tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Väänkael

Väänkael ("Jynx torquilla") on pruuni-hallikirju väike linnuliik rähniliste seltsist rähnlaste sugukonnast väänkaela perekonnast.
Alamliigid.
Liigil on kuus alamliiki:
Levila.
Väänkael on laialdaselt levinud Euraasia parasvöötmes, Portugalist ja Norra keskosast üle Kaukaasia, Siberi ja Kirde-Hiina kuni Sahhalini ja Jaapanini. Väänkael on rändlind, ta talvitub Põhja-Aafrikas ja Lõuna-Aasias. Väänkael on Eestis väikesearvuline haudelind, tema arvukus on siin viimase paari aastakümne jooksul tunduvalt vähenenud. Väänkaela arvukust on hinnatud 5000 – 10 000 paarile. 
Välimus.
Väänkaelal on varjevärvus, ta on üleni kirjatud puukoore sarnase mustriga, nagu ka öösorr. Kehakujult sarnaneb punaselg-õgija või vööt-põõsalinnuga. Lend on lainjas.
Väänkaela häälitsused sarnanevad lõopistriku ja väike-kirjurähni omadega. Häirimise korral pöörab väänkael kaela mitmes suunas nagu madu ja ka sisistab rästiku moodi. Rahvasuu tunneb teda seetõttu ka nõidmao nimetusega.
Toitumine.
Väänkael sööb peamiselt sipelgaid, vähem lehetäisid, rohutirtse ja teisi putukaid. Ta pistab oma pika kleepuva keele sipelgapessa ja haarab selle külge jäänud sipelgad kiiresti suhu. Sipelgaid, eriti metsale kasulikku salukuklast, hävitab väänkael suurel hulgal.
Pesitsemine.
Väänkael pesitseb hõredates leht- ja segametsades, saludes, puisniitudel, parkides, suuremates aedades jt puistutes, samuti üksikutes puudes ja asulate servades. Pesa teeb rähni või puukoristaja vanasse õõnde või pesakasti või looduslikku puuõõnsusse. Päris pesa väänkael ei tee, kuid pesa põhi on peaaegu alati vooderdatud mingi taimeprahiga. Liigikaaslaste vastu on väänkael agressiivne, sellepärast ei pesitse kaks väänkaela teineteisele lähemal kui kakssada meetrit. Sobivaid pesakohti on vähe, sellepärast, kui väänkael leiab juba hõivatud pesakoha, siis kihutab ta selle omaniku minema, pillub munad pesast välja ja hukkab linnupojad. Väänkael ei armasta puhtust: tema pesa on räpane. On teada juhtumeid, kus väänkael on munenud enda tapetud teise liigi poegade peale.
Eestisse saabub väänkael hilja, alates aprilli teisest poolest või mai algusest, ja lahkub septembris.
Keskpunkt

Kui punktihulk formula_1 tasandil või ruumis on tsenraalsümmeetriline parajasti ühe punkti formula_2 suhtes, siis nimetatakse punkti formula_2 punktihulga formula_1 keskpunktiks.
Näiteid keskpunktiga:
Näiteid ilma keskpunktita: kolmnurk, paaritu arvu nurkadega korrapärane hulknurk, parabool, silinder.
Projektiivne geomeetria.
Keskpunkti mõiste on tüüpiline afiinsele geomeetriale. Projektiivses geomeetrias vastab sirglõigu keskpunkt kahele punktipaarile harmoonilises nelikus. Ringjoonel ega ellipsil projektiivses geomeetrias keskpunkti ei ole, sest mittekõdunud koonuselõige on projektiivselt sümmeetriline iga väljaspool koonuselõiget asetseva punkti formula_5 suhtes, st leidub tsentraalkollineatsioon keskpunktiga formula_5, mis jätab koonuselõike invariantseks.
Catalani pind

Catalani pind on joonpind, mille moodustajad on paralleelsed fikseeritud tasandiga.
Helikoid

Helikoid on joonpind, mis moodustub sirge ühtlasel pöörlemisel ümber fikseeritud telje ent samaaegsel ühtlasel liikumisel telje sihis. Kui pöörlev sirge ristub teljega, siis tekib püsthelikoid, mille parameetrilised võrrandid on
 formula_1 
kus "u" ja θ on parameetrid, ning c on konstant, mis on pöördvõrdeline pöörlemise kiirusega.
Helikoid on minimaalpind.
Kaatet

Kaatet (kr sõnast "kathetos" 'lood, ristsirge') on täisnurga lähiskülg täisnurkses kolmnurgas.
Lähtudes "joonisest 1", saab öelda, et nurga α suhtes on a vastaskaatet ja b lähiskaatet.
Hüpotenuus

Hüpotenuus on täisnurga vastaskülg täisnurkses kolmnurgas; ka selle külje pikkus.
Hüpotenuusi arvutamine.
Hüpotenuusi pikkus arvutatakse Pythagorase teoreemi abil ja see võrdub ruutjuurega kaatetite ruutude summast. Kui täisnurkse kolmnurga kaatetid on "a" ja "b" ning hüpotenuus "c", siis
formula_1
Arvtelg

Arvtelg ehk arvsirge on reaalarvude kujutamiseks kasutatav sirge, millel on fikseeritud arvu null kujutis ja arvu üks kujutis. Sellega on ühtlasi fikseeritud ka kõikide teiste reaalarvude kujutised (punktipaaridele, mille punktide kaugus on võrdne, vastavad reaalarvude paarid, mille arvude vahe absoluutväärtus on võrdne).
Matemaatilises kõnepruugis samastatakse reaalarvud sageli arvsirge punktidega ning reaalarvude hulgast koos loomuliku järjestusega kõneldakse kui reaalsirgest.
Arvsirge konstrueerimine.
Arvsirge saamiseks valime kõigepealt algpunkti formula_1, mis on arvu 0 kujutis, ning suuna (positiivse suuna), mis vastab arvude kasvamise suunale. Tavaliselt joonestatakse arvsirge horisontaalsena ning suurematele arvudele seatakse vastavusse parempoolsemad punktid. Kui sirge on kujutatud vertikaalsena, siis on suuremate arvude kujutised tavaliselt kõrgemal. Joonisel saab kujutada ainult osa sirgest; tavaliselt joonistatakse sirge katkestuskohale, mille suunas arvud kasvavad, noolepea, mis on suunatud arvude kasvamise suunas.
Mis tahes punktile arvsirgel vastab parajasti üks reaalarv ning ümberpöördult: igale reaalarvule formula_2 vastab parajasti üks punkt formula_3 arvteljel, nii et vektor formula_4 on suunatud positiivses suunas, kui formula_5, vastassuunas, kui formula_6, ja see punkt on formula_1, kui formula_8; ning vektori pikkus on absoluutväärtus formula_9. Selle, et igale reaalarvule vastab mingi punkt arvsirgel, tagab pidevuse aksioom tänapäeva geomeetria aksiomaatikas.
Et saada tavaline arvsirge ehk lineaarne arvsirge, kanname sirgele valitud võrdsetel kaugustel negatiivsed vasakule. Sellega on valitud arvsirge skaala (ühiklõik). Joonisel markeeritakse tavaliselt ainult täisarvudele vastavad punktid. Täisarvude vahelised vahemikud täidame ülejäänud reaalarvudega.
Arvsirge näitlikustab ühemõõtmelist eukleidilist ruumi. Arvude järjestusele vastab punktide loomulik järjestus sirgel.
Arvsirge joonise rakendused.
Arvsirget kasutatakse sageli kõigi reaalarvude hulga formula_10 kujutamiseks ja funktsioonide graafikute joonestamiseks. Arvsirge lõikudena kujutatakse intervalle. Arvsirget kasutatakse ka liitmise ja lahutamise õpetamisel, eriti tehete puhul negatiivsete arvudega. Samuti kasutatakse arvsirget võrratussüsteemide lahendamisel ning tehete puhul reaalarvude hulga alamhulkadega.
Ajalugu.
Arvsirge kasutuselevõtjaks peetakse inglise matemaatikut John Wallist.
Arvsirge laiendused.
Kui lisada sirgele otspunktid +∞ ja -∞, saame laiendatud arvsirge.
Kui lisame arvsirgele tasandil ristuva sirge, saame konstrueerida komplekstasandi, mille puhul tasandiga seatakse üksühesesse vastavusse kompleksarvude hulk. Arvsirge on sellisel juhul komplekstasandi reaaltelg.
Arvsirge modifikatsioonid.
Eksponentsiaalse arvsirge ehk logaritmilise skaalaga arvsirge puhul vastavad etteantud kaugusele punktide vahel ühesugused proportsioonid arvude vahel. Eksponentsiaalsel arvsirgel on kujutatud ainult positiivsed reaalarvud.
Saab konstrueerida ka teistsuguseid arvsirgeid.
Arvkiirel on kujutatud ainult mittenegatiivsed arvud.
Komplekstasand

Komplekstasand on koordinaattasand, mille igale punktile ("x","y") on seatud vastavusse kompleksarv "z" = "x" + i "y". Komplekstasandi abstsisstelge nimetatakse reaalteljeks (tähistatakse Re), ordinaattelge imaginaarteljeks (tähistatakse Im) ja punkti ("x","y") nimetatakse kompleksarvu "x" + i "y" afiksiks.
Komplekstasand polaarkoordinaatides.
Iga kompleksarvu "z" saab esitada ka eksponent- või trigonomeerilisele kujul, mis on vastavalt
formula_1
kus "r" on kompleksarvu absoluutväärtus ja φ selle argument.
Tuleb välja, et polaarkoordinaatides väljendatuna asub kompleksarv "z" punktis ("r",φ).
Afiks

Afiks ehk liide on morfeem, mis ei esine iseseisva sõnana, vaid ainult sõna koostises, liitudes kas vahetult juurele või siis juurele, millele on juba liidetud afiks või afiksid. 
Afiksid jagunevad tuletusafiksiteks, mis osalevad sõnamoodustuses, ja muuteafiksiteks, mis osalevad sõnamuutmises. 
Afikseid liigitatakse ka asendi järgi sõnas. Tuntumad liigid on prefiksid ehk eesliited, sufiksid ehk järelliited ja infiksid ehk siseliited.
Hausdorffi ruum

Hausdorffi ruum on topoloogiline ruum, milles on rahuldatud Hausdorffi aksioom, st ruum, mille igal kahel erineval punktil leiduvad ühisosata ümbrused.
Iga meetriline ruum on Hausdorffi ruum, kuid Hausdorffi ruum ei pruugi olla metriseeritav.
Hausdorffi aksioom

 
Hausdorffi aksioom ehk Hausdorffi eralduvusaksioom ehk Hausdorffi tingimus ehk Hausdorffi omadus (tähis T2) on eralduvusaksioomide hulka kuuluv topoloogilise ruumi võimalik omadus: 
 Topoloogilise ruumi igal kahel erineval punktil leiduvad ühisosata ümbrused."
Teiste sõnadega ütleb Hausdorffi aksioom, et:
 Topoloogilise ruumi "X" igal kahe erineva punkti "x" ja "y" korral leiduvad punkti "x" ümbrus "U" ja punkti "y" ümbrus "V", nii et "U" ∩ "V" = formula_1).
Seda väljendatakse ka nii: 
 Topoloogilise ruumi mis tahes kaks erinevat punkti on ümbrustega eraldatud. 
Topoloogilist ruumi, milles kehtib Hausdorffi aksioom, nimetatakse Hausdorffi ruumiks.
Hausdorffi aksioom on saanud nime Felix Hausdorffi järgi, kes 1914 topoloogilist ruumi defineerides nõudis ka selle aksioomi kehtivust (praegune topoloogilise ruumi mõiste on üldisem).
Valikuaksioom

Valikuaksioom ehk valiku aksioom ehk Zermelo aksioom (inglise keeles "axiom of choice", lühend AC) on hulgateooria aksioom, mille kohaselt mittetühjade hulkade mistahes süsteemi korral leidub kujutus, mis seab selle süsteemi igale hulgale vastavusse tema teatava esindaja.
Valikuaksioom on sõltumatu Zermelo-Fraenkeli hulgateooria teistest aksioomidest (aksiomaatikast ZF). Siinkohal tuleb rõhutada, et eristatakse Zermelo-Fraenkeli hulgateooriat, mille aksiomaatikasse valikuaksioom ei kuulu (tähistatakse ZF), ja Zermelo-Fraenkeli hulgateooriat, mille aksiomaatikasse valikuaksioom sisse on arvatud (tähistatakse ZFC).
Kui eeldada ZF aksioome, on valikuaksioom ekvivalentne nii Zermelo teoreemi kui ka Zorni lemmaga. Teisisõnu saab valikuaksioomi ZF-s tõestada, eeldades Zorni lemmat või Zermelo teoreemi, ja nii Zorni lemmat kui ka Zermelo teoreemi saab omakorda tõestada, tuginedes valikuaksioomile. 
Kuigi valikuaksioomist tuleneb mõningaid intuitsioonivastaseid järeldusi (näiteks Banachi-Tarski paradoks), eeldab enamik matemaatikuid valikuaksioomi tõesust, et vältida matemaatika vaesustamist. 
Valikuaksioomi sõnastas 1904 Ernst Zermelo, et formaliseerida Zermelo teoreemi tõestust. 
Sõnastus.
Valikufunktsioon on niisugune mittetühjade hulkade kogumil määratud funktsioon "f", et iga kogumisse "X" elemendina kuuluva hulga "s" korral "f"("s") on hulga "s" element. Selle termini abil saab valikuaksioomi sõnastada nii: 
Mis tahes mittetühjade hulkade hulga "X" korral eksisteerib hulgal "X" määratud valikufunktsioon "f".
Valikuaksioomi eitus väidab niisiis, et eksisteerib mittetühjade hulkade hulk, millel ei ole valikfunktsiooni.
Statistika Keskbüroo

Statistika Keskbüroo on mitme riigi statistikaasutuse nimi:
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis kuulutas 12. märtsil 2004 välja president Arnold Rüütel ja valimispäev oli 13. juuni 2004.
Eestist valiti Euroopa Parlamenti kuus saadikut.
Kandidaadid.
Üksikkandidaadid
Valimistulemuse kindlakstegemine Eestis.
Eestil on Euroopa Parlamendis (EP) 6 kohta. Eesti valimissüsteemi lühikokkuvõte:
Tulemused.
SDE - Sotsiaaldemokraatlik Erakond (ESDP)&lt;br&gt; 
K - Keskerakond (ELDRP/ALDE)&lt;br&gt;
RE - Reformierakond (ELDR/ALDE)&lt;br&gt;
I - Isamaaliit (ERP/ED)
Produktiivsus

Produktiivsus ehk tootlikkus on mingi protsessi või selle osise tootlikkus, kasulikkus. 
Mõiste "produktiivsus" leiab kasutust mitmes valdkonnas:
Produktiivsus (bioloogia)

Produktiivsus ehk tootlikkus ehk bioloogiline produktiivsus on biosüsteemi (organismi, koosluse vm) biomassi sünteesimise määr ehk biosüsteemi bioproduktsioonivõime. 
Produktiivsust mõõdetakse kas teatavas ajaühikus biosüsteemi moodustatud orgaanilise aine (biomassi) koguse kaudu, näiteks põllul t/ha kohta, või teataval pinnaühikul toimunud biomassi juurdekasvu kaudu. Esimesel juhul saab rääkida brutoproduktsioonist, teisel juhul netoproduktsioonist.
Bioproduktsioon

Bioproduktsioon on teatava aja jooksul mis tahes biosüsteemi toodetud orgaanilise aine kogus või selle väljendus kuivaine-, süsiniku- või energiaekvivalendina. Bioproduktsioonil moodustub juurde orgaanilist ainet, sealhulgas elusainet. 
Biosüsteemi bioproduktsioonivõimet nimetatakse produktiivsuseks. Näiteks Eesti ökosüsteemide keskmine produktiivsus on 0,5 kuni 1 kg orgaanilist ainet ruutmeetri kohta aastas. 
Autotroofsete organismide bioproduktsiooni nimetatakse esmas- ehk primaarproduktsiooniks ning selle aine- ja energiavoo liikumist kõrgematele troofsuslülidele (kaasa arvatud laguahelale) nimetatakse netoproduktsiooniks. 
Heterotroofsete organismide bioproduktsiooni nimetatakse aga teiseseks ehk sekundaarproduktsiooniks.
Kogu ökosüsteemis moodustunud orgaaniline aine samas lagundatakse organismide poolt enam-vähem samal määral. See teeb võimalikuks ökoloogilise tasakaalu.
Produktsiooniökoloogia

Produktsiooniökoloogia (ka produktsioonibioloogia, ökoloogiline energeetika) on ökoloogia valdkond, mis keskendub biosüsteemide (eriti ökosüsteemi) energiavoo liikumise kirjeldamisele ja kindlakstegemisele ning seeläbi sageli vastavate mudelite loomisele.
Produktsiooniökoloogia vaatleb energia liikumist peamiselt ökosüsteemi tasandil; organismi energeetikat käsitleb bioenergeetika.
Produktsioon

Produktsioon ehk produtseerimine on millegi tootmine ja ka selle tulemus – toodang ehk produktsioon. Tootmisega tegelevat asjaosalist või organismi nimetatakse produtsendiks.
Mõiste on kasutuses mitmes valdkonnas:
Kahe viimase mõiste puhul saab rääkida vastava toiduahela lüli koguproduktsioonist ehk brutoproduktsioonist ja puhastoodangust ehk netoproduktsioonist ehk mis läheb järgmistele toiduahela lülidele.
Savikoja paisjärv

Savikoja paisjärv (ka Savikoja veehoidla, Erala paisjärv) on paisjärv Tartu vallas Erala külas.
Savikoja paisjärv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Peipsi alamvesikonda. 
Paisjärve pindala on 4,5 hektarit, suurim sügavus 5,7 meetrit ja keskmine sügavus 3,5 meetrit. Veehoidla mahutab 180 000 m³. Kaldajoone pikkus on 1334 meetrit. Valgala pindala on 2,9 km².
Mauro Maur

Mauro Maur (sündinud 8. augustil 1958 Triestes) on itaalia trompetist ja helilooja.
Hommiku pool Eedenit

"Hommiku pool Eedenit" on ameerika kirjaniku John Steinbecki romaan, mis ilmus 1952. aastal. Tegemist on Kaini ja Aabeli piiblilegendil põhineva perekonnasaagaga, milles käsitletakse selliseid teemasid nagu andestamine ja kättemaks, headus ja kurjus, saatusega leppimine ja sellele väljakutse esitamine. 
Lugu toimub peamiselt Salinase orus, Californias, 20. sajandi algusest I maailmasõja lõpuni. Esimesed neliteist peatükki, mis toimuvad Connecticutis ja Massachusettsis , ulatuvad Ameerika kodusõjani ja on Adam Traski, tema venna Charlesi, nende isa Cyruse ja Cathy Amesi taustalugu .
"Eedeni idaosa" alguses , enne oma tegelaste tutvustamist, loob Steinbeck hoolikalt olustiku, kirjeldades Kesk-Californias asuvat Salinase orgu .
Adam Trask – äsja abiellunud oma varalahkunud isalt äsja päritud varandusega – saabub Californiasse ja asub elama oma raseda naise Cathy Amesiga Salinase orgu. Adami teadmata oli Cathy püüdnud rasedust kudumisvardaga katkestada . Nende uues kodus hoiatab ta Adamit, et ta ei tahtnud Californiasse kolida ja plaanib lahkuda niipea kui võimalik. Adam tõrjub ta, öeldes: "Jama!".
Cathy sünnitab kaksikud poisid, tulistab Adamit õlga pärast seda, kui oli veennud teda magamistoa ukse lukust lahti tegema, ja põgeneb. Adam jääb ellu ja langeb sügavasse depressiooni. Tema Hiina päritolu sulane Lee ja tema naaber, leidlik Iiri immigrant Samuel Hamilton äratavad Aadama sellest piisavalt välja, et ta saaks oma poegadele piiblitegelaste järgi nimeks panna Aaron ja Caleb .
Grytten

Grytten on ebamääraste piiridega piirkond Norras Møre og Romsdali maakonnas. 
Nimi tuleb vanapõhja talunimest "Grýtin" (sõnadest "grjót" 'kivi' ja "vin" 'aas').
Meeri Säre

Meeri Säre (14. juuli 1929 Tartus – 4. mai 2009 Tallinnas) oli eesti teatrikunstnik.
Elukäik.
Meeri Säre õppis 1945–1948 Tartu Muusikakoolis, lõpetas 1948 Tartu 2. Keskkooli ja 1954 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas 1954–1955 Estonias ja 1955–1957 Eesti Televisioonis.
Üle 40 aasta (1957–1998) töötas Meeri Säre Vanemuise teatris. Aastatel 1967–1991 oli ta Vanemuise peakunstnik. Tema töödest äratasid enim tähelepanu kujundused Ülo Vilimaa balletilavastustele 1960–1980. aastatel.
Meeri Säre oli koos Tiia Toometi ja Mare Hundiga üks Tartu Mänguasjamuuseumi algatajatest ja käimalükkajatest. Ta kogus ja valmistas nukke ning on eksponeerinud neid näitustel nii Eestis kui ka Soomes.
Lavakujundused.
Meeri Säre lavakujunduste nimekirjas on enim muusika- ja balletilavastusi, vähem draamalavastuste kujundusi.
Tunnustus.
1970. aastal pälvis ta Eesti NSV teenelise kunstniku ja 1982. aastal Eesti NSV rahvakunstniku aunimetuse.
Soo (täpsustus)

Soo on looduslik ökosüsteem.
Teised tähendused:
Soo on mitme koha nimi:
Lassi Nummi

Lassi Nummi (Lauri Juhani Yrjönpoika Nummi; kasutanud ka pseudoüümi Jukka Kangas; 9. oktoober 1928 Helsingi – 13. märts 2012 Helsingi) oli soome kirjanik ja tõlkija. Ta oli ajalehe Uusi Suomi kultuuritoimetaja, tegutses Soome Kirjanike Liidu ja PEN-klubi esimehena. 1973–1990 osales Soome piiblitõlkekomitees. 1990–1995 oli ta Helsingi Ülikoolis kaunite kunstide professor ("taiteilijaprofessori").
Lassi Nummi oli soome luule tuntumaid moderniste, kelle luule pärisosaks on loodus ning maailma metafüüsiline ja müstiline mõõde. Ta oli pikaajaline eesti kultuuri ja eesti kirjanike sõber. Nummi loomingus leidub ka Eesti-ainelisi luuletusi (tsükkel "Niin usein lähdössä" kogus "Matkalla niityn yli", sh luuletused "Ilta Nõmmella", "Paluumatkalla", samuti luuletus "Toompea" kogus "Karu laidunrinne").
Nummi lõpetas 1948 Helsingis Kallios lütseumi. Tuntuks sai ta juba järgmisel aastal, kui avaldas romaani "Maisema" ning luulekogud "Intohimo olemassaoloon" ja "Vuoripaimen". Tema luules kajastuvad idamaade ja antiikkultuur, kristlus ja Soome ajalugu.
Nummi sai 1986 Helsingi ülikooli filosoofiateaduskonna audoktoriks ja 1990 teoloogiateaduskonna audoktoriks.
Nummi pälvis 5 korda (aastatel 1950–1983) Soome riikliku kirjanduspreemia. 2006 anti talle Soome Kirjanduse Seltsi Aleksis Kivi Fondi elutööpreemia.
Fantoft

Fantoft on põhiliselt aedlinnast koosnev elurajoon Bergeni lõunaosas, 5 km kaugusel kesklinnast Fana ja Årstadi linnaosas Løvstakkeni mäe ja Byfjellene vahel. See piirneb Paradisi, Fjøsangeri, Storetveiti ja Nattlandiga. 
Umbes 15 km edelas on Fleslandi lennujaam ja kümneminutise jalgsimatka kaugusel on Nordåsvatnet, mille sopis on kuningliku perekonna residents Gamlehaugen, mida ümbritsevad avalikud suured aiad.
Seal on üliõpilaste ühiselamuid (Fantoft Studentboliger) ja maju vallalistele. 
1978. aastal avati Chr. Michelseni Instituudi labori- ja halduskompleks. 
Fantoftis on Fantofti püstpalkkirik. 
19. sajandil oli Fantoft oma piirkonnas haruldase lopsaka loodusega bergenlaste armastatud väljasõidukoht, kus oli võimalik metsas piknikku pidada. 20. sajandil istutati ümbritsevad mäed kunstlikult täis. Seal oli ka nüüdseks hävinud Birkelundi restoran. Fantofti lähedal Landåsis oli Edvard Griegi perekonna häärber.
Nimi tuleb vanapõhja sõnadest "forn" 'vana' ja "tuft" 'jäätmaa'.
Tunnetusüksus

Tunnetusüksus on 1988. aastal loodud Eesti ansambel.
Ansambli asutasid Mart Soo, Mart Süda, Rivo Laasi ja Arno Arrak, kes mängis löökpille
Mirnõi (Sahha)

Mirnõi on linn Venemaal Sahhas, Mirnõi ulussi keskus. Asub Viljui ja Leena platoo piiril Ireljahhi jõe ääres 1207 km Jakutskist läänes.
Mirnõi asutati 1955. aastal kimberliidileiukoha juurde, linnaõigused sai 1959. aastal.
Majandus.
Linnas asub teemanditootja ALROSA peakorter ja Miri teemandikaevandus, mis on üks maailma suurimaid. Selle sügavus on 525 m ja diameeter 1,25 km.
Abõi uluss

Abõi uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis.
Läbi ulussi voolab Indigirka. Ulussis on palju järvi, millest enamik on väga väikesed. Suurim järv on Ožogino.
Halduslikult jaguneb uluss kuueks "nasleg"iks.
Suurim asula ja halduskeskus on Belaja Gora, kus elab üle poole ulussi elanikest. Suuremad asulad on veel Kebergene, Suturuohha ja Abõi.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Abõi ulussi elanikkonnast jakuute 80,88%, venelasi 10,84%, evenke 4,65%, evenke 1,22%, ukrainlasi 1,16% ja teistest rahvustest inimesi 1,24%.
Luis de Góngora

Luis de Góngora y Argote (11. juuli 1561 – 24. mai 1627) oli hispaania barokiajastu vaimulik ja luuletaja.
Góngora lõi kujundlikku, peenelt viimistletud luulet, mis osutus oma metafoorikülluse, salapäraste mütoloogiliste vihjete, rohkete uudisväljendite ja keerulise sõnastuse tõttu sageli raskesti mõistetavaks. Ta teenis n-ö hämara luuletaja maine, seda eriti sonetiga "Üksindused". 
Oma tuntud soneti alguses ülistab Góngora naise ilu ("su juustega kuld võistleb asjata"), kuid lõpuridades rõhutab kontrastiks selle kaduvust ("neist, sinust endast – saab vaid vari pelk"). Sonett on ilmunud Jüri Talveti tõlkes "Maailmakirjanduse lugemikus" koolidele (Tallinn: Koolibri, 1993, lk 266), samas on lk 265–266 ka luuletus "Letrilja" Ain Kaalepi tõlkes.
Jan Czerski

Jan Czerski (vene "Иван Дементьевич Черский"; valgevene "Ян Доминикович Чэрскi"; 15. mai 1845 Vilno kubermang – 25. juuni 1892 Jakuutia) oli valgevene-poola paleontoloog, geoloog ja geograaf, Siberi uurija.
Czerski osales 18-aastase Vilniuse aadliinstituudi lõpuklassi õpilasena 1863. aasta jaanuariülestõusus ja saadeti karistuseks Siberisse Omskisse trahviroodu. 1869 ta vabastati sõjaväest, kuid pidi jääma Siberisse asumisele. 1871 lubati tal asuda elama Irkutskisse, kus elas 15 aastat, jätkas õpinguid ja töötas Venemaa geograafiaühingu Ida-Siberi osakonnas. Seal kohtas ta Aleksander Czekanowskit ja Benedykt Dybowskit ning käis paljudel ekspeditsioonidel. Ta avaldas algul Venemaa Geograafiaühingu Ida-Siberi osakonna ja pärast juba Venemaa Teaduste Akadeemia väljaannetes hulga töid Siberi geoloogiast ning kaasaegsetest ja väljasurnud selgroogsetest, mis tõstsid ta Venemaa juhtivate osteoloogide hulka.
1886 saabus ta Venemaa Teaduste Akadeemia kutsel Peterburi tegelema teadustööga. 1886 avaldas ta uurimuse Baikali järve kallaste geoloogiast koos esimese üksikasjaliku Baikali kaardiga, 1888 geoloogilise uurimuse Siberi postitee kohta Baikali järvest Uurali idanõlvani ja 1891 mahuka uurimuse Uus-Siberi ekspeditsioonilt kogutud imetajate kohta, mis annab ülevaate mitte ainult Uus-Siberi saarte, vaid kogu Siberi imetajatest. Ta määrati ekspeditsiooni juhiks Ida-Siberisse Jana, Indigirka ja Kolõma jõgikonna tundmaõppimiseks. Ekspeditsioon algas 1891, kuid 1892 Czerski suri ja maeti Omoloni jõe äärde Kolõma jõgikonnas.
Kuigi Czerski oli iseõppija, pälvis ta oma avastuste eest Venemaa Geograafiaseltsilt 3 kuldmedalit. Tema nime on saanud üks asula, kaks mäeahelikku, mitu mäge ja muud paika.
Oskuskeel

Oskuskeel on kirjakeele allkeel, mida kasutatakse erialasel ja ametialasel suhtlemisel. Sellisena vastandatakse seda üldkeelele, mida kasutatakse eelkõige igapäevaelus. 
Oskuskeel jaguneb erialakeelteks. 
Oskuskeelele on iseloomulik terminite ja reglementeeritud väljendusviisi kasutamine, mille eesmärgiks on üheselt mõistetavus. Terminitega väljendatakse rangelt määratletud mõisteid, seetõttu on erinevalt üldkeeltes sõnade ja sõnaühendite tähendused täpselt paika pandud, mõnikord (näiteks õiguskeeles ja sõjaväekeeles) kasutatakse ka lausete moodustamisel kindla tähendusega malle. Peale tähenduse laialivalgumise välditakse ühe erialakeele (või selle valdkondliku allkeele) piires tavaliselt sõnade mitmetähenduslikkust. 
Eri erialakeelel võivad olla eripärad, mille tõttu nad võivad eeltoodud üldisest kirjeldusest hälbida. Näiteks matemaatikas on tavaks igas kirjutises kõik terminid defineerida või viidata terminoloogia eeskujule; eri autorite terminikasutus võib olla erinev, samuti võidakse üht ja sedasama terminit olenevalt kirjutise temaatikast defineerida erineva üldisuse astmega. Filosoofias võetakse sageli aluseks üldkeelsed sõnad koos üldkeelsete tähendustega ning täpsed definitsioonid kas jäetakse andmata või esinevad definitsioonid filosoofiliste teesidena; terminoloogiline ühtsus puudub osalt sellepärast, et ühe ja sellesama sõnaga väljendavad eri filosoofid eri mõisteid, ja osalt sarnastel põhjustel nagu matemaatikas. 
Oskuskeelne tekst on üldkeelsest tekstist sageli keerulisema lauseehitusega ning sisaldab rohkem tuletisi, liitsõnu ja võõrsõnu.
Oskuskeele arendamine ja normeerimine on keelekorralduse osa, mida nimetatakse oskuskeelekorralduseks. Sellega tegelevad terminoloogid koostöös erialainimestega. 
Oskuskeelt uurib oskuskeeleõpetus.
Fujisawa

Fujisawa (jaapani 藤沢) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub Sagami lahe ääres ja ulatub Sagamino platoole põhjas.
Fujisawa haldusalasse kuulub Enoshima saar.
Fujisawas toimus 1964. aasta suveolümpiamängude purjeregatt.
Linna läbis Tōkaidō.
TNC-konnektor

TNC-konnektor (lühend sõnadest "Threaded Neill-Concelman") konnektor on BNC-konnektori keermestatud versioon ja loodud raadiosagedustel (kuni 11 GHz) ühenduste loomiseks läbi 50 Ω koaksiaalkaabli (RG-316, RD-316, RG-142, RG-178, Belden 9913 ja RG-58). Võrreldes BNC-konnektoriga tagab TNC-konnektormikrolainete parema ja mehaaniliselt kindlama ühenduse.
TNC- konnektori töötasid1950. aastate lõpus välja insenerid Paul Neill firmast Bell Labs ja Carl Concelman Amphenoli firmast.
Pööratud TNC-konnektor.
Tavalisest TNC konnektorist on olemas nn pööratud variant RP-TNC ehk RTNC ("Reverse polarity TNC"). See pistikühendus on omadustelt sama kui tavaline TNC-konnektor, kuid tema pistiku ja pesa keskkontaktid on omavahel vahetatud (ümber pööratud) ‒ pistikul on metalltihvti asemel metalltoru ja pesal vastupidi. Selliseid RP-TNC-konnektoreid on kasutatud WiFi seadmete antennidel.
75 Ω TNC-konnektor.
TNC-konnektorid on loodud peamiselt 50-oomisele kaablile, kuid neid on ka 75-oomisele koaksiaalkaablile (TV-kaablile).
Priit Potisepp

Priit Potisepp (sündinud 30. juunil 1968) on majandus- ja rahandustegelane ning statistikajuht. 
Haridus.
Priit Potisepp lõpetas 1986. aastal Kilingi-Nõmme Keskkooli ning 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna tootmise ökonoomika ja juhtimise eriala. Lisaks on ta õppinud Kieli Rakenduskõrgkooli majandusteaduskonnas investeerimis- ja finantsanalüüsi ärijuhtimise erialal.
Isiklikku.
Priit Potisepp on abielus ja tal on kaks last. Ta räägib eesti, inglise, saksa ja vene keelt.
Karstula (Ingeri)

Karstula (soome keeles "Karstala", vene keeles "Коростель", rootsi keeles "Korostell") on küla Leningradi oblasti Kingissepa rajooni Kuzjomkino vallas Rosona jõe ääres.
Ajalugu.
Tartu rahulepingu järgi jäi küla Eesti territooriumile. Karstula kuulus Viru Ingerisse, Vaivara kihelkonna Narva valda ja Viru maakonna Narva valda. Eesti Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud.
Anagramm

Anagramm on sõnamäng, kus tähed sõnas või lauses liigutatakse ümber, et saada uus sõna või lause. 
Anagrammid on näiteks kaubamaja = kaubajaam, Saksamaa = maakassa, "mother-in-law" = "woman Hitler". Sageli valitakse varjunimesid anagrammide abil, näiteks Margit Adorf = Fagira D. Morti.
Anagrammid on tuntud alates antiikajast, väga populaarsed olid nad keskajal.
Andrei Sõritsa

Andrei Sõritsa (sündinud 25. novembril 1961 Kaasanis Tatari ANSV-s) on Eesti naistearst ja endine vehkleja.
Lõpetas 1978. aastal Haapsalu 2. Keskkooli ning 1984. aastal sünnitusabi ja günekoloogia erialal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Meditsiinikandidaat (1990). Ta on täiendanud end Saksamaal, Rootsis, Soomes, Inglismaal, Taanis ja USAs.
Töötanud 1984–1989 TRÜ üld- ja molekulaarpatoloogia instituudis, 1989. aastast TÜ sünnitusabi ja günekoloogia kateedris (1992. aastast naistekliinik). 
1998. aastast naistekliiniku dotsent ja Tähe erakliiniku juhataja, 2001. aastast Lõuna-Eesti esimese erakliiniku Elite juhataja. 
Sõritsa juhendamisel tehti Tartu Ülikooli naistekliinikus naise munaraku viljastamine katseklaasis, mis lõppes 26. juunil 1995 Tallinna Keskhaiglas Eesti ja Baltimaade esimese katseklaasilapse sünniga. Vastsündinu oli tüdruk, kes kaalus 2928 g.
Ta on ka fondi "Lootus" nõukogu esimees, Eesti Bioeetika nõukogu liige ja Tartu Rotary Klubi liige.
Vehklejana.
Vehklemist hakkas ta harrastama 1972. aastal Haapsalu Spordikoolis Tiit Räni juhendamisel. Ta võitis aastatel 1979–1989 Eesti NSV meistrivõistlustel individuaalselt viis kuldmedalit ja meeskondlikult kuus kuldmedalit. Kuulus 1978–1983 Eesti NSV espadronikoondisse.
Ta võistles 1993. aastal Essenis vehklemise maailmameistrivõistlustel Eesti koondise koosseisus.
Isiklikku.
Tema abikaasa Svetlana Sõritsa (11. aprill 1961 – 22. juuli 2019) oli koos Andreiga üks Elite Kliiniku asutaja
Aldani uluss

Aldani uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas.
Läbi ulussi voolab läänest itta Aldani jõgi ja edelast kirdesse Amga jõgi.
Ulussis on seitse 3. järgu haldusüksust, neist kaks linnad: halduskeskus Aldan ja Tommot.
79% elanikest on venelased, 5% ukrainlased, 4% jakuudid ja 2% evengid.
Aldani ulussis kaevandatakse kulda.
Eesti maavolinike loend

Eesti maavolinike loend on Eesti vabariigi maakondade Maavolikogude liikmete loetelu, kes valiti vallavanemate ja linnavanemate seast 8. märtsil 1940 ja kinnitati siseministri poolt 15. märtsil 1940.
Maavolikogude liikmed valiti valla- ja linnavanemate täiskogu poolt (või vallavanemate täiskogu poolt maakondades, kus polnud peale maakonnalinna kolmanda astme linnu). Valga- ja Petserimaa maavolikogude liikmeteks said Maakonnaseaduse § 22 kolmanda lõike alusel ilma valimata kõik ametis olevad valla- ja linnavanemad. Maavolinike nimekirjad avaldati Riigi Teataja Lisas 20. märtsil 1940.
Emilie Tungal

Emilie Tungal (kuni 9. juunini 1930 Emilie Õispuu, 2. juuni 1901 Abruka vald, Saaremaa – 19. mai 1935 Tartu) oli eesti arst.
Ta lõpetas 1920. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi ja õppis seejärel 1920–1921 Tartu Ülikoolis õigusteadust, 1922–1924 Müncheni ülikoolis ja 1925–1935 Tartu Ülikoolis arstiteadust, sai arsti õigused 1. märtsil 1935. Pärast ülikooli lõpetamist töötas vabatahtliku assistendina Tartu Ülikooli naistekliinikus.
Isiklikku.
Abiellus 9. juunil 1930 Gustav Tunglaga.
Hendrik Soo

Hendrik Soo (19. mai (vkj 7. mai) 1879 Voltveti, Pärnumaa – 27. september 1939 Pärnu) oli Pärnu linnapea.
Õppis Voltveti-Kuusalama algkoolis (1888–1890) ja Saarde kihelkonnakoolis, seejärel Pärnu linnakoolis, mille lõpetas 1898. aastal. 1899–1912 töötas Pärnu maakonna politseivalitsuses. 1912. aastal sooritas eraadvokaadi eksami.
Aastatel 1912–1916 töötas Pärnus advokaadina. 1917 sai ta Pärnu miilitsaülemaks, 1918–1921 ja 1933–1936 oli ta Pärnu linnanõunik ning 1921–1924 ja 1936 kuni surmani 1939. aastal Pärnu linnapea. Ta oli ka Eesti Linnade Liidu juhatuse liige. Majaomanikkude Koja juriidilise toimkonna liige.
Surm.
Hendrik Soo suri 27. septembril 1939 infarkti tagajärjel. Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule.
Konrad Pfaff

Konrad Pfaff (15/27. oktoober 1872 Tallinn – 20. november 1935 Tartu) oli Eesti arst.
Õppis 1891–1897 (lõpetas) Tartu ülikoolis arstiteadust.
Töötas 1897–1900 assistendina Mellini kliinikus Tartus, alates 1897 ka praktiseeriv arst Tartus.
Edgar Meywald

Edgar Ernst Richard Meywald (5/18. jaanuar 1901 Kuressaare – 28. juuni 1935 Kuressaare) oli Eesti arst.
Kuressaare linnaarsti Richard Meywaldi poeg.
Õppis arstiteadust Müncheni ülikoolis 1922–1924 ja Tartu Ülikoolis 1924–1933 (lõpetas). Fraternitas Normannia vilistlane.
Alates 1934. aastast Mustjala jaoskonnaarst.
Kuljus (rahvatantsurühm)

Kuljus on Tallinna Tehnikaülikooli tantsuansambel. 
Kuljus sai alguse 1949. aastal, kui tollase TPI majandusteaduskonnas tuli kokku seltskond noori, kes tahtsid tantsida. Õpetajaks kutsuti Salme Valgemäe. Kuljuse nimi võeti kasutusele alles 1962. aastal Salme ja Ott Valgemäe samanimelise tantsu järgi, kui visa tantsimise tulemusena saadi rahvakollektiivi aunimetus. Kuljust ja Salme Valgemäe tööd autasustati 1974. aastal Eesti NSV teenelise kollektiivi aunimetusega. 1977. aastal lisandus Üleliidulise leninliku komsomoli preemia laureaadi tiitel. 
1949–1974 oli kunstiline juht Salme Valgemäe. 1974–1999 juhtisid ansamblit Pill ja Ülo Luht. 1999. aasta sügisest 2000. aasta kevadeni juhendas Kuljuse põhikoosseise Ivar Lett. 2001. aasta sügisest on ansambli juhiks Marina Kuznetsova. 
Kuljuses tantsib üle saja tantsija kuues rühmas: I, II, III põhikoosseis, noorem rühm, noorem vilistlasrühm ja vanem vilistlasrühm. 
Kuljus on Eesti Rahvatantsuansamblite Liidu liige. MTÜ Kuljus Klubi on kantud Eesti mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.
Allaihha uluss

Allaihha uluss ehk Allajõahha uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb põhjas Ida-Siberi merega.
Läbi ulussi voolab Allaihha jõgi.
Ulussi halduskeskus on Tšokurdahhi alev, kus elab üle kolmandiku ulussi elanikest.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 3421, neist 40% jakuudid, 34% venelased ja 16% eveenid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 3050.
Amga uluss

Amga uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas.
Läbi ulussi voolab edelast kirdesse Amga jõgi.
Ulussi halduskeskus on Amga küla.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 17 251, neist 91% jakuudid, 5% venelased ja 2% evengid.
Uluss jaguneb 14 kohalikuks omavalitsuseks ("nasleg"):
Määrsõnafraas

Määrsõnafraas ehk adverbifraas on fraas, mille põhisõna on määrsõna.
Määrsõnafraasi tähistamiseks võib eesti keeles kasutada ingliskeelset lühendit AdvP – "adverbial phrase". 
Määrsõnafraasi ülesanded.
Määrsõnafraas võib käituda kui:
1) lauseadverbiaal ehk lausemäärus, see on verbi laiend, mis pole sihitis ega öeldistäide ning annab lausele mõtte: "Lõpp on lähedal.";
2) fraasiadverbiaal ehk fraasimäärus, see on määrsõna laiend, mis annab fraasile mõtte: "Kergelt tulnud raha";
3) üldlaiend, mis on üldistav ning tavaliselt suhtumist näitav lisamärkus: "Ilmselgelt on see nii."
Määrsõnafraasi laiendliige.
Määrsõnafraasi laiendiks on määrsõna. "Ma jooksen väga kiiresti."; "üsna varsti".
Määrsõnafraas on endotsentriline fraas, see tähendab, et fraasi põhi esineda ka ilma laiendita ja samas täita sama süntaktilist ülesannet, mis fraas tervikuna. "Väga üldiselt" ("väga" on laiend ning "üldiselt" põhisõna) on süntaktiliselt võrdne üksi esineva põhisõnaga "üldiselt".
Polaarsed stratosfääripilved

Polaarstratosfääripilved ehk polaarsed stratosfääripilved ehk pärlmutterpilved on talvisel ajal polaaralal stratosfääris 15–25 km kõrgusel tekkivad pilved. Need pilved põhjustavad osooniauke, sest soodustavad keemilisi reaktsioone, mis vabastavad kloori, aga kloor on osoonikihti lõhkuvate keemiliste reaktsioonide katalüsaator. Pilved võivad lisaks veele sisaldada hapete, eeskätt lämmastikhappe ja väävelhappe kristalle. Eriti madalatel temperatuuridel võivad kristallid moodustada jääkihi.
Suure kõrguse ja Maa pinna kõveruse tõttu saavad need pilved valgust altpoolt, horisondi tagant, ja peegeldavad selle maapinnale. Eriti eredad on nad enne koitu ja pärast eha. Nad on nähtavad märksa madalamatel laiustel kui tekivad, isegi laiustel 55°–60°.
Stratosfäär on väga kuiv. Erinevalt troposfäärist moodustuvad seal harva pilved. Väga külmade polaartalvede ajal see siiski juhtub. Polaarsed stratosfääripilved moodustuvad temperatuuril allpool −78 °C. Põhjapoolkeral esinevad need vaid stratosfääri alumises osas. Moodustuda võivad mitut sorti pilved, mida klassifitseeritakse keemilise koostise ja aine oleku põhjal pilvedes. II tüüpi pilved ei kahjusta keskkonda, sest koosnevad ainult veest, ja need esinevad ainult Antarktikas.
Stratosfääripilvi ei tohi segi ajada helkivate ööpilvedega, mis tekivad mesopausis 80–85 km kõrgusel.
Kingpool

Kingpool on tegelane Eno Raua lasteraamatust "Naksitrallid".
Ta on krapsakas kiilaspäine mehike, kes on oma kingaotsad maha lõiganud, et oleks hea lahe varbaid liigutada. Kingpool on naksitrallidest kõige elavaloomulisem ja impulsiivsem. Ta on julge ja ettevõtlik (näiteks teeb vanast piimanõust omale metallrüü, et minna sõber Muhvi huntide käest päästma; samuti vastuseisud rottide, haraka jt-ga).
Samas on ka Kingpool omamoodi tundeline ja suuremeelne. See avaldub hästi tema suhetes vana kalli mänguhiirega, kelle ta viimaks siiski otsustab linna kassinuhtlusest päästmiseks ohvriks tuua.
Abaga nasleg

Abaga nasleg on 3. järgu haldusüksus Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas Amga ulussis. 
Naslegi ainuke asula on Amga jõe ääres asuv Abaga küla.
Rahvaarv oli 2001. aastal 1163, 2007. aastal 1201 ja 2021. aastal 1114.
Peamine majandusharu on põllumajandus. 2000. aastal oli Abaga naslegis 344 veist, 401 hobust, 264 siga ja 1297 kana. Kasvatatakse kartulit.
Muhv (Naksitrallid)

Muhv on naksitrall, tegelane Eno Raua lasteraamatutest.
Muhv on pisikest kasvu turrisjuukseline mehike, kes kannab tavaliste riiete asemel seljas suurt kohevakarvalist tõmblukuga muhvi, millest ainult peanupp ja jalalabad välja paistavad.
Ta on naksitrallidest kõige melanhoolsem ja sentimentaalsem. Ta armastab lugeda ja kirjutada luuletusi ning saadab iseendale kirju. Ta nostalgitseb ning meenutab sageli oma kauget lapsepõlve ja vanemaid, kes kandsid samuti mõnusaid sooje muhve. Muhvile kuulub ka pisike punane furgoonauto, millega naksitrallid ilma mööda seiklevad.
Naksitralli-lugude lõpupoolel saab Muhvile ka truu kaaslase koerakese Krae näol.
Eesti Lastekirjanduse Keskus annab välja Muhvi auhinda.
Sammalhabe

Sammalhabe on tegelane Eno Raua lasteraamatust "Naksitrallid".
Ta on väikest kasvu rohekate riiete ja kübaraga mehike, kellel on pehmest samblast habe, kus kasvavad ilusad punased pohlad.
Sammalhabe on naksitrallidest kõige tasakaalukam ja rahulikum. Ta tunneb end tugevalt seotud olevat loodusega, näiteks ei maga ta metsas ööbides kunagi kusagil mujal kui otse maapinnal lõkkeaseme ääres. Ta tunneb hästi loodusravi (põdrasamblatee Kingpoole köha vastu, rassi-nimeline taim rottide vastu) ning suhtleb hoolivalt loomadega (rästik Rudolf, linnupesa valvamine oma habemes jm).
Ta on välja öelnud lause "Looduses peab valitsema tasakaal."
Sammalhabe on saanud nime Eno Raua kunagise pseudonüümi Eno Sammalhabe järgi.
Krae (Naksitrallid)

Krae on väike pruun segavereline koerake Eno Raua lasteraamatust "Naksitrallid".
Ta ilmub välja näiliselt eikusagilt, ent niipea kui Muhv autoukse paotab, et loomake sisse lasta, hakkabki koer vaid truult Muhvi kannul käima.
Olenjoki rahvusuluss

Olenjoki rahvusuluss ehk Ölööni uluss (ka "Olenjoki evengi rahvusrajoon") on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb läänes Krasnojarski kraiga.
Läbi ulussi voolab Olenjoki jõgi ja Anabari jõgi.
Ulussi halduskeskus on Olenjoki küla.
1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4011, neist 54,3% evengid.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4091, neist 63% evengid, 30% jakuudid ja 4% venelased.
Pindalalt on see Sahha suurim uluss (võrdluseks on see veidi suurem kui Poola).
Uluss jaguneb neljaks kohalikuks omavalitsuseks ("nasleg"):
Ühisosata hulgad

Kaht hulka nimetatakse ühisosata hulkadeks ehk mittelõikuvateks hulkadeks ehk lõikumatuteks hulkadeks ehk disjunktseteks hulkadeks, kui neil pole ühtki ühist elementi. Näiteks {1, 2, 3} ja {4, 5, 6} on ühisosata hulgad.
Rohkem kui kaht hulka nimetatakse paarikaupa ühisosata hulkadeks ehk paarikaupa mittelõikuvateks hulkadeks ehk paarikaupa lõikumatuteks hulkadeks ehk paarikaupa disjunktseteks hulkadeks, kui iga kaks eri hulka nende seast on ühisosata hulgad. Näiteks {1, 2, 3}, {4, 5, 6} ja (7, 8, 9) on paarikaupa ühisosata hulgad.
Ühisosata hulgad.
Kaht hulka "A" ja "B" nimetatakse ühisosata hulkadeks, kui nende ühisosa on tühi hulk, st kui
formula_1
Paarikaupa ühisosata hulgad.
Olgu "I" indeksite hulk, ning olgu hulga iga "I" iga elemendi "i" korral "A""i" mingi hulk. Siis indekseeritud hulk {"A""i": "i" ∈ "I"} on paarikaupa ühisosata, kui hulga "I" iga kahe elemendi "i" ja "j" korral, mille puhul "i" ≠ "j", kehtib
formula_9
Näiteks hulkade kogum { {1}, {2}, {3}, ... } on paarikaupa ühisosata.
Kui {"A""i"} on paarikaupa ühisosata hulkade kogum, milles on vähemalt kaks hulka, siis selle lõige on tühi:
formula_10
Tõepoolest, kui selle lõige ei oleks tühi, siis leiduks element, mis on kõigile hulkadele ühine. See element oleks ühine ka igale kahele hulgale nende seast, mistõttu see kogum ei oleks paarikaupa ühisosata.
Ent ümberpöördu pole tõsi. Näiteks kogumi , {2, 3}, lõige on tühi hulk, kuid see kogum ei ole paarikaupa ühisosata. Veel enam, igal hulkade paaril selles leidub ühine element.
Lõikumatu ühend.
Hulkade indekseeritud hulga ühendit "X" nimetatakse lõikumatuks ühendiks ja tähistatakse nii:
formula_23
Lõpliku arvu hulkade lõikumatu ühendi võimsus võrdub nende hulkade võimsuste summaga.
Klassijaotus.
Hulga "X" klassijaotus on selle hulga mittetühjade alamhulkade kogum {"A""i" : "i" ∈ "I"}, mille korral {"A""i"} on paarikaupa ühisosata ja
formula_24
Anabari jõgi

Anabar (vene "Анабар" (Anabar), jakuudi "Анаабыр" (Anaabõr)) on jõgi Aasias Sahha loodeosas. 
Moodustub Suur-Kuonamka ja Väike-Kuonamka ühinemisel Anabari platool. Voolab järskude kallastega orus, Põhja-Siberi madalikul laias orus. Suubub Laptevite mere Anabari lahte. Suubumisel moodustab madalaveelise estuaari.
Suuremad lisajõed on Udja, Ebeljahh, Suolama ja Harabõl.
Jõe ääres asuvad Saskõlahh, Ebeljahh ja Jurjung-Haja.
Anabari pikkus on 939 km, valgla pindala umbes 100 000 km².
Jõe järgi on nime saanud Anabari rahvusuluss.
Anabari rahvusuluss

Anabari uluss ehk Anaabõri rahvusuluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb läänes Krasnojarski krai Taimõri rajooniga.
Läbi ulussi voolab Anabari jõgi.
Ulussi halduskeskus on Saskõlahhi küla.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4024, neist 25% dolgaanid, 27% jakuudid ja 19% venelased. Evenke oli 14,02% rahvastikust ja eveene 6,61%.
Uluss jaguneb kolmeks kohalikuks omavalitsuseks ("nasleg"):
Lünklause

Lünklause ehk elliptiline lause ehk väljajätteline lause on selline lause, milles mingi süntaktiliselt kohustuslik element on sõnastamata, kuid sisuliselt olemas (juurdemõeldav). Lünklause on ehituselt mittetäielik lause.
Näited:
Ellipsi ehk väljajätu liigid.
Eesti keele lünklauses võib esineda kahte liiki ellipsit.
Buluni uluss

