tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Skimboarding

 
Skimboarding on veespordiala, mis sarnaneb rulasõidu, lumelauasõidu ja surfamisega. Seda harrastatakse liivasel rannal otse veepiiril või mitte eriti sügavas vees; "skimboarding "ei vaja hiigellaineid.
Variandid.
Esimene variant kujutab endast liuglemist paari sentimeetri paksusel veekihil, põhiliselt puulaua ehk "woody"'ga. Selleks oodatakse hea laine, mis tekitab kena veekile või seistakse lihtsalt pahkluuni vees, antakse lauale viskega hoog sisse ja sellele järele joostes hüpatakse peale. Kuna puulaud on suhteliselt raske, ei kanna ta skimmerit eriti sügavasse vette, aga piisavalt, et teha enamikku skeidivõtetest, näiteks ka rampidel, mida ise madalasse vette ehitada annab. Sõidu pikkus sõltub skimmeri kogemustest, rannajoone ehitusest ja lainetusest, olles tavaliselt kümneid meetreid.
Teise, surfamisega sarnaneva skimmimisvariandi puhul kasutatakse liitmaterjalidest lauda, mis on surfilauast tunduvalt kergemad ja vastupidavamad ning võimaldavad sellise väikse lauaga laineid võtta.
Kohad.
"Skimboarding"'uga tegelemiseks sobib praktiliselt iga liivane rand, kus pole liiga palju kive, mis sõitu takistaksid ja lauda lõhuksid. Puulauaga on pikaks ja rahulikuks sõiduks hea võimalikult lauge rand ühtlase õhukese veekihiga ja mida õhem kiht, seda kiirem minek. Järsul, ebatasasel rannal on sõidud lühemad ning lõpevad tihtipeale põlvini vees.
Võistlused.
Kuigi "skimboarding" on siiani veel lapsekingades, harrastatakse seda USA-s kutseliste tasemel ja võistlusi korraldatakse juba aastakümneid. Üks tuntumaid sportlasi on üheksakordne maailmameister Bill Bryan. Põhilised riigid, kus "skimboarding"'ut harrastatakse, on USA, Suurbritannia, Portugal, Prantsusmaa, Austraalia ja Jaapan.
Edmond Halley

Sir Edmond Halley (8. november 1656 Inglismaa, Haggerston – 14. jaanuar 1742 Greenwich) oli inglise füüsik, astronoom ja matemaatik.
1676. aastal külastas ta Saint Helena saart ja kaardistas seal lõunataeva tähti. Halley koostatud kataloog "Catalogus Stellarum Australium" avaldati 1678. aastal ja see sisaldas 341 tähte. Samal aastal valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks. Halley aitas oma Saint Helenal sooritatud vaatlustega tõestada Newtoni seadusi ning aitas rahastada Isaac Newtoni teose "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica" avaldamist. 
1682. aastal vaatles ta komeeti ja selle orbiidi väljaarvutamise järel avastas, et see on Maalt nähtav umbes iga 76 aasta järel. Halley ennustas, et komeet on uuesti nähtav 1758. aastal ja hiljem nimetati see tema auks Halley komeediks.
Bad Düben

Bad Düben on linn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisi põhjaosas Dübener Heide lõunaservas.
Linnaosad.
Praeguse jaotuse järgi koosneb Bad Dübeni linn Bad Dübeni linnaosast, Schnaditschi linnaosast ja Wellaune linnaosast ning Tiefenseest, mis moodustati endise Tiefensee linnaosa ja Bröseni liitmisel. Alaunwerki, Hammermühlet ja Weinbergshäuserit enam eraldi välja ei tooda.
Delitzsch

Delitzsch on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis.
Delitzschis on ainuke haruldaste muldmetallide leiukoht Kesk-Euroopas.
Delicious

"Delicious" on Jeanette Biedermanni teine album. Albumi tavaversioon ilmus 12. jaanuaril 2001 ja Limited Spring Edition ilmus 25. märtsil 2002. Plaat jõudis Saksamaa albumite edetabelis 16. kohale.
Huntämblik

Huntämblik ("Pardosa") on perekond huntämbliklasi.
Perekonnas on kirjeldatud üle 500 liigi kõikjal maailmas.
Villi Melnikov

Villi Melnikov (Вилли Мельников; õieti Vitali Robertovitš Melnikov (Виталий Робертович Мельников); 11. august 1962 Moskva – 18. oktoober 2016 Moskva) oli vene viroloog, fotograaf, graafik ja luuletaja ning giid Moskva arhitektuuri alal. Ta väitis, et oskab üle 100 keele.
Eilenburg

Eilenburg on linn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis, Mulde jõe ääres.
Galaxy (täpsustus)

Galaxy tähendab inglise keeles 'galaktika'.
Schkeuditz

Schkeuditz on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis, Leipzigi eeslinn.
Seal asub Leipzigi/Halle lennujaam, mis on suuruselt teine lennujaam Saksamaa idaosas.
Christine Smith

Christine Smith (sündinud 6. aprillil 1979) on USA modell, kes oli ajakirja Playboy kaanetüdruk 2005. aasta detsembris.
Taucha

Taucha on väikelinn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis.
Doberschütz

Doberschütz on vald Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis.
Vallaosad.
Valda kuuluvad Battaune, Wöllnau, Paschwitz, Sprotta, Sprotta-Siedlung, Rote Jahne, Mörtitz.
Krabiämbliklased

Krabiämbliklased ("Thomisidae") on sugukond ämblikuliste seltsist. 
Nad ei püüa saaki võrguga. Krabiämblikeks kutsutakse neid, kuna nende esimest kaks paari jalgu hoiavad kaugemale kui järgmised ja annavad neile krabilaadse välimuse. Nad on mõnel pool tuntud ka kui lilleämblikud, kuna neid leiab peamiselt lilledelt oma saaki varitsemas. 
Eestis on kindlaks tehtud 37 liiki krabiämblikke ja neid on kerge teistest ämblikest eristada. Nende kaks esimest jalapaari on muundunud pikkadeks haardejalgadeks. Saagi haaramiseks on sellised jalad hästi sobivad, kuid jalutamisel kasutavadki krabiämblikud liikumiseks põhiliselt kahte tagumist lühemat jalapaari ja nad on eriti osavad krabide kombel külg ees ja tagurpidi liikuma.
Krabiämblikud ei püüa saaki võrku, vaid ootavad liikumatult lillelehtede vahel, mille värvusega nad ühte sulavad. Mõningad neist on võimelised vastavalt lille värvusele oma värvust muutma. Nende saagiks langevad liblikad, kärbsed või mesilased, kes lendavad õitele nektari järele ning ei märka passivat ämblikku. Krabiämblikku "Misumena vatia", kes otsib suviti kollaseid ja valgeid lilli, kutsutakse vahel “valgeks surmaks”. Tähelepanuväärsed on krabiämbliklased perekonnast "Phrynarachne", kes koovad lehtede pinnale võrgendkatte, mille keskel asuvad ise, luues täieliku mulje linnu ekskremendist. Nad eritavad ka linnuekskrementide haisu, mis meelitab ligi mõningaid kärbseid. Üks liik lamab seejuures seljal, jalad asendis, mis sobib kärbeste püüdmiseks.
Krabiämblike seas on liik, kelle emasloomad muudavad oma keha värvust sõltuvalt taime värvist kas kollaseks, rohekasvalgeks või siis päris lumivalgeks – Eestiski tavaline "Misumena vatia". Värvi muutmine ei toimu siiski otsekohe, vaid võtab mõned päevad aega. Teda võib leida nii kollastelt hunditubaka, võilille või kuldkinga õisikutelt kui ka valgetelt härjasilma keelõitelt.
Tartu Hansapäevad

Tartu Hansapäevad on Hansa Liidu aegsele olustikule pühendatud festival Tartus. Hansapäevi peetakse Tartus 1995. aastast saati.
Hansapäevade ulatus on aastate jooksul kasvanud nii ajaliselt kui ka geograafiliselt. Kõige ulatuslikumad senistest olid 2005. aasta rahvusvahelised hansapäevad. 2010. aastast peetakse hansapäevade raames ka hansapulmi, kus noorpaari paneb paari Tartu linnapea.
Tegevus Tartu Hansapäevadel jaguneb valdkonniti Tartu kesklinna eri paikades asuvate "linnade" vahel. Nii oli 2012. aasta hansapäevadel kaheksa "linna", nende seas Keskpargis asuv Lastelinn, Emajõe vasakkaldal paiknev Jaanilinn ja paremkaldal tegutsev Kunstilinn, Toomemäel asuv Teaduslinn jt. Varem on jaotatud tegevusi temaatiliselt ka eri päevadele.
Korraldatakse kontserte ja etendusi, raeplatsil ja selle ümbruses kaubitsetakse hansalaadal, toimuvad õpitoad, kinoseansid jpm. Hansalaadale on omane väikeettevõtete, käsitöö ja maatoidu suur ülekaal. Suur osa esitatavast muusikast ja etendustest seostub keskaja või renessansiga. Esinejate ja müüjate kõrval osalevad hansapäevadel ka muuseumid, ülikoolid jt õppeasutused, samuti eluviisidele või haridusele keskenduvad mittetulundusühingud. 
2015. aastal toimusid Tartu hansapäevad 11.-12. juulil.
Tartu Hansapäevad 2007

Tartu Hansapäevad 2007 toimusid 13. juuli – 15. juuli 2007 Tartus. Need olid 12. Tartu hansapäevad.
Tartu Hansapäevade 2007 üritused olid organiseeritud ajastute kaupa: muinasaeg, hansaaeg ja ärkamisaeg.
Muinasaega kajastavad üritused toimusid Emajõe ääres keset linna.
Hansaaja üritused toimusid Jaani kiriku ümbruses. Kirikus sai kuulata kontserte ja Antoniuse õue kodades sai vaadata, kuidas meistrid tööd teevad.
Ärkamisaegses Raelinnas toimusid üritused "Rahvuslik päev", "Lõimumise päev" ja "Maailmapäev".
Hansalaat ühendab ajastud, mistõttu kauplemine toimus terves kesklinnas. Kauplejaid oli paarsada.
Juliuse aasta

 
Juliuse aasta on kalendriaasta keskmine pikkus Juliuse kalendris.
Juliuse aasta võrdub 365,25 ööpäevaga ehk 31 557 600 sekundiga.
Juliuse aasta tähis on aj, rahvusvahelise standardi Unified Code for Units of Measure järgi a_j.
Gregoriuse aasta

Gregoriuse aasta on kalendriaasta keskmine pikkus Gregoriuse kalendris.
Gregoriuse aasta võrdub 365,2425 ööpäevaga.
Gregoriuse aasta tähis on ag rahvusvahelise standardi "Unified Code for Units of Measure" järgi a_g.
Koherentsus

Koherentsus on kokkukuuluvus, seostatus, kooskõlastatus.
Koherentsus on füüsikas lainete kooskõlalisus, mis seisneb ühises võnkesageduses ja muutumatus faaside vahes.
Koherentsus on filosoofias väidete või uskumuste kokkusobivus ja seostatus.
Koherentsus on keeleteaduses teksti sisuline sidusus.
Monokromaatsus

 
Monokromaatsus ehk monokromaatilisus on valgus- või üldisemalt elektromagnetlainete omadus olla "ühevärviline", s.o kindla sageduse ja lainepikkusega. 
Monokromaatset valguslainet ei saa prisma abil lahutada eri värvi laineteks.
Monokromaatset valguslainet annavad laserid.
Töö (füüsika)

Töö (tähis W või A) on füüsikaline suurus, mis iseloomustab ühelt füüsikaliselt objektilt teisele kanduva energia hulka. 
Töö mõõtühik SI-süsteemis on džaul. 
Mehaaniline töö.
Klassikalises mehaanikas avaldatakse tööd tavaliselt kehale või punktmassile mõjuva jõu ning selle jõu toimel läbitud teepikkuse kaudu. 
Kui jõud "F" on konstantne, liikumine on sirgjooneline, läbitud teepikkus on "s" ning jõu suuna ja liikumise suuna vaheline nurk on "α", siis töö "A" avaldub korrutisena "F" · "s" · cos "α". Erijuhul, kui jõu ja liikumise suund langevad kokku avaldub töö "A" kujul "F" · "s". Teiste sõnadega, töö avaldub jõuvektori ja siirdevektor skalaarkorrutisena. 
Kui jõud liikumise kestel muutub või liikumine ei ole sirgjooneline, siis avaldatakse jõud integraalina. 
Kui töö on positiivne, siis teeb jõud tööd. Kui töö on negatiivne, siis tehakse tööd jõu vastu.
Elektriline töö.
Selleks et elektriväljas liigutada elektrilaengut "q" vastu pinget "U", tuleb teha töö mis avaldub kujul "q" · "U". Kui elektrivoolu tugevus "I" on konstantne, siis avaldub elektriline töö kujul "U" · "I" · "t", kus "t" on ajavahemik.
Termodünaamiline töö.
Termodünaamilist tööd tehakse termodünaamiliste süsteemide välisparameetrite muutmiseks. 
Näiteks gaasi kokkusurumiseks tehtav töö avaldub integraalina −∫ "p"d"V", kus "p" on rõhk ja "V" on ruumala.
Ato-

Ato- (tähis a) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1018 korda väiksem.
Näiteks atosekund (as) on 10−18 sekundit.
Eesliide tuleneb taani keele sõnast "atten" (kaheksateist) ja võeti ametlikult kasutusele 1964. aastal.
World Athletics

Rahvusvaheline Kergejõustikuliit (ametlikult World Athletics), kuni 2019. aasta oktoobrini IAAF ("International Association of Athletics Federations") on 1912. aastal Stockholmis 17 rahvusliku kergejõustikuliidu otsusega loodud International Amateur Athletics Federation. Eelmine nimevahetus toimus 2001. aastal.
Beatles for Sale

"Beatles for Sale" on detsembris 1964 ilmunud The Beatlesi neljas album.
Laulud.
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.
Tiit Sukk

Tiit Sukk (sündinud 21. novembril 1974 Jõgeval) on eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 1994. aastal Jõgeva Gümnaasiumi (46. lend) ning 1998. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (18. lend). 
Alates 1998. aastast on ta Eesti Draamateatri näitleja.
Tunnustus.
Teatrisisesed auhinnad.
Tiit Sukk on mitu korda olnud nomineeritud mõnele Eesti Meelelahutusauhinnale (nt parima teleseriaali näitleja ja aasta meessaatejuhi kategoorias).
Isiklikku.
Tiit Suka abikaasa on Kadrioru Saksa Gümnaasiumi bioloogiaõpetaja Eliis-Beth Rosen. Neil on tütar Lisanne.
Peegeldumine

Peegeldumine tähendab laine tagasipöördumist kahe keskkonna piirpinnalt lähtekeskkonda. Peegeldumine pole enamasti täielik, sest sellega võib kaasneda laine murdumine ja laineenergia neeldumine või sumbumine.
Peegeldumisseadused:
Kõige tuntumad on valguse, heli ja raadiolainetega seotud peegeldumisnähtused.
Kui valguse peegeldumisel on eralduspinna ebatasasused langeva valguse lainepikkusega võrreldes väikesed, toimub suundpeegeldumine: valgus peegeldub tagasi ühes suunas. Kui aga piirpinna konarused on mõõtmetelt lainepikkusega võrreldavad, siis on peegeldumine difuusne ehk hajus. 
Helilainete puhul põhjustab peegeldumine kaja. 
Raadiolainete levimisel on oluline nende peegeldumine ionosfääri kihtidelt ja mitmesugustelt pindadelt. Raadiolainete peegeldumisel põhineb ka raadiolokatsioon.
Valguse murdumine

Valguse murdumine ehk valguse refraktsioon on laine levimissuuna muutus kahe keskkonna lahutuspiiril. Valguslaine murdub tingimusel, et keskkonnad on erineva optilise tihedusega ja valgus saab minna esimesest keskkonnast teise.
Valgus murdub, kuna optiliselt mittehomogeensetes keskkondades valguse levimiskiirus muutub.
Valguse murdumisel põhineb paljude optikariistade töö (prillid, luup, mikroskoop, binokkel jm). Valguse murdumise tõttu tekivad paljud optilised atmosfäärinähtused, nagu näiteks vikerkaar, tähtede vilkumine, halo. 
Valguse murdumise seadus.
Langev kiir, murdunud kiir ning langemispunkti tõmmatud pinnanormaal asuvad ühes ja samas tasapinnas. See tähendab, et valguskiir murdub kas oma normaali poole või eemale, kuid mitte kiire ja normaali tasandist väljapoole. 
Valguse üleminekul ühest keskkonnast teise valguskiir murdub nii, et langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhe on jääv suurus. Langemis- ja murdumisnurki mõõdetakse pinnanormaalist.
Kolmanda vaate tulistamine

Kolmanda vaate tulistamine ehk Third Person Shooter(TPS) on videomängu žanr, kus mängija näeb mängu peategelast eemalt ning kus mängu põhitegevuseks on tulistamine.
*Grand Theft Auto III
*Grand Theft Auto IV
*
IAAF-i Kuldliiga

IAAF-i Kuldliiga (IAAF Golden League) oli aastatel 1998–2009 kergejõustiku iga-aastane rahvusvaheline IAAF-i korraldatav IAAF-i World Athleticsi sarja kuuluv tippkergejõustiklaste võistlussari. Sellesse kuulus kuues paigas (Oslo, Rooma, Pariis, Zürich, Brüssel, Berliin) väga kõrgel tasemel korraldatavat võistlust.
Kuldliiga korraldati esimest korda 1993. aastal. Siis kuulus sarja Zürichis, Berliinis, Brüsselis ja Oslos korraldatud etapid. 1998. aastal uuendati kuldliigat ja sellega liitusid Roomas ja Monacos toimunud etapid. Pariis liitus kuldse liigaga 1999. aastal ja Monaco langes sarjast välja 2002. aastal. 
Kuueetapilise Kuldliiga peaauhinnaks olev üks miljon dollarit läheb jagamisele nende sportlaste vahel, kes võidavad esikoha kõigil kuuel etapil. Igal aastal määrab IAAF, millised alad kuuluvad Kuldliiga sarja, mis osalevad võistluses peavõidule.
2006. aastal muudeti 1 miljoni ehk "jackpot"'i jagamise korda. Kui varem jagati 1 miljon ära sportlaste vahel, kes võitsid kuuel võistlusel, siis 2006. aastal anti võimalus teenida ka neil, kel õnnestus viiel korral tulla esimeseks. See tähendas seda, et auhinnarahast jagati üks pool kuuekordsete ja teine pool viiekordsete esikohasaajate vahel. Siiski tuli auhinnaraha kättesaamiseks osaleda ka hooaja viimasel kokkuvõtval finaalvõistlusel (IAAF World Athletics Final). 2007. aastast aga jaotati auhinnaraha jälle kuuel etapil võitnute vahel. Kui aga keegi ei saa kuut võitu, siis läheb pool auhinnarahast ehk 500 000 dollarit jagamisele viie võidu omanike vahel.
2010. aastal asendati võistlussari IAAF-i Teemantliigaga.
IAAF World Athletics Tour

IAAF World Athletics Tour oli aastatel 2005–2009 suviti IAAF-i korraldatav kergejõustiku GP-võistlustest koosnev sari, millel osalesid erineva tasemega sportlased. Sari koosnes kahest erineva tasemega võistlusest, kus esimese taseme moodustasid Kuldliiga ja IAAF-i Super Grand Prix ning teise taseme IAAF-i Grand Prix võistlused.
Esimese taseme võistlustel jagati sportlastele saavutatud koha alusel kahekordselt punkte võrreldes teise tasemega. Kogutud punktide tulemusel selgusid need sportlased, kes osalesid hooaja lõpus toimuval IAAF-i korraldatavatel finaalvõistlustel. Punktiarvestusel arvestati viie parema võistluse tulemust (heitealadel nelja võistluse tulemust). Finaalvõistlusele pääses seitse enim punkte saanud sportlast, kuid jooksualadel alates 1500 m jooksust sai osaleda 11 sportlast. Lisaks kutsus igale alale veel IAAF omal valikul ühe sportlase.
Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk

Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk on monument Eesti vabadussõjas langenud sõjameeste mälestuseks. 
Ajalugu.
Vabadussõja mälestusmärkide rajamise algatas Eesti Vabariigi peaminister Ants Piip, kes kutsus 8. novembril 1920 kokku nõupidamise, kus arutati Vabadussõjas langenud sõjameeste mälestuse jäädvustamist. Jõuti tõdemusele, et mälestusmärke tuleb püstitada üle kogu Eesti.
Alates 1920. aastast hakatigi Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärke püstitama. Mälestuskivid ja -tahvlid ilmusid peaaegu kõigisse kihelkonnakeskustesse ja linnadesse, koolidesse ja seltsimajadesse. Raha selleks koguti peamiselt annetustena, korraldati heategevusüritusi. Kokku püstitati ligi 200 mälestusmärki.
Nõukogude okupatsiooni ajal enamik Vabadussõja mälestusmärke hävitati. Eestis pole mitte kunagi nii palju mälestusmärke ja kalmistuid purustatud kui Nõukogude okupatsiooni aastatel. Ajaloolase Mati Straussi andmetel rajati Vabadussõja järel Eestis kokku 170 Vabadussõjaga seotud mälestusmärki. Neist elas okupatsiooni terviklikuna üle vaid 8 ja rikutuna 13 mälestusmärki. Vabadussõja monumentide taastamine algas rahva oma algatusel pärast Mihhail Gorbatšovi algatatud perestroika reforme.
Pistoda

Pistoda on lühike kaheteraline torkerelv. 
Noast erineb selle poolest, et noad on enamasti üheteralised ja mõeldud lõikamiseks, mitte torkamiseks. Erinevalt mõõkadest ei ole pistoda mõeldud vehklemiseks, kuid seda võidakse vehklemise juures kasutada teise relvana löökide blokeerimiseks.
Esimesed pistoda meenutavad tööriistad pärinevad kiviajast.
Tääk

 
Tääk ehk püssitikk ehk bajonett on tulirelva toru otsa lisatav ja lähivõitluses kasutatav torkerelv. Uuemad täägid võivad olla mitmeotstarbelised ja noakujulised.
Ajalugu.
Tääke hakati kasutama 17. sajandi keskpaiku Prantsusmaal, kust see levis hiljem enamiku Euroopa riikide armeedesse. Esimesed täägid suruti musketi toru otsa nii, et tääki kasutades relvast tulistada ei olnud võimalik. Hiljem on see aga kinnitatud toru kõrvale nii, et musketist oli võimalik ka tulistada ja seda eestpoolt laadida. Kuju poolest olid 17.–18. sajandi täägid ligikaudu 40 cm pikad ja kolme- või neljakandilise teraga.
19. sajandiks olid osad prantsuse täägid isegi kuni 60 cm pikkused. Hiljem on aga tehtud järjest lühemaid tääke ja Esimese maailmasõja ajaks jõudis tääkide pikkus 50 sentimeetrini.
Võimalik jaotamine ehituse järgi
Tanka

Tanka (tõlkes "lühike luuletus") on zen-budistlike traditsioonidega tugevalt seotud 31-silbiline luulevorm (silpide arv värssides 5-7-5 / 7-7). Üldjuhul kirjutatakse tanka jaapanipäraselt üherealisena, kuid keeleliste eripärade tõttu on kasutusele võetud ka eelpool toodud skeem. Esimest osa (5-7-5) nimetatakse "kami-no-ku"'ks ehk ülemiseks fraasiks, teist osa (7-7) aga vastavalt "shimo-no-ku"'ks ehk alumiseks fraasiks. 
Sõna "tanka" võttis alles 19. sajandil kasutusele jaapani luuletaja Masaoka Shiki.
Tankale on traditsiooniliselt iseloomulik hetki, juhuseid ning võimalusi esilekutsuv laad, millele lisandub sisutihedus ning müstika.
Praeguseks on laienenud ka tankade teemadering, mis algselt pühendus kire ja südamevalu kujutamisele, ning lubatud on tänapäevane keelekasutus (isegi kõnekeel) koos stiilimuutusega. Üks tanka fragment vastab ühele kujutluspildile või ideele, moodustades lõpuks tervikliku ning voolavalt esitatud sõnumi.
Jaapani klassikalise ajaloo viimasel, Heiani perioodil (8-12 sajandil pKr) oldi veendunud, et isik, kes seob end kõrgemal tasemel kultuuriga, peab oskama ka niisugusel tasemel luuletada ning valida selleks kohane paber, tint, sümbolistlik lisand (oksad, lilled), mis omavahel sobilikult harmoneeruksid. Lisaks usuti, et ükski kogemus polnud päriselt täielik, kui sellest polnud kirjutatud tankat.
Help! (album)

"Help!" on The Beatlesi augustis 1965 ilmunud viies stuudioalbum, samanimelise filmi "soundtrack". Albumilt on pärit üks ansambli populaarsemaid laule, "Yesterday".
Laulud.
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.
Rubber Soul

"Rubber Soul" on The Beatlesi kuues stuudioalbum, mis ilmus detsembris 1965.
Laulud.
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.
Tejen

Tejen (vene Теджен "Tedžen") on linn Türkmenistanis Ahali vilajetis.
Tejen sai linnaõigused 1925. aastal.
Abadan

Abadan (2002. aastani Büzmeýin) on linn Türkmenistanis Ahali vilajetis.
Linn rajati 1963. aastal.
2011. aasta 7. juulil toimusid Abadanis võimsad plahvatused. Mitteametlikel andmetel lendasid õhku relvalaod ja hukkus üle 1300 inimese. Ametlikel andmetel plahvatas ilutulestikutarvete ladu ja hukkus umbes 15 inimest.
Kerki

Kerki on linn Türkmenistanis Lebapi vilajetis.
Aastatel 1999–2017 oli linna nimi "Atamyrat".
Linn asub Amudarja jõe kaldal.
Linnas on Kerki lennujaam.
Köneürgenç

Köneürgenç (vene Куня-Ургенч "Kunja-Urgentš") on linn Türkmenistanis Daşoguzi vilajetis.
Änew

Änew on linn ("şäherçesi") Türkmenistanis, Ahali vilajeti halduskeskus.
Jesewitzi vald

Jesewitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis.
Valda kuuluvad Jesewitz, Jesewitz-Bahnhof, Liemehna, Ochelmitz, Bötzen, Wölpern, Groitzsch, Gostemitz, Kossen, Weltewitz, Gordemitz, Wöllmen, Pehritzsch, Gallen, Gotha.
Ýylanly

Gurbansoltan eje nimeline, kuni 2004. aastani Ýylanly, on linn Türkmenistanis Daşoguzi vilajetis. 2016. aastal sai linnaks. Enne seda oli
alev ("şäherçesi").
Uus nimi anti riigi president Saparmyrat Nyýazowi ema järgi.
Gumdag

Gumdag (varasem eestikeelne nimekuju "Kum-Dag") on linn Türkmenistanis Balkani vilajetis.
Krostitzi vald

Krostitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis.
Valda kuuluvad Beuden, Hohenossig, Kletzen, Zschölkau, Krensitz, Krostitz, Kupsal, Lehelitz, Mutschlena, Niederossig, Priester, Pröttitz.
Devon Davis

Devon Davis (sündinud Kirsten Thompson; 21. veebruar 1976 – 17. august 2018) oli USA modell, kes oli abielus ansambli Korn juhi Jonathan Davisega. Aastail 1999–2003 osales ta ka mitmes pornofilmis. 
2003. aastal pildistas Jonathan Davis tulevast abikaasat ajakirja Playboy tarbeks.
Gökdepe

Gökdepe on linn Türkmenistanis Ahali vilajetis.
Linnaõigused sai 2008. aastal, enne seda oli alev.
Murgap

Murgap on linn Türkmenistanis Mary vilajetis.
1973. aastal elas seal 5700 inimest.
Murgap sai linnaõigused 2016. aastal.
Serhetabat

Serhetabat on linn Türkmenistanis Mary vilajetis.
Asula nimi oli varem türkmeeni keeles Guşgy, vene keeles Кушка, lähedalasuva jõe järgi. Asula oli Vene Keisririigi ja Nõukogude Liidu kõige lõunapoolsem punkt.
Alates 1967. aastast on see linn.
1991. aastal elas seal 5200 inimest.
Laußigi vald

Laußig on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis.
1. juulil 2007 liideti Laußigi vallaga Kossa vald.
Valda kuuluvad:
Kaka

"Kaka" on mitmetähenduslik sõna. 
Kaka on lastekeeles 'roe'. 
Kaka on kohanimi:
Krossijooksu maailmameistrivõistlused

Krossijooksu maailmameistrivõistlused on rahvusvahelise kergejõustikuliidu IAAF-i korraldatavad krossijooksu rahvusvahelised meistrivõistlused.
Esimesed krossijooksu meistrivõistlused korraldati juba 1903. aastal. 1973. aastast korraldab võistlusi IAAF ja algul kandsid need rahvuste krossi nime. Alates 1981. aastast on tegemist ametlike MM-võistlustega.
MM-võistlused korraldatakse iga aasta kevadel. Võistlusdistantsid on juunioridel (meestel 8 km ja naistel 6 km) ja täiskasvanutel (meestel 12 km ja naistel 8 km), millel korraldatakse nii individuaalne kui ka meeskondlik võistlus. Lühem distants (4 km) oli esimest korda kavas 1998. aastal Marrakechis ja viimast korda 2006. aastal Fukuokas.
2006. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused

2006. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused olid 34. MM-võistlused ja need toimusid 1.-2. aprillini Jaapanis Fukuokas.
Tulemused.
Meeste pikk distants (12 km).
2007. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused

2007. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused olid 35. maailmameistrivõistlused ja need toimusid 24. märtsil Mombasas Keenias.
Tulemused.
Meeste distants 12 km.
Suur Isamaasõda

Suureks Isamaasõjaks (vene keeles "Великая Отечественная война") nimetatakse Venemaal ja teistes endise NSV Liidu liiduvabariikides teise maailmasõja raames Natsi-Saksamaa, selle Euroopa-liitlaste ja Nõukogude Liidu vahel peetud sõda. Suur Isamaasõda toimus 22. juunist 1941 kuni 9. maini 1945. Seega, Suur Isamaasõda oli kogu Teise maailmasõja suurim osa. 
See mõiste erineb teise maailmasõja mõistest, sest peetakse silmas üksnes sõda Saksamaa ja selle Euroopa-liitlaste ning NSV Liidu vahel. Sõda Jaapaniga, sealhulgas Mandžuuria operatsioon 1945. aasta augustis ja sõda läänerindel suure isamaasõja hulka ei kuulu.
Termin tuli kasutusele Jossif Stalini 6. juuli 1941 raadiokõnest Nõukogude rahvale. Enne seda tähistas termin "isamaasõda" (vene keeles "Отечественная война") Venemaal 1812. aasta Vene-Prantsuse sõda, mida seal nüüd nimetatakse "1812. aasta isamaasõjaks".
Nõukogude historiograafias esitati suurt isamaasõda tavaliselt võitlusena kahe ideoloogia vahel, mis lõppes Nõukogude sotsialismi võiduga fašismi üle, kuigi Saksamaad valitses Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei.
Sõja ajal asutas NSV Liit Isamaasõja ordeni, mida anti kangelastegude eest.
Krossijooks

Krossijooks või murdmaajooks (varem nimetati ka maastikujooksuks) on pikamaajooks, mida joostakse maastikul. 
Jooksurada on üldiselt 3–12 km pikk. Stardi- ja finišikoht asuvad tavaliselt lähestikku ja rada kulgeb üldiselt ringina. Osavõtjate hulk on varieeruv.
20. sajandi alguses oli maastikujooks olümpiaala ka kergejõustiku koosseisus, viimati 1924. aastal Pariisis.
Olümpiaalana on murdmaajooks tänapäeval moodsa viievõistluse koosseisus (raja pikkus 3 km).
Filofei

Pihkva Filofei (; umbes 1465 – umbes 1542) oli vene munk Pihkvamaa Spaso-Jelizarovski õigeusu kloostrist. Filofeid peetakse 15. ja 16. sajandi vahetusel tekkinud Kolmanda Rooma teooria loojaks: Moskva suurvürstile Vassili III-le saadetud kirjas teatas ta, et nii Rooma kui ka Uus Rooma ehk Konstantinoopol langesid valeõpetusse ja hukkusid uskmatute käe läbi (Moskoovia tugevnemise periood langes ajaliselt kokku Konstantinoopoli vallutamise ajaga türklaste poolt), kolmandaks Roomaks on saanud Moskva ning neljandat Roomat enam ei tule (Venemaa hukkumise järel saabub ka maailma lõpp).
Idee, kuigi põhiliselt ilmselt ajaloolisele pärivusahelale viitav, sisaldas siiski algusest peale maailmavalitsemise ambitsiooni elementi ja see on jõudnud Venemaa järgnevatel sajanditel tugeva riigi ja võimuga seotud retoorikasse.
Tartu Katoliku Hariduskeskus

Tartu Katoliku Hariduskeskus on eraõiguslik lasteaed-põhikool Tartus, mis rajati 1993. aastal.
Õppehooned asuvad kahes majas. 5.–9. klassid asuvad Agathe majas Jakobi 41 ning lasteaed ja 1.–4. klass asuvad Joosepi majas Oru 3. Kooli omanik on MTÜ Tartu Katoliku Hariduskeskus, mille juhatuse liikmed on Aleksandra Sooniste, isa Miguel Angel Arata Rosenthal ja õde Veronika (Monika Komorova). Katoliku koolis õppis 2014/2015. õppeaastal 401 õpilast. 1.–9. klassil on 2015/2016. õppeaastast kõikides klassides kaks paralleeli. Hariduskeskus on Eesti Kristlike Erakoolide Liidu vaatlejaliige. 2016/2017. õppeaastal plaanis hariduskeskus alustada Tartu Katoliku Gümnaasiumiga, aga loobus sellest. 2020./2021. õppeaastal alustas Tartu Katoliku Hariduskeskuse esimene gümnaasiumiklass. 2023/2024 õpib siin koolis 494 õpilast.
Vintaloosa

Vintaloosa ("Alosa fallax") ehk vinträim on heeringlaste sugukonda aloosa perekonda kuuluv kala.
Vintaloosa elab Euroopa vetes: Atlandi ookeani idakalda põhjapoolkeral Maroko rannikust Norra rannikuni Trondheimi juures ja Islandini, Põhjameres, Läänemere lõunarannikul kuni Stockholmini, Vahemeres ning Mustas meres. 
Eesti vetes kohtab vintaloosat harva. Veel läinud sajandi alguses oli vintaloosal tööndusliku kala tähtsust Eestiski, peamiselt küll lõunapoolses rannikuvees, Läti lähedal. Aga isegi 1930. aastatest on kirjeldusi, mille järgi vintalaloosat on müüdud suitsutatu ja värskena. 
Vintaloosa kasvab 50–60 cm pikkuseks ja keskmiselt 620 g raskuseks. Pea on madal ja kitsas. Keha külgedel on peaaegu alati rida tumedaid tähne. Lõpusepiisid on esimesel lõpusekaanel 30–80, need on lühikesed ja tugevad. Selgroolülisid on 55–59. 
Alamliigid.
Vintaloosa jaguneb 6–8 alamliigiks, kellest osa on siirdekalad ja osa elab magevees. 
Tähtsaimad siirdevormid on atlandi vintaloosa ("Alosa fallax fallax") ehk vinträim ja vahemere vintaloosa ("Alosa fallax nilotica"). Vinträim saab suguküpseks 2–3-aastaselt, kui ta on 27–30 cm pikk ja kaalub 150 g. Jõgedesse tõuseb ta teistest aloosadest hiljem: aprilli keskpaigast juuni alguseni. See võib tuleneda sellest, et ta on kõige põhjapoolsema levikuga alamliik ja elab paigus, kus jõed on kaua jääs. Ta koeb alamjooksul. 
Vahemere vintaloosa elab Vahemeres, Aadria meres ja Marmara meres ning üksikisenditena Mustaski meres. Tevere jõkke tõuseb ta märtsi algul. Ta koeb öösel madalates kivise põhjaga kohtades Tevere suudmest 210 km ülesvoolu 22–25 °C juures. Kudenud kalad laskuvad juuni lõpul merre. Ta toitub vähikestest, põhiliselt kirpvähist, aga vahel väikestest kaladest (anšoovisest ja väikestest sardiinidest). 
Tähtsaimad mageveelised ehk järverassid on Iirimaal Killarney järvedes levinud alamliik iiri vintaloosa ("Alosa fallax killarnensis") ja Itaalia osas järvedes levinud alamliik itaalia vintaloosa ("Alosa fallax lacustris"). 
Eluviis.
Vintaloosad toituvad planktonis leiduvatest vähilaadsetest. Kudemiseks rändavad enamasti jõgedesse. Kudemisperioodiks kogunevad nad suuremate jõgede suudmealale ja rändavad sealt kudema jõgede alamjooksudele. Vintaloosa koeb 80–200 tuhat marjatera, millest 3–8 päeva jooksul kooruvad maimud.
Suhteline viga

Suhteline viga on absoluutse vea ja mõõteriista näidu suhe protsentides.
Arvutusvalem.
formula_1
Kindluskirik

Kindluskirik on kirik mille üks oluline funktsioon on lisaks religioossete riituste läbiviimise kohaks olemisele ka arvestatava militaarse ülesande täitmine.
Kindluskiriku arhitektuur lähtub kiriku liturgilise ülesehitusega ruumi ühendamisest kaitseehitise elementidega, näiteks paksud laskeavadega müürid, vähesed kitsad kõrgel asetsevad aknad, kaitsekäigud külglöövi akende all, kirikuruumi põrandast 3–4 meetri kõrgusel asetsevad pääsud müüritrepile, mis viib võlvidepealsesse ruumi või torni, riivpalgiga seestpoolt suletavad uksed.
Kindluskirikud olid kasutusel põhiliselt vastkristianiseeritud, tugevate ketserlike liikumistega või sagedasest sõjategevusest haaratud piirkondades alates 10. sajandist.
Kindluskirikud Eestis.
Eestis arvatakse kindluskirikute hulka:
Karakol

Karakol (aastatel 1889–1922 ja 1939–1992 kandis nime Prževalsk, "Пржевальск") on linn Kõrgõzstanis, Õsõk-Köli oblasti keskus.
Carina

Carina tähendab ladina keeles 'laevakiil, emapuu, andur, laevapalk; laev'.
Carina on naisenimi.
Carina on Kiilu tähtkuju ladinakeelne nimi.
Tokmok

Tokmok on linn Kõrgõzstanis, oblastilise tähtsusega linn Tšüj oblastis. Aastail 2003–2006 oli linn ka oblasti keskuseks.
Linna elanikest on kirgiise 46,8%, venelasi 20,5%, tunganeid 16,5% ja usbekke 8,6%.
Kant (Kõrgõzstan)

Kant on linn Kõrgõzstanis Tšüj oblastis.
Taandatud viga

Taandatud viga on absoluutse vea ja mõõteriista skaala nimiväärtuse suhe protsentides.
Arvutusvalem.
formula_1
Mõõteriista täpsusklass

Mõõteriista täpsusklass on mõõteriista suurim taandatud viga kasutuseloleva skaala piires.
Arvutusvalem.
formula_1
Kõzõlkõja

Kõzõlkõja on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis.
Linn on riigi üks vanimaid söekaevanduskeskusi. Linnaõigused sai 1938. aastal.
Flyswatter

Flyswatter on inglise keeles 'kärbsepiits'.
Özgön

Özgön on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis.
Elanikest umbes 90% on usbekid.
Aastani 1956 oli Uusa-Henti kihelkond. Sel linnaosal elas eestlased.
Päikesetuul

Päikesetuuleks nimetatakse laetud osakeste voogu, mis on vabanenud Päikese pealmisest atmosfäärikihist ehk Päikese kroonist. See plasma koosneb peamiselt elektronidest, prootonitest ja alfaosakestest soojusenergiaga 1.5 kuni 10 keV. Päikesetuule tihedus, temperatuur ja kiirus vahelduvad sõltuvalt ajast ja päikese laius- ja pikkuskraadidest. Päikesetuule osakesed vabanevad päikese gravitatsioonist tänu päikest ümbritseva plasmakihi kõrgele temperatuurile.
Ajalugu.
Esimesena vihjasid päikesetuulele briti astronoomid Richard Carrington ja Richard Hodgson, kes vaatlesid iseseisvalt nähtust, mida hiljem hakati kutsuma Päikese loiteks.
1916. aastal väitis Norra teadlane Kristian Birkeland, et päikesetuule kiired ei koosne ainult positiivsetest või negatiivsetest osakestest vaid mõlemast: negatiivsetest elektronidest ja positiivsetest ioonidest.
Päikesetuule olemasolu ennustati juba 20. sajandi algul. Esimest korda registreeris päikesetuult 4. jaanuaril 1959 Nõukogude Liidu automaatjaam Luna 1, mis oli startinud kaks päeva varem. Päikesetuule olemasolu kinnitas ka järgmine Luna seeria automaatjaam Luna 2, mis suunati 1959. aasta septembris Kuule.
Kiirendus.
Päikesetuulena vabaneb päikesest ligikaudu 1.3×10^36 osakest sekundis ehk umbes miljard kilogrammi aastas. Sellegipoolest on ainult 0.1% päikese kogumassist päikesetuulena minema kandunud.
Kiire ja aeglane päikesetuul.
Päikesetuul jagatakse kahte peamisesse olekusse. Aeglase päikesetuule temperatuuriks on maalähedases kosmoseruumis mõõdetud 1.4–1.6×10^6 K ja kiiruseks 300–500 km/s. Kiire päikesetuule tunnuslik kiirus on 750 km/s ja temperatuur 8×10^5 K.
Mõju Maale.
Maa on enamjaolt päikesetuule kiirguse eest kaitstud tänu oma magnetväljale, mis suunab suurema osa laetud osakestest eemale. Päikesetuult võib Maa peal näha, kui see kutsub esile virmalised või geomagnetilise tormi.
Talas

Talas on linn Kõrgõzstanis, Talasi oblasti keskus. Asub Talasi jõe ääres 1280 m kõrgusel merepinnast.
751 toimus Talasi lähedal Talasi lahing Abbassiidide ja Hiina Tangi dünastia vägede vahel.
Tänapäeva linna asutasid 1877. aastal vene ja ukraina asunikud.
Nõukogude Liidu ajal olid linnal tihedad majandussidemed Kasahstaniga, sest Kõrgõzstani põhiosast eraldavad linna kõrged mäed. Pärast Kõrgõzstani iseseisvumist sidemed katkesid ja linna majandus jäi kiratsema.
6. aprillil 2010 puhkes linnas valitsuse vastu mäss, mis kasvas üle president Kurmanbek Bakijevi kukutanud ülestõusuks.
Tõnu Tuvikene

Tõnu Tuvikene (28. juuni 1952 – 13. märts 2010) oli eesti astrofüüsik ja rakendusmatemaatik.
Ta lõpetas aastal 1970 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli astrofüüsikuna. 
Kuni aastani 1988 oli Tartu Observatooriumi insener ja nooremteadur tähtede füüsika uurimisel. Seejärel töötas arvutite alal (Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgu EENet programmeerijana).
Ta juhatas Tartu Tähetorni astronoomiaringi ning populariseeris astronoomiat ja kosmonautikat. Tal oli oma rubriik Vikerraadio saates "Labor". Ta avaldas artikleid ajakirjades Tehnikamaailm, Horisont, Tarkade Klubi jm, tegi kaastööd ka entsüklopeediatele. Ta on umbes saja populaarteadusliku artikli autor.
Mälestuse jäädvustamine.
Tema auks on nimetatud asteroid 11829 Tuvikene, mille avastas Henri Debehogne Belgia Kuninglikust Observatooriumist. Koos Tuvikesega sai mais 2011 omanimelise asteroidi ka kauaaegne Tõravere astronoom Izold Pustõlnik. Tegemist oli Chris Sterkeni algatusega, kellel Debehogne palus avastatud asteroididele nimed panna.
Bazar-Korgon

Bazar-Korgon on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis.
Bazar-Korgon sai linnaõigused 2021. aastal.
Elanikkonnast umbes 80% moodustavad usbekid, kirgiise on ligikaudu 20%.
Taš-Kömür

Taš-Kömür on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. Asub Fergana orus Narõni jõe paremal kaldal.
Taš-Kömür sai linnaõigused 1943. aastal ja oli nõukogude ajal suur kivisöe kaevandamise keskus.
Kalju Eerme

Kalju Eerme (sündinud 10. detsembril 1938 Vainus Paikuse vallas) on eesti astronoom ja geofüüsik.
Elulugu.
Ta sündis vabrikutööliste peres. Lõpetas 1958 Sindi töölisnoorte keskkooli, 1963 Tartu Riikliku Ülikooli astronoomia erialal ja 1969 Rahvusvahelise Lennuspordiföderatsiooni aspirantuuri. 
1963–1966 töötas vanemlaborandina TRÜ satelliitide vaatlusjaamas. 1969. aastast on töötanud Tartu Observatooriumis nooremteaduri ja seejärel vanemteadurina, 1983–1999 ka Tartu Ülikoolis dotsendina.
Teadustöö.
Teadustegevust alustas astronoomina.
1973. aastal kaitses TRÜ-s kandidaadiväitekirja astrofüüsika erialal "Atmosfäärivälisest fotoelektrilisest fotomeetriast", juhendaja Arved-Ervin Sapar.
Osales NSV Liidu esimese astronoomiauuringuteks loodud tehiskaaslase Kosmos 215 uurimisandmete analüüsis. Hiljem on tegev atmosfäärifüüsika uuringutes.
Osalenud mitmes mereekspeditsioonis.
Aastatel 1968–1993 tegeles Eerme atmosfääri optiliste omaduste uurimisega kosmoselaevadele Saljut ja Mir paigaldatud aparatuuri abil. 1993. aastast on pühendunud atmosfääriosooni ja ultraviolettkiirguse uuringutele Eestis. Osaleb Euroopa Liidu vastavate ühisuuringute ettevalmistamises ja koordineerimises.
Avaldanud üle 60 teaduspublikatsiooni ja rohkesti aimeartikleid.
Majlõ-Suu

Majlõ-Suu on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. Asub 100 km kaugusel oblastikeskusest Džalal-Abadist 800–900 m kõrgusel merepinnast.
2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 22 853, neist olid 17 357 ehk 76,0% kirgiisid, 2382 ehk 10,4% venelased, 1697 ehk 7,4% usbekid ja 878 ehk 3,8% tatarlased.
Aastatel 1946–1968 tegutses linnas kaevandus- ja keemiakombinaat. Selle aja jooksul kaevandati linna lähedalt nõukogude tuumatööstuse jaoks 9100 tonni uraanimaaki. Uraanimaaki toodi sinna töötlemiseks ka Saksa DV-st, Bulgaariast ja Tšehhoslovakkiast. Linna lähedal asub üks maailma suurimaid radioaktiivsete jäätmete hoidlaid. 2006. aastal nimetas Blacksmith Institute Majluusuud ühena maailma 10 kõige reostatumast linnast.
Toktogul

Toktogul alev Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis.
Asula on nime saanud poeedi ja laulja Toktogul Satõlganovi järgi.
Löbnitzi vald (Saksimaa)

Löbnitz on vald Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisi põhjaosas.
Vallaosad.
Valda kuuluvad Löbnitz-Roitzschjora, Sausedlitz-Reibitz.
Urmas Kruuse

Urmas Kruuse (sündinud 14. juulil 1965 Elvas) on Eesti poliitik, Eesti Reformierakonna liige.
Urmas Kruuse oli aastatel 2002–2007 Elva linnapea, aastatel 2007–2014 Tartu linnapea. Ta oli aastatel 2014–2015 tervise- ja tööminister Taavi Rõivase esimeses valitsuses, 2015–2016 maaeluminister Taavi Rõivase teises valitsuses ning 2021–2023 Eesti maaeluminister.
Haridus.
Urmas Kruuse on lõpetanud 1983. aastal Elva Keskkooli ja 2004. aastal Audentese Ülikooli ärijuhtimise erialal.
Töökäik.
Urmas Kruuse on töötanud aastatel 1987–1993 Tallinna Tööstuskaubastus laooperaatorina, aastatel 1985–1994 vabakutselise muusikuna, aastatel 1994–1995 ASi Siberry Rebase hulgilao laojuhatajana, aastatel 1997–1999 ASi Siberry Rebase hulgilao müügijuhina ning aastatel 1999–2002 Kesko Food ASi müügiesindaja-kliendihaldurina.
Muusikaline tegevus.
1982. aastal liitus Urmas Kruuse ansambliga Risk, kus mängis tema vend Enn Kruuse juba basskitarri. Samas ansamblis hakkas ta ka lugusid kirjutama ja laulma. Hiljem tegi ta omanimelise bändi Urmas Kruuse Band, mis andis 1990. aastal välja ka albumi "Through Me".
Poliitiline karjäär.
Aastatel 1999–2002 oli Urmas Kruuse Elva linnavolikogu liige, seejärel aastatel 2002–2007 Elva linnapea.
Alates 2002. aastast on Urmas Kruuse Eesti Reformierakonna liige. Alates 13. juunist 2007 kuni maini 2014 oli ta Eesti Reformierakonna Tartu piirkonna juhatuse esimees.
Aastatel 2007–2014 oli Urmas Kruuse Tartu linnapea. 11. aprillil 2013 läbis ta Tartu linnavolikogus umbusaldushääletuse. Umbusaldamise poolt hääletas 13 volikogu liiget ja vastu oli 24 volikogu liiget. Umbusalduse algatasid Eesti Keskerakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond.
Märtsis 2014 loobus Urmas Kruuse Tartu linnapea kohast, asudes Taavi Rõivase esimeses valitsuses tööle Eesti tervise- ja tööministrina. Ministrina kandideeris ta 2015. aasta Riigikogu valimistel Jõgeva- ja Tartumaal, kogudes 5960 häält, mis oli valimisringkonna suurim häältesaak nii Eesti Reformierakonna kui ka üldarvestuses (edastades järgmist kandidaati ligi kahekordselt), ja ta osutus valituks Riigikokku isikumandaadiga. Taavi Rõivase teises valitsuses jätkas ta 9. aprillist 2015 kuni ametist lahkumiseni valitsusevahetuse tõttu 23. novembril 2016 Eesti maaeluministrina.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris Urmas Kruuse Elva vallas, kus sai 329 häälega kõigist kandidaatidest kolmanda ja Eesti Reformierakonna nimekirjas esikoha. Kuna valimiste eel tehtud seadusemuudatus võimaldas Riigikogu liikmetel taas olla ühtlasi omavalitsuse volikogu liikmed, jäi Urmas Kruuse pärast valimisi nii Riigikogu kui ka Elva vallavolikogu liikmeks (Elva volikogu 29 liikmest oli selliseid kaks).
Alates 26. jaanuarist 2021 kuni 17. aprillini 2023 oli Urmas Kruuse Eesti maaeluminister Kaja Kallase teises valitsuses.
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 6235 häält ja osutus valituks.
Isiklikku.
Urmas Kruuse on abielus. Peres on sündinud mitu last, sh kaks tütart ja kaks poega. 2016. aasta septembris suri Urmas Kruuse vanim poeg, 1989. aastal sündinud Raner.
Jüri Ivask

Jüri Ivask (sündinud 23. detsembril 1961) on eesti keemik. 
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli keemia erialal 1988. aastal. 
2015. aasta seisuga töötab ta teadurina Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudis. 
Jüri Ivask on üks astronoomiahuviliste ühenduse Ridamus asutajatest.
Kara-Suu

Kara-Suu on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis.
Kara-Suu asub Fergana orus, Ošist umbes 25 kilomeetrit põhja pool Usbekistani piiri ääres. Usbekistani poolel asub naaberlinn Qorasuv.
Kara-Suu linna läbib Biškekki ja Ošši Ürümqiga ühendav maantee ning Džalal-Abadi ja Andijoni ühendav raudtee.
Ridamus

Ridamus oli vanade eestlaste tähtkuju.
Selle moodustasid üheksa tähte Peegasuse, Andromeeda, Perseuse, Veomehe ja Kaksikute tähtkujust.
Razzakov

Razzakov (2022. aastani Isfana) on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis, Leileki rajooni keskus. Asub Fergana oru lõunaosas, piirkonnas, mis on kolmest küljest ümbritsetud Tadžikistani aladega.
Linna haldusalasse kuulub ka kuus linnalähedast küla. Linna elanike arv oli 2021. aastal 23 038, koos haldusaluste küladega 34 219.
16. märtsist 2022 on linna nimi Razzakov Ishak Razzakovi järgi, kes oli 1950–1961 Kõrgõzstani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.
Kiievi ülikool

Kiievi ülikool (ametlikult "Kiievi Tarass Ševtšenko nimeline Rahvusülikool", ukraina keeles "Київський національний університет імені Тараса Шевченка") on ülikool Kiievis. Ülikool on asutatud 1834. aastal ja on korduvalt nime vahetanud.
Neukyhna

Neukyhna oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Nordsachseni kreisis.
Vald moodustati 1994. aastal kaheksast endisest vallast. 2013. aastal liideti ta Wiedemari vallaga.
Kotškor-Ata

Kotškor-Ata on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis.
Sülüktü

Sülüktü on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis.
Sülüktü on Kesk-Aasia vanimaid söekaevandamise paiku. 1868. aastal avati seal esimene tööstuslik söekaevandus. 1940. aastast on Sülüktü linn. Nõukogude ajal olid seal suured söekaevandused ja -tehased, samuti toiduaine- ja rõivatööstus. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist lahkus linnast palju venelasi ja tatarlasi. Enamik tehaseid lõpetas töö.
Kliima on mandriline kuumade suvede ja külmade, kuid lühikeste talvedega. Suvel on temperatuur 20–36 kraadi, talvel –2 kuni +5 kraadi. 
2009. aastal elas linnas 13 378 inimest. Suurim vähemusrahvus on usbekid (2009. aastal Sülüktüs ja kahes linna haldusalas olevas külas 19,5%). Vähem on tatarlasi, venelasi ja tadžikke. Valdavaks usuks on islam. Linnas on 15 mošeed ja üks õigeusu kirik.
Linnas on raamatukogu ja eraldi lasteraamatukogu, muusikakool, jalgpallistaadion ja spordikeskus.
Rackwitzi vald

Rackwitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis.
Valda kuuluvad Biesen, Brodenauendorf, Kreuma, Lemsel, Podelwitz, Rackwitz ja Zschortau.
Freesimine

Freesimine on materjalide lõiketöötlemine pöörleva lõikeriistaga, mida nimetatakse freesiks. Frees võidakse paigaldada nii freespinki kui ka käsifreesmasinasse (näiteks ülafreesi). Mittelahtivõetavad tervikfreesid valmistatakse ühest tükist ning need on üldjuhul profiilsete lõiketeradega. Lahtivõetavate freeside (koostusfreeside) korpuse moodustab noavõll (freespea), mille külge kinnitatakse lõikurid.
Freesimine on suure tootlikkusega ja eriti levinud töötlusviis nii metallide kui ka puidu puhul.
Freesimise abil antakse toorikule soovitud mõõtmed, väliskuju ja pinnakvaliteet. Freesida võib muuhulgas sooni ja profiilseid pindu. On ka freesid pöördkehade töötlemiseks, metallide mahalõikamiseks, keermetamiseks, hammasrataste töötlemiseks jne.
Kök-Džanggak

Kök-Džanggak on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis.
Treipink

Treipink on treimisel kasutatav tööpink. Treimisel antakse töödeldavale toorikule pöörlev liikumine ning ettenihe lõikeriistale (vastupidi freesimisele, kus pöörleb lõikeriist ja ettenihe antakse toorikule). Viimastel aastatel levivad üha rohkem CNC- ja APJ-treipingid, mida on eriti otstarbekas kasutada sari- ja masstootmisel.
Metallilõiketreipingile esitatavad nõuded.
Metallilõiketreipink peab olema küllalt võimas, jäik (värisemiskindel), võimaldama suuri lõikekiirusi, pidama kaua vastu, töötamisel ohutu ja lühikese masinaaja ja abiajaga.
Treipingi käigukast.
Treipingi käigukast sai 19. sajandil eeskujuks autode käigukasti loomisel. Treipingi käigukastiga saab muuta pöörlemise kiirust ja suunda.
Ajalugu.
Treipink on iidne tööriist, mis oli juba kasutusel Kreekas 13. ja 14. sajandil eKr. Kreekas Mycaneanis on leitud tõendusmaterjali treipingi olemasolust.
Treipingi põhiseadmed.
Esipukk on paigaldatud masina korpusele. Pöörlev liikumine antakse juhikutel asuvalt elektrimootorilt käigukastile edasi kiilrihmadele ja rihmratta abil.
Ettenihkekast on kinnitatud masina korpuse küljele, esipuki alla. See sisaldab kõiki mehhanisme, mis on vajalikud ettenihke või keerme sammude reguleerimiseks. Ettenihke või keerme sammude reguleerimine toimub vastavate trumlite abil, mis asuvad ettenihkekasti esiküljel.
Supordigrupp
Supordigrupp fikseerib ja käitab lõikamist. See koosneb viiest põhiosast: supordikast, supordiplaat, alumine liugur, risttugi ja ülemine liugur.
Supordikast
Supordikast on kinnitatud supordiplaadile. See sisaldab mehhanisme supordi piki- ja ristisuunaliseks ettenihkeks ning keermestamisel käigukruvi mutri käitamiseks, samuti supordi käsiettenihke mehhanismi.
Supordiplaat
Supordiplaat asub korpuse juhikutel. Kõik ülejäänud supordikasti osad on kinnitatud supordiplaadi külge. Alumine liugur liigub põikisuunaliselt supordiplaadi juhikutel. Lühikeste koonuste käsitreimiseks saab risttuge pöörata 90º alumise liuguri suunas mõlemas suunas ja fikseerida sobivate poltide ja mutritega soovitud asendisse. Ülemist liugurit, millele on kinnitatud nelja asendiga terahoidik, saab nihutada ainult käsitsi risttoe suunas. Seega võib saavutada lõiketera pikisuunalise, ristisuunalise ja kombineeritud ettenihke.
Keermeindikaator
See seade on kinnitatud supordikastile (käigukruvist vabastatud) keerme sammu jälgimiseks.
Tagapukk
Tagapukk on kinnitatud korpuse juhikutele. See on mõeldud töödeldava detaili kinnitamiseks tsentritevahelisel treimisel ning puurimiseks lõiketera manuaalse ettenihkega.
Tugirauad
Fikseeritud tugiraud on kinnitatud korpuse juhikutele ja liikuv tugiraud supordiplaadi külge.
Nookat

Nookat (Ноокат, varem Эски-Ноокат "Eski-Nookat") on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis, Nookati rajooni halduskeskus. Asub 46 km kaugusel Ošist ja 1802 m kõrgusel merepinnast.
Eskinookat on asutatud 1823. aastal ja sai linnaõigused 2003. aastal.
87,5% elanikest on usbekid, 9,7% kirgiisid.
Turusild

Turusild on Tartu esimene ja ainuke vantsild. Eesti esimene vantsild on (Sauga vantsild, ametlikult Vana-Pärnu jalakäijatesild), mis asub Pärnus ja ületab Sauga jõge. Sild avati 2. novembril 1998. 
Turusilla projekteerisid OÜ Tartu Arhitektuuribüroo ja K-Most, ehitas K-Most. Sild valmis aastal 2003.
Turusild ühendab Tartu väliturgu Annelinnaga ning on ette nähtud ainult jalakäijatele, eraldatud lõigul saab sõita jalgratta ja väikese mopeediga. Silla pikkus on 251,5 meetrit ja rippuvat osa kannavad seitse paari vante. Sildeava kõrgus Emajõe veepinnast on 7,5 meetrit.
Silla kandeposti otsas on hansakoget kujutav tuulelipp, mis kannab nime Lennuk. Tuulelipu autor on sepp Ivar Feldmann.
Sild pälvis 2003. aastal Tartu linna kodanikelt Aasta Teo auhinna.