Scandinavian Airlinesi lend 686

Scandinavian Airlinesi lend 686 oli Milanost Linate lennujaamast Kopenhaageni lennujaama suundunud McDonnell Douglase MD-87 reis 8. oktoobril 2001. Lennuk põrkas õhkutõusul kokku lennurajal ruleerinud teise lennukiga Cessna 525A CitationJet 2-ga. 
Õnnetus oli tingitud paljudest teguritest, näiteks paks udu, inimlik eksitus ja rikkis maapealne radarisüsteem. MD-87 pardal oli 110 inimest ja Cessna pardal neli inimest, kõik nad hukkusid. Lisaks hukkus ka neli maapealse teeninduse töötajat. Kokku sai õnnetuses surma 118 inimest. See on Itaalia tsiviillennunduse kõige ohvriterohkem õnnetus.
Meeskond.
McDonnell Douglas MD-87 kapten ja ohvitser olid 36-aastased rootslased. Kaptenil oli umbes 6000 lennutundi, millest 230 oli lennatud MD-87-ga. Ohvitser oli lennanud kokku üle 4300 lennutunni, millest 2000 oli lennatud sama lennukitüübiga.
Cessna saabus Kölni lennujaamast ja pidi lendama kahe reisijaga Pariisi. Lennuki piloodid olid kaks sakslast. Kapten oli 36-aastane ja tal oli kokku umbes 5000 lennutundi, millest ligikaudu 2400 oli lennatud Cessna kaptenina. Ohvitser oli 64-aastane ja tal oli kokku umbes 12 000 lennutundi, millest 2000 oli lennatud Cessnaga.
Õnnetus.
Lennuõnnetuse ajal oli kogu Linate lennujaam kaetud paksu uduga. Nähtavus oli vähem kui 200 meetrit. Cessna sai loa alustada ruleerimist stardiraja suunas raja R5 kaudu. Kuna teekattemärgistus oli ebaselge, valis piloot eksikombel raja R6. See viis otse lennurajale 36R, kust alustas samal ajal õhkutõusu MD-87.
Kell 08.09 sai MD-87 lennujuhtimistornist loa alustada õhkutõusu lennurajalt 36R. Kell 08.10 toimus kahe lennuki kokkupõrge. MD-87 kiirus oli umbes 270 km/h ja kokkupõrke tagajärjel jäi Cessna purunenuna lennurajale. Hilisem lahkamine näitas, et üks lennukis olnud inimestest suri silmapilkselt, teised aga surid põletushaavade ja vingumürgistuse tõttu. Kokkupõrke tagajärjel kaotas MD-87 parema mootori. Sellele vaatamata püüdis kapten õhkutõusu jätkata ja jõudis umbes 12 meetri kõrgusele. Kuna lennuk ei suutnud õhus püsida ja kokkupõrkel kaotati maandumisvarustus, sõitis lennuk angaari, milles töötajad sorteerisid pagasit. MD-87 kokkupõrkel angaariga oli lennuki kiirus umbes 257 km/h. Selle tagajärjel süttisid hoone ja lennuk põlema.
Kuna kogu lennujaam oli paksu uduga kaetud, ei olnud lennujuhtimiskeskus õnnetusest teadlik, sest seda polnud näha. Mõned sekundid pärast kokkupõrkeid helistati lennujuhtimiskeskusse ja teavitati neid mitmest valjust paugust, mille põhjust ei suudetud tuvastada. Kui vigastatud pagasiteenindajad jõudsid lähedalasuvate hooneteni, hakati aru saama, mis juhtus. Seejärel hakati angaaris tuld kustutama. Sel ajal veel ei teatud, et MD-87 sinna sisse sõitis. Hiljem hakati otsima ka lendu 686, kuna seda polnud radaritel näha. Kaks minutit pärast lennukite kokkupõrget teatas teine piloot lennujuhtimiskeskusele, et ta näeb lennuraja lõpus tulekahju. Siis hakati lennukite poole liikuma ja ellujäänuid otsima.
Põhjused.
MD-87 kokkupõrke Cessnaga põhjustasid peamiselt halvad ilmastikuolud ja Cessna pilootide ja lennujuhtide üksteise valestimõistmine. Hilisemal uurimisel tuli välja, et maapinnal olevad märgistused olid kulunud ja radade kõrval olevad suunavad märgid olid pooleldi rohtu kasvanud. Lennujuhil puudusid ka piisavad teadmised, et aru saada, et Cessna oli valel rajal (R6). Lennujaama liiklus oli tihe ja seal ei olnud sel ajal ühtegi töökorras maapealset radarit, mis näitaks, kus milline lennuk täpselt liigub. Selle õnnetusega tulid välja Milano Linate lennujaama suurimad puudused, mis hiljem parandati.