tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
341 eKr

Aasta 341 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDXIII (413.) aasta "ab urbe condita".
342 eKr

Aasta 342 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDXII (412.) aasta "ab urbe condita".
Willem Einthoven

Willem Einthoven (21. mai 1860 Semarang – 29. september 1927 Leiden) oli hollandi arst ja füsioloog, kes leiutas 1903. aastal esimese kasutuskõlbliku elektrokardiogrammi ja pälvis selle eest 1924. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.
Einthoveni isa oli arst Hollandi Ida-Indias Semarangis, kuid ta suri, kui Willem oli alles laps. Ema naasis Hollandisse ning asus lastega elama Utrechti. Willem lõpetas 1885. aastal meditsiini erialal Utrechti Ülikooli.
Juba enne Einthoveni aega teati, et süda tekitab elektrilisi impulsse, kuid nende mõõtmiseks ei olnud muud meetodit kui teha seda otse südamelihasele kinnitatud elektroodide abil. Pärast oma seadme leiutamist kasutas Einthoven seda südamehaiguste uurimisel. Ta töötas Leideni ülikoolis.
Einthoven valiti Londoni Kuningliku Seltsi, Leopoldina, Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia ning Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks.
Ülemaailmne Ligipääsetavuse Teadlikkuse Päev

Ülemaailmne Ligipääsetavuse Teadlikkuse Päev (inglise "Global Accessibility Awareness Day") on rahvusvaheline tähtpäev, mis on pühendatud teenuste ja kaupade kaasavale disainile ja laiemalt ühiskonna loomisele, mis tagaks kõigile võimalikult võrdsed võimalused igapäevaelus osalemiseks. Ligipääsetavuse teadlikkuse päeva tähistatakse alates 2015. aastast iga mai kolmandal neljapäeval.
Mis on ligipääsetavus?
Enam kui ühel miljardil inimesel üle maailma on puue, mida 70% juhtumitest on raske silmaga tuvastada. Ligipääsetavus on keskkondade, teenuste ja toodete disain, mis on erivajadustega inimeste suhtes sõbralik. See tähendab, et toodet või teenust saab iseseisvalt kasutada sõltumata nägemis-, kuulmis-, liikumis- või intellektipuudest.
Taust.
2011. aastal kirjutas Los Angelese veebiarendaja Joe Devon oma kriitilises blogipostituses, et Internetis ei olnud piisavalt kvaliteetset infot selle kohta, kuidas luua ligipääsetavaid veebilehti. Oma blogis pakkus Joe, et aastas peaks olema päev, kus programmeerijad jagaksid parimaid praktikaid ligipääsetavatest IT-lahendustest, mida teised arendajad võiksid oma digiprojektides rakendada. Seda postitust märkas ligipääsetavuse ekspert Jennison Asuncion, kelle osalusega algas vastav teavitustöö. Iga aastaga pakub ligipääsetavuse tehnoloogiate areng aina rohkem võimalusi paremini kaasata erivajadustega inimesi nii tööl kui ka vabal ajal.
Eestis ligipääsetavuse edendamisega on tegelenud 2019 - 2021 aastatel Riigikantselei Liigipääsetavuse rakkerühm. Puuetega inimesi rakkerühmas esindas Eesti Puuetega Inimeste Koda, mis jätkab vabaühendusena ligipääsetavuse teadlikkuse tõstmist ja erinevate ligipääsetavuse arendamisele suunatud projektide nõustamist.
Ligipääsetavuse edendamise initsiatiivid.
Ligipääsetavuse edendamiseks kuulutas 2018. aastal välja Microsofti tegevjuht Satya Nadella programmi "Tehisintellekt erivajaduse jaoks" (AI for Disability). Viieaastase programmi raames panustab Microsoft 25 miljonit dollarit tehisintellektil põhinevate lahenduste arendamisele, mis toetavad puudega inimesi. Programmi raames pakutakse konsultatsioone ja tehnilist tuge neile, kes tegelevad ligipääsetavust edendavate lahenduste elluviimisega. Microsofti poolt toodetud tehisintellekti kasutatakse kuvandite tuvastamisel, video subtiitrite genereerimisel ja paljudes muudes tegevustes. Lisaks võivad kõik soovijad taotleda rahastust tehisintellektil põhinevatele projektidele, mis aitavad erivajadustega inimestel leida tööd ja toetavad iseseisvust igapäevaelus.
Ligipääsetavad IT lahendused.
Iga digitoode vajab ligipääsetavuse testi. Ilma professionaalse abi kaasamiseta võib droovida näiteks kasutada arvuti programmi ilma hiire või puuteplaadita. Selleks Windows 10 võimaldab kontrollida kursorit pilguga, mille jaoks kasutatakse silmade jälgimist. Teksti võib kirjutada silmade liigutamise abil ekraanis ilmuva klaviatuuriga. Teine võimalus on üldse ekraani välja lülitada ja kasutada navigeerimiseks ekraanilugejat . Veebilehtede puhul on kasulik proovida, kas näiteks nägemispuudega inimene oleks võimeline seda mugavalt kasutama.
Lamamootor

Lamamootor (inglise keeles "flat engine") on kolbmootori tüüp, millel silindrid asuvad horisontaalselt kahel pool väntvõlli. Tinglikult võib lamamootorit nimetada ka 180° nurgaga V-mootoriks. Tänapäeval on levinuim lamamootori tüüp boksermootor, millel on erineva ehitusega väntvõll. 
Boksermootor.
Boksermootor (saksa "boxermotor", inglise "boxer engine") on kolbmootor, mille kolvid kinnituvad erinevate väntvõlli kaelte külge ning need liiguvad üheaegselt sisse- ja väljapoole (kolvid piltlikult öeldes "poksivad" omavahel). 
Boksermootoreid toodetakse tänapäeval nii 4- kui ka 6-silindrilisi. Lisaks erinevale silindrite arvule toodetakse nii vabalthingavaid kui ka turboga mootoreid. 
Boksermootor erineb V- ja ridamootoritest selle poolest, et mootor on paremini tasakaalus. Kuna kolvid tasakaalustavad üksteist, pole vaja vibratsioone summutavaid süsteeme. Seetõttu tekitab boksermootor vähem vibratsiooni, vedelikud liiguvad paremini ja efektiivsus on suurem. Tänu erilisele disainile on võimalik paigutada käigukast otse mootori taha, mis suurendab jõuülekande sümmeetriat.
Ajalugu.
Esimese boksermootori patenteeris Karl Benz aastal 1896.
Gesneerialised

Gesneerialised ("Gesneriaceae") on õistaimede sugukond iminõgeselaadsete seltsist.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Tradition und Leben

Tradition und Leben e.V. (eesti keeles 'Ühing Traditsioon ja Elu') on monarhistlik ühendus Saksamaal. 
Ühing registreeriti jaanuaris 1959 Kölnis. Traditsioon ja Elu ühendab kõiki Saksa rojaliste ja toetab kõiki endisi Saksa valitsevaid dünastiaid.
Ühingu eesmärgiks on Saksamaa Liitvabariigi ümberkujundamine parlamentaarseks monarhiaks, kus monarhiks on kuningas Hohenzollerni dünastiast. Eesmärk soovitakse saavutada demokraatlikult ja rahumeelselt ning ilma vägivallata. Loomulikult peab ka suurem osa elanikkonnast toetama kaasaegse ja demokraatliku Saksamaa kuningriigi loomist.
Au tööle!

"Au tööle!" (ka "Kahe kaine kaevuri" monument) on mälestusmärk Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järve Keskväljakul. "Au tööle" (vene keeles: Слава труду) oli Nõukogude Liidus levinud loosung, seda kasutati sageli plakatitel jne.
Mälestusmärgi autor on Olav Männi.
SoundCloud

SoundCloud on internetipõhine muusika voogedastusplatvorm.
SoundCloudi asutasid 2007. aastal Berliinis Rootsi heliprodutsent Alexander Ljung ja Rootsi elektronmuusik Eric Wahlforss. Platvorm oli mõeldud muusikute omavahelise koostöö hõlbustamiseks, lastes neil kergesti jagada oma pooleliolevaid projekte ja nende üle arutleda. Hiljem sai portaali fookuseks anda muusikutele võimalus kergesti avaldada oma loomingut laiemale avalikkusele.
2018. aasta seisuga oli portaalil üle 175 miljoni registreerunud kasutaja. 2019. aasta seisuga oli SoundCloudi üles laaditud üle 200 miljoni helipala.
Vilzēnmuiža

Vilzēnmuiža on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas.
Külast läheb läbi maantee V164. Muinsuskaitse all on Vilzēni mõisa elumaja uks ja valitsejamaja kaheksa ustekomplekti.
Mõisa pargis kasvab Läti suurim Euroopa lehis, mille ümbermõõt on 4,6 ja kõrgus 33 meetrit.. Looduskaitse all on veel sealsed kolm tamme (neist üks on kuivanud). Lisaks on looduskaitse all tamm ümbermõõduga 5,06 meetrit ja veel üks kuivanud põline tamm.
Blanka (Läti)

Blanka (ka Blankas) on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalaca vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Mazsalacast 6 ja Riiast 155 km kaugusele.
Küla on tekkinud endise Blanka karjamõisa ("Blanken") keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. 
Blankas on Blankase bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V164. 
2006. aastal oli külas 40 elanikku.
Idus

Idus on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas. Küla asub merepinnast 63 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Sēļist 7,5, endisest piirkonnakeskusest Mazsalacast 10 ja Riiast 159 kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P21. Seal asuvad Iduse bussipeatused. 
Idus on tekkinud endise Iduse mõisa ("Idwen") keskuse juurde. Kuni 1949. aastani asus seal Iduse valla halduskeskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.
Külas kasvav Iduse pargi lehis (euroopa lehis, ümbermõõt 3,72 meetri) on looduskaitse all.
2008. aastal oli külas 28 elanikku ning 2015. ja 2020. aastal 15 elanikku. Aastal 2025 oli seal 12 elanikku.
Eesti Perinatoloogia Sõnumid

Eesti Perinatoloogia Sõnumid (inglise keeles "Estonian Perinatal News") oli Eesti Perinatoloogia Seltsi häälekandja, mis ilmus aastatel 1995–1997. 
Ajakiri ilmus neli korda aastas.
Ajakirja peatoimetaja oli Anne Ormisson.
Forseliuse Sõnumid

Forseliuse Sõnumid on aastast 1995 ilmuv haridusteemaline ajakiri. Ajakirja annab välja Forseliuse Selts. Ajakirja toimetaja on aastast 2011 Madis Linnamägi. Varem toimetasid seda peale Linnamäe ka Sirje Krikk de Mateo ja Helmut Piirimäe. 
Ajakiri ilmub 1-2 korda aastas.
Giovanni Schiaparelli

Giovanni Virginio Schiaparelli (14. märts 1835 – 4. juuli 1910) oli Itaalia astronoom ja teaduse ajaloolane.
Schiaparelli lõpetas 1854. aastal Torino Ülikooli ja töötas seejärel Berliini, Pulkovo ja Brera observatooriumites. 
Schiaparelli uuris komeete ja meteoorivoole ning vaatles ka Marssi. 1877. aastal märkas ta Marssi vaadeldes struktuure, mida ta nimetas "canali"deks. "Canali" tõlgiti inglise keelde valesti, mistõttu arvati et Schiaparelli nägi Marsi pinnale ehitatud kanaleid mille tõttu arvati, et planeedil on elu. Astronoomid jõudsid hiljem järeldusele, et Schiaparelli nägi Marssi vaadeldes optilisi illusioone ja mingeid kanaleid pole Marsile ehitatud. Tõlkimisel tekkinud eksitus sai lõplikult kinnituse 1964. aastal kui NASA kosmoseaparaat Mariner 4 pildistas Marsist möödudes selle pealispinda ja ei leidnud mingeid kanaleid.
Schiaparelli järgi on nimetatud Kuu kraater, Marsi kraater, asteroid 4062 Schiaparelli ja ESA maandur Schiaparelli.
Koduvalla Sõnumid

Koduvalla Sõnumid (1990–1998 "Vinni Valla Uudised") on aastast 1996 ilmuv ajaleht, mis vahendab Vinni valla uudiseid. Lehte annab välja Vinni vallavalitsus. Leht ilmub üks kord kuus.
Leht loeb oma eelkäijaks ajalehte Vinni Info (1986–1994).
Pärast 2017. aasta haldusreformi liideti Koduvalla Sõnumitega ka vallalehed Rägavere Valla Leht ja Laekvere Valla Sõnumid.
Sookold (perekond)

Sookold ("Lycopodiella") on kollaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: harilik sookold ("Lycopodiella inundata")
Imar

Imar ("Polypodium") on imaraliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: kivi-imar ("Polypodium vulgare").
Naistesõnajalg (perekond)

Naistesõnajalg ("Athyrium") on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: harilik naistesõnajalg ("Athyrium filix-fimina")
Põisjalg

Põisjalg ("Cystopteris") on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kaks sellesse perekonda arvatud pärismaist liiki: sudeedi põisjalg ("Cystopteris sudetica") ja habras põisjalg ("Cystopteris fragilis").
Kiviürt

Kiviürt ("Woodsia") on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: ida-kiviürt ("Woodsia ilvensis")
Kolmissõnajalg

Kolmissõnajalg ("Gymnocarpium") on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kaks sellesse perekonda arvatud pärismaist liiki: paas-kolmissõnajalg ("Gymnocarpium robertianum") ja harilik kolmissõnajalg ("Gymnocarpium dryopteris").
Roodjalg

Roodjalg ("Blechnum") on roodjalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: tähk-roodjalg ("Blechnum spicant").
Digitaalne õppevara

