tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Metslõugu oja

Metslõugu oja (ka "Metslõugu peakraav") on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Audevälja, Hatu, Metslõugu, Määra ja Pae külas.
Oja pikkus on 13,6 km. Peakraav suubub Hatu külas paremalt Vihterpalu jõkke (12,8 km suudmest). Oja valgla on 27,1 km². Lähe on Määra külas. Suudme vastas, Vihterpalu jõe vasakkaldal, on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Oja läbib kesk- ja alamjooksul Suursoo-Leidissoo hoiuala. Keskjooksul ületab oja Keila–Haapsalu maantee.
Metslõugu oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Metslõugu oja keskkonnaregistri kood on VEE1102800.
Sooltsu kraav

Sooltsu kraav (ka "Soo-otsa peakraav") on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu külas.
Kraavi pikkus on 3,4 km. Kraav suubub Hatu põhjaosas vasakult Vihterpalu jõkke (9,1 km suudmest). Kraavi valgla on 19,7 km². Lähe on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala piiril Soo-otsa soo idaservas.
Sooltsu kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Sooltsu kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1102900.
Hatu peakraav

Hatu peakraav on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Pae külas.
Peakraavi pikkus on 6,6 km. Peakraav suubub Hatu külas paremalt Vihterpalu jõkke (8,9 km suudmest). Peakraavi valgla on 15,9 km². Lähe on Pae külas. Suudme lähedal oli Muikjärv, nüüdseks kinni kasvanud.
Hatu peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Hatu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103000.
Pae kraav

Pae kraav (ka "Risti-Hatu peakraav") on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu, Kõmmaste, Pae ja Vilivalla külas.
Kraavi pikkus on 8,7 km. Kraav suubub Vilivalla külas paremalt Vihterpalu jõkke (8,6 km suudmest). Kraavi valgla on 23,4 km². Lähe on Kõmmaste ja Pae küla piiril. 
Pae kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Pae kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103100.
Vädama oja

Vädama oja (ka "Vedama oja") on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Änglema külas. 0,6 km suudmest suubub vasakult ojja Änglema oja. Oja lähe on Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal.
Oja suubub vasakult Vihterpalu jõkke (5,9 km suudmest).
Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Vädama oja keskkonnaregistri kood on VEE1103200.
Änglema oja

Änglema oja on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Änglema külas.
Oja algab Änglema raba lähedalt, keskjooksul möödub Vensi rabast. Oja suubub vasakult Vädama ojja (0,6 km suudmest).
Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Änglema oja keskkonnaregistri kood on VEE1103300.
Vihterpalu laht

Vihterpalu laht on laht Harjumaal Lääne-Harju vallas. Laht on Soome lahe siselaht ja jääb Kurkse väina edelaossa. Veepeegli pindala on 0,94 km². Lahte suubub Vihterpalu jõgi. Laht jääb Pakri hoiualale.
Vihterpalu lahe keskkonnaregistri kood on VEE3139020.
Vihterpalu hüdromeetriajaam

Vihterpalu hüdromeetriajaam on hüdromeetriajaam Harjumaal Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas. 
Jaam asub Vihterpalu jõel Vihterpalu peeli lävendil. Jaam on avatud 1. jaanuarist 1930. Jaama kaugus jõe suudmest on 2,4 km, valgla pindala on 474 km2, jaama graafiku nulli kõrgus on 5,28 m merepinnast.
Vihterpalu hüdromeetriajaama keskkonnaregistri kood on HJQ0000048.
Vihterpalu mõisa park

Vihterpalu mõisa park on kaitsealune park Harjumaal Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas, Vihterpalu jõe vasakul kaldal; Vihterpalu mõisaansambli osa. Pargi pindala on 5,1 ha. Pargi geograafilised koordinaadid on . Park võeti kaitse alla 31. augustil 1959.
Xinlini allringkond

Xinlini allringkond (新林区, Xīnlín Qū) on mitteametlik 3. järgu haldusüksus Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas. Ametlikult on see Huma maakonna osa. 
Ta piirneb põhjas Tahe maakonnaga, idas Huma maakonnaga, lõunas Songlingi allringkonnaga ja läänes Huzhongi allringkonnaga.
Pindala on 8786 km².
Elanike arv on 49 000 (2003).
Keskus on Xinlin Xinlini suurvallas.
Huzhongi allringkond

Huzhongi allringkond (呼中区, Hūzhōng Qū) on mitteametlik 3. järgu haldusüksus Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas. Ametlikult on see Huma maakonna osa. 
Ta piirneb põhjas Mohe maakonnaga, kirdes Tahe maakonnaga, idas Xinlini allringkonnaga, lõunas Songlingi allringkonnaga ja läänes Sise-Mongooliaga.
Pindala on 9403 km².
Elanike arv on 52 000 (2003).
Keskus on Huzhong Huzhongi suurvallas.
Huzhongi allringkond jaguneb neljaks suurvallaks.
Aktsiate esmane avalik pakkumine

Aktsiate esmane avalik pakkumine (inglise keeles "Initial Public Offering", lühendatult IPO) ehk aktsiate avalik esmaemissioon on ettevõtte aktsiate esmakordne avalik müük. IPO korraldab tavaliselt investeerimispank, mis koostab emissiooniprospekti ja registreerib selle nõuetekohases asutuses (Eestis finantsinspektsioonis). Avaliku esmaemissiooni eesmärgiks võib olla täiendava kapitali kaasamine ettevõtte eesmärkide täitmiseks ehk ettevõtte omakapitali suurendamine. Ent emissiooni käigus võidakse avalikult pakkuda ka suletud omanikeringile kuuluvaid olemasolevaid aktsiaid ning omakapitali üldse mitte suurendada. Sellise IPO ajendiks võib olla varasema investori soov kasum välja võtta.
Tartu ülestõus

Tartu ülestõus oli 10. juulil 1941 Tartus alanud Eesti vastupanuvõitlejate väljaastumine Nõukogude okupatsiooni vastu.
Eellugu.
7.-8. juunil sakslaste eest põgenevad punaarmeelased hakkasid taanduma läbi Tartu Emajõe põhjakaldale kaitsepositsioonidele. Tartu lõunaossa jäid vaid NKVD, miilitsa ja hävituspataljonide väed.
9. juulil õhkisid põgenevad punaarmeelased Kivisilla ja Vabadussilla ning Ropka laskemoonalaod. Terveks jäänud ladudest said koolipoisid ja metsavennad sadu vintpüsse. Punaväed korraldasid ka Tartu vangla massimõrva.
Ülestõus.
Suurem vastupanu algas Tartu lõunaosas 10. juulil, kui eestlaste lööksalgad lõid sealt järele jäänud punaväed välja. Tartu lõunaosa kaitsele tuldi appi ka äsja vabastatud Lõuna-Eestist. 11. juulil Tartusse jõudnud kapten Karl Talpaku kompanii oli üks esimesi selliseid üksuseid.
11. juulil jõudis Tartusse major Friedrich Kurg, kes hakkas täitma linna komandandi kohustusi ning samal päeval alustas ka tegevust Tartu Linnavalitsus, linnapeaks sai dr Robert Sinka. 
Punaarmee üksused üritasid Emajõge ületada ja ülestõusu maha suruda, kuid ülestõusnud, kellest oli moodustatud neli Omakaitse kompaniid, lõid need rünnakud tagasi. Eestlased hoidsid oma positsioone Emajõe lõunakaldal 12. juulini, mil Saksa üksused linna lõunaosa vallutasid.
Tartu oli rindelinn kaks nädalat, mille jooksul Nõukogude suurtükivägi hävitas suure osa Tartu elamukvartalitest. Viimased Punaarmee üksused taganesid linna põhjaosast 25. juulil.
Airbus Group

Airbus Group SE on Euroopa lennuki- ja kosmosetööstusettevõte, mis toodab tsiviil- ja sõjalennukeid, helikoptereid, kommunikatsioonisüsteeme, rakettmürskusid, kosmoserakette, satelliite jms. Ettevõtte peakorter asub Hollandis, Leidenis.
Ettevõte rajati 2000. aastal Saksamaa ettevõtte DaimlerChrysler Aerospace AG (DASA), Prantsusmaa ettevõtte Aérospatiale-Matra ning Hispaania ettevõtte Construcciones Aeronáuticas SA (CASA) ühendamisel; uue ettevõtte nimeks sai European Aeronautic Defence and Space Company N.V. (EADS).
1. jaanuaril 2014 korraldati ettevõte ümber, selle nimeks sai Airbus Group SE ja see jagati kolmeks divisjoniks: Airbus, Airbus Defence and Space ja Airbus Helicopters.
Nip/Tuck

"Nip/Tuck" on Ameerika Ühendriikide telesari. Selle stsenarist on Ryan Murphy. USA-s näidatakse seda kanalilt FX. Sarja peategelased on ilukirurgid Sean McNamara ja Christian Troy.
Seriaal algas 2003. aastal ja kuues ehk viimane hooaeg algas USA-s 14. oktoobril 2009. Kokku valmis sada osa. Viimane osa oli eetris 3. märtsil 2010.
Esimese nelja hooaja sündmused toimusid Miamis, viienda ja kuuenda omad Los Angeleses.
Seriaal on võitnud Kuldgloobuse ja Emmy.
Antonio Pettigrew

Antonio Pettigrew (3. november 1967 – 10. august 2010) oli Ameerika Ühendriikide sprinter ja treener.
Ta võitis 1991. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel kuldmedali 400 m jooksus ja hõbemedali 4×400 m teatejooksus.
Ta võttis omaks, et kasutas aastatel 1997–2001 dopingut, ning jäi seetõttu ilma 1997., 1999. ja 2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel ning 2000. aasta suveolümpiamängudel võidetud 4×400 meetri teatejooksu kuldmedalist. Kõik tema alates 1997. aasta algusest tehtud tulemused tühistati.
Ta töötas muu hulgas Põhja-Carolina ülikoolis kergejõustikutreenerina.
Robert Luketic

Robert Luketic (sündinud 1. novembril 1973 Sydneys) on Austraalia filmilavastaja.
Jevgeni Klimovitš

Jevgeni Klimovitš ("Евгений Константинович Климович"; 24. jaanuar 1871 Vitebski kubermang – 1932 Pančevo, Jugoslaavia) oli Venemaa Keisririigi (poliitilise politsei ohranka) ja Politseidepartemangu riigiametnik, sõjaväelane (jalaväekindral) ja Venemaa valgekaartliku liikumise tegelane.
Jevgeni Klimovitš oli pärit Vitebski kubermangu aadlike seast, lõpetas Polotski kadetikorpuse.
Karjäär.
Jevgeni Klimovitš suri 5. juunil 1930 Serbia linna Pančevo haiglas.
Tunnustus.
1906. aastal ordeniga autasustamise esildise teinud Moskva linnapea A. Reinbot tõi Klimovitši erakorralise autasustamise alusena Klimovitši teeneid:
Isiklikku.
Jevgeni Klimovitši abikaasa oli Jekaterina Petrovna Tjutševa, neil oli 1905. aastal sündinud poeg Boriss Klimovitš.
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s

NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli aastatel 1954–1989 Saksamaa DV territooriumil tegutsenud Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse välisluure välisesindus, mis teostas luuretegevust autonoomselt RJK keskasutusest Moskvas. Esindus asus Berliini idapoolses Karlshorsti rajoonis.
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli Nõukogude Liidu välisluure filiaal Saksamaa territooriumil, mis moodustati pärast Saksamaa okupeerimist Teise maailmasõja tulemusel Nõukogude okpatsioonitsoonis.
Asetäitjad:
Juhid ja organisatsioon.
Juhid.
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli suhteliselt autonoomne välisluureasutus, mis oma eraldatuse tõttu NSV Liidu RJK omas autonoomset organisatsiooni ning tugiteenuste allüksusi.
Salajõgi (Läänemaa)

Salajõgi (ka "Veski oja") on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ingküla, Jalukse, Niibi, Salajõe, Saunja, Soolu ja Vedra külas. 4,1 km suudmest suubub vasakult jõkke Oru peakraav, 1,2 km suudmest suubub vasakult jõkke Kärbla peakraav. Alamjooksul läbib jõgi Salajõe maastikukaitseala ja Silma looduskaitseala. Lähtest kirdesse jääb Leidissoo looduskaitseala. Keskjooksul jääb jõest lõunasse Tui raba ja põhja Niibi raba. Piirkonnas leidub karsti ja Salajõgi kaob (Salajõe kurisu), et siis taas ilmuda (Salajõe allikad).
Salajõgi on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Salajõe keskkonnaregistri kood on VEE1104400.
Offshore-piirkond

 
"Offshore"-piirkond on majanduslik ja õigustermin, millega tähendatakse erandliku maksusüsteemiga piirkonda. Riikides või piiratud territooriumitel on kehtestatud maksuseadused, mis võimaldavad antud piirkondades registreeritud majandusettevõtetel kanda oluliselt väiksemat maksukoormust või üldse vältida maksude tasumist.
Maksuvabade ja madala maksumääraga territooriumide nimekiri:
Mulla all

"Mulla all" (originaalpealkiri "Six Feet Under") on Ameerika Ühendriikide telesari. USA-s näidati seda kanalilt HBO. Esimest korda läks see eetrisse 3. juunil 2001 ning viimast korda 21. augustil 2005 (USA-s). Viie hooaja vältel näidati 63 osa. Seriaal keskendub perekond Fisherile, kellel on oma matusebüroo (Fisher &amp; Diaz) Los Angeleses, ning nende sõpradele ja armukestele.
Iga jagu algab kellegi surmaga. Nende lähedased pöörduvad Fisher’ite matusebüroosse.
"Mulla all" on kriitikute poolt kirjeldatud kui aegade parimat teleseriaali, millel on grandioosne viimane jagu.
Oru peakraav

Oru peakraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Jalukse, Mõisaküla, Soolu ja Vedra külas.
Peakraavi pikkus on 9,7 km. Peakraav suubub Vedra külas vasakult Salajõkke (4,1 km suudmest). Peakraavi valgla on 17,8 km². Lähe on Jalukse külas. Lähtest põhja poole jääb Leidissoo looduskaitseala. Suudmest lõuna-edela poole jääb Salajõe maastikukaitseala.
Oru peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Oru peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104500.
Kärbla peakraav

Kärbla peakraav (ka "Räägu jõgi") on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koela, Kärbla, Linnamäe, Salajõe, Saunja ja Vedra külas.
Peakraavi pikkus on 7 km. Peakraav suubub külas vasakult Salajõkke (1,2 km suudmest). Peakraavi valgla on 16 km². Lähe on Koela külas. Kesk- ja alamjooksul voolab läbi Silma looduskaitseala. Ülemjooksul ületab kraavi Keila–Haapsalu maantee.
Kärbla peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Kärbla peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104600.
Bard Beedle'i lood

"Bard Beedle'i lood" (inglise keeles "The Tales of Beedle the Bard") on J. K. Rowlingu 2007. aastal ilmunud lasteraamat. Seda raamatut kirjeldab Rowling Harry Potteri lugude viimases raamatus "Harry Potter ja surma vägised".
Algselt ilmus raamat vaid seitsmes eksemplaris, igaüks Rowlingu enda käsikirjas ja illustratsioonidega. Üks neist müüdi 2007. aasta detsembris oksjonil ligi kahe miljoni Inglise naela eest. 2008. aasta detsembris avaldati teos suuremas tiraažis.
Raamat on ilmunud ka eesti keeles.
Salajõe allikad

Salajõe allikad on allikad Läänemaal Lääne-Nigula vallas Salajõe külas. Allikate geograafilised koordinaadid on . Allikad jäävad Salajõe maastikukaitsealale. Allikad kujutavad endast Läänemaa suurimal karstialal (Salajõe karstiala) Salajõe maa alt väljumist.
Allika piiranguvöönd on 50 m (0,8 ha).
Salajõe allikate keskkonnaregistri kood on VEE4511700.
Saaremõisa laht

Saaremõisa laht on rannajärv (endine merelaht) Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saare, Salajõe ja Saunja külas.
Saaremõisa laht on mitteavalik veekogu.
Saaremõisa lahe keskkonnaregistri kood on VEE2038350.
Sarnetki

Sarnetki on küla Kirde-Poolas 
Podlaasia vojevoodkonnas Sejny maakonnas Giby vallas Valgevene ja Leedu piiri lähedal. Küla asub umbes 4 km Gibyst lõunas, 13 km Sejnyst lõunas ja 99 km Białystokist põhjas.
Elanike arv on 145.
Hinsa mänd

Hinsa mänd on mitmeharulise võraga looduskaitsealune põlismänd Võru maakonnas Võru vallas Hinsa külas. 
Puu ümbermõõt on 2,6 m, kõrgus 11 m.
Eure'i departemang

Eure'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Normandia piirkonnas. See on saanud nime Eure'i jõe järgi.
2015. aastani kuulus departemang Ülem-Normandia piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Saaluse Alajärv

Alajärv (ka Saaluse Alajärv, Saaluse järv, Kõverjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas Kavadi järvest ida suunas. Alajärv asub Haanja kõrgustikul.
Järv on Iskna jõe kaudu ühenduse Kavadi järvega. Kaldad on suuremas osas tõusvad, kohati liivased.
Tüpoloogiliselt on Alajärv oligotroofne järv ning taimestikurikas. Kaladest esinevad selles haug, ahven, latikas, linask, särg, samuti olevat seal kokre, nurgu, roosärge, kiiska ja lutsu.
Toomas Tool

Toomas Tool (sündinud 23. aprillil 1964 Saaremaal) on eesti majandustegelane.
Äritegevus.
1990. aastatel pani Erastamisagentuur müüki plasttoodete ettevõtte Polümeer (varem Tegur), mille erastasid Tallinna Panga aktsionär Jaak Roosipuu, ning seejärel panga teine aktsionär, Toomas Tool. Polümeeri endistest toodetest jäi tootmisse ainult kuulus pestav tapeet. Tapeedimasinad koliti Lasnamäele, firma nimeks sai Baltplast. Tool aga sai enda valdusse teda alati huvitanud ihaldusväärse kinnisvara – kogu Polümeeri Madara tänava kompleksi, kus tegutseva Kultuuritehase Polümeer kõrval on rendipindadel ka teisi üürnikke.
Turumanipulatsiooni kohtuasi.
2009. aastal said Toomas Tool ja endine SEB börsimaakler Karoly Kirber süüdistuse: börsil Arco Vara aktsiaga manipuleerimises, mille eesmärk oli nende turuhinna alandamine ja nende hilisem omandamine turuhinnast odavamalt, mille lõppeesmärgiks oli firma üle võtta.
7. oktoobril 2010 mõisteti Toomas Tool ja Karoly Kirber esitatud süüdistuses I astme Harju maakohtus õigeks. Tallinna ringkonnakohus mõistis 29. oktoobril 2012 Tooli ja Kirberi väärtpaberituru mõjutamise süüdistuses süüdi ning mõistis mõlemale suured rahakaristused. Kohus mõistis Toolile rahakaristuse 500 000 eurot.. 17. mail 2013 jättis Riigikohtu kriminaalkolleegium muutmata Karoly Kirberi ja Toomas Tooli süüdimõistmise turumanipulatsioonis, kuid mõistetud rahalise karistuse määra osas saatis selle ringkonnakohtule uueks arutamiseks.
Isiklikku.
Toomas Tool on lõpetanud Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaaria erialal.
2000. aasta märtsis teatas ärimees Eesti elanikregistrile, et ta pole Eesti elanik. Kolis toona USA-sse Miamisse, sealt aga Lätti ning edasi Monaco vürstiriiki. Kui Tool on Eestis, elab ta Kadriorus.
Toomas Tool on abielus Kanal 2 uudistesaate "Reporter" endise ilmatüdruku Mari Uusõuega (sündinud 1977) (nüüd Tool); juunis 2008 sündisid nende kaksikud tütred. Toolil on mitmest abielust kokku neli tütart ja poeg. Teise abikaasa Mariga on tal tütred Elisabeth ning kaksikud Jacqueline ja Josephine, kes kõik on sündinud Soomes. Tooli esimene abikaasa oli Jana Tool (sündinud Grištšenko), kellega Toomasel on tütar Saskia ja poeg Steven.
Vesivaksik (perekond)

Vesivaksik ehk vesivaksur ("Hydrometra") on lutikaliste hulka kuuluv putukate perekond vesivaksurlaste sugukonnast.
Nad jooksevad veepinnal, toetudes jalgadega vee pindkilele. Erinevalt liuskurlastest (vesijooksikutest), kes toetuvad neljale jalale, toetuvad nad kõigile kuuele.
Eesti liigid.
Eestis elab vesivaksikuid kaks liiki:
Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee

Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee oli Läti NSV-s aastail 1978–1991 tegutsenud NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee struktuuriüksus. Aastatel 1954–1977 kandis organisatsioon nimetust Läti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee.
Kürema kivikülv

Kürema kivikülv asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Variku külas. Kivikülvi pindala on 6,8 ha ja geograafilised koordinaadid on . 
Kivikülv võeti kaitse alla aastal 1959 (Kürema kivkülvi kaitseala; pindala 7 ha). 
Madalal seljakul, millel kasvab pohlamännik, leidub rohkelt väikese ja keskmise suurusega rahnusid, rahnude tihedus suureneb kivikülvi lõunaosas.
Kürema kivikülvi keskkonnaregistri kood on KLO1000510.
Kiirema männikivi

Kiirema männikivi (ka Kürema männikivi) asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Variku külas. Kivi geograafilised koordinaadid on . 
Kivi mõõdud on 7,1×5,4×3,6 m, ümbermõõt 19,5 m. Kivi on igast küljest hästi vaadeldav ja hõlpsasti leitav. 
Kivi võeti kaitse alla aastal 1959. Kivi on rabakivigraniidist rändrahn. 
Kivil kasvab puu (harilik mänd), mis on heas seisus. Kivi seisukord on hea. Kivi on hooldatud ja tähistatud.
Kiirema männikivi keskkonnaregistri kood on KLO4000916.
Gustav Felix Rinne

Gustav Felix Rinne (ka Gustav Feliks Rinne; 12. juuni 1831 Reigi kihelkond, Läänemaa – 19. september 1895 Järva-Peetri kihelkond, Järvamaa) oli Eestimaa vaimulik.
Õppis Paide Kreiskoolis, aastatel 1845–1849 Tallinna Toomkoolis. Immatrikuleeriti 18. jaanuaril 1850 Tartu Ülikooli usuteaduskonda, oli kohal 19. detsembrini 1853, lõpetas ülikooli teol. kand. astmega.
Töötas oma õemehe Karl Gottlieb Behmi internaatkooli õpetajana Viiburis aastatel 1854–1860 Ordineeriti õpetajaks 12. mail 1858.
Oli esimene vikaar vastloodud Eestimaa vikaari ametikohal aastatel 1858–1860. Alates oktoobrist 1860 oli ta Reigi Jeesuse koguduse adjunktõpetaja, 10. mail 1864 kutsuti õpetajaks, õpetajaametisse introdutseeriti 10. jaanuaril 1865. Oli alates 22. märtsist 1865 Saarte-Lääne praostkonna praost.
Oli aastatel 1872–1874 (kutsuti augustis 1872) Peterburi Katariina koguduse adjunktõpetaja. Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetajaks kutsuti 7. märtsil 1874 ja introdutseeriti 22. septembril 1874. Järva praostkonna praostiks sai 17. oktoobril 1891.
Rinne sai 11. septembril 1879 Eestimaa kirjastuskassa abijuhatajaks ja aastal 1881 Järvamaa koolikomisjonivaimulikuks liikmeks. Ta andis välja kolm eestikeelset lauluõpikut koorilauljatele. Samuti ilmus talt kirjutisi Peterburi Evangeelse pühapäevalehe saksakeelses väljaandes (1867–1872), näiteks eestlaste ebausust, hirmupäevast 21. oktoobril Reigi koguduses, 1860. aastate lõpu näljahädast Eestis jt.
Johann Voldemar Jannsenile oli laulu "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" sõnade kirjutamisel üheks eeskujuks Gustav Felix Rinne 1868. aastal ilmunud laul "Hioma - ehk issamaa laul". Fredrik Paciuse viis sai talle tuttavaks tööaastatel kõrgetasemelist muusikaõpetust pakunud Behmi poistekoolis, kus kasutati 1856. aastal ilmunud noodivihikut ""Russische und finnische Volks-Hymne", mis sisaldas Venemaa ja Soome hümnid nii mees- kui ka segakooridele ning viimase teksti saksakeelses tõlkes nimega "Unser Land"".
Isiklikku.
Tema isa Wilhelm Friedrich Rinne oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, vanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vend Leopold Bernhard Wilhelm Rinne oli Hanila- ja Varbla koguduse õpetaja.
1866. aastal Rinne laulatati Viiburis saksa päritoluga kaupmees Georg Sesemanni tütre Claraga. Tema kälimees Guido Pingoud oli Peterburi Mihkli koguduse õpetaja ja Peterburi kindralsuperintendent. Tema poeg Robert Friedrich Wilhelm Rinne oli arst.
Toomgild

Toomgild (kuni reformatsioonini Maarja gild, Püha Maarja gild) oli gild, mis tegutses 1407–1920 Toompeal.
Gildi asutasid Diderick Todwyn ja Diderick Toyß. Hiljem kinnitas gildi skraa Tallinna piiskop Everhard Calle, kes oli ka ise gildi liige.
Gildi olulisim pidupäev oli Maarja taevaminemise päev (15. august). Püha Ihu päeval ja reedel enne Ristija Johannese sünnipäeva korraldas gild protsessiooni ja õllejoomise.
Esialgu oli gild Toompea mitteseisuslik katoliiklik vennaskond, kuhu lisaks käsitöölistele kuulus aadlikke ja vaimulikke. 16. sajandi teisel poolel muutus Toomgild Toompea käsitööliste seisuslikuks kutseorganisatsiooniks. Kuni 1878. aastani täitis Toomgild ühtlasi Toompea omavalitsuse ülesandeid. Alates 1877. aastast oli Toomgild pelgalt seltskondlik ühendus.
1508. aastal annetas ordumeister Wolter von Plettenberg gildile krundi (tänapäeval Toom-Kooli tänav 9) oma maja ehitamiseks. 1619. aastal said Toomgildi liikmed Gustav II Adolfilt loa Tallinna tsunftidesse kuulumata teha käsitööd, mille järel asutati Toompeal oma tsunftid. Toompea tsunftid olid esmamainimise järjekorras: linakangrud (1651), rätsepad (1665), kingsepad (1665), tislerid (1665), müürsepad (1692), lihunikud (1708), lukksepad (1718), puusepad (1766), pottsepad (1798), maalrid (1802) ja konterfaierid (portreemaalijad) (1902). Suurim oli rätsepate tsunft 13 meistriga.
Gildid kaotati Eestis 1920. aastal. Toomgildi ja Tallinna Kanuti gildi järglasena tegutses Tallinna endiste St. Kanuti ja Toomgildi käsitöömeistrite ühing.
Nõva looduskaitseala

Nõva looduskaitseala on kaitseala Harjumaal Lääne-Harju vallas Keibu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Spithami, Tuksi, Dirhami, Rooslepa, Elbiku, Riguldi, Rannaküla, Vaisi, Tusari, Peraküla ja Nõva külas. Kaitseala pindala on 1866,5 ha, geograafilised koordinaadid on . Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Nõva-Osmussaare linnuala ja Nõva-Osmussaare loodusala koosseisu.
Ala võeti esmalt kaitse alla aastal 1985 Loode-Eesti omapäraste rannamaastike ja taimekoosluste kaitseks. 
Nõva looduskaitseala asub neljal lahusalal. Kaitsealal esinevad liivikud, luited (rannavall kohati 10 m kõrgune; Keibu luited) ja nõmmed, luitemännikud, rabastunud metsad, madalsood, niidud ja puisniidud. Suuremad veekogud kaitsealal on Lepajõe auk, Pikane järv, Allikajärv, Toatse järv ja Mustjärv. Teisi veekogusid kaitsealal: Keibu peakraav, Lepaoja, Veskijõgi, Peraküla peakraav, Väike-Toatse järv (Väikejärv), Pumbuta järv, Flyvae. Põõsaspea neeme otsast kulgeb tähtis lindude rändetee, mis on ka üks paremaid lindude vaatluspaiku Läänemerel.
Turismi tarbeks on rajatud 1 vaatetorn, telkimiskoht, 3 puhkekohta, 3 lõkkekohta.
Ajalugu.
Nõva taimestikukaitseala moodustati Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee otsusega 21. augustil 1985 21. augustist 1985 ning selle baasil moodustati Vabariigi Valitsuse määrusega 17. juunil 1997 Nõva maastikukaitseala, mille piire ja kaitse-eeskirja muudetud 11. aprillil 2005. Kaitseala laiendati ning kaitse-eesmärke ja kaitsekorda muudeti 2017. aastal, kui moodustati Nõva looduskaitseala.
Kaitsealused liigid.
Pesitsevad linnud: karvasjalg-kakk, nõmmekiur, sooräts, laanepüü, kassikakk, öösorr, must-toonekurg, musträhn, väikepistrik, väike-kärbsenäpp, värbkakk, sookurg, punaselg-õgija, nõmmelõoke, herilaseviu, täpikhuik, randtiir, händkakk, vööt-põõsalind, teder, metsis, mudatilder.
Läbirändavad linnud: valgepõsk-lagle, madukotkas, soo-loorkull, väikeluik, laululuik, järvekaur, punakurk-kaur, merikotkas, räusk.
Teised kaitsealused loomaliigid: saarmas, "Eptesicus nilssoni", pruun-suurkõrv, juttselg-kärnkonn, kivisisalik, rabakonn.
Kaitsealune taimeliik: palu-karukell.
Kaitseala eesmärgid.
Nõva looduskaitseala eesmärk on:
Kaitseala vööndid.
Nõva maastikukaitseala keskkonnaregistri kood oli KLO1000120. Nõva looduskaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000660.
Veskijõgi

Veskijõgi (ka "Tulimurru jõgi") on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Nõmmemaa, Nõva, Vaisi ja Variku külas.
Jõgi läbib Veskijärve. Jõe suue jääb Nõva maastikukaitsealale Nõmmemaa külla, lähe ja Veskijärve ümbrus Läänemaa Suursoo maastikukaitsealale Variku ja Hindaste küla piirile.
Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Veskijõe keskkonnaregistri kood on VEE1103600.
Carl Hasselblatt

Carl Hasselblatt on olnud mitme tuntud isiku nimi:
Tehumardi (ansambel)

Tehumardi oli Eesti Laskurkorpuse sõjaveteranide ansambel Saaremaal. Ta tegutses aastatel 1975–1989.
Ansambel moodustati 1975. aastal Salme kultuurimaja juures. Hiljem kuuluti kalurikolhoosi Saare Kalur alluvusse.
Ansambel sai nime Saaremaa valla territooriumil toimunud Tehumardi lahingu toimumispaiga nime järgi.
Esineti peamiselt Saaremaal ja Mandri-Eestis, kuid ka Lätis, Kiievis, Volgogradis ja mujal.
Alates 1975. aastast võeti osa kõikidest rindesõprade päevadest.
Sõrve helilooja Olev Sau on pühendanud ansambel Tehumardile ja selle liikmele Oskar Äärele laulu "Sõrve sõjameeste laul".
Liikmeid: Prits Maaker, Albert Tammik, Jüri Tammistu, Albert Põld, Oskar Äär, Peeter Hüüdma ja Peeter Poll.
Eesti talent

"Eesti talent" oli meelelahutuslik telesaade, mis oli eetris 2010. aastal TV3-s. See põhines Briti meelalahutussaate "Britain's Got Talent" formaadil. 
Saates võistlesid lauljad, tantsijad, koomikud, akrobaadid ja paljud teised esinejad. Võitja sai auhinnaks 250 000 Eesti krooni (15 977,81 eurot). Telesaadet tootis ja kandis üle TV3.
Sari koosnes eelvoorudest, poolfinaalidest ja finaalidest. Eelvoorud korraldati mitmes Eesti suuremas linnas, kus kohtunike ette astusid kõik soovijad. Osalejatele polnud vanuselisi ega muid piiranguid. 
Saade oli eetris 2010. aasta oktoobrist detsembrini. Saateid juhtisid poplauljad Eda-Ines Etti ja Tanel Padar. 
Esimene eelvoor toimus Pärnus 14. augustil 2010.
Hanila oja

Hanila oja (ka Hanila jõgi) on oja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hanila, Kõmsi ja Massu külas ning Kasekülas. Oja asub Lääne-Eesti vesikonna Matsalu alamvesikonnas. Oja suue jääb Puhtu-Laelatu looduskaitsealale. Oja suubub Hanila külas Kasse lahte järve kirde osas. Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu. Oja lähenduses on nahkhiirte püsielupaik. Hanila oja keskkonnaregistri kood on VEE1119100.
Ojal on tehtud saarma seiret, kuid alates 2013. aastast ei ole saarmaid esinenud.
Kasse laht

Kasse laht (ka "Kasselaht") on rannajärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hanila külas Puhtu-Laelatu looduskaitsealal. Järv asub Lääne-Eesti vesikonna Matsalu alamvesikonnas. Järvest umbes 300 m edela poole jääb Mõisalaht.
Järve suubub kirdest Hanila oja.
Kasse lahes on viis saart, mille kogupindala on 1,3 ha.
Järvest edelas asuvad Laelatu bioloogiajaam ja Laelatu kaitsealune puisniit.
Veerežiim.
Kasse laht on soolatoiteline avalikult kasutatav põhjani läbipaistev (0,3 m) veekogu. Sealne pH-tase (9,1) on veidi madalam kui paljudes teistes rannajärvedes, kuid võrdluses sisemaa järvedega siiski kõrge. Veekogu hapnik on alaküllastunud (58%), mis võib olla tingitud põhjaallikatest või mändvetikamassi lagunemisest. Lahevees on suur kogus toitesoolasid ja lahustunud orgaanilist ainet.
Järve vesi vahetub 22 korda aastas.
Elustik.
Taimestik.
Lahe ümbruses on rohkelt tugevalt kinni kasvanud kaldaveetaimi, mis teevad veekogule ligipääsemise raskeks. Samuti leidub veesiseseid taimi, näiteks mändvetikaid ("Charophyta"), männas-vesikuuske ("Myriophyllum verticillatum"), räni-kardheina ("Ceratophyllum demersum") ja vesiherneid ("Utricularia vulgaris"). Ujutaimedest on esindatud ristlemmel ("Lemna trisulca") ja väike lemmel ("Lemna minor"). Looduskaitse all olevatest liikidest leidub Kasse lahes vahelmist näkirohtu ("Najas marina" subsp. "intermedia").
Järve ümbruses kasvab valdavalt lünktarn ("Carex disticha"). Paiguti kasvab ka harilik palderjan ("Valeriana officinalis"), põldmurakas ("Rubus caesius"), hobumadar ("Galium verum"), värvmadar ("Galium boreale") ja roomav madar ("Galium aparine").
Kalastik.
Kalaliikidest on Kasse lahes kõige arvukamalt roosärge ("Scardinius erythrophthalmus") ja linaskit ("Tinca tinca" L.). Samuti leidub veekogus nii hõbekokresid ("Carassius gibelio"), mudamaime ("Leucaspius delineatus"), viidikaid ("Alburnus alburnus") kui ka röövkalu ahvenaid ("Perca fluviatilis").
Linnustik.
Veekogus ja selle ümbruses pesitseb palju linde, kes on looduskaitse all. Nii on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse hüübid ("Botaurus stellaris"), luha-sinirinnud ("Luscinia svecica cyanecula") ja sookured ("Grus grus"), III kategooriasse kuuluvad aga välja-loorkullid ("Circus cyaneus") ja rooruiged ("Rallus aquaticus").
Kaitse.
Kasse laht (keskkonnaregistri kood VEE2062810) kuulub Puhtru-Laelatu looduskaitsealale, mille eesmärk on kaitsta sealset vee- ja rannikulinnustikku ning nende elupaikasid. Ühtlasi kuulub territoorium Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) ja Väinamere loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040002) Euroopa Liidu Natura 2000 koosseisu.
Jevgeni Gontmahher

Jevgeni Šljomovitš Gontmahher (vene keeles Евгений Шлёмович Гонтмахер; sündinud 6. juulil 1953 Lvivis) on Venemaa majandusteadlane, professor.
Haridus ja töökäik.
Ta lõpetas 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna. 2001. aastal kaitses ta majandusteaduste doktori kraadi. Ta töötab 2009. aastast õppejõuna Kõrgemas Majanduskoolis. Ta on seal sotsiaalteaduste teaduskonna poliitikateaduse osakonna professor. 
Gontmahher töötas aastatel 1993–1994 Venemaa elanikkonna sotsiaalse kaitse ministri asetäitjana, 1994–1995 Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni osakonnajuhatajana, 1998–2003 Venemaa Föderatsiooni valitsusaparaadi sotsiaalse arengu osakonna juhatajana, 2003–2004 Venemaa Töösturite ja Ettevõtjate Liidu asepresidendina ja 2006–2009 Venemaa Teaduste Akadeemia Majandusinstituudi sotsiaalpoliitika keskuse juhatajana.
Ta on Kõrgema Majanduskooli professor. Alates 2008. aastast on Gontmahher Venemaa presidenti nõustava Kaasaegse Arengu Instituudi juhatuse liige. 
Jevgeni Gontmahher on Venemaa Juudi Kongressi ühiskondliku nõukogu liige.
2018. aasta Venemaa presidendivalimistel oli ta presidendikandidaadi Jabloko liidri Grigori Javlinski usaldusisik.
Isiklikku.
Ta valdab võõrkeeltest inglise, poola ja ukraina keelt.
Bakuu–Thbilisi–Ceyhani naftajuhe

