tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Reiemäe

Reiemäe oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Läsna küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Läsna külaga.
Ristmetsa

Ristmetsa oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Jõepere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõepere külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Risu

Risu oli küla Virumaal, ajalooliselt Vao mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Uuemõisa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Uuemõisa külaga.
1586 on esimest korda mainitud nime Rysze, seejärel 1844 Risso, 1883 Rissu.
Roela-Kannastiku

Roela-Kannastiku oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Aruküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aruküla külaga.
Saariku

Saariku (ka Pehka-Saunaküla) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Pehka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pehka külaga.
Sidrunpuju

Sidrunpuju ("Artemisia abrotanum") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ametliku ravimtaimena võeti sidrunpuju Lääne-Euroopas kasutusele 19. sajandil.
Botaaniline kirjeldus.
Sidrunpuju on mitmeaastane taim, kuni 2 m kõrguseks kasvav poolpõõsas. Tal on pika rootsuga, 4–8 cm pikkused, ja kuni 6 cm laiused peenelt jagunenud lehelabaga rohekashallid lehed. Rohekaskollased õied asetsevad väikestes õisikutes.Tolmleb tuule abil. Sidrunpuju meenutab estragonpuju, kuid tema lehed on hoopis peenemad, mõneti aedtilli meenutavad.
Kasvukohad.
Levinud Kaukaasias, Lääne-Siberis, Kagu-Aasias, Anatoolias ning Kagu-Euroopas. Kasvatatakse laialdaselt.
Keemiline koostis.
Droog sisaldab kuni 0,3% eeterlikku õli. Fenoolsetest ainetest on sidrunpujus flavonoide, kumariine, parkaineid, mõruaineid, sisaldab ka tsüklitooli, kvebrahiiti, klorogeenhapet, kohvhapet, abrotiini, artemisitiini, kalükantosiidi, isofraksidiini, kvabrahitooli, adeniini, adenosiidi, koliini jm. Alkaloididest on leitud obretaniini.
Kasutamine.
Droog.
Droogiks kasutatakse värskeid ja kuivatatud lehti ja rohtseid võrseid. Võrsed lõigatakse maapinnast 30–40 cm kõrguselt maha. Kuivatatakse koos lehtedega või eelnevalt eraldatud lehti. Vürtsina kaotavad kuivatatud lehed pujule iseloomuliku kibeda maitse peaaegu täielikult, nende aroom meenutab sidrunit. Ravi otstarbel tarvitatakse ka sügisel kogutavaid juuri.
Kasutamine meditsiinis.
Sooleparasiidivastane. Söögiisu suurendav ja seedimist soodustav, sapinõristust ergutav. Korrastab menstruatsiooni. Maapealset osa kasutatakse mõningail andmeil skrofuloosi (kaela lümfisõlmede paistetuse) ja angiini korral. Juuri kasutatakse langetõve ja tuberkuloosse meningiidi toetavas ravis. Rahvameditsiinis on juuri kasutatud langetõve ja meningiidi korral.
Kasutamine väljaspool meditsiini.
Vähesel määral parfümeeria- ja toiduainetööstuses. Eeterlik õli annab parfümeeriatoodetele, toitudele ja jookidele meeldiva lõhna ja heleda värvitooni. Nahale määritud mahl peletab putukaid.
Ohud.
Kokkupuutel nahaga võib põhjustada allergilist löövet ja nahapõletikku. Tulenevalt alkaloid obretaniini sisaldusest võib droog pikaajalisel tarvitamisel osutuda tervisele ohtlikuks. Raseduse jooksul droogi kasutamine on ebasoovitatav.
Sepa-Nõmme

Sepa-Nõmme oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Levala küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Levala külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Sivi

Sivi oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Arukse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Arukse külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Soomukse

Soomukse oli küla Virumaal, ajalooliselt Tõdva-Kõnnu mõisa hilisema Vohnja valla alal. Küla jääb tänapäeval Arbavere ja Mõndavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa liideti Arbavere ja teine osa Mõndavere külaga.
1241 on esimest korda mainitud nime Somæcos, seejärel 1726 Könde und Somikus (mõis), 1913 Somukse.
Burzet

Burzet on linn ja vald Prantsusmaa lõunaosas Ardèche'i departemangus.
Șerbăuți vald

Serbiăuți vald on vald Rumeenias Suceava maakonnas. Seal asub kaks küla: Șerbăuți ja Călinești.
Platvormimäng

Platvormimäng (inglise keeles "platform game") on videomängude žanr ja tegevusmängude alamžanr. 
Platvormimängus juhib mängija enamasti ühte karakterit või tegelast korraga, millega tuleb tal hüpata ühelt platvormilt teisele ning vältida tee peal olevaid takistusi. Sageli kujutavad loodud keskkondade maastikud endas palju ebatasasusi, mille läbimiseks on vaja näiteks hüpata või ronida. Tihti on mängijatel osaline kontroll selle üle, kui kõrgele või kaugele nad hüppavad, et vältida olukordi, kus nende karakter kukuks surnuks või hüppaks mööda oma sihtmärgist. Kõige levinum selle žanri mänge ühendav element on hüppamise nupp, millele on tänapäeval alternatiive nagu näpuga tõmbamine puuteekraanil. Mängud, kus hüppamine on täielikult automatiseeritud, ei kuulu platvormimängude žanri, nagu näiteks "The Legend of Zelda" seeriasse kuuluvad mängud.
Peale hüppamise ja ronimise võidakse mängimiseks kasutada ka teistsuguseid akrobaatilisi liikumisviise. Näiteks kasutatakse liikumiseks tegelase kiikuma panemist erinevate objektide abil, kasutades selleks näiteks vääntaimi või haardekonkse, millest esimest on kasutatud mängus "Donkey Kong Country Returns" ning viimast on kasutatud mängus "Bionic Commando", või tegelase põrkuma panemist, kasutades hüppelaudu või batuute, millest viimast on kasutatud mängus "Alpha Waves". Nende mehaanikate kasutamist nimetatakse platvormimiseks, samamoodi ka teistes žanrides kasutades.
Selle žanri mänge on tihti ühendatud teiste žanride mängumehaanikatega ning sarnaselt pandud platvormimängu mehaanikaid ka teistesse žanridesse. Näitekstulistamine mängus "Contra", kaklemine mängudes "Viewtiful Joe" (kaklusmäng platvormimisega) ja "Guacamelee!", seiklemine mängus "Fluffy Defenders" ning rollide mängimine "Castlevania: Symphony of the Night".
Esmaste platvormimängude klassifitseerimine.
Mõiste "platvormimäng" on osaliselt ebaselge, eriti kui rääkida mängudest, mis eksisteerisid enne selle mõiste üleilmset kasutuselevõttu. Platvormimängu mõiste tähendus on kohati erinev sellest, kuidas ta oli defineeritud oma kasutuselevõtu alguses.
Pärast mängu "Donkey Kong" väljalaset hakkasid tekkima sellega sarnases stiilis mängud, millele oli iseloomulik profiilivaatelt paistvad tasemed, mis olid omavahel ühendatud redelitega. Nende seas olid mängud "Kangaroo", "Ponpoko", "Canyon Climber", "Miner 2049er", "Lode Runner" ja "Jumpman". Nendes mängudes oli tavaliselt eesmärk ronida mänguvälja tippu või kokku koguda kõik kindlat tüüpi asjad.
Kolmas dimensioon.
Mõistet "3D-platvormimäng" kasutatakse tavaliselt selliste platvormimängude nimetamiseks, mille mängutegevus asub kolmemõõtmelises maailmas ning mis kasutavad kolmemõõtmelist arvutigraafikat. Mängud, mille tegevus leiab aset 3D-maailmas, aga kasutavad 2D-graafikat, nimetatakse isomeetrilisteks platvormimängudeks. Mänge, kus on kasutusel 3D-graafikat, aga mängutegevus leiab aset 2D-tasandil, nimetatakse 2.5D-mängudeks.
Lõuna-Leyte

Lõuna-Leyte on provints Filipiinidel. See asub Ida-Visayase piirkonnas. Pealinn on Maasini linn.
Puerto Escondido (Honduras)

Puerto Escondido on arheoloogiline ala Hondurases. Nimi tähendab peidetud sadamat. Ala asub Ulua jõel Kariibi mere ääres.
Sablé-sur-Sarthe

Sablé-sur-Sarthe on vald Prantsusmaa lääneosas Pays de la Loire'i piirkonnas Sarthe'i departemangus.
Caitlin

Caitlin on iiri päritolu naisenimi. See tähendab puhtust.
Kenichi Sugano

Kenichi Sugano (jaapani keeles 菅野 賢一 "Sugano Kenichi"; sündinud 8. augustil 1971 Mie prefektuuris) on endine Jaapani jalgpallur.
Möhlin

Möhlin on vald Šveitsis Aargau kantonis Rheinfeldeni ringkonnas.
Īvande vald

Īvande vald (läti keeles "Īvandes pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ēdole, Gudenieki, Kurmāle, Padure ja Alsunga vallaga.
Valla pindala on 71 km². 2016. aasta seisuga elas seal 396 inimest. Valla keskus on Īvande küla. Vallavanem on Anda Upleja.
Tuntud inimestest on vallast pärit kirjanik Mārtiņš Kalndruva.
Ajalugu.
Agraarreformi eel kuulusid valla aladel Heykingitele Lielīvande mõis, Īvande kirikumõis ja Vecmuiža poolmõis – kokku 1246,1 ha maad. Deksne mõisale kuulus 282 ha maad, Mazīvande ja Apuzese mõisale 413 ha maad ja Todaiži mõisale 354 ha maad. Aastal 1935 oli valla pindala 78,1 km² ja seal oli 1201 elanikku. 
Aastal 1945 moodustati vallas Īvande ja Kursa külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Kursa külanõukoguga likvideeritavad Īvande külanõukogu ja Planīca külanõukogu. Aastal 1960 liideti Kursa külanõukogu sovhoosi «Vilgāle» maad Kurmāle külanõukoguga. Aastal 1965 nimetati Kursa külanõukogu ümber Īvande külanõukoguks. Aastal 1977 see likvideeriti ja liideti Ēdole külanõukoguga. Aastal 1992 eraldus Īvande vald Ēdole vallast. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Īvande vesiveski ja selle ümbruskond, Īvande luteri kirik, Lielīvande mõisakompleks (sealhulgas tall, ait, vana ja uus elumaja) ning Vecmuiža ehk Īvande linnamägi.
Tähtsaim jõgi Vanka jõgi. Looduskaitse all on üks nimetu põline tamm valla põhjaosas.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 12 valgevenelast ja 2 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Vektormeetrilised mõõteseadmed

Vektormeetrilised mõõteseadmed on mõõteseadmed, mis on ette nähtud vektorsuuruste parameetrite mõõtmiseks. Tüüpilisteks vektormeetrilisteks mõõteseadmeteks on vektorvoltmeetrid ehk faasitundlikud voltmeetrid, vahelduvvoolu komplekstakistuse ehk vahelduvvoolu mõõtesillad ja kompensaatorid, sünkroonvõimendid ("lock-in amplifiers"), aga ka vattmeetrid.
Vektormeetriliste mõõtevahendite töö põhineb signaalide omavahelisele korrutamisele, mis vähemalt ühe signaali (tavaliselt tugisignaali) siinuselisuse korral vastab Fourier' teisenduse teostamisele selle signaali sageduse jaoks. Selle juures integreerimine asendatakse reeglina keskmistamisega.
Korrutustehte realiseerimiseks kasutatakse tihti analoogkorruteid, kuid võidakse kasutada ka spetsiaalseid analoogseadmeid mõõdetava signaali ajas siinuseliselt muutuva suurusega korrutamise teostamiseks. Neid nimetatakse tihti sünkroondetektoriteks, eriti juhul, kui neis kasutatakse diskreettoimelisi osi (elektronlüliteid).
Analoogsignaali korrutamiseks numbrilise tugisignaaliga võidakse kasutada ka korrutavaid A/D-muundeid.
Digitaalsetes vektormuundites on ka mõõdetav signaal ise muundatud numbriliseks (digitaalseks), mistõttu korrutustehe realiseeritakse aritmeetilise seadme ehk protsessori abil.
Mõnedel juhtudel on elektriliste suuruste vahel korrutustehte teostamiseks kasutatud ka teisi, tavaliselt ruutseosega kirjeldatavaid füüsikalisi protsesse, näiteks termoelektrilisi.
Brandenbergi Alpid

Brandenbergi Alpid (saksa: "Brandenberger Alpen") on Põhja-Lubjakivialpide alamrühm, mis jookseb kogu pikkuses Ida-Alpide ees. Need asuvad täielikult Austrias, Achensee (Tiroolis), Inntali ja Baieri Eel-Alpide vahel. Mäestik on 38 km pikk.
Need on saksa keeles laialdaselt tuntud kui "Rofangebirge", kuigi tegelik "Rofan" (ka "Sonnwendgebirge") on ainult Brandenberger Ache ja Achensee vahelise piirkonna lääneosa. See koosneb kesksest mäerühmast ja kolmest eraldiseisvast mäest. Guffert (2195 m), mis paikneb väljaspool keskset rühma, moodustab eraldi mäerühma. See paikneb Kramsachist põhjas, Tegernsee Blauberge ja Kesk-Rofani vahel. Unnütze Achensee põhjapoolse otsa juures Achenkirchist idas ja Ebner Joch (1957 m) Achensee lõunapoolse otsa juures Maurachist idas on samuti väljaspool keskset mäestikku.
Naabermäestikud.
Brandenbergi Alpid piirnevad järgmiste Alpide alamrühmadega:
Achenkirch

Achenkirch on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 916 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 113,95 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2182 inimest.
Īvande

Īvande (vanasti ka Lielīvande ja Dižīvande) on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas, Īvande valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Vanka jõe kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusel. Īvandes on raamatukogu ja postkontor.
Īvandet on esmamainitud 1253. aastal. Praegune küla tekkis Lielīvande mõisa ("Groß-Iwanden") ja Īvande kiriku juurde. Nõukogude perioodil kujunes küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Īvande vesiveski ja selle ümbruskond, Īvande luteri kirik ning Lielīvande mõisakompleks (sealhulgas tall, ait, vana ja uus elumaja).
Lähis-Ida ja Vahemeremaade vanade kultuuride uurimiskeskus

