Rakvere piiramine (1574)

Rakvere piiramine oli 1574. aastal Rootsi-Vene Kahekümneviieaastase sõja ajal toimunud Rootsi vägede ebaedukas Rakvere linnuse vallutamiskatse.
Vene-Liivi sõjas vallutasid Moskva tsaaririigi väed piiramise järel Narva 1558. aastal ning 1558–1581 olid Virumaa ja Narva Vene tsaaririigi võimu all. Rootsi-Vene Kahekümneviieaastane sõda algas Tallinna piiramisega 1570. aasta augustis. Detsembri keskel 1572 kogunes Rakvere juurde suur venelaste sõjavägi, mis suundus detsembri lõpul Paide alla ning vallutas Paide 1. jaanuaril 1573 tormijooksuga. 
1573. aastal andis kuningas Johan III Rootsi väepealikule Liivimaal Claes Åkeson Tottile (1525–1590), ülesande vallutada koostöös admiral Hermann Flemingi juhitava laevastikuga Narva. Narva vallutamisega oleks läbi lõigatud venelaste oluline varustustee Liivimaale ning tehtud lõpp venelaste Narva kaubandusele, millest rahvusvahelistest kokkulepetest ja Saksa keisri otsesest keelust hoolimata moodustas olulise osa sõjavarustus. 1573. aastal ei tulnud sõjakäigust midagi välja, kuid kuninga uute juhiste järgi võeti sõjakäik ette 1574. aasta alguses.
Rootsi oli kogunud selleks Tallinna suure väliväe. andmeil oli rootslastel 1573. aasta lõpul Soomes ja Liivimaal 17 lipkonda ratsaväge kokku 4478 mehega, kelle hulgas oli seitse sakslaste, viis šotlaste ning viis rootslaste ja soomlaste lipkonda. Jalaväelasi oli 28 lipkonda ehk 8820 meest, kelle hulgas oli seitse šotlaste ning 21 rootslaste ja soomlaste lipkonda. Kokku oli Liivimaal ja Soomes 13 298 meest, nendest Soomes kõige rohkem ainult 2500, Liivimaal seega aga peaaegu 11 000 ratsa- ja jalaväelast. 
Liivimaale saabusid 1573. aasta sügisel ka kuningas Johan III palgatud 4000 Šoti palgasõdurit, kellele juba enne Liivimaale tulekut oli maksmata palgaraha. Ajutise lahendusena tasus Johan III šotlastele raha, mis oli mõeldud sakslastest ratsameestele, mistõttu viimased vihkasid neid. Ka Rakvere alla keeldusid šotlased minemast, enne kui pole veel vähemalt ühe kuu palka saanud, ning nõudsid, et üks rootsi vägede pealikest Pontus de la Gardie müüks selleks maha oma isiklikud sõrmused ning käevõrud. 
Hoolimata kuninga käsust minna Narvat piirama, asus rootsi vägi 3. jaanuaril Tallinnast teele Rakverre Claes Åkesson Totti ja Pontus De la Gardie juhtimisel. Šotlased ei soovinud esialgu kaasa minna, mistõttu pidid rootslased tagasi pöörduma, et tõrkuvad palgasõdurid endaga kaasa võtta. Väed jõudsid peagi Rakvere alla ning kuu teises pooles ja piiramissuurtükkide kohale jõudes alustati linna piiramist.
Rakveret piiranud rootsi vägesi tabas kohe alguses ebaõnn, kuna nii suurtüki- kui ka kantsimeister said üsna varsti pärast suurtükkide paigale asetamist ühestainsast lasust surma. Pealegi selgus, et ka suurtükid polnud kõige paremas korras: neil läksid rattad all katki. Pärast seda, kui kaks jaanuaris ette võetud tormijooksu ebaõnnestusid, üritasid rootslased linnuse alla kraave kaevata, kuid asjast haisu ninna saanud venelased rajasid vastukraave ning ajasid selle plaani luhta. Kolmas suur tormijooks toimus 2. märtsil, mil suurtükiväelastel oli õnnestunud purustada üks eellinnuse tornidest. Sinna joosti kolm korda "üsna ägedasti tormi", aga ka pärast 1000 rootslase, šotlase ja sakslase kaotust ei suudetud linnust siiski vallutada. Peasüü tormijooksu ebaõnnestumises langes šotlastele, kes ei täitnud enda peale võetud ülesandeid ning tõmbusid poolel teel rünnakust tagasi, võimaldades venelastel rootslaste rünnaku veriselt tagasi lüüa. 
Konflikt šotlastega.
17. märtsil sai tavalisest kõrtsikaklusest alguse Šoti jalaväelaste ja Saksa ratsameeste vaheline vihane lahing, mille käigus lõid sakslased Balthasar Russowi andmeil ühe tunni jooksul maha umbes 1500 šotlast, samal ajal kui nad ise kaotasid vaid 30 meest. Russowi järgi said tapatalgud alguse šotlaste tegevusest, kes haarasid kõrtsikakluse järel oma valdusse suurtükid ning hakkasid nendest sakslasi laskma. Nood tungisid seepeale omakorda šotlastele kallale, murdsid püssimeeste lahingurivi ning tapsid kuni 1500 Šoti palgasõdurit. Lahingus sai haavata ka võitlevaid pooli lahutada püüdnud šotlaste pealik Archibald Ruthven. Šoti ratsalipkonnad lahingusse ei sekkunud. Ellujäänud šotlased põgenesid Rakvere linnusesse, kus venelased nad rõõmuga vastu võtsid. Peatselt aga võeti nad seal vangi ja viidi ahelates Moskvasse, kus üle 70 neist hukati.
Linnuse piiramine kukkus läbi ja 25. märtsil lahkus rootslaste vägi tagasi Tallinna.