tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sõltumatu muutuja

Sõltumatu muutuja (inglise keeles "independent variable" ehk IV) on muutuja, mis on mingi protsessi sisend või põhjus, või mida alles kontrollitakse, kas see on põhjus. Tihti vaadeldakse sõltumatut muutujat koos sõltuva muutujaga, kus eksperimentaator muudab sõltumatu muutuja väärtusi, et mõõta selle mõju sõltuvale muutujale.
Näiteks uurimaks paberi paksuse mõju paberi puruks rebimise tajutud raskusastmele, võime koostada eksperimendi, kus paberi paksus on sõltumatu muutuja ja tajutud raskusaste sõltuv muutuja. Eksperimentaator annab katseisikule järjest puruks rebimiseks 0,1 , 0,2, 0,3, 0,5 ja 1 mm paksuseid pabereid ja mõõdab katseisiku tajutud rebimise raskusastet küsimustiku teel.
Mnemooniline suur süsteem

Suur süsteem, tuntud ka kui foneetiline numbrisüsteem, foneetiline mnemosüsteem või Herigone mnemosüsteem, on mnemovõte, mida kasutatakse numbrite meelde jätmiseks. Süsteemi iva on selles, et numbrid teisendatakse kaashäälikuteks, seejärel täishäälikute lisamisega sõnadeks. Süsteem töötab lähtudes printsiibist, et pilte on numbritest kergem meeles pidada
Süsteem.
Iga number on seotud ühe või enama kaashäälikuga. Ükski täishäälik numbritega ei seostu. Seega saab numbritele vastavate kaashäälikute vahele panna täishäälikuid nii, et need kergesti ettekujutatavaid pilte moodustaks. Eesti keeles võib kasutada näiteks järgmist numbrite kaashäälikutega seostamise versiooni:
Põhimõtteliselt võib numbritele vastavaid tähti ka muuta, aga peaasi, et need süsteemi kasutajal meeles püsiks ja tema rakenduslikud oleks.
 Näide: Jätmaks meelde arvu pii esimesi numbreid 3.141592653 saame numbrid teisendada piltideks MaaL (31) TaLV (415) JuGaPuu (926) VaiM (53). Need pildid võib omavahel kokku siduda mnemoonilist seostamist kasutades või teekonna meetodi abil.
Harjutamisega muutub see esialgu keerulisena näiv tehnika vägagi efektiivseks.
 Näide: Esimese üldlaulupeo toimumisaasta (1869) meelde jätmiseks võib ette kujutada LooRiPooDi, kust kõik laulupeolised endale peo puhul loorid ostavad.
Väärarend

Väärarendiks ehk malformatsiooniks (ladina "malformatio") nimetatakse taimedel ja loomadel (sh inimestel) arenguperioodil tekkinud struktuurihälvet.
Igor Sergun

Igor Sergun (vene keeles "Игорь Дмитриевич Сергун"; 28. märtsil 1957 Podolskis – 3. jaanuar 2016) oli Venemaa sõjaväelane, kindralpolkovnik (2015).
Sergun oli alates 2011. aasta 26. detsembrist surmani Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luurepeavalitsuse (GRU) ülem ja Kindralstaabi ülema asetäitja. 
Igor Sergun alustas teenistust relvajõududes 1973. aastal, sõjaväeluures 1984. aastal. Ametist tulenevalt on üksikasjalikum teave kindralpolkovnik Serguni kohta riigisaladus.
Sergun oli abielus ja tal on kaks tütart. Tema surmast teatati Moskvas 4. jaanuaril 2015.
The Party Scene

"The Party Scene" on täispikk debüüt-stuudioalbum USA "pop punk"'i bändilt All Time Low. See ilmus 19. juulil 2005 plaadifirmalt Emerald Moon Records. 
Sellelt albumilt ilmus ainult 2 singlit: "Circles" ja "The Girl's a Straight-Up Hustler". Nende kahe singli videod on väga haruldased.
Seda albumit on maailmas kokku ainult 1000 CD eksemplari. 
Laulud nr 2, 3, 8, 9, 10 ja 12 olid taassalvestati bändi EP-l "Put Up or Shut Up".
Jessica Iskandar

Jessica Iskandar (sündinud 29. jaanuaril 1988 Jakartas) on Indoneesia näitleja.
Liina Orlova

Liina Orlova (kodanikunimi Liina Hermaküla; sündinud 13. septembril 1941 Tšeljabinski oblastis) on eesti näitleja ja teatripedagoog.
Ta on lõpetanud 1959. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lennus).
Ta töötas aastatel 1965–1972 (vaheajaga 1968–1970) Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, aastatel 1972–1984 teatris Vanemuine ja aastatel 1984–1992 Eesti Draamateatris. 
Hiljem on ta olnud TEA koolituskeskuse reklaamidirektor ning juhtinud kultuuriprojekte ("Suur päkapiku jõulumaa", 1996–1999, lasteteatri etendused Pirita kloostris 2001–2006).
Aastatel 1980–1984 juhendas ta Tartu Riikliku Ülikooli Üliõpilasteatris vene rühma, hiljem on juhendanud ka Tallinna Polütehnilise Instituudi üliõpilasteatrit. 1990. aastatel õpetas ta Tallinna Ühisgümnaasiumis ja Tallinna Ülikoolis kõnekunsti.
Lisaks teatrirollidele on ta teinud kaasa paljudes Eesti Televisiooni telelavastustes ja mitme telekanali telesarjades (nt Kanal 2 telesarjas "Kelgukoerad" mängis ta 2009–2010 tädi Agathat).
Liina Orloval oli kandev osa Koit Toome esitatud laulu "We Could Have Been Beautiful" video visuaalis. Laul sai võistlusel "Eesti laul 2021" neljanda koha. 
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1968–1975 abielus vene filminäitleja Viktor Avdjuškoga (), nende tütar on Maria Avdjuško. Aastatel 1978–1988 oli ta abielus Evald Hermakülaga.
Ta on paranenud rinnavähist.
Aleksandr Vampilov

Aleksandr Vampilov (vene Александр Валентинович Вампилов; 19. august 1937 Tšeremhovo, Irkutski oblast – 17. august 1972 Baikali järv) oli vene kirjanik.
Elulugu.
Aleksandr Vampilov oli pärit õpetajate perekonnast. Ta isa oli burjaadi rahvusest, ema oli venelanna. Aleksandr Vampilovi isa Valentin Vampilov arreteeriti NKVD poolt 17. jaanuaril 1938 ning lasti maha sama aasta 9. mail.
1955–1960 õppis Aleksandr Vampilov Irkutski Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonnas. 1959. aasta oktoobris asus Aleksandr Vampilov tööle oblastilehe Sovetskaja Molodjož toimetusse, kus ta töötas kuni 1964. aasta veebruarini. 1965. aasta sügisel võeti ta vastu Kirjanike Liitu.
Aleksandr Vampilov hukkus mootorpaadiõnnetuses Baikali järvel kaks päeva enne oma 35. sünnipäeva.
Aleksandr Vampilovi näidendid olid omal ajal väga populaarsed. Tema näidendeid on tõlgitud paljudesse keeltesse. Vampilovi näidendeid on lavastatud ka Eesti teatrites.
X Games

X Games on alates 1995. aastast toimuv ekstreemspordiüritus, mida korraldab USA spordikanal ESPN. Võistlusel osalejad võistlevad medalitele ja auhinnarahale. 
Algselt toimus X Games igal aastal ainult suvel, sisaldades suviseid ekstreemspordialasid. Hiljem loodi talviste ekstreemspordialade võistlus Winter X Games.
Üritusel on ka muid rahvusvahelisi võistlusi ja demonstratsioonesinemisi, mida peetakse kõikjal maailmas. Mänge kantakse USAs üle otseülekandena telekanalitel ESPN, ESPN2 ja ABC Sports.
Winter X Games.
Winter X Gamesi peetakse igal talvel alates 1997. aastast. 
Üritus toimub jaanuaris või veebruaris (enamasti jaanuaris) Ameerika Ühendriikides. Mänge peetakse alates 2002. aastast Aspenis ja seal korraldatakse neid vähemalt 2019. aastani.
Kännu tänav

Kännu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Kännu tänav algab Tedre tänavalt, ristub Rästa, Räägu ja Võrse tänavaga, Linnu teega ning Kajaka tänavaga. Kännu tänav lõpeb Siili tänaval. Kännu tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline ning ligikaudu 1210 meetri pikkune. Kännu tänav on paralleelne Sõpruse puiestee ja Nõmme teega.
Kännu tänav on saanud nime 9. aprillil 1946.
Valetamine (kaardimäng)

Valetamine on kaardimäng.
Mängitakse kaardipakiga, milles on 52 kaarti. Kõik kaardid jagatakse mängijate vahel võrdselt. Alustaja valitakse vastavalt kokkuleppele. Hakatakse kordamööda kaarte tagurpidi lauale laduma. Mängija paneb lauale kuni 4 kaarti ja ütleb, mis kaardid need on (näiteks kolm seitset). Ta võib tõtt rääkida või valetada. Järgmine mängija võib püüda ära arvata, kas eelmine mängija rääkis tõtt, aga ta võib ka kaarte lisada. Kui ta valesti arvab, peab ta kõik lauda käidud kaardid üles võtma. Kui eelmine mängija rääkis tõtt ja järgmine arvas õigesti, jäetakse lauas olnud kaardid mängust välja. Kui mängija vale paljastatakse, peab ta kõik lauda käidud kaardid endale võtma. Kaarte võib lisada iga järgmine mängija. Et pole teada, kui paljudel juhtudel võidi valetada, võidakse samasse kuhja uusi kaarte lisada kas või seni, kui ühel mängijatest kaardid otsa saavad. See, kellel kaarte enam käes pole, on sunnitud arvama, kas eelmine mängija valetas või mitte. Võitja on see, kellel kaardid esimesena otsa saavad.
Neurohüpofüüs

Neurohüpofüüs ehk hüpofüüsi tagasagar (ladina keeles "neurohypophysis", "lobus posterior hypophyseos") on kesknärvisüsteemiga loomadel ajus paikneva hüpofüüsi tagumine sagar, mis on tekkinud vaheaju väljasopistisest ja talitleb sisesekretsiooninäärmena.
Neurohüpofüüsi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Roomajatel.
Maolistel.
Madude neurohüpofüüs koosneb neuronite aksonitest. Madude neurohüpofüüsi ja selle kaudu liikuvaid hormoone on vähe uuritud, kuid arvatakse, et ka neil ringlevad oksütotsiini- ja vasopressiini-sarnased ühendid ning mesototsiin .
Imetajatel.
Inimestel.
Hüpofüüsi tagasagar koosneb neuronitest ja neurogliiast.
Neurohüpofüüsist eritatakse valdavalt hüpotalamusest tulevate närvikiudude kaudu (aksoplasmaatiliselt) verre hüpotalamuse tuumadest "nucleus opticus"'est ja "nucleus paravnetricularis"'est hüpofüüsi liikunud hormoone – oksütotsiini ja antidiureetilist hormooni. Hüpofüüsi tagasagar toimib ka nimetatud hormoonide depoona.
Patoloogia.
Inimestel seostatakse neurohüpofüüsiga mitmeid haiguslikke seisundeid:
Koskla tänav

Koskla tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu ja Mooni allasumites. 
Koskla tänav algab Endla tänavalt, ristub Mooni ja Haigru tänavaga, Sõpruse puiesteega, Liblika ja Talviku tänavaga ning lõpeb Tulika tänaval. Koskla tänav on lääneloode-idakagusuunaline ning ligikaudu 660 meetri pikkune.
Koskla tänav sai nime 19. septembril 1958.
Koskla tänav 18 asub Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu Tallinna Allika Baptistikoguduse hoone
Suomussalmi lahing

Suomussalmi lahing oli Punaarmee ja Soome armee vahel peetud lahing Talvesõjas. Lahingutegevus kestis 7. detsembrist 1939 kuni 8. jaanuarini 1940. Kuigi soomlased olid peaaegu viiekordses vähemuses, lõppes lahing soomlaste võiduga. Soomes on lahing Talvesõja peamisi sümboleid.
Lahingu kulg.
30. novembril 1939 ületasid Nõukogude Liidu armeeüksused Soome piiri ja võtsid suuna Suomussalmi küla poole. Üksuste eesmärgiks oli liikuda Oulu peale ja niimoodi Soome kaheks lõigata. Piirkonnas oli ainult üks soomlaste pataljon, mis asetati Suomussalmist välja Raate lähedale. Suomussalmi küla langes Punaarmee kätte 7. detsembril vähese vastuhakuga. Soomlased tegid küla enne loovutamist maatasa, et sellest ei saaks vaenlase baasi, seejärel taanduti Niskanselkä ja Haukiperä järvede kallastele.
Esimene tõsisem kokkupõrge toimus 8. detsembril, kui nõukogulased hakkasid üle külmunud järvede läände liikuma. Soomlased suutsid rünnaku tõrjuda. Teine rünnakusuund oli loodesse, aga ka selle tõrjusid alles saabunud lisaväed tagasi.
9. detsembril tugevdati kaitsjate ridu ühe rügemendiga (JR27). Soomlaste vägede juhiks sai kolonel Hjalmar Siilasvuo, kes alustas kohe ettevalmistusi Suomussalmi tagasivõtmiseks. Ründamisel jõudsidki põhijõud külani, aga seda vallutada ei suutnud ja tõrjuti suurte kaotustega tagasi.
24. detsembril korraldasid nõukogulased vasturünnaku, aga katse soomlaste kaitseliinist läbi murda tõrjuti tagasi.
Soomlastele saabus appi kaks rügementi (JR64 ja JR 65) ja 27. detsembril ründasid soomlased uuesti. Seekord sunniti vaenlane taganema ja Suomussalmi vallutati tagasi. Nõukogude vägede seas puhkes paanika ja need hakkasid üle külmunud järvede põgenema. Suur osa põgenejatest jõudis üle Kiantajärvi piirini.
Samal ajal oli Nõukogude 44. diviis ida poolt Suomussalmi poole liikunud. See oli asunud positsioonile Suomussalmi ja Raate vahelisele teele. Nõukogude vägede taganemine tuli neile ootamatult ja diviis piirati sisse. 4.–8. jaanuaril jagati diviis kaheks ja hävitati soomlaste poolt, kes said palju varustust sõjasaagiks. 10. jaanuariks oli piirkond vaenlastest puhastatud.
Tulemus.
Lahing lõppes soomlaste võiduga. Kui Oulu oleks langenud, oleks soomlased pidanud riiki kahel rindel kaitsma ja tähtis raudteeühendus Rootsiga oleks olnud läbi lõigatud. Lahingu tulemus tõstis tugevalt Soome armee moraali.
Tänu Nõukogude 44. diviisi hävitamisele saadi sõjasaagiks 43 tanki, 71 kuulipildujat, 260 veokit, 1170 hobust, 29 tankitõrjekahurit ja muud relvastust, millest soomlastel oli suur puudus. 
Analüüs.
Suomussalmi lahing on heaks näiteks, kuidas hea juhtimisega väike väeüksus, mis võitleb tuttaval maastikul, suudab tõrjuda ülekaaluka vaenlase. Soomlaste võidule aitasid kaasa järgmised tegurid:
Türi tänav

