tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kreeka keel

Kreeka keel on üks indoeuroopa keeli.
Praegusel uuskreeka keelel oli kaks kirjakeeleteisendit: ametlikus asjaajamises ja teaduslikus kirjanduses kasutatav "katharévousa", mis matkib vanakreeka keelt, ja ilukirjanduseski kasutatav rahvakeel "dimotiki". Alates 1974. aastast on ametlikult kasutusel üksnes "dimotiki".
Kreeka keel on flekteeriv keel.
Vanakreeka keel.
Vanakreeka keel, mille vanimad raidkirjad pärinevad 8.–7. sajandist eKr, oli antiikajal tähtis kultuurkeel, peale Kreeka eriti idapoolsetel Vahemere maadel ja Ees-Aasias. Ladina keele ja teiste keelte kaudu on kreeka keele elemente kandunud ka eesti keele sõnavarasse (näiteks "akadeemia", "bioloogia", "-graaf", "tele-").
Kreeka tähestik.
Kreeka tähestiku suur- ja väiketähed on esimeses ja teises reas. Kolmandas reas on toodud uuskreeka nimede kirjutamisel kasutatav 1987. aastal kehtestatud kreeka omaladina tähestik. Rohkete erandite tõttu kreeka nimede kirjutamisel ei saa seda tabelit kasutada kreeka nimede latiniseerimiseks.
Kolmikside

Kolmikside on keemiline side, kus on ühinenud kolm elektronpaari, ehk kaks aatomit jagavad kuut elektroni. 
Kolmikside kuulub kovalentsete sidemete hulka.
Ilmselgelt on kolmikside tugevam kui kaksikside. Kõige tugevam keemiline side on süsinikmonooksiidil ehk vingugaasi molekulil. Õhulämmastik, N2 on samuti seotud kolmiksidemega. Tänu sellele on see molekul väga stabiilne. Termodünaamiliselt on lämmastiku aatomite ühinemine molekuliks soodne ja lämmastiku sidumine ebasoodne. See on üks põhjus miks Maa atmosfääri koostisest ligi 4/5 moodustavad lämmastiku molekulid.
Korab

Korab on Albaania ja Põhja-Makedoonia kõrgeim mägi, seni ainus piirimägi Euroopas, mis on ühtlasi mõlema naabermaa kõrgeimaks paigaks.
Korabi mägi asub Korabi mäeahelikus Albaania ja Makedoonia piiril, mis läbib kõrgema mäetipu Suur-Korabi (albaania keeles Maja e Korabit, Mali i Korabit, makedoonia keeles Golem Korab, Kobilino Pole; kõrgus merepinnast vanematel andmetel 2753 m, uuematel andmetel 2764 m, võib-olla veel sadakond meetrit kõrgem). Teine mäetipp on Mala Korapska Vrata (vanematel andmetel 2425 m).
Mägi koosneb kipsist. 
 ajal asus Korab rindejoonel ning praegugi on see mineeritud keelutsoon. Makedoonia poolelt on mäkketõus võimalik pärast keerukat asjaajamist sõjaväeeskordi saatel. On olnud oht sattuda sisside tule alla.
Korabi mäed

Korabi mäed on kaarekujuline põhja-lõunasuunaline mäeahelik Põhja-Makedoonias ja Albaanias. Kõrgeim mägi on Korab (2764 m).
Täiesti ligipääsmatud mäetipud on Kepi Bar (2595 m), Mala Korabska Vrata (2475 m), Kabash (2395 m), Ciganski Premin (2295 m), Plocha (2235 m) ja Visoka Karpa (2090 m).
Kavajë

Kavajë (itaalia keeles "Cavaia") on linn Lääne-Albaanias, Kavajë ringkonna keskus. Linnas on 20 300 elanikku (2011).
Metsaküla (Mustvee)

Metsaküla on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.
Karge meri

"Karge meri" on August Gailiti 1938. aastal ilmunud romaan.
Nõmme (Mustvee)

Nõmme on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.
Kükita

Kükita (kohakääne Kükitale, vene keeles Кикита) on peamiselt venelaste küla Jõgevamaal Mustvee vallas.
Kükital asub vanausuliste palvemaja, samuti Kükita ja Raja vanausuliste kalmistu.
Küla on esmamainitud 1599. aastal kujul "wioska Kikiuta". Hiljem on seda mainitud 1624 kujul "Kückkita", 1657 kujul "Kückotaia" ja 1904 kujul "Kikkita". Alates 18. sajandist on kirja pandud ka venepärast nimekuju "Kikita". Küla asus Torma kihelkonnas ja kuulus Tarakvere mõisale.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 188 inimest. Neist 32 (17%) olid eestlased.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.
Lauri Kettunen oletas, et külanimi tuli väikekoovitaja rahvapärasest nimest "kükitaja". Valdek Pall lisas, et tegijanimedest lähtuvaid kohanimesid on Eestis mujalgi.
Tiheda

Tiheda on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.
Venemaa keisririigis kasutati koha kohta venepärast nime Tihhotka ("Тихотка").
Järvepera

Järvepera on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
1820. aasta paiku toodi terve Järvepera küla elanikud Mulgimaa Karksi, Helme ja Paistu kihelkonnast sisse.
Ajalooliselt jäi Järvepera Tartumaale Palamuse kihelkonda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Järvepera külas on sündinud kirjanik Oskar Luts.
Palamuse

Palamuse on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Palamuse valla halduskeskus.
Alevikus asuvad Palamuse kirik, Oskar Lutsu Palamuse Põhikool, Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, Palamuse raamatukogu ja Palamuse rahvamaja. Pastoraadihoone, apteek, vesiveski ja kirikupark kuuluvad ühtsesse kultuurikompleksi.
Palamuse kalmistul asub mälestussammas esimeses maailmasõjas ja vabadussõjas langenud sõjameestele.
Ajalugu.
Palamuset on esmamainitud 1234. aastal.
Kultuurielu.
Alates 1987. aastast antakse Palamusel välja Oskar Lutsu huumoripreemiat.
Alates 1997. aastast korraldatakse Palamusel suurt Paunvere väljanäitust ja laata. Üritus toimub septembris kolmanda nädala laupäeval.
Kaiavere (Jõgeva)

Kaiavere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Kaiavere

Kaiavere on mitme küla nimi Eestis:
Kudina

Kudina on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Kudina mõis oli ajaloolise Kudina valla keskus.
Tsaariajal kuulus Kudina Maarja-Magdaleena kihelkonda.
Luua

Luua on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Luua külas (4 km Palamuselt) asub Luua mõisaansambel – 1730. aastal ehitatud häärber, "piparkoogimajaks" nimetatud aednikumaja ja park on üks paremini säilinud barokkstiili näiteid Eestis. Pargis kasvab paarsada puu- ja põõsaliiki. Hooneid kasutab tänapäeval Luua Metsanduskool.
Luual on sündinud Eesti murdmaasuusataja Eeri Vahtra ning seal on elanud ka roosiaretaja Ferdinand Laaser.
Alfalagunemine

Alfalagunemine on tuumareaktsioon, mille puhul aatomituumast kiirguvad välja alfaosakesed (α). Alfalagunemine on üks radioaktiivsuse liike. Alfaosakeste kiirgust nimetatakse ka alfakiirguseks ja see on üks radioaktiivse kiirguse liike. Teised võimalikud radioaktiivsed kiirgused on beetakiirgus, gammakiirgus ja neutronkiirgus.
Reeglina toimub alfalagunemine rasketes aatomituumades ja selle tagajärjel väheneb tuuma aatomnumber (prootonite arv) kahe võrra ja massiarv (nukleonide koguarv) nelja võrra. Näiteks on uraani alfalagunemine tooriumiks:
U → Th + α
Alfalagunemisel eralduv alfaosake (heelium-4 aatomituum) haarab võimaluse korral elektrone laguneva aatomi elektronkattest või mõnelt muult negatiivselt ioonilt või neutraalselt aatomilt (tal on vaja neutraalseks aatomiks saamiseks hankida kaks elektroni), moodustades tavalise heeliumiaatomi. Enamik Maa atmosfääris leiduvast heeliumist ongi tekkinud raskete elementide (poloonium ja selle omast suurema aatomnumbriga elemendid) aatomituumade alfalagunemise tagajärjel.
Alfakiirgus.
Alfakiirgus on alfalagunemisel tekkiv alfaosakeste voog. Alfakiirgus on ioniseeriv radioaktiivne kiirgus, mille läbimisvõime on kõigist ioniseeriva kiirguse tüüpidest kõige väiksem. Alfalagunemisel eraldunud alfaosakese kineetiline energia on tüüpiliselt suurusjärgus 5 MeV (mis on umbes 0,13% alfaosakese koguenergiast) ja tema kiirus on tüüpiliselt umbes 15 000 km/h.
Alfakiirguse väike läbimisvõime tuleneb tema suurest massist, tugevast elektrilaengust ja alfaosakeste väikesest kiirusest (võrreldes teiste kiirguste osakeste kiirusega). Tänu nendele omadustele on suur tõenäosus, et läbi aine liikuv alfaosake põrkub mõne aatomi vastu ning kas neeldub selle aatomi tuumas või hajub elektronkattelt, andes oma energia üle aatomile ning ioniseerides teda. Piisab juba paberilehest või mõnesentimeetrisest õhukihist, et praktiliselt kõik alfaosakesed põrkuks mõne paberi või õhu aatomiga.
Väline alfakiirgus inimesele ohtlik ei ole, sest isegi naha surnud rakkudest koosnev väliskiht pidurdab alfakiirguse efektiivselt. Küll aga võib alfakiirgus olla ohtlik, kui see toimub inimese sees (kui kehasse on sattunud alfalagunev keemiline element).
Alfakiirguse avastas Ernest Rutherford 1899. aastal ja kasutas seda aatomituuma olemasolu tõestamiseks.
Nava (Jõgeva)

Nava on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Külas asub muistne Nava kalme.
Treiali

Treiali (ka: Treieli, Treijali, Suurõ-Paklova, Suure-Paklova) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Koolina nulka.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 2 püsielanikku. 2000. aastal oli elanikke 1.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Tobrova

Tobrova (ka: Tammesalu) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Koolina nulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 14 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 9.
Ka külast läbivoolava Tuhkvitsa oja üks nimevariant on Tobrova oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Tessova

Tessova (ka: Teessova, Teesova, Tessovo, Stešovo, Pedasma, Pedasmäe) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 elanikku. 2000. aastal oli elanikke samuti 2.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Edela tänav

Edela tänav on tänav mitmes Eesti linnas:
Tedre

Tedre (ka: Tedrekülä, Tedreküla) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Mokornulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1 elanik. 2000. aastal oli elanikke 3.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Tedreküla

Tedreküla on küla Tartumaal Peipsiääre vallas.
1977. aastal liideti Tedreküla Kodaverega. Küla taastati 2019. aastal Kodavere küla lõunaosa ja senise Pärsikivi küla liitmise teel.
Samatemperatuurijoon

Samatemperatuurijoon ehk isoterm on joon kliimakaardil, mis ühendab ühesuguse õhutemperatuuriga punkte. Tavaliselt kujutatakse kliimakaardil jaanuari või veebruari ja juuli samatemperatuurijooni, mõnikord ka aasta keskmiseid samatemperatuurijooni.
Kliimakaart

Kliimakaart on kaart, mis on koostatud kliimanäitajate alusel. 
Kliimakaardil kujutatakse tavaliselt samajoonte abil kliimaelementide keskmisi (jaanuari või veebruari ja juuli keskmist õhutemperatuure), summaarseid väärtusi (aastane sademete hulk), äärmusväärtusi (kõrgeim ja madalaim õhutemperatuur) jne. 
Kliimavöötmete kaardil kujutatakse kliimavöötmeid ja valitud, iseloomulike kohtade kliimadiagramme.
Maailma atlases on tavaliselt järgmised kliimakaardid:
Eesti atlases (2004) on kaartide valik suuremgi.
Ussa (Petšora)

Ussa (vene "Уса", komi "Усва") on jõgi Euroopas. Algab Polaar-Uurali loodenõlvult. Tasandikule laskunud, voolab valdavalt edelasse. Suubub paremalt Petšorasse.
Pikkus 656 km.
Caater

Caater on Eesti "euro-dance"'i ansambel, kuhu kuuluvad Kalle Kukk, Markku Tiidumaa, Andrus Lang. Caater on sõlminud plaadilepingu Sony Musicuga.
Aastal 1999 pälvis Caater Eesti Muusikaauhindadel "Kuldse Plaadi" singliga "O Si Ne Ne". Samal aastal nimetati Caater ka aasta ansambliks ning nende albumit aasta albumiks.
Kõrgepinge

Kõrgepinge (inglise keeles "high voltage", lühend HV) on pingepiirkond, mille korral pinge on normaaltalitlusel vahelduvpinge korral suurem kui 1000 volti (efektiivväärtus) ja alalispinge puhul suurem kui 1500 volti.
Kõrgepinge peamine tehniline rakendusvaldkond on elektrienergia ülekanne, kus kõrgel pingel on võimalik edastada elektrienergiat väikeste ülekandekadudega suurte vahemaade taha.
Vaino Vahing

Vaino Vahing (15. veebruar 1940 Aravu, Meeksi vald, Tartumaa – 23. märts 2008 Tartu) oli eesti psühhiaater, prosaist ja näitekirjanik.
Ta oli 1973. aastast Eesti NSV Kirjanike Liidu liige.
Vahingust on tehtud dokumentaalfim "Vaino Vahingu päevaraamat".
Haridus ja meditsiiniline karjäär.
Vaino Vahing õpetas muu hulgas psühhiaatriat, kohtupsühhiaatriat, psühhoteraapiat, psühhohügieeni ja narkoloogiat.
Ta avaldas kirjutisi eksperimentaalsest ja kliinilisest psühhofarmakoloogiast.
Filmirollid.
Vahing mängis peaosa Peeter Simmi filmis "Võsakurat" ning kõrvalosa Olav Neulandi filmis "Tuulte pesa".
Isiklikku.
Vaino Vahing on olnud abielus Anne Kallinguga (1963–1969), Maimu Bergiga (1969–1979) ja Heli Vahinguga (1982–1984). Abielust Maimu Bergiga on neil tütar, Riigikohtu kohtunik Julia Laffranque.
Tepia

Tepia (ka: Tepija, Tepja) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Koolina nulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 5.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Talka

Talka (ka: Talvikõstõ, Talvikeste, Tal'ka) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Mokornulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 12 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 19.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Madalpinge

Madalpinge (inglise keeles "low voltage", lühend LV) on pingepiirkond, mille korral pinge võib olla väikepingest suurem, kuid ei ületa nomaaltalitlusel vahelduvpinge korral 1000 volti (efektiivväärtus) ja alalispinge puhul 1500 volti.
Madalpingeseade on vahelduvpingel 50 kuni 1000 V (k.a) ja alalispingel 75 kuni 1500 V (k.a) talitlev elektriseade..
Sirgova

Sirgova (ka: Sirkova, Širkova, Sirguva, Laiküla, Širkovo) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Serga

Serga on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Koolina nulka.
Obinitsa oja üks nimevariant on Serga oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Ostrova

Ostrova (ka: Ostruva, Ostrovka, Ostrovki, Saare) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Küla kuulub Koolina nulka.
Külas toimub suviti iga-aastane Ostrova festival.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Väikepinge

Väikepinge (inglise keeles "extra low voltage", lühend ELV) on madalpinge, mille korral pinge elektrijuhtide vahel või juhi ja maa vahel ei ületa vahelduvpinge korral 50 V ja pulsatsioonivaba alalispinge korral 120 V. 
Tüüpilised väikepinged on 6 V, 12 V, 24 V, 36 V ja 48 V.
Väikepinge allikaina kasutatakse pinget madaldavat trafot, samuti keemilisi ja fotoelektrilisi vooluallikaid.
Väikepingete piirkonnas eristatakse kaitseväikepinget ja talitlusväikepinget. 
Väikepingelisi seadmeid kasutatakse laialdaselt tänapäevastes süsteemides, nagu nutimaja lahendused (valgustus, ventilatsioon, uste/akende avamine ja sulgemine), turvasüsteemid, automaatse tulekahjusignalisatsiooni süsteemid, kaameravalve süsteemid, nutiseadmed. Samuti kasutatakse väikepingeseadmeid sellistes suurema ohuga alades nagu niisketes ruumides (näiteks saun, vannituba, bassein) või plahvatusohtlikes ruumides ja põrandaküttes.
Kliimanäitaja

Kliimanäitaja ehk kliimaelement on näitaja, mille abil saab mingi koha kliimat iseloomustada. 
Peamised kliimanäitajad:
Samajoon

Samajoon ehk isojoon on joon, mis kaardil või plaanil ühendab ühesuguste näitajatega punkte. 
Peamised samajooned:
Samarõhujoon

Samarõhujoon ehk isobaar on meteoroloogias ühele tasapinnale, tavaliselt merepinna kõrgusele taandatud sama õhurõhuga, samal kokkuleppelisel mõõtmisajal mõõtepunkte ühendav kõverjoon geograafilisel kaardil.
Parema ülevaate saamiseks kaardil ühendatakse joonega harilikult ainult need mõõtepunktid, kus õhurõhku näitav täisarv lõpeb kas nulli või viiega ehk isobaare kujutatakse kaardil õhurõhu 5 hPa sammuga. 
Nii saadud meteoroloogilisi pinnakaarte koostatakse parema piltliku ülevaate saamiseks teataval territooriumil analüüsi eesmärgil. Kaardil tekkinud kinniste isobaaridega piiratud alad kujutavad baarilisi süsteeme. 
Samuti on isobaarid kujutatud meteoroloogias ka aeroloogilisel (aeroloogia – kõrgemate õhukihtide uurimise teadus) diagrammil pruunide horisontaaljoontena.
David Allen

David Allen (sündinud 28. detsembril 1945) on ameerika ajajuhtimiskonsultant, treener ning sellealaste raamatute autor. Tema loodud on "Getting Things Done" (GTD) ajajuhtimis- ja jõudlusmetoodika.
David Allen kasvas Louisiana osariigis Shreveportis, kus tegeles harrastusteatriga ja võitis osariigi meistrivõistlused väitluses. Ülikoolis käis ta New College of Floridas, mis asub Sarasotas. Ta väidab, et ajaks, mil ta sai 35, oli tal olnud 35 ametit. Muuhulgas on ta olnud mustkunstnik, kelner ja karateõpetaja. Oma elukogemuse rakendamist ärialale alustas ta 1980. aastatel, mil Lockheed tellis talt koolitusprogrammi väljatöötamise.
Ta on seotud suurte gruppide teadvusetasandi tõstmise seminare ("Large Group Awareness Training") korraldava organisatsiooniga The Movement of Spiritual Inner Awareness.
Eestit külastas ta 22. veebruaril 2007.
Maailma atlas (Eesti Entsüklopeediakirjastus)

"Maailma atlas" on Läti kartograafiakirjastuses Jāņa sēta 2000. aastal ilmunud atlas. Ilmus Läti kartograafiakirjastuse Jāņa sēta ja Eesti Entsüklopeediakirjastuse ühistööna. Sisaldab üle 120 kaardi maailma ja Eesti kohta.
"Maailma atlase" peatoimetajad on Jānis Turlajs ja Raul Kilgas.
Martin Strel

Martin Strel (sündinud 1. oktoobril 1954 Mokronogis) on Sloveenia maratoniujuja. Ta on mitmekordne pikamaaujumise maailmarekordi omanik.
Armee Norwegen

Armee Norwegen oli Teises maailmasõjas Saksa armee koosseisus võidelnud väliarmee.
Ajalugu.
Formeeriti 19. detsembril 1940. 4. juunist võttis armee üle Põhja-Soomes asuvad väed. Peale Soomest
taganemist saadeti armee 18. detsembril 1944. aastal laiali ning väed allutati 20. armeele.
*Nikolaus von Falkenhorst (19.12.1940)
Allunud väeosad.
Jaanuar 1941.:
*XXXVI eriotstarbeline korpus
*XXXIII eriotstarbeline korpus
*Mägikorpus Norwegen
*199. jalaväediviis
Juuli 1941.:
*LXX eriotstarbeline korpus
*XXXIII eriotstarbeline korpus
*Mägikorpus Norwegen
*XXXVI eriotstarbeline korpus
*710. jalaväediviis
Detsember 1941.:
*Mägikorpus Norwegen
*XXXVI mägikorpus
*XXXIII eriotstarbeline korpus
*LXX eriotstarbeline korpus
*Nord-Norwegen
*Soome III korpus
*7. mägidiviis
Detsember 1942.:
*LXX eriotstarbeline korpus
*XXXIII eriotstarbeline korpus
*LXXI eriotstarbeline korpus
*25. tankidiviis
Jaanuar 1944.:
*LXX korpus
*XXXIII korpus
*LXXI korpus
*196. jalaväediviis
*214. jalaväediviis
Oktoober 1944.:
*LXX korpus
*XXXIII korpus
*LXXI korpus
*560. jalaväediviis
*269. jalaväediviis
*Tankibrigaad Norwegen
Kliimatüüp

Kliimatüüp on kliima mingis piirkonnas, kus sarnaste kliimatekketegurite mõjul kujunevad sarnased kliimatingimused. Sõltuvalt kliimaklassifikatsioonist võib kliimatüüp olla rohkem või vähem määratud.
Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi on järgmised kliimatüübid:
Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi on järgmised kliimatüübid:
Armee Ostpreußen

