tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

 2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 42. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 8.–17. veebruarini Östersundis Rootsis.
Tulemused.
Mehed.
10 km sprint.
Kuupäev: 9. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 114
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 114
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: Ole Einar Björndalen 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
12,5 km jälitussõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 10. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 60
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: Ole Einar Björndalen 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
15 km ühisstardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 17. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 30
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: Michael Greis 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
20 km eraldistardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 112
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 109
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: Raphael Poiree 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
4x7,5 km teatesõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 24 võistkonda
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 24 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: &lt;br&gt;Ivan Tšerezov, &lt;br&gt;Maksim Tšudov, &lt;br&gt;Dmitri Jarošenko, &lt;br&gt;Nikolai Kruglov
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naised.
7,5 km sprint.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 9. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 96 (Stardileht)
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 94
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: Magdalena Neuner 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
10 km jälitussõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 10. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60 (Stardileht)
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 55
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: Magdalena Neuner 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
12,5 km ühisstardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 (Stardileht)
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 30
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: Andrea Henkel 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
15 km eraldistardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 93 (Stardileht)
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 91
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: Linda Grubben 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
4x6 km teatesõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 17. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 21 võistkonda (Stardileht)
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 20 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: &lt;br&gt;Martina Glagow, &lt;br&gt;Andrea Henkel,&lt;br&gt; Magdalena Neuner,&lt;br&gt; Kati Wilhelm
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
2x6+2x7,5 km segateatesõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 12. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 19 võistkonda {Stardileht[
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 19 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2007: &lt;br&gt;Helena Jonsson, &lt;br&gt;Anna Carin Olofsson, &lt;br&gt;Björn Ferry,&lt;br&gt; Carl Johan Bergman
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Viisu mõis

Viisu mõis (saksa keeles "Wieso") oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.
Mõisa keskus asus Viisu külas.
Ajalugu.
1613. aastal sai mõisa omanikuks Hans von Fersen Kirna mõisast. 1623. aastal ostis mõisa Jakob Williamson Silmsi mõisast. 1633. aastal sai mõisa omanikuks Bogislaus von Rosen.
Rosenite kätte jäi mõis kuni 1725. aastani, mil see abielu teel läks Kaspar Friedrich von Engelhardtile.
1823. aastal ostis mõisa Henriette Christine von Harpe. Harpede kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Viimane omanik oli Eugen von Harpe (1875–1939).
2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 39. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 4.–15. veebruarini Oberhofis Saksamaal.
Tulemused.
Mehed.
10 km sprint.
&lt;br&gt;Kuupäev: 7. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 113
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 109
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: Ole Einar Bjørndalen 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
12,5 km jälitussõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 8. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 48
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: Ricco Groß 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
15 km ühisstardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 15. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: Ole Einar Bjørndalen 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
20 km eraldistardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 12. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 112
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: Halvard Hanevold 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
4x7,5 km teatesõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 21 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: &lt;br&gt;Peter Sendel&lt;br&gt;Sven Fischer&lt;br&gt;Ricco Groß&lt;br&gt;Frank Luck
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
Naised.
7,5 km sprint.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 7. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 90
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 87
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: Sylvie Becaert 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
10 km jälitussõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 8. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 56
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: Martina Glagow &lt;br&gt;Sandrine Bailly 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
12,5 km ühisstardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 27
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: Albina Ahhatova 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
15 km eraldistardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 10. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 88
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 82
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: Kateřina Holubcová 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
4x6 km teatesõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 12. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2003: &lt;br&gt;Albina Ahhatova&lt;br&gt;Svetlana Išmuratova&lt;br&gt;Galina Kukleva&lt;br&gt;Svetlana Tšernoussova
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
2003. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2003. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 38. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 15.–23. märtsini Hantõ-Mansiiskis Venemaal.
Tulemused.
Mehed.
10 km sprint.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 15. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 93 
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 87
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: Pavel Rostovtsev 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
12,5 km jälitussõit.
 
&lt;br&gt;
Kuupäev: 16. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: Pavel Rostovtsev 
&lt;br&gt; 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
15 km ühisstardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 23. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30
&lt;br&gt;Maailmameister 2002: Raphaël Poirée 
&lt;br&gt; 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
20 km eraldistardist sõit.
 
&lt;br&gt;
Kuupäev: 19. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 91
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: Paavo Purunen 
&lt;br&gt; 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
4x7,5 km teatesõit.
 
&lt;br&gt;
Kuupäev: 21. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 18 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: &lt;br&gt;Gilles Marguet &lt;br&gt;Vincent Defrasne &lt;br&gt;Julien Robert &lt;br&gt;Raphaël Poirée 
&lt;br&gt; 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
Naised.
7,5 km sprint.
&lt;br&gt; 
Kuupäev: 15. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 78
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: Kati Wilhelm 
&lt;br&gt; 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
10 km jälitussõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 16. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60 
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 54
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: Liv Grete Poirée 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
12,5 km ühisstardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 22. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30
&lt;br&gt;Maailmameister 2002: Olena Zubrilova 
&lt;br&gt; 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
15 km eraldistardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 18. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 75
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: Magdalena Forsberg 
&lt;br&gt; 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
4x6 km teatesõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 20. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 15 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: &lt;br&gt;Olga Põljova &lt;br&gt;Anna Bogali-Titovets &lt;br&gt;Galina Kukleva &lt;br&gt; Svetlana Tšernoussova
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 37. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 24. märtsil Holmenkollenis Norras. Kuna laskesuusatamises olümpiamängude aastal eraldi maailmameistrivõistlust ei peetud, siis selgitati maailmameister ainult neil aladel, mis olümpiamängude kavva ei kuulunud. Seega selgus Holmenkollenis maailma karikasarja raames nii meeste kui ka naiste ühisstardiga sõidus uus maailmameister.
Tulemused.
Mehed.
15 km ühisstardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 24. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: Raphaël Poirée 
&lt;br&gt; 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
Naised.
12,5 km ühisstardist sõit.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 24. märts 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: Magdalena Forsberg 
&lt;br&gt; 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
Rava mõis

Rava mõis (saksa keeles "Rawaküll") oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Mõisa keskus asus Rava külas.
Ajalugu.
Rava mõis rajati 17. sajandi alguses ning selle esimesed omanikud olid Helffreichid. Mõis jäi suguvõsa kätte 1797. aastani, mil selle 45 000 hõberubla eest ostis Georg Friedrich von Stackelberg Öötla mõisast.
Stackelbergide kätte jäi mõis 1919. aasta võõrandamiseni. Viimane omanik oli Marie von Stackelberg.
Mõisakompleks.
19. sajandi lõpus lasi Bernhard Arnold Alexander von Stackelberg rajada ühekorruselise viilkatusega kivist peahoone.
Umbes samal ajal valmisid ka kõrvalhooned, park ja paisjärv.
Pärast võõrandamist asusid mõisahoones rahvamaja ja metskond.
Tänapäeval on mõisakompleks eravalduses.
Miljon aastat tagasi

Miljon aastat tagasi lühendiks kasutatakse akronüümi MAT, mis on tulnud sõnadest mega-aasta ja tagasi. "Mega" on SI-süsteemis kümnendeesliide. Inglise keeles kasutatakse "mya" (million years ago).
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit

Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (inglise keeles "International Biathlon Union", lühend IBU) on laskesuusatamise rahvusvaheline liit. Liidu peakorter asub Salzburgis Austrias.
Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu president on rootslane Olle Dahlin.
Ajalugu.
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit moodustati 2. juulil 1993, kui Suurbritannia Rahvuslik Laskesuusatamise liit otsustas välja astuda Rahvusvahelisest Moodsa Viievõistluse Liidust UIMB-st (Union de Pentathlon Moderne et Biathlon), kuhu kuuluti 1953. aastast. See sai rahvusvahelise laskesuusatamise liidu loomise ajendiks. IBU loomisel valiti selle juhtkond ja sinna võeti 57 liikmesriiki, kes enne kuulusid UIMB-i. ROK siiski uut liitu kohe ei tunnustanud, vaid tegi seda alles 1998. aasta augustis. 
IBU tähtsaim tegutsev organ on iga kahe aasta tagant toimuv kongress.
Elussünd

Elussünd märgib elu tundemärkide (hingamine, liigutused või südamelöögid) ilmnemist pärast lapse täielikku väljumist emaihust. Vastandiks on surnultsünd.
Surnultsünd

Surnultsünd märgib elu tundemärkide (hingamine, liigutused, südamelöögid) puudumist pärast lapse täielikku väljumist sünnitusteedest. Vastandiks on elussünd.
Sünd

Sünni ehk sünnijuhu all mõistetakse organismi järeltulija ilmaletulekut ehk prenataalse arengu üleminekut postnataalseks.
Eristatakse elussündi ehk elussündinud lapse sünnijuhtu surnultsünnist elu tundemärkide (hingamine, liigutused, südamelöögid) esinemine pärast lapse täielikku väljumist sünnitusteedest. 
Kuigi tihti vastandatakse sünnile surma, pole see täpne, sest kui sünd on teatud etapp organismi individuaalses arengus ehk ontogeneesis, siis surm on ontogeneesi lõpp.
Lisaks imetajatele sünnitavad ka mõned roomajad, kahepaiksed, kalad ja selgrootud. Seejuures esineb mõnes loomarühmas ka ovovivipaariat, mille käigus emakehas viljastatud munade sees asuvad looted arenevad emakeha sees.
Inimesed.
Inimestel kestab rasedus üheksa kuud ja sünnib tavaliselt üks laps.
Viimase veerand miljoni aasta jooksul on inimesed saanud lapsi keskmiselt 26,9 aasta vanuses (isaks on saadud keskmiselt 30,7-aastaselt ja emaks 23,2-aastaselt).
Eostus

Eostuse põhjustab munaraku viljastumine seemneraku ehk spermatosoidiga, sellest algab naise rasedus. Eostusvilja nimetatakse tema arengu algstaadiumis embrüoks ehk idulaseks, edaspidi looteks ehk feetuseks ehk vililaseks. Ajamoment, mil embrüost saab loode, pole täpselt piiritletud: osa teadlasi loeb selleks 12 nädala ehk kolme kuu möödumist eostushetkest, sagedamini nimetatakse eostusvilja fetaalseks ehk looteliseks juba pärast kaheksa üsasisese elunädala möödumist. Pesastumine tähistab mõned päevad pärast eostust aset leidvat munaraku kinnitumist emaka seina külge.
Loode

Loode ehk feetus ehk vililane on embrüost ehk idulasest välja arenenud eostusvili. 
Sünnieelses ehk prenataalses arengus võib eristada kolme perioodi:
Sõna "loode" kasutatakse teaduskirjanduses lisaks "feetus" (3.–9. elukuu) vastena ka sõna "idulane" (2 esimest elukuud) sünonüümina. Näiteks öeldakse kogu üsasisese, sünnieelse arenguperioodi koha "looteiga". 
Inimloode.
Looteperiood kestab 60. elupäevast ehk 9. rasedusnädalast sünnini.
Loodet nimetatakse eluvõimeliseks, kui ta on saavutanud omaduse iseseisvalt eksisteerida väljaspool emaihu; see loetakse tavaliselt toimunuks pärast 28-nädalast raseduskestust. Enne seda on loode eluvõimetu. Kui rasedus on kestnud sellest piirajast kauem, nimetatakse loote emaihust eraldumist (olgu elusalt või surnult) sünnituseks; varasemat, loote surmaga seotud eraldumist aga abordiks.
Darvinism

Darvinism on suund evolutsionismis, mis põhineb Charles Darwini evolutsiooniteoorial. Selle kohaselt on liikide ajaloolise muutumise peamiseks põhjuseks looduslik valik.
Darvinism kujunes varsti pärast Darwini teose "Liikide tekkimine" ilmumist. Selle olulisi esindajaid ja propageerijaid oli Thomas Huxley. 
Looduslik valik.
Loodusliku valiku tuletas Darwin järgmistest eeldustest:
Tulemusena leiab aset genotüüpide diferentseeritud paljunemine ehk looduslik valik – mõne genotüübiga isendid jäävad ellu ning annavad paljunemisvõimelisi järglasi enam kui teised liigikaaslased.
Lähevere mõis

Lähevere mõis (saksa keeles "Lehhewer") oli Päinurme mõisa karjamõis Lähevere külas Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda.
Palasi mõis

Palasi mõis (saksa keeles "Pallas") oli Päinurme mõisa karjamõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda.
Olli mõis

Olli mõis (saksa keeles "Olli") oli Viisu mõisa karjamõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.
Kiloaasta

Kiloaasta (ladina kiloannus, lühendatult ka) on ajavahemik üks tuhat aastat (10 ka = 10 000 aastat). "k" on SI-süsteemis kümnendeesliite "kilo" tähis.
Veel kasutatakse akronüümi KAT (tuhat aastat tagasi). Näiteks 20 KAT = 20 000
aastat tagasi.
Eugleniidid

Eugleniidid ("Euglenoidea", varasemates allikates nimega "Euglenida") on protistide rühm, mis kuulub "Euglenozoa" hõimkonda. Eugleniide on teada umbes 800 liiki.
Enamik eugleniide elab mageveekogudes, mõned rühmad ka merevees. Paljudel eugleniididel on kloroplastid, mille abil nad suudavad fotosünteesides energiat toota, mõned rühmad toituvad ka fagotsütoosi või difusiooni teel. Eugleniidid on tekkinud sekundaarse endosümbioosi tagajärjel, kui eukarüoot neelas rohevetika (kes ise oli tekkinud primaarse endosümbioosi tagajärjel).
Enamik eugleniide on ainuraksed flagellaadid (monaadid).
Fotosünteesivate eugleniidide kloroplastid on kaetud kolme membraanikihiga. Klorofüllidest esineb neil nagu rohevetikatelgi vormid "a" ja "b".
Eugleniidide iseloomuliks tunnuseks on pelliikula, mis asub rakumembraani all. Pelliikula katab rakku helikaalselt. Õhukese pelliikuliga vormidel on täheldatud unikaalset liikumisviisi – nn eugleniidne ehk euglenoidne liikumine.
Eugleniide kirjeldas esimesena Otto Bütschli 1884. aastal. Tolle aja botaanikud lugesid rühma "Euglenida" vetikate alla – see aga tähendas, et eugleniidid kuulusid teatud omaduste poolest üheaegselt nii loomade kui ka taimede hulka. See on üks paljudest näidetest, miks oli vaja luua uus rühm – protistid.
Mõnikord on teatud eugleniide nimetatud ka euglenofüütideks ("Euglenophyta" (eesti keeles nimetatud ka silmviburvetikateks) või "Euglenophyceae"), see viitab fototroofsetele (autotroofid) eugleniididele, jättes välja heterotroofsed vormid.
Hermann Ludwig von Löwenstern

Hermann Ludwig von Löwenstern (5. jaanuar 1749 (vkj 25. detsember 1748) – 7. oktoober (vkj 25. september) 1815 Raasiku mõis) oli baltisaksa poliitik.
Hermann Ludwig von Löwenstern sündis Restu mõisniku Johann von Löwensterni ja Barbara Sophia von Breverni pojana.
1767. asus ta õppima Leipzigi ülikooli.
1787. sai ta Tallinna kreisimarssaliks ja 1789–1792 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal. 1796–1814 oli ta Eestimaa maanõunik ja 1803–1815 Eestimaa konsistooriumi president.
Talle kuulusid Raasiku, Kambi, Alavere, Valkla ja Jäneda mõis.
Perekond.
Hermann Ludwig von Löwenstern abiellus 1773. aastal Fabian Ernst Stael von Holsteini tütre Hedwig Margarethaga (1756–1799). Abielust sündisid:
Alexander von Keyserling

Krahv Alexander Friedrich Michael Lebrecht Nikolaus Arthur von Keyserling (vene "Александр Андреевич Кейзерлинг") (15. august 1815 Kabile mõis, Kursamaa – 8. mai 1891 Raikküla mõis) oli baltisaksa geoloog ja paleontoloog ning poliitik.
Alexander von Keyserling sündis Kuramaal Kabile mõisas krahv Heinrich Dietrich Wilhelm von Keyserlingki ja Anna Amalia Benigna von Nolde pojana.
Kuni 19-aastaseks saamiseni õppis koduõpetaja Adolph Wilhelm Riemschneideri käe all.
Aastal 1834. asus ta Berliini Ülikoolis õigusteadust õppima kuid peagi vahetas selle loodusteaduste vastu. Keyserling kaitses 1841. aastal seal doktoriväitekirja.
1840–1843 osales ta mitmel teaduslikul uurimisreisil Siberisse. 1843. aastal sai ta kammerjunkru tiitli.
1846–1847 oli ta suurvürstinna Jelena Pavlovna reisikaaslane välismaal.
1847. aastal asus ta elama naise kaasavarana saadud Raikküla mõisa, Harjumaal Rapla kihelkonnas.
1848–1857 ja 1876–1879 oli ta Eestimaa Põllumajanduse Seltsi president. Aastatel 1851–1857 ja 1872 Harjumaa kreisisaadik.
1857–1862 oli Keyserling Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1861–1862 ja 1873–1891 Eestimaa rüütelkonna maanõunik.
Aastast 1858. oli Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige ja aastast 1887 auliige.
1859–1862 ja 1890–1891 oli ta Eestimaa Kirjanduse Ühingu president. 1859. aastal sai Keyserling kammerhärra, 1866. aastal õuemeistri tiitli. Venemaa Läänemereprovintside Ajaloo ja Arheoloogia Seltsi auliige.
1862–1869 oli ta Tartu Ülikooli kuraator. 1869 sai ta Tartu Ülikooli audoktoriks. Aastatel 1872–1873 ja 1890 viibis Saksamaal.
Charles Darwin märkis oma teoses "Liikide tekkimine" (1859) Keyserlingi kui üht oma eelkäijat evolutsiooniõpetuse väljatöötamisel.
Isiklikku.
Alexander von Keyserling on maetud Raikküla mõisa lähedal asuvale perekonnakalmistule.
Tema poeg oli Leo Keyserling ja pojapoeg oli filosoof Hermann Keyserling.
Optimism

Optimism on positiivne ellusuhtumine, vaade, mille kohaselt maailm on positiivne paik. Kalduvus eeldada kõike paremat või vähemalt soositavat tulemust. Elujaatav maailmakäsitlus. Kalduvus olla lootusrikas, väärtustades pigem positiivset osa situatsioonist kui negatiivset. Vastand – pessimism. 
"Kas klaas on pooltühi või pooltäis?" on tavaline keerdküsimus, millega illustreeritakse optimismi ja pessimismi vastasseisu. Optimistidelt eeldatakse vastust "pooltäis", pessimistidelt "pooltühi".
Optimismis ilmneb vasturääkivus selles, et ainuke asi, millesse optimist ei saa suhtuda positiivselt, on pessimist, samas pessimisti käitumist, mis märgistab ülemeelsust, võidakse vaadata positiivselt. 
Filosoofilise optimismi esindaja on Gottfried Wilhelm Leibniz, filosoofilise pessimismi esindaja aga Arthur Schopenhauer.
Jakob Johann von Patkul

Jakob Johann von Patkul (20. veebruar (vkj 9. veebruar) 1757 – 15. mai (vkj 3. mai) 1811 Ääsmäe mõis) oli baltisaksa poliitik. 
Jakob Johann von Patkul sündis Ämari, Rägavere ja Tohisoo mõisniku Wilhelm Rudolf von Patkuli ja Gertrude Margarethe Stael von Holsteini pojana.
1776–1777 teenis Patkul Württembergi armees.
1792–1795 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal ja hiljem 1797. aastast Eestimaa maanõunik.
Talle kuulusid Ämari, Ääsmäe, Tohisoo, Rägavere ja Põriki mõis.
Perekond.
Jakob Johann von Patkul abiellus 1781. aastal vabapreili Juliane Charlotte von Wrangelliga (1765–1830). Abielust sündisid:
1798. aastal abiellus Patkul Charlotte Juliane Luise von Helwigiga (1778–1804). Abielust sündis:
Holmenkollen

Holmenkollen on Norras Oslos Vestre Akeri linnaosas paiknev mägine asum. See on tuntud igal aastal toimuvatest Holmenkolleni mängudest, kus võisteldakse murdmaasuuusatamises, kahevõistluses, suusahüpetes ja laskesuusatamises.
Holmenkollen on maailma vanim suusahüppajate võistlusi korraldav koht. Esimesed mängud toimusid seal 1892. aastal ja see on olnud ka üks 1952. aasta taliolümpiamängude võistluspaiku. Seal on peetud mitmeid suusatamise maailmameistrivõistlusi (1930, 1966 ja 1982). Seal toimusid ka 1986., 1990., 1999., 2000. ja 2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused ning 2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused.
Et täita FIS-i nõudeid saamaks 2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistluste korraldusõigus, lammutati 2008. aastal vana Holmenkolleni suusahüppemägi ning asemele ehitati uuem ja kaasaegsem hüppemägi.
Antirealism

Antirealismiks mingit laadi entiteetide suhtes nimetatakse analüütilises filosoofias filosoofilist positsiooni, mis eitab nende tõelist olemasolu või eitab, et väited nende kohta on kas tõesed või väärad.
Alexander Philipp von Saltza

Parun Alexander Philipp von Saltza (vene: "Александр Иванович (Филиппович) Зальца"), (29. mai 1757 Hõbeda mõis – 14. november 1821 Tallinn) oli baltisaksa poliitik. 
Alexander Philipp von Saltza sündis Hõbeda mõisniku Philipp Johann von Saltza ja Fabiana Helena Renata von Wrangelli pojana.
1795–1796 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal ja 1796–1800 Eestimaa rüütelkonna peamees. Hiljem oli ta Eestimaa maanõunik ja Eestimaa asekuberner 6. jaanuarist 1809 kuni 17. veebruarini 1816.
Talle kuulusid Hõbeda ja Andja mõis ning ta oli Lagedi mõisa rentnik.
Parun Alexander Philipp von Saltza on maetud Mõigu kalmistule.
Perekond.
Alexander Philipp von Saltza abiellus 1786. aastal Fabian Ernst Stael von Holsteini tütre Agneta Johannaga (1770–1832). Abielust sündisid:
Pähklipuulised

Pähklipuulised ("Juglandaceae") on taimede sugukond pöögilaadsete seltsist.
Perekonnad.
Alamsugukond "Engelhardioideae"
Alamsugukond "Juglandoidea"
Triibus "Platycaryeae"
Triibus "Juglandeae"
Alamtriibus "Caryinae"
Alamperekond "Juglandinae"
Jena romantikud

Jena vararomantikute ringi () kuulusid vennad Friedrich Schlegel ja August Wilhelm Schlegel, Novalis ning Ludwig Tieck. Grupi nimetus tuleneb Jena linna nimest Saksamaal.
1798. aastal asutasid August Wilhelm ja Karl Wilhelm Friedrich Schlegel kirjandusajakirja Athenaeum, mida jõudis ilmuda kuus numbrit.
Jena romantikud algatasid filosoofilise kallakuga kirjanduskriitika ja kirjandusajaloo. Klassikalisteks said A. W. Schlegeli William Shakespeare'i draamateoste tõlked ja Ludwig Tiecki tõlgitud Miguel de Cervantese "Don Quijote".
1804. aastaks oli grupp lagunenud.
Hiljem koondusid romantikud ka Heidelbergis ja Berliinis.
Kivu järv

Kivu järv asub Aafrika idaosas Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Rwanda piiril.
Järvest voolab välja Rusizi jõgi, mis ühendab seda Tanganjika järvega. Sealt toimub väljavool omakorda Lukuga jõe kaudu Kongo jõkke ja lõpuks Atlandi ookeani.
Kivu järv on 89 km pikk ja 48 km lai, tema pindala on 2700 km². Järve nõgu asub riftiorus, merepinnast 1460 m kõrgusel. Järve suurim sügavus on 480 meetrit, millega ta on maailmas 15. kohal, ja keskmine sügavus 240 m. Järve maht on 500 km³. Tema valgla suurus on 7000 km². Järve ei suubu suuri jõgesid.
Järves on Kongo DV-le kuuluv 70 km pikkune ja 340 km² suurune Idjwi saar. See on pindalalt maailma 10. järvesaar. Väiksemate saarte seas on Rwandale kuuluvad Bugarura, Iwawa ja Mushungwe saar.
Järve kaldal asub Virunga rahvuspark.
Suurtest linnadest asuvad Kivu järve kaldal Põhja-Kivu pealinn Goma ja Lõuna-Kivu pealinn Bukavu. 
Esimene eurooplane, kes järveni jõudis, oli krahv Adolf von Götzen 1894.
Järve lähedal oli Esimese ja Teise Kongo sõja ning Rwanda genotsiidi tallermaa. Paljud hukkunud visati järve.
Plahvatusohtlikkus.
Kivu järv on üks kolmest teadaolevast plahvatavast järvest maailmas. Teised kaks asuvad Kamerunis ja on märksa väiksemad. Kivu järve geoloogiline ajalugu näitab, et järvest on elu mitu korda kadunud. Seda protsessi käivitav sündmus on teadmata, aga arvatakse olevat vulkaaniline. Järves on lahustunud 65 km³ metaani ja kui selle saaks ühe aasta jooksul ära põletada, annaks see kogu selle aja jooksul energiat keskmiselt 100 GW. Lisaks on järves lahustunud 256 km³ süsihappegaasi. Plahvatuse korral vabaneb kogu see energia väga lühikese aja jooksul ja lisaks tohutule hulgale mürgistele gaasidele tekib järves tsunami. Kuna järve kaldal asub suuri linnu, siis oleks tulemus katastroofiline. Kui 1986 plahvatas 1,8 km² suurune Nyose järv (vt Nyose järve katastroof), mille kaldal pole inimasulaid, hukkus ometi 1700 inimest ja 3500 karilooma. Enamik neist ei hukkunud otseselt lööklaine ega tsunami tagajärjel, vaid lämbus hapnikuvaeseid gaase sisse hingates. Kivu järve plahvatuse korral võiks hukkunuid olla miljoni ringis.
Järvest on hakatud metaani tootma ja kasutama elektri tootmiseks, samuti pruulikodades. Metaani tootmine on väga lihtne. Järves on metaan sügavates veekihtides suure surve all. Kui sealt vett välja pumbata, langeb selle rõhk oluliselt ja vees lahustunud gaasid tungivad mullidena ise pinnale. Ülejääva vee saab järve tagasi lasta ja see on täiesti puhas. Ühtlasi väheneb järve plahvatusohtlikkus. Peamine probleem on eralduvate gaaside eraldamine üksteisest, sest lisaks metaanile on järvevees lahustunud teisigi gaase, sealhulgas mittepõlev süsihappegaas ja põlev divesiniksulfiidhape.
Erinnüsed

Erinnüsed on vanakreeka mütoloogias kättemaksu jumalannad, kes olid tekkinud Uranose kastreerimisel maa peale langenud verepiiskadest. 
Erinnüsed on sünged ja võimsad kõlbla maailmakorra kaitsjad. Nad karistavad armutult ja väsimatult kõiki igasuguse roima, eriti veresüü ja mõrva eest, ajades kurjategijaid hulluks. 
Sageli ilmuvad nad kolmekesi: Allekto (kes ei jäta kedagi rahule), Megaira (kes kadestab) ja Tisiphone (kes maksab kätte mõrva eest). 
Erinnüsi kujutatakse hirmuäratavaina, ussjuuste, tõrvikute ja rooskadega, möirates ja haukudes lähenevaina.
Aischylose "Eumeniidides" (triloogia "Oresteia" kolmandas osas) jälitavad erinnüsed Orestest, kes on mõrvanud oma ema.
Dante Alighieri "Jumaliku komöödia" "Põrgu" 9. laulus näevad Disi linna sisselaskmist ootavad Dante-tegelane ja Vergilius erinnüsi linnas asuva torni tipus.
Friedrich von Schiller on kirjutanud erinnüstest luuletuses "Ibykose kured".
Vanarooma mütoloogias vastavad erinnüstele fuuriad.
Lehtpuud

Lehtpuud on heitlehised või igihaljad puittaimed katteseemnetaimede hõimkonnast.
Lehtpuud on valdavalt putuktolmlejad, kuid paljud metsavööndi tähtsad lehtpuud (kaselised, saared, pähklipuulised jt) tolmlevad tuule abil ning enamik paljuneb ka vegetatiivselt.
Enamik Eesti pärismaistest puudest on lehtpuud.
Lehtpuud liigitatakse laialehisteks ja kitsalehisteks puudeks.
Maailma karikavõistlused suusahüpetes

Suusahüpete maailma karikasari on Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni (FIS) korraldatav iga-aastane suusahüppajate rahvusvaheline võistlussari.
Ajalugu.
Esimesed maailma karikasarja võistlused korraldati 1979-1980 hooajal, kus üldvõidu viis koju Austriat esindanud Hubert Neuper. Aastate jooksul on enim karikasarja etappe võitnud soomlane Matti Nykänen – 46 korral. Lisaks on ta olnud 22 korda teine ja 8 korral kolmas. Enim poodiumikohti on soomlasel Janne Ahonenil. Ahonen on jõudnud poodiumile 102 korral (seisuga 8. jaanuar 2008), millest 34 korda on ta olnud kõige kõrgemal astmel, 42 korda teisel ja 26 korda kolmandal astmel.
Maailma karikasarja üks osa on algusest peale olnud ka nelja hüppemäe turnee. Ka Kesk-Euroopa turneeks kutsutav võistlus toimub neljas kohas: Oberstdorfis, Garmisch-Partenkirchenis, Innsbruckis ja Bischofshofenis. Muud tuntumad võistlused/võistluspaigad on Lahti Salpausselän Kisat (Soomes), Holmenkollen (Norras), Falun (Rootsis), Sapporo (Jaapanis), Zakopane (Poolas) ning lennumäe võistlused Planicas, Kulmis, Vikersundis, Oberstdorfis ja Harrachovis.
Maailma karikasarja punktiarvestus.
Maailma karikasarjas arvestatakse punkte järgmiselt: võitja saab 100 punkti, teine koht 80, kolmas koht 60, neljas koht 50, viies koht 45, kuues koht 40, seitsmes koht 36, kaheksas koht 32, üheksas koht 29, kümnes 26 punkti, 11. – 24, 12. – 22, 13. – 20. 14. – 18, 15. –16, 16. – 15 ja nii edasi; iga järgnev koha saaja saab ühe punkti eelmisest vähem kuni 30. kohani, kes saab 1 punkti. Maailma karikasarja algaastatel said punkte ainult 15 esimest.
Anti Talur

Anti Talur (23. august 1944 – 20. juuni 2020) oli eesti rahvusest NSV Liidu julgeolekutöötaja. 
Ta lõpetas aastal 1963 Jõgeva Keskkooli ja aastal 1972 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Oli üliõpilasena ELKNÜ Tartu Riikliku Ülikooli komitee liige. 
Ta oli 1982–1991 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Tartu Linna ja Raudtee osakonna ülem; viimati enne sügist 1991 alampolkovniku auastmes.
Pärast KGB likvideerimist oli ta Eesti Maapanga turvaülem. Hiljem korraldas ta Tartu Lõunakeskuse majahaldustöid.
Litokwa Tomeing

Litokwa Tomeing (14. oktoober 1939 – 12. oktoober 2020) on Marshalli Saarte hõimupealik ja poliitik.
7. jaanuarist 2008 kuni 21. oktoobrini 2009 oli ta Marshalli Saarte president.
Ta oli Marshalli Saarte parlamendi ehk Nitijela liige. Parlamendis esindas ta senaatorina Wotje saart ja oli ka parlamendi esimees.
7. jaanuaril 2008 parlamendis toimunud presidendivalimistel saavutas ta 18 senaatori toetuse, edestades kolme häälega tema vastu kandideerinud senist presidenti Kessai Notet.
21. oktoobril 2009 kaotas ta parlamendis usaldushääletuse häältega 17:15.
Demokraatlik Partei

Demokraatlik Partei on poliitiliste ühenduste nimetus paljudes maailma riikides. See võib olla partei ametlikuks nimeks või sisalduda ühe osana partei täisnimes. 
Allpool on esitatud nimekiri maailma eri riikides tegutsevatest parteidest, mis kannavad Demokraatliku Partei või sellega sarnanevat nime:
Ratsionalism

Ratsionalism filosoofias on tunnetusteoreetiline suund, mille järgi tõsikindlate teadmiste allikas on mõistus ja loogiline mõtlemine, mitte kogemus ega meelte andmed.
Tõe kriteeriumiks peab ratsionalism teadmiste selgust ja loogilist korrektsust.
Elea koolkond kui ratsionalismi eelkäija.
Kuigi ratsionalism kujunes kindlapiiriliseks õpetuseks alles uusajal, võib ratsionalismi esimesteks ajaloolisteks eelkäijateks pidada Elea koolkonna esindajaid. Elea koolkonna esindajate põhiseisukohtadeks olid, et meelte andmed mitmekesise ja muutuva maailma kohta on petlikud. Tegelikult pole olemas mingit muutumist, vaid tõeline maailm on liikumatu ainuolemine, mida saab tunnetada ainult mõistusega.
Elea koolkond

Elea koolkond ehk eleaadid on vanakreeka filosoofiline koolkond, mis tekkis 5. sajandil eKr Elea linnas Lõuna-Itaalias (Suur-Kreekas). 
Selle koolkonna tuntud esindajad on Parmenides, Melissos ja Zenon Eleast. Eleaatide hulka on arvatud ka Xenophanest, kuid tänapäeval teda enam selle koolkonnaga ei seostata. 
Elea koolkond vastandab püsivat ja muutlikku, postuleerides igavesti püsivat ning muutumatut printsiipi (olemine) maailma muutlikkuses ja mitmekesisuses. Sellega panid nad aluse filosoofilise olemisõpetusele ehk ontoloogiale.
Aru mõis

Aru mõis on olnud paljude Eesti mõisate nimi.
Binaarne nomenklatuur

Binaarne nomenklatuur (ka binomiaalne nomenklatuur) on bioloogias kasutatav ladinakeelsete liiginimede nimetamine kahesõnaliste väljendite (binaarsete nimetuste) abil järgmisel viisil: 
Binaarse nomenklatuuri võttis 18. sajandil kasutusele Karl von Linné.
Näide.
Järgnevas näites analüüsime lühidalt linnuliigi sinirinna ladinakeelset teaduslikku nimetust ("Luscinia svecica"). Siin tähistab ""svecica" liigiepiteeti ja "Luscinia"" perekonda (ööbik). Seega kuulub linnuliik sinirind ööbiku perekonda.
Seidla mõis

Seidla mõis (saksa keeles "Seydell") oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Seidla mõisa keskus asus Seidla külas.
Ajalugu.
Seidla mõisa on esmamainitud 1639. aastal.
Mõis kuulus pikka aega Mohrenschildtide suguvõsale ja hiljem Vietinghoffidele. 20. augustil 1837 päris oma kasuema Charlotte von Mohrenschildti (sünd von der Pahlen) käest mõisa Pauline von Vietinghoff (sündinud von Mohrenschildt). 11. mail 1868 andis ta mõisa oma pojale Adam Friedrich Magnus von Vietinghoffile. 19. aprillil 1884 ostis mõisa Georg Walter von Schilling. 30. märts 1902 suri parun, kelle tema seaduslikud pärijad olid tema üheksa poega ja üks tütar. 1904 leppisid nad kokku, et Seidla mõis jääb Hans Julius von Schillingile. 
1919. aastal riigistas mõisa Eesti Vabariik.
Riigistatud mõisas alustas 1921. aastal tööd 6-klassine vallakool, mille kooliarst märkis kontrollaktides mitu aastat, et ruumid vajavad tingimata remonti, tuleb teha uued põrandad, endised on muutunud auklikuks, seintel on tapeedid katki. Esines isegi prussakaid ja lutikaid. Teise korruse saali parkettpõrand on nii lagunenud, et võib olla ohtlik. Seidla algkooli viimane direktor (1957–1973) oli Helge Õunapuu (Maarend). Kolhoosiaja lõpuaastatel ehitas kohalik kolhoos Kaardiväelane üles aida ning pani härrastemajale uue leedu kivist katuse. 
25. juulil 1996 ostis Albu vallalt mõisa pereettevõte Tsunftijänes, mille juhataja on Mati Raal. Korrastatud on mõisa parki, mõis on konserveeritud ning igal suvel peetakse Seidla mõisa juures vanavaralaata "Kila-Kola".
Mõisakompleks.
1760.–1780. aastatel rajati kahekorruseline hilisbarokne mõisahoone.
Härrastemaja ees paiknenud väljakut ääristasid kaaristuga ait ja tall-tõllakuur. Abihoonetest on säilinud ait, tallist on järel vaid müüriosi. 
Mõisas korraldatakse vabaõhuüritusi.
Peahoonest kagus paikneb kunagine viinavabrik ning edelasse jääval künkal on kogu sisustusega säilinud hollandi tüüpi tuuleveski, milline restaureerituna jahvatab 2009. aastast niihästi tuule jõul kui ka elektriajamiga, olles seni ainus töötav hollandi tüüpi tuulik Mandri-Eestis.
Lea-Tuti Livšits

Lea-Tuti Livšits (neiupõlvenimega Sturm; 22. september 1930 Pagari talu, Kaarepere vald – 23. november 1999 Tartu) oli eesti kunstnik. 
1951. aastast elas Lea-Tuti Kiviõlis, kus lõpetas keskkooli. Töötas 1974. aastani Kiviõli Põlevkivikeemia Kombinaadis laborandina, hiljem sealsamas kunstnikuna. 1974 asus elama Kohtla-Järvele ja hakkas tööle kunstnikuna Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudis. 
Ta lõpetas 1967. aastal Tartu Kunstimuuseumi kunstikursused (1967) ning sai Ida-Virumaal tuntuks eelkõige oma akvarellmaalidega. Lemmikteemad olid maastikud ja lilled, lemmikžanr oli akvarell kõigi oma vormidega. Lõi originaalse suuna graafikas, mida nimetatakse stohhatüüpiaks.
Tal oli üle 20 isikunäituse Kiviõlis, Kohtla-Järvel, Tallinnas ja Tartus. Mitu korda esindas ta Ida-Virumaa kunstnikke ühisnäitustel Eestis ja ka välismaal. Tema loomingule on oma mõju avaldanud teiste seas ka isa Hugo Sturmi looming, kelle naivistlikud maalid ja puutööd seisid tema koduses ateljees aukohal. 2005. aastal avati Lea-Tuti Livšitsi viimases elukohas Kohtla-Järvel mälestustahvel. 
Isiklikku.
Tema isa oli harrastuskunstnik Hugo Sturm.
Ta oli abielus Vladlen Livšitsiga.
Angels Fall First

"Angels Fall First" on Nightwishi debüütalbum 1997. aastast. 
Albumi tootis Spinefarm Records. Lugude kogupikkus on 57:25. 
Kuigi albumi ainuke singel "The Carpenter" tõusis Soome singlite edetabelis kolmandaks, ei suutnud Nightwish saavutada kodumaal tuntust enne järgmise stuudioalbumi "Oceanborn" ilmumist.
Oceanborn

"Oceanborn" on ansambli Nightwish teine album, mis anti välja 1998. aasta detsembris.
Punane hiid

Punane hiid on oma arengu lõppfaasi jõudnud täht, mis on oma esialgsest suurusest mitu korda suuremaks paisunud. 
Punase hiiu staadiumis tähe pinnatemperatuur on umbes 2473–3473 kelvinit (2200–3200 °C) ja see on oma suuruse tõttu Päikesest märkimisväärselt eredam.
Päike muutub punaseks hiiuks umbes viie miljardi aasta pärast ning hävitab Merkuuri, Veenuse ja tõenäoliselt ka Maa.
Punased hiiud on näiteks VY Canis Majoris, Betelgeuse, Arcturus, Antares, Aldebaran, α Herculis, β Pegasi ja Mira.
Demokraatlik Partei (Poola)

Demokraatlik Partei ("Partia Demokratyczna – demokraci.pl", "Partia Demokratyczna", lühend "PD") oli Poola sotsiaalliberaalne partei. 
Partei asutati 7. mail 2005 ning see liitus 12. novembril 2016 Euroopa Demokraatide fraktsiooniga Poola seimis, mille tagajärjel tekkis Euroopa Demokraatide Liit. 
Juriidiliselt oli erakond Vabaduse Liidu eelkäija.
Partei esimees oli Janusz Onyszkiewicz. Juhtivate liikmete seas olid ka Marcin Święcicki, Wojciech Baluch, Władysław Frasyniuk, Bronisław Geremek, Tadeusz Mazowiecki, Jerzy Hausner ja Marek Belka.
Valimised.
Erakond on kandideerinud seimi kahel korral: 2005. aastal ja 2007. aastal.
2005. aastal osales erakond valimistel ja sai 2,5 protsenti häälest. Kuna valimiskünnis Poolas seimi valimistel on 5%, ei saanud nad ühtegi kohta seimis.
2007. aastal osaleti valimistel Vasakpoolsete ja Demokraatide valimisliidu osana. Valimisliit sai 13,15% häältest ning sai 53 kohta seimis, millest 3 läksid Demokraatliku Partei liikmetele.
PD

PD võib tähendada järgmist:
Pd võib tähendada järgmist:
Maapähkel

 
Maapähkel ehk arahhis on hariliku maapähkli seeme. 
Maapähkel on kaunvili, mis valmib mullas ja sarnaneb välimuselt oaga.
Ajalugu.
Maapähkli kultiveerimist alustati Peruus 2000 aastat tagasi. Pärast Ameerika avastamist jõudis see kultuur peatselt Edela-Aasiasse ja Lääne-Aafrikasse. 17. sajandi algul kasvatati teda juba Lõuna-Hiinas, kust ta hiljem ka Euroopasse jõudis, mistõttu teda kaua aega Hiina pähkliks nimetati. Praeguseks on aretatud üle kümne erineva maapähkli sordi. 
Maapähklid sisaldavad rohkesti kaltsiumi, magneesiumi ja rauda, samuti eeterlikke õlisid.
Kasutamine.
Maapähkleid süüakse toorelt või röstitult, neist valmistatakse õli, margariini, halvaad, maapähklivõid ja neid lisatakse ka kondiitritoodetele.
Pähklite toodang.
2012. aastal toodeti maailmas kokku 40,5 miljonit tonni maapähkleid. Toodangu tabelis on antud andmed puhastamata pähklite kohta. 2017. aastal toodeti maailmas kokku 47,1 miljonit tonni maapähkleid.
Hiina pähkel

"Hiina pähkel" võib tähendada:
Francis Drake

Sir Francis Drake (1540 – 27. jaanuar 1596) oli Inglise meresõitja.
Ta röövis põgenenud orjadega Hispaania sadamaid Panamas.
Parapähkel

Parapähkel ehk Brasiilia pähkel on parapähklipuu seeme.
Parapähklipuu kasvab Lõuna-Ameerikas Amazonase madalikel. 2009. aastal toodeti Lõuna-Ameerikas 78 315 tonni parapähkleid ning peamised tootjad olid Boliivia ja Brasiilia.
Parapähklid on väga suure toiteväärtusega. See sisaldab rohkesti E-vitamiine, seleeni ja rauda.
Miramii Maarja Vaher

Miramii Maarja Vaher on eesti kunstnik ja luuletaja. 
Tema tuntumad tööd on dokumentaalfilm "Identiteet" ja fotofilm "Anoreksia".
Osalemine näitustel.
2004 osales Märjamaa näitusel Noorsoolikas. 2006 osales Valgusfestivalil Tallinna Linnahalli katusel.
2007 osales Tallinna Vaal Galerii näitusel Pomo Sapiens. Kunstikriitik Teet Veispak kirjutab seda näitust arvustades, et Vaher muretseb keskkonna pärast.
Wilhelm Christian Friebe

Wilhelm Christian Friebe (16. juuli (vkj) 1761 Groß-Ballhausen – 14. september (vkj) 1811 Riia) oli baltisaksa ametnik ja ajaloolane.
Elulugu.
Friebe oli pärit Tüüringist, kus tema isa Johann Christian Friebe pidas võõrastemaja. Tema ema nimi oli Johanna Maria Gerhard. Hariduse omandas esialgu kodus, seejärel Tennstedti ja Weißensee koolis. Seejärel õppis Hannoveri ja Güstrowi gümnaasiumis. 1781. aastal astus Göttingeni ülikooli, kus tudeeris 1784. aastani teoloogiat, aga ka statistikat ja loodusteadusi. 1784. aastal siirdus Liivimaale. 1784−1801 oli ta koduõpetaja esmalt Vietinghoffide Aluliina ja seejärel Rautenfeldide Koivaliina mõisas. 1801. aastal sai temast Liivimaa sotsieteedi alaline sekretär, kellena oli tegev surmani. 1804−1810 oli ühtlasi Riia kreisi kooliinspektor. 1811. aastal valiti ta Tartu ülikooli audoktoriks. Oma vaadetelt oli ta kameralist.
Aastatel 1791–1794 andis ta välja viieköitelise Liivimaa üldajaloo, mis oli tunduvalt paremini loetav ning mõneti ka täpsem kui varasem Friedrich Konrad Gadebuschi "Livländische Jahrbücher".
Ühe metsa pojad

"Ühe metsa pojad" on Maario Kullami kirjutatud ja Ats Surva lavastatud film, mille tegevus toimub 1944. aasta Kagu-Eesti lahingute ajal. 
Märkimisväärne intensiivsus on filmi 7 algusminutil, kus kujutatakse Saksa väeosade tõrjelahingut edasitungivate Punaarmee osadega 16. augustil 1944. Hiljem keskendatakse tegevus punaväe seljataha jäänud Saksa sõduri katsele jõuda oma üksustele järele. 
Ühe metsa pojad on lugu teise maailmasõja lõpu sündmustest metsavendade silme läbi. Aasta on 1944 ja tegevus leiab aset Lõuna-Eesti metsades (umbes 17.–20. augustil).
Film räägib kahest metsavennast ja ühest eksinud saksa sõdurist, kes juhuste kokkulangemise tõttu kokku saavad. Kui metsavennad saavad saksa sõduri käest teada lähenevast vene armeest, otsustatakse koos põgeneda ning punkriehitus pooleli jätta. Metsavennad aga lubavad teha koostööd, et kadunud saksa sõdur leiaks tee lähima staabini. Koostööd tehes võitlevad nad punaväelastega. Suur mets aga varjab igal pool ootamatuid ohtusid. Vaenlaste tagalas võitlevad nad end kotist välja, kuni leiavad kauaotsitud staabi. Seal nende seiklus lõpeb ning igaüks leiab oma tee. Metsavendi ootasid ees rasked võitlused sõjajärgse Nõukogude okupatsiooniga.
Parapähklipuu

Parapähklipuu ehk kõrge parapähklipuu ("Bertholletia excelsa") on potipuuliste sugukonda kuuluv võimas, kuni 50 meetri kõrgune igihaljaste lehtedega puu. Ta on parapähklipuu perekonna ainus liik. 
Parapähklipuu seemned on parapähklid.
Pistaatsiapähkel

Pistaatsiapähkel on hariliku pistaatsia vili. 
Kasvatamine.
Harilik pistaatsia kasvab metsikult Venemaa ja Kesk-Aasia mägipiirkondades ja seda kasvatatakse enamikus Kesk-Aasia ja Lähis-Ida riikides, Vahemere maades ja USA-s, eriti Californias, kuhu see viidi 1890. aastatel. Tänapäeval on olulisemad pistaatsiapähklite tootjad Türgi, Iraan, Palestiina ja Süüria. 
Pistaatsiapähkel on luuvili, mis mõneti meenutab mandlit.
Pistaatsiapähklid kasvavad kobaras ning neid korjatakse käsitsi või masinatega, mis pähklid puu otsast alla raputavad, et need saaks maast kokku korjata. Pärast korjamist pähkleid leotatakse, et eralduks punakas või kollane koor. Seejärel kuivatatakse pistaatsiapähklid päikese käes. Pähkli rohekas tuum on väike ja ümmargune, maitselt mahe ning veidi magus. Pähklit katab peen pruunikas kest ning ümbritseb õhuke suhteliselt kõva koor, mis lõheneb vilja küpsedes pikisuunas. Algselt kreemikat värvi koor omandab kuivades roosa tooni, toiduainetööstuses pistaatsiapähkli koori töödeldakse, et need veel roosakamaks muuta.
Kasutamine.
Pistaatsiapähkleid süüakse tervelt, jahvatatult või tükeldatuna, soolaga ja ilma. Neid tarvitatakse niisama maiusena, küpsetatult või kasutatakse kondiitritoodete (pudingud, koogid) valmistamisel. Neid ka röstitakse ja seejärel soolatakse.
Vahemere maade ja Aasia köök kasutab pistaatsiapähkleid palju, eriti kondiitritoodetes ning liha- ja linnuliharoogades. India köögis valmistatakse neist sageli püreed, mida kasutatakse kastmena riisi ja juurviljade juurde. 
Samuti pressitakse neist pistaatsiaõli, mis leiab kasutust farmaatsia- ja parfümeeriatööstustes.
Toiteväärtus ja biokeemiline koostis.
Pistaatsiapähkel sisaldab rohkelt valku ja kroomi, samuti eeterlikke õlisid. Tabelites on toodud lisanditeta röstitud pistaatsiapähklite toiteväärtus ja biokeemiline koostis. Lipiide hulgas on küllastunud rasvhappeid 5,46 g, monoküllastumata rasvhappeid 23,68 g, polüküllastumata rasvhappeid 13,45 g, β-sitosterooli 200 mg, kampesterooli 10 mg ja stigmasterooli 3 mg.
Harilik pistaatsia

Harilik pistaatsia ("Pistacia vera") kuulub anakardiliste (äädikapuuliste) sugukonda pistaatsia perekonda. 
Levila.
Harilik pistaatsia on looduslikult levinud Kesk-Aasias ja Afganistanis. 
Arvatakse, et kõige varem hakati harilikku pistaatsiat kultuuristama Süürias, kust levis Itaaliasse ja Vahemere maadesse. Iraanis on pistaatsiat kasvatatud kultuurtaimena umbes 1500 aastat. Põhilise pistaatsiapähkli toodangu annavad Iraan, USA ja Türgi.
Viljakandvusega ei ole pistaatsia just helde, andes saaki üle aasta.
Hariliku pistaatsia vili pistaatsiapähkel on luuvili, mis mõneti meenutabmandlit, kuid on viimasest väiksem ja värvuselt roheline.
Enurees

Enurees ehk kusepidamatus on tahtmatu urineerimine. Enamasti on tegu öise voodimärgamisega, kuid sama probleem võib väljenduda ka päevases püksi kusemises. 
Laps hakkab oma põit tunnetama umbes kaheaastaselt. Vanuses 2–4 aastat õpib laps oma põit kontrollima. Alates 5. eluaastast tuleks hakata otsima enureesi põhjusi.
Kellel esineb enurees.
Enureesi esineb kõikides vanuserühmades, kuid vanemates vanuserühmades probleemi esinemine harveneb.
Põhjused ja ravi.
Enureesi põhjusi võib olla mitmeid. Täpseid põhjusi ei teata ja kindlaid ravimeetodeid ei ole.
Kui enureesil ei ole orgaanilist põhjust, siis klassifitseeritakse see psüühikahäirena koodiga F98.0.
Seedermännipähkel

Seedermännipähkel (kõnekeeles seedripähkel) on seedermänni seeme. Seda saab seedermänni käbidest.
Teaduslikus mõttes ei ole nad pähklid.
Seedermänni pähklid on pisikesed, kuid väga õlirikkad. Seedermännipähkliõli koosneb peamiselt küllastumata rasvhapetest, eriti 9-oktadetseenhappest (16–23%) ning 9,12-oktadekadieenhappest ja 9,12,15-oktadekatrieenhappest (kokku 70–78,5%). Küllastunud rasvhappeid on 6–7%. Rasvhapetele lisaks on seal ka 1,3–1,7% fosfolipiide.
Need sisaldavad ka rohkesti B-rühma vitamiine ja D-vitamiini, samuti antioksüdante. Vett on seemnetes toorelt 36%, õhkkuivanuna 9,3%. Süsivesikute sisaldus sõltub sellest, kui küps on seeme ja kui palju aega on seemne valmimisest möödunud. Seedripähklite energiaväärtus on 6,27 kcal/g.
Seemnete rasvasisaldus on keskmiselt 52,8–68,1%. See sõltub kasvutingimustest. Mida enam põhja pool seedermänd kasvab, seda rohkem sisaldavad tema seemned rasvu. Seevastu põud halvendab tunduvalt nii seemnete kvaliteeti kui rasvasisaldust. Seni täheldatud absoluutne rasvasisalduse maksimum on olnud 68,8% ja miinimum 46,2%.
Seedermännipähklid kuuluvad loomulike toiduainete hulka. Sellepärast puuduvad vastunäidustused nende tarvitamiseks nii toidu kui ravi eesmärkidel. Eriti kasulik on nende söömine immuunpuudulikkuse, allergia, ateroskleroosi, südame isheemiatõve ja seedeelundkonna haiguste korral.
Seedripähklite söömine võib rikkuda maitsmismeele. Inimestelt on tulnud palju teateid selle kohta, et üks-kaks päeva pärast seedermännipähklite söömist tekib suhu kibe või metallimaitse. Maitsmismeel taastub igasuguse arstiabita mõne päeva kuni nädala jooksul. Kõik niisugused teated käivad üksnes Hiinas kasvanud seedermännipähklite söömise kohta.
A Fever You Can't Sweat Out

"A Fever You Can't Sweat Out" on USA ansambli Panic! at the Disco debüütalbum. 
See ilmus 27. septembril 2005 plaadifirma Decaydance Records/Fueled by Ramen kaudu ning on müüdud plaatinaplaadiks.
Album jaguneb muusikaliselt kaheks osaks, kus esimest poolt iseloomustab pigem elektrooniline muusika ja süntesaatorite kasutus ning teine pool, mis algab loo "Intermission" poole pealt, on rokilikuma kõlaga. 
Ansambel on ise intervjuudes öelnud, et nad tüdinesid elektroonilise kõlaga eksperimenteerimisest enne albumi lõpetamist lihtsalt ära ja otsustasid rokilikuma lõpu kasuks, kuna instrumentidega nagu tšello ja viiul on võimalik saavutada palju mitmekesisemaid ja põnevamaid helisid.
Lugude nimekiri.
Boonuslugu
Koosseis.
Ülejäänud instrumendid
Patrick Stump

Patrick Stump (täisnimega Patrick Martin Stumph, sündinud 27. aprillil 1984 USAs Illinois osariigis Glenview'is) on Ameerika muusik, helilooja ja muusikaprodutsent. Ta on tuntud alternatiivrokki viljeleva ansambli Fall Out Boy solisti ja kitarristina.
Karjäär.
2001. aastal asutas Patrick koos kitarrist Joe Trohmani ja basskitarrist Pete Wentziga ansambli Fall Out Boy. Algul oli Stump bändis trummar, kuid peagi avastati tema lauljaanne ning temast sai solist. Pärast debüütalbumi "Fall Out Boy's Evening Out with Your Girlfriend" ilmumist lahkusid ansamblist kaks liiget ja nii pidi Patrick edaspidi mängima ka kitarri. Lisandus uus trummar Andy Hurley. Stump on kirjutanud enamiku ansambli muusikast. 
Produtsendina on ta töötanud järgmiste projektide kallal: ansambli The Hush Soundalbum "Like Vines", bändi Gym Class Heroes album "As Cruel As School Children" ja ansambli Cobra Starship album "¡Viva la Cobra!".