülikooli ajaloole või asukohale. Järjekorranumbrist nimes on loobunud endine Pariisi 9. Ülikool, mis kannab alates 2004. aastast nime Pariisi Dauphine'i Ülikool (prantsuse keeles "Université Paris-Dauphine"). Endise Pariisi Ülikooli hoonetes tegutsevad ülikoolid nr 1, 3, 4 ja 5, lisaks Riiklik Ajaloo- ja Arhiivinduskool ("École Nationale des Chartes") ja Kõrgem Haridus- ja Teadusinstituut ("École Pratique des Hautes Études"). 
Pariisis asuvad järgmised riiklikud ülikoolid: 
Pariisi 1. Ülikool ("Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne")
Pariisi 2. Ülikool ("Université Paris 2 Panthéon-Assas")
Pariisi 3. Ülikool ("Université Paris 3 La Sorbonne Nouvelle")
Université Paris Cité
Sorbonne'i Ülikool
Pariisi 8. Ülikool ("Université Paris 8 Vincennes-Saint-Denis")
Pariisi Dauphine'i Ülikool ("Université Paris-Dauphine")
Pariisi 10. Ülikool ("Université Paris-Nanterre")
Université Paris-Saclay
Pariisi 12. Ülikool ("Université Paris-Est-Créteil-Val-de-Marne") 
Pariisi 13. Ülikool ("Université Sorbonne Paris Nord")
Salme (tegelaskuju)

Salme ehk Tähemõrsja on samanimelise eesti eepilise rahvalaulu peategelane. 
Esineb ka tegelasena Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kirjutatud eeposes "Kalevipoeg", milles on esitatud Salmest rääkiva rahvalaulutüübi üks variant.
Rahvalaulust ja selle kasutamisest "Kalevipojas" on kirjutanud folklorist Felix Oinas ja mütoloog Jaan Puhvel.
Eepos.
Salmet mainitakse eesti rahvuseepose esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda).
Läänes elanud noor lesk leidis karjateelt kana, tallermaalt tedremuna ja vainult varesepoja. Ta viis nad koju ning pani kana tedremuna hauduma, varesepoja viskas nurka. Kolme kuu pärast läks lesk aita vaatama:
&lt;poem&gt;
Kanast kasvas kena neitsi,
Tedremunast teine tütar;
Kanast sai Salme, sula neitsi,
Tedrest Linda, libe neitsi...
Varesest sai vaenelapsi,
Ohtupäine orjatüdruk,
&lt;/poem&gt;
Lese tütardele tulid kosilased. Salme lükkas tagasi kuu ja päikese kosjad ning nõustus kolmanda kosilasega, kelleks oli täht-peig, Põhjanaela vanem poeg.
&lt;poem&gt;
Viru tantsi veeretie,
Sõreliiva sõtkutie,
Murupinda piinatie -
Tähti-peig ja Salme-neidu
Pidasivad pulmailu!
&lt;/poem&gt;
Salme pulmapeo ajal hakkasid tema poolt tagasilükatud ja ka uued kosilased Linda juures käima. Linda lükkas neist enamuse tagasi ning nõustus kuuenda kosilasega, kelleks oli Kalev. Linda ja Kalevi pulmade ajal otsustas täht-peig oma mõrsja Salmega lõpuks lahkuda. Hiljem enam Salmelt sõnumeid ei saadud, vaid tuul tõi terviseid ja vihmapisar silmavett.
&lt;poem&gt;
Eite ei saa Salmet nägema,
Õde ei Salme õnne tundma.
Nutke, Salme vennakesed,
Nutke, Lääne neitsikesed:
Ju teilt Salme viidanekse,
Pilve taha peidetakse,
Ehaneiuks heidetakse,
Taeva alla tõstetakse."
&lt;/poem&gt;
Hans Sisa

Hans Sisa (sündinud 30. märtsil 1948 Linzis) on Austria ooperilaulja ja maalikunstnik.
David Cameron

David William Donald Cameron (sündinud 9. oktoobril 1966 Londonis) on Suurbritannia poliitik, peaminister 2010–2016, Briti Konservatiivse Partei juht 2005–2016, välisminister 2023–2024. Esimest korda valiti ta parlamendi alamkoja liikmeks 2001. aastal Oxfordshire'i Witney valimisringkonnast.
Ta õppis Oxfordi Ülikoolis filosoofiat, politoloogiat ja majandusteadust ("Philosophy, Politics and Economics").
Opositsiooniliidrina (detsembrist 2005 maini 2010) soovis ta enda sõnul Suurbritannias erakorralisi valimisi sellest ajast peale, kui Gordon Brown ametist tagasi astunud Tony Blairi asemel 2007. aasta mais-juunis Suurbritannia peaministriks sai.
Opositsiooniliidrina kasvatas Cameron Konservatiivse Partei toetust tunduvalt. 2006. aasta oktoobris oli see 39% Leiboristliku Partei 29% vastu. 2007. aasta suvel oli õnnestunud valitsusevahetus tõstnud leiboristide toetuse 10% võrra kõrgemaks konservatiivide omast, aga oktoobris oli konservatiivide toetus taas suurem.
2010. aasta Suurbritannia parlamendivalimised võitis Cameroni juhitud Konservatiivne Partei, kuid ei võitnud piisavalt kohti, et üksi valitsus moodustada. Konservatiivid jõudsid koalitsioonivalitsuse moodustamises kokkuleppele liberaaldemokraatidega.
Pärast Gordon Browni tagasiastumist 11. mail 2010 palus kuninganna Elizabeth II David Cameronil moodustada uus valitsus ning ta sai Suurbritannia peaministriks.
Cameroni kabineti asepeaminister oli liberaaldemokraatide juht Nick Clegg ja varakantsler George Osborne.
Cameron armastab jalgrattaga sõita. 2006. aastal pildistati teda jalgrattaga tööle sõitmas, aga tema järel sõitis tema auto koos autojuhiga, kes toimetas tema asjad tööle. Konservatiivse Partei pressiesindaja teatel oli see tavaline.
13. juulil 2016 lahkus ta peaministri ametist.
Türi järv

Türi järv on paisjärv Järva maakonnas Türi linna idaservas. 
Järv on linna elanikele mõeldud avalik supluskoht. 
Türi järv on 5,5 ha suurune. Selle keskmine sügavus on 3,2 m. 
Järve keskel asub tehissaar.
Tehisjärv avati 1992. aastal Kirna kolhoosi veehoidla nime all. Järv rajati Pärnu jõe sängi ja lammialale.
Audes

Audes on Eesti ettevõte, mis toodab heliseadmeid.
Sapsan

Sapsan, ka Velaro RUS, on ülikiirrong Velaro seeriast. Ronge valmistab Saksamaal Siemens. 
Venekeelse nime on rong saanud rabapistriku (ladina "Falco peregrinus", vene "Сапсан") järgi.
Google Street View

Google Street View on Google'i teenus Google Mapsis ja Google Earthis, mis annab võimaluse näha panoraamfotosid eri maade tänavatest jalakäija või autojuhi perspektiivist. Vertikaalse panoraami nurk on 260° ja horisontaalse panoraami oma 360°. Inimeste näod ja autode numbrimärgid on varjutatud, et need poleks äratuntavad.
Projekti alustati 2007. aastal USA-s, praeguseks katab Google Street View üle 30 riigi/piirkonna: Ameerika Ühendriigid (kõik osariigid), Antarktis, Austraalia, Belgia, Brasiilia, Eesti, Hispaania (ka Baleaarid ja Kanaari saared), Holland, Hongkong, Iirimaa, Iisrael, Itaalia, Jaapan, Kanada, Läti, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lõuna-Korea, Mehhiko, Macau, Monaco, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Singapur, Soome (ka Ahvenamaa), Suurbritannia (Inglismaa, Jersey, Man, Põhja-Iirimaa, Šotimaa ja Wales), Šveits, Taani, Tai, Taiwan, Tšehhi, Ukraina, Uus-Meremaa ning Venemaa. Lisaks on filmitud India, Iraagi, Katari, Kreeka ja Venemaa muuseume. USA-s ning mõnes muus riigis on ka filmitud parke ja lõbustusparke.
Kriitikute sõnul rikub Google Street View inimeste privaatsust. Seepärast pakub Google eraisikutele ja ettevõtetele võimalust lasta oma maja tänavapildis hägustada. Saksamaal on seda kasutanud enam kui 244 000 eramajaomanikku ja ettevõtet. Piltidel ähmastatud maju on omakorda rünnanud vandaalid.
Levinud on ka silmatorkavate kaadrite otsimine Google Street View' panoraamfotodelt. Nende sekka kuuluvad nii markantsed tegevused (sissemurdmisest ja tänaval sünnitamisest mõõgavõitluseni) kui ka Google'i autode tervitamine loosungitega ja piltide panoraamiks sulandamise käigus tekkinud ebareaalsed kaadrid.
Google Street View Eestis.
Eesti tänavapilti salvestati Google Street View' tarbeks 2011. aastal. Eesti asulad kaardistas Google'i tellimusel AS Regio, 15 kaameraga autot toodi Saksamaalt. Kaamerad tegid iga mõne meetri tagant 360-kraadise video, koguti ka andmeid auto, teemärgiste ning hoonete asukoha kohta.
Eestis tehtud salvestised avalikustati ööl vastu 15. maid 2012. Google Street View' Euroopa programmijuhi Ulf Spitzeri sõnul on veebis saadaval Eesti suuremate linnade tänavad, osa väikelinnade tänavatest ja tähtsamad ühendusteed, samuti külastatavamad paigad ja turismimagnetid. Varem on Regio lubanud, et pildistatakse ka talviseid jääteid ja Tartu maratoni rada. Kaardistamata on jäänud Eesti väikesaared.
Rabapistrik

Rabapistrik ("Falco peregrinus") on pistriklaste sugukonda kuuluv röövlind.
Ta kuulub Eestis I kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka. Viimastel aastakümnetel on Eestis kohatud suvepoolaastal vaid üksikuid isendeid.
Rabapistrik on tugeva kehaehituse ja kõrge rinnaga lind. Tema kehapikkus on 39–50 cm, tiibade siruulatus 95–115 cm. Linnu ülapool on terashall, sabapealne veidi heledam. Noorlinnud on pruunikamad. Kurgualune on hele, kõhualune selgete vöötidega. Silmast allapoole ulatub selgelt eristuv mustjas haberiba. Nokk on must.
Rabapistrik toitub keskmise suurusega lindudest, keda ta püüab õhust. Teadaolevalt on ta kiireim elusolend kogu loomariigis (suurim mõõdetud sööstukiirus 389 km/h).
Ta pesitseb rabamätastel, puu otsas või kaljueenditel.
Pusle

Pusle (inglise keeles "puzzle" 'mõistatus') on mosaiikpilt, mille mõistatuse lahendaja peab tükkidest kokku panema.
Tii

"Tii" on võrukeelne laul, mis esindas Eestit 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis.
Laulu meloodia autorid on Priit Pajusaar ja Glen Pilvre, sõnad kirjutas Aapo Ilves.
Laulu esitas kvintett Neiokõsõ; lugu pälvis 57 punkti ning jäi poolfinaalis 11. kohale, sellega jagas Eesti Iisraeliga esimest kohta, mis finaali ei pääsenud.
Tekk

Tekk on tavaliselt riidest ese, mille eesmärk on kasutajat soojas hoida, eriti magamise ajal.
Ferdinand von Freymann

Ferdinand Magnus von Freymann (vene: Fjodor Jurjevitš Freiman; Фёдор Юрьевич фон Фрейман; / 6. november 1725 Liivimaa – / 14. november 1796) oli Vene keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), Jemeljan Pugatšovi mässu mahasurumisest osavõtja, taastades muuhulgas korra Jaitskis.
Ta oli pärit vanast riigiaadli suguvõsast Baieris ja teenis 1742. aastast vene sõjaväes, oli 1760–1762 Riia komandant, 1764–1771 Velikije Luki jalaväerügemendi ooberst, sai 25. septembril 1771 kindralmajoriks, oli 1776 Kaasani diviisiülem, 5. mail 1779 ülendati kindral-porutšikuks (kindralleitnant). 
Teda autasustati 1774 Püha Anna ordeni (nr 246) ja 26. novembril 1777 Püha Georgi ordeni 4. järguga (nr 297).
Tema perekond immatrikuleeriti 1797. aastal Liivimaa rüütelkonda (nr 246) Võrumaal Põlva kihelkonnas asunud Joosu mõisa Freymannide haruna (Freymann a.d. Haus Waimel-Neuhof). 
Perekond.
Tema vanemad olid Ernst Balthasar Georg von Freymann ja Sophie von Brunnow.
Ta abiellus 15. septembril 1765 Katharina Elisabeth von Krüdeneriga (1736–1799), kes oli Kusa ("Kussen") ja Lubeja ("Lubey") mõisniku, Rootsi ooberstleitnandi ja Liivimaa maanõuniku Valentin von Krüdeneri ( –1751) ja Ranka ("Ramkau") mõisast pärit Dorothea Gertrud von Trautvetteri (1715–1786) tütar. Abielust sündisid:
Tema abikaasa õde, Cornelia von Krüdener (1732–1815), oli abielus Riia komandandi ja asekuberneri vabahärra Reinhold Johann von Meyendorffiga (1706–1776).
Palindroom

Palindroom on keelend, mis on nii päri- kui ka tagurpidi lugedes täpselt samasugune. Üldjuhul on pikemad palindroomid tõlkimatud.
Ilmar Laaban on pühendanud raamatu "Eludrooge ego-ordule" palindroomidele.
Seni pikim eesti keeles kirjutatud palindroom on 1243 tähemärki, autor Salmo Salar ja ilmunud “Olematute Raamatute Antoloogias“.
Palindroomide matemaatilisi omadusi on käsitlenud Martin Gardner.
Näiteid palindroomidest eesti keeles.
Laused.
Palindroomid on ka paljud eesnimed, näiteks Teet, Tiit, Peep, Paap, Anna, Ene, Eve jne.
Ilmar Laaban on kirjutanud palindroom-luuletuse:
&lt;poem&gt;
Elu nimel lunite,
Moene minimaal-aam.
Inimene, ometi
nulle minule.
&lt;/poem&gt;
Käharakarvaline bichon

Käharakarvaline bichon (prantsuse keeles: "bichon à poil frisé", prantsuse hääldus: [biʃɔ̃ fʁize], mis tähendab 'lokkis sülekoer') on väike valge karvaga koeratõug. Ta on pärit Prantsusmaalt ja Belgiast, kus neid juba 2000 aastat tagasi peeti seltsikoertena. Bichon Frise on Ameerika Ühendriikide koeratõugude Non-sporting Group ("mittesportlik grupp") rühma liige [2] ja Ühendkuningriigis asuva Toy Dog Group ("mänguasja koera grupp") rühma liige. 
"Bichon frisé" on väikest kasvu ja kaalub 4,5–6 kg. 
"Bichon frisé" on perekonda kiinduv, aktiivne ja sõbralik. Ta on populaarne näituse- ja tsirkusekoer.
Hanna Falk

Hanna Falk (sündinud 5. juulil 1989) on Rootsi murdmaasuusataja. 
Maailma karikasarjas osales Falk esimest korda 21. märtsil 2007 Stockholmis ja sai 1 km sprindi vabasõidus 49. koha. Esimese võidu sai ta 5. detsembril 2009. aasta MK-etapil Düsseldorfis, kui võitis 0,8 km sprindi vabasõidu. Juunioride MM-võistlustel on Falk võitnud kaks hõbemedalit teatesõidus 2008. ja 2009. aastal.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Hanna Falk on osalenud () 96 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 11 korral, neist neli korda kõige kõrgemale astmele.
Aakre Eriinternaatkool

Aakre Eriinternaatkool oli õppeasutus, mis töötas aastatel 1973-1975 Aakre mõisahoones. Selle direktor oli Johannes Toomas. 
Õppeasutus viidi üle Kuigatsisse (Kuigatsi Eriinternaatkool).
Aakre kolhoos

Aakre kolhoos oli kolhoos Valga rajoonis Puka külanõukogus. Kolhoosi keskus oli 1976. aasta seisuga Aakres. 
Kolhoosi pindala oli 1976. aastal 5010 ha (1. novembril 4885 ha). Kollektiivselt kasutatavat põllumajanduslikku maad oli 3140 ha (1. novembril 3111 ha), sealhulgas haritavat maad 2430 ha (1. novembril 2462 ha). 
Töötajaid oli 1976. aastal 220. 
Praeguseks on enamik kolhoosi varasid erastatud.
Aakre metskond

Aakre metskond oli metskond Valga maakonna põhjaosas. Metskonna kontor asus Soontaga külas. 
Metskond haldas 13 207 ha maad, sealhulgas 11 848 ha metsamaad.
Aakre metskond moodustati 1920. aastal Aakre, Puka, Kuigatsi, Vaalu, Suure-Rõngu, Puugi, Soontaga ja Mägiste mõisa maadel. Algselt oli kantselei Laanetagusel. 
1997. aastal liideti sellega osa endisest Pikasilla metskonnast ja osa endisest Tõrva metskonnast. 1999. aastal liideti metskonnaga endine Otepää metskond.
Metskond on kuulunud Valgamaa metsamajandisse. Ta on olnud katsemetskond.
2008. aastast kuulub Aakre metskonna maa-ala Valgamaa metskonda.
Maapirn

Maapirn ehk topinambur ehk mugul-päevalill ("Helianthus tuberosus") on korvõieliste sugukonda päevalille perekonda kuuluv taim.
Kirjeldus.
Nimetus mugul-päevalill on taime kohta üsna täpne, kuna pealtpoolt näeb ta välja kui päevalill, kuid mullas arenevad mugulad. Ebasobivates kasvutingimustes ei pruugi õisik välja arenedagi, mistõttu Eestis on maapirn pigem juurvili kui lill. Taim moodustab rohkesti maa-aluseid võsundeid, millel arenevad mugulad. Mugulate suurus ja koore värvus oleneb sordist. Mugul võib kaaluda 10–100 g ja koore värvus varieerub roosast violetseni. Ka maapirni koor on söödav, mugulat tuleks vaid harjaga pesta. Õhukese koore tõttu ei säili mugulad kaua.
Kasvatamine.
Saaki tuleks koristada valikuliselt. Siis, kui sügisesed külmad on lehestiku hävitanud, võib varred maha lõigata. Mugulad keldris ei säili, seepärast jäetakse osa saagist pigem kasvukohta talvituma. Selleks, et mugulaid saaks võimalikult kaua mullast üles võtta, kaetakse maapind multšiga.
Kevadel ei tohiks maapirni mugulaid kauaks mulda jätta. Kui nad juba idanema hakkavad ja kasvama lähevad, pole mugulate maitse enam suurem asi. Seetõttu tuleb kevadine saak varakult koristada ja sorteerida välja seemnemugulad raskusega 20–40 g. Kui mugulad on enne mahapanekut või söögitegemist närbunud, võib neid ööpäeva vees hoida.
Irina Hazova

Irina Hazova ("vene. k" Ирина Хазова, sünninimi Artjomova; sündinud 20. märtsil 1984 Sarovis Nižni Novgorodi oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja.
Hazova (siis veel Artjomova) tuli juunioride MM-il 2003. aastal Sollefteås 15 km ühisstardiga vabatehnikasõidus teiseks. Järgmisel talvel võitis ta Stryni vallas juunioride MM-il kolm kuldmedalit, olles esimene 5 km vabatehnikasõidus ja 15 km ühisstardiga klassikasõidus ning kuulus 4×5 km teatesõidu võidukasse Venemaa naiskonda. 
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta sprinditeates koos Natalja Korosteljovaga pronksmedali, 15 km suusavahetusega sõidus oli ta 13. ja 10 km klassikas 20.
Maailma karikasarjas võistles Hazova esimest korda 28. novembril 2003 Kuusamos 10 km klassikasõidus ja sai 41. koha. Kümne parema hulka jõudis ta esimest korda 2004. aasta detsembris Ramsaus 15 km ühisstardiga vabatehnikasõidus, kui ta sai 7. koha. Tolle sõidu võitis Kristina Šmigun. Esimest korda jõudis Hazova poodiumile novembris 2009. aasta MK-etapil Kuusamos 10 km klassikasõidus, kus ta oli teine Aino-Kaisa Saarineni järel. Esimese võidu sai ta Davosi MK-etapil 12. detsembril samal aastal 10 km vabatehnikasõidus.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Irina Hazova on osalenud 87 maailma karikasarja etapil () ja jõudnud poodiumile kolmel korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.
Otto von Freymann

Carl Otto Friedrich von Freymann (Venemaal tuntud kui "Otto Ottovitš", vene keeles "Отто Оттович фон Фрейман") (26. mai (ukj 6. juuni) 1788 – 18. detsember (ukj 30. detsember) 1858 Kiiev) oli Vene keisririigi sõjaväelane (inseneriväe kindralleitnant).
Elulugu.
Ta oli Narva Insenerikomando ülem, 1805–1814 kindralstaabi ohvitser Kaukaasias, 1819–1829 Riia insenerikomando ülem Riias. Aastatel 1829–1836 oli ta Liivimaa ja aastatel 1837–1854 Kiievi inseneriringkonna ülem.
Vene-Türgi sõja ajal 1809 sai ta Püha Vladimiri ordeni IV klassi ja 1826. aastal Püha Georgi ordeni IV klassi kavaleriks.
Perekond.
Tema vanemad olid Nursi Freymannidest põlvnev kreisikohtu assessor, Iigaste mõisaomanik, vene leitnant Otto Reinhold von Freymann (1760 Kiuma − 1820 Iigaste) ja Juliane von Stackelberg (1766–1795), kes oli Piibe mõisniku Rudolph Magnus von Stackelbergi ja Marie Eleonore von Freymanni tütar. Tema lesestunud isa abiellus 1797. aastal kindralleitnant Ferdinand von Freymanni tütre, Võrumaa Rõuge kihelkonna Juba ("Quellenhof") mõisaomaniku Ernestine Elisabeth von Freymanniga (1772–1830).
Tema nooremad vennad Gustav von Freymann (1789 – surnud Orenburgis) ja Hermann von Freymann (1791–1865) olid mõlemad Vene kindralmajorid ja Peterburis surnud poolvend Eduard von Freymann (1807–1861) Vene kindralleitnant. Vanem vend Rudolph von Freymann (1786–1850) oli Vene ooberst, Pärnumaa Ermistu mõisaomanik ning Narvas sündinud Püha Georgi ordeni kavaleri Karl von Freymanni (1861–1920; Карл Владимирович фон Фрейман) vanaisa.
Otto von Freymann abiellus 29. jaanuaril 1817 Charlotte Torklusega (1801 Burtnieki − 1848 Kiiev), kes oli Samuel Torkluse ja Charlotte Karoline von Jarmerstedi tütar. Abielust sündisid:
Hiljem abiellus ta 13. augustil 1850 Julie Karoline Konstantia Schwarziga (1811 Mahiloŭ − 1884 Peterburi), kes oli ooberst Nicolai Schwarzi tütar. Abielust sündis Kiievis 1851. aastal tütar Julie Elise Olga Marie von Freymann.
Stryni vald

Stryni vald on vald Norras Vestlandi maakonnas.
Valla pindala on 1382 km².
Stryni vallas elas 2004. aasta seisuga 6855 inimest ja rahvastiku tihedus oli 5 inimest/km².
Vallas asub osa Jostedalsbreeni rahvuspargist ja Jostedalsbreenist.
2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakonda.