Arnold Schwarzenegger

Arnold Alois Schwarzenegger (sündinud 30. juulil 1947 Thalis Austrias) on Austria päritolu Ameerika Ühendriikide filminäitleja, kulturist ja endine poliitik.
Schwarzenegger sündis Austrias Steiermargi liidumaal, Grazi äärelinnas Thalis politseinik Gustav Schwarzeneggeri (1907–1972) ja Aurelia Jardny (1922–1998) noorema pojana, tal oli aasta vanem vend Meinhard. Isa eelistas Arnoldile Meinhardi, ta kahtlustas, et Arnold ei ole tema bioloogiline poeg. Emaga samas sai Schwarzenegger hästi läbi, nad olid kontaktis kuni ema surmani. Schwarzeneggeri vend Meinhard hukkus 1971. aastal (24-aastaselt) purjuspäi autoga sõites.
1960. aastal hakkas Schwarzenegger tegelema kulturismiga. 1965. aastal täitis ta oma aastase sõjaväekohustuse, teenides Grazis tankijuhina. Sõjaväeteenistuse ajal osales ta ka Mister Euroopa juunioride võistlusel, mille ta võitis, kuigi ta oli baastreeningult ilma loata lahkunud ja pidi seetõttu veetma nädala sõjaväevanglas. 1967 ja 1968 võitis ta Mister Universumi võistluse. Oktoobris 1968 kolis ta USA-sse, 17. septembril 1983 sai kodakondsuse ja sai ka loa Austria kodakondsuse säilitamiseks (Austria seadus tavaliselt ei luba topeltkodakondsust).
17. novembrist 2003 kuni 3. jaanuarini 2011 oli ta 38. California osariigi kuberner.
Schwarzenegger sai esmalt tuntuks kulturistina ning seitsmekordse Mr. Olympiana (1970–1975 ja 1980). Hiljem on Schwarzenegger tunnistanud anaboolsete steroidide kasutamist. Sel ajal oli steroidide kasutamine legaalne ja neid tarvitasid peaaegu kõik kulturistid.
Veelgi suurema tuntuse pälvis ta Hollywoodi märulifilimide näitlejana. Tema tuntuim roll oli robotsõdalane Terminaator, mille järgi hakati teda hiljem, kui ta California kuberneriks sai, Kubernaatoriks kutsuma. Komöödiad, milles ta mängis, ei saavutanud nii suurt menu.
Schwarzenegger on olnud seitse korda parima ulmefilmi auhinnale Saturn nominent ja alati peaosas: filmidega "Terminaator" (1985), "Kiskja" (1988), "Täielik mäluvahetus" (1991), "" (1992), "Viimane kangelane" (1994), "Ausad valed" (1995) ja "Kuues päev" (2001). Ta ei võitnud neist ühtegi.
Schwarzenegger kandideeris kaheksa korda halvima näitleja auhinnale Kuldne Vaarikas: 1983 filmiga "Barbar Conan" (peaosas), 1994 "Viimane kangelane" (peaosas), 1998 "Batman ja Robin" (kõrvalosas), 2000 "Maailma lõpp" (peaosas), 2001 "Kuues päev" (peaosas, kõrvalosas ja paarina) ning 2005 "80 päevaga ümber maailma" (kõrvalosas). Ta ei võitnud neist ühtki. Küll sai ta 2005. aastal Kuldse Vaarika elutöö eest.
2003. aastal valiti Schwarzenegger Vabariikliku Partei kandidaadina California kuberneriks. Ta astus ametisse sama aasta 17. novembril. Ta ei saa kandideerida USA presidendiks, sest ta pole sündinud USA-s. Novembris 2009 teatas ta, et ei kavatse uueks ametiajaks kuberneriks tagasi kandideerida.
Schwarzenegger abiellus 26. aprillil 1986 John Kennedy õe Eunice Kennedy tütre Maria Shriveriga. Neil on neli last: tütar Katherine Eunice (sündinud 1989), tütar Christina Maria Aurelia (1991), poeg Patrick Arnold (1993) ja poeg Christopher Sargent (1997). Kõik lapsed on sündinud Los Angeleses. 2011. aastal andis Shriver sisse abielulahutuse.
Pärast vend Meinhardi surma aitas Schwarzenegger ka vennapoeg Patrick Knappil (sündinud 1968) USAsse tulla ülikooli õppima, seda aastal 1987.
Isa minevik.
1990. aasta juulis tõusis esile tema isa Gustav Schwarzeneggeri minevik NSDAP liikmena. Pärast seda palus ta Simon Wiesenthali keskusel uurida oma isa minevikku. Schwarzenegger oli enne seda keskust rahaliselt toetanud. Keskus leidis pärast kahekuist uurimist, et Gustav Schwarzenegger oli NSDAP liige, kes asutus sinna 1938. aastal vabatahtlikult, kuid ei leitud tõendeid, et ta oleks olnud sõjakurjategija või Sturmabteilungi (SA) või Schutzstaffeli (SS) liige. 
Los Angeles Times leidis Austria riigiarhiivist dokumente, mille järgi Schwarzeneggeri isa oli SA liige. Keskuse juht Marvin Hier selgitas, et need dokumendid ei olnud neile uurimise ajal kättesaadavad.