Lähis-Ida ja Vahemeremaade vanade kultuuride uurimiskeskus (inglise keeles "Research Center of Ancient Near Eastern and Mediterranean Cultures"), lühend CAEMC, on rahvusvaheline uurimiskeskus (konsortsium) asukohaga Tartus Tartu Ülikoolis. Halduslikult kuulub uurimiskeskus Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi koosseisu.
Varem oli keskuse ingliskeelse nimena kasutusel "European Research Centre for Ancient East Mediterranean Cultures".
Uurimiskeskus tegeleb Vana-Lähis-Ida ja Vahemere tsivilisatsioonide ajaloo, kultuuri ja religioonide uurimise ning akadeemilise õpetamisega. Keskus korraldab ja koordineerib akadeemilist uurimist, organiseerib rahvusvahelisi konverentse, avaldab akadeemilisi kogumikke ning korraldab loengukursusi ja seminare.
Nõukogu.
Uurimiskeskuse nõukogu liikmed on 2024. aasta 26. augusti seisuga Mait Kõiv (esimees), Peter Funke, Andreas Johandi, Thomas R. Kämmerer (auesimees), Urmas Nõmmik, Janika Päll, Vladimir Sazonov, Elo-Mall Toomet ja Ivo Volt.
Institutsionaalsed liikmed.
Uurimiskeskuse institutsionaalsed liikmed on:
Rahvusvahelised aastakonverentsid.
Alates 2017. aastast korraldab CAEMC Tartus Lähis-Ida ja Vahemere maade vanade kultuuride rahvusvahelisi konverentse.
Sorgi

Sorgi oli küla Virumaal, ajalooliselt Udriku-Pala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leikude küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leikude külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Сорги).
Sünkroondetektor

Sünkroondetektor on seade signaali "s"(t) muundamiseks tugisignaaliga sünkroonsel viisil. Matemaatiliselt vastab sellisele muundamisele signaali korrutamine tugisignaalile vastava ajalise matemaatilise funktsiooniga "s"ref(t).
Saadav sünkroonmuundamise tulemus vastab matemaatilisele korrelatsioonile nende kahe funktsiooni vahel.
Siinuseliste signaalide või signaali siinuseliste (harmooniliste) komponentide puhul vastab see tulemus Fourier' teisendusele antud siinussignaali sagedusel.
Tehniline teostus.
Analoogsignaali sünkroondetektori põhiliseks komponendiks on analoogkorruti. Selle kasutamisel tekib aga probleeme dünaamilise diapasooni osas, kuna analoogkorrutite toimimine põhineb kas ruutsõltuvuse või eksonentsiaalse sõltuvuse kasutamisel. Probleeme tekib ka korruti läbivkarakteristiku lineaarsuse ja dünaamilise diapasooni osas, mis ei ületa analoogkorrutite jaoks iseloomulikku taset (piirdub umbes 60 dB-ga). Lisaks võib probleemiks saada ka täpsus, mis on täiendavalt seotud veel ka tugisignaali täpsusega. Analoogsignaali sagedusala on selle meetodi puhul aga gigahertsidesse ulatuv, dioodkorruti (dioodsegusti) kasutamisel veelgi kõrgemate sagedusteni ulatuv.
Kõige selle tõttu on analoogsignaali sünkroondetektorite realiseerimise põhiliseks viisiks saanud elektronlülitite kasutamine. Sellisel juhul määravad sünkroondetektori täpsuse ja lineaarsuse põhiliselt täppistakistid. Niisuguste sünkroondetektorite dünaamiline diapasoon ulatub 120 dB-ni. Probleemiks saab nende puhul aga toimimise ajaline diskreetsus, mistõttu tekib tundlikkus kõrgemate paaritute harmoonikute suhtes, mis on proportsionaalne nende sisaldusega tugisignaalile vastavas diskreetses ajalises funktsioonis. Töösagedusala on analoogkorrutiga lahendustega võrreldes mitu suurusjärku kitsam.
Kasutusalad.
Sünkroondetekteerimise peamine kasutusala on elektroonne mõõtetehnika.
Sünkroondetektorid on kasutusel faasitundliku detektorina (faasidetektorina) automaatsetes faasisünkronisatsiooni süsteemides (faasilukksüsteemides).
Sünkroondetektorid on leidnud kasutamist raadio ja televisiooni vastuvõtuseadmetes, sealhulgas FM-raadiote stereodekooderites ja AM-raadiote stereodekooderites ning analoogvärvitelevisiooni värvussignaalide detekteerimiseks, QAM-demodulaatorites ja mujal.
Sünkroondetekteerimise erijuhtum on toiteseadmetes kasutatav sünkroonalaldamine.
Sämi-Kurismiku

Sämi-Kurismiku (ka Sämi-Kuristiku) oli küla Virumaal, ajalooliselt Uhtna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sämi-Tagaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sämi külaga.
Tamna

Tamna oli küla Virumaal, ajalooliselt Karitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Levala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Levala külaga.
Külast on teateid alates 1591 (Tamnalby).
Telliste

Telliste oli küla Virumaal, ajalooliselt Kihlevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kihlevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Kihlevere asunduse ja Telliste küla liitmisel moodustati uus küla: Kihlevere.
Külast on teateid alates 1453 (Teilintirpke). Hiljem on küla aladele moodustatud Telliste karjamõis. 1920. aastatel moodustati karjamõisa aladest Telliste asundus, mis hiljem nimetati külaks.
Tobia-Väljataguse

Tobia-Väljataguse oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Kõrgemäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõrgemäe külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Tudusilla

Tudusilla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rasivere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rasivere külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Tuulivere

Tuulivere oli küla Virumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Käru külaga.
Külast on teateid alates 1586 (Tuliferküll).
Tõnuvere

Tõnuvere oli küla Virumaal, ajalooliselt Porkuni mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurmetu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurmetu külaga.
1241 on esimest korda mainitud nime Tonnæwæræ, seejärel 1583 Tennefer, 1586 Tennofer, 1796 Tön̄afer.
Tõrma-Metsküla

Tõrma-Metsküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Eesküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Eesküla külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Tõrma-Väljataguse

Tõrma-Väljataguse oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Karitsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karitsa külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Võduvere-Tagaküla

Võduvere-Tagaküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Võduvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võduvere külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Ädara

Ädara (kirjakeeles varem ka Edara) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rasivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rasivere külaga.
1732 on esimest korda mainitud nime Eddara m, seejärel 1765 Eddara, 1796 Edara (küla), 1913 Ädara m (mõis).
19.–20. sajandini oli küla alal poolmõis (Ädara mõis).
Ällivere

Ällivere (kirjakeeles varem ka Ellivere) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kapu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikevere külaga.
1565 on esimest korda mainitud nime Ellever (kirja pandud hiljem), seejärel 1750 Ällifer.
Äntu-Karjamaa

Äntu-Karjamaa oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rastla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rastla külaga.
Äntu-Tagaküla

Äntu-Tagaküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rastla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rastla külaga.
Ärina-Kännu

Ärina-Kännu oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Ärina küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ärina külaga.
Täru

Täru oli küla Virumaal, ajalooliselt Karitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Levala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Levala külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Терро).
Uguri

Uguri oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Äntu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Äntu külaga.
Külast on teateid hiljemalt 1970.
Vandu-Eesküla

Vandu-Eesküla (ka Vandu-Altküla) oli küla Virumaal, ajalooliselt Neeruti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui Vandu-Eesküla ja Vandu-Tagaküla liitmisel moodustati uuesti Vandu küla.
Külast on teateid alates 1241 (Uvannæ).
19. sajandi teisel poolel jaotati Vandu kaheks: Vandu-Eeskülaks ja Vandu-Altkülaks. Vandu-Eesküla oli põline Vandu küla.
Vandu-Tagaküla

Vandu-Tagaküla oli küla Virumaal, ajalooliselt Neeruti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui Vandu-Eesküla ja Vandu-Tagaküla liitmisel moodustati uuesti Vandu küla.
Küla moodustati 19. sajandi II poolel.
Varangu-Raja

Varangu-Raja oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Varangu küla alale. Küla kaotati 1977, mil Jõeküla, Tõugu, Varangu ja Varangu-Raja küla liitmisel moodustati Karulõpe küla (aastast 1997 Varangu).
Vesioru

Vesioru oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Pandivere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pandivere külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Vinnimäe

Vinnimäe oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Kadapiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kadapiku külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Voorse

Voorse oli küla Virumaal, ajalooliselt Pada mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Metsavälja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Toomika külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Ворсе). Enne seda oli küla alal Voorse karjamõis.
Voorse (Kadrina kihelkond)

Voorse oli küla Virumaal, ajalooliselt Vohnja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Uku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Uku külaga.
1920. aastatel moodustati Vohnja mõisa ühest osast asundus. Umbes 1939 muudeti asundus külaks.
Suur mügarliudik

Suur mügarliudik ("Dumontinia tuberosa") on tiksikulaadsete seltsi kuuluv seen, "Dumontinia" perekonna liik. 
Varem arvati see mügarliudiku ("Sclerotinia") perekonda.
Levik ja kasvukoht.
Seen on levinud Euroopas.
Suur mügarliudik parasiteerib ülaste risoomidel, moodustab seal sklerootsiume. Kevadel ülaste kasvu ajal arenevad sklerootsiumitel seene viljakehad – lehtereoslad. Viljakehi moodustab seen eriti ohtralt häiritud pinnasega paikades.
Sarnased liigid.
Kevadisel ajal kasvavad metsades suure mügarliudikuga sarnased urvaliudikud ("Ciboria spp."). Nende viljakehad on õrnemad ja arenevad sarapuu, lepa, kase või paju veidi mattunud eelmise aasta urbadel.
Sooküpress

Sooküpress ("Taxodium distichum") on küpressiliste sugukonda kuuluv okaspuu.
Sooküpress kasvab 30–35 meetri kõrguseks, tüve diameeter on 1-2 meetrit.
Aleksander Valsiner

Aleksander Valsiner (18. veebruar 1903 Sarapiku küla, Vohnja vald, Virumaa – 5. oktoober 1972 Tallinn) oli eesti pedagoog ja haridustegelane.
Ta lõpetas 1922. aastal Järva Maakonna Tapa Ühisgümnaasiumi ja õppis aastatel 1922–1924 Tartu Ülikooli filosoofia teaduskonnas ja aastatel 1924–1929 matemaatika-loodusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta lühikest aega (1926–1929) ÜS Raimla liige.
Valsiner on töötanud õpetajana Saaremaal Kõnnu algkoolis (1929–1931), Saaremaa Ühisgümnaasiumis ja Kuressaare Merekoolis. Aastatel 1938–1940 oli ta Tallinna Õpetajate Seminari õpetaja. Aastatel 1940–1950 töötas ta Eesti NSV haridusministri asetäitjana ning 1950–1959 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi ja 1959–1965 ENSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi direktorina.
Aastatel 1949–1950 õppis ta Moskvas ÜK(b)P Keskkomitee juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis.
Isiklikku.
Tema poeg on USA psühholoog Jaan Valsiner.
Hans Kiliani auhind

Hans Kiliani auhind (saksa keeles "Hans-Kilian-Preis") on teadusauhind, mida antakse välja alates 2011. aastast iga kahe aasta tagant väljapaistvate saavutuste eest, mis võimaldavad sügavamalt mõista inimkonna ajaloolist ja kultuurilist eksistentsi ning inimpsüühika muutumist. 
Auhinna asutas saksa ettevõtja ja metseeni Lotte Köhleri (sündinud 1925) initsiatiivil Köhleri Fond sotsiaalpsühholoogi ja psühhoanalüütiku Hans Kilian (1921–2008) mälestuse jäädvustamiseks. 2014. aastast korraldab auhinna väljaandmist Köhleri Fondi toel Bochumi Ruhri Ülikooli juurde loodud Hans Kiliani ja Lotte Köhleri Keskus.
Auhinnaga kaasneb 80 000 euro suurune auhinnaraha. See on Saksamaa rahaliselt suurim auhind sotsiaalteaduste valdkonnas.
28. aprillil 2017 toimus Bochumi Ruhri Ülikoolis Hans Kiliani auhinna järjekordne (arvult neljas) pidulik auhinnatseremoonia. Auhinna pälvis silmapaistva panuse eest inimolemuse ja kultuurikäitumise teaduslikku uurimisse Tartu Riikliku Ülikooli lõpetanud USA kultuuripsühholoog Jaan Valsiner.
Bibliotheca Antiqua

"Bibliotheca Antiqua" on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusari, mis ilmub Bibliotheca alasarjana.
Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. 
Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust.
Sarjakolleegium.
"Bibliotheca Antiqua" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad:
Soolakuiv

Soolakuiv on Saare maakonda Saaremaa valda jääv liivane madalik (kuiv).
Kuiva koordinaadid on .
Säinaste kuiv

Säinaste kuiv on Saare maakonda Saaremaa valda Vilsandi lähedale jääv liivane madalik (kuiv).
Kuiva koordinaadid on .
Uuskuiv

Uuskuiv (enne 1995 Sarõtševi madal, vene keeles банка Сарычева) on Saare maakonda Saaremaa valda jääv liivane madalik (kuiv).
Kuiva koordinaadid on .
Väikekuiv

Väikekuiv on Saare maakonnas Saaremaa vallas Pammana küla alal Soela väinas asuv liivane madalik ja 750 m² suurune saar (kuiv). Saare rannajoone pikkus on 129 meetrit.
Kuiva koordinaadid on .
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Peeter Lond

Peeter Lond (sündinud 17. aprillil 1942 Tallinnas) on eesti bridžimängija.
Turniiribridži hakkas ta mängima 1968. aastal. Samal aastal lõpetas Lond metsamajanduse insenerina Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Alates 1982. aastast on ta saanud rahvusvahelistel bridžifestivalidel 12 esikohta.
Ta on võitnud Nõukogude Liidu võistkondlikel meistrivõistlustel 1979. ja 1981. aastal kuldmedali, 1982. aastal hõbe- ning 1980. aastal pronksmedali.
Tulnud 1997. aastal Eesti paaride karika võitjaks.
Peep Vardja

Peep Vardja (sündinud 6. novembril 1967 Tartus) on eesti võistlustantsija ja tantsupedagoog. 
Ta lõpetas aastal 1985 Tartu 10. Keskkooli ja aastal 1993 mehhaniseerimisinsenerina Eesti Põllumajandusülikooli.
Ta on olnud 12-kordne Eesti meister.
Isiklikku.
Tema abikaasa on võistlustantsija ja tantsupedagoog Ave Vardja.
Maria Fessai-Olennikov

Maria Fessai-Olennikov (sündinud 5. veebruaril 1987 Tartus) on eesti võistlustantsija. Täiskasvanute seas saanud kümne tantsu MM-il 2005. aastal 14. koha ja 2007. aastal 20. koha ning kümne tantsu EM-il 2003. aastal 14. koha ja 2007. aastal 16. koha. Maria on 167 cm pikk ja kaalub 57 kg. Maria alustas tantsimist 7-aastaselt.
Maria Pallas

Maria Pallas (sündinud 13. jaanuaril 1993 Tallinnas) on eesti ujuja.
Ta alustas ujumistreeninguid 1999 Kalevi Tallinna ujumiskoolis Viive Solli õpilasena. 2008–2011 treenis ta Urmas Jaamuli juhendamisel.
Juunioride EM-il 2008 50 m rinnuliujumises 30., 50 m liblikujumises 43. ja 200 m kompleksujumises 36. koht, 2009 50 m ja 100 m rinnuliujumises 44. koht.
Margit Viilep

Margit Viilep (sündinud 18. aprillil 1974 Tallinnas) on ujuja ja treener.
Ta lõpetas 1992. aastal ESG ja 1998. aastal TPÜ KKT.
On olnud 1998–2006 Kalevi Tallinna ujumiskooli õppealajuhataja ja treener, 2005–2007 Tallinna Mustamäe humanitaargümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetaja, 2005–2008 Coral Clubi ujula juht ja treener ning 2007–2012 Kiili lasteaia ujumisõpetaja. 
Töötab Audentese spordiklubis ujumistreenerina.
Ta on Hele Viilepi ja Toivo Viilepi tütar ja Martin Viilepi õde.
Kristine Esko

Kristine Esko (sündinud 9. märtsil 1979 Kärdlas) on eesti võistlustantsija ja tantsuõpetaja. 
Lõpetas 1997 Miina Härma gümnaasiumi. 2002. aastal sai Tallinna Tehnikaülikoolis bakalaureusekraadi haldusjuhtimise erialal.
Elukutselisena jõudnud MM-il 2003 Ladina-Ameerika tantsudes poolfinaali.
Marko Mehine

Marko Mehine (sündinud 23. märtsil 1987 Tartus) on eesti võistlustantsija, füsioterapeut ja treener. 
Tema tantsupartner oli alates 1997. aastast Maria Fessai. Nad on koos pälvinud võistlustantsu maailmameistrivõistluste hõbemedali juunioride standardtantsudes ja noorte kümnes tantsus ning tulnud Põhja-Euroopa meistriks noorte standardtantsudes. Nad on ka 17-kordsed Eesti meistrid eri vanuseklassides ja tantsuliikides. 
Haridus ja töökäik.
Tantsusporditreeninguid alustas Mehine 1992. aastal ja on saavutanud rahvusvahelise S-klassi tantsija staatuse. 
Ta on lõpetanud 2009. aastal Tartu Tervishoiu Kõrgkooli füsioteraapia alal. 
Mehine on Eesti Olümpiakomitee poolt tunnustatud tantsusporditreener, tal on IV taseme nooremtreeneri kutsetunnistus ning ta on Eesti Tantsuspordi Liidu A-kategooria kohtunik.
Ta on töötanud 2007. aastast Revalia Tantsukooli Tartu ja 2008. aastast Elva osakonna treenerina. Alates 2009. aastast on ta OÜ Ft Sport juhatuse liige ning Dorpat Spa füsioterapeut ja massöör.
Mehine on tantsija ja tantsutreenerina osalenud mitu korda Kanal 2 meelelahutussaates "Tantsud tähtedega". 2010. aastal jõudis ta koos tantsupartner nõid Nastjaga poolfinaali. 2022. aastal võitis koos tantsupartner Ülle Lichtfeldtiga selle saatesarja.
Isiklikku.
Marko Mehine on alates 2013. aastast abielus võistlustantsija Kaisa Ojaga.
Ivar Kalma

Ivar Kalma (30. august 1959, Rõuge – 11. oktoober 2023) oli eesti bridžimängija ja insener.
Ta lõpetas aastal 1977 Nõo Keskkooli ja aastal 1982 automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi.
Ta oli aastast 1992 AS-i Kulbert juhataja.
Ta hakkas turniiribridži mängima 1974. Saanud bridžiolümpial 1992 Salsomaggiores 29., 1996 Rhodosel 41. ja 2004 İstanbulis 41. koha. Võitnud NL-i võistk mv-tel 1990 hõbeda. 1990–2017 saanud Eesti mv-tel 28 medalit, sh 1990, 1992, 1995, 1997, 1998, 1999, 2004, 2005, 2010 ja 2015 võistk ning 2011 indiv kulla. Tulnud 2010 Eesti paaride karika võitjaks. Võitnud 2013 Läti segapaaride mv-tel pronksi. Mänginud 1993, 1995 ja 1997 Eesti koondises paaride EM-il ning 1997 ja 1999 võistk EM-il. Eesti Turniiribridžiliidu suurmeister (2000). A-st 1992 AS-i Kulbert juhataja.
Erkki Aas

Erkki Aas (sündinud 23. aprillil 1980 Tartus) on eesti võistlustantsija.
Ta lõpetas 1999. aastal Tartu kommertsgümnaasiumi, aastast 2007 õppinud Tartu Ülikoolis.
Aas sai koos partneri Siret Siilakuga EM-il 1998. aastal kümnes tantsus 9. ja standardtantsudes 16. koha ning MM-il 1998. aastal kümnes tantsus 8. ja 1999. aastal standardtantsudes 20. koha. Ta on kuulunud standardtantsude maailma edetabelis 12 parema sekka. 
Eesti meistrivõistlustel on ta võitnud aastatel 1992–2000 kõigis vanuseklassides kokku 6 kulda, 9 hõbedat ja 8 pronksi, sealhulgas tulnud 1997. ja 1998. aastal kümnes tantsus Eesti täiskasvanute meistriks, saanud 1999. ja 2000. aastal nii standardtantsudes kui ka kümnes tantsus hõbeda ning 1996–1999 Ladina-Ameerika tantsudes ning 1997 ja 1998 standardtantsudes pronksi.
Maksim Karpov (bridžimängija)

Maksim Karpov (sündinud 15. jaanuaril 1961 Tallinnas) on eesti bridžimängija. Ta on kaheksa korda esindanud Eestit võistkondlikult Euroopa meistrivõistlustel. 2008. aastal oli ta maailma edetabelis 336. kohal.
Alarahu

Alarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Väinameres asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on . Rahu pindala on 0,33 hektarit ja rannajoone pikkus on 282 meetrit.
Keskmiserahud

Keskmiserahud on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Saunja lahes asuvad väikesed saared (rahud).
Rahude koordinaadid on .
Rohelserahu

Rohelserahu on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saunja küla alal Saunja lahes asuv 0,73 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 403 meetrit.
Rahu koordinaadid on .
Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Kõrgrahu

Kõrgrahu on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saunja lahes asuv väik saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Põdrarahu

Põdrarahu on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saunja lahes asuv 0,4 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 300 meetrit.
Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rahu koordinaadid on .
Kodurahu

Kodurahu on üksikute rühmituste rahumeelne läbisaamine.
Kodurahu (saar)

Kodurahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Eeslahes asuv 0,12 hektari suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 132 meetrit.
Rahu koordinaadid on .
Rahu nimi kinnitati Haapsalu linnavolikogu otsusega, mis jõustus 11. märtsil 2005.
Allikarahu

Allikarahu (ka Allika rahu) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kihelkonna lahes asuv väike saar (rahu).
Hillar Sula

Hillar Sula (24. veebruar 1946 Tartu – 16. oktoober 2018) oli eesti bridžimängija.
Ta lõpetas aastal 1964 Tartu 1. Keskkooli.
Ta hakkas turniiribridži mängima aastal 1965.
Nõukogude Liidu esinduspaaris 1989 Cavendish Invitational New Yorgis saavutatud 2. koht oli Nõukogude Liidu bridži esimene rahvusvaheline tipptulemus.
Kirill Kotšegarov

Kirill Kotšegarov (sündinud 5. septembril 1986 Tallinnas) on eesti triatleet.
Ta lõpetas 2005 Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumi.
Ta tegeles 1996–1999 Krista Puusepa ja 1999–2003 Tõnu Maripuu juhendamisel ujumisspordiga.
Tanel Kõivupuu

Tanel Kõivupuu (sündinud 13. jaanuaril 1973 Tartus) on eesti bridžimängija.
Ta lõpetas aastal 1990 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1994 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna.
Ta on aastast 2006 Tahel Metalli OÜ juhatuse liige.
Ta hakkas turniiribridži mängima aastal 1990. Eesti turniiribridži suurmeister (2009).
Lea Meller

Lea Meller (sündinud 18. aprillil 1961 Kuressaares) on eesti sumomaadleja.
Ta hakkas sumot harrastama aastal 1999 Jüri Uustalu juhendamisel.
Peeter Kais

Peeter Kais (sündinud 19. aprillil 1949 Võrus) on eesti võrkpallur ja sporditegelane.
Isiklikku.
Tema pojad Kaarel ja Kristjan Kais on rannavõrkpallurid.
Marko Metsala

Marko Metsala (sündinud 5. veebruar 1974 Tallinn) on eesti kergejõustiklane.
Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna 1. Õhtukeskkooli.
Raimo Kaul

Raimo Kaul (sündinud 18. aprillil 1972 Tallinnas) on eesti motosportlane.
Ta on lõpetanud 1990. aastal Tallinna Transpordikooli. Motosporti hakkas ta harrastama 1996. aastal Kalevi Motoklubis.
Mati Albert

Mati Albert (sündinud 10. veebruaril 1955 Tallinnas) on endine eesti suusataja.
Ta hakkas kergejõustiku ja suusatamisega tegelema Riola Koppeli õpilasena. Jätkas treenimist Eesti suusakoondises Kalju Valguse juhendamisel.
Tema lapsed on Marko Albert (triatleet) ja Maria Albert (endine ujuja).
Dea Oja

Dea Oja (sündinud 22. veebruaril 1979 Tallinnas) on eesti ujuja.
Lõpetanud 2001. aastal informaatika erialal Põhja-Dakota ülikoolis Ameerika Ühendriikides. 
Ujumisega hakkas tegelema 1987. aastal Tallinna Kalevi ujumiskoolis Kristjan Vainomäe juhendamisel.
Kristi Boyce

Kristi Boyce (sünninimega Kristi End; sündinud 27. aprillil 1980 Tallinnas) on eesti võistlustantsija.
Ta lõpetas aastal 1998 Tallinna 21. Keskkooli.
St. Valentine's Day Massacre

"St. Valentine's Day Massacre" on 1981. aastal ilmunud EP, mille andsid plaadifirma Bronze Recordsi kaudu välja ansamblite Motörhead ja Girlschool liikmed. Ühise plaadi esitajanimeks oli valitud Headgirl. EP jõudis Briti singlimüügiedetabelis 5. kohale.
EP-l on kolm laulu. Üks nendest on mõlema bändi ühistööna kaver Johnny Kidd &amp; The Piratesi laulust "Please Don't Touch." Teised lood on kaverid üksteise lugudest: Motörhead kaverdab Girlschooli laulu "Emergency" (trumme mängib küll Denise Dufort) ja Girlschool Motörheadi laulu "Bomber."
Sherine

Sherine Sayed Mohamed Abdel-Wahab (araabia keeles "شيرين سيد محمد عبد الوهاب"; sündinud 8. oktoobril 1980 Kairos), esinejanimega Sherine, on Egiptuse laulja, näitleja ja saatejuht. 
Ta on olnud kohtunik telesaates "The Voice: Ahla Sawt".
Elukäik.
Ta hakkas laulmist harjutama üheksa-aastaselt. Ande avastas tema muusikaõpetaja, kes veenis tüdruku vanemaid, et nad paneksid lapse Kairo Ooperimajja laulma. Seal kohtus tüdruk Selim Sahabiga, kuulsa Egiptuse klassikalise muusika dirigendiga, kes oli vaimustunud Sherine'i lauluvõimetest. Kuni 12. eluaastani laulis Sherine ooperimaja kooris, hiljem laulis ta juba solistina. Kui Sherine oli 18-aastane, tutvustati teda muusikaprodutsendile ja lavastajale Nasr Mahrousile.
Veebruaris 2016 teatas Sherine, et lõpetab avalikud esinemised, tuues põhjuseks sellega kaasneva suure pinge ja stressi. 
Loometee.
Sherine alustas kutselise poplaulja karjääri 2000. aastal. Produtsent Mahrousi kaudu tegi Sherine koostööd Tamer Hosnyga ning neil valmis album "Free Mix 3: Tamer &amp; Sherine", mis sisaldas ka kahte nende kirjutatud duetti. Ühine album sai mõlema artisti eduka karjääri alguseks; albumit müüdi üle 30 miljoni eksemplari üle kogu Araabia. Sherine on teinud ühisprojekte ka koos eksabikaasa, muusikaturustaja ja helilooja Mohamed Mustafaga. Nende edukateks singliteks kujunesid näiteks "Ah, Ya Leil", "Bahebak" ft. Mohamed Mohey, "Mabtafrach", "Mafish Mane3". Sherine'i kuulsuse kasv oli üsna kiire, viie aastaga sai ta tuntud popartistiks. 
Sherine sai tunnustust laulu eest "Ah, Ya Leil", mis räägib loo noorest tüdrukust, kes on kaotanud oma tõelise armastuse. Tohutu edu tulemusena jälgis Sherine sama mõtteskeemi ka oma järgnevates lugudes, näiteks "Lazim Ayesh", "Mafish Mane3", "Ana Mesh Bitaat el Kalam Dah" ja "Kont Arfa". Üks Gulf Newsi ajakirjanik on öelnud: "Ta oli uus eeskuju Araabia publikule – naine, kes ei alanda ennast, et saada mehe kiindumust". 
2012. aastal andis Sherine välja stuudioalbumi "Esaal Alaya". Albumit saatis müügiedu ning see oli edetabelites kõrgel kohal üle terve Lähis-Ida. 2014. aastal avaldas ta singli "Ana Kiteer" ja 2015. aastal loo "Tareqe".Sherine esines koos Nellyga, lauldes uusversiooni laulust "Just a Dream".
Koos Fadel Shakeriga on ta teinud singli "El 3am El Jeded". 2016. aastal avaldas ta koos egiptlase Hossam Habibiga laulu "Kol Maghanni", millele tehti ka muusikavideo.
Meelelahutussaated.
Sherine oli aastani 2017 žüriiliige telesaates "MBC The Voice 3".
Ta juhtis Egiptuse telekanalis DMC TV oma jutusaadet "Sherry Stuudio", mis algas jaanuaris 2017. Saatekülaliste hulgas olid ka Samira Said, Assala Nasri, Elissa, Nawal Al Zoghbi, Ghada Abdel Razek ja Mohamed Mohey.
Isiklikku.
Sherine oli abielus Egiptuse helilooja ja muusikalevitaja Mustafa Mohamediga. Neil on tütred Mariam ja Hana.
Aprillis 2018 abiellus ta Hossam Habibiga.
Billie Eilish

Billie Eilish Pirate Baird O'Connell, tuntud kui Billie Eilish (sündinud 18. detsembril 2001) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. Tema esitatud debüütlaul on "Ocean Eyes", mis on 2022. aasta lõpu seisuga saanud Spotifys üle miljardi kuulamise. 
Tema debüütalbum "Don't Smile at Me" ilmus augustis 2017. Pärast albumi edu nimetas Apple oktoobris 2017 Eilishi oma uusimaks Apple'i Muusika UPNEXT-artistiks.
Elu- ja töökäik.
Lapsepõlv ja "Ocean Eyes".
O'Connell sündis ja kasvas üles Highland Parkis Los Angeleses. Tema vanemad on näitlejad-muusikud-stsenaristid Maggie Baird ja Patrick O'Connell. Billie Eilish oli koduõppel. Kaheksa-aastaselt hakkas Billie laulma Los Angelese lastekooris. Üheteistaastaselt hakkas Billie ise kirjutama lugusid ja neid ka laulma, võttes eeskuju oma vennast Finneas O'Connellist, kes juba kirjutas ja esitas oma lugusid bändiga. 2015. aasta oktoobris salvestas Billie loo "Ocean Eyes", mille oli algselt kirjutanud Finneas oma bändile, ja saatis selle oma tantsuõpetajale, kuna too tahtis sellele luua tantsu.
Billie Eilish andis 2016. aastal SoundCloudis välja oma singli "Ocean Eyes". Muusikavideo ilmus 24. märtsil 2016 ja video, kus Eilish lisaks laulule ka tantsu esitab, ilmus 22. novembril 2016. Samal aastal ilmus Eilishil ka lugu "Six Feet Under". "Ocean Eyes" väljastati plaadifirmade Darkroom ja Interscope Records all 18. novembril 2016 ja sai positiivset vastukaja. "Laul on puhas poplugu; ballaad igatsusest eksiga leppida. Ma arvan, et see saab suureks hitiks," ütles Chris DeVille väljaandest Stereogum. 14. jaanuaril 2017 andis Eilish välja EP "Ocean Eyesi" nelja remiksiga.
2017 – tänapäev. "Don't Smile at Me".
Pärast "Ocean Eyesi" remikside edu tuli Eilishil 24. veebruaril 2017 välja singel "Bellyache". "Bellyache'i" andis välja ja kaaskirjutas Finneas O'Connell. Muusikavideo, mille lavastasid Miles &amp; AJ, tuli välja 22. märtsil 2017. 30. märtsil ilmus Eilishil lugu "Bored", mis oli osa telesarja "13 Reasons Why" heliribast. 30. juunil 2017 ilmus singel "Watch", 11. juulil 2017 singel "Copycat", millega koos kuulutati välja tema debüütalbum "Don't Smile at Me". Igal juuli reedel lisas Eilish oma albumile ühe loo. Sel viisil ilmusid ka singlid "idontwannabeyouanymore" ja "My Boy". "Don't Smile at Me" ilmus 12. augustil 2017. Pärast albumi "Don't Smile at Me" väljastamist tegi Billie koostööd Ameerika räppar Vince Klambridiga, kellega ta tegi remiksi loole "Watch" pealkirjaga "&amp;Burn". 2018. a jaanuarist augustini oli Eilish "Where's My Mind" turneel. 2018. aasta plaadipoepäeval (21. aprill) lasi Eilish välja 7" vinüülplaadi, millel on akustiline versioon tema laulust "Party Favor" ja Drake'i laulust "Hotline Bling". Eilish tegi koostööd Ameerika laulja Khalidiga, kellega ilmus tal aprillis 2018 lugu "Lovely". Hiljem avalikustati, et lugu on seriaali "13 Reasons Why" teise hooaja heliribas.
Diskograafia.
Kõik albumid
Joe Sugg

Joseph Graham Sugg (sündinud 8. septembril 1991) on Inglismaa juutuuber, filmitegija, kirjanik ja vlogger. 
Ta on tuntud oma YouTube'i kanalite ThatcherJoe, ThatcherJoeVlogs ja ThatcherJoeGames poolest.
Loometee.
Sugg lõi oma kanali ThatcherJoe 2011. aasta novembris ja kogus kahe aastaga miljon jälgijat. 26. oktoobril 2017 sai tal täis 8 miljonit jälgijat ja üle miljardi videovaatamise. Tema videod on "challenge"'itest, "prank"'idest ja häälte jäljendamisest. Ta lõi "YouTuber Innuendo Bingo", mis sarnaneb BBC Radio 1 saatega ja hakkas hiljem ka seal ilmuma.
Muusika.
Sugg kuulus YouTube'i poistebändi, millega koguti raha Comic Reliefi heategevuseks. Poistebänd oli ajalehe The Guardian esindaja.
Sugg laulis ka 2014. aasta singlil "Do They Know It's Christmas?" Band Aid 30 heategevusprojektis, mis kogus raha Ebola viirushaiguse epideemia jaoks Lääne-Aafrikas.
Film.
Sugg luges 2015. aastal filmi "Käsna-Kalle Kantpüks" osas kajaka teksti koos toakaaslase Caspar Lee, koomik Alan Carr ja laulja Stacey Solomoniga.
Ta osales ka 2015. aasta filmis "Joe and Caspar Hit the Road" , mida näidati Inglismaa telekanalil E4 2016. aasta aprillis. Teine osa ilmus 2016. aastal pealkirjaga "Joe &amp; Caspar Hit the Road USA".
Raamatud.
Sugg on graafilise romaani "Username: Evie" autor; raamatu avaldas aastal 2015 Hodder &amp; Stoughtoni kirjastus. Teose koostasid Matt Whyman, kunstnik Amrit Bird, värvija Joaquin Pereyra ja kirjanik Mindy Lopking. Lugu räägib teismelisest koolitüdrukust Eviest, kes kannatab kiusamise all ja kes unistab kohast, kus ta saab olla tema ise. Tüdruku haige isa loob ta jaoks virtuaalse reaalsuse, kuid sureb enne, kui on jõudnud selle valmis saada. Isa jätab talle rakenduse, mis võimaldab Eviel siseneda maailma, kus kõik on mõjutatud tema isikust.
"Username: Evie" teine osa "Username: Regenerated" avaldati 2016. aastal.
21. septembril 2017 avaldas Sugg "Username'i" sarja kolmanda ja viimase osa "Username: Uprising".
Telesaadetes osalemine.
Koos juutuuberite Alfie Deyesi ja Marcus Butleriga osales Joe 2. märtsil 2017 Briti telesaates "Release the Hounds".
Isiklikku.
Joe on blogija ja YouTube'is Zoella nime all tuntud Zoe Suggi noorem vend.
Ta on töötanud ka katuselõikurina.
Kuni 2016. aastani elas Sugg Londonis koos juutuuber Caspar Leega. Praegu elab ta üksi.
Endurahu