Türi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. 
Türi tänav algab Juurdeveo tänavalt, ristub Saku tänavaga ja lõpeb Kohila tänaval. 
Türi tänav on kuni Saku tänavaga ristumiseni põhjakirde-lõunaedelasuunaline, seejärel kirde-edelasuunaline. Türi tänav on ligikaudu 645 meetri pikkune.
Türi tänaval paiknevad põhiliselt tootmishooned ja laod. Tänava alguses on kaks elumaja (nendest üks mahajäetud).
Türi tänav 10 asus Tehas "Estoplast" hooned, sh Türi 10c Estoplasti lambitehas.
Ajalugu.
Türi tänav sai nime 11. augustil 1953. Tänav on nime saanud Türi raudteejaama järgi.
Sahra Wagenknecht

Sahra Wagenknecht (sünninimi Sarah Wagenknecht; sündinud 16. juulil 1969 Jenas) on Saksamaa poliitik, majandusteadlane ja publitsist.
Sahra Wagenknecht pärineb segaabielust. Tema isa oli pärslane, ema sakslane. Keskkooli lõpetas ta 1988. aastal. Kuna ta sattus Saksa DV võimudega vastuollu, ei lubatud tal edasi õppida ja ta töötas sekretärina. Sellest hoolimata astus ta 1989. aasta märtsis Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. Aastatel 1990–1996 õppis ta Jenas, Berliinis ja Groningenis filosoofiat ja uuemat saksa kirjandust. Tema magistritöö käsitles noore Karl Marxi Hegeli retseptsiooni. Doktorikraadi "magna cum laude" sai ta Chemnitzi Tehnikaülikoolis 2012. aastal majanduse alal.
Aastatel 1991–1995 kuulus ta Demokraatliku Sotsialismi Partei juhatusse. Uuesti valiti ta partei juhatusse 2000. aastal. 2004. aastal valiti Wagenknecht Euroopa Parlamenti. 2009. aasta septembris valiti ta Saksamaa Liidupäeva.
2010–2014 oli ta üks Vasakpartei (Die Linke) aseesimeestest. 2011. aasta novembris valiti ta Liidupäeva Vasakpartei fraktsiooni aseesimeheks. 13. oktoobril 2015 valiti Sahra Wagenknecht Liidupäeva Vasakpartei fraktsiooni kaasesimeheks (teine kaasesimees on Dietmar Bartsch).
8. jaanuaril 2024 lahkus Wagenknecht Vasakparteist, et moodustada uus vasakpopulistlik partei Sahra Wagenknechti Liit – Mõistus ja Õiglus (Bündnis Sahra Wagenknecht - Vernunft und Gerechtigkeit; BSW). Ta näeb parteid kui vasakpoolset alternatiivi AfDle, samal ajal väites, et Vasakpartei on muutunud liiga vasakliberaalseks.
Isiklikku.
1997. aasta mais abiellus Sahra Wagenknecht filmiprodutsendi Ralph-Tomas Niemeyeriga. 2011. aasta novembris teatas Oskar Lafontaine, et tal on suhe Sahra Wageknechtiga. Alates 2012. aasta juunist elavad nad koos. Wagenkechti ja Niemeyeri abielu lahutati 2013. aasta veebruaris. Sahra Wagenknecht ja Oskar Lafontaine abiellusid 22. detsembril 2014.
Eduard Stavõtskõi

Eduard Stavõtskõi (Едуард Анатолійович Ставицький; sündinud 4. oktoobril 1972 Lebedõnis Sumõ oblastis) on Ukraina poliitik ja riigiteenistuja, energeetika- ja söetööstuse minister 24. detsembrist 2012 kuni 27. veebruarini 2014. Žõtomõri oblastiraada 6. koosseisu liige (2010. aastast).
2014. aasta 21. märtsil leidsid õiguskaitseorganid Stavõtskõiga seotud ruumide läbiotsimisel 42 kilo kulda ja paar miljonit dollarit.
Côtes-d'Armori departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Côtes-d'Armori departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid.
Departemangus on 4 ringkonda:
Kantonid.
Departemangus on kokku 27 kantonit. Vallad Lamballe-Armor ja Saint-Brieuc on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. 
Vallad.
Departemangus on 348 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Käänu tänav

Käänu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. Käänu tänav algab Tiskrevälja tänavalt ja lõpeb umbtänavana. Käänu tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 165 meetri pikkune.
Käänu tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Käänu talu järgi, nimi kirjeldab ka tänava kuju.
Ille-et-Vilaine'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Ille-et-Vilaine'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. Vallad Fougères, Rennes, Saint-Malo ja Vitré on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse, mille vahel on vald jagatud, kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.
Departemangus on neli ringkonda:
Kantonid.
Departemangus on kokku 27 kantonit. Vallad Fougères, Rennes ja Saint-Malo on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Departemangus on 333 valda:
Vill ha dej

"Vill ha dej" (ka "Vill ha dig", ingliskeelse pealkirjaga "I Want You") on Rootsi "synthpop"-ansambli Freestyle singel aastast 1980. Laulu autorid on Tommy Ekman, J. Hagleitner, Christer Sandelin ja Anders Uddberg. Singel püsis Rootsi plaadimüügiedetabeli esikohal viis nädalat.
1998. aastal kaverdas laulu Rootsi laulja Drömhus (Therese Grankvist) ning sellest versioonist on omakorda teinud eestikeelse kaveri pealkirjaga "Ei soovi, et lahkuksid" Eesti tüdrukuteansambel Anaconda koostöös ansambliga Caater. Eestikeelsete sõnade autor on Kelli Uustani.
Rathke tasku

Rathke taskuks ehk ajuripatsitaskuks ehk Rathke kotiks (ladina keeles "saccus hypophysalis") nimetatakse osade kesknärvisüsteemiga loomade loote (loodete) suuõõne lae süvendit. Ajuripatsitaskust areneb embrüonaalses arengujärgus ajuripatsi eessagar.
Enamikul loomadel formeerub Rathke tasku ajuripatsiks, kuid osadel loomadel säilib Rathke lõhe.
Patoloogia.
Rathke tasku tsüst tekib embrüonaalse Rathke lõhe jäänustest ja on harilikult healoomuline tsüst.
Nikolai Bobrikov

Nikolai Bobrikov (vene keeles Николай Иванович Бобриков; 15. jaanuar / 27. jaanuar 1839 Strelna – 4. juuni / 17. juuni 1904 Helsingi) oli Venemaa keisririigi jalaväekindral ja Soome kindralkuberner.
Tema isa Ivan Vassiljevitš Bobrikov (1798–1883) oli sõjaväearst, ema Alexandra Seeland (1817–1896) oli baltisakslane. Ta sündis Peterburi lähedal Strelnas. Ta lõpetas 1858. aastal Peterburis Esimese Kadetikorpuse.
Pärast kadetikorpuse lõpetamist asus ta porutšiku auastmes teenima Kaasani lähedal. 1862. aastal astus ta Nikolai Kindralstaabi Akadeemiasse. Aastast 1864 teenis ta Kindralstaabi Peavalitsuses. 1865. aastal komandeeriti ta jälgima (Moskva ja Kaasani sõjaväeringkonnast pärit) sõjaväelaste vedu mööda Volgat ja Kaspiat Kaukaasia sõjaväeringkonda. Ülesande eduka täitmise eest ülendati ta kapteniks. Ta oli aastatel 1884–1898 Peterburi sõjaväeringkonna staabiülem.
Aastatel 1898–1904 oli ta Soome kindralkuberner. Tema venestamispoliitika ja Soome kindralkubermangu autonoomia mittetunnustmine tekitas Soomes tugevat kriitikat ja vastumeelsust. 1901. aastal likvideeris ta dekreediga Soome rahvusväeosad ja kehtestas Soomes kohustusliku sõjaväeteenistuse, Venemaa keisririigi armees. Selle mahasurumiseks nõudis ta endale diktaatori õigusi 1902. aastal. 29. märtsil 1903 sai ta Soome diktaatori õigused, nende seas maalt väljasaatmise õiguse kolmeks aastaks. Ta saatis kindralkubermangust välja mitmed Kagaali juhid ja ajakirjanikud.
Atentaat.
Senati endine ametnik ja soomerootsi aktivist Eugen Schauman tulistas Bobrikovi 16. juunil 1904 Helsingis Senati teise korruse koridoris. Bobrikov sai laskudest haavata ning Schauman tegi seejärel enesetapu. Bobrikov viidi haiglasse, kus teda opereeriti, kuid ta suri järgmisel päeval haavadesse.
Pardiloigu tänav

Pardiloigu tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Pardiloigu tänav algab Sepa tänavalt, ristub kahel korral Maleva põiguga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Pardiloigu tänav on põhiosas lääne-idasuunaline ja ligikaudu 260 meetri pikkune.
Pardiloigu tänav sai nime 7. märtsil 2007. Tänav on saanud nime endise rannajärve järgi, mille kohal on nüüd madal niiske nõgu.
Esiku-teonärv

Esiku-teonärv ehk tasakaalu-kuulmisnärv ehk VIII peaajunärv ehk kaheksas kraniaalnärv (ladina keeles "nervus vestibulocochlearis [VIII]") on paljude kesknärvisüsteemiga loomade sisekõrva sensoorne kaksiknärv. 
Esiku-teonärv koosneb kahest närvist: esikunärvist ("nervus vestibularis") ja teonärvist ("nervus cochlearis"). 
Esiku-teonärvi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Imetajatel.
Inimestel.
Kaheksanda kraniaalnärvi kaudu levib sisekõrvast kuulmis-, asendi ja motoorseid impulsse.
Keele-neelunärv

Keele-neelunärv ehk keeleneelunärv ehk IX peaajunärv ehk üheksas kraniaalnärv (ladina keeles "nervus glossopharyngeus [IX]") on paljude kesknärvisüsteemiga loomade kraniaalnärv.
IX peaajunärv väljub enamikul loomadel (seal ja hobusel rebendmulgu kaudu) kägimulgu kaudu koljuõõnest ja jaguneb harudeks. Suuremad harud on trumminärv ("nervus tympanicus"), neeluharu ("ramus pharyngeus") ja keeleharu ("ramus lingualis").
Keele-neelunärvi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Roomajatel.
Maolistel.
Keele-neelunärv on tuvastatud madude embrüotel juba üsna varases arengujärgus. 
Imetajatel.
Inimestel.
Keeleneelunärv on seganärv, mille tuumad paiknevad piklikajus. Üheksas kraniaalnärv sisaldab motoorseid, sensoorseid ja parasümpaatilisi kiude. Ta innerveerib motoorselt lihaseid, mis osalevad neelamisrefleksis, sensoorselt aga neeluseina, suulaemandleid ja keele tagaosa maitsmispungi.
Bengt Ekehielm

Bengt Ekehielm (perekonnanimi kuni aadeldamiseni 1647. aastal Baazius, Baaz, Baacius, Bazius, latiniseeritud eesnimi Benedictus; 12. detsember 1612 – 5. september 1650 Stockholm) oli Academia Gustaviana ja üleüldse Tartu Ülikooli esimene üliõpilane (immatrikuleeritud 20/30. aprillil 1632 Benedictus Bazius Smolanduse nime all) ja deposiitor aastail 1632–1633. Mag. phil. 1633 (De mundo ejusque partibus, juhendaja Michael Savonius).
Ta oli Växjö piiskopi Joannes Baaziuse poeg.
Enne Tartut oli ta õppinud Rostocki ülikoolis (immatrikuleeritud novembris 1627), Uppsala ülikoolis (immatrikuleeritud aprillis 1628) ja Tartu gümnaasiumis. Tartu ülikooli esimene rektor Jakob Skytte oli temast kolm aastat noorem. 
Ta oli Karl X Gustavi õpetaja, sai Svea õuekohtu hääleõiguseta kaasistujaks (auskultandiks) 1635 ja sekretäriks 1642 ning Stockholmi alamasehalduriks 1648.
Erich Kadakas

Erich Johannes Kadakas (19. september 1909 – 2. juuni 1942) oli Eesti ametiühingu- ja töölisliikumise tegelane. 
Erich Kadakas oli 1939. aastast Tallinna linnavolikogu liige, ta luges 21. juunil 1940 ehk juunipöörde ajal meeleavaldusel Kadrioru lossi ees ette tööliste nõudmised. Valiti 1940. aasta Riigivolikogu valimistel Haapsalu linnast Riigivolikogu 27. valimisringkonnast II Riigivolikogu saadikuks. 25. augustist 1940 oli ta Eesti NSV I Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe teine asetäitja.
30. juunil 1940 valiti ta Eesti Tekstiilitööliste Ametiühingu esimeheks. Ühtlasi oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu juhatuse liige. EK(b)P Keskkomitee büroo 14. märtsi 1941 otsusega määrati ta Eesti NSV Ametiühingute Keskliidu esimeheks.
Tabati 31. augustil 1941 Harjumaal Pikaveres talumaja lakast. Erich Kadakas tunti ära ja anti kohalike talumeeste poolt Saksa okupatsioonivõimude kätte kohtupidamiseks.
Toomas Tomson

Toomas Ralf Tomson (5. veebruar 1929 Tallinn – juuni 1984 Tallinn) oli eesti keemik, keemiateaduste kandidaat.
Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemikuna ja kaitses 1963. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi teadusliku töötajana tehnikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Alküülarüülsulfonaatide süntees põlevkiviõli süsivesinike baasil".
Tomson töötas aastatel 1957–1969 TA Keemia Instituudis (1965–1969 katalüütiliste protsesside sektori vanemteadurina). 
Aastatel 1969–1972 oli ta Kiviõli Põlevkivikeemia Kombinaadi insener ja 1972–1984 Tallinna Keemia- ja Farmaatsiatehase eksperimentaallabori juhataja asetäitja. 
Ta avaldas 13 teaduspublikatsiooni.
Toomas Tomson maeti 3. juulil 1984 Tallinnas Rahumäe kalmistule.
Isiklikku.
Tema lapsed on ujuja ja arst Terje Viidebaum ning arhitekt Tarmo Teedumäe.
Karl Nesselrode

Krahv Karl Robert Nesselrode (14. detsember 1780 Lissabon – 11. märts/23. märts 1862 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane ja diplomaat, pikaajaline välisminister.
Nesselrode oli üks Püha Liidu rajajatest, revolutsiooniliste liikumiste ja liberaalsete reformide vastane.
Tema isa oli Püha Rooma Keisririigi krahv, Venemaa keisririigi saadik Portugalis.
Karl Nesselrode osales Viini kongressil (1814–1815), kus andis Venemaa keisrile, Aleksander I-le nõu toetada Bourbonide restauratsiooni.
1825. aastal troonile astunud Venemaa keiser Nikolai I päevil keskendus Venemaa keisririigi välispoliitika Ottomani impeeriumi üle kontrolli saavutamisele. 1848. aastal soovitas Nesselrode Venemaa keisril aidata Austria keisririigil Ungari ülestõusu mahasurumisel.
1853. aastal põhjustasid Venemaa keisririigi ambitsioonid Ottomani impeeriumi suhtes rahvusvahelise kriisi. Nesselrode püüdis vaenutegevust ära hoida, kuid sellest hoolimata puhkes Krimmi sõda, mis lõppes Venemaa keisririigi jaoks halvasti. Pärast Pariisi rahulepingu allakirjutamisest 1856. aastal loobus Nesselrode Venemaa keisririigi välisministri positsioonist.
Peeter Luiga

Peeter Luiga (15. detsember 1923 – 27. juuli 2007) oli eesti keemik, keemiateaduste kandidaat. 
Töid.
Peeter Luiga, Õhu saastumine ja selle piiramine · Valgus, 1976
Isiklikku.
Peeter Luiga isa oli Eesti sõjaväelane Oskar Luiga. 
Augustini 1949 töötas Peeter Luiga Kärdla Keskkooli keemiaõpetajana. Kärdlas abiellus ta eesti keele ja kirjanduse õpetaja Lehti Sütiga. 
Peeter Luiga teine abikaasa oli lastearst Ester Luiga.
Peeter Luiga maeti 17. augustil 2007 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Neeme tänav

Neeme tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Neeme tänav algab Maleva tänavalt, ristub Neeme põiguga ning lõpeb merest 60 meetri kaugusel umbtänavana. Neeme tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ning ligikaudu 590 meetri pikkune.
Neeme tänav on hoonestatud kahekorruseliste eramutega. Selle rajas aiandusühing Kodu, tänavale olid iseloomulikud suured aiad. Tänav lõppes paadisadamaga. Nõukogude perioodil paiknes tänava lõpus piirivalvekordon, aga tänavastidas asus aastal 1946 rajatud Neeme aiand, mis suleti aastal 1999.
Neeme tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub väikesele neemele.
Tarvastu vald (Tarvastu kihelkond)

Tarvastu vald (saksa keeles "Gemeinde Tarwast") oli vald Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal aastal 1866–1939. Vallamaja asus Mustla linnas, mis aga valla koosseisu ei kuulunud.
Aastatel 1866–1902 eksisteeris Kuressaare vald, mis siis liideti Tarvastu vallaga.
Vallas on sündinud Ado Birk, Jaak Reichmann, Jaan Reinbach, Jaan Tamm, August Ingermann, Johann Aronson, Otto Peeter Pärn, Andres Põldmets, Aino Tamm, Johannes Toss.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Tarvastu valla koosseisu, välja arvatud osa Saba asunduse maa-alast ning Saba ja Pokahärma talude maa-alad (viimane läks Holstre valda).
Sirbi tänav

Sirbi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Sirbi tänav algab Vasara tänavalt ja lõpeb Kopliranna tänaval merest umbes 75 meetri kaugusel. Sirbi tänav on põhjaloode-lõunakagu suunaline ning ligikaudu 415 meetri pikkune.
Sirbi tänav sai nime 11. oktoobril 1940. Sirbi tänav on koos sealsamas asetseva Vasara tänavaga nimetatud Nõukogude Liidu vapi elementide järgi.
Ainus valminud tänav enne sõda kavandatud Ranna aedlinnast, arhitektid Roman Koolmar ja Karl Tarvas.
Ajalugu.
1933. aastal moodustati Vene-Balti ja Bekkeri asunduse hoonete haldamiseks riiklik ettevõte, hilisema nimega AS Kopli Kinnisvarad. Tegu oli suurima kinnisvaraomanikuga Eestis, millele kuulus Kopli poolsaarel 160 ha suurune ala, kus paiknes 310 ehitist, sealhulgas 144 elumaja 2200 korteriga. Piirkonnas asuti tegema erinevaid ümberplaneerimisprojekte, tolleaegsete arvestuste järgi tuli Vene-Balti asunduses lammutatavate majade asemele ehitada u 150 000 m2 uut elamispinda ning Bekkeri asunduses 125 000 m2. Tähtsaimaks ehituskavaks oli Bekkeri piirkonnas nn Ranna aedlinna rajamine Bekkeri tööstuskvartali ja Telliskopli kalmistu vahelisele alale ning Kopliranna ajaloolise kaluriküla vahetusse naabrusesse. Algselt insener A. Lotmani koostatud ning seejärel arhitekt Roman Koolmari ja Karl Tarvase lõpetatud plaani järgi kavandatud aedlinna pidid tulema korterid 240 perekonnale. Tsaariaegsed puidust tööliselamud oli plaanis lammutada, maa-ala jagada korrapäraselt kitsasteks kruntideks ning krundid hoonestada ühe-, kahe- või neljapereelamutega. Linnajao keskele taheti rajada sirge tee jalakäijatele, mis ühendaks turgu ja selle kõrval asuvat kirikut mererannaga.
Miory rajoon

Miory rajoon (transkribeerituna Mjorõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Piirneb põhjas Lätiga.
Rajooni pindala on 1787 km². 2014. aasta seisuga elas seal 21 602 inimest.
Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Jazna, Mikalajova, Miory, Novy Pahosti, Paviaćcie, Pierabrodździe, Turkova ja Ŭźmiony külanõukogu.
Halduskeskus on Miory linn. Teine tähtsam asula on Dzisna linn.
Rajooni suurimad jõed on põhjapiiril voolav Daugava ja lõunapiiril voolav Dzisna jõgi. Kõrgeim koht on Pierabrodždzie küla lähistel (211 meetrit). Madalaim koht asub Daugava ääres.
Rajoonis asub Absterna järvestik. Suurimad järved on Absterna ja Jelnia, sügavaim aga Sumovka. Lisaks asub rajooni territooriumil suur looduskaitsealune Mochi raba.
Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 93,01% valgevenelased, 3,98% venelased, 1,69% poolakad ja 1,32% muude rahvaste esindajad. 93,01% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 17,11% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 63,93% elanikke, vene keelt aga 32,81%.
Sobolivka

Sobolivka on mitme Ukraina küla nimi:
Haradoki rajoon

Haradoki rajoon on rajoon Viciebski oblastis Valgevenes. Piirneb põhjas ja kirdes Venemaaga.
Rajooni pindala on 2980 km². 2014. aasta seisuga elas seal 24 049 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Byčycha, Daŭhapolle, Miaža,Palminka, Pieršamajski, Rudnia, Stadolišča, Vajchany ja Viraŭla külanõukogu.
Halduskeskus on Haradoki linn. Teine tähtsam asula on Jeziaryšča alev.
Rajooni suurim jõgi on Daugava lisajõgi Obali jõgi. Rajoonist algab veel ka Lovati jõgi. Kõrgeim koht on Zaharanie küla lähistel (259 meetrit). Madalaim koht asub Obali jõe orus ja ulatub 140 meetrit üle merepinna.
Rajoonis suurim järv on Venemaa piiril asuv Jeziaryšča järv. Suuremad järved on veel Łosvida ja Vymna.
2014. aasta seisuga olid elanikest 88,8% valgevenelased, 9,22% venelased ja 1,98% oli teistest rahvustest. 59,87% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 37,83% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 17,71% elanikke, vene keelt aga 73,05%.
Asula põik

Asula põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Asula põik algab Magdaleena tänavalt ja lõpeb Asula tänaval. Asula põik on idakagu-lääneloode suunaline ning ligikaudu 125 meetri pikkune.
Asula põik sai nime 27. aprillil 1948. Tänav on rajatud Asula tänava elamumassiivile juurdepääsu loomiseks Magdaleena tänavalt.
Mari Tammar

Mari Tammar (sündinud 28. veebruaril 1988 Raplas) on eesti muusik, kirjanik ja ajakirjanik.
Haridus.
Mari Tammar on lõpetanud 2014. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala.
Töökäik.
Mari Tammar on töötanud ajalehe Raplamaa Sõnumid ajakirjanikuna, varem on kirjutanud artikleid ka ajalehtedele Postimees ja Sakala. 
Ta on töötanud Rapla maakonna rahvakultuurispetsialistina ning õpetajana Rapla Vesiroosi Gümnaasiumis, Kehtna Kunstide Koolis ja Kehtna Lasteaias Siller. 
2022. aasta seisuga töötab Tallinnas lastemuuseumis Miiamilla. 
Isiklikku.
Tal on üks poeg.
Alasi tänav (Tallinn)

Alasi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Alasi tänav algab Ankru tänavalt, ristub Vasara tänavaga ja lõpeb Kopliranna tänaval merest umbes 100 meetri kaugusel. Alasi tänav on esimeses pooles loode–kagusuunaline, teises pooles põhjaloode–lõunakagusuunaline. Alasi tänav on ligikaudu 420 meetri pikkune. Alasi tänava lõpus asub kodutute öömaja.
Alasi tänav sai nime 19. detsembril 1950. Tänav on saanud nime Vasara tänava mõjul.
Pastavy rajoon

Pastavy rajoon (transkribeerituna Pastavõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Rajoon piirneb läänes Leeduga.
Rajooni pindala on 2096 km². 2014. aasta seisuga elas seal 37348 inimest.
Rajoon loodi 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Duniłavičy, Jareva, Juńki, Kamai, Kazłoŭščyna, Kurapolle, Łyntupy, Navasiołki, Šyrki, Varapajeva ja Vaŭki külanõukogu.
Halduskeskus on Pastavy linn. Teised tähtsamad asulad on Varapajeva ja Łyntupy alevid, huvipakkuv on veel vana kindluskirikuga Kamai agrolinnake.
Rajooni suurimad jõed on põhjapiiril voolav Dzisna jõgi. Rajoonist algab ka Nemunase jõgikonda kuuluv Strača jõgi. Kõrgeim koht on Rynkjany küla lähistel – 240,4 meetrit. Madalaim koht asub Dzisna ääres – 120 meetrit üle merepinna.
Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 85,81% valgevenelased, 8,99% venelased, 2,73% poolakad, 1,26% ukrainlased ja 1,21% muude rahvaste esindajad. 72,86% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 25,31% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 54,16% elanikke, vene keelt aga 43,95% elanikke.
Hüpofüüsi kesksagar

Hüpofüüsi kesksagaraks ehk ajuripatsi kesksagaraks (ladina keeles "pars intermedia", "pars intermedia adenohypophyseos") nimetatakse osadel kesknärvisüsteemiga loomadel ajus paikneva hüpofüüsi eessagara osa, mis külgneb hüpofüüsi tagasagaraga. 
Ajuripatsi kesksagara areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 
Ajuripatsi kesksagar on tuvastatud imetajatel, roomajatel (sh madudel) ja kahepaiksetel. Lindudel kesksagar puudub. 
Inimestel eritab ta naha pigmentatsiooni reguleerivat hormooni intermediini. Täiskasvanutel võib ajuripatsi kesksagar olla kas väga väike või hoopis puududa.
Platyceps ventromaculatus

Platyceps ventromaculatus on maoliik.
Klassifikatsioon.
Maoliigil "Platyceps ventromaculatus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
Levila.
Neid võib kohata Türgis, Jordaanias, Saudi Araabias, Araabia Ühendemiraatides, Bahreinis, Kuveidis, Iraagis, Afganistanis, Pakistanis ja Indiast põhja pool.
Keskküla tänav

Keskküla tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Keskküla tänav algab Rannamõisa teelt, ristub Räga tänavaga ja lõpeb Pikaliiva tänaval. Keskküla tänav on idakirde-lääneedela suunaline ning ligikaudu 495 meetri pikkune.
Keskküla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on nime saanud Keskküla talu järgi.
Margus Sööt

Margus Sööt (sündinud 18. aprillil 1980 Tallinnas) on eesti maletaja ja maletegelane.
Ta on Eesti Maleliidu juhatuse esimees.
Ta on males meistrikandidaat.
Paul Kerese Malemaja malekoolis oli tema treeneriks Mari Sammul-Kinsigo. Sööt on mitmete maleraamatute autor ja toimetaja ning kirjutanud malest paljudele meediaväljaannetele.
Isère'i departemangu haldusüksuste loend

Isère'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 29 kantonit. Vallad Fontaine, Grenoble ja Vienne on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Grenoble
Allevard'i kanton 
Le Bourg-d'Oisans'i kanton
Clelles'i kanton
Corps'i kanton
Domène'i kanton
Échirolles-Ida kanton
Échirolles-Lääne kanton
Eybens'i kanton
Fontaine-Sassenage'i kanton (keskus Fontaine)
Fontaine-Seyssinet' kanton (keskus Fontaine)
Goncelini kanton 
Grenoble 1. kanton 
Grenoble 2. kanton 
Grenoble 3. kanton
Grenoble 4. kanton
Grenoble 5. kanton
Grenoble 6. kanton
Mens'i kanton
Meylani kanton
Monestier-de-Clermonti kanton
La Mure'i kanton
Pont-en-Royans'i kanton
Rives' kanton
Royboni kanton
Saint-Égrève'i kanton
Saint-Étienne-de-Saint-Geoirs'i kanton
Saint-Ismier' kanton
Saint-Laurent-du-Ponti kanton
Saint-Marcellini kanton
Saint-Martin-d'Hères-Lõuna kanton
Saint-Martin-d'Hères-Põhja kanton
Le Touvet' kanton
Tullins'i kanton
Valbonnais' kanton
Vifi kanton
Villard-de-Lansi kanton 
Vinay' kanton
Vizille'i kanton
Voironi kanton
La Tour-du-Pin
Bourgoin-Jallieu-Lõuna kanton
Bourgoin-Jallieu-Põhja kanton
Crémieu' kanton
Le Grand-Lemps'i kanton
L'Isle-d'Abeau' kanton (keskus Villefontaine) 
Moresteli kanton
Le Pont-de-Beauvoisin' kanton
Saint-Geoire-en-Valdaine'i kanton
La Tour-du-Pini kanton
La Verpillière'i kanton
Virieu' kanton
Vienne
Beaurepaire'i kanton
La Côte-Saint-André kanton
Heyrieux' kanton
Pont-de-Chéruy' kanton
Roussilloni kanton
Saint-Jean-de-Bournay' kanton
Vienne-Lõuna kanton
Vienne-Põhja kanton
Haistmissibul

