tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Jumalus

Jumalus on üldistav mõiste jumalate, jumalannade ja jumalikustatud nähtuste ning olendite (astronoomiliste või geograafiliste objektide, mütoloogiliste olendite, valitsejate, psüühiliste jõudude ja abstraktsete kujutluste) kohta. Jumaluse mõistet kasutavad monoteistlike religioonide järgijad polüteistlike religioonide ja mütoloogiate jumalate kohta, eristamaks neid selgemalt jumalast:
"jumalus on 1) polüteistliku panteoni jumalate üldnimetus; 2) mõiste, mille abil eristatakse polüteistlikke jumalaid jumalast."
Jumaluse mõistet on kasutatud ka ateistlikus kirjanduses, pooleufemistliku asendusena sõnale jumal. Tihti kasutatakse jumaluse mõistet siiski ka sünonüümsena jumalaga, nii polüteistlike jumalate kui monoteistliku ainujumala kohta.
Jumaluseks võib olla astronoomiline (Päike, Kuu) või geograafiline (mäed Jaapani ja Korea usundis) objekt, aga ka psüühiline jõud või abstraktne kujutlus (nt budismis). Keeruliseks võib osutuda lihtsalt pühaks peetavate ja jumalusena austavate objektide eristamine. Pole selge, mil määral võib erinevaid haldjaid, vaime, vaimolendeid, iidoleid, deemoneid, džinne jts jumalusteks nimetada.
Alternatiivkulu

Alternatiivkulu (inglise keeles "opportunity cost") on saamata jäänud kasu (kasum, tulu), kui on valitud üks alternatiivsetest ressursside kasutamise variantidest ja seega on teistest võimalikest alternatiividest loobutud. Saamata jäänud kasu suuruse määrab kõrvale jäetud alternatiividest kõige väärtuslikuma kasulikkus. 
Alternatiivkulu on mis tahes otsustamise lahutamatu osa. 
Termini võttis kasutusele Austria majandusteadlane Friedrich von Wieser monograafias "Ühiskondliku majanduse teooria" (1914).
Emanatsioon

Emanatsioon (ladina sõnast "emanatio" 'väljavoolamine') on teatud usundite ja filosoofiate järgi madalama iseeneslik tekkimine kõrgemast, mis jätab kõrgema puutumata. See tekkimine ei pruugi omada ajalist iseloomu. Maailma tekkimine emanatsiooni teel on alternatiivne maailma loomisele.
Tuntuima emanatsiooniõpetuse on esitanud Plotinos, kelle järgi Ühest emaneerub Nus, sellest omakorda maailmahing koos üksikhingedega ning viimasest meeleline füüsiline maailm.
Jean-Baptiste Say

Jean Baptiste Say (5. jaanuar 1767 — 14. november (mõningatel andmetel 15. novembril) 1832) oli prantsuse majandusteadlane ja ärimees. Oli tuntud oma liberaalsete vaadete poolest ning pooldas vabakaubandust, mida reguleerib konkurents.
Say seadus.
Uusklassikalise majandusteaduse keskmes on tuntud Say turu tasakaalu seadus: "Pakkumine kujundab omaenda nõudluse". Selle õpetuse järgi peaks majandusuuringute objektiks olema tootmiskulud, mille hulka kuulub ka tööliste palk.
Ressursiomanikele makstav tulu (rent, kapitalikasum, palk) on alati võrdne kulutatud ressursside abil toodetud kaupade koguväärtusega. 
Say eeldas, et kogu tulu, mida elanikkond saab oma käsutusse, kulutatakse täies ulatuses kaupade ostmiseks. Tulude säästmist ta ette ei näinud. Malthus aga vaidles sellele arvamusele vastu. Say pooldajad leidsid, et säästmise korral on pakkumine ja nõudlus tasakaalus, sest igal ajahetkel on säästude ja investeeringute mahud võrdsed. Kui teatud osa sissetulekutest säästetakse, siis ikkagi finantsturu vahendusel säästud lülituvad uuesti majanduslikku käibesse. Kaubaturul ei teki üldist nõudluse puudujääki ega kaupade üleküllust.
Say seadust kritiseeris hiljem John Maynard Keynes ja teised keinesistid.
AB0-süsteem

AB0-süsteem on veregruppide jaotamise süsteem, milles võetakse aluseks erütrotsüütide pinnal leiduvad aglutinogeenid A, B ja nende puudumine. A-veregrupi esindajatel on aglutinogeen A, B-grupi korral aglutinogeen B, AB- grupiga inimestel aglutinogeenid A ja B ning 0-grupi esindajatel mitte ühtegi. &lt;br&gt;
1. eluaasta jooksul tekivad inimestel vereseerumisse aglutiinid nende antigeenide vastu, mis erütrotsüütide pinnalt puuduvad. A-grupi korral on aglutiin A, B-grupi omanikel aglutiin B, AB-grupiga indiviididel mitte ühtegi ja 0-grupiga inimestel nii aglutiin A kui B.
Veregrupi omaduste pärilikkus.
Oma veregrupi pärivad lapsed vanematelt. AB0 – süsteemis eksisteerivad 6 genotüüpi ja 4 fenotüüpi. Veregrupi omadused A ja B on dominantsed, mistõttu 0-grupi veri saab olla vaid homosügootsuse korral. AB-grupi korral on tegemist kodominantsusega.
Investeering

Investeering on kasu saamise eesmärgil tehtud pikaajaline kapitalimahutus. 
Laiemas tähenduses võidakse investeeringu all silmas pidada ka näiteks hariduse omandamisega seotud kulutusi või näiteks kindla väljakutse lahendamiseks aja investeerimist.
Investeeritavaks kapitaliks on siiski enamasti raha. Raha saab investeerida näiteks: 
Investeeringu kasulikkuse arvestamisel tuleb arvestada ka raha ajaväärtust.
Investeerimisel tuleb alati silmas pidada, et investeeringutega kaasnevad ka riskid (majandusrisk, valuutarisk, investeeringuobjektiga seotud riskid jne). Üldjuhul kehtib põhimõte, et mida suurem on risk, seda suuremat tulu on võimalik investeeringu õnnestumise korral teenida.
Rahvusreligioon

Rahvusreligioon ehk rahvuslik religioon ehk rahvususund (mõnikord ka "rahvausundiks" nimetatud) on ühele rahvale, kultuurile või keelele omane usund (religioon). 
Erinevate rahvaste usundid erinevad omavahel suuresti. On rahvusreligioone oma väljakujunenud pühakirjadega, liturgikaga ja vaimulikkonnaga; kuid on ka selliseid usundeid, mis eksisteerivad üksnes suulises pärimuses ega ole rangelt organiseeritud ega hierarhiseeritud. Rahvausundiks nimetatakse seetõttu mõnikord ka organiseerimata uskumuste kogumit, mis on antud kultuuris omaks võetud, mida usutakse, kuid mis pole sanktsioneeritud ühegi organisatsiooni poolt. 
Erinevalt maailmareligioonidest ei ole rahvusreligioonid omaks võetud laiemalt, küll aga on neist välja arenenud ka maailmareligioone (kristlus, islam, budism).
Rahvusreligioon võib olla maailmareligiooniga segunenud või selle poolt alla surutud, aga nad võivad eksisteerida ka kõrvuti; samuti võib rahvusreligioon avaldada tugevat mõju maailmareligioonile ning seda omamoodi ümber kujundada. See toimus näiteks Tiibeti rahvausreligiooni böni ja budismi kokkupuutel. Kõrvuti eksisteerivad mõlemad näiteks Jaapanis (šintoism) ja (budism), sama on ka Hiinas taoismi ja budismiga. Islami poolt allasurutud seisundis on zoroastrism Iraanis ning paljud rahvusreligioonid kristluse mõjupiirkonnas. 
Religioossete vastuolude ja konfliktide piirkonnas on rahvusreligioone mõnikord iseloomustatud kui väheväärtuslikke, küündimatuid ja primitiivseid (ebausk, väärusk, ebajumalate kummardamine, paganlus jmt).
Rahvausund

Rahvausund on usund, mis eksisteerib üksnes suulises pärimuses, ega ole rangelt organiseeritud ega hierarhiseeritud. Rahvausund on organiseerimata uskumuste kogum, mis on antud kultuuris omaks võetud, mida usutakse, kuid mis pole sanktsioneeritud ühegi organisatsiooni poolt.
Mõnikord nimetatakse rahvausundiks ka rahvusreligiooni.
Rokkmuusika

Rokkmuusika on laialdane ja varieeruv levimuusika liik, milles meloodilist vokaali saadavad enamasti kitarr, trummid ja sageli ka basskitarr. Žanriti võivad pillid erineda, ka klahvpillid – klaver ja süntesaator – on laialdaselt kasutusel.
Lisaks eestikeelsetele omasõnadele "rokk" ja "rokkmuusika", mis on eelisterminid, on selles tähenduses kasutatud ka ingliskeelset tsitaatsõna "rock" (ja "rock"-muusika). Sel juhul peab tsitaatsõna vastavalt reeglile olema pandud kursiivi ehk kaldkirja ja liitsõnas liidetud põhisõnaga sidekriipsu abil.
Rokkmuusika juured peituvad 1950. aastate "rock'n'roll"'is, "rockabilly"'s ja "rhythm and blues"'is. 
1950. aastatel tekkis instrumentaalne rokkmuusika suund, sageli nimetatud "surf"-"rock"'iks, milles suur osa oli elektrikitarri ja muude elektroonsete muusikainstrumentide kasutamisel. Soome keeles hakati seda elektrikitarrimuusikat tabavalt nimetama "rautalanka"-muusikaks. 
1960. aastatel tekkisid sulamžanrid "pop"'i, folgi ja džässiga.
1970. aastatel järgnes veel suurem rokkmuusika piiride avardamine, mille tagajärjel tekkis juurde rohkesti selliseid rokkmuusika alamžanreid nagu "soft rock", "blues rock", "synth rock", progressiivne rokk, psühhedeelne rokk, eksperimentaalrokk, "garage rock", "punk rock", "indie rock", "noise rock", alternatiivrokk, "hard rock" ja "heavy metal".
Tänapäeval on rokkmuusikal suur hulk edasiarendusi ja alamstiile, mille liigitamiseks on mitmesuguseid võimalusi.
Heavy metal

Heavy metal ehk metal on 1960. aastate lõpul ning 1970. aastate algul bluusist ja rokkmuusikast tekkinud muusikasuund, mida algusaastatel iseloomustasid sünged, sageli okultistlike mõjutustega laulutekstid ja depressiivsete meloodiate kasutamine ning mille mängimisel pandi suuremat rõhku elektrikitarridele ja trummidele. Üheks esimeseks "heavy" "metal"'i bändiks peetakse sageli briti Black Sabbathit, esimeste seas olid ka Led Zeppelin ja Deep Purple. "Heavy metal"'i stiili tegi kuulsaks Metallica, mida peetakse praegugi kuulsaimaks "metal"'i bändiks.
Aastate jooksul on stiil pidevalt arenenud ja laienenud ning hõlmab tänapäeval väga erinevaid heavy metal'i alamstiile, mis võivad muusikaliselt olla üksteisest üsna erinevad. Esimesed alamstiilid olid "hard rock", "shock rock", progressiivne "metal", "glam metal", "pop metal" ja briti "heavy metal'"i uus laine (tihti tuntud akronüümina NWOBHM, "new wave of British heavy metal"). "Hard rock"'i tuntumad esitajad on AC/DC, Aerosmith ja Blue Öyster Cult. Progressiivse "metal'"i tuntumad on Rush, Uriah Heep, Queensrÿche ning tänapäeval Dream Theater. "Glam"'ist on tuntumad Twisted Sister, Mötley Crüe, Skid Row, Poison ja Cinderella;" shock rock"'ist Alice Cooper, Marilyn Manson, W.A.S.P. ja Kiss; "pop metal"'ist Guns N' Roses, Def Leppard, Van Halen, Whitesnake ja Europe. NWOBHM-i algatajad olid Motörhead, Iron Maiden, Saxon ja Angel Witch. "Hard-n-heavy" tuntumad on Scorpions, Ozzy Osbourne, Dio, Accept, Judas Priest ja Rainbow.
"Hard rock", varajane "metal", progressiivne "metal", "shock rock", "glam metal" ja varajane punk (kuhu kuulusid Ramones, The Damned, Sex Pistols ja The Clash) olid stiilid, millest hakkasid arenema muud alamžanrid.
Aerutamine 1952. aasta suveolümpiamängudel

Aerutamine 1952. aasta suveolümpiamängudel
Meeste ühesüst 1000 m.
20 võistlejat
Meeste ühesüst 10 000 m.
17 võistlejat
Meeste kahesüst 1000 m.
19 paatkonda
Meeste kahesüst 10 000 m.
18 paatkonda
Meeste ühekanuu 1000 m.
10 võistlejat
Meeste ühekanuu 10 000 m.
10 võistlejat
Meeste kahekanuu 1000 m.
11 paatkonda
Meeste kahekanuu 10 000 m.
9 paatkonda
Naiste ühesüst 500 m.
13 võistlejat
Levila

Levila ehk levikuala ehk areaal on mingi liigi isendite esinemisala. Sõltuvalt elupaikade olemasolust võib liigi esinemistihedus levila piires olla erinev. Mõned organismid kasutavad eri aastaaegadel või eluperioodidel eri piirkondi, näiteks eristuvad rändlindudel levila piires enamasti pesitsus- ja talvitusalad. Levila koosseisu ei arvata eksikülaliste kohtamispaiku.
Teadusharu, mis uurib levilaid, nimetatakse arealoogiaks ehk horoloogiaks.
Natsionaalsotsialistlik black metal

Natsionaalsotsialistlik "black metal" (NSBM) on muusikaliselt "black metal"'il ja "grindcore"'il põhinev muusikastiil, mille laulutekstid kajastavad esitajate ning nende toetajate natsismil, rassismil, usulisel sallimatusel ja vihkamisel põhinevat maailmavaadet. Erinevalt tavapärasest rassistlikust muusikast on stiili juured satanistlikus-paganlikus maailmavaates, millesse on hiljem sulandatud natsionalismi, natsismi ja rassismi ideoloogia elemente.
Tuntumaid ansambleid: Burzum, Graveland, Infester, Kataxu, Legion of Doom, Veles, Wolfenhords, Absurd, Satanic Warmaster.
Vendium

