2021. aasta Eesti presidendivalimised

2021. aasta Eesti presidendivalimised toimusid 30.–31. augustil 2021, mille tulemusena valiti Eesti Vabariigi presidendiks Alar Karis. Need olid 8. presidendivalimised Eesti ajaloos ja esimesed, mis toimusid 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi järel.
Valimiste protseduur.
Eesti president valiti Eesti Vabariigi põhiseaduse ja seda täpsustava Vabariigi Presidendi valimise seaduse alusel. Senine president Kersti Kaljulaid asus ametisse 10. oktoobril 2016. Vabariigi Presidendi korraline valimine sai toimuda kõige varem 60 päeva enne tema ametiaja lõppemist, seega 10. augustil 2021.
Presidendi valimine Riigikogus.
Riigikogu esimees Jüri Ratas kutsus presidendi ettepanekul 30. augustil kl 13 Toompea lossi kokku Riigikogu erakorralise istungjärgu, mille päevakorras on Eesti presidendi valimine. Presidendikandidaatide esitamine algas neli päeva varem, 26. augustil kl 9.
Kandidaadi ülesseadmise õigus oli vähemalt viiendikul Riigikogu koosseisust ehk 21 liikmel. Kandidaatide esitamine lõppes 28. augustil kl 18. Presidendi kandidaadiks sai seada isiku, kes oli sünnilt Eesti Vabariigi kodanik ja vähemalt 40-aastane. 29. augustil registreeris Vabariigi Valimiskomisjon kandidaadid, kes pidid esitama omakäelise nõusoleku kandideerimiseks.
30. augustil kell 13 algas presidendivalimiste esimene hääletusvoor Riigikogus. Kõik presidendivalimiste hääletused olid salajased. Selleks, et saada valituks, pidi kandidaadi poolt andma hääle vähemalt 2/3 parlamendist ehk 68 Riigikogu liiget. Kui ükski kandidaat ei peaks saama sellist häälteenamust, tuleks järgmisel päeval korraldada teine hääletusvoor.
31. augustil kell 12, võimalikuks teiseks hääletusvooruks, toimuks uuesti kandidaatide ülesseadmine, registreerimiseks esitamine ja registreerimine, mis peaks lõppema kaks tundi enne teise hääletusvooru algust ehk kl 10. Kui ükski kandidaat ei peaks koguma teises hääletusvoorus vähemalt 68 häält, tulnuks korraldada samal päeval kolmas hääletusvoor.
31. augustil kell 16 algaks võimalik kolmas hääletusvoor. Hääletamissedelile kantaks kahes eelmises voorus enim hääli kogunud kandidaatide nimed. Valituks osutuks kandidaat, kelle poolt hääletab vähemalt 68 Riigikogu liiget.
Kui ükski kandidaat ei saaks kolmandaski voorus nõutavat häälteenamust, kutsuks Riigikogu esimees hiljemalt järgmisel päeval kokku valimiskogu. Valimiskogu koguneks Vabariigi presidenti valima ühe kuu jooksul pärast Riigikogu kolmandat hääletusvooru.
Presidenti valinud Riigikogu liikmete arv erinevate erakondade fraktsioonides: Reformierakonnal 34, Keskerakonnal 25, Konservatiivsel Rahvaerakonnal (EKRE) 19, Isamaal 12 ja Sotsiaaldemokraatlikul Erakonnal (SDE) 11 liiget. Kuna kandidaadi ülesseadmiseks oli vaja 21 toetusallkirja, siis üksi, ilma teiste fraktsioonide abita, said Riigikogus oma kandidaadi esitada Reformierakond ja Keskerakond. Kuna kandidaadi Riigikogus presidendiks valimiseks oli vaja 68 poolthäält, siis eeldades fraktsioonide ühtselt toimist pidid tema poolt hääletama vähemalt kas Reformierakonna + Keskerakonna + EKRE või Isamaa või SDE esindajad; või Reformierakonna + EKRE + Isamaa + SDE esindajad.
Presidendi valimine valimiskogus.
Valimiskogus oli kandidaadi ülesseadmise õigus vähemalt 21 valimiskogu liikmel. 2021. aasta valimiskogu saanuks olema 208-liikmeline: 101 Riigikogu liiget ja 107 kohalike omavalitsuste esindajat. Kohalike omavalitsuste esindajate määramisel võeti arvesse Eesti hääleõiguslike kodanike riiklikku registrisse kantud kodanike arvust kohaliku omavalitsusüksuse haldusterritooriumil Vabariigi Presidendi valimise aasta 1. jaanuaril ning jaotatakse vastavalt:
1) kuni 10 000 hääleõiguslikku Eesti kodanikku – 1 esindaja;
2) 10 001–50 000 hääleõiguslikku Eesti kodanikku – 2 esindajat;
3) 50 001–100 000 hääleõiguslikku Eesti kodanikku – 4 esindajat;
4) üle 100 000 hääleõigusliku Eesti kodaniku – 10 esindajat.
Valimiskogu regionaalne jaotus oleks olnud järgmine:
Ajalehe Postimees arvates saanuks valimiskogu erakondlik jaotus olema hinnanguliselt järgmine:
Kuna kandidaadi Valimiskogus presidendiks valimiseks oli vaja 105 poolthäält, siis eeldades erakonna esindajate ühtselt toimist (ja valimisliitude hääli mitte arvestades) pidanuks tema poolt hääletama vähemalt kas Reformierakonna + Keskerakonna (116 häält); või Reformierakonna + Isamaa + EKRE (107 häält); või Keskerakonna + Isamaa + EKRE + SDE esindajad (115 häält).
Arvamusküsitlused.
18.–19. märtsil 2021 Ühiskonnauuringute Instituudi tellimusel Norstati poolt läbi viidud 500 vastajaga küsitluses uuriti, kas inimesed toetavad Eesti Teaduste Akadeemia presidendi Tarmo Soomere valimist Eesti presidendiks. 37% vastas "jah" või "pigem jah", 21% "pigem ei" või "ei" ning 42%, et "ei oska öelda".
Järgnev tabel kajastab presidendieelistusi arvamusküsitlustes alates 2021. aasta aprillist. Arv tabelis näitab, mitu protsenti vastajatest eelistas näha presidendina vastavat isikut (tärniga (*) tähistatud Kantar Emori küsitlus näitab vastaja 3 esimese eelistatud kandidaadi seas olemist). Järgarv sulgudes näitab kohta kandidaatide omavahelises võrdluses. Kõige eelistatum variant on paksus kirjas.
Valimistulemused.
30. augustil Riigikogus toimunud esimeses valimisvoorus hääletas ainsa ülesseatud kandidaadi Alar Karise poolt 63 saadikut (valituks saamiseks oleks vaja olnud 68). Märgistamata sedeleid lasti valimiskasti 16. Oma hääletussedeleid ei võtnud välja 19 EKRE saadikut ning haiglaravil viibivad Siim Kallas ja Helir-Valdor Seeder. Hääletamata jättis ka üks valimissedeli välja võtnud saadik.
31. augustil toimunud teises voorus valis Riigikogu Karise 72 häälega presidendiks. Märgistamata sedeleid oli 8, hääletussedeleid ei võtnud välja ja jättis hääletamata 21 saadikut (EKRE, Siim Kallas ja Helir-Valdor Seeder). Ametisse astus uus president 11. oktoobril.