Alar Karis

Alar Karis (sündinud 26. märtsil 1958 Tartus) on eesti molekulaargeneetik ja arengubioloog, alates 11. oktoobrist 2021 Eesti president.
Ta on olnud Eesti Maaülikooli ja Tartu Ülikooli rektor. Aastatel 2013–2018 oli ta riigikontrolör ja 2018–2021 Eesti Rahva Muuseumi direktor.
Haridus.
Karis on lõpetanud 1976. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1981. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaariateaduskonna. Hiljem on ta end täiendanud mitme ülikooli juures Saksamaal, Suurbritannias ja Hollandis. 2010. aastast on ta Eesti Üliõpilaste Seltsi koopteeritud vilistlane.
Töökäik.
Teadlasena.
Aastatel 1981–1987 töötas Karis teadurina Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis, seejärel oli teadur (1987–1990) ja vanemteadur (1990–1992) Eesti Teaduste Akadeemia alluvuses töötavas Eesti Biokeskuses.
1991. aastast oli Karis teadur mitme välismaise ülikooli juures: esmalt külalisteadur Hamburgi Ülikoolis Saksamaal, siis 1992–1993 teadur Rahvuslikus Meditsiini Instituudis Londonis Suurbritannias ning viimaks 1993–1998 teadur Erasmuse Ülikoolis Rotterdamis Hollandis.
1996. aasta alguses asus ta tööle Tartu Ülikooli, kus oli kuni 1998. aasta lõpuni erakorraline vanemteadur molekulaar- ja rakubioloogia instituudis ning seejärel kuni 1999. aasta lõpuni samal ametikohal ülikooli tehnoloogiakeskuses. 1999. aastal sai temast Tartu Ülikooli professor loodus- ja tehnoloogiaosakonna ökoloogia- ja maateaduste instituudi zooloogia õppetooli juures.
1999. aastal asutas Alar Karis koos professor Eero Vasaraga Tartu Ülikoolist võrsunud äriühingu Visgenyx, mille juhatuse liige oli ta aastani 2005. Firma tegeles transgeensete organismide valmistamisega Euroopa biotehnoloogia ettevõtetele ja ülikoolidele.
Maaülikooli ja Tartu Ülikooli rektorina.
Aastatel 2003–2007 oli ta Eesti Maaülikooli rektor. Ühtlasi oli ta aastatel 2005–2018 ka Tartu Ülikooli arengubioloogia professor. 2008. aastal olid tema teadustööd Eesti teadlaste omadest kõige tsiteeritumate hulgas.
31. mail 2007 valiti Karis 198 poolthäälega 257-st Tartu Ülikooli rektori ametikohale, mida ta asus täitma sama aasta 1. juulil. Kandidaadiks esitasid ta Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituut, füüsika-keemia-, bioloogia-geograafia- ja arstiteaduskond. Esimeses hääletusvoorus kogusid Volli Kalm ja Margit Sutrop 69 ning Karis 112 häält, teises voorus Karis 143 ja Kalm 110 häält. Kolmandas voorus, kuhu pääses Karis üksi, sai ta 198 häält. Enne Karist oli Tartu Ülikooli rektor Jaak Aaviksoo, kes hakkas enne ametiaja lõppu kaitseministriks. Aaviksoole järglase otsimiseks korraldati esimesed rektorivalimised juba 18. jaanuaril 2007, kuid need ebaõnnestusid, sest ükski kandidaat ei saanud nõutavat 150 häält, isegi mitte kolmandas voorus, kuhu pääses ainult Ene Ergma (sai 143 häält). Ametlik ameti üleandmistseremoonia toimus 3. juulil, mil Karis võttis rektori kohusetäitjalt Tõnu Lehtsaarelt üle ülikooli varad ja asjaajamise. Karis inaugureeriti Tartu Ülikooli aulas 31. augustil 2007. Rektori ametiraha andis talle üle Eesti president Toomas Hendrik Ilves. Teiseks ametiajaks Karis Tartu Ülikooli rektori ametisse ei kandideerinud. Tema töö sellel ametikohal lõppes 30. juunil 2012.
Teised ametikohad.
2010. aastal nimetati Alar Karis Tšiili Vabariigi aukonsuliks.
26. märtsil 2013 nimetas Riigikogu Karise riigikontrolöriks.
2017. aasta oktoobris valiti Karis Eesti Rahva Muuseumi direktoriks. Ametikohale asus ta 9. aprillil 2018.
5. veebruaril 2020 valiti Karis Eesti Maaülikooli nõukogu esimeheks.
Presidendina.
31. augustil 2021 valiti Karis Eesti presidendiks, ta asus ametisse 11. oktoobril.
Visiidid presidendina.
Välisvisiidid.
Presidendi esimesed välisvisiidid olid naaberriikidesse. 14. oktoobril 2021 kohtus ta Riias parlamendi esimehe Ināra Mūrniecega, lisaks külastas Kristjan Jaak Petersoni mälestuskivi ning tutvus tulevase Eesti suursaatkonna hoonega.
Avaliku arvamuse uuringud.
Vahetult pärast Karise presidendiks saamist, 2021. aasta septembris, toetas teda Kantar Emori küsitluses presidendina 68% küsitletutest (võrdluseks: Kersti Kaljulaid alustas 73%, Toomas Hendrik Ilves 71%, Arnold Rüütel 74% ja Lennart Meri 32% toetusega). Karist kui presidenti ei toetanud 11% ja oma arvamust ei osanud öelda 21% küsitletutest. Keskmisest suurem oli poolehoid üle 50-aastaste, eestlaste ning Reformierakonna, Isamaa ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna toetajate hulgas. Vastajaid, kes Karisele hinnangut ei osanud anda, oli keskmisest enam venelaste hulgas. Suhteliselt väiksem oli poolehoid Karisele Konservatiivse Rahvaerakonna toetajate hulgas.
2022. aasta jaanuaris ja aprillis Kantar Emori korraldatud Eesti poliitikute usaldusväärsuse küsitlustes teatas oma usaldusest Alar Karisele vastavalt 58% ja 60% vastajatest. Sellega oli ta küsitlusse kaasatud poliitikute võrdluses kõige suurema usalduse pälvinud isik.
2022. aasta märtsis–aprillis Kaitseministeeriumi tellimusel tehtud Norstati uuringus hindas presidendi institutsiooni usaldusväärseks 77% ja mitteusaldusväärseks 15% vastajatest.
Riigikantselei tellitud ja Turu-uuringute AS-i lehtud avaliku arvamuse seireuuringute raames on mõõdetud ka presidendi institutsiooni usaldusväärsust vastajate seas. Tulemused Karise ametiperioodil:
Isiklikku.
Alar Karise isa oli fütopatoloog Harry Karis. Karise abikaasa Sirje Karis on olnud Eesti Ajaloomuuseumi direktor ja oli 2018–2022 Tartu Linnamuuseumi direktor. Neil on täiskasvanud pojad Kristjan ja Martin ning täiskasvanud tütar, bioloogiaõpetaja Kirstin Karis (mõnes allikas ekslikult "Kristin").
Karis oli aastatel 1979–1989 tegutsenud kantriansambli Rentaablus liige, kus ta mängis viiulit.