Vendium ehk Vend ehk Vendi kompleks on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus, mille asemel kasutatakse mõistet Ediacara.
Vendi kompleksiks nimetati kivimikihti, mis tekkis Proterosoikumi lõpus, vahetult enne Kambriumi ajastut. Vend ja Ediacara ei ole siiski täiesti identsed mõisted, sest Vendi algus on varasem. Eestis ei tekita see probleeme, sest Vendi algusajast ehk Krüogeeni ajastust Eesti pealiskorras setteid ei ole. Suur vastuseis on uuele nimele ülemineku suhtes Venemaal, kust nimetus "Vend" pärit ongi.
Nimetus Ediacara on ametlikult kasutusel aastast 2004. Vendi kompleks ei ole kunagi olnud ametlik Rahvusvahelise Geoloogiaühingu poolt tunnustatud kronostratigraafiline üksus, seetõttu ei ole õige öelda "Vendi ajastu" ka mitte ajaloolises kontekstis. 
Vendi ladestu.
Vendi ladestu on vanimaid pealiskorra üksus, mis kuhjus Balti klindile 600-570 miljonit aastat tagasi, Põhja- ja Kirde-Eesti oli magedaveelise veekogu all. Esindatud on nii jämedateralisi liivakivisid kui ka peeneteralisi savisid. Kuna vesi tungis sisse idast, väheneb vendi lademe paksus lääne suunas, Lääne- ja Edela-Eestis need aga puuduvad. Eestis pole vendi setetest loomastiku jäänuseid leitud, kuid Gdovi kihistust on avastatud üksikuid akritarhe. Vendi setted Eestis ei paljandu, sest nad on kaetud kambriumi setetega. Vendi ladestu praktiline tähtsus seisneb veel reostamata kambriumi-vendi põhjaveekompleksis.
Bao

Bao on Ida-Aafrikas levinud lauamäng.
Bao kuulub mancala-mängude hulka, seda mängitakse neljarealisel laual, igas reas on kaheksa pesa. Baol on omakorda kaks peamist variatsiooni, neist keerulisem, Sansibari bao, on tõenäoliselt kõige keerukamate reeglitega mancala-variatsioon. Sansibari bao on samuti võistluslik mõttemäng, milles peetakse turniire ning mida mängivad Ida-Aafrikas professionaalsed mängijad.
Islandi pagu

Islandi pagu on hea läbipaistvusega kaltsiit.
Koostiselt ja ehituselt on Islandi pagu täiesti tavaline kaltsiit. Eriliseks teeb ta selgus ja läbipaistvus, mistõttu on teda laialt kasutatud polarisatsioonimikroskoopides Nicoli prismadena. Tänapäeval on ta mikroskoopides asendatud polaroididega.
Islandi pao, seega ka kaltsiidi iseloomulikuks tunnuseks on tugev kaksikmurdumine.
Parimad Islandi pao leiukohad on ajalooliselt olnud Islandil, sellest ka nimi.
Štše ne vmerla Ukrajinõ

"Štše ne vmerla Ukrajinõ" ("Ще не вмерла України" - "Ukraina ei ole veel surnud") on Ukraina riigihümn ("Державний Гімн України"). 
Ajalugu.
Muusika autor on Mõhhailo Verbõtskõi (1863) ja sõnade autor Pavlo Tšubõnskõi (1862).
1917. aastal sai sellest Ukraina Rahvavabariigi hümn ja 1992. aastal iseseisvunud Ukraina hümn.
6. märtsil 2003 muutis Ukraina parlament natuke hümni sõnu.
Ukrainakeelsed sõnad.
Ще не вмерла України ні слава, ні воля. &lt;br&gt;
Ще нам, браття молодії, усміхнеться доля. &lt;br&gt;
Згинуть наші воріженьки, як роса на сонці, &lt;br&gt;
Запануєм і ми, браття, у своїй сторонці. 
Душу й тіло ми положим за нашу свободу, &lt;br&gt;
І покажем, що ми, браття, козацького роду. 
Станем, браття, в бій кривавий від Сяну до Дону, &lt;br&gt;
В ріднім краю панувати не дамо нікому; &lt;br&gt;
Чорне море ще всміхнеться, дід Дніпро зрадіє, &lt;br&gt;
Ще у нашій Україні доленька наспіє. 
Душу й тіло ми положим за нашу свободу, &lt;br&gt;
І покажем, що ми, браття, козацького роду. 
А завзяття, праця щира свого ще докаже, &lt;br&gt;
Ще ся волі в Україні піснь гучна розляже, &lt;br&gt;
За Карпати відоб'ється, згомонить степами, &lt;br&gt;
України слава стане поміж ворогами. 
Душу й тіло ми положим за нашу свободу, &lt;br&gt;
І покажем, що ми, браття, козацького роду.
Sõnad enne 2003. aastat.
Muudetud kohad on kaldkirjas.
Ще не вмерла Україна, ні слава, ні воля,&lt;br&gt;
Ще нам, "браття-українці", усміхнеться доля.&lt;br&gt;
Згинуть наші воріженьки, як роса на сонці,&lt;br&gt;
"Заживемо" і ми, браття, у своїй сторонці.
Душу й тіло ми положим за нашу сободу&lt;br&gt;
І покажем, що ми, браття, козацького роду.
Станем браття, "всі за волю", від Сяну до Дону&lt;br&gt;
В ріднім краю панувати не дамо ні кому.&lt;br&gt;
Чорне море ще всміхнеця, дід Дніпро зрадіє,&lt;br&gt;
Ще на нашій Україні доленька "доспіє".
Душу й тіло ми положим за нашу сободу&lt;br&gt;
І покажем, що ми, браття, козацького роду.
А завзятта праця щира свого ще докаже,&lt;br&gt;
Ще ся "вомі" в Україні піснь гучна розляже.&lt;br&gt;
За Карпати "відібється", згомонить степами,&lt;br&gt;
України слава стане поміж "народами".
Душу й тіло ми положим за нашу сободу&lt;br&gt;
І покажем, що ми, браття, козацького роду.
EKr

eKr (varem "e. Kr.") ehk e.m.a (varem "e. m. a.") on tähis, mida kasutatakse kristliku ajaarvamise aastaarvude juures selleks, et märkida nende kuulumist selle ajaarvamise alla ning ajastusse enne selle ajaarvamise alguspunkti. Sel juhul näitab aastaarv, mitmenda aastaga enne aastat 1 pKr ("pärast Kristust") on tegemist. 
"eKr" loetakse "enne Kristust" või "enne Kristuse sündi" ja "e.m.a" loetakse "enne meie ajaarvamist" (inglise keeles "Before Common Era").
"eKr" ja "e.m.a" paigutatakse aastaarvu järele. 
"e.m.a" on kasutusel peamiselt juhul, kui tahetakse vältida ajaarvamise seostamist kristlusega või Kristuse sündimisega. See kehtib muu hulgas nõukogudeaegse kirjanduse kohta, mis vältis seostamist kristlusega, ning usuteadusliku kirjanduse kohta, mis väldib võimalikku segiajamist Jeesuse tegeliku sünniajaga, eriti kui on juttu Jeesuse sünniajale lähedasest ajast. 
Aastale 1 pKr eelneb aasta 1 eKr, sellele omakorda aasta 2 eKr ja nii tagasi. 0. aastat ei ole. 
Selleks et teada saada, mitu aastat on möödunud mõnest aastast enne Kristust kuni mõne aastani pärast Kristust, tuleb liita aastaarvud ning lahutada üks aasta (see kehtib, kui kuupäev on sama).
Suryavarman II

Suryavarman II (tuntud ka kui Paramavisnuloka; enne 1113 – umbes 1150) oli Angkori Kuningriigi (praegune Kambodža) valitseja ajavahemikul 1113–1145/1150. 
Suryavarman II on Khmeeri impeeriumi tuntuim kuningas ning eeskätt just Angkor Wati templi ehitamise algatajana. Angkor Wat, mis oli algselt pühendatud hindu jumal Višnule, kujunes tema valitsemisajal impeeriumi keskseks religioosseks ja poliitiliseks sümboliks ning on tänapäeval üks maailma suurimaid ja paremini säilinud templikomplekse.
Suryavarman II valitsusaega iseloomustas riigi võimu tugevnemine, laienev halduskorraldus ja märkimisväärne ehituslik tegevus. Tema valitsusajal loodi mitu olulist pühamut ja riiklikku ehitust, mis toetasid Angkori kui piirkonna suurriigi positsiooni. Samuti hoidis ta diplomaatilisi kontakte naaberriikidega ja korraldas sõjakäike, mille eesmärk oli kindlustada Khmeeri impeeriumi territoorium ja mõjuvõim.
Kuigi tema elu lõpu kohta on ajaloolastel eriarvamusi, peetakse tõenäoliseks, et Suryavarman II suri umbes 1150. aastal.
Nūr Moḩammad Tarakī

Nūr Moḩammad Tarakī (puštu keeles نور محمد ترکۍ &lt;br&gt;15. juuli 1917 Sur Kelay küla Nāwah's Ghaznī provintsis – 9. oktoober? 1979 Kabul) oli Afganistani ajakirjanik ja poliitik, 1978–1979 Afganistani riigipea ja valitsusjuht.
Ta tapeti Ḩāfiz̧ullāh Amīni käsul.
Scuderia Ferrari

"See artikkel on Ferrari Vormel 1 meeskonnast; autofirma kohta vaata artiklit Ferrari"
Scuderia Ferrari on luksusautode tootja Ferrari võidusõiduautodega tegelev osakond ning Vormel 1 võidusõidumeeskond.
Meeskonna asutas 1929. aastal Enzo Ferrari, kes alustas võistlemist Alfa Romeo toodetud võidusõiduautodega. Alates 1947. aastast hakati võistlema juba Ferrari ehitatud võidusõiduautodega.
Debüüt Vormel 1-s toimus 1950. aastal Monaco tänavarajal. Ferrari on ainuke tänapäevani tegutsev meeskond, kes on osalenud Vormel 1 sarjas selle algusaastatest peale.
1940. aastatest 1973. aastani osales Ferrari ka sportautovõistlustel. Kui aga 1973. aastal saatis Ferrari Vormel 1 tiimi ebaedu, otsustas juhtkond sportautovõistlustest tagasi tõmbuda ja keskenduda Vormel 1-le.
Praegu juhib meeskonda Mattia Binotto. Pikka aega olid vastavates ametites Jean Todt ja Ross Brawn.
Saavutused.
Esimene GP vōit: 1951 Suurbritannia
&lt;br&gt;Meeskondlikke MM-tiitleid: 16 (1961, 1964, 1975, 1976, 1977, 1979, 1982, 1983, 1999 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2007, 2008)
&lt;br&gt;Individuaalseid MM-tiitleid: 15 (1952, 1953, 1956, 1958, 1961, 1964, 1975, 1977, 1979, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2007)
&lt;br&gt;GP starte: 949
&lt;br&gt;GP vōite: 229
&lt;br&gt;GP 2. koht: 259
&lt;br&gt;GP 3. koht: 239
&lt;br&gt;GP poodiumi kohti: 727
&lt;br&gt;Kõige rohkem GP vōite hooajal: 15(2002, 2004)
&lt;br&gt;Kõige rohkem GP vōite järjest: 10 (2002 Kanada - 2002 Jaapan)
&lt;br&gt;Kvalifikatsiooni vōite: 213
&lt;br&gt;Kiiremaid ringe: 244
&lt;br&gt;Punkte kokku: 7182,5
Andmed õiged 27.11.2017 seisuga
Sōitjad.
Sõitja järel sulgudes võistluste arv ja võistkonnas olemise aastad.
Aadress.
Ferrari SpA, Via Ascari 55, 41 053 Maranello, Itaalia.
Trần Đức Lương

Trần Đức Lương ([trən dõk lõööŋ]; 5. mai 1937 – 20. mai 2025) oli Vietnami poliitik ja riigitegelane, Vietnami president 1997–2006. 
"Märkus: Vähenõudlikus tekstis võib kasutada toonimärkideta nimekuju" Trân Đưc Lương.
Aastatel 1987—1997 oli ta Vietnami SV asepeaminister, alates juunist 1996 ka Vietnami KP Poliitbüroo liige. 24. septembril 1996 valiti riigi presidendiks ja 2002. aastal veel teisekski ametiajaks, kuid 24. juunil 2006 astus ametist tagasi.
Khalīfah bin Zāyid Āl Nahayān

Šeik Khalīfah bin Zāyid bin Sulţān Āl Nahayān (araabia keeles خليفة بن زايد بن سلطان آل نهيان, 
25. jaanuar 1948 – 13. mai 2022) oli Araabia Ühendemiraatide president aastatel 2004–2022. Ta oli samal ajal ka Abu Dhabi emiraadi emiir. 
Ta sündis emiiri Zāyid bin Sulţān Āl Nahayāni vanima pojana. Ta määrati aastateks 1966–1967 valitseja esindajaks Abu Dhabi idapiirkonnas ehk teisisõnu linnapeaks. 1. veebruaril 1969 nimetati Khalīfah bin Zāyid Āl Nahayān Abu Dhabi kroonprintsiks. Järgmisel päeval sai temast Abu Dhabi kaitseminister. Ta ehitas üles hilisema AÜE sõjaväe. 
Aastal 1971 said Araabia Ühendemiraadid iseseisvaks. Khalīfah bin Zāyid Āl Nahayān sai Abu Dhabi pea-, kaitse- ja rahandusministriks, tema isa Araabia Ühendemiraatide presidendiks. Aastatel 1973–1977 oli ta Araabia Ühendemiraatide asepeaminister. Aastal 1976 sai ta AÜE relvajõudude asejuhatajaks (tema isa oli juhataja). 
3. novembril 2004, üks päev pärast oma isa surma, sai ta Abu Dhabi emiiriks ja AÜE presidendiks. Juba varem oli ta oma isa haiguse ajal nendes ametites kohusetäitjana. 
Khalīfah bin Zāyid Āl Nahayāni peetakse meheks, kes soovis oma riiki lääne eeskujul moderniseerida. Üsna oma valitsusaja algul, 2005. aasta aprillis käskis ta kõigi Araabia Ühendemiraatide töötajate palku tõsta 100%. 
1. detsembril 2005 teatas ta, et 40-liikmelise Föderaalse Riikliku Nõukogu (see on AÜE-s parlamendile kõige lähedasem organ) pooled liikmed edaspidi valitakse. Enne määras president kõik liikmed ainuisikuliselt. Valimised määrati 2006. aasta detsembriks. 
Tema järgi on nimetatud Burj Khalīfah, läbi aegade kõige kõrgem inimeste valmistatud ehitis. 
Ta armastas Araabia Ühendemiraatide traditsioonilisi spordialasid, hobuste ja kaamelite võiduajamisi.
Georgi Pǎrvanov

Georgi Pǎrvanov (bulgaaria "Георги Седефчов Първанов"; sündinud 28. juunil 1957) on Bulgaaria poliitik.
Ta oli 22. jaanuarist 2002 kuni 22. jaanuarini 2012 Bulgaaria president.
19. juulil 2007 teatas Bulgaaria lähiajaloo uurimisega tegelev komisjon, et Georgi Pǎrvanov oli kommunistliku režiimi ajal julgeolekuteenistuse agent. President ise oli kuni komisjoni vastava avalduseni kõiki taolisi süüdistusi eitanud. Bulgaarias puudub seadus, mis keelaks endistel julgeolekuagentidel kõrgetes riigiametites töötada.
Tommy Remengesau

Thomas Esang Remengesau "jr." (sündinud 28. veebruaril 1956) on Belau poliitik.
Tommy Remengesau oli Belau president 1. jaanuarist 2001 kuni 15. jaanuarini 2009 ja 17. jaanuarist 2013 kuni 21. jaanuarini 2021.
Mary McAleese

Mary Patricia McAleese (iiri Máire Mhic Ghiolla Íosa; neiupõlvenimi Mary Patricia Leneghan; sündinud 27. juunil 1951 Belfastis) on Iirimaa poliitik.
11. novembrist 1997 kuni 11. novembrini 2011 oli ta Iirimaa president. Ta valiti esimest korda sellesse ametisse 1997. aastal ja teist korda 2004. aastal.
Hans Adam II

Hans Adam II (sündinud 14. veebruaril 1945 Zürichis) on Liechtensteini vürst aastast 1989. Tema täielik nimi ja tiitlid on vürst Johannes Adam II Ferdinand Alois Josef Maria Marko d'Aviano Pius von und zu Liechtenstein, Troppau ja Jägerndorfi hertsog, Riertbergi krahv ("Johannes Adam II Ferdinand Alois Josef Maria Marko d'Aviano Pius Fürst von und zu Liechtenstein, Herzog zu Troppau und Jägerndorf, Graf zu Rietberg").
Ta on Liechtensteini vürsti Franz Josef II ja tema abikaasa vürstinna Gina (Georgine von Wilczeki) poeg. 
Hans Adam kasvas üles oma vanemate juures Vaduzis. Ta lõpetas seal rahvakooli ja läks siis õppima Viini "Schottengymnasiumisse. Aastal 1960 läks ta Zuozi gümnaasiumi, kust sai Šveitsi ja Saksamaa küpsustunnistuse ("Matura" ja "Abitur"). 
Seejärel töötas ta ühes Londoni pangas. Aastal 1969 lõpetas ta Sankt Galleni ülikooli mikro- ja makroökonoomika ("Betriebs- und Volkswirtschaft") litsentsiaadina. 
Aastal 1984 sai ta oma isa asetäitjaks. Pärast isa surma 1989 võttis Hans Adam II valitsemise üle. Tema juhtimisel astus Liechtenstein ÜRO-sse ja Euroopa Majandusruumi. 
Vürstikoja varandust, mille hulka kuulub ka "LGT Bank in Liechtenstein", haldab Liechtensteini Vürsti Fond ("Stiftung Fürst Liechtenstein"). Varanduse suurust hinnatakse miljarditesse Šveitsi frankidesse. 
Aastal 2003 tegi vürst ettepaneku muuta Liechtensteini põhiseadust. Paljud kriitikud pidasid seda ettepanekut sammuks tagasi absolutismi suunas. Siiski kiideti see rahvahääletusel 64,3% häältega heaks. Hans Adam ütles rahvahääletuskampaania ajal, et kui ta selle hääletuse peaks kaotama, siis ta läheb eksiili. Oma troonikõnes parlamendi avaistungil võrdles ta ettepaneku kriitikuid Kolmanda Riigi poolehoidjatega. Need ütlused äratasid rahvusvahelist tähelepanu. 
15. augustil 2004 määras ta oma poja prints Aloisi oma asetäitjaks ning andis riigiasjad talle üle. Formaalselt täidab riigipea kohustusi siiski Hans Adam.
Ta külastas septembris 1995 Eestit.
Perekond.
30. juulil 1967 abiellus Hans Adam Vaduzis oma nõo Marie Kinsky, Wchinitzi ja Tettau krahvinnaga ("Gräfin Marie Kinsky von Wchinitz und Tettau").
Nende ühised lapsed on:
God zij met ons Suriname

God zij met ons Suriname on Suriname riigihümn.
Hümni sõnad hollandi keeles:
God zij met ons Suriname
Hij verheffe ons heerlijk land
Hoe wij hier ook samen kwamen
Aan zijn land zijn wij verpand
Werkend houden we in gedachten
Recht en waarheid maken vrij
Al wat goed is te betrachten
Dat geeft aan ons land waardij.
Hollandi keelest inglise keelde:
God be with us Suriname
He elevated our lovely land
However we came together here
We are dedicated to his land
Working we keep in mind
justice and truth make free
All that's good we should do
That gives value to our land
Eestikeelne ligilähedane tõlge:
"Vaieldav on hümni selline interpreteering."
Olgu Jumal meiega Suriname
Ta on Meie armsat maad õilistanud
Siiski koos Me tulime siia maale
Me oleme ihu ja hingega pühendunud Tema maale
Töötades hoiame oma usku
ausus ja tõde toob vabaduse
Kõiki neid häid külgi peaksime järgima
See annabki väärtuse meie maale
Avamus

Kihi või mõne muu geoloogilise struktuuri avamus on ala, millel pinnakatte puudumisel paljanduks see kiht või struktuur.
Avamus ei tähenda seda, et vastavad kihid peaksid paljanduma maapinnal. Eestis on nad enamasti kaetud pealiskorra ülemise osa ehk pinnakattega.
Avamust eristatakse kihi levialast, mis on ala, kus vastavad kihid levivad, olenemata sellest, kui sügaval nad lasuvad ja mitme kihi poolt on kaetud. Näiteks Kambriumi ladestu setendid on levinud suuremal osal Eestist, kuid avamus hõlmab vaid kitsast riba Põhja-Eestis.
Pealiskord

Pealiskord on setendeist koosnev maakoore ülemine osa, mis lasub aluskorral.
Pealiskord hõlmab peale kristalseist kivimeist koosneval aluskorral lasuvate settekivimite ka pudedaid kvaternaarisetteid ehk pinnakatet.
Eesti pealiskord koosneb Ediacara, Kambriumi, Ordoviitsiumi, Siluri, Devoni ja Kvaternaari ajastu setendeist.
Aluspõhi

Aluspõhi on pealiskorra settekivimeist ja aluskorra kristalseist kivimeist koosnev kiht, millel lasub pinnakate.
Pealiskord hõlmab ka pudedaist kvaternaarisetteist koosnevat pinnakatet, kuid aluspõhi, mille ülemiseks korruseks on pealiskord, pinnakatet ei sisalda. Seega, aluspõhi koosneb aluskorrast ja pealiskorrast ilma pinnakatteta.
Eesti aluspõhi koosneb Proterosoikumi tard- ja moondekivimeist ning Ediacara, Kambriumi, Ordoviitsiumi, Siluri ja Devoni ajastu settekivimeist.
Marmor

Marmor (kreeka "marmaros" 'särav kivi') on karbonaatkivimite moondel tekkinud moondekivim.
Koostis ja omadused.
Marmor on laialt levinud moondekivim. Olenevalt sellest, kas marmor on tekkinud lubjakivist või dolokivist, koosnevad marmorid kas kaltsiidist või dolomiidist. Lisandina võib marmor sisaldada kvartsi, küünekivi, granaate, pürokseene, diopsiidi, serpentiini jne. 
Pealiskaudsel vaatlusel võib marmorit mõnikord kvartsiidiga segi ajada, kuid neil on lihtne vahet teha näiteks kõvaduse järgi. Et kvartsiit koosneb kvartsist, mille kõvadus on 7, ei saa teda nõelaga kriimustada. Marmor koosneb aga valdavalt kaltsiidist, mille kõvadus on 3, seetõttu saab marmorit nõelaga hõlpsasti kriimustada. Erinevalt kvartsiidist reageerib marmor ka hapetega, näiteks soolhappega, mille tilgutamisel marmorile järgneb reaktsioon, mille käigus eraldub kihisedes süsinikdioksiid.
Marmorite värvus on väga varieeruv – helevalgest mustani. Erikaal on 2,65...2,80. Marmorile on sageli omane voolutekstuur, mis tekib moonde käigus osaliselt ülessulanud kivimite liikumisest üksteise suhtes.
Liigid.
Erineva värvuse ja tekstuuriga marmori liike nimetatakse sageli leidumiskoha või mõne omaduse järgi:
Eesti marmoritaolised lubjakivid.
Mitmeid Eesti settekivimeid on nimetatud marmoriks. Näiteks "Kalana marmor" või "Vasalemma marmor". Isegi Saaremaa dolomiiti on nimetatud "Saaremaa marmoriks". Et tegemist ei ole moondekivimitega, ei ole nende marmoriks nimetamine korrektne. Äärmisel juhul võib seda teha siis, kui sõna "marmor" panna jutumärkidesse. Eesti moondunud aluskorrakivimeis siiski leidub väheses koguses marmorit.
Kasutamine.
Marmorit kasutatakse ehitusmaterjali ja dekoratiivkivina. Kohati leidub marmorit maakoores suurtes kogustes. Kõige kuulsam on Carrara piirkond Itaalias, kust juba etruskid marmorit murdsid.
Uljanovsk

Uljanovsk (vene "Ульяновск") on linn Venemaal Volga jõe mõlemal kaldal. Ta on Uljanovski oblasti keskus.
Asutatud aastal 1648. Linnaõigused aastal 1796. Kuni 1924. aastani kandis nime Simbirsk ("Симбирск"), kuid nimetati siis Lenini kodanikunime 'Uljanov' järgi ümber. Tatari keeles on linna nimi Сембер, tšuvaši keeles Чĕмпĕр, ersa keeles Ульянонь ош (varem Симбирь).
Uljanovskis toodetakse UAZ autosid ja seal on Aviastari lennukitehas, kus toodetakse muu hulgas Tu-204 lennukeid.
Linn jaguneb 4 linnarajooniks.
Uljanovskis elas 623 100 (2005) ja 611 700 (2007) inimest.
Absoluut

Absoluut on filosoofias see, mille olemasolu ei sõltu millestki muust ning mis seetõttu on kõigest muust sõltumatu ja eneseküllane. 
Absoluudiks peetakse sageli maailmatervikut või Jumalat. Absoluut on määramatu ja täiuslik.
Absoluut on kõige olema viimne alus (nagu Platonil hüve idee) või iseenese põhjus "causa sui"). 
Absoluut on absoluutne, kuivõrd tema olemasolu ei vaja suhet millegi muuga. Näiteks on kõik Jumala loodud relatiivsed, Jumal aga absoluutne. 
Ka inimese tunnetus Jumalast saab olla ainult relatiivne ega anna absoluutset tõde. Absoluutne tõde ei tohiks sõltuda selle avastamise ja sõnastamise tingimustest; teaduslik tõde aga on sõltuv vähemalt inimese võimetest. 
Ajalugu.
Juba Aquino Thomas nimetas Jumalat absoluutseks. 
Nicolaus Cusanus nimetas Jumalat absoluudiks ("absolutum"). 
Ka Gottfried Wilhelm Leibniz nimetas Jumalat absoluutseks. Christian Wolfi järgi on absoluut "see asi, mille tegelikkuse alus on temas endas ning mis on seega säärane, et pole võimalik, et teda poleks"; ta on iseseisev olend, mis on kõikidest asjadest sõltumatu. 
Hegelil on absoluudiks iseendale tegelikkust andev idee (mõistus). Absoluut (absoluutne idee) on täielikult realiseerunud idee. "Absoluut on üldine ja üks idee, mis "'otsustusi tehes" erilisestab end määrsatletud süsteemiks määratletud ideedest, mis aga on ainult ühte ideesse, oma tõesse tagasiminemine." ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 213) Absoluut on ühest küljest ontoloogiline lähtekoht, mis iseennast teisendab, ja teisest küljest, vaimu isearengu lõpp-punkt. Läbi kunsti, religiooni ja filosoofia realiseeruv absoluutne vaim lepitab teadvuse pärast selle mateeriasse võõrandumist iseendaga. 
Schopenhaueril on absoluudiks tahe, kuna ilma tahteta ei eksisteerigi maailma.
Marksismis-leninismis on absoluudiks mateeria.
Eelparlament

Eelparlament (Vabariigi Eelparlament) oli Venemaal Petrogradis 5. oktoobrist kuni 7. novembrini (vkj. 22. septembrist 25. oktoobrini) 1917 tegutsenud esinduskogu, mille ülesandeks oli Asutava Kogu töö ettevalmistamine. 
Eelparlamendi valis 27. septembrist kuni 5. oktoobrini (vkj. 14.–22. septembrini) 1917 toimunud Ülevenemaaline Demokraatlik Konverents, kus olid esindatud kõik suuremad parteid, tööliste ja talupoegade nõukogud, ametiühingud, maa-omavalitsused, äri- ja tööstusringkonnad ning väeüksused. 
Bolševikud eelparlamenti ei toetanud, ehkki näiteks Lev Kamenev, Aleksei Rõkov ja Rjazanov soovitasid ka bolševikel selle tööst osa võtta. 
7. novembril, oktoobrirevolutsiooni käigus ajasid bolševike väeüksused eelparlamendi laiali.
Oudova

Oudova (venepäraselt Gdov) on linn Venemaa Pihkva oblastis. See on Oudova rajooni (Гдовский район) ja Oudova linnaasunduse keskus. Asub Peipsi järve suubuva Gdovka jõe suudmest 2 km ülesvoolu. 
Oudova linnus ("Augdow") on rajatud aastal 1431 varasema, 14. sajandi alguses seal paiknenud kindlustuse kohale. Ingeri sõjas vallutasid linnuse rootslased ja sealseks asehalduriks oli 1611 Wolmar von Ungern. ja 1615 Svante Gustafsson Banér. Stolbovo rahulepinguga alad tagastati Moskva tsaaririigile 1621. aastal ning piirkonda haldas Novgorodi vojevood.
Oudova sai linnaõigused 1780. aastal. Teises maailmasõjas linn praktiliselt hävitati.
Oudova asub Pihkva–Slantsõ–Kingissepa–Peterburi maantee ääres, seal on lennuväli ja Kingissepast lähtuva raudtee lõppjaam. 
Oudovas on sündinud laulja Voldemar Kuslap ja hüdrogeoloog Erna Sepp. Seal on teeninud Oudova koguduse pastorina 1885–1915 Johannes Hauboldt, 1918–1919 Ado Köögardal.
Gregor von Bochmann

Alexander Heinrich Gregor von Bochmann (1. juuni 1850 Nehatu mõis, Läänemaa – 2. veebruar 1930 Düsseldorf) oli baltisaksa maalikunstnik.
Elulugu.
Bochmann sündis Läänemaal Nehatu mõisas riigimaade revidendi perekonnas. 
Aastatel 1862–1868 õppis ta Tallinna kubermangugümnaasiumis. Kunstialase algõpetuse sai W. Jordanilt, hiljem gümnaasiumi joonistusõpetajalt Albert Sprengelilt. 
1868. aastal sai ta Eestimaa Kirjanduse Ühingu Friedrich von Schilleri stipendiumi ning jätkas kuni 1871. aastani kunstiõpinguid Düsseldorfi Kunstiakadeemias Oswald Achenbachi maastikumaaliklassis. Seejärel asutas oma ateljee ja töötas vabakunstnikuna. Tegi õpireise Belgiasse ja Hollandisse, viibis korduvalt Eestis. 
Ta oli 1893. aastast Berliini Kunstiakadeemia liige.
Kuni 1895. aastani oli ta Düsseldorfi Kunstiakadeemia professor.
Looming.
Bochmann oli põhiliselt olustikumaalija, kujutas eesti talupoegade ja randlaste, ka hollandlaste ja teiste rahvaste igapäevaelu. Pruunides galeriitoonides paljufiguurilised kompositsioonid on realistlikud, ilma ühiskonnakriitilise hoiakuta ja etnograafilise eksootika huvita.
20. sajandi alguses muutus tema värvikäsitlus impressionismilähedasemaks ("Hobused sepikoja ees", tempera; Eesti Kunstimuuseum).
Bochmann viljeles ka akvarelli.
Tööde asukohad.
Gregor von Bachmanni teoseid on Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis, Berliini Rahvusgaleriis ja vaselõikekabinetis, Münchenis Uues Pinakoteegis, Kölnis Wallraf-Richartz-Museumis ning Aacheni, Bautzeni, Düsseldorfi, Hamburgi, Riia ja Stuttgardi muuseumides.
Knut Hamsun

Knut Hamsun (4. august 1859 – 19. veebruar 1952) oli norra romaani- ja näitekirjanik.
Elulugu.
Knut Hamsun (kodanikunimi Knud Pedersen) sündis Kesk-Norras Vågå vallas (ekslikult mainitakse tema sünnikohana Lomi valda) vaeses peres Peder ja Tora Peterseni neljanda pojana. Üles kasvas ta Põhja-Norras Hamarøys, saamata peaaegu mingisugust haridust. Oma esimese teose kirjutas Hamsun pseudonüümi Knut Pedersen Hamsund all 18-aastaselt. 1878. aastal kolis Hamsun Kristianiasse (praegune Oslo), kus ta elas mõnda aega vaesuses, kirjanduslik edu jäi tulemata. Aastail 1882–1888 käis ta USA-s ja tegi seal juhutöid.
Läbimurre kirjanduses tuli 1890. aastal romaaniga "Nälg". Hamsunist sai kiiresti tunnustatud kirjanik. Ta abiellus Bergljot Gopfertiniga, mis inspireeris teda kirjutama ainsat helgeloomulist teost "Victoria". 1906. aastal lahutas Hamsun abielu ning abiellus 1909. aastal näitleja Marie Anderseniga. 1911. aastal lahkus Hamsun Oslost ja kolis maale.
1917. aastal ilmus kirjaniku kuulsaim teos "Maa õnnistus", mille eest Hamsun pälvis 1920. aastal Nobeli auhinna.
Kahe maailmasõja vahel elas Hamsun kurdiks jäänuna eraklikku elu. Teises maailmasõjas toetas Hamsun Saksamaad ja Vidkun Quislingi valitsust. Põhjuse selleks leidis ta pärast Esimest maailmasõda Norras valitsenud liigses Suurbritannia ja Prantsusmaa soosimises. Ta oli kursis ka NSV Liidu kuritegudega. Ta oli pettunud Norra valitsuses, kes ei teinud midagi riigi erapooletust rikkuvate inglaste vastu, vaid saatis norralased surema inglaste eest Saksamaa vastu ja seejärel ise Inglismaale põgenes. 
1943. aastal kohtus Hamsun Adolf Hitleri (nõudes riigikomissar Josef Terboveni tagandamist) ja Joseph Goebbelsiga. Pärast seda saatis ta viimasele oma Nobeli auhinna medali. Adolf Hitleri surma puhul avaldas ta ajalehes Aftenposten artikli, kus oli muuhulgas öeldud: "Ta oli sõjamees, inimkonna eestvõitleja ja kõikide rahvaste õiguste evangeeliumi kuulutaja. Ta oli üks suuremaid reformaatoreid, ja tema ajalooliseks saatuseks kujunes tegutseda kõige ennekuulmatuma julmuse ajastul, julmuse, mis ta viimaks hukutas. Sellisena peaks lihtne lääneeurooplane nägema Adolf Hitlerit, ja meie, tema lähedased poolehoidjad, langetame nüüd pea tema surma puhul."
Pärast sõda oli Hamsun mõne kuu vangis. Temalt mõisteti välja 325 000 krooni Nasjonal Samlingisse kuulumise eest, kuid vabastati muudest süüdistustest, sest valitsuse korraldusel diagnoosisid psühhiaatrid tal vaimsete võimete püsiva kahjustuse. 1945. aastal viidi ta Oslo psühhiaatriakliinikusse ja sealt Landviki vanadekodusse. Nii tema kuulumises Nasjonal Samlingisse kui ka vaimsete võimete languses on hiljem kaheldud.
Maurice Stokes

Maurice Stokes (17. juunil 1933 Rankini – 6. aprillil 1970) oli USA elukutseline korvpallur. 
Elulugu.
Stokes alustas oma korvpallikarjääri Westinghouse'i keskkoolis, kus ta aitas oma võistkonnal tulla Pittsburghi meistriks. Noormees jätkas korvpalli mängimist St. Francise ülikoolis, kus viskas keskmiselt 22 punkti ja hankis 24 lauapalli. Sellega aitas ta oma meeskonnal tulla NCAA (1952) ja NITi meistriks (1953 ja 1954). Stokes valiti kõige väärtuslikumaks mängijaks ka rahvuslikul kutseturniiril. 1955 sai ta ainsaks mängijaks NITi ajaloos, kes valiti kõige väärtuslikumaks mängijaks, kuigi tema meeskond ei võitnud (oli alles 4.) 
Vaatamata imepärasele ülikoolikarjäärile, oli Stokes 1955. aasta NBA "draft"'is alles teine valik. Ta oli juba esimesel aastal oma meeskonna parim visatud punktide (16,8), lauapallide (16,3) ja resultatiivsete söötude poolest (4,9). See avaldas muljet ja Stokes valiti 1956 NBA aasta uustulnukaks. Juba teisel aastal suutis ta lüüa hooaja jooksul võetud lauapallide rekordi: uus rekord oli 1256. Stokes oli väga populaarne korvpallur ja valiti igal aastal tähtede mängu.
Kolmanda aasta viimasel põhihooaja mängus kukkus ta väga õnnetult põrandale ja lõi nii tugevalt pea ära, et langes koomasse. Ta jäi elu lõpuni invaliidiks. Vaatamata sellele jälgis ta NBA mänge edasi ning jagas noortele talentidele õpetusi oma elupäevade lõpuni.
Tegevsportlasena oli ta 201 cm pikk ja kaalus 106,5 kg.
Bill Walton

William Theodore Walton III (5. november 1952 La Mesa, California – 27. mai 2024) oli Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur, kes mängis aastatel 1974–1988 korvpalliliigas NBA ja tuli kaks korda NBA meistriks.
Keskkool.
Bill Walton mängis Helixi keskkoolis aastatel 1966–1970. Kahel viimasel aastal valiti ta nii osariigi kui ka konverentsi sümboolsesse meeskonda. Viimasel aastal valiti Walton USA sümboolsesse keskkooliõpilaste meeskonda ja Helixi aasta sportlaseks.
Ülikool.
Bill Walton mängis NCAAs UCLA ülikooli eest aastatel 1970–1974. Kolmel viimasel aastal valiti ta ülikooli aasta mängijaks, Naismithi auhinna võitjaks ja USA sümboolsesse üliõpilaskorvpallurite koondisse. 1972. ja 1973. aastal valiti Walton USA parimaks üliõpilaskorvpalluriks.
Bill Waltoni käes on NCAA rekord visketabavuses: 68,6%. Ta viskas karjääri jooksul keskmiselt 20,3 punkti ja hankis 15,7 lauapalli. Ta hoiab UCLA rekordit lauapallide arvestuses nii karjääri (1370) kui ka hooaja jooksul (506 ehk 16,9 mängus), teist kohta visketabavuses (65,1%) ja kolmandat kohta mängus keskmiselt visatud punktide arvestuses (20,3).
Walton juhtis UCLA kolme aasta jooksul 90 mängust 86 võiduni.
NBA.
Portland Trail Blazers valis Bill Waltoni 1974. aasta "draft"'ist esimese valikuna. Esimeses seitsmes mängus viskas ta keskmiselt 16 punkti, võttis maha 19 lauapalli, andis 4,4 resultatiivset söötu ja blokeeris 4 viset. Kuid siis algasid probleemid jalaga ja ta sai esimesel hooajal mängida vaid 35 mängu 82-st. Debüüthooajal viskas Walton keskmiselt 12,8 punkti, võttis maha 12,6 lauapalli, andis 4,8 resultatiivset söötu ja blokeeris 2,69 viset mängus.
Walton oli 1976/77. hooaja NBA parim visete blokeerija (keskmiselt 3,25 mängus) ja lauavõitleja (keskmiselt 14,4 mängus). Hoolimata põlvevigastustest mängis Walton alati naudinguga. Tema head söödud, tabavad visked, jooksu- ja hüppevõime aitasid tal Portlandi 1977. aastal meistriks juhtida. Väljalangemismängudes keskmiselt 18,2 punkti, 15,2 lauapalli, 5,5 tulemuslikku söötu ja 3,4 viskeblokeeringut kogunud Walton valiti finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks.
Walton nimetati 1978. aastal NBA põhihooaja väärtuslikemaks mängijaks pärast seda, kui ta viskas 18,9 punkti, noppis 13,2 lauapalli, andis 5 resultatiivset söötu ja blokeeris 2,52 viset mängus.
Teist korda tuli Walton NBA meistriks Bostoni eest 1986. aastal, mil ta valiti ka NBA parimaks vahetusmeheks.
Portlandi Trail Blazersi treener Jack Ramsay ütles, et kui vigastused poleks Bill Waltonit seganud, oleks temast ilmselt saanud parim keskmängija, keda iial nähtud. Walton oli meeskonna liider kaitses, suurepärane lauapallide noppija ja resultatiivsete söötude andja. Ta valdas väga hästi palli ja talle meeldis haaki visata kord parema, kord vasaku käega. Väljakul oli ta äratuntav punase habeme järgi.
Vaata ka.
NBA drafti esimeste valikute loend
Atlas (kartograafia)

Atlas on kaartide kogumik.
Tavaliselt peetakse Atlase all silmas raamatut, kuid atlas võib olla kirjutatud ka muudele andmekandjatele.
Atlase mõiste võttis kasutusele Madalmaade kartograaf Gerardus Mercator. Ta kasutab seda terminit 1595. aastal postuumselt ilmunud teoses "Atlas sive cosmographicae meditationes de fabrica mundi et fabricati figura". See oli viieosaline maailmaatlas, mida võib nimetada Mercatori elutööks. Laialt on levinud eksiarvamus, et "Atlas" tähendab siin vanakreeka mütoloogia tegelaskuju. Tegelikult on tegemist hoopis mütoloogilise kuninga Atlasega, kelle kuningriik oli tänapäeva Liibüa aladel. Ta olevat olnud matemaatik, filosoof ja astronoom, kes väidetavalt valmistas esimese tähistaeva gloobuse. Just temale Mercator viitaski.
Atlas

Atlase nime kannavad kaks mütoloogilist tegelast, kelle nime järgi on nimetatud erinevaid asju ja mõisteid:
Atlas on kuunar.
"Atlas" on ansambli Coldplay laul.
Antsla vald (1999)

Antsla vald oli vald Võru maakonnas.
2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus ühinesid Antsla vald ja Urvaste vald uueks Antsla vallaks.
Antsla vallavanem on Avo Kirsbaum. Varem on vallavanem olnud Merike Prätz.
Asustus.
Vallasisesed linnad.
Antsla.
Alevikud.
Kobela ja Vana-Antsla.
Külad.
Antsla vallas oli 24 küla: Anne, Antsu, Haabsaare, Jõepera, Kaika, Kikkaoja, Kollino, Kraavi, Litsmetsa, Luhametsa, Lusti, Madise, Mähkli, Oe, Piisi, Rimmi, Roosiku, Savilöövi, Soome, Säre, Taberlaane, Tsooru, Viirapalu ja Ähijärve küla.
Loodus.
Antsla vallast osa kuulub Karula rahvusparki.
Valla alal on muu hulgas Pormeistri järv, Sibula järv ja Alakonnu järv.
Erikaal

Erikaal (tähis formula_1) on aine ruumalaühiku kaal. Aine erikaalu saab avaldada gravitatsioonijõu formula_2 ja ruumala formula_3 jagatisena:
formula_4,
kus
formula_5 on aine mass;
formula_6 on raskuskiirendus;
formula_7 on aine tihedus.
Seega võrdub kaal aine tiheduse ja raskuskiirenduse korrutisega.
Erikaalu . mõõtühik on njuuton kuupmeetri kohta (N/m3).
Lasva vald

Lasva vald oli vald Võru maakonnas.
Lasva vallavanem oli Juris Juhansoo.
Asustus.
Külad.
Lasva vallas oli 37 küla: Andsumäe, Hellekunnu, Husari, Kaku, Kannu, Kõrgessaare, Kääpa, Kühmamäe, Lasva, Lauga, Lehemetsa, Listaku, Madala, Mõrgi, Mäessaare, Noodasküla, Nõnova, Oleski, Otsa, Paidra, Peraküla, Pikakannu, Pikasilla, Pille, Pindi, Puusepa, Pässä, Rusima, Saaremaa, Sooküla, Tammsaare, Tiri, Tohkri, Tsolgo, Tüütsmäe, Villa ja Voki-Tamme küla.
Ajalugu.
Lasva vald moodustati 1992. aasta 7. mail.
2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Lasva vald haldusreformi käigus moodustatava Võru vallaga. Lasva Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Vaatamisväärsused.
EELK Pindi Jaani kirik ja kalmistu
Lasva veetorn-galerii
Misso vald

Misso vald oli vald Võru maakonnas. See oli ainuke Eesti vald, millel oli maismaapiir kahe välisriigiga: Venemaa ja Lätiga.
Misso vallavanem oli Mariliis Raidma.
Ajalugu.
Misso vald moodustati 1992. aasta 10. septembril.
2017. aasta omavalitsuste haldusreformiga liideti Misso valla setu külad Hindsa, Koorla, Kossa, Kriiva, Leimani, Lütä, Mokra, Määsi, Napi, Pruntova, Põrstõ, Saagri, Tiastõ, Tiilige, Toodsi ja Tserebi Setomaa vallaga. Ülejäänud Misso vald liitus Rõuge vallaga.
Asustus.
Alevikud.
Misso
Külad.
Misso vallas oli 54 küla: Hindsa, Hino, Horosuu, Häärmäni, Hürsi, Kaubi, Kimalasõ, Kiviora, Koorla, Korgõssaarõ, Kossa, Kriiva, Kundsa, Kurõ, Käbli, Kärinä, Laisi, Leimani, Lütä, Mauri, Missokülä, Mokra, Muraski, Määsi, Möldre, Napi, Parmu, Pedejä, Pruntova, Pulli, Pupli, Põnni, Põrstõ, Pältre, Rammuka, Rebäse, Ritsiko, Saagri, Saagrimäe, Saika, Sakudi, Sandi, Sapi, Savimäe, Savioja, Siksälä, Suurõsuu, Tiastõ, Tiilige, Tika, Toodsi, Tserebi, Tsiistre ja Väiko-Tiilige küla.
Loodus.
Misso vallas on palju järvi, tuntumad on Hino järv, Kisejärv ja Pullijärv.