tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kamassid

Kamassid olid Lääne-Siberis Sajaanides (tänapäeva Krasnojarski krai lõunaosa ja Hakassia territooriumil) elanud samojeedi rahvas, kes rääkis kamassi keelt.
17. sajandil oli kamasside arv ligikaudu 500.
19. sajandi keskpaiku oli kamasse järel umbes 130.
Kamasside traditsioonilised tegevusalad olid põhjapõdrakasvatus, küttimine ja kalapüük. Nad erinesid oma turgi rahvastest naabritest, kes tegelesid hobuse-, veise-, lamba- ja kitsekasvatusega. Ajapikku omandasid kamassid naaberhõimudelt hobuseid ja veiseid ning hakkasid küttima püssidega. Venelased saabusid kamasside asualadele 1860. aastatel. Vene uusasunikud ei austanud kohalikke tavasid ja pidasid jahti kamasside kodustatud põhjapõtradele nagu metsikutele. Nad haarasid enda kätte kamasside põlised küttimisalad ja käitusid igas suhtes eesõigustatuina. Metsloomade arv vähenes piirkonnas kiiresti. Kamassid käisid alla. Kuna põhjapõtrade pidamine oli muutunud võimatuks, lasksid kamassid kõik loomad vabadusse. Siitpeale läksid nad üle paiksele eluviisile. Algas kiire assimileerumine venelastega. Kamasside seas valitses pidev naiste defitsiit tütarlaste suurema suremuse tõttu. See aitas kaasa kamassi-vene segaabielude sõlmimisele. Juba 20. sajandi algul oli pooltel kamassidel venelasest ema. Kamassid läksid täielikult üle vene keelele.
Kamassi keele viimane emakeelena kõneleja Klavdija Plotnikova suri 1989. aastal.
Kamassi keelt on uurinud Ago Künnap, kes kaitses Helsingi Ülikoolis aastal 1971 filosoofiadoktori väitekirja teemal "System und Ursprung der kamassischen Flexionssuffixe" ning aastal 1974 Tartu Riiklikus Ülikoolis filoloogiadoktori väitekirja teemal "Pööramine ja käänamine samojeedi keeltes" ("Склонение и спряжение в самодийских языках (сравнительно-исторический анализ первичных словоизменительных суффиксов)").
Tekstiilitööstus

Tekstiilitööstus (ka tekstiilitootmine) on kergetööstuse haru, mis hõlmab nii taimsete, loomsete kui ka tehiskiudainete lõngaks ja riideks töötlemist ja nendest mitmesuguste esemete valmistamist.
Peale traditsioonilise kudumisviisi rakendatakse tekstiilitööstuses ka süstikuta ja silmuskudumist ning õmblemis-, liimimis- ja nõeltöötlusmenetlust.
Valdkond hõlmab nii tekstiilkiudude ettevalmistust ja ketramist kui ka riide kudumist, riide ja rõivaste viimistlemist ning valmis tekstiiltoodete (nt kodutekstiil, tekid, vaibad, nöörid jne) tootmist, v.a rõivad.
Tekstiilitööstus Eestis.
2020. aastal oli Eestis tekstiilitööstuse valdkonnas 303 ettevõtet. Valdkonna ettevõtted moodustavad Eesti ettevõtetest 0,3%. Siin on hõivatud pea 4200 inimest (0,9% Eesti ettevõtete töötajatest). Nimetatud ettevõtete koondmüügitulu ületas 2020. aastal 349 miljonit eurot (moodustades 0,5% Eesti ettevõtete müügitulust). Tekstiilitööstuse ettevõtete ärikasum oli 2020. aastal kokku umbes 27,8 miljonit eurot, mis moodustas 8% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 79% tekstiilitööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 3% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (8 ettevõtet). 13% tekstiilitööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot. Umbes 2/3 tekstiilitööstuse ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist.
Trendid.
Sektori ettevõtted toodavad väga erinevaid tekstiilist tehtud tooteid alates vaipadest ja patjadest kuni nööride ning päästevestideni välja. Eesti tekstiilitööstus on liikunud massitoodetelt pigem nišitoodetele. Keskmine ettevõtte suurus on muutunud järjest väiksemaks ja töökoht tootlikumaks. Tooteid eksporditakse peamiselt Rootsi, Saksamaa, Soome ja Taani - neisse riikidesse eksport moodustas igaühte enam kui 10% sektori ekspordist. Lisaks eksporditakse tooteid ka USA ja Suurbritannia turule. Peamised ekspordiartiklid on tekid ja padjad.
Kaja Wunder

Kaja Wunder (sünninimi Kaja Vilo; sündinud 6. jaanuaril1968 Tallinnas) on eesti ettevõtja ning endine modell.
Wunder on lõpetanud 1986. aastal Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ning õppinud kolm aastat TPI-s informaatikat. Kooli ajal laulis ta tütarlastekooris Ellerhein.
1990. aastal kolis ta Stockholmi. 1993 alustas Wunder modellitööd – algul Rootsis ja Itaalias, hiljem Pariisis ja 1996. aastast Londonis, modelliagentuuris Models 1.
Praeguseks on Wunder modellitööst loobunud, tema moepoest sündinud meelelahutusfirma The Button Club korraldab Londonis moeüritusi ja heategevuslikke pidusid.
Isiklikku.
1986. aastal abiellus ta kümnevõistleja Marko Vunderiga, 1987. aastal sündis neil tütar Johanna. Nüüdseks on abielu lahutatud ja Kaja elab Londonis. Ta on 183 cm pikk.
Kaja Wunderi vend on bioinformaatik Jaak Vilo.
Side (majandus)

Side on majandusharu, mille ülesanne on informatsiooni edastamine posti, telefoni, telegraafi, raadio ja televisiooni teel.
Eristatakse post- ja elektersidet.
Anett Griffel

Anett Griffel (sündinud 8. novembril 1990) on eesti modell.
Ta on töötanud muuhulgas DKNY, Diane von Furstenbergi, Doo.Ri, Jill Stuarti, Vera Wangi ja Vivienne Tami juures.
Griffel on õppinud Pärnu Ühisgümnaasiumis. 
Kooli ajal tegeles ta ratsaspordiga ning tuli Eesti juunioride sisemeistriks koolisõidus 2005. ja 2006. aastal hobusel Oxford. 2007. aastal loobus ta aga ratsaspordist päevapealt ning kolis Ameerikasse.
Isiklikku.
Anett Griffeli ema on Pärnumaa ratsaspordiklubi Oxford juhataja Angela Griffel.
Noor Ballett Fouetté

Tantsukool Noor Ballett Fouetté on Eesti erahuvikool, mis on pakub balletiõpetust.
Tantsukool Noor Ballett on loodud endise Fouetté Balletikooli pedagoogide ja lastevanemate poolt eesmärgiga pakkuda koolitust tantsuhuvilistele lastele. Alustati kursuste vormis 2003. aasta sügisel, 2004. aastal aga registreeriti end iseseisva MTÜ-na ja omandati huvikoolitusluba.
Kuigi põhitähelepanu on klassikalist tantsu ehk balletti heal tasemel õppida soovijatel, tegelevad kogenud tantsuõpetajad ka muude tantsustiilide eelistajate ja harrastustantsutreeningutel käijatega.
Fouetté Balletikooli – Eesti esimese eraballetikooli – asutasid 1992. aastal Tõnu ja Svetlana Veiler. 
Fouetté oli läbi aastate nii huvi- kui ka kutsekool, samuti täisprogrammiga üldhariduskool.
Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakond

Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakond on Tartu Linnavalitsuse osakond, mis korraldab Tartu linna tervishoidu.
Põhimääruse järgi on tervishoiuosakonna ülesanded:
2008. aastast korraldab tervishoiuosakond ka Tartu linna perearstide tegevust, varem tegi seda Tartu maavanem. Samuti korraldab osakond Tartu linna iga-aastast tervishoiukonverentsi.
Osakonna koosseisus eraldi teenistusi ei ole. Tervishoiuosakond asub aadressil Küüni 3.
Teisikud

"Teisikud" on 1982. aastal valminud Eesti Telefilmi mängufilm.
Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond

Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond on Tartu Linnavalitsuse osakond, mis korraldab kultuuri-, spordi- ja noorsootööd ning huviharidust ja -tegevust Tartu linnas. Kultuuriosakond haldab ka avalike kultuuriürituste andmebaasi Kultuuriaken. Osakond asub aadressil Raekoja plats 12.
Osakonna struktuur.
Kultuuriosakonnas koordineerivad tegevusi neli valdkonnajuhti: 
Allasutused.
Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonnal on üheksa allasutust: Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu, Tartu Linnaajaloo Muuseumid, Tartu Mänguasjamuuseum, Tartu I Muusikakool, Tartu II Muusikakool, Tartu Lastekunstikool, Ilmatsalu Muusikakool, Tartu Noorsootöö Keskus, Tiigi Seltsimaja.
Belize (linn)

Belize on Belize'i suurim linn.
Linn asub Kariibi mere kaldal Belize'i jõe suudmes. Linn on riigi peamine sadam ja majanduskeskus. Mitteametlike hinnangute järgi elab seal üle 70 000 inimese.
Ajalugu.
Linna asutasid 17. sajandi keskel Briti kolonistid. Enne seda oli seal olnud maiade asula Holzuz. Britid tõid linna ka tuhandeid Aafrika neegerorje, et arendada metsatööstust.
Linn hävis peaaegu täielikult 1961. aasta orkaani tagajärjel.
Belize oli kuni 1970. aastani Briti Hondurase pealinn.
Linnas (perekonnanimi)

Linnas on eesti perekonnanimi.
Emajõe festival

Emajõe festival on Tartus 2002. aastast toimuv iga-aastane pidustus, sisevetefestival, mis keskendub Emajõele.
Emajõe festivalil toimuvad laevade paraadid, ujumis- ja kalapüügivõistlused, kontserdid jõekaldal ja laevadel jms, tutvustatakse mitmesuguseid veeatraktsioone, veega seotud asutusi ja firmasid. Samuti korraldatakse huvilistele laevasõite Emajõel.
Spordivõistlustest tuntumad on Emajõe karikavõistlus avaveeujumises ja "Kahe silla sprint" Kaarsilla juurest Rahu silla juurde.
Sinika tänav

Sinika tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 
Tänav algab Madara tänavalt ja lõpeb Tulika tänaval ning on ligikaudu 165 meetri pikkune.
Sinika tänav on hoonestatud peamiselt 2–4-korruseliste 1930. aastatel ehitatud korterelamutega. On ka kaks hiljuti ehitatud korterelamut.
Sinika tänav sai nime 29. aprillil 1936.1940 nimi Sepa.
Roman Mugur

Roman Mugur (sündinud 23. jaanuaril 1950 Suure-Jaanis) on Eesti poliitik, endine Tartu linnapea. 
Esimesest kooliaastast kasvas Mugur Viiratsi lastekodus. Seejärel õppis ta Kaagvere Tehnilises Kutsekoolis nr 1 ja Tallinna Spordiinternaatkoolis. 1973. aastal lõpetas Mugur Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanikainsenerina. 
1986. aastani töötas ta mitmel ametikohal TA Füüsika Instituudis, kus pälvis 1980. aastal Nõukogude Eesti teaduspreemia vaakumspektraalaparatuuri väljatöötamise eest.
1990. aastal sai Mugurist Tartu linnavalitsuse ehitusnõunik, 1993. aastal Riigikogu aseesimehe ning 1995. aastal Riigikogu esimehe Toomas Savi nõunik.
24. aprillist 1997 kuni 10. septembrini 1998 oli Roman Mugur Tartu linnapea.
Seejärel töötas ta kümmekond aastat aktsiaseltsis Tarkon. 2009. aasta kevadest on ta Tartu Teaduspargi täppismehaanika pooltööstusliku labori Protolab juhataja.
Roman Muguri tehtud fotodega on illustreeritud muusikateadlase Johannes Jürissoni postuumne artiklikogumik "Metsateel" (Tartu: Ilmamaa, 2009).
Poliitiline tegevus.
Mugur on kuulunud Reformierakonda, Eestimaa Rahvaliitu (2002–2010) ja Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (2011–2018).
Isiklikku.
Roman Mugur on EMÜ meeskoori Gaudeamus president. Ta tegeleb ka purjetamise, suusatamise ja võrkpalliga. 1997. aastast kuulub ta Tartu Rotary klubisse.
Ta on abielus ja tal on kolm last.
Kullerkupu tänav

Kullerkupu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. Tänav algab Kibuvitsa tänavalt, ristub Kannikese ja Mooni tänavaga ning lõpeb Lille tänaval. Kullerkupu tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 280 meetri pikkune.
Kullerkupu tänav sai nime 27. augustil 1930.
Jaak Tarien

Jaak Tarien (sündinud 29. juulil 1974 Tallinnas) on Eesti erusõjaväelane (brigaadikindral), Eesti õhuväe ülem 2012–2018.
Haridus.
Jaak Tarien lõpetas 1998. aastal Ameerika Ühendriikide Õhujõudude Akadeemia Colorado Springsis, sai magistrikraadi Ameerika Ühendriikide Õhujõudude Staabikolledžis ja lõpetanud Balti Kaitsekolledži kõrgema juhtimiskursuse. 
Teenistuskäik.
Kaitsevägi arvas ta 2022. aasta juuni lõpus reservi.
Raudürdilised

Raudürdilised ("Verbenaceae") on iminõgeselaadsete seltsi kuuluv sugukond.
Sugukonda kuulub nii puid, põõsaid kui ka rohttaimi, mida iseloomustavad ogad ja väikestest lõhnavatest õitest koosnevad õisikud. 
Hiljutised fülogeneetilised uuringud on tõestanud, et mitu varem raudürdiliste sugukonda liigitatud perekonda kuulub geneetiliselt huulõieliste hulka.
Kehtiva süstemaatika järgi kuulub sugukonda 35 perekonda 1200 liigiga. 
Tuntuim perekond on kahtlemata raudürt, kuhu kuulub terve hulk iluaianduses kasutatavaid taimi. Aianduses kasvatatakse maitsetaimena ka raudürdiliste sugukonda kuuluvat sidrun-aloisiat ("Aloysia triphylla").
Roopa tänav

Roopa tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis.
Tänav algab Koidu tänavalt, ristub Villardi tänavaga ja lõpeb natuke enne Tehnika tänavale jõudmist. Roopa tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 315 meetrit pikk.
Roopa tänava hoonestus on mitmekesine. Leidub nii kahekorruselisi puumaju kui ka 20. sajandi lõpul ja 21. sajandi algul ehitatud korterelamuid. Pikki aastaid elas selles tänavas kirjanik Ott Arder.
Tänava nimi.
Tänava esialgne nimi oli "Starcksche Strasse" (1875) (Starcki tänav) maamõõtja Robert Starcki järgi, kes tükeldas temale kuulunud maa-ala ja rajas tänava. 1907. aastal sai tänava nimeks Siini tänav (esines ka nimekuju Schiini tänav, saksa keeles "Schienenstrasse", vene keeles Рельсовая улица). Roopa nime sai tänav 17. jaanuaril 1923. 25. septembril 1959 pandi selle tänava nimeks Alma Tiivase tänav. 22. aprillil 1960 taastati tänava endine nimi ja Alma Tiivase tänava nimi anti Kase tänavale Hiiul.
Yser

Yser (prantsuse keeles; hollandi keeles IJzer) on 78 km pikkune jõgi Prantsusmaal ja Belgias. 
Jõe lähe on Buysscheure'is Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Põhja-Prantsusmaal ning see suubub Põhjamerre Belgia sadamalinnas Nieuwpoortis.
Näätämöjoki

Näätämö jõgi (soome keeles "Näätämöjoki" või "Näätämönjoki", põhjasaami keeles "Njávdánjohka" või "Njeävdám", norra keeles "Neidenelva") on jõgi Soomes Lapimaal Inari järvest põhjas ning Norras. Jõgi saab alguse Iijärvist Inari vallas ja suubub Põhja-Jäämerre (Neidenfjordenisse) Norras. 
Soome piirides kulgeb jõgi umbes 50 km ja selle langus on umbes 130 m (Iijärvi paikneb 193 m kõrgusel üle merepinna). Paiguti laieneb jõgi järvedeks, millest suuremad on Kaarttilompolo, Vuodasluobal ja Opukasjärvi.
Lõhe aastaselt väljapüügilt on Näätämö Norras kolmandal kohal.
Rautaruukki

Rautaruukki (soome keeles "Rautaruukki Oyj", kasutatakse ka kaubamärki Ruukki) on Soome ettevõte, mis tegeleb peamiselt metallist ehituskonstruktsioonide ja inseneritööstusele vajalike komponentide valmistamisega. Nende peakorter asub Helsingis.
Ettevõte asutati 1960. aastal Soome Valitsuse poolt, et tagada riigi rasketööstustele vajaliku terase tootmine. Alates osalisest erastamisest 1994. aastal on riigi osalus ajapikku vähenenud ja oli 2012. aastal 40%. 
Ettevõtte tegevusvaldkonna võib kolmeks jagada: ehitus, inseneeria ja metallid. Rautaruuki toodang on mitmekesine ja klientide hulka kuuluvad mitme tööstusharu esindajad. 
Rautaruukki annab tööd umbes 11 800 inimesele Põhjamaades, Baltikumis, Hiinas, Venemaal, Ukrainas ning Kesk- ja Ida-Euroopas.
Ajalugu.
1960.
Rautaruuki asutas Soome valitsus 1960. aastal. Asutamises osalesid ka Outokumpu, Valmet, Wärtsilä, Rauma-Repola ja Fiskars. Ettevõtte eesmärk oli tagada vajalike toorainete saadavus Soome metallitööstusega tegelevatele ettevõtetele, näiteks laevaehitajatele. Tehas Raahes võttis kasutusele pideva valu tehnika, samal ajal, kui ülejäänud Lääne-Euroopas kasutati endiselt vanemaid tehnikaid. Aastal 1960. alustati 6 töötajaga, kuid juba 1960. aastate lõpus töötas ettevõttes üle 1700 inimese.
1970.
Rautaruukki hakkas tootma lehtmetalli ja torusid, et laiendada klientide hulka. Uus tehas avati Hämeenlinnas ja tootmist laiendati Raahe tehases. Kümnendi lõpus oli töötajate arv kasvanud üle 7000.
1980.
Rautaruukki alustas laienemist Lääne-Euroopasse asutades müügikontoreid ja ostes teisi firmasid. Taanis osteti pindade värvimisega tegelev Metalcolour A/S, Norras terase hulgimüügiga tegelev CCB-Gruppen ja torude tootmistehas Schmacke Rohr GmbH Saksamaal. Taanis asutati 1989. aastal Stelform A/S. Kümnendi lõpus küündis töötajate arv peaaegu 10 000 inimeseni ja 1989. aastal läks ettevõte börsile.
1990.
Ettevõte investeeris tootmise uuendamisse ja sisenes ehitusturule, kui omandas plekkkatuse tootja Rannila. Ida-Euroopa turud avanesid: kõigepealt Baltikum ja Poola, siis Venemaa, Ukraina, Tšehhi ja Ungari. Kümnendi lõpus oli Rautaruukkil üle 12 000 töötaja, neist 5000 väljaspool Soomet. 
2000.
Sakari Tamminen sai 2004. aasta jaanuaris Rautaruukki tegevjuhiks ja lükkas käima laialdase uuenduste programmi. Uue strateegia kohaselt keskendus Rautaruukki korporatsioon terasest erilahendustele, ehitus- ja inseneritööstusele. Võeti ette mitu keerukat projekti üle maailma.
Ettevõtte omandas 2004. aastal Velsa, 2005. aastal MetalPlasti ja Syneco Industri AB, 2006. aastal PPTH, OOO Ventalli, Omeo, AZST-Kolori ja Steel-Monti. Aastal 2005 viis laienes tegevus ka Hiina ja esimene Müügikontor avati 2009. aastal Hiinas Shanghais, 2012. aasta seisuga tegutseb müügikontor ka Pekingis. 
2010.
Ettevõtte organisatsiooni uuendati 2011. aastal ja see koosneb nüüd kolmest osakonnast. Avati müügikontor Mumbais. 
Rautaruukki Eestis.
Rautaruukki tegutseb eestis alates 1992. aastast ja annab Eestis tööd 115 inimesele. Ruukki tootmisüksus Eestis paikneb Pärnus. Aastal 2009 koondati sinna kogu Baltikumis toimuv tootmine ning väikesed tootmisüksused Riias ja Vilniuses suleti.
Jakobselva

Jakobselva (tähendus: "Jakobi jõgi", vene keeles "Ворьема", soome keeles "Vuoremijoki") on jõgi, mis eraldab Norra Sør-Varangeri valda Finnmargi maakonnas ja Venemaa Petšenga rajooni Murmanski oblastis. 
Aastatel 1920–1944 oli jõgi Norra Kuningriigi ja Soome Vabariigi vaheline piir.
Ardila jõgi

Ardila jõgi (hispaania keeles "Río Ardila") on Hispaania ja Portugali jõgi, Guadiana vasakpoolne lisajõgi. Üks lõik Ardila jõest on ühtlasi ka Hispaania ja Portugali piirijõgi.
Jõe pikkus on 166 km ja valgala pindala 1821 km².
Vilzēni mõis

Vilzēni mõis (saksa keeles "Wilsenhof", läti keeles "Vilzēnu muiža") oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Praegu asub Lätis Aloja piirkonnas Braslava vallas Valmiera-Heinaste maantee ääres Vilzēnmuiža külas. 
Ajalugu.
Mõisa on esmamainitud aastal 1672, mil see kuulus Oxenstiernadele. Venemaa keisrinna Anna Ivanovna andis selle mõisa 29. septembril 1736 krahv Löwenwolde valdusse, ent aastal 1742 sai sellest taas riigimõis. Hiljem said selle omanikeks Rumjantsevid. Mõis kuulus aastast 1757 kuni võõrandamiseni Sieversi aadlisuguvõsale.
Mõisa suurus.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 12 ja 1/4 adramaad, sellele allus 332 mees- ning 301 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 12 ja 1/4, aastal 1734 aga 8 ja 3/8. Aastal 1688 oli mõisa suurus kaksteist adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 10 ja 2/5, aastal 1881 aga 7 ja 10/80, lisaks veel 14 ja 48/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.
Karjamõisad.
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Legzdiņš ("Landsberg") ja Ķuzis ("Kusche", ka "Kuse"). Hiljem lisandusid veel Buļļi ("Bulle") ja Blankaskrogsi karjamõisad.
Mõisaansambel.
Häärber ja kõrvalhooned.
Mõisa peahoone hävis Teise maailmasõja ajal, säilinud on mõisavalitseja maja ja veel mitmed kõrvalhooned.
Üheksa uksekomplekti Vilzēni mõisas (üks elumajas, ülejääänud mõisavalitseja majas) on kunstimälestistena riikliku kaitse all.
Park.
Mõisa pargis kasvab Läti suurim Euroopa lehis, mille ümbermõõt on 4,6 ja kõrgus 33 meetrit.. Looduskaitse all on veel sealsed kolm tamme(neist üks on kuivanud).
Pargi pindala on koos tiigiga 5,62 ha; valdavalt kasvavad seal saared ja vahtrad, ent seal on ka pärnasid, sookaski, kuuski ja jalakaid. Alleedel kasvab ka võõrliike.
Alma Tiivase tänav

