Sixtus V

Sixtus V (Felice Peretti; 13. detsember 1521 – 27. august 1590) oli paavst aastatel 1585–1590. Ta oli 227. paavst. Tema hüüdnimi oli Raudne Paavst.
Felice Peretti sündis Grottammares aedniku või talutöölise Peretto Peretti ja Marianna da Frontillo kolmelapselises peres noorima pojana. Järgmine lihtrahva seast pärinev paavst oli Innocentius IX. Felice Peretti vanemad olid põgenikud Dalmaatsiast ja nooruses teenis ta leiba seakarjusena. Tema onu Salvatore oli munk Montalto lähedal asuvas frantsisklaste kloostris, kus Felice Peretti hakkas käima üheksa-aastaselt. 12-aastaselt otsustas ta liituda frantsisklastega. Hiljem tunti teda ka Felice Peretti di Montalto nime all. Ta tegutses Montalto, 1536 Fermo, 1538 Pesaro, 1539 Iesi ja 1540 Arcevia konventides. 1540 asus ta õppima Fermo ülikooli ja jätkas õpinguid 1543–1544 Bolognas. 1541 sai ta diakoniks.
Felice Peretti õpetas Riminis ja Sienas metafüüsikat ja kanoonilist õigust, 1547 ordineeriti ta Sienas preestriks ja 1548 sai ta Fermo ülikoolis teoloogiadoktori kraadi, mille järel sai 22. juulil 1548 magistriks. 1552 tuli ta kardinal Rodolfo Pio de Carpi kutsel Rooma, kus ta sai tuntuks oma paastuajal peetud innukate jutlustega. 1556 asus ta Paulus IV teenistusse. Veneetsia inkvisiitorina sai Felice Peretti tuntuks oma karmusega ja võeti kohalike võimude soovitusel ametikohalt maha. Hispaaniasse lähetatud delegatsiooni koosseisus läks ta tülli legaat Ugo Boncompagniga ja kui too sai 1572 paavstiks Gregorius XIII nime all, tõmbus Peretti aktiivsest tegevusest tagasi oma villasse, kus ta valmistas ette teost püha Ambrosiuse kohta. Ta osales kardinalina 2 konklaavil 1572 ja 1585.
1585. aasta konklaav.
Sixtus V valiti paavstiks 24. aprillil 1585 Vatikani paavstipalees ja krooniti 1. mail kardinal Ferdinando de' Medici poolt. Ta võttis nime frantsisklasest paavsti Sixtus IV järgi. Hiljem sai frantsisklastest paavstiks veel Clemens XIV. 21.–24. aprillini toimunud konklaavil osales 42 kardinali. Tema kroonimise auks kirjutas Palestrina heliteose sõnadele "Tu es pastor ovium".
Kuuriareform.
Sixtus V avaldas 3. detsembril 1586 apostelliku konstitutsiooni "Postquam verus", mille järgi: 
22. jaanuaril 1588 avaldatud apostelliku konstitutsiooniga "Immensa aeterni" reorganiseeris Sixtus V Püha Tooli riigisekretariaadi, moodustades selle koosseisus 6 sekulaaradministratsiooni ja 15 kardinalide kongregatsiooni:
Välispoliitika.
Sixtus V ekskommunitseeris 9. septembril Navarra kuninga ja Prantsusmaa troonipärija 1585 Navarra Henri ja toetas Felipe II poliitilisi nõudmisi Prantsusmaal.
Ta lubas Hispaania kuningale saata raha, kui Hispaania sõjakäik Inglismaa vastu õnnestub. Pärast Võitmatu Armaada lüüasaamist ei saatnud paavst Felipe II nõudmistele vaatamata talle raha.
Sixtus V soovis türklaste vastu korraldada ristisõda.
Ta toetas Poola kuningaid Stefan Batoryt ja Zygmunt III-t.
Sixtus V soosis Genfi liitmist Savoiaga.
Sisepoliitika.
Kaks esimest valitsemisaastat tegeles Sixtus V korra taastamisega Kirikuriigis. Segaduste mahasurumise käigus vahistati tuhanded röövlid ja sunniti aadlit tunnustama paavsti võimu. Sixtus V reformis oma valitsemisajal majandust ja rahandust, mille käigus reguleeriti toiduhindu, kuivendati soid, edendati põllumajandust, toetati villa- ja siidimanufaktuure ja kehtestati uued maksud. Leopold von Ranke andmetel veeti tema ajal Roomasse vilja Baltikumist.
Kiriku institutsioonide reformid.
Sixtus V sätestas 20. detsembril 1585 avaldatud konstitutsioonis "Romanus pontifex", et piiskopid peavad regulaarselt külastama Roomat ja tegema paavstile oma piiskopkondade kohta vastava ettekande (ad limina visiit).
29. aprillil 1587 avaldatud "motu proprio"'s "Provida" sätestas ta kiriku varade inventeerimise korra.
Sixtus V andis foillantide käsutusse Roomas Santa Pudenziana kiriku.
1. juulil 1588 tunnustas ta Francesco Carraciolo rajatud kongregatsiooni.
1589 moodustas ta ambrosiaanide kloostritest moodustatud kongregatsiooni ja saatis laiali Gaudenti rüütliordu.
Tema ajal soovisid frantsiskaani konventuaalid saada endile kogu ordu vikaari tiitlit, kuid tulemusteta.
Sixtus V määras paavsti protonotarite arvuks 12.