Armee Ostpreußen oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Formeeriti 7. aprillil 1945. aastal 2. armeest. Peale 4. armee peakorteri taganemist Ida-Preisimaalt võttis üle ka 4. armee järelejäänud üksused. Peale Danzigi ja Gotenhafeni langemist 1945. aasta märtsis hoidis isoleeritud sillapäid Danzigi lahel kuni sõja lõpuni: Hela poolsaart, Danziger Werderit ja Frische Nehrungit.
*Dietrich von Saucken (7.04.1945)
Allunud väeosad.
12. aprill 1945.:
*VI korpus
*XXVI korpus
*XXIII korpus
*XVIII mägikorpus
*IX korpus
*Festung Pillau (LV korpus)
*Generalkommando Hela
*102. jalaväediviis
*548. rahvagrenaderide diviis
*349. jalaväediviis
*607. eriotstarbeline diviis
*10. jalgratta jäägribrigaad
Armee Ligurien

Armee Ligurien oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Formeeriti Põhja-Itaalias 31. juulil 1944. armeegrupi Von Zangen staabist. Armee ülesandeks oli peamiselt korra hoidmine
Põhja-Itaalias ja ka Prantsuse-Itaalia rinde kaitsmine. Koosseisu kuulusid peamiselt Itaalia väeüksused. 1944. aasta
novembrist kuni 1945. aasta veebruarist eksisteeris armee armeegrupi Ligurien nime all. Kapituleerus 2. mail 1945.
*Rodolfo Graziani (31.07.1944)
Allunud väeüksused.
12. august 1944.:
*Korpus Lieb
*LXXV korpus
*90. soomusgrenaderide diviis
13. oktoober 1944.:
*Korpus Lombardia
*LXXV korpus
*148. jalaväediviis
*Relva-SS grenaderibrigaad (Ital. Nr. 1)
26. detsember 1944.:
*14. armee
*LXXV korpus
*162. jalaväediviis
*Relva-SS grenaderibrigaad (Ital. Nr. 1)
30. aprill 1945.:
*Korpus Lombardia
*LXXV korpus
Armee Lappland

Armee Lappland oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Väliarmee formeeriti 14. jaanuaril 1942, 22. juunil 1942 formeeriti see ümber 20. mägiarmeeks.
Komandörid.
Eduard Dietl (14.01.1942)
Allunud väeosad.
Veebruar 1942:
*Mägikorpus Norwegen
*XXXVI korpus
*Soome III korpus
Juuni 1942:
*Mägikorpus Norwegen
*XXXVI korpus
*Soome III korpus
14. armee (Wehrmacht)

Saksa 14. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Formeeriti 1. augustil 1939. aastal. Võttis osa Poola vallutamisest. 13. oktoobril 1939. formeeriti ümber 12. armeeks.
Uuesti formeeriti 18. novembril 1943. aastal Itaalias. Vastutas Itaalia rinde läänepoolsema osa eest. Kapituleerus 2. mail 1945. aastal.
*Wilhelm List (1.08.1939)
*Eberhard von Mackensen (5.11.1943)
*Joachim Lemelsen (5.06.1944)
*Fridolin von Sengen und Etterlin (15.10.1944)
*Heinz Ziegler (24.10.1944)
*Traugott Herr (22.11.1944)
*Kurt von Tippelskirch (12.12.1944)
*Joachim Lemelsen (22.02.1945)
Allunud väeosad.
1. september 1939.:
*VII korpus
*XVII korpus
*XVIII korpus
*239. jalaväediviis
3. detsember 1943.:
*II SS-tankikorpus
*LI mägikorpus
*LXXXVII korpus
*I SS-tankikorpus
*278. jalaväediviis
*188. mägidiviis
11. mai 1944.:
*LXXVI korpus
*I langevarjurite korpus
*29. soomusgrenaderidiviis
*92. jalaväediviis
13. oktoober 1944.:
*I langevarjurite korpus
*XIV tankikorpus
12. aprill 1945.:
*XIV tankikorpus
*LI mägikorpus
15. armee (Wehrmacht)

Saksa 15. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väeüksus.
Ajalugu.
Formeeriti 15. jaanuaril 1941. Prantsusmaal. 1944. aastal taganes Hollandisse ja aasta lõpus
viidi üle Aacheni piirkonda. Kapituleerus 17. aprillil 1945. Ruhri kotis.
*Curt Haase (15.01.1941)
*Heinrich Gottfried von Vietinghoff gen. Scheel (1.12.1942)
*Hans von Salmuth (1.08.1943)
*Gustav-Adolf von Zangen (25.08.1944)
Allunud väeosad.
1. mai 1941.:
*XXXXII korpus
*LX eriotstarbeline korpus
*XXXVIII korpus
*XXXII eriotstarbeline korpus
*XXXVII eriotstarbeline korpus
*XXIII korpus
4. detsember 1941.:
*LX eriotstarbeline korpus
*XXII eriotstarbeline korpus
*XXXVII eriotstarbeline korpus
8. juuni 1942.:
*LXXXI korpus
*LXXXII korpus
9. aprill 1943.:
*LXXXI korpus
*LXXXII korpus
*LXXXIX korpus
11. mai 1944.:
*LXXXI korpus
*LXVII korpus
*LXXXII korpus
*LXXXIX korpus
*19. lennuväe välidiviis
*182. jalaväediviis
*326. jalaväediviis
*346. jalaväediviis
*84. jalaväediviis
*85. jalaväediviis
13. oktoober 1944.:
*LXXXIX korpus
*LXVII korpus
*LXXXVIII korpus
12. aprill 1945.:
*LXXXI korpus
*LXXIV korpus
16. armee (Wehrmacht)

16. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa Wehrmachti vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Formeeriti 22. oktoobril 1939. aastal 3. armeest. Võttis osa Hollandi ja Prantsusmaa vallutamisest 1940. aastal. 
1941. aastal saksa vägede sissetungil Nõukogude Liitu liikus Väegrupp Nordi koosseisu kuulunud 16. armee võitles põhjapoolses sektoris ning osales Leningradi linna blokeerimises. 
1944. veebruaris alanud Punaarmee suurpealetungi käigus taganes Ilmeni järve piirkonnast Pihkva rajooni. 1944. suvel taganes lahingutega Riia alla. Oktoobris 1944. oli armee Väegrupp Kurlandis vastutav Riia sillapea eest. Kapituleerus 8. mail 1945. Kuramaal.
Allunud väeosad.
10. mai 1940:
*XXIII armeekorpus
*XIII armeekorpus
*VII armeekorpus
*6. jalaväediviis
*33. jalaväediviis
*15. jalaväediviis
*26. jalaväediviis
*71. jalaväediviis
*73. jalaväediviis
*52. jalaväediviis
5. juuni 1941:
*II armeekorpus
*X armeekorpus
*XXIII armeekorpus
*XXVIII armeekorpus
6. veebruar 1942:
*XXXVIII motoriseeritud korpus
*X armeekorpus
*II armeekorpus, kindralleitnant krahv Walter von Brockdorff-Ahlefeldt
*XXXIX motoriseeritud korpus
4. juuli 1942:
*X armeekorpus
*II armeekorpus
*XXXIX tankikorpus
1. jaanuar 1943.:
*X armeekorpus
*II armeekorpus
4. juuli 1943.:
*II armeekorpus
*X armeekorpus
*223. diviis
4. august 1943:
*II armeekorpus
*VIII armeekorpus
*X armeekorpus
*XXXXIII tankikorpus
*122. jalaväediviis
5. jaanuar 1944:
*X armeekorpus
*II korpus
*XXXXIII armeekorpus
*VIII armeekorpus
*I armeekorpus
15. juuli 1944:
*X armeekorpus (389. (mot) jalaväediviis, 290. jalaväediviis, 263. jalaväediviis)
*I armeekorpus (205. jalaväediviis, 87. jalaväediviis)
*II armeekorpus (81. jalaväediviis, 329. jalaväediviis, 23. jalaväediviis)
5. november 1944.:
*XXXXIII armeekorpus
*XVI armeekorpus
*VI SS-korpus (15. Relvagrenaderide SS-diviis (läti 1.), 19. Relvagrenaderide SS-diviis (läti 2.), 93. jalaväediviis)
12. aprill 1945:
*XVI armeekorpus
*VI SS-korpus
*XXXVIII armeekorpus
*Grupp Nordkurland
*jalaväediviis Kurland
17. armee (Wehrmacht)

Saksa 17. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Moodustati 20. detsembril 1940. aastal. Võitles Idarinde lõunasektoris. Taganes 1943. aasta lõpupoole Kubani
sillapealt Krimmi, kust 1944. aasta aprillis evakueeriti. Kapituleerus 8. mail 1945.
*Karl-Heinrich von Stülpnagel (15.02.1941)
*Hermann Hoth (25.11.1941)
*Hans von Salmuth (20.04.1942)
*Richard Ruoff (1.06.1942)
*Erwin Jänecke (24.06.1943)
*Ferdinand Schörner (2.03.1944)
*Erwin Jänecke (31.03.1944)
*Karl Allmendinger (1.05.1944)
*Friedrich Schulz (25.07.1944)
*Wilhelm Haase (30.03.1945)
Allunud väeosad.
15. jaanuar 1941.:
*III korpus
*XVII korpus
*XXXIV eriotstarbeline korpus
*IX korpus
*XIV motoriseeritud korpus
*XXXX motoriseeritud korpus
7. august 1941.:
*XXXXIX mägikorpus
*LII korpus
11. mai 1942.:
*XXXXIV korpus
*IV korpus
*LII korpus
1. detsember 1942.:
*XXXXIX korpus
*XXXXIV korpus
*V korpus
*Rumeenia ratsaväekorpus
1. juuni 1943.:
*XXXXIX mägikorpus
*XXXXIV korpus
*V korpus
*Rumeenia ratsaväekorpus
*Grupp Förster
3. detsember 1943.:
*V korpus
*XXXXIX mägikorpus
15. aprill 1944.:
*XXXXIX mägikorpus
*V korpus
*Rumeenia I mägikorpus
*Rumeenia ratsaväekorpus
26. november 1944.:
*LIX korpus
*XI SS-korpus
7. mail 1945.:
*VIII korpus
*XVII korpus
*XXXX tankikorpus
18. armee (Wehrmacht)

 
18. armee (saksa keeles "18. Armee / Armeeoberkommando 18 (AOK 18)") oli Teise maailmasõja ajal Saksa Riigi Wehrmachti vägede koosseisu kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Formeeriti 1939. aasta novembris 5. armeest. Võttis osa Hollandi ja Prantsusmaa vallutamisest 1940. aastal Lääne sõjakäigus, pärast seda oli mõnda aega Atlandi ookeani rannikukaitses. 
1941. aastal Saksa vägede sissetungil NSV Liitu liikus väegrupi Nord koosseisu kuulunud 18. armee idarindel läbi Baltikumi jõudes lõpuks Leningradini ning osales Leningradi linna blokeerimises. 
1944. aasta alguses taganes armee Punaarmee Leningradi-Novgorodi pealetungioperatsiooni tulemusel Leningradi alt Narva jõe ja Peipsi järve liinile, sama aasta lõpupoole taganes läbi Eesti Lätisse. 
1944. aastal jäi Kuramaale kotti ning kapituleerus 8. mail 1945. aastal.
19. armee (Wehrmacht)

Saksa 19. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede koosseisu kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Formeeriti 26. augustil 1943. armeegrupist Felber. Armee hoidis enda kontrolli all Prantsusmaa Vahemere rannikut. Pärast Saksamaale taganemist asus armee positsioonil Ülem-Reini piirkonnas. Armee kapituleerus 6. mail 1945.
*Georg von Sodenstern (26.08.1943)
*Friedrich Wiese (1.06.1944)
*Siegfried Rasp (19.12.1944)
*Hermann Förtsch (1.02.1945)
*Hans von Obstfelder (1.03.1945)
*Erich Brandenberger (25.03.1945)
Allunud väeosad.
5.09.1943
*IV lennuväe välikorpus
*356. jalaväediviis
12.06.1944
*Korpus Kniess
*IV lennuväe välikorpus
*LXII reservkorpus
26.11.1944
*LXIII korpus
*LXXXX korpus
*LXIV korpus
1.03.1945
*XVIII SS-korpus
*LXIV korpus
*24. armee
20. mägiarmee

Saksa 20. mägiarmee (saksa keeles "20. Gebirgs-armee") oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Formeeriti 22. juunil 1942. aastal armeegrupist Lappland. Armee asus Põhja-Soomes. Peale soomlaste rahu venelastega
taganes armee Norrasse. 18. detsembril 1944. aastal arvati armee koosseisu ka Kesk ja Lõuna-Norras asuv armee Norwegen.
Armee kapituleerus 8. mail 1945. aastal.
*Eduard Dietl (22.06.1942)
*Lothar Rendulic (25.06.1944)
*Franz Böhme (21.01.1945)
Allunud väeosad.
August 1942.:
*Mägikorpus Norwegen
*XXXVI mägikorpus
*XVIII mägikorpus
Märts 1943.:
*XIX mägikorpus
*XXXVI mägikorpus
*XVIII mägikorpus
Aprill 1944.:
*XIX mägikorpus
*XXXVI mägikorpus
*XVIII mägikorpus
Detsember 1944.:
*LXXI korpus
*XVIII mägikorpus
*XIX mägikorpus
*XXXVI korpus
Aprill 1945.:
*XXXVI mägikorpus
*LXX korpus
*XXXIII korpus
*LXXI korpus
21. armee (Saksamaa)

Saksa 21. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa armeesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
21. armee formeeriti 27. aprillil 1945 4. armeest.
Allunud väeosad.
28. aprill 1945.:
24. armee (Saksamaa)

Saksa 24. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa armeesse kuulunud väeüksus.
Ajalugu.
Formeeriti 1944. aasta novembris, et viia Šveitsi piiri ääres olevad väed ühtse juhtimise alla. Veebruarist aprillini 1945. aastal kuulus armee 19. armee juhtimise alla. 
*Hans Schmidt (november 1944)
Allunud väeosad.
Seisuga 26. aprill 1945
*Diviis nr. 405
*Võitlusgrupp Friedrichshafen
*Võitlusgrupp Bodensee
25. armee (Saksamaa)

Saksa 25. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu.
Formeeriti 10. novembril 1944. Hollandis armeegrupi Narwa staabist, et asendada Aacheni piirkonda üle viidud 15. armeed. Alates 7. aprillist 1945. kandis ka nime "Festung Holland".
*Friedrich Christiansen (10.11.1944)
*Günther Blumentritt (29.01.1945)
*Johannes Blaskowitz (21.03.1945)
Allunud väeosad.
31. detsember 1944.:
*LXXXVIII korpus
*XXX eriotstarbeline korpus
31. märts 1945.:
*LXXXVIII korpus
*XXX eriotstarbeline korpus
Trotskism

Trotskism on marksismist lähtuv ideoloogia, mis pärineb Lev Trotskilt. Üks tuntumaid trotskismi doktriine on permanentne revolutsioon, mille teooria mõtlesid välja Karl Marx ja Friedrich Engels aastatel 1845 kuni 1850, kuid tuntuks sai see peamiselt Trotski kaudu.
Algselt oli trotskism NSV Liidus "vasakpoolne opositsioon", mis toetas "parteisisest demokraatiat". Aastal 1928 aastal saatis Stalin Trotski eksiili ja vangistas tema poolehoidjad. Järgnevatel protsessidel süüdistati kõiki Stalini oponente salajases Trotskiga sidepidamises ja tema vaadete jagamises, kuni Trotski eluspüsimine polnud Stalinile enam vajalik ja ta tapeti. 
Trotski teostas ja pooldas punast terrorit, sõjakommunismi ja töölaagreid, olles vastu majanduselu normaliseerimisele NEPi kasutades. Stalin muutis tema pooldajaskonna tähtsusetuks massvärbamistega parteisse, puhastustega ja uutel parteiliikmetel põhineva bürokraatia asutamisega. Seda tüüpi bürokraatia taastab uuesti kapitalismi. Trotskistide vaadete järgi juhtus nii ka NSV Liidus perestroika ja glasnosti ning Hiinas turumajandusliku sotsialismi käivitamise ajal. Sellist muutumise nimetus on "kapitalistlik kontrrevolutsioon". 
Stalinistid mõtlesid sõna "trotskist" all reeturit. Hispaanias kasutati väljendit "trotskist" Hispaania kodusõja ajal, mõeldes selle all kedagi, kes on P. O. U. M.-i liige või lihtsalt Lev Trotski ning tema ideede pooldaja. 
Tänapäeval on trotskismi mõningad ideed muutunud ühiskonna muutumise käigus ja maailmast võib leida mitmeid parteisid ja poliitikuid, keda kutsutakse või kes kutsuvad end ise trotskistideks. Neid leidub nii demokraatlikes kui ka mittedemokraatlikes riikides.
Eesti kaitseminister

Kaitseminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Kaitseministeeriumi ning vastutab riigikaitse korraldamise eest Eesti Vabariigis. 
Kaitseminister nimetab ametisse väeliikide ülemad ja teeb valitsusele ettepaneku Kaitseväe juhataja ja Kaitseväe peastaabi ülema ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks.
Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 18. juulist 2022 on Eesti kaitseminister Hanno Pevkur.
Ajalugu.
Aastatel 1918–1929 ja 1937–1940 nimetati Eesti riigikaitse eest vastutavat ministrit sõjaministriks.
Eesti sõjaministrid 1918–1929.
Parteid
Eesti kaitseministrid 1929–1937.
Parteid
Eesti kaitseministrid alates 1992. aastast.
Parteid
2007. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

2007. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Hardenbergis (Holland) 12. maist – 2. juunini 2007. Seekordsed maailmameistrivõistlused toimusid taas 20 osavõtjaga ringsüsteemis turniirina.
Kliimatekketegurid

Kliimatekketegurid on looduslikud nähtused, mille mõjul kujuneb piirkonna kliima ehk pikaajaline õhkkonna seisund.
Peamised kliimatekketegurid on:
Närpesi linn

Närpes ehk Närpiö on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Pohjanmaa maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal.
1973. aastal liideti Närpesi vallaga Övermarki ja Pörtomi vald ning osa Korsnäsi vallast. Närpes nimetati linnaks 1993. aastal.
Elanikest 77,5% on rootsikeelsed (31.12.2020).
Jämsänkoski

Jämsänkoski on endine linn Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas, praegune Jämsä linnaosa. Vallas elas 7400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 18,3 in/km². Jämsänkoski naabervallad olid Jämsä linn, Keuruu linn, Korpilahti ja Petäjävesi. Jämsänkoski oli linn aastast 1986.
Jämsänkoskil räägitakse soome keelt.
1. jaanuaril 2009 liitus Jämsänkoski linn Jämsä linnaga.
Jämsänkoskil on suur UPM Kymmene paberitehas.
Valss

Valss (saksa k "Walzer", inglise k "waltz") on 3/4 taktimõõdus seltskonnatants.
Ajalugu.
Valss on arenenud 18. sajandi teisel poolel Saksamaal ja Austrias niinimetatud Saksa tantsust ja ländlerist. Algul oli valss aeglane tants, kuid 19. sajandi esimesel poolel arendasid Viini heliloojad (Joseph Lanner, Johann Strauss) välja kiirema tempoga tsüklilise Viini valsi, mis võitis erilise populaarsuse ja levis 19. sajandi jooksul kõikjale Euroopasse. Kõige ilusamad Viini valsid ongi pärit juba Straussi aegadest, näiteks "Ilusal sinisel Doonaul". 
Selle tantsu tantsimise stiil on siiski aja jooksul palju muutunud ja Inglismaalgi veel kohandatud – praegu loetakse põhiliseks standardtantsude kodumaaks ikkagi Inglismaad.
Eestlastelgi on oma labajalavalss, mis erineb suuresti võistlustel tantsitavast graatsilisest üle põranda liuglemisest. 
Stiliseeritult on valssi rohkesti viljeldud kammer-, sümfoonilises ja lavamuusikas. Valsi uuemad teisendid on Inglise valss (aeglane valss) ja boston. 
Valss võistlustantsuna.
Tantsuvõistlustel tantsitakse kahte valssi – aeglast ja Viini valssi. Aeglane valss, mida kutsutakse ka Inglise valsiks, on poole aeglasem kui Viini valss, tempoks on 30 takti minutis. Viini valsi tempo on 60 takti minutis. Aeglast valssi õpetatakse Eestis tavaliselt juba esimeste tantsude seas, sest kuna tempo on aeglane, on neid samme lihtne õppida. Mõned tantsuõpetajad peavad seda tantsu ka standardtantsude aluseks, mõned arvavad, et aluseks on siiski aeglane fokstrott, mida Eestis standardtantsudest alles viimasena õpetatakse. Viini valssi õpivad ka juba algajad tantsijad, kuid kuna see on kiire tants ning nõuab paari head koospüsimist, on seda vahel raske omandada. Võistlustel on tantsudel oma järjekord, mis võib samuti olla erinevates maades erinev. Eestis tantsitaksegi kõigepealt aeglast valssi, Viini valss on standardtantsude järjestuses kolmas.
Kuressaare Veneküla

Veneküla on asum Kuressaare Kesklinna linnaosas.
Veneküla kujutas endast algselt Kuressaare linna kõige vaesemat äärelinnaasumit. Veneküla asus Sõrve turust põhja pool ning Tolli ja Pikast tänavast läänes. Asumi algseks tuumikuks on Kõver, Vete, Töökoja ja Vaikne tänav. Hiljem, maapinna kerkimise ja Põduste luha kuivendamise tulemusena on asum laienenud lääne poole (osa Aia tänavast). 
Nimetus Vene (ehk haabjas) viitab tõenäoliselt kunagise Põduste suudmelahe kaldavallile asunud kalurite asumile, mis hiljem laienes Tori linnaosa suunas.
Rapiküla

Rapiküla on Kuressaare linnaosa.
Rapiküla kujunes välja kunagise Tori abaja (tinglikult võib piiriks pidada praegust Töö tänavat) ja Sõrve turu vahele, hõlmates algselt Suur-Sadama, Väike-Sadama, Suur-Põllu ja Väike-Põllu tänavad. Hiljem, maapinna kerkimise ja Põduste luha kuivendamise tulemusena on linnajagu laienenud lääne poole (osa Aia ja Ravila tänavast ja Kastani tänav). 
Linnaosa võlgneb oma nime eest tänu tõenäoliselt 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi esimese poole lehmapidajatele.
Rapikülast põhja poole jääb Veneküla, lõunasse Tori linnajagu.
Tallinn pimeduses

"Tallinn pimeduses" on 1993. aasta Eesti-Soome-USA koostöös valminud poliitiline põnevik, mille režissöör on Ilkka Järvi-Laturi. 
Film esilinastus Toronto Filmifestivalil 12. septembril 1993.
Tallinnas esilinastus film Coca-Cola Plazas 8. veebruaril 2008.
Tori linnaosa

Tori linnaosa (lühend TO) on Kuressaare linnaosa. 
Tori kujutab endast algselt sadama ja merendusega, hiljem üha enam pigem kalandusega seotud inimeste asumit Kuressaare linna edelaosas. Esimesed kolm maja rajati 1681. aasta suvel. Algselt oli Tori linnaossa muust Kuressaare linnast eraldatud kunagisel laiul Tori abajaga ning maismaad pidi pääses sinna vaid Suur-Sadama tänava kaudu. Tori linnajao ajaloolise tuumiku moodustavad Lootsi, Mere ja Jõe tänavad ning osa Suur-Sadama ning Aia tänavatest. Vastavalt maapinna pidevale tõusule mere suhtes ning täite- ja maaparandustöödele on linnajagu laienenud kagusse (Tammi (praegu Tori) ja osaga Abaja tänavast) ja põhja poole (Luha, Heina ja osaga Ravila tänavast). 19. sajandi esimesel kümnendil ehitati tolleaegsele Tori laiule linna piirile Sõrve maantee äärde Saaremaa maakonnahaigla, kuni 1940. aastal valmis uus ja moodne Kuressaare Haigla Aia tänavas. Tori küla liideti linnaga 1929. aastal.
Lõunas külgneb Tori linnajagu merega (Tori abajas ning Kuressaare laht), läänes Põduste jõega ning idas (tinglikuks piiriks tänapäeval on Töö tänav) Rapikülaga. Linnaosa sisse jääb Põduste vasakpoolne suudmeharu – Tori jõgi ning Lipi laid, mida tänaseks on hakatud valdavalt nimetama Tori laiuks (algne Tori laid on juba ammu lakanud saarena olemast).
Vaatamata tormilisele kinnisvaraarendusele on Kuressaare Tori linnajagu veel praegugi üks paremini säilinud kunagisi kalurite, sadamatööliste ja meremeeste ajaloolisi eeslinnu, mille ajalooliste analoogidena vääriksid märkimist Kalamaja linnaosa Tallinnas, osa Pärnu Ülejõe linnaosast, Bolderāja Riias ning Ostgals Ventspilsis.
Linnaosas toimuvad Kuressaare merepäevade põhiüritused.
Linnaosa on suuremalt jaolt muinsuskaitsealas.
Tori linnaosas aadressil Veski tänav 9 asub Sadamaait.
Kaelakee hääl

"Kaelakee hääl" oli eurolaul, mis esindas Eestit 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitasid Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna. Muusika autor Priit Pajusaar ja sõnad kirjutas Kaari Sillamaa. Lavaesituses osalesid ka taustalaulja Anne Värvimann ning pillimehed Roland Puusepp, Glen Pilvre ja Taavo Remmel.
Eesti eelvoorus sai lugu võrdselt punkte Kadri Hundi lauluga "Me rõõm ei kao", kuid "Kaelakee hääl" võitis, sest teenis rohkem maksimaalseid punkte. 
Solistide valikuni - Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna - jõudis helilooja Priit Pajusaar tänu mitmele juhusele: naisvokaali partii puhul pidas Pajusaar esialgu silmas hoopis Evelin Samueli, kes aga loobus loo esitamisest seoses eesootava reisiga Jaapanisse, mis jäi ära. Ka enne Ivo Linnat kaalus Pajusaar mitmeid muid meessoliste, teiste seas Ivo Vanemat, kellega Evelin Samuel jõudis salvestada loo esialgse demoversiooni. 
"Kaelakee häälest" Ilusa ja Linna esituses sai esimene Eesti laul, mis jõudis Eurovisioonil 10 parima hulka (5. koht 23 osaleja seas; 94 punkti). 
Eurovisiooni lauluvõistlusel oli see üheteistkümnes laul (laulule eelnes Kreeka laul "Emis Forame To Himona Anixiatika", mida esitas Mariana Efstratiou, ja järgnes Norra laul "I Evighet", mida esitas Elisabeth Andreassen).
Nagu merelaine

"Nagu merelaine" oli Eesti laul 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. See oli esimene kord, kui Eesti osales Eurovisiooni lõppvõistlusel, kuna aasta varem ei pääsenud Janika Sillamaa lauluga "Muretut meelt ja südametuld" uutele riikidele korraldatud eelvoorust edasi. 
Laulu "Nagu merelaine" sõnad on kirjutanud Leelo Tungal ja muusika Ivar Must. Laulu esitas Silvi Vrait, tausta laulis ansambel Karavan koosseisus Karl Madis, Meelis Punder, Aarne Saluveer, Jaan Karp ja Agu Tammeorg. Laulu orkestreeris ja dirigeeris Urmas Lattikas.
Laul sai 25 osalejariigi seas 24. ehk eelviimase koha (viimane oli Leedu), kogudes 2 punkti.
2005. aastal tegi loost oma versiooni Tanel Padar ja The Sun.
Mere lapsed

"Mere lapsed" oli Eesti eurolaul 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas Koit Toome. Autorid Maria ja Tomi Rahula, Peeter Pruuli. 
Laul sai otsesaate ajal 37 punkti ja 11. koha, kuid hilisemal punktide korrigeerimisel (Norra esitas oma punktid vigaselt) eemaldati Eestilt 1 punkt ning "Mere laste" lõplikuks tulemuseks jäi 36 punkti ja 12. koht. Maksimumi – 12 punkti – andsid Eestile Soome televaatajad. Lavaesituses osalesid lisaks solist Koit Toomele ka taustalaulja Mikko Maltis, trummar Jüri Mazurtšak ning kitarrist Ain Varts.
Aastal 2007 lavastas sellele muusikale tantsu Tantsuansambli Sõprus juhendaja Kätrin Järvis.
Kalev (mütoloogia)

Kalev on tegelane eesti rahvuseeposest "Kalevipoeg". Kalev oli Kalevipoja isa ning Linda abikaasa. 
Arvatavalt ühissoome ajast põhinev vägilasnimi, mis olevat tekkinud sõnast kali - jõud, vägi (August Annist).
Legend räägib, et Kalev olevat maetud Toompeale, kuhu Linda ta tõi, ning Toompea klindisaar olevat Kalevi hauaküngas. 
On arvatud, et Kalev võis olla reaalsuses pronksiajal eksisteerinud inimene, kes tegutses sepana Toompea või Iru linnuse kandis.
Eepos.
Eesti rahvuseepose esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda) mainitakse Kalevalat, kus tõusis kuulus sugu, kange Kalevite selts. Põhja piiril Taara talus kasvas peres kolm poega. Üks vendadest läks Venemaale, teine tuiskas Turjamaale, kolmas istus Põhjakotka selga ja lendas üle Läänemere, kus kotkas viskas mehe Viru randa. Kolmas vend oli Kalev.
Noor lesk leidis karjateelt kana, tallermaalt tedremuna ja vainult varesepoja. Lesk sai kasulapsed, kanast kasvas Salme, tedremunast Linda ja varesepojast sai vaeslaps. Tütardele tulid kosilased. Salme lükkas tagasi kuu ja päikese kosjad ning nõustus kolmanda kosilasega, kelleks oli täht-peig, Põhjanaela vanem poeg. Lindale tulid kosja kuu, päike, vesi, tuul ja Kungla kuningapoeg. Linda lükkas need kosilased tagasi ja nõustus kuuenda kosilase Kaleviga, ehkki lesk keelas kanget võtta. 
Tuli Kalev, kange meesi,
Viiekümmenel hobusel,
Kuuekümne kutsariga,
Ise uhke täku seljas;...
Kalev kosis kuldaneidu,
Võttis Linda kodukanaks,
Võttis kalliks kaisutavaks,
Ajaviitvaks armukeseks...
Siis ta, armas, astus saani,
Kargas kõpstes peiu kõrva.
Kalev pani pika sääre
Vöö kombel neiu ümber
Rahvuseepose teises loos (Vana Kalevi haigus ja surm. Kalevipoja lapsepõlv) oli Linda kasvatanud kangeid poegi isa kuju kandjateks. Pojad olid enamuses läinud võõramaale õnne otsima. Isal oli kindel soov:
Kalev-taati oli käskind,
Kindlal sõnal kinnitanud:
Meie maada markamata
Ühe poja päranduseks,
Valitsuse-vallaks jätta.
Kõige rohkem oli taadi võimu märgata hiljem Kalevipojas, kes oli pesamuna ja tuli päevavalgusele pärast isa surma. Kalev oli enne viimase poja sündi Lindale ettekuulutusi teinud ja muuhulgas õelnud, et kuningriiki ei tohi jagada, et see ei nõrgeneks. Valitseja tuli leida nii:
Kasvab meheks noorem poega,
Heitku liisku vendadega,
Kes see rahva kaitsejaksi,
Kuningriigi valitsejaks
Nende seast peab tõusemaie!
Pärast pikki pajatusi ja arvamisi riigi pärimise pärast langes Kalevite taat voodisse põdema, ega tõusnud abita omale jalule. Linda saatis sõle sõudemaie ja lepatriinu lendamaie, et nad tooksid arsti või tarkadelt nõu. Kuid ei kuu, täht, päev ega Soome sõnatargad osanud aidata. Pärast Kalevi surma nuttis Linda seitse päeva ja siis kaevas kena haua:
Punalilled palge peale,
Sinililled silmadelle,
Kullerkupud kulmudelle...
Linda leinas Kalevit rohkem kui kolm kuud, seejärel hakkas Kalevi kalmule kive kandma, et hauaküngas jääks tunnismärgiks järelpõlvedele. 
Kohta praegu kutsutakse
Tallinna T o o m p e a mäeksi.
Sealap vana Kalev puhkab,
Uinub igavesta unda.
Kalevi keskstaadion

Kalevi keskstaadion on mitmeotstarbeline spordirajatis Tallinnas aadressil Staadioni 3 // Toonela tee 2a. 
Keskstaadioni rajamine nähti ette Tallinna esimese üldplaneeringuga (generaalplaaniga), mis valmis 1945.–1946. aastal ja kinnitati 1952. aastal. Eesti NSV Ametiühingute Spordiseltsi Kalev hakkas keskstaadioni rajamist planeerima 1948. aastal. 1950. aastal valmis riiklikus projekteerimisinstituudis Eesti Projekt arhitekt Erika Nõva projekt Komsomoli-nimelise staadioni rajamiseks. Staadion avati 12. juulil 1955. aastal. Staadion oli esimene uus, mastaapne ja avalik spordikompleks, mis Tallinnas pärast teist maailmasõda valmis ehitati. Eesti suurimale staadionile projekteeriti 12 000 kohta.
Staadion on osa ulatuslikust spordikompleksist Siselinna kalmistu kõrval, endises Tiigiveski pargis, kuhu rajati spordihall (valmis 1962), tenniseväljakud ja tenniseklubi hoone (valmisid 1958) ning kergejõustikuhall. 
Staadioni planeerimisel kasutas arhitekt ära olemasolevat pinnareljeefi, paigutades peaareeni ja harjutusväljaku vanade tiikide kohal süvendeisse ning tribüünid peaareeni ümbritsevale muldkehale. Peaareenile pääsuks rajati lõunapoolsesse otsa vallialune tunnel. Kompositsioonilise aktsendina mõjub läänetribüüni keskel asuv uusklassitsistlik teenindusruumide ja katusealuse loožiga hoone.
Alates 1960. aastast korraldatakse staadionil üleriigilisi rahvatantsupidusid. 1960. aasta 19. ja 20. juulil toimus staadionil VI üldtantsupidu, ametliku nimega Rahvakunstiõhtu, kus esines kuni 4500 tantsijat. Järgmised tantsupeod toimusid staadionil aastail 1963, 1965, 1970, 1973, 1975, 1981, 1985, 1990, 1994, 1999, 2004, 2009, 2014, 2019 ja 2023. Sealjuures on esinejate arv järjest kasvanud ja jõudnud ligi 12 000ni. 
1989. aastal nimetati staadion ümber Kalevi keskstaadioniks.
2007. aastal tunnistati Kalevi staadioni muru mõneks ajaks jalgpallivõistlusteks kõlbmatuks.
2016. aasta lõpus kuulutati välja Kalevi keskstaadioni arhitektuurikonkurss, mille võitjaks kuulutati 2017. aastal arhitektuuribüroo Kontekst AB (Karli Luik, Johan Tali, Martin McLean) ideekavand "Katel".
2019. aastal kinnitas Tallinna Linnavalitsus Kalevi keskstaadioni detailplaneeringu, mille eesmärk oli rekonstrueerida Kalevi staadion rahvusvaheliste võistluste ja tantsupidude korraldamiseks lähtuvalt arhitektuurikonkursi võidutööst. Detailplaneeringuga lubati ehitada olemasolevate parklate/kogunemisalade ja tribüünide asemele kuni kolme maa-aluse ja kuni kuue maapealse korrusega uued tribüünihooned. Pärast uute rajatiste ehitamist mahutaks staadion kuni 30 000 pealtvaatajat. 
2021.–2022. aastal staadion rekonstrueeriti, mille käigus olemasolevad katted eemaldati ning rajati uus sinist värvi katendiga areen ja muruväljak, uuendati tribüüne, ehitati uus pääsla ja tuletorn. 
Staadioni kasutatakse eri spordialade harrastamiseks ja võistlusteks. Kalevi keskstaadion on jalgpalliklubi Tallinna Kalev koduväljak.