Igor Girkin

Igor Vsevolodovitš Girkin (vene keeles "Игорь Всеволодович Гиркин") ehk Igor Strelkov ("Игорь Иванович Стрелков"; sündinud 17. detsembril 1970), hüüdnimega "Laskur" ("Стрелок"), on Vene erusõjaväelane ja sõjaväeluure GRU agent, kes sai tuntuks osalusega Krimmi annekteerimises Venemaa poolt 2014. aastal ja selle järel alanud sõjas Donbassis.
Ta oli 16. maist kuni 14. augustini Venemaa nukuriigiks peetava tunnustamata Donetski Rahvavabariigi kaitseminister. Girkin kõrvaldati ametist pärast Malaysia Airlinesi lend 17 allatulistamisega seotud skandaali puhkemist. Lend tulistati alla Ida-Ukraina kohal venemeelsete vägede poolt. Madalmaade prokurörid esitasid Girkinile ja kolmele kaasosalisele mõrvasüüdistuse ning kuulutasid nad rahvusvaheliselt tagaotsitavaks.
Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aasta veebruaris kogus Girkin uuesti tuntust sõjablogijana. Ta kiitis Ukraina vastu peetava sõja heaks, kuid kritiseeris Venemaa sõjaväge puuduliku tegutsemise ja ebakompetentsuse eest. 21. juulil 2023 vahistati Girkin Vene võimude poolt. Talle esitati süüdistus ekstremismi õhutamises kahe postituse eest sotsiaalmeedias. Üks puudutas okupeeritud Krimmi ja teine väljamakseid sõjaväelastele.
Moskva Meštšanski kohus määras talle tõkendiks vahi all pidamise kuni 18. septembrini. 3. augustil teatas Girkini advokaat Aleksandr Molohhov, et kriminaalasja uurimine salastati.
2024. aasta 25. jaanuaril mõisteti Girkinile Venemaal „ekstremismile õhutamise“ eest neljaaastane vanglakaristus.
Osalus Vene-Ukraina sõjas.
On tõendeid, et Girkin võis juhtida Ukraina revolutsiooni päevil sabotööre Kiievis, kelle hulgas võis olla ka protestijaid tapnud snaipereid.
Girkini enda sõnade kohaselt oli ta eriüksuslaste juht 2014. aasta Simferopoli intsidendi ajal.
2014. aasta 15. aprillil algatas Ukraina julgeolekuteenistus (SBU) "Strelkovi" vastu kriminaalasja.
2014. aasta 26. aprillil andis "Igor Strelkov" videointervjuu Komsomolskaja Pravdale, kus kinnitas enda ja teiste Venemaa Föderatsiooni võitlejate kohalolekut Ukrainas. Polkovnik Girkinile allusid väidetavalt mitmed Ida-Ukrainas tegutsevad relvastatud üksused. 29. aprillil määras GRU ohvitser Strelkov (Girkin) ametisse Kramatorski miilitsaülema.
Girkin on tuntud ka uut tüüpi sõja pooldajana, kus edu aluseks on preventiivsed erioperatsioonid, mitte aga suuremastaapsed sõjalised operatsioonid.
Ukraina Julgeolekuteenistuse andmetel võib Girkin 2014. augusti seisuga viibida Venemaal Rostovis hospitalis.
7. septembril ilmus DRV/LRV väljaande Agenstvo Novorossija veebilehele väidetavalt Girkini poolt saadetud läkitus.
11. septembril 2014 Moskvas Interfaxile antud intervjuus teatas Girkin, et ei kavatse lähiajal Donbassi naasta.
11. novembril väljaandes "Vaba press" (Свободная Пресса) avaldatud intervjuus selgitas Girkin põhjuseid, miks oli vaja hõivata Slovjansk.
Aleksandr Borodai, kes kuulutati Donetski Rahvavabariigi kangelaseks sama käskkirjaga kui Girkin, on Girkini kohta väitnud, et poliitilise liidri roll sobib talle samuti kui baleriini kihiline seelik.
2015. aasta juuli keskel kaevati Girkin USAs kohtusse süüdistatuna Malaisia reisilennuki allatulistamise korraldamises. 18 hukkunu omaksed nõuavad Girkinilt kahjutasuna 900 miljonit dollarit. 2022. aasta novembris tunnistas rahvusvaheline kohus Girkini süüdi ja mõistis talle tagaselja eluaegse vanglakaristuse.
Venemaa sissetungi puhul Ukrainasse (2022) on Grinkin korduvalt avalikult kritiseerinud Vene relvajõudude vigu. 
Eluaegne vangistus tagaselja.
17. novembril 2022 tunnistas Haagi ringkonnakohus "in absentia" (tagaselja) Igor Girkini süüdi Malaysia Airlinesi reisilennuki Boeing 777 allatulistamises ja mõistis talle eluaegse vangistuse. Kuu hiljem antud intervjuu käigus ütles ta, et kui Venemaa kaotab Ukrainale käimasolevas sõjas, siis tal ei ole mingit kahtlust enda tulevase saatuse kohta: ta saadetakse Haagi eluaegset karistust kandma, sealt aga antakse Ukrainale üle, kus ta Kiievis üles puuakse.