tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Gotthard August von Helffreich

Gotthard August von Helffreich (venepäraselt Богдан Борисович Гельфрейх) (27. jaanuar 1776 Purila mõis – 24. november 1843 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant).
Gotthard August von Helffreich sündis Purila, Atla ja Kädva mõisniku major Bernhard Johann von Helffreichi (1712–1784) ja Augusta Maria von Staali Inglistelt (1731–1776) pojana.
1790 astus ta Preobraženski polku reamehena. 1793. aasta veebruaris ülendati ta seersandiks. 1796. aastal vabastati ta sealt kapteni auastmes. Sama aasta juuni astus ta kaptenina Narva jalaväepolku ja ülendati mõne aja pärast majoriks. Ta viidi 1799. aasta märtsis üle Kizljari garnisoni, 1800. aasta märtsis Rostovi püha Dmitri kindluse garnisoni, 1803. aasta juunis Tbilisi musketäripolku ja sama aasta juulis Fanagori grenaderipolku. 6. detsembril 1804 ülendati ta alampolkovnikuks ja määrati pataljoniülemaks.
20. novembril 1805 osales ta Austerlitzi lahingus. Ta ründas vaenlast 3 korda ja vallutas 2 tulepesa. Ta sai paremasse külge haavata. Teda autasustati Vladimiri IV järgu ordeniga koos lindiga. 1. jaanuaril 1806 ülendati ta Fanagori grenaderipolgu ülemaks.
1806. aasta sügisest kuni 1810. aastani osales ta Vene–Türgi sõjas, hiljem sõdis 1. Läänearmee 2. brigaadi (Tula ja Eestimaa polkude) komandörina Prantsusmaa vägedega, mis olid Venemaale tunginud. 1813. aastal sõdis Prantsuse vägedega Kesk-Euroopas. Venemaale naasis ta alles 1814. aasta aprillis.
Ta sai 1810 kindralmajori ja 1814 kindralleitnandi auastme. Läks 1823 erru paljude haavade tõttu, mida ta oli oma sõjalise karjääri jooksul saanud.
Gotthard August von Helffreichi autasustati Püha Georgi III ja IV järgu, Püha Vladimiri II, III ja IV järgu ning Püha Anna I järgu ordeniga. Samuti autasustati teda Preisi Punase Kotka II klassi ja Austria Leopoldi II klassi ordeniga.
Tema portree asub Ermitaaži Isamaasõja galeriis.
Gotthard August von Helffreichile kuulusid Lohu ja Röa mõis.
Perekond.
Gotthard August von Helffreich abiellus 1823. aastal Vasulas Charlotte Wilhelmine Annette von Stiernhjelmiga (1802–1872). Abielust sündisid:
Kalapääs

Kalapääs ehk kalakäik on rajatis vooluveekogul, mis asub loodusliku või tehistõkke (tavaliselt paisu) juures, tagamaks kalade rände mööda vooluveekogu. Tavalisimaks kalapääsuks on kalatrepid.
Kalapääsud saab jagada kaheks: looduslähedased ja tarindkalapääsud.
Looduslähedased kalapääsud on tehiskosk, tehiskärestik, möödaviikpääs, kalaramp. Tarindkalapääsud on tiigikaskaad, kalatrepp, pilukalakäik, tõkiskalakäik, angerjakäik, kalalüüs ja kalatõstuk.
Vihmauslased

Vihmauslased ("Lumbricidae") on väheharjasusside alamklassi kuuluv rõngusside sugukond. Enamiku vihmauslaste areaal on Euraasia, vähesed elavad ka väljaspool mandrit. Vihmauslasi on umbes 30 perekonda, Eestist on leitud 14 liiki.
Eristatakse kolme ökoloogilist rühma vihmauslasi: mineraalmulla kihi, kõdukihi ja uruussid. Eestis on kõige sagedasem harilik mullauss, suurim aga harilik vihmauss.
Vihmauslased toituvad lagunevatest taimeosadest.
Vöösed

Vöösed ehk vööussid ("Clitellata") on rõngusside hõimkonda kuuluv klass. Nime on nad saanud iseloomuliku vöö järgi, mille eritistest tekib munadega kookon. Vööseid on teada umbes 8000 liiki.
Hulkharjasussidega võrreldes puuduvad neil parapoodid ning prostoomium on vähem arenenud. 
Enamik vööseid elab maismaal või magevees.
Kammloomad

Kammloomad ("Ctenophora") on loomade hõimkond, mida klassikaliselt on käsitletud koos ainuõõssetega "Coelenterata" (obsoleetne takson) hõimkonnas. Kammloomi on umbes 150 liiki.
Kammloomad on vabaltujuvad organismid, kel puuduvad kõrverakud. Lootelehtedest on neil peale ekto- ja endodermi ka mesodermi sugemeid.
Kammloomad elavad ainult meres, olles seega maritiimsed organismid.
Läänemeres on leitud kuut liiki kammloomi, selhulgas meritikker ja võõrliik ameerika kammloom. Kammloomade levik seal sõltub soolase vee juurdevoolust Põhjamerest. 
Kammloomad on vanim (üle 500 miljoni aasta) tänapäeval elusolev mereloomade liin.
Kalev Sport

Kalev Sport (enne sulgemist lühikest aega nimega TV4) oli Eesti maapealses digitaaltelevisioonis ja kaabelvõrkudes levinud spordisuunitlusega meelelahutuslik telekanal, mis töötas aastatel 2007–2009.
Kalev Sport alustas saateid 12. novembril 2007. 27. novembril 2007 alustas kanal maapealses digitelevisioonis vabakanalina saateid. 
Alates 16. märtsist 2009 kandis telekanal nime TV4. 
TV4 lõpetas saadete edastamise digilevis 24. aprillil 2009 kell 17.00. 30. aprillil 2009 lõpetas TV4 pildi edastamise ka kaabellevi operaatoritele, millega lõppes telekanali tegutsemine täielikult. Viimane teade TV4 ekraanil oli must tekst valgel taustal: "Oleme sunnitud alates 30. aprillist lõpetama TV4 edastamise. Vabandame ebamugavuste pärast".
Suur mažoorseptakord

Suur mažoorseptakord ehk suur duurseptakord on akord, mis koosneb mažoorkolmkõlast ja suurest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli suur septim.
Priimi ja septimi vahe on suur septim.
Split

Split (itaalia keeles "Spalato", kreeka "ἀσπάλαθος", "aspálathos")on Spliti-Dalmaatsia maakonna halduskeskus Horvaatias Aadria mere ääres.
Split on Dalmaatsia suurim linn ja Horvaatia suuruselt teine linn pealinna Zagrebi järel. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 178 102. 2001. aastal elas linnas 188 694 elanikku.
Split on tähtis sadamalinn. Linnas asub katoliku Split-Makarska piiskopkonna keskus ja Spliti katedraal, samuti Spliti ülikool.
Linn kujunes Diocletianuse palee territooriumile ja selle ümber. Südalinn koos Diocletianuse palee säilinud osaga on alates 1979. aastast UNESCO maailmapärandi nimistus.
Linna nimi.
Linna nimed on olnud kreekakeelne Aspalathos/Spalatos, itaaliakeelsed Spalatum ja Spalato, horvaadi Spljet, Split. Nime etümoloogiat seostatakse taimega, torkava astelluuaga ("Calicotome spinosa") (kreeka "aspalathos", horvaadi "brnistra"). Samuti arvatakse, et see on itaaliakeelne mugandus ladina sõnast "palatium" 'palee', või lühend sõnapaarist "Salonae Palatium", 'Salona palee'.
Suur minoorseptakord

Suur minoorseptakord ehk suur mollseptakord on akord, mis koosneb minoorkolmkõlast ja suurest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli suur septim.
Priimi ja septimi vahe on suur septim.
Väike minoorseptakord

Väike minoorseptakord ehk väike mollseptakord on akord, mis koosneb minoorkolmkõlast ja väikesest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli väike septim.
Priimi ja septimi vahe on suur septim.
Preputsiaalnäärmed

Preputsiaalnäärmed on mõnda liiki imetajatel esinevad feromoone tootvad eksokriinsed näärmed, mis asuvad suguelundite ees. 
Kõige rohkem on uuritud koduhiire ja rändroti preputsiaalnäärmeid. 
Muskushirve preputsiaalnäärmed toodavad muskust, mida kasutatakse parfüümide tootmisel.
Poolvähendatud septakord

Poolvähendatud septakord ehk väike septakord on akord, mis koosneb vähendatud kolmkõlast ja suurest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli väike septim.
Priimi ja septimi vahe on väike septim
Vähendatud septakord

Vähendatud septakord ehk vähendatud juhtseptakord on akord, mis koosneb vähendatud kolmkõlast ja väikesest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli vähendatud septim.
Priimi ja septimi vahe on vähendatud septim.
Suurendatud septakord

Suurendatud septakord on akord, mis koosneb suurendatud kolmkõlast ja väikesest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli suur septim.
Priimi ja septimi vahe on suur septim.
Kvintsekstakord

Kvintsekstakord on septakordi 1. pööre ja bassiks saab akordi terts. V astme kvintsekstakordi astmed on VII, II, IV, V.
C-duuris on dominantseptakord g - h - d - f ja kvintsekstakord h - d - f - g
tekivad intervallid
Kvintsekstakordi võib ehitada kõigist septakordidest. Enamasti kasutatakse V, VII ja II astme kvintsekstakorde.
 kvintsekstakordi lahendamine
 V - V
 IV
 \ III
 II
 \ I, I
 VII /
Toonikakolmkõla

Toonikakolmkõla on helirea toonikast ehk I astmelt üles ehitatud kolmkõla.
Mažoori toonika kolmkõla on mažoorne, minoori toonika kolmkõla minoorne.
Toonika-, subdominant- ja dominantkolmkõla on helistiku põhikolmkõlad.
Kräkker

Kräkker (inglise keeles "cracker") on isik, kes kasutab ära tehniliste süsteemide, eriti arvutisüsteemide ebakindlust või puudujääke viisil, mis on vastuolus seaduste ja moraalinormidega (omakasu saamiseks, huligaansuse ajendil, pahatahtlikkusest jm).
Esimesed kahjulike tagajärgedega sissemurdmised arvutitesse toimusid 1980. aastate teisel poolel. Samast ajast loetakse ka arvutiviiruste levimist: esimesed arvutiviirused levisid personaalarvutites diskettide kaudu 1986. aastal). On tähelepanuväärne, et üks tuntumaid kräkkerirühmi Legion of Doom asutati samal ajal (1984) ja et kräkkerimanifest selle rühma hilisemalt liikmelt, kes nimetas end The Mentor, ilmus aastal 1986. Manifesti pealkiri on tähenduslik selle poolest, et kräkkerid hakkasid ennast ise nimetama häkkeriteks, mis aitas kaasa sellele, et arvutimuukijaid ja viiruselevitajaid on samastatud loova töö tegijatega, häkkeritega.
Betty Kuuskemaa

Betty Kuuskemaa (kodanikunimi Marie-Elisabett Kuuskemaa; sünninimi Marie Elisabeth Jõggis; 16. jaanuar (vkj)/ 28. jaanuar 1879 Hageri kihelkond, Harjumaa – 19. detsember 1966 Tallinn) oli eesti näitleja.
Sündis Mäeküla mõisa aidamehe peres. Hariduse sai Hageri kihelkonnakoolis ja Tallinna elementaarkoolis. Pärast kooli lõpetamist töötas lilleärides.
1897. aastal astus Estonia Seltsi laulukoori ja 1898. aastal hakkas asjaarmastajana mängima lavatükkides. 1906. aastal, kui pandi alus Estonia teatrile, algas ka Kuuskemaa tee kutselise näitlejana.
Põgenes 1944. aastal Rootsi, repatrieerus NSV Liidu poolt okupeeritud Eestisse 1946. aastal.
Estonia teatris töötanud Kuuskemaa on tänapäeval tuntud eeskätt koduperenaise Anna rolli järgi Eesti NSV esimeses mängufilmis "Elu tsitadellis" (1947).
Isiklikku.
Betty Kuuskemaa oli näitleja August Kuuskemaa abikaasa ja kunstiteadlase Jüri Kuuskemaa isapoolne vanaema.
Vlorë maakond

Vlorë maakond ("Qarku i Vlorës") on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaania lõunaosas.
Maakonna keskus on Vlorë linn.
Jaguneb kolmeks ringkonnaks: Delvinë ringkond, Sarandë ringkond ja Vlorë ringkond.
SdKfz 10

SdKfz 10 (Sonderkraftfahrzeug) oli Saksa poolroomikveok, mida kasutas Saksamaa Teises maailmasõjas. See mahutas kaheksa jalaväelast ja võimaldas pukseerida tankitõrjesuurtükke. 
Neid tehti eriotstarbelistena keemiatõrjeks (10\1ja2), kütusemasinaks (10\3) ja flakiplatvormiga (10\4 ja 5) 2 cm Flak 30 või 38. Mõned masinad tehti tankivastaseks relvaplatvormiks, mille relvastuses oli Pak36 või Pak38. Sõja lõpul tehti mõned kolmeraudsed MG151 kiirlaskekahuriga masinad. 
SdKfz 10 projekteerimist alustati 1932. aastal Demagis, esimene prototüüp valmis 1934. aastal. Masstootmises oli masin aastatel 1937–1944 ja selle ajaga toodeti ligikaudu 17 000 masinat. See tegi kaasa lahingud alates Poolast kuni ida- ja läänerindeni. 
Mõlemat roomikut ja ratast kasutati masina pööramiseks, pööramismehhanism oli tehtud nii, et otseselt pööramiseks kasutati rattaid, kuid roomikute pidurid hakkasid pööramisele töötama, kui rool rohkem välja keerati. Sellest masinast arendati hiljem välja SdKfz 250.
Betti Alveri muuseum

