tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Discantus

Discantus (tuletis kreekakeelsest sõnast "diaphonia", ladina keeles 'lahku laulma' ("singing apart")) on keskaja muusika kompositsioonimeetod ja polüfoonilise faktuuri tüüp, mille puhul
"Discantus" kui kompositsioonimeetod kasvas välja gregooriuse koraalile lisahäälte improviseerimise praktikast.
Kirjalikul kujul leiab "discantus"'t gregooriuse koraali olemasolul organumis ja klauslites ("clausula") ning gregooriuse koraali puudumisel ja melismaatilise tenori puhul ka konduktusest.
Säilinud on nii kahe-, kolme- kui ka neljahäälseid "discantus"-meetodi abil loodud seadeid.
12.-17. sajandi muusikas kasutati sõna "discantus" mitmes lähedases tähenduses:
"Discantus"'e erinevus organumist.
12. sajandil kujunes "discantus" mõisteks, mille abil teha vahet uuel ja vanal organumil. Muusikauurijate jaoks ongi olnud põhiline küsimus, kuidas mõisted 'organum' (kitsamas tähenduses) ja "discantus", mida üldiselt kasutatakse organumi laiemas tähenduses siseselt erinevate kontseptsioonide tähistamiseks, teineteisest tegelikult erinevad.
Keskaja muusikateooria mõistete puhul oli tihti nii, et kui kontseptsioon tervikuna läbis ümberkujundamise protsessi, siis allusid sellele ka üksikud terminid, omandades uusi tähendusi ja kasutuse. Sellised tähendusnihked ei toimunud aga isoleeritult: asjad, millele terminid viitasid, muutusid ja need muutused ei pruukinud toimuda ja nähtavaks muutuda üheaegselt. Nii on ka "discantus"'t võimatu määratleda ilma viideteta organumile kui tunduvalt keerukamale kontseptsioonile.
Lukojanov

Lukojanov on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Lukojanovi rajooni keskus. Asub Tjoša jõe ülemjooksul, Nižni Novgorodist 173 km lõuna pool. Linna läbib Nižni Novgorodi – Penza raudtee.
Asula tekkis 16. sajandil vesiveski juurde. Linnaõigused sai 1779. aastal.
21. sajandi alguses on linnaga liidetud linnalähedasi külasid.
Linnas asuvad M. Gorki nimeline pedagoogikakolledž, meditsiinikolledž ja põllumajanduskolledž.
The New Grove Dictionary of Music and Musicians

"The New Grove Dictionary of Music and Musicians" on muusikaentsüklopeedia.
Algul oli teatmeteose pealkiri "A Dictionary of Music and Musicians" (neli köidet ilmusid aastatel 1879, 1880, 1883 ja 1889) ja siis "Grove's Dictionary of Music and Musicians" (teine väljaanne viie köitega ilmus aastatel 1904–1910, viies väljaanne üheksa köitega ilmus 1954. aastal).
Esimene väljaanne pealkirjaga "The New Grove Dictionary of Music and Musicians" ilmus 1980. aastal 20-köitelisena. Teine väljaanne avaldati 29-köitelisena 2001. aastal.
Bukonysi vald

Bukonysi vald (leedu keeles "Bukonių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 108 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1565 inimest. Valla keskus on Bukonysi küla. Vallavanem on Arturas Narkevičius.
Bukonys

Bukonys (vene keeles vanasti Буканце, saksa keeles "Bukantz") on küla Leedus Jonava rajoonis, Bukonysi valla halduskeskus.
Külas on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne mõisakompleks ja 1829. aastal valminud kirik.
Sealset mõisat on esmamainitud 1584. aastal. 1787. aastal ehitati selle juurde puidust kihelkonnakirik. Bukonysi küla läbis Peterburi ja Varssavi vahelise maantee varasem trass, aga pärast uue tee valmimist XIX sajandil jäi küla sellest kõrvale. Nõukogude ajal oli Bukonys kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Dua Lipa

 
Dua Lipa (sündinud 22. augustil 1995 Londonis) on Kosovo albaania juurtega Suurbritannia laulja, laulukirjutaja ja modell. 
Muusikakarjääri alustas ta 14-aastaselt oma lemmikartistide kaveritega YouTube'is. 
2015. aastal sõlmis ta lepingu plaadifirmaga Warner Bros. Records ja varsti ilmus ka tema esimene singel. 2017. aastal ilmus ta esimene album "Dua Lipa". 2018. aastal avaldas ta laulu “One Kiss”, mis tõmbas talle palju tähelepanu. 
Hääleliigilt on ta kontraalt.
2022. aastal mängis ta ka filmis "Argylle".
Wrangelli – St. Eliase rahvuspark

Wrangelli – St. Eliase rahvuspark (inglise keeles Wrangell–St. Elias National Park and Preserve) on rahvuspark USAs Alaskal, mis moodustati 2. detsembril 1980. Rahvuspargi pindala on 53 321 km². See on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.
2007 külastas rahvusparki 61 085 inimest.
Wrangelli mäed

Wrangelli mäed (inglise keeles Wrangell Mountains) on mäed USAs Alaskal. Mäed on nimetatud Ferdinand von Wrangelli auks. Mägede pikkus loodest kagusse on umbes 150 km.
Mägede koosseisus on Wrangelli mägi (4317 m).
Dua Lipa (album)

"Dua Lipa" on inglise lauljatari Dua Lipa debüütalbum. Albumi andis plaadifirma Warner Bros. Records välja 2. juunil 2017. 
Album jõudis Suurbritannia albumite edetabelis esimesel müüginädalal viiendale kohale läbimüügiga 16 223 eksemplari.
Laulude nimekiri.
Märkused
Petroskoi Riiklik Ülikool

Petroskoi Riiklik Ülikool (soome keeles "Petroskoin valtionyliopisto"; vene keeles Петрозаводский государственный университет, lühendatult ПетрГУ) on ülikool Venemaal Karjala vabariigis Petroskois.
Ülikool asutati 1940.
Ülikoolis on 19 instituuti.
Kulva vald

Kulva vald (leedu keeles "Kulvos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 113 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2244 inimest. Valla keskus on Kulva küla. Vallavanem on Ramūnas Gudonavičius.
IDGAF

IDGAF on lühend ingliskeelsetest sõnadest "I don't give a fuck". 
Laulud:
Vepsa kõrgustik

Vepsa kõrgustik (vepsa keeles "Vepsän ülüz"; vene keeles "Вепсовская возвышенность" või "Вепсская возвышенность") on kõrgustik Venemaal Leningradi ja Vologda oblastis, geoloogiliselt Ida-Euroopa lauskmaal. Kõrgustikku on loetud ka Valdai kõrgustiku osaks. 
Kõrgustik on nimetatud vepslaste järgi.
Kõrgustiku kõrgeim mägi on Malgora (vene keeles "Мальгора"; 304 m).
Bad Godesberg

Bad Godesberg on Saksamaal Bonni linna linnaosa. 1935–1969 oli Bad Godesbergil linna staatus. 
Bad Godesberg on jaotatud 13 rajooniks.
Bad Godesbergi pindala on 31,97 km². Bad Godesbergi rahvaarv on umbes 71 000 inimest (2009).
Bad Godesbergi on kirjalikult esmamainitud 722. aastal (Woudensberg).
Aastatel 1949–1990, kui Bonn oli Lääne-Saksamaa pealinn, paiknes Bad Godesbergis enamik välisriikide saatkondi Lääne-Saksamaal. Tänapäeval tegutsevad mõned nendest endiselt esinduste või konsulaatidena.
Kolm kalliskivi

Kolm kalliskivi (paali keeles "tiratna", sanskritis "triratna"), ka kolm kaitset, on budismis kolm kõige kõrgemalt austatud väärtust: 
Nende kaitse alla minnes usaldatakse neid täielikult. 
= Ülevaade =
Buddha.
Buda või buddha (sanskriti ja paali keeles "virgunu") on teadvuse kõrgeima võimaliku seisundini jõudnu, kes on vabanenud kõikidest meeleplekkidest. Buda Šākjamuni on budistliku traditsiooni rajaja. Mahajaanas peetakse budaks saamist isiksuse vaimse arengu kõrgeimaks sihiks.
Eesti keeles kirjutatakse sõna "Buddha" suure algustähega, kui viidatakse konkreetselt buda Šākjamunile ning väikese algustähega, kui seda kasutatakse üldmõistena kõikide budade kohta.
Dharma.
Dharma (sanskriti keeles, paali keeles "dhamma"), eesti keeles ka "seadmus", on mitmetähenduslik sõna, mis viitab selles kontekstis eelkõige Buddha õpetusele ja pühadele tekstidele, aga ka teadvust moodustavatele algosakestele, samuti harjutaja enda hüvestavatele mõttemustritele.
Sangha.
Sangha (paali keeles "saṅgha"; sanskriti keeles "saṃgha") on Buddha õpetuse järgijatest koosnev kogudus. Koguduse all mõeldakse eelkõige budistlikke munkasid ja nunnasid (paali k. "bhikkhu" ja "bhikkhunī"), õpetajaid, aga ka kõiki ilmikutest budiste ja hüvesõpru.
= Viited =
Bad Reichenhall

Bad Reichenhall on linn Saksamaal Baieri liidumaal. Linn on tuntud kuurortlinnana.
Linnas elab umbes 17 500 inimest (2010). Linna pindala on 39,44 km².
Vadim Ivanov

Vadim Ivanov (sündinud 6. aprillil 1984) on muusik, ansambli Junk Riot laulja ning kitarrist. 
Isiklikku.
Vadim Ivanovi abikaasa on koorijuht Tiiu Ivanova.
Sten Weidebaum

Sten Weidebaum (sündinud 28. veebruaril 1974) on eesti kultuuritegelane.
Sten Weidebaum on lõpetanud Tartu Ülikooli usuteaduse erialal 1999. aastal.
Ta on rahvakultuuri arendaja, XIX üldtantsupeo "Puudutus" ideekavandi ja loo autor. Kavandi arendamises osalesid Maido Saar, Kalev Järvela, Toomas Lunge, Aarne Saluveer. 
Sten Weidebaum töötab Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuses teabejuhina.
Türi Raamatukogu

Türi Raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb Türil aadressil Hariduse 3, kus asub ka Türi vallavalitsus.
1. jaanuarist 2020 alates on raamatukogul järgmised struktuuriüksused: Türi raamatukogu, Laupa raamatukogu, Oisu raamatukogu, Kabala raamatukogu, Kahala raamatukogu, Käru raamatukogu ja Väätsa raamatukogu.
Türi Raamatukogu kõik struktuuriüksused on iga kuu viimasel kolmapäeval suletud SISETÖÖDEKS
Ajalugu.
5. mail 1927 nimetati raamatukogu Türi linna avalikuks raamatukoguks.
1941. aasta suvel alanud sõjas hävis raamatukogu koos raamatute, inventari ja majaga. Alles jäid raamatud, mis olid parajasti välja laenutatud.
24. jaanuaril 1957 likvideeriti Türi rajoon. Türi hakkas kuuluma Paide rajooni koosseisu ja raamatukogu nimeks sai "Türi Linna Raamatukogu".
1. jaanuaril 1991 sai Türi Haruraamatukogust ja Türi Lasteharuraamatukogust Türi Raamatukogu.
1996. aasta oktoobris kolis raamatukogu tollase linnavalitsuse hoone ruumidesse.
1. mail 2006 liideti Türi, Türi-Alliku, Änari, Kolu, Laupa, Taikse, Oisu, Kabala ja Ollepa raamatukogu ühtseks Türi Raamatukoguks.
Alates 1. detsembrist 2015 on Türi raamatukogu allüksused Türil, Laupal, Oisus, Kabalas ja Kahalas.
Türi-Alliku Raamatukogu

Türi-Alliku Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Türi-Allikul Türi-Alliku lasteaiaga samas hoones. Raamatukogu suleti 2014. aasta 1. augustil.
Raamatukogu liideti 2006. aastal Türi Raamatukoguga.
Enne sulgemist 2014. aastal külastas raamatukogu 213 lugejat.
Änari Raamatukogu

Änari Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Änaris. Raamatukogu suleti 30. septembril 2015.
2005. aastal koliti eramajast ridaelamu ümberehitatud korterisse.
2006. aastal liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga.
Montbéliard

Montbéliard (saksa keeles "Mömpelgard") on linn Prantsusmaal, Šveitsi piiri ligidal Doubs' departemangus.
Teiste seas on linnast pärit prantsuse loodusteadlane Georges Cuvier (1769–1832), Tartu ülikooli esimene taastamisjärgne rektor Georg Friedrich Parrot (1767–1852), matemaatik René Thom (1923–2002) ja filmilavastaja Frank Darabont (1959–).
Linna idapiiril Sochaux' eeslinnaga asub üks Prantsusmaa suurimaid autotehaseid, kus toodetakse Stellantisele kuuluva Peugeot automudeleid, lisaks ka Peugeot muuseum. Peugeot alustaski tegevust Montbéliardi lähistel, Peugeot' perekond pärineb linnast ligi 10 kilomeetrit kagus paiknevast Hérimoncourti väikelinnast ja firmamärgina kasutatav lõvi pärineb Sochaux' linna vapilt.
Kolu Raamatukogu

Kolu Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Kolus. Raamatukogu suleti 2015. aasta 30. septembril.
Raamatukogu asus ridaelamu esimesel korrusel.
1944. aasta novembrist oli kogu Kolu mõisas. Kolhooside asutamise ajal tõsteti raamatukogu vanasse puumõisa, kuid 1950. aastast oli kogu jälle mõisas, kus see oli 1999. aastani.
2006. aastal liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga.
Aastal 2014 külastas kogu 92 lugejat.
Laupa raamatukogu

Laupa raamatukogu on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis tegutseb Türi vallas Laupal, Laupa mõisa peahoones.
Kohalike kultuuri- ja hariduselutegelaste eestvedamisel loodi 1928. aastal Laupa Rahvaraamatukogu Selts, mis tegutses kohaliku kooli ruumides.
Aastail 1960–1999 tegutseti eraldi majas, mille järel koliti aga tagasi Laupa kooli ruumesse.
2005. aastal ühinesid neli Järvamaa omavalitsust Türi vallaks, mille järel otsustati liita valdades tegutsenud üheksa raamatukogu ühtse juhtimise alla. Nõnda liideti Laupa raamatukogu Türi Raamatukoguga 2006. aasta mais.
2014. aastal külastas raamatukogu 223 lugejat.
Taikse Raamatukogu

Taikse Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Taikses. Raamatukogu suleti 2015. aasta 30. novembril.
Raamatukogu avati 1925. aastal.
2006. aastal liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga.
2014. aastal külastas kogu 70 lugejat.
Kulva

Kulva on küla Leedus Jonava rajoonis, Kulva valla halduskeskus. Kulva asub Jonavast 8 kilomeetri kaugusel servamoodustiste vööndis, merepinnast 90–105 meetri kõrgusel.
Külas on põhikool, kultuurikeskus, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne mõisakompleks (peahoone, pärnaallee, park) ja aastal 1925 valminud kirik.
Ajalugu.
Kohanimi "Kulwa" esineb juba XIV sajandi kroonikates. Sealset küla mainitakse kirjalikes allikates esimest korda aastal 1382, selsamal aastal mainitakse esimest korda ka sealset mõisa. Sealses mõisas sündis aastal 1510 Leedu jurist ja usureformeerija Abraomas Kulvietis. XVI sajandi alguses ehitati külla puidust kabel, mille asemele aastal 1655 ehitati kivikabel. Aastal 1782 võeti kabel kasutusele abikirikuna. Poola ülestõusude järel konfiskeeriti sealne mõis endistelt omanikelt, aastaks 1902 oli see jagunenud kaheks maavalduseks (Downarowiczitele kuulunud "Kulwa Dolna" ja Nakaznytele kuulunud "Kulwa Górna", säilinud on esimese mõisakompleksi hooned). Aastal 1909 sai Kulvast kohaliku kihelkonna keskus, aastal 1911 ehitati kirikule ka torn. Aastal 1925 ehitati kabeli kõrvale uus kirik. Teises maailmasõjas põles vana kirik maha, sellest säilisid vaid fassaad, kellatorn, pastoraat ja XIX sajandil ehitatud Daunoravičiuste kabel. Nõukogude ajal oli Kulva kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Oisu raamatukogu

Oisu raamatukogu on alates 2006. aastast Türi raamatukogu struktuuriüksus, mis tegutseb Türi vallas Oisus aadressil Retla tee 1, Oisu alevik. Raamatukokku sisenemine toimub Lasteaia tänavalt.
NB! Oisu raamatukogu on suletud sisetöödeks iga kuu viimasel kolmapäeval.
Kabala raamatukogu

Kabala Raamatukogu on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis asub Türi vallas Kabalas aadressil Sauna 2.
Raamatukogu liideti Türi Raamatukoguga 2006. aastal.
2014. aastal külastas kogu 133 lugejat.
Bolšoje Ignatovo

Bolšoje Ignatovo (ka Ignadvele) on küla Venemaal Mordva Vabariigis, Bolšoje Ignatovo rajooni halduskeskus. 
Asub Sjutovlei jõe ääres 106 km Saranskist kirdes. 
Küla on esmamainitud 1624. aastal.
Elanikud on valdavalt ersad ja venelased.
Ollepa Raamatukogu

Ollepa Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Ollepal. Raamatukogu suleti 2015. aasta 1. septembril.
Ajalugu.
Esimese raamatukogu sai Ollepa 1949. aastal, kui Kabala-Rassi raamatukogu viidi 1. juulil Rassist üle Ollepa külanõukogu hoonesse. Esimesel aastal laenutati 1553 raamatut 169 lugejale. 1950. aastal nimetati raamatukogu ümber Ollepa raamatukoguks.
1955. aastaks oli raamatute arv kahekordistunud. Juulis kolis raamatukogu kolhoosi kontori ruumidesse, mis asusid Endla talus. Raamatukogu kolis taas 1968. aastal endise Ollepa Algkooli ühte tuppa.
Aastatel 1971–1973 töötas Ollepa raamatukogu Kabala raamatukogu harukoguna.
Alates 1997. aastast vähenes Ollepal elanike arv ja seepärast koliti põhikogu Kahalasse. Ollepale jäi laenutuspunkt.
2001. aastal liideti Ollepa raamatukogu juurde Villevere raamatukogu teeninduspunkt. 1. mail 2006 liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga.
2014. aastal külastas kogu 233 lugejat.
1. septembril 2015 nimetati Ollepa raamatukogu ümber Kahala Raamatukoguks ning suleti Ollepal asunud laenutuspunkt.
Kahala raamatukogu

Kahala raamatukogu on Türi raamatukogu struktuuriüksus, mis tegutseb Türi vallas Kahalas aadressil Sireli 19.
Raamatukogu eelkäija oli Ollepa Raamatukogu. Kahalas avati Ollepa raamatukogu laenutuspunkt 1978. aastal.
1997. aastal kolis Ollepa raamatukogu oma põhikogu Kahala raamatukokku.
2002. aastal jõudis raamatukokku interneti püsiühendus.
Mais 2006 liideti Ollepa raamatukogu koos veel mitme raamatukoguga ühtseks Türi Raamatukoguks.
1. septembril 2015 nimetati Ollepa raamatukogu ümber Kahala raamatukoguks ning Ollepal asunud laenutuspunkt suleti.
Maris Mändel

Maris Mändel (aastatel 2004–2012 Maris Suits; sündinud 4. septembril 1982) on eesti ehitusajaloolane ja muinsuskaitse spetsialist.
Tema peamised teadustöö uurimussuunad on Eesti 20. sajandi ehitusajalugu ja arhitektuuri restaureerimine. Ta on tegutsenud ka muinsuskaitselise järelevalve alal.
Haridus- ja töökäik.
Ta lõpetas 2006. aastal Eesti Kunstiakadeemia muinsuskaitse ja restaureerimise osakonna bakalaureuseõppe ja 2009. aastal samas magistriõppe (kaitses magistritöö "Varajane raudbetoon Eesti arhitektuuris. Restauraatori vaatenurk", juhendaja Mart Kalm).
2010. aastal asus ta õppima Eesti Kunstiakadeemia doktoriõppes. Doktoritöö kaitses ta 2019. aastal ("Tehiskivimaterjalid Eesti 20. sajandi arhitektuuris. Kasutuslugu ja väärtustamine", juhendajad on Lembi-Merike Raado ja Mart Kalm).
2007. aastal asus magistrant Maris Suits tööle Eesti Kunstiakadeemiasse tunnitasulise lektorina. Alates 2013. aastast töötab Eesti Kunstiakadeemias nooremteadurina.
Anna raamatukogu

Anna Raamatukogu (Tarbja Raamatukogu Anna laenutuspunkt) on rahvaraamatukogu Paide linnas Annas aadressil Kanarbiku tee 4.
Sargvere raamatukogu

Sargvere raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Sargvere külas aadressil Pikk 4.
Sargvere raamatukogu asus alates 2001. aastast Sargvere mõisa peahoones, kus aastatel 1920–2002 töötas Sargvere kool. Raamatukogus on umbes 11 000 teavikut. 2011. aastal tähistati raamatukogu 100. tegevusaastat.
Mõisahoonest on raamatukogu ümber kolinud Sargvere Keskuse ruumidesse. 2018. aastast on Sargvere raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Tarbja raamatukogu

Tarbja raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Tarbja külas aadressil Kooli tee 1.
Raamatukogu alustas tööd 1992. aastal kolmetoalises korteris, kust koliti Tarbja Lasteaed-Algkooli ruumidesse.
2018. aastast on Tarbja raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Väätsa raamatukogu

Väätsa raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb Türi vallas Väätsal aadressil Pikk tn 3. Raamatukogu asub ühes hoones koos Väätsa Rahvamaja ja Väätsa Noortekeskusega
Raamatukogul on laenutuspunkt Kaitseliidu Lõõla Õppekeskuses.
Raamatukogu on alates 2020. aastast Türi Raamatukogu struktuuriüksus.
Viisu raamatukogu

Viisu raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Viisu külas aadressil Viisu mnt 4.
Ligi 8000 raamatuga Viisu raamatukogu asus pikka aega Viisu lasteaiaga ühes majas. Märtsis 2009 kolis raamatukogu renoveeritud Viisu rahvamajja.
Ajalugu.
1917. aastal asutati Viisu rahvaraamatukogu Selts. Vahepeal raamatukogu töö peatus, uuesti hakati tegutsema 1923. aastal. 1940. aastal Viisu raamatukogu likvideeriti ja avati uuesti 1. oktoobril 1944 kui Viisu Külaraamatukogu.
2018. aastast on Viisu raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Vao raamatukogu

Vao raamatukogu oli rahvaraamatukogu Järva vallas Vaol aadressil Soo tee 3-3.
13. novembril 1927 avati Kalitsa raamatukogu, omanikuks Kalitsa Noorte Ühing. Raamatukogu asus Kalitsa rahvamajas. 1959. aastal kolis raamatukogu Kalitsast Vao mõisahoonesse ja sai nime "Vao raamatukogu".
2005. aastal kolis kogu korterelamusse.
2012. aastal ühendati Koeru valla raamatukogud ja Vao raamatukogust sai Koeru Raamatukogu haruraamatukogu. 2020. aastast oli Vao raamatukogu Järva Vallaraamatukogu haruraamatukogu. 2022. aastal Vao raamatukogu suleti.
Kajrat Abdrahmanov

Kajrat Abdrahmanov (kasahhi Қайрат Құдайбергенұлы Абдрахманов / Qaýrat Qudaýbergenulı Abdraxmanov; sündinud 21. aprillil 1964 Panfilovis) on Kasahstani diplomaat ja poliitik. Ta oli 28. detsembrist 2016 kuni 26. detsembrini 2018 Kasahstani välisminister.
2020–2024 oli ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni rahvusvähemuste komissar. 
Ta sündis aastal 1964 Taldõkorgani oblastis Panfilovis (praeguses Žarkentis).
Koeru raamatukogu

Koeru raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Koerus aadressil Paide tee 5.
Raamatukogu asutas Koeru Hariduse Selts 1909. aastal Johannes Sõsteri juhtimisel.
2012. aastal ühendati Koeru valla raamatukogud ning Ervita ja Vao raamatukogust said Koeru raamatukogu harukogud.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Roosna-Alliku raamatukogu

Roosna-Alliku raamatukogu (varem "Roosna-Alliku Vallaraamatukogu") on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Roosna-Alliku alevikus aadressil Pargi 10.
2018. aastast on Roosna-Alliku raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Ambla raamatukogu

Ambla raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Amblas aadressil Pikk 13.
Alates 2007. aastast asub kogu Ambla kultuurimajas.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Lara Arruabarrena

Lara Arruabarrena Vecino (sündinud 20. märtsil 1992 Tolosas) on baski päritolu Hispaania tennisist.
Tema parim koht WTA edetabelis on 52. (3. juuli 2017) ja paarismängus 28. (22. veebruar 2016).
2017. aasta Wimbledoni turniiril kaotas ta 1. ringis Anett Kontaveidile 2:6, 4:6.
EV100 (raamatusari)

"EV100" on Eesti iseseisvumise 100. aastapäeva puhul välja antav raamatusari. 
Sari koosneb 44 köitest, mis annavad ülevaate eri elualadel Eestis saja aasta jooksul toimunust. 
Sarja annab välja Eesti Meedia koostöös Eesti Keele Sihtasutusega.
Interpolatsioon (muusika)

Interpolatsioon on muusika kompositsioonimeetod, mis seisneb uue muusikalise materjali lisamises olemasoleva sisse. 
Interpolatsioon võib seisneda näiteks helivältuste, helikõrguste, akordide, tämbrite sisse uute helivältuste, helikõrguste, akordide või tämbrite lisamises.
Arvutiprogrammi OpenMusic abil teostatud näide illustreerib uue akordi lisamist olemasoleva akordi sisse:
Norra Lõvi orden

Norra Lõvi orden (norra keeles "Den Norske Løve") on endine Norra rüütliorden, mille asutas Rootsi ja Norra kuningas Oscar II oma 75. sünnipäeval, 21. jaanuaril 1904. 
Ordeni asutamise eesmärk oli luua Norrale Rootsi Seeravi ordeniga võrdväärne üheklassiline orden, mis oleks kõrgem senise Püha Olavi ordeni suurristist. Sellise Norra kõrgema ordeni puudumine oli üks põhjustest, mis pani norralasi tundma end Rootsi-Norra uniooni alaväärtustatud poolena. Ordu suurmeister oli Norra kuningas ning õigus kanda Norra Lõvi ordenit ja Püha Olavi ordeni suurristi oli kõigil Norra printsidel. Peale välismaa riigipeade võis ordeni anda veel kuni 12 teenekale isikule, kes olid varem saanud Püha Olavi ordeni suurristi. 
Orden anti 1904. aastal, vahetult enne Rootsi-Norra uniooni lõppu, kokku 11 isikule, sealhulgas kõigile Rootsi ja Norra printsidele ja mõnele välismaa riigipeale, kuid mitte ühelegi norralasele. 
1905. aastal valitud Norra kuningas Haakon VII oli ka Norra Lõvi ordu suurmeister, kuid ta ei kandnud ordenit ise ega andnud seda kellelegi. 29. jaanuaril 1906 orden võrdsustati Püha Olavi ordeni suurristiga. 
Orden kaotati 11. märtsil 1952. Sel ajal olid ordeni kavaleridest elus veel Rootsi kuningas Gustaf VI Adolf (suri 15. septembril 1973) ja prints Wilhelm (suri 5. juunil 1965).
Püstsirge

Püstsirge ehk vertikaal on sirge, mis joonisel kulgeb "alt üles". 
Püstsirgena joonestatakse tavaliselt tasandi ordinaattelg või ruumiteljestiku aplikaattelg. 
Püstsirge ristub rõhtsirgega.
Rõhtsirge

Rõhtsirge ehk horisontaal on sirge, mis on joonisel kujutatud paralleelselt paberi, tahvli või ekraani ülemise ja alumise äärega. 
Rõhtsirgena joonestatakse tavaliselt tasandi abstsisstelg või ruumiteljestiku ordinaattelg. 
Kui joonisel on kujutatud ka püstsirge, siis rõhtsirge kujutis on risti püstsirge kujutisega.
Monofoonia

Monofoonia (kreeka keeles "μονοφωνία") ehk ühehäälsus, ka monoodia, on muusika faktuuritüüp, mille all mõistetakse kas üksikut heli või saateta meloodiat. 
Kogu varane lääne muusika alates antiigist kuni mitmehäälsuse tekkimiseni 9. sajandil oli üldiselt monofooniline. Tänapäeva lääne muusikas esineb monofooniat näiteks katoliku kiriku muusikas.
Ühehäälse rahvamuusika, aga ka antiik- ja keskaja muusika, näiteks trubaduuride monofoonilise laulu iseloomustamiseks on muusikaajaloolased ja etnomusikoloogid kasutanud monofoonia tähenduses vahel ka sõna "monoodia", mille täpne tähendus on seotud itaalia 17. sajandi alguse ilmaliku lauluga.
Sõjateenete Rist (Reuß)

Sõjateenete Rist (saksa keeles "Kriegsverdienstkreuz") on endine Reußi vürstiriikide sõjaline teenetemärk. Sõjateenete Risti asutas Reußi noorema liini vürst Heinrich XXVII 23. mail 1915.
Danzigi Rist

Danzigi Rist (saksa keeles "Danziger Kreuz") oli Danzigi vabalinna teenetemärk, mille asutas gauleiter Albert Forster 31. augustil 1939, päeval enne Danzigi ühinemist Saksamaaga.
Risti anti isikuile, kes olid osutanud teeneid NSDAP ülesehitamisel Danzigi gaus ja Danzigi kaitsmisel.
Mittetäielikel andmetel (kuni 11. detsembrini 1939) anti 88 I klassi ja 253 II klassi risti. Tegelikult anti riste veel kuni 1940. aasta lõpuni.
Adolf Friedrichi Rist

Adolf Friedrichi Rist (saksa keeles "Adolf-Friedrich-Kreuz") oli Mecklenburg-Strelitzi teenetemärk, mille asutas suurhertsog Adolf Friedrich VI 17. juunil 1917. Risti anti mõlemast soost isikutele, kes olid osutanud teeneid põllu- ja metsamajanduses, sõjaliselt tähtsates organisatsioonides ja ettevõtetes või sotsiaalhoolekandes.
Žeimiai vald

Žeimiai vald (leedu keeles "Žeimių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 152 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2238 inimest. Valla keskus on Žeimiai alev, kus aastal 2011 oli 860 elanikku. Vallavanem on Faustas Pilipavičius. 
Teine eritüübiline asula vallas on Žeimiai raudteejaam, kus aastal 2011 oli 89 elanikku.
Šilai vald

Šilai vald (leedu keeles "Šilų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 143 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1818 inimest. Valla keskus on Šilai küla. Vallavanem on Ingrida Malciuvienė. Vallas asub ka Panoteriai alev, kus aastal 2011 oli 360 elanikku.
Bolšoi Lutski külaasundus

Bolšoi Lutski külaasundus (vene keeles Большелуцкое сельское поселение) on külaasundus Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis. Külaasundus on nime saanud Bolšoi Lutski küla järgi. Enne 1974 oligi Bolšoi Lutsk külaasunduse keskus. Praegu on külaasunduse keskuseks Kingissepski alev.
Külaasundus asub mõlemal pool Luga jõge.
Külaasunduses on 22 asulat. Nende seas Kingissepski, Bolšoi Lutsk, Sala, Komarovka.
Šilai (Jonava)

Šilai on küla Leedus Jonava rajoonis, Šilai valla halduskeskus. Külas on postkontor, lasteaed „Šilelis“ ja raamatukogu. Tähtsaimaks ettevõtteks on sealne 2400 seaga sigala.
Küla serval asub XI-XV sajandil kasutusel olnud Paberžė linnamägi. Aastal 1654 mainiti kirjalikes allikates esimest korda Šilai mõisa. Seal sündis Liivimaa piiskop Józef Kazimierz Kossakowski. Pärast tema sündi viis Józefi ema Marijona mõisa keskuse üle selleks ajaks tähtsaks asulaks muutunud Jonavasse.
Budapesti leping

Budapesti leping (täisnimega mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping, inglise keeles "Budapest Treaty on the International Recognition of the Deposit of Microorganisms for the Purposes of Patent Procedure") on 28. aprillil 1977 Budapestis sõlmitud leping, mille järgi osalisriigid tunnustavad samal eesmärgil mikroorganismide deponeerimist ükskõik millises rahvusvahelises deponeerimisasutuses.
Eestis jõustus leping 1996.
Lepinguga seotut reguleerib Maailma Intellektuaalomandi Organisatsioon.
Kadzina

Kadzina on agrolinnake Valgevenes Mahiloŭ oblastis Mahiloŭ rajoonis, Kadzina külanõukogu halduskeskus. Asula asub Mahiloŭ linnast 7 kilomeetrit lõuna pool. Külas tegutsevad endise sovhoosi baasil loodud põllumajandusettevõte «Кадино», maitseaineid ja kastmeid valmistav «Бубенько», kondiitrifirma «Фиеста» ja pudelivee villimise vabrik «Вкус лета». 
XX sajandi alguses asusid sinna elanikud praeguse Čavusy rajooni alale jäävad Kadzinast, pannes oma asulale nimeks Novaje Kadzina ehk Uus Kadzina. Küla tekkis aastal 1939, mil liideti Novy Lubuž ja Novaje Kadzina. Ühtlasi sai külast kohaliku kolhoosi keskasula, aastast 1958 aga kohaliku sovhoosi keskasula. Aastal 1983 sai Kadzinast külanõukogu halduskeskus, administratiivhoonena võeti kasutusele sovhoosi kontor. Aastal 2008 valmis Kadzina õigeusu kirik.
Nunarput utoqqarsuanngoravit

"Nunarput utoqqarsuanngoravit" (ligikaudne tõlge 'Sina, meie vana maa', inglise keeles "You Our Ancient Land") on Gröönimaa rahvushümn. Hümni autorid on Henrik Lund (sõnad) ja Jonathan Peterson (muusika). Laul nimetati Gröönimaa hümniks 1916.
Nunarput, utoqqarsuanngoravit
Niaqqut ulissimavoq qiinik.
Qitornatit kissumiaannarpatit
Tunillugit sineriavit piinik.
Akullequtaasut merlertutut
Ilinni perortugut tamaani
Kalaallinik imminik taajumavugut
Niaqquit ataqqinartup saani.
Atortillugillu tamaasa pisit 
ingerlaniarusuleqaagut
nutarterlugillu noqitsigisatit 
siumut, siumut piumaqaagut
Inersimalersut ingerlanerat 
tungaalitsiterusuleqaarput,
oqaatsit "aviisit" qanoq kingunerat 
atussasoq erinigileqaarput.
Taqilluni naami atunngiveqaaq 
Kalaallit siumut makigitsi.
Inuttut inuuneq pigiuminaqaaq 
Saperasi isumaqaleritsi.
Mszczonów

Mszczonów on linn Poolas Żyrardówi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas, Mszczonówi valla halduskeskus. Mszczonów asub Żyrardówist umbes 10 km lõunakagus ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 43 km edelas.
Linna pindala on 8,56 km². Linna rahvaarv on 6323 inimest (2006).
Mszczonówi on esmamainitud 1245. aastal, linnaõigused sai 1377. aastal.
20. sajandi algul olid asulas teiste seas potikivi-, tiku- ja äädikatehas, katoliiklik kirik, sünagoog, kaks kooli.
Aravete raamatukogu

Aravete raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Aravetel aadressil Piibe mnt 21.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Käravete raamatukogu

Käravete raamatukogu oli rahvaraamatukogu Järva vallas Käravetel endises algkoolihoones.
Ajalugu.
Raamatukogu asutati 1925. aastal.
1944. aastal asus kogu Käravete 7-klassilise kooli koridori kappides, hiljem lava peal. Aastatel 1953–1954 Käravete mõisa saalis. 1963. aastast asus raamatukogu taas Käravete mõisas.
1973 sai Käravete raamatukogu rändvimpli ja tunnistati parimaks külaraamatukoguks.
1986. aastal sai raamatukogu töö eest rajoonis III ja vabariigis maaraamatukogudest II koha ja raamatukogutöötajate teenetemedali.
Alates 1991. aastast kuulus Käravete raamatukogu Ambla vallale.
Alates 2003. aastast asus kogu endise algkooli teisel korrusel.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutses raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. 2022. aastal raamatukogu suleti.
Albu raamatukogu

Albu raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Albus. Kogu asub Albu rahvamajaga ühes hoones, kuhu koliti 2002. aasta mais.
Raamatukoguhoidja on Kaja Leidtorp.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Ahula raamatukogu

Ahula raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Ahulas.
Kogul on laenutuspunktid ka Järva-Madisel ja Kaalepis.
2011. aastal liideti Järva-Madise raamatukogu Ahula raamatukoguga.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Imavere raamatukogu

Imavere raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Imaveres aadressil Kiigevere tee 5.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Käsukonna raamatukogu

Käsukonna raamatukogu (varem "Käsukonna Külaraamatukogu") oli rahvaraamatukogu Järva vallas Käsukonnas aadressil Käsukonna tee 19. Kogu asus Käsukonna külamajas.
Ajalugu.
Käsukonna raamatukogu sai alguse Kikevere Rahvaraamatukogu Seltsi raamatukogust, mis asus Kikevere külakoolis. 1926. aastal põles Kikevere koolimaja maha. Kool viidi üle Käsukonda, koos kooliga ka raamatukogu.
Raamatukogu sai ruumid Käsukonna Algkooli hoones. 1964. aastal võttis raamatukogu üle Käsukonna Algkooli raamatukogu. Hiljem kuulus Paide Rajooni Keskraamatukogu alla.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutses raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. 2022. aastal raamatukogu suleti.
David Billington

David P. Billington (1. juuni 1927 Bryn Mawr, Pennsylvania – 25. märts 2018 Los Angeles) oli ameerika ehitusajaloolane ja ehitusteadlane.
Ta lõpetas 1950. aastal Princetoni Ülikooli bakalaureusekraadiga. Aastatel 1950–1951 täiendas ta end Fulbrighti stipendiaadina Louvainis ja 1951–1952 Gentis, kus tema peamine uurimisteema oli sõjajärgses Euroopas kasutusele võetud uuenduslikud rakendused sillaehituses, ehitustarindite projekteerimises ja pingbetooni kasutuselevõtmises.
Billington oli aastatel 1960–1964 Princetoni Ülikooli tsiviilehituse ja keskkonnaehituse osakonnas kaasprofessor. Alates 1964. aastast kuni emeriteerumiseni oli ta samas tsiviilehituse professor.
Ta õpetas ülikoolis mitut kursust, sealhulgas "Inseneritöö tänapäeva maailmas", "Tarindid ja urbaniseerunud keskkond", "Jõed ja regionaalne keskkond" ning "Koorikbetoontarindid".
Teadustöö.
Billingtonil oli kaks peamist uurimisvaldkonda: esiteks mehaanika, materjalid ja tarindid ning teiseks tarindid ja ehituskunst.
Tema teadustöö hõlmas sildade, koorikbetoontarindite, kõrghoonete ja betoontammide projekteerimist ja taastamist; põhjalikke uuringuid selliste tuntud sillaehitajate ja ehitusinseneride nagu Robert Maillarti, Felix Candela, Eugene Freyssinet', Gustave Eiffeli, Othmar Ammanni, Anton Tedesko, Fazler Khani, Heinz Isleri ja Christian Menni kohta; samuti tarindite arengu ajalugu, tarindite esteetikat ja inseneritöö arengujooni Ameerika Ühendriikides.
Järva-Jaani raamatukogu

Järva-Jaani raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Järva-Jaanis aadressil Jaani 1.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Karinu raamatukogu

Karinu raamatukogu oli rahvaraamatukogu Järva vallas Karinul.
Alates 2010. aastast asus kogu külamajas, varem Karinu mõisahoones.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutses raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. 2022. aastal raamatukogu suleti.
Berg (Kaarma)

Berg (saksa keeles Berg a. d. H. Carmel, ′Berg Kaarma kojast′, eristamaks neid teistest Bergi-nimelistest suguvõsadest) on Saaremaa aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Bergid olid pärit Vestfaalist. XV sajandi alguses rändas aadlimees Bernhardus van dem Berge Saaremaale. Tema poeg Gories van dem Berge (suri pärast 1490) oli 1490. aastal Saksa Ordu vasall. Tema pojad Bernhard von Berg (suri pärast 1562) ja Niclas Berg said 14. juulil 1531 Püha Rooma keisririigi aadlikeks.
Bergid rüütelkonna matriklis.
1741. aastal võeti suguvõsa Saaremaa rüütelkonna matriklisse.
Peetri raamatukogu (Järva vald)

Peetri raamatukogu (varem "Kareda Valla Raamatukogu") on rahvaraamatukogu Järva vallas Peetris Kareda Valla Majas.
Raamatukogu oli ainus Kareda vallas ja tegutses Kareda Valla Majas alates 1996. aastast.
1997. aastal avati raamatukogu ruumides avalik internetipunkt, mis oli esimene Järvamaal.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Mastorava

 
"Mastorava" (ersa keeles Масторава, tõlkes 'maaema') on mordvalaste eepos, mille 1994. aastal avaldas autorite kollektiiv eesotsas Aleksandr Šaronoviga. Eepos on koostatud rahvaluule alusel.
Eeposest võib leida vanu rahvalaule, pärimuslikke jutte, rituaalset luulet (vene keeles обрядовая поэзия), vanasõnu ja kõnekäände.
Toorama

Toorama (ersa keeles Торама, Йовлат) on Venemaalt Mordva vabariigist Saranskist pärit rahvamuusikaansambel. Ansambel esitab eelkõige ersade ja mokšade rahvalaule. Laulude esitamisel kasutatakse asjakohaseid rahvapille. Ansambel asutati 1990 Vladimir Romaškini eestvõttel.
Ansambel on esinenud mitmetel Eestis toimunud pärimusmuusikafestivalidel.
Järva Vallaraamatukogu

Järva Vallaraamatukogu (ka "Koigi raamatukogu") on rahvaraamatukogu Järva vallas Koigis aadressil Mõisavahe tee 1.
Alates 1995. aastast on raamatukogu ambulatooriumihoones.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutsevad Ahula raamatukogu, Albu raamatukogu, Ambla raamatukogu, Käravete raamatukogu, Aravete raamatukogu, Imavere raamatukogu, Järva-Jaani raamatukogu, Karinu raamatukogu, Koeru raamatukogu, Käsukonna raamatukogu, Peetri raamatukogu ja Päinurme raamatukogu Järva vallaraamatukogu allüksustena.
Päinurme raamatukogu

Päinurme raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Päinurmes.
Ajalugu.
Raamatukogu asutati 1912. aastal kirjandusringi nime all. 1920. aastal viidi kogu üle Päinurme koolimajja, 1923. aastal viidi kool mõisahoonesse, koos sellega ka raamatukogu.
1941. aastal põles koolimaja koos raamatukoguga maha, 1945. aastal alustas raamatukogu uuesti tööd.
Raamatukogu asunud:
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Järva-Madise Raamatukogu

Järva-Madise Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Järva vallas Järva-Madisel.
Raamatukogu liideti Ahula raamatukoguga 2011. aastal, misjärel Järva-Madisele jäi Ahula raamatukogu teeninduspunkt.
2019. aastal avati samas rahvaalgatuse korras Järva-Madise külaseltsi raamatukogu.
Reinevere Raamatukogu

Reinevere Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Järva vallas Reineveres. Kogu suleti 2011. aastal.
Simon Coveney

Simon Anthony Coveney (sündinud 16. juunil 1972 Corkis) on Iirimaa poliitik. Ta oli 14. juunist 2017 kuni 17. detsembrini 2022 Iirimaa välis- ja kaubandusminister. 
Ta sündis aastal 1972 Corkis. Ta õppis Clane'is Kildare'i krahvkonnas Leinsteri provintsis Clongowes Wood College'is, kuid keskhariduse sai ta Corkis Presentation Brothers College'is. Seejärel õppis ta University College Cork'is ja Gurteen Agricultural College'is (Tipperary krahvkonnas), misjärel ta lõpetas BSc kraadiga põllumajanduse alal Kuningliku Põllumajandusülikooli () Cirencesteris Gloucestershire'i krahvkonnas.
Ta kuulub erakonda Fine Gael. 
Ta oli aastatel 1998–2004 Iirimaa parlamendi alamkoja Dáil Éireanni liige (Fine Gaeli nimekirjas). Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige; europarlamendis olles kuulus ta Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraatide fraktsiooni. Euroopa Parlamendi ridades oli ta aastani 2007, tema järeltulijaks europarlamendis sai Colm Burke. 2007. aasta Iirimaa parlamendivalimistel valiti ta uuesti Dáil Éireanni liikmeks (Fine Gaeli nimekirjas). 
Isiklikku.
Tema isa Hugh Coveney (1935–1998) oli samuti erakonna Fine Gael poliitik. Ta on 2008. aastast abielus ja tal on kolm last.
Günther Binding

Günther Binding (sündinud 6. märtsil 1936 Koblenzis) on saksa kunstiajaloolane (arhitektuuriajaloolane), Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis liige. 
Ta on Kölni Ülikooli kunstiajaloo emeriitprofessor. Tema peamine uurimisvaldkond on keskaja arhitektuuri ajalugu.
Ta oli aastatel 1981–1983 Kölni Ülikooli rektor. 
Haridustee ja töökäik.
Ta õppis Kölni Ülikoolis kunstiajalugu (kolm semestrit), RWTH Aacheni Ülikoolis arhitektuuri ja seejärel Bonni ülikoolis kunstiajalugu, ajalugu ja arheoloogiat. Ülikooli diplomi sai ta 1960. aastal, "Doktor-Ingenieur"i kraadi 1962. aastal (väitekiri "Burg Münzenberg in der Wetterau") ja filosoofiadoktori kraadi 1963. aastal (doktoritöö "Die Pfalz Kaiser Friedrich Barbarossas in Gelnhausen und die frühstaufische Baukunst im Rhein-Main-Gebiet").
Aastatel 1964–1970 töötas ta muuseumis Rheinisches Landesmuseum Bonn, kus tegeles arheoloogiliste väljakaevamistega. Alates 1966. aastast töötab ta Kölni Ülikoolis, algul lektorina (1966–1969). Pärast habiliteerumist 1969. aastal (habilitatsioonitöö "Burg und Stift Elten am Niederrhein"), sai ta 1970. aastal professoriks. 2001. aastal ta emeriteerus.
52 (Tallinna bussiliin)

52 on Tallinna asendusbussiliin. Liin on käigus kõigil päevadel trammitaristu remondi korral. 
Muudatused sõiduliini töös.
12. juunil 2017 kella 10.00-st kuni 31. juulini, seoses trammide rööbasteede ehitustöödega, suletakse liikluseks Kopli tänava, Erika tänava ja Ristiku tänava ristmik. Liini nr 52 autobussid suunatakse Hobujaama suunal ümbersõidule marsruudil Kopli tänav, Tööstuse tänav ja Niine tänav. Ümbersõidul tehakse täiendavad peatused Tööstuse tänaval paiknevates Tööstuse ja Erika peatustes. Kopli suunal sõidab liini nr 52 autobuss marsruudil Kopli tänav, Volta tänav, Tööstuse tänav, Kopli tänav. Ümbersõidul tehakse täiendavad peatused Tööstuse tänaval paiknevates Erika ja Tööstuse peatustes.
3. juulil 2017 kella 10:00-st kuni 18. juuli tööpäeva lõpuni, seoses trammi rööbasteede ehitustöödega, suletakse liikluseks Kopli tänava tagasipöörde ringtee. Bussiliini ümbersõidu marsruut kulgeb Kopli tänava, Ketta tänava, Kaluri tänava, Süsta tänava ja uuesti Kopli tänava kaudu. Ümbersõidul tehakse ajutine alg- ja lõpp-peatus Süsta tänaval.
5. juulil 2017 tööpäeva algusest kuni 19. juuli tööpäeva lõpuni, seoses trammi rööbasteede ehitustöödega, suletakse liikluseks Suurtüki tänav ja liini nr 52 bussid suunati Hobujaama sõidusuunal ümbersõidule, jättes ära Balti jaama peatuse.
Köidikud

Köidikud, kütked, kammitsad või ahelad (sanskriti keeles संयोजना, "saṃyojana", paali keeles "samyojana") on budismis vaimsed tegurid, mis seovad olendeid sansaarasse ja jätkuvasse ringkäiku kannatustes.
Paali kaanonis leidub mitmeid sellekohaseid õpetusi ja loetelusid. Sutta Pitakas esineb enamasti loetelu kümnest köidikust:
Saṅgīti Sutta (DN 33) ja Dhammasaṅgaṇi (Dhs. 1002-1006) loetlevad kolm köidikut:
Voogu astunud ja ükskordnaasjad on neist köidikutest vabanenud. 
Abhidhammapiṭakas ja selle kommentaarides on järgmine loetelu kümnest köidikust: 
Kommentaarides märgitakse, et vaadetest ja kommetest kinni pidamine, kahtlustused, kadedus ja ahnus lahkuvad juba virgumise esimesel astmel ehk voogu astunu ("sotāpatti") tasemel; himu ja viha eemalduvad üldiselt teisel astmel, ükskordnaasja ("sakadāgāmitā") tasemel ning kolmandal, mittenaasja ("anāgāmitā") tasemel kaovad neist ka viimased jäljed. Neljandal ja lõplikul, arhandi ("arahatta") tasemel pole enam ka uhkust, iha olemise järele ega rumalust. 
Sutta Pitakas leidub ka loetelu kaheksast igapäevases elus ette tulevast kütkest või takistusest:
Voogu astunu

Voolusesse astunu ehk Voogu astunu (paali keeles "sotāpanna", sanskriti keeles "śrotāpanna"; inglise keeles "stream-winner" või "stream-entrant") on budismis inimene, kes on mõistnud õpetust ehk dhammat ja asunud kaheksaosalisele õilsale teele, et jõuda vabanemiseni ehk nirvaanasse (paali keeles "nibbāna", sanskritis "nirvana").
Etümoloogia.
Sõna "sotāpanna" tähendab paali keeles 'seda, kes sisenes' ("āpanna") voolu/voogu ("sota").
Virgumisteel käijad.
Tipitaka tekstide kohaselt on sellel õilsal teel ("ariya-magga") neli astet: 
Tavainimene ("puthujjana", "pr´thagjana") ei ole veel asunud ühelegi neist neljast astmest.
Vooguastunu on vabanenud kolmest köidikust ("saṁyojana"):
Vooguastunu kirjeldus.
Vooguastunul on viis kontrollivõimet ("pañcindriyāni"): (1) usk ("saddhā"), (2) energia ("viriya"), (3) teadvelolek ("sati"), (4) keskendatus ("samādhi") ja (5) taipamispõhine tarkus ("pañña"). Tal on kõlbeline käitumine, õige keskendumine ning õige vaade. Vooguastunut nimetatakse ka võitjaks, kuna on astunud õilsale kaheksaosalisele teele, mis viib kindlalt nirvaanasse. Ta on vabanenud kolmest köidikust, usaldab kolme kalliskivi, peab kinni viiest käitumisjuhisest ja hoidub ebasobivatest teguviisidest. Vooguastunu ei lange enam kunagi tavainimese tasemele. Ta on saavutanud ülimad teadmised ja näeb olemasolu sõltuvusliku tekkimise võtmes. Vooguastunu võib inimeste maailmas või taevastes valdades sündida veel kuni seitse korda.
Ükskordnaasja

Ükskordnaasja (paali keeles "sakadāgāmin", sanskriti keeles "sakṛdāgāmin") on budismis inimene, kes on astunud arahandiks saamise ehk õilsa inimese teele, vabanenud kolmest sansaaras hoidvast köidikust ning on märgatavalt nõrgendanud 4. ja 5. köidikut. 
Nimetus "ükskordnaasja" tähendab seda, et ta sünnib veel ühe korra inimesena siia maailma, et siis saada arahandiks.
Ükskordnaasja kirjeldus.
Ükskordnaasja ("sakadāgāmi") naaseb inimeste maailma veel ühe korra ja siis saab temast arahant ning ta saavutab igavese nibbaana ("nibbāna"). Vooguastunuga võrreldes on ükskordnaasjas vähem kirge ("rāga"), ahnust ("lobha"), pahatahtlikkust, viha ("dosa") ja pettekujutlusi ("moha") ning tema puhul on oluliselt nõrgenenud neljas ja viies köidik, milleks on naudingukirg ("kāma-rāga") ning kuritahtlikkus ja vastumeelsus ("vyāpāda, paṭigha"). See on ükskordnaasja viimane sünd naudingute ja ihade valda ("kāma-loka").
Mittenaasja

Mittenaasja ehk anagami (paali ja sanskriti keeles "anāgāmi") on budismis inimene, kes on jõudnud arahandiks saamise ehk õilsa inimese teel kolmandale tasemele ning on vabanenud viiest sansaaras hoidvast köidikust. 
Mittenaasja virgub lõplikult seal maailmas, kuhu ta uuesti sünnib; inimeste maailma ta enam ei naase. Kui mittenaasja ei saa arahandiks selles elus, sünnib ta Brahma valda ehk Puhtasse elupaika ("suddhāvāsa"), kus ta saab arahandiks ning saavutab nirvaana ehk vaibumise ("nibbāna"). "Puggalapaññatti" kohaselt on viit liiki anagamisid.
Gustav von Berg

Friedrich Johann Gustav von Berg (2. (ukj 13. aprill) 1756 Kingli mõis – 8. (ukj 20. aprill) 1821 Kingli) oli mõisaomanik ja rüütelkonnategelane.
Elulugu.
Ta põlvnes vanast aadlisuguvõsast. Sündis Kingli mõisniku Karl Friedrich von Bergi (1720–1791) ja tema abikaasa Johanna Juliane von Polli (1731–1772) pojana. Astus Venemaa sõjaväeteenistusse, kus teenis suurtükiväes. Sõjaväelise karjääri lõpetas kapteni aukraadis. Pärast erruminekut majandas oma Kingli mõisa. 1792. aastal valiti ta Saaremaa aadlimarssaliks, kellena oli ametis 1797. aastani. Hiljem oli Saaremaa maanõunik.
Isiklikku.
Ta oli kaks korda abielus. 1788. aastal naitus ta Luise Katharina von Polliga (1763–1789); see liit jäi lastetuks. 1799. aastal abiellus ta Juliane von Güldenstubbega (1766–1800); sellest abielust sündis tema ainus poeg Wilhelm von Berg (1799–1866), kes oli Kingli ja Ohekatku mõisnik.
Christian Berend von Berg

Christian Berend von Berg (1677 – 18/29. oktoober 1750 Kuressaare) oli Loona, Paadla, Lööne ja Jõgise mõisnik, Rootsi kolonelleitnant. 1709–1714 oli ta venelaste käes vangis.
Tema vanemad olid Loona mõisnik Fromhold von Berg (1665–1710) ja Paadla mõisniku Reinhold von Buxhoevedeni tütar Agneta Helena von Buxhoeveden.
Tema abikaasa oli Loona mõisniku Reinhold Johann von Vietinghoffi tütar Margaretha Hedwig (alias Hedwig Beata) von Vietinghoff (1697–1752). Tal ei olnud lapsi.
Ahvpinšer

Ahvpinšer on Saksamaalt pärinev koeratõug.
Tõu aretamisega tehti algust XIX sajandi lõpul, esivanemaiks peetakse kääbuspinšerit ja väikest traatkarvalist grifooni.
Koer kaalub keskmiselt 2,9 kuni 6 kilo, turja kõrgus 23–30 cm. Emased koerad on väiksemad.
2013. aastal saavutas ahvpinšer Banana Joe V Tani Kazari Madison Square Gardenis peetud 137. Westminsteri kenneliklubi koertenäitusel esikoha.
Marika Saar

Marika Saar (sündinud 9. veebruaril 1982) on haridus-, kultuuri- ja omavalitsuskorralduse konsultant ja koolitaja. 
Marika Saar on Hea hariduskorralduse ja Hea strateegiakorralduse üks eestvedaja. 
Alates 2023. aasta septembrist oli ta regionaal- ja põllumajandusminister Madis Kallase nõunik ning seejärel minister Piret Hartmani nõunik kuni 2025. aasta kevadeni. Alates 2022. aasta juuli lõpust kuni 2023. aasta aprillini oli ta kultuuriminister Piret Hartmani nõunik. Ta on olnud Elva abilinnapea ja abivallavanem. 
Tema peamisteks vastutusvaldkondadeks on olnud haridus, kultuur, sport, noorsootöö, sotsiaalvaldkond ja ennetustöö. Alates 2021. aasta oktoobrist kuni 2025. aasta oktoobrini oli ta Elva vallavolikogu liige, haridus- ja noorsootöökomisjoni esimees. Marika Saar on olnud ka Nõo vallavolikogu aseesimees aastatel 2013–2017. 
Ta lõpetas aastal 2000 Värska Gümnaasiumi. Aastal 2004 lõpetas ta Eesti Põllumajandusülikooli maamajanduse juhtimise ja ühistegevuse eriala, aastal 2006 lõpetas ta Tallinna Ülikooli haldusjuhtimise eriala magistriõppe, aastal 2016 lõpetas ta Tartu Ülikooli ärijuhtimise eriala magistriõppe ning aastal 2021 lõpetas ta Tartu Ülikooli haridusinnovatsiooni magistriõppe. 
Saar on hetkel AS Värska Veekeskuse, SA Rõngu Hooldekodu ja SA Elva Kultuur ja Sport nõukogude liige. Saar on olnud sihtasutuste Elva Laste- ja Perekeskuse ja Elva Kultuur ja Sport nõukogu esimees. Ta on olnud sihtasutuse Vapramäe-Vellavere-Vitipalu nõukogu liige ning osaühingu Tartu Veekeskus nõukogu liige. Aastatel 2019–2022 oli ta ka Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA nõukogu liige. Aastatel 2022-2024 oli ta Eesti Haridusfoorum MTÜ juhatuse liige. 
Marika Saar on olnud Eesti Linnade ja Valdade Liidu kultuuri ja spordi töörühma juht. Ta oli aastatel 2020- 2025 Euroopa Regioonide Komitee asendusliige ning alates 2025. aasta algusest kuni oktoobrini 2025 põhiliige. 
Marika Saar on varem töötanud Elva Vallavalitsuses, Elva Linnavalitsuses, Tartu Linnavolikogus, Tartu Maavalitsuses, Riigikogu Kantseleis, Tallinna Pedagoogikaülikoolis ja Värska Sanatooriumis. 
Tema isa oli Vello Saar.
Poliitiline tegevus.
Saar on alates 2012. aasta sügisest Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Aastatel 2017–2019 tegutses ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna volikogu juhatajana.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 512 häält ning ei osutunud valituks.