Bakuu-Thbilisi-Ceyhani naftajuhe (lühend BTC) on 1768 kilomeetri pikkune naftajuhe, mis kulgeb Kaspia mere äärsest Bakuust Vahemere sadamalinna Ceyhani ning läbib ka Gruusia pealinna Thbilisit. 
Torutrass kulgeb läbi kolme riigi: Aserbaidžaani (443 km), Gruusia (249 km) ja Türgi (1076 km), ning lõpeb Ceyhani Heydər Əliyevi nimelises terminalis.
Naftajuhtme omanik on rahvusvaheline konsortsium BTC Co, kus aktsionäride osalus jagunes 2007. aastal järgamiselt: BP (Suurbritannia, 30,1%), Aserbaidžaani Vabariigi Riiklik Naftakompanii (25%), Unocal (USA, 8,9%), Statoil (Norra, 8,71%), Türkiye Petrolleri Anonim Ortaklığı (6,53%), Eni (Itaalia, 5%), Total (Prantsusmaa, 5%), Itochu (Jaapan, 3,4%), Inpex (Jaapan, 2,5%), ConocoPhillips (USA, 2,5%) ja Amerada Hess (USA, 2,36%).
Nafta pumpamist Bakuust alustati 25. mail 2005. Pidulikul avatseremoonial viibisid Aserbaidžaani president İlham Əliyev, Gruusia president Mihhail Saakašvili, Türgi president Ahmet Sezer, Kasahstani president Nursultan Nazarbajev ja Ameerika Ühendriikide energeetikaminister Samuel Bodman. 12. oktoobril 2005 avas Saakašvili naftajuhtme pumbajaama Thbilisist 39 km laugusel Gardabanis. Ceyhani jõudis nafta 28. mail 2006. Esimene laev, mis Ceyhani naftaterminalis tangitud naftaga sadamast väljus, oli tanker British Hawthorne, mis lahkus Ceyhanist umbes 95 000 kuummeetri toornaftaga 4. juunil 2006.
Bertrand Grospellier

Bertrand Grospellier [bɛʁtʁɑ̃ ɡʁopɛlje] (tuntud ka kui ElkY; sündinud 8. veebruaril 1981) on Prantsusmaa elukutseline pokkerimängija. Ta on võitnud nii World Poker Touri (WPT) kui ka European Poker Touri (EPT). Praegu elab ta Londonis Inglismaal.
2010. aasta seisuga on Bertrand Grospellier teeninud turniiridel kokku 6 092 690 dollarit.
2010. aasta Venemaa maastikupõlengud

2010. aasta Venemaa maastikupõlengud olid 2010. aasta juuli lõpus Venemaal, eriti aga riigi lääneosas erakordselt palava ilma ja põua põhjustatud sajad maastikupõlengud.
Tulekahjude tekitatud rahaline kahju oli hinnanguliselt üle 15 miljardi USA dollari. Nädalaid väldanud põlengud olid nii tugevad, et põlengute suits jõudis ka Moskvasse ja veel mitmesse linna.
Põhjused.
Tulekahjude süttimisele aitas esmajoones kaasa asjaolu, et juba juuni keskpaigast valitses mitmetes piirkondades 35-kraadine päevane temperatuur, mis kohati tõusis 40 kraadini. Riigi Euroopa-osasse jõudis erakordne palavus juuliks.
Tulekahjude leviku täiendava põhjusena on nimetatud ka nõrka riiklikku metsajärelevalvet, mille olukorra halvenemises süüdistatakse 2007. aasta 1. jaanuaril jõustunud uut metsaseadust, mida Greenpeace tollal nimetas kuritegelikuks.
Wetlands International on avaldanud arvamust, et põlengute suure ulatuse peamine põhjus oli märgalade (endiste turbakaevanduste) kuivendamine. Turbarabade kuivendamine Venemaa keskosas sai alguse GOELRO plaani raames 1920. aastatel. Uus laine leidis aset 1970. ja 1980. aastatel, mil mustmullata piirkondade ("Нечерноземья") kasutuselevõtmise kampaania käigus kasutati turvast väetisena.
Erakorraliste olukordade ministeeriumi esindaja sõnul on Moskva piirkonna turbapõlengute põhjuseks kümnendikul juhtudest turba isesüttimine, ülejäänud juhtudel aga inimtegevusest põhjustatu – sigaretiotsad ja tikud.
Kahjustused ja tagajärjed.
Suurte põlengute tõttu kuulutas president välja eriolukorra riigi seitsmes regioonis: Moskva, Nižni Novgorodi, Rjazani, Vladimiri ja Voroneži oblastis ning Mari Eli ja Mordva Vabariigis.
Regionaalarengu ministeeriumi andmeil oli 6. augustiks metsatulekahjudes täielikult või osaliselt hävinud 127 asulat. 7. augusti seisuga oli registreeritud 53 inimese hukkumine tulekahjudes ning enam kui 1200 kodu hävimine. Tulekahjudest oli haaratud hinnanguliselt üle 500 000 hektari.
Tagajärgede likvideerimine.
Venemaale pakkusid abi paljud välisriigid: Serbia, Itaalia, Ukraina, Valgevene, Armeenia, Kasahstan, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Poola, Leedu, Iraan, Usbekistan, Venezuela, Prantsusmaa, Saksamaa, Läti ja Soome.
Eesti abi ja toetus Venemaa kustutustöödele oli nii rahaline (1,56 miljonit krooni) kui ka materiaalne (saadeti kustutustehnikat (4 pumpa ja 10 kilomeetrit voolikuid)). Metsatulekahju ohvrite laste toetamiseks avas UNICEF-i Eesti Rahvuskomitee oma toetusarve.
Dunwich

Dunwich on asula Inglismaal Suffolkis. 
Kuni 13. sajandini oli Dunwich East Anglia keskus. Linn hävis maapinnanihke ja mere pealetungi tõttu maismaale.
Mõisalaht (järv)

Mõisalaht on rannajärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Virtsu alevikus Puhtu-Laelatu looduskaitsealal. Järv asub Lääne-Eesti vesikonna Matsalu alamvesikonnas. 
Järve veepeegli pindala on 72 ha. Järve pindala koos saartega on 74,2 ha. Järves on kaheksa saart. Järv on soolatoiteline. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järve ümbruskond on ka kaitsealuste liikide (ristpart, väikeluik, laululuik) leiukoht. Mõisalahe keskkonnaregistri kood on VEE2062820.
Järvest umbes 300 m kirde poole jääb Kasse laht, kagus eraldab kitsas maariba (Rapla–Virtsu raudtee tarvis ehitatud raudteetamm) järve Mõisa lahest, mis on Keskkonnaregistri järgi Rame lahe põhjapoolne osa.
Järvest kagus asub Laelatu bioloogiajaam ja kaitsealune Laelatu puisniit.
Taimestik.
Veesisestest taimedest on dominantsed mändvetikas ja kare mändvetikas. Sageli esineb ka ruuget mändvetikat ja karevetikat.
Kaldaveetaimedest on dominantne taim harilik pilliroog. 
Kalastik.
2020. aasta septembris toimunud katsepüügil saadi järvest 11 liiki kalu.
John Tooby

John Tooby (26. juuli 1952 Saint Paul, Minnesota – 9. november 2023) oli ameerika antropoloog. 
Koos oma abikaasa Leda Cosmidesega on ta tegelenud evolutsioonipsühholoogiaga.
Leda Cosmides

Leda Cosmides (sündinud 7. mail 1957 Philadelphias) on Ameerika Ühendriikide psühholoog.
1979. aastal sai ta bioloogia bakalaureusekraadi Radcliffe College'ist. 1985. aastal kaitses ta Harvardi ülikoolis kognitiivse psühholoogia doktoriväitekirja. 
Alates 1991. aastast on ta töötanud California Ülikoolis Santa Barbaras, kus ta 2000. aastal sai professoriks.
Koos oma antropoloogist abikaasa John Toobyga on ta uurinud evolutsioonilist psühholoogiat.
Georgi Plehhanov

Georgi Plehhanov (vene keeles "Гео́ргий Валенти́нович Плеха́нов"; 29. november vkj/11. detsember 1857 Lipetski oblast – 30. mai 1918 Terijoki Soome) oli vene revolutsioonitegelane.
Mõisalaht

Mõisalaht (ka "Mõisa laht") on laht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Keskkonnaregistri järgi on see Rame lahe põhjapoolne osa. Lahe pindala on 2,88 km². Lahte suubub kirdest Uustalu kraav. Laht jääb Puhtu-Laelatu looduskaitsealale. Lahest loodes eraldab kitsas maariba (Rapla-Virtsu raudtee tarvis ehitatud raudteetamm) seda Mõisalahest (rannajärv).
Mõisalahe keskkonnaregistri kood on VEE3426020.
Doyle Brunson

Doyle F. Brunson (10. august 1933 Longworth Fisheri maakond Texas – 14. mai 2023) oli Ameerika Ühendriikide pokkerimängija, kes mängis elukutselisena pokkerit üle 50 aasta. Ta oli kahekordne World Series of Pokeri (WSOP) põhiturniiri võitja (1976 ja 1977). 
Brunson oli esimene, kes on pokkeriturniiridel saanud miljoni dollari väärtuses auhindu. 
Ta võitis 10 WSOP käevõru. Selle saavutusega jagas ta Johnny Chani ja Phil Iveyga teist kohta, nendest enam on käevõrusid võitnud Phil Hellmuth. 
2018. aasta seisuga oli ta turniiridel teeninud kokku 6,1 miljonit dollarit, sellest 3 miljonit dollarit WSOP-l.
Vanalubi laht

Vanalubi laht (ka "Vanaluubi laht") on laht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. See on Rame lahe läänepoolne sopp. Lahe pindala on 0,28 km². Laht jääb Puhtu-Laelatu looduskaitsealale.
Vanalubi lahe keskkonnaregistri kood on VEE3426030.
Gregorio Hernández

Gregorio Hernández ehk Gregorio Fernández (1576 Sarria – 22. jaanuar 1636 Valladolid) oli Hispaania skulptor. Ta kuulub Kastiilia barokkskulptuurikoolkonda. 
Alates 1605. aastast tegutses Hernández Valladolidis, kuhu ta asus elama sellepärast, et see oli tollal Hispaania pealinn. Pärast töötamist teiste meistrite töökodades asutas ta enese oma, kus tal oli palju õpipoisse ja kaastöölisi ning palju kliente. Pärast surma oli tal palju endisi õpilasi, kes tema stiili järgisid, aga ühtki silmapaistvat jüngrit nende seas ei olnud. Sellegipoolest oli tema kunst omal ajal väga kuulus, mida kinnitab ka asjaolu, et tema hauale Carmen Calzado kloostris paigutati tema portree, mille autor oli tema sõber Diego Valentin Diaz ja millel oli tema loomingut kiitev tekst.
Hernández lõi värvilisi väga realistlikke puuskulptuure ning retaableid. Tema ulatuslikud teadmised inimese anatoomiast võimaldasid tal edasi anda luude kõvadust, lihaste pinget, liha õrnust ja naha siledust. Võrreldes keha suure väljendusrikkusega on skulptuuridel rõivad rasked, nagu papist ning hoiduvad teravatesse ja jäikadesse voltidesse, mis tekitavad valguse ja varju teravaid kontraste. Tema teostele on omane lihtne ülesehitus, rahulikud poosid ja vaoshoitud žestid, mis jätavad kõige suurema väljendusrikkuse näole ja kätele.
Tema teoste kvaliteeti tõstis koostöö kunstnikega, kes muutsid tema skulptuurid mitmevärvilisteks. Selleks kasutati peamiselt tuhme ja lihtsaid värve, ainult väikesed detailid olid värvikamad. Realismi suurendas võltsdetailide kasutamine, mis suurendasid ehtsuse tunnet, näiteks klaasist silmad, elevandiluust küüned ja hambad, korgist vereplekid ning vaigust piisad ja pisarad.
Kunstiajaloolased on esile tõstnud tema tööde emotsionaalsust, spirituaalsust ja dramaatilist tõsidust. 
Voldemar Vaga järgi taotleb ta oma skulptuurides "suurt maalilisust ja realismi, siiski mitte täiesti hüljates renessansi plastika traditsioone".
Kunstialaseid mõisteid

"Siin on loetletud kunstialaseid mõisteid. Täpsemalt sealhulgas maali-, tarbekunsti, graafika mõisteid. Eraldi on arhitektuuri mõisteid, ehituse mõisteid, keraamika mõisteid, raamatukunsti mõisteid, fotograafia mõisteid, filmi mõisteid, muusika mõisteid, teatri mõisteid, tantsu mõisteid."
A.
"Abbozzo"
- abstraktsionism
- aerograaf
- anarhofuturism
- arhitektuur
- akvarell
- akvarellvärvid
- akvatinta
- akrüülvärv
- autoportree
- avangardism
D.
Dadaism
- disain
E.
Ekspressionism
F.
Filmikunst
- fresko
- fotokunst
- fovism
- futurism
G.
Giclée
- graafik
- graafika
- grafiti
H.
Häppening
I.
Illustratsioon
- impressionism
- informalism
J.
Juugend
K.
Kehakunst
- keraamika
- kirjandus
- klassitsism
- kollaaž
- koloriit
- kompositsioon
- kontseptuaalkunst
- koopiatrükk
- krunt
- kuivnõel
- kujutav kunst
- kõrgtrükk
- küberpunk
- külmnõel
L.
Lametrükk
- linoollõige
- litograafia
- litokivi
- loomamaal
- lõuend
M.
Maagiline realism
- maal
- maalikunst
- maaližanr
- maastikumaal
- meremaal
- metafüüsiline maal
- metsotinto
- miniatuur
- modernism
- moekunst
- moodne kunst
- monumentaalskulptuur
- mosaiik
- motiiv
- "muralismo"
- muusika
N.
Natüürmort
- neoimpressionism
O.
Ofort
- orfism
P.
Pastell
- pea
- pehmelakk
- performans
- perspektiiv
- plastika
- pintsel
- plenäär
- plastiliin
- pliiats
- popkunst
- portree
- postimpressionism
- proportsioon
- punk
- purism
- puulõige
R.
Raidkunst
- realism
- reljeef
- reservaaž
- romantism
S.
Siluett
- skulptuur
- sotsialistlik realism
- sügavtrükk
- sürrealism
- sümbolism
- süžee
Ž.
Žanr
T.
Tahvelkunst
- tantsukunst
- tarbekunst
- teater
- teema
- tempera
- temperavärv
- triptühhon
- tätoveering
U.
Uusasjalikkus
- uusromantism
V.
Vabad kunstid
- Vabaplastika
- vabaõhumaal
- vaiplehekülg
- vasegravüür
- värvikompositsioon
Õ.
Õlimaal
- õlivärv
Maagiline

"Maagiline" on Violina 2010. aastal välja antud eesti- ja ingliskeelne debüütalbum.
Uue plaadi esitluskontsert toimus 21. mail 2010 Tallinnas klubis BonBon.
Ajalugu.
Laul "Maagiline päev" osales Violina ja Rolf Juniori esituses konkursil "Eesti Laul 2010", kus sai 17 punktiga kolmanda koha.
2009. aastal saavutas muusikapala "Sellel ööl" (koos Lenna Kuurmaaga) Raadio 2 Aastahiti 2009 Top 40 edetabelis 276 häälega 13. koha. Järgmisel aastal aga anti loole Kuldne Plaat "aasta raadiohiti kategoorias".
Sialeʻataonga Tuʻivakanō

Sialeʻataonga Tuʻivakanō on Tonga poliitik, kes oli 22. detsembrist 2010 kuni 30. detsembrini 2014 Tonga peaminister.
Sialeʻataonga Tuʻivakanō on hariduselt õpetaja. Ta on õpetanud koolis ja töötanud haridusministeeriumis.
Aastal 1996 valiti ta aristokraatide mandaadiga Seadusandlikku Kogusse. Aastatel 2002–2004 oli ta parlamendi esimees. Aastal 2005 sai ta tööministriks, 2006 haridus-, tööhõive-, noorsoo- ja spordiministriks.
Aastal 2010 valiti ta parlamenti tagasi.
Detsembris 2010 valis parlament Sialeʻataonga Tuʻivakanō salajasel hääletusel peaministriks. Ta on esimene Tonga peaminister, keda ei määranud ametisse kuningas. 
3. jaanuaril 2011 nimetas ta ametisse valitsuse, kus ta ise oli lisaks peaministri ametile ka välis- ja kaitseministri ametis. 
30. detsembril 2014 andis ametivande eelmisel päeval parlamendis uueks peaministriks valitud ‘Akilisi Pohiva.
Ardea

Ardea on linn Itaalias Lazio maakonnas Rooma provintsis Roomast 36 km lõuna pool, Ardea valla keskus.
Valdek Alber

Valdek Alber (sündinud 11. aprillil 1976) on eesti kunstnik ja karikaturist.
Valdek Alber lõpetas 1994 Kärdla Keskkooli ja õppis aastatel 1994–1999 Eesti Kunstiakadeemias graafika erialal. Ta on töötanud kunstniku ja kujundajana ajalehes Maaleht ja ajakirjas Pikker.
Ussimaarjapäev

Ussimaarjapäev (8. september) on eesti rahvakalendri tähtpäev.
Väike maarjapäev ehk ussimaarjapäev ehk ussi magamise päev (setud tähistavad hoopis 14. septembrit ehk viissenjapäeva kui usside magama minemise päeva) on selle 19. sajandil vähetuntud ja 20. sajandiks unustatud päeva paralleelnimetused. Eestis teatakse püha alates 16. sajandist. 
Üldine on olnud metsaminekukeeld põhjendusega, et mets tahab puhata ja ussid rahulikult urgu minna. Lubatud oli minna marjule. Mõnevõrra oli levinud õmblemis- ja ketramiskeeld, et uss ei nõelaks. Sel päeval kaotavad nõelussid maaga kokku puutudes oma mürgi ja nende salvamine pole enam ohtlik. Enamik koristus- ja külvitöid (rukkikülv, viljakoristus) pidi olema lõpetatud. Mõnel pool usuti, et kesa sümboolselt kündmine hävitab kahjurid ja rukkiussid.
Ussimaarjapäeva peeti õunte valmimise päevaks.
Neitsi Maarja sündimispäev.
Varaseim teade päeva tähistamisest pärineb 6. sajandist, algusega Süürias või Palestiinas, kus apokrüüfide mõjul kujunes välja jumalaema kultus. Katoliku kirik adapteeris 7. sajandil Maarja austamise tava idakirikust. Kuna Maarja sündimine on tuntud üksnes apokrüüfide kaudu, siis tunnustati püha aeglaselt, ehkki näiteks Kreeta püha Andreas pühitses 9. sajandil päeva mitmete jutlustega, et põhjendada 8. septembrit Maarja sünnipäevana. Veel 9. sajandil polnud jumalaemakultus laialt levinud.
Prantsusmaal on püha seostatud ilmutusega – püha Maurilius kuulis Angeris jumalaema sündi tähistavate inglite laulu.
Jumalaema sündimist tähistavad erinevad kirikud erineval ajal. Näiteks tähistab idakirik püha 12. septembril, kopti kirik aga 1. mail, selle katoliiklik haru omakorda 10. septembril.
Majandusmudel

Kitsamas tähenduses on majandusmudel teoreetiline mõttekäik, mis seletab muutujatevaheliste loogiliste ja/või kvantitatiivsete seoste kaudu mingi majandusnähtuse toimumist. Majandusmudeli all võidakse mõelda ka majanduse üldist korraldust, näiteks turumajandust või plaanimajandust. Teoreetilised mudelid on alati lihtsustatud, enamasti on neist välja jäetud kõik, mis ei ole teemakohase põhjenduse esitamiseks vajalikud. Teoreetiline mudel ei saa üldjuhul ennustada tegelikke mõõdetavaid suurusi.
Tüüpiline teoreetiline majandusmudel käsitleb indiviidide kasulikkust (heaolu) sõltuvana sissetulekust, jätab aga kõrvale sotsiaalsed vajadused (näiteks suhted teiste inimestega). Mudeli tüüpiliseks eesmärgiks on majanduses osalejate valikute seletamine. Näiteks peab inimene otsustama, kui palju tarbida ja kui palju säästa, s.t kuidas jagada ressursse tänase ja homse vahel. Tavaliselt antakse olevikku ja tulevikku võrreldes tulevikule väiksem osakaal (diskonteerimine) – nii kirjeldatakse asjaolu, et inimesed pööravad tulevikule vähem tähelepanu kui olevikule.
Liis Remmel

Liis Remmel (sünninimega Liis Lass; sündinud 2. aprillil 1989 Põltsamaal) on eesti näitleja. 
Ta on lõpetanud 2008. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ning 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (25. lend].
Alates 2012. aasta kevadest töötab ta näitlejana Tallinna Linnateatris.
Tema tuntuim näitlejaroll on Pille Kadak ETV telesarjades "ENSV" (2010–2019) ja "EnsV” (2019–2021). Ta on mänginud filmides "Must alpinist" (2015), "Võta või jäta" (2018), "Eestlanna Pariisis" (2012), "Sandra saab tööd" (2021), "Soo" (2022) jm.
2016. aasta sügishooajal osales ta TV3 meelelahutussaates "Su nägu kõlab tuttavalt".
Ta on Eesti Teatriliidu ja Eesti Näitlejate Liidu liige (2012).
Isiklikku.
Liis Remmel on alates 2021. aastast abielus muusik Joel Remmeliga. Paaril on 2022. aastal sündinud tütar ja 2024. aastal sündinud kaksikud pojad.