Hispaania parlament

Hispaania parlament (ka "kortes", hispaania keeles "Cortes", ametlik nimi Cortes Generales) on Hispaania riigi seadusandlik organ ehk parlament.
Hispaania parlament on kahekojaline ja koosneb alamkojast ehk saadikute kongressist ning ülemkojast ehk senatist. Mõlemad kojad asuvad Hispaania pealinnas Madridis, vastavalt Palacio de las Cortese ja Palacio del Senado hoones.
Parlament koosneb 350 saadikust alamkojas ja 266 saadikust ülemkojas. Kõik saadikute kongressi liikmed ja 208 senati liiget valitakse neljaks aastaks valimistel, ülejäänud 58 senati liiget määratakse ülemkotta piirkondade esindajatena.
Nimi.
Hispaania parlamendi ametlik nimi "Cortes Generales" tuleb hispaania keelest, kus "general" on 'üldine' ja "corte" – 'õukond'. Nimetus pärineb keskajast, mil Ibeeria poolsaare kuningriikides nimetati kohalikke seisuste esinduskogusid "cortes"'teks.
Nimetust "cortes" kasutavad oma parlamendi kohta ka mitmed piirkondlikud parlamendid. 
Ajalugu.
Esimesed "cortes"'ed tekkisid Kastiilias ja Leónis 13. sajandi esimeses pooles ning koosnesid aadlikest, vaimulikest ja linnaametnikest. "Cortes"'ed suruti alla absolutismi ajastul, 18. sajandiks esindused enam iseseisvaid otsuseid ei teinud.
"Cortes"'e nimetust on kandnud ka pea kõik Hispaania põhiseaduslikud parlamendid alates 19. sajandist. 1812. aastal kogunes "cortes" Cádizis, mis võttis vastu esimese Hispaania põhiseaduse. Franco ajal oli "cortes" riigipeale truu parlamenti jäljendav asutus, kuhu määrasid esindajaid Franco või talle truud asutused ja kust sai alati ebamugavaks kujunenud liikmeid eemaldada. Praegusel kujul sündis Cortes Generales 1978. aasta põhiseaduse järgi.
Korraldus.
Hispaania 1978. aasta põhiseaduse järgi on Cortes Generales Hispaania rahvast esindav organ, mille peamised ülesanded on teostada seadusandlikku võimu (sh võtta vastu seadusi), kinnitada riigi eelarve ja kontrollida Hispaania valitsuse tegevust. Põhiseadus sisaldab nii üldsätteid mõlema koja kohta kui ka konkreetseid sätteid igaühe jaoks eraldi. Seaduse järgi peab saadikute kojas olema vähemalt 300 liiget, aga ei tohi olla rohkem kui 400 liiget.
Hispaania parlamendi mõlemad kojad on puutumatud, et nende survestamiseks ei saaks rakendada sundmeetmeid. Samuti on parlamendi iseseisvuse tugevdamiseks sätestatud mitmed piirangud: keelatud on tingimustega mandaat, mille puhul peaks saadik valituks saamise puhul käituma mingite juhiste järgi; keelatud on kuuluda korraga mõlemasse kotta või riigi ja piirkondlikku parlamenti korraga, kõik parlamendiliikmed on puutumatud ja neid ei saa kohtulikult vastutusele võtta ilma koja eelneva nõusolekuta.
Ülemkoda ja alamkoda tegutsevad tavaliselt eraldi. Mõlemal kojal on enda siseküsimustes (eelarve, esimehe valimine, sisekorra määramisel) täielik autonoomia. Koos tegutsevad kojad peamiselt Hispaania krooniga seotud arengute puhul, näiteks kuninga või troonipärija väljakuulutamine. Peamiselt kogunevad mõlemad kojad koos vaid seadusandliku perioodi pidulikul avamisel, mille viib läbi kuningas. Tavaliselt on erinevad ka kodade komisjonid, kuigi vajadusel moodustatakse ka ühiskomisjone, kuhu kuuluvad mõlema koja liikmed. Samuti on tavaliselt ühised kodasid teenindavad riigiasutused, mille tegevust haldava parlamenditeenistuse statuudi on heaks kiitnud nii asutused ise kui ka mõlemad kojad.
Parlamendi istungjärgud (ehk perioodid, mil kojad tavaliselt oma tööd teevad) kestavad veebruarist juunini ja septembrist detsembrini. Kodade erinevad rollid, menetlused ja volitused on paika pandud põhiseaduses. Tavaliselt algatab seadusandluse saadikute kongress, senat osaleb seadusloomes hiljem seaduse teisel lugemisel. Mõlemal kojal on erinevad võimalused seadust mõjutada.