Fundamentaalanalüüs

Fundamentaalanalüüs on raamatupidamises ja finantsvaldkonnas kasutatav metoodika, mille puhul analüüsitakse ettevõtte finantsaruandeid (üldjuhul selleks, et saada teavet ettevõtte varade, kohustuste ja kasumlikkuse kohta), võimekust ning konkurente ja turge, milles ettevõte tegutseb. 
Kui fundamentaalanalüüsi rakendatakse futuuridele või rahvusvahelisele valuutaturule (Forex), siis keskendutakse üldisele majandusseisule ja vaadatakse selliseid näitajaid nagu intressimäärad, toodangu maht, kasumid, tööpuudus, sisemajanduse kogutoodang (SKT), elamuturg, tootmine ja juhtimine. Kui fundamentaalanalüüsi abil analüüsitakse aktsiat, futuurlepingut või valuutat, siis eristatakse kahte peamist käsitust: alt üles ja ülevalt alla. Neid mõisteid kasutatakse, et eristada seda teistest analüüsiliikidest: kvantitatiivanalüüsist ja tehnilisest analüüsist.
Fundamentaalanalüüsi rakendatakse ajaloolistele ja praegustele andmetele, kuid eesmärk on teha finantsennustusi. Eesmärke võib olla erinevaid:
Kaks analüütilist mudelit.
Kui eesmärk on analüüsida, millist ja millise hinnaga aktsiat osta, kasutavad investorid kahte põhimeetodit.
Investor saab kasutada ühte või mõlemat eeltoodud meetodit kasumlikeks väärtpaberitehinguteks. Näiteks kasutavad paljud fundamentaalse analüüsi tegijad tehnilisi indikaatoreid, et otsustada, millal on õige hetk turule siseneda ja turult väljuda. Samamoodi kasutab suur osa tehnilisi analüütikuid fundamentaalseid näitajaid, et kõikvõimalikest aktsiatest valida välja n-ö heade ettevõtete omad, mille trende jälgida.
Aktsiate analüüsimeetodi valik on määratud investori maailmavaatega, st usuga mingisse paradigmasse selle kohta, kuidas turg töötab. Turu toimimist selgitavaid paradigmasid on mitmeid, näiteks efektiivse turu hüpotees, juhusliku jalutuskäigu hüpotees, finantsvarade hindamise mudel ("capital asset pricing model"), omakapitali hindamise teooria (Theory of Equity Valuation), turupõhine hindamine ja käitumuslik majandusteadus.
Fundamentaalanalüüs sisaldab
Aktsia sisemine väärtus määratakse eeltoodud kolme analüüsi koondtulemusena. Nii saadud aktsia väärtust peetakse tema õigeks ja ausaks väärtuseks. Kui aktsia sisemine väärtus on turuhinnast kõrgem, siis on soovitatav seda aktsiat osta. Kui sisemine väärtus on turuhinnaga võrdne, tuleks aktsiat hoida, ja kui sisemine väärtus on turuhinnast madalam, siis tasub seda müüa.
Ülevalt alla ja alt üles käsitus.
Fundamentaalanalüüsi kasutavad investorid valivad kas ülevalt alla või alt üles käsituse.
Konkreetsed tegevused.
Ettevõtte edukuse analüüs algab finantsaruande analüüsist, mis sisaldab finantssuhtarvude analüüsi. Uuritakse makstavaid dividende, rahavoogu, omakapitali sissemakseid ja finantseerimist. Thomson Reutersi jt avaldatud kasumiprognoose ja kasvuprojektsioone peetakse kas fundamentaalseteks (need on faktid) või tehnilisteks (need on investorite meeleolust tingitud).
Sissetuleku ja rahavoo kasvumäärad ja riskitasemed (diskontomäära kindlakstegemiseks) on kasutusel mitmes hindamismudelis. Levinuim on diskonteeritud rahavoo mudel, mille puhul arvutatakse tulevasi
Ettevõtte hetkeolukorra hindamisel on oluline roll ka ettevõtte võlgadel. Neid saab kiiresti hinnata võla ja omakapitali suhte (d"ebt-to-equity ratio") ja lühiajalise võlgnevuse kattekordaja abil.
Veel üks lihtne mudel, mida sageli kasutatakse, on hinna ja kasumi suhe. Kasvuprognoosid on hõlmatud suhtarvu, mille arvutamisel jagatakse hinna ja kasumi suhe kasumikasvuga ("PEG ratio"). Näitaja adekvaatsus sõltub sellest, kui kaua analüütikute arvates kasv jätkub. Aktsiahindade modelleerimine arvutiga on tänapäeval asendanud suure osa fundamentaalandmete subjektiivsest analüüsist.
Automatiseerimine.
Tehisintellekti ja masinõppe areng on loonud uued võimalused fundamentaalanalüüsi automatiseerimiseks, muutes selle kiiremaks ja kättesaadavamaks ka jaeinvestoritele. Kui varasemad automatiseeritud lahendused keskendusid peamiselt finantsnäitajate (nt kasumi kasv, P/E suhe) skriinimisele, siis kaasaegsed tehnoloogiad suudavad analüüsida korraga nii kvantitatiivseid andmeid kui ka kvalitatiivset tekstilist informatsiooni.
Selline lähenemine võimaldab automaatselt töödelda läbi suuri andmehulki, näiteks kvartaliaruandeid ja uudisvooge, et tuvastada olulisi trende, näiteks äritegevuse kasvu kiirenemist või aeglustumist. Tehisintellekt suudab leida aruannetest põhjused nende muutuste taga ning võrrelda ettevõtte tulemusi automaatselt konkurentidega. Heaks näiteks sellisest tehnoloogiast on Eesti iduettevõte RYTM.ai, mis rakendab tehisintellekti aktsiaanalüüsi automatiseerimiseks.
Kriitika.
Mõned majandusteadlased, näiteks Burton Malkiel, väidavad, et fundamentaal- ega tehniline analüüs ei võimalda turust paremat tootlust teenida. See kehtib eelkõige väikse likviidsusega turgude kohta.