tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Juhan Nõmmik

Juhan Nõmmik (8. august 1902 Peterburi – 9. juuli 1975 Stockholm) oli eesti maalikunstnik ja joonistusõpetaja.
Elukäik.
Ta sündis Peterburis, kus isa töötas suurtükivabriku meistrina. Ema Anna-Kristina Peterson Franzdüvel suri varakult. 1913. aastal koliti koos kahe õe ja isaga Tartusse. Üldhariduse omandas ta Peterburi Haridusseltsi IV algkoolis ja aastatel 1913–1921 Tartu reaalkoolis. 1919–1920 osales Nõmmik skaudipataljoni sanitarina Vabadussõjas. Aastast 1920 õppis ta (vaheaegadega) kunstikoolis Pallas, aastal 1926 sai ta joonistusõpetaja kutse, aastal 1929 lõpetas kooli maali erialal. Koos temaga lõpetasid Nikolai Kummits, Juhan Püttsepp, V. Rosenberg, Alfred Leius ja A. Mihkelson.
Ta töötas Tartu koolides joonistusõpetajana – esialgu Jaani tänava algkoolis, hiljem Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis ja õhtugümnaasiumis. 1926. aastal külastas ta Pariisi. 1935 reisis kunstnik üle Berliini ja Kasseli Brüsselisse, kus toimus kunstiõpetajate kongress ning maailmanäitus. Nõmmik tutvus põhjalikult belgia ja hollandi kunstiga Brüsselis, aga ka Amsterdami, Antwerpeni, Utrechti, Genti ja Brügge muuseumides.
Aastatel 1936–1938 töötas ta Tartu Ülikooli didaktilis-metoodilises seminaris ja aastatel 1937–1940 kunstikoolis Pallas joonistamise metoodika õpetajana.Peale juunipööret oli ta Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu organiseerimistoimkonna esimees. Aastal 1940 oli ta Konrad Mäe nimelise Riigi Kõrgema Kunstikooli direktori kohusetäitja,1941.aastal direktor aastatel 1942–1943 oli ta Kõrgemate Kujutava Kunsti Kursuste ja aastast 1943 Pallase õppejõud.
Aastal 1944 põgenes ta koos abikaasa ja tütrega Rootsi. 1944–1946 töötas Stockholmis Kuninglikus Humanitaarteaduste Akadeemias arhiivitöölisena, hiljem tegi joonistustöid Rootsi Muinsuskaitseametile, Rootsi Rahvaelu Uurimise Instituudile ja sariväljaandele "Sveriges kyrkor" ("Rootsi kirikud"). 1959 viibis Hispaanias. Aastatel 1963, 1971 ja 1972 külastas Prantsusmaal Provence'i, 1970–1971 Tuneesiat.
Isiklikku.
Oli abielus samuti Pallase lõpetanud Edelgard Kruus-Nõmmikuga. 14.–31. juulini 1941 oli Tartus vangistatud.
Looming.
Kunstikriitik Jüri Haini arvates kehtib ka Nõmmiku paguluses valminud loomingu kohta hinnang, mille kriitik Märt Laarman andis 1930. aastal: "Valitud tee ja siiamaani nähtud arengu põhjal võib loota temast meistrit, kui ta vabaneb liigsest juhuslikkusest, mille toob kaasa maastiku nähtavuse äramaalimine. Kunstnikule on antud meelevald üle olla sest, vormida ise ja tuletada kõik loomisahjus oma tahtmist mööda."
Eesti Rahvusraamatukogu kunstikogudesse kuuluvad Nõmmiku 1970. aastal Tuneesias maalitud "Hammamet", mis Haini sõnul "on lähedane abstraktsele ekspressionismile, kuid kus pole siiski katkestatud õrna sidet loodusega".
Oli 1929. aastast alates kunstiühing Pallas liige.
DSpace

DSpace on avatud lähtekoodiga tarkvara, mida tüüpiliselt kasutatakse avatud juurdepääsuga repositooriumide käivitamisel. Kuigi DSpace sarnaneb mõneti sisuhaldus- ja dokumendihaldustarkvaraga, keskendub DSpace kui repositooriumitarkvara digitaalarhiivide vajadustele, fokuseerudes digitaalainese pikaajalisele salvestamisele, ligipääsule ja hoidmisele.
Ajalugu.
DSpace'i esimene avalik versioon valmis 2002 novembris MITi ja Hewlett-Packard Labsi koostööna. Pärast esimese kasutajate grupi koosolekut 2004. aasta märtsis moodustasid huvitatud organisatsioonid DSpace'i Föderatsiooni, mis määras edaspidiseks tarkvara arenduse mudeliks Apache Software Foundationi mudeli, samuti moodustati DSpace'i koodi ("commiter") grupp. Juulis 2007, kui DSpace kasutajate kommuun oli suureks kasvanud, asutasid Hewlett-Packard ja MIT DSpace Foundationi: mittetulundusliku organisatsiooni, mis andis juhtimisalast ja muud tuge. Mais 2009 viis koostöö sarnaste projektidega ning kasvav sünergia DSpace Foundationi ja Fedora Commonsi vahel kahe organisatsiooni liitumiseni, et jätkata ühist missiooni mittetulunduslikus DuraSpace'is. Praegu saab DSpace'i tarkvara ja kasutajate kommuun tuge ja muud juhendamist DuraSpace'ilt.
Tehnoloogia.
DSpace on koostoimeliste Java veebirakenduste ja utiliitide kogum, mis haldab objektide hoidlat ja sellega seotud metainfo hoidlat. Veebirakendused annavad kasutajaliidesed halduseks, hoidmiseks, vastuvõtuks, otsimiseks ja ligipääsuks. Objektide hoidla eest hoolitseb failisüsteem või samalaadne salvestussüsteem. Metainfo, sealhulgas ligipääsu- ja konfiguratsiooniinfo, salvestatakse relatsioonilisse andmebaasi, toetatud on PostgreSQL ja Oracle andmebaasid.
DSpace'is hoitav on tehtud kättesaadavaks peamiselt üle veebiliidese, samas on toetatud ligipääs üle OAI-PMH v2.0, ja saab eksportida METSi (Metadata Encoding and Transmission Standard) pakette. DSpace toetab institutsionaalsete repositooriumide koostoimimiseks kasutuses olevaid tunnustatud standardeid, nagu Open Archives Initiative Protocol for Metadata Harvesting (OAI-PMH), SWORD, OpenSearch ja RSS. Ainese kirjeldamisel on kasutuses Dublin Core, soovitatav on järgida dokumenti DCMI Metadata Terms. Viimastes DSpace'i versioonides on toetatud "faceted search" ja sirvimise funktsionaalsus Apache Solri abil.
Loire-Atlantique'i departemangu haldusüksuste loend

Selles loendis on ära toodud kõik Loire-Atlantique'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 31 kantonit. Vallad Chaumes-en-Retz (kogupindalaga 76,55 km²), Nantes (kogupindalaga 65,19 km²), Rezé (kogupindalaga 13,78 km²), Saint-Herblain (kogupindalaga 30,02 km²) ja Saint-Nazaire (kogupindalaga 46,79 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Ancenis
Ancenis' kanton 
Ligné kanton
Riaillé kanton
Saint-Mars-la-Jaille'i kanton
Varadesi kanton
Châteaubriant
Blaini kanton
Châteaubrianti kanton
Dervali kanton
Guémené-Penfao kanton
Moisdon-la-Rivière'i kanton
Nort-sur-Erdre'i kanton
Nozay kanton
Rougé kanton
Saint-Julien-de-Vouvantesi kanton
Saint-Nicolas-de-Redoni kanton
Nantes
Aigrefeuille-sur-Maine'i kanton 
Bouaye kanton
Carquefou kanton
La Chapelle-sur-Erdre'i kanton
Clissoni kanton
Legé kanton
Le Loroux-Bottereau kanton
Machecouli kanton
Nantes 1. kanton
Nantes 2. kanton
Nantes 3. kanton
Nantes 4. kanton
Nantes 5. kanton
Nantes 6. kanton
Nantes 7. kanton
Nantes 8. kanton
Nantes 9. kanton
Nantes 10. kanton
Nantes 11. kanton
Orvault' kanton
Le Pellerini kanton
Rezé kanton
Saint-Étienne-de-Montluci kanton
Saint-Herblain-Ida kanton
Saint-Herblain-Lääne-Indre kanton (keskus Saint-Herblain)
Saint-Philbert-de-Grand-Lieu kanton
Vallet' kanton
Vertou kanton
Vertou-Vignoble'i kanton (keskus Basse-Goulaine) 
Saint-Nazaire
La Baule-Escoublaci kanton
Bourgneuf-en-Retzi kanton 
Le Croisici kanton 
Guérande'i kanton
Herbignaci kanton 
Montoir-de-Bretagne'i kanton
Paimbœufi kanton
Pontchâteau kanton 
Pornici kanton 
Saint-Gildas-des-Bois' kanton 
Saint-Nazaire-Ida kanton
Saint-Nazaire-Kesk kanton
Saint-Nazaire-Lääne kanton
Saint-Père-en-Retzi kanton
Savenay kanton
Aleksander Aberg (laev)

Aleksander Aberg on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis on ehitatud 1988. aastal Mõkolajivi laevatehases Ookean nimega 70-letije Oktjabrja. 8 laadruumiga laeva kandevõime on 52 670 tonni. Septembris 1991 sai laev nimeks Aleksander Aberg ja kandis aastail 1991–1998 Eesti lippu.
1998. aastal sai laeva nimeks Millenium Aleksander, 2002 – Harmon (siis sõitis see Kaimanisaarte lipu all), 2003 – Sea Glory, 2004 – Ming Zhou 30 (Hiina lipu all). Kodusadam oli Ningbo.
19. novembril 2013 kanti laev teenistusest maha ja lammutati.
Bessan

Bessan on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Vald on nime saanud selle omanikult Bettiuselt roomlaste ajast. 
Vald asub merepinnast 0–84 meetri kõrgusel. Valla sõpruslinn on Remich Luksemburgis.
Aastatel 1971–1983 olid vallavanemad valitud Prantsuse Kommunistlikust parteist.
Marseillan

Marseillan on järgmiste Prantsusmaa endiste ja praeguste valdade nimi:
Marseillan (Hérault)

Marseillan on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. 
Vald asub 0 kuni 33 meetri kõrgusel. Vallal on rajatud sõprussidemed 13. oktoobrist 1988. aastast Caudete linnaga Hispaanias.
Valda läbib Bordeaux-Sète kahesuunaline elektriraudtee liin.
Friedrich Wilhelm Etzold

Friedrich Wilhelm Etzold (25. juuni 1906 Uue-Pornuse mõis, Halliste kihelkond – 12. september 1979 Tirschenreuth) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta sai algul koduõpet, seejärel õppis Heinrich Panteniuse koolis ja Walteri Saksa Eragümnaasiumis, mille lõpetas aastal 1925. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1931 arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Livonia. Aastal 1930 viibis ta Berliinis ennast täiendades.
Ta alustas tööd Tallinnas Diakonisside Asutise haigla assistendina.
Isiklikku.
Tema Viljandis sündinud isa Ernst Heinrich Etzold (1858–1939) oli Saksi-Altenburgist pärit Gustav August Etzoldi (1807–1885) ja Viljandist pärit Emilie Spechti (1830–1887) poeg, kes õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja tegutses muuhulgas kihelkonnaarstina Helmes ja Voltveti mõisa lähedal Allikukivil (Quellenstein). Vend Otto Etzold oli Harju-Madise koguduse õpetaja.
Kanna (täpsustus)

Kanna võib tähendada mitut asja:
Kanna

Kanna (ladina keeles "Taurotragus oryx") on Ida- ja Lõuna-Aafrika savannides ja tasandikel elutsev antiloop, kes kuulub veislaste sugukonda kanna perekonda. 
Esimesena kirjeldas kannat Peter Simon Pallas 1766. aastal. Täiskasvanud isaslooma õlakõrgus on umbes 1,6 meetrit (emased on 20 cm madalamad) ja kaal keskmiselt 500–600 kg (emastel 340–445 kg). See on maailmas suuruselt teine antiloop, veidi väiksem kui hiidkanna.
Kannad on taimetoidulised, nad söövad peamiselt rohtu ja lehti. Looduses moodustavad nad kuni 500-liikmelisi karju, kuid ei ole territoriaalsed. Kannad eelistavad elupaiku, kus on mitmekesine õistaimestik, nagu savannid, põõsastikud ja mägised rohumaad; nad väldivad tihedaid metsi. Kommunikatsiooniks ja hoiatuseks kasutavad kannad valju haukumist, visuaalseid märke ja poose, samuti hammaste paljastamist. Mitmel pool on neid kodustatud, koduloomana peetavailt kannadelt saadakse nahka ja rammusat piima.
Looduslikult elavad kannad Botswanas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Etioopias, Keenias, Lesothos, Malawis, Mosambiigis, Namiibias, Rwandas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Lõuna-Sudaanis, Svaasimaal, Tansaanias, Ugandas, Sambias ja Zimbabwes. Burundis ja Angolas on nad välja surnud. Aafrika kannapopulatsioon väheneb, kuid IUCN on liigitanud kannad soodsas seisundis liikide hulka.
Caldaro järv

Caldaro järv (itaalia keeles "Lago di Caldaro"; saksa keeles "Kalterer See"; ladinakeelne nimi "Lacus Caldarii") on mägijärv Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis Caldaros, umbes 20 kilomeetri kaugusel Bolzanost. Caldaro on Bolzano provintsi suurim looduslik järv.
216 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 140 hektarit, suurim sügavus 5,6 meetrit, valgala suurus 55,5 km².
Järve kallastel asuvad Caldaro sulla strada del vino ja Vadena.
Angelina

Angelina on naisenimi. See on tuletis nimest Angela (eesnimi).
2021. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 202. naisenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Angelina 908 naisel.
Mihailo

Mihailo on slaavi mehenimi, mis pärineb heebrea nimest מִיכָאֵל / מיכאל‎ (Mīkhā'ēl).
Rahvusvaheline õnnepäev

Rahvusvaheline õnnepäev (inglise keeles "International Day of Happiness") on ÜRO peaassamblee poolt (28. juunil 2012) määratud päev, milleks on 20. märts. 
Selle päeva puhul korraldatakse üritusi, mis püüavad propageerida õnnetunnet ja selle kasulikkust.
Luha tänav (Tartu)

Luha tänav on tänav Tartus Annelinnas.
See ühendab Kalda teed Ihaste teega 180 meetri ulatuses.
Tänava idaküljel asub kolm kortermaja numbritega 2, 4 ja 6, lääneküljel Ehituse ABC kauplus.
Samanimeline tänav asus varem praeguste Pikk 82 ja Pikk 84 majade vahel. Puumajad said kannatada tulekahjudes ja lammutati 1970. aastatel. Viimased kaks maja lammutati 1976 ja 1977, kuid Luha tänav kui kohanimi jäi alles 1984.aastani.
Keelekonverentsid

Keelekonverentsid olid aastatel 1908–1911 toimunud neli eesti kirjakeele ühtlustamise nõupidamist. Konverentsid toimusid Tapal (Tapa keelekonverents), Tartus ja Tallinnas. Konverentsidel osalesid Tartu esindajad Eesti Kirjanduse Seltsist ja Tallinna esindajad (eesotsas Johannes Voldemar Veskiga) Eestimaa Rahvahariduse Seltsist. 
Konverentsidel ühtlustati eesti kirjakeele õigekirja ja vormiõpetust. Paljud konverentsidel kokku lepitud otsused on kirjakeelde jäänud tänaseni.
Adra tänav

Adra tänav on tänav mitmes asulas:
Nõva tänav

Nõva tänav (kuni 14. novembrini 1927 varem "Neeva tänav"; "Newastraße") on tänav Tartus Karlovas.
Ta algab Rebase tänavalt ja lõpeb Saekoja tänaval ning on 530 meetrit pikk.
Ülenurme tänav

Ülenurme tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Ta algab Aardla tänavalt, suundub lõunaedelasse, ristub Kirsi ja Ploomi tänavaga ning lõpeb Aianduse tänava otsas.
Tänava pikkus on 370 meetrit.
Ülenurme tänava kõrval kulgeb raudtee, mis on Ropka ja Variku linnaosa piiriks. Sellel tänavapoolel hooneid ei ole.
Õhtu tänav (Tartu)

Õhtu tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas.
See ühendab Ilmatsalu tänavat Veeriku tänavaga 105 meetri ulatuses.
Luha tänav

Luha tänav on mitme tänava nimi Eestis:
Veel asub Luha tänav Jõgeval, Kehras, Keilas, Kilingi-Nõmmes, Põltsamaal, Räpinas, Tõrvas, Türil.
Eesti alevites ja alevikes on sellenimeline tänav Kohila alevis, Kolga-Jaani, Raasiku, Saku, Sõmeru, Võsu ja Ülenurme alevikus.
Keeleressursid

Keeleressursid on elektroonselt hoitavad ja töödeldavad tekstikogumid, mida kasutatakse keeleuuringuteks või keeletehnoloogilistel eesmärkidel. Mõiste "keeleressursid" langeb kokku mõistega keelekorpused (laiemas mõttes).
Keeleressursside seas eristatakse keelekorpusi (kitsamas mõttes), leksikone ja formaliseeritud grammatikaid.
Keelepäev

Keelepäev on päev, kui mõnes piirkonnas (nt maakonnas) või asutuses (nt koolis), ettevõttes või organisatsioonis peetakse emakeele tunnustamiseks keelekoosolekuid või muid keeleteemalisi üritusi (hrl populaarteaduslikus vormis). Keelepäev on enamasti suunatud õpilastele ja õpetajatele. 
Eestis on keelepäevi korraldanud eriti Emakeele Selts. Eesti Justiitsministeerium on korraldanud juristidele ja teistele ametnikele ka õiguskeelepäevi.
Keelerežiim

Keelerežiim on mingis piirkonnas (nt riigis) olevate õiguslike, halduslike jt meetmete süsteem, mille eesmärk on tagada seal keelekeskkonna stabiilsus ja jätkusuutlikkus.
Eestis on eristatud kolm keelerežiimi:
Kliendikaart

Kliendikaart on lojaalsusprogrammi (püsikliendiprogrammi) vormiline väljund.
Kliendikaartide kasutuselevõtt on saanud alguse soovist pakkuda kaardi omanikule teenusepakkuja juures soodustust ja luua nii ettevõtjale võimalus püsiklientide saamiseks. Tänapäeval kasutavad kliendikaarti suur osa teenindusettevõtetest ja läbi selle püsiklientide saamine on küsitav. Suur kliendikaartide hulk on muutunud klientidele koormavaks. Ettevõttele annab kliendikaart võimaluse koguda klientide ja nende ostuharjumuste andmeid, mida kasutada suunatud reklaamis ja müügitöö parandamiseks.
Anterselva järv

Anterselva järv (itaalia keeles "Lago di Anterselva"; saksa keeles "Antholzer See") on alpijärv Kirde-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis Rasun Anterselvas, umbes 97 km kaugusel Bolzanost.
1642 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 43,3 hektarit, rannajoone pikkus umbes 2700 meetrit, suurim sügavus 38 meetrit, valgala suurus 19,06 km².
Järv asub Ries-Aurina liustiku looduspargi territooriumil ("Parco naturale Vedrette di Ries-Aurina").
Bordaglia järv

Bordaglia järv (itaalia keeles "Lago Bordaglia") on alpijärv Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis Forni Avoltris.
1750 meetri kõrgusel merepinnast asuvat lehiste ja mändidega ümbritsetud järve peetakse üheks kaunimaks Carnias.
Tallinna FC Ararat

Tallinna FC Ararat TTÜ on Eesti jalgpalliklubi.
LHC

LHC on lühend, mis võib tähistada eri mõisteid:
Turteltuvi (perekond)

Turteltuvi ("Streptopelia") on tuvilaste sugukonda kuuluv perekond linde.
Aksel Tiideberg

Aksel Tiideberg (18. märts 1930 Puka vald – 15. märts 2013) oli eesti pedagoog, koolijuht ja koduloolane.
Ta lõpetas 1948. aastal Tõrva Keskkooli. Seejärel töötas õpetajana Pikasilla 7-klassilises Koolis. 1951. aastal kutsuti ta Nõukogude armeesse aega teenima. 1956. aastast oli elu lõpuni taas pedagoog: Valguta algkoolis õpetaja ja direktor ning Rannu 8-klassilise Kooli direktor. Aastatel 1957–1964 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis kaugõppes ajalugu.
Abja-Paluojaga oli ta seotud aastast 1968, töötades Abja Keskkoolis 43 aastat ajalooõpetaja, õppealajuhataja ja direktorina. Ta võitles Abja Gümnaasiumile välja piirivalve õppesuuna.
Laia silmaringiga õpetajana huvitasid teda ajaloolised paigad, nii kujunes temast tunnustatud ekskursioonijuht ja Looduskaitse Seltsi liige. 1972. aastal rajati tema algatusel Abja kooli muuseum, millest kasvas välja Abja valla muuseum ja mida ta juhatas oma elu lõpuni.
Ta on andnud suure panuse Mulgimaa, kodukandi ja selle ümbruse uurimisse: temalt on ilmunud kuus koduloolist raamatut.
Riia–Daugavpilsi raudtee

Riia–Daugavpilsi raudtee (vene keeles Риго-Динабургская железная дорога, Риго-Двинская железная дорога) oli Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu ühendanud 1861. aastal avatud 204 versta pikkune laiarööpmeline raudteeliin, mis paiknes Daugava jõe ääres. Daugavpils kandis nime Dünaburg ja aastatel 1893–1920 nime Dvinsk, mille tulemusena on raudteeliinil eri nimed.
Cornino järv

Cornino järv (itaalia keeles "Lago di Cornino") on alpijärv Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis Forgaria nel Friulis.
Allikatoiteline järv asub 1996. aastal moodustatud Cornino järve looduskaitseala ("Riserva naturale del Lago di Cornino") territooriumil, järvevee temperatuur on aasta läbi vahemikus 8–9 °C.
Paul Keres (laev)

Paul Keres on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis on ehitatud 1988. aastal Mõkolajivi laevatehases Ookean kui Viktor Bakajev. 8 laadruumiga laeva kandevõime on 52 540 tonni. 1992– 2000 kandis laev nime Paul Keres ja kandis aastail 1992–2000 Eesti lippu.
2010.a läks laev vanarauaks kandes siis nime Flourish ning seilates Panama lipu all.
Voolu tänav (Tartu)

Voolu tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Tänav saab alguse umbtänavana Kesa põigust umbes 50 meetrit lääne pool, kulgedes valdavalt ida suunas, kuid enne lõppu Kesa tänaval teeb pöörde põhja suunas.
Tänava pikkus on 0,67 km.
To Beast or Not to Beast

"To Beast or Not to Beast" on Soome bändi Lordi kuues stuudioalbum. See ilmus ka vinüülplaadina. Album ilmus Soomes 1. märtsil 2013. 
Nagu Lordil tavaks, saadi ka selle albumi ilmumiseks uued kostüümid. See on esimene album, kus astuvad üles Lordi liikmed Mana ja Hella. Albumi produtsent on Michael Wagener.
Play Another Round

"Play Another Round" on Soome bändi Stala &amp; SO. teine stuudioalbum. See ilmus Soomes 22. veebruaril ja Euroopas 12. aprillil. Uue albumi jaoks hakati lugusid tegema vahetult pärast Euroopa tuuri lõppu 2012. aasta kevadel. Esimene singel "Life Goes On" ilmus 2012. aasta alguses ning teine singel "Rock Until I'm Done" 7. novembril 2012. Singli on miksinud Ameerika produtsent Beau Hill.
2013. aasta veebruaril alguses ilmus uus singel ja muusikavideo looga "The Boys Are Having Fun". 
Eestis ilmub album 15. aprillil 2013.
Muusa tänav

Muusa tänav (varem Andrus Johani tänav) on tänav Tartus Ihastes. 
Ta algab Eduard Wiiralti tänavalt, ristub Pallase puiesteega ja lõpeb Maali tänaval, olles seejuures 290 meetri pikkune.
Nime muutmine.
Tartu Linnavalitsus saatis 25. oktoobril 2022 volikogule eelnõu Ihaste linnaosas asuvate Andrus Johani ja Kaarel Liimandi tänavate nimede muutmiseks. Tänavad on nimetatud kunstnike järgi, kelle panust Tartu kultuurilukku ei saa alahinnata, kuid kes astusid NKVD hävituspataljonide liikmeks ja need pataljonid osalesid inimsusvastastes kuritegudes. Kuna selles piirkonnas on kasutusel Pallase pärandi väärtustamisega ja laiemalt kunstiga seotud tänavanimed, siis teeb linnavalitsus ettepaneku sarnaste nimede valimiseks ka muudetavate nimedega tänavatele. Kunstivaldkonna inimestega teemat arutades leiti, et uuteks nimedeks ei tule pühendusnimed, vaid üldisemad kunstiga seotud nimed. Linnavalitsuse ettepanek on A. Johani tänav nimetada Vaikelu tänavaks ja K. Liimandi tänav Graafika tänavaks. 
2023. aasta jaanuaris otsustas linnavolikogu muuta nime Muusa tänavaks. Kaarel Liimandi tänav muudeti aga Maali tänavaks.
Elmar Kitse tänav

Elmar Kitse tänav on tänav Tartus Ihastes.
Tänav algab Anton Starkopfi tänavalt, suundub põhja, ristub Pallase puiesteega ja lõpeb Eduard Wiiralti tänaval.
Elmar Kitse tänav on 255 meetri pikkune.
Endel Kõksi tänav

Endel Kõksi tänav on tänav Tartus Ihastes.
See algab Jaan Koorti tänavalt ja lõpeb metsa servas Molberti tänava ristumiskohast kagu pool ning on 245 meetrit pikk. 
Endel Kõks oli Rootsis elanud väliseesti kunstnik.
Elmar Kivistik (laev)

Elmar Kivistik on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis ehitati 1987. aastal Mõkolajivi laevatehases kui Ivan Babushkin. Aastatel 1992–1999 kandis nime Elmar Kivistik ja sõitis Eesti lipu all.
Praegu on laeva nimi Bao Zhong 188 ja ta kannab Hiina lippu. See on 8 laadruumiga ühe sõukruviga laev, mille kandevõime on 52 650 tonni..
Optika tänav

Optika tänav on tänav Tartus Ränilinnas.
Tänav algab Riia tänavalt ja kulgeb Lõunakeskuse tagant kuni linnapiirini. Tänava pikkus on 870 meetrit.
Tänav sai nime 2010. aastal. Optika nime valisid linnavalitsus ja -volikogu Tartu Teaduspargi pakutud mitme variandi seast.
Tänaval asub ka samanimeline bussipeatus.
Sõpruse puiestee (Tartu)

Sõpruse puiestee on tänav (puiestee) Tartus. 
Tänav asub Annelinnas ja osaliselt ka Karlovas. Ta algab Jaama tänavalt, ristub seejärel Anne tänavaga ja kulgeb ringristmikuni, kus ringil ristuvad Pikk tänav ja Kalda tee. Edasi suundub tee Sõpruse sillale, mis ületab Anne kanali, Emajõe ja Turu tänava ning jõuab Kalevi tänavale, millest edasi on Õnne tänav. 
Kogu tee pikkus on umbes 1,9 km. 1975.aastani oli nimeks Saare tee.
Ain Eidast

Ain Eidast (11. mai 1939 Tallinn – 18. märts 2013) oli eesti merendusteadlane. Ta oli Eesti Mereakadeemia professor.
Ta lõpetas aastal 1964 Odessa Merelaevastiku Inseneride Instituudi ekspluatatsiooniteaduskonna ja aastal 1971 aspirantuuri Leningradi S. O. Makarovi nimelise Kõrgemas Insenerlikus Merekoolis meretranspordi ekspluatatsiooni erialal. Aastal 1978 kaitses majandusteaduste kandidaadi väitekirja Leningradi Veetranspordi Instituudis.
Ta on töötanud erinevatel juhtivatel ametikohtadel Tallinna Merekaubasadamas, Tallinna Külmutuslaevastiku Baasis, Veeteede Ametis ja Eesti Mereagentuuris. Aastatel 1969–1987 oli ta Eesti Merelaevanduse kommertsteenistuse ülem.
Ta oli aastast 2000 Tallinna Tehnikakõrgkooli dotsent ja aastast 2002 Eesti Mereakadeemia korraline dotsent. Aastatel 2007–2008 oli ta Eesti Mereakadeemia meretranspordi juhtimise õppetooli erakorraline professor, seejärel samas õppeasutuses korraline professor, mereõiguse ja kommertsekspluatatsiooni õppetooli juhataja. Alates 2011. aastast oli ta Eesti Mereakadeemia meretranspordi juhtimise õppetooli professor ja Mereakadeemia professorite nõukogu liige.
Eidastil on ilmunud 44 teaduspublikatsiooni ja 2 monograafiat. Ta on olnud 30 teadusuuringu juhendaja, samuti on ta juhendanud magistritöid EBS-is, Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis. Samuti oli ta oponent kandidaaditööde kaitsmisel admiral S. O. Makarovi nimelises Peterburi Riiklikus Mereakadeemias.
Keelesaar

Keelesaar on suurema keeleala sees olev muukeelne ala. Näiteks ajalooliselt räägiti eesti keele võru murret Kraasnas (Venemaa), millel ei olnud Eestiga ühist piiri.
Peale Kraasna keelesaare on Eestist väljaspool olnud ka Lutsi (Läti) ja Leivu (Läti) keelesaar.
Keeleseadus (üldmõiste)

Keeleseadus on seadus, mille kehtestab seadusandlik võim oluliste keeleküsimuste reguleerimiseks. Keeleseadus ja teised keeleküsimusi õiguslikult reguleerivad õigusaktid moodustavad keeleõiguse.
Eesti keeleseadused.
Eestis on olnud läbi ajaloo mitmeid keeleseadusi; praegu kehtiv keeleseadus jõustus 1. juulil 2011. Selle seaduse eesmärk on "arendada, säilitada ja kaitsta eesti keelt ning tagada eesti keele kasutamine peamise suhtluskeelena kõikides avaliku elu valdkondades".
Eestis teostab keeleseaduses (jt keelekasutust reguleerivates õigusaktides) sätestatud nõuete täitmise üle riiklikku järelevalvet Keeleamet.
Columba

Columba (iiri keeles "Colm Cille"; 7. detsember 521 – 9. juuni 597) oli iiri munk, kes tegeles kristluse levitamisega Šotimaal.
Ta saabus 563. aastal koos 12 jüngriga Sise-Hebriididel asuvale Iona saarele, kuhu nad rajasid katoliikliku kloostri.
Teda mälestatakse pühakuna.
Keeletüübid

Keeletüübid on mingite keeletunnuste alusel saadud keele liigitused. Keeletüüpe uurib keeletüpoloogia. 
Morfoloogilised keeletüübid.
Morfoloogilise sünteesi astme järgi jagunevad keeled analüütilisteks, sünteetilisteks ja polüsünteetilisteks.
Morfoloogilise tehnika järgi jagunevad keeled isoleerivateks, aglutineerivateks ja flekteerivateks. Isoleerivates keeltes puudub sõnamuutmine, seal kasutatakse abisõnu. Seega on isoleerivad keeled sünteesi astmelt analüütilised. Aglutinatiivsed ja flekteerivad keeled on aga sünteetilised. Aglutinatsiooni korral moodustatakse uusi tüvesid ja sõnavorme morfeemide üksteisele "külgekleepimise" teel (morfeemid ise ei muutu ja neist igaühel säilib üks kindel tähendus), fleksiooni puhul teiseneb uute tüvede ja muutevormide moodustamisel tüvi ise fonoloogiliselt. Kui sellistes keeltes on kasutusel ka tunnused, siis ei ole võimalik muutevormis eristada morfeemide ja tähenduste piire. Enamikus keeltes on kasutusel mitu morfoloogilist tehnikat, tüüpidesse jaotatakse vastavalt domineerivale tehnikale.
Süntaktilised keeletüübid.
Põhisõnajärje järgi lauses jagunevad keeled põhiliselt SVO-, SOV- ja VSO-keelteks, ülejäänud kombinatsioonid on väga haruldased või neid pole leitudki.
Vene laenud eesti keeles

Vene laenud on eesti keelde vene keelest alates 15. sajandist tulnud laentüved. Varasemad samasuunalised laenud liigitatakse vanavene laenudeks.
Neid laene on eesti keeles Huno Rätsepa järgi 315–362, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 228–271. Algul vahendasid vene laensõnu piirialade elanikud ning vene kaupmehed ja käsitöölised, hiljem Eesti ala liitmisega Vene tsaaririiki tugevnes vene keele mõju ametlikul tasemel, kasvades eriti venestusperioodil alates 1880. aastatest. Nõukogude ajal laenasid eestlased palju vene sõnu kõnekeelde, kuid kirjakeelde jõudis neist eesti leksikograafide vastuseisu tõttu suhteliselt vähe.
Laene on usundi, vaimuelu, ühiskonna, maaharimise, kodumajanduse, ehituse, tööriistade jm mõisterühmades. Näiteid: "kapsas, kirka, kolhoos, kopikas, majakas, munder, porgand, präänik, rubla, tatar, tubli, vurle".
Balti laenud eesti keeles

Balti laenud on eesti keelde balti algkeelest alates II aastatuhandest või isegi III aastatuhande lõpust eKr tulnud laentüved.
Neid laene on eesti keeles Huno Rätsepa järgi 94–156, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 165-235. Balti laenude semantika (nt kõige enam on laenatud põllundust ja karjapidamist ning töö- ja majapidamisriistu tähistavaid sõnu: "hernes, vagu, oinas, kirves, labidas") viitab muistsete balti hõimude olulisele rollile lõunapoolsete alade tehnoloogia ja kultuuri läänemeresoomlasteni viimisel. Baltlaste kõrgem arengutase võis tõsta ka nende keele staatust läänemeresoome hõimude seas, millele viitavad arvukad sotsiaalse iseloomuga nn tarbetud laenud. Nii leidub balti laene ka tuumsõnavaras ehk mõisterühmades, kuhu reeglina sõnu ei laenata (nt kehaosade nimetustes ja sugulussõnavaras: "naba, hammas, tütar, kaim, mõrsja"). Sellise sõnavara laenamine on märk väga tihedatest, lähedastest kontaktidest ning võimalikust segaasustusest ja kakskeelsusest.
Eesti kirjakeeles 5 kõige sagedamini esinevat balti laensõna on "kõik, veel, aeg, juba, kord".
Soome laenud eesti keeles

Soome laenud on eesti keelde soome keelest alates 19. sajandi lõpust tulnud laentüved. 
Muudest laenudest erinevalt on valdav osa soome laene võetud kasutusele teadliku keeleuuenduse protsessi käigus. Mõned laenud on eesti kirjakeelde siiski tulnud ka murrete, peamiselt kirderannikumurde, ja 20. sajandi lõpus Tallinna kõnekeele kaudu. Keeleuuenduse käigus laenatud sõnad kuuluvad peamiselt abstraktsete mõistete valdkonda. Teadlikult kirjakeelde laenatud soome päritolu sõnad on näiteks "aare, anastama, haihtuma, harras, julm, lakkama, masendama, raev, reibas, sangar, solvama, sünge, vaist, vihjama, mehu, retk, tehas". Murrete kaudu kirjakeelde jõudnud laen on näiteks "kaadama", Tallinna kõnekeele kaudu näiteks "romu". Kokku on neid laene eesti keeles Huno Rätsepa järgi 87–96, hilisematel Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 196–210.
Slaavi laenud eesti keeles

Slaavi laenud on oletatavad vanavene laenudest varasemad slaavi keelekujudest (ennekõike algslaavi ja vanaslaavi keelest) eesti keelde jõudnud laentüved. Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul on varastest slaavi keelekujudest laenamine võimalik, aga ebatõenäoline, kuna slaavi ja läänemeresoome hõimude tolleaegsed (enne 7. sajandit) asualad olid teineteisest eraldatud baltlastega asustatud piirkondadega ning keelekontakte seetõttu ilmselt polnud. Tiit-Rein Viitso kritiseerib seda seisukohta ja väidab, et teatava hulga varasemate slaavi laenude olemasolu on etümoloogiliselt usutav. Samuti paigutab Eesti etümoloogiasõnaraamat Viitso hinnangul vanavene keele väljakujunemise ja leviku liiga varajasse aega ja väidab, et tegelikult toimus see alles 10. sajandi lõpus ja sellele eelnenud slaavi päritolu laensõnu tuleks pidada algslaavi laenudeks.
Oletatavad slaavi laenud on nt "tragi" (agar), "ais", "haug", "väin".
Germaani laenud eesti keeles

Germaani laenud on alates II aastatuhandest eKr kuni 9. sajandini pKr alggermaani keelest eesti keelde jõudnud laentüved. Samas Huno Rätsep piiritleb germaani laenude perioodi ajaliselt I ja II aastatuhande vahetusest eKr kuni 13. sajandini . Ajajärgu hilisemate laenude puhul on kohati võimalik eristada algskandinaavia laene. Laenude seas on palju põlluharimise, meresõidu, kaubanduse ja muu ühiskonnaeluga seotud tüvesid. Germaani laene on Huno Rätsepa määratluse järgi eesti keeles 269–397, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamat toob välja 219-318 germaani ja 30-54 skandinaavia laenu.
Näiteid germaani laenudest: "ader, kaer, kaup, kehv, kuld, kuningas, puri, põld, raha, raud, rikas".
Näiteid algskandinaavia laenudest: "jõulud, kult, paat, riid, saad, särk, taud, tõld".
NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Leningradi oblasti valitsus

NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Leningradi oblasti valitsus (vene keeles "Управление НКВД по Ленинградской области, Управления НКВД СССР по Ленинградской области и городу Ленинграду") oli NSV Liidu SARK-i piirkondlik struktuurasutus Leningradi oblastis.
Marje Ingel

Marje Ingel (sündinud 22. veebruaril 1972) on eesti raamatukogutöötaja, luuletaja ja muusikaajakirjanik.
Ta on lõpetanud pop-džässlaulu erialal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli. Esimene suurem ülesastumine estraadilaval leidis Marjel aset koos progerokk-ansambliga Meggan aastal 1996. 
2008. aastal ilmunud debüütkogusse "Sulg" on kogutud 20 aasta (1988–2008) jooksul kirjutatud luulet .
Ta on esinenud Sotsia kirjandusfestivali raames peetud luulevõistlusel Poetry slam (2008) ning kirjandusfestivalidel Prima Vista (2009) ja HeadRead (2010).
Ta töötab Tallinna Keskraamatukogu muusikaosakonnas ning on pidanud sealset veebipäevikut.
Ajakirjanikuna on teinud kaastööd peamiselt ajalehele Sirp ja ajakirjale Muusika.
Aleksander Kolmpere (laev)

Aleksander Kolmpere on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mille nimi oli septembrini 1991 Skulptor Matvejev. Laev ehitati 1987. aastal Bulgaarias Georgi Dimitrovi nimelises laevatehases. Aastail 1992–2001 kandis laev nime "Aleksander Kolmpere" ja sõitis Eesti lipu all. Laev müüdi 2001. aastal.
Alates 2009. aastast on laev Hiina lipu all nimega Huazhou. 7 laadruumiga ühe sõukruviga laeva kandevõime on 24 105 tonni.
Raua tänav (Tartu)

Raua tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas.
Tänav algab Sõpruse puiesteelt, ristub Rebase, Kuu, Vaba, Sõbra, Saekoja ja Purde tänavaga ning lõpeb Tehase tänaval.
Tänava pikkus on umbes 800 meetrit.
Ilmatari tänav

Ilmatari tänav on tänav Tartus Tähtveres.
Ta algab Jakob Hurda tänavalt, ristub Carl Robert Jakobsoni (paremalt) ja Johann Voldemar Jannseni tänavaga ning lõpeb Vikerkaare tänaval. Tänava pikkus on umbes 620 meetrit.
Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. oktoobrist 1932.
Raua tänav

Raua tänav on tänav Tallinna kesklinnas, Raua asumis.
Tänav algab Gonsiori tänavalt ja suundub kirdesse. Tänavaga ristuvad Pronksi tänav, Raua põik ning Friedrich Reinhold Kreutzwaldi, Terase, Vase ja Vilmsi tänav. Raua tänav lõpeb Narva maanteel.
Pronksi ja Vilmsi tänava vahel on Raua tänav ühesuunaline.
Tänava pikkus on 893 meetrit.
Hoonestus.
Tänava ääres asuvad:
Ajalugu.
Raua tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi Raua tn (saksa keeles "Eisenstraße", vene keeles "Желѣзная ул.").1941.a jaanuarist Kristjan Raua tänav. Aastatel 1952–1989 kandis Raua tänav, Nikolai Gogoli tänava ("Николая Гоголя, ул.") nimetust. Taasnimetati Raua tänavaks 13. novembril 1989 Tallinna RSN Täitevkomitee poolt.
Raua tänav (täpsustus)

Raua tänav on tänav mitmes asulas:
Voolu tänav

Voolu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Tänav algab Valve tänavalt ja suundub edelasse. Tänavaga ristub Sihi tänav. Voolu tänav lõppeb Johann Voldemar Jannseni tänaval.
Tänava pikkus on umbes 700 meetrit.
Voolu tänav sai nime 8. novembril 1927. Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi Külvi tänav. Tänav on saanud nime selle järgi, et väidetavalt oli see esimene elektrifitseeritud tänav Kivimäel.
Taani-Eesti Kaubanduskoda

Taani-Eesti Kaubanduskoda (taani keeles "Dansk-Estiske Handelskammer", inglise keeles "Danish-Estonian Chamber of Commerce", lühend DECC) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on arendada Taani ja Eesti ettevõtete ärisidemeid ning ühendada Taani ja Eesti ärikogukonda Eestis. 
Kaubanduskoda korraldab nii avalikke kui ka vaid liikmeskonnale mõeldud üritusi: seminare, konverentse, ettevõtlusega seotud kohtumisi. 
Taani-Eesti Kaubanduskoda loodi 2007. aasta septembris. See kasvas välja 1996. aastal loodud Taani-Eesti Äriklubist. Kaubanduskojal on 60 liiget. Liikmeks võivad astuda nii eraisikud kui ka juriidilised isikud. Taani-Eesti Kaubanduskoda on Eesti Välisinvestorite Nõukogu asutajaliige ja lihtliige. Taani-Eesti Kaubanduskoda on partnerorganisatsiooniks Eesti Suursaatkonnale Kopenhaagenis, Taani saatkonnale Tallinnas, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele, EAS-i ekspordinõunikule Taanis ning Taani Kultuuri Instituudile Baltikumis.
Taani-Eesti Kaubanduskoda asub Tallinnas. Seda juhib alates aastast 2018 Hedy Kohv. Koja juht aastatel 2009–2018 oli Merli Lindberg.
Lobeelialised

Lobeelialised ("Lobeliaceae") on soontaimede sugukond, mis kuulus kellukalaadsete seltsi. Tänapäeval arvatakse sugukond astrilaadsete seltsi.
Vahel (näiteks APG III süsteemis) käsitletakse ka kui alamsugukonda kellukaliste sugukonnas.
Lobeelialiste sugukonda kuulub perekond lobeelia. Eestis kasvab pärismaisena üks liik – vesilobeelia.
Pihkva–Narva raudtee

Pihkva–Narva raudtee (vene keeles "Железнодорожная линия Псков – Нарва") oli 1915–1916 ehitatud Venemaa keisririigi Peterburi kubermangu ja Pihkva kubermangu ühendanud laiarööpmeline raudteeliin. Raudtee ehitati Moskva–Ventspilsi–Rõbinski Raudtee Seltsi poolt. Raudtee hävis Teise maailmasõja ajal.
Koit Kaskel

Koit Kaskel (sündinud 4. aprillil 1974 Haapsalus) on Eesti riigiametnik. 
Ta õppis 1981–1992 Kadrina Keskkoolis, lõpetas 1996 Eesti Lennuakadeemia lennuliikluse juhtimise erialal ning omandas 1998–2004 EBS-is avaliku halduse bakalaureuse ning ärijuhtimise magistri kraadi.
Ta töötas aastatel 1998–2013 Lennuametis, sealhulgas 2003–2013 peadirektorina.
Aastatel 2013–2017 oli Kaskel majandusministeeriumi nõunik ja 2018–2019 Keskkonnainvesteeringute Keskuse toetuste üksuse juht.
2020. aasta jaanuarist on ta Eesti Lennuakadeemia rektor.
Sepa tänav (Tartu)

Sepa tänav on tänav Tartus Ropka ja Ropka tööstusrajooni linnaosas.
Tänav algab Võru tänavalt (teisel pool kulgeb samas sihis Aianduse tänav), ristub Sepavälja, Sepakuru, Jalaka, Vasara ja Tähe tänavaga ning lõpeb Turu tänaval.
Võru tänavast kuni Jalaka tänavani paikneb Sepa tänav Ropka linnaosas, järgnevalt on kuni Vasara tänavani Ropka ja Ropka tööstusrajooni piiriks ning ülejäänud pikkuses asub Ropka tööstusrajoonis.
Tänav on lääne-idasuunaline ja selle pikkus on 1,37 km.
Doos (üldmõiste)

Doos (kr sõnast "dosis" 'annus') ehk annus on ühe korraga või suhteliselt lühikese aja vältel organismi jõudnud või tahtlikult manustatav kogus keemilist ainet või ainete segu (sh ravimit või mürki) või kiiritust (kiirgusdoos). Ainekoguste eraldamist vastavalt vajalikule hulgale nimetatakse doseerimiseks ehk annustamiseks.
Meditsiinis peetakse ravimidoosi all silmas farmatseutiliste ja arstiteaduslike meetoditega kindlaksmääratud ravimikogust, mis on harilikult organismi manustatav ja mõeldud ühekordseks kasutamiseks ravi otstarbel.
Nii aine kui ka kiirituse puhul võib annuseid organismile avaldatava mõju alusel liigitada letaalseks ehk surmavaks doosiks, maksimaalseks ja minimaalseks soovitatavaks doosiks, toksiliseks doosiks ning efektiivseks (mõju avaldavaks) doosiks.
Andmeanalüüs

Andmeanalüüs (ingl "data analysis") sisaldab andmete ülevaatamist ("inspecting"), puhastamist ("cleansing"), muutmist ("transforming") ja modelleerimist eesmärgiga saada soovitud infot, teha selle põhjal järeldusi ja hõlbustada otsustuste tegemist ("supporting decision making").
Mõnikord eristatakse (esmast) uurivat andmeanalüüsi ("exploratory data analysis") ja kinnitavat andmeanalüüsi ("confirmatory data analysis").
Andmeanalüüsil on mitu aspekti ja lähenemist, see hõlmab erinevaid meetodeid erinevatest teadusaladest ja tegevustest. 
Intellektuaalne andmeanalüüs on andmeanalüüsi omaette meetod, mis põhineb andmete modelleerimisel ja avastamisel, mitte nende kirjeldamisel. Ärianalüütika (vene k "бизнес-аналитика") hõlmab andmeanalüüsi, mis toetub agregatsioonile. Statistilises vaatenurgas mõned inimesed eristavad kirjeldavat statistikat, uurivat andmeanalüüsi ja statistiliste hüpoteeside kontrolli. Uuriv andmeanalüüs tegeleb andmete uute iseloomustuste avastamisega, ja statistiliste hüpoteeside kontroll kinnitab või kummutab (lükkab ümber) olemasolevaid hüpoteese. Prognoosianalüüs keskendub statistiliste või struktuurmodellide kasutamisel ennustamiseks või klassifikatsiooniks, ja tekstianalüüs kasutab statistilisi, lingvistika- ja struktuurmeetodeid info võtmiseks ning klassifitseerimiseks tekstiallikatest, mis kuuluvad mittestruktureeritud andmete hulka. Need on andmeanalüüsi variandid. 
Andmete integratsioon on andmeanalüüsi eelkäija, aga andmeanalüüs ise on tihedalt seotud andmete visualiseerimise (vene k. "визуализация данных") ja levitamisega. Terminit "andmeanalüüs" kasutatakse mõnikord ka andmete mudeldamise sünonüümina.
Antenn

Antenn on raadiotehniline seade elektromagnetlaine (tapsemalt: raadiolaine) kiirgamiseks ja vastuvõtuks. Antenn muundab raadiosaatja genereeritud kõrgsagedusliku elektromagnetilise võnkumise ruumis levivaks elektromagnetlaineks. Vastuvõtul antennile langev elektromagnetlaine muundatakse elektromagnetiliseks kõrgsageduslikuks võnkumiseks, mis suunatakse lainejuhi kaudu raadiovastuvõtjasse.
Antenni tüüp, mõõtmed ja ehitus sõltuvad saateks/vastuvõtuks soovitavast raadiosageduse lainepikkusest ja antenni kasutuse eesmärgist (suuna- või ringdiagrammiga, polarisatsiooni tüüp jne). Duplekssides kasutatakse üht ja sama antenni vaheldumisi raadiojaama saatel vastuvõtul.
Raadiosignaali edastamiseks juhitakse raadiosaatja raadiosageduslik võnkumine antenni klemmidele, antenn kiirgab saadud kõrgsagedusliku energia elektromagnetilise kiirgusena (raadiolainetena) ruumi (nn eetrisse). Vastuvõtul peab antenn kinni osa elektromagnetlaine võimsusest, tekitades klemmidele väikese elektripinge, mis suunatakse vastuvõtjas võimendisse.
Antenne kasutatakse ringhäälingus, televisioonis, telekommunikatsioonis, radaris, mobiiltelefonides, satelliitsides ja ka muudes seadmetes ja süsteemides, nagu raadiomikrofon, Bluetoothi kasutavad seadmed, WiFi-iga seadmed ning RFID-märgised kaupadel.
Tavaliselt koosneb antenn metallist elektrijuhtidest, mis on ühendatud läbi toiteliini saatja või vastuvõtjaga. Saatja kõrgsageduslik vahelduvvool tekitab antenni ümber võnkuva elektrivälja, millega kaasneb ristuval tasandil võnkuv magnetväli. Need ajas muutuvad väljad kiirgavad elektromagnetlainena antennist ruumi. Vastuvõtt toimub teisipidi. Saabuvad võnkuvad elektri- ja magnetväljad tekitavad antenni elementides võnkuva voolu.
Antennide koosseisu võib kuuluda ka peegeldavaid ja suunavaid osi, mis pole saatja või vastuvõtjaga vahetus ühenduses. Sellised osad võivad olla parasiitelemendid, paraboolpeegeldi, ruuporid. Nende eesmärk on suunata raadiolaineid kitsa vihuna teatud kindlas suunas. Antennid saadavad ja võtavad vastu raadiolaineid kõigist suundadest võrdselt või siis saadavad ühte kindlasse suunda ning võtavad vastu ainult kindlast suunast.
Aastal 1888 ehitas saksa füüsik Heinrich Hertz esimesed antennid, et tõestada James Clerk Maxwelli ennustatud elektromagnetlainete olemasolu. Hertz paigutas nii saatjal kui vastuvõtjal paraboolpeegeldi fookusesse dipoolantenni. Ta avaldas oma tööd ajakirjas "Annalen der Physik und Chemie" (vol. 36, 1889).
Saare tänav (Tartu)

Saare tänav on tänav Tartus Annelinnas.
Tänav algab Sõpruse puiestee ja Männi tänava ristmiku juurest ning kulgeb umbes 110 meetrit edela suunas, kus lõpeb umbtänavana. Nimi 30.maist 1958.
Tiit Kiken

Tiit Kiken (5. veebruar 1948 – 7. aprill 2012) oli eesti kitarrist.
Tiit Kiken mängis kitarri paljudes restoraniansamblites ja Eesti Raadio orkestris. Ta töötas kitarriõpetajana ning tegi koostööd eesti klassikaliste ja džässmuusikutega.
Ta tegi kaasa plaadil "See maailm".
Kuula (EP)

"Kuula" (album) on spetsiaalselt 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse jaoks loodud minialbum (EP), mis sisaldab Eestit Eurovisioonil esindanud Ott Leplandi loo "Kuula" neljas keeles versioone. "Kuula" kõlab albumil eesti-, hispaania-, vene- ja ingliskeelsena. Aapo Ilvese eestikeelsed sõnad on tõlkinud Stanislav Bulganin.
Bordoo tänav

Bordoo tänav on tänav Tartus Ihastes, linna servas.
Tänav algab Purpuri tänavalt ja on paralleelne Karmiini tänavaga.
Karmiini tänav

Karmiini tänav on tänav Tartus Ihastes, linna servas.
Tänav algab Purpuri tänavalt ning on paralleelne Bordoo tänava ja Ookri tänavaga.
Ookri tänav

Ookri tänav on tänav Tartus Ihastes, linna servas.
Tänav algab Purpuri tänavalt ja on paralleelne Karmiini tänavaga.
Muqdisho lahing

Muqdisho lahing oli 3.–4. oktoobril 1993 toimunud lahing Muqdishos Somaalias. Lahing algas, kui USA eriüksused tulid kinni võtma sõjapealiku ja isehakanud presidendi Mohamed Farrah Aididi kahte nõunikku. Operatsioon pidi kestma veidi üle tunni, kuid kasvas üle tänavalahinguks. Lahing nõudis 18 USA sõduri, 1 Pakistani sõduri ja 1 Malaisia sõduri elu ja viga sai üle 80 sõduri. Kaks USA UH-60 Black Hawki tulistati alla ning üks kopteripiloot võeti vangi ja vabastati 11 päeva hiljem. Somaalialaste hukkunute kohta pole täpset infot, kuid hinnangud varieeruvad 315–3000 inimeseni.
Lahing.
3. oktoobril ründasid USA eriüksused Muqdishos maju, kus luure andmetel pidid asuma kaks Aididi nõunikku. Plaan oli, et eriüksused võtavad kontrolli alla maja, kus asuvad sihtmärgid ja seda ümbritsevad majad perimeetri jaoks. Seejärel tuleb läbi linna konvoi ja viib nii sihtmärgid kui ka sõdurid minema ja kopterid teevad õhust mõlemale. 
Operatsioon läks esialgu edukalt, kuni üks sõdur Todd Blackburn sai kopterist laskudes raskelt viga ja konvoi hilines. Konvoi viivituse põhjustasid somaallased, kes teele barrikaade ehitasid. Blackburn pandi konvoi peale ja ta viidi tagasi baasi. Evakueerimisel sai surma konvoile kattetuld teinud Dominick Pilla, kes sai kuuli pähe ja hukkus silmapilkselt.
Umbes kell 16:20 sai üks Black Hawk raketitabamuse saba pihta ja kukkus alla. Õnnetuses said mõlemad piloodid surma. Kopteri pardal olnud kaks snaiprit jäid ellu ja asusid õnnetuspaika kaitsma. Teine Black Hawk tõi kohale päästemeeskonna, kes laskus fast-ropeiga kopteri vraki juurde hoolimata sellest, et nende endi kopter sai seda tehes samuti RPG lasust viga. See kopter suutis baasi naasta. Varsti tulistati alla teine Black Hawk, mida juhtis Michael Durant. Õnnetuspaika saadeti kopterilt kaitsma snaiprid Gary Gordon ja Randy Shughart, kelle kaks esimest palvet õnnetuspaika saatmiseks lükati tagasi ja kes kolmandal katsel said lõpuks loa. Snaiprid kaitsesid õnnetuspaika, kuni neil laskemoon otsa sai ja nad maha lasti. Allakukkunud kopteri meeskonnast pääses eluga ainult Michael Durant. Kõik tema kaaslased hukkusid. Durant peksti peaaegu surnuks, kuni Aididi võitlejad tulid teda vangi võtma.
Sõdurid said lõpuks linnast tulema, kui ÜRO konvoi, mis koosnes soomukitest ja tankidest, neile appi läks. Õhutoetust teostasid kogu öö USA kopterid. Osa eriüksuslastest pidid baasi jooksma, kui selgus, et neile pole soomukites ruumi.
Seda tehes hukkus üks USA sõdur. Kell 6:30 oli lahing lõppenud ja kõik eriüksuslased linnast lahkunud.
Pärast lahingut.
Hukkunud sõdurite laibad, mida kaaslased minema ei suutnud viia, langesid somaallaste kätte, kes vedasid neid mööda tänavaid ja rüvetasid jõhkralt. Lõpuks suutsid diplomaadid laibad kätte saada ja need tagastati kohutavas seisukorras. 1994. aastal tõmbasid USA ja ÜRO oma väed Somaaliast välja.
Lahingust kirjutas ajakirjanik Mark Bowden 1999. aastal raamatu "Black Hawk Down". 2001. aastal tehti selle põhjal film "Allatulistatud Black Hawk".
Purpuri tänav

Purpuri tänav on 200 meetri pikkune tänav Tartus Ihaste linnaosas, linna servas.
Purpuri tänavalt algavad Bordoo, Karmiini ja Ookri tänav.
Epp Kaidu

Epp Kaidu (lavanimi) ehk Leida Ird (neiupõlvenimi Leida Rosenblatt;15. aprill 1915 Jäärja vald – 23. juuni 1976) oli eesti lavastaja ja näitleja. 
Õpingud ja töö.
Ta lõpetas 1935. aastal Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi. Aastatel 1934–1936 õppis Tartu Näitekunsti Stuudios. 
1937–1939 oli ta Tartu Töölisteatri näitleja ning 1940–1941 töötas näitlejana Vanemuises. Teise maailmasõja ajal oli ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite liige Nõukogude tagalas ning 1944–1976 taas Vanemuises näitleja ja lavastaja.
Epp Kaidu töötas nii muusika- kui ka sõnalavastustega, peamiselt Tartus Vanemuise teatris. Enda hinnangul tõi Kaidu lavale umbes 100 lavastust. Evald Hermaküla ja Jaan Tooming said oma näitlejatunnustuse just Kaidu lavastajakäe all mängides. Kaidu reisis Nõukogude Liidus palju, muuhulgas külastas Gruusiat ja toonast Tšehhoslovakkiat, aga ka Soomet. Ta lavastas Venemaal ja Soomes.
Kaidu lõpetas ka kõrgemad režiikursused Moskvas. Ta tegi kaastööd Eesti Televisioonile, oli Lenfilmi filmide "Valgus Koordis" ja "Andruse õnn" näitejuht.
Isiklikku.
Epp Kaidu oli Vanemuise teatri lavastaja ja peanäitejuhi Kaarel Irdi abikaasa. Neil olid tütred Kais ja Mari. Kais Adlas töötas hiljem Vanemuises näitlejana ning lastega tegelesid hoidjad. Kaidu ja Ird elasid Tartus Tähtvere linnajaos. 
Epp Kaidu oli Peet Vallaku õetütar.
Lavastused.
Väike valik Kaidu lavastusi:
Tunnustus.
Mälestustahvel.
Tartu linnas meenutab Epp Kaidut mälestustahvel, mis paikneb aadressil Karl August Hermanni tänav 4.
Pronksist mälestustahvlil on eesti ja vene keeles tekst:
"1945–1976 ELAS SELLES MAJAS
ENSV RAHVAKUNSTNIK
EPP KAIDU
1915–1976"
Mälestustahvel avati 1980. aastal, tollal oli maja aadressiks Johannes Lauristini tänav 4.