Ta saatis 1589 laiali gaudenti ordu.
Liturgilised reformid.
Sixtus V määras ametisse "Vulgata" revideerimise komisjoni, kuid ta leidis, et see tegutseb liiga aeglaselt, mille tõttu otsustas ta ise "Vulgatat" revideerida ja kinnitas 2. mail 1590 oma variandi katoliku kiriku ametlikuks tõlkeks. Pärast tema surma see variant kõrvaldati ja Clemens VIII ajal ilmus revideeritud "Vulgata".
Sixtus V taunis simooniat ja kiriku ametikohtade pluralismi.
1587 lubas ta karmeliitidel tähistada 16. juulit neitsi Maarjale pühendatud kirikupühana ja kinnitas taas 26. novembril tähistatavat neitsi Maarja templisesitlemise kirikupüha, mille Pius V oli kirikukalendrist kõrvaldanud.
Lateraani palee renoveerimisel leidsid töölised palee vanade osade lammutamisel nende Rooma keisrite münte, kes tunnustasid kristlust. Sixtus V lasi nende keisrite auks koostada palveid, mis sätestati 1. detsembril 1587 avaldatud bullas "Laudemus viros gloriosos". Ta sätestas ka indulgentsidena nende leitud vanade müntide omamise.
1588 sätestas ta, et kõik vaimulikud peavad kandma talaari.
Misjon.
Sixtus V toetas Indias, Jaapanis, Hiinas ja Brasiilias tehtavat misjonit.
Kristlik eetika ja moraal.
1588 avaldatud bullas "Effraenatum" samastas Sixtus V abordi mõrvaga.
Uued piiskopkonnad.
Sixtus V rajas ka uusi titulaarkirikuid:
Suhtumine juutidesse.
22. oktoobril 1586 avaldas Sixtus V bulla "Christiana pietas", milles kinnitas privileegid juutidele ja kutsus nad tagasi Kirikuriiki.
Onupojapoliitika.
Sixtus V õde Camilla abiellus Giambattista Mignucciga ja sai 1588 Venafro markiisiks. Nende tütar Maria Felice Mignucci Peretti abiellus 1570 Fabio Damasceniga ja tema poeg Alessandro Damasceni Peretti sai kardinaliks.
Kanoniseerimised.
Sixtus V kanoniseeris 18. mail 1588 Didacuse ja Trento Siimeoni. Ta kuulutas 14. märtsil 1587 avaldatud bullaga "Triumphantis Hierusalem" Bonaventura Kiriku doktoriks.
Kardinalide pühitsemised.
Sixtus V pühitses oma ametiajal 33 kardinali 8 konsistooriumil. Lisaks itaallastele said kardinalideks 4 prantslast, 1 hispaanlane, 1 inglane ja 1 ungarlane. Tema ajal sai kardinaliks tulevane paavst Clemens VIII.
Sixtus V kultuuriloos.
Sixtus V lasi renoveerida Lateraani palee. Tema ajal laiendati Rooma tänavaid ja ehitati uusi akvedukte, mida hiljem tunti "Aqua Felice" nime all. 1587 asutati Vatikani trükikoda. Ta lasi laiendada Palazzo del Quirinalet. Tema ajal renoveeriti San Girolamo dei Schiavoni hospiits ja kirik. Ta rajas Ponte Sisto lähedale hospiitsi. Tema ajal konstrueeriti Vatikani raamatukogu ruumikamaks ja täiustati Rooma Peetri kiriku kuplit. Ta lasi taastada Traianuse ja Antoninus Piuse ausambad. Tema ajal ehitati Vatikani paavstipalee see osa, kus praegu resideerib paavst. Ta lasi Nicolaus IV mälestuseks püstitada Roomas Santa Maria Maggiore kirikus monumendi.
Taddeo Landini on temast teinud büsti.
5. jaanuaril 1586 avaldas ta apostelliku konstitutsiooni "Coeli et terrae", milles ta mõistis hukka astroloogia.
1586 rajas ta Ecuadoris Quito ülikooli ja toetas Juan de Atienza rajatud kooli Limas. Ta rajas Collegio Montalto Bolognas ja toetas Rooma kolleegiumi tegevust.
David Milleri 1941 esilinastunud filmis "More About Nostradamus" oli Peretti osas Hans Conried.
1992 tegi Daniel Marušić filmi "Papa Sixto V".
Surm.
Sixtus V suri 27. augusti õhtul 1590 Roomas Gregorius XIII rajatud suvepalees Quirinali künkal malaariasse ja maeti Santa Maria Maggiore kirikusse. Pärast paavsti surma puhkesid Roomas rahutused, mille käigus tõmmati tema monument aluselt maha.
Legendid.
"Catholic Encyclopedia" kajastab legendi, et kui algas 1585 konklaav, saabus kardinal Peretti konklaavile karkudega, teeseldes põdurust, ja kui ta oli osutunud valituks, viskas kargud minema, et kardinalid mõistaksid, kui autoritaarse juhi on nad endale saanud.
1553 reisis grupp frantsiskaani munki ühel vihmasel ja porisel päeval Ancona lähedal, kui nägid nende suunas jalutamas Nostradamust. Nostradamus astus teelt kõrvale, et munki mööda lasta, kuid langes siis ühe munga ette põlvili. Mungad pidasid teda hulluks, sest vend Felice oli madalat päritolu, kuid Nostradamus väitis: "Ma pean laskuma ja põlvitama Tema Pühaduse ees".