tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Dapšiai

Dapšiai (žemaidi "Dapšē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Küla asub Varduva jõe kaldal; küla kohal on jõel Juodeikiai paisjärv. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.
Dapšiaisse jääb Bugeniai raudteejaam. Liibavi-Romno raudtee jagab küla kahte ossa. Lõunapoolsem ehk Väike Dapšiai ehk Dapšiai-Lukaičia on oma nime saanud sellest, et sealsed majapidamised kuuluvad Lukavičiuste perele. Põhjapoolne ehk Suur Dapšiai kannab Uždagai nime. Nimi tähendab "põlengust" ja selle kohta on rahvasuus selline lugu: küla kohal asunud varem suur mõisale kuulunud mets. Kord läinud see põlema ja kui tulele piir pandi, oli suur osa sellest lage. Mõisnik otsustanud siis sealsed maad rahvale kruntideks müüa ja nii saanud Uždagai alguse.
Dapšiais asub omapäraste rattakujuliste lohkudega kivi, mis asub linnamäe lähistel Varduva jõe ääres. Juttude kohaselt tähistavat need päikest või päikest ja kuufaase. Varem olevat olnud eristatavad suisa kuus rõngakujulist märki.
Väikeses Dapšiais asub veel teine kahe lohuga kivi.
Muinsusmälestised.
Muinsuskaitse all on Česlovas Kontrimase kodutalu. Nõukogude perioodil oli seal algul kohalik algkool, aga aastal 1979 moodustati sinna galerii, kus Mažeikiai piirkonna kunstnikud võisid oma töid eksponeerida. Talutare on ühekorruseline maakividest vundamendi, eeskoja ja verandaga puitehitis. Kompleksi kuulub ka kolmeosalise frontooniga votiivkabel. Kuus kabelis olnud skulptuuri viidi aastal 1977 Mažeikiai koduloomuuseumisse.
Ka on muinsuskaitse all linnamägi, mis asub Varduva jõe kaldal. Tegemist on aastal 1253 mainitud Dobe linnusega. Rahvasuu räägib, et selle all olevad maa-alused käigud ja et seal põlenud kunagi püha tuli. Linnamäge ennast kutsutakse rahvasuus Hiiemäeks. Linnusehoovi mõõdud olid 42x11 m. Linnust kasutati XIX sajandil külakalmistuna, teise maailmasõja ajal kaevati aga sinna kaevikud. Linnamäe nõlvade kõrgus on 12 meetrit. Edelaküljel, kus linnust ei ümbritsenud jõgi, kaevati linnuse ette kahe meetri laiune ja 0,2 meetrit sügav vallikraav, selle ette kuhjati vall ja rajati veel teine, seitsme meetri laiune ja 0,3 meetri sügavune vallikraav. Ka kirdeküljel on kahe meetri laiune ja 0,3 meetrit sügav vallikraav, mis eraldab kahe meetri laiust terrassi. Jõe veed on aja jooksul osa terrassist minema uhunud. Linnamäel olid lohud ka enne sõdasid, rahvajuttude kohaselt olnud seal peidikud, kus raamatusmugeldajad raamatuid hoidsid. Selle juures asuvas asulakohas on 40 cm paksune kultuurikiht. Asulakoht oli kasutusel esimese aastatuhande keskpaigast teise aastatuhande keskpaigani.
Ajalugu.
Asulat on kirjalikes allikates esmakordselt mainitud aastal 1253 ("Dobe"). Toona kuulus see kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Algselt oli asustatud üksnes Dapšiai-Lukaičia. Aastal 1830 hakati taludele maad jagama ka Uždagais. Aastail 1885–1890 valmis küla veski. Aastal 1892 püstitati külla tulpkabel. Aastal 1896 valmis küla läbiv raudtee. Sellega seoses ehitati külla ka kaks raudteevahimaja, mille juures olid tõkkepuuga varustatud ülekäigukohad. Aastal 1905 moodustati külas kuueliikmeline ülestõusnute salk, kuid tsaarivõimudega võitlemise asemel pages salk vargsi Saksamaale.
Juodeikiai (Židikai vald)

Juodeikiai (žemaidi "Joudeikē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Küla asub Varduva jõe kaldal; küla kohal on jõel Juodeikiai paisjärv. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta keskjooks.
Külas on postkontor ja mitu tööstusettevõtet: Mažeikiai soojuselektrijaam, As ORLEN Lietuva naftatöötlemistehas, hüdroelektrijaam.
Muinsuskaitse all on Žibininkai lohukivi.
Nimi.
Asula nimi tuleneb isikunimest Juodeikis.
Nime kohta on mitmeid legende. Ühe kohaselt elanud seal veidirikust maaisand, kes laskis ülastumiste korral põllud uuesti üles künda. Lõpuks jäänud maa mustaks (must on leedu keeles "juodas").
Teise loo kohaselt olnud sealne mõisaproua halvatud. Enda lõbustamiseks lasknud ta mõisa tuua ahvi ja värvanud teenriteks mustanahalised, kes teda siis ringi kandsid. Ahv aga kiusas teenreid taga. Kord, kui emand ära oli, leppisid teenrid kokku, et maksavad ahvile kätte. Teades, et see matkib nende liigutusi, asusid nad ahvi ees habet ajama, ahv haaras habemenoa ja lõikas endal kõri läbi. Paik, kus teenreid karistati, sai siis nime Juodeikiai. 
Ajalugu.
Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1589. aastal. Aastail 1621–1667 kuulus Skuodase mõis Sapiehadele ja Juodeikiais asus selle karjamõis. Mingil ajal ostis selle 30 000 kuldmündi eest parun Jonas Mališevskis ning alast sai iseseisev mõis, millele allusid Vaidotai, Ruzgai ja Kuodziai küla.
Varduva jõe kaldal seisab Piksemäeks kutsutud paik, kus rahvajuttude kohaselt seisnud kunagi kirik, mis aga pikselöögist maha põles.
1919. aastal asutati mõisa juurde vanasse veskimehe majja kool. 1926. aastal olid külas veski ja saekaater. 
1972. aastal hakati külla rajama naftatöötlemiskompleksi. 1976. aastal valmis Mažeikai soojuselektrijaam. 1996. aastal valmis Varduva jõel 820-kilovatine hüdroelektrijaam.
Varduva jõe kaldal asus vanasti Juodeikiai mõisa juures tammik, mida peeti pühaks. Mitme tamme koorel olid näha iidsed sisse lõigatud kirjad. Tammikus asus ka puidust küla tantsulava. See paikkond ujutati aga tööstuskompleksi tarbeks veehoidlat rajades üle.
Grūstė

Grūstė on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Grūstė asub Varduva jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Varduva maastikukaitseala ja Natura 2000 ala Varduva jõgi.
Osa külast jääb Ylakiai valda, kus moodustab administratiivselt samanimelise küla.
Küla on esmamainitud 1253. ("Grunstė") ja seejärel 1426. aastal ("Grunsten"). Neil aegadel jäi küla kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Samas on oletatud, et see kohanimi käib Bareikiai kohta ja Grūstė küla ise on esmakordselt mainitud aastal 1667.
Aastal 1806 ehitati Grūstėsse kabel, mis on Seda kiriku abikirikuks. Aastal 1935 olid külas postkontor ja vesiveski. Aastal 1948 avati seal kool, mis tegutses aastani 1977.
Külas asus varem allikaga Darata küngas, mis tasandati maaparandustööde käigus. Selle kohta on räägitud arvukalt legende, sealhulgas on paika kirjeldatud ka kui vana kabeli asupaika. Ka Juzumase künkal ja vanal kalmistul asunud kabelid. Teine sealne küngas, Trummimägi, sai legendide kohaselt oma nime sellest, et seal olevat olnud vahimehed, kes vaenlaste lähenedes hakkasid trumme põristama ja rahvast lahingusse kutsuma. Künkal asusid varem ristid, sinna olid maetud sõdades langenud lätlased. Rahvasuu rääkis, et mäe all olevat olnud vangikoopad, kuhu keegi oli kunagi tüdrukuid aheldanud. Kui need avastati, old tüdrukuist järgi jäänud vaid kondid; nende mälestuseks olevat siis mäele ristid üles seatud. Ka jutustati, et tundmatud olevat päris tihti seal mäel öösiti lõket tegemas käinud. Mockause allika vesi sisaldas palju broomi; rahvasuu rääkis, et selle kohal asunud varem kirik. Grūstė sood pidas vanarahvas aga endise linna asemeks ja halvaks paigas, ei käidud seal ise ega lubatud sinna teisigi.
Olšava

Olšava on jõgi Tšehhis Zlíni maakonnas, Morava jõe vasakpoolne lisajõgi.
Jõgi saab alguse Bílé Karpaty mägedes.
Jõe pikkus on 44,9 km, valgala pindala 520,5 km².
Jõe ääres asuvad Uherský Brod, Bojkovice ja Kunovice.
Kevor Palumets

Kevor Palumets (sündinud 21. novembril 2002 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Belgia esiliiga klubis Waregemi SV Zulte.
Koondisekarjäär.
Palumets on mänginud Eesti U18 ja U21 koondistes kokku 16 mängu.
A-koondise debüüdi tegi Palumets 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Oma debüütmängus lõi ta ühtlasi ka oma debüütvärava, kui viis Eesti 19. minutil 1:0 juhtima. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Andreas Vaher, Kristo Hussar, Ramol Sillamaa, Robert Veering ja Oskar Hõim.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 1. jaanuar 2024"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 14. jaanuar 2024"
Nádudvar

Nádudvar on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis Hajdúszoboszló kreisis.
Geograafiline asend.
Nádudvar asub Hajdúszoboszlóst umbes 17 km läänes ja komitaadikeskusest Debrecenist umbes 36 km läänedelas.
Ajalugu.
Nádudvari on esmamainitud 1212. aastal. 1461. aastal andis kuningas Mátyás I Nádudvarile turulinna staatuse. 19. sajandi lõpul kaotas asula aga oma tähtsuse. 1960. aastatel algas asula kiire areng. 1989. aastal sai Nádudvar vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi.
Ramol Sillamaa

Ramol Sillamaa (sündinud 17. oktoobril 2004 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ääreründaja), kes mängib Belgia kõrgliiga klubis KAA Gent.
Koondisekarjäär.
Sillamaa on mänginud Eesti U19 ja U21 koondistes kokku 15 mängu.
A-koondise debüüdi tegi Sillamaa 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Andreas Vaher, Kevor Palumets, Kristo Hussar, Robert Veering ja Oskar Hõim.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 1. jaanuar 2024"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 14. jaanuar 2024"
Raema Lisa Rumbewas

Raema Lisa Rumbewas (10. oktoober 1980 – 14. jaanuar 2024) oli Indoneesia tõstja.
Olümpiadebüüdi tegi Rumbewas 2000. aastal Sydney olümpiamängudel, kus ta võistles kaalukategoorias kuni 48 kg ja võitis tulemusega 185 kg hõbemedali.
2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis ta kaalukategoorias kuni 53 kg jälle hõbemedali. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta samas kaalukategoorias pronksmedali pärast seda, kui valgevenelanna Anastasija Novikova diskvalifitseeriti.
2006. aasta maailmameistrivõistlustel Santo Domingos võitis ta kaalukategoorias kuni 53 kg hõbemedali.
Robert Veering

Robert Veering (sündinud 1. detsembril 2005 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora.
Koondisekarjäär.
Veering on mänginud Eesti U18, U19 ja U21 koondistes kokku 11 mängu.
A-koondise debüüdi tegi Veering 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Andreas Vaher, Kevor Palumets, Ramol Sillamaa, Kristo Hussar ja Oskar Hõim.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 1. jaanuar 2024"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 14. jaanuar 2024"
Dunaföldvár

Dunaföldvár on linn Ungaris Tolna komitaadis Paksi kreisis.
Geograafiline asend.
Dunaföldvár asub Doonau paremal kaldal, komitaadikeskusest Szekszárdist umbes 54 km põhjas ja Budapestist ligikaudu 78 km lõunas.
Ajalugu.
Kuningas Béla II rajas Dunaföldvári 1131. aastal kloostri, mida on ürikutes esmamainitud 1199. aastal. Dunaföldvári loss ehitati arvatavasti 15. sajandil. Türgi võimu alt vabanes Dunaföldvár 1686. aastal.
Vahepeal kaotatud linnaõigused sai Dunaföldvár tagasi 1989. aastal.
Klein-Pöchlarn

Klein-Pöchlarn on vald ("Marktgemeinde") Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.
Klein-Pöchlarn asub Doonau vasakkaldal. Jõe teisele kaldale jõudmiseks on Pöchlarni ja Klein-Pöchlarni vahel uus sild.
Oskar Hõim

Oskar Hõim (sündinud 1. juulil 2005 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Paide Linnameeskond.
Koondisekarjäär.
Hõim on mänginud Eesti U16, U18 ja U19 koondistes kokku viis mängu ja löönud ühe värava.
A-koondise debüüdi tegi Hõim 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Andreas Vaher, Kevor Palumets, Ramol Sillamaa, Robert Veering ja Kristo Hussar.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 1. jaanuar 2024"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 14. jaanuar 2024"
Richard Hodgson

Richard Hodgson (1804 London – 4. mai 1872 Essex ) oli inglise kirjastaja ja hobiastronoom. 1859. aastal vaatles ta samaaegselt Richard Carringtoniga hiljem Carringtoni sündmusena tuntud magnettormi.
Hodgson astus aastal 1848 Kuningliku Astronoomiaseltsi ja aastal 1849 Kuningliku Mikroskoopiaseltsi liikmeks.
Võrkpalli Balti liiga 2005/06 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2005/06 hooaeg (sponsornimega Schenker Liiga) oli esimest korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.
Võistkonnad.
2006/07 hooajal osales Schenker Liigas 12 Baltimaade meeskonda (6 Eestist ja 6 Lätist).
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi. 12 tiimi jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele kolme nelja meeskonnaga "final-fouri" (1–4; 5–8; 9–12).
Kuu parim mängija.
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.
Krummnußbaum

Krummnußbaum on vald ("Marktgemeinde") Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.
Leiben

Leiben on vald ("Marktgemeinde") Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.
MIT litsents

MIT litsents on tarkvaralitsents, mis pärineb Massachusettsi Tehnoloogiainstituudist (MIT), kus seda hakati kasutama 1980. aastate lõpus. Litsents seab tarkvara ja lähtekoodi kasutamisele väga vähe piiranguid ning on seega hästi ühilduv teiste litsentsidega.
Erinevalt "copyleft"-litsentsidest nagu GNU GPL lubab MIT litsents materjali kasutamist ka omanduslikus tarkvaras tingimusel, et kõik tarkvara koopiad sisaldaksid koopiat litsentsi tingimustest ning autoriõiguse märgist. 2015. aastal oli MIT litsents GitHubi kõige populaarsem tarkvaralitsents.
Tuntud MIT litsentsi kasutavate projektide hulgas on X Window System, Ruby on Rails, Node.js, Lua, jQuery, .NET, Angular ja React.
Tingimused.
MIT litsentsil on SPDX litsentside nimekirjas märgis codice_1. Litsents annab tasuta loa kõigile, kes soetavad endale koopia antud tarkvarast ja selle dokumentatsioonist, tarkvara kasutada, kopeerida, avaldada, müüa ja liita kokku muu tarkvaraga, tingimusel, et litsentsis ilmuv autoriõiguse märgis ja kogu litsentsi tekst ilmuks kõigis tarkvara koopiates või selle arvestatavates kogustes (inglise keeles "substantial portion"). Litsentsi alla kuulub ka lahtiütlus, milles tarkvara arendaja eitab vastutust tarkvara kasutamise tõttu tekkivate kahjude eest.
MIT litsentsil on ka mitu varianti. X11 litsents ehk ""MIT/X Consortium License" leidis algselt kasutust X Window Systemi arendaja X Consortiumi poolt ning lisab klausli, mis piirab autoriõiguse omaniku nime kasutamist reklaami jaoks. "MIT No Attribution License"", SPDX-märgisega codice_2, võeti vastu Open Source Initiative'i poolt 2020. aastal ning annab tarkvara täielikult avalikku omandisse. Selle poolest sarnaneb see BSD-litsentsi 0-osalise variandiga.
Ercsi

Ercsi on linn Ungaris Fejéri komitaadis Martonvásári kreisis.
Geograafiline asend.
Ercsi asub Doonau paremal kaldal, komitaadikeskusest Székesfehérvárist umbes 36 km idas ja Budapestist ligikaudu 30 km lõunaedelas.
Ajalugu.
Asulat on esmamainitud 1037. aastal. Aastatel 1526–1686 oli küla Türgi võimu all. Aleviks sai Ercsi 1800. aastal. 1912. aastal valmis Ercsi suhkruvabrik, mis oli tol ajal moodsaim Kesk-Euroopas. Teises maailmasõjas püsis rinne Ercsi juures mitu kuud ja asula sai rängalt kannatada.
Linnaõigused sai Ercsi 2000. aastal.
Romuald Twardowski

Romuald Twardowski (17. juuni 1930 Wilno – 13. jaanuar 2024) oli poola helilooja, pianist ja muusikapedagoog.
Ta õppis aastail 1952–1957 Leedu muusika- ja teatriakadeemias ning 1957–1960 Varssavi Fryderyk Chopini Muusikaülikoolis. Tema õpetajad olid leedu helilooja ja muusikapedagoog Julius Juzeliūnas ning poola helilooja Bolesław Woytowicz. Aastail 1963–1966 täiendas end Pariisis Nadia Boulangeri juures.
Aastatel 1972–2010 oli ta Fryderyk Chopini Muusikaülikooli professor.
Romuald Twardowski komponeeris muusikat paljudes žanrites, väikepaladest suurvormideni. Tema tuntumad ooperid on "Cyrano de Bergerac" (1962) ja "Maria Stuart" (1980).
Lisateenustasu

Lisateenuse tasu, ka abiteenuste tasu (inglise keeles "accessorial charge") on laeva- või lennufirma poolt kasseeritav teenustasu lisaks tavapärasele transporditeenusele osutatavate täiendatavate teenuse, nagu peale- ja/või mahalaadimine jms eest.
Ignati Mošegov

Ignati Mošegov (vene keeles "Игнатий Николаевич Мошегов", permikomi keeles Ignati Mösšeg, "Игнатий Мöсшег"; 20. mai 1880 Durovo, Kotšovo vald, Tšerdõni maakond, Permi kubermang – 1965 Helsingi) oli permikomi ajaloo ja kultuuri uurija.
Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta Birski õpetajate seminaris. Saanud õpetaja kutse, õpetas ta lapsi Pistögi külas. 1908. aastal vallandati ta töölt, kuna oli õpetanud lastele permikomi keelt. Neli aastat oli ta töötu. 1912. aastast töötas ta maamõõtjana.
1914. aastal mobiliseeriti ta Tsaari-Venemaa sõjaväkke. Pärast ohvitserikooli lõpetamist Taškendis saadeti ta rindele, kus sai haavata ja sattus sakslaste kätte vangi. Oktoobrirevolutsiooni järel pöördus ta kodukülla tagasi. Venemaa kodusõja ajal võeti ta Koltšaki sõjaväkke. Ta haigestus tüüfusesse ja saadeti haiglasse ravile. Seejärel võeti ta Punaarmeesse, kus teda kui endist valget ohvitseri ei usaldatud. Ta kartis arreteerimist ja mahalaskmist.
1920. aasta augustis ületas ta illegaalselt Nõukogude Venemaa–Eesti piiri. Eesti võimuesindajad andsid talle Soome jõudmiseks raha ja passi.
Soomes tegeles ta esialgu loengute pidamisega ja töötas kirjastustes. Ta pidas oluliseks soome-ugri rahvaste vaheliste kontaktide arendamist. Alates 1921. aastast osales ta komide esindajana soome-ugri kongressidel. Tema esimene raamat "Tõde bolševismist" ilmus 1922. aastal. 1924. aastal avaldati autobiograafiline jutustus "Ida põrgukatlas". 1930. aastal avas ta raamatukaupluse Tamperes ja 1933. aastal Helsingis. Ta tegeles aktiivselt soome-ugri rahvaste ajaloo uurimisega. Tema artikleid ja raamatuid avaldati mitmes võõrkeeles. Ta õpetas ka mitmele soome fennougristile komi keelt. 1939. aastal sai ta Soome kodakondsuse. Ta suri Helsingis vanadekodus 1965. aastal.
Lisateenus

Lisateenus, ka abiteenus, (inglise keeles "accessorial service") on laeva- või lennufirma poolt lisaks tavalisele transporditeenusele osutatav teenus. Sagedamini on need kokkuvedu, jaotusvedu, COD (Cash On Delivery) teenus, ladustamine jms.
Tamara Milaškina

Tamara Milaškina (vene keeles Тамара Андреевна Милашкина; 13. september 1934 Astrahan – 10. jaanuar 2024 Viin) oli vene ooperilaulja.
Tamara Milaškina sündis Astrahanis. 1959. aastal lõpetas Tšaikovski-nimelise Moskva Riikliku Konservatooriumi. Neljanda kursuse üliõpilasena stažeeris ta Moskva Suures Teatris. 
Ta oli hääleliigilt sopran. Tema esimene roll oli Tatjana Pjotr Tšaikovski ooperis "Jevgeni Onegin" (1958); Lenski osas oli Sergei Lemešev.
Aastail 1961–1962 stažeeris Milaškina Itaalias La Scalas. Seal esines ta 1962. aastal Giuseppe Verdi ooperis "Legnano lahing" Lida rollis.
1990. aastal lahkus Suurest Teatrist ja asus koos abikaasa Vladimir Atlantoviga elama Viini.
Tamara Milaškina suri 89-aastaselt 10. jaanuaril 2024 Viinis.
Vadagiai

