tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ühendverb

Ühendverb ehk ühendtegusõna on perifrastiline (mitmesuguste abisõnade kaudu väljenduv) verb, mille sisuliseks tuumaks on verb, mida täiendab orientatsiooni, perfektiivsust või seisundit, üksikjuhtudel ka modaalsust väljendav afiksaaladverb. Ühendverb koosneb tegusõna pöördelisest vormist ja määrsõnast. Näiteks: "maha kukkuma", "üles tõusma", "kinni panema", "ära minema", "tarvis minema". 
Ühendverb võib olla ka väljendverbi ja ahelverbi verbaalseks komponendiks, nt "arust ära olema", "jalga maha saama", "puust ette tegema", "vedru välja viskama", "üle minema hakkama". Nt Kas te "olete arust ära", et sinna lähete! Talle "tehti" kõik "puust ette". Palavik "hakkab üle minema". 
Huno Rätsep jagas ühendverbid kahte rühma:
Ainukordsed ühendverbid.
Ainukordsed ühendverbid on ühendverbid, mille osiste kombinatsioonivõimalused on piiratud. Nad moodustavad nii süntaktiliselt kui semantilistest liigendamatu terviku, s.t verbi ja afiksaaladverbi ühend on omandanud uue tähenduse: "peale käima", "üle ajama", "maha võtma", "peale ajama", "juurde lõikama", "üles ütlema", "taga otsima", "üle pakkuma", "üle pingutama", "üles lööma", "üles ässitama" jne.
Korrapärased ühendverbid.
Korrapärased ühendverbid ei ole valmis sõnastikuüksused nagu ainukordsed ühendverbid. Nad kujunevad mingi tähendusrühma verbide (nt liikumisverbide) suhteliselt korrapärasel kombineerumisel kindlasse rühma kuuluvate afiksaaladverbidega: "alla" / "eemale" / "juurde" / "kohale" / "ligi" / "pärale" / "tagasi.." + "minema" / "jooksma" / "astuma" / "kihutama" / "sõitma". Mõlemad ühendi osised säilitavad tähendusliku iseseisvuse.
Afiksaaladverbid.
Orientatsioonilised afiksaaladverbid osutavad üldistatud kujul suhtelist suundumis-, paiknemis-, eemaldumis- või kulgemiskohta: "alla", "eemale", "ette", "juurde", "kaasa", "kohale", "kätte", "külge", "maha", "otsa", "paigale", "pärale", "peale", "sisse", "taha", "vastu", "üles", "ümber" jne.Nt Jänes "jooksis" autole "ette". Koor "laulis" solistidega "kaasa". 
Perfektiivsust väljendavad afiksaaladverbid märgivad tegevuse piiritletust või vähemalt piirivõimaluse olemasolu. Sellised afiksaaladverbid on "läbi" (lugema), "maha" (müüma), "minema" (minema), "otsa" (lõppema), "tulema" (tulema). Nt Ta "luges" raamatu "läbi". "Tulime" koosolekult "tulema". 
Levinuim perfektiivsusadverb on "ära", nagu "ära jagama", "ära mõistatama", "ära ootama", "ära tegema", "ära tellima". 
Seisundit väljendavad partiklid kuuluvad afiksaaladverbidena ühendverbide koosseisu vaid siis, kui nad moodustavad koos verbiga uue tähendusliku terviku ja tingivad lausemalli. Afiksaalsetena esinevad nt "kinni" (nabima), "lahti" (saama), "kokku" (kukkuma), "viltu" (minema). 
Modaalsust väljendavad partiklid "vaja" ja "tarvis" ühendverbides "vaja minema"/"olema", "tarvis minema"/"olema". 
Nt Mul "ei lähe" seda raamatut enam "vaja". On tarvis, et grammatika "saaks" kevadeks "valmis".
Paavo Arhinmäki

Paavo Erkki Arhinmäki (sündinud 13. detsembril 1976 Helsingis) on Soome poliitik, Vasakliidu esimees aastatel 2009–2016.
Arhinmäki oli Soome vasaknoorte esimees 2001–2005. 2007 ja 2011 valiti ta Eduskunna liikmeks. 2009 valiti ta Vasakliidu esimeheks. Arhinmäki elab Helsingis ja on Helsingi linnavolikogu liige.
22. juunist 2011 kuni 4. aprillini 2014 oli ta Jyrki Kataineni valitsuse kultuuri- ja spordiminister. Otsus minna valitsusse tekitas erakonnas lõhe ja lõppes kahe parlamendiliikme väljaviskamisega nende saadikurühmast.
Ta oli Vasakliidu kandidaat 2012. aasta Soome presidendivalimistel, kogudes esimeses voorus 5,5% häältest.
Eraelu.
Teda huvitavad jalgrattasport ja jalgpall. Ta on jalgpalliklubi FC Jokerit poolehoidja.
Arhinmäki on taimetoitlane.
7. jaanuaril 2012 abiellus Arhinmäki Päivi Lahtiga, kellega oli juba enne pikka aega koos elanud. Lahti on hariduselt veterinaar. 9. veebruaril 2012 sündis peres tütar. Arhinmäki kasutas isapuhkust.
Tegusõna vabad laiendid

Tegusõna vabad laiendid on laiendid, mis sõltuvad tegusõnast vähem kui seotud laiendid. Tegusõna ja tema laiendite vahel toimiv grammatiline seos on sõltumine ehk rektsioon. Vabade laiendite tingitus lauses tegusõnast on minimaalne, erinevalt seotud laienditest, mis on nii sisult kui ka vormilt konkreetse tegusõnaga seotud.
Tegusõna koos oma laienditega moodustab tegusõnafraasi.
Näiteks: "Ma" (alus - tegusõna seotud laiend) "vaatasin" (öeldis - tegusõna) pühapäeval (ajamäärus - tegusõna vaba laiend) toas (kohamäärus - tegusõna vaba laiend) "telekat" (sihitis - tegusõna seotud laiend).
Vabad laiendid võivad lauses esineda iga tegusõna ümber, kuid lause oleks arusaadav ka ilma nendeta.
Joodiku

Joodiku oli küla Simuna kihelkonnas praeguse Paasvere küla lääneosas.
Kapu–Rakke–Paasvere tee ääres asub samanimeline bussipeatus, mida läbib muuhulgas Tartu–Rakvere liinibuss (liin nr 246). Seoses Joodiku bussipeatusega levivad naljajutud.
Joodikul asus Paasvere külakool, mis lõpetas tegevuse 1932.
Küla liideti Paasvere külaga 1977. aastal.
Küla nimi pärineb talupoja lisanimest: 1716 on mainitud isikut "Jotiko Michel" ja 1726 oli Paasvere lähedal metsavahiks ilmselt sama mees "Jodiko Michell". Küla kuulus Paasvere mõisale.
Pärimus räägib, et küla nimi tuli loomade jootmiskohast (jõge lähedal polnud, küll oli aga madalamas kohas tiik) ning algne kohanimi oli Joodaku.
Seotud laiend

Tegusõna seotud laiend on laiend, mis sõltub lauses nii sisuliselt kui vormiliselt tegusõnast.
Seotud laiend ja tegusõna vahel toimiv grammatiline seos on sõltumine ehk rektsioon. 
Tegusõna levinumad seotud laiendid on lauses alus ja sihitis. 
Näiteks lause: "Lapsed" (alus - tegusõna seotud laiend) mängivad (öeldis) "õues" (määrus - tegusõna vaba laiend) "keksu" (sihitis- tegusõna seotud laiend).
Näiteks: 
"Isa" (seotud laiend) vaatab "diivanil" (vaba laiend) "telekast" (vaba laiend) "jalgpalli" (seotud laiend). 
"Koerad" (seotud laiend) haukusid "eile" (vaba laiend) "kõvasti" (vaba laiend) "akna all" (vaba laiend). 
"Õpilane" (seotud laiend) küsis "küsimuse" (seotud laiend).
Tegusõnal võib olla:
Tegusõna kombineerub teiste lause moodustajatega valentsi kaudu. 
Tegusõna semantiline valents võrdub seotud laiendite arvuga.
Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool

Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool (rootsi keeles "Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap", lühend "NHV") on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev kõrgkool Rootsis Göteborgis.
Kõrgkool tegeleb tervishoiualase teadus- ja õppetööga. Koolis on kaks peamist õppesuunda: terviseedendus ja tervishoiu juhtimine.
Kool asutati 1953. aastal Põhjamaade Tervishoiukõrgkooli ("Nordiska hälsovårdshögskolan") nime all. Praegust nime kannab ta alates 2003. aastast. Tegevuse esimestel kümnenditel toimus õpe peamiselt kuni kahekuuliste kursuste vormis. Alates 1978. aastast annab kõrgkool magistrikraadi, 1987. aastal lisandus doktoriõpe.
Kõrgkoolis on umbes 70 töötajat. Selle aastaeelarve on umbes 50 miljonit Rootsi krooni; 85 protsenti sellest moodustavad Põhjamaade valitsuste eraldatud summad. Iga maa üliõpilastele eraldatakse selle maa panusele vastav arv kohti. Programm on avatud ka üksikutele õppuritele väljastpoolt Põhjamaid. Kõrgkoolis õpib umbes 700 üliõpilast.
Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool annab välja Põhjamaade rahvatervise auhinda.
Rooma rauaaeg

Rooma rauaaeg on vanema rauaaja hilisem periood Põhja-Euroopas. Sellele eelnes eelrooma rauaaeg ja järgnes rahvasterännuaeg. Ajajärgu nimetus tuleb asjaolust, et sel ajal mõjutas Põhja-Euroopat Rooma tsivilisatsioon.
Eesti alal dateeritakse rooma rauaaeg aastatesse 50–450 pKr, kus perioodi algust tähistab tüüpiliste tarandkalmete rajamise algus ja sõlgede ilmumine kalmetesse ning lõppu tarandkalmete ehitamise lõpetamine ja kivivarekalmete rajamine. Ajajärgu siseselt on omakorda eristatud vanemat ja nooremat etappi, mille piir on u aasta 200. Rooma rauaajal on Eesti alal eristatavad arheoloogiliste kultuuride piirkonnad, mis laias laastus ühtivad hilisemate eesti keele murdepiirkondadega, mis on viinud mitmed uurijad järelduseni, et murrete kujunemine saigi alguse sel ajal. Valter Lang peab seda põhjendamatuks seisukohaks, kuna arheoloogilised kultuurid ei pruugi teatud keelerühmade asualaga kattuda ja rooma rauaaegne näiline ühtelangevus hiljem, keskmisel ja nooremal rauaajal, puudub.
Pottsepp

Pottsepp on ametimees, kes tegeleb ahjude, pliitide jt küttekollete ehitamise ja parandamisega. Ajalooliselt on pottsepaks nimetatud käsitöölist, kes valmistas potte ja muid savist nõusid.
Pottsepa kutsestandardid.
Eestis on kinnitatud pottsepa kutsestandardid järgmistel tasemetel:
Põhjamaade rahvatervise auhind

Põhjamaade rahvatervise auhind (rootsi keeles "Nordiska folkhälsopriset") on Põhjamaade Ministrite Nõukogu algatatud tunnustus, mida annab Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool.
Auhind antakse inimesele või organisatsioonile märkimisväärse panuse eest rahvatervise edendamisel Põhjamaades.
Auhinnaks on alates 2001. aastast 50 000 Rootsi krooni ja diplom.
Auhinda antakse alates 1989. aastast.
Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituut

Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituut (NORDITA; islandi keeles "Norræna stofnunin í kennilegri eðlisfræði", norra keeles "Nordisk institutt for teoretisk fysikk", rootsi keeles "Nordiska institutet för teoretisk fysik", soome keeles "Teoreettisen fysiikan pohjoismainen laitos", taani keeles "Nordisk institut for teoretisk fysik") on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev teadusasutus.
Instituudi eesmärk on edendada Põhjamaade koostööd teoreetilise füüsika vallas, eelkõige astrofüüsika, biofüüsika, kondensaine füüsika ja osakestefüüsika alal. Instituut korraldab kursusi, töötubasid, loenguid ja konverentse nii üksi kui ka koostöös teiste asutustega.
Asutus loodi aastal 1957 Kopenhaagenis Niels Bohri ja Rootsi poliitiku Torsten Gustafssoni algatusel Põhjamaade Teoreetilise Aatomifüüsika Instituudi nime all ning see tegutses alguses Niels Bohri Instituudi katuse all. Alates 1. jaanuarist 2007 tegutseb instituut Stockholmis AlbaNova keskuses. Selle tegevust administreerivad Kuninglik Tehnikakõrgkool ja Stockholmi Ülikool.
Kuni 2006. aastani rahastasid instituudi tegevust Põhjamaad ühiselt Põhjamaade Ministrite Nõukogu vahendusel, seejärel võtsid finantseerimise üle Põhjamaade Ministrite Nõukogu, Kuninglik Tehnikakõrgkool ja Stockholmi Ülikool.
Instituudi juhatusse kuulub kaks liiget igast riigist. Juhatuse esimees on Islandi ülikooli professor Þórður Jónsson.
Geštaltpsühholoogia

Geštaltpsühholoogia on psühholoogia haru, mis pöörab erilist tähelepanu tervikkujundite ehk geštaltide tajule ja holistlikule lähenemisele. See haru oli eriti populaarne 1930. aastatel. 
Geštaltpsühholoogia (saksakeelsest sõnast "Gestalt" – konfiguratsioon, kuju) tekkis Saksamaal 20. sajandi alguses Max Wertheimeri, Kurt Koffka ja Wolfgang Köhleri tööde põhjal. Need kolm on tuntud ka kui Berliini koolkond. Geštaltpsühholoogia kujunes vastusena introspektiivsele meetodile, biheiviorismile ja assotsiatsionismile. 
Geštaltkoolkonna põhiidee on, et psühholoogilistele nähtustele on algusest peale omane terviklikkus ja struktureeritus. Algne objekt on midagi enamat kui lihtsalt selle osade summa – tervikut ei saa kokku panna erinevate osade liitmise teel. Elemendid on määratud tervikuga; tervik on primaarne, osad sekundaarsed. 
Geštaltpsühholoogia esindajad viisid taju uurimiseks läbi hulgaliselt katseid. Nad eristasid taju aistingust ehk terviku tunnetamise protsessi üksikomaduse tunnetamisest. Uuriti tajuobjekti vahekorda selle fooniga, kontrastinähtusi, mõtlemist. 
Peamine puudus selle psühholoogia suuna juures on geneetilise lähenemise eiramine. Sellest hoolimata on geštaltpsühholoogide panus taju ja loomingulise mõtlemise ning sotsiaalpsühholoogiliste grupiprotsesside uurimisele märgatav. 
Geštaltteooria.
Geštaltteooria põhiprintsiibid (grupeerimise seadused) on:
Maksimaalse tõenäosuse või sarnasuse printsiip: tendents interpreteerida proksimaalset stiimulit vastavalt sellele välismaailma stiimulile, mis kõige suurema tõenäosusega sellise kujutise tekitab (nt subjektiivsete kontuuride tajumine: Kanizsa kolmnurk).
Wolfgang Köhler

Wolfgang Felix Ulrich Köhler (21. jaanuar 1887 Tallinn – 11. juuni 1967) oli tuntumaid 20. sajandi geštaltpsühholooge.
Ta uuris ka inimahvide käitumist.
Ta sündis Tallinnas, õppis ja töötas Saksamaal (üks ta õpetajaid oli Carl Stumpf), ning asus 1935. aastal elama USA-sse.
Wolfgang Köhleri isa oli Eestimaa Rüütli- ja Toomkooli direktor Franz Eduard Köhler ning ema Oleviste kiriku ülempastori tütar Wilhelmine Girgensohn.
Elukäik.
1892 – pere kolis Saksamaale seoses saksakeelse Toomkooli tegevuse lõpetamisega.
1905–1906 – õppis Tübingeni ülikoolis.
1906–1907 – õppis Bonni ülikoolis.
1907–1909 – õppis Berliini ülikoolis, kus lõpetas füüsika-, filosoofia- ja psühholoogiaõpingud Carl Stumpfi juhendamisel. Köhler omandas doktorikraadi.
1910 – siirdus Frankfurdi psühholoogiainstituuti, kus töötas koos psühholoogide Max Wertheimeri ja Kurt Koffkaga.
Abiellus kunstnik Thekla Achenbachiga, neil sündis neli last. 1927. aastal abiellus ta rootslanna Lili Hårlemaniga, kellega tal oli üks laps.
1913–1920 – Tenerifel
1920–1935 – Saksamaal
1935 – surmani 11. juuni 1967 – elas Ameerika Ühendriikides, suri Enfieldis New Hampshire’is.
Teadustegevus.
1913 – läks Tenerife saarele Kanaari saarestikus. Sai seal Preisi primaatide uurimise keskuse direktoriks. Tegi katseid, mis näitasid, et inimahvid mõtlevad ja suudavad lahendada keerulisi ülesandeid.
1917 – ilmus Tenerifel korraldatud uuringute ettekanne "Intelligenzprüfungen an Menschenaffen".
1920 – uurimiskeskus suleti rahapuudusel. Naasis Saksamaale.
Töötas välja geštaltpsühholoogia teoreetilised alused.
1920 – ilmus "Die physischen Gestalten in Ruhe und im stationären Zustand" – füüsilised geštaldid puhke- ja statsionaarses olekus. Raamatu kandev idee on selles, et füüsilised objektid asetsevad väljades, võttes nende mõjul kindlaid vorme ehk geštalte.
1920 – sai professorikoha Göttingenis.
1921 – Berliini ülikooli psühholoogiainstituudi direktor.
1929 – ilmus raamat "Geštaltpsühholoogia" inglise keeles.
28. aprill 1933 – avaldas artikli ajakirjas Deutsches Allgemeine Zeitung, mis avalikult kritiseeris juudivastast poliitikat.
Pidas välismaal loenguid, kuigi ametlikult oli psühholoogiainstituudi direktor.
1935 – sai professorikoha Swarthmore’i kolledžis Pennsylvanias.
Uuel kodumaal ei võetud vastu tema ideid geštaltpsühholoogia teooriast, kuna Ameerikas valitses peaaegu täielikult biheiviorism.
1956 – professor Dartmouthi kolledžis.
1959 – valiti Ameerika Psühholoogia Assotsiatsiooni presidendiks.
Swarthmore College

Swarthmore College on eraülikool Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Philadelphia lähedal.
Selles ülikoolis on töötanud näiteks geštaltpsühholoogid Wolfgang Köhler ja Solomon Asch, seal töötab arengubioloog Scott Gilbert. Oma magistrikraadi sai sellest ülikoolist kognitiivse psühholoogia üks eelkäijaid Ulric Neisser.
Põhjamaade Suveülikool

Põhjamaade Suveülikool (rootsi keeles "Nordiskt Sommaruniversitet"; "NSU") on Põhjamaade ühine suveülikool.
Põhjamaade Suveülikool asutati aastal 1950.
Suveülikool on akadeemiline foorum eri Põhjamaade eri valdkondade ja vanuserühmade esindajatele. Peamiselt sotsiaal- ja humanitaarteadustele keskenduv õppetöö toimub sessioonidena eelkõige suviti eri Põhjamaades. Osa seminare peetakse ka talvel. Suurem osa osalejatest on doktorandid ja õppejõud. Suveülikool nimetab ühe oma eesmärgina värskete ideede toomist Põhjala ülikoolidesse.
Tegevus toimub temaatilistes õpperühmades. Igasse rühma kuulub 15–25 inimest, kes on pärit võimalikult erinevatest kohtadest eri Põhjamaadest. Rühmakaaslased kohtuvad vähemalt kaks korda aastas, suvel ja talvel. Arutelud toimuvad lisaks Põhjamaade keeltele ka inglise keeles.
Suvine kõigile vestlusringidele ühine sessioon toimub igal aastal 30. nädalal. 2011. aasta kokkusaamine peetakse Rootsis Malmö lähedal, 2012. aastal kohtutakse Islandil ja 2013. aastal Taanis.
Suveülikooli vestlusringides on aegade jooksul osalenud paljud rahvusvaheliselt tunnustatud teadlased ja poliitikud, näiteks Niels Bohr, Mauno Koivisto, Johan Galtung ja Horace Engdahl.
Ülikoolil on oma kirjastus NSU Press.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu katab 80 protsenti suveülikooli kuludest.
Suveülikooli sekretariaat asub Malmös. Tegevust korraldab viieliikmeline juhatus, kuhu kuulub üks esindaja igast riigist.
Andrus Saare

Andrus Saare (sündinud 29. detsembril 1965) on Eesti poliitik.
Kuulub alates 30. jaanuarist 2002 Erakonda Isamaa.
Ta oli XII Riigikogu liige 6. aprillist 2011 12. maini 2012 ja uuesti alates 13. juunist 2013. Enne Riigikogu liikmeks saamist oli Kohila vallavanem aastatel 1999–2005 ja 2009–2011.
See öö

"See öö" on Birgit Õigemeele teine singel tema kolmandalt albumilt "Teineteisel pool". Laulu on produtseerinud Meelis Meri ja Priit Juurmann ning kirjutanud Maian Kärmas, Meelis Meri ja Priit Juurmann. Singel anti välja 10. septembril 2009.
Kahe vahel

"Kahe vahel" on Birgit Õigemeele kolmas singel tema kolmandalt albumilt "Teineteisel pool". Laulu on produtseerinud Meelis Meri ja Priit Juurmann ning kirjutanud Heiti Kender, Meelis Meri, Priit Juurmann, Birgit Õigemeel, Anna Põldvee ja Eva Vaino. Singel anti välja jaanuaris 2010. 
Birgit esitas laulu ka "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finaalis.
Leena Lehtolainen

Leena Katriina Lehtolainen (sündinud 11. märtsil 1964) on soome kirjanik, kolumnist, kirjandusteadlane ja -kriitik. 
Tema kriminaalromaanides lahendab kuritegusid kriminaalpolitseinik Maria Kallio.
Elulugu.
Leena Lehtolainen sündis 1964. aastal Vesanto vallas. Hariduse omandas neiu Helsingi Ülikoolis. Lehtolainen avaldas oma esimese romaani juba 12-aastaselt. "Ensimmäinen murhani" (1993) on esimene kriminaalromaan, mille peategelane on komissar Kallio. 
Aastatel 1988–1990 tegutses Lehtolainen Tapiola koori kuraatorina ja 1990–1991 Helsingi Ülikoolis kodumaise kirjanduse lektorina.
Estica.
2008. aasta septembris viibis Leena Lehtolainen Soome Instituudi kutsel Eestis. Tartu Ülikoolis esitas kirjanik tõlkijaile loengu teemal "Lehtolainen ja Mäki, soome krimikirjanduse feminist ja šovinist?".
Kubuś

Kubuś oli Poola soomusauto, mis ehitati teise maailmasõja ajal Varssavi ülestõusu käigus Armia Krajowa üksuse Krybar poolt Varssavi aedlinnas Powiśles. Ülestõusu ajal ehitati vaid üks selline masin. Tänapäeval on olemas aga kaks eksemplari. Nimelt valmistas Juliusz Siudziński 2004. aastal lisaks säilinud originaalile ka täismõõdus töötava koopia, mida eksponeeritakse 2009. aastast Varssavi Ülestõusu Muuseumis ("Muzeum Powstania Warszawskiego"), originaali säilitatakse Poola Armee Muuseumis.
Originaalmasin valmis kõigest 13 päevaga (alates otsusest masin ehitada kuni üksusele üleandmiseni). Kubuśt hakati ehitama 8. augustil 1944 Stanisław Kwiatkowski autoremonditöökojas Powiśles. Auto konstruktsiooni autor oli Walerian Bielecki (tuntud varjunime "Jan" all). Jooniseid auto ehitamiseks ei tehtud, kogu konstruktsioon improviseeriti jooksvalt töö käigus. 
Soomusauto valmistamiseks kasutati tsiviilveoki Chevrolet 157 šassiid (neid autosid toodeti enne sõda litsentsi alusel Poolas Lilpop, Rau i Loewensteini ettevõttes). Meeskonna kaitseks kaeti šassii terasplaatidega. Terasplaadid kinnitati poltidega terasraami külge ja keevitati omavahel kokku. Soomusautosse mahtus 8–12 meest. Masin oli relvastatud nõukogude kuulipildujaga DP ja Poolas põranda all toodetud leegiheitjaga Muster K ("wzór K"). Lisaks olid autos granaadid ja sõdurite isiklik relvastus. 
Kohe pärast valmimist 22. augustil võeti auto kasutusele motoriseeritud üksuses Wydra. Juba järgmisel päeval kasutati seda koos sõjasaagiks saadud SdKfz 251/3 Ausf.D-ga (mis hiljem sai nimeks "Szary Wilk") Varssavi ülikooli peakompleksi ründamiseks. Sakslased olid sinna rajanud sõjaväegarnisoni. Rünnak ebaõnnestus ja seda korrati, taas ebaõnnestunult, 2. septembril. Teises rünnakus sai masin kergemalt vigastada, kuid see suudeti lahingust evakueerita. Parandama seda siiski ei hakatud ning pärast starteri ja variaatori eemaldamist jäeti masin 6. septembril Okólniku tänavale maha. 
Kubuś elas sõja üle ja viidi 1945. aastal Poola Armee Muuseumi, kus sellest sai üks esimesi eksponaate pärast sõda. Lisaks taastatud originaalile ehitati 2004. aastal ka töötav koopia, mida kasutatakse tihti paraadidel ja lahingute lavastamisel. Koopia paikneb Varssavi Ülestõusu Muuseumis
Lia Rajandi

Lia-Astrid Rajandi (16. märts 1929 – 28. jaanuar 2014) oli eesti prantsuse filoloog, inglise keelest tõlkija ja kooliõpetaja. 
Ta töötas aastatel 1963–1984 Tallinna 7. Keskkoolis õpetajana.
Lia Rajandi tõlkis eesti keelde John Ronald Reuel Tolkieni raamatu "Kääbik".
Isiklikku.
Tema abikaasa Henno Rajandi (1928–1998) oli samuti tõlkija.
Carnival Spirit

Carnival Spirit on esimene Spirit-klassi ja ettevõttele Carnival Corporation &amp; plc kuuluv ristluslaev.
Ristluslaeva sõsarlaevad on Carnival Legend, Carnival Miracle, Carnival Pride ning teistsuguse korstnaga Costa Atlantica ja Costa Mediterranea.
Carnival Spirit on ehitatud Kvaerner Masa-Yards AB laevatehases Helsingis. Ta on 293,52 m pikk ja 32,31 m kõrge. Tema süvis on 7,77 m. Laeva kogumahutavus on 85 900. Laeval on 12 tekki.
Laeva peamasina moodustavad 6 Wärtsilä diiselmasinat 9L46D, millest igaühe võimsus on 62,37 MW. Nende koguvõimsus on seega 374,22 MW. Laeva sõuseadme moodustavad 2 ABB põtkurit, millest kummagi võimsus on 17,6 MW ja koguvõimsus seega 35,2 MW. Laev suudab arendada kiirust 22 sõlme.
Laev võib peale võtta 2680 reisijat. 80% kajutitest on vaatega merele ja neist omakorda 80% on rõduga. Laevaperes on 961 liiget.
Leping laeva valmistamiseks sõlmiti 24. veebruaril 1998. Kiil pandi laevale 16. novembril 1999. Laev lasti vette 17. juulil 2000. Esimesed käigukatsetused toimusid 2001. aasta jaanuaris. 11. aprillil 2001 anti laev tellijale üle ja ta lahkus Helsingist. USA-sse Miamisse saabus ta 24. aprillil.
Ta ristiti 27. aprillil 2001 ja ristiemaks sai USA poliitik Elizabeth Dole. Dole on abielus Robert Dole'iga, kes 1996 kandideeris USA presidendiks, ning ta ise valiti 2002 Põhja-Carolinast USA senaatoriks. Laeva kodusadam on Panamá ja laeva esmareis toimus 29. aprillil 2001 läbi Panama kanali.
Suvekuudel, mai keskpaigast septembri lõpuni seilab Carnival Spirit Alaskas. Reisid algavad Victorias, mis asub Vancouveri saarel, ning laev külastab Juneaud, Skagwayd ja Ketchikani ning sõidab läbi Lynni kanali. Minevikus on laev peatunud ka Sitkal ja sõitnud isegi märksa kaugemal kirdes olevasse Prints Williami lahte, samuti on reisid alanud suurematest linnadest, nimelt Kanadast Vancouverist või USA-st Seattle'ist.
Talvekuudel seilab Carnival Spirit Mehhiko läänerannikul. Reisid algavad USA-st San Diegost või Los Angelesest ning külastatakse Ensenadat, Cabo San Lucast, Manzanillot, Puerto Vallartat, Mazatláni ja La Pazi.
Kevadel ja sügisel külastab Carnival Spirit Hawaiil mitut sadamat, sealhulgas üsna väikeseid. Mõnikord jääb laev Hawaiile rohkem kui kuuks, aga mõnikord on see üksnes vahepeatuseks teel Alaskalt Mehhikosse.
Pärast seda, kui Carnival Spirit lõpetab oma 2012. aasta Alaska-hooaja, sõidab ta sealt Austraaliasse ja jääb sinna alaliselt. Sellest saab esimene kord, kui Carnival Cruises saadab laeva alaliselt väljapoole Põhja-Ameerikat.
CIRRUS

CIRRUS on Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide koostöövõrgustik. Võrgustikku kuuluvad regiooni disaini-, meedia- ja kunstikõrgkoolid. 
Põhitegevused.
CIRRUS-võrgustiku põhitegevused:
Struktuur.
2013. aastast on sekretariaat Eesti Kunstiakadeemias. Võrgustiku juht oli kuni 2022. aasta augustini Lone Dalsgaard Andre Koldingi Disainikoolist. Alates 2022. augustist on võrgustiku juht EKA disainiteaduskonna dekaan Ruth-Helene Melioranski.
Ajalugu.
CIRRUS-võrgustik asutati 1990. aastal Põhjamaade kunsti- ja disainiülikoolide koostöö tõhustamiseks Helsingi Kunsti- ja Disainiülikooli initsiatiivil, kus asus 1990–2007 ka võrgustiku sekretariaat. 
Rahastamine.
CIRRUS-võrgustiku sekretariaat esitab igal aastal taotluse Nordplusi kõrgharidusprogrammist põhitegevuste rahastamiseks.
Carnival Pride

Carnival Pride on ettevõttele Carnival Corporation &amp; plc kuuluv Spirit-klassi kruiisilaev.
Ristluslaeva sõsarlaevad on Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Miracle ning teistsuguse korstnaga Costa Atlantica ja Costa Mediterranea.
Carnival Pride ehitati 2001 Soomes STX Finlandi laevatehases. Laev läks maksma 375 miljonit USA dollarit. Laeva ristis 30. detsembril 2001 USA astronaut Tamara Jernigan. Avareisile läks laev 12. jaanuaril 2002.
Carnival Pride on 294 m pikk ja 32 m lai, tema süvis on 7,8 m.
Laeva jõuseadme moodustavad kuus Wärtsilä diiselmasinat 9L46D, millest igaühe võimsus on 10 395 MW. Kokku on nende võimsus 62 370 kW. Sõuseadme moodustavad kaks põtkurit, millest kummagi võimsus on 17,6 MW. Laev suudab arendada kiirust 22 sõlme.
Laeval on 12 tekki ja 1062 kajutit. Neist 80% on merevaatega ja viimastest omakorda 80% on oma rõduga. Laev võib peale võtta 2124 reisijat ja laevaperes on 930 liiget.
Carnival Pride sõidab Panama lipu all, aga tema kodusadam on Baltimore.
Osi

Osi ("Equisetum") on ainus tänapäeval eksisteeriv perekond osjaliste sugukonnast.
Osja perekonna esindajaid leidub kõikjal maailmas. Nad on mitmeaastased taimed. Enamik parasvöötmes kasvavaid liike on rohtsed, troopilised liigid seevastu igihaljad. 
Enamasti kasvavad nad 20 cm kuni 1,5 m kõrguseks, kuid raitosi võib kasvada kuni 2,5 m, hiidosi kuni 5 m ja "Equisetum myriochaetum" väidetavalt isegi kuni 8 meetri kõrguseks.
Perekond jagatakse kaheks alamperekonnaks:
Alamaperekond "Equisetum"
Alamperekond "Hippochaete"
Hübriidid.
Alamperekonna "Equisetum" hübriidid:
Alamperekonna "Hippochaete" hübriidid:
Imperfektiivne aspekt

Imperfektiivne aspekt on keeles aspekt, mis tähistab piiritlemata situatsiooni. Piiritlemata on situatsioon sel juhul, kui kujuteldav vaatluspunkt jääb situatsiooni kulu sisse. 
Näiteks "Päike kõrvetas. Poisid suusatasid viis kilomeetrit."
Eesti keel.
Aspekti väljendamine ja tõlgendamine.
Lausega tähistatava situatsiooni primaarne aspekt sõltub eelkõige verbi aspektist, s.o verbiga väljendatud situatsioonitüübi piiritletavusest/mittepiiritletavusest ning situatsiooni kestuslikkusest. Tüüpiliselt piiritlemata on mittepiiritletavad situatsioonid, mis on ühtlasi kõik duratiivsed.
Näiteks "Jüri magab. Poiss jookseb õues."
Duratiivsed piirivõimalusega situatsioonid võimaldavad mõlemat aspekti.
Näiteks "Ta ehitas suvilat" (piiritlemata) - "Ta ehitas suvila" (piiritletud); "Poiss kasvas" (piiritlemata) - "Poiss kasvas kahemeetriseks" (piiritletud).
Aspektitõlgenduse määrab ka teksti ajaline perspektiiv - kas sündmusi käsitatakse minevikulistena, tagasivaatavalt või üksteisele järgnevatena.
Näiteks "Oli varajane hommik. Jüri jooksis uksele."
Näiteks "On varajane hommik. Jüri jookseb uksele".
Sihitise funktsioonid aspekti väljendamisel.
Eesti keeles on põhiline aspekti väljendamise vahend sihitis. Nagu soome keeles, eristatakse ka eesti keeles osasihitist ja täissihitist.
Näiteks "Oskar tõi Tiidule jäätise. Mehed ehitasid endale maja."
Näiteks "Mehed ehitasid endale maju."
Näiteks "Takso sõidutas Peetrit viis kilomeetrit", soome keeles "Taksi kuljetti Petteriä viisi kilometriä."
Näiteks "Takso sõidutas Peetri viis kilomeetrit Oulust lõuna poole", soome keeles "Taksi kuljetti Petterin viisi kilometriä Oulusta etelään."
Vaata ka.
Perfektiivne aspekt
Aspektverb
Sihitu tegusõna

Sihitu tegusõna ehk intransitiivne tegusõna ehk intransitiiv ehk sihitu pöördsõna on tegusõna, mis esineb ilma sihitiseta. Sihitule tegusõnale vastandub sihiline tegusõna. 
Sihitud tegusõnad on näiteks: "armuma, noogutama, sõbrustama, lõõmama" jne. "Poiss armus tüdrukusse esimesest silmapilgust. Ma noogutasin märguandeks üks kord".
Sihitu tegusõna ei väljenda tavaliselt suunatud tegevust.
Laused, kus tegusõna juures sihitis puudub, on intransitiivlaused.
Samas võivad tavaliselt sihitud tegusõnad mõnikord esineda ka sihiliste tegusõnadena: "Laps nuttis enda hingetuks" - selles lauses on sihitis "enda".
Ka sihilised tegusõnad võivad vahel esineda ilma sihitiseta: "Nad söövad ja joovad". Sellistesse lausetesse saab siiski alati sihitise juurde lisada. 
Sihitu tegusõnaga koos esinev sihitis on oma olemuselt ebatüüpiline. Samasugune ebatüüpiline sihitis võib esineda ka koos sihiliste tegusõnadega. Sellisel juhul on tüüpiline sihitis lausest välja tõrjutud või on see teisenenud määruseks.
Sihiline tegusõna

Sihiline tegusõna ehk transitiivverb ehk transitiiv ehk sihiline pöördsõna on tegusõna, mis väljendab sihilist tegevust ja toob harilikult endaga lausesse kaasa sihitise. Sihilisele tegusõnale vastandub sihitu tegusõna ehk intransitiivverb.
Tüüpiline sihilise tegusõnaga lause on näiteks "Ma" (alus) armastan(öeldis) "sind" (sihitis).
Lauseid, mille öeldist laiendab sihitis, nimetatakse transitiivlauseteks. Laused, kust sihitis puudub, on intransitiivlaused.
Eesti keel.
Näiteks "Ema" aitab "last" (sihitis).
Kontekstiellipsi puhul, kui lausest jäetakse korduv element välja, võib ka transitiivlausest sihitis puududa.
Näiteks "Ema" kallab "kannust" "mahla" (sihitis). Tõstab ø "laste" "ette".
Transitiivlausete ja intransitiivlausete vastavus ei pruugi olla alati üksühene, sest
Sihitisele vastab lause tähendusstruktuuris enamasti neutraal, harvemini muud osaliste tüübid: 
Semantiliselt ehk tähenduslikult on sihitis alati tegevusobjekt, väljendades midagi, millele verbiga määratud tegevus on suunatud. 
Akusatiivkeeled ehk A- keeled.
Tegusõna on transitiivne ehk sihiline kui sellega liitub kohustuslikult kaks nimisõnafraasi, milles üks märgitakse aluseks ja teine sihitiseks. Akusatiivisüsteem kehtib nendes keeltes, kus transitiiv- ja intransitiivlause alused markeeritakse ühtmoodi, transitiivlause sihitis aga teistmoodi.
Näiteks ladina, eesti ja soome keel on akusatiivkeeled ehk A- keeled. 
Nt lauses "Caesar" "tuli" (ladina k "Caesar" "veni"+"t") on nii ladina kui ka eesti keeles alus "Caesar" markeerimata käändes - nimetavas. Lauses "Caesar" "võitis" "vaenlase" (ladina k "Caesar" "host"+"em" "vici"+"t") on sihitis markeeritud, see on ladina keeles akusatiivis, eesti keeles omastavas (võib olla ka osastavas käändes).
Keeletüübinimi akusatiivikeel ei tähenda, et keeles peaks olema morfoloogiline akusatiiv. Nimetus viitab üldisemalt transitiivlause sihitise märgistamisele mingi alusest erineva vormiga.
Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava 2010–2013

Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava aastateks 2010–2013 on Põhjamaade Ministrite Nõukogu energiapoliitilise töörühma koostatud dokument, mis määrab peamised suunad Põhjamaade energiaalases koostöös.
Tegevuskava põhineb eelmisel samalaadsel dokumendil, millest juhinduti aastatel 2006–2009.
Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani energiaalase koostöö peamised eesmärgid on tagada stabiilne ja usaldusväärne energiavarustus, säästlik areng ja inimeste heaolu Põhjamaades. Oluline on jätkata piirideta siseturu loomist, pöörata erilist tähelepanu hõredalt asustatud piirkondade energiavarustusele ning teha rahvusvahelist koostööd.
Nelja aasta kestel keskendutakse eelkõige järgmisele:
Plaanitakse edendada säästlikku energiakasutust nii elamutes, transpordis kui ka tööstuses ning innustada säästlike toodete ja tehnoloogiate arendamist. Suurendatakse elektri- ja soojusenergia koostootmist.
Toetatakse uurimis- ja arendustööd tõhusate, säästlike ja puhaste lahenduste leidmiseks nii energia tootmises, salvestamises, tarnimises kui ka tarbimises. Suurendatakse hüdroenergia, geotermilise energia, bioenergia ja tuuleenergia osakaalu energiatootmises.
Uusi lahendusi püütakse leida Põhjamaadele iseloomulike hõredalt asustatud alade jaoks. Paljud neist jäävad maad katvatest võrkudest eemale ja vajavad seega kohalikke energiaallikaid. Eriti rannikualadel plaanitakse paremini ära kasutada mere- ja tuuleenergiat. Erilist tähelepanu pööratakse ka energiasalvestuse tõhustamisele ja uudsete salvestusviiside väljatöötamisele. Salvestatud energiat vajatakse nii hõredalt asustatud aladel kui ka näiteks õhu- ja meretranspordis.
Oluliseks peetakse ka koostööd ja kogemuste vahetust naabritega, sealhulgas Baltimaade ja Venemaaga, samuti Kanada, Šotimaa ja teiste põhjamaiste ja harvalt asustatud piirkondadega, ning Põhjamaade ideede, tehnoloogiate ja toodete turundamist maailmas.
Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut

Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut (NORDVULK; rootsi keeles "Nordisk Vulkanologisk Institut"; inglise keeles "Nordic Volcanological Center") on vulkanoloogiaga tegelev Põhjamaade uurimisinstituut.
Instituut tegutseb Reykjavíkis Islandi ülikoolis. See asutati 1974. aastal.
Instituudi tegevust rahastab peamiselt Põhjamaade Ministrite Nõukogu, osaliselt ka Islandi riik.
Michel Martelly

Michel Joseph Martelly (esinejanimega Sweet Micky; sündinud 12. veebruaril 1961 Port-au-Prince'es) on Haiti muusik ja poliitik, kes oli 14. maist 2011 kuni 7. veebruarini 2016 Haiti president.
Michel Martelly on endine muusik esinejanimega Sweet Micky. Ta sai tuntuks haiti tantsumuusika "compas" lauljana. Ta tegi end meeldejäävaks oma parukate ja kostüümidega ning laval pükste allalaskmisega. Ta on töötanud ka ehitustöölisena Miamis. 
Enne presidendiks kandideerimist tal poliitiline kogemus puudus. Martelly valiti presidendiks märtsis 2011 valimiste teises voorus 68% häältega. Valimiste esimeses voorus sai ta 21,84% häältest, kuid valimised olid ebademokraatlikud ja tulemusi võltsiti. Ta on teravalt kritiseerinud endist presidenti Jean-Bertrand Aristide'i.
Ta elab oma naise ja nelja lapsega Pétionville'is.
Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee

Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee (rootsi keeles "Nordiskt kontaktorgan för jordbruksforskning"; inglise keeles "Nordic Joint Committee for Agricultural Research", lühend NKJ) on Põhjamaade koostööorgan põllumajandusteaduse vallas.
NKJ asutati 1965. aastal. Alates 1987. aastast on NKJ toiminud ka Põhjamaade Ministrite Nõukogu nõustajana põllumajanduse teemal.
NKJ koordineerib Põhjamaade põllumajandusuuringuid, koostab ülevaateid, vahendab infot ja korraldab seminare.
Koostöökeskuse peamiste eesmärkide hulgas on:
Asutuse sekretariaat asub Oslos NordForski juures.
NordVind

NordVind on Põhjamaade Ministrite Nõukogu projekt tuuleenergia kasutamise edendamiseks Põhjamaades.
Projekti alustati aastal 2006.
NordVind tegeleb tuuleenergia kasutamise tingimuste ja võimaluste uurimisega Norras, Rootsis, Soomes ja Taanis ning korraldab muu hulgas tuuleenergiateemalisi töötube.
NordVindi sekretariaat asub Oslos.
Osoonravi

Osoonravi on mis tahes ravimeetod, mille puhul kasutatakse toimeainena osooni. 
Kuigi osooni on raviotstarbel kasutatud juba 19. sajandil, on selle toime teaduslik uurimine alanud alles viimastel aastatel.
Initsieerimisreaktsioon

Initsieerimisreaktsioon ehk keemilise reaktsiooni initsieerimine on esmane keemiline reaktsioon, mis reaktsiooni keskkonnas moodustab aktiivsed osakesed. Tavaliselt initsieerimisreaktsioonis genereeritakse stabiilsest molekulist aktiivne intermediaat, mis alustab edasist reaktsiooni. Enamasti aktiivsed intermediaadid panevad aluse reaktsioonide ahelale (ahelreaktsioonile).
Näiteid.
1. Alkaanide ja alkeenide radikaalne kloorimine, milles kloori molekuli dissotsiatsioon (homolüüs) toimub ultraviolettvalguse toimel
2. Monomeeride polümerisatsioonireaktsioonid initsieeritakse mitme erineva mehhanismiga:
Polümerisatsiooni initsieerimine AlCl3 toimel, kokatalüsaator R-Cl (või H-OH või R-OH jm)
R–Cl + AlCl3 → R+ + AlCl4- 
R+ + CH2=CHR’ → R–(CH2–CHR’)+
Polümerisatsiooni initsiaator "vs" katalüsaator.
Aineid, mis monomeeri keskkonnas moodustavad aktiivseid osakesi ja alustavad ahela kasvu reaktsiooni, nimetatakse initsiaatoriteks või katalüsaatoriteks. 
Radikaalpolümerisatsiooni initsiaatoriteks on ained, mis kergesti moodustavad vabu radikaale. Iga moodustunud radikaal võib ühineda monomeeri molekuliga ja alustada üht reaktsiooniahelat, seega üht polümeerset molekuli. Seejuures initsiaatoriks olnud osake jääb seotuks ahela „algusega” ja ei osale järgnevates reaktsioonietappides. "Initsiaator reaktsiooni käigus kasutatakse ära pöördumatult,kuid selle asemele tekib uus aktiivne radikaal".
Ioonse polümerisatsiooni katalüsaatoriteks on ained, mis reaktsiooni keskkonnas moodustavad ioonipaare või oluliselt polariseeritud komplekse, mis alustavad polümerisatsiooniahelat. Need ioonipaarid või polaarsed molekulid (erinevalt vabadest radikaalidest) osalevad igas järgnevas ahela kasvu etapis, s.t. elementaarreaktsioonis järgmise monomeeri molekuliga. "Katalüsaatorit protsessi käigus ära ei kasutata ja see regenereerub".
Delegeerimine

Delegeerimine on 1) enda esindajaks ehk delegaadiks saatmine; 2) (juriidilises keeles) volitamine.
Teise tähenduse laienedes on delegeerimine kõnekeeles hakanud tähendama tööülesannete ja vastutuse jagamist alluvatega, näiteks meeskonna liikmetega.
Polüfenoolid

Polüfenoolid on rühm taimseid ühendeid, mida leidub teatud puu- ja köögiviljades. 
Paljud polüfenoolid toimivad antioksüdantidena ja vähendavad organismis vabade radikaalide kahjustavat toimet.
Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus

"Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus" on Indrek Hargla 2010. aastal ilmunud ajalooline kriminaalromaan, milles astub esmakordselt üles apteeker Melchior Wakenstede. 
Teose sündmustik toimub Tallinnas 1409. aastal. Mõrvamüsteeriumi keskmes on Oleviste kirik.
2011. aasta jaanuaris välja antud kordustrüki on kujundanud Mari Kaljuste ja Anne Pikkov. 
Teose põhjal on loodud film "Apteeker Melchior", mis esilinastus 2022. aasta aprillis.
Aspektverb

Aspektverb ehk aspektiline verb on sihiline tegusõna, mis väljendab tegevust, millele on omane sisemine piirivõimalus. S.t et seda tegevust on võimalik piiritleda näiteks kestuse või tulemuslikkuse alusel, pidada lõpetatud või lõpetamata tegevuseks. Aspektverb on verb, millel on oma leksikaalne aspekt. Aspektverbile vastandub partitiivverb, mis väljendab piiritlemata tegevust.
Eesti keel.
Kuna piirivõimalus võib, aga ei pruugi lauses realiseeruda, võimaldab aspektverb eesti keeles kasutada nii nimetavas, omastavas kui ka osastavas käändes sihitist.
Näited:
Seevastu partitiivverb võimaldab kasutada lauses ainult osasihitist. Näiteks partitiivverbi "nägema" laiendab vaid osastavas käändes sihitis. Võimatu on öelda "Ma nägin meri/mere", võimalik on vaid "Ma nägin merd".
Eesti keele aspektverbe.
Aspektverbide hulka kuuluvad näiteks üksikverbid "avastama, jätma, looma, parandama, saavutama, kujundama, tekitama, äratama, sooritama, koostama, leotama, moodustama, keetma, võtma, saama, haarama, voltima, laenama, tooma, viima, kutsuma, teatama, varuma".
Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus

"Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus" on Indrek Hargla 2010. aastal ilmunud ajalooline kriminaalromaan, milles astub üles apteeker Melchior Wakenstede. 
Teose sündmustik toimub Tallinnas 1419. aastal. Apteeker Melchior avastab Rataskaevu tänaval Unterraineri maja ees tundmatu hulguse kastreeritud laiba. Asja uurides selgub, et Tallinnas on surnud juba kolm Rataskaevu viirastust näinud inimest – tornipealik, prostituut ja flaami maalikunstnik. 
Teose põhjal on valminud film "Apteeker Melchior. Viirastus".
Ajaloolised kaardid joonistas Anne Pikkov.
Romaani tõlked.
Prantsuse keeles ("Spectre de la rue du puits") ilmus teos Actes Sud kirjastuselt 2015. aastal.
Ungari keeles ("Melchior és a Kerekeskút utca lidérce") ilmus teos Metropolis Media kirjastuselt 2015. aastal Nóra Ráczi tõlkes.
Inglise keeles ("Apothecary Melchior and the Ghost of Rataskaevu Street") ilmus teos Peter Owen Publishers kirjastuselt 2016. aastal.
Tarmo Lausing

 
Tarmo Lausing (sündinud 21. aprillil 1983 Tartus) on Eesti poliitik.
Haridus.
Lausing on lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning omandanud Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi õigusteaduses.
Poliitiline karjäär.
Aastatel 2001–2013 kuulus ta Eesti Keskerakonda, alates 2019. aastast kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.
Keskerakonda astunult töötas Lausing riigikogu liikme Küllo Arjakase assistendina. 2003-2004 töötas ta Lasnamäe linnaosavalitsuses, mille juurde tema algatusel rajati Lasnamäe Õpilaste Nõukoda. Ka aitas ta kaasa Tallinna Õpilasvolikogu asutamisele.
2005. aasta aprillist töötas ta Tallinna hariduse, kultuuri ja noorsootöö valdkonna abilinnapea nõunikuna. Hiljem töötas ta haridus- ja teadusministeeriumis abiministri nõunikuna.
2003-2005 oli Lausing Keskerakonna noortekogu esimees, seejärel sai temast Keskerakonna Lasnamäe piirkonna aseesimees. 2005. aastast on ta olnud ka Tallinna linnavalitsuse haridus- ja kultuurikomisjoni liige (hiljem ka esimees) ning 2004. aasta märtsist Tallinna linnavalitsuse noortenõukogu liige.
2005. aastal algatas Lausing Tallinna noorteöö tava Madridi samalaadse ürituse "Noche mas Joven" eeskujul. Esimene noorteöö toimus 2005. aasta septembris Lasnamäel ja Tallinna kesklinnas; üritust korraldati kokku seitsmel aastal järjest.
2006-2008 kuulus ta Tallinna õpilasmaleva nõukokku.
2007. aastal valiti Lausing Tallinna linnavolikogu aseesimeheks. Esimesel hääletusel 14. juunil ei kogunud ta piisavalt hääli, valimine õnnestus teisel katsel 21. juunil.
2007. aasta 23. augustil andis Lausing Tallinna linnavolikogus sisse eelnõu, milles tehti linnavalitsusele ülesandeks püstitada Jüri Vilmsile Tallinna mälestusmärk. Raskuste tõttu asukoha leidmisel jäi mälestusmärk siiski rajamata.
Novembris 2007 tegi Lausing koos Maria Beljatskaja ja Nikolai Degtjarenkoga linnavolikogus ettepaneku, et Tallinn eraldaks eelarvest pool miljonit krooni alkoholivastase teavituskampaania jaoks, mis algaks reklaamikampaaniaga ja mille käigus pandaks alkoholi müüvates Tallinna poodides nähtavale kohale infokandjad alkoholivastaste loosungitega.
Kuni 2008. aastani juhtis Lausing Jüri Vilmsi Sihtkapitali, mis andis välja Keskerakonna ajalehti Kesknädal ja Vesti Dnja.
Lausing on toetanud ajakirjanduses Tallinna Televisiooni, ta kuulus ka TeleTallinna kontseptsiooni välja töötanud komisjoni.
2010. aasta kohalikel valimistel sai Lausing Lasnamäel kandideerides 410 häält.
Septembris 2013 lahkus Lausing Keskerakonnast protestiks noorpoliitik Vladimir Sveti sunniviisilise ümberpaigutamise vastu Keskerakonna valimisnimekirjas. Oktoobris 2013 avaldas Eesti Ekspress artikli, milles Lausing tunnistas, et on osalenud Keskerakonnale teadmata päritoluga raha annetamisel.
2019. aasta suvel astus Lausing Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikmeks. 6. jaanuaril 2020 valiti ta SDE Tallinna piirkonna aseesimeheks ja Kesklinna osakonna aseesimeheks.
Isiklikku.
Tarmo Lausingul on neli last.
Husaar

Husaar on nimetus, mida kasutati mitut tüüpi kergeratsaväelaste kohta.
Üldise arusaama järgi on husaar ungari algupäraga kergeratsaväelane, esimesed husaarirügemendid pärinevad Ungari mustast armeest. Nimetus husaar tuleneb ungari keelest ning tähendab kahekümnendiklane (ungari "husz" - kakskümmend; "ar" - ette või ära andma). 1458. aastal kehtestati Ungaris seadus, mille kohaselt iga 20 aadlimõisa kohta tuli anda väeteenistusse üks ratsamees, sellest aadlike maakaitse-ratsaväest värbas üksusi samuti türklaste vastu sõdivasse Poola väkke. Ungarlaste sõjameheoskused olid nii kõrged, et termin husaar muutus auasjaks. Nii hakkasidki end 16.–17. sajandil husaarideks nimetama ka poola aadliratsaväe rüütlid, kes kandsid aga raudrõivast ja olid relvastatud piikidega, olles seega klassikalises mõttes midagi kürassiiri ja ulaani vahepealset. Osa sõjaajaloolasi teevad terminoloogiliselt vahet Poola husaari ("hussar") ja Ungari husaari ("huzar") vahel, kuid eesti traditsioonis see võimalus puudub. Soovitatav on kasutada: Poola husaar = raskeratsavägi ja Ungari husaar = kergeratsavägi juurde.
Juurvili

Juurvili on köögivili, mille söödav osa on maa-alune paksend, kõnekeeles "juur". Botaanilises mõistes võib olla tegu juure, sibula või risoomi ehk paksenenud varreosaga.
Juurviljade hulka kuuluvad näiteks porgand, peet, redis, kaalikas, naeris, pastinaak, jaapani redis, takjas, juurseller, must rõigas, aed-mustjuur ja aed-piimjuur.
Kaunvili

Kaunviljad on liblikõielised köögiviljad, mille söödav osa on kaun või kaunas olevad seemned.
Liigid.
Kaunviljade hulka kuuluvad näiteks hernes, kikerhernes, suhkruhernes, lääts, põlduba, sojauba, aeduba, mungvigna, okra (ehk söödav muskushibisk), guaarauba, lobauba, kaheõieline hobukaun.
Kirjeldus.
Enamik kaunvilju kasvab üheaastaste põõsaste, kääbustaimede või hiidsortidena (mõned neist on üle 2 meetri kõrged). Enamik kaunvilju eelistab sooja kliimat, erandiks on hernes ja uba, mis taluvad ka madalaid temperatuure. Kaunad on liikidel keskmiselt 8–20 cm pikkused, neis on 4–12 neerukujulist seemet. Seemned erinevad suuruselt ja värvilt – rohelisest pruuni, musta, punase, kollase ja valgeni. 
Kasutamine.
Kaunvilju süüakse nii tervelt kui ka püreestatult kas külmalt või soojalt. Neist saab jahvatada jahu, vilju võib röstida, kääritada ja idandada. 
Ajalugu.
Paljusid kaunviljaliike tunti juba eelajaloolisel ajal. Varaseimad leiud pärinevad Lähis-Idast, seal on ka läätse ja herne kodumaa. Antiik-Kreekas ja Roomas peeti kaunvilju "vaese mehe toiduks". Keskajal söödi kaunvilju palju Euroopa põhjaosas, kus teraviljasaagid kliima tõttu sageli ikaldusid. Tänapäeval on kaunviljad aukohal iseäranis Põhja-Aafrika, Ladina-Ameerika ja Aasia köögis.
Toomas Suurväli

Toomas Suurväli (sündinud 2. aprillil 1945 Stockholmis) on eesti kergejõustiklane. 
Ta alustas treenimist 1964. aastal Tööjõureservides. Ta võitis 1973. aastal Euroopa mitmevõistluse karikavõistluste poolfinaali 8018 punktiga ja pälvis meeskondliku hõbeda. 1975. aastal sai ta meeskondliku kulla. 
1969. aastal sai ta Nõukogude Liidu karikavõistluste hõbemedali. Ta on kahekordne Eesti meister kümnevõistluses (1976 ja 1978), 110 m tõkkejooksus (1972 ja 1973) ning kolmekordne meister teatejooksudes. Kuulus üheksa korda Nõukogude Liidu kümnevõistluse meeskonda ja 31 korda Eesti koondisse.
Oli kümnevõistluses 1973. aastal maailma edetabelis 9. kohal. Startis aastatel 1966–1981 61 kümnevõistlusel ja lõpetas neist 58, olles teadaolevalt enim kümnevõistlusi teinud eestlane. 
Isiklikke rekordeid: 100 m jooks 10,7 (1970), 400 m jooks 49,0 ja 1500 m jooks 4.15,4 (1973), 110 m tõkkejooks 14,5 (1969), kõrgushüpe 1.95 (1973), teivashüpe 4.50 (1972), kaugushüpe 7.40 (1969), kuulitõuge 14.69 (1979), kettaheide 48.92 (1977), odavise 69.08 (1978). 
Meistersportlane (1967), aumeistersportlane (1971). 
Tegutsenud pikka aega Rootsis ja hiljem ka Eestis treenerina (6. kutsetase, 2010).
Põhjamaade Bioeetika Komitee

Põhjamaade Bioeetika Komitee (inglise keeles "Nordic committee on bioethics", rootsi keeles "Nordisk kommitté för bioetik") on Põhjamaade Ministrite Nõukogule alluv koostööorgan, mille eesmärk on edendada bioeetikaalast koostööd ja infovahetust Põhjamaade teadlaste, poliitikute, riigiametnike ja arvamusliidrite vahel.
Komitee asutati 1989. aastal. Sellesse kuulub kaks liiget igalt Põhjamaalt ja üks vaatlejaliige Fääri saartelt.
Bioeetika komitee korraldab töötube, konverentse ja loenguid bioeetika teemal ning annab välja raporteid ja bioeetikat puudutavat arutelu edendavaid trükiseid. Arutellu kaasatakse erinevate valdkondade asjatundjaid.
Põhjamaade Kiirguskaitse Selts

Põhjamaade Kiirguskaitse Selts (rootsi keeles "Nordiska sällskapet för strålskydd", inglise keeles "Nordic Society for Radiation Protection") on Põhjamaade koostööorgan kiirguskaitse vallas.
Kiirguskaitse seltsi algataja oli rootsi füüsik Rolf Sievert. Selts asutati Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani esindajate osalusel 10. juunil 1964 Stockholmis. Samal aastal sai seltsist Rahvusvahelise Kiirguskaitse Assotsiatsiooni (IRPA) liige. 
Seltsi peamine eesmärk on vahendada Põhjamaade vahel kiirguskaitsealaseid teadmisi ja kogemusi. Tegevus puudutab muu hulgas töötajate ja patsientide, kuid ka kogu elanikkonna kaitset kiirguse eest. Selts peab iga kolme aasta tagant korralisi konverentse, kus teaduslike ettekannetega esinevad nii seltsi liikmed kui ka asjatundjatest külalisesinejad. Vajadusel korraldatakse lisaks temaatilisi konverentse.
Seltsi liikmeks võetakse inimesi, kellel on seltsi tegevusvaldkonnaga seotud kõrgharidus või muul viisil omandatud asjatundlikkus.
Selts annab välja Bo Lindelli auhinda.