tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Meelespeasinine

Meelespeasinine on üks sinistest värvitoonidest, hele ja õrn sinine värvus, mis sarnaneb lõosilma õite värvusega.
Värvus on karakterilt malbe ja delikaatne. Kasutatakse moes tekstiilide ja muude rõiva- ja aksessuaarimaterjalide, samuti lõngade värvuse kirjeldamiseks. Meelespeasinisena on kirjeldatud siiami kassi silmavärvust.
Variatsioonid.
ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib meelespeasinine ("Myosotis Blue", "Forget-Me-Not Blue" või "Forget-Me-Not") olla kõige enamatel juhtudel hele sinine ("Light Blue"), kuid ka väga kahvatu sinine, kahvatusinine või hallikassinine, samuti särav lillakassinine või kahvatu lillakassinine.
Pantone värvitoon 15-4312 "Forget-Me-Not" on rohekas-hallikas heledam sinine.
Ameerika Ühendriikide Kapitooliumi ründamine

Ameerika Ühendriikide Kapitooliumi ründamine oli 6. jaanuaril 2021 Ameerika Ühendriikide pealinnas Washingtonis toimunud president Donald Trumpi toetava rahvahulga tungimine Kapitooliumi ruumidesse, mistõttu katkes mõneks tunniks presidendivalimiste tulemusi kinnitamas olnud Kongressi töö. 
President Donald Trumpi pooldajad kogunesid 5. ja 6. jaanuaril Washingtoni, et protesteerida valimistulemuste vastu. Trump oli varem korduvalt alusetult väitnud, et tulemused olid võltsitud, ning nõudis, et asepresident Mike Pence ja kongress peaksid tulemused tagasi lükkama. 6. jaanuaril julgustasid Trump seenior, tema poeg Trump Jr. ja Rudy Giuliani meeleavaldajaid "riiki tagasi võtma" ning minema Kapitooliumi juurde.
Meeleavaldus eskaleerus Kapitooliumi ründamiseks ning rahvahulk tungis läbi politseitõkete hoonesse. Kapitooliumi politsei evakueeris senati ja esindajatekoja saalid ning mitmed Kapitooliumi kompleksi hooned. Märatsejatel õnnestus tungida senati istungitesaali, kuid valvuritel õnnestus takistada evakueeritud esindajatekoja istungisaali tungimist. Kapitooliumi politsei lasi ühe esindajatekoja istungitesaali tungida üritanud naise maha (Ashli Elizabeth Babbitt, QAnon) ning kolm inimest suri terviserikete tagajärjel. Hiljem leiti Kapitooliumist ning selle lähedalt kolm pommi, mille demineerijad tegid kahjutuks. 
Kongress kogunes valimistulemusi uuesti kinnitama neli tundi pärast sissetungi hoonesse. Tulemused kinnitati kohaliku aja järgi kell pool neli hommikul ning teatas, et 20. jaanuaril 2021 vannutatakse Ameerika Ühendriikide presidendina ametisse Joe Biden ja asepresidendina Kamala Harris.
Trump reageeris Kapitooliumi rünnakule aeglaselt ning hiljem õigustas rünnakut ja nimetas märatsejaid erilisteks inimesteks. Hiljem lubas ta võimu rahumeelselt üle anda, kuid mitmed Kongressi liikmed on kutsunud üles Trumpi tagandamisjuurdluse või põhiseaduse 25. paranduse alusel ametist tagandama.
Suitssinine

Suitssinine ehk suitsusinine on üks sinistest värvitoonidest, kahvatu hallikas sinine värvus, mis toonilt sarnaneb sigareti põlemise suitsuga. Suitssinine on suitshalli värvuse sinakas variant.
Nimetust kasutatakse moesõnavaras tekstiilide ja lõngade värvuse kirjeldamiseks, kuid ka muude tarbeesemete ja kunstitarvete puhul.
Variatsioonid.
Suitssiniseks peetav värvitoon erineb ingliskeelses ja prantsuskeelses keeleruumis. Prantsuskeelse värvinimetuste portaali pourpre.com järgi on suitssinine ("bleu fumée") väga õrn ja hele hallikas sinine , Pantone standardsüsteemis ja ISCC-NBS-i värvinimetuste registris on see keskmise tumedusega tuhm rohekas- kuni lillakassinine.
Pantone värvitoon 17-4412 "Smoke Blue" on hallikas rohekassinine , värvitoon 14-4505 "Smoke" on hele rohekashall .
ISCC-NBS-i värvisõnaraamat "Color: Universal Language and Dictionary of Names" nimetab suitssinist ("Smoke blue") kas tumedaks sinakashalliks või kahvatuks lillakassiniseks .
Veebivärv "Blue Smoke" on soe keskmise tumedusega rohekashall .
Karvavärvusena.
Karvavärvus "suitssinine" või "suitsusinine" ("smoke blue", "smoky blue") tähistab helenemisgeeni tõttu osaliselt hallika varjundi omandanud musta värvust mõnedel koeratõugudel, näiteks austraalia kelpiel või "labradoodle"'il.
Jason Akeson

Jason Akeson (sündinud 3. juunil 1990 Orleansis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Saksamaa kõrgliiga klubis Kölner Haie ründajana paremäärel.
Aastatel 2008–2011 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Kitchener Rangers. 2008. aastal tuli ta klubiga OHL-i meistriks. Hooajal 2010–11 oli Akeson liigas Tyler Toffoli kõrval liiga hooaja resultatiivseim mängija (24+84), jäädes Toffoliga jagama Eddie Powers Memorial Trophyt. Lisaks pälvis Akeson sel hooajal resultatiivseimale paremründajale antava Jim Mahon Memorial Trophy, kõige spordimehelikumale mängijale antava William Hanley Trophy ja Leo Lalonde Memorial Trophy.
2011. aasta märtsis sõlmis ta Akeson lepingu NHL-i klubiga Philadelphia Flyers. Esimesel kahel hooajal mängis ta põhiliselt American Hockey League'is (AHL) Flyersi noorteklubis Adirondack Phantoms, olles mõlemal hooajal Phantomsi resultatiivseim mängija. NHL-is debüteeris Akeson Flyersi meeskonnas 27. aprillil 2013 põhihooaja viimases mängus Ottawa Senatorsi vastu. Hooajal 2013–14 mängis ta jällegi põhiliselt Phantomsis, kuid valiti Flyersi meeskonda NHL-i väljalangemismängudes. Flyers kaotas sel hooajal esimeses ringis New York Rangersile, kuid Akeson sai seitsmes mängus kirja kokku kaks väravat ja ühe väravasöödu.
2015. aasta juulis sõlmis Akeson üheaastase lepingu Buffalo Sabresiga. Sabresis ta NHL-is mängida ei saanudki, mängides hooajal 2015–16 ainult AHL-i klubides Rochester Americans ja Binghamton Senators.
2016. aasta septembris liitus ta KHL-i klubiga Vladivostoki Admiral, kuid naasis paar kuud hiljem Binghamton Senatorsi. Hooaja 2017–18 alguses mängis ta AHL-i klubis Syracuse Crunch. 2017. aasta detsembris siirdus ta Rootsi kõrgliiga klubisse Mora IK.
2018. aasta juulis sõlmis Akeson lepingu Kölner Haiega.
Melonikollane

