Kufstein

Kufstein on linn Austrias Tirooli liidumaal, Kufsteini ringkonna halduskeskus. Rahvaarvuga 18 726 (1. jaanuaril 2016) on see liidumaa pealinna Innsbrucki järel suuruselt teine Tirooli linn. Linna pindala on 39,37 km² ja see asub 499 m kõrgusel merepinnast. Suurim maamärk on Kufsteini kindlus, mida on esimest korda mainitud 13. sajandil.
Asend.
Linn paikneb Tirooli madalikul Inni jõe ääres selle lisajõgede Weißache ja Kaiserbachi suubumiskohas, Baieri (Saksamaal) piiri ääres. Omavalitsuse territoorium ulatub piki Alam-Inntali Brandenbergi Alpide (loodes) ja Kaiseri mägede (edelas) vahel. Kauge Kaisertal oli veel hiljuti viimane asustatud org Austrias, kuhu ei olnud transpordiühendust, enne kui 2006. aastal ehitati maanteetunnel Kufsteinist Ebbsi. Linnast põhjas lahkub Inn Põhja-Lubjakivi Alpidest ja siseneb Baieri Alpide lavamaale. Linna piirkonnas on mitu väikest järve, nagu Pfrillsee, Längsee ja Hechtsee; Egelsee ja Maistaller Lacke on looduskaitsealad.
Omavalitsuskorraldus hõlmab katastrikogukondi Kufstein, Mosbach ja Thierberg; linn ise jaguneb 5 kvartaliks (Zentrum, Sparchen, Weissach, Endach ja Zell).
Majandus.
Kufsteinis asuvad klaasiettevõte Riedel, relvaettevõte Voere ja tekstiilmatte tootev ettevõte Kleen-Tex.
Kufsteinis asub ka Kufsteini rakenduskõrgkool, mis pakub ettevõtlusharidust ja on rahvusvaheline vahetuskeskus.
Transport.
Kufsteinis on 2 väljapääsu piki A12-kiirteed ("autobahn") Innsbruckist Rosenheimi.
1876. aastal avatud Kufsteini raudteejaam moodustab osa Alam-Inntali raudtee lõigust Brenneri teljel Münchenist Veronasse.
Festungsbahn on funikulaarraudtee, mis ühendab linnakeskust Kufsteini kindlusega.
Ajalugu.
Arheoloogilised leiud Tischoferi koopas Kaisertalis näitavad piirkonna asustatust rohkem kui 30 000 aastat tagasi, vanimad jäljed inimasustusest Tiroolis. Liidendatuna aastal 15 eKr Rooma riiki, moodustas Inni jõgi piiri Rooma "Raetia" ja "Noricumi" provintside vahel.
Kirikut Caofsteinis on esmamainitud 788. aasta dokumendis, mille on välja andnud piiskop Arn Salzburgist. Sel ajal oli Alam-Inntal Baieri valduste osa Agilolfingist hertsog Tassilo III alluvuses, kelle Karl Suur kukutas ja asemele pani prefekt Geroldi. Kindlust on esimest korda dokumenteeritud 1205. aastal kui Regensburgi piiskopi ja Baieri hertsogi valdust.
14. sajandi alguses andis Wittelsbachist keiser, ka Baieri hertsog, Ludwig IV Kufsteini kodanikele kohtupidamise õiguse. Kufstein läks 1342. aastal Tirooli krahvkonnale, kui see oli pulmakingiks krahvinna Margaretele tema abikaasalt, keiser Ludwigi pojalt Ludwig Brandenburglaselt. Siiski läks see pärast Margarete surma 1369. aastal Baierile tagasi. Baieri hertsog Stephan III andis Kufsteinile 1393. aastal linnaõiguse, selle tähtsuse tõttu kauplemis- ja sildumispunktina Inni jõel. Alates 1415. aastast ehitas tema poeg ja järglane hertsog Ludwig VII kindluse suuresti ümber ja laiendas seda.
Strateegiliselt olulise Kufsteini piirikindluse valdus jäi vaidlusaluseks. 1504. aastal kasutas Habsburgist keiser Maximilian I ära Landshuti pärilussõda Baieri Wittelsbachide dünastias: tema Austria väed piirasid linna ümber ning Riigipäeval Kölnis järgmisel aastal otsustas keiser Kufsteini territooriumite loovutamise Habsburgide Tirooli maadele. Maximilian lasi kindlusele rajada silmapaistva "Kaiserturmi" torni, mis valmis 1522. aastal.
Hispaania pärilussõja ajal piirasid Baieri väed kuurvürst Maximilian II Emanueli juhtimisel 1703. aastal taas kindlust, sellest hoolimata kinnitati Austria valdusi Ilbersheimi lepinguga järgmisel aastal. Pärast Kolmanda koalitsiooni sõda kingiti Kufstein 1805. aastal Pressburgi rahuga taas kord äsjaloodud Baieri kuningriigile ja 1809. aasta Tirooli mäss purustati Baieri armee poolt. 1813/1814. aastal läks see lõplikult Austria keisririigile.
19. sajandil muudeti Kufsteini kindlus kinnipidamiskohaks poliitilistele vangidele, nagu Ungari lindprii Sándor Rózsa, kes veetis siin mitu aastat enne lõplikku armuandmist 1868. aastal. Linna majanduslik areng paranes otsustavalt Alam-Inntali raudteeliini avamisega 1858. aastal.
Teise maailmasõja lõpupäevadel sai ajalooline südalinn kannatada liitlaste pommirünnakutes. Pärast sõda okupeerisid Kufsteini Prantsuse ja Ameerika väed; see oli Prantsuse sektori ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsiooni ümberasustatud isikute laagri paik.
Vaatamisväärsused.
Tänu pikale ajaloole on Kufsteini linnas rohkesti vaatamisväärsusi.
Meedia ja kunst.
Film ja televisioon.
Paiku Kufsteinis ja selle ümbruses on kasutatud mitmes filmis ja telesaates: "Saatus" (1942), "Mäekristall" (1949), "Sinihabe" (1951), "Valged varjud" (1951), "Das letzte Aufgebot" (1953), "Lendav klassiruum" (1954), "Graf Porno und die liebesdurstigen Töchter" (1969), "Vanessa" (1977), "Sachrang" (1978), televisiooni dokumentaalsari "Bilderbuch Deutschland" (1996), "Da wo das Glück beginnt" (2006), "Da wo es noch Treue gibt" (2006) ja "Da wo die Freundschaft zahlt" (2007).
Muusika.
Heino laul "Das Kufsteinlied" on Kufsteinist. Franzl Langi laul on "Kufstein-lied".