tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kirovabadi pogromm

Kirovabadi pogromm oli novembris 1988 toimunud etniline puhastus ehk pogromm, mille käigus aserid tapsid üle saja armeenlase. Sihikule võeti Kirovabadi (praeguse Gəncə) linna armeenlastest elanikud.
Iraani teaduste akadeemia

Iraani Islamivabariigi Teaduste Akadeemia (pärsia keeles فرهنگستان علوم جمهوری اسلامی ایران) on Iraani teaduste akadeemia.
Akadeemia asutati 1988. aastal. Pikka aega (1998–2023) juhtis akadeemiat presidendina filosoof Reza Davari Ardakani.
Akadeemia struktuur.
Akadeemia jaguneb kuueks osakonnaks:
Liikmeskond.
Akadeemial on kolme tüüpi liikmeid: korralised, korrespondentliikmed ja auliikmed.
Bakuu pogromm

"See artikkel on 1990. aasta sündmustest. Aastal 1918 aset leidnud veresauna kohta vaata artiklit Septembripäevad."
Bakuu pogromm (armeenia keeles Բաքվի ջարդեր, "Bakvi jarder") oli pogromm, mille käigus vägivallatseti Bakuu armeenlastest elanike kallal Aserbaidžaani NSV-s Nõukogude Liidus. Sündmused puhkesid 12. jaanuaril 1990 ning nädala aja jooksul peksid, tapsid ja küüditasid aseritest tsiviilisikud armeenlastest kaaslinlasi. Tungiti ka korteritesse, rööviti ning süüdati. Inimõiguslaste sõnul ei olnud tegu spontaanse rünnakuga, kuna toimepanijad olid varem koostanud sihtmärkide nimekirjad. Armeenlaste tagakiusamine toimus Mägi-Karabahhi sõja valguses, mis puhkes, kui armeenlased tahtsid liita oma valdustega Aserbaidžaani NSV koosseisu kuulunud Mägi-Karabahhi.
Agu Kööp

Agu Kööp (2. veebruar 1937 Kallavere, Jõelähtme vald – 29. mai 2017) oli eesti põllumajandustegelane.
Elulugu.
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1963. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) kaugõppes zootehnikuna.
Kööp oli aastatel 1959–1961 Sõmerpalu sovhoosi zootehnik-selektsionäär ja peazootehnik, 1961–1966 Misso ja 1966–1970 Varstu sovhoosi direktor, 1970–1972 EPA haldusprorektor, 1972–1975 Kohtla-Järve sovhoosi direktor, 1975–1987 Kohtla-Järve rajooni Agrotööstuskoondise nõukogu esimees, 1987–1990 Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee Agrotööstuskompleksi Sotsiaalse ja Majandusliku Arengu Planeerimise Peavalitsuse (hiljem Planeerimise ja Ökonoomia Peavalitsuse) juhataja, 1990–1992 Eesti põllumajandusministri esimene asetäitja, 1992–2002 oli Eesti Tõuaretusinspektsiooni peadirektor.
Kööp oli Kohtla-Järve rajooni täitevkomitee esimehe esimene asetäitja ja keskkonnakaitse komisjoni esimees, Isemajandava Eesti agraarprogrammi komisjoni esimees, Eesti Punase Karja Tõunõukogu esimees, 1961. aastast NLKP liige, kandideeris 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Eestimaa Rahvaliidu nimekirjas Jõelähtme vallas, kogus 8 häält ega osutunud valituks.
Isiklikku.
Tema tütar on kommunikatsiooniõppejõud Katrin Aava.
Iraani kunstide akadeemia

Iraani Islamivabariigi Kunstide Akadeemia (pärsia keeles فرهنگستان هنر جمهوری اسلامی ایران) on Iraani akadeemia.
Akadeemia asutati 2000. aastal Kultuurirevolutsiooni Ülemnõukogu heakskiidul. 
Kuni 2009. aastani oli akadeemia presidendiametis endine peaminister Mir-Hossein Mousavi. Põhikirja kohaselt valitakse akadeemia president akadeemia liikmete hulgast Riigipresidendi ettepanekul ja Kultuurirevolutsiooni Ülemnõukogu heakskiidul ning tema seadlusega neljaks aastaks.
Akadeemia struktuur.
Akadeemia jaguneb seitsmeks osakonnaks (sealhulgas muusika, arhitektuuri, filmikunsti ja kunstifilosoofia osakond).
Liikmeskond.
Akadeemial on kolme tüüpi liikmeid: korralised, korrespondentliikmed ja auliikmed.
Vastavalt akadeemia põhikirjale valitakse kuni 30 korralist liiget. 2024. aasta seisuga oli lisaks neile viis korrespondentliiget ja kolm auliiget.
Trobar clus

Trobar clus (oksitaani hääldus [tɾuˈβa ˈklys]; "clus" 'suletud') oli hämarat ja mitmetimõistetavat keelt ning keerukaid riimiskeeme ja meetrikat kasutav luulestiil, mida kasutasid mõned 12. sajandi Provence'i trubaduurid. Selline luule oli suunatud elitaarsele vähemusele, kellelt eeldati peenekoelisust ja tähelepanelikkust.
"Trobar clus"'i viljelesid Marcabru ja Arnaut Daniel, kes stiili ka ulatuslikult arendasid; ka Guiraut de Bornelh. Siiski oli stiil oma keerukuse tõttu jõudnud 1200. aastaks peaaegu hääbumiseni. Marcabru jäljendajate hulgas olid Alegret ja Marcoat, kes väitsid end kirjutavat "vers contradizentz" (vasturääkivaid värsse), mis viitab "trobar clus" stiili arusaamatusele.
Veel üks 12. sajandi lõpu "trobar clus" stiili praktiseerija oli Marcabru jäljendaja Peire d'Alvernhe, Marcoatist mõjutatud oli "trobar ric" stiilis Raimbaut d'Aurenga. Teadaolevalt ainuke meisterlikult "trobar clus" stiilis kirjutanud "trobairitz" oli Lombarda 1216. aasta paiku.
Sürioloogia

Sürioloogia (ka "süroloogia" või "süroloogilised uuringud") on orientalistika valdkonda kuuluv teadusdistsipliin, mille uurimisobjektiks on süüria keel ja Süüria kristlus. Sürioloogiaga tegelevat orientalisti nimetatakse sürioloogiks.
Suurim spetsialist sürioloogias on Oxfordi Ülikooli professor Sebastian Brock (s. 1938).
Eesti sürioloog Arthur Võõbuse (1909–1988) tegid kuulsaks tema raamatud ja kirjutised Süüria kristluse vaimuloo alal ning erakordse tähtsusega süüriakeelsete käsikirjade avastused Idamaadel.
Sulev Orgse

Sulev Orgse (5. jaanuar 1936 – 5. november 2012) oli eesti viiuldaja ja muusikapedagoog.
Elulugu.
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli, alustas viiuliõpinguid 14-aastaselt Tallinna Muusikakoolis Endel Lippuse juures ja lõpetas 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi viiuli erialal Herbert Laane klassis.
Orgse töötas aastatel 1961–1964 Vanemuise sümfooniaorkestris ja 1966–1981 Tallinna Muusikakoolis pedagoogi ja keelpilliosakonna juhatajana. Ta asus 1981. aastal Adu Sepa kutsel elama Tõrvasse, kus asutas samal aastal abikaasa Aino Orgsega Valga Muusikakooli Tõrva filiaali ja 1985. aastal Tõrva Muusikakooli, töötades seal viiuliõpetajana. Orgse mängis ka ansambli Torupill koosseisus ja oli kammeransambli juhendaja.
Orgse oli Eesti Kongressi liige. Ta kandideeris 1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tõrva linnas Helme-Tõrva Koduliidu nimekirjas, kogus 89 häält ja osutus valituks, 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tõrva linnas KVL Meie Tõrva nimekirjas, kogus 38 häält ega osutunud valituks, ning 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tõrva linnas Eesti Reformierakonna nimekirjas, kogus 6 häält ega osutunud valituks. 2023. aastal avati Tõrva Muusikakooli seinal Orgsele pühendatud mälestustahvel.
Tema õpilaste seas on Olavi Kasemaa, Tiiu Fisch, Jaan Kerem.
Isiklikku.
Tema pojad on raamatupidaja Lauri Orgse ja pianist Lembit Orgse.
Tubulicrinis

Tubulicrinis on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Desarmillaria

Desarmillaria on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Rhizomarasmius

Rhizomarasmius on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Owingsia

Owingsia on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Mucidula

Mucidula on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Wilkszyn

Wilkszyn (saksa keeles "Wilxen") on küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Środa Śląska maakonnas Miękinia vallas. Wilkszyn asub Środa Śląskast umbes 19 km idas ja Wrocławi kesklinnast ligi 15 km loodes.
Küla on esmamainitud 1175. aastal. 26. jaanuaril 1945 evakueerus enamus küla elanikke. Punaarmee hõivas küla 15. veebruaril 1945. Sõjas hävis 70% külast. Pärast Teist maailmasõda anti Wilkszyn Poolale. Wilkszyni veel alles jäänud sakslased saadeti maalt välja 1946. aasta juunis.
Paide Muusika- ja Teatrimaja

Paide Muusika- ja Teatrimaja (lühidalt PAMT) on Paide linna kultuuriasustus. Asutuse peamine tegutsemiskoht on Paide kultuurimaja aadressil Pärnu 18.
Tegevus.
Paide Muusika- ja Teatrimaja korraldab teatrietendusi, kontserte ja näitusi. Huvilistel võimaldab asutus kasutada Paide kultuurimajas muusikastuudiot, konverentsiruume ning osaleda harrastusringides. Majas tegutsevad ka Järvamaa ainus regulaarne kino, Paide teater alates 2018. aastast ja Paide teatri stuudio. 2021. aastast tegutseb Paide kultuurimajas linna ainus avalik galerii Avatud Galerii, mille näitusepinnad on maja vestibüülis, jalutuskoridoris ja väikese saali eesruumis.
Asutus teeb koostööd Eesti suuremate teatritega, sealhulgas Rahvusooper Estonia, Eesti Rahvusballeti, Ugala teatri, Endla teatri ja Rakvere teatriga, mis on andnud Paides külalisetendusi. Kontsertide korraldamisel teeb maja koostööd kontserdikorraldajatega Eesti Kontsert ja Uus Kontsert.
Paide Muusika- ja Teatrimaja tegevust toetab Tooliklubi. Klubi liikmete abiga on korda saanud Paide kultuurimaja suure saali toolid, millest ka klubi nimi, on ostetud 3D-kino aparatuur, renoveeritud kaks Estonia kontsertklaverit ning toetatud Paide teatri tegevust. Tooliklubi toetusperioodi 2020–2022 eesmärk oli sisustada kultuurimaja keldrikorrusele rajatud stuudio, nii et alustavatel bändidel, kel veel oma helitehnikat pole, tekiks võimalus seal harjutada.
2024. aastast on Paide Muusika- ja Teatrimaja direktor Jaanus Kukk. Samast aastast on asutuse tegutsemiskohtadeks lisaks Paide kultuurimajale ka Anna vaba aja maja, Roosna-Alliku rahvamaja, Viisu rahvamaja ja Sargvere keskusehoone.
Hoone.
Paide Muusika- ja Teatrimaja postmodernistlik hoone valmis 1987. aastal. Selle projekteerisid arhitekt Hans Kõll ning sisearhitektid Tiiu Pai ning Taimi Rõuk. Hoone tunnistati 1980. aastate postmodernistliku esindushoone näitena 2016. aastal kultuurimälestiseks, kuna see on säilitanud ajastule iseloomuliku terviku ja olnud seni aktiivses kasutuses. Hoonele on omane ruudumotiiv, terviklik üldpilt ja vitraažid.
Ajalugu.
Paide Muusika- ja Teatrimaja asutamisajaks loetakse 1929. aastat, mil rahvaannetuste toel püstitati Vabandussõjas langenud järvamaalaste mälestuseks Paide rahvamaja. Tegu oli Pikaküla mõisa kahekorruselise puidust härrastemajaga, mis varem asus Järvamaal Anna kihelkonnas. 1920. aastatel pärast mõisa võõrandamist võeti peahoone lahti, selle palgid viidi Paidesse ning maja ehitati uuesti üles, kuid selle käigus muutus tunduvalt hoone välimus. Aastatel 1944–1950 tegutses selles majas ka Narvast evakueeritud kutseline teater. 3. juunil 1983 viisid Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi eksperdid läbi hoone põhjaliku analüüsi. Nad jõudsid järeldusele, et rahvamaja edaspidist kasutamist massiürituste korraldamiseks lubada ei saa ning koostasid Paide rahvamaja sulgemise akti. Vana rahvamaja lammutati 2023. aastal.
Asutus kandis 2018. aastani nime "Paide Kultuurikeskus".
Hoholl

Hoholl ("naissoost: hohlushka, mitmuses: hohly") on ajalooline termin, mida on kasutatud ukrainlaste tähistamiseks. See on etnofolism, mis on erinevatel aegadel ja kontekstides kandnud naljatlevat, familiaarset, tänapäeval halvustavat tähendust.
Ajalugu.
Sõna hoholl pärineb tõenäoliselt Zaporižžja kasakate traditsioonilisest soengust, kus pea aeti paljaks, jättes alles otsaesisele kimbu juukseid (oselõts). Sellist soengut on seostatud kasakate identiteediga ning see leidis mainimist ka keskaja ja varauusaegsetes kirjeldustes. Etnograafide hinnangul pärineb sõna ukrainlaste rahvuslikust traditsioonist, kus rõhutati erinevust teiste slaavi rahvastest, eriti suurvenelastest. 11. sajandil Kiievi-Vene aladel kandsid sarnast soengut ka kõrgema seisuse esindajad, sealhulgas Kiievi suurvürst Svjatoslav Igorevitš.
17. sajandil tähistasid Moskva tsaaririigi piirialade ametnikud selle nimetusega Poola-Leedu Rzeczpospolita aladel elanud õigeusklikke. Konkreetsemalt hakati seda seostama Zaporižžja kasakatega alates 1644. aastast.
Ukraina rahvajuttudes ja -mütoloogias on terminit kasutatud erinevates tähendustes. Näiteks on teada lugusid, mis räägivad hohollist kui kuradist või anekdootlikke jutte hohollide ja moskoviitide erinevustest.
Kirjanduses.
Sõna hoholl esineb mitme Venemaa klassiku teostes.
Serques

Serques on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Serques asub kuivendatud maal 8 km Saint-Omerist põhja pool, tee D214 ääres.
Tilques

Tilques on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Kohanimi tuleb keskaegsest flaami sõnast "Tilleke".
Tilques asub 6 km Saint-Omerist põhja pool, teede D214 ja D943 ristumiskoha ümbruses.
Hiina Teaduste Akadeemia

Hiina Teaduste Akadeemia (hiina keeles 中国科学院; "pinyin"’is " Zhōngguó Kēxuéyuàn") on Hiina Rahvavabariigi teaduste akadeemia ja ühtlasi teadusasutus, millel on arvukalt instituute kogu Hiinas.
Akadeemia asutati 1949. aastal Pekingis.
1977. aastal eraldati akadeemiast filosoofia ja sotsiaalteaduste osakond ning selle baasil loodi iseseisev Hiina Sotsiaalteaduste Akadeemia.
Struktuur.
Akadeemia jaguneb organisatsiooniliselt kuueks osakonnaks:
Hiina Teaduste Akadeemia haldusalas on üle saja instituuti, kaks ülikooli (Hiina Teaduste ja Tehnoloogia Ülikool Hefeis ning Hiina Teaduste Akadeemia Ülikool Pekingis), kaks kolledžit ja mitu teabekeskust.
Hiina TA on loonud sadu äriettevõtteid, millest Lenovo on üks tuntumaid.
Liikmeskond.
Hiina Teaduste Akadeemia liikmeid nimetatakse akadeemikuteks. Neil peab olema Hiina kodakondsus. Välisriikide teadlasi võidakse valida akadeemia välisliikmeks.
Tournehem-sur-la-Hem

Tournehem-sur-la-Hem on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Tournehem-sur-la-Hem asub 16 km Saint-Omerist loodes, teede D217 ja D218 ristumiskoha ümbruses, Hemi jõe kallastel.
Transport.
"Chemin de fer Anvin - Calais" avas Tournehem-sur-la-Hemi raudteejaama 1881. aastal. Raudtee suleti 1955. aastal.
Karl Barry Sharpless

Karl Barry Sharpless (sündinud 28. aprillil 1941 Philadelphias) on ameerika stereokeemik, kahekordne nobelist.
Ta on lõpetanud 1963. aastal Dartmouth College'i bakalaureusekraadiga keemias. 1968. aastal kaitses ta Stanfordi Ülikoolis orgaanilise keemia alase doktoritöö.
Sharpless oli Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi (1970–1977 ja 1980–1990) ning Stanfordi Ülikooli (1977–1980) professor. Hiljem sai ta San Diegos asuva Scripps Researchi keemiaprofessoriks.
Teadustöö.
1970. aastatel hakkas Sharpless välja töötama meetodeid spetsiaalsete katalüsaatorite (ainete, mis soodustavad keemilisi reaktsioone) kasutamiseks oksüdatsioonireaktsioonides – reaktsioonides, mille käigus eralduvad elektronid. Muuhulgas on see võimaldanud toota eri tüüpi ravimeid.
Stanfordis töötamise ajal avastas Sharpless asümmeetrilise epoksüdatsiooni. 2001. aastal pälvis ta poole Nobeli keemiaauhinnast kiraalselt katalüütiliste oksüdatsioonireaktsioonide alal tehtud töö eest.
2022. aastal anti Sharplessile teist korda Nobeli keemiaauhind, seekord koos Carolyn Bertozzi ja Morten Meldaliga. Kolmik jõudis üksteisest sõltumatult murdeliste meetoditeni molekulide vahel sidemete tekitamiseks ehk pani aluse nn. klikk-keemiale.
Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituut

Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituut on Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas tegutsev teaduskeskus.
Instituut on asutatud aastal 1992 ning sai oma praeguse nime aastal 2013.
Klaus Meine

Klaus Meine (sündinud 25. mail 1948) on Saksamaa laulja. Ta on enim tuntud hard rock bändi Scorpions laulja ja sõnade autorina.
Jaak-Peeter Järvekülg

Jaak-Peeter Järvekülg (sündinud 19. jaanuaril 1937 Tallinnas) on eesti arst.
Elulugu.
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli, teda ei võetud poliitilistel põhjustel Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonda vastu, mistõttu astus 1956. aastal Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, mille lõpetamise järel töötas 2 aastat Tallinnas füüsikaõpetajana. Aastatel 1965–1971 õppis ta TRÜ arstiteaduskonnas.
Järvekülg on töötanud uroloogina mitmes Tallinna raviasutuses ja üldarstina Soomes ning alates 2007. aastast laevaarstina Tallinki laevadel. Ta oli aastatel 1990–1992 ajakirja Tervis Kõigile väljaandja, on avaldanud artikleid laevaarstide tööst ajakirjades Hippokrates ja Meremees.
Järvekülg oli aastatel 1994–2016 Libertas Eesti Erakonna liige. Ta kandideeris 1995. aasta Riigikogu valimistel Eesti Sinise Erakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 1 (Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosa), kogus 19 häält ega osutunud valituks.
Isiklikku.
Tema isa oli kirurg Georg Bernhard Järvekülg, lapsed on ortopeed Irja Maripuu, ettevõtja Teet Järvekülg.
Infokultuur

Infokultuur sisaldab teabeedastusel kasutatavat tehnoloogiat, edastatavat sisu, väärtuseid, hoiakuid, norme, käitumismustreid ja muud, mis on seotud informatsiooni kogumise, korralduse, töötlemise, säilitamise, edastamise ja kasutamisega. 
Erinevaid määratlusi.
Infokultuuri mõistet on sõnastatud mitmeti, kuid ühise üksmeelse definitsioonini ei ole teadlased jõudnud ning valitseb arvamuste paljusus.
Üks esimesi infokultuuri uurijaid Mariam Ginman kirjeldas infokultuuri kui kultuuri, milles toimub omavahel põimunud teadmiste ning ressursside pidev ümber kujundamine. Ressursside all pidas Ginman silmas erinevat tüüpi teadmisi ja informatsiooni.
Ameerika teadlane Donald A. Marchand sõnastas infokultuuri kui kogumikku väärtuseid, hoiakuid ja käitumisviise, mis mõjutavad inimeste informatsiooni tajumist, kogumist, organiseerimist, töötlemist, edastamist ja kasutamist.
Kanada professori Chun Wei Choo arvates väljendub infokultuur organisatsiooni kasutamise ja korraldusega seotud väärtushinnangutes, normides ja praktikates. 
Teadlased Adrienne Curry ja Caroline Moore on kirjeldanud seda kui kultuuri, milles informatsioon on seatud tähtsale kohale organisatsiooni eesmärkide saavutamisel ja otsuste tegemisel ning tõhusate infosüsteemide loomiseks toetutakse infotehnoloogia võimalustele. 
Kui osad uurijad tähtsustavad infokultuuri tihedat seost infotehnoloogia ja infosüsteemide kasutamisega, siis teised väidavad, et infotehnoloogia on vaid üks infokultuuri toetavatest mõjuteguritest. Thomas H. Davenport on rõhutanud, et toimiva infokultuuri jaoks on tarvis eelkõige inimeste oskus kasutada targalt informatsiooni, mitte masinaid. 
Infokultuuri tüübid.
Uurijad on välja töötanud erinevaid infokultuuri tüüpideks jaotamise viise. Allpool kahe tunnustatud teadlase loodud tüübistikud.
C. W. Choo on loonud neljaosalise infokultuuri tüpoloogia:
Donald A. Marchand on samuti eristanud nelja infokultuuri tüüpi, kuid lähtunud erinevatest vaatepunktidest:
Infokultuuri uuringud Eestis.
Üldiselt on maailma eri paigus läbi viidud infokultuuri puudutavad uuringud tegelenud pigem ärisektoriga. Eestis on tähelepanu alla sattunud pigem avalik sektor. 2024. aasta lõpu seisuga on valminud järgmised infokultuurile keskendunud uurimused:
Ants Miidla

Ants Miidla (22. juuli 1936 Kernu vald, Harju maakond – 23. aprill 2022) oli eesti agronoom ja koduloolane.
Elulugu.
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1960. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.
Miidla oli Kehra sovhoosi peaagronoom ja Raasiku osakonna juhataja, Alavere kolhoosi aseesimees, Anija valla maakorraldaja.
Miidla oli Anija külanõukogu põllumajanduskomisjoni esimees, Alavere eakate klubi president, Anija Muinsuskaitse Seltsi esimees, MTÜ Kehra Raudteejaam (Kehra valla aasta vabaühendus 2014) liige, Eesti Rukki Seltsi ja Eesti Kodu-uurimise Seltsi liige, Kehra Lions-klubi asutajaliige. Ta avaldas kümneid artikleid ajalehes Sõnumitooja ja 5 pikemat uurimuslikku artiklit Eesti Kodu-uurimise Seltsi aastaraamatutes. Miidla kogus oli üle 2500 õlleetiketi ja 1000 õllepurgi.
Sebastian Brock

Sebastian Paul Brock (sündinud 24. veebruaril 1938 Londonis) on Briti sürioloog.
Ta on lõpetanud Cambridge'i Ülikooli bakalaureusekraadiga (heebrea ja aramea keele alal) ning kaitsnud 1966. aastal Oxfordi Ülikoolis doktoritöö. Oli aastatel 1974–2003 Oxfordis sürioloogia "reader". 2003. aastal emeriteerus Oxfordi ülikoolis ("Emeritus Reader").
Tema uurimistöö hõlmab vanasüüria keele, klassikalise süüria kirjanduse, aga ka Süüria kristluse kultuuriloo erinevaid aspekte. Teda peetakse üldiselt üheks väljapaistvamaks sürioloogiks ja arameistika uurijaks. 
Ta valiti 1977. aastal Briti Akadeemia liikmeks (sürioloogia alal).
Varieeruv lehtrik

Varieeruv lehtrik ("Clitocybe metachroa") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen on ilma lõhnata ja kuivalt heledama kübaraga, mille keskel tumedam laik.
Benny Golson

Benny Golson (25. jaanuar 1929 Philadelphia, Pennsylvania – 21. september 2024 New York) oli Ameerika Ühendriikide tenorsaksofonist, helilooja ja arranžeerija. Ta viljeles "bebop"i ja "hard bop"i.
Ta sai tuntuks Lionel Hamptoni ja Dizzy Gillespie bigbändides mängides. 1959. aastal moodustas Golson koos džässtrompetist Art Farmeriga seksteti The Jazztet, mis tegutses kuni 1962. aastani, kuid tuli uuesti kokku 1980. aastatel.
Mitu tema loodud heliteost on saanud džässistandardiks, näiteks "I Remember Clifford," "Whisper Not," "Along Came Betty" ja "Killer Joe.
Golson lõi muusikat ka telesarjadele, näiteks "M*A*S*H", "" ja "Cosby". 2004. aastal tegi ta pisirolli endana mängufilmis "Terminal", mille peaosas mängis Tom Hanks.
Tony Todd

Anthony Tiran Todd (4. detsember 1954 Washington – 6. november 2024 Marina del Rey, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Ta oli eelkõige tuntud õudusfilmide sarjadest "Candyman" (1992–2001), milles kehastas nimirolli, ja "Lõpp-punkt" ("Final Destination"; 2000–2025), milles kehastas William Bludworthi.
Tema teised tuntumad rollid olid muuhulgas filmides "Rühm" ("Platoon"; 1986), "Elavate surnute öö" ("Night of the Living Dead"; 1990), "Vares" ("The Crow"; 1994), "Kaljukindlus" ("The Rock"; 1996), "Soovidetäitja" ("Wishmaster"; 1997), "Kirves" ("Hatchet"; 2006) ja "Mees planeedilt Maa" ("The Man from Earth"; 2007). Todd mängis ka paljudes telesarjades, sealhulgas Kurni roll ulmesarjades "" ("Star Trek: The Next Generation"; 1990–1991) ja "" ("Star Trek: Deep Space Nine"; 1996), ning töötas samuti dublaažinäitlejana.
Guðrún Hafsteinsdóttir

Guðrún Hafsteinsdóttir (sündinud 9. veebruaril 1970 Selfossis) on Islandi poliitik ja ärijuht. Ta kuulub Iseseisvusparteisse.
Guðrún Hafsteinsdóttir omandas Islandi Ülikooli bakalaureusekraadi antopoloogia alal 2008. aastal ja diplomi rakendusliku võrdõiguslikkuse alal 2011. aastal. Ta töötas aastaid pereettevõttes Kjörís Hveragerðis. Ta on töötanud mitmetel juhtivatel ametikohtadel ettevõtetes ja ühendustes ning olnud aastaid Islandi Ettevõtlusliidu, Kaubandusfondi pensionifondi ja Islandi Pensionifondide Assotsiatsiooni liige. 2021. aastal valiti ta Alþingi liikmeks.
19. juunist 2023 kuni 21. detsembrini 2024 oli Guðrún Hafsteinsdóttir Islandi justiitsminister.
Sebastian Bergmani needus

Sebastian Bergmani needus (rootsi ja inglise keeles "Sebastian Bergman") on Rootsi kirjanike Michael Hjorthi ja Hans Rosenfeldti kriminaalromaanide sari, mis on saanud nime peategelase, politseid konsultandina abistava Rootsi psühholoogi ja profileerija Sebastian Bergmani järgi.
Sari kirjeldab Rootsi keskkriminaalpolitsei mõrvarühma tööd, mis keskendub peamiselt sarimõrvaritele. Raamatutes kirjeldatakse nii mõrvade lahenduskäike kui ka mõrvarühma liikmete eraelu ja omavahelisi suhteid. Sarjale on iseloomulik vaatepunktide sage vahetumine tegelaste vahel, näidates toimuvat nii mõrvauurijate ja kõrvaltegelaste kui ka kurjategijate silmade läbi.
2024. aasta seisuga on sarjas ilmunud 8 raamatut, mis kõik on ka tõlgitud eesti keelde. Sarja on avaldanud kirjastus Helios, kujundanud Jaak Rüütel. Eestikeelsete pealkirjade eeskujuks on olnud ingliskeelsed pealkirjad.
Sarja esimese kahe romaani alusel valmis 2010. aastal Rootsi telesari (rootsi keeles "Den fördömde", inglise keeles "Sebastian Bergman"), milles oli kahe hooaja jooksul kaks episoodi. Peategelast mängis sarjas Rolf Lassgård, režissöör oli Daniel Espinosa ning stsenaristid Hjorth ja Rosenfeldt. Sari esmalinastus kanalis SVT1.
Zouafques

Zouafques on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Zouafques asub 18 km Saint-Omerist loodes, tee D217 ja "Autoroute A26" ristumiskoha ümbruses, väikese Hemi jõe orus.
Transport.
"Chemin de fer Anvin - Calais" avas Zouafques'i raudteejaama 1881. aastal. Raudtee suleti 1955. aastal.
Sankt Pantaleon

Sankt Pantaleon on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.
Moosachi jõe äärde püstitati mälestussammas seal 1940/41. aastal Weyeri koonduslaagris olnud orjatööliste mälestuseks.
Sankt Pantaleon asub "Innviertelis". U. 24 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 64 % on haritav maa.
Sankt Peter am Hart

Sankt Peter am Hart on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.
Sankt Peter am Hart asub "Innviertelis". U. 15% valla territooriumist on kaetud metsaga ja 63% on haritav maa.
Accademia dei Lincei

Accademia Nazionale dei Lincei (ka "Accademia dei Lincei") on Itaalia teaduste akadeemia. Asub Roomas Palazzo Corsinis ja selle lähedal asuvas Villa Farnesinas.
Accademia dei Lincei on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige.
Ajalugu.
Esimene "Accademia dei Lincei" loodi 1603. aastal, kui 18-aastane aristokraat Federico Cesi asutas koos kolme sõbraga loodusteaduste uurimisega tegeleva Accademia dei Lincei ('ilveste akadeemia'). Cesi laiendas akadeemia liikmeskonda, võttes oma ridadesse teiste seas 1611. aastal ka Galileo Galilei. Akadeemia püsis tänu Cesi isiklikule rikkusele ja tema diplomaatilisele oskusele vastureformatsioonivastase Rooma poliitikas navigeerimisel. Pärast Cesi ootamatut surma 1630. aastal katkes ka akadeemia tegevus.
Kaks sajandit hiljem asutas 1847. aastal paavst Pius IX "Accademia Pontificia dei Nuovi Lincei" ('uute ilveste akadeemia'), mis alates 1936. aastast kannab nimetust Paavstlik Teaduste Akadeemia.
Itaalia Kuningriik asutas omalt poolt 1874. aastal tänu Quintino Sella eestvedamisele Accademia Nazionale Reale dei Lincei. 
Fašistliku režiimi ajal eksisteeris Itaalias Prantsuse Akadeemia eeskujul loodud Kuninglik Itaalia Akadeemia, mille valdusse anti 1939. aastal üle Accademia dei Lincei varad. 1938. aastal heideti Accademia dei Linceist välja juudi rahvusest liikmed. Albert Einstein, kes sai akadeemia välisliikmeks 1921. aastal, loobus akadeemia liikmestaatusest (taastati 1946. aastal).
Accademia dei Lincei sai oma iseseisvuse tagasi alles pärast Kuningliku Itaalia Akadeemia likvideerimist 1944. aastal. Alates 1946. aastast kannab akadeemia praegust nime.
Akadeemia struktuur.
Akadeemia jaguneb kaheks osakonnaks (klassiks):
Kummaski klassis on 90 liiget ("Soci nazionali"), 90 korrespondentliiget ("Soci corrispondenti") ja 90 välisliiget ("Soci stranieri").
Sankt Radegund

Sankt Radegund on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas, nimetatud Püha Radegunde järgi. Vald asub "Innvierteli" lääneservas, kus Salzachi jõgi moodustab piiri Saksamaa Baieri liidumaaga. U. 72 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 22 % on haritav maa.
Ajalugu.
Algselt Baieri hõimuhertsogkonna osana läks Sankt Radegund koos "Innvierteliga" 1779. aasta Tescheni rahu sätete kohaselt Austria ertshertsogkonnale. 1930. aastate alguses tegi Joseph Ratzinger, kellest sai hiljem paavst Benedictus XVI, pühapäevased jalutuskäigud koos oma emaga Sankt Radegundi "ja teistesse paikadesse Salzachi Austria poolel". Küla on tuntud kui õndsa Franz Jägerstätteri, katoliku taluniku ja südametunnistuse järgi keelduja sünnikodu, kes hukati Brandenburg-Gördeni vanglas 1943. aasta augustis. Paavst Benedictus XVI kuulutas Jägerstätteri lõpuks õndsaks 26. oktoobril 2007. Jägerstätteri abikaasa elas Sankt Radegundis kuni oma surmani 2013. aasta märtsis, olles siis saja-aastane.
Valgetups-marmosett

Algus.
Valgetups-marmosett (Callithrix jacchus) on küünisahvlaste sugukonda kuuluv imetaja.
Eluviis.
Valgetups-marmosett on päevase aktiivsusega sotsiaalne loom. Nad elavad 3-15 isendist seltsingutena mis ei lasku kunagi maapinnale.
Sigimine.
Pärast 148-päevalist tiinust sünnib kaks poega. Poegi kasvatavad mõlemad vanemad. Isasloom kannab poegi peaaegu kogu päeva seljas ning annab pojad emale vaid imetamise ajaks. Pojad saavad suguküpseks enne esimese eluaasta lõppu.
Toitumine.
Valgetups-marmosetid toituvad peamiselt puuviljadest. Lisaks söövad nad putukaid, näiteks kilke ja raagritsikaid. Umbes 15% toidust moodustab kummipuu vaik.
Sankt Veit im Innkreis

Sankt Veit im Innkreis on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.
Sankt Veit asub "Innviertelis". U. 9 % valla territooriumist on kaetud metsaga, samas 85 % on haritav maa.
Silja Uhs

Silja Uhs (sündinud 24. märtsil 1990) on eesti koorijuht.
Ta on Eesti Noorte Segakoori peadirigent ja kunstiline juht.
Silja on õppinud kooridirigeerimist ja muusikapedagoogikat Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Peeter Perensi ja Ants Sootsi juhendamisel
Liis Kapten

Liis Kapten (sündinud 23. veebruaril 2006 Tallinnas) on eesti triatleet. 
Ta on võitnud mitu Euroopa juunioride karikasarja etappi. 2024. aasta lõpetas ta 2. kohaga Euroopa juunioride karikasarja koondtabelis ja pälvis Eesti aasta parima noortriatleedi auhinna. 2025. aastal saavutas ta 6. koha Euroopa juunioride meistrivõistlustel. Ta on tulnud Eesti meistriks keskmaa- ja murdmaajooksus ning tõusnud poodiumile ka Balti meistrivõistlustel.
Sportlastee.
Liis Kapten õppis 1.–8. klassini Tallinna Õismäe Gümnaasiumis. Põhikooli lõpetas ta Audentese Erakoolis 2022. aastal ja Audentese Spordigümnaasiumi 2025. aastal. 
Ujumistreeninguid alustas ta nelja-aastaselt Audenteses, hiljem treenis spordiklubis MyFitness. Lisaks käis ta 6–10-aastaselt tantsukoolis Koit ning osales 2019. aasta tantsupeol "Minu arm". 13-aastaselt loobus ta senisel tasemel ujumistreeningutest ja hakkas huvituma triatlonist. 2019. aasta lõpus hakkas ta treenima 21CC Triatloniklubis endise profitriatleedi Marko Alberti käe all ning 2021. aastal liitus Tr1hardsi treeningurühmaga. 
2025. aasta mais hakkas ta treenima Inglismaa tipptriatleetide treeneri Gavin Smithi (Loughborough University) juhendamisel. 
Kapten on kuulunud Eesti koondisse nii Euroopa kui ka maailmameistrivõistlustel, kus ta on saavutanud kohti esikahekümne seas. 2023. aastal oli ta Euroopa juunioride karikasarja etappide koondarvestuses 4. kohal ja 2024. aastal 2. kohal. Ta on võitnud mitu Euroopa juunioride karikasarja etappi. 
2025. aastal saavutas Kapten Melillas toimunud Euroopa juunioride meistrivõistlustel 6. koha.
Gregor Rasva

