tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vääna mõisatiik

Vääna mõisatiik on tiik Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 185 m.
Harku Mõisajärv

Mõisajärv (ka Harku Mõisajärv) on järv Harju maakonnas Harku vallas Harku alevikus. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1531 m. Järves on kuus saart.
Wingst

Wingst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 55,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3414 inimest.
Wingst kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Wingstist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Saue keskuse tiik

Saue keskuse tiik on tiik Harju maakonnas Sauel. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 202 m.
Männiku Väikejärv

Väikejärv (ka "Männiku Väikejärv") on järv Tallinnas ja Saku vallas Männiku külas. Järv on tekkinud liiva kaevandamise tulemusel. 2006. aasta seisuga oli veekogu pindala 18,8 ha ja kaldajoone pikkus 2437 m.
Viikjärv

Viikjärv on järv Harju maakonnas Viimsi vallas Püünsi külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 680 m.
Saku tiik

Saku tiik on tiik Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475 m.
Pärnamäe veehoidla

Pärnamäe veehoidla on veehoidla Harju maakonnas Viimsi vallas Pärnamäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 583 m.
Kõrnumäe turbakarjäär-veehoidla

Kõrnumäe turbakarjäär-veehoidla on veekogu Harju maakonnas Saku vallas Kirdalu külas. Veekogu pindala on 9,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2977 m.
Kurtna paisjärv

Kurtna paisjärv on järv Harju maakonnas Saku vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1782 m.
Roobuka paistiik

Roobuka paistiik on järv Harju maakonnas Saku vallas Kiisa alevikus ja Roobuka külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1094 m.
Metstoa Linajärv

Linajärv (ka Metstoa Linajärv, Liivjärv, Paukjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 368 m.
Kiviloo paisjärv

Kiviloo paisjärv on järv Harju maakonnas Raasiku vallas Kiviloo külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 363 m.
Alavere tiigid

Alavere tiigid on tiigid Harju maakonnas Anija vallas Alavere külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 673 m.
Kaasikjärv

Kaasikjärv (ka Metstoa Kaasikjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 317 m.
IEEE Estonia Section

 
IEEE Estonia Section on IEEE Eestist pärit liikmeskonda ühendav IEEE sektsioon.
Sektsioonis (osakonna) liikmeskond on ligikaudu 200 inimest, koos üliõpilastest liikmetega.
Sektsioonis on järgmised 6 osa (töögruppi?) (Chapters):
Nendest on kõik peale ühe liitosad (Joint Societies Chapters).
Sektsiooni osade juhtideks (chairman) on 2018. aastal ja varem olnud järgmised isikud:&lt;br&gt;
C/COM/IT - Alar Kuusik (eelmised Gert Jervan, Urmet Jänes)&lt;br&gt;
IM/ED/EMB - Jaan Hiie (eelmised Olev Märtens, Toomas Parve, Yar Muhammad*)&lt;br&gt;
SP/CAS/SSC - Gholamreza Anbarjafari (Rein Sabolotny, Tõnu Trump)&lt;br&gt;
Education - Tiia Rüütmann, Aleksei Tepljakov*&lt;br&gt;
IA/PE/RA - Marko Koort&lt;br&gt;
IE/PEL - Dmitri Vinnikov, Elizaveta Liivik*&lt;br&gt;
Sektsiooni peamine iga-aastane üritus on seminar (IEEE Estonia Section Summer Seminar, kutsutud ka sügisseminariks).
Alphonso Davies

Alphonso Boyle Davies (sündinud 2. novembril 2000 Buduburamis) on Ghanas sündinud Libeeria päritolu Kanada jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Müncheni Bayern ja Kanada jalgpallikoondises.
Ta alustas profikarjääri Major League Socceri (MLS) klubis Vancouver Whitecaps. Ta oli esimene 21. sajandil sündinud mängija, kes pääses MLS-is väljakule.
2019. aasta jaanuaris liitus ta Bundesliga klubiga Müncheni Bayern. Bundesligas tegi ta debüüdi 27. jaanuaril mängus VfB Stuttgardi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 17. märtsil mängus Mainz 05 vastu.
2017. aasta juunis sai temast noorim Kanada koondisse kuulunud jalgpallur; ta lõi samas kuus 2017. aasta CONCACAF Gold Cupi kohtumises Prantsuse Guajaana vastu kaks väravat ning sellega sai temast ka noorim Kanadale punkte löönud mängija, noorim CONCACAF Gold Cupil värava löönud mängija ja esimene 21. sajandil sündinud mängija, kes on löönud värava koondistevahelisel täiskasvanuteturniiril.
Metstoa Mudajärv

Metstoa Mudajärv (ka Mudajärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 338 m.
Koitjärv

Koitjärv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 963 m.
Pedaslaugas

Pedaslaugas (ka Pädaslaugas) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1028 m.
Kajakalaugas

Kajakalaugas (ka Pillapalu järv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1512 m.
Kullijärv (Harju maakond)

Kullijärv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 245 m.
Jussi Mustjärv

Jussi Mustjärv (ka Mustjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 912 m.
Jussi Pikkjärv

Jussi Pikkjärv (ka Pikkjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 6,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1321 m.
Jussi Kõverjärv

Jussi Kõverjärv (ka Kõverjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 7,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1597 m.
Laudissalu järv

Laudissalu järv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 418 m.
Diepholzi kreis

Diepholz on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Diepholz külgneb (kirdest ja päripäeva) Verdeni, Nienburgi, Minden-Lübbecke (Nordrhein-Westfalenis), Osnabrücki, Vechta ja Oldenburgi kreisidega ning Delmenhorsti ja Bremeni linnadega.
Kreisi pindala on 1987 km². 31. detsembril 2015 elas seal 213 976 inimest.
Kreis ulatub Bremeni lõunaservast Nordrhein-Westfaleni piirini. Lõunas on Dümmeri järv pindalaga 16 km², mida ümbritsevad lodud. Järve ümbruse roostikes elab palju haruldasi linnuliike. Kreisi põhjaosas on metsad ja põllumajandusmaad.
Linnad ja vallad.
Linnad:
Vabad vallad:
"Samtgemeinden:"
1"Samtgemeinde" keskus
Ajalugu.
12. sajandist 1585. aastani oli Diepholz suveräänne isandkond, hiljem krahvkond Saksa-Rooma riigis, mille üle valitsesid Diepholzi isandad, hiljem krahvid. 16. sajandi alguses oli suur surve võimsa Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna poolt, mis püüdis väikeriike annekteerida. Moodustades liidu naaber Hoya krahvkonnaga ja paludes abi keisrilt endalt, suutis Diepholzi riik mõned aastakümned elus püsida. 1585. aastal valitsejasugu hääbus ja Diepholz annekteeriti lõpuks Braunschweig-Lüneburgi poolt.
1932. aastal loodi Grafschaft Diepholzi kreis, kui ühendati endised Diepholzi ja Sulingeni kreisid. Endine Diepholzi kreis oli laias laastus sama kui keskaegne riik, samas Sulingeni kreis oli olnud osa Hoya krahvkonnast.
Praegune Diepholzi kreis moodustati 1977. aastal, kui ühendati endised Grafschaft Diepholzi ja Grafschaft Hoya kreisid.
Venejärv

Venejärv (ka Kullijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 5,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 960 m.
Leppsilla Mustjärv

Leppsilla Mustjärv (ka Mustjärv, Leppsilla Ännijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 566 m.
Väike Sillaotsa järv

Väike Sillaotsa järv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 384 m.
Leppsilla Sillaotsa järv

Leppsilla Sillaotsa järv (ka Sillaotsa järv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 503 m.
Harakajärv

Harakajärv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 386 m.
Rohussaare Mustjärv

Rohussaare Mustjärv (ka "Rohusaare Mustjärv, Mustjärv") on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427 m.
Jussi Suurjärv

Jussi Suurjärv (ka Suurjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 18,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1875 m.
Väike Kaanjärv

Väike Kaanjärv on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Pala külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 434 m.
Vahe-Kaanjärv

Vahe-Kaanjärv on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Pala külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 351 m.
Suur Kaanjärv

Suur Kaanjärv (ka Esimene Kaanjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Pala külas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 913 m.
Pakasjärv

Pakasjärv (ka Pakase järv, Suur Pakase järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgu külas. Veekogu pindala on 17,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1623 m.
Laiskus

Laiskus on inimese enda või teiste poolt antud (negatiivne) hinnang inimese tegevusetusele või ebapiisavale tegevusele. 
Eestlasele on laisk inimene keegi, kes väldib tööd või muud pingutust, armastab tegevusetut olelust, ei viitsi midagi teha, on aeglane ja pikaldane.. Eesti keeles on laiskusele vastanduv sõna "Tubli", mida on keeruline otse teistesse keeltesse tõlkida.
Psühholoogia.
Laiskus võib peegeldada seda, et inimesel on madal enesehinnang, teised inimesed ei tunnusta teda piisavalt, seoses madala enesehinnanguga tal puudub enesedistsipliin või ta ei usu selle tulemuslikkusesse. Laiskus võib väljenduda nii prokrastineerimises kui ka kõhklemises. Motivatsiooniuuringud väidavad, et laiskust põhjustab motivatsiooni vähesus, mis omakorda on põhjustatud ülestimuleerimisest, liiga suurtest impulssidest või segajatest. Need tõstavad dopamiini taset. Mida rohkem on organismis dopamiini, seda vähem tähtsustab inimene produktiivset ja tasuvat tegevust. 
Aktiivsus- ja tähelepanuhäirega tegelevad spetsialistid väidavad, et mitme tegevusega korraga tegelemine võib põhjustada tähelepanu hajumist või perfektsionismi ja tulemusena pessimismi. Nendes oludes võib laiskus avalduda negatiivse toimetulekumehhanismina (vastumeelsus) ja soovina vältida teatud olukordi ja kogemusi ning juba varem ette kardetud halbu tulemusi. 
Jacques Lacan mõtte järgijad väidavad, et laiskus on vastuhakk ühiskondlikule programmeerimisele ja negatiivsetele lastekasvatamise reeglitele.
Kristlus.
Kristluses on laiskus üks seitsmest surmapatust. Ladinakeelne sõna oli "acedia", mis tähendab hoolimatu või hoolitsemata ja tähistas algselt peamiselt munkasid, kes ei täitnud oma kohustust jumala vastu. Mentaalselt on sõnal "acedia" mitmeid erinevaid komponente, millest olulisim on tundekülmus: inimesel puuduvad igasugused emotsioonid nii enda kui teiste suhtes, selline meeleseisund, mis tekitab igavust, raevu, apaatiat ja passiivset inertsust või loidu mõttetegevust. On pakutud, et "acedia" võib tähendada ka enesehaletsust, kuna see annab edasi nii seisundi melanhooliat kui ka enesekesksust, millele see rajaneb. "
Katoliikluses defineerib Aquino Thomas laiskust kui "vaimse headuse kurbust" ja "mõistust, mis teeb trikke, et pääseda hea olemisest ... see on ürgne pahe oma tegevuses, kui ta niiviisi inimest rõhub, et teda kõigist heategudest eemale tirida." 
Erinevalt teistest surmapattudest, kus on tegemist otsese ebamoraalse tegevusega, on laiskus tegematajätmise patt. 
Budism.
Sanskritikeelne sõna 'Thīna' on budistlik väljend, mida saab tõlkida laiskuseks. "Thīna" on loidus või mõttetuimus, kus puudub liikumapanev jõud. Theravaada koolkonna järgi on "thīna" koos "middha"-ga (eesti keeles: loidus), mis on kui haigusseisund, mida iseloomustab jõuetus, energiapuudus ja vastuseis igasugusele tegevusele. Neid kahte sõna kasutataksegi koos thīna-middha ja nad on üks viiest takistusest.
Teine sanskritikeelne sõna on 'Kausidya' mida samuti budismis tõlgitakse kui laiskus, kuid pigem kui vaimne laiskus.
Vanad eestlased laiskuse kohta.
Eestlastel on laiskuse kohta erinevaid vanasõnu:
Väike Pakasjärv

Väike Pakasjärv (ka Väike Pakase järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 550 m.
Udriku laugas

Udriku laugas on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kõrvekülas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1613 m. Järves on kaks saart.
Rava järv

Rava järv (ka Rava paisjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Rava külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1290 m.
Preediku järv

Preediku järv (ka Mägise paisjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Aravete alevikus, Kurisoo ja Sääskülas. Veekogu pindala on 6,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1981 m. Järves on üks saar.
Pikaveski järv

Pikaveski järv (ka Pikaveski paisjärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pikva külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 454 m. Järves on üks saar.
Vetla paisjärv

Vetla paisjärv on järv Harju maakonnas Anija vallas Vetla külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 327 m.
Rabajärv (Harju maakond)

Rabajärv on järv Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 409 m. Järves on üks saar.
Kreo Linajärv

Kreo Linajärv (ka Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Vetla külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 419 m.
Väike Kalajärv

Väike Kalajärv (ka Kreo Väikejärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Vetla külas. 
Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 369 m.
Järv paikneb Kõrvemaa maastikukaitsealal.
Änni järv

Änni järv (ka Ännijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 10,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1449 m.
Änni järv (1862/1864 "Enni-jerw") on nime saanud järve kaldal asunud Änni talult (1726 "Henni Tönno"), see omakorda tugineb isikunimel Enn, mis on nime Heinrich lühendvorm.
Kivisilla Linajärv

Kivisilla Linajärv (ka Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 201 m.
Orgi Linajärv

Orgi Linajärv (ka Linajärv, Änni Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589 m.
Jäneda Veskijärv

Jäneda Veskijärv (ka Veskijärv, Jäneda paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Jäneda külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 612 m.
Väike Allikajärv

Väike Allikajärv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Jäneda külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698 m.
Edgar Talvik

Edgar Talvik (kuni 1936 Edgar Tamberg; 24. september 1911 Kohila vald, Harjumaa – 20. mai 1992 Tallinn) oli eesti õigusteadlane. Kuulus EÜS-i.
Koonusteod

Koonusteod või koonuskarbid on suure rühma (üle 800 liigi) nii väikeste kui ka suurte ülimürgiste ja röövellike meritigude üldnimetus, kes kuuluvad teoliste molluskite hulka. Nad on levinud troopilistes ja lähistroopilistes vetes.
Mürgiselt koonusteolt nõelata saanud inimene sureb mürgistusse paari minuti jooksul, sellele puudub antidoot. Ühest piisast piisab, et tappa paarkümmend inimest. 
Neid tigusid nimetatakse rahvasuus ka sigarett-tigudeks, sest pärast nõelatasaamist jääb inimesel veel surmani vaid nii palju aega, et üks sigarett suitsetada.
PAL (täpsustus)

PAL või Pal võib tähendada järgmist:
Väo küla

Väo oli küla Harjumaal, tänapäevase Väo asumi juures. Küla järgi on nimetatudki Väo asum.
Küla on esimest korda mainitud 1242 (Uvæ tho).
1975 liideti Väo küla Tallinnaga.
Küla järgi on nimetatud Väo kihistu.
Küla maa-alalt on leitud pronksiaegne asulakoht. Asulakohast on leitud ka laevkalme (Väo kalmed).
Väo kalmed

Väo kalmed on Tallinna idaosas asuvad kalmed, mis pärinevad nooremast rauaajast. Kalmed koosnevad kivikirstkalmetest ja ühest laevkalmest. See laevkalme on Mandri-Eesti ainus teadaolev laevkalme.
Wittenhofi suvemõis