Digitaalne õppevara ehk digiõppevara, mis hõlmab õppeotstarbelist tarkvara ja digitaalset õppematerjali. Digitaalsel kujul avaldatud õppematerjal võib olla näiteks e-õpik, õpiotstarbeline veebivideo ja mobiilirakendus, õpimäng, e-tööleht, veebipõhine test, õpiobjekt.
Digitaalne õppematerjal.
Digitaalne õppematerjal on digitaalsel kujul levitatav õppeotstarbeline materjal, mis sisaldab teksti, graafilisi ja multimeediumi elemente. Digitaalseks õppematerjaliks võib olla näiteks esitlus, video- või audioloeng. Õppematerjal võib olla loodud vaid ühe kindla tegevuse toetamiseks kui ka tervikliku ja iseseisvana. Õppematerjal ei eelda mingi muu materjaliga koos kasutamist. 
Kvaliteetse digitaalse õppematerjali loomisel lähtutakse LORI-mudelist: 
Õpiobjekt.
Mõistet "õpiobjekt" on maailmas defineeritud mitmeti. Õpiobjekti mõiste pärineb 1992. aastast ja definitsioon tekkis, kui e-õppe ekspert Wayne Hodgins tuli mõttele õppematerjale lihtsalt ja standardiseeritud viisil väiksematest osadest kokku panna ning erinevates õpisituatsioonides taaskasutada. 1997. aastal pakkus J. L'Allier õpiobjekti definitsiooniks: "väikseim iseseisev õpikogemus, mis sisaldab eesmärki, õpitegevust ja hindamist".
2002. aastal valminud õpiobjektide metaandmete standard IEEE (Learning Object Metadata) defineerib õpiobjekti kui "mistahes digitaalset või mittedigitaalne objekti, mida võib kasutada õppimiseks, hariduses või koolituses" . Sarnane definitsioon oli kasutusel ka 1998. aasta standardi esimestes mustanditest, kuid see tähendaks seda, et sisuliselt võiks selle definitsiooni alusel õpiobjektideks pidada peaaegu kõike.
Eestis kasutatakse terminit õpiobjekt kui elektroonilist õppematerjali, millele on juurde lisatud õppematerjali iseloomustavad metaandmed (näiteks õpiobjekti nimetus, autor, teema, eriala, mille õpetamisel seda kasutada, programm, millega õppematerjal tehtud jne.) Samuti on paralleelselt õpiobjekti mõistega kasutusel mõisted: e-õppematerjalid, elektroonilised õppematerjalid, digitaalsed õppematerjalid, e-õppevara, veebipõhised õppematerjalid, sisupaketid, avatud õppematerjalid. 
Repositooriumid ja referatooriumid.
Repositoorium ehk andmebaas, mis on mõeldud digitaalsete õppematerjalide hoiustamiseks. See andmebaas võimaldab kõiki materjale organiseerida, klassifitseerida ja otsida metaandmete järgi. Repositooriumi lisatud õppematerjal tuleb varustada metaandmete ja võtmesõnadega – see hõlbustab materjali leidmist ning taaskasutamist. 
Referatoorium on üks repositooriumi eriliike. Referatooriumide puhul hoitakse andmebaasis ainult õpiobjektide metaandmeid. Õppematerjal ise paikneb kas mõnes teises repositooriumis või autori isiklikul veebilehel. Antud andmebaasi puhul on eeliseks see, et autor saab paindlikult materjale täiendada. Puuduseks aga on see, et metaandmed võivad olla aegunud ning viited ei tööta.
Demjan

Demjan (vene keeles Демьян) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1128. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Demjan 31 mehel.
Deniss

Deniss (vene keeles Денис, rahvusvaheline latinisatsiooni, inglise ja prantsuse transkriptisooni järgi Denis) on venepärane mehenimi. Denis on ka prantsuse eesnimi.
2018. aasta seisuga oli Deniss Eestis esinemissageduselt 116. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Deniss 1525 mehel.
1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Deniss 1529 mehel. Deniss oli Eestis populaarsuselt 114. mehenimi. Deniss oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 37). Kõige populaarsem oli eesnimi Deniss vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 38,49 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 36,56.
1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Denis 1753 mehel. Denis oli Eestis populaarsuselt 97. mehenimi. Denis oli keskmiselt 28 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). Kõige populaarsem oli eesnimi Denis vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,59 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,29. Nimekuju Denis kasutatakse Vene välispassides.
Jegor

Jegor (vene keeles Егор) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 212. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jegor 731 mehel.
Üleriiklise Kaupmeeste Seltside Keskliidu Teated

Üleriiklise Kaupmeeste Seltside Keskliidu Teated oli 1932-1940 Tallinnas ilmunud Üleriiklise Kaupmeeste Seltside Keskliidu häälekandja. Ajalehe viimane vastutav toimetaja oli Al. Paulus. Ajaleht ilmus kaks korda kuus.
Hanehein (perekond)

Hanehein ("Zannichellia") on haneheinaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: harilik hanehein ("Zannichellia palustris")
Õnnelik korstnapühkija

"Õnnelik korstnapühkija" on Tauno Kangro pronksskulptuur, mis asub Tallinnas Karjavärava platsil. Skulptuur kujutab kõndivat ja õnnelikku korstnapühkijat. Skulptuur avati 15. mail 2010.
Liilialaadsed

Liilialaadsed ("Liliales") on üheiduleheliste õistaimede selts.
Piper PA-46 Malibu lennuõnnetus

Piper PA-46 Malibu lennuõnnetus juhtus 2019. aasta 21. jaanuari öösel, kui La Manche'i väina kukkus väikelennuk Piper PA-46 Malibu, mille pardal oli argentina jalgpallur Emiliano Sala. 
Lennukit juhtis David Ibbotson, kelle keha pole ikka üles leitud. Rohkem kedagi pardal ei olnud. Lennuk startis Prantsusmaa linnast Nantes’ist ja suundus Walesi pealinna Cardiffi poole, sest Walesi klubi Cardiff City FC oli lennuki just 18 miljoni naela eest ostnud. Klubi jaoks oli see rekordost. Lennuki vrakk leiti 3. veebruaril 2019 Kanalisaarte ligidalt merepõhjast. Paar päeva hiljem, 7. veebruaril toodi lennukist välja Sala surnukeha.
Õnnetuse kulg.
Lennuk lahkus kell 19.15 Nantes’ist, mis asub Loode-Prantsusmaal, ja suundus Suurbritanniasse Cardiffisse. Õhusõiduk oli parajasti lendamas umbes 1500 m kõrgusel, kui piloot küsis Jersey lennuliiklusteeninduselt luba madalamale laskuda. Lennukiga kaotati kontakt umbes 700 m kõrgusel, radarilt kadus ta 13 km kaugusel Alderneyst Casquetsi majaka ligidal. Kuna õnnetus oli talvel, siis kellegi elusalt leidmise võimalused kahanesid iga hetkega. Briti võimud palusid, et oletatavast õnnetuspaigast mööda sõitvad piloodid vaataksid, kas nad ei märka midagi, kuid tulutult. Cardiffi lennujaam kinnitas, et Ibbotsoni lennuk pidi saabuma kell 20.45, kuid see ei jõudnudki sinna.
Otsimine.
Ametlikult lennuki otsimise käigus ei leitud midagi, mistõttu lõpetati otsingud juba paar päeva pärast õnnetust. Paljud jalgpallistaarid, nagu Lionel Messi ja Diego Maradona, ning Argentina president palusid otsinguid jätkata. Seepeale loodi kampaania GoFundMe, et rahastada privaatne otsing, ning üsna kiiresti saavutatagi püstitatud 300 000-eurone eesmärk. Selle rahaga palgati allveelaev ja David Mearns, kes oli laevavrakkide otsimise spetsialist. Hiljem, 30. jaanuaril ühinesid nendega Briti militaaruurijad, sest samal päeval leiti Prantsusmaa rannikult kaks sinist istmejuppi, mis suure tõenäosusega kuulusid Sala lennukile. Lennuki teekonna järgi määrati kindlaks otsingupiirkond, kuid sellega sai alustada halva ilmastiku tõttu paar päeva hiljem. 7. veebruaril leiti alla kukkunud lennukist inimese keha ning hiljem kinnitati, et tegu on jalgpallur Emiliano Salaga. Pilooti pole ikka veel leitud. Kuigi lennuk leiti juba 3. veebruaril ja uurijad ütlesid üsna pea, et nad nägid surnukeha, muutsid selle kättesaamise keeruliseks kehvad ilmaolud, mille tõttu otsustati lennukit mitte veest välja tuua. Uurijad lubasid, et hoolimata ilmast "tuuakse keha välja nii väärikalt kui võimalik".
Õnnetuse põhjused.
Lennuki vrakk leiti merepõhjast 30 meetri kauguselt sealt, kus seda viimati radaril nähti. Uuringu järgi võib oletada, et sõiduk tegi vahetult enne õnnetust 180-kraadise pöörde ning kukkus oma viimastel hetkedel vertikaalselt. Neli minutit enne avariid küsis piloot pilvede vältimise ja parema nähtavuse nimel luba madalamale laskumiseks. On kaheldav, kas piloot oli lennu sooritamiseks pädev, samuti ei vastanud Piper PA-46 Malibu Briti ega Ameerika lennuameti nõuetele rahvusvahelisel lennul. Võib öelda, et see lend oli ebaseaduslik.
American Airlinesi lend 77

American Airlinesi lend 77 oli üks neljast, mis kaaperdati 11. septembril 2001. Lend tehti kahemootorilise lennukiga Boeing-757, milles viibis 58 reisijat ja 6 meeskonnaliiget. See algas Waschington Dullesi rahvusvahelisest lennujaamast ja lennuk pidi maanduma Los Angelese rahvusvahelisel lennujaamal.
Õnnetuse kulg.
11. septembril kaaperdasid 19 sõdurit neli lennukit ja ründasid nendega Ameerika Ühendriike. Kõik terroristid olid seotud islami äärmuslastega ja kuulusid rühmitusse Al-Qā‘idah. Kaks lennukit sõitsid sisse New Yorgis asuvatesse kaksiktornidesse ja kolmas Pentagoni. Neljas kukkus alla põllul, mis asub Pennsylvanias. 
Reisijate hulgas olid National Geographicu väljasõidul olnud lapsed, ühe California firma president ja tuntud konservatiivne telekommentaator Barbara Olson. 
Pool tundi pärast õhkutõusu kaaperdasid viis meest American Airlinesi lennu 77. Pool tundi pärast seda lülitasid nad välja lennuki transponderi. Indianapolise lennuamet püüdis lennukiga ühendust saada, kuid tulutult. Juhtunust saadi teada tänu reisija Renee Mayle, kes helistas oma emale ja palus tal teavitada American Airlinesi lennuki kaaperdamisest. Umbes samal ajal sai Indianapolise lennuamet aru, et on veel teisigi kaaperdatud lennukeid. Kell 9.32 tuvastas Dullesi lennujuht identifitseerimata õhusõiduki, mis lendas väga suurel kiirusel. Kell 9.34 oli lennuk Pentagonist 8 km kaugusel, tegi järsu pöörde ja kiire laskumise ning sõitis sisse Pentagoni sõjaväe peakorterisse. Lennuk tabas esimese ja teise korruse vahel olevat välisseina ning purustas viiest Pentagoni kontsentrilisest rõngast kolm.
Lennuki reaktiivkütuse paak plahvatas ja pool tundi hiljem varises ehitis kokku sealt, kuhu lennuk oli sisse sõitnud. Kuigi enamik inimesi oli selleks ajaks majast evakueeritud, said 125 Pentagoni töötajat ja kõik lennukis viibinud surma. 
Kell 9.38 saadi sõjaväe lastilennuki raadiosaatjate kaudu Ronald Reagani Washingtoni riiklikus lennujaamas teada, et American Airlinesi lendu 77 sooritanud lennuk on sõitnud sisse Pentagoni.
Kohtla-Nõmme valla vapp

Kohtla-Nõmme valla vapp on Ida-Viru maakonnas asuva endise Kohtla-Nõmme valla vapp.
Vapp võeti kasutusele 16. aprillil 1997.
Vapi autor on Viktor Roosipuu.
Lääne-Nigula valla vapp

Lääne-Nigula valla vapp on Lääne maakonnas asuva Lääne-Nigula valla vapp.
Vapp võeti kasutusele 25. märtsil 2014. Autor on Ülo Leis.
Rohelisel kilbil asub hõbedane nelileht, punane lainelõikes piit ning hõbedane lainelõikes varras. 
Nelileht viitab ristikule ja põllumajanduslikule tegevusele; tähtrist haridusele ja märgib Lääne-Nigula kihelkonna kirikut; lainelõikes varras tähistab merd ja jõgesid. Hõbe tähistab vaimsust, puhtust ja sihikindlust; punane viitab Läänemaale; roheline kaunist loodust.
Ruhnu valla vapp

Ruhnu valla vapp on Saare maakonnas asuva Ruhnu valla vapp.
Vapp võeti kasutusele 12. aprillil 2015.
Vapi valgel kilbil on kujutatud sinise lipuga ühemastiline must laev, mis ujub sinisel lainelõikelisel alusel.
Vapi autor on Ado Tuuga.
Saarepeedi valla vapp

Saarepeedi valla vapp on Viljandi maakonnas asuva endise Saarepeedi valla vapp.
Vastemõisa valla vapp

Vastemõisa valla vapp oli Viljandi maakonna Vastemõisa valla vapp.
Ruhnu valla lipp

Ruhnu valla lipp on Saare maakonnas asuva Ruhnu valla lipp.
Lipp võeti kasutusele 12. aprillil 2015.
Lipu sinisel kahe lipukeelega väljal on valge kaldrist.
Lipu autor on Ado Tuuga.
Jefim

Jefim (vene keeles Ефим) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 946. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jefim 44 mehel.
Innokenti

