Aadu Jõgiaas

Aadu Jõgiaas (sündinud 13. veebruaril 1951 Tartus) on Eesti taasiseseisvumisele kaasaaitaja , vabadusvõitleja, kes oli 1991. aastal Eesti Vabariigi valitsuse salajase töögrupi liige, Toompea Lossis asunud salajase sidekeskuse rajaja ja juht, Eesti Piirivalve Sideteenistuse esimene ülem ning on kaitseliitlane aprillist 1990. Ta on üks neist, kelle tegevuse tulemusena peatati 21. augustil 1991. Tallinna Teletorni vallutamisele asunud dessantsoomukite rünnak. Ta on Tallinna aukodanik ning Kaitseliidu Tallinna Maleva Toompea malevkonna, Eesti Vabadusvõitlejate Liidu, Eesti Piirivalveohvitseride ja Eruohvitseride Kogu jt organisatsioonide liige ning raadioside edendaja.
Elukäik.
1972. aastast töötas ta ALMAVÜ Tartu Raadioklubi raadiojaama ülemana. Hiljem on ta olnud side- ja raadiotehnikaringide õpetaja, raadioside operaatorite kursuste korraldaja, õppeprogrammide koostaja jne. 1980. aastatel koostas ta ka rahvusvaheliste autorallide (Old Toomas, Sojuz jt) ja suurte spordivõistluste tarbeks raadiosidemeeskondi.
1989. aastast oli Jõgiaas Eesti NSV Sideministeeriumi mobiiltelefoniside töögrupi liige.
1991. aasta jaanuarist oli ka Jõgiaas Eesti Piirivalve Remniku õppekeskuse sidevaldkonna õppejõud. 28. juunist oli ta Eesti valitsuse salajase sidealase töörühma liige ja juhtis ainuisikuliselt Eesti Vabariigi valitsuse salajase sidekeskuse töösse rakendamist, mis alustas tegevust juba 10. juulil ning mil oli suur strateegiline tähtsus 1991. aasta augustiputši ajal.
1991. aasta juulis osales Eesti esimese tänapäevase militaarse siderühma loomisel piirivalve struktuuris, et kindlustada valitsuse sidekeskuse ööpäevane valmisolek. Loodud sidekeskuse esmane tegevus oli signaalluure võimekuse kasutamine ja ettevalmistus elektrooniliseks sõjaks. Augustiputši päevadel, 19.–21. augustil 1991 juhtis vabariigi valitsuse sidekeskuse ja alternatiivsete sidesüsteemide tegevust. 21. augusti 1991 hommikul rünnati Nõukogude armee poolt Tallinna teletorni, mille peatas Eesti elektrooniline rünnak Nõukogude Liidu armeeüksuste vastu ja selle tulemusena katkes neil käsuliin. Sellest ajast alates on Eesti Vabariik üheks vähestest riikidest, kes on olnud reaalses sõjalises konfliktis NSV Liiduga (elektrooniline sõda).
1992. aasta veebruaris tõi ta Eesti Piirivalveametile esimesed 100 militaarset Yaesu käsiraadiojaama. Neid ja nende kasutamist demonstreeriti 24. veebruaril Eesti Vabariigi aastapäeva paraadil, millel Jõgiaas oli sidejuht. Sama aasta detsembris osales Jõgiaas Eesti Vabariigi kaitseväe esimestel manöövritel piirivalve sidejuhina.
1993. aastal seadis ta Võrumaal asuva Suure Munamäe vaatetorni piirivalve raadiosideks kodustes tingimustes valmistatud vahejaama (repiiter), mille abil suurenes raadioside kaugus tunduvalt. Mõni aeg hiljem võtsid Eestis sarnase sidesüsteemi kasutusele Eesti Politsei ja Päästeamet. Tänapäevane Eesti Vabariigi operatiivraadioside ja väga paljud kasutatavad raadiovõrgud on rajatud vahejaamade rakendamise põhimõttel. 
2009. aastal lõpetas Jõgiaas Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi (varem oli tal NSV Liidu aegne keskeriharidus) ja asus õppima Tallinna Tehnikaülikoolis avaliku halduse erialal. 
2017. aasta oktoobris NSA (USA Riiklik julgeolekuagentuur) korraldatud ajaloo teemalisele sümpoosionile Marylandi kogunesid teadlased ja praktikud kümnest riigist, nende seas ka Jõgiaas, et arutada ja lahti mõtestada mitmesuguseid eelmisel sajandil toimunud luurealaseid tegevusi. Eestipoolse ettekande esitas Ivo Juurvee. Teemaks oli "Taavet Koljati vastu, ehk Eesti signaalluure ja elektrooniline sõda Nõukogude armee vastu augustis 1991." (David Against Goliath: Estonian Sigint and EW against Soviet Army During the August 1991 dˇEat Attempt). Selle teemaga seotud lisaküsimustele vastas Jõgiaas.
Tegevus raadioamatöörina.
Tema elusaatust mõjutas Nõukogude perioodil oluliselt lähisugulane Tõnis Jõgiaas, kes arreteeriti 1950. aastal, süüdistatuna kuulumises nõukogudevastasesse kooliõpilaste gruppi, mis 1949. aastal lasi õhku Tartus Raadi pargis seisnud monumendi. Seetõttu ei saanud Aadu Jõgiaas viisat töötamiseks laevaradistina ning häiritud oli tema tegevus raadioamatöörina. Aadu Jõgiaas on raadioamatöör 1963. aastast. Raadiospordialadest on ta harrastanud raadiotelegrafistide kiirusvõistlust (morsesignaalidega tekstide võimalikult kiire saatmine ja vastuvõtmine), radistide mitmevõistlust (morsega saatmine-vastuvõtmine, töö raadiojaama ja krossijooks seljas oleva raskusega) ning osalenud lühilaine ja ultralühilaine raadiosidevõistlustel. Raadioamatöörina on ta Eestist eetrisse saadetud kutsungiga ES6PZ loonud side 328 maaga.
Tegevus poliitikas.
15. juulist 1997 kuulub ta Eesti Keskerakonda. Ta on kuulunud erakonna volikokku ja on aukohtu liige. 2005. aastal kandideeris ta kohalike omavalitsuste valimistel ja osutus valituks Kanepi vallavolikokku. 2005–2009 oli ta Kanepi vallavolikogu aseesimees. Eesti 2006. aasta presidendivalimistel oli Jõgiaas valimiskogu liige. 2009. aastal osales Jõgiaas kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste ja Euroopa Parlamendi valimiste e-valimiste vaatlejate koolitustel ja seejärel oli vaatleja neil valimistel. 2011. aastal oli Eesti Parlamendi valimiste e-vaatleja Vabariigi Valimiskomisjoni juures.
Kandideeris 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel ja oli Tallinna Lasnamäe halduskogu ning halduskogu sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni liige. Kuulus Lasnamäe linnaosavalitsuse sotsiaalhoolekande komisjoni. Aastatel 2017–2025 oli Jõgiaas Tallinna Lasnamäe Linnaosakogu liige ja Sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni esimees.
2019. aastal valiti Jõgiaas Tallinna Pensionäride Ühenduse juhatuse esimeheks. 2022. aastal valiti ta Keskerakonna Seenioride kogu esimeheks.
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas Keskerakonna nimekirjas, sai 31 häält ning ei osutunud valituks.
Ühiskondlik tegevus.
1990. aastal sai Jõgiaasast üks Kaitseliidu Põlva Maleva asutaja, juhatuse liige ja sidepealik. 1990. aasta sügisel asus ta Eesti Kodukaitse Piirivalve Sideteenistuse ülema ametisse, tema loodud on kogu Eesti piiridel kasutatud esmased raadiosidesüsteemid. 2010. aastast on Jõgiaas Tallinna vangla vanglakomisjoni liige Samast aastast kuulub ta Kaitseliidu Tallinna maleva Toompea malevkonda ja Eesti Kodukaitse Ajaloo Seltsi juhatusse.
2011. aastal koostas ta koostöös kolonel Henn Karitsaga Eesti Sõjamuuseumis – kindral Laidoneri Muuseumis näituse "Vabaduse teel 1990–1991", mis andis ülevaate Eesti taasiseseisvumise sündmustest aastatel 1990–1991. 2012. aasta alguses viidi näitus üle Sihtasutuses Valga Isamaalise Kasvatuse Püsiekspeditsiooni. 2012. aastal Tallinna Linnamuuseumi näituse "Võimatu sai võimalikuks" tehnika ekspositsiooni koostajaks oli Jõgiaas. Näituse avamisel esitleti Aadu Jõgiaasa ja Henn Karitsa raamatut "Leegitseval piiril", mis räägib Eesti kodukaitse ajaloost.
2013. aasta 28. septembril organiseeris ta koos Eesti Kodukaitse Ajaloo Seltsiga Eesti Rahvusraamatukogus konverentsi "Eesti vabaduse sümbol – Tallinna Teletorn! Müüdid ja tõde". 2013. aasta 1. oktoobril avatud Rahvarinde Muuseumi väljapaneku üks osa on Jõgiaasa loodud. Seal on võimalik näha 1991. aastal Toompea salajases sidekeskuses kasutatud aparatuuri.
Aastatel 2015–2019 oli Jõgiaas Harju Maakohtu rahvakohtunik.
Teosed.
Eesti NSV ajal tegi ta kaastööd ajakirjandusele, kõige rohkem Põlva ajalehele Koit.