tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Anita Traversi

Anita Traversi (25. juuli 1937 – 25. september 1991) oli Šveitsi laulja.
1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Cielo E Terra" ja 1964. aastal lauluga "I Miei Pensieri".
Esther Ofarim

Esther Ofarim (אסתר עופרים‎; sündinud 13. juunil 1941 Tsfatis Mandatoorses Palestiinas) on Iisraeli laulja.
1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "T'en Va Pas".
Murtud Rukkilille märk

Murtud Rukkilille märk on märk, mida Eesti justiitsminister annab Nõukogude okupatsiooni ajal represseeritud inimestele. 
Märgi asutas 2001 Eesti president Lennart Meri. Märgi patroon on Eesti president. Märgi kujundas Heinz Valk.
Yovanna

Yovanna (ka Giovanna, Γιοβάννα, Ιωάννα Φάσσου Καλπαξή, sündinud 14. novembril 1940) on Kreeka laulja.
Teatri- ja operetilaulja. On esitanud ka pop- ja filmimuusika laule ("Κάπου υπάρχει η αγάπη μου" 1959, "Θυμήσου το Σεπτέμβρη", "Η πέτρα", "Μυρτιά", "Αν θυμηθείς το όνειρο μου" jt).
1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Non, À Jamais Sans Toi".
Géraldine Gaulier

Géraldine Gaulier (sündinud 1947) on Šveitsi laulja.
1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Quel Coeur Vas-Tu Briser?".
Balti keti mälestusmärk

Balti keti mälestusmärk on Järva maakonnas Türi vallas Käru alevikus asuv mälestusmärk, millega meenutatakse Balti ketti. Mälestusmärk on kohas, mille lähedalt läks mööda Balti kett.
Sama maantee ääres asub sarnane mälestusmärk ka Säreveres.
Gianni Mascolo

Gianni Mascolo (3. november 1940 Milano – 21. detsember 2016 London) oli Itaalia laulja.
1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Guardando il sole", mis kogus 2 punkti ja saavutas 13. koha.
Paola Felix

Paola del Medico Felix (sündinud 5. oktoobril 1950 Sankt Gallenis) on Šveitsi laulja.
1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Bonjour, Bonjour".
1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Cinéma".
Henri Dès

Henri Dès (sündinud 14. detsembril 1940) on Šveitsi laulja.
1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Retour".
Véronique Müller

Véronique Müller (sündinud 9. veebruaril 1948) Šveitsi laulja.
1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "C'est la chanson de mon amour".
Patrick Juvet

Patrick Juvet (21. august 1950 Montreux – 1. aprill 2021 Barcelona) oli Šveitsi laulja.
1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Je vais me marier, Marie", mis kogus 79 punkti ja saavutas 12. koha.
Sabrina

Sabrina võib tähendada järgmist:
Esinejanime Sabrina on kasutanud:
Filmid:
Piera Martell

Piera Martell (sündinud 2. juulil 1943) on Šveitsi laulja.
1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga ""Mein Ruf nach dir".
Simone Drexel

Simone Drexel (sündinud 13. mail 1943) on Šveitsi laulja.
1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Mikado".
Harjumaa aukodaniku teenetemärk

Harjumaa aukodaniku teenetemärk on teenetemärk, mida Harjumaa Omavalitsuste Liit annab isikule, kellel on Harju maakonna ees erilisi teeneid või saavutusi. Teenetemärki antakse aastast 2009.
Pepe Lienhard

Peter Rudolf Lienhard (esinejanimega Pepe Lienhard; sündinud 13. mail 1946) on Šveitsi laulja.
1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Swiss Lady".
Carole Vinci

Carole Vinci (sündinud 1950) on Šveitsi laulja.
1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Vivre".
Umalaid

Umalaid on saar Liivi lahes, üks Sangelaidudest. Halduslikult kuulub Pärnu maakonna Kihnu valda.
Laiu pindala on 2,637 hektarit ja rannajoone pikkus 1,47 kilomeetrit. See asub umbes 3 km Kihnust põhjaloodes.
Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa. Umalaid on osa Kihnu laidude looduskaitsealast.
Laiu nime päritolu pole selge. Seda on kirja pandud 1797 "Ummalaid", 1800 "Ommallaid", 1854 "Ommadlaid" ja 1870 "Оммадлаидъ". Oletuslik algvorm võib olla *Omadelaid.
Bebe Rexha

Bleta Rexha (esinejanimega Bebe Rexha; sündinud 30. augustil 1989 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja.
Bebe Rexha on tuntust kogunud lauludega, mis on tehtud koostöös teiste artistidega, nagu G-Eazy "Me, Myself &amp; I", David Guetta "Hey Mama" ning "Meant to Be" koostöös Florida Georgia Line'iga.
Rexha vanemad on albaanlased. Esinejanimi "Bebe" on tuletatud tema eesnimest "Bleta", mis albaania keeles tähendab mesilast.
Ülträ

Ülträ on saar (laid) Liivi lahes, üks Sangelaidudest. Saar asub Umalaiust edelas. Halduslikult kuulub Pärnu maakonna Kihnu valda.
Laiu pindala on 0,14 hektarit ja rannajoone pikkus 353 meetrit.
Ülträ kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu.
Potaluva

Potaluva (vene keeles Потолово, Potolovo) on küla Setumaal Petseri rajoonis Petseri linnaasunduses. Petserimaa koosseisus oli Pankjavitsa (Rootova) vallas, Seeridsä nulgas.
Küla kuulus 19. sajandil Vilo kogukonda ja Pankjavitsa kogudusse.
Monty Python

Monty Python oli Suurbritannia komöödiatrupp, mis sai tuntuks BBC telesarjast "Monty Pythoni lendav tsirkus" (1969–1974). 
Truppi kuulus kuus liiget: Graham Chapman, John Cleese, Terry Gilliam, Eric Idle, Terry Jones ja Michael Palin.
Lytton Strachey

Giles Lytton Strachey (1. märts 1880 London – 21. jaanuar 1932) oli Briti kirjanik ja kriitik.
Põlvnes vanast ja arvukast Stracheyde perekonnast. Õppis Cambridge'i Ülikoolis, kus kuulus Keskööühingusse (Midnight Society) ja nn apostlite hulka (Cambridge Apostles). Pärast oli Bloomsbury rühma üks asutajaid ja tuntumaid liikmed koos Virginia Woolfi, John Maynard Keynesi, Bertrand Russelli jt. Oli tuntud oma patsifistlike, kirikuvastaste ja vabade moraalsete vaadete poolest (avalik homoseksuaalsus oli Ühendkuningriigis karistatav), samuti oma paradoksleva iroonilis-skeptilise stiili ja spetsiifilise kõnemaneeriga.
Tema 1918. aastal ilmunud peateos "Väljapaistavad viktoriaanid" ("Eminent Victorians") koosneb neljast lühikesest esseevormis eluloost, kus kindral Gordonit, kardinal Manningut, koolimees Arnoldit ning halastajaõdede liikumise rajaja Nightingale’i vaadeldakse demütoligiseerivalt, rõhutatud argisusega, suurema või väiksema irooniaga või lihtsalt inimlikult.
Strachey kirjutas rohkesti arvustusi värske ja ülevaateid varasema kirjanduse kohta ning lühielulugusid.
Tema loodud biograafiale "Queen Victoria" (1921) anti James Tait Blacki mälestusauhind.
Kozáni piirkonnaüksus

Kozáni piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Κοζάνης") on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Makedoonia piirkonna idaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kozáni.
Haldusjaotus.
Kozáni piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
Arville Puström-Uus

Arville Puström-Uus (1942. aastani Arville Uus; 30. mai 1921 Tallinn – 21. oktoober 2014 New Jersey) oli eesti kunstnik Ameerika Ühendriikides.
Ta lõpetas 1940. aastal Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi. Aastatel 1940–1942 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja 1942. aastast kunstikoolis Pallas.
1944. aastal põgenes ta suure põgenemise lainega Saksamaale. Aastatel 1946–1949 õppis ta (Briti sõjaväe stipendiaadina) Düsseldorfi Kunstiakadeemias graafikat ja maalimist. 1949. aastal siirdus ta USA-sse, kus elas New Jersey osariigis. Ta on tegutsenud rakenduskunstnikuna lambivabrikus. Aastatel 1961–1980 tegutses ta Mendhamis (Morrise maakonnas) kunstiõpetajana, seejärel oli vabakunstnik.
Isiklikku.
Ta oli 1942. aastast abielus Aksel Puströmiga (1920–2013), kes oli arst; neil oli tütar ja poeg, tütar Tiia Äärismaa on kunstnik.
Rasmus Schüller

Rasmus Schüller (sündinud 18. juunil 1991 Espoos) on Soome jalgpallur, kes kuulub Rootsi kõrgliiga klubi Djurgårdens koosseisu.
Helsingi JK-s mängides on ta tulnud Soome meistriks viis korda.
Argolída piirkonnaüksus

Argolída piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Αργολίδας") on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna idaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Náfplio.
Haldusjaotus.
Argolída piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
I Just Love Country

"I Just Love Country" (stiliseeritult "I Just L♥ve Country") on 2013. aastal avaldatud kolmest CD-st koosnev plaadikogumik, mis sisaldab 75 klassikalist kantrilaulu 1950. aastatest. Kogumiku andis välja Delta Leisure Group Plc. 
Laulud.
CD 2.
Märkus: (1) Plaadiümbrisel on trükiviga, nimelt on seal kirjas hoopiski Jean Shepherd.
CD 3.
Märkus:(2)Plaadiümbrisel on kirjas hoopiski "Walking by Myself", millise pealkirjaga lood on salvestanud näiteks Johnny Winter või Gary Moore, aga mitte Patsy Cline.
Kreeka 1924. aasta rahvahääletus

Rahvahääletus vabariigi väljakuulutamise üle toimus Kreekas 1924. aasta 13. aprillil. Rahvahääletus järgnes Kreeka jaoks katastroofiliseks kujunenud Kreeka-Türgi sõjale, mis purustas Kreeka lootused Konstantinoopoli tagasivõtmisele. Sõjalise kaotuse tulemusena sunniti kuningas Konstantínos I oma poja Geórgios II kasuks troonist loobuma ja ka kuningas Geórgios II läks hiljem seniks, kuni valitsus monarhia saatuse üle arutles, eksiili oma abikaasa kodumaale Rumeeniasse.
Lõpuks otsustati korraldada rahvahääletus. See rahvahääletus, mis järgnes monarhia taastamisele 1920. aastal, peegeldas Kreeka valijaskonna toetuse kõikuvust ja liberaalide ning Elefthérios Venizélost toetavate vabariiklaste domineerimist. Rahvahääletuse tulemusena kaotati monarhia 11 aastaks. Sama aasta 25. märtsil oli juba välja kuulutatud Teine Kreeka Vabariik.
Tarbimiskaal

Tarbimiskaal on leibkonnaliikme tarbimisele vastav arvestuslik kaal, mis võtab arvesse leibkonna ühistarbimist. 
Tarbimiskaalud tuginevad reeglina empiiriliste uurimuste andmetele, mis näitavad eri leibkonnaliikmete osa leibkonna kogutarbimises. Siiski on tegemist arvestuslike tarbimisühikutega, mis on ümardatud ja määratakse kokkuleppeliselt. Tarbimiskaalude kasutamine muudab erineva suuruse ja vanuskoosseisuga leibkondade tarbimise paremini võrreldavaks. Tarbimiskaalude kasutamine tugineb asjaolule, et tarbimiskulud leibkonnas ühe leibkonnaliikme kohta on väiksemad kui üksi elaval inimesel, sest teatud kaupu ja teenuseid kasutavad mitu leibkonnaliiget ja vastavad kulud (nt eluasemekulud) jagunevad mitme leibkonnaliikme peale. 
Tarbimiskaale väljendatakse suhtarvuna esimese täiskasvanud leibkonnaliikme suhtes, nii et esimese täiskasvanud leibkonnaliikme tarbimiskaal on alati 1,0 ning teiste täiskasvanud leibkonnaliikmete ja laste tarbimiskaalud on reeglina ühest väiksemad. 
Tarbimiskaale kasutatakse vaesuse mõõtmisel, aga ka leibkonna sissetulekust sõltuvate sotsiaaltoetuste määramisel.
Eurostat kasutab suhtelise vaesuspiiri arvutamisel tarbimiskaale, kus:
OECD on varem kasutanud tarbimiskaale 1:0,7:0,5.
Eestis kasutatakse alates 1. jaanuarist 2015 toimetulekutoetuse määramisel tarbimiskaale 1:0,8:1,0, kus perekonna teise ja iga järgmise täisealise liikme toimetulekupiir on 80 protsenti perekonna esimese liikme toimetulekupiirist ja perekonna iga alaealise liikme toimetulekupiir on võrdne perekonna esimese liikme toimetulekupiiriga. Aastatel 1999–2014 kasutati toimetulekutoetuse määramisel tarbimiskaale 1:0,8:0,8, kus perekonna teise ja iga järgneva liikme, sh lapse, toimetulekupiiri suurus oli 80 protsenti perekonna esimese liikme toimetulekupiiri suurusest. Aastatel 1994–1998 kasutati toimetulekutoetuse määramisel tarbimiskaale 1:0,7:0,7. Aastatel 1993–1994 kasutati perekonna arvestusliku vaesuspiiri arvutamisel ja sotsiaalabi määramiseks tarbimiskaale 1:0,7:0,5, kus perekonna esimese täiskasvanu tarbimiskaal oli 1, kõigil teistel täiskasvanutel ja lastel vanuses 14–18 aastat 0,7 ja kõigil alla 14 aasta vanustel lastel 0,5.
CAd3-ZEBOV

cAd3-ZEBOV (NIAID/GSK Ebola vaktsiin, cAd3-EBO Z, ka ChAd3) on Ebola viiruse ja Sudaani ebola viiruse vastane eksperimentaalne inimeste vaktsiin. 
cAd3-ZEBOV-is sisalduv aine põhineb geneetiliselt muundatud šimpanside adenoviirusel "Chimp Adenovirus type 3 (ChAd3)"'el, mille tulemusel aine ekspresseerib Ebola ja Sudaani ebola viiruse geene (glükoproteiine) ning usutakse, et see provotseerib inimese organismi viiduna vajalikke immuunvastuseid, suureneb T-rakkude hulk ja immuunsüsteemi osad hakkavad tootma vajalikke antikehi.
1. faasi kliinilised inimuuringud tervete katsealustega on uurijate arvates paljutõotavad – katsealustel on pärast aine manustamist tuvastatavad ebolavastased antikehad.
Eksperimentaalse vaktsiini töötas välja ettevõte GlaxoSmithKline.
Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus

EELK Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus on luterlik kogudus Tallinnas, mis kasutab Tallinna Rootsi-Mihkli kirikut Tallinna vanalinnas Rüütli tänaval.
Kogudus kuulub Tallinna praostkonda.
Koguduse õpetaja on Patrik Göransson, koguduse organist on Maris Oidekivi-Kaufmann. Juhatuse esimees on Toomas Lilienberg.
Koguduses on umbes 300 liiget, kes enamikus on eestirootslased või nende järeltulijad. Rootsi valitsusajal oli kogudus, rootsi-soome kogudus (soome k. "Tallinnan ruotsin-suomen seurakunta (S:t Michaelis)"), mis tegutses endises Tallinna Püha Miikaeli naiskloostri kirikus ja Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus.
Rootsikeelsed jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval kell 12.00 Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus. Mihklipäevast ülestõusmispühadeni toimuvad kirikus kolmapäeviti eestikeelsed õhtujumalateenistused.
Vaivara kogudus

Vaivara Maria kogudus ja Vaivara Maarja kogudus oli Virumaal Vaivara kihelkonnas tegutsenud luteri kogudus, kes kasutas Vaivara kirikut. 
Vaivaras oli 16. sajandil Narva Jaani koguduse abikirik, mille koguduse nimetus „Laagna kogudus“ tuleb sellest, et Vaivara mõis asus varem Laagnas. Oma kirikuõpetajad on Vaivaras olnud hiljemalt 1623. aastast saadik. 
Kogudus kuulus Viru praostkonda, VELK Eestimaa konsistooriumiringkonna Alutaguse praostkonda ja 1919–1944 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Narva-Alutaguse praostkonna koosseisu.
Vaivara koguduse, 1808. aastal ehitatud Härmamäe ehk Hermanni abikirikut nimetati Peetri kabeliks ehk Peeterristi kirikuks, 1863. aastal ehitati Metsakabel Merikülas, 1884. aastaks ehitatud Joaoru Aleksandri kirik oli algselt Vaivara koguduse abikirik, ja abikirik oli ka 1900. aastal ehitatud Narva-Jõesuu Nikolai kiriku kogudus sai 1903. aastal iseseisevaks Narva-Jõesuu Niguliste koguduseks. 
Vaivara on ainus Eesti kihelkond, mille nimelist kogudust täna enam olemas ei ole. 
Koguduse vaimulikud.
Vt. ka
Kaal (statistika)

Kaal on tegur või kordaja, mis väljendab hulgas ühe elemendi suhtelist väärtust, osatähtsust või mõju võrreldes sama hulga teiste elementidega. Kaale kasutatakse statistilistes arvutustes, et muuta erinevad suurused omavahel paremini võrreldavaks või omistada teatud suurustele teistest kõrgemat või madalamat väärtust.
Näiteks kaalutud keskmise hinde arvutamisel liidetakse kokku erinevate ainekursuste läbimisel saadud hinded, mis on läbi korrutatud vastavate ainekursuste ainepunktide arvuga ja saadud summa jagatakse ainepunktide kogusummaga ehk ainepunktide alusel kaalutud hinded jagatakse kaalude summaga. Iga hinde kaaluks on siis vastava ainekursuse maht, mida väljendab ainepunktide arv – rohkem ainepunkte andnud aine hindel on suurem kaal.
Janīna Kursīte

Janīna Kursīte (sündinud 11. veebruaril 1964 Daugavpilsis) on Läti poliitik, seimi liige 2014–2015. Kuulub erakonda Ühtsus.
Ta lõpetas 1993 Läti Põllumajandusülikooli ja 2003 Daugavpilsi Ülikooli pedagoog-psühholoogina.
Ta on olnud Daugavpilsi piirkonna volikogu liige.
2014. aasta Seimi valimistel kandideeris ta Latgale valimisringkonnas, kuid valituks ei osutunud. Ta sai 2448 plussi, 2051 mahatõmbamist, mis andis 16584 punkti. Ta pääses parlamenti valitsusliikme Anrijs Matīssi asendusliikmena ning lahkus sealt 12. novembril 2015 kui Matīss ministrikohalt vabastati.
Kreeka 1935. aasta rahvahääletus

Rahvahääletus monarhia taastamise üle toimus Kreekas 1935. aasta 3. novembril. Monarhia taastamise ettepanek kiideti heaks 97,9% valijate poolt. Geórgios II naasis eksiilist ja ennistati troonile sama aasta 30. novembril.
Tagamaad.
1935. aastal sai peaminister Geórgios Kondýlisest, endisest sõjaväelasest ja Elefthérios Venizélose toetajast, kõige tähtsam poliitik Kreekas. Ta sundis Panagis Tsaldárise peaministri kohalt tagasi astuma ning võttis valitsuse üle, peatades selle käigus mitme põhiseaduse sätte kehtimise. Kondýlis, kes oli liitunud konservatiividega, otsustas monarhia taastamise üle rahvahääletuse korraldada ja seda vaatamata sellele, et ta oli varem olnud just Kreeka poliitika monarhiavastaste jõudude toetaja.
Tagajärjed.
Tollased vaatlejad väljendasid tõsiseid kahtlusi, kas hääletus oli ikka seaduspärane. Lisaks ebausutavalt kõrgele jah-häälte arvule viidi hääletust läbi oludes, mis olid salajasest hääletamisest väga kaugel. Kui valija toetas kuninga naasmist, pidi ta laskma valimiskasti sinise pabersedeli, ning kui ta toetas vabariigi jätkamist, pidi ta laskma kasti punase sedeli. Igaüks, kes lasi valimiskasti punase sedeli ehk ütles kuninga naasmisele "ei", riskis peksasaamisega.
Veel üks anomaalia oli see, et kui 1935. ja 1936. aasta Kreeka valimistest võttis osa vastavalt ligikaudu 1 ja 1,3 miljonit valijat, siis sellel rahvahääletusel osalejate hulk oli suurem kui 1,5 miljonit.
Rahvahääletuse üheks ebatavaliseks tagajärjeks oli Kondýlise kõrvalejäämine: ta kaotas peaaegu kogu oma poliitilise mõju ning kuna Geórgios II volitas riiki juhtima teised poliitikuid, oli ta sunnitud poliitikast lahkuma.
Pärnu Nikolai kogudus

Pärnu Nikolai kogudus oli luterlik saksa kogudus Pärnu linnas, mis kasutas Pärnu Nikolai kirikut. 
Kogudus kuulus (enne teist maailmasõda) EELK Saksa praostkonda.
28. augustil 1940 Pärnu Nikolai kogudus likvideeriti ja Pärnu Eliisabeti II kogudus nimetati Pärnu Niguliste koguduseks.
1940. aastal liideti Nikolai kogudus Pärnu Eliisabeti 2. kogudusega, mille eesotsas oli õpetaja August Arumäe
Enterprise (atraktsioon)

Enterprise on 1972. aastast toodetud lõbustusatraktsioon, mis koosneb suurest rattakujulisest raamist, sellele kinnitatud gondlitest sõitjate jaoks, alusest ja tõstemehhanismist. Atraktsiooni töötamisel hakkab alguses horisontaalasendis seisev ratas päripäeva pöörlema kuni saavutab kiiruse, mille juures sõitjad püsivad tsentrifugaaljõu mõjul istmetel, ning tõuseb siis aeglaselt vertikaalasendisse. Inimesed, kes on parasjagu jõudnud pöörleval rattal ülemisse punkti, paiknevad peaga maa suunas.
Atraktsioonil on 20 gondlit, igas kaks üksteise taga asetsevat istekohta.
Toronto Peetri kogudus

Toronto Peetri kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Välis-Eesti piiskopkonna, kuni 2010. aastani Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus Torontos.
Kogudus kasutab Toronto Peetri kirikut.
Koguduse õpetaja on Mart Salumäe, juhatuse esimees on Naani Holsmer.
2023 a. esitas juhatus kogudusele ettepaneku müüa maha kiriku hoone selleks, et kindlustada koguduse tuleviku. Juhatuse väitel oleks see lubanud väiksema kogunemiskoha leida ning katta koguduse jooksvad kulud. Ettepaneku poolt hääletas napilt alla vajaliku 2/3 enamuse ja seega ei võetud vastu. Uus juhatus, koosnedes kiriku müümise kriitikutest, võttis üle aklamatsiooni korral ning otsustas loobuda kiriku õpetajast ning jumalateenistustest, peale erakorraliste juhuste. Samuti otsustati üürida välja õpetaja korteri selleks, et kasumit teenida.
Peterburi Jaani kogudus

Peterburi Jaani kogudus on Peterburis Jaani kirikus tegutsev eesti kogudus.
Eestikeelseid jumalateenistusi hakati Peterburis pidama juba 1787. aastal, Vassili saarel, I Kadetikorpuse juurde kuuluvas kaardiväe ja merelaevastiku alamväelastest koosnevas eesti koguduses. Iseseisev Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi Peterburi konsistooriumiringkonna Jaani kogudus (saksa keeles "St Johannis in St Peterburg"), mis eraldus Peterburi Püha Miikaeli kogudusest, loodi 1842. aastal. 
1842–1943 toimusid eestikeelsed jumalateenistused rootslaste Peterburi Rootsi Püha Katariina kirikus. 1844. aastal alustas tööd Jaani koguduse kirikukool. 1893. aastal algas Jaani koguduse varjupaiga- ja koolihoone ehitus ning aastatel 1909–1911 toimus Jaani koguduse üürimaja ehitus.
1909. aastal oli kogudusel 24 000 liiget. Peterburi Jaani koguduse maavaldusel (Ofitserskaja tänav 54) asusid peale Peterburi Jaani kirikuhoone kuuekorruseline elumaja 30 korteriga, kolmekorruseline maja kolme korteriga ning neljakorruseline hoovimaja, milles asus kool 220 õpilasega ning orbude varjupaik. Kiriku juures olid ka kaks leskede maja ning vaeste abikassa.
Aastal 1930 kogudus suleti.
Kogudus alustas taas tegevust 5. veebruaril 1994. aastal, 1995. aastal registreeriti Peterburi Eesti Evangeelse Luterliku Jaani kogudus ja 2010. aasta seisuga oli kogudusel 50 liiget.
Koguduse väljaanne on Peterburi Teataja.
Arkaadia piirkonnaüksus

Arkaadia piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Αρκαδίας") on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna keskosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Trípoli.
Haldusjaotus.
Arkaadia piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
Mauri arhitektuur

Mauri arhitektuur on arhitektuuristiil, mis valitses keskajal Põhja-Aafrikas ja osal Hispaania ja Portugali aladel (Al-Andalus), mida 711.–1492. aastatel valitsesid maurid.
Parimad säilinud näited mauri arhitektuurist on Córdoba mošee (La Mezquita), Alhambra palee Granadas (1338–1390) ja Giralda Sevillas (1184). Märkimisväärsete näidete hulka kuuluvad veel varemeis linn Medina Azahara (936–1010), endine mošee praegune San Cristo de la Luzi kirik Toledos, Aljafería Saragossas ja supelasutused Rondas ja Alhamas Granadas.
Alates 711. aastal toimunud Jerez de la Frontera lahingust kuni Granada langemiseni 1492. aastal kuulus suur osa Hispaaniast araablaste võimu alla. Mauri-islami mõju Õhtumaa traditsioonilisele kristlikule kunstile tingis hispaania romaanikas ja gootikas iseloomuliku eriarengu. 
Romaani ja mauri elementide segunemist (10. ja 11. sajandil) nimetatakse mosaraabia stiiliks, gooti ja mauri elementide segu (õitseaeg 14. ja 15. sajandil) "mudéjar"-stiiliks. 15. sajandi lõpus lisandus veel platereskne stiil, segu "mudéjar"-stiilist, hilisgootikast ja itaalia renessansist. 
Mauride valitsemise algusaastaid iseloomustab tüüpiliste islami arhitektuuri vormide ülevõtmine, nagu avatud õuemošeed, minaretid ja kindlusetornid, hoburaudkaar, stalaktiitvõlv jne. Hiljem arenes välja erakordselt rikkalik ornamentika (seinadekoor värvitud ja ažuursest stukist, "azulejo", moreskid) ning kõrgetasemeline kunstkäsitöö. Mauri ilmaliku kunsti kuulsaim näide on Alhambra (araabia keeles "punane linnus") Granadas, mille ruumid asetsevad idamaise kombe kohaselt ümber sammastega siseõue.
Ferguson (Missouri)

Ferguson on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Saint Louise maakonnas.
Geograafia.
Fergusoni kõrgus merepinnast on 153 meetrit. Linna pindala on 16,06 ruutkilomeetrit, millest 16,03 km² on maismaa ja 0,03 km² vesi.
Ajalugu.
Ferguson sai linna õigused 1894. aastal.
Emerson Electric kolis oma peakorteri Fergusoni 20. sajandil.
2014. aasta tulistamine ja rahutused.
2014. aasta 9. augustil sai 18-aastane Michael Brown surmavalt haavata politseinik Darren Wilsoni poolt tulistatud kuulist.
24. novembril langetas vandemeeste kogu otsuse, et ei esita Wilsonile Browni surnuks tulistamise asjas süüdistust. Otsuse avalikustamisele järgnesid nii rahumeelsed protestid kui rahutused. Novembri lõpus lahkus politseinik Wilson teenistusest.
Rahvastik.
2010. aasta 1. jaanuaril elas Fergusonis 21 203 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.
Dücker

Dücker oli Vestfaalist pärit põlisaadlisuguvõsa. Vestfaalist rändasid suguvõsa liikmed Baltikumi, kust hiljem rändasid Rootsi ja Austriasse Tirooli.
Ewert (Ernst) von Dücker, Paasvere ja Laekvere mõisnik asus Vestfaalist Liivimaale ca 1404, kus oli Liivimaa ordu läänivasall.
Suguvõsa naturaliseeriti Rootsi rüütelkonda ja introdutseeriti tituleerimata aadlisuguvõsana 1634. aastal rüütelkonda nr 207 all, tõsteti 1671. aastal Saksa-Rooma riigis riigivabahärra, 1711. aastal Rootsi kuninga poolt vabahärraseisusse ja 1719 tõsteti krahviseisusse ning introdutseeriti Rootsi aadlisuguvõsade loendisse nr 61 all, 1746. aastal immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 19 all, 1747. aastal immatrikuleeriti Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 13 all.
 Atla, Avanduse, Dīķeri, Dūķeri mõis, Haaslava, Hanelu, Hardu, Hellenurme, Kaagvere, Kuigatsi, Käpla, Laekvere, Mäemõisa, Ohukotsu, Paasvere, Pala, Palupera, Penuja, Pudivere, Põlli, Rahkla, Triigi, Varudi, Venevere, Viti, Vääna, Äntu mõis jt.
Löwen

Löwen, ka "Löwe" oli aadlisuguvõsa. 
Löweni aadlisuguvõsa liikmed olid kantud Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse krahvisuguvõsana nr 84 ja vabahärrasuguvõsana nr. 207, 233, 276 ning tituleerimata aadlisuguvõsana nr 1739. 1649. aastal sai vana aadlist põlvnev ooberst Friedrich Löwe koos venna Gerhard Löwega (1608–1677) naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks, ning ühtlasi ka vapiparanduse. Nende suguvõsa immatrikuleeriti 1723 Löwe (Löwen) nime all Rootsi rüütelkonda aadlisuguvõsana Nr.1739. Suguvõsa kanti Eestimaa rüütelkonda 1746. aastal.
Bistram

Bistram on Poola päritolu aadlisuguvõsa.
Suguvõsa kohta on esimesi teateid 15. sajandi keskpaigast. Suguvõsaliinid olid Poola Lublinis ja Preisimaal.
Suguvõsa sai Poola aadlitiitli 1573. aastal Kuramaal, kanti 1620. aastal Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse, 1745. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse, 1853. aastal said Venemaal paruni aadlitiitli.
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal muu hulgas Raikküla, Riisipere, Alu mõis.
Fock

Fock oli Vestfaalist pärit aadlisuguvõsa. 
Vestfaalist rändasid suguvõsa liikmed Eestimaale. 1651. aastal aadeldas Rootsi kuninganna Kristiina Narva raehärra, Eestimaa maanõuniku Hans Focki (1575–1640) neli poega (Hans, Martin (Morten), Heinrich (Henrik) ja Gideon Fock). 
Üks poegadest, Võivere, Avanduse ja Sagadi mõisate pärushärra ning Magnus Gabriel De la Gardie kindraladjutant Gideon von Fock (1625–1710), pani aluse Eestimaal püsima jäänud harule ("Fock a. d. H. Saggad").
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Avanduse, Tapa ja Sagadi mõis.
1731, 1752, 1756 ja 1804. aastal introdutseeriti tituleerimata aadlisuguvõsana Rootsi rüütelkonda nr 1846 all ja 1816. aastal introdutseeriti vabahärrasuguvõsana Rootsi rüütelkonda nr 354 all. 1745. aastal kanti Fockid Eestimaa aadlimatriklisse nr. 84 all.
Lünett (arhitektuur)

Lünett (prantsuse keeles "lunette" 'väike kuu').
Kalasiirik

Kalasiirik on kalapõiemotiividest koosnev ehisring, mida kohtab sageli gooti akende ehisraamistiku kujunduses, aga ka friisidel, mööblikunstis ja mujal. Esineb elemendina hilisgooti leekestiilis.
Räästakarniis

Räästakarniis ehk geison ehk pärgsimss on fassaadilt edasi ümber kogu ehituse ulatuv horisontaalne ehisliist, mis kreeka antablemaanis toetub tavaliselt friisile või sellel asetsevale hammaslõikele.
Viljandi mõisa kalmistu

Viljandi mõisa kalmistu on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Viljandi linnas Viljandi maakonnas. 
Kirjeldus.
Kalmistu jääb Viljandi mõisa südamest linnulennult umbes 150 meetri kaugusele lõunaedelasse. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on piirdemüür, trepid, juugendlikud väravapostid ja -leht, üksikuid hauatähiste osasid jm ehitiseosi. Viljandi linnust ümbritseva pargi osana on kalmistu ala üldiselt hooldatud, sellele maetute üldarv pole teada.
See lõik, kus väidetakse, et kalmistu ei ole hooldatud ja on mahajäetud ning rüüstatud pole õige! Kalmistu on taastatud juba aastast 2014 ja viimased haljastus ja kujundustööd on tehtud aastal 2024! Kalmistul asub perekond von Ungern-Sternbergi mälestuskivi, milleklt leiab kõigi sinna maetud isikute daatumid. Lisaks on seal ka genotaafina mainitud Viljandi mõisa viimase paruni ja aastatel 1934-1938 Viljandi Linnavolikogu liikme Heinrich Ungern-Sternbergi, kes langes sõjakeerises 1945. aastal ja kelle matmispaik on seni teadmata.
Ajalugu.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Ungern-Sternbergid 1907. aastal, sest siis suri Oswald von Ungern-Sternberg. Kalmistut rajades satuti Katariina kabeli varemetele, mistõttu seal viidi 1908. aastal läbi arheoloogilised kaevamised. 
Kalmistu kõrvale rajati 1931. aastal laululava, mille puitosad asendati 1950–1960. aastatel betoonist osadega. Uus laululava koos kõlakojaga ehitati 2013. aastal, kõlakoda ehitati osaliselt kalmistule.
Wayne Dennis

Wayne Dennis (1. september 1905 Ohio, Washingtoni maakond – 21. juuli 1976) oli USA psühholoog, kes tegeles eelkõige lastepsühholoogiaga.
Elulugu.
Ta sai 1926 Marietta College'ist bakalaureusekraadi ja 1930 Clarki Ülikoolist doktorikraadi.
Aastatel 1929–1942 oli ta Virginia Ülikooli abiprofessor (vaheaegadega 1936–1937, kui ta oli Yale'i Ülikooli teadur, ja 1937–1938 Clarki Ülikooli külalisprofessor. 1942–1946 oli ta Louisiana Osariigi Ülikooli professor ja psühholoogia osakonna juhataja. Sellest kolm aastat teenis ta United States Naval Reserve'i leitnandina ja Office of Naval Researchi eriseadmete osakonna ergonoomika sektoris. 1946–1951 oli ta Pittsburghi Ülikooli professor ja psühholoogiaosakonna juhataja. 1951–1962 oli ta Brooklyn College'i professor ja psühholoogiaosakonna juhataja. 1962–1964 oli ta New Yorgi Linnaülikooli üldpsühholoogia doktoriõppekava juht. 1953–1958 oli ta ajakirja Psychological Bulletin toimetaja. Aastal 1970 sai ta Brooklyn College'i emeriitprofessoriks.
Aastatel 1955–1956, 1958–1959, 1964–1965 ja 1974–1975 oli ta Beiruti Ameerika Ülikooli külalisprofessor.
25. mail 1976 oli tal autoõnnetus, milles ta murdis kaela. Ta jäi selge mõistuse juurde, kuni ta päev enne surma langes koomasse.
Uurimistöö.
Kevadel 1956 leidis Dennis Iraanist lastekodusid, kus umbes kaks kolmandikku aastastest lastest ei osanud iseseisvalt istuda ja 80% kolmeaastastest ei osanud kõndida. Selle põhjustest kirjutab ta 1960. aasta artiklis. 
Beirutis tegi Dennis kultuuridevahelisi uuringuid Laura Goodenoughi inimese joonistamise testi tulemuste kohta. Osutus, et tavaliste laste keskmine IQ selle testi järgi on vahemikus 53–125.
Isiklikku.
Ta oli abielus psühholoog Margaret W. Dennisega.
Korinthía piirkonnaüksus

Korinthía piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Κορινθίας") on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna põhjaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kórinthos.
Haldusjaotus.
Korinthía piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks. Need on:
Surnud 26. juulil

"Siin loetletakse 26. juulil surnud tuntud isikuid."
Lakoonia piirkonnaüksus

Lakoonia piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Λακωνίας") on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna lõunaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Sparta.
Haldusjaotus.
Lakoonia piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
Financial Times

Financial Times (FT) on Suurbritannias ilmuv rahvusvahelise levikuga ingliskeelne päevaleht, erilise rõhuasetusega rahvusvahelistel äri- ja majandusuudistel.
Londonis Pearsoni väljaantava ajalehe asutasid 1888. aastal James Sheridan ja Horatio Bottomley.
Ajalehe esimene number ilmus 10. jaanuaril 1888 nimega London Financial Guide. Alates sama aasta 13. veebruarist kannab ajaleht nime Financial Times.
1945. aastal liitus Financial Times oma lähima konkurendi, 1884. aastal asutatud Financial Newsiga.
Financial Timesi keskmine igapäevane lugejaskond on 2,2 miljonit inimest üle kogu maailma. Financial Timesi veebiversioonil (FT.com) on 4,5 miljonit registreeritud kasutajat, üle 285 000 digitaalse tellija ning lisaks 600 000 maksvat kasutajat. Ajalehe hiinakeelsel versioonil on enam kui 1,7 miljonit registreeritud kasutajat.
Briti poliitsatiirsarja "Jah, härra peaminister" ühes jaos mainib sarja peategelane Jim Hacker, et Financial Timesi loevad "inimesed, kes omavad riiki".
Maie Vinter

Maie Vinter (8. juuli 1937 Avinurme – 7. november 2014 Stockholm) oli eesti tõlk Rootsis.
Pagulaslapsena sügisel 1944 Rootsi saabunud Maie Vinter töötas põhitöö kõrval Åhlensis tõlgina ning kuulus Eesti Tõlkide Ühingusse. Koos Jüri Linaga koostas ta "Eesti-rootsi sõnaraamatu", mille tegemiseks kulus kaheksa aastat.
Majandusintegratsioon

Majandusintegratsioon (inglise keeles "economic integration") on ühinemis- või liitumisprotsess, milles riigid asuvad vastastikuse kasu saamise eesmärgil teineteisega varasemast tihedamatesse majanduslikesse sidemetesse, omandavad õiguse müüa oma toodangut teiste ühinenud riikide turgudel ja võimaldavad teistel riikidel pääseda kas täiesti vabalt või suhteliselt väikeste ja järk-järgult vähendatavate piirangutega oma siseturule. Integreerumine eeldab, et iga riik kohandaks oma majandust tekkiva turu oludele, ei kasutaks oma siseturu kaitseks tolle ega looks enda ettevõtetele eriti soodustatud tingimusi, sealhulgas riikide subsiidiumide ja ekspordipreemiate näol.
Eristatakse järgmisi integratsiooni vorme:
Rahvusvahelise majandusliku integratsiooni põhjused.
Rahvusvahelise majandusintegratsiooni põhjuseks on majanduslik kasu, mis kaasneb vabakaubanduse olemasoluga. Selle saavutamiseks integreeruvad riigid regionaalseteks majandusühendusteks. Loobudes kaubanduspiirangutest, vähendatakse kaupade vahetamisega seotud tehingukulusid ning langeb ka hinnatase tarbijate jaoks. Hindade alandamise teiseks põhjuseks on suurenenud konkurents, mis sunnib ettevõtteid leidma uusi lahendusi, soodustades innovatsiooni. Suure siseturu olemasolu loob ettevõttele tootmises mastaabiefekti kasutamise tõttu võimaluse kasu saada ning püsida konkurentsivõimelisena. Tööjõu ja kapitali vaba liikumine ühtlustab tootmistegurite hinnad eri piirkondade vahel ning loob võimaluse majandusliku konvergentsini jõudmisele.
Rahvusvahelise majandusintegratsiooni vormid.
Rahvusvahelise majandusintegratsiooni puhul on tegemist dünaamilise protsessiga, mis oma arengu käigus läbib mitu vormi.
Üldjuhul saab majanduslikintegratsioon alguse enamsoodustus tollikokkulepete sõlmimisega vähemalt kahe riigi vahel. Nende riikide vahel kehtivad madalamad tariifid vastastikusel kaubavahetusel võrreldes tariifidega, mis on kehtestatud mõnele kolmandale riigile.
Edasi võib eristada erinevaid majandusliku integratsiooni tasemeid, mis eelkõige erinevad integratsiooniprotsesside ulatuse poolest.
Euroopa Liit on selle kuuekümneaastase eksisteerimise juures kogenud erinevaid majandusintegratsiooni vorme ning on pärast Maastrichti lepingu jõustumist jõudnud ka ühisturuni. Olulisim on ühisraha kasutuselevõtt kaheksakümne liikmesriigi poolt, kuis osaliselt on jõutud ka maksude kooskõlastamiseni.
Messeenia piirkonnaüksus

Messeenia piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Μεσσηνίας") on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna edelaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kalamáta.
Haldusjaotus.
Messeenia piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks:
Chíose piirkonnaüksus

Chíose piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Χίου") on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna keskosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Chíos.
Haldusjaotus.
Chíose piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
Ikaría piirkonnaüksus

Ikaría piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Φλώρινας") on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna lõunaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ágios Kírykos.
Haldusjaotus.
Ikaría piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
Pagulus

Pagulus ehk maapagu ehk eksiil on sunnitud lahkumine elukohast. Harilikult mõistetakse paguluse all kodumaalt pagemist.
Põhjusteks võivad olla tagakiusamine või hirm tagakiusamise ees kas siis rassi, usu, rahvuse, sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste tõttu; lahkumine sõjategevuse eest; põgenemine looduskatastroofide eest; vaesus ja näljahädad; õnnetusjuhtumid. Lahkumine võib olla ajutine või alaline, olla riigisisene või ületades riikidevahelisi piire.
Paguluses elavad inimesed on pagulased (enne pagulusstaatuse kinnitamist varjupaigataotlejad).
Ajalugu.
Ajalooliselt levis idee pühast varjupaigast ja inimestele kaitse pakkumisest juba Vana-Kreekas ja Vana-Egiptuses. Keskajal võimaldasid inimestele asüüli kirikud. Rahvusvahelisele areenile kerkis paguluse probleem 20. sajandil. Pagulaste määratlemise vajadus tekkis Esimese maailmasõja tulemusel vajadusega eristada oma koduriigi kaitse kaotanud migrante teistest migrantidest. Rahvasteliit sõlmis mitmeid rahvusvahelisi kokkuleppeid, mille alusel määrati pagulased erijuhtumite alusel kategooriatesse konkreetse päritoluriigi ja kodumaalt pagemise põhjuse järgi. Teise maailmasõja tulemusel tekkinud väga suured põgenikemassid tekitasid vajaduse uue ühese pagulasstaatuse määratluse järgi. 1951. aastal võeti Genfis vastu ÜRO pagulasseisundi konventsioon. Konventsioon hõlmas inimesi, kes olid pagenud sündmustes, mis leidsid aset Euroopas enne 1. jaanuari 1951. Dekolonisatsioonisündmuste tagajärjel tekkinud uued põgenemissituatsioonid paisutasid pagulusprobleemi ülemaailmseks. 1967. aastal lisati konventsioonile pagulasseisundi protokoll, millega laienes kehtivus ka väljapoole Euroopat ja mis tühistas 1951. aasta ajapiirangu.
Valimispäev

Valimispäev on päev, mil toimuvad valimised, kus rahvas valib oma esindajad poliitilisse organisse. Valimispäevale eelnevatel päevadel võivad toimuda eelvalimised. Paljudes riikides on valimispäev alati pühapäeval, et valimistel saaks osaleda võimalikult suurem arv valijaid. Mõnedes riikides või riikide piirkondades on valimispäev nädala sees ja see päev on muudetud riigipühaks.
Samas ingliskeelsetes maades ei ole valimispäev tavaliselt pühapäeval, seda protestantlike mõjude tõttu, kuna pühapäev on kristluses sabatiks. Suurbritannias on valimispäevaks neljapäev, Kanadas esmaspäev ning Austraalias ja Uus-Meremaal laupäev.
USA-s on valimispäevaks teisipäev pärast novembri esimest esmaspäeva (välja arvatud erivalimised), ehk vahemik 2.-8. november - USA põhiseadus ei võimalda ennetähtaegseid valimisi. 1792. aasta föderaalseaduse kohaselt tohtisid valimised toimuda 34 päeva jooksul enne detsembri esimest kolmapäeva, valimispäevad olid osariikide otsustada. Toona oli veel agraarühiskond, paljud inimesed olid tugevalt kristlased, valimiseks oli vaja reisida üldiselt maakonna halduskeskusesse, aga autosid veel polnud ja ka teed olid kehvas seisukorras. Kevad oli külvihooaeg ja suvel tegeleti põllutöödega, seevastu november oli sobiv, kuna selleks ajaks oli lõikus tehtud, kuid polnud veel käredat talvepakast, mis oleks transporti raskendanud. Kuna pühapäev oli kirikupäev ja kolmapäev turupäev, sobis valimispäevaks hästi teisipäev, esmaspäev kulunuks siis reisimisele.
1840. aastatel tegi Samuel Morse'i leiutatud uue juhtmevaba elektromagnetiline telegraaf võimalikuks valimistulemuste kiirelt teavitamise. Et vältida olukorda, kui varem valimisi pidanud osariikide tulemuste avalikustamine võiks mõjutada valijaid valimisi hiljem pidavates osariikides, otsustati presidendivalimiste päev kõigis osariikides ühtlustada. Teisipäev novembri alguses mahtus hästi ka 34-päevase ajaakna sisse, kuna valimispäeva ja detsembri esimese kolmapäeva vahe on alati 29 päeva. Samas seati valimispäevaks mitte novembri esimene teisipäev, vaid teisipäev peale novembri esimest esmaspäeva. 1. novembrit sooviti vältida, kuna see on pühakutepäevaks ja ärimehed tegid uue kuu esimesel päeval tavaliselt eelmise kuu raamatupidamist. Seega kui 1. november langeb teisipäevale, on valimispäevaks 8. november. Teisipäev peale novembri esimest esmaspäeva kinnitati riiklikuks valimispäevaks presidendivalimistel 1845. aastal.
Dryviaty järv

Dryviaty järv ehk Drõvjatõ järv (valgevene keeles "Возера Дрывяты", vene keeles "Дривяты" (Drivjatõ)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 129 meetri kõrgusel, selle valgala on 459 km². Dryviaty kuulub Brasłaŭ järvestikku, asudes Brasłaŭ järvestiku rahvuspargi territooriumil. Järve kagukaldal asub kaitsealune Belmonti park.
Kaldajoone pikkus on 37,6 kilomeetrit. Järves asub kuus saart kogupindalaga 0,92 km². Madala veetaseme korral võivad mitmed madalikud kuivale jääda, sel ajal suureneb saarte arv Dryviaty järves üheteistkümneni, kõrge veetaseme korral väheneb järvede arv aga kolmeni. Järve kaldad on üldiselt madalad. Kõrgem on järve kallas põhjas, kus järve kaldal asub Brasłaŭ linn. Seal asub järve läheduses kõrge linnamägi.
Madala veega tsoon ulatub rannast 15–300 meetri kaugusele. Sügavama veega osa põhi on ebatasane, madalamates kohtades liivane, sügavamates kohtades kaetud sapropeeliga. Vesi on puhas; vee läbipaistvus on suvel 3, talvel aga 4,5 meetrit.
Järve madalamas osa kasvab harilik pilliroog. Dryviaty järves kasvab ka haruldasemaid liike, nende seas mitu liiki näkirohtu.
Tähtsamad kalad Dryviaty järves on rääbis, ahven, haug, linask, koha, latikas, säinas ja särg. Leidub ka karpkala, angerjat ja viidikat.
Järv on tähtis puhkekeskus, selle kallastele on rajatud sanatoorium ja turismibaas.
Okana järv

Okana järv (valgevene keeles "Возера Окана", vene keeles "Окана") on järv Valgevenes Viciebski oblastis Lepieli rajoonis. Järv asub merepinnast 154,3 meetri kõrgusel, asudes Biarezina biosfäärikaitseala territooriumil. Okana järve valgala on 46,77 km².
Kaldajoone pikkus on 8,3 kilomeetrit. Järve kaldad on liivased või turbased, kohati asub järve kaldal õõtsik. Järve ümber on turbane lamm laiusega 700 meetrit. Järve põhi on tasane ja kaetud sapropeeliga.
Okana on eutroofne järv. Veetaimestik kasvab kuni 2 meetri sügavuses vees, ulatudes kaldast 200 meetri kaugusele. Veevahetus on aeglane.
Tähtsamad kalad Okana järves on roosärg, ahven, haug, linask, luts, latikas, nurg ja särg.
Límnose piirkonnaüksus

Límnose piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Φλώρινας") on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna põhjaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Mýrina.
Haldusjaotus.
Límnose piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
Lesbose piirkonnaüksus

Lesbose piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Λέσβου") on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna kirdeosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Mytilíni.
Haldusjaotus.
Lesbose piirkonnaüksuses on ainus Lesbose vald.
Sámose piirkonnaüksus

Sámose piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Σάμου") on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna idaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Sámos.
Haldusjaotus.
Sámose piirkonnaüksuses on ainus Sámose vald.
Lepieli järv

Lepieli järv ehk Lepeli järv (valgevene keeles "Возера Лепельскае", ka lihtsalt "Лепель", vene keeles "Лепельское") on järv Valgevenes Viciebski oblastis Lepieli rajoonis. Järv asub merepinnast 145 meetri kõrgusel, selle valgala on 1279,6 km². Järve kaldal asub Lepieli linn.
Kaldajoone pikkus on 39,65 kilomeetrit. Järve bassein on kolmeosaline, osadel on rahva seas ka oma nimed. Põhjapoolne osa on Kuscinskaje ("Кусцінскае") ja selle sügavus on 23 meetrit. Lõunapoolne kannab Haradskoje ("Гарадское") nime ja selle sügavus on 19,5 meetrit. Idapoolne osa kannab Biełaje ("Белае") nime, seal asub ka järve sügavaim koht. Järves on seitse saart pindalaga 6,3 hektarit. Kaldad on valdavalt kõrged, kohati 23 meetri kõrgused.
Järve põhi on 7–75 meetri sügavuseni liivane, sügavamal aga kaetud sapropeeliga. Vesi on puhas, vee läbipaistvus on suvel 3, talvel aga 4,5 meetrit.
Veetaimestikuga tsoon ulatub kaldast 3–300 meetri kaugusele. Järve madalamas osa kasvab harilik pilliroog, leidub ka penikeelt, partheina, hundinuia, vesikuuske, kanada vesikatku.
Kaladest leidub Lepieli järves ahvenat, koha, linaskit, roosärge, latikat, lutsu, viidikat ja särge. Tööstuslikku kalapüüki järvel enam ei toimu.
Järvest välja voolavale Uła jõele ehitati 1954. aastal hüdroelektrijaama jaoks tamm, mis tõstis järve veetaset kolme meetri võrra. Hüdroelektrijaam anti käiku 2003. aastal.
Kardítsa piirkonnaüksus

Kardítsa piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Καρδίτσας") on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna edelaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kardítsa.
Haldusjaotus.
Kardítsa piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks. Need on:
Lárisa piirkonnaüksus

Lárisa piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Λάρισας") on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna kirde- ja keskosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Lárisa.
Haldusjaotus.
Lárisa piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
Magneesia piirkonnaüksus

Magneesia piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Μαγνησίας") on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna kaguosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Vólos.
Haldusjaotus.
Magneesia piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
Šo järv

Šo järv (valgevene keeles "Возера Шо", vene keeles "Шо") on järv Valgevenes Viciebski oblastis Hłybokaje rajoonis. Järv asub merepinnast 171,7 meetri kõrgusel. Järve voolab oja Valgevene sügavaimast järvest – Doŭhaje järvest. Šo järve valgla on 110 km².
Kaldajoone pikkus on 12,4 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja soostunud, kohati liivased, kohati aga turbased. Põhi on kalda lähedal liivane, kaugemal aga kaetud sapropeeliga. Veetaimestik kasvab terves Šo järves.
Kaladest elavad Šo järves ahven, haug, linask, koger ja särg.
Sporaadide piirkonnaüksus

Sporaadide piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Σποράδων") on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna idaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Skiáthos.
Haldusjaotus.
Sporaadide piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
Tríkala piirkonnaüksus

Tríkala piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Τρικάλων") on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna loodeosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Tríkala.
Haldusjaotus.
Tríkala piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
Doŭhaje järv

Doŭhaje järv ehk Dovgaje järv (valgevene keeles "Возера Доўгае", vene keeles "Долгое" (Dolgoje)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Hłybokaje rajoonis. Järv asub merepinnast 173 meetri kõrgusel, selle valgala on 30,4 km². Järvest voolab välja Šo järve suubuv oja. Tegemist on sügavaima järvega Valgevene territooriumil.
Kaldajoone pikkus on 14,9 kilomeetrit. Kaldad on kõrged (kohati 35 meetrit). Põhi on kalda lähedal liivane (10-15 meetri sügavuseni), sügavamal aga savine. Järve lahtede põhjas leidub ka sapropeeli. Veetaimestik kasvab kaldast kuni 25 meetrit eemal, kohati puudub see aga täielikult. Järves kasvab penikeelt ja kardheina. Järve põhjas leidub rändrahne.
Doŭhaje on mesotroofne järv. Vee läbipaistvus on 5 meetrit. Kaladest elavad seal ahven, haug, linask, luts, latikas, viidikas, säinas, angerjas ja särg. Järvest ja selle ümbruskonnast on moodustatud hüdroloogiline kaitseala.
Piirkonnaüksus

Piirkonnaüksused (kreeka keeles περιφερειακές ενότητες "perifereiakés enótites", ainsuses περιφερειακή ενότητα "perifereiakí̱ enótita") on 74 Kreeka 2. järgu haldusüksust alates 2011. aastast Kallikratese programmi kohaselt.
Piirkonnaüksused on jaotatud 13 piirkonna vahel ja jagunevad omakorda valdadeks. 
Suuruselt nad on sarnased ja nende territooriumid ühtivad varasemate Kreeka maakondade ("nómos") territooriumidega.
Surnud 27. juulil

"Siin loetletakse 27. juulil surnud tuntud isikuid."
Surnud 28. juulil

"Siin loetletakse 28. juulil surnud tuntud isikuid."
Tiit Vahemets

Tiit Vahemets (20. oktoober 1942 Tallinn – 22. november 2012) oli eesti kirjanik, kauaaegne Viisu Raamatukogu juhataja.
1944. aasta septembrist kuni 1955. aasta märtsini oli koos vanematega maapaos Lehtses. Alates märtsist 1955 oli Lehtse 7-klassilise kooli IV klassi õpilane. 1960. aasta detsembris võeti Nõukogude armeesse, deserteerus 1961. aasta juunis. 1962. aastal arreteeriti deserteerumise eest, järgnes 17 kuud vangilaagrit Arhangelski oblastis. 1964–1968 töötas NSV Liidu avarustes.
Lõpetas 1973. aastal Paide kaugõppekeskkooli ja 1986. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ), kus oli õppinud õigusteadust. 1989. aastal õppis TRÜ-s kaugõppes ajakirjandust.
Teosed.
Ta on kirjutanud oma elust ka "Eesti elulugudes" ning lavastuses "Kured läinud, kurjad ilmad" (mida Eesti Draamateatri laval esitas Jüri Aarma).
Teinud kaastööd ajakirjadele ka Metsakaru nime all.
Surnud 29. juulil

"Siin loetletakse 29. juulil surnud tuntud isikuid."
Magdalena Pajala

Emma Magdalena Sven-Eriksdotter Pajala (sündinud 11. märtsil 1988 Gällivares) on rootsi murdmaasuusataja.
Vald (Kreeka)

Vald (kreeka keeles δήμοι, "dimoi") on 325 Kreeka 3. järgu haldusüksust alates 2011. aastast Kallikratese programmi kohaselt. 
Vallad on jaotatud 74 piirkonnaüksuste vahel ja jagunevad omakorda vallaüksusteks, mis vastavad reformieelsetele valdadele.
Mirampéllou laht

Mirampéllou laht (kreeka keeles Κόλπος Μιραμπέλλου, "Kólpos Mirampéllou") on laht Kreeka lõunaosas Kreeta saare idaosas, Kreeta mere osa. 
Lahe kirderannikul asub Lasíthi piirkonnaüksuse suurim linn ja halduskeskus Ágios Nikólaos.
Surnud 30. juulil

"Siin loetletakse 30. juulil surnud tuntud isikuid."