tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Paul Annus

Paul Annus (sündinud 30. aprillil 1962) on eesti tehnikateadlane. 
Ta lõpetas aastal 1980 Tallinna 2. Keskkooli, 1987 Budapesti Tehnikaülikooli raadiotehnika erialal, 1992 Eesti Diplomaatide Kooli väliskaubandussuhete erialal ja omandas 2010 Tallinna Tehnikaülikoolis doktorikraadi tööga "Mitmekanaliline bioimpedants-spektroskoopia: aparatuursed meetodid ja disaini põhimõtted".
Ta on Tallinna Tehnikaülikooli Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi vanemteadur. Tema teadustöö on seotud elektrilise bioimpedantsi mõõtmise meetodite ja vahendite väljatöötamisega.
Ta on 13 patentse leiutise kaasautor ja eesti elektroonikateadlase Mart Mini kaastöötaja. 
Ta on õppeaine Andmehõivesüsteemid (Data Acquisition Means and Methods) juhtiv õppejõud ja osaleb ka mitme teise õppeaine õpetamises.
Bibliotheca

Bibliotheca-sarjad on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusarjade tüüp (alasarjade sari), kirjastuse üks kolmest peasarjast.
Bibliotheca-tüüpi sarjades ilmuvad vanemate terviktekstide, sealhulgas ilukirjanduse väärttekstide kommenteeritud tõlked. Samuti võib selles sarjas ilmuda uuemaid, ent mitte akadeemilise iseloomuga kõrgetasemelisi tekste; nõudluse korral avaldab kirjastus ka võtmeliste tekstide kordustrükke.
Bibliotheca-tüüpi sarjade hulk ei ole piiratud valdkondadega (näiteks võib humanitaaria valdkonnas hakata ilmuma "Bibliotheca Philosophica").
Igal Bibliotheca-tüüpi sarjal on oma toimetuskolleegium.
Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvikasutust. Lisaks eristab eri sarjade spetsiifikat värvile taustaks kasutatud muster. Võrreldes kirjastuse teiste põhisarjadega on "Bibliotheca" sari väiksemas formaadis. 
Bibliotheca sarjad.
Seni on ilmunud raamatuid järgmistes Bibliotheca-tüüpi sarjades:
Candice King

Candice Rene King (sünninimega Accola; sündinud 13. mail 1987 Houstonis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, laulja ja laulukirjutaja. 
Tema tuntuim roll on Caroline Forbes sarjas "Vampiiripäevikud".
Tema lapsepõlv möödus Florida osariigis Edgewoodis ja käis Järve Highland Ettevalmistav Kool. Tema mõlemad vanemad on aktiivsed vabariiklased. Tal on üks noorem vend.
Karjäär.
Muusika.
2006. aasta detsembris tuli King välja oma debüütalbumiga "See on Alati Süüdi Need", Ameerika Ühendriikides. Ta kirjutas 12–14 lugu salvestamiseks. Ülejäänud lood olid kate 'Til teisipäev's vajuta "Häält Teha (laul)" ja American Hi-Fi's "Lagunemist Laulu" kirjutas ümber naiste versiooni "Meie Vaheaega Laul".
2008. aastal album tuli uuesti välja Jaapanis ja saavutatud suuremat edu. King on käinud taustalauljaks laulja Miley Cyrus's "Parim Nii Maailmad Tour" jaoks. Ta ilmutas ise 2008. 3D-kontsertfilm, "Hannah Montana &amp; Miley Cyrus: Parim Nii Maailmad Kontsert". 2011. aasta veebruaris, käis King läbi kaane "Eternal Flame" The Bangles kohta "Vampire Päevikud".
Näitlemine.
King oli külalisena esinenud paljudes telesarjades, näiteks "Kuidas ma kohtasin teie ema", "Supernatural" ja "Drop Dead Diva". 2009. aasta juulis ta mängis õudusfilmis "Deadgirl" , mis keskendub kahe keskkooli poisile, kes avastavad surematu naise mahajäetud varjupaigast. Samal aastal Kingil oli väike roll ", Et Hannah Montana Movie". Aastal 2009 mängis ta teleseriaalis "Vampiiripäevikud" Caroline Forbesi rolli. Seriaali saatis kohe edu ja vaatajate arv jõudis ligi 4.91 miljonini.  Fännid ja kriitikud olid seriaalist väga suures vaimustuses ja andsid sariale positiivse hinnangu. 2012. aasta juunis liitus ta teise hooaja web-seeria "Dating Reeglid Alates Minu Tuleviku mina," kui Chloe Cunningham 26-aastane tüdruk, kes usub, et armastust ei ole olemas. 
Isiklikku.
Candice tutvus muusik Joe Kingiga veebruaris 2012. Nad abiellusid 2014. aastal Louisiana osariigis New Orleansis. Perre kuulusid ka Kingi kaks tütart tema esimesest abielust.  15. jaanuaril 2016 sündis paaril tütar. 
2016. aasta USA presidendivalimistel toetas ta Demokraatliku Partei kandidaati Hillary Clintonit.
Peetrimõisa (täpsustus)

Peetrimõisa on Eesti kohanimi:
Pikasöödi

Pikasöödi oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Raveliku ja Vardja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raveliku ja Vardja külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Pikaseddi).
Pirga

Pirga oli küla Harjumaal, ajalooliselt Anija mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soodla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soodla külaga.
Külast on teateid alates 1798 (Pirga).
Praski

Praski oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vintse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Vintse külaga.
Küla kohta on teateid alates 1402. aastast (Brasce, Braske).
Päraldi

Päraldi oli küla Harjumaal, ajalooliselt Haiba mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kustja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kustja külaga.
Päraldi kujunes külaks 20. sajandil. Siiski on võimalik, et külast on teateid juba 1798 (Peresalda).
Püümetsa

Püümetsa oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Kurgla ja Vandjala küla alale. Küla kaotati 1977, mil osa külast liideti Kurgla (tänase Kurgla küla põhjapiiril olevad talud) ja osa Vandjala külaga.
Aastatel 1959 ja 1970 kuulus Püümetsa küla Jõelähtme külanõukogu koosseisu. Kui 1959. aastal elas külas 71 inimest, siis 1970. aastal oli külas elanikke vaid 22.
Kuigi sellenimelist küla enam ei eksisteeri, esineb nimi jätkuvalt katastriüksuste nimedes (nt "Püümetsa" ja "Püümetsa laut") ning Püümetsa hoiuala nimes.
Saire

Saire oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kurna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vaela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vaela külaga.
Külast on teateid alates 1586 (Saire ~ Sayrs).
Saumetsa

Saumetsa oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Habaja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Habaja külaga.
Enne külaks saamist, eksisteeris Saumetsa poolmõisana (Saumetsa mõis).
Selgküla

Selgküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Riisipere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Siimika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Siimika külaga.
On võimalik, et külast on teateid alates 1586 (Selsze).
Sepuküla

Sepuküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Munalaskme mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Munalaskme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Munalaskme külaga.
Sooltsu

Sooltsu (kirjakeeles ka Soo-otsa, Sootse) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Hatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hatu külaga.
Külast on teateid alates 1609 (Sosala).
Toivo Ilves

Toivo Ilves (sündinud 21. juulil 1960 Kilingi-Nõmmes) on eesti omavalitsustegelane ja haldusjuht. 
Ta on lõpetanud 1978. aastal Jõgeva Keskkooli ja seejärel Eesti Põllumajanduse Akadeemia elektriinsenerina. 
Töökohad.
Ilves on alates 2000. aastast Palamuse Lionsi klubi asutajaliige.
Saav kääne

Saav kääne ehk translatiiv on kääne, mis väljendab seisundit, olekut, otstarvet või aega. Saav kääne esineb lisaks eesti keelele, kus selle tunnus on "-ks", ka soome keeles (tunnus "-ksi") ja ungari keeles (tunnus "-vá" / "-vé").
Eesti keel.
Saava käände tunnus on alati -"ks".
Saava käändega väljendatakse:
Saavas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina.
Särge

Särge oli küla Harjumaal, ajalooliselt Tammiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Oru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Oru külaga.
Külast on teateid alates 1469 (Serks). Küla oli pikka aega jagatud kaheks: Väike-Särge ja Suur(e)-Särge.
Turvaste

Turvaste oli küla Harjumaal, ajalooliselt Piirsalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lepaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lepaste külaga.
Külast on teateid alates 1615 (Therwist).
Ugla

Ugla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alliklepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliklepa külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900.
Uurita

Uurita oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kõnnu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kemba küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kemba külaga.
Külast on teateid alates 19. sajandi keskpaigast.
Vaase

Vaase oli küla Harjumaal, ajalooliselt Raasiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnakse ja Salumäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnakse ja Salumäe külaga.
1536 on mainitud kohanime Wasell, 1537 Waszekulle, 1561 Watzale (mõis), 1637 Wasakülla, Wahsa Matz (küla ja talu), 1691 Wahsa Bÿÿ, 1798 Waso.
Tokio Myers

Torville Jones, esinejanimega Tokio Myers, on Londonis sündinud pianist ja muusikaprodutsent. 
Ta võitis võistlussaate "Britain's Got Talent" 2017. aastal, mängides Debussy "Clair de lune", mis kujunes Ed Sheerani lauluks "Bloodstream"; Rihanna "Diamonds" poolfinaalis 3; ja finaalis Hans Zimmeri kirjutatud lugu filmile "Tähtedevaheline" ning Rag'n'Bone Mani hitti "Human". Pärast telesaate "Britain's Got Talent" võitu 2017. aastal andis ta välja mitu singlit ja sai suureks internetisensatsiooniks. 2017. aasta oktoobris andis ta välja debüütsingli "Bloodstream" koos oma debüütalbumiga "Our Generation". Singel on stuudioesitus tema prooviesinemiselt saates "Britain's Got Talent".
Noorus.
Tokio on sündinud 16. aprillil 1984 ning on Lääne-India ja Briti päritolu. Koolipoisina nägi Tokio pealt oma koolidirektori Philip Lawrence'i mõrva, kui too pussitati surnuks väljaspool St George's Catholic Schooli väravaid Põhja-Londonis. Tokio oli sel ajal 11-aastane ja tema muusikaõpetaja juhtis ta ohutusse kohta. Ta läks õppima täisstipendiumiga kooli Royal College of Music.
Karjäär.
Myers on varem toetanud Kanye Westi, The Police'i ja Amy Winehouse'i, kui ta käis turneel produtsent Mr Hudsoni bändiga Mr Hudson and the Library. Ta esines ka Lianne La Havasi 2016. aasta Euroopa turneel.
Myers kasutab oma etendustes süntesaatorit ja elektroonilisi trumme, liites kokku klassikalise muusika juured tantsu- ja popmuusikažanritega. Ta on allkirjastanud lepingu muusikatööstusega BMG.
7. juunil 2017 teatas Myers, et töötab uue albumi kallal.
Juunis 2017 tegi Myers kaasa heategevussingli "Bridge over Troubled Water" salvestusel, et koguda raha nende jaoks, keda on mõjutanud Grenfell Toweri tulekahju, mis juhtus Põhja-Kensingtonis 14. juunil 2017.
13. oktoobril 2017 andis ta välja oma ametliku debüütsingli "Bloodstream", mis on stuudioesitus tema prooviesinemiselt saates "Britain's Got Talent". Samuti teatati, et see on tema debüütalbumi "Our Generation" peamine singel. Album avaldati 2017. aasta novembris.
5. novembril 2017 oli Myers telesaate "The X Factor" külalisesineja ja esitas singli "Angel". Finaalis esitas ta koos Kevin Davy White'iga George Michaeli laulu "Fastlove, Pt. 1".
Vannika

Vannika oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilivalla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilivalla külaga.
Külast on teateid alates 1402 (Wannecke, Wanneke).
Vitimõisa

Vitimõisa (ka Viti-Mõisaküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Viti mõisa alal. 
Küla jääb tänapäeval Vääna-Jõesuu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. 1947 oktoobrist 1954. aastani oli Viti-Mõisa küla Muraste külanõukogu keskus. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna-Jõesuu külaga.
Väemla

Väemla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vasalemma mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Karilepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karilepa külaga.
Külast on teateid alates 1562 (Wennemalby).
Vääna-Nõmme

Vääna-Nõmme oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Vääna-Jõesuu ja Liikva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna-Jõesuu külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Multinomiaalne logistiline regressioon

Multinomiaalne logistiline regressioon (ingl "multinomial logistic regression") on klassifitseerimismeetod enam kui kahe võimaliku diskreetse tulemuse jaoks. See on binaarse logistilise regressiooni üldistus, kus olemasolevate andmete põhjal luuakse mudel selleks, et hinnata erinevatesse võimalikesse klassidesse kuulumise tõenäosust.
Multinoomjaotus.
Multinoomjaotus on binoomjaotuse üldistus, kus igas üksikus katses on enam kui kaks võimalikku katsetulemust. Olgu võimalikud katsetulemused formula_1 ning nende esinemise tõenäosused vastavalt formula_2, kusjuures formula_3 ja formula_4. Tõenäosus, et formula_5 sõltumatus katses sündmused formula_1 toimuvad vastavalt formula_7 korda, avaldub valemiga
 formula_8
Kuna formula_9, siis on ühe sündmuse toimumiste arv avaldatav teiste kaudu ning kasutusele saab võtta lühema vektori formula_10. Siis avaldub tõenäosusfunktsioon valemiga
 formula_11
Multinoomjaotuse liikmete formula_12 keskväärtus ja dispersioon avalduvad vastavalt formula_13 ja formula_14 iga formula_15 korral.
Multinomiaalne logit mudel.
Olgu võimalikud katsetulemused formula_1 ning seletavate tunnuste arv formula_17. Binaarse "logit-"mudeli korral hinnatakse uuritava sündmuse toimumise ja vastandsündmuse toimumise šansi logaritmi
 formula_18
Multinomiaalse mudeli korral vaadeldakse formula_19 "logit-"mudelit, kus igas mudelis hinnatakse sündmuse toimumise ehk mingile kindlale tasemele kuulumise ja baastasemele kuulumise šansi logaritmi.
Valides baastasemeks taseme formula_20, avaldub formula_21-ndale tasemele vastav "logit-"mudel järgmiselt
 formula_22
kus formula_23. Siinkohal tasub tähele panna, et parameetrid formula_24 sõltuvad tasemest formula_21 ning baastaseme formula_20 võib valida vabalt tasemete formula_1 hulgast. 
Olgu formula_28 kõikide võimalike populatsioonide arv nii et formula_29 on vaatluste arv formula_30-ndas populatsioonis ja formula_31, kus formula_5 on kõigi vaatluste arv. Suurus formula_33 tähistab siis iga formula_30-nda populatsiooni vaatluse tõenäosust kuuluda tasemele formula_21. Multinomiaalsest logit-funktsioonist saame siis
 formula_36
Avaldades eelnevast formula_33 ning võttes, et iga formula_38 korral formula_39, saame
 formula_40
kus formula_41 ja 
 formula_42
Parameetrite hindamine suurima tõepära meetodil.
Olgu formula_43 multinoomjaotusest, mille võimalike tasemete arv on formula_44.
 formula_45
Kuna jagatises formula_46 ei ole hinnatavaid tõenäosusi formula_33, siis võib seda vaadelda konstandina ja suurima tõepära funktsioon on
 formula_48
Asendades formula_33 ja formula_50, saame
 formula_51
Suurima tõepära hinnangute leidmiseks on vaja eelnev funktsioon maksimeerida. Kuna logaritm on monotoonne funktsioon, siis piisab selleks leida log-tõepära funktsiooni maksimumkohad. Suurima tõepära funktsioonist naturaallogaritmi võtmisel saame log-tõepära funktsiooni
 formula_52
Funktsiooni maksimeerimiseks formula_53 suhtes, piisab meil leida funktsiooni osatuletised formula_54 ning iga formula_55 jaoks nullkohad.
Ürjapea

Ürjapea (ka Hürjapea) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Laitse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jaanika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaanika külaga.
Külast on teateid alates 1796 (Irjapä).
Erich Friedi auhind

Erich Friedi auhind (saksa keeles "Erich-Fried-Preis") on Austria kirjandusauhind. Auhind on nime saanud Austria luuletaja Erich Friedi järgi, seda annab välja Rahvusvaheline Erich Friedi nimeline Kirjanduse ja Keele Selts (Internationale Erich Fried Gesellschaft für Sprache und Literatur) Viinis, auhinnaraha annab Austria föderaalvalitsus.
Igal aastal määrab Erich Friedi Seltsi kuratoorium kohtuniku, kes ainuisikuliselt valib auhinna laureaadi.
Kiisi

Kiisi oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Esiküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Esikülaga.
Külast on teateid alates 1938.
Ninametsa

Ninametsa oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Kõrgessaare aleviku alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõrgessaare külaga.
1939 oli see uudismaa-asundus; küla staatuses alates 1945.
Pasti

Pasti oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pühalepa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõekülaga.
Külast on teateid alates 1922.
Uidu

Kiisi oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Esiküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Esikülaga.
Külast on teateid alates 1945. Siiski võib Uidu küla olla sama mis "Kassari-Popsi" küla (mainitud 1922).
David Politzer

Hugh David Politzer (sündinud 31. augustil 1949 New Yorgis) on USA füüsikateoreetik.
Tema vanemad oli pärast teist maailmasõda Tšehhoslovakkiast USA-sse migreerunud arstid.
2004. aastal anti talle, David Grossile ja Frank Wilczekile Nobeli füüsikaauhind selle eest, et nad avastasid asümptootilise vabaduse kvantkromodünaamikas.
Eric Allin Cornell

Eric Allin Cornell (sündinud 19. detsembril 1961) on Ameerika Ühendriikide füüsik.
2001. aastal anti talle, Carl Edwin Wiemanile ja Wolfgang Ketterlele Nobeli füüsikaauhind Bose'i-Einsteini kondensaadiga seotud saavutuste eest.
Vaku

Vaku oli küla Hiiumaal, ajalooliselt Vaemla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Allika ja Villemi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Käina kihelkonda. 
Eri aegadel on Vaku hõlmanud eri alasid. 1920.–1930. aastatel oli Vaku rahvapärimuse järgi Allika, Kaasiku, Kogri ja Villemi küla ühisnimi. Aastatel 1977–1997 hõlmas Vaku ametlikult Allika küla idaosa (Allika II) ja Villemi küla.
Alaveski

Alaveski oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tammiku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tammiku külaga.
Külast on teateid alates 1582 (Alawaiski).
Aoveski

Aoveski oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rääbise mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rääbise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rääbise külaga.
Külast on teateid alates 1805 (Haowesky).
Ersiku

Ersiku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võtikvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võtikvere külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Columbia Pictures

Columbia Pictures Industries, Inc. (tuntud kui Columbia Pictures ja Columbia, varem CBC Film Sales Corporation) on Ameerika Ühendriikide filmistuudio ja -levitaja. Columbia Pictures kuulub Sony Pictures Motion Picture Groupi.
CBC Film Sales Corporationi asutasid 19. juunil 1918 Harry Cohn, tema vend Jack Cohn ja Joe Brandt. Columbia Pictures võeti nimeks 1924. aastal.
1930. aastatel olid filmistuudio esinäitlejad Jean Arthur ja Cary Grant.
Tänapäeval on Columbia Pictures üks viiest maailma suuremast filmitootjast.
Hirveaia

Hirveaia oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Puurmani aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. 
Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Puurmani alevikuga.
Küla on nimetatud krahv Manteuffeli ehitatud hirveaia järgi.
Jaskamurru

Jaskamurru oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tarakvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tarakvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tarakvere külaga.
Kaari

Kaari oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Pällu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pällu külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Kiige

Kiige oli küla Jõgevamaal. Küla jääb tänapäeval Jaama küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaama külaga.
AT&amp;T

AT&amp;T Inc. on Ameerika Ühendriikide konglomeraat, mille peakontor asub Texases. AT&amp;T on maailma suurim telekommunikatsiooniettevõte. AT&amp;T on ka suuruselt teine mobiiltelefoniteenuse pakkuja ja suurim telefoniteenuste osutaja Ameerika Ühendriikides.
Swissôtel Hotels &amp; Resorts

Swissôtel Hotels and Resorts, mida tavaliselt lihtsalt nimetatakse Swissôteliks, on hotellikett.
Hotellikett hõlmab praegu 37 hotelli 17 riigis, Eesti hotellidest kuulub sinna Swissôtel Tallinn.
Hotelliketi omanik on Accor S.A.
Arvo Taal

Arvo Taal (5. jaanuar 1932 Urvaste vald, Võrumaa – 12. juuni 1990) oli Eesti NSV majandijuht ja riigitegelane.
1947. aastal lõpetas ta Kuldre kooli.
Ta oli Võru rajooni Linda kolhoosi esimees, hiljem sama rajooni V. I. Lenini nimelise kolhoosi esimees.
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII, VIII, IX ja X koosseisu saadik. Aastatel 1979–1985 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja.
Margus Mikomägi

Margus Mikomägi (sündinud 28. jaanuaril 1956 Tartus) on eesti näitleja, ajakirjanik ja teatrikriitik. 
Ta lõpetas aastal 1974 Rapla Keskkooli ja õppis aastail 1974–1975 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris.
Tema isa oli agronoom Eino Mikomägi.
Kokavälja

Kokavälja oli küla Tartumaal, ajalooliselt Visusti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Visusti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Visusti külaga.
Küla tekkis 19. sajandi lõpus.
Kolgametsa

Kolgametsa (varasema nimega Kolga) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Võtikvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võtikvere külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Kolga).
Konnaküla

Konnaküla oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tõikvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõikvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõikvere külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Конна).
Kubuvälja

Kubuvälja oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Raadivere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raadivere külaga.
Kullavere

Kullavere oli küla Tartumaal, ajalooliselt Saare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ruskavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ruskavere külaga.
Külast on küll teateid alles alates 1922, ent külana eksisteeris tegelikult juba varasematel sajanditelgi.
Kullissaare

Kullissaare oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Venevere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Venevere külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Kundrussaare

Kundrussaare oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Võisiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võisiku külaga.
Külast on teateid alates 1930. aastatest.
Kärba

Kärba oli küla Tartumaal, ajalooliselt Roela mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vassevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vassevere külaga.
Külast on teateid alates 1855-1859 (vene keeles Кербаталу).
Kütimetsa

Kütimetsa oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Lümati ja Raatvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti Lümati ja teine osa Raatvere külaga.
Laastiku

Laastiku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raadi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõnnujõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnujõe külaga.
Loku

Loku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kaiavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Otslava küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Loku ja Kadrina küla liitmisel moodustati uus küla: Otslava küla.
Muta

Muta oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Näduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Näduvere külaga.
Mäenda

Mäenda oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pööra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pööra külaga.
Mägise-Olukvere

Mägise-Olukvere oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tuulavere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tuulavere külaga.
Külast on teateid alates 1945. Küla nimetati kahe varasema küla (Mägise ja Olukvere) järgi.
Mägisevälja

Mägisevälja (varem ka Mägise) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Voore küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Voore külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Мягизе).
Mäkaste

Mäkaste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Jõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nõva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nõva külaga.
Külast on teateid alates 1582 (Mekasth). Hiljem on küla muudetud ka karjamõisaks (Mäkaste karjamõis). 1920. aastatel moodustati endise karjamõisa aladest taas Mäkaste küla.
Dejan Zlatičanin

Dejan Zlatičanin (serbia kirillitsas "Дејан Златичанин"; sündinud 18. mail 1984 Titogradis) on Jugoslaavia Liitvabariigi, Serbia ja Montenegro ning Montenegro poksija.
Harrastajana.
Ta esindas võistlustel kuni 2003. aastani Jugoslaavia Liitvabariiki ning aastatel 2003–2006 Serbiat ja Montenegrot.
Maailmameistrivõistlustel.
Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003) Serbiat ja Montenegrot esindades, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Euroopa meistrivõistlustel.
Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) Serbiat ja Montenegrot esindades, kuid kaotas 1. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Selçuk Aydınile (Türgi) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006) Montenegro eest, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Aleksei Šaidulinile (Bulgaaria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 
Elukutselisena.
Alates maist 2008 on ta poksinud elukutselisena. Seisuga 14. detsember 2017 on ta pidanud 24 kohtumist ning võitnud neist 23 (neist 16 nokaudiga) kohtumist ja kaotanud 1 kohtumise (selle nokaudiga).
Ta oli 11. juunist 2016 kuni 28. jaanuarini 2017 WBC maailmameister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg). Ta on esimene Montenegro poksija, kes on olnud elukutseliste maailmameister poksis.
Prossa

Prossa oli küla Tartumaal, ajalooliselt Luua mõisa alal. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda.
Küla jääb tänapäeval Pikkjärve ja Raadivere küla alale.
19. sajandi II poolel moodustati Prossa karjamõis, mis 1921. aastal muudeti külaks.
Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikkjärve ja Raadivere külaga.
Pällussaare

Pällussaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõhküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõhküla külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Põllussaare küla). 1930. aastatel sai küla nimeks Pällussaare.
Raasna

Raasna oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Pajusi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pisisaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pisisaare külaga.
Külast on teateid alates 18. sajandist.
Rohkuse

Rohkuse oli küla Tartumaal, ajalooliselt Roela mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kallivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kallivere külaga.
Külast on teateid hiljemalt 1638 (Rochkusakulla).
Ruupa

Ruupa oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikknurme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikknurme külaga.
Külast on teateid alates 1627 (Ruppa kulla).
Endise küla alal voolab Ruupa oja.
Rääbise-Metsanurga

Rääbise-Metsanurga oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Rääbise küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rääbise külaga.
Suuresöödi

Suuresöödi oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kõnnujõe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnujõe külaga.
Tagakaasiku

Tagakaasiku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Roela mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Putu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Putu külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Teelahkme-Luige

Teelahkme-Luige oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Võtikvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võtikvere külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Toljase

Toljase oli küla Tartumaal, ajalooliselt Saare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Odivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Odivere külaga.
1582 on mainitud kohanime Tolius, 1638 Tollietz, 1744 Töllitz, 1839 Tolias.
Heli Illipe-Sootak

Heli Illipe (endise abielu- ja kirjanikunimega Heli Illipe-Sootak; sündinud 16. novembril 1974 Narva-Jõesuus) on eesti lastekirjanik, pedagoog ja toimetaja.
Ta lõpetas 1992. aastal Narva 2. Keskkooli, 1995. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogia erialal, 2011. aastal Tallinna Ülikooli bioloogia erialal ning õppis aastatel 2011–2012 Tallinna Ülikoolis magistrantuuris molekulaarse biokeemia erialal. 
2011. aastast on ta Audentese Spordigümnaasiumi bioloogiaõpetaja. 
2016. aastast on ta kirjastuse Raudhammas toimetaja ja tegevjuht.
Teoseid.
Ta on toimetanud rohkesti menukirjanik Indrek Hargla teoseid.
Isiklikku.
Oli 28 aastat abielus Indrek Sootakiga (kirjanik Indrek Hargla), neil on tütred Berit, Linda ja Kai.
Tossumetsa

Tossumetsa (ka Venetossu) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Piibumäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piibumäe külaga.
Tõnumetsa

Tõnumetsa oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tealama küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tealama külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Harilik lõhnhein

Harilik lõhnhein ("Hierochloe odorata") on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. 
Tema rahvapärased nimetused on niidu-lõhnhein, maarja-kastehein, maarjaluht, maarjarohi ja soo-maarjahein. Õitsemisaeg on mais ja juunis, esineb kogu Eestis. 
Taime kasvukohad.
Taim kasvab võsastikes, aga ka sooniitudel, niisketel aruniitudel, raiesmikel ja teeservadel . Leitav veel ka veekogude ümbrusest, mererannast ja kraavikallastelt.
Botaaniline kirjeldus.
Harilik lõhnhein on mitmeaastane kõrreline, kõrguseks 15–60 sentimeetrit. Taim on õrna lõhnaga, moodustab pikki võsundeid. Kõrs on püstine ja sile (umbes 1–2-millimeetrise diameetriga), alusel mitu ligistunud sõlme ja paljad lehetuped. Ülemine leht pika tupe, aga lühikese labaga. Keeleke on 2–4 millimeetrit pikk, teritunud. Pööris on taimel hõre, õitsemise ajal laiuv ja pruunikaskollane, pöörise alumised oksad asetsevad kahekaupa. Pähikud on lühiohtelised ning libled piklik-munajad, nahkjad ja läikivad. Teris on väga väike, umbes 2 millimeetrit pikk.
Keemiline koostis.
Närimisel on tunda kumariini ehk meeldiva heinalõhnaga ühendi maitset, mis sisaldub paljudes taimedes (näiteks valges ja kollases mesikas). Kasutatakse parfümeerias ja alkohoolsete jookide tootmisel. Kumariin ehk oksükaneelhappe anhüdriid leidub taimes glükosiididena. Lisaks sisaldab lõhnhein alkaloide. 
Droog.
Hariliku lõhnheina droogiks on helerohelised (kuni 25 sentimeetri pikkused) kumariinilõhnaga varred ja lehed.
Kogumine toimub kasvamise ajal ehk mais ja juunis. Taim lõigatakse juurmistest lehtedest pisut kõrgemalt. Seejärel eemaldatakse õisikud ja kõrre alumine osa.
Kuivatatakse varjulises kohas, kus soovitatavalt on tuuletõmbus. Kuivatamine toimub väikese kimbukese või lahtiselt õhukese kihina. Kuivatamisel glükosiidid osaliselt lagunevad ning vabanenud kumariin annab droogile meeldiva aroomi.
Kuiva droogi säilitamine toimub kimbukestes (diameeter 3–5 sentimeetrit).
Manustamine toimub leotise/tee vormis, see aitab nõrkuse ja venituste korral. Samuti kasutatakse taime aromaatsete vannide tegemiseks.
Kasutamine.
Kasutamine meditsiinis.
Harilikku lõhnheina kasutatakse nahahaiguste ravimite komponendina, külmetuse vastu, hingamisteede haiguste ravis ja analgeetikumina. 
Kasutamine rahvameditsiinis.
Rahvameditsiinis on lõhnheina kasutatud kõhuhaiguste puhul. 
Kasutamine väljaspool meditsiini.
On kasutatud koide tõrjeks (suhteliselt väheefektiivne). Andvat lisaks kaitsele koide eest riietele meeldiva lõhna.
Seos muinasusundiga.
Muinasusundis on arvatud, et lõhnheinal on eriline nõiavägi, millest on tekkinud nimetused elupääd ja õnnehain. Üheks võimaluseks, kuidas õnne ennustada, oli maarjaheina kõrte leiva sisse panek. Kui pärast leiva ahju asetamist kõrred kõrbesid, oli karta surma, kui ei, oli eluks õnne. Maarjaheinal olevat veel võim varanduste leidmiseks, lukus uste avamiseks ja linnukeelte mõistmiseks. Hariliku lõhnheina kõrt kasutatakse nn maasikarongi valmistamiseks ja tähtsal kohal on taim tänu heale aroomile olnud pruudikimpudes.
Saunaküla maastikukaitseala

Saunaküla maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kohila vallas. Kaitseala pindala on 26,4 hektarit ja see hõlmab osaliselt Natura võrgustikku kuuluvat Kurtna-Vilivere loodusala. Maastikukaitseala territoorium on olnud kaitse all alates 1973. aastast, kui loodi Hageri-Sutlema rannamoodustiste kaitseala.
Kaitseala eesmärk on kaitsta Liivamäe rannavalli ja sellel kasvavaid looduslikke metsakooslusi (vanu loodusmetsi, okasmetsi oosidel ja moreenikuhjatistel). Kirde-edelasuunaline metsaga kaetud Balti jääpaisjärve endine rannavall on ligi 1,6 km pikk ja tema suhteline kõrgus on kuni 8 m. Vall koosneb liivast ja on 50–100 m lai, lainja harjaga ning kõrgemas osas järskude nõlvadega. Tegemist on kompaktse metsaalaga, mis asub keset tihedat inimasustust.
2015. aasta andmete järgi elab kaitsealal laanerähn ning kasvavad roomav öövilge ja kahelehine käokeel.
Tuuslar

Tuuslar on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg".
Teda on mainitud eepose teises, kolmandas (Kalevi poegade jahilkäik. Linda röövimine. Kalevi poegade kojutulek), viiendas ja viieteistkümnes osas. 
Kalevipoeg läheb vendadega metsa jahile. Rohket saaki kandvad mehed jäävad metsa väsimust puhkama. Tuuslar on seda ette näinud ja tulnud juba varem paadiga üle mere ning jäänud kalda äärde varitsema. Seejärel hiilib ta varga kombel Kalevi talu väravasse. Lesk istub leeaugul ja Tuuslar haarab Linda kinni.
Soome tuuslar, tuuletarka,
Võttis leske väekaupa
Varga kaisu kammitsasse,
Ajas kiskjad kulliküüned
Valusaste eide vöössa; 
Tuuslar teab salasõnu, mis pani Linda vastupanu raugema. Linda hüüab hädas appi ning seda kuulevad jumalad. Kui Tuuslar jõuab koos röövituga Iru mäele, et sealt paadi peale minna, põrutab Pikker pilvedest ja Tuuslar langeb minestusse. Taevalised muudavad aga Kalevi lese kivisambaks. Tuuslar ärkab minestusest, kuid ei leia Linda jälgi kusagil. Kalevipoeg ja vennad jõuavad koju ja näevad, et ema on kadunud. Pojad asuvad teda otsima. Vanemad vennad lähevad vainule ja koplisse, kuid kadunu jälgi ei leia. Noorem vend läheb mere äärde ja leiab jäljed. 
Kolmas venda, vennikene,
Kesse läinud merekalda:
See sai selgeid märkisida...
Soome tuuslar, tuuletarka,
Oli laentelt lootsikuga
Paku-urka põgenenud; 
Vanemad vennad heidavad puhkama, kuid Kalevipoeg läheb isa hauale abi küsima. Isa ei oska selget nõu anda. 
Tuuslariga on seotud ka eepose viies lugu (Kalevipoeg Soomes. Suur tamm. Kättemaks tuuslarile). 
Kalevipoeg ujub Soome. Jõudnud randa, märkab ta Tuuslari paati ning asub otsima muid märke Tuuslari asukohast. Seejärel heidab puhkama. Järgmisel päeval, peale pikka otsimist leiab ta kuristiku kõrval orus tuuletarga talu. Kalevipoeg rebib maa seest tamme vemblaks, millega varast karistada. Tuuslar kutsub endale võlusõnade kaudu appi Sortsi sõdalased. Kuid neist pole Kalevipojale vastast. Viimases hädas hakkab tuuletark paluma ja selgitama, mis juhtus Iru mäel. Kuid Kalevipoeg ei usu teda ning annab röövlile tema palga.
"Võta, röövel, röövlipalka,
Maitse, varas, vargamalka!"
Tammevemmalt tantsikeerul
Kange käega kukutelles
Laskis korra langutelles
Tuuslarille kulmu kohta,
Kahe silma keske′elle. 
Kalevipoeg otsib seejärel kogu talu läbi, kuid emast märke ei leia. Heitnud puhkama, näeb vägilane unes ema tegelikku saatust.
Drake

 
Aubrey Drake Graham (sündinud 24. oktoobril 1986) on Kanada laulja, laulukirjutaja, produtsent ja näitleja. 
2000. aastate alguses mängis Drake teleseriaalis "Degrassi: The Next Generation", kuid kavatsedes jätkata karjääri räpparina, lahkus ta sarjast 2007. aastal pärast oma "mixtape"'i "Room for Improvement" debüüti. Ta avaldas veel kaks iseseisvat projekti, "Comeback Season" ja "So Far Gone", enne kui allkirjastas lepingu Lil Wayne'i Young Money Entertainmentiga 2009. aasta juunis.
Drake avaldas oma debüütalbumi "Thank Me Later" 2010. aastal. See jõudis USA Billboard 200 edetabelis esikohale ja sai hiljem sertifitseeritud ka plaatinaplaadiks Recording Industry Association of America (RIAA) poolt. 
Tema järgmised albumid olid 2011. aastal "Take Care" ja 2013. aastal "Nothing Was the Same", mis olid edukad nii kriitikute meelest kui ka müüginumbritelt. "Nothing Was the Same" teenis talle esimese Grammy auhinna parima räpialbumi eest. 2015. aastal avaldas Drake kaks "mixtape"'i – "trap"-i mõjutustega "If You're Reading This It's Too Late" ja koos Future'ga "What a Time to Be Alive" – mis mõlemad teenisid plaatinaplaadi staatuse USA-s.
Drake'i neljas album "Views" ilmus 2016. aastal. "Dancehall"'i mõjutustega album oli Billboard 200 edetabelis kokku kümme nädalat. Albumi teine singel, "One Dance", oli edetabelite tipus mitmes riigis, sealhulgas USA-s, Suurbritannias ja Kanadas. "Views" saavutas neljakordse plaatinastaatuse USA-s ja teenis üle 1 000 000 albumi ekvivalendi esimese nädala jooksul. Albumi singel "Hotline Bling" kindlustas 2017. aasta Grammyde tseremoonial Drake'ile teise ja kolmanda Grammy auhinna parima räpiloo ja räpikoostöö eest.
Drake'il on ka muid ettevõtmisi, sealhulgas tema OVO Sound plaadifirma, kus toimetab koos kauaaegse kaastöötaja Noah "40" Shebibiga. Drake tegutseb ka produtsendina varjunime Champagne Papi all. OVO nime all toodab Drake aga rõivaid ja juhib raadiosaadet raadiojaamas Beats 1 Radio. Ta on loonud ka oma viski ja avanud restorani Torontos, samuti on ta ülemaailmne suursaadik Toronto Raptorsis.
Isiklikku.
Aubrey Drake Graham on sündinud 24. oktoobril 1986 Torontos. Tema isa Dennis Graham on afroameeriklane ja praktiseeriv katoliiklane Memphises, ta on teinud koostööd ka kantrimuusik Jerry Lee Lewisega. Basskitarrist Larry Graham ja laulukirjutaja Teenie Hodges on Drake'i isapoolsed onud. Tema ema Sandi Graham (sünninimega Sher) on Aškenazi Kanada juut, ta töötas inglise keele õpetajana ja lillepoes. Drake õppis juudi koolis ja osales "bar mitzvah"' tseremoonial.
Pablo Escobar

Pablo Emilio Escobar Gaviria (1. detsember 1949 – 2. detsember 1993) oli Colombia narkoparun ja narkoterrorist.
Oma karjääri tippaegadel varustas tema kartell hinnanguliselt 80% Ameerika Ühendriikidesse smugeldatud kokaiinist ja sai aastas üle 21,9 miljardi Ameerika Ühendriikide dollari sissetulekut. Teda sageli nimetati kokaiinikuningaks (The King of Cocaine) ja ta oli ajaloo rikkaim kurjategija. Tema hinnanguline teadaolev netoväärtus oli 30 miljardit dollarit 1990. aastate alguses, tehes teda üheks rikkamaiks meheks maailmas.
Escobar sündis Rionegros Colombias ja kasvas üles Medellíni läheduses. Ta õppis lühikest aega Universidad Autónoma Latinoamericana of Medellinis, kuid jättis kooli lõpetamata. Selle asemel ta hakkas tegelema kuritegevusega, milleks oli sigarettide salakaubavedu ja loteriipiletite võltsimine. Ta osales ka mootorsõidukite vargustes. Alates 1970. aastatest hakkas ta töötama koos salakaubavedajatega, mis sageli tähendas inimeste röövimist ja nende eest lunaraha nõudmist. Hiljem hakkas ta ise pulberkokaiini levitama. 1975. aastal asutas ta Ameerika Ühendriikidesse esimesed salakaubavõrgustikud. Tema narkootikumide turg USA-s laienes hüppeliselt tänu suurenevale nõudlusele kokaiini järele. 1980. aastatel veeti Columbiast USA-sse hinnanguliselt 70–80 tonni kokaiini kuus. Tema narkootikumide võrk oli tuntud kui Medellíni kartell, mis sageli võistles rivaalitsevate kartellidega kodumaal ja välismaal. Vastasseisude tulemuseks olid tihti tapatalgud ning politseinike, kohtunike, kohalike elanike ja tuntud poliitikute mõrvad.
1982. aastal valiti Escobar Liberaalse Alternatiivi liikmena Colombia Esindajatekoja liikmeks. Parlamendiliikmena oli ta vastutav majade ehituse ja jalgpalliväljakute rajamise eest Lääne-Colombia linnades, mida ta ka sageli külastas, mis kogus talle märkimisväärset populaarsust nende piirkondade elanike hulgas. Escobari poliitilise karjääri rikkusid Ameerika Ühendriikide ja Colombia valitsused, mis tahtsid ta narkokaubanduse eest vastutusele võtta. Escobari on sageli kahtlustatud Avianca lend 203 pommitamise ja DAS-i hoone pommiplahvatuse tellimises.
1991. aastal alistus Escobar võimudele ja talle mõisteti paljude süüdistuste alusel viieaastane vanglakaristus, kuid ta sõlmis Colombia presidendi César Gaviriaga lepingu väljaandmisest keeldumise kohta, mis võimaldas tal kanda karistust ta enda ehitatud vanglas La Catedral. 1992. aastal, kui võimud üritasid teda üle viia tavavanglasse, põgenes ta vanglast ja asus end varjama. Escobari leidmiseks korraldati üleriigiline inimjaht, mille tulemusena lagunes Medellíni kartell. Detsembris 1993 lasid Colombia politsei eriüksuse Otsingublokk liikmed Escobari tulevahetuses maha.
Anu Kaljurand

Anu Kaljurand (sündinud 16. aprillil 1969 Tallinnas) on Eesti endine kergejõustiklane.
Ta lõpetas 1987. aastal Tallinna 43. Keskkooli.
Ta osales 1992. aasta suveolümpiamängudel 100 m tõkkejooksus ja seitsmevõistluses.
Isiklikku.
Tema elukaaslane on endine kõrgushüppaja Marko Turban, nende tütar Lilian Turban on kõrgushüppaja.
Tõrve-Ülejõe

Tõrve-Ülejõe oli küla Tartumaal Pedja jõe vasakul kaldal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõrve küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõrve külaga.
Dundee Ülikool

Dundee Ülikool on ülikool, mis asub Dundee linnas Šotimaal.
Asutatud 1881. aastal Saint Andrewsi Ülikooli kolledžina. Iseseisva ülikoolina tegutseb aastast 1967.
Uinvilja

Uinvilja oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Pajusi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurga külaga.
Küla on nimetatud samanimelise karjamõisa järgi (Karlswald, umbes 1900 Унвиліа (Карлсвальдъ)).
Utsali

Utsali oli küla Tartumaal Pedja jõe ääres, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jüriküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jürikülaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Утсали), ehkki juba 1770 mainitakse nime (Utsala).
1755.–1771. aastal töötas seal Utsali klaasikoda.
Endise küla territooriumil asub ka arheoloogiamälestistena kaitse alla võetud Madisemägi.
Varivere

Varivere oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Adavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Puiatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Puiatu külaga.
1583 mainitakse nime Wariwer, 1599 Warywer, 1797 Warrifer.
Vestli

Vestli oli küla Tartumaal, ajalooliselt Saadjärve mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sepa külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Virtsa

Virtsa oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kudina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rahivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rahivere külaga.
1447 mainitakse nime Veertzell, 1582 Wersom.
Väägu

Väägu oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Näduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Näduvere külaga.
1493 mainitakse nime Vaco, 1696 Wähgust, 1866 Wego.
Hundissaare

Hundissaare oli küla Järvamaal, ajalooliselt Türi-Alliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Türi-Alliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Türi-Alliku külaga.
Varem eksisteeris Hundissaare karjamõis (saksa keeles Sorgenfrei), mis hiljem muudeti külaks (Ундисаре, mainitud umbes 1900).
Aniküla

Aniküla oli küla Järvamaal, ajalooliselt Mäo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäo külaga.
Külast on teateid alates aastast 1686 (Hannikulla).
Aniste

Aniste oli küla Järvamaal, ajalooliselt Albu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sääsküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sääskülaga.
1862 loodi Albu mõisa ühest osast Aniste poolmõis (Aniste mõis). 1920 liideti poolmõisa alad Sääskülaga. 1950. aastatel eraldati endise poolmõisa alad Sääskülast ja moodustati eraldi asula.
Koikküla raudteejaam

Koikküla raudteejaam (algselt saksa keeles "Adsel-Koiküll") oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Koikküla külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 17,6 kilomeetri kaugusel.
Jaam avati koos raudtee rajamisega 1903. aastal. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Koikküla mõisa maadele. Algselt eelnes sellele Žuldiņi raudteejaam. 1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asusid Kaagjärve raudteejaam ja Lepa peatuskoht. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik. Sõja ajal hävis ka algne Koikküla jaamahoone. 
Koikküla raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970. Uus jaamahoone on kasutusel elamuna.
Laanemetsa raudteejaam

Laanemetsa raudteejaam (algselt saksa keeles "Lannemetz") oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Laanemetsa külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 23,9 kilomeetri kaugusel.
Jaam (pooljaam) avati koos raudtee rajamisega aastal 1903. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Laanemetsa mõisa maadele. Laanemetsa raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 02.06 1970.
Epneri

Epneri oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kirna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Poaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Poaka külaga.
Külast on teateid alates 1844 (Öperre).
Aravete-Saunaküla

Aravete-Saunaküla oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Kurisoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kurisoo külaga.
Külast on teateid alates 1950. aastatest.
Illassaare

Illassaare oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilitaga külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Илласааре).
Illevere

Illevere oli küla Järvamaal, ajalooliselt Metstaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kagavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Kagavere külaga.
1688. aastal on esmamainitud nime Illefer.
Taheva raudteejaam

Taheva raudteejaam (algselt "Taiwola") oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Taheva külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 26,6 kilomeetri kaugusel.
Jaam avati koos raudtee rajamisega aastal 1903. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Taheva mõisa maadele. Jaamas oli kolm teed, lisaks veel üks tupiktee, mis viis kaubaaida juurde. Jaamas oli ka veetorn. 
Taheva raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 02.06 1970.
Keika

Keika oli küla Järvamaal, ajalooliselt Orina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval suuremas osas Järva-Jaani alevi alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuksema külaga.
1220 on esimest korda mainitud nime Kettis, seejärel 1223 Keytis, 1253 Keytingen, 1686 Keiten, 1709 Keika.
Kihli

Kihli oli küla Järvamaal, ajalooliselt Lokuta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lokuta küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lokuta külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Кихли).
Kodru

Kodru oli küla Järvamaal, ajalooliselt Albu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järva-Madise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Albu külaga.
1281 on esimest korda mainitud nime Kodere, seejärel 1525 Kodderen, 1686 Kodro.