tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Nye maakond

Nye maakond ("Nye County") on maakond USA-s Nevada osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°54' N, 118°43' W.
Maakonna halduskeskus on Tonopah.
Maakonna pindala on 47 135 km², millest 44 km² moodustab veepindala. Nye maakond on pindalalt USA kolmas maakond.
Elanike arv on 2016. aasta seisuga arvestuslikult 43 423. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 43 946. Aastal 2000 oli elanike arv 32 485. Asustustihedus on 0,92 in/km².
Maakonna kaguosas asub Nevada katseala ("Nevada Test Site").
Geograafia.
Nye maakond ulatub Kesk-Nevadast Lõuna-Nevadani ning hõlmab Suure nõo ja Amargosa ja Mojave kõrbe alasid.
Kõrgeim koht on Mount Jefferson (3642 m).
Kaitsealad.
Maakonnas asub lisaks 9 ürgloodusala ("wilderness area").
USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse on kantud Nye maakonnas 53 objekti.
Ajalugu.
Nye maakond moodustati 1864. aastal Esmeralda maakonna osast. Maakond on saanud nime Nevada territooriumi esimese kuberneri ja hilisema osariigi senaatori James W. Nye järgi.
1864. aastast oli maakonna esimene halduskeskus Ione, 1867. aastast Belmont ja 1905. aastast Tonopah. Esimene kaevandusbuum sai alguse 20. sajandi alguses, kui Rhyolite ja Tonopah ning lähedal asuv Goldfield Esmeralda maakonnas said kaevanduslinnadeks. 1906. aastal elas Goldfieldis 30 000, Tonopah's umbes 10 000 ja Rhyolite'is ligi 10 000 inimest. Kõik need linnad olid ühendatud Tonopah and Tidewater Railroadi raudteeliiniga.
Pärast buumi elu Nye maakonnas soikus. 1910. aastal oli sealne elanikkond vähenenud umbes 7500-ni ja sajandi keskpaigaks 3000 lähedale. 1990. aastatel rahvaarv stabiliseerus, kui Pahrumpist sai Las Vegase magalarajoon. Sel ajal käisid arutelud selle üle, et maakonna keskus viiakse lõunasse Pahrumpi või maakonna lõunaosa jagatakse, aga kumbki ideedest ei saanud piisavalt toetust. Aastatel 1987–1989 jagati osa Nye maakonna lõunaosast 370 km² suurusele, kinnisele Bullfrogi maakonnale Yucca mägedes, kuhu kavandati ladestada tuuma- ja radioaktiivseid jäätmeid.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nye maakonnas 32 485 inimest, 13 309 leibkonda ja 9063 perekonda.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli maakonnas 51 591 inimest, kellest ligi 7/8 elas maakonna lõunatipus Pahrumpis.
Rahvastiku tihedus oli alla 1 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 15 934 (keskmine tihedus 0/km²). 
Rassiline koosseis oli: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,35%. 
13 309 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,42 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,90 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 43 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 105,10 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 104,70 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 36 204 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 41 642 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 37 276 dollarit, naistel 22 934 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 962 dollarit. 
10,70% elanikkonnast ja 7,30% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 13,10% alla 18-aastasi ja 8,30% üle 65-aastasi.
Nukuteatrimuuseum

Nukuteatrimuuseum on Eesti Noorsooteatri juurde kuuluv muuseum, mis asub Tallinnas.
Tegemist on ainulaadse, repertuaariteatriga kõrvuti tegutseva teatrimuuseumiga, mis tutvustab nukuteatri vormi ja ajalugu ning avab teatritegemise telgitaguseid.
Muuseumi püsinäitus "Nukuteatri loomine" avati 2016. aasta novembris. Näitusel saab katsuda õhku ning vaadata, mida nukuteatris vee, tule ja maaga tehakse. Viiel tuntumal nukuliigil (marionett-, käpik-, varras-, laua- ja kehanukk) on eraldi toad koos lavaga, et jutustada oma lugu ja tutvustada nukuliikide eripärasid. Tutvuda saab ka nukuteatri töötajate ametitega – näiteks kunstniku, lavastaja, butafoori, nukumeistri, näitleja, lavameistri, inspitsiendi, grimeerija ja kostümeerija tööga. 
Samuti on muuseumis ajamasin, kust saab vaadata kuni 40 aasta taguseid lavastusi. Teatrinukkude kõrval on mehaanilised nukud ja garderoob.
Aastatel 2014–2020 oli muuseumi juhataja Maria Usk, alates 2020. aasta sügisest aga Iti Niinemets.
Lastemuuseum

Tallinna Linnamuuseumi harumuuseum "Lastemuuseum" tegutses aadressil Kotzebue 16 kuni 2018. aastani. 
Muuseumi ajaloost
1997. aastal avati Kotzebue 16 majas Tallinna Linnamuuseumi Nukumuuseum, mis nimetati 2002. aastal ümber Tallinna Linnamuuseumi Lastemuuseumiks. Aastast 2014 oli muuseumi nimeks Kalamaja Lastemuuseum Miiamilla ning lastemuuseumina tegutses see kuni 2018. aastani. 
2021. aastal sai Kotzebue 16 hoonest kogukonnamuuseum ning see kannab nime Kalamaja muuseum.
Changhen ge

"Changhen ge" (长恨歌 "Chánghèn gē" 'igavese kahetsuse laul', 'igavese kurbuse laul') on Tangi dünastia aegse hiina luuletaja Bai Juyi (772–846) luuletus keiser Xuanzongi liignaise Yang Guifei (719–756) surmaga seotud sündmustest. Luuletus on kirjutatud 806. aastal.
Mõju.
Luuletuse "Changhen he" ainetel on loodud palju kunstiteoseid ja paljud teosed viitavad sellele. 
Bai Juyi sõber Chen Hong ("floruit" 810. aastatel) kirjutas draamaversiooni "Changhen zhuan", mis hiljem inspireeris Bai Pu (1226 – pärast 1306. aastat) näidendit "Wutong yu" ja Hong Shengi (洪升, 1645–1704) näidendit "Changsheng dian".
Hüdrolaasid

Hüdrolaasid ehk EC 3. on peamiselt hüdrolüütilisi lagunemisreaktsioone katalüüsivate ensüümide klass. Hüdrolaasid on laialt levinud enamikus päristuumsetes ja prokarüootsetes organismides, need sisalduvad seedenõredes, lagundavad tärklist, glükogeeni, rasvu, valke jpm.
Klassifikatsioon.
Ensüümikomisjoni poolt heaks kiidetud ensüümide klassifikatsiooni kaudu on hüdrolaasid ensüümiklassis EC 3., mida vajadusel täpsustatakse mitme alamklassi (EC 3.1– EC 3.13.) ja alam-alamklasside (EC 3.1.1.) ning ensüümiperekondade aga ka sidemete ja katalüüsitavate reaktsioonide alusel:
J. M. Barrie

 Sir James Matthew Barrie (9. mai 1860 – 19. juuni 1937) oli šoti romaani- ja näitekirjanik, kes on tuntud kui Peeter Paani tegelaskuju autor.
Ciro Alegría

Ciro Alegría Bazán (4. november 1909 – 17. veebruar 1967) oli Peruu kirjanik, ajakirjanik ja poliitik.
Elukäik.
Ciro Alegría isa José Eliseo Alegría Lynch (1883–1945) ja ema María Herminia Bazán Lynch (1885–1926) olid omavahel nõod, õdede lapsed, kes mõlemad olid sündinud Peruus Huamachuco provintsis.
1930. aastal astus Alegría Ameerika Revolutsioonilisse Rahvaliitu ("Alianza Popular Revolucionaria Americana"). Ta vangistati mitu korda poliitilise tegevuse eest ning 1934. aastal saadeti ta pagendusse Tšiilisse. Tšiilist suundus ta Ameerika Ühendriikidesse, hiljem õpetas Puerto Rico ülikoolis ning viibis ka Kuubal.
1957. aastal naasis Alegría Peruusse. Ta astus president Fernando Belaúnde Terry parteisse Acción Popular ning valiti 1963. aastal Peruu saadikutekoja liikmeks.
Alegría suri ajuverevalumi tagajärjel 17. veebruaril 1967.
Paljud tema kirjutised avaldas pärast Alegría surma tema viimane abikaasa poetess Dora Varona.
Ksenobiootikum

Ksenobiootikum (kreeka keeles "xenos" 'võõras', ingl k "xenobiotic") kehale võõras aine ehk kehavõõras ühend ehk eksogeenne võõraine.
Ksenobiootikumid on ravimid, raviained, saasteained, pestitsiidid,herbitsiidid, insektitsiidid, sünteetilised toidulisandid, kartsinogeenid jpt ained.
Tulimägi

Tulimägi ehk Ervu mägi on voorekujuline põhja–lõuna-sihiline kõrgendik Tartu maakonna Elva valla ja Rannu kihelkonna Ervu külas. 
Tulimäge on nimetatud hiieks ja pühaks mäeks ning seal kasvavat metsa pühaks metsaks. Mägi on olnud kohaliku rahva kooskäimise koht tänapäevani välja, jaanitulesid on mäel tehtud 1950. aastateni.
Mäe absoluutne kõrgus on 99 m, suhteline kõrgus 30–40 m. 
Välislingid.
Ahto Kaasik. Tulimäe ajaloost ja tänapäevast (2019): https://www.facebook.com/ahto.kaasik/posts/3520999077917593
Ahto Kaasik. Pilte ja märkmeid Tulimäest: https://www.facebook.com/media/set/?vanity=ahto.kaasik&amp;set=a.3520984651252369
Ervu Tulimägi ja sõbrad: https://www.facebook.com/Ervu-Tulim%C3%A4gi-100944748121695
Tulimäe asukoht kaardil: https://goo.gl/maps/pArwAjg3KfA5KkdLA
Tulimägi ja teised hiiepaigad kaardil: http://hiiepaik.ee/tegutse/kaardistamine/
Anne Velli

Anne Velli (sünninimi Anne Maisalu, õieti Anne Velli-Eenlo, varem Anne Sal-Saller; sündinud 28. juunil 1946 Tallinnas) on eesti laulja.
Haridus.
Velli on lõpetanud Tallinna 39. Keskkooli ja on õppinud lapsena ka balletikoolis.
Ta lõpetas flöödi erialal aastal 1968 Tallinna Muusikakooli (õpetajaks Kaljo West) ja aastal 1979 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Elmar Peäske klassis).
Loominguline töö.
Eesti Raadios esitas ta 7-aastaselt solistina lastelaulu „Mullu mina muidu karjas käisin”.
Lauljakarjääri alustas Anne Velli aastal 1962 ansamblis Norma (Kustas Kikerpuu juhatusel), järgnesid aastatel 1966–1968 ansambel Collage ja 1969–1973 ansambel Laine. Ta oli populaarse telesaate "Horoskoop" solist 1969. aastal. Ta mängis flööti ja laulis aastatel 1968–1969 Eesti NSV Riikliku Filharmoonia orkestris Vana Toomas. Ansambliga Laine andis ta kontserte mitmel pool Nõukogude Liidus, Poolas, Tšehhoslovakkias, Bulgaarias ja Saksa DV-s. Eesti NSV Riikliku Filharmoonias töötas Anne Velli 1980. aastate lõpuni. 
Laule tema repertuaarist - "Sinine lina", "Kuu", "Veel on tore elada", "Vaikne öö", "Nukker kitarr", "Mina ise". 2003. aastal andis Velli välja CD "Sinine lina".
Ta on kirjutanud laste laulumängude raamatu "Laulud ja mängud" (2005), mälestusteraamatu "Türkiissinine" (2012) ja muinasjuturaamatu "Lahedad loomad" (2022).
Muu töö.
Anne Velli õpetas flööti aastatel 1993–1997 Maardu Muusikakoolis. Ta on töötanud ka kooliõpetajana, huvijuhina, Kultuuripalee metoodikuna ja osakonna juhatajana, tütarlaste ansambli "Diana" juhina, laulusolistina, tantsuõpetajana, kontsertmeistrina jne. Aastast 1991 esines ta lastele omanimelise näitetrupiga ja aastast 1998 monoetendustega. Ta lasteshow`de nagu "Metsapere lustakad lood", "Tere, tere üle mere", "Eeslike Eedu", "Oleme ikka sõbrad" jt. stsenaariumide ja laulude autor ning esitaja. 
Isiklikku.
Tema eksabikaasa on Tõnu Sal-Saller, poeg on Hendrik Sal-Saller ja tütar Jana Arendi.
Johannes Võerahansu muuseum

Johannes Võerahansu muuseum (ka: "Võerahansu kodu(loo)muuseum") on Rapla vallas asuv muuseum. 
Muuseum avati 1993. aastal Tõnumaa taluhoones, mis oli kunstnik Johannes Võerahansu sünnikoht.
Saku pruulikoda

Saku pruulikoda on Sakus asuv ajalooline pruulikoda, mis taasavati 2003. aastal. Hoones asuvad praegu pubi-muuseum ja seminariruumid.
Aastatel 1909–1992 toodeti hoones õlut.
Humanitaaruuringute Akadeemia

Humanitaaruuringute Akadeemia (vene keeles Академия гуманитарных исследований) on Venemaa üks paljudest teadusakadeemiatest, mis tekkisid 1990. aastail pärast Nõukogude Liidu lagunemist.
Akadeemia asutati 1995. aastal Moskvas kui mittetulunduslik eraõiguslik teadusasutus. Akadeemia tegeleb alus- ja rakendusuuringutega humanitaar- ja sotsiaalteaduste eri valdkondades, sealhulgas filosoofia, ajaloo, ökoloogia, psühholoogia, sotsioloogia, eetika, konfliktoloogia, kulturoloogia, politoloogia, demograafia ja õigus-, haridus- ja majandusteaduse ning veel mõnes vallas. Akadeemia teeb koostööd Venemaa Teaduste Akadeemiaga ja teiste teadusasutuste, ministeeriumide ja muude riiklike struktuuridega.
Struktuur.
Akadeemial on arvukalt osakondi, sealhulgas filosoofia-, õigus-, sotsioloogia ja politoloogia, kulturoloogia-, psühholoogia-, konfliktoloogia-, ajaloo-, ajakirjandus-, loodusvarade ja keskkonnakaitse ning majandusteaduste osakond. Akadeemial on osakond ka Kreekas. 
Akadeemial on mitu instituuti (sealhulgas ökoloogiainstituut ja humanitaarhariduse instituut), muid teadus- ja õppeasutusi ning kirjastus.
Liikmeskond.
Humanitaaruuringute Akadeemia ühendab tuntumaid humanitaar- ja sotsiaalteadlasi. Akadeemia liikmeskonda on valitud üle 100 teadlase, neist rohkem kui 40 inimest välisriikidest, sealhulgas Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Kreeka, Šveitsi, Hollandi, Sloveenia, Hiina, Lõuna-Korea, Vietnami ja mitme SRÜ riigi teadlasi.
Välislingid.
Marie Osmond

Olive Marie Osmond (sündinud 13. oktoobril 1959 Ogdenis USA-s) on ameerika laulja, näitleja ja nukudisainer.
Vladimir Kuznetsov

Vladimir Kuznetsov (vene keeles Кузнецов Владимир Павлович; sündinud 28. juulil 1945 Primorje krais) on Eesti ehitusjuht ja poliitik.
Ta sündis Venemaal Primorje krais Mihhailovka rajoonis Grigorjevka asulas sõjaväelase perekonnas. Pärast keskkooli lõpetamist töötas ta ehitustel, omandades mitu ehituseriala. Ta lõpetas Leningradi Ehitusinseneride Instituudi.
Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas ta Narvas ehitustel meistrina, töödejuhatajana ja insenerina. 1980. aastatel töötas ta Narva Remondi-Ehitusvalitsuses peainsenerina.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu saadik.
1999. aastal oli ta aktsiaseltsi Kreenholmi Elamuvalitsus direktor.
Ta oli aastatel 1978–1991 NLKP liige. 17. augustist 1999 on ta Keskerakonna liige.
Ta kandideeris 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 712 häält ning osutus valituks. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 116 häält ning ei osutunud valituks.
Nikolai Zolin

Nikolai Zolin (vene keeles "Золин Николай Петрович"; sündinud 21. detsembril 1947 Oudovas) on Eesti tekstiilitööstuse juht ja poliitik.
Ta sündis aastal 1947 Oudovas töölisperekonnas. Ta asus aastast 1964 tööle Kreenholmi Manufaktuuris, kus ta oli lukksepa õpilane ja meistri abiline. Ta lõpetas aastal 1978 Leningradi Tekstiiliinstituudi. Pärast instituudi lõpetamist töötas ta manufaktuuris meistrina, tsehhi ülemana ja Joala vabriku asedirektorina.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu saadik.
Ta kuulus aastani 1991 NLKP ridadesse. 1. augustist 2002 kuulub ta Eestimaa Ühendatud Rahvapartei/Konstitutsioonierakonna/Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ridadesse.
Ta kandideeris 1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valimisliidu "Narva Ametühingute Keskuse nimekirjas", ta sai 683 häält ning ta osutus valituks; 1995. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, ta sai 240 häält ning ta ei osutunud valituks; 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 40 häält ning ta ei osutunud valituks. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta valimisliidu "Elujõud" nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 42 häält ning ta ei osutunud valituks.
Kaja Kärner

Kaja Kärner (sündinud 5. septembril 1953 Tallinnas) on eesti raadioajakirjanik.
Haridustee.
Ta on lõpetanud Tallinna 46. Keskkooli. Tartu Riikliku Ülikooli lõpetas ta filoloogi-toimetajana ning ajakirjanduse vallas on ta end koolitanud kursustel nii kodu- kui ka välismaal. 
Töö Eesti Raadios.
1973. aastal osales Kaja Kärner Eesti Raadio teadustajate konkursil. Valituks osutusid tema ja Uno Kaupmees. Pärast konkurssi olid tema raadiotöö juhendajateks Aksel Küngas, Elfriede Ilves, Aino Ripus, Endel Padrik jt. Esimene töökoht oli Kaja Kärneril raadiofonoteegis, teadustajana töötas ta aastatel 1981–1992, seejärel ka toimetajana. 1996. aastast on ta ametis ühiskonnaelusaadetes.
Poliitika- ja päevakajalisi teemasid käsitleb ta Vikerraadio "Reporteritunnis", samuti osaleb hommikustel vestlustel "Vikerhommikus". Kaja Kärneri saadete loetelu ja teemade ring on olnud väga lai, siia kuuluvad autorisari Kajalood", "Aiatark", "Uudis+", "Keskkööprogramm", "Argipäev", "Muusikaline tund", "Tegija" jt.
2012. aasta algul oli raadioeetris Kärneri toimetatud viieosaline saatesari "Stereoraadio. Katsesaatest raadiokanalini", mis tähistas 50 aasta möödumist esimesest stereofoonilisest katsesaatest Eesti Raadios (ühtlasi ka terves tollases Nõukogude Liidus).
Tsitaadid.
Margus Allikmaa: "Kaja Kärner on säilitanud huvi ja avatuse vist pea kõigi eluvaldkondade suhtes ja tema multiteemalisus ei päädi hetkekski ebaprofessionaalsusega. Alati valdab ta teemat ja tema küsimused peidavad sügavamaid teadmisi või vähemalt paremat ettevalmistust kui paljudel saatekülalistel."
Kaja Kärner: "Mulle tundub, et see on niisugune üks pikk tööpäev olnud. Ma olen teinud just nagu ühte pikka saadet, kus kogu aeg vahelduvad esinejad, vahelduvad teemad, aga mille põhitõde või põhisõnum on vahendada elu kuulajale ..."
Muud.
Kärner on olnud ka Raadio Vaba Euroopa lepinguline autor.
2016. aastal oli Kaja Kärner Eesti hüdrograafialaeva Kaja ristiemaks.
Taraba osariik

Taraba on Nigeeria 1. järgu haldusüksus (osariik) riigi idaosas. Piirneb lõunas Kameruniga. Osariigi põhjaosa läbib Benue jõgi. Suuremad jõed on veel Donga, Taraba ja Ibi.
Osariik eraldati Gongola osariigist 1991. aastal.
Jaguneb 16 omavalitsusalaks. Suurim linn ja pealinn on Jalingo.
Peamine majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse kohvi, teed, maapähkleid, puuvilla, maisi, riisi ja sorgot. Kariloomadest on arvukalt veiseid, lambaid ja kitsi.
White Pine'i maakond

White Pine'i maakond ("White Pine County") on maakond USA-s Nevada osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°44' N, 114°90' W.
Maakonna halduskeskus on Ely.
Maakonna pindala on 23 043 km², millest 54 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 030. Aastal 2000 oli elanikke 9181.
Ajalugu.
White Pine'i maakond moodustati 1869. aastal Landeri maakonna osast. Maakond on saanud nime valgete mändide järgi, mida kasvas maakonnas rohkesti. 1869 sai maakonna esimeseks halduskeskuseks Hamilton. 1887 tabas linna tulekahju ja uueks maakonna halduskeskuseks sai Ely. 
Majandus.
19. sajandi lõpust kuni 20. sajandini lõpuni oli maakonna peamine tööstusharu kaevandamine. Kaevandati vase- ja hõbedamaaki ning kulda. Tähtsamateks said avakaevandused Ruthi linna lähedal ja vasesulatuskoda McGillis.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas White Pine'i maakonnas 9181 inimest, 3282 leibkonda ja 2159 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 0,40 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 4439 (keskmine tihedus 0,19/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,98%. 
3282 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,42 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,01 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 38 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 128,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 138,50 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan 36 688 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 44 136 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 083 dollarit, naistel 26 425 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 309 dollarit. 
11,00% elanikkonnast ja 10,30% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 11,80% alla 18-aastasi ja 7,60% üle 65-aastasi.
Kaitsealad.
White Pine'i maakonnas asub 14 ürgloodusala.
Fire (Bruce Springsteeni laul)

"Fire" on Bruce Springsteeni laul, mille ta kirjutas 1977. aastal ning mille tuntuim singliversioon pärineb 1978. aastast ansamblilt The Pointer Sisters. Springsteeni enda esituses ilmus lugu singlina ja seda kontsertversioonis alles 1987. aastal.
Plaadil on see ilmunud ka veel näiteks Robert Gordoni ja Shakin' Stevensi esitatuna. Kontsertidel on lugu esitanud veel ka näiteks Cher, Tom Jones ja Enrique Iglesias.
Eesti keeles pealkirjaga "Teesklus" on lugu kuulunud Rock Hoteli repertuaari.
Laulu kirjutas Bruce Springsteen oma iidoli Elvis Presley tarbeks ning lähetaski loo talle. Paraku Elvis suri enne kui lugu temani jõudis.
Romeo ja Julia (täpsustus)

"Romeo ja Julia" või "Romeo &amp; Julia" on mitme teose pealkiri:
Andreas Kalkun

Andreas Kalkun (sündinud 28. aprillil 1977) on Seto folklorist, luuletaja ja muusik, kes uurib setode laule ja usundit.
Andreas Kalkun lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule erialal ja jätkas seejärel õpinguid samas magistrantuuris. Tema magistriväitekirja teema oli "Seto naiste eluloolaulud. Autobiograafiad ja utoopiad" (juhendajad Kristin Kuutma ja Paul Hagu). 2011. aastal sai ta doktorikraadi, väitekirja teema oli "Seto laul eesti folkloristika ajaloos. Lisandusi representatsiooniloole" (juhendaja Kristin Kuutma).
Aastatel 1999–2004 oli Kalkun projektitäitja Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Rahvaluule Arhiivis ning on septembrist 2005 on ta töötanud Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakonnas, algul assistendina, siis teadurina ning alates 2013. aastast vanemteadurina. Aastatel 2013–2019 töötas ta teadurina ka Helsingi Ülikooli juures. Aastatel 2020–2021 oli ta Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna eesti ja üldkeeleteaduste instituudis seto keele ja kultuuri teadur.
Andreas Kalkun laulab Tartu seto meestelaulukooris Liinatśuraq ning ansamblis Ütsiotsõ. Kontratenorina on ta esitanud ka barokkmuusikat vanamuusikaansambli Grupeto koosseisus.
Ta on kuulunud kirjandusrühmitusse Erakkond ning osalenud 1997. aastal koos Kristiina Ehini, Mehis Heinsaare, Kalju Kruusa ja teistega Erakkonna luulekogus "Üheksavägine".
Isiklikku.
Andreas Kalkun on muusik Mari Kalkuni nõbu.
Baltic Tremolo

Baltic Tremolo on Eesti, Läti ja Leedu akordioniste ühendav orkester.
Baltic Tremolo peakorter asub Abja-Paluojal. Orkestri tugikeskused Leedus on Šiauliai Kunstide Gümnaasium ja Lätis Limbaži muusikakool, Eestis veel ka orkestri sünnilinn Pärnu. Kollektiiv on esinenud on lisaks Eestile veel Lätis, Leedus, Soomes, Poolas, Tšehhis, Rootsis ja Itaalias. Muu hulgas on orkester pälvinud peaauhinna Itaalias Lancianos 25.–29. oktoobril 2012 toimunud rahvusvahelisel festivalil "Citta di Lanciano".
Ajalugu.
Kollektiiv sai alguse 2001. aastal Pärnus, kui akordionistid Venda Tammann ja Valdo Värk asutasid Eesti muusikakoolide õpilastest koosneva kollektiivi nimega Noored Akordionistid. 2005. aastast hakati korraldama Pärnu rahvusvahelist akordionimuusika festivali. Tekkisid sõprussidemed Läti ja Leedu akordionistidega ning 2009. aastal moodustatigi rahvusvaheline akordioniorkester Baltic Tremolo. Dirigentideks said Šiauliai konservatooriumi õpetaja Maryte Markevičiene Leedust, Limbaži muusikakooli direktor Viktor Nikandrov Lätist ja Abja Muusikakooli õpetaja Valdo Värk Eestist. 2017. aastast on Läti dirigent Riia akordioniõpetaja Anita Rieksta.
Ensüümiperekond

