Juri Ustimenko

Juri Ustimenko (sündinud 23. aprillil 1981) on sarimõrvar ja Eesti noorim eluaegne vang . Juri Ustimenko tegutses koos Dmitri Medvedeviga (ajavahemikul 2002. aasta märtsist maini) ja koos mõrvati viis inimest, kaks inimest suutsid nende käest eluga pääseda. Läti politsei lasi Medvedevi tulevahetuses maha, kuid Ustimenkot kinni võtta ei suudetud. 
Ustimenko tabati, kui ta illegaalse piiriületuse eest Poolas kinni võeti ja ta isik Interpoli abil tuvastati. Poola andis ta Eestile välja ja kohus mõistis talle eluaegse vanglakaristuse.
Kuriteod.
2002. aasta 18. märtsil kell 4.24 plahvatas pomm Roosikrantsi 8 peaukse juures. Neli minutit hiljem kärgatas teine pomm. Plahvatused vigastasid kaht inimest, kes said klaasikildudega pihta. Tunnistajad nägid kaht meest sündmuskohalt eemale jooksmas. Kohale tulnud hädaabitöötajad leidsid veel kolmanda pommi, mis polnud lõhkenud. Selle tegid demineerijad kahjutuks. Demineerimiskeskuse juht Arno Pugonen, arvas, et esimene pomm oli mõeldud Jahimaailma ründamiseks ja teised esimeste kohale saabunud operatiivteenistuste õhkulaskmiseks. Pommi pealt leiti musta markeriga kirjutatud kiri: "made in predator". Relvapoe vitriinist võetud relvadega sooritati hiljem viis mõrva. 
Mõni nädal hiljem rünnati Tartumaal taksojuhti ja kolm päeva pärast rünnakut lasti Tallinnas taksojuht maha. 31. märtsil sisenes mõrtsukas Tartus keldripoodi ja lasi kohe seal viibinud 51-aastase müüja maha. 11. aprillil ründasid mõrvarid uuesti, aga seekord jäi saiapoe müüja, 22-aastane neiu ellu. Politseile tundusid need mõrvad väga jõhkrad, sest poeröövides tulistatakse esimene lask tavaliselt seina või lakke, aga poodides tulistati kohe müüjatele kuul pähe. Politsei leidis saiapoest papist kokku keeratud summuti, millel oli kiri: "made in predator". Kohtueksperdid avastasid, et samasugune kiri oli leitud Roosikrantsi plahvatuse sündmuskohalt ja teatasid sellest Keskkriminaalpolitseisse. Politseinikud taipasid, et otsitakse sarimõrvareid.
24. aprillil rünnati Sillamäel rahavedajaid. Kurjategijad lasid maha 23-aastase mehe ja 36-aastane lapseootel raamatupidaja sai raskelt vigastada , kuid arstid suutsid ta elu päästa. Mai alguseks suudeti tuvastada isikud, kes peitusid varjunime Predator taha. Nendeks osutusid Venemaa Föderatsiooni kodanikud Juri Ustimenko ja Dmitri Medvedev. Enne kui politsei jõudis nende pildid meediasse saata, lasid kurjategijad maha Küti Äri 24-aastase müüja ja röövisid poest padruneid. Keskkriminaalpolitsei sai info, et mõrvarid plaanivad liikuda Lätti ja hoiatasid Läti kolleege.
Medvedevi surm ja Ustimenko tabamine.
Valkas märkasid politseinikud Eesti kolleegide antud isikukirjeldusele vastavaid mehi. Neid otsustati kontrollida. Politseinikud palusid dokumente näha, mehed ei reageerinud sellele. Kui üks politseinik palus meestel pikali heita, panid mehed jooksu. Politseinikud jooksid meestele järgi, aga ootamatult kärgatasid lasud. Kurpnieks sai lasu kõhtu, Zanders kätte ja politseinikele appi tulnud turvamees Jacino sai pihta reide. Kurpnieks jäi rängalt vigastatuna lamama. Samuti viga saanud Jacino ja Zanders avasid vastutule. Linnas olnud politseinikud kuulsid raadioside kaudu kolleegide karjeid ja kihutasid kohe sündmuskohale. Samal ajal jõudis Zanders Medvedevi maha lasta. Kui Ustimenko nägi, et Medvedev lasti maha, jooksis ta minema ja sadakonna meetri kauguselt politseijaoskonnast ja kogu linnast kohale kiirustanud politseinikud teda ei tabanud. Kõik kolm viidi haiglasse ja Kurpnieks suri öösel saadud kuulihaava tagajärjel.
Pärast kahe hukkunuga tulevahetust kuulutati Ustimenko rahvusvaheliselt tagaotsitavaks. Ustimenko tabati 8. mail Suwalki bussijaamas Poolas. Poola kohus süüdistas teda ebaseaduslikus piiriületamises ja relva omamises. Poola kohus otsustas Ustimenko Eestile loovutada. 13. novembril tõid K-komando liikmed Ustimenko Poola lennufirma liinilennukiga Eestisse. 
Eestis mõistis kohus ta eluks ajaks vangi ja kui Riigikohus ta kaebust menetlusse ei võtnud, jäi karistus jõusse. Vanglast ennetähtaegset vabanemist saab Ustimenko taotleda alates 2032. aastast, kui mees on ära istunud 30 aastat. 2010. aastal esitas ta presidendile armuandmispalve, mis jäi rahuldamata.
Juri Ustimenko ja Dmitri Medvedeviga seotud mõrvade ja mõrvakatsete kronoloogia.
2004 viidi Ustimenko Murru vanglasse karistust kandma.
2007 viidi Ustimenko Murru vanglast üle Tartu vanglasse.
2015 juunis viskas Ustimenko Tartu vanglas 54 aastast kaasvangi kruusis olnud kuuma veega, põhjustades põletushaavu.
2016 . aasta 25. oktoobril helistas Ustimenko vanglast, kus ta sai kasutada telefoni, politsei- ja piirivalveametisse ja ütles, et justiitsministeeriumi parklas on pomm. Pärast selgus, et pommi tegelikult polnud.
14. veebruaril 2017 lõi ta vangivalvurile zileti kaela piirkonda, kavatsedes ta ära tappa. Vangivalvur jäi ellu.
Jaanuaris 2018 lõi ta ühele vangile käega vastu nägu ja õlga, lisaks lõi veel jalaga.