tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vardi jõgi

Vardi jõgi on jõgi Raplamaal Märjamaa vallas Hiietse, Lestima, Põlli ja Varbola külas ning Rapla vallas Ohulepa külas.
Jõgi suubub Hiietse külas vasakult Kasari jõkke (85,5 km suudmest). Jõkke suubuvad vasakult Ohukotsu jõgi (3,2 km suudmest) ja Sooranna kraav (12,2 km suudmest). Jõgi läbib Varbola paisjärve (Sirgu paisjärve).
Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusluba) ettevõtted Märjamaa Vesi OÜ ja Balteco Mööbel OÜ.
Jõgi läbib Linnuraba looduskaitseala ja Pajaka maastikukaitseala.
Vardi jõe keskkonnaregistri kood on VEE1107500.
Sooranna kraav

Sooranna kraav (ka "Põlli kraav") on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Ohukotsu ja Põlli külas ning Rapla vallas Ohulepa külas.
Kraavi pikkus on 3,1 km ning see suubub vasakult Vardi jõkke (12,2 km suudmest). Kraavi valgla on 8 km².
Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Kraav kulgeb alamjooksul mööda Linnuraba looduskaitseala piiri.
Sooranna kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1107600.
Ohukotsu jõgi

Ohukotsu jõgi (ka "Ohukotsu oja") on jõgi Raplamaal Märjamaa vallas Ohukotsu, Põlli, Risu-Suurküla, Varbola ja Ülejõe külas ning Rapla vallas Palamulla külas.
Jõe lähe on Palamulla külas Kodila-Linnurabas. Jõgi suubub Varbola külas Vardi sillast umbes 400 m idas vasakult Vardi jõkke (3,2 km suudmest). Ohukotsu jõkke suubub vasakult Kõrvetaguse peakraav (4,8 km suudmest).
Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Jõgi läbib Varbola pinnavormide kaitseala.
Ohukotsu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1107700.
Kõrvetaguse peakraav

Kõrvetaguse peakraav on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Kõrvetaguse ja Ülejõe külas.
Peakraavi pikkus on 3,6 km ning see suubub vasakult Ohukotsu jõkke (4,8 km suudmest). Peakraavi valgla on 6,6 km².
Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Peakraavi lähe on Jalase maastikukaitsealal Illesoos.
Kõrvetaguse peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1107800.
Harry Patch

Henry John Patch ehk Harry Patch (17. juuni 1898 – 25. juuli 2009) oli viimane esimese maailmasõja veteran, kes osales otseses lahingutegevuses. Enne surma oli ta lühikest aega Euroopa vanim mees ja vanuselt kolmas mees maailmas.
Patch sündis Combe Downis Inglismaal müüriladuja perekonnas ning alustas 1913. aastal töömeheelu torumehena. 1916. aastal värvati ta Briti armeesse ning 1917. aasta juunis saadeti rindele. Ta võitles Passchendaele lahingus (tuntud ka kolmanda Ypres'i lahinguna). 22. septembril sai Patch haavata, kui mürsk plahvatas kaeviku ees ning tappis kolm tema kaaslast. Seejärel saadeti ta tagasi Inglismaale, kus taastus pikka aega Wighti saare haiglas. Rohkem ta sõjategevuses ei osalenud.
Pärast sõda jätkas Patch torumehetööd, kuni läks 1963. aastal pensionile. Teise maailmasõja ajal tegutses ta ka tuletõrjujana, kustutades Saksa pommitajate põhjustatud tulekahjusid.
Patch oli kolm korda abielus. 1918. aastal abiellus ta Ada Billingotniga, kes suri 1976. aastal. Teist korda abiellus ta 1979. aastal, kuid tema naine suri juba 1984. aastal. Tema kolmas naine suri 2007. aastal. 
Patch ei rääkinud oma sõjamälestusi enne kui 1998. aastal, mil ta sai 100-aastaseks. Seejärel võttis ta tihti sõna sõja teemal, rõhutades selle ebainimlikkust. 2007. aastal avaldas ta autobiograafia "The Last Fighting Tommy". Ta osales 2008. aastal ka esimese maailmasõja lõpu 90. aastapäeva tähistamisel koos Briti veteranide Henry Allinghami ja William Stone'iga. Kui Allingham 2009. aasta 18. juulil suri, sai Patchist viimane Inglismaal elav esimese maailmasõja veteran ja viimane lahingutegevuses osalenu, samuti Euroopa vanim elusolev mees. Kuid ta suri juba seitse päeva pärast Allinghami Somersetis Fletcher House'i hooldekodus. Patch maeti 6. augustil 2009.
Napanurga oja

 Napanurga oja (ka "Napanurga peakraav") on oja Raplamaal Märjamaa vallas Napanurga ja Pajaka külas.
Oja pikkus on 6,4 km ning see suubub paremalt Kasari jõkke (83,2 km suudmest). Oja valgla on 8 km².
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Oja lähtest umbes 0,5 kilomeeter itta jääb Mustu soo. Oja suudme ümber on Vardi soo.
Oja läbib Pajaka maastikukaitseala.
Napanurga oja keskkonnaregistri kood on VEE1107900.
Konnaveski jõgi

Konnaveski jõgi (ka "Konnaveski oja", keskjooksul ka "Lümandu oja") on jõgi Raplamaal Märjamaa vallas Lümandu, Päädeva, Rangu, Ringuta, Vaimõisa, Kõrvetaguse ja Pühatu külas.
Lähe asub Kõrvetaguse külas Kõrvetaguse rabast (Parka soo) 1 km idas. Jõgi suubub vasakult Kasari jõkke (76 km suudmest). Suue asub Lümandu külas Ruhma sillast umbes 300 m läänes. Jõkke suubub paremalt Vaimõisa kraav (4,7 km suudmest).
Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Konnaveski jõe keskkonnaregistri kood on VEE1108000.
Jaan Tooming

Jaan Tooming (28. märts 1946 Tallinn – 5. aprill 2024 Tartu) oli eesti teatrilavastaja, näitleja ja kirjanik. 
Näitleja ja lavastaja.
Jaan Tooming lõpetas 1964. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri III lennu. 
1968–1969 oli ta Eesti Riikliku Noorsooteatri näitleja ning 1969–2009 Vanemuise näitleja ja lavastaja, 1979–1983 ühtlasi Ugala peanäitejuht. 
1972–1976 ja 1985–1989 (koos Ülo Vilimaaga) juhendas ta Vanemuise õppestuudiot. 
2005. aastal asutas Tooming teatri Sagar Sagitta. 
Ta on lavastanud ka Soomes ja Saksamaal, teinud telelavastusi ("Elujõgi", 1970; "Ebajumal", 1991) ja filme ("Värvilised unenäod", koos Virve Aruojaga, 1975, Tallinnfilm; "Põrgupõhja uus Vanapagan", 1978; "Mees ja mänd", 1980, mõlemad Eesti Telefilm), mänginud filmis ("Kolme katku vahel", 1970, Eesti Telefilm, ka režissöör; "November", 2017, Homeless Bob Production). 
Tooming oli alates 1977. aastast Eesti Teatriliidu liige ning alates 1993. aastast Eesti Lavastajate Liidu liige.
Kirjanduslik tegevus.
Jaan Tooming on avaldanud ajakirjanduses luuletusi (Looming 1972/5, ka 1996/10 varjunime "Lapard" all; tsükkel "Laiulapsed" Looming 2007/1, lk 45–50) ja lühinäidendeid ("Musta mantliga naine" – Looming 2006/8, lk 1180–95). 
Esimene luulekogu ilmus 1999, järgnesid mitmes laadis ja žanris ilukirjandusteosed: märkmikromaan, luule- ja esseekogud. Temalt on ilmunud rohkesti kultuuri- ja ühiskonnakriitilisi sõnavõtte. 
Aastast 2009 oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige. 
Isiklikku.
Tema isa oli kirjanik Osvald Tooming, vend fotograaf Peeter Tooming. Ta oli 1986–2000 abielus Liis Benderiga.
Temast on tehtud dokumentaalfilm „Teekond mäe südamesse” (1984, Tallinnfilm).
Maaülikool (ajaleht)

Maaülikool on Eesti Maaülikooli ajaleht.
Ajaleht kannab seda nime aastast 2001, seega varasemast ajast, kui ülikool selle nime sai. 
Ajalehe varasemad nimed olid Põllumajanduse Akadeemia (1957–1991, nr 19) ja Põllumajandusülikool (1991, nr 20 kuni 2001, nr 1).
Kartulivähk

Kartulivähk on taimehaigus, mida tekitab viburseen "Synchytrium endobioticum". Haigusse nakatuvad kartul ja ka teised maavitsalised. 
Nakatunud kartulimugulatele tekivad pruunid köbrud, mugula kuju moondub, sisu muutub kõvaks. Inimesele nakatunud mugulad ohtlikud ei ole. 
Haigustekitaja pärineb Lõuna-Ameerikast ning jõudis Euroopasse 1880. aastatel. Eestis on kartulivähki leitud 1950., 1986. ja 2009. aastal. Haigust tekitava seene eosed levivad seemnekartuli, mulla ja sõnnikuga ning võivad mullas eluvõimelisena püsida eri andmetel 10–30 aastat. Nakatumist soodustab niiskus.
Kartulivähki aitab ennetada kontrollitud päritoluga vähikindlate sortide seemne kasutamine. Tõrjena rakendatakse karantiini – nakatunud põllul ei tohi enam kartulit kasvatada. Teatud kultuuride (mais, hernes, nisu) kasvatamine võimaldab aja jooksul haigusetekitaja mullast kaotada.
Agence France-Presse

Agence France-Presse ehk AFP on rahvusvaheline uudisteagentuur, mille peakorter asub Pariisis. 
AFP vahendab lepingupõhiselt poliitika-, majandus- ja muu temaatikaga telegrammuudiseid, mida kogub umbes 1500 alaliselt korrespondendilt kogu maailmas.
Prantsusmaa riikliku teadeteagentuurina saadab AFP väljavõtteid neist uudistest ning siseuudiseid Prantsusmaa meediale ja teistele tellijatele. 
Agentuur on tunnustatud eriti Aafrika ja endiste Prantsusmaa asumaade uudiste vahendajana. Ka nende maade ja Ladina-Ameerika teavitajana on agentuuril tugev positsioon. 
Agentuur tegeleb ka fotodokumentalistikaga.
Ajalugu.
Agence France-Presse asutati 1944. aastal Prantsusmaa vabastamisel ajutise valitsusdekreediga, mis sidus selle otseselt valitsusega; siiski peab ta end 1832 asutatud Bureau Havasi (1835. aastast Agence Havas; töötas okupatsiooni ajal sakslaste kontrolli all) otseseks jätkuks ning kasutas ka algusest peale endisi tolle agentuuri kaastöölisi.
AFP moodustati Londonis töötanud agentuuri Agence Française Indépendante ja Prantsusmaal põranda all töötanud agentuuri Agence d'Information et de Documentation ühendamisel. 
Toetus riigieelarvest oli rahvusvahelisele teadeteagentuurile tollal hädavajalik. Agentuuri õiguslik staatus jäi ebamääraseks. 1957. aastal muudeti AFP avalik-õiguslikuks ning selle juhtimine anti üle nõukogule. Pärast seda on agentuuri laiendatud, et teha sellest üks maailma suuremaid teadeteagentuure.
2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused

XIV kergejõustiku maailmameistrivõistlused toimusid 10.–18. augustini 2013 Moskvas Venemaal.
Osalevad riigid.
2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel osalevad riigid koos sportlaste arvuga.
Afoonia

Afoonia ehk häälekadu ehk hääletus on võimetus kõnelemisel häälekurde pingutada.
Afoonia korral kõneldakse kõlatu, nõrga sosina taolise häälega. 
Afoonia orgaaniliseks põhjuseks võib olla kõri kahjustus (nakkus, polüüp, kasvaja) või närvide kahjustus (häälekurdude halvatus).
Enamasti on afoonia tingitud psüühilistest põhjustest (funktsionaalne afoonia). Tegu võib olla reaktsiooniga psüühilisele koormusele. Sel juhul võivad häälekurrud näiteks köha korral töötada.
Charles Bolden

Charles Frank Bolden (sündinud 19. augustil 1946 Lõuna-Carolinas Columbias) on Ameerika Ühendriikide endine astronaut. Ta oli alates 17. juulist 2009 kuni 20. jaanuarini 2017 NASA peadirektor.
Charles Bolden õppis Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemias elektrotehnikat ning kaitses hiljem magistritöö süsteemihalduse alal Lõuna-California Ülikoolis. Ta läbis lendurikoolituse ning osales seejärel lendurina Vietnami sõjas.
Ta teenis merejalaväes ja töötas katselendurina. Tema ametlik lenduristaaž on üle 6000 lennutunni.
1980. aastal valiti ta astronaudiks. Ta osales aastatel 1986–1994 neljal kosmosesüstiku lennul. Lennul STS-61-C 12.–18. jaanuaril 1986 oli ta süstiku Columbia piloot ja lennul STS-31 24.–29. aprillil 1990 süstiku Discovery piloot. 24. märtsil – 2. aprillil 1992 toimunud süstiku Atlantis lennul STS-45 ja 3.–11. veebruaril 1994 toimunud Discovery lennul STS-60 oli ta lennu komandör. 1994 lahkus ta NASA astronaudikorpusest ja naasis merejalaväkke.
27. juunist 1994 töötas ta mereakadeemias mereväekadettide ülema asetäitjana. Juulis 1997 määrati ta mereväe ekspeditsioonivägede ülema asetäitjaks. Veebruarist juunini 1998 osales Bolden Kuveidis operatsioonis Kõrbetorm mereväe ekspeditsioonivägede ülemana. Juulis 1998 ülendati ta kindralmajoriks ja määrati Jaapanis asuvate USA vägede ülemjuhataja asetäitjaks. Augustis 2004 läks ta sõjaväest erru.
23. mail 2009 esitas president Barack Obama Charles Boldeni NASA juhi kandidaadiks ja 15. juulil kinnitas senat ta ametisse. Bolden lahkus NASA-st 20. jaanuaril 2017.
AFNORTHWEST

AFNORTHWEST ("Allied Forces North West Europe") ehk NATO Loode-Euroopa väed oli NATO komando peakorteriga Suurbritannias RAF High Wycombe'is. 
See tegutses 30. juunist 1994 3. märtsini 2000.
See asendas varasemat AFNORTH-i.
Valerie Adams

Dame Valerie Kasanita Adams (abielus Valerie Vili; sündinud 6. oktoobril 1984 Rotoruas) on Uus-Meremaa kergejõustiklane (kuulitõukaja), kahekordne olümpiavõitja (2008, 2012) ja neljakordne maailmameister.
Tema isiklik rekord on kuulitõukes 21.24, mis on püstitatud 2011. aasta Daegu maailmameistrivõistlustel.
Wang Hao (käija)

Wang Hao (hiina 王浩, Wáng Hào; sündinud 16. augustil 1989) on Hiina käija.
Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress

Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress (inglise keeles "American Federation of Labor and Congress of Industrial Organizations", lühend "AFL-CIO" või "AFL–CIO") on üks USA üleriiklikke ametiühinguorganisatsioone. 
AFL-CIO on katusorganisatsioon, mis ise läbirääkimisi ei pea. Sellesse kuulub 65 ametiühingut või ametiühingute liitu, millest osa tegutseb ka Kanadas. Liikmeid arv on kokku üle 10 miljoni. Tegu on USA ja kogu läänemaailma suurima ametiühinguorganisatsiooniga. Kuigi ametiühingutesse kuulub USA-s vaid umbes kümnendik töövõtjaid, mõjutavad ametiühingute palgaläbirääkimised ka organiseerimata töövõtjaid.
AFL-CIO püüab rohkem töövõtjaid ametiühingutesse kaasata, annab oma liikmetele õigusabi, lahendab sidusametiühingute "piiritülisid" ja esindab liikmesorganisatsioone poliitilistes komisjonides, nõukogudes ja komiteedes.
Ametlikult on AFL-CIO poliitiliselt neutraalne, kuid on traditsiooniliselt moraalselt ja rahaliselt toetanud Demokraatliku Partei kandidaate, sealhulgas Barack Obamat. 
Ajalugu.
See loodi 1955 AFL-i (rajatud 1881 ja CIO (1935) taasühendamisel. Esimene oli organiseeritud erialade, teine töökohtade järgi. 
Organisatsioon on püüdnud piirata korruptsiooni ja gangsterlust USA ametiühinguliikumises. Aastal 1957 heideti transporditööliste ametiühing Teamsters korruptsioonisüüdistuste tõttu organisatsioonist välja. 
Aastal 2003 moodustasid mõned suuremad liikmesorganisatsioonid mitteformaalse liidu New Union Partnership (NUP), millest sai alguse arutelu, kuidas ametiühinguliikmete arvu suurendada. Pärast AFL-CIO toetatud presidendikandidaadi John Kerry kaotust 2004 sõnastas NUP reformikava, mis nägi ette suuremad kulutused ametiühinguliikmete leidmiseks ja poliitikute valimiskampaaniate toetamiseks. Aastal 2005 rajasid NUP-i liikmed alternatiivse ametiühinguliidu Change to Win Federation, millega ühines kolm AFL-CIO neljast suuremast liikmesorganisatsioonist, sealhulgas transporditöötajate ametiühing Teamster Union. Aastal 2007 oli seal juba seitse liiget, mis esindasid 6 miljonit töötajat.
Aflatoksiinid

Aflatoksiinid on väga kantserogeensed omavahel lähedase koostisega ained, mida teatud tingimustel (kõrge temperatuuri ja suure niiskuse juures) toodavad hallitusseened "Aspergillus flavus" ja mõned teised liigid perekonnast "Aspergillus", sealhulgas "Aspergillus parasiticus". Nad kuuluvad mükotoksiinide hulka. Looduses esineb neid vähemalt 20; inimesele kõige ohtlikum on aflatoksiin B1.
Nad on nime saanud liiginime "Aspergillus flavus" algustähtedest.
"Aspergillus flavus" optimaalsed kasvutingimused on temperatuuridel 30–37 ᐤC, parim 37 ᐤC . Parim süsiniku allikas on sahharoos, mis on levinuim suhkruliik . Hallitusseen suudab toksiine toota ka pimedas ning kasvab hästi 3,0–8,5 (parim 4,5) pH vahemikus. Kasvu soodustab suur niiskuse sisaldus, umbes 18–20 % ning veeaktiivsus (a) üle 0,82.
Aflatoksiinid avastati 1960, kui uuriti maapähklijahuga söödetud kalkunitibudel tekkinud mürgistust, ja isoleeriti 1961.
Need ühendid võivad tekkida eriti teraviljal, maapähklitel ja parapähklitel.
Tegu on kumariini derivaatidega. Nad on stabiilsed.
Aflatoksiinid tekitavad mutatsioone ja vähktõbe, eriti maksas (maksavähk). Mürgiseks muutuvad nad pärast ümbertöötamist maksas. Kui saadus aflatoksiin M1 reageerib maksarakkude DNA-ga, tekib mutatsioon, mis muudab maksarakud vähirakkudeks.
Et aflatoksiine on suhteliselt lihtne toota ja nende surmav annus on väike, siis kahtlustatakse, et on välja töötatud neil põhinev relv.
AF Gruppen

AF Gruppen ASA on Norra kontsern peakorteriga Oslos, börsiettevõte, üks suuremaid Norras. Tähed AF tähendavad "annerledes og fremtidsrettet" ('teistsugune ja tulevikku suunatud').
Suurim tegevusvaldkond on ehitus. 
Käive oli 2002. aastal 3,1 miljardit Norra krooni, 2007. aastal 5,5 miljardit Norra krooni. 
Töötajate arv oli 2002. aastal 1493, 2007. aastal umbes 2000. 
Ajalugu.
Ettevõtte asutas 1985 rühm insenere. 
Aastal 1997 liideti see 1924 asutatud äriühinguga Ragnar Evensen AS ja läks samal aastal börsile. Aastal 2000 võeti üle Brødr. Holstad (asutatud 1949) ja 2005 Brød. Glomsrød Entreprenør. Kontserni kuulub ka ehitusettevõte Scandinavian Rock Group, lammutusettevõte AF Decom (asutatud 1965) ja ümbertöötlusettevõte BA-Gjenvinning (asutatud 1994). 
Alates 2001. aastast on kontsern üles ostnud Göteborgi piirkonna ettevõtteid. 
Alates 2005. aastast koondab enamiku tütarettevõtteid AF Skandinavia AS.
Riccardo Patrese

Riccardo Gabriele Patrese (sündinud 17. aprillil 1954) on endine itaalia vormelisõitja.
Ta sõitis Vormel 1 sarjas aastatel 1977–1993 ja osales kokku 256 etapil. Sellest rohkem Vormel 1 etappe on selja taga ainult Rubens Barrichellol.
Riccardo Patrese tähistas esimese sõitjana nii oma 200. kui ka 250. Vormel 1 etappi.
Ta sõitis Shadow, Arrowsi, Brabhami, Alfa Romeo, Williamsi ja Benettoni meeskonnas.
Riccardo Patrese võitis kokku kuus etappi, sai kaheksa parimat stardikohta ja 13 kiireimat ringi. Lisaks sai ta 17 teist kohta ja 14 kolmandat kohta. 1992. aastal sai ta kokkuvõttes teise ning 1989. ja 1991. aastal kolmanda koha. Ta kogus 281 punkti.
Jaffna

Jaffna on linn Sri Lanka põhjaosas, Põhjaprovintsi halduskeskus.
Enamik linna elanikest on tamilid.
Põhjaprovints

Põhjaprovints on 1. järgu haldusüksus mitmel maal:
Lafett

Lafett ehk relvaalus on relvasüsteemi (peamiselt suurtüki) või muu mitte käest tulistatava tulirelva alustugi, mille külge kinnitub relva laskeseade, et see parema sihtimise huvides püsiks stabiilsena. 
Lafett võtab vastu tagasilöögi ning paljudel juhtudel oleks abivahendiks relva transportimisel. 
Sõjaväeliste auavaldustega matustel on traditsioon sõidutada kirstu suurtüki lafetil.
Afineerimine

Afineerimine on kulla, hõbeda, plaatina või mõne muu väärismetalli puhastamine lisanditest.
Levinuimas afineerimismenetluses kasutatakse elektrolüüsi. Elektrolüüdilahusesse asetatud anoodina asetatud puhastatav metall, mis lahustub ning kandub katoodile, milleks on puhas metall. Lisandid sadestuvad.
Kuivafineerimisel kasutatakse väävlit või kloori.
Märgmenetlusel kasutatakse happeid.
Afiinsed ülesanded

Afiinsed ülesanded on geomeetrias ülesanded, mis on invariantsed afiinsete teisenduste suhtes. 
Afiinsed ülesanded puudutavad näiteks sirgete ja sirglõikude paralleelsust, sirglõigu jaotamist mingis suhtes ja punktide kollineaarsust.
Sealõuarohi

Sealõuarohi ("Scrophularia" L.) on taimede perekond Sealõuarohuliste sugukonnast.
Eestis on levinud kaks liiki:
Affettuoso

Affettuoso (ka "affettuosamente", "affectueusement" (pr. k.)) on noodikirja märk, mis näitab, et muusikateose ettekanne peab olema soe ja väljendusrikas või kirglik. Tempo on tavaliselt "adagio" ja "andante" vahepealne.
Mailane

Mailane ("Veronica" L.) on iminõgeselaadsete seltsi teeleheliste sugukonda kuuluv taimede perekond. Varem paigutati mailased mailaseliste sugukonda, mis süstemaatika muutuse tõttu muutnud oma nime sealõuarohuliste sugukonnaks. Mailased on teeleheliste kõige liigirikkam perekond: sinna kuulub 300–500 liiki.
Mailased on ühe- või mitmeaastased rohttaimed; leidub ka poolpõõsaid. Nad kasvavad enam-vähem kõikjal põhjapoolkeral, kaasa arvatud tundras ja kõrgmägedes.
Mailasi iseloomustavad 2 tolmukaga väikesed õied, mis võivad niihästi olla pika õievarrega kui asuda taime varrel üldse ilma õievarreta. Õied koonduvad õisikusse, milleks mailastel on tavaliselt tähad, sarikad või pöörised. Juur võib olla ükskõik milline, alates narmasjuurestikust kuni jämeda hargneva risoomini. Vars võib samuti olla ükskõik milline, alates püstisest kuni roomavani. Varred ja lehed võivad olla nii siledad kui karvased. Leheseis on tavaliselt vastastikune.
Mailaste seas leidub ravimtaimi ja häid meetaimi. Paljusid neist kasvatatakse ilutaimena.
Teaduslikult esmakirjeldas mailaste perekonda 1753. aastal Linnaeus, fikseerides teadusliku nimena juba ammu enne teda käibinud ladina nimekuju. B. Golovkini väitel andis selle nime taimele püha Veronika auks saksa botaanik Leonhart Fuchs 1542. aastal. Samas on väidetud, et see taimenimi esines juba vanakreeka ja vanarooma autoritel.
Tallinna Pääsküla Kool

Tallinna Pääsküla Kool on eestikeelne üldhariduskool Tallinnas Nõmme linnaosas. Koolihoone asub aadressil Vikerkaare 10 // Põllu 109. Aastate jooksul on sõpruskoolideks kujunenud Viljandi Jakobsoni Kool, Riia 49. Keskkool ja Jelgava 4. Keskkool.
Koolihoone valmis 1985. aastal ja kandis algul "Tallinna 61. Keskkooli" nime. 1990. aastal nimetati kool "Tallinna Pääsküla Keskkooliks". Aastatel 2000–2018 oli kooli nimi "Tallinna Pääsküla Gümnaasium".
Tallinna Pääsküla Kool korraldab majandusõppe raames alates 1997. aastast üritust "Majanduspäevad". Eurovisiooni lauluvõistluse eeskujul on kujunenud kooli suurürituseks "Koolivisioon". Traditsiooniliselt toimuvad igakuised klassidevahelised spordivõistlused, võimlemispidu ja ainepäevad.
Silmarohi

Silmarohi ("Euphrasia" L.) on taimede perekond soomukaliste sugukonnast.
Silmarohud on üheaastased väikesekasvulised rühmiti kasvavad taimed. Enamik silmarohuliikidest on üksteisega väga sarnased, vahetegemine on võrdlemisi raske. Silmarohtude valgetel õitel on õrnad lillakad triibud, alahuul on kolmehõlmaline ja sageli seest kollakas.
Juured tulevad taime tõmmates hõlpsasti maast lahti, sest tegu on poolparasiitsete taimedega, kes elavad kõrreliste ja tarnade juurtel.
Silmarohtusid on rahvameditsiinis kasutatud silmade raviks, sealt ka nende nimetus mitmes keeles.
Perekonnas on levinud apomiksis, mistõttu liikideks jaotumine on ebamäärane. Vastavalt on ka perekonna taksonoomia ebastabiilne, eristatakse pisiliike.
Maksesüsteem

Maksesüsteem ehk maksemeetod (inglise keeles "payment system", saksa keeles "Zahlungsverfahren") on rahanduses vorm ja protsess rahaliste vahendite ülekandmiseks. 
Maksesüsteemi aluseks on tavaliselt partneritevaheline leping, mis sätestab maksete arveldamise reeglid ja protseduurid. 
Maksesüsteemid hõlmavad kogu spektrit lihtsatest kassamaksetest kuni elektrooniliste makseteni.
Robert Altpere

Robert Eduard Altpere (8. detsember 1895 Lahmuse, Viljandimaa – 4. märts 1942 Ussollagi vangilaager, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Teenis Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkonna Staabis.
Maksesüsteemide loend

"Siin on loetletud maksesüsteeme."
Pärdiklill

Pärdiklill ("Mimulus") on rohttaimede perekond sugukonnast "Phrymaceae".
Eestis kasvatatakse ilutaimena peamiselt aed-pärdiklille ("Mimulus hybridus").
Tundeväärtus

Tundeväärtus ehk sentimentaalne väärtus ehk emotsionaalne väärtus on asjale omistatav väärtus, mis tuleneb tundmuslikust hoiakust selle asja suhtes. Näiteks võib asi olla seotud mingi mälestusega (mälestusese).
Tundeväärtus teeb asja enamasti asendamatuks. 
Et asjal on tundeväärtus enamasti mõne üksiku inimese jaoks, ei kajastu see tavaliselt asja hinnas. See võib teha asja müüdamatuks; samuti võidakse asjale omistada nii kõrge hind, et isikul, kellele sellel tundeväärtust ei ole, pole motiivi seda osta.
Jennifer Love Hewitt

Jennifer Love Hewitt (sündinud 21. veebruaril 1979 Wacos Texase osariigis) on USA näitleja ja laulja.
Ta on proovinud kätt ka telerežissöörina. 2010. aastal ilmus talt raamat "The Day I Shot Cupid: Hello, My Name Is Jennifer Love Hewitt and I'm a Love-aholic". 2011. aastal asus Hewitt lavastama oma esimest filmi.
Love Hewitt kasvas üles Texases. Esinejadebüüdi tegi ta lauljana juba kolmeaastaselt. Viieaastaselt hakkas ta tantsutundides käima. Sealt jõudis ta "show"-tantsutruppi Texas Show Team, mis käis esinemas muu hulgas ka Nõukogude Liidus.
Kui ta oli kümneaastane, kolis pere Los Angelesse, kus ta alustas ka oma näitlejakarjääri. Algul tegi ta kaasa nii mõneski telereklaamis ning aastatel 1989–1992 mängis ta Disney Channeli sarjas "Kids Incorporated". Tuntuks sai ta aga oma osatäitmistega Fox Televisioni populaarses sarjas "Party of Five" (1995–1999) ning filmides "I Know What You Did Last Summer" ("Eelmise suve saladus"; 1997) ja "I Still Know What You Did Last Summer" ("Eelmise suve saladus 2"; 1998). Ta on mänginud peaosa ka kelmikomöödias "Heartbreakers" ("Südametemurdjad"; 2001) koos Sigourney Weaveriga ning "action"-komöödias "The Tuxedo" ("Smoking"; 2002) koos Jackie Chaniga.
Telesarjas "Kummituselausuja" (2005–2010) mängis Hewitt peaosa: noort naist Melinda Gordonit, kes suhtleb vaimudega. Selle rolli eest pälvis ta ka Saturni auhinna aastail 2007 ja 2008 kui parim naisnäitleja telesarjades. Sarjas "Kliendinimekiri" mängib ta Riley Parksi.
Jennifer Love Hewitt on avaldanud neli plaati, mis on küll rohkem edu saavutanud Jaapanis ja Euroopas kui kodumaal USA-s. Tema edukaim singel "How To Deal" (aastast 1999; filmi "Eelmise suve saladus 2" "soundtrack"'ilt) jõudis edetabelis Billboard Hot 100 kohale 59, kuid näiteks Austraalias oli see laul edetabelis 8. kohal. Edukaim album oli Meredith Brooksi produtseeritud "BareNaked" (2002), mis jõudis USA-s 37. kohale. 2003. aastast alates pole Hewitt enam aktiivselt muusikaga tegelenud.
Isiklikku.
2013. aasta novembris abiellus ta telesarja "Kliendinimekiri" kaasnäitleja Brian Hallisayga. Paari tütar on sündinud viis päeva hiljem ja poeg juunis 2015.
Lähis-Arktika

Lähis-Arktika on piirkond põhjapoolkeral Arktikast lõuna pool. Hõlmab suure osa Alaskast ja Kanadast, Gröönimaa lõunaosa, Skandinaavia põhjaosa, Siberi, Mongoolia põhjaosa ja Hiina Heilongjiangi provintsi. Üldiselt paikneb Lähis-Arktika piirkond 50. ja 70. põhjalaiuse vahel sõltuvalt kohalikust kliimast.
Kummituselausuja

"Kummituselausuja" on John Gray loodud Ameerika Ühendriikide teleseriaal, mis jooksis telekanalil CBS 23. septembrist 2005 kuni 21. maini 2010, kokku 5 hooaega ja 107 osa.
Seriaal räägib noorest naisest Melinda Gordonist (Jennifer Love Hewitt), kes suhtleb vaimudega. Püüdes elada tavalist elu New Yorgis Grandviewsi linnaosas (ta on abielus ja peab antikvariaati), aitab Melinda inimeste sekka jäänud vaimudel lahendada nende probleeme ja liikuda edasi valguse poole vaimuilma.
Eestis näitab seda telekanal Fox Life.
Lisaks telesarjale on "Kummituselausuja" ainetel tehtud ka kaheksa veebiosa, mis avaldati "Kummituselausuja" veebilehel. Nende tegevus toimub vaimuilmas ning Melinda Gordonit neis ei ole.
2009. aastal teatas arvutimängude tootja Legacy Interactive, et on sõlminud CBS Consumer Productsiga litsentsileppe seriaali põhjal PC-le ja Macile arvutimängu loomiseks. 1. novembril 2010 avaldatud teadaandes lükati valmimistähtaeg edasi 2011. aastasse.
Kamaras

Kamaras ("Odontites" Ludw.) on taimede perekond soomukaliste sugukonnast.
Järelmaks

Järelmaks (ameerika inglise keeles "installment", inglise keeles "instalment", saksa keeles "Ratenzahlung") on kaubanduses müüja ja ostja kokkulepe, mille kohaselt ostja tasub ostusumma teatud suurusega osamaksetena teatud perioodi jooksul. Järelmaksuga tasutav summa võib erineda kauba algsest ostuhinnast intresside võrra.
Järelmaksu kasutas esimesena 1856. aastal ettevõtja Edward Clark, et parandada õmblusmasinate müüki.
Lähisarktiline kliima

Lähisarktiline kliima on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik lähisarktilisele kliimavöötmele.
Kliima peamine iseärasus on tsüklonite valitsemine, mida põhjustavad tihti vahelduvad arktilised ja parasvöötme õhumassid.
Kõrged laiuskraadid põhjustavad madalaid õhutemperutuure: kõige külmema kuu keskmised õhutemperatuurid on alates −5 °C, saartel kuni −40 °C mandrite keskosas, kõige soojema kuu (juuli) keskmised õhutemperatuurid on alates +5 °C lähisarktilise kliimavöötme põhjaosas kuni +14 °C lõunaosas.
Talv on pikk (7–8,5 kuud) ja lumevaene, kevad ja sügis on lühikesed (keskmiselt üks kuu) ning suvi on jahe, kuigi mandriosas tõusevad maksimaalsed õhutemperatuurid kuni +30 °C. Aasta keskmine sademete hulk (100 mm Siberis kuni 500 mm aastas mereäärsetes piirkondades) ületab aurumist. Puhuvad tugevad tuuled.
Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastab niiske kliima külma talvega kliimatüüpidele Dfc, Dwc, Dfd ja Dwd.
Boris Raid

Boris Raid (kuni 1936. aastani Boris Born; 4. jaanuar 1896 – 27. veebruar 1963 Leicester) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940).
Teenis Soomusrongirügemendis.
Aleksander Taumi

Aleksander Eduard Taumi (16. november 1892 Tallinn – 14. märts 1961 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja arst.
Ta oli kaupmehe poeg. Ta õppis aastatel 1904–1912 Nikolai Gümnaasiumis ja astus aastal 1912 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1917.
Ta oli aastal 1918 eraarstiks Pilistveres. Ta spetsialiseerus silmahaigustele. Ta oli aastast 1919 Sõjavägede Keskhaigla silmaarst ja aastast 1928 samas silmaosakonna juhataja. Aastatel 1939–1940 oli ta Juhkentali kaitseväehaigla ülemarst. 
Aastal 1941 evakueeriti ta Nõukogude Liidu tagalasse, kus 1944. aastal värvati Eesti NSV Tervishoiurahvakomissariaadi raviprofülaktiliste asutuste valitsuse ülemaks. Aastal 1945 määrati Tallinna vabariikliku haigla peaarstiks. Aastal 1948 sai ta silmaosakonna juhatajaks Tallinna Tõnismäe haiglas, kus töötas surmani.
Aleksander Taumi suri 14. märtsil 1961 Tallinnas ja ta maeti 18. märtsil 1961 Metsakalmistule.
Otto Särgava

Otto Särgava VR II/3 (kuni 1935 Otto Peterson; 14. jaanuar (vkj) / 27. jaanuar 1902 Vändra kihelkond, Pärnumaa – 29. juuni 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (kapten). 
Ta lõpetas 1921. aastal Tallinna Linna 1. Reaalkooli ja õppis aastatel 1921–1927 Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas).
1927. aastal lõpetas ta sõjakooli ja sai nooremleitnandi auastme. 1932. aastal ülendati ta leitnandiks, 1939. aastal kapteniks.
Ta arreteeriti NKVD poolt 26. oktoobril 1941 Tallinnas, surmaotsus viidi täide Norillagi vangilaagris Venemaal.
Oskar Reemet

Oskar Reemet (kuni 1936. aastani Oskar Rehfeldt; 6. märts 1904 – 18. jaanuar 1978 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938).
Teenis Sidepataljonis.
Enn Soodre

Enn Soodre (1935. aastani Ernst Friedrich Räimtaal; 10. veebruar 1910 Risti, Piirsalu vald, Läänemaa – 28. aprill 1977 Keila) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Ta teenis Õhukaitse suurtükiväegrupis. 
02.07.1941 saadeti sunniviisil Venemaale, Eesti korpus, 7. laskurdiviis, 283.
üksiktankitõrjediviis, arreteeriti, tribunal 18.05.1943, §19-58-1b, surmaotsus, 24.07.1943 otsus muudetud, 10+5, vabastatud 19.12.1952, süüdistus: nõukogudevastane tegevus. 
Maetud Keila lähedale Karjaküla kalmistule.
Erich Reinumägi

Erich Reinumägi (kuni 1935. aastani Erich Bakler; 23. aprill 1905 Linnamäe vald, Võrumaa – 28. september 1992 Valga) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1936).
Ta oli Eesti sõjaväes kaadrisõjaväelane. 1941. aastal pages ta Punaarmeest ja astus Saksa sõjaväkke. Saksa okupatsiooni ajal põgenes Soome, kus astus 1944. aasta jaanuaris Soome sõjaväkke. Osales tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. 1944. aasta augustis tuli ühes eesti vabatahtlike rügemendiga tagasi Eestisse. Määrati ühe Saksa SS-üksuse juurde Narva rindele praktikale. Seejärel põgenes Saksamaale, oli inglaste käes vangis, viibis Inglismaal, Kanadas ja USAs. Töötas metsatöölise ja automehaanikuna. Eestisse tagasi saabus 1992. aasta juunis. 
Reinumägi on maetud Urvaste kalmistule.
Elmar Lang

Elmar Lang (13. veebruar 1906 – 11. märts 1944 Vepsküla) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ja Saksa sõjaväelane (SS-Hauptsturmführer) Teises maailmasõjas.
1944. aastal sai ta Eesti SS-vabatahtlike brigaadi liikmena (hauptsturmführer) Raudristi II klassi.
Ta on maetud Narva.
Karl Lang

Karl Lang (26. juuli 1900 Tartu – 3. mai 1960 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Tavid Kiljako

Tavid Kiljako (eesnimi ka David; 14/27. mai 1906 Kõnnu küla, Ahja vald, Tartumaa – 2. juuni 1991 Tallinn) oli Eesti sõjaväe (kapten) ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (polkovnik).
Isiklikku.
Tema isa oli Kõnnu küla mölder ja popsitalupidaja Jaan Kiljako. 
Tema tütar oli geograaf Elve Ojavere.
Jaak Külmoja

Jaak Külmoja (18. november 1907 Salla, Virumaa – 12. aprill 1949 Norillag, Krasnojarski krai, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Teenis 1. Suurtükiväegrupis.
Peeter Mei

Peeter Mei (kuni 8. aprillini 1935 Mey, kuni 30. aprillini 1935 Peter Friedrich Eustachius; 24. aprill 1893 Liibavi – 27. november 1941 Ivdellagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Vene NFSV) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1928).
Ta teenis Esimeses maailmasõjas novembrist 1914 kuni maini 1916 Peeter Suure Merekindluses rannikupatareides ohvitserina (Naissaarel rannikupatareis nr 5 ja 6, Hiiumaa lõunaosas Lepiku külas rannikupatareis nr 35), oli novembrist 1915 kuni maini 1916 rannikupatarei nr 37 (Dirhamis) ülem.
Ta mobiliseeriti augustis 1941 Nõukogude sõjaväkke. Oli hiljem tööpataljonis Sverdlovski oblastis, ametlikult suri seal südamerabandusse.
Isiklikku.
Tema isa oli hüdrograaf Johann Mei.
Tema õed olid kunstnikud Kristine, Lydia ja Natalie Mei.
Aëtius

Flavius Aëtius [a'eetsius] (umbes 400 Durostorum (praegu Silistra) – 21. september 454 Ravenna) oli Vana-Rooma väejuht, Katalaunia lahingu võitja. 
Päris noorena oli ta läänegootide ja hunnide juures pantvang. Hiljem kasutas ta nendega tekkinud kontakte neilt sõjalise toetuse saamiseks. 
Ta oli alates 423. aastast keisri teenistuses.
Ta toetas Galla Placidiat, kes valitses oma poja, keiser Valentinianus III eest. 
Aëtius kaitses riiki barbarite eest. Ta oli võidukas Gallias ning 433 sai ta vägede ülemjuhataks. Ta oli kakskümmend aastat Lääne-Rooma riigi mõjuvõimsaim mees, riigi tegelik valitseja. Tolle Suure rahvasterändamise aja jooksul hoidis ta Galliat roomlaste käes. Aastal 451 võitis ta koos läänegootidega Katalaunia lahingus hunne ja germaanlasi eesotsas Attilaga.
Aëtiuse poeg Gaudentius kihlus keiser Valentinianus III tütrega. Petronius Maximuse intriigi tagajärjel mõrvas keiser Valentinianus III Aëtiuse oma käega.
Elgi

Elgi (vene Эльги) on jõgi Aasias Sahhas. 
Jõgi algab Verhojanski mägedest. Voolab mägijõena valdavalt itta ja suubub vasakult Indigirkasse.
Jõe pikkus on 394 km.
Car Nicobar

Car Nicobar (kohalikus keeles Pu) on saar India ookeanis Bengali lahe ja Andamani mere vahel, üks Nicobaridest. 
Car Nicobari geograafilised koordinaadid on .
Saare pindala on 124 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 87 m. Kuulub Indiale.
Jordan (täpsustus)

Jordan on mitmeti kasutatav sõna:
Aetat

Aetat oli veebruarist 2000 kuni 30. juunini 2006 Norra töö- ja haldusministeeriumi haldusalas tööturuametina tegutsenud riigiasutus, mille ülesanne oli aidata tööotsijatel tööd ning tööandjatel töötajaid leida ning töötada ühtlase ja piisava tööhõive nimel. 
Aetat moodustati varasema töödirektoraadi baasil. Töödirektoraadilt võeti uue nime all üle 18 Aetati osakonda (varasemad maakondlikud tööbürood), 96 kohalikku osakonda (varasemad tööbürood), 50 piiratud tööajaga filiaali ning kõik muud üksused (Aetati töönõuandla, Aetati tööeluteenistus, Aetat välismaal, Aetati abirahakontroll ja Aetati vikaar). Aetati juhtis Aetati töödirektoraat. 
Aetati juhtisid töödirektorid Ted Hanisch (2000), Lars Wilhelmsen (2001–2002) ja Inger Johanne Stokke (2002–2006). 
Aastal 2006 läks Aetat koos hoolekandeametiga uue töö- ja heaoluameti NAV koosseisu.
Salatsi jõgi

Salatsi (läti "Salaca", saksa "Salis") on jõgi Lätis. 
See algab Asti järvest Põhja-Lätis ja suubub Salatsi linna juures Liivi lahte. Salatsi jõe lähteks loetakse seda kohta, kus järv on ahenenud 300 meetri laiuseks.
Jõgi on 95 km pikk ja 3421 km² valgalaga, millest 3239 km² asub Lätis.
Salatsi jõgi oli varem suurema osa aastast laevatatav. Põhiliselt kasutati seda metsaveoks. Salatsi suudmes asuvas sadamas lastiti kaup merelaevadele ümber. Sadama juures oli juba V–VI sajandil liivlaste linnus Salatse, aastal 1207 lasi piiskop Albert sinna rajada aga kaubitsemisplatsi, kuna seal oli Riia peapiiskopkonna ainus meresadam. XIV sajandil oli jõe ümbruskond üks Läti alade kaubanduslikult arenenumaid piirkondi. XIX sajandi keskpaigaks oli piirkond seevastu üks Läti majanduslikult vähearenenumaid piirkondi. kus domineerisid karjakasvatus, metsandus ja kalapüük; ka olid jõele ja selle lisajõgedele kerkinud mitmed vesiveskid. Ka oli kadunud Salatsi suudmes asunud sadam. Sajandi lõpus rajati siiski jõe suudmesse uus sadam ja püstitati selle kaitseks muulid.
Maria Lee Liivak

Maria Lee Liivak (kirjanikunimega Maria Lee; sündinud 28. detsembril 1984) on eesti luuletaja ja dramaturg.
Õppis 2004–2008 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis dramaturgi õppesuunal (XXIII lend) ja töötas pärast lõpetamist aastatel 2008–2012 Tallinna Linnateatris dramaturgina.
Isiklikku.
Ta on hispanist Lembit Liivaku ja luuletaja Doris Kareva tütar, tema vanaisa oli helilooja Hillar Kareva.
Loobu mõis

Loobu mõis (saksa keeles "Loop") oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne-Virumaale Kadrina valda.
Ajalugu.
Paul Johansen oletas, et mõis tekkis 17. sajandi lõpul Loobu jõe äärde vesiveski kõrvale. Mõisakeskus rajati Tallinna–Narva maantee äärde Loobu jõe ületuskohta. Loobu mõisa maa-ala kuulus algul Rakvere mõisale ja eraldus sellest 1739. Sajandi keskpaigaks mõisa kõrval olnud Loobu põlisküla hääbus ja selle järelejäänud talud arvati Läsna küla alla, mis jäi Loobu mõisa ainsaks külaks. Aastast 1745 pärinevad andmed Loobu abimõisa kohta, mida nimetati "Hofe Lager Loop".
Loobu mõisa viimased omanikud enne võõrandamist olid Aaspere mõisa Dellingshausenid.
Pärast mõisa võõrandamist taasrajati selle asukohta Loobu küla.
2005. aastast kuulus mõisa peahoone Edda Pauksonile.
Vohnja mõis

Vohnja mõis (saksa keeles "Fonal", vene keeles "Фоналъ") oli Virumaal Kadrina kihelkonnas asunud mõis. 
Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile.
Ajalugu.
Vohnja mõisast on esimesi teateid 1504. aastast, mil mõis kuulus van der Heyde aadliperekonnale. 17. sajandil Oxenstiernadele ja 18. sajandil Baerid, kui 1726. aastal sai Vohnja, Lasila ja Sutlema mõisate omanikuks abielu teel Christoph Reinhold von Waldecki tütre Anna Magdalena von Waldeckiga abiellunud Rootsi sõjaväe kornet ja Poola sõjaväe leitnant Heinrich Baer (surn 1751) ning seejärel tema poeg Andreas Magnus Baer Edler von Huthorn (1726−1787), 1805. aastal omandasid mõisa von Baumgartenid. 
Vohnja mõisa juurde kuulus Kolu mõis, mis 1772. aastal eraldati iseseisvaks mõisaks.
1837. aastast võõrandamiseni 1919. aastal oli mõis von Tiesenhausenite valduses, viimane omanik oli Ernst von Tiesenhausen.
Mõisahoone.
Mõisa peahoone on ehitatud 1820.–1830. aastatel, von Baumgartnerite ajal. Vohnja härrastemaja hoone on klassitsistlikus ehitusstiilis ühekorruselise peahoone ja arvukate põllukivist ning põletatud tellistest ehitatud kõrvalhoonetega kompleksi loetakse üheks parimaks kõrgklassitsismi näiteks Eestis.
1923. aastal jagati Vohnja mõisa maad asundustaludeks ja Vohnja mõisa enda sai Karl Kikerpill teenete eest Vabadussõjas, kellelt mõisahoone ostis Põllumeeste Ühing. 1930. ehitati peamaja ümber Vohnja rahvamajaks. 1949. aastal, kui moodustati kolhoosid, sai härrastemajast Lembit Pärna nimelise kolhoosi kolhoosikeskus.
Praegu on majas Vohnja Lasteaed-Algkool ja Kadrina valla raamatukogu Vohnja filiaal (varem Vohnja raamatukogu). 
Roseni deklaratsioon.
Vohnja mõisa möldri Jaani kaebus oma mõisniku Heinrich Baeri vastu oli 1739. aastal Liivimaa maanõuniku Otto Fabian von Roseni Roseni deklaratsiooni. Vabatalupoeg Jaan süüdistas mõisnikku ülemäärases maksude nõudmises ja vägivallas. 1739. aastal määras Viru-Järva meeskohus Jaanile sõnakuulmatuse eest peksu ja aastase vangistuse. Viibinud seitse nädalat trellide taga, põgenes ta ning läks uuesti Peterburi, kus esitas keiserlikule kabinetile pika ja põhjaliku kaebuse, milles nõudis, et Baer Peterburi kohtusse kutsutaks. Kohalikes kohtuastmetes õigust saamata pöördus Jaan kaebusega Venemaa keisrinna Anna poole, kes saatis selle läbivaatamiseks justiitskolleegiumile, sealt pöörduti selgituse saamiseks Liivimaa rüütelkonna Maanõunike kolleegiumi poole. Liivimaa maanõunike kolleegiumile saadeti arupärimine, et selgitada siinsete mõisnike õigusi talupoegade suhtes.
Roseni deklaratsiooni alusel mõistis Peterburi Justiitskolleegium Jaan valekaebuse esitamise eest sunnitööle galeeridel, kuid vabanes peagi keisrivahetusega kaasnenud amnestiaga ning pöördus Vohnjasse tagasi. Tal õnnestus ennast varjata kuni Venemaa keisrinna Jelizaveta I kroonimisega kaasneva amnestiani sügiseni 1740. Osalemise eest talupoegade kaebekirjaaktsioonis, peksti Vohnja Jaan 28. märtsil 1744 Tallinna turuplatsil teiste Vohnja talupoegade silme all ja mõisteti ta 1744. aastal Orenburgi kubermangu asumisele. Paradoksaalsel kombel tähendas see aga ka tema vabastamist pärisorjusest.
Kati (laev)

PVL-202 Kati on Eesti Piirivalve patrull- ja reostustõrjelaev.
Laev ehitati 1966. aastal Saksamaal kalatraaleriks. 1985. aastal rekonstrueeriti laev täielikult, pärast seda oli laev Rootsi rannavalve kasutuses ja kandis nime KBV-003. 
15. mail 2002 võttis Eesti Piirivalve Rootsi valitsuse otsusega Eestile kingitud laeva pidulikult vastu. Eesti Piirivalves sai laev nimeks PVL-202 Kati. Kati ristiemaks oli Ingrid Rüütel. Tseremoonial osalesid ka Rootsi Rannavalve peadirektor Marie Hafström, Rootsi Välisministeeriumi kantsler Sven-Erik Söder ja Eesti president Arnold Rüütel. Siseministeeriumist osalesid tseremoonial siseminister Ain Seppik ja kantsler Märt Kraft.
10. augustil 2005 võttis Kati osa Tallinna lähedal toimunud helikopteriõnnetuse päästetöödest.
Teet Saviauk

Teet Saviauk (29. juuli 1963 Tallinn – 23. aprill 2009 Tartu) oli eesti muusik ja pillikaupmees, bandžovirtuoos, suupilli- ja torupillimängija.
Pärit muusikute perekonnast, ema Ell Saviauk oli klaveriõpetaja, isa Uno Saviauk oli trompetist ja vend Tauno Saviauk on flötist.
Ta liitus Tartu ansambliga Justament aastal 1982, mille ridades viibis viimane kord laval aastal 1996.
Töö.
Aastal 1992 rajas ta Tartus ettevõtte Muusikariistad Saviauk OÜ, millest sai hiljem üleriigiline kaupluste kett.
Keskprovints

Keskprovints on 1. järgu haldusüksus mitmes riigis:
Kvintessents

Millegi kvintessents on selle puhtaim või olulisim osa ehk asja tuum. 
Sõna tuleneb ladinakeelsest väljendist "quinta essentia"' ('viies olemus'), mis tähendas elementi eetrit, millest Aristoteles pidas koosnevat taevast. Tegu oli viienda elemendiga kuualuse maailma nelja elemendi kõrval.
Lõunaprovints

Lõunaprovints on 1. järgu haldusüksus mitmel maal:
Lääneprovints

Lääneprovints on 1. järgu haldusüksus mitmes riigis:
Idaprovints

Idaprovints on 1. järgu haldusüksus mitmes riigis:
Loodeprovints

Loodeprovints on 1. järgu haldusüksus mitmes riigis:
Mercury Seven

Mercury Seven (ka Original Seven) oli NASA esimene astronautide grupp.
Astronaudiks võisid kandideerida kolledžiharidusega katselendurid, kelle pikkus oli kuni 180 cm ja kaal kuni 82 kg. Pärast põhjalikku füüsilist ja psühholoogilist testimist valis NASA 69 kandidaadi hulgast 9. aprillil 1959 astronauditreeninguteks välja seitse pilooti. John Glennile tehti hariduse osas erand. Põhjalikust tervisekontrollist hoolimata jäi hiljem kosmoseprogrammist südamevea tõttu kõrvale Deke Slayton ning ajutiselt ka Al Shepard, kellel diagnoositi Ménière'i tõbi.
Vikerkaare tänav

Vikerkaare tänav on tänav mitmes Eesti linnas:
Nele Ingerpuu

Nele Ingerpuu (sünninimi Nele Laasimer; sündinud 29. märtsil 1954) on eesti brüoloog (sammalde uurija). 
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna ning kaitses 2002. aastal sealsamas doktorikraadi väitekirjaga "Bryophyte diversity and vascular plants" (juhendaja Meelis Pärtel).
Töökäik.
Ta töötas 1977–1978 Tallinna Botaanikaaias ning 1979–2002 Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Aastail 2002–2006 töötas ta Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudis teadurina, alates 2006. aastast on ta samas vanemteadur.
Isiklikku.
Tema ema oli botaanik Liivia Laasimer ja isa metsateadlane Jüri Laasimer.
Mare Leis

Mare Leis (sünninimi Mare Võrk; sündinud 14. oktoobril 1951) on eesti brüoloog (sammalde uurija). 
Aastatel 1958–1969 õppis ta Rakke Keskkoolis ja 1970–1975 Tartu Ülikoolis.
Ta töötas aastatel 1975–2006 Tartu Ülikooli botaanikaosakonnas spetsialistina ja töötab alates 2006. aastast Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis herbaariumi kuraatorina.
Vikerkaare tänav (Tallinn)

Vikerkaare tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis, mis algab Põllu tänavast. Suundudes kagusse möödub Tallinna Pääsküla Gümnaasiumist ja Nõmme ujulast. Ületades Vabaduse puiestee kulgeb Pääsküla raba poole, ristudes enne Kumalase tänavaga ja lõpeb Rännaku puiesteega. Tänava pikkus on umbes 500 meetrit.
Tänava nimi võeti kasutusele 1927. aastal.
Vabaduse puiestee ääres asub samanimeline bussipeatus.
Kvaternaarsed ammooniumkatioonid

Kvaternaarsed ammooniumkatioonid R4N+ on positiivse laenguga kvaternaarsed (tetraalküül) ammooniumühendid. Erinevalt ammooniumioonist H4N+ ja primaarsetest, sekundaarsetest või tertsiaalsetest ammooniumkatioonidest, on kvaternaarsed ammooniumkatioonid püsiva laenguga, sõltumata lahuse pH-st. Kvaternaarsed ammooniumkatioonid esinevad kvaternaarsete ammooniumsooladena R4N+X -, see tähendab koos vastasanioonidega: halogeniid-, sulfaat- hüdroksüül- jm ioonidega.
Mitmed kvaternaarseid ammooniumsooli esineb ka looduses. Näiteks esinevad taimedes alkaloidid sooladena; füsioloogiliselt aktiivne oluline ühend on koliin [HOCH2CH2N(CH3)3]+OH- ja selle derivaadid. 
Ühendid R4N+OH - kuuluvad kvaternaarsete ammooniumaluste klassi.
Saamine ja kasutamine.
Põhiline kvaternaarsete ammooniumühendite saamise meetod on tertsiaalsete amiinide alküülimine alküülhalogeniididega:
R3N + R’X → [R3NR’] +X-
Paljusid kvaternaarseid ammooniumsooli saab eraldada kristalsete ühenditena.
Mahukamate asendusrühmadega tertsiaarsed amiinid on kergesti alküülitavad primaarsete halogeniididega (bensüül-, allüül- jt). Seda kasutatakse nende primaarsete halogeniidide selektiivseks eraldamiseks mingist segust ja vastavate hapnikderivaadide (aldehüüdid, estrid, eetrid) saamiseks – see on tuntud Sommelet' reaktsioonina.
Kvaternaarsed ammooniumsooli kasutatakse desinfitseerimisel, pindaktiivsete komponentidena, kiudmaterjale pehmendavate vahenditena jm.
Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat

Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat on Eesti Looduseuurijate Seltsi poolt välja antav jätkväljaanne ja raamatusari.
Aastaraamat sisaldab nii teaduslikke artikleid kui ülevaateid seltsi tegevusest.
Aastal 2008 ilmus aastaraamatu 85. köide (Uurimusi Eesti loodusteaduste ajaloost. Toimetanud Riin Magnus.) 
Aastal 2011 ilmus aastaraamatu 86. köide (Haruldused Eesti looduses. Toimetanud Tiiu Kull, Jaan Liira ja Marek Sammul.)
Varasemad nimetused.
Väljaanne on ilmunud seltsi asutamisest saadik, kuid varem mitme teistsuguse nime all. Köidete numeratsioon ei järgi aastaid.
Sajaani-Šušenskoje veehoidla

Sajaani-Šušenskoje veehoidla ehk Sajaani meri on Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaama paisjärv Jenissei jõel. See asub Hakassias, Krasnojarski krais ja Tõvas. 
Paisjärve pindala maksimaalse veetaseme juures on 621 km2, pikkus 320 km ja laius 10 km. Aasta keskmine juurdevool on 47 km3.
Vee ülespaisutamisel jäi selle alla hulk Sajaani kanjoni kaljujooniseid (petroglüüfe), sealhulgas enam kui 300 pronksiaegset kultusliku näomaski kujutist.
Põllu tänav (Tallinn)

Põllu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme, Hiiu, Kivimäe ja Pääsküla asumis.
Tänava nimi (saksa "Feldstraße", vene "Полевая ул.") võeti kasutusele 1926/1927. aastal. Aastatel 1940–1941 kandis nime "Põllumehe tänav".
Asend.
Põllu tänav algab Mai tänavast. Suundudes edelasse ristub Silla, Nurme, Lõuna, Sambla, Hiiu-Maleva, Tähe, Hiiu, Pargi, Laste, Sanatooriumi, Valve, Sihi, Johann Voldemar Jannseni, Olevi, Hõimu, Sõbra, Lemmiku, Saha põik, Vikerkaare, Rännaku puiestee, Põllu põik, Raba ja Pääsküla tänavaga.
Põllu tänava pikkus on umbes 3600 meetrit. Tänav läbib Hiiu ja Kivimäe asumis Sanatooriumi pargi, kus asuvad Nõmme lastehaigla ja Kivimäe haigla, ning möödub Jannseni puiestikust. Pääsküla asumis jääb tänava äärde Tallinna Pääsküla Gümnaasium.
Hooned ja rajatised.
Põllu tänava alguses paiknevad tüüpilised 20. sajandi algul Nõmmele rajatud kahekorruselised puidust korterelamud. Põllu 11 // Nurme 11 ja Põllu 12 elamud valmisid aastal 1910. 
Jannseni puiestikku jääb aga Peeter Suure Merekindluse maarinde positsiooni nr 6 patarei kahurialus.
Asutused Põllu tänaval:
Soomukas

Soomukas ("Orobanche" L.) on parasiittaimede perekond soomukaliste sugukonnast.
Eesti liigid.
Eesti liigid on kõik levikult haruldased.
Võipätakas

Võipätakas ("Pinguicula" L.) on taimede perekond vesiherneliste sugukonnast.
Perekonda kuulub umbes 80 liiki, millest 12 kasvavad Euroopas, 9 Põhja-Ameerikas ja mõned Põhja-Aasias. Kõige rohkem leidub võipätaka perekonna esindajaid Lõuna- ja Kesk-Ameerikas.
Eestis on levinud kaks liiki:
Võipätakad on putuktoidulised taimed.