tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
BRIC

"Mitte segi ajada ühendusega BRICS."
BRIC on majandusteaduse mõiste, millega tähistatakse kiiresti arenevate turgudega riike Brasiiliat, Venemaad, Indiat ja Hiinat (inglise keeles "Brazil, Russia, India, China").
Mõiste võttis kasutusele aastal 2001 investeerimispanga Goldman Sachs ökonomist Jim O'Neill. Panga avaldatud aruandes 2003. aastal esitatud prognoosi järgi tõusevad Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina 2050. aastaks maailma neljaks kõige olulisemaks majanduseks. Kokku hõlmavad neli riiki rohkem kui veerandi kogu maailma maast ja 40 protsenti maailma rahvastikust, riikide ostujõu pariteedi järgi kaalutud (PPP) sisemajanduse koguprodukt (SKP) on 15,435 triljonit USA dollarit. Goldman Sachsi algne aruanne ei prognoosinud ega näinud ette Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina poliitilist liitu ega omavahelist vabakaubanduslepet. 
2010. aastal avaldatud aruandes esitab Goldman Sachs prognoosi, mille järgi Hiina aktsiaturgude turukapitalisatsioon (ehk börsiettevõtete turuväärtus) võib Ameerika Ühendriikide oma ületada 2030. aastal. Sellega tõuseks Hiina aktsiaturg maailma suurimaks. Sama aruande järgi võib Ameerika Ühendriikide sisemajanduse koguprodukt 2020. aastal ületada Hiina oma vähesel määral. 2030. aastaks võib Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina aktsiaturgude turukapitalisatsioon moodustada kogu maailma aktsiaturgude turukapitalisatsioonist 41 protsenti. 
BRIC-i riikide tippkohtumised.
BRIC-i riikide valitsusjuhid on kohtunud seni kaks korda, 16. juunil 2009 Venemaal Jekaterinburgis ja 16. aprillil 2010 Brasiilia pealinnas Brasílias. Kolmas tippkohtumine on plaanitud 2011. aasta esimeses kvartalis Hiina pealinnas Pekingis. Sinna on kutsutud ka Lõuna-Aafrika Vabariigi esindaja.
Euroopa Liidu institutsioonid

Euroopa Liidu institutsioonid on Euroopa Liidu lepingu artikli 13 järgi:
Richard Traugott Paul Willberg

Richard Traugott Paul Willberg (10. veebruar/22. veebruar 1896 Ambla – 3. juuli 1974 Schömberg, Saksamaa) oli baltisaksa vaimulik.
Õppis aastatel 1901–1908 Tartus Zeddelmanni Eragümnaasiumis. Võttis aastatel 1915–1918 I maailmasõjast, oli aastal 1918 Saksamaal sõjavangis. Võttis aastatel 1918–1919 osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus. Lõpetas aastal 1919 Tallinna toomkooli. Õppis aastatel 1920–1925 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Töötas aastatel 1924–1926 Tartus Walteri Eragümnaasiumis õpetajana. Oli Tartus ka prooviaastal.
Lahkus aastal 1927 Saksamaale. Oli aastatel 1927–1932, 1937–1941 ja 1950–1961 kooliõpetajaks ja vaimulikuks Schloss Neubeuernis (Rosenheimi kreisis, Ülem-Baieris, Baieri liidumaal), aastatel 1933–1937 oli ta kirikuõpetajaks Kelheimis Doonau ääres (Kelheimi kreisis, Alam-Baieris, Baieri liidumaal). Aastatel 1941–1944 oli ta Saksa armees ja aastatel 1944–1946 oli ta Nõukogude Liidus sõjavangis. Jäi aastal 1961 emerituuri, elas seejärel Neubeuernis, hiljem Schömbergis (Baden-Württembergi liidumaal), kus ta ka suri.
Isiklikku.
Tema isa Johannes Theodor Willberg oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.
2009. aasta Raadio 2 Aastahitt

2009. aasta Raadio 2 Aastahitt oli 16. Raadio 2 poolt korraldatav muusikaküsitlus ja -üritus "Raadio 2 Aastahitt". Seekord osales edetabeli koostamises 10 143 inimest. 
2. jaanuaril 2010 kell 14.00 algas Raadio 2 maratonsaade "Aastahitt 2009", mida juhtisid Erik Morna ja Koit Raudsepp. Galakontserti Eesti Televisiooni (koos R2-ga) otseülekanne algas kell 21.40. Õhtu- ja saatejuhid olid Heidy Purga ja näitleja Tambet Tuisk.
Kontserdi asukohaks valiti 1914. aastal valminud Tallinna esimene raudteedepoo hoone (Telliskivi tänav 64), mis on siiani kasutuses. 
Auhindadena jagati välja keraamik Liisu Arro kujundatud kahte sõrme püsti hoidev valgest savist käemotiiv.
Unistuste Bänd.
Neljandat korda valis rahvas R2 Unistuste Bändi, mis lindistas ja esitas galal Jaan Tätte loo "Tuulevaiksel ööl".
Igilumi

Igilumi on aasta ringi püsiv lumikate.
Päikeseloomad

Päikeseloomad ehk päikeselised ("Heliozoa", harvem "Heliozoea") on endine algloomade takson, mida käsitleti tavaliselt juurjalgsete hõimkonna klassina. Uuemais süstemaatikais on selle taksoni alarühmad paljudesse eluslooduse rühmadesse paigutatud.
"Loomade elu" asetab päikeseloomad alamklassina juurjalgsete klassi. 
Päikeseloomi on mitukümmend liiki. Mõned neist elavad magedas ja mõned soolases vees. 
Siia arvati paljud üherakulised organismid, kelle toesega kulendid ehk pseudopoodid väljuvad rakust radiaalselt ja andsid rakule päikese kuju.
Päikeseloom on hulktuumne ainurakne. Tema tuumaaparaat koosneb paljudest ühesugustest rakutuumadest. Need asuvad alati endoplasmas. Suurtel isenditel võib neid olla üle 200. 
Päikeseloomal on hästi palju kulendeid. Need on peenikesed, täiesti sirged ja suunduvad radiaalselt igas suunas. Kulendi sees on tugev elastne telgniit ja sellepärast säilitavad kulendid püsivalt oma kuju. Need kulendid meenutavad päikesekiiri ja andsid sellega kogu loomarühmale nime. Niisuguse ehitusega kulendit nimetatakse kiirkulendiks ehk aksopoodiks. 
Päikeseloom sigib pooldumise teel. Sellele eelneb tuumade jagunemine, mis toimub kogu kahe pooldumise vahelise aja jooksul. Pooldumise käigus nöördub päikeselooma keha kaheks enam-vähem ühesuguseks pooleks. Sugutu sigimise kõrval suudavad päikeseloomad ka suguliselt sigida, aga see kulgeb üsna keeruliselt.
Vetikseened

Vetikseened ("Phycomycota") on endine klass limakute hõimkonnast ja protistide riigist. Veel varem (nt ENE järgi) on neid paigutatud seente rühma, moodustades seal omaette hõimkonna. 
Varasem ja uuem klassifikatsioon.
Käsitletuna seente hõimkonnast kuulusid siia järgmised klassid:
Uuemates süsteemides on neid vetikseente klasse käsitletud omaette hõimkondadena. Tagaviburseened ja seigseened (neid on uuemates süsteemides nimetatud ikkesseenteks) on pandud seente riiki ja esiviburseened ning munasseened on paigutatud esiviburlaste ("Stramenophila") riiki.
Üks tuntumaid vetikseente perekondi on "Saprolegnia". Rühma esindajaid leidub ka Eesti veekogudes.
Survegrupp

Survegrupp ehk surverühm on legaalselt tegutsev ühendus, katusorganisatsioon, liikumine või võrgustik, mis püüab oma huve (era- või avalikke huve) läbi suruda avaliku arvamuse või poliitikute mõjutamise teel.
1939. aastal Poolasse tunginud Saksa väeüksuste loend

1. septembril 1939 Poolasse tunginud Saksamaa väeüksuste detailne nimekiri.
Sissetungiks Poolasse (sõjalise operatsiooni koodnimi Fall Weiss) olid Saksa väed jaotatud väegruppi Nord (3. ja 4. armee),väegruppi Süd (8., 10. ja 14. armee) ning Slovakkia armeegruppi Bernolák. 
Väegrupp Süd.
Väegrupp Süd: kindral Gerd von Rundstedt
Väegrupp Nord.
Väegrupp Nord: kindralooberst von Bock
Poola armee 1939. aastal

Poola armee 1939. aastal on loetelu Poola relvajõududest enne Teise maailmasõja algust 1. septembril 1939.
Ülemjuhataja: marssal Edward Rydz-Śmigły
Staabiülem: brigaadikindral M. Stachiewicz
Suurtükivägede ülemjuhataja: brigaadikindral S. Miller
Inseneri- ja kindlusvägede ülemjuhataja: brigaadikindral M. Dabkowski
Soomusvägede ülemjuhataja: kolonel J. Kapciuk
Poola armee 1. septembri seisuga.
Lennu- ja õhutõrjeväed.
Lennu- ja õhutõrje vägede ülemjuhataja: brigaadikindral J. Zajac
Karpaatia armee.
"Armee Karpaty": diviisikindral K. Fabrycy
Krakowi armee.
"Armee Krakow": brigaadikindral A. Szylling
Lodzi armee.
"Armee Łódź": diviisikindral Juliusz Rómmel
Modlini armee.
"Armee Modlin": brigaadikindral E. Kurkowicz-Przedrzymirski
Pomorje armee.
"Armee Pomorze": diviisikindral W. Borkowski
Poznani armee.
"Armee Poznan": diviisikindral Tadeusz Kutrzeba
Preisi armee.
"Armee Prusy": diviisikindral S. Dab-Biernacki
"Grodno grupp": brigaadikindral J. Olsyna-Wilczynski
"Kutno grupp": (ei mobiliseeritud grupina)
"Narewi grupp": brigaadikindral C. Mlot-Fijalkowski
"Wyszkowi grupp": brigaadikindral S. Kowalski
Rannikukaitse: admiral J. Unrug
Ranniku maakaitse:
Ranniku merekaitse:
Sergi Sednjev

Sergi Sednjev (ukr. k Сергій Седнєв; sündinud 19. detsembril 1983 Gluhhivis) on Ukraina laskesuusataja.
Sednjev sai 2004. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Haute Mauriennes 12,5 km jälitussõidus pronksmedali. Samal aastal kuulus ta Minskis toimunud Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali võitnud Ukraina juunioride võistkonda 4x7,5 km teatesõidus. Suvistel laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel 2004. aastal Brezno-Osbrlies sai ta pronksmedali 6 km jälitussõidus. 2007. aasta taliuniversiaadil Torinos võitis ta 20 km eraldistardiga sõidus hõbemedali ja pronksmedali nii 4x7,5 km teatesõidus kui ka 10 km sprindis. Euroopa meistrivõistlustel täiskasvanute arvestuses sai ta 2009. aastal Ufas hõbemedali 12.5 km jälitussõidus ja pronksmedali 20 km eraldistardiga sõidus.
Maailma karikasarjas osales Sednjev esimest korda 17. jaanuaril 2004 Ruhpoldingi etapil 10 km sprindis, kus ta sai 119 startinu seas 67. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 16. detsembril 2007. aastal Pokljukas 20 km eraldistardiga sõidus, kus oli kolmas. Esimese võidu sai Sednjev 2009.-2010. aasta MK-sarja Anterselva etapil 20 km eraldistardiga sõidus.
Maailma karikasarjas.
Sergi Sednjev on osalenud () kokku 70 maailma karikasarja&lt;br&gt; etapil ja jõudnud poodiumile 3 korda, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.
Venemaa riigihaldus

Venemaa riigihaldus on ülevaade Venemaa riigivalitsusorganitest ja riigiasutustest.
Venemaa seadusandva võimu institutsioonid.
Venemaa seadusandva võimu institutsioonid on parlamendi (Venemaa Föderaalassamblee) alamkoda Riigiduuma ja ülemkoda Föderatsiooninõukogu. 
Venemaa põhiseaduse järgi on Riigiduumas 450 neljaks aastaks valitud saadikut ning Föderatsiooninõukogus 168 senaatorikohta, mis täidetakse iga Venemaa föderaalsubjekti (vabariik, oblast, krai, keskalluvusega linn, autonoomne ringkond, autonoomne oblast) esindava 2 senaatoriga.
Venemaa täidesaatva võimu institutsioonid.
Venemaa Föderatsiooni täidesaatva võimu kõrgem riigivalitsemisorgan on Venemaa valitsus, mida juhib peaminister.
 (15.06.1990–27.09.1991); 
 (6.11.1991–15.06.1992);
, (PM kohusetäitja 15.06.–14.12.1992, reaalselt PM 6.11.1991);
 (14.12.1992–23.03.1998);
 (PM kohusetäitja 23.03.1998, 24.04.–23.08.1998);
, (PM kohusetäitja 23.08.–10.09.1998);
 (11.09.1998–12.05.1999);
 (19.05.–9.08.1999, PM kohusetäitja 12.05.1999);
 (16.08.1999–7.05.2000, PM kohusetäitja 9.08.1999);
 (17.05.2000–, PM kohusetäitja 7.05.2000).
 -september 2007),
 (september 2007 – mai 2008)
 (8. mai 2008 – 7. mai 2012)
Ministeeriumid.
Riigivalitsusaparaadi moodustavad:
Protsessor

Protsessor on elektroonikalülitus, milles toimuvaid aritmeetika- ja loogikatehteid juhitakse protsessorisse antavate masinakäskudega. Protsessori põhilised struktuurielemendid on aritmeetika-loogikaüksus, juhtüksus ja register (mäluüksus).
Protsessorit tuntakse eelkõige funktsionaalüksusena arvuti kesktöötlusseadmes.
Ajaloost.
Esimesed protsessorid valmistati üksikosadest (transistoridest, takistitest) trükkplaadil. Kui 1960. aastail toimus üleminek integraallülitustele, koostati protsessor mitmest komponendist (nn kivist). Lülituse elementide mikrominiaturiseerimise käigus sai 1971. aastal võimalikuks paigutada protsessori kõik elemendid ühele räniplaadikesele – kiibile. Niisugust elektroonikakomponenti hakati nimetama mikroprotsessoriks. Kui edaspidises kasutuses kõneldakse lihtsalt protsessorist, siis mõeldakse alati mikroprotsessortehnika lülitust või komponenti. 
Protsessorituumad.
Tänapäeva protsessorites on mitu protsessorituuma, kusjuures iga tuum on suuresti omaette andmetöötlusüksus. 
Protsessorite liike.
Suhteliselt lihtsad protsessorid on näiteks pesumasinates, piletiautomaatides, DVD-mängijates jm seadmetes paiknevate manussüsteemide mikrokontrollerid.
Käsustiku arhitektuuri (ülesehituse) alusel eristatakse järgmisi protsessoreid:
Osasco

Osasco on linn Brasiilia kaguosas São Paulo osariigis, 16 kilomeetrit São Paulost loodes.
Linnas oli 2009. aastal 718 646 elanikku.
Lai tänav (Tartu)

Lai tänav (saksa keeles "Breitstraße") on tänav Tartus.
Tänav algab Toomemäelt, suundub üldjoones kirdesse ning lõpeb Emajõe ääres, ristudes Vabaduse puiesteega. See on ligikaudu 610 m pikk ning vanalinna tänavale omaselt kurviline. Tänav asub tervikuna Tartu muinsuskaitsealas.
Lai tänav ristub Jakobi ja Kloostri tänavaga vasakult ning Jaani, Rüütli ja Magasini tänavaga paremalt. Alates Jakobi tänavast on see peatee.
Nimest hoolimata ei ole Lai tänav tänapäeva mõistes kuigi lai.
Liiklus.
Lai tänav kulgeb veidi allamäge. Tänav on kahesuunaline. Juulini 2011 oli see ühesuunaline: seda mööda tohtis sõita ainult mäest alla Emajõe suunas. Kes tahtis sõita vastupidises suunas, pidi seda tegema Kroonuaia tänava kaudu, mis kulgeb Laia tänavaga enam-vähem rööbiti sellest loodes ja on ühesuunaline. 30. juulil 2011 muudeti tänav kahesuunaliseks.
Lai tänav on tänapäeval oluline transiittänav, sest seda mööda saabuvad Tartusse Tallinna poolt tulevad sõidukid Jakobi tänava kaudu.
Ümbruskond ja hooned.
Tänava ühes otsas on Vabadussild, teises Toomemägi.
Toomemäe nõlval olev maja Lai 1 on tuntud kui Ado Grenzsteini maja, kus asus ka ajalehe Olevik toimetus. 
Laia tänava ääres asuvad Tartu vanim puitehitis (nr 24), Tartu vanim elumaja (Jaani (20) ja Laia tänava nurgal – kus tegutseb ka Korporatsioon Fraternitas Tartuensis), korporatsiooni Vironia Tartu konvendihoone (Lai tänav nr 30) ning Tartu botaanikaaed (Lai tänav nr 38). 
Rüütli tänava ja Laia tänava (29) nurgal asus Tartu rajooni sidesõlm, mis on ümber ehitatud DUO Lofti kortermajaks, Rüütli tänava poolne hoone on valminud 1979. aastal ja selle taga olev vanem neljakorruseline maja 1938. aastal.
Lai tänav 35 ehk Magasini 12 hoones elas 1918–1921 skulptor Jaan Koort, õue on paigaldatud ka tema bareljeef.
Laia tänava jõepoolses otsas on ainsana maapealse rajatisena säilinud Tartu keskaegse linnamüüri katked. Linnamüüri ääres ja Vene tänava juures paiknes keskajal ka Tartu Püha Vaimu kirik.
Nimi.
Tänava nimi oli aastail 1950–1987 Ivan Mitšurini tänav, vene sordiaretaja Ivan Mitšurini auks.
Rüütli tänav (Tartu)

Rüütli tänav on tänav Tartu kesklinnas. 
Tänav algab Raekoja platsilt ja lõpeb Laial tänaval. See ristub Küütri, Munga, ja Gildi tänavaga ning on umbes 380 m pikk.
Rüütli tänav on autodele suletud. See pole kaetud asfaldi, vaid kõnniteedel kasutatava kattega. Tänav ehitati selliseks ümber 2004. aastal. Tänavakattesse paigaldati ka 72 valgustit, mis läksid maksma 958 320 krooni. Maasse kogunev niiskus tekitas nende töös aga probleeme ning 2010.–2011. aasta talvel lülitati valgustussüsteem välja. Parandamine läheks maksma mitukümmend tuhat eurot ning selleks tuleks kogu sillutis üles võtta.
Tänaval on suur hulk baare ning see on noorte üks õhtusi kohtumiskohti. See on tekitanud probleeme avaliku alkoholitarbimise ja lärmi tõttu.
Tänava hoonestus.
Rüütli tänaval asuvad: 
Rüütli tänava ja Laia tänava (29) nurgal asus Tartu rajooni sidesõlm, mis on ümber ehitatud DUO Lofti kortermajaks, Rüütli tänava poolne hoone on valminud 1979. aastal ja selle taga olev vanem neljakorruseline maja 1938. aastal. 
Ajalugu.
1803. aastal kinnitati Venemaa keisri Aleksander I poolt Venemaa Keisririigi "Rahvahariduse esialgsed eeskirjad", mille kohaselt moodustati Venemaa keisririigis kolmeastmeline haridusasutuste süsteem: kihelkonnakoolid ehk elementaarkoolid või rahvakoolid maapiirkondades; maakonna- ehk kreiskoolid maakonnalinnades ja kubermangugümnaasiumid kubermangulinnades. Avalike koolide kõrval olid lubatud ka elementaarkooli-, kreiskooli- või gümnaasiumikursusega eraõppeasutused. Tartu Kubermangugümnaasium avati Tartus 15.vkj /27. septembril 1804. aastal, samaaegselt selle ettevalmistuskooli – Tartu kreiskooliga. 1828. aastal aga ehitati gümnaasiumile oma hoone Rüütli tänava äärde, mis avati 1830. aastal.
Eesti NSV ajal oli tänava nimi 21. Juuni tänav. 17. oktoobrist 1940. aastal nimetati, Tartu Linnavalitsuse poolt Tartu Linnavolikogu ülesandeis, Rüütli ja Võidu tänav kuni Riia tänavani 21. juuni tänavaks. 10. juulil 1941 taastati endised nimed.
Vallikraavi tänav

Vallikraavi tänav on tänav Tartus. See piirab Toomemäge ning selle pikkus on kokku umbes 735 meetrit.
Varem on tänav olnud pikem, osa sellest nimetati Karl Ernst von Baeri tänavaks.
Vallikraavi tänava ääres asub Tartu Püha Luuka kirik, Rahvaste mälestussammas, Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur, kolm Tartu Ülikooli Kliinikumi endist onkoloogiakorpust ja üks Tartu Kunstimuuseumi endine hoone.
Vallikraavi tänavat ühendavad Wilhelm Struve tänavaga Senffi trepid.
Vallikraavi 4.
Majas asus Mattieseni trükikoda, hiljem H. Heidemanni nimeline trükikoda, veel hiljem Wilde kohvik.
Vallikraavi 10.
Vallikraavi 10 asub puust, saelõikeornamendiga kaunistatud maja, mis ehitati 1873. aastal. Maja 1892. aastal omandanud doktor Faure ehitas sinna kirurgilise erakliiniku, kus suri 1919. aastal Eesti Vabadussõja kangelane Julius Kuperjanov. Hiljem asus hoones võõrastemaja Grand Hotell, pärast sõda Toome Hotell. Seejärel asus majas Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogiakorpus.
Vallikraavi 14.
Hoone projekteeris 1896. aastal Tartu ehitusinsener Otto Schröder kortermajaks. Majas on elanud Gustav Suits (aastail 1929–1939], majal on tema mälestustahvel. Pärast teist maailmasõda oli maja pikka aega kasutusel Tartu Kunstimuuseumi hoonena ja ehitati juurde külgtiivad. Aastal 2020–2022 ehitati maja ümber korterelamuks.
Jakobi tänav

Jakobi tänav (saksa keeles "Jakobstraße") on tänav Tartu kesklinnas.
Tänav kulgeb üldiselt loodesse ja on 770 m pikk.
Jakobi tänav algab Ülikooli tänavalt, jätkudes teisel pool seda Küütri tänavana, ning lõpeb Kreutzwaldi tänava ja Laulupeo puiestee ristis Tähtvere pargi servas, jätkudes Kreutzwaldi tänavana.
Jakobi tänavaga ristuvad Munga tänav (paremalt), Lutsu tänav (paremalt), Lai tänav (risti), K. E. von Baeri tänav (vasakult), Kroonuaia tänav (paremalt), Tähtvere tänav (paremalt), Veski tänav (vasakult) ja K. A. Hermanni tänav (vasakult).
Kõigil ristmikel on Jakobi peatänav, välja arvatud Laia tänava ristmikul, kus peatee kulgeb kirdesse Laiale tänavale ja loodesse mööda Jakobi tänavat, ning Ülikooli tänava suhtes.
Jakobi tänaval asuvad Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna hoone (Tartu Ülikooli vana keemiahoone; Jakobi 2) ja Tartu Katoliku Hariduskeskuse Jakobi tänava õppehoone, nn Agathe maja (Jakobi 41).
Ajalugu.
Tänav sai nime Jakobi kiriku järgi, mis paiknes ajaloolise Tartu linnamüüri Jakobi värava juures. Jakobi ja Laia tänava nurgal asusid ka Tartu Püha Katariina klooster ja Tartu Püha Katariina kirik Baltisaksa uurija Richard Otto versiooni järgi kasutas Katariina klooster esialgu töötavat Jakobi kirikut, mis alles 15. sajandil liideti kloostriga ja sai uue kaitsepühaku järgi nimetuse. Algselt kandis praegune Jakobi tänav osalt Küütri, osalt Kooli (1583. asutatud jesuiitide gümnaasiumi järgi) ning osalt Jakobi ("platea Sancti Jacobi") nime. 
Jakobi ja Lutsu tänava vaheline ala asub Tartu kolme suure kiriku vahel ning omal ajal oli siit hõlbus minna nii Jaani kirikusse, ülikooli peahoone asukohas paiknenud Maarja kirikusse kui ka Toomemäele toomkirikusse. "See on nii keskne koht, et arvatavasti võis siin elada jõukam rahvas". 
1821. aastal ehitati Jakobi 5 krundile Tartu Ülikooli maneeži kivihoone, mis 1920ndail ehitati ümber võimlaks. Hoone põles sõjas ära ja vanadele alusmüüridele ehitati kehakultuuriteaduskonna õppehoone.
Hiljem oli nüüdse Jakobi mõne osa nimi Väike-Maarja ja Suur-Maarja (kunagise Maarja kiriku järgi) Seoses Tartu Ülikooli 300. aastapäevaga 1932. aastal nimetati tänav (koos Küütri tänava ja praeguse Laulupeo puiesteega) ümber Gustav Adolfi tänavaks ülikooli rajaja, Rootsi kuninga Gustav Adolfi järgi. Nõukogude ajal (14. oktoobrist 1949 1.septembrini 1989) oli see Viktor Kingissepa tänav. 
Jakobi 4 hoones tegutses 1922–1940 Eesti Karskusliit.
Gustav-Adolfi tänav 10 asus Tartu kino „Ateen" hoone.
Eesti taasiseseisvumisega seoses Jakobi tänava nimi taastati.
Viktor Kingissepa tänav

Viktor Kingissepa tänav on mitme tänava endine nimi ja mitme endise tänava nimi:
Geomaatika

Geomaatika on geograafilisi andmeid käsitlev tegevuste kompleks. See hõlmab erinevaid teadusharusid, peamiselt geodeesiat ja geoinformaatikat. 
Geomaatika on tavaliselt tehnikateaduste hulka arvatav valdkond. Üheselt pole kokku lepitud, mis täpselt on geomaatika osad. Üldiselt peetakse selle alla kuuluvaks geodeesia (maamõõtmine, kartograafia, kaugseire, fotogramm-meetria), GIS, ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem, geofüüsika ja geograafia. See tegeleb ka kinnisvara ja maaressursside planeerimise, hindamise ja korraldusega ning geoinformaatikaga – ruumiandmete haldamise, analüüsi ja ruuminähtuste modelleerimisega.
Geomaatika üks juhtivaid ettevõtteid Eestis on AS Regio.
Ajalugu.
Geomaatika mõistet hakati kõigepealt kasutama 1970. aastate alguses Prantsusmaal. Tollal oli see vähetuntud ja kitsa tähendusega, tähistades arvuti abil kaartide loomist. 1981. aastal pakkus sama mõiste välja Kanadas Québecis elav maamõõtja Michel Paradis, luues prantsuskeelse sõna "géomatique," teadmata, et see juba Prantsusmaal eksisteerib. Seekord levis mõiste ülemaailmselt, kuna oligi mõeldud tähistama kiirelt muutunud ja arenenud valdkonda, mille senised nimetused olid vananenud.
1986. aastal hakkas Lavali ülikool Kanadas õpetama uuendatud, modernset geomaatika bakalaureuseõppekava, olles esimene sellealane akadeemilise hariduse andja maailmas. 1989. aastal korraldati ülikooli struktuure ümber ning loodi geomaatikauuringute keskus, mis jagunes kuueks haruks: geodeesia ja metroloogia, fotogramm-meetria, kartograafia, maamõõtmine, kaugseire, ruumilised infosüsteemid. See aitas defineerida geomaatika terminit eraettevõtete, valitsuste ja ka ülikoolide jaoks, mis hakkasid järjest looma geomaatika õppetoole.
Mõiste.
Geomaatikat tõlgendatakse kohati erinevalt, ühtede jaoks on see termin ja teiste jaoks teadus. Kuna geomaatikat pole erinevates klassifikaatorites (ETIS, CERCS) otseselt nimetatud, võiks järeldada, et geomaatika on termin, mis võtab kokku hulga teisi teadusi. Brian John Coutts leidis oma 2017. aastal tehtud teadustöös, et paljud erialaspetsialistid pole siiani geomaatika terminit tunnistanud ega omaks võtnud.
Õpe Eestis.
Geomaatika-nimelist õppekava Eesti koolides ei ole. Aastatel 2002–2015 oli Eesti Maaülikoolis geomaatika bakalaureuseõppekava, mis nimetati ümber geomaatika segadusttekitava mõiste pärast. Nüüd on see geodeesia, kinnisvara- ja maakorralduse õppekava, mida õpetatakse geomaatika õppetoolis nii bakalaureuse- kui ka magistriõppes.
Geomaatikaga vähemal määral seotud õppekavasid leidub veel:
Valge torn

Valge torn on Tallinna lähedale 1821–1823 Vene võimude poolt Väike-Paljassaarele rajatud Tallinna kindluse suhtes ettenihutatud kindlustis (fort ja selle põhiosa – suurtükitorn), mille eesmärk oli eelkõige Tallinna sõjasadamasse läänepoolse sissesõidu kaitsmine.
Eellugu.
Pärast 1810. aastate pingetõusu Euroopas koostati aastatel 1819–1820. aastal ja kinnitati keiser Aleksander I poolt 10. mail (vkj)/ 22. mail 1820. aastal uus Tallinna kaitsekava. Selle järgi kavatseti Tallinna kindluse nii mere- kui ka maarinde uutesse fortidesse ehitada mitu kivist kasemattidega suurtükitorni Prantsuse inseneri René de Montalemberti loodud süsteemi järgi. Ehitada jõuti aga ainult üks torn.
Ehitus.
Torni püstitamist alustati 1821. aastal Väike-Paljassaare loodeotsas ja see valmis 1823. aastal. Keldris olid laoruumid ja veel sügavamal veekogumis- ja äravoolusüsteem, I korrusel oli sissepääs üle vallikraavi ja kergsilla, vahtkonnaruumid ning kasematid 45 püssilaskeavaga, II korrusel olid kasematid 12 suurtükiava ning lisaks veel rinnatisega lahtine platvorm. Järgmisel, 1824. aastal ehitati platvormile peale katus.
Paljal saarel paistis lubikrohvitud torn kaugele ning rahvas tundis seda Valge tornina. Ametlikult pole torn seda nime kunagi kandnud, venekeelsetes projektides oli selle nimi Kaitsetorn [Väike-Paljassaarel] (vene keeles Оборонительная башнья [въ [островѣ] Маломъ Карлосѣ] "Oboronitelnaja bašnja" ["v malom Karlose"]).
Tallinna kaitse täiustamisel 1834. aastal ehitati I korruse püssilaskeavad ümber suurtükkidele ning vahtkonnaruumide aknad ümber püssilaskeavadeks. Suured korrastustööd tornis olid aastatel 1846–1848.
Krimmi sõda 1853–1856.
Alanud Krimmi sõja tõttu uuendati 1853. aastal Väike-Paljassaare kõiki kindlustisi, ent juba järgmisel aastal vallutasid britid ja prantslased Ahvenamaal väheste jõududega venelaste Bomarsundi kindluse (seal oli ka Valge torniga sarnaseid ehitisi), mis oli venelastele üsna suur šokk.
Seetõttu otsustati kõik Vene eraldiseisvad ja maavägede poolt halvasti toetatavad mere- ja rannikukindlustised jätta maha ja muuta kasutamiskõlbmatuks. Midagi üritati ka Väike-Paljassaarel lõhkuda, kuid enda ehitatut polnudki nii kerge lammutada. Krimmi sõja käigus okupeerisid liitlased mõlemat Paljassaart, kuid teadaolevalt püsivalt sinna ei jäädud ega kasutatud ka venelaste kindlusehitisi. 
Pärast Tallinna kustutamist 1864. aastal kindluslinnade nimekirjast kasutati säilinud kindlustisi peamiselt õppelaskmiste märklauana.
Valge torn on alates 18. augustist 1997 Eesti Vabariigi kultuurimälestis nr 8517.
Tšempionide eine

"Tšempionide eine ehk Hüvasti, sinine esmaspäev!" (inglise "Breakfast of Champions, or Goodbye Blue Monday") on Kurt Vonneguti 1973. aastal ilmunud romaan. 
Eesti keelde on romaani tõlkinud Valda Raud ning see on ilmunud 1978. aastal kirjastuse Eesti Raamat ning 2003. ja 2010. aastal kirjastuse Tänapäev väljaandena. 
1999. aastal valmis romaani alusel ka samanimeline film, mille peaosades mängivad Bruce Willis, Albert Finney, Nick Nolte ja Omar Epps.
Afiinsus

Afiinsus (ladina "affinis" 'piirnev; suguluses olev') tähendab vastuvõtlikkust.
The Kid

"The Kid" on olnud mitme filmi originaalpealkiri.
Agregatsioon

Agregatsioon tähendab millegi kokku kogunemist, kuhjumist.
Sõna on kasutusel ka terminina:
Agregatsioon (ökoloogia)

Agregatsioon on teatud alal elavate organismide koondumine mingisse suuremasse rühma, näiteks salka. Selles rühmas ületab nende organismide arvukus palju kordi keskmise arvukuse kogupinnal;
näiteks maasika tütartaimed ümber emataime või seeneviljakehade ringid (asundid).
Menstruaaltsükkel

Menstruaaltsükkel on teaduslik termin füsioloogiliste muutuste kohta, mis võivad toimuda viljakas eas naiste organismis seksuaalse paljunemise ja viljastumise eesmärgil. See artikkel räägib inimese menstruaaltsüklist.
Endokriinsüsteemi kontrolli all olev menstruaaltsükkel on vajalik paljunemiseks. Tavaliselt jagatakse see kolmeks: follikulaarne faas, ovulatsioon ja luteaalne faas. Teine võimalik jaotus on menstruatsioon, viljakas faas ja viljatu faas. Menstruaaltsükli raames toimuvad järjestikused sündmused alluvad molekulaarsel tasandil hüpotalamuse-ajuripatsi-sugunäärmete telje kontrollile. 
Menstruaaltsükleid loetakse menstruaalvereerituse esimesest päevast. Hormonaalsed kontratseptiivid sekkuvad normaalsetesse hormonaalsetesse muutustesse, et vältida paljunemist.
Harti sõda

"Harti sõda" (inglise "Hart's War") on ameerika kirjaniku John Katzenbachi romaan. Romaan räägib Teise maailmasõja aegsest sõjavangist. 
Romaani ainetel on tehtud ka samanimeline film, mille peaosi mängivad Bruce Willis, Colin Farrell, Terrence Howard ja Marcel Iureş.
Magnet

Magnet on keha või toode, mis loob enda ümber magnetvälja. Magnetväli pole nähtav ega otseselt tajutav, vaid seda iseloomustab omadus mõjutada teisi magnetilisi kehasid ja liikuvaid laetud osakesi tõmbe- või tõukejõuga.
Magneti omadustega on ferromagnetilisest materjalist − ferromagneetikust − kehad, samuti mõned taevakehad (Maa, Päike) ja elementaarsed liitosakesed, millel on magnetiline moment. 
Ferromagneetikud saab jaotada pehmeteks ja kõvadeks magnetmaterjalideks. Pehme ferromagneetiku üheks näiteks on lõõmutatud raud, mida iseloomustab omadus magneetuda välise magnetvälja toimel. Kuid magneetumus säilib vaid välise magnetvälja toimimise ajal ja kaob selle lõppemisel väga lühike ajaga. Seevastu kõvad magnetmaterjalid säilitavad magnetvälja ka pärast välise ergutuse kadumist.
Magnetite peamised liigid on püsimagnet ja elektromagnet. Püsimagnet on püsivalt magneetunud ja tekitab enda ümber magnetvälja sisemiste füüsikaliste põhjuste toimel. Elektromagnet tekitab enda ümber magnetvälja ainult siis, kui tema mähist läbib elektrivool.
Püsimagneti tuntud näide on magnetikene, millega hoitakse märkmeid ferromagneetikust (terasplekist) tahvli või külmkapi ukse küljes. Püsimagnetid on loomulikult valmistatud kõvadest ferromagneetikutest, nagu näiteks mitmed raua sulamid, mida on valmistamisel töödeldud väga tugeva suunatud magnetväljaga. Püsimagneti demagneetimiseks on vaja sellele rakendada magneetumusele vastassunaline alalismagnetväli, mis tugevuselt ületab selle materjali koertsitiivsusläve, või sama tingimust täitev vahelduv magnetväli, mis peab hääbuma nii, et sellest ei jääks alles jääkmagneetumist.
Elektromagnet kujutab endast isoleeritud traadist keritud mähist, mida läbib elektrivool. Magnetvälja tugevdamiseks ja/või suunamiseks kasutatakse elektromagnetites pehmest ferromagneetikust südamikku.
Ajalugu.
Magnetnähtustega puutusid inimesed kõigepealt kokku rauamaagi tükke uurides. Pandi tähele, et teised väikesed rauaosakesed "kleepuvad" rauamaagi tükkide külge. Sõna "magnet" tuleneb kreeka keele sõnadest "líthos magnes" ’Magnesia kivi’ ning on seotud piirkonna Magnesia ad Sipylum (Väike-Aasias) nimega, kust leiti niisuguseid kivikesi. 
Varaseimad teadaolevad magnetnähtuste kirjeldused pärinevad Vana-Kreekast, Vana-Roomast, Indiast ja Hiinast rohkem kui 2500 aasta tagusest ajast. Rauamaagist kivikeste omadustest kirjutas Plinius Vanem oma entsüklopeedias "Naturalis Historia".
Püsimagnetid leidsid kõigepealt praktilist kasutamist 12. ja 13. sajandil kompassides. 
Ferromagneetikute magneetimine ja demagneetimine.
Püsimagnetite tööstuslikuks valmistamiseks kuumutatakse ferromagneetikust objekti üle Curie temperatuuri, siis rakendatakse objektile tugev väline magnetväli ning seejärel lastakse objektil jahtuda toatemperatuurini.
Teraseset on võimalik ka nõrgalt magneetida, kui püsimagnetit liigutada perioodiliselt ja samasuunaliselt eseme ühest otsast teise.
Ferromagneetikute demagneetimise all mõeldakse objekti magnetvälja nõrgendamist või kaotamist. Demagneetimiseks on mitmeid võimalusi.
Pepleri tänav

Pepleri tänav on tänav Tartu kesklinnas. 
Praeguse nime sai Pepleri tänav Tartus 16. sajandil elanud raehärra Wilhelm Pepleri (või Pöpleri) järgi, kes tegutses Venemaa diplomaatiliste saatkondade tõlgina Euroopas ning omandas maatüki praeguse tänava asukohal.
Tänav ulatub Riia tänavalt kuni Kuperjanovi tänavani. See ristub Vanemuise tänava, Õpetaja tänava ja Tiigi tänavaga. Riia tänavast edasi jätkub tänav Väike-Tähe tänavana. Pepleri tänav kulgeb kirdesse, on sirge ja umbes 520 m pikk. See on teiste tänavate suhtes peatänav, ainult Riia tänava suhtes kõrvaltänav.
Hoonestus.
Pepleri 4, 19. sajandi lõpu uusrenessanss stiilis villaarhitektuuri iseloomulik näide. Villa kuulus algupäraselt Alexander von Oettingenile, kes laskis selle ehitada aastatel 1859–1870, arhitekt Otto Mohri projekti alusel. Hoone taga on kõrge maakiviseintega terrass, mille piirdest on säilinud graniitpostid. Hoone ülemised korrused on renoveeritud korteriteks, alumisel korrusel asub Tartu Rahvaülikool.
Pepleri ja Kuperjanovi tänava kokkupuutekohas seisab Tartu Maarja kirik. 1941. aastal põlenud ja Nõukogude ajal Eesti Põllumajanduse Akadeemia võimlana kasutusel olnud hoone tagastati kogudusele 2008.–2009. aastal.
Aadressil Pepleri 27 tegutseb Tartu Ukraina Lesja Ukrainka nimeline pühapäevakool, mida haldab Ukraina kultuuri selts PROMIN.
Pepleri ja Vanemuise tänava nurgal asub Tartu Ülikooli ühiselamu. Renoveeritud elamu selle vastas oli Vabadussõja ajal haigla, milles legendi järgi suri Julius Kuperjanov (tegelik surmapaik oli Vallikraavi tänaval 10 asunud Faure kliinikus). Nõukogude ajal oli samas majas Tartu Ülikooli legendaarne Pälsoni tänava ajaloolaste ühiselamu (tollal Pälsoni 23). Selle vastas ehk Pälsoni 14 asus filoloogide ühiselamu ehk Pänter.
Pepleri 32 kinnistule ehitati 95. Krasnojarski jalaväepolgu staabikaptenile A. Marscharskyle arhitekt Carl Beschti projekti järgi kivimaja 1901. aastal. Hiljem asus hoones Eesti Tervishoiu Muuseum, kus 1941. aastal asus põrandaaluse vastupanuliikumise peakorter.
Pepleri tänava Riia tänava poolses otsas asub Tartu maavalitsuse hoone. Hoone keldris asub Tartu Linnamuuseumi filiaal KGB Kongide muuseum. 
Pepleri ja Riia tänava nurgal avati 1990. aastal kommunismiohvrite mälestusmärk Murtud Rukkilill, mis on nüüdseks teisaldatud haljasalale Tartu maavalitsuse hoone kõrval. 
Ajalugu.
14. maist 1936 kuni Nõukogude okupatsioonini kandis tänav Eesti Vabadussõjas võidelnud ning sama riigipöördekatse maha surunud kindralmajori Ernst Põdderi järgi nime Kindral Põdra tänav.
Nõukogude okupatsiooni ajal oli see Rudolf Pälsoni tänav 1924. aasta riigipöördekatses hukkunud Eesti kommunisti Rudolf Pälsoni auks. 17. septembril 1940 nimetas Tartu Linnavalitsus Tartu Linnavolikogu ülesandeis Kindral Põdra tänava "Rudolf Pälson’i" tänavaks.
Pepleri tänava Riia tänava poolses otsas Riia tänav 15B vanemas osas, nn hallis majas töötas 1940.–1950. aastatel Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Tartu osakond ja maja keldris asus eeluurimisvangla.
Miriam Neureuther

Miriam Neureuther (sünninimi Gössner; sündinud 21. juunil 1990 Garmisch-Partenkirchenis) on Saksamaa laske- ja murdmaasuusataja.
Laskesuusatamine.
Gössner võitis 2008. aastal Ruhpoldingis laskesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlustel kuldmedali 3x6 km teatesõidus. 2009. aasta juunioride MM-il Canmore'is võitis ta kuldmedali 10 km jälitussõidus, hõbemedali 7,5 km sprindis ja pronksmedali 3x6 km teatesõidus. Maailma karikasarjas jõudis Gössner esimest korda poodiumile 2010.-2011. aasta hooaja avaetapil Östersundis 7,5 km sprindis, kui sai teise koha. Kaks päeva hiljem oli ta finišis jälle teisena, seekord 10 km jälitussõidus. 
Murdmaasuusatamine.
Murdmaasuusatamises osales Gössner Saksamaa koondises täiskasvanute arvestuses esimest korda 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis, kui ta suusatas hõbemedali võitnud Saksamaa teatevõistkonnas kolmandat vahetust. Lisaks sai ta 20. koha sprindi distantsil. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta 10 km vabasõidus 21. koha ja kuulus Saksamaa võistkonda 4x5 km teatesõidus, kus võideti hõbemedal. Maailma karikasarjas on Gössler osalenud seni kaheksa korda ja parimad tulemused sai ta 2009.-2010. aasta hooaja Rõbinski etapil, kui sai paarissprindis neljanda ja sprindis viienda koha.
Saavutused.
Murdmaasuusatamine.
Maailma karikasarjas.
Miriam Gössner on osalenud 9 maailma karikasarja etapil (), kuid pole kordagi poodiumile pääsenud.
Soostunud metsad

Soostunud metsad ehk soovikumetsad on perioodiliselt liigniisketel muldadel kasvavad metsad. Metsadest on enim esindatud lehtpuu enamusega või segametsad. Soostunud metsade kogupindala Eestis oli 2020. aastal ligi 287 900 hektarit. Valdava osa moodustavad nendest sanglepikud (11,1%), hall-lepikud (10,9%), männikud (10,0%), kuusikud (9,1%), kaasikud (7,8%), haavikud (5,7%) jm.
Soostunud metsa kasvukohatüübid on järgmised:
Otto Leesment

Otto Leesment (ka Otto Lensment; 25. veebruar 1908 Haimre vald, Läänemaa – 10. september 1979 Victoria, Kanada) oli eesti vandeadvokaat, poliitik ja ehitusettevõtja.
Õppis aastatel 1925–1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Pärast õpinguid asus tööle vandeadvokaadina Tallinnas, ta oli Ilmar Tannebaumi abi.
1941. ja 1942. aastal oli ta Eesti Omavalitsuse sotsiaaldirektor ja aastatel 1942–1944 Eesti Rahva Ühisabi peajuht. 
1944. aastal siirdus Saksamaale, hiljem Kanadasse.
Isiklikku.
Ta oli Hendrik ja Liisa Lensmendi poeg.
Sin City

"Sin City" on Frank Milleri "neo-noir"'i koomiksisari.
Esimene koomiks "The Hard Goodbye" ("Karm hüvastijätt") ilmus algul 1991. aasta aprillis väljaandes "Dark Horse Presents Fifth Anniversary Special" ning jätkus ajakirja Dark Horse Presents numbrites 51–62. Kokku oli koomiksit 13 osa. Esimesele loole on tehtud mitu erinevate pealkirjadega järge. Kõikide nende tegevus leiab aset Basin Citys, lugudes on korduvaid tegelasi ning lood on omavahel tihedalt põimunud.
Koomiksisarja lood:
Koomiksite põhjal on tehtud ka samanimeline film, mille režissöörid Robert Rodriguez ja Frank Miller tegid koostööd Quentin Tarantinoga. Film esilinastus 2005. aastal ning sellele on plaanis teha ka järg.
Gulnora Karimova

Gulnora Karimova (usbeki Гулнора Каримова; sündinud 8. juulil 1972) on Usbekistani presidendi Islom Karimovi (1938–2016) vanem tütar, alates 2010. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta juulini Usbekistani suursaadik Hispaanias.
Alates 2014. aasta veebruarist on Karimova väidetavalt koduarestis.
Karimovat peetakse korruptiivsel teel omandatud suure isikliku varanduse omanikuks. Teda seostati nüüdseks pankrotistunud Šveitsis registreeritud ettevõttega Zeromax.
WikiLeaksi avaldatud USA Taškendi saatkonna väidetav memo nimetab Karimovat vihatuimaks inimeseks Usbekistanis.
Väidetavalt tegeleb Karimovale kuuluv ettevõte FMN Logistics Afganistanis paiknevate Ühendriikide vägede varustuse transpordiga ja ehitustegevusega USA rajatistes Afganistanis. Endine Briti suursaadik Usbekistanis Craig Murray hindas 2010. aasta aprillis Karimovite ja Ühendriikide lepingute mahu 850 miljonile dollarile.
2008. aasta veebruaris nimetati Karimova Usbekistani välisministri asetäitjaks kultuuri- ja humanitaarküsimuste alal.
2008. aasta septembris nimetati Karimova Usbekistani alaliseks esindajaks ÜRO ja teiste Genfis paiknevate rahvusvaheliste organisatsioonide juures.
Kadõrbek Sarbajev

Kadõrbek Sarbajev (sündinud 9. detsembril 1966) on Kõrgõzstani diplomaat, välisminister 2009. aasta jaanuarist kuni 2010. aasta aprillini.
2007. aasta juulist 2009. aastani oli Sarbajev Kõrgõzstani erakorraline ja täievoliline suursaadik Hiina Rahvavabariigis.
Aastatel 2005–2007 oli Sarbajev välisministri asetäitja.
Kõrgõzstani välisministeeriumi teenistusse asus Sarbajev 1992. aastal.
John Godson

John Abraham Godson (sünninimi Godson Chikama Onyekwere; sündinud 25. novembril 1970 Nigeerias Umuahias) on Poola poliitik, esimene neegrist Poola parlamendi liige.
John Godson on rahvuselt igbo. Ta migreerus Poolasse 1993. aastal ja abiellus Ungarist Szczecinist pärit poola naisega. Ta on lõpetanud Rahvusvaheliste Uuringute Kõrgkooli politoloogia erialal Łódźis. 2001 sai ta Poola kodakondsuse.
2007. aastal kandideeris ta Poola Seimi, kuid ei osutunud valituks. 2008. aastast on ta Łódźi linnavolikogu liige. Valimistel sai ta 4736 häält, mis oli rohkem kui 800 kandidaadi seast paremuselt teine tulemus. Ta kuulub parteisse Kodanikeplatvorm. 14. detsembril 2010 pääses ta Hanna Zdanowska loobumise järel asendusliikmena seimi liikmeks. Zdanowska loobus sellepärast, et valiti Łódźi linnapeaks.
2011 valiti Godson tagasi seimi liikmeks. Ta sai 29 832 häält. Nii suures häälte arvus on oma osa Barack Obama fenomenil ja on teada, et tema poolehoidjad on hüüdnud "Vivat! Vivat Polski Obama!" ("Elagu Poola Obama!").
Godson rõhutab sageli hariduse tähtsust ja tal on mitu teaduskraadi. Ta õppis 1987–1992 Nigeerias Abia Riiklikus Ülikoolis põllumajandust ja sai bakalaureusekraadi. 2000–2003 õppis ta Indianas Newburghis Trinity College'is ja seminaris ning sai sealt magistrikraadi personalijuhtimises. 2006–2008 õppis ta Łódźi rahvusvaheliste suhete akadeemias ja sai magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal. Tal on kaks doktorikraadi: Varssavi ülikoolist politoloogias ja Łódźi ülikoolist haldusjuhtimises.
Ta oli vanemõpetajana Szczecini tehnikaülikoolis (1993–1997) ja Poznańis asuvas Adam Mickiewiczi ülikoolis, lisaks külalisõppejõud paljudes kõrgkoolides nii Poolas kui välismaal. Ta on Poola Aafrika Instituudi president.
Godson on endine nelipühilaste Kristuse Issanda kiriku pastor. Ta on enda kohta öelnud, et on "... Jeesuse Kristuse sulane, kutsutud apostliks, välja valitud kuulutama Jumala evangeeliumi" (Piiblis käis see salm Pauluse kohta: Pauluse kiri roomlastele 1:1).
Texas (täpsustus)

Texas on Ameerika Ühendriikide osariik, endine Texase Vabariik.
Sankülotid

Sankülottideks (prantsuse keeles "sans-culottes" 'ilma põlvpüksteta') nimetati Prantsuse revolutsiooni ajal kõige radikaalsemaid vabariigi pooldajaid. Olles lihtrahva hulgast pärit, kandsid nad pikki pükse, samas kui jõukamad mehed tavatsesid käia kitsaste põlvpükstega.
Just sankülotid tõukasid revolutsiooni radikaalsuse suunas. Sõja ja rojalistide mässu ajal muutusid patriootlikud sankülotid kahtlustavaks kõigi teisitimõtlejate suhtes, nähes neis võimalikke reetureid. Kritiseeriti žirondiinide valitsuse vabameelset majanduspoliitikat, nõuti riigivõimu tugevdamist ja suuremat võrdsust kodanike vahel.
Fast Food Nation

"Kiirtoidu rahvas" (inglise "Fast Food Nation: The Dark Side of the All-American Meal") on USA uuriva ajakirjaniku Eric Schlosseri raamat USA kiirtoiduettevõtete kohalikust ja ülemaailmsest mõjust. Raamat ilmus 1999. aastal ajakirjas Rolling Stone järjejutuna ning seda on võrreldud "poriurgitseja" (vaata artiklit "muckcrakers") Upton Sinclairi romaaniga "Džungel".
Raamatu järgi on tehtud film (lavastaja Richard Linklater) "How to eat: The true story of America".
Rasa Juknevičienė

Rasa Juknevičienė (sündinud Rasa Urbonaitė, 26. jaanuaril 1958 Panevėžysi rajoonis) on Leedu poliitik, alates 2. juulist 2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta oli alates 9. detsembrist 2008 kuni 13. detsembrini 2012 Leedu kaitseminister.
Ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid.
Ta lõpetas 1976 Panevėžysi keskkooli ja 1983 Kaunase meditsiiniinstituudi ning töötas seejärel 1983 Panevėžysi keskhaiglas ja 1984–1990 lastearstina Panevėžysi rajoonis asuvas Pasvalysi keskhaiglas.
1988 liitus ta Sajudisega ja sai Sajudise nõukogu esimeheks Pasvalyses. Ta oli üks neist, kes 11. märtsil 1990 kirjutasid alla Leedu taasiseseisvumisdeklaratsioonile. Samal aastal valiti ta Leedu Taastava Seimi liikmeks.
Ta on stažeerinud haldusjuhtimise ja poliitika vallas Prantsusmaal (1993), Norras ja Saksamaal (1995), Suurbritannias (1996) ning USA-s (1998).
Ta oli konservatiivide erakonna Isamaaliit asutajaliige. 1992–1996 oli ta Isamaaliidu parlamendifraktsiooni pressiesindaja ja referent. 1996 valiti ta seimi liikmeks ja on pärast seda kõigil valimistel tagasi valitud. 1996–1999 oli ta erakonna juhatuse liige ja alates 1999 on erakonna aseesimees. 1999–2000 oli ta seimi asespiiker ning ühtlasi seimi delegatsiooni juht NATO parlamentaarses assamblees ja seimi NATO asjade komisjoni esimees.
Ta oskab inglise, vene ja norra keelt. Ta on abielus; tema mees Zenonas Juknevičius on advokaat.
Allegro (rong)

Allegro (ka Sm6) on reisirong, mis sõidab Helsingi ja Peterburi vahel.
Sm6 tähistab elektrilise mootorrongi (soome keeles "sähkömoottorijuna") mudelit.
Rong tegi esimese liinisõidu 12. detsembril 2010 Helsingist Peterburi. Ühe otsa läbimiseks kulub umbes 3,5 tundi.
Allegro on Alstomis toodetud Pendolino tüüpi ülikiirrong. Selle maksimaalne kiirus on 220 km/h.
Sm6 on varustatud tööks nii Soome kui ka Venemaa raudteevõrgus. Rongil on kahesüsteemsed elektriseadmed, mis saavad kasutada nii Soome 25 kV 50 Hz vahelduvvoolu kui ka Venemaa 3 kV alalisvooluga elektrit. Rattapaarid on ehitatud sõitma üle 200 km/h nii Soome 1524 mm rööpmelaiusega raudteel kui ka nominaalselt veidi kitsamal Vene 1520 mm raudteel. Vagunite ukseavades on sissetõmmatavad astmed, mis hõlbustavad nii Soome 550 mm kui ka Venemaa 1100 mm kõrgustelt platvormidelt sisenemist.
Rongil on seitse vagunit, millest üks on restoranvagun. Istekohti on 342, lisaks kaks kohta invaliididele.
Rong kuulub Soome ja Venemaa riiklike raudtee-ettevõtete ühisettevõttele Karelian Trains.
Marsruut.
Allegro sõidab marsruudil, millel on järgmised jaamad: 
Rongid peatusid varem ka Pasilas, nagu iga teine ​​Helsingist väljuv ja Helsingisse suunduv reisirong, kuid 27. märtsist 2016 kuni 29. märtsini 2020 Allegrol seal peatust ei olnud.
Vainikkala (Soome pool piiri) ja Viiburi on erijaamad: Soome suunduvates rongides ei tohi reisijad Viiburis rongist lahkuda, kuna rong peatub ainult reisijate pealevõtmiseks; Venemaale suunduvates rongides ei tohi reisijad Vainikkalas rongist lahkuda samal põhjusel.
Rongiliikluse katkestus.
28. märtsil 2022 katkestati Allegro rongiliiklus seoses Vene-Ukraina sõjaga määramata ajaks.
Vene tänav (Tartu)

Vene tänav on tänav Tartus.
See asub Ülejõe linnaosas, ühendades Vabadussilda Narva maanteega.
Tänav on umbes 270 meetri pikkune.
Gorž

Gorž (prantsuse keeles "gorge", tähenduses 'kurk' või ka 'kuristik') on kindlusehitise tagaosa.
Lahtine gorž.
Üldjuhul on gorž lahtine (bastioni, raveliini, lüneti, fleši, redaani puhul). 
Kaetud gorž.
Gorž võib olla kaetud kaitsevalli või -müüriga (goržimüür), mis on enamasti nõrgem põhivallist või -müürist, samuti lihtsalt taraga.
Tallinna Kalaranna fordi gorž.
Kalaranna fordi põhiehitised on erandlikud just selle poolest, et gorži ehitatud hoone (goržihoone) on oluliselt tugevam ja paremini relvastatud kui vaenlase rünnakupoolne fordi põhiosa (antud juhul flešš).
Eritlemata gorž.
Kindlusehitis võib ka igast küljest, ka goržist, olla kaetud ühesuguse kaitsevalli või -müüriga (reduudi puhul). Sellise ehitise lahtine (katmata) ühenduskäik on samuti gorž, kaetud käik on potern.
35 (Tallinna bussiliin)

&lt;noinclude&gt;
Tallinna bussiliin 35 sõidab Tallinnas Seli asumi ja Pelguranna vahel. 
Liin on tähtis ühendus kesklinnaga Mahtra, Punase ja Smuuli tänava elanike jaoks. Liin on käigus iga päev ja graafiku järgi on kõik väljumised kõikidel nädalapäevadel lõõtsbusside teenindada. Sõiduaeg Selist kesklinna on tipptunnil 28 minutit, kesklinnast Selisse 27 minutit. Väljumised 18-27 minuti tagant
Trombonist

Trombonist ehk tromboonimängija on instrumentalist, kes kasutab heliloomingu esitamiseks trombooni.
Eesti Fonogrammitootjate Ühing

Eesti Fonogrammitootjate Ühing (lühend EFÜ) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab nii Eesti kui ka välismaiseid fonogrammitootjaid. Organisatsioon loodi 9. märtsil 1998. EFÜ kuulub Rahvusvahelisse Fonogrammitootjate Föderatsiooni ("International Federation of the Phonographic Industry"; "IFPI").
Eesti Fonogrammitootjate Ühing tunnustab silmapaistvamaid eesti muusikuid igal aastal väljaantavate Eesti muusikaauhindadega.
Alexela kontserdimaja

Alexela kontserdimaja (alates 12. aprill 2018; kuni maini 2014 "Nokia kontserdimaja", 2014–2018 "Nordea kontserdimaja") on kontserdi-, teatri- ja konverentsikeskus Tallinnas Solarise keskuse kõrval Estonia puiestee 9 (peasissekäiguga Rävala puiestee poolt).
2009. aasta oktoobris avatud hoones asuv suur saal mahutab kuni 1830 inimest, neist parteris 1029, esimesel rõdul 493 ja teisel rõdul 308.
Kontserdimaja nulltasandi fuajees asub 70 inimest mahutav Teatrikohvik.
Keskuse maa-aluses parklas on kohti 233 autole. Parklat haldab EuroPark.
Zeitschrift für Semiotik

Zeitschrift für Semiotik on Saksamaal välja antav semiootikaalane teadusajakiri.
Ajakiri on asutatud 1979. aastal. Ajakirja peatoimetaja on olnud pikka aega Roland Posner.
Üksinda

"Üksinda" on Shanoni 2009. aastal välja antud eestikeelne debüütalbum.
Albumi esmaesitlus toimus esmalt Soomes ("Kultuuriareena Gloria") 2009 aasta 27. augustil näitus-kontserdil "The Night of the Seashells". 
Eesti kontsert leidis aset 18. septembril Tallinna klubis Club Von Überblingenis.
Carl Gustav Stein

Carl Gustav Stein (13. juuni / 25. juuni 1836 Võru – 15. mai / 28. mai 1902 Urvaste) oli Eesti vaimulik.
Stein õppis Võrus Heinrich Krümmeri erakoolis. Tartu ülikoolis õppis ta aastatel 1857–1861 kameraalteadusi, filoloogiat ja usuteadust. Töötas aastatel 1862–1863 Võrus Heinrich Krümmeri erakoolis õpetajana. Seejärel täiendas end Erlangeni ülikoolis. Oli aastatel 1864–1865 prooviaastal Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti juures. Ordineeriti 21. veebruaril 1865 Riias õpetajaks.
Oli aastatel 1865–1867 (introdutseeriti Tartus 14. märtsil 1865) Võru praostkonna vikaarõpetaja ning 1867–1902 (introdutseeriti 17. septembril 1867) Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Tema poeg Alfred Gustav Stein oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja, Rakvere Kolmainu koguduse abiõpetaja ning hiljem luterlik vaimulik Stendellis (praegu Oderi-äärse Schwedti linnaosa Uckermarki kreisis Brandenburgi liidumaal) ja Passowis (Uckermarki kreisis Brandenburgi liidumaal).
Sinuni

"Sinuni" on laulja Ott Leplandi teine singel tema teiselt stuudioalbumilt "Laulan ma sind". Sellel teeb kaasa ka Lenna Kuurmaa. Lugu hakati raadiojaamades esitama ja on digitaalselt allalaaditav alates detsembrist 2010. Laulu viisi autor on Ott ise ja sõnad on kirjutanud Maian Kärmas.