Kodak

Eastman Kodak Company, mida nimetatakse lihtsalt Kodakiks, on Ameerika börsiettevõte, mis toodab mitmesuguseid filmifotograafiaga seotud tooteid. Ettevõtte peakontor asub Rochesteris New Yorgi osariigis ja see on registreeritud New Jerseys.See on tuntud eelkõige fotofilmitoodete poolest, mida see esmakordselt massiturule tõi.
Kodak sai alguse George Eastmani ja Henry A. Strongi partnerlusest filmikaamera väljatöötamiseks. Pärast Kodaki kaamera turuletoomist asutati Eastman Kodak 23. mail 1892. Eastmani juhtimisel sai ettevõttest üks maailma suurimaid filmi- ja kaameratootjaid ning see arendas välja ka heaolukapitalismi mudeli ja tihedad suhted Rochesteri linnaga. Suurema osa 20. sajandist oli Kodakil fotofilmitööstuses domineeriv positsioon ja see lõi Kodaki uurimislaborites tehtud ulatuslike investeeringute kaudu mitmeid tehnoloogilisi uuendusi. Kodak tootis 20. sajandi populaarseimaid kaameramudeleid, sealhulgas Brownie ja Instamatic. 
Kodaki äriline teekond.
Kodakil hakkasid 1990. aastate lõpus Fujifilmi kasvava konkurentsi tõttu rahalised raskused tekkima. Ettevõttel oli raskusi ka üleminekuga filmifotograafialt digifotograafiale, kuigi Kodak oli välja töötanud esimese iseseisva digikaamera. Katsed oma keemiategevust mitmekesistada ebaõnnestusid ja 2000. aastatel pöördus Kodak ümberpööramisstrateegiana agressiivselt digifotograafia ja digitaaltrüki poole. Need strateegiad ei suutnud ettevõtte rahalist seisu parandada ja 2012. aasta jaanuaris esitas Kodak New Yorgi lõunapiirkonna pankrotikohtule 11. peatüki pankrotiavalduse.
2013. aasta septembris väljus ettevõte pankrotist, olles vabanenud suurtest pärandkohustustest ja väljunud mitmest ärist. Ettevõte on litsentsinud Kodaki kaubamärgi mitmele teiste ettevõtete toodetud tootele, näiteks JK Imagingu toodetud PIXPRO digitaalkaamerate tootesarjale.Vastuseks COVID-19 pandeemiale 2020. aastal teatas Kodak sama aasta juuli lõpus, et alustab farmaatsiatoodete tootmist.
Ajalugu.
Nimi.
Eastman ütles, et nime loomisel kasutas ta kolme peamist kontseptsiooni: see peaks olema lühike, kergesti hääldatav ja mitte sarnanema ühegi teise nimega ega olema millegi muuga seostatav. 1920. aasta reklaami kohaselt oli nimi "lihtsalt välja mõeldud, et see vastaks meie kaubamärgi nõuetele. See oli lühike ja kõlav ning jäi hästi meelde." Kodaki nimi registreeriti Eastmani kaubamärgina 1888. aastal. 
Asutamine.
Eastman astus 1880. aastal Henry Strongiga partnerlusse ja 1. jaanuaril 1881 asutati Eastman Dry Plate Company, mille presidendiks sai Strong ja rahastajaks Eastman. Algselt müüs ettevõte kaamerate kuivplaate, kuid Eastmani huvi pöördus klaasplaatide täieliku asendamise vastu uue rullfilmiprotsessiga. 1. oktoobril 1884 taasregistreeriti ettevõte nime all Eastman Dry Plate and Film Company. 1885. aastal patenteeris Eastman koos William Walkeriga esimese praktilise filmirulli hoidiku, mis võimaldas kuivplaatkaameratel samaaegselt kaamerasse salvestada mitu säritust. Samal aastal patenteeris Eastman paberfilmi vormi, mida ta nimetas "Ameerika filmiks". Eastman jätkas kaameratega katsetamist ja palkas filmi täiustama keemik Henry Reichenbachi. Need katsed kulmineerusid 1889. aasta patendiga nitrotselluloosfilmile. Ettevõtte edasise kasvu käigus taasregistreeriti see mitu korda. 1889. aasta novembris nimetati see ümber Eastman Companyks ja emiteeriti 10 000 aktsiat hinnaga 100 dollarit. 23. mail 1892 toimus järjekordne kapitaliseerimisvoor ja see nimetati ümber Eastman Kodakiks.1901. aastal asutati New Jersey osariigis asuv Eastman Kodak, mis eksisteeris samaaegselt New Yorgi osariigi Eastman Kodakiga kuni 1936. aastani, mil New Yorgi korporatsioon likvideeriti ja selle varad üle anti New Jersey korporatsioonile. Kodak on tänapäevalgi New Jerseys registreeritud, kuigi selle peakorter asub Rochesteris.
Kodaki kaamera.
1888. aastal patenteeris Eastman Kodaki kaamera. See oli kastikaamera, millel oli ees fikseeritud fookusega objektiiv, kuid "viewfinder"'it ei olnud, olid vaid kaks V-kujulist siluetti ülaosas, mis aitasid objekti suunas sihtida. Ülaosas oli pöörlev klahv filmi edasiliikumiseks, nöör katiku seadistamiseks ja küljel nupp katiku vabastamiseks, paljastades tselluloidfilmi. Sees oli pöörlev latt katiku juhtimiseks. Kui kasutaja vajutas foto tegemiseks nuppu, tõmbus sisemine nöör pingule ja algas säritus. Kui foto oli tehtud, pidi kasutaja tselluloidlindil valitud kaadri muutmiseks ülemist klahvi pöörama.