2025. aasta Gaza sõja relvarahu

2025. aasta Gaza sõja relvarahu oli vangide vahetus ja vaherahu Iisraeli ning Hamasi poolt juhitud Gaza sektori relvarühmituste vahel Gaza sõja ajal 19. jaanuarist 18. märtsini 2025. Vaherahu raames toimus kaheksa vooru vangide vahetusi.
Algne ettepanek oli kehtestada esmalt vaherahu kuueks nädalaks, vabastada kõik Iisraeli pantvangid Gazas, vabastada sadu Palestiina vange Iisraelis, lõpetada sõja ja algatada 3–5 aastat kestvad Gaza sektori taastetööd. Kava koostasid Ameerika Ühendriikide, Egiptuse ja Katari diplomaadid, Hamas nõustus sellega 5. mail ning Ameerika Ühendriikide president Joe Biden esitles seda 31. mail 2024. ÜRO Julgeolekunõukogu andis ettepanekule oma toetuse resolutsiooniga 2735 10. juunil. Hiljem samal aastal hakkasid pooled üksteist rahu takistamises süüdistama, Hamasi leer süüdistas selles Iisraeli peaministrit Benjamin Netanyahut ning mõned Ameerika Ühendriikide ametnikud Hamasi. Novembris Ameerika Ühendriikide presidendiks valitud Donald Trump jätkas oma eelkäija Bideni tööd ning survestas Iisraeli rahulepinguga nõustuma. 15. jaanuaril 2025 nõustusid Hamas ja Iisrael osaliselt rahulepingu tingimustega. Kaks päeva hiljem allkirjastasid läbirääkijad lepingu, hiljem kinnitasid otsuse Iisraeli julgeolekukabinet ja Iisraeli valitsus. A variation of the proposal was agreed to by Israel and Hamas on 15 January 2025. On 17 January, the deal was signed by its negotiators, and it was approved by the Israeli security cabinet and later the full Israeli cabinet.
Esimeses etapis vabastas Hamas 33 pantvangi (peamiselt naised ja üle 50-aastased mehed) ning Iisrael vabastas iga vabastatud pantvangi kohta 30–50 palestiinlasest vangi (eelisjärjekorras lapsed ja naised). Esimeses etapis lubas Iisrael Gazasse "piisavalt" humanitaarabi ning lasi kodudest põgenenud palestiinlastel kodudesse naasta. Iisraeli väed taandusid osaliselt Gazast. Esimese etapi jooksul pidid toimuma ka läbirääkimised kestva rahu tagamiseks. Teises etapis pidi Iisrael nõustuma kestva relvarahuga ning Hamas vabastama vangide vastu kõik allesjäänud pantvangid. Kolmandas etapis pidi Hamas toimetama Iisraelile kõigi hukkunud pantvangide jäänused. Algses ettepanekus oli sees ka klausel Iisraeli blokaadi lõpetamiseks, kuid hiljem see eemaldati.
Kohe pärast lepingu allkirjastamist hakkasid levima süüdistused, et Iisrael rikub rahu tingimusi ning tapab palestiinlasi jätkuvalt peaaegu igapäevaselt. Iisrael süüdistas Hamasi samuti lepingu rikkumises, kuna terroriorganisatsioon viivitas pantvangide nimede andmisega. 10. veebruaril teatas Hamas, et lükkab pantvangide vabastamise edasi, kuna Iisrael rikub vaherahu tingimusi, sellele järgnesid Trumpi ja Netanyahu ähvardused. Hamas võttis 13. veebruaril oma edasilükkamise tagasi ning sõnas, et Egiptuse ja Katari läbirääkijad hakkavad kontrollima humanitaarabisaadetisi, 15. veebruaril vabastas Hamas lubatud pantvangid. 21. veebruaril toimetas Hamas Iisraelile Shiri Bibase surnukeha, päev varem olid nad saatnud vale inimese jäänused. 22. veebruaril vabastas Hamas lubatud kuus pantvangi, kuid Iisrael keeldus omalt poolt vabastama 620 lubatud Palestiina vangi ja süüdistas Hamasi lepingu rikkumises. 25. veebruaril leppisid pooled kokku Iisraeli pantvangide surnukehade üleandmises ilma tseremooniata.
1. märtsil pidi esimene etapp lõppema, kuid Hamas keeldus vangide vahetamisega edasi minemast. Samas ütles Hamas, et teine etapp võib plaanitud kujul alata. Netanyahu toetas Ameerika Ühendriikide ettepanekut pikendada vaherahu ramadaani ja paasapühade ajaks. Selle plaani järgi pidi Hamas vabastama pikenenud vaherahu esimesel päeval pooled pantvangidest ja nende jäänustest ning kui vaherahu ajal jõudnuks pooled kestva rahu osas kokkuleppele, pidi Hamas vabastama vaherahu lõpus kõik pantvangid. Netanyahu seisukoht oli, et kui läbirääkimised ebaõnnestuvad, võib Iisrael sõjategevusega jätkata. 2. märtsil lükkas Hamas ettepaneku tagasi ning Iisrael katkestas humanitaarabi lubamise Gaza enklaavi. Humanitaarabi katkestamist kritiseerisid Egiptus, Katar ja ÜRO, kuna nende hinnangul oli see vaherahu tingimuste rikkumine. On 9 March, Israeli energy minister Eli Cohen ordered to halt supply of Israeli electricity to Gaza. 9. märtsil käskis Iisraeli energeetikaminister Eli Cohen katkestada elektriühenduse Gazaga. 14. märtsil teatati, et Hamas on nõus vabastama Ameerika Ühendriikide-Iisraeli pantvangi Edan Alexanderi ja topeltkodakondsusega pantvangide surnukehad. Iisrael ja Ameerika Ühendriigid väitsid, et sellist ettepanekut ei ole olnud. 
18. märtsil käivitas Iisrael üllatuspealetungi ning vaherahu lõppes. Netanyahu teatas, et sõjategevusega jätkati, kuna Hamas keeldus pantvange vabastamast ja kestvat rahu sõlmimast. Paar tundi hiljem sõnasid Iisraeli võimud, et sõjategevus jätkub täies mahus.