Viljatusravi

Viljatusravi on meditsiiniliste protseduuride kogum, mille eesmärgiks on aidata inimestel rasestuda olukordades, kus see loomulikul teel ei ole võimalik või on raskendatud.
Viljatust võivad põhjustada mitmesugused tegurid, sealhulgas hormonaalsed häired, munajuhade sulgus, seemnerakkude moodustumise häired, munandikoti veenilaiend ehk varikotseele, ejakulatsioonihäired, autoimmuunreaktsioonid, endometrioos ning vanusest tingitud viljakuse langus. Kuna viljatuse põhjused on erinevad, rakendatakse ravis mitmesuguseid meetodeid, sealhulgas hormoonravi, emakasisest inseminatsiooni (IUI), seemneraku intratsütoplasmaatilist injektsiooni ja kehavälist viljastamist (IVF).
Rahastamine Eestis.
Eestis on Tervisekassa viljatusravi rahastanud alates 1999. aastast, kui alustati IVF-i osalise hüvitamisega. Alates 2008. aastast kompenseeritakse ravikindlustatud naistele piiramatu arv IVF tsükleid kuni 40. eluaastani (kaasa arvatud).
2019. aastal lisandus Tervisekassa rahastatavate teenuste hulka ka IUI ning sugurakkude külmutamise toetamine meditsiinilistel näidustustel, näiteks enne vähiravi, mis võib viljakust kahjustada.
Lisaks hüvitab Tervisekassa IVF-i ja embrüo siirdamise protseduuridega seotud ravimid 100% soodustusega kuni 40-aastastele ravikindlustatud naistele.
Statistika.
2023. aastal teostati Eestis kokku 3422 viljatusravitsüklit, seejuures ligikaudu 40% patsientidest olid vanuses 34 aastat või nooremad. Ühe embrüo siirdamine toimus 2 626 korral, kahe embrüo siirdamine 433 korral ning kolme embrüo siirdamine 6 korral. Populaarseimaks viljatusravi meetodiks oli külmutatud embrüo siirdamine, mida moodustas 53% kõigist viljatusravi protseduuridest.
Meetodid.
Külmutatud embrüo siirdamine.
Külmutatud embrüo siirdamine ehk FET ("frozen embryo transfer") on viljatusravi meetod, mille käigus siiratakse kateetri abil emakaõõnde embrüod, mis on eelnevalt külmutatud ja hiljem üles sulatatud. Meetod on osa kaasaegsetest kunstliku viljastamise tehnoloogiatest ning võimaldab säilitada ja hiljem kasutada viljastatud munarakke, võimaldades mitut siirdamist ühest munasarjade stimulatsioonitsüklist. 
FET protseduuri käigus valmistatakse naise emakas siirdamiseks ette hormonaalse raviga, et tagada emaka limaskesta optimaalne paksus embrüo kinnitumiseks. Embrüod sulatatakse ettevaatlikult ning nende kvaliteeti kontrollitakse enne siirdamist. Tavaliselt siiratakse korraga üks või kaks embrüot, et vähendada mitmikraseduse riski ja suurendada edukust.
Kehaväline viljastamine.
Kehaväline viljastamine ehk IVF ("in vitro fertilization") on protseduur, mille käigus viljastatakse munarakk laboritingimustes, asetades selle Petri tassile koos seemnerakkudega. Viljastatud munarakk areneb inkubaatoris ja siiratakse emakaõõnde.
Emakasisene inseminatsioon.
Emakasisene inseminatsioon ehk IUI ("intrauterine insemination") on töödeldud sperma ajastatud viimine otse emakaõõnde.
Seda meetodit kasutatakse mehepoolse kergema viljatuse ja emakakaela probleemidest tingitud lastetuse raviks. IUI-d kasutatakse ka doonorseemnerakuga viljastamisel. Tervisekassa rahastab IUI protseduuri alates 2019. aastast. 
Seemneraku intratsütoplasmaatiline injektsioon.
Seemneraku intratsütoplasmaatilise injektsiooni ehk ICSI ("intracytoplasmic sperm injection") käigus süstitakse üks välja valitud seemnerakk munaraku tsütoplasmasse.
Meetodit kasutatakse peamiselt raskema mehepoolse viljatuse korral või kui IVF-protseduuris jäi munarakkude viljastumine ebapiisavaks.
Spermatosoidide saamine munandibiopsia teel.
Spermatosoidide saamine munandibiopsia teel ehk TESA ("testicular epididymal sperm aspiration") on kirurgiline protseduur, mille käigus aspireeritakse seemnerakud munandist. Meetodit kasutatakse juhul, kui mehe ejakulaadis puuduvad elujõulised seemnerakud.
Doonorseemne- ja munarakud.
Doonorseemnerakke kasutatakse raske spermapatoloogia puhul nii IUI kui ka IVF protseduuridel või juhul, kui naisel puudub meespartner.
Doonormunarakke kasutatakse juhul, kui naise enda munarakud pole piisavalt viljakad – näiteks naistel, kel on varajane menopaus või kelle viljakus on vähenenud vähi või kiiritusravi tõttu.