tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Koimla

Koimla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas ja enne seda Lümanda vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Koki

Koki on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Koovi

Koovi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Koovi lahe ääres.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Kotlandi

Kotlandi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Lääne-Saare valda. Aastatel 1892–2014 kuulus küla Lümanda valda.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Lümanda-Kulli

Lümanda-Kulli on küla Saaremaal Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani asus Lümanda vallas ja kandis nime Kulli.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Kuusnõmme

Kuusnõmme on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme poolsaarel Kuusnõmme lahe ääres.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Lääne-Saare valda.
Aastatel 1892–2014 kuulus küla Lümanda valda.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Kuusnõmmel kasvab üle 14 m kõrgune läänemänd.
Külas asub Kuusnõmme pukktuulik.
Kärdu (Lümanda)

Kärdu oli küla Saare maakonnas Lümanda vallas. 2014. aasta detsembris liideti Lümanda külaga.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda. Seal on Kärdu lõugas.
Leedri

Leedri on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
1977. aastal liideti Leedri külaga Antsi.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.
Aastal 2015 pälvis Leedri liikumise Kodukant aasta küla aunimetuse.
Külas asub muistne Lümanda Leedri Kabeliväli.
Lümanda

Lümanda (1977. aastani Aleviku küla) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani oli Lümanda valla halduslik keskus.
Lümanda külas on Lümanda Põhikool ja EAÕK Issanda Muutmise kirik.
Külas tegutseb Lümanda raamatukogu.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
2014 liideti Lümandaga Põlluküla ja Kärdu küla.
Metsapere (Saaremaa)

Metsapere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.
Mõisaküla (Saaremaa)

Mõisaküla (ka "Mõisa küla") on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.
Põlluküla (Lümanda)

Põlluküla oli küla Saare maakonnas Lümanda vallas. 2014 detsembris liideti Lümanda külaga.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Riksu

Riksu ("Rikso") on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Riksu lahe ääres.
1645. aastast on teada Rickso Reinu talu Koimla vakuses.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda. 1939. aastal kuulus küla Lümanda valda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta hilisemasse Lümanda valda.
Riksu küla lähistel voolab Riksu oja.
1940. aasta aprillis nägi kohalik elanik Dimitri Bontanov küla all merejääl kalapüügil olles noort karu. Kalur haaras kirve kätte ja tahtis karupoega surmata, kuid loom põgenes randa ja kadus metsa. Varem polnud Saaremaal karusid elutsenud.
Küla järgi on nime saanud siluri Riksu kihistu. Sealne puurauk on ka kihistu stratotüüp.
Taritu

Taritu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.
Külas tegutseb Taritu raamatukogu.
Külas asuvad kolm arheoloogiamälestist.
Vahva

Vahva on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Vana-Lahetaguse

Vana-Lahetaguse on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.
Varpe

Varpe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus Lümanda vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Viidu

Viidu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, detsembrini 2014 kuulus Lümanda valda.
Asub Viidu soo ääres.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Kärla

Kärla on alevik Saaremaal Saaremaa vallas Kärla jõe ääres.
Seal tegutsevad Kärla Põhikool, Kärla Muusikakool ja Kärla raamatukogu. Alevikus asuvad ka Kärla kirik ja Kärla kalmistu. Sõmera klubihoone on arvatud ehitismälestiseks.
Alevik asub Kuressaare–Kihelkonna–Veere maantee ääres.
Ajalugu.
Enne Kärla Maarja Magdaleena kiriku ehitamist arvatavasti 14. sajandi alguses kuulus piirkond Kaarma kihelkonda. Ürikuis on Kärla kihelkonda esmamainitud 1438. aastal.
Tänapäevani säilinud Kärla kirik ehitati 1843. aastal. Usuvahetusliikumise ajal, 1868. aastal ehitati naaberkülla ka vene õigeusu Mõnnuste Jumala Ilmumise kirik, mis on nüüdsel ajal aga varemeis.
Nõukogude okupatsiooni ajal asus Kärlas kohaliku kolhoosi keskus.
Alates 1980. aastatest kuulub Kärla alevikku Sõmera asum.
Detsembrini 2014 oli Kärla valla halduskeskus. 2014–2017 kuulus küla Lääne-Saare valda ning pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulub küla Saaremaa valda.
Majandus.
Kärla alevikus asub AS EstAgar, kus agarikust toodetakse kondiitritööstuses marmelaadi tootmiseks kasutatavat furtsellaraani (varem nimetatud ka agariks).
Alevikus asub Sõmera hooldekodu.
Anepesa

Anepesa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus ta Kärla vallas.
Arandi

Arandi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.. Detsembrini 2014 asus ta Kärla vallas.
Küla oli 1977–1997 ametlikult Sõmera küla osa.
Nimi on teada 1645. aastast isikunimedest Herrando Laeß, Harrand Peter ja Harrandi Hannus. Arvatakse, et nime aluseks võis olla mingi muistne mehenimi.
Arandi kuulus Kärla kihelkonna Kaarma-Suuremõisa mõisa alla.
Jõempa

Jõempa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda.
Kandla

Kandla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus ta Kärla valda.
Karida

Karida on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus ta Kärla valda.
Kärla-Kirikuküla

Kärla-Kirikuküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kärla valda ja kandis nime Kirikuküla.
Kärla-Kulli

Kärla-Kulli on küla Saaremaal Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Küla kuulus 2014. aastani Kärla valda ja kandis nime Kulli.
Kuuse

Kuuse on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Kuuse külas asub RMK Saaremaa metskonna keskus.
Käesla

Käesla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Kõrkküla

Kõrkküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Mätasselja

Mätasselja on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda.
Mõnnuste

Mõnnuste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus küla Kärla valda.
Väidetavalt on Mõnnustes Euroopa keskpunkt, kui arvestada mõõtmisel ka Euroopa kaugemate saartega. 2014. aastal oli Kärla vallal kavas panna punkti infotahvel. Millise täpsema mõõtmismetoodikaga tulemus on saadud, pole teada.
Nõmpa

Nõmpa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda.
Paevere

Paevere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda.
Paiküla

Paiküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kärla valda.
Paikülas on sündinud kirjanik Jakob Mändmets, kunstnik Osvald Timmas ja kirjanik Eino Timmas (30. oktoobril 1923).
Paikülas asuvad muistsed Paiküla kivikalmed.
Sauvere

Sauvere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda.
Küla järgi on nime saanud siluri Paadla lademesse kuuluvad Sauvere kihid.
Sõmera

Sõmera on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kärla valda.
Sõmera Hooldekodu asub Sõmera külaga piirnevas Kärla aleviku Sõmera asumis.
Ulje

Ulje (varem "Ulja") on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
1977. aasta asulareformiga küla kaotati. Enne kaotamist kandis küla nime "Ulje". 1998. aastal küla taastati. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Ulja

Ulja on küla Hiiu maakonnas, Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Ulja piirneb põhjas Muda küla, läänes Harju ning lõunas ja idas Valgu külaga.
Nimi.
Kohanime aluseks on isikunimi Uljas. Kohanime on esmamainitud 1660 kujul Ulia.
Loodus.
Ulja lääneosa piirneb Prassi kraaviga. Külas asub Ulja karjäär.
Ajalugu.
Ulja piirkond kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Tärkma külas talunikud Ulja Jako Michel ja Ulja Jako Peter.
Uljas toimus 1917 lahing Venemaa ja Saksamaa vägede ning 1941 Nõukogude Liidu ja Natsi-Saksamaa vägede vahel.
Ulja kuulus 1977–1997 Valgu koosseisu.
Taristu.
Küla piirneb kagus Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega, kus asub Ulja bussipeatus ja algas Valgu–Lelu–Leemeti tee.
Kultuur.
Uljas asus klubihoone, mis hiljem muudeti puutöökojaks ja praegu on pärandkultuuriobjektina kaitse all.
Vendise

Vendise on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda.
Vennati

Vennati on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
1977. aasta asulareformiga küla kaotati. Enne kaotamist kandis küla nime "Vennarti". 1998. aastal taastati küla varasema nimega "Vennati".
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus ta Kärla vallas.
80% küla maadest moodustavad sood.
Võsu vapp

Võsu vapp oli Lääne-Viru maakonnas asunud Võsu valla vapp ja hiljem Vihula valda kuulunud Võsu aleviku vapp.
Vapp kinnitati 4. märtsil 1998, valla vapina oli see kasutusel kuni 1999. aastani, mil ühineti koos Vihula vallaga ühtseks Vihula vallaks. Pärast ühinemist oli Võsu valla senine vapp kasutusele Võsu aleviku vapina ja seda kasutati koos Vihula valla vapiga.
Vapi kirjeldus.
Sinisel kilbil päike ja vapitüvimikus kolm lainelõikelist varrast, kõik kuldsed.
Põhjendus.
Sinine värv vapil on Virumaa vapi taustvärv, mis näitab sellesse maakonda kuuluvust. Kuldne päike ja kuldsed lained rõhutavad paiga tähtsust suvekuurordina ning tähistavad ka merd ja liivaranda. Samas sümboliseerivad kujundid ja värvid vapil valgust ning usku tulevikku.
Vihula valla vapp

Vihula valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vihula valla vapp.
8. juunil 1999. moodustati senise Vihula valla ja senise Võsu valla baasil uus omavalitsusüksus Vihula vald, keskusega Võsul. Kasutusele jäid Vihula valla vapina endine Vihula valla vapp ja Võsu aleviku vapina endine Võsu valla vapp.
Vapp kinnitati 26. aprillil 1996.
Vapi kirjeldus.
Sinisel kilbil põimuvad kaldristina kaks kuldse ja hõbedase varda paari.
Põhjendus.
Vapivärvid ja -kujundid osutavad Vihulale kui mereäärsele vallale, mille ajaloos on tihedalt põimunud talu- ja mõisakultuur.
Vinni valla vapp

Vinni valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vinni valla vapp.
Vapp on kinnitatud 13. oktoobril 1995.
Vapi kirjeldus.
Hõbedasel kilbil on ülaservast lähtuv ja alla suunatud roheline teravik, mille keskel on hõbedane neljaharuline täht. Teraviku all on harali kaks rohelist tammelehte, mille kummagi alumises otsas tammetõru.
Põhjendus.
Allasuunatud teravikuga kolmnurga kontuur meenutab valla nimetuse algustähte. Selline kolmnurk märkis keskaegses alkeemias puhast vett - üht maailma põhilist koostisosa, millel rajaneb elu oma mitmesugustes vormides. 
Tammelehed viitavad Vinni vallas paiknevale Eesti ühele suurimale tammemetsale. Tammetõrud märgivad viljakust haridus- ja pärispõllul. Vapikilbi hõbedane on puhtuse ja lootuse, vapikujundite roheline aga loodusläheduse ja nooruslikkuse võrdkuju.
Viru-Nigula valla vapp

Viru-Nigula valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viru-Nigula valla vapp.
Vapp on kinnitatud 3. oktoobril 1995.
Vapi kirjeldus.
Sinisel kilbil hõbedane vai, milles vaheldumisi kolm musta s-kujulist lahtist varrast ja kolm musta ratasristi.
Põhjendus.
Vapikujundid ning neist moodustuv ornament tähistavad Viru-Nigula harukordset muististerohkust ja tugevat muinsuskaitseliikumist. Samuti viitavad kujundid visuaalselt õ-tähte, milles O. W. Masing Viru-Nigulas töötades tarvitusele võttis.
Naruto (manga)

"Naruto" (ナルト; "Naruto") on Masashi Kishimoto joonistatud manga, mille põhjal on tehtud ka animesari.
Selle peategelaseks on Naruto Uzumaki, poiss-ninja, kelle unistus on saada hokageks – oma küla peaks ja kõige tugevamaks ninjaks. Selle unistuse täitmiseks tuleb tal läbida mitmeid takistusi.
Manga esimene peatükk anti välja 1999. aastal kirjastusega Sueisha ajakirjas Shounen Jump, nüüdseks on ilmunud 50 köidet. Sellest on tehtud ka samanimeline animesari. Seda näidati telekanalil TV Tokyo alates 3. augustist 2002. Selle esimeses osas oli 220 seeriat ning ta oli lõpetatud, kuid alates 15. veebruaist 2007 kantakse üle animesarja teist osa, kusjuures uued sarjad tulevad välja peaaegu iga nädal. Sarja juures Studio Pierrot on teinud 5 täispikka animafilmi ja mitu OVA-t.
Manga ja anime said populaarseks nii Jaapanis, kui ka sellest väljast. Sealjuures Jaapanis oli 2008. aasta lõpuks müüdud üle 89 miljoni eksemplari. USA-s manga oli litsentseeritud, kirjastusega VIZ Media.
Abruka küla

Abruka (kohakääne Abrukasse või Abrukale) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Peale Abruka saare kuuluvad küla territooriumile lähisaared Vahase, Kasselaid, Linnusitamaa ja Kirjurahu.
Abruka mõisa kohta on teateid alates 16. sajandi keskelt. Varem on Abruka kuulunud ka Nolgimõisa mõisa alla (saksa keeles "Schultzenhof"). 18. sajandi lõpu Abruka kaardil on märgitud üksnes mõis. See kuulus Anseküla kihelkonda. Ka 1811. aasta kaardil pole küla, ent 1893. aasta kaardil on hilisema küla kohale juba märgitud soldatiplatsid. Mõisa saksakeelne nimi on "Abro" ja 1900. aasta paiku on saarel nimetatud Абро küla. 1920. aastatel tekkis mõisa maadele asundus, mis liideti pärast 1930. aastaid külaga.
1950. aastast kuulus Abruka Kuressaare külanõukogusse, mis 1952 nimetati Kingissepa külanõukoguks. Pärast külanõukogude kaotamist 1990. aastate alguses sai Abruka Kuressaare valla osaks. 1999. aastal Kuressaare ja Kaarma vald ühendati. Uue omavalitsusüksuse nimi oli samuti Kaarma vald. 2014 moodustati Kaarma ja selle naabervaldade ühinemisel Lääne-Saare vald, kuhu Abruka kuulus kuni 2017. aasta Eesti omavalitsusreformini.
Rahvasuus jagatakse küla kolmeks: endise mõisakoha juures edelas Kelmiküla, kagus Kopliküla ehk Vanamõisa ja põhjas Suurküla ehk Vanaküla.
Külas oli 2003. aasta seisuga 31 talu (üks neist Vahase saarel). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 16 inimest, kõik eestlased.
Väike-Maarja valla vapp

Väike-Maarja valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Väike-Maarja valla vapp. Vapp on kinnitatud 1. veebruaril 1995.
Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005 määrus nr 141 "Avanduse valla ja Väike-Maarja valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel moodustati senise Avanduse valla ja senise Väike-Maarja valla baasil uus omavalitsusüksus (Väike-Maarja vald). Uue Väike-Maarja valla sümboliteks on endise Väike-Maarja valla vapp ja lipp. 2017. aasta haldusreformi käigus sundliideti Väike-Maarja vallaga Rakke vald, kasutusele jäi Väike-Maarja valla vapp.
Vapi kirjeldus.
Vapikilp on jagatud neljaks väljaks nii, et ülemisteks väljadeks on ruudud. Vapikilbi ülemine parempoolne ja alumine vasakpoolne väli on sinised. Ülemine vasakpoolne ja alumine parempoolne väli on hõbedased. Ülemisel parempoolsel väljal on hõbedane veetilga kujutis.
Põhjendus.
Väike-Maarja valla vapi kujund – veetilk sinisel taustal – sümboliseerib puhast vett ning Väike-Maarja erilist seotust põhjavee- ja loodushoiuga.
Väike-Maarja vald asub Pandivere kõrgustiku keskmes. Siinne paikkond on oluline Põhja-Eesti veevaru moodustumisel: Pandivere kõrgustikult saavad alguse Valgejõgi, Loobu, Selja, Jägala, Põltsamaa, Pedja ja Pärnu jõed. Geoloogilise aluspõhja kivimite lõhelisus on soodustanud rohkete karstialade ja allikate teket. 90% siit lähtuvate jõgede vee äravoolust pärineb allikaveest.
Tulenevalt pinnaehituslikust eripärast on põhjavesi nõrgalt kaitstud ja keskkonnaprobleemid Pandivere kõrgustikul jäävalt aktuaalsed. Veetilk paikkonna sümbolina annab märku siinse looduse haavatavusest ja sellesse heaperemeheliku suhtumise vajadusest.
Naruto

Naruto on linn Jaapanis Tokushima prefektuuris. Asub Shikoku saarel Naruto väina läänekaldal.
Narutot ühendab Awaji saarega Ō-naruto rippsild.
29. veebruaril 2004 oli linnas 65 291 elanikku. Rahvastiku tihedus oli 479 inimest ruutkilomeetri kohta. 
Asula sai linnaõigused 15. märtsil 1947 ning 15. mail 1947. 
Praegu on Naruto koosseisus algsed linnaosad ("chō" (町)) Naruto, Satoura, Muei ja Seto ning Ōtsu (1959. aastast), Kitanada (1956. aastast) ja Ōma (1967. aastast). 
Vaatamisväärsused.
Üks põhilisi vaatamisväärsusi on Naruto veekeerised meres linna ning Awaji saare vahel Ō-naruto rippsilla all. 
Narutos on jaapani antropoloogile ja arheoloogile Ryūzō Toriile pühendatud muuseum.
Peale selle asuvad Narutos templid Ryōzenji ja Gokurakuji, esimesed kaks peatust 88 peatust hõlmaval budistlikul Shikoku palverännaku teekonnal.
Bandō sõjavangide laager.
Esimese maailmasõja ajal oli Bandōs, mis on 1967. aastast Naruto linna osa, üks Jaapani algselt 12, hiljem 6 sõjavangide laagrist. Seal interneeriti sakslasi, kes olid kaotanud Jaapani vägedele võitluses tolleaegse Saksa koloonia Qingdao eest Hiinas. Aprillis 1917 koondati Bandōsse kolm laagrit. Kuni vangide vabastamiseni 1920 oli seal vahepeal sõjavangis peaaegu 1000 Saksa sõdurit. 
Erinevalt teistest samalaadsetest laagritest oli vangidel seal rohkem vabadust. Kohustuslikud olid ainult hommikune ja õhtune loendus. Sakslased said suhelda kohalike elanikega ning olid nendega heades suhetes. 1. juunil 1918 toimus seal Beethoveni 9. sümfoonia esmaettekanne Jaapanis.
Sõpruslinnad.
Alates 1974. aastast on Lüneburg Naruto sõpruslinn. 
Narutos on ka esinduslik "Saksa maja", milles hoitakse mälestust sõjavangide laagrist ning korraldatakse regulaarselt Saksamaaga seotud üritusi.
Avanduse valla vapp

Avanduse valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Avanduse valla vapp.
Vapp oli kasutusel 16. juunini 2005, mil Avanduse vald ühines Väike-Maarja vallaga. Ühinenud vald kasutab endise Väike-Maarja valla vappi.
Vapp on kinnitatud 9. mail 1994.
Vapi kirjeldus.
Avanduse valla vapil on kujutatud kuldsel kilbil punane vastulaineliste külgedega vai, milles on hõbedane ladina rist.
Põhjendus.
Punane, kuld ja hõbe on apostel Siimoni (Simuna) vapivärvid. Laineline vai tähistab Pedja jõge, hõbedane rist punasel märgib nii Avanduse paiknemist omaaegse Taani haldusala idapiiril kui ka kuulsat Taani-Saksa ristimistüli.
Maturahu poolsaar

Maturahu poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Vilsandi saarel.
Maturahu oli varem eraldi saar.
Kubjamaa säär

Kubjamaa säär (ka "Kubjama säär, Kubjamaa") on neem Saare maakonnas Vilsandi saare kagutipu juures.
See on endine saar, mis on liitunud Vilsandi saarega.
Orjassaare nukk

Orjassaare nukk on neem Vilsandi saare põhjarannikul.
Panganukk

Panganukk (ka "Panga nukk", "Panganeem") on neem Saare maakonnas Vilsandil.
See asub saare kirdenurgas. Panganuki lähistel asub Mustakivi rahn.
Sõnninina

Sõnninina on neem Saare maakonnas Vilsandil.
Neeme juures asub paekõrgendik (Sõnninina mägi).
Võsupere

Võsupere on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.
Küla põhjaosa on asustatud ja seda läbib Viitna–Koljaku tee. Lõunaosa on soine ning metsane. Küla edelapiiri märgib Loobu jõgi ning küla põhjaosas voolab Võsu jõgi.
Asulat ümbritsevad Palmse ja Metsanurga põhjast, Sakussaare ja Loobu lõunast ning Uusküla läänest.
Võsuperes asuvad Võsupere Raamatukogu ja Võsu Kooli Võsupere lasteaiarühm.
Külas tegutseb 1992. aastal asutatud Palmse Mehaanikakoda OÜ, mis toodab metsaveomasinaid. Ettevõte kuulub piirkonna suuremate tööandjate sekka ning on tunnistatud 2012. aastal üheks Eesti jätkusuutlikumaks ettevõtteks.
Tidriku

Tidriku (ka "Tiidriki", "Tiidrigi") on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.
Külas püsielanikke pole.
Külavanem on Jaan Känna.
Hulja

Hulja on alevik Lääne-Viru maakonnas, Kadrina vallas.
Seal tegutseb Hulja raamatukogu.
Ajalugu.
Asulasse jääb Hulja mõisa keskus. Mõisast on esimesed teated 1518. aastast. Mõisa peahoone ja park on arvatud kultuurimälestisteks. Hoone on seisnud viimased aastakümned kasutuseta.
Asulas asus Hulja sovhoosi keskus.
Ettevõtlus.
Alates 1993. aastast tegutseb asulas Aru Grupp AS, millele kuulub neli tehast (akna- ja uksetehas, trepitehas, majatehas ja liimpuidust komponentide tehas) ning mis annab tööd ligi 180 inimesele. Samas külas tegutseb ka Aru Põllumajandus, mis on Eesti üks suurimaid viljakasvatajaid.
Aaspere

Aaspere (kohakääne Aasperesse ehk Aasperre) on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas.
Küla asub Rakverest lääne pool ja seda läbib Tallinna–Narva maantee.
Küla alal asub Aaspere tiik.
Ajalugu.
Aaspere on põlisküla, mida on esmamainitud juba 1241. aastal kujul "Katkantagus". Edaspidi mainiti küla 1498 kujul "Kattentacken", 1511 kujul "Kattentaken" ja 1732 kujul "Aastwerre", aga 1796 külas nimega "Kattentak" asuvat "Aastwerre" mõisa. 1913 nimetati mõisa "Haasper". Küla esialgne nimi Katkutaguse tuleb sõnast "katk" ('madal soine koht, soomülgas'). Ka Aaspere mõisa saksakeelne nimi oli "Kattentack". Küla ja mõis kuulusid Haljala kihelkonda.
Küla kuulus Taani ajast 1796. aastani Hastferite (Hastever) suguvõsale. Mõisat on esmamainitud 1583. aastal. Hastferite nimest tekkiski eestikeelne nimi Aaspere. Paul Johanseni andmeil pärines suguvõsa Vestfaalist ja nende nimi viitab Haversvörde-nimelisele kohale, kus "vörde" tähendab koole.
Külas on tegutsenud kaheklassiline ministeeriumikool.
1866 moodustati Viru kreisis Aaspere vald (saksa keeles "Kattentack"). Vallamaja asus Aasperest edelas Võipere külas. Vald oli pikliku kujuga ja selle läänepoolsed külad asusid Aasperest suhteliselt kaugel. 1939. aasta Eesti omavalitsusreformi käigus moodustati uus Aaspere vald, mis oli vanast pisut väiksem: äärmised läänepoolsed külad arvati Vohnja valda, mis selle võrra suurenes.
1920. aastatel rajati mõisa maadele Aaspere asundus. 1972. aastani oli see Viitna külanõukogu keskus, seejärel läks Haljala külanõukogu koosseisu. 1977. aastal nimetati Aaspere külaks. Asunduse ja pärastise küla maad kuulusid Aaspere kolhoosile.
Ansi

Ansi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
2010. aasta andmetel elas Ansi külas 35 inimest.
Küla nimi lähtub talunime vahendusel mehenimest Ants (Hans).
Ansi kuulus Randvere mõisa alla.
Aste küla

Aste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Asuküla

Asuküla (ka "Asu küla") on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Aula-Vintri

Aula-Vintri on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Endla (Saaremaa)

Endla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Haamse

Haamse on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Hakjala

Hakjala on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Hübja

Hübja on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Hübja soo ääres.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Irase

Irase on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Irase soo ääres.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Jootme

Jootme on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Kaarma-Jõe

Kaarma-Jõe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime Jõe.
Kaarma

Kaarma on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Kuni 2011. aastani tegutses Kaarma Kool. Endises Kaarma koolimajas asub Kaarma raamatukogu.
Kaarmise

Kaarmise (variantnimi "Karmise") on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Kaisvere

Kaisvere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Kasti (Saaremaa)

Kasti on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Kasti lahe ääres.
Ajalooliselt kuulus küla Püha kihelkonda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Kasti külas asub Kasti mõis.
Kaubi (Saaremaa)

Kaubi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Kellamäe (Saaremaa)

Kellamäe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Keskranna

Keskranna on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Ajalooliselt kuulus küla Anseküla kihelkonda.
Kiratsi

Kiratsi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Kaarma-Kirikuküla

Kaarma-Kirikuküla (kohalik hääldus "Kerguküla") on küla Saaremaal Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani asus Kaarma vallas ja kandis nime Kirikuküla.
Kaarma-Kirikukülas on sündinud Oskar ja Rudolf Kallas.
Külast voolab läbi Põduste jõgi.
Kaarma-Kirikukülas asub Kaarma Peeter-Pauli kirik.
Küla territooriumile jääb Kaarma maalinn.
Küla lõunaosas asub Kaarma kalmistu.
Koidu (Lääne-Saare)

Koidu oli küla Saare maakonnas Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Randvere külaga, mille nimeks sai Suur-Randvere.
Külas asus Randvere raamatukogu.
Koidula (Saaremaa)

Koidula on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Kuke (Saaremaa)

Kuke on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastal 1977 liideti Kuke Asukülaga ning aastast 1997 on ta taas eraldi küla. Aastani 2014 asus ta Kaarma vallas ja 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Lääne-Saare vallas.
Kaarma-Kungla

Kungla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime Kungla.
Käku

Käku on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Külast on leitud muistse sepikoja (Käku sepikoja) jäänused.
Laadjala

Laadjala on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Küla asub Upa-Leisi maantee ääres, Kuressaare linnast 8 km kaugusel. Mõned talud paiknevad ka hajali Põduste jõe lähedal.
Küla suurus on 585 ha. 1. veebruaril 2011 elas külas rahvastikuregistri andmetel 52 inimest. Külaelu on saanud uue hingamise seoses külamaja (taastatud tõllakuuri) valmimisega 2008. aastal.
Naaberkülad on Maleva, Meedla, Tahula, Kiratsi, Mõisaküla, Upa ja Sikassaare.
Külas tegutsevad Laadjala Küla Arenduse Selts ja Laugi Jahiselts.
Ajalugu.
Laadjala küla püsiasustus hakkas kujunema seoses Laadjala karjamõisa asutamisega pärast kogu maad laastanud Põhjasõda. Esimesed andmed Laadjala "(Ladjall)" mõisast pärinevad aastast 1738. Selle majandamiseks vajalikud töötegijad asustati mõisamaade ääremaale. Aastal 1770 asutati Laadjala mõisa baasil nn hospidali mõis, mille tuludega kaeti parandamatult haigete inimeste eest hoolitsemise kulusid. Laadjala mõisa peahoone ehitati aastal 1831. Aastal 1918 ehitati mõisa peahoone koolimajaks, kool lõpetas tegutsemise aastal 1970.
20. sajandi algul oli Laadjala külas 15 mõisatöölise majapidamist. 1909. aastal oli Laadjalas 370,33 tiinu mõisa- ja 1082,99 tiinu talumaad. 1924. aastal mõõdeti mõisa maad 15–20 ha suurusteks kruntideks. Sel moel tekkis vanasse Laadjala külla juurde uusi asundustalusid. Vanade elukohtade uuendamise ja uute ehitamise tulemusel kujunes 1940. aastaks välja uus Laadjala küla, kus oli 25 majapidamist.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Talud.
Igama Hargi, Igama Niidi, Jõe, Jõeniidi, Kalda, Kalju, Kasemetsa, Kivi, Kooli, Kopli, Loigu, Metsa Johani, Metsa Kristjani, Mõisa, Mäe, Nurga, Niidi, Põllumaja, Süleniidi, Sülla, Tehvena, Uus Kungla, Uusi ja Vainu.
Endised taluasemed: Allika, Igama, Kaasiku, Kõrts(i), Maki-Antsu Kõrts, Põlde, Rumma, (Tondi-)Saadu, Vidriku, Ärbli.
Vanim teadaolev elupaik Laadjala külas oli Saadu talu (ka Tondi, Tondi-Saadu), vana elumaja ehitati 1775. aastal. Lähim talu tänapäeval on Metsa-Johani. Saadu talus elas 18.–19. sajandi vahetusel mõisa nahaparkal Lorendson. Talu jäi tühjaks 20. sajandi keskel.
Laheküla (Saaremaa)

Laheküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 210 inimest. Neist 206 olid eestlased.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Valgjärve valla vapp

Valgjärve valla vapp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Valgjärve valla vapp.
Vapp kinnitati 2005.
Vapi kirjeldus.
Kuldsel kilbil sinine lainelõikeline piit ja must, kuldse nokaga kotkapea.
Põhjendus.
Kotkapea meenutab, et valla territoorium on Eestis üks tähtsamaid konnakotkaste pesitsemisalasid. Konnakotkas on eelkõige hästi hooldatud ja niidetud põldulel pesitseja. 
Vapikilbi kollane taustvärv sümboliseerib kuldseid viljapõldusid, valla elanike töökuse tulemusel saavutatavat jõukust ning materiaalseid ja vaimseid hüvesid. 
Vapi sinine lainelõikeline piit on vete (Valgjärve ja teiste vallas asuvate veekogude) võrdkuju, aga samuti ka taevaavaruse ning optimistlike tulevikupüüdluste sümbol. Laineline joon iseloomustab ka vallale iseloomulikku kuppelmaastikku.
Valgjärve valla lipp

Valgjärve valla lipp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Valgjärve valla lipp.
Lipp kinnitati 2005.
Lipu kirjeldus.
Valla lipuks on ristkülikukujuline vapilipp normaalsuurusega 105×165 cm, laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ühikut.
Tõlgendus.
Kotkapea meenutab, et valla territoorium on Eestis üks tähtsamaid konnakotkaste pesitsemisalasid. Konnakotkas on eelkõige hästi hooldatud ja niidetud põldudel pesitseja. 
Kollane värv sümboliseerib kuldseid viljapõldusid, valla elanike töökuse tulemusel saavutatavat jõukust ning materiaalseid ja vaimseid hüvesid. 
Sinine lainelõikeline piit on vete (Otepää Valgjärve ja teiste vallas asuvate veekogude) võrdkuju, aga samuti ka taevaavaruse ning optimistlike tulevikupüüdluste sümbol. Laineline joon iseloomustab ka vallale iseloomulikku kuppelmaastikku.
Vive Tolli

Vive Tolli (ka Viive Tolli; aastani 1952 Vive Pajusoo; 28. juuli 1928 – 8. aprill 2020) oli eesti graafik.
Elukäik.
Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 3. Keskkooli. Aastatel 1947–1949 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis keraamikat. Lõpetas 1953. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi graafika erialal. Ta täiendas end muu hulgas aastal 1969 Jugoslaavias ja aastal 1987 Kanadas.
Töötas aastatel 1953–1982 vabakunstnikuna. Seejärel töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis õppejõuna; aastast 1987 dotsendina ja aastast 1992 professorina.
Oli 1957. aastast Kunstnike Liidu liige ja 1972. aastast Soome Kalevala seltsi auliige.
Looming.
Vive Tolli looming hõlmab peale vabagraafika ka raamatuillustratsioone, eksliibriseid ja plakateid.
Teda on rahvusvahelistel näitustel pärjatud paljude auhindadega.
Isiklikku.
Tema abikaasa Lembit Tolli oli skulptor, tütar Tuulikki Tolli on teatrikunstnik. Tema ema oli Tallinna I Tütarlaste Gümnaasiumi inspektor, vanaisa Timotheus Kuusik oli koolmeister ja kirjanik, onu Aleksis Kuusik oli koolmeister ja koolijuht, teine onu Vladimir Kuusik oli Viljandi, Tartu ja Tallinna ringkonnakohtu esimees.
Koidula

Koidula on mitme küla nimi:
Koidula on mitme isiku nimi:
Koidula on mitme tänava nimi: 
"Koidula" oli mitme kolhoosi nimi:
Värska

Värska on alevik Võru maakonnas, Setomaa valla keskus.
Seda on esmamainitud 1585. aastal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Värska alevik Põlva maakonna Värska valla keskus. 
Geograafia.
Värska alevik kuulub Tsätski nulka. Alevik asub Mustoja suudmeala paremkaldal. Oja suue on kaitse all (Värska lahe hoiuala). Asula territooriumile jääb ka Õrsava järv Mustojal. 
Looduskaitsealustest üksikobjektidest asub seal Verhulitsa Laudsi pettäi.
Majandus.
Värskas toodetakse Värska mineraalvett. 1967. aastal puuriti Värskas esimene mineraalvee puurkaev. 1973. aastal avati Värska sovhoosi mineraalvee villimise tsehh.
Värskas asub Värska kuurortravikeskus, kuhu kuuluvad Värska sanatoorium ja veekeskus.
Kultuur.
Iga kolme aasta tagant toimub Värskas Setomaa laulupidu ehk Setu Leelopäevad.
Alevikus tegutseb la 1998. aastal rajatud Värska talumuuseum (kuni 2019. aastani Seto talumuuseum).
Laoküla (Saaremaa)

Laoküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Lilbi (Saaremaa)

Lilbi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Lääne-Saare valda ja varem Kaarma valda.
Maleva (Saaremaa)

Maleva on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Meedla

Meedla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Lussu

Lussu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime Metsaküla.
Ajalooliselt kuulus küla Mustjala kihelkonda. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
1977–1997 oli ametlikult Tõrise küla osa.
Mullutu

Mullutu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Muratsi

Muratsi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Muratsi poolsaarel Muratsi lahe ääres.
Muratsis on oma sadam. Küla on üks linnalähedasi kohti, mis on tuntud ilusa looduse poolest.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Mändjala

Mändjala on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Küla on ajalooliselt kuulunud Anseküla kihelkonda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Külas asub Mändjala kämping. Mändjala rand on Saaremaa suurim avalikus kasutuses olev liivarand.
Mõisaküla (Kaarma)

Mõisaküla oli küla Saare maakonnas Kaarma vallas. 2014. aastal liideti ta Tahula külaga.
Nasva

Nasva on alevik Saaremaal Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne-Saare valda ja detsembrini 2014 Kaarma valda.
Alevikust voolab läbi Nasva jõgi, mille suudmes on Nasva sadam.
Ajalooliselt kuulus Nasva Anseküla kihelkonda. Nasva on alevik alates 2010. aasta 29. novembrist, varem oli see küla.
Aadressikohad: Jõe tänav, Kuressaare maantee, Lahe tänav, Lahe põik, Laidu tänav, Mere tänav, Oja tänav, Sõrve maantee, Tiigi tänav, Tuletorni tänav, Ülejõe tänav.
Nasval tegutseb laevatootja AS Baltic Workboats.
Liivanõmme

Liivanõmme on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime Nõmme.
2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Parila (Saaremaa)

Parila (kohakääne Parilasse) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Seda paika on esmamainitud 1645 heinamaana "Heuschlag groß Pargel genannt". 1731 nimetati isikut "Parrila Hinrich" ja 1798 "Parjella" küla. Parila oli 19. sajandi teisel poolel Randvere mõisa kõrvalmõis ja kuulus Kaarma kihelkonda.
1977. aasta asulareformiga ühendati Parila Mullutu külaga. Enne kaotamist kandis küla nime Randvere-Parila. 1998. aastal küla taastati. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Seejärel asus ta kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) 2017. aastal Lääne-Saare vallas.
Kohanime päritolu pole teada. Parila esineb talu- ja heinamaanimedes mujalgi Saaremaal ning küla- ja talunimena Mandri-Eestis. 17. sajandil kuulusid mõisnik Tollile nii Saaremaa Parila ala kui Kullamaa mõis, mille varasem nimi oli "Pargenthal" (esmamainitud 1456 kujul "Parientall"). Niisiis on võimalik, et see nimi on Saaremaale Kullamaalt sisse toodud.
Lähtudes sellest, et Parila nime kannab Saaremaal mitu heinamaad, väärib tähelepanu, et "park : parga" tähendab 'vana kuivanud rohi, alaväärtuslik hein, pahn, rämps' ning "parg : paru, para" tähendab 'roo ja kõrkjatega segatud rohi'. Tartu ja idamurdes tähendab "pari" võsast soometsa, samuti raba ja suure metsa vahel asuvat lodust siirdesood.
Piila

