tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kalamaja päevad

Kalamaja päevad on Tallinnas Kalamaja piirkonnas igal aastal toimuv asumi suurim kultuuriüritus. See on Kalamaja kogukonna festival, millega tähistatakse Kalamaja sünnipäeva. Selle korraldamist toetavad Tänavafestival MTÜ ja kuni 2023 Telliskivi Selts. Festivali sisu loovad Kalamaja elanikud, asutused ja ettevõtted, kes Kalamajas elavad ja/või tegutsevad. 
Alates 2024. aastast on Kalamaja päevi määratletud järgmiselt: "Kalamaja päevad on apoliitiline ja alkoholivaba kogukonna perefestival, mille korraldavad kogukonna liikmed, et luua ja hoida häid suhteid, et olla kursis, kes, millega tegeleb, et tugevdada kogukonna vaimu ja muuta asum veelgi turvalisemaks elu- ja töökeskkonnaks."
Asumifestivalil esinevad artistid, toimuvad mitmesugused töötoad ja ekskursioonid, avatud on hoovikohvikud. 
2009. aastal toimusid esimesed Kalamaja päevad. 2024. aastal toimusid need neljateistkümnendat korda. Kalamaja päevad tekkisid klubilisest liikumisest 2009. aastal Kalju koguduse tollase juhi Vilver Orase ja Teoteatri juhi Piret Viisimaa algatusel.
Gildihoone

Gildihoone (ka gildimaja) on endisaegne hoone, mida kasutas gild. Hoones toimusid näiteks gildi liikmete kokkusaamised.
Tallinnas on säilinud mitmed gildihooned, näiteks Kanuti gildi hoone ja Olevi gildi hoone.
Svein Ludvigsen

Svein Harald Ludvigsen (sündinud 18. juuli 1946 Hillesøys Tromsi maakonnas) on Norra poliitik, ta kuulub konservatiivse erakonna Høyre ridadesse. Ta oli aastatel 2001–2005 Norra kalandusminister.
Ta sündis Hillesøys Tromsi maakonnas kalalaeva kapteni pojana.
Ta oli 19. oktoobrist 2001 kuni 17. oktoobrisni 2005 Norra kalandusminister Kjell Magne Bondeviki valitsuses.
17. jaanuarist 2006 kuni 18. juulini 2014 oli ta Tromsi maavanem.
Virtsu III tuulepark

Virtsu III tuulepark on tuulepark Eestis, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Virtsu poolsaarel.
Virtsu III tuulepark rajati Lääne maakonnas Hanila vallas 2009. aastal ja esimene tuulik ühendati elektrivõrguga 2010. aasta märtsis. Virtsu III tuulepargis on kolm 2,3 MW võimsusega Enercon E-70 tüüpi elektrituulikut, sellega tuulepargi koguvõimsus on 6,9 MW. Tuulikud kuuluvad OÜ Nelja Energiale.
Virtsu III tuulepargi koguinvesteering oli 9,8 miljonit eurot.
Elektrituulikute tootja ja tarnija oli Saksa tootja Enercon GmbH. 336 tonni kaaluv tuulik on 85 meetrit kõrge, rootori läbimõõt on 71 meetrit. Tuulikute kavandatud eluiga on 20 aastat.
Virtsu III tuulepargi aastatoodang
Koos Virtsu II tuulepargiga hõlmab Virtsu III tuulepark maa-ala suurusega 39 hektarit.
Võsaputk

Võsaputk ("Conioselinum") on taimede perekond sarikaliste sugukonnast.
Teaduslik nimetus "Conioselinum" on moodustatud kahe sarikalise perekonna nimetusest - "Conium" (surmaputk) ja "Selinum" (aruputk). Lehed meenutavad surmaputke lehti, viljad aga aruputke omi.
Perekonda kuuluvad mitmeaastased paljad rohttaimed kaheli- või kolmelisulgjate lehtedega. Õite kroonlehed valged, äraspidimunajad, sissepoole pöördunud pügaldunud tipuga. Viljad piklikmunajad, seljalt lamedad, roietega.
Perekonda kuulub 17-20 liiki, levinud peamiselt Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Euroopas on looduslikult levinud vaid üks liik.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: tupp-võsaputk ("Conioselinum tataricum").
Teravalehine penikeel

Teravalehine penikeel ("Potamogeton acutifolius") on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.
Eestis on taim väga haruldane.
Tarinõges

Tarinõges ("Teucrium") on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: vinav tarinõges ("Teucrium scordium").
Roomet Säälik

Roomet Säälik (sündinud 29. augustil 1999) on eesti tõukerattur ja BMX-i trikirattur.
Tõukerattasõidus tuli 2014. aastal Euroopa meistriks ning 2017. aastal võitis MM-il pronksi ja jõudis Nitro World Games'il poolfinaali. 2018. aasta Nitro World Games'il sai teise koha.
Rusujuur

Rusujuur ("Lithospermum") on kareleheliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: suur rusujuur ("Lithospermum officinale").
Tähtputk

Tähtputk ("Astrantia") on taimede perekond sarikaliste sugukonnast.
Eestis on levinud üks liik: suur tähtputk ("Astrantia major").
Harilik merikann

Harilik merikann ("Armeria maritima") on taimeliik tinajuureliste sugukonnast.
Taime leidub ka Eestis. Eestis kasvab ka taime alamliiki roosa merikann ("Armeria maritima" subsp. "elongata").
Tahkuna tuulegeneraator

Tahkuna tuulegeneraator on endine tuulegeneraator, mis asub Hiiu maakonnas Tahkuna poolsaarel. See oli Eesti esimene kaasaegne tuulegeneraator ja see püstitati Hiiumaale taastuvenergia tootmise võimaluste uurimiseks Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala direktori Ruuben Posti algatusel ja Taani keskkonnaagentuuri toel. Tuulegeneraator käivitati 19. septembril 1997 ja jäeti seisma 8. veebruaril 2005.
Tahkuna tuulegeneraator Gendvind 150 võimsusega 150 kW töötas endises Kõrgessaare vallas aastatel 1997–2005 ja on praeguseks seisatud. See jäeti seisma, kuna selle käigushoidmiseks polnud raha. Aastas vajanuks tuulik 30 000 – 40 000 krooni (1917–2556 eurot). Kokku töötas Hiiumaa tuulegeneraator seitse aastat neli kuud ja 20 päeva. Aastani 2000 tootis Hiiumaa kaitsealade administratsioonile kuuluv tuulegeneraator umbes 2,1 GWh elektrienergiat ning tõestas, et Eestis on mõtet tuulest elektrit toota.
Tahkuna tuulegeneraatori kõrgus on 30 meetrit ja tiiviku läbimõõt 22 meetrit.
Kuna oli oht, et tuulik, mis on Eesti jaoks oluline sümbol, hävitatakse, ostis Eesti Energia AS 2009. aastal tuuleelektrijaama koos opereerimisõigusega. Kavatsus oli rajada tuulejõu kasutamist tutvustav ekspositsioon. 2011. aastal anti teada, et vana generaatori asemel on plaanis püstitada uus sama suur tuulegeneraator.
Tahkuna tuulegeneraatorit kutsutakse Valgeks Ingliks ehk Hiiumaa Ingliks.
Jõgi-särjesilm

Jõgi-särjesilm ("Ranunculus trichophyllus") on tulikaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime leidub Eestis hajusalt.
Sõõr-särjesilm

Sõõr-särjesilm ("Ranunculus circinatus") on tulikaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime leidub Eestis hajusalt.
Flevo järv

Flevo järv (hollandi keeles Flevomeer) oli Vana-Rooma aegadest kuni varakeskajani eksisteerinud järv, mis defineerib tänapäeval Madalmaades: Markermeeri, IJsselmeeri ja Waddeneilandenit. Mõned geograafid usuvad, et järv ei olnud algselt üksik järv, vaid pigem järvistu.
Tume särjesilm

Tume-särjesilm ("Ranunculus aquatilis") on tulikaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime leidub Eestis paiguti, sagedam on ta Lääne-Eestis.
Männas-vesikuusk

Männas-vesikuusk ("Myriophyllum verticillatum") on vesikuuseliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime leidub Eestis hajusalt.
Torgu tuulepark

Torgu tuulepark on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Sõrve poolsaare lõunaosas Läbara külas. 
Torgu tuulepark rajati 2002. aastal. Tuulepargis oli kolm 0,15 MW võimsusega Vestas-tüüpi elektrituulikut, mis kuulusid Meritreid OÜ-le. 
Tuulegeneraatorid demonteeriti 2014. aastal. Nende asemele püstitati 2015. aastal Läbara külas üks 65-meetrine tuulegeneraator. See on Vestas-tüüpi tuulegeneraator võimsusega 0,66 MW, mis kuulub samuti Meritreid OÜ-le.
Cornelius Mey

Cornelius Jacobszoon Mey oli Hollandi Vabariigi maadeuurija, kapten ja karusnaha-kaupmees. May neem, Cape May maakond ja Cape May linn New Jerseys on inglispäraselt nimetatud tema järgi.
Mey öeldakse pärinevat Hoorni linnast, kuid võis sündida linna lähedal Schellinkhouti-nimelises asulas, kus sündis tema vend Jan Jacobszoon May van Schellinkhout, kelle järgi on nimetatud Jan Mayeni saar.
Aastatel 1624–1625 oli Mey Uus-Madalmaade esimene juhataja.
Keraslill

Keraslill ("Globularia") on taimede perekond teeleheliste sugukonnast.
Eestis leidub perekonnast üks liik: Willkommi keraslill ("Globularia punctata"), vaid metsistununa.
Malajalamikeelne Vikipeedia

Malajalamikeelne Vikipeedia (malajalami keeles മലയാളം വിക്കിപീഡിയ) on Vikipeedia malajalamikeelne versioon.
Malajalamikeelne Vikipeedia sai alguse 21. detsembril 2002.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Medze vald

Medze vald (läti keeles "Medzes pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald asub Läänemere kaldal ning piirneb sama piirkonna Grobiņa, Tadaiķi, Dunalka ja Vērgale vallaga ning Liepāja linnaga.
Valla pindala on 109 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1482 inimest. Valla keskus on Kapsēde küla, vallavanem on Gunta Konopļeva.
Ajalugu.
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Kapsēde, (Gut Kapsehden, Kapsēde), Mātere (Gut Matern), Medze (Gut Medsen, Medzes muiža), Talsi (Gut Talsen) ja Tāši mõisade maad. Vald moodustati aastal 1900, mil liideti Medze, Kapsēde ja Mātra mõisavallad ning osa Pērkone mõisavallast. Aastal 1923 liideti sellega veel seni Pērkone valda kuulunud Šķēde. Aastal 1935 oli Medze valla pindala 95,2 km².
Aastal 1945 moodustati vallas Kapsēde ja Medze külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Medze külanõukoguga likvideeritav Kapsēde külanõukogu. Samal aastal liideti osa külanõukogust (kolhoosi "Kopdarbs" maad) Vērgale külanõukoguga. Aastal 1968 liideti Külanõukogugaga Tāši külanõukogu kolhoosi "Pirmrindnieks" maad. Aastal 1975 liideti osa külanõukogust taas Vērgale külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Grobiņa piirkonda.
Mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Tāši linnamägi, Tāši mõisakompleks, sealhulgas park, elumaja, kolm elumaja kaminat, parkett, ühe toa interjöör ja portaal koos uksega, Strautiņi muinaskalmed, Krastiņi muinaskalmed, Medze linnamägi, Mātra või Kalnmaļi linnamägi, Kapsēde muinaskalmed ja Jāči muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Niedrāji keskaegne kalmistu, Ezermaļi muinaskalmed, Āpi muinaskalmed ehk Puņķa mägi ja Strīķi muinasasula ehk Linnamägi.
Loodus.
Valla lääneosa asub Rannikumadalikul, idaosa aga Lääne-Kuramaa kõrgustikul. Suurim kõrgus on 50,9 m. Suurim jõgi on Ālande. Valda jääb Tāši järv (94,6 ha, vallas asub osaliselt ka Tosmare järv.
Looduskaitse all on Kapsēde rahn kõrgusega 4,9 m ja mahuga 60 m³, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asuvad Medze hoiuala pindalaga 95 ha ja Tāši järve hoiuala, selle lääneossa jääb osaliselt Tosmare hoiuala.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1258 lätlast, 66 venelast, 25 valgevenelast, 22 ukrainlast, 4 leedulast ja 38 poolakat.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kannadakeelne Vikipeedia

Kannadakeelne Vikipeedia (kannada keeles ಕನ್ನಡ ವಿಶ್ವಕೋಶವು) on Vikipeedia kannadakeelne versioon.
Kannadakeelne Vikipeedia sai alguse 2003. aasta juunis.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Pukspuu (perekond)

Pukspuu ("Buxus") on pukspuuliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Perekonda kuulub umbes 70 liiki. Tuntuim liik on harilik pukspuu ("Buxus sempervirens").
Lobeelia

Lobeelia ("Lobelia") on kellukaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: vesilobeelia ("Lobelia dortmanna").
Sininukk (perekond)

Sininukk ("Jasione") on taimede perekond kellukaliste sugukonnast.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik sininukk ("Jasione montana").
Jaavakeelne Vikipeedia

Jaavakeelne Vikipeedia (jaava keeles Wikipedia basa Jawa) on Vikipeedia jaavakeelne versioon.
Jaavakeelne Vikipeedia sai alguse 8. märtsil 2004.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Harilik sininukk

Harilik sininukk ("Jasione montana") on kellukaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime leidub Eestis paiguti.
Maarjaohakas (perekond)

Maarjaohakas ("Silybum") on korvõieliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik maarjaohakas ("Silybum marianum").
Käokuld (perekond)

Käokuld ("Helichrysum") on korvõieliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik käokuld ("Helichrysum arenarium").
Kobarpea (perekond)

Kobarpea ("Ligularia") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond. 
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik kobarpea ("Ligularia sibirica").
Neiusilm

Neiusilm ("Coreopsis") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Neiusilma perekonna nimetus "Coreopsis" pärineb vanakreeka sõnadest κόρις ("kóris", 'lutikas') ja ὄψις ("ópsis", 'vaade'). Nimetus on tulnud sellest, et taime seemnise kuju sarnaneb voodilutika kehaehituse kujuga. 
Perekonda kuulub umbes 75–80 liiki, mis kasvavad pärismaisena Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.
Kõrge priimula

Kõrge priimula ("Primula elatior") on nurmenukuliste sugukonda nurmenuku perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.
Taime leidub Eestis harva metsistununa vanades parkides ja nende ümbruses. Pärismaine Lääne-Euroopas.
Marathikeelne Vikipeedia

Marathikeelne Vikipeedia (marathi keeles मराठी विकिपीडिया) on Vikipeedia marathikeelne versioon.
Marathikeelne Vikipeedia sai alguse 1. mail 2003.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Osseedikeelne Vikipeedia

Osseedikeelne Vikipeedia (osseedi keeles Ирон Википеди) on Vikipeedia osseedikeelne versioon.
Osseedikeelne Vikipeedia sai alguse 28. veebruaril 2005.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
22% osseedikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Kanjontänav

Kanjontänav (inglise keeles "street canyon" või "urban canyon") on tee, mis külgneb mõlemalt poolt kõrgete hoonetega, mis loob kanjoniga sarnase linnakeskkonna. Klassikalisi näiteid inimese ehitatud kanjonitest saab vaadelda siis, kui tänavad eraldavad tiheda hoonestusega kvartaleid, eriti pilvelõhkujate näol.
One Penn Plaza

One Penn Plaza on 229 meetri kõrgune ja 57-korruseline kõrghoone, mis valmis 1972. aastal USA-s New Yorgis Midtown Manhattanil ning joondub Pennsylvania Stationi ja Madison Square Gardeni järgi. Pilvelõhkuja on Pennsylvania Plaza ärikvartali kõrgeim ehitis.
Kontorihoone aadress on 1 Pennsylvania Plaza ning see asub 33rd Streeti ja 34th Streeti tänava vahel.
Saoutši keel

Saoutši keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad saoutšid Kambodžas ja Tais. Keel on hääbumas, seda räägib vaid umbes 30 inimest 450 hõimu liikmest Tai Kanchanaburi provintsis ja Kambodža Preăh Seihânŭ provintsis.
Saoutši keeles on 18 vokaalfoneemi ja 21 konsonantfoneemi. Eristatakse pikki ja lühikesi vokaale.
Madis Lepajõe

Madis Lepajõe (1. mail 1955 Puškin, Leningradi oblast – 21. mai 2020) oli eesti jalgrattur, jalgrattaspordi kohtunik, sporditegelane ja Eesti Keskerakonda kuuluv poliitik. 
15. novembrist 2017 kuni 13. veebruarini 2020 oli ta Tartu abilinnapea, kes vastutas hariduse, kultuuri, spordi ja noorsootöö eest. 
Lepajõe lõpetas 1973. aastal Miina Härma nimelise Tartu 2. Keskkooli ja 1978 Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. 1989 asus ta õppima Tartu Riiklikus Ülikoolis välismajandussuhteid, kuid stuudium jäi lõpetamata. 
Ta töötas 1990–1992 Tartu linnavalitsuses spordiosakonna juhatajana, 1992–1995 välissuhete osakonna juhatajana ning 1995–1998 välissuhete ja ettevõtluse arengu osakonna juhatajana, 1998–2017 aga Haridus- ja Teadusministeeriumis noorte ja välissuhete asekantslerina. 
Ta oli mitme spordiorganisatsiooni juhtorgani liige (näiteks alates 1994 Eesti Jalgratturite Liidu juhatuse liige (sh asepresident 2006–2012)) ning Tartu 2019. aasta laulupeo peakomisjoni liige. 
1991–2017 oli ta Klubi Tartu Maraton juhatuse liige (ka asutajaliige).
Isiklikku.
Madis Lepajõe vanemad olid põllumajandusteadlased Jaan Lepajõe ja Leida Lepajõe.
Lepajõel oli üks õde ja on üks vend: tõlkija Marju Lepajõe ja Tiit Lepajõe.
Madis Lepajõe abikaasa oli Kersti Lepajõe. Tema poeg Jaan Lepajõe on aastast 2023 jalgrattaspordi rahvusvahelise kategooriaga maanteevõistluste kohtunik.
Kumi Yokoyama

Kumi Yokoyama (jaapani keeles 横山 久美 "Yokoyama Kumi"; sündinud 13. augustil 1993) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2015. aastast mänginud 35 mängu.
Ayaka Yamashita

Ayaka Yamashita (jaapani keeles 山下 杏也加 "Yamashita Ayaka"; sündinud 29. septembril 1995) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2015. aastast mänginud 25 mängu.
Tomoko Muramatsu

Tomoko Muramatsu (jaapani keeles 村松 智子 "Muramatsu Tomoko"; sündinud 23. oktoobril 1994) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2015–2016 4 mängu.
Hanae Shibata

Hanae Shibata (jaapani keeles 柴田 華絵 "Shibata Hanae"; sündinud 27. juulil 1992) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2015 1 mängu.
Mayu Sasaki

Mayu Sasaki (jaapani keeles 佐々木 繭 "Sasaki Mayu"; sündinud 12. jaanuaril 1993) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2016–2017 8 mängu.
Sonoko Chiba

Sonoko Chiba (jaapani keeles 千葉 園子 "Chiba Sonoko"; sündinud 15. juunil 1993) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2016–2017 5 mängu.
Yu Nakasato

Yu Nakasato (jaapani keeles 中里 優 "Nakasato Yū"; sündinud 14. juulil 1994) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2016–2018 20 mängu.
Hikari Takagi

Hikari Takagi (jaapani keeles 高木 ひかり "Takagi Hikari"; sündinud 21. mail 1993) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2016–2018 19 mängu.
Yuka Momiki

Yuka Nicole Momiki (jaapani keeles 籾木 結花 "Momiki Yūka"; sündinud 9. aprillil 1996) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2017. aastast mänginud 21 mängu.
Yui Hasegawa

Yui Hasegawa (jaapani keeles 長谷川 唯 "Hasegawa Yui"; sündinud 29. jaanuaril 1997) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2017. aastast mänginud 30 mängu.
Sakiko Ikeda

Sakiko Ikeda (jaapani keeles 池田 咲紀子 "Ikeda Sakiko"; sündinud 8. septembril 1992) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2017–2018 14 mängu.
Ayumi Oya

Ayumi Oya (jaapani keeles 大矢 歩 "Oya Ayumi"; sündinud 8. novembril 1994) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2017–2018 9 mängu.
Rin Sumida

Rin Sumida (jaapani keeles 隅田 凜 "Sumida Rin"; sündinud 12. jaanuaril 1996) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2017–2018 22 mängu.
Miho Manya

Miho Manya (jaapani keeles 万屋 美穂 "Manya Miho"; sündinud 5. novembril 1996) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 7 mängu.
Nana Ichise

Nana Ichise (jaapani keeles 市瀬 菜々 "Ichise Nana"; sündinud 4. augustil 1997) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2017. aastast mänginud 15 mängu.
Madoka Haji

Madoka Haji (jaapani keeles 櫨 まどか "Haji Madoka"; sündinud 8. juulil 1988) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2017–2018 7 mängu.
Hikaru Kitagawa

Hikaru Kitagawa (jaapani keeles 北川 ひかる "Kitagawa Hikaru"; sündinud 10. mail 1997) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 5 mängu.
Kaede Nakamura

Kaede Nakamura (jaapani keeles 中村 楓 "Nakamura Kaede"; sündinud 3. augustil 1991) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 3 mängu.
Mami Ueno

Mami Ueno (jaapani keeles 上野 真実 "Ueno Mami"; sündinud 27. septembril 1996) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 3 mängu.
Shiho Tomari

Shiho Tomari (jaapani keeles 泊 志穂 "Tomari Shiho"; sündinud 26. märtsil 1990) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 2 mängu.
Riho Sakamoto

Riho Sakamoto (jaapani keeles 坂本 理保 "Sakamoto Riho"; sündinud 7. juulil 1992) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2017 1 mängu.
Grobiņa vald

Grobiņa vald (läti keeles "Grobiņas pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald asub Läänemere kaldal ning piirneb sama piirkonna Grobiņa linnaga, Gavieze, Medze, Bārta, Tadaiķi, Otaņķi ja Nīca vallaga ning Liepāja linnaga.
Valla pindala on 131 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2601 inimest. Valla keskus on Dubeņi küla, vallavanem on Juris Dabars (ühine Gavieze vallaga).
Ajalugu.
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Iļģi (Gut "Illien") ja Rolava (Gut "Roloff") mõisa maad. Vald moodustati aastal 1820 kui Grobiņa riigivald. Aastal 1905 liideti sellega Mežnieki, Pilenieki, Iļģi ja Grobiņa metskonna vallad, aastal 1912 Grobiņa kirikumõisa vald. Aastal 1935 oli Grobiņa valla pindala 143,9 km².
Aastal 1945 moodustati vallas Grobiņa, Baltpurvi ja Tosmare külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Grobiņa külanõukoguga osa Tosmare ja Rolava külanõukogu maadest. Aastal 1956 arvati Grobiņa külanõukogu Grobiņa linna juurde kuuluvaks kui Grobiņa linna maaterritoorium. Aastal 1975 loodi külanõukogu taas. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Grobiņa piirkonda.
Mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Atkalni muinaskalmed, Krastiņi muinaskalmed, Iļģi mõisa rõdupiire, Smukumi muinaskalmed ja Porāni (Pūrāni) muinaskalmed.
Loodus.
Valla lääneosa asub Rannikumadalikul, idaosa aga Lääne-Kurzeme kõrgustikul. Suurim jõgi on Ālande. Vallas asub osaliselt Liepāja järv.
Vallas kasvab arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Valla lääneossa jääb osaliselt Liepāja järve hoiuala.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 2096 lätlast, 264 venelast, 35 valgevenelast, 33 ukrainlast, 30 leedulast ja 79 poolakat.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Risa Shimizu

Risa Shimizu (jaapani keeles 清水 梨紗 "Shimizu Risa"; sündinud 15. juunil 1996) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 19 mängu.
Moeno Sakaguchi

Moeno Sakaguchi (jaapani keeles 阪口 萌乃 "Sakaguchi Moeno"; sündinud 4. juunil 1992) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 10 mängu.
Narumi Miura

Narumi Miura (jaapani keeles 三浦 成美 "Miura Narumi"; sündinud 3. juulil 1997) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 5 mängu.
Aimi Kunitake

Aimi Kunitake (jaapani keeles 國武 愛美 "Kunitake Aimi"; sündinud 10. jaanuaril 1997) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta 2018. aastal 3 mängu.
Mayo Doko

Mayo Doko (jaapani keeles 土光 真代 "Dokō Mayo"; sündinud 3. mail 1996) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 1 mängu.
Chika Hirao

Chika Hirao (jaapani keeles 平尾 知佳 "Hirao Chika"; sündinud 31. detsembril 1996) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 1 mängu.
Hina Sugita

Hina Sugita (jaapani keeles 杉田 妃和 "Sugita Hina"; sündinud 31. jaanuaril 1997) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 1 mängu.
Fuka Nagano

Fuka Nagano (jaapani keeles 長野 風花 "Nagano Fūka"; sündinud 9. märtsil 1999 Tokyos) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 1 mängu.
Hinata Miyazawa

Hinata Miyazawa (jaapani keeles 宮澤 ひなた "Miyazawa Hinata"; sündinud 28. novembril 1999) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2018 1 mängu.
Lühikupar

Lühikupar ("Brachythecium") on samblaperekond.
Kapsēde

Kapsēde (ka Kapsēda) on küla ("lielciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Medze valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 25 meetri kõrgusel Balti jääpaisjärve kaldavallil, piirkonna keskusest Grobiņast 7,3 ja Riiast 213 kilomeetri kaugusel. 
Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Kapsēdesse jäävad Maztramdaki, Kapsēde ja Kapsēdes skola bussipeatus. Mõisa pargis asuv Medze linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Küla kohal asus varem Kapsēde mõisa keskus. Nõukogude perioodil kujunes küla sovhoosi "Medze" keskasulaks. XXI sajandi algusaastatel alustati mõisaansambli korrastamist; mõisa tallidesse rajati võõrastemaja. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.
Külas kasvab kolm looduskaitsealust põlispuud: mänd ümbermõõduga 3,75 m ja kõrgusega 13 m, mänd ümbermõõduga 2,56 m ja kõrgusega 26 m ning mänd ümbermõõduga 2,5 m ja kõrgusega 22 m. Varem oli looduskaitse all ka külast läänes karjääri lähistel asunud Rudais akmens kõrgusega 1,6 m, pikkusega 3,7 ja laiusega 2,5 m.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Strautiņi muinaskalmed ja Kapsēde muinaskalmed.
Külas asuval Teises maailmas hukkunud sõdurite haual on mälestusmärk.
2015. aastal oli külas 640 elanikku, 2017. aastal 475,a 2019. aastal 470 ja 2020. aastal 469.
Esivere tuulepark

Esivere tuulepark on tuulepark Eestis, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere külas. Tuulepargi poolt hõlmatava maa-ala suurus on 25,4 ha.
Esivere tuulepark rajati Lääne maakonnas Hanila vallas Esivere külas 2005. aastal ja ühendati elektrivõrguga sama aasta oktoobris. Samal kuul saavutas tuulepark täisvõimsuse. Esivere tuulepargis on neli 2 MW võimsusega Enercon E-70 tüüpi elektrituulikut, mis kuuluvad OÜ Nelja Energiale. Pargi koguvõimsus on 8 MW, mis katab 3000 inimese energiavajaduse.
Elektrituulikute tootja ja tarnija on Saksa tootja Enercon GmbH. Tuulikute kõrgus on 85 meetrit, rootori läbimõõt on 71 m. Tuuliku kaal on 336 tonni. Koguinvesteering oli 8,6 miljonit eurot ja kavandatud eluiga on 20 aastat.
Esivere tuulepargi aastatoodang
Käharik

Käharik ("Rhytidiadelphus") on samblaperekond laanikuliste sugukonnast.
Dubeņi

Dubeņi on küla ("lielciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Grobiņa valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 22 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Grobiņast 9 ja Riiast 214 kilomeetri kaugusel.
Küla rajati aastal 1960 kui loomakasvatusmajandi "Grobiņa" keskasula. Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, kultuurikeskus Dubeņi, oikumeeniline jumalakoda ja postkontor. Nõukogude perioodil asus küla lähistel Grobiņa raudteepeatus. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.
Aastal 2017 oli külas 467 elanikku, aastal 2019 aga 423. Aastal 2020 oli elanikke 425.
Doonau Kremsi ülikool

Doonau Kremsi ülikool (saksa keeles "Donau-Universität Krems") on ülikool Austrias Krems an der Donaus. Ülikooli võetakse vaid kraadiõppureid.
Ülikool asutati 1994.
Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase (2015).
Skinest Energia

Skinest Energia AS on Eesti energeetikaettevõte, mis toodab ja arendab taastuvenergiat. See loodi 1. novembril 2004 tuuleenergia tootmiseks. Ettevõte on Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni liige.
Skinest Energia on Esivere (Rõuste) tuulepargi rajaja, arendaja, omanik ja haldaja. See kuulub kontserni Skinest Group koosseisu, kuhu kuulub muidki tootmisettevõtteid.
Skinest Energia kuulub transiidiärimees Oleg Ossinovskile.
2017. aastal oli Skinest Energia käive 1,7 miljonit eurot ja kahjum 280 000 eurot.
Girona Ülikool

Girona Ülikool (katalaani keeles "Universitat de Girona") on ülikool Hispaanias Kataloonias Gironas.
Ülikool asutati 1446.
Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase.
Uppsala ülikooli Gotlandi ülikoolilinnak

Uppsala ülikooli Gotlandi ülikoolilinnak (rootsi keeles "Uppsala universitet – Campus Gotland") on Uppsala ülikooli üks linnakuid, mis asub Gotlandil Visbys.
Enne 2013. aasta liitumist Uppsala ülikooliga, oli see iseseisev kõrgkool (Gotlandi ülikool).
Gotlandi ülikool asutati 1998.
Läätsa tuulepark

Läätsa tuulepark ehk Salme tuulepark on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Üüdibe külas.
Läätsa tuulepark rajati 2005. aastal (tollase haldusjaotuse järgi Saare maakonna Salme vallas). Tuulepargis oli kuus 0,5 MW võimsusega kasutatud tuulikut (üks Vestas V39 ja viis vanema põlvkonna Enercon E40 tüüpi elektrituulikut), mis kuulusid Telewind AS-ile. Pargi koguvõimsus oli 3 MW.
2014. aastal püstitati umbes 500 meetrit loode pool Salme valda Lassi külas 3 MW võimsusega Eleon 3M116 tuulik kõrgusega 122 meetrit ja rootori diameetriga 116 meetrit. Sellega sai pargi koguvõimsuseks 6 MW. 2016. aastal tootis see uus elektrituulik 11,3 GWh ja 2017. aastal 12,2 GWh elektrienergiat (kokku 2015–2017 aastatel 44 GWH).
2016. aasta jaanuaris teatati sellest, et Eesti Elekter AS kavatseb Salme tuulepargi rekonstrueerida – asendada kuus vana elektrituulikut kahe uuetüübilisema Eleon 3M tuulikuga.
2018. aastal hakati seal krüptoraha kaevandama.
2022. aasta veebruaris murdus üks vanema põlvkonna Enerconi tuulik pooleks.
Iirikeelne Vikipeedia

Iirikeelne Vikipeedia (iiri keeles "Vicipéid na Gaeilge") on Vikipeedia iirikeelne versioon.
Iirikeelne Vikipeedia sai alguse 2003. aasta oktoobris, esimene artikkel kirjutati 2004. aasta jaanuaris.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Uiguurikeelne Vikipeedia

Uiguurikeelne Vikipeedia (uiguuri keeles ئۇيغۇرچە ۋىكىپېدىيە) on Vikipeedia uiguurikeelne versioon.
Uiguurikeelne Vikipeedia sai alguse 2012. aasta juunis.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Krimmitatarikeelne Vikipeedia

Krimmitatarikeelne Vikipeedia (krimmitatari keeles "Qırımtatarca Vikipediya") on Vikipeedia krimmitatarikeelne versioon.
Krimmitatarikeelne Vikipeedia sai alguse 12. jaanuaril 2008.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
33% krimmitatarikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 
Alates 2018. aasta veebruarist saab krimmitatarikeelses Vikipeedias ümber lülituda ladina tähestikult kirillitsale ja vastupidi.
Krimmitatarikeelse Vikipeedia probleemiks on kaastööliste vähesus. Enamiku püsiautorite emakeeleks ei ole krimmitatari keel.
Bugikeelne Vikipeedia

Bugikeelne Vikipeedia (bugi keeles "Wikipedia Basa Ugi") on Vikipeedia bugikeelne versioon.
Bugikeelne Vikipeedia sai alguse 24. juunil 2005.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraator.
Nasva tuulepark

Nasva tuulepark on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Nasva alevikust edela pool.
Nasva tuulepark rajati Saare maakonnas Kaarma vallas Nasva ääres 2007. aastal. Tuulepargis on kaks 0,8 MW võimsusega Vestase elektrituulikut, mis kuuluvad Baltic Wind Energy OÜ-ile. Pargi koguvõimsus on 1,6 MW.
Elektrituulikute tootja ja tarnija on Taani tootja Vestas.
Amharakeelne Vikipeedia

Amharakeelne Vikipeedia on Vikipeedia amharakeelne versioon.
Amharakeelne Vikipeedia sai alguse 2002. aasta detsembris.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Khmeerikeelne Vikipeedia

Khmeerikeelne Vikipeedia (khmeeri keeles វិគីភីឌាភាសាខ្មែរ) on Vikipeedia khmeerikeelne versioon.
Khmeerikeelne Vikipeedia sai alguse 15. jaanuaril 2005.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Kalmõkikeelne Vikipeedia

Kalmõkikeelne Vikipeedia (kalmõki keeles Хальмг Бикипеди) on Vikipeedia kalmõkikeelne versioon.
Kalmõkikeelne Vikipeedia sai alguse 26. märtsil 2006.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Maoorikeelne Vikipeedia

Maoorikeelne Vikipeedia (maoori keeles "Wikipedia Māori") on Vikipeedia maoorikeelne versioon.
Maoorikeelne Vikipeedia sai alguse 2003. aasta novembris.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
69% maoorikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Pöördnoot

Pöördnoot, ka pöörinoot (murdeti "jalgnoot", "taaginoot", "vorut") on kurnpüünis, millel on vaid üks tiib või teine tiib on väga lühike.
Püügiviis ja ehitus.
Kalaparv piiratakse pikema tiivaga sisse ning pöördnoot tõmmatakse spiraalselt kokku. Pöördnooda võrksein peab ulatuma kogu kokkuvedamise ajal pinnast põhjani. Kala kogumiseks on pära, mis kujutab toestamata võrkkotti. Algelistel pöördnootadel pära ei olnud, seda asendas nooda laiem tihedasilmaline ots ("lainoot"), teine ots ("vaalunoot") kitsenes.
Püügipiirkonnad.
Eestis oli selline pöördnoot tuntud 19. sajandi II poolel ja see kuulus ühte tüüpi Skandinaavia pöördnootadega. Ühe tiivaga pöördnootasid tunti Harjumaa lääneosas, Muhus, Kihnus, Tõstamaal ja Saaremaal. Nende hulka kuulus ka Peipsi "ragavõrk".
Pärnu lahe ääres tuntakse väikesi ühelaiusi 3 mehega käsitsetavaid pöördnootasid, millega püütakse söödakala. Nendega ühist päritolu on Peipsil ja Võrtsjärvel kasutatavad käänivõrgud.
Tänapäev.
Pöördnooda definitsioon kalapüügieeskirjas on – lubatud kurnpüünis, veonooda alamliik, millega loomus veetakse ujuvvahendile või jääle..
Ujupõis

Ujupõis on kalade elund, mis sisaldab gaase. Talitleb lisahingamis-, hüdrostaatilise ja erikaalu muutva elundina.
Kui kala laskub sügavamale, siis ujupõie ruumala väheneb ja kala erikaal suureneb. See võimaldab kiiremat sügavale laskumist. Pinnale tõustes ujupõie ruumala suureneb ja kala erikaal väheneb. Ühel ja samal sügavusel ujupõie ruumala ei muutu ning kala saab olla liikumatult. See aitab nii saaki varitseda kui ka röövkala eest varjuda. Kõhrkaladel ujupõis puudub. Neil aitab ujuvust säilitada tiivataoliste rinnauimede tekitatud tõstejõud.
Telliskivi Selts

Telliskivi Selts on Tallinnas tegutsev mittetulundusühing, mis ühendab ja esindab Kalamaja ja Pelgulinna elanikke. Seltsi eesmärkide seas on põhikirja järgi "Kalamaja ja Pelgulinna asumite elanike elukeskkonna parendamine piirkonna ajalugu ja arhitektuurset olemust arvestades ning keskkonnasäästliku mõtteviisi propageerides", samuti "piirkonna elanike huvide kaitsmine ja neile piirkonda puudutava info edastamine".
Selts asutati 2009.
Selts korraldab muu hulgas Kalamaja Päevasid.
Nõmme Kevad

Nõmme Kevad on Tallinnas Nõmme linnaosas iga aasta kevadel toimuv üritus. Üritust korraldab Nõmme linnaosa valitsus.
Ürituse raames toimub ka Paul Kerese maleturniir.
Kaldanoot

Kaldanoot on kurnpüünis, mida veetakse kaldale.
Ehitus.
Ehitus sarnaneb teiste nootadega, kus võrgumaterjal rakendatakse kindla ja vajaliku kuju saavutamiseks nööridest (köitest) moodustatud karkassile. Kasutatakse seliseid, ujukeid ning raskusi, mille vahele on rakendatud noodalina. Loomuse paremaks koondamiseks võib kaldanoot olla varustatud toestamata päraga.
Püügiviis.
Kaldanoot võib olla kas ühest või siis kahest tiivast veetav ja vedamine võib toimuda kas inimjõul või mehhanismide (noodavinn vm) abil. Kaldanoodale on iseloomulik, et selle tiivad rakendatakse laugelt kitsenevatena, mis hõlbustab nooda kaldale tõmbamist.
Tänapäev.
Kaldanooda definitsioon kalapüügieeskirjas on – lubatud kurnpüünis, veonooda alamliik, tiibade kogupikkusega kuni 50 m, millega loomus veetakse kaldale..
Pelgulinna päevad

Pelgulinna päevad on Tallinnas Pelgulinna asumis igal aastal toimuv üritus. Üritust korraldab Pelgulinna Selts.
Esimene üritus toimus 1990. aastatel. Vahepealsetel aastatel üritust ei toimunud. Üritust korraldatakse taas aastast 2012.
Põhja-Tallinna päev

Põhja-Tallinna päev on Põhja-Tallinna linnaosas Stroomi rannas igal aastal toimuv üritus. Üritust korraldab Põhja-Tallinna linnaosa valitsus.
Esimene üritus toimus 2013. 
Ürituse raames toimub muu hulgas suur kevadlaat.
Avamerenoot

Avamerenoot, ka lampaara on merel kasutatav kurnpüünis. 
Seliste vaheline võrk on kumera, lusikakujulise keskosa ja kahe külgtiivaga, mis võimaldab hoida kinni kogu kalaparve, kui külgtiivad on samal ajal üles tõstetud. Seda noota saab üldjuhul juhtida ühe suhteliselt väikese paadi abil.
Porellalised

Porellalised ("Porellaceae") on lehthelviksamblate klassi kuuluv sugukond.
Kaksikhambalised

Kaksikhambalised ("Dicranaceae") on lehtsammaltaimede klassi kuuluv sugukond.
Karusamblalised

Karusamblalised ("Polytrichaceae") on karusammalde klassi kuuluv sugukond.
Lühikupralised

Lühikupralised ("Brachytheciaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Haardnoot

Haardnoot on suur võrkseintega kurnpüünis.
Haardnoot ümbritseb kala nii külgedelt kui altpoolt, takistades niiviisi nende põgenemist allapoole sukeldumise teel. Noot tõmmatakse kokku püügilaeva mehhanismide abil.
Laanikulised

Laanikulised ("Hylocomiaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Maakarikalised

Maakarikalised ("Geocalycaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Tutikulised

Tutikulised ("Orthotrichaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Hiidkupralised

Hiidkupralised ("Buxbaumiaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Paelsamblalised

Paelsamblalised ("Metzgeriaceae") on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.
Enn Adusson

Enn Adusson (29. mai 1930 Tartu – 18. juuni 1998 Tartu) oli eesti näitleja.
Enn Adusson sündis põllutööliste peres. Pärast üldhariduse omandamist astus Eesti Põllumajandusakadeemiasse, mille lõpetas 1955. aastal metsanduse erialal. 
Töötas 1955–1970 teater Vanemuises. Hiljem töötas Luua metsakoolis õppejõuna. Oli ka filminäitleja ja osales mõnes telelavastuses (näiteks "Aime ootab hellust" 1969. aastal).
Kromfohrlandi koer

Krohmfohrlandi koer on saksa koeratõug, mida tunnustati rahvusvaheliselt 1955. aastal. Tõug on aretatud tasakaalukaks ja rõõmsaks seltsikoeraks, kindlaid saavutusi silmas pidamata. Koer on keskmist kasvu ning kergesti hooldatava karvaga.
Suurem populatsioon Kromfohrlandi koeri on Soomes, kuid muidu on tõug väljaspool Saksamaad peaaegu tundmatu ning ka Saksamaal on tegu pigem harvaesineva koeraga. 
Eluiga on u 12 aastat ning peale harvaesinevate neerukivide pole teisi haigusi teada.
Tallinna tudengipäevad

Tallinna tudengipäevad (ka Tallinna tudengite sügispäevad) on Tallinnas igal aastal toimuv üliõpilaste kultuuri- ja meelelahutusfestival. Üritust korraldab MTÜ Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlaud.
Ürituse üks tähtsamaid ettevõtmisi on öölaulupidu.
Igal aastal on üritusel ka teema. Näiteks 2017. aastal oli see "Kodu on seal, kus olen mina".
Hiissamblalised

Hiissamblalised ("Leucodontaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Jõhvsamblalised

Jõhvsamblalised ("Ditrichaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Karesamblalised

Karesamblalised ("Leskeaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Linnade ja valdade päevad

Linnade ja valdade päevad on Tallinnas igal aastal toimuv üritus, kus saavad kokku Eesti linnade ja valdade esindajad. Ürituse peakorraldaja on Eesti Linnade ja Valdade Liit.
Ürituse raames toimub muu hulgas mess, töötoad.
2019 toimusid järjekorras 15. linnade ja valdade päevad.
Lembit Aljaste

Lembit Aljaste (3. mai 1939 Keila – 29. august 1989 Tallinn) oli eesti arhitekt.
Lembit Aljaste õppis Tallinna Arhitektuuri-ja Ehitustehnikumis, mille lõpetas 1957. aastal. Jätkas õpinguid ERKI-s, mille lõpetas 1965. aastal. Töötas Tallinnas mitmetes ehitusettevõtetes, viimati Eesti Projektis. Kõige viimased projektid valmisid tal Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi Projekteerimise, Tehnoloogia ja Kujunduse Instituudis. 1967. aastast oli Eesti NSV Arhitektide Liidu liige.
Tema projektide järgi valmisid omal ajal Moskva, Eesti, Leedu ja Valgevene kaubanduskeskused ja mitmed muud ühiskondlikud hooned. Koostas Tallinnas ka elamukvartalite planeeringuid. Projekteeris kaubandus- ja teeniduskeskusi. Näiteks on tema projekteerinud Väike-Õismäele kaupluse "Nurmenuku", Lasnamäele "Kotka", "Laagna" ja "Priisle".
Lembit Aljaste on kavandanud elamukogumi koos äri- ja pangahoonetega Liivalaia tänaval. Ta on projekteerinud Tallinna lähisele suvilaid ja aiamaju. Ta on teinud ka mitmeid võistlusprojekte nagu Valgeranna puhkelaager (1962 - II auhind), Tallinna näitusepaviljon (1963 - I auhind) ja kabel (1964 - I auhind). Tema tehtud on ka Tallinna Niguliste kvartali planeering ja hoonestus (1969 - III auhind ).
Susan Helms

Susan Jane Helms (sündinud 26. veebruaril 1958 Charlotte'is) on Ameerika Ühendriikide endine õhuväelane ja NASA astronaut.
Helms astus õhuväkke 1980. aastal. 1985. aastal sai ta Stanfordi ülikoolist aeronautika ja astronautika magistrikraadi. 1987. aastal lõpetas ta Ameerika Ühendriikide Õhuväe Katselendurite Kooli. 
Helms valiti NASA astronaudiks 1990. aastal. Helms osales missioonidel STS-54, STS-64, STS-78, STS-101 ja STS-105 ning oli Rahvusvahelise kosmosejaama 2. ekspeditsiooni meeskonnaliige. Ta on esimene Rahvusvahelises kosmosejaamas viibinud naine. 2. ekspeditsiooni ajal väljus Helms koos James Vossiga avakosmosesse ja viibis seal 8 tundi ja 56 minutit, püstitades sellega maailmarekordi. Helms töötas NASAs 12 aastat ning naasis õhuväkke 2002. aastal. 2014. aastal lahkus Helms õhuväest kindralleitnandi auastmes.
Johannes Allikas

Johannes Eduard Allikas VR II/3 (14. märts 1895 Rapla vald – 13. mai 1952 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane, vanemallohvitser. 
Johannes Allikas sündis Kuusiku mõisas talupidaja peres. Õppis ministeeriumikoolis, töötas pärast kooli sepana. 
Maailmasõja puhkedes teenis tsaariarmee jalaväes. Vabadussõjas oli alates 19. veebruarist 1919 vabatahtlikult Kalevlaste Maleva reservis, hiljem tehnilises roodus. 1919. aasta juulist sai vanemallohvitseriks. Võitles Lõuna-Eestis, Lätimaal ja Pihkva rindel Punaarmee ja Landeswehri vastu. 1919. aasta aprillis sai Peteserimaal Suur-Bereznjuki küla all haavata. 1920. aastal oli kuulipildujate komando nooremohvitseri kohusetäitja, sama aasta augustis vabastati teenistusest. 
Talle anti 1919. aastal Saputschje küla all üles näidatud lahingulise vahvuse eest VR II/3. Lisaks sai autasuks Harjumaal Rae vallas Lõhe talu. 
Kuni 1939. aastani oligi talupidaja, siis siirdus koos pojaga Tallinna. Töötas Franz Krulli masinatehases sepana. Oli Vabadusristi Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige. 
Nõukogude okupatsiooni ajal töötas Tallinnas masinatehases Ilmarine sepana. Oli märtsis 1949 küüditatute nimekirjas, polnud aga äraviimise ajal kodus ja pääses Siberisse viimisest.
Gudžaratikeelne Vikipeedia

Gudžaratikeelne Vikipeedia (gudžarati keeles नेपाली विकिपीडिया) on Vikipeedia gudžaratikeelne versioon.
Gudžaratikeelne Vikipeedia sai alguse 2004. aasta juulis.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Sundakeelne Vikipeedia

Sundakeelne Vikipeedia (sunda keeles "Wikipédia basa Sunda") on Vikipeedia sundakeelne versioon.
Sundakeelne Vikipeedia sai alguse 15. märtsil 2004.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Alfred Allmann

Alfred Allmann VR II/3 (5. jaanuar 1893 Tallinn – 8. veebruar 1960 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremallohvitser).
Lõpetas Tallinnas linnakooli ja õppis lukksepaks. Aastail 1913–1914 teenis tsaariarmees 15. sapööripataljonis telefonistina. Maailmasõja alguses langes sõjavangi ja oli pikka aega sõjavangis Saksamaal. Vabanes 1918. aastal.
Vabadussõjas oli alates 1. märtsist 1919 1. diviisi tagavarapataljoni 1. roodus. Viidi üle 1. jalaväepolgu 8. roodu ja ülendati kapraliks, augustist 1919 nooremallohvitseriks. Võitles Narva rindel Punaarmee ja Lätimaal Landeswehri vastu. 1920. aasta aprillis vabastati sõjaväeteenistusest. 
1919. aastal lahingus Vepsküla all ülesnäidatud sõjalise vahvuse eest anti talle VR II/3. 1920. aastal sai siseministeeriumi kodakondsuse osakonna ametnikuks ja asjaajajaks. 1923. aasta jaanuarist oli ta töö- ja hoolekandeministeeriumi ametnik, alates 1936. aastast sotsiaalministeeriumi sekretär. 
Oli Vabadusristi Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige. 1939. aastal anti talle Valgetähe V klassi teenetemärk.
Nõukogude ajal töötas Tallinna Kalinini rajooni sotsiaalkindlustuse osakonnas.
Aasta kosmoses

Aasta kosmoses oli Rahvusvahelise Kosmosejaama pardal korraldatud teadusmissioon, mille raames uuriti pikaajalise kosmoselennu mõjusid inimesele.
Missioonil osalesid NASA astronaut Scott Kelly ja Roskosmose kosmonaut Mihhail Kornijenko, kes viibisid missiooni raames kosmosejaamas 342 päeva. Kelly, Kornijenko ja Gennadi Padalka startisid 27. märtsil 2015 Sojuz TMA-16M pardal ning viibisid jaamas 43., 44., 45., ja 46. ekspeditsiooni ajal. Nad naasid Maale 2. märtsil 2016 Sojuz TMA-18M pardal koos Sergei Volkoviga.
NASA uuris Scott Kelly ja tema Maa peale jäänud vend Mark’i kehalisi muutuseid enne ja pärast Scotti kosmoselendu ning tuvastas neid võrreldes mitmeid pikaajalisi muutusi.
John French, esimene Ieperi krahv

John Denton Pinkstone French, esimene Ieperi krahv, (28. september 1852 – 22. mai 1925), aastatel 1901–1916 tuntud kui Sir John French ja aastatel 1916–1922 kui Vikont French, oli Suurbritannia sõjaväelane ja väejuht, auastmelt välimarssal, kes juhtis esimese maailmasõja läänerindel Suurbritannia vägesid sõja algusest kuni 1915. aasta detsembrini, mil juhtimise võttis üle kindral Douglas Haig.
French sündis Kenti krahvkonnas inglise-iiri peres ja teenis vahemikus 1866–1870 sarnaselt oma isaga Suurbritannia kuninglikus mereväes. 1870. aasta novembris asus ta ratsaväeohvitserina teenistusse Briti armees. French osales 1884. aastal Sudaanis Niiluse Ekspeditsioonis ja võitles ka Teises buuri sõjas (1899–1902), kogudes laiemat tuntust eduka väejuhtimise eest võidukas Elandslaagte lahingus.
Kariksamblalised

Kariksamblalised ("Frullaniaceae") on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.
UNESCO maailmapärand Šotimaal

Šotimaa alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kuus objekti ja kaks objekti kandidaati. Kuna Šotimaa pole iseseisev riik, käsitletakse neid objekte maailmapärandi Suurbritannia loetelus.
Nimistusse on kantud:
Kerakupralised

Kerakupralised ("Bartramiaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Kulbikulised

Kulbikulised ("Jungermanniaceae") on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.
Kurdsamblalised

Kurdsamblalised ("Rhytidiaceae ") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Lõhiskupralised

Lõhiskupralised ("Andreaeaceae") on lõhiskuparsammalde klassi kuuluv sugukond.
Mustpeasamblalised

Mustpeasamblalised ("Catoscopiaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
6. ekspeditsioon

6. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama kuues alaline meeskond.
Ekspeditsiooni viis jaama kosmosesüstik Endeavour, mis startis 24. novembril 2002 missioonile STS-113. Ekspeditsiooni meeskonnas olid NASA astronaudid Kenneth Bowersox, kellest sai jaama kuues komandör ja Donald Pettit ning Roskosmose kosmonaut Nikolai Budarin. 6. ekspeditsiooni ajal väljusid astronaudid kaks korda avakosmosesse, veetes seal kokku 13 tundi ja 17 minutit. 
Algsete plaanide kohaselt pidi missioon kestma neli kuud kuni märtsini 2003, mil STS-114 pidi jaama tooma 7. ekspeditsiooni meeskonna. 1. veebruaril 2003 toimus Columbia katastroof, milles hukkus seitse astronauti ning kosmosesüstikute lennud peatati teadmata ajaks. Katastroofi tõttu viibis meeskond jaamas kuni 3. maini 2003 ja nad tõi Maale Sojuz TMA-1. See oli esimene kord kui NASA astronaudid naasid Maale Vene kosmoselaeva pardal. 7. ekspeditsiooni ainult kaheliikmelise meeskonna viis jaama Sojuz TMA-2 ning jaama varustasid süstikulendude taasalgamiseni Vene kosmoselaevad.
Pisisamblalised

Pisisamblalised ("Pottiaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Pungsamblalised

Pungsamblalised ("Bryaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Põikkupralised

Põikkupralised ("Plagiotheciaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Seligeerialised

Seligeerialised ("Seligeriaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Skapaanialised

Skapaanialised ("Scapaniaceae") on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.
Soomikulised

Soomikulised ("Lepidoziaceae") on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.
Tanukalised

Tanukalised ("Encalyptaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Tiivikulised

Tiivikulised ("Fissidentaceae") on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.