Wittenhofi suvemõis oli Tallinna suvemõis, mis tänapäeval jääb Endla, Keemia ja Välja tänava ning Mustamäe tee juurde (mõisahoone Endla tn 77).
Mõis kandis algul nime "Meuslershof", mis oli nimetatud perekond Meusleri järgi. 1737 ostis mõisa Suurgildi liige, Tallinna bürgermeister Jürgen Witte ja mõis nimetati Wittenhofiks.
19. sajandi alguses omandas mõisa Bernhard Johann Meier ja mõisa nimeks sai Meiersdorf . Seejärel omandas mõisa alampolkovnik N. Nejelev ja mõisahoones avati restoran Cap de bonne Esperence ('hea lootuse neem'). N. Nejeloffi (Nejelev) omanduses sai Wittenfofi suvemõisast kümblusasutus, mille juurde kuulus restoran. Muuhulgas oli neis võimalik võtta ravi eesmärgil kuumi ja külmi merevanne.
1842. aastal ostis endise Hea Lootuse Neeme koos selle juurde kuuluva maatükiga apteeker Ernst August Bienert. 1870. aastatel lammutati mõisa ja restorani lehtlad ja paviljonid, säiliti üksnes mõisahoone ja selle abihooned. Abielu teel, apteeker Ernst August Bienerti tütre, Henriette Ernestine Bienertiga kuulus Wittenhofi suvemõis hiljem Tallinna linnaarhivaar Gotthard von Hansenile.
1904. aastal ostis Albert Koba osaliselt säilinud hoonestusega Wittenhofi suvemõisa, tükeldas selle ja müüs kruntideks ning nii sai alguse Lilleküla asum. 
1913. aastal rajati sinna Pumpjansky ja Levini valutöökoda, veidi hiljem naha- ja saapavabrik Eestimaa, AS Union kroomnahavabrik ja Eesti NSV ajal naha- ja jalatsitootmiskoondis Kommunaar. 
Kommunaari ajal kohandati suvemõisa hoone kortermajaks ja sinna paigutati elama Kommunaari töötajad. 21. sajandi alguses oli aladel tegutsev Polaria jalatsitööstus.
Imastu järv

Imastu järv (ka Imastu allikas) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Imastu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 533 m. Järves on üks saar.
Saksi järv

Saksi järv (ka 2. Saksi mõisa järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Saksi külas. Veekogu pindala on 23,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5648 m. Järves on kolm saart.
Kalle järv

Kalle järv (ka Kalle veski pais) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vahakulmu külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555 m.
Lundi paisjärv

Lundi paisjärv on järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Koila ja Koogi külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 480 m.
Tammiku veehoidla

Tammiku veehoidla on veehoidla Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jägala külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 622 m.
Pilli järv

Pilli järv (ka Soeotsa Mustjärv, Naku järv) on järv Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Hatu külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634 m.
Laanemaa järv

Laanemaa järv on järv Harju maakonnas Saue vallas Aude ja Tabara külas. Veekogu pindala on 10,1 ha ja kaldajoone pikkus on 5090 m. Järves on saared kogupindalaga 1,3 ha.
Järv kuulub Orkjärve looduskaitseala koosseisu, kus see paikneb ala loodeosas. Järvele pole olnud looduslikku väljavoolu, kuid see on kaevatud ning juhitud põhjas asuva metsamassiivi kraavidesse. Need suubuvad omakorda Munalaskme ojja, mis ühineb Vasalemma jõega.
Limnoloogia.
Järv on Veepoliitika Raamdirektiivi klassifikatsiooni järgi vee kareduse poolest pehmeveeline järv, mille vesi on tume (pehme- ja tumedaveeline järv).
Limnoloogiliselt klassifitseeritakse järv samaaegselt nii pehmeveeliseks kui ka miksotroofse järvena. See tähendab, et vee kaltsiumisisaldus on madal, kuid samal ajal on selle toitainete- ja huumusesisaldus kõrge.
Riisipere järv

Riisipere järv (ka Riisipere paisjärv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Vilumäe külas. Veekogu pindala on 3,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1729 m. Järves on kaks saart.
Haiba veehoidla

Haiba veehoidla ehk Haiba tiik on järv Harju maakonnas Saue vallas Haiba külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1242 m. Järves on neli saart.
Paatre järv

Paatre järv (ka Laitse järv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Pohla külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 417 m.
Vaheru järv

Vaheru järv (ka Väheru järv, Mäejärv, Vaharu järv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Tagametsa külas. Veekogu pindala on 10,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1562 m.
Pikklaug

Pikklaug (ka Ida-Pikklaug, Kaksiklaugas) on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Rabivere külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 631 m.
Lääne-Pikklaug

Pikklaug (ka Lääne-Pikklaug, Kaksiklaugas) on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Rabivere külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494 m.
Lohu paisjärv

Lohu paisjärv on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Lohu ja Loone külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2195 m. Järves on kolm saart.
Pirgu paisjärv

Pirgu paisjärv on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Pirgu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 557 m.
Kohila paisjärv

Kohila paisjärv on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Kohila alevis. Veekogu pindala on 4,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1477 m.
Purila paisjärv

Purila paisjärv on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Purila külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 167 m.
Leva järv

Leva järv (ka Kirivalla järv, Mahtra Mudajärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Nõrava külas. Veekogu pindala on 10 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1467 m.
Rõõsa järv

Rõõsa järv on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 517 m. Suuremad sügavused jäävad alla 5 meetri.
Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.
Paekna järv

Paekna järv (ka Paekna paisjärv) on järv Harju maakonnas Kiili vallas Paekna külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 856 m.
Paunküla linajärv

Paunküla linajärv (ka Sipelga linajärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Sõmeru küla lõunaosas.
Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.
Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 205 m.
Rahvusvahelise kosmosejaama ekspeditsioonide loend

