Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kultuurilooline kogu

Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kultuurilooline (baltika) kogu on vanimate Tallinnas tegutsenud avalike raamatukogude, baltisaksa teadusseltside, baltisaksa mõisnike ja paljude kultuurilooliselt oluliste isikute raamatupärandid, kaarte, graafikat, eksliibriseid ning fotosid koondav kogu. Kogusse kuulub ka ainulaadne süstemaatiline väliseesti teadlaste, teisisõnu eksiilieestlaste teadusartiklite separaatide kogu.
Iseloomustus.
Kultuurilooline baltika kogu on asendamatu allikabaas Eesti mitmekultuurilise ajaloo uurimiseks ning käsitlemiseks, sest just sellesse kogusse on süstemaatiliselt kogutud n-ö baltika-kirjandust ehk mitte-eestikeelset Eestis ilmunud ja Eestiga või siinsete elanikega seotud trükisõna. Selle tõestuseks on ka tõsiasi, et just TLÜAR-i baltika ja vanaraamatute säilitamise osakonnas ning peamiselt kultuuriloolisele kogule toetudes koostatakse Eesti võõrkeelset retrospektiivset rahvusbibliograafiat, teisisõnu ülevaadet Eestis ilmunud (kuni 1830 ning eraldi ka 1830–1940) mitte-eestikeelsest trükisõnast. Viimane on kahtlemata hindamatu allikabaas nii raamatu-, kirjandus- kui ka ajalooteadlastele. Kultuurilooline baltika kogu on ühtlasi ka parim allikabaas kohaliku trükikunsti ja köiteajaloo uurimiseks, rääkimata sellest, et selles kogus on ka rikkalikult Lääne-Euroopa haruldast varatrükist.
Kujunemine.
Kultuuriloolise baltika kogu raamatukollektsioonid põhinevad baltisaksa teadusseltsi Estländische Literärische Gesellschaft (Eestimaa Kirjanduse Ühing) raamatukogul, mis kogus teaduskirjandust kõikidelt teadusaladelt, kuna teadusseltsi juures tegutses hulk erialasektsioone. Koguti ka muid kultuuriväärtusi nagu originaalgraafikat, kunsti jne. Teadusühingust on välja kasvanud ka tänane Eesti Ajaloomuuseum (tollane Provintsiaalmuuseum), mille kogudesse kuuluvad teadusühingu muud varad. Eestimaa Kirjanduse Ühingust sai enne Teist maailmasõda oluline institutsioon, kellele vaesunud või hiljem nõukogude võimu eest põgenevad baltisaksa aadlikud ja kultuuritegelased oma varasid püüdsid müüa ja/või annetada. Eestimaa Kirjanduse Ühingu raamatukogu on seega huvitav nii teadus- kui ka kultuuriloolisest vaatepunktist.
Kultuuriloolise baltika kogu suure osa moodustavad:
Eestimaa Kirjanduse Ühingu raamatukogu.
Eestimaa Kirjanduse Ühingu raamatukogu on aastail 1842–1940 Tallinnas tegutsenud baltisaksa teadusliku ühingu raamatukogu, mille väärtuseks on sinna kogutud Tallinna ja Põhja-Eesti vanemate raamatukogude ja isiku- ning memoriaalkogude rohkus.
Tartu kubermangugümnaasiumi raamatukogu.
Tartu kubermangugümnaasiumi raamatukogu avati 1804. aasta septembris, kui asutati kubermangugümnaasium. On teada, et 1881. aastal sisaldas see raamatukogu 4802 teost kokku 9700 köites.
Vene Keisririigi provenientsiga raamatukogude fragmendid.
Töötades läbi TLÜ AR varukogu avastati segi paisatud kujul tuhandeid Vene Keisririigi riigiasutustele, organisatsioonidele ja eraisikutele kuulunud raamatuid ja raamatukogude fragmente (u 5000 köidet), mida on atribueeritud heraldiliste eksliibriste, supereksliibriste, etikettide, autogrammide, autograafide ja sissekirjutuste abil.
Raamatute sattumist Eestisse, ENSV Teaduste Akadeemia Keskraamatukogu valdusse, aitas selgitada tempel paljude raamatute tiitellehel – Государственный Книжный Фонд. Asja lähemalt uurides selgus, et peale Oktoobrirevolutsiooni, kui toimusid suured muutused kogu Venemaa raamatukogunduses, moodustati 1918. aastal Riigiraamatukogude Keskkomitee juurde Riiklik Raamatufond, Moskvasse aga iseseisev raamatufond, mis allus otse Hariduse Rahvakomissariaadile. Sinna koondati rekvireeritud era- ja natsionaliseeritud avalike raamatukogude, paleede, mõisate, kirikute, kloostrite, vaimulike õppeasutuste, gümnaasiumide kogud; erinevate asutuste konfiskeeritud raamatukogud, samuti peremeheta raamatud ning müümata jäänud väljaanded.
Raamatud on valdavalt konstitutsionaalse sisuga, andes pildi uusaja euroopaliku riigi ülesehitusest (nii seadusandliku-, täidesaatva kui kohtuvõimu struktuurist). Seda kõike põhiliselt Prantsusmaa ja Preisimaa ehk hiljem suurriigiks kujuneva Saksamaa, aga ka Austria ja Inglismaa põhjal, hõlmates ajavahemikku 18. sajandi keskpaigast 20.sajandi esimese veerandini. Ohtralt on Saksa aladel asunud kuningriikide (Saksimaa, Baier, Württemberg), suurhertsog- ja hertsogiriikide (Baden, Oldenburg, Braunschweig) ja vabalinnade (Hamburg, Lübeck, Bremen) seadusi esitavaid teoseid.
Eraisikute raamatukogud.
TLÜ AR kultuuriloolisesse kogusse kuulub hulgaliselt oluliste isikute või suguvõsade isiklikke raamatukogusid või raamatukogude fragmente. Suurem osa neist on üle antud Eestimaa Kirjanduse Ühingule, st enne 1940. aastat. Kuid on ka isikute raamatukogusid, mis on jõudnud kogusse hiljem.
Vähe uuritud ja teaduslikult kirjeldamata isiklikud raamatupärandid:
Ostudena soetatud:
Pärast Teist maailmasõda kultuuriloolisse kogusse jõudnud: