Hesdin

Hesdin on endine vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Tee N39 Arrasist Montreuil-sur-Meri oli varem linna peamine läbisõit. 1950. aastatel loodi liikluse sujuvamaks muutmiseks ringmarsruut. Teine ümbersõit ehitati 1980. aastatel, mis viis kogu läbiva liikluse kesklinnast kaugele.
Canche voolab läbi Hesdini keskuse.
1. jaanuaril 2025 liideti Hesdini vald Hesdin-la-Forêt' vallaga.
Ajalugu.
Hesdin oli 1180. aastani Flandria krahvide vasallide Artois' krahvide lään. Kui Flandria krahv Philipp andis Artois' kaasavaraks oma õetütrele Isabelle de Hainaut'le, kui see 1180. aastal Philippe II-ga abiellus, läksid Hesdin ja teised isandkonnad Prantsusmaale.
11. sajandi lõpus saavutus Hesdin tuntuse Artois' krahvi Robert II pargi ja lossi poolest, kus olid Euroopa varakeskaegsete automaatide varaseimad näited. Nende hulka kuulusid mägra karvaga kaetud mehaanilised ahvid, mehhaniseeritud purskkaevud, suur päikesekell, mida ümbritsesid lõvid ja leopardid, ning lõõtsaga töötav orel. Aastate jooksul on lisatud täiendavaid automaate, sealhulgas selliseid loominguid nagu mehaaniline kuningas ja siseruumides asuv mehaaniliste lindudega purskkaev. Guillaume de Machaut iseloomustas oma luuletuses "Le Remede de Fortune" neid kui "imesid, naudinguid, leiutisi, mootoreid, väljamõeldisi, veekogusid, kummalisi asju, mis seal olid". 1380. aastateks olid automaadid lagunenud, kuni Philippe Hea need 1430. aastatel uuesti renoveeris. 1433. aasta arveldusarve kirjeldab arvukalt mehaanilisi lõbustusi, sealhulgas masinaid, mis tegid külalistega vempe, aga ka ingleid ja kujusid, kes rääkisid ja juhatasid külastajaid.
Ehkki hiljem läks territoorium Burgundia hertsogite kätte, jäi Hesdin üheks käputäiest Prantsuse tugipunktidest, kuni 1553. aastal andis keiser Karl V korralduse vana kindlustatud linna täielikuks hävitamiseks maapinna tõusul ja ehitas järgmisel aastal umbes 6 km kaugusele algsest asukohast Canche'i kaldale praeguse linna. Kindlustamata küla Vieil-Hesdin ehitati hiljem algsesse asukohta.
1639. aastal piirasid prantslased Hesdini ja Louis XIII ajal vallutati see Prantsusmaale tagasi. Seega, kuigi Hesdinil on iidne nimi ja 16. sajandi ehitised, pole keskaegsest linnast midagi järel.
Teise maailmasõja ajal okupeeris linna Saksamaa. SS tegutses V "SS-Baubrigade" all-laagris, kus orjatööle allutati peamiselt nõukogude ja poola vange. 1944. aasta augustis saatsid sakslased liitlaste edasitungi tõttu all-laagri laiali ja küüditasid selle vangid Mittelbau-Dora koonduslaagri all-laagritesse. 1975. aastal rajati all-laagri kohta mälestustahvel ja väike muuseum.
2014. aastal valiti Hesdini linnapeaks 22-aastase õigusteaduse üliõpilane Stéphane Sieczkowski-Samier. Temast sai Prantsusmaa noorim linnapea ja kannab Prantsuse ajakirjanduses hüüdnime "Petit Sarko" (väike Sarkozy) viitena eelmisele Prantsusmaa presidendile Nicolas Sarkozyle, kes on samast erakonnast.
Huviväärsusi.
Hesdinis domineerib keskväljak, "Place d'Armes", kust avaneb vaade 16.–17. sajandi raekojale. Raekoda oma suure kellatorniga kanti 2005. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse Belgia ja Prantsusmaa kellatornide osana, kuna sellel on ajalooline tähtsus piirkonna munitsipaalvõimu keskusena. Tänapäevane Notre Dame'i kirik sai alguse 1565. aastal ja valmis 1685. aastal.
Üritused.
Neljapäev on Hesdinis turupäev, mil ümbritsevate tänavate kioskitest saab osta laia valikut kohalikke tooteid ja tüüpilisemaid odavaid turukaupu.
Augusti kahel esimesel nädalal toimub linnas Cochon Rose'i (roosa põrsa) pidu, mis hõlmab mitmesuguseid üritusi, sealhulgas pühapäevane "brocante" (kirbuturg), mis on piirkonna suurim.