Iluuisutamine

Iluuisutamine on spordiala, kus sportlane või sportlaste paar peab uiskudel ja muusika saatel esitama kava, mis koosneb kohustuslikest elementidest (nt hüpped, piruetid, sammude kombinatsioon, tõsted jms). 
Võisteldakse meeste üksiksõidus, naiste üksiksõidus, paarissõidus ja jäätantsus. Tänapäeval koosneb iluuisutamine kohustuslikust lühikavast ja vabakavast. 
Ajalugu.
Kesk-Euroopas levis 1800. aastate alguses mood, kus koguneti uisuväljakutele kenasti riietatuna harrastama uisutamist kas üksi, paariti või rühmadena. Muusika tuli kasutusele 1870. aastatel ja uisutamisele lisandusid erilised hüpped, pöörded ja piruetid.
Rahvusvaheline iluuisutamisliit moodustati 1892. aastal. 1908. aastal alustas tegevust reeglite loomise toimkond.
Üksiksõit.
Üksiksõidus tehakse erinevaid hüppeid, piruette ja liikumisi muusika saatel. Neist elementidest koostatakse lühikava ja vabakava.
Lühikava kestab kuni 2 minutit ja 50 sekundit. Lühikava peab koosnema järgmistest elementidest (esitamise järjekord on vaba):
Iluuisutamise elemendid.
Iluuisutamises on kohustuslikeks elementideks hüpped, piruetid, sammud ja spiraalid. Paarissõidus ja jäätantsus on kohustuslikuks elemendiks veel tõsted ja paaristantsus visked.
Hüpped.
Hüpete eriliike on kuus: "lutz", "salchow", "flip", "toe-loop", "rittberger" ehk "loop" ja "axel". Neid eristatakse selle järgi, kuidas hüppele minnakse ning kas äratõuge tehakse uisusaki või -kandiga.
Hüpperingide arv ulatub ühest neljani. Erandiks on "axel". Selle hüppe puhul minnakse hüppele vaadates ette (teistele kõigile minnakse tagurpidi sisse sõites) ja sooritamisel tehakse pool pööret enam kui teistel hüpetel (nt 1,5 või 2,5 jne). 
Kaht hüpet järjest nimetatakse hüpete kaskaadiks. 
Kui kahe hüppe vahel sooritatakse mõned lisasammud, on tegemist hüppekombinatsiooniga.
Piruetid.
Piruettideks nimetatakse ühes punktis tiirlemist. Sõltuvalt asendist liigitatakse: püstpiruett ehk vint (inglise "upright spin"), painutuspiruett (inglise "layback spin"), liibeluu (inglise "camel spin"), madalpiruett (inglise "sit spin") ja Biellmanni piruett.
Piruetikombinatsioon on kui ühes piruetis võetakse mitu asendit.
Sammud.
Sammudeks nimetatakse iluuisutamises igasugust jääl liikumist peale tavaliste ülejalasammude.
Spiraalid.
Spiraalid ehk pääsukesed on sõitmine ühel jalal. Teine jalg on erinevates asendites.
Iluuisutamine Eestis.
Eesti meistrivõistlused iluuisutamises toimuvad 1915. aastast.
Uisuliit asutati 28. novembril 1921 Eesti Talvespordi Liiduna. Esimeste Eesti iluuisutajatena osalesid 1936. aastal taliolümpiamängudel Garmisch-Partenkirchenis paarissõidus Helene Michelson – Eduard Hiiop, kes olid kokkuvõttes 18. kohal (viimased). Pärast Teist maailmasõda tegutses liit Eesti NSV Iluuisutamisföderatsioonina. Eesti Uisuliidu tegevus taastati Eesti NSV Iluuisutamisföderatsiooni õigusjärglasena.
Rahvusvaheline tegevus taastati Rahvusvahelises Uisutamisliidus (ISU) ajutise liikmena 12. novembril 1991 ja täisliikmena 12. juunil 1993. Eesti Spordi Keskliidus taastati liikmesus 21. mail 1991. Liit on Eesti Olümpiakomitee liige.
Jaanuaris 2010 toimusid Tallinnas Euroopa meistrivõistlused.
Jaanuaris 2022 toimusid Tallinnas Tondiraba jäähallis Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises.