tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Viruküla–Padise tee

Viruküla–Padise tee (registrinumbriga 11175) on 19,1 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Lääne-Harju vallas. 
Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Kivitammi külas (Saue vald). Tee kulgeb läbi Kivitammi, Tabara, Siimika, Kobru, Kasepere ja Padise küla. Tee lõpeb Keila–Haapsalu maantee kahekümne esimesel kilomeetril Padise külas (Lääne-Harju vald). 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 12 truupi. Teel on Kasemetsa, Aruallika, Siimika ja Kobru bussipeatused.
Tee on vahelduvalt pinnatud ja kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Tee on valgustamata.
Ш

Ш (ш) (loetakse "šaa") on kirillitsa täht, mis esineb kõikide kirillitsal põhinevates slaavi keelte tähestikkudes (bulgaaria tähestikus, vene tähestikus, valgevene tähestikus, ukraina tähestikus, serbia tähestikus ja makedoonia tähestikus) ning mõne mitteslaavi keele tähestikus.
Vene tähestiku ш-le vastab eesti kirjas š.
Koelmu

Koelmu on mingi veekogu osa, mis on sobilik kalade kudemiseks. Eesti keeles on sellele terminile palju sünonüüme: kudekoht, kudeala, kudepaik, kudemispaik.
Kuna kaladel on enamasti väline viljastumine ja vastsete areng toimub kudemispaiga lähedal, siis peavad koelmud vastama mitmetele erilistele tingimustele. Neist kõige tähtsamad on vee temperatuur ja hapnikusisaldus. Mõnede kalade jaoks on oluline ka taimestiku olemasolu (näiteks haug), teistele jälle kruusane ja liivane põhi (paljud lõhelased). 
Tänapäeval on veekogude eutrofeerumise ja mudastumise tagajärjel paljud endisaegsed (vääris)kalade kudemispaigad hävinud, mistõttu inimene on hakanud rajama tehiskoelmuid.
Pispala

Pispala on Tampere linnaosa 1937. aastast alates.
Pispalas asub "Rajaportin sauna", Soome vanim (1906. aastast toimiv) avalik saun.
Mexicali

Mexicali on linn Mehhikos, Baja California osariigi ja Mexicali valla halduskeskus. USA piiri ääres paiknev Mexicali on Ladina-Ameerika põhjapoolseim linn. Teisele poole piiri jääb California linn Calexico.
Elanike arv 2005. aastal oli 653 046.
Mexicali asutati 1903. aastal, pärast Colorado jõega ühendatud niisutuskanali rajamist. Nii Mexicali kui ka Calexico moodustasid oma nime Mehhiko ja California nimede kombineerimise teel.
Linn asub põllumajanduspiirkonnas. Traditsiooniliselt on kasvatatud puuvilla ja nisu; tänapäeval on üha olulisemaks saanud köögiviljade kasvatamine. Kiirelt arenevad ka elektroonikatööstuse allhangetega tegelevad ettevõtted ja toiduainetetööstus. Käigus on koostööprojekt Californiaga pooljuhtide tootmiseks – "Silicon Border".
Mexicalis on üks Põhja-Ameerika suuremaid hiinlaste kogukondi.
Mexicali vald

Mexicali vald on vald Mehhiko põhjaosas Baja California osariigis. Valla halduskeskus on Mexicali.
Mexicali vald loodi 1953. aastal. See on Ladina-Ameerika kõige põhjapoolsem vald.
Valla suuremad linnad lisaks Mexicalile on Santa Isabel, Guadalupe Victoria ja San Felipe.
La Paz (Mehhiko)

La Paz on linn Mehhikos, Baja California Suri osariigi ja La Pazi valla halduskeskus.
La Paz asutati 1596. aastal.
Elanike arv 2005. aastal oli 189 176. Et La Paz on üks Mehhiko jõukamaid linnu, kasvab linna elanikkond pidevalt vaesemast lõunaosast saabuvate tööotsijate arvel.
Linna tähtsamad majandusharud on turism (eriti ökoturism), hõbeda kaevandamine, põllumajandus, kalandus ja pärlipüük.
La Pazi vald

La Pazi vald on vald Mehhiko põhjaosas Baja California Suri osariigis. Valla halduskeskus on La Paz.
La Pazi valla pindala on 20 275 km² ja elanike arv 2005. aastal oli 219 596.
Suuremad asulad La Pazi vallas on La Paz, Todos Santos, El Centenario, Chametla ja El Pescadero.
Christian Thomasius

Christian Thomasius (1. jaanuar 1655 Leipzig – 23. september 1728 Halle) oli saksa filosoof. 
Ta arvas, et filosoofia peab olema üldarusaadav ja tooma praktilist kasu. Valgustuse ülesannetest rõhutas ta hariduse andmist õpetatuse asemel. Sellest lähtudes hakkas Thomasius Leipzigi ülikoolis pidama loomuõiguse loenguid seni üldkasutatava ladina keele asemel hoopis saksa keeles, kuid 1678. aastal saadeti ta sellest linnast välja.
Thomasius oli usklik, kuid rõhutas südametunnistuse vabadust ja väitis, et mõistel "ketserlus" puudub juriidiline sisu. Ta astus välja ka tol ajal sagedaste nõiaprotsesside vastu ja kritiseeris teravalt oma aja ühiskonda.
Thomasius sai tuntuks kui kõlblusfilosoof, kes arvas, et ühiskonna ümberkorraldamine eeldab kõlbluse parandamist. Ta rõhutas, et inimese individuaalne tahe tuleb allutada üldisele. Tulevane ühiskond pidi olema vabade ja võrdsete inimeste ühendus, mida seob armastus ja vastastikused teened.
Arranžeering

Arranžeering on muusikas heliteose seade, mille puhul algsest heliteosest eemaldatakse või sellele lisatakse uut muusikalist materjali, nii et tulemuseks on uus, loominguliselt iseseisev ja algsest heliteosest sõltumatu teos.
Arranžeeringu loomine on arranžeerimine, arranžeeringu tegija on arranžeerija.
Autoriõiguse seaduse järgi on arranžeering tuletatud teos.
Anabel Medina Garrigues

Ana Isabel Medina Garrigues, tuntud kui Anabel Medina Garrigues (sündinud 31. juulil 1982 Valencias) on Hispaania tennisist.
Seisuga 27. aprill 2009 on Anabel Medina Garrigues WTA edetabelis 18. kohal, mis on tema senine parim koht. Ta on võitnud kaheksa WTA turniiri üksikmängus ja 12 WTA turniiri paarismängus.
Padise – Kurkse – Harju-Risti tee

Padise – Kurkse – Harju-Risti tee (registrinumbriga 11176) on 15,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. 
Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Padise külas. Tee kulgeb läbi Padise, Laane, Kurkse, Altküla ja Harju-Risti küla. Tee lõpeb Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee kuuendal kilomeetril Harju-Risti külas. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 16 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Teega ristub üheksandal kilomeetril Kurkse tee, neljateistkümnendal kilomeetril Harju-Risti tee.
Tee on alates 2017 aastast mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kurkse tee

Kurkse tee (registrinumbriga 11177) on 1,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Kurkse külas. 
Tee saab alguse Padise–Kurkse–Harju–Risti tee üheksandal kilomeetril.
Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Ämari tee

Ämari tee (registrinumbriga 11178) on 3,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. 
Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Lemmaru külas. Tee kulgeb läbi Lemmaru ja Veskiküla küla ning Ämari aleviku. Tee lõpeb Ämari alevikus.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee katte ja tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Karlmann (majordoomus)

Karlmann (706, 708, 714 või 716 – 17. juuli või 17. august 754) oli Frangi riigi hertsog ja Austraasia majordoomus aastatel 741–747.
Karlmann oli majordoomus Karl Martelli poeg ja hilisema Frangi kuninga Pippin Lühikese vend. Tõenäoliselt oli ta viimasest mõne aasta võrra vanem. Seetõttu pärandas isa talle Austraasia majordoomuse koha, millele lisandus veel võim Alemannia üle ning Baieri kui vasall. Esialgu tegid Pippin ja Karlmann koostööd: 742. aastal vangistasid nad oma poolvenna Grifo ja saatsid ta kloostrisse. 743. aastal panid nad troonile viimase Merovingist valitseja, Childerich III. Nad aitasid üksteist ka mässuliste vasallide vastu: 742 ja 745. abistas Karlmann Pippinit Akvitaania hertsogi Hunaldi vastu, 742 ja 744 Pippin Karlmanni Baieri hertsogi Odilo vastu. Lisaks sõdisid nad 742–743 ka saksidega, võites nende hertsogit Theoderichi. 
Karlmann oli sügavalt usklik valitseja ja tema ajal algas hilisema Saksamaa territooriumil laiaulatuslik kristlik misjon, mida juhtis Püha Bonifatius. Sisepoliitikas oli ta aga karm, surudes veriselt maha alemannide vastuhaku 746. aastal korraldas Austraasia majordoomus Karlmann, Karl Martelli vanem poeg Cannstattis, kõikide alemannide ülikute kohtumise, kus Karlmann vahistas mitu tuhat ülikut, keda süüdistati Theudebaldi ja Odilo ülestõusust osavõtus, ning lõpuks hukkas nad kõik riigireetmise eest. Cannstatti verekohus kõrvaldas peaaegu kogu alemannide hõimu juhtkonna ja lõpetas Alemannia hertsogkonna iseseisvuse, seejärel mida valitsesid seda Frangi hertsogid.
747. aastal loobus Karlmann aga ootamatult ilmalikust elust ja läks kloostrisse. Võimalik, et selle taga oli tema venna Pippini salasepitsus, kuid otseseid tõendeid selle kohta pole. Karlmanni poeg Drogo sai tema asemel Austraasia majordoomuseks, kuid kõrvaldati peagi Pippini poolt võimult. 754. aastal sekkus Karlmann veel viimast korda poliitikasse, kui paavst palus Pippinilt abi langobardide vastu ja saatis Kalrmanni oma saadikuna tema juurde. Pippin keeldus aga paavsti aitamast ning vangistas oma venna. Vangistuse ajal Karlmann ka suri.
Ellamaa–Lehetu tee

Ellamaa–Lehetu tee (registrinumbriga 11179) on 5,4 km pikkune kõrvalmaantee Saue valla Ellamaa ja Lehetu külas. 
Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kolmekümnendal kilomeetril. Tee lõpeb Turba–Lehetu tee viiendal kilomeetril. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga viis truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee katte ja tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
James Burton

James Burton (sündinud 21. augustil 1939 Mindenis Louisiana osariigis) on USA kitarrist, kes on tausta mänginud nii stuudios kui laval umbes tuhandele artistile, sealhulgas ka Ricky Nelsonile, Elvis Presleyle ja John Denverile.
Ta kuulub nii "Rock'n'roll"'i Kuulsuste Halli kui "Rockabilly" Kuulsuste Halli.
Paldiski lõunasadama tee

Paldiski lõunasadama tee (registrinumbriga 11180) on 0,7 km pikkune kõrvalmaantee Paldiski linnas (Paldiski linna tänavana Rae põik). Tee saab alguse Paldiski–Padise tee teisel kilomeetril.
Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on asfaltkattega. Tee kuulub linnatänava klassi. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Bernhard II

Bernhard II nime kandvaid valitsejaid on olnud mitu:
Bernhard II (Lippe)

Bernhard II Lippest ("Bernhard zur Lippe"; umbes 1140 – aprill 1224) oli Lippe isand aastatel 1168–1196 ja Semgallia piiskop 1218–1224.
Bernhard sündis Lipperode linnuses Saksi aadliku, Lippe isanda Hermann I teise pojana. Esialgu taheti temast ilmselt koolitada vaimulikku ning Bernhard saadeti noorena Hildesheimi toomkooli, kuid oma vanema venna surma järel sai tast Lippe isandkonna pärija.
1163. aasta paiku lõi Saksi hertsog ja tema senjöör Heinrich Lõvi ta rüütliks. Bernhardist sai Heinrichi silmapaistavamaid väejuhte Saksi sõjas. Bernhardi võimekust väejuhina dokumenteeris ka kaasaegne kroonik Lübecki Arnold, kes oma "Chronica Slavorum"-is kirjeldas viimast kui "vaprat ja sõjakat meest" ning head strateegi. Kui too 1180. aastal riigivande alla pandi, läks Bernhard temaga arvatavasti koos Inglismaale eksiili. 1184. aastal naasis ta koju ning asutas tsistertslastele Marienfeldi kloostri (1185). Järgnevatel aastatel rajas ta ka kaks linna, Lippstadti ja Lemgo. On võimalik, et Bernhard võis juba 1198. aastal ristisõdijana Liivimaal viibida. Vanemas eas tabas Bernhardi haigus, mis halvas tema jalad ning pärsis liikumisvõimet. Ometi ei takistanud see tal sõjapidamist - Bernhard olevat lihtsalt lasknud end oma meestel lahingusse kanda. Pole täpselt kindel, millal Bernhard ilmalikust elust taandus (arvatavasti 1200. aasta lähiümbruses), kuid kindlasti 1207. aastaks oli ta loobunud ilmalikust võimust oma poja Hermann II kasuks ning läinud Marienfeldi kloostrisse mungaks. 
1211. aasta paiku tuli ta Liivimaale, kus Henriku Liivimaa kroonika andmeil sai talle osaks imeline paranemine ja kõndimisvõime taastumine. Samal aastal seadis Riia piiskop Albert ta Dünamünde kloostri abtiks. Temast sai ka üks Alberti lähemaid kaastöötajaid, seda nii vaimuliku ja ilmaliku võimu kui ka sõjanduse alal. 1218. aastal nimetas Bernhardi enda poeg Utrechti piiskop Otto II ta Semgallia (Zemgale) piiskopiks. Bernhard suri 1224. aasta aprilli lõpus - arvatavasti oma residentsis Mežotnes -, veidi enne seda, kui sakslased asusid Tartu vallutanud venelaste vastasele sõjaretkele.
Laoküla tee

Laoküla tee (registrinumbriga 11181) on 0,8 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Laoküla külas.
Tee saab alguse ja ka lõpeb Paldiski–Padise tee kolmandal kilomeetril.
Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi, bussipeatusi teele ei jää.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 40 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Sooraud

Sooraud ehk soorauamaak on soisel alal rauarikkast põhjaveest humiinainete lagunemise ja nende kontsentratsiooni vähenemise tagajärjel nõrgkihina sadestunud raudhüdroksiidide harilikult mullataoline, terajas või muguljas kogum.
Soomaak on limoniit, mis on ladestunud rauarikkast põhjaveest soisel alal. 
Soomaagist hakati Eesti alal rauda sulatama meie ajaarvamise alguse paiku ja seda tehti 17.–18. sajandini. Eesti suurim muistne rauasulatuskeskus asus Põhja-Saaremaal Tuiu küla lähistel ja seda tuntakse Tuiu Rauasaatmemägedena. 
1977. a Tallinna teletorni ehituse ajal avastatud sooraua leiukohas asub maak huumushorisondi all kohati kuni 0,7 m paksuse kihina ja sisaldab kuni 40% rauda. 
Rauasulatusahju kaks põhilist protsessi: 
2C + O2 → 2CO; ... Fe2O3+ 3CO →rauamaagi taandamine→ 2Fe + 3CO2 
CaCO3 → CaO + CO2; ... CaO + SiO2 →räbu teke→ CaSiO3
Eesti Jahimeeste Selts

Eesti Jahimeeste Selts (lühend EJS) on Eestis jahindusega tegelevate ja jahindusest huvitatud vabatahtlikult liitunud juriidiliste isikute ühendus (mittetulundusühing). Eesti Jahimeeste Selts kui juriidiline isik on endise 1967. aastal asutatud Eesti Jahimeeste Seltsi kui ühiskondliku organisatsiooni õigusjärglane. 
Eesti Jahimeeste Seltsi tegevjuht on Tõnis Korts. 
Aegviidu Jahimeeste Selts
Jahiselts Diana
Eesti Laskurliit

Eesti Laskurliit (inglise "Estonian Shooting Sport Federation") on Eesti püssi, püstoli (tuli- ja õhkrelvadest) nii seisvate, liikuvate kui lendavate märkide (kaevik ja kaarrada jahilaskmise klassikalise osa) laskmisega tegelevaid laskureid ühendav organisatsioon. 
Eesti Laskurliit loodi 26. aprillil 1931. aastal ning on International Shooting Sport Federationi (ISSF, endine UIT) liige samast aastast. Laskurliidu esimene esimees oli kolonel Friedrich Pinka. Praegu juhib laskurliitu Meelis Loit, kes 22. juulil 2001 valiti Euroopa Laskekonföderatsiooni presiidiumi täitevkomitee liikmeks.
Eesti Laskurliitu kuulunud sportlased on võitnud Maailmameistrivõistlustelt (MM) 149 medalit (81 kulda, 35 hõbedat, 33 pronksi; 2006. aasta seis).
Tahumiskirves

Tahumiskirves on õhukese laia labaga kirves puidu tahumiseks.
Ágnes Szávay

Ágnes Szávay [aagneš saavai] (sündinud 29. detsembril 1988) on Austrias elav Ungari tennisist.
Veebruaris 2013 teatas ta, et lõpetab profikarjääri.
Petra Kvitová

Petra Kvitová (sündinud 8. märtsil 1990) on Tšehhi tennisist.
31. oktoobril 2011 jõudis ta üksikmängus WTA edetabelis teisele kohale. Ta on võitnud üksikmängus 31 WTA turniiri, neist kaks suure slämmi turniiri (2011. ja 2014. aastal Wimbledonis), 2011. aasta WTA aastalõputurniiri Istanbulis ning 2016. aasta WTA Elite Trophy aastalõputurniiri, ja 7 ITF-i turniiri. 
Petra alustas tennisemängu isa juhendamisel. 16-aastaselt innustas tema tollane treener alustama profikarjääri. Aastail 2006–2007 võitis ta kuus ITF turniiri ning 2007. aastal tegi esimese katse pääseda WTA turniiri põhitabelisse. Kokku võitis Kvitova 7 ITF turniiri. 
Esimese WTA turniiri võiduni jõudis Kvitová 2009. aastal Hobarti turniiril. WTA edetabeli esikümnesse jõudis Kvitová 2011. aastal pärast turniirivõitu Madridis.
2011. aasta oli Kvitová karjääri kõige edukam, kui ta võitis kuus turniiri ja tõusis WTA edetabelis teiseks, kaotades esinumber Caroline Wozniackile kõigest 115 punktiga.
2016. aasta detsembris langes Kvitová kodus relvastatud röövi ohvriks, noarünnakuga vigastati ta vasakut kätt. Kvitova on vasakukäeline. Pärast vigastusest paranemist tuli Kvitová uuesti võistluskarusselli 2017. aasta juuni lõpus. Vigastuspausi tõttu langes Kvitová WTA esi-kahekümnest välja. Järgmisel aastal tõusis Kvitová uuesti esiviisikusse.
31. turniirivõidu sai Kvitová 2023. aastal WTA 500 turniiril Berliinis, 14 aastat pärast esimest turniirivõitu. 
Jaanuaris 2024 teatas Kvitová, et on lapseootel, ja pole teada, kas ta pärast lapse sündi profitennises võistlemist jätkab.
John R. Cash

"John R. Cash" on Johnny Cashi 50. album. Plaadi andis 1975. aastal välja plaadifirma Columbia Records. Album koosneb peamiselt teiste esitajate lugude töötlustest. Cashi ainuke enda kirjutatud laul "Lonesome to the Bone" oli avaldatud 1974. aasta albumil "Ragged Old Flag" ning see avaldati veel ka 1979. aasta albumil "Silver".
400 meetri vabaujumine

400 m vabaujumine on spordiala, kus ujutakse vabas stiilis 400-meetrist distantsi.
Saudi Araabia riaal

Saudi Araabia riaal (araabia keeles ريال) on Saudi Araabia rahaühik. Selle valuutakood on SAR.
1 riaal jaguneb 100 halalaks.
Käibel on 5-, 10-, 50-, 100- ja 500-riaalised rahatähed ning 1, 5, 10, 25, 50 halala ning 1 ja 2 riaali väärtuses mündid.
Å (Moskenes)

Å (norra murretes 'väike jõgi') ehk Å i Lofoten on kaluriküla Norras Nordlandi maakonnas Moskenesi vallas Moskenesøya kaguosas Norra mere (Vestfjordeni) ääres. Å on Lofootide lõunapoolseim küla.
Å paikneb läänest Ågvatnetist välja voolava Å jõe suudmes.
Å'd, nagu ka idanaabrit Tindi, loetakse Sørvågeni asula osadeks. Å postiaadress on 8392 Sørvågen. Å elanike arv on umbes 100 (2006). Entsüklopeedia "WIEM" andmetel oli seal 1995. aastal umbes 1000 elanikku.
Å's lõpeb Euroopa maantee E 10 (Kong Olavs vei). Sinna pääseb ka parvlaevaga Bodøst.
Å's on väike kalasadam (väikest sadamalahte kaitseb pikk muul) ja seal kuivatatakse kala. Kuivatatud kala müüakse peamiselt Sørvågeni ettevõttele B. Larsen A/S, millele Å on peamine kalakuivatamiskoht. Samuti kuivatab Å's kala firma Brøderne Arntzen A/S. Varem oli olulisel kohal kalapüük (püüti eriti turska) ning kuivatatud kala ja kalamaksaõli tootmine, praegu on tähtsaim elatusallikas suvine turism.
Majutusvõimalusi on umbes 500 turistile; kalurikülamuuseumis on "matkajatekodu". Turistidele korraldatakse matku saare lääneossa Stokkvikasse, kust avaneb vaade Moskenstraumenile ja Værøy saarele.
Säilinud on 23 hoonet 19. sajandi keskpaigast, sealhulgas traanikoda kalamaksaõli valmistamiseks 1850. aastast ning taluelamud aastatest 1840–1860. On ka kalurionne, paadimaju, sepikoda ja pagaritöökoda. Paljud hooned on kaitse all.
Å's on Lofootide Kuivatatud Kala Muuseum (Lofoten Tørrfiskmuseum, ainus omataoline maailmas) ja Norra Kalurikülamuuseum (Norsk Fiskeværsmuseum), mis hõlmab säilinud vanaaegsed hooned.
Suurem osa külast kuulub Johan B. Larsenile ja tema järglastele. Varem kuulus kogu küla "kalakuningas" Ellingsenile, kelle Oslos elav lapselaps ainult suvitab Å-s.
Å-d on esmamainitud taluna ("Aa") 1567.
Tööstusgeograafia

Tööstusgeograafia on majandusgeograafia haru, mis käsitleb tööstusettevõtete paiknemist ja seda mõjutavaid tegureid, tööstuse toodangu tootmise ja tarbimise ruumilist korraldust, tööstuse tervikuna, tööstusharude ja ettevõtete arengu seaduspärasust ja ruumilise omapärasust lokaalsel, piirkondlikul, riiklikul, riikidevahelisel (regionaalsel) ja globaalsel tasandil.
Royal Mail

Royal Mail Group Limited ehk Royal Mail (eesti keeles "Kuninglik Post") on Suurbritannia postisüsteem. See loodi 1660. aastal ning tegutseb 2001. aastast aktsiaseltsina. 
Ettevõttele kuuluvad Suurbritannias tuntud punased kirjakastid. Esimene neist pandi välja 1852. aastal Jerseyl ning järgneval aastal alustati nende paigaldamist Suurbritannias.
Ettevõtte all tegutseb pakisaadetisi käsitlev Parcelforce (varasema nimega Royal Mail Parcels).
Royal Maili omanikfirma on International Distribution Services (algse nimega Royal Mail plc), mille omanduses on ka GLS Group, mis käsitleb pakisaadetisi Euroopas ja Põhja-Ameerikas.
Ajalugu.
1969. aasta seadusega muudeti riigistruktuuris tegutsenud postisüsteem (General Post Office) avalik-õiguslikuks ettevõtteks. 1980. aastal lahutati British Telecom, mis alustas tegevust eraldi ettevõttena 1981. aastal. 1986. aastal jagati Royal Mail neljaks: Royal Mail Letters, Royal Mail Parcels, Post Office Counters ja National Girobank. 1990. aastal erastati Girobank ning Royal Mail Parcels hakkas kandma nime Parcelforce.
2000. aastal vastu võetud seadusega muudeti ettevõte aktsiaseltsiks, mis alustas tegevust 2001. aastal nime alla Consignia. Ümberbrändimine oli aga väga ebapopulaarne ja nii sai 2002. aastal uueks nimeks Royal Mail Group Limited.
2006. aastal avati Suurbritanni postisaadetiste turg konkurentsile ja ettevõte kaotas oma 350-aastase monopoli.
2012. aastal lahutati Royal Mail Group alt postkontoreid haldav Post Office Limited (kuni 2001 nimega Post Office Counters Limited).
2013 viidi Royal Mail plc Londoni börsile. 2024. aastal omandas Royal Maili omanikfirma Tšehhi miljardär Daniel Kretinsky ning tehingu väärtuseks hinnati 6,3 miljardit eurot.
Ruse (Bulgaaria)

Ruse on linn Bulgaaria põhjaosas Rumeenia piiri ääres, Ruse piirkonna keskus. Asub Doonau paremal kaldal.
Ruse on elanike arvult viies linn Bulgaarias.
Pujŏn

Pujŏn on linn Põhja-Koreas Lõuna-Hamgyŏngi provintsis.
Ajaloolises kontekstis nimetatakse linna mõnikord jaapanipäraselt "Fusen".
2008. aastal elas seal 48 351 inimest.
Jahilaskmine

Jahilaskmine on laskespordiala, kus sileraudsetest sportrelvadest lastakse lendavaid pigitaldrikuid või liikuvaid märke ning vint-sportrelvadest seisvaid või liikuvaid märke.
Ainuüksi Euroopa riikides on jahilaskmises kasutusel üle 80 liigi jahilaskeharjutusi. Kogu maailmas kasutatavate jahilaskeharjutuste liikide arv pole täpselt teada.
Jahilaskmine lendavate märkide ehk nõndanimetatud pigitaldrikute, rahvasuus ka pigilindude ("clay pigeon shooting") laskmise osas jaguneb kahte liiki laskealadeks:
Lendavate märkide pihta laskmiseks kasutatakse 12-kaliibriseid sileraudseid jahisportrelvi, mis omakorda võivad olla kas kaheraudsed jahipüssid või üheraudsed poolautomaatsed jahirelvad. Laskemoonana kasutatakse sõltuvalt harjutusest kas 24- või 28-grammise haavlilaenguga padruneid, kus haavlite lubatud läbimõõt on 2,0–2,5 mm ehk haavleid numbritega 9–7.
Märkidena kasutatakse põhiliselt lendavaid ja veerevaid, enamasti oranži värvi 60–110 mm läbimõõduga ja 36–182 g kaaluvaid pigitaldrikuid. Standardmärk on 110 mm läbimõõdus ja kaalub 105 g. Märkide (taldrikute) materjaliks on pigi ja kukermiidi (või mõne muu analoogse aine) segu, mis tõhustab märkide purunemist.
Jahilaskmise alla kuuluvad ka vint- ja sileraudsetest relvadest lastavad jahipraktilised kuuliharjutused liikuvate ja seisvate märkide pihta. Näiteks "jooksev metssiga" (JM) lastakse sileraudse relvaga distantsilt 35 meetrit, harjutused JM-1 – JM-7 aga 50 meetri distantsilt, harjutused VJM-1 – VJM-4 ja "jooksev põder" (JP) lastakse vintrelvast 50 ja 100 meetri distantsilt, harjutused JP-1 – JP-4, "seisvad siluetid" ehk harjutus VSS lastakse vintrelvast 100 meetri distantsilt. Neid kuuliharjutusi koordineerib ja arendab Eesti Jahispordi Liit.
Eestist pärit jahilaskurid on maailmas tuntud ja tunnustatud. Eestlased on võitnud olümpiamängude hõbemedali kaevikrajal (Tokio), tulnud maailmameistriks kaarrajal (2006) ning saavutanud muidki kõrgeid kohti Euroopa ja maailmameistrivõistlustel.
.np

.np on Nepali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.mt

.mt on Malta Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
Traditsiooniliselt saab registreerida saite järgmiste aladomeenide alla:
Alates 1. detsembrist 2017 on võimalik registreerida ka otse tippdomeeni alla.
.cl

.cl on Tšiili Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.
Domeeni haldab Tšiili Ülikool.
2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 730 000 saidi.
.gy

.gy on Guyana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
Domeeni haldab Guyana Ülikooli infotehnoloogia keskus.
Svertpaat

Svertpaat, ka joll ning julla, on triivi vähendava sverdiga purjekas.
Svertpaat võib olla kas sportjaht või lõbusõidujaht.
Svertpaadi stabiilsust aitab hoida purjetajate kehakaal vastukaaluna ja paadikere kujustabiilsus.
Triivi vähendamiseks kasutatakse ühte või mitut sverti. Sverte liigitatakse kuju, kinnitus- ja liigutamisviisi
järgi giljotiin-, mõõk-, sektor- ja trapetssverdiks. 
Alates 19. sajandi lõpust kasutatud sportliku võistlusjahina üle kogu maailma. Enam tuntud seda klassi jahi tüüpideks on Optimist, Star, 470 ja Finn.
Tuletatud teos

Tuletatud teos ehk tuletis on algsel teosel (mis võib kuuluda ka teisele autorile) põhinev uus, loominguliselt iseseisev ja algsest teosest sõltumatu teos.
Tuletatud teos on näiteks kirjandusteose tõlge, algse teose kohandus ehk adaptatsioon või töötlus ehk arranžeering. Tuletatud teose loomine on näiteks jutustava teose ümbertöötamine draamateoseks või stsenaariumiks, draamateose või stsenaariumi ümbertöötamine jutustavaks teoseks, draamateose ümbertöötamine stsenaariumiks ja stsenaariumi ümbertöötamine draamateoseks.
Vastavalt autoriõiguse seadusele tekib isikul, kes on loonud algse teose alusel uue, loominguliselt iseseisva ja algsest teosest sõltumatu teose, autoriõigus sellele teosele. Tuletatud teose puhul tuleb ära näidata algse teose autori nimi, teose pealkiri (nimetus) ja allikas, kus teos on avaldatud. Tuletatud teose loomisel tuleb järgida algse teose looja autoriõigusi.
Maavägi

Maavägi on relvajõudude põhiväeliik või väeliik.
Maavägi tegutseb maismaal ja kaitseb riigi territooriumi. Tavaliselt on maavägi armee kõige arvukam väeliik. Maaväel on omad, maaväe auastmed. Tavaliselt on maaväel ka oma juhtiv staap.
Maaväe relvaliigid.
Maavägi koosneb tavaliselt järgmistest põhilistest relvaliikidest (väeliigid):
Lisaks võivad maaväe koosseisu kuuluda eraldi relvaliikidena
Ajalooliselt on maaväe koosseisu kuulunud ratsavägi, mis on nüüdisajal jäänud mõne riigi mehhaniseeritud üksuse nimetuseks.
Maaväe väeüksused.
Maaväe põhilised ekvivalentsed formeeringud:
Väekoondised
Üksused
Allüksused
Raudoja veehoidla

Raudoja veehoidla on tehisveekogu Anija vallas.
Soodla veehoidlast suunatakse osa vett edasi Raudoja veehoidlasse ja sealt kanalit pidi Aavoja veehoidlasse, kust voolab Kehras Jägala jõkke.
Veehoidla kuulub Tallinna veehaardesüsteemi.
Järvekalda tee

Järvekalda tee (registrinumbriga 11182) on kõrvalmaantee Tallinnas ja Harku vallas Harkujärve külas. Tee pikkus on 0,9 km.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 10. kilomeetril ning kulgeb Tallinna linna ja Harku valla piiril piki Harku järve kallast loodesse. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üht truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Liiklussagedus teel on 3000–6000 autot ööpäevas. 2010. aastal tee rekonstrueeriti, rajati valgustus ja kergliiklustee.
Paldiski majaka tee

Paldiski majaka tee (registrinumbriga 11183) on kõrvalmaantee Paldiski linnas. Tee pikkus on 3,8 km. Tee ühendab Paldiski südalinna Pakri poolsaare tipus oleva Pakri tuletorniga. Tee ületab 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Alliku–Laagri tee

Alliku–Laagri tee (varem "Alliku–Laagri–Hüüru tee", registrinumber 11184) on 3,3 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas.
Tee saab alguse Hüüru–Alliku–Saue tee viiendal kilomeetril Vanamõisa ja Alliku küla piiril. Tee kulgeb piki Vanamõisa ja Alliku küla piiri, läbib Koidu küla ja lõpeb Saku–Laagri tee 7. kilomeetril Laagri aleviku piiril.
Tee ületab Alliku silda üle Vääna jõe tee teisel kilomeetril ja nelja truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Teel on asfaltkate. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirang kogu tee pikkusel on 60 km/h. Koidu külas on sõidutee kõrval ka kergliiklustee. Teevalgustus on ainult kergliiklusteel ja ringristmikul.
Enne 2017. aastat ulatus tee Laagrist edasi Hüürusse. Varasema Alliku–Laagri–Hüüru tee pikkus oli 6,9 km. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel on Laagri–Hüüru tee eraldi kõrvalmaantee.
Hüüru–Alliku–Saue tee

Hüüru–Alliku–Saue tee (varem "Hüüru–Alliku tee", registrinumber 11185) on 6,8 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 16. kilomeetril Hüüru külas (Hüüru silla juures). Tee kulgeb läbi Hüüru, Alliku ja Vanamõisa küla. Tee lõpeb Saue linna piiril raudteeülesõidukoha juures.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga viit truupi. Teele jääb kolm bussipeatust.
Teega ristub kolmandal kilomeetril Laagri–Hüüru tee, viiendal kilomeetril Püha–Alliku tee ning kuuendal kilomeetril Alliku–Laagri tee ja Tutermaa–Vanamõisa tee.
Tee on kaetud mustkattega. Tee on suuremas osas klassiga V, teisel kilomeetril on tee klassita. Liiklussagedus on 1000–2999 autot ööpäevas. Tee esimesel kilomeetril on kiiruspiirang 40 km/h. Tee viiendal ja kuuendal kilomeetril on kiiruspiirangud 40 ja 60 km/h ning tee lõpus on kiiruspiirang 40 km/h. Valgustatud on tee alates Püha–Alliku tee ristist kuni lõpuni.
Tee lõunaosa (Allikult Sauele) arvati tee koosseisu 2010. aastal. Varasema Hüüru–Alliku tee pikkus oli 4,6 km.
Tutermaa–Vanamõisa tee

Tutermaa–Vanamõisa tee (registrinumber 11186) on 4,1 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Harku vallas.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kahekümne teisel kilomeetril Kiia ja Tutermaa küla piiril. Tee kulgeb läbi Kiia, Tutermaa ja Vanamõisa küla. Tee lõpeb Hüüru–Alliku–Saue tee kuuendal kilomeetril Vanamõisa külas.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Teele jääb üks bussipeatus: Vanamõisa.
Tee on kruusatee, lõpus 0,5 km pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid ei ole. Tee lõpus on 0,3 km lõik valgustatud.
Mullaprofiil

