tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lineaarvõrrand

Lineaarvõrrand ehk esimese astme võrrand on elementaaralgebras võrrand, mis saadakse kahe lineaarfunktsiooni võrrutamisel, näiteks
Lineaarvõrrandis on kummalgi poolel polünoomid, milles kõik tundmatud on kas astmes 1 või astmes 0, kusjuures vähemalt üks tundmatu esineb astmes 1. Lineaarvõrrandis ei tohi muuhulgas sisaldada tundmatute astmeid (välja arvatud esimene aste) ja omavahelisi korrutisi, näiteks ei tohi seal sisalduda liiget kujuga "x"2.
Järgmised võrrandid ei ole lineaarvõrrandid: 
Võib rääkida ka võrrandi lineaarsusest teatud tundmatute suhtes: see tähendab, et need tundmatut esinevad võrrandis astmes 1. Näiteks võrrand 2"x" – 3"y2" + 1 = 3 on lineaarne tundmatu "x" suhtes, kuid ei ole lineaarne tundmatu "y" suhtes.
Lihtne lineaarvõrrand on näiteks
"y = 3x".
Selle võrrandi graafik on sirge. Sellest tulenebki lineaarvõrrandi nimetus.
Mis tahes lineaarvõrrandit tundmatutega (muutujatega) "x" ja "y" saab viia kujule
"y = ax + b"
konstantidega "a" ja "b" või siis kujule
"x = c" või "0 = 0".
Viimased kaks kuju vastavad erandjuhtudele, kus funktsiooni graafik on vertikaalne "y"-teljega paralleelne sirge või hõlmab kogu tasandi.
Muutujaid võib olla ka üle kahe. Kui võrrandeid on korraga mitu (moodustavad võrrandisüsteemi), siis on tegemist lineaarvõrrandite süsteemiga.
Seos lineaarfunktsioonide ja lineaarsete operaatoritega.
Ülaltoodud näites (kuid mitte mainitud erandjuhtudel) on muutuja "y" muutuja "x" funktsioon ning selle funktsiooni graafik on võrrandi graafik.
Rakendustes esinevad sageli võrrandid kujul
"y = f(x)",
kus funktsioonil "f" on järgmised omadused:
"f(x+y) = f(x)+f(y)";
"f(ax) = af(x)",
kus "a" on skalaar.
Neid omadusi rahuldavat funktsiooni nimetatakse lineaarfunktsiooniks või lineaarseks operaatoriks.
Ülaltoodud omaduste (lineaarsuse) tõttu saab seda laadi lineaarvõrrandi lahendeid üldjuhul esitada sama võrrandi lahendite lineaarfunktsioonina. See teeb lineaarvõrrandite lahendamise ja käsitlemise eriti lihtsaks.
Lineaarvõrrandid esinevad rakendusmatemaatikas väga sageli. Nad võivad tekkida paljude nähtuste modelleerimisel, kuid eriline tähtsus on neil mittelineaarsete võrrandite lahendamisel: neid saab lähendada lineaarvõrranditega.
Liitmine

Liitmise all mõeldakse algses tähenduses üht binaarset tehet arvudega (üht aritmeetilist tehet).
Liitmistehte operande nimetatakse liidetavateks ja liitmistehte tulemit summaks. Liitmise tehtemärgina ehk liitmismärgina kasutatakse sümbolit + (pluss). Näiteks liitmistehtes
 formula_1 ([kaks pluss kolm võrdub viiega], [kaks pluss kolm on viis])
on liidetavateks arvud 2 ja 3 ning liitmistehte tulemiks ehk summaks on arv 5.
Naturaalarvude "m" ja "n" summa leitakse nii: kui loendamisel on jõutud arvuni "m", loendatakse veel "n" arvu. Arv, milleni jõutakse, ongi nende arvude summa. 
Mõiste on üle kantud ka teistele matemaatilistele objektidele, näiteks maatriksitele ja funktsioonidele. Liitmiseks võidakse nimetada ka mis tahes binaarset tehet, mida tähistatakse plussiga (tavaliselt on see tehe assotsiatiivne ja kommutatiivne). Liitmise saab üldistada ka mis tahes lõplikule arvule operandidele. 
Binaarse liitmise pöördtehe on lahutamine.
Omadused.
Kommutatiivsus.
Liitmistehte üheks oluliseks omaduseks on selle tehte kommutatiivsus, mille järgi kehtib iga kahe liidetava jaoks võrdus
 formula_2
Assiotsiatiivsus.
Liitmistehte assiotsiatiivsus tähendab, et kehtib
 formula_3
Assiotsiatiivsusest järeldub koos kommutatiivsusega, et summa ei sõltu liidetavate järjekorrast.
Unaarne liitmistehe informaatikas.
Paljudes programmeerimiskeeltes esineb lisaks binaarsele liitmisoperatsioonile ka unaarne liitmisoperatsioon, millega märgitakse väärtuse üks liitmist operandile.
Näiteks programmeerimiskeeles C saab tehte
 i++;
tulemusena muutuja i ühe võrra suurema väärtuse.
Algebra

Algebra (araabia sõnast "al-džabr") on matemaatika haru, mis uurib tehteid (enamasti algebralisi tehteid) ja nende omadusi.
Graham Swift

Graham Swift (sündinud 4. mail 1949 Inglismaal Londonis) on inglise kirjanik. 
Ta on õppinud Cambridge'i ja Yorki ülikoolis. Swift on Kuningliku Kirjandusseltsi ("Royal Society of Literature") liige.
Oma teostes käsitleb ta peamiselt ajaloo problemaatikat.
Mitmest teosest on valminud ka film, sealhulgas raamatust "Viimased korraldused" (osades Michael Caine ja Bob Hoskins).
Tunnustus.
Romaani "Viimased korraldused" eest võitis Swift 1996. aastal Bookeri kirjandusauhinna.
Gibraltari väin

Gibraltari väin on väin, mis ühendab Vahemerd Atlandi ookeaniga ja eraldab Aafrikat Euroopast. 
Kitsaimas kohas, Marroquí neeme kohal, on väina laius 14 kilomeetrit. Seal on väin sügav, keskel umbes 850 meetrit. Väin on kõige madalam lääne pool, Camarinali neeme juures, kus ta sügavus on 330 meetrit. 
Gibraltari väina pinnakihtides voolab Atlandi ookeani vesi Vahemerre, sügavamal aga voolab Vahemere soolasem vesi Atlandi ookeani.
Vahemeri

Vahemeri on meri Aafrika, Aasia ja Euroopa vahel, sellest ka nimi. Vahemere kirdeosas asuvas Türgi lõunaosas, kasutatakse Vahemere kohta ka nimetust "Valge meri".
Gibraltari väina kaudu on ta ühendatud Atlandi ookeaniga ning Dardanellide kaudu Marmara ja Musta merega.
Poolsaared ja saared jagavad Vahemere paljudeks erinimelisteks meredeks, näiteks Aadria meri, Alboráni meri, Egeuse meri, Joonia meri, Liguuria meri ja Türreeni meri.
Vahemere sügavaim osa on Helleni süvik sügavusega kuni 5121 meetrit.
Vahemeri on kunagise Tethyse ookeani jäänuk ehk sulguv ookean.
Suure auramise ja väheste sademete tõttu on Vahemere vesi soolasem kui Atlandi ookeanis.
Sebastián de Belalcázar

Sebastián de Belalcázar (1479 või 1480 – 1551) oli Hispaania konkistadoor. 
Aastal 1524 aitas ta Pedro Arias de Ávilal vallutada maid Nicaragua aladel. Aastal 1531 ühines ta Francisco Pizarro vägedega Peruu vallutamisel. Aastal 1533 vallutas ta Ecuadori. Detsembris 1534 võitis ta inka Rumiñahuid ja vallutas Quito. 
Ta rajas Cali, Pasto ja Popayáni linnad.
Nagu paljud teisedki konkistadoorid, oli Belalcázar lummatud müütilisest kullamaast Eldoradost, ja üritas seda leida. Oma otsingutel tungis ta Colombiasse, kuhu rajaski Popayáni linna, mille valitsejaks ta ise sai. Ometigi sattus ta konflikti teiste hispaanlastest valitsejatega. Lõpuks ta isegi tappis ühe hispaanlase ning suri seejärel vanglas.
Bahreini riigipeade loend

Bahreini riigipeade loend loetleb Bahreini riigipead alates Āl Khalīfah' dünastia valitsema asumisest piirkonnas 1783. aastal. 
2. detsembrist 1880 kuni 15. augustini 1971 oli Bahrein Suurbritannia protektoraat ning sealsed kohalikud valitsejad allusid Briti poliitilisele agendile.
Aerobioloogia

Aerobioloogia on õhuhõljumi levimist ja koostist uuriv bioloogia haru.
Tänapäeval jälgitakse õhus eelkõige õietolmu ja seeneeoste koguseid, sest need on olulised allergeenid. Baktereid ei seirata rutiinselt kuskil maailmas. 
Juba sada kolmkümmend aastat tagasi ütles esimene kutseline aerobioloog Pierre Miquel (1850–1922), kes uuris Pariisi õhku järjest kolmkümmend neli aastat, et see on enesepete, kui keegi arvab, et õhk on puhas. Miquel uuris kõiki bioosakesi, mis õhus leidus, peamiselt just baktereid. 
Aerobioloogia on kiiresti arenev teadus, mis on tihedalt seotud tehnika ja meteoroloogiaga.
Algoloogia

Algoloogia ehk fükoloogia ehk vetikateadus on bioloogia haru, mis uurib vetikaid.
Sõna "fükoloogia" tuleneb kreeka sõnast "phykos", mis tähendab makrovetikat, nagu näiteks põisadru ("Fucus vesiculosus").
Eesti tuntumate algoloogide seas on Erich Kukk, Kalle Olli.
Näks

Näks ehk poolbait (inglise keeles "nibble", "nybble, halfbyte") on infoühik, mis sisaldab neli bitti.
Üks näks infot edastab ühe võimaluse 16 (2 astmel 4) hulgast, näiteks ühe arvudest 0 kuni 15.
Kaks näksi moodustavad baidi.
Bait

Bait (tähis B) on arvutites kasutatav infoühik, mis sisaldab 8 järjestikust bitti. Bait on kõige levinum infohulga, mälumahu ja salvestusmahu mõõtühik. 
Eesliited.
Suuremate ühikute tähistamiseks lisatakse sõnale bait eesliiteid. Kasutusel on mitu erinevat süsteemi, mistõttu esineb tihti segadust nende kasutamise pärast.
Informaatikas ja digitaaltehnikas kasutatakse eesliiteid kilo-, mega-, giga- jne, mis tähistavad binaarset (kahendsüsteemil põhinevat) kordsust, s.t väiksemast ühikust 210 = 1024 korda suuremat ühikut:
Andmehulga ja andmemahutavuse tuletatud ühikutes väljendab eesliide sageli detsimaalset kordsust (nagu SI kordühikutes), nt 1 kilobait = 1000 baiti, 1 megabait = 1000 kilobaiti, 1 gigabait = 1000 megabaiti, 1 terabait = 1000 gigabaiti. Detsimaalne tähendus on eesliidetel paljude mälumahtude väljendamisel: arvuti töömälu ja salvestusmälu (kõvaketas, SSD), mälupulk, mälukaart, optiline andmekandja (CD, DVD, Blu-ray Disc), faili suurus.
Eesliidete tähenduse täpsustamiseks võeti 1999. aastal IEC 60027 standardiga binaarse tähendusega kilo-, mega-, giga-, tera- jne asemel kasutusele eesliited kibi-, mebi-, gibi- jne: 1 kibibait (kiB) = 1024 baiti, 1 mebibait (MiB) = 1024 kilobaiti, 1 gibibait (GiB) = 1024 mebibaiti, 1 tebibait (TiB) = 1024 gibibaiti. Binaarsed eesliited ei ole siiski laialdast kasutust leidnud.
Mida suuremates ühikutes andmemahtu väljendatakse, seda suurem on arvuline erinevus detsimaal- ja binaareesliidetega ühikute vahel. Näiteks 100 kilobaiti (kB) = 97,7 kibibaiti (kiB), aga 100 gigabaiti (GB) = 93,1 gibibaiti (GiB) jne.
Inimese mälumahuks on arvatud ligikaudu üks petabait.
Ajalugu.
Nimetust "byte" kasutas esimesena Werner Buchholz 1965. aastal arvuti IBM 7030 Stretch projekteerimisel, et tähistada väikseimat adresseeritavat ja seega korraga edastatavat andmehulka, mis koosnes siis kuuest bitist. Seda arvu suurendati veel sama projekti käigus kaheksa bitini, arvatavasti sellepärast, et kaheksat saab esitada kahe astmena: 23 = 8.
Andmeüksusele nimetuse valikul lähtuti sõnast "bite" (inglise keeles hammustatud tükk, amps). Seda aga hakati kirjutama kujul "byte", et see eristuks paremini sõnast "bit". Trükis ilmus termin "byte" esimest korda 1959. aastal.. Alates 1970. aastatest muutus 8-bitine bait faktiliselt standardiks ning ka masinasõna pikkus arvutites kordseks 8 bitiga.
Ahjualune

Ahjualune on eesti rahvaluules pisike habemega mehike, kes elab põranda all. Ta võib tohutu palju toitu ühe hetkega ära süüa. Kui ahjualusele anda pisutki toitu maitsta, on kohe kogu roog ära söödud.
Ahjualust on peetud maapõuesuuruse maoga allilmaisanda sümboliks. 
Sarnane tegelane on olemas ka teiste rahvaste rahvaluules. 
Juhan Kunder on kirjutanud muinasjututöötluse "Ahjualune".
Ahjukartulid

Ahjukartulid on praeahjus või ahjus rasva või toiduõliga pannil või ahjuvormis küpsetatud kartulid. 
Ahjukartulid on üks jõulutoitudest. Sealihaga ahjukartulid on eesti rahvustoit.
Mõnel Lääne-Eesti saarel võib toidu kohta kuulda ka nimetust ahjutuhlid, sest tuhlis tähendab seal kartulit.
Ahjukartuleid süüakse iseseisva roana või lisandina. 
Valmistamine.
Kartulid kooritakse ja tükeldatakse suurteks tükkideks. Tükid pannakse koos rasvase sealiha tükiga pannile. Kartulitele puistatakse peale keedusoola ja vastavalt maitsele köömneid. Pann pannakse praeahju ja toitu küpsetatakse 250°C juures. Aeg-ajalt kartuleid keeratakse.
Võib kasutada ka viilutatud peekonit. 
Tervislik toitumine.
250 g ahjukartuleid sisaldab 6 g valku, 12 g rasvu ja 63 g süsivesikuid ning selle kalorsus on 429 kilokalorit.
Ahjukartulitel on kõrge glükeemiline indeks: nad sisaldavad süsivesikuid, mis kutsuvad esile tugeva glükeemilise reaktsiooni, mis aitab kaasa rasvumisele.
Referendum

Referendum (ka rahvahääletus, rahvaküsitlus, plebistsiit) on üleüldine (üleriigiline) hääletus seadusandlikus või põhiseaduslikus küsimuses, poliitilise küsimuse esitamine otsesele valijaskonna hääletusele.
Rahvahääletusel võivad osaleda riigi hääleõigusega kodanikud.
Esindusdemokraatia riikides toimub perioodiliselt rahvahääletus, mida kutsutakse valimisteks ja mille käigus määratakse rahvaesindajad.
Brahmaputra

Brahmaputra (sanskriti ja hindi ब्रह्मपुत्र 'Brahma poeg') on jõgi Lõuna-Aasias. Selle pikkus on 2900 km ja valgla 935 000 km². Keskmine vooluhulk on 12 000 m³/s.
Brahmaputra algab Tiibetis Himaalaja põhjanõlvalt, Tiibeti kiltmaa lõunaosas kannab Matsangi ja Tsangpo nime, voolab seal pikalt itta ja on paiguti laevatatav. Seejärel pöördub ta lõunasse, läbib sügavas Dihangi kuristikus Himaalaja ja jõuab Indiasse. Laskunud Bengali madalikule, pöördub jõgi suurt looget tehes läände. Bangladeshis pöördub ta lõunasse ja ühineb Gangesega, moodustades Padma jõe. 
Gangese, Brahmaputra ja Meghna jõe ühine delta on suurim maailmas (80 000 km²). 
Mussoonid ja taifuunid põhjustavad Bangladeshis tihti suuri üleujutusi.
Brahmaputra on energiarohke, toitub vihmaveest ning lume- ja jääsulaveest. Suurvesi on suvel (üleujutused, veetõus 10–12 m). Suudmest on ta laevatatav Dibrugarhini (1290 km). Brahmaputra vett kasutatakse ka riisipõldude üleujutamiseks.
Kura kurk

Kura kurk ehk Irbe väin (, ) ühendab Läänemerd Liivi lahega ja lahutab Saaremaad Kuramaast. 
Väina laius on 27 km. 
Väin on valdavalt alla 10 m sügav. Selle sügavaim osa (kuni 23 m) kulgeb Kuramaa ranniku lähedalt.
Väina on 1930. aastate eestikeelses kartograafias kutsutud ka nimega Sõrve meri.
Hello world

"Hello world" programm on arvutiprogramm, mis ei tee mitte midagi muud kui väljastab ekraanile teksti "Hello, World!" (inglise keeles "Tere, maailm!"). Selliseid programme kasutatakse sagedasti programmeerimisõpikutes, erinevate keelte võrdlemisel ning kompilaatorite testimisel.
Taoline "hello world" programm on enamasti üks väiksemaid programme, mida vastavas keeles kirjutada saab. Sellise programmi suurus võib varieeruda alates ühest lihtsast funktsioonist kuni paarikümne keeruka lauseni (mitmed assemblerile kirjutatud ja/või graafilist kasutajaliidest kasutavad programmid).
Tüüpiliselt kirjutatakse "hello world" programm:
Esimene teadaolev "hello world" programm pärineb Brian Kernighani raamatust "A Tutorial Introduction to the Language B" 'Sissejuhatus programmeerimiskeelde B'. Kultusliku staatuse omandas fraas "Hello, World!" aga Brian Kernighani ja Dennis Ritchie raamatu "The C Programming Language" 'Programmeerimiskeel C' mõjul, kuigi seal kasutati küll vormi "hello, world" (ilma suurtähtede ning hüüumärgita, mis on lisandunud traditsioonile hiljem).
Järgnevalt on ära toodud kogumik "Hello, World!" programme erinevates keeltes.
Ada.
 with TEXT_IO;
 procedure HELLO is
 begin
 TEXT_IO.PUT_LINE ("Hello, world!");
 end HELLO;
APL.
 'Hello, world!'
BASIC.
 PRINT "Hello, World!"
 END
C.
 #include &lt;stdio.h&gt;
 int main(void)
 printf("Hello, World!\n");
 return 0;
C++.
 #include &lt;iostream&gt;
 int main()
 std::cout « "Hello, World!" « std::endl;
C#.
 class Program
 static void Main(string[] args)
 Console.WriteLine("Hello, world");
COBOL.
 IDENTIFICATION DIVISION.
 PROGRAM-ID. HELLO-WORLD.
 ENVIRONMENT DIVISION.
 DATA DIVISION.
 PROCEDURE DIVISION.
 DISPLAY "Hello, world!".
 STOP RUN.
Common Lisp.
 (format t "Hello, World!~%")
FORTRAN.
 PROGRAM HELLO
 PRINT *, 'Hello, world!'
 END
FoxPro.
 MESSAGEBOX("Hello, world!")
Haskell.
 module Main where
 main :: IO ()
 main = putStrLn "Hello World!"
Java.
 class HelloWorld { 
 public static void main(String[] args) {
 System.out.println("Hello, World!");
JavaScript.
Kasutades teateakent:
 alert("Hello, world!");
või kirjutades veebilehele:
 document.write("Hello, world");
Pascal.
 begin
 writeln('Hello, World!');
 end.
Perl.
 print "Tere, maailm!\n";
PL/I.
 Test: proc options(main) reorder;
 put skip edit('Hello, world!') (a);
 end Test;
Prolog.
 «hello_world.pl»=
 hello_world :- write('Hello World!').
Python.
 print('Hello, world!')
R.
 cat("Hello, world!\n")
Ruby.
 puts "Hello, world!"
Seed7.
 $ include "seed7_05.s7i";
 const proc: main is func
 begin
 writeln("Hello, world!");
 end func;
Simula.
 BEGIN
 OutText("Hello, world!");
 OutImage;
 END
Smalltalk.
 Transcript show: 'Hello, world!'; cr
Visual Basic.
Kasutades teateakent:
 MsgBox "Hello, world!"
Kirjutades konsooli:
Console.write("Hello, world!")
Eesti väinade loend

Eesti väinade loend loetleb Eesti väinad.
A.
Aksi salm
H.
Hari kurk
I.
Irbeni väin
K.
Keri vahe - Kihnu väin - Kura kurk - Kurkse väin - Käkisilm - Kärnatse silm
P.
Pisike silm - Püssirahusilm
R.
Rukki kanal
S.
Silmeni väin - Soela väin - Suur salm - Suur silm - Suur väin
V.
Viire kurk - Voosi kurk - Võilaiu silm - Väike salm - Väike väin
PHP

PHP (PHP: Hypertext Preprocessor) on skriptimiskeel, mida kasutatakse peamiselt serveripoolsetes lahendustes dünaamiliste veebilehtede loomisel. PHP toetab objektorienteeritud programmeerimist, andmebaasidega suhtlemist ning moodulite kaudu veel paljusid protokolle ja rakendusi.
Avatud lähtekood ja võimalus lihtsalt siduda PHP koodi HTML-iga on teinud PHP-st väga populaarse vahendi dünaamiliste veebilehtede loomisel. Levinud on kooslus mida hüütakse rakenduste esitähtede järgi LAMP (Linux, Apache, MySQL, PHP).
Ajalugu.
PHP sai alguse 1994. aastal Rasmus Lerdorfi loodud CGI teekidest. Lühend PHP tähendas algselt "Personal Home Page" (isiklik koduleht). Lerdorf avalikustas PHP koodi 8. juunil 1995. Too avalikustatud kood kandis versiooninumbrit 2 ning sisaldas juba suurt osa PHP praegustest funktsioonidest.
Süntaks.
PHP süntaks on põhiliselt laenatud keeltest C, Java ja Perl.
PHP koodina parsitakse vaid spetsiaalselt märgendatud osad failist. Kõik väljaspool neid märgendeid saadetakse lihtsalt programmi väljundisse. 
Hello world.
Hello worldi programm PHP-s:
&lt;?php
 // Kuvab ekraanil teksti Hello, world!
 echo "Hello, world!";
PHP kasutamine serverites.
Kuigi PHP skriptid töötavad paljudes serverites, ei tööta need kõigis serverites. Tegemaks kindlaks, kas kasutamisel olevas serveris saab PHP-d rakendada, tuleb luua tavaline tekstifail (näiteks programmiga Notepad++ või Notepad) ja salvestada see laiendiga ".php" (vajadusel võib proovida ka erinevaid faililaiendeid, näiteks laiendit ".php3"). Faili sisu peab olema analoogne järgnevalt esitatule:
&lt;?php
echo '&lt;p&gt;PHP on nüüd installitud&lt;/p&gt;';
phpinfo();
Seejärel tuleb loodud php-fail (näiteks "info.php") laadida oma serverisse ja avada veebibrauseris. Kui PHP-d saab kasutada soovitud serveris, siis tuleb ette tabel PHP konfiguratsiooni kohta. Muul juhul kuvatakse näiteks valge leht või seesama koodiriba.
Funktsioonid.
PHP-l on sisse ehitatud sadu funktsioone ja koos laienditega kokku tuhandeid. Funktsioonid on hästi dokumenteeritud PHP kodulehel. Funktsioonidele saab viidata ainult nende nime järgi, otseselt või dünaamiliselt – muutuja sisaldab funktsiooni nime. Funktsioone saab ise teha ilma, et neid peaks prototüüpima.Funktsiooni tegemine käib järgmiselt:
 Funktsiooni struktuur: iga funktsioon algab sõnaga function, millele järgneb funktsiooni nimi, 
 millele omakorda järgneb sulud ja lõpuks bracket { ja bracketi lõpp }, mis suleb funktsiooni.
// Funktsioon nimega nimi, mis tagastab väärtuseks 'Pille Riin';
function nimi() {
 return 'Pille Riin';
echo 'Minu nimi on ' . nimi() . '.';
Moodul

Moodul (ladina sõnast "modulus" 'mõõt') on mitmetähenduslik termin.
Kood

Kood (ladina keele sõnast "codex" ’raamat, köide’) tähendab koodtähist või koodisüsteemi, mis toimib erisuunaliste sõnumite tootmisel (kodeerimine) ja vastuvõtmisel (dekodeerimine).
Koodtähis on numbrite või tähtede või muude märkide kogum, mis on seatud vastavusse konkreetse objektiga, näiteks PIN-kood.
Koodisüsteem on reeglistik, millega on kindlaks määratud koodtähiste moodustamise kord, näiteks morsekood.
Koodide näiteid eri valdkondadest:
Informatsiooni esitusvormi muutmist kindla reeglistiku alusel nimetatakse kodeerimiseks. Vastassuunaline toiming – kodeeritud info tagasiteisendamine – on dekodeerimine.
Manner

Manner ehk mander ehk kontinent on maailmamerest ümbritsetud suur maismaa osa. Mandrid või nende osad koos ümbritsevate saartega moodustavad maailmajagusid. Viimaseid võidakse germaani keeltes tähistada ka sõnaga "kontinent/continent"; näiteks Euroopat või selle mandriosa, Aasiat või selle mandriosa või Okeaaniat koos Austraaliaga (Australaasia).
Planeedi Maa kuus mandrit.
NB! Vikipeediad teistes keeltes ei erista alati mandrit maailmajaost üldse või esitavad mõlemat puudutava teksti ühes artiklis eri alapunktidena (kasutades mõistet "kontinent").
Euraasia

Euraasia on suurim manner Maal. Tema pindala on 52 990 000 ruutkilomeetrit. Rahvaarv on 4,6 miljardit inimest.
Euraasia koos ümbritsevate saartega jaguneb kaheks maailmajaoks – Aasiaks ja Euroopaks.
Antarktika

Antarktika on maailmajagu, mis hõlmab Antarktise mandri ja seda ümbritsevad saared India, Atlandi ja Vaikse ookeani lõunaosas (nn Lõuna-Jäämeres).
Antarktika võtab enda alla 8,9% maismaast.
Antarktika alla kuuluvad muu hulgas ka Bouvet' saar, Lõuna-Georgia saar, Kerguéleni saared, Lõuna-Sandwichi saared, Lõuna-Orkney saared ja Lõuna-Shetlandi saared.
Antarktika kasutamist reguleerib 1959. aastal Washingtonis sõlmitud Antarktika leping koos 1991. aasta keskkonnakaitse protokolliga, mille kohaselt Antarktika on avatud rahumeelseks kasutamiseks ja teadustegevuseks. Vägede paigutamine Antarktikasse, maavarade kaevandamine jms pole aga lubatud. Antarktika leping jätab muutmata riikide varasemad nõuded teatud Antarktika piirkondade oma suveräänsusele allutamisele, kuid samas ei luba neil esitada ka uusi nõudeid. Lepingu kehtivuse ajal on kõik sellised nõuded "külmutatud." Eesti jaoks jõustus leping 17. mail 2001.
Kliima.
Antarktika asub antarktilises ja lähisantarktilises kliimavöötmetes. Sellele on iseloomulikud väga madalad õhutemperatuurid ja madal sademete hulk. Rannikuäärsetel aladel on kliimatingimused natuke pehmemad, mandri keskel aga väga karmid.
M

M (m) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht, ladina tähestiku 13. täht.
See täht vastab enamasti häälikule m. 
Päritolu.
Algsemi kirjas kujutab see täht lainejoont ja tähistab vett. Arvatakse, et eeskujuks on vastav egiptuse hieroglüüf. Foiniikia kirjas sai sellest täht "mem" (vesi). Et (paremalt vasakule) oleks lihtsam kirjutada, lisati lainejoonele paremale kriips. Täht vastas häälikule m, sest vett tähistav sõna algas m-häälikuga (egiptuse hieroglüüf vastas n-häälikule). 
Tähest "mem" sai kreeka kirjas müü. Algul kirjutati seda kriipsuga nagu foiniikia tähte, klassikalises kreeka kirjas lisati aga kriips ka vasakule (väiketähel on ainult üks kriips). Põhjuseks võib olla üleminek vasakult paremale kirjutamisele või ka kirjutusvahendi vahetus.
Etruski kirja võeti üle müü varane variant, mis meenutab foiniikia tähte. Ladina kirja võeti alguses etruski variant.
Aafrika manner

Aafrika manner on Euraasia järel pindalalt teine manner. Ta on viimasest eraldatud Vahemere ja Punase merega. Aafrika mandril on maismaaühendus Aasiaga Suessi maakitsuse kaudu.
Mandri pindala on 29,2 miljonit ruutkilomeetrit.
Asend.
Aafrika manner on Euraasiast eraldatud Gibraltari väinaga loodes, Vahemerega põhjas ning Suessi kanali, Punase mere ja Bab el Mandebiga kirdes. Itta jääb India ookean; Madagaskari saarest lahutab Aafrika mandrit Mosambiigi väin. Mandrist läände jääb Atlandi ookean.
Äärmuspunktid.
Mandri põhjapoolseimaks punktiks peetakse Ras ben Sakka Tuneesias (37°20'38"N).
Lõunapoolseim punkt asub Nõelaneemel Lõuna-Aafrika Vabariigis. Põhja- ja lõunapoolseima punkti vaheline kaugus on ligikaudu 8000 km.
Läänepoolseim punkt on Roheneem ja idapoolseim Xaafuuni neem. Nende vahele jääb umbes 7400 km.
Jaotus.
Sahara jaotab Aafrika mandri valdavalt araablastega asustatud Põhja-Aafrikaks ja Mustaks Aafrikaks.
Põhja-Ameerika manner

