Tallinna Nõmme Gümnaasium

Tallinna Nõmme Gümnaasium on gümnaasium Tallinnas Nõmmel aadressil Raudtee tänav 73.
Alates 2006. aastast on kooli direktor Riho Uulma.
Nõmme Gümnaasiumi ajalugu.
Kooli asutamine ja algusaastad.
1926. aastal sai Nõmmest linn, kus elas 10 000 inimest. Nõmmel puudus keskkool ja algkooli lõpetanud noored pidid haridusteed jätkama Tallinnas või mujal.
Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool.
21. veebruaril 1928 võttis Nõmme linna volikogu vastu põhimõttelise otsuse asutada Nõmmele gümnaasium. Selle alusel avati 11. augustil 1929 Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool, mis alustas tööd aadressil Raudtee tänav 55 (tänapäeva Hiiu Kooli majas). Kool oli mõeldud algkooli lõpetanuile ja tegutses humanitaargümnaasiumi õppekava järgi kui üldhariduslik täienduskool.
Nõmme Linna Ühisgümnaasium.
Eesti Vabariigi valitsuse otsusega muudeti Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool 4. juunil 1930 viieklassiliseks Nõmme Linna Ühisgümnaasiumiks. See kool oli Nõmme omavalitsuse ja riigi ühisel ülalpidamisel. Hiljem otsustati 21. veebruari hakata tähistama kooli aastapäevana, algusaastaks sai aga 1929, kui kool reaalselt tööd alustas. Nõmme Linna Gümnaasiumi esimene lend lõpetas 1934. aastal.
Nõmme Linna Keskkool.
1934. aasta koolireformi tulemusel asendas senise kuueklassilisele algkoolile järgnenud gümnaasiumi järk-järgult neljaklassilisele algkoolile järgnev viieaastase õppekavaga progümnaasium (mida 1937. aastani nimetati keskkooliks). Koolireformi tulemusel suleti juba 1934. aasta sügisel Nõmme Linna Ühisgümnaasiumi 1. klass ja järgmistel aastatel järk-järgult teised klassid.
Nõmme Linna Ühisgümnaasiumi nimeks sai Nõmme Linna Keskkool. See oli 5-klassiline gümnaasium.
Nõmme Progümnaasium.
1937. aastal nimetati Nõmme Linna Keskkool ümber Nõmme Progümnaasiumiks.
Nõmme Gümnaasium.
1937. aasta sügisel nimetati Nõmme Progümnaasium Nõmme Gümnaasiumiks. Uue koolireformi tulemusena koosnes Nõmme Gümnaasium 1937/1938. õppeaastal 5-klassilisest progümnaasiumist ja 3-klassilisest gümnaasiumist. 6-klassilise algkooli lõpetajatele edasiõppimise võimaluste tagamiseks avati Nõmme Linna Erareaalkool. See oli paralleelne õppeasutus Nõmme Gümnaasiumi juures – juhtkond ja õpetajaskond tulid Nõmme Gümnaasiumist ning kooli finantseeriti õppemaksudest.
Uus maja.
Nõmme Gümnaasiumi uue maja projekteeris Edgar Velbri koostöös Nõmme linna arhitekti Friedrich Wendachiga. Uuele koolimajale pandi pidulikult nurgakivi Nõmme linnaõiguste 12. aastapäeval 12. novembril 1938. Nurgakivi päeva tähistatakse kooli traditsioonina ka tänapäeval. Suuremad ehitustööd kestsid vähem kui aasta ja 16. oktoobril 1939 kolis Nõmme Gümnaasium uude majja.
Kool okupatsiooniaastatel.
Tallinna 10. Keskkool teise Nõukogude okupatsiooni ajal.
Pärast seda, kui Nõukogude võim 1940. aasta juulis Nõmme linna likvideeris ja selle Tallinnaga liitis, nimetati ühtsesse süsteemi ümber ka Nõmme koolid. 7. augustist 1940 vabastati Alfred Teaste Nõmme Gümnaasiumi direktori ametikohalt. Nõmme Gümnaasiumi uueks nimeks sai Tallinna 10. Keskkool ja kooli direktoriks varem Tallinna Reaalkoolis töötanud Karl Koljo.
Tallinna 10. Gümnaasium teise Saksa okupatsiooni ajal.
1941. aastal nimetati Tallinna 10. Keskkool ümber Tallinna 10. Gümnaasiumiks ning selle senises Raudtee tänav 77 majas avati Saksa sõjaväehaigla. Vähendatud mahus koolitöö jätkus Nõmme eri koolimajades.
Tallinna 10. Keskkool kolmanda Nõukogude okupatsiooni ajal.
Sügisel 1944 sai kooli nimeks uuesti Tallinna 10. Keskkool.
Nõmme Gümnaasium pärast Eesti iseseisvuse taastamist.
Tallinna Nõmme Keskkool.
1991. aasta mais nimetati Tallinna 10. Keskkool Tallinna linnavalitsuse otsusega ümber Tallinna Nõmme Keskkooliks.
Tallinna Nõmme Gümnaasium.
Alates 13. juunist 1994 on kooli nimi Tallinna Nõmme Gümnaasium (lühendatult TNG). 1997. aasta sügisel võeti kooli katsete alusel vastu 5. ja 6. klasside õpilasi. 1999. aastal valmis koolimaja juurdeehitisena torn, kus asub kooli raamatukogu ja planetaarium. 2002. aasta veebruaris avati kooli 73. aastapäeval raamatukogus Lennart Meri bareljeef.
Tallinna linnavolikogu 19. juuni 2006. aasta määrusega liideti Tallinna Nõmme Gümnaasiumiga Tallinna Hiiu Põhikool. Liidetud koolis jätkus 1. septembril 2006 õppetöö kahes majas: 1.–6. klass aadressil Raudtee tänav 55 (endise Tallinna Hiiu Põhikooli hoone) ja 7.–12. klass aadressil Raudtee tänav 73 (Tallinna Nõmme Gümnaasiumi hoone).
Aastatel 2007–2008 renoveeriti Raudtee tänav 73 maja.
Tallinna linnavolikogu 25. aprilli 2018. aasta otsusega eraldati alates 1. septembrist 2023 Tallinna Nõmme Gümnaasiumi põhikooli- ja gümnaasiumiosa ning asutati Tallinna Haridusameti hallatav uus põhikool Hiiu Kool, mis tegutseb aadressil Raudtee tänav 55. Tallinna Nõmme Gümnaasiumis (aadressil Raudtee tänav 73) lõpetati põhihariduse andmine.
Tallinna Nõmme Gümnaasium tänapäeval.
Õppekorraldus.
Tallinna Nõmme Gümnaasiumis saab alates 1. septembrist 2023 omandada vaid gümnaasiumiharidust. 10.–12. klassid õpivad Nõmme majas aadressil Raudtee tänav 73.
Gümnaasiumi õppesuunad:
Sümboolika.
21. veebruaril 1939 pühitseti kooli lipp. Lipu kinkisid Tallinna Nõmme Gümnaasiumile lapsevanemad ning selle andis üle Johannes Aavik. Lipu ühel poolel on kiri "Nõmme Gümnaasium ja keskkool" ning teisel pool "Mu isamaa on minu arm". Kooli 60. aastapäeval 1989. aasta veebruaris andsid vilistlased koolile üle taastatud lipu.
Kooli rinnamärk on kasutusel autasuna. Hõbetatud rinnamärk antakse õpetajale, kes on koolis töötanud vähemalt 10 aastat või saanud aasta õpetaja aunimetuse. Kullatud rinnamärk antakse õpetajale, kes on koolis töötanud vähemalt 20 aastat.
Kooli laualipp on tänuavaldus kooli tema tegevuses abistanud organisatsioonidele ja üksikisikutele.
Vilistlased.
Tallinna Nõmme Gümnaasiumi on lõpetanud teiste hulgas president Lennart Meri ja helilooja Eino Tamberg, peaminister Jüri Ratas. Kooli vilistlaste hulgas on 11 akadeemikut, näiteks Endel Lippmaa, Erast Parmasto, Hans-Voldemar Trass, ja kolme kõrgkooli rektorid: Olav Aarna, Peeter Tulviste ja Jaak Kangilaski.