Alma Tiivase tänava nime on kandnud mitu tänavat:
Louis Leakey

Louis Seymour Bazett Leakey (7. august 1903 Kabete praeguses Keenias – 1. oktoober 1972 London) oli briti arheoloog ja loodusteadlane.
Kristlike misjonäride poeg Louis Leakey kasvas üles Keenias, õppis kohalikke keeli ja kombeid ning läks siis õppima Cambridge'i ülikooli, kus keskendus arheoloogiale.
Enne seda, kui ta hakkas otsima meie eellaste fossiile, sai ta teada, et vahetult enne Esimest maailmasõda olid saksa teadlased leidnud inimlaadseid luid Olduvai jäärakust, mis asus Saksa Ida-Aafrikas. Pärast sõda läks see piirkond Briti protektoraadi alla ja kandis Tanganyika nime (nüüd Tansaania).
Louisi esimene abielu purunes ja ta abiellus noore Mary Nicoliga, kes oli abikaasa tööst väga huvitatud ning kel oli kogemusi arheoloogi ja illustraatorina. Louis viis oma noore naise esimest korda Aafrikasse 1935. aastal, kuid alles 1940. aastateks oli neil piisavalt raha, et väljakaevamistega tõsiselt tegelema hakata.
Pärnu Uue Kunsti Muuseum

Pärnu Uue Kunsti Muuseum on Pärnus tegutsev kunstimuuseum.
Muuseum eksponeerib peamiselt 20.–21. sajandi kunsti, selle juht on Mark Soosaar.
Muuseum asutati 1992. aastal, muuseumi haldava AS Chaplini järgi tunti seda Chaplini Kunstikeskuse nime all.
Novembrist 2020 on muuseumi uus asukoht Rüütli 40a, Iseseisvuse väljaku äärne endine pangamaja.
Tony Scott

Anthony David Scott (21. juuni 1944 – 19. august 2012) oli Suurbritannia filmilavastaja, filmiprodutsent ja Ridley Scotti vend.
Esneux' vald

Esneux () on vald Belgias Valloonia piirkonnas Liège'i provintsis. Esneux's kasvab Belgia suurim hiidsekvoia.
Asulad.
Valla piirides asuvad peale Esneux' veel Amostrennes, Avionpuits, Avister, Beauregard, Chaply, Crèvecœur, Fêchereux, Flagothier-La Haze, Fontin-Hamay, Hony, Ham, Limoges, Méry, Montfort, La Gombe, Souverain-Pré, Tilff ja Sur-le-Mont.
Houffalize'i vald

Houffalize [ufal'iiz] on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Valla keskus on Houffalize.
Houffalize on üks Douzelage'i liidu asutajaliikmeist, 2004. aastal astus liitu Türi.
Houffalize'ist läänes saab Ourthe occidentale (Lääne-Ourthe) ja Ourthe orientale (Ida-Ourthe) kokkuvoolul alguse Maasi parempoolne kõrvalharu Ourthe'i jõgi.
Loodusteadused

Loodusteadused (inglise "natural sciences"; ka reaalteadused) on teadusharud, mis uurivad ja selgitavad teaduslikku meetodit kasutades seaduspärasusi, millel põhineb looduse (nii elus- kui ka eluta loodus) toimimine.
Loodusteadusi saab jaotada näiteks mateeria liikumise vormide (füüsika, keemia, bioloogia), uurimisobjektide (nt kolloidkeemia, mikrobioloogia), uurimisviiside (täppisteadused, eksperimentaalteadused) ja nähtuste ajalise või ruumilise jaotuse järgi.
Loodusteadused võimaldavad tunnetada loodusseadusi ning ühtlasi loovad looduskasutuse teoreetilise aluse. 
Fundamentaalsetele loodusteadustele tuginevad rakendusteadused (nt tehnika, põllumajandus, meditsiin).
Ourthe'i jõgi

Ourthe on jõgi Ardennides Valloonia piirkonnas Belgias. Ourthe on Maasi parempoolne lisajõgi ja suubub Maasi Liège'is. Ourthe saab alguse Ourthe Occidentale'i (Lääne-Ourthe) ja Ourthe Orientale'i (Ida-Ourthe) ühinemiskohas Houffalize'ist läänes. 
Ourthe Occidentale'i ja Ourthe Orientale'i lätted on Ardennides Luxembourgi provintsis.
Lääne-euroopastumine

Lääneeuroopastumine ehk läänestumine on protsess, mille käigus ühiskonnad kas satuvad täielikult Lääne mõju alla või võtavad ise nende kultuuri osaliselt omaks sellistes valdkondades nagu tööstus, tehnika, õigusteadus, poliitika, majandus, eluviis, toitumine, keel, tähestik, usk, filosoofia ja/või teised väärtused.
Läänestumine on viimase paari sajandi jooksul olnud küllaltki laiahaardeline ning maailmas üha kiireneva mõjuga. Tavaliselt on see kahepoolne protsess, mille käigus Lääs mõjutab ja tekitab huvi ühiskonnas olla rohkem nende moodi ning teisalt ühiskond ise soovib muutuda mõnes osas Läänega sarnasemaks. Sellise teguviisiga loodab läänemaailm kasvatada oma populaarsust või vähemalt mõningaid selle elu aspekte.
Territoriaalseisus

Territoriaalseisus oli korporatiivne riigivalitsuslikku võimu kandev seisus.
Aisne'i jõgi (Belgia)

Aisne on jõgi Ardennides. See suubub Ourthe'i jõkke Bomali küla juures Luxembourgi provintsis Belgias.
Kaarel Vanamölder

Kaarel Vanamölder (sündinud 23. veebruaril 1981) on eesti ajaloolane.
Vanamölder õppis aastatel 1999–2007 Tartu Ülikoolis ajalugu, 2003. aastal sai bakalaureuse- ja 2007. aastal magistrikraadi. Magistritöö teema oli "Maanõunik Otto Fabian von Wrangelli Eesti- ja Liivimaa kroonika käsitlusvõimalustest" (juhendajad Sulev Vahtre ja Tiit Rosenberg). 2012. aastal sai Vanamölder Tartu Ülikoolist doktorikraadi, väitekirja teema oli "Kommunikatsiooniväli Rootsi Läänemere-provintsides 17. sajandi lõpul – Revalsche Post-Zeitung varauusaegse informatsioonikandjana".
Aastatel 2003–2004 töötas Vanamölder Eesti Ajalooarhiivis, seejärel on ta töötanud Tartu Ülikooli Narva kolledžis. 2015. aastast töötab Vanamölder Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis. 
Vanamölderi peamine uurimisteema on varauusaegse Baltikumi lugemiskultuur ja trükisõna, sealjuures ka varajane ajakirjandus. Ta tegeleb ka Balti ajaloo historiograafia, linnaajaloo ning ülikoolide ja üliõpilasorganisatsioonidega seonduvaga.
Berry-au-Bac

Berry-au-Bac (hääldus "be'rri o bak") on asula ja vald ("commune") Prantsusmaal Aisne'i departemangus. Ta kuulub Guignicourt'i kantonisse.
Puy-de-Dôme'i departemang

Puy-de-Dôme'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaa keskosas Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.
Departemang moodustati 4. märtsil 1790 ja see on saanud nime Puy de Dôme'i vulkaani järgi. Tõlkes on vulkaani nimi "Pühavaimu mäetipp".
Departemangu maskott on saarmas.
2015. aastani kuulus departemang Auvergne'i piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Teoreetiline füüsika

Teoreetiline füüsika on füüsika haru, mis uurib füüsikalisi nähtusi matemaatiliste mudelite ja abstraktsioonide abil. Seda võib vastandada eksperimentaalfüüsikale, kus füüsikalisi nähtusi uuritakse vaatluse ja eksperimentide abil.
Füüsikateooriaid.
Alljärgnev on loend valitud matemaatiliselt kooskõlalistest füüsikateooriatest, mis on (vähemalt osaliselt) eksperimentaalset kinnitust leidnud:
Tuntud füüsikateoreetikuid.
Alljärgnev on loetelu mõnedest tuntud füüsikatoereetikutest
Seitsmes rahukevad

"Seitsmes rahukevad" on Viivi Luige 1985. aastal Eesti NSV-s ilmunud autobiograafiline romaan. 
Romaan tugineb Luige mälestustele lapsepõlvest Viljandimaal. Peategelase, ligi viieaastase lapse kaudu käsitleb ta Eesti NSV argipäeva 1950. aastate alguses Eesti külas. Tegevustik paigutub vahemikku 1950. aasta augustist 1951. aasta varakevadeni. Minavormis jutustaja tekstis vaheldub olevikukirjeldus lapse tulevikuvisioonide ning tagasivaadetega 1980. aastatest. Teksti on pikitud rohkelt luulet. 
"Seitsmendat rahukevadet" võib pidada jätkuks Luige toonasele, stagnatsiooni ajal kirjutatud ühiskonnakriitilistele kogudele. See on tõlgitud soome, rootsi, norra, läti, saksa, prantsuse, hispaania, ukraina, vene, mäemari ja katkenditena inglise keelde. 
Retseptsioon.
Joel Sang võrdles romaani ilmumise järel Friedebert Tuglase "Väikese Illimariga" (1937), kuid tegu on vastandlike teostega: erinevalt Tuglase teose peategelasest on Luige romaanis kujutatud lapsepõlve, kuhu lugejal pole soovi naasta.
Valgusreklaam

Valgusreklaam on graafiline, tekstiline, või muu reklaamiseloomuga teabekandja, valgustatud luminofoortorude, LED moodulite, neoontorude või muude valgusallikatega. Enamus valgusreklaamidest paigaldatakse ehitise fassaadile või teede äärde postile.
Valgusreklaamide hulka kuuluvad ka hoonete sees asetsevad teabekandjad – valguskastid, valgustahvlid, dekoratiivsed neoonreklaamid, ekraanid jms.
Valgusreklaam kuulub ATL ("above the line") reklaamiliiki ning seda kasutatakse peamiselt brändi tuntuse suurendamise eesmärgil ja suunaviidana.
Valgusreklaamobjektide klassifikatsioon.
Valgusreklaamobjektid ehk valgusrklaamid jaotuvad kahte liiki:
Valgustatud reklaamikandja osa mõõtu (kõrgus ja pikkus) nimetatakse formaadiks. Valgustatud reklaamikandjad valmistatakse reeglina standardmõõdus, mis lubab toota standarditud suurustes reklaampostreid.
Levinumateks reklaamikandjateks on (kõrgus × laius):
Levinud valgusreklaami liigid on:
Liberaliseerumine

Liberaliseerumine viitab üldiselt valitsuse poolt varem kehtestatud piirangute lõdvenemisele, tavaliselt kas sotsiaal- või majanduspoliitika valdkondades. 
Teatud kontekstis viidatakse sellele protsessile või mõistele tihti kui täielikule piirangute tühistamisele, kuid mitte alati. Isevalitsuslike režiimide liberaliseerimisele võib eelneda demokratiseerimine (või ka mitte, nagu Praha kevade puhul).
Sotsiaal-poliitilisel maastikul võib see viidata lõdvenemisele näiteks selliste teemade õiguslikus reguleerimises nagu lahutus, raseduse katkestamine või narkootikumid ning selliseid teemasid käsitlevate õigusaktide tühistamisele nagu näiteks samasooliste seksuaalsuhted ja abielu. 
Tihtipeale kasutatakse seda terminit, kui viidatakse majanduslikule liberaliseerimisele, eriti aga kaubanduse või kapitalituru liberaliseerimisele.
Tarvi Kull

Tarvi Kull (sündinud 22. detsembril 1987) on eesti klahvpillimängija.
Ta on Jakob Westholmi Gümnaasiumi õpilasena saanud hõbediplomi muusikaõpetuse olümpiaadil 2002. aastal.
Ta on koostööd teinud näiteks Ott Leplandi, Dagö, Ithaka Maria ja Luisa Värgiga.
Durbuy vald

Durbuy (; vallooni keeles "Derbu") on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
1331. aastal linnaõigused saanud Durbuy oli keskajal tähtis kaubandus- ja tööstuskeskus. Megaliitide poolest on tuntud Wéris ja Oppagne, Bomali küla juures suubub Ourthe'i jõkke Aisne'i jõgi.
Durbuy valla sõpruslinn on Valga.
Telekommunikatsiooni mõisteid

"Siin on loetletud telekommunikatsiooni mõisteid. Lähedalt seotud valdkondadest on Vikipeedias ka informaatika mõisteid, elektroonika mõisted ja elektrotehnika mõisted"
Dwight F. Davis

Dwight Filley Davis (5. juuli 1879 Saint Louis, Missouri osariik – 28. november 1945 Washington) oli Ameerika Ühendriikide tennisist ja poliitik. Teda tuntakse eeskätt rahvusvahelise meeskondliku tennisevõistluse Davis Cup algatajana ning esimese auhinnakarika rahastajana.
Tennisemängijana kuulus Davis 20. sajandi alguse USA paremikku. Kolmel järjestikusel aastal (1899–1901) võitis ta Ameerika Ühendriikide meeste paarismängu meistritiitli koos oma Harvardi meeskonnakaaslase Holcombe Wardiga. Üksikmängudes jõudis ta 1898. aastal USA meistrivõistluste poolfinaali. 1900. aastal viis ta USA meeskonna võidule Suurbritannia üle esimeses Davis Cupi kohtumises, olles ühtaegu nii mängija kui ka kapten.
1901. aasta Wimbeldoni meeste paarismängus jõudis ta koos Holcombe Wardiga finaali ning saavutas teise koha. Võitjateks tulid Britid Laurence ja Reginald Doherty.
Dwight Davis osales 1904. aasta suveolümpiamängudel Saint Louisis, kus ta pääses üksikmängus teise ringi ja meespaarismängus koos Ralph McKittrickiga veerandfinaali.
Pärast sportlaskarjääri tegutses Davis poliitikuna. Ta oli Calvin Coolidge’i valitsuse sõjaminister aastatel 1923–1925 ning Filipiinide kindralkuberner aastatel 1929–1932. 
Dwight F. Davis on arvatud Rahvusvahelise tennisekuulsuste halli (inglise keeles International Tennis Hall of Fame) liikmeks.
Oppagne

Oppagne on asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas. Kahe kilomeetri kaugusele kirdesse jääb Wérisi küla. Lisaks muudele vaatamisväärsustele on mõlemad asulad tuntud megaliitide poolest.
Wéris

Wéris [ver'iss] () on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas.
Kahe kilomeetri kaugusele edelasse jääb Oppagne'i asula. Lisaks muudele vaatamisväärsustele on mõlemad asulad tuntud ka megaliitide poolest.
Bomal

Bomal (vallooni keeles "Boumål") on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas.
Bomali juures suubub Aisne'i jõgi Ourthe'i jõkke.
Graafi orbiit

Graafi orbiit on selle tippude ja/või tipupaaride ekvivalentsusklass, mis on seotud graafi sümmeetria probleemiga.
Graafi, millel on üks tipuorbiit nimetatakse "tippudest transitiivseks või -sümmeetriliseks". Graafi, millel on üks servaorbiit nimetatakse "servadest transitiivseks või -sümmeetriliseks". Täisgraafil, Peterseni graafil, Heawoodi graafil ja paljudel teistel on üks tipu- ja üks servaorbiit ning neid nimetatakse "tugevalt sümmeetrilisteks". Need on erandid, reeglina on graafidel mitu orbiiti. Mida suuremad on orbiidid ja mida vähem neid on seda sümmeetrilisem on graaf. Tipuorbiitide maksimaalarv võrdub tippude arvuga, siis on tegemist nö "0-sümmeetriaga".
Selgitus.
Orbiit on siin rühmateooria mõiste. Alamrühma formula_1 nimetatakse elemendi orbiidiks. Rühm formula_2 määrab hulgas formula_3 ekvivalentsusklassi formula_4 ehk orbiidi. Kui ekvivalentsusklasside arv on formula_5, siis formula_6, kus formula_7 on paariti mitteekvivalentsed.
Graafi automorfismide rühm.
Graafi tippude ja tipupaaride jaotamine orbiitideks on oluline ülesanne. Graafide puhul on selle rühma AutG elementideks graafi automorfismid ja orbiitideks automorfismide transitiivsuspiirkonnad. Sisuliselt kujutab graafi automorfism endast graafi struktuuri säilitavat tippude (või tipupaaride) ümbernummerdamist.
Orbiidi struktuurne käsitlus.
Tuleb rõhutada, et graaf on paljuaspektiline moodustis. Graafi struktuur ja selle orbiidid on esitatavad struktuurimudeli kujul. Graafi ühte orbiiti ehk ekvivalentsusklassi kuuluvad elemendid (st tipud ja/või tipupaarid) omavad "ühesugust positsiooni" graafi struktuuris. Täpsemalt: 1) tippude ühesugune positsioon avaldub tipu elimineerimisel saadud jääkgraafide (alamgraafide) isomorfismis; 2) naabertippude ühesugune positsioon avaldub nendevahelise serva elimineerimisel saadud jääkgraafide (alamgraafide) isomorfismis; 3) mittenaabertippude ühesugune positsioon avaldub nende vahele serva asetamisel saadud ülemgraafide isomorfismis. Graafi orbiitidel on oluline roll graafi struktuuri tuvastamisel ja graafide süsteemi moodustamisel.
Siin tuleb rõhutada asjaolu, et orbiidid on tuvastatavad erinevaid teid pidi: 1) rühmateoreetilisel teel; 2) tipupaaride süvaidentifitseerimise teel; 3) graafi esitava seosmaatriksi astendamise teel.
Orbiitide (positsioonide) põhiaktsioomid.
1. Kui graafi formula_2 "tipud" formula_9 formula_10 kuuluvad samasse positsiooni (orbiiti) formula_11 "siis on alamgraafid" formula_12 formula_13 formula_14 formula_13 formula_10 "isomorfsed".
2. Kui graafi formula_2 "servad" formula_18 formula_10 kuuluvad samasse positsiooni (orbiiti) formula_20 "siis on alamgraafid" formula_21 formula_13 formula_23 formula_13 formula_10 "isomorfsed".
3. Kui graafi formula_2 "mitteservad" formula_27 formula_10 kuuluvad samasse positsiooni (orbiiti) formula_20 "siis on ülemgraafid" formula_30 formula_13 formula_32 formula_13 formula_10 "isomorfsed".
Qi

Traditsioonilises hiina kultuuris on qi (eesti keeles kasutusel ka "chi"; Wade-Giles’i transkriptsioonis ch’i; tegemist on 4. langeva tooniga Qì) kõige elava aktiivne koostisosa. "Qi"-d nimetatakse tihti eluenergiaks või elujõuks. "Qi" on keskne aluspõhimõte Hiina traditsioonilises meditsiinis ja võitluskunstides. Tõlkes tähendab "qi" hingetõmmet, õhku või gaasi. Tõepoolest kõik elav hingab.
"Qi"'ga sarnaseid põhimõtteid võib leida ka teistest kultuuridest, näiteks vedanta filosoofias praana, Jaapanis "ki", hawaii kultuuris mana, Tiibeti budismis lung ja lääne filosoofias vitaalenergia, eesti keeleruumis hingus sealt hing-hinged.
Traditsioonilise Hiina meditsiini järgi liigub "qi" kehas kindlate energiakanalite kaudu, mida nimetatakse meridiaanideks. Nii on vanahiina meditsiinis erinevate haiguste sümptomid vastavalt kas häiritud, blokeeritud või tasakaalust väljas "qi-"energia liikumise tagajärjeks. Samuti vaadeldakse elundite "qi" puudust või tasakaalu.
Çatalhöyük

Çatalhöyük (ka Çatal Höyük, Çatal Hüyük) [tšat'al höj'ük] on tänapäeva Türgi lõunaosas Çumra lähedal asuv suur neoliitiline tellisasula, mis eksisteeris umbes 7500 eKr kuni 5700 eKr. See on suurim ja kõige paremini säilinud neoliitiline asulakoht, mis tänaseks on leitud. Alates 2012. aasta juulist kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Çatalhöyüki avastajaks peetakse briti arheoloogi James Mellaarti, kes kaevas seal esmakordselt 1958. aastal ning kelle juhtimisel toimusid seal hiljem neljal korral (perioodil 1961–1965) väljakaevamised. Väidetava muististega hangeldamise tõttu keelati tal hiljem Türgis kaevamine ning asulakohas hakati taas kaevama alles septembris 1993 Mellaarti endise õpilase Ian Hodderi juhtimisel.
Kumbli

Kumbli on saar Soome lahes Viimsi poolsaare tipust (Rohuneemest) 270 meetrit põhjas ja Kräsuli saarest 150 meetrit idas. Administratiivselt asub saar Viimsi valla Rohuneeme küla territooriumil.
1689. aasta Viimsi poolsaare kaardil on saare nimeks märgitud "Komblesahr", mis võib viidata nime eestikeelsele päritolule.
Saar on eraldatud Rohuneemest Väikesalmega ja 1 kilomeetri kaugusel loodes asuvast Aegna saarest Suursalmega.
Saare pindala on 2 ha, rannajoone pikkus 0,8 km. Saar on rohtunud, kruusane, kõrgeim koht umbes 3 m üle merepinna.
2012. aastal kasvas saarel üks madal harilik mänd ja leidus vähest põõsastikku.
On oletatud, et saarele võidi matta 1032. aastal Raudvärava lahingus langenud Ulf Ragvaldsson.
Informaatika mõisteid

"Siin on loetletud informaatika (sh infotehnoloogia) mõisteid. 
Et piir informaatika, elektrotehnika (vt elektrotehnika mõisteid) ja elektroonika (vt elektroonika mõisteid ja elektroonikakomponentide loend) vahel on hägus, esineb nende mõistete loendite vahel dubleerimisi. 
Eraldi mõistete loend on veel telekommunikatsiooni mõistete, küberneetika mõistete, automaatika mõistete ja elektroonilise muusika mõistete kohta. On ka programmeerimiskeelte loend.
Broiler

Broiler lihaks kasvatatav noorloom ehk lihakana eriti noorkana (kanabroiler).
Kanabroileriks loetakse 6–8 nädalastvõi kuni 10-nädalast noorlindu, kes 7–8-nädalaselt kaalub tavaliselt 1,8–2,0 kg ja kulutab 1 kg juurdekasvu saamiseks 2,0–2,5 kg segajõusööta.
Varjuteater (romaan)

"Varjuteater" on Viivi Luige 2010. aastal Eestis ilmunud autobiograafiline romaan. 
Luik keskendub romaanis eluperioodile Roomas (1998–2003), kuid peatub pikemalt ka Berliinis ja Helsingis veedetud ajal. 
Romaan on tõlgitud soome (Varjoteatteri. Tammi 2011. Tõlkinud Anja Salokannel), ungari ("Arnyekszinhaz". Magyar Naplo 2017. Tõlkinud Bela Javorszky), läti (Enu teatris. Mansards 2017. Tõlkinud Ruta Karma) ja saksa (Schattenspiel. Wallstein 2018. Tõlkinud Cornelius Hasselblatt) keelde.
Vastuvõtt.
Viivi Luik ei määratle "Varjuteatrit" ei reisikirja ega mälestusteraamatuna, vaid nimetab seda selgelt romaaniks. Kirjanduskriitik Kaarel Kressa on raamatut nimetanud mosaiiktekstiks, mille tükke eristavad värvide asemel eri ajajärgud ning tükkideks on mälupildid ja väikesed vaatlused.
Rein Veidemann nimetas "Varjuteatrit" pärast ilmumist Mats Traadi "Õelate lambi" kõrval teiseks 2010. aasta eesti proosasündmuseks. 
2010. aastal ilmunud "Varjuteatril" on otsesed sidemed 1985. aastal ilmunud "Seitsmenda rahukevadega", eelkõige otseste viidete (Rooma jõudmine sai alguse 1949. aastal kodukandist), aga ka tinglikumate ühenduste näol (tagasivaade lapsepõlve 1950. aastatel). Romaani on võrreldud ka Aare Pilve "Ramadaaniga" (2010), mis kujutab samuti sügavamat sissevaadet Itaaliasse. Joel Sangale toob "Varjuteater" meelde ka Curzio Malaparte "Kaputti" (1944) .
Grense Jakobselv

Grense Jakobselv (põhjasaami keeles "Vuorjánjohka", soome keeles "Vuoremijoki") on väike asula Finnmargi maakonnas Sør-Varangeri vallas. Ta asub Barentsi mere ääres Jakobselva jõe suudmes, 54 km Kirkenesi linnast idast.
Külas asub 1869. aastal ehitatud kuningas Oscar II kabel.
Musta keha kiirgus

Musta keha kiirgus on elektromagnetiline kiirgus, mida kiirgab absoluutselt must keha antud temperatuuril, või keha, mis on termilises tasakaalus oma keskkonnaga. Musta keha kiirgusel on iseloomulik spekter ja intensiivsus, mis sõltub vaid keha temperatuurist.
Seotud füüsikaseadused.
Plancki kiirgusseadus.
Plancki kiirgusseadus ütleb, et
formula_1
kus
"I"("ν","T") on musta keha ühikuliselt pindalalt normaalsuunas ühikulisse ruuminurka kiiratava kiirguse võimsus etteantud sageduse korral;
"h" on Plancki konstant;
"c" on valguse kiirus vaakumis;
"k" on Boltzmanni konstant;
"ν" on elektromagnetilise kiirguse sagedus;
"T" on keha absoluutne temperatuur.
Wieni nihkeseadus.
Wieni nihkeseadus ütleb, kuidas musta keha kiirguse spekter etteantud temperatuuril on seotud spektriga suvalisel teisel temperatuuril. Sellest järeldub, et lainepikkus formula_2, kus intensiivsus on maksmimaalne, sõltub vaid temperatuurist
formula_3
kus "b" on Wieni nihkekonstant väärtusega 2,8977721(26)×10−3 K m.
Analoogselt saab avaldada sageduse formula_4, kus intensiivsus on maksimaalne
formula_5.
Stefani-Boltzmanni seadus.
Stefani-Boltzmanni seadus ütleb, et
formula_6
kus "j"* on musta keha ühikuliselt pindalalt emiteeruva kiirguse kogu võimsus, "T" on absoluutne temperatuur ja "σ" on 5,67×10−8 W m−2 K−4 on Stefani-Boltzmanni konstant.
Plancki kiirgusseadus

Plancki kiirgusseadus ehk Plancki seadus kirjeldab musta keha kiirguse spektraalset kirkust. See ütleb, et 
formula_1
kus
"I"("ν","T") on absoluutselt musta keha ühikuliselt pindalalt normaalsuunas ühikulisse ruuminurka kiiratava kiirguse võimsus etteantud sageduse korral;
"h" on Plancki konstant;
"c" on valguse kiirus vaakumis;
"k" on Boltzmanni konstant;
"formula_2" (kreeka täht nü) on elektromagnetilise kiirguse sagedus;
"T" on keha absoluutne temperatuur.
Wieni nihkeseadus

Wieni nihkeseadus on füüsikaseadus, mis määratleb absoluutselt musta keha ehk mustkiirguri kiirgusspektri intensiivsuse hariväärtusele vastava lainepikkuse sõltuvust temperatuurist.
Wieni seaduse kohaselt on mustkiirguri maksimaalse intensiivsusega lainepikkus formula_1 pöördvõrdeline selle keha temperatuuriga:
formula_2
kus formula_3 on Wieni nihkekonstant väärtusega 2897,771955… µm·K ja formula_4 on mustkiirguri temperatuur kelvinites.
Seaduse tuletas 1893. aastal Saksa füüsik Wilhelm Wien. Konstandi formula_3 väärtus määrati siis katsete põhjal. Tegelikult saab selle konstandi arvutada Plancki valemi järgi: 
formula_6
kus formula_7 on valguse kiirus, formula_8 on Plancki konstant, formula_9 on Boltzmanni konstant ja formula_10 on konstant, mis on saadud võrrandi formula_11 lahendina.
Näiteks Päikese pinna temperatuurile 5780 K vastab lainepikkus umbes 500 nm, mis jääb nähtava valguse lainepikkuste piirkonna keskossa. Inimkeha (temperatuuril u 310 K) kiirgab kõige enam lainepikkusel umbes 10 µm, mis on infrapunakiirguse lainepikkusega soojuskiirgus. Kosmilise taustkiirguse efektiivne temperatuur on 2,7 K ja kiirgus saavutab oma maksimumi lainepikkusel umbes 1 mm (sellest lainepikkusest algavad raadiolained).
Parömioloogia

Parömioloogia (kreeka sõnadest "paroimia" 'vanasõna, tarkussõna' ja "logos" 'õpetus') on teadus rahvaluule lühivormidest: vanasõnadest, kõnekäändudest jne.
Eestis on parömioloogiaga tegelenud Arvo Krikmann, Ingrid Sarv, Anneli Baran, Anne Hussar, Rein Saukas, Piret Voolaid.
Rahvusvaheliselt tuntud parömiolooge: Matti Kuusi, Peter Grzybek, Wolfgang Mieder.
Richard Kullerkupp

Richard Kullerkupp (18. september/1. oktoober 1891 Tallinn – 5. juuli 1931 Tallinn) oli eesti kirjanik.
Ta oli trükkal Peterburis, 1914. aastal jäi rongi alla ja kaotas mõlemad jalad, seejärel elas Tallinna vanadekodudes.
Veriste löömingutega lõppenud orgiad vanadekodus vaheldusid näljastreikide ja enesetapukatsetega, üks piinlik skandaal järgnes teisele.
Richard Kullerkupp sooritas enesetapu ja maeti 9. juulil 1931 Rahumäe kalmistule.
Kodukolde tänav

Kodukolde tänav on tänav Tartus Ihastes.
Tänav algab umbtänavana Kesakanni tänavast lõuna pool. Seejärel ristub Talutare ja Lõkketule tänavaga ning katkeb enne Hipodroomi tänavale jõudmist. Tänav jätkub taas Hipodroomi tänavalt ja ristub siis vaid Männimetsa teega, kuni lõpeb linna piiril, olles seejuures umbes 670 meetri pikkune.
Kraavikalda tänav

Kraavikalda tänav on tänav Tartus Ihastes.
Tänav algab Hipodroomi tänavalt, ristub Lõkketule tänava (paremalt), Männimetsa teega, Metshaldja tänavaga, Lumimarja tänavaga (paremalt). Tänav on ühendatud metsateega, mis ulatub Pallase puiestee, Lammi tänava ja Nõlvaku tänava ristumiskohale. Tänava pikkus on umbes 850 meetrit.
Ranna puiestee

Ranna puiestee on tänav Tartus Ihastes.
Tänav algab Hipodroomi tänavalt. Teisel pool Hipodroomi tänavat on Ranna puiestee jätk Männimetsa tee. Ranna puiestee kulgeb alguses edelasse, ristub Lõkketule ja Talutare tänavaga, pöörab siis loodesse, ristub Rannakajaka tänavaga, pöörab pärast seda kirdesse ja veidi aja pärast uuesti loodesse ja lõppeb Raeremmelga tänaval.
Hipodroomi tänav

Hipodroomi tänav on tänav Tartus Ihastes. 
Tänav algab Ihaste tee ja Männimetsa tee ristmikult ning lõpeb linnapiiril, kust edasi kannab nime Hipodroomi tee. Tänava pikkus on 2 km.
Kesakanni tänav

Kesakanni tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav saab alguse Raeremmelga tänava ja Luigelahe tänava ristmikult ning lõpeb linnapiiril, kust edasi kulgeb ta Kesakanni teena. Tänav on 1 km pikk.
Koidutähe tänav

Koidutähe tänav on tänav Tartus Ihastes. 
Tänav algab umbtänavana Kiigemäe tänava ja Hipodroomi tänava vaheliselt alalt, seejärel ristub Õllemeistri tänavaga (vasakult), Kasesalu tänavaga, Lõkketule tänavaga ning Männimetsa teega. Tänav lõpeb Pääsusilma tänaval linnapiiri ääres, millest edasi on tänava nimi Koidutähe tee. Tänava pikkus on umbes 800 meetrit.
Kiigemäe tänav

Kiigemäe tänav on tänav Tartus Ihastes. 
Tänav algab Hipodroomi tänavalt ning kulgeb suhteliselt käänuliselt algul kirdesse ja hiljem põhja. Kiigemäe tänavaga ristuvad Elulõnga tänav, Lõkketule tänav, Metshirve tänav, Männimetsa tee, Põhjatamme puiestee ja Näsiniine tänav. Tänav lõpeb Pallase puiesteel, kust edasi kulgeb Jaan Koorti tänavana. 
Tänava pikkus on 1230 meetrit.
Elulõnga tänav

Elulõnga tänav on tänav Tartus Ihastes.
Tänav algab Kiigemäe tänavalt, ristub Lõkketule tänavaga ja lõppeb Männimetsa teel.
Tänava pikkus on 500 meetrit.
Põhjatamme puiestee

Põhjatamme puiestee on tänav Tartus Ihastes.
See algab Hipodroomi tänavalt ja kulgeb põhjakirdesse. Puiestee ristub Lõkketule tänavaga, Männimetsa teega ja Metshaldja tänavaga. Põhjatamme puiestee lõpeb Näsiniine ja Kiigemäe tänava ristmikul.
Tänav on 980 meetri pikkune.
Arukase tänav

Arukase tänav on tänav Tartus Ihastes. 
Tänav algab Lõkketule tänavalt, ristub Männimetsa teega ja lõpeb Metshaldja tänaval. 
Tänava pikkus on umbes 440 meetrit.
Talutare tänav

Talutare tänav on tänav Tartus Ihastes.
Tänav algab Kasesalu ja Hipodroomi tänava ristmikult ja suundub kagusse. Talutare tänav ristub Lepalinnu, Kesakanni, Kodukolde tänavaga ja lõpeb Ranna puiesteel.
Tänava pikkus on 350 meetrit.
Pääsusilma tänav

Pääsusilma tänav on tänav Tartus Ihastes.
Tänav algab metsa äärest ja kulgeb kagusse. Pääsusilma tänavaga ristuvad Villem Ormissoni tänav, Kasesalu tänav, Aruheina tee, Ristikheina tee ja Nõmmeliiva tänav. Viimases lõigus kulgeb Pääsusilma tänav lõuna suunas ja lõpeb Koidutähe tänaval.
Tänava pikkus on 600 meetrit. Sellest umbes kolmveerandi ulatuses märgib tänav Tartu linna ja Luunja valla piiri.
Peet Areni tänav

Peet Areni tänav on tänav Tartus Ihastes.
Tänav on nimetatud eesti kunstniku Peet Areni auks. 
P. Areni tänav on kaarekujuline, see algab ja lõppeb Villem Ormissoni tänaval. Tänava pikkus on 210 meetrit.
Nikolai Triigi tänav

Nikolai Triigi tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Pallase puiesteelt ja lõpeb linna piiril, Kasesalu tee ääres. Tänav on 440 meetrit pikk. Teisel pool Kasesalu teed jätkub tänav Lillevälja teena.
Tänava nimi on pandud eesti kunstniku Nikolai Triigi auks.
Boris Nikolov

Boris Georgiev Nikolov (bulgaaria keeles "Борис Георгиев Николов"; 10. märts 1929 Dobrič – 29. jaanuar 2017) oli Bulgaaria poksija.
Nikolov sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Vasile Tiţăle (Rumeenia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Zbigniew Pietrzykowskile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 
Nikolov osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Marcel Pigou'le (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Nikolov oli läbi aegade esimene Bulgaaria sportlane, kes olümpiamängudel medali võitis.
Triskele (ansambel)

Triskele on Tartus tegutsev rahvamuusikaansambel, mis tuli kokku 1997. aastal eesmärgiga esitada eesti vaimulikku rahvamuusikat. Ansambel on tõlgendanud eesti rahvalikku koraalivaramut ja regilaule, samuti keskaegset Euroopa muusikat. Lisaks eesti rahvapillidele kasutatakse seadetes keskaegses Euroopas mängitud instrumente – fiidlit, lautot, rebekki, flööte ja trumme. 
Ansamblisse kuuluvad Tarmo Tabas, Ergo-Hart Västrik, Heikki-Rein Veromann, Toivo Sõmer ja Janno Mäe. Kuni aastani 2010 oli bändiliikmeks ka Jaanus Roosileht. 
Triskele on andnud hulga kirikukontserte, esinenud Viljandi Pärimusmuusika Festivalil ja hansapäevadel ning käinud kontserditurneedel Tšehhi Vabariigis ja Saksamaal.
2019. aasta Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) jõulumuusika päeval ("Euroradio Christmas Music Day") esines Triskele kavaga "See jõulupäev on rõõmust suur", mis kanti otseülekandena Tartu Pauluse kirikust 18 raadiojaama Euroopas ja kaugemal.
Diskograafia.
Triskele on välja andnud 6 CD-plaati: