Poola

Poola, ametlikult Poola Vabariik (poola keeles "Rzeczpospolita Polska") on riik Kesk-Euroopas (teise liigituse järgi Ida-Euroopas). See ulatub põhjas Läänemereni ja lõunas Sudeetide ja Karpaatideni, piirnedes kirdes Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblastiga, idas Valgevene ja Ukrainaga, lõunas Slovakkia ja Tšehhiga ning läänes Saksamaaga. Piiri pikkus on 3014 km, rannajoone pikkus 524 km. Riigil on mitmekesine maastik ja ökosüsteemid ning parasvöötmeline kliima. Poola koosneb kuueteistkümnest vojevoodkonnast ja on Euroopa Liidu (EL) kuues kõige suurema rahvaarvuga liikmesriik (üle 38 miljoni elaniku), samuti pindalalt viies suurim EL-i riik, hõlmates 312 696 km². Pealinn ja suurim linn on Varssavi; teised suured linnad on Kraków, Wrocław, Łódź, Poznań ja Gdańsk.
Inimasustus Poola aladel ulatub vanem paleoliitikumi, kusjuures pidev asustus on kestnud alates viimase jääaja lõpust. Varakeskajal sai piirkond koduks lääneslaavi hõimule polaanidele, kelle järgi riik ka nime sai. Riikluse kujunemine toimus paralleelselt polaanide paganliku valitseja ristiusustamisega aastal 966. 1025. aastal loodi Poola kuningriik ning 1569. aastal sõlmis Poola pikaajalise liidu Leeduga, moodustades Rzeczpospolita. See oli tollal üks Euroopa suurvõime, millel oli valitav monarhia ja ainulaadselt liberaalne poliitiline süsteem. 1791 võeti Poolas vastu Euroopa esimene kaasaegne põhiseadus.
Pärast Poola kuldajastu möödumist jagasid naaberriigid Poola 18. sajandi lõpus omavahel ära. Esimese maailmasõja lõpus, 1918. aastal, saavutas Poola taas iseseisvuse ja loodi Teine Poola Vabariik, mis tuli võitjana välja mitmest sõdadevahelise perioodi konfliktist. 1939. aasta septembris algas Teine maailmasõda kui Natsi-Saksamaa ja Nõukogude Liidu tungisid koos Poolale kallale. Külma sõja ajal sunniti Poola Idablokki, moodustades Poola Rahvavabariigi ning liitudes Varssavi paktiga. 1980. aastal tekkinud ametiühing Solidaarsus mängis olulist rolli raudse eesriide langemisel, mille tulemusel kukutati kommunistlik valitsus ja 1989. aastal taastati demokraatia.
Poola on poolpresidentaalne vabariik, mille parlament koosneb kahest kojast: Seimist ja Senatist. Riigis on 17 UNESCO maailmapärandi objekti, millest 15 on kultuuripärand. Poola on ÜRO asutajaliige ning kuulub Euroopa Nõukogusse, Maailma Kaubandusorganisatsiooni, OECD-sse, NATOsse ja Euroopa Liitu.
Loodus.
Pinnamood.
Umbes 2/3 riigi põhja- ja keskosast moodustab Poola madalik (Niż Polski). Põhjas asub Läänemere rannikuvöönd, lõuna- ja kaguosas paiknevad Małopolska ja Lublini kõrgustikud, lõunapiiri ääres asuvad Karpaadid ja Sudeedid. 
Poola kõrgeim mäetipp Rysy (2499 m) asub Tatrates.
Karpaatide mäestikku kuuluvad Tatrad, Beskiidid (nt Beskid Śląski, Beskid Żywiecki, Beskid Niski), Pieniny ja Bieszczady mäed, samas kui Sudeedide mäestikus asuvad Hiiglasemäed (Karkonosze), Lauamäed (Góry Stołowe), Öökullimäed (Góry Sowie) ja Izeera mäed (Góry Izerskie). Eelnevatest madalamad Püharistimäed (Góry Świętokrzyskie) on üks vanimaid mäestikke Poolas.
Veestik.
Poolas on mitu suurt jõe- ja järvesüsteemi, mille hulgast kaks peamist on Wisła (ka Visla) ja Odra (saksa keeles Oder). Wisła on Poola pikim jõgi, mille kogupikkus on 1047 km. Pikkuselt teine on Odra jõgi (854 km). Kui arvestada ainult Poola piiresse jäävaid jõgesid, on Warta (808 km) Wisła järel pikkuselt teine jõgi, ent kui kaasata ka Odra, siis on Warta pikkuselt kolmas.
Poola suurim järv on Śniardwy järv, mille pindala on 110 km². Järv asub Poola põhjaosas ja on osa Masuuria järvepiirkonnast.
Taimed.
Metsad katavad 29,1% Poola pindalast. Okasmetsad moodustavad 52,6% ja lehtmetsad 47,4% kogu metsapindalast.
Rahvastik.
Varasel keskajal olid praegused Poola alad slaavi hõimudega asustatud. 98,7% rahvastikust on poolakad. Vähemusrahvustest elavad Poolas sakslased, kašuubid, ukrainlased, russiinid, valgevenelased, leedulased jt.
