Kombineeritud vedu

Kombineeritud vedu, ka kombineeritud transport (inglise "combined transport") on kaupade intermodaalne vedu, mille puhul läbitakse põhiosa marsruudist raudteel, õhus, merel või sisevetel ja veo algus- ning lõpposa toimub maanteetranspordiga. Tegemist on veoviisiga, mis kasutab järgmisi modaalsuste vahetusi: maantee/raudtee; maantee/meri; maantee/siseveeteed; maantee/õhk.
Euroopas teostatakse veoühiku vedu suuremal osal veomarsruudist raudteel, siseveekogudel või meritsi ning vedu raudteejaama või sadamasse ning nendest teostatakse maanteetranspordiga mööda kõige lühemat võimalikku marsruuti. Kaup on kogu veo kestel veoki furgoonis, poolhaagises või täishaagise koormaruumis ning seda ei laadita vahepeal koormast maha ega koormasse osadena. Kombineeritud vedude korral sooritatakse põhivedu raudteel, jõepraamiga, ro-ro, con-ro või ro-pax-laevaga. Kokku- ja/või jaotusvedu tehakse maanteetranspordiga. Euroopas on kombineeritud transpordi kasutamisel eriti tähtis maantee- ja raudteetranspordi kombinatsioon.
Levinumad kombineeritud veoviisid:
Ülevaade.
Kombineeritud vedudega tegelevad kombineeritud vedude operaatorid (inglise "combined transport operator"; CTO). Tegemist on ettevõttega, mille põhitegevusvaldkonnaks on kombineeritud vedude teostamine raudteel, maanteel, merel, sisevetel ja õhus.
Kombineeritud transport on iseloomulik peamiselt rahvusvahelistele vedudele. Veosekäibe alusel on 2/3 Euroopa kombineeritud transpordist riikidevaheline. Kombineeritud vedusid kasutatakse eriti ulatuslikult Kesk-Euroopas (Holland, Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Šveits, Itaalia). Saksamaad läbib ligikaudu 60% Euroopa rahvusvahelistest kombineeritud vedudest.
Kombineeritud vedude arengule aitab kaasa asjaolu, et maanteetranspordi kulud suurenevad raudtee- ja veetranspordi kuludest kiiremini. Samuti kitsendavad maanteeliikluse kasvu ja suunavad vedusid raudteele erinevad teekasutustasud, ajalised liikluspiirangud, autojuhtide tööajapiirangud ning kaalu- ja gabariitide piirangud. 
Veokite ja poolhaagiste vedu parvlaevadel.
Veoautode, poolhaagiste ja täishaagiste vedu ro-ro, con-ro, ro-pax tüüpi parvlaevadel ja reisiparvlaevadel on oluline Eesti ja Soome, Eesti ja Rootsi (Norra), ja Eesti ning Saksamaa vahelises maanteeliikluses. Parvlaevad väljuvad Tallinna Kesklinna, Muuga ja Paldiski sadamast Soome Helsingisse, Rootsi Stockholmi ja Kapellskäri, Saksamaale Kieli ja mujale sadamatesse.
Kaubasaatja seisukohalt on tegu tavalise maanteetranspordiga, sest kasutatakse maanteetranspordi kaubaveo saatekirja (CMR). Kaup tuleb autofurgooni, poolhaagisesse või täishaagisesse korralikult kinnitada, et see laeva õõtsumise ajal liikuma ei hakkaks. Parvlaevade sõidugraafikud mõjutavad veo alguse ja lõpu aegu ja kogu veoaega. Veo- ja ekspedeerimisfirmad lülitavad mereveo tasu (laevapileti hind) oma veotariifidesse ja suhtlevad laevafirmadega. Eelnevalt broneeritakse parvlaevadel rajameetrid ja ostetakse kohad autorongidele või poolhaagistele.
Kui vedajad veavad laevaga üle mere veoki koos poolhaagisega või täishaagise, siis ekspedeerimisfirmad toimetavad sadamasse enamasti poolhaagised. Stividorettevõtte töötaja veab kail seisvad poolhaagised terminalitraktoriga laeva. Sihtsadamasse jõudes veab teine sadamaoperaator poolhaagised laevast välja, misjärel antakse need üle ekspedeerimisfirma partnerile teises riigis. Jäävad ära kulutused vedukautole ja autojuhile parvlaeva reisi ajal, lisanduvad aga peale- ja mahalaadimiskulud sadamates. Antud moodust kasutavad enamasti ekspedeerimisettevõtted, kelle jaoks on see levinud veoviis regulaarliinide teenindamisel.