tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tartu Hansa Kool

 
Tartu Hansa Kool on põhikool Tartus. Kool asub aadressil Anne tänav 63.
Kooli eelkäija oli 1978. aastal asutatud Tartu 12. Keskkool, mis alustas tööd vastvalminud majas. Kooli esimene direktor oli Valter Johanson, õppealajuhatajad olid Maie Buraeva ja Aave Kõrgesaar. Kooli sümboliks valiti öökull, kelle üks silm on kinni ja teine avatud.
1995. aastal muudeti kool majanduskallakuga gümnaasiumiks ja nimetati Tartu Kommertsgümnaasiumiks. 
2014. aasta sügisel organiseeriti õppeasutus ümber põhikooliks Tartu Hansa Kool.
Graceland

Graceland on 14 aakri suurune valdus Memphises Tennessee osariigis aadressiga 3734 Elvis Presley Boulevard (teistel andmetel 3764 Elvis Presley Boulevard).
Gracelandi valdus rajati algselt Ameerika Ühendriikide kodusõja (1861–1865) ajal farmiks ajalehe Memphis Daily Appeal kirjastaja S. E. Toofi poolt. Nime valdusele pani ta oma tütre või mõne teise Grace'i-nimelise sugulase järgi. Gracelandi-nimeline mõisahoone on ehitatud 1939. aastal dr Thomas ja Ruth Moore'i poolt. Ruth Moore oli S. E. Toofi sugulane. Hoone oli kasutusel kirikuna, kui dr Thomase ja Ruth Moore'i tütar Ruth Marie selle 1957. aasta märtsis 102 500 dollari eest Elvis Presleyle müüs. Alates sellest ajast on see olnud Elvis Presley kodu.
1977. aasta 16. augustil suri Elvis Gracelandi hoone sissekäigu kohal asuvas vannitoas. Esialgu maeti ta küll Forest Hilli kalmistule oma ema kõrvale, kuid 2. oktoobril maeti nende mõlema surnukehad Gracelandi valduses asuvasse meditatsiooniaeda. Kahe aasta pärast, 1979. aastal, maeti sinna ka pärast oma surma Elvise isa Vernon ning 1980. aastal vanaema Minnie Mae. Elvise testamendi kohaselt kuulub Graceland praegu Elvise tütrele, Lisa Marie Presleyle.
1982. aasta 7. juunist avas Elvise eksabikaasa Priscilla Presley Gracelandi turistidele, et kompenseerida hoone ülalpidamise kulutusi. Valduse ümbruskonda on lisandunud veel mitmeid atraktsioone, sealhulgas Elvise kaks lennukit, automuuseum ja palju muud. Vaid hoone teisele korrusele turiste ei lubata, sest see on alati olnud Elvise privaatne elupaik.
Graceland on Valge Maja järel Ameerika Ühendriikide kõige külastatavam hoone 700 000 külastajaga aastas.
Axel Heibergi saar

Axel Heibergi saar on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Pindalaga 43 000 ruutkilomeetrit on see Kanada 7. ja maailma 31. saar.
Saar on mägine, kõrgus kuni 2211 meetrit (Outlooki mägi). Kuulub Kanadale. Saar on asustamata.
Pasodoobel

Pasodoobel ehk pasodoble (hispaania keeles 'topeltsamm') on Ladina-Ameerika tantsude hulka arvatav hispaaniapärane tants, mida tantsitakse tavaliselt teatud kindlate muusikapalade järgi. Sõjaka iseloomuga marsitaktis muusika sarnaneb härjavõitluse sissejuhatuseks mängitavaga ning tants ise kujutab endast toreero (meestantsija) liikumist tema käes oleva punase keebiga, keda etendab naistantsija. Tantsu esimene osa kujutab härjavõitleja saabumist areenile, teine osa võitluse algust, viimane osa toreero võidutsemist. Pasodooblile on iseloomulikud muusika rütmi katkestavad kõrgpunktid, mil tantsupaar võtab sisse mõne huvitava poosi. 
Pasodoobel tekkis ja sai populaarseks Prantsusmaal 1920.–1930. aastatel ning on praegu võistlustantsuvõistlustel Ladina-Ameerika tantsude seas eelviimane. Tempo on u 62 takti minutis. Seltskonnatantsuna on pasodoobel vähe levinud.
Memphis Mafia

Memphis Mafia oli hüüdnimi teatud grupile, mis koosnes inimestest, kes ümbritsesid Elvis Presleyt aastatel 1956–1977.
Läbi aegade inimesed vahetusid, kuid põhiosa püsis: Joe Esposito, Charlie Hodge, Red West, Sonny West, Jerry Schilling, Billy Smith, Lamar Fike, George Klein, Marty Lacker, Alan Fortas, Dave Hebler, Larry Geller, Patty Perry jt.
Nende ülesanne oli tagada kõik kuninga vajadused – kes hoolitses turvamise eest, kes oli autojuht, kelle kanda jäi mõni muu valdkond, kes oli lihtsalt sõber jne –, kuid peamine eesmärk oli siiski vaid ümbritseda Elvist nii päeval kui ka ööl ning alati valvel olla.
Nime "Memphis Mafia", mille asjaosalised meeleldi omaks võtsid, kuid kes ise end sel viisil kunagi ei nimetanud, pani neile ajakirjandus.
Axel Heiberg

Axel Heiberg (16. märts 1848 – 4. september 1932) oli Norra ettevõtja ja poliitik. 
Ta rahastas ekspeditsiooni, mille käigus avastati Põhja-Jäämeres Axel Heibergi saar.
Miikse

Miikse (ka Meeksi, Miiksi või Megusitsa) küla asub Setomaa vallas Võru maakonnas.
Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.
Külas asub Miikse Ristija Johannese kirik, Jaanikivi, küla läbib Miikse oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Kolonel Tom Parker

Kolonel Tom Parker (kodanikunimega Thomas Andrew Parker, sünninimega Andreas Cornelius van Kuijk; 26. juuni 1909 Breda, Holland – 21. jaanuar 1997 Las Vegas, Nevada osariik) oli USA meelelahutusimpressaario. Tuntud kui Elvis Presley mänedžer.
Tom Parker sündis 1909. aastal Adam van Kuijki ja Maria van Kuijki viienda lapsena. 17-aastaselt läks ta illegaalse immigrandina Ameerika Ühendriikidesse, kus teenis elatist tsirkuses ja pärast seda oli neli aastat armees. Seejärel pöördus ta jälle tsirkuseelu poole. Oma nime oli ta Thomas Andrew Parkeriks muutnud.
"Enne muusikabisnisesse tulekut pidas ta ponitsirkuses viineriputkat.
Kord arutasid tsirkuse omanikud kaua, kas poleks mõistlik lasta pileti hind veerandi dollari peale. Parker tegi aga sootuks teistsuguse ettepaneku: "Tõstame hoopis dollarini ja kes pärast rahul pole, saab poole rahast tagasi!"
Teine kord ajas Parker tsirkusesse viivatele teedele lehmakarja. Teed olid nõnda pasased, et tsirkusest lahkuvad pealtvaatajad pidid kasutama Parkeri poni. Ja muidugi mitte tasuta. See võiks pakkuda mõtteainet ärimeestele, kes murravad pead selle üle, kuidas publikult suurt sissepääsumaksu koorida – miks mitte rakendada ka väljapääsumaksu!" Samas võib seda laadi lood aga kahtluse alla seada, sest mõningatel andmetel olevat need vaid kõlakad, mida "kolonel" kasutas, et kontrollida inimeste kergeusklikkust.
1940. aastatel töötas ta ka koerapüüdjana ja pidas isegi lemmikloomasurnuaeda.
1939. aasta lõpus sai Parkerist Gene Austini, 1944. aastal Eddy Arnoldi ja 1955. aastal Hank Snow' mänedžer. Samuti hakkas kirjutama Elvis Presleyt Hank Snow' soojendusesinejaks. Oktoobris 1955 sai Parkerist Elvise nõuandja ning 1956. aastal mänedžer ja oli seda kuni Elvise surmani 16. augustil 1977.
Palju on laidetud ja sama palju kiidetud Parkeri tööd Elvise mänedžerina. Talle on ette heidetud, et ta kantis Elvise tuludest 50% endale ja kasutas Elvise turundamiseks häbiväärseid nippe, kuid samas peab tunnistama, et ilma Parkerita poleks ehk Elvisest ajaloolist suurkuju saanud.
Pärast Elvise surma oli ta elu lõpuni Barron Hiltoni personaalne meelelahutuskonsultant. Talle pakuti küll tööd mitme artisti mänedžerina, kuid ta keeldus alati, öeldes, et "on vaid Elvis ja "kolonel"". Ta suri 21. jaanuaril 1997 Hiltoni hotellis Las Vegases. 
Tiitli "kolonel" oli Tom Parker saanud nooruses tuletõrje päästetöödel üles näidatud vapruse eest.
San Diego

San Diego on linn Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas Vaikse ookeani rannikul umbes 190 km Los Angelesest lõunas Ameerika Ühendriikide–Mehhiko piiri lähedal, San Diego maakonna halduskeskus ja suurim linn.
San Diegos San Ysidro linnaosas asub üks maailma kõige suuremaid piiriületus kohti. 2005. aastal ületas piiri selles kohas 17 miljonit sõidukit ja 50 miljonit inimest.
San Diego rahvusvaheline lennujaam on kõige tihedama liiklusega ühe lennureaga lennujaam maailmas.
Ajalugu.
Enne eurooplaste saabumist elasid piirkonnas kumiaid. Linn asutati 16. juulil 1769. San Diego sai linnaõigused 27. märtsil 1850.
San Diego on saanud nime katoliku kiriku pühaku Diego de Alcalá järgi.
Rahvastik.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 1 386 932. Aastal 2010 oli elanikke 1 307 402. San Diego linnastus elab üle kolme miljoni inimese. San Diego on elanike arvult USA kaheksas ja osariigi teine linn.
Haridus ja teadus.
San Diegos asub California Ülikooli süsteemi kuuluv California Ülikool San Diegos. Selle üks divisjone on uurimiskeskus Scripps Institution of Oceanography.
Majandus.
San Diego on telekommunikatsiooni- ja biotehnoloogiatööstuse keskus.
Vaatamisväärsused.
San Diegos Balboa pargis asub 1916. aastal avatud ja USA üks enimkülastatavaid loomaaedu, kus on üle loomi ligi 650 liigist. San Diego vanalinn on ajaloomälestis. Balboa pargis asuvad lisaks paljud muuseumid.
Kesklinnas asub kuulus gaasilampide kvartal, hiigelsuur konverentsikeskus ning mereäärne promenaad otse ajalooliste purjelaevade muuseumi kõrval.
Sport.
Linnas tegutseb pesapalliklubi San Diego Padres. Aastatel 1961–2016 tegutses linnas Ameerika jalgpalliklubi San Diego Chargers, mis on kolinud nüüdseks Los Angelesse ja kannab nime Los Angeles Chargers. Linnas on baseerunud lisaks kaks NBA korvpalliklubi: aastatel 1967–1971 San Diego Rockets (praegune Houston Rockets) ja 1978–1984 San Diego Clippers (praegune Los Angeles Clippers).
Hilda Leesmann

Hilda-Elfriede Leesmann (abielludes Rosenberg; 16. detsember 1891 – 1. veebruar 1928 Nièvre, Prantsusmaa) oli eesti balletiõpetaja ja pianist, Alfred Rosenbergi esimene abikaasa.
Hilda Leesmanni isa oli kalatööstur Joosep Leesmann, kelle hea varanduslik seis võimaldas oma lastele hea hariduse anda. 1910. aastal läks Hilda Leesmann Pariisi plastilist tantsu õppima. Umbes sel ajal tutvus ta ühel rongireisil Alfred Rosenbergiga, kellele Hilda silmaring sügavat muljet avaldas. Tunnetades iseenda silmaringi piiratust, luges Rosenberg Hilda suunamisel läbi hulga ilukirjanduslikke ja filosoofilisi teoseid. Hilda Leesmann ja Alfred Rosenberg abiellusid 10. märtsil 1915 Riias.
1917. aastal lõid Hilda Rosenbergil Peterburis välja tuberkuloosi alged ning arstide soovitusel sõitis ta sama aasta suvel Krimmi tervislikumasse kliimasse tervist kosutama. Abikaasa sõitis talle sinna kolmeks kuuks järele, kuid pidi siis diplomitöö ja eksamite tõttu tagasi Moskvasse pöörduma. Uuesti saadi kokku 1918. aastal Tallinnas, kust Alfred Rosenberg aasta lõpus ilma abikaasata koos lahkuvate Saksa vägedega Saksamaale lahkus.
Vabadussõja järel sõitis Hilda Rosenberg ravile Šveitsis Arosas asuvasse kuurorti ja seejärel sanatooriumi Saksamaale. Vahepeal oli Alfred Rosenberg teinud kiiret karjääri natsiparteis ning abikaasade suhted jahenesid. 1923. aasta juulis lahutasid Rosenbergid abielu, kusjuures Müncheni magistraadikohtus esines Hilda Rosenberg hagejana ja Alfred Rosenberg kostjana.
Hilda Leesmann suri 1. veebruaril 1928 Prantsusmaal Nièvre'is. Matused toimusid Tallinnas Kaarli kirikus sama aasta 8. märtsil ning ta maeti Tallinna Vana-Kaarli kalmistule.
Ben Affleck

Benjamin Affleck (sündinud 15. augustil 1972 Berkeleys California osariigis) on USA filminäitleja, režissöör ja stsenarist.
Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Päevavargad", "Hea Will Hunting", "Armageddon", "Armunud Shakespeare", "Dogma", "Pearl Harbor" ja "Hollywoodland".
Tema lavastatud filmidest on tuntuim Dennis Lehane‎'i samanimelisele romaanile tuginev "Kui lapsuke kaob" (2007).
Ta kirjutas stsenaariumi filmidele "Hea Will Hunting" (1997) ja "Kui lapsuke kaob".
Tunnustus.
1997 valminud filmiga "Hea Will Hunting" võitis Affleck Oscari parima originaalstsenaariumi kategoorias ja Kuldgloobuse stsenaariumi kategoorias. Neid auhindu jagas ta stsenaariumi kaasautori Matt Damoniga.
1998 mängis Affleck filmis "Armageddon" ning nimetati selle rolli eest parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks kõrvalosatäitja kategoorias ja halvima filmi auhinna Kuldne Vaarikas kandidaadiks ekraanipaari kategoorias koos Liv Tyleriga. Ta ei võitnud neid auhindu.
Samal aastal mängis ta filmis "Armunud Shakespeare" näitlejat Edward Alleyni. Ta pälvis selle filmiga Ekraaninäitlejate gildi auhinna näitetrupi kategoorias.
2001 mängis Affleck filmis "Pearl Harbor". Ta nimetati selle filmi eest Kuldse Vaarika kandidaadiks näitleja kategoorias ning koos Kate Beckinsale'i ja Josh Hartnettiga ekraanipaari kategoorias. Ta ei võitnud neid auhindu.
2003 mängis Affleck filmides "Daredevil – kartmatu tasuja", "Gigli" ja "Tasu" ning pälvis nende kolme rolli eest kokku Kuldse Vaarika näitleja kategoorias. Koos oma ekraanipartneri Jennifer Lopezega filmist "Gigli" pälvis ta teisegi Kuldse Vaarika, nimelt ekraanipaari kategoorias.
2004 mängis Affleck filmides "Kuidas jõulude ajal ellu jääda" ja "Jersey tüdruk" ning nimetati nende rollide eest Kuldse Vaarika kandidaadiks näitleja kategoorias ning koos Liv Tyleri ja Jennifer Lopezega "Jersey tüdrukust" teisegi Kuldse Vaarika kandidaadiks ekraanipaari kategoorias. Ta ei saanud neid auhindu.
2001–2005 oli Affleck telesarja "Project Greenlight" üks kaasprodutsente. See telesari valis tuhandete algajate filmitegijate seast igal hooajal kõige andekama ja aitas nende soovitud filmi valmis teha. See telesari nimetati 2002, 2004 ja 2005 televisiooniauhinna Emmy kandidaadiks tõsielusarja kategoorias, aga ei võitnud ühelgi aastal.
2006 mängis Affleck filmis "Hollywoodland" George Reevesit Kuldgloobuse ja Saturni kandidaadiks kõrvalosatäitja kategoorias ning võitis Saturni. Selle rolli eest pälvis ta ka Volpi karika ehk Veneetsia filmifestivali parima näitleja auhinna.
Alec Baldwin

Alexander Rae Baldwin III (sündinud 3. aprillil 1958 New Yorgis) on filmiauhinnale Oscar nomineeritud ja Kuldgloobusega pärjatud USA näitleja.
Tema tuntumate filmirollide seas on osatäitmised filmides "Mardikamahl", "Jaht punasele oktoobrile", "Aviaator – valguses ja varjus", "Pearl Harbor" ja "Kahe tule vahel".
Oktoobris 2021 tulistas ta filmi "Rust" võtetel kogemata surnuks operaator Halyna Hutchinsi.
Eraelu.
Alec Baldwin oli aastatel 1993–2002 abielus näitleja Kim Basingeriga, kellega tal on tütar Ireland Eliesse (sündinud 1995).
Hugh Laurie

 
James Hugh Calum Laurie (sündinud 11. juunil 1959 Oxfordis) on inglise filminäitleja, koomik, stsenarist ja muusik.
Neljast lapsest noorimana on tal kuus aastat vanem vend ja kaks õde. Ta ema Patricia suri, kui Laurie oli 29-aastane. Tema isa Ran Laurie oli arst, kes võitis 1948. aasta Londoni olümpiamängudel kuldmedali roolijata kahepaadil.
Ka Hugh oli koolis ja ülikoolis sõudja. Ta kuulub ka ühte maailma vanimasse sõudeklubisse Leander Club. 1977. aastal tuli ta Suurbritannia noortemeistriks roolijaga kahepaadil ja osales juunioride maailmameistrivõistlustel. 1980 osales ta Cambridge'i ja Oxfordi vahelisel sõudevõistlusel Cambridge'i paatkonnas (Oxford võitis).
Euroopas on Hugh Laurie tuntud eeskätt mitme tegelaskuju mängijana telesarjas "Blackadder", kus peaosa mängis Rowan Atkinson, ja Woosteri osatäitmisega telesarjas "Jeeves ja Wooster". Koos Stephen Fryga komöödiaduos Fry ja Laurie kirjutas ja näitles ta sketšisarjas "Tükike Fry'd &amp; Lauriet". Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta dr. Gregory House'i osatäitjana USA telesarjas "Dr. House". Selles rollis rääkis ta USA aktsendiga, sest sinna sooviti palgata ameeriklast. Sarja teleprodutsent Bryan Singer oli üllatunud, kui sai teada, et Laurie ei olegi ameeriklane, vaid inglane.
Ühegi teise osa eest ei ole ta olnud filmiauhindadele nomineeritud, kuid osa eest "Dr. House'is" on ta selle au pälvinud palju kordi. Emmy nominent on ta olnud 2005 ja 2007–2010 (ei võitnud), Kuldgloobuse nominent 2005–2010 (võitis 2006 ja 2007), Ekraaninäitlejate Gildi auhinna nominent 2006–2010 (võitis 2007 ja 2009), televisioonikriitikute assotsiatsiooni auhinna nominent 2005–2007 (võitis 2005 ja 2006).
Laurie oskab mängida klaverit, kitarri, trumme, akordioni ja saksofoni. Muusikaannet on ta ka mitmes filmis ja sarjas demonstreerinud. Ta on Los Angeleses tegutseva heategevusliku rokkansambli Band From TV laulusolist ja klahvpillimängija. Pärast seda, kui Meat Loaf esines ühes "Dr. House'i" osas külalisena, mängis Laurie ühel Meat Loafi albumil klaverit. 2010. aasta suvel teatati, et Laurie annab 2011. aasta sügisel välja koguni oma bluusialbumi ja on selleks sõlminud lepingu Warner Brothersiga.
2011. aastal valis ettevõte L'Oreal Hugh Laurie oma meestetoodete reklaaminäoks.
Moka

Moka on mitme koha nimi:
Moka on ka teatud kohviliik.
Kazbek

Kazbek (gruusia keeles მყინვარწვერი 'Mkinvartsveri', osseedi "Урсхох", vene "Казбек") on mägi Suur-Kaukasuses, Gruusia kõrguselt kolmas mäetipp, asub Põhja-Osseetia piiri lähedal. Kazbek on kustunud kihtvulkaan, mis viimati purskas umbes 750 eKr.
Kazbeki kõrgus merepinnast on 5047 m.
Esimest korda tõusti tippu 1868. aastal. Eesti esimese alpinaadi juhiks oli Peeter Varep ja selle käigus tõusis 18 alpinisti Kazbeki tippu 29.–30. juulil 1957.
Mäe jalamilt kulgeb Darieli kuru kaudu Gruusia sõjatee.
Legendi järgi oli Kazbeki külge aheldatud Prometheus (Gruusia versioonis Amirani).
Christina Aguilera

Christina María Aguilera (sündinud 18. detsembril 1980 New Yorgis) on USA poplaulja ja laulukirjutaja. Ta on viimase aastakümne üks menukamaid naislauljaid: tema albumeid on müüdud üle 25 miljoni eksemplari.
Aastal 1999 avaldatud debüütalbum "Christina Aguilera" oli edukas ja võitis 2000. aastal Grammy auhinna aasta debütandi kategoorias. Tema hispaaniakeelne album "Mi Reflejo" võitis 2001. aastal hispaaniakeelse muusika Latin Grammy parima vokaalalbumi kategoorias.
Elulugu.
Christina sündis Jimi ja Shelly Aguilera viielapselises peres. Tema ema, elukutseline muusik, on pärit Iirimaalt. Christina isa, kes pärines Ecuadorist, oli sõjaväelane. Tema vennad on Michael ja Casey ning õed Stephanie ja Rachel.
Tema vanemad lahutasid, kui Christina oli 5-aastane, mistõttu kolis Christina koos emaga Pennsylvaniasse.
8-aastaselt osales ta telesaates "Star Search". Tuntuks sai ta 14-aastaselt, kui osales koos jaapani tähe Keizo Nakanishiga videos "All I Wanna Do".
Aastal 1998 sõlmis ta plaadilepingu RCA Recordsiga. Järgmisel aastal avaldas ta debüütalbumi "Christina Aguilera".
Isiklikku.
19. novembril 2005 abiellus ta muusikamänedžeri Jordan Bratmaniga. 4. juunil, oma abikaasa sünnipäeval, avaldas Aguilera, et on rase. 12. jaanuaril 2008 sündis poeg Max Liron Bratman.
Christina on 160 cm pikk. Tema silmad on sinised, juuksed blondid.
Tema hüüdnimed on Chrissy, X-Tina ja Baby Jane.
Aleksandr Kaleri

Aleksandr Jurjevitš Kaleri (sündinud 13. mail 1956 Jūrmalas Lätis) on Venemaa kosmonaut.
Ta on osalenud kolmel pikal kosmoselennul Miri pardal (1992, 1996–1997 ja 2000) ning viibinud kosmoses kokku 769 päeva 6 tundi ja 37 minutit. 
Kaleri töötas aastatel 2003–2004 ja 2010–2011 Rahvusvahelises Kosmosejaamas.
SuperSeaCat

SuperSeaCat oli Tallinna-Helsingi liinil tegutsenud kiirlaevafirma.
See firma oli pikka aega kontserni Sea Containers omanduses, kuid müüdi 2008. aasta kevadel Kreeka laevafirmale Aegean Speed Lines.
Nime SuperSeaCat (tõlgituna inglise keelest: "Merekass") on SeaContainers kasutanud alates aastast 1997 ühekerelistel kiirlaevadel. 
Liinile Tallinn-Helsingi tõi Silja Line kiirlaevad 2000. a. kevadel. 2006. aastal ostis Tallink Silja Line'i Sea Containers Ltd-lt. Tehingust jäid välja nii SuperSeaCat kiirlaevad kui ka Silja Line endised laevad Finnjet ja Silja Opera (praegune Opera). 
Juulis 2006 asutati ettevõte Sea Containers Finland Oy (alates 2008 Superseacat Oy), et kiirlaevade liiklus Tallinna-Helsingi liinil saaks jätkuda. Teenus toimis SuperSeaCati kaubamärgi all.
24. augustiks 2007 oli kompanii laevadega sõitnud 5 miljonit reisijat.
Kontsernis Sea Containers on firma tegutsemisaja jooksul olnud neli SuperSeaCat kiirlaeva: SuperSeaCat One; SuperSeaCat Two; SuperSeaCat Three ja SuperSeaCat Four. Kaks viimast viis praegune omanik Kreekasse pärast liikluse lõppu Tallinna–Helsingi liinil.
Laevafirma Superseacat Oy lõpetas üllatuslikult liikluse Tallinn–Helsingi liinil 14. oktoobril 2008, viidates majandusraskustele. 
20. oktoobril 2008 kuulutas Helsingi ringkonnakohus välja ettevõtte pankroti.
2009. aastast peale opereerivad mõlemad laevad Kreeka lipu all, uued nimed on SpeedRunner III ja SpeedRunner IV. Laevade tegevust saab reaalajas jälgida kodulehel marinetraffic.com. Otsingus võib laevad leida IMO numbrite järgi: SpeedRunner III - 240932000 ja SpeedRunner IV - 240931000. 
Laevastik.
SuperSeaCat parvlaevad võtavad peale nii reisijaid kui ka autosid.
SuperSeaCati kiirlaevad ehitati Itaalia laevatehases Fincantieri, mis on üks Euroopa suurimatest laevatehastest, laevade värvilahenduse autor on Pininfarina. Laevadel on V-kujuline kere, mis oli tolleaegsetest tiiburitest ja katamaraanidest vastupidavam, tekitas vähem vibratsiooni ja väiksemaid laineid. SuperSeaCati kiirlaevade keskmine sõidukiirus on 38 sõlme, mida suudetakse säilitada ka täislastiga 340 tonni. Need laevad võivad peale võtta 700 reisijat ja 150 autot.
Mõlema laeva vööri külgedel on pärsia kassid, mis sümboliseerivad Sea Containersi kauaaegse omaniku James Sherwoodi koduloomi. Mõlemad kassid olid erineva värvilahendusega: SuperSeaCat Threel on hõbehall ja SuperSeaCat Fouril oranž pärsia kass, keda nimetati vastavalt Be-Bop ja Bagpuss.
Riho Ühtegi

Riho Ühtegi (sündinud 15. veebruaril 1964) on Eesti sõjaväelane, auastmelt kindralmajor, kes oli alates 19. juulist 2019 kuni 15. detsembrini 2023 Kaitseliidu ülem. 
Riho Ühtegi eestvedamisel taastati Kaitseliidu Tartumaa malev. 
Ta on teeninud Kaitsejõudude Peastaabi informatsiooniosakonna (J2) ülemana, Eesti kaitseväe Luurepataljoni ülemana (26. veebruarini 2007) ja Eesti kontingendi ülemana Afganistanis. 
1. augustil 2011 asus kolonelleitnant Riho Ühtegi teenima Eesti kaitseatašeena Gruusias. Alates 2012. aasta lõpust oli ta Kaitseväe erioperatsioonide väejuhatuse ülem. 
Kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem esitas Riho Ühtegi mais 2019 kandidaadiks Kaitseliidu ülema ametisse. Valitsus kinnitas Ühtegi sellesse ametisse 13. juunil 2019 ja ta võttis Kaitseliidu juhtimise Meelis Kiililt üle 19. juulil 2019.
Ühtegi ametiaeg Kaitseliidu ülemana lõppes 15. detsembril 2023. 
Ühtegi ülendati kindralmajoriks 23. juunil 2023.
Välislingid.
Kotšetšum

Kotšetšum (vene "Кочечум") on jõgi Aasias. Algab Putorana mägismaalt. Seejärel voolab Kesk-Siberi kiltmaal valdavalt kagusse. Alamjooksul pöördub edelasse. Suubub paremalt Alam-Tunguskasse.
Pikkus 733 km, valgla 96 400 km².
Kaitseliidu Tartumaa malev

Kaitseliidu Tartumaa malev oli Kaitseliidu malev enne teist maailmasõda. 
Kaitseliidu taastamisel loodi Tartumaa malev Riho Ühtegi algatusel Elvas, hiljem ühendati Tartu malevaga ning organiseeriti Elva rühmaks (praeguseks on sellest saanud Elva üksikkompanii).
Z̄āgrose mäed

Z̄āgros (pärsia رشته‌كوه‌های زاگرس (Reshteh Kūhhā-ye Z̄āgros), kurdi "Çîyayên Zagrosê") on mäestik Aasia edelaosas. Kulgeb Iraani mägismaa edelaosas loode-kagu suunas. Kõrgeim tipp 4548 m (Zardkūh). Piirneb kirdes Dasht-e Kavīriga ja edelas Mesopotaamiaga.
Malév

Malév ("Magyar Légiközlekedési Vállalat") oli Ungari rahvuslik lennufirma. 
3. veebruaril 2012 kell 6.00 peatas Malév oma lennud, sest Ungari valitsus lõpetas lennufirma finantseerimise.
Lennukipark.
2012. aasta seisuga oli Malévil 22 reisilennu
Lisaks kasutas Malév Boening 747 lennukeid.
Kalle Eller

Kalle Istvan Eller (7. mai 1940 – 10. jaanuar 2023) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja kultuuritegelane, maausuline.
Haridus.
1964–1970 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis, inglise ja eesti filoloogia erialal.
Arusta

Arusta on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 
Külas asub stratotüüpne Nõmmeküla paemurd.
Kurevere (Kiili)

Kurevere on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 
Taani hindamisraamatus oli küla nimeks "Kurkeuerae".
Posti sihtnumber on 75405.
Luige (Põltsamaa)

Luige on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Aidu (Põltsamaa)

Aidu on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Küla asub Jõgeva–Põltsamaa maantee ääres. 
Aidus on omapärase ehituslaadiga kõrtsihoone, Vabadussõja mälestusmärk Aidu võidualtar, külalistemaja ja korvpalliväljak (ehitati 2009).
Põltsamaa Ühisgümnaasiumi Aidu õppekoht ja Aidu raamatukogu asuvad Aidu lähedal Vägari külas.
Ajalugu.
18. sajandi kaartide järgi oli küla nimi "Aito" ja seal asus kõrts.
4. jaanuari 1919 peetud Aidu lahing oli üks Eesti Vabadussõja murdepunkte, millega peatati bolševike rünnak Põltsamaale. Sündmust meenutab Aidu võidualtar.
2. augustil 1941 toimus Tapiku raba servas Udukülas massimõrv, milles hukkus 17 relvitut meest ümberkaudsetest küladest. Ohvrid maeti järgmisel päeval Aidu Vabadussõja samba juurde ühishauda. Sündmuse mälestuseks on Paduveres mälestuskivi.
Aidu (Lüganuse)

Aidu on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 
2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Aidu-Liiva

Aidu-Liiva on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Aidu-Nõmme

Aidu-Nõmme on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Aidu-Sooküla

Aidu-Sooküla on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Aruküla (Lüganuse)

Aruküla on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Arupäälse

Arupäälse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
202

202. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad
Aastad: 197 198 199 200 201 - 202 - 203 204 205 206 207
Aruvälja (Lüganuse)

Aruvälja (18. sajandi kaartidel "Arruwälli") on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Küla juures on Ojamaa jõgi (18. sajandi kaartidel "Aidu Suur Jöggi").
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
203

203. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad
Aastad: 198 199 200 201 202 - 203 - 204 205 206 207 208
Hirmuse

Hirmuse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Hirmuse on nime saanud seal asunid Hirmuse mõisa () järgi.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Koolma (Lüganuse)

Koolma (18. sajandi kaartidel "Kolma") on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 
Küla läbib Purtse jõgi.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 
Koolma küla lähedal Lääne-Virumaal Vinni vallas paikneb endine Jõepere küla.
Kulja

Kulja on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Lipu

Lipu (18. sajandi kaartidel "Lippo") on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Lipu küla juures on Ojamaa jõgi ja Lipu raba. Lipu külast on külatee Virunurme külasse.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 4 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.
Lümatu (Lüganuse)

Lümatu (18. sajandi kaartidel "Limato") on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Lümatust voolab läbi Mehide oja.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Maidla (Lüganuse)

Maidla on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Mehide

Mehide on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Mehidest jookseb läbi Mehide oja.
Mehide külast itta jääb Oandu küla, mida läbib Purtse jõgi (ka Oandu jõgi).
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Oandu (Lüganuse)

Oandu (18. sajandi kaartidel "Oando") on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Küla läbib Purtse jõgi (ka "Oandu jõgi").
Oandust ja Mehidest lähevad külateed läände Sirtsi külasse. 18. sajandi kaartide järgi on Oandus olnud kõrts.
Ojamaa küla

Ojamaa on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Läbi küla voolab Ojamaa jõgi.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Piilse

Piilse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Küla läbib Purtse jõgi.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 
Sealne 7909 puurauk on Oandu lademe laiendatud stratotüübiks. Küla järgi on nime saanud Rakvere lademe Piilse kihistik. Sealne Oandu ehk Purtse jõe kaldapaljand on ka kihistiku stratotüüp.
Rebu küla

Rebu on Ida-Virumaal Lüganuse vallas asuv küla.
Kohanimekäändeks on Rebusse, mitte Rebule.
Rebule lähimad külad on edelas Oandu, läänes Mehide, põhjas Aruküla ja idas Rääsa.
18. sajandi kaartidel oli Rebu ja Rääsa küla juures Virunurme juurest lähtuv oja.
Küla mainiti 1551 ja 1844 kujul "Rebbo", 1665 kujul "Rebba" ja 1796 kujul "Röbbe". 1726 märgiti hajataludena "Räbo Jürri" ja "Räbo Maddi" talusid. 1732 nimetati Rääsa küla all talupoegi "Räwo Jurri" ja "Räwo Maddis", kes on arvatavasti needsamad isikud kes 6 aastat varem. Küla asus Lüganuse kihelkonnas ning ta on kuulunud Maidla ja Mäetaguse mõisa alla.
Häälikuliselt vastab külanimele sõna "rebu", mis tähendas vanasti rebast. Ent oletatud on sedagi, et nime algkuju oli ä-line. Sel juhul oleks algkujuks sõna "räbu", mis vanasti tähendas puru.
Eesti 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli Rebul 8 elanikku. Küla kuulus Maidla valda kuni selle likvideerimiseni 2013. aastal.
Rääsa

 
Rääsa on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Salaküla

Salaküla on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Sirtsi

Sirtsi on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
18. sajandi kaartidel on Tagama ("Taggama") ja Mehide ("Mehhede") küla vahel Sirtsi kõrts.
Endisest Tagama külast voolab läbi Hirmuse jõgi.
Soonurme

Soonurme (18. sajandi kaartidel "Sonurm") on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Sirtsi soo kirdeserval asunud küla nimi oli välja kujunenud juba 13. sajandil. Küla on kuulunud Hirmuse ja Maidla mõisa alla. 19. sajandil oli külas ka samanimeline karjamõis. Soonurme idaosas teisel pool Hirmuse jõge asunud vabatküla hüüti Hiielinnaks või Hiiemäeks, rahvapäraselt Kämäraks, vanemates allikates ka Hiirelinnaks. Soonurmega liideti 1977. aastal endise Hirmuse raudteepeatuse ümber tekkinud Hirmuse asundus.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Tarumaa

Tarumaa (18. sajandi kaartidel "Tarroma") on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Uniküla (Lüganuse)

"See artikkel on külast Lüganuse vallas; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit Uniküla."
Uniküla (18. sajandi kaartidel "Unnikül") on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Küla läbib Purtse jõgi. Jõel on olnud vesiveski.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Veneoja

Veneoja on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Metsanurga (Kiili)

Metsanurga on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 
Posti sihtnumber on 75406.
Mõisaküla (Põltsamaa)

Mõisaküla on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Nabala

Nabala on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Küla järgi on nime saanud ordoviitsiumi Nabala lade.
Paekna

Paekna on küla Harju maakonnas Kiili vallas.
Küla järgi on nime saanud Paekna kihistu.
Piissoo

Piissoo on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 
Küla läbib Tõdva–Nabala tee.
24. augustil 1941 toimus Nabala ja Piissoo küla piiril lahing saksa ja nõukogude armee vahel.
Sookaera

Sookaera on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Külas asus Nabala mõisa Peebu karjamõis.
Külas asub Paekna paemurd.
Sõgula

Sõgula on küla Harju maakonnas Kiili vallas.
Sõmeru (Kiili)

Sõmeru on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 
Posti sihtnumber on 75411.
2000. aastal elas külas 37 inimest.
Vaela

Vaela on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Küla asub mõlemal pool Tallinna ringteed 2 km Kiili alevist loodes ja 12 km Tallinnast kagus.
1977. aastal liideti Vaela külaga Saire küla.
Varem on kasutatud ka Väela nimekuju.
Mufulira

Mufulira on linn Sambias Copperbelti provintsis. Linn on üks Sambia suuremaid vasetootmiskeskusi.
Sambias on tuntud linna edukas jalgpallimeeskond Mufulira Wanderer. Mufuliras sündis Sambia kolmas president Levy Mwanawasa.
Sambia Ülikool

Sambia Ülikool on Sambia suurim ülikool. Asutati 1964 ja alustas tegevust 17. märtsil 1966. Ülikoolis õpib umbes 6000 üliõpilast.
Mõhn

Mõhn on liustiku sulamisvee setetest koosnev üldjuhul ümar kuhjepinnavorm. Eestis kõige levinum mõhnatüüp on küngasmõhn, mis on kujult enamasti ümara või ovaalse kujuga 5–25 m kõrge küngas nõlvakaldega 5–25°. Samuti leidub mõhnu, mis on kühmu-, kupli-, künnise-, seljaku- või vallikujulised. Mõhnad võivad olla ka tasase lavaja laega, moodustades harilikult kõrgeid hajali asetsevaid lavamõhnu, mis on Eestis levinumad Kirde-Eestis.
Mõhnasid kujundavate setete ja tekkeloo alusel eristatakse Eestis liustikujõetekkelisi (fluviogltasiaalseid) ehk fluviomõhnu ja jääjärvetekkelisi (limnoglatsiaalseid) ehk limnomõhnu. Kuna setete ladestumise protsessid võisid jää sulamisel tihti muutuda, siis eristatakse eraldi ka segamõhnu, mis koosnevad nii jääjärve- kui ka liustikujõgede setetest. Kõigil mõhnadel võib olla kas lausaline või laigutine moreenkate, sel juhul nimetatakse neid moreenkattega mõhnadeks. Moreenkattega mõhnastikud on tekkinud enamasti Kagu-Eesti kuhjeliste kõrgustike – Haanja, Otepää ja Karula – kõrgemates osades.
Eesti kõrgeima tipuga Suur Munamägi on tekkelt moreenkünnisel lasuv mõhn.
Tekkeviis.
Jääjõetekkeline.
Jääjõetekkelised mõhnad on tavaliselt veidi piklikuma kujuga ning on moodustunud lõhederohke jääserva ja surnud jää pankade vahelistes avatud lõhedes või passiivse jää tunnelites jääsulamisvete kuhjatud setteist. Jääjõetekkelised mõhnad koosnevad peamiselt põimjaskihilisest liivast ja peenkruusast, mille vahel võib kohati olla väheses ulatuses rõhtkihilist tolmjaid liivu. 
Jääjärvetekkeline.
Üldiselt ümara kujuga jääjärvelised mõhnad on kujunenud taanduva liustiku jääpankade vahelistes ajutiste järvede setetest. Samuti võivad jääjärveliste mõhnade setted pärineda liustiku pealsete või siseste järvede setetest, mis pärast ümbritseva jää sulamist jäid muust pinnasest kõrgemate küngastena maa peale. Jääjärvelised mõhnad koosnevad tihti rõhtsatest jääst väljasulanud moreeni peenematest osistest: liiva- ja aleuriidikihtidest.
Mõhnastikud.
Eestis leidub mõhnasid peamiselt Lõuna-Eesti kõrgustike kõrgemas keskosas, samuti mitmel pool liustiku servamoodustiste vööndites, kus nad esinevad sageli korrapäratutes rühmades ehk mõhnastikes. Eesti mõhnastikud on üsna väikesed, nende pindala on enamasti alla 10 km², kuid võivad ulatuda kuni 20 km². Mõhnadevahelised nõod kujutavad endast enamasti kauem püsinud suuremate jääpankade asemeid, sest need ei lasknud sinna setteid ladestuda. Osa madalamates kohtades asunud jääpanku mattus ka setete alla ja sulas seal alles aastasadade jooksul. Selliseid glatsiokarstilisi lohke nimetatakse söllideks (ehk sulglohkudeks). Mõhnastikule iseloomulik künklik-nõoline reljeef võis kujuneda ka jääserva ette kuhjunud jõgede deltadest pärast nende setetesse mattunud jääpankade sulamist.
Mopti

Mopti on linn Malis Nigeri jõe kallastel. Kohalikud kutsuvad linna Mali Veneetsiaks, kuna linn asub kolmel saarel: Uuslinn, Vanalinn ja Bani.
Saared on juba pikka aega olnud asustatud, kuid linn tekkis alles 19. sajandil Massina impeeriumi osana. Hiljem Prantsuse kolonisatsiooni aegu kasvas linn Mali suurimaks ja tähtsaimaks sadamalinnaks.
Mopti on populaarne turistide hulgas. Linnas asuvad peale jõesadama veel lennuväli ja Mopti Suur mošee.
Mopti on Mali suuruselt neljas linn. Seal elab 115 000 inimest (1999), peamiselt bambarad, bozod, dogonid, songaid ja fulbed.
Kayes

Kayes on linn Lääne-Malis Senegali jõe ääres. Kayes on samanimelise regiooni keskus.
Kayesi linna kutsutakse Aafrika küpsetusahjuks, kuna seal on alati erakordselt kuum. Linn on surutud rauarikaste mägede vahele, mistõttu seal on tavaliselt tuulevaikne ja väga palav. Aasta keskmine õhutemperatuur on 35 °C, kuid kuumimatel kuudel – aprillis ja mais – ulatub keskmine õhutemperatuur 40 °C-ni.
Aastal 1892 sai Kayesi linn Prantsuse Sudaani pealinnaks. Seda kuni 17. oktoobrini 1899, mil uueks pealinnaks sai Bamako.
Linnas on rahvusvaheline lennuväli, seda läbib Dakari–Nigeri raudtee.
Linn asub maa-alal, mis on rikas kulla ja raua poolest.
Gossi

Gossi on linn Malis Gossi järve kaldal.
Seal on suur kariloomade turg.
Aguel'hoc

Aguel'hoc ehk Adjelhoc on asula ja vald Malis Kidali piirkonnas Tessaliti "cercle"'is.
Murrutuslava

Murrutuslava on merelainete abradeeriva tegevuse läbi tekkinud pangaesine tasane peaaegu horisontaalne või mere suunas kaldu olev platvorm.
Murrutuslava teke näeb üldjoontes välja järgmine. Lained abradeerivad pankade jalameid, moodustades sinna murrutuskulpaid. Toetuseta jäänud panga ülaosa variseb alla ning peenestatakse ja kantakse lainete poolt minema. Pank taganeb maa suunas ning merepinnast madalamale tekib enam-vähem tasane platvorm. 
Vastavalt sellele, kas meri tungib peale (transgressioon) või taganeb (regressioon), satuvad ka endised murrutuslavad sügavamale merre, kuhu lained enam ei ulatu või siis hoopis merepinnast kõrgemale, kus neid nimetatakse rannaterrassideks. Rannaterrasside uurimine võimaldab määrata merepinna kõrguse muutumise kiirust.
Murrutus

Murrutus ehk lainekulutus ehk rannakulutus ehk rannaabrasioon on merelainete ja nende poolt kantud kivimilise materjali teostatud abrasioon.
Murrutuse läbi tekivad näiteks pangad, murrutuskulpad ja murrutuslava.
Murrutuskulbas

Murrutuskulbas ehk kulbas (inglise "notch") on merelainete murrutuse läbi tekkinud süvend panga jalamil. 
Kulbaste sügavus on reeglina 1...5 meetrit. Murrutuskulpa areng viib selle lae ehk toetuseta jäänud pangaosa sissevarisemiseni. Kulbaste arengut soodustab murenemine, mida kiirendab mitmesuguste organismide elutegevus. Enamasti tekivad murrutuskulpad lubjakivisse.
Patrick Dempsey

Patrick Galen Dempsey (sündinud 13. jaanuaril 1966 Lewistonis Maine'i osariigis) on USA filminäitleja.
Ta on tuntud eeskätt Derek Shepherdi osatäitjana USA telesarjas "Grey anatoomia" ning filmidest "Karje 3" ja "Armas kodu Alabamas". Eesti televaataja teab teda ka filmist "Pruudipoiss" (2008).
Patrick Dempsey oli 2001. aastal nomineeritud Emmy auhinnale osatäitmise eest (külalisena) draamasarjas "Once and Again" ja 2007. aastal Kuldgloobusele osatäitmise eest sarjas "Grey anatoomia".
Filmikarjäär.
Patrick Dempsey filmikarjäär sai alguse 1980. aastatel, mil ta mängis filmides "Armastust ei saa osta" ja "Loverboy".
1990. aastatel näitles ta peamiselt teleseriaalides, millest tuntumad on "Will ja Grace" ning "Once and Again".
Katherine Heigl

Katherine Marie Heigl (sündinud 24. novembril 1978 Washingtonis) on USA filminäitleja ja endine modell.
Tema isa Paul oli raamatupidaja ja ärijuht, ema Nancy oli personalijuht. Tal oli vanem õde ja kaks vanemat venda. 1986 sai tema vanem vend Jason liiklusõnnetuses surma: tema klassikaaslased viskasid ta sõitvast veoautost välja.
Alates 1987 töötas Heigl modellina ja alates 1992 filminäitlejana. Ta ei lõpetanud keskkooli, vaid keskendus selle asemel oma filmikarjäärile.
1994 mängis ta filmis "My Father the Hero" ja nimetati selle eest Noore näitleja auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda.
1999–2002 mängis ta telesarjas "Roswell" tulnuka ja inimese segu Isabel Evansit. Selle rolliga nimetati ta Saturni auhinna kandidaadiks parima naiskõrvalosatäitja kategoorias televisioonis ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias televisioonis. Ta ei võitnud kumbagi.
2007 mängis ta filmis "Kõht ette". Selle rolli eest nimetati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitlejanna kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda.
2009 mängis ta filmis "Inetu tõde". Selle rolli eest nimetati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks suvefilmi naisnäitleja kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda.
2005–2010 mängis ta telesarjas "Grey anatoomia" doktor Isobel Stevensit. Selle rolli eest nimetati ta 2007 Emmy kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias draamaseriaalis, 2007 ja 2008 Kuldgloobuse kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias televisioonis või filmisarjas ning teismeliste valiku auhinna kandidaadiks seriaalinäitlejanna kategoorias. Ta võitis neist Emmy.
Isiklikku.
Ta on abielus laulja Josh Kelleyga ja neil on kaks adopteeritud last.
Kate Winslet

Kate Elizabeth Winslet (sündinud 5. oktoobril 1975 Berkshire'i krahvkonnas Readingis) on filmiauhinna Oscar pälvinud inglise filminäitleja.
Tema tuntumad filmirollid on tehtud filmides "Mõistus ja tunded", "Titanic", "Iris", "Karge meele igavene sära", "Avastades Eikunagimaad", "Väikesed lapsed", "Mässajate tänav" ja "Ettelugeja".
Kata

Kata on küla Harju maakonna Kose vallas Tuhala jõe ääres.
Külas asuvad Tuhala kirik, Tuhala kalmistu ja Tuhala nõiakaev. Küla piiresse jäävad mitmed kultusekivid, kaks asulakohta ja Kataveski hiiekadakas. Küla põhjapoolne osa jääb Nabala-Tuhala looduskaitsealale.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kata külas 71 inimest. Kõik olid eestlased.
Külas tegutseb Polli loomaaed.
Kata külas asub Kuke turismitalu. Kompleksi peahoone ehitati 1901. aastal traditsioonilise rehielamuna. 1901–1995 oli talu erinevate perekondade käes kasutusel peamiselt elamis- ja põllumajandustaluna. Talukompleksi kuulus ka ümarpalgist viljaait. 2002. aastal alustati ulatuslikku restaureerimist ning 2007. aasta aprillis valmis algset joont järgiv talu peahoone.
Jääkajakas

"Jääkajakas on ka kalakajaka rahvapärane nimetus."
Jääkajakas ("Larus hyperboreus") on suur kajakas, kes on levinud Arktikas (Põhja-Jäämeri saartel ja Islandil) ja Euroopas Atlandi ookeani rannikul. Eestis on ta haruldane talikülaline.
2007. aasta Oscari auhinnad

2007. aasta Oscari auhinnad ehk 79. Ameerika Filmikunsti- ja Teaduste Akadeemia auhinnad jagati välja 25. veebruaril 2007 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2006. aasta parematest filmidest.
Õhtujuht oli Ellen DeGeneres.
79. Oscari auhindade nominendid ja võitjad põhikategooriates.
Parim film.
Nominendid:
Võitja:
Parim režissöör.
Nominendid:
Võitja:
Parim meesnäitleja.
Nominendid:
Võitja:
Parim naisnäitleja.
Nominendid:
Võitja:
Parim meeskõrvalosatäitja.
Nominendid:
Võitja:
Parim naiskõrvalosatäitja.
Nominendid:
Võitja:
Parim täispikk animafilm.
Nominendid:
Võitja:
Parim võõrkeelne film.
Nominendid:
Võitja:
Parim mugandatud stsenaarium.
Nominendid:
Võitja:
Parim algupärane stsenaarium.
Nominendid:
Võitja:
Parim dokumentaalfilm.
Nominendid:
Võitja:
Enim Oscareid võitnud filmid.
Neli Oscarit: 
Kolm Oscarit: 
Kaks Oscarit:
Araouane

Araouane on küla Sahara kõrbes Malis. Küla asub oaasis ning on siiani Sahara kõrbe läbivate kaubakaravanide baasjaamaks.
Ajalooliselt on asula tuntud mitme õpetlase, eriti Ahmad Baba al-Massufi tõttu, kes seal sündis.
Külas paikneb mošee.
1990. aastatel sai asula kannatada tuareegi võitlejate ja valitsusvägede vahelises sõjategevuses.
Kose-Uuemõisa

Kose-Uuemõisa on alevik Harju maakonna Kose vallas.
1. jaanuaril 2014 elas Kose-Uuemõisas Rahvastikuregistri andmetel 862 inimest.
Ravila

Ravila on alevik Harju maakonna Kose vallas.
1. jaanuaril 2014 elas Ravilas Rahvastikuregistri andmetel 224 inimest. Neist olid 112 mees- ja 112 naissoost.
Ravilas oli Ravila mõisa keskus. Aastatel 1950–2013 asus mõisa peahoones hooldekodu.
Alevikku läbib Kose–Ravila–Nõmbra tee ja seal lõppeb Vardja–Ravila tee.
Ravilas on loodud Ravila Külaselts.
Ravilas tegutses varem Ravila lasteaed, mis liideti Kose lasteaiaga.
Asulas on varem tegutsenud Ravila raamatukogu.
Ahisilla

Ahisilla on küla Harju maakonna Kose vallas Kose alevikust põhjas.
Küla lõunaosa läbib Pirita jõgi ning Ahisilla oja. Asula kagupiiri moodustab Kose–Jägala maantee ja idapiiri sealt samast alguse saav Viskla–Pikavere tee.
Lõunas piirab küla Kose alevik, läänes Krei, põhjas Mallavere, idas Viskla ja kagus Võlle küla.
Kanavere

Kanavere on küla Harju maakonna Kose vallas.
Küla läbib Kolu–Habaja tee.
Kanavere piires asub mitu muinsuskaitsealust kultuskivi. Seal asuvad ka arheoloogiamälestisteks arvatud asulakoht ja ohverdamiskoht.
Kanaveres on ka Kanavere lahingu mälestuskivi, mis avati 1985 ja mille kujundas Aulin Rimm.
Kanaveres toimusid 1980. aastatel suured Aru metsa jaanitulede nime all tuntud jaanipeod.
2002. aastal avati endise jaanituleplatsi kõrval kohalike noorte eestvedamisel suvepidude paik Kanavere Mägi, kus toimusid aastatel 2002–2010 ümbruskonna inimeste seas menukad peod ja kontserdid.
2017. aastal alustati Kanavere Mäel taas suvepidude korraldamisega.
Kolu (Kose)

Kolu on küla Harju maakonna Kose vallas.
Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 97 inimest. Kõik olid eestlased.
Kolu piires asuvad mitu muinsuskaitsealust kultuskivi.
Külas tegutseb AS Klaasimeister, mis on üks Kose valla suuremaid tööstusettevõtteid.
Bafoulabé

Bafoulabé on linn Malis Kayesi piirkonnas. Ta on samanimelise "cercle"'i keskus.
Elanikkonna enamuse moodustavad hasongad, mandingod, soninked ja fulbed.
Linn asub kohas, kus Bafingi ja Bakoye jõgi ühinevad Senegali jõeks. Kohalikus bambara keeles tähendab "Bafoulabé" kohtumist kahe jõega.
Linnast 90 kilomeetri kaugusel asub Manantali hüdroelektrijaam.
Cercle

Cercle on haldusüksus Malis. Mali jaguneb kaheksaks piirkonnaks, mis omakorda jagatakse 49 "cercle"'iks ning need omakorda 703 vallaks.
Prantsuse kolonisatsiooni ajal olid "cercle"'id väikseimad haldusüksused, neid juhtisid tavaliselt Prantsuse ohvitserid.
Esimene "cercle" oli 1887. aastal rajatud Bafoulabé.
Banfora

Banfora on linn Burkina Fasos. Linn on kasvanud välja suhkrurootööstusest. Banfora asub 85 kilomeetri kaugusel Abidjani-Ougadougou raudteest. Eri etnostest elavad linnas bobod ja senufod.
Linna lähistel asuvad unikaalsed kaljud, mis on populaarsed mägironijate hulgas.
Thiruvananthapuram

Thiruvananthapuram (varasem nimi "Trivandrum") on India Kerala osariigi pealinn.
Kropotkin

Kropotkin on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Kubani jõe paremal kaldal.
Linnaõigused sai 1921. aastal ja nime vürst Pjotr Kropotkini järgi.
Krei

Krei on küla Harju maakonna Kose vallas Kose ja Kose-Uuemõisa alevike vahel.
Küla edelanurk puutub kokku Tallinna–Tartu maanteega. Samast kulgeb läbi ka Kose–Jägala maantee.
Krei küla läbib Pirita jõgi.
Seal asus varem Breinthali karjamõis.
Kuivajõe

Kuivajõe on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.
Küla lääneosast voolab läbi Kuivajõgi.
Külas asub Kuivajõe kõrtsihoone, mis on arvatud ehitismälestiseks. 1805. aastal sai kõrtsi juures alguse Kose-Uuemõisa sõjana tuntud talurahvaülestõus.
Külas tegutses Kose-Uuemõisa ministeeriumikool, mille hoone on arvatud ajaloomälestiseks.
1962. aastast tegutseb külas Kuivajõe Meeskoor.
Liiva (Kose)

Liiva on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.
Külas asub Kose-Risti krossirada.
Nõmbra

Nõmbra on küla Harju maakonna Kose valla kirdenurgas.
Küla läbib Kose–Jägala maantee. Seal lõppeb Kose–Ravila–Nõmbra tee.
Nõrava

Nõrava on küla Harju maakonna Kose vallas.
Küla lõunaosa on soine. Sinna jäävad Landja raba, Naisteraba, Leva soo ja Põlendraba. Samas asub ka Leva järv. Osa soodest ka kaitstud Mahtra looduskaitseala koosseisus.
Küla lõunapiiril jookseb Tuhala jõgi.
Külas asub kolm arheoloogiamälestist (kultuskivi, kivikalme ja kalmistu "Kalmemännik").
Nõrava külas on tegutsenud kool.
Külas tegutses Oru-Nõrava prügila.
Oru (Kose)

Oru on küla Harju maakonna Kose vallas.
Külas asus Oru mõis.
Seal tegutsevad Oru põhikool, külakeskus ja raamatukogu. Samuti leiab sealt Oru Taimeõlitööstuse OÜ, Hiie kaupluse, Männiaru saunakompleksi ja Pubi Boka.
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 441 inimest. Neist 423 (95,9%) olid eestlased.
Küla lõunaosa läbib Tuhala jõgi.
Palvere

Palvere on küla Harju maakonna Kose vallas.
Küla läbib Kose–Ravila–Nõmbra tee.
1. jaanuaril 2014 elas Palveres Rahvastikuregistri andmetel 158 inimest. Neist olid 84 mees- ja 74 naissoost.
Ajalugu.
Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus, kui "Paltauare", mil see oli 6 adramaa suurune.
Palvere kool asutati 1784. aastal.
Seal asus ka Palvere mõis, mis oli Ravila mõisa kõrvalmõis. 1872. aastal vahetas Paul von Kotzebue mõishooned maade vastu vallale ning 1874. aastal paigutas vald mõisa härrastemajja kooli ja vallavalitsuse. Hiljem asus seal ka vaestemaja. 1903. aastal ehitati uus vallamaja ja kogu hoone sai kooli käsutusse. Kuna hoones peeti 1905. aasta revolutsiooni ajal kihutuskoosolekuid, siis põletas karistussalk hoone 3. jaanuaril 1906 maha.
1909. aastal rajati maha põletatud hoone varemetele uus koolimaja ja 1910. aastal tuli koolijuhatajaks Jaak Õunapuu, kes pidas seda ametit järgmised 42 aastat. Kool kasvas järgnevatel aastatel kaheklassilisest vallakoolist kuueklassiliseks algkooliks.
Palvere kolhoos moodustati 8. aprillil 1949.
1977. aastal liideti Palvere külaga Lenderma ja Maardu külad.
Raveliku

Raveliku on küla Harju maakonna Kose vallas Ravila aleviku kõrval.
Küla põhjapiir jookseb mööda Pirita jõge.
Saula

Saula on küla Harju maakonna Kose vallas Pirita jõe ääres.
Küla läbib põhja-lõunasuunaliselt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Maantee ja jõe ääres asub ka Viikingite küla.
Külas asuvad Saula Siniallikad ning neid ümbritseb Siniallikate looduskaitseala. Samuti asub külas Kämbla looduskaitseala.