Kõhunääre

Kõhunääre ehk pankreas (ladina "pancreas") on paljudel selgroogsetel (sh inimestel) kõhuõõnes paiknev nääre.Kõhunäärmel on nii ekso- kui ka endokriinnäärme funktsioon. 
Kõhunäärme areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda liigiti, indiviiditi ja arenguastmeti.
Roomajatel.
Madudel.
Madude kõhunäärme asend ja kuju võivad varieeruda ka liigiti ja arenguastmeti. Keskmisteks mõõtudeks pakutakse 1,5 x 0,5 cm.
Harilikult on pankreas neil ühesagaraline püramiidja kujuga (maoliigil "Typlops punctatus" pirnjas ja "Typlops proximus"el kerajas kude. Kõhunääre on ühendatud kaksteistsõrmiksoolega ning asub põrna ja sapipõie juures, maksa sabapoolse osa taga. Pankreasel on nii ekso- kui ka endokriinnäärme (Langerhansi saared) funktsioonid. Pankreases jagunevad arterioolid kapillaarideks, mis valanduvad veenulitesse. 
Kõhunääre aitab reguleerida veresuhkru taset. 
Pankreas välissekretoorse näärmena komplekteerib seedeensüüme, mille struktuur sarnaneb mao süljenäärmete eritiste omaga.
Garth Underwood (1967) kirjeldas madude pankreast kokkuvõtvalt järgmiselt. Perekondade silindermadu ja "Platyplectrurus" ning boalaste ("Boidae") sugukonna madude pankreaseharu suundub põrna poole. Mõnede perekonna liivaboa ja "Sanzinia" ja maoliigi "Corallus caninus" isenditel on pankreas põrnast selgelt eristunud aga puudub põrnaharu. Perekondadel ahassuumadu, "Typhlops", boa ja ülemsugukonda "Caenophidia" liigitatud madudel paikneb põrn pankrease küljes. Osadel madudel on kõhunääre põrnaga niivõrd seotud, et kaht elundit nimetatakse põrn-pankreaseks (inglise "splenopancreas"). Lisaks leidub madusid, kelle sisikonnas on nii toimiv põrn-pankreas kui ka kõhunääre.
Imetajatel.
Loomadel.
Välisehitus.
Pankreas koosneb: 
ja kahest kõhunäärmesagarast: 
Lisaks võib organil olla kaks viimajuha: 
Siseehitus.
Kõhunääre on kaetud sidekoelise kõhunäärmekihnuga ("capsula pancreatis"), millele lisanduvad samakoelised septid, need jaotavad organi sagarikeks. Parenhüümisagarikes aga paiknevad hajusalt, juhadeta rakkudest koosnevad, tiheda kapillaarvõrgustikuga (lümfisooned puuduvad) kõhunäärmesaared ("insulae pancreaticae"), mille läbimõõt loomadel on 0,1–0,2 mm.
Inimestel.
Inimesel saab kõhunäärme areng alguse neljandal rasedusnädalal kahest primitiivse kaksteistsõrmiku endodermaalse epiteeli väljasopistisest: ventraalne väljasopistis on seoses areneva ühissapijuha ja dorsaalne primitiivse kaksteistsõrmiku vastaspoolega. Kaks väljasopistist, ventraalne ja dorsaalne, ühinevad enamikul inimestel (90%) pärast kümnendat rasedusnädalat. Loote arengu kolmandast kuust alates on pankreases võimalik tuvastada Langerhansi saarekeste rakke.
Inimese kõhunääre asetseb eestvaates mao taga, ulatudes vasakult peenema osaga ehk sabaosaga põrnani, paremal aga ülemise osaga kaksteistsõrmiksoole moodustatud silmusesse. Kõhunääret läbiv kõhunäärmejuha suubub sapipõiejuhaga ühise suudme kaudu kaksteistsõrmiksoolde. 
Arteriaalne vereringe.
Kõhunäärmepea piirkonda varustab arteriaalse verega mao-kaksteistsõrmiku arter, kõhunäärmekeha ja -saba piirkonda aga põrnaarter.
Venoosne vereringe.
Venoosne veri suubub kõhunäärmekeha ja -saba osas põrnaveeni ja kõhunäärmepea piirkonnas ülemisse mesenteriaalveeni. 
Lümfiringe.
Veresooni saadavad vastavad lümfisooned, millest enamik suubub põrnaarteri ümbruses paiknevatesse lümfisõlmedesse. Erandiks on kõhunäärmepea lümfiringe, see suubub kõhunäärmetagustesse kõhunäärme-kaksteistsõrmiku lümfisõlmedesse. 
Närvistus.
Sarnaselt mao, sapipõie kihtidel paiknevad sisemise närvisüsteemi närvipõimikud ka kõhunäärmes. 
Neuronid saadavad närviimpulsse mööda aksoneid ja märklaud-elundite tarvis sünteesitud neuropeptiide eritatakse nii parakriinselt kui ka autokriinselt. 
Vastavaid artereid saadavad nii sümpaatilised kui ka parasümpaatilised närvikiud. 
Mikroskoopiline ehitus.
Pankrease välissekretoorne osa koosneb atsinusest ja nendevahelisest ruumist. 
Langerhansi saarte rakutüübid.
β-rakkudel on rakumudelites tuvastatud ensüümid (TH, DOPA, MAO ja VMAT-2), mis osalevad dopamiini sünteesil, metabolismil ja hoiustamisel. Loetakse, et kõhunäärmes võib toimuda lokaalne dopamiini süntees, kuna nimetatud rakud ekspresseerivad ka D2, D3 ja D4 dopamiiniretseptoreid. Dopamiini toimed β-rakkudes pole selged arvatakse, et neurotransmitteri dopamiini tõstab apoptoosi.
Haiguslikud seisundid.
Eesti Haigekassa kaudu rakendatav rahvusvaheliste haiguste klassifikatsioon RHK-10 (2013) klassifitseerib mitmeid pankreasega seotud haiguslikke seisundeid.
 RHK-10 klassifikatsioon 
Kõhunäärmevähk.
Inimestel esineb ka kõhunäärme pahaloomulisi kasvajaid.
Kõhunäärme endokriinsed kasvajad.
Inimestel esineb ka kõhunäärme endokriinseid kasvajaid.