tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Osahelid

Osahelid ehk osatoonid ehk harmoonikud ehk harmoonilised ehk puhastoonid on harmoonilise liitheli põhitoon koos ülemhelidega. Harmoonilise liitheli osahelide võnkesagedused suhtuvad üksteisesse nagu naturaalarvud.
Osahelid tekivad harmoonilise võnkumise korral, kui keha võngub üheaegselt nii terviku kui ka osadena.
Osahelid moodustavad naturaalhelirea.
Mõistete "ülemhelid" ja "osahelid" tihe seos tingib muusikapraktikast tulenevalt tihti nende mõistete kasutamise sünonüümidena, mis pole päris õige. Järgnevas tabelis on näha mõistete omavaheline seos:
Ülemhelide võnkesagedused on põhitooni võnkesagedusest täisarv (2, 3, 4 jne) korda suuremad.
Osahelid keelpillidel.
Keelpilli keele võnkumine tervikuna annab põhisageduse (näiteks A = 110 Hz). Keele võnkumine poole kaupa annab kaks korda suurema võnkesageduse (220 Hz) ja tekitab oktavi võrra kõrgema heli. Keele võnkumine kolmandiku kaupa annab 3 korda suurema võnkesageduse (330 Hz) ja annab oktavi + kvindi võrra kõrgema heli, Keele võnkumine neljandiku kaupa annab 4 korda suurema võnkesageduse (440 Hz) ja tekitab kahe oktavi võrra kõrgema heli jne.
Järgnevas tabelis on näha, kuidas keelpilli keele puudutamine erinevates punktides tõstab esile erinevaid osahelisid.
Ülemheli

Ülemhelid (inglise keeles "overtones", "upper partials") on harmoonilise võnkumise korral tekkivad osahelid, mis on üldjuhul põhihelist oluliselt nõrgemini kuuldavad. Ülemhelide arvust ja suhtelisest tugevusest oleneb põhiheli tämber.
1. osaheli ehk harmoonik koosneb ainult põhihelist 
2. osaheli = 1. ülemheli 
3. osaheli = 2. ülemheli jne
Põhisagedus

Põhisagedus on perioodilise lainekuju madalaim sagedus. Võnkumiste korral on kasutatakse mõistet põhivõnkesagedus ja see vastab madalaima sagedusega süsteemi normaalvõnkumise sagedusele. Muusikas on põhisagedus vastav helikõrgusele ehk mängitavas noodis tajutava madalaima osaheli ehk põhiheli sagedusele. Harmoonilises analüüsis on tegemist funktsiooni Fourier' reaksarendusel antud rea esimese osasumma sagedusega.
Selgitus.
Kõik sinusoidaalsed ja paljud mittesinusoidaalsed lainekujud on perioodilised ehk nende väärtused korduvad mingi ajavahemiku järel. Lainekujul samade väärtuste kordumise aega nimetatakse perioodiks ja tähistatakse tähega formula_1. Mingis lainekujus perioodi leidumiseks peab kehtima seos:
 formula_2
kus formula_3 lainekuju väärtus ajahetkel formula_4. Iga suvalisel ajahetkel formula_5 lainekuju väärtus formula_6on sama, kui vaadata ajahetke formula_7. Mis tähendab, et viimane seos ja lainekuju väärtused ajavahemikus pikkusega formula_8 kirjeldavad antud lainekuju täielikult. Samuti kirjeldaks iga lainekuju ka kõik perioodi formula_8 kordsel ajavahemikul antud lainekuju väärtused. Siiski leidub vähima pikkusega periood formula_10, millest väiksema ajavahemiku korral lainekuju enam täielikult kirjeldada ei ole võimalik. Seda perioodi nimetatakse põhiperioodiks formula_10. Põhisagedus on põhiperioodi pöördväärtus:
formula_12
Kaevandikärblased

Kaevandikärblased ("Agromyzidae") on sugukond kärbseid, kuhu kuulub umbes 1000 liiki pisikesi, kuni 3 millimeetri pikkusi kärbseid. Enamik liike on ühevärvilised ja tumedat värvi. 
Omapärane on kaevandikärblaste bioloogia: kõik liigid on taimtoidulised, vähesed liigid aga taimekahjurid. 
Selle sugukonna kärbeste vastseid võib leida väga mitmesugustelt taimedelt ning kõigist taimeosadest peale juurte. Suurema osa liikide vastsed elutsevad taimede rohelistes lehtedes. Vastsed mineerivad lehtede parenhüümis, tekkivaid õõnsaid käike nimetatakse kaevanditeks. On levinud müüt, et kaevandi ehituse järgi saab hõlpsasti kindlaks teha kärbse liigi. Tegelikult on liigi (või isegi perekonna) määramiseks vaja tuvastada hulk peentunnuseid, mis pole sugugi lihtne kasvõi ainult kaevandikärbeste väiksuse tõttu. Suurem osa kaevandikärblastest on peremehespetsiifilised, nad saavad areneda vaid üht kindlat liiki taime lehes. Väga vähesed liigid võivad elada paljudes taimeliikides ("Phytomyza atricornis", kelle vastseid on leitud umbes 300 eri taimeliigilt). Kaevandikärblastel esineb ka Euroopas aasta jooksul tihti mitu põlvkonda, troopikas aga võib põlvkondade arv ulatuda kuni 14-ni aastas.
Aiakahjur.
Eestis on ohtlike taimekahjustajate nimekirjas (vanasti karantiinsed kahjurid) reguleeritud liigid ("Liriomyza huidobrensis, Liriomyza trifolii, Liriomyza sativae"), kelle üksikuid leide on olnud imporditud taimsel paljundusmaterjalil. Eestis aiakahjurina esineb kohati (pms kasvuhoonetes, tomatil) "Liriomyza bryoniae".
Kaevandikärbse vastsed (vaglad) kaevavad käike taime lehtedesse epidermise vahele ja leheroodudesse. Kaevandikäigud on ebakorrapärased, sõltuvalt kaevandikärbse liigist sirged, laikjad või spiraalikujulised, kasvades laiuselt vastse kasvamisega. Käigud on vastu valgust vaadeldes tavaliselt heledad, märgade mustade ja kuivade pruunide aladega. Kahjustus aeglustab taime kasvu ja harvadel juhtudel võib põhjustada taime (pms noortaime) hävimise. 
Kaevandikärbse 1–3 millimeetri pikkune hallikasmust kompaktse kehaga valmik on võimeline lühikest maad lendama või kandub edasi tuulega.
Elektrostaatiline väli

Elektrostaatiline väli on elektriväli, mille tekitab ruumis liikumatu ja ajas muutumatu elektrilaeng või niisuguste laengute süsteem. Elektrostaatilise välja kui vektoriaalse jõuvälja tugevust (suurust ja suunda) väljendab jõud, mida väli avaldab ühikulisele positiivsele proovilaengule.
Staatilise elektrivälja potentsiaal formula_1 on skalaarne suurus, mis iseloomustab proovilaengu potentsiaalset energiat formula_2:
formula_3,
kus formula_4 on laengu suurus.
Hakkpuit

Hakkpuit, ka puiduhake, (inglise keeles "wood chips") on võsast, raiejäätmetest või muust tarbepuiduks sobimatust puitmaterjalist toodetud, hakkuriga peenestatud kütteaine.
Hakkpuitu kasutatakse peale kütte ka tselluloosi tootmiseks, radade katteks jm.
Elektroluminestsents

Elektroluminestsents on luminestsents, mis tekib aines rakendatud elektrivälja mõjul. 
Kasutatakse gaaslahendus- ehk luminestsentslampides, tahkeaine laserites, kujutisemuundurites, kujutisevõimendites.
Rumeenia kirjandus

Rumeenia kirjandus on rumeenia keeles kirjutatud kirjandus.
Eesti keelde on rumeenia kirjandust vahendanud peamiselt Riina Jesmin, Natalie Alver ja Aleksander Kurtna.
David Livingstone

David Livingstone (19. märts 1813 Blantyre, Šotimaa – 1. mai 1873 Sambia) oli šoti maadeavastaja ja misjonär. Uuris Aafrika lõuna- ja keskosa.
Ta tegi Aafrikasse kolm uurimismatka. 1855. aastal nägi ta esimese eurooplasena Victoria jugasid.
Ta suri Sambias malaariasse ja düsenteeriasse. Tema süda maeti Sambiasse, keha viidi Inglismaale ja maeti Westminster Abbeysse Londonis.
Jäsemed

Jäsemed ("membra", ainsuses "membrum") on loomade tugi-liikumisaparaadi paarilised jätketaolised osad, inimesel käed ja jalad. Jäsemete peamiseks funktsiooniks on elusolendi ruumiline ümberpaigutamine kulgemise ja liikumise teel.
Paljudel loomadel on jäsemeil ka teisi funktsioone – löömine, haaramine, esemete teisaldamine, kaevamine, kratsimine jm. Inimese liikumisorganeiks on peamiselt jalad, kätega saab aga sooritada hulgaliselt keerukamaid toiminguid eneseväljendamisest (žestid ja kehakeel) kuni käsitöö, tööriistade käsitsemise, pillimängu, kirjutamise ja joonistamiseni.
Kuigi saba kasutavad loomad ka liikumisel ja esemete haaramisel, ei liigitata seda jäsemeks, sest saba on paaritu kehaosa, ning olles selgroogsetel selgroo osa, ei moodusta ta sedavõrd iseseisvat anatoomilist üksust. Jäsemeteks ei loeta ka kalade uimi.
Tiivad on lindudel ja nahkhiirtel seevastu muundunud jäsemed. Putukate tiivad aga pole jäsemed.
Selgroogsete jäsemeid liigitatakse:
Ülajäsemed on käed või tiivad, alajäsemed on jalad.
Anatoomiliselt võetuna on ülajäsemed ja eesjäsemed ühendatud õlavöötmega, alajäsemed ja tagajäsemed puusavöötmega.
Jäsemete arv.
Selgroogsetel on jäsemeid 4, putukatel 6, ämblikel 8. Selgrootutel võib jäsemete arv ulatuda sadadesse (näiteks tuhatjalgsel "Illacme plenipes"'il kuni 750).
Narva Joala Kool

Narva Joala Kool oli vene õppekeelega keskkool Narvas. Kool asus aadressil 26. Juuli tänav 9. 
Koolis alustati õppetööd 1. septembril 1977 Narva 12. Keskkooli nime all. Kool kandis Nõukogude Liidu kangelase, kindralmajor Anatoli Kozijevi nime.
Õpilaste arv: 
1. septembril 2007 oli kooli nimekirjas 388 õpilast. Kool osales keelekümbluse projektis.
31. augustil 2008 lõpetas kool tegevuse Narva Linnavolikogu 16. jaanuari otsuse alusel, kuigi kooli sulgemise vastu koguti üle 7000 allkirja. Kool liideti Narva 6. Kooliga.
Kooli hoonesse kolis Narva koorikool ja seal tegutses 2013. aastani Eesti-Ameerika Äriakadeemia Narva osakond.
Aastatel 2013.–2016. tegutses endise Joala kooli hoones Narva täppisteaduste kool.
Matti Martinson

Matti Martinson (sündinud 12. detsembril 1959 Tallinnas) on eesti pedagoog ja poliitik. 
Aastatel 1995–2014 oli ta Tallinna Rahumäe Põhikooli direktor. 
Haridus.
Ta on lõpetanud Tallinna 27. 8-klassilise Kooli (1975) ja Tallinna 10. Keskkooli (1978). 1988. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi kunstiõpetuse, tööõpetuse ja joonestamise õpetaja diplomiga. 
Töökohad.
Pedagoogilisel tööl alates 1978. aastast Tallinna 18. 8-klassilises Koolis, 1986. aastast Tallinna 57. 9-klassilises Koolis. 1995–2014 Tallinna Rahumäe Põhikooli direktor.
Ühiskondlik tegevus.
Eesti Koolijuhtide Ühenduse (EKJÜ) liige 1996 aastast, 2001 EKJÜ eestseisuse ja juhatuse liige. Tallinna Koolijuhtide Ühenduse juhatuse esimees 2001–2005 ja juhatuse liige 2005–2011.
Õppefilmide "Me räägime alkoholist" ja "Vaenlane no. 1" (esilinastus 11. oktoobril 2006) kaasautor.
Poliitiline tegevus.
Eesti Reformierakonna liige 1997. aastast. 1999. aastast Nõmme Linnaosa Halduskogu liige. 2002–2013 halduskogu esimees ja Tallinna Linnavolikogu liige. Aprillis 2007 jätkas tööd Nõmme Linnaosa Halduskogu esimehena.
Rudolf Hurt

Rudolf Hurt (30. november (vkj 18. november) 1874 Otepää – 10. jaanuar 1918 (vkj 28. detsember 1917) Tallinn) oli eesti vaimulik, Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Rudolf Hurt oli Jakob Hurda poeg ja korp! Fraternitas Estica vilistlane.
PÜHENDUS

"pÜHENDUS" on eesti laulja Tõnis Mäe 19. oktoobril 2002 Tartu Vanemuise kontserdisaalis toimunud autorikontserdi DVD-salvestis.
Alexei Tammet-Romanov

Heino Tammet (kuni 1935 Ernst Viermann; 24. märts (vkj 11. märts) 1905 Viisu, Järvamaa – 26. juuni 1977 Burnaby, Kanada) oli Kanada elanik, kes väitis end olevat Venemaa troonipärija Aleksei Nikolajevitši.
Elu lõpuaastatel nimetas ta end Alexei Tammet-Romanoviks. See nimi on ka tema hauakivil.
Lothrop Stoddard

Theodore Lothrop Stoddard (29. juuni 1883 Brookline, Massachusetts – 1. mai 1950 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, ajaloolane ja eugeenik.
Sturmpanzer I

Sturmpanzer I täisnimetusega 15 cm sIG 33 (Sf) auf Panzerkampfwagen I Ausf. B on Teise maailmasõja alguses Saksamaal toodetud liikursuurtükk.
1939. aasta lõpus töötas firma Alkett PzKpfw I Ausf. B šassiil välja kaks liikursuurtüki prototüüpi. Neist esimesele šassiile oli paigaldatud 105 mm haubits sIG 30 (sIG – schwere Infanterie Geschutz) koos soomuskilbi ja ratastega. Teine aga, millest ka seeriamasinad said uue 150 mm haubitsa sIG 33, mis oli paigaldatud šassiile spetsiaalse alusega ja ilma ratasteta. PzKpfw I Ausf. B-l oli eemaldatud torn ning korpuse pealmine (tornialune) soomusplaat, mille asemele paigaldati soomuskast, mis oli avatud pealt ja tagant. Soomuskasti seinad olid 10 mm paksused. Sturmpanzer I kaalus 8,5 tonni ja oli üle 3 meetri kõrge. Kõrgus, mille andis haubits (kaaluga 1,75 tonni), oli masinale suureks ohuks ümberminemisel.
Haubitsat oli võimalik liigutada külgedele 25 kraadi ja vertikaalselt −4 kuni + 75 kraadi. Meeskonda kuulus 4 meest: juht-mehaanik, komandör-sihtur, laadija ja lukustaja. Kahuri laskekomplekti kuulusid kild-, kild-fugass- ja suitsumürsud. Mürsu algkiirus oli 240 m/s ja lennukaugus 4,7 km. 1941. aasta sügisel võeti lahingukomplekti kumulatiivse laenguga mürsud Gr 39 Н1/А, algkiirusega 280 m/s ja kaaluga 25 kg, mis läbistasid 100 meetri pealt kuni 160 mm soomust.
Kõigile Sturmpanzer I-le olid paigaldatud raadiojaamad FuG 5, mille tegevusraadiuseks telefonina oli 2 ja telegraafina 4 km.
Jaanuaris-veebruaris 1940 valmistas firma Alkett 36 seeriamasinat. Nende masinatega relvastati 701–706 kompaniid (sIG (Sf) Kompanien), mis olid ühendatud ühtseks tankidiviisiks, hiljem nimetati ümber tankikorpuseks. Sturmpanzer I võtsid osa lahingutest Prantsusmaal, Balkanil ja Nõukogude Liidus. Viimast korda kasutati neid masinaid 704 kompanii koosseisus 1943. aastal.
Sellest masinatüübist pole tänapäevani säilinud ühtegi eksemplari.
Neljajalgne trohheus

Neljajalgne trohheus ehk trohheiline tetrameeter on värsimõõt, mis jaguneb neljaks kahesilbiliseks värsijalaks, kus vahelduvad rõhuga ja rõhuta silbid.
Neljajalgset trohheust kasutab näiteks eesti regivärss.
Läbilöök

Läbilöök on dielektriku järsk muutumine elektrijuhiks piisavalt tugeva elektrivälja toimel. Läbilöögi protsessis kasvab vabade laengukandjate hulk laviinitaoliselt. Sellest tulenevalt tugevneb elektrivool hüppeliselt, mis muudab osa või kogu isoleeriva keskkonna juhtivaks. Läbilöögi tulemusel kaotab isoleermaterjal oma isoleerivad omadused (teatud materjalide puhul võib läbilöögi järel isolatsioonivõime siiski taastuda).
Dielektrikus tekib läbilöök, kui sellele rakenduv pinge saavutab läbilöögitugevusega kindlaks määratud väärtuse (etteantud keskkonnatingimustel).
Läbilöök pooljuhtseadises tähendab seda, et selle pn-siiret läbiv ja normaalrežiimis väga nõrk vastuvool tugevneb teatud vastupingel järsult. Pooljuhtseadises võib toimuda soojusläbilöök, tunnelläbilöök ja laviinläbilöök:
Vaata ka.
Luidja laht

Luidja laht asub Hiiumaa Tahkuna poolsaare ja Kõpu poolsaare vahel.
Lahte suubuvad Luidja oja, Peebu oja ja Poama oja. Lahes asuvad Elmrahu ja Külalaid.
Induktiivne ahel

Induktiivne ahel on elektriahel, milles ilmnevad induktiivsusest tingitud nähtused. Neid nähtusi põhjustab asjaolu, et induktiivpoolis takistab vastuelektromotoorjõud voolu muutumist. Selle tulemusel tekib näiteks induktiivse ahela katkestamisel sädelemine või kaarleek.
Inerts

Inerts (ladina keeles "inertia" loidus) on füüsikas keha omadus säilitada oma ühtlast sirgjoonelist liikumist või paigalseisu, kuni mõni jõud seda olekut ei muuda.. Keha inertsi määrab tema mass.
Sirelased

Sirelased ("Syrphidae") kärbseliste sugukond, kuhu kuulub umbes 4500 liiki. Soomes elab umbes 400 liiki. Neid võib leida üle kogu maailma. Enamik sirelasi on mimeetilised – neil esineb mimikri. Sirelased sarnanevad tavaliselt astlalistega (mesilased, herilased, kimalased). 
Tihti on sirelased koos herilaste ja mesilastega õitel toitumas. Neil on samasugune triibuline keha. Mürgiastlaga kiletiivaliste moodi olles on sirelased kaitstud putuktoiduliste eest, kuigi neil mürgiastelt ei ole. Neil on suhteliselt suured silmad ning nad lendavad valju suminaga. Meil levinuim liik on "Syrphus ribesii". 
Valmikud on väliselt üsna erinevad, kuid väga sarnase eluviisiga – lendavad päeval ja toituvad nektarist. Lendajatena on sirelased osavad trikitajad, nad võivad lisaks tavalisele lennule ka õhus paigal seista ja isegi mingil määral tagurpidi lennata.
Erinevalt valmikutest on sirelaste vastsed mitmekesisema eluviisiga. Mudasirelase vaglad elavad vees. Mõned sirelase vaglad elavad niisketes kändudes ja surnud puude tüvedes. 
Üks omapärasemaid putukaid on mudasirelane ("Eristalis tenax") keda kutsutakse "rotisabavastne". See tünnikesetaolise kehaga loomake elab tugevasti reostunud veekogude põhjamudas. Ta hingab atmosfääriõhku, selleks on tagakeha kolmest viimasest lülist kujunenud pikk (kuni 15 sentimeetrit) hingamistoru, mis sirutatakse veepinnale. Vastne võib ka sügavamale mutta pugeda, kuid sel juhul peab ta hingamiseks ikkagi kõrgemale tõusma. Enne nukkumist ronib vastne veest välja, nukk asub mullas.
Kõige suurem osa sirelasevastsetest on lehetäidest toituvad röövloomad. Selline on näiteks liik "Syrphus balteatus". Tema vastne imeb arengu jooksul tühjaks kuni 2000 lehetäid.
Kägusirelaste ("Volucella") vaglad elutsevad kimalasepesades, kus nad toituvad surnud kimalasevakladest ja pesas vedelevast prahist, sealhulgas surnud vakladest, sarnanedes ise kimalasega, erinedes peamiselt tiibade arvu poolest.
Karakteristik

Karakteristik (kreeka keeles "charaktēristikos" iseloomulik) ehk tunnusjoon on seadme või selle osade talitlust iseloomustava kahe suuruse vaheline graafiline kujutis, näiteks pinge-voolu karakteristik, sageduskarakteristik (väljendab elektrisignaali sõltuvust sagedusest), antenni või mikrofoni suunakarakteristik (väljendab signaali sõltuvust suunanurgast).
Karakteristikut kasutatakse ka iseloomustava suuruse ehk tunnussuuruse tähenduses, näiteks masina karakteristikud.
Kooskõla

Kooskõla on mitmetähenduslik sõna:
Põhivõnkumine

Põhivõnkumine on keha (elastse keha) võnkumine täies ulatuses . See on liitheli 1. osaheli ja annab põhilise võnkesageduse ehk põhivõnkesageduse.
Elastne keskkond

Elastne keskkond on keskkond, mida on võimalik elastselt deformeerida.
Kristjan Tamm

Kristjan Tamm (sündinud 1984. aastal Tallinnas) on eesti muusik, klassikaline kitarrist. 
Ta on lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli (Jelena Ossipova kitarriklassis). 
Tema soolorepertuaari kuulub muusikat barokist tänapäevani, ta on ka Tartu kitarrikvarteti liige. 
Ta on ennast täiendanud mainekate kitarristide ja pedagoogide meistriklassides ja õpenud klassikalist kitarri Põltsamaa Muusikakoolis ja Tartus Heino Elleri Muusikakoolis.
Stara planina orden

Stara planina orden (bulgaaria keeles орден "Стара планина") on Bulgaaria kõrgeim riiklik autasu.
Orden asutati 4. augustil 1966.
Utsunomiya

Utsunomiya on linn Jaapanis, Tochigi prefektuuri halduskeskus ja suurim linn.
Utsunomiya asub Tōkyōst umbes 100 km põhja pool.
Linn tekkis Utsunomiya lossi juurde. 10.–14. mail 1868 toimus Utsunomiya lossi lahing, milles keisririigi pooldajad võitsid šogunaadi pooldajaid.
Utsunomiya linn asutati 1. aprillil 1896. 31. märtsil 2007 ühendati sellega Kamikawachi ja Kawachi linn.
Linnas on Canoni optikaseadmete tehas, Honda konstrueerimisbüroo ja Japan Tobacco tubakavabrik.
Linn on Jaapanis kuulus seal valmistatava pelmeenilaadse toidu "gyōza" poolest.
Utsunomiya loomaaed on tuntust kogunud elevandisõnnikust amulettide tegemisega. 
Utsunomiyal on neli sõpruslinna: Manukau (Uus-Meremaa), Orléans (Prantsusmaa), Qiqihar (Hiina) ja Tulsa (USA).
Mooka

