tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hugenotisõjad

Hugenotisõjad ehk hugenottide sõjad olid kodusõjad Prantsusmaa kuningriigis, mida pidasid 16. sajandi teisel poolel hugenotid ja katoliiklased. 
8 ususõda aastatel 1562–1598, peeti Lõuna-Prantsusmaa aadlikest kalvinistide (hugenottide) ja kodanlaste ning absolutistliku kuningavõimu toetavate katoliiklaste vahel. Protestantlik vähemuse vastu algasid üha karmimad repressioonida Henri II valitsemise ajal (1547–1559). Pärast Henri II surma valitses riiki tema lesk Caterina de' Medici ning tema pojad (1559–1560) François II, (1560–1574) Charles IX ja (1574–1589) Henri III.
Hugenotte juhtisid Navarra kuninganna Antoine de Bourbon, tema järglane Henri, prints Louis de Condé ja admiral Gaspard de Coligny, katoliiklasi Guise'id. 
Hugenotisõjad algasid Guise'ide korraldatud Vassy veresaunaga (1. märts 1562), mis käivitas esimese hugenotisõja, mille ajal sekkusid Inglise, Saksa ja Hispaania väed rivaalitsevate protestantide ja katoliiklike jõudude poolel. Katoliiiklased said toetust Hispaanialt, hugenotid Inglismaalt ja Saksamaalt. 
Pärast kolme esimest sõda sõlmitud Saint-Germaini lepitusedikti (1570) põhjal said hugenotid usuvabaduse ja kindlusi Edela-Prantsusmaal (La Rochelle jt.) 
Pärtliöö veresaun (24. august 1572), mille käigus Pariisi hugenottide juhi Navarra Henri ja kuninga õe Marguerite de Valois´ pulmadeks kogunenud hugenottide tuumik tapeti, sealhulgas kuninga mõjukas nõunik Gaspard de Coligny. Tapatalgud korraldati ka provintsides ja see vallandas sõjad uuesti. Hugenotid lõid oma kindluste piirkonnas konföderatsiooni (riik riigis). Vastukaaluks moodustasid katoliiklased 1576 Katoliikliku Liiga ja 1584 Pariisi Liiga. Et need piirasid kuningas Henri III võimu, lähenes kuningas hugenottidele ning laskis 1588 tappa Henri de Guise'i. Seepeale tagandas Pariisi Liiga kuninga troonilt. 1589. aastal, kui suri Caterina de' Medici, põgenes Chartres`isse ja liitus Navarra Henriga ning Henri III vägi hakkas koos hugenottide omaga Pariisi piirama. 
Hugenotisõjad kulmineerusid Kolme Henri sõjaga, milles Henri III lasi mõrvata hispaanlaste toetatud Katoliikliku Liiga juhi Henri de Guise'i ja vastuseks mõrvati kuningas Henri III. Pärast nii Henri de Guise'i (1588) kui ka Henri III (1589) mõrva lõppes konflikt Navarra protestantliku kuninga troonileasumisega kui Henri IV (esimene Bourbonide dünastiast kuningas) ja tema järgnenud protestantismist loobumisega (1592), mis jõustus aastal 1593, tema heakskiitmisega enamuse katoliiklike valitsejate (1594) ja paavsti poolt (1595) ning tema poolt sallivusseaduse Nantes'i edikti (1598) väljaandmisega, mis tagas eraldi jumalateenistuste vabaduse ja kodanike võrdõiguslikkuse.
Lääne-Virginia

Lääne-Virginia on Ameerika Ühendriikide osariik. See piirneb põhjas Pennsylvania osariigiga, loodes Ohio, edelas Kentucky, kirdes Marylandi ning idas ja lõunas Virginia osariigiga.
Lääne-Virginia tekkis Ameerika kodusõja ajal Virginiast lahku löönud maakondadest. Liitus Ameerika Ühendriikidega 36. osariigina 20. juunil 1863.
Suuremad linnad on Charleston ja Huntington.
Osariigi majandus on olnud vägagi sõltuv valdavalt maavarade, eriti kivisöe kaevandamisest.
Rahvastik.
2010. aastal elas Lääne-Virginias 1 852 994 inimest, 2020. aastal 1 793 716 (3,2% langus). See oli osariikidest kõige suurem rahvaarvu langus 2010. ja 2020. aasta rahvaloenduste vahel.
Valgenahaliste osakaal (ligi 90%) on osariikide seas üks suurimaid.
Osariigi elanike arv jõudis tippu 1950. aasta rahvaloendusel (2 005 552). Pärast seda on valdavalt kivisöekaevanduses töökohtade kadumise tõttu rahvaarv järjest vähenenud. Samas olid erandiks 1970. aastad, kui 1970. aasta (1 744 273) ja 1980. aasta (1 949 644) rahvaloenduste vahel leidis aset 11,8% kasv. 1. juulil 2023 hinnati osariigi elanike arvuks 1 770 071 inimest, madalaim pärast 1970. aasta rahvaloendust.
Osariigi lõunaosas asuv valdavalt ruraalne McDowelli maakond oli 1950. aasta rahvaloendusel 98 887 elanikuga rahvaarvult kolmas Kanawha (239 629) ja Cabelli (108 035) maakondade järel. 2020. aasta rahvaloenduseks oli maakonna elanike arv langenud 19 111le. Seega on maakond 70 aastaga kaotanud neli viiendikku rahvastikust. Ka suuremad linnad pole jäänud mõjutamata: Charlestoni rahvaarv jõudis tippu 1960. aastal (85 796), kuid 2020. aasta rahvaarv – 48 864 – on 100 aasta väikseim; ka Huntingtoni rahvaarv jõudis tippu 1950. aastal (86 353), kuid 2020. aastal elas linnas vaid 46 482 inimest, mis on taas 100 aasta madalaim. Samas on ülikoolilinn Morgantowni rahvaarv 2020. aastal (30 347) kõigi aegade kõrgeim.
Virginia

Virginia (inglise keeles Commonwealth of Virginia) on Atlandi ookeani ääres asuv Ameerika Ühendriikide osariik. Põhjas piirneb Marylandiga, lõunas Põhja-Carolinaga, läänes Lääne-Virginia ja Kentuckyga ning edelas Tennesseega. Kuulub lõunaosariikide hulka.
Nime Commonwealth kannab ta ühena neljast Ameerika Ühendriikide osariigist. 
Virginiat on nimetatud presidentide emaks, sest selles osariigis on sündinud kõige rohkem Ameerika Ühendriikide presidente (8). Neist viis valiti teiseks ametiajaks tagasi: George Washington, Thomas Jefferson, James Madison, James Monroe ja Woodrow Wilson. Ülejäänud kolm Virginias sündinud presidenti on William Henry Harrison, John Tyler ja Zachary Taylor. Nii Harrison kui ka Taylor surid ametisoleku ajal.
Ajalugu.
Virginia sai nime arvatavasti Inglismaa kuninganna Elizabeth I järgi, kes kunagi ei abiellunud, mispärast nimetati teda neitsikuningannaks (inglise keeles The Virgin Queen). 
Virginia oli esimene edukas Inglise koloonia. Varasemad asunduste rajamise katsed Ameerikas ebaõnnestusid: 1585. aastal rajatud Roanoke'i koloonia tänapäeva Põhja-Carolinas Roanoke'i saarel leiti 18. augustil 1590. aastal hüljatuna; 1602. aastal rajas kapten Bartholomew Gosnold tänapäeva Massachusettsis Cuttyhunki saarel kindluse-kaubanduspunkti, kuid juba kuu aja pärast seilasid kolonistid Inglismaale tagasi.
Kapten Christopher Newporti juhtimisel maabusid kolonistid tänapäevases Virginia Beachi linnas 26. aprillil 1607. aastal, mille nad Inglise toonase kuninga James I vanima poja Henry järgi nimetasid Henry neemeks (Cape Henry). Virginia koloonia rajati ametlikult 4. mail 1607. aastal, kui kolonistid rajasid Jamestowni saarele (nimetatud kuningas James I järgi) kindluse, mis hiljem kasvas Virginia koloonia pealinnaks Jamestowniks. Jamestown oli koloonia pealinn kuni 1698. aastani, kui koloonia haldushoone teist korda pärast 1676. aastat maha põles. Jamestown hüljati ja koloonia seadusandlik kogu kogunes "keskmises istanduses", Williami ja Mary ülikooli hoones, mis sai kuningas William III-lt 1693. aastal kuningliku harta. See tegi Williami ja Mary ülikoolist Ameerika Ühendriikide vanuselt teise ning vanima avaliku ülikooli. Kuningas Williami järgi nimetati linn Williamsburgiks.
Williamsburg oli koloonia pealinn 1699.–1780. aastal. Iseseisvussõja ajal koliti pealinn kuberner Thomas Jeffersoni soovil sisemaale Richmondisse, kuna Jefferson arvas, et Richmond suudab brittide rünnakutele paremini vastu panna kui mereäärne Williamsburg.
Virginia on üks algsest 13 Ameerika Ühendriikide osariigist, mis Ameerika revolutsiooni käigus tõstsid mässu Briti võimu vastu.
Kui Ameerika Ühendriigid rajati, olid Kentucky ja Lääne-Virginia Virginia osad. Esimene arvati iseseisva riigina Ameerika Ühendriikide hulka 1792. aastal, viimane lõi Virginiast lahku Ameerika kodusõja ajal.
Rahvastik.
2020. aasta seisuga elab Virginias 8,6 miljonit inimest.
Elanike päritolu 2000. aastal:
Linnad.
Virginia suurim linn on Virginia Beach.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 95 maakonnaks ja 39 maakonnavabaks linnaks.
Charles IX

