tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Amy Deasismont

Amy Linnéa Deasismont (sünninimi Amy Diamond; sündinud 15. aprillil 1992 Norrköpingis Rootsis) on rootsi poplaulja.
Tema isa on inglane ja ema rootslane. Oma elu esimesed neli ja pool aastat elas ta Inglismaal.
Tema suurimad hitid on "What's in It for Me?", "Welcome to the City" ja "Shooting Star" (kõik 2005). Laulu "What's in It for Me" eest sai ta kõigi aegade noorimana Põhjamaade muusikaauhinna.
Esimene teledebüüt toimus 2000. aastal, mil neiu osales kodumaa muusikatalentide saates "Småstjärnorna" ehk "Small Stars" ('Väikesed tähed'). Aastate jooksul on Amy Diamond kokku käinud läbi kaheksa talendikonkurssi (näiteks "Super troupers" TV4's ja "Minimelodifestivalen"), millest seitsmel korral võiduga naasnud. Talendivõistluste žüriiliikmed on Amy kohta öelnud, et viimasel on parem ja tugevam hääl kui originaalartistidel, kelle lugusid tüdruk laulnud on.
Kui Amy 12-aastaselt ühel järjekordsel talendikonkursil osales, oli auhinnaks plaadisalvestusvõimalus. Pärast seda märkas teda firma Bonnier Music ja sõlmis temaga plaadilepingu. Kui Amy debüütsingel "What's in it for me" raadiosse jõudis, oli see tohutu promo ja pärast kaht nädalat oli tema hitt Music Control (muusikaedetabel) Top 10's.
Amy sündis Rootsis aastal 1992, kuid elas kuni nelja ja poole aastaseks saamiseni hoopiski Inglismaal, sest tüdruku isa Lee on inglane. Ema Chrisbethi soontes voolab rootsi veri ja praegu elavad nad Rootsis. Amyl on neli õde (Danielle, Lisa, Holly ja Lily) ja üks vend (Charlie). Amy Diamond räägib soravalt nii inglise kui ka rootsi keelt. Inglise keelt saab tüdruk praktiseerida oma isaga, kuid viimane on võimeline ka rootsi keeles rääkima.
Hankensbüttel

Hankensbüttel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 34,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4385 inimest. Vald paikneb umbes 25 km Uelzenist lõunas ja 30 km Gifhornist põhjas. Valda kuuluvad Alt Isenhageni, Emmeni ja Hankensbütteli küla.
Ajalugu.
Hankensbüttelit on esmamainitud 1051. aastal nimega "Honengesbuthele". Dokumendi on väljastanud Heinrich III. Sel ajal omas piirkonda Saksi dünastia Billungid.
Obernholz

Obernholz on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 37,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 889 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Bottendorf, Steimke, Schweimke, Wettendorf, Wentorf ja Wierstorf.
Sprakensehl

Sprakensehl on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 83,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1242 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Behren, Blickwedel, Bokel, Hagen, Masel, Sprakensehl ja Zittel.
Steinhorst (Alam-Saksi)

Steinhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 57,78 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1276 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Auermühle, Lüsche, Räderloh ja Steinhorst.
Calberlah

Calberlah on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 27,64 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4967 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Allenbüttel, Allerbüttel, Brunsbüttel, Calberlah, Edesbüttel, Jelpke ja Wettmershagen.
Mari Juuse

Mari Juuse (sündinud Päss, 18. detsember 1843 Jõuga küla, Iisaku vald – 1944 Kruusi talu, Tammetaguse küla, Iisaku vald) oli pikaealine eestlane, kes elas 100 aasta ja 8 kuu vanuseks. Enne surma oli ta Virumaa vanim elanik. Tema abikaasa suri 32 aastat varem. Mari Juuse ema elas rohkem kui 90-aastaseks (sugulaste hulgas oli olnud teisigi, kes elanud vanemaks kui 90-aastaseks).
Tal oli 7 last: 3 poega (kõik olid 1944. aastaks surnud, ka 3 pojapoega olid selleks ajaks surnud) ja 4 tütart (noorim tütar oli 1944. aastal 60-aastane).
Elulugu.
Mari Juuse jäi noorelt vaeslapseks. Elatise teenimiseks asus 8-aastaselt tööle Tärivere mõisas: peksis vartadega reht. Käis leeris kolmes perioodis, kokku 9 nädalat. Kolm nädalat käinud ta Iisakus köstri juures, seejärel kuus nädalat Jõhvis õpetaja juures (seegi toimus kahes osas: kolm nädalat kevadel ja kolm sügisel). Leeriõpetus olevat osutunud sel ajal rohkem tööteenistuseks kui õppeajaks: "leerilapsed ropsinud ja ketranud linu, kudunud kangaid ja teinud igasuguseid muid ettetulevaid töid kirikumõisas".
Mõne aja õppis koolis Koldemäe külas (kus üks talupidaja andis teatud päevadel lastele koolitunde). Võõrasisa sunnil abiellus (arvatavasti Lipniku külas) 18-aastaselt Jüri Juusega, laulatus toimus Jõhvi kirikus. Seejärel kolis Varesmetsa külla.
Tammetaguse külas Kruusi talus elas ta üle 50 aasta.
Mari Juuse on maetud Iisaku kalmistule.
Isenbüttel

Isenbüttel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 18,65 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6416 inimest. Vald paikneb umbes 6 km Gifhornist kagus ja 20 km Braunschweigist põhjas.
Ribbesbüttel

Ribbesbüttel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 24,51 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2015 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Ausbüttel, Druffelbeck, Ribbesbüttel, Vollbüttel ja Warmbüttel.
Wasbüttel

Wasbüttel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 6,51 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1889 inimest.
Hillerse

Hillerse on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 24,09 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2473 inimest. Valda kuuluvad Hillerse ja Volkse külad.
Aia tänav (Viljandi)

Aia tänav on tänav Viljandi linnas Kivistiku linnaosas.
See algab Tartu tänavalt ja laskub Karja tänavale. Tänava pikkus on 148 m.
Allika põik

Allika põik on tänav Viljandi linnas.
Tänav ühendab Allika ja Pihlaka tänavat. Tänava pikkus on 217 m.
Allika tänav (Viljandi)

Allika tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav saab alguse Carl Robert Jakobsoni tänaval, ristub Allika põik, Uus, Kalda puiestee ja Juhan Kunderi tänavaga ning lõppeb Kaevu tänaval. Tänava pikkus on 358 m.
Leiferde

Leiferde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 27,88 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4339 inimest. Valda kuuluvad Dalldorfi ja Leiferde külad.
Meinersen

Meinersen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 53,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8147 inimest. Vald paikneb Okeri ja Alleri jõe vahel, umbes 12 km Gifhornist läänes ja 25 km Cellest kagus. Valda kuuluvad järgmised külad: Ahnsen, Böckelse, Hardesse, Höfen, Hünenberg, Meinersen, Ohof, Päse, Seershausen, Siedersdamm ja Warmse.
Gordon Neufeld

Gordon Neufeld (sündinud 1946) on teaduste doktor ja Kanada arengu psühholoog ja raamatu “Hoidke kinni oma lastest: miks on see vajalik rohkem vanematele kui noorukitele” ("Hold on to Your Kids: Why Parents Need to Matter More Than Peers", kaasautor Kanada arts, psühholoog Gabor Maté). Raamat on tõlgitud juba enam kui kümnesse keelde, s.h vene keelde. Neufeldi lähenemine (kiindumuspõhine arengumudel) põhineb John Bowlby kiindumuse teooria sõnastusel. Neufeld töötas välja kiindumuse teooria, mis hõlmab suhtevõime arendamise kuut etappi, polarisatsioonikonstruktsiooni, mis seletab nii häbelikkust kui ka eraldumist, mis kui enda kaitsmine. Tema kiindumusmudel on universaalne mõlemast küljest, nii selle rakendamisel (nii täiskasvanutele kui lastele) kui selle rakendamisel (koolis ja kodus).
Lisaks on ta Gordon Neufeldi Instituudi (Neufeld Institute) asutaja Vancouveris. Kanada instituut pakub personaalseid hariduslikke programme spetsialistidele ja lastevanematele. Kuid korraldab ka ettekandeid, kursusi ja koolitusi, sh videokoolitusi. Õppetöö toimub inglise, prantsuse, saksa, hispaanija, heebrea, rootsi ja vene keeles.
Anton Irve tänav

Anton Irve tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav algab Hiie puiesteelt, ristub Toome tänavaga ja lõpeb Riia maanteel. Tänava pikkus on 241 m.
Tänavaga külgneb Viljandi Toome kalmistu.
Ajalugu.
Viljandi linnavolikogu kinnitas 13. novembril 1922 tänava nimeks Vabadussõjas langenud kapten Irve mälestuseks Irve puiestee.
Nõukogude okupatsiooni ajal, 1940. aastal muudeti tänav kommunist Nikolai Kirchbaumi nimeliseks.
1989. aastal taastati nimi kujul Kapten A. Irve tänav.
2004. aastal viidi nimi kohanimeseadusest ja Vabariigi Valitsuse määrusest „Pühendusnimede määramise kord“ lähtuvalt kujule Anton Irve tänav.
Edela tänav (Viljandi)

Edela tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 268 m.
Eha tänav (Viljandi)

Eha tänav on tänav Viljandi linnas.
Väikeselt tänavalt algava, Posti tänavaga ristuva ja Carl Robert Jakobsoni tänavani kulgeva tänava pikkus on 164 m.
Posti tänavaga külgneval Eha tänav 5 krundil asuv haljasala on tuntud kui Ehasalu park. Krundil varem asunud linna vaestemaja lammutati sügisel 1935 ja kevadel 1936.
Kuni 1922. aastani oli tänava nimi Projekti.
Müden (Aller)

Müden (Aller) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 67,27 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5421 inimest. Vald paikneb Alleri ja Okeri jõe kokkujooksukohas. Valda kuuluvad järgmised külad: Bokelberge, Brenneckenbrück, Dieckhorst, Ettenbüttel, Flettmar, Gerstenbüttel, Gilde, Hahnenhorn ja Müden.
Heina tänav (Viljandi)

Heina tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 635 m.
Hiie puiestee

Hiie puiestee on tänav Viljandi linnas. Viljandi linnavolikogu kinnitas selle nime 13. novembril 1922.
Hiie puiestee algab Reinu teelt, läbib kõrgendikul asuva männituka ja lõpeb Huntaugu ja Anton Irve tänavaga ristudes. 
Tänava pikkus on 469 m. See on tähistatud kui jalgratta- ja jalgtee. Tänava Valuoja nõlva poolne külg on roheala, kus asub Viljandi Hiie kalmistu.
Tänava algul asuvad üksikud hooned, nende hulgas on Viljandi mõisa töölistemajad koos kõrvalhoonetega. 2014. aastal müüdi enampakkumisel kolme Hiie puiestee krundi hoonestusõigus ja neile ehitati elamud.
Huntaugu tänav

Huntaugu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 456 m.
Ida tänav (Viljandi)

Ida tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 334 m.
Johann Köleri tänav (Viljandi)

Johann Köleri tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 265 m.
Kaalu tänav

Kaalu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 323 m.
Kagu tänav (Viljandi)

Kagu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 230 m.
Kalda puiestee (Viljandi)

Kalda puiestee on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 802 m.
Kalevi tänav (Viljandi)

Kalevi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav algab Vaksali tänavalt, ristub Itaalia ja Vene tänavaga, Tallinna–Viljandi raudteega, Raudtee tänavaga ning lõppeb Tööstuse tänaval. Kuni Vene tänavani on tänav ühesuunaline. Raudteeliini ületamine on võimalik ainult jalakäijatele. Tänava pikkus on 622 m.
Kalevi tänav 32 asuv maja on kuulunud Hans Pöögelmannile.
Kalvi tänav

Kalvi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 379 m.
Kanepi tänav (Viljandi)

Kanepi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 590 m.
Karja tänav (Viljandi)

Karja tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 482 m.
Kase tänav (Viljandi)

Kase tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 667 m.
Kastani tänav (Viljandi)

Kastani tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 680 m.
Kauge tänav (Viljandi)

Kauge tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 714 m.
Kesk-Kaare tänav (Viljandi)

Kesk-Kaare tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 857 m.
Keskuse tänav (Viljandi)

Keskuse tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav ühendab Carl Robert Jakobsoni ja Uus tänavat. Tänava pikkus on 153 m ja see valmis 1998. aastal.
Kevade tänav (Viljandi)

Kevade tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 862 m.
Kirsi põik

Kirsi põik on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 183 m.
Kirsi tänav (Viljandi)

Kirsi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 752 m.
Kivi tänav (Viljandi)

Kivi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 223 m.
Kodu tänav (Viljandi)

Kodu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 520 m.
Puuluup

Puuluup on 2014. aastal loodud Eesti "nu-folk"-ansambel, milles mängivad Ramo Teder (sooloartistina tuntud ka kui Pastacas) ja antropoloog Marko Veisson.
Ansambel mängib Hiiu kandleid ning kasutab luupereid ja muid efektiplokke (toimub helide või meloodiakatkete kordamine elektrooniliste abivahenditega). Esinejad ise nimetavad ansambli stiili "neozombipostfolgiks" põhjendusega, et väljasurnud Hiiu kandle mäng on ellu ärganud ja esineb zombina. 
Puuluubi muusika kõlab pärimuse ja uute muusikastiilide piiril, suhestudes maailmamuusika, "underground"'i ja popiga. Ansambel on Viljandi pärimusmuusika festivalil pidev esineja alates 2015. aastast.
Ansambel on esinenud paljudes riikides nii suurfestivalidel kui ka üksikkontsertidel.
Eurovisioonil.
Puuluup ja 5MIINUST võitsid koos lauluga "(Nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi" lauluvõistluse Eesti Laul 2024. 2024. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös teises poolfinaalis osalenud Eestile (5MIINUST ja Puuluup) kuulus kuues koht (hääletasid televaatajad), mis tagas finaalikoha. Finaalis saavutati 20. koht (televaatajate hääletusel 13. koht).
Kolde tänav (Viljandi)

Kolde tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 265 m.
Kopli tänav (Viljandi)

Kopli tänav on umbtänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 204 m.
Kreegi tänav (Viljandi)

Kreegi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 448 m.
Kõpu tänav

Kõpu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 201 m.
Köstri tänav

Köstri tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav algab Vaksali tänavalt, ristub Lille, Vahe ja Vene tänavaga ning lõppeb umbtänavana Tallinna–Viljandi raudteeliini ääres. Tänava pikkus on 606 m. 
Nõukogude ajal kandis tänav Linnase tänava nime.
Külvi tänav (Viljandi)

Külvi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 690 m.
Künni tänav (Viljandi)

Künni tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 440 m.
Lennuki tänav (Viljandi)

Lennuki tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 230 m.
Leola tänav

Leola tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 1950 m.
Lille tänav (Viljandi)

Lille tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 230 m.
Lina põik

Lina põik on umbtänav Viljandi linnas.
Tänav algab Lina tänavalt ja suundub idakirdesse. Tänava pikkus on 95 m.
Lina tänav (Viljandi)

Lina tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 857 m.
Loode tänav (Viljandi)

Loode tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 520 m.
Looga tänav (Viljandi)

Looga tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 710 m.
Luha tänav (Viljandi)

Luha tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 181 m.
Lõikuse tänav (Viljandi)

Lõikuse tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 472 m.
Lõuna tänav (Viljandi)

Lõuna tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 459 m.
Lääne tänav (Viljandi)

Lääne tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 389 m.
Lühike tänav (Viljandi)

Lühike tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav algab Tartu tänavalt, tõuseb mäkke ja lõpeb trepiga, mis viib Õuna tänavale.
Tänava pikkus on 100 m. Kümme Viljandi tänavat on Lühikesest tänavast lühemad, neist kõige lühem on 69 m pikk Nisu tänav.
Maasika tänav (Viljandi)

Maasika tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav algab Uueveski teelt, ristub Vabarna, Pirni ja Kirsi tänavaga ning lõppeb Oja teel. Tänava pikkus on 965 m.
Mai tänav (Viljandi)

Mai tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 420 m.
Marmori tänav

Marmori tänav on umbtänav Viljandi linnas.
Tänav saab alguse Vene tänavalt, suundub läände ja lõppeb Tallinna–Viljandi raudteeliini ligidal. Tänava pikkus on 93 m.
Metsküla tee

Metsküla tee on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 470 m.
Mooni tänav (Viljandi)

Mooni tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 472 m.
Mureli tänav (Viljandi)

Mureli tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 511 m.
Männi tänav (Viljandi)

Männi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 222 m.
Männimäe tee

Männimäe tee on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 820 m.
Niidu tänav (Viljandi)

Niidu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 270 m.
Nisu tänav (Viljandi)

Nisu tänav on umbtänav Viljandi linnas Kantreküla linnaosas.
Tänav saab alguse Vene tänavalt, suundub läände ja lõpeb Tallinna–Viljandi raudteeliini ligidal. 
Nisu tänav on Viljandi kõige lühem tänav ja on 69 m pikk. (Pikkuselt järgmine on Kraavi tänav — 82 m.)
Näituse tänav (Viljandi)

Näituse tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 411 m.
Näituse põik

Näituse põik on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 112 m.
Paala tee

Paala tee on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 1630 m.
Paistu tänav

Paistu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 180 m.
Paisu tänav (Viljandi)

Paisu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 332 meetrit.
Papli tänav (Viljandi)

Papli tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 524 m.
Pargi tänav (Viljandi)

Pargi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 469 m.
Pihlaka tänav (Viljandi)

Pihlaka tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 358 m.
Piiri põik

Piiri põik on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 327 m.
Piiri tänav (Viljandi)

Piiri tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 880 m.
Pirni tänav (Viljandi)

Pirni tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 458 m.
Planeedi tänav (Viljandi)

Planeedi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 387 m.
Ploomi tänav (Viljandi)

Ploomi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 517 m.
Puiestee tänav (Viljandi)

Puiestee tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 333 m.
Põhja puiestee (Viljandi)

Põhja puiestee on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 1086 m.
Põltsamaa tee

Põltsamaa tee on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 1039 m.
Pärnu maantee (Viljandi)

Pärnu maantee on tänav Viljandi linnas.
Tänav on osa Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maanteest.
Tänava pikkus on 1201 m.
Raua tänav (Viljandi)

Raua tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 1714 m.
Raudtee tänav (Viljandi)

Raudtee tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 390 m.
Ravila tänav (Viljandi)

Ravila tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 366 m.
Rehe tänav (Viljandi)

Rehe tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 677 m.
Roheline tänav (Viljandi)

Roheline tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 334 m.
Roo tänav (Viljandi)

Roo tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 247 m.
Savi tänav (Viljandi)

Savi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 220 m.
Suur-Kaare tänav (Viljandi)

Suur-Kaare tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 1752 m.
Suve tänav (Viljandi)

Suve tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 174 m.
Sõstra tänav (Viljandi)

Sõstra tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 395 m.
Talli tänav

Talli tänav on tänav Viljandi linnas.
Talli tänav ühendab Hariduse tänavat ja Tasuja puiesteed.
Tänava pikkus on 290 m.
Tammela tänav

Tammela tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 186 m.
Tare tänav (Viljandi)

Tare tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 233 m.
Toome tänav

Toome tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 1117 m.
Turu tänav (Viljandi)

Turu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav saab alguse Tallinna tänavalt, ristub Kaalu tänavaga ja lõppeb Leola tänaval. 
Tänava pikkus on 347 m.
Adenbüttel

Adenbüttel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 13,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1734 inimest. Valda kuuluvad Adenbütteli ja Rolfsbütteli külad.
Adenbüttel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Suuremad linnad ümbruskonnas on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.
Ajalugu.
Adenbüttelit on esmamainitud 1226. aastal. 1619. aastal püstitati kirik, mille alusplaate saab veel tänapäevalgi näha. 20. sajandi esimesel poolel oli küla lähedal potasekaevandus.
Tähe tänav (Viljandi)

Tähe tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 256 m.
Tööstuse tänav (Viljandi)

Tööstuse tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 434 m.
Uku tänav (Viljandi)

Uku tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 485 m.
Vabarna tänav

Vabarna tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 147 m.
Vahe tänav (Viljandi)

Vahe tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 519 m.
Vahtra tänav (Viljandi)

Vahtra tänav on umbtänav Viljandi linnas.
Tänav saab alguse Kastani tänavalt. Tänava pikkus on 255 meetrit.
Valuoja puiestee

Valuoja puiestee on tänav Viljandi linnas, Kantreküla linnaosas.
Tänava pikkus on 1730 m.
Vana-Vaksali tänav

Vana-Vaksali tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 334 m.
Veere tänav (Viljandi)

Veere tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 588 m.
Vene tänav (Viljandi)

Vene tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 574 m.
Vikerkaare tänav (Viljandi)

Vikerkaare tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 494 m.
Vilja tänav (Viljandi)

Vilja tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 376 m.
Väike-Kaare tänav (Viljandi)

Väike-Kaare tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 788 m.
Õie tänav (Viljandi)

Õie tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 425 m.
Martin Määr

Martin Määr (4. jaanuar 1874 Videviku talu, Kurla, Kabala vald, Viljandimaa – 4. märts 1947) oli eesti piimandustegelane ja esimene piimanduskonsulent.
Elulugu.
Õppis Vaikna ja Mõõrioja algkoolides ning Olustvere kihelkonnakoolis. 1893. aastal lõpetas õpetajakutsega Molodetšina õpetajateseminari (Vilno kubermangus).
Töötanud mõnda aega õpetajana, siirdus ta üle piimandusele, sooritades piimanduspraktika Olustvere mõisa piimatalituses. Erihariduse piimanduse alal omandas ta Jedimonovi I järgu piimanduskoolis (endises Tveri kubermangus), mille lõpetas 1897. aastal. 1911 - 1912 õppis põllumajanduse ja piimanduse kursustel ja professor Karl Happichi bakterioloogia- ja piimahügieeni kursustel. Täiendas end ka Taanis, Saksamaal Allgäus, Šveitsis ja Kuressaares Schlupi emmentalijuustu vabrikus. Pärast mitmetes kohtades töötamist Venemaal, Poolas ja Leedus siirdus ta 1913. aastal P. K. Estonia teenistusse, kus ta töötas osakondade juhina ja instruktorina. Vahepeal oli Martin Määr Põllutööministeeriumi teenistuses, piimanduskoolide juhataja Kuremaal ja erainete õpetaja Õisus ning siirdus hiljem taas konsulendiks. 1933. aastal kutsuti ta Tallinna Eesti Majandusühisusse piimandusmasinate müügiosakonna korraldajaks ja piimanduse eriteadlaseks. Kui Tallinna Eesti Majandusühisus 1940. aastal ühendati Tallinna Tarbijate Kooperatiiviga (Tallinna Kaubandusühistuga), läks ka Martin Määr automaatselt üle kooperatiivi, kus ta töötas ka 1944. aastal.
Martin Määr maeti 09. märtsil 1947. aastal Tallinna siselinna kalmistule.
Itaalia tänav

Itaalia tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav ühendab Vaksali ja Kalevi tänavat ning selle pikkus on 205 m.
Ajalugu.
1918. aastal kandis tänav Itaalia tänava nime, kuid see muudeti pärast Teist maailmasõda Side tänavaks.
2018. aastal muudeti tänava nimi taas Itaalia tänavaks.
Digihumanitaaria

Digihumanitaaria (ingl "digital humanities") on infotehnoloogia ja humanitaarteaduste kokkupuutevaldkond, mida võib määratleda kui digiajastu tehnoloogiliste võimaluste kasutamist humanitaarses teadustöös.
Digihumanitaaria nõuab praktilisi oskusi andmeanalüüsi, digirakenduste kasutamise ja programmeerimise kohta ning teadmisi digitaalsetest kultuurinähtustest, digiühiskonnast jm.
Tallinna Ülikoolis õpetatakse digihumanitaariat bakalaureuseastme kõrvalerialana. Tartu Ülikoolis saab digihumanitaaria kursusi saab võtta eesti ja soome-ugri keeleteaduse magistriastme valikmoodulina või üksikkursustena.
Rehe tänav

Rehe tänava all võidakse silmas pidada
Juri Stojanov

Juri Nikolajevitš Stojanov (vene keeles Юрий Николаевич Стоянов; sündinud 10. juulil 1957 Tarutõne rajoonis Odessa oblastis Ukraina NSV-s) on vene näitleja (teatri- ja filminäitleja), humorist, parodist ja muusik, Venemaa rahvakunstnik. 
Ta on isa poolt bulgaarlane, ema poolt venelane. Ta lõpetas 1978. aastal Moskvas GITIS-e. Aastatel 1978–1995 töötas ta Peterburi Suures Akadeemilises Draamateatris. Üldrahvaliku tuntuse tõi talle televisioonis näidatud sketšisari "Gorodok", mille ta lõi koos Ilja Oleinikoviga (1947–2012; sari kestis 1993–2012). 
Stojanov on mänginud enam kui 80 mängufilmis (1974–2022). 
Nooruses tegeles Stojanov vehklemisega ja on saanud sellel alal NSV Liidu meistersportlaseks.
Koivaliina kirik

 
Koivaliina kirik oli luteri kirik Lätis Smiltene piirkonnas Koivaliinas. See oli Koivaliina kihelkonnakirik.
Ajalugu.
Aastal 1238 rajati Koivaliinasse esimene kirik, mis oli ühtlasi Atsele ordulinnuse linnusekabeliks, ehkki asus linnusest väljaspool asulas. Aastast 1613 on esimesi teateid sealsest luteri kirikust, mis oli puidust. Aastal 1627 ehitati selle asemele uus hoone, mille asemele aga Põhjasõja eel aastal 1699 uus hoone püstitati. See ei pidanud kaua vastu; selle põletasid Vene väed aastal 1702. Järgmine kirikuhoone valmis aastal 1721, mille aastal 1781 asendas uus kirikuhoone. Selle juurde rajati aastal 1844 ka Koivaliina kalmistu.
Aastal 1892 valmis esimene kivist kirikuhoone, mille arhitekt oli Jānis Brauns. Hoone oli uusgooti stiilis, selle kümme akent olid ehitud vitraažidega ja kahe poolega altari altarimaalid olid Raffaeli ja da Vinci maalide koopiad. Kiriku 14 registriga orel oli valmistatud Frankfurdis. Ehitus läks maksma 22 500 kuldrubla, millest 12 000 annetas Koivaliina mõisa omanik Charlotte von Wulf. Mõisa poolt tulid ka kiriku ehitusmaterjalid, valla poolt tööjõud. Selle hoone hävitasid aastal 1944 taganevad Saksa väed.
Nõukogude perioodil kasutas sealne kogudus jumalateenistusteks nii Koivaliina kirikumõisa ruume kui ka aastal 1881 rajatud Mikuzi vennastekoguduse palvemaja. Pärast Läti taasiseseisvumist on kogudus saanud oma maja, samuti on kasutatud Vidaga koolimaja ruume.
Juba aastal 1994 tekkis kogudusel oma kiriku rajamise plaan. Aastal 2008 alustati uue kiriku rajamist. Ehitustööde kogumaksumuseks on kavandatud 285 000 eurot ja selle tarbeks on käimas korjandus.
Marko Paslavski

Marko (Markijan Grigori) Paslavski (inglise keeles Mark Gregory Paslawsky), 16. jaanuar 1959 Manhattan – 19. august 2014 Ilovaiski lähistel) oli Ameerika Ühendriikide ja Ukraina sõjaväelane. 
Elulugu.
Ta lõpetas 1981. aastal West Pointi akadeemia ja arvati 1991. aastal erru majori auastmes. Ukrainas sai temast pataljoni „Donbass“ reamees. Hukkus Ilovaiski lahingus 2014. aasta augustis.
Omnibuss

Omnibuss on endisaegne hobuste veetav ühistranspordivahend linnatänavatel sõitmiseks. 
Prantsuse pankuri ja poliitiku Jacques Lafitte'i (1767–1844) välja töötatud ja hobuste veetav omnibuss vedas 1819. aastal Pariisis korraga kuni 50 inimest. Selle kasutamine aitas vältida linna mudaseid tänavaid. Saanud sellest inspiratsiooni, pani londonlane George Shillibeer 1829. aastal aluse omnibussi ehk paljuistmelise hobusõiduki esimesele regulaarliinile Londonis.
Juba 1832. aastal oli Londonis omnibussiliikluse korraldajate vahel nii tugev konkurents, et võisid teha marsruudil sõitjate sisenemiseks ja väljumiseks peatusi kõikjal. Kaitsmaks end röövlite ja taskuvaraste eest hakkasid reisijad omnibussi ootamiseks kogunema sobivates kohtades väikestes gruppides. Nii tekkisid nüüdisaja mõistes ühissõidukite peatused. Ühistransport muutus Londonis ja Pariisis sedavõrd populaarseks, et levis suhteliselt kiiresti ka teistesse suurlinnadesse.
Omnibussiliiklusest Tallinnas.
Tallinna ühistranspordis hakkasid omnibussid etendama teatud rolli 19. sajandi keskpaigas. Väidetavalt liikus 1849. aasta suvel omnibuss kesklinnast Kadrioru Supelsalongini. Pole teada, kas omnibussiliiklus Kadriorgu toimis kõigil järgnevatel aastatel, kuid 1880. aastatel oli liiklus sellel marsruudil suhteliselt regulaarne. 1888. aastal lõpetati omnibussiliiklus kesklinnast Kadriorgu, kuna sõitjate teenindamise võttis üle hobutrammiliin. Kadriorust Pirita-Kosele liikus omnibuss viis korda päevas.
1860. aasta kevadel pani Tallinna raehärra Elfenbein liikuma kahe hobusega ekipaaži Raekoja platsilt Kalaranda Elfenbeini supelasutuse juurde. Sõiduk oli mõeldud eelkõige supelasutuse külastajate sõidutamiseks, kuid pileteid müüdi kõigile sõitasoovijatele. Omnibuss võttis peale kaheksa sõitjat ja liikus kindla sõiduplaani kohaselt iga poole tunni järel Raekoja platsilt Kalaranda ja tagasi. Ühissõiduk osutus selle omanikule ebarentaabliks, sügisel omnibussiliin suleti ja lõpetas peagi tegevuse.
Sajandi lõpukümnendil loodi enam-vähem pidevalt töötavad omnibussiliinid ühenduse pidamiseks eeslinnadega. 15. mail 1895 avati omnibussiliin Kloostri värava (Gümnaasiumi tn) juurest Koplisse. Mõni aasta hiljem väljus omnibuss sealt Koplisse isegi kuuel korral päevas ja nii kuni 1914. aastani. Omnibuss ei liikunud talvel ja sügiseti külmade ning vihmaste ilmadega. Tallinna esimesed omnibussid olid suhteliselt primitiivsed – osaliselt lahtised vankrid kahe pika puidust pingiga. Peale mindi tagant nagu hiljem ka esimestele autobussidele.
Suvitushooajal pandi käima omnibussid kesklinna ja suvituspiirkondade vahel ja sajandivahetuseks oli loodud omnibusside abil ühendus kõigi linnalähedaste suvituskohtadega. Tiskresse ja Rannamõisa väljus omnibuss Jaani kiriku juurest kord päevas. Kadriorust Pirita-Kosele viis omnibuss sõita soovijaid päeva jooksul viiel korral. Omnibussiliinide loomiseks Tallinnas oli vaja linnavalitsuse luba samadel alustel, nagu väljastati lubasid voorimeestele. Kopli ja teiste omnibussi linnalähiliinide pidajaks oli ettevõte Privat-Post, mille omnibussipark asus Pärnu maantee ja Liivalaia tänava ristmiku läheduses.
ONG

ONG või Ong või ong võib tähendada järgmist:
Pähksaar

Pähksaar on saar Võrtsjärve lõunaosas. See on Võrtsjärve suurim saar. Saare pindala on 16,4 ha.
Apekalnsi kirik

Apekalnsi kirik on luteri kirik Lätis Alūksne piirkonna Jaunlaicene vallas Opekalnsi külas. Tegemist on merepinnast kõige kõrgemal asuva kirikuga Lätis. Kirik ise ja selle altar, kantsel ning orel on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Kogudus sai alguse aastal 1683. Algne kirik oli puidust. Kihelkonnakirikuks sai see aastal 1732, mil Apekalnsi kihelkond eraldati Aluliina kihelkonnast. Praegust kirikut asuti selle asemele ehitama aastal 1774, samal aastal valmis ka kiriku altar. Kirik valmis aastal 1779. See ehitati 235 meetri kõrgusele Opekalnsi mäele, mille suhteline kõrgus on 35 meetrit. Lisaks altarile asuvad kirikus veel kunstimälestistena kaitse all olevad kiriku orel ja kantsel. Kiriku kroonlühtrid annetati kogudusele aastal 1895. Ernst Glücki eestvedamisel rajati kiriku juurde kaks kalmistut.
Kirikutorn on 23 meetri kõrgune. Kuigi hoone on ehitatud barokkstiilis, on selle interjöör suhteliselt tagasihoidlik ja sisaldab klassitsistlikke elemente.
Nõukogude perioodil läks sealne kogudus laiali ja kirik jäi tühjalt seisma. Sellele vaatamata remonditi hoonet aastail 1954 ja 1988, viimast korda aga aastal 1994. Tänapäeval tegutseb seal Opekalnsi kogudus, mis registreeriti aastal 1991.
Signe

Signe on skandinaavia päritolu naisenimi. See on levinud ka Eestis. Nimi on pärit muinasskandinaavia nimest Sighne, mis on moodustatud sõnadest "sigr" ('võitja') ja "nýr" ('uus').
Nime levik.
Eestis.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Signe 1469 naisel. Signe on Eestis populaarsuselt 130. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Signe vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 32,15 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,23. Signe on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 44). 
Norras.
Norras oli 2012. aastal 5939 naist, kelle eesnimi oli Signe. 2017. aastal oli neid 5740, neist 3009 oli Signe ainuke eesnimi. Signe oli populaarsuselt 112. naisenimi.
Rootsis.
Rootsis hakkas nimi levima 19. sajandi lõpus ja muutus 20. sajandi alguses üheks tavalisemaks naisenimeks. 31. detsembril 2007 elas Rootsis 16 980 isikut, kelle üks eesnimi oli Signe, neist 7853 oli Signe esimene või ainuke eesnimi. 2017. aasta seisuga elas Rootsis 19 634 naist eesnimega Signe, neist 8002 oli see esimene või ainuke eesnimi. Signe oli Rootsis populaarsuselt 104. naisenimi.
Soomes.
Soomes hakkas nimi levima 19. sajandi lõpus ja muutus eriti populaarseks 20. sajandi alguses. 1900–1919 sai eesnime Signe 3498 tüdrukut, 1920–1939 1378 ja 1940–1959 vaid 159 tüdrukut.
Taanis.
Taanis elas 1. jaanuaril 2018 kokku 13 889 naist, kelle eesnimi oli Signe (2015 – 13 661 ja 2017 – 13 793). Taanis on levinud ka nime variant Sine, mis oli 2018. aastal 1954 naise eesnimi. 
Lätis.
Lätis elas 2018. aasta 31. märtsi seisuga 1626 Signe-nimelist isikut.
Zeltiņi kirik

Zeltiņi kirik on luteri kirik Lätis Alūksne piirkonna Zeltiņi vallas Zeltiņi külas. See on Zeltiņi kihelkonnakirik. Hoone on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all.
Esimene kirik ehitati Zeltiņisse 1668. aastal. Toona kuulusid sealsed maad Aluliina kihelkonda ja sealne kirik oli sisuliselt Alūksne kiriku abikirik-kabel. Aastal 1697 allutati see mõneks ajaks Lejasciemsi kihelkonnale.
Praegune kirikuhoone valmis 1823. aastal. Selle projekteeris F. Ziegel. Hiljem kujunes kiriku juurde oma kogudus. Kirikuhoone on tellistest hoone altari kõrval asuva eenduva tiiva ja kaheksanurkse torniga, mida katab barokne tornikiiver. 1902. aastal sai Zeltiņi iseseisvaks kihelkonnaks ja kirikust sai kihelkonnakirik.
1966. aastal võõrandati kirikuhoone koguduselt. Aasta hiljem lammutati kirikutorn ja kirikukell müüdi metallisulatusettevõttele. Oreli sai endale Lēdurga kirik, altarimaalid Alūksne kirik. 1985. aastal hakati kirikuhoonet kasutama laohoonena.
Hoone tagastati kogudusele 1994. aastal. 1995. aastal hakati kirikut remontima, taastati ka torn. Kuna aga hoone oli vahepeal pikka aega hooldamata, on seintest hakanud lubimaterjal välja kristalliseeruma. Kirikus on peetud heategevuskontserte.
Vabatküla

Vabatküla on Eesti kohanimi:
Open Knowledge Estonia

Open Knowledge Estonia on avatud teadmuse eest seisva rahvusvahelise kodanikuühiskonna organisatsiooni Open Knowledge Eesti haru. Open Knowledge Estonia loodi 2016. aasta hilissügisel ning selle eesmärgiks on "tagada info vaba kättesaadavus kõigis ühiskonna kihtides, nii era- kui avalikus sektoris, ning aidata sellega kaasa avatud teadmusühiskonna arengule". Organisatsiooni tegevuse aluseks on avatud teadmuse definitsioon, mis määratleb avatuse infoühiskonna kontekstis lähtuvalt ühemõttelistest juriidilistest ja tehnilistest kriteeriumidest.
Eesti organisatsioon on tegelenud peamiselt avaandmete alase teavitustöö ning partnerlusega era- ning avalikus sektoris ning võitis 2018. aastal riigihanke, millega sai ülesandeks edendada valdkonda kuni aastani 2021. Open Knowledge Estonia koordineerib 2017. aastast rahvusvahelise avaandmete päeva korraldamist Eestis, päeva on alates sellest ajast tähistatud koostöös Wikimedia Eestiga.
Ajalugu.
Organisatsiooni asutamiseks tehti avalik kokkulepe 2016. aasta Arvamusfestivali paneelis, kus osalesid organisatsiooni asutajatest Hille Hinsberg ja Märt Põder. Organisatsiooni kohaliku haru asutamisele eelnes rahvusvahelise Open Knowledge'i asutaja Rufus Pollocki külaskäik Eestisse koos avalike esinemistega Tallinna Ülikoolis ja õiguskantsleri kantselei saalis. Asutamiskoosolek toimus 27. oktoobril 2016 ning asutajaliikmete hulka lisandusid Maarja-Leena Saar ning Tanel Mällo, mittetulundusühingute registrisse kanti organisatsioon 7. detsembril 2016.
Organisatsiooni tegevuse aluseks oleva avatud teadmuse definitsiooni eestindas Märt Põder 2015. aastal ning korraldas 2016. aasta kevadel koostöös Tartu Häkkerikojaga esimese avaandmete päeva tähistamise.
Caetera

Caetera on Austraalia meloodilise "death metal"'i ansambel. See asutati 2011. aastal Brisbane'is.
Tegevus.
Caetera tegevus sai alguse 2011. aastal, kui laiali läks ansambel Embrace Eternity ning kaks selle liiget – Alex Brierley ja Adrian Rosa – asutasid uue ansambli. Nendega liitus peagi pikaaegne sõber, laulja Phil O'Brien. Põhikitarristi rolli omandanud Jackson Price liitus ansambliga 2012. aastal.
2013. aastal avaldas ansambel kaks demolugu Bloodline Festivalil. Lood salvestas ja töötles Nathan Woodrow (Tall Poppy Productions). Demoalbumil ilmunud lugudele "Eviscerate" ja "Insania" salvestati samal aastal ka muusikavideod. Video loole "Insania" filmis Her Name Is Murder Productions esindaja Dave Blackley.
2016. aasta lõpul avaldas Caetera debüütalbumi "Echelon Oblitus", neljast loost koosneva EP.
2017. aasta detsembris Brisbane'is toimunud briti ansambli Paradise Lost kontserdil oli Caetera üks kahest soojendusansamblist.
2018. aastal tekkis Caetera tegevusse paus, ent juba 2019. mais oli ansambel Brisbane'i OdinSONFesti esinejate nimekirjas.
Internet Society Estonia

Internet Society Estonia ehk Netikogukond on rahvusvahelise Internet Society kohalik organisatsioon, mille eesmärk on "esindada Eesti interneti­kasutajaid nende ühiste huvide kaitsel suhtluses kohalikul ja rahvusvahelisel tasandil".
Ajalugu.
Alates 2013. aastast täitis rahvusvahelise Internet Society esinduse rolli Eesti Interneti Kogukond, kuid selle tegevus katkes ning esindamise võttis 2017. aastal üle spetsiaalselt selleks otstarbeks loodud mittetulundusühing.
Aastatel 2018‒2019 osales Netikogukond koos Wikimedia Eestiga EL autoriõiguse direktiivi teavituskampaanias ja selle vastaste protestide korraldamisel.
Maroko supermarketikettide loend

See on Maroko supermarketikettide loend:
Politsei- ja Piirivalveameti laevastik

Politsei- ja Piirivalveameti laevastik oli Politsei- ja Piirivalveameti teabehaldus- ja menetlusosakonna koosseisu kuulunud merendusüksus. 
Alates 2023. aastast viidi laevastiku laevad koos vastavate avamere ülesannetega üle mereväe koosseisu, kus neist moodustati patrull-laevade divisjon. Politsei käsutusse jäid vajalike ülesannete täitmiseks kaatrid, mootorpaadid ja hõljukid. 
Ülesanded.
Piirivalvelaevastiku põhiülesanded olid merepääste, reostustõrje ja patrullteenistus.
Ujuvvahendid.
Algselt kasutati laeva nimetähises lühendit PVL – "PiiriValveLaev" ja kolmekohalist numbrit, millele tavaliselt lisandus nimi. Hõljuki nime lühendina kasutati vastavalt PVH (H – hõljuk). Seoses organisatsioonis piirivalve mõju vähendamisega kärbiti hiljem lühenditest ka vastavad tähed PV. Kaotati ka vastav laeva ahtrilipp.
Laevastikku kuulusid järgmised valvelaevad:
Väiksemad valvekaatrid, mootorpaadid ja sõudepaadid kuuluvad piirkondlike allüksuste koosseisu. Politsei- ja piirivalveametil on ka kolm hõljukit. 
Sadam.
Politsei- ja piirivalveameti laevade põhibaas oli Piirivalvesadam Kopli lahe idakaldal.
1686. aasta kirikuseadus

1686. aasta kirikuseadus oli Rootsi kuningriigi kirikuseadus, mis kehtestati Karl XI ajal 1686. Seadus reguleeris riigi ja kiriku vahelisi suhteid. Rootsis kehtis see kirikuseadus kuni uue kirikuseaduseni, mis võeti vastu 1992.
See seadus muutis seni formaalselt iseseisvalt tegutsenud ja ainult Rootsi kuninga kui kirikupea kaudu riigiaparaadiga seotud luteri kiriku sisuliselt valitsusasutuseks. Luteri kirikust sai puhtakujuline riigikirik ja kõik Rootsi kuningriigi alamad pidid olema selle liikmed.
Eesti alal, mis oli Rootsi suurvõimu ajastul Rootsi kuningriigi koosseisus, jõustus seadus 1690. aastate algupoolel.
Piret Lõhmus

Piret Lõhmus (sündinud 1. juulil 1974) on eesti bioloog, lihhenoloog.
Ta kaitses doktoritöö Tartu Ülikoolis 2005. aastal teemal "Forest lichens and their substrata in Estonia".
Ta töötab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudis vanemteadurina.
2019. aasta Eesti teadusfoto võistlusel leidis tema video samblike soreede levitavast ämblikust žürii äramärkimist mittefotofailide kategoorias.
Tunnustus.
2025 Tartu Ülikooli aumärk
Peterburi Eesti Jõukarastuse Selts Kalev

Peterburi Eesti Jõukarastuse Selts Kalev oli Peterburi eestlaste spordiselts, mis tegutses aastatel 1900–1917. Seltsi põhikiri kinnitati 18. aprillil 1900. Selts oli tollal üks Peterburi juhtivaid spordiorganisatsioone. Selts korraldas muu hulgas Venemaa meistrivõistlusi raskejõustikus.
Seltsi eelkäija oli 1898. aastal asutatud Peterburi Eesti Jõumeeste Ühisus, kuhu peale eestlaste kuulus ka soomlasi ja venelasi.
Aluliina kirik

Aluliina kirik ehk Alūksne kirik on luteri kirik Lätis Alūksnes aadressil Pils ielā 25a. See on Aluliina kihelkonnakirik.
Ajalugu.
Varasem ajalugu.
Sealse ordulinnuse juures asuvat kirikut on esmamainitud aastal 1432. Ordumeister Burchard von Dreileben eraldas küll juba aastal 1341 raha linnuse juurde kiriku rajamiseks, ent pole teada, kas kirik tegelikult sinna ehitati. See kandis Maarja nime. Poola võimu ajal läks sealne kirik jesuiitide valdusse, misjärel hakati jumalateenistusi pidama nii Lāzberģi mõisas kui ka Zeltiņis, kuigi sealsed palvemajad allusid Aluliina kihelkonnale.
Pastor Ernst Glück.
1683. aastal sai Ernst Glückist Aluliina pastor. Ta elas ka praeguse kirikumõisa ruumides, puutudes seal otseselt kokku lätlastega. Nii otsustas ta Piibli läti keelde tõlkida. 1688. aastaks oli Uue Testamendi tõlge valmis, 1694. aastaks oli aga kogu Piibel tõlgitud ja ka trükivalgust näinud. See oli väga oluliseks sammuks ühtse läti kirjakeele kujunemisel.
Lisaks Piibli tõlkimisele tegeles Glück talurahvaharidusega: ta rajas nii Aluliina kui ka Volmari ümbrusse mitu talurahvakooli.
1687. aastal sai Glückist Koknese praost ehk Liivimaa üks mõjukamaid kirikutegelasi, kuigi ta jäi ka edasi Aluliina kihelkonda. Tema tegevus Lätis lõppes 1702. aastal, kui Vene väed vallutasid Aluliina ning viisid Glücki sõjavangi. Koos Glückiga viidi sõjavangi ka tema teenijanna ja kasutütar Marta Skawronska, kellest hiljem sai Venemaa keisrinna Katariina I.
Praegune kirikuhoone.
Praegust kirikuhoonet ehitati aastatel 1781–1788. Hoone projekteeris Christoph Haberland. Kirik sai koguduse patroonidelt Vietinghoffidelt kaks kroonlühtrit ja hõbedast veinikannu.
Kirikuhoone on maakividest ja seda ehib 55,5 meetri kõrgune kellatorn. Torni tipus on klaasakendega vaateplatvorm, mis rajati Aluliina mõisniku soovil, kes tahtis sealt ümbruskonna maalilist maastikku imetleda.
Aastal 1923 kirikuhoone elektrifitseeriti. Aastal 1935 paigaldati kiriku seinale mälestustahvel Aluliina vabastanud soome vabatahtlikele Põhja Pojad. Aastal 1999 kirikuhoonet remonditi.
Aluliina kirik, selle neli ust, interjöör, orel, kantsel ja altar on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Egiptuse supermarketikettide loend

See on Egiptuse supermarketide loend:
Didderse

Didderse on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 7,41 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1311 inimest.
Diddersel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel, otse Okeri kallastel. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.
Ajalugu.
Didderse on esimest korda mainitud aastal 780. Endistel aegadel oli küla tuntud kui "Tiddenhusen". Pärast vallareformi 1974. aastal kuulus Didderse Peine kreisi. See kestis vaid mõned aastad. 1981. aastal liideti Didderse Gifhorni kreisiga.
Religioon.
Didderse on enamuses protestantlik. See moodustab kihelkonna koos Hillerse, Rolfsbütteli ja Neubrücki külaga.
Tervis (Tartu spordiselts)

Tervis oli eesti spordiselts, mis tegutses Tartus aastatel 1911–1913. Selts asutati 19. oktoobril 1911. Seltsi tegevus oli keskendunud kergejõustikule. 
19. augustil 1912 korraldas selts kergejõustikuvõistlused, millest esimest korda Eestis võtsid osa ka naiskergejõustiklased.
Meine

Meine on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 38,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8556 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Abbesbüttel, Bechtsbüttel, Grassel, Gravenhorst, Meine, Meinholz, Martinsbüttel, Ohnhorst, Wedelheine, Wedesbüttel.
Meine paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Kesk-Saksa kanal läbib valda. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.
Ajalugu.
Meinet on esimest korda mainitud aastal 1007. Endistel aegadel oli küla tuntud kui "Meynum". Arvatakse, et Meine on palju vanem ja et see võidi püstitada Saksi sõdade ajal Karl Suure vägede poolt. 11. sajandist edasi oli Meine piirilinnaks Hildesheimi piiskopkonna ja Halberstadti piiskopkonna vahel. Viimane märkimisväärne tõus algas suhkrupeedivabriku ehitamisega 1883. aastal. 18. augustil 2011 avati Meines uus humanitaargümnaasium "Philipp Melanchthon Gymnasium".
Religioon.
Meine on peamiselt protestantlik. See moodustab evangeelse kihelkonna koos Meine, Abbesbütteli, Wedelheine, Wedesbütteli, Grasseli, Gravenhorsti, Ohnhorsti, Meinholzi, Martinsbütteli külaga, aga ka Vordorfi külaga. Katoliku kirik on 1971. aastal ehitatud Püha Andrease kirik.
Rötgesbüttel

Rötgesbüttel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 10,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2241 inimest.
Rötgesbüttel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.
Ajalugu.
Rötgesbüttelit on esmamainitud 1226. aastal. Endistel aegadel oli küla tuntud kui " Rotlekesbutle ". Nagu enamuse niinimetatud "-büttel" külade puhul, arvatakse, et Rötgesbüttel võis tekkida varem, 10. sajandil. Keskajal mõjutas külade arengut läbiv kaubatee Braunschweigist Hamburgi.
Tervis (Pärnu spordiselts)

Tervis oli 1921–1940 ja 1942–1944 Pärnus tegutsenud spordiselts. 
Selts asutati 10. märtsil 1921.
Schwülper

Schwülper on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 20,89 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7127 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Groß Schwülper, Hülperode, Klein Schwülper, Lagesbüttel, Rothemühle ja Walle
Makkabi

Juudi Spordiselts Makkabi oli Eesti juutide spordiselts, mis tegutses 1921–1940. Selts tegutses mitmes Eesti linnas. 
Selts asutati 21. märtsil 1921.
Tallinnas tegutsev selts andis 1936-1937 välja ka seltsi ajalehte, millest ilmus 5 numbrit.
Püsivus

Püsivus on millegi muutumatus, stabiilsus.
Püsivus (Valga selts)

Valga Spordiselts Püsivus oli 1921–1940 Valgas tegutsenud spordiselts. 
Selts asutati 20. augustil 1921.
Vordorf

Vordorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 19,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3023 inimest. Valda kuuluvad Eickhorsti, Retheni ja Vordorfi külad.
Keel.
Endistel aegadel oli igapäevane kõnekeel Vordorfis Ostfaali Papenteichi alamsaksa murre, samas kui kõnekeel koolis ja kirikus oli saksa keel. Tänapäeval on saksa keel murde enamasti asendanud.
Kalju (klubi)

Sindi Spordiklubi Kalju on Sindis tegutsev spordiklubi.
Klubi eelkäija oli 25. augustil 1921 asutatud "Sindi Spordiselts Kalju". See selts tegutses aastani 1940. 
Seltsi tegevus taaselustati 21. jaanuaril 1990, kui loodi Sindi Spordiklubi Kalju.
Groß Oesingen

Groß Oesingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 57,44 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1871 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Groß Oesingen, Klein Oesingen, Mahrenholz, Schmarloh, Texas ja Zahrenholz.
Schönewörde

Schönewörde on valdSaksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 17,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 912 inimest.
Ummern

Ummern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 40,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1582 inimest. Valda kuuluvad Pollhöfeni ja Ummerni küla.
Ummerni lennuväli paikneb umbes 3 km külast põhjas.
Keisririik

Keisririik oli riik, mida valitses keiser (või keisrinna).
Sookalm

Sookalm on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Sookalm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kelder ja Sihan. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
168 eKr

168. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DLXXXVI (586).
Jaynagar Majilpur

Jaynagar Majilpur on linn Indias, Lääne-Bengali pealinn.
Silver

Silver on mehenimi.
2024. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Silver 2097 mehel. Silver on populaarsuselt 83. mehenimi.
Silver on keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus on 35).
Kõige populaarsem on eesnimi Silver vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,38, ja Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 24,85.
Öömaja Granadas

"Öömaja Granadas" (saksa keeles "Das Nachtlager in Granada") on kahevaatuseline Conradin Kreutzeri romantiline ooper. Ooperi libreto kirjutas Karl Johann Braun von Braunthal.
Ooper kanti esimest korda ette 13. jaanuaril 1834 Viinis Josefstadti teatris.
Eestis kanti ooper esimest korda ette novembris 1908 Estonia teatris. Seejuures on see esimene eesti teatris ette kantud ooper.