Vanasadam

Vanasadam (sadama kood: EE VAN) on AS-i Tallinna Sadam koosseisu kuuluv reisisadam Tallinnas.
Sadama territoorium hõlmab 542 000 m2 maa-ala ja 759 000 m2 veeala.
Tallinna Vanasadam on Eesti suurim turismivärav ja üks tihedama liiklusega reisisadamaid terves regioonis. Tippaegadel läbib Vanasadamat aastas üle 10 miljoni reisija.
Sadamas on 21 kaid üldpikkusega 3396 m. Suurim sügavus kai ääres on 10,7 m. 
Suurim võimalik laev: pikkus 230/160/300 m, laius 30,0/25,0/40,0 m, süvis 10%T.
Kasutusel on ka Admiraliteedi bassein, kus tegutseb Vanasadama Jahisadam.
Tänapäev.
Tänapäeval on Vanasadam kohandatud üksnes reisilaevade vastuvõtuks. Sadamas on neli reisiterminali, neid kaidega ühendavad koridorid ja veeremlasti vastuvõtuks kairambid. Reisiterminalid on tähistatud valmimise järjekorras tähtedega.
Vanasadamast lähtuvad Tallinki, Eckerö Line'i ja Viking Line'i parv- ja ro-ro-laevad Helsingisse ning Tallinki parvlaevad Stockholmi.
Ristluslaevade järjest suurenev hulk tekitas suvekuudel raskusi kõigi laevade mahutamisega kaide äärde, mistõttu ehitati väljapoole loodemuuli kaks eraldi kruiisilaevade kaid ja kruisiterminal.
Ajalugu.
Tallinn kui soodne sadamakoht oli tuntud juba 10. sajandil. Esimesi tunnistusi meresõitjaist on pärit kogunisti 7. sajandist eKr. Tallinna sadam, praegune Vanasadam, on üks neid iidseid sildumiskohti, mille ajalugu saab mõõta aastatuhandetega.
Sadam on varem olnud Tallinna vanalinnale lähemal. Vanim sadamakai on endine Kaupmehe sild (koordinaadid ), praegune 12. kai. See on ka tänapäevase Tallinna reisisadama vanim osa, sest ainus Tallinnast lähtuv rahvusvahelise liini reisilaev Georg Ots sildus selle kai ääres juba 1980. aastail.
1936. aastal ehitati Tallinna sadama reisijatepaviljoni hoone, Sadama tänava lõpus, arhitekt Konstantin Bölau. Hoone hävis II maailmasõjas.
Terminalid.
8. jaanuaril 1990 tegi esimese sõidu Tallinnast Helsingisse reisilaev Tallink, mis kuulus 12. mail 1989 asutatud Soome ja NSV Liidu ühisfirmale Tallink.
16. juuni 1990 õhtul väljus Rootsis Stockholmi sadamast reisiparvlaev Nord Estonia, mis jõudis Eestisse Tallinna Merekaubasadama kai äärde järgmise päeva ehk 17. juunil 1990 hommikul. Rootsi lipu all sõitnud parvlaeva Nord Estonia opereeris 1989 loodud Rootsi‒Eesti ühisfirma Estline AB. Reis tähistas Eesti ja Rootsi vahelise laevaühenduse taastamisest 50 aastat kestnud pausi järel. Estline AB omandas 10 aastaks ainuõiguse teenindada Rootsi‒Eesti laevaliini.
1990. aastal võeti parvlaeva Tallink jaoks kasutusele 13. kai ja Nord Estonia jaoks 9. kai. Tallinna–Stockholmi laevaliini jaoks ehitati B-terminal, mis nüüdseks on ümber ehitatud ja liidetud A-terminaliga. Kui vabanes Tallinna Laevaremonditehase territoorium Admiraliteedi basseini ääres ja sinna hakkasid sõitma kiirlaevad, ehitati C-terminal, millest nüüdseks on saanud Sadama turg.
Laevaliinide hulga suurenedes taandus 1990. aastatel üksikute kaide haaval kaubavedu reisijateveo ees, kuni ainsaks kaubaveoks jäi veoautode ja treilerite vedu parvlaevadel. Sadama laiendamisel järjest suuremate laevade vastuvõtuks on kinni aetud kanalid ning lammutatud sadama akvatooriumis olnud muulid. Kasutusele on võetud ka endise Tallinna Laevaremonditehase veeala Admiraliteedi bassein.
Pärast kiirlaevafirma Nordic Jetline tegevuse lõppu 2008. aastal jäi Admiraliteedi basseini ääres olev C-terminal kasutuseta ning liiklus basseinis jäi harvaks. Terminali ehitati Tallinna Jahtklubi ruumid ja ujuvkaide abil loodi 2010. aastal 60 kaikohta väikelaevadele. Vanasadama jahisadam toimib väikelaeva- ja külalissadamana.
Kruiisikaid.
2004. aastal ehitati väljapoole Vanasadama veeala loodemuuli külge esimene kruiisikai. 2014. aastal valmis samas kõrval teine kruiisikai, mis avati uhiuue 330 m pikkuse kruiisilaeva Royal Princess sildumisega uue 421 m pikkuse kruiisikai äärde.