tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hundelgem

Hundelgem on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas. 
Küla on esmamainitud 1389. aastal.
Meilegem

Meilegem on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Paulatem

Paulatem on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Roborst

Roborst on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Rozebeke

Rozebeke on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Sint-Blasius-Boekel

Sint-Blasius-Boekel on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Sint-Denijs-Boekel

Sint-Denijs-Boekel on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Abel Posse

Abel Ernesto Parentini Posse (7. jaanuar 1934 Córdoba, Argentina – 14. aprill 2023 Buenos Aires) oli Argentina kirjanik ja diplomaat. 
Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Daimon" ("Daimón", hispaania keelest tõlkinud Tatjana Hallap, Loomingu Raamatukogu 36–39, 1983).
Rómulo Gallegose auhind

Rahvusvaheline Rómulo Gallegose romaaniauhind ehk Rómulo Gallegose auhind (hispaania keeles "Premio internacional de novela Rómulo Gallegos" ehk "Premio Rómulo Gallegos") on kirjandusauhind, mille asutas 6. augustil 1964 Venezuela president Raúl Leoni. 
Auhind on loodud Venezuela kirjaniku ja poliitiku Rómulo Gallegose auks, kes oli 1948. aastal ka Venezuela president. Auhinda antakse hispaania keeles kirjutatud teostele. Kuni 1987. aastani anti seda välja iga viie aasta järel, seejärel on seda antud üle aasta. 
Auhinda annab välja Venezuela valitsus Rómulo Gallegose Ladina-Ameerika Uuringute Keskuse ("Fundación Centro de Estudios Latinoamericanos Rómulo Gallegos") vahendusel. See antakse üle 2. augustil, Rómulo Gallegose sünniaastapäeval.
Auhinna summa on 100 000 eurot.
2015. aasta laureaadi Pablo Montoya auhinnasumma väljamaksmine viibis, 2017. aastal auhinda majandusraskuste tõttu välja ei antud.
Fernando del Paso

Fernando del Paso Morante (1. aprill 1935 México – 14. november 2018) oli Mehhiko proosakirjanik ja luuletaja.
Ta õppis Universidad Nacional Autónoma de Méxicos majandust.
Neliteist aastat töötas ta Londonis BBCs, seejärel Pariisis Radio France Internationalei juures. 1989–1992 oli ta Mehhiko peakonsul Pariisis.
1992. aastal naasis del Paso Mehhikosse ning sai Guadalajara Ülikooli Octavio Pazi nimelise Iberoameerika Raamatukogu direktoriks.
Alates 1996. aastast oli ta Mehhiko Colegio Nacionali liige.
Täielik mäluvahetus

"Täielik mäluvahetus" (inglise keeles "Total Recall") on mitme teose pealkiri:
Täielik mäluvahetus (film 2012)

"Täielik mäluvahetus" (inglise keeles "Total Recall") on 2012. aasta Ameerika Ühendriikide ulmeline "action"-film. Film on 1990. aasta samanimelise filmi uustöötlus. Filmi lavastas Len Wiseman ning peaosades mängivad Colin Farrell, Kate Beckinsale, Jessica Biel, Bryan Cranston, John Cho ja Bill Nighy.
Fever

Fever (ingliskeelne sõna tähenduses 'palavik') võib tähendada järgmist:
Sint-Maria-Latem

Sint-Maria-Latem on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Nederzwalm-Hermelgem

Nederzwalm-Hermelgem on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Pangasmäestik

Pangasmäestik on mäestik, mis on tekkinud kahe laama piiril olevas murrangulõhes, kus maakoore pangad üksteise suhtes tõusevad (ülang) või langevad (alang).
Pangasmäestikud on Euroopas näiteks Vogeesid ja Ardennid.
Veripunane koldrohi

Veripunane koldrohi ("Anthyllis coccinea") on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Dorinne

Dorinne on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Yvoiri vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Dorinne omaette vald.
Roosa merikann

Roosa merikann ("Armeria maritima" subsp. "elongata") on tinajuureliste sugukonda kuuluv taim; hariliku merikannu ("Armeria maritima") alamliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Yvoir

Yvoir () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Dinanti haldusringkonnas.
Asulad.
Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Dorinne, Durnal, Évrehailles, Godinne, Houx, Mont, Purnode, Spontin ja Yvoir.
Kare jürilill

Kare jürilill ("Cardamine hirsuta") on ristõieliste sugukonda jürilille perekonda kuuluv taimeliik.
Eestis kasvab ta peamiselt saarte rannikul. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2004. aastal), hiljem (2014) sealt välja arvatud. Varem kuulunud punasesse raamatusse.
Rootsi kukits

Rootsi kukits ("Cornus suecica", sünonüüm "Chamaepericlymenum suecicum") on kontpuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Lääne-mõõkrohi

Lääne-mõõkrohi ("Cladium mariscus") on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Harilik sügislill

Harilik sügislill ("Colchicum autumnale") on liilialiste sugukonda sügislille perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Must tuhkpuu

Must tuhkpuu ("Cotoneaster niger") on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Karvane ristmadar

Karvane ristmadar ("Cruciata laevipes") on madaraliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Vresse-sur-Semois

Vresse-sur-Semois () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis. Semois' jõe kallastel asuv vald piirneb lõunas ja läänes Prantsusmaaga.
Asulad.
Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Alle, Bagimont, Bohan, Chairière, Laforêt, Membre, Mouzaive, Nafraiture, Orchimont, Pussemange, Sugny ja Vresse.
Aleksandr Beljavski

Aleksandr Beljavski (vene Александр Борисович Белявский; 6. mai 1932 Moskva – 8. september 2012 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja.
Aleksandr Beljavski on maetud Kuzminskoje kalmistule.
Filme ja telesarju.
Beljavski tegi üle saja filmi- ja telerolli.
Kadi Poll

Kadi Poll (esinejanimega Kadiah; sündinud 18. mail 1993 Võrus) on Eesti poplaulja ja laulukirjutaja.
Haridustee.
Kadi Poll on õppinud Ülenurme Muusikakoolis ja lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli. 2011. aastal võitis ta Tartu Kivilinna Gümnaasiumi õpilasena koos Jolanta Harakiga e-etteütluse õpilaste kategoorias.
Diskograafia.
2011. aastal kirjutas ta oma esimese singli "Sinuga", mis jõudis nii Raadio 2 kui ka Raadio Elmar edetabelitesse. 2014. aastal andis ta välja loo "Isadepäev". Kadiah pääses "Eesti Laul 2019" finaali lauluga "Believe". 2019. aastal esitles Kadiah koos Púr Múddiga "Kolmeraudses" uut singlit "Tonight", mis avaldati kaks aastat hiljem koos Púr Múddi ja produtsendi Eneko Artolaga pealkirja all "Fly High".
Sombreffe

Sombreffe () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis .
Asulad.
Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Sombreffe, Boignée, Ligny ja Tongrinne.
Müürkevadik

Müürkevadik ("Draba muralis") on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Metskevadik

Metskevadik ("Draba nemorosa", sünonüüm "Draba nemoralis") on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Harilik kaljukress

Harilik kaljukress ("Hornungia petraea") on ristõieliste sugukonda kaljukressi perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.
Kasvukoht.
Kasvab rannavallidel, kaljudel, kuivadel nõlvadel, kuivas kivises okasmetsas. Esineb paiguti, peamiselt läänesaartel. 
Kirjeldus.
Violetse varjundiga, alusel tugevalt harunev taim. Lehed peenelt sulgjagused. Õitseb mais, juunis. Õied valged, neljatised. Kroonlehed on tupplehtede pikkused või veidi lühemad. Kõdrakesed ovaalsed, tihedas kobaras. Kõrgus 3,5–12 cm.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Siberi võhumõõk

Siberi võhumõõk ("Iris sibirica") on võhumõõgaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Küürlemmel

Küürlemmel ("Lemna gibba") on lemleliste sugukonda lemle perekonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Väike vesikupp

Väike vesikupp ("Nuphar pumila") on vesiroosiliste sugukonda kuuluv taimeliik. On Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Põdrajuure-soomukas

Põdrajuure-soomukas ("Orobanche bartlingii") on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Suur soomukas

Suur soomukas ("Orobanche elatior") on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Ohakasoomukas

Ohakasoomukas ("Orobanche pallidiflora") on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Villane katkujuur

Villane katkujuur ("Petasites spurius") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eksponent

 
Eksponent on isik, asutus või organisatsioon, kes esemeid, kunstiteoseid või muud näitusel või muuseumis eksponeerib.
Niitjas penikeel

Niitjas penikeel ("Potamogeton filiformis") on penikeeleliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Väike penikeel

Väike penikeel ("Potamogeton pusillus") on penikeeleliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Juus-penikeel

Juus-penikeel ("Potamogeton trichoides") on penikeeleliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Boignée

Boignée on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Sombreffe'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Boignée omaette vald.
Manuel Mejía Vallejo

Manuel Mejía Vallejo (23. aprill 1923 Jericó – 23. juuli 1998 El Retiro) oli Colombia kirjanik ja ajakirjanik.
Mejía Vallejo õppis Medellínis Universidad Pontificia Bolivarianas. La Violencia perioodil elas ta 1949–1957 eksiilis Venezuelas, Guatemalas, Hondurases ja El Salvadoris.
Ta oli Medellínis Colombia Rahvusülikooli kirjanduse professor, 1985. aastal sai ta sama ülikooli audoktoriks.
Ligny (Belgia)

Ligny () on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Sombreffe'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Ligny omaette vald.
16. juunil 1815, kaks päeva enne Waterloo lahingut, toimus küla lähistel Ligny lahing, kus Napoleon I saavutas oma sõjalise karjääri viimase võidu – kindralfeldmarssal Blücheri juhitud Preisi armee üle.
Tongrinne

Tongrinne on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Sombreffe'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Tongrinne omaette vald.
Sandra Kalniete

Sandra Kalniete (sündinud 22. detsembril 1952 Toguris Tomski oblastis) on Läti poliitik ja diplomaat. Ta on Ühtsuse liige.
1981. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia kunstiajaloo ja -teooria erialal. Magistrikraadi kunstiteaduste alal sai 1997. aastal.
Ta on olnud Läti Vabariigi suursaadik ÜRO juures (1993–1997), Prantsusmaal (1997–2002) ja UNESCO juures (2000–2002). Aastail 2002–2004 oli ta Läti välisminister ning 2004. aastal Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu volinik. Alates 2009. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige (Euroopa Rahvapartei fraktsioon).
Ta on kirjutanud raamatu "Ar balles kurpēm Sibīrijas sniegos" ('ballikingadega Siberi lumes', 2001), mis on tõlgitud paljudesse keeltesse.
3. märtsil 2015 ei lubatud Boriss Nemtsovi matustele sõitnud Kalnietel Moskvas Šeremetjevo lennujaamas Venemaale siseneda.
Demokraatiapäev

Demokraatiapäev on 2007. aastal ÜRO Peaassamblee poolt algatatud rahvusvaheline tähtpäev, mida tähistatakse iga aasta 15. septembril. Samal päeval 10 aastat varem, 1997. aastal oli riikide parlamente ühendav rahvusvaheline organisatsioon Parlamentidevaheline Liit (Inter-Parliamentary Union ehk IPU) võtnud vastu demokraatia ülddeklaratsiooni. 
Demokraatiapäeva tähistamisega soovib ÜRO pöörata maailma riikide ja rahvaste tähelepanu demokraatlikele väärtustele ja demokraatia olukorrale maailma eri paigus. 
ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/62/7 (2007) preambulis rõhutatakse, et demokraatial on küll eri vorme, kuid selle lahutamatuteks osadeks on inimõiguste ja põhivabaduste järgimine: "...demokraatia on universaalne väärtus, mis põhineb inimeste vabalt väljendatud tahtel otsustada oma poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste süsteemide üle ning nende täielikul osalusel oma elu kõigis aspektides."
2012. aastal on ÜRO valinud demokraatiapäeva peateemaks demokraatiahariduse. Eestis tähistatakse 2012. aastal demokraatiapäeva Avatud Eesti Fondi ja Eesti Väitlusseltsi eestvedamisel demokraatiateemaliste väitlustega koolides ja ülikoolides ning kampaaniaga "Meie hääled".
Indrek (film)

"Indrek" on A. H. Tammsaare raamatu "Tõde ja õigus" teise osa põhjal Tallinnfilmis valminud Eesti film.
"Indrek" räägib eesti maapoisi Indrek Paasi elust härra Mauruse eragümnaasiumis 19. sajandi lõpuaastail. Teinud läbi tõdede ja valede keerulise labürindi, jõuab Indrek tõdedeni, mis sunnivad ta koolist lahkuma. Inimese võitluse inimväärse tõe eest teevad suuremal või vähemal määral läbi kõik filmi tegelased, nii õpetajad kui ka õpilased.
"Indrek" valmis 1975 ning esilinastus aasta hiljem. Filmi režissöör on Mikk Mikiver, stsenaristid Arvo Kruusement ja Lembit Remmelgas, helilooja Veljo Tormis; operaator Mihhail Dorovatovski ning kunstnik Halja Klaar.
Osatäitjad.
Tuntumatest näitlejatest tegid filmis kaasa ka näiteks Juhan Viiding, Peeter Volkonski, Mihkel Smeljanski, Tõnu Mikiver, Martin Veinmann, Paul Laasik, Harald Zahrens ja Voldemar Panso. Lisaks mängis filmis astronoomi teadlane Harald Haberman ning ühte õpetajat kirjanik Mats Traat. 
Raul Tammet, "Indreku" teine režissöör, ütles telesaates "„Kaadris: Indrek.“" (ERR, 2012): „Üks selle filmi tegemise vaikne tagamõte oli, et suudaks veel ära jäädvustada Ants Eskola, sest et tema loomingulises biograafias oli hiilgav osatäitmine Maurusena Eesti Draamateatris.“
Bonneville (Belgia)

Bonneville on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Bonneville omaette vald.
Koola (täpsustus)

"Koola" võib tähendada:
Indrek

Indrek on mehenimi.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 16. novembri 2012 seisuga 3544 Indreku-nimelist inimest.
Hulhulé

Hulhulé (divehi ހުޅުލެ) on saar Malé atollis Maldiividel. Seal asub Male rahvusvaheline lennujaam.
Maldiivide pealinn Male asub Hulhulé kõrval.
Vezin

Vezin on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas Namuri provintsis.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Vezin omaette vald.
Õpetajate päev

Õpetajate päev on tähtpäev, mis on ellu kutsutud õpetaja ameti väärtustamiseks, s.o elukutsega seotud probleemidele ja saavutustele tähelepanu pööramiseks.
Õpetajate päeva tähistatakse riigiti erinevatel päevadel, Eestis on selleks 5. oktoober. Samal päeval tähistab UNESCO alates 1994. aastast maailma õpetajate päeva (inglise keeles "World Teachers' Day").
Eesti koolides on tavaks abiturientidel olla sel päeval õpetajate rollis ja ise tunde anda.
Õpetajate päevale eelnevatel päevadel on tavaks saanud õpetajaid tunnustada ja tänada nii piirkondlikult kui ka üleriigiliselt – korraldatakse vastuvõtte ja kontserte. Samuti toimub näiteks üleriigiline Aasta Õpetaja auhinnagala "Eestimaa õpib ja tänab", kus valitakse aasta õpetaja.
Mujal maailmas.
Usbekistanis on 1. oktoobril tähistatav õpetajate päev riigipüha ja see on tehtud puhkepäevaks.
Thon-Samson

Thon-Samson on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Thon-Samson omaette vald.
Johann Heinrich Förster

Johann Heinrich Förster (1750 Saksamaa – 1827 Eesti) oli hernhuutlik kirjamees. 
Õppis ja töötas Neusalmi, Gnadenbergi ja Herrnhuti koolides ja kogudustes. Ta saadeti 1780 koos abikaasaga Baltimaile, kus elas esialgu Kambja pastoraadis pastor J. G. Zimmermanni juures. Seal õppis ta eesti keelt ning suunati 1781. aasta juulis iseseisvale tööle Rannu kihelkonda. Hiljem elas ta Erastveres ning alates 1808. aastast oli vennastekoguduse Tartumaa ringkonna hoolekandja.
Coutisse

Coutisse on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Coutisse omaette vald.
Asulad.
Allavaux, Arches royales, Bohisseaux, Croix, Froidebise, Grande Croix, Grosse, Jodion, Kévret, Leumont, Lionfontaine, Nalamont, Sainte-Begge, Saint-Mort, Treton, Vieux Tauves.
Maizeret

Maizeret on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Maizeret omaette vald.
Asulad.
Bialy, Biche, Core, Gawday, Haie Marie, Moisnil, Sur le Try, Tasseneur, Trieuchamps, Vil-en-Val.
Landenne

Landenne (endine nimi "Landenne-sur-Meuse") on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Landenne omaette vald.
Asulad.
Besmes, Bois Moreau, Calle, Chant d'Oiseaux, Chaudemont, Coria, Lengien, Loysse, Mostombe, Petit-Waret, Saint-Mort, Troka, Velaine.
Puutuja

Joone puutuja punktis "P" on sirge, mis saadakse kõverjoone punkte "K"1 ja "K"2 läbivatest sirgetest piirprotsessis, kus "K"1 ja "K"2 lähenevad punktile "P". Tasandilise kõvera puutuja etteantud punktis on sirge, mis läbib vaadeldavat punkti ja mille tõus ühtib kõvera tõusuga selles punktis.
Pinna puutujaks nimetatakse sirget, mis on puutujaks mõnele pinnal asuvale joonele.
Puutuja võrrand.
Kui tasandilise joone võrrand on kujul "y" = "f"("x"), siis puutuja võrrand punktis ("x"0,"f"("x"0)) on vastavalt
formula_1,
kus "f"' on funktsiooni "f" tuletis.
Tartu (arvuti)

Iskra 1080 Tartu oli Eestis välja töötatud koduarvuti, mida toodeti Stšjotmaši (Счётмаш) tehases Moldovas Chișinăus (tookordse nimega Kišinjov) ja ka Haapsalu rajoonis Palivere Ehitusmaterjalide Tehases alates aastast 1989.
Arvuti projekteeris Leo-Henn Humal inspireerituna 1980. aastatel Tartusse jõudnud Apple II mudelitest ja ZX Spectrumi koduarvutist. Töötav prototüüp valmis 1984. aastaks. Tarkvara kirjutasid Jaan Kaasik, Olev Toom ja Mai Toom.
Arvuti prototüüp kandis sünnilinna järgi nime Tartu, 1986. aastaks oli kohapeal katseeksemplare valmistatud kümme, need olid varustatud Robotroni kettaseadmetega ning olid kasutusel õppetöös. Arvuti konkureeris algusest peale Jukuga universaalse kooliarvuti positsioonile, aga jäi alla mitte tehniliste parameetrite, vaid tootmiseks vajalike komponentide ja kokkulepete puudumise tõttu. Näiteks Paliveres toodeti 1989. aastal 50 "Tartu" arvutit, kuid neil puudusid vajalikud kettaseadmed ja printerid.
Tartus projekteeritud mudel sai Iskra 1080 baasmudeliks, mille eri versioonid kannavad lisaks koode 1081, 1083 ja 1084, millele vastavalt võis komplekti kuuluda lindi- või kettaseade, arvuti sai ühendada värviteleri või -monitoriga, aga ka printeri ja kohtvõrguga. Ette oli nähtud nii juhtkangi kui muude sisendseadmete ühendamine, arvuti oli mõeldud nii tööks, programmeerimiseks kui videomängude mängimiseks. Kuigi Juku sai tuntuks Eestis, toodeti Chișinăus Iskra 1080 arvuteid Nõukogude Liidu turu jaoks kokku ilmselt kordades rohkem kui Jukusid.
Iskra 1085 kasutas sama disainiga korpust, kuid oli ZX Spectrumi kloon.
Tehnilised andmed.
Järgnev tabel annab ülevaate Iskra 1080 tehnilisest poolest.
Vinderhoute

Vinderhoute on hollandikeelne asula Belgias Flandria piirkonnas Lovendegemi vallas.
Tui-tähtpea

Tui-tähtpea ("Scabiosa columbaria") on uniohakaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Tähtpea-sõrmiktiib toitub tui-tähtpeal.
Värvi-paskhein

Värvi-paskhein ("Serratula tinctoria") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Madal unilook

Madal unilook ehk ussikapsas ("Sisymbrium supinum") on ristõieliste sugukonda unilooga perekonda kuuluv ühe või kaheaastane rohttaim.
Levila ja kasvukoht.
Niiskematel loodudel, kallastel, põlevkivikarjäärides, kamardumata kohtades. Lääne- ja Põhja-Eestis, paiguti.
Kirjeldus.
Taime kõrgus 7–25 cm.Varsi mitu, lamavad või tõusvad. Lehed sulglõhised või –jagused, hõredalt karekarvased. Õitseb juunist augustini. Õied valged, õied ja viljad kandelehtedega. Kõdrad varrest eemalehoiduvad, kõverdunud.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2023).
Niidu-asparhernes

Niidu-asparhernes ("Tetragonolobus maritimus", sünonüüm "Lotus maritimus") on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Ahtalehine ängelhein

Ahtalehine ängelhein ("Thalictrum lucidum") on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Namêche

Namêche on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Namêche omaette vald.
Lood-angervars

Lood-angervars ("Vincetoxicum hirundinaria") on angervarreliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Sclayn

Sclayn () on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Sclayn omaette vald.
Seilles

Seilles on prantsuskeelne Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Seilles omaette vald ja kuulus Seilles Liège'i provintsi haldusalasse.
Éghezée

Éghezée () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis.
Asulad.
Éghezée halduspiirides paiknevad järgmised asulad: Éghezée, Aische-en-Refail, Bolinne, Boneffe, Branchon, Dhuy, Hanret, Leuze, Liernu, Longchamps, Mehaigne, Noville-sur-Mehaigne, Saint-Germain, Taviers, Upigny ja Waret-la-Chaussée.
Mārtiņš Roze

Mārtiņš Roze (28. september 1964 Riia – 8. september 2012 Liepāja) oli Läti poliitik, aastatel 2002–2009 Läti põllumajandusminister.
Ta lõpetas aastal 1982 Liepaja 1. Keskkooli, aastal 1987 lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna bioloogi, bioloogia- ja keemiaõpetaja kvalifikatsiooniga. Aastal 1992 lõpetas ta aspirantuuri, uurimisteemaks "Качество выращенной в Латвии пшеницы, ячменя и овса в зависимости от состава резервных белковых веществ". Aastal 1992 lõpetas ta Läti Ülikooli sotsiaalteaduskonna, 
Aastatel 2001–2002 oli ta Euroopa Liiduga integreerumise osakonna ja Läti põllumajandusministeeriumi välissuhete osakonna direktor. Ta oli Läti Seimi 9. koosseisu liige (Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas). Aastatel 2002–2009 oli ta Läti Vabariigi põllumajandusminister (Einars Repše, Indulis Emsise, Aigars Kalvītise 1. ja 2. valitsuses ning Ivars Godmanise valitsuses).
Mārtiņš Roze suri ootamatult 8. septembril 2012.
Gembloux' klooster

Gembloux' klooster (prantsuse keeles "Abbaye Saint-Pierre de Gembloux") oli benediktiinide klooster Gembloux' linna lähistel Namuri provintsis Belgias. 
936. aastal asutatud klooster oli pühitsetud pühale Peetrusele ja märter Exuperiusele.
Tänapäeval asub kloostri ruumides 1860. aastal asutatud Gembloux' Maaülikool (FUSAGx), mis ühendati 2009. aastal Liège'i Ülikooliga teaduskonnana ja kannab sellest ajast saadik nimetust Gembloux Agro-Bio Tech (GxABT).
Juudit (näidend)

"Juudit" on A. H. Tammsaare 1921. aastal valminud ekspressionistlik näidend, milles kujutatakse esimese maailmasõja meeleolusid, modernset naisekuvandit ja ka Tammsaare isiklikku elu. Kuigi näidendit on peetud sündmustevaeseks ja tekstikeskseks, kujutab see Tammsaare loomingus uut kvaliteeti. Näidend jõudis esimest korda lavale 1921. aastal Draamateatris. 
Näidendi näol on tegu piiblimüüdi dekonstruktsiooniga. Peategelane on Juudit, kelles ühinevad seksuaalne kirg ja võimujanu. Nimelt ihaldab naine Olovernest kui meest, kuid samas ka kui kuulsuse allikat. Olovernes aga on sõjast väsinud ega soovi mingit võimu, mistõttu tõrjub ta eemale ka Juuditi, kes teda sellele teele üritab suunata. See aga vihastab naist, mistõttu raiub ta hetkelise hävituskire ja alanduse tõttu Olovernesel pea maha. 
Juudit on üks Tammsaare loomingu saatuslikest naistest ning tegelaskujus tuleb eriti selgelt esile tema tegude metafüüsiline dimensioon, mis avaldub naise suhtes jumalaga. Kuigi on leitud, et kirjanik rõhutab selles näidendis antireligioosseid ideid, on samas ikkagi tunnistatud, et Juuditi suhe jumalasse on keeruline. Näidend algab nägemusega ning ilmutus Jehoovalt ongi Juuditi tegutsemise aluseks. Näidendi lõpus küll naise usk nõrgeneb, kuid see pole siiski jumala-eitus. Jumal, kelle Juudit tapab, on pigem Olovernes. Nimelt ütleb Olovernes ise, et osa jumalaid muutuvad pärast tapmist elavamaks ning ka tema ise muutub pärast surma Juuditi jaoks aina mõjuvamaks.
Juudit on ühtaegu neitsi, ihar naine ja ka surmatooja. See laseb tõmmata paralleeli mütoloogiliste saatusejumalannadega, kes on tihti just kolmenäolised või on võimelised võtma kolme erinevat kuju. Juudit kannab endas aga veel üht kolmesust, nimelt on ta lühikese aja jooksul neitsi, pruut ja lesk. 
Näidendi alguses küsib üks ema Juuditilt oma lapse jaoks tilgakest vett, kuid Juudit keeldub. Näidendi lõpus on laval seesama laps, kuid ta on surnud. Surnud laps sümboliseerib viljatust, millel on laiem ühiskondlik tähendus, nimelt seostub see esimese maailmasõja hävingumeeleoludega.
Näidendi lõpus on Juuditi ainus pelgupaik Siimeoni koera juures. Kuna aga judaismis on koer roojane loom, siis on ka Juudit roojane ehk siis jääb ta esindama korravälist maailma ja kaost.
Cecilia Malmström

Anna Cecilia Malmström (sündinud 15. mail 1968 Stockholmis) on Rootsi ja Euroopa Liidu poliitik. 
Ta oli kuni 2023. aastani Rootsi Liberaalse Rahvapartei liige. 
Aastatel 1999–2006 oli ta Euroopa Parlamendi liige ja aastatel 2006–2010 Rootsi Euroopa Liidu asjade minister. 
Aastatel 2010–2014 Euroopa Komisjoni siseasjade volinik Barrose teises komisjonis ja aastatel 2014–2019 Euroopa Komisjoni kaubandusvolinik Junckeri komisjonis.
Vampire Weekend

Vampire Weekend on USA "indie rock"'i ansambel, mis tuli kokku New Yorgis 2006. aastal. 
Bändil on leping plaadifirmaga XL Records. 
Esimene album "Vampire Weekend" anti välja 2008 ning sellelt on pärit singlid "Mansard Roof", "A-Punk", "Oxford Comma" ja "Cape Cod Kwassa Kwassa". 2010. aastast pärit "Contra" on bändi uusim album.
Talb

Talb oli kivist, luust või sarvest tööriist, mida kasutati peamiselt puidu lõhestamiseks ja voolimiseks.
Talbjas leht

Talbjas leht on talba meenutava põhikujuga taime leht; üks lehetüüpidest. Talbja lehe kõige laiem koht on lehetipu lähedal ja leht aheneb aluse suunas ühtlaselt.
Sõrmlaud

Sõrmlaud on kaelaga keelpillide pikk ja kitsas osa, mille poole vajutatakse pillikeeli, et määrata keele kõlava osa pikkus ja seega helikõrgus. 
Sõrmlaud võib olla varustatud astmetraatide ehk krihvidega, nagu näiteks kitarril.
Tavaliselt on sõrmlaud valmistatud eebenipuidust.
Ilma kaelata keelpillidel asuvad keeled kõlalaua kohal.
Puikule

Puikule (vanasti ka "Puiķele") on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas 9 km kaugusel Aloja linnast. Külas on Brīvzemnieki valla halduskeskus
Puikules on Puikule mõis, kool ja raamatukogu, seal on ka Puikule bussipeatus.
Asulat läbis varem laiarööpmeline Tallinn–Pärnu–Mõisaküla–Riia raudteeliin, külas asus Purezersi raudteepeatus. Läbi Puikule liiklesid reisirongid 1990. aastate keskpaigani, amortiseerunud raudtee likvideeriti 2006 aastal. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Looduskaitse all on Puikule park ja viis nimetut pärna.
Küla järgi on nime saanud Puikule kihistik. Sealne puurauk on ka selle kihistiku stratotüüp. Lisaks on see Õhne kihistu ja selle Rozēni ning Rūja kihistike neostratotüüp.
Luulekogu

Luulekogu ehk luuletuskogu on raamatuks koondatud kogumik luuletusi.
Tavaliselt on luulekogus ainult ühe autori luuletused, kuid mitte alati.
Leki oja

Lek on piirioja Hollandi Groningeni provintsi ja Drenthe provintsi vahel Leeki ja Noordenveldi valla vahel. Oma kuivendusliku tähtsuse on ta pärast Leekster Hoofddiepi kaevamist suuremalt jaolt minetanud. 
Leeki küla (varem ka "De Leek") on nime saanud sellelt ojalt. 
Leek (Groningeni provints) asub otse Nietapi (Drenthe provints) vastas. Külasid ühendava tänava nimi on 't Piepke, mis on ka oja teine nimi.
Rencēni

Rencēni on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas. Asub Volmari ja Ruhja vahel. Rencēnis asub Rencēni valla halduskeskus.
Seal asuvad kool, lasteaed, kultuurikeskus, raamatukogu, postkontor ja apteek. Asulasse jäävad Rencēnu skola ja Rencēni bussipeatus.
Aastal 1800 hakkas Rencēnit läbima Tallinna–Pärnu–Riia postimaantee uus trass, seal oli ka hobupostijaam. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,32 meetrit ja Rencēni vaher on looduskaitse all. Rencēni jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Rein (eesnimi)

Rein on mehenimi.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 16. novembri 2012 seisuga 5777 Reinu-nimelist inimest.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Rein 5218 mehel. Rein oli Eestis populaarsuselt 14. mehenimi. Rein oli keskmiselt 62 aasta vanune (mediaanvanus oli 64).
Kõige populaarsem oli eesnimi Rein vanuserühmas 70–74, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 158,16, ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 72,72.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Rein 4773 mehel. Rein on Eestis populaarsuselt 15. mehenimi. Rein oli keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus oli 67).
Rein (perekonnanimi)

Rein on perekonnanimi.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rein 198 inimesel (92 mehel ja 106 naisel). Perekonnanimede levikult oli Rein meeste puhul 922. ja naiste puhul 870. kohal. Perekonnanime Rein kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 39).
John Kerry

John Forbes Kerry (sündinud 11. detsembril 1943 Auroras Colorados) on Ameerika Ühendriikide poliitik, 1. veebruarist 2013 kuni 20. jaanuarini 2017 Ameerika Ühendriikide riigisekretär. 
3. jaanuarist 1985 kuni riigisekretäriks saamiseni oli ta Ameerika Ühendriikide senaator.
Ta oli senati välissuhete komisjoni esimees. Ta oli George W. Bushi vastaskandidaat 2004. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel.
Ta on õhuväelase poeg. Ta õppis Massachusettsi ja New Hampshire'i osariigis internaatkoolis ning astus siis Yale'i Ülikooli, mille lõpetas 1966. aastal politoloogia erialal. Samal aastal astus ta mereväe reservi. Aastatel 1968–1969 teenis ta neli kuud Lõuna-Vietnamis vastutava ohvitserina. USA-sse tagasi pöördudes liitus ta Vietnami sõja vastase liikumisega ning esines selleteemaliste kõnedega avalikkuse ja senati ees.
Pärast õigusteaduses kraadi saamist Boston College'ist töötas ta ringkonnasüüdistajana ning asutas eraettevõtte. 1985. aasta jaanuaris vannutati ta senati liikmeks.
2004. aasta presidendivalimistel rajas ta oma kampaania Iraagi sõja vastasusele.
Isiklikku.
Tema esimene abikaasa, USA kirjanik Julia Thorne suri 27. aprillil 2006 61-aastaselt vähki. Nende tütred on filmiprodutsent Alexandra Kerry ja arst Vanessa Kerry. 
1990. aastast on ta abielus ettevõtja Teresa Heinziga, kes on Esindajatekoja liikme ja senaatori H. John Heinz III lesk.
SNi reaktsioon

Orgaanilises sünteesis tähendab SNi reaktsioon keemilise ühendi funktsionaalrühma asendumist mingi teise funktsionaalrühmaga, kusjuures see protsess toimub sisemise nukleofiilse asendusena ("internal (i) nucleophilic (N) substitution (S)").
Sellele reaktsioonile on iseloomulik stereokeemilise konfiguratsiooni säilimine asendussaaduses. SNi reaktsiooni tüüpiline näide on alkoholide kloorimine tionüülkloriidiga. Esmalt ühineb tionüülkloriid alkoholiga ja edasi teises staadiumis toimub SO2 molekuli eraldumine ja kooskõlastatud asendumine kloriidiga.
Iskra 1030

Iskra 1030 oli Nõukogude Liidus toodetud Intel 8086 protsessoriga ühilduv personaalarvuti. Iskra 1030 töötas välja Leningradi Teaduslik-Tehniline Tootmiskoondis Elektronmaš (ЛНПО Электронмаш). Seeriaviisiliselt tootsid arvutit Iskra 1030 tootmiskoondised Iskra Smolenskis ja Stšotmaš Kurskis.
Modifikatsioonid:
Arvuti võimaldas kasutada sama tarkvara, mida kasutati IBM PC arvutitel.
Grand-Manil

Grand-Manil on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Grand-Manil omaette vald.
Bothey

Bothey on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Bothey omaette vald.
Beuzet

Beuzet on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Beuzet omaette vald.
Isnes

Isnes on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Isnes omaette vald.
Sauvenière

Sauvenière on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Sauvenière omaette vald.
Türann Oidipus

"Türann Oidipus" on Arne Merilai 2009. aastal ilmunud debüütromaan. 
Romaani põhisisuks on kellegi Pontios Chersonesose koostatud protokollid 1938. aastal Itaalias Bologna lähedal Bertinoro lossis toimunud sümpoosionilt. Merilai esineb sissejuhatuses nende tekstide leidja ja tõlkijana. Romaani raamivad 16. sajandi Vatikani astronoom Christopher Claviuse kolm nägemust. Romaani peategelased, "tuntud freudist Siegfried, vana trotskist Leopardo ja noor feministlik filosoof Bellevue" (ilmselt Freud, Trotski ja Simone de Beauvoir), kutsutakse salajasse komisjoni uurima Kreekast leitud Oidipuse muumiat. Oidipus on teatud määral elus ja suudab aparaatide vahendusel suhelda, sest on moodustanud sümbiootilise organismi seentega. Romaani arutelud keerlevad laias laastus Oidipuse kompleksi, Benito Mussolini aegse fašismi (diktaator on samuti üks tegelasi) ja üleilmse konspiratsiooni ümber. Atmosfääri õudust tõrjutakse situatsiooni- ja keelekoomikaga.
Retseptsioon.
Kirjandusteadlane Toomas Liiv on "Türann Oidipust" nimetanud eruditsioonitekstiks. Sellele sekundeerib kirjanik Viivi Luik: "Merilai loo lugemine on osa võtmine mängust, mida igaüks mängib vastavalt oma senisele mängukogemusele. See on nagu jaht, millest osavõtja peab tundma jälgi, milleks antud juhul on varjatud tsitaadid. Selletaolised tekstid seni peaaegu puuduvad eestikeelses kirjanduses." Kirjanduskriitik Jaanus Adamson on eelkõige Liivist tõukudes märkinud, et kuigi võiks eeldada, et romaan on mõeldud erudeeritud lugejale, on see mõistetav ka eruditsioonist hoolimata.
Mis värvi on armastus

"Mis värvi on armastus" on Heldur Karmo ja Arne Oidi 1971. aastal kirjutatud laul, mille laulis tuntuks Uno Loop.
Seda laulu on esitanud ka Voldemar Kuslap, Els Himma ja teised.
Kogumikplaadil "Eesti superhittt 1997" leidub Märt Rannamäe, Allan Roosilehe ja Eesti Raadio Orkestri esituses hoopis ümbertehtud sõnadega versioon "Mis värvi on Narvas puud?".
Jaanuar 2013

Jaanuar 2013, kroonika
2013. aasta jaanuar algas teisipäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast neljapäeval.
Merbes-le-Château

Merbes-le-Château on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.
Asulad.
Sambre'i jõe kallastel asuvas vallas paiknevad järgmised asulad: Merbes-le-Château, Fontaine-Valmont, Labuissière ja Merbes-Sainte-Marie.
Rohevik

Rohevik on keskkonnafestival, mida Eestis korraldab 2011. aastast Põhjamaade Ministrite Nõukogu.
2011. aastal toimusid festivali raames 15. septembril Tartus Eesti Maaülikoolis konverents "Kaasaegsed ökolinnad", 16. septembril Tallinnas konverents "Puhas energia ja transport" ning Vabaduse väljakul 17. septembril perepäev "Meie tulevik – elektrisõidukid".
2012. aastal toimusid Tallinnas 18.-19. oktoobril Põhja- ja Baltimaade konverents "Taastuvenergia ja energiatõhususe poliitika", 25. oktoobril Eesti Maaülikoolis Tartu Teaduspargi 20. aastapäeva tähistav rahvusvaheline konverents "Targad energialahendused" ning 26. oktoobril Tartumaa energiaobjektide ja -ettevõtete külastused.
Alatskivi mõis

Alatskivi mõis (saksa keeles "Allatzkiwwi", varem "Alt-Allatzkiwwi") oli rüütlimõis Tartumaal Kodavere kihelkonnas.
Mõisaansambel.
Alatskivi loss on ehitatud mõisnik Arved von Nolckeni projekti järgi aastatel 1880–1885. Lossi ehituste eeltööd algasid 1876. aastal, nurgakivi pandi 1880. aastal ja valmimist tähistati 1885. aastal. Nolckeni projekt meenutab Balmorali kuninglikku residentsi Šotimaal (1853–1855, arhitekt W. Smith).
Sambre

Sambre on jõgi Lõuna-Prantsusmaal ja Lõuna-Belgia Valloonias, Maasi vasakpoolne lisajõgi. 
Sambre voolab läbi järgmiste Prantsusmaa departemangude, Belgia provintside ja linnade:
Koidu tänav (Tallinn)

Koidu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba ja Uue Maailma asumis.
Koidu tänav algab Paldiski maanteelt ja kulgeb algul lõuna suunas, viimane kolmandik tänavast suundub kagusse. Koidu tänavaga ristuvad A. Adamsoni, Wismari, Roopa, Luise, Endla, Suur-Ameerika, Komeedi, Saturni, Väike-Ameerika, Videviku, Kristiina, Kiire, Virmalise ja Planeedi tänav ning Pärnu maantee. Koidu tänav lõpeb Vana-Lõuna tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 2 kilomeetrit.
Ajalugu.
Koidu tänav kandis algul Allimanni (hiljem ka Alemanni, Alimanni ja Allemanni), saksa keeles "Alimanstraße, Alemannstraße, Allimannstraße, Alimannstraße, Stangenstraße Alte Siechenstraße, Alte Waisenhausstraße", vene keeles "Алиманская ул." nime tänaval asunud restorani ja maja omaniku Peter Ludvig Alimanni (Allimann) järgi. 
Aastatel 1926–1933 rajati Väike-Ameerika tänava ja Pärnu maantee vahelised hooned, lõik kandis algul Kesk-Alemanni tänava (saksa keeles "Mittlere Alimannstraße") nimetust. Suur osa tänava algsest hoonestustest hävis 1944. aasta märtsipommitamises. Pärast teist maailmasõda rajati tänavale stalinistliku arhitektuuriga hooneid.
Hoones Koidu tänav 43 tegutses algul Koidu apteek.
Hoonestus.
Aadressil Koidu 11 asub kolmekorruseline korterelamu, mille esimese korruse äripindadel oli kauplus Kassisaba.
Koidu tänav 73 asub arhitekt Ernst Gustav Kühnerti projekteeritud hoone, mis on silmapaistev ja harukordselt hästi säilinud näide Tallinna ajalooliste puiteeslinnade 1920. aastate eramust. Hoone esindab ilmekalt arhitektuuriliselt mitmepalgelise Uue Maailma asumi tollast hoonestust.
Koidu tänav 97 asub Tallinna Humanitaargümnaasiumi hoone. 
Aadressil Koidu 113A asuv hoone valmis 1939. aastal Boris Tšernovi projekteeritud üürimajana ja Koidu 113B asuv hoone valmis 1939/1940. aastal Boris Tšernovi projekteeritud Pr Luc Aleisi üürimajana.
Uue-Maailma asumi Pärnu maantee poolne osa on hoonestatud peamiselt pärast sõda püstitatud hoonetega, suure osa sellest moodustab stalinistlik hoonekihistus, sh Koidu 87, Koidu 108, Koidu 114. 1954. aastal valminud Koidu 122 hoone on ansambli pompoossemaid näiteid, kui üldjuhul kasutati kõikide Stalini ajal valminud elamute puhul üleliidulisi tüüpsektsioone, hoonete välisilme oli aga kujunduselt sageli üsna mitmekesine. Koidu tänava nurgahoone on jõuliselt kujundatud: paarissammasmotiivid murdfrontooniga trepikoja sissepääsude kohal, räästaalune friis, rõdukesed. Mõlema nurga trepikoja kohal on koloreeritud Kremli kujutis pärja sees. Hoones Koidu 122 tegutses kauplus Koidu.
Karl Zolk

Karl Johannes Zolk (Kaarel Leius; 8. august 1891 Pangodi – 13. veebruar 1969) oli eesti entomoloog ja taimekaitse eriteadlane.
Ta oli Eesti esimesi taimekaitse eriteadlasi, "kelle energilise tegevusega algas intensiivne taimekaitsealane nõuandetöö põllupidajate seas ja hiljem katse- ning uurimistöö Entomoloogia Katse-jaamas Raadil".
Kungla tänav (Tallinn)

Kungla tänav on tänav Tallinnas Kalamaja asumis, Põhja-Tallinna linnaosas.
Kungla tänav algab Kopli tänavalt ja kulgeb kirde suunas. Kungla tänavaga ristuvad Vabriku, Tõllu, Leigeri, Kalevi ja Tööstuse tänav. Tänav teeb siis täisnurkse pöörde paremale ning läheb seejärel üle Uus-Kalamaja tänavaks. Tänavalõik Tööstuse tänava ja käänaku vahel on ühesuunaline.
Tänava pikkus on umbes 900 meetrit.
Kungla tänaval, Kungla 41 asub Estonia Klaverivabrik.
Mulla tänav

Mulla tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Telliskivi tänavalt, ristub (paremalt) Roo tänavaga ja lõpeb umbtänavana veidi enne ristumist Sõle tänavaga.
Mulla tänaval asuvad Mööblimaja ja Pelgulinna Gümnaasium.
Ajalugu.
Mulla tänav on nime saanud 27. augustil 1930. Tänav sai nime lähikonnas asuva Saue tänava mõjul ("sau" – 'puhas savi').
Mulla tänav 1 ja Telliskivi tänav 13 asuva Mööblimaja tagant kulges vanasti Telliskivi ja Mulla tänavat ühendanud Kruusa tänav.
Mulla tn 2 asub arhitekt on Herbert Johansoni projekteeritud ja 1927. aastal valminud linnateenijate elamu. Üheaegselt anti luba kahe eraldi elamu (Mulla 2 ja Ristiku 17) ehitamiseks. Mõlemad projektid telliti arhitekt Herbert Johansonilt.
Mulla tänava ning Telliskivi tänava vaheline ala oli 1930. aastate keskel üks kaunimaid piirkondi Pelgulinnas. Ärimees Gustav Treierile kuulus Mulla 7 // Telliskivi 5-7 asunud Pelgulinna suurim viljapuuaed (9280 m2). Samal krundil asus ka ligi 2170 m2 triiphooneid. Telliskivi tänav 9/11 oli Artur Pullmannile kuulnud, rohkem kui 2500 m2 suurune iluaed. Enamus sellest piirkonnast hävis 9. märtsil 1944.
Telliskivi 15b asub parkla koos nõukogudeaegne kauplus-paviljoniga. 1944. aasta märtsipommitamises Mulla tänaval see osa, kus praegu Pelgulinna Gümnaasium ja Mööblimaja, sai kannatada. Pärast sõda koristati rusud ära ja sinna rajati 1947. aastal Kalinini rajooni kolhoosituru plats. 1950. aastal ehitati turule kahekorruseline administratiivhoone ning 38 müügikohaga piimapaviljon, 1976. aastal võeti vastu turu sulgemise otsus.
Johann Grabbyle kuulunud ühekorruselises majas, alustas 1912. aastal tööd Pelgulinna algkool. Eesti NSV ajal asus seal lasteaed, vana maja lammutati 1965. aastal.
Ristiku tänav (Tallinn)

Ristiku tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna ja Karjamaa asumis.
Tänav algab Paldiski maanteelt ja kulgeb loodesse. Tänavaga ristuvad Ristiku põik, Sõmera, Saue, Telliskivi, Härjapea, Timuti tänav, Kolde puiestee, Maisi, Kõrre, Auna, Orase, Taime, Nisu, Rukki, Luste ja Kaera tänav. Ristiku tänav lõpeb Kopli tänaval.
Tänava pikkus on 1,8 km.
Ajalugu.
Tänava esialgne nimi oli alates 1910. aastast Oskari tänav (saksa keeles "Oskarstraße", vene keeles "Оскарская улица"). Praeguse nime sai tänav 25. mail 1939. Oskari tänav olevat nimetatud Pelgulinna maa-ala endise omaniku raehärra Oskar Gregory eesnime järgi.
Oskari tänav / Ristiku tänav 11 asus Jaan Vanaveski tsementesemete tööstus. 
Piirkond arenes jõudsalt 1930. aastatel, sellel ajavahemikul laienes oluliselt Pelgulinna hoonestusala. Raudtee kõrval olev ala Oskari tänava piirkonnas täitus põhiliselt eramutega. 
Ristiku tänav ühendati Kopli tänavaga pärast Teist maailmasõda, üle raudtee viis algul tavaline ülesõit, 1960. aastal suunati aga raudtee Ristiku tänava raudteeviaduktiga üle Ristiku tänava. Raudteeviadukt lammutati 2021. aastal
Kahend-kümnendkood

Kahend-kümnendkood ehk BCD (inglise "Binary-Coded Decimal") on kahendarvu eriliik, millesse on paigutatud (kodeeritud) kümnendsüsteemi arvude kohad nelja või kaheksa biti kaupa.
Kahend-kümnendkoodi kasutatakse laialdaselt kellakiipides ja mujal, kus on oluline kümnendarvuks teisendamise kiirus ja lihtsus.
Arvude kujutamine.
Näiteks kümnendarv "91" kirjutatakse kahend-kümnendkoodina "1001 0001". Kuna ühte baiti on "pakitud" kaks numbrit, siis nimetatakse seda pakitud kahend-kümnendkoodiks.
Kui ühe numbri jaoks kasutatakse 8 bitti (n-ö pakkimata kahend-kümnendkood), siis kirjutatakse see "00001001 00000001".
Helmuth Freymuth

Helmuth Freymuth (ka Hellmuth Freimuth; 25. oktoober 1898 Tallinn – 9. september 1960 Buenos Aires) oli eesti elektrofüüsik.
Haridus.
Õppis Tallinna Nikolai Gümnaasiumis, 1918. aastal lõpetas Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1918–1919 õppis ta Petrogradi Aleksander III nimelises Elektrotehnika Instituudis. Aastatel 1919–1922 õppis ta Eesti Haridusministeeriumi stipendiaadina Prantsusmaal: algul Nancy ülikoolis, siis lõpetas Toulouse'i Ülikooli Elektrotehnika Instituudi elektrotehnika erialal 1922, oli aastatel 1922–1924 samas doktorantuuris, kaitses 1924. aastal Toulouse'is füüsikadoktori väitekirja. Füüsikadoktor 1924.
Töökäik.
Töötas ja koostas väitekirja Toulouse’i Ülikooli füüsika laboratooriumis 1922–1924; Eesti Sõjaministeeriumi Sõjaväe Varustusvalitsuse ballistikajaama juhataja kt 1924–1925; Tallinna Linna Ühisgümnaasiumi füüsikaõpetaja 1924–1931; Tallinna Linna Elektrijaama abidirektor 1925–1935; Eesti Tehnilise Järelevalve Seltsi elektriinsener 1935–1936. ASi Volta Tehased insener 1936–1938.
Tallinna Tehnikaülikoolis 1938–1944: õppeülesande täitja elektrotehnika alal 1938/1939, adjunktprofessor 1939; elektrotehnika erakorraline professor 1940–1944; 1940/1941 elektrotehnika kateedri juhataja ja 1941–1944 elektrotehnika laboratooriumi juhataja.
Aastatel 1944–1945 töötas ta Rostocki ülikoolis aatomitehnika alal, 1945–1947 Kopenhaageni Ülikooli Füüsika Instituudis aatomituuma uurimise laboratooriumis aatomiteooria looja Niels Bohri juures. Aastatel 1947–1960 töötas ta Argentina valitsuse kutsel Buenos Airese ülikoolis, kus ta organiseeris aatomifüüsika instituudi tegevust ja juhtis Argentina sõjaväe radioloogiainstituuti.
Teadustöö põhisuunad.
Kesksageduse elektrivoolu võnkumised, elektri kauglülitamise võimalused, välismaal uuris aatomifüüsikat. Täiendas end erialaselt paljudel välisreisidel. Temalt ilmus artikleid eesti tehnikaajakirjanduses elektrotehnika alal, õpik ja välismaal aatomifüüsika alal üle 30 publikatsiooni.
Teadusorganisatoorne ja inseneritegevus.
Koostas Tallinna Linna Elektrijaama vooluandmise tehnilised tingimused ja koos direktor Aleksander Marksoniga elektrijaama arendamise kava; oli ekspert Viljandi ja Võru linna jõujaama ning elektrivõrkude ümberkorraldamisel; koostas mitmeid elektriseadmete projekte, sealhulgas Estonia teatri lava ja saali valgustuse ja jõuseadme projekti, Männiku laskemoonaladude ja töökodade plahvatuskindla elektriseadmete projekti ja majanduslikke kalkulatsioone kõrgepingeliinide kohta 1937. Insenerikoja elektrisektsiooni liige 1935–1940.
Kuulus koosseisu; oli Tallinna Noorte Meeste Kristliku Ühingu Elektrotehnika Eratööstuskooli elektrotehnika kursuste lektor 1924–1939; Eesti Komitee Taanis esimees; Luterliku Teoloogilise Seminari Argentinas nõukogu liige; EELK Buenos Airese Reformatsiooni Koguduse abiesimees, esines usuteemaliste kõnedega.
Alveringem

Alveringem on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas.
Alveringemi pindala on 80,01 km². 2012. aastal elas vallas 5001 inimest, mis tegi rahvastiku tiheduseks vallas 62,5 in/km². Viimastel aastakümnetel on elanike arv pigem vähenenud.
Kuni 1970. aastateni oli Belgias palju pisikesi valdu. 1971 liideti Alveringemiga Hoogstade, Oeren ja Sint-Rijkers ning 1977 veel Leisele ja Stavele. Sealjuures 1971 oli Leiselega liidetud Gijverinkhove ja Izenberge ning Stavelega Beveren.
Cyriel Verschaeve, kes pärast Teist maailmasõda kollaborandina tagaselja surma mõisteti, oli aastakümneid Alveringemis preester.
Asulad.
Alveringem jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja piirkondadeks:
Juudit

Juudit on Vana Testamendi Juuditi raamatu kangelanna. 
Juuditi raamatus räägitakse, kuidas ta oma kodulinna päästis assüürlaste piiramisest. See õnnestus tal nõnda, et ta võrgutas ja tappis assüürlaste pealiku Holofernese.
Juuditi teemat on käsitletud kunstis ja kirjanduses, nt A. H. Tammsaare näidend "Juudit".
Kristjan Jaak Kangur

Kristjan Jaak Kangur on eesti tõlkija.
Ta on õppinud Tallinna Inglise Kolledžis ja Tartu Ülikoolis semiootikat (lõpetas 2006).
Zuienkerke

Zuienkerke on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas.
Zuienkerke pindala on 48,86 km². 2013. aasta alguse seisuga elas Zuienkerkes 2760 inimest, mis tähendas rahvastiku keskmist tihedust 57 in/km². Elanike arvult on Zuienkerke üks Belgia väiksemaid valdu. Valla keskus asub merepinnast 3 m kõrgusel.
Zuienkerke asub 6–8 km kagu pool rannikust, mis jääb Blankenberge ja De Haani valda. Brugge asub 8 km lõunas, Oostende 16 km läänes, Gent 46 km kagus ja Brüssel 86 km kagus. Lähimad raudteejaamad asuvad Blankenberges, Zeebrugges, Oostendes ja Brugges. Kahes viimases peatuvad rahvusvahelised rongid. Lähim kohalik lennujaam asub Oostendes, lähim rahvusvahelisi lende teenindav lennujaam Brüsselis.
Asulad.
Zuienkerke jaguneb järgmisteks osavaldadeks:
Kai (täpsustus)

KAI või Kai võib tähendada: