Vene-Ukraina sõja kronoloogia (1. jaanuar 2025 – 31. mai 2025)

Käesolevas artiklis käsitletakse 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa Ukrainasse sissetungi sündmusi alates 1. jaanuarist 2025 kuni käesoleva ajani.
See ajajoon on dünaamiline ja muutuv loetelu, mis ei pruugi kunagi vastata täielikkuse kriteeriumidele. Lisaks sellele võib mõnda sündmust täielikult mõista ja/või tuvastada alles tagantjärele.
Jaanuar.
1. jaanuar.
Venemaa ründas Kiievit ja teisi Ukraina linnu 111 drooniga, Kiievis hukkus kaks inimest, kahjustusi sai Riigipanga peahoone.
Venemaa kaotused lahingutegevuses Kurski suunal on üle 38 000 inimese ja enam kui 1000 ühikut varustust.
2. jaanuar.
Zaporižžja oblastis hukkus vene õhurünnaku läbi üks inimene. 
3. jaanuar.
Kiievi oblastis hukkus vene droonirünnaku läbi üks inimene, Tšernihivis hukkus raketirünnakus üks inimene.
4. jaanuar.
Ukraina korraldas droonirünnaku mitmele Venemaa oblastile. Rünnaku alla jäid Leningradi oblast, Brjanski oblast, Belgorodi oblast, Pihkva oblast ja Smolenski oblast. Rünnaku üks sihtmärk oli Ust-Luga sadamas asuv transpordi- ja logistikafirma "Novatrans" terminal, kus puhkes tulekahju.
5. jaanuar.
Ukraina väed asusid Kurski oblastis rünnakule Sudža linnast kirdes asuva Bolšoje Soldatskoje suunal ja sisenesid Berdini küla (huutor) lõunaossa.
6. jaanuar.
Venemaa väitel on Vene väed hõivanud Donbassis asuva Kurahhove linna. Ukraina väed taandusid piirkonnast peale novembris alanud ägedaid lahinguid.
7. jaanuar.
Vene relvajõud on alates Ukraina sissetungi algusest augustis Venemaa Kurski oblastisse kaotanud üle 38 000 sõduri, neist 15 000 tapetutena ja üle 1000 ühiku relvastust.
Ukraina tabas 810. merejalaväebrigaadi staapi Kurski oblastis Belajas.
8. jaanuar.
Venemaa korraldas õhurünnaku Zaporižžja linnale, mille tõttu hukkus vähemalt 13 ja viga sai 29 inimest.
Ukraina ründas droonidega Engelsi linnas asuvat Rosrezervi kombinaadi Kristall naftabaasi, kus hoitakse lennukikütust strateegiliste pommitajate baasi Engels-2 jaoks. Tekkinud tulekahju suudeti kustutada alles 13. jaanuaril.
Ukraina väed andsid täppislöögi Donetski oblastist Hartsõkis asuvale Vene 8. ühendarmee juhtimispunktile.
9. jaanuar.
Ukraina ametnikud kinnitasid, et Vene väed laiendavad Harkivi oblastis Dvoritšna lähistel Oskili jõele 25. novembril rajatud sillapead.
Venemaa Saratovi oblastis Engelsis kehtestati 8. jaanuari droonirünnaku tõttu süttinud naftabaasi pärast eriolukord. Kustutustööde käigus on hukkunud kaks tuletõrjujat.
Kurski oblastis on Põhja-Korea väed kaotanud 4000 võitlejat hukkunute ja haavatutena.
10. jaanuar.
Ukraina andis löögi Vene armee 3. armeekorpuse juhtimispunktile Svitlodarskis, mis asub Donetski oblastis Bahmutist 30 km idas.
Ukraina tabas Doni-äärse Rostovi linna lääneservas Tšaltõri küla lähedal laskemoona- ja luuredroonide ladu.
Ukraina droonirünnaku tulemusel süttisid Leningradi oblastis Gattšinas asuv keemiatehas ning Rostovi oblastis tegutsev plastitööstuse ettevõtte, kus toodeti droonikorpuseid.
Venemaa väitel hukkus õhurünnakutes Donetskile ja Svitlodarskile kolm inimest.
11. jaanuar.
Ukraina on Kurski oblastis vangi võtnud 2 Põhja-Korea sõdurit, mis kinnitab Põhja-Korea vägede osalemist sõjas.
12. jaanuar.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaa Taneko naftatöötlemistehasele Tatarstanis Nižnekamskis põhjustades seal suure tulekahju.
Venemaa teatas kahe Ukraina asula vallutamisest. Need on Jantarne küla (10 km Kurahhovest edelas) Donetski oblastis ja Oskili jõe läänekaldal asuv Kalinove küla Harkivi oblastis. 
Ukraina andis õhulöögi Donetski oblastis Novohrodovka linnas asuvale Venemaa 2. üldvägede armee komandopunktile. See on nädalaga juba kolmas armee juhtimispunkti tabamus.
President Zelenskõi avaldas video kahe Kurski oblastis vangistatud Põhja-Korea sõjaväelase ülekuulamisest.
13. jaanuar.
Venemaa süüdistas Ukrainat Gaikodzori lähedal Krasnodari krais droonide kasutamises TurkStreami gaasijuhtme taristule väiksema kahju tekitamiseks.
Venemaa Voroneži oblastit ja Brjanski oblastit tabas Ukraina droonirünnak. Brjanski oblastis rünnati Brjanski keemiatehast ja Kremni mikroelektroonikatehast, mis mõlemad kuuluvad Venemaa sõjatööstuskompleksi. 
Ukraina sai Saksamaalt esimesed RCH 155 liikurhaubitsad.
Lõuna-Korea luure kinnitusel on Kurski oblastis hukkunud 300 ja saanud haavata 2700 põhjakorealast.
Leedu teatel saadetakse Ukrainasse 4500 drooni.
14. jaanuar.
Ukraina ründas Venemaal mitmes oblastis asuvaid sõjalise tähtsusega objekte, kasutades selleks rohkem kui 200 drooni. Rünnaku alla jäid Brjanski oblast, Saratovi oblast, Tuula oblast, Tambovi oblast, Rostovi oblast, Orjoli oblast, Voroneži oblast, Kaluuga oblast, Pensa oblast, Uljanovski oblast ja Tatarstani Vabariik. Uuesti sattus rünnaku sihtmärgiks ka sõjaväelennuväli Engels-2, mida oli rünnatud 8. jaanuaril. Kaasanis sai tabamuse lennukite ehitus- ja remonditehas.
15. jaanuar.
Venemaa ründas Ukraina energeetikaobjekte 117 raketi ja drooniga. Ukraina hävitas neist 77 ja juhtis kõrvale 27 õhusihtmärki. Rünnaku alla jäid Harkivi oblast, Lvivi oblast ja Ivano-Frankivski oblast. Venemaa tabas kaht kriitilise infrastruktuuri objekti Lvivi oblasti Drohobõtši ja Strõi rajoonis, põhjustades mitmeid elektrikatkestusi. 
President Zelenskõi teatel vahetati veerandsada sõjavangis olnud ukrainlast välja sama arvu vastaspoole sõjavangide vastu.
16. jaanuar.
Ukraina droonid ründasid Venemaal Voroneži oblastis Liskis asuvat naftabaasi, mis süttis põlema ja Tambovi oblastis asuvat laskemoonatehast.
Ukraina Piirivalveteenistus sai Tšehhi vabariigilt DITA 152 mm liikurhaubitsa.
Kiievis visiidil viibinud Ühendkuningriigi peaminister Keir Starmer teatas enam kui viie miljardi euro suuruse abi eraldamisest Ukrainale.
17. jaanuar.
Vene raketirünnakus Krõvõi Rihile hukkus neli inimest.
Ukraina droonirünnaku tagajärjel puhkes tulekahju Venemaal Kaluga oblastis Ljudinovo linnas asuvas naftabaasis.
18. jaanuar.
Vene raketi- ja droonirünnakus Ukrainale hukkus kuus inimest, sh kolm inimest Kiievis.
Venemaa Tula oblasti Uzlovaja linna naftabaasis puhkes Ukraina droonirünnaku tagajärjel tulekahju.
19. jaanuar.
Ukraina relvajõudude peastaabi teatel toimus enamik lahingutest Pokrovski suunal, kus registreeriti 88 vaenlase rünnakut, kaitsevägi neutraliseeris ligi 300 okupanti.
Teised aktiivsed Venemaa pealetungisuunad on Tšassiv Jar, Toretsk, Kurahhove ja Velika Novosilka.
20. jaanuar.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaal Tatarstani vabariigi pealinnas Kaasanis asuvale lennukitehasele, ja Voroneži oblasti Liski rajoonis asuvale naftabaasile, mida oli rünnatud ka 16. jaanuaril.
21. jaanuar.
Ukraina ründas droonidega Smolenski oblastis asuvat Smolenski lennukitehast. Rünnati ka 20. ühendarmee komandopunkti okupeeritud Volnovahhas.
Ukrainas vahistati relvajõudude ülempsühhiaater, kes on võtnud altkäemaksu vähemalt miljoni dollari ulatuses.
22. jaanuar.
Venemaa armee võttis oma kontrolli alla Donetski oblastis asuva Novovassõlivka asula.
23. jaanuar.
Vene raketirünnakus Zaporižžjale hukkus üks inimene.
24. jaanuar.
Vene droonirünnakutes Kiievi oblastile hukkus kolm inimest.
Ukraina korraldas rohkem kui 120 drooniga rünnaku Venemaa 13-le oblastile. Rünnaku tagajärjel puhkes Rjazani oblasti naftarafineerimistehases tulekahju. Tabamuse sai ka Brjanski oblastis asuv sõjatehnika komponente tootev mikroelektroonikatehas Kremnõi El.
Rünnaku tõttu peatasid töö üheksa lennuvälja: Vnukovo, Domodedovo ja Žukovski Moskva oblastis ning Kaasan, Samara, Nižnekamsk, Penza, Saratov ja Ufa.
757 langenud Ukraina sõjaväelase surnukehad vahetati välja vastaspoole 49 langenu vastu.
25. jaanuar.
Venemaa režiimi juht Vladimir Putin ütles, et ta on valmis USA president Donald Trumpiga kohtuma, et sõja üle arutada. USA presidendi Donald Trumpi valitud eriesindaja Ukraina ja Venemaa küsimustes Keith Kellogg ütles, et USA president Donald Trump kaalub mitmesuguseid võimalusi, kuidas survestada Venemaa presidenti Vladimir Putinit, et see sõja lõpetaks.
26. jaanuar.
Venemaa teatas Velika Novosilka asula hõivamisest Ukraina Donetski oblastis. Ukraina kinnitusel jätkuvad asulas lahingud.
Ukraina hävitas droonirünnakuga Orjoli oblastis asuva droonihoidla, hävitades ligikaudu 200 Shahed-tüüpi ründedrooni. Rjazani naftatöötlustehas peatas töö Ukraina uue droonirünnaku tulemusel.
Ukraina president Volodõmõr Zelenski määras kindralmajor Mõhhailo Drapatõi juhtima Hortõtsja väerühma. Samal ajal säilitab Drapatõi oma volitused maavägede ülemana.
27. jaanuar.
Euroopa Liit uuendas Venemaa vastu kehtestatud sanktsioone.
President Zelenskõi kohtus Poolas Auschwitzi ohvrite mälestuspäeval president Macroniga.
28. jaanuar.
Venemaa väitel vallutasid Vene väed Harkivi oblastis Oskili jõe läänekaldal 25. novembril rajatud sillapea lähedal asuva Dvoritšna asula.
29. jaanuar.
Vene väed vallutasid Tšassiv Jari.
Ukraina ründas Venemaad rohkem kui 100 drooniga. Tabamuse tulemusel süttis Nižni Novgorodi oblastis Kstovos asuv Lukoili Nižegorodnefteorgsintez naftatöötlemistehas. 
Tveri oblastis said tabamuse Andreapoli naftapumbajaam ja raketiladu. Tabamusi said ka objektid Smolenski oblastis, Brjanski oblastis, Leningradi oblastis. Tegevuse peatas Kaasani lennujaam.
Ukraina saab USA vahendusel Iisraelilt umbes 90 Patriot raketti.
30. jaanuar.
Sumõs hukkus Vene droonirünnaku läbi üheksa inimest.
Ukraina ründas droonidega Novošahtinski naftatöötlemistehast Venemaal Rostovi oblastis.
31. jaanuar.
Venema andis raketilöögi Odessa ajaloolise keskuse pihta, vigastada sai kolm inimest. Kahjustada sai hulk ajaloolisi mälestusmärke.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaale. Tabamuse sai Volgogradi oblastis asuv naftatöötlemistehas. Rünnati objekte veel Rostovi oblastis, Kurski oblastis , Jaroslavli oblastis, Belgorodi oblastis, Voroneži oblastis ja Krasnodari krais.
Moskvast loodes puhkes 2000 ruutmeetrisel alal tulekahju.
Jaanuaris oli Venemaa põhiline pealetungisuund endiselt Pokrovsk. Vene väed on hõivanud suurema osa Tšassiv Jarist ja Toretskist, kuid Ukraina üksused jätkavad seal vastupanu. Ülejäänud suuremad pealetungisuunad on Kurahhove ja Velika Novosilka. Venemaa on suutnud säilitada ja laiendada Harkivi oblastis Dvoritšna lähistel Oskili jõe läänekaldal asuvat sillapead.
Jaanuaris hõivas Venemaa 430 ruutkilomeetrit Ukraina territooriumit.
Ukraina keskendus Venemaa naftatööstuse ründamisele ja tabas jaanuaris 9 objekti.
Veebruar.
1. veebruar.
Venemaa teatas Toretskist kirdes asuva Krõmske küla vallutamisest.
Venemaa andis raketi- ja droonilöögi, mille käigus said tabamusi Poltava ja Harkiv. Rünnaku tagajärjel hukkus 15 inimest ja 10 sai vigastada.
Kurski oblastis Sudžas asuva kooli ühiselamut tabas raketirünnak, milles hukkus neli ja vigastada sai mitukümmend inimest. Ukraina ja Venemaa süüdistavad teineteist rünnakus
2. veebruar.
Venemaa väitel hukkus Belgorodi oblastis Ukraina droonirünnnakute läbi kaks inimest.
3. veebruar.
Ukraina korraldatud õhurünnakutes Venemaale said tabamuse Volgogradis asuv Lukoilile kuuluv naftatöötlustehas ja Astrahani gaasiümbertöötlemise tehas. 
Lennuliiklus peatati ajutiselt Groznõi, Mahhatškala ja Vladikavkazi lennujaamades. Venemaa teatas 70 Ukraina drooni allatulistamisest: 27 Rostovi oblasti, 25 Volgogradi oblasti, 7 Astrahani oblasti, 5 Voroneži oblasti, 4 Belgorodi oblasti ja 2 Kurski oblasti territooriumi kohal.
4. veebruar.
Vene raketirünnakus Izjumile hukkus vähemalt viis inimest.
5. veebruar.
Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi sõnul on sõjas Venemaaga hukkunud üle 45 000 Ukraina sõduri ja haavata saanud umbes 390 000 sõdurit. Venemaa kaotusteks nimetas ta 350 000 surnut ja 600 000 kuni 700 000 haavatut.
Ukraina droonirünnaku tulemusel süttis Krasnodari krais Kanevski rajoonis Novominskaja asulas naftahoidla.
AÜE vahendatud sõjavangide vahetuse käigus vabastas kumbki pool 150 sõdurit.
6. veebruar.
Prantsusmaa andis Ukrainale üle esimese partii neljanda põlvkonna hävitajaid Dassault Mirage 2000, Madalmaad järjekordse saadetise hävitajaid F-16.
Ukraina ründas droonidega Krasnodari krais asuvat Primorsko-Ahtarski sõjaväelennuvälja, kust Venemaa laseb välja Shahed droone.
Ukraina viis Moskva piirkonnas läbi eduka erioperatsiooni, milles hävitati
Moskva õhuruumi kaitseks mõeldud droonitõrjesüsteemi "Valdai" kaks komponenti.
7. veebruar.
Ukraina vallutas Kurski oblastis Sudžast kagus asuvad Kolmakovi ja Fanassejevka külad.
8. veebruar.
Venemaa ründas Ukrainat 139 ründedrooniga, millest Ukraina õhukaitse tulistas alla 67 ja 71 kadusid radarilt sihtmärkideni jõudmata.
Ukraina laskis alla Vene ründelennuki Su-25.
Ukraina ründas droonidega Volgogradi oblastit, Rostovi oblastit ja Krasnodari kraid.
9. veebruar.
Venemaa teatas Donetski oblastis Tšassiv Jarist 8 km põhjas asuva Orihhovo-Vassõlivka küla vallutamisest.
Venemaa ründas Ukrainat 151 drooniga. Õhutõrje tulistas alla 70 drooni. 74 drooni drooni kadusid radaritelt.
10. veebruar.
USA president Donald Trumpi sõnul on Ameerika toetusel Ukrainale oma hind: 500 miljardi dollari väärtuses maavarasid.
Ukraina ründas droonidega Krasnodari krais Afipskis ja Kubani Slavjanskis asuvaid naftatöötlemistehaseid.
11. veebruar.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaa mitmes oblastis. Tabamuse sai Saratovi oblastis asuv Rosnefti naftatöötlemistehas ning sihtmärgiks oli ka pommituslennukite baas Engelsis.
Venemaa korraldas Ukraina energiasüsteemi ja gaasitaristu vastu raketirünnaku. Ukraina piiras selle tõttu elektrivarustust mitmes oblastis.
12. veebruar.
USA president Donald Trump teatas kokkuleppest Venemaa valitseja Vladimir Putiniga läbirääkimiste kohesest alustamisest Ukraina sõja lõpetamiseks.
Venemaa sooritas raketirünnaku Kiievile, milles hukkus üks inimene.
Ukraina julgeolekuteenistus (SBU) arreteeris SBU terrorismivastase keskuse staabiülema polkovnik Dmõtro Kozjura, kes töötas Venemaa föderaalse julgeolekuteenistuse (FSB) heaks.
13. veebruar.
Zelenskõi kehtestas sanktsioonid mitme kaasmaalase, sealhulgas Porošenko, Medvedtšuki, Kolomoiskõi jt vastu.
Ukraina ründas droonidega Lipetski oblastis asuvat Venemaa suurimat terasetehast Novolipetsk Steel (NLMK).
14. veebruar.
Ukraina poolel võidelnud 757 langenut vahetati välja vastapoole 45 langenu vastu.
Vene droon tabas Tšornobõli tuumaelektrijaama hävinud 4. energiabloki katterajatist. Rünnak ei põhjustanud radiatsioonitaseme tõusu piirkonnas.
15. veebruar.
Ukraina president Volodõmõr Zelenski ütles, et Ukraina ei nõustu kunagi rahulepingutega, mis sõlmitakse tema selja taga või ilma Kiievi osaluseta.
USA tegi Ukrainale ettepaneku, et USA-le antaks 50 protsenti Ukraina mineraalsetest maavaradest vastutasuks sõjalise toetuse eest. Ukraina lükkas pakkumise tagasi ja püüab saavutada paremat tehingut.
Ukraina korraldas droonirünnaku Rostovi oblasti, Volgogradi oblasti ja Kaluuga oblasti vastu. Tabamuse sai Volgogradis paiknev naftarafineerimistehas. Vene võimud peatasid rünnakute tõttu seitsme lennujaama töö.
16. veebruar.
Ukraina vabastas Donetski oblastis Pokrovskist edelast asuva Pestšanoje küla.
Venemaa korraldas õhurünnaku Kiievile ja Mõkolajivile.
17. veebruar.
Sõjas on hukkunud üle 46 000 Ukraina sõduri, kümned tuhanded on kadunud ja umbes 380 000 on haavatud, ütles Ukraina president Volodõmõr Zelenski.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaal Krasnodari krais asuvale naftatöötlemistehasele.
18. veebruar.
Saudi Araabia pealinnas Ar-Riyāḑis toimus Ameerika Ühendriikide ja Venemaa välisministrite kohtumine Ukraina sõja lõpetamise küsimustes. Pooled leppisid kokku selles, et läbirääkimisteks Ukraina üle moodustatakse kõrgetasemelised meeskonnad, mis hakkavad tegema tööd, et "lõpetada konflikt Ukrainas nii kiiresti kui võimalik viisil, mis on püsiv, kestlik ja vastuvõetav kõigile pooltele".
19. veebruar.
Vene ründas droonidega Odessat. Elektri ja kütteta jäi üle 500 korrusmaja.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaa objektide vastu. Samara oblastis süttis Sõzrani naftatöötlemistehas. Venemaa sulges rünnaku ajaks Kaasani, Kirovi, Iževski, Nižnekamski ja Uljanovski lennuväljad.
Venemaa vallutas Donetski oblastis Kurakhovest läänes asuvad Datšnoje ja Zelenovka asulad ja likvideeris piirkonnas asunud eendi.
20. veebruar.
Kiievis kohtusis Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ja USA Ukraina ja Venemaa erisaadik Keith Kellogg.
21. veebruar.
Venemaa ründas Ukrainat 160 drooniga. Ukraina tulistas alla neist 87 drooni, 70 likvideeriti elektroonilise võitluse vahenditega.
Venemaa on hõivanud Kurski oblastis asuva Sverdlikove asula, ohustades sealt Ukraina põhilist varustusteed Kurski oblastis - Sumõ-Sudza maanteed.
22. veebruar.
USA esitas Ukrainale maavarade kokkuleppe parandatud variandi. Ukraina ei ole ka muudetud lepinguga nõustunud.
23. veebruar.
Venemaa korraldas Ukraina vastu õhurünnaku, kasutades kolme ballistilist raketti ja 267 drooni. Ukraina laskis all 138 drooni ning 119 kadusid radarilt peale seda, kui nende juhtimist segati elektrooniliselt.
24. veebruar.
Ukraina droonid ründasid Rjazani oblastis asuvat Rosnefti naftatöötlemistehast, kus puhkes tulekahju. Tehas katkestas rünnaku tagajärjel täielikult tegevuse.
ÜRO Peaassambleel oli hääletusel kaks Ukraina-teemalist resolutsiooni. esitasid Euroopa riigid ja teise USA. Mõlema resolutsiooni poolt oli 93 riiki. Resolutsioonile ES-11/7, mis avaldas toetust Ukraina territoriaalsele terviklikkusele ja nõudis Venemaa vägede viivitamatut väljaviimist Ukraina territooriumilt, hääletas USA vastu koos Venemaa, Põhja-Korea, Valgevene, Ungari ja veel 13 riigiga.
ÜRO Julgeolekunõukogu kiitis heaks USA koostatud neutraalse sisuga . Euroopa riigid jäid hääletusel erapooletuks.
25. veebruar.
Ukraina kiitis heaks maavaraleppe USA-ga.
26. veebruar.
Venemaa ründas droonidega Harkivit, Kiievit ja Dnipropetrovski oblastis asuvat energiafirma DTEK objekti. Venemaa õhurünnakus Donetski oblastis asuvale Kostjantõnivkale sai surma vähemalt 5 ja vigastada 11 tsiviilelanikku.
Kokku hukkus Venemaa rünnakutes vähemalt 8 ja sai vigastada vähemalt 18 tsiviilisikut.
Ukraina ründas Krasnodari krais asuvat Tuapse meresadamat.
Venemaa teatas, et hõivas Kurski oblastis asuvad Orlivka ja Pohrebki asulad.
USA president Donald Trump teatas valitsuskabineti istungil, et Ukraina liitumine NATO-ga on ebareaalne.
27. veebruar (1100. päev).
Lõuna-Korea riikliku luureagentuuri (NIS) väitel on Põhja-Korea saatnud Venemaale lisavägesid.
28. veebruar.
Ukraina hävitas Donetski oblastis Selõdove piirkonnas asunud termobaarilise laskemoona lao.
Ukraina väed on Donetski oblastis Toretski all asunud vastupealetungile ning sisenenud linna.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi on visiidil USA's, kus pidi toimuma maavarade leppe allkirjastamine. USA presidendi Donald Trumpiga tekkinud erimeelsuste tõttu jäi lepe allkirjastamata.
Vene armee pealetungitempo on aeglustunud ja veebruaris hõivas Venemaa 389 ruutkilomeetrit (jaanuaris 431, mullu detsembris 476 ja novembris 725 ruutkilomeetrit).
Märts.
1. märts.
Venemaa ründas ballistilise raketiga Iskander-M Dnepropetrovski oblastis Samara rajoonis Novomoskovski polügoonil asuvat Voshodi väljaõppekeskust. Rünnaku ohvrite arv oli 130 inimest, kellest üle 30 hukkusid.
Zaporižžja tuumajaama jõudis läbi okupeeritud alade Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) ametnike rotatsioon. Esimest korda jõudsid ametnikud tuumajaama läbi Venemaa okupeeritud territooriumi.
2. märts.
Londonis toimus Euroopa liidrite tippkohtumine, kus arutati Euroopa ja Ukraina julgeolekut. Kokku lepiti Ukraina sõjalise abistamise jätkamises, Venemaale majandusliku surve suurendamises ning nõutakse, et Ukraina peab igasuguste rahukõneluste laua taga olema.
3. märts.
Ukraina sooritas droonirünnaku Baškortostanis Ufaas asuvale Bašnefti naftatöötlemistehasele. Selle tulemusel puhkes tehase territooriumil tulekahju.
USA president Donald Trump käskis teha pausi sõjalise abi andmises Ukrainale suurendamaks survet Kiievile, et see nõustuks pidama rahuläbirääkimisi Venemaaga.
4. märts.
Ukraina korraldas droonirünnaku Rostovi oblastis asuvatele naftajuhtmele ja Novošahtinski naftatöötlemistehasele ning Samara oblastis asuvale Sõzrani naftarafineerimistehasele.
5. märts.
USA peatas ka luureandmete jagamise Ukrainaga.
Venemaa korraldas Odessale droonirünnaku.
6. märts.
Venemaa korraldas raketirünnaku Krõvõi Rihile. Vene rakett tabas hotelli, mille tõttu hukkus 4 ja vigastada sai 31 inimest.
7. märts.
Venemaa on edenenud Kurski oblastis ja seal asuvaid Ukraina vägesid ohustab ümberpiiramine.
Venemaa korraldas massiivse õhurünnaku Ukraina eri piirkondades asuva energiataristu vastu. Ukraina teatel lasi Venemaa välja vähemalt 67 eri tüüpi raketti ning 194 ründe- ja peibutusdrooni. Ukraina tulistas alla 134 õhusihtmärki. Kümme raketti ei jõudnud oma sihtmärgini ja 86 drooni kadus radarite pildilt ilma kahju tekitamata.
USA lennundusettevõte Maxar Technologies lõpetas Ukraina juurdepääsu oma satelliidipiltidele.
8. märts.
Venemaa teatas Viktorovka, Nikolajevka ja Staraja Sorotšina külade tagasivõtmisest Kurski oblastis. Sudža piirkonnas saatis Venemaa oma üksuse torujuhtme kaudu Ukraina positsioone ründama.
Ukraina Donetski oblastis asuvas Dobropillja linnas hukkus Vene rünnakus vähemalt 11 inimest ja 30 sai vigastada.
Ukraina droonirünnakus sai kahjustada Leningradi oblastis Kirišis asuv naftatöötlemistehas.
9. märts.
Venemaa vallutas Kurski oblastis veel kolm küla: Malaja Loknja, Tšerkasskoje Poretšnoje ja Kossitsa.
10. märts.
Venemaa ründas Harkivi oblastit, Kiievi oblastit ja Poltaava oblastit 176 erinevat tüüpi drooniga. Õhutõrje tulistas alla 130 drooni, 42 pettedrooni tehti kahjutuks elektroonilite vahenditega. Rünnaku tulemusel inimohvreid ei olnud ja kriitiline infrastruktuur kannatada ei saanud.
Vene väed on jõudnud Ukraina üksuste ja riigipiiri vahele. Kusrki oblastis paiknevaid Ukraina vägesid ähvardab siisepiiramine.
Ukraina korraldas õhurünnaku Venemaal Samara oblastis asuva naftatöötlustehase vastu.
11. märts.
USA ja Ukraina delegatsioonid kohtusid Saudi Araabias, et parandada omavahelisi suhteid ja leppisid kokku Venemaale esitatava 30 päevase vaherahu tingimused.
Ukraina korraldas kogu senise sõja suurima droonirünnaku Venemaale ja Moskvale kasutades vähemalt 337 drooni. Rünnaku tulemusel said kahjustusi Moskva naftatöötlemistehas ja Orjoli oblastis Stalnoi Koni piirkonnas asuv naftajuhtme Družba dispetšerjaam.
Venemaa ründas Ukrainat ühe ballistilise raketi ja 126 drooniga, süüdates Odessa piirkonnas kütusehoidla. Ukraina tulistas alla ballistilise raketi Iskander-M ja 79 drooni, 35 drooni juhiti kõrvale elektrooniliste vastumeetmetega.
USA taastas relvatarned Ukrainale ja luureinfo ning satelliidipiltide jagamise.
12. märts.
Ukraina väed on alustanud eemaldumist Sudža linnast Kurski oblastis ja Venemaa on hõivanud sellest suurema osa.
Odessas hukkus Vene ballistilise raketi rünnakus neli inimest.
Venemaa valitseja Vladimir Putin külastas sõjaväevormi kandes Kurski oblastis asuvaid Vene vägesid ja andis neile käsu Venemaa territooriumil viibivad Ukraina väed hävitada.
13. märts.
USA presidendi eriesindaja Steve Witkoff kohtus Venemaa režiimijuhi Vladimir Putiniga.
Venemaa välisministeeriumi pressiesindaja Maria Zahharova ütles, et Moskva peab välisriikide vägede paigutamist Ukrainasse või välisriikide sõjaväebaaside rajamist sinna vastuvõetamatuks.
Venemaa režiimi juht Vladimir Putin teatas, et Venemaa nõustub USA pakutava 30-päevase relvarahuga ainult siis, kui see toob kaasa kestva rahu ning eemaldab konflikti juurpõhjused.
Ukraina korraldas droonirünnaku Voroneži, Rostovi, Kaluuga ja Saratovi oblastites asuvatele taristuobjektidele.
14. märts.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaal asuvatele objektidele. Tabamuse sai Krasnodari krais Tuapse linnas asuv naftarafineerimistehas, kus puhkes tulekahju. Tambovi oblastis ja Saratovi oblastis said tabamuse gaasikompressorjaamad. Belgorodi oblastis tabati õhutõrjesüsteemide S-300/S-400 rakettide ladu, kus toimus plahvatus.
USA taastas (Ground-Launched Small Diameter Bombs) pikamaa pommide tarned Ukrainale.
15. märts.
Vene rünnakus Nikopolile hukkus üks inimene. 
Venemaa teatas Kurski oblastis Sudža rajoonis asuvate Zaolešenka ja Rubanštšina külade hõivamisest.
Venemaa ründas ballistiliste rakettidega Dnipropetrovski oblastis asuvat Krõvõi Rihi linna, vigastades vähemalt 12 inimest. Ukraina teatas kogu riigis 130 drooni allatulistamisest.
Volgogradi oblastis asuvas naftatöötlemistehases puhkes peale Ukraina droonirünnakut tulekahju.
16. märts.
Ukraina kinnitas taandumist Kurski oblastis asuvast Sudža linnast.
Ukraina purustas lennukilt lastud raketiga Hersoni oblastis okupeeritud Oleški linna lähedal Konka jõel asuva Konkivski silla.
Ukraina president Volodõmõr Zelenski nimetas kindralstaabi ülemaks kindralmajor Andri Hnatovi. Senine kindralstaabi ülem kindralleitnant Anatoli Barhõlevõtš vabastati ametist ja ta jätkab teenistust Ukraina kaitseministeeriumi peainspektorina.
Ukraina teatas tiibraketi Neptun 1000 km lennu-ulatusega mudeli kasutusse võtmisest.
17. märts.
Venemaa väitis, et on vallutanud Zaporižžja oblastis asuva Stepove küla. 
Ukraina droonirünnak tabas Astrahani oblastis asuvat kütusekompleksi ja objekte Krasnodari krais Jeiskis.
18. märts.
USA president Donald Trump pidas 2,5 tunnise telefonivestluse Venemaa režiimi juhi Vladimir Putiniga, et aurtada 30-päevase relvarahu kehtestamist. Putin teatas, et on nõus 30 päevaks peatama rünnakud Ukraina energiataristu vastu. Üldist relvarahu kokku ei lepitud. Kokku lepiti läbirääkimiste jätkamine 23. ja 24. märtsil Saudi Araabias Jiddahs, kus toimuvad USA delegatsiooni eraldi kohtumised nii Ukraina, kui Venemaa meeskondadega.
Ukraina korraldas õhurünnaku Berdjanskile ja mitmele piirkonnale Venemaal.
Ukraina väed on Belgorodi oblastis Demidovka asula piirkonnas tunginud Venemaa territooriumile ja hõivanud piiriäärsed alad.
19. märts.
Venemaa ründas droonide ja rakettidega Ukraina erinevaid piirkondi. Tabamuse sai Sumõ haigla.
Ukraina droonirünnaku tulemusel puhkes tulekahju Krasnodari krais Kavkazskaja rajoonis asuvas naftahoidlas.
Ukraina ja Venemaa viisid Araabia Ühendemiraatide vahendusel läbi sõjavangide vahetuse. Kumbki pool vabastas 175 sõjavangi. Lisaks sellele vabastas Venemaa 22 raskelt haavatud Ukraina sõdurit.
Ukraina president Zelenskõi vestles telefoni teel USA presidendi Donald Trumpiga.
20. märts.
Venemaa korraldas droonirünnaku Kropõvnõtskõi linnale Kirovohradi oblastis. Venemaa kasutas rünnakuks umbes 21 drooni. Kahjustada said era- ja korrusmajad ning raudteetaristu.
Ukraina ründas droonidega Saratovi oblastis asuvat Engelsi sõjaväelennuvälja, kus tabamuse tagajärjel süttis laskemoonaladu (milles hoiti pommitajatele Tu-95 ja Tu-160 mõeldud tiibrakette H-555 ja H-101) ning linnas asunud naftabaasi.
21. märts.
Eriolukordade teenistuse teatel sai Zaporižžjas reedel Vene rünnakus surma kolm ja kannatada 12 inimest.
Vaenupooled jagasid vastastikku süüdistusi Kurski oblastis asuva Sudža gaasipumpamis- ja mõõtmisjaama ründamise eest.
Krasnodari krais Kavkazskaja rajoonis 19. märtsi rünnaku tulemusel süttinud naftabaasi kustutamisel toimus plahvatus ja tuli levis teisele mahutile ning põlengu üldpind kasvas 10 000 ruutmeetrini.
Venemaa ründas Tšehhi presidendi Petr Paveli visiidi ajal Odessat ühe oma suurima droonirünnakuga, kahjustades infrastruktuuri, elumaju ja ärihooneid ning põhjustades mitmeid tulekahjusid. Ukraina õhutõrje tulistas alla 114 drooni. Kokku lasid Vene relvajõud Ukraina suunas 214 drooni.
Ukraina ründas Krimmis droonidega 13 radarikompleksi ja hävitas radareid. Tabamuse said kolm Kasta-2E2, kaks Podljot-K1 ja Nebo-M-i radarit, lisaks teised radarid. Tabamuse said veel kolm õhukaitsekompleksi Pantsir-S1, kaks õhutõrjekompleksi S-300VM laskeseadet, helikopter Mi-8 ja ka üks puksiir. Rünnakus kasutati meredroone, millelt lendasid rünnakdroonid sihtmärke ründama.
Bundestagi eelarvekomisjon kiitis heaks uue 3 miljardi euro suuruse abipaketi Ukrainale.
22. märts.
USA eriesindaja Steve Witkoffi sõnul ei saa Ukraina hetkel Venemaa ja USA seisukohtade tõttu NATO-ga liituda, kuid Ukrainale NATO artikli 5 kohaldamine julgeolekutagatisena pole välistatud.
23. märts.
Venemaa teatas Donetski oblastis asuva Sribnoje küla hõivamisest. Ukraina vabastas Luhanski oblastis asuva Nadija küla.
24. märts.
Saudi Araabias toimusid 23., 24. ja 25. märtsil läbirääkimised USA ja Ukraina ning USA ja Venemaa delegatsioonide vahel.
Sumõ linnas sai esmaspäeval Venemaa raketirünnakus vigastada 65 inimest.
Ukraina hävitas Belgorodi oblastis neli Venemaa helikopterit - kaks Ka-52 ja kaks Mi-8.
Ukraina 19. märtsi droonirünnaku tulemusel puhkenud tulekahju Krasnodari krais Kavkazskaja rajoonis asuvas naftahoidlas ei ole suudetud senini kustutada.
25. märts.
Ukraina väed on edenenud Belgorodi oblastis ja tunginud Demidovka ja Popavka asulatesse.
Valge Maja teatel nõustusid Venemaa ja Ukraina teisipäeval Saudi Araabias USA-ga peetud kõnelustel, et hoiduvad rünnakutest laevadele Mustal merel ja lubati edasi töötada energeetikaobjektide vastaste rünnakute lõpetamise nimel.
26. märts.
ISW andmetel jätkasid Ukraina väed edenemist Belgorodi oblastis ja Toretski lähistel.
Prantsuse president Emmanuel Macron tervitas kolmapäeval Pariisis Ukraina president Volodõmõr Zelenskõit, kes pidas kõnelusi Pariisis, päev enne Euroopa riikide kohtumist, et arutada rahuvalveüksuste lähetamist võimaliku Venemaa-Ukraina relvarahu tagamiseks.
Ukraina presidendi kantseleiülem Andri Jermak ütles Reutersile, et pärast eelmisel kuul toimunud pingelist kohtumist USA ja Ukraina juhtide vahel on Kiievi ja Washingtoni suhted taas „õigel teel“.
Vene telekanali Pervõi Kanal teatel hukkus Belgorodi oblastis Ukraina piiri lähedal maamiini plahvatuses sõjaajakirjanik Anna Prokofjeva ja sai vigastusi operaator, eelmisel päeval oli Ukrainas Kupjanski suunal hukkunud Izvestija sõjakorrespondent Alexander Fedortšak.
27. märts.
Ukraina kinnitas, et pärast osalise relvarahu kokkuleppimist 25. märtsil pole Venemaa ega Ukraina energiarajatiste vastu lööke toimunud.
Pariisis toimus n-ö tahtekoalitsiooni tippkohtumine. Prantsuse presidendi Emmanuel Macroni sõnul plaanivad britid ja prantslased rahulepingu sõlmimise korral Ukrainasse oma väed saata.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi andis ühisintervjuu nelja Euroopa avalik-õigusliku ringhäälingu ajakirjanikele.
28. märts.
Vene droonirünnakus Dniprole hukkus Ukraina kinnitusel neli inimest.
Venemaa Saratovi oblastis asuv Engelsi sõjaväelennuväli sattus ööl vastu reedet Ukraina uue õhurünnaku alla.
Vaenupooled vahetasid taas vastastikku süüdistusi Kurski oblastis asuva Sudža gaasimõõtejaama ründamise eest.
Ukrainasse repatrieeriti 909 lahingus langenut 43 vastaspoolel langenu vastu.
USA on Ukrainale esitanud uue maavarade kokkuleppe pakkumise, mida Ukraina ei saa heaks kiita, kuna see seab ohtu riigi ühinemise Euroopa Liiduga.
29. märts.
Vene õhurünnakus Harkivile hukkus kaks inimest.
Venemaa teatas, et on vallutanud Sumõ oblastis asuva Veselivka asula.
30. märts.
Ukraina hävitas Harkivi oblastis Dvoritšna piirkonnas silla, mille Vene üksused olid rajanud üle Oskoli jõe varustusteede parandamiseks.
31. märts.
Venemaa edasitung Ukrainas aeglustus märtsis ja Venemaa hõivas 240 km²
(veebruaris 389, jaanuaris 431, mullu detsembris 476 ja novembris 725 km²). Lisaks sellele vallutas Venemaa Kurski oblastis tagasi suurema osa (358 km²) Ukraina käes olnud alast. Ukraina hoiab Kurski oblastis veel ca 70 km² suurust ala ja hõivas 12 km² suuruse ala Belgorodi oblastis.
Aprill.
1. aprill.
Venemaa ei lasknud öösel Ukraina pihta välja ühtki Shahedi löögidrooni. Venemaa poolt ametisse määratud ametnike kinnitusel sai Horlivkas Ukraina droonirünnaku läbi vigastada 15 inimest.
2. aprill.
Venemaa raketirünnakus Krõvõi Rihile hukkus neli inimest ja droonirünnakus Zaporižžjale üks inimene; droonirünnakus Harkivile sai vigastada kaheksa inimest.
3. aprill.
Vene droonirünnakus Harkivile hukkus kolm inimest.
Washingtonis kohtusid Putini ja Trumpi esindajad Kirill Dmitrijev ja Steve Witkoff..
4. aprill.
Venemaa ründas Ukrainat ballistilise raketi, 78 ründedrooni ja peibutusdroonidega. Ukraina õhutõrje tulistas alla 42 drooni, 22 drooni likvideeriti elektrooniliste sõjapidamisvahenditega. Harkivis hukkus rünnaku tagajärjel viis ja sai viga 35 inimest. Krõvõi Rihis sai raketi- ja droonirünnakute tagajärjel surma 20 ja vigastada 74 inimest.
5. aprill.
Ukraina droonid ründasid kahte Venemaal asuvat tehast, sealhulgas riigi ainsat sõjaväe droonide tarbeks kiudoptilisi kaableid valmistavat rajatist Mordvas Saranskis ja lõhkeainete tootjat Samara oblastis Tšapajevskis.
6. aprill.
Venemaa teatas Sumõ oblastis asuva Basivka küla vallutamisest, Ukraina piirivalveamet teadet nn „hallis tsoonis“ asuva küla vallutamise kohta ei kinnitanud.
Venemaa ründas Ukrainat 23 tiib- ja ballistilise raketi ning 109 drooniga, tekitades purustusi kuues oblastis. Ukraina õhukaitse tulistas alla 13 raketti ja 40 drooni, 54 drooni ei tekitanud kahju. Kiievis ja Hersonis hukkus kokku kaks inimest.
Norra valitsus otsustas suurendada Ukraina toetust sel aastal 7,3 miljardi euroni.
7. aprill.
Allalastud Vene drooni Geran-2 leiti esmakordselt Indias valmistatud elektroonikadetail, Aura pooljuht.
Ukraina droonid hävitasid Kurski oblastis 12 tunni jooksul kolm Buk rakettide laskeseadeldist.
8. aprill.
Vene relvajõud teatasid Gujevo küla tagasivallutamisest Kurski oblastis.
USA president Donald Trump väljendas rahulolematust hiljutiste Venemaa õhurünnakutega Ukrainale.
9. aprill.
Ukraina droonid ründasid Orenburgi lennubaasi esimest korda pärast täiemahulist sissetungi. Teatati rünnakutest Põhja-Osseetias Mozdokis asuvale lennubaasile ja Engels-2 lennubaasile. Venemaa kaitseministeeriumi teatel kestis rünnak 10 tundi ja selles osales umbes 160 drooni mitmes oblastis.
Ukraina armee ülemjuhataja kindralpolkovnik Oleksandr Sõrskõi kinnitas, et Ukraina pikamaadroon hävitas 31. märtsil Venemaa strateegilise pommitaja Tu-22M3 vahetult pärast selle maandumist Šaikovka lennuväljal Smolenski oblastis.
10. aprill.
Vene droonirünnakus Žõtomõri oblastile hukkus üks inimene, raketirünnakus Dniprole hukkus veel üks inimene.
Ukraina relvajõudude mehitamata süsteemide ülem kolonel Vadõm Suhharevskõi vabastati ametist.
11. aprill.
Kahte prantsuse kasutanud Ukraina Mig-29 hävitas Hersonis okupantide juhtimispunkti ja "julgeolekuüksuse" hoone.
Venemaa võttis oma kontrolli alla Donetski oblastis asuva Aleksandropili asula.
12. aprill.
Hersonis hukkus Vene droonirünnakus üks inimene.
Ukraina kaotas lahingus lennuki F-16, piloot Pavlo Ivanov hukkus.
13. aprill.
Sumõs hukkus kahe Vene ballistilise raketi läbi vähemalt 36 inimest ning vähemalt 119 inimest sai vigastada. Vene rünnakutes Hersonile hukkus kolm inimest.
14. aprill.
Saksamaa lubas Ukrainale 2025. aasta jooksul tarnida 4 IRIS-T õhutõrjesüsteemi, 300 püüdurraketti nende süsteemide jaoks, 30 Patriot raketti, 15 Leopard-1 tanki, 25 Marderi jalaväe lahingumasinat ja täiendavalt 100 000 suurtükimürsku. Kokku ulatub Saksamaa täiendava abi väärtus kuni 2029. aastani 11 miljardi euroni. Samuti lubas Saksamaa tulevane kantsler Friedrich Merz tarnida Ukrainale tiibrakette Taurus.
15. aprill.
Ukraina korraldas Kurski oblastile 150 drooniga rünnaku. Venemaa teatel hävitasid nad 109 drooni. Rünnaku siht oli 13. aprillil Sumõ linnale raketirünnaku läbi viinud 448. raketibrigaad.
16. aprill.
Venemaa rünnakute tagajärjel hukkus Dnipros kolm inimest, Hersonis hukkus vähemalt üks inimene.
17. aprill.
Venemaa andis löögi Hersonile ja Nikopolile, mille tagajärjel hukkus mõlemas linnas kaks inimest.
Ukraina korraldas droonirünnaku Ivanovo oblasti Šuja linnas asuvale 112. raketibrigaadile.
18. aprill.
Vene rünnakus Harkivile hukkus üks inimene, rünnakus Sumõle hukkus samuti üks inimene.
Venemaalt kodumaale repatrieeritud 909 Ukraina langenut vahetati vastaspoole 41 langenu vastu.
USA lubas loobuda katsetest vahendada Venemaa ja Ukraina vahelist rahulepet, kui lähiajal ei toimu selgeid arenguid.
19. aprill.
Vaenupoolte vahel Araabia Ühendemiraatide vahendusel toimunud sõjavangide vahetuses vabastas kumbki pool 246 sõjavangi. "Hea tahte märgina" vabastati veel 31 haavatud Ukraina poole võitlejat vastaspoole 15 haavatud võitleja vastu.
Putin kuulutas Ukrainas ühepoolselt välja lihavõttepühade relvarahu, mis algas kell 18:00 Moskva aja järgi. Ukraina pool lubas seda järgida.
Venemaa teatas Kurski oblastis asuva Olešnja küla tagasivallutamisest.
20. aprill.
Ukraina teateil ei ole Venemaa täielikult relvarahust kinni pidanud.
21. aprill.
Peale 30 tunnise relvarahu lõppu jätkusid lahingud kogu rindejoone ulatuses.
22. aprill.
Vene õhurünnakus Zaporižžjale hukkus üks inimene. Ka Odessat tabas droonirünnak.
Venemaal Vladimiri oblasti Kiržatši rajooni lähistel paiknevas 51. relvalaos puhkes tulekahju ja toimusid suured plahvatused. Venemaa võimud on plahvatuste tõttu evakueerinud 19 lähedalasuva asula elanikud.
23. aprill.
Vene droonirünnakus töötajaid vedanud bussile Dnipropetrovski oblastis Marhanetsis hukkus üheksa inimest.
Ukraina andis droonilöögi Tatarstanis Jelabugas asuvale droonitehasele, kus Venemaa toodab droone Geran-2.
24. aprill.
Vene raketi- ja droonirünnakus Kiievile hukkus 12 ning sai vigastada 87 inimest. Rünnaku sihiks olid ka Harkiv ja Pavlohrad.
25. aprill.
Vene rünnakus Pavlohradile hukkus kolm inimest.
Moskva lähedal Balašihhas hukkus autopommiplahvatuses Vene Föderatsiooni relvajõudude peastaabi operatiivosakonna peavalitsuse ülema asetäitja kindralleitnant Jaroslav Moskalik.
Reuters avaldas USA ning ka Ukraina ja Euroopa ettepanekud sõja lõpetamiseks. USA ettepanek sisaldab Krimmi loovutamist Venemaale.
26. aprill.
Vene relvajõud on Kurski oblasti Ukraina vägedelt väidetavalt täielikult tagasi vallutanud, Ukraina pool nimetas väidet propagandatrikiks.
Roomas Franciscuse ärasaatmisel viibinud Zelenskõil oli Püha Peetruse basiilikas kohtumine Donald Trumpiga.
27. aprill.
Venemaa režiimijuht Vladimir Putin kinnitas Moskva valmisolekut läbirääkimisteks Ukrainaga ilma eeltingimusteta.
28. aprill.
Venemaa ja Põhja-Korea kinnitasid Põhja-Korea vägede sõdimist Kurski piirkonnas.
Venemaa valitseja Vladimir Putin teatas relvarahu kehtestamisest 8.-10. maini.
Ukraina kaotas hävituslennuki Su-27.
Ukraina ründas droonidega Brjanskis asuvat mikroelektroonika tehast Kremni El ja naftahoidlat Novorossiiskis. Mõlemal tabatud objektil puhkes tulekahju.
29. aprill.
Vene rünnakutes Ukrainale hukkus riigi keskosas 12-aastane tüdruk, Dnipropetrovski oblastis sai rünnaku läbi kannatada 6-aastane tüdruk ja kaks täiskasvanut, Nikopolis sai viga 47-aastane naisterahvas.
Belgorodi oblasti kuberneri kinnitusel hukkus Ukraina piiri ääres sõitvas autos droonirünnaku läbi kaks inimest.
Ukraina vastu suunatud Vene droonirünnaku käigus hälbis üks droon enne algkursile naasmist poole kilomeetri ulatuses Rumeenia territooriumile; õhku tõusid Rumeenia ja Itaalia õhujõu hävitajad.
30. aprill.
Harkivis ja Dnipros hukkus Vene droonirünnakute läbi vähemalt üks inimene, vähemalt 46 sai vigastada.
Lõuna-Korea luureteenistuse andmeil on Venemaa eest võideldes kaotanud elu 600 põhjakorealast, kokku on sõjas saanud surma või haavata 4700 põhjakorealast.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaal Vladimiri oblastis asuvale Muromi aparaaditehasele.
USA rahandusminister Scott Bessent ja Ukraina majandusminister Julia Svõrõdenko allkirjastasid Washingtonis maavarade kokkuleppe.
Mai.
1. mai.
Venemaa ründas Ukrainat viie ballistilise raketiga Iskander-M ja 170 drooniga. Rünnaku tagajärjel hukkus Odessas kaks ja sai vigastada 15 inimest. Zaporižžjas hukkus Vene droonirünnaku läbi üks inimene. 
Venemaa poolt Hersoni oblastis ametisse nimetatud ametnikud väitsid, et Ukraina droonilöögid Oleškõ turule põhjustasid seitsme inimese hukkumise.
Ukraina suurtükivägi hävitas täpsustamata asukohas Vene Buk-M3 raketisüsteemi ja laskemoona.
Kyiv Posti kinnitusel kiitis Trumpi administratsioon ametisseastumisest alates heaks esimese relvamüügi Ukrainale, väärtusega 50 miljonit USD või enam.
2. mai.
Venemaa korraldas öösel Ukrainale ulatusliku droonirünnaku, 29 inimest sai vigastada.
Ukraina droonid ründasid sõjalennuvälju Krimmis ja kahjustasid S-300V õhutõrjesüsteeme. Ukraina droonid ründasid ka Stavropoli krais asuvat GRU hallatavat „Venemaa kosmoseluure rajatist“. Kohalikud teatasid väikerelvade tulest ja piirkonna kuberner ütles, et leiti droonide fragmente.
USA teatas, et vähendab oma osa Ukraina rahuläbirääkimistes. Venemaa nõuab jätkuvalt Novorossia (5 annekteeritud oblasti) tunnustamist "de jure" Venemaa osana, Ukraina demilitariseerimist ja NATOst välja jäämist ning Venemaa-sõbralikku valitsust. USA Senat ähvardas muutunud poliitika osana kehtestada uued sanktsioonid Venemaale ja tollitariifid riikidele, mis ostavad Vene naftat, gaasi ja muid kaupu, kui Venemaa ei hakka sõja lõpetamise üle Ukrainas tõsiselt läbirääkimisi pidama.
Vene droonirünnakus Harkivile sai viga 46 inimest.
Ukraina meredroon MAGURA V5 tulistas Mustal merel alla Venemaa lennuki SU-30. See on esimene sarnane juhtum sõjaajaloos. Õhusihtmärk - kopter Mi-8 lasti esmakordselt meredroonilt alla 31. detsembril 2024.
3. mai.
Hersonis hukkus vene droonirünnaku läbi üks inimene.
Ukraina lükkas tagasi Venemaa poolt 8.–10. maiks pakutud relvarahu.
Ukraina hävitas Krimmis Vene sõjalennuki. Samuti ründas Ukraina sõjalisi objekte Venemaa Musta mere rannikulinnades - Novorossiiskis, Anapas ja Tamanis.
4. mai.
Venemaa droonirünnak Kiievile vigastas 11 inimest. Kokku hukkus Venemaa rünnakutes neli inimest ning 30 sai vigastada.
5. mai.
Venemaa kaotused isikkoosseisus olid möödunud aasta jooksul 45 287 langenut.
Ukraina korraldas droonirünnaku Moskvale ja Podolskile Moskva oblastis. 
Venemaa ründas droonidega ja rakettidega Sumõ ja Donetski oblastit.
6. mai.
Araabia Ühendemiraatide vahendusel toimus Ukraina ja Venemaa sõjavangide vahetus. Venemaa vabastas 205 ukrainlast.
Venemaa ründas droonidega Harkivit ja Odessat. Sumõs hukkus raketirünnakus kolm ja Hersoni oblastis üks inimene.
Ukraina korraldas droonirünnaku Moskvale ja teistele piirkondadele Venemaal. Drooniohu tõttu suleti Moskva piirkonnas Vnukovo, Domodedovo, Žukovski ja Šeremetjevo lennujaamad.
7. mai.
Venemaa ründas rakettide ja droonidega Kiievit. Rünnaku tagajärjel hukkus kaks inimest.
Ukraina korraldas droonirünnaku Moskvale ja sõjatööstuse objektidele Jaroslavli ja Tula oblastis ning Mordvas.
8. mai.
Ukraina ülemraada kiitis heaks 30. aprillil allkirjastatud maavarade lepingu USAga. 
Venemaa peatas 8.-10. maiks väljakuulutatud vaherahu ajaks Ukraina linnade ründamise, aga rindel jätkusid tulevahetused.
Venemaa hävitas droonilöögiga neljanda Ukraina mitmikraketiheitja HIMARS. Ukraina hävitas esmakordselt Põhja-Korea päritolu KN-09 raketiheitja.
9. mai.
Euroopa päeva tähistamiseks kogunesid Lvivi 35 riigi ja Euroopa Nõukogu delegatsioonid.
Vaatamata Venemaa poolt välja kuulutatud relvarahule jätkusid maismaalahingud. Raketi- ja droonilööke Venemaa ja Ukraina üksteise tagalasse ei andnud.
10. mai.
Briti peaminister Keir Starmer, Prantsusmaa president Emmanuel Macron, Poola peaminister Donald Tusk ja Saksamaa uus kantsler Friedrich Merz on visiidil Kiievis. Ukraina ja tema Euroopa liitlased leppisid kokku, et kutsuvad Venemaad üles nõustuma 30-päevase tingimusteta relvarahuga alates 12. maist.
11. mai.
Venemaa režiimi juht Vladimir Putin tegi ettepaneku pidada 15. mail Istanbulis Ukrainaga otsekõnelusi.
12. mai.
Venemaa keeldus Ukraina ja Euroopa riikide pakutud relvarahust.
13. mai.
Euroopa riigid kavatsevad kehtestada uued sanktsioonid Venemaa vastu, kui Moskva ei nõustu relvarahuga Ukrainas.
14. mai.
Vene raketirünnakus Sumõle hukkus kolm inimest.
Euroopa Liidu riigid leppisid kokku Venemaale 17. sanktsioonipaketi kehtestamises.
15. mai.
Istambuli saabusid Ukraina ja Venemaa läbirääkimisdelegatsioonid.
16. mai.
Istanbulis toimusid Venemaa ja Ukraina kõnelused. Kokku lepiti mõlemalt poolt tuhande sõjavangi vahetuses. Vahetused toimusid 23-25 V 2025.
Ukraina kaotas võitluses kolmanda F-16 hävitaja, piloot katapulteerus.
Ukarina tabas droonidega Krimmis Perevalne külas asuvat laskemoonaladu.
17. mai.
Venemaa droonirünnakus evakueeritavaid vedavale minibussile Kirde-Ukrainas Sumõ oblastis hukkus üheksa inimest, seitse sai vigastada.
18. mai.
USA president Donald Trump tegi kahetunnise telefonikõne Venemaa režiimi juhi Vladimir Putiniga. Putin lubas alustada läbirääkimisi relvarahu sõlmimiseks.
Venemaa korraldas ööl vastu pühapäeva Ukrainale senise täiemahulise sissetungi ulatuslikuma droonirünnaku.
Belgia teatas ligikaudu 1 miljardi suuruse sõjalise abi paketi eraldamisest Ukrainale.
19. mai.
Austraalia alustas vanade tankide saatmist Ukrainale ja lastis esimesed 49 tanki M1A1 Abrams.
20. mai.
Itaalia otsustas anda Ukrainale 400 soomukit M113 ja õhutõrjesüsteemi SAMP/T.
21. mai.
Ukraina korraldas droonirünnaku Orjoli oblastis asuvale Bolhovi pooljuhtseadmete tehasele.
22. mai.
Ukraina korraldas Moskvale droonirünnaku.
23. mai.
Vene raketirünnakus Odessale hukkus kaks inimest.
Vaenupoolte vahel toimunud vangide vahetuse 1. järgus vahetati mõlemalt poolelt välja 390 sõjavangi.
Ukraina ründas droonidega Lipetski oblastis Jeletsi linnas asuvat Venemaa suurimat akumulaatori- ja patareitehast.
Venemaa tungis Sumõ oblastisse ja hõivas seal asuvad Novenke, Basivka ja Zhuravka külad.
24. mai.
Oblastite ametnike teatel on Venemaa õhurünnakud Ukrainale reedest (23. V 2025) alates tapnud riigis vähemalt 13 ja vigastanud 56 inimest.
Vangide vahetuse 2. järgus vahetati mõlemalt poolelt välja 307 sõjavangi.
25. mai.
Venemaa õhurünnakutes Ukraina vastu hukkus vähemalt 14 inimest, sh kolm last.
Vangide vahetuse 3. järgus vahetati mõlemalt poolelt välja 303 sõjavangi.
26. mai.
Ukraina õhujõudude teatel lasi Venemaa ööl vastu esmaspäeva () välja 355 drooni ja üheksa tiibraketti, mis on suurim droonirünnak alates täiemahulise sissetungi algusest 2022. aasta veebruaris; hukkus kuus inimest.
Ukraina ründas droonidega olulisi sõjatööstusettevõtteid:
USA, UK, Prantsusmaa ja Saksamaa loobusid Ukrainale tarnitud pikamaarelvade kasutamisele seatud piirangutest kasutada neid Venemaa sõjaliste sihtmärkide vastu. 
27. mai.
Holland andis Ukrainale üle viimase partii oma hävitajaid F-16. Kokku andis Madalmaade Kuningriik Ukraina õhujõududele 24 sellist lennukit.
28. mai.
Ukraina korraldas ööl vastu kolmapäeva Moskvale ja teistele Venemaa regioonidele laiaulatusliku õhurünnaku. Rünnakus said kahjustusi Moskva oblastis Dubnas asuv droonitehas ja Zelenogradis asuv elektroonikatehas. 
Vene võimud teatasid ligi 300 drooni allatulistamisest.
Venemaa hõivas Zeljonoe Pole küla Zaporižžja oblastis ja Bilovodõ Sumõ oblastis.
29. mai.
Stavropolis hukkus plahvatuses 2022. aastal Mariupoli õhurünnakuid juhtinud Vene erumajor ja aselinnapea Zaur Gurtsijev.
Venemaa hõivas Romanivka ja Troitske külad Donetski oblastis.
30. mai.
 sõnul on Venemaa mure NATO idasuunalise laiendamise üle õigustatud.
Ukraina laskis Odessa oblastis alla drooni, mis on tõenäoliselt Venemaa uusim reaktiivdroon Dan-M.
Venemaa hõivas Jelizavetivka küla Donetski oblastis.
31. mai.
Vene raketirünnakutes hukkus kaks inimest. 
Venemaa droonirünnakutes Ukrainale hukkus kokku 10 ja sai vigastada vähemalt 32 inimest.
Venemaa teatas Sumõ oblastis asuva Vodolahõ küla ja Donetski oblastis asuva Novopili küla vallutamisest.
Ukraina andis korralduse Sumõ oblasti 11 piirilähedase küla elanike evakueerimiseks.
Venemaa hõivas Volodymyrivka küla Sumõ oblastis.