tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Jean-Daniel Colladon

Jean-Daniel Colladon (15. detsember 1802 Genf – 30. juuni 1893 Cologny Genfi kanton) oli Šveitsi füüsik ja insener.
Colladon õppis algul õigusteadust, kuid töötas seejärel Ampère'i ja Fourier' laborites. 
Koos Charles Sturmiga sai ta Prantsuse Teaduste Akadeemialt auhinna helikiiruse mõõtmise eest vees.
Mainor (koor)

Mainor oli Eesti kammerkoor, mis tegutses 1990. aastatel Tallinnas. Koori dirigent oli Olari Elts.
Delligsen

Delligsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 36,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7844 inimest. Valda kuulub kuus paikkonda, mis olid kuni 1974. aastani iseseisvad: Delligsen, Grünenplan, Ammensen, Hohenbüchen, Kaierde ja Varrigsen. Piirkonnas domineerib Hilsi mäemassiiv.
Delligsen on olnud tööstusasula, kus domineeris Friedrich-Carls-Hütte rauatöökoda, mis suleti 1984. aastal.
Grünenplan kõrgemal Hilsi mägedes on ametlikult määratletud klimaatiliseks tervisekuurordiks. Sellel on kolm sajandit klaasitootmise ajalugu ja seal on ikka veel Schott AG klaasivabrik. Vabrik asutati 1744. aastal Braunschweigi vürsti valitsuse poolt, et toota suuri peegleid.
Reginald Fessenden

Reginald Aubrey Fessenden (6. oktoober 1866 East Bolton, Quebec – 22. juuli 1932 Hamilton, Bermuda) oli Kanada päritolu leiutaja, kes tegutses suurema osa elust Ameerika Ühendriikides.
Tema nimel on eri valdkondadest sadu patente. Tähelepanuväärseimad olid tema patendid raadiotehnoloogia ja sonarite alal.
Paul Langevin

Paul Langevin Londoni Kuningliku Seltsi liige (23. jaanuar 1872 – 19. detsember 1946) oli prantsuse füüsik, kes lõi Langevini dünaamika ja Langevini võrrandi.
Aastatel 1894–1897 õppis ta École normale supérieure'is. Seejärel töötas aasta Cambridge'is Cavendishi laboratooriumis, kus sõbrunes Ernest Rutherfordiga. 1902. aastal kaitses doktoriväitekirja ning töötas 1904. aastast professorina Collège de France'is. 
Esimese maailmasõja ajal arendas ta sonari tehnoloogiat.
Langevin oli Prantsusmaa Kommunistliku Partei liige.
Ta oli Pierre Curie doktorant ja hiljem Marie Curie armuke.
Langevin oli abielus Jeanne Desfossesiga, neil oli neli last.
Krõõt (koor)

Krõõt (ametliku nimega Kose valla naiskoor KRÕÕT) on Harju maakonnas Kose vallas tegutsev naiskoor. 
Koor loodi 1981. aasta septembris Juta Helilaiu algatusel. Koori praegune dirigent on Tiina Steinberg ning selles laulavad naised nii Kose vallast kui ka Tallinnast.
Alates 1985. aastast on koor osalenud kõigil üldlaulupidudel ning laulnud vabariiklikel naiskooride laulupäevadel Haapsalus (1984), Põlvas (1989), Elvas (1993), Viljandis (1998) ja Narvas (2001). Tihti on esinemas käidud välismaal.
Stetoskoop

Stetoskoop on meditsiinis akustiline seade, mis võimaldab inimese või loomade kehasiseseid hääli kuulata. Stetoskoop võimaldab meditsiinis paremini uurida patsiendi eri kehapiirkondadest kostvaid helisid ning antud uuringut nimetatakse auskultatsiooniks või ka kuulatlusuuringuks.
Ajalugu.
Stetoskoobi leiutas 1816. aastal Pariisis Necker-Enfants Malades'i Haiglas prantsuse arstiteadlane Rene Laennec. Algne Laenneci idee oli kasutada rulli keeratud paberilehte või nahatükki, mille üks ots toetati vastu patsienti ja teine vastu arsti kõrva. Järgnes puidust kuuldetoru ehk stetoskoobi leiutamine. Hiljem valmistati kuuldetorusid metallist, et tagada parem vastupidavus ja lihtsam puhastamine. Stetoskoop kõrvaldas paljud vahetul kuulamisel esinevad tehnilised takistused. Kuulatlusuuringu kuldajaks loetakse 19. sajandit kuna siis muutus antud uuring laialt levinuks ja stetoskoobist sai arstiameti sümbol.
Tarbatu (koor)

Tarbatu on Eesti koor.
Koor asutati 1980. 
Koori esimesed dirigendid olid Uno Uiga ja Elvi Oolo. Aastast 1985 juhib koori Lauri Breede.
Tänapäeval laulab kooris umbes 40 lauljat.
2013. aastal II koht XIX Eesti segakooride võistulaulmisel Tartus C-kategoorias
Jakėnai vald

Jakėnai vald (leedu keeles "Jakėnų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil.
Valla pindala on 210 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1202 inimest. Valla keskuseks on Žilinai küla. Vallavanem on Dainius Junevičius. 69 % valla pindalast võtavad enda alla metsad.
Tuljak (koor)

Tuljak on Harju maakonnas Saku vallas tegutsev segakoor; ühtlasi Saku valla esinduskoor. 
Koor asutati 5. oktoobril 1970 Ottniell Jürissaare eestvõttel. Jürissaar oli ka koori esimene dirigent.
Koor on osalenud rahvusvahelistel muusikavõistlustel. 2012. aastal võitis koor Hispaanias Calellas toimunud konkursil kaks hõbediplomit.
Sügisest 2018 on koori dirigent Tiina Sooba. Koori president on Rando Kruuse.
Žilinai

Žilinai on küla Leedus Varėna rajooni territooriumil, Jakėnai valla halduskeskus. 
Seal asuvad põhikool, postkontor, ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1927 valminud katoliku kirik.
Küla on esimest korda mainitud XVI sajandi teisel poolel. Aastal 1918 püstitati sinna kabel. Aastal 1924 loodi Žilinai ümbruskonda kihelkond, mille tarbeks sinna aastal 1927 ka kirik ehitati.
Lielais Kristaps

Lielais Kristaps ('Suur Kristaps') on läti mütoloogiline kangelane, kes legendi järgi aitas inimestel Daugava jõge ületada.
Skulptuur.
16. sajandil valmis legendi põhjal puidust skulptuur, mis paiknes Riias Daugava ääres. Tänapäeval asub skulptuuri originaal Riia Ajaloo- ja Laevandusmuuseumis.
Skulptuurist on tehtud ka koopia, mis asub Daugava paremkaldal, 11. novembra krastmalal.
Redux (JavaScripti raamistik)

Redux on avatud lähtekoodiga JavaScripti raamistik rakenduse oleku haldamiseks. Tavapäraselt kasutatakse Reduxi koos teiste levinud JavaScripti raamistikega, mida kasutatakse kasutajaliideste loomiseks (nt React või Angular). Redux on loodud inspireerituna Facebooki Fluxi arhitektuurist. Selle loojad on Dan Abramov ja Andrew Clark.
Kirjeldus.
Redux on väike raamistik lihtsa ning piiratud rakendusliidesega, mis on disainitud konteineris rakenduse olekupuu hoiustamiseks. Selle tööpõhimõte sarnaneb funktsionaalse programmeerimise ideega taandada rekursiivselt konkreetse funktsiooni abil andmed soovitud kujule. Olekupuu andmed ei ole otse modifitseeritavad, vaid uuenevad rakenduse oleku muutudes automaatselt.
Selle tööpõhimõte on saanud inspiratsiooni funktsionaalse programmeerimise keelest Elm.
Ajalugu.
Dan Abramov ja Andrew Clark lõid Reduxi raamistiku aastal 2015. Abramov alustas Reduxi esmase implementatsiooni kirjutamist parajasti siis, kui ta valmistus esinema React Europeäi konverentsil. Tema huvialaks oli juba tollal, kuidas uuendada rakendust ilma seda uuesti laadimata. Abramov on öelnud, et tema eesmärgiks oli implementeerida idee Fluxi loogika muutmisest. Selle implementeerimine lubaks tal ajas rännata. See lubaks kasutada rakenduse tulevasi muudatusi koodis.
Abramovit inspireeris Fluxi struktuuri ja taandava funktsiooni sarnasus. Ta vaatles Fluxi kui aegamisi töötavat taandavat funktsiooni: konteinerid koguvad ja kohandavad endas sisalduvaid andmeid vastavalt programmi tegevustele. Tema eesmärgiks oli seda kontseptsiooni edasi arendada: "Mis juhtuks siis, kui Fluxi mälu ei oleks lihtsalt mälu, vaid taandav funktsioon?"
Abramov võttis ühendust Andrew Clarkiga võimaliku koostöö osas. Clark on nimelt Fluxi implementatsiooni Flummoxi autor. Kõige muu seas tunnustab Abramov Clarki, et viimane tegi võimalikuks Reduxi tööriistade süsteemi kasutamise, aitas Abramovil luua sidusa rakendusliidese ning implementeeris laienduses vaja minevat, nagu vahetarkvara ja mälu võimendamine.
Tööpõhimõte.
Reduxi tegevused algavad rakenduse renderdusega rakenduse olemasoleva olekupuu põhjal. Kui kasutaja teeb mõne rakenduse olekupuud mõjutava tegevuse (näiteks klõpsab nuppu või sisestab tekstiväljale teksti), siis kutsutakse välja aktsioonid. Aktsioonid sisaldavad informatsiooni tehtud tegevuse kohta ning need saadetakse pärast töötlemist edasi konteinerisse. Taandav funktsioon võtab aktsioonist saadud andmed ning uuendab nende põhjal rakenduse olekupuud.
Eelised.
Reduxi kasutamisel on mitmeid eeliseid:
Varėna vald

Varėna vald (leedu keeles "Varėnos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 186 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 12 628 inimest. Valla keskuseks on Varėna linn, kus 2011. aastal oli 9240 elanikku. Vallavanem on Dalius Lukminas. 69 % valla pindalast võtavad enda alla metsad.
Viimsi Lõvid

Viimsi Lõvid on 2016. aastal loodud Eesti jalgpalliklubi, mille koduväljakuks on Viimsi KK staadion. Alates 2019. hooajast mängivad Lõvid Eesti IV liigas - põhi/ida tsoonis.
2018. aastal osales meeskond Rahvaliiga A-tasandil, kus saadi oma ajaloo parim ehk 3. koht. 2019. aastal saavutati IV liigas 2. koht.
Meeskond.
Meeskonna nimekirjas oli 2020. aasta hooaja seisuga 21 meest.
Vorm
Meeskonna koduvormiks on valge särk, sinised püksid ja valged sokid. Võõrsil on Lõvide mänguvormiks, aga must särk, mustad püksid ja mustad sokid.
Suhtlustreening

Suhtlustreening on aktiivne õppemeetod, kus õppimise intensiivsus tagatakse õppijatele kolmekordse tagasisidega: treenerilt, grupiliikmetelt ja videotagasisidest.
Treening koosneb soojendusharjutustest ning tehnikate ja oskuste harjutamisest (sh videoharjutused). Seega moodustavad treeningu põhiosa praktilised harjutused, kus õppijad saavad võimaluse oma käitumist ise analüüsida ja treenerite ning teiste grupiliikmete toel muuta. 
Treeningul suunab treener kolme põhiprotsessi. Nendest keskne on õpiprotsess, mis teostub läbi grupiprotsessi ja isiksuse arengu. 
Treenitavate puhul lähtuvad treenerid arusaamast, et iga grupiliige tuleb treeningusse õpitavate oskuste isesuguse lähtetasandiga. Lõpptulemust hinnatakse selle järgi, kas ja kui palju grupiliikmed juurde õppisid.
Treening seab sihiks, et õpitud oskused leiaksid kasutamist elus. Treeningu kaugemaks eesmärgiks on, et treeningul omandatud käitumise analüüsi oskust kasutaksid treenitavad hilisemas elus samu oskusi iseseisvalt (edasi) arendades.
Suhtlemise käsitlemisel treeningul on aluseks võidan-võidad lähenemisviis.
"* Baasilisteks oskusteks suhtlustreeningul on kontakti-, aktiivse kuulamise ja selge eneseväljendamise oskused, kompleksoskusena enesekehtestamisoskus (vt skeemi)"
Täiskasvanute koolitaja-suhtlemistreeneriks saab spetsialiseeruda täiskasvanute koolitaja seitsmendal tasemel.
Kutse andja on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon Andras.
Kutse taotleja kompetentse hinnatakse esmalt täiskasvanute koolitaja, tase 7 alusel ja seejärel suhtlustreeningu spetsialiseerumisega seotud kompetentside hindamisstandardi alusel.
Põuavälk (mäng)

"Põuavälk", täisnimega Üleliiduline pioneeride sõjalis-sportlik mäng "Põuavälk" (vene keeles "Зарница"; täieliku nimega "Всесоюзная пионерская военно-спортивная игра «Зарница»") oli Nõukogude Liidus korraldatud üleriiklik pioneeriorganisatsiooniga seotud sõjalis-sportlik võistlusmäng 4.-7. klassi õpiastele. On hiljem taaselustatud ja jätkatud Venemaal. 
Vanemale koolieale oli nõukogude ajal sarnase põhimõttega mäng "Kotkapoeg" (vene keeles "Orljonok").
Nõukogude Liidus.
Sõjalis-sportliku mängu esmase sisu töötas välja keegi naisõpetaja Krasnokamski rajoonis Permi oblastis. Esimene mäng toimus sõjaväelastega 23. veebruaril 1964. "Põuavälk" algatati Nõukogude Liidus ametlikult 1967. aastal ja see oli mõeldud ühtlasi ettevalmistava ja sõjalis-patriootliku abimeetmena seoses ajateenistuse lühendamisega Nõukogude armees kolmelt aastalt kahele. Mängu esimeseks üldjuhiks määrati suurtükiväemarssal Vassili Kazakov. Juba esimestel aastatel võttis mängust osa miljoneid lapsi.
Mängu põhieesmärgid:
Mängiti reeglina kahe vastaspoolena. Lisandus vahekohus ja vaatlejad. Lahendada tuli sõjalis-sportilikke ja taktikalisi ülesandeid, samuti luureülesandeid ning saada lõpuks kätte vastaspoole lipp. Võitis meeskond, kelle punktisumma osutus suuremaks. 
"Põuavälgust" on saanud ainet mitu Nõukogude mängufilmi.
Taaselustamine Venemaal.
Venemaal on mäng taastatud ja viiakse läbi kaitseministeeriumi ja haridus- ja teadusministeeriumi koostöös.
Mängu põhiteemad:
Bochmann

Bochmann oli Ruhjast pärit käsitöölise ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Bochmannide kohta on teateid XVIII sajandi algusest, mil Heinrich Johann Bochmann (suri pärast 1751) oli Ruhjas rätsep. Hiljem sai temast põllumees, ta oli Laatre mõisavalitseja. Tema poeg Johann Gottfried Bochmann (1739−1807) asus elama Pärnusse, võeti 1766. aastal kodanikuks ja tegutses kaupmehena. Poeg Heinrich Bochmann (1776−1835) õppis Königsbergi ülikoolis ning oli 1797−1807 Pärnu Eliisabeti ja 1808−1835 Audru pastor. Viimase poeg Jacob Karl Bochmann (1804−1879) tegutses metsanduse valdkonnas ja tõsteti 1830. aastal teenete eest Venemaa aadliseisusse. Tema poeg Alexander Heinrich Gregor von Bochmann (1850−1930) oli tuntud maalikunstnik ja professor. Keiser Wilhelm II kinnitas tema aadlitiitlit 1899. aastal. Temast alguse saanud Düsseldorfi liini esindajad elavad siiani Saksamaal. Pastori nooremast pojast titulaarnõunik Alexander Gottlieb Christian Bochmannist (1806−1889) sai alguse haru, mille liikmed elasid peamiselt Riias. Sellest liinist oli pärit arst ja Riia linnahaigla direktor Eugen Hermann Alexander von Bochmann (1836−1901). Liin oli alles veel XX sajandi keskpaiku.
Enna Paikre

Enna Paikre (kuni 1962 Landmann; 16. september 1939 Tallinn – 19. jaanuar 2007 Tallinn) oli iluvõimleja, kergejõustiklane ja keemiatehnoloogia insener.
Elukäik.
Lõpetas 1958. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1963. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiatehnoloogiainsenerina.
Tegeles 1954–1964 Kalevis Ilse Mikko juhendamisel iluvõimlemisega ja 1954–1957 Spartakis kergejõustikuga.
Tuli iluvõimlemise mitmevõistluses 1957, 1960 ja 1961 Eesti NSV meistriks, võitis meistrivõistlustel 1955., 1959. ja 1963. aastal hõbe- ning 1958. ja 1964. aastal pronksmedali. Kuulus iluvõimlemises 6 aastat Eesti NSV koondisse. 
Kergejõustikus sai 1954–1957 Eesti NSV meistrivõistlustel teatejooksudes 1 kuld- (1957, 4 × 200 m) ja 4 pronksmedalit.
Töötas 1964–1999 tehases Estoplast.
Osales Eesti Naisliidu tegevuse taasloomisel 1989. aastal ja oli selle Tallinna koja juhatuse liige (1989–2007).
Isiklikku.
Enna Paikre (Landmann) vanemad olid Evald Landmann ja Ella Landmann (Kurvits), abikaasa oli Enno Paikre.
206 eKr

206. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXLVIII (548).
Senoji Varėna

Senoji Varėna (poola "Stare Orany") on küla (endine alev ja linn) Leedus endise Alytuse maakonna aladel Varėna rajooni Varėna vallas. Küla asub Varėna linnast neli kilomeetrit põhja pool Merkysi jõe kaldal. Külas on raamatukogu, postkontor ja keskkool.
Ajalugu.
Küla on esmamainitud aastal 1413. Hiljem rajati sinna mõis, mis kuulus Brzostowskitele. Sealset asulat on esimest korda aleviks nimetatud aastal 1486. Aastal 1582 sai see ka linnaõigused, kuigi selle linnastaatust hiljem ei kinnitatud. See kannatas XVII-XVIII sajandi sõdades rängalt ja kaotas suure osa oma rahvastikust.
Aastal 1862 tekkis Varssavi–Vilniuse–Peterburi raudtee äärde, kus asus Varėna raudteejaam, uus asula, mis hakkas kandma nime Varėna II, varasem alev kandis siis vastavalt nime Varėna I. Aastal 1891 põles Varėna I maha ja paljud sealsed elanikud asusid elama raudtee äärde, aidates uuel asulal nii aleviks kujuneda, kuigi ka vanem Varėna I säilitas alevi staatuse. Erinevalt uuemast Varėna II alevist jäi Varėna I Esimese maailmasõja järel Leedu territooriumile.
9. septembril 1942 hukkasid Saksa okupatsiooniväed sealses sünagoogis 831 Varėna juuti. Aastal 1946 asustati ligi 2000 sealset poolakat ümber praeguse Poola aladele.
Aastal 1980 liideti Varėna I alev ja Varėna II linn ühiseks asulaks, mis hakkas kandma nime Varėna. Aastal 1994 eraldati sellest Varėna I alad, mis hakkasid kandma nime Senoji Varėna. Uue asula alevistaatus jäi sealjuures taastamata ja nii on Senoji Varėna küla.
Lewis Fry Richardson

Lewis Fry Richardson (11. oktoober 1881 – 30. september 1953) oli inglise matemaatik, füüsik, meteoroloog, psühholoog ja patsifist ning Londoni Kuningliku Seltsi liige.
Ta oli pioneer kaasaegsete matemaatiliste meetodite rakendamisel ilmaennustuses ning samade meetodite kasutamisel sõdade põhjuste ja sõdade ärahoidmise uurimisel. Ta on ka tuntud tänu oma teedrajavatele fraktaliuuringutele ja lineaarvõrrandisüsteemi lahendusmeetodi, muudetud Richardsoni iteratsiooni tõttu.
Vilve Unt

 
Vilve Unt (neiuna Vilve Lill; sündinud 4. veebruaril 1956 Verioral) on eesti moekunstnik ja Eesti Kunstiakadeemia professor. 
Elulugu.
Vilve Unt on pärit Võrumaalt. Ta lõpetas 1974. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1979. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunsti erialal. 
Vilve Unt alustas tööd Tallinna Moemajas moekunstnikuna. Tema töökäik on tihedalt seotud ka Eesti Kunstiakadeemiaga.
STS-5

STS-5 oli NASA Space Shuttle'i programmi ja kosmosesüstik Columbia viies missioon. See startis 11. novembril 1982 ja maandus viis päeva hiljem. STS-5 oli esimene süstikumissioon, mis viis orbiidile satelliidi. Missiooni ajal pidi toimuma ka esimene väljumine avakosmosesse kosmosesüstiku pardalt, aga see tühistati, sest skafandritel tekkisid tehnilised probleemid.
Olev (eesnimi)

Olev on eesti mehenimi.
Nimi oli Eestis eriti populaarne 20. sajandi keskpaigas.
1. jaanuari 2020 seisuga on Eestis eesnimi Olev 1306 mehel. Olev on populaarsuselt 135. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Olev 1370 mehel. Olev oli Eestis populaarsuselt 131. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Olev vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,08 ning Valga maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 21,98. Olev oli keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus on 62).
Lemm

Lemm oli Ida-Preisimaalt Tilsitist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa Eesti-, Saaremaal ja Liivimaal.
15/27. detsembril 1880. aastal tunnustati Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja Daniel von Lemmi aadliseisust ja ta kanti Saaremaa aadlisugukondade raamatusse.
Sarmite Sild

Sarmite Sild (aastani 1987 Sarmite Gabrane; sündinud 11. jaanuaril 1962 Kubuļis Lätis) on läti päritolu Eesti orienteeruja ja orienteerumistreener.
1980. aastal lõpetas ta Balvis keskkooli. Õppis Läti Kehakultuuriinstituudis. 
Tema orienteerumistreenerid olid Arvids Šnepers ja Juris Zilko. 1981. aastal tuli ta NSV Liidu meistriks orienteerumisjooksu tavarajal ja võitis hõbeda Läti NSV naiskonna liikmena teatejooksus. 1983. aastal tuli ta Läti NSV naiskonna liikmena orienteerumise teatejooksus NSV Liidu meistriks. 1983. aastal osales orienteerumise üliõpilaste MM-il. Aastatel 1985–1986 võitis orienteerumisjooksus 2 kulda sotsialismimaade karikavõistlustel ja 3 kulda Balti NSV-de meistrivõistlustel. Aastatel 1980–1987 tuli orienteerumisjooksus 6 korda Läti NSV meistriks. 
Eesti meistrivõistlustel orienteerumises võitis aastatel 1994 ja 1995 kulla öisel tavarajal ning 1994. aastal 2 pronksi (tavarajal ja lühirajal). 
1999. aastast on ta Võru Spordikooli ja Orienteerumisklubi Võru orienteerumistreener. Ta on Eesti Orienteerumisliidu treenerite nõukogu liige. Tema õpilasi on Eleri Hirv, Marianne Haug ja Timo Sild.
Isiklikku.
Tema abikaasa on Sixten Sild, neil on pojad Timo ja Lauri Sild.
Robert William Boyle

Robert William Boyle (2. oktoober 1883 – 18. aprill 1955) oli inglise füüsik ja üks olulisemaid pioneere sonari ja üldisemate ultraheli rakenduste arendamisel.
Albert Beaumont Wood

Albert Beaumont Wood (1890 – 19. juuli 1964), oli inglise füüsik, kes on tuntud pioneerina allveeakustika ja sonarite alal (mida sel ajal nimetati 'ASDICS'). Albert Wood juhtis koos Robert Boyle'iga muundurite tehnoloogiate arendamist esimesest maailmasõjast kuni teise maailmasõjani. Arendustöö tulemusel loodi esimene kasutatav aktiivne allvee helituvastus seade (aktiiivne sonar) nimega ASDIC ("active sound detection equipment").
Geysdorp

Geysdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Tswaingi vallas.
Geysdorp on asutatud 1895. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Geysdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,04%, värvilisi 2,49%, valgeid 1,17% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,29%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 91,06% inimesi, sotho keelt 2,56%, afrikaani keelt 2,05%, suulu keelt 1,25% ja inglise keelt 1,17%.
Thomas Lemar

Thomas Benoît Lemar (sündinud 12. novembril 1995 Baie-Mahault's Guadeloupe'is) on Prantsusmaa jalgpallur. Ta mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético ja Prantsusmaa jalgpallikoondises poolkaitsjana.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Prantsusmaaes tegi ta 15. novembril 2016 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis 31. augustil 2017 MM-i valikmängus Hollandi vastu.
2018. aastal tuli ta Prantsusmaa koondisega maailmameistriks.
Hemimastigoodid

Hemimastigoodid ("Hemimastigophora") on rühm täpselt määratlemata taksonoomilise kuuluvusega eukarüoote.
Tegemist on üherakuliste organismidega, mille läbimõõt jääb alla 20 mikromeetri ja mis kasutavad liikumiseks keha mõlemal küljel paiknevat enam kui 12 viburit.
Hemimastigoodid kasutavad saagi püüdmiseks raku ees paiknevat harpuunilaadset oga ja pärast enda haakimist ohvri külge imevad nende tsütoplasmat.
Selle alla on arvatud perekonnad "Hemimastix", "Stereonema", "Spironema" ja "Paramastix", mis kõik kuuluvad sugukonda "Spironemidae". Teadaolevate liikide seas on näiteks 1893. aastal kirjeldatud "Spironema multiciliatum" (Klebs), 1988. aastal kirjeldatud "Hemimastix amphikineta" (Foissner, Blatterer &amp; Foissner) ja 2018. aastal kirjeldatud "Hemimastix kukwesjijk" (Eglit &amp; Simpson).
Uuemad geneetilised uuringud näitavad, et hemimastigoodid võivad paigutuda uueks eukarüootide suurrühmaks ehk riigiks.
Eerik Haamer (sportlane)

Eerik Haamer (sündinud 6. jaanuaril 2001) on Eesti kergejõustiklane, kes spetsialiseerub teivashüppele. 
2018. aasta Euroopa U18 meistrivõistlustel võitis ta pronksmedali ning saavutas sama aasta noorte olümpiamängudel Buenos Aireses neljanda koha.
2018. aastal valiti ta Eesti aasta kergejõustiklaseks U18 arvestuses ning 2019. aastal U20 arvestuses. Haameri nimel on Eesti U20 teivashüppe rekord 5.40.
Tema isiklik rekord teivashüppes on 13. märtsil 2021 Arkansases Fayettevilles USA üliõpilasmeistrivõistlustel püstitatud 5.60, mis on uus Eesti U23 teivashüppe rekord.
Lauluväljaku bussipeatus

Lauluväljaku bussipeatus on bussipeatus Tallinnas Pirita linnaosas Pirita teel.
Lauluväljaku bussipeatuses peatuvad bussid 1, 5, 8, 34, 38, 95, 114, 115, 173 ja 174.
Belfasti rahvusvaheline lennujaam

Belfasti rahvusvaheline lennujaam (IATA: BFS, ICAO: EGAA) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Belfastis Põhja-Iirimaal Suurbritannias. Lennujaam asub umbes 21,3 kilomeetrit Belfasti kesklinnast.
Lennujaama lendab seitse lennufirmat.
Lennujaama läbis 2017. aastal 5 836 552 reisijat.
Faro lennujaam

Faro rahvusvaheline lennujaam (portugali keeles "Aeroporto Internacional de Faro"; IATA: FAO, ICAO: LPFR), tuntud ka kui Algarve lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Faros Portugalis. Lennujaam asub umbes 4 kilomeetrit Faro kesklinnast.
Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 8,72 miljonit reisijat.
Prizreni kindlus

Prizreni kindlus (albaania keeles Kalaja e Prizrenit) on restaureeritav keskaegne kindlus tänase Kosovo suuruselt teise linna Prizreni lõunapoolsel mäeküljel. Kindluse müüridelt avaneb suurepärane vaade üle linna, mille tausta ilmestab võimsalt eraldiseisev Paštriki mägi. Türgi keele eeskujul kutsutakse kindlust samatähenduslikult tihti lihtsalt Kalajaks.
Terror

Terror on poliitiliselt motiveeritud vägivalla- ja hirmuteod. Terrori läbiviijat nimetatakse terroristiks. Terrorismi üks kujukamaid näiteid on Ameerika Ühendriikides New Yorgis toime pandud 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakud.
Naber

Naber on kooniline kuivatatud viljavihkude kuhil pikemaks säilitamiseks. Lõunaeesti murdes öeldi nabra kohta "kuhilik", Lääne-Eestis "kuhilas".
Nabras oli 200–300 viljavihku. Väiksemad vihud laoti keskele hakikujuliselt, suuremad vihud selle ümber kihiti, ladvad sissepoole, tüved väljapoole. 
Naber kaeti mitmest vihust peaga, mis kinnitati vitstega, kuid võis ka jääda katmata. Lääne-Eestis ja saartel tehti väiksemad nabrad viljalõikuse ajal, neid vihuga ei kaetud, nende tipp seoti tihedasti kokku.
Naprasid nimetati teravilja järgi (rukkinaber, odranaber jne).
Beverni ühisvald

Bevern on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 66,30 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5882 inimest. Selle keskus on Bevern.
Samtgemeinde Bevern koosneb järgmistest valdadest:
Ormar Lutsberg

Ormar Lutsberg (sündinud 31. oktoobril 1965 Viljandis) on eesti orienteeruja (sh suusaorienteeruja).
Haridus.
Ta on lõpetanud 1984. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli.
Sporditulemused.
Ormar Lutsberg on tegelenud murdmaasuusatamise, orienteerumise ja suusaorienteerumisega.
Võitnud suusaorienteerumises Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1990 lühirajal pronksi ja 1989 teatesõidus hõbeda. Osalenud suusaorienteerumise maailmameistrivõistlustel 1990 Nõukogude Liidu koondises (lühirajal 12.) ja 1992 Eesti koondises (tavarajal ja teatesõidus 7. koht). Kuulunud Eesti koondisse murdmaasuusatajana ja suusaorienteerujana. Võitnud suusaorienteerumise Eesti meistrivõistlustel 1988–1997 3 kulda, 3 hõbedat ja 2 pronksi.
Sporditöö.
Töötanud 1995–1997 Valga linnavalitsuses spordinõunikuna ja 1998–2005 Eesti Orienteerumisliidu tegevdirektorina.
Bodenwerder-Polle ühisvald

Bodenwerder-Polle on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 214,71 km². 31. märtsil 2018 elas seal 14 836 inimest. Selle keskus on Bodenwerder. See moodustati 1. jaanuaril 2010, kui ühendati endised "Samtgemeinded" Bodenwerder ja Polle.
Samtgemeinde Bodenwerder-Polle koosneb järgmistest valdadest:
Nedzingis

Nedzingis (ka Nedingis) on järv Leedus Varėna rajoonis. Järv asub Nedzingė külast põhja pool ja kuulub Merkysi vesikonda. Nedzingise põhjakaldal asub Alytuse rajooni kuuluv Purveliai küla. Järve kaldad on madalad ja kohati ka soostunud.
Aastal 1967 loodi järve juurde ornitoloogiline kaitseala. Nedzingise kaldal asub kiviaegne asulakoht. 
Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, ahven, nurg, linask, kiisk, angerjas, luts, koha ja viidikas.
Järve nimi on arhailine, see tuleneb indoeuroopa algkeelest, kus vormid *neid- ja *nid- tähistavad voolamist.
Ilgis

Ilgis on järv Leedus Varėna rajoonis Merkinė vallas. Järv asub Merkinėst 11 kilomeetrit põhja pool ja kuulub Nemunase vesikonda. Ilgise kaldal asuvad Ilgininkai, Kampai, Davainiškės, Ilgai, Laukininkai ja Mantvilai külad. Järve kaldajooone pikkus on 20 kilomeetrit. Ilgise kaldad on kõrged ja metsased, välja arvatud soostunud loodekallas. Järve lääneosas asub saar pindalaga 0,45 hektarit. 
Järve ümbritseb lai kaldataimestiku riba. Kaldad on liivased, kohati ka savised. Sügavama koha moodustab mudane sulglohk. Vee läbipaistvus on 1,5-1,7 meetrit. 
Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, ahven, nurg, linask, säga, angerjas, koha ja viidikas.
Boffzeni ühisvald

Boffzen on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 37,8 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6796 inimest. Selle keskus on Boffzen.
Samtgemeinde Boffzen koosneb järgmistest valdadest:
Eschershausen-Stadtoldendorfi ühisvald

Eschershausen-Stadtoldendorf on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 132,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 672 inimest. Selle keskus on Stadtoldendorf. See moodustati 1. jaanuaril 2011, kui ühendati endised "Samtgemeinded" Eschershausen ja Stadtoldendorf.
Samtgemeinde Eschershausen-Stadtoldendorf koosneb järgmistest valdadest:
Skopje kindlus

Skopje kindlus (makedoonia keeles "Скопско Кале") on keskaegne kindlus nüüdisaegse Põhja-Makedoonia pealinna Skopje vanalinna veerel Vardari jõe ääres. Türgi keele eeskujul kutsutakse kindlust sama tähendusega tihti lihtsalt Kaleks.
Kindlust on kujutatud nii linna vapil kui ka lipul.
Koostöine kontakt

Koostöine kontakt (pr "rapport , rapporter" 'side, seos, võrdne vahetus') on usaldust toetav vastastikune suhe, mille loomiseks kasutatakse sünkroonimist. Osa psühholoogilise kontakti uurijaid kasutab koostöise kontakti kohta terminit "rapport".
Eduka koostöise kontakti loomine.
Koostöise kontakti õnnestumiseks on oluline:
Mõjuvamatena tuuakse välja kaht tehnikat:
Sünkroonimine.
Suhtluse sünkroonimine sisaldab peegeldamist ja sobitamist eri viisidel, nii mittesõnalistel kui sõnalistel viisidel. Need loovad eeldused usalduse tekkeks ja nende eesmärk on viia (tavapärasest kiiremini) inimeste avatuse, üksteise mõistmise ja panustamise soovini.
See pole lihtsalt peegeldamine (mis võib jätta mulje teise järgiahvimisest), vaid sügavam protsess.
Sünkroonimine võib olla verbaalne e sõnaline, kui see peegeldab teise suhtleja jaoks olulisi sõnu, sõnaühendeid ja sõnade lauseks ühendamise viise. Selline tegevus meenutab ümbersõnastamist, kuigi ei pruugi sisaldada kuuldu otsest kordamist, vaid ainult samade sõnade / sõnamustrite kasutamist. Mitteverbaalse sünkroonimise puhul peegeldatakse hingamist, kõne rütmi, energiataset, miimilisi liigutusi, poosimuutusi jms. Seda soovitatakse teha pigem väikeste liigutustega, ka juhul, kui suhtluspartneri liigutused on suure amplituudiga.
Sünkroonimine võib toimuda:
Sobitamine.
Sobitamine / häälestus on teadliku suhte loomine nii sõnaliste kui mittesõnaliste vahendite abil.
See tehnika sisaldab:
Koostöine kontakt ei ole lihtsalt suhete loomise vahend, vaid see on tõenäoliselt efektiivsuse alus. See võimaldab suhetes saavutada, et võetakse ideid paremini vastu, jagatakse omapoolset teavet, tehakse meelsamini koostööd.
Seetõttu soovitatakse sellist kontakti saavutamise tehnikat intervjueerimisoskuste komponendina kiirema ja soodsama tulemuse saavutamiseks. Tänapäeval kasutatakse koostöise kontakti tehnikat õppimisel ja õpetamisel.
Koostöise kontakti tehnikaga liialdamine võib viia ka ebaeetilise käitumiseni
Koorem (mõõtühik)

Koorem oli rahvapärane mõõtühik mitmete materjalide koguse arvestamiseks.
Koormaga mõõdeti heina, vilja, põhu, sõnniku, küttepuude jms koguseid. Koorma suurus varieerus sõltuvalt kasutatava vankri või ree suurusest ning ka hobuse veojõust. Eesti talumajapidamistes kasutati koormat mõõtühikuna kuni 20. sajandi keskpaigani. Ühte koormasse mahtus näiteks 5 kuni 10 hakki ehk 120 kuni 200 vihku rukist. Keskmisesse eesti rehte mahtus umbes kolm koormat vilja.
Krista Fischer

Krista Fischer (sündinud 5. augustil 1970) on eesti matemaatik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2020).
Elukäik.
Ta on lõpetanud 1988. aastal Paide 1. Keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika alal. 1994. aastal kaitses ta Limburgi Ülikoolis magistritööd biostatistika alal. 1999. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis matemaatilise statistika alal doktoriväitekirja "Structural Mean Models for Analyzing the Effect of Compliance in Clinical Trials".
Krista Fischer on töötanud 1994. aastast Tartu Ülikoolis: algul teaduri ja dotsendina, 2010. aastast vanemteadurina. Alates 2018. aastast on ta Tartu Ülikooli matemaatilise statistika instituudi professor ning alates 2021. aastast Tartu Ülikooli genoomika instituudi biostatistika kaasprofessor. Ta on Tartu Ülikooli senati liige (alates 2020). 
2020. aastal valis Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu Krista Fischeri akadeemikuks matemaatika ja matemaatilise statistika valdkonnas. Ta kuulub akadeemias astronoomia ja füüsika osakonda.
Teadustöö.
Krista Fischer keskendub oma teadustöös põhiliselt biostatistikale ja statistiliste meetodite rakendamisele epidemioloogias ning kliinilistes uuringutes, aidates prognoosida epideemiate kulgu suuremates rahvarühmades. Samuti on tema teadustöö tihedalt seotud geneetikaga – nii aitab see näiteks hinnata inimeste haigestumisriske nende geneetiliste tegurite alusel. Tema koostatavad riskiskoorid aitavad inimese geenivariantide põhjal prognoosida tema riski haigestuda teatud haigustesse. Sellest lähtuvalt saab planeerida paremini ennetusmeetmeid ja sõeluuringuid. Samuti aitab Fischeri teadustöö paremini mõista, millises seoses on üldsuremus erinevate geneetiliste ja ainevahetusega seotud biomarkeritega.
Tema suuremad käimasolevad projektid on seotud masinõppe rakendamisega täppismeditsiini vallas ning Eesti inimeste enneaegse surmaga seostuvate geneetiliste ja epidemioloogiliste riskitegurite väljaselgitamisega.
Erilise tähelepanu alla sattus K. Fischer koroonakriisi ajal, mil ta oli valitsust nõustava Covid-19 teadusnõukoja ekspert.
Krista Fischeri juhendamisel on kaitstud 6 doktori- ja 22 magistriväitekirja.
Bevern (Holzminden)

Bevern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 33,23 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3871 inimest.
Bevern asub Weseri jõe ääres Beverbachi suubumiskoha lähedal, paiknedes Weseri kõrgustiku Burgbergi, Sollingi ja Vogleri mäeharjade vahel. Valda kuuluvad Beverni, Forsti, Dölme, Lobachi, Lütgenade ja Reileifzeni külad.
Sakside asulat "Byueran" on esmamainitud Corvey kloostri registris 822. aastal. Kiriku ehitus on dokumenteeritud 1501. aastal; selle pühitses Kölni peapiiskop Hermann von Hessen 1506. aastal. Kogukond on peamiselt tuntud Beverni lossi järgi ("Schloss Bevern"), renessansspalee ehitati härrastemajaks aastatel 1603–1612. Welfide Braunschweig-Lüneburgi hertsogid ostsid selle Kolmekümneaastase sõja ajal 1633. aastal, hoonest sai 1667. aastast kuni 18. sajandi lõpuni Braunschweig-Beverni kõrvalharu residents.
Kontakti lõpetamine

Kontakti lõpetamine hõlmab vestluspartnerite omavahelise kontakti lõpusignaale, tehakse teemakohaseid kokkuleppeid ja kokkuvõtteid. Kontakti lõpetades keskendutakse omavahelisele suhtele, pööratakse tähelepanu teisele ja väärtustatakse toimunud kontakti.
Psühholoogiline kontakt on kahepoolne akt, mis kätkeb keskendumist suhtluspartnerile ja veendumust, et tema vastab omapoolse keskendumisega.
Järgmise kohtumise emotsionaalse fooni loob (vähemalt alguses) eelmise kohtumise lõpumulje, mida nimetatakse ka lahkumismulje efektiks. Seetõttu võiks kontakti lõpp olla meeldiv, sõbralik ja teisest hooliv. 
Positiivne kontakti lõpetamine.
Positiivselt mõjuva kontakti lõpetamise 5 osa: 
Kui suhtluspartner märkab lõpusignaale, siis vastab ta tavaliselt samasuguste signaalidega.
Soovitused kontakti lõpetamiseks.
Praktikute (suhtlemistreenerid) on eespool kirjeldatu põhjal kirjeldanud konkreetseid nõuandeid kontakti lõpetamiseks :
Kontakti hoidmine

Kontakti hoidmine on suhtluspartnerite vahel toimuva märkamine ja vajaduse korral kontakti taasloomine ning seeläbi suhtlemise soodustamine.
Kontakti hoidmise lähtepunkt on küsimus, milline on pooltevaheline kontakt praegu, st kas nad on emotsionaalselt ja sisuliselt ühel lainel. Vajaduse korral tuleb kontakt taas luua (nt "Oletan, et sulle eriti ei meeldi, et ma sellest räägin?").
Psühholoogiline kontakt on kahepoolne akt, mis hõlmab keskendumist suhtluspartnerile ja veendumust, et tema vastab omapoolse keskendumisega.
Kontakti püsivuse mõjurid.
Kontakti jätkamise võimekus seisneb kolme suure fookuse üheaegses hoidmises:
Hea kontakt.
Hea kontakt ilmneb selles, et:
Sügava kontakti loomist ja hoidmist kirjeldab koostöise kontakti tehnika.
Kui suhtlemine hakkab lõppema, siis on ees kontakti lõpetamine.
Kontakti loomine

Kontakti loomine on teise inimese tähelepanu võitmine, huvi äratamine enda ja/või suhtlusteema vastu kehakeele (mittesõnaliste vahendite) ja sõnade abil ning püüd kaasata teist inimest aktiivsesse suhtlusse ja dialoogi.
Psühholoogiline kontakt on kahepoolne akt, mis hõlmab keskendumist suhtluspartnerile ja veendumust, et tema vastab omapoolse keskendumisega.
Uuringud seostavad kontakti kvaliteeti sellega, missugune esmamulje tekib kontakti loomisel.
Soovitused kontakti loomiseks.
Kontakti loomiseks on praktikute poolt antud sellised soovitused:
Lisaks soovitatakse veel.
Kogu suhtluse vältel on oluline ka kontakti hoida.
Kontaktiks valmistumine

Psühholoogiline kontakt on kahepoolne akt, mis hõlmab keskendumist suhtluspartnerile ja veendumust, et tema vastab omapoolse keskendumisega.
Kui oled kontakti algataja, siis on oluline võtta aega eesmärgiga luua hea esmamulje ja edukas ning sujuv start. Just kohtumise algus annab tooni kogu edaspidisele suhtlussituatsioonile. Kui alustad rõõmsalt, selgelt ja sihikindlalt, siis on soovitud eesmärgini jõudmise tõenäosus palju suurem.
Soovitused kontaktiks valmistumisel
5. Jälgi ka, milliseid sõnu kasutades ennast väljendad. Võid enda jaoks juba varem väikese sissejuhatuse kirja panna, et seda oleks hiljem lihtsam meeles pidada.
6. Ole valmis keskenduma kontaktile, selleks planeeri aega, ole valmis olema siin ja praegu.
Ja nüüd on aeg luua kontakt.
Iso Pullo

Iso Pullo on Eesti ansambel (enesemääratluse järgi "performance"-äng-"art" kollektiiv), mis viljeleb peamiselt "outsider-"muusikat ning tegeleb "underground"-kultuuriga. Kollektiiv tegutseb peamiselt Tartus ning selle liikmeskond on varieerunud, ent tuumiku moodustavad Siim Lill, Rauno Alliksaar, Kristiin Hanimägi ja Janar Sarapu.
Kooslus alustas tegevust 2015. aastal.
Naftali Bennett

Naftali Bennett (ivriidis נַפְתָּלִי בֶּנֶט; sündinud 25. märtsil 1972 Haifas) on Iisraeli poliitik, alates 13. juunist 2021 kuni 1. juulini 2022 oli ta Iisraeli peaminister. 
Ta on olnud aastast 2013 Iisraeli diasporaa asjade minister ning aastast 2015 Iisraeli haridusminister. 
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on neli last. Tema pere elab Ra'annanas (Keskringkonnas).
Misofoonia

Misofoonia tähendab sõna otseses mõttes "helide vihkamist". Misofoonia on alles 2000 aastal välja pakutud seisund, mille all kannatavatel inimestel vallandavad teatud helid negatiivseid emotsioone, mõtteid või füüsilisi reaktsioone.
Misofooniat tuleks eristada hüperakuusiast, mis tähendab tundlikkust heli valjuse vastu.
Konkreetsete "käivitavate" stiimulitega kokku puutudes kogevad misofooniaga inimesed mitmesuguseid negatiivseid emotsioone, eelkõige viha, äärmist ärritust, vastikust, ärevust ja mõnikord ka raevu. Emotsionaalse reaktsiooniga kaasnevad sageli mitmed füüsilised sümptomid (nt lihaspinge, südame löögisageduse tõus ja higistamine), mis võivad kajastada võitle-või-põgene reaktsiooni aktiveerumist. Erinevalt hüperakuusias esinevast ebamugavusest ei näi misofoonilisi reaktsioone esile kutsuvat heli tugevus, vaid pigem vallandaja spetsiifiline muster või tähendus kuulaja jaoks. Paljud misofooniaga inimesed ei suuda end ise tekitatud helidega ärritada, või kui sellised helid tekitavad misofoonilise reaktsiooni, on see oluliselt nõrgem kui siis, kui heli tekitaks teine ​inimene. 
Hertsogi misofoonia küsimustik, mis on sageli kasutatav misofoonia sümptomite mõõdik, rühmitab misofoonia vallandajad järgmistesse kategooriatesse: 
Misokineesia, ehkki vähem uuritud, on misofoonia visuaalne vaste ja hõlmab negatiivseid reaktsioone teatud visuaalsete vallandajate suhtes (nt jala/jalgade väristamine, käte õõtsumine, käte kokku hõõrumine, juuste keerutamine, värisemine), aga ka kuulmispäästiku nägemine, mida inimene tegelikult ei kuule (nt keegi närib lahtise suu või koputab sõrmedega lauale).
TLC

TLC on ettevõttele Discovery Inc. kuuluv telekanal, mis on suunatud naistele vanuses 25–49 aastat.
Telekanal näitab saateid moest, elustiilist, reisidest, lastekasvatamisest, pulmadest ja paljust muust.
Telekanalis näidatakse saateid inglise, vene, kasahhi, hiina ja hispaania keeles.
Telekanal alustas tegevust 1972. aastal inglise keeles, 2011. aastal hakati Venemaale suunatud saateid edastama vene keeles.
Musina

Musina (kuni 2003. aastani Messina) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Musina valla halduskeskus.
Musina asub Limpopo jõest ja Zimbabwe piirist umbes 6 km kaugusel.
Musina on asutatud 1904. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Musina elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,26%, valgeid 5,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0,71%, värvilisi 0,41% ja teisi 0,48%. Venda keelt pidas emakeeleks 48,77% inimesi, sotho keelt 11,73%, pedi keelt 10,42%, inglise keelt 5,37%, afrikaani keelt 5,15%, tsonga keelt 5,03% ja ndebele keelt 1,88%.
Elurikkuse Erakond

Elurikkuse Erakond oli Eesti erakond, mis tegutses aastail 2018–2020.
2019. aasta Riigikogu valimistel sai erakond 1,2% kõigist häältest ega ületanud 5% valimiskünnist.
Augustis 2020 liituti Vabaerakonnaga ja moodustati Eesti Tulevikuerakond.
Manifest.
Oma manifesti järgi oli Elurikkuse Erakond "keskkonna hoidmisele, kogukondlikkusele ja teaduspõhise, nutikalt maheda riigi väljatöötamisele suunatud erakond". Partei maailmavaateks nimetati keskkondlikkust (inglise keeles "environmentalism").
Ajalugu.
Erakonna asutamine.
Algatusrühm kogunes 2. septembril 2018 Tartus. Erakonna registreerimiseks vajalik liikmete arv 500 saadi täis 10. novembril 2018, kui Türi Kultuurikeskuses toimusid erakonna mõttetalgud. Erakonna registreerimiseks vajalikud dokumendid esitati Tartu Maakohtule 15. novembril 2018. Äriregistris registreeriti erakond 21. novembril 2018. 2019. aasta 11. aprilli seisuga oli erakonnas liikmeid 546 ja 2020. aasta 26. jaanuari seisuga oli liikmeid 531.
Asutajate seas olid haridusjuht, folklorist ja kultuuriantropoloog Anzori Barkalaja (lahkus parteist 2019. aasta alguses), loodushoidja ja Gaia Akadeemia eestvedaja Toomas Trapido, võrokesest metsamees ja maastikuökoloog Rainer Kuuba, ökoloog ja jätkusuutliku arengu dotsent Mihkel Kangur, kogukonnategevuse eestvedaja ja Riigikogu liige Artur Talvik, loodusturismi eestvedaja Aivar Ruukel, kogukonnaaktivist Airi Hallik-Konnula, koolijuht Heli Piisang, loodusteadlane Mati Kose ja teised.
Valimistel osalemine.
Erakond osales 2019. aasta Riigikogu valimistel 73 kandidaadist koosneva nimekirjaga, peaministrikandidaadiks esitati Mihkel Kangur. Valimistel saadi 1,2% (6858 häält) kõigist häältest ega ületatud 5% valimiskünnist.
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales Elurikkuse Erakonna nimekiri kolme kandidaadiga (Artur Talvik, Lauri Tõnspoeg, Mihkel Kangur). Nad said 0,9% (2951 häält) kõigist häälteks ja valituks ei osutunud.
Ühinemine Vabaerakonnaga.
Jaanuaris 2020 toimunud üldkogul otsustati alustada koostööläbirääkimisi Eestimaa Roheliste ja Vabaerakonnaga.
7. augustil 2020 kirjutasid Eesti Vabaerakonna ja Elurikkuse Erakonna juhatused alla ühinemislepingu. 20. augustil 2020 kinnitasid ühinemise ka mõlema erakonna üldkogud ja sellega loodi Eesti Tulevikuerakond.
Juhtimine.
Erakonna põhikirja alusel ei olnud erakonnal esimeest, vaid läbirääkimiste delegatsiooni juht ehk peaministri kandidaat, kes vahetus iga kuue kuu tagant ega tohtinud kaks korda järjest olla sama isik.
Erakonna juhatusse kuulusid 13. jaanuari 2019 üldkogu valimiste tulemusel Rainer Kuuba, Artur Talvik, Lauri Tõnspoeg, Heli Piisang ja Toomas Trapido. Peaministrikandidaadiks sai Mihkel Kangur.
30. juulil 2019 valis üldkoosolek partei peaministrikandidaadiks ehk läbirääkimiste delegatsiooni juhiks Helen Orav-Kotta.
25. jaanuaril 2020 valiti erakonna uude juhatusse Lauri Tõnspoeg, Heli Piisang, Airi Hallik-Konnula, Lauri Klein ja Siiri Tiivits-Puttonen, peaministrikandidaadiks Rainer Kuuba.
Vatikani kirikukogu

Vatikani kirikukogu all võidakse silmas pidada:
Rehepeks

Rehepeks oli teraviljast terade eraldamise viis ning taludes üks töömahukamaid sügistöid.
Kuna Eesti kliimas vili põllul ära ei kuiva, vajab ta lisakuivatamist. Seda tehti aastasadu rehielamu rehetoas. Enne rehepeksu pandi vili rehetoas vihkudena partele kuivama. Reheahju köeti turba või kändudega, mis andsid ühtlast soojust. Rukki ja suvivilja rehepeks käis erinevalt. 
Kuivad rukkivihud löödi rehetoas küpsematest teradest peaaegu tühjaks, rabades neid vastu seina või rabamispinki. Rabatud vihud laotati rehealuses põrandale lademesse, kust saadi varda või koodiga pekstes viimased terad kätte. Seejärel kergitati õled, seoti vihkudesse ja pandi tallele. 
Suvivilja ei rabatud, see pandi põrandale, kus seda pahmasid hobused või härjad, harvem ka inimesed. Lõuna-Eestis võeti 19. sajandi keskel mõisate eeskujul kasutusel reherull, mis asendas pahmamist.
Pekstud vili tuulati aganaist ja sõkaldest puhastamiseks. Seda tehti sariga või viskliga tuule kätte üles visates. 19. sajandi lõpus asendusid vanad rehepeksuviisid tasapisi rehepeksumasinate kasutamisega, mille eel vilja enam rehes ei kuivatatud. Rehepeks nimetusena jäi hiljem kasutusele ka masinpeksu puhul.
Golmbach

Golmbach on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 15,86 km². 31. detsembril 2017 elas seal 930 inimest.
Holenberg

Holenberg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 7,36 km². 31. detsembril 2017 elas seal 406 inimest.
Negenborn

Negenborn on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 9,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 675 inimest.
Euroopa Liidu valuutad

Euroopa Liidu valuutadena käsitatakse kõiki Euroopa Liidus kasutusel olevaid valuutasid. 2018. aasta seisuga on Euroopa Liidus kasutusel kokku üksteist valuutat – suurem osa liikmesriikidest kasutab küll eurot, kuid mitmes riigis on endiselt oma sõltumatu rahapoliitika. Euro kasutusele võtnud Euroopa Liidu riigid moodustavad euroala ja nende riikide rahapoliitika eest vastutab Euroopa Keskpank (EKP). Euroopa Keskpank ja kõigi liikmesriikide (sh riikide, kus euro ei ole ametlik valuuta) keskpangad kokku moodustavad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS).
2018. aasta seisuga andsid euroala riigid Euroopa Liidu sisemajanduse kogutoodangust 72,9%. Ühendkuningriik andis 15,1% ja riigid, kus käibel ei olnud riigid, andsid 12%.
Euro.
Euro on 1. jaanuaril 2002 täielikult jõustunud Euroopa Liidu majandus- ja rahaliidu tulemus. 2018. aastaks oli eurost saanud enamikus liikmesriikides kasutatav valuuta, kusjuures ülejäänud liikmesriikidest ei olnud vaid kaks (Taani ja Ühendkuningriik) kohustatud eurot käibele võtma. Tegu on ka Euroopa Liidu institutsioonides kasutatava valuutaga ja ratifitseerimata jäänud Euroopa põhiseaduse lepinguga oleks euro lisatud Euroopa Liidu ametliku valuutana Euroopa sümbolite hulka. Peale Euroopa Liitu kasutatakse eurot laialdaselt ka väljapoole Euroopa Liitu jäävates riikides.
Kui arvata välja kaks loobumistingimustega riiki (Taani ja Ühendkuningriik), on kõik Euroopa Liidu praegused ja tulevased liikmesriigid kohustatud võtma valuutana kasutusele euro, vahetades sellega välja varem käibel olnud valuuta. Eurot kasutavate ja mittekasutavate riikide suhted on olnud arutelu all nii Ühendkuningriigi liikmeks olemise ajal (Ühendkuningriik kui suur eurost loobunud riik) kui ka hiljem Euroopa Liidust lahkumise korral. Peamiselt käsitlevad arutelud euroalasse kuuluvate ja mittekuuluvate riikide omavahelist jõudude tasakaalu, sest püütakse vältida olukorda, kus euroalasse kuuluvad riigid domineeriksid eurot mittekasutavate riikide üle. Ühendkuningriik on varem nõudnud Euroopa Liidu tunnustamist Euroopa Liidu lepingutes mitme valuuta liiduna ("multi-currency union"). See aga tõi kaasa mured teistes riikides euro kasutuselevõtu õõnestamise pärast.
Euroopa Liidus käibivad valuutad (2022. aasta seisuga).
Tabelis on loetletud 27 Euroopa Liidu liikmesriigis kasutusel olevad ametlikud ja mitteametlikud valuutad.
Eerik Jaanvärk

Eerik Jaanvärk (kuni 1936 Erich Jaanverk; 11. november 1893 Tallinn – 6. mai 1967 Tartu) oli eesti pedagoogikateadlane ja haridustegelane.
Elukäik.
Ta lõpetas 1912. aastal Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Aastatel 1912–1918 õppis Moskva ülikoolis filosoofiat ja pedagoogikat, täiendas ennast Berliini ülikoolis psühholoogia alal (1923) ning lõpetas 1935. aastal Tartu ülikooli ka germaani filoloogia erialal. E. Jaanvärk kuulus 1936. aastast üliõpilasseltsi Raimla.
Töötas aastaid Tartu Õpetajate Seminaris, kus oli ühtlasi ka direktori asetäitja (1920–1937). Ta oli Tartu Ülikooli didaktilis-metoodilise seminari juht (1933–1937), 1937. aastast Läänemaa koolide inspektor, koolinõunik, 1947. aastast vanemõpetaja ja asedirektor Tartu õpetajate instituudis ning vanemõpetaja Tartu Ülikoolis.
Püsiva osa E. Jaanvärgi elutööst moodustavad õpikud ja metoodilis-pedagoogiline uurimistöö peamiselt saksa, vene ja teiste võõrkeelte alal. Talle kuulus Tartus kirjastus Kool (1926–1940), mis oli spetsialiseerunud õpikute ja õppematerjalide väljaandmisele eri keeltes.
Jaanvärk oli üks Eesti Psühholoogia Seltsi loojatest 1960. aastatel ning selle vastutav sekretär.
16. novembril 2018 toimus Tartu Ülikooli Haridusteaduste instituudis seminar "Eerik Jaanvärk 125".
Isiklikku.
Irene Tiivel oli Eerik Jaanvärgi tütar ja Toomas Tiivel on tütrepoeg.
Lahingutegevuses haavatu

Lahingutegevuses haavatu (inglise keeles "wounded in action", lühend WIA) on sõja käigus lahingutegevuses haavatasaanud võitleja tähistamiseks kasutatav termin sõjanduses.
I maailmasõjas osalenud 65 038 810 mobiliseeritud võitlejast langes lahingus 8 528 831 ja sai haavata 21 189 154 võitlejat.