Mooka (jaapani 真岡市 "Mo'oka-shi") on linn Jaapanis Tochigi prefektuuris.
Nasukarasuyama

Nasukarasuyama on linn Jaapanis Tochigi prefektuuris. 
Linn loodi 1. oktoobril 2005 Karasuyama ja Minaminasu linnade liitmise teel.
Utö

Utö on Soomele kuuluv saar Läänemeres. Asub Hankost 90 km läänes. Saare pindala on 0,81 km².
Halduslikult kuulub Pargase linna, varem Korpo valda. Utö on Soome lõunapoolseim asustatud saar. Seal elab püsivalt umbes 40 inimest. Saarel on tuletorn.
Saarel on parvlaevaühendus Nauvoga. Saar kogus laiemat tuntust seoses 1994. aasta 28. septembris aset leidnud parvlaeva Estonia katastroofiga, kui päästeoperatsiooni käigus toodi osa merest päästetuid kopteritega Utö saarele.
Theodor Kallifatides

Theodor Kallifatides (kreeka Θοδωρής Καλλιφατίδης; sündinud 12. märtsil 1938 Moláois Peloponnesose piirkonnas Kreekas) on kreeka päritolu Rootsi kirjanik ja tõlkija.
Kallifatides asus Rootsi elama 1964. aastal. Ta õppis Stockholmi ülikoolis filosoofiat ning tegutses sealsamas 1969–1977 praktilise filosoofia õppejõuna.
Ta on avaldanud rootsi keeles üle 30 raamatu. Ta debüteeris luuleraamatuga, ent keskendus hiljem proosale. Kallifatides on kirjutanud ka filmistsenaariume. Ta oli oma romaanil põhineva filmi "Kärleken" (1980) lavastaja.
Cesare Lombroso

Cesare Lombroso (sünninimi Ezechia Marco Lombroso; 6. november 1835 Verona – 19. oktoober 1909 Granton) oli itaalia kriminoloog ja Itaalia kriminoloogia koolkonna rajaja. Lombroso eitas klassikalise kriminoloogia koolkonna teese, mis väitsid, et kriminaalsus on lihtsalt indiviidi omapära. Lombroso antropoloogilise kriminoloogia teooria kohaselt on kriminaalsus pärilik. Lombroso väitis, et kriminaalsusega kaasneb mõni füüsiline defekt – kriminaalidel esinevad "metsikud geenid" ja atavism.
Elulugu.
Lombroso sündis jõukas juudiperes. Tema isa oli Veronast pärit kaupmees Aronne Lombroso, ema Zeffora pärines Torino lähedalt . Lombroso õppis kirjandust, lingvistikat ja arheoloogiat Padova, Viini ja Pariisi ülikoolides, kuid jättis õpingud pooleli ning alustas 1859. aastal tööd sõjaväekirurgina. 1866. aastast alates oli ta Padova ülikoolis külalislektor, hiljem, 1871. aastal töötas ta Pesaro vaimuhaigete varjupaigas. 1878. aastal sai temast Torinos kohtuekspertiisi ja hügieeni professor. Samal aastal kirjutas ta oma ühe olulisema teose "L'uomo delinquente" ('Kriminaalne inimene'). 1896. aastal sai temast psühhiaatriaprofessor ja 1906 kriminoloogiaprofessor. Lombroso suri 1909. aastal Inglismaal.
Atavismi teooria.
Lombroso väitis, et kriminaale saab normaalsetest inimestest eristada füüsiliste anomaaliate järgi. Tema atavismi teooria järgi on kriminaalidel taandarenguid, mis muidu esinesid inimese eellastel ja ahvidel ning madalamatel primaatidel. Sellised "bioloogilised tagasihüpped" lähevad tsiviliseeritud ühiskonna nõudmistega vastuollu.
Aastatepikkuse lahkamiste ning kriminaalide, vaimuhaigete ja normaalsete inimeste antropomeetriliste uurimiste põhjal jõudis Lombroso järeldusele, et "sündinud kriminaali" saab normaalsest inimesest eristada lauge otsaesise, ebaproportsionaalselt suurte kõrvade, näo asümmeetria, eeslõugsuse, ebaproportsionaalselt pikkade käte, kolju asümmeetria ja teiste tunnuste järgi. Erinevatel kriminaalidel, nagu varastel, vägistajatel ja mõrvaritel, on erinev karakteristika. Lombroso väitis ka, et kriminaalidel on vähenenud valu ja puutetundlikkus, teravam nägemine, puudulik moraalitunnetus ja süütunne, neid iseloomustab edevus, impulsiivsus, kättemaksuhimu ja julmus ning neil on kriminaalne sõnavara ja rohked tätoveeringud.
Lombroso väitel esineb sündinud kriminaalide kõrval veel "kriminaloide" või juhukriminaale, kriminaale, kes sooritavad oma teod kirehoos, puuduliku moraaliga kriminaale, samuti võivat kriminaalset käitumist põhjustada epilepsia. Oluline roll kriminaalsuse juures on geneetiliste ja keskkonnategurite tasakaalul. 
Lombroso uurimismeetodid olid kliinilised ja kirjeldavad, esmatähelepanu pöörati kolju kujule ja mõõtmetele. Statistilisi võrdlusi kriminaalide ja normaalsete inimeste vahel ta ei teinud. Kuigi hiljem tunnistas ta ka psühholoogiliste ja sotsiaalsete tegurite võimalikkust kriminaalse käitumise kujunemisel, jäi ta kriminaalse antropomeetria juurde kindlaks. 
Lombroso väiteid kontrollis võrdlevas uurimuses põhjalikult Waqaar Zamir 1913. aastal ja ei leidnud nendele statistiliselt usaldusväärset kinnitust.
Rootsi valdade loend

Siin on loetletud Rootsi vallad 2007. aasta seisuga.
Rulllaager

Rulllaager (inglise keeles "roller bearing") on laager, mille veerevõrude vahel on rullid.
Elurikkus

Elurikkus ehk biodiversiteet ehk bioloogiline mitmekesisus ehk looduslik mitmekesisus ehk elustiku mitmekesisus on mingi ökosüsteemi, bioomi või kogu Maa taksonite mitmekesisus. Termin tähistab sageli looduslikku ja tervet bioloogilist süsteemi.
Sõna "biodiversity" võeti kasutusele 1980. aastatel Ameerika Ühendriikides. Sõna "elurikkus" on "biodiversity" eestikeelse vastena kasutusel alates 2005. aastast. Seda sõna propageeris Mikk Sarv 2005. aasta 28. oktoobril Eesti Looduseuurijate Seltsi, Jakob von Uexkülli Keskuse ja Tartu Ülikooli eetikakeskuse koostööl toimunud keskkonnaeetika konverentsil "Väärtused ja konfliktid keskkonnaeetikas". 
Bioloogiline mitmekesisus hõlmab looduse mitmekesisust kõikidel selle tasanditel: geeni (geneetiline mitmekesisus), raku, liigi (liigiline mitmekesisus), populatsiooni, ökosüsteemi tasandil (sh elupaikade mitmekesisust ja fülogeneetilist mitmekesisust). 
Enamasti peetakse elurikkuse all silmas liigilist mitmekesisust. Kõige liigirikkamad kooslused on troopilised laialehised metsad, korallrahud, süvaookean ja suured troopilised järved (näiteks Levin 2001). Eesti kõige liigirikkam taimekooslus on Laelatu puisniit. 
Liigilise mitmekesisuse arvuliseks väljendamiseks on välja töötatud mitmeid indekseid. Laialdaselt on kasutusel Robert H. Whittakeri loodud mitmekesisuse indeksid, milles ta eristab alfa- (α), beeta- (β), gamma- (γ), delta- (δ) ja epsilon- (ε) mitmekesisust.
1992. aastal allkirjastati Rio de Janeiros rahvusvaheline kokkulepe looduse mitmekesisuse säilitamiseks, mis puudutab bioloogilise mitmekesisuse säilitamist nii vabas looduses kui ka kodustatult või kultiveeritult, nii kaitsmise kui ka säästliku kasutamise abil, samuti kõiki tegevusi ja protsesse ühiskonnas, mis seda kas või kaudselt mõjutavad. Eesti ratifitseeris bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni 1994. aastal.
Kõrvuti elurikkusega on Tartu Ülikooli ökoloogide juhtimisel hakatud rääkima ka tumedast elurikkusest, mis väljendab looduskoosluses esineva liigifondi puudolevat osa, ehk neid liike, mis potentsiaalselt sobiksid konkreetsesse kooslusse, aga mida seal mingitel põhjustel siiski ei esine.
Madalamatel laiuskraadidel esinevat suurt liigirikkust ja kõrgematel laiuskraadidel esinevat väikest liigirikkust üritavad biogeograafid ja makroökoloogid seletada mitmekesisuse laiuskraadilise gradiendi kaudu.
2010. aasta oli rahvusvaheline elurikkuse aasta.
Vooluallikas

Vooluallikas on elektrotehnikas elektrienergia allikas, mida kasutatakse peamiselt järgmistes seostes ja tähendustes:
Viktor Zubkov

Viktor Aleksejevitš Zubkov (Виктор Алексеевич Зубков; sündinud 15. septembril 1941 Sverdlovski oblastis) on Venemaa poliitik ja majandustegelane. Ta oli Venemaa peaminister aastatel 2007–2008 ja lühikest aega mais 2012.
Elulugu.
Viktor Zubkov on sündinud Sverdlovski oblastis Kuvšino rajoonis Arbati asulas.
1958–1960 töötas lukksepana.
1960–1965 õppis Puškinos Leningradi põllumajandusinstituudis.
1965–1967 teenis Nõukogude armees.
1967–1985 töötas Leningradi oblastis sovhoosides osakonnajuhataja, direktori asetäitja, direktori ja sovhooside ühenduse direktorina.
1985–1991 töötas Priozjorski linna täitevkomitee esimehena, NLKP Priozjorski linnakomitee esimese sekretärina, Leningradi oblastikomitee põllumajanduse ja toiduainetetööstuse osakonna juhatajana ning Leningradi oblasti täitevkomitee esimehe esimese asetäitjana.
1991–1993 töötas Peterburi linnavalitsuse väliskomitee esimehe asetäitjana. Selle komitee esimees oli Vladimir Putin.
1993–1999 töötas Zubkov Venemaa riikliku maksuameti juhataja asetäitjana ja Peterburi osakonna juhatajana.
1999 kandideeris Peterburi linnapeaks. Valimistel kogus ta 8,6% häältest, mis andis 4. koha.
1999–2001 töötas Venemaa maksuministri asetäitjana ja ministeeriumi Peterburi osakonna juhatajana. 2001–2004 töötas Venemaa rahandusministri esimese asetäitjana. 2001–2007 oli Venemaa finantsjärelevalve komitee esimees (2004. aastani esimehe kohusetäitja).
Venemaa peaminister.
12. septembril 2007 esitas president Vladimir Putin ta Venemaa peaministri kandidaadiks. 14. septembril kinnitas Riigiduuma ta 381 poolthäälega 450-st peaministriks.
Ametisse astudes pidas ta oma suurimateks väljakutseteks peaministrina riigi sõjatööstuse võimsuse taastamist ning majandusliku stabiilsuse ja sotsiaalse arengu kindlustamist.
8. mail 2008 kinnitas Riigiduuma uueks peaministriks senise presidendi Vladimir Putini, kelle valitsuses töötas Zubkov kuni 2012. aastani esimese asepeaministrina.
Alates 2008. aastast on Zubkov ka Gazpromi nõukogu esimees.
Juuliku karjamõis

Juuliku karjamõis, ka Juuli mõis (saksa keeles "Julienhof") oli Saku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi Saku vallas Juuliku külas. 
Von Lilienfeld'ile kuuluva vapi kujutis pärineb 30. augustist 1650. Säilinud vapi kirjelduse autor on professor Ad. M. Hildebrandt.
õide 59°18'38.48"N  24°37'49.37"E
Buššel

Buššel (inglise "bushel") on mahuühik. Seda kasutatakse eeskätt puisteainete mahu mõõtmiseks. 
Suurbritannia buššel on 36,3687 dm3 ja USA buššel on 35,2391 dm3.
Äntu maastikukaitseala

Äntu maastikukaitseala asub Edela-Virumaal Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Maastikukaitseala moodustati 1978. aastal. Selle pindala on 391 ha.
1980. aastal rajati kaitsealale 13 km pikkune matkarada.
Kaitseala huvipakkuvamad objektid on lubjatoitelised Äntu järved:
Lisaks looduslikele järvedele on maastikukaitsealal veel kruusakarjääridesse tekkinud tehisjärvesid. Mäeotsa järves, Linaleojärves ja Kaanjärves kasvab valge vesiroos, järvesid ümbritseval õõtsikul ubaleht, soopihl ja soo-kuuskjalg. Umbjärve juures kasvab pruunikas pesajuur.
Athanasius

Athanasius on mehenimi, mis on kasutusel püha Athanasios Suure (suri 373) nime (nimi Athanasios) ladinapärase kujuna. 
Athanasiuse nime all võivad olla tuntud ka mitmed teised kirikutegelased:
Dr Nick

Dr Nick (kodanikunimega George Constantine Nichopoulos; 29. oktoober 1927 Ridgway, Pennsylvania – 24. veebruar 2016 Memphis, Tennessee) oli kurikuulus kreeka päritolu USA arst, tuntud Elvis Presley ihuarstina.
Dr Nick õppis meditsiini Vanderbilti Ülikoolis, mille lõpetas 1959. aastal. Elvist hakkas ta ravima 1967. aastal ning oli tema täiskohaga isiklik raviarst aastatel 1970–1977.
Tihti on teda süüdistatud Elvise enneaegse surma põhjustamises, kuna ta kirjutas välja üleliia palju ravimeid, sealhulgas valuvaigisteid. 1980. aastal esitatigi talle süüdistus 14 patsiendile, sh Elvis Presleyle ja Jerry Lee Lewisele, üleliigsete arstirohtude väljakirjutamise eest. Selle tõttu peatati tema arstilitsents kolmeks kuuks kolmeaastase katseajaga. Jätkuva kergekäelise ravimite väljakirjutamise eest aga peatati litsents 1995. aastal jäädavalt. Sel aastal töötas ta ka lühikest aega Jerry Lee Lewise mänedžerina.
Hiljem töötas ta meditsiinikindlustuse nõuete hindajana.
Dr Nick oli temale esitatud süüdistustega nõus, kuid kinnitas, et need ravimid olid vajalikud kroonilistes valudes vaevlevatele patsientidele ning et püüdis Elvise ravimite kogust vähendada, kuid see osutus laulja iseloomu tõttu raskeks.
Päripinge

Päripinge on elektroonikas sellise polaarsusega elektripinge, mis põhjustab ühesuunalise elektrijuhtivusega elektriahelas olulise elektrivoolu tekkimise. Päripinge võib olla rakendatud nii komponendile (elektrovaakumseadis, gaaslahendusseadis, pooljuhtseadis) kui ka selle osale (pn-siire).
Jadaühendus

Jadaühendus ehk järjestikühendus on elektriahela elementide niisugune ühendamisviis, mille puhul kõiki elemente läbib üks ja seesama vool; seega on voolutugevus kõigis elementides ühesuurune. Pinge igal elemendil on võrdeline elemendi takistusega.
Ahela elementideks võivad olla takistid, kondensaatorid ja induktiivpoolid, samuti vooluallikad ja elektritarvitid.
Jadamisi ühendatud elemente (1, 2, ... "n") läbib ühetugevune vool: 
formula_1 
Ahela elementidele langevate pingete summa võrdub toitepingega:
 formula_2
Jadaahela kogutakistus on võrdne ahela elementide takistuste summaga. Jadaühenduses takistite kogutakistus 
 formula_3
Vahelduvvooluahelais on aktiivtakistuse "R" asemel reaktiivtakistus "X" või näivtakistus "Z".
Jadaühenduses induktiivpoolide koguinduktiivsus
 formula_4
Jadaühenduses kondensaatorite kogumahtuvus formula_5 saab arvutada valemist
 formula_6
Erijuhul, kui kõik mahtuvused on võrdsed: formula_7, siis kogumahtuvus
 formula_8
Kahe rööbiti ühendatud kondensaatori kogumahtuvus
formula_9
Jadaühenduses kasutatakse ka galvaani- ja akuelemente, näiteks galvaani- ja akupatareides. Kui järjestikku ühendatakse formula_10 elementi pingega formula_11, siis patarei pinge 
 formula_12
Helilaine

Helilaine on tahkes, vedelas või gaasilises keskkonnas leviv deformatsioonilaine. Vedelas ja gaasilises keskkonnas levib helilaine pikilainena, milles keskkonna osakesed võnguvad laine levimise sihis. Laine levimisega kaasneb keskkonna paisumine ja hõrenemine, seega keskkonna deformatsioon.
Heli saab lainena levida elastses keskkonnas. Vaakumis helilained ei levi, sest puudub keskkond, mis võnkumist edasi kannaks.
Helilaine poolt keskkonna staatilisele rõhule lisanduvat vahelduvamärgilist akustilist lisarõhku nimetatakse helirõhuks. Energiat, mis kandub helilainega ajaühikus läbi laine levimise suunaga risti oleva pinna ühiku, nimetatakse heliintensiivsuseks.
Helilainevõrrand.
Helilainevõrrand on lainevõrrand, mis kirjeldab helilaine levi. Ühemõõtmeline helilainelevi võrrand helirõhu jaoks on vastavalt
formula_1
kus
Helilaine tajumine.
Inimesel tekitab kuulmisaistingu õhus või vees leviva elastsuslaine poolt kuulmekilele avaldatav rõhk. Kõrv kuuleb helilaineid akustiliste võnkumistena, mille sagedus asub vahemikus 16 Hz kuni ligi 20 000 Hz.
Wanda Jackson

Wanda Jean Jackson (sündinud 20. oktoobril 1937 Maudis Oklahoma osariigis) on USA "rockabilly-" ja kantrilaulja. Teda loetakse esimeseks naissoost "rock'n'roll"'i lauljaks.
Wanda hakkas 1954. aastal kantrilugusid salvestama, kuid läks mõne aasta pärast Elvis Presley (kellega ta mõnda aega käis) soovitusel üle "rock'n'roll"'ile. Ta turneetas Ameerika Ühendriikides koos selliste "rock'n'roll"'i pioneeridega nagu Elvis Presley, Jerry Lee Lewis ja Buddy Holly. See oli menukas aeg, kuid 1961. aastal naasis ta taas kantri juurde. 1971. aastast jättis aga ilmaliku muusika maha ja esines järgmised 25 aastat kirikutes gospelmuusikat lauldes.
Tasakaaluolek

Tasakaaluolek on füüsikas keha niisugune seisund, kui talle mõjuvad jõud tasakaalustavad üksteist, nii et kehale mõjuv resultantjõud on null. Dünaamikas tähendab tasakaal seda, et keha ei muuda oma olekut.
Võnkesüsteem, mis on püsiva tasakaalu olekus, hakkab pärast tasakaalust väljaviimist võnkuma. Need on enamasti harmoonilised võnked, mille sagedus sõltub võnkumisvõimelise süsteemi parameetritest.
Võnkesüsteem

Võnkesüsteem on vastastikmõjus olevatest kehadest koosnev süsteem, milles võib esineda võnkumine. 
Võnkesüsteemide ühised omadused: 
Võnkumise võib põhjustada:
Rütm ja bluus

Rütmibluus (ka rhythm and blues, lühendatult RnB, R&amp;B) on popmuusika žanr, mis on välja kujunenud 1940. aastatel Ameerika Ühendriikides džässist, bluusist ja gospelist. Algselt esitasid seda afroameeriklased. Rütmibluusist on välja arenenud "rock'n'roll", soul, "funk" ja "reggae".
Rütmibluus on 1940. aastail alguse saanud afroameerika popmuusika žanr. Seda terminit hakkasid kasutama kõigepealt plaadifirmad omaaegse "urbanistliku", džässil põhineva rütmimuusika kohta, mille sihtrühmaks olid linnades elavad afroameeriklased. 
See termin on kandnud oma olemasolu ajal ka erinevaid tähendusvarjundeid – 1950. aastate alguses võis rütmibluusi kohata sageli bluusiplaatidel. 1950. aastatest edasi – olles oma panuse andnud "rock'n'roll"'i arengule – hakati R&amp;B-ks nimetama muusikat, mis arenes välja ning samal ajal sisaldas ka "electric blues"'i, gospelit ja souli. 1970. aastail kasutati terminit "rhythm and blues" soulmuusika ja "funk"-muusika varjunimena. 1980. aastail arenes välja rütmibluusi uus stiil, mida on hakatud kutsuma kaasaegseks R&amp;B-ks ("contemporary R&amp;B").
Nimetus.
Muusikaajakirja Billboard ajakirjanik Jerry Wexler kommenteeris 1948. aastal "rhythm &amp; blues"'i kui USA muusikatööstuse loodud müügiartikli nimetust. See asendas termini "race music" ('rassimuusika'), mis oli algselt kasutusele võetud küll mustanahaliste poolt, kuid pärast Teist maailmasõda hakkas omandama solvavat varjundit. Ajakirjanik ja muusikaprodutsent Robert Palmer defineeris "rhythm and blues"'i kui Ameerika mustanahaliste poolt mustanahaliste jaoks tehtavat muusikat. 
Rütmibluusi ansamblid koosnesid sageli vokaalsolistist, klaverist, ühest või kahest kitarrist, basskitarrist või kontrabassist, trummidest ja saksofonist. Ansambliseadeid lihviti perfektsuseni, sageli kasutati ka taustalauljaid. Suhteliselt lihtsad korduvad partiid tekitasid rütmiliselt aktiivseid, sageli hüpnootilisi helitekstuure. Pillimehed olid tihti riietatud ühesugustesse ülikondadesse või muudesse esinemiskostüümidesse. Laulude tekstid olid sageli fatalistliku sisuga ning kogu see muusika tundus olevat kui midagi vältimatut. 
Ajalugu.
Eelkäijad.
1930. aastatel alanud USA afroameeriklaste migratsioon suurlinnadesse Chicagosse, Detroiti, New Yorki, Los Angelesse ja mujale tekitas uue turu džässile, bluusile ja muudele nendega seotud muusikastiilidele, mida sageli esitasid kutselised muusikud nii üksi kui ka ansamblites. Rütmibluusi eelkäijad tulid džässist ja bluusist, mis hakkasid kattuma tänu sellistele muusikutele nagu Leroy Carr, Cab Calloway, Count Basie ja T-Bone Walker. Sel ajal toimus ka elektrikitarri kui sooloinstrumendi laiem kasutuselevõtt, populaarsed olid ka klaver ja saksofon.
Rockabilly

Rockabilly on popmuusika stiil, mis kujunes välja 1950. aastatel USA lõunaosariikides "hillbilly boogie"'st, "western swing"'ist ja "rhythm and blues"'ist. "Rockabilly-"muusikast on välja kujunenud "rock'n'roll".
Nimetus ""rockabilly" on tulnud sõnade "rock'n'roll" ja "hillbilly" liitmisest. Varem, kui "rock'n'roll" oli veel välja arenemata, nimetati "rockabilly"'t "hillbilly-"muusikaks".
Bill Haley &amp; His Comets

Bill Haley &amp; His Comets (tuntud ka nimede all Bill Haley and the Comets ja Bill Haley's Comets) oli Ameerika Ühendriikide "rock'n'roll"'i ansambel, mis loodi 1952. aastal ja tegutses kuni 1981. aastani, mil suri bändi solist Bill Haley.
Bändi eelkäija oli 1949. aastal loodud Bill Haley and the Saddlemen.
Nende kuulsaim lugu on 1954. aasta "Rock Around the Clock".
Parmlased

Parmlased ("Tabanidae") on sugukond kärbselisi, kus on peaaegu 3000 eri liiki üle kogu maailma. Eestist on leitud rohkem kui 30 liiki parme. 
Kehaehitus.
Parmud on keskmise suurusega või suured (kehapikkus 7–26 millimeetrit). Väliselt meenutavad nad suurepealisi jässaka kehaga kärbseid. Iseloomulikud on suured eredavärvilised silmad. 
Eluviis.
Parmud tegutsevad ainult päeval. Nad on aktiivsed maikuu lõpust kuni septembri keskpaigani. Eriti rohkesti on neid juuni teisel ja juuli esimesel poolel.
Parmude sigarisarnase kujuga vastsed elavad vees, enamasti põhjamutta kaevunult. Mõne liigi vastsed võivad ka veepinnal ujuda. Suurema osa liikide vastsed toituvad väiksematest organismidest, vaid kibunate vastsed on täiesti taimtoidulised. Nukkumiseks ronivad täiskasvanud vastsed kuivale, mõnikord lähevad nad veekogust üsna kaugele. Elutsükli pikkus on 1 kuni 3 aastat.
Parmude ohtlikkus.
Paljude parmuliikide emased on tuntud agressiivsete vereimejatena, kelle pisted on väga valusad ja nad võivad rünnata kõikvõimalikke loomi roomajatest imetajateni. Ka inimest rünnatakse väga sageli. Kõige suuremad parmuliigid, näiteks veiseparm ("Tabanus bovis"), inimesi ei ründa. Isased parmud toituvad ainuüksi taimemahladest. Parmude sülg on küllalt mürgine, massilise esinemise korral võivad nad ohvrit tugevasti kurnata. Kuna parmud võivad verd imeda ka mõne päeva vanustelt korjustelt, võib juhtuda, et nad kannavad edasi igasuguseid haigusi. 
Lisaks tavalistele parmudele ("Tabanus") kuuluvad siia sugukonda veel ka kibunad ("Chrysops"), kes on kirjude tiibade ja ereroheliste silmadega väga valusalt hammustavad putukad, ning sõgelased ("Chrysozona"), kes on väikesed hallikirjude tiibadega väga tavalised parmud, keda rahvasuus ka tohmuseks, pimeloomaks või lätlasteks kutsutakse.
Sinusoid

Sinusoid on siinusfunktsiooni graafik, laineline lõputu kõverjoon.
Matemaatiline definitsioon.
Lihtsaimal kujul on sinusoid ajafunktsioonina ("t") kirja pandav:
 formula_1
kus:
Näited.
Ilma edasiliikumiseta pöörlemisel joonistab ratta mis tahes punkt ruumis ringjoone, ajas sinusoidi. (Liikumise suund on näidatud alumisel joonisel)
Maa pöörlemisest ja ümber Päikese tiirlemisest tulenevalt on päeva pikkuse muutus aastas kirjeldatav sinusoidiga. Öö pikkus muutub vastasfaasis.
Botkyrka vald

Botkyrka vald on teise järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis Södermanlandi maakonnas. Vald asub Stockholmist edelas, valla keskus asub Tumbas.
Valla elanike arv kasvab. 2009. aasta seisuga elas vallas 80 055 inimest ja 31. detsembri 2010 seisuga 82 608 elanikku. Valla pindala on 194,8 km².
Suurim vaatamisväärsus on 1176. aastal ehitatud Botkyrka kirik, mille järgi vald on nime saanud. Kirik omakorda on nime saanud 12. sajandil elanud kristliku misjonäri püha Botvidi järgi. Püha Botvid on kujutatud ka Botkyrka vapil, kus ta hoiab ühes käes kirvest ja teises kala, sest legendi järgi mõrvati ta kirvega kalapüügi ajal.
Botkyrka vallaga liideti 1971 Grödinge vald ja 1974 loode pool olev väiksem Salemi vald. Viimane eraldati 1984 uuesti omaette vallaks.
Valla osad on Fittja, Alby, Hallunda, Norsborg, Eriksberg, Tumba, Tullinge ja Vårsta.
Valla põhja- ja idaosa kuuluvad Stockholmi linnastusse. Valla lõunaosa on peamiselt põllumajanduslik.
Botkyrka kuulub Stockholmi ühistranspordisüsteemi. Stockholmi metrool on vallas neli peatust ja linnalähirongidel kaks peatust. Valda ulatub tihe linnaliinibusside võrk. Tullinges on väike lennuväli.
Kohalikku nädalalehte Mitt i Botkyrka antakse tasuta kõigile valla elanikele.
51,41% elanikest on pärit välisriikidest. See on Rootsi valdade seas suurim osakaal. Fittjas on 64,5% elanikest teise põlvkonna immigrandid ja 25,7% elanikest on teise riigi kodakondsusega. Seetõttu on Botkyrka vald väga mitmekultuuriline, mille märkideks on suur süüria õigeusu kirik ja ehitatav mošee.
Vallas on umbes 30 700 elamispinda, neist 20 000 mitmepere- ja 10 700 ühepereelamus.
Valla suurim tööandja on vald ise umbes 5800 töökohaga. Töötus vallas on 4,6%. Vallas on umbes 20 000 töökohta, millest järeldub, et enamik inimesi töötab väljaspool valda.
Valla elanikud valivad valdavalt sotsiaaldemokraate.
Helsingborg

Helsingborg (aastatel 1912–1971 Hälsingborg) on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis, Helsingborgi valla keskus. Asub Lõuna-Rootsis Sundi rannikul, selle kitsaimas kohas.
Ajalugu.
Linna mainib 1070. aasta paiku Adam Bremenist.
Taani loovutas linna Roskilde rahuga 1658. aastal Rootsile.
Helsingborg on suur sadamalinn. Linnal on parvlaevaühendus 4 km kaugusel asuva Helsingøriga.
Sport.
Jalgpalliklubi Helsingborgs IF mängib Rootsi kõrgliigas.
Gerd Kanter püstitas 2006. aastal Helsingborgis Eesti kettaheiterekordi 73,38 meetrit.
Haldusjaotus.
Linnas on 32 linnaosa.
Helsingborgi vald

Helsingborgi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis.
Praegune vald moodustati 1971. aastal, kui Helsingborgi linnaga ühendati neli ümbritsevat maaomavalitsust.
Sõpruslinnad.
Helsingborg on Pärnu sõprusvald.
Anatoli Serdjukov

Anatoli Serdjukov [anat'ooli serdjuk'off] või [serdjuk'oov] (Анатолий Эдуардович Сердюков; sündinud 8. jaanuaril 1960 Krasnodari krais Abinski rajoonis) on Venemaa poliitik ja ärimees, aastatel 2007–2012 Venemaa kaitseminister.
Haridustee.
Anatoli Serdjukov lõpetas 1984. aastal Leningradi nõukogude kaubanduse instituudi. 1984–1985 teenis ta Nõukogude armees, kus lõpetas ohvitseride kursused ja arvati kohe pärast nende lõpetamist erru. Aastal 2000 sai ta majandusteaduste kandidaadiks, kaitstes väitekirja teemal "Tarbijale suunatud ettevõtlusstruktuuride rajamise kontseptsioon ja süsteemne organiseerimine". Ta lõpetas 2001 Peterburi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 2006 sai ta majandusteaduste doktoriks, kaitstes väitekirja teemal "Tänapäeva Venemaa maksupoliitika väljatöötamine ja elluviimine". 2007. aastal lõpetas ta Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude kindralstaabi sõjalise akadeemia kursused.
Karjäär eraettevõtluses.
Enne poliitikasse siirdumist oli ta mööbliärimees, töötades Peterburi aktsiaseltsis Mebel-Market direktori asetäitjana (1993), turundusdirektorina (1993–1995) ja peadirektorina (1995–2000).
Karjäär Venemaa riigiteenistuses.
Alates 2000 töötas ta maksuametis, esialgu Venemaa maksuameti rajoonidevahelise inspektsiooni juhataja asetäitjana. Mais 2001 määrati ta VF maksuameti Peterburi valitsuse juhataja asetäitjaks, sama aasta novembris juba juhatajaks. Alates 2004. aasta veebruarist oli ta maksuameti Moskva osakonna juhataja, sama aasta 2. märtsil määrati ta Venemaa maksude ja lõivude ministri asetäitjaks ning 16. märtsil ministri kohusetäitjaks.
27. juulil 2004 määrati ta Venemaa maksuameti juhiks ja töötas sellel kohal 15. veebruarini 2007.
15. veebruaril 2007 määrati Anatoli Serdjukov Venemaa kaitseministriks Mihhail Fradkovi valitsuses. Jätkas kaitseministrina septembris ametisse asunud Viktor Zubkovi valitsuses, 2008. aastal Vladimir Putini teises valitsuses ja 2012. aastal Dmitri Medvedevi esimeses valitsuses.
6. novembril 2012 vabastas president Vladimir Putin Serdjukovi ametist ja nimetas tema asemel uueks kaitseministriks Sergei Šoigu.
Isiklikku.
Ta on abielus Viktor Zubkovi tütre Juliaga. See on tal teine abielu. Serdjukovil on esimesest abielust poeg ja teisest kaks tütart.
Algfaas

Algfaas on harmoonilise võnkumise faas võnkumise alghetkel. Algfaasi tähistatakse harilikult kreeka tähega formula_1, ka formula_2, ja seda väljendatakse nurgaühikutes (kraadides, radiaanides).
Näiteks võrrandiga 
 formula_3,
kirjeldatava harmoonilise võnkumise algfaas on formula_1 (võrrandis on formula_5 võnkumise amplituud ja formula_6 ringsagedus).
Formaalselt võib algfaasist rääkida mis tahes võnkumise korral.
Exeter

Exeter on linn Edela-Inglismaal Devoni krahvkonnas. Asub Exe'i jõe suudmes. 
Ajalugu.
Exeteri ladinakeelne nimi oli Isca Dumnoniorum. See viitab asjaolule, et enne linna asutamist 50. aasta paiku oli Exeter keltide asula. Isca Dumnoniorum oli kõige edelapoolsem Vana-Rooma kindlus Inglismaal. Märkimisväärne osa linnamüürist on säilinud ka tänapäeval. Suurema osa linnamüüri säilinud osast on siiski lasknud ehitada Alfred Suur oma kuningriigi edela- ja lääneosa kaitseks viikingite eest. 
Linna ehitistest on tuntuim Exeteri katedraal, mis rajati 12. sajandi alguses. 
Exeteris asub Exeteri ülikool, mis on linna suuremaid tööandjaid.
Derbyshire

Derbyshire on krahvkond Kesk-Inglismaal.
Derbyshire'i jääb osa Peak Districti rahvuspargist.
Haldusjaotus.
Derbyshire jaguneb üheksaks omavalitsusüksuseks:
Koloonia tüüpi vangla

Koloonia tüüpi vangla on laialdaselt kasutusel olnud endise NSVL aladel. Vangla on üldreeglina jagatud elutsooniks ja töötsooniks. 
Elutsoonis paiknevad vangistusüksused, mis koosnevad kas üksnes hoonest või hoonest ja sellega kaasnevast piirdega siseõuest. Kinnipeetavatel on äratusest kuni öörahuni võimaldatud vaba liikumine kas kogu elutsooni ulatuses või siis vastava hoone ja siseõue ulatuses. Hoones on toad vooditega mõnest kuni mitmekümnele kinnipeetavale.
Töötsoonis on reeglina erinevate ettevõtete allüksused, kus kinnipeetavad ühes või mitmes vahetuses töötavad.
Koloonia tüüpi vanglas on reeglina ka isolaator, mis kujutab endast kambritega vangistusüksust, kuhu paigutatakse kinnipeetavad, keda on karistatud kartserikaristusega, või kinnipeetavad, kes on ohuks kaaskinnipeetavatele.
Kõdukärblased

Kõdukärblased ("Drosophilidae") on mõne millimeetri pikkuste, väliselt üsna ilmetute kärbeste sugukond. 
Maailmas on neid umbes 3000 liiki. Eestis elab umbes 30 liiki kõdukärblasi, ligikaudu pooled neist kuuluvad äädikakärbse ("Drosophila") perekonda.
Sellesse sugukonda kuulub väga tuntud perekond äädikakärbes ("Drosophila"). Äädikakärbeste vastsed elavad käärivas olluses – see on põhjus, miks hariliku äädikakärbse ("Drosophila melanogaster") valmikud sügiseti sageli suurte hulkadena elamutesse tungivad. 
Alates 1910. aastast on äädikakärbsed olnud geneetikute üks põhilisi uurimisobjekte. Nende abil on tehtud suuri edusamme pärilikkuse uurimisel. Äädikakärbse teeb geneetikute jaoks väga sobivaks uurimisobjektiks tema kiire areng, suur viljakus ja lihtne kasvatatavus. Laboris võtab kärbsepõlvkonna areng vaid paar nädalat aega, seetõttu selguvad katse tulemused kiiresti.
Äädikakärbsed on lühikese elueaga, kuid üsna viljakad. Täiskasvanud emane putukas elab paar nädalat ja võib päevas muneda 30–50 muna (kokku kuni 500). Munad munetakse vastsete arenemiseks sobivasse keskkonda, näiteks mädanevatele puuviljadele, samuti käärivate vedelike (näiteks kääriva mahla) lähedale. Munadest kooruvad vastsed ei toitu aga mitte puuviljast või vedelikest, vaid hoopis seal kasvavatest pärmseentest. See, kui kiiresti munast saab uus tiivuline valmik, sõltub eelkõige temperatuurist. Ühe liigi puhul on teada, et temperatuuril 25 °C kestab areng munast valmikuni 8–10 päeva, temperatuuril 17 °C aga peaaegu kaks korda kauem.
Athanasios (täpsustus)

Athanasios on mehenimi, mis on kristlikus nimeruumis saanud alguse Athanasios Suurest (Aleksandria piiskopi ehk patriarhina Athanasios I). 
Athanasiose nime all võivad tuntud ka mitmed teised inimesed:
Athanasios I

Athanasios I nime all on tuntud kaks kõrget kristlikku vaimulikku:
Warrington (tervikomavalitsus)

Warrington on tervikomavalitsus Inglismaal Cheshire'i krahvkonnas. 
Koosneb 18 vallast: Appleton, Birchwood, Burtonwood and Westbrook, Croft, Cuerdley, Culcheth and Glazebury, Grappenhall and Thelwall, Great Sankey, Hatton, Lymm, Penketh, Poulton-with-Fearnhead, Rixton-with-Glazebrook, Stockton Heath, Stretton, Walton, Winwick, Woolston.