Sillamäe sadam

 
Sillamäe sadam (sadamakood EE SLM, ingliskeelse nimega Port of Sillamäe, vene keeles "Порт Силламяэ", lühinimega "Silport") on Eestis suuruselt teine ja Balti riikides viies merekaubasadam asukohaga Soome lahe lõunakaldal Ida-Viru maakonnas Sillamäel.
Sadamat haldab AS Sillamäe Sadam, mis põhineb 100% erakapitalil. Sadama omanik on Tiit Vähi.
Multifunktsionaalne universaalne I tüüpi tolli vabatsooni merekaubasadam Silport on võimeline käitlema praktiliselt kõiki kaubaliike ja teenindama kõiki laevu, sh ka reisilaevu ning reisijaid. 
Silport osutab kõiki sadamateenuseid: stividoriteenused; veoste laadimine ja lossimine ning veo korraldamine meritsi, auto- ja raudteetranspordiga; kaupade ladustamine; tolli- ja veodokumentide vormistamine; ekspedeerimise teenused; kaupade pakkimine, sorteerimine, märgistamine ja muud lisateenused.
Eesti Ettevõtete Konkurentsivõime Edetabelisse 2016 on Sillamäe sadam kantud kui konkurentsivõimelisim transpordi- ja logistikaettevõte 2016.
2019. aasta alguse seisuga töötas sadamas 142 inimest, koos terminalide ja soojuselektrijaama töötajatega umbes 1500 inimest. 
Sadama kapten on René Sirol. 
Sadamas rakendatakse laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksit ISPS.
Asukoht.
See on Euroopa Liidu kõige idapoolsem sadam Läänemeres, millel on maismaaühendused Euraasia mandri sihtpunktidega Tallinna–Peterburi maantee E20 ja Tallinna–Peterburi raudtee kaudu.
Sillamäe Sadam asub Narva lahes, N 59° 25’ E 27° 44’. Sadam on laevadele avatud aasta läbi.
Sadama akvatooriumi pindala on 885 ha, kaldapealse maa-ala pindala ulatub 750 hektarini.
Ajalugu.
Piirkonna varasem ajalugu.
Esimesed teated Sillamäest pärinevad juba 1502. aastast, mil Taani rüütlid Narva lahe kaldal maabusid ja seal asunud Thor Bruggeni kõrtsi külastasid. Kõrts ja sild üle Sõtke jõe jäid paratamatult Narva suundunud kaubakaravanide ja rüütlite teele, kuid just sillal oli seal eriline tähtsus ning vanades ürikutes nimetatigi seda kohta sageli vaid sillaks. Hiljem anti kohale nimeks Sillamäggi. Legendi järgi rajasid kõrtsi kaubalaevade maabumiskohta Sõtke jõe suudmesse skandinaavia mereröövlid.
Sillamäe soodne asukoht mängis hiljem olulist rolli Sillamäe sadama tekkeloos.
Alates 1711. aastast hakkas Vene tsaar Peeter I Reveli ehk Tallinn sadamat kasutama kaubavedudeks ja arendama laialdaselt fortifikatsioone, kuid ta oli lasknud uurida ka Sillamäe, Muuga ja Paldiski randu kui soodsaid sadamakohti. Tänapäevaks ongi neisse kohtadesse sadamad rajatud. 
Nõukogude perioodil rajati Sillamäele kaitsetööstuse tehas ning kogu Eesti põhjarannik muudeti erirežiimiga piiritsooniks, kuhu ligipääs oli piiratud. Sillamäe kadus kaardilt. 
Pärast Eesti taasiseseisvumist tehase jäätmehoidla konserveeriti ja avanes võimalus rajada Sillamäele sadam.
Sillamäe sadama ajalugu.
2003. aastal asusid sadama rajamisega tegelema Andrei Katkov, Jevgeni Malov ja Tiit Vähi.
2005. aasta 14. oktoobril avas riiklik komisjon Sillamäe Sadama laevaliikluseks, majandus- ja kommunikatsiooniminister kinnitas sadama passi ning Veeteede Amet kandis sadama registrisse. Samuti väljastas Raudteeinspektsioon kasutusload rekonstrueeritud ja uusehitatud raudteedele.
Esimese kaubareisiga saabus Sillamäe sadama kai äärde 25. oktoobril 2005 kuivlastilaev Anna-Maria Sibum, mis viis lastina kaasa metallkonstruktsioone. Sellest algas Sillamäe sadamas kaubavedu. 
Aastail 2006–2007 oli avatud regulaarne parvlaevaliiklus Sillamäe ja Kotka vahel. 2007. aasta oktoobris laevaliin suleti peamiselt majanduslikel põhjustel.
Alates 2017. aastast on Sillamäe sadama kaubakäive ületanud 8 miljonit tonni. Sadam ise on muutunud universaalseks sadamaks, kus saab käidelda praktiliselt kõiki kaubaliike, osutada kõiki sadamateenuseid ja võtta vastu kõiki laevu, mis liiguvad Läänemerel. 
2019. aasta seisuga käis raudteejaama laiendamine kaide alani, laomajanduse arendamine, energiatootmise moderniseerimine ja tööstuspargi sisustamine. Kaugemas plaanis on uue kaubakai rajamine, mis oleks ühtlasi ka kaitseks sadama akvatooriumile, konteinerkaupade terminali laiendamine ning reisi- ja kruiisilaevade kai rajamine. Viimane omab erilise tähtsuse kogu Ida-Virumaa ettevõtluse, sh eriti turismimajanduse, edaspidises arengus, kuna võimaldab taasavada regulaarse parvlaevaühenduse Soomega ning teenindada Peterburi suunduvaid või sealt saabuvaid kruiisilaevu. Täiendavalt kavandatakse suurte reisilaevade kai mandripoolsesse ossa rajada väikelaevade sadam.
2020. aasta algul avas Venemaa väetistetootja EuroChem Sillamäe sadamas umbes 70 miljonit eurot maksnud terminali, mis hakkas käitlema Kingissepas avatud ammoniaagitehase toodangut.
2025. aastal ostis Tiit Vähi Gleb Katkovilt ja Jevgeni Malovilt nende osalused välja ning tõusis sadama ainuomanikuks.
Sadama infrastruktuur.
Süvasadam Silport omab 13 statsionaarset kaid sügavusega 12–16,5 meetrit ja pikkusega 175–319 meetrit, mis lubavad teenindada laevu pikkusega kuni 275 m, laiusega kuni 56 m ja süvisega kuni 15,2 m. Kaide kogupikkus ulatub 3 kilomeetrini.
Territooriumil on 82 ha avatud laopindu konteinerite, puiste- ja üldkaupade ladustamiseks ning 30 ha sõiduautode, veeremtehnika ja muu ro-ro kauba ladustamiseks, samuti 61 500 m² kaetud laopindu üld- ja muude kaupade ladustamiseks.
Sadama raudteejaamas on 14 teed pikkusega 1050–1500 meetrit; raudteede kogupikkus on 33,9 km. Sadama raudteevõrku kuulub ka 4,6 km pikkune ühendustee Vaivara jaamani (Eesti Raudtee). Sillamäe raudteejaamal on kuus manöövervedurit. 
Sadama maanteede võrgustiku pikkus ulatub 11 kilomeetrini.
Reisiliikluse korraldamiseks ja reisijate teenindamiseks on rajatud reisiterminal.
Terminalid ja sadamaklaster.
"Landlord"-tüüpi sadama territooriumil suurusega 750 ha tegutseb neli terminali: 
Silporti territooriumil tegutseb Sillamäe klaster, kuhu kuuluvad peale sadama enda ja selle raudteejaama ning 4 terminali veel tehas NPM Silmet, soojuselektrijaam Silpower AS, Silport Kinnisvara AS, keskkonnateenuste firma AS Ökosil, mis tegeleb keskkonnaseire ja muude keskkonnaprojektidega. Kokku tegutseb klastris 69 mitmesugust tootmis- ja muud ettevõtet kokku 1500 töötajaga. Lisaks sadu ajutisi töötajaid (ehitajad, autojuhid jt).
Sadama-alal on paarsada hektarit vaba pinda tööstusettevõtete, kaubaterminalide, jaotuskeskuste vms rajamiseks.
Silport Kinnisvara AS haldab ka Narva maanteepiiri ületust ootavate veokite ooteala Sillamäe TruckStop. Ootealal on kohtade arv 450 ja veokite piiriületus toimub elektroonilise järjekorra alusel. Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liidu (IRU) hinnangul omab Sillamäe TruckStopi teenuste kvaliteedi tase neli tärni viiest. Viiendast tärnist on puudu vaid veokite tankimise võimalus kohapeal, mis ei ole majanduslikult otstarbekas. 
Euroopa turvaparklate organisatsiooni SETPOS (Secure European Truck Parking Operational Services) kriteeriumide põhjal omab Sillamäe TruckStop maksimaalse turvalisuse taseme ehk viis tärni.
Kaubakäitlus.
Kaupade vedu sadamasse ja sadamast välja toimub meritsi, maantee- ja raudteetranspordi abil.
Kaupade käitlemine sadamas toimub aasta ja ööpäev läbi. 
Üle poole kaubakäibest annavad vedelkaubad: naftatooted, põlevkiviõli, vedelväetised ja keemiakaubad.
Sadamaterminalid ja raudteejaam pakuvad koos partneritega sadamateenuseid: laevade lastimist-lossimist, laevade agenteerimist, raudteeteenuseid, tollimaakleriteenuseid, ekspedeerimisteenuseid, kaupade komplekteerimist, pakendamist jms.
Reisijate teenindamine.
Reisijate teenindamisega on kavas uuesti alustada pärast uue reisilaevade kai rajamist Sillamäe sadama ja Sillamäe linna piirialale. Perspektiivselt on kavas arendada kolme suunda: regulaarse parvlaevaliini taasavamine üle Soome lahe, kruiisilaevade teenindamine ja väikelaevade sadama opereerimine.