Rahvusvahelise kosmosejaama ekspeditsioonide loend on kronoloogiline loend rahvusvahelise kosmosejaama ekspeditsioonidest. Sellesse loendisse ei kuulu varustusmissioonide meeskonnad ja kosmoseturistid. Jaama komandöride nimed on kaldkirjas. "Kestus" ei vasta alati "Lend üles" ja "Lend alla" lahtritele.
Teadus- ja arendusasutus

Teadus- ja arendusasutus (lüh TA-asutus; inglise "research and development institution", lüh "R&amp;D institution") on juriidiline isik, kelle põhitegevus on vähemalt üks teadus- ja arendustegevuse kolmest komponendist: alusuuringud, rakendusuuringud või eksperimentaalarendus. 
Eestis reguleerib teadus- ja arendusasutuste tegevust teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus (TAKS). TAKSi järgi on teadus- ja arendusasutuse juriidiline isik või asutus, mis vastab järgmistele tunnustele: 
Teadus- ja arendusasutused jagunevad üldjoontes kolme rühma:
Eestis on teadus- ja arendusasutusel on õigus taotleda oma teadus- ja arendustegevuse finantseerimist riigieelarvest juhul, kui tema teadus- ja arendustegevus on vähemalt ühes valdkonnas korraliselt positiivselt evalveeritud. 2018. aastal oli Eestis 20 positiivselt evalveeritud teadus- ja arendusasutust, neist seitse ülikooli, seitse riiklikku ja kuus eraõiguslikku teadus- ja arendusasutust.
NSV Liidu auradist

 
"NSV Liidu auradist" (vene keeles Почетный радист СССР) oli Nõukogude Liidu rinnamärk (1945–1991), esimene sõjajärgne teenetemärk NSV Liidus.
Teenetemärk asutati 2. mail 1945 NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määruse nr 939 punktiga 5. Selle alusel autasustatakse rinnamärgiga "Auradist" isikuid panuse eest raadio arengusse teaduse, tehnika, tootmise või ekspluatasiooni valdkonnas. Aasta hiljem, 4. aprillil 1946, kehtestati rinnamärgi statuut ja kirjeldus NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrusega nr 729. Informatsioon märgi "NSV Liidu auradist" kohta ilmus ajakirja Radio sõjajärgses esimeses numbris 1946. aasta aprillis. Esimesed autasustamised toimusid 1946. aastal, nende seas Ernst Krenkel.
Eesti NSV-s on rinnamärgi "NSV Liidu auradist" saanud raadiotehnikateadlane Eduard Schults.
2007. aastal asutati Venemaal rinnamärk "Venemaa auradist".
Roger Scruton

Sir Roger Vernon Scruton (skruːtən; 27. veebruar 1944 – 12. jaanuar 2020) oli inglise filosoof ja publitsist, kes keskendus esteetikale ja poliitilisele filosoofiale, pooldas parempoolseid, traditsioonilis-konservatiivseid vaateid. 
Tema konservatiivsete veendumuste väljakujunemisele andsid tugeva tõuke 1968. aastal Pariisi puhkenud vasakpoolseid üliõpilasrahutused, mida linna Ladina kvartalis viibinud Scruton kõrvalt nägi.
2016. aastal lõi kuninganna Elizabeth II Scrutoni haridus-, filosoofia- ja avaliku hariduse edendamise alaste teenete rüütliks.
Wismari haigla

Wismari haigla on psühhiaatriahaigla Tallinnas aadressil Wismari tänav 15. Haiglat haldab AS Wismari Haigla.
Ajalugu.
Haigla asutati 1985. 1985–1990 kandis haigla nime "Tallinna Vabariiklik Narkoloogiadispanser". 
1990–2001 kandis haigla nime "Tallinna Wismari Haigla".
Vigala maja

Vigala maja on hoone Tallinnas aadressil Toom-Kooli tänav 13.
Hoone ehitati keskajal. Hiljem anti sellele barokne ilme.
Hoone kuulus kuni Vene-Liivi sõjani ja aastast 1840 kuni 19. sajandi lõpuni Vigala mõisa omanikele Stackelbergidele.
Hoones tegutseb Kanada suursaatkonna Riias Tallinna esindus.
Väike Kaksjärv

Väike Kaksjärv (ka Kaksjärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 434 m.
Selle lähedal asub Suur Kaksjärv.
Rahkjärv

Rahkjärv (ka Mustjärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas.
Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.
Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 806 m.
Paunküla Mustjärv

Paunküla Mustjärv (ka Mustjärv, Seapilli järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas.
Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 699 m.
Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.
Punamäe järv

Punamäe järv (ka Punajärv, Punane järv, ka Seapilli järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Sõmeru küla lõunaosas.
Veekogu pindala on 4,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 850 m.
Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile.
Kaatsjärv

Kaatsjärv (ka Kootsjärv, Tõnismäe järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 453 m.
Lindjärv

Lindjärv (ka Tudre järv, Tudra järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 6,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1232 m.
Käpajärv

Käpajärv (ka Kõrvenurga Käpajärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436 m.
Kautla järv

Kautla järv (ka Kautla Saarejärv, 1. Kantjala järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 957 m.
Kutniku järv

Kutniku järv (ka Kõrvenurga Soojärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m.
Paista järv

Paista järv on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 821 m.
Hiieveski järv

Hiieveski järv (ka "Hiieveski paisjärv, Hiieveski veehoidla") on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere ja Kõrvenurga külas ning Ardu alevikus. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1334 m. Järv on paisutatud Hiieveski ojale. Järve suubub Hiie oja.
Kautla Mudajärv

Kautla Mudajärv (ka Mudajärv, Kungla järv, 2. Kantjala järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 301 m.
Vibujärv

Vibujärv on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas Kodru rabas.
Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1095 m.
Veekogu juurest läheb mööda Kodru raba matkarada.
Roosna järv

Roosna järv (ka Vanaveski järv, Vanaveski allikajärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Jõgisoo külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 838 m.
Savalduma järv

Savalduma järv (ka Savalduma karstijärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Savalduma külas. Veekogu pindala on 9,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3568 m. Järves on kaks saart.
Piisupi järv

Piisupi järv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Piisupi külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1341 m. Järves on üks saar.
Võhmetu järv

Võhmetu järv (ka Võhmetu Suurjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2039 m.
Mardihansu järv

Mardihansu järv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1175 m.
Lemküla järv

Lemküla järv (ka Lemmküla järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Lemmkülas. Veekogu pindala on 6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1368 m.
Süsijärv

Süsijärv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Piisupi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 506 m.
Kukejärv

Kukejärv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 350 m.
Nõmme järv (Kose vald)

Nõmme järv (ka Nõmmjärv, Järvesilla järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 456 m.
Matsimäe Kaanjärv

Matsimäe Kaanjärv (ka Kaanjärv, Seli Kaanjärv, Võõbu Kaanjärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Võõbu külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 725 m.
Vahessaare järv

Vahessaare järv on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Võõbu külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 843 m.
Matsimäe Pühajärv

Matsimäe Pühajärv (ka Pühajärv, Seli Pühajärv, Võõbu Pühajärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Võõbu külas. Veekogu pindala on 5,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 882 m.
Tartussaare Eesjärv

Tartussaare Eesjärv (ka Eesjärv, Tartusaare järv, Ratassaare Eesjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 568 m.
Tartussaare Tagajärv

Tartussaare Tagajärv (ka Tagajärv, Kihmjärv, Kihmajärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Veekogu pindala on 10,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2392 m.
Tõugujärv

Tõugujärv (ka Tõugu järv, Paljassaare raba laugas) on järv Järva maakonnas Järva vallas Kaalepi külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1603 m. Järves on kaks saart.
Vahakulmu järv

Vahakulmu järv (ka Vahakulmu paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vahakulmu külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1171 m.
Moe paisjärv

Moe paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Loksu, Lokuta ja Moe külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1682 m.
Maidla järv

Maidla järv (ka Maidla paisjärv) on paisjärv Harju maakonnas Saue vallas Maidla külas. Veepeegli pindala on 4,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 771 m.
Emma Smith

Emma Hale Smith Bidamon (10. juuli 1804 Harmony Township – 30. aprill 1879 Nauvoo House) oli Joseph Smithi esimene naine, üks viimse aja pühade liikumise liidritest liikumise algaastail.
Dümmer

Dümmer või ametlikult Dümmer See on suur järv Alam-Saksimaa lõunaosas (Saksamaal). Selle pindala on 13,5 km², suurim sügavus on 1,5 m ja keskmine sügavus on 1 m. Järve kõrgus merepinnast on 37 m.
Dümmer on populaarne veespordikeskus, kuid ka oluline veelindude biotoop ja paikneb vööndis, mida eriti sageli külastavad rändlinnud. Suur osa selle kaldast on looduskaitseala.
Paiknemine.
Dümmer paikneb 1,2 km² suurusel Dümmeri liivikul. 2,5 km läänes hakkab kerkima Dammer Berge, mis lõpuks jõuab kõrguseni 145 m. Järve ümber on sood ("Niedermoore") ja rabad ("Hochmoore"). Järv asub Dümmeri looduspargis, mille pindala on veidi alla 500 km² ning kus Dammer Berge ja Stemweder Berg moodustavad maastiku kesksed elemendid.
Järve avavesi kuulub täielikult Diepholzi kreisi, kuid selle läänerannikul ulatub Vechta kreis kuni tammiotsani. Dümmerlohauseni juures ulatub kreisi piir mõne meetrini kaldajoonest. Hunte jõe suudmest edelas ulatub Osnabrücki kreisi territooriumi tipp poole kilomeetrini järvest. Kuigi Diepholzi kreis kuulus Hannoveri kuurvürstkonda 1585. aastast (Diepholzi krahvkond) ja 1582. aastast (Hoya krahvkond), kuulus Vechta kreisi territoorium sajandeid Münsteri piiskopkonda ja sai Oldenburgi osaks alles 1803. aastal pärast Saksamaa mediatisatsiooni. Seega loetakse seda Oldenburger Münsterlandi osaks.
Iseloomustus.
Dümmer on Steinhuder Meeri järel suuruselt teine järv Alam-Saksimaal. Oma 13,5 km² veepeegli pinnaga – pindala ringvalli sees, sealhulgas mudavöönd, on 16 km² – ja maksimaalse veesügavusega vaid 1,5 m on see hea ujumiseks ja veespordiks. Madal järv oma tasaste randadega lääne- ja idakaldal on põhjast lõunasse kuni 5 km pikk ja läänest itta kuni 3,4 km lai.
Järve läbib Hunte jõgi, mis lahkub järvest mitme haruna, millest suurim ei ole Hunte, vaid Lohne. Teised harud on Grawiede ning tehislikud Wätering, Dorflohne, Schoddenlohne ja Ompteda kanal. Vaid 13 km järvest põhjas ja 3 km Diepholzist põhjas kõik Hunte harud taasühinevad.
Kalarikkas järves, mis on ka lindude pesitsus- ja puhkepaigaks, on mitmesugust taimestikku ja loomastikku, mistõttu on järve lääne- ja lõunakallas kaitse alla võetud.
Kuigi järv on keskmiselt vaid umbes meeter sügav, kindlustavad väga rikkalikud allikad ja Hunte ise selle, et veetase on suhteliselt ühtlane. Varem põhjustasid need lätted koos tavaliste tugevate vihmasadudega üleujutusi, nii et 1940. aastatel algasid tööd kaitsevallide ehitamiseks järve ümber. Aastatel 1941–1945 kasutati selleks suuresti võõrast sunnitööd. Maaparandus ja iga-aastaste üleujutuste kadumine tõid kaasa vetikate vohamise järves ja seetõttu enamiku organismide hapnikupuuduse. Madal veetase oli tingitud raskest mudastumisest, mis oli ka järve vallitamise tulemus. Mitme luku abil oli võimalik kõrgvee taset kunstlikult kontrollida ilma loodust eriti häirimata. Sellest hoolimata kannatab Dümmer intensiivse põllumajanduse põhjustatud toitainete rohkuse all.
Dümmeri kallastelt on leitud neoliitikumi asustuse jälgi.
Emma Smith (kirjanik)

Emma Smith (21. august 1923 Cornwall – 24. aprill 2018 Putney) oli inglise romaanikirjanik.
Veelikse järv (Pärnumaa)

Veelikse järv (ka "Veelikse paisjärv") on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Veelikse külas. Veekogu pindala on 2,7 ha ja kaldajoone pikkus 1187 m.
Raidla kruusakarjäär

Raidla kruusakarjäär on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Suigu külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 950 m. Järves on üks saar.
Nõmme paisjärv

Nõmme paisjärv on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Saarde külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 649 m.
Lavassaare veehoidla

Lavassaare veehoidla on veehoidla Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Lavassaare alevis. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1211 m.
Aeli järv

Aeli järv (ka Aela järv, Aeljärv, Väike Kuimetsa järv) on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas. Veekogu pindala on 9,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1328 m.
Bassum

Bassum on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
See asub umbes 35 km Diepholzist kirdes ja 25 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 169 km². 31. detsembril 2015 elas seal 15 768 inimest.
Roosna-Alliku Allikajärv

Roosna-Alliku Allikajärv (ka Allikajärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Roosna-Alliku alevikus ja Allikjärve külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1496 m.
Roosna-Alliku Vanaveski järv

Roosna-Alliku Vanaveski järv (ka Vanaveski järv, Roosna-Alliku veskijärv, Vanaveski pais, Eipre paisjärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Roosna-Alliku alevikus. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2044 m. Järves on üks saar.
Vissuvere järv

Vissuvere järv (ka Tuulisilla järv, Tulisilla järv) on järv Järva maakonnas Türi vallas Saueaugu külas. Veekogu pindala on 8,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1327 m.
Millimäe tiik

Millimäe tiik (ka Milimäe tiik) on järv Järva maakonnas Türi vallas Vissuvere külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1043 m.
Sulingen

Sulingen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
See asub umbes 30 km Diepholzist idas ja 45 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 110,61 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 681 inimest.
Röamäe järv

Röamäe järv on järv Järva maakonnas Paide vallas Eivere külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1633 m.
Purdi järv

Purdi järv (ka Koordi järv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Kirisaare külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 485 m.
Lalli Suurlaugas

Lalli Suurlaugas (ka Suurlaugas, Palasi järv) on järv Rapla maakonnas Kehtna vallas Palasi külas. Veekogu pindala on 7,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2509 m. Järves on neli saart.
Tõllassaare karjäär

Tõllassaare karjäär on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kullimaa külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1326 m.
Kellissaare karjäär

Kellissaare karjäär (ka Kellisaare karjäär) on tehisjärv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Mädara külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1942 m.
Järv on moodustunud endise liivakarjääri alale. Järvest möödub Oandu-Ikla matkatee. Järve ääres on RMK rajatud lõkkekoht.
Aluste kruusakarjäär

Aluste kruusakarjäär on eramaal asuv järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Aluste külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 675 m.
Lungu paisjärv

Lungu paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Lungu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 529 m.
Lokuta paisjärv

Lokuta paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Lokuta külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589 m.
Laagri paisjärv

Laagri paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Lokuta külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 461 m.
Kolu tiik

Kolu tiik (ka Kõltsi karjääri järv) on järv Järva maakonnas Türi vallas Kolu külas. Veekogu pindala on 6,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1043 m.
Jalametsa järv

Jalametsa järv on järv Järva maakonnas Järva vallas Jalametsa külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1696 m. Järves on üks saar.
Roosna-Alliku Tehisjärv

Roosna-Alliku Tehisjärv (ka Tehisjärv, Roosna-Alliku tehisjärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Allikjärve külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 796 m.
Raudtee karjäär

Raudtee karjäär on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Selja külas. Veekogu pindala on 11,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4271 m. Järves on 8 saart.
Selja tiik

Selja tiik on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Selja külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1139 m. Järves on kolm saart.
Syke

Syke on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Linn asub umbes 20 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 114,22 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 219 inimest.
Kodesmaa Selja tiik

Kodesmaa Selja tiik (ka Selja tiik, Edasi järved, Langermaa tiik) on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kodesmaa külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 936 m. Järves on kaks saart.
Potsepa karjäär

Potsepa karjäär on järv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kõima külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1001 m.
Saunakarjäär

Saunakarjäär (ka Potsepa Saunakarjäär, Potsepa karjäär) on järv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kõima külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1471 m.
Lindi kalatiik

Lindi kalatiik on järv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kabriste külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 871 m. Järves on üks saar.
Pitsalu tiik

Pitsalu tiik on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pitsalu külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840 m.
Valistre tiik

Valistre tiik on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi alevis ja Halinga külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1082 m.
Lodja tiik

Lodja tiik (ka "Reiu tiik") on tehisjärv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Paikuse alevikus. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 811 m.
Tammiste paisjärv

Tammiste paisjärv (ka Altküla paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Tammiste külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 862 m.
Väike-Nedrema järv

Väike-Nedrema järv on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nedrema külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 710 m.
Tihemetsa paisjärv

Tihemetsa paisjärv on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa alevikus. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 442 m.
Punapargi paisjärv

Punapargi paisjärv on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa alevikus. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 959 m.
Saarde Sillaotsa järv

Saarde Sillaotsa järv (ka Sillaotsa järv, Sillaotsa paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Saarde külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1380 m.
Tõlla järv

Tõlla järv (ka Tõlla paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tõlla külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2172 m.
Valgeraba laugas

Valgeraba laugas on järv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sandra külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 816 m. Järves on üks saar.
Ülde tiik

Ülde tiik on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ülde külas.
Tiigi pindala on 0,7 ha, kõrgus merepinnast 54 m ja kaldajoone pikkus 479 m.
Tiik on paisutatud Ülessaare kraavile ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Tobra alumine veehoidla

Tobra alumine veehoidla on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tobraselja külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 407 m.
Tobra ülemine veehoidla

Tobra alumine veehoidla on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tobraselja külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 407 m.
Surjupera järv

Surjupera järv (ka Surjupera paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Surju külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 869 m.
Vaiste Umbjärv

Vaiste Umbjärv (ka Umbjärv) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vaiste külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 651 m.
Väike-Kõpu tiik

Väike-Kõpu tiik on tehisjärv Sakala kõrgustiku lääneservas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Väike-Kõpu külas.
Tiigi pindala on 1 ha, valgla suurus 1 km², kõrgus merepinnast 39 m ja kaldajoone pikkus 549 m.
Tiik on paisutatud Raudna jõkke suubuvale kraavile ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Särevere paisjärv

Särevere paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Särevere alevikus. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 944 m. Järves on üks saar.
Jändja paisjärv

Jändja paisjärv oli paisjärv Järva maakonnas Türi vallas Jändja külas.
Veekogu pindala oli 8 ha või 3,5 ha.
Veekogu kaldajoone pikkus oli 3732 m. Järves oli 6 saart.
Paisjärv lasti alla 2021. aastal.
Pombre karjäär

Pombre karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1268 m.
Turva karjäär

Turva karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Turva külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 162 m.
Väätsa paisjärv

Väätsa paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Väätsa alevikus. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3549 m. Järves on üks saar.
Saarde paisjärv

Saarde paisjärv (ka Kirikujärv, Kilingi-Nõmme paisjärv, Nõmme paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Saarde külas. Veekogu pindala on 6,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1731 m.
Kõveri turbakarjäär

Kõveri turbakarjäär on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tali külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343 m.
Massi kruusakarjäär

Massi kruusakarjäär on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Sigaste külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1100 m.
Mägipõllu paisjärv

Mägipõllu paisjärv on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Lodja külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 415 m. Järves on üks saar.
Ahimäe karjäär

Ahimäe karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Sultsi külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1352 m.
Mäsäjärv

Mäsäjärv (ka Mäsajärv, Messe järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 5,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1027 m.
Pupsi järv

Pupsi järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 7,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1700 m.
Silmi urgad

Silmi urgad on järv Pärnu maakonnas Kihnu vallas Linakülas. Veekogu pindala on 13,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4574 m. Järves on üks saar.
Ristinä luäs

Ristinä luäs on järv Pärnu maakonnas Kihnu vallas Rootsikülas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1005 m.
Revoja paisjärv

Revoja paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 257 m.
Parkali paisjärv

Parkali paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 260 m.
Ojaäärse paisjärv

Ojaäärse paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 983 m.
Sagadi tiik

Sagadi tiik on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Sagadi külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 504 m. Järves on neli saart.
Lossijärv

Lossijärv on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Arbavere külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 371 m.
Vatku Kõverjärv

Vatku Kõverjärv (ka Kõverjärv, Vohnja Kõverjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Uku külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 789 m.
Vohnja tiigid

Vohnja tiigid on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Vohnja külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 995 m. Järves on kaks saart.
Essu tiik

Essu tiik (ka Essu järv, Jessu järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Põdruse külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 650 m.
Haljala paisjärv

Haljala paisjärv ehk Maheda järv on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Haljala alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 956 m.
Udriku Mädajärv

Udriku Mädajärv (ka Mädajärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kõrvekülas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 867 m.