Rüütli tänav (Pärnu)

Rüütli tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas, mis kulgeb läänest itta ja on umbes 915 m pikk. 
Tänav algab Õhtu tänavalt ja lõpeb Vanapargi tänaval. See ristub Vana-Tallinna, Akadeemia, Vee, Munga, Nikolai, Pühavaimu, Hospidali, Hommiku, Ringi, Aia ja Pargi tänavaga. Tänav külgneb ka Iseseisvuse väljaku ning Jakobsoni pargi, Lastepargi ja Vabaduse pargiga. 
Vee ja Hommiku tänava vahelisel lõigul on tänav autodele suletud. Hommiku tänavast Ringi tänavani on Rüütli ühesuunaline. Samuti on see ühesuunaline Ringi ja Aia tänava vahel. Mõlemal lõigul on võimalik sõita vaid Ringi tänava suunas. Ringi ja Aia vahelisele lõigule on paigaldatud allakäivad tõkkepostid, et vajadusel saaks selle autoliiklusele sulgeda. 
Rüütli tänavat peetakse Pärnu peatänavaks, kuna see on olnud ajalooliselt tähtis kaubandustänav ning ka tänapäeval asuvad tänava ääres mitmed poed, asutused ja kohvikud. 
Nimi.
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli "Ritterstraße" (eesti keeles "Rüütli tänav"). 1930. aastate riikliku patriotismilaine harjal tekkis nime vastu tõrge ja 1936. aastal nimetati tänav ümber "Kalevi tänav"aks. Pärast 1940. aasta juunipööret nimetati tänav "V. Kingissepa tänav"aks, kuid Saksa okupatsiooni ajal nimetati uuesti "Kalevi tänavaks". 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Rüütli.
Ajalugu.
Rüütli tänav tekkis 17. sajandil, kui Rootsi Kuningriik asus Pärnust ehitama moodsat merekindlust. Tänav kulges sirge joonena kahe linna bastioni – Luna ja Soli vahel. Ehituse käigus toodi linna turuplats, mis varem asus Pika tänava alguses Nikolai kiriku lähedal, Rüütli tänava äärde, kus tänapäeval asub Lastepark. Turuplatsi ümbrusse said elamuehitusõiguse ülikud, seega muutus Rüütli tänav üheks linna tähtsamaks tänavaks. 
1834. aastal kustutati Pärnu kindluslinnade nimistust ja linnavõim asus Rootsi-aegset kindlust likvideerima. Kui varem lõppes tänav Hommiku tänaval, siis 1860. aastatel tänavat pikendati. Oluline oli ka raudtee jõudmine Pärnusse 1896. aastal, kuna raudteejaam kerkis tänava äärde praegusele Iseseisvuse väljakule. Kuna rongide müra ja vedurite aur raudteejaama ümbrusesse elamuhooneid ehitama ei kutsunud, siis esialgu kerkisid piirkonda mitmed ühiskondlikud hooned, nagu Issandamuutmise kirik (1904) ja Endla teatri maja (1911).
1930. aastatel viis Pärnu linn raudteejaama jõe poole ja vabaks jäänud alale kavandati Konstantin Pätsi nimelist platsi, mille äärde pidi kerkima mitu uut väljapaistvat hoonet. Platsi jõepoolsele servale ehitatigi Eesti panga Pärnu osakonna jaoks uus pangamaja. Puhkenud sõja tõttu jäid ülejäänud plaanid teostamata.
Rüütli oli Pärnu üks esimesi tänavaid, mis sai 1938. aastal asfaltkatte.
1944. aasta lauspommitamise tagajärjel kadusid Akadeemia ja Vee tänava vahelistes kvartalites asunud hooned. Tühjaks jäänud alale rajati 1967. aastal Endla teatri uus hoone ja 1973. aastal Jakobsoni park. Pommitamise tagajärjel süttinud Endla teatri maja ei taastatud, vaid selle asemele ehitati seitsmekorruseline hotell.
2005. aastal muudeti tänava Vee ja Hommiku vaheline lõik jalakäijate tänavaks ning 2006. aastaks asendati samal lõigul asfaltkate kiviparketti vastu. Uuendamise käigus paigaldati tänavale ka muuliimitatsioon, uus tänavavalgustus ja pingid.
2018. aastal Rüütli platsi rekonstrueerimise käigus paigaldati tänava Ringi ja Aia vahelisele lõigule tänavakividest kate ning lõigu mõlemasse otsa pandi tõkispostid, mis sõltuvalt aastaajast ja platsil toimuvatest üritustest kas tõstetakse üles või lastakse alla.
Kuna 21. sajandi alguses on Pärnusse rajatud mitmeid kaubanduskeskuseid, mis asuvad Rüütli tänavast kaugemal, siis tänav on kaotamas oma kaubanduslikku tähtsust. Seetõttu on tänava äärest ära kolinud mitmed ettevõtted ja asutused ning linna peatänav on jäänud inimestest võrdlemisi tühjaks.
Tänava hoonestus.
Rüütli tänaval asuvad väljapaistvamad hooned: