Tarbijakäitumine

Tarbijakäitumine on õpetus üksikisikutest, gruppidest või organisatsioonidest ja nende tarbimisotsuseid mõjutavatest protsessidest. Samuti käsitletakse tarbijakäitumise all ka toodete, teenuste, kogemuste või ideede müüki eesmärgiga rahuldada tarbija vajadusi ning välja selgitada, kuidas mõjutavad tarbimisprotsessid nii tarbijat ennast kui ka ühiskonda.
Tarbijakäitumises esineb elemente nii psühholoogiast, sotsioloogiast, sotsiaalantropoloogiast, turundusest kui ka ökonoomikast; püütakse mõista tarbija otsustusprotsessi nii individuaalsel tasandil kui ka grupiprotsessina, näiteks kuidas emotsioonid mõjutavad ostukäitumist. Üksiktarbija karakteristikud (demograafia, muutused käitumises) on olulised mõistmaks inimeste vajadusi. Lisaks sellele üritatakse hinnata gruppide (näiteks perekond, sõbrad, referentsgrupp, ühiskond üldiselt) mõjusid üksikindiviidile.
Tarbijakäitumise uurimine põhineb tarbija ostukäitumisel. Klient kannab kolme rolli: ostja, maksja ja kasutaja. Uuringud on näidanud, et isegi ekspertidel on tarbijate käitumist raske prognoosida. Suhteturundus on kliendikäitumise analüüsil oluline, kuna taasväärtustab ostja tähtsust turundusprotsessis. Väga tähtsaks peetakse ka tarbija seotust tootjaga, kliendisuhetekorraldust ja üks-ühele turundamist.
Sotsiaalseid funktsioone saab jagada sotsiaalseteks valikuteks ning heaolu funktsioonideks. Sotsiaalse heaolu funktsiooni saab välja selgitada Arrow' võimaluste teoreemiga. Sotsiaalsed funktsioonid sõltuvad otsusekindlusest, neutraalsusest, anonüümsusest, monotoonsusest, üksmeelsusest, homogeensusest ja Pareto-optimaalsuse tasemest; kusjuures ei sisalda ükski sotsiaalse valiku funktsioon ordinaalskaalal kõiki neid tunnuseid samaaegselt.
Turundamine tagab teenused, et klientide soove rahuldada. Seda silmas pidades on tootmissüsteem algusest peale arvestanud teatud tootmistasemega, et jõuda lõpptarbijani .
Musta kasti mudel.
Musta kasti mudel näitab stiimulite interaktsioone, tarbija omadusi, otsustusprotsessi ja tarbijate reaktsiooni. Mudel on seotud musta kasti biheivioristliku teooriaga, kus on fookuses stiimulite ja tarbija reageeringu vaheline suhe.
Ostja must kast sisaldab ostja omadusi ja otsuselangetusprotsessi, mis lõpuks määrab ära ostja reageeringu.
Suurettevõtted planeerivad ja töötavad turundusestiimulitega samas, kui keskkonna stiimulid on mõjutatud sotsiaalsetest teguritest, tulenedes majandusest, poliitikast ja kultuurilistest asjaoludest ühiskonnas.
Stiimulid, mis mõjutavad ostja otsustusprotsessi, saab liigitada kaheks: inimestevahelised stiimulid (sotsiaalsed ja kultuurilised grupid, kuhu inimesed kuuluvad või tahaksid kuuluda) või isikusisesed stiimulid (näiteks taju ja suhtumine, mis kujundavad tarbija käitumist). 
Musta kasti mudel eeldab, et ostja on käitunud teadlikult ning ratsionaalselt ja on seega läbi otsustusprotsessi leidnud lahenduse oma probleemile.
Informatsiooni otsimine.
Kui tarbija on teadvustanud oma vajaduse, hakkab ta otsima selle rahuldamiseks lahendust toote või teenuse näol. Belch &amp; Belchi järgi kasutab tarbija selleks nii sise- kui ka välisotsinguid. Teabeallikate alla kuuluvad nii isiklikud kogemused kui ka kommerts- ja avalikud allikad.
Sisepsühholoogiline protsess koos informatsiooni otsimisprotsessiga loovad taju. Seda saab defineerida kui protsessi, mille käigus isik võtab vastu, valib, korraldab ja tõlgendab teavet, et luua tähendusrikas kujutelm maailmast. Tarbijate kalduvus otsida informatsiooni kaupade ja teenuste kohta teeb uurijatele võimalikuks prognoosida tarbijate ostuplaane, selleks uuritakse kui palju ühe või teise toote lühikirjeldus kliendile huvi pakub.
Selektiivset tajumisprotsessi saab jagada neljaks:
Selle protsessi mõjud aitavad välja töötada efektiivset reklaamistrateegiat. Lisaks annab see teabeallikate valikul soovitusi konkreetse brändi paremaks turustamiseks.
Alternatiivide hindamine.
Tarbija võrdleb kaubamärke ja tooteid, mis kuuluvad tema huviorbiiti. Huvipakkuvad tooted viitavad alternatiivide hulgale, mille otstarbekust tarbija kaalutleb oma lahendust vajava probleemi lahendamiseks. Kaalutlemisprotsessi kaasatud alternatiivide hulk võib olla üsna väike võrreldes kõigi kättesaadavate võimaluste hulgaga. Siinkohal mängib olulist rolli turundus ehk kuidas saab üks firma suurendada tõenäosust, et just nende toode on tarbija poolt kaalutletavate alternatiivide hulgas. Tarbijad hindavad alternatiive vastavalt nende funktsionaalsetele ja psühholoogilistele kasuteguritele. Turundus peab mõistma, milliseid kasutegureid tarbijad otsivad, ja sellest tulenevalt tegema kindlaks, millised atribuudid osutuvad otsustavaks otsuselangetusprotsessis. Samuti eeldab see ka teiste brändide uurimist, mis kuuluvad tarbija kaalutletavate alternatiivide hulka, et ette valmistada soodne turundusplaan oma kaubamärgi jaoks. 
Ostuotsus.
Pärast kaalutletavate alternatiivide hindamist on tarbija valmis langetama ostuotsuse. Mõnikord ei väljendu ostukavatsus tegelikus ostus.Turundajad peavad võimaldama tarbijatel talitada nende ostukavatsuse järgi. Sel puhul saab organisatsioon valida meetodeid soovitud tulemuse saavutamiseks. 
Krediidi- või maksetingimuste korraldamine võib soodustada ostu- või müügiedenemist. Samuti võimalus teenida punkte ostude pealt või tarbijamängudes osalemine võivad ajendada tarbijat sooritama oma ostu kohe. 
Kui sisepsühholoogia ja ostuotsus on kord omavahel lõimunud, on organisatsioon võimeline ostuotsuseid palju kiiremini mõjutama.
Viis tarbija ostuprotsessi staadiumit, mis läbitakse toote soetamisel:
Hinnang pärast ostu.
Engeli, Kollati ja Blackwelli mudelit arendas edasi Rice, kes soovitas kasutada tagasisidestamist. Foxall selgitas tagasisidestamise olulisust, kuna see mõjutab tuleviku ostumustreid.
Muud mõjud.
Tarbijakäitumine on mõjutatud demograafiast, elustiilist, isiksusest, motivatsioonist, teadmistest, hoiakutest, uskumustest ja tunnetest. Psühholoogilised tegurid hõlmavad üksikisikute motivatsiooni, taju, suhtumist ja usku. Isiklikud tegurid sõltuvad aga sissetulekust, isiksusest, vanusest, elukutsest ja elustiilist.
Veenva sõnumi edastamise viisi (ehk kuidas edastatav sõnum sobitub sõnumisaaja profiiliga) ja isikuomaduste ühitamine võib mängida olulist rolli selle sama edastatud sõnumi edu saavutamisel. Toronto ja Northwesterni ülikooli teadurite eksperiment näitas, et reklaame hinnati seda positiivsemalt, mida rohkem need sobitusid katses osalenute loomuga. Uurimine viidi läbi järgmiselt: eksperimendis loodi ühele tootele viis reklaami, millest igaüks oli suunatud kindlale ja teistest erinevale iseloomuomadusele.  Seega, et suurendada reklaamsõnumite mõju, tuleks analüüsida sihtrühma isikuomadusi, kuna see võib olla tõhus viis mõjutamaks tugevalt tarbijakäitumist. 
Käitumist võivad mõjutada ka väiksemad mõjud nagu näiteks kultuur, subkultuur, asula, etniline päritolu, perekond, sotsiaalne klass, elustiil. Näiteks Indias külastab enamik veebipoodide kliente internetti lõuna ajal või siis, kui ollakse tööl. Taoline netipoodide külastatavuse ajaline jaotus võib olla tingitud sellest, et paljudes kodudes pole internetti.