Viimsi Gümnaasium

Viimsi Gümnaasium on riigigümnaasium Viimsi vallas, mis ehitati aastal 2018.
Tegu on esimese riigigümnaasiumiga Harjumaal. 2023. aastal on Viimsi Gümnaasiumis 560 õpilast, 56 õpetajat, 102 õppeainet ja 11 koostööpartnerit. Kooli direktor on algusest peale olnud Karmen Paul.
Riigigümnaasium on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuuluv gümnaasiumiastmega kool (10.–12. klass) 2018/2019. õppeaastaks tegutses Eestis 15 riigigümnaasiumi, kus on ligi 5500 õppekohta. 2023. aastaks oli Eestis juba üle kahekümne riigigümnaasiumi.
Koolist.
Viimsi Gümnaasiumis õpivad ainult 10.–12. klassi õpilased. Õppeaasta on jagatud kolmeks perioodiks ning õppetunni pikkus on 75 minutit. Riigigümnaasiumi saavad kandideerida kõik huvilised üle Eesti ning õpilase elukoha alusel eelistusi ei anta. 2021. aastaks õppis Viimsi Gümnaasiumis 75% Viimsi valla õpilastest ning ülejäänud 25% õpilastest on peamiselt pärit Tallinnast. Koolis on kasutusel moodul- ja valikkursused ning mentorsüsteem, mis toetab õpilasi. 2020. aastal kandideeris Viimsi Gümnaasium Aasta Kooli auhinnale ning saavutas teise koha.
Eripära.
Viimsi Gümnaasiumis peavad õpilased kolme aasta jooksul oskama kasutada viit 21. sajandi oskust. Gümnaasiumi lõpuaastal ehk 12. klassis peavad õpilased sooritama küpsuseksami, kus vastavalt õpitud oskused proovile pannakse.
Nõutavad 21. sajandi oskused on suhtlemine, koostöö, loovus ja ettevõtlikkus, enesetõhusus ning probleemi lahendamine ja kriitiline mõtlemine.
Moodulsüsteem.
Viimsi Gümnaasiumis on lisaks kohustuslikele kursustele vaja valida igaks õppeaastaks moodul ehk 3-kursuselise valdkonnapõhine ainepakett. Igal aastal peab õpilane valima endale uue mooduli. Kokku tuleb gümnaasiumi jooksul läbida kolm moodulit ehk kokku peab iga õpilane läbima üheksa kursust.
Valikkursused.
Õpingute jooksul tuleb igal õppijal läbida vähemalt kuus valikkursust. Valikkursustena on lisaks võimalik läbida ka õppekavaväliseid kursuseid, näiteks ülikoolide kursuseid, muusika- ja teatrikooli, spordi ja õpilasesinduse tegemisi.
Mentorsüsteem.
Viimsi Gümnaasiumis on lennupõhised mentorgrupid, milles on kuni 15 õppijat ja nende mentoriteks on koolipersonal. Mentorsüsteem on oluline, et toetada individuaalsemalt õpilase toimetulekut gümnaasiumi jooksul. Väiksemad rühmad aitavad luua tugevama suhte mentori ja õpilase vahel ning samuti tagab koolipere ühtsuse.
Hoone arhitektuur.
Riigi Kinnisvara juhatuse esimees Kati Kusmin tõstab esile Viimsi Gümnaasiumi erilisust mitmel tasandil. Ta rõhutab: "Esiteks on see esimene riigigümnaasium Harjumaal, olles oma loomingulise ja funktsionaalse õpikeskkonnaga suunanäitajaks tulevastele koolidele. Teiseks on Viimsi riigigümnaasium ehitatud peamiselt puidust, mis on meile paljudele südame- ja kodulähedane loomulik materjal."
Koolihoone projekteerimisel oli peamine eesmärk luua võimalikult väikese energiavajadusega hoone, mille kandekonstruktsioon on peamiselt ristkihtpuidust.
Viimsi Gümnaasium on ehitatud peamiselt puidust, kasutatud on ka betooni ning fassaadil metalli.
"Esimesel korrusel on suurem rõhk betoonil, puitkonstruktsioon algab alates teisest korrusest, kus hoone ei puutu enam kokku nii palju maapinnast tuleva niiskusega," selgitab arhitekt Jan Skolimowski.
Arhitektid pidasid ruumide akustikaga tegelemist üheks peamiseks väljakutseks. Oluline oli tagada piisav helisummutus etteantud eelarve piires. Jan Skolimowski mainib sööklas kasutatud nappide lahenduste kohta: "Akustiline plaat pandi lakke vaheldumisi värvitud pinnaga. Et ruum sisearhitektuuriliselt põnevam oleks, kinnitati laevalgustid teise nurga all kui tavaliselt ning värvi lisavad toolid."
Kõigis klassiruumides on kaks puitseina ja kaks kaetud seina. Arhitekt Kaspar Kruuse selgitab: "See on materjali eripära, et päris igas seinas puitu jätta ei saa, sest tekib heli läbikostmise probleem. Lisaks on see visuaalne küsimus, kas seda üldse olekski vaja". Klassiruumide avatuse ja avaruse tagamiseks jäid nähtavale ja avatuks ka ventilatsioonitorud.
Hoone ehitus algas hilissügisel aastal 2017.Arhitekt Peeter Loo selgitab, et üks peamisi põhjuseid, miks valiti peamiseks ehitusmaterjaliks ristkihtliimpuit, oli selle kiirus valmistamisel ja paigaldamisel. Siiski pidid nad tegema mitmeid muudatusi tuleohutusnõuete tõttu ning see viivitas mõningaid tähtaegu.