Õllesummer

Õllesummer on igasuvine vabaõhufestival. See toimus 1990. aastate algusest 2018. aastani, enam kui poole sellest ajast Tallinnas. Pärast viis aastat kestnud pausi toimus Õllesummer taas 2024. aastal.
Parematel aastatel tõi Õllesummer lavale Eesti ja välismaa tippmuusikuid. Menukaimad olid Killer Queen (2011), "Raudmehe rännakud" – kummardus Gunnar Grapsi loomingule (2009) ja Jaak Joala laulude suurkontsert (2008). Õllesummeri välisesinejate seas on olnud BI-2 (2007), Franz Ferdinand ja Zveri (2008), Moby, Mumiy Troll ja Kerli (2009), Calvin Harris, HIM, Scissor Sisters (2010), MIKA, Manic Street Preachers ja Alphaville (2012), Pet Shop Boys ja Gradusy (2013). 2024. aastal esinesid Õllesummeri laval Scooter, Smokie ja Tommy Cash. 
Õllesummer on olnud üks Eesti rahvarohkemaid festivale. Hiilgeaegadel külastas seda 70 000 – 80 000 inimest, üritusel esines sadakond muusikakollektiivi kümmekonnal laval.
2024.
Pärast viis aastat kestnud pausi toimus Õllesummer taas Tallinna Lauluväljakul 3.–6. juulini. Õllesummer tähistas sellega oma 30. juubelit. Paljude teiste seas esinesid festivalil Scooter, Smokie ja Brainstorm.
2015.
Õllesummer 2015 toimus Tallinna Lauluväljakul 1.–4. juulini. Peaesinejad olid The Cardigans ja Placebo. Lisaks venemaa popstaar Nyusha ning suurejoonelise kontserdi andis ka Tanel Padar &amp; The Sun. Kokku oli festivalil seitse lava ja festivali külastas ligikaudu 50 000 inimest.
2014.
Õllesummer 2014 toimus 9.–12. juulini Tallinna Lauluväljakul. Nelja päeva jooksul esines seitsmel laval üle saja Eesti ja välisriikide artisti.
Õllesummeri avapäeva, 9. juuli, välisesinejad olid inglise popansamblid Hurts ja Bastille.
2013.
2013. aasta peaesineja Pet Shop Boysi esinemisest kujunes festivali ajaloo kõige rahvarohkem päev, mil üritust külastas üle 30 000 inimese.
2013. aasta festivali külastas nelja päeva jooksul kokku umbes 60 000 inimest. Suurimaks publikumagnetiks osutus Pet Shop Boysi kontsert, mis tõi laulukaare aluse rahvast puupüsti täis ning tegi reedest festivali edukaima päeva. Väga hästi läks ka vene poprokkbändil Gradusy.
2012.
2012. aasta Õllesummeri väliesinejad olid briti popstaar Mika, 1980. aastate diskolegend Alphaville ja briti roki lipulaev Manic Street Preachers. 
Õllesummeri algus.
Tallinna Lauluväljakul toimub Õllesummer 1996. aastast, mil festivali senine juht ja algidee autor Riho Rõõmus asus juhtima sihtasutust Tallinna Lauluväljak ning müüs oma osaluse pidu korraldavas OÜ-s Meediaekspress. Sestsaati juhib Õllesummeri korraldustoimkonda Rõõmuse abikaasa Marje Hansar. Esimesed Õllesummerid peeti Näituste väljakul.
Peokorraldajate hinnangul kulutab keskmine külastaja Õllesummeril 400 Eesti krooni, seega on festivali kogukäive 28–32 miljonit krooni. Kontsertidel on kuulajaid kuni 25 000. 2011. aasta lõpukontserdil kuulas ansamblit Smilers üle 15 000 pealtvaataja.
Suurem osa Õllesummeri külastajaist on 20–40-aastased Tallinna või Harjumaa elanikud. Ülekaalus on keskmise sissetulekuga tarbijad, kelle seas on võrdselt mehi ja naisi.
2011. aasta 6.–9. juulil toimus 18. Õllesummer. 2010. aasta Õllesummer leidis aset 14.–17. juulil.
Ajalugu.
Õllesummer sai alguse 1990. aastal ansambli Vanaviisi kontserditurneest, kus osales ka Riho Rõõmus. Mõne aastaga arenes sellest Rõõmuse algatusel festival.
Rock Café ja Radio Mania juhi Margus Pildi hinnangul oli Õllesummeri edu aluseks omaaegse muusikafestivali Rock Summer surm: "Kedagi ei huvitanud, kas Rock Summeril oli bände. See oli koht, kus saadi kokku ja kogu ürituse idee võttis üle Õllesummer."
Õllesummer kui kultuuriüritus.
Eelkõige õllemessina tegevust alustanud pidu on püütud reklaamida ka kultuuriüritusena. "Õllesummer alustas õllemessina, kuid festival on edasi arenenud. Tegemist on muusikafestivaliga," kinnitas Hansar intervjuus Äripäevale. "See on Eestis suurim meelelahutussündmus aastas." Hansar on Õllesummerit nimetanud Eesti rahvusliku kultuuri suursündmuseks.
Festivali peakorraldaja Marje Hansar on väitnud, et ametkonnad suhtuvad erasektori meelelahutus- ja kultuuriüritustesse tõrjuvalt: "Nii on ka Summeril seni olnud keeruline olla võrdselt tunnustatud kultuurisündmuseks teiste Tallinna esindusürituste nagu Jazzkaare, PÖFF-i või Koolitantsu kõrval." Teravalt tõusis teema päevakorda 2007. aastal seoses riigikohtu lahendiga 26. septembrist 2007 kultuuriürituste käibemaksusoodustuse teemal.
Õllesummerit on kultuuriürituseks nimetanud riigikogu sotsiaalkomisjoni liige Viktor Vassiljev, Tallinna kultuuriala abilinnapea Kaia Jäppinen ja Tallinna linnapea Edgar Savisaar.
Õllesummeri kultuuriüritusena tunnustamise vastu on sõna võtnud rahandusminister Ivari Padar, kultuuriminister Laine Jänes ja riigikogu liige Maret Maripuu.
Kriitika.
Ajaleht Äripäev kirjeldas 2013. aastal Õllesummeri peakorraldajat kui südikat ja süsteemset ettevõtjat, kes on suutnud hoida 20-aastase ajalooga festivali elujõulisena.
2011. aasta Õllesummeri eel pälvis tähelepanu festivali juhi Marje Hansari sõnavõtt Eesti Televisiooni saates "Peole", kus ta kinnitas, et enne Õllesummerit lauluväljakul toimuv noorte laulu- ja tantsupidu segab Õllesummeri korraldamist: "Lapsed on meie elu õied, aga nad võiksid õitseda kuskil mujal kui lauluväljakul praegu." 
Hansari esinemine pälvis ajakirjanduses negatiivset vastukaja. Nii rõhutas laulupeo poistekoore juhatanud dirigent Lydia Rahula intervjuus Õhtulehele, et lauluväljak on rajatud laulupidudeks, mitte Õllesummeriks. Samuti esinesid lauljad laulupeol protestiplakatitega.