Asulad.
Poola suurimad linnad on Varssavi, Kraków, Łódź, Wrocław, Poznań, Gdańsk, Szczecin, Bydgoszcz, Lublin ja Katowice.
Religioon.
Valdavaks usuks on katoliiklus. Kommunistlikul perioodil oli kiriku roll vastupanuliikumises ning rahvuslike traditsioonide säilimisel väga suur. Roomakatoliiklaste hulka kuulub umbes 87% elanikkonnast (neist 75% on aktiivsed kirikuskäijad). Poolast pärines ka hiljutine paavst Johannes Paulus II, kodanikunimega Karol Wojtyła.
Suurimad katoliiklike palverännakute keskused on Częstochowa (tähtsuselt teine palverännupaik Euroopas) ja Kalwaria Zebrzydowska. Częstochowa kloostris asub ajalooline imettegev ikoon Częstochowa Must Madonna. Kloostrit külastab aastas umbes 4 miljonit inimest.
Roomakatoliiklus jõudis Poola juba 10. sajandil, kui Poola riigi rajaja, Piastide dünastia vürst Mieszko I end 966. aastal ristida lasi. Toonases Poola keskuses Gnieznos on maetud ka Poola kaitsepühak Püha Adalbert, kes sai surma ristiretkel Preisimaale.
Katoliikluse kõrval leidub Poolas ka teisi usundeid. Nii jõudis islam Poola keskaja ning uusaja vahetusel tatarlastega, samuti on tugevad traditsioonid Poola juudi kogukonnal. Ida-Poolas on palju õigeusklikke.
Ajalugu.
Polaanide hõim, vürst Mieszko I juhtimisel ühendas 10. sajandil lääneslaavi (lehhiitid, kujaavlased, Sileesia, vislaanid jt.) hõimud oma võimu alla, Mieszko I liidendas esimest korda enamiku nüüdse Poola alast, rajades Poola kuningriigi, mida juhtis Piastide dünastia. 1138. aastal Bolesław III surma järel jagas ta testamendiga, riigi oma 5 poja vahel. Järgneval ajaperioodil süvenes killustatus veelgi ja 13. sajandi keskel oli Poolas juba ligi 20 vürstiriiki.
Rooma paavsti üleskutsel alustasid Euroopa kristlikud valitsejad ja Saksa ordu Põhjala ristisõdu, mille käigus vallutati Poola ja Läänemere vahel asunud lääne-slaavlastest vendid ja balti hõimud preislased, Preisimaal. Vallutatud territooriumil moodustas Saksa ordu saksa orduriigi, kuid jätkas laienemispüüdlusi Poola ning paganliku Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suunal, mis viisid korduvate sõdadeni Poola ja Leeduga. Saksa ordu laienemispüüded peatas alles suur kaotus Grünwaldi lahingus 1410. aastal.
Tegevus ühiste vaenlaste, Saksa ordu ja Moskva suurvürstiriigi vastu, lähendasid Poolat ning Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriiki ning 1386. aastal abiellus Poola kuninga Lajos I üks naispärijatest Jadwiga Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürsti Jogailaga, kelle kroonimine ka Poola kuningaks Wladyslaw II-na ja loodud Krevo unioon muutis Poola ja Leedu valitseja personaaluniooni alusel ühise valitsejaga, kuid iseseisvate riikide liiduks. 1569. aastal Lublini uniooniga tekkis aga aastatel 1569–1795 eksisteerinud föderatiivne riik – Rzeczpospolita, mis koosnes Poola kuningriigist ning Leedu suurvürstiriigist.
18. sajandil Euroopa suurriikideks arenenud Venemaa keisririik ja Preisi kuningriik mõjutasid järgnevalt Poola riigi saatust. Preisimaa algatusel toimus 1772. aastal esimene Poola jagamine Venemaa keisririigi, Preisi kuningriigi ja Habsburgide juhitud Saksa-Rooma riigi vahel (vt Poola jagamised).
Kuningas Stanisław August Poniatowski katse vähendada sõltuvust Venemaa keisririigist, tugevdada keskvõimu ja piirata šlahta privileege lõppes Venemaa keisririigi interventsiooniga 1792. aastal ning Poola teise jagamisega 1793. aastal Venemaa keisririigi ja Preisi kuningriigi vahel. Tadeusz Kościuszko juhitud ülestõusu mahasurumisele järgnes 1795. aastal kolmas Poola jagamine Venemaa keisririigi, Austria ertshertsogiriigi juhitud Saksa-Rooma riigi ja Preisi kuningriigi vahel; see tegi Poola sõltumatusele lõpu 12 aastaks, kuni Varssavi hertsogiriigi moodustamiseni Napoleon I poolt.
Napoleoni sõdade järel 1815. aastal toimunud Viini kongressi tulemusel sai Venemaa keisririik enamiku Varssavi hertsogiriigist (Kongressi-Poola) ja Preisi kuningriik sai osa Varssavi hertsogkonnast (Poseni suurhertsogkond) ja Danzigi vabalinna.
Esimese maailmasõja tulemusel Poola taastas oma iseseisvuse, Teises maailmasõjas Poola okupeeriti Saksa ja Nõukogude vägede poolt. Sõja lõpus hõivasid Nõukogude väed Poola, seal kehtestati prokommunistlik võim ja moodustati Poola Rahvavabariik.
Poola parlamentaarsed traditsioonid.
Poola parlamentaarne süsteem on arenenud enam-vähem samamoodi nagu teistes Euroopa riikides. Linnahärrad, suurmaaomanikud ja aadelkond püüdsid suurendada oma võimupositsiooni enda õiguste ja privileegide suurendamisega, samal ajal aga nõrgestati kuninga positsiooni. 15. sajandil said omavalitsused üha rohkem jõudu ja võimu, tähtsaid otsuseid võtsid vastu kohalikud aadlikud.
Sajandi lõpupoole asutati Poola kahekojaline parlament – alamkoja moodustasid kohaliku aadelkonna kogu ja kuninglik kogu, kirikutegelased moodustasid senati. Iga kahe aasta järel kogunes seim Varssavis. 
Pärast seda, kui Jagelloonide dünastia välja suri, valiti pea kaks sajandit kuningat aadlike hulgast. Sel ajal oli üldiselt domineeriv riigivalitsemisviis absoluutne monarhia. Selle taustal oli Poola tegelikult üsnagi demokraatlik ning see mõjutas positiivselt poliitilist ja sotsiaalset olukorda riigis. See oli vaba ja tolerantne aeg, mis kestis kuni suurte sõdadeni 17. ja 18. sajandil. 
Mis puutub parlamentaarsesse süsteemi, siis oli Poola viimase kuninga, Stanisław August Poniatowski, aeg õnnelik – ta oli kõrgelt haritud valitseja ja valgustatuse suur imetleja. Kui riik viis läbi poliitilisi, majanduslikke ja sõjalisi reforme, tegi ta kõik, et säästa rahvast. Seim tegi Poniatowskiga meelsasti koostööd ja 1791. aasta mais võeti vastu Poola põhiseadus. See oli maailmas teine – USA järel. See toonitas kodanike kohustusi ja õigusi ning valitsuse vastutust. 
Esimese maailmasõja lõpp oli ühtlasi Poola Teise Vabariigi algus – Poola sai oma iseseisvuse tagasi 1918. aasta novembris. Peamised riigiorganid taastati kiiresti ja loodi uus sektsioon põhiseaduse osana – Väike Konstitutsioon – juriidilised sätted. 
Viimase paarikümne aastaga on Poola naasnud Euroopa parlamentaarse demokraatia traditsioonide juurde: proportsionaalne esindatus seimis, vabad valimised ning uus, parandustega põhiseadus.
Kultuur.
18. sajandi lõpul ja 19. sajandi alguses emigreerus palju andekaid inimesi Poolast Lääne-Euroopasse. Nende seas olid helilooja Frédéric Chopin ning luuletajad Adam Mickiewicz ja Juliusz Słowacki.
Poola teadlased Mikołaj Kopernik ja Maria Salomea Skłodowska-Curie on andnud suure panuse maailma teadusse.
Poola filmikunstist on Eestis kõige rohkem tuntud Andrzej Wajda filmid, eeskätt "Tuhk ja teemant" (1958, peaosas Zbigniew Cybulski) ja "Katõn" (2007). Aastal 1999 pälvis Andrzej Wajda 50-aastase filmitöö eest elutöö-Oscari ("Academy Honorary Award").
Haridus.
Aastal 1364 asutas kuningas Kazimierz III Krakówi ülikooli, mis on Kesk-Euroopa ülikoolide seas vanuselt teine. Mikołaj Kopernik oli Krakówi ülikooli esimesi kuulsaid lõpetajaid.
Riik.
Riigikord.
Poola on parlamentaarne vabariik. Parlament on Rahvuskogu ("Zgromadzenie Narodowe"), mis koosneb 460-kohalisest seimist ("sejm") ja 100-kohalisest senatist.
Haldusjaotus.
Poola jaguneb 16 vojevoodkonnaks.
Majandus.
1990. aastatel oli Poola majanduskasv väga kiire. Pärast sotsialismi lagunemist tehti suured reformid.
Peamised majandusharud on autotööstus, keemiatööstus ja turism. Toodetakse elektroonikat, riideid, autosid (luksusauto "Leopard"), busse (Jelcz, Autosan, Solaris, Solbus), koptereid (PZL Świdnik), lennukeid, laevu, militaartehnikat (tanke), kodutehnikat, ravimeid (Polpharma, Polfa jt), toiduaineid jm.
Turism.
Poola peamised turismiobjektid on Varssavi, Kraków, Wrocław, Poznań ja Gniezno, Gdańsk ja Gdynia, Szczecin, Świnoujście, Kołobrzeg, Toruń, Malbork, Lublin, Zamość, Zakopane, Częstochowa ja Łódź samuti Cittàslow ja Tatrad, Lääne-Beskiidid, Ida-Beskiidid, Sudeedid ja Masuuria kõrgustik.