Bregenzerwald

 
Bregenzerwald (saksa: "Bregenzerwald") on üks peamisi piirkondi Austria Vorarlbergi liidumaal. See kattub, kuid ei ole samapiiriline Bregenzerwaldi mägedega, mis on Põhja-Lubjakivi Alpide mäestik, eriti põhjapoolne flüššitsoon. See on Bregenzer Achi jõe valgla.
Geograafia.
Elanikud jagavad Bregenzewaldi sageli kaheks põhipiirkonnaks: "Vorderwald" (alumine mets) ja "Hinterwald" (ülemine mets). Küngaste ja madalate mägedega Vorderwald on lähemal Reini orule. Hinterwaldis on kõrgemad mäed, kõrgusega kuni 2000 m. Kummaski piirkonnas on oma eristuvad murdevariatsioonid.
Külad.
Bregenzerwaldi peamised külad on Bezau (kohalik keskus), Alberschwende ja Egg. Alberschwende kui ajalooline "Hofsteig" omavalitsusüksus ei kuulunud varem Bregenzerwaldi piirkonda.
Alumine Bregenzerwald ("Vorderer Bregenzerwald") (punane)
Ülemine Bregenzerwald ("Hinterer Bregenzerwald") (sinine)
Kultuur.
Murre.
1814. aastani kuulusid Vorarlbergile põhjas ja loodes Allgäu osad. See ja asjaolu, et kogu piirkonnas oli Alemannide asustuse tõttu Bodeni järve alemanni murre 5./6. sajandist ülekaalus, viis sajandite jooksul mitte ainult hoogsa kaubavahetuse, vaid ka laienenud abieluringide tagajärjel keelelise segunemiseni. Eriti Bregenzerwaldi loodeosas ("Vorderwald" või "Alumine mets") on "Allgäuerisch" mõju eriti märgatav, murre meenutab tugevalt "West Allgäuerisch" murret. Seevastu Keskmise ja Ülemise metsa piirkonnas näitavad valdavad keelevormid tugevamat seost Hofsteigi ja Dornbirni piirkonnaga. Väljastpoolt vaadatuna tajutakse metsamurret idioomina ("Wälderisch"), mis pole teistest Vorarlbergi murretest selgelt eristatav (puudub ühtne "Vorarlbergisch" murre), hoolimata selle mitmekihilisusest ja märkimisväärsetest kohalikest ja piirkondlikest erinevustest.
Arhitektuur.
2014. aastal sai valmis projekt . Kui Krumbachi vald otsustas 2010. aastal 7 bussipeatust ümber ehitada, palgati bussi varjualuste projekteerimiseks seitse rahvusvahelist arhitekti. Kohalikud käsitöölised teostasid nende kavandid. Ehkki bussipeatused erinevad oma kujunduse poolest, on nad mõeldud ühendama loodust ja arhitektuuri, samuti nõudlust ja potentsiaali ainulaadsetel viisidel.
Majandus.
Bregenzerwaldi elanikud teenivad elatist turismist, põllumajandusest ja kaubandusest, mis on tihedalt seotud puidutöötlemisega. Paljud kohalikud elanikud sõidavad tööle ka Reini orgu, Vorarlbergi majanduskeskusesse. "Werkraum Bregenzerwald" on piirkonna kaubanduse ja tööstuse koalitsioon, mis korraldab iga kolme aasta tagant ka ideekonkursi "Handwerk+Form" ('käsitöö' + 'kuju').
2011. aasta kevadel kanti Bregenzerwaldi kolmetasandiline põllumajandusstruktuur, tuntud ka kui Alpi rändkarjatamine, UNESCO poolt tunnistamiseks Austria kultuurmaastiku kandidaatide nimekirja. Ettepanekus tunnistatakse, et Bregenzerwald on "muljetavaldav maastik Alpide põhjaküljel", mis on "suures osas säilitanud oma traditsioonilise põllumajandusstruktuuri". Nende hulka kuuluvad piirkonnale iseloomulikud rida- või tuumikkülad, mille talukohad pärinevad 18. ja 19. sajandist. Lisaks on talukogukonnas palju väikeseid käsitöökodasid. Eraldi võib välja tuua Thali, Schwarzenbergi ja Schoppernau külad koos nende suurepäraste näidetega originaalsetest Bregenzerwaldi majadest ("Wälderhäuser").
Turism.
Bregenzerwald on tuntud eeskätt suusatamiskohana, kuid muude vaatamisväärsuste hulka kuuluvad ka "Käsestraße" ja klassikalise muusika festival "Schubertiade" Schwarzenbergis. Bregenzerwald meelitab neid, kes otsivad puutumatut loodust, vanu traditsioone ja tõelist külalislahkust.
Bregenzerwald on gurmaanide seas eriti tuntud "KäseStrasse Bregenzerwaldi" poolest, mis on põllumeeste, restoranide, käsitööliste ja kauplejate ühendus, mis reklaamib Bregenzerwaldi põllumajandust ja selle kohalikke tooteid, eriti (kuid mitte ainult) juustu. Eelkõige on Bregenzerwaldi mägede juustul ("Bregenzerwälder Bergkäse") rahvusvaheliselt tuntud eripära.
Bregenzerwaldi raudtee ("Bregenzerwaldbahn" või kõnekeeles "Wälderbähnle") on veel üks piirkonna vaatamisväärsusi. See on muuseumraudtee, mis töötab kitsarööpmelise raudtee säilinud lõigul. Aastatel 1902–1983 töötas "Wälderbähnle" liin, mis ulatus 35,5 km kaugusele Bregenzist Bezau poole. Oktoobris 2004 oli kasutatav lõik 6,1 km pikkune, kuid osa sellest kaotati teede laiendamise projektile, jättes kasutatavaks vaid 5 km.
2000. aastal avati Hittisaus Naiste muuseum, ainus omataoline Austrias. Muuseum on pühendatud naiste kultuuriteoste ja lugude/ajaloo eksponeerimisele ja dokumenteerimisele, käsitledes naiste identiteetide ja soorollide küsimusi.
Teine muuseum Bregenzerwaldis on Angelika Kauffmanni muuseum Schwarzenbergis. Muuseum on pühendatud barokk-kunstnikule Angelika Kauffmannile ja sellel on Austria muuseumi kvaliteedipitsat.
Piirkond on populaarne ka matka- ja jalgrattaradade, aga ka arvukate suusapiirkondade poolest.