tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Valga Peetri-Luke kogudus

EELK Valga Peetri-Luke kogudus on luterlik kogudus Valgas.
Kogudus kuulub Valga praostkonda ja kasutab Valga Jaani kirikut. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Vallo Ehasalu, organist Jüri Goltsov. Juhatuse esimees on Margarita Jantsikene.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Valga Jaani kirikus.
1946(?). aastal liideti Valga linna Eesti Jaani kogudus, Valga Luke kogudusega ja moodustus Valga Peetri-Luke kogudus.
Ajalugu.
Valga eesti koguduse asutamise päev oli 10. august 1880. a, mil päeval Karula koguduse õpetaja Heinrich Ewald Paslack Valga linnakirikus eestikeelse jumalateenistuse pidas, koguduse Valga Jaani koguduse osakonna avatuks kuulutas ja Valga linna ja Kaagjärve ühes Läti poolega eestlasi üles kutsus omi kirikutähti, mis tänini kas Luke või teistes ümberkaudsetes kihelkondades, kust Valka asujad tulnud, sealt välja võtma ja Valga Jaani koguduse õpetaja praost Heinrich Christian Gustav Kupfferi kätte viima, Eesti koguduse personaalraamatu kokku seadmiseks. Praost Kupfferi poolt õnnistati Hans Einer jumalateenistuse lõpul, koguduse köstriks ja ka kooliõpetajaks. Kolmel esimesel aastal Eesti kogudusel omaette pastorit polnud, iga kuu käisid Eesti naabruskoguduste, Karula, Hargla, Urvaste, Helme ja Tarvastu pastorid, kõige sagedamini aga Karula Heinrich Ewald Paslack, jumalateenistust pidamas. Algselt oli koguduse nimi Valga linna Eesti Jaani kogudus. 
Ametlikult kutsuti eestlasi Valga Jaani koguduse eestlasteks, eestlased ise lugesid end Peetri kogudusse kuuluvaks ja rahvas nimetas ka neid Peetri koguduse liikmeiks. Esimesed neli õpetajat (1884 Johannes Falck, 1884–1887 Rudolf Kallas, 1887–1889 Friedrich Lezius, 1890 Villem Reimann) olid Jaani koguduse õpetaja abid. Paul Undritz õnnistati 24. oktoober 1893. aastal Liivimaa kindralsuperintendendi Friedrich Hollmanni poolt iseseisvaks koguduse õpetajaks, 1893–1897. Jumalateenistusi peeti eestlastele Valga linnakirikus nüüd kaks korda kuus. Valga Jaani kirikut nimetati linnakirikuks ja Luke kihelkonnakirikut maakirikuks.
Jaani kogudus iseseisvus 26.02.1906. Pärast koguduste õpetaja Eduard Aksimi 1924. aastal lahkumist otsustasid Luke ja Peetri kogudused valida ühise õpetaja, et pärastpoole ühineda.
Ruhnu Püha Magdaleena kogudus

EELK Ruhnu Püha Magdaleena kogudus on luterlik kogudus Ruhnu saarel.
Kogudus kuulub EELK Saarte praostkonda ja kasutab Ruhnu Püha Magdaleena kirikut. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Anti Toplaan ja diakon Jaanus Torrim. Juhatuse esimees on Jaan Urvet.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00.
Ruhnu koguduse õpetajate loend.
Loend on mittetäielik:
Kihelkonna Mihkli kogudus

EELK Kihelkonna Mihkli kogudus on luterlik kogudus Kihelkonnal.
Kogudus kuulub Saarte praostkonda ja kasutab Kihelkonna Mihkli kirikut. 
Koguduse õpetaja on Rene Reinsoo, organist Ülle Reinsoo. Juhatuse esimees on Thea Raik.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Kihelkonna kirikus. 
Kihelkonna koguduse õpetajate loend.
Loend on mittetäielik:
Kärdla Johannese kogudus

EELK Kärdla Johannese kogudus on luterlik kogudus Kärdlas.
Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Kristiina Roots. 
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15.00 Kärdla kirikus.
Chișinău rahvusvaheline lennujaam

Chișinău rahvusvaheline lennujaam (rumeenia "Aeroportul Internațional Chișinău"; IATA: RMO, ICAO: LUKK) on rahvusvaheline lennujaam Chișinăus Moldovas, 13 km Chișinăust kagu pool. Ta on rahvusliku lennufirma Air Moldova kodulennujaam.
Chișinău rahvusvaheline lennujaam on Airports Council International liige.
Ajalugu.
Esimene regulaarlend Chișinăust toimus 24. juunil 1926 liinil Bukarest–Galați–Chișinău ja Iași. Terminal ehitati 1970. aastal, mille võimsus oli 1 200 000 reisijat aastas. 31. mail 1995 sai Chișinău lennujaam rahvusvahelise lennujaama staatuse.
Laussadu

Laussadu on pikemat aega (mitmetest tundidest mitme ööpäevani) kestev nõrga või mõõduka intensiivsusega vihma- (lausvihm) või lumesadu (lauslumi, sealhulgas ka märg lauslumi ehk lauslörts). Tavaliselt langevad laussademed ulatuslikule maa-alale kihtsajupilvedest ja kõrgkihtpilvedest. Laussadude tekkimine on seotud tsükloni üleminekuga; need tekivad sooja frondi ees, tsükloni keskosas ja külma frondi taga.
Laussajuga kaasneb niinimetatud servaefekt – laussadu algab ja lõpeb sageli tugevamate sademetega kui saju keskel.
Lausvihmad niisutavad hästi mulda, aga kauakestvad lausvihmad võivad põhjustada saagi hävimist, uputusi ja muid kahjustusi.
Lauslumi kaasneb lumetormiga, mistõttu takistab liikumist ja võib põhjustada liiklusõnnetusi.
Air Moldova

Air Moldova on Moldova suurim lennufirma, mille kodulennuväli on Chișinău rahvusvaheline lennujaam. 
Air Moldova lennukid lendavad 19 riiki ja 27 sihtkohta. 
Ajalugu.
Lennufirma loodi 1992. aastal kohaliku Aerofloti üksuse baasil. See kuulub täielikult Moldova Vabariigile. Lennufirmas on 598 töötajat. 13. juulil 2004 sai Air Moldova IATA liikmeks.
Embraer EMB 120

Embraer EMB 120 Brasilia on Brasiilia lennukiehitusfirma Embraer 30 reisijakohaga regionaalliinide kahe mootoriga alltiivaline turbopropellerreisilennuk.
Ajalugu.
1980. aastate algul arendatud Embraer EMB 120 oli oma aja kohta modernne turbpropellermootoritega lähimaa liinilennuk, pakkudes otsest konkurentsi Saab 340-le. Pärtast esmalendu 27. juulil 1983 läks lennuk liinidele 1985. aastal esmalt USA-s. 2001. aasta sügiseks, mil tehasest väljus viimane EMB 120 sarja lennuk, oli neid kokku valmistatud 352.
Enamik lennukeid EMB 120 müüdi Ameerika Ühendriikides ja mujal läänepoolkeral.
EMB 120 Brasilia ja selle väiksem teisend EMB 110 Bandeirante on Embraeri ainsad turbopropellerreisilennukid.
Otepää rattamaraton

Otepää rattamaraton on 2000. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus Otepääl, mis toimub nüüd MTBest rattamaratonide sarja etapina.
Välislingid.
ERR videokokkuvõte 11. Otepää rattamaratonist
Tallinna rattamaraton

Tallinna rattamaraton on 1998. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus stardipaigaga Aegviidu spordibaasis. Nüüd toimub MTBest rattamaratonide sarja etapina.
Kalevipoja rattamaraton

Kalevipoja rattamaraton on 2008. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus.
Ajalugu.
2009. aastal kuulus maraton Elion Estonian Cupi kandidaatmaratonina, aga juba järgmisel aastal oli ta sarja osavõistluste hulgas.
Elva rattamaraton

Elva rattamaraton on 2001. aastal alguse saanud ja Elion Estonian Cupi sarja kuuluv rattaspordiüritus, mis toimub Elva linna lähiümbruses.
Aastast 2015 toimub võistlus MTBesti rattamaratonide sarja etapina.
Rakke rattamaraton

Rakke rattamaraton on 2001. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus, mis toimub nüüd MTBesti rattamaratonide sarja etapina.
Ajalugu.
2010. aastal oli maratoni toimumine tõsise kahtluse all, kui nädal enne starti tõusis suur torm, mille tagajärjel oli rada täis mahakukkunud puid ja elektriliine. Lisaks puudus Rakkes elekter. Võistluspäeval, vahetult enne starti, oli taas torm, aga poolteist tundi plaanitust hiljem sai start siiski antud. Maratoni võitis ja koos sellega tuli Eesti meistriks Allan Oras.
Rõuge rattamaraton

Rõuge rattamaraton on 1999. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus, mis toimub nüüd MTBest rattamaratonide sarja etapina. Kuni 2006. aastani kandis võistlus nime Haanja rattamaraton.
Alges Maasikmets

Alges Maasikmets (sündinud 18. augustil 1968) on Eesti jalgrattasportlane.
1993. aasta Eesti meister grupisõidus.
Karjääri algus.
Rattatrenniga hakkas Maasikmets tegelema venna soovitusel aastal 1982.
Olümpiamängud.
1996. aastal osales rattur Atlanta suveolümpiamängudel. Maastikurataste võistlus oli siis esimest korda olümpiamängude kavas. Maasikmetsal õnnestus küll loosi tahtel startida esimesest reast, aga ta katkestas võistluse seljavalude tõttu. Võistluse võitis Bart Jan Brentjens. Pärast seda pole Maasikmets olümpiamängudel osalenud.
Saavutused.
1998
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2008
Sigvard Kukk

Sigvard Kukk (sündinud 16. septembril 1972) on eesti jalgrattasportlane.
Saavutused.
2001
2002
2004
2007
2010
Allan Oras

Allan Oras (sündinud 20. detsembril 1975 Tartus) on eesti jalgrattasportlane.
Mitmekordne hõbe- ja pronksmedalivõitja Eesti meistrivõistlustel grupisõidus ja eraldistardis.
Karjääri algus.
Tõsisemalt hakkas Oras tegelema spordiga 10-aastaselt ja siis oli alaks ujumine, aga kaks aastat hiljem sattus ta rattaspordi juurde.
Saavutused.
2002
2003
2004
2005
2007
2008
2009
2010
Reet Varblane

Reet Varblane (sündinud Perli; 14. september 1952 Pärnu – 25. november 2023) oli eesti kunstiteadlane.
Ta sündis ökonomistide perekonnas. Ta lõpetas aastal 1970 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna.
Ta on töötanud Tallinna Kunstihoone kuraatorina.
Isiklikku.
On olnud abielus luuletaja Hannes Varblasega.
On olnud abielus kunstiteadlase Ants Juskega.
Ants Juske

Ants Juske (10. veebruar 1956 – 12. veebruar 2016) oli eesti ajakirjanik, kunstiteadlane ja -kriitik.
Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1979 Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena.
Aastal 1978 ilmus Tartus omakirjastusliku väljaandena Ants Juske ja Linnar Priimäe kirjutis "Tartu sügis". 
Juske töötas Tartu Kõrgema Kunstikooli rektorina kooli moodustamisest 2000. aastal kuni 2004. aastani.
Isiklikku.
Ants Juske isa oli maaparandusteadlane Anto Juske. Poliitik ja ajaloolane Jaak Juske on Ants Juske poeg.
Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam

Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam (rumeenia "Aeroportul Internațional Henri Coandă"; IATA: OTP, ICAO: LROP) on rahvusvaheline lennujaam Rumeenias Otopenis, 16,5 km Bukarestist põhja pool. See on rahvusliku lennufirma TAROM kodulennujaam.
Ajalugu.
Teise maailmasõja ajal kasutati Otopeni lennujaama Saksa õhuväe lennuväebaasina. Kuni 1965. aastani oli see Rumeenia õhujõudude kasutuses.
Ivan Seledkov

Ivan Vassiljevitš Seledkov (vene keeles "Иван Васильевич Селедков"; sündinud 5. jaanuaril 1983) on Venemaa jalgrattasportlane.
Saavutused.
2008
TAROM

TAROM (rumeenia keeles Transporturile Aeriene ROMâne, Rumeenia õhutransport) on Rumeenia suurim lennufirma. Selle kodulennuväli on Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam.
TAROM-i lennukid lendavad 53 sihtkohta 22 riigis.
Kristjan Kalkun

Kristjan Kalkun (sündinud 28. veebruaril 1972) on eesti spordiajakirjanik.
Kristjan Kalkun on lõpetanud 1990. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1996. aastal Tartu Ülikooli, kus õppis ajalugu.
Koolipõlves käis ta Tallinna Lenini rajooni spordikoolis korvpallitreeningutel, tema esimene juhendaja oli Jaanus Levkoi.
Ta on olnud ajakirja Sporditäht toimetaja (1997–1999) ja peatoimetaja (1999–2002). Pärast 2002. aastat on teinud kaastööd Sporditähele ja Eesti Päevalehele.
Aastatel 1996–1998 oli ta Eesti Televisiooni välisautor. 2003. aastal sai temast TV3 sporditoimetaja. 2006. aastast töötab ta Eesti Televisiooni sporditoimetuses.
Tema spordiartikleid on ilmunud ka mitmes olümpiaraamatus ("Sydney 2000. XXVII olümpiamängud", "Salt Lake City 2002. XIX taliolümpiamängud", "Torino 2006. XX taliolümpiamängud"). 
Ta on tegutsenud ka korvpalli abitreenerina.
Isiklikku.
Ta on näitleja Karl Kalkuni poeg. Kahtedel olümpiamängudel võistelnud ketta- ja vasaraheitja Gustav Kalkun oli Kristjan Kalkuni vanaonu.
Kristjan Kalkunil on kolm poega.
Rumeenia lennufirmade loend

