tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vanaküla (Gambyn)

Vanaküla ehk Gambyn on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.
Küla asub valla põhjapoolsemas osas ning on pindalalt kõige suurem küla vallas (5788,1 ha). Küla territooriumil asub 18 elamut-suvilat. 1944. aastal oli külas 124 elanikku.
Haapsalu jääb 30 km ja vallakeskus Pürksi 17 km kaugusele. Küla läbivad Höbringi–Aulepa tee, Vanaküla–Kivimäe tee ja Höbringi–Viluvere tee.
Külas asub kolme tuulikuga Vanaküla tuulepark, mille koguvõimsus on 9 MW, ning küla territooriumile jäävad ka kaks Aulepa tuulepargi tuulikut koguvõimsusega 6 MW.
Osa külast kKüla lõunaosas Karumäel asub muistne pelgupaik, mis on muinsusmälestisena kaitse all.
Loodus.
Küla lõunapiiril voolab Riguldi jõgi, küla idapoolne osa aga asub Leidissoo looduskaitsealal. Samasse kanti jäävad ka looduskaitsealused rändrahnud – Ramsikivi, Klaanemaa Laanekivi, Klaanemaa nõmme rändrahn, Metsküla idapoolne Suurkivi ja Metsküla läänepoolne Suurkivi.
Österby

Österby (rahvakeeles ka "Eistrepa") on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.
Noarootsi poolsaare lõunaosas asuva Österby küla pindala on 833,7 ha ning küla jääb Haapsalust 37 km ja endise Noarootsi valla keskuseks olnud Pürksist 2 km kaugusele. Küla territooriumil on 32 elamut-suvilat. Külas on Österby bussipeatus.
Österby on tüüpiline ahelküla, kus õued paiknevad mõlemal pool küla läbivat Nõmmküla–Aulepa–Österby riigimaanteed, mis lõpeb Österby sadamas. Sadamast algab talvine üle Haapsalu Tagalahe kulgev ligikaudu 2,5 km pikkune jäätee.
Nimi.
Küla rootsikeelne nimi tähendab tõlkes "idaküla" ja see on ilmselt antud külale naabruses oleva Einbi küla poolt vaadates.
Ajalugu.
Küla on esimest korda mainitud 1450. aastal, mil allikates esineb küla nimena Österbu. Ajalooliselt on küla kuulunud Noarootsi kihelkonna Saare mõisale, kuid 1620. aasta paiku mõnda aega ka Haapsalu lossile.
19. sajandi keskpaigas oli külas väike sadam "Koggham" ("kogg" "hansalaev" + "hamn" "sadam"), kõrts ja seitse tuulikut. Külas oli 17 taluperet, millest viis olid eestikeelsed. 1868. aastal rajati külla kakskeelne rahvakool, kus õpetati nii rootsi kui ka eesti keeles. Vahel käis küla sadama kaudu ka postipaat Rootsi.
Vaatamisväärsused.
Kohalik vaatamisväärsus Österby sadamamuul on rajatud raudkividest 20. sajandi alguses kohalike talumeeste poolt ja on umbes 265 meetrit pikk. Sealtkaudu toimus regulaarne paadiühendus Haapsaluga kuni aastani 1994. Suplusperioodil on Österby rand üks poolsaare populaarsemaid ujumiskohti, samuti sobib piirkond lohesurfaritele. Mere äärest avaneb vaade Haapsalu siluetile ning näha on ka Hobulaidu ja Vormsi saart. 2013. aasta juulis paigaldati sadamamuuli otsa ujumissild ja sadam sai ujuvkai.
Vaatamisväärsustest on külas veel 1930. aastatel ehitatud ja 1998. aastal taastatud Österby pritsikuur. Looduskaitselisi kitsendusi põhjustab rannaalale ulatuv Väinamere hoiuala, samuti puisniidu kaitseks moodustatud Österbi hoiuala. Osa külast kuulub ka Silma looduskaitseala koosseisu.
İzniki keraamika

İzniki keraamika on Türgis 15.–18. sajandil valmistatud keraamika, mis sai nimetuse keraamikakeskuse İzniki (Nikaia) linna järgi.
Keraamika oli kaunistatud värviküllase ja lopsaka taimdekooriga. Kujutatavatest taimedest domineerisid roos, tulp ja hüatsint.
Kasutati heledaks põlevat savi, mis kaeti kvaliteetse läbipaistva glasuuriga.
Maalingud tehti põhiliselt siniste, punaste ja roheliste värvitoonidega.
İzniki keraamika abil püüti imiteerida Hiina portselani. Siiski ei ole tegemist portselani, vaid frittkeraamikaga. 
Selle koostises oli 80% ränidioksiidi, 10% fritti ja 10% valget savi. Põlemistemperatuuri alandamiseks lisati ka pliid ja soodat.
Kohtla-Järve Põlevkivimuuseum

Kohtla-Järve Põlevkivimuuseum on muuseum Kohtla-Järvel, kus tutvustatakse põlevkivi kui maavara tekkimise ja kasutamise ajalugu ning tänapäeva. Muuseum asutati 31. märtsil 1966.
Tegemist on selle valdkonna ainsa muuseumiga maailmas.
Ajalugu.
Kuni 1999. aasta kevadeni asus muuseum Kohtla-Järve vanalinnas, endises Põlevkivi Tööstuse kontorihoones. 1998. aastal, kui Kohtla-Järve linnavalitsus võttis muuseumi riigilt üle (st haridusministeerium lõpetas muuseumi tegevuse finantseerimise), võeti vastu ka otsus selle üleviimiseks linnavalitsuse hoonesse. Ajutiste näituste korraldamiseks oli Põlevkivimuuseumil kasutada avar linnavalitsuse fuajee. Uues asukohas avati 1999. aastal uus püsiekspositsioon, mis oli muuseumi ajaloos kolmas. 
2006. aastal koliti taas ning alates 4. maist 2007 asus Põlevkivimuuseum Kukruse alevikus aadressil Lehe 10a. Uus asukoht oli sümboolne, sest just Kukrusel alustati 1916. aastal põlevkivi tööstuslikku kaevandamist. Ühtlasi oli muuseum Kukrusel Tallinna–Narva maantee lähedal. 
Muuseum tegutses Kukrusel kuni 31. augustini 2016. Siis koliti taas Kohtla-Järve linna aadressile Tuuslari 22. Pärast remonti avati (põlevkivitööstuse ajaloo) püsiekspositsioon ja (kunsti) püsinäitus 2019. aasta juunis.
Alates 1. oktoobrist 2006 koondati Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumi nime alla mitu seni eraldi tegutsenud näituste korraldamisega tegelenud üksust:
Kogud.
Muuseumi kogudes on üle 27 000 museaali, sealhulgas enam kui 900 kunstiteost, millest vanimad pärinevad 1920. aastatest.
2006. aasta mais hakati fonde digiteerima. 2007. aastal hakati looma digitaalset kogude andmebaasi ja ühtlasi loodi Põlevkivimuuseumi koduleht.
Iājuddīn Āhmed

Iājuddīn Āhmed (bengali ইয়াজউদ্দিন আহম্মেদ; 1. veebruar 1931 – 10. detsember 2012) oli Bangladeshi poliitik.
Ta oli Bangladeshi president 6. septembrist 2002 kuni 12. veebruarini 2009. 
Ta sündis Munshiganji ringkonnas Bengalis.
Yayi Boni

Yayi Boni (sündinud 1. juulil 1951) on Benini pankur ja poliitik, kes oli 6. aprillist 2006 kuni 6. aprillini 2016 Benini president.
29. jaanuarist 2012 – jaanuarini 2013 oli ta ühtlasi ka Aafrika Liidu esimees.
Ta sündis Borgou departemangus Tchaourous.
Septembris 2021 kohtusid Cotonou Marina palees poliitilised liitlased Patrice Talon ja Thomas Boni Yayi, kellest on saanud lähedased vaenlased. Selle "tête-à-tête" kohtumise ajal esitas Thomas Boni Yayi Patrice Talonile rea ettepanekuid ja taotlusi, mis olid seotud eelkõige "poliitiliste kinnipeetavate" vabastamisega.
Haris Silajdžić

Haris Silajdžić (sündinud 1. septembril 1945) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik.
6. novembrist 2006 kuni 10. novembrini 2010 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri bosnia moslemist liige. Ta oli presidentuuri esimees 7. märtsist kuni 6. novembrini 2008 ja 6. märtsist 10. novembrini 2010.
Aastatel 1993–1996 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina valitsusjuht.
Nebojša Radmanović

Nebojša Radmanović (sündinud 1. oktoobril 1949 Gračanicas) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik, endine Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige.
Ta oli alates 6. novembrist 2006 kuni 17. novembrini 2014 Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri serblasest liige. 2010. aastal valiti ta presidentuuri uueks ametiajaks.
Ta oli presidentuuri esimees 6. novembrist 2006 kuni 6. juulini 2007, 6. novembrist 2008 kuni 6. juulini 2009, 10. novembrist 2010 kuni 10. juulini 2011 ja 10. novembrist 2012 kuni 10. juulini 2013.
Željko Komšić

Željko Komšić (sündinud 20. jaanuaril 1964 Sarajevos) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik, Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige (2006–2014 ning aastast 2018).
Ta on Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri horvaadist liige alates 6. novembrist 2006. 2010. aastal valiti ta presidentuuri liikmeks teiseks ametiajaks ja 2018. aastal kolmandaks ametiajaks. 2014–2018 oli ta Esindajatekoja (parlamendi) liige. 
Ta on olnud presidentuuri esimees 6. juulist 2007 kuni 7. märtsini 2008, 6. juulist 2009 kuni 6. märtsini 2010, 10. juulist 2011 kuni 10. märtsini 2012, 10. juulist 2013 kuni 10. märtsini 2014, 20. juulist 2019 kuni 20. märtsini 2020, 20. juulist 2021 kuni 20 märtsini 2022 ning alates 16. juulist 2023.
Ligue 1

Ligue 1 (ametlik nimi sponsorite tõttu Ligue 1 Uber Eats) on Prantsusmaa jalgpalli kõrgliiga. 1932. aastast on selle võitja ametlikult Prantsusmaa meister. Aastail 1932–2002 kandis nime "Division 1" (D1).
Ligue 1 on üks Euroopa viiest suurliigast (veel Premier League, Primera División, Serie A ja Bundesliga), kuid tõusis nende sekka alles 20. sajandi viimasel kolmandikul.
Liiga on ajaloo jooksul võitnud kokku 19 klubi. Kõige edukam on 11 tiitlivõiduga Paris Saint-Germain. Kümme korda on võitnud Saint-Étienne, üheksa korda Marseille ning kaheksa korda Monaco ja Nantes.
Hooaeg 2022/23 oli viimane hooaeg, mil liigas mängib 20 klubi. Seejärel vähenes liigas osalevate klubide arv 18-ni.
Klubid.
Ligue 1 2023–24 hooajal mängivad liigas järgmised 18 klubi:
Kärla Põhikool

Kärla Põhikool on põhikool Saare maakonnas Saaremaa vallas Kärlal. Kooli aadress on Kooli 4, Kärla.
Ajalugu.
Kärlal avati ministeeriumikool 1910. aastal. 1912. aastal valmis ka koolimaja. 1919. aastal nimetati kool Kärla 6-klassiliseks Algkooliks ja 1944. aastal Kärla Mittetäielikuks Keskkooliks. 1951. aastal liideti kooliga vene algkool, mis suleti 1958. aastal. 1961. aastal muudeti kool 8-klassiliseks ja 1988. aastal 9-klassiliseks. 1992. aastast on kooli nimi Kärla Põhikool.
Parika järv

Parika järv on kaitsealune looduslik järv Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Aimla ja Kuhjavere külas. Järv asub Kolga-Jaanist 10 km edela pool Parika rabas.
Parika järv on Võrtsjärve nõos asuv liigestatud kaldajoonega loode-edela suunas piklik madal rabajärv, mille suurim sügavus ilma lendmudata on 1,6 m. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järve kaldad on õõtsikulised. Järv oli 1953. aastal 120 ha suur (enne maaparandustöid ümbruskonnas 20. sajandi alul suurem ja sügavam), asub merepinnast 43,7 m kõrgusel. Järv on soostumas, tänapäeval on järv jaotunud kaheks. Järv koos ümbritseva raba ja naaberjärvedega on kaitse all Parika looduskaitseala koosseisus.
Järvest saab alguse Adula oja.
Karujärv

Karujärv (ka "Saaremaa Karujärv", "Järumetsa järv", "Järvemetsa järv") on järv Saaremaal Saaremaa vallas, asub Kärla alevikust 4,5 km loodes.
Karujärv on 346 ha suurune (saartega 350 ha), suurim sügavus küündib 6 meetrini ja järv on merepinnast 32,2 m kõrgusel. Kaldajoon on hästi liigestatud, järvel on viis saart.
Karujärves leidub rikkalikult jõevähki, samuti on ta suhteliselt liigirikas kalastiku poolest, järves leidub ahvenat, haugi, säinast, roosärge, linaskit, siiga ja võldast.
Karujärv on oma liivase rannajoone tõttu hinnatud puhke- ja supluskoht.
Nõukogude ajal oli järv lennuväe harjutuspolügooniks. Järves leidub seetõttu lõhkemata lennukipomme.
Kuke peakraav

Kuke peakraav (ka "Kuke jõgi, Kuke oja", ülemjooksul "Koigi-Kuke peakraav") on vooluveekogu Ida-Saaremaal. Peakraavi lähe asub Väkra külas Kuivastu–Kuressaare teest 2 km kagus. Keskjooksul läbib jõgi Koigi järve lõunaosa. 
Peakraavis leidub arvukalt haugi, võrdlemisi arvukalt lutsu ning vähesel arvul ahvenat, ogalikku ja särge. 
Peakraavil on mitu aastat peetud särjepüüdmise võistlusi.
2013. aastal lammutati peakraavil asuv sild ja ehitati asemele uus. Vana sild oli ehitatud 1962. aastal.
2014. aasta talvel puhastati peakraavi suudmeala setetest ja pilliroost.
Koigi soostik

Koigi soostik on mitmelaamaline raba Saare maakonnas Saaremaa valla maadel. 
Raba pindala on 39,8 km².
Koigi raba on oluline põhjaveekihtide toitja Ida-Saaremaal. Seal esinevad piiratud alal kõik soode liigid (madalsoo, siirdesoo ja raba), mistõttu on see piirkond eriti väärtuslik objekt Lääne-Eesti soostumisprotsesside uurimisel. Seetõttu on ehitatud looduse õpperada, mis aitab eksponeerida seda loodusturistidele huvi pakkuvat vaatamisväärsust. Rada on ehitatud metallplaatidest ja paigaldatud on kolm vaatetorni kõrgustega 4, 7 ja 10 m. Kuna rabasse maitsi liikuvate masinatega ei pääse, paigaldati vaatetornid helikopteriga.
Raba lõunaosa läbib Koigi, Kurdla ja Kuke kraav.
Rabas on Koigi Pikkjärv, Koigi Ümmargune järv, Koigi järv ja Naistejärv.
Porkuni Kool

Porkuni Kool on riigi omanduses olev üldhariduskool hariduslike erivajadustega lastele Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Porkunis. 
Kool asub aadressil Porkuni, Ilumäe tee 6.
Kooli tegevuse eesmärk on kerge, mõõduka ning raske intellekti- ja liitpuuetega laste ja noorte ettevalmistus võimalikult iseseisvaks eluks.
Maidla jõgi

Maidla jõgi (ka "Ääsmäe-Maidla peakraav") on jõgi Harju maakonnas, Keila jõe vasakpoolne lisajõgi.
Maidla jõgi saab alguse Rabivere raba loodeservast Hagerist kagus ja suubub Keila jõkke 25,6 km enne suuet. Jõe pikkus on 23,1 km ja valgla pindala 78,8 km².
Keila juga

Keila juga on juga Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Keila-Joa alevikus.
Keila juga asub Keila jõel. See on tekkinud paika, kus jõgi jõuab Keila-Joa klindilaheni.
See on 6 m kõrgune ja 60...70 m laiune ning on Eesti jugadest võimsuselt Narva ja Jägala joa järel kolmas. 
Joaastangus paljanduvad ülemises osas Kunda lademe lubjakivid. Alumise osa moodustab Hunnebergi lademe glaukoniitliivakivi.
Harilik karusammal

Harilik karusammal ehk käolina ("Polytrichum commune") on karusambla perekonda kuuluv samblaliik.
Harilik karusammal on üks Eesti suurimaid samblaid. 
2017. aastal teda valiti aasta samblaks.
Ruhijärv

Ruhijärv (ka "Ruhja järv") on looduslik järv Sakala kõrgustiku lõunanõlval, Viljandimaal Mulgi vallas Lilli külas.
Ruhijärve pindala on 87,5 ha, suurim sügavus 6,8 m ja keskmine sügavus 2,9 m ja kõrgus merepinnast 78 m.
Järves on nõrk läbivool, veevahetus on 5 korda aastas. Järves asub üks saar pindalaga 0,05 ha. Limnoloogilise tüübi järgi on järv kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Kaladest leidub järves latikat, koha, särge, ahvenat, haugi, roosärge, kiiska, nurgu ja hinku.
Järv asub Lilli külas ja selle kirdekallas Äriküla külas.
Rahvamuistendi järgi on Ruhijärv tulnud pilve kujul Ruhja linna lähedalt.
Jigme Khesar Namgyal Wangchuck

Jigme Khesar Namgyal Wangchuck (sündinud 21. veebruaril 1980) on Bhutani kuningas alates 14. detsembrist 2006.
Ta sündis kuningas Jigme Singye Wangchucki ja tema abikaasa Ashi Tshering Yangdön Wangchucki esimese lapsena. Kroonprintsiks kuulutati ta ametlikult 1988. aastal.
Omandanud põhihariduse Bhutanis, jätkas ta õpinguid Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis asuvas Cushingi Akadeemias ja Wheatoni Kolledžis. Aastal 2000 asus tulevane kuningas õppima Suurbritanniasse Oxfordi Ülikooli. Ta lõpetas seal välisteenistuse programmi ja sai magistrikraadi poliitika alal.
Juba õpingute kõrvalt hakkas tollane kroonprints Jigme Khesar Namgyal täitma diplomaatilisi ja poliitilisi ülesandeid, esindades näiteks 8. mail 2002 Bhutani ÜRO Peaassamblee istungil.
Detsembris 2005 teatas tema isa Jigme Singye Wangchuck, et kavatseb poja kasuks troonist loobuda 2008. aastal. 14. detsembril 2006 toimunud valitsuse istungil esines kuningas teadaandega, et annab kohe võimutäiuse riigipea ja monarhina üle oma pojale. Nii sai Jigme Khesar Namgyal Wangchuckist Bhutani viies kuningas. Tema ametlik kroonimine toimus 6. novembril 2008.
Jigme Khesar Namgyal Wangchuck abiellus 13. oktoobril 2011 Punakhas Jetsun Pemaga.
Atīša

Atīša ehk Atiša (sanskriti Atīśa, Atiśa, ka Shrijnana ja Chandragarbha; 982–1054 (või 980–1052)) oli Pāla keisririigist Indias pärinev budistlik õpetaja, kes oli koos Konchog Gyalpo ja Marpaga üks nooremate budistlike koolkondade (Sarma) rajajaid Tiibeti budismis pärast budismi allasurumist kuningas Langdarma (Glang Darma) valitsusajal.
Atīša sündis Bengalis, Vikrampuri maakonnas. Atīša vanemad olid kšatrijate kastist (sanskriti "kshetri") ja elasid Vadžrajogini küla lähedal. Seal seisab tänini 11. sajandil rajatud tempel, mis on pühendatud nii daakinitele kui ka Dhakeshwarile.
Tiibetisse saabus ta 1042. aastal. Atīša on Tiibeti budismis teine silmapaistev tegelane pärast Padmasambhavat.
Atīša budismi aluseks oli prajnaparamitã filosoofia ("Teisele kaldale viiv õpetus ehk tarkus"). Atīša oli ühtlasi aktiivne tantrismi pooldaja, kes poulariseeris Tiibetis Kalatšakra tantra kultuse. Ta asus reformima Tiibeti senist arusaama budismist, sest Atīša saabumise ajaks oli Tiibetis ainus valitsev traditsioon Nyingma koolkond, mis pööras enam tähelepanu vadžrajaana tudeerimisele ja ei hoolinud eriti rahvabudismist.
Atīša tõmbas enda reformidega kaasa rahvamassid, lihtsustades Buddha sõnumit vastukaaluks nyingmale, kes liigselt keskendus tantratele ja metafüüsikale, mis jäi tavatiibetlase jaoks kaugeks. Atīša ja tema õpilaste poolt rajatud Kadampa ehk Kadami koolkond on eriti askeetlik mungaelu reeglite "Vinaya" suhtes, keelates munkadele abielu ja nõudes ranget tsölibaati vastandina Nyingma koolkonnale, kus abielu on munkadele osaliselt lubatud (sõltuvalt ajast ja tegevusest). Samuti suhtub kadampa väga eitavalt joovastavate jookide ja ainete pruukimisse, vastukaaluks nyingmale, kus õllejoomismeisterlikkuse ja oskusega suhelda naistega läks budismi ajalukku koolkonna rajaja Padmasambhava ise.
Atīša loodud koolkond ei lubanud munkadel ka raha kasutada. See Atīša puritaanlus ei pidanud Tiibetis kuigi kaua vastu. Nyingmale ja Kadampale vastukaaluks tekkisid kaks uut koolkonda: Sakja ja Kagyu. Mõnesaja aasta pärast lisandus neile Gelukpa koolkond. Selle rajas 14. sajandil Tsongkhapa, kes vaimustus Atīša puritaanlikust suhtumisest, õppemeetoditest ja käsitlusest, asetades rõhu filosoofiale ja loogikale.
Bardo

Bardo (tiibeti keeles "bar", 'vahepeal" ja "do", 'riputatud' või 'heidetud') tähendab üleminekut või vahepeatust ühe olukorra lõpu ja uue alguse vahel.
Sõna "bardo" on kuulsaks teinud populaarne "Tiibeti surnuteraamat". Raamatu tegelik pealkiri on "Bardo tödrol Chenmo" ('suur vabanemine kuulmise läbi bardos'). Bardo õpetused on igivanad ja nende pärilusliini kandjaks läbi ajaloo on olnud Tiibeti budismi nyingma koolkond.
Klaaskiudkaabel

Klaaskiudkaabel on klaasist valgustjuhtiv kaabel. Klaaskiudkaabli kiu südamik valmistatakse kvartsklaasist. Maksimaalse painduvuse saavutamiseks koosneb iga kaabel paljudest kiududest, mille diameeter on umbes 50 μm. Need kiud on ühendatud infrapunakiirgust muundavate võimenditega. Kaabli minimaalne painderaadius on plastist kaitsesuka korral 10 mm ja roostevabast terasest kaitsesuka korral 90 mm. Klaaskiudkaableid saab kasutada ka kõrgetel temperatuuridel.
Rullumismeetod

Rullumismeetod (inglise: "generating method" või "generating process") on meetod hammasrataste valmistamiseks. Rullumismeetodil kujuneb hambaprofiil latiprofiiliga (näiteks tigufrees, ratastõukur) lõikeriista lõikeserva järjestikuste asendite mähisjoonena.
Absoluutväärtus

Absoluutväärtus on positiivse arvu ja nulli korral arv ise ning negatiivse arvu absoluutväärtuseks on selle arvu vastandarv. Absoluutväärtus näitab punkti kaugust nullpunktist.
Arvu absoluutväärtus on seda arvu arvteljel kujutava punkti kaugus nullpunktist. Null on kõige väiksema absoluutväärtusega arv.
Kompleksarvu moodul.
Kompleksarvu absoluutväärtust nimetatakse tihti ka kompleksarvu mooduliks. Kompleksarvu "z" moodul on ruutjuur kompleksarvu ja tema kaaskompleksarvu korrutisest ehk 
formula_1,
kus * tähistab kaaskompleksarvu.
Absoluutväärtus kui norm.
Absoluutväärtus rahuldab normi aksioome ning on seetõttu normiks reaalarvude ruumis ja kompleksarvude ruumis.
Philippe Jourdan

Philippe Jean-Charles Jourdan (sündinud 30. augustil 1960 Daxis Prantsusmaal) on Eesti vaimulik, alates 26. septembrist 2024 Tallinna piiskopkonna piiskop. 
Philippe Jourdan kuulub alates 1980. aastast Opus Dei personaalprelatuuri. Ta ordineeriti 20. augustil 1988 preestriks, mille järel astus Preestrite Püha Risti ühingusse. 
1996. aastal tuli Philippe Jourdan Eestisse ja sai 2005. aastal Eesti kodakondsuse. 23. märtsist 2005 sai ta katoliku kiriku apostellikuks administraatoriks Eestis. Ta ordineeriti piiskopiks 10. septembril 2005 Tallinnas Oleviste kirikus, pühitsemise viis läbi peapiiskop Peter Stephan Zurbriggen, kohal viibisid kardinal Jānis Pujāts, peapiiskop Tadeusz Kondrusiewicz ja Opus Dei prelaat Javier Echevarría. 
23. juunil 2006 kohtus piiskop Philippe Jourdan Vatikanis paavst Benedictus XVI-ga ja 11. juunil 2015 paavst Franciscusega. 
Philippe Jourdan valdab eesti, hispaania, inglise, itaalia, prantsuse, saksa ja vene keelt.
Kaastunne

Kaastunne on võime tunda kaasa teise inimese või looma valu, leina ja kannatuste suhtes. 
Algselt kasutati kaastunde mõistet erinevates religioonides. Kristlikus kultuuris on kaastunne seotud inimese moraali ja eetikaga. Seda nähakse kui voorust.
Kaastundel on kaks peamist vormi: 
Eesti keeles võib kaastunne olla nii emotsioon, kui ka õpitud viisakas käitumine. Näiteks on eestlastel kombeks öelda leinavale või õnnetule inimesele "Tunnen kaasa!" ja seda nimetatakse kaastundeavalduseks. Kaastundeavaldus võib ka ilmuda ajalehes tekstina, kus on nimetatud mitmeid inimesi, kellele kaasa tuntakse ja kes kaasa tunnevad. 
Kaastunne budismis.
Kaastunne (sanskriti ja paali keeles "karuṇā"; tiibeti keeles "snying rje"; hiina keeles 慈悲 "cibei"; jaapani keeles "jihi") on budismis üks nelja mõõtmatu ehk brahmaseisundi juurde kuuluvast teostusest. Mahajaanas on kaastunne koos mõistmisega üks kahest põhimõistest, mis kuuluvad
virgumise juurde.
Kaastunne on budismis eeskätt erapooletu suhtumine kõikidesse olenditesse, nende kannatuste endale kujustamine, olendite hüvanguks tegutsemine ja nende otsene aitamine. Mahajaanas arendatakse virgumismeelt eelkõige kaastundest teiste olendite vastu.
Kaastunne on bodhisattvate kõige olulisem omadus ja nende tegutsemise juhtmõte. Kaastunnet kehastab ülima ideaalina bodhisattva Avalokitešvara.
Tühjus (budism)

Tühjus ehk olematus (sanskriti keeles "śūnyatā"; paali keeles "suññatā"; tiibeti keeles "stong pa nyid"; hiina keeles 空 "kong"; jaapani keeles "kū") on India budismist pärinev filosoofiline ja matemaatiline mõiste, mille tähendus sõltub õpetuslikust kontekstist. Tühjus ehk olematus võib tähendada tegelikkuse omadust, meditatsiooniseisundit või ka tunnetuslikku kogemust. 
Budismi filosoofias on tühjus ehk olematus üks kesksemeid mõisteid, mis on eriti oluline ületava mõistmise suutrates ja madhjamaka tekstides.
Eelkõige tähendab tühjus budismis seda, et millelgi ei ole kindlat ja muutumatut omaolekut, kõik mõisted, väited ja seisukohad, aga ka tajud ja teadvuse seisundid on suhtelised, subjektiivsed ja sõltuvad kontekstist. Seda esitab näiteks «Südasuutra» väide, et “kõik seadmused on märgistatud tühjusega” (sanskriti keeles "sarvadharmāḥ śūnyatālakṣaṇāḥ"). 
Tühjus budismis on inimese võime ja omadus käsitleda kõrgeimas teadvuse seisundis tegelikkust ning selle tunnetamist täiesti avatuna. 
Hiinakeelsetes tõlgetes on sanskriti "śūnyatā" vasteks märk, mille üheks tähenduseks on 'taevas' (空 "kong"), viidates avarusele, mõõtmatusele, kõigi võimaluste väljale.
Theravaada õpetuste järgi on tühjus eelkõige isetus ("anatta") – isiksuse, hinge ehk iseenda puudumine. Kui Ānanda küsis Buddhalt, mida tähendab, et maailm on tühi ("suñño loko"), vastas Buddha, et see tähendab, et maailm on tühi endast ("atta"), mille moodustavad viis klammerdumise kogumikku. Samuti tähendab "suññata" isetusele vastavat meeleseisundit. 
Theravaada õpetuses esineb tühjuses vabanemine ("suññato vimokkha"), koos märgituses vabanemise ("animitto vimokkha") ja ihatuses vabanemisega ("appaṇihito vimokkha"), mis saavutatakse keskendumise ("samādhi") teel. 
Mahajaana õpetustes esineb tühjus sageli koos mõistetega märgitus ja eesmärgitus, mida kokku nimetatakse kolmeks vabanemise väravaks.
Madhjamaka kohaselt pole ühelgi nähtumusel ehk dharmal püsivat ja sõltumatut omaolekut. 
Joogatšaara õpetustes mõtestatakse kõike kui teadvuse ehk meele ilminguid.
Tiibeti budismi dzogcheni ja shentongi õpetustes, samuti zen-budismis viitab tühjus budaloomusele. 
Tühjuse mõiste mõjul võeti India matemaatikas umbes 3. sajandil kasutusele null.
Riina Eentalu

Riina Eentalu (neiupõlvenimi Riina Mägi; sündinud 3. veebruaril 1946) on eesti raadioajakirjanik. 
Elukäik.
Õppis Viinistu algkoolis ja Loksa Keskkoolis. Raadiotööd proovis koolipõlves Eesti Raadio noorte reporterite klubis. 1966. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia ajakirjanduse eriharus. 
1971. aastast töötas Eesti Raadio uudistetoimetuses saatejuht-toimetajana ja 2016. aastast oli Eesti Rahvusringhäälingu keelenõunik.
Kaaru

Kaaru (varasema nimega ka Kaaruküla) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.
Külas asub Mooste baptistikoguduse palvela.
Kaaru külas on sündinud kirjanik ja kunstnik Jaan Vahtra.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.
Kadaja

Kadaja on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.
Kuulus 1950. aastani Ahja valda, 1945–1954 Laane külanõukogusse, hiljem Rasina külanõukogusse. 
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.
Savimäe (Põlva)

Savimäe on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.
Savimäe

Savimäe on kahe Eesti küla nimi:
Suurmetsa

Suurmetsa (kohalik hääldus Suurõmõtsa) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.
Külas asub looduskaitse all olnud Tamme talu pärn.
Savimäe (Rõuge)

Savimäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Keeri järv

Keeri järv (Keeri-Ulila järv, Ulila järv, Härjanurme järv või Võsivere järv) on järv Tartumaal Elva vallas, Ulilast 4 km lõunakagu pool ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu.
Keeri järv on 125,8 ha suur, suurim sügavus 4,5 m ja keskmine 3 m. Järv asub Elva orundis merepinnast 32,5 m kõrgusel.
Järv jaguneb kaheks eraldatud osaks: Keeri ehk Suur- ja Härjanurme ehk Väikejärveks. Suurjärvest voolab läbi Elva jõgi. 
Taimestik on väga liigirikas: leidub üle 30 liigi makrofüüte. Kaldataimena domineerib järvkaisel, kohati leidub palju pilliroogu, vähem kasvab ahtalehist hundinuia, tarnu ja konnaosja.
Kalastik on liigirikas ning sõltuvuses Elva ja Emajõe kaudu sisse rändavatest varudest. Peamised kalaliigid on latikas, särg; veidi vähem leidub ahvenat, hauge, nurgu, roosärge.
2. märtsil 2016 püüti järvest teadaolevalt suurim harrastuspüügivahendiga püütud haug Eestis. Kala kaalus väidetavalt 22,7 kilogrammi.
Seni teadaolev Eesti rekordhaug kaaluga 19,9 kilogrammi püüti enne II maailmasõda samuti Keeri järvest.
Määsi

Määsi on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Määsi külas on sündinud kirikuõpetaja Aleksander Luhamets ja botaanik Taimi Paal. 
Külas asub Luhamaa kalmistu. Küla kuulub Luhamaa nulka. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Kärinä

Kärinä (aastani 1997 "Kärina") on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Piirneb Tsiistre, Põnni, Missokülä, Pulli ja Savioja külaga.
Külas tegutseb Nopri Talumeierei.
Kärinä küla piiresse jäävad Kisõjärv, Laihjärv, Sõdaalonõ järv, Mägialonõ järv ja Kõrbjärv.
Tsiistre

Tsiistre on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Külas tegutseb Tsiistre Linamuuseum.
Külas asub kultuurimälestisteks nimetatud kääpaid ja Tsiistre kivikalme.
Küla piiresse jääb Märä järv.
Hindsa

Hindsa on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Luhamaa nulka. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Hino (Rõuge)

Hino on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Eksponentjaotus

Eksponentjaotus on üks pidev tõenäosusjaotus, mida kasutatakse tihti sõltumatute sündmuste vahelise aja modelleerimisel. Kui juhuslik suurus "X" on eksponentjaotusega parameetriga "λ", siis tähistatakse seda eestikeelses kirjanduses sageli formula_1.
Definitsioon.
Tihedusfunktsioon.
Juhuslik suurus "X" on eksponentjaotusega parameetriga "λ", kui tema tihedusfunktsiooniks on
formula_2
Mõnikord on tähistatud λ-ga jaotuse argumendi pöördväärtust (nt formula_3, ning üleval toodud tihedusfunktsioonis võetakse formula_4).
Jaotusfunktsioon.
Eksponentjaotusega parameetriga "λ" juhusliku suuruse jaotusfunktsioon on
formula_5
Omadused.
Keskväärtus.
Kui formula_1, siis tema keskväärtus on
formula_7.
Dispersioon.
Kui formula_1, siis tema dispersioon on
formula_9.
Mediaan.
Kui formula_1, siis tema mediaan on
formula_11.
Siin formula_12 tähistab jaotusfunktsiooni "F" pöördfunktsiooni.
Kvantiilid.
Eksponentjaotuse kvantiilid avalduvad valemiga
formula_13,
kus formula_14.
Mäluta omadus.
Eksponentjaotus on nn mäluta jaotus, st iga formula_15 korral kehtib järgneva tingliku tõenäosuse kohta võrdus
formula_16.
See võrdus tähendab, et sündmuse toimumise tõenäosus tulevikus ei sõltu tema mittetoimumisest minevikus. Näiteks kui me teame, et lambipirn on põlenud juba 100 tundi, ning me tahame teada tõenäosust, et ta põleb veel 300 tundi, siis selle tõenäosus on sama, mis tõenäosus, et uus lambipirn põleb 300 tundi.
Hino (Kanepi)

Hino on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Never Let You Go (Dima Bilani laul)

"Never Let You Go" on laul, mille Dima Bilan esitas 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas. Selle lauluga esindas Dima Bilan Venemaad ja saavutas teise koha.
Laul sai 248 punkti ja teise koha – see oli selle ajani Venemaa edukaim eurovisioonilaul, lüües Alsou laulu, mis sai samuti teise koha, kuid ainult 155 punkti. Suur erinevus tulenes hääletajariikide arvust: 2006. aastal oli neid 38, aastal 2004 aga 24.
Heisri

Heisri on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Hurmi

Hurmi on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Külas asub Hurmi järv.
Külas asub Hurmi Suure Kullaaugu ohvrikivi.
Hurmi lõunapiiril Ahja jõe ääres asub Roti vesiveski, mille hooned on arvatud kultuurimälestisteks.
Greip

Greip ehk greipfruut on greibipuu (pomelipuu ja apelsinipuu ristandi) vili.
1980. aastatel pakkus Ellen Niit greibi eestikeelseks vasteks välja uudissõna jõmmelgas.
Greipi on Eestis ja mujalgi maailmas vahel ekslikult pompelmuusiks nimetatud. Pompelmuusipuu ehk pomelipuu "(Citrus maxima)" vili pomel aga on suurem ega ole mõru.
Kirjeldus.
Greip sarnaneb apelsiniga, kuid on suurem. Seemned ja koor moodustavad greibi massist 49%.
Greip on väärtuslik puuvili, eriti suure C-vitamiini sisalduse poolest. See sisaldab ka B-vitamiini. 
Kasutamine.
Greibid said populaarseks alles 19. sajandi lõpus. Enne kasvatati greibipuid üksnes ilu pärast. USA sai kiiresti maailma suurimaks greipide tootjaks. Peamised greibipuude istandused asuvad Floridas, Texases, Arizonas ja Californias.
Greip on hinnatud puuvili Ameerika Ühendriikides, kus sellest pressitakse haput mahla, mida kasutatakse nii värskelt kui ka konservitult. Mahla tööstuslikul valmistamisel purustatakse ja pressitakse kogu vili korraga. Tsentrifuugi abil eraldatakse eeterlik õli viljamahlast nagu koor piimast. Pressimisjäätmeid kasutatakse loomasöödaks. Greibimahl soodustab kantserogeenide ja muude mürkide väljumist maksast. 
Vilja koor sisaldab rohkelt eeterlikke õlisid. Greibikoorest toodetakse söögiisu tõstvat mõruainet limoliini ja pektiini.
Greibikoor on juba ammu tuntud iseäraliku lõhna poolest. Greibikooreõli kasutatakse lõhnravis.
Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis.
Toodangu tabelis on andmed greipide ja pomelite kohta koos. 2012. aastal toodeti maailmas 8,0 miljonit tonni greipe ja pomeleid, istandike kogupindala oli umbes 289 000 hektarit.
Jõksi (Kanepi)

Jõksi on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Küla lõunaosas asub Jõksi järv ja kaguosas Vähkjärv.
Külas asub Hinni talukompleks, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.
Küla idaosa läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja lääneosa Rõngu–Otepää–Kanepi maantee.
1970. aastatel nimetati küla ka Jõksi asunduseks.
Jõksi

Jõksi on kahe Eesti küla nimi:
Sidrun

Sidrun on hariliku sidrunipuu vili.
Sidrunid erinevad teistest puuviljadest suure sidrunhappesisalduse poolest, sisaldades 5–7% sidrunhapet. Põhjapoolkeral on sidrunite happesisaldus suurim novembris, millal ongi tavaline koristusaeg. Sidruneid koristatakse kolm korda aastas, näiteks Sitsiilias koristatakse vilju septembrist-novembrini, detsembrist-maini ja juunist-septembrini. Viljad on valminud siis, kui nende rohekaskollane koor muutub läikivaks.
Sidrun sisaldab olulisel määral C-vitamiini (100 grammi kohta 53 milligrammi), mis on kaks korda suurem kui mandariinide C-vitamiini sisaldus, kuid jääb veidi alla apelsini omale.
Sidrun on tähtis toidulisand, maitsestaja, samuti limonaadi koostisosa. Limonaad, see algselt naturaalne sidrunijook, ongi saanud nimetuse sidrunilt, kuid uuemal ajal tehakse seda karastusjooki ka mitmesugustest muudest maitseandjatest.
Sidruni kogumassist moodustab koor 45% ja seemned 2%. Vilja koores leidub palju eeterlikku õli, mis juba koore vähesel painutamisel välja pritsib. Koorest pressitakse sidruniõli, mis on helekollane, mõrkja maitsega, sidrunilõhnaline vedelik. Sidruniõli kasutatakse kosmeetikatööstuses ja alkohoolsete jookide lisandina. Tuhande sidruni koorest saab pressides 475 grammi õli. Eeterlikku õli sisaldavad ka sidrunipuu õied ja lehed. Nii sidruni- kui ka apelsiniõli toodetakse peamiselt Itaalias ja Ameerika Ühendriikides.
Sidrunimahla hommiku joomine ergutab maksa toimet.
Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis.
Toodangutabelis on andmed sidruni ja laimi kohta koos. 2012. aastal toodeti maailmas 15,1 miljonit tonni sidrunit ja laimi, istandike kogupindala oli 0,98 miljonit hektarit.
Mandariin

Mandariin on hariliku mandariinipuu ("Citrus reticulata") vili. 
Mandariinid on maitselt lähedased apelsinidele. Viljad on suuremad ja paksema koorega kui apelsinid ja pisut sirge väliskujuga. Punaka varjundiga oranž koor eraldub viljalihast väga kergesti. Koores leidub eeterlikku õli, mida pressitakse; saadust nimetatakse mandariiniõliks. Koor ja seemned moodustavad mandariini massist ligi 26%.
Nimi.
Mandariin on saanud nime ühest päritolupiirkonnast, Mauritiuse saarelt, kus pärismaalased kutsusid selle puu vilju "mandaraks". 
Kasutamine.
Mandariine tarvitatakse peamiselt värskelt lihtsalt söömiseks või kasutatakse värskeid vilju salatites, magustoitudes, tortide kaunistamisel jms. Viljast valmistatakse ka mahla.
Suurimad tootjad maailmas, viljade toiteväärtus ja biokeemiline koostis.
2012. aastal toodeti maailmas kokku 27,1 miljonit tonni mandariine.
Toodangutabelis on andmed mandariinide, tangeriinide, klementiinide ja satsumade kohta koos.
Jõksi (Setomaa)

Jõksi on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke samuti 4.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Saturnus

Saturnus on vanarooma mütoloogias peajumala Jupiteri isa. Ta kaitses eelkõige põllutööd ja viljakasvu.
Saturnuse auks peetud pühad olid saturnaalid ("Saturnalia").
Antkruva

Antkruva (ka Andrikova) on küla Võrumaal Setomaa vallas Setumaa ajaloolises Mokornulgas. 
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, neist kõik eestlased.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Lihtensteini

Lihtensteini on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.
Küla on saanud nime Palo mõisa Lihtensteini karjamõisalt. Lihtensteini nime andsid sakslastest mõisaomanikud karjamõisale ilmselt võrdluses Liechtensteini vürstiriigiga.
Ermakova

Ermakova on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 9 elanikku, neist 5 eestlased.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Helbi

Helbi on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Üle-Pelska nulka. 1977 liideti Helbi külaga Kropkuva küla, kus oli ajalooliselt vaid kaks talu.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 elanikku, neist 21 eestlased.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Hilana

Hilana (aastani 1997 "Hilande") on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Mokornulka.
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, kõik eestlased.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Hilläkeste

Hilläkeste on küla Võrumaal Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka. 
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 13.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Holdi (Setomaa)

Holdi on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 elanikku, eestlasi ei olnud. 2000. aastal oli elanikke 6.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Holdi (Rõuge)

Holdi on küla Võrumaal Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Maaparandus

Maaparandus ehk melioratsioon on pinnase, veetingimuste või maastiku eesmärgipärane ümbertegemine. 
Maaparanduse tulemusena asendatakse põlismaastikud ja pärandmaastikud tehismaastikega, mida iseloomustavad tasasemad alad, sirgemad vooluveekogud, muudetud veerežiim ja elustik.
Hüdrotehnilise maaparanduse puhul reguleeritakse vee hulka pinnases äravoolude muutmise kaudu. Maaparandus haarab nii kuivendamist kui ka niisutamist. Maaparanduse võteteks on kraavitamine, torutamine, vooluveekogude süvendamine ja õgvendamine jm.
Maaparanduse tavaline eesmärk Eestis on liigniiske ala muutmine viljelemiskõlbulikuks taimekasvatusele. Selle käigus tasandatakse maapinda, eemaldatakse kive ja endisi ehitisi, jne.
Tõnumaa

Tõnumaa on küla Märjamaa vallas Jädivere–Silla maantee ääres Velise jõe parempoolsel kaldal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.
Üldkirjeldus.
Külast saab alguse kohalik tee Vänglasse. Tõnumaa küla idapoolne osa loetakse Kesk-Vigala paikkonda kuuluvajs. Tõnumaad ja Ojapere küla ühendab üldkasutatav rippsild.
Endise Peru kooli asukoha juurde on paigutatud mälestuskivi. Endine magasiait on ümber ehitatud kultuurimajaks. Vana-Vigalast ulatuvad Tõnumaale katkendlikult lehisealleed, kust lehis on levinud ka ümbruskonna metsadesse. Tõnumaa piiresse jääb Kesk-Vigala bussipeatus.
Ajalugu.
Vanimad teated Tõnumaa ('Tambeke') kohta pärinevad 1420. aastast. Ala on kuulunud Kivi-Vigala mõisale ning hiljem Vana-Vigala mõisale.
Pärast Vana-Vigala valla loomist 18. sajandi lõpus rajati Tõnumaale (Kesk-Vigalasse) vallamaja. Seejärel hakkas Tõnumaast kujunema Kivi-Vigala ja Vana-Vigala kõrval piirkonna üks kesksemaid asulaid. Hiljem liitusid piirkonna väikevallad Vigala vallaks, mille keskus jäi ikka Tõnumaale. Vallavalitsuse likvideerimise järel 1950. aastal kaotas küla suure osa tähtsusest. Endise Vigala valla vallamaja asub Kivi-Vigalas. 
1929.–1969. aastani tegutses küla piiril Polsti männikus Peru kool.
Aastail 1977–1996 oli Tõnumaa külaga liidetud Vanamõisa küla.
Kuni 1980. aastateni töötas Tõnumaa lääneosas Mölli karjäär.
Elisabeth Andreassen

Elisabeth Gunilla Andreassen (lauljanimega ka Bettan; sündinud 28. märtsil 1958 Göteborgis Rootsis) on rootsi-norra laulja. Ta on tuntud eelkõige tänu 1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel koos Hanne Kroghiga saavutatud esikohale, mil nad esinesid ansamblina Bobbysocks. Võidulaulu pealkiri oli "La det swinge".
Laulja vanemad on norra päritolu. Tema laulutalendi avastas 1979. aastal rootsi muusik ja teletegelane Lasse Holm.
1980. aastal hakkas ta laulma Holmi ansambliga Chips. See ansambel osales ka 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus saavutas lauluga "Dag efter dag" kaheksanda koha.
Elisabet Andreassen oli 2010. aasta seisuga Eurovisiooni lauluvõistlusel enim kordi (neli korda) esinenud naissolist. Taustalauljate seas on rohkem kui neli korda Eurovisioonil käinud lauljaid olnud peale Bettani veelgi (näiteks Küprose artist Alexandros Panagyi, kes on Eurovisiooni lauluvõistlusel laulnud kuus korda).
2. juulil 1994 abiellus ta Tor Andreasseniga. Ta elab koos abikaasa ja kahe tütrega (sündinud 1995 ja 1997) Oslos.
Pilkuse maastikukaitseala

Pilkuse maastikukaitseala asub Raplamaal Märjamaa valla põhjaosas Vana-Vigalast kirdes ja Teenusest kagus. 
Kaitse all 1992. aastast alates (1992. aastast sookaitsealana ja 2004. aastast maastikukaitsealana). Pilkuse maastikukaitseala pindala on 473 ha. 
Eesmärgiks on soomaastiku (Pilkuse raba), erinevate sootüüpide, nende elustiku ja kaitsealuste liikide elupaikade kaitse. 
Soo tekkis järve soostumisel. Peamiselt on tegu lage- ja puisraba ning siirdesooga. On olemas älved, laukad puuduvad. Pilkuse raba omab ta turismi ja õppeotstarbelist väärtust.
Nurmijärvi

Nurmijärvi ("Kirkonkylä", "Nurmijärven Kirkonkylä") on asula Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas, Nurmijärve valla keskus. 
Ta asub 35 km kaugusel Helsingist.
Elanike arv on 8000.
Pedro Pires

Pedro Verona Rodrigues Pires (sündinud 29. aprillil 1934) on Roheneemesaarte poliitik.
22. märtsist 2001 kuni 9. septembrini 2011 oli ta Roheneemesaarte president.
Álvaro Uribe Vélez

Álvaro Uribe Vélez (sündinud 4. juulil 1952) on Colombia poliitik.
7. augustist 2002 kuni 7. augustini 2010 oli ta Colombia president.
Kangjur

Kangjur ehk Kandžur (tiibeti keeles བཀའ་འགྱུར "bka’ ‘gyur "‘sõna tõlge’), on tiibeti kaanoni esimene osa, mis sisaldab peamiselt suutrate ja tantrate tõlkeid. Kandžuri tekstid süstematiseeris ja pani kokku Tiibeti ajaloolane Putön 13. sajandil, ehk umbes 18 sajandit pärast Buddha parinirvaanat. 
Esimene Kandžuri trükitud versioon ilmus 1411. aastal Pekingis. Tiibetis hakati trükkima tekste 14. sajandi algul, mil kasutati puutahvlite sisselõigatud matriitse. 
Tiibeti kaanoni teine on Tengjur ehk Tandžur, mis sisaldab kommentaare Kandžuris asuvate tekstide kohta. 
Kandžur hõlmab kokku üle 1000 teksti enam kui 100 köites ja sai oma lõpliku kuju Butöni juhendamisel Šalu (tiibeti keeles "zhwa lu") kloostris 14. saj. Esmakordselt trükiti Kangjur puitplaatidelt 1411. aastal.
Jaotus.
Kandžur on jaotatud kuude ossa: 
Väljaanded.
Kangjurist on ilmunud mitu erinevat väljaannet, neist enam austatud on Tašilunpo lähedal Nartangis puutahvlitelt trükitud Kangjur, mille igas köites on 1000 lehekülge. Samuti on populaarsed Derge ja Pekingi väljaanded. Mongoolias tõlgiti Kangjur mongoli keelde 17. sajandil.
Tengjur

Tengjur ehk Tandžur (tiibeti keeles "bstan ’gyur" ‘õpetuse ümberpanek’) on tiibeti kaanoni teine osa Kangjuri kõrval, mis sisaldab peamiselt india õpetlaste šaastrate ja kommentaaride, tantristlike tekstide ning vanaindia kirjandusteoste ja teaduslike tekstide tõlkeid tiibeti keelde. 
Tengjuri köidete arv võib eri väljaannetes varieeruda, tavaliselt koosneb ta 225 köitest ning selles on kokku ligi 4000 teksti. 
Jaotus.
Tengjur on jagatud kolme ossa.
Guru

Guru (sanskriti keeles 'raske, kaalukas') on väga levinud India päritolu nimetus õpetaja kohta, mis on ka läänes saanud India traditsioonilise õpetaja ja üldse mingi ala autoriteedi sünonüümiks. See on kõikides ida õpetustes ülimat austust pälviv isik, kes õpetab teisi, andes edasi teadmist ehk laiemas mõttes teatud kultuuritraditsiooni.
Hinduismis on iidseim õpetaja tiitel "ācārya" (sanskriti keeles ‘juhataja, teenäitaja’) ja see on levinuim õpetaja tiitel ka budismis. India õpetustes nimetatakse õpetajat sageli ka "śāstṛ"’iks (sanskriti keeles ‘õpetatud isik, šaastrate tundja’).
Tiibeti budismis on guru vasteks laama (tiibeti keeles "bla ma "‘kõrgemat ei ole’), mis on ka kõrgema astme vaimuliku tiitel. Ningma koolkonna õpetuse väidetavast alusepanijast Padmasambhavast rääkides kasutatakse tihti lihtsalt sõna "Guru", samuti on tema kohta laialdaselt käibel nimi "Guru Rinpotše". 
Mahajaanas on õpetaja nimetuseks ka hüvesõber (sanskriti keeles "kalyāṇamitra").
Sikhismis nimetatakse õpetajaks (pandžabi keeles "gurū") eelkõige jumalat, kelle nimeks on ‘Tõeline Õpetaja’ (pandžabi keeles "satgurū"), ja samuti kümmet suurt õpetajat, kelle järjepidevus algas õpetusele alusepanija Gurū Nānakiga (1469–1539) ja lõppes "khālsā" rajaja Gurū Gobind Singhiga (1666–1708). Pärast seda on sikhide jaoks elavaks õpetajaks nende pühakiri "Ādigranth".
Hiina õpetustes on õpetaja tiitliks "shi" (‘õpetaja’) või "laoshi "(‘vana õpetaja’; jaapani keeles "rōshi"), samuti "xiansheng "(‘varemsündinu’; jaapani keeles "sensei"). Sageli tõlgitakse õpetajaks ka varasemate õpetuste ja koolkondade rajajate nimelisand "zi", näiteks Kongzi (Konfutsius) – ‘õpetaja Kong’; Mengzi – ‘õpetaja Meng’ jt.
Pilkuse raba

Pilkuse raba on raba Rapla maakonnas Märjamaa valla põhjaosas. Pindala 4,5 km². 
Pilkuse raba tekkis järve kinnikasvamisel. Peamiselt on soo lage- ja puisraba ning siirdesoo. Leidub ka älveid. Turbakihi paksus on keskmiselt 4 meetrit ja suurim paksus ulatub 5,5 meetrini.
Pilkuse raba on Lääne-Eesti tüüpi raba, mistõttu see on 1992. aastast kaitse all (vt Pilkuse maastikukaitseala).
Omab turismimajanduslikku väärtust.
Kammeri

Kammeri on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Külas tegutseb Kammeri Kool. Kuni 2009. aastani tegutses kool Kammeri mõisa vanas peahoones. 2009. aastal vana peahoone lammutati ja selle asemele ehitati uus koolimaja.
Külas asub üks kahekorruseline kortermaja ning üle kümne eramaja. Elanikke on umbes 45-60.
Suurim perekond on Näkid.
Suure-Kambja

Suure-Kambja on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Küla territooriumil asub Suure-Kambja järv, millest voolab läbi Peeda jõgi. Varem kinnikasvanud järv paisutati üles 1995. aastal. Paisjärve ääres paikneb Suure-Kambja metsapark.
Külas asus Suure-Kambja mõisa keskus. Selle ühekorruselises puust peahoones tegutses aastatel 1919–1965 Kambja kool. Hoone hävis 1998. aastal tulekahjus.
Suure-Kambja mõisapargis kasvab vana mõisahoone ees kaks võimsat umbes 250-aastast lehist (Kambja lehised). Neid peetakse vanimateks selle liigi esindajateks Eestis. Pargis kasvavad veel Murray mänd, hall pähklipuu, püramiidne hiina pappel, pensilvaania saar jt.
Suure-Kambjas asub ka II maailmasõjas hukkunute ühishaud.
Anna Altleis

Anna Altleis (1. jaanuar 1886 Viljandi vald – 8. oktoober 1957 Pariis) oli eesti näitleja.
Ta õppis Viljandi linnakoolis.
Lavategevust alustas 1903. aastal Viljandis teatriseltsis Vabadus, mille juhendaja oli Märt Mõrd.
1906. aastal kutsus Karl Menning ta Vanemuise teatrisse kutseliseks näitlejaks. Ta töötas Vanemuises 1925. aastani. Aastatel 1927–1928 töötas ta Endla teatris.
Hiljem õppis ta Kultuurkapitali stipendiaadina Pariisis lavastamist ja jäi sinna elama.
Tähtsamad rollid.
Ta mängis ka mitmes August Strindbergi ja Henrik Ibseni lavateoss.
Hayden White

Hayden V. White (12. juuli 1928 – 5. märts 2018) oli USA kirjandusteadlane ja ajaloolane. 
White on peamiselt tuntud teose "Metahistory" (1973) järgi, milles ta leidis 19. sajandi ajaloolaste tekste keeleteaduslike meetoditega analüüsides, et need ei erine põhimõtteliselt ilukirjandusest. Sellega tõi ta ajalooteadusse postmodernismi ja keelelise pöörde ("linguistic turn"). 1990. aastatel on mitmed tuntud ajaloolased, näiteks Roger Chartier, tema seisukohti kritiseerinud ning ajalooteaduse erinevust ilukirjandusest tõestada püüdnud. Ka White ise on tunnistanud, et ajalooteadus tegeleb objektiivsete, reaalselt eksisteerivate faktidega, erinedes seega ainult luuludel põhineda võivatest väljamõeldud tekstidest. Tema argumendid käivad rohkem ajaloolaste keelelise väljenduse kui faktide ebatõelisuse kohta, sest keele relatiivsuse ja sisemiste struktuuride tõttu ei saavat ükski narratiiv ainuõige tõe lähedane olla.
Tunnustus.
Hayden V. White valiti 2000. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Kuldmikrofon

Kuldmikrofon on Eesti Ringhäälingute Liidu poolt väljaantav eetriajakirjaniku auhind, mida antakse välja igal aastal.
Kuldmikrofoni on välja antud alates 1996. aastast. Auhind antakse raadio- ja teleajakirjanikele väljapaistvate saavutuste eest, kas elutöö või ühekordse saavutuse eest. 
Auhind antakse üle iga aasta detsembris, kui tähistatakse Eesti Rahvusringhäälingu aastapäeva. 
Kirjeldus.
Auhinnaks on keraamiline mikrofon, mis on igal aastal erineva kujuga; aastatel 1996–2008 oli selle autor keraamik Urmas Puhkan. 
Alates 2009. aastast on Kuldmikrofoni autor disainer Krista Lehari. Mikrofon on valmistatud hõbedast prooviga 925, mis on üle kullatud.
Auhinnale lisandub rahaline preemia.
Eesti Ringhäälingute Liit

Eesti Ringhäälingute Liit (ERL) on valitsusväline mittetulundusühing, mis edendab rahvuslikku ringhäälingukultuuri ning esindab raadio- ja televisiooniorganisatsioonide huve. Liidul on 11 liiget (2 televisiooniorganisatsiooni, 8 raadioorganisatsiooni ja 1 videotootja), kes maksavad liikmemaksu. 
Liit annab välja eetriajakirjanike auhinda Kuldmikrofon.
Eesti Ringhäälingute Liidu eelkäija Eesti Kohalike Raadiote Liit (KORAL) asutati 10. aprillil 1992 Tartus. 29. juunil 1994 otsustati liit reorganiseerida Eesti Ringhäälingute Liiduks ning lisandusid televisioonid.