Melonikollane on üks kollastest või oranžidest värvitoonidest, roosaka varjundiga oranžkollane värvus, mis sarnaneb meloni viljaliha värvusega.
Värvitoon on karakterilt pehme ja magus. Kasutatakse moes ja sisekujunduses.
Variatsioonid.
Prantsuskeelse värvinimetuste portaali pourpre.com järgi on melonikollane ("melon") oranžkollaste toonivahemik .
Pantone värvitoon 16-1442 "Melon" on roosakas oranž , toon 15-1239 "Cantaloupe" on selle heledam variant .
RAL Classic värvikaardi toon 1028 "Melonengelb" on oranžikas tumekollane .
Veebivärv "Melon" on soojatooniline roosa .
Daniels Pavļuts

Daniels Pavļuts (sündinud 14. mail 1976 Jūrmalas) on Läti kultuuritöötaja, riigiteenistuja ja poliitik. Ta kuulub erakonda Liikumine Poolt! (varem kuulus Zatlersi Reformiparteisse). Ta oli aastatel 2011–2015 Läti majandusminister. 7. jaanuarist 2021 kuni 14. detsembrini 2022 oli ta Läti tervishoiuminister.
Esialgu õppis ta muusikat, 1999. aastal omandas ta bakalaureusekraadi klaveri erialal Läti Muusikaakadeemias. Seejärel õppis ta Suurbritannias Londoni Linnaülikoolis kultuurikorraldust ja 2007. aastal omandas Harvardi ülikoolis juhtimise erialal avaliku halduse alal magistrikraadi.
24. veebruarist 2003 kuni 16. juunini 2006 oli ta kultuuriministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler). Ta on töötanud erinevates ettevõtetes juhatuse liikmena, erinevate osakondade juhina. Juhtis erakonsultatsiooni praktikat. Aastatel 2010 ja 2011 töötas ta Swedbanki korporatiivsete suhete osakonna juhatajana.
25. oktoobril 2011 sai tast Valdis Dombrovskise kolmanda valitsuse majandusminister Zatlersi Reformipartei erakonna kandidaadina, millega liitus 2014. aasta jaanuaris. Samal kuul kaotas ta uue valitsuse heakskiidul pärast koalitsioonipartnerite pikki arutelusid ministri koha. Ta töötas Laimdota Straujuma esimeses valitsuses kahe ministri (majandusminister Vjatšeslav Dombrovskise ja välisminister Edgars Rinkēvičse) nõunikuna.
26. augustil 2017 oli ta partei "Kustība Par!" asutajad ja valis selle juhi. 2018. aasta sügisel valiti ta ühendusest "Arengu Eest/Poolt!" 13. seimi. 
7. jaanuarist 2021 kuni 14. detsembrini 2022 oli ta Läti tervishoiuminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.
Mequinenza

Mequinenza (aragooni ja hispaania: [mekiˈnenθa]) ehk Mequinensa () on linn ja vald Hispaanias Aragóni autonoomses piirkonnas Zaragoza provintsis. See asub Bajo Cinco maakonnas.
Vald ja asula on oma nime saanud miknasade berberi hõimult, kes ehitasid 8. sajandil Mequinenza kindluse juurde kaitseasula. See latiniseeriti kui Miquinencia ja esineb dokumentides erinevates vormides kuni 19. sajandini, vaheldumisi Mquinensa, Miquinença, Mequinença, Mequinensa või Mequinenza. Linna tuntakse rahvasuus kui "lo poble" (mis tähistab aragooni keeles küla, alevikku).
Lahtkrae

Lahtkrae on kinnitatav ning äravõetav lahtine, eraldi krae, mida eesti etnograafias kandsid naised igapäevasärgi peal selle pidulikumaks muutmiseks.
Lahtkraed kasutati Eestis 19. sajandil peamiselt Saaremaal, aga ka Viljandimaa põhja osas ning paiguti Pärnumaal. Samuti kanti seda piduliku särgiga, kus see oli liistiku või kampsuni peale mahapööratav, kuid mõnel juhul ka külge õmmeldud samalaadne krae. Sellised kraed olid ääristatud pitsi või piluga, aga ka tikandiga. Lahtkrael oli sõle või preesiga suletav rinnalõhikuga esitükk ning sellest oluliselt lühem kaelatagune.
Kesksügise festival

Kesksügise festival on Hiinas uusaasta järel tähtsuselt teine püha aastas. Festivali ajalugu ulatub 3000 aasta taha. Festivali peetakse Hiina lunaarkalendri järgi iga 8. kuu 15. päeval täiskuu ajal. Gregoriuse kalendri järgi jääb see aeg septembri keskpaiga ja varase oktoobri vahele. 
Usutakse, et sel ajal on Kuu kõige säravam ja suurem, mis langeb kokku sügisese saagikoristusajaga. 
Legend.
Kesksügise festival keerleb ümber kuujumalanna Changi ja tema abikaasa Hou Yi legendi ümber. 
Hou Yi, vibulaskja, laskis ajal, mil taevas oli kümme päikest, üheksa alla, jättes alles vaid ühe. Selle tänuks kingiti talle igavese elu eliksiir. Eliksiiri joomise asemel aga andis ta selle oma naise kätte hoiule. Kui Yi vaenlane tema koju igavese elu eliksiiri varastama läks, jõi Chang kogu eliksiiri ära, et see halbadesse kätesse ei satuks. See pani ta Kuule lendama. Et oma naist mälestada, hakkasid Hou Yi ja mõned teised Kuule igal aastal andameid andma.
Pidustused.
Festivalil on välja kujunenud omad traditsioonid, millest üks on kuu koogikeste söömine. Kuu koogikesed on väikesed erineva täidisega koogikesed, mida üldjuhul nauditakse tassikese teega. Täidiseks on näiteks kergelt soolane muna kollane, lootose pasta, punase oa pasta või ka datlipasta, puuviljad, pähklid ja seemned. Tihtipeale kingitakse neid oma lähedastele, näiteks pereliikmetele või kolleegidele.
Kui kuu on juba tõusnud, süüdatakse Hiina laternad ja lastakse taevasse hõljuma. Kogenud tantsijad esitavad õnne toomiseks lõvi- ja lohetantsu.
Start-Up

"Start-Up" (korea keeles 스타트업; "Seutateueop") on Lõuna-Korea telesari, milles mängivad Bae Suzy, Nam Joo-hyuk, Kim Seon-ho ja Kang Han-na. See oli eetris tvN-is 17. oktoobrist kuni 6. detsembrini 2020.
Paju tänav (Rakvere)

Paju tänav on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,6–1,8 km.
Tänav on 285 meetrit pikk ja ligikaudu 13,5 meetrit lai. Paju tänav asub Lepiku linnaosas. Tänav saab alguse Mäe tänava ristmikult, kulgeb lõuna suunas ja lõpeb Maasika tänava ristmikul, ristuvaid tänavaid ei ole. Ida poolt külgneb Paju tänav Soolikaojaga ning Linnametsa kinnistuga.
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, osaliselt koos abihoonetega, hooned on rajatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles. Tänaval kõnniteed puuduvad.
Kelly Loeffler

Kelly Lynn Loeffler (sündinud 27. novembril 1970 Bloomingtonis Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja ja poliitik. 20. veebruarist 2025 on ta Ameerika Ühendriikide Väikeettevõtluse Administratsiooni juht.
Georgia osariigi kuberner Brian Kemp nimetas ta senaatoriks detsembris 2019, kui 75-aastane Johnny Isakson tervislikel põhjustel ametist lahkus. Ta oli senaator 6. jaanuarist 2020 kuni 20. jaanuarini 2021.
Arvatakse, et ta oli rikkaim USA senaator. 2020. aasta alguses hinnati tema vara väärtuseks 500 miljonit dollarit.
Loeffler on nimetanud ennast konservatiivseks vabariiklaseks. Ta on president Trumpi toetaja ja abordivastane.
3. novembril 2020 toimunud erakorralistel senaatorivalimistel sai ta esimeses voorus 25,9% valijate toetuse, jäädes Raphael Warnocki järel teiseks. 5. jaanuaril 2021 toimunud valimiste teises voorus sai ta esialgsetel andmetel 49,1% valijate häältest ning kaotas oma senaatorikoha Warnockile.
Vesiveski tänav (Rakvere)

Vesiveski tänav on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,2 km.
Tänav on 147 meetrit pikk ja erineva laiusega - 7 kuni 14 meetrit. Vesiveski tänav asub Lepiku linnaosas. Tänav saab alguse Oru tänavalt ja on looklev, suunaga põhja poole ning lõpeb Karja tänava ristmikul. Põhja osas, Vesiveski tiigi ja Karja tn 12a ärihoone vahel, on tänav alla 5 m laiune, olles sisuliselt jalgtee.
Tänava ääres paikneb kolm ühepereelamut, hooned on rajatud 20. sajandi teises pooles. Tänaval kõnniteed puuduvad
Karoshi

Karoshi (jaapani keeles 過労死, Hepburni transkriptsioonis "karōshi"), otsetõlkes “surm ületöötamisest”, on Jaapanist pärit termin, mis tähistab äkilist tööalast suremust. "Karoshi" kõige sagedasemad meditsiinilised põhjused on stressist või nälgimisest tekkinud südameinfarktid või insuldid. 
Inimesi, kes sooritavad ületöötamise või ka töökohas esineva vaimse pinge tõttu enesetapu, kutsutakse "karojisatsu"'deks (jaapani keeles 過労自殺, Hepburni transkriptsioonis "karōjisatsu"). "Karoshi" on laialt levinud teisteski Aasia riikides, näiteks Hiinas kutsutakse ületöötamissurma "guolaosi"’ks (traditsioonilises hiina kirjas 過勞死; lihtsustatud hiina kirjas 过劳死) ja Lõuna-Koreas "gwarosa"’ks (korea keeles 과로사).
Ajalugu.
Esimene ametlik "karoshi" juhtum leidis aset 1969. aastal, mil Jaapani suurimas ajaleheettevõttes töötanud 29-aastane mees suri insuldi tõttu. Termin loodi 1978. aastal tähistamaks aina suurenevat inimeste hulka, kes surid arvatavasti ületöötamisest tingitud insulti või südameinfarkti. 1982. aastal avaldatud "karoshi"’t käsitlev raamat tõi termini avalikku kasutusse. 
Termin levis Jaapani avalikkuses alles 1980. aastate keskel ja lõpus, mullimajanduse ajal, mil mitmed oma elu parimates aastates olnud ärijuhid surid äkitselt ja varasemate haigusnähtudeta. Fenomeni nähti otsekohe uue ja tõsise hädaohuna tööjõule. 1987. aastal hakkas Jaapani tööministeerium kasvava avaliku mure tõttu avaldama "karoshi" statistikat. 
1988. aasta tööjõu-uuringus avaldati, et peaaegu üks neljandik meestöötajatest tegi nädalas üle 60 töötunni, mis on tavalisest 40-tunnisest nädalagraafikust 50% rohkem. Mõistnud probleemi tõsidust ja laia ulatust, lõi grupp advokaate ja arste üleriigiliselt kättesaadavad „"karoshi" hädaabiliinid” (inglise keeles "karoshi hotlines"), et nõustada abivajajaid. 
Rahvusvaheline Tööorganisatsioon koostas nimestiku mõningatest ületöötamise ja töökohast tingitud stressi teguritest: 
Mõju ühiskonnale.
Enesetapu ajendiks võib olla ületöötamisest tingitud stress või ärimeeste koondamine. Lahkunu sugulased nõuavad selliste surmade puhul hüvitise maksmist. Elukindlustusettevõtted hakkasid lepingutesse lisama üheaastast vabastusklauslit, et inimene peaks raha saamiseks enesetapu sooritamisega ühe aasta ootama.
"Karoshi" tulemusel tekkis uus jaapani töötajate liikumine. Noored jaapanlased valivad pigem poole kohaga töö vastupidi eakamatele jaapanlastele, kes teevad ületunnitööd. See on uus viis karjääri valimiseks noorte jaapanlaste jaoks, kes soovivad oma potentsiaali avastamiseks erinevaid ameteid proovida. Need indiviidid töötavad pigem tunnipalga kui põhipalga alusel ja neid kutsutakse "freeter"'iteks. "Freeter"'ite arv on aastate jooksul kasvanud, 1980. aastate 200 000-lt 1997. aasta 400 000-le.
Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liit

Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liit (vene keeles Союз Полноевангельских Европейских Церквей) on loodud 29. septembril 2011. Liidu kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Keskallee 17. 
17. aprillil 2017 läbisid liitu kuuluvad kogudused Eestis ümberregistreerimise, moodustades Eesti Täisevangeelse Kiriku ning seejärel sai Eesti Täisevangeelne Kirik liidu liikmeks. Alates 18. novembrist 2017 on liidu piiskop vanempastor Oleg Pronin.
Ülle Meister

Ülle Meister (27. august 1948 Lüganuse kihelkond, Virumaa – 6. jaanuar 2021 Kokre) oli eesti raamatugraafik ja akvarellist.
Haridus.
Ta lõpetas 1966. aastal Püssi Keskkooli. 1967. aastal astus Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti graafikat õppima. Akvarellist sai juba kooliajal Ülle Meistri lemmiktehnika, milles ta saavutas erakordse meisterlikkuse ja millele jäi truuks terveks eluks. Kolmandal kursusel tuli teha valik vaba-, tarbe- ja raamatugraafika vahel. Meister valis viimase, sest armastas juba väikese tüdrukuna raamatuid ja oli suur lugeja.
Meister lõpetas kunstiinstituudi 1973. aastal raamatukujundajana "cum laude" ning tema diplomitööna valminud aabits oli koolides kasutusel palju aastaid. 
Töökohad ja loominguline tegevus.
Ülikooli lõpetamise järel suunati ta kirjastusse Valgus kunstiliseks toimetajaks, mis oli sisuliselt ametnikutöö, kuid ka seda tööd oli võimalik teha loominguliselt. 1980. aastast töötas Meister kirjastuses mittekoosseisulise töötajana ja kolm aastat hiljem pühendus vabakutselise kunstniku tööle. 1983. aastal astus Meister Kunstnike Liidu liikmeks.
Looming.
Lisaks juba mainitud aabitsale illustreeris ka rohkesti õpikuid, töövihikuid ja tööraamatuid õpilastele ning metoodikakirjandust õpetajatele, kokku 130 raamatut ja õpikut. Ta tegi koostööd lasteajakirjadega Hea Laps ja Täheke.
Ülle Meister illustreeris mitu Leelo Tungla luuleraamatut ("Aastaring", 1992; "Küll on hea!", 1998; "Põrsas Pamp" (eesti keeles) ja "Porsas Pamp" (soome keeles), 1993; "Põrsapõli", 1994; "Tondu", 1993), aga ka tema juturaamatuid ("Hernetont Ernestiine", 2005). Tema illustreeritud on ka Ellen Niidu „Rongisõit” (1986).
Ta kujundas sarja "Saja rahva lood" kolm raamatut ning illustreeris palju muid lasteraamatuid. Tema tehtud piltidega raamatutest jäi viimaseks 2020. aasta septembris ilmunud fantaasiaraamat "Maailma Veereke" (autor Marika Piip).
Samuti kujundas ta "Karupoeg Puhhi" ja "Onu Remuse juttude" sarja helisalvestiste karbikaaned.
Ta lõi ka postkaarte, tegi eksliibriseid ja vabagraafikat. Paljude aastakümnete jooksul valmis tal imelisi akvarelle loodus­motiividel: tundlikud Eesti rabamaastikud ja loopealsed, tundrat ja kõrgmäestikke kujutavad sarjad. Hõimurahvastega sidus kunstnikku huvi Karjala kalju­jooniste vastu.
Saavutusi raamatugraafikuna.
Meistri illustreeritud ja kujundatud raamatud on saanud hulganisti auhindu. Nende hulgas on näiteks 
Rohketest auhindadest pidas kunstnik kõige olulisemaks teist kohta Nukitsa konkursil 1994 ja 1998, mille žürii koosneb lastest enestest. Meistri illustreeritud raamatuid iseloomustab elurõõmus tüübistik, värvikus ja raamatu kui terviku hea tunnetus.
Harrastused.
Ülle Meister kuulus tartlase Väino Poikalaineni eestvedamisel rajatud Eesti Muinastaideseltsi. Tuhandete aastate vanuse ürgkunsti motiividel lõi ta palju akvarelle. 
Ülle Meistri suur kirg oli matkamine. Pärast esimest kõrgkooli kursust käis ta Koola poolsaarel, Tallinna matkaklubi liikme viisid matkateed aga üha kaugemale: Kamtšatkale, Taimõrile ja Sajaanidesse. Ülle Meistri eriline kirg olid mäed.
Merilin Aruvee

Merilin Aruvee (sündinud 19. juulil 1983) on eesti keeleteadlane, kelle peamiseks uurimisvaldkonnaks on emakeeleõpetus, tekstiuurimine, grammatika õpetamine ja kirjaoskus. Alates 2017. aasta septembrist on Aruvee täiskohaga Tallinna Ülikooli emakeeleõpetuse ja rakenduslingvistika lektor. Ta õpetab Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis eesti keele ja kultuuri suunal ja on eesti keele ja kirjanduse õpetaja õppekava kuraator. Aruvee on osalenud didaktikaarendusprojektides TLÜ haridusinnovatsioonikeskuse juures ning on Tallinna Ülikooli emakeeleõpetuse infokeskuse tegevjuht.
Hariduskäik.
2002. aastal lõpetas Aruvee Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ja alustas õpinguid Tallinna Ülikoolis eesti filoloogia erialal. Aastal 2007 lõpetas ta magistriõppe, 2016. aastal jätkas õpinguid Tallinna ülikooli lingvistika doktoriõppes.
Oma magistritöö kirjutas Aruvee teemal “Selge ja eesmärgipärase teksti kirjutamine. Teooria ja harjutustiku näitvara”, juhendaja Krista Kerge. Doktoritöö on teemal “Leksikogrammatiline lähenemine eesti keele õpetuses”, juhendajad Krista Kerge ja Helin Puksand.
Töökohad.
2005. aastast on Aruvee töötanud õpetajana mitmes koolides: Tallinna Saksa Gümnaasiumis, Tallinna 32. Keskkoolis, Tallinna 21. Koolis. Lisaks on ta töötanud Avita kirjastuses toimetajana. Alates 2011. aastast on Aruvee Tallinna Ülikooli emakeeleõpetuse lektor. Ta on pälvinud Tallinna Ülikoolis õppejõuna tunnustust.
Huvialad.
Teadustöö kõrvalt tegeleb Aruvee spordiga. Viimati osales ta 2019. aasta Tallinna maratonil, kus ta tuli 10 km distantsil 95. kohale. .
Baklažaanililla

Baklažaanililla on üks lilladest värvitoonidest, väga sügavatooniline tume purpurjas violetne värvus, mis sarnaneb baklažaani koore värvusele.
Värvus on karakterilt soe, sügav ja rikkalik, seostub isuäratavuse, mahlasuse, kire ja joobumusega.
Variatsioonid.
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com pakub baklažaanililla ("aubergine") vasteks toonivahemiku väga tumedast soojast violetsest sügava pruunikas- ja punakaslillani .
Pantone värvitoon 19-2311 "Eggplant" on tumedapoolne pruunikasvioletne , metallikvärv 20-0124 "Aubergine Gleam" tume sädelev purpurjas violett.
Veebivärv "Aubergine" on violetjas tumepruun , veebivärv "Eggplant" sügav punakasviolett , kuid on olemas ka sama nimega variant, mis on tume pruunikas-punakasviolett .
Ruukki teraskatuste värvivaliku toon RR 779 "Aubergine" vastab RAL Classicu värvikaardi purpurvioletile (RAL 4007 Purpurviolett) .
Kasutamine.
Värvinimetust kasutatakse moesõnavaras lõngade ja tekstiilide värvuse kirjeldamiseks, aga ka sisekujunduse kontekstis.
Timuti tänav (Rakvere)

Timuti tänav on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 2,0 km.
Metsa tänav on 123 meetrit pikk ja ligikaudu 11 meetrit lai. Tänav asub Palermo linnaosas. Timuti tänav saab alguse Juhan Kunderi tänava ristmikult, suundub ida poole ning lõpeb Metsa põik tänava ristmikul.
Tänav asub pereelamute rajoonis ning selle ääres paiknevad ühepereelamud koos abihoonetega, hooned on rajatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles. Tänaval puuduvad kõnniteed.
Nurme tänav (Rakvere)

Nurme tänav on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,9 km.
Metsa tänav on 178 meetrit pikk ja ligikaudu 12 meetrit lai. Tänav asub Palermo linnaosas. Nurme tänav saab alguse Juhan Kunderi tänava ristmikult, suundub ida poole, ristub Metsa põik tänavaga ning lõpeb umbtänavana.
Tänav asub pereelamute rajoonis ning selle ääres paiknevad ühepereelamud koos abihoonetega, hooned on rajatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles. Tänaval puuduvad kõnniteed.
Cergowa

Cergowa on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Cergowa asub Slovakkia piirist umbes 11 km kaugusel, Duklast ligikaudu 4 km kagus.
Chyrowa

Chyrowa (kuni 1968. aastani Hyrowa) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Chyrowa asub Slovakkia piirist umbes 8,5 km kaugusel.
Kremello

Kremello (inglise keeles "cremello") on karvavärvus, mille puhul heledal nahal on väga kahvatu valkjaskollast värvi karvkate ja silmad on sinised. Värvinimetust kasutatakse ainult hobuse värvuse kirjeldamisel, eestikeelne sõna on laen inglise keelest.
Kirjeldus.
Kremello hobuse nahk on roosakas, st väga vähese pigmendiga, silmad on sinised ja karvkate on kahvatukollane, kreemikas või peaaegu valge. Kremellot hobust võidakse nimetada lihtsalt valgeks hobuseks.
Geneetika.
Kremello värvuse määrab kollasegeeni MTAP ("cream gene") kahe alleeliga (homosügootne) esinemine raudja põhivärvusega hobusel. Kui hobune pärib kollasegeeni tugeva alleeli mõlemalt vanemalt, on tulemuseks "topeltlahjendus", mis kaotab pigmendi ka nahalt ja silma iirisest, muutes karvkatte valkjaks. Vastavalt põhivärvusele eristatakse inglise keeles värvusi: "cremello" (raudjal), "perlino" (kõrvil) ja "smokey black" (mustal). Karva värvuse kirjeldamiseks sobib eestikeelne nimetus valkjaskollane.
Ropianka

Ropianka on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Ropianka asub Slovakkia piirist 4,5 km kaugusel.
Melodraama

Melodraama on moraliseeriv teos (näidend, film vms) millele on iseloomulikud liialdatud tundeefektid ning põnev ebareaalne sündmustik.
Melodraama teemaks on sageli pere- ja suhteprobleemid, identiteedi otsimine, klassierinevused ning soorollid. Melodraamades keskendutakse rohkem dialoogile, mis on sageli ülepaisutatult tundeline, kui tegevusele. Tegelaskujud põhinevad stereotüüpidel või on tajutavalt stereotüüpilised. Melodraamade tegevuspaik on tavaliselt koduses keskkonnas, kus keskendutakse moraalidele ja perekondlikele probleemidele - armastus ja abielu - mis on tihti välise vaenlase rünnaku all (näiteks võrgutaja, kelm või aristokraatlik pahalane). Nii filmis, teatris kui ka televisioonis saadab melodraamat tavaliselt dramaatiline muusika, mis annab publikule aimu esitletavast draamast.
Akadeemilises ja ajaloolise muusika kontekstis on "melodraama" lavateos, mida esitatakse muusika saatel. Näidendina oli melodraama populaarne 19. sajandil kuninganna Victoria aegsel Inglismaal, Eestis August Wiera amatöörteatris. Tänapäeval kasutatakse seda mõistet ka ilma saatemuusikata lavateostest, kirjandusteostest, filmidest ning tele- ja raadiosaadetest rääkides. Nüüdisaja kontekstis kasutatakse sõna "melodraama" pigem halvustavalt, viidates kõnealuse töö puudustele peensuses, tegelaskuju arenemises või mõlemas vallas. Lisaks nimetatakse melodraamat meenutavat keelekasutust või käitumist tihti "melodramaatiliseks", enamasti negatiivse tähenduses.
Nimetus.
Termin pärineb Prantsusmaal 18. sajandil kreekakeelsest sõnast μέλος "melos" "laul" tuletatud sõnaosa "mélo-" ja prantsuskeelsest sõnast "drame" "draama" loodud uudissõnast "mélodrame" "laulumäng". Eesti keelde saabus termin saksa keele "Melodram" "melodraama" kaudu.
Laadivaheldus

Laadivaheldus on astmevahelduse alaliik, mis iseloomustab mõne sisehääliku muutumist, assimilatsiooni või sisehääliku kadu. Sõna tüvevariandid erinevad laadivahelduse korral üksteisest selle poolest, et sõnast puudub või sinna lisandub sulghäälik või "s-"täht. 
Laadivahelduse tuvastamise protsess.
Laadivahelduse esinemise tuvastamiseks tuleb võrrelda käändsõnade puhul sõna nimetava ja omastava või osastava käände kirjapildi erinevusi. Pöördsõnade puhul tuleb võrdlemiseks kasutada verbi "ma-"lõpulist algvormi, "da-"infinitiivi ja oleviku ainsuse esimest vormi.
"Näide:" 
Kuna tegusõna algvorm on alati tugevas astmes, saavad astmevahelduslikud tegusõnad laadivahelduse puhul järgida ainult nõrgenevat laadivaheldust.
Nõrgenev laadivaheldus.
Nõrgeneva laadivahelduse puhul tugeva astmega sulghäälik või "s-"täht assimileerub, asendub või kaob (vt Tabel 1).
Nõrgeneva laadivahelduse alaliigid.
Tabel 1. Nõrgenev laadivaheldus
Tugevnev laadivaheldus.
Tugevnevas laadivahelduses, heliline kaashäälik asendub sulghäälikuga, pikk heliline konsonant asendub (sama konsonandi ja sulghääliku) konsonandiühendiga või sulghäälik lisandub olemasolevatele sisehäälikutele (vt tabel 2). "S"-häälik ei osale tugevnevas laadimuutuses.
Tugevneva laadivahelduse alaliigid.
Tabel 2. Tugevnev laadivaheldus
Šatään

Šatään (prantsuse keeles "châtain" sõnast "châtaigne" või "châtaignier" 'kastan' sarnasuse tõttu kastanipuu vilja värvusega, inglise keelde tõlgitakse see enamasti "chestnut brown") on juuksevärvus, mis võib olla heledam või tumedam pruun, blondi ja brüneti vahepealne. Tuhkjat šatääni ("châtain cendré") juuksevärvust nimetatakse eesti keeles sageli kartulikoorevärviks.
Piltidel võrdluseks kastanite ja kartulite värvus - šatään juustevärvus ei tähenda eesti keeles sama mis kastanpruun juustevärvus - viimatinimetatu on soojatooniline punaka varjundiga pruun.
Pigmendid.
Tumedama šatääni tingib peamiselt eumelaniini sisaldus juuksekarva korteksis, heleda šatääni eumelaniini ja feomelaniini sisaldus. Paljud valge nahavärviga inimesed sünnivad või on lapseeas blondide juustega, mis täiskasvanuks saades muutuvad kas šatääniks või brünetiks. See on loomulik areng ning on seotud tumeda eumelaniini koguse kasvamisega juuksekarvas.
Lääne-Euroopas on šatään kõige tavalisem juuksevärvus, Vahemere maades on tavalisem pigem tumepruun (brünett) ja Ida-Euroopa suunas ning Põhja-Euroopas blond.
Muud.
Vanemas ingliskeelses ja saksakeelses kirjanduses on šatääni värvuse järgi kasutatud teatava pruuni värvitooni nimetust "Hair Brown" või "Haarbraun" 'juuksepruun'.
Korrakaitse

Korrakaitse on avalikku korda ähvardava ohu ennetamine, ohukahtluse korral ohu väljaselgitamine, ohu tõrjumine ja avaliku korra rikkumise kõrvaldamine. Korrakaitsega tegelevad pädevad korrakaitseorganid.
Avalik kord

Avalik kord on ühiskonna seisund, milles on tagatud õigusnormide järgimine ning õigushüvede ja isikute subjektiivsete õiguste kaitstus.
Avaliku korra kaitsmisega (ka korrakaitse) tegelevad selleks pädevad korrakaitseorganid, kes tegutsevad seda enamus ühiskondades korrakaitseõiguse alusel.
Eesti Täisevangeelne Kirik

Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles Эстонская Полноевангельская Церковь) on registreeritud aprillis 2017.
Kiriku kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Keskallee 1. Eesti Täisevangeelne Kirik on Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liidu liige.
Eesti Täisevangeelse Kiriku piiskop on pastor Oleg Pronin.
Ajupiirkond

Ajupiirkond on suuraju ruumiliselt piiritletav piirkond. 
Üks peaaju uurimise põhilisi lähenemisi on neokorteksi jaotamine anatoomiliselt ja funktsionaalselt eristatavateks piirkondadeks. Neid piirkonde uuritakse seejärel kui peaaju talitluse "ehituskivideks". Tulemuseks on mitmesugused lokalisatsiooni teooriad.
Anatoomiliste erinevuste olemasolu suurajus on alati olnud vaieldamatu ja sellele juhtis tähelepanu eriti Korbinian Brodmann. Tema koostatud inimese neokorteksi nummerdatud jaotusskeem on tänapäevani kasutusel.
Ka piirkondlikud erinevused peaaju talitluses on tänapäeval üldtunnustatud. Nii näiteks osaleb mitu piirkonda pea tagaosas (nägemiskorteks) eelkõige nägemises, teised piirkonnad vastutavad nähtavasti teiste meelte, motoorika kavandamise ja juhtimise ning teiste vaimufunktsioonide eest. Üksikute piirkondade kahjustus võib järelikult viia üksikute funktsioonide väljalangemiseni (näiteks pimesuseni nägemiskorteksi kahjustuse korral), ilma et teised vaimsed võimed oleksid kahjustatud.
Siiski puuduvad tänapäeval ühtsed peaaju jaotused funktsionaalseteks piirkondadeks. Asi on selles, et peaaju modulaarsus paistab piirduvat mõne põhifunktsiooniga, enamikku vaimuprotsesse ei saa piiritleda ühe piirkonnaga. Samuti on peaaju anatoomilised ja funktsionaalsed sageli oluliselt erinevad, nii et piirkondi pole võimalik funktsionaalselt piiritleda.
Bydlin

Bydlin on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas Klucze vallas. Bydlin asub Olkuszist ligikaudu 12 km põhjakirdes ja Krakówist umbes 41 km põhjaloodes.
Küla on esmamainitud 1120. aastal. Bydlin sai linnaõigused 1404. aastal, kuid kaotas need 1530. aastal.
Bydlin on suvituskeskus.
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus (vene keeles "Община Слово Божие Эстонской Полноевангельской Церкви г. Кохтла-Ярве") kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. Kogudus on venekeelne ja koguneb Kohtla-Järvel aadressil Keskallee 1.
Kohtla-Järve Jumala Sõna Koguduse juhid on Eesti Täisevangeelse Kiriku piiskop Oleg Pronin ja pastorid Anton ja Lidia Karhanin.
Koguduse koosolekud toimuvad kolmapäeviti kell 19.00 ja pühapäeviti kell 11.00.
Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus (vene keeles "Йидлаская Община Слово Божье Эстонской Полноевангельской Церкви") koguneb Ahtmes aadressil Maleva 4 ning kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu.
Iidla Jumala Sõna Koguduse juht on pastor Igor Panenko.
Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 15.00.
Rodaki

Rodaki on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas Klucze vallas. Rodaki asub Olkuszist ligi 13 km põhjas ja Krakówist umbes 47 km loodes.
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus (vene keeles "Община Слово Божъе Эстонской Полноевангельской Церкви г. Силламяэ") kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. 
Kogudus koguneb Sillamäel aadressil Kesk 24a. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10.00. Koguduse juht on pastor Valentin Dunajev.
Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus (vene keeles "Община Время Перемен Эстонской Полноевангельской Церкви г. Тарту") kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. 
Kogudus koguneb Tartus aadressil Uus 56. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11.00. Koguduse juhid Igor ja Olga Medvedev.
Kwaśniów Górny

Kwaśniów Górny on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas Klucze vallas. Kwaśniów Górny asub Olkuszist umbes 12 km põhjas.
Jaroszowiec

Jaroszowiec on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas Klucze vallas. Jaroszowiec asub Olkuszist ligi 7 km põhjaloodes.
Jaroszowiec asuvad klaasitehas ning klaasitootmise masinate ja seadmete tehas.
Tymbark

Tymbark on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas, Tymbarki valla halduskeskus. Tymbark asub Limanowast umbes 8 km lääneloodes ja Krakówist ligikaudu 45 km kagus.
Tymbark sai linnaõigused 1353. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.
Tymbark on turismisihtpunt ja puhkekeskus. Külas asuvad puu- ja köögiviljatöötlemisettevõtted, puidutöötlemisettevõtted ja meierei. Tymbarki ümbruskonnas asuvad viljapuu- ja köögiviljaaiad.
Mõhhailo Zabrodskõi

Mõhhailo Zabrodskõi (ukraina keeles Михайло Віталійович Забродський, sündinud 24. jaanuaril 1973 Dnipropetrovskis) on Ukraina sõjaväelane ja poliitik.
Elulugu.
Aastatel 2013–2015 juhtis ta 95. üksikut ründedessantväebrigaadi ja 2015–2019 Ukraina dessantvägesid. 
2023. aasta aprillis määrati ta Ukraina relvajõudude ülemjuhataja asetäitjaks. 
Poliitikas.
Zabrodskõi valiti augustis 2019 Ukraina ülemraada saadikuks. 2023. aasta 20. märtsil teatas ta mandaadist loobumisest.
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus (vene keeles "Община Слово Божъе Эстонской Полноевангельской Церкви г. Кивиыли") on registreeritud aadressil Viru 15, Kiviõli ning kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu.
Szyk

Szyk on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Jodłowniki vallas. Szyk asub Limanowast umbes 13 km loodes ja Krakówist umbes 40 km kagus.
Seiklusfilm

Seiklusfilm on mängufilmižanr, mille süžee on köitev ja sisaldab reisimist. Tüüpilises seiklusfilmis on peategelane, kes peab mingi eesmärgi saavutamiseks oma kodust või harjumuspärasest paigast kaugele ära minema. Tegevuspaikadel on seiklusfilmis suur roll, vahel sama suur kui filmitegelastel endil.
Seiklusfilmi tegevus toimub enamasti eksootilistes paikades. Süžee on enamasti seotud uue kogemuse ja tundmatu avastamisega. Filmi tegelased on tavaliselt uljad ja julged inimesed. Tegemist võib olla eepilistele ja ajaloolistele filmidele iseloomulike lahendustega (kus kangelased on sageli julged, altruistlikud, patriootilised inimesed, kes tegutsevad oma ideaalide nimel), kadunud kontinentide otsimise, džungli- ja kõrbefilmidega, aardejahiga, katastroofide, otsingute ja avastamisega, võitlusega vabaduse eest ja vallutajate vastu, püüdega aidata taastada õiglust ja mõistlikku ühiskonnakorraldust jms.
Seiklusfilm sarnaneb märulifilmile selle poolest, et luuakse tegevusrohke ja energiline kogemus filmivaatajale. Erinevalt mängufilmist ei panda seiklusfilmis suurt rõhku vägivallatsemisele ja kaklemisele, selle asemel suudab seiklusfilm olla elav läbi reiside, vallutuste, uurimisretkede, impeeriumide loomise ning heitluste ja olukordade, millele peategelastel, päris ajaloolistel isikutel või protagonistidel vastu astuda tuleb.
Seiklusfilmide sihtrühmaks olid alguses mehed, seetõttu kasvas aastate jooksul välja suuri meeskangelastest staare. Need julged, altruistlikud kangelased võitlesid sageli oma uskumuste nimel, pidasid vabadusvõitlust või võitlesid ebaõiglusega. Tänapäeva seiklusfilmid, millest mõned on olnud edukad menufilmid, on ristanud erinevate filmide tegelasi ja lisanud leidlikke märulikangelasi, paljud neist naised.
Alfred von Grote

Friedrich Wilhelm Michael Maria Alfred von Grote (Venemaal tuntud kui "Alfred Fjodorovitš", vene keeles "Алфред Федорович Грот") (8. aprill (vkj) 1823 Peterburi − 26. veebruar (ukj 10. märts) 1895 Peterburi) oli Venemaa keisririigi diplomaat, õukonnaametnik ja senaator. Tõeline salanõunik (1879).
Elulugu.
Päritolu ja haridustee.
Põlvnes baltisaksa aadlisuguvõsast. Tema isa oli kaardiväepolkovnik ja Liivimaa maanõunik Moritz Friedrich von Grote (1779−1884), kellele kuulus Liivimaa nii läti kui eesti distriktis suur mõisaomand. Ema krahvinna Annette Klara Julie Natalie von der Borch (1801−1868) oli pärit nimekast Poola-Liivimaa kõrgaadlisuguvõsast. Alfred astus Peterburi ülikooli, kus õppis õigusteadust. Stuudiumi lõpetas 1843. aastal õigusteaduse kandidaadi kraadiga.
Teenistus välisministeeriumis.
1843. aastal astus ta Venemaa riigiteenistusse ja asus teenima Venemaa välisministeeriumis. Järgmisel aastal sai temast ministeeriumi viitsekantsleri kantselei 3. ja aasta hiljem (1845) 2. sekretär. Seejärel täitis käskjala ülesanded. 1849. aastal nimetati Venemaa Napoli saatkonna 1. sekretäriks. Alates 1853. aastast oli ta samal ametikohal Brüsselis ja 1856. aastast Pariisis. 1862. aastal sai tõelise riiginõuniku auastme.
Õukonnaametnik ja senaator.
Alates 1862. aastast oli ta suurvürst Mihhail Nikolajevitši õukonna õuemeister. 1866. aastal sai temast tallmeister. 1868. aastal nimetati senaatoriks ja teenis senati II departemangus. 1873. aastal nimetati keiserliku õukonna õuemarssaliks, kolm aastat hiljem ülemõuemarssaliks ja lõpuks 1882. aastal oberšenkiks. Aastatel 1884−1894 oli ta senati heeroldidepartemangu juhataja.
Eluloofilm

Eluloofilm on draamafilmide ja ajaloofilmide alafilmižanr, mis käsitleb olulise või ajaloolise isiku (ka grupi) elukäiku ja tegemisi. Ajaloolistes eluloofilmides vahepeal moonutatakse tõde ja räägitakse isiku elukäigust hajusa täpsusega.
Suured eluloofilmid ristuvad mitmete žanridega, kuna see oleneb sellest, kelle eluloofilmiga on tegemist - kuulus kurjategija, poliitik, usujuht, helilooja, meelelahutaja, seikleja, maadeavastaja, kirjanik, leiutaja, arst, laulja, sõjakangelane, sportlane vms. Enamasti pööratakse nendes filmides suuremat tähelepanu suurematele sündmustele (sõjaaeg, poliitiline või sotsiaalne olustik), mis inimese ümber käivad samal ajal kui tema ise tõuseb au ja kuulsuse sisse. Mõned filmid alustavad inimese lapsepõlvest, teised jällegi keskenduvad täiskasvanu eas tehtud saavutustele.
Eluloofilmide saavutasid oma suurima populaarsuse 1930. aastatel, aga on tänapäevani silmapaistvad teosed filmimaailmas.
Sõjafilm

Sõjafilm on film, milles kujutatakse sõjasündmusi, peamiselt maal, vees ja õhus toimuvat lahingutegevust. Nendes filmides käsitletakse sõjaga seotud õudust ja kannatusi ning tegelik lahingutegevus on kas peamine või taust filmi tegevusele.
Tüüpilised märulisuunitlusega sõjafilmi süžeed on kogemus ja põgenemine sõjavangilaagrist, allveelaevalahing, spionaaž, isiklikud vägiteod, põrgulikud sõjajõhkrused, tulevahetus õhus, rasked läbielamised kaevikus, meestevaheline vennastumine ja seiklused sõja ajal. Neis filmides on nii lahingu-, ellujäämis- kui ka pääsemislugusid, jutte vapratest ohverdustest ja heitlustest, sõja mõttetuse ja ebainimlikkuse käsitlemist, näiteid sõja mõjudest ühiskonnale ning sügavaid avastusretki moraalsetes ja inimlikes probleemides.
Sõjafilme on paljudes žanrites, need võivad olla märuli- või seiklusfilmid, draamad, armastusfilmid, mustad komöödiad, õudusfilmid, eepilised ajaloofilmid, vesternid vms žanrist filmid.
Põnevusfilm

Põnevusfilm ehk põnevik on mängufilm, mis pakub vaatajale põnevust ja kaasaelamisvõimalust, kutsub vaatajas esile intensiivse erutuse ning tekitab vaatajas rahutut ootust ja närvesöövat pinget. Nende filmide narratiiv on fokuseeritud põnevusel, mis tuleneb sellest, tegelane või tegelaste grupp on ohtlikus olukorras, millest pääsemiseks on vaja juhuslikku saatuse pööret. Põneviku teemaks on sageli poliitiline vandenõu, terrorist, süütu süüdistatava põgenemine, mõrvani viiv armukolmnurk või psüühikahäiretega tegelased.
Põnevusfilmid on enamasti žanrihübriidid (näiteks märulipõnevik, kriminaalpõnevik, vesternipõnevik vms).
Rotten Tomatoes

Rotten Tomatoes on Ameerika Ühendriikide päritolu televisiooni- ja filmiarvustusi koondav veebileht. 
Ettevõte asutasid 1998. aasta augustis kolm California Ülikooli Berkleys bakalaureusetudengit: Senh Duong, Patrick Y. Lee ja Stephen Wang. Kuigi nimi "Rotten Tomatoes" ('mädanenud tomatid') on seotud publiku kombega loopida mädanenud tomateid, kui neile kehv lavastus ei meeldi, tuli algne inspiratsioon hoopiski Kanada filmi "Léolo" (1992) stseenist, kus näidati tomateid.
Alates 2010. aasta jaanuarist on Rotten Tomatoesi omanikfirma Flixter, mille omakorda omandas Warner Bros. 2011. aastal. Veebruaris 2016 müüdi Rotten Tomatoes ja selle emasait Comcasti Fandangole. Warner Bros. säilitas vähemusosaluse liitunud üksustes, sealhulgas Fandangos.
Friedrich von Grote

Friedrich von Grote (2. detsember (vkj) 1768 Riia − 30. september (vkj) 1836 Eriņi) oli Liivimaa rüütelkonnategelane. Liivimaa maamarssal aastatel 1830−1833 ja Liivimaa maanõunik 1833−1836.
Elulugu.
Pärit Riia kaupmehesuguvõsast. Tema isa Riia kaupmees ja Suure Gildi vanem Adam Heinrich Grote (1735−1817) omandas 1775. aastal Püha Rooma keisrilt aadliseisuse. Tema ema Anna Margaretha Barber (1744−1825) põlvnes raeperekonnast. Friedrich immatrikuleeriti 1785. aastal Göttingeni ja 1787. aastal Leipzigi ülikooli, kus tudeeris õigusteadust. Pärast stuudiumi lõppu reisis Euroopas ringi. Naasis seejärel kodumaale ja astus Venemaa sõjaväeteenistusse. Teenis kaardiväehusaaride väeosas ja läks erru korneti auastmes. Ta oli üks Liivimaa maakrediitseltsi asutajatest, aastatel 1806−1809 oli ta selle ülemdirektsiooni nõunik ja siis kuni 1810. aastani ülemdirektor. 1812. aastal valiti ta Riia kreisisaadikuks, kellena oli ametis 1830. aastani. Järgnevalt oli ta ühe ametiaaja Liivimaa maamarssal (1830−1833) ja seejärel kuni surmani Liivimaa maanõunik.
Filmikool

 
Filmikool on haridusasutus, kus õpetatakse filminduse aspekte, näiteks filmitootmist, filmiteooriat, digitaalmeedia tootmist ja stsenaristikat. Filmi ajaloo kursused ja praktikarohke tehniline õpe on tavaliselt enamiku filminduse õppekavade osaks. Tehniline õpe võib sisaldada kaamera, prožektorite, filmi või video monteerimise vahendite ja tarkvara ning teiste vajalike vahendite kasutamist. Filmikoolid võivad pakkuda ka teletootmise, ringhäälingu, helirežii ja animatsiooni kursusi või õpet.
Riigikohtu üldkogu

Riigikohtu üldkogu on Riigikohtu kõrgeim organ, millesse kuuluvad kõik 19 riigikohtunikku. Riigikogu üldkogu vaatab seaduses sätestatud juhtudel läbi kohtulahendeid, teeb presidendile ettepaneku esimese ja teise astme kohtunike ametisse nimetamiseks ja vabastamiseks, lahendab kohtunikueksamikomisjoni ning kohtunike distsiplinaarkolleegiumi otsuste peale esitatud kaebusi, otsustab distsiplinaarasja algatamise Riigikohtu esimehe suhtes ja teavitab sellest Riigikogu ning täidab muid seadusest ja Riigikohtu kodukorrast tulenevaid ülesandeid.
Riigikohtu üldkogu kutsub kokku Riigikohtu esimees, tema ülesandeks on ka istungi juhatamine. Üldkogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 11 riigikohtunikku. Otsusi võetakse vastu lihthäälteenamusega. Juhul, kui hääled jagunevad võrdselt, siis on otsustav esimehe hääl. Neil istungitel, kus ei vaadata läbi kohtulahendeid, võib sõnaõigusega osaleda justiitsminister.
Hiina Kommunistliku Partei poliitbüroo alaline komitee

Hiina Kommunistliku Partei keskpoliitbüroo alaline komitee (lühidalt poliitbüroo alaline komitee) on Hiina Kommunistliku Partei (HKP) kõrgematest ametnikest koosnev komitee. Sellesse on läbi aegade kuulunud seitse kuni üksteist liiget, hetkel seitse. Ametlikult on selle eesmärk poliitikateemaliste arutelude pidamine ning tähtsamatel teemadel otsuste langetamine, kui suurem kogu, Hiina Kommunistliku Partei poliitbüroo, pole kogunenud. Partei konstitutsiooni järgi peab poliitbüroo alalisse komiteesse kuuluma ka partei peasekretär.
Partei konstitutsiooni järgi peaks alalise komitee liikmed valima partei keskkomitee. Tegelikult on see vaid formaalsus, liikmete valimine on aja jooksul muutunud. Mao Zedongi ajal valis Mao isiklikult, kes alalisse komiteesse kuuluvad ja kes mitte. Deng Xiaopingi ajal valisid alalise komitee liikmed kesknõuandekomisjoni nii-öelda kaheksa vanemat. 1990. aastatest valitakse alalise komitee liikmed praeguste ja endiste poliitbüroo ning alalise komitee liikmete poolt mitteametlikel aruteludel ja hääletustel.
Teoorias annab alaline komitee aru poliitbüroole, mis omakorda annab aru suuremalt keskkomiteele. Praktikas on alaline komitee mõlemast "de jure" kõrgemalseisvast kogust mõjukam. Lisaks, kuna Hiinas kehtib üheparteisüsteem, on alalisel komiteel "de facto" seadusandlik jõud. Alalise komitee liikmeskond on nii kohalikus kui rahvusvahelises ajakirjanduses tähtsale kohale tõstetud. Ajalooliselt on alalise komitee funktsioon ja mõjukus varieerunud. Näiteks kultuurirevolutsiooni ajal polnud alalisel komiteel erilist jõudu.
Alalise komitee liikmed on võimuhierarhias rangelt sätestatud. Ajalooliselt on peasekretär (ehk partei esimees) olnud alati esikohal, teiste ametnike ahel on muutunud. Alates 1990. aastatest on järjestus olnud järgmine: peasekretär, peaminister, Riikliku Rahvakongressi esimees, Hiina Rahva Poliitiline Konsultatiivkonverentsi esimees, Distsipliiniinspektsiooni Keskkomisjoni (partei põhilise korruptsioonivastase keha) sekretär, partei sekretariaadi kõrgeim sekretär. Ülejäänud liikmed järgnevad madalamatel astmetel.
Liikmed 2017–2022 (hierarhiliselt).
&lt;noinclude&gt;
Kalesninkai vald

Kalesninkai vald (leedu keeles "Kalesninkų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Valgevene territooriumiga.
Valla pindala on 104 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2064 inimest. Valla keskus on Kalesninkai küla. Vallamaja asub aadressil Parko g. 20, vallavanem on Danuta Vilbik. 
96,1 % valla elanikest on poolakad.
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Dainava vald (Šalčininkai rajoon)

Dainava vald (leedu keeles "Dainavos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 55 km². 2011. aasta seisuga elas seal 866 inimest. Valla keskus on Dainava küla. Vallavanem on Stanislav Vysockij. 
94 % valla elanikest on poolakad.
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Krasne-Lasocice

Krasne-Lasocice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Jodłowniki vallas. Krasne-Lasocice asub Limanowast umbes 18,5 km loodes ja Krakówist ligikaudu 35 km kagus.
Kwików

Kwików on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Kwików asub Brzeskost umbes 20 km põhjas ja Krakówist ligikaudu 52 km idas.
Eišiškėse vald

Eišiškėse vald (leedu keeles "Eišiškių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Valgevene territooriumiga.
Valla pindala on 63 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4436 inimest. Valla keskus on Eišiškėse linn, kus aastal 2011 oli 3416 elanikku. Vallamaja asub aadressil Gegužės a. 19, vallavanem on Miroslav Bogdiun.
Rudy-Rysie

Rudy-Rysie on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Rudy-Rysie asub Brzeskost ligi 11 km põhjas ja Krakówist umbes 51 km idas.
Rylowa

Rylowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Rylowa asub Brzeskost umbes 21 km põhjas.
Kłaj

Kłaj on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas, Kłaj valla halduskeskus. Kłaj asub Wieliczkast umbes 17 km idas ja Krakówst ligikaudu 27 km idakagus.
Kłaj on peamiselt Krakówi elanike suvitus- ja puhkuseveetmise koht. Külas asub papp-pakendite vabrik.
Pabarė vald

Pabarė vald (leedu keeles "Pabarės seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 115 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1347 inimest. Valla keskus on Pabarė küla. Vallamaja asub aadressil Jundzilo g. 43, vallavanem on Tadeuš Minakovskij. 
85 % valla elanikest on poolakad.
Lisaks küladele on vallas ka üks huutor.