Go

Go on Hiinast pärit umbkaudu 4000 aasta vanune lihtsate reeglite, ent keeruka strateegiaga lauamäng. 
Mängitakse ruudulisel 19 × 19 mängulaual. Ühel mängijal on mustad, teisel valged nupud, mida kutsutakse kivideks. Nii algajad kui ka elukutselised mängijad kasutavad mõnikord väiksemaid, näiteks 9 × 9 ja 13 × 13 joonega laudu. 
Mängijad asetavad kive lauale kordamööda. Alustab mustade kividega mängija. Erinevalt paljudest lauamängudest ei liigu "go"-mängus kivid mööda lauda, vaid asetatakse koha peale terveks mänguks. Seisvatest kividest moodustuvad mängu jooksul erikujulised struktuurid, mis võitlevad oma olemasolu eest. Lubatud on käia igale vabale joonte ristumiskohale. Kuna g"o" on maa-alamäng, tuleb võitmiseks kividega piirata ja kontrollida suuremat territooriumi (tühjaks jäänud joonte ristumiskohti) mängulauast kui vastane.
Populaarseim on "go" Aasias, kus seda mängivad miljonid inimesed. Jaapanis, Koreas, Hiinas ja Taiwanil on elukutselisi mängijaid, kes võistlevad omavahel turniiridel, mille auhinnaraha ei jää alla elukutseliste tennise- või golfiturniiride auhinnafondidele. Kuni 2015. aastani oli "go" ainuke strateegiline lauamäng, milles arvutid ei suutnud elukutselisi "go-"mängijaid võita (mõeldud on võrdset, ilma n-ö händikäpkivideta mängu). 2016. aasta märtsis suutis ettevõtte DeepMind loodud programm AlphaGo võita maailma parimat "go"-mängijat Lee Sedoli 4 : 1. 
Nimetus.
"Go" (碁) on mängu jaapanikeelne lühendatud nimetus (pikem nimi on "igo" (囲碁), mis on ametlikum nimetus). Hiinas tuntakse seda lauamängu nime "wéiqí" () all. Hiina traditsioonilises kirjas 圍棋, lihtsustatud kirjas 围棋. Koreas on kasutusel nimetus "baduk" (바둑). Jaapanikeelse mõiste igo (囲碁) esimene "kanji"-märk 囲 on algse hiinakeelse "hanzi"-märgi (圍) jaapanipärane lihtsustus ja tähendab tegusõnana 'ümbritsema, ümber piirama'. Selle üks hääldusvariant ("kunyomi") on "kakomu". Algupärases hiinakeelses nimetuses "wei-qi" on sama märk nimetuse esimeses osas (hääldus "wei"). See iseloomustab ilmekalt mängu põhistrateegiat: vastase kivide, neist moodustunud gruppide ja samas tühja ala ümbritsemist, ümber piiramist.
Reeglid.
"Go" põhireeglid on lihtsad. Maailmas on küll kasutusel reeglite variatsioone (kaks peamist on Hiina ja Jaapani reeglid), kuid erinevused seisnevad sisuliselt ainult punktide lugemises pärast mängu lõppu.
1. Mängus on kaks mängijat, ühel on mustad ja teisel valged kivid. Must alustab mängu.
2. Mängijad asetavad oma kive kordamööda lauale vabadele joonte ristumiskohtadele. Oma käik on lubatud vahele jätta ehk passida. Kord juba lauale asetatud kivi ei tohi liigutada.
3. Vastase kive võib n-ö vangistada, piirates need oma kividega sisse sellisel moel, et vastase kivil või ühendatud (joonte kaudu ühenduses, kokkupuutuvatel) kividel ei ole ühtki horisontaalset või vertikaalset ühendust ühegi vaba joonte ristumiskohaga. Kõik vabad kivi(de) kohad on täidetud. 
4. Laual võivad tekkida siiski nn keelatud kohad, kuhu käia ei tohi. Keelatud on asetada kivi kohale, mis on vastase kividest täielikult ümber piiratud, näiteks nn Ponnuki olukorras. Samuti ei tohi käia vastase ala sees paiknevatele oma kivide rühmale lisaks viimast võimalikku kivi, mille tagajärjel ei jääks neile mitte ühtegi vaba kohta. Seega on "go"'s enesetapp keelatud. Samas tohib sellise käigu teha juhul, kui vähemalt osa vastaste piiravast grupist on samuti "atari-"seisus ja need viimase vaba koha hõivamisega laualt ära võetakse. Nii saavad ümber piiratud kividest vabadustega, n-ö hingavad, elujõulised kivid.
Keelatud koht tekiks joonisel 4. Juhul kui valge käiks 12. käigu mujale, ei saaks ta järgmisel käigul lisada kivi oma viiekivisele grupile nurgas. Kui aga valge 12. kivi on paigas (nagu joonisel), tohib ta nurka käia, võttes laualt neli musta kivi.
5. Mängija ei tohi asetada kivi lauale moel, mis põhjustaks mängu seisu kordumise enne kõnealust käiku ("ko" reegel). Enne tuleb teha käik mujale, alles seejärel võib "ko"-seisu muuta. Võtta tagasi kivi, mis "ko"-seisus ennist kivi laualt ära võttis.
6. Mäng lõpeb, kui mõlemad mängijad on järjest passinud, loobunud käigust. Surnuks osutunud kivid, mis pole suutnud luua eluks vajalikku kahte silma ja pole ka "seki-"olukorras, ning mängu kestel vangi võetud kivid, mis on laualt eemaldatud, asetatakse täitena kaotanud mängija kättevõidetud tühja ala sisse. Seega pole oma kive liiga kergekäeliselt hea kaotada. Samas sisaldab edukas ja tõhus mängustrateegia tihti mõningast arukat ohverdamist. Lõpuks loetakse tühjad väljad kokku ja lisatakse valgele mängijale hiljem alustamise eest "komi". Lisaks aitab see viigiseisu vältida. Mängu on võitnud see pool, kummal on rohkem tühje, vabu ristumiskohti võrreldes kaasmängijaga. Mõnikord mängitakse ka neljakesi, paarismänguna.
Järgud.
Järgud madalaimast kõrgeima tasemeni
"Go" Eestis.
12. veebruaril 2008. aastal asutati mittetulundusühing Tallinna Goklubi.
Aktiivselt mängib "go"'d umbkaudu 20 inimest Tallinnas ja Tartus. 2013. aasta seisuga on Eestis juba mitu "dan"-tasemega mängijat. Enamjaolt mängitakse Kiseido Go Serveris ruumis "Eesti asi".
Turniirid toimuvad kaks korda aastas: "Go" turniir ja Mõttemängude festival noortele.
AlphaGo.
2015. aasta sügisel võitis Google DeepMindi loodud arvutiprogramm AlphaGo esimest korda Euroopa meistrit Fan Huid viies ilma händikapkivideta mängus tulemusega 5 : 0. AlphaGo arvutiprogramm, mis proovib jäljendada inimaju mõtlemisprotsessi, õpib ja parandab iseseisvalt, ilma inimese sekkumiseta oma strateegiat ja taktikat, analüüsides nii ajaloolisi meistrite kui ka enda mänge. Programmis on kasutatud tehisnärvivõrkude tehnoloogiat.
AlphaGo "versus" Lee Sedoli (9-"dan") mäng lõppes 2016. aasta märtsis seisuga 4 : 1.
2016. aasta lõpus ja 2017. aasta alguses võitis AlphaGo internetis maailma parimate "go"-mängijate vastu kõik 60 mängu. 2017. aasta mai lõpus võitis AlphaGo maailma kõrgeima reitinguga Hiina mängijat Ke Jied 3 : 0.