Kuno Raude

Kuno Raude (sündinud 13. aprillil 1941) on eesti arhitekt, poliitik ja ühiskonnategelane.
Elukäik.
Kuno Raude sündis Liisa (s. Kello) ja Paul-Ludvig Raude perekonda Rakveres. Aastatel 1941–1944 elas ta koos vanemate ja õega Virumaal Salla vallas Käru külas, kus isa töötas hinnatud mööblitislerina. Pärast isa mobiliseerimist 1944. aasta veebruaris Saksa sõjaväkke kolis ema lastega vanaisa Gustav Kello Viilu tallu Küti vallas Arukülas.
1. septembril 1948 asus Kuno Raude õppima Aruküla 4. klassilises Algkoolis, kui õpingud katkesid, kui ta koos vanaema Marie Kelloga 25. märtsil 1949 Siberisse küüditati. Aastatel 1949–1957 elas ta koos vanaemaga Krasnojarski krais Verhne-Ussinski rajoonis Verhne-Ussinski alevis, kus jätkas õpinguid venekeelses Verhne-Ussinski Keskkoolis. 1952. aasta mais saadeti Verhne-Ussinskisse asumisele ka ema Liisa ja õde Aime. Vanaema Marie suri 14. veebruaril 1953 ja on maetud Verhne-Ussinski kalmistule. Pärast kümneaastast vangistust 1954. aastal saadeti isa Komi ANSV Inta vangilaagist samuti Verhne-Ussinskisse asumisele. Pärast vabanemist 1957. aastal pöördus perekond Raude tagasi Eestisse. Rehabiliteeriti 31. märtsil 1989 Eesti NSV 7. detsembri 1988. aasta seaduse "Kohtuväliste massirepressioonide kohta Nõukogude Eestis 1940–1950-ndail aastail" alusel.
1957. aasta sügisel asus Kuno Raude tööle Rakvere rajooni Tarbijate Kooperatiivide Liidu Tööstuskombinadis. Aastatel 1958–1960 õppis ta ETKVLi Kooperatiivkaubanduse Koolis Tallinnas. Seejärel töötas kondiitrina Paide Rajooni Tarbijate Kooperatiivi ÜTE süsteemis. 1961. aasta suvel tegi Kuno Raude sisseastumiseksamid Leningradi Arktilisse Merekooli (ЛАУ), kuid loobus õpingutest, sest välisviisa saamist takistanuks nn NKVD troika poolt Vene NFSV kriminaalkoodeksi § 58 1a alusel määratud "kohtulik karistus" isale. Aastatel 1961–1964 teenis Nõukogude armee esimeses tankidiviisis Kaliningradis, kus oli jaokomandör, auastmelt vanemseersant. Aastatel 1964–1966 töötas ETKVLi Rakvere Kaubandusliku Inventari Tehases luksepana ja aastatel 1966–1967 Rakvere Internaatkoolis majandusjuhatajana. 
Aastatel 1967–1972 õppis Kuno Raude Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri. Tema diplomitöö pälvis üleliidulisel konkursil NSV Liidu Arhitektide Liidu I järgu diplomi. Aastatel 1972–1978 töötas Raude Tallinna vanalinna regenereerimise grupi juhina ja Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses arhitektina. Sellest ajast pärineb Tallinna vanalinna 25. kvartali regenereerimise projekt, mis oli ja on jäänud ainsaks omataoliseks tänapäevani. 
Aastatel 1978–1982 töötas ta üheaegselt õppejõuna Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri kateedris (arhitektuurne projekteerimine, arhitektuurne graafika, kujutav geomeetria, diplomitööde juhendamine, teaduslik töö „Ajalooliste linnade regenereerimise võrdlev analüüs“) ja arhitektina Harju rajooni RSN TK Ehituse ja Arhitektuuri Osakonnas.
ERKIs töötamise kõrvalt korraldas Kuno Raude Pärnu linna peaarhitektina ja Pärnu Linna RSN TK Ehituse ja Arhitektuuri Osakonna juhatajana aastatel 1982–1986 Pärnu linnaehitusnõukogu, EAO tootmisgrupi, RAEK Inspektsiooni, linna geodeetiliste teenistuste ja riiklike vastuvõtukomisjonide tööd. Peaarhitekt korraldas ja vastutas generaalplaanide, detailplaneeringute ja hoonestamise projektide ellurakendamise, linna kui terviku ruumilise kujundamise, ehitusjärelevalve töö, linna täitevkomitee õigusaktide eelnõude koostamise, riiklike projekteerimisorganisatsioonide juhendamise, kodanike kaebuste lahendamise, täitevkomitee esimehe korralduste täitmise ja paljude muude küsimuste lahendamise eest.
Aastatel 1986–1992 töötas ta ka Harju Rajooni RSN Täitevkomitee Arhitektuuri- ja Linnaehituse Valitsuse juhatajana, Harjumaa peaarhitektina.
Aastatel 1996–1997 oli Kuno Raude Maa-ameti maakorralduse osakonna direktor, Nõmme halduskogu liige, aastatel 1996–1999 halduskogu omandi- ja maareformikomisjoni esimees. Aastatel 1997–2000 oli ta AS Balteco arhitekt-projektijuht, aastatel 1999–2001 AS E-Arsenal nõukogu liige. Aastatel 1999–2002 oli ta taas Nõmme halduskogu liige, halduskogu maakomisjoni esimees, halduskogu linnamajanduskomisjoni liige. Aastatel 1999–2000 oli ta AS Tallinna Vesi nõukogu liige. Aastatel 1999–2002 oli ta Tallinna linnavolikogu liige, alates 22. aprillist 1999 linnavolikogu linnamajanduskomisjoni liige.
Aastatel 2003 –2007 oli Kuno Raude Eesti Vabadusvõitlejate Liidu Tallinna Ühenduse juhatuse esimees, Eesti Vabadusvõitluse Vääristamise Fondi juhatuse liige, aastatel 2004–2005 Eesti Vabadusvõitluse Vääristamise Fondi juhatuse esimees. Aastatel 2004–2006 oli ta Eesti Vabadusvõitlejate Liidu juhatuse liige. Alates 2003 Eesti Genealoogia Seltsi Tallinna osakonna liige.
Aastatel 2003–2008 oli Kuno Raude Vabariigi Valitsuse 10. juuni 2003. aasta korraldusega nr 376-k moodustatud komisjoni „Asjatundjate komisjon poliitilistel põhjustel represseeritud inimeste sotsiaalsete tagatiste küsimuse läbitöötamiseks” liige ja selle sekretär. Ta oli muu hulgas okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse eelnõu algataja ja kaasautor. 
Kuno Raude on ligemale 500 artikli ja kuue raamatu autor, samuti kolme raamatu kaasautor. Ta on seitsme ausamba ja 15 hauatähise autor, sh 2018. aastal Väike-Maarjasse püstitatud Georg Lurichi monumendi ja Siberisse 51 hukkunud eestlase auks püstitatud ausamba autor. Kuno Raude on ka eestlaste küüditamist Siberisse aastatel 1941, 1945, 1949 ja 1951 meenutava postmargi loomise idee autor. Täiendab Krasnojarski krai Jermakovski rajooni Verhne-Ussinski alevimuuseumi arhivaale materjalidega 1949. aastal küüditatute kohta, muuseumile on üle antud muu hulgas ka roostevaba metallist valmistatud logo "Eesti Vabariik 100" (15. mai 2018) ja pühendusega sini-must-valge laualipp (19. november 2019). 2017 juulis kinkis Krasnojarski krai Jermakovski rajooni keskraamatukogule 12 köidet Eesti Represseeritute Registri Büroo algatusel välja antud nn musta raamatut. 2017 juulis saatis Krasnojarski krai Memoriaalile samade raamatute digiversioonid. Leidis 2018. aastal Nižne-Ussinski kalmistult VR II3 kavaleri Juhan Heinmaa haua. Selgeks sai tema täpne surmadaatum ja matmiskoht. 
Liikmesus.
Kuno Raude on olnud NSVL Arhitektide Liidu ja Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1983. aastast, linnaehituse nõukogu esimees, pidevplaneerimise koordinatsioonikomisjoni liige, projektide ekspertkomisjoni esimees, arhitektuurivõistluste žüriide esimees, ehitiste vastuvõtukomisjoni liige, Pärnu vanalinna regenereerimise staabi liige, kunstinõukogu liige, looduskaitse komisjoni liige. 
Ta on alates 1994. aastast Kaitseliidu liige. 
Alates 2003. aastast on Kuno Raude Eesti Genealoogide Seltsi Tallinna osakonna liige. Aastatel 2006–2007 oli ta Demokraatlik-Rahvuslike Jõudude Koostöökoja eesistuja.
Riigikogu liige.
Ajavahemikus 30. septembrist 1992 kuni 10. märtsini 1995 oli Kuno Raude VII Riigikogu liige. Ta oli Riigikogu riigikaitsekomisjoni ning Kaitsepolitseiameti tegevuse ja jälitustegevuse seaduslikkuse kontrollimise ajutise komisjoni liige, Riigikogu ajutise komisjoni liige, mis tegeles NSV Liidu ja teiste riikide julgeoleku- ning luureorganite tegevuse uurimisega Eestis, samuti Vabariigi Valitsuse korraldusega nr 745-k moodustatud komisjoni (nn jäägrikomisjon) liige, siseministri käskkirjaga nr 3 moodustatud noore politseiametniku preemia komisjoni liige. 
Kuno Raude on 44 seaduse- ja Riigikogu otsuse eelnõu, 53 arupärimise, 61 ettepaneku ning ettekande autor. 1994. aastal algatas ta ehitusseaduse eelnõu, mis võeti vastu Keskkonnaministeeriumi esitatud kujul.
Looming.
Mälestussambad.
Aastatel 1975–2017 kujundas, tellis ja paigaldas Kuno Raude viiele Eestimaa kalmistule kokku 15 hauatähist (Viru-Jaagupi kalmistule viis, Türi Saunametsa kalmistule kolm, Tallinna Siselinna kalmistule kaks, Tallinna Metsakalmistule neli, Hageri kalmistule üks).
Isiklikku.
Kuno Raude abiellus 1972. aasta augustist ERKI üliõpilase Kaie Tombakuga. 27. mail 1973 sündis perekonda tütar Liina. 1983. aastal abiellus ta Helgi Mäesaluga. 4. juulil 1983 sündis perekonda poeg Kristjan-Paul ja 16. mail 1988 poeg Martin-Johannes.
Välislingid.
Projektid, uurimistööd, programmid, retsensioonid
1974 ENSV Vabariiklik Restaureerimisvalitsus
1975 ENSV Vabariiklik Restaureerimisvalitsus
1976 ENSV Vabariiklik Restaureerimisvalitsus 
Uurimis-projekteerimistööde programm 1977. aastaks. P-2892. 
1977-1978 ENSV Vabariiklik Restaureerimisvalitsus, 
1978 Harju Rajooni RSN TK Ehituse ja Arhitektuuri osakond, arhitekt
1979 Harju Rajooni RSN TK Ehituse ja Arhitektuuri osakond, arhitekt
1980 Harju Rajooni RSN TK Ehituse ja Arhitektuuri osakond, arhitekt, ENSV Riiklik Kunstiinstituut
1981 ENSV Riiklik Kunstiinstituut
1982 Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakond, linna peaarhitekt, ENSV Riiklik Kunstiinstituut
1983 Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakond, linna peaarhitekt, Riiklik Kunstiinstituut
Pärnu Linna RSN Täitevkomitee linnaehitusnõukogus 1983 antud eksperthinnangud ja kooskõlastatud olulisemad Pärnu ning Sindi linna projektid:
1984 Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakond, linna peaarhitekt, Riiklik Kunstiinstituut
Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus 1984 antud eksperthinnang ja kooskõlastatud olulisemad Pärnu ning Sindi linna projektid:
1985 Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakond, linna peaarhitekt, ENSV Riiklik Kunstiinstituut
Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus 1985 antud eksperthinnangud ja kooskõlastatud olulisemad Pärnu ning Sindi linna projektid asuvad Rahvusarhiivis. 
1986 Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakond, linna peaarhitekt, ENSV Riiklik Kunstiinstituut
Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus 1986 antud eksperthinnangud ja kooskõlastatud olulisemad Pärnu ning Sindi linna projektid asuvad Rahvusarhiivis. 
1987 ENSV Riiklik Kunstiinstituut
1988 ENSV Riiklik Kunstiinstituut
1989 Harju Maavalitsuse Arhitektuuri ja Linnaehituse Valitsus, maakonna peaarhitekt, ENSV Riiklik Kunstiinstituut.
Harju Rajooni RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus läbi vaadatud ja kooskõlastatud olulisemad projektid:
Kokku 845 projekti, sealhulgas 220 riiklikku objekti ja 276 individuaalelamu projekti. Tagastatud täiendamiseks 39 projekti.
1990 Harju Maavalitsuse Arhitektuuri ja Linnaehituse Valitsus, maakonna peaarhitekt, Tallinna Kunstiülikool.
Harju Rajooni RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus läbivaadatud ja kooskõlastatud olulisemad projektid:
Harju rajoon, Harku külanõukogu, Tiskre küla. Kuno Raude aiandustalu ehitusprojekt.
1991 Harju Maavalitsuse Arhitektuuri ja Linnaehituse Valitsus, maakonna peaarhitekt, Tallinna Kunstiülikool
Harju Maavalitsuse Arhitektuurinõukogus 1991 läbivaadatud ja kooskõlastatud olulisemad projektid:
1992 Harju Maavalitsuse Arhitektuuri ja Linnaehituse Valitsus, maakonna peaarhitekt, Tallinna Kunstiülikool, VII Riigikogu
Harju Maavalitsuse Arhitektuurinõukogus 1992 läbivaadatud ja kooskõlastatud olulisemad projektid:
Riigikogus.
1992 VII Riigikogu
Raamat 1. 1992. VII Riigikogu stenogrammid 1992 autor 
1. 30.08.1992 avatud Rakvere Vabadussõja mälestussammas. Riikliku kaitse all olev kultuurimälestis. 
1993 VII Riigikogu
Raamatute
2. 1993. VII Riigikogu stenogrammid 1993 I köide
3. 1993. VII Riigikogu stenogrammid 1993 II köide
4. 1993. VII Riigikogu stenogrammid 1993 III köide
5. 1993. VII Riigikogu stenogrammid 1993 IV köide
6. 1993. VII Riigikogu stenogrammid 1993 V köide
autor.
1994 VII Riigikogu
Raamatute 
7. 1994. VII Riigikogu stenogrammid 1994 I köide
8. 1994. VII Riigikogu stenogrammid 1994 II köide
9. 1994. VII Riigikogu stenogrammid 1994 III köide
10. 1994. VII Riigikogu stenogrammid 1994 IV köide
11. 1994. VII Riigikogu stenogrammid 1994 V köide
12. 1994. VII Riigikogu stenogrammid 1994 VI köide
autor.
1995 VII Riigikogu.
Raamatute
13. 1995. VII Riigikogu stenogrammid 1995 I köide
14. 1995. VII Riigikogu stenogrammide lisa 1992-1995
15. 1995. VII Riigikogu päevakorrad, infotunnid, komisjonid ja fraktsioonid.
16. 1995. VII Riigikogu menetluses olnud eelnõud 1992–1995.
17. 1995. VII Riigikogu liikmete arupärimised 05.10.1992–23.02.1995.
18. 1995. Kuno Raude sõnavõtud ja kõned Riigikogus 1992–1995.
19. 1995. VII Riigikogu EMOR-i infolehed 1992–1995.
autor,
1996 Eesti Vabariigi Riiklik Maa-amet, maakorralduse osakonna direktor, Nõmme Linnaosa Halduskogu.
Raamatute
20. 1996. VII Riigikogu riigikaitsekomisjoni protokollid sept.1993– veeb.1995
21. 1996. NATO kirjad juuni 1994-detsember 1996
22. 1997. NATO review märts 1995.jaanuar 1997
autor.
1997 Eesti Vabariigi Riiklik Maa-amet, maakorralduse osakonna direktor, AS Balteco arhitekt-projektijuht, Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu
1998 AS Balteco arhitekt-projektijuht, Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu
1999 AS Balteco arhitekt-projektijuht, Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu, AS E-Arsenal nõukogu liige
Raamat "Küüditatud 1949. Lääne-Virumaa." Autorid Kuno Raude, Aino Tamm, Ülo Tamm, Hindrek Tiimus, Urve Sepman, Ilme Soom †, Õilme Nurk †, Eldor Traks †, Linda Tambik †, Ruti Karilaid, Eewi Kilm, Valve Pudel, Helja Kerge, Erich Vilu, toimetaja Õilme Nurk. Kujundaja Kuno Raude.
2000 AS Balteco arhitekt-projektijuht, Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu, AS E-Arsenal nõukogu liige
Raamat "Muti Juhan ja tema lapsed." Autor Raely Viirsalu. Eessõna ja kujundus Kuno Raude.
2. 01.06.2000 avatud vanavanaisa Johann Kello mälestuskivi Vinni vallas Arukülas.
2001 Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu, AS E-Arsenal nõukogu liige
2002 Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu, AS E-Arsenal nõukogu liige
2003 Vabariigi Valitsuse 10.06.2003 korraldusega nr. 376-k moodustatud „Asjatundjate komisjon poliitilistel põhjustel represseeritud inimeste sotsiaalsete tagatiste küsimuse läbitöötamiseks” liige, Eesti Vabadusvõitlejate Liit, Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus, Vabadusvõitluse Vääristamise Fond 
Harju maakond, Harku vald, Vääna-Jõesuu küla, kinnistu A/Ü Liivaku nr. 5. Aime Harki elamu ehitusprojekt.
15.01.2003 Ettepanekud ÜVE Res Publica volikogu esimehele Urmas Reinsalule koostöölepingu sõlmimiseks Memento Liidu ja ÜVE Res Publica vahel.
20.01.2003 Ettepanekud EÕRL Memento Tallinna Ühenduse eestseisuse koosolekule – lepingu sõlmimine ÜVE Res Publicaga.
21.01.2003 Ettepanekud Eesti Vabariigi välisministrile Kristiina Ojulandile. Koostöö korraldamine välisministeeriumi ja Memento Liidu vahel.
04.09.2003 Pärnu linn, Leinapark. „II maailmasõjas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise eest võidelnud eesti meestele pühendatud mälestusmärgi projekt”.
Pärnu linn, Riia maantee, Vanapark, katastriüksus 62510:091:0003. „II maailmasõjas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise eest võidelnute” ausamba projekt, ausamba püstitamine, projektijuhtimine. Projekt esitatud Pärnu Linnavalitsusele 04.09.2003, ausammas avatud 23.11.2003. aastal. 
06.04.2003 „Võõrvõimu vägivallaohvrite seaduse“ eelnõu (tulevane „Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse”) esmase redaktsiooni autor.
21.04.2003 „Represseeritute seaduse“ eelnõu (alternatiiv: „Võõrvõimu vägivalla läbi kannatanute seaduse“ eelnõu). Variant II kaasautor.
07.05.2003 „Poliitilistel alustel represseeritute seaduse“ eelnõu kaasautor.
12.09.2003 Ettepanekud ajaloolasele Mart Laarile 1944. aasta Eesti kaitselahingutele pühendatud filmi loomisele kaasaaitamiseks.
28.10.2003 Ettepanekud peaminister Juhan Partsile, Kaitseväe juhataja admiral Tarmo Kõutsile ja justiitsminister Ken-Marti Vaherile vabadusvõitlusele pühendatud mälestusmärgi avamiseks Pärnus ning ettepanekud Eesti kaitselahingute 60. aastapäeva korraldamiseks Eestis.
09.11.2003 Ettepanekud kaitseminister Margus Hansonile Eesti kaitselahingute 60. aastapäeva riiklikuks tähistamiseks. 
08.12.2003 „Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse“ eelnõu 187 SE muudatusettepanekute (Saksa sõjaväes teeninud eestlaste arvamine represseeritutega võrdsustatud isikuteks, pensionistaaž, maamaks jne) autor.
„Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seadus“. Idee autor ja seaduseelnõu kaasautor. Seadus võeti vastu 17.12.2003, seadus jõustus 01.01.2004. 
3. 23.11.2003 Pärnus Vanapargis avatud ausammas „II Maailmasõjas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise eest võidelnuile“.
2004 Vabariigi Valitsuse 10.06.2003 korraldusega nr. 376-k moodustatud „Asjatundjate komisjon poliitilistel põhjustel represseeritud inimeste sotsiaalsete tagatiste küsimuse läbitöötamiseks” liige, Eesti Vabadusvõitlejate Liit, Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus, Vabadusvõitluse Vääristamise Fond, Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoda 
Tallinn, Nõmme linnaosa, kinnistu Tähe tn. 37 detailplaneering. Tellija Rein Auväärt.
Tallinn, Pirita linnaosa, Metsakalmistu kvartal nr. 4. Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühenduse liikmete matmispaiga detailplaneering. 
Tallinn, Pirita linnaosa, Metsakalmistu kvartal nr. 4. Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühenduse liikmete matmispaiga Rituaalide platsi ja Sangarite müüri ehitusprojekt. 
Pärnu linn, Riia mnt. 116, katastriüksus 62509:038:0002. Endise raudteejaama, nüüdse kohvik „Rae” ehitusprojekt koostöös arhitekt Ragne Kasenurmega.
Harju maakond, Kernu vald. Ülo Malbergi elamu eskiisprojekt. 
Ida-Virumaa, Vaivara vald, Sinimäed, Grenaderi mägi. Teises maailmasõjas Eesti iseseisvuse taastamise eest võidelnud 20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi võitlejatele pühendatud ausamba projekt, ausamba püstitamine, projektijuhtimine. Avatud 31.07.2004.
08.01.2004 Ettepanekud peaminister Juhan Partsile. Eesti 1944. aasta kaitselahingute 60. aastapäeva tähistamiseks.
30.04.2004 Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoja ettepanekud Eesti Vabariigi Presidendile, Riigikogu esimehele, Eesti Vabariigi peaministrile, Tallinna Linnavolikogu esimehele ja Tallinna linnapeale Vabaduse monumendi projekteerimiseks ja rajamiseks vajalike rahaliste vahendite lülitamiseks 2004. aasta lisaeelarvesse või 2005. aasta riigieelarvesse, Vabaduse monumendi sihtasutuse loomiseks, Vabaduse monumendi püstitamiseks Harjumäele.
25.03.2004 Ettekanne „Kes on 1949. aasta küüditamise peasüüdlased? Miks meid küüditati?” Rakveres korraldatud 1949. aasta märtsiküüditamise 55. aastapäevale pühendatud konverentsil. Pöördumine Euroopa Parlamendi poole.
01.04.2004 Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoja ettepanekud Eesti Vabariigi Presidendile, Riigikogule, Vabariigi Valitsusele, Tallinna Linnavolikogule ja Tallinna Linnavalitsusele (Vabaduse monument – seaduse eelnõu, SA Vabaduse Monument loomine, 2004 eelarve, asukoht, püstitamise aeg – 2005).
17.06.2004 Ettepanekud represseeritute komisjonile (poliitiline hinnang Eesti 1944. aasta kaitselahingutele,­ Represseeritute Abistamise Fondi loomine, hinnang õigusvastaselt represseeritud isiku seaduse toimele jm).
27.05.2004 Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoja ettepanekud Tallinna Linnavalitsusele (Vabaduse monumendi paigaldamine Harjumäele).
4. 31.07.2004 Sinimägedes Grenaderide mäel avatud ausammas „II maailmasõjas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise eest võidelnud 20. Eesti Grenaderide diviisi võitlejatele“
2005 Vabariigi Valitsuse 10.06.2003 korraldusega nr. 376-k moodustatud „Asjatundjate komisjon poliitilistel põhjustel represseeritud inimeste sotsiaalsete tagatiste küsimuse läbitöötamiseks” liige, Eesti Vabadusvõitlejate Liit, Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus, Vabadusvõitluse Vääristamise Fond, Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoda 
Tallinn, Nõmme linnaosa, Tähe tn. 37a / Lootuse puiestee 92a. Christina-Sandra Sõõrumaa elamu ehitusprojekt. 
11.02.2005 Ettepanekud peaminister Juhan Partsile (valitsuse suhtumine vabadusvõitlejatesse, hinnang II maailmasõja sündmustele Eestis, vabadusvõitlejate ettepanekute ellurakendamine).
11.02.2005 Ettepanek Tallinna linnapeale Tõnis Paltsile Vabadussõja ausamba püstitamiseks Tallinnasse Harjumäele.
18.02.2005 Ettepanekud represseeritute valitsuskomisjonile (Represseeritute Abistamise Fondi loomine, Sinimägede memoriaali loomise rahastamine, Maarjamäe mälestusväljaku avamise rahastamine, hukatud ja hukkunud Eesti kaadriohvitseride memoriaali loomine, sõjahaudade hooldamine, Mehikoorma ausamba püstitamine jm).
05.03.2005 Eesti Vabadusvõitluse Vääristamise Fondi ettepanekud justiitsminister Ken-Marti Vaherile ja kaitseminister Jaak Jõerüüdile (Riigikogu õiguslik-poliitiline hinnang II maailmasõja sündmustele Eestis, 1944. aasta Eesti kaitselahingute tunnustamine võitluseks Eesti riikliku iseseisvuse ja demokraatia taastamise eest Eestis, Eesti vabadusvõitleja statuudi kehtestamine jpm).
30.08.2005 Ettepanekud represseeritute valitsuskomisjonile (Sihtasutuse Represseeritute Abistamise Fond loomine, Sinimägede memoriaali- ja kaitseala loomise rahastamine, hukatud ja hukkunud Eesti kaadriohvitseride memoriaali loomine, vabadusvõitlejate haudade hooldamine).
01.11.2005 Ettepanekud peaminister Andrus Ansipile Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoja liikmesorganisatsioonide esindajate kohtumisel peaministriga.
Ettekanne Memento Liidu juhatuse koosolekul Eesti Represseeritute Abistamise Fondi loomise kohta.
23.12.2005 Ettepanekud Tallinna linnapea Jüri Ratasele (Maarjamäe mälestusväljak, hukatud ja hukkunud Eesti kaadriohvitseride memoriaal Tallinnas, Tallinna vabadusvõitlejate matmiskoht Metsakalmistul, Vabaduse monumendi püstitamine Harjumäele). 
2006 Vabariigi Valitsuse 10.06.2003 korraldusega nr. 376-k moodustatud „Asjatundjate komisjon poliitilistel põhjustel represseeritud inimeste sotsiaalsete tagatiste küsimuse läbitöötamiseks” liige, Eesti Vabadusvõitlejate Liit, Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus, Vabadusvõitluse Vääristamise Fond, Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoda
Lääne-Virumaa, Vihula vald, Vatku küla, Raude kinnistu. Liina Marquardti elamu ehitusprojekt. 
Tallinn, Nõmme linnaosa, kinnistu Tähe tn. 37. Tõnu-Peeter Nooni elamu ehitusprojekt. 
Tartu linn, Riia mnt. 12, Eesti Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ruumi projekteeritud mälestustahvel 1941 Suvesõjas Tartumaal langenud võitlejatele. Ida-Virumaa, Vaivara vald, Sinimäed, Grenaderi mägi. Teises maailmasõjas Eesti kaitselahingutest osa võtnud vallooni võitlejatele pühendatud ausamba „5. Freiwilligen Sturmbrigade Wallonien” projekt, ausamba püstitamine, projektijuhtimine. Avatud 25.07.2006. 
Tartu maakond, Meeksi vald, Mehikoorma alevik. Teises maailmasõjas Eesti iseseisvuse taastamise eest võidelnud 20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi 45. rügemendi võitlejatele pühendatud ausamba projekt, ausamba püstitamine, projektijuhtimine. Avatud 26.08.2006. 
1944. aasta Eesti kaitselahingutest osavõtja rinnamärk.
Raamat „Tallinna vabadusvõitlejad“ koostaja ja autor. Esitlus Eesti Rahvusraamatukogus 18.12.2006. 
09.01.2006 Ettepanekud Eesti Represseeritute Abistamise Fondi nõukogu esimehele Ken-Marti Vaherile ja peaminister Andrus Ansipile (mälestusmärk Sajaani mägedesse Verhne-Ussinski kalmistule) 
06.02.2006 Ettepanekud Memento Liidu juhatusele Eesti Represseeritute Abistamise Fondi asutamiseks
21.02.2016 Ettekanne Eesti peaminister Andrus Ansipi vastuvõtul vabadusvõitlejate auks
22.02.2006 Tallinna vabadusvõitlejad viimast korda kaitsejõudude paraadil Vabaduse väljakul.
06.03.2006 Ettepanekud Riigikogu põhiseaduskomisjonile (vabadusvõitluse ja vabadusvõitlejate tunnustamine, Riigikogu otsuse eelnõu 688 OE „Eesti kodanike relvavõitlusest NSVL sõjalise okupatsiooni vastu” muutmine)
Raamat "Tallinna vabadusvõitlejad". Autorid Kuno Raude (koostaja, kujundus), Hendrik Arro, Erich Puusaag, Kalju Remmelgas, Harri Rent, Arvo Salumäe, Ants-Eduard Teder ja Armand Trei.
5. 29.07.2006 Sinimägedes Grenaderide mäel avatud ausammas „5. Freiwilligen Sturmbrigade Wallonien“.
6. 26.08.2006 Mehikoormas avatud ausammas „20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi 45. rügemendi (Harald Riipalu) võitlejatele”.
2007 Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoda
Harju maakond, Saue linn, kinnistu Kivikangru tn. 12. Raivo Ojapõllu elamu ehitusprojekt.
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla, kinnistu Pardi detailplaneering. Kaarma vallavalitsusele üle antud 13.11.2007. 
Pärnu maakond, Tahkuranna vald. Hints Malle elamu muutmisprojekt.
Tallinn, Nõmme linnaosa, kinnistu Lootuse pst. 92. Kairi-Annely Auväärti elamu ehitusprojekt. 
27.07.2007 Sinimägedes Grenaderi mäel taasavatud, aprillis 2007 lõhutud ja seejärel AS-s Jõhvi Kivi restaureeritud, 20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi ja 5. Freiwilligen Sturmbrigade Wallonien võitlejatele pühendatud ausammaste taastamine. Projekt, projektijuhtimine. 
03.01.2007 Kuno Raude, Enn Sarve ja Eduard Raska ettepanekud Riigikogu õiguskomisjonile karistusseadustiku muutmiseks.
14.01.2007 Ettepanekud peaministrile (Venemaal hukkunud eestlaste matmispaikade tähistamine, lähiajalugu ja vabadusvõitluse tunnustamine seadusandlikul tasandil, valitsuse suhtumine represseeritutesse, eesti keele kaitse, pronkssõduri saatus, vanaduspension, maareform, Vabadussõja Võidusammas, kommunismiohvrite memoriaal, Venemaa rünnakud, Keskerakonna leping Ühtse Venemaaga). 
14.03.2007 Ettepanekud Reformierakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja Roheliste koalitsiooniläbirääkimiste delegatsioonidele (eesti keel ja kultuur, rahvusriik, hinnang Eesti lähiajaloole, kommunismivastasest vabadusvõitlusest osavõtnute legitiimsuse tunnustamine seadusandlikul tasandil, totaalkaitsesüsteemi rakendamine NATO koosseisus ja kaitsealase baaskoolituse andmine igale Eesti kodanikule, lõpu tegemine riigi­ vargustele, korruptsioonile ja rahvustevahelise vaenu õhutamisele, terve looduskeskkonna säilitamine tulevastele põlvedele, vaimsete ja materiaalsete väärtuste suurendamine aastatel 2007–2011, pensioni tõstmine 44%-ni keskmisest palgast ja pensionäride töötasu vabastamine tulumaksust).
23.11.2007 Ettepanekud Eesti Represseeritute Abistamise Fondi nõukogule (mälestusmärk Sajaani mägedesse Verhne-Ussinski kalmistule).
2008 Ühiskondlikest kohustustest prii
Saaremaa, Orissaare vald, Tagavere küla, Aida kinnistu. Kristian Allikma elamu ehitusprojekt. Kaks kausta. 
Raamatu „Eesti Vabadusvõitlejate Liidu ajalugu“. Kaasautor.
21.02.2008 Ettekanne Eesti vabadusvõitlejate kohtumisel peaminister Andrus Ansipiga.
02.04.2008 Ettepanekud represseeritute valitsuskomisjoni esimehele rahvastikuminister Urve Palole: okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse muutmine.
26.06.2008 Ettekanne „Relvavendade mälestuseks” Valga Muuseumis toimunud sõjaajaloo konverentsil.
18.12.2008 Ettepanekud peaminister Andrus Ansipile. 26.06.2008 Valga Muuseumis toimunud ajaloopäevast osavõtnute otsuste realiseerimine: Eesti kaitselahingutele pühendatud memoriaali rajamine Sinimägedesse, memoriaali rajamine hukatud ja hukkunud Eesti ohvitseridele Tallinnas, välismaal hukkunud või seal hukatud Eesti sõdurite ja Venemaale küüditatud ning seal hukkunud eestlaste matmiskohtade tähistamine, sõjaväekalmistute ja Eesti riikliku iseseisvuse taastamise nimel võidelnud eesti meeste auks püstitatud ausammaste ja küüditatute mälestuseks püstitatud mälestusmärkide võtmine Eesti riigi kaitse alla. 
2009 Ühiskondlikest kohustustest prii
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla. Ehitusprojektide koostamine „Põhja” ja „Lõuna” kinnistutele.
20.05.2009 Ettekanne Lasnamäe Linnaosa Valitsuse Halduskogu laste- ja noorsookomisjoni koosolekul. Eesti kaitselahingute mälestuseks. Mälestus kaitselahingutest sõnas ja pildis.
06.11.2009 Ettepanek Kunstiakadeemia rektorile prof Signe Kivile kõikide vilistlaste elulugude ja teostatud tööde loetelude kogumiseks, eesmärgiks Kunstiakadeemia ajalooraamatu kirjutamine ja väljaandmine. 
2010 Ühiskondlikest kohustustest prii
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla, Lõuna kinnistu. Elamu ehitusprojekt. 
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla, Põhja kinnistu. Elamu ehitusprojekt.
„1944. aasta Eesti kaitselahingute memoriaal Sinimägedes” eskiisprojekt. 
Raamat "Eesti Vabadusvõitlejate Liidu ajalugu 1992–2008". Autorid Vaino Kallas † (koostaja, kujundus), Leonhard Heinla †, Hendrik Arro †, Kuno Raude, Lembit Leinjärv †, Gunnar Laev †, Georg Mõttus †, Jüri Kask, Evald Laidvere, Arnold Kull, Olaf Taru †, Martin Ennuk, Alfred Sild †, Aksel Kübar †, Kalju Nurk †, Valdur Raudvassar, Kalju Jakobsoo †, Heino Kerde †, Traugott Läänmäe †, Leonhard Heinla †, Hendrik Arro †, Kuno Raude, Lembit Leinjärv †, Gunnar Laev †, Georg Mõttus †, Jüri Kask, Evald Laidvere, Arnold Kull, Olaf Taru †, Martin Ennuk, Alfred Sild †, Aksel Kübar †, Kalju Nurk †, Valdur Raudvassar, Kalju Jakobsoo †, Heino Kerde †, Traugott Läänmäe †. 
2011 Ühiskondlikest kohustustest prii
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla. Ehitusprojektide korrigeerimine (asendiplaan) „Põhja” ja „Lõuna” kinnistutele. 
2012 Ühiskondlikest kohustustest prii 
Pärnu reisijate raudteejaama lammutamisega seotud kohtuvaidlus Pärnu Linnavalitsusega (2011–2012 materjalid neljas kaustas). 
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla. Ehitusprojektide korrigeerimine (asendiplaan) „Põhja” ja „Lõuna” kinnistutele.
Hukatud Otto Tiefi valitsuse liikmete kenotaafi eskiisprojekt Metsakalmistule. 
Pärnu reisijate raudteejaama detailplaneeringu kompromisslahendused I-V eesmärgiga säilitada olemasolevad reisijate raudteejaama hooned. 
Tallinn, Jalaka tn. 12 hoone trepikodade projekt.
01.07.2012 avatud monument Aruküla taastajatele Lääne-Virumaal Vinni vallas.
2013 Ühiskondlikest kohustustest prii
Maailmameister Georg Lurichi ausamba eskiisprojekt Väike-Maarjasse. Georg Lurichi pronkskuju autor on skulptor Lembit Palm. 
Eesti Vabariigi 100. aastapäeva konkursile esitatud ideekavand TV dokumentaalfilmide seriaalile „Meie selja taga olid kodud“. 
Raamatu „Mägi-Altai 1969“ käsikirja esitlus Pärnus EÜE 50 aastapäeva tähistamisel. 
12.10.2013. Viimane intervjuu Rüütliristi kavaleri Harald Nugiseksiga (22.10.1921– 02.01. 2014) 
Raamatu „Igavesti teel“ käsikiri. 
2014 Ühiskondlikest kohustustest prii
Georg Lurichi ausamba ehitusprojekt. Projekteerimistööde II etapp.
Raamatu „Riigikaitse sünnivalud 1992–2013” käsikiri.
Raamatu „Artiklite kogumik 1983–2013” käsikiri. 
Perekond Raude vapi kujunduse tellimine heraldik Priit R. Herodeselt. 20.01.2014 kanti perekonnavapp Eesti Muinsuskaitse Seltsi Heraldikakolleegiumi vapimatriklisse.
Perekonnalipu kujundamine ja tellimine Tallinna Lipuvabrikust.
9. 2014. aasta suvel Tallinna Metsakalmistule paigaldatud perekond Raude perekonnavapiga hauatähis. 
25.03.1949 Virumaalt Küti vallast Siberisse küüditatud inimestele pühendatud mälestustahvli projekt ja teostus. Viru-Jaagupi kiriku interjöör. 
2015 Ühiskondlikest kohustustest prii
Maailmameister Georg Lurichi ausamba ehitusprojekti eelprojekt Väike-Maarjasse. 
Pärnu maakond, Tahkuranna vald, Reiu küla, Kalevi pst. 29 elamu ja majandushoone muutmis-projekt.
