Suurbritannia Eurovisiooni lauluvõistlusel

Suurbritannia on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel alates teisest lauluvõistlusest, mis toimus 1957. aastal. BBC soovis osa võtta ka 1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusest, kuid jäi oma esindusloo Euroopa Ringhäälingute Liidule (EBU) esitamisega hiljaks.
1999. aastal toimunud reeglimuudatustega lubati Suurbritannial, Prantsusmaal, Saksamaal ja Hispaanial saada kohe järgmise aasta lauluvõistluse finaali, olenemata eelmise võistluse tulemusest. Õigus omandati tänu sellele, et need neli suurriiki maksavad kõige rohkem raha eelarvesse. 2008. aastal räägiti n-ö suure neliku automaatse kvalifitseerituks arvamise kaotamisest, mis oleks tähendanud, et suurriigid oleksid esimest korda pidanud osalema lauluvõistluse poolfinaalides. EBU teatas siiski, et suur nelik saab automaatselt finaali ka 2009. aasta võistlusel.
Kuni 1998. aastani (kaasa arvatud) jõudis Suurbritannia lauluvõistlustel peaaegu alati esikümnesse, erandiks 11. koht 1978. ja 13. koht 1987. aastal. Lisaks jäädi enne 1981. aastat esinelikust välja vaid neljal korral: 1957., 1966., 1978. ja 1979. aasta võistlustel. Alates 1999. aastast riigi edu pöördus kuni 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel saadud nulli punktini, mis viis riigi esimest korda viimasele kohale. Seda ennustas ette ka Suurbritannia Eurovisiooni kommentaator Terry Wogan, kuna sellel aastal osales Suurbritannia Iraagi sõjas. Suurbritannia ebaedu üheks põhjuseks võib pidada 1999. aastal EBU 1977. aasta reegli tühistamist. Reegli kohaselt pidi iga riigi laul olema selle riigi ametlikus keeles, kuid peale tühistamist on enamik laule olnud ingliskeelsed. Enne võisid inglise keeles laulda ainult Suurbritannia, Iirimaa ja Malta. 
Teist korda pidi Suurbritannia leppima viimase kohaga Belgradis toimunud 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. 2007. aastal andsid Suurbritanniale punkte vaid Malta ja Iirimaa. Suurbritannia oli punktitabelis eelviimasel kohal, temast tagapool oli vaid Iirimaa. 21. sajandi esimesel kümnendil on Suurbritannia esikümnesse viinud vaid kaks lauljatari: Jessica Garlick 2002. aastal Tallinnas ja Jade Ewen 2009. aastal Moskvas. Garlick saavutas kolmanda ja Ewen viienda koha.
Hoolimata hilisemast ebaedust on Suurbritannia ilmselt endiselt lauluvõistluse kõige edukam riik, olles esiviisikuse jõudnud kokku 29 korda (millest 23 esikolmikus). Prantsusmaa on esiviisikusse jõudnud 25 (16 korda esikolmikus) ja Rootsi 23 (13 korda esikolmikus) korda. Suurbritannia oli 20. sajandil Eurovisiooni edukaim riik: 1957.–2000. aasta 43 osalemise jooksul ei jõudnud riik vaid neljal korral esikümnesse ning jõudis 27 korral nelja parema sekka, millest 22 korral esikolmikusse, viiendat kohta ei saanud riik 20. sajandil ei saanud kordagi. Prantsusmaa jõudis 23 korda nelja parema sekka ja 16 korda esikolmikusse. Iirimaa võitis samas ajavahemikus rohkem lauluvõistlusi (7), kuid esiviisikusse jõudis vaid 18 ja esikolmikusse 12 korral.
Piirkondade iseseisva osalemise püüdlused.
1969. aasta lauluvõistlustel tahtis Wales osaleda iseseisvalt, kõmrikeelse BBC Cymru ringhäälingu kaudu, ning korraldas ka Cân i Gymru eelvaliku, kuid kuna Wales ei ole iseseisev riik, ei lubatud Walesil osaleda, sest Suurbritanniat võib võistlusel esindada ainult BBC. Šoti Rahvuspartei on tahtnud, et Šotimaa saaks iseseisvalt võistlusel osaleda, kuid viimatinimetatud põhjusel ei ole lubatud Šotimaal iseseisvalt võistlusel osaleda. 11. veebruaril 2008 lubati küll Šoti ringhäälingul saada Euroopa Ringhäälingute Liidu liikmeks, kuid siis ei oleks Šotimaa ikka saanud Eurovisioonil iseseisvalt osaleda, kuna BBC esinduse ainuõigus kehtib terves Suurbritannias.
25. novembril 2013, Šotimaa iseseisvusreferendumi eel, koostati plaan, mille kohaselt oleks BBC Scotland üle viidud Scottish Broadcasting Services'i alla, mis oleks pärast ERL-i liikmeks astumist võimaldanud Šotimaal esineda. Kuna aga 18. septembril 2014 otsustas enamik Šotimaa valijatest jääda edasi Suurbritannia koosseisu, jäi ka BBC esinduse ainuõigus terves Suurbritannias kehtima ka Šotimaal.
Rekordid.
Suurbritannia on võitnud lauluvõistluse viiel korral, mis tähendab, et ta jagab kolmandat kohta koos Prantsusmaa ja Luksemburgiga, kõige enam kordi võitnud riikide järjestuses.
Suurbritanniale kuulub siiani Eurovisioonil katkematu osalemise rekord – alates 1959. aastast on riik osalenud igal lauluvõistlusel, seega kokku 57 korda. Kuigi Saksamaa on kokku osalenud rohkematel lauluvõistlustel – 59 korral, katkes Saksamaa katkematu osalus 1996. aastal, pärast 40 võistlust, ning Saksamaa on 2015. aasta võistluse järel osalenud järjest vaid 18 võistlusel. Praegu on siin Suurbritannia rivaaliks vaid Hispaania, mis on osalenud järjest 55 lauluvõistlusel – alates debüüdist 1961. aastal igal võistlusel. Kolmandal kohal on Rootsi 40 järjestikuse osalusega alates 1976. aastast.
Kuni 2004. aastani hoidis Suurbritannia rekordit suurima kogutud punktisumma üle. 1997. aastal kogus "Love Shine A Light" 227 punkti. Kuid 1997. aastal osales võistlusel vaid 25 riiki, kuid 2004. aastal, mil rekord purustati, osales 36 riiki. Kuni 2009. aastani hoidis Suurbritannia ka rekordit kõige suurema edumaa eest teise koha ees. Sarnaselt eelmisega oli seegi rekord saavutatud 1997. aastal, mil teine koht jäi maha 70 punktiga. 2009. aastal purustas selle rekordi Norra esindajaga Alexander Rybak, kes kogus teisest kohast 169 punkti rohkem.
1976. aastal kogus Suurbritannia 17 riigilt 164 punkti, mis on keskmiselt 9,64 punkti iga riigi kohta. See rekord püsib siiani ning arvatavasti jääbki püsima, kuna osalevate riikide arv on mitmekordistunud. Kuigi 2009. aasta võitja Norra kogus keskmiselt 9,44 punkti 41 riigilt, mis on 0,20 punkti väiksem püsivast rekordist.
Suurbritannia on jõudnud kõige rohkem teisele kohale – aastatel 1959–1999 15 korda.
Suurbritannia on siiani korraldanud kõige rohkem lauluvõistlusi – 8, järgnevad Iirimaa 7 ja Rootsi 6 korraga. Neli võistlust (1960, 1963, 1972 ja 1974) korraldati, kui eelmise aasta võitjariigid ei saanud majanduslikel põhjustel ise võistlust korraldada. Neli võistlust (1960, 1963, 1968 ja 1977) on toimunud Londonis, mis omakorda jagab Luxembourgiga teist kohta korraldatud lauluvõistluste hulgas Dublini järel.
Hääletamise ajalugu (1975–2017 finaalid).
Suurbritannia on "andnud" kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
Suurbritannia on "saanud" kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt: