Enn Kasak

Enn Kasak (sündinud 24. septembril 1954 Navi külas Võrumaal) on eesti teadusfilosoof ja astrofüüsik.
Haridus.
1972. aastal lõpetas ta Nõo Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika erialal ning töötas seejärel teadurina Tartu Observatooriumis, kus uuris galaktikate füüsikat ja kosmoloogiat. 1990. aastal sai Kasak füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.
Töökäik.
Aastatel 1981–1995 töötas Kasak Tartu Observatooriumis ja 1995–1997 oli ta Võru Instituudi direktor. 
Aastatel 1998–2007 oli Kasak Tallinna Ülikooli dotsent. 2008. aastast oli ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna teaduse metodoloogia dotsent, kes õpetas filosoofiat, sealhulgas õigusfilosoofia ja loogikakursusi. 2018. aastast on Kasak Tartu Ülikooli usuteaduskonna külalisdotsent.
Enn Kasak on avaldanud astroloogia ja astronoomia vanemat ajalugu käsitleva raamatu "Iidne tähetarkus" (2003), romaani "Vaba pattulangemise seadus" (2009) ning mahuka loogikaõpiku "Loogika alused" (2014), samuti artikleid füüsikast, teadus- ja müüdifilosoofiast, astronoomia ja astroloogia ajaloost, astraalmütoloogiast, rahvaluulest ning võru keelest. 
Teaduse populariseerimine.
Ta on pidanud ülikoolitöö kõrvalt loenguid teaduskeskuses Ahhaa, Budismi Instituudis, Eesti Raadio Ööülikoolis, Kaika suveülikoolis jm. 2003. aastal tegi Kasak Vikerraadio saatesarja "Ma-ilm ja mõnda" raames koos Roomet Jakapiga kaheksaosalise saatesarja "Makrokosmos" (toimetaja Maris Johannes). 2014. aastal avaldas Tartu Ülikooli Kirjastus esmalt e-raamatuna ning seejärel ka paberil Enn Kasaku õpiku "Loogika alused", mis on mahukaim seni ilmunud eestikeelne loogikaraamat.
Vaated ja ideed.
Religioossus teaduses.
Kasak lähtub religioossuse käsitusest, mis ei seosta religiooni mõistet olemuslikult usuga üleloomulikku ning võimaldab hõlmata tsiviilreligiooni. Ta võtab aluseks Charles Y. Glocki ja Rodney Starki poolt välja toodud viis religiooni mõõdet.
Kasak leiab teadusest kõik viis Glocki ja Starki välja toodud religiooni mõõdet. Esiteks, teaduses on religiooni kogemuslik mõõde, sest teaduses leiduvad pühadusetunne, kuuluvustunne ja tõemeel. Teaduses esineb ilmutuselaadne tõe taipamine. Teaduse alusveendumustes kahtlemine kutsub teadlastes esile reaktsiooni, mis on sarnane usklike reaktsiooniga pühaduseteotusele. Teadlane tajub end osana teaduse progressist, mis viib tõe tunnetamiseni. Teaduses on "märtreid" (Giordano Bruno) ja "pühakuid" (Isaac Newton). Teiseks, teaduses on rituaalimõõde. Rituaalid on teadusest võib-olla kõige vähem leitavad. On küll väitekirjade kaitsmise ja autasustamise rituaalid, kuid neid ei võeta tavaliselt tõsiselt. Parem näide on võib-olla laborirituaalid, millel puudub ratsionaalne põhjendus. Kolmandaks, teaduses on ideoloogiline mõõde, mis väljendub kindlas veendumuses teatud printsiipide kehtivuses ning usaldavas uskumises teatud laadi entiteetide olemasolus või mitteolemasolus. Teadusrevolutsioonid Thomas Kuhni mõttes sarnanevad reformidega religioonis. Neljandaks, teadusel on religiooni intellektuaalne definitsioon. Usk täiuslikesse loodusseadustesse paistab pärinevat teoloogiast. Viiendaks, teadusel on religiooni järelmlik mõõde: tal on mõju üksiku inimese eluviisile. Teadlane peab elama teadlase elu. Näiteks andmete võltsimise absoluutne keeld ei ole õigustatav ilma religioossete argumentideta. Teadusele omistatakse ka inimese päästja ning lunastaja roll.
Selleks et religioossust teaduses teaduslikult uurida, saaks kasutada aju-uuringuid (näiteks funktsionaalne tomograafia) ning sotsiomeetrilisi uuringuid ning uurida nende teadlaste tekste, kes püüavad olla populaarsed ja veenvad.
Isiklikku.
Enn Kasak on kunstnik Navitrolla onu. Tema abikaasa on geenitehnoloog Lagle Kasak. Neil on kolm poega, üks poegadest on advokaat Anto Kasak.
Kasaku emakeel on võru keel.