Innokenti (vene keeles Иннокентий) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1900. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Innokenti 13 mehel.
LGBT Eestis

"Käesolevas artiklis käsitletakse Eesti LGBT kogukonda ja LGBT-liikumise ajalugu Eestis.
Avaliku elu liikmed.
Eestiga seotud inimestest on avalikult homoseksuaalsed näiteks telesaatejuht Marko Reikop, ettevõtja Peeter Rebane, ühiskonnaaktivist Lisette Kampus, koreograaf Jüri Nael ning ujuja Ayrton Kasemets. 
LGBT temaatika kultuuris.
Kirjandusteadlase Jüri Kurmani arvates võis Kristjan Jaak Petersoni pastoraalides olla mõningaid homoseksuaalsust puudutavaid motiive. Kirjandusteadlane Arne Merilai on sellist seost pidanud ebatõenäoliseks. Eric Dickensi arvates puudutas Karl Ristikivi oma loomingus homoseksuaalsuse temaatikat.
KIM

KIM võib tähendada järgmist:
Kim võib tähendada järgmist:
Ruslan Homtšak

Ruslan Homtšak (ukraina keeles Руслан Борисович Хомчак "Ruslan Borõssovõtš Homtšak"; sündinud 5. juunil 1967 Rivnes) on Ukraina sõjaväelane, kindralpolkovnik.
Riigi teenistuses.
Ta oli 2017–2019 Ukraina kaitseministeeriumi peainspektor. Oli alates 21. maist 2019 kuni 27. märtsini 2020 Ukraina relvajõudude ülemjuhataja ja kindralstaabi ülem. 27. märtsil 2020 nimetas president Zelenskõi ta uuele Ukraina relvajõudude ülemjuhataja ametikohale. Oli sellel ametikohal 27. juulini 2021.
Kim (eesnimi)

Kim on eesnimi, mida esineb nii mehe- kui ka naisenimena.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 788. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kim 63 mehel.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2339. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kim 13 naisel.
Kliment (eesnimi)

Kliment (vene keeles Климент) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1915. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kliment 13 mehel.
Kirill (eesnimi)

Kirill (vene keeles Кирилл) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 83. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kirill 2100 mehel.
Lavrenti

Lavrenti (vene keeles Лаврентий) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1919. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lavrenti 13 mehel.
LEV

LEV võib tähendada järgmist:
Lev võib tähendada järgmist:
Lev (eesnimi)

Lev (vene keeles Лев) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 265. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lev 528 mehel.
2024. aasta seiduga oli Lev Eestis populaarsuselt 235. mehenimi. 1. jaanuaril 2024 oli Eestis eesnimi Lev 665 mehel.
Eesti keeles on eesnime Lev mugandatud ka kujule Leo, nt Leo Tolstoi.
Leonid

Leonid (vene keeles Леонид) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 108. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leonid 1609 mehel.
Matvei

Matvei (vene keeles Матвей) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 251. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Matvei 570 mehel.
Roomet Leiger

Roomet Leiger (sündinud 8. aprillil 1977) on Eesti merendustegelane. Alates 1. maist 2015 on ta Eesti Mereakadeemia direktor.
Ta on lõpetanud 1995. aastal Tallinna 37. Keskkooli, 2000. aastal Eesti Mereakadeemia laevamehaanika erialal ja 2008. aastal Tallinna Ülikooli. Tema magistritöö teema oli "Riigi naftatõrjevõimekuse optimeerimine lääne-eesti rannikumeres kavandatud laevade varjumispaikade näitel". Aastatel 2008–2016 õppis ta Tartu Ülikoolis doktoriõppes ja uuris mere naftareostuse ökoloogilise riski hindamist, kuid doktoritööd ei kaitsnud. 2021. aastal astus ta Läti Mereakadeemia doktoriõppesse.
Töökäik.
Ta on töötanud AS-is Estline-Eesti motoristina (1997–1999), AS-is Tallink Grupp vahimehaanikuna (2000–2004), Eesti Mereakadeemias lektori ja projektijuhina (2005–2013), Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudis peaspetsialisti, abiprojektijuhi ja Euroopa Liidu projektide finantsarvestuse peaspetsialistina (2006–2015).
Aastatel 2008–2012 oli ta Eesti Mereakadeemia mehaanikateaduskonna dekaani kohusetäitja, 2008–2012 Päästeameti projektijuht, 2013–2014 Eesti Mereakadeemia arendusprorektor ja rektori kohusetäitja.
2013. aastast töötas ta Tallinna Tehnikaülikoolis projektijuhina ja 2014. aastast TTÜ Eesti Mereakadeemia direktori kohusetäitjana. 
1. maist 2015 töötab ta Eesti Mereakadeemia direktorina.
Isiklikku.
Aastatel 2002–2006 oli ta abielus Kaja Kallasega.
2011. aastast on ta abielus Marily Leigeriga, neil on poeg ja tütar.
Ramiro Funes Mori

José Ramiro Funes Mori (sündinud 5. märtsil 1991 Mendozas) on Argentina jalgpallur, kes mängib kaitsjana Mehhiko kõrgliigaklubis Cruz Azul. Ta mängib põhiliselt keskkaitsjana, kuid võib mängida ka vasakkaitsja ja kaitsva poolkaitsjana.
Ta alustas klubikarjääri kodumaal Club Atlético River Plate'is. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2011–12. Ta võitis klubiga arvukalt tiitlivõistlusi, sh tuli Argentina meistriks (2014) ning võitis Copa Sudamericana (2014), Recopa Sudamericana (2015) ja Copa Libertadorese (2015). 2015. aasta Copa Libertadorese finaali teises kohtumises Mehhiko klubi Tigres UANL-i vastu lõi Funes Mori River Plate'i 3:0 võidumängus viimase värava.
2015. aasta septembris liitus ta 9,5 miljoni naelsterlingi eest Evertoniga. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 2015. aasta novembris mängus A.F.C. Bournemouthi vastu. Hooaeg 2017–18 jäi tal põlvevigastuse tõttu peaaegu täielikult vahele.
Aastatel 2018–2021 mängis ta Hispaania kõrgliigaklubis Villarreal. Hooajal 2020–21 võitis ta klubiga UEFA Euroopa Liiga.
2021. aasta juulis liitus ta Saudi Araabia kõrgliigaklubiga Al-Nassr, kus mängis ühe hooaja. 2022. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Cruz Azuliga.
Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Funes Mori 2015. aasta märtsis sõprusmängus El Salvadori vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Peruu vastu. Samal aastal kuulus ta Argentina koondisse Copa América Centenariol. Teise värava lõi ta 16. novembril 2018 sõprusmängus Mehhiko vastu. Argentina koondises mängis Funes Mori aastatel 2015–2019 kokku 26 korda.
Tema kaksikvend Rogelio Funes Mori on samuti jalgpallur.
Mutt (kalandus)

Mutt (ka mutnik) oli noot väiksemate kalade püüdmiseks.
Ehitus.
Mutt koosnes pärast, lühikestest tiibadest ja nende pikendusena pikkadest tuudiköitest. Muti päraks oli harilikult 10 meetri pikkune tihe võrkkott, millega püüti kiiska, ahvenat ja muid väikekalu nii avaveest kui ka jää alt. 20. sajandi algul lisati pärale pujus ja vitsrõngad, nii et kujunes mõrdpära. Tuudiköied ajasid põhjast üles muda ja suunasid kala pära suunas. Nende köite otsas olid lühemad veoköied.
Püügiviis.
Mutti kasutades käis kala püüdmas ühe paadiga 2–5 inimest. Ühe tiiva veoköie ots ankurdati, paadiga kaares sõites piirati loomus sisse ning mutt tõmmati mõlemast tiivast üheaegselt vedades käsitsi paati. 
Püügikohad.
Mutt võeti püügivahendina kasutusele kõigepealt Loode-Venemaa järvede alal. Juba 19. sajandi algul oli ta kasutusel ka Peipsil ja Võrtsjärvel. Hiljem levis venelaste vahendusel seda tüüpi noodapüük ka Eesti põhjarannikule, kus ta kohandati lestapüügiks. Mõnel pool, näiteks Pärnu jõel ja Saaremaal, oli mutt 4–6 cm suuruste silmadega võrk, millega püüti suuremaid kalu madalamas vees.
Ukraina presidendi administratsioon

Ukraina Presidendi Administratsioon (ukraina keeles Адміністрація Президента України) oli Ukraina presidendile alluv võimuorgan aastatel 2010–2019.
Ajalugu.
20. juunil 2019 teatas president Volodõmõr Zelenskõi meeskond, et presidendi administratsioon plaanib kolida Bankova tänaval asuvast presidendi administratsiooni hoonest Ukraina Majja ning presidendi administratsiooni ametliku nime muutmist. Samuti teatas ta, et Bankova tänaval asuv administratsiooni hoone plaanitakse pärast kolimist üle anda Ukraina Rahvuslikule Kunstimuuseumile. 20. juunil andis president Zelenskõi välja ukaasi, millega moodustas Ukraina Presidendi Administratsiooni asemele vähendatud koosseisu ja uue struktuuriga Ukraina Presidendi Kantselei ("Офіс Президента України").
Giovani Lo Celso

Giovani Lo Celso (sündinud 9. aprillil 1996 Rosarios) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Villarreal ja Argentina jalgpallikoondises.
Ta alustas karjääri kodulinna klubis Rosario Central. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Argentina kõrgliigas 2015. aastal.
2016. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Paris Saint-Germain. Kuni 2016. aasta detsembrini jäi ta laenule Rosario Centrali. Hooajal 2017–18 tuli ta Paris Saint-Germainiga Prantsusmaa meistriks.
2018. aasta augustis suundus ta laenule Hispaania klubisse Real Betis. Ta oli hooajal 2018–19 klubi suurim väravakütt 17 väravaga, millest 10 väravat Hispaania liigas. Lisaks lõi ta sel hooajal viis väravat UEFA Euroopa Liigas. 2019. aasta aprillis sõlmis ta Real Betisega püsiva lepingu. 2019. aasta augustis suundus ta laenule Tottenham Hotspuri, kuhu läks püsivalt üle 2020. aastal. 2022. aasta jaanuaris läks ta Tottenhamist laenule Villarreali.
2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus Lo Celso Argentina olümpiameeskonda. Argentina jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 11. novembril 2017 mängus Venemaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2018 sõprusmängus Guatemala vastu. 2021. aastal võitis ta Argentina koondisega Copa América. Ta on kuulunud Argentina koondisse ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Copa Américal.
Tema noorem vend Francesco Lo Celso (sündinud 2000) on samuti jalgpallur.
Leandro Paredes

Leandro Daniel Paredes (sündinud 29. juunil 1994 San Justos) on Argentina jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Torino Juventus ja Argentina jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Boca Juniorsis. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2010. aastal. Hooaja 2013–14 teises pooles mängis ta laenul Itaalia kõrgliigaklubis Chievo. Sellele järgnesid laenulepingud Romas ja Empolis. Hooajal 2016–17 mängis ta Romas püsiva lepingu alusel.
2017. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Peterburi Zenit.
2019. aasta jaanuaris sõlmis Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Paris Saint-Germain nelja ja poole aasta pikkuse lepingu. Hooaegadel 2018–19, 2019–20 ja 2021–22 tuli ta klubiga Prantsusmaa meistriks.
Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Paredes 13. juunil 2017 sõprusmängus Singapuri vastu, lüües selles mängus ka oma esimese koondisevärava. 2019. aasta Copa Américal valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu. Argentina koondisega võitis ta 2021. aasta Copa América.
Lennundusseadus

Eesti Vabariigi lennundusseadus on seadus, mis "sätestab lennundustegevuse ja lennundusjulgestuse korraldamise ning lennuohutuse tagamise alused" . Eestis 2019. aasta seisuga kehtiv lennundusseadus on vastu võetud 17. veebruaril 1999 ning jõustunud 1. septembril 1999.
Lennundusseaduse peatükid hõlmavad järgmisi temaatilisi jaotisi:
Lennundustegevuse alla kuulub kõik, mis on seotud õhusõidukite käitamise, mehitamise, ehituse ja hooldusega. Lisaks käib selle alla lennuliikluse teenindamine, lennuväljade ja kopteriväljakute käitamine ja lennundusspetsialistide koolitamine.
Lennundusseadus määrab, mis load ja sertifikaadid on vajalikud, et näiteks lennuettevõtja võiks käitada lennukeid ja muid õhusõidukeid, aeronavigatsiooniteenust osutav ettevõte seda teenust osutada, hooldusorganisatsioon õhusõidukeid hooldada. Kindlad nõuded on ka kõigile otseselt lennuliikluse korraldamisega seotud isikutele. Kehtiv lennundusluba peab olema lennundustehnilisel töötajal, lennuliikluse lennujuhil ja lennuinformaatoril ning lennumeeskonna (piloot, salongitöötaja jne) liikmetel. Õhusõidukite pardal töötavatel isikutel ja lennuliiklusteenust osutavatel isikutel peab olema oma ametile vastav tervisetõend. Vajalikke tervisetõendeid saab välja anda ainult lennundusarsti tunnistusega arst. "Lennuliikluse lennujuhi, lennujuhi õpilase, lennuinformaatori ning õhusõiduki piloodi ja raadiosidet pidava navigaatori lennunduse erialakeele oskustase peab vastama vähemalt 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisas 1 sätestatud keeleoskusskaala 4. tasemele ." See tähendab, et vajalik keeleoskus tuleb samuti tõestada, ka selleks on eraldi sertifitseeritud testijad ja eksamineerijad.
Lennundusseadus määrab õhusõidukitel töötava personali töö-, lennu- ja puhkeajad. Lisaks sätestab lennundusseadus õhusõiduki kapteni õigused ja kohustused nii tava- kui ka ohuolukorras.
Lennundusseaduses on sätestatud lennundusjulgestuse korraldamine. Selleks on Eestis olemas nõuandev komisjon, kuhu kuuluvad mitmete ministeeriumide ja ametite esindajad. On määratud, mis ametid ja asutused peavad vastavalt olukorrale juhtrolli võtma ning tegevust organiseerima. Kirjas on lennujulgestust tagavate isikute kvalifikatsioon. Sätestatakse õigused, mis on lennujulgestust läbi viivatel isikutel, et oleks tagatud ohutus, nt pagasi, kauba ja inimeste kontroll.
Lennundusseadus määrab üldise ohuolukordades käitumise, kes peab mis juhul vajalikku tegevust juhtima jne. Sätestatud on riikliku- ja haldusjärelevalve korraldus.
Injapari keel

Injapari keel on Peruus räägitud keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Keel on arvatavasti väljasurnud, seda rääkis 1999. aastal vaid 4 inimest Peruu kaguosas Las Piedrase jõe ääres Puerto Maldonado linna lähedal.
Injapari keeles on 13 konsonantfoneemi ja 18 vokaalfoneemi. Eristatakse pikki ja nasaalseid vokaale.
Bad Cat

Bad Cat (türgi keeles "Kötü Kedi Şerafettin") on 2016. aastal valminud Türgi päritolu animeeritud komöödiafilm.
Film põhineb samanimelisel koomiksil, mille autor on Bülent Üstün. Filmi lavastasid Mehmet Kurtuluş ja Ayşe Ünal, see oli nende filmidebüüt. Stsenaariumi kirjutasid Levent Kazak ja Bülent Üstün.
Linastamine.
Film esilinastus 5. veebruaril 2016 Türgis, 2. veebruaril 2017 Panamal, 23. novembril 2017 Argentinas, 9. augustil 2018 Araabia Ühendemiraatides ja 18. oktoobril 2018 Portugalis.
Filmi "Bad Cat" DVD ja Blu-ray anti välja 6. septembril 2017.
Jõuühik

Jõuühik on mõõtühik, millega mõõdetakse jõudu. SI-süsteemis on jõu mõõtühik njuuton. 
CGS-süsteemis on jõuühikuks düün ja MKSA-süsteemis jõukilogramm.
Koldtaimed

Koldtaimed ("Lycopodiophyta") on soontaimede ehk trahheofüütide alamgrupp. See grupp on üks vanimaid soontaimede fülogeneetilisi harusid. Koldtaimede hulka kuulub näiteks väljasurnud perekond "Baragwanathia", mille liike oli juba Siluri ajastul (umbes 425 miljonit aastat tagasi).
Eestis esindavad koldtaimi kollaliste ja lahnarohuliste sugukonda arvatud liigid.
Ukraina relvajõudude kõrgem ülemjuhataja

Ukraina relvajõudude kõrgem ülemjuhataja (ukraina keeles "Верховний Головнокомандувач Збройних сил України") on Ukraina relvajõududes kõrgeim ametikoht, mida täidab Ukraina põhiseaduse kohaselt Ukraina president. Riigi vastu suunatud agressiooni ajal juhib ta Ukraina relvajõudude kõrgema ülemjuhataja peakorterit.
Konstitutsiooniline ja seadusandlik staatus.
Kõrgema ülemjuhataja ametikoht seati Ukrainas sisse 1992. aastal. 
Ukraina põhiseaduse § 106 p. 17 kohaselt on Ukraina president Ukraina relvajõudude kõrgem ülemjuhataja. Seda kinnitab ka Ukraina relvajõudude seaduse § 7.
Peakorter.
Ukraina relvajõudude kõrgema ülemjuhataja peakorteri koosseis 2022. aastal:
Pantene

Pantene on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Sēļist 2,5, endisest piirkonnakeskusest Mazsalacast 9,5 ja Riiast 149 km kaugusele.
Külas asub endise Pantene mõisa keskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.
Külast läheb läbi maantee V171. Seal asub Pantene bussipeatus. 
Pantenes kasvavad Pantene tamm ümbermõõduga 4,2 meetrit ja kõrgusega 25 meetrit, Pantene vaher ümbermõõduga 3,84 meetrit ja Pantene toomingas ümbermõõduga 2,28 meetrit on looduskaitse all.
2000. aastal elas külas 21 inimest.
Pilāti

Pilāti on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas.
Küla asub maantee P21 ääres Ruhja ja Mazsalaca linna vahel. See asub merepinnast 65 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Sēļist 8, piirkonna keskusest Mazsalacast 9,5 ja Läti pealinnast Riiast 158 km kaugusele. Pilātis asub Idus Veikalsi bussipeatus. 
Külas kasvavad vahtrad ümbermõõduga 3,84 ja 3,67 meetrit on looduskaitse all.
Küla oli Nõukogude perioodil Ļeņina ceļši kolhoosi keskasulaks, kuni see liideti Ziemeļi kolhoosiga. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.
2000. aastal elas külas 23 inimest.
Priedāji

Priedāji (Nõukogude perioodil Salaca) on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalaca vallas. See asub merepinnast 60 meetri kõrgusel ja Mazsalaca (Väike-Salatsi) linnast põhja pool, olles sellega praktiliselt kokku kasvanud.
Külas on tuletõrjedepoo, selle juures asub Lazdase bussipeatus.
Läti NSV ajal oli külas Mazsalaca-nimelise kolhoosi keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.
Unguri (Mazsalaca piirkond)

Unguri (vanasti ka Ungurmuiža) on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonna Mazsalaca vallas. Küla asub merepinnast 62 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Mazsalacast 3,5 ja Riiast 152 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P21. Seal asub Ungurmuiža bussipeatus. 
Unguri on tekkinud endise Unguri karjamõisa ("Ungershof") juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.
2006. aastal elas külas 19 inimest.
Kalurileht

Kalurileht on aastast 1999 Pärnus ilmuv kalandusteemaline ajaleht. Lehte annab välja reklaamifirma Kalurileht. Varem on lehte on välja andnud Pärnumaa Kalurite Ühing. Aastast 2002 ilmub leht üks kord kuus.
Kareda Vallaleht

Kareda Vallaleht oli 2001–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Kareda valla uudiseid. Lehte andis välja Kareda vallavalitsus. Leht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Kareda vald Järva vallaga, annab endise Kareda valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.
Kihnu Leht

Kihnu Leht on ajaleht, mis vahendab Kihnu saare uudiseid. Ajalehte annab välja Kihnu vallavalitsus. Varem on seda välja andnud sihtasutus Avatud Kihnu Fond. Ajaleht ilmub üks kord kuus.
Aastatel 2006–2007 ilmus ajalehe vahel lisaleht Kuelõleht, mis oli Kihnu põhikooli õpilaste ajaleht.
Mälestusmärk kõikidele metsavendadele

Mälestusmärk kõikidele metsavendadele on metsavendade mälestuseks püstitatud mälestusmärk Järva maakonnas Rassi külas Tagametsas. Mälestusmärgi püstitas Eesti Skautide Ühing.
Miroslav

Miroslav (vene keeles Мирослав) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 554. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Miroslav 131 mehel.
Mstislav (eesnimi)

Mstislav (vene keeles Мстислав) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2483. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mstislav 9 mehel.
Nestor (eesnimi)

Nestor (vene keeles Нестор) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1300. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Nestor 25 mehel.
Aktiniidialised

Aktiniidialised ("Actinidiaceae") on kanarbikulaadsete seltsi päriskaheiduleheliste klassi kuuluv katteseemnetaimede sugukond. Aktiniidialiste sugukonda kuulub kolm perekonda rohkem kui 350 liigiga, mille hulgas on nii puid, põõsaid kui liaane.
Levik.
Aktiniidialised on levinud Aasia troopilistes ja parasvöötme piirkondades ning Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Perekond "Saurauia" kasvab kogu sugukonna levialas, samas kui perekond aktiniidia ("Actinidia") on valdavalt levinud Ida-Aasias ning perekond "Clematoclethra" on laialdasemalt levinud Kesk- ja Lääne-Hiinas. Sugukonna liikide elupaigad varieeruvad madalast tasasest maastikust kuni mägiste piirkondadeni.
Morfoloogia.
Juured ja varred.
Aktiniidialiste hulgas on puid, põõsaid ja liaane, mistõttu on juurte ja varte ehitus varieeruv vastavalt sellele, missuguse kasvuvormiga on tegemist.
Lehed.
Aktiniidialistele on iseloomulikud sulgroodsed lihtlehed, mis paiknevad varrel vahelduvalt. Lehtede servad on sageli hambulised ning lehtedel võivad esineda kattekarvad. Abilehed enamasti puuduvad.
Õied.
Aktiniidialiste õied võivad olla kahesugulised (ühes õies paiknevad nii tolmukad kui emakad) ning ka ühesugulised (eraldi emas- ja isasõied, milles esinevad vastavalt ainult emakad või tolmukad). Valdavalt arenevad ühesuguliste õitega liikidel emas- ja isasõied sama liigi eri isenditel ehk need liigid on kahekojalised.
Õied paiknevad sageli kobarjas õisikus või ebasarikjas (liit)õisikus, mis asetsevad enamasti lehekaenlas, kuid esineb ka tüveõiesust. Õied on aktinomorfsed ning õiekate on tavaliselt viietine, kuid võib esineda varieeruvust nii tupplehtede kui kroonlehtede arvus. Kroonlehed on valged, harva roosad või punased.
Tolmukaid on õites palju ning need võivad olla kroonlehtedega vähesemal või rohkemal määral kokku kasvanud. Emakkond on tavaliselt sünkarpne.
Viljad.
Aktiniidialiste viljad on lihakad marjad või kuprad, mis võivad olla kaetud karvadega. Seemneid on palju ja need ei ole ümbritsetud seemnerüü ehk arilliga. Osadel liikidel võivad seemned olla ümbritsetud aga limaja viljalihaga.
Kasutus.
Mitmeid aktiniidialiste hulka kuuluvaid liike kasutatakse teatud haiguste, näiteks seedehäirete või diabeedi raviks. Taimedest on võimalik eraldada mitmeid keemilisi ühendeid, millel on teatud bioloogiline aktiivsus, sealhulgas antioksüdantne, valu vaigistav ja antimikroobne toime.
Aktiniidialiste sugukonda aktiniidia perekonda kuuluvat kiivi-aktiniidia vilja kiivit kasutatakse söögiks. Värskeid kiivisid või nendest toodetud toiduaineid, näiteks mahlu, püreesid või komme, ekspordivad mitmed riigid, mistõttu on aktiniidialiste sugukonnal ka majanduslik väärtus.
Banaanilised

Banaanilised ("Musaceae") on õistaimede sugukond ingverilaadsete seltsist.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Bromeelialised

Bromeelialised ("Bromeliaceae") on õistaimede sugukond kõrreliselaadsete seltsist. Sellesse sugukonda kuulub ligikaudu 3590 teadaolevat liiki.
Levik.
Sellesse sugukonda kuuluvad pärismaised taimeliigid kasvavad peamiselt troopilises Põhja- ja Lõuna-Ameerikas. Üks bromeelialiste liik kasvab Lääne-Aafrikas. 
Perekondi.
Perekonnad jagunevad kaheksa alamsugukonna vahel:
Ingverilised

Ingverilised ("Zingiberaceae") on õistaimede sugukond ingverilaadsete seltsist.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Kannatuslillelised

Kannatuslillelised ("Passifloraceae") on õistaimede sugukond malpiigialaadsete seltsist.
Sugukonda kuulub umbes 750 liiki 27 perekonnaga. Perekonnad jagunevad kolme alamsugukonda.
Kannatuslilleliste hulka kuuluvad puud, põõsad ja ronitaimed on levinud troopilistes ja lähistroopilistes piirkondades.
Lootoselised

Lootoselised ("Nelumbonaceae") on õistaimede sugukond prootealaadsete seltsist.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Elmar Vau

Elmar Vau (10. veebruar 1903 Mäo vald – 1. oktoober 1968 Tartu) oli eesti loomaarstiteadlane.
Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna veterinaararstina. 1932. aastal sai ta doktorikraadi väitekirjaga "Histoloogilisi uurimusi koduimetajate peensoole dimensionaalsetest ja struktuursetest erinevustest".
Töötas aastatel 1931–1933 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna anatoomia kabineti assistendi ja 1933–1937 prosektorina, 1937–1938 oli samas dotsent ja 1938–1940 professor. 1940–1951 oli professor ja juhataja koduloomade anatoomia kateedris ja 1951–1968 professor Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) anatoomia kateedris. Aastatel 1956–1961 oli ta ühtlasi EPA veterinaariateaduskonna dekaan.
Oli Loomaarstide Koja liige.
343 eKr

Aasta 343 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDXI (411.) aasta "ab urbe condita".
346 eKr

Aasta 346 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDVIII (408.) aasta "ab urbe condita".
347 eKr

Aasta 347 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDVII (407.) aasta "ab urbe condita".
Manambu keel

Manambu keel on paapua keel, mis kuulub Sepiki keelte ndu keelkonda.
Kõnelejate arv oli 2003. aastal ligikaudu 2100. Manambu keelt räägitakse viies külas (Avatip, Malu, Yambon, Apaan ja Yawabak) Ida-Sepiki provintsi Ambunti ringkonnas.
Fonoloogia.
Manambu keeles on 20 konsonant- ja 9 vokaalfoneemi. Eristatakse pikki vokaale. Rõhk on liikuv. Kahesilbilistes sõnades langeb rõhk tavaliselt teisele silbile.
Morfoloogia.
Manambu keel on sünteetiline ja kasutab põhiliselt sufikseid. Nimisõnadel on 9 käänet, kolm arvu ja kaks sugu.