Buluni uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Asub Leena jõe suudmealal ja hõlmab Leena jõe delta.
Ulussi halduskeskus on Tiksi alev.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 9775, neist 36% venelased, 23% jakuudid ja 24% evengid.
Uluss jaguneb kaheksaks kohalikuks omavalitsuseks ("nasleg").
Peptiidside

Peptiidside on kovalentne side valgu molekuli ehitusse kuuluvate aminohappejääkide vahel. See on neljast aatomist koosnev funktsionaalne rühm (-CO-NH-), mida nimetatakse amiidrühmaks või peptiidrühmaks.
Süntees.
Peptiidside moodustub siis, kui ühe molekuli karboksüülrühm reageerib teise molekuli α-aminorühmaga. Ühe molekuli karboksüülrühm (-COOH) kaotab vesiniku ja hapniku ning teise molekuli aminorühm (-NH2) kaotab ühe vesiniku ning toimunud kondensatsioonireaktsiooni käigus eraldub vesi (H2O). Reaktsiooni tasakaal on kallutatud pigem hüdrolüüsi kui sünteesi poole ja seega on peptiidsideme moodustumiseks vaja lisa energiat. Elusorganismides saadakse see energia ATP molekulidelt ning reaktsiooni viivad läbi spetsiifilised ensüümid.
Peptiidsideme omadused.
Kuigi peptiidsideme karbonüülse süsiniku ja amiinse lämmastiku vahel on üksikside, on sel kaksiksidemele omaseid tunnuseid: peptiidsideme pikkus jääb tavalise C-N üksiksideme (1,49 Å) ja C=N kaksiksideme (1,27 Å) vahele, tüüpiliselt on see 1,32 Å pikkune. Lisaks ei ole võimalik rotatsioon peptiidsideme ümber. Kaksiksideme omadused on eelduseks ka sellele, et ühes peptiidsidemega seotud aminohappe paaris on kuus aatomit ühes tasapinnas, teisisõnu peptiidside on planaarne. Ühte tasapinda jääb ühe molekuli α-süsinik ja karbonüülrühm (C=O) ning teise molekuli NH-rühm ja α-süsinik. Planaarne peptiidside võib esineda kahes konfiguratsioonis. Kui kaks α-süsinikku asetsevad peptiidsideme suhtes vastaskülgedel, on tegu trans-konfiguratsiooniga, kui asetsevad samal küljel, on tegu cis-konfiguratsiooniga. Valkudes on peaaegu kõik peptiidsidemed trans-konfiguratsioonis. Cis-konfiguratsioon on takistatud, kuna sellises asetuses on aminohapete kõrvalahelad väga lähestikku, mistõttu toimuvad steerilised kokkupõrked. Erandiks on kahe proliini vaheline side, kus steerilised kokkupõrked toimuvad mõlemal juhul ja seega esineb valkudes sageli mõlemaid vorme. 
Laeng.
Valkude sünteesi jaoks väga oluline omadus on see, et peptiidside on laenguta, mis võimaldab peptiidahelatel moodustada tihedalt kokku pakitud globulaarseid struktuure.
Füüsikalised omadused.
Peptiidside neelab valgust lainepikkusel 190–230 nm, mis muudab selle eriti vastuvõtlikuks UV-kiirgusele.
Lagundamine.
Nagu ülalpool mainitud on reaktsiooni tasakaal kallutatud hüdrolüüsi poole. Sellegipoolest on peptiidside väga stabiilne: selle eluiga ulatub vesilahuses ilma katalüsaatori juuresolekuta 1000 aastani. Elusorganismides katalüüsivad hüdrolüüsi reaktsiooni spetsiaalsed ensüümid, mida nimetatakse proteaasideks. Peptiidsideme lagundamisel hüdrolüüsi teel vabaneb 8–16 kJ/mol ehk 2–4 kcal/mol vaba energiat.
August Sõrra

August Sõrra (18. jaanuar 1903 Ropka vald, Tartumaa – 1. oktoober 1944 Läänemeri) oli eesti advokaat.
Õppis 1925–1932 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Sakala vilistlane.
Alates 1938 vandeadvokaat Tartus. Hukkus Rootsi põgenemisel.
Denaturatsioon

Denaturatsioon ehk denatureerimine (kunstladina "denaturare" 'loomulikest omadustest ilma jätma') tähendab biopolümeeride, peamiselt valkude omaduste (lahustuvuse, bioloogilise aktiivsuse, reageerimisvõime jne) muutumist temperatuuri, rõhu ja muude tingimuste muutmise teel.
Denaturatsiooniks nimetatakse ka ainult tehniliseks kasutamiseks määratud ainete söögi- ja joogikõlbmatuks muutmist. Kõnekeeles nimetatakse denatureeritud alkoholi tinaturkaks.
Renaturatsioon

Renaturatsioon on valgu kõrgemat järku (neljandat, kolmandat ja teist) ruumiliste struktuuride ja bioloogilise aktiivsuse taastumine.
Renaturatsioon on denaturatsiooni pöördprotsess. See avaldub suhteliselt kerge denaturatsiooni järel (valgu primaarstruktuur on säilinud) ning eeldusel, et denaturatsioonifaktorid on kõrvaldatud. Kui denaturatsiooni põhjustas temperatuur, siis renaturatsiooni ei toimu.
Reaalarvude hulk

Reaalarvude hulk on hulk, mille elementideks on kõik reaalarvud. Reaalarvude hulga tähis on formula_1 või R.
Reaalarvude hulgaga seatakse üksühesesse vastavusse arvsirge. Reaalarvude hulka ennast koos sellele iseloomulike loomulike struktuuridega vaadeldakse reaalsirgena ja reaalarvude korpusena.
Võimsus.
Reaalarvude hulga formula_2 võimsus on kontiinuumi võimsus formula_3. See on suurem kui naturaalarvude hulga võimsus (loenduva hulga võimsus) formula_4, mis on vähim lõpmatu võimsus. Seega on reaalarvude hulk mitteloenduv hulk. Seda tõestab Cantori diagonaaltõestus. Mitteloenduvus tähendab, et iga reaalarvude nimekiri formula_5, mis on nummerdatud naturaalarvudega, on mittetäielik. 
Et reaalarvude hulk on võrdvõimas naturaalarvude hulga astmehulgaga, tähistatakse tema võimsust ka formula_6.
Ratsionaalarvude hulk ja isegi algebraliste arvude hulk on võrdvõimsad naturaalarvude hulgaga, seega loenduvad. Esimest tõestab Cantori esimene diagonaaltõestus. Mitteloenduvuse tekitab niisiis alles transtsendentsete arvude juurdevõtmine. 
Hulgateoorias otsiti pärast Georg Cantori avastusi vastust küsimusele, kas on olemas loenduva hulga võimsuse formula_4 ja reaalarvude hulga võimsuse vahepealne võimsus või kas iga reaalarvude hulga mitteloenduv alamhulk on võrdvõimas kõigi reaalarvude hulgaga. Oletust, et vastus esimesele küsimusele on eitav ja teisele jaatav, nimetatakse kontiinuumihüpoteesiks. Lühidalt ütleb see, et formula_8.
Osutus, et tavalistest hulgateooria aksiomaatikatest, sealhulgas valikuaksioomiga Zermelo-Fraenkeli aksiomaatikast, on kontiinuumihüpotees sõltumatu, st teda ei saa nende süsteemide raames tõestada ega ümber lükata.
Ernst Ottan

Ernst Ottan (30. juuni 1903 Vaabina vald (Urvaste kihelkond), Võrumaa – 2. mai 1966 Bradford) oli eesti advokaat.
Õppis 1924–1931 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust ja 1925–1927 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis viiulit. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Alates 1938 vandeadvokaat Võrus. 1944 põgenes Saksamaale, 1947 siirdus Inglismaale.
Tema juhatusel tegutses keelpilli- ja lauluansambel.