 
Gregor Rasva (sündinud 15. augustil 2005) on Eesti triatleet. 
Gregor Rasva on õppinud Kiili gümnaasiumis ja lõpetanud 2024. aastal Audentese Spordigümnaasiumi. 
Ta on mitmekordne Eesti ja Baltikumi meister nii triatlonis, jooksus kui ka avaveeujumises. 
2022. ja 2023. aastal pälvis ta Eesti parima noortriatleedi auhinna.
Sportlastee.
Gregor Rasva alustas ujumistreeninguid viieaastaselt spordiklubis Audentes. Sama klubi esindab ta ka siiani triatlonis. Ujumises on ta saavutanud Eesti meistrivõistluste poodiumikohti nii avavees kui ka basseinis. Triatloni hakkas ta treenima 2020. aastal, olles varem vaid mõnest üksikust triatloni võistlusest osa võtnud. Tema treeneriks sai Marko Albert ning ta hakkas treenima Tr1hardsi treeninggrupiga. 
2021. aastal sai Gregor võimaluse esindada Eestit 2021. aastal juunioride Euroopa meistrivõistlustel. Seal sai ta oma esimese välisvõitluse kogemuse ning saavutas 56. koha. Samal aastal tuli ta noorte Euroopa meistrivõistlustel 17. kohale, mis oli Eestis esmakordne. 2022. aastal saavutas ta noorte Euroopa meistrivõistlustel triatlonis 9. koha ning jõudis Euroopa juunioride karikasarja etapil esimest korda poodiumile. 
2023. aastal osales ta esimest korda juunioride maailmameistrivõistlustel Hamburgis, kus sai 17. koha. Samal aastal võitis Rasva ka kaks juunioride Euroopa karikasarja etappi ning saavutas 2. koha Euroopa juunioride edetabelis. 
2024. aastal ei õnnestunud tal hooaja esimene pool, kuid teisel poolel võitis kaks Euroopa juunioride karikasarja etappi. Noorteklassides võistlemisele pani ta punkti juunioride maailmameistrivõistluste 9. kohaga.
Ruumiandmebaas

Ruumiandmebaas (inglise keeles "spatial database") on kohateabe andmebaas. Peale topoloogiliselt korrektsete ruumiandmete võib see sisaldada ka topoloogiareegleid ja süsteemseid andmeid.
Ruumiandmebaaside tehnilist külge iseloomustab serverite ja universaalsete andmebaasihaldurite üha laiem kasutuselevõtt. Seejuures peavad serverid mahutama suuri andmekogumeid ja vastama rangetele turbenõuetele.
2010. aastal koostas Statistikaamet Eesti geostatistika ruumiandmebaasi eGEOStat.
Ruumiandmete hõive

Ruumiandmete hõive (inglise keeles "geodata capture", "geographic data capture") on ruumiandmete kogumise ja otstarbekal viisil talletamise protsess. Samuti liigitub ruumiandmete hõive alla ruumiandmete korrastamine, muutmine ja ühendamine, mille käigus tekivad uued ruumiandmed.
Hõivetoiminguid võib teha eri vahenditega ja viisidel, näiteks aeropildistamine, aerolaserskaneerimine, mõõdistamine, kaardistamine.
Tesselatsioon

Tesselatsioon ehk mosaiikimine (inglise keeles "tesselation") on pinna jaotamine lõplikuks hulgaks osadeks (polügoonideks) nii, et ei teki kattuvusi ega tühikuid.
Geoinformaatikas on kasutusel korrapärane ruudukujuline tesselatsioon ehk raster ja ebakorrapärane kolmnurkne tesselatsioon ehk TIN (inglise keeles "triangulated irregular network").
Kuninglik Itaalia Akadeemia

Kuninglik Itaalia Akadeemia (itaalia keeles "Reale Accademia d'Italia", ka lihtsalt "Accademia d'Italia") oli Prantsuse Akadeemia eeskujul loodud akadeemia, mis tegutses aastatel 1929–1944 Itaalias fašistliku režiimi ajal. 
1939. aastal läksid Académia d'Italia valdusse Accademia Nazionale Reale dei Lincei varad. Accademia dei Lincei sai oma iseseisvuse tagasi alles pärast Accademia d'Italia likvideerimist. 
Akadeemia lühikese eksisteerimise aja jooksul jõudsid presidenditoolis istuda kuus tegelast, nende seas poliitik Tommaso Tittoni (1929–1930), nobelist Guglielmo Marconi (1930–1937) ja kirjanik Gabriele D'Annunzio (1937–1938).
Struktuur ja liikmeskond.
Akadeemia jagunes neljaks osakonnaks (klassiks), igaühes viisteist liiget:
Akadeemiasse kuulus 60 akadeemikut, kes määrati valitsusjuhi ettepanekul kuningliku dekreediga eluks ajaks. Lisaks osalemistasule said nad aastatoetust 36 000 liiri. Avalikel üritustel ja tseremooniatel kandsid nad vormiriietust. 
Esimesed 30 akadeemikut võeti peamiselt Accademia dei Lincei liikmete hulgast, nende seas Enrico Fermi, Filippo Tommaso Marinetti, Pietro Mascagni, Luigi Pirandello ja Alfredo Trombetti.
Siim Taba

Siim Taba (sündinud 20. augustil 1992) on eesti raadiosaatejuht, DJ ja meelelahutaja.
Töö.
Siim on erinevates Eesti raadiojaamadest aktiivselt tegutsenud viimased 15 aastat. Ta on töötanud raadios RuutFM (2008–2012), raadios Ring FM (2012–2016) ja alates 2016.a eetris olnud raadios Sky Plus , kus ta hetkel juhib Hommikuprogrammi, koos Alari Kivisaare, Maris Järva ja Rain Kelguga.
Siim on olnud aastate jooksul aktiivne sotsiaalmeedias ja kaasa löönud erinevates sealsetes projektides. Kuulsaim neist Youtube-i kanal "TUMU", millest kasvas välja intrigeeriv telesaade "Intriigikogu". Lisaks osutus väga populaarseks veebiprojekt "LAPPES LIVE", mis kogus mitme hooajaga sadu tuhandeid vaatamisi.
Taani kuninglik teaduste akadeemia

Kuninglik Taani Teaduste Selts (taani keeles "Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab", ka lihtsalt "Videnskabernes Selskab"; ametlik ingliskeelne nimi "The Royal Danish Academy of Sciences and Letters") on Taani teaduste akadeemia.
Videnskabernes Selskab asutati 1742. aastal Taani kuninga Christian VI reskriptiga.
Taani kuninglik teaduste akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA ja Rahvusvahelise Akadeemiate Liidu liige.
Kõige kauem oli akadeemia presidendiametis nobelist Niels Bohr (1939–1962).
Akadeemias struktuur.
Akadeemia jaguneb kaheks osakonnaks (klassiks):
Liikmeskond.
Akadeemial oli 2020. aastate alguses umbes 500 liiget, kellest ligi kolmveerand olid tavaliikmed (seotud Taani või Taani teadustööga) ja ülejäänud korrespondentliikmed (välisliikmed).
Liikmed saavad kokku hooaja jooksul (septembrist maini) üle nädala neljapäeviti. Lisaks on akadeemial mitmeid komisjone, kus liikmed osalevad ja teevad koostööd konkreetsetel teemadel.
Tuntud liikmeid.
18. sajandil valiti akadeemia välisliikmeks Carl von Linné, 19. sajandil Pierre-Simon de Laplace, Carl Friedrich Gauss, vennad Grimmid, Charles Robert Darwin, Louis Pasteur, Jules Henri Poincaré ja paljud teised. 
Nils Bohr sai akadeemia liikmeks 1917. aastal. 1920. aastal valiti akadeemiasse esimene naissoost välisliige Marie Skłodowska-Curie (esimene taani naisteadlane, kes osutus valituks, oli Eli Fischer-Jørgensen 1968. aastal). Marie Curiega samal päeval said välisliikmeteks ka Albert Einstein, Max Planck, Ernest Rutherford ja Joseph John Thomson. Nils Bohri poeg, hilisem nobelist Aage Bohr valiti akadeemiasse 1955. aastal.
Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Kaja Kallase visiidid

Allpool on täielik ülevaade Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Kaja Kallase ametialastest välisvisiitidest.
Visiitide arv riigi kohta, mida Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Kaja Kallas on külastanud:
Schalchen

Schalchen on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.
Schalchen asub "Innviertelis". U. 56 % valla territooriumist on kaetusd metsaga ja 39 % on haritav maa.
Schwand im Innkreis

Schwand im Innkreis on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.
Schwand asub "Innviertelis". U. 6 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 88 % on haritav maa.
Smolec

Smolec (saksa keeles "Schmolz") on küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kąty Wrocławskie vallas. Smolec asub Kąty Wrocławskiest natuke rohkem kui 9 km idakirdes ja Wrocławi kesklinnast ligikaudu 11 km lääneedelas.
Küla on esmamainitud 1323. aastal.
Gromadka

Gromadka (saksa keeles "Gremsdorf") on küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Bolesławieci maakonnas, Gromadka valla halduskeskus. Gromadka asub Bolesławiecist umbes 17 km kirdes ja Wrocławist ligikaudu 92 km lääneloodes.
Küla on esmamainitud 1554. aastal.
Biszcza

Biszcza (kuni 30. detsembrini 1999 Biszcza Pierwsza) on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Biłgoraj maakonnas, Biszcza valla halduskeskus. Biszcza asub Biłgorajst umbes 16 km lõunaedelas ja Lublinist ligikaudu 93 km lõunas.
Biszcza küla sai alguse 15. sajandi ja 16. sajandi vahetusel. Teise maailmasõja järel asustati küla ukraina rahvusest elanikud Poola ja Nõukogude Liidu vahelise vastastikuse rahvastikuvahetuse lepingu alusel ümber Ukraina NSV-sse.
Vari jõgi

Var on jõgi Prantsusmaal Alpes-Maritimesi ja Alpes-de-Haute-Provence'i departemangus.
Vari jõe järgi on nime saanud Vari departemang, kuid pärast departemangude piiride muutmist 1860. aastal ei voola see enam läbi sellenimelise departemangu.
Vari jõgi saab alguse Mereäärsetes Alpides ja suubub Vahemerre Nice'i ja Saint-Laurent-du-Vari vahel.
Jõe pikkus on 114 km, valgla pindala on 2820 km².
Suuremad jõeäärsed asulad on Guillaumes, Entrevaux, Puget-Théniers, Carros ja Saint-Laurent-du-Var.
Edgar Vunš

Edgar Vunš (sündinud 14. novembril 2000) on Eesti näitleja ja tantsija.
Ta on lõpetanud 2024. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli teatrikunsti õppekava näitleja erialal.
Alates 2024. aastast töötab Vunš näitlejana Von Krahli Teatris.
Tarsdorf

Tarsdorf on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.
Tarsdorf asub "Innviertelis". 429 meetri kõrgusel asuv valla pindala on 32,2 km², põhjast lõunasse 7,1 km ja idast läände 6,8 km. 37,9 % maast on metsaga kaetud ja 54,7 % kasutatakse põllumajanduses. Valla piires asub raba nimega "Filzmoos".
Külad.
Valla külad on (sulgudes rahvaarv 1. jaanuaril 2020):
Ajalugu.
Leiud Weilharti metsast näitavad, et Tarsdorfi piirkond oli asustatud juba neoliitikumis. Avastatud on Hallstatti perioodi matmiskünkad. Ala asustasid keldid 500. aasta paiku eKr. 
Rooma ajastul viis tee Salzburgist Burghauseni läbi Tarsdorfi. See kulges läbi Hofweideni, Tarsdorfi ja Hörndli. Hofweideni ja Tarsdorfi vahelt on avastatud maalähedase villa jäänused, veskikivi, kausside killud, põrandaküttesüsteemi tellised, krohvitükid ja hõbemünt, mis kõik pärinevad esimesest neljast sajandist pKr.
Kuuendal sajandil raadasid sisserännanud bajuvaarid, praeguste baierlaste esivanemad, suure osa Weilharti metsast.
Hele Palumaa

Hele Palumaa (täisnimega Hele-Riin Palumaa; sündinud 1. veebruaril 2001 Tallinnas) on eesti näitleja.
Ta on omandanud aastatel 2008–2017 põhihariduse Gustav Adolfi Gümnaasiumis prantsuse keele kallakuga keeleklassis ja 2017–2020 Vanalinna Hariduskolleegiumis. 2024. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli teatrikunsti õppekava näitleja erialal. 
Alates 2024. aastast töötab ta Tallinna Linnateatri näitlejana.
Treubach

Treubach on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.
Treubach asub "Innviertelis". U. 17 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 76 % on haritav maa.
Weng im Innkreis

Weng im Innkreis on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.
Weng asub "Innvierteli" mägede lääneservas. U. 8 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 83 % on haritav maa.
Durance

Durance on jõgi Kagu-Prantsusmaal, Rhône'i vasakpoolne lisajõgi.
Jõgi saab alguse Alpides Briançoni lähedal, voolab läbi Alpes-de-Haute-Provence'i departemangu ja suubub Rhône'i jõkke vaid mõne kilomeetri kaugusel Avignonist Vaucluse'i departemangus.
Suuremad jõeäärsed linnad on Briançon, Embrun, Sisteron, Manosque, Cavaillon.
Durance'i suurimad lisajõed on Ubaye, Bléone, Verdon, Calavon, Jabron ja Guil. 
Durance'i jõe pikkus on 323,8 km, valgla pindala 14 225 km².
Šeksna rajoon

Šeksna rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblasti keskosas. Selle keskuseks on Šeksna alev.
Rajoonis on üheksa kohalikku omavalitsust: 1 linna-asundus ja 8 maa-asundust.
2023. aasta seisuga oli rajoonis 29 037 elanikku.
Tšerepovetsi rajoon

Tšerepovetsi rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Asub Rõbinski veehoidlast põhjas. Selle keskuseks on Tšerepovetsi linn.
Rajoon jaguneb 13 kohalikuks omavalitsuseks.
2023. aasta seisuga oli rajoonis 39 222 elanikku.
Überackern

Überackern on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas.
Überackern asub "Innviertelis" koha lähedal, kus Salzach suubub Inni. Seda ümbritseb Weilharti mets. U. 77 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 15 % on haritav maa.
Külad.
Elanike arv 1. jaanuaril 2020.
Drôme'i jõgi

Drôme on jõgi Prantsusmaal, Rhône'i vasakpoolne lisajõgi.
Drôme'i jõgi saab alguse Dauphiné Alpides Valdrôme'i küla lähedal ja suubub Rhône'i jõkke Loriol-sur-Drôme'i lähedal, Valence'i ja Montélimari vahel.
Jõe pikkus on 110,6 km, valgla pindala 1663 km². 
Suuremad jõeäärsed asulad on La Bâtie-des-Fonds, Luc-en-Diois, Die, Crest, Livron-sur-Drôme.
Drôme'i jõe järgi on saanud nime Drôme'i departemang.
Ust-Kubena rajoon

Ust-Kubena rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskuseks on Ustje küla.
Rajoon moodustab ühe kohaliku omavalitsuse, Ust-Kubena munitsipaalringkonna. Halduslikult jaguneb rajoon 10 külanõukoguks.
2023. aasta seisuga oli rajoonis 7373 elanikku.
Rajoon on nime saanud Kubena jõe suudmes asuva Ustje küla järgi, mis asub Kubena järve ääres.
Drelów

Drelów on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas, Drelówi valla halduskeskus. Drelów asub Biała Podlaskast umbes 21 km lääneedelas ja Lublinist ligikaudu 78 km põhjakirdes.
Drelów on asuatud enne 1525. aastat. 17. jaanuaril 1874 võtsid Vene kasakad uniaatidelt ära nende kirikuhoone ja tapsid 13 inimest.
Balti kaitsevöönd

Balti kaitsevöönd (läti keeles: "Baltijas aizsardzības līnija", leedu keeles: "Baltijos gynybos linija", inglise keeles: "Baltic Defence Line") on Eesti, Läti ja Leedu kavandatav ühine kaitseliin piki Venemaa ja Valgevene piiri. Balti kaitsevöönd kuulutati välja 19. jaanuaril 2024 Läti, Eesti ja Leedu kaitseministrite ühisel kohtumisel Riias. Balti kaitseliini ehitamine algab Eestis 2025. aastal, Leedus algas ehitus 2024. aasta suve lõpus ja Lätis 2. mail 2024. aastal.
Struktuur.
Läti ja Leedu maismaapiir on Eesti-Vene piirist tunduvalt pikem ja vähem kaitstud looduslike tõkete poolt. Kaitsevõime erinevus kajastub ka kaitseliini rakendamisel. Praegustest Läti ja Leedu avaldustest selgub, et nende riikide plaan on ehitada punkrid peamiste magistraalide ja võimalike edasiliikumisteede ümber, kuna kogu piir on liiga pikk, et seda praeguste eelarveeraldistega katta. Kõik riigid on kokku leppinud liikumisvastaste kaitserajatiste, näiteks draakonihammaste, tankitõrje siilide ja tankitõrjemiinide rakendamises, mida hoitakse uutes tugipunktides ja kaitseliini taga asuvates ladustamiskohtades.
Planeeritud kaitserajatised Eestis.
Punkrid, mis ehitatakse moodulitena, on umbes 35 ruutmeetri suurused ja mahutavad 10 sõdurit, need paigutatakse umbes 2 meetri sügavusele maa alla ja on võimelised vastu pidama 152 mm suurtükimürsu otsetabamusele.
Ajalugu.
Ajaloo jooksul on Baltikumi rajatud palju ida poole suunatud kaitseliine. Näiteks Narva Hermanni linnus, mis tänaseni tähistab Eesti-Vene piiri, ehitati 13. sajandil taanlaste poolt piirikindlustuseks Novgorodi vabariigi ja Pihkva vürstiriigi vastu. Piki Liivimaa konföderatsiooni piiri loodi Narvast Daugavpilsi ulatuv linnuste vöönd, mis oli peamiseks kaitseliiniks, kuni Ivan Julma väed sellest 1550. aastatel Liivi sõja ajal läbi murdsid. Piirikaitse parandamine selles piirkonnas jätkus kuni 1710. aastani, mil Eesti ja Liivimaa läksid Vene impeeriumi kontrolli alla. Kuigi Eesti ja Läti iseseisvussõdasid võib iseloomustada manööversõjana, ehitati sõja käigus Narvatagusele ja Petserimaale siiski kaitseliinid, mis kujunesid oluliseks sõja lõpuosas. 1920. aastatel ei rajanud Eesti ja Läti, erinevalt Soome Mannerheimi liinist, tugevat piirikaitset. Alles 1930. aastate kiiresti halveneva julgeolekuõhkkonna tingimustes kehtestas Eesti „Laidoneri liini“ plaani, mis jäi 1940. aasta Nõukogude okupatsiooni tõttu enamuses lõpetamata. Teise maailmasõja ajal rajasid Saksa väed mitu kaitseliini, mis järgisid looduslikke piire, sealhulgas Sinimägedes ja Narva jõe kaldal. Kuigi kaitseoperatsioonid selles piirkonnas olid üsna edukad, põhjustades ainuüksi selles piirkonnas umbes 500 000 inimkaotust, loobuti lõpuks kaitsest kaugemal lõunas toimunud läbimurrete tõttu.
Ajakava.
Praegune Balti kaitseliini ajakava, Läti välisministri Baiba Braže sõnul võib kogu liini valmimine võtta kuni kümme aastat:
Taani kuningliku teaduste akadeemia liikmete valiknimistu (kuni 1940)

Siintoodud valiknimistus on loetletud Taani kuningliku teaduste akadeemia liikmeid kuni 1940. aastani (incl.). See põhineb nimekirjal, mis on avaldatud teoses "Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab 1742–1942 – Samlinger til selskabets historie", 1. köide, 1942.
Federico Gatti

Federico Gatti (sündinud 24. juunil 1998 Rivolis) on Itaalia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Juventus.
Oma noorsookarjääri jooksul mängis Gatti klubides Chieri, Torino ja Alessandria. Gatti vanemkarjäär algas 2015. aasta veebruaris, kui ta liitus Promozione meeskonnaga Pavarolo.
Gatti ei esindanud Itaaliat noorte tasemel ja ta võitis 2022. aastal oma esimese vanemvõistkonna.
Manuel Locatelli

Manuel Locatelli (sündinud 8. jaanuaril 1998 Leccos) on Itaalia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Juventus.
Pärast klubi noortesüsteemi läbimist tegi Locatelli professionaalse debüüdi AC Milanis, aidates neil võita 2016. aasta Supercoppa Italiana. Ta liitus Sassuologa 2018. aastal, enne Juventusega liitumist 2021. aastal.
Locatelli esindab Itaaliat rahvusvaheliselt, osaledes nende võidukas UEFA Euro 2020 kampaanias.
Koondisekarjäär.
Locatelli alustas oma karjääri Atalantas, enne kui liitus AC Milan 11-aastaselt.
Saavutused.
AC Milan
Itaalia
Dušan Vlahović

Dušan Vlahović (sündinud 28. jaanuaril 1998 Belgrades) on Serbia jalgpallur, kes mängib Itaalia kõrgliigaklubis Torino Juventus ja Serbia jalgpallikoondises ründajana.
Only Teardrops (album)

"Only Teardrops" on laulja Emmelie de Forest'i debüütalbum, mis ilmus 2013. aasta mais.
Kenan Yıldız

Kenan Yıldız (sündinud 4. mail 2005 Regensburgis) on Türgi jalgpallur, kes mängib Itaalia kõrgliigaklubis Torino Juventus. Sündinud Saksamaal, mängib ta Türgi jalgpallikoondises ründajana.
Snopków

Snopków on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Lublini maakonnas Jastkówi vallas. Snopków asub Jastkówist umbes 3 km idas ja Lublini kesklinnast ligikaudu 8,5 km loodes.
Küla on rajatud 15. sajandi alguses.
Ustjužna rajoon

Ustjužna rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Asub oblasti edelaosas, kus piirneb Tveri oblasti ja Novgorodi oblastiga.
Rajooni keskuseks on Ustjužna linn.
Ustjužna rajoon moodustab 1 kohaliku omavalitsuse: Ustjužna munitsipaalringkonna. Halduslikult jaguneb 1 linna- ja 7 maa-asunduseks.
Suuremad jõed on Mologa ja selle lisajõed Tšagodoštša ja Koboža.
Peamine majandusharu on metsatööstus.
Assistensi kalmistu

Assistensi kalmistu (taani keeles "Assistens Kirkegård") on surnuaed Taanis Kopenhaagenis Nørrebro linnaosas. 
Kalmistu avati 1760. aastal. Kalmistu suurus on umbes 20 hektarit.