Hunter S. Thompson

Hunter Stockton Thompson (18. juuli 1937 Louisville – 20. veebruar 2005) oli ameerika kirjanik ja ajakirjanik, kes lõi modernse ajakirjanduse suuna "Gonzo".
Ta sündis USA Kentucky osariigis Louisville'is keskklassi perekonnas. Pärast isa surma vajus Hunteri perekond vaesusse, millest tekkisid tal puberteedieas käitumisprobleemid. Ta ei saanud keskkooli normaalajaga lõpetada, sest oli röövis osalemise eest 60 päevaks vangistatud. Ta teenis algul USA lennuväes, seejärel töötas ajakirjanikuna. Ta reisis tihti ning elas pikemalt Puerto Ricos ja Brasiilias. Colorado osariiki Aspenisse reisis ta 1960. aastate alguses.
Hunter sai tuntuks oma esikraamatuga "Hell's Angels: The Strange and Terrible Saga of the Outlaw Motorcycle Gangs". Raamatu materjali kogumiseks pidi ta elama ja liikuma koos põrguinglitega, et kogeda nende eluviisi ning kuulata läbielatud lugusid otse ratturitelt. 
Hunter oli üsna konventsionaalne ajakirjanik, kuid aastal 1970 pärast artikli "The Kentucky Derby Is Decadent and Depraved" avaldamist sai temast kontrakultuuri tegelane, kes lõi modernse ajakirjanduse suuna "Gonzo". See oli eksperimentaalne viis kirjutada lugu, milles reporter hõivab nõnda palju loo sisust, et temast saab lahutamatu osa kirjutisest. 
Tänapäeval tuntakse tema loomingust hästi romaani "Fear and Loathing in Las Vegas: A Savage Journey to the Heart of the American Dream" (1972). Teos kajastab 1960. aastate kontrakultuuri läbikukkumist. Esmalt avaldati see järjejutuna ajakirjas Rolling Stone, millega Thompson oli sekulaarselt seotud. Romaanist tehti film 1998. aastal, peaosa mängis Johnny Depp ja režissöör oli Terry Gilliam.
Poliitiliselt meelestatud Hunter kandideeris 1970. aastal Colorado osariigi Pitkini maakonnas valimisplatvormiga Freak Power šerifiks, kuid teda ei saatnud edu. 
Tema mõõtmatu viha Richard Nixoni vastu oli avalikult teada. Hunter pidas Nixoni "selleks tumedaks, äraostetavaks ja kohutavalt vägivaldseks Ameerika loomu pooleks". Ta iseloomustas Nixonit ka teoses "Fear and Loathing on the Campaign Trail '72", mida paljud peavad tema suurimaks panuseks ameerika kirjandusse.
Hunteri tööviljakus vähenes järsult 1970. aastate keskpaigas, sest ta sai liiga populaarseks, mistõttu oli ta kergesti äratuntav ega saanud enam reporterina töötada.
On teada, et Hunter tarvitas kogu elu alkoholi ja illegaalseid aineid ning oli kiindunud tulirelvadesse ja põlgas autoritaarsust. Oma elukommete kohta ütles ta ise, et ei tahaks küll uimasteid, alkoholi ja vägivaldsust propageerida, kuid tema jaoks on need alati toiminud ("I hate to advocate drugs, alcohol, violence, or insanity to anyone, but they've always worked for me.").
Tohutute terviseprobleemide käes vaeveldes tegi Hunter 67-aastaselt enesetapu. Tema soovide kohaselt tulistati kremeeritud jäänused tseremoonia käigus kahurist õhku laiali. Kogu üritust rahastas sõber Johnny Depp; kohal viibisid teiste hulgas senaator John Kerry ja näitleja Jack Nicholson. Järelehüüdena kirjutas Hari Kunzru: "The true voice of Thompson is revealed to be that of American moralist ... one who often makes himself ugly to expose the ugliness he sees around him."
Lapsepõlv.
Hunter sündis Kentucky osariigis Louisville'is keskklassi perekonnas, olles kindlustusnõustaja ja esimese maailmasõja veterani Jack Robert Thompsoni (4. september 1883 Horse Cave Kentucky – 3. juuli 1952 Louisville) ning raamatukoguhoidja Virginia Ray Davisoni (1908 Springfield Kentucky – 20. märts 1988 Louisville) kolmest pojast esimene. Vanemad tutvusid Jacki korporatsioonisõbra mahitusel Kentucky Ülikoolis 1934. aasta septembris ning abiellusid 2. novembril 1935. 
Hunteri nimi pandi väidetavalt emapoolse esivanema, šoti kirurgi John Hunteri järgi.
2. detsembril 1943 kolis kuueaastase Hunteri perekond 2437 Randselli avenüüle, mis asus Highlandsi jõukas Cherokee Triangle'i piirkonnas.
3. juulil 1952 suri 14-aastase Hunteri isa raskekujulisse müasteeniasse. Seejärel kasvatas Hunterit ning tema vendi David Wheelerit (18. juuni 1940) ja James Garnetit (2. veebruar 1949 – 25. märts 1993) ema üksinda. Pärast abikaasa surma sai Virginiast alkohoolik.
Peale kahe venna oli Hunteril palju vanem poolvend James Thompson isa esimesest abielust, ent ta ei kuulunud Thompsonite leibkonda.