Piila on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Külas asub Piila õigeusu kirik.
Praakli

Praakli on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Pärni

Pärni on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. 
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Pärni külas asub Saaremaa Pojengide istandus (Saaremaa Puukool OÜ), kus kasvatatakse Eesti suurimas valikus pojenge – 55 sorti (2021. aasta seisuga). Kord aastas toimub Pärni külas Saaremaa Pojengifestival.
Ajalugu.
Pärni küla ("Perni") kuulus 1790. aastal Kaarma valla koosseisus Randvere mõisale.
Kaarma valla territooriumil on kaheksa väärtuslikku maastikku, mille hulgas on ka kohaliku tähtsusega Pärni maastik (suurusega 905 ha). Maastiku kultuurilis-ajalooline väärtus: väga hästi säilinud maastikustruktuur, kalmistud, ohverdamiskoht ja ohvrikivi; esteetiline väärtus: hästi säilinud küla; kohalik identiteediväärtus.
Põlistalud Pärni külas rajatud 1700–1800: Aiataguse, Anise, Antsu-Tuuliku, Hiie-Möldri, Järvela, Jääraku, Jõngu, Kaarli, Kooli, Kadariku, Nõmme (Nõmme, Paju, Paju-Kaarli, Mäe), Mäe, Marguse, Maakri, Miia, Otsa, Paju-Niidu, Paju-Kaarli, Paju, Saadu, Tooma, Väljaääre, Vaeva, Võusti.
Arheoloogiamälestised:
Põlluküla (Lääne-Saare)

Põlluküla oli küla Saare maakonnas Lääne-Saare vallas.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Randvere külaga, mille nimeks sai Suur-Randvere.
2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Suur-Randvere

Suur-Randvere (2017. aastani Randvere) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti külaga järgmised naaberkülad:
2014. aastani kuulus ta Kaarma valda, 2014–2017 Lääne-Saare valda.
890. aastad

890. aastad
890. aastad on aastad 890 – 899 pKr.
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Kümnendid: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 890 891 892 893 894 895 896 897 898 899
Saia

Saia on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Sepa (Saaremaa)

Sepa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
880. aastad

880. aastad
880. aastad on aastad 880 – 889 pKr.
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Kümnendid: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad
Aastad: 880 881 882 883 884 885 886 887 888 889
Sikassaare

Sikassaare on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
2014. aasta detsembrini kuulus küla Kaarma valla ja enne 2017. aasta haldusreformi Lääne-Saare valla koosseisu.
Sikassaare küla lähedal asuvad Kuressaare Ida-Niidu ja Smuuli linnaosa, olles osaliselt linnaga kokku kasvanud.
Tahula

Tahula on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas, 8 km kaugusel Kuressaarest. Küla läbib Kuivastu–Kuressaare maantee.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Seoses Lääne-Saare valla moodustamisega liideti Tahulaga Mõisaküla.
Küla järgi on nime saanud siluri Kuressaare lademe Tahula kihid.
870. aastad

870. aastad
870. aastad on aastad 870 – 879 pKr.
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Kümnendid: 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad - 870. aastad - 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad
Aastad: 870 871 872 873 874 875 876 877 878 879
Tamsalu (Lääne-Saare)

Tamsalu oli küla Saare maakonnas Lääne-Saare vallas.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Randvere külaga, mille nimeks sai Suur-Randvere.
2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Tõlli (Saaremaa)

Tõlli on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Külas asus tankla.
Tõrise

Tõrise on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
860. aastad

860. aastad on ajavahemik 860. aasta algusest kuni 869. aasta lõpuni.
Tõru küla

Tõru on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Uduvere

Uduvere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Sellenimelisest külast rääkis oma naljandites alati Kärna Ärni ehk Uduvere Ärni (Ernst Kern). Teda kehastas Sulev Nõmmik. 
Küla järgi on nime saanud siluri Paadla lademesse kuuluvad Uduvere kihid.
850. aastad

850. aastad
850. aastad on aastad 850 – 859 pKr.
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Kümnendid: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad
Aastad: 850 851 852 853 854 855 856 857 858 859
Unimäe

Unimäe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus ta Kaarma vallas.
Upa

Upa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus Kaarma vallas.
Seal asub Kuressaare Ametikooli üks õppekomplekse.
Upa külas asus Saaremaa mässuna tuntuks saanud relvastatud tegevuse juhtstaap.
Upa külas asub Saaremaa kirikute ajaloos olulisel kohal seisev Prohvetikivi.
Vantri

Vantri (ka "Vintri") on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus ta Kaarma vallas.
Vatsküla

Vatsküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus ta Kaarma vallas.
Vestla

Vestla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus ta Kaarma vallas.
Küla taastati 1998. aastal. Varem on ta kandnud nime "Vestli".
Viira (Lääne-Saare)

Viira oli küla Saare maakonnas Lääne-Saare vallas.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Randvere külaga, mille nimeks sai Suur-Randvere.
Detsembrini 2014 asus Kaarma vallas.
Õha

Õha on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, detsembrini 2014 asus Kaarma vallas.