Koroonapandeemia Venemaal

 
Koroonapandeemia Venemaal on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Kronoloogia.
Esimesed haigestunud tuvastati Venemaal 31. jaanuaril 2020. Nendeks olid Tjumenis ja Tšitas viibinud Hiina kodanikud.
23. veebruaril 2020 evakueeriti kruiisilaevalt Diamond Princess 8 Venemaa kodanikku, kellest 3 olid nakatunud SARS-CoV-2 viirusega. Kõik paigutati Kaasanis haiglasse.
18. märtsil 2020 teatas Venemaa haridusminister Sergei Kravtsov, et kõik koolid suletakse 23. märtsist 12. aprillini.
18. märtsist piirati teiste riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute sisenemist riiki.
25. märtsil lükkas president Vladimir Putin seoses koroonaviirushaiguse COVID-19 levikuga tähtajatult edasi 22. aprilliks kavandatud rahvahääletuse põhiseaduse muutmise küsimuses.
26. märtsil peatati kõik rahvusvahelised lennud.
27. märtsil teatas president Vladimir Putin, et kõik riigi elanikud peavad 28. märtsist kuni 5. aprillini töölt koju jääma, kaotamata seejuures töötasu. Samaks perioodiks suleti ka kõik toitlustusasutused, toidu kaasamüük ja kojuvedu võis jätkuda. Samuti teatati, et kuni 1. juunini suletakse kõik kuurordid, lastelaagrid ja sanatooriumid. Riigis oli selleks päevaks registreeritud ametlikult 1036 koroonaviirushaiguse COVID-19 juhtu.
30. märtsist sulges Venemaa kõik välispiirid. Eranditena on tagatud kaupade ning diplomaatide liikumine, samuti on lubatud üle piiri liikuda Ukraina Donetski ja Luhanski oblasti osade rajoonide elanikest Venemaa kodanikel.
Moskvas ja Peterburis jõustusid 31. märtsil karmid liikumispiirangud, inimesed võivad lahkuda kodust ainult toidupoodi või apteeki minekuks.
2. aprillil teatas president Vladimir Putin, et esialgu kaheks nädalaks riigis välja kuulutatud töötamiskeeldu pikendatakse 30. aprillini, seejuures säilitades endiselt kõigile töötajatele 100% töötasu.
29. aprillil pikendas Vladimir Putin töötamiskeeldu 11. maini.
30. aprillil teatas Venemaa peaminister Mihhail Mišustin, et tema koroonaviiruse test osutus positiivseks. President Vladimir Putin määras tema haiguse ajaks peaministri kohusetäitjaks peaministri esimese asetäitja Andrei Beloussovi. Mišustin naasis ametikohustuste täitmisele 19. mail pärast tervenemist.
1. mail teatati, et möödunud ööpäevaga tuvastati 7933 uut koroonaviirusega nakatumist, mis oli selleks ajaks suurim ööpäevas nakatunute arv, eelmisel päeval oli surnute arv ületanud tuhande piiri.
3. mail teatati 10 633 uuest nakatumisjuhtumist, 4. mail oli uusi nakatumisjuhtumeid 10 581, 5. mail 10 102. 7. mail avaldatud 11 231 uue nakatumisjuhtumiga tõusis Venemaa nakatumisjuhtumite arvult maailmas viiendale kohale.
12. mail teatati 11 656 uuest nakatumisjuhtumist. Sellega tõusis Venemaa nakatumisjuhtumite arvult maailmas kolmandale kohale (Johns Hopkinsi ülikooli andmetel Hispaania ees teisele kohale), möödudes Suurbritanniast. Samal päeval teatati ka presidendi pressisekretäri Dmitri Peskovi nakatumisest koroonaviirusega.
4. juulil ületas haigusesse surnud inimeste arv 10 tuhande piiri, nakatunud oli ametlikel andmetel 674 515 inimest, sh Moskvas 224 210.
Rosstati teatel registreeriti ajavahemikus jaanuar–november 2020 Venemaal surmajuhtumeid eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 227 700 võrra enam. 
Statistikaameti andmetel oli 2021. aasta I kvartaliks haiguse läbi surnud 225 572 inimest.
2021. aasta 16. oktoobril ületas ametlikult kinnitatud surmade arv päevas esmakordselt tuhande piiri, koroonasurmade arv, 222 000, on kõrgeim Euroopas.
Andmestik.
Tuvastatud nakatunuid Venemaal (koos Krimmiga), allikas: 
Ametlikel andmetel COVID-19 põhjustatud surmade arv ööpäevas. Allikas
Kaardid.
Kinnitatud nakkusjuhte haldusüksustes&lt;br&gt;
Surmajuhte miljoni inimese kohta haldusüksustes&lt;br&gt;