tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tiigrisilm

Tiigrisilm on peenkiudjas mineraalmasse sisaldav kvartsi erim, mis on kuldkollastes värvustes. Sõltuvalt valgusest võib kivi helkida nagu tiigri silm. 
Kuna tiigrisilm on haruldane mineraal, siis on seda juba ammustest aegadest hinnatud ja ihaldatud. Tiigrisilmale annavad omase värvuse teiste mineraalide, nagu krokidoliidi, krossiidi, tremoliidi, götiidi, ribekiidi ja rutiili, lisandid. Omapärase helgi annavad mineraalile pruuniks hapendunud krokodioliidi suletised ja toruja kujuga tühimikud. Erinevalt tavalisest kaltsedonist on tiigrisilma murdepind kiuline.
Tiigrisilma kõige kuulsam leiukoht on Lõuna-Aafrika Vabariigis, kuid veel leidub teda Lääne-Austraalias, Indias, Sri Lankal, Birmas ja USA-s.
Sinakaspruuni (mustjassinist, hallikassinist) tiigrisilma nimetatakse kullisilmaks. Kullisilma puhul ei ole ribekiidi või krossiidi suletised oksüdeerunud. Leiukohtadeks on Mehhiko, Sri Lanka, Austraalia ja Austria.
Punakaspruuni tiigrisilma nimetatakse härjasilmaks.
Rohekat (kollakasrohelist, rohekashalli kuni rohelist) tiigrisilma nimetatakse kassisilmaks. Kassisilm sisaldab amfiboliit- või serpentiin-asbesti suletisi. Selle leiukohad asuvad Sri Lankal, Indias, USA-s, Mehhikos, Brasiilias ja Saksamaal. Kõige hinnalisem kassisilm on sinakasvalge helgiga kollakasroheline kivi.
Saku Läte

Saku Läte OÜ on 1997. aastal asutatud ettevõte, kes hakkas esimesena tootma ja villima kodumaist joogivett 18,9-liitristesse pudelitesse.
Saku Lätte joogivesi on toodetud ja villitud Saku vallas.
Saku Läte OÜ äritegevuses on kolm põhisuunda:
Energiatehnika

Energiatehnika (inglise "power engineering") on tehnika haru, mille valdkonda kuuluvad:
Energiatehnikal rajaneb energeetika.
Südamekahin

Südamekahinaks nimetatakse südame kuulatlusel eristatavat normaalsetele südametoonidele kaasuvat (liigset) heli.
Eristatakse kolme liiki kahinaid:
Harilikult kontrollib arst läbivaatuse käigus stetoskoobiga kuulatledes esimest ja teist südametooni (S1 ja S2), nende võimalikku lõhestumist ning kolmandat ja neljandat südametooni (S3 ja S4), 'plõksusid' ja südamekahinaid.
Enamik vastsündinutel südame kuulatlemise käigus kuuldud kahinatest osutuvad ohututeks, kuid osadel vastsündinutel näitavad need kaasasündinud südamerikkeid.
Kui kuuldakse kahinat, siis püütakse tuvastada selle põhjus. Selleks tehakse harilikult elektrokardiogramm, röntgenuuring või ka ehhokardiograafiauuring.
Anne Sulling

Anne Sulling (sündinud 12. oktoobril 1976 Tartus) on Eesti poliitik ja riigiametnik, XIII Riigikogu liige. Ta oli Taavi Rõivase esimese valitsuse väliskaubandus- ja ettevõtlusminister..
1997. aastal lõpetas Sulling majanduse ja prantsuse õpingute erialal Smith College'i USA-s ning 1999. aastal sai ta magistrikraadi rahvusvahelises majanduses ja rahanduses Pariisi Dauphine'i Ülikoolis Prantsusmaal.
Sulling on tegelenud Eesti CO2 saastekvoodi müügiga Keskkonnainvesteeringute Keskuses ning juhtinud Eesti eurole ülemineku projekti Rahandusministeeriumis. Samuti on ta töötanud peaministri nõunikuna ja olnud ametis Swedbankis ja Nelja Energia OÜs.
2014. aasta märtsis nimetas president Sullingu väliskaubandus- ja ettevõtlusministriks.
Alates märtsist 2014 kuulub ta Eesti Reformierakonda. 24. maist 2015 kuulub ta ühtlasi Reformierakonna juhatusse.
Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 10, sai 4197 häält ning osutus valituks ringkonnamandaadiga. 
Isiklikku.
Ta on kardiokirurg Toomas Sullingu tütar.
Tilde

Tilde (kõnekeeles "kapsaraud") on lainjas märk (˜ või ~), mida kasutatakse nasaalsust või palatalisatsiooni tähistava diakriitilise märgina, asendusmärgina vms.
Märgi nimetus tuleb hispaania ja portugali keele kaudu ladinakeelsest sõnast "titulus", mis tähendab pealkirja, pealekirjutust.
Märgi algne funktsioon oli näidata lühendatust või väljajättu, mis hoidis kirjutaja vaeva, tinti ja pärgamenti kokku. Keskaegsetes kirjutistes on selline kasutus sage. Näiteks "Anno Domini" võidi kirjutada "Ao Dñi".
Nigeri-Kordofani keeled

Nigeri-Kordofani hõimkond (ka "Nigeri-Kongo keeled") on keelekooslus, mille pakkus 1963. aastal välja Joseph Greenberg. See keelekooslus hõlmab Greenbergi järgi Nigeri-Kongo keeli ja Kordofani keeli.
SVO

SVO on selline lause sõnajärg, milles esimesena tuleb subjekt (S), seejärel verb (V) ja objekt (O).
Näiteks on eesti ja soome keele transitiivlause neutraalne põhijärjestus SVO, nt "Mari suudles Marti."
Tagasõna

Tagasõna ehk postpositsioon on kaassõna, mis asub seda laiendava noomenifraasi järel.
Suur osa eesti keele kaas­sõnadest on tagasõnad, nt "(laua) all", "(minu) meelest", "(liiva) sisse", "(kümnete) viisi", "(tosinate) kaupa", "(üks­teise) võidu".
Tagasõnade kasutus on üks eesti keele soomeugrilistest joontest võrreldes indoeuroopa keeltega, mis kasutavad enamasti eessõnu.
Infinitiiv

Infinitiiv (ka "tegevusnimi") on verbi ehk tegusõna infiniitne lihtvorm.
Eesti keeles võib infinitiiv oma käändevormidega olla kas
Backless

"Backless" on Eric Claptoni kuues stuudioalbum. Selle andis 1978. aasta novembris välja plaadifirma Polydor. 
Suurbritannias ei olnud album eriti edukas, peatudes UK Top 40-s 18. kohal; Billboardi edetabelis tõusis plaat 8. kohale. Suurbritannias tõusis singel "Promises" 37. kohale, aga USA-s oli see hoopis edukam, tõustes Billboardi edetabelis 9. kohale. Erilist edu ei saavutanud album eelkõige sellepärast, et muusika oli eriti eelmise plaadi "Slowhand" omaga võrreldes suhteliselt nõrk. Enamiku salvestatud lugude autor on Clapton ise, kaks laulu on Bob Dylani sulest ja üks laul J. J. Cale'i loomingust.
Albumi kaanel oleval fotol on Claptoni kaelas sall, mis kuulub jalgpalliklubile West Bromwich Albion FC. Clapton oli toona selle klubi toetaja, hiljem on tema poolehoid kandunud rohkem FC Chelsea poole.
Plaadi pealkirja pakkus Clapton välja pärast kontserti Bob Dylaniga, sest tema arvates olid Dylanil silmad ka kuklas ja ta teadis täpselt, mis tema ümber toimub. Parimaks looks hindas Clapton ise laulu "Golden Ring".
Laeva kalmistu

Laeva kalmistu on kalmistu Kursi kihelkonna lõunaosas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Laeva külas Tartu vallas. Kalmistu pindala on praegu 0,9 ha, omanik on Tartu vallavalitsus ning see on märtsi 2014 seisuga kasutuses ja hooldatud. 
Laeva kalmistu asutati Kursi kihelkonnakalmistu osana, sest Laeva vald oli kihelkonnakeskusest kaugel. Kalmistu algne suurus oli 1 vakamaa (umbes 0,37 ha). Kabel ehitati kalmistule 1989. aastal. Kalmistu tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks, sellele maetud inimeste üldarv ei ole teada.
Durrell Wildlife Conservation Trust

Durrell Wildlife Conservation Trust (varasema nimega "Jersey Wildlife Conservation Trust") on organisatsioon, mille eesmärk on kaitsta väljasuremisohus liike.
Organisatsiooni asutas Gerald Durrell 1963. aastal. Organisatsioon nimetati asutaja auks ümber 1999. aastal. 
Organisatsiooni patroon on Printsess Anne.
Trusti peakorter asub Jersey saarel, kus asub ka Durrelli loomapark.
Roquefort

Roquefort on Prantsuse juust, mis on nime saanud Roquefort-sur-Soulzoni asula järgi.
Kohanimed:
Prantsuse valdu, mis sisaldavad nime Roquefort:
Landesi departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Landesi departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 15 kantonit. Vallad Dax ja Mont-de-Marsan on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Loetelu Landesi departemangu 327 vallast 1. jaanuari 2024 aasta seisuga:
Euratomi leping

Euratomi leping ehk ametliku nimega Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping on leping, millega rajati Euroopa Aatomienergiaühendus. Leping allkirjastati 1957. aasta 25. märtsil koos Euroopa Majandusühenduse (EMÜ) loomise lepinguga ning see jõustus 1958. aasta 1. jaanuaril. Kui Roomas Kapitooliumil allkirjastatud lepingule andsid algselt oma allkirjad Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburgi, Hollandi ja Lääne-Saksamaa esindajad, siis nüüdsest on lepingul 28 osapoolt (kõik Euroopa Liidu liikmesriigid).
Tänu lepinguga rajatud organisatsiooni madalamale profiilile on Euratomi leping üpris vähetuntud. Kui EMÜ on kujunenud praeguseks Euroopa Liiduks, on Euratom jäänud suures osas samasuguseks kui see oli aastal 1957, kuigi organisatsiooni üle valitsevad Euroopa Liidu institutsioonid. Euratom rajati küll oma sõltumatute institutsioonidega, kuid 1967. aasta liitmislepinguga liideti seni eraldi olnud Euratomi ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse institutsioonid Euroopa Majandusühenduse institutsioonidega.
Kuna tänapäeval on kõik tuumaenergiat puudutav Euroopa avalikus arvamuses tundlik teema, on Euratomi lepingut vaid väga vähe muudetud. Seetõttu väidetakse ka, et leping on liiga aegunud ning seda eriti demokraatliku järelevalve kohta käivates punktides. Kartes, et tuumaenergia teema lisamine kavandatavasse kõiki varasemaid lepinguid koondavasse Euroopa põhiseaduse lepingusse pööraks rohkem inimesi selle vastu, ei lisatud sinna Euratomi lepingut.
Euratomi leping kehtib seetõttu tänaseni, kuid seda kui eraldiseisev õiguslik leping. See moodustab ka osa aktiivsetest Euroopa Liidu lepingutest.
Sarthe'i departemangu haldusüksuste loend

Sarthe'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 21 kantonit. Vald Le Mans (kogupindalaga 52,81 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
La Flèche.
Brûloni kanton
La Chartre-sur-le-Loiri kanton
Château-du-Loiri kanton 
Le Grand-Lucé kanton
La Flèche'i kanton
Loué kanton
Le Lude'i kanton
Malicorne-sur-Sarthe'i kanton
Mayet' kanton
Pontvallaini kanton
Sablé-sur-Sarthe'i kanton
La Suze-sur-Sarthe'i kanton
Mamers.
Beaumont-sur-Sarthe'i kanton
Bonnétable'i kanton
Bouloire'i kanton 
Conlie' kanton
La Ferté-Bernard'i kanton 
La Fresnaye-sur-Chédouet' kanton 
Fresnay-sur-Sarthe'i kanton
Mamers'i kanton
Marolles-les-Braults'i kanton 
Montfort-le-Gesnois' kanton 
Montmiraili kanton
Saint-Calais' kanton
Saint-Paterne'i kanton
Sillé-le-Guillaume'i kanton
Tuffé kanton
Vibraye' kanton
Le Mans.
Allonnes'i kanton
Balloni kanton 
Écommoy kanton
Le Mans-Kesk kanton
Le Mans-Linna-Ida kanton
Le Mans-Linna Põhja kanton
Le Mans-Loode kanton 
Le Mans-Kagu kanton 
Le Mans-Edela kanton 
Le Mans-Maa-Ida kanton 
Le Mans-Maa-Põhja kanton 
Le Mans-Lääne kanton
Brahhiosaurus

Brahhiosaurus ("Brachiosaurus altithorax") on Hilis-Juuras Põhja-Ameerikas elanud dinosaurus.
Esimese isendi (FMNH P 25107) leidis osalise luustikuna Lääne-Coloradost Grand Riveri orust 1900. aastal Field Columbian Museumi paleontoloogiline ekspeditsioon Elmer Samuel Riggsi juhtimisel, kes kolm aastat hiljem seda liiki ka esimesena kirjeldas. Leiti seitse viimast seljalüli, ristluu, esimesed kaks sabalüli (üks väga halvas seisukorras), vasak kaarnaluu, parem õlavarreluu, niudeluu ja reieluu, vasaku niudeluu fragment ja seljaroided. Koljust, kaelast, esiselja piirkonnas, saba kesk- ja tagaosast ega jäsemete distaalsetest osadest materjali polnud, ja sellist materjali pole tuvastatud ka hilisematest leidudest. 
Kuigi brahhiosaurust on peetud suurimaks kunagi elanud maismaaloomaks, ei ole teadlastel tema suuruse osas ühist seisukohta. 2014. aastal pakkusid teadlased tema kaaluks 56 tonni, kuid varem oli tema hinnanguline kaal kõikunud 29–43 tonnini. Riggsi leitud isendi pikkuseks hindas Michael P. Taylor umbes 25 m, kuid kuna see arvutus on tehtud isendi põhjal, kes ei olnud arvatavasti täiskasvanud (tema kaarnaluud ei olnud abaluudega ühinenud), võisid brahhiosaurused olla isegi mõnevõrra pikemad. Kaela vertikaalasendis hoides oli tema pea maapinnast arvatavasti 9 meetri kõrgusel, seetõttu on ka oletatud, et ta toitus enamasti vähemalt 5 meetri kõrgusele jäävatest taimeosadest. Brahhiosaurused olid taimtoidulised.
Tema rohmakat keret kandis neli massiivset jalga, kusjuures sauropoodidele ebatavaliselt olid tema esijäsemed tagajäsemetest pikemad.
Suta

Suta on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Suta" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Neid võib kohata Austraalias.
Sinomicrurus

Sinomicrurus on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Sinomicrurus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Neid võib kohata Ida-, Kagu- ja Lõuna-Aasias.
Simoselaps

Simoselaps on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Simoselaps" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Neid võib kohata Austraalias.
Salomonelaps

Salomonelaps on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Salomonelaps" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Neid võib kohata Saalomoni saartel.
Vassõlivka (täpsustus)

Vassõlivka on mitme asula nimi:
Tsüklodekstriinid

Tsüklodekstriinid on rühm tsüklilisi oligosahhariide (süsivesikuid), mis saadakse tärklise ensümaatilisel hüdrolüüsil. Tsüklodekstriinide molekulid koosnevad suhkru (α-D-glükopüranoosi) elementaarlülidest, mis moodustavad ringikujulise makromolekuli – justkui põhjata kausi sarnase rõnga.
Tsüklodekstriinid on mittetoksilised valge pulbri taolised rohkem või vähem vees lahustuvad ained. Neid eristatakse tsüklisse kuuluvate glükoosi lülide arvu põhjal. Tuntumad ja kasutatud on kolm:
Eraldatud on ka mitmeid nn suuretsüklilisi ("large-ring") tsüklodekstriine.
Tsüklodekstriinide molekulidele annavad erilised spetsiifilised omadused, esiteks, makrotsükli koonilise toru kuju ja, teiseks, hüdroksüülrühmade paiknemine selle toru välispinnal. Viimane asjaolu muudab molekuli hüdrofiilseks ja soodustab vees lahustuvust. Samal ajal on molekuli sisepind hüdrofoobne. Seetõttu paljud orgaanilised molekulid kergesti asuvad selle "toru sisse" moodustades nn võõrustaja-külalise kompleks. Nii saab mittevesilahustuvaid aineid kompleksi kujul viia lahusesse. Teiselt poolt, näiteks etanooli võib "sulgeda" kuni 60% tsüklodekstriini molekulidesse ja nii saadakse "alkoholi pulber". Lõhnaainete komplekseerimine tsüklodekstriiniga võimaldab oluliselt pikendada lõhna kestvust tänu aine aeglasemale eraldumisele. Kõik see annab tsüklodekstriinidele hulgaliselt väga spetsiifilisi rakendusi farmaatsias, toidutööstuses, parfümeerias, teaduses jm.
Tartas

Tartas on linn ja vald ("commune") Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas Landesi departemangus. Linn kuulub Pays morcenais tarusate'i kantonisse, olles ühtlasi selle kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 10–68 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on sotsialist (PS) Jean-François Broqueres.
Kalju Toim

Kalju Toim (7. jaanuar 1925 Palupera vald – 20. juuni 1996 Elva) oli eesti psühholoog ja pedagoog.
Konstantin Ramuli õpilane.
Elulugu.
Pedagoogikakandidaat Kalju Toim töötas Elva Keskkoolis õpetajana ja Tartu Ülikoolis õppejõuna. Ta kirjutas uurimusi diferentsiaalpsühholoogia, psühhodiagnostika ja õppepsühholoogia alalt. Kalju Toim on sündinud Palupere vallas ning maetud Elva kalmistule.
Kalju Toimi lemmikuks oli Kent-Rosanoffi sõnaassotsiatsioonide test, mis koosneb sõnade nimekirjast, millele inimene on kutsutud vastama esimese pähe tuleva sõnaga. Ta leidis ka mitmeid huvitavaid seaduspärasusi, näiteks sarnanesid erikoolide õpetajate assotsiatsioonid rohkem nende puudega õpilaste kui tavagrupi omadega. Tema tööd ilmusid vaid Tartu Ülikooli toimetistes "Töid psühholoogia alalt" seerias.
Saône-et-Loire'i departemangu haldusüksuste loend

Saône-et-Loire'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 29 kantonit. Vallad Autun (kogupindalaga 36,94 km²), Chalon-sur-Saône (kogupindalaga 15,33 km²), Le Creusot (kogupindalaga 15,33 km²) ja Mâcon (kogupindalaga 15,33 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Autun.
Autun-Lõuna kanton
Autun-Põhja kanton
Couches'i kanton
Le Creusot-Ida kanton 
Le Creusot-Lääne kanton
Épinac'i kanton
Issy-l'Évêque'i kanton 
Lucenay-l'Évêque'i kanton
Mesvres'i kanton
Montcenis' kanton
Saint-Léger-sous-Beuvray' kanton 
Chalon-sur-Saône.
Buxy kanton
Chagny kanton
Chalon-sur-Saône-Kesk kanton 
Chalon-sur-Saône-Lõuna kanton
Chalon-sur-Saône-Lääne kanton
Chalon-sur-Saône-Põhja kanton
Givry kanton
Montceau-les-Mines-Lõuna kanton
Montceau-les-Mines-Põhja kanton
Montchanin' kanton
Mont-Saint-Vincenti kanton 
Saint-Germain-du-Plain' kanton
Saint-Martin-en-Bresse'i kanton 
Sennecey-le-Grand' kanton
Verdun-sur-le-Doubs'i kanton
Charolles.
Bourbon-Lancy kanton
Charolles'i kanton
Chauffailles'i kanton
La Clayette'i kanton
Digoin' kanton
Gueugnoni kanton
La Guiche'i kanton
Marcigny kanton
Palinges'i kanton
Paray-le-Moniali kanton 
Saint-Bonnet-de-Joux' kanton
Semur-en-Brionnais' kanton
Toulon-sur-Arroux' kanton
Louhans.
Beaurepaire-en-Bresse'i kanton 
Cuiseaux' kanton
Cuisery kanton
Louhans'i kanton
Montpont-en-Bresse'i kanton 
Montret' kanton
Pierre-de-Bresse'i kanton 
Saint-Germain-du-Bois' kanton 
Mâcon.
La Chapelle-de-Guinchay' kanton
Cluny kanton
Lugny kanton
Mâcon-Kesk kanton
Mâcon-Lõuna kanton
Mâcon-Põhja kanton
Matouri kanton
Saint-Gengoux-le-Nationali kanton
Tournus' kanton
Tramayes' kanton
Tarni departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Tarni departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. 
Departemangus on kaks ringkonda:
Kantonid.
Departemangus on kokku 23 kantonit. Vallad Albi (kogupindalaga 44,26 km²), Carmaux (kogupindalaga 14,16 km²), Castres (kogupindalaga 98,17 km²) ja Mazamet (kogupindalaga 72,08 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Departemangus on 314 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Brahhiosaurus (perekond)

Brahhiosaurus ("Brachiosaurus") oli Juura ajastul ajastul elanud sauropoodide hulka kuulunud dinosauruste perekond. 
Brahhiosauruse perekonda liigitatakse üksainus üsna kogukas (arvutuste kohaselt 23 tonni) dinosauruse liik:
Gertrud van Grest

Gertrud van Grest (hauakivil "frowe gerdrut her victor van der lippe sine hus frouwe"; surnud 31. detsembril 1531) oli Tallinna bürgermeistri Johan van Gresti tütar.
Ta abiellus esimest korda tõenäoliselt 1500. aastal Turust pärit kaupmehe Hans Surenpega (Hans Suurpääga), kes suri 1510. või 1511. aastal. Kaasavaraks sai ta maja praeguse aadressiga Pikk 69, aia, küüni ja puukuuri. Pärast esimese abikaasa surma kauples ta iseseisvalt soola, või, raua ja reinveiniga. Aastaist 1511–1513 on säilinud 7 tema ("Gerdrut Surpessche" või "Surenpesche"; "Gerdrut, salige Hans Surpe nalatene wedewe"; "Gerdrut, selige Hans Surpes na laten husfrouwe") omakäelist kirja Turu toompraostile Paul Scheelile.
1514. aastal abiellus ta raehärra Victor van der Lippega. Sellest abielust on sündinud arvatavasti Jürgen ja Tönnies van der Lippe ja vähemalt kaks tütart. Noorem tütar Gerdke suri temaga samaaegselt 1531. aastal.
Gertrud van Grest maeti arvatavasti Oleviste kirikusse, hauaplaat on säilinud ja asub tänapäeval Risti kirikus.
Tarn-et-Garonne'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Tarn-et-Garonne'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid.
Departemangus on kaks ringkonda:
Kantonid.
Departemangus on kokku 15 kantonit. Vald Montauban (kogupindalaga 135,17 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Departemangus on 195 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Pühati mägi

Pühati mägi on looduslik pühapaik Muhu Levalõpme külas või Nõmmkülas. 
Mägi on ida-lääne suunas 660 meetrit pikk ja kuni 200 meetrit lai, kuni 2 meetrit kõrge, hõreda kadastikuga kaetud kõrgendik. Kohati leidub mäel paepaljandeid ja soolappe. Mäel on asunud leedutule koht. Mäel on varem asunud ka Nõukogude armee õpperajatised.
Pühati mäe nimi viitab pühakspidamisele. Kohalikud elanikud on osanud 21. sajandi algul näidata mäe ümbruses mitmeid rändrahne, mille olevat pärimuse järgi äike puruks löönud.
Mäel on kohamuistendi järgi peetud hiiepidusid:
"Levalõpma küla Aadu talu karjaorus oli üks mägi, nimega Pühati mägi. Seal peetud ennemuiste ikka hiiepidusid. Seal mäe all oo üks kivi kua, see olle oln ohvrikivi. Selle kivi peal oo veel paerguski näha nõgusat lohku, vist tulease. Selle kivi olle välk pärast lõhki löön. Kui Pühati mäel ennemalt ikka hiiepidusid peeti, siis Vanapagan olle vihaseks saanud, et jumalaid nii palju austati ja temast ei tehtud väljagi. Ta hakan siis kive vädama, et pidulisi surnuks visata. Toon siis hulga kiva. Sial Pühati mäe juures oo üks teine mägi veel, toon siis sõnna neid kive ja tahta just parajast hakata pidulisi kividega patsima, kui äkist hakan kangesti müristama ja välku heitma. Oh sa poiss, kuidas Vanapagan joosma pistis! Kivid aga jään kõik sinna mäele ja sest aast kutsutse seda kivi Kivismäeks." (ERA II 250, 51/2 ja 54/5 (1; 3; 7) &lt; Muhu khk, Hellamaa v, Tupenurme k – A. Vaga &lt; Maria Vaga, 66 a (1939).
Somme'i departemangu haldusüksuste loend

Somme'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 23 kantonit. Vald Abbeville (kogupindalaga 26,42 km²) ja Amiens (kogupindalaga 49,76 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Abbeville.
Abbeville-Lõuna kanton
Abbeville-Põhja kanton
Ailly-le-Haut-Clocher' kanton
Ault'i kanton
Crécy-en-Ponthieu' kanton
Friville-Escarbotin' kanton
Gamaches'i kanton
Hallencourt'i kanton
Moyenneville'i kanton
Nouvioni kanton
Oisemonti kanton
Rue' kanton
Saint-Valery-sur-Somme'i kanton
Amiens.
Acheux-en-Amiénois' kanton
Amiens 1. kanton (Lääne) 
Amiens 2. kanton (Loode) 
Amiens 3. kanton (Kirde) 
Amiens 4. kanton (Ida) 
Amiens 5. kanton (Kagu) 
Amiens 6. kanton (Lõuna) 
Amiens 7. kanton (Edela) 
Amiens 8. kanton (Põhja) 
Bernaville'i kanton 
Boves'i kanton
Conty kanton
Corbie' kanton
Domart-en-Ponthieu' kanton 
Doullens'i kanton
Hornoy-le-Bourg'i kanton 
Molliens-Dreuili kanton
Picquigny kanton
Poix-de-Picardie' kanton 
Villers-Bocage'i kanton
Montdidier.
Ailly-sur-Noye' kanton
Montdidier' kanton
Moreuili kanton 
Rosières-en-Santerre'i kanton 
Roye' kanton
Péronne.
Albert'i kanton
Bray-sur-Somme'i kanton
Chaulnes'i kanton
Combles'i kanton
Hami kanton
Nesle'i kanton
Péronne'i kanton
Roiseli kanton
Heinrich Zollinger

Heinrich Zollinger (22. märts 1818 Feuerthalen, Šveits – 19. mai 1859 Kandangan) oli Šveitsi botaanik.
Aastatel 1837–1838 õppis ta Genfi ülikoolis botaanikat, kuid pidi õpingud rahaliste raskuste tõttu katkestama.
Aastal 1842 asus Zollinger elama Jaava saarele, kus ta töötas botaanikaaias ja tegi väikseid teaduslikke ekspeditsioone. Ta läks 1848 tagasi Šveitsi, kuid 1855 naasis ta koos abikaasa ja kahe lapsega Jaavale.
Zollinger suri malaariasse.
Tema autorinime märgitakse kujul "Zoll."
Jukstaglomerulaarrakud

Jukstaglomerulaarrakud on paljude selgroogsete loomade neerude päsmakeste toomasoonte seina rakud, mis komplekteerivad ja säilitavad reniini.
Jukstaglomerulaarrakud vabastavad reniini vastusena füsioloogilisele stiimulile, nagu hüpotensioon, hüpokaleemia, vererõhu langus ning veremahu vähenemine ja β-adrenergiliste retseptorite stimulatsioon jt.
Reniini vabastamine aktiveerib reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemi. 
Jukstaglomerulaarrakkude patoloogiaga seostatakse inimestel healoomulist kasvajat reninoomi (inglise "reninoma").
Agde'i vald

Agde [agd] on vald Lõuna-Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Vald on tuntud turismikeskusena.
Rannikul on kolm paikkonda: Le Grau d'Agde, La Tamarissière (seda võidakse pidada ka Le Grau d'Agde'i osaks) ja Le Cap d'Agde.
Tartu Ülikooli kogudus

Tartu Ülikooli kogudus oli luterlik kogudus Tartus. 
Ajalugu.
Tartu ülikooli saksakeelne kogudus asutati 2. detsembril 1855. Koguduse jumalateenistusi peeti algul Tartu Jaani kirikus ja Tartu Maarja kirikutes ning ülikooli raamatukogus. 
Koguduse oma, Tartu Ülikooli kirik Tartu ülikooli peahoone taga pühitseti 12. veebruaril 1860.
Eesti Vabariigi moodustamise järel ja eestikeelse ülikooli loomisel 1919. aastal, moodustati 1921. aastal ka eestikeelne kogudus ja kogudus jagunes kaheks rahvuslikuks pihtkonnaks, millest eestikeelne kogudus allus otse EELK piiskopile ning saksakeelne kogudus kuulus Saksa praostkonda.
Ülikooli kogudus likvideeriti 12. märtsil 1948 Tartu linna täitevkomitee poolt. Tartu ülikooli kogudus moodustati uuesti 1. oktoobril 1995. EELK Konsistoorium kinnitas seda oma otsusega 6. novembril 2005 ning Eesti Vabariigi Siseministeeriumi usuasjade talituses registreeriti ühendus 22. aprillil 1996.
1. jaanuaril 2001 ühines Tartu Ülikooli kogudus Tartu Jaani kogudusega ning ühendatud kogudus kannab nime Tartu Ülikooli-Jaani kogudus.
Feuerthaleni vald

Feuerthalen on vald Šveitsis Zürichi kantonis Reini jõe vasakul kaldal. See hõlmab keskust Feuerthalenit ja sellest ida pool paiknevat Langwiesenit.
Feuerthaleni valla pindala on 2,5 km², millest 16,1% kasutatakse põllumajanduslikel eesmärkidel ja 43,8% moodustab mets.
Haldusajalugu.
Langwieseni vald liideti Feuerthaleni vallaga 1947.
Ajalugu.
Langwiesenit on esmamainitud 876. aastal "Langewisa" nime all. 1318. aastal on Feuerthalenit mainitud esimest korda nimega "Fuirtal an dem Rine".
Rahvastik.
2013. aasta 31. detsembri seisuga oli Feuerthaleni valla rahvaarv 3483. Rahvaarv suurenes kümne eelneva aastaga 24%. 91,2% rahvastikust räägib saksa keelt.
Lubča

Lubča on alev Valgevenes Hrodna oblastis Navahrudaki rajoonis. Alev on Lubča külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles "Lubcz". Alev asub Nemunase jõe kaldal.
Alevis on kool, seal tegutseb ka kaks raamatukogu. Seal asub toiduainete tööstus. Vaatamisväärsusteks on õigeusu ja katoliku kirikud ja sünagoog, erilist esiletõstmist väärib XVI sajandil ehitatud Lubča loss.
Ajalugu.
Alevit on esimest korda mainitud 1401. aastal. 1499. aastal anti alev Chreptowicsitele. 1517. aastal kuulus Lubča H. Jelmanovičile ja M. Mielaškovičile, siis mainitakse seda paika ka kui alevit, kuigi ametlikult sai asula aleviõigused alles 1590. aastal. Hiljem kuulus järjest Goštautastele, Kiszkadele ja Radziwillidele. Radziwillid rajasid alevisse ka lossi. 1655. aastal rüüstasid alevit kasakad.
Alates kolmandast Poola jagamisest 1795. aastal oli asula Venemaa koosseisus. Pärast esimest maailmasõda kuulus Lubča Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. 1957. aastal sai vahepeal alevi staatuse kaotanud asula taas aleviks.
Kubja talu

Kubja talu on talu Karinu külas Järvamaal. 
Selle talu peremees, botaanik ja luuletaja Rein Sander pühendus talus teesegude tootmisele, mille müüki alustati 1988. aasta sügisel.
Hiljem on talu registreeritud ettevõttena Kubja Ürditalu, mis on Eesti suurim ja vanim teesegude tootja.
Barbro Lindgren

Barbro Lindgren (sünninimi Barbro Enskog; sündinud 18. märtsil 1937 Brommas) on rootsi kirjanik. 
Elulugu.
Lindgren on kirjutanud peamiselt laste- ja noorteraamatuid, kuid temalt on ilmunud ka kümmekond raamatut täiskasvanutele. Ta lõpetas Rootsi kunsti- ja disainiülikooli Konstfack 1958. aastal. Ta on töötanud nii reklaaminduses kui meditsiinialal. Oma raamatutest mõned on ta ise illustreerinud, kuid alates 1980. aastatest on ta teinud koostööd paljude teiste illustraatoritega.
Aastatel 1971–1973 ilmus tal kolmeosaline biograafiliste päevaraamatute sari, mis kujutab noore neiu kohtumist armastusega ning tema mõtteid seoses elu suurte küsimustega (sarja kuuluvad raamatud "Jättehemligt", "Världshemligt" ja "Bladen brinner"). Lindgren on toonud oma teostega rootsi kirjandusse nii uusi teemasid kui ka lähenemisi, muuhulgas on ta kirjutanud ka täiskasvanutele mõeldud pildiraamatu "Titta Max grav!". Alates 1965. aastast on talt ilmunud sadakond raamatut, mida on tõlgitud ligikaudu 30 keelde.
Lisaks muule kirjanduslikule loomingule on Barbro Lindgren kirjutanud ka laulusõnu: tema loodud on Jojje Wadeniuse lastemuusikaplaadi "Goda' Goda'" tekstid. Tema raamatut "Eldvin" on ka dramatiseeritud ning sellel põhinev lavastus tunnistati 1991. aastal Rootsi parimaks lastelavastuseks ja teost "Molnens bröder" esitati 1989. aastal raadioteatris. Koos Marianne Erikssoniga lõi Lindgren ka lasteraamatute kirjastuse.
Lindgrenile anti panuse eest Rootsi kultuuri 2009. aastal kuninglik medal Illis Quorum ning ta on ka Uppsala üliõpilasorganisatsiooni Kalmar nation auliige. 2014. aastal pälvis ta oma loomingu ja "kirjanduslikuks teerajajaks" olemise eest Astrid Lindgreni mälestusauhinna. Ta on saanud muidki kirjandusauhindu ja tunnustusavaldusi ning kaks Rootsi muusikaauhinda Grammis: 1970. aastal plaadi "Goda' Goda'" eest ja 1991. aastal parima lasteplaadi "Lilla ungen min" eest.
Isiklikku.
Tema pojad Mathias ja Andreas Lindgren on muusikud, kes avaldavad oma loomingut ühisnime Bröderna Lindgren ('vennad Lindgrenid') all. Barbro Lindgren elab Ölandi saarel Glömminge külas.
Lubča loss

Lubča loss ehk Ljubtša loss ("Любчанскі замак") on endine loss Valgevenes Hrodna oblasti Navahrudaki rajooni Lubča külanõukogu Lubča asulas.
Lubča lossi hakati rajama 1581. aastal, mil alev kuulus Kiszkadele. Algul oli loss puidust, selle juures oli üks kivist torn ning lossi kaitsesid kolmest küljest vallikraavid. Kivist loss kerkis Nemunase kaldale ajal, mil Lubča oli Radziwillide valduses, ja valmis XVII sajandi alguses. Lossile lisati teine kivist torn, hoovi ümbritses aga puidust palissaad. 1655. aastal rüüstasid lossi kasakad, sellest jäid järele vaid kaks kivist torni.
Tühjaks jäänud loss vahetas mitu korda omanikku. XIX sajandil ehitati juurde uus uusgooti stiilis hoone. Esimeses maailmasõjas sai loss kannatada. Pärast sõda rajati tühjaks jäänud hoonesse kool. Loss sai kannatada ka Teises maailmasõjas. 
Tänapäeval on rühm entusiaste võtnud käsile lossi restaureerimise.
Jaunsardze

Jaunsardze (Noorkaitse) on Lätis tegutsev vabatahtlik patriootlik noorteorganisatsioon. Organisatsioon allub Läti kaitseministeeriumile.
Organisatsioon on asutatud 1992. aastal. Liikmed on vanuses 12–18 aastat (teistel andmetel 10–21) ja neid on kokku kuni 7000. Arendatakse kodanikukasvatust, patriotismi, vendlust, distsipliini, riigikaitselisi teadmisi ja oskusi ning füüsilisi võimeid.
Usielub

Usielub (valgevene keeles Уселюб, transkribeerituna Useljub) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Hrodna oblastis Navahrudaki rajoonis, Usielubi külanõukogu halduskeskus. Asulas on 593 elanikku (2008). Poola keeles "Wsielub".
Usielubis on keskkool. Vaatamisväärsusteks on XV sajandil ehitatud katoliku kirik, aastal 1884 ehitatud õigeusu kirik, XIX sajandi lõpus püstitatud sünagoog ja XVIII sajandil ehitatud mõisakompleks.
Ajalugu.
Usielubi on esmamainitud 1422. aastal. 1433. aastal sai sellest Niemirade perekonna valdus. Edasi kuulus asula Dowojnodele, seejärel B. Sałamiareckile. 1576. aastal läks asula Radziwillide valdusse, vahetult enne Poola viimast jagamist aga Pacide perele.
XV sajandil ehitati asulasse katoliiklik Ristija Johannese kirik, mis aga ehitati XVIII sajandil barokkstiilis ümber. Veel hiljuti peetigi hoonet toona püstitatuks, kuid hiljutised uurimused näitavad, et tegemist on siiski algse gooti stiilis kirikuga. Seega on Usielubi kiriku näol tegemist ühe vanema säilinud katoliku kirikuga Valgevene territooriumil.
Poola jagamisel 1795. aastal läks Usielub Venemaa koosseisu. XVIII sajandil kuulus asula O'Rourke'idele, kes rajasid asulasse esindusliku mõisakompleksi ja juustutööstuse. Kuni 1917. aastani oli Usielub Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 1940. aastal kaotas asula alevi staatuse.
Toonikeel

Toonikeel on keel, mille puhul toon võib olla sõna tähendust eristav.
Kõik suulised keeled kasutavad hääle kõrgust ja selle suhtelist muutumist kõnelemisel emotsioonide, rõhuasetuste jms nüansside väljendamiseks (intonatsioon), kuid toonikeeltes tähistab erinev toonimuster samade häälikutega sõna täiesti erinevat tähendust või muutevormi.
Tuntumad toonikeeled on hiina keel ja vietnami keel, kuid eriti palju toonikeeli kõneldakse Lääne-Aafrikas ning Ameerika maailmajaos.
Liidik

Liidik ehk kliitik ehk liidepartikkel on morfeem, mis käitub grammatiliselt nagu sõna, kuid liitub häälduses mõne sõnaga ega kanna ise sõnarõhku.
Liidikuid liigitatakse vastavalt sellele, kuidas nad fraasi suhtes asetsevad eesliidikuteks ehk prokliitikuteks ja järelliidikuteks ehk enkliitikuteks.
Eesti keeles on järelliidikud (ehk "enkliitikud") näiteks "-gi", "-ki". 
Liidik võib mõnikord grammatiliselt liituda fraasiga niiviisi, et ta ei ole grammatiliselt otseselt seotud sõnaga, millega ta fonoloogiliselt liitub; näiteks võib 
inglise keeles possesiivsust väljendav järelliidik "’s" liituda fraasiga "the Queen of England" nii: "the Queen of England’s" ('Inglismaa kuninganna (oma)').
Digraaf

Digraaf on kahe tähe ühend ühe hääliku või foneemi tähistamiseks. Näiteks ch = š, au = o prantsuse keeles, ph = f ladina keeles.
Lingua franca

Lingua franca on eri emakeelega inimeste suhtluses kasutatav kindel suur ja prestiižne keel, millel on poliitiline või kultuuriline mõju.
Erinevalt rahvuskeelest, mis on konkreetse geograafilise kogukonna emakeel, kasutatakse "lingua franca"'t esialgse kogukonna piires kaubanduslikel, religioossetel, poliitilistel või akadeemilistel põhjustel, mõnikord ärilistel põhjustel (nn kaubanduskeeled), aga ka kultuurilistest ja halduslikest mugavustest ning teabevahetuse vahendina eri rahvuste teadlaste vahel.
Keelekontakt ei ole seotud "lingua franca"'ga. Keelekontakt toimub juhul, kui eri keelt rääkivad kogukonnad käivad tihedalt läbi ja inimesed muutuvad mitmekeelseks ilma "lingua franca"'ta.
Termini ajalugu.
"Lingua franca" tähendab ladina keeles 'frankide keel', algselt tähendas see kaubanduskeelt, mida kasutati 11.–19. sajandil Vahemere piirkonnas. Otsest seost frankide hõimuga sel keelel siiski ei olnud, sest frankideks nimetati hilis-Bütsantsis kõiki lääneeurooplasi. See kaubanduskeel oli pidžin, mis põhines algul peamiselt Põhja-Itaalia ja oksitaaniromaani keeltel, hiljem rohkem hispaania ja portugali keelel. Keel laenas ka berberi, türgi, prantsuse, kreeka ja araabia keelest.
Hiljem laiendati seda terminit kõigile taolistele abikeeltele, lõpuks ka mittepidžinitele.
Tänapäevane kasutus.
Ladina keel oli varem kasutuses teaduse "lingua franca"'na. Igapäevases keelekasutuses on selleks keeleks saanud inglise keel. Tänapäevaseks "lingua franca"'ks oli loodud esperanto, kuid see keel ei suutnud end maailmale tõestada.
Ohud.
"Lingua franca" võib põhjustada keelelisi vigu ja kaheti mõistmist. Kaheti mõistmise vead tekivad enamasti otsetõlkest.
Lumumba jõgi

Lumumba jõgi on kraav Kärdlas Hiiumaal. Kraav kaevati 1960. aastatel ning sai nime tol ajal palju kajastatud Kongo Demokraatliku Vabariigi esimese peaministri Patrice Lumumba järgi, kuna kraavi kaevamise ajal räägiti raadios palju tema mõrvamisest 1961. aastal.
Isikuline asesõna

Isikuline asesõna ehk personaalpronoomen esitab lauses kõneleja või kuulaja isiku.
Isikulisi asesõnu ehk personaalpronoomeneid on eesti keeles kuus:
Västeråsi piiskoppide loend

Välislingid.
Västerås stifts biskopar genom tiderna Svenska kyrkan.
Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikool

Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikool (vene keeles Российский университет дружбы народов, lühend РУДН) on kõrgem õppeasutus Venemaal Moskvas.
Rahvaste Sõpruse Ülikool asutati 1960. aastal. 
1961–1992 oli kooli nimeks Patrice Lumumba nimeline Rahvaste Sõpruse Ülikool. Nimi pandi Kongo Demokraatliku Vabariigi esimese peaministri Patrice Lumumba auks, kes 1961. aasta jaanuaris riigipöörde järel tapeti.
Kölni konföderatsioon

Kölni Konföderatsioon oli Taani-Hansa sõjas 1367. aastal Kölnis sõlmitud Taani kuninga vastane sõjaline liit, milles osalesid Taani ülemvõimu vastu Läänemere kaubanduses 77 hansalinna ja Holsteini, Mecklenburgi ülikud, Taani aadlikud ja Madalmaade linnad.
Valdemar IV Atterdag (1340–1375) oli taastanud Taani riikliku ühtsuse ja kuningavõimu autoriteedi Taani riigis. 1361. aastal vallutas ya Ojamaa ja tal õnnestus saavutada kontrollØresundi väina üle, kontrollida Läänemere laevandust ning maksustada väina läbivad kaubalaevad.
Tüvi (keeleteadus)

Tüvi ehk sõnatüvi on sõna osa, mis jääb järele muuteliidete eemaldamisel.
Bantu keelte S-rühm

Bantu keelte S-rühm on rühm bantu keeli.
Nende seas on:
Adolfo Suárez

Adolfo Suárez González (25. september 1932 Cebrero – 23. märts 2014 Madrid) oli Hispaania poliitik. 
Ta oli 4. juulist 1976 kuni 25. veebruarini 1981 Hispaania peaminister. Ta oli esimene demokraatlikult valitud Hispaania peaminister pärast kindral Francisco Franco diktatuuri.
Suuraju poolkerad

Suuraju poolkeradeks (ladina keeles "hemispheria cerebri") nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel koljuõõnes paikneva suuraju vasakut ja paremat osa, mille vahel paikneb suuraju-pikilõhe. Suuraju vasak ja parem poolkera on ühendatud suuraju-pikilõhe põhjas paikneva mõhnkeha ("corpus callosum") kaudu.
Inimesel.
Inimaju poolkerade funktsioonid pole täpselt samasugused. Seda nähtust nimetatakse ajupoolkerade asümmeetriaks.
Kahe ajupoolkera vaheline infotöötlus käib mõhnkeha kaudu. Naistel on mõhnkeha suurem kui meestel.
Suuraju vasak ja parem poolkera on kaetud hallaine kihiga ja moodustab suurajukoore ning selle all paikneb valgeaine. Suuraju poolkerades paiknevad külgmised ajuvatsakesed.
Suuraju poolkerad arenevad embrüonaalses arengujärgus otsajust.
Madudel.
Madude suuraju poolkerasid on vähe uuritud kuid arvatakse, et nende anatoomia ei erine oluliselt teiste roomajate omast.
Naiskivi

Naiskivi on püha kivi Virumaal Viru-Nigula kihelkonna ja valla Unukse külas.
Kivi sünni kohta on 1937. aastal üles kirjutatud muistend:
"Kuri ämm ei ole miniat sugugi sallind, ajand teda ühtelugu taga, sõimand, löönd ja vaevand teda. Minia kannatand esti kõik nurisemata, aga et abi kudagi loota ega kuskilt loota ei old, lõppend ka temagi kannatus. Kui ta jälle ämmalt hea tulupi oli saand, võtnud lapse ja lähend püha määle ja palund jumalatelt, et teda kiviks muudetaks. Puuks ei ole sellepärast tahtnud, et puu ära põletatakse. Selle pääle muudetudki kiviks. Kivi aketud pühaks pidama ja tema juures jumalaid paluma. Ristiusu ajal keelatud metsas käimine ära ja kivi toodud sookaldale välja (kust, ei tea). Kivi peab istuva naisterahva moodi olema, kellel ka laps süles olnud. Hiljuti võtnud üks tüdruk koeruse pärast lapse sülest ära." (ERA II 153, 593 (17) &lt; Viru-Nigula khk, – H. Länts (1937.)
Välislingid.
Haagi kongress

Haagi kongressi peavad paljud esimeseks föderaalseks hetkeks Euroopa ajaloos. Kongressi peeti Hollandis Haagi linnas 1948. aasta 7.–11. maini ning seal osales 750 (teistel andmetel rohkem kui tuhat) delegaati üle Euroopa. Lisaks olid kohal ka vaatlejad Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest.
Kongressil õnnestus koondada laia poliitilise spektri esindajaid, andes neile võimaluse arutada Euroopa poliitilise koostöö arenemise üle. Konverentsist võttis osa suur hulk olulisi poliitikategelasi: Konrad Adenauer, Winston Churchill, Harold Macmillan, David Maxwell-Fyfe, Pierre-Henri Teitgen, François Mitterrand (mõlemad olid tollal Robert Schumani valitsuse ministrid), Paul Reynaud, Édouard Daladier, Paul Ramadier (kolm endist Prantsusmaa peaministrit), Paul van Zeeland, Albert Coppé ja Altiero Spinelli jpt.
Haagi kongressil mängisid aga lisaks poliitikutele aktiivset rolli ka filosoofid, ajakirjanikud, juhtivad kirikutegelased, advokaadid, professorid, ettevõtjad ja ajaloolased. Kongressi ajal käidi välja idee poliitilise, majandusliku ja rahalise Euroopa Liidu loomiseks. Sellel pöördepunktiks peetaval konverentsil oli suur mõju peagi loodava Euroopa Liikumise kujunemisele.
Hispaania riigimees Salvador de Madariaga pani kongressi ajal ette Euroopa Kolledži loomise. Tema nägemuses oleks tegemist olnud kolledžiga, kus paljudest riikidest pärit ülikooli lõpetanud noored, kellest osade kodumaad alles hiljuti omavahel sõdisid, saanuksid koos õppida ja elada.
Kongress arutles veel Euroopa Nõukogu tulevase ülesehituse ja rolli üle. Kongressil osalenud Teitgen ja Maxwell-Fyfe olid olulisel kohal Euroopa Nõukogu egiidi all vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni loomisel.
Kongress andis ka võimaluse tõsta üldsuse arvamust Euroopa ühtsusest. 1948. aasta 20. juulil toimunud Lääne-Euroopa Liidu ministrite kohtumisel käis Schumani valitsuse välisminister Georges Bidault välja idee Euroopa Assamblee (see realiseerus hiljem Euroopa Nõukogu näol) ning Euroopa tolli- ja majandusliidu loomiseks (millest kasvasid välja Euroopa Söe- ja Teraseühendus ning Rooma lepingutega loodud kaks ühendust). Seega võib kokkuvõtvalt öelda, et kongressi lõppjäreldustest sai Prantsusmaa valitsuse poliitika alus ning seejärel ka kogu Euroopa valitsemise poliitika alus.
Kuigi toimunud kongressi olulisust ei alahinnata praegugi, on tänapäevased hinnangud toimunule sageli ka veidi tagasihoidlikumad. 2013. aasta 11. aprilli Sirbis kirjutab Hent Kalmo, et "tagantjärele näib 1948. aastal peetud suurejooneline Haagi kongress Euroopa lõimumises ehk olulise piirikivina, kuid tegelikult oli see nn Monnet meetodile alternatiivne tee, mis viis (siiani üsna hambutu) Euroopa Nõukoguni, mitte Euroopa Liiduni".
Krooneetrid

Krooneetrid on tsüklilised polüeetrid, enamasti korduvate eeterlülidega (-O-CH2-CH2)n ühendid. Siia loetakse ka harvem ettetulevad analoogset tüüpi makroheterotsüklid, mille molekulis on hapniku aatomi asemel S (tiakroon), NH (asakroon) jt elemendid.
Krooneetrite spetsiifiliseks ühisjooneks on tsüklisisene tühik, mille hapnikuaatomitega seonduvad kergesti mitmed katioonid ja protoneeritud aminorühma sisaldavad ühendid. Tugevasti komplekseeruvad leelismetallide katioonid andes stabiilsed ühendid. Seejuures tsükli väliskülg on hüdrofoobne. Seetõttu moodustunud soolad reeglina lahustuvad mittepolaarsetes orgaanilistes solventides.
Võlla tamm

Võlla tamm (ka "Hellamaa Võlla hiietamm") on pühapuu Muhu kihelkonna ja valla Hellamaa külas.
Puu murdus 2008. aastal.
Pea meeles head

"Pea meeles head" on Birgit Õigemeele ja Ott Leplandi esimene ühine singel, mille pealkirja kandis ka 2014. aasta mais toimunud emadepäeva kontserdisari. Loo autorid on Mihkel Mattisen ja Silvia Soro.
Etti Kagarov

Etti Kagarov (sündinud 28. jaanuaril 1956 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik ja muuseumijuht.
Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli 1974. aastal ja Väimela Näidissovhoostehnikumi veterinaarvelskrina 1979. aastal. 2001. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö erialal magistrikraadiga.
Etti Kagarov kuulus 2000–2010 Eestimaa Rahvaliitu ja alates 2011. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.
Kagarov oli Kohtla vallavolikogu esimees 1996–2003 ja Kohtla vallavanem 2003–2014. Ta on olnud Riigikogu XII ja asendusliikmena korraks ka XIII koosseisu liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel XV Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 154 häält ning ei osutunud valituks.
Kagarov on üks lastekaitseseaduse algatajaid. 
2018. aastast on ta Eesti Kaevandusmuuseumi direktor.
Maxim

Maxim on meestele mõeldud elustiili ajakiri. Ajakirja esimene number ilmus 1995. aasta mais Suurbritannias. Ajakirja lehekülgedel kirjutatakse meestemoest, autodest, tehnikast ja muudest meestele huvi pakkuda võivatest asjadest. Samuti sisaldab ajakiri ka mõningaid erootilisi hõnguga fotosid. 
Ajakirja edu kodumaal tõi kaasa laienemise välisturgudele. 1997. aastal ilmus esimene number, mis oli mõeldud USA turule. Sellest väljaandest on saanud seal riigis suurim noorte meeste ajakiri, mille igakuine trükiarv ületab 9 miljonit eksemplari. Ajakirja erinevad väljaanded on veel ka Argentinas, Austraalias, Belgias, Bulgaaria, Filipiinidel, Hispaanias, Hollandis, Indias, Indoneesias, Itaalias, Kanadas, Kreekas, Lõuna-Koreas, Mehhikos, Montenegros, Poolas, Prantsusmaal (kandes nime "Maximal"), Rumeenias, Tšehhis, Serbias, Singapuris, Tais, Türgis, Ukrainas ja Venemaal (olles riigi suurima trükiarvuga meesteajakiri). Ajakiri on ilmunud ka Brasiilias, Portugalis (nimega "Maxmen") ja Saksamaal.
Loiret' departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Loiret' departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid.
Departemangus on kolm ringkonda:
Kantonid.
Departemangus on kokku 21 kantonit. Vald Orléans (kogupindalaga 27,48 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Departemangus on 326 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):