Küberkuritegude büroo

Küberkuritegude büroo (C3EE) on Keskkriminaalpolitsei (KKP) alla kuuluv struktuuriüksus, mille põhiülesanneteks on suurima mõjuga küberkuritegude uurimine, siseriikliku küberkuritegevuse vastase võitluse koordineerimine ning valdkonnaülese rahvusvahelise koostöö eestvedamine. Küberkuritegude büroo loodi 2016. aastal.
Ajalugu ja struktuur.
Küberkuritegude bürood juhtis aastatel 2016–2023 Oskar Gross ja 2023–2025 Ago Ambur. Küberkuritegude büroo koosseisu kuulus 2016. aastal 11 inimest, 2024. aastaks oli töötajate arv viie viimase aasta jooksul viiekordistunud.
Küberkuritegude büroo vastutab lisaks põhiülesannetele Politsei- ja Piirivalveameti üleselt digitaalsete tõendite hõive ning küberkuritegude uurimisega seonduva teabe kogumise eest. Büroo personal moodustub nii politseiametnikest kui avalikest teenistutajatest. Büroo koosseisu kuulub muuhulgas tehniline meeskond, kelle ülesandeks on uurimiste toetamine tehnilise kompetentsiga ning kuritegude lahendamiseks vajamineva tarkvara arendamine. Lisaks küberkuritegude büroole menetlevad Eestis küberkuritegusid ka Politsei- ja Piirivalveameti prefektuuride üksused. 
Küberkuritegude büroo rahvusvahelisteks võtmepartneriteks on USA Föderaalne Juurdlusbüroo (FBI) ning Saksamaa Föderaalne Kriminaalpolitsei (BKA). Siseriiklikult tehakse juhtumite lahendamisel koostööd Riigi Infosüsteemi Ameti CERT-EE üksusega.
Märkimisväärsed juhtumid.
Apotheka andmevargus.
2024. aasta veebruaris varastati apteegi- ja haiglakaupadega tegeleva Allium UPI süsteemist 700 000 inimese andmed. Ettevõte haldas Apotheka, Apotheka Beauty ja Pet City kliendikaardi omanike andmeid, mis muuhulgas sisaldasid isikukoode, ostuinfot ning kontaktandmeid.
Varguse käigus saadi kätte andmebaasi varukoopia, mis hõlmas andmeid aastatest 2014–2020. Kokku saadi kätte üle 400 000 e-posti aadressi, ligi 60 000 koduaadressi ja umbes 30 000 telefoninumbrit. Samuti lekkisid 43 miljoni ostu andmed, kus on näha käsimüügiravimid ja muud apteegikaubad, nagu plaastrid või valuvaigistid. Ostetud retseptiravimite andmeid ega paroole kurjategijad enda kätte ei saanud. Kogu andmevarguse toimepanemine võttis aega ligikaudu 20 minutit.
26. mail 2025 kuulutati Maroko Kuningriigi kodanik teos kahtlustatavana tagaotsitavaks.
Põhja-Korea Lazarus Groupi 160 miljoni USA dollari ulatuses krüptoraha vargused.
2023. aasta juunis varastati Eestis registreeritud krüptoettevõtetelt CoinsPaid ja Atomic Wallet kokku ligi 137 miljoni USA dollari ulatuses krüptoraha. Vargused olid seotud suurema lainega, millega käigus varastati 2. juunil Atomic Walleti klientide rahakottidest ligi 100 miljoni USA dollari vääringus krüptoraha ning 22. juunil CoinsPaidi valdusest 37 miljoni ja Alphapo valdusest 60 miljoni USA dollari vääringus krüptoraha. USA omistas avalikult krüptoraha vargused Põhja Korea riiklikule rühmitusele Lazarus Group (APT38).
GRU rünnakud Eesti riigiasutuste vastu.
2020. aasta novembris tungisid häkkerid sisse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (MKM), Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskuse (TEHIK) ja Välisministeeriumi arvutivõrkudesse. MKM-i võrkudest varastati ligi 350 GB mahus asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud andmeid, TEHIK-u võrgust õnnestus kurjategijatel kätte saada ligi 9000 terviseameti jälgimise all olnud inimese andmed. 
5. septembril omistas Eesti 2020. aastal Eesti ametiasutuste vastu korraldatud küberrünnakud Venemaa sõjaväeluure (GRU) alluvuses oleva üksuse 29155 liikmetele. Tegemist oli ajaloos esimese korraga, mil Eesti omistas avalikult riigivastased küberrünnakud kuriteo toimepanijatele. Juhtumi taga tuvastati kolm GRU ohvitseri, kes kuulutati Harju maakohtu vahistamismääruste alusel rahvusvaheliselt tagaotsitavaks. Ühtlasi toetasid Eesti julgeolekuasutused Ameerika Ühendriikide uurimist seoses laiemate küberrünnakutega. Muuhulgas on USA valitsus väljakuulutanud 10 miljoni USA dollari suuruse pearaha info eest, mis aitab viia isikute tabamiseni.
27. jaanuaril 2025 lisati kolm Eesti ametiasutuste rünnakute taga olnud GRU ohvitseri Euroopa Liidu sanktsioneeritud isikute nimekirja.
Hashflare'i 575 miljoni dollari kelmus.
2022. aasta novembris peeti koostöös FBI-ga ühisoperatsiooni käigus Tallinnas kinni inimesed, keda kahtlustati kelmuses ja rahapesus. Esialgse kahtlustuse kohaselt oli kannatanutele tekitatud enam kui poole miljardi dollarini ulatuv kahju. Uurimist viidi läbi Eesti ja USA koostöös ning kahtlustuse esitamise hetkel oli tegemist suurima kahjusummaga kelmuse uurimisega Eestis.
Mitu aastat väldanud kohtuvaidlused väljaandmise üle päädisid kahe kahtlustatava väljaandmisega USA-le 2024. aasta mais.
2025. aasta veebruaris tunnistasid süüdistatavad end USA kohtus süüdi. Kuritegu, milles süüdistatavad end süüdi tunnistasid, seisnes suuremahulises Ponzi skeemi loomises, milles olid kannatanuteks sajad tuhanded inimesed üle maailma. Ajavahemikus 2015–2019 müüs süüdistatavate loodud ettevõte Hashflare klientidele krüptoraha kaevandamise mahtu oluliselt rohkem, kui neil oli tegelikku võimekust krüptoraha kaevandada. Klientidele aga kuvati reaalsusest erinev ettekujutus kaevandustegevusest ning kasumitest. Süüdistatavad lubasid üle anda skeemi käigus omandatud üle 400 miljoni dollari ulatuses vara.
1,3 miljoni euro ulatuses krüptovargus Eesti kasiinoettevõttelt.
2023. aasta mais leidis aset ühe Eesti kasiinoettevõtte online mängude loogikavea ärakasutamine, mille tulemusel õnnestus kurjategijal kasiinost välja petta ligi 1,3 miljoni euro väärtuses krüptoraha. Uurimise käigus tuvastati, et teo toimepanija võib elada ja tegutseda Soomes. 2024. aastal pidasid Soome Keskkriminaalpolitsei ametnikud kuriteos kahtlustatavana kinni 35-aastase Briti kodaniku, kellelt arestiti ligi 1.5 miljoni euro ulatuses vara.
Itella IT-süsteemide lapshäkker.
6. novembril 2022 avalikustas häkker Itella SmartPOSTi süsteemist leitud turvavea, mis andis ligipääsu üle 10 600 pakisildile. Siltidel olid kirjas saatja, saaja ja mõlema telefoninumbrid. Turvanõrkuse kohta publitseeris häkker detailse ülevaate, mis avaldati veebis koos inimeste andmetega, tehes avalikult kättesaadavaks Itella klientide nimed, meiliaadressid ja mobiiltelefoni numbrid.
Teo toimepanemises esitas politsei 2023. aasta mais esialgse kahtlustuse 15- ja 19-aastasele noormehele. Lõpliku kahtlustuse sai teo eest vaid üks noormeestest, kes teo toimepanemise ajal oli vaid 14 aastane. Karistuse määramise asemel otsustati noormees saata Eesti infoturbe ettevõttesse kohustuslikule praktikale.
Soome Vaastamo psühhoteraapiakeskuse küberrünnak ja väljapressimiste laine.
21 oktoober 2020 andis Soome psühhoteraapiakeskus Vaastamo avalikkusele teada, et nende patsientide andmebaasi on sisse murtud. Sissemurdjad olid varastatud andmeid kasutanud väljapressimise eesmärgil, nõudes teraapiakeskuselt ning keskuse patsientidelt 40 bitcoini, mis tolle aja vääringus oli ligi 450 000 eurot, ähvardades mittemaksmise korral andmed avalikustada. Väljapressijad avalikustasid iga päev Tor võrgustikus olevas foorumis sadade patsientide andmeid.
2022. aastal kuulutas Soome Keskkriminaalpolitsei varguse ja väljapressimistega seonduvalt tagaotsitavaks Soome kodaniku, kes 2024. aastal Soomes kuueks aastaks vangi mõisteti.
Uurimine ulatus ka Eestisse, kus 2025. aasta jaanuaris peeti kinni mees, keda seostati 2020. aastal läbi viidud väljapressimistega.
10 000 eestlase geeniandmete vargus.
2023. aasta novembris teatas geneetilise testimisega tegelev ettevõte Asper Biogene, et nende andmebaasi, kus hoitakse inimeste terviseandmeid, tabas küberrünnak. Andmevargus oli seotud 10 000 inimese andmetega. Juhtumi käigus varastatud andmeteks olid näiteks viljatus- ja isadustestid, samuti Tartu Ülikooli Kliinikumi ja Ida-Tallinna keskhaigla patsientide andmed. Andmevargusele järgnes kurjategijalt lunarahanõue Asper Biogene'ile, millele ettevõte ei allunud.
2024. aasta detsembris kuulutati tagaotsitavaks Venemaa kodanik. Kodanikku kahtlustatakse neljaliikmelise grupi juhtimises, keda peetakse andmevarguse ning väljapressimise taga olevaks. Grupi tegevust ilmestas spetsialiseerunud rollijaotus, kus kahtlustuse järgi oli igal liikmel andmevarguse läbiviimisel oma ülesanne – alustades arvutisüsteemis turvaaukude otsimisest kuni varastatud andmete eest lunarahanõude esitamiseni.
Küberkurjategijatele rahapesuteenust osutanud miljonär.
2022. aastal mõisteti süüdi "antpri" kasutajanime alt internetifoorumites küberkuritegusid sooritavatele isikutele rahapesuteenust osutanud mees. Osutatud teenus seisnes küberkuritegude tulemusena kannatanute pangakaartidelt või -kontodelt saadud raha vastuvõtmises ning raha pesemises variettevõtete kontode kaudu. "antpri" tasu kujunes kokkuleppeliselt kaastäideviijatega ja oli vahemikus 10–55% iga ülekande pealt.
Politsei tuvastas "antpri" valdusest ligi 2.3 miljoni euro ulatuses teadmata päritolu vara. Süüdimõistva otsuse tulemusel mõisteti temalt kriminaaltulu välja 1.2 miljonit eurot. Lisaks mõisteti sama kohtuotsusega rahapesule kaasaaitamises süüdi veel 3 inimest.
286 000 eestlase dokumendifotod varastanud küberkurjategija.
2021. aasta juulis avastas küberkurjategija Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) hallatavas fotot vahendavas teenuses turvanõrkuse, mis võimaldas isikut tõendavate dokumentide andmebaasist fotosid alla laadida. RIA eksperdid tuvastasid 21. juulil, et on toimunud rünne RIA süsteemide vastu ning andmebaasist on laetud alla 286 438 dokumendifotot. Fotosid laeti alla massiliselt 9000 erineva Eesti ja välismaa IP-aadressi pealt. Ründaja pääses lisaks dokumendifotodele ligi ka isikute nimedele ja isikukoodidele. RIA hinnangul nõudis rünnak märkimisväärseid erialaseid teadmisi.
Läbiotsimine kurjategija juures toimus vahetult pärast intsidendi tuvastamist 23. juulil. Kiire reageerimine tagas, et varastatud andmed olid tagasi riigi käsutuses ning teadaolevalt ei jõudnud varastatud fotod ega info kahtlusaluse arvutist kaugemale.
2022. aastal mõisteti häkker süüdi, karistuseks kolmeaastane vangistus, millest neli kuud tuli ära kanda kohe. Vältimaks, et kurjategijale tagastatavad seadmed sisaldavad varastatud andmeid, otsustas politsei seadmed tagastada tühjana. Selle eest nõudis kurjategija 3000 eurot kompensatsiooni, mille riik ka välja maksis.
Smart-ID õngitsusrünnakuid korraldanud Rumeenia grupeering.
28. septembril 2020 peeti rahvusvahelise politseikoostöö raames Rumeenias kinni kolm meest, keda kahtlustati Eesti elanike vastu suunatud küberkuritegudes.
2019. aastal sai Eestis alguse õngitsuskirjade laine, kus näiliselt pankade nimelt saadeti e-kirju ja sõnumeid, teavitusega uue makse laekumisest, pangaülekande tagastamisest või paluti uuendada oma kontot. Inimestele saadeti Smart-ID või Mobiil-ID autentimistaotlusi, millega õngitseti internetipanka sisselogimiseks vajalikke tunnuseid, et pääseda ligi kontodele ja sealt raha edasi kanda enda kontrolli all olevatele pangakontodele. Viimane selline rünnak toimus vaid päev enne kahtlustatavate kinnipidamist. Õngitsuskirjad jõudsid Eestis hinnanguliselt kuni 100 000 inimeseni, kellest vähemalt 500 kontole õnnestus kurjategijatel ligi pääseda. Politseile teadaolevalt õnnestus kurjategijatel kokku raha varastada ligi üle 200 000 euro.
Politseioperatsioon kurjategijate kinnipidamiseks viidi läbi Bukarestis ning selles osalesid ka politseiuurijad Eestist.
Viie aasta jooksul üle 3,2 miljoni euro kelmitanud endine edukas pokkerimängija.
2020. aasta augustis määras Tartu maakohus arvutikuriteo ettevalmistamise ning suures ulatuses rahapesu toimepanemise eest endise eduka pokkerimängija liitkaristuseks 4 aastat ja 5 kuud vangistust. Süüdistusakti kohaselt ulatus noormehe kuritegelik tulu 3,245,788 euroni. Kuritegu seisnes täpsemalt selles, et noormees valdas vähemalt alates 2013. aastast kuni kahtlustatavana kinnipidamiseni 2018 aastal talle kuuluvas arvutis vähemalt 5 erinevat temale mittekuuluvat krüptoraha ja veebimajutuse keskkondadega seotud andmebaasi koos neis sisalduvate kasutajatunnuste ja paroolidega. Süüdistusakti kohaselt hankis mees, lisaks andmebaaside omamisele, ebaseaduslikult arvutisüsteemidele juurdepääsud kaitsevahendi kõrvaldamise teel
Küberkuritegudeks vajalikke õngitsuskomplekte müünud noormees.
5. juunil 2024 esitati kahtlustus 22-aastasele noormehele, kes müüs kurjategijatele Telegrami rakenduses õngitsuskomplekte, mis lihtsustasid kasutajatunnuste varastamist ning ligipääsu omandamist ohvrite kontodele erinevates keskkondades. Noormehe arendatud õngitsuskomplektid võimaldasid kurjategijatel õngitseda ligipääse Microsoft 365, PayPali, Google, Yahoo, Dropboxi ja Binance'i kontodele. Müüdav komplekt oli spetsialiseerunud kaheastmelisest autentimisest mööda pääsemiseks.
Teenuse osutamise eest teenis noormees ligi 45.000 eurot. Kohus mõistis talle karistuseks 10 kuud vangistust.