tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hokilitter

Hokilitter ehk hokiketas on vulkaniseeritud kummist valmistatud must ketas, mida kasutatakse jäähokis mänguvahendina. 
Standardne hokilitter on must, 1 toll (2,54 cm) paks, 3-tollise (7,62 cm) läbimõõduga ja kaalub 6 untsi (170 grammi). Noortevõistlustel kasutatakse ka siniseid litreid, mille kaal on 4 untsi (113 grammi). Treeningutel kasutatakse löögi tugevuse harjutamiseks ka lillakaspunaseid litreid kaaluga 10 untsi ja teraslitreid kaaluga 2 naela (900 g). 
Hokilitriga mängitakse lisaks jäähokile veel kelguhokit ja allveehokit. Seevastu saalihokit, maahokit ja rulluisuhokit mängitakse palliga.
Rulluisuhokilitter on umbes sama suur kui standardne hokilitter, aga on valmistatud plastist ja sellepärast kergem. Nii nende ülemisel kui ka alumisel pinnal on väikesed ribid, mis vähendavad litri kontakti maaga, võimaldades paremat libisemist ja väiksemat hõõret. Sellega saab mängida ka puidul, asfaldil ja betoonil. Rulluisuhokilitter võib olla põhimõtteliselt ükskõik mis värvi, aga tavaliselt tehakse need eredat, kõige sagedamini punast värvi.
Hokimatši pealtvaatajad (nii kohapeal kui ka televisiooni kaudu mängu jälgijad) kurdavad sageli, et hokilitter on halvasti näha. Selle probleemi leevendamiseks leiutati 1996. aastal Foxtrax – litter, mille sisemuses on elektrooniline asukoha näitamise seadis, mille abil teleülekandes näidatakse litrit sinakalt hiilgavana. Litri söötmisel kuvatakse litrile komeedisaba. Kui litter liigub kiiremini kui 70 miili tunnis (113 km/h), kuvatakse komeedisaba punase värviga.
Laekvere vald

Laekvere vald oli vald Lääne-Virumaal.
Laekvere vallavanem oli Aarne Laas.
Asustus.
Vallas oli Laekvere alevik ja 18 küla (sulgudes elanike arv seisuga 20. aprill 2006): Alekvere (26), Arukse (27), Ilistvere (5), Kaasiksaare (37), Kellavere (8), Luusika (0), Moora (141), Muuga (276), Paasvere (209), Padu (49), Rahkla (172), Rajaküla (78), Rohu (68), Salutaguse (29), Sirevere (22), Sootaguse (2), Vassivere (36), Venevere (169).
Ajalugu.
Laekvere vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil. 2017. aastal ühines Laekvere vald Vinni vallaga.
Vana testament

Vana testament (ka Vana Testament, lühend VT) on kristliku piibli esimene osa, mis on kirjutatud enne Jeesuse sündimist.
Redaktsioonikriitilise uurimise võidukäik alates 20. saj. keskpaigast on muutnud arusaamu vana testamendi tekkimisest. Iraani aeg 5.–4. saj. e.m.a tähendab VT kirjanduse vormimise kõrgaega, millel on pikk järellugu hellenistlikul ajal 3.–1. saj. e.m.a. VT kirjanduse tekkimise raskuspunkt on tänapäeval kandunud Paabeli hajala (eksiili) eelselt ajalt hajala järgsele ajale.
Vana testamendi koosseis.
Protestantlik vana testament koosneb samadest raamatutest mis Tanah, kuid raamatute järjekord ja numeratsioon on teistsugused. Protestantide vanas testamendis on 39 raamatut, Tanahis aga moodustavad samad tekstid 24 raamatut. Asi on selles, et Tanahis arvatakse Saamueli raamatud üheks raamatuks, Kuningate raamatud üheks raamatuks ja Ajaraamatud üheks raamatuks, 12 väiksemat prohvetit on pandud kokku üheks raamatuks ning ka Esra ja Nehemja on liidetud üheks raamatuks.
Katoliku kirik, õigeusu kirik ja vanad oriendikirikud arvavad vana testamendi koosseisu täiendavaid raamatuid, mida nad nimetavad deuterokanoonilisteks raamatuteks. Protestandid arvavad need raamatud kaanonist välja, pidades neid apokrüüfideks. Need raamatud põhinevad Septuagintal, heebrea piibli tõlkel kreeka keelde, mis oli varakristlaste seas laialt käibel ja mida uues testamendis isegi tsiteeritakse.
Vana testamendi keel.
Vana testament on kirjutatud heebrea keeles, üksikud osad (Jr 10:11; Es 4:8–6:18, 7:12,26; Tn 2:4–7:28) on kirjutatud aramea keeles. Heebrea keel oli Palestiinas vanal ajal laialdaselt kasutusel, hiljem asendus see pikkamisi aramea keelega. Jeesuse eluajal oligi aramea keel igapäevaseks kõnekeeleks, tõenäoliselt ka Jeesuse emakeeleks.
Vana testamendi ajaloolisus.
Vana testament on tähtis ajalooallikas Vana-Idamaade kultuuride ajaloo- ja keeleteadlastele.
Mitmed arheoloogid väidavad, et paljud vana testamendi jutustused, sealhulgas tähtsad kroonikad Aabrahami, Moosese, Saalomoni ja teiste kohta, on tegelikult koostatud kirjutajate poolt alles 7. sajandil eKr, et õigustada monoteistlikku usku Jahvesse.
Arheoloogid pole naabermaadest Egiptusest ja Assüüriast, kus on palju kirjalikke allikaid, mingeid kirjutisi piibli jutustustest ega selle peategelastest, mis pärineksid ajast enne 650 eKr. Teised arheoloogid on leidnud tõendeid, mis kinnitavad piibli jutustusi, kuigi puuduvad kirjutised, mis juutide lugusid otseselt ümber jutustaksid.
Väljend "vana testament".
Väljend "vana testament" on tõlge ladinakeelsest väljendist "Vetus Testamentum", mis omakorda on tõlge kreeka väljendist "hē Palaia Diathēkē" 'vana leping (testament)'. Kristlased nimetavad nende raamatute kogumit vanaks testamendiks, sest nad usuvad Heebrea kirja põhjal, et alates Jeesuse Kristuse tulemisest kehtib Jumala ja inimkonna vahel uus leping.
Judaistid ei tunnista uut testamenti ega Tanahi nimetamist vanaks testamendiks, kuigi paljud neist peavad Jeesust ajalooliseks isikuks ning isegi ühe tanna õpilaseks.
Toora

Toora (heebrea: תורה "tora" 'õpetus') on viie Moosese raamatu koondnimetus (vrd pentateuh). Judaismi kanoonilise kirjavara alusteos, usuõpetuse pärimuslikkuse seaduse lähtealus. (Ülekantult kogu Vana Testament, ka kogu juudi usuline kirjavara, nn Seaduse raamatud).
Toora raamatud.
"Septuaginta" (LXX) on vana testamendi tõlge kreeka keelde diasporaa (hajala) juutidele. Toora tõlgiti 3. sajandil Egiptuses, ülejäänud tekstid lisandusid hiljem.
Pentateuh

Pentateuh (ka "pentateuk" 'viie kirjakeeriku raamat'; kr "pentateuchos") ehk viisraamat ehk Toora on piibli esimese viie Moosese raamatu kreekakeelne koondnimetus.
Richard Simon (1638–1712) jõudis oma raamatus "Histoire critique du Vieux Testament" ("Vana Testamendi ajalooline kriitika") ja Baruch Spinoza (1632–1677) väitis oma teoses "Tractatus Theologico-Politicus" ("Teoloogilis-poliitiline traktaat"), et Moosese raamatud ei ole Moosese kirjutatud. Moosese raamatutes leiduvad vastuolud kronoloogias, kordused jms kõnelevad Spinoza meelest selle vastu, et raamatul on olnud üks autor. Tänapäeval endastmõistetavaks peetud seisukohad ei olnud aga endastmõistetavad 17. sajandil. 1678. aastal hävitas Pariisi timukas Prantsusmaa kardinali käsul avalikult Simoni "Vana Testamendi ajaloolise kriitika" ning 1656. aastal heideti Spinoza "ketserlike seisukohtade" avaldamise pärast juudi kogudusest välja. Kuid oma töödega panid Simon ja Spinoza ise seda teadmata aluse Piibli kirjanduskriitikale, mis on siiani teadusliku piibliuurimise oluline osa.
Rakke vald

Rakke vald oli vald Lääne-Virumaal.
Vald tekkis oma praegusel kujul 8. augustil 1945 Rakke külanõukoguna. Vallaks nimetati ta 9. aprillil 1992.
Rakke viimane vallavanem oli Andrus Blok.
Asustus.
Vallas oli üks alevik ja 30 küla.
Alevikud.
Rakke
Külad.
Ao – Edru – Emumäe – Jäätma – Kaavere – Kadiküla – Kamariku – Kellamäe – Kitsemetsa – Koila – Koluvere – Kõpsta – Lahu – Lammasküla – Lasinurme – Liigvalla – Mõisamaa – Mäiste – Nõmmküla – Olju – Padaküla – Piibe – Räitsvere – Salla – Sootaguse – Suure-Rakke – Tammiku – Villakvere – Väike-Rakke – Väike-Tammiku
Loodus.
Vald paiknes Endla looduskaitseala kirdepiiril ja Pandivere kõrgustiku lõunaserval, seal asub ka Emumägi (166,5 m).
Rakke raudteejaamast umbes poolteist kilomeetrit kagu pool asub pika seljandiku kõrgeimas osas (132,9 m) Rakke linnamägi vaatetorniga (endine suusahüppetorn). Linnamäest põhja poole jätkub järskude orgude ja ümmarguste kuplitega seljandik – Rakke mäed. Voortest on kõrgeim ja silmapaistvaim Edru voor (133 m, suhteline kõrgus 40 m) Rakkest lõuna pool.
Ajalugu.
Rakke vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.
2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus haldusreformi käigus liita Rakke valla Väike-Maarja vallaga. Rakke Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtliku liitumisega ning vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Rakvere vald (1991)

Rakvere vald oli haldusüksus Lääne-Virumaal. Ta piirnes Haljala, Sõmeru, Vinni, Tamsalu ja Kadrina valla ning Rakvere linnaga.
Valla pindala oli 127,7 km². Elanikke oli 1.01.2010 seisuga 2228.
Vallamaja asus Rakvere linnas aadressil Vallikraavi 8.
Vallas ilmus ajaleht Valla Sõnumid.
Rakvere vallavanem oli Aivar Aruja.
2017. aastal ühinesid Rakvere vald ja Sõmeru vald uueks Rakvere vallaks.
Asustus.
Rakvere vallas oli Lepna alevik ja 19 küla.
Külad.
Arkna, Eesküla, Järni, Karitsa, Karivärava, Karunga, Kloodi, Kullaaru, Kõrgemäe, Lasila, Levala, Mädapea, Paatna, Päide, Taaravainu, Tobia, Tõrma, Tõrremäe, Veltsi.
Sõprussidemed.
Koostööleping Sandvikeni vallaga Rootsis sõlmiti 14. detsembril 1998.
Sõprus- ja koostööleping Tērvete vallaga Lätis sõlmiti 15. novembril 2002.
Wilken von Endorp

Wilken von Endorp (ka "Wilhelm von Nindorf", "Willeken von Schurborg", "Villikn de Endorp") (surnud 26. märtsil 1287), ja Liivimaa ordumeister 1281–1287. 
Endorp pärines Bremeni peapiiskopkonnast Nindorfist. Tema suguvõsa kuulus ministeriaalide hulka.
Sõdis korduvalt leedulaste, semgalite ja žemaitidega. Wilken von Endorp andis 1283. aastal Viljandile linnaõigused ning tema valitsusajal ehitas Liivi ordu Valmiera, Burtnieki ja Trikāta linnused. 
Wilken von Endorp langes 1287 lahingus semgalite vastu (Garoze lahing - lahing Garoze jõel Emburga juures).
Rägavere vald

Rägavere vald oli vald Lääne-Virumaa idaosas.
Vald piirnes läänes ja lõunas Vinni, põhjas Viru-Nigula ja Sõmeru ning idas Sonda vallaga. Valla keskus on Ulvi (17 km Rakverest). Rägavere vallavanem on alates 2012. aastast Virgo Koppel.
Ajalugu.
Esimesed teated Rägavere vallast pärinevad Liivi sõja aegsest perioodist, 1540. aastast, kui Mõdriku pärusmõisast eraldus Rägavere (Raygafer, Raggafer). Rägavere valla tekke alguseks võib pidada aastat 1856, mil laiendati talupoegade õigusi ning sai võimalikuks talude päriseks ostmine. Vald jälgis koormiste täitmist, talupoegade omavahelisi riiuprobleeme ja lahendas varanõude asju.
Rägavere valla elanike põllumajandussaadustele avas Tallinna ja Peterburi turu 1870. aastal valminud Tallinna–Peterburi raudtee. 1870. aastal hakkas tööle ka Põlula mõisa piiritusetehas, mille toodang müüdi Venemaale. Põlulas töötasid veel poti- ja telliskivivabrik, Põlula jõel oli kolm vesiveskit, ketrusvabrik ja lauatehas. Vallas oli üheksa kooli: Milla, Randlepa, Vetiku, Rägavere, Mõdriku, Kantküla, Võlumäe, Kuivajõe ja Vaeküla. Põlulas avati uus kool 1922. aastal.
Rägavere valla haldusala suurenes uute vallaseadustega aastal 1938, mil Rägavere külge liideti Pada valla Urtja, Haansalu, Aarla ja Kabala küla. 13. septembril 1945 jagati Rägavere vald Kabala, Põlula ja Rägavere külanõukoguks. 1950. aastal moodustati Eesti territooriumil maakondade asemele rajoonid. Rakvere rajooni jäid Rägavere ja Põlula külanõukogu, Kabala külanõukogu liideti Kiviõli rajooniga. 1954. aastal toimus järjekordne haldusreform ning osa Rakvere rajooni kuulunud Rägavere külanõukogu maid liideti Kaarli külanõukoguga. 
24. jaanuaril 1959 kaotati suur osa rajoonidest ning muutusid ka külanõukogude piirid. Kabala külanõukogu liideti Rägavere külanõukoguga. Võrreldes 1923. aastaga oli Rägavere külanõukogu haldusala märgatavalt vähenenud sellega, et Vaeküla, Vetiku ja Rägavere olid liidetud Sõmeru külanõukoguga. Muutusid ka külanõukogude nimed. 1977. aastal kuulusid Rägavere külanõukogu haldusalasse Aasuvälja, Kantküla, Kõrma, Lavi, Miila, Mõedaka, Männikvälja, Nurkse, Nõmmise, Põlula, Uljaste, Ulvi ja Viru-Kabala küla.
Vallad taastati pärast Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal. 1992. aastal sai vald omavalitsusliku staatuse. 2017. aastal ühines Rägavere vald Vinni vallaga.
Asustus.
Vallas olid järgmised külad: Aarla, Aasuvälja, Kantküla, Kõrma, Lavi, Miila, Mõedaka, Männikvälja, Nurkse, Nõmmise, Põlula, Sae, Uljaste, Ulvi ja Viru-Kabala. Suurim asula on Ulvi (302 elanikku).
Tähtsad asutused ja paigad.
Rägavere valla territooriumil asuvad järgmised haridus- ja kultuuriasutused: Põlula kool, Ulvi lasteaed, Ulvi hooldekodu, Ulvi raamatukogu ja Ulvi klubi. Rägavere vallavalitsus asub Ulvi külas. Vallas asub ka Mõedaku spordibaas, kus on võimalik tegeleda matkamise, metsajooksu, kepikõnni ja jalgrattasõiduga ning talvel suusatamis, kelgutamise, lumelauasõidu ja mäesuusatamisega.
Looduskaunitest paikadest asuvad Rägavere vallas Võlumägi, Lavi ohvriallikas, Põlula püha mänd, Männikvälja mõhnastik, Mõdriku-Paasvere oosistik, Nurkse linnamägi ja Saueaugu linnamägi.
Saksi vald

Saksi vald oli vald Lääne-Virumaal. Vallal oli ühine piir Tapa linna, Kadrina valla, Tamsalu valla ja Järvamaaga.
Vallas asus 14 küla: Moe, Saiakopli, Nõmmküla, Piilu, Karkuse, Näo, Vahakulmu, Kiku, Pariisi, Saksi, Imastu, Loksu, Lokuta, Salda.
Ajalugu.
Saksi vald kujunes välja 1938. aastaks, kuid 1938. aasta haldusreformi ja maakondade piiride muutmise tagajärjel vald tükeldati ning eri osad liideti Undla, Assamalla ja Ambla vallaga. 
1944. aastal moodustati taas Saksi vald ning 1949. aastal struktureeriti see ümber Saksi külanõukoguks endistes piirides. Saksi külanõukogu tegutses kuni 1982. aastani, mil külanõukogude ühendamise käigus Saksi külanõukogu kaotati. 
Pärast taasiseseisvumist kinnitati Saksi valla staatus 1. aprillil 1991, seejärel aga likvideeriti vald 1. novembril 1992. 11. märtsil 1993 otsustas Riigikogu eraldada Kadrina vallast Saksi valla. Saksi vald taastati 1. septembril 1993.
Valla liitumine ja likvideerumine.
2005. aastal liitus enamik vallast koos Tapa linna ja Lehtse vallaga uueks, Tapa vallaks, välja arvatud Kiku, Pariisi ja Salda küla, mis liitusid Kadrina vallaga.
Koigi valla vapp

Koigi valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Koigi valla vapp.
Vapp on kinnitati 12. mail 1995.
Vapi kirjeldus.
Vapikilp on pikuti poolitatud, vasak pool on kuldne, parem roheline. Vapi keskel asub nelja astme ja noolekujulise tuulelipuga müüritud astmikfrontoon, mille pooled on alusväljadega võrreldes vastandvärvi (vasak pool roheline ja parem kuldne). Vapi vasakul väljal on veel roheline kuusk ja paremal väljal kuldne viljapea.
Põhjendus.
Tuulelipuga astmikfrontoon meenutab paikkonna üht silmapaistvamat ehitist – Koigi meiereihoonet. Meiereiga seonduvad kohalikele inimestele karjandus, piimandus ja ühistegevus. Tuulelipp sümboliseerib progressi. Viljapea ja kuldne kilbipool viitavad põllundusele kui teisele elanike põhilisele elatusallikale. Kuusk ja roheline kilpipool osutavad valla maa-alal asuvatele metsadele ja nendega seotud majandustegevusele.
Vapi kasutamise kord.
Valla vappi kasutati:
Valla vapi või sellega äravahetamiseni sarnaste kujutiste kasutamine tööstustoodete kujundamisel oli keelatud.
Sõmeru vald

Sõmeru vald oli vald Lääne-Virumaal.
2017. aastal ühinesid Rakvere vald ja Sõmeru vald uueks Rakvere vallaks.
Sõmeru vallavanem oli Peep Vassiljev.
Asustus.
Vallas oli Sõmeru, Näpi ja Uhtna alevikud ning 28 küla: Aluvere, Andja, Aresi, Jäätma, Kaarli, Katela, Katku, Kohala, Kohala-Eesküla, Koovälja, Muru, Nurme, Papiaru, Rahkla, Raudlepa, Raudvere, Roodevälja, Rägavere, Sooaluse, Sämi, Sämi-Tagaküla, Toomla, Ubja, Ussimäe, Vaeküla, Varudi-Altküla, Varudi-Vanaküla, Võhma.
Ajalugu.
Enamiku praeguse Sõmeru valla territooriumil asuvate külade ajalugu ulatub muinasaega.
1241. aastal koostatud “Taani hindamisraamatus” on nimetatud Aluvere ("Alouerae"), Andja ("Adnjias"), Kohala ("Tolks"), Rägavere ("Rakkeura"e), Sõmeru ("Someruerae"), Sämi ("Semis"), Ubja ("Ubias"), Uhtna ("Octinus"), Vaeküla ("Wayküll"), Võhma ("Vemais"), Varudi ("Waradas") külasid.Varudi küla oli oma 45 adramaaga üks suurematest küladest Põhja-Eestis.
Sõmeru valla maadel ei olnud oma kihelkonnakirikut, külad jagunesid kolme kirikukihelkonna – Viru-Nigula, Viru-Jaagupi, Rakvere kihelkonna vahel.
1890. aastal moodustati ühendatud vallakohtu ringkonnad ja 14. oktoobril 1891 moodustati endise Eestimaa kubermangu Rakvere (Viru) kreisi maadest ja täiendavalt Sõmeru vallast ("Neu-Sommerhusen"), Kaarli vallast ("Alt-Sommerhusen"), Arkna vallast (Arknal), Kohala vallast, Uhtna vallast ühendvald, mis kandis sama nime kui asutatud vallakohtu ringkond: “"Sommerhusen"” – Sõmeru vald, mida algusaastatel nimetati ka Kaarli vallaks. “Sõmeru” ja “Kaarli” valla nime kasutati paralleelselt ka hilisemal ajal. Eestimaa kubermangu Talurahva asjade Komissari Rakvere jaoskonna korraldusel kuulutati valla moodustamist Eestimaa Kubermangu Teatajas nr 3 16. jaanuaril 1892. Tolleaegne vallamaja asus Koovälja külas Kohala tee ääres.
Aastatel 1938–1939 viidi Eestis läbi ulatuslik valdade haldusterritoriaalne reform, mille tulemusel vähenes valdade arv neljandiku võrra.
1945. aastal moodustati külanõukogud, Kaarli Küla Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee alustas tegevust 2. oktoobril 1945, olles esialgu kuni 1950. aastani koos Uhtna ja Kohala külanõukoguga veel Sõmeru valla alluvuses, ajani, mil likvideeriti maakonnad ja vallad ning moodustati rajoonid. 1. oktoobrist 1950 läks Kaarli külanõukogu Rakvere Rajooni TSN TK alluvusse.
Kaarli vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil. Sama aasta 30. aprillil nimetati vald ümber Sõmeru vallaks.
Tamsalu vald

Tamsalu vald oli vald Lääne-Virumaal. Pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisi tekkis olemasoleva Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisel uus Tapa vald.
Vald piirnes läänes Ambla, loodes Tapa, põhjas Rakvere, kirdes Vinni, idas Väike-Maarja ja lõunas Järva-Jaani vallaga.
Tamsalu viimane vallavanem oli Riho Tell.
Asustus.
Vallas oli üks vallasisene linn (Tamsalu), üks alevik (Sääse) ja 30 küla:
Aavere,
Alupere, 
Araski, 
Assamalla, 
Järsi, 
Järvajõe, 
Kadapiku, 
Kaeva, 
Kerguta, 
Koiduküla, 
Koplitaguse, 
Kuie, 
Kullenga, 
Kursi,
Lemmküla, 
Loksa,
Metskaevu, 
Naistevälja, 
Piisupi, 
Porkuni, 
Põdrangu, 
Sauvälja, 
Savalduma,
Türje, 
Uudeküla,
Vadiküla, 
Vajangu,
Vistla, 
Võhmetu, 
Võhmuta.
Vihula vald

Vihula vald oli vald Lääne-Virumaal.
Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Haljala vallaga.
Vihula vallavanem oli Annes Naan.
Asustus.
Vallas oli Võsu alevik ja 52 küla, neist suuremad Käsmu, Palmse, Võsupere, Vergi, Vihula ja Annikvere.
Teised külad: Aasumetsa, Adaka, Altja, Andi, Eisma, Eru, Haili, Ilumäe, Joandu, Kakuvälja, Karepa, Karula, Kiva, Koljaku, Koolimäe, Korjuse, Kosta, Lahe, Lauli, Lobi, Metsanurga, Metsiku, Muike, Mustoja, Natturi, Noonu, Oandu, Paasi, Pajuveski, Pedassaare, Pihlaspea, Rutja, Sagadi, Sakussaare, Salatse, Tepelvälja, Tidriku, Tiigi, Toolse, Tõugu, Uusküla, Vainupea, Vatku, Vila, Villandi ja Võhma.
Loodus.
Vihula vallas asus Eesti põhjapoolseim saar Vaindloo saar koos Vaindloo tuletorniga. See on kivine ja madal saar Soome lahes. Suurem osa valla territooriumist jäi Lahemaa rahvuspargi aladele. Lisaks oli vallas veel ka Selja maastikukaitseala Selja jõe oru ning Toolse maastikukaitseala Mandri-Eesti ainsa soostunud tammiku kaitseks.
Ajalugu.
Vihula vald moodustati 1991. aasta 12. detsembril.
Viru-Nigula vald (1991)

Viru-Nigula vald oli vald Lääne-Virumaal.
Viru-Nigula vallavanem oli Ervins Veitsurs.
2017. aastal ühines Viru-Nigula vald uue Viru-Nigula vallaga.
Asustus.
Alevik.
Viru-Nigula
Külad.
Aasukalda – Iila – Kabeli – Kaliküla – Kanguristi – Kiviküla – Koila – Kunda küla – Kurna – Kutsala – Kuura – Letipea – Linnuse – Mahu – Malla – Marinu – Metsavälja – Nugeri – Ojaküla – Paasküla – Pada – Pada-Aruküla – Pikaristi – Pärna – Samma – Selja – Siberi – Simunamäe – Toomika – Tüükri – Unukse – Varudi – Vasta – Villavere – Võrkla
Väike-Maarja vald

Väike-Maarja vald on omavalitsus Lääne-Virumaal.
Vald moodustati 2005. aasta oktoobris, kui Avanduse vald ja toonane Väike-Maarja vald ühinesid uueks, Väike-Maarja vallaks. 2017. aasta haldusreformi käigus sundliideti vallaga Rakke vald.
Väike-Maarja vallavanem on Indrek Kesküla.
Asustus.
Alevikud.
Väike-Maarja – Simuna – Rakke
Külad.
Aavere – Aburi – Ao – Avanduse – Avispea – Ebavere – Edru – Eipri – Emumäe – Hirla – Imukvere – Jäätma – Kaavere – Kadiküla – Kamariku – Kellamäe – Kiltsi – Kitsemetsa – Koila – Koluvere – Koonu – Kurtna – Kõpsta – Kännuküla – Kärsa – Käru – Lahu – Lammasküla – Lasinurme – Liigvalla – Liivaküla – Mõisamaa – Mäiste – Määri – Müüriku – Nadalama – Nõmme – Nõmmküla – Olju – Orguse – Padaküla – Pandivere – Piibe – Pikevere – Pudivere – Raeküla – Raigu – Rastla – Räitsvere – Salla – Sandimetsa – Sootaguse – Suure-Rakke – Tammiku – Triigi – Uuemõisa – Vao – Varangu – Villakvere – Vorsti – Võivere – Väike-Rakke – Väike-Tammiku – Äntu – Ärina
Sümboolika.
Avanduse ja Väike-Maarja valla ühinemisel jäi kasutusele 1. veebruaril 1995 kinnitatud Väike-Maarja valla sümboolika.
Vapi kujund – veetilk sinisel taustal – sümboliseerib puhast vett ning Väike-Maarja erilist seotust põhjavee- ja loodushoiuga.
Valla lipu kujundiks on veetilk sinisel taustal, mis sümboliseerib puhast vett ning Väike-Maarja erilist seotust põhjavee- ja loodushoiuga.
Eesti riigiametite loend

Eesti riigiametid on Eestis Eesti Vabariigi ministeeriumist madalama staatusega riiklikud keskasutused.
Eesti Vabariigi riigiametid on järgmised:
Eesti NSV riiklikud ametid.
Eesti taasiseseisvumisprotsessis, üleminekuperioodil (1990–1992) moodustati Eesti NSV Valitsuse määrusega nr. 10 (16. jaanuarist 1990. aastal) järgmised Eesti NSV riiklikud ametid:
Vasknarva ordulinnus

Vasknarva ordulinnus oli linnus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasknarva külas. Ordulinnus asus Peipsi järve kohal Narva jõe läänekaldal, Vtroja (Trooja) oja Narva jõkke suubumise vastas.
Vasknarva linnus (saksa keeles "Neuschloss;" alamsaksa "Nyslot", "Nieslot;" rootsi "Nyslott;" vene "Сыренец" ehk Sirenets) oli Liivi ordu Vasknarva foogtkonna keskus ja foogti residents. 
Ajalugu.
Linnuse rajas 1349. aastal Liivi ordu meister Goswin von Herike, et kontrollida Peipsi järve ja Narva jõe veeteid, kuid pihkvalased hävitasid selle samal aastal toimunud sõjakäigu ajal.
1427–1442 aastal ehitas Liivi ordu linnuse endisele kohale uuesti üles. Linnust kutsuti nimega Vastne-Narva, alamsaksa keeles "Nyslot". Linnusehoone oli ehitatud paekivist ning seinte paksus oli 2,6–3,6 meetrit. Arvatavasti oli majalinnus omakorda ümbritsetud ringmüüriga. Elamiseks ettenähtud kolmekorruseline majalinnus pindalaga 345 m² oli suurte akende ja müürisiseste treppidega hoone, mis olevat olnud 12 meetrit kõrge, 23 meetrit pikk ja 15 meetrit lai. 
Vasknarva foogtkonna keskusena oli linnus tähtis Vana-Liivimaa kaitsja. 
Laagerkastelli müüride ja ümartornide praeguseks säilinud jäänused pärinevad tõenäoliselt 15. sajandi II veerandist. Need on juba selgelt kohandatud tulirelvadele. Tornid läbimõõduga 12–12,5 m asusid pikliku põhiplaaniga ringmüüri loode- ja kagunurgas, põhjamüüris asuvat väravat kaitses spetsiaalne väravahoone. Algne majalinnus jäi kagutorni lähedusse idamüüri äärde. 
1558. aasta 5. juulil, pärast Vene-Liivi sõja käigus toimunud Narva linna piiramist, vallutasid linnuse Vene väed. Linnus sai sõjas tugevasti kannatada, kuid see taastati 17. sajandi alguseks. 1581. aasta talvel saabus sõjakäigul Pontus De la Gardie oma väega üle külmunud Soome lahe, vallutas Vene tsaaririigi vägedelt Rakvere, Toolse, Narva ja Ivangorodi ning hõivas ka Vasknarva linnuse.
Linnust mainiti 18. mail 1595 sõlmitud Täyssinä rahulepingus, kui venelased loobusid kõigist õigustest mitme Eestimaa linnuse ja nende läänide peale. Juba sama sajandi lõpul pidi linnus aga olema kas hüljatud või purustatud, sest Põhjasõja ajal seda enam ei kasutatud.
Selle ümbrust uuriti põgusalt ka 2019. 2021. aastal teostati linnuses väljakaevamisi. Väljakaevamiste käigus tuli välja keldri- või soklikorrus ning kaldakindlustused. Seni olid avatud linnusevaremete kolme seina. Säilinud seinad on tegelikult vaid sisemise hoone seinad, mida ümbritses omakorda välismüür. Välitööde käigus sai kinnitust välismüüri olemasolu. Tulid välja ka müüri kolm torni, neljas on veel leidmata.
Eesti kõrgkoolide loend

Eesti kõrgkoolide loend loetleb Eesti endisi ja praegusi kõrgkoole.
Brainfuck

Brainfuck on programmeerimiskeel, mille lõi Urban Müller eesmärgiga kirjutada maailma kõige väiksem kompilaator. Loomulikult vajas selline kompilaator ka maailma väikseimat programmeerimiskeelt, milleks saigi Brainfuck.
Urban Mülleril õnnestus kirjutada Amiga OS 2.0-le kompilaator, mis oli vaid 200 baidi suurune. Brian Raiter kirjutas Linuxile kompilaatori, mis saavutas suuruse 171 baiti. Brainfucki kompilaatoreid ja interpretaatoreid on eri autorid kirjutanud paljudes keeltes. Eriti tasub ära märkida Brainfucki interpretaatoreid, mis on kirjutatud Brainfuckis. Eeskätt Daniel B. Cristofani kirjutatud imetilluke variant.
Süntaks.
Brainfuck on minimalistlik keel. Programmis on kesksel kohal üks globaalne viitmuutuja, mis programmi alguses viitab esimesele positsioonile suures baitide massiivis (võib olla näiteks 30 kilobaidi suurune), mis kõik on vaikimisi seatud väärtusele null. Keeles on kaheksa käsku, mis kõik koosnevad vaid ühest sümbolist:
Hello world.
Hello world programm Brainfuckis:
Brainfucki interpretaator.
Tegu on väga lihtsa C++ programmiga, mis näitab Brainfucki koodi väljundit seda kompileerimata.
using namespace std;
int main()
 unsigned char buffer[30000] = {0};
 char *ptr = "+++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++.";
 unsigned char *ptr2 = buffer;
 stack&lt;char *&gt; pos_stack;
 while(*ptr &amp;&amp; *ptr != EOF)
 if(*ptr == '+') ++*ptr2;
 if(*ptr == '-') --*ptr2;
 if(*ptr == '&gt;') ++ptr2;
 if(*ptr == '&lt;') --ptr2;
 if(*ptr == ',') *ptr2 = cin.get();
 if(*ptr == '.') cout « *ptr2;
 if(*ptr == '[') pos_stack.push(ptr + 1);
 if(*ptr == ']' &amp;&amp; *ptr2 != 0) ptr = pos_stack.top();
 else {
 if(*ptr == ']' &amp;&amp; *ptr2 == 0) pos_stack.pop();
 ptr++;
 fflush(stdin);
 return 0;
Aškenazi juudid

Aškenazi juudid ehk aškenazid (heebrea keeles אַשְׁכְּנָז kui ka יְהוּדֵי אַשְׁכְּנַז) on Kesk- ja Ida-Euroopa juudid, kes elasid/elavad Saksamaal, endise Austria-Ungari ja Poola-Leedu riigi aladel Poolas ning Venemaa keisririigi aladel Valgevenes, Ukrainas ja Leedus.
Praegusel ajal elavad aškenazi juudid (sealhulgas peamiselt holokaustis ellujäänute järeltulijad) põhiliselt Iisraelis, Ameerika Ühendriikides (eriti nn kirdeosariikides) ja Prantsusmaal. 
Aškenazi juutide traditsiooniline keel on olnud jidiš. Tänapäeval on nad valdavalt teistele keeltele üle läinud. 
Ajalugu.
Kõik juudid pärinevad Lähis-Idast, juudi rahvus kujunes vanas Mesopotaamias. Umbes 2500 aastat tagasi jagunesid nad kahte rühma, millest ühed suundusid Euroopasse ja Põhja-Aafrikasse ning teine rühm jäi Lähis-Idasse. Ajaliselt langeb see kokku Juudamaa ja Jeruusalemma vallutamisega 586. aastal eKr Babüloonia valitseja Nebukadnetsar II poolt.
Eri allikate põhjal moodustavad ligikaudu 75% maailma juutidest just aškenazi juudid. Tänapäeval on levinud ka ekslik arvamus, et aškenazi juudid pärinevad tegelikult hoopis kasaaridest. Kasaaride riik asus Volga alamjooksul ja Põhja-Kaukaasia põhjaosas ning sai 6.-9. sajandil tänu kaubitsemisele võimsaks. Kuid muutus liiga tülikaks teistele suurvõimudele ning 10. sajandil hävitasid Kiievi suurvürstid Kasaaria. Kasaarid olid võtnud vastu juudi usu ehk judaismi.
Esseenid

Esseenid, olid väike (mõni tuhat liiget) ja kinnine judaistlik usulahk Palestiinas 2. sajandil eKr – 1. sajandil pKr. 
Esseenid olid vastuolus Jeruusalemma preesterkonnaga, nad ei tunnustanud ohverdamist ega templiteenis­tusi. Neil oli dualistlik, valguse ja pimeduse vastandamisest lähtuv maailmakäsitus, maa­ilma lõppu ja messiat oodates elasid nad kõrbes range korra ja kombestikuga kinniste kloosterkogukondadena (Qumrān). 
Esseenide elukorraldus on tugevasti mõjutanud algkristlust.
Saduserid

Saduserid oli juudi preesterkonna aristokraatlik usulis-poliitiline rühmitus 2. sajandil eKr kuni 70 aastat pKr, mis sai alguse pärsia- või hellenismiajastul.
Nad nimetasid endid Saadoki järgi, kes oli oletatavasti ülempreester Taaveti ja Saalomoni päevil ning kelle suguvõsas ülempreestriamet sellest ajast alates pärandatavaks muutus (2 Sm 8:17; 1Kn 1:8; vrd Hs 40:46; 43:19; 44:15; 48:11).
Nad juhtisid templiteenistust (teenistus), tunnistasid järgimisväärseks vaid Toorat, eitasid hilisemat suulist pärimust ("Suulist Seadust"), ei uskunud igavest elu ega oodanud messiat.
Saduseride tegevus.
Saduserid olid eluliselt huvitatud poliitikast ja tugevalt mõjutatud hellenismi mõtteviisist.
See hoiak tegi neist variseride vastased (Ap 23:6jj). Makkabite ajal jäid saduserid varjule, kuid hiljem soosisid neid Johannes Hyrkanos, Aleksander Jannaios ja Aristobulos II. Jeesuse ajal oli neil rahva seas küll vähe mõju, kuid saduserid-preestrid moodustasid Suurkohtus ülempreestrile andunud fraktsiooni (Ap 5:17), seega oli nende käes tegelik poliitiline juhtimine.
See oli rikaste ja ülikute partei, mis ajas Jeesuse avaliku tegevuse ajal täiesti roomameelset (Rooma) poliitikat.
Võitluses Jeesuse vastu olid saduserid ja variserid ühte meelt (Mt 16:1, 6, 11j), kuigi erinevatel ajenditel. Variserid vihkasid Jeesust tema õpetuse ja tegevuse pärast, saduserid pidasid tema kõrvaldamist vajalikuks pigem poliitilistel põhjustel.
Saduseride õpetused.
Oma õpetuses tunnistasid nii saduserid kui variserid viit Moosese raamatut (Toora). Saduserid heitsid kõrvale suulise "isade pärimuse" (halaka) ehk variseridelt pärinevad Seaduse seletused ja ellurakendamise määrused. Nad ei hinnanud ka prohveteid kuigi kõrgelt. Seaduse üksikute sätete puhul olid nad seevastu veel nõudlikumad kui nende vastased.
Saduserid ja surnute ülestõusmine.
Ratsionalistidena eitasid saduserid surnute ülestõusmist (Mt 22:23, Mk 12:18; Lk 20:27, Ap 4:1j, 23:8)
ja elu pärast surma (vrd Lk 16:27jj), samuti inglite ning vaimude olemasolu (Ap 23:8).
Saduseride vastane Josephus nimetas neid fatalistideks.
Peamistes saduseridest kõnelevates allikates (Josephus, rabide kirjutised, UT) ollakse nende suhtes eitavalt meelestatud.
Sefaradi juudid

Sefaradi juudid on Hispaaniast ja Portugalist aastail 1492–1497 välja aetud ristimisest keeldunud juudid. Asusid ümber Põhja-Aafrikasse, Itaaliasse ja Osmanite riigi aladele. Nende peamiseks keskuseks sai Saloníki.
Hiljem on nad asunud peamiselt Serbiasse ja Bulgaariasse, vähem Süüriasse ja Palestiinasse.
Sefaradi juudid kõnelevad hispaania keelele lähedast ladiino keelt ehk espanjooli.
Enne Teist maailmasõda oli neid umbes 1,5 miljonit. Tänapäeval on neid Iisraeli juutide hulgas 19–26% (1,1–1,5 miljonit inimest).
Hassiidid

Hassiidid (heebrea keeles "hasidim" 'vagad', aramea keeles "chasidajja"; kreeka keeles "Asidaioi") on juudi religioosne liikumine.
Hassiidid antiikajal.
Hassiidid olid umbes 334 eKr – 152 eKr eksisteerinud juudi usuline rühmitus. Nad olid hellenismi ja rahva religioosse segunemise vastu, pöördusid Toora seaduse range täitmise poole ("tegid aia ümber seaduse"). Moosese seadusele lisasid nad kommentaarid ehk eestipäraselt käsuõpetuse. Jumala käskude täitmiseks koostati eeskirjakogu, mis kaitsesid seadust, kuid kes neid rikkus, ei olnud veel seadust rikkunud (Mk 7,13). Hassiidide järeltulijad on variserid ja Qumrani esseenid.
Talmud

Talmud (heebrea keeles תלמוד‎ 'õpetus', 'õppimine') on judaismi pärimuste kogu, mis koostati 2.–5. sajandil.
Talmud on kirjatundjate ehk rabide koostatud, toora juurde kuuluv pärimus. Selle koostamine jõudis lõpule 5. sajandi keskel. 
Talmudis on seletused ja juhised mitmesugusteks elulisteks olukordadeks, sealhulgas jumalateenistuse ja judaistlike pühade pidamiseks. See on "esivanemate pärimuse" kogumik, millele ka Uues Testamendis viidatakse.
Talmudi osad on "Mišna" ja "Gemara". On leitud Babüloonia talmud ja Jeruusalemma talmud.
Husqvarna

 
Husqvarna ("Husqvarna AB") on aia-, metsa- ja haljastustehnikat tootev Rootsi ettevõte, mis arenes välja Huskvarna relvatehasest. Firma kuulus aastatel 1977–2006 Electrolux Groupile.
Husqvarna on tootnud ka mootorrattaid.
Firma aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil.
Sünagoog

Sünagoog (kreeka keeles συναγωγή "synagogé", tuleb heebrea keelest בית כנסת "beit knesset" ja tähendab 'kogunemismaja') on judaistide pühakoda.
'Sünagoog' on kreeka sõna, mis tähendab kogunemiskohta. Sünagoog on koguduse elu keskus.
Esimene sünagoog asutati Paabeli hajalas (Ps 74:8 kus EPS 1999 a tõlge on kogudusekoda).
Pärast Jeruusalemma templi hävitamist keskendub jumalateenistuslik elu sünagoogides (spetsiaalses teenistusmajas) peetavatele kogunemistele. Sünagoogiteenistuse läbiviimiseks on vaja kümne mehe kohalolu. Sünagoogi vaimulikud on rabid.
Rabi

Rabi on juudi õpetaja üldnimetus.
Sõna tuleb heebrea keelest "rabbi" (minu õpetaja). Rabi on kirjatundja, kes tunneb Toorat ja Talmudi. On autoriteet õiguse küsimustes.
Õsõk-Köl

Õsõk-Köl (kirgiisi "Ысык-Көл") on väljavooluta järv Aasias Kõrgõzstanis Tian Shani mäestikus.
Õsõk-Köl on 182 km pikk ja 60 km lai. Järve pindala on 6236 km². See asub 1606 meetri kõrgusel merepinnast. Mahult (1738 km³) on see maailma 10. järv ja sügavuselt (668 m) maailma 5. järv. Õsõk-Köli keskmine sügavus on 279 m.
Järve kaldajoone pikkus on 688 km ja valgla pindala 15 844 km².
Õsõk-Köl on kergelt soolane (6‰) ega jäätu talvel, toitub lumesulamisveest.
Nõukogude Liidu päevil oli Õsõk-Köl (venekeelse nimega "Issõk-Kul") tuntud kuurortpiirkond. Järve kaldal oli hulgaliselt sanatooriume ja puhkekodusid.
1970. aastail introdutseeriti järve sevani lõhet, mis elas enne ainult Armeenias Sevani järves. Seetõttu on sevani lõhel head võimalused väljasuremisest pääseda.
Usund

Usund on laiemas mõttes religiooni sünonüüm.
Kitsamas mõttes on usund religioosne süsteem, mis on omane teatud rahvusele, kultuurile või sotsiaalsele rühmale.
Usundite liigitus.
Sõnu "religioon" ja "usund" kasutatakse ka religiooni (laiemas tähenduses) erinevate sotsiaalselt organiseeritud vormide kohta. Usundeid on liigitatud mitmeti. Jumalate arvu järgi eristatakse monoteistlikke ja polüteistlikke usundeid. Leviku järgi võib usundid jagada maailmausunditeks ja rahvususunditeks. Tüpoloogiliselt: maagilised või animistlikud usundid; prohvetlikud usundid (aabrahamlikud) või seadususundid (dharmalikud). Maailmareligioonidele on vastandatud ka primitiivseid religioone (vt rahvausund), aga tänapäeval püütakse sellistest hinnangulistest liigitustest hoiduda. Ükski neist liigitustest ei ole ammendav.
Eduard Tennmann on lähtuvalt majandusmudelist pakkunud liigenduse: 1. Kartususund, 2. Seadususund, 2 a. Ateism, 3. Panteism, 4. Kristlus.
Statistika.
Erinevate usundite tunnistajate arv 2007. aasta andmetel (kokku 6,6 miljardit):
Sefarad

Sefarad on Piiblis Obadja raamatu 20. salmis esinev tundmatu eksiilmaa, mida samastatakse Hispaaniaga või laiemalt Pürenee poolsaarega:
"Ja Iisraeli laste vangiviidud vägi, kes on kaananlaste seas Sareptani, ja Jeruusalemmast vangiviidud, kes on Sefaradis, pärivad Lõunamaa linnad."
Äänisjärv

Äänisjärv ehk Onega järv (varasemad eestikeelsed nimed "Oneega järv", "Onega"; vene "Онежское озеро", karjala "Oniegu", vepsa "Änine", soome "Ääninen", "Äänisjärvi") on mageveejärv Loode-Venemaal Karjala Vabariigi, Leningradi oblasti ja Vologda oblasti piiril. 
See on suuruselt Euroopa teine järv Laadoga järel, kui Kaspia merd mitte arvestada. Äänisjärv kuulub Atlandi ookeani Läänemere vesikonda.
Äänisjärv kujunes pärast viimase jääaja lõppu. Ta on jäänuk Balti jääpaisjärvest.
Põhjarannik on kaljune, seal on saari ja lahti, sh. Poventsa laht, samuti on seal suurimad sügavused, kuni 127 meetrit. Lõunarannik on madalam.
Äänisjärve suubub 58 jõge, millest suurimad on Šuja, Suna, Vodla ja Võtegra. Välja voolab ainsana Sviri jõgi. 
Äänisjärve läbib siseveetee Valgest merest Läänemerre (Valge mere – Läänemere kanal) ja Volga vesikonda (kanali kaudu Äänisjärve lõunakaldal ja edasi Valgjärveni).
Äänisjärves on Kiži saar, mis on tuntud oma 18. sajandil ehitatud puukirikute poolest.
Järve läänekaldal asub Karjala Vabariigi pealinn Petroskoi, idakalda kaljustel neemedel kuulsad Äänisjärve kaljujoonised.
Eha Rünne

Eha Rünne (sündinud 25. mai 1963 Viljandi) on Eesti kergejõustiklane (kettaheitja, kuulitõukaja).
Hariduskäik.
Õppis Tallinna 16. Keskkoolis, lõpetas 1982. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1989. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.
Isiklikud rekordid.
Välistingimustes:
Sisetingimustes:
Isiklikku.
Eha Rünne oli sportlasena 183 cm pikk ja kaalus 88 kg. Ta elab Meriväljal. Hobid on reisimine, teater ja filmid. Tema treener oli tema abikaasa Vello Palm.
Jane Salumäe

Jane Salumäe (sündinud 17. jaanuaril 1968 Tallinnas) on endine Eesti kergejõustiklane (maratonijooksja).
Tema treenerid on olnud Uno Källe ja Antonio Postigo. Kuulub klubisse Valencia Terra i Mar. 
Tema nimel on Eesti rekordid maratonis ja poolmaratonis.
Isiklikku.
Jane Salumäe on 169 cm pikk ja kaalub 53 kg. Ta elab Madridis (Hispaania) ja oli 2012. aastani abielus Hispaania jalgpallikoondise juures töötava füsioterapeudi Raúl Martínezega.
Tema hobid on keeled, sport, kokandus ja lugemine.
Bill Gates

Bill Gates [bill geits] (õieti William Henry Gates III; sündinud 28. oktoobril 1955) on USA ettevõtja ja filantroop, tarkvaraettevõtte Microsoft asutaja, ideoloogiline juht ja suuromanik. 
Gates asutas koos Paul Alleniga Microsofti ja töötas seal täiskohaga kuni 2008. aastani. Sellest ajast on ta Microsofti mittetäidesaatev esimees. 
22. novembril 2004 avaldati Suurbritannia ärilehe Financial Times ja audiitoriettevõtte PricewaterhouseCoopers küsitluse tulemused, mille järgi valiti Bill Gates kolmandat aastat järjest maailma kõige hinnatumaks ärijuhiks. 
Gates on tuntud ka filantroobina. Koos oma naisega on ta rajanud ülemaailmselt tegutseva heategevusliku organisatsiooni Bill ja Melinda Gatesi Fondi. Selle eesmärgiks on parandada tervishoidu ja vähendada äärmist vaesust maailmas ning lisaks võimaldada paremat juurdepääsu haridusele ja infotehnoloogiale Ameerika maailmajaos.
Maailma rikkaim inimene.
Tänu Microsofti edule sai Gatesist ettevõtte suuromanikuna 1995. aastal maailma rikkaim inimene.
Kui 13. märtsil 2005 avaldas majandusajakiri Forbes maailma kõige rikkamate inimeste iga-aastase edetabeli, siis hinnati seal Gatesi varanduse väärtuseks 46,6 miljardit USA dollarit ning ta oli Forbesi andmetel maailma rikkaim inimene 11. aastat järjest. 11. märtsil 2006 avaldatud edetabelis hinnati tema vara väärtuseks 666,4 miljardit Eesti krooni.
Juulis 2007 möödus temast rikkuselt mehhiklane Carlos Slim Helú, kuid 12. märtsil 2008, kui Forbes avaldas maailma rikkaimate inimeste edetabeli, oli Gates seal taas 40 miljardi USA dollari suuruse varandusega maailma rikkaim. Võrreldes eelmise aastaga oli ta kaotanud 58 miljardi Eesti krooni suuruse summa ja Carlos Helú oli 35 miljardi dollariga 3. kohal.
Kui 2008. aastal oli mõnda aega maailma rikkaim inimene Warren Buffett, siis 2009. aastal edestas teda taas Gates. 2010. aastast alates on rikkaim Carlos Helú, kuid Gates on püsinud varakuselt maailmas teisel kohal.
2010. aasta alguse seisuga oli Gatesi vara väärtus ligikaudu 53 miljardit USA dollarit. 2015. aasta alguseks oli see kasvanud 79 miljardi dollarini ning Forbes kuulutas ta viimase 20 aasta jooksul 16. korda maailma rikkaimaks inimeseks.
Isiklikku.
Gates abiellus 1. jaanuaril 1994 Melinda Frenchiga. Neil on kolm last: tütred Jennifer Katharine (1996) ja Phoebe Adele (2002) ning poeg Rory John (1999). 2021. aasta mai alguses teatasid Bill ja Melinda abielu lahutamisest.
Gates elab Washingtoni osariigis Medinas.
Ülemjärv

Ülemjärv ("Lake Superior") on järv Põhja-Ameerikas Suures järvistus Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril. See pindalalt teine järv maailmas Kaspia mere järel ja ühtlasi suurima pindalaga mageveejärv.
See on kõige suurema ruumalaga järv Suures järvistus ning mahutavuselt kolmas mageveejärv maailmas Baikali järve ja Tanganjika järve järel. Ülemjärves arvatakse olevat umbes kümnendik maailma magedast pinnaveest.
Järvest voolab välja Saint Mary jõgi.
Suuremad asulad järve kaldal on Thunder Bay ja Sault Ste. Marie Kanadas ning Duluth Ameerika Ühendriikides.
Messina väin

Messina väin on väin, mis ühendab Türreeni ja Joonia merd ning eraldab Sitsiilia saart Apenniini poolsaarest.
Väina laius on 3500 meetrit ja sügavus 115 meetrit. Väina läänerannal on Messina linn ja idarannal Reggio di Calabria.
Väina veetase kõigub vähe, aga loodete faas tema otstes on vastupidine. Seetõttu on väinas tugevad hoovused ja veekeerised.
Itaalia valitsus on korduvalt kaalunud üle väina silla ehitamist, et nii ühendada Sitsiiliat mandriga. 1981. aastal asutati ka silla ehitamiseks riiklik firma Stretto di Messina S.p.A.
2006. aastal plaaniti ehitada ühekordne rippsild, sildega 3300 meetrit, sillal pidanuks olema neli sõidurada kahe hädaabirajaga (2+1 mõlemas suunas), kaherajaline rööbastee ja kaks rada jalakäijatele. Mandril pidanuks sild ühenduma Salerno-Reggio Calabria kiirteega (A2) ja planeeritud Napoli-Reggio Calabria raudteega ning Sitsiilias Messina-Catania (A18) ja Messina-Palermo (A20) kiirteedega. Kuid 12. oktoobril 2006 võttis Itaalia parlament vastu otsuse sillaehitusest loobuda, kuna sillaehitus olnuks liiga kallis ja äratasuvus oli küsitav, lisaks maavärinaoht ja oht, et sillast võivad kasu lõigata kuritegelikud organisatsioonid nagu Cosa Nostra ja Ndrangheta.
2008. aastal peale peaministriks valimist lubas Silvio Berlusconi sillaehituse taas algatada, kuid veebruaris 2013 katkestas selle peaminister Mario Monti valitsus finantsraskuste tõttu. 16. märtsil 2023 teatas Giorgia Meloni valitsus, et sillaehitus on plaanitud taasalustada.
Sri Lanka saar

Sri Lanka on saar India ookeanis.
Saar oli 15. sajandini Aadama Silla kaudu ühenduses Hindustani poolsaarega. Hindustani ja Sri Lankat eraldab Palki väin.
Pindala 65 600 km².
Saare lõunaosas on mägesid; kõrgeim mägi on 2524 meetri kõrgune Pidurutalagala.
Saart hõlmab Sri Lanka riik.
Moonika Aava

Moonika Aava (sündinud 19. juunil 1979 Rakveres) on Eesti endine kergejõustiklane. Talle kuulus 31. augustini 2013 Eesti rekord naiste odaviskes tulemusega 61,42 m.
Moonika Aava osales 2004. aasta Ateena olümpiamängudel ja saavutas kokkuvõttes 33. koha (54.96).
Pekingi olümpiamängudel sai Moonika Aava 26. koha (56.94).
Saavutused.
1995 – Eesti meister 48.82&lt;br&gt;
1996 – Eesti meister 50.68&lt;br&gt;
2000 – Eesti meister 53.70&lt;br&gt;
2001 – Eesti meister 53.01&lt;br&gt;
2002 – Eesti meister 54.16&lt;br&gt; 
2004 – Eesti meister 61.42&lt;br&gt;
2005 – Eesti meister 56.48
Isiklikku.
Moonika Aava on 168 cm pikk ja kaalub 64 kg. Ta elab Pärnus ja Tallinnas ning töötab politseinikuna. Tema treener on Heiko Väät. Varem treenis teda Toomas Merila. Moonika kuulub spordiklubisse Pärnu Altius. Tema hobideks on sport, muusika ja filmid, ta mängib jalgpalli Pärnu JK II naiskonnas.
Angervaks (perekond)

Angervaks ("Filipendula" Miller) on õistaimede perekond roosõieliste sugukonnast.
Perekonnas on 12 liiki. Kõik on pärit põhjapoolkera parasvöötmest. Enamik liike on muljetavaldavad kõrged puhmad. Kamtšatkalt ja Põhja-Jaapanist pärineb kamtšatka angervaks, mis kasvab kuni 3 m kõrguseks. 
Harilik angervaks pärineb Kesk-Euroopast. 
Angervaksad on mitmeaastased rohttaimed (puhmad). Vars on püstine, lihtne või harunev. Lehed on suure rootsuga liitlehed. Lehekesi palju või vähe, lehekeste vahel palju lisalehekesi. Õied mõlemasugulised, kobara- või luuakujuliselt pöörises. Viis või kuus kreemi kroonlehte. Tolmukaid palju.
Kromosoomide arv: 2n=14 (angerpist), 2n=14, 16, 24 (harilik angervaks). 
Angervaksad tunnevad end kõige paremini niiskes, aga poorses mullas. Nad on valgus- või poolvarjutaimed. 
Eestis kasvavad angerpist ("Filipendula vulgaris") ja harilik angervaks ("Filipendula ulmaria") ning kaks tema alamliiki viltjalehine angervaks ning paljalehine angervaks
Limburgi provints (Holland)

Limburgi provints on Hollandi 1. järgu haldusüksus.
Saami keeled

Saami keeled (ka "lapi keeled") on rühm Uurali keeli, mida kõnelevad Fennoskandia põhjaosas Rootsis, Norras, Soomes ja Venemaa Koola poolsaarel elavad saamid.
Ajalugu.
Traditsioonilise arusaama järgi pärineb saami algkeel kammkeraamika kultuuriga (3900–3500 eKr) Läänemere äärde levinud soome-ugri keelest, mis hiljem nöörkeraamika kultuuriga piirkonda saabunud indoeurooplaste tõttu jagunes indoeuroopa keelest rohkem mõjutatud läänemeresoome algkeeleks ja vähem mõjutatud saami algkeeleks. Arheoloogiliste kultuuride ja Uurali algkeele muutunud dateeringute ning varasema keeli ja arheoloogilisi leide omavahel sidunud metodoloogia probleemide tõttu on need vaated aga oma populaarsust kaotanud. Uuemate hinnangute järgi jõudis saami keelte eellaseks olnud keelekuju Läänemere lähedusse pigem tekstiilkeraamika kultuuriga (alates 1900 eKr) või veelgi hiljem.
Laensõnad näitavad, et saami algkeelt kõneldi kusagil läänemeresoome, germaani ja balti algkeelte läheduses. Täpsemalt on selle kohana välja pakutud Järve-Soomet või ala Laadoga ja Äänisjärvest lõunas. Hiljem (Ante Aikio järgi millalgi vahemikus 300 eKr – 500 pKr) levis saami algkeel ka Lapimaale, kus seni kõneldi tundmatuid paleoeuroopa keeli, ja jagunes murreteks, millest edaspidi tekkisid erinevad saami keeled. Varakeskajast alates liikus senise saami asustusega aladele soomlasi ja karjalasi, mis tingis lõunapoolsete saami keelte kadumise.
Kirjakeeled.
Saami kirjakeelele pani 17. sajandil aluse luterlik kirikukirjandus. Oma kirjakeel on lõunasaami, Lule saami, põhjasaami, Inari saami, koltasaami ja Kildini saami keelel. Üksnes Kildini kirjakeel põhineb kirillitsal, ülejäänud tarvitavad lisamärkidega ladina tähestikku. Kõige rohkem tarvitatakse põhjasaami kirjakeelt.
Tšuvaši keel

Tšuvaši keel (tšuvaši keeles "чăваш чĕлхи") on turgi keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelevad tšuvašid.
Et tšuvaši keelel on palju sarnaseid jooni soome-ugri keeltega, siis peeti seda keelt veel 19. sajandi lõpu poolegi ekslikult soome-ugri keelte hulka kuuluvaks.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal tšuvaši keelt 1 042 989 inimest. Sealhulgas Tšuvaššias valdas tšuvaši keelt 697 884 inimest.
Hoolimata suhteliselt suurest kõnelejate arvust loetakse tšuvaši keelt ohustatud keeleks. 
2012. aastal ilmus Venemaal 80 nimetust tšuvašikeelseid raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 146 000 eksemplari. 2019. aastal ilmus Venemaal tšuvaši keeles 49 nimetust raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 67 350 eksemplari.
Murded.
Tšuvaši keelel on kaks suurt murret – "anatri" ja "virjal".
Kirjakeel.
Kirjakeel on teada 18. sajandist. Alates 1872. aastast kasutatakse kirillitsat.
Aaped.
Tšuvaši aaped ja nende ladinakirjalised vasted (NB! Ei ole transkriptsioon eesti keelde):
Kood.
ISO 639-1 kood: cv&lt;br&gt;
ISO 639-2 kood: chv