Juhan Aare

Juhan Aare (20. veebruar 1948 Tallinn – 6. oktoober 2021) oli Eesti ajakirjanik ja poliitik. 
Ta õppis Tallinna 20. Keskkoolis ja Tallinna 10. Töölisnoorte Keskkoolis, mille lõpetas 1966. aastal. Oli Eesti noortemeister ratsutamise takistussõidus (1961) ja rokkansambli Pop-Omega trummar (1964–1967). 
Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna (1972). 1990 – Rootsi Televisiooni uudistesaate "Aktuelt" stipendiaat. 1995 – kaitsejõudude tsiviilkontrolli alane koolitus Saksamaal. 1996 – Riigikogu liikmetele korraldatud Euroopa Liidu alane koolitus Taanis. Aastal 2000 sai J. Aare Tallinna Pedagoogikaülikoolis Anu Tootsi juhendamisel magistrikraadi politoloogia alal oma raamatu "Fosforiidisõda 1971–1989" alusel. 2003 – Eastbourne School of English – keelekool Lõuna-Inglismaal. 
1969–1991 oli kutseline ajakirjanik eri ajalehtede toimetustes, raadios ja televisioonis. 1969–1972 ajalehe Säde kirjanduslik kaastööline; 1973–1975 Eesti Raadio toimetaja, 1975–1977 ajalehe Noorte Hääl korrespondent, 1977–1991 Eesti Televisiooni kommentaator. Eesti Ajakirjanike Liidu ja Rahvusvahelise Ajakirjanike Liidu liige. Aastatel 1993–1998 Eesti Ratsaspordi Liidu president ja Eesti Olümpiakomitee liige.
Juhan Aare sai tuntuks fosforiidisõja ühe algatajana 1987. aasta veebruaris-märtsis. 25. veebruaril 1987 Eesti Televisiooni saates "Panda" avalikustas ta NSV Liidu Väetistetööstuse Ministeeriumi plaanid fosforiidikaevanduste rajamiseks Lääne-Virumaal (Toolses ja Kabalas). 28. veebruaril 1987 ilmus ajalehes Noorte Hääl artikkel "Stardipauk Valges saalis". See artikkel ja saatesari "Panda" põhjustasid üldrahvaliku vastupanu, mida hakati nimetama uueks ärkamisajaks ja fosforiidisõjaks. Fosforiidisõda lõppes võidukalt 6. detsembril 1987 – Eesti NSV Ülemnõukogu võttis vastu otsuse "Looduskaitse ja loodusvarade kasutamise olukorra ja ülesannete kohta Eesti NSV-s". Rahvasõjaks kujunenud fosforiidisõja lõpetas mainitud otsuse punkt nr 8: "...mitte lubada fosfroriidimaardlate kasutuselevõtmist Kirde-Eestis, kuna sellega kaasnevad pöördumatud negatiivsed muutused Kirde-Eesti ökoloogilises seisundis". Esimesele fosforiidisõjale on järgnenud veel kaks J. Aare juhitud fosforiidikaevandustevastast kampaaniat. Fosforiidisõda II toimus aastatel 2011–2014. Fosforiidisõda III algas oktoobris 2015 ja susiseb vaikselt tänapäevani. Fosforiidikaevandustevastane võitlus on lähtunud paljude Eesti teadlaste poolt välja töötatud seisukohast, et maa-aluse fosforiidikaevanduse rajamine Rakvere lähedale (linnast ligikaudu 10 km kaugusele) tekitaks korvamatut kahju Pandivere kõrgustiku maa-alustele vee horisontidele. Seal asuvad Mandri-Eesti kõige suuremad ja kvaliteetsemad joogivee varud. 
Eesti Rohelise Liikumise (ERL) üks asutajaid (aprill 1988) ja esimene juhatuse esimees. Novembrist 1988 kuni märtsini 1990 oli Aare Eesti NSV Ülemnõukogu saadik, valitud Haljala valimisringkonnas nr 229. 1989–1991 – NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi ja Ülemnõukogu liige, valitud Pärnu linnast (26 03 1989). 1991–1992 – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe Arnold Rüütli nõunik. 1992–1999 – Riigikogu väliskomisjoni liige, Eesti-Vene parlamendigrupi esimees. 2002–2005 – Vihula Vallavolikogu esimees (Lääne-Virumaa). 2002–2006 Eestimaa Rahvaliidu liige, 3. juuli 2010 – 20. november 2010 – Eestimaa Rahvaliidu esimees. 
Aastatel 1999–2001 oli ta Creare OÜ stsenarist. 2004–2005 – Eesti Sisekaitseakadeemia lektor. Aastast 2004 on Juhan Aare Eesti Kultuurfilm OÜ juhatuse liige. Alates juulist 2016 – YouTube'i videoportaali "Global Mix – Juhan Aare TV channel" toimetaja. Videoportaalis on nähtav suurem osa Juhan Aare tele- ja filmiloomingust.
MTÜ "Eesti vabaduse eest" liige. Maetud Tallinna Metsakalmistule, Riigikogu kvartalisse. 
Isiklikku.
Juhan Aare isa oli tehnikateadlane Johannes Aare, ema Priscilla Aare oli Tallinna Töölisteatri näitleja, õde Anne Aare on tekstiilikunstnik, vend Tõnu Aare oli ansambli Apelsin asutaja ja juht. 
Juhan Aare on olnud abielus Riina Heinaga. Hiljem oli ta abielus Anu Transtok-Aarega, neil on poeg Georg Richard (sündinud 2005).