Vadagiai (žemaidi "Vadagē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Vadagiai asub Varduva jõe kaldal. Jõel on küla kohal Vadagiai paisjärv. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.
Külas asuvad Renavase põhikool ja Renavase postkontor. Sinna jääb Vadagiai hüdroelektrijaam võimsusega 110 kW.
Küla vanem osa asub Varduva ääres Kulija vesiveski ümbruses. See kandis algselt Letukiai nime. Küla on esmamainitud 1568. aastal ("Letuki"). Tänapäevase nime sai küla XIX sajandi esimesel poolel, mil asustus levis küla läänepoolsesse ossa. 2005. aastal valmis Kulija vesiveski tammi kasutav Varduva hüdroelektrijaam.
Muinsusmälestised.
Varduva jõe kaldal asuvad Vadagiai linnamägi ja muinasasula. Asulakoht jääb Vadagiaisse ja linnamägi Kražiškiaisse. Kompleks oli kasutusel esimesest aastatuhandest XIII sajandini. Kultuurikiht on sealses asulakohas 50 cm paksune. Selle kompleksi kõrval, piiranguvööndis, asub Hiiemägi, mida on peetud ka kompleksi osaks.
Kaitse all on ka Vadagiai küla vana kalmistu. Vadagiaisse jääb veel samuti muinsuskaitse all olev Skėriai vana kalmistu. Selle territooriumile jääb kaitsealune muinaskalme.
Skėriai

Skėriai (žemaidi "Skierē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Skėriai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.
Küla nimi on isikunime Skėrys mitmusevorm.
Pip

pip on Pythonis kirjutatud paketihaldur Pythoni pakettide jaoks. pip-iga paigaldatakse Pythoni pakette. Pip tuleb Pythoniga vaikimisi kaasa alatest Pythoni 3.4 versioonist. Pip hangib pakette kas kohaliku failisüsteemi kaustadest või repositooriumitest, mis vastavad PEP 503 lihtsa repositooriumi rakendusliidesele. Vaikimisi kasutatakse PyPI repositooriumi. Pip on siiani enimkasutatud Pythoni paketihaldur.
Ajalugu.
2008 tutvustas Ian Bicking (virtualenv paketi looja) paketihaldurit nimega pyinstall alternatiiviks olemasolevale paketihaldurile easy install. Tutvustavas blogipostitusele tulnud soovituste hulgast valiti pyinstalli uueks nimeks pip. Bickingu seletas selle nime lahti rekursiivse akronüümina "Pip Installs Packages". Aastal 2011 loodi organisatsioon Python Packaging Authority (PyPA), mis võttis üle pip ja virtualenv haldamise Bickingult. pip versiooniga 6.0 12.22.2014 muudeti pip versioonide nimekuju, eemaldades number 1 versiooninumbrist.
Käsurealiides.
Pip'i käsurealiideselt Pythoni paketi paigalstamiseks kasuta käsku: codice_1
Paketi eemaldamiseks kasutades käsku: codice_2
Pip saab hallata korraga tervet nimekirja pakettidest kasutades "requirements" faili. Requirements kirjeldab pakette ning nende versioone ning kasutades pipi saab kõik vajalikud paketid paigaldada korrektsete versioonidega näiteks teise arvutisse või virtuaalsesse keskkonda. 
Requirements.txt failis kirjeldatud pakettide paigaldamiseks käsurealt kasuta käsku codice_3.
Pip paketi struktuur.
Ise pip-iga paigaldatava paketi loomiseks tuleb kasutada ettenähtud struktuuri:
 example_project/
 ├── exampleproject/ Pythoni paketi lähtekood
 | ├── __init__.py 
 |  └── example.py
 ├── setup.py pip-i paketti kirjeldav python
 └── README.md Tekstifail, mis kirjeldab projekti
Setup.py sisu on järgmine
from setuptools import setup, find_packages
setup(
 name='example', # Paketi nimi. Seda kasutatakse, kui projekt imporditakse paketina.
 version='0.1.0',
 packages=find_packages(include=['exampleproject', 'exampleproject.*']) # Pip installib automaatselt kõik siin välja toodud sõltuvused.
Kui see on tehtud, siis loodud paketi paigaldamiseks projekti juurkaustas kasutada järgnevat käsku: codice_4.
Muude repositooriumite kasutamine.
Peale vaikimi määratud PyPI repositooriumi on võimalik pip-ga kasutada ka muid repositoorime. Selleks võib olla kas HTTP(S) URL või faili asukoht failisüsteemis.
Kasutamaks mõnda muud repositooriumit on vaja käsureal -i või -index-url parameetrit: codice_5; või kui kasutada failisüsteemi: codice_6.
Butikiai

Butikiai (žemaidi "Butikē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Butikiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Varduva maastikukaitseala ja Natura 2000 ala Varduva jõgi.
Küla nimi on isikunime Butikis mitmusevorm.
Küla idaservas, Renavase mõisakompleksi piiril, asuvad Butikiai ehk Skėriai muinaskalmed. Kokku on seal viis hauda.
1764. aastal elas külas neli juuti.
Dingailai

Dingailai (žemaidi "Dingālā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Dingailai asub Varduva jõe kaldal. Jõel on küla kohal Renavase paisjärv. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond.
Külas on veski ja Vaclovas Ackavickase nimeline algkool. Muinsuskaitse all on Dingailai lohukivi.
Küla nimi tuleneb isikunimest Dingaila.
Herbie Brennan

James Herbert Brennan (kirjanikunimi Herbie Brennan; 5. juuli 1940 Gilford, Põhja-Iirimaa – 1. jaanuar 2024 Tullow, Iirimaa) oli iiri kirjanik.
Kirjutas peamiselt lastele ja noortele. Ühtekokku ilmus tal üle 100 raamatu ja neid on tõlgitud umbes 50 keelde.
Eesti keeles on tema loomingust ilmunud "Haldjasõjad" (Tallinn: Varrak, 2005; originaalpealkiri "Faerie Wars") ja "Purpurkeiser" (Tallinn: Varrak, 2006; originaalpealkiri "The Purple Emperor"). Mõlemad raamatud tõlkis Liisi Ojamaa.
Arphi järv

Arphi järv (armeenia keeles Արփի լիճ "Arphi litš"; türgi keeles "Arpa Göl") on järv ja veehoidla Armeenias Širaki maakonnas. Ta asub riigi loodeosas Ašotshkhi platool 2025 meetri kõrgusel ning on pindalaga 20 km². See on Ahhurjani jõe lähe.
Arpi järv tekkis vulkaanist tektoonilise maavärina tagajärjel. Aastatel 1946–1950 ehitati Ahhurjani jõele Arphi pais, mis suurendas kunstlikult järve. Raudbetoonist pais on 10 m kõrge ja 80 m pikk. Enne paisu ehitamist oli järve pindala 4,5 km², maht 5 miljonit kuupmeetrit ja see oli 1,6 m sügavune. Veehoidla-järv on 7,3 km pikk ja 4,3 km laiune, pindalaga 20 km², keskmine sügavus 4,2 m (maksimaalselt 8 m) ja maht 90 miljonit kuupmeetrit (umbes 19 korda rohkem kui looduslik järv). Selle maksimaalne mahutavus on 105 miljonit kuupmeetrit. Talvel on see tavaliselt täielikult jääga kaetud. Järve toidavad sulavesi ning mitmed allikad ja ojad (Karmirdžur, Jeghadžur, Elar jt). Veehoidlat kasutatakse niisutamiseks ja hüdroenergia tootmiseks, põllumaade niisutamiseks Širaki tasandikul ja Ülem-Ahhurjani jõgikonnas. Talini ja Armaviri kanalid saavad lisavett Arphi järvest.
Järvel on rikkalik taimestik ja loomastik. 1993. aastal määrati see Ramsari alaks ja 2009. aastal rajati järve ümber Arphi järve rahvuspark. Järve ümbruses on vaadeldud üle 140 linnuliigi, kellest pesitses 80–85. Seal asub maailma suurim armeenia kajakate koloonia; seal võib näha ka pelikane ning erinevaid pardiliike ja rändlinde. Piirkond on tunnistatud tähtsaks linnualaks. Ahhurjani kaudu tulevad veehoidlasse Euraasia saarmad ja mügrid. Kaladest elavad selle vetes muu hulgas "Cyprinus" ja "Varicorhinus". Kalaliikide koguarv suurenes pärast järve muutmist veehoidlaks. Järve kasutatakse kalakasvatuseks ja kalapüügiks. 21. sajandi alguses on inimtegevus järve keskkonnaseisundit negatiivselt mõjutanud. Salaküttimine ja lubamatute püügiviiside kasutamine on vähendanud kalade koguarvu, samuti on märgata perioodilisi veetaseme muutusi.
Arphi järveni pääseb maanteed mööda idast Ghazantšhist või lõunast Amasiast. Järve ületamiseks kasutatakse väikeseid paate.
Lūšė raudteejaam

Lūšė raudteejaam oli raudteejaam Leedus Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Kužiai–Venta raudteeliinil. Jaam asus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Ritinės ja jäi Riia keskraudteejaamast 128 kilomeetri kaugusele.
Lūšė raudteejaam avati koos raudteega 1871. aastal. Tegemist oli IV klassi jaamaga. 1913. aastal töötasid seal jaamaülem, kolm jaamaülema abi, raudteevaht, kaubakaaluja ja viis pööranguseadjat. Hiljem asus seal piirijaam. Maailmasõdadevahelisel perioodil lukustati seal vagunite uksed, et inimesed ei saaks Lätis rongist lahkuda ning odavamaid tubakatooteid ega viina osta. 
Raudteejaam moodustas algul omaette asula, kus 1902. aastal oli 48 elanikku. 1923. aastal oli elanikke 49. Raudteejaama ümbruskond liideti 1970. aastatel Ritinėga.
Aastail 1992–1993 lõpetas piir rongiliikluse Venta raudteejaama ja Läti vahel, sisuliselt lõpetas see ka jaama töö. Jaam suleti ametlikult 2003. aastal.
Dūmaičiai

Dūmaičiai (žemaidi "Dūmaitē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Dūmaičiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala.
Küla nimi tuleneb sellest, et seal asusid Renavase mõisa suitsutuskojad ("dūminės"). Hiljem müüdi need inimestele elamiseks ja sellest on küla ka oma nime saanud.
Gaurė mõis rajas sinna aastal 1710 karjamõisa. Aastal 1931 asutati külla algkool, koolis oli ka küla esimene telefon.
Rimoliai

Rimoliai (žemaidi "Rimuolē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Rimoliai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala.
Muinsuskaitse all on Rimoliai linnamägi. Esimesest aastatuhandest XIII sajandini kasutusel olnud kompleks asub Varduva maastikukaitsealal. Varduva jõekäärus asuva linnuse hoovi pindala on 65x55 meetrit. Nõlvad on 13–14 meetri kõrgused, läänes erosioonist osaliselt rikutud. Linnusehoovi piiras igast küljest vall; põhjas oli see meetri kõrgune ja 11 meetrit lai, lõunas aga 3,5 meetri kõrgune. Lõunas oli selle taga veel teine vall, mil laiust 7 ja kõrgust 0,3 meetrit; see on erosioonist märgatavalt rikutud. Vallide vahel on viie meetri laiune ja meetri sügavune vallikraav. Põhjas asus eeslinnus, mille nõlvad on 4–7 meetri kõrgused. Seda piiravad meetri kõrgused ja 11 meetri laiused vallid. Sellest veel eespool asub asulakoht, kus on 50–60 cm paksune kultuurikiht.
Küla nimi tuleneb isikunimest Rimas.
Rimoliaid on esmakordselt mainitud aastal 1646.
Lenkauskaste majapidamise juures oli votiivkabel puitskulptuuriga Pietà, hiljem kabel hävis ja skulptuur viidi üle Mažeikiai koduloomuuseumisse.
Kulšėnai

Kulšėnai (žemaidi "Kulšienā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Kulšėnai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala.
Külas on paisjärv ja hüdroelektrijaam. Asulat on esmamainitud 1578. aastal.
Küla nimi tuleneb sõnast "reis" (vanapäraselt "kulšis").
Singulaarsus (süsteemiteooria)

Singulaarsus süsteemiteoorias viitab olukorrale, kus väike põhjus tekitab suure mõju.
Mõistet singulaarsus kasutas esmakordselt James Clerk Maxwell 1873. aastal ebastabiilsete süsteemide selgitamiseks. Maxwell ei tee vahet dünaamilistel süsteemidel ja sotsiaalsetel süsteemidel. Maxwelli jaoks on singulaarsuste olemasolu eelkõige argument determinismi ja absoluutse põhjuslikkuse vastu. Kuigi samadele algtingimustele järgnevad alati samad sündmused, on sellisel väitel vähe väärtust maailmas, kus samu algtingimusi kunagi ei korrata.
Nausodė

Nausodė (žemaidi "Nausuodė") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Žemalė ümbruskond. Küla põhjaosa ulatub Mažeikiai rajooni suurimasse metsa – Seda laande.
Küla on esmamainitud 1646. aastal. Toona tükeldati Sapiehadele kuulunud mõis kruntideks ja sinna asunud rahvast sai alguse küla. Suurem ehitustöö algas seal siiski alles 1913. aastal. 1953. aastani oli külas ka telliselööv.
Tiškai

Tiškai (žemaidi "Tėškā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Tiškai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala. Ka jääb osa küla jõeäärseid alasid Rimoliai linnuse kaitsevööndisse.
Küla nimi on tulnud sellest, et seal asunud Tiškai mõis kuulus aastail 1760–1900 Tiškadele. Enne seda kandis küla nime "Grūnsė".
Padvarninkai

Padvarninkai (žemaidi "Padvarninkā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Asula nimi tuleneb sellest, et küla maad asusid mõisasüdame juures ("padvare").
Küla on esmamainitud 1646. aastal. Toona tükeldati Sapiehadele kuulunud mõis kruntideks ja sinna asunud rahvast sai alguse küla. Sealsele kalmistule on maetud Jaanuariülestõusu ajal Vene vägedega peetud lahingus langenud 13 ülestõusnut.
Vanaküla (Eassalu)

