tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ciążeń

Ciążeń on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Słupca maakonnas Lądeki vallas. Ciążeń asub Warta jõe paremal kaldal, Słupcast umbes 9 km lääneedelas ja Poznańist ligikaudu 65 km idakagus.
Ciążeń sai linnaõigused 1260. aastal, kuid kaotas need 1309. aastal. Teist korda sai Ciążeń linnaõigused 1504. aastal, kuid kaotas need 1718. aastal.
Gertrudenlusti suvemõis

Gertrudenlusti suvemõis, ka Boustedti suvemõis, oli suvemõis Tallinnas, Marienthali suvemõisa kõrval (tänapäeva Mustamäe tee ääres).
Daniel Everett

Daniel Leonard Everett (sündinud 1951) on Ameerika keeleteadlane. 
Ta on uurinud indiaani keeli, sealhulgas eriti pirahã keelt.
Zbigniew Rau

Zbigniew Włodzimierz Rau (sündinud 3. veebruaril 1955 Łódźis) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus), jurist ja õigusteadlane.
Ta lõpetas Łódźi Ülikooli õiguse- ja haldusteaduskonna 1977. aastal. 1980. aastal osales ta ametiühinguliikumise Solidaarsus tegevuses. Doktorikraadi omandas ta 1982. aastal ja järeldoktoriõpingud lõpetas ta 1996. aastal. 
Aastatel1981–1995 töötas Rau lektorina mitmes välismaa ülikoolis. Alates 1995. aastast oli ta Łódźi Ülikooli õppejõud. Aastatel 2015–2019 oli ta Łódźi vojevoodkonna vojevood. Alates 2019. aastast on ta Poola Seimi liige.
26. augustist 2020 kuni 27. novembrini 2023 oli ta Poola välisminister.
Rootsi rüütelkond

Rootsi rüütelkond on Rootsi aadelkonna seisuslik ühendus.
1561. aastal asutas kuningas Erik XIV krahvi ja vabahärra seisused, varem Rootsi aadlikel tiitleid ei olnud.
1626. aastast jaotati Rootsi rüütelkonna liikmed kolme klassi: esimene klass ehk härrasteklass (rootsi keeles "herreklass"), kuhu kuulusid krahvid ja vabahärrad, teise klassi ehk rüütliteklassi ("riddarklass"), nendest madalamad Rootsi Riiginõukogu perekonnad ja kolmandasse klassi ("svenneklass") ülejäänud aadlisuguvõsad. Rootsi riigi ja rüütelkonnaga on tugevalt seotud Rootsi riigi Soome alade rüütelkonna liikmed. 1581. aastal moodustati Soome aladest Soome hertsogkond, mille valitsejaks oli Soome suurhertsogi tiitliga Johan III. Rootsi keskaegne põlisaadel () (Banérid, Bielked, Brahed, Hornid, Natt och Dagid, Stenbockid, Stålarmid, Tre Rosorid jt immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda).
Rootsi rüütelkond pidas Rootsi kuningriigi aadlimatriklit Stockholmi Rüütlimaja aadlimatriklis.
Vene-Rootsi sõja (1808–1809)) järel Soome eraldamise järel Rootsist moodustus ka eraldatud Soome suurvürstiriigi Soome aadli Soome rüütelkond, kes omas juba aastast 1569. pärilikku aadliseisust.
Vanaislandi keel

Vanaislandi keel on islandi keele vana keelekuju. 
Seda nimetatakse sageli ka vanapõhja keeleks, kuigi vanaislandi keel oli vaid üks selle murretest. Vanaislandi keeles 12.–13. sajandil kirjutatud Islandi saagad moodustavad enamiku säilinud vanapõhjakeelsetest tekstidest. 8.–14. sajandil kuulus vanaislandi keel vanapõhja keele Lääne-Skandinaavia harusse.
Vanaislandi keelest on eesti keelde tõlkinud Mart Kuldkepp.
Stukmaņi

Stukmaņi (nõukogude perioodil "Selga") on küla ("vidējciems") Lätis Aizkraukle piirkonnas, Klintaine valla halduskeskus. Küla asub Daugava paremal kaldal maantee A6 ääres.
Küla on tekkinud endise Stukmaņi mõisa keskuse juurde. Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.
Aastal 2015 oli külas 171 elanikku, aastal 2020 aga 176.
Aiviekste vald

Aiviekste vald (läti keeles "Aiviekstes pagasts") on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pļaviņase linnaga, Klintaine ja Vietalva vallaga, Madona piirkonna Kalsnava vallaga ning Aiviekste jõel Jēkabpilsi piirkonna Varieši ja Krustpilsi vallaga.
Valla pindala on 145 km². 2016. aasta seisuga elas seal 714 inimest. Aastal 2011 elas vallas 566 lätlast, 107 venelast, 16 valgevenelast,4 ukrainlast, 6 poolakat ja 6 leedulast. Valla keskuseks on Kriškalni küla, vallavanem on Giedre Zvirgzdiņa.
Vald on kujunenud Vitebski kubermangu Aiviekste läänekaldale jäänud aladest. See moodustati aastal 1922, mil selle territoorium eraldati Ungurmuiža valla aladest. Aastal 1933 sai Gostiņi linnaõigused ja eraldus vallast. Aastal 1935 oli Aiviekste valla pindala 50,93 km² ja seal oli 1605 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Brīvzemnieki ja Aiviekste külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1960 liideti Aiviekste külanõukogu Pļaviņase linnaga ja moodustati Pļaviņase linna maaterritoorium, millega liideti veel Klintaine külanõukogust Pļaviņase sovhoosi alad. Aiviekste külanõukogu moodustati Pļaviņase linna maaterritooriumist taas aastal 1975. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pļaviņase piirkonda.
Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all kivisild Veseta jõel. Riikliku kaitse all on Puduļi linnamägi ja Draudavase muinaskalmed ning ristikivid.
Vallas voolavatest jõgedest tähtsaimad on Aiviekste ja Veseta. Suurim järv on Odze järv.
Looduskaitse all on Krūmēni kalmistu männid, Alejase tamm ja Dzeņakalnsi tamm, osaliselt jääb valda ka Kalsnava dendraarium. Lisaks on vallas seitse nimetut looduskaitsealust põlispuud. Valla põhjaosa asub osaliselt Veseta luhasoo hoiualal.
Vallas on kakskümmend kaks küla. Valla keskus Kriškalni on staatusega "vidēciems" ja seal oli 2020. aastal 146 elanikku. Kaheksa valla küla on staatusega "skrajciems": Lāči 40 elanikuga aastal 2009, Maiļupsala 41 elanikuga aastal 2020, Mālkalni 14 elanikuga aastal 2009, Ozolsala 5 elanikuga aastal 2009, Sirmauši 20 elanikuga aastal 2009, Skujaiņi 22 elanikuga aastal 2009, Trakšēni 12 elanikuga aastal 2009 ja Vesetnieki 16 elanikuga aastal 2009. Kolmteist valla küla on staatusega "mazciems": Aizpurves, Āpēni 15 elanikuga aastal 2009, Dankeri 30 elanikuga aastal 2009, Draudavas 2 elanikuga aastal 2016, Ezerkrasti, Geriņi, Īvāni 25 elanikuga aastal 2020, Juči 15 elanikuga aastal 2009, Krievciems 12 elanikuga aastal 2020, Ķūģi 75 elanikuga aastal 2020, Mežezers, Mežrijas 3 elanikuga aastal 2003 ja Spridzēni. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Sulgkaal (poks)

Sulgkaal on poksi kaalukategooria, milles võistlejad ei tohi kaaluda üle 126 naela ehk üle 57 kg.
Tuntumad sulgkaalus poksijad on Orlando Salido, Chris John, Juan Manuel López, Celestino Caballero, Yuriorkis Gamboa, Elio Rojas, Israel Vazquez, Cristobal Cruz, Rafael Márquez, Rocky Juarez, Steven Luevano, Naseem Hamed, Marco Antonio Barrera ja Manny Pacquiao.
Poolraskekaal (poks)

Poolraskekaal on poksi kaalukategooria, mida määratletakse mitmeti. Olümpiamängudel tähistab see võistleja kaaluvahemikku 165–178 naela ehk 75–81 kg (jääb keskkaalu ja raskekaalu vahele). Profipoksis jääb see vahemikku 168–175 naela või 76–79 kg.
Tuntumad poolraskekaalu poksijad on Bernard Hopkins, Tommy Loughran, Billy Conn, Joey Maxim, Archie Moore, Michael Moorer, Bob Foster, Ann Wolfe, Michael Spinks, Dariusz Michalczewski, Roy Jones Jr, Sergey Kovalev, Joe Calzaghe ja Zsolt Erdei.
Odze järv

Odze järv (ka Trakšēni järv, läti keeles "Odzes ezers") on järv Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.
Järv asub Vidzeme kõrgustiku lõunanõlval metsasel maastikul merepinnast 92,1 meetri kõrgusel. Selle valgla on 7,1 km². Järves on üks saar. Kaldad on enamasti madalad ja tasased, kohati ka järsemad. Kaldaid palistab 20-100 meetri laiune kaldataimestiku riba, kus kasvavad kõrkjad, pilliroog, mõõkhein, alsid, hundinuiad, valge vesiroos, kollane ja väike vesikupp, kilbukad, tähk-vesikuusk, kaelus-penikeel, läik-penikeel ja ujuv penikeel. 
Põhi on kohati mudane, kohati liivane, kohati kruusane, kohati kivine. Sügavamal on põhjas poole meetri kuni meetri paksune sapropeeli kiht, mille all lasub järvelubi. Kaladest elavad järves koha, latikas, särg, ahven, haug, linask, nurg, roosärg, koger ja angerjas.
Järve kallastel on mitu ujumiskohta, spordi- ja puhkebaas "Mežezers", talispordikeskus "Jaujas". Küladest jäävad Odze järve kaldale Mežezers, Trakšēni ja Ezerkrasti.
Zaniemyśl

Zaniemyśl (saksa keeles "Santomischel") on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Środa Wielkopolska maakonnas, Zaniemyśli valla halduskeskus. Zaniemyśl asub Środa Wielkopolskast umbes 11,5 km edelas ja Poznańi kesklinnast ligikaudu 32 km lõunakagus.
Zaniemyśli on esmamainitud 1239. aastal. Zaniemyśl sai linnaõigused 1742. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Teist korda sai Zaniemyśl linnaõigused 1941. aastal, aga kaotas need 1948. aastal.
1. jaanuaril 2025 sai Zaniemyśl linnaõigused tagasi.
Dunalkas skola

Dunalkas skola (ka Dunalkas Skola, tõlkes "Dunalka kool") on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Dunalka vallas.
Küla asub valla keskusest Dunalkast 2 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad Dunalka valla ajaloo hoidla ja Andrejs Spāģise nimeline Dunalka põhikool. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Küla juures kasvav tamm ümbermõõduga 4.06 meetrit ja kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2005 oli külas elanikke 19.
Järvakandi vallamaja

Järvakandi vallamaja on endine vallamaja Rapla kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Purku külas Rapla vallas Rapla maakonnas.
Maja on ühekorruseline, osaliselt lakatubadega, viilkatusega, krohvitud seintega. Majas on säilinud trellitatud arestikamber.
Ajalugu.
Maja ehitati 1885. aastal.
Haldusasutus oli majas kuni 1960. aastani, kui kaotati Järvakandi külanõukogu. Aastatel 1955–1968 on majas Järvakandi kolhoosi kontor. Hiljem on maja olnud põhiliselt Järvakandi 8-klassilise Kooli/ Järvakandi Põhikooli kasutuses. Kuni 2008. aastani oli vanas vallamajas postkontor.
Praegu (oktoobris 2020) on maja tühi ja laguneb.
Mälestuspaigaldis.
1930. aastal püstitatud Järvakandi Vabadussõja mälestussammas oli pühendatud ka 1905–1906. aasta sündmustele ning karistussalga kättemaksuaktsioonis hukkunuile ja kannatanuile.
Kolmanda Nõukogude okupatsiooni ajal 1950. aastal lõhuti sammas ning sellega kadus ka 1905–1906. aasta sündmuste mälestusmärk. 1966. aastal avati kivi koos 1905–1906. aasta sündmustele pühendatud mälestustahvliga hoopis endise vallamaja esiküljel (umbes 65 meetrit endisest sambast idakirdesse).
Vallamaja loodenurgal on tänaseni säilinud marmortahvel, mis paigaldati millalgi kolmanda Nõukogude okupatsiooni ajal ja millel on tekst "Selles majas asus 1917–1918 a esimene Järvakandi valla töörahva saadikute nõukogu täitevkomitee".
Pildid.
Foto: Robert Treufeldt, 9. oktoober 2020
Rychtal

Rychtal (saksa keeles "Reichthal") on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Kępno maakonnas, Rychtali valla halduskeskus. Rychtal asub Kępnost umbes 18 km edelas.
Rychtal sai linnaõigused 1294. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.
Rychtal sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.
Alexander Kofkin

Aleksander Kofkin (sündinud 11. mail 1941) on Austria kodakondsusega Eesti toiduaineärimees, kes tegeleb Tallinnas äritegevusega ning omas kuni aastani 2011 Viimsis eraresidentsi. 
Talle kuuluvad näiteks Estkompexim Toitlustus OÜ ja Meriton Hotels AS. 
Eesti Rahvuskultuuri Fondi Alexander Kofkini fond toetab näitlejate ja lavastajate täiendusõpet välismaal. 
Tallinna Tehnikaülikooli Arengufondi Alexander Kofkini stipendiumiga toetati TTÜ Tallinna Kolledži üliõpilasi, et aidata kaasa üliõpilaste õppimismotivatsioonile ja akadeemilise personali järelkasvule Tallinna Tehnikaülikoolis.
Darth Plagueis

Darth Plagueis on tegelane George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas. Ta on üks kuulsamaid Sithi isandaid. Tegelast mainitakse esimest korda 2005. aasta filmis "".
Antiseptiline toime

Antiseptiline toime on 99% määral mikroobide hävitamine elusatel kudedel antiseptilise vahendi mõjul.
Näo antiseptika jaoks on kõige parem salitsüülhapet sisaldav piiritus, mis ühteaegu ravib ka naha kontuuri ja vähendab aknest tekkinud põletikulist punetust.
Millennium Falcon

Millennium Falcon on väljamõeldud kosmoselaev George Lucase "Star Warsi" filmisaagast.
Seda kirjeldatakse kui ühte universumi kiireimat laeva.
Kosmoselaeva juhivad Han Solo ja Chewbacca.
Eugene Shoemaker

Eugene Merle Shoemaker (28. aprill 1928 – 18. juuli 1997) oli Ameerika Ühendriikide geoloog ja planetoloogia teadusharu teerajaja.
Ta sai 1948. aastal California Tehnoloogiainstituudist bakalaureusekraadi ja 1949. aastal magistrikraadi. 1950. aastal palkas Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus Shoemakeri tööle. 1960. aastal sai ta Princetoni Ülikoolist doktorikraadi. 
Shoemaker osales teadlasena NASA Rangeri ja Surveyori programmides, millega uuriti Kuud. Ta treenis ka Kuule suunduvaid astronaute ning oli missioonidel Apollo 11, 12 ja 13 Kuu geoloogia peauurija. NASA kaalus ka Shoemakeri Kuule saatmist ning ta oleks olnud esimene teadlane Kuul, kuid meditsiinikontrollis avastati, et ta põeb Addisoni tõbe.
Shoemaker avastas koos David Levy ja oma abikaasa Carolyniga 1993. aastal komeedi Shoemaker–Levy 9, mis kukkus 1994. aastal Jupiterile. Shoemaker–Levy 9 kokkupõrge Jupiteriga oli esimene kord kui astronoomid said vaadelda Päikesesüsteemi objektide kokkupõrget.
Eugene Shoemaker hukkus 1997. aastal Austraalias toimunud autoõnnetuses.
Han Solo

Han Solo on väljamõeldud tegelaskuju ja üks peamisi tegelasi George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas.
Ta on kosmoselaeva Millennium Falcon kapten. Seal on tema kaaspiloodiks Chewbacca. Ta on ka salakaubavedaja.
Ta abiellus Leia Organa ja neil on poeg Kylo Ren.
Filmides on teda mänginud Harrison Ford ja Alden Ehrenreich ("").
Drożki

Drożki on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Kępno maakonnas Rychtali vallas. Drożki asub Rychtalist umbes 6,5 km põhjas ja Kępnost ligi 13 km edelas.
Kõrgeim juht Snoke

Kõrgeim juht Snoke (inglise keeles Supreme Leader Snoke) on tegelane "Star Warsi" ulmemaailmas. Ta on Esimese ordu juht. Tal on õpipoiss Kylo Ren.
Filmides on tegelase kujutis loodud arvutiga, talle annab hääle Andy Serkis.
Endor

Endor (ka IX3244-A) on kuu George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas. Selle elanikud on ewokid. Kuud katavad peamiselt metsad ja rohumaad.
Endoril toimus oluline lahing filmis "".
Surmatäht

Surmatäht (inglise keeles "Death Star") on planeedisuurune kosmoselaev George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas. Esimene surmatäht esines filmis "Tähtede sõda" ja teine suurem surmatäht filmis "Jedi tagasitulek".
Eduard Raig

Eduard Raig (5. jaanuar 1902 Kõlleste vald Võrumaa – 19. november 1998 Connecticut, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (lipnik) ja Eesti politseinik.
Elulugu.
Eduard Raig õppis Tartu Linnakoolis, mille lõpetas Vabadussõja ajal. Osales Vabadussõjas Tartu kaitsepataljonis, osales Tartu vabastamisest, Lõunarinde lahingutest Lõuna-Eestis, Pihkva vallutamisest, Balti Landeswehri ja Saksa Rauddiviisi vastu võitlustest Landeswehri sõjas ja tõrjelahingutest Narva rindel. 
Peale Vabadussõda jätkas ta poolelijäänud õpinguid õhtu-ühisgümnaasiumis Tartus ning astus Tartu Ülikooli Õigusteaduskonda. Majanduslikel põhjustel katkestas õpingud ja siirdus Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuse Sõjakooli tagavaraväe ohvitseride kursusele. Õpingute ajal Sõjakoolis toimus 1. detsembri riigipöördekatse ja rünnak ka Sõjakoolile. Sõjakooli lõpetamise järel jätkas teenistust 2. diviisi suurtükiväes Tartus. 
1926. aastal asus õppima Politseikooli kõrgemasse klassi, mille lõpetamise järel määrati ta konstaabliks Võru-Petseri prefektuuri, jätkas teenistust abikomissarina Tallinna Politseikoolis ja pärast 3-aastast teenistust määrati ta Tartu-Valga prefektuuri Tartu abikomissari kohale, kus asus edasi õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1936. aastal. Teenis lühikest aega Tartu-Valga prefektuuri Mustvee jaoskonna politseikomissari ajutise asetäitjana ja seejärel määrati Tallinna-Harju prefektuuri Keila jaoskonna politseikomissariks. 
Nõukogude okupatsiooni ajal varjas ennast Tartus ja oli maapaos Võrumaal. Saksa okupatsiooni ajal määrati Eduard Raig Politsei ja Omakaitse Valitsuse Tartu-Valga Prefektuuri Elva politseikomissariks. 1941. aastal Valga politseiprefektiks ja hiljem Eesti Julgeolekupolitsei ja SD haldus- ja õigusosakonna juhatajaks.
1944. aastal taandus Saksa vägedega läbi Sudeedimaa, Tšehhoslovakkia, Saksamaa ja Austria, üle Nõukogude kontrolli all oleva Elbe jõe ja jõudis üle Hannoveri Wolterdingeni põgenikelaagrisse Briti tsoonis. 1949. aastal emigreerus perega USA-sse.
Eduard Raig suri südameatakki tagajärjel 19. novembril 1998 Connecticuti osariigis ja on maetud West Hartfordis.
Lenini monument Seattle'is

Lenini monument Seattle'is on Ameerika Ühendriikides Seattle'is Fremonti naabruskonnas asuv 5 meetri kõrgune enam kui 7 tonni kaaluv pronksist mälestusmärk.
Teose valmistas Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei tellimusel Bulgaaria skulptor Emil Venkov (1937–2017). Algselt asus see Tšehhoslovakkias Popradi linnas.
Szczurowa

Szczurowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas, Szczurowa valla halduskeskus. Szczurowa asub Brzeskost umbes 17 km põhjas.
Szczurowa sai linnaõigused 1785. aastal, kuid kaotas need 1933. aastal.
Bogislaw VI (Pommeri)

Bogislaw VI (u. 1350 - 7. märts 1393) oli Pommeri-Wolgasti hertsog.
1365. aastal pärast isa Barnim IV surma valitses ta Pommerit üheskoos oma venna Wartislaw VI-ga. Kuna nad mõlemad olid alaealised, seisid nad nende onu Bogislaw V eestkoste all, kes suri 1374. aastal. Pärast mõningaid vaidlusi jaotati Pommeri 25. mail 1368 Anklamis sõlmitud lepinguga kolmeks aastaks. Bogislaw V sai piirkonna Świna jõest idas ja vennad said piirkonna läänes.
Umbes sel ajal hakkasid vennad rüüstama Mecklenburgi Albrechti territooriumit. See kestis, kuni Wartislaw VI ja mõned tema rüütlid 10. novembril 1368 Damgartenis kinni püüti. Bogislaw VI pidi maksma 1300 marka, et oma vend vabaks osta.
Veidi enne oma surma 1390. aastal asutas Bogislaw Ahrenshoopi küla ja sadama ning kaitses selle linnusega. Kuid 1395. aastal hävitati asula Rostocki vägede poolt ja sadam ummistus.
Bogislaw suri 1393. aastal. Kuna tal ei olnud meessoost järglasi, läks tema pärand tema vennale.
Abielud ja järglased.
Bogislaw VI esimene abielu oli Saksi-Lauenburgi hertsogi Erich II tütre Juttaga. Hertsoginna Jutta suri 1388. aastal; abielu jäi lastetuks.
1389. aastal abiellus Bogislaw VI oma teise naise, Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Magnus II tütre Agnesega. Nad said kaks tütart:
Pärast Bogislawi surma abiellus tema lesk Agnes 1396. aastal Mecklenburg-Schwerini hertsogi Albrecht III-ga.
Wartislaw VI

Wartislaw VI (1345 – 13. juuni 1394) oli Pommeri dünastia liige. Aastatel 1365–1377 valitses ta Pommeri-Wolgastit üheskoos oma venna Bogislaw VI-ga. 1377. aastast kuni oma surmani oli ta Pommeri-Barthi ainuvalitseja.
Elu.
Ta oli Pommeri-Wolgasti-Rügeni hertsogi Barnim IV ja selle naise Sophie vanim poeg.
Pärast isa Barnim IV surma 1365. aastal jaotati Pommeri-Wolgast 1372. aasta Anklami lepinguga idapoolseks Pommeri-Stolpi hertsogkonnaks (Świna jõest kuni Łeba jõeni), mida valitses tema onu Bogislaw V, ja läänepoolseks Pommeri-Wolgasti hertsogkonnaks, mida valitsesid üheskoos Wartislaw VI ja tema noorem vend Bogislaw VI. 1377. aastal jaotati Pommeri-Wolgast väiksemaks Pommeri-Wolgastiks, mida valitses Bogislaw VI, ja Pommeri-Barthiks, mida valitses Wartislaw VI. 1396. aastal suri Bogislaw VI Klempinis ilma meessoost pärijata ja Pommeri-Wolgasti kaks osa taasühendati Wartislaw VI alla.
Abielu ja järglased.
Ta abiellus Mecklenburg-Stargardi hertsogi Johann I tütre Annaga. Nad said kolm last:
Ruandakeelne Vikipeedia

Ruandakeelne Vikipeedia (ruanda keeles "Wikipediya") on Vikipeedia ruandakeelne versioon.
Ruandakeelsele Vikipeediale pandi alus 2002. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Sangokeelne Vikipeedia

Sangokeelne Vikipeedia (sango keeles "Wïkïpêdïyäa") on Vikipeedia sangokeelne versioon.
Sangokeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Bogislaw VII

Bogislaw VII (enne 1355 – 1404) oli Pommeri-Stettini hertsog Pommeri dünastiast.
Elu.
Bogislaw VII oli hertsog Barnim III (u 1303 – 1368) ja tolle naise Agnese poeg. Pärast isa surma 1368. aastal valitses ta Pommeri-Stettinit koos oma vanemate vendade Kasimir III ja Swantibor III-ga.
Kasimir III sai surma lahingus 1372. aastal sõjas Brandenburgi vastu. Swantibor III ja Bogislaw VII jätkasid koos Pommeri-Stettini valitsemist. Bogislaw VII kirjeldatakse kui hertsogit, kelle staatus oli võrdne tema vanemate vendade omaga. Siiski jäi ta nende varju.
Bogislaw VII suri 1404. aastal. Pärast tema surma valitses vend Swantibor III Pommeri-Stettinit üksi.
"Codex Gelre", vappide kogu 14. sajandi lõpust, mainib "Groswini hertsogit". See võis olla Bogislaw VII.
Tigrinjakeelne Vikipeedia

Tigrinjakeelne Vikipeedia on Vikipeedia tigrinjakeelne versioon.
Tigrinjakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Trujillo (Peruu)

Trujillo on linn Peruus, La Libertad piirkonna ja Trujillo provintsi halduskeskus. See on Peruu elanike arvult kolmas linn (suuremad on Lima ja Arequipa).
INEI hinnangul elas seal aastail 2018–2020 914 000 elanikku. Linna pindala on 39,36 km2 ja kogu linnastu pindala umbes 111 km2.
Samoakeelne Vikipeedia

Samoakeelne Vikipeedia (samoa keeles "Wikipedia") on Vikipeedia samoakeelne versioon.
Samoakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Carolyn Shoemaker

Carolyn Jean Spellmann Shoemaker (24. juuni 1929 – 13. august 2021) oli Ameerika Ühendriikide astronoom.
Ta sai California Osariigi Ülikoolist bakalaureuse- ja magistrikraadi ajaloos, riigiteaduses ja inglise kirjanduses. 1950. aastal tutvus ta oma venna Richardi pulmas Eugene Shoemakeriga, kellega abiellus 1951. aastal.
Pärast abiellumist töötas ta mõnda aega õpetajana, kuid siis jäi koduperenaiseks. 1980. aastal hakkas ta astronoomiks ning keskendus Maa-lähedaste asteroidide otsimisele ja uurimisele. 1993. aastal avastas ta koos Eugene'i ja David Levyga komeedi Shoemaker-Levy 9, mis kukkus 1994. aastal Jupiterile. 1997. aastal sattusid Carolyn ja Eugene Austraalias autoõnnetusse, milles Eugene hukkus. 2002. aasta seisuga oli Carolyn Shoemaker avastanud 32 komeeti ja üle 800 asteroidi.
Kukk-kaal (poks)

Kukk-kaal (ka kukkkaal) on poksi kaalukategooria, mida määratletakse mitmeti. Olümpiamängudel tähistab see võistleja kaaluvahemikku 52–54(56) kg. Profipoksis jääb see vahemikku 115–118 naela või 52,163–53,525 kg.
Kärbeskaal (poks)

Kärbeskaal on poksi kaalukategooria, milles võistlejad jäävad kaaluvahemikku 108–112 naela ehk 49–51 kg. 
Tuntumad kärbeskaalu poksijad Eestis on Rein Pajur, Mart Keersalu, Hans Gutmann, Karl Käbi, Aksel Jaanisoo, Vladimir Jagunov.
Vald (Saksamaa)

Vald ("Gemeinde", mitmuses "Gemeinden") on Saksamaal madalaimat järku haldusüksus. Enamasti on see 3. järgu üksus liidumaa ja kreisi järel või 4. järgu üksus neis liidumaades, kus on ka ringkonnad. Kümme valda on 5. järgu üksused (kõik Baierimaal).
Rahvaarvult kõige väiksem vald on Gröde vald samanimelisel saarel Schleswig-Holsteini liidumaal (kümmekond inimest).
Helveskaal (poks)

Helveskaal on poksi kaalukategooria, milles võistlejad ei tohi kaaluda üle 108 naela ehk üle 49 kg.
Tuntumad helveskaalus poksijad on Iván Calderon, Michael Carbajal, Jung-Koo Chang, Luis Estaba, Leo Gamez, Humberto Gonzalez, Yoko Gushiken, Louisa Hawton, Yuh Myung-woo, Donnie Nietes, Saman Sorjaturong.
Üliraskekaal (poks)

Üliraskekaal on poksi kaalukategooria, milles võistlejad kaaluvad üle 200 naela ehk üle 91 kg.
Üliraskekaalu tuntumate poksijate seas on Lennox Lewis ja Volodõmõr Klõtško.
Dupļi

Dupļi (ka Diždupļi, vanasti ka Duplenieki või Lieldupļi) on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Dunalka vallas, Durbe järvest 2,5 kilomeetrit kirdes.
Asula on tekkinud endise Diždupele karjamõisa ("Groß-Düppeln") juurde. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Küla juures kasvav saar ümbermõõduga 4.27 meetrit on looduskaitse all. Dupļist lõunas asub Durbe järve luha kaitseala.
Küla lõunaservas asuvad Strungase muinaskalmed on riikliku kaitse all.
Aastal 2005 oli külas elanikke 10.
Vārve (Tadaiķi vald)

Vārve (vanasti ka Vārva) on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Tadaiķi vallas.
Küla asub valla kaguosas merepinnast 35 meetri kõrgusel Trumpe jõe kaldal. Vārve jääb valla keskusest Lieģist 4,7 ja Riiast 195 kilomeetri kaugusele.
Asula on tekkinud endise Vārve mõisa ("Warwen") keskuse juurde. Aastal 1930 avati seal Tadaiķi raudteejaam. Hiljem oli kohaliku külanõukogu keskuseks. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Aastal 2005 oli külas elanikke 22.
Šukteri

Šukteri on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Tadaiķi vallas,
Küla asub valla edelaosas merepinnast 25 meetri kõrgusel Kazupe jõe kaldal maantee A9 ääres. Šukteri jääb valla keskusest Lieģist 6 ja Riiast 198 kilomeetri kaugusele. Seal asub Šukteri bussipeatus.
Aastal 2005 oli külas elanikke 31. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Aisteres muiža

Aisteres muiža on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Tadaiķi vallas.
Küla asub valla põhjaosas merepinnast 32 meetri kõrgusel. Aisteres muiža jääb valla keskusest Lieģist 8 ja Riiast 198 kilomeetri kaugusele.
Asula on tekkinud endise Aistere mõisa ("Aistern") keskuse juurde. Aisteret on esmamainitud 1253. aastal. Mõisa häärber rajati XIX sajandil, park aastail 1850–1870. Pargi rajamisel kasutati pööke ja valget mändi. 2021. aastani kuulus küla Durbe piirkonda. 
Looduskaitse all on mägivaher ümbermõõduga 2,52 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,04 meetrit, sanglepad ümbermõõtudega 2,68, 3,58, 3,01 ja 2,68 meetrit, pöök ümbermõõduga 4,12 meetrit ja pärn ümbermõõduga 3,85 meetrit.
2005. aastal oli külas 11 elanikku.
Aistere

Aistere (nõukogude perioodil Latvlauktehnika) on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Tadaiķi vallas.
Küla asub valla põhjaosas merepinnast 34 meetri kõrgusel. Aistere jääb valla keskusest Lieģist 8 ja Riiast 198 kilomeetri kaugusele.
Aisteret on esmamainitud 1253. aastal. Tänapäevane asula on tekkinud 1900. aastal avatud Aistere raudteejaama juurde. Nõukogude perioodil kujunes küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. 2021. aastani kuulus küla Durbe piirkonda.
2005. aastal oli külas 29 elanikku.
Southwark

Southwark on piirkond Londoni kesklinnas Thamesi jõe lõunakaldal. See paikneb Southwarki linnaosa loodeosas.
Piirkond on Thamesi jõe lõunakalda Londoni osadest vanim, see arenes jõeületuskoha (London Bridge) ümbrusse.
Piirkonna oluliste objektide hulgas on näiteks kõrghoone The Shard ja Tower Bridge.
Krupmuiža

Krupmuiža on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Durbe vallas,
Küla asub valla lõunaosas merepinnast 45 meetri kõrgusel. Krupmuiža jääb piirkonna keskusest Lieģist 7,5 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele. Asula tekkis endise Krupi karjamõisa ("Kruppenhof") juurde. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Aastal 2005 oli külas elanikke 15.
Prāmciems

Prāmciems on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Durbe vallas.
Küla asub valla lõunaosas merepinnast 40 meetri kõrgusel. Prāmciems jääb endisest piirkonna keskusest Lieģist 12 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Külas asuvad Dižprāmi muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Aastal 2005 oli külas elanikke 3.
Tšamorrokeelne Vikipeedia

Tšamorrokeelne Vikipeedia (tšamorro keeles "Wikipedia") on Vikipeedia tšamorrokeelne versioon.
Tšamorrokeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Svaasikeelne Vikipeedia

Svaasikeelne Vikipeedia (svaasi keeles "Wikipedia siSwati") on Vikipeedia svaasikeelne versioon.
Svaasikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Žorik

Hulkurkoer Žorik (surnud 17. jaanuaril 2022) oli tänavakoer Kalamajas, kes suutis vältida varjupaika sattumist üle kümne aasta. Tema eest hoolitsesid kohalikud elanikud. Koera vanus pole täpselt teda, aga erinevate versioonide kohaselt jäi see 13–20 aasta vahele. Ühe versiooni kohaselt sündis Žorik 2007. aastal Kalamajas, Suur-Patarei tänava kandis, aasta hiljem liikus ta aga koos vennaga Paljassaare sadamasse ning pärast viimase surma valis ta oma elukohaks Tööstuse tänava Arsenali keskuse ümbruse.
Vanaduspõlv.
Žoriku tabasid Tallinna loomade varjupaiga töötajad 2020. aasta juulis üksnes koera halvenenud tervise tõttu. Loomapäästegrupp MTÜ võttis koera oma eestkoste alla ning lubas tasuda temaga seotud kulud kuni elupäevade lõpuni. Kehva tervise ja kõrge vanuse tõttu Žorikule enam tänavaelu ei võimaldatud ning ta elas edaspidi inimeste hoole all ühes Maardu lähistel asuvas talus. 
Skulptuur.
4. oktoobril 2020, ülemaailmsel loomade päeval, püstitati Žorikule ja kõikidele teistele tänavaloomadele pühendatud monument Arsenali keskuse esisele. Skulptuuri valmistamise ja paigalduse algatas ajakirjanik ja loomakaitseaktivist Heiki Valner. Aukülaliste seas olid Žoriku eest hoolitsemisega enim vaeva näinud Irina Mintšenkova, Aleksandr Gribov ja toonase hoiukodu perenaine Viktoria Ger. Mälestusmärgi valmistas Skulptuurikoda OÜ kujur Kain Rezev ja 61 inimest toetas selle valmimist 1105 euroga. Puuduva osa heategevusliku projekti maksumusest katsid Loomapäästegrupp MTÜ, Arsenali keskus ja idee autor Heiki Valner võrdsetes osades. Sündmus leidis laialdast kajastamist ka välismeedias.
Varem on Eestis loomadele püstitatud betoonist bareljeef Supilinna koerale Rikule ja mälestuskivi Rutja piirivalvekoerale Dembelile. 1930. aastatel oli koera skulptuur ka Viljandi linnas. Hiljem on koera kuju püstitatud veel Pulli külla Pärnumaal märkimaks Eesti teadaolevalt vanimat asulat.
Njandžakeelne Vikipeedia

Njandžakeelne Vikipeedia (njandža keeles "Wikipedia") on Vikipeedia njandžakeelne versioon.
Njandžakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Inuktitutikeelne Vikipeedia

Inuktitutikeelne Vikipeedia (inuktituti keeles ᐅᐃᑭᐱᑎᐊ) on Vikipeedia inuktitutikeelne versioon.
Inuktitutikeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Dzongkhakeelne Vikipeedia

Dzongkhakeelne Vikipeedia on Vikipeedia dzongkhakeelne versioon.
Dzongkhakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Vendakeelne Vikipeedia

Vendakeelne Vikipeedia on Vikipeedia vendakeelne versioon.
Vendakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Evekeelne Vikipeedia

Evekeelne Vikipeedia (eve keeles "Wikipiɖia") on Vikipeedia evekeelne versioon.
Evekeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Naboo

Naboo on planeet George Lucase "Star Warsi" filmimaailmas. Selle kuninganna oli Padmé Amidala.
Esimest korda ilmus see 1999. aastal linastunud filmis "".
Tsongakeelne Vikipeedia

Tsongakeelne Vikipeedia (tsonga keeles "Wikipediya") on Vikipeedia tsongakeelne versioon.
Tsongakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Tšerokiikeelne Vikipeedia

Tšerokiikeelne Vikipeedia (tšerokii keeles ᏫᎩᏇᏗᏯ) on Vikipeedia tšerokiikeelne versioon.
Tšerokiikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Tsvanakeelne Vikipeedia

Tsvanakeelne Vikipeedia (tsvana keeles "Wikipedia") on Vikipeedia tsvanakeelne versioon.
Tsvanakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Kasimir IV (Pommeri)

Kasimir IV (poola: "Kazimierz IV" või "Kaźko Słupski") (1351 - 2. jaanuar 1377) oli Pommeri-Stolpi hertsog 1374. aastast.
Elu.
Kasimir oli Bogislaw V ja tolle naise Elżbieta poeg. Tema emapoolsel vanaisal Kazimierz III Suurel, viimasel Piastide dünastiast Poola kuningal ei olnud poegi ja kasvatas teda oma õukonnas. Pärast vanaisa surma 1370. aastal sai noor Kasimir esialgu tema osaliseks järglaseks, kuna testament andis talle lääniks Dobrzyńi, Bydgoszczi, Kruszwica, Złotówi ja Wałczi maad. Ometi nurjas tema ambitsioonid peagi Ungari Lajos I, kellest sai varasemate paktide põhjal järgmine Poola kuningas Ludwik I nime all, ja tühistas Piasti testamendi. Hertsog Kasimir sai vaid Dobrzyńi maa ajutiseks lääniks.
1360. aastal abiellus Kasimir oma esimese naise Kennaga. Too oli Algirdase ja Tveri Uljana tütar, üles kasvanud õigeusu kiriku usus. Abielludes ühines ta Rooma-Katoliku Kirikuga ja ristiti uuesti nimega "Johanna". Naine suri 27. aprillil 1368 lastetuna.
Aasta hiljem abiellus Kasimir IV oma teise naise Małgorzataga. Too oli Masoovia Siemowit III tütar. Nad ei saanud lapsi. Pärast Kasimiri surma haavadesse (saadud kuningas Ludwiki nimel Władysław Biały vastu võideldes) abiellus naine Lubini ja Brzegi hertsogi Henryk VII-ga.
Kuigi pärast isa Bogislaw V surma 1374. aastal oli Kasimir IV mõnda aega Pommeri-Stolpis, veetis ta enamuse ajast Bydgoszczis; pärast tema surma 1377. aastal läksid tema läänid tagasi Poolale.
Rundikeelne Vikipeedia

Rundikeelne Vikipeedia on Vikipeedia rundikeelne versioon.
Rundikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Luukapäev

Luukapäev, 18. oktoober on rahvakalendri järgi üks vaiksem päev, sest see oli ka usupäev. Mehed käisid veskil – luukapäeval jahvatatud jahu ei pidanud minema koitama. Loomad pidid juba laudas olema, muidu tulevat kuri vaim karja. Linnased pandi kasvama, et mardipäevaks õlut saada ja perenaised alustasid linaropsimist.
Kristlik kunst kujutab Luukast kõige sagedamini kirjatööd tegemas. Teda peetakse raamatuköitjate, samuti arstide ja kunstnike kaitsepühakuks. Laudaukse kohale tuli lüüa hobuseraud, et kurja eemal hoida. Ukse ette pidi õhtul tuhka raputama, et hommikul saaks näha, kas kuri on tahtnud lauta minna.
Bislamakeelne Vikipeedia

Bislamakeelne Vikipeedia (bislama keeles "Wikipedia") on Vikipeedia bislamakeelne versioon.
Bislamakeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Wartislaw VII

Wartislaw VII (poola: "Warcisław VII") (1363/1365 – 1394/1395) oli üks Pommeri hertsogeid. Ta valitses Pommeri-Stolpi.
Elu.
Ta oli Kasimir IV ja Bogislaw VIII venna Bogislaw V poeg. Ta abiellus Mariaga (Mecklenburgi Heinrich III tütrega) ning oli Erik Pommerist ja Katharina Pommerist isa.
1377. aastal sai temast Pommeri-Stolpi hertsog; kohati oli ta selle kaasvalitseja koos venna Bogislaw VIII-ga. Ta laveeris kahe kohaliku võimu, Saksa ordu ja Poola kuningriigi vahel. 1386. aastal asus ta liitu Orduga; kuid 1390. aastal asus ta liitu Poolaga ja andis vasallivande Poola kuningale Władysław II Jagiełłole. Vastutasuks sai ta Poola kuningalt Nakło territooriumi.
Aastatel 1392–1393 käis ta palverännakul pühale maale. Mõne allika kohaselt algas palverännak juba 1391. aastal, kuid väidetavalt viibis ta ka 1392. aasta juulis Vordingborgis. 1. augustil 1392 kohtusid Wartislaw, tema vend Bogislaw VIII ja mõned Kammini piiskopkonna vaimulikud Brandenburgi Landsberg an der Warthes (nüüd Gorzów Wielkopolski) Lebusi piiskopi Johanni ja Brandenburgi vürsti Johanniga Görlitzist. Bogislaw läks Pommerisse tagasi ja Wartislaw reisis lõuna poole kohtuma Wartislaw VIII-ga. Mõlemad Wartislawid reisisid siis läbi Ungari. Smederevos, linnas Belgradist kagus (siis Ungari osa, nüüd Serbia osa) jäi Wartislaw VII haigeks ja läks 1393. aastal tagasi Pommerisse, samas Wartislaw VIII jätkas palverännakut üksi.
Wartislaw VII äraoleku ajal oli Pommeri aadlik Matzke von Borcke auf Stramehl juhtinud Pommeri-Stolpis röövi, kus 1392. aasta lõpus rööviti Böömimaa komtuur Johann von Mühlheim teel Saksa Ordu riiki. Saksa ordu kõrgmeister Konrad von Wallenrode protestis Wartislaw VII ja Bogislaw VIII õukonnas ja nõudis hüvitist. Wartislaw ja Bogislaw andsid talle lubaduse hävitada Matzke residents Stramehl, mis lõpuks hävitati.
Wartislaw suri ajavahemikus novembrist 1394 kuni 23. veebruarini 1395.
NEAR Shoemaker

Near Earth Asteroid Rendezvous – Shoemaker (NEAR Shoemaker) oli NASA kosmosesond, mis uuris asteroidi 433 Eros.
Sondi ehitas Johns Hopkinsi Ülikooli Rakendusfüüsika Laboratoorium. NEAR Shoemakeri peamiseks eesmärgiks oli uurida Erose ehitust, koostist, mineraloogiat, morfoloogiat, sisemist massijaotust ja magnetvälja. Missioon oli edukas ning NEAR uuris asteroidi umbes aasta, enne kui 12. veebruaril 2001 selle pinnale maandus. Sondi polnud projekteeritud asteroidile maanduma, kuid see töötas veel kaks nädalat pärast maandumist ning viimast korda saadi sellega ühendust 28. veebruaril 2001.
Märtsis 2000 nimetas NASA sondi NEAR ümber NEAR Shoemakeriks, et avaldada austust Ameerika Ühendriikide geoloogile Eugene Shoemakerile.
Monza ralli

Monza Ralli Show on autospordiüritus Itaalias, mida on korraldatud alates 1978. aastast Monza ringrajal. Tavaliselt toimub ralli novembri viimasel nädalal.
Oktoobris 2020 teatati, et Monza on viimane ralli 2020. aasta WRC kalendris. Ralli oli WRC kavas ka 2021. aastal.
Padones skola

Padones skola (ka Padone) on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Durbe vallas,
Küla asub valla lõunaosas merepinnast 80 meetri kõrgusel. Padones skola jääb endisest piirkonna keskusest Lieģist 8,5 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele. Asula tekkis endise Padone koolimaja ja Durbe vallamaja juurde. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Aastal 2005 oli külas elanikke 2.
Līguti

Līguti on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Durbe vallas,
Küla asub valla põhjaosas merepinnast 35 meetri kõrgusel Durbe järve idakaldal. Līguti jääb endisest piirkonna keskusest Lieģist 4,5 ja Riiast 191 kilomeetri kaugusele. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Asula tekkis endise Līguti mõisa ("Ligutten") keskuse juurde. Mõisavalitseja maja on riikliku kaitse all olev kultuurimälestis.
Looduskaitse all on külas kasvavad pärnad ümbermõõtudega 4.12, 4.26 ja 3.82 meetrit, tammed ümbermõõtudega 5.26, 4.05, 4.33, 4.8, 4.47, 4.77, 5.24, 5.28, 4.52, 4.37, 4.8, 4.4 5.3 ning 5.29 meetrit, saar ümbermõõduga 3.88 meetrit, harilik pöök ümbermõõduga 3.18 meetrit ja valgepöögid ümbermõõtudega 2.12, 1.95, 1.69, 2.34, 1.82, 1.6, 1.96, 2.84 ning 1.93 meetrit.
Aastal 2005 oli külas elanikke 27.
Dižilmāja

Dižilmāja on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Vecpilsi vallas,
Küla asub valla lõunaosas merepinnast 85 meetri kõrgusel maantee A6 ääres. Dižilmāja jääb valla keskusest Vecpilsist 4, endisest piirkonna keskusest Lieģist 14 ja Riiast 184 kilomeetri kaugusele. 
Asula tekkis endise Dižilmāja mõisa ("Groß-Ilmajen") keskuse juurde. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Külas asub Ilmāja kirik. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Dižilmāja muinaskalmed ja Ilmāja luteri kirik.
Looduskaitse all on külas kasvav mänd ümbermõõduga 2.58 meetrit ja tamm ümbermõõduga 5.07 ning kõrgusega 30 meetrit.
Aastal 2005 oli külas elanikke 42.
Mazilmāja

Mazilmāja on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Vecpilsi vallas,
Küla asub valla kaguosas merepinnast 90 meetri kõrgusel maantee A6 ääres. Mazilmāja jääb valla keskusest Vecpilsist 12, endisest piirkonna keskusest Lieģist 16,5 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele. 
Asula tekkis endise Mazilmāja mõisa ("Klein-Ilmajen") keskuse juurde. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Looduskaitse all on külas kasvav saar ümbermõõduga 3.78 ning kõrgusega 24 meetrit.
Aastal 2005 oli külas elanikke 26.
Mazstroķi

Mazstroķi on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Vecpilsi vallas,
Küla asub valla idaosas merepinnast 55 meetri kõrgusel Lāņupe jõe ääres. Mazstroķi jääb valla keskusest Vecpilsist 5,5, endisest piirkonna keskusest Lieģist 13 ja Riiast 191 kilomeetri kaugusele. 
Asula tekkis endise Mazstroķi karjamõisa ("Klein-Strocken") keskuse juurde. Külas asub endise Stroķi kooli juures uus Stroķi kalmistu. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda. 
Aastal 2005 oli külas elanikke 18.
Dižstroķi

Dižstroķi on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Vecpilsi vallas.
Küla asub valla idaosas merepinnast 70 meetri kõrgusel Lāņupe jõe ääres. Dižstroķi jääb valla keskusest Vecpilsist 6,5, endisest piirkonna keskusest Lieģist 14 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele. 
Asula tekkis endise Dižstroķi mõisa ("Groß-Strocken") keskuse juurde. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Looduskaitse all on külas kasvav vaher ümbermõõduga 3.85 meetrit ja saared ümbermõõtudega 3.57 ning 4.83 meetrit.
Aastal 2005 oli külas elanikke 20.
Lekši

Lekši on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Vecpilsi vallas,
Küla asub valla põhjaosas merepinnast 55 meetri kõrgusel. Lekši jääb valla keskusest Vecpilsist 4, endisest piirkonna keskusest Lieģist 17 ja Riiast 184 kilomeetri kaugusele. 
Asula tekkis endise Lekši karjamõisa ("Lexten") keskuse juurde. Külas asub Lekši kalmistu. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Aastal 2005 oli külas elanikke 36.
Barnim V

Barnim V (1369–1402/1403) oli üks Pommeri hertsogeid. Ta oli Bogislaw V poeg. Ta valitses Pommeri-Stolpi üle; esialgu territooriume Stargardi lähedal ja elu viimastel aastatel, 1402–1403, oli ta Pommeri-Stolpi kaasvalitseja koos oma venna Bogislaw VIII-ga.
Allikad tema täpsest surmakuupäevast erinevad, ta suri kas 1402. aastal (16. mai) või 1403. aasta alguses (13. veebruar).
Ta abiellus Leedu printsessiga, ühe Vytautase sugulasega; nad ei saanud lapsi.
Ersin Tatar

Ersin Tatar (sündinud 7. septembril 1960 Nikosias) on Põhja-Küprose Türgi Vabariigi poliitik. Ta oli aastatel 2020–2025 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi president.
Ta sündis aastal 1960 Nikosias. Ta sai keskhariduse Londonis. Aastal 1982 lõpetas ta Cambridge'i Ülikooli juures oleva Jesus College'i majandusteadlasena.
Aastatel 1982–1986 töötas ta firmas PricewaterhouseCoopers raamatupidajana. Aastatel 1986–1991 töötas ta Polly Peckis ja oli ettevõtte varahoidja. Aastal 1991 asus ta Ankarasse, kus ta töötas aastani 1992 firmas FMC Nurol Defense Industry Co. Aastatel 1992–2001 töötas ta firmas ShowTV.
Ta oli 22. maist 2019 kuni 23. oktoobrini 2020 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi peaminister. Oktoobris 2020 valiti ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi presidendiks.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Järvakandi ministeeriumikooli hoone

Järvakandi ministeeriumikooli hoone oli endine kooli peahoone Rapla kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Purku külas Rapla vallas Rapla maakonnas.
Hoonet hakati ehitama, kui Järvakandi valla vana koolimaja oli edasiseks õppetööks kõlbmatu. 
1897. aastal kiitis vallavolikogu heaks ehitatava hoone plaani. Ehitus pidi algama juba 1898. aastal, kuid lepingu saanud ehitusmeister loobus tööst. Uue meistri juhtimisel hakati 1899. aastal hoonet rajama.
Juba 1899. aastal kolis pooleliolevasse koolimajja Järvakandi ministeeriumikool. Hoone sai lõplikult valmis 1901. aastal ja läks esialgu plaanitust oluliselt kallimaks, kuid vald polnud nõus oluliselt maksma juurde.
1930. aastal rajati hoone kirdeküljele Järvakandi Vabadussõja mälestussammas. 1989. aastal rajati uus sammas juba koolist pisut eemale üle vana tee parki.
1934. aastal ehitati teine korrus suuremas osas välja puust ärklikorrusena. 1986. aastal lõpetas kool hoones tegevuse ja maja läks ümberehitamisele. Uuesti avati hoone 1992. aastal, sellele oli esiküljele ehitatud juurde kolm kinnist kärg- ja silikaattellistest tuulekoda.
Hoone esiküljel on mälestustahvel koolis õppinud rahvatantsutegelasele Linda Rausile.
Kooli hoone on alates 1997. aastast kultuurimälestis. Hoonet ümbritsev park on olnud looduskaitse all.
Hoones tegutseb Kabala Lasteaia-Põhikooli Purku lasteaiarühm, Purku raamatukogu, MTÜ Purculi ja Eesti Huumorimuuseum.
Joni Ortio

Joni Juhani Ortio (sündinud 16. aprillil 1991 Turus) on Soome jäähokimängija, kes mängib väravavahina Rootsi kõrgliigaklubis HV71.
Ta alustas klubikarjääri Soome klubis HC TPS, mille koosseisus debüteeris ta Soome kõrgliigas hooajal 2009–10.
2009. aastal valis Calgary Flames ta NHL-i "draft"is 171. valikuna. Hooaja 2010–11 lõpus debüteeris Ortio Flamesi noorteklubis Abbotsford Heat American Hockey League'is. Ta mängi Heatis ka hooaja 2011–12 alguses, kuid naasis seejärel Soome kõrgliigasse, tunnistades, et ei olnud veel valmis Põhja-Ameerikas mängima.
Hooajal 2012–13 mängis Ortio Soome kõrgliigas HIFKi ridades. Seejärel läks ta tagasi Põhja-Ameerikasse. 27. veebruaril 2014 tegi ta Flamesi meeskonnas debüüdi NHL-is. Kokku mängis ta sel hooajal NHL-is viies mängus. Suurema osa sellest hooajast mängis Ortio Abbotsford Heatis. Flamesi koosseisu kuulus Ortio ka kahel järgmisel hooajal. NHL-i kõrvalt jätkas ta mängimist samuti AHL-is ning 2015. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule.
2016. aasta septembris liitus Ortio Rootsi kõrgliigaklubiga Skellefteå AIK. Hooajal 2017–18 jõudis ta Skellefteåga Rootsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Växjö Lakersile. Hooajal 2018–19 mängis ta KHL-is HK Vitjazi ridades. Hooajal 2019–20 mängis ta Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions. Aastatel 2020–2022 mängis ta kaks hooaega KHL-i klubis Nur-Sultani Barõs.
2022. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu äsja Rootsi kõrgliigasse tõusnud HV71-ga.
Ortio on kuulunud Soome jäähokikoondisse 2013. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel.
Pikksilm

Pikksilm on optikariist kaugete esemete vaatlemiseks. Pikksilma kasutatakse nii iseseisva vaatlusriistana kui ka teiste optikariistade osana, näitel teodoliidis, spektroskoobis jm. Kahest pikksilmast kokku ehitatud optikariist kahe silmaga vaatluseks on binokkel. Astronoomiline pikksilm on teleskoop.
Pikksilmades on peamiselt kasutusel Kepleri ja Galilei optiline süsteem.
Kepleri pikksilma põhiosad on objektiiv ja okulaar. Objektiiv annab esemest tõelise ümberpööratud kujutise objektiivi fookuses, täpsemalt fokaaltasandis (tasandis, mis asetseb läätse fookuses ja on risti optilise teljega), sest kaugel asetseva eseme punktidest tulevad kiired võib lugeda paralleelseteks. Okulaar paikneb süsteemi optilisel teljel sellisel kaugusel, et selle kumerläätse fookus ühtib objektiivi fookusega. Seega vaadeldakse objektiivi tekitatud kujutist okulaari kui luubiga. Pikksilmast väljub paralleelne kiirtekimp, mis tekitab silma võrkkestal eseme ümberpööratud kujutise. Niisuguse optikasüsteemiga pikksilma valmistas Kepler 1611. aastal ja seda sobib kasutada taevavaatlustel. Päripidise kujutise saamiseks tuleb objektiivi ja okulaari vahele lisada eraldi prismad (või läätsed, mis kujutist ka täiendavalt suurendavad).
Galilei pikksilmas kasutatakse okulaarina kumerläätse asemel nõgusläätse. Nii saadakse päripidine kujutis ilma prismadeta. Nagu Kepleri pikksilmas, langevad ka Galilei süsteemis objektiivi fookus ja okulaari eesmine fookus kokku, kuid okulaarist vaatleja pool.
Pikksilma peamine tunnussuurus on nurksuurendus, mida väljendab objektiivi fookuskauguse formula_1 ja okulaari fookuskauguse formula_2 suhe formula_3.
Hädaküla (Kohtla-Järve)

Hädaküla on ajalooline töölisasula Kohtla-Järve Vanalinna linnaosas, paiknedes peamiselt Pioneeri tänava ümbruses. 
Asula kujunes välja 1920.–1930. aastatel koos põlevkivitööstuse arenguga. See on üks vanemaid piirkondi Kohtla-Järvel, olles rajatud just põlevkivikaevanduste töötajatele. Kohtla-Järve linn hakkas kasvama pärast seda, kui 1916. aastal alustati Järve kandis põlevkivi kaevandamist ning 1919. aastal loodi Riigi Põlevkivitööstus. Tööliste tarvis hakati rajama elamupiirkondi, millest üks esimesi kandis rahvasuus nime Hädaküla, viidates algelistele elamistingimustele ning kiiresti ehitatud ajutistele hoonetele.
1930ndatel hakati Pioneeri tänava ümbrusse ehitama kahekorruselisi paekivist korterelamuid, mis olid mõeldud mitmele perele. Need hooned olid iseloomulikud oma lihtsuse ja funktsionaalsuse poolest. Korterites oli sageli jagatud köök ja sanitaarruumid. Kuigi alguses olid tingimused kehvad, paranesid elamistingimused järk-järgult koos linnavõimu ja tööstuse arenguga. Tänapäeval kuulub Hädaküla Kohtla-Järve Vanalinna linnaossa ja selle hoonestus on osaliselt säilinud. Mitmed ajaloolised majad on renoveeritud, kuigi osa piirkonnast on ka maha jäetud või halvas seisukorras. 
Lisaks Pioneeri tänava kandis asuvale Hädakülale on Kohtla-Järvel ka Kooliküla (Tehase tänava kirdeots), Lilleküla (Kaevuri tänavast läänes), Siidisuka (Vanalinna idaosa samanimelise tänava kandis), Sikupilli (Kauba tänava lääneots), Suitsuküla (vanalinna lääneosa Järveküla tee ääres) ja Vaheküla (vanalinna lõunaosa Kävast läänes). Suitsuküla kandis asus ajalooline Pavandu kõrts (1796 "Paue", 1871 "Powando")
Wookieed

Wookieed on karvased tulnukad George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas. Tuntuim wookiee on Chewbacca.
Nende koduplaneediks on Kashyyyk.
Jarmo Matikainen

Jarmo Matikainen (sündinud 21. veebruaril 1960) on Soome jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
2018. aastast on ta Eesti naiste jalgpallikoondise peatreener.
Aastatel 1999–2000 ja 2004–05 oli ta Soome ning 2015. aastal Kanada koondise abitreener. 2010–14 oli Matikainen Walesi koondise peatreener. Samuti on ta olnud Soome tüdrukute U-17 ja U-19 koondise peatreener.
Alates 2006. aastast on ta olnud UEFA ekspertgrupi liige.