tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Üüde

Üüde on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Üüde uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Dreifeld ja Dreifeldt (Tapal).
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Altsi

Altsi oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Äriküla alale.
Külanimi võib pärineda talupoja lisanimest (1733 Murrasse Alsi Hinrich).
Araku

Araku oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Sammaste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sammaste külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Hundimaa

Hundimaa oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Uue-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tilla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tilla külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Undimäe).
Jaanessa

Jaanessa oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Riuma küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Riuma külaga.
Jaanessa on küla staatuses alates 1970.
Jaanushansu

Jaanushansu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Abjaku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Abjaku külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Järvekuru

Järvekuru (varem ka Järveküla) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Veisjärve küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veisjärve külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Kaevandiku

Kaevandiku oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Punaküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Punakülaga.
Külast on teateid alates 1970.
Kamarapera

Kamarapera oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Umbsoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Umbsoo külaga.
Kamarapera on küla staatuses alates 1945.
Karuli

Karuli oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Kärstna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kannuküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda.
Karuli on küla staatuses alates 1930.
Kavaku

Kavaku oli küla Viljandimaal. Küla asukoht on tänapäevase haldusjaotuse järgi Pärsti küla alal. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Pärsti külaga.
1930. aastatel eksisteeris Kavaku talu. 1970. aastast on teada Kavaku küla.
Kirnu

Kirnu oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Uue-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mulgi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mulgi külaga.
Umbes 1900 on teada talurühm Кирну. Kirnu on küla staatuses alates 1970.
Mõõtetehnika

Mõõtetehnika on metroloogia teoreetiliste aluste rakendamine praktikas. 
Mõõtetehnika valdkonda kuuluvad füüsikaliste suuruste kindlakstegemise (mõõtmise) meetodid ja vahendid. Mõõtetehnika ametlik alus on mõõteseadus.
Mõõtetehnika liigitus.
Mõõtetehnika on liigitatav mõõdetava suuruse iseloomu järgi kaheks:
Mõõtmiseks kasutatavate tehniliste vahendite teostuse poolest võib mõõtetehnika olla elektroonne ja mitteelektroonne. Elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatav mõõtetehnika on tänapäeval peaaegu täielikult elektroonne. Sedasama võib öelda aga ka suure osa mitteelektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatava mõõtetehnika kohta.
Elektroonne mõõtetehnika.
Elektroonne mõõtetehnika on elektrooniliste vahendite kasutamisel põhinev mõõtetehnika. 
Suures osas on elektroonne mõõtetehnika kasutusel elektriliste suuruste (pinge, vool, elektritakistus) ja nende parameetrite (faasinihe, sagedus) mõõtmiseks. Tuntuimad elektroonsed mõõtevahendid on multimeetrid.
Levinuimad mitteelektriliste suuruste elektroonsed mõõtevahendid on temperatuuri mõõtjad (termomeetrid), (vahe)kauguse mõõtjad, kiirusmõõdikud, kellad ja taimerid (ajavahemikumõõturid).
Elektroonsed, täpsemalt küll raadioelektroonsed, on asukoha või paiknemise määramiseks kasutatavad seadmed ja süsteemid (radarid, GPS jm).
Suur osa tänapäeval kasutatavast elektroonsest mõõtetehnikast on kas digitaalse väljundiga (numbernäiduga) või põhinevad signaali digitaalseks muundamisel ja sellele järgneval numbrilisel signaalitöötlusel.
Big Flow Music

Big Flow Music on 2013. aastal loodud Mehhiko räppgrupp Uriangato Guanajuato.
Rühma liikmed on MC JL, Giorgin, Achas Lokote ja MC Rap.
Big Flow Music tänapäeval üks parimaid rägirühmi ning nad on saavutanud oma edu ka oma gangsta räpi ja träpi teemadega. Need on kõige olulisemad Mehhiko räpprühmad, kellel on Cartel de Santa, Santa Grifa ja palju muud.
Estonia (raadiovastuvõtja)

Radioola Estonia oli tehases Punane RET toodetud kõrgekvaliteediline raadiovastuvõtja, mille eri mudeleid toodeti umbes 1950. aastast alates. Radioola koosseisu kuulus grammofoniseade. 
Tuntud mudel oli Estonia-2, mis tunnistati Brüsseli maailmanäitusel 1958. aastal kuldmedali vääriliseks. Radioola Estonia-2 komplekti kuulusid lisaks kaks lisavaljuhääldit, mille abil püüti saavutada heli ruumilist (pseudostereofoonilist) efekti.
Eriti kõrge helikvaliteedi poolest oli tuntud mudel Estonia-3 aastast 1962, millel taasesitatav sagedusala oli 50 – 15 000 Hz. Sellel mudelil oli ka valmisolek stereofooniliseks vastuvõtuks stereodekooderiga lisaseadme abil, nagu ka järgnenud mudel Estonia 3M. Sellele järgnes mudel Estonia 4.
Estonia Stereo aastast 1969 oli üks esimesi stereofoonilisi raadiovastuvõtjaid Nõukogude Liidus. Järgnenud mudelid kandsid Nõukogude Liidus kehtima hakanud tähistussüsteemi järgi nimetuses numbreid 006, 008 ja 009.
Järgmise 1980. aastate Estonia mudeli – raadiokomplekti ("modular stereophonic radio-grammophone") Estonia 010 koosseisu kuuluvana toodeti arvatavalt kogu Nõukogude Liidu esimest CD-mängijaseadmega raadiokomplekti. Selle komplekti jaoks töötati välja ka kassettmagnetofon Estonia MΠ110, mis aga seeriatootmisse ei läinud.
Järgnes veel mitu komplektiga ühilduvat seadet (mitmed neist nimetuse koodiga 016).
Paskarahu

Paskarahu on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Tahu küla alal Tagalahes asuv 1,49 hektari suurune saar (rahu); üks ja suurim Paskarahudest. Rahu rannajoone pikkus on 531 meetrit, see kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rahu koordinaadid on . Rahu asub Suur Roograhust 800 meetrit kirdes. Rahu on kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.
Mario Kunasek

Mario Kunasek (sündinud 29. juunil 1976 Grazis) on Austria poliitik (Austria Vabaduspartei) ja sõjaväelane.
1995–1996 teenis ta aega Austria armees. 1996–1997 oli ta üleajateenija, 1997–2005 allohvitser.
2008–2015 oli ta Austria parlamendi liige ja 2015–2017 Steiermargi maapäeva liige.
Alates 18. detsembrist 2017 kuni 22. maini 2019 oli Mario Kunasek Austria kaitseminister.
Selgrahu

Selgrahu on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tareste küla alal Tareste lahes asuv 0,27 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 385 meetrit.
Rahu on võetud looduskaitse alla. Seal elavad hallhülged.
Väike Munarahu

Väike Munarahu on Lääne maakonnas Matsalu lahes asuv väike saar (rahu); üks Munarahudest. Väikese Munarahu kõrval asub Munarahu, mis tänapäeval on maakerke tõttu mandriga liitunud ja saanud poolsaareks (varem oli saar).
Rahu koordinaadid on .
Vladislav Goranov

Vladislav Ivanov Goranov (bulgaaria keeles Владислав Иванов Горанов; sündinud 30. aprillil 1977 Plevenis) on Bulgaaria poliitik (Kodanikud Euroopa Arengu Poolt Bulgaarias (GERB)).
1999. aastal omandas ta D. A. Tsenovi Majandusakadeemias magistrikraadi raamatupidamise erialal.
1998–2001 töötas ta Bulgaaria Põllumajanduse, Metsamajanduse ja Agraarreformi Ministeeriumis. 2001–2009 oli ta Bulgaaria Rahandusministeeriumi sotsiaalkulutuste osakonna juhataja. 2009. aasta augustist kuni 2013. aasta aprillini oli ta Bulgaaria rahandusministri asetäitja. 2013. aasta maist kuni 2014. aasta veebruarini oli ta Bulgaaria Rahvusliku Assamblee (parlamendi) liige.
Vladislav Goranov oli Bulgaaria rahandusminister 7. novembrist 2014 kuni 27. jaanuarini 2017 ja oli teist korda alates 4. maist 2017 kuni 24. juulini 2020.
Peter Gajdoš

Peter Gajdoš (sündinud 9. aprillil 1959 Nitras) on Slovakkia poliitik ja sõjaväelane. Ta kuulub Slovakkia Rahvaparteisse.
1982. aastal lõpetas Peter Gajdoš Vyškovis asuva Kindral L. Svoboda Jalaväeakadeemia. Teenis 1982–1992 Tšehhoslovakkia armees ja 1993–1995 Slovakkia armees. Oli 1995–1998 Slovakkia kaitseministri sekretär ja 1998–1999 Slovakkia Kaitseministeeriumi protokollidirektor. Alates 2000. aastast töötas ta Slovakkia armee Kindralstaabis. 2005–2010 oli ta Kindralstaabi ülem. 2010–2013 oli ta Slovakkia sõjaline esindaja NATO juures. 2013–2016 oli ta teist korda Slovakkia armee Kindralstaabi ülem.
Alates 23. märtsist 2016 kuni 21. märtsini 2020 oli Peter Gajdoš Slovakkia kaitseminister.
Väike Roograhu

Väike Roograhu on Lääne maakonnas Haapsalu linna alal Tagalahes asuv 9,95 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 1,4 kilomeetrit.
Saar asub 400 meetri kaugusel rannikust. Väikese Roograhu lähistel põhja suunas asub Roograhu.
Saar on Y-kujuline, rohttaimestiku ja kivise pinnamoega.
Saar asub Silma looduskaitseala koosseisus ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on .
Roograhu (Tagalaht)

Roograhu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Uuemõisa aleviku alal Tagalahes asuv 10,22 hektari suurune saar (rahu). Roograhu kõrval lõuna suunas asub Väike Roograhu. Saare rannajoone pikkus on 1,97 kilomeetrit.
Saarel kasvab rohttaimestik.
Saare koordinaadid on .
Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Weer

Weer on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 558 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 5,61 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1515 inimest. See asub Weerbachist idas.
Kuni Teise maailmasõjani oli Weer põllumajanduslik küla. Pärast Teist maailmasõda, tänu tööstuslikule arengule äärealadel (peamiselt Schwazis ja Innsbruckis) muutus see palju suuremaks. Weeri pindalast on 330 ha kasutusel laiendatud põllumajanduses.
Esimesed asukad olid illüürid, hilisemad majanimed viitavad ka roomlaste kohalolekule. Neli sajandit kuulus Weer Rooma Raetia provintsi.
Küla sai nime 1075. aastal, selle nimi tuleneb keldi-illüüria tüvest. 1500. aasta paiku, tohutu hõbedakaevanduse tööstuse tõttu Schwazis, uurisid ka naaberkülad loodusvarasid. Seega rajati Weeris väike kullapesula. Küla vapil on allosas ikka veel näha kullapesemise tööriista.
Weerberg

Weerberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 882 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 55,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2472 inimest.
Olulised tipud valla territooriumil on 2762 m kõrgune Rastkogel ja 2506 m kõrgune Gilfert, mõlemad Tuxi Alpides.
Wiesing

Wiesing on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 566 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,36 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2063 inimest.
Wiesing asub Alam-Inntalis Innist põhja pool Zillertali suudmes.
Väinamere saared

 
Väinamere saared on Väinameres olevad saared. Kõiki neid saari kaitstakse Matsalu rahvuspargi jääva Väinamere saarte sihtkaitsevööndi kaudu.
Väinameres on üle 300 saare. Neid nimetatakse laidudeks, rahudeks ja karedeks. Laiud on suuremad saared, kus taimkattes esinevad peale niitude veel kadastikud, puisniidud ja metsad. Niitudega väiksemad saared on rahud ja väikesed kivised saarekesed on kared.
Väinamere saared on noored, vabanenud mere alt Limneamere staadiumi kestel. Vanimaks saareks on Kesselaid, mille kõrgemad osad tõusid üle merepinna umbes 5000 aastat tagasi. Saarnaki ja Kaevatsi arengulugu on kestnud umbes 2000 aastat.
Saarte rühmitamine.
Geograafilise asendi järgi jaotatakse Väinamere saared 11-ks rühmaks:
Zell am Ziller

Zell am Ziller on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 575 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 2,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1723 inimest. Nimi tuleneb Zilleri jõest.
Rajatised.
Zillertal Arena asutati 2000. aastal Zelli, Gerlosi ja Königsleiteni suusakeskuste ühinemisel ning on suurim suusapiirkond Zillertalis. Sinna pääseb Rosenalmbahni kaudu ja 2010/11 hooajast ka Karspitzbahni kaudu, mille jaamad orus asuvad Zelli vallas. Mitu suusabussi firmat opereerib Zell am Zilleris suusahooajal. Kui on piisavalt lund, tehakse Zillerisse murdmaasuusarajad (nii klassikalised kui ka vabastiili).
Zellberg

Zellberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 575 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 12,13 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 651 inimest.
Zellberg asub Ülem-Zillertalis Zilleri vasakkaldal Zell am Zilleri kõrval.
Tooni Tonto

Tooni Tonto (tegelikult Antonina Tonto; 18. märts 1954 – 29. mai 2005) oli Eesti raadioajakirjanik, sünkroontõlk ja ilukirjanduse tõlkija.
1977. aastal asus ta Tartu Riikliku Ülikooli õppima vene keelt ja kirjandust. 1984. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.
1984. aastast töötas ta Eesti Raadio venekeelsete saadete toimetuses.
Kufsteini ringkond

Kufsteini ringkond on ringkond Austrias Tiroolis. See külgneb põhjas Baieriga (Saksamaal), kagus Kitzbüheli ringkonna ja edelas Schwazi ringkonnaga.
Ringkonna pindala on 969,81 km² ja 2012. aastal elas seal 101 321 inimest ja asustustihedus on 104 in/km². Ringkonna halduskeskus on Kufstein.
Ringkonda kuulub Tirooli Inntali alumine ots kuni Baieri piirini, Alpbach, Brandenbergi org, Wildschönauer Ache ja Thiersee. Mäestikud ringkonnas on Brandenbergi Alpid, Kitzbüheli Alpid ja Kaiseri mäed. Suuremad järved on Reintaler See, Thiersee järv, Hechtsee, Hintersteiner See ja Walchsee järv.
Alpbachtal

Alpbachtal on org Tiroolis, Austrias. See on Inntali kõrvalorg.
Alpbachtal on saanud nime "Alpbachi" jõelt, mis orus voolab. Orusuus on Brixleggi vald. Maantee Brixleggist kulgeb läbi oru Inneralpbachini. Naaberorud on Zillertal ja Wildschönau.
Kõrgeimad mäed Alpbachtalis on:
Peamine sissetulekuallikas nii suvel kui ka talvel on turism. Alpbachtalis on Wiedersberger Horni lõunaküljel suur suusapiirkond 2 gondeltõstuki ja 15 suusatõstukiga. Väiksem suusapiirkond 1 gondeltõstuki ja 4 suusatõstukiga asub Reith im Alpbachtali küla sissepääsu juures. Teisi suusapiirkondi teenindatakse teistest orgudest. Suviti on org matkapiirkond. Seal on mitu alpirohumaad ("alms").
Iga-aastane "European Forum Alpbach", kus osalevad poliitikud, õpetlased ja teised kogu maailmast, toimub Alpbachis.
Orus on kaks valda: Reith im Alpbachtal ja Alpbach. Oru lõpus on "Inneralpbachi" küla.
Brandenberger Ache

Brandenberger Ache on jõgi Austrias Kufsteini ringkonnas.
Brandenberger Ache on 22 km pikk Inni vasakpoolne lisajõgi, mis voolab põhjast lõunasse Rattenbergi linnani, kus ta suubub Inni.
Kuivarahud

Kuivarahud on väikesaared Saare maakonnas Vilsandi lõunakalda juures. Saartest suurim on Kuivarahu. Kuivarahu koordinaadid on .
Noogilaisti

Noogilaisti (ka Saarejaagu rahud) on Saare maakonnas Vilsandi lähedal asuvad saared (rahud). Neid rahusid on vähemalt kolm. Rahudel puuduvad nimed.
Rahude koordinaadid on .
Karl Helemäe

Karl Helemäe (12. september 1930 – 18. august 1986) oli eesti ajakirjanik.
Aastatel 1972–1975 oli ta ajalehe Noorte Hääl peatoimetaja, hiljem toimetaja asetäitja. 1980. aastatel oli ta ajalehe Komsomolskaja Pravda Eesti korrespondent.
Ta oli ka ELKNÜ Keskkomitee büroo liige ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asunud Vabariikliku Alaealiste Asjade Komisjoni liige.
Tema kirjutatud jutustusel "Kevadkülvi volinik" (ilmus 1977. aastal ajakirjas Looming) põhineva stsenaariumi järgi tegi Peeter Simm 1980. aastal filmi "Ideaalmaastik".
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Kobinsaare

Kobinsaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Kõo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Saviaugu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saviaugu külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Koera

Koera oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Õisu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sultsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sultsi külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Койракюля).
TypeScript

TypeScript on vabavaraline programmeerimiskeel, mida arendab Microsoft. TypeScript võimaldab lisada staatilist tüübikirjeldust. TypeScripti võib kasutada nii kliendi- kui ka serveripoolsete (Node.js) JavaScripti rakenduste loomiseks.
TypeScript on loodud suurte rakenduste loomiseks ning kompileerub JavaScriptiks. Kuna JavaScript on TypeScripti alamhulk, on kõik olemasolevad valiidsed JavaScript programmid ühtlasi ka valiidsed TypeScripti programmid.
Ajalugu.
TypeScript sai avalikuks 2012. aasta oktoobris, kaks aastat pärast Microsofti enda sisemist arendust. Aastast 2013 toetavad TypeScripti peale Microsoft Visual Studio ka teised IDEsid, kuhu kuulvad näiteks Eclipse, Emacs, Vim, Sublime, Webstorm ja Atonit.
2014. aasta juunis teatas arendustiim uuest kompilaatorist, mis oli jõudluse poolest 5 korda efektiivsem.
2016. aasta septembris väljastati TypeScript 2.0, mis võimaldas arendajatel valikuliselt ennetada muutujate codice_1 väärtust.
Keele disain.
TypeScript loodi tulenevalt JavaScripti puudustest, mis tekkisid suurte rakenduste loomisel Microsoftis. Eesmärk oli luua lahedus, mis oleks ühilduv ning töötaks igal platvormil.
TypeScript vastab kõikidele ECMAScript 2015 standarditele, võimaldades seejuures luua klasse, mooduleid ning kasutada noolefunktsioone.
TypeScriptiga on võimalik kasutada olemasolevat JavaScripti koodi ning muuta see turvalisemaks, annoteerides muutujate tüüpe. Lisada on võimalik ka olemasolevaid JavaScripti teeke, aga arvestama peab sellega, et need tuleb annoteerida. Mõnikord on võimalik installida ka olemasolevaid tüübideklaratsioone, kuid nende puudumisel tuleb programmeerijal need ise kirjutada.
Tüübikirjeldused.
TypeScript võimaldab staatilist tüübikirjeldust, annoteerides muutujate tüüpe. Tüübikontroll viiakse läbi kompileerimisajal. Tüübikirjeldus on valikuline, mis tähendab, et kõiki tüüpe ei pea määrama (erinevalt Javast) ning lubatud on kirjutada ka tavalist JavaScripti.
function liida(vasak: number, parem: number): number 
 return vasak + parem;
Primitiivsed annoteerimistüübid on number (codice_2) , tõeväärtus (codice_3) ja sõne (codice_4).
Deklaratsiooni failid.
TypeScripti kompileerimise ajal on võimalik genereerida deklaratsiooni faile (laiendiga .d.ts), mis on liideseks komponendile, mille kompileerib JavaScript. Selle käigus viskab kompailer ära kõik funktsioonide ja meetodite kehad, jättes alles ainult signatuurid.
declare module aritmeetika {
 liida(vasak: number, parem: number): number;
 lahuta(vasak: number, parem: number): number;
 korruta(vasak: number, parem: number): number;
 jaga(vasak: number, parem: number): number;
Klassid.
TypeScript toetab ECMAScript 2015 klasse, millele on võimalik lisada ka tüüpe:
class Isik {
 private nimi: string;
 private vanus: number;
 private palk: number;
 constructor(nimi: string, vanus: number, palk: number) {
 this.nimi = nimi;
 this.vanus = vanus;
 this.palk = palk;
 toString(): string {
 return `${this.nimi} (${this.vanus}) (${this.palk})`; // Versioon 1.4
Koguli

Koguli oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vooru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Roosilla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda.
Külast on teateid alates 1922 (Kogoli). Küla rajati endise Koguli karjamõisa alale.
Alaska Airlines

Alaska Airlines on Ameerika Ühendriikide lennufirma, mille peakorter asub Seattle'is Washingtoni osariigis Ameerika Ühendriikides. 
Lennufirma kodulennujaam on Seattle'i Tacoma rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 314 lennukit ja see opereerib 118 sihtkohta.
Kotsama

Kotsama oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Kõo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Unakvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Unakvere külaga.
1839 on esimest korda mainitud nime Kotzoma.
Kovali

Kovali oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Ruudiküla alale.
Külast on teateid alates 1935.
Kuksi

Kuksi oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kulla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kulla külaga.
Küla nimi võib pärineda talupoja lisanimest (1724 Kuckse Marcus).
Kundru

Kundru oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Tõrreküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõrrekülaga.
Kundru on küla staatuses alates 1970.
Kurgelaane

Kurgelaane oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Porsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Porsa külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Kõrgeoja

Kõrgeoja oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Maru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Maru külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Kõssa

Kõssa oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kiini küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiini külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Käki

Käki oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Loodi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõõnaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõõnaste külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Кяккикюля).
Kärgiste

Kärgiste oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Heimtali mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiisa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiisa külaga.
Külast on teateid alates 1630 (Karkistekulle).
Kübenü

Kübenü oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Suislepa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Suislepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda.
Külast on teateid alates 1909 (saksa keeles Kübemeküla).
Lageduse

Lageduse oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Aidu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aidu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aidu külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Лагедузе).
Lakiküla

Lakiküla oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Mustapali küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mustapali külaga.
Lakiküla on küla staatuses alates 1922.
Leisimõisa

Leisimõisa oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Laatre mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Laatre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Pennikülaga.
Aastatel 1855–1859 on esmamainitud nime Лейземойсъ (kaks talu), seejärel umbes 1900. aastal Лейзимойза (talurühm), 1922. aastal Leisit ja 1939. aastal Leesimõisa (talu).
Lepakose

Lepakose oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kootsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kootsi külaga.
Lepakose on küla staatuses alates 1945.
Liivausse

Liivausse (ka "Kooli") oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Holstre küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Holstre külaga.
Liivausse on küla staatuses alates 1970.
Lobinaküla

Lobinaküla oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Päigiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Лобинакюля).
Luhavahi

Luhavahi oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Vaibla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vaibla külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Lämba

Lämba oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Umbsoo küla ja Mõisaküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Umbsoo külaga.
Lämba on küla staatuses alates 1970.
Löövi

Löövi oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Jaska küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaska külaga.
Löövi on küla staatuses alates 1970.
19. sajandi II poolel asus Löövi kohal telliselööv (umbes 1866 on mainitud Кирп. зав.). Telliselöövi järgi on ka küla nime saanud.
Maimsaare

Maimsaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Arussaare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Arussaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Arussaare külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Маймсаре).
Maiste

Maiste oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Pinska küla alale.
Masaku

Masaku oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Laatre asula alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laatre asulaga.
18.-20. sajandil eksisteeris Masaku karjamõis.
Masaku on küla staatuses alates 1970.
Wayback Machine

Wayback Machine on USA mittetulundusühingu Internet Archive hallatav digiarhiiv, kuhu salvestatakse veebilehti. Arhiiv asutati 2001.
2019. aasta mai seisuga oli digiarhiivis üle 361 miljardi veebilehesalvestuse.
Mähküla

Mähküla oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vastemõisa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põhjaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda.
Küla kaotati 1977, mil see liideti Põhjaka külaga.
1590 on esimest korda mainitud nime Mechla, seejärel 1797 Mähkülla, umbes 1900 Маекюля.
Määraste

Määraste oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Maru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Maru külaga.
Külast on teateid alates 1751 (Merreste).
Nahkle

Nahkle oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Ämmuste küla alale.
1797 on esimest korda mainitud fraasi Nahkülla veski.
Napsi

Napsi (varem ka "Napsiküla") oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Suure-Kõpu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Supsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kõpu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Supsi külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (vene keeles Напси).
Orjatu

Orjatu oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Pahuvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pahuvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pahuvere külaga.
1731 on esimest korda mainitud nime Orjata, seejärel 1797 Orjoto.
Nutru

Nutru oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Väike-Kõpu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Väike-Kõpu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kõpu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Väike-Kõpu külaga.
Külast on teateid alates 1695 ("Nuttro").
Obriku

Obriku oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Uue-Suislepa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järveküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järvekülaga.
Külast on teateid alates 1909 (Obrokuküla).
Šuš

Šuš (farsi keeles شوش; latinisatsioonis ka Shūsh) on linn Iraanis, Šuši maakonna keskus Khūzestāni provintsis. 2006. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 53 897 elanikku 10 689 peres. Šuš asub Elami muistse pealinna Susa lähedal.
2005. aastal oli Šušis 64 960 elanikku. Linnas on raudteejaam Šuši läbival Transiraani raudteel.
Novoselki

Novoselki on küla Venemaal Moskva oblasti Tšehhovi rajooni Barantsevo külanõukogus. Küla asub merepinnast 157 meetri kõrgusel Ljutorka jõe kaldal, rajoonikeskusest Tšehhovist 6 kilomeetrit kagus.
Aastal 2016 oli külas kaks tänavat. Lisaks asusid külas veel aianduskooperatiiv ja tööstuspiirkond.
Riina Sikkut

Riina Sikkut (sünninimi Riina Rae; sündinud 12. jaanuaril 1983) on Eesti poliitik, 2022–2023 Eesti majandus- ja taristuminister. 17. aprillist 2023 kuni 11. märtsini 2025 Eesti terviseminister. 
Ta on olnud tervise- ja tööminister Jüri Ratase esimeses valitsuses ja XIV Riigikogu liige. 2022–2023. aastal oli ta Kaja Kallase teises valitsuses majandus- ja taristuminister.
Riina Sikkut kuulub alates 2018. aastast Sotsiaaldemokraatlikku erakonda (SDE).
Ta lõpetas 2001. aastal Vinni-Pajusti Gümnaasiumi kuldmedaliga. Aastal 2005 lõpetas ta Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe rahvamajanduse eriala bakalaureusetööga "Tervisepoliitika meetmete mõju hindamine majandusarengule". 2010. aastal omandas ta teadusmagistri kraadi tervisepoliitika erialal Londoni Ülikoolis.
Aastatel 2005–2008 töötas ta rahandusministeeriumis, 2008–2009 Swedbankis. Aastatel 2011–2017 oli ta Poliitikauuringute Keskuse Praxis tervisepoliitika programmi analüütik.
2017–2018 töötas ta Riigikantselei strateegiabüroo nõunikuna. Sel ametikohal vastutas ta sotsiaalse turvalisuse, tööturu ja tervishoiu küsimuste eest ning kujundas arvamusi kultuuri- ja spordipoliitika ning perepoliitika valdkondades.
2. mail 2018 nimetati ta tervise- ja tööministriks.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 2529 häält ning osutus valituks.
Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 1786 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku.
Riina Sikkuti abikaasa on Siim Sikkut. Neil on kolm tütart.
Välislingid.
20.02.2023 Sikkut: uus seadus võimaldab taastuvenergiavõimsusi päriselt ja kiiremini püsti panna. Aga sellest kõigest ei piisa…
26.01.2023 Sikkut: taastuvenergia eesmärkide täitmiseks peab riik tagama hea investeerimiskeskkonna
30.12.2022 Minister Sikkut: lähematel aastakümnetel saab enamik Eesti kodusid uueks
Air Serbia

Air Serbia on 1927. aastal nime all Aeroput asutatud Serbia lennufirma, mille kodulennujaamaks on Belgradi Nikola Tesla lennujaam. 
Lennufirma peakorter asub Belgradis Serbias. 
2016. aastal oli lennufirma Kesk- ja Ida-Euroopas suuruselt neljas lennuettevõtte. Lennufirmal on 21 lennukit ja opereerib 43 sihtpunkti.
2013. aastani kandis nime Jat Airways.
Spirit Airlines

Spirit Airlines on Ameerika Ühendriikide odavlennufirma, mille peakorter asub Miramaris Floridas Ameerika Ühendriikides. 
Lennufirma kodulennujaam on Atlantic City rahvusvaheline lennujaam, Chicago O`Hare'i rahvusvaheline lennujaam, Dallase Fort Worthi rahvusvaheline lennujaam, Detroiti rahvusvaheline lennujaam, Fort Lauderdale'i rahvusvaheline lennujaam ja McCarrani rahvusvaheline lennujaam. 
Lennufirmal on 119 lennukit ja ta opereerib 69 sihtpunkti Ameerika Ühendriikides, Kariibi mere piirkonnas, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas.
Sjarova

Siarova (vene keeles "Serova", transkribeerituna Sjarova) on Minski linnaosa, mis asub linna lõunaosas Kastryčnicki rajooni territooriumil. Linnaosal on ülejäänud linnaga bussi-, trollibussi- ja elektrirongiühendus; Siarova ja Łošyca vahel asub ka Łošyca raudteepeatus. Haridust annavad kolm keskkooli.
Ajalugu.
Siarova põhjapoolsem osa ühendati Minskiga 1938. aastal. Piirkonda hakati arendama 1940. aastatel, mil lennujaama Minsk-1 lõunapiiril võeti kasutusele savilademed. 1950. aastate alguses rajati sinna tellisetehas, kus töötasid vangid, selle kõrvale rajati aga vangilaager ja väike asula, mille peatänav on saanud nime Anatoli Serovi järgi. Selle tänava järgi on nime saanud ka linnaosa. Laager suleti 1950. aastate lõpus, tellisetehase asemele rajati ehitusmaterjalide kombinaat ja veel terve rida tööstusettevõtteid.
Linnaosa lõunapoolsemas osas asus varem kaks küla (Łošyca-2 ja Vilkaŭščyna), mis ühendati Minskiga 1959. aastal. Vilkaŭščyna elanikud töötasid Siarova tellisevabrikus koos kinnipeetavatega. Paneelelamuid hakati sinna ehitama 1960. aastatel. Vanad külahooned lammutati valdavalt 2000. aastal, kui rajati ehitusmaterjalide tehase Keramin uus tsehh. Viimane külahoone lammutati 2007. aastal.
Silmarahu

Silmarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Põgari-Sassi küla alal Väinameres asuv 0,11 hektari suurune saar (rahu) Matsalu rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 135 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Saar asub 200 meetrit Liialaiust läänes.
Rahu on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega.
Java virtuaalmasin

Java virtuaalmasin (inglise keeles "Java Virtual Machine") on abstraktne masin, mis interpreteerib kompileeritud Java baitkoodi arvuti protsessorile arusaadavateks instruktsioonideks. Java virtuaalmasina puhul on tegemist , mis võimaldab jooksutada Java baitkoodiks kompileeritud rakendusi riistvaraplatvormist sõltumata. Masin tagab, et baitkood valideeritakse ning täidetakse korrektselt.
Levinuim Java virtuaalmasina implementatsioon on Oracle poolt hallatav .
Spetsifikatsioon.
Iga Java virtuaalmasina implementatsioon peab järgima Java virtuaalmasina spetsifikatsioone. Java virtuaalmasina spetsifikatsioon määratleb üldised nõuded virtuaalmasina implementatsioonidele, et tagada kõikide Java virtuaalmasinate toimimine standardiseeritud moel. Iga Java baitkoodiks kompileeritud rakendus peab olema võimeline jooksma sellises masinas, mis Java virtuaalmasina spetsifikatsioone implementeerib.
Arhitektuur.
Tüübid.
Java virtuaalmasinas on kaks erinevat tüüpi: primitiivsed tüübid ning viitetüübid ("reference types"). 
Spetsifikatsioon defineerib 9 primitiivset tüüpi:
Viitetüübid jagunevad kolmeks: klassitüübid, massiivitüübid ja liidesetüübid ("interface types"). Nende tüüpide väärtused vastavad dünaamiliselt loodud klassi, massiivi või liidese tüübi instantsidele.
Mälukasutus.
Java virtuaalmasin defineerib mitmeid mälustruktuure, mis on tarvilikud masina tööks. Mõningad struktuurid on globaalsed virtuaalmasina kontekstis ning mõned struktuurid on eraldi iga lõime jaoks. Java virtuaalmasin kasutab enda töös nii registreid kui ka pinusid.
Klasside laadimine.
Java virtuaalmasina spetsifikatsioon kirjeldab detailselt ning nende laadimise funktsionaalsust. Klassilaadija ("class loader") peab olema suuteline tuvastama ja laadima korrektseid Java klassifaile. Klassilaadija toimib klassi laadimisel järgmisi samme jälgides:
JIT kompilaator.
Tavaline virtuaalmasina töökäik näeb ette, et masin interpreteerib sisendiks antud Java baitkoodi instruktsioone, mis on aeglasem, kui platvormispetsiifilise masinkoodi jooksutamine.
Selle probleemi lahendamiseks rakendab Java virtuaalmasin . JIT kompilaator võimaldab programmi käitamisajal teatud programmilõike teisendada masinkoodiks, et seeläbi tagada nende osade kiirem täitmine. Sellist kompleerimise meetodit rakendatakse programmi osade peal, mida kõige tihedamini jooksutatakse. JIT kompilaatori olemasolu parandab oluliselt Java virtuaalmasinas jooksvate rakenduste jõudlust.
Klubi Estetic

Klubi Estetic on mittetulundusühendus, mille eesmärk on korraldada kultuuriüritusi, et hoida eesti kultuuri Stockholmis elavate eestlaste seas ja tutvustada seda ka laiemalt.
Klubi tegevus toimub põhiliselt Stockholmi Eesti Maja ruumides. Klubi on läbi aastate korraldanud kontserte, teatrietendusi, filmiõhtuid jm analoogseid kultuuriüritusi.
Alates 2012. aasta detsembrist on Klubi Estetic Rootsi Eestlaste Liidu (REL) liikmesorganisatsioon.
Rootsi Eestlaste Liidu Lõuna-Rootsi osakond

Rootsi Eestlaste Liidu (REL) Lõuna - Rootsi Osakond
Asutamine.
REL Lõuna-Rootsi osakond asutati 2. aprillil 1995. Osakond on Rootsi Eestlaste Liidu kohalik osakond ja tema tegevus põhineb sobivuse ulatuses REL põhikirjale.
Liikmed.
Osakonna liikmed on kõik Rootsi Eestlaste Liidu liikmemaksu tasunud liikmed, kes on vähemalt 7 aastat vanad ja kelle postiindeks algab numbriga 2. 
Tegevus.
REL sihtide teostamiseks Lõuna-Rootsis peab osakond ühendust REL keskjuhatusega, esindab REL-i oma valimispiirkonnas, arendab koostööd kohalike seltside/ühingutega, aitab korraldada Eesti ja eesti kultuuriga seotud üritusi tiivustamaks kooskäimist eestlaste ja Eesti sõprade vahel.
Üldkoosolek.
Osakonna kõrgeim organ on üldkoosolek, mis kutsutakse kokku igal aastal hiljemalt märtsis. Üldkoosoleku kutse koos päevakorraga avaldatakse Rootsi Eestlaste Liidu kodulehel ja Eesti Päevalehes (Stockholmis) vähemalt kaks nädalat enne koosolekut. Üldkoosolekul on hääleõigus kõigil eelmise aasta, sõnaõigus ka käesoleva aasta liikmemaksu tasunud liikmetel. Üldkoosolekul kinnitatakse möödunud aasta tegevus- ja majandusaruanne ning revisjonikomisjoni aruanne. Valitakse 2-5-liikmeline juhatus ja revisjonikomisjon ning kinnitatakse tegevuskava ja eelarve. Lisaks on võimalus arutada REL tegevuseks ettepanekuid, mis esitatakse REL keskjuhatusele. 
Juhatuse esimehed.
Rein Asu (1995 - 2014)
Meeme Nugin (2015-...)
Lundi Eesti Maja Ühing

Lõuna-Rootsi Eesti Maja Ühing on Lõuna-Rootsi väliseestlaste ühendus, mis haldab Lundis asuvat Eesti Maja. 
Ühingu on asutatud 1971. aastal Lõuna-Rootsis. Ühingu liikmeteks olid peamiselt 1944. aastal Rootsi põgenenud eestlased. Eesmärk oli luua kodu eestlaste organisatsioonidele ning kogunemiskoht Lõuna-Rootsi eestlastele. 1975. aastal osteti Lundi kesklinnas raudteejaama lähedal kinnistu Gråbröder 1 (uue nimega Winstrup 1) kahe hoonega. Hooned vajasid renoveerimist ja seega avati maja üldsusele alles 1982. 2008. aastast omab ühing hoonet aadressiga Winstrup 19.
Aastatel 1980-2000 oli tegevus Eesti Majas väga elav. Hiljem on eestlaskond Lundis ja Lõuna-Rootsis tublisti kahanenud. 2025. aastal on Lõuna-Rootsi Eesti Maja ühingu esimees Kristi Salla.
Koodi refaktoreerimine

Koodi refaktoreerimine (ingl "code refactoring") on protsess olemasoleva lähtekoodi ümberstruktureerimiseks, muutmata koodi visuaalset käitumist. 
Refaktoreerimise tulemusel paranevad tarkvara funktsioonivälised omadused: koodi loetavus, keerukus, hallatavus ja laiendatavus. Tavaliselt tehakse refaktoreerimise käigus lähtekoodis rida väikseid muudatusi, millest ükski ei mõjuta tarkvara käitumist või vastavust funktsionaalnõuetele. Mitmed arenduskeskkonnad pakuvad tööriistu, mis aitavad levinud refaktoreerimisvõtteid automatiseerida ja rakendada.
Refaktoreerimine võib olla abiks defektide ja turvanõrkuste avastamisel, lihtsustades programmi loogikat ja kõrvaldades üleliigset keerukust.
Ülevaade.
Refaktoreerimine võib osutuda vajalikuks, kui avastatakse lõhnav kood. Näiteks võib vaadeldav meetod olla liiga pikk või väga sarnane mõne teise meetodiga. Selliste probleemide kõrvaldamiseks refaktoreeritakse lähtekoodi, mille käigus muudetakse koodi struktuuri nii, et see käitub samamoodi, kuid enam ei "lõhna". Refaktoreerimisega võib näiteks ühe suure meetodi jagada kaheks väiksemaks meetodiks ja korduvate koodilõikude kaotamiseks asendada kordused ühe sarnast ülesannet täitva meetodiga.
Refaktoreerimine võib parandada loodava tarkvara peamiselt kahte omadust:
Enne koodilõigu refaktoreerimist peab nimetatud lõiku katma ühiktestide komplekt. Ühiktestid garanteerivad, et kood töötab ootuspäraselt enne ja pärast muudatuste tegemist. Testide puudumisel on raske eristada, kas defekt tekkis refaktoreerimise käigus või oli eelnevalt olemas.
Refaktoreerimine on sammsammuline protsess, kus iga etapi järel tehakse väikseid disainimuudatusi. Näiteks konsolideeritakse selle käigus olemasolevad ideed, eemaldatakse kasutu kood ja täpsustatakse mitmeti mõistetavused. Esmalt kontrollitakse ühiktestidele vastavust, misjärel tehakse väike muudatus ning viimaks veendutakse lahenduse korrektsuses uuesti teste käitades. Seda tegevust korratakse lõhnava koodi kõrvaldamiseni. Mitut muudatust ei soovitata vahepealse testimiseta korraga teha, kuna defekti ilmnemise järel on raske välja selgitada, millise muudatuse tulemusel viga tekkis.
Refaktoreerimise võtted.
Siin on toodud mõned refaktoreerimise võtted. Mõned neist võivad kehtida ainult teatud programmeerimiskeelte või -tüüpide puhul. Suurema nimekirja refaktoreerimisvõtetest leiab Martin Fowleri refaktoreerimise raamatust ja kodulehelt.
Refaktoreerimise tööriistad.
Mitmed arenduskeskkonnad pakuvad automatiseeritud tööriistu refaktoreerimisvõtete rakendamiseks. Näiteks võib kasutaja klõpsata muutuja nime peale ja seejärel valida refaktoreerimise menüüst "Kapselda väli". Seejärel pakub arenduskeskkond võimalusi täpsemate sätete määramiseks ning kinnitamise järel rakendab arenduskeskkond soovitud muudatused kogu koodis.
Siin on mõned automaatset refaktoreerimist pakkuvad rakendused:
Eugen Sturza

Eugen Sturza (sündinud 15. detsembril 1984) on Moldova poliitik (Moldova Euroopa Rahvapartei).
2008. aastal lõpetas ta Moldova Vabariigi Majandusteaduste Akadeemia. 2009–2013 oli ta Moldova peaministri nõunik. 2013–2015 oli ta Moldova peaministri kabinetiülem. 2015. aastal sai ta Euroopa Poliitika ja Reformide Instituudi moderaatoriks.
Alates 24. oktoobrist 2017 kuni 8. juunini 2019 oli Eugen Sturza Moldova kaitseminister.
August Pagar

August Pagar (14. aprill 1892 Aaspere vald, Haljala kihelkond, Virumaa – 12. märts 1952) oli Eesti endine sõjaväelane (nooremallohvitser).
Ta võttis osa Esimesest maailmasõjast Poola rindel ning sai detsembris 1914 lahingus haavata. 
Ta võttis osa Vabadussõjast ja teenis 4. jalaväepolgus.
Polünomiaalne regressioon

Polünomiaalne regressioon ("polynomial regression") on statistikas regressioonanalüüsi meetod, kus sõltumatu muutuja x ning sõltuva muutuja y seos avaldatakse kui kaalutud summa x üheliikmelistest polünoomidest. Kuigi polünomiaalne regressioon võimaldab muutujate x ja y vahele mittelineaarset seost, kuulub see lineaarregressiooni alla, kuna üksliikmete kordajad on lineaarsed. Sellel põhjusel saab kordajate leidmiseks kasutada lineaarregressiooni kordajate leidmise meetodeid, näiteks vähimruutude meetodit.
Üldkuju.
Regressioonanalüüsi eesmärk on kirjeldada sõltuva muutuja y väärtust sõltumatu muutuja x alusel. Lihtsaimal juhul, esimest järku polünoomiaalse regressiooni korral vastavus
formula_1
on kasutusel, kus x on sõltumatu tunnus, formula_2 ja formula_3 on konstandid – vastava osaliikme kordajad, formula_4 näitab juhuslikku määramatut viga, ning y on sõltuv tunnus. Selle vastavuse kohaselt x muutmine ühe ühiku võrra muudab oodatavat y väärtust formula_3 ühiku võrra. Esimese järgu korral on polünomiaalne ning lineaarne regressioon samasuguse vastavusega.
Tavaliselt ei ole esimest järku polünomiaalne regressioon piisavalt täpne tunnuste vastavuse kirjeldamiseks. Siis võib olla abi järgu suurendamisest, teist järku polünomiaalse regressiooni vastavuse
formula_6
korral sõltumatu tunnuse x muutmine väärtuselt x väärtusele x+1 muudab oodatavat sõltuva tunnuse y väärtust formula_7 võrra. Kuna muutuse suurus sõltub x väärtusest, siis tunnuste x ja y suhe ei ole enam lineaarne. Vastavusele x astmeid juurde lisades saab koostada üldkuju.
Üldkuju kui k-järku polünomiaalse regressiooni korral on tunnuste x ja y vastavuseks
formula_8
Tundmatute parameetrite formula_2, formula_3, ... leidmise suhtes on regressioonifunktsioon endiselt lineaarne. Üldiselt on regressioonianalüüsis tavaks kujunenud, et kui mudel tugineb osaliikmele astmel k, siis lisatakse mudelisse ka kõik väiksema astmega osaliikmed, isegi kui nende kordaja ei pruugi tulemust märkimisväärselt mõjutada.
Polünomiaalset regressiooni saab esitada ka maatrikskujul.
Parameetrite leidmine.
Polünomiaalse regressiooni kui lineaarregressiooni erijuhu parameetrite leidmiseks saab kasutada erinevaid meetodeid. Enim on levinud vähimruutude meetod, nimetatud ka kui tavaline vähimruutude meetod. Vähimruutude meetodi kohaselt valitakse lahend hälvete ruutude summade minimeerimise kaudu. Selleks arvutatakse seost iseloomustavatest punktidest kauguste ruudud leitud seosest ning liidetakse need kokku. Seda protsessi erinevate parameetritega korrates leitakse lahend, mis erineb tegelikest andmetest võimalikult vähe. Kuna hälbed tõstetakse ruutu, võivad üksikud regressioonikõverast kaugel asuvad punktid oluliselt mõjutada regressioonikõvera parameetrite väärtusi. Sellised punktid võivad tähistada vigaseid sisendandmeid, aga ka ebasobivat regressioonikõverat.
TensorFlow

