tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Varu kestus

Tooteartikli varu kestus, ka varu kestus (inglise "inventory days of supply; stock cover") on oluline varude haldamise tegevusnäitaja, mis näitab päevade või nädalate arvu, mille jooksul rahuldatakse nõudlust tooteartikli olemasoleva laosaldo ja ühe päeva või nädala keskmise nõudluse juures. Varu kestus näitab, mitme päeva müügiks või tootmises kasutamiseks piisab toote olemasolevast laovarust ühtlase nõudluse korral. Varu kestus on periood, mille jooksul väljastatakse laost suhteliselt ühtlase tarbimise korral toode kogu keskmise laosaldo ulatuses tingimusel, et vahepeal laosaldo täiendusi ei tehta. Tooteartikli varu kestus näitab, kui pikal perioodil (päev, nädal, kuu) on võimalik ühtlast nõudlust katta olemasoleva laovaruga. 
Tootevaru kestust arvutatakse järgmiste valemitega:
Tootevaru kestus päevades (tk) = Keskmine laovaru (tk) / Läbimüük aastas (tk)
Tootevaru kestus nädalates (tk) = Keskmine laovaru x 52 / Läbimüük aastas (tk)
Tooteartikli varu kestust võib mõõta ka tootevaru maksumuse alusel juhul, kui selle soetushind aasta jooksul ei muutu:
Tootevaru kestus päevades = Keskmine laovaru väärtus (€) x 365 (päeva) / Läbimüük aastas (€)
Martin Öövel

Martin Öövel (sündinud 3. november 1983) on Eesti jurist ja haldusjuht. Alates 2023. aastast töötab ta Eesti Rahvusraamatukogu peadirektorina. Varem on ta olnud juhtivatel ametikohtadel Eesti avalikus sektoris ning töötanud koolijuhina Tabasalu ja Keila Koolis.
Haridus.
Öövel lõpetas 2007. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduse bakalaureuseõppe ja 2009. aastal omandas magistrikraadi IT-õiguse alal Stockholmi Ülikoolist. Hiljem on ta täiendanud end mitmetes juhtimiskoolitustes, sealhulgas Riigikantselei tippjuhtide arenguprogrammis Newton.
Töö avalikus sektoris.
Aastatel 2009–2016 töötas Öövel Eesti Justiitsministeeriumis, Statistikaametis ja Sotsiaalministeeriumis keskastme juhina, vastutades e-teenuste ja infosüsteemide strateegilise arenduse eest.
Justiitsministeeriumis juhtis ta muu hulgas avaliku e-toimiku projekti, mis võimaldas veebipõhist ligipääsu tsiviil-, haldus-, kriminaal- ja väärteomenetluse dokumentidele. Projekt pälvis Euroopa Nõukogu auhinna "The Crystal Scales of Justice" kui üks mõjukamaid õigusvaldkonna IT-lahendusi Euroopas.
Samuti kuulus ta töögruppi, mis töötas välja avaliku teabe seaduse muudatused, mida tunnustati 2012. aastal Eesti parima seadusena Teenusmajanduse Koja, Eesti Juristide Liidu ja ajalehe "Postimees" korraldatud konkursil.
Haridusvaldkond.
Öövel osales Tartu Ülikooliga koostöös IT-õiguse magistriprogrammi väljatöötamises, mis pälvis 2013. aastal Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu (ITL) "Aasta Idee" tunnustuse. Alates 2014. aastast on ta selles programmis ka lektor.
2016. aastal asus Öövel juhtima Tabasalu Kooli. Tema juhtimisel kujunes kool Eesti üheks digihariduse ja ettevõtlusõppe eestkõnelejaks. Tabasalu Kool pälvis haridustehnoloogia kuldtaseme tunnustuse HITSA-lt ning ettevõtlusõppe arendamise eest rahvusvahelise TES-auhinna. Kooli tulemused paranesid oluliselt mitmes võtmenäitajas, sh õpitulemustes ja kaasava hariduse rakendamises. 2021. aastal pälvis Öövel Harku Vallavalitsuse tänukirja silmapaistvate tulemuste eest hariduselu edendamisel. 
Öövel on üks haridusinnovatsiooni iduettevõtte ClassAct asutajatest. Ettevõtte tegevus pälvis 2023. aastal Tallinna Ülikooli haridusuuenduse aastapreemia kategoorias "Aasta Haridusuuendus".
Eesti Rahvusraamatukogu.
2023. aasta sügisel nimetati Martin Öövel Eesti Rahvusraamatukogu peadirektoriks. Tema ametiaja fookuses on olnud Rahvusraamatukogu peahoone taas-avamine, kultuuripärandi digitaalse kättesaadavuse suurendamine, koostöö haridus- ja teadusasutustega ning ühiskondliku kaasatuse edendamine. Samuti on ta rõhutanud väikekeelte, sealhulgas eesti keele, tugevdamise vajadust digitaalses keskkonnas.
Eraelu.
2011–2012. aastal osales Martin Öövel ümbermaailmareisil "Inspiratsiooniretk" koos lapsepõlvesõbra Martin Simmermanniga, mille käigus läbiti jalgrattal üle 31 000 kilomeetri ning purjekal ligikaudu 10 000 km, külastades 27 riiki.
2023. aastal kajastas meedia juhtumit, kus Martin Öövel osales amatöörsaalihoki mängus aset leidnud konfliktis. Kuigi juhtum tõi kaasa uurimismenetluse, ei esitatud kummalegi poolele süüdistust.
Martin Ööveli isa on ekspoliitik Andrus Öövel.
Vahur-Peeter Liin

Vahur-Peeter Liin (sündinud 23. mail 1983) on Eesti jurist, ametilt riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige).
2006. aastal lõpetas Liin õpingud bakalaureusediplomiga Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 2008. aastal lõpetas magistriõpingud. Oma diplomitööd kirjutas ta teemal "Töötaja tagatised töölepingu ülesütlemisel majanduslikel põhjustel".
2008–2014 töötas Liin Riigikohtu tsiviilkolleegiumi nõunikuna. Seal oli tema ülesandeks tsiviilasjades laekuvate kassatsioon- ja määruskaebuste ning teistmisavalduste menetlusse võtmise otsustamise, menetlusse võetud kohtuasjade läbivaatamise ning kohtulahendite projektide ettevalmistamine või muude ülevaadete-analüüside koostamine.
30. juunil 2014 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Liini esimese astme kohtunikuks alates 1. septembrist 2014. Ta asus tööle Tartu Maakohtusse.
2019. aasta septembris jätkas ta kohtuasjade lahendamist Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis. Augustist 2021 suundus ta tööle Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumisse.
1. veebruarist 2023 läks ta tööle Justiitsministeeriumi, asudes juhtkonna nõuniku ametikohale. Tema viimane tööpäev ministeeriumis oli 1. oktoober.
Jaanuaris 2023 kuulutati välja konkurss Riigikohtu tsiviilkolleegiumis. Vabanevale ametikohale kandideerisid Harju Maakohtu kohtunik Merike Varusk, NVV Õigusbüroo jurist Merle Albrant ning Vahur-Peeter Liin. Riigikohtu esimees Villu Kõve, olles ära kuulanud kohtute haldamise nõukoja ja Riigikohtu üldkogu arvamuse, esitas Riigikogule kandidaadina Liini, põhjendades põhiseaduskomisjonis valikut vajadusega tugevadada Riigikohtu koosseisu tööõiguse valdkonnas. Liin ise kinnitas, et ei soovi Riigikohtus "viia läbi revolutsioonilisi muudatusi, vaid pigem sooviks ta aidata tagada stabiilsust".
14. septembril 2023 otsustas XV Riigikogu nimetada Liini alates 2. oktoobrist 2023 Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt oli salajasel hääletusel 51 Riigikogu liiget, vastuhääle andsid 10 rahvasaadikut ning erapooletuid ei leidunud. Ta andis ametivande 25. septembril 2023.
Ta kuulub Eesti Kohtunike Ühingu juhatusse 2021. aastast.
Ta on osalenud tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja Eesti Vabariigi põhiseaduse kommenteeritud väljaannete koostamisel.
Smoking and Health

Smoking and Health: Report of the Advisory Committee to the Surgeon General of the Public Health Service oli märgiline ja teedrajav raport, mis avaldati Ameerika Ühendriikides 11. jaanuaril 1964.
Raportis leiti, et suitsetamisel on otsene mõju mitmele haigusele, näiteks kopsuvähk või krooniline bronhiit.
Tasuvusindeks

Tasuvusindeks, ka ringluse tulu indeks (inglise "turn-earn index" ehk TEI) on varude haldamise tulemuslikkuse oluline näitaja, mis arvutatakse keskmise müügimarginaali ja käibesageduse korrutisena. Mida väiksem on müügimarginaal, seda kõrgem peaks olema püsivkulude katmiseks varude käibesagedus. Tulemust väljendatakse indeksi või protsendina.
Tasuvusindeks näitab varudesse seotud kapitali tootlust, lubades teha varudega seotud otsuseid lähtuvalt varudesse tehtava investeeringu tasuvusest. Varude käibesagedus ja müügimarginaal on praktikas seotud omavahel pöördvõrdeliselt. Indeks näitab varude käibesageduse ja müügi kasumlikkuse omavahelist seost. 
Tasuvusindeksit arvutatakse järgmise valemiga:
Tasuvusindeks = müügimarginaal x varude käibesagedus / 100%
Kugiai

Kugiai (ka Naudvarė, žemaidi "Kugē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Dubulise jõe ääres.
Asula on saanud nime isikunime Kugys järgi. Mõisa nimi ja asula teine nimevariant on tulnud vene keelest, kus need tähendavad uut mõisa.
Külas asus Naudvarise raudteepeatus.
Küla kohta on teateid alates 1585. aastast. Hiljem rajati sinna Uščiatele kuulunud mõis, millele kuulus Kentaučiai küla. Mõisakompleksist on säilinud saun ja jääkelder. Mõisa veski asukohas on mälestuskivi. Mõisnike suvemajas tegutses Kentaučiai kool, mille asemele rajati hiljem kolhoosi laod.
1914. aastal suri viimane Uščia pere liige ja mõis läks Nekrošade pere valdusse. Umbkaudu sel ajal hävis tules suurem osa mõisakompleksist. Seejärel tükeldati mõisa maad uusmaasaajatele.
Kentaučiai

Kentaučiai (žemaidi "Kėntautē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Dubulise jõe ääres.
Asula on oma nime saanud sõnast "kentėti" (kannatasid). Ilmselt on külal olnud kunagi karm omanik, kes sealset rahvast halvasti kohtles.
Küla kohta on teateid aastast 1568 ("Kientowcie"). Aastail 1925–1965 tegutses küla lastele mõeldud Beržinė kool, mille ruumid asusid Naudvarise mõisa aastal 1880 valminud suvemajas.
Muinsuskaitse all on külas asuv Kentaučiai vana kalmistu ehk Pruncė kääpad.
Tasuvusaste

Tasuvusaste (inglise "gross margin return on inventory investment" ehk GMROII) on oluline varude tootluse näitaja, mis iseloomustab varu(de)sse investeeritud kapitali tootlust brutokasumina. Tasuvusaste saadakse, jagades mingil perioodil teenitud brutotulu varu(de) keskmise väärtusega samal perioodil. Kui soovitakse teada mingi tootevalikus oleva tooteartikli tasuvusastet vaadeldaval ajavahemikul, tuleb selle toote summaarne brutotulu jagada sama toote keskmise laoväärtusega samal perioodil.
Valem tasuvusastme arvutamiseks:
Tasuvusaste = Brutotulu (€) / Keskmine varu väärtus (€) x 100%
Varude täpsus

Varude täpsus (ingl.k. "inventory accuracy; stock accuracy") iseloomustab ettevõtte laos (ladudes) olevate tooteartiklite ja nende koguste (laosaldode) vastavust ettevõtte majandustarkvara raamatupidamise ja laomoodulis olevate loogiliste saldodega teatud hetkel. Varude täpsus on üks peamisi laovarudega seotud tulemuslikkuse mõõtarve suuri varusid haldavates organisatsioonides. 
Varude täpsust arvutatakse järgmise valemiga:
Varude täpsus (%) = Tooteartiklid, mille puhul langevad saldod kokku / Kõik laos olevad tooteartiklid x 100%.
Hoiustamise täpsus

Hoiustamise täpsus (ingl.k. "inventory balance location accuracy") on varude hoiustamise tulemusnäitaja, mis iseloomustab lao hoiukohtadel olevate tooteartiklite ja nende koguste vastavust ettevõtte majandustarkvara laomoodulis hoiukohtadel kirjeldatud tooteartiklite ja nende kogustega.
Hoiustamise täpsust arvutatakse protsentides kogu laovaru või selle osa (tooterühma jms kohta). Tüüpiliselt tehakse kokkuvõte nii varude täpsuse kui ka hoiustamise täpsuse kohta pärast täisinventuuri läbiviimist. Parima praktika kohaselt peaks varude hoiustamise täpsus olema 99,5% või enam.
Rozdilna rajoon

Rozdilna rajoon on rajoon Ukrainas Odessa oblastis. Selle halduskeskus on Rozdilna linn.
18. juulil 2020 jõustunud haldusreformi käigus liideti Rozdilna rajooniga Velõka Mõhhailivka ja Zahharivka rajoon.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse järgi oli rahvastikust 78% ukrainlased, 14% venelased, 5% moldovlased (rumeenlased), 1% bulgaarlased ja 1% valgevenelased.
Lõmanske alev ja Kutšurhani küla asuvad rajooni lääneservas piki piiri Transnistriaga Moldovas.
Haldusjaotus.
Pärast reformi 2020. aasta juulis jaguneb rajoon üheksaks vallaks ("hromada"):
Kingdom Come

Kingdom Come on saksa "hard rock"'i ansambel, mis moodustati 1987. aastal Hamburgis. Kitarrist ja laulja Lenny Wolf kutsus kokku itaalia päritolu basskitarristi Johnny B. Franki ning ameerika muusikud Danny Stagi (kitarr), Rick Steieri (rütmikitarr) ja James Kottaki (trummid). Lenny Wolf lahkus ansmablist 2018. aastal.
Ansambli seni edukaim album on 1988. aastal ilmunud debüütalbum "Kingdom Come". Sellelt albumilt on pärit ka ansambli tuntuim hittlaul "Get It On".
Marcus Rohdén

Marcus Christer Rohdén (sündinud 11. mail 1991 Knättes) on Rootsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Fatih Karagümrük ja Rootsi jalgpallikoondises.
2007. aastal sõlmis ta lepingu Rootsi klubiga IF Elfsborg, mille meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas 2012. aastal. Kohe 2012. aastal tuli ta Elfsborgiga ka Rootsi meistriks. 2014. aastal võideti Rootsi karikavõistlused, kui karikafinaalis alistati Helsingborgs tulemusega 1:0.
2016. aasta augustis sõlmis ta lepingu äsja Itaalia kõrgliigasse tõusnud klubiga Crotone. Ta mängis seal kokku kolm hooaega, millest esimesed kaks Itaalia kõrgliigas. Aastatel 2019–2023 mängis Rohdén Itaalia esiliigaklubis Frosinone.
2023. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Fatih Karagümrükiga.
Rootsi jalgpallikoondises tegi Rohdén debüüdi 15. jaanuaril 2015 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulus Rootsi koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, kuid üheski viies mängus ta väljakule ei pääsenud.
2024. aasta Aasia meistrivõistlused jalgpallis

2024. aasta Aasia meistrivõistlused jalgpallis (ametlikult "2023 AFC Asian Cup") olid 18. Aasia meistrivõistlused jalgpallis. Need toimusid 12. jaanuarist kuni 10. veebruarini 2024 Kataris. Aasia meistri tiitlit kaitses Katari jalgpallikoondis.
2019. aasta juunis kinnitati korraldajariigiks Hiina. Seoses koroonapandeemia ja Hiinas kehtiva koroonapoliitikaga jäi Hiina 2022. aasta mais korraldusõigustest ilma. 2022. aasta oktoobris kinnitati korraldajariigiks lõpuks Katar. Lisaks lükati algselt 2023. aasta keskpaigas toimuma pidanud turniir Kataris suvel valitseva kõrge õhutemperatuuri tõttu 2024. aasta jaanuarisse ja veebruarisse, kuid turniiri ametliku nimes jäeti alles aasta "2023".
Turniiril osales 24 koondist. Esimest korda osales Aasia meistrivõistluste finaalturniiril Tadžikistani jalgpallikoondis.
Dautarai

Dautarai (žemaidi "Dautarā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres.
Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Dautarai mets ja Dautarai mets II.
XIX sajandil rajati sinna Dautarai mõis, mis kandis algselt Viktoriške mõisa nime.
Aastal 1931 avaldasid ümbruskonnas elavad lätlased soovi, et Dautarai mõisas avataks lätikeelne kool; see jäi aga teostamata.
Mõisakompleks, sealhulgas häärber, ait ja moonakatemaja, on muinsusmälestisena kaitse all.
Parakalnis

Parakalnis on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
XX sajandi alguses asus küla kohal Punaste Kasarmute nime kandev karjamõis, kus aastal 1923 oli 22 elanikku.
Liepkalnė

Liepkalnė (žemaidi "Lėipkalnė") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. 
Asula nimi tuleneb sõnadest "liepa" (pärn) ja "kalnas" (mägi).
XX sajandi alguses oli küla kohal karjamõis, mille nimi külale edasi kandus.
Mário Zagallo

Mário Jorge Lobo Zagallo (9. august 1931 Atalaia – 5. jaanuar 2024 Rio de Janeiro) oli Brasiilia jalgpallur (ründaja ja vasakpoolkaitsja) ja jalgpallitreener.
Ta sündis Alagoase osariigis. Rio de Janeirosse kolis ta perekonnaga, kui oli veel vaid kaheksakuune.
Jalgpallurikarjääri alustas Zagallo 1940. aastate lõpus Rio de Janeiro klubis America, kus mängis küll vaid noorte võistkondades. 1950. aastal liitus ta teise Rio de Janeiro klubiga, Flamengo, mille põhimeeskonnas mängis ta esmakordselt 1951. aastal. Flamengoga tuli Zagallo Rio de Janeiro osariigi meistriks aastatel 1953, 1954 ja 1955. Alates 1958. aastast mängis Zagallo Rio de Janeiro klubis Botafogo. Seal mängis ta samal ajal koos Brasiilia koondislase mitme teise olulise lüliga, kelleks olid Garrincha, Nílton Santos ja Didi. Rio de Janeiro osariigi meistriks tuli Zagallo Botafogoga aastatel 1961 ja 1962. Aastatel 1962 ja 1964 võideti Rio de Janeiro ja São Paulo osariigi klubide vaheline turniir Torneio Rio–São Paulo.
Brasiilia jalgpallikoondises mängis Zagallo aastatel 1958–1964 kokku 33 korda ja lõi viis väravat.
Ta on sakslase Franz Beckenbaueri ja Didier Deschampsi kõrval üks kahest, kes on võitnud meeste jalgpalli maailmameistrivõistlused nii mängija kui ka peatreenerina. Maailmameistriks tuli Zagallo neli korda, 1958. ja 1962. aastal mängijana, 1970. aastal peatreenerina ning 1994. aastal abitreenerina.
Palūšė

Palūšė (ka Lūšė, žemaidi "Lūšė") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres.
Küla asub Lūšise jõe ääres ja on selle järgi ka nime saanud. Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli küla nimi Lūšė või Lūša.
Sealset mõisat on esmamainitud 1599. aastal.
Endine Lūšė raudteejaam asub Ritinės.
Milteniai

Milteniai (žemaidi "Miltenē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres.
Külas asub Bušmose kalmistu.
Asula on tekkinud endise Ritinė mõisa karjamõisa juurde.
Bataičiai

Bataičiai (žemaidi "Bataičē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres.
Muinsuskaitse all on Bataičiai vana kalmistu.
XVIII sajandil oli külas Bataitėdele kuulunud mõis, mille järgi on paikkond ka oma nime saanud. Hiljem oli seal Pikeliai kihelkonnale kuuluv maa. Aastal 1864 jagati sealne maa uusmaasaajatele ja nii sai alguse küla.
Ritinė

Ritinė on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres.
Ritinės tegutseb Lūšė külaselts. Varem asus selle aladel Lūšė raudteejaam.
Ajalugu.
Muinsuskaitse all on II aastatuhande alguses kasutusel olnud linnamägi, mis on viie meetri kõrgune. Seda ümbritseb 6–10 meetri laiune vall, mil kõrgust pool kuni poolteist meetrit. Läänes piirab linnamäge veel 20 meetri pikkune ja kolm meetrit sügav vallikraav. Kohalikud kutsuvad linnamäge Švedkapiseks.
Küla on esmamainitud 1568. aastal ("Ritiny"). Toona asus seal juba ka mõis. Asula on nime saanud ühe mõisniku nimest (Rita).
1764. aastal elas külas viis juuti. 
1932. aastal asutati kool, mis tegutses 1958. aastani.
1970. aastatel liideti külaga Lūšė raudteejaama ümbruskond. Jaam suleti 2003. aastal.
Järvamaa VK

Järvamaa VK oli aastatel 2014–2018 Järvamaal tegutsenud Eesti võrkpalliklubi.
Ajalugu.
Järvamaa võrkpalliklubi vedas Veiko Tihemets ning see kasvas välja 2013/14 aastal esiliiga võitnud võistkonnast Paide/Türi/Väätsa. Aastal 2014 liituti sellel sajandil esimese Järvamaa võrkpalliklubina Eesti meistriliiga ja Balti liigaga (viimati enne neid mängis sellel tasemel hooajal 1998/99 Paide Heres). Esimestel aastatel oli peatreeneriks Villi Vantsi, kes taandus abitreeneri positsioonile 2016/17 hooaja eel, kui peatreeneriks palgati Laimons Raudsepp. Peale nelja tegevusaastat otsustati taanduda kõrgematest liigadest rahaliste raskuste tõttu.
Juodeikėliai

Juodeikėliai (žemaidi "Joudeikielē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Külla jääb Marijampolė metsa kuuskede geneetiline kaitseala. Muinsuskaitse all on Milžinkapiseks (Hiiuhauaks) kutsutud Juodeikėliai tumulus.
Asula on nime saanud isikunime Juodeikis järgi. Selle vana nimekuju oli "Mažieji Juodeikėliai".
1949. aastal avati polkovnik Antanas Vanagase majas kool, ent peagi põles see maha. Koolile rajati uued ruumid ja see tegutses aastani 1969.
Küla Pikeliai-poolses otsas asub Kirikumäeks kutsutud paik, kus rahvajuttude kohaselt seisnud kunagi kirik, mis aga pikselöögist maha põles. Seal kohatavat vahel keskööl punases riides naisterahvast; kes teda nägi, pidi metsa ära eksima. Tegelikult seisis pikselöögist maha põlenud Pikeliai esimene kirik Kirikumäest 110 meetrit põhja pool Pikeliais asuval Piksemäel, mille kohta aga rahvapärimust pole.
MRPeasy

MRPeasy OÜ on pilvepõhist tootmistarkvara arendav Eesti ettevõte, mis pakub oma teenuseid väiketootjatele ja hulgimüüjatele rohkem kui 55 riigis üle maailma. Ettevõtte ärinimi on MRPEasy OÜ. 
Ajalugu.
MRPeasy asutati 2014. aasta veebruaris. See oli üks esimesi teenusena pilvepõhist tootmistarkvara pakkuvaid ettevõtteid maailmas. MRPeasy peakontor asub Tallinnas, esindajad paiknevad ka Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias. Ettevõtte asutasid Konstantin Klugman ja tema poeg Aleksandr Klugman.
2015. aastal osales MRPeasy idufirmadele mõeldud ärikiirendis Startup Wise Guys.
2023. aastal jõudis MRPeasy Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse korraldataval Eesti parimate ettevõtete konkursil finaali ja pälvis aasta parima pereettevõtte auhinna. 
2024. ja 2025. aastal nimetas äri- ja majandusvaldkonna uudiseid kajastav väljaanne Financial Times MRPeasy üheks kiireima kasvuga ettevõtteks Euroopas. Koostöös andmeanalüütikafirmaga koostatud nimekiri FT1000 hõlmab 1000 Euroopa ettevõtet, mis aastatel 2019–2022 (2024. aasta edetabel) ja 2020–2023 (2025. aasta edetabel) saavutasid kõrgeima liitkasvumäära (CAGR). MRPeasy paistis nimekirjas silma ühe juhtiva tootmistarkvara pakkujana.
2024. aasta jaanuari seisuga töötab ettevõttes umbes 30 inimest ning MRPeasy tooteid kasutab üle 1500 ettevõtte. Peamised sihtturud asuvad Põhja-Ameerikas, Okeaanias ja Lääne-Euroopas.
MRPeasy nimi tuleneb sõnadest tootmisressursside planeerimine (inglise "Manufacturing Resource Planning") ja lihtne (inglise "easy"). Tootmistarkvara arendamiseks said asutajad inspiratsiooni olukorrast, kus suuremad tootmisettevõtted olid pikka aega kasutanud suurte ERP-süsteemide eeliseid, kuid väikestel tootmisettevõtetel puudus tarkvara, mis oleks vastanud nende vajadustele.
Bučiškė

Bučiškė (žemaidi "Buciškė") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Küla nimi tuleneb isikunimest Bučys või Bucys. Kohaliku loo kohaselt asunud seal vanasti onnid ("bučis"), kus hoiti ümbruskonna tiikidest püütud kala. Sellest saanud ka paikkond oma nime.
Võiseemnik

Võiseemnik ("Vitellaria paradoxa", varem ka "Butyrospermum parkii") on liik puid sapotillipuuliste sugukonnast, kanarbikulaadsete seltsist.
Võiseemnik on perekonna "Vitellaria" ainus liik. Ta kasvab pärismaisena troopilises Aafrikas.
Temast tehakse võiseemnikuõli (ehk shea-võid), mida kasutatakse kosmeetikatoodete (sh seepide) valmistamiseks.
Veljo Vingissar

Veljo Vingissar (29. mai 1955 – 7. jaanuar 2024) oli eesti muusik, ansambli Vanemõde asutajaliige.
Ta musitseeris muuhulgas sellistes ansamblites nagu Vanemõde, Turist (1983–1985) ja Smilers (1996–2002).
Nagyatád

Nagyatád on linn Ungaris Somogyi komitaadis, Nagyatádi kreisi halduskeskus.
Geograafiline asend.
Nagyatád asub Horvaatia piirist 17 km kaugusel, komitaadikeskusest Kaposvárist ligikaudu 36 km lääneedelas.
Ajalugu.
Asulat on esmamainitud 1190. aastal ("Atád"). Linnaõigused sai Atád 1475. aastal. Aastatel 1554–1555 läks linn Türgi võimu alla. Türgi ikka alt vabanemise järel oli asula peaaegu asustamata ning sinna viidi horvaadi ja sloveeni asunikke. 18. sajandil saabus Atádisse arvukalt ungarlasi. 1744. aastal sai Atád vaba kuningalinna õigused. Linnaõigused kaotas Nagyatád 1871. aastal. Raudteeühenduse sai Nagyatád 1890. aastal. Tööstuse areng algas 19. sajandi lõpul. Teises maailmasõjas sai asula tugevalt kannatada. Rinne püsis piirkonnas mitmeid kuid, kahjustada sai 70% elumajadest. Kolmandat korda sai Nagyatád linnaõigused 25. aprillil 1971.
Põhjataadi keel

Põhjataadi keel ehk džuhuri keel ehk juuditaadi keel, ka "mägijuudi keel" ("cuhuri", жугьури, ז׳אוּהאוּראִ‎) on mägijuutide traditsiooniline keel, mida räägitakse peamiselt Aserbaidžaanis, Dagestanis ja Iisraelis. Põhjataadi keel on üks kahest taadi keelest, teine neist on lõunataadi keel. 
Juuditaadi keel on juudi-pärsia murre, mida ajalooliselt rääkisid mägijuudid. See keel kuulub indoeuroopa keelte Iraani jaotuse edelaosa rühma, ehkki tugeva heebrea mõjuga. Nõukogude ajalookirjutuse ajastul peeti mägijuute ekslikult Aserbaidžaani islamiusuliste taadidega sugulasteks. Siiski ei jaga nad ühist keelepärandit, kuna mägijuudid säilitasid oma emakeele, samas kui moslemist taadid võtsid lõpuks pärsia keele omaks. Sõnad "Juvuri" ja "Juvuro" on tõlkes "juut" ja "juudid".
Juuditaadil on semi keelte (heebrea/aramea/araabia) elemente kõigil keeletasanditel. Juuditaadil on semiidi häälik "ayin/ayn" (ع/ע), samas kui üheski naaberkeeles seda pole.
Juuditaat on ohustatud keel mis on UNESCO ohustatud maailma keelte atlases klassifitseeritud kui "kindlasti ohustatud". 
Leviala.
Seda keelt räägib hinnanguliselt 101 000 inimest:
Tähestik.
20. sajandi alguses kasutas juuditaat heebrea kirja. 1920. aastatel kohandati selle jaoks ladina kiri; hiljem kirjutati see kirillitsas. Heebrea tähestiku kasutamine on peale nõukogude aja lõppu taas populaarseks saanud.
Dialektid.
Taadi keelena võib Juuditaadi jagada mitmeks dialektiks:
Oğuzi (endine Vartashen) ja nüüdseks väljasurnud Mücü juudi kogukonna murdeid ei ole hästi uuritud ja seega ei saa neid klassifitseerida.
Kuld-merikoger

Kuld-merikoger ("Sparidae") on ahvenaliste ("Perciformes") seltsi merikogerlaste sugukonda ("Sparidae") kuuluv kalaliik. Kuld-merikoger on ainus liik oma perekonnas.
Liik on levinud Vahemeres ja Põhja-Atlandi ookeani idaosa rannikualadel. Ta kasvab tavaliselt umbes 35, maksimaalselt 70 sentimeetri pikkuseks ja võib kaaluda kuni 7,36 kilogrammi.
Kuld-merikokre peetakse merikogerlaste seas üldiselt kõige maitsvamaks. Tema eriline nimi "aurata" tuleneb tema silmade vahel olevast kuldsest triibust.
Tavaliselt ujub kuld-merikoger 0–30 meetri sügavusel, maksimaalselt 150 meetri sügavusel. Teda võib näha üksikult või väikestes rühmades meriheina lähedal või liivase merepõhja kohal. Kevadel esinevad nad sageli riimveega rannikulaguunides ja jõesuudmetes. Toitub peamiselt vähilaadsetest, vähemal määral taimsest toidust.
Püük ja kasvatamine.
Kuld-merikoger on hinnatud toidukala, kuid loodusliku kala saak peamiselt Vahemerest on olnud aastatel 2000–2009 suhteliselt tagasihoidlik, vahemikus 6100–9600 tonni. Lisaks sellele on kuld-merikokre traditsiooniliselt kasvatatud rannikulaguunides ja soolase veega tiikides. 1980. aastatel töötati välja intensiivsed kasvatussüsteemid, misjärel on kuld-merikoger muutunud peamiselt Vahemere piirkonnas ja Portugalis oluliseks vesiviljelusliigiks. Kuni 1980. aastate lõpuni oli toodang tühine, kuid 2010. aastal jõudis see 140 000 tonnini, mis jätab loodusliku kala püügimahud varju. Türgi on maailma suurim kuld-merikogre kasvataja, talle järgneb Kreeka.
Võrkpalli Balti liiga 2017/18 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2017/18 hooaeg (sponsornimega Credit24 Meistriliiga) oli 13. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.
Võistkonnad.
2017/18 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 14 Baltimaade meeskonda (7 Eestist, 5 Lätist ja 2 Leedust).
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.
"Play-off".
"Play-off" paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). "Play-offe" mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses "Final fouri" ja kaotaja langes konkurentsist.
Autasud.
Kuu parim mängija.
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.
Tuomas Haapanen

Tuomas Jaakko Haapanen (29. detsember 1924 Helsingi – 8. jaanuar 2024) oli soome viiuldaja ja muusikapedagoog.
Ta oli soome dirigendi ja viiuldaja Toivo Haapaneni poeg. Tema esimene muusikaõpetaja oli Erik Karma. Hiljem õppis ta Sibeliuse Akadeemias Erik Cronvalli ja Arno Granrothi juhendamisel. Pärast ülikooliõpingud 1948. aastal täiendas end Pariisis prantsuse viiuldajate ja muusikapedagoogide Léon Nauwincki ja René Benedetti juures.
Oma esimese kontserdi andis ta 1948. aastal.
Pärast Helsingisse naasmist mängis ta 1951–1961 Helsingi kammerorkestris ja oli aastatel 1953–1962 YLE Raadio sümfooniaorkestris esimene viiul ja kontsertmeister.
1962. aastast elas ta Turus, kus töötas viiuliõpetajana vastvalminud Turu konservatooriumis. Aastail 1966–1978 oli ta selle kõrgkooli direktor.
1978. aastal naasis Helsingisse ja oli kuni 1990. aastani Sibeliuse Akadeemia viiuliprofessor ja aastail 1987–1990 Sibeliuse Akadeemia rektor.
Tuomas Haapaneni õpilaste seas olid Pekka Kuusisto, Jaakko Kuusisto, Réka Szilvay, Elina Vähälä, Petteri Iivonen, Dmitri Kogan jpt.
Tuomas Haapanen suri 99-aastaselt 8. jaanuaril 2024.
Hofamt Priel

Hofamt Priel on vald ("Gemeinde") Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas Doonau jõest põhja pool. Ööl vastu 2. maid 1945 ajas SS üle 200 põgeniku lühikesel marsikäigul sisemaale ja mõrvas nad.
Maiori

Maiori (originaalselt ladina keeles: "Rheginna Maiori") on linn ja kommuun Amalfi rannikul Salerno provintsis Itaalias. Maiori on olnud populaarne turistide kuurortlinn juba Rooma ajast.
Maioril on pikk rannajoon, ligikaudu kilomeeter liivaranda.
Ajaugu.
Linna tekkelugu pole täpselt teada, aga tõenäoliselt asutasid selle etruskid. 3. sajandil eKr vallutasid linna roomlased, kes nimetasid selle Rheginna Maioriks, sest naaberlinna nimi oli Minori (Rheginna Minori).
Aastatel 830–840 ühinesid Maiori, Lettere, Tramonti, Catara, Positano ja Capri saar ning moodustasid riikide konföderatsiooni, mis oli hiljem tuntud Amalfi hertsogiriigina. Iga linn säilitas oma nime ja haldusautonoomia, omades siiski eraldi rolli ka konföderatsioonis. Maioris asusid hertsogiriigi admiraliteedid, toll, soolaturg ja mitmed arsenalid. 
Umbes 1000. aastal tekkis aga Salerno vürstiriik ja seejärel Napoli kuningriik, kuhu kuulus ka Maiori. 
Transport.
Lähim lennujaam on Napolis.
Võrkpalli Balti liiga 2016/17 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2016/17 hooaeg (sponsornimega Credit24 Meistriliiga) oli 12. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.
Võistkonnad.
2016/17 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 14 Baltimaade meeskonda (6 Eestist, 6 Lätist ja 2 Leedust).
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.
"Play-off".
"Play-off" paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). "Play-offe" mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses "Final fouri" ja kaotaja langes konkurentsist.
Autasud.
Kuu parim mängija.
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.
Guy Bonnet

Guy Bonnet (8. august 1945 Avignon – 8. jaanuar 2024 Montpellier) oli prantsuse helilooja, laulja ja laulukirjutaja.
Kolmel korral osales Eurovisiooni lauluvõistlusel. Esimesel korral osales ta kui laulu autor. 1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esitas tema laulu "La source" Isabelle Aubret, kes sai 3. koha.
1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Prantsusmaad lauluga "Marie-Blanche" ja 1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Prantsusmaad lauluga "Vivre".
Tema loomingut on esitanud näiteks Mireille Mathieu, Sylvie Vartan, Franck Fernandel ja Massilia Sound System.
Valge Kotka orden (Venemaa keisririik)

Valge Kotka orden (vene keeles "О́рден Бе́лого орла́") oli Venemaa keisririigi autasu. Selle lõi keiser Nikolai I 1831. aastal Poola samanimelise ordeni järgi.
Taust.
Valge kotkas on olnud Poola sümbol juba keskajast, esimest korda kasutati seda Poola vapil 13. sajandil. Sellenimelise ordeni (poola keeles "Order Orła Białego") lõi väidetavalt kuningas Wladislaw I 1325. aastal, kuid esimene kindel kavaler on August II Tugev 1705. aastal. Kolmanda Poola jagamise järel 1795. aastal kadus orden koos monarhiaga. Napoleon I taastas selle 1807 Varssavi hertsogiriigis. 1815. aasta Viini kongressile järgnenud Poola põhiseadus sätestas selle olemasolu Kongressi-Poolas.Poola sõja- ja tsiviilordenid – Valge Kotka orden, Püha Stanislause orden ja Sõjarist – säilivad. ("Ordery Polskie cywilne i woyskowe, to iest: Orła Białego, Świętego Stanisława i Krzyża Woyskowego, są zachowane.) -" Poola põhiseadus, artikkel 160Pärast Novembriülestõusu Poolas 1830.-1831. aastal kaotas Nikolai I Poola autonoomia ja võttis üle kõik selle ordenid.
Vene impeeriumis.
Statuudi järgi koosnes orden tumesinisest lindist, mille küljes oli kotka märk, ja kuldsest tähest, millel oli rist ja deviis "Pro Fide, Rege et Lege" ("Usu, tsaari ja seaduse eest").
Vene versioon ordenist erineb tunduvalt Poola omast: märgile lisati kuld ja punane email, valge kotka taha lisati suuremana kahepealine vene kotkas ja kotka pähe pandi vene kroon. 1832. aastal lisandus sinine lint ja suurpael. 
Ordenil oli üks klass, rangide tabelis vastas see I–IV astmele.
Ordenite hierarhias järgnes see Andreas Esmakutsutu, Püha Katariina ja Püha Aleksander Nevski ordenile. Erinevalt teistest ei kuulunud Valge Kotka ordeni juurde pension.
Pecorino

Pecorino juustud on kõvad Itaalia juustud, mis on tehtud lambapiimast. Kõige rohkem kasutatakse Sardiinia lambatõu "pecora" piima, mille järgi juust ka oma nime sai. Nimi "pecorino" tulenebki itaaliakeelsest sõnast "pecora", mis tähendab otsetõlkes "lammas".
Ülevaade.
Pecorino juustu saab kasutada mitmekülgselt. Juustu saab nii toidu sisse riivida, nii tükkide kui ka laastudena süüa. Pecorino juust sobib hästi pasta, risoto, supi kui ka salati sisse. Pecorinot võib ka küpsetatud toitudesse lisada, sel juhul on parimaks sulamistemperatuuriks 150°C. Niisama söömiseks on soovitatav see lõigata õhukesteks viiludeks ning süüa toatemperatuuril. Juustu säilitamiseks on aga parim külmkapi temperatuur.
Enamik juustust toodetakse siiani Sardiinia saarel, kuid juustu tootmine on lubatud ka Lazios ning Toscanas Grosseto ja Siena provintsides.
Sordid.
Pecorino juustu on mitut tüüpi, igaühel neist on ainulaadsed omadused. Sorte ühendab distinktiivne maitse ja murenev tekstuur. 
Kuuest peamisest sordist, millest kõigil on Euroopa Liidu seaduste kohaselt kaitse päritolunimele, on tuntuim . Eriti populaarne on see Ameerika Ühendriikides. 
Ülejäänud viis kaitstud päritolunimega juustusorti on:
Lõuna-Itaaliast on veel pärit sort "pecorino pepato," mis otsetõlkes tähendab "pipraga" "pecorino". Sellele sordile on lisatud musta pipra terasid.
Nagykálló

Nagykálló on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis, Nagykálló kreisi halduskeskus.
Geograafiline asend.
Nagykálló asub komitaadikeskusest Nyíregyházast ligi 13 km kagus.
Ajalugu.
Tõenäoliselt on asula rajatud 13. sajandi keskpaiku. 1315. aastal sai Nagykálló iganädalaste laatade pidamise õiguse. Tänu soodsale geograafilisele asukohale muutus Nagykálló piirkonna majandus- ja kaubanduskeskuseks. 1644. aastal hõivas Nagykálló György I Rákóczi ja andis siin välja iseseisvusdeklaratsiooni. 1867. aastal kaotas Nagykálló maakonnakeskuse staatuse ja linnaõigused. 1989. aastal sai Nagykálló linnaõigused tagasi.
Hürm

Hürm on vald ("Marktgemeinde") Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.
Kilb

Kilb on vald ("Marktgemeinde") Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.
Kilb asub Alpide eelmäestikus Sierningi jõe ääres, mille läte asub valla territooriumil. U. 25,93 % valla territooriumist on kaetud metsaga.
Kirnberg an der Mank

Kirnberg an der Mank on vald ("Gemeinde") Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.
Theodor Tabor

Theodor Tabor (sündinud 5. novembril 1996) on eesti näitleja.
Haridus.
Ta on lõpetanud Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassi ja õppinud seejärel Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias valguskujundaja erialal, kuid lõpetanud 2023. aastal teatrikunsti õppekava näitleja erialal (14. lend). 
Tal on osa seriaalis "Kes tappis Otto Mülleri?", kus ta mängib nimitegelase pojapoega.
Isiklikku.
Tema vanemad on näitlejad Garmen ja Margus Tabor.
Carl-Erik Asplund

Carl-Erik Asplund (14. september 1923 – 8. jaanuar 2024) oli rootsi kiiruisutaja.
1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos kiiruisutamise 10 000 meetri distantsil võitis ta Hjalmar Anderseni ja Kees Broekmani järel pronksmedali. 1500 m distantsil sai ta 4. koha ja 5000 m distantsil 6. koha.
Asplundi isiklikud rekordid erinevatel distantsidel:
Giniočiai

Giniočiai (žemaidi "Giniuočē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres.
Küla on saanud nime isikunimest Giniotis. Varem on kasutatud ka nimekujusid Giniotovičiai ja Giniotiškiai.
Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1593. aastal.
Laurence Badie

Laurence Badie (sünninimi Laurence Dolorès Badie-Lopes; 15. juuni 1928 Boulogne-Billancourt – 11. jaanuar 2024 Plougoulm) oli prantsuse teatri- ja filminäitleja.
Oma näitlejakarjääri alustas 1940. aastatel teatris ja töötas pikka aega teatridirektori Jean Vilariga. 
1952. aastast hakkas Laurence Bradie pidevalt mängima filmides ja 2015. aastaks tegi ta kokku umbes 120 filmi- ja telerolli. Tema esimene filmiroll oli René Clémenti parima võõrkeelse filmi Oscari ja Kuldlõvi võitnud filmis "Keelatud mängud". Veel on ta mänginud François Truffaut' filmis "Pehme ihu" ("La peau douce"), Alain Resnaisi filmis "Muriel" ja Vittorio De Sica 1967. aasta filmis "Seitse korda naine" ("Sette Volte Donna").
Laurence Badie suri 95-aastaselt 11. jaanuaril 2024.
Andreas Vaher

Andreas Vaher (sündinud 15. aprillil 2004 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Soome Veikkausliiga klubis Helsingi HJK ja Eesti jalgpallikoondises.
Koondisekarjäär.
Vaher on mänginud Eesti U16, U17, U18, U19 ja U21 koondistes kokku 14 mängu ja löönud ühe värava.
A-koondise debüüdi tegi Vaher 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Kristo Hussar, Kevor Palumets, Ramol Sillamaa, Robert Veering ja Oskar Hõim.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 13. jaanuar 2024"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 13. jaanuar 2024"
Pagari lahing

Pagari lahing toimus 16. jaanuaril 1919. aastal Ida-Virumaal Pagari mõisas. Tegemist oli Vabadussõja Viru rinde lahinguga.
Lahingu ettevalmistus ja Pagari mõisa vallutamine.
Balti pataljon, kelle ülem oli polkovnik Constantin von Weiss, plaanis algselt vaid Mäetagusele puhkusele minna, kuid kuuldes, et Pagari mõisas olevat suurem hulk enamlasi, otsustati neid rünnata. Balti pataljoni staabiülem Viktor von zur Mühlen otsustas, et 16. jaanuari hommikul vallutavad nad Pagari mõisa ära. 16. jaanuari varahommikuks olid Balti pataljoni osad Pagari mõisa ümber piiranud. Ratsapolgu ülemalt palus ta toetuseks eskadroni, mida kutsuti ka Bibikovi ratsasalgaks (Ostrovis formeeritud vene valgete ratsa-partisanisalk, polkovnik Georgi Bibikovi juhtimisel) ja ühe suurtüki ning saatis nad Jõetagusele eesmärgiga lõigata läbi vastase taganemistee. Ratsarühm vallutaski kell 11 Jõetaguse küla, saades saagiks voori ja kaks raskekuulipildujat. Samal ajal saatis von zur Mühlen kaks rühma ja neli kuulipildujat üle Atsalama ja Tarakuse idast Pagari mõisa peale. Pärast väikest tulevahetust vaenlase eelpostiga jõudsid baltlased Pagari mõisast 500–600 meetri kaugusele. 1. jalaväerühm hõivas Atsalama külast põhjas asuvad kõrgendikud. Sellega oli Pagari mõis ümber piiratud, aga suurtüki saabumine viibis ja rünnak lükati edasi.
Keskpäevaks jõudsid Pagari alla ka Kahula poolt mõisa vallutamisele appi saadetud Eesti Rahvaväe 5. jalaväepolgu II pataljoni 2., 3. ja 6. rood koos kahe suurtükiga, mida juhtis alamkapten Eduard Saal. Teel Pagarile kohtusid nad aga Jõetagusel nendega samal poolel võitlevate Balti pataljoni venelastest koosneva ratsaeskadroniga ja avasid nende pihta kogemata tule, kuid saadi pihta vaid ühele hobusele ja ülejäänud ratsaväelased sõitsid edasi Tarakusele, kuhu kell 14.30 jõudis ka nende suurtükk. Kell 15 avasid ratsapolgu ja 5. polgu suurtükid kiirtule mõisa pihta, sellele järgnes baltlaste ja 5. polgu osade pealetung. Kell 16 hõivati mõis ilma erilise vastupanuta, mõned inimeed hobustega küll üritasid põgeneda Jõhvi poole, kuid nad peatati. Mõisast saadi vange ja suur hulk sõjasaaki, muu hulgas 3 kuulipildujat, 50 püssi ja varustust. 5. polgu osad tungisid Pagarilt edasi Jõhvi poole ja baltlased jäid Pagari mõisa. 17.- 20. jaanuarini koondus Balti pataljon Mäetaguse – Atsalama – Ohakvere – Tarakuse – Pagari joonele ja puhkas järgmised kaks päeva selles piirkonnas.
Assotsieerunud kolmik

Assotsieerunud kolmik või assotsiatsiooni kolmik (gruusia keeles , "asotsirebuli trio"; rumeenia keeles ; ukraina keeles , "asotsiiovane trio") on kolmepoolne diplomaatiline formaat Gruusia, Moldova ja Ukraina välisministeeriumite ning Euroopa Liidu vahel. Selle eesmärk on koostöö, koordinatsiooni ja dialoogi arendamine Euroopa integratsiooni, idapartnerluse (IP) ja Euroopa Liiduga liitumise teemadel.
Formaat sai alguse Gruusia, Moldova ja Ukraina välisministrite (David Zalkaliani, Aureliu Ciocoi ja Dmõtro Kuleba) ühismemorandumist, mis allkirjastati Kiievis 17. mail 2021. Ukraina välisministri Kuleba sõnul ei ole kolmiku riikidel selle kokkuleppe sõlmimise kõrval muud valikut, kui nad soovivad saavutada integratsiooni Euroopaga. Ta lisas, et valikut ei ole ka Euroopal, nimetades kolmiku riike projektiks rahu säilitamiseks Euroopas, ning viitas kolme riigi tõsistele julgeolekulistele väljakutsetele. Kuleba sõnul koosneb kolmiku töö kolmest põhilisest elemendist: nõupidamistest kolme riigi välisministeeriumide vahel, dialoogidesse astumisest Euroopa asutuste ja Euroopa Liidu riikidega ning idapartnerluse liikmesriikide seisukohtade koordineerimisest.
Gruusia välisminister David Zalkaliani lisas, et Ukraina, Gruusia ja Moldova jagavad soovi tulevikus EL-iga liituda ning taastada ühtsus Euroopa riikidega, rõhutades eesmärkidena koostööd riikide ja Euroopa Komisjoniga digitaalse transformatsiooni, rohemajanduse, transpordi ja Euroopa Liidu turuga maksimaalse integreerituse teemadel.
2021. aasta jaanuariks olid Gruusia ja Ukraina tegemas ettevalmistusi liituda Euroopa Liiduga 2030. aastate jooksul. Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse esitasid kõik kolm riiki oma liitumisavaldused kõigest paaripäevaste vahedega.
Liikmed.
Assotsieerunud kolmikusse kuuluvad idapartnerluse liikmed on:
Teised idapartnerluse liikmesriigid, mis kolmikusse ei kuulu, on:
Keskmine tank

Keskmine tank, ka kesktank on tank, mille tulejõud, kaitstus ja mobiilsus on tasakaalus. Keskmine tank esindab kompromissi mobiilsemate kergetankide ning parema tulejõu ja kaitstusega rasketankide vahel. Keskmised tankid olid eriti levinud teise maailmasõja ajal, kuid alates 20. sajandi teisest poolest täidavad sama rolli lahingutankid.
Definitsioon.
Tankide klassifitseerimisel on kaal üks esmaseid liigitusaluseid. Ent tankide kaalupiirid muutuvad ajas ja isegi samal perioodil relvastuses olevad samu ülesandeid täitvad tankid võivad olla väga erineva kaaluga. Enamasti liigitatakse keskmisteks tankideks siiski sellised tankid, mis kaaluvad 30–50 tonni. Seetõttu on etem määratleda keskmist tanki tolle rolli järgi.
Roll.
Sarnaselt kergetankidega on keskmiste tankide ülesannete täitmiseks oluline mobiilsus. Erinevalt kergetankidest peavad keskmised tankid astuma lahingkontakti, mistõttu on nonde jaoks tähtis ka tulejõud ja kaitstus. Enamikus soomusvägedes moodustasid keskmised tankid põhijõu, mida toetasid kerge- ja rasketankid.
Siinkohal joonistub välja siht saavutada tulejõu, kaitstuse ja mobiilsuse tasakaal. Keskmised tankid täidavad väga erinevaid ülesandeid ja vajadusel ka selliseid, mis oleks muidu kerge- ja rasketankide omad. Erinevate tankide hulgast on keskmised tankid kõige mitmekülgsemad.
Tähtsus.
Ameerika Ühendriikide armee 1949. aasta tankipataljoni käsiraamatus nimetati keskmiste tankide üksusi soomusdiviisi peamiseks löögijõuks. Diviisi tavapäraste ülesannete täitmise käigus oli kõigi tugiüksuste ülesanne toetada keskmiste tankide üksusi. Keskmisi tanke tuli kasutada nõnda, et kasutada võimalikult palju ära nende head mobiilsust. Enamasti ei tegutsenud keskmised tankid üksi, neid rakendati koos teiste relvaliikidega.
Nüüdsete armeede relvastuses on lahingutankid keskmised tankid peaaegu täielikult asendanud. Kuid kogemused linnalahingute ja meredessantidega näitavad, et raskemate lahingutankide kõrvale on vaja kergemaid tanke. Keskmisi tanke on lihtsam transportida, need saavad maabuda paarides ning väiksem kütusekulu vähendab varustamisega seotud probleeme.
Võrkpalli Balti liiga 2015/16 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2015/16 hooaeg (sponsornimega Saja Liiga) oli 11. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.
Võistkonnad.
2016/17 hooajal osales Saja Liigas 14 Baltimaade meeskonda (6 Eestist, 6 Lätist ja 1 Leedust).
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.
"Play-off".
"Play-off" paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). "Play-offe" mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses "Final fouri" ja kaotaja langes konkurentsist.
Autasud.
Kuu parim mängija.
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.
Kuupaistesonaat

 
"Kuupaistesonaat" ehk "Klaverisonaat nr 14 cis-moll" (algse pealkirjaga "Quasi una fantasia, "op". 27, nr 2") on Ludwig van Beethoveni klaverisonaat, mis valmis 1801. aastal. Helilooja pühendas selle 1802. aastal oma õpilasele krahvinna Julie Guicciardile (keda hüüti Giuliettaks). Pealkiri "Kuupaistesonaat" (saksa keeles "Mondscheinsonate") sai tuntuks hiljem, tõenäoliselt pärast Beethoveni surma.
Teos on Beethoveni üks kuulsamaid klaveriteoseid, mis sai populaarseks juba tema eluajal. Teost luues oli helilooja 30. eluaastate alguses. Ta asus sonaati kirjutama pärast seda, kui oli lõpetanud mõned tellimustööd; pole tõendeid selle kohta, et see sonaat oleks temalt tellitud.
Sonaati peetakse üheks romantismiajastu varaseimaks muusikateoseks. Sonaat koosneb kolmest osast: "Adagio sostenuto", "Allegretto" ja "Presto agitato". Carl Czerny, Beethoveni õpilane, on iseloomustanud esimest osa kui "kummitusstseeni, kus kaugelt kostab kaeblik kummituslik hääl". Liszt on võrrelnud teist osa "lillega kahe kuristiku vahel". Charles Rosen on viimase osa kohta kirjutanud: "See on emotsioonide esituses kõige ohjeldamatum. Isegi täna, kakssada aastat hiljem, on selle metsikus hämmastav."
"Kuupaistesonaadi" põhimotiive on oma muusikatöötlustes kasutanud ka nüüdisaja tuntud pianistid, näiteks George Shearing albumil "Moonlight Becomes You" ja albumil "White Satin", Alicia Keysi versioon "Remixed &amp; Unplugged" albumil "Songs in A Minor" jm.