Charles IX [šarl üheksas] (27. juuni 1550 – 30. mai 1574) oli Prantsusmaa kuningas 1560–1574, Henri II ja Katariina di Medici poeg, François II ja Henri III vend.
Charlesi isa suri 1559. Järgmisel aastal suri Charlesi 16-aastane vanem vend François II lastetuna ja 10-aastane Charles kuulutati kohe kuningaks. 15. mail 1561 krooniti ta Reimsi katedraalis kuningaks. Esialgu valitses tema eest regendina ema. Antoine de Bourbon, kes oli ise troonipärimisjärjekorras kõrgel kohal, määrati Prantsusmaa kindralleitnandiks. Bourbon langes küll 1562. aasta lõpul lahingus, kuid tema poeg päris 1589 Prantsusmaa trooni Henri IV nime all ja abiellus 1572 Charlesi õe Marguerite de Valois'ga.
Iseseisva valitsemise alguses oli Charles IX admiral Gaspard de Coligny mõju all ning soosis hugenotte.
26. novembril 1570 abiellus Charles IX Austria Elisabethiga. Sellest abielust sündis Marie Elisabeth de Valois (1572–1578). Lisaks oli Charles IX-l juba enne abiellumist armuke, madalast soost Marie Touchet, kellel pärast Charlesi surma sündis 1573 poeg Charles de Valois.
1572 andis Charles nõusoleku pärtliöö veresaunaks. Kuid veresauna õudused, mis olid oodatust märksa suuremad, mõjusid nii tema tervisele kui psüühikale halvasti. Tema meeleolu kõikus alates hooplemisest veresauna julmustega kuni kisendamiseni, et tapetud hugenottide karjed kõlavad veel ikka ta kõrvus. Ta süüdistas oma ema veresauna korraldamises, mispeale ema teatas, et tema poeg on hulluks läinud.
1574. aastal hakkasid tal ilmnema tuberkuloosi tunnused, ta hakkas verd köhima. 30. mail ta suri 24-aastaselt. Prantsusmaa trooni päris tema noorem vend Henri III, kes oli aga vahepeal Poola kuningaks valitud. Henri põgenes Poolast ja asus Prantsusmaa troonile. Seni valitses Prantsusmaad regendina nende ema.
Yamuna

Yamuna (sanskriti ja hindi यमुना "Yamunā") on jõgi Aasias Hindustani poolsaarel.
Algab Himaalajast Yamunotri liustikust. Voolab läbi Delhi ja Āgra ning suubub Allahābādis vasakpoolse lisajõena Gangesesse.
Pikkus 1376 km.
Gaspard de Coligny

Gaspard de Coligny [gasp'aar dö kolinj'ii] (16. veebruar 1519 – 24. august 1572) oli Prantsusmaa admiral 1552. aastast, üks hugenottide juhte. 
Ta langes 1557 Saint-Quentini lahingus hispaanlaste kätte vangi, vabanes 1559. Vangipõlves sai temast reformatsiooni pooldaja. 1570 oli ta kaastegev ususallivust tagava Saint-Germaini rahu sõlmimisel. Kuningas Charles IX nõuandjana õhutas de Coligny alustama sõda Hispaania vastu. Ta oli pärtliöö esimesi ohvreid. Ta visati aknast välja.
Tema järgi on nime saanud Lõuna-Aafrika Vabariigis asuv Coligny linn (paljudel afrikaanidel on hugenottidest esivanemad).
Perekond.
Gaspard de Coligny vanemad olid Gaspard de Coligny-le-Vieil ja Louise de Montmorency.
Gaspard de Coligny abiellus 1547. aastal Charlotte de Laval-Montfortiga. Sellest abielust sündisid:
1571. aastal abiellus ta Jacqueline de Montbeliga.
Loogika mõisteid

"Siin on loetletud loogika mõisteid.
A.
"A posse ad esse non valet consequentia" - "Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia" - "Ab absurdo" - Abduktsioon - Absurdsus - Aleetilised modaalsused - Algmõiste - Analüütiline otsustus - Analüütiline propositsioon - "Argumentum ad hominem" - "Argumentum ad verecundiam" - Arutlus - Arutlusviga
C.
"Circulus vitiosus"
- Curry paradoks
- Curry-Howardi vastavus
D.
Deduktiivne arutlus - Deduktsioon - Deontiline loogika - Dihhotoomia - Disjunktiivne süllogism - Disjunktsioon
E.
Eeldus - Eelduse eitamine - Eksemplar - Eksemplar-lause - Eristamatud - "Ex falso quodlibet"
F.
Filosoofiline loogika - Formaalne arutlusviga - Füüsiline paratamatus - Füüsiline võimalikkus - Füüsiline võimatus
H.
Habemeajaja paradoks - Hägusloogika
I.
"Idem per idem" - "Ignoratio elenchi" - Implikatsioon - Induktiivne arutlus - Induktiivne loogika - Induktiivne tugevus - Induktsioon - Insolubiilid - Intuitsionistlik loogika
J.
Ja - Järeldamine - Järeldus - Järeldus (traditsiooniline loogika) - Järelduse jaatamine
K.
Kahevalentne loogika
- Kasutamine ja mainimine 
- Keel 
- Kehtestatav valem
- Kehtetu arutlus - Kehtetus - Kehtiv arutlus - Kehtivus - Kesktermin - Klassikaline loogika 
- Kogum 
- Kolmevalentne loogika
- Kompaktsusteoreem - Konjunktsioon - Konnektor - Kontradiktoorsus - Konnotatsioon - Kontingentne propositsioon - Kontingentsus - Koopula - Kvantifikatsioon - Kvantor
L.
Lambdaarvutus - Lause - Lausung - Liigierisus - Logitsism - Logos - Loogik - Loogikatehe - Loogiline paratamatus - Loogiline võimalikkus - Loogiline võimatus
M.
Mainimine 
- Maskiga mehe eksitus 
- Metakeel 
- Metateooria 
- Mitmevalentne loogika
- Modaalne loogika 
- "Modus ponens" 
- Mudel
- Mõtestatud lause
O.
Olemasolukvantor - Osaeitav otsustus - Osajaatav otsustus - Otsustus
P.
Piisav tingimus - Piisav ja tarvilik tingimus - Porphyriose puu - Predikaat - Predikaatloogika - Predikatsioon - Presupositsioon - Propositsioon - Põhjend - Püsipunktioperaator
R.
Russelli paradoks
S.
Siis ja ainult siis, kui - Sisu - Soo-liigisuhe - Soomõiste ja liigierisus - Subjekt - Sõna - Sõne - Süllogism - Süllogistika
T.
Tarvilik ja piisav tingimus - Tarvilik tingimus - Tautoloogia - "Teine analüütika" - Teooria - Termin - Tunnus - Tõene - Tõepredikaat - Tõestus - Tõesus - Tõeväärtus - Tõeväärtustabel - Tõeväärtustabeli meetod - Tüüp - Tüüp-lause - Tüüp-sõna
V.
Valesus - Valetaja lause - Valetaja paradoks - Vastuolulisus - Vastuväiteline tõestus - Venni diagramm - Välistatud kolmanda reegel - Välistav disjunktsioon - Väär - Väärus
Õ.
Õigsus
Ü.
Üksikmõiste - Üksiktermin - Üldeitav otsustus - Üldjaatav otsustus - Üldmõiste
Y.
Yablo paradoks
Pärtliöö veresaun

Pärtliöö veresaun oli hugenottide massiline tapmine Pariisis ööl vastu 24. augustit 1572 (pärtlipäeva) ja järgnenud päevil. 
Pärtliöö veresauna korraldasid katoliiklased Katariina di Medici ja Guise'ide algatusel, et hävitada oma poliitilisi vastaseid ja vabastada kuningas Charles IX hugenottide mõju alt. Kasutati ära, et hugenottide juhtkond oli seoses nende juhi Navarra Henri ja kuninga õe Marguerite de Valois' pulmadega Pariisi kogunenud; tapeti umbes 2000 hugenotti, sealhulgas kuninga mõjukas nõunik admiral Gaspard de Coligny. Tapatalgud korraldati ka provintsides. On teadmata, kui palju inimesi tapeti. Tänapäevased hinnangud kõiguvad 5000 ja 30 000 vahel.
Pärtliöö veresaun oli hugenotisõdade pöördepunkt. Paljud tähtsad hugenotid tapeti ja ülejäänutest mõnedki pöördusid katoliiklusse. Allesjäänud hugenotid marginaliseeriti, neil polnud enam tähtsate asjade otsustusõigust. Kuigi Pärtliöö veresaun polnud mingil juhul unikaalne, oli ta 16. sajandi usuvaenustest kõige ohvriterohkem ja tuntum ning jättis kogu Euroopa protestantidele teadmise, et katoliiklus on verejanuline ja ebausaldusväärne religioon.
Aare jõgi

Aare (saksa keeles "Aare", prantsuse keeles "Aar") on jõgi Euroopas Šveitsis, Reini lisajõgi.
Vooluhulga poolest on Aare Reini tähtsaim lisajõgi, ületades kaugelt Moselit, Maini ja Neckarit. 
Jõe kulg.
Algab Berni Alpidest Aare liustikult Grimseli kuru lähedal. Laskunud läbi Hasli oru ja Meiringenist ülalpool asetseva sügava Aare kuristiku, suubub Brienzi juures Brienzi järve. 
Jungfrau ümbrusest alla voolav Lütschine jõgi suubub Brienzi järve, mille kaudu selle veed jõuavad Aaresse. Aare voolab läbi Interlakeni Thuni järve. Seal võtab ta endasse Kanderi jõe koos Simme ja Engstligega. Brienzi ja Thuni järv on laevatatavad.
Pärast Thuni järvest väljumist voolab mööda Šveitsi kiltmaad, algul põhja, muuhulgas ümber Berni linna, hiljem itta. Suubub vasakpoolse lisajõena Reini.
Arvandmed.
Jõe pikkus on 295 või 291 km. Ta on pikim jõgi, mis voolab lähtest suudmeni Šveitsi territooriumil. Valgala pindala on 17 800 või 17 620 km². Langus on 1565 m. 
Kõrgvesi on kevadel ja suvel. Ülemjooksul on sageli suvised ja talvised tulvaveed. Keskmine vooluhulk on umbes 560 m3/s.
Majanduslik tähtsus.
Aare jõgi on energiarikas, sellel on mitu hüdroelektrijaama. 
Ta on laevatatav alates Thuni järvest. Kanali kaudu on ta ühenduses Bieli järvega.
Jõeäärsed asulad.
Aare jõe ääres asetsevad Bern, Aarau, Thun ja Solothurn .
Lisajõed ja järved.
Bieli järv
Thuni järv
Brienzi järv&lt;br&gt;
Grimseli järv&lt;br&gt;
Oberaarsee (Ülem-Aare järv)
Kanaari saared

Kanaari saared ehk Kanaarid on saarestik Atlandi ookeanis Aafrika looderanniku lähedal (100 km), Pürenee poolsaarest 1500 km kaugusel. See on üks Hispaania 17 autonoomsest piirkonnast.
1927. aastal jaotati Kanaari saared kaheks provintsiks: lääneprovintsiks (pealinn: Santa Cruz de Tenerife) ja idaprovintsiks (pealinn: Las Palmas de Gran Canaria). Kanaari saarte valitsus töötab neli aastat Santa Cruz de Tenerife's, järgmised neli aastat Las Palmas de Gran Canaria's. Linn, kus valitsus parajasti asub, ongi piirkonna pealinn.
Arhipelaagi pindala on 7447 km², elanike arv on 2 155 000. Arhipelaag koosneb seitsmest suuremast ja kuuest väiksemast vulkaanilise päritoluga saarest. Saarestiku suuremad saared on Tenerife (2034 km²), Fuerteventura (1660 km²), Gran Canaria (1560 km²), Lanzarote (846 km²), La Palma (708 km²), La Gomera (370 km²) ja El Hierro (269 km²).
Loodus.
Saared on vulkaanilised ja mägised, kuid erinevad üksteisest maastiku ja kliima poolest. Kõrgeim tipp on Tenerifel asuv Teide vulkaan (3718 m), mis on ühtlasi kogu Hispaania kõrgeim tipp. Kanaaridel on pehme, lähistroopiline kliima. Saartel on palju endeemseid taime- ja loomaliike. Saartest möödub Kanaari hoovus.
Jamuna

Jamuna on Brahmaputra jõe nimi Bangladeshi territooriumil.
Seda jõge ei tohi segi ajada Yamuna jõega.
Balaton

Balaton on järv Ungaris, Bakony'i mägede lõunajalamil. See on Ungari ja üldse kogu Kesk-Euroopa suurim järv.
Järve pikkus on 78 km ja laius kuni 14 km, Tihany'i poolsaare kohal järv aheneb. Balaton on madal – suurim sügavus 12,2 meetrit, sedagi vaid Tihany'i poolsaare kohal. Eriti madal on lõunakalda lähedane vesi. Suviti on vesi madaluse tõttu väga soe ja liivarannad sobivad hästi supluseks. Järv on populaarne turismisihtkoht.
Kašuubi keel

Kašuubi keel ("kaszëbsczi jãzëk") on lääneslaavi keelte hulka kuuluv Poola põline piirkondlik keel, mida kõnelevad põhiliselt Pomorze piirkonnas elavad kašuubid. Kašuubi keelt on peetud ka poola keele murdeks või murderühmaks, tänapäeval on see aga tunnustatud kui üks Poola regionaalkeeltest, mida kaitstakse ja arendatakse Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta raames. Kašuubi keelele iseseisva keele staatuse saavutamine on olnud oluline kašuubide rahvuslikule eneseteadvusele.
Kirjakeel ja ortograafia.
Kašuubi keelel on oma kirjakeel ja kirjaviis, mis erineb poola keelest mitme tähemärgi (nt ã ja ë) osas. 
Kašuubi tähestik koosneb 36 tähest: A, Ą, Ã, B, C, Cz, D, E, É, Ë, F, G, H, I, J, K, L, Ł, M, N, Ń, O, Ò, Ó, Ô, P, R, S, Sz, T, U, Ù, W, Y, Z, Ż.
Antakse välja ajalehte, ilukirjandust ja õppematerjale. Toimuvad laste kašuubikeelsete kirjatööde konkursid.
Garda järv

Garda järv (itaalia "Lago di Garda") on järv Itaalias Alpide lõunajalamil, Itaalia suurim järv.
Garda pindala on 370 km², maht 49 km³. Järve suurim sügavus on 346 m ja keskmine sügavus 132 m. Järve kõrgus merepinnast on 65 m. Valgla pindala on 2350 km² ja soolsus 0‰. Järve maht on 50,4 km³ ja vesi vahetub järves keskmiselt 26,8 aastaga.
Järves on viis suurt saart: Garda, San Biagio, dell'Olivo, Sogno ja Trimelone saar, kõik idakalda põhjaosas. Garda saar on kõige suurem. Lisaks on järves arvukalt väikseid saari.
Järve põhjaosa on kitsas ja sügav, mägedest ümbritsetud. Lõunaosa asub Lombardia madalikul ja on laiem. Selline kuju on tüüpiline moreenorgudele.
Järv moodustus enam kui 10 000 aastat tagasi Alpi liustike taandumisel globaalse kliimasoojenemise tagajärjel. Liustiku tegevuse jäljed on tänapäeval silmnähtavad. Tol ajal asus järve tänapäevane kallas 270 meetrit allpool merepinda.
Järve voolab sisse Sarca jõgi ja välja Mincio jõgi.
Järv on laevatatav ja kalarikas.
Garda veed puudutavad kolme maakonna kaldaid: edelakallas kuni Limone del Gardani on Lombardias, põhjaosa Trentino-Alto Adiges ja kagukallas kuni Peschierani kuulub Veneto maakonna alla. Suurimad linnad Garda kaldal on Desenzano del Garda, Riva del Garda ja Salò.
Järves asuvat Sirmione poolsaart ühendab järve lõunakaldaga kitsas maakael. Sirmionel on 13. sajandist pärineva Scaligeri kastelli jäänused. Antiikajal asusid Sirmiones (tollal Sirmio nime all) ülikute villad. Praeguse küla põhjaosas asuvad niinimetatud Catulluse grotid on rooma termide jäänused. Tänapäeval asuvad Sirmiones Vergiliuse ja Catulluse spaa. Poolsaare tipus olevaid väävliallikaid kasutatakse ravi otstarbel.
Soodsa kliima ja kauni maastiku tõttu on Garda ümbrus, eriti selle mägine läänekallas (niinimetatud Brescia Riviera), turismi- ja kuurortpiirkond. Talved on seal pehmed, suvekuumus tänu tuultele mõõdukas. Tuuled on Garda järvest teinud ka purjetajate paradiisi. Turism sai seal alguse 20. sajandil, sest alles siis valmisid järveäärsed teed.
Järve looderannikul asuv Limone küla sai tuntuks 1979, kui külaelanike verest avastati apolipoproteiin A-1 MILANO. See proteiin viib arteritest rasva kiiresti maksa, kus see siis lagundatakse. See annab külaelanikele erakordse pikaealisuse ja tosinajagu neist on üle saja aasta vanad.
Ajalugu.
Antiikajal kirjutasid poeedid (sh Catullus) Garda järvest kui tuulte poolt elavdatud pehme kliimaga kasutoovast järvest ("Lacus benacus"). Tänu piirkonna kliima subtroopilistele omadustele tuntigi järve Rooma keisririigis nimega "Benacus".
Aastal 268 või 269 peeti järve kallastel Benacuse järve lahing, milles Rooma väed alistasid riiki tunginud alemannid.
Garda järv kunstiteostes.
Garda järve on näha filmis "", kui James Bond põgeneb Aston Martin DBSiga kahe Alfa Romeo eest.
Henri IV

Henri IV [an´rii neljas] (13. detsember 1553 – 14. mai 1610) oli Navarra kuningas 1562–1610 (Henri III nime all) ning Prantsusmaa kuningas 1589–1610. Henri oli esimene kuningas Bourbonide dünastiast Prantsuse troonil. 
Ta oli Antoine de Bourboni ja Navarra kuninganna Jeanne III (Jeanne d'Albret) poeg.
Ta oli aastast 1569 hugenottide juht. 
Abiellunud 18. augustil 1572 kuningas Charles IX õe Marguerite de Valois'ga, püüdis ta lepitada hugenotte ja katoliiklasi, kuid ajendas tahtmatult pärtliöö sündmused.
Ta päris 1589 pärast Henri III surma Prantsuse trooni, sest oli meesliinis tolle lähim sugulane, nimelt Louis IX järeltulija meesliinis. Tegelikult valitsema sai ta hakata alles pärast katoliku usku astumist ja Pariisi asumist (1594). 
Henri IV valitses absolutistlikult. Ta lõpetas 1598 Nantes'i ediktiga ususõjad ja alustas 1604 Kanada asumaastamist. 
Henri IV korrastas koos rahandusministri Maximillien de Béthune Sullyga Prantsusmaa rahanduse, õhutas manufaktuuride asutamist, ajas protektsionistlikku majanduspoliitikat ning laskis ehitada teid ja kanaleid.
Henri IV tappis, 1610. aastal fanaatiline katoliiklane François Ravaillac, kellele ei meeldinud, et Henri alustas sõda katoliikliku Hispaaniaga. Ravaillac pidas seda usutaganemiseks.
Isiklikku ja järglased.
Henri esimesest abielust lapsi ei sündinud. Henri laskis oma abielu 1599 tühistada ja abiellus 17. detsembril 1600 Marie de' Mediciga. 
Teisest abielust, Marie de' Mediciga sündis 6 last, 3 poega ja 3 tütart. Keskmine poeg suri 4-aastaselt, teised lapsed said täiskasvanuks.
Kõik Henri seaduslikud tütred said kuningannadeks.
Proconsul africanus

Proconsul africanus oli umbes paavianisuurune inimahv.
Varasemad inimahvid on teada miotseenist (miotseen oli 23...5 miljonit aastat tagasi) ning "Proconsul africanus" on neist tuntuim. Lisaks sellele on fossiilistus esinenud sama sugukonna kaks suuremat liiki, praeguse šimpansi suurune "Proconsul nyazae" ja gorilla mõõtu "Proconsul major".
Louis XIII

Louis XIII [lu'ii kolmeteistkümnes] (27. september 1601 Fontainebleau – 14. mai 1643 Saint-Germain-en-Laye) oli Prantsusmaa kuningas 1610. aastast kuni surmani ja Navarra kuningas (Louis II nime all kuni 1620. aastani, mil Navarra ja Prantsusmaa kuningatiitlid ametlikult ühendati).
Louis oli Henri IV ja tema teise abikaasa Maria de' Medici laps. Tal oli kaks venda ja kolm õde. Üks vendadest suri nelja-aastaselt, ülejäänud lapsed peres said täiskasvanuks. Kõik Louis' õed said kuningannadeks Prantsusmaa naaberriikides Hispaanias, Savoias ja Inglismaal.
Louis sai Prantsusmaa kuningaks üheksa-aastaselt pärast seda, kui fanaatiline katoliiklane François Ravaillac oli Henri IV tapnud. Ravaillacile ei meeldinud, et Henri alustas sõda katoliikliku Hispaaniaga, ja pidas seda usutaganemiseks.
Prantsusmaa kuningriik ja Habsburgide valitsetav Hispaania sõlmisid peatselt rahu. Selleks, et rahu kindlustada, sõlmiti 22. augustil 1612 Fontainebleu leping, mille kohaselt kummagi riigi kuningas kihlati teise riigi kuninga õega. Louis ja Hispaania printsess Austria Anna abiellusid 18. oktoobril 1615 Bordeaux's ning Hispaania kuningas Felipe IV ja Louis' õde Élisabeth abiellusid Burgoses. Mõlemad abielud sõlmiti esindaja kaudu: pruut ei olnud isiklikult kohal. Pruudid vahetati samal aastal 9. novembril Konpantzia saarel.
Aastani 1614 valitses regendina tema ema, seejärel mõjutas Louis'd tema soosik Charles d´Albert, hertsog de Luynes. Aadli separatismi tagajärjel nõrgenenud kuningavõim tugevnes uuesti, kui riigi tegelik valitseja oli esimene minister kardinal Richelieu. 1635. aastal kardinal Richelieu juhatusel liitus Prantsusmaa Saksa-Rooma keisri ja Hispaania vastu sõlmitud liiduga Kolmekümneaastase sõja Prantsuse-Rootsi perioodil 1635–1648 ja 1635–1659 Prantsusmaa-Hispaania sõtta.
Inglismaa suursaadiku Edward Herberti kirjelduse järgi oli Louis'l rääkimisega suuri raskusi, ta olevat väga tugevalt kokutanud ja suus olevat tal olnud kaks rida hambaid.
Louis XIII abielust sündis kuus last. Esimesed neli sündisid aastail 1619–1631 ja kõik surnuna. 5. septembril 1638 sündis poeg Louis XIV ja 21. septembril 1640 teine poeg Philippe. Mõlema poja järeltulev sugu püsib tänapäevani.
Reussi jõgi

Reussi jõgi ehk Reuss (saksa keele vanemas kirjaviisis "Reuß"; šveitsisaksa murretes "Rüüss", "Rüss", "Rüs", "Ryss", "Rüäss") on jõgi Šveitsis. Ta saab alguse Alpidest.
Andermatti küla kaudu laskuvad Reussi jõeorgu mägiojad Sankt Gotthardi kurult. Reuss pöördub külast põhjasuunda ning kulgeb raskesti läbitavasse Schölleneni kuristikku. Org laieneb allavoolu, mil jõgi läbib Uri kantonit, suubudes Urserni orust Vierwaldstätterseesse. Luzerni linnas väljub jõgi järvest ning suubub lõpuks paremalt Euroopa ühe pikima jõe Reini lisajõkke Aaresse.
Joseph Deiss

Joseph Deiss (sündinud 18. jaanuaril 1946 Fribourg) on Šveitsi majandusteadlane ja poliitik, Šveitsi liidupresident (2004).
Deiss lõpetas Fribourgi ülikooli ja kaitses samas doktoriväitekirja pärast seda, kui oli end Cambridge'i ülikoolis täiendamas käinud. Temast sai majandusainete lektor. 1983. aastal sai ta Zürichi Tehnikaülikooli, Lausanne'i ülikooli ja Genfi ülikooli külalisõppejõuks.
Aastatel 1993–1996 oli ta riiklik hindade järelevaataja. Seejärel naasis ta Fribourgi ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonna dekaaniks. Dekaanina töötamise ajal oli ta ühtlasi Schumacher AG peadirektor ja Reiffeisenbanki juhatuse esimees.
Poliitikukarjäär.
Deissi poliitikukarjäär algas 1981 Fribourgi kantoni parlamendis. Ta esindas Šveitsi Kristlik-Demokraatlikku Rahvaparteid. 1982–1996 oli ta oma koduküla Barberéche'i külavanem. 1991 sai ta üheks aastaks Fribourgi kantoni presidendiks.
1991 valiti ta Riiginõukokku. 1995–1996 oli ta selle väliskomisjoni aseesimees. 1996 sai ta komisjoni juhiks, mis pidi koostama uue Šveitsi põhiseaduse.
11. märtsil 1999 valiti ta koos oma erakonnakaaslase Ruth Metzler-Arnoldiga Šveitsi Liidunõukokku. Deiss kandideeris nõukogust tagasi astunud Flavio Cotti kohale. Valimine oli väga pingeline, sest sellele kohale kandideeris teisigi inimesi, enamjaolt kristlikke demokraate, kellele see koht oli tava järgi ette nähtud. Tema peakandidaadiks osutus Peter Hess, keda toetasid paljud konservatiivid. Deiss võitis alles 6. hääletusvoorus, kogudes 120 häält Hessi 119 vastu.
Liidunõukogus juhatas Deiss kuni 2002. aastani väliskomisjoni ja alates 2003 majanduskomisjoni.
2003. aasta riiginõukogu valimised läksid Kristlik-Demokraatlikul Rahvaparteil halvasti ja nad kaotasid palju kohti. Seetõttu otsustas Šveitsi Rahvapartei Liidunõukogu uutel valimistel esitada kandidaadi Ruth Metzleri vastu. Valimised olid tasavägised, aga kolmandas hääletusvoorus kogus Rahvapartei kandidaat Christoph Blocher 121 häält Metzleri 116 vastu. See oli läbi aegade kolmas kord ja esimene kord pärast 1872. aastat, mil oma kohale tagasi kandideerivat Liidunõukogu liiget ei valita ametisse. Pärast lüüasaamist seadis Metzler oma kandidatuuri üles Deissi vastu, aga seal kogus Deiss juba esimeses hääletusvoorus 138 häält Metzleri 96 vastu ja valiti tagasi. Ta jäi ainsaks kristlikuks demokraadiks Liidunõukogus.
Seejärel valiti Deiss 2004. aastaks Šveitsi liidupresidendiks, ta oli selles ametis 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2004.
27. aprillil 2006 astus Deiss ootamatult ametist tagasi. Samal aastal korraldati erakorralised liidunõukogu liikme valimised. Peale kristlike demokraatide ei esitanud ükski teine erakond oma kandidaati ja Deissi asemele valiti Doris Leuthard. kes astus ametisse 1. augustil 2006.
Isiklikku.
Joseph Deiss on abielus, tal on kolm poega.
Ta on Rahvusvahelise Raoul Wallenbergi Sihtasutuse auliige.
Västernorrlandi lään

Västernorrlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Haldusjaotus.
Västernorrlandi läänis on seitse valda:
Loodus.
Läänis asub Skuleskogeni rahvuspark.
Jämtlandi lään

Jämtlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Haldusjaotus.
Jämtlandi läänis on 8 valda:
Kama jõgi

Kama (eesti keeles on mööndav ka nimekuju "Kaama"; vene "Кама", komi "Ком", tatari "Çulman, Чулман") on jõgi Euroopas. 
Kama jõgi algab Ülem-Kama kõrgustikult, voolab algul itta, siis lõunasse mööda Uurali läänejalamit, siis pöördub edelasse, ühineb suurima lisajõe Vjatkaga ja suubub vasakult Volgasse.
Jõe ääres asuvad Solikamski, Permi ja Sarapuli linn. Jõel on Kama, Votkinski ja Alam-Kama veehoidla. 
Jõe pikkus on 1805 km.
Tähtsamad lisajõed on Belaja, Tšussovaja, Višera ja Vjatka.
Ontario järv

Ontario on järv Põhja-Ameerikas. Järv on nime saanud vaiandoti- ehk huroonikeelsest sõnast "|õtar-iyo|" 'järv-ilus', millega tähistati lisaks Ontario järvele ka teisi Suure järvistu järvi, välja arvatud Ülemjärv. Proto-irokeesi keeles tähendas "*ijo" arvatavasti 'suurt', seega võis Ontario ja järvistu kolme ülejäänud samanimelise järve nimi algselt lihtsalt "suurt järve" tähendada.
Järve idaotsast voolab välja Saint Lawrence'i jõgi. Suurim sissevoolav jõgi on Niagara, mis suubub lõunarannikul. Järve läänetipus on Hamilton ja looderannikul Toronto linn.
Koiva jõgi

Koiva (, , ) on jõgi Lätis.
See 452 km pikkune jõgi on pikim Lätis voolav jõgi (Daugavat voolab Lätis ligi 100 km vähem). Koiva lähe on linnulennult vaid 90 km kaugusel suudmest. Jõe valgla on 9800 km² suur. Koiva langus on 234 meetrit, lang on 0,52 m/km.
Koiva jõgi algab Vidzeme kõrgustikul Cēsise rajoonis. Ülemjooksul voolab ta itta, läbib mitu järve ja Jaunpiebalga asula ning jõuab Gulbene rajooni. Lejasciemsis algab keskjooks, jõgi suundub loodesse laias orus, läbib Alūksne rajooni ja Koivaliina ning 18 km voolab Eesti ja Läti piirijõena. Seejärel keerab Koiva edelasse ning voolab läbi Valka rajooni ja Strenči, Valmiera rajooni ja Valmiera (Volmari) ning jõuab tagasi Cēsise rajooni, kus läbib Jāņmuiža, Cēsise (Võnnu) ja Ligatne. Jõe alamjooks kulgeb Riia rajoonis, kus Koiva läbib Turaida ja Sigulda, Gauja küla ja Ādaži ning suubub Carnikava lähedal Liivi lahte.
Suudmes on jõgi 80–100 m lai. Jõe vooluhulk suudmes on 13,7–300, keskmiselt 70,7 m³/s.
Koiva suurimad lisajõed (lähtest suudme poole) on Tirza (parempoolne), Palsa (vasakpoolne) ja Mustjõgi (parempoolne), Vija (vasakpoolne), Rauna (vasakpoolne), Amata (vasakpoolne) ja Brasla (parempoolne).
Kuigi Koiva on üldiselt liivase sängiga, esineb ülem- ja keskjooksul kiviseid lõike koos kärestikega, millest suurimad asuvad Strenči linna juures. Valmieras on jõele ehitatud tehiskärestik koos veeslaalomirajaga. Jõe keskjooksul Valmierast Siguldani asub 1973 rajatud Gauja rahvuspark. Jõe kaldal paljanduvad Devoni liivakivid, moodustades Sigulda juures kuni 85 m sügava oru. Rahvuspargis on ka Turaida, Sigulda ja Krimulda linnuse varemed.
Koiva vesi on võrreldes teiste Läti jõgedega külm.
Peaaegu kogu pikkuses kasvab Koiva kaldal okaspuumets (peamiselt mänd), kuid seal asub ka kaitsealune Koiva puisniit.
Lätis sündinud maadeavastaja Aleksandrs Laime andis Gauja nime ka ühele jõele, mis Venezuelas ülalpool Angeli juga.
Tänapäeval on Koiva jõel levinud kanuusõit.
Fuerteventura

Fuerteventura on Hispaaniale kuuluv saar Atlandi ookeanis, üks Kanaari saartest.
Suurimas asulas Puerto del Rosarios on üle 28 000 elaniku. 2003. aastal elas saarel 75 000 inimest. 2018. aastal oli elanike arv 113 275 ja 2020. aastal 119 732.
Geograafia.
Fuerteventura asub Aafrika mandrist 105 km kaugusel. Lähim punkt Aafrikas on Maroko edelaotsas olev Juby neem, millel asub Tarlaya linn. Ka Lääne-Sahara ei jää sealt kaugele. Fuerteventura on omakorda Aafrikale lähim koht Kanaaridel ja seetõttu paadipõgenike sagedane sihtkoht.
Fuerteventurast läände jääb Gran Canaria ja kirdesse Lanzarote. Fuerteventura ja Lanzarote vahelises väinas on tilluke Lobose saar.
Saare pindala on 1730 km². Saar on mägine. Selle edelaosas on 807 meetri kõrgune Jandía mägi ja keskel 724 meetri kõrgune Betancuria mägi. Saare edelatipuks on Jandía neem.
Saare ida- ja kaguserva mööda kulgeb maantee, mis ühendab saare suuremaid asulaid: saare kirdetipus Corralejo, idaservas Puerto del Rosario, kaguservas Gran Tarajali ja lõunatipus Morro Jable.
Fuerteventura kliima on kuiv ja troopiline.
Ajalugu.
Saare esimesed asukad tulid Aafrikast. Nad elasid koobastes ja pooleldi maa-alustes elamutes, millest mõned on avastatud ja välja kaevatud. Neist on leitud algelisi tööriistu ja keraamikat.
11. sajandil eKr saabusid Fuerteventurale ja Lanzarotele ümberasujad Foiniikiast. Homeros mainis "Odüsseias" Kanaari saari Õnnelike Saarte nime all. Antiikajal oli saar tuntud Planaria nime all, sest oli teistest suurtest Kanaari saartest pisut madalam.
Niagara jõgi

Niagara jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas, USA ja Kanada piiril. Jõgi on tuntud ühe maailma suurema joa – Niagara – asukohana.
Niagara jõgi voolab välja Erie järvest. Ülemjooksul voolab rahulikult, on laevatatav ja hargneb. Harude vahele jääb Grand Islandi saar. Allpool harude ühinemiskohta algavad Niagara joa juurde kuuluvad kärestikud, milles jõgi hargneb uuesti. Sealsete harude vahele jääb Kitsesaar ("Goat Island"). Vasakpoolne, peaharu langeb hobuserauakujuliselt Hoburaua joana ("Horseshoe Falls") sügavasse uuristusbasseini. Parempoolne, kitsam ja madalam haru langeb Ameerika joana ("American Falls") rusukaldele ja rusukalde jalamil ühineb peaharuga. Jugadest allpool on jõgi sügavas järsunõlvalises kanjonis laevatatav. Umbes 4 km jugadest allpool kanjon aheneb ja muutub kärestikuliseks. Ühes kohas muudab jõgi järsult suunda. Pärast kuristikust väljumist voolab jõgi rahulikult ja laevatatavana Ontario järve.
Oka

Oka [ok'aa] (varasem kirjaviis: "Okaa") on jõgi Euroopas Venemaal. Jõe pikkus on 1500 kilomeetrit ja valgla 245 000 km².
See algab Kesk-Vene kõrgustikult, voolab algul põhja, hiljem pöördub itta ning suubub Nižni Novgorodis paremalt Volgasse. 
Oka jõe ääres asuvate linnade seas on Orjol, Kaluga, Serpuhhov, Kolomna, Rjazan, Kassimov, Murom, Dzeržinsk ja Nižni Novgorod.
Oka suuremad lisajõed on Zuša (parempoolne), Upa (parempoolne), Žizdra (vasakpoolne), Ugra (vasakpoolne), Protva (vasakpoolne), Nara (vasakpoolne), Lopasnja (vasakpoolne), Besputa (parempoolne), Osjotr (parempoolne), Moskva (vasakpoolne), Voža (parempoolne), Pronja (parempoolne), Para (parempoolne), Pra (vasakpoolne), Guss (vasakpoolne), Mokša (parempoolne), Tjoša (parempoolne), Ušna (vasakpoolne), Kišma (parempoolne) ja Kljazma (vasakpoolne).
Moskva jõgi

Moskva jõgi on jõgi Euroopas. Algab Moskva kõrgustikult. Voolab üldiselt kagu suunas, suubub Kolomnas vasakult Okasse. Pikkus 502 km.
Olulised (vasakpoolsed) lisajõed on Neglinka ja Jauza, mis suubuvad Moskva jõkke Moskva kesklinnas (torudesse panduna). Esimene neist voolas Kremli ja Maneeži väljaku vahel.
Gran Canaria

Gran Canaria on Hispaaniale kuuluv vulkaanilise päritoluga saar Atlandi ookeanis, üks Kanaari saartest. 
Saare pindala on 1560 ruutkilomeetrit. 
Saar on mägine. Saare kõrgeim tipp on Pico de las Nieves (1949 m). 
Lõunarannikul valitseb kuiv kliima. Maspalomase kuurordi lähedal paikneb üle 400-hektarise pindalaga liivadüünide ala, mis on looduskaitse all aastast 1987. Põhjarannikul on kliima mõnevõrra niiskem. Mägede põhjanõlvadel esineb sageli udu ja kasvab metsa.
Saarel elanike arv oli 2014. aasta seisuga 855 134 ja 2023. aasta seisuga 864 500. Saare kirdeosas asub Kanaari saarte suurim linn Las Palmas de Gran Canaria.
2014. aastal külastas Gran Canaria saart 3,58 miljonit turisti.
Erie järv

Erie on järv Põhja-Ameerikas Suures järvistus Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril.
Erie järve pindala on 25 700 km². See on Suure järvistu viiest järvest pindalalt neljas, maailmas on ta pindalalt 11. kohal. Järve pikkus on 388 km ja laius 92 km. Järve suurim sügavus on 64 meetrit. Järve maht on 484 km³. Suure järvistu järvedest on Erie järv kõige madalam ja mahu poolest kõige väiksem.
Järve idaosast voolab välja Niagara jõgi, suurim sissevoolav jõgi on Detroiti jõgi (järve lääneosas).
Suurimad Erie järve äärde jäävad linnad on Cleveland, Buffalo, Erie ja Toledo, mis kõik asuvad Ameerika Ühendriikides.
Marion Jones

Marion Lois Jones (tuntud ka kui Marion Jones-Thompson; sündinud 12. oktoobril 1975 Los Angeleses) on USA kergejõustiklane, kolmekordne maailmameister.
Tal on USA ja Belize'i (ema kodumaa) topeltkodakondsus.
2007. aasta oktoobris avalikustati tema ülestunnistus, et ta tarvitas alates 1999. aastast kahe hooaja vältel dopingut, ning ta tagastas Sydney olümpiamängudel võidetud medalid. 11. jaanuaril 2008 mõisteti ta steroidide kasutamise kohta valevande andmise eest kuueks kuuks vangi.
Zadar

Zadar (itaalia "Zara") on linn Horvaatias Aadria mere rannikul Dalmaatsias, Zadari maakonna keskus.
Ricardo Maduro

Ricardo Rodolfo Maduro Joest (sündinud 20. aprillil 1946) oli 2002–2006 Hondurase president. 
Ta võitis 2001. aastal Rahvusliku Partei (Partido Nacional) kandidaadina presidendivalimised ja astus ametisse 27. jaanuaril 2002. Teiseks ametiajaks Ricardo Maduro ei kandideerinud. 27. jaanuaril 2006 võttis temalt ameti üle Manuel Zelaya.
Rijeka

Rijeka (horvaadi "rijeka" ja itaalia "fiume" 'jõgi') on sadamalinn Horvaatia loodeosas Aadria mere rannikul, Primorje-Gora maakonna halduskeskus. 
See on riigi tähtsaim sadamalinn ning elanike arvult riigi kolmas linn.
Rijeka on 2020. aastal Euroopa kultuuripealinn.
Tonga riigipeade loend

Tonga riigipeade loend loetleb Tonga riigipäid. Riik oli Briti protektoraadi all aastail 1900–1970.
Graz

Graz on linn Austrias, Steiermargi liidumaa pealinn.
Elanike arvult on Graz Austria suuruselt teine linn. Elanike arv oli 2024. aasta 1. jaanuari seisuga 303 270.
Grazi vanalinn kuulub alates 1999. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Aastal 2003 oli Graz Euroopa kultuuripealinn.
Grazis asub autotehas Magna Steyr.
Linn asub Muri jõe kaldal.
Haldusjaotus.
Linn on halduslikult jaotatud 17 ringkonnaks.
Sport.
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Grazi Sturm, mis on tulnud Austria meistriks neli korda.
Xanana Gusmão

Kay Rala Xanana Gusmão (sünninimi José Alexandre Gusmão; sündinud 20. juunil 1946) on Ida-Timori vabadusvõitleja ja poliitik. Maist 2002 kuni 20. maini 2007 oli ta Ida-Timori president ja 8. augustist 2007 kuni 16. veebruarini 2015 Ida-Timori peaminister.
6. augustil 2007 nimetas president José Ramos Horta ta peaministrikandidaadiks ja kaks päeva hiljem vannutati ta ametisse. 7. augustil 2007 toimusid peamise opositsioonipartei FRETILIN poolehoidjate vägivaldsed meeleavaldused Gusmão ametisse määramise vastu, sest nad pidasid presidendi otsust ebaseaduslikuks.
1999. aastal pälvis ta Sahharovi auhinna.
11. veebruaril 2008 tulistasid mässulised Xanana Gusmão autot, kuid peaminister pääses rünnakust vigastusteta.
Veebruaris 2015 teatas ta oma tagasiastumisest.
Wisła

Wisła [v'issua] (ka: "Visla"; saksa "Weichsel", inglise ja ladina "Vistula", tšehhi "Visla") on pikim ja suurim Poola jõgi. 
Jõgi saab alguse Beskiidides kahe lähtejõena, mis kannavad Biała Wisełka ja Czarna Wisełka nime (vastavalt 'valge väike Wisła' ja 'must väike Wisła'). Wisła suubub Gdański lahte, moodustades delta.
Wisła äärde jäävad kaks suurlinna: Poola pealinn Varssavi ja Kraków. Suurematest linnadest asuvad Wisła ääres või Wisła lähedal ka Płock, Włocławek, Toruń, Bydgoszcz ja Gdańsk.
Jõe pikkus on 1047 km (tervikuna Poola territooriumil) ja jõgikonna pindala 194 500 km².
Wisła on kanalite abil ühendatud veel mitme suure Euroopa jõega. Narewi jõe kaudu on ühendus Nemunase jõega ning Lääne-Bugi ja Dnepri jõega. Brda ja Noteći jõge ühendava Bydgoszczi kanali kaudu on võimalik jõuda Wisłast Warta ja Odra (Oderi) jõele.
Nuuk

Nuuk (mitteametlikult taani keeles "Godthåb" 'hea lootus') on Gröönimaa pealinn ja suurim linn, Sermersooqi valla halduskeskus. 2009. aastani oli Nuuki valla halduskeskus. 1. jaanuaril 2006 elas Nuukis 14 874 elanikku. Linn asub Godthåbsfjordi suudmes 240 kilomeetrit põhjapolaarjoonest lõunas.
Keskmine õhutemperatuur linnas on jaanuaris −7 °C ja juulis +7 °C.
Ajalugu.
Linna asupaigas asus viikingite Lääneasundus, mis asutati 10. sajandil ja lakkas olemast 14. sajandi keskel. Asundus allus algul Islandile, hiljem Norrale. Lääneasundusest kauem pidas vastu Idaasundus, kuid ka see suri lõpuks välja.
1721 jõudis Nuuki asukohta norra misjonär Hans Egede, kes ei teadnud, et viikingid on välja surnud. Linna (Godthaab) asutas ta 1728 luterliku misjonijaamana, et inuitte ristiusustada. See oli pärast viikingite asulate hääbumist esimene asula, kus alaliselt elati.
Aastast 1979, kui Gröönimaa sai autonoomia, on linna ametlik nimi nii grööni kui taani keeles Nuuk.
Nuukis asub Gröönimaa Ülikool ("Ilisimatusarfik"). Juba 1874 asutati Nuukis pedagoogiline akadeemia, mis oli Gröönimaa esimene kõrgem õppeasutus.
Moshe Katsav

Moshe Katsav (heebrea משה קצב; sünninimi Mūsá Qasāb (pärsia keeles موسى قصاب); sündinud 5. detsembril 1945 Iraanis Yazdis) on Iisraeli poliitik. 1. augustist 2000 kuni 1. juulini 2007 oli ta Iisraeli president.
Ahistamisskandaal.
15. oktoobril 2006 teatas Iisraeli politsei, et neil on piisavalt tõendeid presidendile süüdistuse esitamiseks vägistamise, seksuaalse ahistamise, telefonikõnede pealtkuulamise ja pettuse eest . 23. jaanuaril 2007 esitasid Iisraeli prokurörid talle süüdistuse seksuaalkuritegudes vähemalt ühe naisalluva suhtes. Seepeale teatas Katsav, et läheb ametipuhkusele. 
Süüdistuste tõttu peatas ta 25. jaanuaril 2007 oma volitused presidendina ja 29. juunil teatas, et astub kaks nädalat enne uue presidendi Shim'on Perese ametisse nimetamist tagasi. Katsavi järel sai ajutiseks presidendiks Knesseti esimees Daliyya Itsik, kes täitis riigipea kohuseid juba jaanuarist 2007.
28. juunil 2007 sõlmisid Katsavi advokaadid ja süüdistaja esialgse kokkuleppe, mille järgi Katsav tunnistab end süüdi suures hulgas seksuaalse ahistamise ja muudes sündsusetutes tegudes. Samuti peab ta kahele ohvrile maksma kahjutasu. Vastutasuks ei saa ta vanglakaristust ja süüdistaja loobub vägistamissüüdistustest, samuti loobub Katsav süüdistustest väidetava vägistatu vastu seoses väljapressimisega.
Avaliku arvamuse küsitlus näitas, et 70% Iisraeli elanikke polnud sellise kokkuleppega rahul. Eriti kritiseerisid seda naisõiguslaste organisatsioonid. Tel Avivis korraldati umbes 20 000 osalejaga meeleavaldus kokkuleppe vastu.
2008. aasta aprillis taganesid Katsavi kaitsjad sellest kokkuleppest, olles veendunud, et pole piisavalt tõendeid Katsavi süüdimõistmiseks. Seepeale pidi prokuratuur esitama süüdistuse. 2009. aasta märtsis esitati tema vastu ametlik süüdistus vägistamises ja seksuaalses ahistamises. Augustis algas kohtuprotsess tema üle ja 2010. aasta jaanuaris hakati Katsavilt tunnistusi võtma.
22. märtsil 2011 mõisteti Moshe Katsav kahe vägistamise ja ühe seksuaalse ahistamise eest seitsmeks aastaks vangi. Lisaks sellele mõistis Tel Avivi ringkonnakohus Katsavi kaheks aastaks tingimisi vangi ning on andnud talle korralduse maksta tema vastu süüdistuse esitanud naistele 125 000 seeklit (ligi 25 000 eurot) kompensatsiooni. 7. detsembril 2011 alustas ta vanglakaristuse kandmist.
Arktika

Arktika on polaarpiirkond, mis ümbritseb põhjapoolust. Ta hõlmab kogu Põhja-Jäämere ning Aasia, Euroopa ja Põhja-Ameerika põhjaosa.
Arktika looduslikuks piiriks loetakse sageli isotermi, kus juuli keskmine õhutemperatuur on 10 °C. See langeb enam-vähem kokku puupiiriga.
Põhjapoolust ja seda ümbritsevaid alasid katab hiiglaslik (Euroopast suurem) jääkilp, mis ujub Põhja-Jäämere pinnal. Suviti jää taandub ning sulades murduvad sellest lahti tohutu suurusega osad, millest vormuvad jäämäed. Jääkilbi suurus taastub talvel, kui õhutemperatuur võib langeda −60 °C-ni.
Arktikale on iseloomulik madal suvine õhutemperatuur, aasta keskmine õhutemperatuur alla 0 °C, oru- ja mandriliustikud ning igikelts. Arktika on tundrate ja arktiliste kõrbete levikupiirkond.
Elu.
Hoolimata karmist kliimast elab Arktikas palju suurimetajaid, sealhulgas jääkarud, muskusveised, morsad ja hülged. Enamus neist elab suurtes kolooniates.
Seal leidub ka merelinde ning meres planktonit. Ainsad taimed on samblikud ja vetikad.
Ka inimasustus on seal tuhandeid aastaid vana – põlisrahvaste hulka kuuluvad Põhja-Ameerikas elavad inuitid ehk lääneeskimod ning Arktika Euroopa-osa asustavad laplased ehk saamid.
Globaalse soojenemise mõjud.
Globaalse soojenemise tõttu on ajavahemikul 1977–2007 umbes kolmandik Arktika jääst sulanud. Eriti kiiresti on jää hakanud sulama pärast 2002. aastat. Arvestuste järgi võib Arktika 2030. aastaks muutuda suviti jäävabaks.
Vicente Fox

Vicente Fox Quesada (hääldus: [biˈsente ˈfoks keˈsaða]; sündinud 2. juulil 1942 San Francisco del Rinconis, Guanajuato osariigis) on Mehhiko poliitik ja majandustegelane, Mehhiko president aastatel 2000–2006. 
2000. aasta presidendivalimised olid Mehhikos ajaloolise tähtsusega, sest Vicente Fox oli pärast 1910. aastat (Francisco Madero) esimene opositsiooni presidendikandidaat, kes osutuks valituks.
Fox sündis üheksalapselise pere teise lapsena. Tema isa oli Mehhiko kodanik, tema ema oli Hispaaniast Donostiast pärit bask. Isapoolne vanaisa oli sündinud USA-s Ohio osariigis Joseph Louis Foxi nime all Prantsusmaalt Strasbourgist pärit immigrantide Louis Fuchsi ja Catherina Elisabetha Flachi pojana. Nad muutsid oma perekonnanime saksapärasest inglispäraseks 1880. aastatel.
Fox kasvas üles oma perekonna rantšos. Ta lõpetas Iberoameerika Ülikooli Méxicos ärijuhtimise bakalaureusena. 1974 lõpetas ta Harvardi ärikooli USA-s.
1964 läks ta tööle Coca-Cola Companysse. Ta alustas karjääri veoautojuhina, aga tõusis ametiredelil kiiresti kohaliku tütarettevõtte ja hiljem kogu Ladina-Ameerika allüksuse juhiks. Tema ametiajal sai Coca-Cola Mehhiko enim müüdud karastusjoogiks ja selle läbimüük suurenes 50%.
Fox abiellus Coca-Colas töötanud sekretäri Lilian de la Conchaga. Nad lapsendasid pojad Vicente ja Rodrigo ning tütred Cristina ja Paulina. 1990 lahutati see abielu Liliani algatusel.
1. märtsil 1988 astus ta Rahvusliku Aktsiooni Parteisse. Samal aastal kandideeris ja valiti ta oma koduosariigist Mehhiko parlamendi Mehhiko kongressi alamkotta. Tema ametiaeg kestis kolm aastat.
1991 kandideeris Fox oma koduosariigi Guanajuato kuberneriks, aga sai lüüa. 1995 kandideeris ta uuesti ja oli seekord edukas. Kubernerina suurendas ta osariigi valitsemise tõhusust ja rahaasjade läbipaistvust. Ta oli üks esimesi osariigikubernere Mehhikos, kes andis osariigi rahaasjadest avaliku, selge ja õigeaegse ülevaate.
2. juulil 2000, oma 58. sünnipäeval valiti ta Mehhiko presidendiks. Ta kogus 43% häältest, tema vastaskandidaadid Francisco Labastida Institutsioonilisest Revolutsioonilisest Parteist 36% ja Cuauhtemoc Crdenas Demokraatliku Revolutsiooni Parteist 17% häältest.
2. juulil 2001, oma 59. sünnipäeval ja presidendiks valimise esimesel aastapäeval, abiellus Fox oma pressiesindaja María Sahagún Jiménezega. Mõlemal oli see teine abielu.
Fox on 196 cm pikk ja üks Mehhiko pikemaid presidente läbi aegade.
Allen Johnson

Allen Kenneth Johnson (sündinud 1. märtsil 1971 Washingtonis) on endine USA kergejõustiklane (110 m tõkkejooks), olümpiavõitja (1996) ja seitsmekordne maailmameister.
Isiklikku.
Allen Johnson on 178 cm pikk. Elukoht on Lõuna-Carolina osariigis Columbias.