Kalamaja muuseum

Kalamaja muuseum on Tallinnas 2021. aastal avatud Tallinna Linnamuuseumi filiaal. Muuseum tegutseb Põhja-Tallinnas aadressil Kotzebue 16 ning keskendub Kalamaja asumi ajaloole, tänapäevale ja tulevikule.
Kalamaja muuseumis korraldatakse töötubasid, kontserte, luuleõhtuid, perepäevi ja etendusi. 
Ajalugu.
Kalamaja muuseum asub Tallinna vanimas eeslinnas Kalamajas, arhitekt Herbert Johansoni projekteeritud funktsionalistlikus eramus (valmis 1934). Seal elas Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikaprofessor Hans Einberg oma perega.
9. märtsil 1944 sai hoone pommitamise käigus kannatada. Taastati hiljem ning selles olid pärast sõda aastaid korterid. Samuti laoruumid. 
Kogukonnamuuseumi rajamine sai alguse 2018, kui valmistuti senise Lastemuuseumi uuendamiseks. Mõte kasvas välja teadmisest, et Tallinna Linnamuuseum avab erinäolisi tahke linna ajaloost, sealhulgas eri ajastutest. Kalamaja kirev lugu ulatub tagasi hiliskeskaega. Kokkuhoidev kogukond oli ise huvitatud muuseumist, mis avaks paiga minevikku nii kohalikule kui ka tutvustaks lugu laiemalt.
Muuseumi avamisele eelnes küsitlusi, kohtumisõhtuid, praeguste ja endiste Kalamaja elanike mälestuste, esemete ja fotode kogumine. Kaasati lapsi ja noori korraldades avalikult muuseumi visuaalse identiteedi ja logo valimine jm infoüritusi. Muuseumil on hea koostöökogemus ka Põhja-Tallinna linnaosavalitsuse ja ka naabruskonnas asuva Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuritudengitega, leidmaks Kalamaja muuseumile erivajadustega inimesi arvestav sissepääsuvõimalus.
Näitused.
Muuseum avati 24. septembril 2021 ja koos kogukonnaga loodud püsinäituse nimi on “Küla keset linna. Lugusid Kalamajast”. Näitus kõneleb piirkonna elust kuue Kalamajale iseloomuliku koondkuju kaudu: need on Kalamaja mees, Kalamaja naine, Kalamaja laps, Kalamaja esivanem, Kalamaja elukunstnik ja Kalamaja loom. Need koondkujud eri aegadest ja ajastutest jutustavad lugusid keskajast tänapäevani. Muuseumis kulgedes avanevad kohalike inimeste kaudu ka sealsete majade lood: külastajat ootavad kelder, trepikoda, garaaž, elutuba… aga näitust leiab ka tualetis. Noored külastajad saavad muuseumi perealal mängida Tallinna maja tüüpi nukumajas.
Muuseumil on ka oma galerii ja ajutiste näituste saal. Muuseum pakub kogukonna liikmetele tuge, et nad saaksid ellu viia oma loomeideid või põnevaid kollektsioone huvilistele tutvustada.
Ajutised näitused:
Välinäitused.
Kalamaja muuseumi üks eesmärke on olla nähtav ka linnaruumis. Koostöös Fotokuuga valmis välinäitus „Kuhu ühtegi päikesekiirt ei paista“ (3. oktoober – 4. detsember 2019), mille keskmes oli fotoreporter Hans Soosaare fotosari 1920. aastate Kalamaja korterioludest. Olles esimene taoline aktsioon, tõi väljapanek tänase Kalamaja tänavatele kõrvutuse tolleaegse eluga. Tänavatele paigaldati kümme stendi Soosaare fotode ja nende tagakülgedelt pärinevate olustikukirjeldustega. Asukohaks oli samade majade esine või ümbrus, mille elanikke Soosaar üle 90 aasta tagasi jäädvustas. Nii moodustus isemoodi linnagalerii. Välinäitus sündis koostöös kohalike korteriühistutega, kes andsid loa fotostendide paigaldamiseks oma majade ette. Praegu on näitus saadaval .
2019. aasta kutsuti Põhja-Tallinna lapsi üles, et nad saadaksid muuseumile oma loometöid, näiteks teemadel “Minu lemmikkoht”, “Minu lemmikloom”, “Kui Kalamajas oleks muuseum, siis mis seal kindlasti peaks olema?”, “Milline võiks olla Kalamaja muuseumi maskott?”, “Milline võiks välja näha tuleviku Kalamaja?” Kokku jõudis muuseumisse üle 160 pildi-kavandi ja 54 kirjatükki, muuhulgas üks linnamatka plaan, üks pisiskulptuur, kaks õlimaali ja kaks maketti. Ilmestamaks vanalinna ja Kalamaja ühendava Balti jaama tunneli kõledat linnaruumi, sai 16.10.2019 – 02.03.2020 näha tunneli seintel näitust Kalamaja muuseumile saadetud laste töödest. Kõik originaalid olid eksponeeritud Kalamaja raamatukogus. Balti jaama turul võis vaadata näitust "Kalamaja laste kastmes". 
2020. aasta suvest alates on Kalamaja tänavatel välinäitus "Kalamaja kadunud killud. Pildikesi perealbumitest". Väljapanek toob perealbumite pildid Kalamaja tänavatele ja on justkui ajarännak aastatetagusesse aguliellu. Väärtuslik pildimaterjal pärineb muuseumi üleskutsele reageerinud endistelt ja praegustelt kohalikelt elanikelt. Fotoalbumid on olnud inimeste kalleim vara, mida elu keerulistel rännakutel ikka kaasas on kantud. Fotosid täiendavad intervjuudel põhinevad tekstilõigud, andes aimu, kuidas ühes Tallinna suurimas eeslinnas elati 50, 60, 70 ja 80 aastat tagasi. Fotostendid on paigutatud nende majade juurde või lähedusse, kus need kunagi üles on võetud.
Kalamaja muuseumi väljapanek Telliskivi tänaval avas koostöös Põhja-Tallinna linnaosaga "pop-up" näituste sarja Põhja-Tallinna tänavatel. Näitus „Lenderi maja – eestlaste esimene linnakodu“ (22. juuni – 28. juuni 2020) tõi möödakäija ette üheksa Kalamaja hooneid kujutavat fotot Tallinna Linnamuuseumi Fotomuuseumi kogust, tutvustamaks Tallinna esimese eestlasest linnapea, inseneri ja ettevõtja järgi nime saanud Lenderi maja hoonetüüpi. Näitusega sai tutvuda Telliskivi tänav​al​ Telliskivi Loomelinnaku ees.
„Uka-Uka, mina prii. Õuemängud Kalamajas“ koosneb õuemängude õpetustahvlitest ja kalakujulistest keksukastidest. Välja on toodud mängud, mis olid Kalamaja kohalike laste seas 1930. – 1970. aastatel populaarsed ning õpetustele lisaks saab lugeda ka inimeste mälestuslugusid õues mängimisest. 
Retseptinäitus „Kopli maitsed“ (kevad–sügis 2022) leidis aset Kopli 93 kogukonnakeskuses. Tallinna linna välisprojekti „ACCESS – kultuuri kättesaadavus kõigile“ jooksul koguti uusi ja vanu, värskeid ja tuttavaid, eksootilisi ja koduseid Kopli retsepte. Elanikelt koguti ühe päeva jooksul 62 retsepti ning need olidki näituse alguspunktiks. Retseptid on saadaval ka Linnamuuseumi ajaveebis.
2022. aasta suvel oli võimalik Põhja-Tallinna kogukonnamaja hoovis (Kari 13) näha Põhja-Tallinna "pop-up" fotonäituste sarja raames koostatud näitust „Tööhoos Kalamaja. Kuidas tuli leib lauale 1920.–1960. aastatel“. Väljapanek oli üleval vaid nädala, kuid koliti püsivalt ümber kohvikusse Boheem (Kopli 18). Näituse teemaks on Kalamaja töölised ning aastakümneid tagasi tehtud fotod võimaldavad tutvuda eriilmeliste töökeskkondadega ning võrrelda, kuidas on ajas muutunud ametikohad, töökorraldus ja -tingimused.
Balti jaama turul oli näitus “Kuidas maitseb Kalamaja?” (01.veebruar – 01. aprill 2023). Näituse raames sai välituru lähedal näha endiste ja praeguste Kalamaja elanike retsepte, mis olid olnud nende jaoks piirkonnas elatud aja jooksul oluline osa Kalamaja maitsest. Neist suur osa oli seotud soojade lapsepõlvemälestuste ning köögis askeldava vanaemaga, kuid oli ka päris uusi Kalamaja retsepte. Näitusel oli igaühel võimalus nostalgiliste mustritega põllede taskutest retsepte kaasa võtta, et ka ise kodus Kalamaja-maitselisi roogi valmistada.
Kalamaja piirkonna tööstuslikust ajaloost jutustav “Kruvist klaverini. Kalamaja tööstuste lugu” pandi tänavaruumi üles 2023. aasta aprillis ning oli üleval 2024. aasta sügiseni. Välinäitus tutvustas 12 Kalamaja ajaloolist tööstusettevõtet, millest suurem osa on nüüdseks uksed sulgenud ja tihti on hoonedki lammutatud. Huvilised saaid teada, kus asus Kalamajas limonaaditehas ja jalgrattavabrik, kus tehti vedureid ja tramme, kus aga sokke ja sigarette. Kunagi kohalikule rahvale tööd ja leiba andnud vabrikuid aitavad taaselustada vanad fotod ja reklaamid.
Kogukonnaprojektid.
Kuna muuseum on loodud koos kogukonnaga ja suunatud kogukonnale, on järjepideval kohalikke inimesi näituste ja projektide tegemisel kaasatud ning selle koostöö tulemusi on näha nii muuseumimajas, tänavatel kui ka internetis.