TensorFlow on avatud lähtekoodiga masinõppe tarkvarateek, mis kasutab arvutuste tegemiseks andmevoo graafe. Teegi peaeesmärk on seotud masinõppe ja tehisnärvivõrkude uurimisega, kuid see on piisavalt üldine rakendamiseks muudes valdkondades.
TensorFlow' looja on Google, selle lähtekood avalikustati 2015. aasta 9. novembril. Teek oli algselt mõeldud ettevõttesiseseks kasutuseks teadustööde kirjutamisel ja uute tehnoloogiate väljatöötamisel. 
Ajalugu.
TensorFlow' eelkäijaks on 2011. aastal loodud DistBelief, mida kasutati ainult ettevõttesiseselt ja mille lähtekoodi pole avalikustatud. Aastal 2014 võitis süsteemi peale ehitatud tehisnärvivõrk GoogleNet võistluse ImageNet Large Scale Visual Recognition Challenge (ILSVRC). Sellest hoolimata jäi DistBelief tõhusa kasutamise jaoks piiratuks. 
Probleemi lahendamiseks hakkas Google Braini arendusmeeskond puhtalt lehelt looma uut, teise generatsiooni masinõppesüsteemi, mille nimeks sai TensorFlow. Eesmärk oli luua raamistik, mida saaks rakendada üldisemalt, toetumata suures osas ettevõtte infrastruktuurile. Lisaks sooviti teha see võimalikult paindlikuks ja kergesti kasutatavaks. 
Lähtekood tehti avalikuks 9. novembril 2015 Apache litsentsi tingimustel. Alates sellest on koodihoidlas tehtud üle 30 000 muudatuse rohkem kui 1000 inimese panusel. Kuigi esimene avalikustatud versioon tuli välja aastal 2015, siis esimene täisversiooni järk 1.0.0 15. veebruaril 2017. Uusim saadaolev ametlik versioon on TensorFlow 1.8.0 (29.04.2018 seisuga).
TensorFlow on saadaval platvormidel Linux (64-bit), macOS, Windows, Android ja iOS. 
TensorFlow Lite.
2017. aasta mais tuli välja mobiiliplatvormile suunatud kergekaaluline masinõppe teek TensorFlow Lite, mille abil on võimalik tegeleda masinõppega ka mobiilirakendustes. Sellega üritatakses leida mobiilirakendusele ja -seadmele andmetöötluseks optimaalseimat lähenemist. 
Machine Learning Crash Course (MLCC).
1. märtsil 2018 tegi Google avalikuks 15-tunnise masinõppe algkursuse, mis oli loodud oma töötajate koolitamiseks. See on kõigile tasuta kättesaadav ega eelda, et õppijal on masinõppes varasemaid teadmisi. 
Kasutus.
TensorFlow on kasutusel mitmes Google'i loodud projektis.
RankBrain.
RankBrain loodi eesmärgiga muuta internetis tehtavate otsingute tulemused paremaks ja inimestele meelepärasemaks. Selle ülesanne on mõista otsingu sisu ning vähendada otsingusõnade sobitamise osatähtsust. Seda põhjusel, et Google'i otsingumootor kippus hätta jääma otsingutega, mida varem pole keegi sooritanud. 
SmartReply.
SmartReply põhifunktsioon on ennustada ja genereerida vastuseid teiste inimeste saadetud meilidele. Selle peaülesanne on vähendada tippimist mobiili ebamugavalt väikesel ekraanil ning teha suurem osa vastuse koostamisest automaatseks. Soovi korral on võimalik vastust enne saatmist redigeerida. SmartReply on saadaval Androidi ja iOSi mobiiliplatvormidel.
Eugen Teodorovici

Eugen Orlando Teodorovici (sündinud 12. augustil 1971 Bukarestis) on Rumeenia poliitik (Sotsiaaldemokraatlik Partei).
Ta lõpetas 1997. aastal bakalaureusekraadiga Majandusteaduste Akadeemia. Magistrikraadi sai 2006. aastal Rahvusliku Poliitika ja Administratiivteaduste Ülikoolis. 2000–2009 töötas ta mitmetel juhtivatel ametikohadel Euroopa integratsiooni ministeeriumis, rahandusministeeriumis ja majandusministeeriumis. 2009. aasta juunist kuni 2012. aasta maini teenis ta direktori ametikohal Rumeenia kontrollikojas (riigikontrollis). 2012. aasta maist kuni detsembrini oli ta peaministri nõunik. 2012. aasta detsembris sai ta Euroopa Liidu fondide ministriks ja Rumeenia parlamendi liikmeks.
Eugen Teodorovici oli Rumeenia rahandusminister 30. märtsist 2015 kuni 17. novembrini 2015 ja oli rahandusminister teist korda alates 29. jaanuarist 2018 kuni 4. novembrini 2019. 2021. aastal sai ta riigikontrolli audiitoriks. Ta läks pensionile kolme päeva pärast.
Aleksei Baiov

Aleksei Baiov (vene keeles "Алексей Константинович Байов"; 8. veebruar 1871 Uman, Umani maakond, Kiievi kubermang – 8. mai 1935 Tallinn) oli Vene Keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) ja sõjaajaloolane. 
Venemaa kodusõja ajal taandus koos Loodearmeega Eestisse, kus ta aastatel 1920–1926 õpetas Tallinna Sõjakoolis ja Peastaabi kõrgematel kursustel. 
1923. aastast oli Tallinna raamatupoe "Vene raamat" omanik, mis tegutses ka raamatukoguna ja aastast 1934 ka kirjastamisega. Ta oli ajalehtede Revelskoje Vremja ja Revelskoje Slovo mitteametlik, kuid tegelik väljaandja. 
Ta osales ka avalikus elus. 1920. aastatel sai temast Vene monarhistide tunnustatud liider Eestis. Oli üks Vene Akadeemilise Grupi Eestis asutajaid. 1926. aastal osales Eesti delegatsiooniga Pariisi vene emigrantide välisseminaril. Aastatel 1931–1935 oli ta endiste Vene sõjaväelaste abiühingu esimees (Vene Invaliidide Liidu liige).
Akselilõugas

Akselilõugas (eestirootsi keeles Axelsvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare edelarannikul. 
Lahes asub muu hulgas Akseli kari.
Lahe koordinaadid on .
Haagilõugas

Haagilõugas (ka Haagi lõugas) on laht (lõugas) Saare maakonnas Harilaiu poolsaare juures. 
Lahe koordinaadid on .
Holmi lõugas

Holmi lõugas (eestirootsi keeles Holmsvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare läänerannikul. 
Lahe koordinaadid on .
Katri lõugas

Katri lõugas on laht (lõugas) Saare maakonna idarannikul. Lõugast piirab läänes Sääreots ja idast Nootamaa.
Lahe koordinaadid on .
Jan van Steenbergen

Johannes Hendrik "Jan" van Steenbergen (sündinud 3. juunil 1970) on hollandi keeleteadlane, ajakirjanik, tõlkija ja tõlk. Ta on tuntud mitme tehiskeele, näiteks interslaavi ja wenedyki loojana.
Ta sündis Hoornis, kus ta veetis enamiku oma lapsepõlvest. 1988. aastal läks ta õppima Amsterdami Ülikooli, kus õppis slavistikat ja musikoloogiat. Ta jätkas õpinguid Poolas Varssavi ülikoolis. 1997. aastal sai temast poola tõlkija ja hollandi tõlk.
1996. aastal alustas ta tööd põhjaslaavi tehiskeele, "Vuozgašchai" (Vozgia keel) kallal. 2002. aastal lõi ta teise keele, wenedyki, millega proovis näidata, milline oleks poola keel võinud välja näha, kui seda oleks mõjutanud vulgaarladina keel. 2006. aastal sai temast slovianski keele projekti üks asutajaid. Slovianskit tuntakse praegu kui interslaavi keelt. Tal oli ka suur osa interslaavi keele sõnaraamatu koostamises.
Tunnustus.
2013. aasta novembris sai ta Josef Dobrovsky medali slaavi kultuuri panustamise eest.
Isiklikku.
Van Steenbergen elab IJmuidenis. Ta on abielus ja tal on kolm last.