tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kražiškiai

Kražiškiai (žemaidi "Kražėškē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Kražiškiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.
Kražiškiai olevat nime saanud selle järgi, et küla aladele, kalmistu kohale, olevat asunud elama üks Kražiaist pärit põgenik. 
Küla põhjaservas voolab Rūdupise nimeline oja, mille pruunikal veel arvati vanasti suure rauasisalduse tõttu ravitoimet olema. Ka viidi külast kaasa sealse allika mullitavat vett, mis arvati elujõudu turgutavat. Allikas on nüüdseks kuivanud.
Varduva jõe kaldal asuvad Vadagiai linnamägi ja muinasasula. Asulakoht jääb Vadagiaisse, linnamägi aga Kražiškiaisse. Linnamägi on kolmnurkse põhiplaaniga, kuni 14 meetri kõrguste nõlvadega. Seda piirab vallikraav.
Račaliai

Račaliai (žemaidi "Račalē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Kvistė jõe ääres.
Račaliais on Židikai raamatukogu raamatulaenutuspunkt, kus tegutseb ka külaselts.
Kuni XX sajandi alguseni kandis asula "Gaurai" nime. Aastal 1930 asutati sinna algkool. Aastal 1949 asutati külla kolhoos Raudonosios žvaigždės.
Külas asub kalmistu, mis olevat rahvajuttude kohaselt rajatud sõja ajal. Ümbruskonna rahvas ei jaksanud siis üksi oma koolerasse surnud rahvast matta, nii käidi seal ühiselt haudu kaevamas. Račaliai elanik Zenonas Urbonavičius (1867–1939) püstitas nii tekkinud kalmistule ka risti ja rajas votiivkabeli.
Lihtminevik

Lihtminevik ehk preteeritum ehk imperfekt on kindla kõneviisi aeg, mis väljendab kõnehetkele eelnevat tegevust, millel pole ei oleviku ega ka mõne muu minevikuhetkega olulist seost. Minevikku väljendavad lauses tegusõnad ehk öeldised. Aeg on lauses tihti määratletud.
Lihtminevik on morfoloogilise ajakategooria ehk tempuse üks liige, mis väljendab iseseisvas lauses alati absoluutset aega ehk suhet kõnehetkega . Lihtminevik on tavalisim ajavorm, mida kasutatakse jutustamisel, nt "Eile käis Ann linnas". "Hommikul külastas ta kaubanduskeskust, siis astus sõbra juurest läbi. Õhtul sõitis ta tagasi koju". Lihtminevikku kasutatakse ka olevikulise tegevuse puhul meenutusminevikuna, tuletades meelde mineviku teadmisi. Nt "Mis teie nimi oligi?"""
Eesti keeles esineb lihtmineviku liigtarvitamist täis- ja ennemineviku asemel. Seda peetakse eelkõige vene keele mõjuks, mis jõudis eesti keelde kehvade tõlgete tõttu ning on edasi levinud.
Moodustamine.
Lihtmineviku moodustamine sõltub kõneliigist ja tegumoest, isikulises tegumoes ka sõnatüübist ja pöördkonnast. 
Isikuline tegumood.
Isikulise tegumoe eitav kõneliik moodustatakse liitvormina, mis sisaldab eitust ja lihtmineviku "nud"-kesksõna, nt "ei olnud". Jaatusvormides on lihtmineviku moodustamiseks kolm varianti: "s", "i", ja minevikutüvi ehk keeleajalooliselt tekkinud tüvevariant, kus tunnus "i" on ühte sulanud tüvelõpulise "e"- või "a"-ga. Sobiva variandi määrab sõnatüüp.
Kõige tavalisem on "s"-lihtminevik, nt "kaotama → kaotas", "vaatama → vaatas". Teised kaks varianti esinevad vaid kindlates sõnatüüpides. "I"-lihtminevik, millega kaasneb alati ka eelneva pika vokaali lühenemine, väljendub I pöördkonna "saama"- ja "jooma"-tüübis: "saama → sai", "jooma → jõi". Minevikutüvi esineb II pöördkonna "tulema"- ja "pesema"-tüübis: "tulema → tuli", "pesema → pesi", ning III pöördkonna "tegema"-tüüp ja erandsõnana "pidama" (kohustatud olema): "tegema → tegi", "pidama → pidi". Minevikutüve võimalus on ka erandsõnades "lask/is ~ lasi" ja "esitlema"-tüübis, kuigi tekkiv vorm on tugeva kõrgstiili varjundiga: "esitle/s ~ esiteli".
Morfeemivariant "s".
Lihtmineviku "s"-variant jaguneb omakorda kolmeks: "si", "s" ja "is". Kui "i"-d ei järgne, saab "s" esineda vaid ainsuse 3. pöördes, nt "ela/s". Kui sõna lõpeb häälikuliselt avalduva pöördetunnusega, tekib "s"-i ja pöördetunnuse vahele "i": "ela/si/n, ela/si/me". Hääldust lihtsustav "i" tekib III pöördkonna ühesilbilise algvormiga sõnatüüpides "s"-i ette, nt "laulma: laul + s → laul/is".
Umbisikuline tegumood.
Umbisikulise tegumoe eitavas kõneviisis tekib liitvorm, mis koosneb eitusest ja lihtmineviku kesksõnast tunnusega "tud" või "dud", nt "ei tehtud, ei söödud". Jaatavates vormides liidetakse umbisikulise tegumoe tunnusele "i", nt "ela/t/i, min/d/i".
Jane Napp

Jane Napp (sündinud 5. novembril 1993) on Prantsusmaal elav eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 2018. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend). On õppinud vahetusüliõpilasena Rose Bruford Kolledžis Londonis ja Tampere Teatrikunstide Ülikoolis Soomes.
Ta töötas aastatel 2018–2023 Endla Teatris, hiljem vabakutseline.
2023. aastal mängis sarjas "The Day of the Jackal" koos Eddie Redmayne'i ja Lashana Lynchiga.
Tunnustus.
2020 Endla Teatri kollegipreemia – parim naisnäitleja
Asteikiai

Asteikiai (žemaidi "Asteikē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Kvistė jõe ääres.
Asulat on esmamainitud aastal 1568. aastal ("Osteyki"). 1608. aastal on seda mainitud Kražiai jesuiitide kolleegiumi annaalides.
1764. aastal elas külas neli juuti. 
Asteikiais asuv vana Pakvistise kalmistu on muinsuskaitse all. Oletatakse, et selles vanas Pakvistise küla elanike matmispaigas on olnud puidust kabel ja kaks suurt puitristi.
Küla on oma nime saanud isikunimest Asteikis.
Paviliotė

Paviliotė (žemaidi "Paviliuotė") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Küla piirneb Židikai aleviga. Osa muinsuskaitse all olevast Židikai keskusest jääbki administratiivselt Paviliotė külla.
Sugaudžiai

Sugaudžiai (žemaidi "Sogaudē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Asulat on esmamainitud 1583. aastal ("Sugawdzie"). XX sajandi alguses asus seal Sugaudžiai mõis. Arvatakse, et mõisa omanike Sugaudiste järgi on küla ka nime saanud.
1764. aastal elas külas 12 juuti. 
1902. aastani oli küla nimi "Marinava". Aastail 1945–1950 töötas külas ka kool.
Obeliškiai

Obeliškiai (žemaidi "Vuobelėškē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Külla jääb 1937. aastal rajatud Obeliškiai paisjärv pindalaga 3,1 hektarit.
Asula on tekkinud uusmaasaajatele jagatud Sugaudžiai mõisa maadele.
Šeiriai

Šeiriai on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. 
Küla on saanud nime isikunime Šeirys järgi.
Asulat on esmamainitud 1764. aastal, mil külas elas kolm juuti. Šeiriais asub Rootsi väljaks kutsutav paik, mis kohalike legendide kohaselt on endine lahinguväli. Sinna rajatud kruusakarjäärist on leitud vaskrahasid.
Strygalė

Strygalė (žemaidi "Strīgalė") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. 
Küla on oma nime saanud seal asunud Strygalė mõisa järgi. Mõis oli pisike, pindalaga 89 hektarit. Aastani 1939 kuulus see Vaitkevičiuste perele. Selle ostnud Laima nimeline isik küüditati Siberisse, tema asemel mõisa hallanud vend põgenes aga aastal 1945 läände. Mõisakompleks on tänapäeval varemeis.
Küla maadel asus ka vana katkuohvrite matmispaik, mis aga kollektiviseerimisele järgnenud maaparandustööde käigus hävis.
Odessa rajoon

Odessa rajoon on rajoon Ukrainas Odessa oblastis. See moodustati 17. juulil 2020 jõustunud haldusreformi käigus. Odessa rajooniga liideti Biljajivka rajoon, osa Lõmani ja Ovidiopoli rajoonist ning Biljajivka, Illitšivsk, Južne, Odessa ja Teplodari linn, mis olid varem oblastilise alluvusega linnad. Selle halduskeskus on Odessa linn.
Haldusjaotus.
Loomise ajal jagunes rajoon 22 vallaks ("hromada"):
Pocaičiai

Pocaičiai (žemaidi "Pocaitē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Kvistė jõe ääres.
Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.
Külas on olnud oma õigeusu kogukond, kellel oli oma kalmistu.
Pocaičiaisse rajatud kolhoosi lennuväljal korraldati pärast selle sulgemist illegaalseid kiirendusvõistlusi, seejärel rajati sinna kogukondlik laohoone.
Rahhiit

Sissejuhatus.
Rahhiit on meditsiiniline seisund, mis mõjutab peamiselt lapsi, põhjustades pehmeid ja nõrku luid. Tavaliselt on see tingitud D-vitamiini, kaltsiumi või fosfaadi puudusest, mis on olulised tugevate ja tervete luude arendamiseks ja säilitamiseks .
Rahhiidi sümptomid.
Rahhiidi sümptomid võivad avalduda mitmel viisil, mõjutades nii lapse luustikku kui ka üldist tervist. Üks silmapaistvamaid märke on luustiku deformatsioon, sealhulgas kõverdatud jalad või põlved, väljaulatuv rinnaluu ja suurenenud luumurdude tõenäosus. Rahhiidiga lastel võib tekkida hiline kasv, lihasnõrkus ja pehmed, valulikud luud, mis muudavad liikumise ebamugavaks .
Rahhiidi põhjused.
Rahhiidi peamised põhjused on D-vitamiini, kaltsiumi ja fosfaadi puudus. D-vitamiin on oluline kaltsiumi ja fosfaadi imendumiseks soolestikus. Selle vitamiini puudus, mida sageli võimendab ebapiisav kokkupuude päikesevalgusega, võib põhjustada luude nõrgenemist. Lisaks võib rahhiidi teket soodustada toit, milles puuduvad need elutähtsad mineraalid või toitainete imendumist takistavad haigusseisundid, nagu malabsorptsioonihäired .
Diagnostilised meetodid.
Rahhiidi täpne ja õigeaegne diagnoosimine on tõhusa sekkumise jaoks hädavajalik. Diagnostilised meetodid hõlmavad kliinilist hindamist, radioloogilisi uuringuid ja laboratoorseid hinnanguid. Füüsiline läbivaatus võib paljastada iseloomulikke skeleti deformatsioone, samal ajal kui röntgenülesvõtetel võivad ilmneda laienenud kasvuplaadid, metafüüside hõõrdumine ja epifüüside kihistumine või laienemine . 25-hüdroksü-D-vitamiini, kaltsiumi ja fosfaadi sisaldus seerumis on olulised biokeemilised markerid, mis suunavad diagnostilist protsessi .
Ravi võimalused.
Rahhiidi ravi hõlmab toitainete puuduse kõrvaldamist ja luude terve arengu edendamist. Siin on peamised lähenemisviisid rahhiidi juhtimiseks ja raviks:
Kergetank

Kergetank on tank, mille mobiilsus on võrreldes teiste tankidega suurem, kuid seda tulejõu ja kaitstuse arvelt. Enamasti on kergetankid väikesed, kaaluvad vähe ja on varustatud väiksema kaliibriga kahuriga. Seetõttu kasutatakse kergetanke selliste lahingülesannete täitmiseks, mis nõuavad minimaalset või vähest lahingukontakti.
Definitsioon.
Kergetanki definitsioon on ajas muutunud ja tänapäevalgi määratletakse seda erinevalt. Asjakohane definitsioon hõlmab nii tulejõudu, kaitstust kui ka mobiilsust. Sõnaveebis esitatud määratlus "väikese tulejõuga tank" on liiga ühekülgne.
Enamasti määratletakse kergetanke siiski kaalu järgi, kuigi kaalupiirid on ajas muutunud. Esimese maailmasõja ajal liigitati kergetankideks sellised tankid, mis kaalusid vähem kui viis tonni ja mida sai veoautoga transportida. 21. sajandil aga arvestatakse kergetankide sekka juba 30–40 tonni kaaluvad tankid nagu Hiina tüüp 15.
Üle 33 tonni kaaluv tüüp 15 juhib tähelepanu kergetanki defineerimise vajadusele rakenduse kaudu. Tank loodi tegutsemiseks kohtades nagu Hiina platood, metsad ja märgalad, mida raskemad tüüp 99 tankid läbivad raskustega. Selline nõue rõhutab seda, et võrreldes teiste tankidega on kergetank oluliselt mobiilsem.
Kergetanki ei tohi segi ajada tanketiga, kuigi viimased täitsid kergetankidega sarnaseid ülesandeid. Tankett on kergetankist palju väiksem, kergem, kehvema tulejõu ja kaitstuse, kuid see-eest parema maastikuläbivuse ja mobiilsusega. Kehv tulejõud ja kaitstus on põhjused, miks ei kasutata tankette alates teisest maailmasõjast manööversõjapidamises. Piiratud kasutusvõimaluste tõttu on tanketid minetanud oma kunagise koha soomusüksustes.
Roll.
Kergetanke rakendatakse enamasti luure ja vaatlusülesanneteks. Samas pakuvad need tuletoetust kohtades, kus suuremad ja raskemad tankid ei suuda tõhusalt tegutseda. Väike kaal lihtsustab kergetankide transporti ja logistikat.
Tähtsus.
Kergetankide kõrgaeg jääb 20. sajandisse, sest 21. sajandil on need vähem levinud. Osa kergetankide ülesannetest on üle võtnud jalaväe lahingumasinad ja mobiilsed lahingutankid, kuigi emb-kumb pole mobiilsuse poolest kergetankiga võrreldav. Venemaa sissetungi Ukrainasse kogemus siiski näitab, et tulevikus nihkub tankide konstrueerimisel rõhk rohkem mobiilsusele, mis toob taas päevakorda kergetankid.
Varude inventeerimine

Varude inventeerimine (ingl.k. "stock-taking; inventory checking") on toodete füüsiline ülelugemine laos ja lugemistulemuste (füüsiliste laosaldode) võrdlemine loogiliste ehk arvutuslike laosaldodega. Inventeerimine on ettevõtte füüsilise vara raamatupidamisandmetega võrdlemise otstarbel korraldatav varaobjektide ja nende koguste tuvastamine, mille käigus kontrollivad inventeerijad lisaks põhivarale erinevaid käibevara objekte (kaupu) ülelugemise, kaalumise või ülemõõtmise teel. 
Inventuuride eesmärk on teha kindlaks varaobjektide kogused, kvaliteet, müügikõlblikkus jne. Komisjon koostab selle kohta inventeerimisloendi (akti), milles tuuakse välja vastava vara liigi üle- või puudujääk võrreldes raamatupidamisandmetega. Inventeerimise kord ettevõttes määratakse ettevõtte raamatupidamiseeskirjadega.
Varude laoarvestus

Varude laoarvestuse (ingl.k. "stock accounting") all mõeldakse arvepidamist lattu vastuvõetavate, hoiustatavate ja laost väljastatavate varude kohta ettevõte majandustarkvara laomoodulis ja/või laoarvestustarkvaras, mis on liidestatud "ERP"-ga. Varude laoarvestuse ülesanne on kontrollida lattu saabuvaid, laos hoiustatavaid ja laost väljastatavaid tooteartikleid, nende koguseid, realiseerimisaegu jms. 
Kaubandus- või tootmisettevõtte toimimine sõltub paljuski sellest, kuivõrd ja kuidas suudetakse tagada organisatsioonis laovarude võimalikult täpne, tegelikkusele vastav laovarude arvestus. Ilma täpset ja hästi toimivat laoarvestust sisse viimata on ettevõtte varusid raske hallata. Võib öelda, et reaalajas või ligireaalajas toimiv täpne laoarvestus on varude haldamise eeltingimus. Usaldusväärset ja tegelikkusele vastavat varude arvestust vajavad ettevõttes pea kõik allüksused, nii ostuosakond, müügiosakond, tootmisallüksused kui ka laopersonal.
Tellimuspunkt

Tellimuspunkt (ingl.k. "reorder point") on tooteartikli laosaldo, milleni jõudmisel tuleks vormistada ja edastada tarnijale täiendustellimus. Juhul kui on olemas piisavalt andmeid nõudluse ja selle muutumise kohta pikema perioodi jooksul, tuleb lähtuda olemasolevatest andmetest ja täpsustada järk-järgult tellimuspunkti suurust. Juhul kui müügiajaloo andmed puuduvad, on ainuke võimalus kasutada tellimuspunkti määramisel valemit. 
Traditsiooniliselt lähtutakse tellimuspunkti määramisel prognoositud nõudlusest varude täiendamise aja jooksul, lisaks reservvaru, ehk matemaatiliselt väljendudes:
ROP = (D x LT) + SS
kus
ROP    – tellimuspunkt ("reorder point")
D         – nõudlus vaadeldaval perioodil (tk, jms ühik )
LT       – tellimustsükli aeg (päeva, tundi jms ajavahemik) 
SS        – reservvaru (tk, jms ühik)
Nõudluse prognoosimine

Nõudluse prognoosimine (ingl.k. "demand forecasting") on põhjendatud kujutluspildi (arvandmete ja/või nende graafilise esitamise) loomine tulevikus vaadeldaval perioodil toote või teenuse eeldatava nõudluse ehk selle kohta, kui palju tooteid ja/või teenuseid võidakse tulevikus klientide poolt osta. Prognoos võidakse koostada kasutades kvantitatiivseid meetodeid, kvalitatiivseid meetodeid või kombinatsiooni mõlemast meetodist ja see peaks põhinema nii välistel kui ka sisemistel teguritel.
Nõudluse prognoosimine on varude juhtimise oluline alltegevus, mille käigus püütakse eelnenud perioodide müügiajaloo andmete abil ja teades ning tundes turul nõudlust mõjutavaid tegureid, nende mõju ulatust ja mõjuaega kogemuslikult ja/või arvutusmeetodite abil määrata eeloleva perioodi läbimüüki või teenuste tarbimist. Prognoosimistehnikatest ja -meetodite arengust hoolimata esineb turul olulisi tegureid, mis on seotud tarbijate ebaratsionaalsete otsuste, muutuvate majandusolude ja muude, enamasti ootamatult esilekerkivate mõjudega. Sel põhjusel peaks varude juhid olema oma hinnangutes ja otsustes pigem konservatiivsed kui ülemäära optimistlikud. Üldjuhul ei ole lõppevatest varudest ja toodete müügilt puudumisest tingitud mõju ettevõtte majandustulemustele sedavõrd negatiivne, kui ülemäära suurtest, realiseerimata jäänud varudest põhjustatud probleemid. 
Viited.
Nõudluse prognoos

Nõudluse prognoos (ingl.k. "demand forecast") on tulevikuperioodi (kuu, kvartal, poolaasta, aasta) tõenäolise nõudluse arvutamise ja põhjendatud hinnangu andmise tulemus, kasutades kombinatsiooni erinevatest algandmetest ja mõjuteguritest. Enamasti võetakse prognoosi koostamisel aluseks lähimineviku sama perioodi nõudlus ja muutujad, mis võivad korrigeerida tulevikunõudlust. Nendeks teguriteks võivad olla toote elutsükkel, võimalikud hinnamuutused, reklaami- ja müügikampaaniad, konkurentide tegevus, tarbijate eelistuste trendi muutumine jms.
Prognoosiviga

Prognoosiviga (ingl.k. "forecast error") on prognoositud ja tegeliku nõudluse absoluutne või suhteline erinevus vaadeldaval perioodil. Prognoosiviga arvutatakse peale prognoosiperioodi möödumist ning seda kasutatakse prognoosi täpsuse hindamiseks ja järgmise prognoosi korrigeerimiseks. Prognoosiviga näitab, mil määral erines tegelik nõudlus või läbimüük prognoositud nõudlusest või läbimüügist. 
Arvutatakse nii absoluutset kui ka suhtelist prognoosiviga. Absoluutset prognoosiviga arvutatakse järgmise valemiga:
Prognoosiviga  (tk)= Tegelik nõudlus(tk) – Prognoositud nõudlus(tk)
Suhtelist prognoosiviga arvutatakse järgmise valemi abil:
Prognoosiviga (%) = (Prognoositud nõudlus (tk) – Tegelik nõudlus (tk))/ Tegelik nõudlus (tk) x 100%
Prognoosi täpsus

Prognoosi täpsus (ingl.k. "forecast accuracy") on suhtelise prognoosi määr, mille osas langes prognoos vaadeldaval perioodil kokku tegeliku nõudlusega. Prognoosi täpsuse arvutamiseks on vaja lahutada sajast protsendist prognoosi suhtelise vea määr.
Näide: Kui prognoosiviga on näiteks 6%, siis prognoosi täpsus on järelikult 100% – 6% = 94%.
Materjalijuhtimine

Materjalijuhtimine, ka materjalihaldus (ingl.k. "materials management") on tootmiseks vajalike materjalide ja tootekomponentide varude soetamise planeerimine, korraldamine ning varude taseme jälgimine kindlustamaks tootmist vajalike materjalidega. Materjalijuhtimine hõlmab ostutegevust, materjalide ja pooltoodete ladustamist ning tootmise tagamist vajalike materjalide ja komponentidega. Tootmiseks vajalike materjalide hankeid, ostmist ja materjalivarude haldamist koordineerib tootmisettevõttes kooskõlas tootmisplaaniga materjalijuht "("ingl.k. "materials manager)". 
Materjalijuhtimise kõige olulisemaks funktsiooniks on materjalivajaduse planeerimine "("ingl.k. "material requirements planning (MRP; MRP I)", mis koordineerib materjalide hankeid ja tarneid nõudlust omavate materjalide järele. Materjalivajaduse planeerimisega määratakse tootmiseks vajalike materjalide ja komponentide kogused ja ostutellimuste esitamise ajad.
Tellimusvahe

Tellimusvahe (ingl.k. "order interva"l")" on ajavahemik alates eelmise tellimuse esitamisest kuni järgmise tellimuse esitamiseni. Tellimuspunkti meetodi kasutamisel on see ajavahemik muutuv, tellimisperioodi meetodi kasutamisel aga fikseeritud. Tellimuse vormistaja peab olema teadlik nende kahe suuruse omavahelisest sõltuvusest. Ühtlase nõudluse korral pikeneb tellimiskoguse suurenemisel tellimusvahe. Tellimusvahe lühendamisel tuleb aga vähendada tellitavat kogust. 
Selleks, et vältida mingi tootenimetuse varu lõppemist müügis või tagada tootmise tarvis nõutud ajaks vajalik materjalikogus, on vaja teada, millal ja missuguses koguses tarnijale tellimus esitada. Ajahetk, mil tuleb tellimus esitada sõltub nii nõudlusest, olemasoleva varu määrast kui ka tellimustsükli (tarneaja) pikkusest. Tellitav kogus sõltub nii keskmisest prognoositud nõudlusest või tootmise vajadusest kui ka vajadusest muuta (suurendada või vähendada) reservvaru osa koguvarust. 
Nii tellimuse esitamise hetke kui ka tellitavat kogust mõjutavad lisaks ka sellised muutujad nagu tarneaja muutmine tarnija poolt, tarne viibimine, vähemtarnitud kaubakogused, tarne tegemata jätmine, toodete kvaliteediprobleemid, erinevad veoprotsessi riskid ja kõikvõimalikud muud tarnehäired. Nendega tuleb arvestada ja muuta jooksvalt vastavalt vajadusele tellimuse esitamise hetke ja tellitavat kaubakogust.
Varu positsioon

Varu positsioon (inglise keeles "inventory position)" on laoartikli varu kogus, mille arvutamiseks lahutatakse olemasoleva varu kogusest müügitellimuste kogused ja liidetakse varem tellitud ja lattu saabumata kauba kogused. Varu positsiooni määramine on varude täiendamise arvutuste tegemisel olulise tähtsusega. 
Valem varu positsiooni arvutamiseks:
Varu positsioon (tk) = olemasolev varu (tk) – avatud tellimuste kogused (tk) + tellitud varu (tk)
Tellimuspunkti meetod

Tellimuspunkti meetod "("ingl.k. "order point system; fixed quantity inventory model)" on varude täiendamise meetod, mille korral tuvastatakse toote tellimuse vajadus ja genereeritakse ostutellimus hetkel, kui tooteartikli laosaldo on langenud kindlaksmääratud tasemele (varu positsioonile või alla selle). Tellitav kogus sõltub tarneajast, keskmisest eeldatavast läbimüügist tarneaja jooksul ja võimalikust nõudluse muutumisest tarneaja kestel. Kuna tellimuspunkti meetodi puhul võetakse aluseks kindlaksmääatud suurusega tellimiskogus, siis muudetakse vastavalt nõudluse muutumisele tellimusvahet. Nõudluse kasvades tellimusvahe lüheneb ja selle vähenedes tellimusvahe pikeneb. 
Tellimuspunkti meetodi kasutamine eeldab laosaldode pidevat jälgimist. Võrreldes tellimisperioodi meetodiga nõuab pidev jälgimine märkimisväärselt tööjõudu ja infotehnoloogilist ressurssi laosaldode tuvastamiseks, võrdlemiseks ja optimaalsel tasemel hoidmiseks. Samas tagab laosaldode sagedane jälgimine varude efektiivse juhtimise. Vajatakse väiksemat reservvaru, mistõttu saadakse hakkama väiksema hulga käibevahenditega. Seega sobib tellimuspunkti meetod eelkõige kiiresti ringlevate varude haldamiseks. 
Tellimuspunkti meetod on varude täiendamise meetoditest kõige lihtsam ja levinum. Tellitav kogus põhineb eelkõige tarneajal / tellimustsükli ajal ja reservvaru määral. Kui tellimuspunkt on välja arvutatud, jäetakse see praktikas enamasti samale tasemele kuudeks või pikemaks ajaks. Kui mõne tooteartikli nõudlus ootamatult kasvab, kahaneb või hakkab muutuma varasemast suuremas ulatuses, tuleks selle tellimuspunkt üle vaadata (arvutada) ja muuta. Ka tarneaja muutumisel arvutatakse välja uus tellimuspunkt (laosaldo). Soovitatavalt tuleks mitte harvemini kui kord aastas vaadata üle ja vajadusel muuta kõigi tootenimetuste tellimuspunktid. Samas pole alati vaja tellimuspunkti üle arvutada. Kogenud ostutöötaja võib muuta tellimuspunkti ka veidi suuremaks või väiksemaks lähtuvalt sellest, kas tooteartikli keskmine reservvaru/koguvaru on vahepeal kasvanud või kahanenud.
Tellimisperioodi meetod

Tellimisperioodi meetod (inglise keeles "fixed order interval method") on varude juhtimise meetod, mille puhul vaadatakse laoartikli varud regulaarselt, kindlaksmääratud ajavahemike tagant üle ning sõltuvalt selle varu suurusest esitatakse tellimus varude täiendamiseks varem kindlaks määratud maksimumtasemele. 
Tooteartikli varu määra kontrollitakse kindla ajavahemiku (tellimusvahe) järel ja täiendustellimuse kogus saadakse, lahutades maksimumvaru määrast varu positsiooni tellimuse tegemise ajal. Tellimisperioodi meetodi puhul on muutumatu kahe järjestikuse tellimuse esitamise vaheline periood (tellimusvahe), kuid muudetakse tellitavat kogust. Vahepeal suurenenud nõudluse korral tellitavat kogust suurendatakse ja vähenenud nõudluse korral vähendatakse. 
Selle meetodi kasutamisel võrreldakse olemasolevat laovaru prognoositud nõudlusega määratud intervalli jooksul ning arvutatakse tellitav kogus. Tellimused tarnijale esitatakse regulaarselt, kindlaksmääratud ajavahemiku lõpul. Tellimuse koostamisel vaadatakse üle tarnija kõigi tootenimetuste varu positsioonid ja arvutatakse iga tooteartikli tellitav kogus. Väheneb tellimiskulu, kuna tarnijale esitatakse üks mitme tellimusreaga tellimus.
XYZ-analüüs

XYZ-analüüs (inglise keeles "XYZ analysis") on varude analüüsi meetod, mille käigus selgitatakse välja toodete müügimahtude hooajaline kõikumine ja müügi lakkamine. XYZ-analüüsi tegemisel võetakse aluseks nõudluse muutumise tase. Analüüsi tehakse siis, kui soovitakse tooteartikleid jaotada nõudluse muutumise järgi.
X-gruppi paigutatakse tooteartiklid, mille puhul on nõudlus läbi aasta ühtlane. Nii loetakse X-rühma toodeteks kaubad, mis ringlevad käibes suhteliselt ühtlaselt. Hälbed realiseerimisel ei ületa lühiperioodil (päev, nädal) enamasti 10%. Y-rühma tooteid müüakse teatud määral pidevalt, perioodiliselt aga suurtes kogustes. Nii kuuluvad Y-rühma tooted, mille järele on pidev nõudlus olemas, kuid see võib muutuda arvestatavas ulatuses. Jalgrattaid müüakse läbi aasta, kuid talvel ostetakse neid väga vähe. Y-rühma toodete nõudlus kõigub tavapäraselt 10–25% perioodi keskmise nõudluse suhtes. Z-rühma paigutatakse tooted, mille järele kõigub nõudlus pikal perioodil suures ulatuses või lakkab teatud ajaks täielikult. Z-tooterühma toodete nõudluse kõikumine ületab üldjuhul 25% keskmist nõudlust ja võib ulatuda müügihooajal sadadesse protsentidesse.
XYZ-analüüsi korral jaotatakse tooteartiklid nõudluse variatsioonikordaja järgi rühmadesse. Variatsioonikordaja on standardhälbe ja aritmeetilise keskmise suhe protsentides. Kui tooteartiklite nõudluse standardhälve ja aritmeetiline keskmine on olemas, saab arvutada variatsioonikordaja „v“, mis saadakse standardhälve jagamisel nõudluse aritmeetilise keskmisega vaadeldaval perioodil. Variatsioonikordaja näitab suhtelist hajuvust ehk mida väiksem see on, seda ühtlasem on vaadeldav kogum.
Variatsioonikordaja tuleb järjestada väikseimast suurimani ning rühmitada tooteartiklid rühmadesse näiteks järgmiste kriteeriumite järgi: 
 X – rühma kuuluvad tooteartiklid 0%≤ v ˃10%;
 Y – rühma kuuluvad tooteartiklid 10%≤ v ˃ 25%;
 Z – rühma kuuluvad tooteartiklid 25% ≤ v ˃ ∞.
Gornal

 
Gornal (vene keeles Горналь) on küla Venemaal Kurski oblastis Sudža rajoonis Gujevo külanõukogus, mõne kilomeetri kaugusel Venemaa-Ukraina piirist. 2010. aastal elas asulas 206 inimest.
96 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 96 sõidab Balti jaama ja Vana-Pääsküla vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant
Ajalugu.
Ööliin avati 01.01.2024.
Riyad-us Saliheeni märtrite brigaad

Riyad-us Saliheen (vene keeles Риядус-Салихийн) oli enesetapuründajate rühmitus Kaukaasias. Selle esialgne juht (emiir) oli tšetšeeni separatistide komandör Šamil Bassajev. 2003. aasta veebruaris ja märtsis määras USA ja seejärel ÜRO rühmituse terroristlikuks organisatsiooniks. Pärast mitmeaastast tegevusetust taasaktiveeris Riyad-us Saliheeni 2009. aastal Kaukaasia Emiraat Said Burjatski juhtimisel; pärast tema surma sai selle uueks juhiks Aslan Bjutukajev. 
Ajalugu.
Selle autonoomse, väikese (tõenäoliselt ainult 20–50 liiget) rühmituse asutas ja juhtis esmakordselt Šamil Bassajev Riyad-us Saliheeni tšetšeeni märtrite luure- ja sabotaažipataljoni (hiljem tuntud ka kui Shaheedsi Islamibrigaad) oktoobris 1999 kui "spetsiaalne pataljon sabotaažiaktide läbiviimiseks" kättemaksuks Groznõi raketirünnaku eest. Bassajev võttis vastutuse rea enesetapurünnakute eest Tšetšeenias ja Venemaal, sealhulgas veokiplahvatus, mis hävitas Tšetšeenia Vabariigi valitsuse peakorteri Groznõis ja tappis üle 80 inimese 2002. aastal, veoauto pommirünnaku eest Tšetšeenia FSB peakorteris Znamenskojes, milles hukkus üle 50 inimese, 2003. aastal Põhja-Osseetias Mozdokis asuvas Vene sõjaväehaiglas toimunud veoautopommirünnak, milles hukkus samal aastal vähemalt 50 inimest, ja rida "Operatsioon Bumerang" enesetapurünnakuid, milles hukkus üle 200 tsiviilisiku Moskvas ja mujal Venemaa südalinnas, sealhulgas kahe Venemaa kohal toimunud samaaegsetes lennukipommiplahvatustes hukkus 90 inimest. Riyad-us Saliheen võttis vastutuse ka osalemise eest 2002. aasta Moskva ja 2004. aasta Beslani pantvangikriisides, kus oli kokku üle 500 pantvangisurma. Väidetavalt saatis Bassajev rühmituse 2005. aastal Tšetšeenia separatistliku presidendi Sheikh Abdul Halimi survel laiali, tingimusel et Bassajev saab separatistliku valitsuse ametlikku juhtkonda. Igal juhul ei tegutsenud organisatsioon rohkem kui nelja aasta jooksul pärast 2004. aasta septembrit.
2009. aasta alguses teatas Pan-Kaukaasia mudžahiidide juht Doku Umarov rühmituse taaselustamisest Riyad-us-Saliheeni märtrite brigaadi nime all, öeldes, et tal on 20 inimest "märtrioperatsioonideks" täielikult valmis. Sellest ajast saadik võttis nüüdseks palju etniliselt mitmekesisem rühmitus vastutuse rea enesetapu- ja muude rünnakute eest Venemaa vabariikides Põhja-Kaukaasias ja mujal, sealhulgas: 2009. aasta autopommiplahvatus eest, milles hukkus Inguššias Nazranis politsei peakorteris vähemalt 25 inimest, pommimõrvakatse Inguši presidendi Yunus-Bek Jevkurovi vastu ja paljude politseinike tapmine arvukates väiksemates enesetapurünnakutes Tšetšeenias ja Inguššias ning alates 2010. aasta algusest ka Dagestanis. Samuti võttis rühmitus vastutuse 2009. aasta Sayano-Shushenskaya hüdroõnnetuse eest, mõned süüdistasid teda 2010. aasta Moskva metroo pommiplahvatustes, ja väidetavalt on ta ka 2011. aasta Domodedovo rahvusvahelise lennujaama pommitamise taga. 
Viimane operatsioon, mille Brigaad omaks võttis, oli süüdimõistetud Vene sõjakurjategija Juri Budanovi mõrv Moskvas 10. juunil 2011. Mässuliste veebisait Kavkaz Center lükkas selle aga juba järgmisel päeval ümber, tekitades algse väite osas segaduse.
Akkuyu tuumaelektrijaam

Akkuyu tuumaelektrijaam (türgi keeles Akkuyu Nükleer Güç Santrali) on ehitusjärgus tuumaelektrijaam Türgis Mersini provintsis.
Venemaa ja Türgi sõlmisid mais 2010 kokkuleppe, et Rosatomi tütarettevõte ehitab, omab ning käitab tuumaelektrijaama Akkuyus. Elektrijaama on plaanitud neli 1200 MW võimsusega VVER1200 reaktorit. Esimese reaktori ehitus algas aprillis 2018.
Esimene reaktor plaaniti käitada 2023. aastal, kuid Rosatomil tekkisid 2023. aastal raskused kolmandatest riikidest varustuse saamisega. Reaktor plaaniti käivitada oktoobris 2024. 2024. aastal teatati, et reaktor plaanitakse käivitada 2025. aastal.
Ukrinai

Ukrinai (žemaidi "Okrėnā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Küla asub Varduva ja Kvistė jõe ääres. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.
Ukrinais on raamatukogu, postkontor, kalmistu, kirik. Aastani 2017 oli külas ka põhikool. Ettevõtteist tegutsevad seal UAB „Stepono baldai", „Rapsoila", „Žemaitijos deguonis".
Muinsusmälestised.
Muinsuskaitse all on külas asuv vana õigeusu kalmistu. Ka on kaitse all Ukrinai mõisa hoonetekompleks, sealhulgas sigala, härrastemaja ja laut.
Kaitse all on ka Ukrinai kiriku hoonetekompleks. Seal on kaitse all nii kirik kui ka selle kellatorn. Kiriku ees asub muinsuskaitsealune tulpkabel püha Jüri ja püha Floriani kiviskulptuuridega.
Küla kalmistul on mitmeid muinsusmälestisi. Kaitse all on Baltramiejus Jančiauskase haua rist, kunstnik Steponas Gailevičiuse haud, tema haual olev rist, arst Leonas Kęsgaila-Kenstavičiuse haud, Steponas Liutikase haud, Daubaraste pere haud, Jonas Kryževičiuse haud ja Dobševičiuste pere haud.
Ajalugu.
Asula on oma nime saanud mõisnikelt, kellele kuulus sealne Pavarduvysi mõis. Mõisa omanikena on nimetatud Ukrinaseid, Ukrinaitiseid, Ukrinovičiusi. XVII sajandil lasid nad mõisa endi järgi Ukrinai mõisaks ümber nimetada.
Küla on esmamainitud XVI sajandil. Toona asus see Varduva ja Kvistė jõe vahel. Aastast 1765 on teada, et külas asus kõrts. Aastal 1776 andis sealne mõisnik Laurynas Pilsudskis kirikule maad. Aastal 1803 rajati külla uus kirik, mille kellatorn 1852. aasta juulis koos suure osaga külast maha põles. Aastal 1857 valmis praegune kirikuhoone, mis oli Židikai kiriku abikirikuks. Aastal 1919 avati külas kool, mis aastal 1923 viidi Bukančiaisse üle. Aastal 1927 oli külas taas kool, toona avati seal ka postiamet. Teise maailmasõja järel sai külast kohaliku kolhoosi Tarybinės Žemaitija keskasula, aastal 1980 rajati sinna vanade majade asemele uuselamuid. Aastal 2017 oli küla Telšiai ümbruskonna kultuuripealinnaks.
Sūdintai

Sūdintai (žemaidi "Sūdintā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Varduva jõe ääres.
Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond.
Küla kohta on teateid aastast 1876 Žemalė kihelkonna kirikuraamatust. Küla kalmistu asubki Žemalės.
Asula nimi tuleneb isikunimest Sudintas.
Montería

Montería on omavalitsusüksus ja linn Colombia põhjaosas, Córdoba departemangu pealinn. Linn asub 50 km Kariibi merest Sinú jõe ääres. Linn ja piirkond on tuntud oma eristuva kultuuripärandi poolest, mis hõlmab peamiselt Hispaania koloniaaljärglaste, Zenú rahvaste, krüptojuutide ja viimasel ajal Lähis-Ida immigrantide segu. Linn on Sombrero ja Porro folkloorimuusika sünnikodu. Linnal on sisemeresadam, mis on Sinú jõe kaudu ühendatud Kariibi merega.
Ajalugu.
Piirkonda, kus praegu asub Córdoba departemang, asustasid esmalt Zenú indiaanlased, kes elasid kolme jõe kallaste lähedal: Sinú, San Jorge ja Nechí. Montería asutas 1. mail 1777 Cartagena provintsi kuberner ohvitser Juan de Torrezar Díaz Pimienta ja Antonio de la Torre y Miranda. Linn, mille elanikud olid nimetanud Monteriaks ja mis asus Sinú jõe idaküljel, nimetati seejärel ümber "San Jerónimo de Buenavista" ja viidi jõe lääneküljele.
Antonio de la Torre y Miranda valis linnale nimeks San Jerónimo de Buenavista, et austada Püha Jerome'i, kuid inimesed nimetasid seda Monteríaks. 1803. aastal põletas linna põliselanike rühm, nii et elanikud otsustasid kolida tagasi Sinú idakaldale, kus linn asub praegugi. Viimastel aastatel on Monteria lääneosas elanike arv kasvanud. 1923. aastal sai sellest Bolívari departemangu omavalitsus ja 1952. aastal määrati see uue Córdoba departemangu pealinnaks.
Ligikaudu 400 000 elanikuga linna peetakse Colombia kümne kõige olulisema linna hulka ja seda tuntakse kohalikult La Perla del Sinú (Sinú jõe pärli) nime all.
Geograafia ja kliima.
Sinú orus asuvat linna jagab kaheks Sinú jõgi. Linna ilm on peamiselt soe ja parasniiske, aasta keskmine temperatuur on 27 °C. Piirkond kannatab tihti üleujutuste all.
Demograafia.
Piirkond on asustatud mitmekesise rahvastikuga, sealhulgas hispaanlaste/baskide, araablaste, prantslaste, itaallaste ja sinu-indiaanlaste järeltulijatega. 2018. aasta hinnangute kohaselt oli Monteria rahvaarv 490 935 ja rahvastikutihedus 160 inimest ruutkilomeetri kohta.
Bukančiai

Bukančiai (ka Bukončiai, žemaidi "Bukontē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Kvistė jõe ääres.
Bukančiais on kalmistu.
Külas elas Leedu sõjaväelane Povilas Plechavičius.
Asula on oma nime saanud isikunimest Bukantas.
Ajalugu.
Küla kohta on teateid aastast 1661.
Aastal 1764 elas külas kaks juuti.
Aastal 1920 valmis seal uus koolimaja, aastal 1923 viidi sinna üle varem Ukrinais tegutsenud kool.
Podilski rajoon

Podilski rajoon (kuni 2015. aastani "Kotovski rajoon") on rajoon Ukrainas Odessa oblastis. Selle halduskeskus on Podilski linn.
18. juulil 2020 jõustunud haldusreformi käigus liideti Podilski rajooniga Ananjivi, Balta, Kodõma, Ljubašivka, Oknõ ja Savrani rajoon ning Balta ja Podilski linn, mis olid varem oblastilise alluvusega linnad.
2001. aasta rahvaloendusel kuulutas 25,9 % elanikkonnast end moldovlasteks (rumeenlasteks).
Ukraina Ülemraada võttis 21. mail 2016 vastu otsuse nimetada Kotovski rajoon Podilski rajooniks ja Kotovsk Podilskiks vastavalt kommunistliku päritoluga nimede keelamise seadusele.
Haldusjaotus.
Pärast reformi 2020. aasta juulis jaguneb rajoon 12 vallaks ("hromada"):
Marianna Liik

Marianna Liik (sündinud 8. septembril 1992 Kärdlas) on eesti helilooja.
Alates 2014. aastast on ta Eesti Heliloojate Liidu liige.
Repšiai

Repšiai (žemaidi "Repšē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Varduva jõe ääres.
Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond.
Asula nimi tuleneb isikunimest Repšys.
Külas asub püha Jüri kujutisega tulpkabel.
Küla kohta on teateid aastast 1583 ("RepSe"). Aastast 1779 on teada, et külas asus kõrts. Aastal 1783 on mainitud sealset karjamõisa. Aastal 1803 pandi sealse karjamõisa inventari kirja kõrts, pruulikoda, maja, juur- ja puuviljaaiad, mesila ning kõrts. Aastal 1876 kuulus küla Žemalė kihelkonda. 
Külas asus varem inimest meenutava kujuga rahn, mida kutsuti Kivineiuks. Rahvaloo kohaselt olnud sealses karjamõisa asemel kunagi Grosastele kuulunud mõis. Mõisnik armastanud kauneid talutüdrukuid noolida. Kord käskinud ta ühe talupoja tütrel mõisa tulla, see aga teadis, mis teda ees ootab, ning pages. Kui jälitajad teda juba tabamas olid, ütles tüdruk, et saagu temast pigem kivi, kui et ta nii häbisse langeb. Nii juhtunudki.
Vulcan Centaur

Vulcan Centaur on United Launch Alliance'i (ULA) välja töötatud kaheastmeline suure kandevõimega kanderakett.
See on projekteeritud täitma Ameerika Ühendriikide valitsuse National Security Space Launch (NSSL) programmi nõudeid. Antud programmi raames kasutavad kanderakette USA kosmosevägi ja luureagentuurid riikliku julgeolekuga seotud satelliitide kosmosesse saatmiseks. Vulcan Centaur asendab mõlemad ULA olemasolevad suure kandevõimega raketid Atlas V ja Delta IV Heavy.
Vulcani raketi väljatöötamist alustati 2014. aastal, vastuseks kasvavale konkurentsile SpaceX-iga ja soovile järk-järgult loobuda Atlas V-s kasutatavatest Vene rakettmootoritest RD-180. Algselt plaaniti esmalend sooritada 2020. aastal, kuid start hilines BE-4 mootori ja uue Centauri ülemise astme väljatöötamisel tekkinud probleemide tõttu. Vulcan Centaur startis esimest korda 8. jaanuaril 2024, viies edukalt kosmosesse Astrobotic Technology Kuu maanduri Peregrine.
Algsingulaarsus

Algsingulaarsus ehk kosmoloogiline singulaarsus on singulaarsus, mis mõnede Suure Paugu teooria mudelite ennustuste kohaselt oleles enne Suurt Pauku. 
Vahetult algsingulaarsusele järgnevat ülilühikest ajaperioodi pikkusega 10−44 s (võrdne Plancki ajaga) määratletakse vahel omaette Universumi arenguetapiks – Plancki arenguetapiks ("Planck epoch") – mille kohta pole muud teada kui seda, et meile teadaolevad füüsikaseadused selles ei kehti. Mudelid, mille eesmärk on kirjeldada Universumit ja füüsikat Plancki arenguetapis, on üldiselt spekulatiivsed ja kuuluvad nn "uue füüsika" alla.
Parreesia

Parreesia on otsekohene kõne. 
Terminit "parrhesia" kasutas juba Euripides 5. sajandil e.m.a.
Kummitusjutt

"Kummitusjutt" on Peter Straubi 1979. aastal ilmunud õudusromaan. Teost peetakse üldiselt üheks Straubi märgilisemaks raamatuks, mida on teiste hulgas kiitnud õuduskirjanik Stephen King.
Romaani põhjal on kirjutatud John Irvini 1981. aasta filmi "Kummitusjutt" stsenaarium.
Leonard Rickhard

Leonard Rickhard (12. mai 1945 Tvedestrand – 7. jaanuar 2024 Arendali vald) oli norra maalikunstnik.
2009. aastal nimetati Leonard Rickhard Püha Olavi ordeni 1. klassi rüütliks.
Tema teos "Trett modellflybygge" on arvatud Morgenbladeti 12 kõige olulisema kunstiteose ("Morgenbladets 12 viktigste kunstverk" ehk "En kanon etter Munch") hulka.
Tšetšeeni hunt

Tšetšeeni hunt ehk hall hunt (tšetšeeni keeles "borz") on tšetšeeni rahvusloom.
Kultuur.
Hundi omadusi võrreldakse sageli tšetšeeni rahvaga poeetilises või metafoorilises mõttes, nt kui "vabad ja võrdsed nagu hundid". Ütlus, et inimest on kasvatanud emahunt, väljendab imetlusväärseid isiksuseomadusi. Hundiklanne võrdsustatakse sageli tšetšeeni taipidega (klannidega).
Mütoloogia.
On üks müüt, et tšetšeeni rahvuse mütoloogilise rajaja Turpalo-Noxchuo (tšetšeeni kangelane, kellest tšetšeenid põlvnevad "nagu terassädemed") kasvatas üles muinasjutuline armastav "hundiema". Vana tšetšeeni pärimuse kohaselt loodi lammas algselt hundile söömiseks, kuid inimene "varastas" lambad hundilt (see on üsna huvitav, arvestades, et paljud tšetšeenid olid minevikus karjakasvatajad). Etnograafiaajaloolase Jaimoukha sõnul järgisid tšetšeenid vanasti hundikultust, püüdes sellega takistada nende karja murdmist, pidades laupäeva eriliseks päevaks.
Tšetšeenia sümbolina.
Hunti kasutatakse tšetšeeni rahvuse sümbolina sageli sümboolika ja kujutiste jaoks. Levinud poosid hõlmavad hundi ulgumist mäe otsas (Tšetšeenia on väga mägine), lamamist või vaatajale otsa vaatamist. Erinevad poosid kutsuvad esile erineva sümboolika:
Tänapäeval kannab Tšetšeenia separatistide vapp hunti. Islamistid eemaldasid selle hiljem ja asendasid selle araabia kirjaga ning Venemaa toetatud valitsev režiim eemaldas selle täielikult, kuid ilmalik eksiilvalitsus kasutab seda endiselt. Lisaks kasutab hunti heraldilise sümbolina ka muu tšetšeeni sümboolika (kõigi kolme valitsuse puhul).
Bolotnaja väljak

Bolotnaja väljak (vene keeles Болотная площадь; 1962–1994 Repini väljak) on väljak Moskvas Keskhaldusringkonnas Jakimanka rajoonis.
1671. aastal hukati Bolotnajal Stepan Razin. 1775. aastal hukati väljakul Jemeljan Pugatšov. 
1958. aastal avati väljakul Ilja Repini monument ning neli aastat hiljem anti ka väljakule tema nimi.
Tooteartikkel

Tooteartikkel (ingl. k. "item; stock keeping unit;" SKU) on unikaalselt tuvastatav osa varudest, mida tähistatakse tavaliselt kahel kujul: tooteartikli kood ja selle kirjeldus. Eri tooteartiklite abil tuvastatakse nii tooraineid, materjale, tootekomponente, tootesõlmi, pooltooteid, valmistooteid kui ka pakendeid ja pakkematerjale. Tavaliselt erinevad tooteartiklid üksteisest paljude eri parameetrite poolest, milleks võivad olla kaubaartikli funktsioon, kuju, kaal, mõõtmed, värvus, tehnilised näitajad, kasutus- või tarbimisomadused jms. Tooteartikkel on laovaru ja tootesortimendi väikseim tuvastatav ühik. 
Tooteartikli kirjeldus "("ingl.k. "product article description)" on tooteartikli ühest või mitmest sõnast koosnev nimi, ehk toote lühikirjeldus, mille abil suudetakse eristada tootevalikus üht tooteartiklit teisest. Tooteartikleid eristatakse optilisel tuvastamisel üksteisest ka vöötkoodide (EAN ja UPC koodid), kahemõõtmeliste koodide ja raadiosageduslikul tuvastamisel (RFID) ka raadiomärkide "(tag)" abil.
Sortimendi haldamine

Sortimendi haldamine (ingl. k. "assortment management") on tegevuste kompleks, mis on suunatud tootesortimendi kujundamisele aja jooksul suuruselt ja koosseisult optimaalseks, tarbijate ostueelistustele vastavaks. Sortimendi kujundamisel kasutatakse enamasti kogemuslikke meetodeid, toetudes olemasolevale müügistatistikale. Selleks, et kaubandusettevõtte varude juhtimine oleks tulemuslik, on vaja pidevalt tegeleda tootesortimendi haldamise, juhtimise, analüüsi ja vajaduse korral ka jõulise piiramisega. 
Tootesortimendi juhtimine on tooteavaliku haldamise osategevus. Analüüsi abil selgitatakse välja iga üksiku tooteartikli tasuvus, toodete vastastikune müügisõltuvus, tarbijate konkreetsed eelistused olevikus ja võimalikud eelistused lähitulevikus. Sortimendi juhtimine hõlmab ühelt poolt tootenomenklatuuri kitsendamist mittemüüdavate ja vähemüüdavate ning probleemsete toodete arvel, teiselt poolt selle teadlikku laiendamist uute või seni mitterealiseeritavate toodetega arvestusega, et tarbijad võiksid hakata neid soetama. Hästi juhitud tootesortimendi korral peaksid ostjad ja varude juhid olema suutelised põhjendama majanduslikust või mõnest muust aspektist iga tooteartikli olemasolu sortimendis. 
Sortimendi juhtimise käigus toimub selle ümberkujundamine läbimüügi, ettevõtte kasumlikkuse, rentaabluse ning turuosa suurendamise eesmärgil. Siinjuures pole vähetähtis turul konkureerivate tooteanaloogide ja konkurentide poolt realiseeritavate kaupade ostu- ja müügihinna ning logistika- ja jaotuskulude analüüs. Tõenäoliselt pole otstarbekas laiendada pakutavat sortimenti tootega, mida konkurendid on pikka aega müünud, mille elutsükkel hakkab lõppema ning mille müügimarginaal ei kata tegevuskulusid ega anna kasumit.
Sortiment

Sortiment, ka tootesortiment "("ingl.k. "assortment)" või tootevalik on kogum erinevaid tooteartikleid, mida ostetakse, toodetakse, ladustatakse ja müüakse klientidele. Kliendibaas ja toodete omadused määravad sortimendi laiuse, ulatuse ja sügavuse. 
Sortimendi ulatus "("ingl.k. "assortment breadth)" on tootevalikusse kuuluvate tooterühmade ehk tootekategooriate hulk. Kui sortimendi laius "("ingl.k."assortment length)" on tooterühma või sortimenti kuuluvate eri laoartiklite arv, siis sortimendi sügavus "("ingl.k". assortment depth)" on tooterühma või sortimenti kuuluvate tootevariantide hulk. Igal sortimenti kuuluval laoartiklil võib olla mitmeid variatsioone, mis erinevad üksteisest suuruse, värvuse vms omaduse poolest. Sarnaste tunnustega toodete rühma ehk kategooriat, mida käsitletakse varude prognoosimisel ja  planeerimisel ühtse grupina, nimetatakse tooteperekonnaks "("ingl.k. "product family)". 
Laia tootesortimenti iseloomustab eri kaubagruppide ning eri tooteartiklite paljusus ja see katab enamasti erinevaid tarbimisvaldkondi. Tihti koosneb lai sortiment sagedamini ostetavatest kaubaartiklitest igas tooterühmas. Laia sortimenti pakkuvates kaupluses on võimalik osta palju erinevaid tooteid eri kaubakategooriatest. 
Sügava tootesortimendi korral piirdutakse tavapäraselt väheste kaubakategooriatega. Samas on igas kategoorias palju erinevaid tootevariante rahuldamaks võimalikult paljude ostjate erinevaid vajadusi nende tootegruppide raames. Rikkalik tootevalik annab ostjatele võimaluse leida täpselt seda, mida otsitakse. Sageli sooritavad kliendid sügava sortimendiga kauplustes emotsioonide ajel impulsiivseid ostusid.
Varude käibesagedus

Varude käibesagedus (ingl.k. "inventory turnover") on varude juhtimise oluline näitaja, mis iseloomustab varude all oleva käibekapitali kasutamise tõhusust vaadeldaval perioodil. Varude käibesageduse leidmiseks jagatakse läbimüük aastas varude keskmise väärtusega.
Varude käibesagedust arvutatakse järgmise valemi abil:
Varude käibesagedus = Läbimüük (€)  / Varude keskmine väärtus (€) 
Vaadeldava perioodi pikkus sõltub nõudluse kõikumisest ja müügihooaja pikkusest ning võib ulatuda mõnest kalendrikuust kuni aastani. Suhteliselt ühtlase nõudluse korral võetakse käibesageduse arvutamisel aluseks läbimüük aastas ja aasta keskmine laoväärtus, mille juures näitab käibesagedus, mitu korda aasta jooksul müüakse rahalises väärtuses keskmist koguvaru.
Alfred Lints

Alfred Lints (1909–1994) oli eesti pedagoog.
Ta oli rea matemaatikaõpikute autor.
Laoartikli ringlussagedus

Laoartikli ringlussagedus, ka tooteartikli ringlussagedus (inglise "item turnover") on varude haldamise näitaja, mis iseloomustab, mitu korda teatud tooteartikli või tooterühma varu aasta jooksul laos vahetub. Ringlussageduse arvutamiseks jagatakse mingi tooterühma või toote aasta müük naturaalühikutes (tk; kg; t; m2; m3 jne) tooterühma või toote aasta (kaalutud) keskmise laoseisuga (laosaldoga). 
Ringlussagedust arvutatakse järgmise valemi abil:
Tooteartikli ringlussagedus = Tooteartikli läbimüük (tk) / Tooteartikli keskmine laosaldo (tk)
Mida suuremad on varude ringlus- ja käibesagedus, seda otstarbekamalt kasutab ettevõte varudega seotud kapitali ja seda madalam on nii konkreetse tootenimetuse kui ka tooteartiklite kaalutud keskmine säilituskulu. Varude ringlussageduse ja käibesageduse väärtused võivad teineisest oluliselt erineda. Seda põhjustab asjaolu, et nende toodete müük, mille puhul tehakse otsetarneid (pole laoarvestuses või on seal väga lühikest aega), võetakse arvesse käibesageduse, kuid mitte ringlussageduse arvutamisel.
Kukiai

Kukiai (žemaidi "Kokē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.
Küla asub Kvistė ja Varduva jõe ühinemispaigas. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.
Asula on oma nime saanud isikunimest Kukys.
Küla kohta on teateid aastast 1661. Aastal 1815 sündis Kukias kunstnik Steponas Gailevičius. 1930. aastatel kuulus 150 hektarit maad Petreliai mõisale ja 80 hektarit teistele maaomanikele. Toona kandis ka küla Petreliai nime. Aastail 1945–1948 asus külas militaarlennuväli. 
Muinsuskaitse all on külas asuvad Kukiai ehk Petreliai muinaskalmed, mis olid kasutusel esimesel aastatuhandel, V–VI sajandil, X–XIII sajandil ja XVII–XVIII sajandil. Ka on kaitse all Kukiai ehk Petreliai II muinaskalmed, mis olid kasutusel X–XIII sajandil. Muinaskalmete vahel on lohk, mis väljakaevamisi teostanud arheoloogide arvamust mööda oli muistne pühapaik. Sealt leiti sütt, põletusjälgedega kive; ka oli sinna viidud peene liiva kiht.