Kinnisvarainvesteering

Kinnisvarasse investeerimine sisaldab kinnisvara ostmist, müümist, haldamist või rentimist majandusliku kasu saamise eesmärgil. Kinnisvara investeerimise alaliik on kinnisvaraarendus. Inimene, kes kinnisvarasse investeerib on kinnisvaraettevõtja või investor.
Ajalugu.
Kinnisvarasse investeerimine on muutunud populaarseks alates 1980. aastast . 1855. aastal loodi esimene kinnisvaravahendus ettevõte ning 1908. aastal esimene riiklik Kinnisvaramaaklerite Assotsiatsioon. 1980. aastatel sai maailmas kinnisvarasse investeerimine laialdamaselt alguse tänu rahvusvaheliste suhete paranemisele. Samal ajal oli Ameerikas majanduslangus, mis muutis kinnisvara hinnad seal odavamaks ja suurendas arestitud kinnisvara hulka ning sundmüüki. Seetõttu tekkisid inimestel suurepärased võimalused soetada odavalt kinnisvara. 21. sajandi algul muutusid rahvusvahelised kinnisvarainvesteeringud üha tavalisemaks, samuti paranes rahvusvaheliselt selle alase teabe kättesaadavus ja usaldusväärsus.
Investeerimise ohud.
Investeerimisel on mitmed ohud:
1) Kinnisvaraturg on ettearvamatu 
Kuigi kinnisvara väärtused aja jooksul tõusevad, on kinnisvaraturud ettenägematud ning tekkida võib investeeringu langusi. Rolli mängivad majandus, demograafia, intressimäärad, valitsuse poliitika ning ettenägematud asjaolud.
2) Kehv asukoha valik 
Asukoha valik mõjutab tegureid, mis määravad kinnisvara objekti võimet teenida kasumit. Enne objekti valikut tuleks teha kindlaks, milline on valitud asukoha nõudlus, et teha kindlaks, kas investeering tasub ära.
3) Negatiivne rahavoog 
Kinnisvara investeeringu rahavoog on raha, mis jääb alles pärast kõigi kulude, maksude ja hüpoteegimaksete tasumist. Negatiivne rahavoog on olukord, kui sissetulevat raha on vähem kui väljaminevat. Negatiivse rahavoo põhjused: madal üürihind, kõrged finantseerimiskulud ning vale rendistrateegia.
4) Kõrge vakantsuse tase
Peamine viis kõrge vakantsusmäära vältimiseks on osta suure nõudlusega kinnisvara objekt, mis asub heas asukohas. Riske saab vähendada samuti kinnisvara reklaamides, hoides kinnisvara hooldatuna ning alustades uue üürniku otsimist kohe, kui eelmine üürnik on teatanud väljakolimisest.
5) Probleemsed üürnikud 
Üürnikega seotud probleemid hõlmavad tihti üüri maksmist hilinemisega, üüri maksmata jätmist ning hooldusprobleeme. Üürnike valides on soovitatav veenduda, et potentsiaalsel üürnikul on kindel sissetulek.
Erinevad võimalused investeerimiseks.
Üüripindadesse investeerimine - üürileandjana vastutate kinnisvara hüpoteegi maksmise, maksude- ja kindlustuse ning ka korrashoiu eest. Alustuseks on kõige olulisem üürnike leidmine. Samuti ka peate üürileandjana arvestama, palju saate üüri küsida, see sõltub paljudest asjaoludest. Levinud strateegia on võtta kulude katmiseks piisavalt üüri kuni hüpoteegi tasumiseni, mil suurem osa üürist siis muutub lõpuks kasumiks. Teiseks viisiks on, et kui kinnisvara väärtus tõuseb, siis on võimalik see kasumiga õigel ajal maha müüa. 
Eesmärk kinnisvara lühikese aja jooksul maha müüa. Selleks esmalt remonditakse ja uuendatakse kinnisvara lühikese ajaga ning müüakse hinnaga, mis ületab siis koguinvesteeringu sh renoveerimistööd. Teine valik on kinnisvara hoidmine ja edasi müümine- ostetakse kiiresti kasvavalt kinnisvara turult objekt ja hoitakse paar kuud ning müüakse kasumiga edasi.
Investeeringud kinnisvarasse on kõige turvalisemad, sest nõudlus on elamis- ja tootmispindadele alati suur.