tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Moldaavia NSV vapp

Moldaavia NSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse Moldaavia NSV vapp.
Moldaavia NSV vapil olid päikesekiirtest valgustatud sirp ja vasar, sirp oli asetatud vasarale. Vappi ääristas viljapeadest, maisitõlvikutest, viinamarja lehtedest, väätidest ja viljadest moodustatud pärjaga. Pärg oli seotud punase lindiga. Vasakpoolsel lindil oli venekeelne kiri "Пролетарии всех стран, соединяйтесь!", parempoolsel moldaaviakeelne "Пролетарь дин тоате цэриле, униць-вэ!" ("Kõigi maade proletaarlased, ühinege!"), keskel aga "РССМ" ("Moldaavia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik" lühendatult kirillitsas). Vapi kohal oli punane kuldse äärisega viisnurkne täht.
Vapp võeti kasutusele 10. veebruaril 1941. Seda kasutati 3. novembrini 1990, kui see asendati Moldova vapiga.
Nõukogude Liidu vapp

Nõukogude Liidu vapp oli Nõukogude Liidu riigivapp.
Vapil oli kujutatud maakera, mille peal olid sirp ja vasar. Maakera mandrid olid kujutatud helepruunidena, ookeanid helesinistena. Maakera ümber oli viljavihkudest pärg, mida kaunistasid punased lindid. Vappi kaunistavatele põimitud lintidele oli kirjutatud kõigis liiduvabariikide keeltes "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!". Maakera kohal vapi ülaosas oli kollase randiga punane viisnurk.
Vapi väljatöötamisel osales palju kunstnikke. Juba 1922. aasta sügisel moodustas Goznak Nõukogude võimu sümboolika väljatöötamiseks komisjoni. See komisjon oli ka esimeste nõukogude markide ja ümbrike autor. Komisjoni pani kokku kartograaf Vladimir Adrianov (1875–1938), kelle mõte oli kujutada vapil maakera. See pidi sümboliseerima, et pääs NSV Liitu on avatud igale maailma maale.
NSV Liidu vapist on säilinud palju kavandeid. Näiteks V. Lomantsovi projekt: maakera on ümbritsetud viljapeadega, ülal punane täht, külgedel sirp ja vasar. D. S. Goljadkini projekt oli järgmine: viisnurk, mille keskel asuvad päikesekiirtes sirp ja vasar, ümberringi tööstussümbolid. J. B. Dreieri projektil on sirp ja vasar, täht, maakera ja lindid deviisiga. V. P. Korzuni projekt on juba väga hilisema vapi moodi. Vapi lõpliku joonise tegi Ivan Dubassov, kelle esimeses versioonis olid kõik kirjad "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" vapi alumisel punasel lindil, hiljem otsustati igas keeles kiri panna vapi külgedele.
Komisjoni tööd jälgisid ka riigijuhid ja esitasid omi soovitusi. Näiteks on säilinud V. Korzuni eskiis, millel kesktäitevkomitee sekretär Avel Enukidze oli 28. juunil 1923 vapi ülaosast punase lindi maha tõmmanud ja juurde kirjutanud "Lindi asemele täht".
Esimese NSV Liidu vapi kinnitas NSV Liidu Kesktäitevkomitee 6. juulil 1923. Vapi kirjeldus sätestati NSV Liidu Konstitutsioonis 1924. aastal. Aegade jooksul vappi muudeti vastavalt vajadusele:
Tadžiki NSV vapp

Tadžiki NSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse Tadžiki NSV vapp.
Tadžiki NSV sai endale vapi 28. aprillil 1929. Hiljem muudeti seda mitu korda. 1929–1931 oli Tadžiki NSV vapp ka Tadžiki NSV lipul.
Põhiseaduse järgi sai Tadžiki NSV vapi alles 1. aprillil 1937. Vapil olid tõusva päikese kiirtes kuldsed ristatud sirp ja vasar, taustaks punane viisnurkne täht. Figuure ümbritses vasakult puuvillaokstest, paremalt viljapeadest pärg, mis oli seotud punase lindiga. Pärja mõlemal küljel oli kaks linti. Puuvillaokstel olevatel lintidel oli tadžikikeelne deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!", aga viljapeadel olevatel lintidel venekeelne. Alumisel lindil oli tadžiki ja vene keeles kirjutatud "Tadžiki NSV".
Hiljem on tadžikikeelseid tekste muudetud. 1938 asendati lühendis "NSV" Ç-täht (sõnast "Çumhurijat") R-tähega (sõnast "Respublica"). 28. septembril 1940 andis Tadžiki NSV Ülemnõukogu presiidium välja käsu, mille järgi muudeti tadžikikeelseid kirju vapil uuesti ("Пролетарҳои ҳамаи мамлакатҳо, як шавед!" ja "РСС Тоҷикистон"), sest tadžiki kirjakeel läks ladina tähtedelt üle kirillitsale.
Vapp oli kasutusel 1992. aasta novembrini (septembrist 1991 novembrini 1992 kirjaga Tadžikistani Vabariik). Selle asemele võeti kasutusele Tadžikistani vapp.
Turkmeeni NSV vapp

Turkmeeni NSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse Turkmeeni NSV vapp.
Esialgu, pärast Turkmeeni NSV loomist 1924 oma vappi kasutusele ei võetud, otsustati kasutada NSV Liidu riigivappi.
Oma vapp võeti kasutusele 1926. Seda muudeti 2. aprillil 1937.
Vapil seisavad tehasehooned tõusva päikese taustal, sirp ja vasar, viisnurk, Turkmeeni rahvakultuuri sümbol vaip ning puuvillapõõsad. Päikesel on 30 kiirt, mis jagunevad 15 paari – NSV Liidus oli 15 liiduvabariiki.
Figuure ümbritseb viljapeadest ja puuvillapõõsastest pärg, millest on läbi põimitud punane lint deviisiga "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" vene ja türkmeeni keeles. See deviis kõlab türkmeeni keeles "Әxли юртлариң пролетарлары, бирлешиң!". Tänapäeval kirjutatakse seda lauset ladina tähtedega kujul "Ähli ýurtlaryň proletarlary, birleşiň!".
Vapp oli kasutuses 19. veebruarini 1992, mil see asendati Türkmenistani vapiga.
Ukraina NSV vapp

Ukraina NSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse (1919–1922 Punaarmee vallutatud alad) Ukraina NSV vapp.
Esimene vapp võeti kasutusele 14. märtsil 1919. See oli punane kilp, millel kujutati tõusvat päikest. Päikesekiirtes olid kuldsed ristatud sirp ja vasar (vasar sirbi peal) ning nende kohal tähed "У.С.Р.Р.". Kilbi all oli punane lint, mille vasakule poolele oli kirjutatud ukraina keeles ja paremale vene keeles "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!". Kilpi ümbritses nisupeadest pärg. 1923 muudeti kilbil olevaid tähti: "У.С.С.Р".
1929 sai vapp uue kujunduse. Eelmisel vapil olnud figuurid jäid samaks. Kilbi ülaosas olevad tähed muudeti tagasi algseteks "У.С.Р.Р." (alates 1937 "У.Р.С.Р") ja sirp asetati vasara peale. Vapi alaosas olev punane lint muudeti viljapärga siduvaks ja sellele jäi ainult ukrainakeelne deviis "Пролетарі всіх країн, єднайтеся!".
21. novembril 1949 muudeti vappi taas. Kilbil olevad tähed eemaldati, punase lindi asendit muudeti nii, et alumisele lindile jäi kiri "Українська РСР" ning külgmistele deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" ukraina ja vene keeles. Kilbi kohale paigutati punane viisnurkne täht.
Tõusev päike sümboliseeris Nõukogude Ukraina rahva tulevikku, aga sirp ja vasar koos tähega kommunismi võitu ja "ülemaailmset sotsialistlike riikide ühendust".
Vapp oli kasutusel 1991. aastani.
Usbeki NSV vapp

