Märt Põder

Märt Põder (sündinud 11. septembril 1979 Tartus) on eesti filosoof, infovabaduse ja digiõiguste aktivist, saatejuht, publitsist ja tõlkija.
Haridus.
Märt Põder on õppinud Tallinna Nõmme Põhikoolis (1984–1993) ja Tallinna 21. Koolis (1993–1997). Ta on õppinud ka Tartu Ülikoolis filosoofia erialal (alates 1997) ja Jaapanis Keio Ülikoolis (2009–2011).
Tegevus filosoofia vallas.
Märt Põder on töötanud Mart Reiniku gümnaasiumis filosoofiaõpetajana, Tartu Kõrgemas Kunstikoolis õppejõuna ja Tartu Ülikooli filosoofiaõpetajate koolitusprogrammi juhina.
Ta on uurinud eelkõige platonismi ajalugu, tõlkinud Platonit, Martin Heideggeri ja Friedrich Nietzschet ning uurinud väärtuskasvatuse teooriat. Ta on pidanud avalikke ettekandeid muu hulgas Karl Popperi, Immanuel Kanti, õnne ja infoühiskonna kohta, võtnud meedias sõna ühiskonnakriitilistel, iseäranis infoühiskonna alusväärtusi puudutavatel teemadel. On filosoofiaseltsingu Frontisterion (Taipla) ja EYS Veljesto liige.
Põder on tegelenud ka filosoofiahariduse edendamisega Eesti gümnaasiumides, ta oli 2011. aasta riikliku õppekava filosoofia ainetöörühma juht. Ta on filosoofiaolümpiaadi žürii liige ja olnud tegev väärtuskasvatuse riikliku programmi taustauuringutes.
Tegevus infoühiskonna vallas.
Märt Põdra poliitiline tegevus on käinud eelkõige infoühiskonna valdkonnas. Ta on Open Knowledge Estonia asutajaliige ja tegutsenud Eesti Piraadipartei egiidi all. Ta teeb Generaadios koos Ago Gaškovi ja Raik Sõstraga saadet "Olukorrast konnatiigis".
Ta osales 2013. aasta kevadel Tartu Ülikooli üliõpilasesinduse valimistel piraadiplatvormiga ja oli 212 häälega häälte arvult kolmas esindusse pääseja. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisel oli Põder Tartu valimisliidu Vabakund üks initsiaatoreid, valimisteks moodustatud seltsingu usaldusisik ja saadikurühma nõunik Tartu linnavolikogus. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales ta sõltumatu kandidaadi Silver Meikari kampaanias tema tulevase kontori töötajana, kes vastutab infoühiskonna teemade eest.
Ta on olnud järjest kahe Eesti Piraadipartei juhatuse koosseisus ning ühingu põhiväärtuste kopimi, avatuse ja hajutatuse sõnastaja. Vaba infoühiskonna aktivist on Põder olnud 1990. aastatest, mil ta osales kohalikus FidoNetis aadressiga 2:490/222.33 ja oli konverentsi EW.KEEL moderaator.
Märt Põder on tegelenud e-hääletuse, e-demokraatia ja avaandmete kampaaniatega ning võtnud sõna anonüümsuse ja privaatsuse tagamise kaitseks internetis. Ta oli Eesti ACTA-vastase liikumise üks algatajatest 2011. aasta lõpus, tõlkides ja valmistades ette brošüüri, mis lükkas geriljaaktsiooni käigus Riigikogu liikmete lauale sokutatuna kampaania käima. Ta juhtis 2015. aastal Eesti Rohelise Liikumise all TTIP vabakaubanduslepingu ohtudest teavitamise kampaaniat.
Oma isikliku poliitilise eesmärgina esitab Märt Põder teadusinfo ja materjalide vaba levikut ning autoriõiguse uuendamist, et levik oleks võimalik. Kuna ülikoolide raamatukogudel ja muudel sarnastel institutsioonidel ei ole piisavalt raha, et hankida spetsiifilistes valdkondades uusimat kirjandust, siis olevat Põdra sõnutsi paljud magistri- ja doktoritööd kirjutatud "piraaditud" kirjanduse põhjal, kuigi nende materjalide levitamine on karistatav. Ta on soovitanud kanda õiglase kaubanduse märgistus üle ka loometööstusesse ja loonud eksperimentaalseid lahendusi, millega teaduspublikatsioonide mõjukust õiglasemalt hinnata. Ta algatas 2016. aasta kevadel koos remiksikultuurist huvitatud artistidega projekti, mille eesmärk oli tutvustada autoriõiguste kaitsekoormata muusikaüritusi, et töötada sisse Creative Commons jm loomevabadust soosivate litsentsidega muusika mängimiseks sobiv ürituse formaat koos sobiva autorite tasustamise mudeliga.
Ta on tuntud kui vaba tarkvara propageerija ja üks krüptopidude algatajaid Eestis. Ta on olnud Estobuntu eestvedaja ja väljaandja, juhtinud projekte Ubuntu ja Debiani ökosüsteemis ning koordineerinud nende opsüsteemide tarkvara tõlkimist. Ta haldas 2010. aastal täiendatud versiooni ID-kaardi tarkvarast Ubuntu jaoks, vedas eest 2012. aastal vabavara kogukonna läbirääkimisi majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga ID-tarkvara pakendamiseks Linuxi ökosüsteemide nõuete järgi ning on esile tõstnud probleeme digiallkirja tehnilise rakendamisega ministeeriumide tasemel. Ta osaleb Tartu Häkkerikoja tegevuses.
17. veebruarist 2018 kuni 8. oktoobrini 2020 oli ta MTÜ Wikimedia Eesti juhatuse liige.
Märt Põder kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel sõltumatu kandidaadina roheliste nimekirjas Ida-Virumaal Eesti Piraadipartei vaba ja kultuurse infoühiskonna programmiga, mille rohelised lisasid oma programmi viimaseks peatükiks. Piraadipartei edastas oma infoühiskonna programmisoovitused ka erakonnale Eesti 200 ja Elurikkuse Erakonnale, kes kasutas neid samuti oma programmi sõnastamisel. Põder keskendus oma kampaanias avatud infoühiskonna väärtustele, isiku- ja avaandmete tasakaalule ning loomaõigustele, iseäranis koerte jt lemmikloomade olukorrale. Tema isiklik valimislubadus oli end lasta Riigikokku valimise korral kiibistada ning Ida-Virumaa probleemide lahendusena esitatud kampaaniahüüdlause oli "Andmed on Ida-Virumaa uus põlevkivi". Valimistel sai ta 44 häält.