Zaļenieki vald

Zaļenieki vald (läti keeles "Zaļenieku pagasts") on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lielplatone, Svēte, Glūda ja Vilce vallaga ning Dobele piirkonna Krimūnase, Tērvete ja Augstkalne vallaga.
Valla pindala on 122,6 km². 2011. aastal oli seal 1526 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 1402. 2011. aastal elas vallas 1242 lätlast, 243 venelast, 58 valgevenelast, 10 ukrainlast, 25 poolakat ja 38 leedulast. Valla keskus on Zaļenieki küla.
Ajalugu.
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Abgunste ("Abgunst"), Abgunstes-Grīnfelde ("Abgunst-Grünfeldt"), Ūziņi ("Usingen"), Dokterni ("Doktern") ja Zaļenieki ("Grünhof") mõisade maadele. See moodustati aastal 1867 Zaļenieki mõisavalla asemele, millega liideti ka Abgunste ja Ūziņi mõisavallad. Vald hakkas kandma nime Zaļa vald. Aastal 1935 kandis vald nime Zaļenieki vald. Valla pindala oli 114,9 km², elanikke oli seal toona 2565.
1945. aastal moodustati vallas Deģi, Zaļenieki ja Abgunste külanõukogud, vald likvideeriti 1949. aastal. 1956. aastal liideti Zaļenieki külanõukogu Raiņise kolhoosi maad Abgunste külanõukoguga. Aastal 1962 liideti külanõukoguga likvideeritav Abgunste külanõukogu. Aastal 1965 liideti külanõukoguga osa likvideeritava Deģi külanõukogu alasid. Aastal 1967 liideti Lenini kolhoosi maad Bite külanõukoguga. Aastal 1974 liideti sellega osa Glūda külanõukogu Zaļenieki kolhoosi maadest, ent Ausma külanõukoguga liideti kolhoosi Pavasaris maad ja Svēte külanõukoguga kolhoosi Straume maad. Aastal 1977 läksid kolhoosi Pavasaris alad tagasi Zaļenieki külanõukogu koosseisu.
Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.
Loodus.
Valla suuremad jõed on Tērvete jõgi, Svēte jõgi ja Auce jõgi.
Osa vallast jääb Tērvete loodusparki. Looduskaitse all on harilik robiinia nimega Ūziņš, Šekmaņi tamm, Stūrīši tamm, Pūteļi tamm, Sodase pärn, Sõbrapuu, Zaļenieki mõisapargi seedermänd, Zaļenieki pargi künnapuu, Zaļenieki pargi pärn, Zaļenieki pargi läiklehine pärn, Zaļenieki pargi robiinia, Zaļenieki pargi kuusk, Zaļenieki pargi männid, Zaļenieki pargi lehised, Zaļenieki mõisa tamm, Zaļenieki keskuse tammed, Zaļenieki poe tamm, Pukstiņi tamm ja Dzērvīši mänd, lisaks veel kaheksa nimetut põlispuud.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Būdnieki muinaskalmed ja asulakoht, Aspazija pere kodu, Tērvete nõmme muinaskalmed, Ķēķi muinaskalmed, Zaļenieki luteri kirik, kiriku orel ja vitraažid, Zaļenieki mõisa hoonetekompleks, sealhulgas kutsari maja, elumaja, tallid, ait, laut, Līka maja laut, häärber, häärberi laemaalingud, seinamaalingud ja kamin. Regionaalse kaitse all on Abgunste mõisa hoonetekompleks, sealhulgas elumaja, ait ja park, Gauriņi kalmistu park, Lieldimzēni talu, sealhulgas selle elumaja, ait-tõllakuur, kaks lauta ning saun, Meņģeļi talu elumaja, Zaļa mõisa muinaskalmed, Zaļenieki mõisa töölisteküla hooned, mõisavalitseja maja, laut ning majandushoone, Zaļenieki vana kalmistu kabel, Ūziņi tuulik ning Saulgrieži metsavahikoht, sealhulhas selle elumaja ja aidake. Kohaliku kaitse all on Gauriņi asulakoht, Bušase asulakoht, Kaijase muinaskalmed, Ūziņi veskimehe elamu, Milleri talu, sealhulgas ait ja kelder, Zaļenieki kirikumõisa hoonetekompleks, sealhulgas elumaja, Zaļenieki seltsimaja, Kalnmačase talu hoonetekompleks, sealhulgas elumaja, teenijate maja ja ait.
Asustus.
Vallas on üheksa küla. Valla keskuseks on Zaļenieki. Teised valla külad on Abgunste, Gauriņi, Putrēnciems, Pēterkalni, Bičuļi, Laukmuiža ja Spurģi .
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.