Siberisse Verhne-Ussinski rajooni kalmistutele maetud eestlaste nimekirja koostamine. Koostöö sisseseadmine Krasnojarski ühinguga „Memorial“, Krasnojarski krai Rehabiliteeritute Ühingu Jermakovski osakonnaga, Verhne-Ussinski alevi administratsiooniga. Mälestusmärgi kavand. 
Verhne-Ussinski kalmistule maetud eestlaste nimekirja paigutamine Krasnojarski krai ühingu „Memorial“ kodulehele http://www.memorial.krsk.ru/ 
Virumaa Roela ja Rägavere vallast 25.03.1949 Siberisse küüditatud vallaelanike mälestuse põlistamine Viru-Jaagupi kirikus. Nimekirja koostamine. Plaatide eskiisprojektid. 
2016 Ühiskondlikest kohustustest prii
Siberisse küüditatud eestlaste mälestuse põlistamine Krasnojarski krai Verhne-Ussinski rajooni Verhne-Ussinski alevi kalmistul. Nimekirja täiendamine ja kontrollimine. Läbirääkimised võimuesindajatega Venemaal ja Eestis. Eskiisprojekt. 
Koostöös skulptor Mare Mikofiga (büsti modelleerimine) ja Laupa põhikooli direktori Kaarel Aluojaga (teostus) II maailmasõja kangelase Harald Nugiseksi mälestuse põlistamine Järvamaal Laupa põhikoolis. 
08.04.2016 Raamatu „Loodud 1971–2016” (projektid, ehitised, ausambad, väikevormid, raamatud, artiklid, eelnõud, ettepanekud) esitlemine Padise mõisas. 
09.07.2016 Elvas Eesti vabadusõitlehate kokkutulekul antud intervjuu filmirežissöörile ja operaatorile Andres Söödile. 
15.08.2016. Viimane intervjuu tehnikateadlase ja endise Luftwafe piloodi Hendrik Arroga (25.07.1925 – 26.09.2017) 
Raamat "Loodud 1971–2016". Autor ja kujundaja Kuno Raude. 
2017 Ühiskondlikest kohustustest prii
Uue kodu ehitamine Harjumaale Kiili valda Kangru külla . 
Juulis 2017 kinkisJermakovski rajooni Keskraamatukogule 12 köidet Eesti Represseeritute Registri Büroo (ERRB) algatusel väljaantud n.n. „musta raamatut”. 
01.12.2017.Intervjuu ajakirjanik Jaanika Kressale (ajakiri „Kultuur ja Elu”). 
10. 20.10.2017 paigaldatud Tallinna Metsakalmimstule perekond Lepsi hauatähis.
2018 Ühiskondlikest kohustustest prii
Karsnojarski krais Verhne-Ussinski rajoonis hukkunud 51 eestlasele pühendatud ausamba projekt lõplik viimistlemine.
Ausamba tellimine kiviraiumistöökojast Abakan-Granit, ausamba transport Abakanist Verhneussinskojesse ja paigaldamine Verhneussinskoje kalmistule.
Karsnojarski krais Verhne-Ussinski rajoonis hukkunud 51 eestlasele pühendatud ausamba avamine Verhneussinskoje kalmistul 15.052018. 
Juulis 2018. aasta andis Krasnojarski krai Jermakovski rajooni Verhneussisnkoje alevi munitsipaalmuuseumile üle roostevaba metallist valmistatud „Eesti Vabariik 100” logo ning failid Verhneussiskojesse 1949. aastal küüditatud eestlaste dokumentidega ja ajalooliste fotodega. 
Osavõtt Siberis Krasnojarski linnas Eesti kultuuri päevadest, mis olid pühendatud Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva tähistamisele.
11. 22.04.2018 Maailmameister Georg Lurichi ausamba avamine Väike-Maarjas.
2019 Ühiskondlikest kohustustest prii
Minu kutsel viibis juunis 2019 Tallinnas Vene Föderatsiooni Krasnojarski krai Memoriaali juht, füüsik Aleksei Babii. Tulevase koostöö huvides viisin Aleksei Babii kokku Eesti Memento Liidu ja Eesti Mälu Instituudi juhtidega. Eesti Memento Liidu teeneterist Aleksei Babiile. 
Ajalehe "Maaleht" poolt korraldatud 42 inimese reisi juhimine 22.-29.06.2019 Siberisse Krasnojarskisse ja selle ünbusesse. 
Ajalehe "Maaleht" poolt korraldatud 47 inimese reisi juhimine 06.-13.07.2019 Siberisse Krasnojarskisse ja selle ünbusesse. 
13.-22.07,2019 Krasnojarski krais asuvate Abakani linna, Šušenskoje, Jermakovski, Tanzõbei, Aradani, Verheussinskoje ja Tõva Vabariigi külastamine. Eesti Memento Liidu teenetemedali üleandmine Verhneussinskoje administratsiooni juhile Aleksandr Jekimovile ja aukirja üleandmine Vassili Romanenkole.
Virumaa Roela ja Rägavere vallast 25.03.1949 Siberisse küüditatud vallaelanike mälestuse põlistamine Viru-Jaagupi kirikus. Nimekirja täiendamine, plaatide eskiisprojektid, plaatide tellimine. 
09.11.2019. Ettekanne „Mälestuste põlistamiesest” Eesti Genealoogia Seltsi Tallinna osakonna koosolekule. 
2021 13. 13.06.2021 Viru.Jaagupi kirikus avatud “Roela ja Rägavere vallast küüditatute mälestustahvlid”. Kokku 3 tahvlit. 
Konverentsid, seminarid.
02.07.1982 Ettekanne „Aianduskooperatiividest Pärnu ja Sindi linnas” Pärnu Linna RSN Täitevkomitee 17. koosseisu istungjärgul. 
30.11.–09.12.1982. Osavõtt NSV Liidu linnade peaarhitektide nõukogu istungi tööst Usbeki NSV-s Taškendis, Dzezgazganis, Samarkandis, Kattakurganis, Buhhaaras, Hiivas. 
03.–08.08.1984 Osavõtt NSV Liidu linnade peaarhitektide nõukogu istungi tööst Leedu NSV-s Vilniuses. 
ENSV Arhitektide Liidu XIII kongressil tehtud kirjalik ettepanek linnade ja rajoonide peaarhitektide ametikohtade muutmiseks ENSV linnade ja rajoonide RSN Täitevkomiteede esimeeste asetäitjate ametikohtadeks.
Samal kongressil tehtud kirjalik ettepanek ENSV Arhitektide Liidu juurde ENSV linnade ja rajoonide peaarhitektide nõukogu moodustamiseks.
11.12.1984 ettekanne Pärnu Linna RSN Täitevkomitee istungil „Pärnu linna generaalplaani realiseerimise tulemustest aastatel 1974–1984”.
10.07.1984 Ettekanne Pärnu vanalinna regenereerimisalasel Pärnu Linna RSN Täitevkomitee istungil. 
15.–22.03.1985 Osavõtt NSV Liidu Arhitektide Liidu poolt korraldatud seminari tööst Moskvas.
04.–07.06.1985 Osavõtt ICOMOS-i ja Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee poolt Tallinnas korraldatud kollokviumist „Arhitektuurimälestiste kaitse ja tänapäevase kasutamise probleemid” tööst.
15.06.–23.06.1985 Osavõtt NSV Liidu linnade peaarhitektide nõukogu istungi tööst, kaasarvatud „ekspresskonkurss”, Tadžiki NSV-s Dušanbes.
15.–27.08.1985 Osavõtt NSVL Arhitektide Liidu delegatsiooni koosseisus seminar-nõupidamisest Soome Vabariigis: Kouvolo, Lahti, Tampere, Pori, Rauma, Turu, Helsinki, Tapiola. 
05.–07.09.1986 osavõtt Eesti NSV linnade ja rajoonide peaarhitektidele korraldatud seminarist Saaremaal Kingissepas.
Konkursid, näitused.
Osavõtt ENSV Riikliku Ehituskomitee poolt 1986 korraldatud peaarhitektide tootmisgruppide tööde näitustest Tallinnas, Viljandis, Paides ja Pärnus. 12 planšetti.
Osavõtt maaelamute arhitektuurivõistlusest 1987. Ostupreemia.
Osavõtt maaelamute projektide näitusest 1987 RPI Eesti Projekt ruumides. 12 planšetti.
ENSV Riikliku Kunstiinstituudi laiendatud õppehoone ideekavandite arhitektuurivõistlus 1988. Võistlustöö „November 88”. Projekt asub Eesti Kunstiakadeemia arhiivis. 
Rakvere Kesk (Turu) väljaku ja sellega külgneva maa-ala planeerimise ning keskväljakuga piirnevate tänavafrontide arhitektuurse lahenduse võistlusprojekt „Valik 47”. Ostupreemia. 1987/1988. Korraldajad Rakvere Rajooni RSN Täitevkomitee ja Eesti NSV Arhitektide Liit. Projekt Rakvere Linnavalitsuse või Lääne-Viru Maakonnavalitsuse arhiivis. 
Koos skulptor Lembit Palmiga osavõtt Rakvere Rajooni RSN TK, Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liidu „Memento“ Rakvere Ühingu, Rakvere Rahvarinde ja Rakvere Linna RSN TK poolt korraldatud konkursist „Virumaalt küüditatute mälestuseks“ . 
1989. Osavõtt ERKI poolt Rakvere Kultuurimajas korraldatud näitusest töödega „Rakvere kesklinna detailplaneerimise projekt“ ja „ERKI juurdeehituse projekt“. 
06.01.1990 Koostöös skulptor Lembit Palmiga Rakvere linna Tammikusse kavandatud mälestusmärgi ideekavandi konkursi töö „Põhjatäht”. III koht. Korraldajad: Rakvere Rajooni RSN TK, Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liit „Memento” Rakvere Ühing, Rakvere Rahvarinne, Rakvere Linna RSN TK. Töö Rakvere Rajooni RSN TK arhiivis.
1997. Konkurss „Logo-Eesti 80“. Neli võistlustööd, märgusõna „Vabadus = Võit“. Joonised.
2000. Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuse ja Balti Kaitsekolledži hoone esise väljaku arhitektuurse lahenduse ideekonkurss. Võistlustöö „Plats 2000“ asendiplaan, seletuskiri.
2001 Tallinnasse kavandatava Vabaduse monumendi konkursi I voor. Esitatud 5 võistlustööd: „Tuntud ring“ (seletuskiri), „Jaani kirik“ (seletuskiri), „Komandandi tee“ (seletuskiri), „Eskarp“ (seletuskiri) „Ingeri bastion“ (seletuskiri). Korraldajad Tallinna Linnavalitsus ja Eesti Arhitektide Liit.
2007. Tallinn, Ingeri bastion (Harjumägi). Ideekonkursile „Vabadussõja võidusammas” esitatud Vabadus­ sõja võidusamba konkursiprojekt. Märgusõna „Koit”. 6 planšetti. Makett. Failid projektist. Kaitse­ ministeeriumile üle antud 02.07.2007.
2020. Koostöös skulptor Lembit Palmiga osavõtt Tallinnasse kavandatud Konstantin Pätsi mälestusmärgi ideekonkursist. Võistlustöö märgusõnaga "PRIIMUS" antud üle Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalametile 13.04.2020. Võistlustöö asub Pärnu Muuseumis.
2020. Koostöös skulptor Lembit Palmiga osavõtt Tartusse kavandatud "KUNSTITEOSE AVATUD IDEEKONKURSiST", hankija Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikum. Võistlustöö „LUMEN AQUA Populus” antud üle Tartu Ülikooli Kliinikumi hanketeenistusele 19.05.2020. Võistlustöö asub Pärnu Muuseumis. 
2021 raamat "Tuntud tundmatud Rakvere kunstnikud Adele Sildmets ja Arkadi Snegirjov". Autor ja kujundaja. 
2021 raamat "Järeltulijatele 1642–2021". Autor ja kujundaja. 
2021-2022 „Eesti Soomusrongide võitlejatele pühendatud mälestusmärgi ideekavandi” autor, figuraalse osa autor skulptor Mare Mikof. Idekavand üle antud Tapa Vallavalitsusele. 
2021-2022 Koostöös Rakvere Linnavalitsusega ja Rakvere galeristide Riina ning Mati Rilloga Rakvere kunstnike Adele Sildmetsa ja Arkadi Snegirjovi maalinäituse organiseerimine Rakvere Kultuurikeskuses 04.09.2021-05.01.2022.
2022. Koostöös Vene Kultuurikeskusega Rakvere kunstnike Adele Sildmetsa ja Arkadi Snegirjovi maalinäituse organiseerimine Tallinnas Vene Kultuurikeskuses 12.01.2022-10.02.2022.
Huvialad.
Kosmoloogia, rahvaste ränne, sõdade ajalugu, riikide teke, Siberi põlisrahvad, genealoogia, julgeolekupoliitika, mälestuste põlistamine.