Aiviekste luha looduspark

Aiviekste luha looduspark (läti keeles "Aiviekstes paliene") on looduspark Lätis Madona piirkonna Ļaudona, Mētriena ja Prauliena vallas. Looduspark asub 21 kilomeetri pikkuselt Aiviekste kallastel. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks lindude elupaigana ja looduskaitsealuste taimede kasvukohana olulisi üleujutatavaid alasid Aiviekste jõe kallastel.
Kaitseala asub Ida-Läti madalikul. Loodusparki läbib Madonast Trepeni ulatuv küngaste vöönd, kus sellest lõunasse jääb Driksna nõmme looduspark, põhja poole aga Krustkalni looduskaitseala. Kaitseala pindala on 1155 ha. Eesmärgiks on kaitsta selliseid biotoope nagu põhjamaised lamminiidud, aas-rebasesaba ("Alopecurus pratensis") ja ürt-punanupuga ("Sanguisorba officinalis") madalikuniidud, Fennoskandia madalike liigirikkad
arurohumaad ja niiskuslembesed serva-kõrgrohustud tasandikel. Samas on looduspargis mingil määral esinemas ka sellised loodusdirektiivi elupaigatüübid nagu sinihelmikaniidud ("Molinion caerulea"-kooslused) karbonaatsel või turvastunud mullal või savikatelmudasetetel, "Festuco-Brometalia"-kooslustega
poollooduslikud kuivad rohumaad ja põõsastikud karbonaatsel mullal ja kuivad liivased rohumaad karbonaatsel mullal; lisaks veel tasandikel ja mäestike jalameil
voolavad jõed "Ranunculion fluitantis" ja "Callitricho-Batrachion" kooslustega, läänetaiga, Fennoskandia hemiboreaalsed looduslikud vanadlaialehised epifüütiderikkad salumetsad, hariliku kuusega ("Picea abies") rohunditerikkad Fennoskandia metsad, sanglepa ("Alnus glutinosa") ja hariliku saarega ("Fraxinus excelsior") lammimetsad ning hariliku tamme ("Quercus robur"), künnapuu ("Ulmus laevis") ja põldjalaka ("U. minor"), hariliku saare ("Fraxinus excelsior") või ahtalehise saarega ("F. angustifolia") lammi-segametsad suurte jõgede kaldavallidel. Kokku hõlmavad vääriselupaigad 628,02 hektarit ehk 55% looduspargi territooriumist.
Geoloogiliselt paikneb kaitseala Devoni kivimitel, valdavalt Pļaviņase ja Daugava kihistute dolomiidil, merglil ja savil. Kohati esineb seal Salaspilsi ja Katleši kihistute kipsi, dolomiiti ja dolomiitset merglit. Maastikurajoonidest jääb kaitseala idaosa Meirāni tasandikule, lääneosa Jersika tasandikule.
Kaitsealal on valdavad luhad, mida kasutatakse põllumajanduslikult. Need võtavad enda alla 75% kaitseala territooriumist, aga metsad katavad territooriumist vaid 9%. Looduspark kuulub Natura 2000 alade hulka.
Kaitseala loodusväärtusi kahjustavad metssigade tegevus ja võõrliikide invasioon. Viimastest on kaitsealalt leitud Sosnovski karuputke, hõlmist ogakurki, hulgalehist lupiini, Kanada kuldvitsa, verevat lemmaltsat ja hobuoblikat.
Aiviekste luha lääneosas kasvab üks looduskaitsealune tamm ümbermõõduga 5,9 meetrit. Kultuurimälestistest jäävad loodusparki Midzenīca asulakoht ja Silieši muinaskalmed ehk Smiltiena, mis on kultuurimälestistena riikliku kaitse all. Kaitseala piirile jääb ka kohaliku kaitse all olev hiiepaik Jaunzemji lohukivi.
Aiviekste jões elab paksukojaline jõekarp. Sealsed luhad on paljude kaitsealuste lindude pesitsemispaigaks. Kaitstavatest lindudest elavad seal valge-toonekurg, väikeluik, laululuik, väikekoskel, roo-loorkull, laanepüü, teder, täpikhuik, rohunepp, jõgitiir, jäälind, hallpea-rähn, tamme-kirjurähn, valgeselg-kirjurähn, nõmmelõoke, sinirind, vööt-põõsalind, väike-kärbsenäpp, punaselg-õgija ja põldtsiitsitaja. 
Kaitstavatest taimeliikidest kasvavad seal karvane maarjalepp, kattekold, niit-kõrveköömen, niidu-kuremõõk, kuradi-sõrmkäpp, rohekas käokeel ja Siberi võhumõõk. Nahkhiirtest võib kaitsealalt leida põhja-nahkhiirt, suurvidevlast, hõbe-nahkhiirt, pargi-nahkhiirt, kääbus-nahkhiirt, tiigilendlast, veelendlast. Ultrahelidetektorid on seal registreerinud ka pruun-suurkõrva.