Endurahu on Lääne maakonnas Ridala vallas Topu lahes asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Aliis Allas

Aliis Allas (sündinud 30. septembril 1983 Pärnus) on eesti "squash"'i-mängija.
Ta on lõpetanud 2002. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ja 2005. aastal füsioterapeudina Tartu Ülikooli.
Martti Parve

Martti Parve (sündinud 20. jaanuaril 1961 Tallinnas) on eesti laskesuusataja ja orienteeruja. 
Lõpetanud 1979. aastal Tallinna 10. Keskkooli, õppinud Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehakultuuri. 
Töötanud 1981. aastast sõjaväestatud tuletõrjes ning Tallinna Tuletõrje- ja Päästeametis.
Hakkas sportima 1972, harrastas murdmaasuusatamist Helgi Kivi ning laskesuusatamist Henn Undi, Tiit Epneri ja Tõnu Pääsukese juhendamisel. Võitnud Eesti NSV meistrivõistlustel laskesuusatamises aastatel 1978–1985 üksikvõistluses kuld- ja pronksmedali ning teatevõistluses 2 kuld- ja 3 hõbemedalit ning 1 pronksmedali; Eesti NSV ja Eesti meistrivõistlustel orienteerumises aastatel 1987–1998 6 kuld- ja 3 hõbemedalit ja 1 pronksmedali. Kuulunud Dünamosse ja orienteerumisklubisse Peko. 
Isiklikku.
Ta on Kaija ja Heikki Parve vend.
Raimo Raudsepp

Raimo Raudsepp (sündinud 15. aprillil 1981 Pärnus) on Eesti triatleet.
Lõpetas 1999 Pärnu Koidula gümnaasiumi ning 2003 ehitustehnika erialal Tallinna Tehnikaülikooli.
Ago Rebane

Ago Rebane (sündinud 19. aprillil 1968 Tallinnas) on eesti purjetaja. Ta sai matšpurjetamisel Euroopa meistrivõistlustel 2016. aastal Mati Sepa meeskonnas hõbeda.
Paul-Toomas Hage

Paul-Toomas Hage (18. jaanuar 1946 Tartu – 17. jaanuar 2015 Tartu) oli eesti veemotosportlane ja sporditegelane ning ettevõtja. 
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1965. aastal Tartus õhtukeskkooli ja 1970. aastal ehitusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi.
Sportlasena.
Hakkas veemotosporti harrastama Karl Kivastiku juhendamisel. 
Juunis 2004 sai ta Viljandi järvel toimunud võistlusel üliraskelt vigastada.
Ettevõtjana.
Ta oli seotud Maapangaga, mille pankrotimenetluses 2001. aastal süüdistas keskkriminaalpolitsei teda Maapanga nõukogu endise liikmena ligi 28 miljoni krooni riisumisele kaasaaitamises. Panga endine juht Hage eitas oma süüd riisumisele kaasaaitamises.
Ta oli Astri Grupi üks omanikke ning oli seetõttu tegev mitmes suures kaubakeskuses Tartus, Pärnus, Narvas ja Tallinnas.
Isiklikku.
Ta oli Tartu suurärimehe Ülo Hage vend.
Sergei Nikitin

Sergei Nikitin (1. mai 1957 Tallinn – 22. mai 2024) oli eesti suusataja ja triatleet. Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna 51. keskkooli.
Riho Rannikmaa

Riho Rannikmaa (sündinud 19. aprillil 1949 Tartus) on eesti judo- ja sumotreener ning sporditegelane.
Ta lõpetas aastal 1967 Tartu 7. Keskkooli ja õppis aastatel 1971–1974 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas.
Ta on kuulunud judos 1971–74 Eesti koondisse ja tulnud 1973 Eesti meistriks.
Are Eller

Are Eller (sündinud 23. novembril 1947 Rakkes) on eesti aerutaja, sporditegelane ja spordiajakirjanik. Lõpetas 1966 Tallinna 36. Keskkooli ja 1970 Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Harakarahu

Harakarahu on Lääne maakonnas Lääneranna vallas Liivi lahes asuv väike saar (rahu). Saare pindala on 1430 m² ja rannajoone pikkus 180 meetrit.
Rahu asub 100 meetrit Vareserahust lõunast ja on ümara kujuga. Rahu kuulub Väinamere hoiualasse ja on täielikult kaitse all.
Rahu koordinaadid on .
Ülo Haidak

Ülo Haidak (23. september 1939 Pärnu – 30. oktoober 2012) on sõudja. Lõpetas 1959 Pärnu 2. kk-i. Sportima hakkas 1955 koolis, sõudmist treenis Jüri Kuruli juhendamisel. 
Tuli 5 korda Eesti meistriks:
Töötas tislerina.
Aleksandr Latin

Aleksandr Latin (sündinud 25. oktoobril 1986 Narvas) on eesti triatleet.
Lõpetas 2005 Narva Pähklimäe gümnaasiumi ja 2009 keskkonnatehnoloogia erialal Tallinna Ülikooli. 
Olnud 2013–16 Grind Sport OÜ juhatuse liige.
Nudrirahu

Nudrirahu on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Tamba küla alal Liivi lahes asuv 790 m² suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 169 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Nudrirahu asub 1,2 kilomeetrit Saluputkest edelas ja on liivase pinnamoega. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Ruirahu

Ruirahu on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mereäärse küla alal Liivi lahes asuv 0,66 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 410 meetrit.
Rahu koordinaadid on .
Saar kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on alates 1991 looduskaitse all.
Vareserahu

Vareserahu on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Liivi lahes asuv 0,2 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 246 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Saar asub 100 meetrit Saluputkest idas.
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.