Rasmus Puur

Rasmus Puur (täisnimega Mart-Rasmus Puur; sündinud 23. märtsil 1991) on eesti helilooja, dirigent ja kultuurikorraldaja; 2021. aastast Eesti presidendi kultuurinõunik. 
Ta on noorim Eesti helilooja, kelle ooper on jõudnud kutselise teatri repertuaari. 
Haridus.
Rasmus Puur on õppinud Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja lõpetanud Tallinna Reaalkooli. Lühikest aega õppis ta Tartu Ülikoolis kirjandus- ja kultuuriteadust. 
2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia "cum laude" bakalaureusekraadiga kompositsiooni erialal (õppejõud Tõnu Kõrvits ja René Eespere). Lisaks õppis ta dirigeerimist Tõnu Kaljuste juures. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppe raames õppis ta 2021. aasta sügissemestril vahetusüliõpilasena Soomes Sibeliuse Akadeemias. 2022. aastal lõpetas ta EMTA magistriõppe heliloomingu erialal "cum laude" Tõnu Kõrvitsa õpilasena.
2012. aastal osales ta kuus Grammyt pälvinud USA helilooja ja dirigendi Vince Mendoza ja Metropole Orkesti rahvusvahelisel arranžeerijate meistrikursusel Hollandis.
Muusika koolipõlves.
Koolipõlves õppis Puur neli aastat klaverit ja laulis kokku kümme aastat koorides; esimese solfedžotunni sai alles kõrgkoolis.
Kohe Jakob Westholmi Gümnaasiumi esimesest klassist peale laulis Rasmus Puur poistekoori Revalia ettevalmistuskooris (dirigent Alla Eenma) ja aastatel 1998–2000 poistekooris Revalia (dirigent Hirvo Surva). Aastatel 2001–2010 laulis ta dirigentide Venno Laulu ja Hirvo Surva juhatusel Estonia poistekooris. Kuuenda klassi poisina läks ta vanemate teadmata muusikali "Oliver!" (2003, lavastaja Georg Malvius) osatäitjate konkursile ja osutus valituks. Sestpeale hakkas ta kaasa lööma peaaegu kõikides muusikalides, mis toona Eestis etendusid.
Reaalmažoor.
Tallinna Reaalkooli üheksanda klassi õpilasena asutas ta koos sõber Edmar Tuulega 2007. aastal noorteorkestri Reaalmažoor (eesmärgiga rikastada eesti kultuuri- ja muusikamaastikku, esitades enamjaolt mitteakadeemilist muusikat), ja hakkas selle dirigendiks. 
Puuri ja Tuule juhatusel tegutses noorteorkester Reaalmažoor kuni 2017. aastani, kokku anti üle 80 kontserdi ja salvestati 6 heliplaati.
Töökäik.
2015. aastast töötab Rasmus Puur Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakooli keelpilliorkestri dirigendina. Tema juhatusel on see orkester pälvinud Sümfooniaorkestrite Liidu aastapreemia aktiivse ja mahuka kontserditegevuse eest 2018. aastal.
11. oktoobrist 2021 on ta ka Eesti presidendi kultuurinõunik. 
Loominguline tegevus mujal.
Rasmus Puur on olnud mitme muusikalavastuse muusikaline juht ja dirigent (nt Jarek Kasari ooper "Katuselt" (2011, NO99 Põhuteater) ja muusikal "Shrek" (2013, NUKU)). Ta on loonud teatrimuusikat Tallinna Linnateatri, Eesti Draamateatri, Rakvere teatri ja Kinoteatri / Nargen Opera lavastustele.
2019. aastal oli ta Eesti Vabariigi 101. aastapäeva kontsertaktuse muusikaline juht.
Rasmus Puur on ka hinnatud arranžeerija ja orkestreerija (nt Jarek Kasari / Uku Uusbergi "Katuselt" (2011), Priit Pajusaare "Prints ja kerjus" (2013) ja "Lotte unenäomaailmas" (2015, Vanemuine)).
Laulupeod.
Rasmus Puur oli 2017. aasta XII noorte laulu- ja tantsupeo "Mina jään" laulupeo teema ideekavandi "Noored juured" autor (koos Veiko Tubinaga), sümfooniaorkestrite liigi dirigent ja peadirigendi assistent, 2019. aasta XXVII üldlaulupeol "Minu arm" aga segakooride liigidirigent. Mõlemal laulupeol ta dirigeeris ja mõlemal esitati ka tema heliloomingut.
Helilooming ja tähtsamad ettekanded.
Rasmus Puuri loomingut on esitanud paljud eesti kutselised kollektiivid (sh Tallinna Kammerorkester, ERSO, Rahvusooperi Estonia orkester, Vanemuise sümfooniaorkester, Nargenfestivali orkester, Eesti Rahvusmeeskoor) ja harrastuskollektiivid (sh ETV Tütarlastekoor, Rahvusooperi Estonia poistekoor, Collegium Musicale). 
Autorikontsert "Hetked".
1. augustil 2014 toimus Tallinna lauluväljaku Klaassaalis Rasmus Puuri autorikontsert "Hetked", Nargen Festivali orkestrit dirigeeris Rasmus Puur ise. Kavas olid Rasmus Puuri teosed
Muusikaline jutustus "Sipsik" ja autoriplaat.
2016. aasta kevadel esietendus Rasmus Puuri kirjutatud kogupereteos "Sipsik" (Eno Raua samanimelise jutustuse ainetel), sama aasta lõpuks sai see muusikaline kontsert-jutustus ka CD-plaadi jaoks salvestatud. Teos on kirjutatud tekstilugejale, klaverile ja keelpilliorkestrile. CD-plaadil loeb Eno Raua lasteraamatu tekste näitleja Anu Lamp, teda saadavad Tallinna Muusikakeskkooli õpilane Viola Asoskova klaveril ja Tallinna Kammerorkester Rasmus Puuri dirigeerimisel.
Shakespeare ja teatri draamalavastuste muusika.
27. oktoobril 2012 esietendus Tallinna Linnateatri Taevalaval William Shakespeare'i näidend "Hamlet" (lavastaja Priit Võigemast), mille muusika autor on Rasmus Puur. 
2016. aastal kirjutas Puur muusika Marc Normani / Tom Stoppardi / Lee Halli näidendile "Armunud Shakespeare". Tüki lavastas Georg Malvius ja see esietendus 27. novembril 2016 Eesti Draamateatri suures saalis.
Nende vahele mahtusid veel järgmised Rasmus Puuri muusikaga draamalavastused:
2018. aasta 6. oktoobril esietendus Ugala teatri Black Boxis Nick Payne'i "Tähtede seis" (lavastaja Ringo Ramul), ka selle muusika autor on Rasmus Puur.
2021. aasta suveks valmis Ugala teatri 100. aastapäeva puhul kogumikplaat Ugala lavastustes kõlanud muusikast, mille on keelpilliorkestrile seadnud Rasmus Puur. Muusikat esitavad džässansambel ja VHK keelpilliorkester, dirigent Rasmus Puur.
Ooper "Pilvede värvid".
2017. aastal jõudis rahvusooperis Estonia lavale tema debüütooper "Pilvede värvid" (Jaan Kruusvalli samanimelise näidendi teemadel, libretist Laur Lomper, lavastaja Roman Baskin). Teos valmis Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks (Puur võitis 2014. aastal rahvusooperi Estonia sel puhul korraldatud ooperiloomingu konkursi) ning selle maailmaesietendus toimus 22. septembril 2017 rahvusooperi Estonia teatrisaalis. Peaosades olid Jassi Zahharov, Helen Lokuta, Mati Turi, Juuli Lill, Janne Ševtšenko ja Ita Ever. Dirigeeris Kaspar Mänd. Rasmus Puurist sai sellega noorim Eesti helilooja, kelle ooper on jõudnud kutselise teatri lavale. Teos oli Estonia repertuaaris kuni veebruarini 2020, 23. veebruaril 2020 näidati salvestatud ooperietendust esimest korda Eesti Televisiooni põhitelekanalis. Eesti taasiseseisvumise 30. aastapäeval, 20. augustil 2021 ilmus ka ooperi DVD.
Ooperi idee põhineb Jaan Kruusvalli näidendil "Pilvede värvid" (1983), mis käsitleb eestlaste põgenemist kodumaalt Teise maailmasõja sündmuste keerises. Aeg ei ole Eestist lahkumise puhul aga määrav – mindi sõjaajal, põgeneti Nõukogude okupatsiooni eest ning välismaale minnakse kauaks või päriselt ära ka nüüd, vabaduse päevil. 
Muusikakriitik Maria Mölder on esile tõstnud, kui huvitavalt on Rasmus Puur ooperis kokku põiminud mineviku ja tänapäeva: "Puuri meloodiline muusika poeb hinge ning annab sealjuures hästi edasi sündmustiku meeleolu ja tegelaste siseelu. Muusikale lisavad ikka ja jälle värvi tuntud ja vähem tuntud muusikalised tsitaadid: näiteks punkaritega noorte­rahutuste stseenis oli kuulda J.M.K.E. "Tere, perestroika!", ülem­nõukogu otsus Eesti taas iseseisvaks kuulutada kutsus aga esile pühadushetke, millele aitas kaasa Ernesaksa "Mu isamaa on minu arm" meloodia algus. Tervet laulupeo stseeni märkis aga Sarapiku "Ta lendab mesipuu poole" harmoonia: heliloojale ei piisanud lihtsalt neljahäälse kooriseadega mängimisest."
Ooperit "Pilvede värvid" kirjutama hakates oli Rasmus Puur 24-aastane ja ooperi esietenduse ajal 26-aastane.
Muusikalavastus "Kord annan end päriselt ära".
Kevadel 2017 esietendus Kultuurikatlas tänapäeva noorte tunnete ja mõtete üle arutlev muusikalavastus "Kord annan end päriselt ära" (lavastaja Priit Võigemast). Lavastuse keskmeks olid Rasmus Puuri kooritsüklid "Noore naise mõtted" ja "Noore mehe mõtted". Esitajad: neidudekoor Kammerhääled ja RO Estonia noormeestekoor.
"Meie juured ei ole lapsepõlves" – esiettekanne Soomes.
22. veebruaril 2018 toimus Rasmus Puuri uudisteose "Meie juured ei ole lapsepõlves" (Karl Ristikivi tekstile) maailmaesiettekanne Helsingis Aleksanterin Teatteris. Kooriteos on kirjutatud Soomes elavale eesti kogukonnale. Helsingi Aleksanteri teatris toimunud kontsert oli Soomes elavate eestlaste kingitus Eesti Vabariigile 100. aastapäevaks. Kontserdi peakorraldaja oli Helsingi Eesti Muusikastuudio.
Kantaat "Unes nägin ma Eestimaad".
Ka kantaat "Unes nägin ma Eestimaad" valmis Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks. See on 45 minuti pikkune suurvorm, mis on inspireeritud kunstnik Anu Raua loomingust ja ideedest. Tekstide autor on Doris Kareva. Esiettekanne toimus 23. veebruaril 2018 Pärnu kontserdimajas. Teose esitasid Pärnu Linnaorkester, VHK keelpilliorkester, Pärnu koorid, teksti luges Tõnis Rätsep, vokaalsolistid olid Mati Turi ja Meelika Hainsoo, dirigeeris Rasmus Puur.
Kooritsükkel "Kauged jõulud" ja RAM.
2018. aastal tuli Eesti Rahvusmeeskoori jõulukontsertidel esiettekandele Rasmus Puuri ebatraditsiooniline teos – kooritsükkel "Kauged jõulud".
Veljo Tormise töö jätkaja.
2020. aastal kirjutas Rasmus Puur Veljo Tormise märkmete põhjal maestro poolelijäänud ooperi "Mere keskel on mees", mille aluseks on Eino Leino näidend "Lalli"; libreto on kirjutanud Sakari Puurunen (koos Lea ja Veljo Tormisega). Ooperi "Lalli ehk Mere keskel on mees" maailmaesietendus toimus 6. ja 7. augustil 2022 Tallinnas Pirita kloostri varemetes, selle muusikajuht ja dirigent oli Tõnu Kaljuste ja lavastaja Veiko Tubin.
"Viiulikontsert" – 2020. aasta Eesti parim heliteos.
2020. aasta 13. septembril toimus Pärnu kontserdimajas Rasmus Puuri viiulikontserdi esiettekanne. 2021. aastal sai Rasmus Puur selle kui 2020. aastal valminud Eesti parima heliteose eest LHV uue heliloomingu preemia Au-tasu.
2021. aasta uudisteos "Écoutez vous".
2021. aasta 23. aprillil kõlas klaveriduo Kadri-Ann Sumera ja Talvi Hunt esituses esiettekandes Puuri uudisteos "Écoutez vous". Heino Elleri Muusikakooli Tubina saalis toimunud kontserdi kandis üle ERR-i Klassikaraadio.
Teos on kirjutatud festivali Eesti ja Balti Muusika Päevad jaoks. Helilooja valutab südant selle pärast, et meid ümbritsevas infomüras on paljud inimesed kaotanud võime teist inimest kuulata või kuulda – seda väljendabki kahele klaverile kirjutatud teos "Écoutez vous".
2023: mitme instrumentaalteose esiettekanded.
17. märtsil 2023 toimus Saksamaal Kieli muusikafestivalil Rasmus Puurilt tellitud instrumentaalteose vioolale ja klaverile esiettekanne.
11. mail 2023 lõpetati Pärnu kontserdimajas Pärnu Linnaorkestri hooaeg kontserdiga, kus tuli esiettekandele Rasmus Puuri oboekontsert (solist oboel Kalev Kuljus, dirigent Mihhail Gerts). Toomas Velmeti sõnul on see kolmeosaline oboekontsert "kirjutatud üsna tänapäevases helikeeles, kasutades kõiki võimalikke ja ka võimatuid oboe väljendusvahendeid". Võimatute alla on Velmet liigitanud olemuselt ühehäälsel instrumendil kahe-, kolme- ja ka neljahäälse faktuuri esitamise, võimalike näitena on ta välja toonud "ülipõnevad tämbrikooslused, näiteks esimese osa lõpus harfi, vibrafoni ja oboe ansambel – haruldaselt kõlav orkestratsioonileid".
12. mail 2023 toimus Vanemuise sümfooniaorkestri hooaja lõpukontserdil Rasmus Puuri sümfoonilise teose "Trikster" esiettekanne (dirigent Risto Joost). Rasmus Puuri inspireeris teost kirjutama triksteri tegelastüüp, kes ka meie mütoloogias mitmel kujul eksisteerib, näiteks Krati või Vanapaganana. "Triksteris on midagi kohutavalt kütkestavat, kaasa- ja ligitõmbavat, ta haarab ja tinistab meid ära. Ta võib meie ellu tuua ka värskust, elevust, särtsu. Kuid selline tüüp võib muuta kuju, muunduda, moonduda. Ta võib ühel hetkel olla ka väga ohtlik ja pöörata sinu vastu. See ahvatlus, ohu binaarsus ja pingeväli mind selle teose puhul inspireerisidki," on helilooja selgitanud teose ideed.
2024: esimene sümfoonia.
Jaanuaris 2024 toimusid Rasmus Puuri juhatusel Vanalinna Hariduskolleegiumi keelpilliorkestri neljanda albumi tutvustuskontserdid Tartus, Mustvees ja Tallinnas. Heliplaadil on helilooja Ester Mägi koori- ja kammermuusika seaded, näiteks algselt viiulile ja klaverile loodud "Kuus eesti rahvaviisi" ning kooriteosed "Siin mu rõõmumaa", "Kerkokell" ja "Pieta" jm.
3. mail 2024 toimus ERSO kontserdisarjas "Romantika" Rasmus Puuri esimese sümfoonia esiettekanne. Neljaosaline suurteos kanti ette Estonia kontserdisaalis, dirigeeris Olari Elts. Kontserdist tegid otseülekande ka ERR-i Klassikaraadio ja Läti Raadio programm Klasika.
19. juunil esietendus Uuemõisas kirjanik Elin Toona teoste ja elulooliste materjalide ainetel valminud Eesti Draamateatri lavastus "Üks helevalge tuvi", mille lavastasid Mari-Liis Lill ja Priit Põldma. Lavastusele kirjutas muusika Rasmus Puur.
Juunis 2024 toimunud Tartu laulupeo nimilooks oli Rasmus Puuri uudisteos "Õnn ja rõõm" (Doris Kareva sõnadele), mida esitasid ühendkoorid Küllike Joosingu juhatusel. Puuri seades kõlas ühendkooride esituses ka selle laulupeo avalaul, Kunileiu/Koidula "Sind surmani".
Detsembris 2024 ilmus Vanalinna Hariduskolleegiumi keelpilliorkestri esituses ja Rasmus Puuri dirigeerimisel Eesti esimese kutselise helilooja Rudolf Tobiase loomingu salvestiste heliplaat, millel kõlavad keelpilliorkestri seaded Tobiase vaimulikest ja ilmalikest teostest, nii tema kammerteostest kui ka koorimuusikast, teiste seas osad keelpillikvartetist nr 2, "Eks teie tea", "Otsekui hirv", "Noored sepad" jm. Albumi tutvustuskontserdid toimusid 2025. aasta jaanuari lõpus ja veebruari alguses Ida-Virumaal, Raplamaal ja Tallinnas.
Salvestised.
Rasmus Puur on dirigendina muusikat plaadistanud nii noorteorkestriga Reaalmažoor kui ka Vanalinna Hariduskolleegiumi keelpilliorkestriga. 
Tema loominguga autoriplaadid 
Isiklikku.
Rasmus Puuri ema on kunagine Eesti Televisiooni "Entel-tenteli" laululaps Katrin Kulli, nüüdne kultuurikorraldaja Katrin Puur. 
Rasmus Puuri isa on rahvastikuteadlane Allan Puur. Õde Mirjam Mandre on jaapani keele ja kultuuri asjatundja. 
Rasmus Puuri vanatädi oli priimabaleriin ja balletipedagoog Helmi Puur. 
Rasmus Puur on tegelenud ujumise, tennise, jalgpalli ja võrkpalliga.