Operatsioon Moshtarak

Operatsioon Moshtarak (dari keeles "Üheskoos") oli Afganistanis Helmandi provintsis toimunud Talibani-vastane sõjaline operatsioon. Selles osalesid USA, Briti, Afganistani, Kanada, Prantsuse, Austraalia ja Estcoy-9s teeninud Eesti sõdurid. Operatsioon oli NATO suurim alates Talibani kukutamisest 2001. aastal.
Operatsiooni eesmärgiks oli võtta oma kontrolli alla Marjah' linn – viimane Talibani tugipunkt Helmandi provintsis – ning kogu Helmandi provints, mida peeti nii mässuliste tegevuse kui ka uimastikaubanduse poolest Afganistani üheks kriitilisemaks piirkonnaks. Operatsioon pidi looma kontrolli 320 kilomeetri pikkusel lõigul piki Helmandi jõge kuni Pakistani piirini.
Eellugu.
Suuroperatsiooniks Moshtarak valmistudes pidasid NATO esindajad maha terve hulga nõupidamisi kohalike külavanemate ja muude esindajatega, et veenda neid toetama NATO vägede edenemist. Senisest enam kasutasid Afganistani ja NATO jõud kohalike elanike teavitamist algavast operatsioonist, eesmärgiga vältida tsiviilkahjusid. Enne pealetungi algust levitati piirkonnas lendlehti, millel olid kohalike sõnul üles loetletud keskvõimu vastaste sõjapealike nimed.
Operatsiooni käik.
13. veebruar 2010.
13. veebruaril paisati keset Helmandi provintsi 15 000 liitlasvägede sõdurit, esmalt 4000 ameeriklast Marjah’ alla ja siis sama palju britte Nad Ali piirkonda. BBC hinnangul on Talibanil Helmandis NATO-le vastu panna vaid 400 kuni 1000 võitlejat.
Vaid mõni tund pärast operatsiooni algust pidasid USA merejalaväelased Marjah' linna lähedal lahingu Talibani mässulistega, püüdes samal ajal vältida linnas üles seatud lõkse ja pomme. Helikopterid toimetasid merejalaväelased linna lähedale ning sõdurid tulistasid vähemalt neli raketti mässuliste pihta, kes neid hoonetest ründasid. Vähemalt üks merejalaväelane sai šrapnellist haavata. Kaks tundi hiljem jätkus piirkonnas tulevahetus. USA vägede esimene ülesanne oli hõivata Marjah' kesklinn.
Operatsioonil Afganistani vägesid juhtiva kindral Sher Mohammad Zazai teatel sai pealetungi esimeste tundide jooksul surma vähemalt 20 Talibani võitlejat ja võeti vangi 11. BBC andmeil oli tapetud taliibidest vähemalt kuus pärit väljastpoolt Afganistani. Kuigi koalitsiooniväed esimese päeva õhtuks väga tugevat vastupanu ei kohanud, hukkus tulevahetuses üks USA merejalaväelane ja isevalmistatud lõhkekeha plahvatustes kaks sõdurit.
14. veebruar 2010.
14. veebruaril teatas NATO, et operatsiooni Moshtarak algsed eesmärgid olevat saavutatud. Afganistani sõjaväeallikate teatel olid koalitsiooniväed saavutanud peaaegu täieliku kontrolli Marjah' ja Nad Ali piirkonna üle. Merejalaväelaste esindaja kapten Abe Sipe teatel hoidis Taliban aga mõningates Marjah' ümbruse külades jätkuvalt positsioone ning koalitsiooniväed olid tule all. Sama kirjeldas ka uudisteagentuuri AFP fotograaf. Tema sõnul oli vägede edasiliikumine väga vaevaline protsess, mida iseloomustas Talibani tuli ja pommide otsingud.
Operatsiooni teisel päeval tungisid Briti väed Showali – linna, mis viimased kaks aastat oli olnud mässuliste kontrolli all ning mida oli kasutatud tugipunktina lõhkeseadeldiste valmistamiseks ja neid paigaldavate võitlejate väljaõpetamiseks. Hoonetesse korraldatud haarangu käigus konfiskeeriti hulgaliselt lõhkekehade valmistamiseks kasutatud lõhkeainet, püssirohtu ja kemikaale.
Kaks Talibani võitlejate pihta suunatud raketti kaldusid sihtmärgist umbes 300 meetrit kõrvale ning tabasid ühe perekonna elumaja Marjah's, tappes 12 tsiviilisikut. ISAF-i ülem kindral Stanley McChrystal avaldas süütute inimeste hukkumise puhul sügavat kahetsust. Briti kindralmajor Nick Carter kinnitas siiski, et raketid tabasid õiget sihtmärki ja raketitabamuse saanud hoonet kasutas Taliban rünnakute korraldamiseks.
15. veebruar 2010.
15. veebruari hommikul külastas kindral McChrystal endist "mässuliste pealinna" Showali, kus pärast kaht aastat asendati Talibani valge lipp Afganistani rahvuslipuga. Lipu heiskamise au sai endale 22-aastane Afganistani armee reamees Aziz Watandosd. Briti sektor Nad Ali piirkonna põhjaosas langes koalitsioonivägede kätte pea ühegi lasuta, ent ameeriklased jätkasid pealetungi Marjah' lähistel, kus mässulised osutasid viimast vastupanu.
USA ja Afganistani väeülemate andmetel oli operatsiooni kolmandaks päevaks Talibani mässuliste arv Marjah' piirkonnas langenud umbes poole võrra. Operatsiooni algul Marjah's viibinud hinnanguliselt 400-st mässulisest oli tapetud ligikaudu veerand. Samaväärne hulk Talibani võitlejaid, nende seas enamik mässuliste juhte, oli piirkonnast põgenenud. Marjah's jätkus lahingutegevus regiooni põhja- ja keskosas.
18. veebruar 2010.
18. veebruaril sai pealetungis surma kuus koalitsioonivägede esindajat. NATO vägede pressiteenistuse teatel sai kolm langenud sõdurit surma tulevahetuses ja kolm mässuliste isevalmistatud pommi plahvatuses.
25. veebruar 2010.
25. veebruaril heiskas Helmandi provintsi tsiviilkuberner Golab Mangal Lõuna-Afganistanis USA merejalaväelasi juhtiva brigaadikindral Larry Nicholsoni juuresolekul Marjah' basaaril Afganistani riigilipu. Tseremoonial osales mitusada linna elanikku, keda turvasid hoonete katustele paigutatud USA merejalaväe snaiprid. Brigaadikindral Nicholson nimetas päeva ajalooliseks, kuid hoidus veel võitu välja kuulutamast, vahendas AFP uudisteagentuur. Associated Pressi teatel takistasid USA liitlasvägede vaba edasiliikumist veel miiniväljad, kuid 25. veebruari hommikul enam laskmist kuulda polnud. Ka eelmised kaks päeva möödusid võrdlemisi rahulikult.
Helmandi pealinnas Lashkar Gah's viibinud provintsivõimude pressiesindaja kinnitas, et tsiviilvalitsus oli Marjah' linna üle vastutuse võtnud. Kuid mõnes piirkonnas tegutsesid veel aktiivselt ka Talibani sissid ning lõpliku võidu kaugus Nad Ali piirkonnas jäi ebaselgeks. Marjah' linna olid sisenenud ameeriklaste koolitatud eliitpolitseipataljonid ning provintsi võimud lubasid peagi avalikult välja kuulutada arengu- ja taasülesehitusplaanid.
Estcoy-9 tegevus.
Eesti jalaväekompanii Estcoy-9 osales operatsioonil Moshtarak Helmandi provintsis oma vastutusalas ja viis läbi operatsiooni Nad Ali piirkonnas. Eestlased puhastasid mässulistest Nad Ali piirkonna külasid patrullbaasi Wahid ümbruses, kus nad olid kogu aja teeninud. Pealetungi ajaks toodi varemgi selles keerulises kohas tegutsenud Estcoy-9-le appi ka Afganistani rahvusarmee kompanii.
Missioonile eelnenud päevadel harjutasid Eesti ja Afganistani sõdurid operatsiooniks, millesarnast polnud kumbki pool varem läbi viinud. Selleks, et nad heidetakse õhust põllule ning peavad seejärel puhastama kahe kilomeetri jagu võimalikku vaenlase territooriumi seni, kuni nad ühinevad Eesti kompanii teise poolega, kes ootab neid soomukitega. Et üritusega oli seotud palju helikoptereid ja sõdureid, oli tähtis, et ei tehtaks ühtki viga. Arvestades võimalikku vastupanu, mida vaenlane võiks osutada, anti eesti ja afgaani sõduritele eesmärgini – milleks oli üks hoonetekompleks Luchecki külas – jõudmiseks 48 tundi. Nad täitsid kava ära kolme tunniga.
19. veebruari hommikul sai isetehtud pommi plahvatuse tagajärjel vigastada üks Esctoy-9 kaitseväelane. Kaitseväe peastaabi ülema brigaadikindral Neeme Väli sõnul ei plahvatanud õnneks selle pommi pealaeng, mistõttu sõduri vigastused olid väiksemad kui tavaliselt sellistel juhtudel.
8. aprillil pidasid Estcoy-9 kaitseväelased kinni kaks isikut, keda kahtlustati isevalmistatud lõhkekehade paigaldamises. Kahtlusalused anti üle ISAF-i uurimisorganitele. Sama operatsiooni käigus leidsid kaitseväelased hulgaliselt lõhekehade valmistamiseks vajalikke komponente ja tegid kahjutuks kolm isevalmistatud lõhkekeha.
Informatsioonilis-psühholoogiline toetus.
Kuna pikaleveninud sõda Talibaniga Afganistanis on tekitanud mõistmatust ning mõningat vastuseisu Ameerika ja Euroopa riikide tsiviilelanikkonna seas, siis kasutas NATO operatsiooni kajastamiseks NATO TV veebipõhisel kodulehel ajakohaseid olustikureportaaže, milles kajastati operatsiooni edukat kulgu ning toimunud positiivseid muudatusi.