Taani hindamisraamat

Taani hindamisraamat, ladina keeles Liber Census Daniæ (taani keeles tuntud kui "Kong Valdemars Jordebog", "Kuningas Valdemari maade raamat") on 13. sajandist pärinev mitmekesise sisuga pärgamentköide, mida on alates 1929 hoitud Taani riigiarhiivis Kopenhaagenis (enne seda Stockholmis, mille järgi nimetatud ka "Codex Holmiensis"). Hindamisraamatu esialgse käsikirja lasi tõenäoliselt koostada Taani kuningas Valdemar II (1170–1241) oma valitsusaja (1202–1241) teises pooles, hiljem on samasse köitesse lisatud mitmeid teisi kirjutisi.
Raamat on oluline ajalooallikas, milles on esmamainitud paljusid kohti tänapäeva Taanis, Saksamaal, Rootsis ja Eestis.
Sisu.
Tiina Kala järgi on Taani hindamisraamatu kokkuvõtlik lühikirjeldus: "Köide A 41, tänapäevase täissignatuuriga "Rigsarkivet, 205, Indre Forhold, 1290–1300, C 8, Kong Valdemars Jordebog", on väike puukaantega raamat mõõtmetega 16,7 × 12,3 cm, milles on 7 + 153 sekundaarselt numereeritud pärgamentlehte." 
Erinevad uurijad on käekirja järgi raamatus eristanud kuni neli erinevat kirjutajat, kellest mahuliselt domineerib "käekiri A" (väidetavasti "frater Johannes Jutae").
Svend Aakjaeri järgi on raamatu sisukord:
Suur Eestimaa nimistu.
Suur Eestimaa nimistu on 27 pärgamendilehest koosnev Taani hindamisraamatu üks osa. See on koostatud aastatel 1219–1220 munkade poolt, kes Eestimaal ringi liikusid ja rahvast ristisid. Munkade koostatud nimistus on üle 500 kohanime Harju- ja Virumaalt. 421 neist on kasutusel tänapäevani. Ära toodud on ka maavaldussuhted.
Nimistu redigeeris 1241. aastal Tallinna piiskop Thorkill. Omanditiitlite revisjoniks koondati nimistud ühte ja märgiti külanimede juurde, millisesse kihelkonda ja kirikukihelkonda need kuulusid.
Kohanimede kirjaviisis avaldub alamsaksa keele ja mõningal määral skandinaavia keelte mõju.
Väike Eestimaa nimistu.
Selline on Väikese Eestimaa nimistu originaaltekst, Friedrich Georg von Bunge 1802–1897 järgi Liv-, est- und kurländisches Urkundenbuchi esimesest köitest:
"In Wironia v. kiligundae, in quibus sunt III millia uncorum.
"In Jerwia III kiligundae, quae habent II. millia uncorum.
"Wegele, una kiligunda, in qua habent fratres militiae 
"D.C. uncos et 
"episcopus Hermannus C.C.C.C.
"Møge, una kiligunda, in qua sunt C.C.C.C. unci.
"Norumegunde, una kilig., in qua sunt D.C. unci.
"Alempos, una kilig., in qua sunt C.C.C.C. unci. Hanc habent fratres militiae sibi iniuste vindicatam, sum a nullo dinoscuntur certo titulo habuisse.
"In Revaelae III. kiligundae, in quibus sunt M.D.C. unci.
"In Harriaen III. kiligundae, in quibus sunt M.C.C. unci.
"In Osilia IIII. kilig., in quibus sunt tria millia uncorum.
"In Rotelewich VII. kilig., in quibus sunt M.D.C.C.C.C. unci.
Taani hindamisraamat on üks suuremahulisemaid 13. sajandist pärit kirjalikke materjale.
1933. aastal avaldas Paul Johansen ühe olulisema Taani hindamisraamatut käsitlevaid uurimusi, Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Raamat sisaldab muuhulgas Eestimaa suure ja väikese nimistu faksiimile, Taani hindamisraamatus mainitud Põhja-Eesti Taani valduste külade nimekirja, nende ajaloo ja Taani kuninga Eestimaa vasallide sugupuud.
Taani hindamisraamatu külad.
Virumaa.
Muinaskihelkonnad.
Virumaal kokku: 2923 adramaad