Põhja-Ameerika manner on üks kahest mandrist läänepoolkeral. Mandrit piirab idas Atlandi ookean, põhjas Põhja-Jäämeri ja läänes Vaikne ookean. Lõunas asub Lõuna-Ameerika manner. Põhja- ja Lõuna-Ameerika mandreid ühendab Panama maakitsus. 
Mandri lähedal asuvad mitmed saared, millest suuremad on põhja pool asuv Arktika saarestik ja kirde pool asuv Gröönimaa.
Mandri pindala on 20 360 000 km² . Ta on mandrite seas pindalalt kolmandal kohal ning seal elab 579 miljonit inimest (2016).
Pinnamood.
Peaaegu terve kontinendi ulatuses jookseb mööda selle lääneserva noor kurrutunud mäestik, kus asub tegevvulkaane. Põhja-Ameerika mandri lääneosa maastikus on palju laamade liikumise jälgi.
Lõuna-Ameerika manner

Lõuna-Ameerika on manner läänepoolkeral. 
Lõuna-Ameerika asub tervenisti läänepoolkeral ning enamjaolt lõunapoolkeral. Ekvaator läbib mandri põhjaosa. Mandritest on ta ühendatud Põhja-Ameerikaga (Panama maakitsuse kaudu). Ülejäänud mandrid jäävad Lõuna-Ameerikast kaugele. Mandri idarannikul on Atlandi ookean ning läänerannikul Vaikne ookean.
Mandri pindala on 17,84 miljonit km² (ligi 3,5% Maa pindalast). Elanike arv on 422,5 miljonit (2016). 
Pinnamood.
Piki mandri läänerannikut kulgev Andide mäestik on maailma pikim.
Vetevõrk.
Suurim jõgi on Amazonas, mis on ühtlasi ka maailma veerohkeim ja pikemate hulka kuuluv jõgi. Pikemad jõed on veel Paraná, Tocantins ja Orinoco.
Uraniborg

Uraniborg ehk Uranieborg ehk Uranienborg oli üks Tycho Brahe observatooriumidest. See ehitati aastatel 1576–1581 Veni saarele (taanipäraselt "Hven" või "Hveen") Sundis Sjællandi ja Skåne vahel. Uraniborgi on peetud Euroopa esimeseks teadusasutuseks; seal tegeldi uurimistööga, trükiti raamatuid ja õpetati ülikooliväliselt astronoomiat.
Taani kuningas Frederik II andis saare 1576 Tycho Brahele eluaegseks kasutamiseks, et ta saaks seal astronoomiaga tegeleda (Ven, nagu Skånegi, oli sel ajal Taani kuningriigi osa, praegu kuulub saar Rootsile). Tycho lasi Uraniborgi ehitada omaenese kavandite järgi, inspiratsiooni sai ta Hollandi arhitektuurist. Nime sai observatoorium astronoomia ja astroloogia muusa Urania järgi.
Taani riik toetas Tycho Brahet heldelt. Ainuüksi selle ühe projekti jaoks kulus observatooriumi ehitamise ajal umbes 1% Taani riigi eelarvest. Seda on rohkem kui ükskõik millisele teadusprojektile kunagi enne või pärast seda. Isegi USA kosmoseprogrammile kulus selle tipphetkel ainult 0,4% riigieelarvest.
Uraniborgi arvukad tornid ja rõdud olid vajalikud astronoomiliste vaatluste jaoks. Alumisel korrusel asusid raamatukogu, köök, ruumid külalisuurijatele ja Tycho enda perekonna eluruumid. Teisel korrusel olid ruumid kuninglikele külalistele. Keldris oli Tycho laboratoorium, kus oli sisseseade ka alkeemiaalaseks uurimistööks. Katusekorrusel olid väikesed ruumid üliõpilaste jaoks.
Uraniborgi lähedusse rajas Tycho hiljem osaliselt maa-aluse observatooriumi Stjerneborgi. Selle ehitas ta põhjusel, et Uraniborg osutus täppisinstrumentide jaoks liiga ebastabiilseks. Uraniborg ja Stjerneborg kuulusid viimaste observatooriumide hulka, mis ehitati enne teleskoobi leiutamist (teleskoobi võttis astronoomias kasutusele Galileo Galilei 1608).
Uraniborgist sai teaduskeskus, mis tõmbas ligi üliõpilasi ja teadlasi paljudest piirkondadest. 
Tycho Brahe elas saarel kuninga soosikuna nagu teadusvürst ja võttis kuulsa astronoomina vastu kuningaid ja kuningannasid. Uraniborg oli ehitatud saare kõrgeimasse paika, seda ümbritses ilus renessanssaed. Aias kasvatati lilli, ravimtaimi ja viljapuid, eri liiki taimed olid paigutatud geomeetriliste kujunditena. 
Tycho Brahe rajas Venile ka klaasikoja, apteegi, trükikoja ja paberiveski. Saarel asus ka vangla, mis olevat pidevalt olnud vange täis, sest Tycho ei olnud saare talupoegade jaoks kuigi leebe isand. 
Kui uus kuningas Christian IV Tycho toetust kärpis, lahkus Tycho 1597 Venilt. Uraniborg ja Stjerneborg lammutati varsti pärast Tycho surma.
Kui Tycho 1601. aastal suri, sai talle neljakümne aasta jooksul (sealhulgas Uraniborgis tehtud vaatlustest) päranduseks tema assistent Johannes Kepler, kes neile tuginedes sõnastas kolm planeetide liikumise seadust (Kepleri seadused).. 
Osa Uraniborgi renessanssaedadest on praeguseks taastatud, kasutades tolleaegseid taimeliike ja -varieteete (aia esimene neljandik avati 1992, teine 2003). Osaliselt on taastatud ka Stjerneborg. Venil on avatud Tycho Brahe'i muuseum.
Uranienborg

 
Uranienborg on asum Oslos Frogneri linnaosas.
Asumis asub Uranienborgi kirik ja Uranienborgi park.
Ven

Ven (vanas kirjaviisis "Hven", "Hveen") on väike Rootsile kuuluv saar Sundi keskosas, Skånest (Rootsi) lääne pool ja Sjællandist (Taani) ida pool, Skånele pisut lähemal.
Saare pikkus on 4,5 km, laius umbes 2,4 km.
Saare lõunaosas on Backafall.
Püsielanike arv on 360. Nad töötavad põhiliselt turismi alal. 
Tycho Brahe rajas 1576–1580 saare keskele Uraniborgi ja Stjerneborgi observatooriumi. Asukoht oli Kopenhaageni läheduse tõttu soodne. Ta töötas saarel 21 aastat.
Saar oli Taani võimu all ning kuulus 
halduslikult Sjællandi juurde Birkerødi kihelkonna ja Kronborgi maakonna koosseisus. Aastal 1658 sõlmiti Roskilde rahu, millega Taani loovutas Rootsile Skåne. Rootsi kuningas Karl X Gustav pidas saart Skåne juurde kuuluvaks ning ähvardas sõjaga: "Kui ma Veni ei saa, siis ma murran rahu!". Ta sai Veni, kuid murdis ikkagi rahu.
Sjælland

Sjælland on Taani suurim saar. Ta asub Fyni saare ja Rootsi (Skåne) vahel. Saar on Taani idaosas, Rootsi edelaranniku lähedal. Fyniga ühendab teda Suur-Beldi sild ja Rootsiga Sundi sild. 
Saare pindala on 7031 km². Mõnikord loetakse Sjællandit Läänemere suurimaks saareks, kuid olenevalt mere akvatooriumi piiritlemisest ei jää ta alati tervenisti selle mere sisse. Muul juhul on suurim saar Ojamaa (Gotland). 
Nimi.
Nimi (algselt ("Sælland") tähendab 'Hülgemaa', sest saare rannikul olid tohutud hüljeste asurkonnad. Vanas taani keeles seostati sõnu "sæl" 'hüljes' ja "sjæl" 'hing', sest hülgeid peeti kadunud meremeeste hingedeks.
Rahvastik.
Taani pealinn Kopenhaagen asetseb Sjællandi idarannikul. Teised tuntumad linnad on kunagine piiskoppide residents Roskilde, kus asub Roskilde toomkirik, ja Helsingør.
Sjællandil elab 2,49 miljonit inimest (2011), neist suurem osa Kopenhaagenis ja selle ümbruses.
Loodus.
Sjællandi rannad on põhiliselt madalad ja liivased, kuid on mõned erandid, sealhulgas lubjakiviklindid Stevnsklinti juures ning saviklindid.
Saarel on künklik moreenmaastik ooside, moreentasandike ja muude moreentekkeliste pinnavormidega.
Stjerneborg

Stjerneborg oli Tycho Brahe osaliselt maa-alune observatoorium, mis asus tema loss-observatooriumi Uraniborgi kõrval Veni saarel.
Tycho Brahe ehitas Stjerneborgi 1584. aastal, kui oli selgunud, et Uraniborg ei onud piisavalt stabiilne ega suur tema täppisinstrumentide jaoks.
Kui Tycho 1597. aastal Venilt lahkus, hakkas Stjerneborg lagunema. Praeguseks on Stjerneborgi maapealne osa taastatud ja aastal 2002 avati see külastajatele.
Skeem.
"Stjerneborgi skeem. Observatooriumi ümbritseb ruudukujuline müür, mille igal küljel on poolringikujuline eend. Vasakpoolses eendis on väljapääs, mis avaneb lähedal asetseva Uraniborgi poole."
Paljas silm

Paljas silm on silmad kui looduslik vaatlusinstrument, mida inimene kasutab, kui tal puuduvad kunstlikud optikainstrumendid, näiteks teleskoop või binokkel. 
Astronoomias räägitakse palja silmaga vaatlemisest muuhulgas juhtudel, kui mingid astronoomianähtused (konjunktsioonid, komeedid, meteoorisajud) on mitteastronoomide jaoks hõlpsasti vaadeldavad. 
Palja silmaga on tavaliselt võimalik näha taevakehi, mille näiv tähesuurus on kuni +6m. Palja silma nurklahutus on umbes 1′.  On ka teravama nägemisega inimesi. Palja silmaga on nähtud Uraani ja Jupiteri kaaslasi. 
Enne teleskoobi leiutamist tehti kõik astronoomilised vaatlused (sealhulgas Tycho Brahe vaatlused) palja silmaga.
Kvadrant (astronoomia)

Kvadrant on ajalooline astronoomiline instrument, millega määrati taevakehade nurkkõrgusi ja asendit.
Kvadrant koosnes kraadijaotusega veerandringist, lugemisseadisest, visiirist ja loodist. Nurkkõrgus asus kvadrandist allarippuva loodi abil.
Peale teisaldatavate kvadrantide kasutati ka suuri statsionaarseid kvadrante, millega saavutati suur mõõtmistäpsus. Taani astronoom Tycho Brahe kasutas säärast kvadranti oma observatooriumis Uraniborgis. Selle kvadrandi veerandringi läbimõõt oli kaks meetrit. Instrument oli suunatud täpselt lõunasse. Nii sai määrata läbiminevate taevakehade nurkkõrgust kulminatsioonipunktis. Läbiminekuhetke mõõtmise teel määrati taevakeha asend taevas. Kvadrandi mõõtmistäpsus pidi olema 10 kaaresekundit.
Amper

Amper (tähis A) on elektrivoolu tugevuse ühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust. Amper on ka magnetomotoorjõu ehk magneetimisergutuse mõõtühik.
Amper on nimetuse saanud elektromagnetismi avastaja André-Marie Ampère'i (1775–1836) järgi.
Ampri määratlemisel on aluseks võetud elementaarlaengu fikseeritud arvväärtus 1,602 176 634 · 10−19, ühik kulon (C) ehk ampersekund (A · s), kus sekund on määratletud tseesium-133 sageduse formula_1 alusel.
Selle definitsiooni võttis Kaalude ja Mõõtude Peakonverents vastu 2018. aastal ja see kehtib alates 20. maist 2019.
Voolutugevus on 1 amper, kui juhtme ristlõiget läbib sekundis 1 kulon ehk 1/(1,602 176 634 · 10−19) ≈ 6,2 · 1018 elementaarlaengut (elektroni):
formula_2.
Eelmine definitsioon.
Kaalude ja Mõõtude Peakonverents kehtestas 1948. aastal järgmise ampri definitsiooni: amper on sellise muutumatu elektrivoolu tugevus, mis, läbides kaht lõpmatult pikka paralleelset kaduvväikese ringikujulise ristlõikega sirgjuhet, mis paiknevad vaakumis teineteisest ühe meetri kaugusel, tekitab nende juhtmete vahel jõu 2 · 10−7 njuutonit juhtme iga meetripikkuse lõigu kohta.
Kui vool elektrijuhis on 1 amper, siis läbib juhi ristlõiget igas sekundis elektrilaeng 1 kulon:
formula_3.
Parallaks

Parallaks on kahe liikumatu punkti vastastikuse nurkasendi muutus vaatleja silmis selle vaatleja liikumise tõttu. Lihtsamalt öeldes on parallaks objekti näiv nihe tausta suhtes vaatleja asendi muutumise tõttu. 
Kasutamine kauguste mõõtmisel.
Vaadeldes parallaksi, mõõtes nurki ja rakendades geomeetriat, on võimalik määrata kaugus mitmesugustest objektidest. 
Tähtede puhul nimetatakse seda efekti aastaparallaksiks. Esimesed tähtede parallaksi mõõtmised tegid 1837. aastal Friedrich Georg Wilhelm Struve, kes mõõtis Veega ning 1838. aastal Friedrich Bessel, mõõtes tähe 61 Cygni aastaparallaksi.
Parallaksi kaudu on defineeritud ka astronoomiliste kauguste mõõtühik parsek. 
Kauguste mõõtmine parallaksi abil on triangulatsiooni erijuht. Triangulatsioon võimaldab määrata kolmnurkade süsteemis kõikide külgede pikkused, kui on teada kõik nurgad ja kas või üks külg. Nõnda on võimalik üheainsa baasijoone täpse mõõtmise teel kindlaks teha tervet riiki katva triangulatsioonivõrgu mastaap. Parallaksi puhul on kolmnurk pikk ja kitsas ning selle lühima külje ja väikese tippnurga (teised kaks nurka on 90 kraadi lähedased) mõõtmise abil saab kindlaks teha pikkade külgede pikkused (mis on praktiliselt võrdsed).
Mitteformaalne sissejuhatus.
Kaks punkti, mida definitsioonis mainiti, on vaatlejatest eri kaugustel. Parallaksi visuaalse efekti põhjustab asjaolu, et valgus levib sirgjooneliselt. Kui vaatleja näeb lähemal asuvat punkti, siis tema nägemisjoon selle punkti suhtes on teatava nurga all kogu tema nägemiskaares. Oletame näiteks, et vaade otse ette on null kraadi ning üks, vaatlejale lähemal asuv punkt on –5 kraadi all ja teine, kaugemal asuv punkt on –2 kraadi all. Nende punktidevaheline näiv nurkkaugus vaatleja jaoks on 3 kraadi. Kui vaatleja liigub 10 meetrit paremale, siis nurk lähema objekti suhtes muutub rohkem kui nurk kaugema objekti suhtes. Kui näiteks lähem objekt asub nüüd nurksuunal –10 kraadi, siis kaugem objekt nihkus võib-olla ainult nurksuunani –3 kraadi. Nüüd on näiv kahe punkti näiv nurkkaugus 7 kraadi. Objektid on näivalt teineteise suhtes liikunud.
Kelvin

Kelvin (tähis K) on termodünaamilise temperatuuri mõõtühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust.
Kelvini määratlemisel on aluseks võetud Boltzmanni konstandi formula_1 fikseeritud arvväärtus 1,380 649 · 10–23 väljendatuna ühikutes J · K–1 ehk kg · m2 · s–2 · K–1, kus kilogramm, meeter ja sekund on määratletud Plancki konstandi formula_2, valguse kiiruse formula_3 ja tseesium-133 sageduse formula_4 alusel.
1 kelvin vastab termodünaamilise temperatuuri niisugusele muutusele, mis kaasneb termilise energia muutusega 1,380 649 · 10−23 džauli võrra.
Kelvini ja Celsiuse temperatuuriskaala.
Kelvini temperatuuriskaala nullpunktiks on absoluutne nulltemperatuur. Absoluutsel skaalal saab temperatuurinäit olla ainult positiivne. Selle skaala võttis 1851. aastal kasutusele inglise füüsik William Thomson (lord Kelvin).
Kelvini temperatuuriskaala kraad on väärtuselt võrdne Celsiuse skaala kraadiga: 1 K = 1 °C. Seega temperatuuri formula_5 muutus väljendatuna kelvinites võrdub arvuliselt temperatuuri "t" muutusega Celsiuse kraadides:
 formula_6
Temperatuur formula_5 Kelvini skaalal ja temperatuur formula_8 Celsiuse skaalal on omavahel seotud järgmiselt:
 formula_5 [K] = "t" [°C] + 273,15; näiteks temperatuurile formula_8 = 30 °C vastab absoluutsel skaalal 30 + 273,15 = 303,15 K
 formula_8 [°C] = formula_5 [K] − 273,15; näiteks temperatuurile formula_5 = 300 K vastab Celsiuse skaalal 300 – 273,15 = 26,85 °C
Enne 1967. aastat kasutati kelvini (tollal nimetati seda Kelvini kraadiks) tähisena °K.
Kandela

Kandela (ladina keeles "candela" – ’vahaküünal’) on SI-süsteemi ühe põhisuuruse – valgustugevuse – mõõtühik. Selle tähis on cd.
Kandela määratlemisel on aluseks võetud 540 · 1012 Hz sagedusega monokromaatilise kiirguse valgusviljakuse formula_1 fikseeritud arvväärtus 683, väljendatuna ühikutes lm · W−1, mis on cd · sr ·  W−1 või cd · sr · kg−1 · m−2  ·  s3, kusjuures kilogramm, meeter ja sekund on määratletud vastavalt Plancki konstandi formula_2, valguse kiiruse formula_3 ja tseesium-133 sageduse formula_4 alusel: 
formula_5.
Sellise sisuga definitsiooni esitas Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (CGPM) 1979. aastal ja see kehtib tänini, ainult sõnastus on 2019. aastal viidud vastavusse SI põhiühikute uute määrangutega.
1 kandela on seega valgustugevus, millega teatavas kindlas suunas kiirgab 540 · 1012-hertsise sagedusega kiirguse allikas, kui tema kiirgustugevus selles suunas on 1/683 W · sr−1 (vatti steradiaani kohta).
Kui valgusallikas tekitab enda ümber (seega ruuminurgas "Ω" = 4π steradiaani) ühtlase valgusvoo "Φ" suurusega 4π (= 12,566) luumenit, siis on selle valgusallika valgustugevus igas suunas 1 kandela (sest 4π lm / 4π sr = 1 lm/sr = 1 cd). Umbes niisuguse tugevusega valgust levitab enda ümber tavaline majapidamisküünal, millest tuleb ka ühiku nimetus. Esialgu iseloomustatigi valgusallikate valgustamise võimekust visuaalse võrdlemise teel valgusetaloniga, milleks oli standardne küünal.
Esimesi hõõglampe iseloomustati samuti valgustugevuse kaudu, näiteks 100-küünlast valgust andis umbes 18-vatine hõõglamp. Edaspidi, kui võeti kasutusele fotomeetriliste suuruste süsteem, hakati allikate valgustusvõimet väljendama nende tekitatava valgusvoo kaudu (luumenites).
SI-süsteemi põhiühikud

SI-süsteemi põhiühikud on rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi mõõtühikud, millel põhinevad kõik teised füüsikaliste suuruste ühikud selles süsteemis.
Vastavalt Kaalude ja Mõõtude Peakonverentsi (CGPM) 1960. ja 1971. a otsustele on füüsikalised põhisuurused mõõdetavad järgmiste põhiühikutega:
Põhiühikuid defineeritakse ehk määratletakse sobivalt valitud füüsikakonstantide fikseeritud arvväärtuste alusel. Fikseeritud väärtused (seega ilma mõõtemääramatuseta) on kehtestatud selleks, et põhiühikute arvväärusi saaks täpselt väljendada. Fikseeritud on iga konstandi niisugune arvväärtus, mis kehtestamise ajal vastas kõige paremini mõõtmistulemustele. Konstantide fikseeritud arvvääruste ja nende mõõtühikute omavahelise seose kaudu saab põhiühikuid kirjeldada ja matemaatiliselt avaldada.
formula_1
Põhiühikute defineerimiseks vajalike füüsikakonstantide fikseeritud väärtused (20.05.2019).
formula_7
Põhiühikute definitsioonid.
Sekund.
Sekundi määratlus põhineb tseesium-133 aatomi põhioleku peenstruktuuri kahe energiataseme vahelise ülemineku sageduse formula_8 fikseeritud arvväärtusel
formula_9
Meeter.
Meetri määratlus põhineb vaakumis levival valguse kiiruse formula_10 fikseeritud arvväärtusel
formula_11
Kilogramm.
Kilogrammi määratlus põhineb Plancki konstandi formula_12 fikseeritud arvväärtusel:
formula_13
Amper.
Ampri määratlus põhineb elementaarlaengu formula_14 fikseeritud arvväärtusel:
formula_15
Kelvin.
Kelvini määratlus põhineb Boltzmanni konstandi formula_16 fikseeritud arvväärtusel ja sellest tulenevalt sekundil, meetril ja kilogrammil:
formula_17
Mool.
Mooli määratlus põhineb Avogadro arvul formula_18:
formula_19
Kandela.
Kandela määratlus põhineb 540 THz sagedusega monokromaatilise kiirguse valgusviljakuse formula_20 fikseeritud arvväärtusel 683 luumenit vati kohta.
formula_21
SI-süsteemi ühikud

SI-süsteemi ühikud ehk rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) mõõtühikud jaotuvad põhiühikuteks (meeter, kilogramm, sekund, amper, kelvin, mool ja kandela) ning nendest tuletatud ühikuteks. Tuletatud ühikud moodustatakse SI põhiühikutest vastava füüsikalise suuruse dimensioonivalemi alusel põhiühikute astmete korrutistena (arvkordajaga üks). 22 tuletatud ühikule on antud erinimetused. 
Eestis kasutatavad SI-süsteemi põhiühikud, nendest tuletatud ühikud ning kord- ja osaühikud, samuti nende kasutamise viis on kehtestatud Eesti Vabariigi valitsuse määrusega.
Mõõtühikute tähised (sümbolid) kirjutatakse püstkirjas ilma lõpupunktita. Isikunimed SI-süsteemi ühikute tähistes kirjutatakse suure algustähega.
SI-süsteemi põhiühikud.
SI-süsteemi kõigi seitsme põhiühiku definitsioonid (määratlused) põhinevad füüsikakonstantide fikseeritud arvväärtustel, mille on kindlaks määranud CODATA. Uued määratlused on esitatud Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo reeglistiku ("SI-Brochure") 9. trükis ja avaldatud ELi direktiivina 2019/1258.
Fikseeritud väärtused on kehtestatud selleks, et põhiühikute arvväärusi saaks täpselt väljendada. Fikseeritud on iga konstandi niisugune arvväärtus, mis kehtestamise ajal vastas kõige paremini mõõtmistulemustele. Konstantide fikseeritud arvvääruste ja nende mõõtühikute omavahelise seose kaudu saab põhiühikuid kirjeldada ja matemaatiliselt avaldada.
Erinimetustega tuletatud SI-süsteemi ühikud.
Erinimetustega tuletatud ühikuid võib kombineerida põhiühikute ja teiste tuletatud ühikutega, näiteks džaul = njuuton × meeter (N∙m). 
Muid mittesüsteemseid (SI-väliseid) mõõtühikuid.
Teaduse ja tehnika eri valdkondades on peale SI ühikute kasutusel veel mõningaid mittesüsteemseid ühikuid. 
ongström (Å), 1 Å = 0,1 nm = 10−10 m
astronoomiline ühik (ua), 1 ua = 1,495 978 707∙1011 m
atmosfäär(atm), 1 atm = 760 mm Hg = 1013,25 hPa = 101 325 Pa
baar (bar), 1 bar = 105 Pa = 0,1 MPa
 bell (B) ja detsibell (dB), 1 dB = 0,1 B (suuruse väärtuse ja samanimelise lähtevääruse suhte kümnendlogaritm
 neeper (Np) (suuruse kahe väärtuse suhte naturaallogaritm); 1 Np = 4,343 dB (heliintensiivsuste ja elektrivõimsusete korral, 1 Np = 8,686 dB (helirõhkude ja elektripingete korral)
 foon (phon)
 soon (sone) (valjusele 1 sone vastab valjus 40 phon)
bitt (bit), andmehulga mõõtühik
bait (B), kaheksast bitist koosnev andmehulga ja salvestusmahu mõõtühik
Kopenhaageni Ülikool

Kopenhaageni Ülikool ("Københavns Universitet") on Taani vanim ja suurim ülikool ja teadusasutus. 
Seal õpib peaaegu 38 000 üliõpilast, kellest enamik on naissoost, ja töötab üle 6000 inimese. 
Kopenhaageni Ülikooli ei tohi segi ajada Kopenhaageni Vaba Ülikooliga, mis on hiljuti asutatud radikaalne õppeasutus. 
Kopenhaageni Ülikooli õppehooned asuvad Kopenhaagenis ja selle ümbruses. Vanimad hooned asuvad Kopenhaageni kesklinnas. 
Kopenhaageni ülikool on vanim ülikool Skandinaavias. Koos Aarhusi ülikooliga on ta üks Taani prestiižikimaid ülikoole. 
Enamik kursusi on taani keeles, mõned ka inglise ja saksa keeles. 
Ajalugu.
1479. aastal asutati esimese Taani ülikoolina Kopenhaageni ülikool. Sellest sai katoliku teoloogia keskus, kuid peale usuteaduskonna oli seal ka õigusteaduskond, arstiteaduskond ja filosoofiateaduskond. Ülikool taastamise järel 1537. aastal pärast reformatsiooni sai sellest luteri seminar.
Taani kõrgkoolide loend

Taani kõrgkoolide loend loetleb Taani endisi ja praegusi kõrgkoole.
Päikesevarjutus

Päikesevarjutus leiab aset siis, kui Kuu on Maa ja Päikese vahel, varjates päikesevalguse.
Maalt vaadatuna on Kuu Päikese ees ning kogu Päikese valgus või osa sellest on Kuu poolt varjutatud. Päikesest oleks nagu tükk ära hammustatud (osaline päikesevarjutus) või on Päike kadunud (täielik päikesevarjutus). Päikest varjav Kuu paistab olevat taevaga sama värvi. Maalt vaadates võib Kuu ka Päikesest väiksemana paista, mistõttu ta ei saa kogu Päikest ära varjata (rõngakujuline päikesevarjutus).
Viimased Eestis näha olnud päikesevarjutused olid 3. oktoobril 2005, 29. märtsil 2006, 1. augustil 2008, 4. jaanuaril 2011 ja 20. märtsil 2015.
Päikesevarjutust ei tohi palja silmaga jälgida. See võib põhjustada nägemiskahjustusi ja isegi pimedaks jäämist. Ka läbi optiliste kaamerate ei tohi päikesevarjutust jälgida.
Täielik päikesevarjutus ei kesta üle seitsme minuti. Täielikule päikesevarjutusele eelnev ja järgnev osalise varjutuse faas kestab märksa kauem.
Päikesevarjutused moodustavad tsükli, mida nimetatakse saaroseks. Selle abil on võimalik päikesevarjutusi ennustada. Saarost tunti ja päikesevarjutusi osati ennustada juba vanaajal.
Järgmine osaline päikesevarjutus algab Eestis 25.10.2022 kell 12:12(Tallinn) ja 12:14(Tartu).
Leipzigi Ülikool

Leipzigi Ülikool ("Universität Leipzig") asub Saksamaal Leipzigis. See on üks vanemaid ülikoole Euroopas. 
See asutati 1409. aasta alguses. Pikka aega oli ülikoolil vaid neli teaduskonda, mille hulka kuulunud arstiteaduskond loodi 1415. aastal. 
Saksa DV aegadel oli ülikooli nimi "Leipzigi Karl Marxi (nimeline) Ülikool" (saksa "Karl-Marx-Universität", lühend "KMU"). 
2021. aasta seisuga on ülikoolil 14 teaduskonda ja umbes 29 000 üliõpilast. Instituute on 150 ja õppeprogramme 190. See on Saksimaa suuruselt teine ülikool. 
Ajalugu.
Alma mater Lipsiensis avati 2. detsembril 1409 Praha Karli ülikoolist lahkunud saksa üliõpilaste poolt. Paavst Aleksander V andis tunnustamisbulla välja 9. septembril 1409. Ülikooli esimene rektor oli Johann von Münsterberg.
Leipzigi Ülikooliga seotud isikuid.
Leipzigi Ülikooli väljapaistvaid õppejõude:
Leipzigis õppinud kuulsaks saanud üliõpilasi:
Kassiopeia (tähtkuju)

Kassiopeia tähtkuju on põhjataeva tähtkuju, mis on nimetatud Etioopia legendaarse kuninganna Kassiopeia, Kepheuse abikaasa ja Andromeda ema järgi. See on üks 88 praegusest tähtkujust ning oli Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Kassiopeia on suuruselt ja pindalalt 25. tähtkuju ning see katab 598,4 ruutkraadi.
Kassiopeias asuvad pulsar 3C58, emissioonudu NGC 281 ja supernoova SN 1572.