Infotöötaja

Infotöötaja on vastava väljaõppe saanud spetsialist, kes haldab ja korraldab asutuse või organisatsiooni inforessursse, aidates kasutajatel määratleda oma infovajadusi ning juhatades neid asjakohaste allikate juurde. Tema ülesandeks on pakkuda teavet, infotooteid ja -teenuseid, tuginedes nii tehnilistele kui ka organisatoorsetele oskustele, mis võimaldavad teavet tõhusalt leida ja edastada.
Infotöötaja pädevus hõlmab nii probleemide piiritlemist kui ka infovajaduse määratlemist ja võimalike lahenduste leidmist. Lisaks info otsimisele hindab ta saadud andmete kvaliteeti ning kasutab oma infokirjaoskust esitatud küsimuste või ülesannete lahendamiseks, pakkudes praktilisi ja asjakohaseid lahendusi.
Infotöötaja (ing. "information worker") roll muutub tehnoloogia arengu tõttu kiiresti. Traditsiooniliste raamatukoguhoidja ülesannete kõrval tegutseb infotöötaja ka juhendaja ja õpetajana. Tema ülesanne on suunata kasutajaid asjakohaste andmebaaside, otsinguvõimaluste ja infoallikate kasutamisel ning anda neile vajalikud oskused, et nad saaksid usaldusväärset ja kvaliteetset teavet iseseisvalt otsida, leida ja hinnata. Infotöötaja ülesanded hõlmavad lisaks info hankimisele ja viitamisele ka kasutajate koolitamist, et nad oskaksid kriitiliselt teavet analüüsida ja tõlgendada. 
Ajalugu.
Alates 2000. aastate algusest on informatsiooni haldamises toimunud paradigma muutus, mis on mõjutanud infotöötaja rolli ja ülesandeid nii era- kui ka avalikus sektoris. Selle ajendiks on paberdokumentide füüsilisest haldamisest üleminek dokumendi kontrollitud haldamisele infosüsteemis.
Alates 1960. aastatest räägitakse üha sagedamini info üleküllusest, infouputusest või infoplahvatusest. Informatsiooni hulga suurenemine sai alguse pärast esimeste teadusajakirjade ilmuma hakkamist XVII sajandil, kiirenes XX sajandi alguses ja hoogustus veelgi pärast teist maailmasõda. Uurimistulemused on näidanud, et aastatel 1970–2002 toodeti rohkem infomatsiooni kui eelneva 5000 aasta jooksul kokku. Sellist tohutut informatsiooni hulga kasvu on mõjutanud oluliselt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kiire areng. Paljud muutused on seotud arvutite võimaluste suurenemisega säilitada tohutuid andmehulki, neid kiirelt töödelda ja teha need kasutajatele telekommunikatsioonivõrkude vahendusel globaalselt kättesaadavaks.
Tööülesanded ja vastutus.
Infotöötaja tööst moodustavad ajaliselt umbes poole tegevused, mis on seotud dokumentide loomise ja haldamisega, sealhulgas dokumentide jaoks teabe uurimine ja kogumine, dokumentide otsimine ning nende arhiveerimine ja korrastamine. See on aeg, mille nad veedavad iseseisvalt töötades, kus isiklikku tööviljakust parandavad digitaalsed tööriistad.
Teise poole moodustab dokumentidega seotud koostöö teiste inimestega, näiteks dokumentide ülevaatamiseks ja kinnitamiseks; mitme toimetaja/versiooni muudatuste ja kommentaaride ühte dokumenti koondamiseks; kinnituste haldamiseks ning dokumentidele allkirjade, templite või muude kinnituse märkide hankimiseks; teiste poolt saadetud dokumentide ülevaatamiseks ja tagasiside andmiseks; dokumentide kinnitamiseks või allkirjastamiseks; ning vormide või vormide andmetega tegelemiseks. Ligi kaks kolmandikku sellest ajast tehakse koostööd inimestega, kes ei tööta läheduses – see tähendab meeskonnaliikmetega, kes töötavad teistes asukohtades, teiste gruppidega ja väljaspool organisatsiooni olevate inimestega. Siin tulevad appi koostöötööriistad, mis aitavad ületada kaugust, ajavööndeid ja organisatsioonilisi piire.
Osakonnad ja valdkonnad.
Infotöötajaid vajatakse paljudes valdkondades, kus oluline on teabe kogumine, haldamine, töötlemine ja jagamine.
Dokumendihalduri töö.
Dokumendihalduri töö on tihedalt seotud asutuse või organisatsiooni üldise infohaldusega, kus tema ülesanded võivad osaliselt kattuda teiste infoga tegelevate kutsealade töötajate omadega, ning neid täidetakse kas iseseisvalt või koostöös teiste spetsialistidega.
Organisatsiooni infohalduse korraldamisel osalev dokumendihaldur teed koostöös juhtkonnaga ja kommunikatsioonispetsialistiga. Infotehnoloogiliste süsteemide toimimise tagamisel teeb dokumendihaldur koostööd infotehnoloogia spetsialistiga, sest info- ja dokumendihalduse süsteem on nii sisuline kui ka tehnoloogiline.
Dokumendihalduri töö hõlmab organisatsiooni protsesside korraldamist ja muutmist koostöös kvaliteedijuhtimise ja teiste spetsialistidega. Dokumendi- ja arhiivihaldus on omavahel tihedalt seotud. Selle spetsialisti roll hõlmab ka arhiivihalduse korraldamist koostöös arhivaariga.
Dokumendihaldur puutub oma töös kokku konfidentsiaalse informatsiooniga, sageli korraldades sellele juurdepääsu. Töö isikuandmete, ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse informatsiooniga seab dokumendihaldurile kõrged eetilised nõudmised.
Oskused ja haridus.
Infotöötaja igapäevatöös on oluline osata kasutada informatsiooni ja andmeid nii erasektoris kui ka avalikus sektoris. Dokumendihalduri IV ja V kutsestandardis on välja toodud kutseoskusnõuded viies rühmas: üldoskused, põhioskused, erioskused, lisaoskused ja isikuomadused. Üldoskustena on vajalikud suhtlemis- ja juhtimisoskused ning teadmised töökeskkonna ohutusest. Põhioskustena tuleb teada riiklikke ja rahvusvahelisi õigusakte, dokumendihaldust, infotehnoloogiat ja infoturvet.
Infotöötajal peavad olema head üldised arvuti- ja tarkvarakasutusoskused, kuid kasuks tulevad ka spetsiifilisemad oskused, näiteks andmebaaside loomise ja programmeerimise vallas. 2016. aasta uuringud Austraalias ja USA-s näitasid, et infotehnoloogiaoskused on üha olulisemad. Dokumendihalduri kutsestandardis on nõutud igapäevaseks tööks infotehnoloogilised oskused, sealhulgas riistvara ja failivormingute tundmine.
Digipädevus hõlmab suutlikkust kasutada tehnilisi vahendeid, hinnata infot ja suhelda digikeskkondades. Infotöötaja peab oskama töötada, digiteerida ja sortida informatsiooni ning olema võimeline seda leidma ja hindama.
Tööturu trendid.
2030. aastatel muutub generatiivne tehisintellekt (TI) oluliseks abivahendiks infotöötajatele ja ettevõtete raamatukoguhoidjatele, tuues kaasa muutusi ja uusi võimalusi. TI tööriistad, sealhulgas vestlusrobotid, aitavad teabehalduritel täita paremini oma rolli, pakkudes vahendeid teadusprojektide alustamiseks, andmete visualiseerimiseks ja haldustööde automatiseerimiseks.
Infotöötajad saavad TI-d kasutada virtuaalsete assistentidena, et luua esimesed mustandid ärikirjadele, hallata e-kirju ja transkribeerida koosolekute protokolle. Samuti saavad nad aidata luua andmebaase ja soovitusi, mis põhinevad kasutajate käitumisel või teadushuvidel.
Generatiivne TI muudab infotöötajate rolli, kuna nad peavad suhtlema kasutajatega, andma teavet TI tööriistade kasutamise kohta, õpetama tõhusaid käske ning arendama meetodeid TI loodud sisu haldamiseks. Nad vastutavad ka eetika- ja andmekaitsenõuete tagamise eest.