Haistmissibulaks (ladina "bulbus olfactorius") nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel aju osa. Haistmissibul on paariline moodustis mis paikneb kummagi suuraju poolkera otsmikusagara alapinnal. 
Haistmissibulad kuuluvad haistmisaju-põhimikuosa koosseisu. 
Haistmissibulate areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 
Haistmissibulatesse saabuvad nina haistmisregioonist läbi kolju sõelluu mulkude haistmisnärvid ja haistmissibulast tahapoole suunduvad limbilisse süsteemi haistmistraktid.
Madudel ühenduvad haistmissibulatega Jacobsoni elundi neuronite aksonid ja edastavad impulsid amügdalasse. 
Haistmissibula kahjustus võib põhjustada anosmiat ehk haistmisvõimetust.
Harilik rosmariin

Harilik rosmariin ("Rosmarinus officinalis") on huulõieliste sugukonda rosmariini perekonda kuuluv mitmeaastane poolpõõsaliik.
Tavakeeles nimetatakse taime rosmariiniks.
Nimetus.
"Ros marinus" tähendab mere kastet. Rosmariin oli antiikajal sõpruse, ustavuse ja mäletamise ning mälestamise sümboliks. Alkeemikud on pidanud rosmariini tarkade kivi sarnaseks "taimekiviks" ehk kõikeravivaks ravimiks.
Levila ja kasvatamine.
Harilik rosmariin pärineb tõenäoliselt Vahemere maadest. Tänapäeval kasvatatakse taime Prantsusmaal, Hispaanias, Venemaal, Itaalias, Portugalis, Kreekas, Marokos, Tuneesias ja Suurbritannias.
Eestis kasvatatakse rosmariini peamiselt üheaastase taimena, sest tihti ei ela ta talve üle.
Kirjeldus.
Hariliku rosmariini võrsed on tihedalt lehistunud. Lehed asetsevad vastakuti, on pealt tumerohelised ja nahkjad ning alt valgeviltjad.
Õite värvus varieerub kahvatusinisest kuni lillakani. Nende ülahuul on harilikult kahehõlmaline, alahuul kolmehõlmaline.
Klassifikatsioon.
Harilikul rosmariinil tuntakse "Rosmarinus officinalis" Prostratus'e rühma, vormi "Rosmarinus officinalis f. repandens" ja hulgaliselt sorte:
Saadused.
Harilik rosmariin on maitse-, lõhna-, ilu- ja ravimtaim. Levinud saadused on rosmariinileht ("rosmarini folium"), rosmariini võrsed ("rosmarini cormus") ja rosmariini eeterlik õli ("rosmarini aetherolum").
Carole Bouquet

Carole Bouquet (sündinud 18. augustil 1957 Neuilly-sur-Seine'is) on prantsuse näitleja. 
Ta oli kihlatud näitleja Gérard Depardieuga.
Francesco Sartori

Francesco Sartori (sündinud 1957) on Itaalia helilooja, pianist ja trompetist, keda tuntakse eelkõige laulu "Con te partirò" ("Aeg lahkuda") järgi, mille ta lõi koos Lucio Quarantottoga tenor Andrea Bocelli jaoks. Laul salvestati ka ingliskeelse duetina pealkirjaga "Time to Say Goodbye", seda laulsid Bocelli ja Sarah Brightman. 
Sartori ja Quarantotto kirjutasid ka laulud "Canto della Terra" ja "Immenso" Bocelli 1999. aastal plaadile "Sogno" ning "Mille Lune Mille Onde" tema 2001. aasta plaadile "Cieli di Toscana". 2007. aastal salvestati ka "Canto della Terra" Bocelli ja Brightmani duetina.
Sartori ja Quarantotto töötavad koos Itaalia firmas Sugar Music ning on koostanud olulise osa Bocelli poprepertuaarist.
Aleksander Litvinov

Aleksander Litvinov (sündinud 8. veebruaril 1956) on Eesti skulptor.
Litvinov on lõpetanud 1980. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri erialal. Ta on 1992. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige ja kuulub Eesti Kujurite Ühendusse. 2010. aastal astus Litvinov Vene Kunstnike Ühenduse Eestis liikmeks.
Kuni 1990. aastani töötas ta eri stiilides, nagu realism, konstruktivism, kontseptualism. Sel perioodil oli põhiliseks materjaliks puit. Alates 1990. aastast hakkas Litvinov tegelema miniplastikaga, milles tema lemmikteemaks said loomad ja põhimaterjaliks pronks. Esialgu kasutas ta realistlikku lähenemisviisi: anatoomia, proportsioon, liikumine; seejärel muutus stilistika märgi, arhetüübi sümboli suunas. Loomad said tema jaoks üheks mooduseks vaadata inimest tema jaoks ebaharilikul kujul. 
Litvinov võttis osa paljudest animalistliku skulptuuri festivalidest. Alates 2001. aastast on animalism tema lemmikteema.
Tema teoseid leidub Eesti Kunstimuuseumis, Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis, Monacos, Itaalias, Venemaal, Saksamaal.
Buddy MacKay

Kenneth Hood MacKay Jr. (22. märts 1933 Ocala – 31. detsember 2024) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ja diplomaat, Demokraatliku partei liige.
Aastatel 1983–1989 kuulus ta USA Esindajatekotta. Enne seda oli ta Florida osariigi Esindajatekoja (1968–1974) ja Florida osariigi Senati liige (1974–1980).
Ta oli aastatel 1991–1998 Florida asekuberner. 1998. aastal kandideeris ta Florida kuberneriks, kuid kaotas Vabariiklaste kandidaadile Jeb Bushile 44.7-55.3. 12. detsembril 1998 suri aga ametis olev kuberner Lawton Chiles ootamatult südamerabandusse ning MacKayst sai 23 päevaks, kuni Bushi ametisseasumiseni 5. jaanuaril 1999 kuberneri kohusetäitja.
Novaja Zemlja efekt

Novaja Zemlja efekt on polaarmiraaž, mida põhjustab päikesevalguse suur murdumine atmosfääriliste termokliinide vahel. Novaja Zemlja efekt jätab mulje, et päike tõuseb varem kui see tegelikult (astronoomiliselt) peaks toimuma ning sõltuvalt ilmastikutingimustest näitab efekt päikest kas joone või nelinurgana (vahel kutsutakse seda "nelinurkseks päikeseks"), mis koosneb lamedatest liivakella kujudest. Miraaži tekkimiseks on tarvis, et päikese kiirtel oleks sadade kilomeetrite suurune inversioonikiht (vähemalt 400 km) ning see sõltub ka inversioonikihi temperatuurigradiendist. Päikesevalgus peab kaarduma Maa kumeruseni vähemalt 400 km, et võimaldada päikese ketta nägemise kõrguse 5-kraadist tõusu.
Esimene, kes seda fenomeni jäädvustas, oli Willem Barentsi kehva saatusega kolmanda polaarekspeditsiooni liige Gerrit de Veer. Efekt on saanud nime Novaja Zemlja saarestiku järgi, kus de Veer seda fenomeni esimest korda täheldas.
Humoraalne immuunsus

Humoraalseks immuunsuseks ehk humoraalseks immuniteediks ehk humoraalseks immuunvastuseks nimetatakse paljude selgrootute ja selgroogsete loomade immuunsuse liiki. 
Taimede seemnetes ja selgrootute loomade kudedes esineb immunoloogilise antikeha taoliselt toimiv valk lektiin.
Selgrootutel.
Putukatel on humoraalne immuunsus immuunsüsteemi osa. 
Selgroogsetel.
Selgroogsetel põhineb humoraalne immuunsus kehavedelikes lahustunud antikehadel. 
Humoraalne immuunsus on suunatud kehavedelikku sattunud infektsioossete bakterite, viiruste ja suurte molekulide vastu. 
Peamiseks humoraalse immuunsuse kandjaks on vesilahustuvad antikehad e immunoglobuliinid, mis moodustavad kuni 20% vereseerumi valkudest. Immunoglobuliine toodavad aktiveerunud B-lümfotsüüdid (komplekteeritakse luuüdi tüvirakkudest ja küpsevad lümfikoes). Kehavedelikku ilmunud antigeen aktiveerib B-lümfotsüüdid immuunglobuliine eritavateks plasmatsüütideks (plasmarakud).
Humoraalse immuunsuse alla kuuluvad ka komplemendivalgud: mitmest valgust koosnev süsteem, mille aktiveerimisel toimub organismi sattunud bakterite hävitamine.
Humoraalne immuunsus koos rakulise immuunsusega liigitatakse lümfoid(-immuun)süsteemi.
Madude humoraalse immuunsusega seonduvat on vähe uuritud, maoperekonda "Liasis" liigitatud "Liasis fuscus" madude uurimisel tuvastati, et humoraalne immuunsus sõltub neil ka vanusest.
Oonüks

Oonüks on mustvalge kontrastsete vöötmetega vääriskivi, kaltsedoni erim. Oonüksit võib vaadelda ahhaadi erivormina. 
Oonüksi nimetus tuleneb ladinakeelsest sõnast "onyx", mis tähendab sõrmeküünt või küünist.
Oonüksit toodetakse kunstlikult ahhaadi värvimise teel. Kunstlikku oonüksitootmist tundsid juba Antiik-Kreeka ja -Rooma elanikud. Esialgsed hinnangud selle kaltsedoni erimi kohta on kirja pannud Plinius Vanem. Juba Minose kultuuris oli oonüks tuntud, seda kinnitab Knossose palee väljakaevamistel leitud oonüks.
Krüsopraas

Krüsopraas on kaltsedoni õunarohelise värvusega erim. Looduses esineb seda harva, teada on leiukohad USA-s, Indias, Venemaal, Poolas, Jugoslaavias ja Kasahstanis. Rohelise värvuse annavad krüsopraasile nikli ühendid. Mineraloogilised omadused ühtivad kaltsedoni omadega. 
Krüsopraas oli tuntud juba antiikmaailmas, kus roomlased ja kreeklased valmistasid sellest prosse, käevõrusid, kaelaehteid ja sõrmuseid ning kaunistasid sellega templeid ja hauakambreid. 
Tema genees toimub serpentiniidimassiivide murenemiskoorikus.
Praasem (inglise "Prase") on krüsopraasi tumeroheline variatsioon.
Plasma (mineraal)

Plasma on kaltsedoni sibul- või määrdunudroheline erim. Selle peamine leiukoht on Zimbabwe, kus see on tuntud kui "mtorolite", "mtorolide" ja "matorolite". Rohelise värvuse annab mineraalile kroomi lisand. Värvuselt sarnaneb see krüsopraasiga, kuid viimasele annab värvuse nikkel. Plasmas võib leiduda ka musti kromiiditerasid.
Rooma ajal kasutati plasmat ehete ja pitserite tegemiseks. Seal kasutatud plasma päritolu on teadmata, kuigi Plinius Vanem kirjeldas, et see on pärilt Indiast, kus tegelikult ei ole teada plasma leiukohti. Arvatakse, et see võis pärineda hoopis Türgist, kus on plasma leiukohad.
Plasma kadus kasutusest II sajandil, kuid uuesti võeti see kasutusele 1950. aastatel, kui Zimbabwes Mtoroshanga linna läheduses avastati uued leiukohad.
Karneool

Karneool on kaltsedoni lihapruuni värvusega erim. 
Nimetus tuleneb kreeka keele sõnast "caro", mis tähendab liha (punane värvus). Punase värvuse annavad karneoolile rauaühendid. Karneoolis võib leiduda hematiidi suletisi.
Tuntumad leiukohad on Indias, Siberis, Saksamaal ja Brasiilias.
Karneooli kasutati juba vanaajal ehete, kaunistuste ja pitsatite valmistamiseks. Palestiinas asuva Mehrgarhi arheoloogilistel väljakaevamistel leiti, et karneooli tunti juba IV–V aastatuhandel eKr. Karneooli leiti ka Knossose palee väljakaevamistel, mille dateering on u 1800 eKr. Rooma ajal kasutati karneooli graveeritud gemmide tegemiseks ja Vana-Egiptuses valmistati sellest skarabeuseid. Seal pandi muumiate südame kohale karneooli, sest see pidi sümboliseerima Irise verd.
Karneooli genees toimub vulkaniitides ja murenemiskoorikutes.
Sarder

Sarder on kaltsedoni punakaspruun erim, mis sarnaneb karneooliga. 
Sarderi värvitoon võib ulatuda oranžikast punasest kuni mustani. Selle kõvadus on suurem kui karneoolil.
Sarderi nimetus tuleb tõenäoliselt Pärsia sõnast "sered", mis tähendab kollakaspunast. Plinius Vanem uskus, et nimetus tuleb tänapäeva Türgi aladel oleva linna Sarderi nimest. 
Pärsias kasutati sarderit religioossete ornamentide ja ametlike pitsatite tegemiseks. Egiptlased tegid sarderist skarabeuseid.
Sageli loetakse sarder ja karneool üheks mineraaliks ning kasutatakse karneooli nimetust.
Heliotroop (mineraal)

Heliotroop on roheline kaltsedoni erim, milles esinevad punased suletised. Suletiste värvus tuleb raud(III)oksiidi sisaldusest. Kuna need punased suletised meenutavad veretilku, siis sellest tulenebki heliotroobi teine nimi – verekivi.
Heliotroobi nimi tuleneb kreekakeelsetest sõnadest "helios", mis tähendab päikest, ja "trapein", mis tähendab muutumist. Nimetus tuleb heliotroobi omadusest valgust peegeldada. Heliotroobi valguse peegeldamise omadusi kirjeldab Plinius Vanem. Ka Giovanni Boccaccio kirjutab teose "Dekameron" VIII päeva 3. novellis heliotroobist.