Usbeki NSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse Usbeki NSV vapp.
Usbeki NSV-s oli 27. juulist 1925 kasutusel ajutine vapp, mis 1927. aastal ametlikuks vapiks kinnitati. Vappi on mitu korda muudetud (1929, 1931, 1937 ja 1941), eriti teksti, seoses üleminekuga araabia tähestikult ladina ja hiljem kirillitsa tähestikule. 
1941. aastal vastu võetud vapil on maakera tagant tõusev päike, mille kiired valgustavad ristatud sirpi ja vasarat. Figuure ümbritseb nisupeadest (vasakul) ja puuvillapõõsaokstest (paremal) pärg, mis on seotud punase lindiga. Külgmistel lintidel on kiri "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" vene ja usbeki keeles, alumisel lindil aga "Ўз ССР" (Usbeki NSV) – üksnes usbeki keeles. Vapi kohal paikneb punane kuldsete äärtega viisnurkne täht, mis sümboliseeris sotsialistlikku revolutsiooni kõigis viies maailmajaos.
Usbeki NSV koosseisu kuuluva Karakalpaki ANSV vapp oli samasugune kui Usbeki NSV vapp, ainult Kiri "Ўз ССР" oli asendatud Karakalpaki ANSV lühendiga ning kiri "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" oli karakalpaki ja usbeki keeles.
Vappi kasutati kuni 2. juulini 1992. See vahetati välja Usbekistani vapiga, mis näeb üsnagi Usbeki NSV vapi moodi välja.
Valgevene NSV vapp

Valgevene NSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse Valgevene NSV vapp.
Valgevene NSV viimasel, 28. juulist 1938 kuni 10. detsembrini 1991 kehtinud vapil kujutati maakera kohal sirpi ja vasarat tõusva päikese kiirtes. Sirp asetses vasara peal. Vappi ümbritsesid kuldsed viljapead ning kimp punaseid ristikuõisi ühel ja siniseid linaõisi teisel pool. Viljapead olid põimitud punase lindiga. Lindil oli valgevene ja vene keeles deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" ning allosas vabariigi nimelühend "БССР" ("VNSV", 1956 eemaldati tähtede vahelt punktid). Vapi ülaosas oli punane kuldse randiga viisnurk. 
Valgevene NSV eelmine vapp, mis võeti kasutusele 11. aprill 1927, erines kuni 1991 kehtinud vapist järgmises: vappi ümbritsesid ühelt poolt hõredamad viljapead, millesse oli lisatud ristikut; teisel pool oli viljapeade asemel tammeoks. Sellisena sarnanes vapp Leedu NSV vapiga. Erinev oli ka tekst punastel lintidel. Kuni 1938. aastani oli erinev vabariigi nime tähelühend – "NSVV". Deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" oli neljas keeles – lisaks valgevene ja vene keelele ka jidišis ja poola keeles.
Valgevene NSV esimene vapp, mida kasutati aastatel 1920–1927, oli identne Vene NFSV vapiga, erinevuseks olid vaid sirbi ja vasara kohal olevad initsiaalid, Valgevene NSV vapil "Б.С.С.Р" ning punasel lindil olev deviis, mis oli valgevene keeles.
Vene NFSV vapp

Vene NFSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse Vene NFSV (1922. aastani iseseisev riik; 1918–1925 Venemaa SFNV) vapp.
Venemaa SFNV vapp seadustati 10. juulil 1918 (alates 19. juunist 1918 oli kasutusel pitsatina). Põhiseaduse järgi oli vapp järgmine: kilbikujulisel punasel taustal asub päikesekiirtest valgustatud sirbi ja vasara embleem, kujundeid pärgavad viljapead. Seda kõike ümbritseb kiri "Российская Социалистическая Федеративная Советская Республика" (Venemaa Sotsialistlik Föderatiivne Nõukogude Vabariik). All seisab venekeelne deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!".
Esialgses kavandis oli sirbi asemel kujutatud mõõk. Kirjanik Vladimir Bontš-Brujevitši järgi oli Vladimir Lenin isiklikult mõõga vapilt eemaldada käskinud, öeldes, et mõõk ei ole Nõukogude Venemaa sümbol.
Aastal 1920 viimistleti ja muudeti vapi kujundust. Riigi nimelühend "Р.С.Ф.С.Р" (kuni 1925. aastani kasutati riigi täielikku nime) paigutati kilbile sirbi ja vasara kohale.
Vene NFSV vapp mõjutas oluliselt selle koosseisu kuuluvate ANSV-de vappide välimust: need nägid üldiselt üsna samamoodi välja. Peamised erinevused seisnesid lühendis ja kasutatavates keeltes. Näiteks dagestani keelt ei ole olemas ja üldse ei kasutatud Dagestani ANSV-s üht keelt, mistõttu Dagestani ANSV vapil olid kirjad 11 keeles.
Aastal 1954 kaotati õigekirjareeglite muutuse tõttu nime tähtede vahelt punktid ja 1978 paigutati kilbi kohale viljapeade vahele punane kuldse äärisega viisnurkne täht.
Pärast NSV Liidu lagunemist asendati vapil olev liiduvabariiki tähistav lühend sõnadega "Venemaa Föderatsioon" ("Российская Федерация") - vastavalt riigi nimele. 1993. aastal lõpetati Vene NFSV vapi kasutamine, kui selle asemel võeti vastu Venemaa vapp.
Tupou VI

Tupou VI ehk ʻAhoʻeitu ʻUnuakiʻotonga Tukuʻaho (printsina 'Ulukalala Lavaka Ata; sündinud 12. juulil 1959) on alates 18. märtsist 2012 Tonga kuningas. 
Ta oli Tonga peaminister 3. jaanuarist 2000 kuni 11. veebruarini 2006.
Ta on eelmise kuninga, George Tupou V vend.
Gruusia NSV

Gruusia NSV (täieliku nimega Gruusia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik) oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Taga-Kaukaasia SFNV ja seejärel Nõukogude Liidu koosseisus. 
Gruusia NSV koosseisu kuulusid:
Valgevene NSV

Valgevene Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (Valgevene NSV) oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus. Kuulutati välja 1. jaanuaril 1919 Smolenskis. Nõukogude Liidu asutajariik (30. detsembril 1922).
Pärast Nõukogude Liidu laialisaatmist (liidulepingu tühistamist) 1991. aasta detsembris on Valgevene taas iseseisev vabariik (Valgevene Vabariik).
Valgevene NSV oli ÜRO asutajaliige.
Riik.
Riigijuhtimine.
Valgevene NSV formaalseks juhtorganiks oli aastatel 1920–1946 oli Valgevene NSV Rahvakomissaride Nõukogu, mille juhtideks olid:
Reaalset võimu teostas Valgevene NSV-s Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei piirkondliku Valgevene Kommunistliku Partei juhtkond ja Keskkomitee esimesed sekretärid:
Haldusjaotus.
 moodustatud esimene Valgevene NSV koosnes 4 algsest Valgevene kubermangust: Minski, Vitebski, Smolenski ja Mogiljovi kubermangust, millele liideti Grodno kubermang.
Pärast Venemaa kodusõda ja Valgevenes nõukogude võimu taaskehtestamist moodustatud Valgevene NSV jaotus kuni 1920. aastani Venemaa keisririigis väljakujunenud haldusjaotusele 6 maakonnaks, teised Valgevene läänepoolsed maakonnad liideti Nõukogude-Poola sõja tulemusel Poolaga.
1924. aastal moodustati uus Valgevene NSV haldusjaotus, mille alusel riik jaotus: ringkondadeks, rajoonideks ja külanõukogudeks. Valgevene NSV-s moodustati 10 ringkonda:
1938. aasta 15. jaanuaril loodi uus, oblastipõhine haldusjaotus, mille alusel Valgevene NSV jaotati:
Haiti vapp

Haiti vapp on Haiti riigivapp, mis praegusel kujul on kasutusel 1986. aastast alates.
Vapp kujutab kuut vardas Haiti lippu, kolm kummalgi poolel, mille taustal on palmipuu (mille tipus Früügia müts vabaduse sümbolina) ja ees kaks kahurit rohelisel alusel, mis kujutab maapinda. Maapinnal leidub veel esemeid, näiteks trumm, fanfaarid ja ankrud. Vapi alaosas on valge lint prantsuskeelse motoga "L'Union Fait La Force" ('ühtsus loob tugevuse' või 'tugevus ühtsuse kaudu').
Kahurid ja palmid esinevad Haiti vapil juba 1807. aastast.
Barbadose vapp

Barbadose vapp on Barbadose ametlik vapp, mis on kasutusel alates 1966. aastast.
Boliivia vapp

Boliivia vapp on Boliivia riigivapp.
Vapi keskel on ovaalne embleem, mille sinisel raamil on kümme kuldset tähte ja nimi "Bolivia". Embleem kujutab Potosí mäge, mille tagant tõuseb päike, ja alpakat palmipuu ja nisuvihu kõrval. Embleemi mõlemal küljel on kolm Boliivia lippu ja musketid. Embleemi kohal on kondor loorberiokste taustal.
Brasiilia vapp

Brasiilia vapp on Brasiilia Liitvabariigi vapp.
Vapp võeti kasutusele 19. novembril 1889, neli päeva pärast Brasiilia saamist vabariigiks.
Vapi keskel on sinine ring Lõunaristi kujutise ning seda ümbritseva 27 tähega, mis sümboliseerivad Brasiilia osariike ja liiduringkonda. Sinise ringi taustal on rohe-kollane viisnurk. Kesksest embleemist vasakul on kohvi- ja paremal tubakaoks. Vapi alumises osas on sinisel lindil kirjas Brasiilia ametlik nimi ja vabariigi loomise kuupäev.
Guatemala vapp

Guatemala vapp on Guatemala Vabariigi riigivapp.
Sümbolid vapil ja mida need sümboliseerivad:
Vapi kujundas Šveitsi kunstnik ja graveerija Jean-Baptiste Frener, kes elas Guatemalas 1854–1897.
Vappi on kujutatud ka Guatemala riigilipul.
Kuuba vapp

Kuuba vapp on Kuuba ametlik vapp, mis võeti kasutusele 24. aprillil 1906.
Vapikilp koosneb kolmest osast. Päises kujutatakse kuldset võtit mere, kahe kalju ja tõusva päikese taustal. Tõusev päike sümboliseerib uue vabariigi sündi, kaks kaljut Florida ja Yucatáni poolsaart ning võti Kuubat kui võtit Ameerika mandrile. Alumisel vasakpoolsel osal on Kuuba lipult pärit sinivalged triibud, kuid pööratud diagonaalseks. Parempoolsel osal on Kuubale iseloomulik looduspilt: palmipuu mägede taustal.
Kilbist vasakul on tamme- (sümboliseerib rahva tugevust) ja paremal loorberioks (sümboliseerib au ja hiilgust). Kilbi kohal on punane früügia müts, millel on iseseisvust sümboliseeriv valge täht.
Vapi kujundas kirjanik Miguel Teurbe Tolón.
Mehhiko vapp

Mehhiko vapp on Põhja-Ameerika lõunaosas asuva riigi Mehhiko vapp.
Nicaragua vapp

Nicaragua vapp on Nicaragua Vabariigi riigivapp.
Praegune versioon võeti kasutusele 1971. aastal, esimene versioon, mida on ajaloo jooksul korduvalt muudetud, loodi juba 1823. aastal.
Vapi kujuks olev kolmnurk sümboliseerib võrdsust, vikerkaar rahu, punane früügia müts vabadust ja viis vulkaani viie Kesk-Ameerika riigi ühtsust ja vendlust.
Peruu vapp

Peruu vapp on Peruu riigivapp.
Vapikilp on jaotatud kolmeks väljaks. Ülal vasakul on helesinisel taustal Peruu rahvuslooma vikunja kujutis, mis sümboliseerib Peruu loomastikku. Ülal paremal on valgel taustal kiinapuu (malaariaravimi hiniini allikas), mis sümboliseerib maa taimestikku. Alumisel punasel väljal on kuldse küllusesarve kujutis, kust mündid välja pudenevad, see sümboliseerib riigi mineraalseid maavarasid.
Uruguay vapp

Uruguay vapp on Uruguay ametlik vapp, mis võeti kasutusele 19. märtsil 1829.
Ecuadori vapp

Ecuadori vapp (hispaania "Escudo de armas del Ecuador") on Ecuadori riigivapp.
Vapp võeti oma praegusel kujul kasutusele 1900. aastal. Praegune vapikujundus põhineb 1845. aastast pärineval vapil. 
Vapikilbi keskel on Ecuadori kõrgeim mägi Chimborazo.
Jamaica vapp

Mõnetiste muudatusega on praegune Jamaica vapp kasutusel 1661. aastast, mil sellest sai Jamaica koloonia vapp. Algupärase vapi kujundas William Sancroft, tollane Canterbury peapiiskop.
Püha Jüri ristil kujutatud ananasse kasvatati Jamaical enne Kolumbuse saabumist. Kiivri kohal on kujutatud Jamaica suurim pärismaine maismaaloom teravkoon-krokodill. Külgedel olevad aravakid on Jamaica põlisasukad.
Uus-Meremaa vapp

Uus-Meremaa vapi praegune variant on kasutusel aastast 1956. Kuni 1911. aastani oli kasutusel Suurbritannia vapp, seejärel sai Uus-Meremaa kuningas George V otsusega oma vapi, mida on uuemas versioonis mõnevõrra muudetud.
Vapil kujutatakse eurooplannat ja maoori meest. Vapikilbil olevad laevad sümboliseerivad merekaubandust, tähed Lõunaristi, nisupead põllundust, lammas karjandust, vasarad mäetööstust. Vertikaalsed väljad tähistavad Cooki väina. Kilbi vasak ja parem tiib esindavad Põhja- ja Lõunasaart. Vapikilbi kohal on Briti monarhi Püha Edwardi kroon.
Lõuna-Aafrika Vabariigi vapp

Lõuna-Aafrika Vabariigi vapp on Lõuna-Aafrika Vabariigi riigivapp. Praegusel kujul on kasutuses alates 2001. aastast.
Ekvatoriaal-Guinea vapp

Ekvatoriaal-Guinea vapp on Ekvatoriaal-Guinea riigivapp. Vapp on kasutusel alates 21. augustist 1979.
Vapikilbil on kujutatud villapuud, mida nimetatakse ka jumalapuuks. Kuus tähte kilbi kohal sümboliseerivad riigi mandriosa ja saari. Kilbi all on lint hispaaniakeelse motoga "Unidad, Paz, Justicia" (ühtsus, rahu, õigus).
Tansaania vapp

Tansaania vapp on Tansaania riigivapp.
Elevandivõhkadega ümbritsetud vapikilp seisab Kilimanjaro tipus. Seda hoidvad mees ja naine sümboliseerivad koostööd. Mehe jalge ees on nelgipuu oks ja naise jalge ees puuvillapõõsa oks.
Vapikilbi ülemine, kollane osa sümboliseerib maavarasid, tõrvik vabadust ja tarkust. Selle all on Tansaania lipp. Punane väli tähistab viljakat maapinda, sinised lained aga maad, vett ja rannajoont. Oda sümboliseerib vabadust ning ristatud kirves ja kõblas kujutavad rahva tööriistu.
Lindil vapi alaosas on suahiilikeelne Tansaania juhtlause "Uhuru na Umoja" ("vabadus ja ühtsus").
Libeeria vapp

Libeeria vapp on Libeeria ametlik vapp. Oma praegusel kujul on vapp kasutusel alates 16. juulist 1847.
Vapikilbi keskmes on 19. sajandi laev, mis toob Aafrikasse tagasi Ameerika Ühendriikides vabastatud orje. Kilbi kohal on lint Libeeria rahvusliku deviisiga: "Meid tõi siia armastus vabaduse vastu", kilbi all on kirjas riigi ametlik nimi. Käru ja kühvel sümboliseerivad rasket tööd, tõusev päike rahva sündi ning maa kõige mitmekesisem toiduallikas palmipuu esindab küllust. Valge postituvi sümboliseerib rahu.
Läti vapp

Läti vapi kilbi vasakul alumisel väljal on Kuramaa vapp, paremal alumisel Liivimaa (st. Vidzeme) vapp ning ülemine väli tõusva päikese kujutisega tähistab Latgalet, millel Läti vapi loomise ajal oma vappi polnud. Tõusvat päikest kasutasid Esimeses maailmasõjas Venemaa sõjaväes sõdinud Läti kütid. Päikesel on 17 kiirt, mis sümboliseerivad 17 tollast Läti maakonda.
Kuramaa vapil on punane lõvi hõbedasel väljal ja Liivimaa vapil hõbedane greif punasel väljal. Lõvi esines Kurzeme ja Zemgale sümbolina juba 1569. Greif esines Liivimaa sümbolina veelgi varem, 1566, kui tänapäeva Vidzeme ja Latgale läksid Leedu võimu alla.
Kolm viieharulist tähte märgivad kolme ajaloolist Läti osa Vidzemet, Kurzemet ja Latgalet. Sama tähendusega on need tähed ka Riias asuval vabadussambal.
Ajalugu.
Läti vapp võeti ametlikult vastu 16. juunil 1921. Selle kujundas läti kunstnik Rihards Zariņš.
Nõukogude okupatsiooni ajal kasutati Lätis Läti NSV vappi. 1990 võeti taas kasutusele 1918. aasta vapp.
Kasutamine.
Läti vapi kasutamine on rangelt reglementeeritud. Lisaks suurele ja väikesele vapile on Lätil ka "lisanditega väike vapp" ("papildinātais mazais valsts ģerbonis"), millel väikest vappi ümbritsevad kaks tammeoksa. Niisiis on vapist kokku kolm versiooni.
Läti suurt vappi kasutavad Läti president, parlament, peaminister, valitsus, ministrid, ülemkohus ja peaprokurör, samuti Läti diplomaatilised ja konsulaaresindused.
Lisanditega väikest vappi kasutavad parlamendi fraktsioonid, valitsus ja need institutsioonid, mis on valitsuse ministrite otsese või kaudse juhtimise all.
Väikest vappi kasutavad ülejäänud valitsusasutused, kohalikud omavalitsused ja haridusasutused ametlikes dokumentides.
Leedu vapp

Leedu vapp on Leedu Vabariigi vapp.
Punasel vapikilbil on kujutatud täisrelvastuses sõjameest hobuse seljas istumas. Sõduril on seljas raudrüü, käes mõõk ja kilp. Hobune on tõusnud tagajalgadele. Sõduri ja hobuse põhivärvus on valge, detailid (nt kilp ja rakmed) on sinised ja kuldsed.
Leedu vapp on üks vanimaid riigivappe Euroopas.
Kofi Annan

Kofi Atta Annan (8. aprill 1938 Kumasi, Ghana – 18. august 2018 Bern) oli Ghana diplomaat, kes oli aastatel 1997–2006 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni seitsmes peasekretär.
2001. aastal määrati Kofi Annanile ja ÜRO-le ülemaailmse AIDS-i, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi asutamise eest Nobeli rahuauhind.
15. septembril 2003 teatas Annan, et USA otsus 2003. aasta märtsis Iraagi sõda alustada oli ebaseaduslik.
Isiklikku.
Annani esimene abikaasa oli Nigeeria päritolu Titi Alakija, sündisid lapsed Kojo ja Ama. Abielu lahutati 1983. aastal. 1984. aastal abiellus Annan Rootsi juristi Nane Lagergreniga, kes on Raoul Wallenbergi sugulane.
Afganistani lipp

Afganistani lipp on Afganistani riigi (praegu "de facto" Afganistani Islamiemiraadi) lipp. 
Lipu praegune kuju tuli laialdaselt kasutusele pärast Kabuli langemist 15. augustil 2021. Lipp sarnaneb üldkujult sellega, mida Afganistanis kasutati eelmise Ţālibāni võimu ajal 1997–2001.
Riigilipul on valge taust, lipu keskel on musta värvi kalligraafiline šahada (islami usutunnistus).
Ajalugu.
Ükski teine riik ei ole nii palju oma lippu vahetanud kui Afganistan. Pärast 1900. aastat on lippu vahetatud üle kahekümne korra.
1709–1938 valitses Afganistanis Hotaki dünastia. Nende riik hõlmas lisaks Iraani kesk-, ida- ja lõunaosa ja Pakistani loodeserva. Riik ulatus kohati ka tänapäeva Turkmeeniasse ja Tadžikistani. Hotaki dünastia kasutas üleni musta lippu, mille külgede suhe oli 2:3.
1747–1842 valitses Afganistanis Durrani impeerium, mis saavutas oma suurima ulatuse 1761.aastal. Sel ajal hõlmas riik tänapäeva Afganistani ja Pakistani, Iraani idaosa, Turkmenistani kaguosa, Usbekistani lõunaosa, Tadžikistani lääneosa ja India loodeosa kuni Delhini. Durrani impeeriumil oli kolmnurkne lipp, mille mõõtmed olid umbes 9:25. Sellel oli mustal taustal valge värviga kujutatud puu, tollane Afganistani vapp ja mõõk.
Kui Durrani impeerium langes, loodi 1826 Afganistani Emiraat, millel polnud esialgu üldse lippu. 1880 sai Afganistani emiiriks ‘Abdur Raḩmān, kes võttis taas kasutusele üleni musta lipu.
Alžeeria lipp

Alžeeria lipp on Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 3. juulil 1962. Plagu on jagatud vertikaalselt kaheks võrdseks väljaks, vardapoolne väli on roheline, lehvipoolne valge. Lipu keskel on punane kuusirp ja viisnurkne täht. Sarnaseid lippe kasutas Alžeeria Rahvuslik Vabastusrinne. On võimalik, et ka Abd el-Kaderi vabadusvõitlejad aastatel 1837–1847 (liikumine Põhja-Aafrika Täht) kasutasid samade sümbolitega lippu. Kui lipp 1962. aastal Alžeeria Rahvapartei poolt kasutusele võeti, siis tähe asetust muudeti.
Roheline (PMS 356C) värv sümboliseerib islamit.
Valge värv sümboliseerib puhtust. 
Punased (PMS 186C) poolkuu ja täht on pärit Türgi lipult ning sümboliseerivad samuti islamit.
Ameerika Ühendriikide lipp

Ameerika Ühendriikide lipp on Ameerika Ühendriikide ametlik lipp.
Kui riigi- ja rahvuslipp 1777. aastal kasutusele võeti, oli sellele ainult 13 viisnurkset tähte. Pärast seda on lippu muudetud 26 korda, viimati 4. juulil 1960, kui lisati viiekümnes täht, mis esindab Hawaii osariiki.
Punased ja valged horisontaalsed triibud, mida on 13, tähistavad 13 esialgset osariiki.
Viisnurksed tähed vardapoolsel ülemisel sinisel väljal aga sümboliseerivad praeguseid 50 osariiki.
Sinine (PMS 281C) sümboliseerib õiglust.
Punane (PMS 193C) tähistab vaprust.
Valge on aga puhtuse värv.
Hüüdnimesid: ""Stars and Stripes" ('tähed ja triibud'), "Old Glory"" ('vana hiilgus').
Angola lipp

Angola lipp on Angola Vabariigi ametlik lipp. 
Riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 11. novembril 1975. Lipu eeskujuks on võetud iseseisvusvõitluse võitnud partei MPLA (Movimiento Popular de Libertação de Angola) lipp, millele on lisatud banganuga (võsalõikamisnuga) ja hammasratas, mis on kommunistide sümboli sirbi ja vasara Angola vaste. Lipp koosneb kahest horisontaalsest värviväljast, punasest ja mustast, mille keskele on lisatud kollane embleem.
Punane esindab verd, mida angolalased on pidanud valama pika koloniaalperioodi jooksul oma maa eest võideldes ja seda kaitstes. 
Must sümboliseerib Aafrika kontinenti. 
Lipu keskel on pool hammasratast, mis sümboliseerib tööstust, koos võsanoaga tähistavad need tööliste ja talupoegade liitu.
Matšeete sümboliseerib põllumajandust, talupidamist ja relvastatud võitlust.
Täht sümboliseerib rahvusvahelist solidaarsust ja sotsialismi ning selle viis haru ühtsust, vabadust, õiglust, demokraatiat ja progressi.
Kollane värv (hammasratas, matšeete ja täht) sümboliseerib riigi rikkust.
27. augustil 2003 pakkus Angola parlamendi põhiseaduskomisjon välja uue, "optimistlikuma" lipu, kuid seda ei võetud kasutusse. Pakutud lipu keskne motiiv pidi meenutama koopamaale Tchitundo-Hulu koopas. Säilitati lipu senised proportsioonid 2:3.
Antigua ja Barbuda lipp

Antigua ja Barbuda lipp on Antigua ja Barbuda ametlik lipp. 
Riigi iseseisvumisel korraldati lipukavandite konkurss, millest võttis osa üle 600 töö. Võitja töö autor oli Reginald Samuel, tema töö kuulutatigi uue riigi riigi- ja rahvuslipuks 27. veebruaril 1967. 
Plagu on jagatud "V" kujuliselt kolmeks, varda- ja lehvipoolne väli on punased, keskmine aga on omakorda horisontaalselt kolmeks (39+22+39) jagatud, must, sinine ja valge. Mustale väljale on paigutatud kollane tõusev päike. 
Kollane (PMS 116C) päike esindab lipul uue ajastu koitu. 
Must aga antigua ja barbudalaste aafrika päritolu. 
Sinine (PMS 300C) sümboliseerib lootust ja Kariibi merd. Kollase, sinise ja valge kombinatsioon sümboliseerib päikest, liiva ja merd.
Valge on lipul lootuse värv.
Punane (PMS 186C) sümboliseerib riigi rahva energiat. 
Lipu välju jagav "V" tähistab võitu.
Bihar

Bihar on India osariik. Seal elas 2011. aasta seisuga 104 miljonit inimest, millega see oli rahvaarvult riigi kolmas osariik. 
Piirneb põhjas Nepaliga. Läände jääb Uttar Pradesh, lõunasse Jharkhand ja itta Lääne-Bengali osariik.
Osariigi suuremad linnad on Patna, Gaya, Bhagalpur, Muzaffarpur, Darbhanga, Bihar ja Arrah.
Umbes 2500 aastat tagasi sai sellest piirkonnast alguse budism. Kohanimest 'Bihar' tuleneb budistliku kloostri nimetus vihaara jpm. 
2016. aastal hakkas osariigis kehtima alkoholi müügi ja tarvitamise keeld.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 38 ringkonnaks, mis rühmitatakse 9 jaotiseks.
Madhya Pradesh

Madhya Pradesh [m`adhja prad`eeš] (hindi keeles 'keskosariik') on India osariik.
Loodus.
Pinnamood.
Osariik asub Dekkani kiltmaa põhjaosas. Pinnamoelt valdavalt lainjas tasandik. Kõrgeimad on Vindhya mäed (suurim kõrgus 1350 m) ja Malwa platoo.
Kliima.
Valitseb troopiline kliima. Sademeid 750–1500 mm aastas.
Taimkate.
Üle 30% pindalast katavad metsad.
Majandus.
Põllumajandus.
Suur osa rahvastikust töötab põllumajanduses. Kasvatatakse nisu, riisi, hirssi, suhkruroogu, tubakat, puuvilla, maapähklit.&lt;br&gt;
Mäendus.
Kaevandatakse kivisütt, rauamaaki, mangaanimaaki, boksiiti ja teemante.
Tööstus.
Esikohal on tekstiilitööstus, kiiresti areneb metallurgia, masinatööstus, ehitusmaterjalitööstus ja toiduainetetööstus.
Rahvastik.
Peamisteks keelteks on hindi (ametlik keel), urdu, marathi, sindhi, pandžabi, gudžarati ja inglise keel.
Rahvad.
Osariigi rahvastiku enamuse moodustab hindikeelne rahvastik. Bhopalist läänes jäävad osariiki hindude ja radžastanlaste segaasustusega alad. Äärmises lääneosas elavad bhilid. Lõunaossa ulatuvad marathide, gondide ja korkude asualad. Viimased kaks elavad saartena marathide ja hindude seas.
Ajalugu.
Osariik moodustati 1956 Madhya Bharati, Bhopali, Vindhya Pradeshi ja Madhya Pradeshi osariigist.
1. novembril 2000 eraldus sellest Chhattisgarhi osariik.
Maharashtra

Maharashtra on India osariik.
Osariigi ametlik keel on marathi keel. Seda räägib 70% elanikkonnast.
Maharashtra osariik moodustati 1960. aastal endise Bombay osariigi marathi keele kõnelejate asualadest.
Maharashtra suuremad linnad on Mumbai, Pune, Nagpur, Thane, Kalyan-Dombivli, Nashik ja Pimpri-Chinchwad.
105 miljoni elanikuga (2006) on Maharashtra India osariikidest Uttar Pradeshi järel teisel kohal ja pindalalt 307 762 km²-ga Rajasthani järel teisel kohal.
Andhra Pradesh

Andhra Pradesh on India osariik.
2014. aastal eraldati Andhra Pradeshi osariigist Telangana osariik.
Nimi.
Osariigi nimi tähendab hindi keeles andhrate maad.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 13 ringkonnaks. Enne Telangana osariigi eraldamist oli ringkondi 23.
Rahvastik.
Andhra Pradesh on India üks tihedamini asustatud osariike: rahvastiku tihedus on umbes 310 inimest ruutkilomeetril.
Kirjaoskuse protsent on 57.
Karnataka

Karnataka on India osariik. Ta piirneb läänes Araabia merega, kirdes Goa, põhjas Maharashtra, edelas Kerala, idas Andhra Pradeshi ja kagus Tamil Nadu osariigiga.
Karnatakas räägitakse valdavalt kannada keelt, mis on ka osariigi ametlik keel. Suuremad vähemuskeeled on urdu, telugu, marathi, tamili ja tulu keel.
Osariigi elanike seas levinud peamised usundid on hinduism (83%), islam (11%) ja kristlus (4%).
Halduslikult jaguneb osariik 30 ringkonnaks: Bāgalkoti, Bangalore'i, Bangalore Rurali, Belgaumi, Bellary, Bidari, Bijāpuri, Chāmrājnagari, Chikkaballapuri, Chikmagalūri, Chitradurga, Dakshina Kannada, Dāvanagre, Dhārwāri, Gadagi, Gulbarga, Hassani, Hāveri, Kodagu, Kolāri, Koppali, Mandya, Mysore, Rāichūri, Ramanagara, Shimoga, Tumkūrii, Udupi, Uttara Kannada ja Yādgīri ringkond.
Tamil Nadu

Tamil Nadu (tamili தமிழ்நாடு 'tamilite maa') on India osariik. 
Tamil Nadu asub Hindustani poolsaare lõunaosas, piirneb idas Bengali lahega. Piirneb Puducherry, Kerala, Karnataka ja Andhra Pradeshi osariigiga. Põhjas ümbritsevad seda Ida-Ghatid ja läänes Nilgiri ja Meghamalai mäed. Tamil Nadu on suuruselt kümnes osariik ja rahvastiku arvult kuuendal kohal. See on India kõige linnastunum ja tööstuslikum osariik, teisel kohal oma majandustoodanguga. Ametlik keel on tamili keel, mis oma 2000-aastase kirjapandud ajalooga on üks maailma vanemaid säilinud keeli.
Tamil Nadu on tuntud eeskätt iidsete Draviidi stiilis Hindu templite, aga ka kirjanduse, kunsti, muusika ja klassikalise Bharata Natyam tantsu kaudu. Sealne filmitööstus on üks India suuremaid ja seda on hakatud hüüdma Kolliwoodiks.
Haldusjaotus.
Tamil Nadu praegune piir moodustati 1959. aastal, kui Indias viidi läbi suur osariikide ümberkorraldus keelepiiride kohaselt. Osariik jaguneb 32 ringkonnaks.
Haiti lipp

Haiti lipp on Haiti Vabariigi riigilipp. Praegune lipp võeti kasutusele 25. veebruaril 1986. Selle eeskujuks on Prantsusmaa lipp.
Plagu on kahe horisontaalse väljaga, millest ülemine on sinine ja alumine punane. Riigilipu keskel on Haiti vapi kujutis. Sini-punane lipp tekkis vabadusvõitluse ajal, mil Prantsusmaa lipult eemaldati valge väli kui valge mehe sümbol.
Aastatel 1964–1986 oli Haiti lipp kahe vertikaalse väljaga, parempoolne must ja vasakpoolne punane.
Põhja-Korea lipp

Põhja-Korea lipp on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ametlik lipp. 
Lipp võeti kasutusele 8. september 1948. 
Valge on lipul puhtuse, jõu ja väärikuse sümboliks ning ühtlasi on valge ka korea kui ühtse rahvuse sümboliks. Sinine triip sümboliseerib rahuarmastust, kuid samal ajal sümboliseerib punane riigi sotsialistlikku orientatsiooni. Viisnurkne täht on Põhja-Korea Töölispartei kui riigis valitseva partei sümbol. Valge ketas, mille peal täht asetseb sümboliseerib Korea Taeguk´i – universumi sümbolit.
Valgevene lipp

Valgevene lipp on Valgevene Vabariigi ametlik riigilipp. Praegune lipuversioon on kasutusel 2012. aastast.
Lipu kirjeldus.
Valgevene praegune riigilipp ei erine eriti endisest Valgevene Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi 1951. aastal kasutusele võetud lipust. Lipul on üleval lai punane triip, all kitsam roheline triip ja küljel punavalge rahvusmuster. Erinevalt Nõukogude variandist pole praegusel Valgevene lipul sirpi ja vasarat ega punast tähte ning vertikaalne laid rahvusliku ornamendiga värvid vardapoolses otsas on muudetud vastupidiseks – Valgevene NSV lipul oli ornament valge ja taust punane, kuid praegusel Valgevene lipul on punane ornament valgel taustal.
Ajalugu.
1991. aastal iseseisvunud Valgevene valis oma esimeseks riigilipuks eksiilis oleva Valgevene Rahvavabariigi valge-puna-valge lipu. 1917. aastal Klaudius Duž-Duševski kavandatud valge-puna-valge lipp võeti esimest korda kasutusele 1918. aastal välja kuulutatud Valgevene Rahvavabariigis, mis oli esimene valgevenelaste katse oma riiki luua. Valgevene Rahvarinne võttis taas valge-puna-valge lipu kasutusele 1988. aastal ning lipp kujunes demokraatliku liikumise üheks sümboliks perestroika ajal. Valgevene Ülemnõukogu valis 19. septembril 1991 valge-puna-valge lipu ametlikult uueks riigilipuks.
Valge-puna-valge lipu värvide tähenduse kohta on mitu tõlgendust. Duž-Duševski poeg on väitnud, et isa kujundas lipu lintide järgi, mida kandsid valgevenelastest üliõpilased Peterburis. Eesti ja Läti iseseisvussõdades võidelnud valgevenelastest vabatahtlikud väitsid, et lipu värvid sümboliseerivad higi, verd ja pisaraid. Vaclaŭ Lastoŭski väitis et lipuvärvid tulenevad valgevene talurahva tüüpilistest rahvariietest: valge särk, punane vöö ja valged püksid. Lisaks seotakse valget ja punast värvi Leedu suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita heraldika põhivärvidega ning lipuvärvid ühtivad ka tollase Valgevene vapi Pahonia värvidega. 
Valgevene president Aleksandr Łukašenka algatas 14. mail 1995 referendumi, mille üheks küsimuseks oli riigisümboolika muutmine uuesti nõukogudepäraseks. Riigi võimu all olev meedia rõhutas valge-puna-valge lipu seost Valgevene kollaborantidega, kes tegid teise maailmasõja ajal okupeeritud Valgevenes koostööd Saksamaaga, kelle organisatsioonid kasutasid okupatsiooni ajal valge-puna-valget ning ignoreeris ülejäänud lipu ajalugu. 75 protsenti valgevenelastest hääletas lipu väljavahetamise poolt ning 1995. aasta juunis võeti kasutusele uus lipp. 2012. aastal kohandati riigilippu, mille tulemusel täidab ornament vardapoolse varem valge olnud ääre.
Lukašenka võimu kinnistumise järel muutus valge-punane-valge lipp vastuseisu sümboliks president Łukašenka režiimile ning see on levinud Łukašenka-vastastel meeleavaldustel. Kuigi lipp ei ole ametlikult keelatud, kohtlevad võimud seda kui "registreerimata sümbolit", mis tähendab, et lipu kasutamine poliitaktivistide ja/või spordifännide demonstratsioonil võib viia demonstrantide vahistamiseni ja lipu konfiskeerimiseni. Valgevene võimud on 2020. aasta detsembrist ähvardanud valge-puna-valge lipu keelustada, kuid pole seda siiani teinud.
Venemaa lipp

Venemaa lipp on Venemaa Föderatsiooni riigi- ja Venemaa rahvuslipp.
Venemaa Föderatsiooni lipp on praegusel kujul kasutusel 11. detsembrist 1993. aastast.
Ajalugu.
Trikoloori, valge-sinine-punane võttis Hollandi lipu eeskujul kasutusele Venemaa tsaar Peeter I, kes käis seal laevaehitust õppimas. Sama lippu kasutasid . aastast Venemaa kaubalaevad. 
Venemaa keisri Aleksander II ajal, 1858. aastal kinnitati “Keisririigi vapivärvide ja asetsemise kirjeldus lahingulippudel, lippudel ja muudel esemetel, mida kasutatakse kaunistamiseks pidulikel juhtudel”, milles määratleti uued "riiklikud" lipuvärvid: must-oranž-valge. Valge-sinine-punast lippu kasutati edaspidi Venemaa keisririigi kaubalaevadel, sõjalaevadel kasutati Püha Andrease lippu.
Enne Venemaa keiser Aleksander III kroonimist, 1883. aasta 7. mail taastati Aleksandri korraldusega rahvus- ja kommertslipuna, endine valge-sinine-punane lipp.
Valge-sini-punane trikoloor oli Venemaa Keisririigi "rahvuslipp" ja Venemaa Vabariigi "riigilipp".
Usbekistani lipp

Usbekistani lipp on Usbekistani Vabariigi riigilipp.
Lipp kinnitati 18. novembril 1991.
Lipp koosneb kolmest horisontaalsest laiust, ülemine sinine (sümboliseerib taevast ja vett), keskmine valge (sümboliseerib rahu) ja alumine roheline (sümboliseerib looduse uuenemist). Värvilaide lahutavad kaks peent punast triipu, mis sümbolisserivad veresoontes voolavat elujõudu. Sinise laiu vasakus servas on noorkuu kujutis ning sellest paremal 12 tähte kolmes reas, mis sümboliseerivad Usbekistani vilajette.
Araabia Ühendemiraatide lipp

Araabia Ühendemiraatide lipp on Araabia Ühendemiraatide ametlik lipp. 
Riigi- ja rahvuslipp.
Riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 2. detsember 1971 ehk 4. "Dhu al-Qedah"´il 1391 islami kalendri järgi. Lipp on horisontaalsete väljadega trikoloor, rohe-valge-must. Kanga vardapoolsele küljele on lisatud vertikaalne punane laid, see moodustab 1:4 lipu laiusest.
Punane pärineb emiraatide lippudelt ja sümboliseerib verd.
Roheline on lootuse värv. 
Valge tähistab neutraalsust ja puhtust.
Must aga viitab emiraatides leiduvale naftale ja sümboliseerib kättemaksu.
Riigipea lipp.
Riigipea lipp on rahvuslipp, mille valge välja keskele on lisatud Araabia Ühendemiraatide vapp.
Argentina lipp

Argentina lipp on Argentina Vabariigi ametlik lipp. Riigi- ja rahvuslipuna võeti see kasutusele 12. veebruaril 1812, 1818. aastal lisati lipule kuldne päike (Mai Päike – Argentina sümbol, viitab Mairevolutsioonile), millel on 32 vaheldumisi sirget ja lainelist kiirt. Algselt oli päike vaid riigilipul, kuid 1985. aastal kinnitati ka rahvuslipule.
Sinine (PMS 2975C) sümboliseerib taevast, kuldkollane (PMS 116C) päike tähistab revolutsiooni ja iseseisvust.
Armeenia lipp

Armeenia lipp on Armeenia Vabariigi riigi- ja rahvuslipp. Armeenias kasutatakse nime "Jeragujn" (Եռագույն 'trikoloor').
Lipu kinnitas Armeenia Vabariigi Ülemnõukogu 24. augustil 1990 seadusega "Armeenia Vabariigi riigilipust". Pärast 15. novembri 2005 konstitutsioonireforme võttis Rahvuskogu vastu 15. juunil 2006 uue seaduse "Armeenia Vabariigi riigilipust".
Kirjeldus.
Armeenia lipp on võrdsete horisontaalsete laidudega trikoloor. Ülemine laid on punane (PMS 199C), keskmine sinine (PMS 285C) ja alumine oranž (PMS 021C).
Laiuse ja pikkuse vahekord on 1:2.
Tõlgendus.
Ametlik tõlgendus on järgmine. Punane sümboliseerib Armeenia mägismaad, armeenia rahva pidevat võitlust olemasolu eest, kristlikku usku, Armeenia vabadust ja iseseisvust. Sinine sümboliseerib armeenia rahva püüdlust elada rahuliku taeva all. Oranž sümboliseerib armeenia rahva loovat annet ja töökust.
Punane osutab verele, mida armeenlased on eriti türklaste vastu võideldes ohverdanud oma olemasolu eest.
Sinine sümboliseerib lootust ja riigi püsimist nagu taevasina.
Oranž on õnnistusrikka töö värv. 
Ajalugu.
Lipu kavandasid armeenia emigrandid 1885. Veneetsia Armeenia Instituudi uurija preester Ghevont Ališan arvas, et armeenlased olid vikerkaarelipu saanud Piiblis kirjeldatud veeuputuse ajal, kui Noa laev heitis Ararati mäe tippu ankrusse. Ališani kavandatud lipp oli siiski puna-rohe-sinine. Vikerkaarevärve tõlgendati raskete katsumuste käes vaevelnud rahva tulevikulootuste sümbolina, mis pärineb aastatuhandete tagusest ajast. Vaieldi kaua, kuni 1918. aastal otsustati puna-sini-oranži lipu kasuks ning need värvid said uue riigi tunnuseks. Kuid lipp sai lehvida 1921. aastani.
Armeenia ajaloolised lipud.
Aastatel 1921–1990 oli Armeenia territooriumil eksisteerinud Armeenia NSV lipuks Armeenia NSV lipp.
Austraalia lipp

Austraalia lipp on Austraalia Liidu ametlik lipp. 
Riigi- ja rahvuslipp.
Pärast Austraalia iseseisvumist, jaanuaris 1901, korraldati riigi- ja rahvuslipu saamiseks kavandivõistlus, millest võttis osa üle 30 000 töö, neist kuus sarnanesid võitja tööga. Lipp oli sinine kangas, mille vardapoolsesse ülanurka oli paigutatud Suurbritannia lipp, selle alla aga valge kuueharuline täht. Täht sümboliseeris Austraalia Ühendust. Lehvipoolsele väljale aga lisati viiest tähest koosnev Lõunaristi tähtkuju. Neli suuremat seitsmeharulist tähte olid Alfa, Beeta, Delta ja Gamma. Kõige väiksem, viieharuline täht aga Üpsilon. Praegusel kujul võeti lipp kasutusele 22. mail 1909, siis muudeti Suurbritannia lipu all olev täht seitsmeharuliseks. Tähe harud tähistavad Austraalia halduspiirkondi.
Austraalia aborigeenid kasutavad Austraalia aborigeenide lippu.
Austraalia osariikide ja territooriumide lipud.
Ka Austraalia osariikidel ja territooriumitel on oma lipud:
Bahama lipp

Bahama lipp on Bahama Ühenduse ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Lipu saamiseks korraldatud kavandivõistluse võitnud töö kinnitati riigi- ja rahvuslipuks 10. juulil 1973. Sellel on kolm horisontaalset laidu, sinine, kollane ja sinine, ning vardapoolsel küljel on must kolmnurk teravikuga lehvi poole.
Kollane (PMS 115C) kujutab saare päikesepaistet ja liivarandu, mis on maa tähtsaim loodusvara.
Must kolmnurk tähistab Bahama peamiselt Aafrika päritolu elanikkonda ja selle ühisjõudu.
Sinise (PMS 312C) värvi eripäraks on see, et see peab olema sama kirgas kui saart ümbritsev meri, seega sümboliseerib sinine saart ümbritsevat merd.
Bahama ajaloolised lipud.
Enne iseseisvumist oli Bahama Suurbritannia asumaa. Selleaegsed lipud on kõik sarnased. Sinise kanga vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil koloniaalaegne vapp. Ka proportsioonid olid samad, 1:2. Erinevuseks on see, et 1896–1923 oli vapp paigaldatud valgele sõõrile ja 1964. aastal eemaldati vapilt kaunistused nii, et jäi ainult vapikilp. Muidugi kasutati edasi ka vana kujundusega lippu.
Bahreini lipp

Bahreini lipp (araabia keeles علم البحرين) on Bahreini ametlik lipp. See on kasutusel nii riigi- kui ka rahvuslipuna.
Praegune lipp on Bahreinis kasutusel alates 2002. aastast. Esimene Bahreini lipp, mida kasutati 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses, oli üleni punane. Kui 1820. aastal sõlmis Bahrein Suurbritanniaga merenduslepingu, siis lisati lipu vasakusse serva kahe riigi vahelise rahu märgiks vertikaalne valge riba.
Sakiline serv punase ja valge värvi vahel võeti kasutusele 1932. aastal, et eristada seda muudest sarnastest lippudest piirkonnas. Esialgu moodustasid sakilise serva 28 punase värvi sisse lõikuvat valget kolmnurka. Kindlaks määrati ka lipu proportsioonid, mis olid sel ajal 9:13.
19. augustil 1972 muudeti lipp lihtsamaks, vähendades valgete kolmnurkade arvu sakilises eraldusjoones kahekümne kaheksalt kaheksale.
16. veebruaril 2002 muudeti lippu veel kord, vähendades valgete kolmnurkade arvu sakis viiele. Nende arv vastab nüüd islami viiele sambale, milleks on usutunnistus, palvus, annetamine, palverännak ja paast. Lipu ametlikud proportsioonid on 3:5.
Bangladeshi lipp

Bangladeshi lipp on Bangladeshi Rahvavabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 13. jaanuaril 1972, see on roheline kangas, millel on punane sõõr. Sõõr ehk päike ei asetse lipu keskel, vaid on nihutatud veidi varda poole, et see lehvides tunduks keskel olevat. Sõõri keskpunkti kaugus vardapoolsest küljest on 3:4 lipu laiusest. Bangladeshi esimesel lipul, mida kasutati aastatel 
Punane (PMS 032C) päike sümboliseerib vabadusvõitluses toodud vereohvrit, ning seda nimetatakse vabaduse päikeseks.
Rohelist (PMS 342C) tõlgendatakse mitmeti, see on islami värv, kujutab viljakust ning riigi noorust ja usku tulevikku.
Ajaloolised lipud.
1971–1972 oli kasutusel roheline lipp punase sõõriga, nagu ka praegune lipp, kuid punase sõõri sees oli kollane riigi maakaardi kujutis. Ametlikult aga seda lippu ei kasutatud.
Vaata ka.
Bangladeshi vapp
Barbadose lipp

Barbadose lipp on Barbadose ametlik lipp.
Riigi ja rahvuslipp.
Praeguse riigi- ja rahvuslipu saamiseks korraldatud kavandivõistluse võitis Garantley W. Prescodi väljapakutu, see võeti ka muudatusteta vastu 30. novembril 1966. Lipp on vertikaalsete laidudega trikoloor, sini-kolla-sinine. Kollase laiu keskele oli paigutatud koloniaalaegselt vapilt pärit merejumal Neptunuse kolmeharuline ahing ilma varreta. 
Ilma varreta kolmeharuline ahing sümboliseerib koloniaalsuhete katkemist, kuid ka saareriigi sõltuvust merest. Ahingu kolm haru tähendavad demokraatliku võimukasutuse kolme põhimõtet: võim rahvalt, rahvale, koos rahvaga (of, by and for the people).
Vardapoolne sinine (PMS 280C) viitab taevasinale. 
Kollane (PMS 123C) sümboliseerib liivarandu. 
Lehvipoolne sinine (PMS 280C)aga tähistab saart ümbritsevat merd.
Barbadose ajaloolised lipud.
Aastatel 1885–1958 oli kasutusel Briti koloniaal lipp (blue ensign with Neptune), selle lehvipoolsel osale oli paigutatud Barbadose kolooniaaegne vapp, millel oli kujutatud merejumal Neptunus kolmeharulise ahinguga, kahel hobusel maailma meresid valitsemas.
Aastatel 1958–1966 oli "Neptunuse" vapi asemel valge sõõr, millesse oli paigutatud Barbadose vapp.
Belgia lipp

Belgia lipp on Belgia Kuningriigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 23. jaanuaril 1831, selle eeskujuks on Prantsusmaa lipp. Plagu on vertikaalsete väljadega trikoloor, must-kollane-punane. Lipp tuleb heisata nii, et must laid oleks lipuvardale kõige lähemal.
Lipp on erandlikult peaaegu ruudukujuline, mis viitab iseseisvusvõitluses osalenud Brüsseli mässumeelsete lipu kujule. Standardsuuruses lipp on 3 m kõrge ja 2,6 m lai, mis teeb lipu proportsioonideks 13:15. Kõik lipu laiud on võrdse laiusega.
Värvid pärinevad Belgia allüksuste ajaloolistelt vappidelt. Hainaut' krahvkonna, Limburgi hertsogkonna ja Luksemburgi hertsogkonna sümbol on punane lõvi, Brabanti hertsogkonna sümbol on kollane lõvi ning Flandria krahvkonna ja Namuri provintsi sümbol on must lõvi.
Värvid viitavad Belgia vapile. Must on vapikilbi väli, kollane (PMS 116C) on lõvi ja punased (PMS 186C) on lõvi keel ja küüned. 
Lipud on ka flaamikeelsel Flandrial, prantsuskeelsel Valloonial ja kakskeelsel Brüsselil.
Belgia ajaloolised lipud.
Esimene Belgia lipp võeti kasutusele Brabanti revolutsiooni käigus 1789–90. Selleks oli Austria Madalmaade puna-valge-kollaste horisontaallaidudega lipp, millelt eemaldati Austria Keisririigi vapp ning keskmine valge väli asendati mustaga. Revolutsioon sai lüüa ja selle sümbolite kasutamine lõpetati, aga belglaste eneseteadvusele avaldas see suurt mõju.
1814–30 oli Belgia Hollandi võimu all ja seetõttu kasutati Hollandi lippu.
Aastatel 1830–31 toimus Belgia revolutsioon, milles ülestõusnud võtsid taas kasutusele Belgia rahvusvärvid. Sel ajal paiknesid lipuvärvid ikka horisontaalselt, kuid värvide järjestust oli muudetud, nüüd oli kangas puna-kolla-must.
23. jaanuaril 1831 muudeti lipu laiud vertikaalseteks ja sama aasta 12. oktoobril muudeti nende järjekord tänapäevaseks, nii et must laid asub lipuvardale kõige lähemal.
Protokoll.
Kuna Belgia on föderatsioon, siis on Belgia kommuunide ja regioonide lipud põhimõtteliselt sama tähtsad kui riigilipp. Siiski näeb protokoll ette, et kui mitut erinevat lippu heisatakse või langetatakse või kantakse rongkäigus, siis peab riigilipp olema esimene. Täpsemalt on järjekord selline:
Kui kohal on mõne välisriigi riigipea, siis selle riigi lipp on teisel kohal ja kõik ülejäänud lipud jäävad seetõttu ühe koha võrra tahapoole.
Belau lipp

Belau lipp on Belau Vabariigi riigi- ja rahvuslipp. 
Kavandivõistluse võitnud lipp, mille autor oli Blau Skebong, võeti kasutusele 1. jaanuaril 1981. See on sinine kangas millel on kollane sõõr. Sõõr ei ole lipu keskel, vaid on veidi varda poole nihutatud. Mõne allika põhjal on lipu proportsioonid 5:8.
Oma lipp on ka kõikidel Belau osariikidel.
Sümbolite tähendused.
Sinine ei tähista mitte riiki ümbritsevat ookeani, vaid taevast – vabaduse taevast.
Kollane sõõr on aga täiskuu, mis sümboliseerib rahvuslikku ühtsust ja viljakust. Vana pärimuse järgi on just täiskuuaeg kõige sobivam loovaks tegevuseks. Siis on õige aeg hakata nii külvama kui ka saaki korjama. Kuu on ka rahu ja armastuse sümbol.
Taevas ja kuu iseloomustavad sümboolselt belaulaste tahet vabaneda välismaisest ülemvõimust ja saavutada enesemääramisõigus.
Ameerika Ühendriikide vapp

Ameerika Ühendriikide vapp on Ameerika Ühendriikide mitteametlik vapp, mida on kujutatud Ameerika Ühendriikide suurel pitsatil.