Vanaküla oli küla Eestis, mis kuulus algselt 1866. aastal moodustatud Audru kihelkonna Võlla valla koosseisu. Hiljem liideti küla Eassalu küla territooriumiga.
Vanaküla (ka Vana küla) nime päritolu ei ole täpselt teada, kuid see viitab väga vanale asustusele, mis võib olla algselt tekkinud kunagise suure Nätsi-Võlla veekogu kaldale. Nimega Vanaküla (Wanna kylla) on seda asukohta mainitud juba peaaegu 400 aasta tagasi – 17. sajandi II poolel koostatud Rootsi-aegsel kaardil (EAA.308.2.15 leht 1).
Arvydiškė

Arvydiškė (ka Arvydiškiai või Orvydiškė, žemaidi "Arvīdiškė") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Asula nimi tuleneb tõenäoliselt sellest, et algselt "Dunauskiai" nime kandnud küla kuulus mõnda aega Orvydiste suguvõsale. Eriarvamusel on keeleteadlane Aleksandras Vanagas, kes arvab, et küla nimi tuleneb isikunimest Arvydas ja seega küla elanikest, mitte omanikest. Sealne mõis säilitas Dunauskiai nime.
Küla on esmamainitud 1670. aastal. Aastal 1906 avati külas kool. Aastal 1929 valmis Bradumase ojal vesiveski. Aastal 1949 hävisid tules vana koolimaja, mõisa saun, endine meierei, Staliulienėde pere laohoone ja kolhoosi laohoone. Aastal 1984 rajati kooli juurde katseaed ja asutati pioneerirühm. Kool suleti aastal 1990.
Berijev A-50

Berijev A-50 (NATO koodnimi Mainstay) on Nõukogude Liidu eelhoiatus- ja juhtimislennuk (AEW&amp;C), mis põhineb transpordilennukil Iljušin Il-76. Aastal 1978 esmalennu teinud A-50 konstrueeriti asendamaks aastast 1965 kasutuses olnud lennukit Tupolev Tu-126. Lääneblokk sai lennuki olemasolust Adolf Tolkatšovi kaudu teada aastal 1978. A-50 võeti kasutusse 1985. aastal ning neid toodeti 1992. aastaks ligi 40 tükki.
Lai Ching-te

Lai Ching-te (hiina 賴清德; "pinyin"'is Lài Qīngdé; sündinud 6. oktoobril 1959) on Hiina Vabariigi poliitik, alates 20. maist 2024 Hiina Vabariigi president. Enne seda oli ta alates 20. maist 2020 asepresident. Ta võitis valitseva Demokraatliku Progressiivse Partei kandidaadina 13. jaanuaril 2024 toimunud presidendivalimised saades 40,05% häältest. Enne valimisi lubas ta senise kursi jätku, vastuseisu kommunistliku Hiina püüdlustele Taiwan allutada ja tugevat koostööd Ameerika Ühendriikidega.
Dark Sarah

Dark Sarah ('sünge Saara') on soome sümfoonilise "metal"'i ansambel, mille asutas soome laulja Heidi Parviainen pärast seda, kui ta oli lahkunud oma eelmisest ansamblist Amberian Dawn.
Iljušin Il-18


Iljušin Il-18 (vene keeles Ил-18; NATO koodnimi Coot) on nelja turbopropellermootoriga Nõukogude Liidu keskmaa reisilennuk. Lennuki esmalend toimus 1957. aastal. See oli üks esimesi turbopropeller-reisilennukeid Nõukogude Liidus ning sellest sai oma ajastu üks silmapaistvamaid lennukeid Aeroflotis.
Il-18 oli kasutusel enamikus sotsialismileeri riikides ja ka mitmes kapitalistlikus riigis. Lennuk oli vastupidav ja kasutusel pikka aega, nii mitmedki Il-18 lendasid kokku üle 45 000 tunni.
Volnovahha veresaun

27. oktoobril 2023 tapsid kaks Venemaa relvajõudude sõdurit üheksaliikmelise tsiviilelanike perekonna Volnovahhas, kui nad tungisid nende majja Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse. Sündmuskohast leiti üheksa surnukeha, sealhulgas kaks last vanuses 5 ja 9 aastat. Volnovahha on olnud Venemaa poolt okupeeritud aladel alates linna hõivamisest Venemaa poolt 2022. aasta märtsis.
Ukraina prokuratuuri teatel nõudsid Vene sõdurid ühelt perekonnalt oma kodust lahkumist, kuna kavatsesid sinna majutada Vene sõjaväeosa, kuid perekond keeldus. Mõni päev hiljem tulid Vene sõdurid tagasi ja lasid maha kõik majas viibinud pereliikmed. Venemaa prokurörid teatasid, et on alustanud mõrvades kahtlustatavate Vene sõdurite uurimist. Kuriteopaigal tehtud fotodel on voodis surnuks lastud pereliikmed, mõned üksteist embamas ja seintel oli verd. Mihhail Savva Ukraina inimõigusorganisatsioonist Kodanikuvabaduste keskus juhtis tähelepanu sellele, et Volnovahha mõrvad on haruldane juhtum, kus Moskva tunnistas tsiviilisikute mõrvamisi oma jõudude poolt, mida nad on paljudele tõenditele vaatamata peaaegu alati eitanud, kuid tõenäoliselt oli see lihtsalt Kremli "tsiviilelanike saatuse pärast mure teesklemine, samal ajal eirates paljusid muid kuritegusid".
Viljar Kähari

Viljar Kähari (sündinud 28. augustil 1977) on Eesti vandeadvokaat, kes on spetsialiseerunud finantssektori- ja virtuaalvääringu ettevõtete nõustamisele. 
Viljar Kähari asutas 2022 juunis KÄHARI Advokaadibüroo. Enne omanimelise advokaadibüroo loomist oli ta Advokaadibüroo PricewaterhouseCoopers Legal OÜ kaasasutaja ja juhtivpartner. 
Haridus.
Viljar Kähari on lõpetanud 1995. aastal Tartu 7. Keskkooli. 2000 aastal lõpetas ta õigusteaduskonna Concordia Rahvusvahelises Ülikooolis Eestis.
Transporditaristu

Transporditaristu, ka transpordi infrastruktuur on sõidukite liikluseks ja veoprotsessi teostamiseks vajalik maanteede, raudteede ja kanalite võrk koos nende juurde kuuluvate ehitiste, rajatiste ja seadmete kompleksiga. Transpordi infrastruktuur võib olla ka loodusliku tekkega. Nii näiteks moodustavad mered, laevatatavad jõed ja järved veetranspordi loodusliku infrastruktuuri. Seevastu on praamiliikluseks vajalikud kanalid rajatud analoogiliselt maanteedega transpordivajaduste järgi.
Transpordikoridor

Transpordikoridor (ingl.k. "transport corridor") kujutab endast suhteliselt paralleelselt kulgevaid maismaa- ja veeteid, mis võimaldavad kasutada kaupade toimetamiseks lähtekohast sihtkohta erinevaid transpordialternatiive (transpordiliike). Paljudes transpordikoridorides toimub kaupade ja inimeste vedu samaaegselt mitme transpordiliigiga. Euroopas on suhteliselt palju transpordikoridore, kus konkureerivad omavahel maantee- ja raudteetransport, teatud piirkondades ka siseveeteede transport.
My Heart's in the Highlands

"My Heart's in the Highlands" on Robert Burnsi 1789. aasta laul ja luuletus, mis on lauldud viisile "Failte na Miosg".
1:
 My heart's in the Highlands, my heart is not here,
 My heart's in the Highlands, a-chasing the deer;
 Chasing the wild-deer, and following the roe,
 My heart's in the Highlands, wherever I go.
2:
 Farewell to the Highlands, farewell to the North,
 The birth-place of Valour, the country of Worth;
 Wherever I wander, wherever I rove,
 The hills of the Highlands forever I'll love.
 My heart's in the Highlands, my heart is not here,
 My heart's in the Highlands, a-chasing the deer;
 Chasing the wild-deer, and following the roe,
 My heart's in the Highlands, wherever I go.
3:
 Farewell to the mountains, high-cover'd with snow,
 Farewell to the straths and green valleys below;
 Farewell to the forests and wild-hanging woods,
 Farewell to the torrents and loud-pouring floods.
 My heart's in the Highlands my heart is not here,
 My heart's in the Highlands, a-chasing the deer;
 Chasing the wild-deer, and following the roe,
 My heart's in the Highlands, wherev'r I go
 My heart's in the Highlands, farewell.
Omar Colley

Omar Colley (sündinud 24. oktoobril 1992 Laminis) on Gambia jalgpallur, kes mängib Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş ja Gambia jalgpallikoondises. Ta on koondises kapten.
Ta alustas klubikarjääri Gambia klubides Wallidan ja Real de Banjul.
2013. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Soome kõrgliigaklubiga KuPS. Aastatel 2015–2016 mängis Colley Rootsi kõrgliigaklubis Djurgårdens, 2016–2018 Belgia kõrgliigaklubis Genk ja 2018–2023 Itaalia kõrgliigaklubis Sampdoria.
2023. aasta veebruaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Beşiktaşega võimalusega lepingut veel ühe aasta võrra pikendada.
2009. aastal tuli Colley Gambia kuni 17-aastaste koondisega Aafrika omavanuste meistriks. Gambia jalgpallikoondises tegi Colley debüüdi 15. juunil 2012 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Alžeeria vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2023 mängus Mali vastu. Ta on kuulunud Gambia koondisse 2022. ja 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Modaalne jaotus

Modaalne jaotus (ingl.k. "modal split; modal share") on eri transpordiliikide ja/või veoviiside kasutamise suhteline jaotus uuritavas transpordikoridoris. Modaalne jaotus on ühtlasi transpordistatistika näitaja, mis iseloomustab veoettevõtte poolt sooritatud transporditööd või transpordikoridori läbivaid kaubavoogusid transpordiliikide lõikes. Seda mõõdetakse veosekäibe, (tonn-kilomeetrite, reisija-kilomeetrite), saadetiste arvu (veoühiku tasemel), veokulude või müügituludena ja vastavad transpordiliikide osakaalud väljendatakse suhtarvudena. Näiteks võib olla modaalne jaotus teatud transpordikoridoris järgmine: õhutransport 34%, meretransport 47% ja maanteetransport 19%. Reisijate veol mõeldakse modaalse jaotuse all kõikide liikumisviisidega (transpordiliikide ja veoviisidega) tehtud inimeste liikumiste arvude suhted liikumiste koguarvu.
Transpordisüsteem

Transpordisüsteem (inglise keeles "transportation system") on ühte või mitmesse transpordiliiki kuuluvate objektide kompleks, mis on ette nähtud vedude sooritamiseks ning mille komponendid on omavahel seotud ja vastastikuses sõltuvuses. Kaubaveo transpordisüsteemi funktsioneerimise eesmärgiks on, tootmise rütmiline varustamine materjalidega ja kaubanduse pidev varustamine tarbekaupadega.
Eesmärk jaguneb omakorda kolmeks osaeesmärgiks:
Kaupade sobiva juurdeveo sageduse kindlustamine eeldab, et veograafikust peetakse kinni, veotellimused esitatakse õigel ajal, töödeldakse operatiivselt ning veolepingud täidetakse korrektselt. Optimaalsete veotingimuste tagamiseks tuleb kiirendada kaupade laadimist, lühendada sõiduaega, viia sisse vahetustega töö, kasutada veovahendi ja/või -ühiku kandejõudu ning mahutavust maksimaalselt, võtta võimalusel kasutusele kombineeritud vedusid, lihtsustada kaubaveo dokumenteerimist ning lühendada sellele kuluvat aega. Kaupade säilivuse kindlustamine eeldab üldjuhul sobivat veovahendit ja veoühiku kasutamist (isotermiline, külmutus jne), veovahendi ohutu liiklemise tagamist, vedude ja veoste kindlustamist, veo- ja hoiurežiimist kinnipidamist ning logistika- ja jaotuskeskuste väljaarendamist.
Transpordilogistika

Transpordilogistika (ingl. k. "transportation logistics") on logistika valdkond, mille ülesanne on tagada transpordisüsteemi toimimine optimaalsete kuludega ehk vedude tõhus korraldamine. Teisisõnu on transpordilogistika ülesanne kaupade transportimine õigesse kohta õigeks ajaks, mille tulemusena kaupade väärtus kasvab.
Transpordilogistika abil täidetakse järgmisi ülesandeid:
Transpordilogistika tähtsamaid valdkondi on transpordiliigi või veoviisi valik. Transpordiliigi ja/või veoviisi valik on üldjuhul strateegiline valik. Alles pärast otsuse langetamist saab asuda sobivaima veovahendi valikule. Transpordiliigi valikul peetakse esmajärjekorras silmas tarnegraafikust kinnipidamist, veoaega ja veo maksumust.
Aan

Aan on perekonnanimi.
Indoneesias oli perekonnanime Aan kandjaid 2014. aastal üle 2400 isiku. Saudi Araabias oli sellenimelisi isikuid üle 800 ja Egiptuses üle 700.
Statistika Eestis.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aan 142 inimesel: 70 mehel ja 72 naisel. Perekonnanimede levikult oli Aan meeste puhul 1353. kohal ja naiste puhul 1456. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Aan üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,59. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,71 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Läänemaal Martna kihelkonnas; Võrumaal Urvaste ja Vastseliina kihelkonnas; Viljandimaal Paistu kihelkonnas; Tartumaal Äksi ja Rannu kihelkonnas; Harjumaal Kose kihelkonnas; Virumaal Kadrina kihelkonnas; Järvamaal Koeru ja Peetri kihelkonnas 11 korral nimeks Ahn ja Hahn (normaliseeritult Aan). 
Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Aan 1937. ja 1940. aastal kolmel korral kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Hahn.
1939. aastal vahetas üks isik oma perekonnanime Aan nime Oruste vastu.
Transpordipoliitika

Transpordipoliitika (ingl.k. "transportation policy") on abinõude kompleks, millega valitsus mõjutab transporditeenuste kasutamist, et saavutada transpordisüsteemi toimimist optimaalsel tasemel, selle arendamist ning reisija- ja kaubaveotingimuste parandamist. Kuna transpordisektor on riigile oluline, strateegilise tähtsusega majandusharu, on riigid kehtestanud selle sektori toimimiseks ja arendamiseks teatud poliitika, mida nimetatakse kokkuvõtvalt riigi transpordipoliitikaks. 
Transpordipoliitika väljatöötamine ja elluviimine toimub tavaliselt riigi valitsuse tasandil. Transpordipoliitika võib riigiti erineda olenevalt paljudest kohalikest teguritest ja poliitikute seatavatest prioriteetidest. Valitsuse transpordipoliitika üldeesmärk peaks olema kasutatavatest ressurssidest saadava kasulikkuse maksimeerimine. Transpordipoliitika peamine eesmärk peaks olema sellise transpordisüsteemi kujundamine, mis võimaldab optimaalsel määral reisijate- ja kaubavedu majanduslikult kõige tasuvama transpordiliigiga. Seda nimetatakse sageli vähima kuluga transpordiliigiks. 
Transpordipoliitikat viiakse ellu erinevate vahendite abil. Vahendite valik ja mõju erinevad suuresti turu- või plaanimajandusele orienteeritud riikides. Vahenditeks võivad olla rahalised toetused, avaliku arvamuse mõjutamine, seaduste ja määruste ellu rakendamine, nõuded transpordivahendite tehnilisele seisukorrale, liiklusohutusnõuete täitmise jälgimine ning transpordi infrastruktuuri planeerimine ja väljaehitamise koordineerimine.
Eurovignette

Eurovignette on Euroopa Liidu liikmesriikides kehtestatud või kehtestada kavatsetav ühtsel alusel maksustamise raamistik, mis on suunatud 12 tonnist suurema täismassiga veokite ja autorongide kasutamise vähendamisele maanteeliikluses. "Eurovignette"’i rakendamise eesmärk on maksustada maanteevedusid võimalikult diferentseeritult, et maksumäär sõltuks sõidukite telgede arvust, telje koormusest, mootori ökonoomsusest (EURO-klass), sõiduajast ja ummikutasemest, keskkonnatundlikkusest, asustuse tihedusest ja õnnetuste riskitasemest. "Eurovignette" süsteemi kasutatakse Saksamaal, Taanis, Hollandis, Belgias ja Luksemburgis.
Polgár

Polgár on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis Hajdúnánási kreisis.
Geograafiline asend.
Polgár asub Tisza jõest 3,5 km kaugusel, Hajdúnánásist ligi 24 km läänes ja komitaadikeskusest Debrecenist umbes 53 km loodes.
Ajalugu.
Polgárit on esmamainitud 1229. aastal. Mongoli invasiooni ajal 1241. aastal asula hävitati ja jäi pikaks ajaks tühjaks. Uuesti asustati Polgár 15. sajandi keskpaiku. 16. sajandi keskel on Polgárit dokumentides nimetatud linnaks ("oppidum"). Türgi ikka alguses jäi Polgár tühjaks ja taasasutati 17. sajandi alguses. Linnaõigused sai Polgár 1. jaanuaril 1993.
Tuntud inimesed.
Polgáris on sündinud näitleja Ildikó Pécsi (1940–2020).
Tjotkino

 
Tjotkino (vene keeles Тёткино) on alev Venemaal Kurski oblastis Gluškovo rajoonis, mõne kilomeetri kaugusel Venemaa-Ukraina piirist. 2021. aastal elas asulas 3852 inimest.
Mank

Mank on linn ("Stadtgemeinde") Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.
Marbach an der Donau

Marbach an der Donau on vald ("Marktgemeinde") Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.
Pabradumė

Pabradumė (žemaidi "Pabradumie") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.
Asula nimi tuleneb küla asukohast Bradumase oja kaldal. Üks kõrgem koht külas kandis Ohvrimäe nime, selle täpsem koht on aga teadmata.
Open Library

Open Library on internetiprojekt ja digitaalraamatukogu, mille eesmärk on "luua veebileht iga raamatu kohta, mis on eales avaldatud". Selle asutasid Aaron Swartz, Brewster Kahle, Alexis Rossi, Anand Chitipothu ja Rebecca Malamud. Open Library on mittetulundusliku Internet Archive'i sõsarprojekt ning see on osaliselt rahastatud USA California osariikliku raamatukogu ja Kahle/Austin Foundationi poolt. See teeb digitaalsel kujul kättesaadavaks raamatuid, mis on avalikus omandis, olenemata selles, kas need paberkujul on läbi müüdud või veel müügil.
Open Library laenutab nende poolt skaneeritud raamatuid välja virtuaalselt e-raamatu vormis, andes lugejale antud raamatust krüptitud eksemplari. Iga koopia vastab ühele füüsiliselt olemasolevale eksemplarile raamatust, mis Open Library kogusse kuulub. Selle e-raamatu tagastamisel või ajapiirangu otsa saamisel muutub krüptitud koopia kasutuskõlbmatuks. See lubab Open Libraryl raamatuid välja laenutada samadel põhimõtetel, nagu seda teevad füüsilised raamatukogud. Open Library tugineb oma tegevuses esmamüügi doktriinile ja õigustatud kasutuse seadusele. Nende sõnul vastab see "kontrollitud digitaalse laenutamise" praktikale, mida kasutavad mitmed avalikud ja akadeemilised raamatukogud.
Open Library kogub raamatute kohta teavet Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu, teiste raamatukogude ja Amazon.com-i kaudu ning kasutajatelt endilt vikilaadse kasutajaliidese kaudu. Open Librarys on võimalik lugeda piiramatult avalikus omandis olevaid ja muudel tingimustel vabalt kättesaadavaid raamatuid. Open Library poolt optilise märgituvastuse põhjal loodud heliraamatud on saadaval ka laenutatavate raamatute puhul.
Mitmed kirjanikke esindavad grupid on kritiseerinud Open Library tegevust, sealhulgas Ameerika Ühendriikide Authors Guild, Suurbritannia Society of Authors, Austraalia Society of Authors, Science Fiction and Fantasy Writers of America, National Writers Union ning 37 riiklikust ja rahvusvahelisest organisatsioonist koosnev koalitsioon, mille hulka kuuluvad "autorid, tõlkijad, fotograafid ja graafilised kunstnikud; ühingud, organisatsioonid ja föderatsioonid, mis esindavad avaldatud raamatute autoreid; kirjastused ning reprodutseerimisõiguse ja avaliku laenutamisega tegelevad organisatsioonid". Suurbritannia Society of Authors ähvardas Open Libraryt 2019. aastal kohtuasjaga.
2020. aastal koroonapandeemia tõttu eemaldas Open Library ootenimekirja piirangud 1,4 miljonilt raamatult reaktsioonina raamatukogude massilisele sulgemisele. National Writers Union väitis, et selle tõttu oli liiga paljudel võimalik raamatute sisule vabalt (krüpteeringu- või muude piiranguteta) ligi pääseda. Kirjastused Hachette, Penguin Random House, John Wiley &amp; Sons ja HarperCollins kaebasid Internet Archive'i 2020. aasta juunis New Yorgi osariigis kohtusse autoriõiguste rikkumise eest väitega, et Open Library kaudu on kõigest paari hiireklõpsuga võimalik alla laadida digitaalseid eksemplare autorikaitse all olevatest raamatutest.