Mullaprofiil on mulla geneetiliste horisontide vertikaalne läbilõige maapinnast lähtekivimi ülemise piirini, mis aitab mulda uurida, iseloomustada ja klassifitseerida.
Mullaprofiil tekkib lähtekivimi diferentseerumise käigus mullatekeprotsesside mõjul ning iseloomustab mulla omaduste muutmist ülalt alla.
Kumna tee

Kumna tee (registrinumbriga 11188) on 2,6 km pikkune kõrvalmaantee Harku vallas.
Tee saab alguse Kumna–Vääna tee teisel kilomeetril Kumna külas. Tee kulgeb läbi Kumna ja Tutermaa küla. Tee lõpeb Tallinna–Paldiski maantee kahekümne neljandal kilomeetril Tutermaa külas.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee katte ja klassi kohta info puudub. Liiklussagedus tee esimesel 1,5 kilomeetril on 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta info puudub. Tee alguses on 0,4 km lõik valgustatud.
Krihv

Krihv ehk astmetraat on osadel keelpillidel sõrmlaua detail, mille abil fikseeritakse helikõrgust. Keele surumine vastu pilli kaela kindla krihvi juures fikseerib keele võnkuva osa pikkuse ja sellega ka helikõrguse.
Krihvid on näiteks kitarril, lautol, mandoliinil, bandžol. Sümfooniaorkestri keelpillirühma liikmetel (viiul, vioola, tšello, kontrabass) krihve ei ole.
Royce Da 5'9&quot;

Ryan Montgomery (sündinud 5. juulil 1977), esinejanimega Royce Da 5'9, on Ameerika Ühendriikide räppar. Ta on välja andnud kolm stuudioalbumit.
Royce sündis USA Michigani osariigis Detroiti linnas. Räppimist alustas Royce koos parima sõbra Jah Da 5'9"-ga juba 18-aastaselt. Mõlemad olid kooli korvpallimeeskonnas kaks lühimat, sest nende kasv oli vaid 175 cm. 
Esimese lepingu sõlmis Royce Tommy Boy plaadifirmaga, kellega ta andis välja kauaoodatud debüütalbumi "Rock City". Varsti Royce aga lahkus plaadifirmast lahkehelide tõttu. Pärast seda tegi ta lühikest aega koostööd Royce Columbia plaadifirmaga. Tema juhtivaks produtsendiks sai kuulus Eminem, kes aitas Roycel produtseerida palju lugusid. Tuntuimaks hitiks sai "underground"-lugu "Boom", mille produtseeris DJ Premier. Samuti kogus Royce tuntust arvutimängus "GTA III", kus muusikakanali pealt võis tema räppimist kuulata.
Pärast albumi "Independent's Day" on Royce hoidnud madalamat profiili. Praeguseks on tal kokku kolm albumit.
Katari vapp

Katari vapp on Katari riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1976. aastast ja seda uuendati 2022. aastal.
Algse ümmarguse vapi sisemisel osal oli kollasel taustal kaks ristatud valget mõõka, nende vahel sinistel ja valgetel lainetel seilav laev ning kaks palmipuud. Välimine sõõrikukujuline osa oli Katari lipuvärvides (ülal valge ja all pruunikaspunane). Valgel osal oli mustas kirjas araabiakeelne Katari riigi nimi ja pruunikaspunasel osal valges kirjas ingliskeelne Katari riigi nimi ("State of Qatar").
.cx

.cx on Jõulusaare Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
Tippdomeeni haldab kogukondlik mittetulundusühing Christmas Island Internet Administration (CIIA), mis pakub ka saare elanikele internetiteenust.
.cy

.cy on Küprose Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
Seejuures kasutab rahvusvaheliselt tunnustamata "de facto" eksisteeriv Põhja-Küprose Türgi Vabariik domeeni .nc.tr, mis on Türgi domeeni .tr alamdomeen.
.ga

.ga on Gaboni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
Domeeni haldab Gabon Telecom. 1998–2004 haldas seda Office des Postes et Télécommunications de la République Gabonaise.
.gd

.gd on Grenada Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
.ge

.ge on Gruusia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
Kasutusel on ka teise taseme domeenid .com.ge, .edu.ge, .gov.ge, .org.ge, .mil.ge, .net.ge, .pvt.ge.
.gh

.gh on Ghana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
Yves Saint Laurent

Yves Saint Laurent [iiv sään lor'aan] (täisnimega "Yves Henri Donat Mathieu-Saint-Laurent") (1. august 1936 Oran (Alžeeria) – 1. juuni 2008 Pariis) oli prantsuse moelooja.
Sagaruimsed

Sagaruimsed (ka "lihasuimsed"; teaduslik ladinakeelne nimetus "Sarcopterygii") on luukalade ülemklassi kuuluv ürgne kalade klass, mis hõlmab kopskalu ja vihtuimelisi (latimeeria).
Iseloomustus.
Sagaruimsete keha keskne toes on luustumata seljakeelik. Nende paarisuimed kinnituvad tugevatele keha seest väljaulatuvatele pikkadele luudele. Sagaruimsete soomused on kosmoidsed. Vanapärastest tunnustest on sagaruimsetel säilinud veel südames arteriooskuhik ja sooles keeritskurd. Paljudel sagaruimsetel on sümmeetriline saba.
Kopskalad

Kopskalad ehk kopskalalaadsed ("Dipnoi" ehk "Dipneustomorpha") on sagaruimsete kalade klassi alamklass. Kopskaladel nagu nimigi vihjab on arenenud primitiivsed kopsud, millega nad saavad hingata õhuhapnikku. Samuti on neil teisigi ürgseid tunnuseid: näiteks niinimetatud lihasuimed ja hästiarenenud sisemine toes. 
Tänapäeval elavad kopskalad ainult Aafrikas, Lõuna-Ameerikas ja Austraalias.
Jaul

Jaul (ka julla või joll; inglise "yawl", hollandi "jol") on 2-mastiline purjelaev, mille tagumine mast ehk pankermast on grootmastist oluliselt lühem ja asetseb ahtrieendil laeva roolist tagapool. 
Kirjeldus.
Jaul võib olla kas kahvelpurjestusega või bermuudapurjestusega. Jauli tagumist masti ei nimetata mitte besaanmastiks, vaid pankermastiks. Erisus võrreldes ketšiga on, et tagumine mast ei paikne mitte roolist eespool, vaid tagapool. Purjestuseks on grootmastis kahvelpuri ja tavaliselt ka topseil, pankermastis kahvelpuri. Lisaks 2–3 eespurje. Pankersoot kulgeb sageli ahtrist tahapoole välja ulatuva ahterpriidi kaudu tekile.
Ajalugu.
Jaul sündis Hollandis algselt kalalaevana. Tagumine mast nihutati võimalukul kaugele ahtrisse, et vabastada kalapüügiks tööruumi tekil. Oli ühtlasi kasutusel merevägedes 18.–20 sajandil ranniku lähedase valvelaevana ja luurelaevana, relvastatuna 2–7 väiksekaliibrilise kahuriga. Pikkus oli kuni 15 m, laius kuni 4 m, süvis üle 2 meetri. 
Nüüdisajal on bermuudajaulid kasutusel põhiliselt purjespordis ja vabaajalaevadena.
.gm

.gm on Gambia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.gn

.gn on Guinea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
.gr

.gr on Kreeka Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.
.ελ.
Kreeka taotles kreeka tähtedega saidinimede jaoks tippdomeeni .ελ. ICANN lükkas 2011. aasta aprillis selle taotluse tagasi, põhjendades otsust sellega, et domeeni suurtähtedes versioon .ΕΛ on visuaalselt liiga sarnane domeeniga .ea. 2014. aastal otsustati lubada Kreekal domeeni .ελ kasutada ja 2015. aastal anti õigused üle. Domeen sai internetis aktiivseks 2018. aastal.
.gu

.gu on Guami Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
Domeeni registreerimine on piiratud Guamiga seotud saitidele ja domeen pole väga populaarne.
Urmas Tartes

Urmas Tartes (sündinud 19. septembril 1963 Tartus) on eesti bioloog, loodusfotograaf ja teaduse populariseerija.
Haridus ja töökäik.
Urmas Tartes õppis Nõo Keskkooli matemaatika ja füüsika eriklassis, kooli lõpetas 1982. aastal kuldmedaliga. Pärast armeeteenistuse läbimist aastatel 1983–1985 õppis ta Tartu Riikliku Ülikoolis bioloogia-zooloogia erialal. Ta lõpetas ülikooli 1989. aastal "cum laude".
1989. aastast töötas ta Zooloogia ja Botaanika Instituudis: algul insenerina, 1991. aasta sügisest vanemlaborandina ja 1992. aasta aprillist haldusdirektorina ning aastatel 1996–2004 oli Zooloogia ja Botaanika Instituudi direktor. 
Aastatel 2005–2010 töötas professorina Eesti Maaülikoolis.
Liikmesus.
Urmas Tartes kuulub Eesti Looduseuurijate Seltsi ning oli pikaaegne Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni esimees (1998–2023). 
Alates 1993. aastast oli ta Tähtvere vallavolikogu liige ning alates 2005. aastast volikogu esimees. Vald liideti 2017. aastal Tartu linnaga.
Ta on Eesti Rooma Klubi liige. On kuulunud ajakirja Eesti Loodus toimetuskolleegiumi.
Loodusfotograafia.
Fotograafiaga puutus Tartes kodus kokku juba koolieelikuna, kuna tema isa ja vend olid aktiivsed harrastusfotograafid. Esimese fotoaparaadi, Smena Simvoli, sai ta algklassiõpilasena. 
Sihipärasemalt hakkas ta loodusfotograafiaga tegelema üliõpilasena, kui entomoloogias oli vaja teha putukakogu. Putukate nõela otsa ajamist soovis ta aga vältida ning leidis, et kollektsiooni võib kokku panna ka fotomaterjalidest. Tema esimene "teaduslik" putukapilt oli 1985. aastal botaanika praktikumi käigus Saaremaal Smenaga tehtud foto haavalumikust.
Järgmiseks aparaadiks oli ZBI-st kasutada saadud Zenit TTL koos vaherõngaste ja Heliose objektiiviga. Siiski ei olnud ka selle aparaadiga võimalik veel väga heal tasemel putukapilte teha. Tartes tutvus põhjalikult kogu tolleaegse erialakirjandusega, mida Tartust leida võis. Kolleeg Enno Merivee nõuannetest ajendatult jõudis ta suurendiobjektiivide kasutamiseni ning aja jooksul paranes tehtavate putukapiltide kvaliteet.
2000. aastast kirjutab Tartes artikleid SL Õhtulehe looduskülgedele ning esineb sageli loodusettekannetega. Alates 2002. aastast tegutseb ta fotoõpetajana Eestifoto stuudios ning on olnud mitme fotokonkursi ja Matsalu filmifestivali žürii liige.
Isiklikku.
Urmas Tartes on abielus ja tal on kaks last. 
Tema vaba aja harrastus on puutöö.
.ht

.ht on Haiti Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.io

.io on Briti India ookeani ala Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
Domeeni saavad registreerida nii üksikisikud kui ka organisatsioonid. Selleks ei ole vaja registreeringut või tegevuskohta Briti India ookeani ala territooriumil.
.is

.is on Islandi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.
2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 77 000 saidi.
.je

.je on Jersey Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Domeeni haldab Island Networks, mis haldab ka Guernsey domeeni .gg.
Kadrina Keskkool

Kadrina Keskkool on üldhariduskool Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina alevikus.
2021. aasta sügise seisuga õpib Kadrina Keskkoolis 612 õpilast. Gümnaasiumiastmes võimaldab kool õpet kolmes õppesuunas: humanitaar-sotsiaalsuunas (HUSO), loodusteaduste suunas (LOTE) ja insener-tehnoloogilises suunas (INTE). Koolil on oma e-päevik Minu Kool.
Koolis viiakse läbi IT- ja nutifestivali CADrina.
Ajalugu.
Esimesed viited kooli olemasolule Kadrinas pärinevad 17. sajandi lõpust.
30. septembril 1902 alustas Kadrina lähedal Kadapiku külas Strandmanide majas tegevust kihelkonnakool, mis tegutses ühe aasta. Koolijuhatajaks oli Ernst Martinson. Õpilasi oli 32.
20. septembril 1906 avati kool taas Johannes Heinrich Lutheri erakooli nime all. Kadrina Katariina koguduse õpetaja Lutheri kooli tarbeks renditi hooned Kadrina kiriku läheduses., endise vasevalutöökoja omaniku R. Johansoni hoonetes. 1907. aastast alates tegutses kool Kadrina Eesti Haridusseltsi Koolina. 
1919. aastal muudeti kool 7-klassiliseks, kuid 1921. aasta kevadel 7. klass suleti, et minna üle seaduses ette nähtud 6 klassi algkooli tüübile.
1920. aastast läks kool Undla valla haldusse. Koolis õppis 151 õpilast.
1937. aastal võttis Undla vald vastu otsuse ehitada uus koolimaja, millele pandi nurgakivi 29. mail 1938.
1939. aasta septembris algas õppetöö uues koolimajas (praegune A-korpus).
1944. aastal kasutasid Saksa väed koolimaja hospidalina ja staabina.
1944. aasta sügisel alustas kool tööd 7-klassilise mittetäieliku keskkoolina. Õpilasi oli 283.
1957. aastal sai mittetäielik keskkool, keskkooliks. Õpilasi oli 350. Õppetöö toimus kahes vahetuses. 
1959. aastal alustati kooli juurdeehitust (praegune B-korpus), mis avati 1963. aasta jaanuaris.
1961. aastal lõpetas keskkooli I lend.
1962. aastal alustas kool tööd jälle ühes vahetuses.
1970. aasta kevadel valmis koolil oma puhkebaas Vainupeal.
1972. aastal valmis kooli staadion.
1978. aastal seati sisse kooli auraamat, kuhu kantakse silmapaistvate õpilaste ja kollektiivi liikmete nimed.
1984. aastal valmis kooli uus õppehoone (praegune C-korpus), kus on 35 ainekabinetti, söökla ja garderoob.
1987. aastal valmis kooli aulakorpus. Sama aasta sügisest hakkasid toimuma õpilaste arvutitunnid.
1994. aasta sügisel alustas gümnaasiumiklassi kõrval õpinguid kutsekeskkooli- ja kutseklass.
1999. aasta talvel sai Kadrina Keskkool interneti püsiühenduse.
2011. aastast on gümnaasiumiastmes suunapõhine õpe.
.la

.la on Laose Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Laosega seotud saitide jaoks ning domeen on seetõttu populaarne teiste seas näiteks Ameerika Ühendriikide Louisiana osariigi ja Los Angelese linna ning Ladina-Ameerikaga seotud saitide pidajate seas.
.ls

.ls on Lesotho Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.ml

.ml on Mali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.mm

.mm on Myanmari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
Enne 1989. aastat oli riigi ISO 3166-1 kahetäheline kood BU (riiginimest Burma), kuid domeeni .bu ei loodud.
Thalía

Ariadna Thalía Sodi Miranda (sündinud 26. augustil 1971 Méxicos) on Mehhiko laulja ja näitleja.
Tema albumeid on maailmas müüdud üle 25 miljoni. Lisaks hispaania keelele on ta laulnud inglise, portugali, prantsuse ja tagalogi keeles. Ta on üks tuntumaid ladinaameerika lauljaid.
Ladina-Ameerikas kutsutakse teda seebiooperite kuningannaks, sest tema seebiooperid on väga edukad isegi väljaspool Ladina-Ameerikat.
Thalía isa Ernesto Sodi Pallares oli kriminoloog (patoloog) ja kirjanik. Ema Yolanda Miranda Mange oli kunstnik ja Thalía mänedžer kuni 1999. aastani. Thalíal on neli õde, kõik vanemad: Laura Zapata, Federica, Gabriela ja Ernestina Sodi. Tänapäeval töötab Laura näitleja ja lauljana, Federica antropoloogina, Gabriela ajaloolasena ning Ernestina arsti ja kirjanikuna. Isa suri siis, kui Thalía oli viieaastane.
Thalía õppis mainekas Lycée Franco-Mexicainis, mistõttu ta räägib lisaks hispaania keelele vabalt prantsuse keelt. Koolis oli ta hea õpilane.
1981 hakkas Thalía kaasa tegema lastebändis Din Din. 1986 võeti ta kuulsasse mehhiko noortebändi Timbiriche, mis tegutses aastail 1982–1996, ühe algliikme Sasha Sokoli asemele. 1989 lahkus ta bändist tüli tõttu Paulina Rubioga, kellega ta algusest peale halvasti läbi sai ja juhtpositsiooni pärast võitles. Tänapäevani saavad nad omavahel väga halvasti läbi. Pärast bändist lahkumist alustas Thalía soolokarjääri nagu järgmisel aastal ka Rubio.
Esimene seebiooper, milles Thalía mängis, kandis nime "Quinceañera" ja valmis 1987–1988. See oli esimene seebiooper, mis rääkis uimastitest, vägistamisest ja tänavajõukudest. Sari nimetati aasta parima seebiooperi kandidaadiks 9 kategoorias, millest võitis 7, sealhulgas parim seebiooper, muusika (Timbiriche), noor mees- ja naisnäitleja, mees- ja naisuustulnuk ning meespahalane. Thalía võitis aasta naisuustulnuka auhinna.
Hiljem on Thalía mänginud 4 seebiooperis peaosa. Kõik need on olnud tuhkatriinulood. Mitu korda on ta mänginud koos oma vanema õe Laura Zapataga, kes näiteks seebiooperis "Maria Mercedes" mängis Thalía kehastatava nimitegelase kurja ämma ja põhipahalast, kes lõpuks hullumajja pannakse.
2. detsembril 2000 abiellus Thalía New Yorgis muusikaprodutsent Tommi Mottolaga. Abielust on sündinud tütar ja poeg. See oli Mottolale kolmas abielu ja 1993–1998 oli ta abielus olnud Mariah Careyga. Mottola on Thalíast 23 aastat vanem.
4. mail 2001 esines Thalía USA presidendi George Bush noorema kutsel Valges Majas. Ta esitas seal popurrii populaarsetest mehhiko lauludest.
.om

.om on Omaani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Domeeni haldab Omaani telekommunikatsiooni amet.
.ne

.ne on Nigeri Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Domeeni haldab telekommunikatsioonifirma Niger Telecoms.
.ps

.ps on Palestiina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2000. aastast.
Faililaiendi kohta vaata PostScript.
.pw

.pw on Belau Interneti tippdomeen. Domeen võeti kasutusele 1997. aastal.
2013. aastast on domeeni registreerimine avatud kõigile soovijatele (sõltumata seotusest Belauga).
.tg

.tg on Togo Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Kuigi domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Togoga seotud saitide jaoks, on mujalt maailmast seda väga vähe registreerida soovitud.
Nelipoiseluts

Nelipoiseluts ehk neljapoiseluts ("Enchelyopus cimbrius") on lutslaste sugukonda (varem tursklaste sugukonda) kuuluv kalaliik. 
Nelipoiselutsu on harva püütud ka Eesti rannikuvetest.
Pollak

Pollak ehk euroopa süsikas ("Pollachius pollachius") on tursklaste sugukonda kuuluv kalaliik. 
Eesti rannikuvetest on püütud vaid üks isend, mis 18. mail 1962 jäi Väinameres Seanina (Muhu) lähedal kalurite võrku. Pollak sarnaneb sama perekonna liigi, põhjaatlandi süsikaga, mida on samuti Eestist leitud.
Harku–Rannamõisa tee

Harku–Rannamõisa tee (registrinumbriga 11191) on 5,9 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Harku vallas.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee neljateistkümnendal kilomeetril Hüüru külas. Tee kulgeb läbi Hüüru, Vatsla, Laabi ja Rannamõisa küla ning Tabasalu aleviku. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee üheksandal kilomeetril Rannamõisa küla ja Tabasalu aleviku piiril. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Hooldekodu, nimeta.
Teega ristub neljandal kilomeetril Ranna tee.
Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Kuni Ranna teeristini on liiklussagedus üle 6000 auto ööpäevas, edasi 1000–3000 autot ööpäevas. Ranna teeristi piirkonnas on kiiruspiirang 50 km/h, edasi kuni tee lõpuni 70 km/h. Alates 4,6. kilomeetrist kuni lõpuni on tee valgustatud.
Helikestus

Helikestus (inglise keeles "duration", saksa keeles "Tondauer") on muusikas heli absoluutne kestus, mida mõõdetakse aja mõõtühikutes.
Helikestus on üks muusikalisi parameetreid.
Püha–Alliku tee

Püha–Alliku tee (varem "Hüüru–Saue tee", registrinumber 11192) on 4,2 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kaheksateistkümnendal kilomeetril Püha külas. Tee kulgeb läbi Püha ja Alliku küla. Tee lõpeb ristumisel Hüüru–Alliku–Saue teega. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Teele jääb kolm bussipeatust.
Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassiga V. Liiklussagedus teel on 200–499 autot ööpäevas. Esimesel kolmel kilomeetril on kiiruspiirang 60 km/h. Lõpus on tee valgustatud.
2010. aastani ulatus tee Allikult edasi Sauele. Tee kandis varem nime "Hüüru–Saue tee" ja selle pikkus oli 6,5 km. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel kuulub Alliku ja Saue vaheline teelõik Hüüru–Alliku–Saue tee koosseisu.