Christian Dior

Christian Ernest Dior (21. jaanuar 1905 – 24. oktoober 1957) oli prantsuse moedisainer. 
Ta on tuntud Christian Diori moemaja loojana (praegu on selle moemaja omanik Groupe Arnault). 
Lapsepõlv.
Christian Dior sündis 21. jaanuaril 1905 Granville'i alevikus Normandias Põhja-Prantsusmaal viielapselise pere teise lapsena. Christian Diori isa Alexandre Louis Maurice Dior oli eduka väetist tootva firma omanik. Kui Christian Dior oli viieaastane, kolis tema perekond Pariisi, kus poiss veetis suurema osa lapsepõlvest. Noorena külastas ta Pariisis tihti muuseume ja galeriisid, millest ajendatuna tekkis tal huvi minna õppima arhitektuuri. Hoolimata oma soovist läks Christian Dior isa tahtel 1925. aastal õppima École des Sciences Politiques'i, et saada diplomaadiks.
Karjäär.
Pärast kooli lõpetamist 1928. aastal avas Christian Dior kunstigalerii, mille asutamiseks oli talle raha andnud isa Alexandre Louis Maurice Dior. Ainus tingimus oli, et perekonnanime uksesildile ei kirjutata. Galeriis eksponeeriti näiteks Pablo Picasso töid. 1931. aastal, mil tema isa firmat tabas finantskrahh, oli Christian Dior sunnitud galerii sulgema. Samal aastal surid ka tema ema ja vanem vend. Pärast galerii sulgemist müüs Christian Dior oma teoste visandeid kuni 1935. aastani, mil ta palgati ajakirja Figaro Illustrésse illustratsioone tegema. Mõned aastad hiljem palkas moekunstnik Robert Piguet Christian Diori enda assistendiks. Alates 1937. aastast töötas Christian Dior Robert Piguet' käe all ning sai ka võimaluse töötada kolme Piguet' kollektsiooniga. Christian Diori sõnul õpetas Piguet talle lihtsuse eeliseid – seda, kust tõeline elegantsus tulema peaks. Ühe Christian Diori originaaldisaini, kleidi Cafe Anglais, võttis rahvas hästi vastu.
16. detsembril 1946 avas Christian Dior Pariisis oma ateljee ja poe aadressil Avenue Montaigne 30.
12. veebruaril 1947 ilmus Christian Diori esimene kevadsuvine kollektsioon "New Look", mis osutus revolutsiooniliseks. Tema kollektsiooni kandsid näiteks Ameerika filminäitleja Rita Hayworth ja Inglismaa baleriin Margot Fonteyn. Peale selle oli Christian Dior kutsutud Briti kuninglikule perekonnale oma kollektsioonist privaatset esitlust tegema, kuigi kuningas George V oli väidetavalt keelanud noortel printsessidel Elizabethil ja Margaretil "New Looki" kanda, sest tegu oli halva eeskujuga ajal, mil tšekisüsteem, kaupade jaotamise normeerimine oli endiselt jõus. 1949. aastal oli Christian Diori firma kasum 12,7 miljonit dollarit. 1950. aastal hakkas ta disainima luksuskaupu, näiteks lipse, sukki, käekotte, karusnahku, ehteid ja salle.
Christian Diori moemaja.
Kui Christian Dior nägi Avenue Montaigne 30 maja, tekkis temas soov saada selle hoone omanikuks – ta tahtis, et see oleks kodu tema kõrgmoe brändile. Asukoht oli ideaalne, sest maja paiknes suure hotelli lähedal. Välismaised turistid oli sihtrühm, kellele Christian Diori tooted olid mõeldud. Christian Dior oli veendunud, et suudab brändi hakata üles ehitama vaid nende seinte vahel, ning teatas Prantsusmaa ettevõtja ja oma koostööpartneri Marcel Boussaci peakontorisse, et soovib avada moemaja aadressil Avenue Montaigne 30. Christian Diori veendumus oli nii tõsine, et ideele vastuseisjaid ei olnud, hoolimata sellest, et moemajale oli kaalutud ka teisi asukohavariante. 16. detsembril 1946 umbes kella üheksa paiku hommikul õnnistas Christian Dior linnamaja sisse. Moemaja sisseõnnistamisele järgnesid ehitustööd, mis kestsid kuni tema esimese kollektsiooni esitluse hommikuni. Ametlikult arvatakse Diori asutamisaastaks 1947. aastat, sest siis esitles Christian Dior esimest korda oma kollektsiooni. 12. veebruaril 1947 avaldas Christian Dior debüütkollektsiooni ja esitles 90 rõivakomlekti. Kollektsioone "Corelle" ja "Huit" hakati kutsuma ühise nimega "New Look". Nime looja oli USA ajakirja Harper's Bazaar tekstikirjutaja Carmel Snow.
Christian Dior oli üks disainereid, kes tõi riietusse tagasi naiseliku silueti. Samuti olid tal kõrged standardid seoses helmestamise ja tikanditega, mida ei olnud kümne aasta vältel esitletud.
Christian Diori kollektsioonides peegeldus tema armastus lillede ja aedade vastu, mis sai alguse juba sünnikodust Granville'is. Mereäärse villa aedades omandas Christian Dior unikaalsed aianduslikud teadmised. Kollektsioonides kasutas ta kõige enam roosimotiive ja ka parfüümide puhul on roos olnud tema inspiratsiooniallikas. Roosimotiiv meenutas mehele tema kunagist roosiaeda, kus ta veetis palju aega. Christian Diori jaoks oli roosiaed Granville'i sümbol. Naiselike siluettide ja lillemotiividega oli Christian Dior üks disaineritest, kes tõi naistemoodi naiseliku riietuse.
Christian Diori revolutsiooniline kollektsioon "New Look" on tuntud ümara õlajoonega ülaosa, piha kohale tõmmatud vöö ja materjalirohke seeliku poolest. "New Look" esindas moemaailmas ultranaiselikkust. Pärast aastaid sõjaväe- ja tsiviilvormiriietust ning rätsepatele kehtestatud piiranguid pakkus Christian Diori looming uut välimust ja seisukohta moemaailmas. Christian Diori disainide rohkus andis tugeva kontrasti üleüldisele meeleolule, mis valitses Euroopa sõjajärgses maailmas. Christian Diori tegevusajal taaselavnes moetegevus Pariisis.
Diori elu viimane periood.
1957. aastal sõitis Christian Dior Itaalia linna Montecatinisse puhkusele. Itaalias olles sai ta 23. oktoobril 1957 kolmanda südameataki ja suri 52-aastaselt. Christian Diori koostööpartner Marcel Boussac saatis oma eralennuki Montecatinisse, et tuua Christian Diori surnukeha tagasi Pariisi. Christian Diori matustel osales umbkaudu 2500 inimest, kaasa arvatud tema töötajaskond ja mitmed kuulsad kliendid. Ta maeti Cimetière de Callianisse Prantsusmaal. Juba Christian Diori surma ajal teenis Diori moemaja rohkem kui 20 miljonit dollarit aastas.