Burj Khalīfah

Burj Khalīfah (araabia برج خليفة), ehitusjärgus Burj Dubayy [burdž dub'ai] (araabia برج دبي‎) on üüratukõrge pilvelõhkuja Dubais Dubai emiraadis. See avati 4. jaanuaril 2010. Hoone asub Dubai peamise äritänava Sheikh Zayed Roadi ääres.
Burj Khalīfah on maailma kõrgeim ehitis, kuid ametlikult ei antud talle seda tiitlit enne, kui hoone oli ametlikult avatud. Ehitise kõrgus on 828 meetrit ja korruste arv 160. Kogu põrandapind on 39,8 hektarit. See erineb teistest ehitistest, mis on alates 20. sajandist olnud maailma kõrgeimad, selle poolest, et seal on ka eluruume. Lisaks hõlmab hoone alumised 39 korrust hotell. Hoones on ka observatoorium (124. korrusel) ja bürooruume.
Hoone ehituse maksumus oli 1,5 miljardit USA dollarit, mis teeb ühe ruutmeetri ehituse maksumuseks ligi 4900 dollarit. Bürooruumide maksumus on aga järjest tõusnud ja jõudnud rohkem kui 43 000 dollarini ruutmeetri eest.
Ehitamine.
Torni peaarhitekt on Adrian Smith. Ehituse eest vastutab Chicagos asuv projekteerimis- ja konstrueerimisettevõte Skidmore, Owings ja Merrill (SOM), kus Smith töötab. Hoone tellija ja praegune omanik on Emaar Properties.
Ehitustööd algasid 21. septembril 2004. 13. mail 2007 ületati hoone ehitamisel betooni pumpamise kõrgusrekord 449,2 meetrit, mis oli tehtud Taipei 101 ehitamisel. Juba 21. juulil 2007, kui valmis oli 141 korrust, sai see maailma kõrgeimaks hooneks. Tollal oli hoone 512,1 meetrit kõrge. Enne seda oli kõrgeim Taipei 101.
12. augustil 2007 sai see kõrgemaks Willis Toweri antennist, mis küündib 527,3 meetrini. 3. septembril möödus ta Ostankino teletornist, mis küündib 540 meetrini. 12. septembril sai ta maailma kõrgeimaks ise seisvaks konstruktsiooniks, möödudes Toronto teletornist, mis küündib 555,3 meetrini. 7. aprillil 2008 sai ta maailma kõrgeimaks ehitiseks, möödudes KVLY telemastist, mis ulatub 629 meetrini. Ja 1. septembril 2008 sai ta maailma kõrgeimaks iial püstitatud ehitiseks, möödudes Varssavi raadiomastist, mis oli 688 meetrit kõrge. 17. jaanuaril 2009 saavutas hoone oma lõpliku kõrguse 818 meetrit ja 1. oktoobril teatas hoone omanik Emaar, et hoone välistööd on lõpetatud.
Lisaks sellele, et Burj Khalīfah on maailma kõrgeim ehitis ja kõrgeim iseseisev ehitis, on ta maailma suurima korruste arvuga hoone (160 korrust, eelmine rekordiomanik oli Maailma kaubanduskeskus 110 korrusega). Hoones on maailma kõrgeim lift ja maailma kiireim lift (64 km/h, eelmine rekordiomanik oli Taipei 101 – 60,6 km/h). Hoone ehitamisel pumbati betooni 601 m kõrgusele. Eelmine rekordiomanik oli 532 meetriga Riva del Garda elektrijaam.
Plaanitud kõrguse muutmine.
Ehkki see on ametlikult kinnitamata, on Burj Khalīfah projektkõrgust mitu korda muudetud. Esialgu oli kavas Melbourne'i ehitada Grollo Toweriga (560 m) väga sarnane hoone. Grollo Toweri ehitamise plaani laitis Melbourne'i Docklandsi linnaosa maha 2001. aastal.
SOM töötas esialgse projekti täielikult ümber ja muutis torni tublisti kõrgemaks. SOM-i arhitekt Marshall Strabala, kes töötas torni kallal kuni 2006. aastani, teatas ajal, mil hoone oli kerkinud 730 m kõrgeks, et esialgu oli Burj Khalīfah' projektkõrgus 808 meetrit ehk pool miili .
17. juunil 2008, kui Burj Khalīfah' kõrgus oli veel 636 meetrit, teatas hoone omanik Emaar, et ei avalikusta hoone lõplikku kõrgust enne 2009. aasta septembrit, kui hoone tõesti valmis on.
Hoone peaarhitektile Adrian Smithile tundus, et hoone ülaosa ei näe välja piisavalt elegantne, mistõttu ta esitas taotluse, mis ka rahuldati, suurendada hoone kõrgust. Eraldi anti rahvale teada, et sellega ei suurenenud hoone korruste arv, üksnes hoone tipp muutus saledamaks. Hoone ülaosa on terassõrestikkonstruktsioon, erinevalt ülejäänud hoonest, mis on valmistatud tugevdatud betoonist. Emaar on teatanud, et kui kuskil mujal peaks ehitatama veel kõrgem hoone, saab selle terassõrestikkonstruktsiooni veel kõrgemaks ehitada.
Ehitajate kohtlemine.
Burj Khalīfaht ehitasid peamiselt vaesed immigrandid Lõuna-Aasiast. Nad said väikest palka, näiteks väljaõppinud puusepad said päevas 4,34 naelsterlingit (alla 100 krooni), lihttöölised 2,84 naelsterlingit.
21. märtsil 2006 jäid töötajaid pärast vahetuse lõppu laiali vedama pidanud bussid hiljaks. Sellest ärritunud töölised hakkasid mässama, purustades autosid, kontorite sisustust, arvuteid ja ehitusvahendeid. Dubai siseministeeriumi ametnik teatas, et mässajad tekitasid peaaegu poole miljoni naelsterlingi ulatuses kahju. Enamik töölisi tuli järgmisel hommikul töökohta, kuid keeldus tööle asumast ja alustas istumisstreiki, nõudes paremaid töötingimusi ja palka juurde.
17. juunil 2008 teatas Emaar, et hoone ehitusel töötab 7500 oskustöölist, lisaks lihttöölised.
Omadused.
Purskkaevusüsteem.
Hoone ümber on rajatud purskkaevusüsteem, mis läks maksma 217 miljonit USA dollarit. Purskkaevusüsteemi projekteeris Californias asuv ettevõte WET Design, mis on rajanud purskkaeve ka näiteks Las Vegases asuva Bellagio hotelli järve.
Purskkaevusüsteem on 250 meetrit pikk ja see purskab vett 150 meetri kõrgusele. Süsteemi valgustavad 6600 valgustit ja 50 värviprojektorit, vee ja valguse mängu taustaks lastakse klassikalist ning tänapäeva araabia ja muu maailma muusikat.
26. oktoobril 2008 teatas Emaar, et purskkaevu nimevõistlus on lõppenud ja nimeks saab Dubai Purskkaev.
Vaateplatvorm.
Väljas asuv vaateplatvorm nimega At the Top avati 5. jaanuaril 2010, 124. korrusel. 452 meetri kõrgusel oli see avamisel maailma kõrgeim välivaateplatvorm . Ehkki see ületati Cloud Top 488-ga Guangzhou Canton Toweris, mis oli 488 meetrit kõrge, avas Burj Khalifa SKY taseme 148. korrusel 555 meetri kõrgusel uuesti maailma kõrgeima vaateplatvormi 15. oktoobril 2014. kuni Shanghai Tower avas juunis 2016 vaateplatvormi kõrgusel 561 meetrit. 124. korruse vaateplatvormil on ka elektronteleskoop, Montreali Gsmprjcti poolt välja töötatud täiendatud reaalsuse seade, mis võimaldab külastajatel näha ümbritsevat maastikku reaalajas ning vaadata eelnevalt salvestatud pilte, näiteks eri päevaaegadel või erinevates ilmaoludes tehtud pilte. Et vähendada vaatlejate igapäevast tungi, lubab juhtkond külastajatel osta ette konkreetse kuupäeva ja kellaaja piletid, saades kohapeal ostetud piletitele 75% soodustust.
8 veebruaril 2010 suleti vaateplatvorm avalikkusele kaheks kuuks pärast toiteprobleemide tõttu lifti kinnijäämist kahe korruse vahele, jättes grupi turiste 45 minutiks lõksu.
Madala vee ja hea nähtavuse korral võib pilvelõhkujast näha Iraani kallast (mis jääb umbes 153 km kaugusele).