Teaduskeskus Ahhaa

SA Teaduskeskus Ahhaa on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olev sihtasutus. See on Baltikumi suurim teaduskeskus, mis asub alates 7. maist 2011 Tartu kesklinnas aadressil Sadama 1.
Ahhaa eesmärk on tutvustada teadust mängulises võtmes igas vanuses külastajatele, kujundada positiivseid hoiakuid teaduse ja tehnoloogia suhtes, propageerida teaduslikku lähenemist ning äratada huvi teadussaavutuste vastu.
Ajalugu.
1. septembril 1997 Tartu Ülikooli projektina (projektijuht Tiiu Sild) tegevust alustanud teaduskeskusest sai 12. märtsil 2004 Eesti Vabariigi, Tartu linna ja Tartu Ülikooli moodustatud sihtasutus. Aastatel 2008–2017 asus Tartu Lõunakeskuses (Ringtee 75) Ahhaa 4D-elamuskino. Aastatel 2009–2013 tegutses Ahhaa filiaal Tallinnas Vabaduse väljakul. 2011. aasta maist tegutseb keskus Tartu kesklinnas aadressil Sadama 1.
Juhtimine.
SA Teaduskeskus Ahhaa juhatus on kaheliikmeline. Aastatel 2004–2012 oli juhatuse esimees Tiiu Sild, alates 2012. aastast on juhatuse esimees Andres Juur. Juhatuse teine liige on alates 2005. aastast olnud Pilvi Kolk. 
Teaduskeskuse tegevust koordineerivasse nõukogusse kuuluvad 2023. aasta seisuga Jaanika Anderson, Katrin Pihor, Reno Laidre, Hannes Astok, Aune Valk ja Sulev Valner. Lisaks nõustab teaduskeskuse tegevuse sisulist poolt teadusnõukogu, kuhu kuuluvad 2023. aasta seisuga Jaak Kikas, Peeter Saari, Jaak Jaaniste, Mart Noorma, Arko Olesk, Toivo Maimets, Priit Põdra ja Margit Timakov.
Tegevus.
Teaduskeskuse Ahhaa ülesanne on pakkuda huvitavat ja põnevat õpikeskkonda uute teadmiste omandamiseks. Eesmärk on teadust populariseerida ja õhutada igas vanuses teadushuvilisi märkama, kui tihedalt on igapäevaelu põimunud teadussaavutuste ja leiutistega.
Põhiline õppemeetod on interaktiivsed käed-külge-näitused, mida toetavad sellised lisavõimalused nagu planetaarium, töötoad, teadusteater, uurimuslik Ahhaa-õpe, õppematerjalid jm. Keskusel on tihe partnerlus teiste riikide teaduskeskuste (Heureka Soomes, Experimentarium Taanis), rahvusvaheliste organisatsioonide (ECSITE, NSCF, EUSEA, IPS), teadusmuuseumide, akadeemiliste ringkondade (Tartu Ülikool) ja huvikoolidega.
Aastatel 2011–2014 osales Ahhaa üleeuroopalise võrgustiku PLACES ("Platform of Local Authorities and Cities Engaged in Science") tegevuses. Projekt hõlmas Euroopa linnu, kus toimub agar haridus-, teadus- ja teaduse populariseerimise tegevus; projektiga seotud linnades on sageli ülikoolid, teaduskeskused ja -muuseumid. Projekti käigus loodi kaubamärk "Cities of Scientific Culture", mis aitab kaasa linna teadustegevuse tutvustamisel rahvusvahelisel tasandil. Jaanuaris 2015 allkirjastas Tartu linnapea Urmas Klaas teaduskultuuri linnade deklaratsiooni ning Tartu kannab nüüd ametlikult Euroopa teaduskultuuri linna nimetust.
Hoone.
Ahhaa teaduskeskuse hoone asub Tartu kesklinnas Aura veekeskuse, Tartu bussijaama, Emajõe ja Zeppelini ostukeskuse vahelisel alal Tigutorni korterelamu kõrval aadressil Sadama 1. Hoone projekteerisid arhitektid Vilen Künnapu ja Ain Padrik. Ehitus algas 2008. aasta suvel ja lõppes 2010. aasta lõpus. Keskuse hoone kogupind on 11 156 m² ja maht enam kui 54 000 m3. 
Keskuse välisilme juures jäävad kohe silma katuse kohal olev hoone mahust välja tõstetud keraplanetaarium ja keskuse esisel platsil kõrguv raketimakett, mis püstitati sinna 2019. aastal senise tuuleturbiini asemele. Tegemist on kanderaketi Ariane 6 neli korda vähendatud mudeliga. Ariane 6 on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) kanderakett, mille esimene start oli plaanitud 2020. aastaks, kuid mitmel põhjusel on see hilinenud ja viimastel andmetel plaanitakse esimest starti mitte varem kui 2024. aastal.
Hoone koosneb kolmest läbi mitme korruse kõrguvast ekspositsioonisaalist, millest igaühel on erinev ruumimõju (kuppel, poolkuppel ja kast). Hoone karkass on monoliitsest raudbetoonist, kuppel ja poolkuppel liimpuidust katusekaartega. Teaduskeskus koos kõrvalkruntidel asuvate parkimismaja, tornelamu ja äripindadega moodustab ühtse linnaehitusliku ansambli, mis on kooskõlas lähiümbruse hoonetega. Krundil varem paiknenud tehnikamälestise, E.M.Uswansky &amp; Pojad nahavabriku tööstushoone asukoht on markeeritud lammutustööde käigus saadud punasest tellisest müüri fragmentidega.
Saalide jaotus.
Tehnoloogiasaal.
Tehnoloogiasaali eksponaadid näitavad tehnoloogiasaavutusi, mis meie igapäevaelu lihtsamaks on teinud. Külastajad saavad ise uurida ja katsetada, kuidas töötavad füüsikaseadused: sõita jalgrattaga mööda trossi, keerelda pesumasina trumlit meenutavas estronautide treeninguseadmes, uudistada autotehastes kasutatavaid robotkäppi ning katsetada valgus- ja varjueksponaatidega.
Tehnoloogiasaali teise korruse rõdul asuvad Tartu Ülikooli ajaloolised meditsiinikollektsioonid, mille vanimad eksponaadid pärinevad 1803. aastast.
Elusaal.
Elusaali eksponaadid juhivad tähelepanu sellele, kuidas meid ümbritsevas looduses allub kõik kindlatele seadustele. Isegi kalad, merihobukesed, metsakuklased ja tibud, kelle toimetusi elusaalis jälgida saab. Veemaailmas saab ehitada tamme, kanaleid ja lüüse ning veejugasid tekitada.
Elusaalis on esindatud nii bioloogia, füüsika, materjaliteadus kui ka geograafia.
Ajutiste näituste saal.
Ajutiste näituste saalis majutatakse rändekspositsioone, mida Ahhaa teistelt keskustelt rendib või ehitab ise. Näitusi vahetatakse aastas kaks korda.
Alates 18. novembrist 2023 saab Ahhaas näha ajutist näitust "Ahhaa, dinosaurused!", mis tutvustab dinosaurusi.
Fuajee.
Peauksest sisenedes jõuab külastaja fuajeesse, kus on hoiukapid, riidehoiunagid ja istumiseks erikujulised disainpingid. Samuti asuvad fuajees infoekraanid, kust leiab teavet teadusteatri, töötubade ja planetaariumiseansside algusaegade kohta. Fuajeest pääseb näitusesaalidesse, konverentsisaali, auditooriumitesse, kohvikusse ja teaduspoodi.
Teadusteater.
Ahhaa teaduskeskuse teadusteatrit toetab Linde. Teatrisaal vastab ohutus- ja turvanõuetele ning on loodud plahvatuste näitamiseks, gaasidega katsetamiseks ja ruuminõudlike demonstratsioonide läbiviimiseks.
Eri valdkondadest teadusteatreid korraldavad koolitatud asjatundjad; etendusi saab tellida ka välisüritustele. Teadusteatris käsitletakse teemasid füüsikast, keemiast, bioloogiast ja psühholoogiast. Lisaks toimuvad hooajalised etendused näiteks jõulude ja lihavõttepühade ajal.
Töötoad.
Töötubades saavad külastajad ise meisterdada ja katsetada. Nädalavahetuseti toimub keskuses päevas 1–2 töötuba, mille teemad varieeruvad astronoomiast kokanduseni.
Eksponaadid.
Eksponaatide töökorra eest vastutavad Ahhaa ekspositsioonimeistrid. Enamasti paiknevad eksponaadid temaatiliselt keskuse saalides, ent esimesed objektid ootavad teadushuvilisi juba keskuse ees ja fuajees. Nende sekka kuuluvad näiteks fuajeest ja õuest nähtav füüsika alusseadusi seletav Newtoni õunapuu, tehnoloogiasaali kupli all paisuv-kahanev Hobermani kera, tehnoloogiasaalis asuv Eesti astronautide ehk "estronautide" treeninguseade ning elusaali põrandapinnast pea viiendiku enda alla võttev veemaailm.
Planetaarium.
Ahhaa keskuses on võimalik vaadelda tähistaevast täissfäärilises hübriidplanetaariumis (st olemas on nii opto-mehaaniline kui ka digitaalne projektsioonisüsteem, mida saab kasutada koos või eraldi). Kujutis katab lisaks laele ja seintele ka põrandaaluse pinna, mistõttu on külastajate ala põrand valmistatud klaasist. Teist sarnase ehitusega planetaariumi maailmas ei ole.
Ahhaa planetaariumi täheprojektorid Megastar Zero ja Megastar IIA pärinevad Jaapanist, firmast Ohira Tech Ltd. Ahhaa planetaariumi Megastar IIA näitab seinale umbes 10 miljonit tähte ning selle seeria projektorid on oma täherikkuse tõttu kantud Guinnessi rekordite raamatusse.
Ahhaa planetaariumi digitaalse pildi tekitab tarkvara SkyExplorer, mille valmistaja on prantsuse ettevõte RSA Cosmos. Digitaalse projektsiooni tekitamiseks on planetaariumis üles seatud viis projektorit, mis katavad kokku umbes 70% terve kera sisepinnast.
Planetaariumiseansside taustal mängib Megastarile pühendatud sümfoonia, mille autor on prantslane Eric Aron, kes on ka ise astronoomiahuviline ja saab muusikalist inspiratsiooni taevast, tähtedest ja universumist.
Mujal korraldatavateks üritusteks kasutatakse teisaldatavat täispuhutavat planetaariumi, näiteks on sellega korraldatud seansse Tartu hansapäevadel.
Üldandmed.
Ahhaa planetaarium kuulub kahte organisatsiooni:
Teaduspood.
Ahhaa teaduspood asub maja esimesel korrusel. Poodi pääseb nii keskuse tehnoloogiasaalist kui ka väljaspool piletiala.
Tegu on Eesti suurima teaduspoega, mille valikus on üle 2000 toote: lauamängud, meisterdamiskomplektid, konstruktorid, mõistatused, robootika- ja inseneeriakomplektid, samuti minimõõdus koduplanetaariumid – viimased on toodetud firmas Ohira Tech Ltd. ehk samas firmas, kus on loodud ka projektor Megastar Ahhaa keskuse planetaariumisse. Üle maailma tuntud brändidest on Teaduspoes esindatud HexBug, SmartGames, BrainGames, Eitech jt.
Ahhaa teaduspoel on ka e-pood.
4D-elamuskino.
Teaduskeskus Ahhaa 4D-elamuskino tegutses Tartu Lõunakeskuses (Ringtee 75) 18. juulist 2008 kuni 31. detsembrini 2017. Filme sai vaadata suurelt ekraanilt, platvormil oli 15 kohta ja iga soovija sai kasutada 3D-prille.
Platvorm pannakse liikuma hüdraulilise pumba abil. Lisaks liikuvale platvormile ja ruumilisele ehk kolmemõõtmelisele (3D-) pildile kasutati vastavalt filmi sisule veel vee-, tuule- ja lumeefekti.
Tegutsemisaja jooksul jõudis kinoekraanilt läbi enam kui 14 filmi. Nende seas oli nii meelelahutuslikke kui ka õppefilme.
Üritused.
Lisaks igapäevatööle korraldab SA Teaduskeskus Ahhaa eriüritusi. Teaduskeskuse maja saab kasutada vastuvõttude, auhinnagalade ja telesaadete filmimiseks. Mainekamate ettevõtmiste hulka kuuluvad:
Ahhaa Tallinnas.
Aastatel 2009–2013 tegutses Tallinna kesklinnas Vabaduse väljaku all (aadressil Vabaduse väljak 9) Ahhaa filiaal.
Nagu Tartus asuvas peamajas sai ka Tallinna Ahhaas mänguliselt tutvuda teaduse ja tehnoloogiaga, ise katsetada ja avastada. Lisaks toimusid keskuses töötoad ja seal sai külastada rändnäitusi, mida vahetati paar korda aastas.
Tallinna Ahhaa 4D-elamuskino oli kosmoselennukit meenutav üheksakohaline elamuskapsel, mis oli valmistatud Saksamaal. Kapsel oli maailmas ainulaadne nii oma sisekujunduse kui ka videoprojektsiooni poolest, võimaldades saavutada tippkvaliteetse peeneraldusliku ("High Definition") ruumilise ehk 3D-pildi. Sellised elamuskapslid olid populaarsed nii Ameerika suurtes muuseumides kui ka mõnel pool Euroopas, Skandinaavia maades ja Baltikumis ei ole samalaadseid elamuskinosid teadaolevalt olnud.
2009. aastast 2013. aasta alguseni oli filiaalis üleval kaheksa näitust: "Ahhaa, 00000!", "Ahhaa, autoring!", "Tere, euro!", "Ahhaa, ninatark!", "Ahhaa, 112!", "Dialoog pimeduses", "Ahhaa, jäätisega metsa?!", "Ahhaa, helisev füüsika!" ning "Ahhaa, särab ja säriseb!". Avamisest kuni 2013. aasta alguseni külastas Tallinna filiaali veerand miljonit inimest.
Rahvusvaheline esindatus.
SA Teaduskeskus Ahhaa osaleb teadusfestivalidel ja -messidel nii Eestis kui ka mujal maailmas, astudes enamasti üles teadusteatri ja töötubadega. Muu hulgas on käidud Festival della Scienzal ja Perugia Science Festil Itaalias, Korea Science Festivalil Lõuna-Koreas, Moskva teadusfestivalil Venemaal, Science Picnicul Poolas, Science Festival Belgrade'il Serbias jm.
Tunnustus.
Teaduskeskust Ahhaa on tunnustatud teaduskommunikatsioonialase tegevuse eest. Ka Ahhaa maja on insenertehniliste lahenduste eest tunnustada saanud. Näiteks valiti Nordeconi konstrueeritud Ahhaa keskuse katus 2.–5. novembrini 2011 Iirimaal Dublinis toimunud 59. IFD aastakongressil metallkatuste kategoorias maailma kõige paremini ehitatud katuseks aastatel 2010–2011. Projektijuht oli Peeter Voovere. Teaduskeskus Ahhaa hoone nimetati 2011. aastal ka Tartu aasta parimaks ehitiseks uusehitiste rühmas muude hoonete kategoorias.
Ahhaa varasemad näitused.
"Tärniga märgitud näitused toimusid Ahhaa majas Sadama tänaval."
Toetajad ja sponsorid.
SA Teaduskeskus Ahhaa tegevust toetavad näiteks Haridus- ja Teadusministeerium, Tartu linn, Tartu Ülikool, Kalev, Linde, Keskkonnainvesteeringute Keskus, Rakvere Lihakombinaat ja A. Le Coq.