Ensüümiperekond ehk ensüümiklass ehk ensüümirühm koosneb keemiliselt lähedaste ensüümide ehk sama põhistruktuuriga ensüümide variatsioonidest. 
Süstemaatika.
Ensüümikomisjoni raportite alusel, mis reguleerivad ensüümide klassifikatsiooni, jagatakse ensüümid, soovituslikult, katalüüsitavate reaktsioonide alusel kuude klassi:
Ensüümiperekondade jaotus ning liikmed ja nende toime ja organismid ning geenid on ära toodud ka erinevates andmebaasides nagu NC-IUBMB, BRENDA, EXPASY, KEGG, Metacyc jpt.
Misantroopia

Misantroopia on inimeste põlgamine. Sõna tuleneb vanakreekakeelsetest sõnadest "μῖσος" ("misos –" 'vihkamine') ja "ἄνθρωπος" ("anthrōpos –" 'inimene').
Elko maakond

Elko maakond ("Elko County") on maakond USA-s Nevada osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°13' N, 115°35' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Elko.
Maakonna pindala on 44 560 km², millest 90 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53,702. Aastal 2010 oli elanikke ja 2000. aastal 45 291.
Elko maakond on pindalalt USA neljas maakond. Põhjas piirneb maakond Idaho osariigiga ja idas Utah' osariigiga. Suure osa maakonnast moodustab Suur nõgu. Maakonna kõrgeim mägi on Ruby mägedes asuv Ruby Dome (3471 m). Maakonda läbib kiirtee Interstate 80, mis ühendab Salt Lake Cityt ja Sacramentot.
Ajalugu.
Elko maakond moodustati 5. märtsil 1869 Landeri maakonna osast. Maakond on saanud nime maakonna halduskeskuse Elko järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Elko maakonnas 45 291 inimest, 15 638 leibkonda ja 11 493 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 1,09 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 18 456 (keskmine tihedus 0/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 19,73%. 
15 638 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,85 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,33 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 31 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 108,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 109,40 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan 48 383 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 52 206 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 41 332 dollarit, naistel 24 653 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 482 dollarit. 
8,90% elanikkonnast ja 7,00% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 9,50% alla 18-aastasi ja 7,60% üle 65-aastasi.
Pada asulakoht

Pada asulakoht on rauaajast pärinev asulakoht Lääne-Virumaal Padaoru idakaldal. Asulakoht paikneb ümber Pada linnamäe, selle põhja-, ida- ja lõunaküljel. Asulakoha ala on kaitse all kolme eraldi arheoloogiamälestisena: asulakoha põhjaosa Tallinna-Narva maanteest põhjas, kalmistu ja asulakoha lõunaosa.
Asulakoha leiumaterjal pärineb 7.–11. sajandist. Hiljem, 12.–13. sajandil on asulakoha idaosa kasutatud kalmistuna (Pada kalmistu).
Toolse linnamägi

Toolse linnamägi on muinaseesti linnamägi Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Toolse külas Linnamäe talu maadel
Kirjeldus.
Toolse linnamägi asetseb Toolse jõgi idakaldal panganeemikul. Huvitav on see, et linnamäel on kaks eriaegset kaitsesüsteemi. Hilisem kaitsesüsteem kulgeb lääneküljele pöörduvast otsavallist. Selle valli kõrgus siseküljel on 6 m ja välisküljel 10 m. Vallide ehituseks oli kasutatud kive. Õueala pindala on 1000 ruutmeetrit. 
Varasema perioodi kaitsesüsteemi vall asetseb eelmisest 12 m eemal väljapoole. Vallide kõrgus on enamasti 2 m. Varasemal järgul hõlmas õueala 2500–3000 ruutmeetrit.
Linnuses kahe ajajärgu kasutusajaks on dateeritud 9.–13. sajandisse. 
Linnuse funktsioon.
Linnuse põhifunktsiooniks on peetud läheduses oleva sadama- ja kaubakoha kaitse.
Ensümoloogia

Ensümoloogia (kreekakeelsest sõnast (eesliide en- tähendab , "en", (ingl k in sees ja , "zýmē" 'juuretis' + "logos" 'õpetus') on teadus ensüümidest ning nende struktuurist, kineetikast, funktsioonidest ja toimest organismidele. 
Ensümoloogiaga tegelev teadlane on ensümoloog.
Ensümoloogia on tihedalt seotud paljude selliste teadusharudega nagu mikrobioloogia, geneetika, mullateadus jpt. 
Varem on inglise keeles kasutatud nimetust "zymology", millega tähistati teadusharu, mis tegeles fermentatsiooni ja fermentide uurimisega.
Lyoni maakond (Nevada)

Lyoni maakond ("Lyon County") on maakond USA-s Nevada osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°01' N, 119°19' W.
Maakonna halduskeskus on Yerington ja suurim linn Fernley.
Maakonna pindala on 5221 km², millest 60 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 980. Aastal 2000 oli elanikke 34 501.
Ajalugu.
Lyoni maakond moodustati 1861. aastal. Maakond on saanud nime kindral Nathaniel Lyoni järgi. Esimene maakonna halduskeskus oli Dayton. Pärast seda, kui 1909 Daytoni kohtumaja maha põles, sai 1911. aastal uueks halduskeskuseks Yerington.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lyoni maakonnas 34 501 inimest, 13 007 leibkonda ja 9443 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 7 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 14 279 (keskmine tihedus 3/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,97%. 
13 007 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,61 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,02 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 38 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,50 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 100,00 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan 40 699 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 44 887 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 34 034 dollarit, naistel 25 914 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 543 dollarit. 
10,40% elanikkonnast ja 7,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 14,10% alla 18-aastasi ja 7,10% üle 65-aastasi.
Clarki maakond

Clarki maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Koensüümid

Koensüümid on madalmolekulaarsed orgaanilised ühendid (mittevalguline osa), mis koos ensüümide valguosaga (apoensüümidega) osalevad ensüümi katalüüsis (aktiivtsentris) moodustades toimivaid ensüüme. Enamik koensüüme on ka kofaktorid.
Nii vajab (vajaks) glükoosi reaktsioon: 
C6H12O6(glükoos) + 6O2→6CO2 +6 H2O
vähemalt seitsme B-rühma vitamiini ja selle ühendite kaudu komplekteeritud koensüümi olemasolu, et moodustuks toimiv ensüüm (holoensüüm).
Süstemaatika.
Koensüüme liigitatakse nende poolt ülekantava üksuse alusel:
Vitamiinipõhised koensüümid inimorganismis.
Enamik klassifitseeritud koensüüme on vesilahustuvate vitamiinide derivaadid. 
Vesinikuaatomite ülekandjad.
Vesinukuaatomite ülekandes osalevad biomolekulid ka vitamiinipõhiste redokspaaridena (oksüdeeritud vorm/redutseeritud vorm): CoQ/CoQH2, FMN/FMNH2, NAD/NADH, NADP/NADHP jt. 
*pantoteenhapet sisaldav koensüüm A (lüh CoA)
*B7-vitamiini koensüüm karboksülaasides
*Karnitiinvitamiin
Rühmade ja radikaalide ülekandjad.
osalt ka lipoehappe vitamiin 
*B6-vitamiini derivaat püridoksaalfosfaat (PLP) koensüümiks aminotransferaasides
*Foolhappe vitamiini derivaat tetrahüdrofoolhape ehk (THF)
Lyoni maakond

Lyoni maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Marie Marie

"Marie Marie" on Dave Alvini kirjutatud laul, mis sai tuntuks tema ansambli The Blasters esituses. Lugu ilmus nende 1980. aastal ilmunud debüütplaadil "American Music". 
Samal aastal avaldati lugu veel ka Shakin' Stevensi albumil "Marie Marie". Et aga Stevensi plaati ei saatnud eriline müügiedu, siis avaldati album uuesti juba järgmisel aastal pealkirjaga "This Ole House". 
1980. aastal salvestas laulu ka inglise ansambel Matchbox ning lugu leidub nende albumil "Midnite Dynamos".
Eestikeelsed sõnad on laulule kirjutanud Henno Käo ning seda on esitanud ansambel Rock Hotel. Saatesarjas "Eesti otsib lemmiklaulu" jõudis lugu peo- ja tantsulaulude kategoorias neljandale kohale.
Suuretüki vahitorn

Suuretüki vahitorn on 12 m kõrge puitkonstruktsiooniga vaatetorn, mis asub Laeva soo kaguserval, nn Suuretüki rannal, endise Suuretüki talukoha ligidal.
Dave Alvin

David Albert Alvin, tuntud kui Dave Alvin (sündinud 11. novembril 1955 Downeys Californias) on USA kitarrist, laulja ja laulukirjutaja. 
Ta on ansamblite The Blasters, The Knitters ja X endine liige. 2000. aastal pälvis ta Grammy auhinna oma albumi "" eest.
Tänassilma kirik

Tänassilma õigeusu kirik ehk Tänassilma Arsenios Suure kirik on õigeusu kirik Viljandi vallas Tänassilmal.
Kirik ehitati aastail 1897–1898 arhitekt Vladimir Lunski projekti järgi. Uus hoone õnnistati sisse 1. novembril (vkj) 1898.
Alates 1998. aastast on kirikuhoone muinsuskaitse all.
Viljandi piiramine (1560)

Viljandi piiramine toimus 1560. aasta augustis Liivi sõja ajal. Moskva tsaaririigi väed vallutasid Viljandi ordulinnuse Saksa palgasõdurite alistumise tõttu.
Eellugu.
Moskva tsaaririigi väed olid 1560. aastal alanud pealetungil võitnud 2. augustil toimunud Härgmäe lahingu, kus ordu tippjuhtkond eesotsas Philip Schall von Belliga ründas vaid 500 mehega umbes 12 000-mehelist Vene väge. Peaaegu kõik sakslased tapeti või langesid vangi. Sellest hoobist Liivi ordu enam ei toibunudki, suutmata uut väliväge välja panna.
Piiramine.
Moskva väesalk asus Viljandit piirama augustis ja pommitas ordulossi kolm nädalat. Lossi kaitset juhtis endine Liivi ordu ordumeister Wilhelm Fürstenberg. Esialgu õnnestus Fürstenbergil linnust edukalt kaitsta, kuid palgata jäänud palgasõdurid otsustasid pärast mitmenädalast piiramist selle venelaste kätte anda. Fürstenberg pakkus neile küll oma isiklikku vara palgaks, kuid sellest ei hoolitud. Balthasar Russowi kroonika kohaselt nõuti Viljandi ordulinnuse loovutamist, muidu ähvardati endine ordumeister tappa. Pärast Viljandi alistumist viidi Fürstenberg Venemaale vangi.
Aix

Kohanimed.
Prantsusmaal
Lisaks on selle nimeosaga järgmised Prantsuse vallad:
Sarnase nimeosaga on Aixe-sur-Vienne'i vald Haute-Vienne'i departemangus.
Ameerika Ühendriikides
Saksamaal
Paluküla kolm rahnu

Paluküla kolm rahnu on kaitsealune rändrahnude rühm Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Kärdla–Heltermaa vana tee ääres Paluküla territooriumil.
Vladimir Kuznetsov (täpsustus)

Vladimir Kuznetsov on mitme inimese nimi:
X (manga)

"X" ehk "X/1999" (jaapani keeles エックス "Ekkusu") on Jaapani rühma Clamp (Satsuki Igarashi, Nanase Ohkawa, Tsubaki Nekoi ja Mokona) loodud mangasari. See hakkas ilmuma 1992. aasta mais ja selle ilmumine peatati 2003. aasta märtsis.
Manga tegevus toimub "aegade lõpus", aastal 1999.
Boeing X-20 Dyna-Soar

Boeing X-20 Dyna-Soar oli USA õhujõudude programm, mille eesmärgiks oli luua kosmoselennuk, mida saaks kasutada mitmesugustel sõjalistel operatsioonidel. 
Lennuk pidi olema võimeline sooritama luurelende, pommitusmissioone, satelliitide hooldamislende ja vaenulike satelliitide hävituslende. Programm algas 24. oktoobril 1957 ja lõppes 10. detsembril 1963, varsti pärast esimese kosmoselennuki ehituse algust. Programmi maksumus oli 660 miljonit USA dollarit (tänapäeva vääringus 5,28 miljardit dollarit).
Dyna-Soari arendamise ajal ehitatud Mercury ja Vostoki kapslid kasutasid Maa atmosfääri sisenemisel ballistilist trajektoori, samas kui Dyna-Soar sarnanes pigem Space Shuttle'iga. Dyna-Soar oli konstrueeritud nii, et maandumisel lauglenuks ta piloodi juhituna lennuväljale. Mercury ja Vostok pigem kukkusid Maale ja maandusid langevarjude abil.
Dyna-Soar oli tunduvalt keerukam projekt kui teised sama perioodi mehitatud kosmoselaevad. Reaalsed kosmoselennukid ehitati aastakümneid hiljem kui lendama hakkasid Space Shuttle ning Boeingu kosmoselennukid X-40 ja X-37.
Bell X-2