See on Rumeenia lennufirmade loend.
Marko Kaljuveer

Marko Kaljuveer (sündinud 8. novembril 1964) on eesti spordiajakirjanik, teleprodutsent ja koolijuht.
Ta on lõpetanud 1980. aastal Tallinna 27. 8-klassilise Kooli, 1983. aastal Tallinna Reaalkool (Tallinna 2. Keskkooli) ja 1997. aastal Tartu Ülikooli (sotsiaalteaduskonna) ajakirjanduse erialal. Ta on läbinud Tartus õpetajate täiendkoolituse.
Kaljuveer töötas aastatel 1989–2014 Eesti Televisiooni / Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuses, sealhulgas 2001–2014 sporditoimetuse juhatajana. Aastatel 2016–2020 oli ta Postimees Grupi peaprodutsent ja sporditoimetuse juht.
Ta on olnud vene keele õpetaja Saue Koolis 6. - 9. klassile kuni 2023. aasta juunini. 2023. aasta juunist on ta Kohila gümnaasiumi direktor.
Tippspordiürituste kajastamine.
Kaljuveer on vahendanud kommentaatorina Atlanta 1996 olümpiamänge, kommentaatori ja toimetuse juhina 2000 Sydney, 2002 Salt Lake City, 2004 Ateena, 2006 Torino, 2008 Pekingi, 2010 Vancouveri, 2012 Londoni, 2014 Sotši ning Kanal 2-s Postimees Grupi peaprodutsendina 2018 PyeongChangi, 2020 Tokyo ja 2022 Pekingi olümpiamänge. 
Ta on juhtinud ja vahendanud ETV-s ja ERR-is jalgpalli MM-i finaalturniire 1998 Prantsusmaal, 2002 Jaapanis ja Lõuna-Koreas, 2006 Saksamaal, 2010 Lõuna-Aafrika Vabariigis ja 2014 Brasiilias ning jalgpalli EM-võistlusi EURO 2000 Hollandis ja Belgias, EURO 2004 Portugalis, EURO 2008 Austrias ja Šveitsis, EURO 2012 Ukrainas ja Poolas. 
Ühiskondlik tegevus.
Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liidu liige (1993), Eesti Spordiajakirjanike Seltsi juhatuse liige 2011–2014, Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) Spordikomitee liige (2006–2014). Eesti Golfi Liidu president (2015–2016). Eesti Olümpiakomitee Täitevkomitee liige (2016– 2020). Praegu on ta jalgpalliajakirjanike klubi liige.
Alates 2025. aastast on ta EELK Rapla Maarja - Magdaleena koguduse juhatuse ja nõukogu liige.
Poliitiline tegevus.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Isamaa nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 349 häält ning ei osutunud valituks.
Muu.
Kümneaastaselt mängis ta telemängufilmis "Jõmm" (1975), mille režissöör oli Sulev Nõmmik.
Sõjaväeteenistuse läbis Ukrainas.
Kaljuveer on luteri kiriku liige.
Isiklikku.
Ta elab aastast 2015 Raplas.
Tal on elukaaslane, kaks last ja koer Chiko.
Kaljuveerile meeldib suusatada, rattaga sõita ja golfi mängida.
Tema põlve on neli korda lõigatud.
Faasikontrolli relee

 
Faasikontrolli relee on kolmefaasilises toitesüsteemis kasutatav kontrollseade, mille abil saab kaitsta kolmefaasilisse toitevõrku ühendatud elektritarbijaid vale faasijärgnevuse, faasi(de) katkemise või faasipingete ebasümmeetria kahjuliku toime eest.
Kolmefaasilise toitesüsteemi sümmeetria.
Kui kolmefaasilises toitesüsteemis on kõik faasid võrdselt koormatud, siis on kõik faasivoolud omavahel võrdsed ja võrdsed on ka faasipinged tarbija juures. Sellisel juhul puudub neutraaljuhi otstel pinge ja järelikult puudub ka vool neutraaljuhis ning elektritarbijate toimimise seisukohalt puudub üldse vajadus neutraaljuhi järele. Sellist olukorda nimetatakse sümmeetriliseks koormuseks. 
Kui aga kolmefaasilisse toitesüsteemi ühendatakse ühefaasiline tarbija (või on faasid koormatud erinevalt), siis ei ole faasivoolud enam võrdsed ning Ohmi seaduse põhjal erineb ka tarbija neutraalpunkti potentsiaal toiteallika neutraalpunkti potentsiaalist, ehk neutraaljuhi otste vahel on pinge ja neutraaljuhi olemasolul tekib selles vool. Sellist olukorda nimetatakse ebasümmeetriliseks koormuseks.
Ebasümmeetrilise koormuse korral ei ole faasipinged tarbija juures enam omavahel võrdsed. Suur ebasümmeetria võib teatud elektriseadmetele olla kahjulik. 
Eesmärk.
Faasikontrolli relee eesmärk on mõõta kolmefaasilise toitesüsteemi parameetreid ja kui mõni parameeter ületab ettenähtud (eelseatud) väärtuse, anda väljundsignaal, mida saab kasutada elektriseadmete juhtimiseks.
Faasikontrolli relee poolt sagedamini jälgitavad parameetrid: 
Ehitus.
Faasikontrolli releed võivad oma ehituselt olla elektromehaanilised, elektroonilised või digitaalsed.
Elektromehaaniline relee.
Iga faasi ja neutraali vahel ühendatakse üks relee ja nende releede kontaktid juhivad kontaktori mähist. Kui ühes faasis langeb pinge piisavalt madalale või kaob hoopis (e. "faas kaob") siis kaob kontaktori mähisel toide ja kontaktor lülitab elektriseadmed välja. 
Elektrooniline analoogrelee.
Iga faasi ja neutraali vahel ühendatakse ühe transistori baas üle takisti. Iga emitteri järele on ühendatud järgmise transistori kollektor. Need kõik koos juhivad kontaktori mähist. Kui üks faas kaob, siis kaob ka mähise toide ja kontaktor lülitab elektriseadmed välja. 
Digitaalne relee.
Iga faasi parameetreid kontrollitakse mikroprotsessorile etteantud programmi abil. Kui kasvõi ühel faasil parameetrid erinevad etteantust, siis katkestab programm relee töö ja lülitab välja kontaktori, mis omakorda lülitab välja toidetavad seadmed.
U55

U55 on Berliini metroo uusim ja lühim liin. See avati 8. augustil 2009 ning selle 1,8-kilomeetrisel trassil on praegu ainult 3 jaama. See liin ei ole ühendatud ühegi teise metrooliiniga.
U55 oli mõeldud U5 liini pikenduseks, kuid töid ei alustatud liini lõpp-peatusest, vaid kavandatud trassi keskelt. U5 jätk, mis ühendab praeguse U5 liini U55-ga, avatakse seniste plaanide kohaselt 2020. aastal. 
Liin peaks praeguste kavade järgi ühendama Alexanderplatzi Tegeli lennujaamaga, kuid kuna kavas on too lennujaam sulgeda (6 kuu jooksul pärast Berliini Brandenburgi lennujaama lõplikku valmimist, eeldatavalt 2017. aastal), siis pole metrooliini tulevane kulgemine veel praegu selge.
Tyrolean Airways

Tyrolean Airways – Tiroler Luftfahrt GesmbH oli Austria lennufirma, mille peakorter asub Innsbruckis. Tyrolean oli Austrian Airlinesi tütarettevõte ja Star Alliance'i liige. Lennufirma kodulennujaam oli Viini rahvusvaheline lennujaam. 
Ajalugu.
Lennufirma asutasid 1978. aastal Gernot Langes-Swarovski ja Christian Schwemberger-Swarovski.
Tyrolean Airways lõpetas tegevuse 31. märtsil 2015, kui see ühendati Austrian Airlinesiga.
Lennukipark.
Tyrolean Airwaysil olid 30. aprilli 2010 seisuga järgnevad lennukid:
Osula kalmistu

Osula kalmistu on surnuaed Osula küla servas Prassimäel.
Surnuaed on rajatud 1833. aastal.
Kalmistule on maetud sõjaväelane Erich Matteus, botaanik Linda Viljasoo, tehnikateadlane Evald Maltenek, kirjanik Rihhard Iher, koduloolane Gustav Raudsepp. Samuti on seal Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud.
Forlì

Forlì on linn Itaalias Emilia Romagna maakonnas, Forlì-Cesena provintsi halduskeskus.
Ajalugu.
Forlì asutas 188 eKr Rooma konsul Gaius Livius Salinator nimega Forum Livii.
1504. aastast kuulus Kirikuriiki.
Arhitektuur ja vaatamisväärsused.
Linna lähedal asub Forlì lennujaam.
Tuntud forlìlasi.
Linnas on sündinud Melozzo da Forlì.
Kristjan Sarv

Kristjan Sarv (sündinud 21. detsembril 1979 Tartus) on eesti näitleja.
Ta õppis aastatel 1995–1997 Lasnamäe Üldgümnaasiumis tele- ja raadiožurnalistika eriklassis, lõpetas 1999. aastal Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli näitlejana (21. lend). Aastatel 2005–2008 töötas näitlejana Teater NO99s. Seejärel on tegutsenud vabakutselisena. Alates 2014. aastast on olnud ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis hääletehnika õppejõud.
Töö näitlejana.
Teatrirollid.
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2016
2017
2019
2018
2021
2022
2023
Isiklikku.
Aastatel 2006–2011 oli ta lähisuhtes näitleja Elina Pähklimäega. 2019. aastast on ta abielus Maria Uppin-Sarvega.
Indrek Ojari

Indrek Ojari (sündinud 9. oktoobril 1977) on eesti näitleja.
Ta on õppinud Tallinna 54. keskkoolis ja Tallinna Pedagoogikaülikoolis sotsiaaltööd. Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemasse Lavakunstikooli sai ta sisse kolmandal katsel ja õppis seal aastatel 2000–2004. Lõpetas lavakunstikooli 21. lennu. Tema kursuse juhendaja oli Ingo Normet.
Ta töötab 2004. aastast Tallinna Linnateatris näitlejana.
Ta mängis aastatel 2003–2008 seriaalis "Kodu keset linna" Steni.
Rollid mujal.
"Meri muigab teitele vasta", H. Sarapuu / H. Sarapuu,esietendus MTÜ Oad 2016
"Romeo vs Julia", W. Shakespeare / L. Sipari / L. Urpelainen, lavastaja I. Normet, esietendus Karlova teatris 2015
"Vanameestesuvi", G. Kordemets / G. Kordemets, esietendus Tõstamaa suveteatris 2013
"Nõiutud kevade", T. Suuman / M. Kalmet, esietendus Palamuse muuseumis 2012 
"Türgi oad", M. Traat, Oma Lava, esietendus 2009
"Vahepeatus", U. Uusberg, Hüüru mõisas, MTÜ R.A.A.A.M, esietendus 2008
"Seitse samuraid", A. Kurosawa, teater NO 96, esietendus 2005
Aafrika laam

Aafrika laam on laam, millel paikneb Aafrika manner, Madagaskar ja mitu väiksemat saart koos ookeanilise maakoorega mandri ja ümbritsevate ookeani keskahelike vahel.
Aafrika laam külgneb Euraasia, Araabia, India-Austraalia, Antarktika, Lõuna- ja Põhja-Ameerika laamaga.
Philip Roth

Philip Milton Roth (19. märts 1933 Newark, New Jersey – 22. mai 2018 Manhattan, New York) oli ameerika kirjanik. Ta oli juudi päritolu.
Roth pälvis esimest korda tähelepanu 1959. aastal novelliga "Goodbye, Columbus", mille eest võitis ta National Book Awardi.
Oma teostele sai ta inspiratsiooni juudi perekondade elust ning Ameerika ideaalidest. Tema üks tuntumaid teoseid on romaan "Ameerika pastoraal" ("American Pastoral"; 1997), mille eest pälvis ta Pulitzeri preemia. Eesti keeles on ilmunud veel tema teosed "Portnoy tõbi" ("Portnoy's Complaint"; 1969), "Operatsioon Shylock" ("Operation Shylock"; 1993) ja "Igamees" ("Everyman"; 2006).
Roth oli oma põlvkonna üks auhinnatumaid kirjanikke. Lisaks National Book Awardile ja Pulitzeri preemiale pälvis ta muuhulgas veel Franz Kafka auhinna (2001), Prantsusmaa kirjandusauhinna Prix Médicis, Rahvusvahelise Bookeri auhinna (2011) ja Astuuria printsi auhinna (2012).
Fontes PMP

Fontes PMP on 1990. aastal asutatud Eesti konsultatsioonifirma.
Fontes PMP tegeleb inimressursi juhtimise (talendijuhtimise), palgakorralduse, inimeste otsingu, hindamise ja valikuga.
Fontes PMP oli Teenusmajanduse Koja asutajaliige.
Ajalugu.
Ettevõtte Fontes ajalugu ulatub aastasse 1990, kui asutati "AS Fontes PMP", mis hiljem andis aluse "ASile Fontes Grupp". ASil Fontes Grupp oli mitu tütarettevõtet: AS Fontes PMP, Fontes R&amp;I SIA (Lätis), Fontes Vilnius UAB (Leedus) ja OÜ Fontese Kirjastus. Aastal 2005 osteti ASi Fontes Grupp konsultatsiooniettevõte (Fontes PMP AS) Eestis ja alus pandi praeguseni tegutsevale OÜ-le Fontes PMP. ASi Fontes Grupp alusel moodustati ka OÜ Hermesinvest.
Andres Keil

Andres Keil (sündinud 29. mail 1974) on eesti kirjanik ja teatrikriitik.
Linda Kaljundi

Linda Kaljundi (sündinud 6. juunil 1979) on eesti ajaloolane ja kuraator.
Linda Kaljundi on õppinud aastatel 1986–1997 Pirita Majandusgümnaasiumis ning astunud seejärel õppima Tartu Ülikooli ajalugu. 2002. aastal sai ta bakalaureuse- ja 2005. aastal magistrikraadi. 2014. aastal sai ta doktorikraadi Helsingi Ülikoolis kaitstud väitekirjaga "The Baltic Crusades and the Culture of Memory: Studies on Historical Representation, Rituals and Recollection of the Past".
Alates 2007. aastast on Linda Kaljundi Tallinna Ülikooli õppejõud. 
Ta on 2005. aastal asutatud Tallinna Ülikooli Keskaja Keskuse asutajaliige.
Manuel Rivera-Ortiz

Manuel Rivera-Ortiz (sündinud 23. detsembril 1968) on USA fotograaf.
Ta on tuntuks saanud eelkõige oma dokumentaalsete fotodega, mis kujutavad inimeste elutingimusi vähem arenenud riikides.
Bundestag (Berliini metroojaam)

Bundestag on Berliini metroojaam liinil U55. 
Kuigi metrooliin avati aastal 2009, valmis jaam juba 1994 ja kandis kuni 2006. aastani nime Reichstag, kuna ta paikneb Riigipäevahoone juures. Metroojaama kasutati kultuuriürituste läbiviimiseks. Nii etendus seal näiteks ooper "Võluflööt".
Virunga rahvuspark

Virunga rahvuspark on rahvuspark Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Park paikneb Uganda piiri ääres ning piirneb Ruwenzori rahvuspargiga.
Aastal 1925. asutatud park on Aafrika esimene rahvuspark. Pargi pindala on umbes 7800 km².
Virunga rahvuspark kuulub alates 1979. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse ning 1994. aastast selle ohustatud objektide nimekirja.
Pargi alal elutseb ohustatuselt kriitilises seisundis olevaid mägigorillasid. Rutanzige järve kaldal elutsevad jõehobud.
Rahvuspargis on mitu tegevvulkaani. 
Rahvuspargi loodus on kannatada saanud aastaid kestnud kodusõjas.
Puis-eerika

Puis-eerika ("Erica arborea") on kanarbikuliste sugukonda eerika perekonda kuuluv puittaim.
Puis-eerika kasvab Vahemere piirkonnas ja Aafrika mägedes.
Ta on igihaljas põõsas või puu, mis kasvab 1–4, harvem kuni 7 meetri kõrguseks. Taimel on rohkelt valgeid õisi.
Air Berlin

Air Berlin (stiliseeritud airberlin või airberlin.com) oli kuni aastani 2017 Lufthansa järel Saksamaa suuruselt teine lennufirma ja Euroopa suuruselt kuues lennufirma. 
Air Berlin opereeris ulatuslikku keskmist-odavahinnalist võrgustikku, mille alla kuulusid puhkusesihtkohad Vahemere piirkonnas, Kanaari saartel ja Põhja-Aafrikas ning mandritevahelised sihtkohad Kagu-Aasias, Kariibidel ja Ameerika Ühendriikides.
2009. aastal lendas Air Berliniga (k.a. tütarettevõtted) 27,9 miljonit reisijat . 2010. aasta veebruari seisuga töötas firmas 8200 inimest .
2014. aastal reisis lennufirmaga 31,7 miljonit reisijat .
15. augustil 2017 esitas Air Berlin majandusraskuste tõttu pankrotiavalduse. 
27. oktoobril 2017 tegi Air Berlin viimase lennu AB6210 München–Berliin. Pardal oli 178 reisijat ja 8 meeskonnaliiget. Airbus A 320 väljus Müncheni lennujaamast kell 22:36 (kohalik aeg) ja maandus Berliini Tegeli lennujaamas. Viimast lendu opereeris Air Berlin lennukiga Airbus A 320 D-ABNW. Lennuk toodeti 2005. aasta novembris.
Lennukipark.
Seisuga jaanuar 2016 on Air Berlinil järgmised lennukid:
Koodijagamine.
Seisuga detsember 2015 on Air Berlinil koodijagamislepingud järgmiste lennufirmadega:
Äntu Valgejärv

Valgejärv (ka "Valgjärv, Äntu Valgejärv, Paralepetsa järv") on järv Lääne-Virumaal. Ta asub 
Väike-Maarjast 7–9 km lõuna pool.
Ta on üks Äntu järvestiku seitsmest järvest. Äntu Valgejärve pindala on 1,6 ha, suurim sügavus 8 m. Kalda ääres on õõtsikud, kallas on kaetud metsaga. Järve põhjas on järvelubja kiht.
Valgejärve läbib oja, mis voolab välja Vahejärvest ja suubub Linaleojärve.
Järve vesi on heleroheline ja väga läbipaistev (nähtavus 6,1–6,8 m).
Järves kasvavad pilliroog, vesiroos ja ujuv penikeel, põhja katavad mändvetikad.
Järves elutsevad järve-jämekoodik, järvekiivrik ja koola sõudik, põhjas on suured (kuni 15 cm) järvekarbid. Kaladest on esindatud ahven, särg ja haug, võib-olla ka koger.
Kalle Kriit

Kalle Kriit (sündinud 13. novembril 1983 Elvas) on eesti jalgrattasportlane. 
Tema hüüdnimi on Estonian Emperor (Eesti keiser).
Saavutused.
2010
Caspar Austa

Caspar Austa (sündinud 28. jaanuaril 1982 Elvas) on eesti jalgrattasportlane. 
Ta on tegutsenud 2013–2018 Tartu spordiklubi My Fitness spinningutreenerina ning aastast 2012 TÜ Akadeemilises Spordiklubis jalgrattatreenerina.
Saavutused.
2004
2005
2006
2007
2009
2010
693

693. aasta
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Kümnendid: 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad - 690. aastad - 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad
Aastad: 688 689 690 691 692 - 693 - 694 695 696 697 698
692

692. aasta
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Kümnendid: 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad - 690. aastad - 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad
Aastad: 687 688 689 690 691 - 692 - 693 694 695 696 697
Aleksander Hansson

Aleksander Hansson (29. oktoober 1913 Helme kihelkond – 13. august 1983 Melbourne) oli eesti vaimulik.
Aleksander Hansson lõpetas Tõrva ühisgümnaasiumi. Ta teenis allohvitserina sidekompaniis. Hansson lahkus 1944. aastal Saksamaale, elas Lübecki laagris ja oli seal laagrijuhi abi. Ta jõudis Melbourne'i 29. septembril 1948, kust siirdus töökohale Adelaide'i. Aastal 1962 sai temast Adelaide'i koguduse juhatuse esimees. Tal tuli ka kirikus jutlustada. Ta hakkas ka usuteadust õppima dr. Hermann Sasse juures, kes oli Adelaide'is Lõuna-Austraalia Immanueli Seminari õppejõud. Immanueli Seminari (praegu Australian Lutheran College) lõpetas ta aastal 1968, seejärel oli ta Johannes Aariku abiliseks Adelaide'i koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse peapiiskop Konrad Veemi nõusolekul Austraalia luteri kiriku presidendi dr. L B Gropei poolt 6. juunil 1982.
Introdutseeriti Melbourne'i Pauluse koguduse õpetajaks koguduse kasutada olevas St. Mark'si kirikus 12. juunil 1983. Ent 13. augustil 1983 suri ta äkitselt.
Väino Kaldma

Väino Kaldma (27. aprill 1923 Põlva kihelkond – 5. juuli 1983 Sault Ste Maries, Ontario, Kanada) oli eesti vaimulik.
Lõpetas 1941. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumi. Võttis Teisest maailmasõjast osa rindesõdurina ning oli sõjavangina Siberis, kust pääses pärast sõja lõppu Saksamaale, elades algul lindpriina ja hiljem eestlaste keskel Kasseli põgenikelaagris, kust siirdus Belgia söekaevandusse. Immigreerus 1952. aastal Kanadasse, kus töötas metsa-, kaevandus- ja terasetööstuses.
Ordineeriti (koos Albert Roostiga) diakonõpetajaks 20. juunil 1982 Toronto Vana-Andrese kirikus piiskop Karl Raudsepa poolt. Assisteerisid prof. Arthur Võõbus, dr. Gilbert Sharf, praost Andres Taul ja õpetaja Udo Petersoo.
Väino Kaldma määrati teenima Sudbury kogudust ja hooldama Sault Ste. Marie kogudust. 5. juulil 1983 ta suri.
Aegviidu Aleksandri kogudus

EELK Aegviidu Aleksandri kogudus on luterlik kogudus Aegviidus.
Kogudus kuulub Järva praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Tõnu Linnasmäe. Juhatuse esimees on Tiina Lõugas.
Jumalateenistused on kaks korda kuus pühapäeval kell 14 Aegviidu kirikus.
Kogudusel on alates 1993. aastast sõprussidemed Ylihärmä kogudusega Soomes.
Alatskivi kogudus

EELK Alatskivi kogudus on luterlik kogudus Alatskivil.
Kogudus kuulub Tartu praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Raigo Ojamets. Juhatuse esimees on Kalle Reinthal.
Jumalateenistused on pühapäeviti algusega kell 12.30 Alatskivi kirikus.
Koguduse pastorid ja kirikuõpetajad.
vt.
Anna kogudus

EELK Anna kogudus on luterlik kogudus Anna külas Järva maakonnas Paide linnas.
Kogudus kuulub EELK Järva praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Teet Hanschmidt, organist Siret Heinaste. Juhatuse esimees on Tiiu Agasild.
Jumalateenistused on kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 14.00 Anna kirikus.
1738. aastast on ühine pastor Paide kogudusega.
Anseküla Maarja kogudus

Anseküla Maarja kogudus on luterlik kogudus Salmel.
Kogudus kuulub EELK Saarte praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Anu Konks, organist Malle Veske. Juhatuse esimees on Tõnu Veldre, aseesimees Olavi Oeselg. Eestseisusse kuuluvad veel Naima Järveots ja Anne Oeselg.
Jumalateenistused toimuvad suvekuudel igal pühapäeval algusega kell 13.00 Salme uues kirikumajas. Sügisest kevadeni toimuvad jumalateenistused üle nädala pühapäeviti. Suurematel kirikupühadel toimuvad jumalateenistused ka Tiirimetsa palvemajas.
Anseküla kirik hävis 1944. aastal.
Koguduse vaimulikud.
vt.
Albert Roost

Albert Roost (26. juuni 1919 Lümanda vald, Kihelkonna kihelkond – 21. oktoober 1999 Toronto) oli eesti vaimulik.
Sai alghariduse Taritu algkoolis. Lõpetas 1939. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Õppis Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikateaduskonnas. 
Põgenes sõjaolukorras Rootsi, kus täiendas oma tehnilisi teadmisi korrespondentskursustel. Töötas Rootsis Linköpingi raudteetehastes joonestajana. 
1951. aastal emigreerus Kanadasse, kus töötas ehituste tulekaitsesüsteemide planeerimise alal. Torontos ühines ta E.E.L.K. Toronto Vana-Andrese kogudusega, 1962. aastast oli ta Toronto Vana-Andrese koguduse nõukogu aseesimees ja 1973. aastast nõukogu esimees. Albert Roosti isa oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse nõukogu liige. Albert Roost õppis 1978–1981 Torontos Usuteaduslikus Instituudis ja oli prooviaastal õpetaja Andres Tauli juures Toronto Vana-Andrese koguduses.
Roost ordineeriti (koos Väino Kaldmaga) diakonõpetajaks 20. juunil 1982 Toronto Vana-Andrese kirikus piiskop Karl Raudsepa poolt. Assisteerisid prof. Arthur Võõbus, dr. Gilbert Sharf, praost Andres Taul ja õpetaja Udo Petersoo.
Oli seejärel Kanada praostkonna vikaarõpetaja ja Toronto Vana-Andrese koguduse abiõpetaja. 1984. aastal valiti ta Sudbury ja Buffalo Pauluse koguduse õpetajaks. 15. märtsil 1997 valiti ta Kanada praostkonna praostiks. 20. märtsil 1999 jäi ta tervislikel põhjustel emerituuri. 21. oktoobril 1999 ta suri ning maeti 26. oktoobril 1999 Toronto Yorki kalmistule.
Kogudusetöö kõrvalt kirjutas Albert Roost ka raamatuid.
Kuressaare Vanalinna Kool

Kuressaare Vanalinna Kool on Eesti põhikool, mis asub Kuressaares aadressil Pikk tänav 31.
Kooli sünniaasta on 1995, kui kool sai Kuressaare Vanalinna Keskkoolist Kuressaare Vanalinna Kooliks. Kool oli alates aastast 1996 kuueklassiline, aastal 1999 sai üheksaklassiliseks. Praeguse nime sai kool 1995. aastal.
Kronoloogia.
1811 – valmis kooli uus hoone (praegu Pikk tänav 31 Kuressaare Vanalinna Kool). Hoones asus kolmeklassiline Kuressaare Kreiskool, mis moodustati 15. septembril 1804. aastal asutatud Kuressaare linnakooli kolmest kõrgemast klassist.
1839 – Kuressaare kreiskool reorganiseeriti Kõrgemaks Aadli Kreiskooliks, õppetöö toimus saksa keeles. Aastatel 1842/1943 toimus koolihoone ümberehitus
1861 – Venemaa keisririigi määrusega reorganiseeriti kool neljaklassiliseks progümnaasiumiks
1865, 12. mail – Kuressaare Poeglaste Gümnaasium reorganiseeriti 7-klassiliseks gümnaasiumiks
1887 – gümnaasium muudeti venekeelseks kooliks, sajandivahetusel lubati eesti keelt õpetada fakultatiivselt. Venestusajal, aastail 1887–1892 mindi koolides kõikides ainetundides (v.a usuõpetus) järk-järgult üle venekeelsele õpetusele. 1893. aastast keelati emakeel linnas mitte ainult õppekeelena, vaid ka õpilaste suhtlemiskeelena koolis. 
1891 – gümnaasium reorganiseeriti 8-klassiliseks gümnaasiumiks
1907–1910 – koolihoone restaureeriti juugendstiilis
1910 – gümnaasium nimetati Venemaa keisri Nikolai II poja auks Aleksei Nikolajevitši nimeliseks – Aleksei Gümnaasium
1915–1917 õppetöö katkes I maailmasõja tõttu, kooli evakueerimine Danilovisse
1919 – Saaremaa Eesti Segagümnaasium (esmakordselt eestikeelne)
1922–1937 – Saaremaa Ühisgümnaasium
1934 – gümnaasiumi juurde asutati 5-aastane Saaremaa Keskkool
1937 – Saaremaa Gümnaasium
1940 – Kuressaare Keskkool
1941–1944 – Kuressaare Gümnaasium
1944 – sõja käigus hävines koolihoone peaaegu täielikult
1960 – Kingissepa 8-klassiline kool
1978/1979 – vene õppekeelega V. Gumanenko nimeline Kingissepa 3. Keskkool
1993/1994 – Kuressaare 3. Keskkool (vene ja eesti õppekeelega)
Kooli juurde tulid osaliselt I–IV klass Kuressaare 1. Keskkooli juurest. Nii kaotati Kuressaare koolides õhtupoolne vahetus.
Seda aastat loeme Kuressaare Vanalinna Kooli algusaastaks.
1994/1995 – Kuressaare Vanalinna Keskkool
1995/1996 – Kuressaare Vanalinna Kool
1999/2000 – kool muudeti ainult eesti õppekeelega kooliks
Audru Püha Risti kogudus

EELK Audru Püha Risti kogudus on luterlik kogudus Audrus.
Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Lembit Tammsalu, abiõpetaja Tuuli Raamat, organistid Tiia Tamm ja Evi Vaher. Juhatuse esimees on Aleksander Palmer, vöörmünder Ester Osjamets.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Audru Püha Risti kirikus.
Georges Darboy

Georges Darboy (16. jaanuar 1813 Fayl-Billot – 24. mai 1871 Pariis) oli prantsuse vaimulik, Pariisi peapiiskop, kes tapeti kommunaaride poolt.
Ta ordineeriti preestriks 1836. aastal, oli Nancy piiskop 1859–1863 ja Pariisi peapiiskop alates 1863. aastast. Esimesel Vatikani kirikukogul hääletas ta paavsti ilmeksimatuse dogma vastu. Ta võeti 4. aprillil 1871 kommunaaride poolt pantvangi ja hukati.
Avinurme kogudus

EELK Avinurme kogudus on luterlik kogudus Avinurmes.
Kogudus kuulub EELK Tartu praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Rene Alberi, organist Kaidi Alberi. Juhatuse esimees on Ants Rummel.
Jumalateenistused on igal pühapäeval kell 11 Avinurme kirikus.
Emmaste Immanueli kogudus

EELK Emmaste Immanueli kogudus on luterlik kogudus Emmastes.
Kogudus kuulub EELK Saarte praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Siiri Rüütelmaa. Juhatuse esimees on Siiri Rüütelmaa.
Jumalateenistused on üle nädala pühapäeval algusega kell 13.00 Emmaste Immanueli kirikus või Mänspe kabelis.
Haljala Püha Mauritiuse kogudus

EELK Haljala Püha Mauritiuse kogudus on luterlik kogudus Haljalas.
Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Urmas Karileet, organist Ahti Bachblum. Juhatuse esimees on Virve Kaldma.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Haljala kirikus.
Halliste Püha Anna kogudus

EELK Halliste Püha Anna kogudus on luterlik kogudus Hallistes.
Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda, varem kuulunud ka Pärnu praostkonda. 
2010–2023 oli koguduse hooldajaõpetaja Viljandimaa praost Marko Tiitus. Alates 1. juulist 2023 on hooldajaõpetaja Allan Kährik. 
Organist on Reet Soosaar ja juhatuse esimees on Made Kotkas. 
Jumalateenistus on kuu teisel ja neljandal pühapäeval kell 11.00 Halliste Püha Anna kirikus.
Hanila Pauluse kogudus

EELK Hanila Pauluse kogudus on luterlik kogudus Hanilas.
Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Lembit Tammsalu, organist Anu Kurm. Juhatuse esimees on Andrus Eilaste.
Jumalateenistused on kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 15.00 Hanila Pauluse kirikus.
Hanila Pauluse kogudus suleti 1960. aastate lõpul ja taasloodi 1990. aastate alguses.
Pärast Põhjasõda oli Hanilal ühine kirikuõpetaja Karuse või Varbla kogudusega,
Koguduse vaimulikud.
Vt.
Harju-Jaani Ristija Johannese kogudus

EELK Harju-Jaani Ristija Johannese kogudus on luterlik kogudus Raasikul. 
Kogudus kuulub EELK Ida-Harju praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Jaan Nuga, diakon Lev Lekarkin, organist-koorijuht Vaike Laatsarus, organist Marianne Lekarkin. Juhatuse esimees on Kersti Paenurm.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Harju-Jaani Ristija Johannese kirikus, iga kuu esimesel pühapäeval Aruküla kultuurimajas ning iga kuu teisel ja neljandal pühapäeval Kehra sotsiaalkeskuses.
Koguduse vaimulikud.
Vt.
Harju-Madise kogudus

EELK Harju-Madise kogudus on luterlik kogudus Madisel.
Kogudus kuulub EELK Lääne-Harju praostkonda. 
Koguduse õpetajateks olid 2007–2018 Joel Siim ja 2020–2023 Reet Eru. Alates 1. juunist 2024 on koguduse õpetaja Jaan Tammsalu. Organist on Piret Arikainen, juhatuse esimees Jan Viigisalu. 
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Harju-Madise Mattiase kirikus.
Helme Maarja kogudus

EELK Helme Maarja kogudus on luterlik kogudus Tõrvas.
Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda, varem kuulus EELK Valga praostkonda.
Koguduse õpetaja on Arvo Lasting, organist Thea Leitmaa. Juhatusse kuuluvad Agu Kabrits (esimees), Vellar Kaarna, Lembit Mäesalu ja Romet Piller. 
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Helme vennastekoguduse palvemajas.
Helme kiriku abikirik oi Taagepera Jaani kirik
Häädemeeste Miikaeli kogudus

EELK Häädemeeste Miikaeli kogudus on luterlik kogudus Häädemeestel.
Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Tauno Teder, diakon Rando Lillepa, organist Mall Karp. Juhatuse esimees on Aime Tamm.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Häädemeeste Miikaeli kirikus.
Rootsi ajal oli Häädemeeste kirik Saarde kihelkonna kiriku abikirikuks. Aastal 1776 liideti Häädemeeste piirkond Tori kihelkonnaga. Häädemeeste kihelkond ja iseseisev kogudus moodustati 1862. aastal, uude kihelkonda kuulus abikogudusena ka Tahkuranna. Tahkuranna kogudus moodustati iseseisva kogudusena 1926. aastal.
Illuka kogudus

EELK Illuka kogudus on luterlik kogudus Illukal.
Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Tauno Toompuu, diakon Tõnis Tamm, organist Riina Trankmann. Juhatuse esimees on Jüri Lattu.
Jumalateenistused on kuu esimesel pühapäeval algusega kell 13.00 Illuka kirikus.
Ilumäe kogudus

EELK Ilumäe kogudus on luterlik kogudus Ilumäel.
Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda, varem kuulus Järva praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Meelis-Lauri Erikson, organist Külli Erikson. Juhatuse esimees on Õie Alt.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 13.00 Ilumäe kirikus.
Juuru Mihkli kogudus

EELK Juuru Mihkli kogudus on luterlik kogudus Juuru alevikus.
Kogudus kuulub EELK Ida-Harju praostkonda.
Koguduse õpetaja on Kalle Kõiv, juhatuse esimees Virge Kadarik, aseesimees Kalev Kask ning organistid Mari Põld ja Virge Kadarik.
Jumalateenistus on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Juuru kirikus.
Kirikuraamatud.
Vanimad dokumendid aastast 1627 on hoiul Ajalooarhiivis (EAA. f. 1211). Vanim säilinud meetrikaraamat pärineb 1729. aastast ja personaalraamat 1693. aastast. Kirikuraamatutega aastani 1926 on võimalik tutvuda digiteeritud arhiiviallikate andmebaasis Saaga. Nende kasutamiseks on koostatud ka andmebaas Juuru kihelkonna materjalid. 1926. aastast alates pärit kirikuraamatutega on võimalik tutvuda koguduse kantseleis.
Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudus

EELK Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudus on luterlik kogudus Jõelähtmel.
Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Margus Kirja, organistid Mare Peterson. Juhatuse esimees on Mart Johanson.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Jõelähtme kirikus.
Koguduse varasemad vaimulikud.
Esimesed kogudust teeninud vaimulikud olid Tallinna piiskopi poolt ametisse määratud Taani preestrid. Esimesed isikulised andmed vaimulike kohta pärinevad alles reformatsioonijärgsest ajast.
Aastatel 1714–1734 oli Jõelähtme pastor Heinrich Christopher Wrede, kelle peetud kirikuraamatud on olulised ajalooallikad. Muuhulgas sisaldavad need informatsiooni koolihariduse edenemisest, kohalikest rahvapärimustest ja juhtumistest ning loodusnähtuste kirjeldusi.
Eesti kultuuriloo jaoks kõige olulisem Jõelähtme vaimulik on olnud Gustav Heinrich Schüdlöffel. Teda peetakse üheks esimeseks, kes hakkas koguma Kalevipojaga seotud pärimusi ja avaldas need ajakirjas Das Inland 1836. aastal. Schüdlöffel julges esimesena kasutusele võtta nn. uue kirjakeele ja avaldas Eduard Ahrensi uuele grammatikale tuginedes tõlkeraamatu "Thomas Westen, Lapo rahwa uso ärataja Norra maal" (1844).
Jõelähtme kihelkonna kultuuriloo kontekstis väärib märkimist ka Paul Loppenowe. Jõelähtmesse tuli ta 1863. aastal ja juba järgmisel aastal avas seal köstrikooli. Pisut hiljem avas ta kooli Maardus, Randveres ja Jägalas, siis Kostiveres (1867) ja Sahal (1868). Loppenowe sulest ilmus 1884. aastal õpperaamat "Rehkendamine küla koolis".
Viimaseks saksa soost vaimulikuks oli Oskar Ernst Emil Tomberg, kes teenis kogudust 1896. aastast kuni 15. oktoobrini 1932.
Walter Max von Lingen

Walter Max von Lingen (11. september 1898 Peterburi – 9. mai 1982 Bremen) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Peterburis gümnaasiumi. Õppis aastatel 1916–1923 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (cand. theol, "Pauli Missionsreden an die Heiden"). Oli prooviaastal Kose Püha Nikolause koguduses praost Harald Põllu juures. Ordineeriti õpetajaametisse piiskop Jakob Kuke poolt 20. juunil 1926.
Oli 1926–1927 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja. Kinnitati Kose Püha Nikolause koguduse abiõpetajaks 1. septembril 1927. Kui praost Harald Põld Koselt Tallinna siirdus, täitis Kose koguduse õpetaja kohuseid kuni aastani 1929, mil ta koos perega Ida-Preisimaale evangeelse kiriku teenistusse siirdus.
Pärast II maailmasõda oli ta pikemat aega pastors Heemsenis (Nienburgi kreisis Alam-Saksi liidumaal) ja hiljem Schinnas Stolzenau lähedal, kust ta ka aastal 1969 emerituuri läks, asudes elama Nienburgi.
1926. aastal abiellus Walter von Lingen Tartus paruness Hedwig Drachenfelsiga (1902–1936), kaks poega ja kolm tütart.
Jõgeva kogudus

EELK Jõgeva kogudus on luterlik kogudus Jõgeval.
Kogudus kuulub Tartu praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Georg Glaase, organist Anu Piiskoppel. Juhatuse esimees on Mare Rosin.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Jõgeva kogudusemajas.
Jõhvi Mihkli kogudus

EELK Jõhvi Mihkli kogudus on luterlik kogudus Jõhvis.
Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 
Koguduse pikaaegne õpetaja (1980–2024) oli Peeter Kaldur, organist Svetlana Kekiseva. Juhatuse esimees on Aivo Raud. 
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Jõhvi Mihkli kirikus. 
29. septembril 2011 pühitses koguduse õpetaja Peeter Kaldur koguduse lipu. 20. mail 2024 siirdus Kaldur emerituuri ja koguduse hooldajaõpetajaks määrati Ulvar Kullerkupp.
Jämaja Kolmainu kogudus

EELK Jämaja Kolmainu kogudus on luterlik kogudus Jämajal, Sõrves
Kogudus kuulub EELK Saare-Lääne piiskopkonna Saarte praostkonda. 
Koguduse õpetaja on alates 1997. aastast Anu Konks. Organistidena on teeninud koguduses pikka aega Valdis Dreimanis (surnud septembris 2013). Hiljem Malle Veske, Ester Naagel(surnud septembris 2020), Piia Veersalu, Ljudmilla Toon ja Jaan Vaidla(Nissi kogudus kantor, Körberi seltsi esimees) . Juhatuse esimees oli aastani 2012 Randar Palts ja sama aasta sügisest Verner Sammelsaar. Järgmises koosseisus Signe Metsmaa ja nüüd 31.01.2021 Maili Õigemeel. Juhatusse kuuluvad juba mitmendat koosseisu Mati ja Maili Õigemeel ja Signe Metsmaa. Kirikumehena on ametis Väino Pendis.
Jumalateenistused on suvel igal pühapäeval algusega kell 11.00 Jämaja kirikus. Sügisest kevadeni toimuvad jumalateenistused üle nädala ja kõigil suurtel kirikupühadel. Teenistused toimuvad käärkambris või kirikus.
Jämaja koguduse pastorid ja kirikuõpetajad.
vt
Järva-Jaani Ristija Johannese kogudus

EELK Järva-Jaani Ristija Johannese kogudus on luterlik kogudus Järva-Jaanis.
Kogudus kuulub Järva praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Katrin-Helena Melder, organist Ago Tint. Juhatuse esimees on Priit Seire. 
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Järva-Jaani kirikus.
Järva-Jaani koguduse õpetajate loend.
Loend on mittetäielik:
Järva-Madise Püha Matteuse kogudus

EELK Järva-Madise Püha Matteuse kogudus on luterlik kogudus Järva-Madisel.
Kogudus kuulub EELK Järva praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Jane Vain, organist Eve Sisask. Juhatuse esimees on Joel Roos.
Jumalateenistused on pühapäeviti kell 11.00 Järva-Madise kirikus. Talveperioodil - uuest aastast ülestõusmispühadeni toimuvad jumalateenistused pastoraadis.
Järva-Peetri Püha Peetruse kogudus

EELK Järva-Peetri Püha Peetruse kogudus on luterlik kogudus Peetris.
Kogudus kuulub Järva praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Teet Hanschmidt, diakon Jaanus Tammiste, organist Siret Heinaste. Juhatuse esimees on Elmar Meikup.
Jumalateenistused on kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 12.00 Järva-Peetri kirikus.
Järvakandi Pauluse kogudus

EELK Järvakandi Pauluse kogudus on luterlik kogudus Järvakandis. 
Kogudus kuulub EELK Lääne-Harju praostkonda ja kasutab Järvakandi Pauluse kirikut. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Mihkel Kukk, organist Kristi Hinsberg. Juhatuse esimees on Rein Ranne.
Koguduseelu kandumine Järvakandi alevisse ja koguduse nime muutmine.
1990. aastatel olid Kehtnas tegutsenud ja praegust Kehtna Peetri kirikut kasutanud koguduse eesotsas peamiselt Järvakandi alevi inimesed. Aastal 1996 valmis Järvakandi alevis Järvakandi Pauluse kirik, mida hakkas kasutama Järvakandi Peetri kogudus. Nüüd oli kogudusel kaks kirikut. Järgmisel, 1997. aastal rajati Järvakandi alevisse kalmistu. Koguduseelu raskuspunkt kandus Järvakandi alevisse. Väikesele kogudusele muutus pikapeale kahe kiriku haldamine ülejõu käivaks kohustuseks. Seetõttu tuli kogudus välja ettepanekuga anda Peetri kirik üle Rapla Maarja-Magdaleena kogudusele, millega Rapla koguduse nõukogu nõustus. Pärast sõda natsionaliseeritud Peetri kiriku vara tagastati omandireformi käigus nagunii Rapla kogudusele. Ka vaimulik teenimine on olnud jätkuvalt Rapla õpetaja kohustuseks. Seoses Rapla ja Järvakandi koguduse piiride muutumisega liitusid senised Järvakandi Peetri kiriku alla kuulunud koguduse külad 2009. aastal algusel Rapla kogudusega. Et aga Eestis ei ole kohustust kuuluda elukohajärgsesse kogudusse, jäi kogudusliku kuuluvuse valimine iga inimese enda teha.
EELK Konsistooriumi otsusega aastal 2009 nimetati Järvakandi Peetri kogudus ümber Järvakandi Pauluse koguduseks.
Kadrina Katariina kogudus

EELK Kadrina Katariina kogudus on luterlik kogudus Kadrinas.
Kogudus kuulub Viru praostkonda, varem kuulus Järva praostkonda. Koguduse õpetaja on Meelis-Lauri Erikson, organist Külli Erikson. Juhatuse esimees on Jaanus Reisner. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Kadrina Katariina kirikus. Kadrina kiriku nimi- ja koguduse kaitsepühak on püha Aleksandria Katariina.
Karksi Peetri kogudus

EELK Karksi Peetri kogudus on luterlik kogudus Karksi-Nuias.
Kogudus kuulub Viljandi praostkonda, varem Pärnu praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on aastast 2024 Hedi Vilumaa, organist Tiia Parmo. Juhatuse esimees on Raimond Vaher. 
Jumalateenistused on iga kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 14.00 ja kiriklikel pühadel Karksi Peetri kirikus.
Karuse Margareeta kogudus

EELK Karuse Margareeta kogudus on luterlik kogudus Karusel.
Kogudus kuulub Lääne praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Meelis Malk, organisti ei ole. Juhatuse esimees on Elvira Saat
Korralised Jumalateenistused toimuvad iga kalendrikuu 1. ja 3. pühapäeval kell 14.00 Karuse kirikus.
Koguduse vaimulikud.
Vt