Bell X-2 Starbuster oli X-lennukite sarja kuuluv Ameerika Ühendriikide eksperimentaallennuk, mis oli ette nähtud lennuomaduste uurimiseks kiirustel Mach 2–3. Katselende tehti aastatel 1952–1956 (kaks lennukit tegid kokku 20 lendu).
Northrop X-21

Northrop X-21A oli Ameerika Ühendriikide eksperimentaallennuk. 
Eesmärk oli uurida lennukauguse suurendamise võimalikkust, kasutades uuemat, n-ö laminaarprofiiliga tiiba ja selle laminaarse vooluga piirkihi pikendamist (juhtimist) tiiva kõõlul, enne turbulentseks vooluks muutumise joont, õhukihi äraimemise teel eriliste augukeste kaudu tiiva pealispinnal. Sellise tiiva tõste- ja takistusjõu suhte parendamise võttega loodeti vähendada lennuki koguõhutakistust. 
Lennukit valmistas Northrop Corporation. Katselende alustati 1963. aastal.
Marsruudi leppemärgid

Marsruudi leppemärgid on kartograafilised leppemärgid mida kasutatakse marsruudiskeemidel. 
Näiteid.
Näiteks raudteeliinide, trammiliinide, trolliliinide ja rööbasteede võrgu skeemidel saab kasutada järgmisi leppemärke.
"Raudteejaamad, raudteepeatused ja trammipeatused"
Värvused leppemärkides.
Tähised ja märgid on kokkuleppelised ning täpsustatakse kaardi leppemärkide legendis.
Arvutiprogrammid.
Programm Spoorstrip võimaldab koostada rööbasteede skeeme eelnevalt toodud leppemärkidega. Programmi arendajate elektronposti aadress on .
Oisu muuseum

Oisu muuseum (varasema nimega "Oisu valla muuseum") on Türi vallas Oisu asulas olev muuseum, mis tutvustab Oisu piirkonna kultuuripärandit.
Endise Oisu valla (praegu: Türi valla koosseisus) põhimääruse järgi keskendub muuseum "Oisu piirkonna ajaloole ning tänapäevale, valla kujundusloole, tema kultuuri-, hariduse- ja spordiloole, samuti ümbruskonna ja külade tekkimise ja taastamise ajaloole".
Muuseum avati 1995. aastal.
Oisu tuletõrjemuuseum

Oisu tuletõrjemuuseum (ka Vanatehnikaklubi Retrom Tuletõrjemuuseum) on Türi vallas Kärevere külas asuv muuseum, mis muu hulgas tutvustab vana tuletõrjetehnikat. Muuseumi haldab vanatehnikaklubi "Retrom".
Churchilli maakond

Churchilli maakond ("Churchill County") on maakond USA-s Nevada osariigi lääneosas. Geograafilised koordinaadid on 39°60' N, 118°34' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fallon.
Maakonna pindala on 13 010 km², millest 243 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 887. Aastal 2000 oli elanikke 23 982.
Ajalugu.
Churchilli maakond moodustati 1861. aastal. Maakond on nime saanud Ameerika-Mehhiko sõja kindrali Sylvester Churchilli järgi. Aastatel 1861–1864 oli maakonna halduskeskus Bucklands, mis asub nüüd Lyoni maakonnas, 1864–1868 oli keskus La Plata, 1868–1904 Stillwater ja 1904. aastast kuni tänapäevani Fallon.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Churchilli maakonnas 23 982 inimest, 8912 leibkonda ja 6461 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 2 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 9732 (keskmine tihedus 1/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,66%. 
8912 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,64 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,09 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 35 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 99,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan 40 808 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 46 624 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 478 dollarit, naistel 25 000 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 264 dollarit. 
8,70% elanikkonnast ja 6,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 10,80% alla 18-aastasi ja 7,00% üle 65-aastasi.
Veskimetsa talumuuseum

Veskimetsa talumuuseum on Jõgeva maakonnas Raatvere külas asuv muuseum, mis on asutatud 2002. aastal.
Muuseum asub selleks kohandatud vanas aidas. Muuseumis eksponeeritakse 19. ja 20. sajandil kasutatud tööriistu, tarbeesemeid, mööblit, käsitööd.
Vinni vallamuuseum

Vinni vallamuuseum on kohalikku kultuuripärandit tutvustav muuseum Vinni vallas Viru-Jaagupis.
2019. aastani kandis muuseum nime "Viru-Jaagupi muuseum". 2021. aastal kolis muuseum Viru-Jaagupi koolimajast Viru-Jaagupi pastoraadi peahoonesse.
Douglase maakond (Nevada)

Douglase maakond ("Douglas County") on maakond USA-s Nevada osariigi loodeosas.
Maakonna halduskeskus on Minden.
Maakonna pindala on 1911 km², millest 73 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 997. Aastal 2000 oli elanike arv 41 259.
Ajalugu.
Douglase maakond moodustati 1861. aastal. Maakond on saanud nime poliitik Stephen A. Douglase järgi. Douglase maakonnas asuv mormoonide asutatud Genoa oli esimene asula Nevada osariigis.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Douglase maakonnas 41 259 inimest, 16 401 leibkonda ja 11 890 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 22 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 19 006 (keskmine tihedus 10/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 7,41%.
16 401 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,50 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,88 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 42 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,10 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 100,70 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan 51 849 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 57 092 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 40 436 dollarit, naistel 28 762 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 27 288 dollarit.
7,30% elanikkonnast ja 5,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 9,70% alla 18-aastasi ja 5,30 üle 65-aastasi.
Belogorsk

Belogorsk on linn Venemaal Amuuri oblastis, Belogorski rajooni halduskeskus. Asub Tomi jõe ääres, 99 km kaugusel Hiina piirist.
Belogorsk on elanike arvult teine linn Amuuri oblastis.
Linn tekkis 1860 rajatud ja Siberi raudtee ehituse käigus kasvanud Aleksandrovskoje küla ning 1893 rajatud Botškarevka küla liitumise teel 1923. aastal. 1926 sai Aleksandrovsk linnaõigused. 1931 nimetati Krasnopartizanskiks ja 1935 Kuibõševka Vostotšnajaks. 1957 sai praeguse nime.
Belogorskis on toiduainete- ja ehitusmaterjalitööstuse ettevõtted.
Sõmerpalu vallamuuseum

Sõmerpalu vallamuuseum Võru vallas Sõmerpalu põhikoolis asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit.
Metsanurme koduloomuuseum

Metsanurme koduloomuuseum (ka: "") on Saku vallas Metsanurme külas asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit. Muuseum asutati 1999.
Muuseum asub 20. sajandi alguse rehielamus.
Storey maakond

Storey maakond ("Storey County") on maakond USA-s Nevada osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°45' N, 119°53' W.
Maakonna halduskeskus ja ainuke suurem asula on Virginia City, kus 2020. aasta seisuga elas 787 inimest.
Maakonna pindala on 680 km². Veepindala on 2 km².
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 4104. Aastal 2010 oli elanikke 4010 ja 2000. aastal 3399.
Ajalugu.
Storey maakond moodustati 1861. aastal. Maakond on saanud nime kapten Edward Farris Storey järgi. Maakonna loomise ajal 1861. aastal oli see kõige rahvarohkem maakond Nevada osariigis. 1880. aasta rahvaloenduse järgi elas maakonnas 16 115 inimest, kuid 1960. aastaks oli elanike arv langenud alla 600.
Maakonna halduskeskus on olnud 1861. aastast Virginia City.
1999. aasta septembris kuulutas Storey maakonna elanik Kevin Baugh oma tagaaias välja 46 000 ruutmeetri suuruse mikroriigi, millele andis nimeks Molossia Vabariik.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Storey maakonnas 3399 inimest, 1462 leibkonda ja 969 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 5 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 1596 (keskmine tihedus 2/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,12%. 
1462 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,32 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,74 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 44 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 107,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 103,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan 45 490 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 57 095 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 40 123 dollarit, naistel 26 417 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 23 642 dollarit. 
5,80% elanikkonnast ja 2,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 4,20% alla 18-aastasi ja 4,80 üle 65-aastasi.
Paraboloid

Paraboloid on matemaatiline pind, mille võrrand ristkoordinaatides on
formula_1
Humboldti maakond (Nevada)

Humboldti maakond ("Humboldt County") on maakond USA-s Nevada osariigis.
Maakonna halduskeskus on Winnemucca.
Maakonna pindala on 25 014 km², millest 26 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 258. Aastal 2000 oli elanikke 16 106.
Ajalugu.
Humboldti maakond on Nevada vanim maakond (moodustatud 1856). Maakond on saanud nime Humboldti jõe järgi, mis omakorda on nime saanud saksa loodusteadlase Alexander von Humboldti järgi. 1861 oli esimene maakonna halduskeskus Unionville. Pärast kaevandusbuumi lõppemist sai halduskeskuseks Winnemucca.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Humboldti maakonnas 16 106 inimest, 5733 leibkonda ja 4133 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 1 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 6954 (keskmine tihedus 0/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 18,87%.
5733 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,77 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,28 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 33 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 110,30 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 110,20 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan 47 147 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 52 156 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 44 694 dollarit, naistel 25 917 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 539 dollarit.
9,70% elanikkonnast ja 7,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 10,40% alla 18-aastasi ja 10,80 üle 65-aastasi.
Humboldti maakond

Humboldti maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Revaz Javahhišvili

Revaz Javahhišvili (sündinud 21. augustil 1978 Khuthaisis Gruusias) on gruusia dirigent.
Ta töötab alates 2002. aastast Khutaisi ooperiteatris. Aastast 2009 on ta sama teatri kunstiline juht ja peadirigent.
Javahhišvili on dirigeerinud mitmeid ooperi- ja sümfooniakontserte. Tema olulisemate lavastuste hulka kuulub Giacomo Puccini ooper "Tosca" (2022), mida esitati Khutaisi ooperiteatris. Samuti on ta juhatanud sümfoonilisi kontserte, mille kavas on olnud teosed Johannes Brahmsilt, Maurice Ravelilt, George Gershwinilt, Igor Stravinskilt ja teistelt heliloojatelt. Need kontserdid on toimunud peamiselt Kakhidze muusikakeskuses Thbilisis.
Pershingi maakond

Pershingi maakond ("Pershing County") on maakond USA-s Nevada osariigis.
Maakonna halduskeskus on Lovelock.
Maakonna pindala on 15 716 km², millest 80 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6753. Aastal 2000 oli elanikke 6983.
Ajalugu.
Pershingi maakond moodustati 1919. aastal Humboldti maakonna osast. Maakond on nime saanud kindral John J. Pershingi järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Perhingi maakonnas 6693 inimest, 1962 leibkonda ja 1383 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 0,4 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 2389 (keskmine tihedus 0/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 19,33%.
1962 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,69 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,22 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 34 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 158,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 182,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan 40 670 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 46 268 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 37 417 dollarit, naistel 24 301 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 589 dollarit.
11,40% elanikkonnast ja 10,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 14,20% alla 18-aastasi ja 5,60 üle 65-aastasi.
Bell X-22

Bell X-22 oli USA vertikaalse stardi- ja maandumisvõimega nelja muudetava asendiga propelleriga eksperimentaallennuk, mis võis startida vertikaalselt, propellerid 90-kraadise nurga all üles pööratud, või lühikesel stardirajal, propellerid umbes 45-kraadise nurga all üles pööratud. Lennukid ehitas Bell Aircraft Corporation. Katselennud algasid 1966. aastal.
Kokku valmis kaks eksemplari. Neist esimene sai tugevalt kannatada 8. augustil 1966 toimunud õnnetuses ning selle detaile kasutati teise prototüübi töökorda seadmiseks. Teine lennuk oli kasutusel 1988. aastani ning praegu võib seda näha New Yorgi osariigis Buffalos asuvas Ira G. Rossi lennundusmuuseumis.
Miilaste talu vanavarakogu

Miilaste talu vanavarakogu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kehila külas Miilaste talus asuv muuseum.
Miilaste talu kõrvalhoonetes on eksponeeritud eelkõige merenduse ja kalandusega seotud etnograafilisi esemeid.
Mulgi külamuuseum

Mulgi külamuuseum on Mulgi vallas Mulgi külas asuv muuseum.
Muuseum tutvustab Mulgi küla ajalugu. Ekspositsioon asub kahes ruumis: Kosksilla algkoolis on püsinäitus "Köök" ja endises aidas eksponeeritakse põllutööriistu.
Rakel Liehu

Rakel Maria Liehu (sünninimi Tuomi; sündinud 3. septembril 1939 Nivalas) on soome kirjanik.
Ta lõpetas 1963. aastal Helsingi Ülikooli filosoofia alal. Aastail 1963–1964 töötas ta emakeele- ja ajalooõpetajana.
Liehu sai tuntuks 2003. aastal ilmunud romaaniga "Helene", mille aluseks on Helene Schjerfbecki elu.
2005. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna nominent.