Betti Alveri Muuseum on luuletaja Betti Alveri elu ja loomingut käsitlev majamuuseum Eestis Jõgeva linnas. See avati 23. novembril 2006 Betti Alveri 100. sünniaastapäeval tema sünnimajas Jõgeva raudteejaama kõrval.
Lisaks Betti Alveri perekonda, elu ja loomingut kajastavatele tubadele on muuseumis ka helilooja Alo Mattiiseni loomingu ja tegevusega seotud ekspositsioon. Üks tuba majamuuseumist tutvustab Jõgeva linna ajalugu.
Muuseumis asub ka külastuskeskus, mille moodustavad lava ja 80-kohaline saal. Seal korraldatakse kultuuriüritusi, sealhulgas näidatakse kinobussi külaskäikude ajal filme.
Betti Alveri muuseum rajati raudteelaste elamusse, kus luuletaja sündis ja elas aastatel 1906–1914. Muuseumihoone on kultuurimälestisena kaitse all.
Muuseumi rajamist toetasid Euroopa Liit, Muinsuskaitseamet ja Jõgeva linn. Maja ehitati ümber Jüri Kulasalu projekti järgi, arhitekt oli Oleg Mellov.
Muuseumi geograafilised koordinaadid on .
Muuseumi direktor on Toomas Muru.
Muuseumi juures on poetessi 90. sünniaastapäeval 1996. aastal avatud Betti Alveri mälestuspark Betti Alveri mälestusmärgiga.
Nicky Hilton

Nicholai "Nicky" Olivia Hilton (sündinud 5. oktoobril 1983 New Yorgis) on ja Paris Hiltoni õde.
Taygetos

Taygetos (kreeka "Ταΰγετος") on mäestik Euroopas Peloponnesose poolsaarel Lakedaimonis. 
Kulgeb põhja-lõuna suunas, eraldab Messeeniat läänes Lakooniast idas. Kõrgus kuni 2404 meetrit. Mäestiku idanõlval on avaus, mis viib Tartarosse, sealtkaudu käis seal Orpheus.
Baltra

Baltra on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile
Saare pindala on 21 km². Saar on madal ning selle kõrgus merepinnast ulatub kuni 100 meetrini.
Saarel asub Seymouri lennujaam.
Luna (telesari)

"Luna" (hispaania keeles "Luna, la heredera") on Colombia telesari. Eestis näitas seda Kanal 2. Sarja tootis Caracol Televisión.
Sisu.
Luna on noor naine, kelle elu varjutab kättemaksuiha Mauricio Garcia vastu, kellest saab lõpuks Luna elu suur armastus.
Luna elab koos emaga väikeses külas Kariibi mere ääres. Maalilise koha vastu hakkab huvi tundma võimukas ärimees Don Esteban, kes tahab sinna rajada turismikompleksi. Don Estebani üks abidest Mijares on projekti eest vastutav ja et asju kiiremini liikuma panna, palkab Mijares südametunnistuseta Ignacio.
Luna ema Victoria Mendoza pole nõus oma maad müüma, kuid just see maa on Don Estebani turismiprojekti jaoks olulise tähtsusega. Naist aitab noor ettevõtja Mauricio, kes on vandunud, et ühel päeval maksab ta Don Estebanile kätte ja hävitab ta.
Ignacio taipab, et lihtsalt hirmutamisega pole võimalik naist murda ja tapab Victoria. Mees loodab, et Lunaga, kellest on pärast ema surma saanud rannaäärse ala pärija, on kergem asju ajada. Mehe plaan annab tagasilöögi, kui Luna sugulase nõuandel linna põgeneb.
Pealinnas ootavad Lunat ees suured muudatused ja mitmed probleemid.
Jules-Alexis Muenier

Jules-Alexis Muenier (29. november 1863 – 17. detsember 1942) oli prantsuse maalikunstnik.
Muenier sündis Versoulis ning sai kunstihariduse Beaux-Art Academies Pariisis, õppides ka Jean-Léon Gérôme'i käe all. Ta oli lähedastes sõprussuhetes realist Pascal-Adolphe-Jean Dagnan-Bouveret'ga. 
Muenier elas suurema osa oma elust Vesouli ümbruses. Enamasti kujutas ta oma teostes Coulevoni külaelanikke oma igapäevastes tegevustes. Vahel kasutas ta külaelanike tegevuste jäädvustamiseks fotoaparatuuri. Julies Muenier võttis täielikult omaks naturalismi.
Kohe, kui fotograafia leiutati, võtsid ka kunstnikud selle järk-järgult kasutusele, kuid juba 19. sajandi teisel poolel tekkis debatt fotograafia kasutamise üle kunstis. 19. sajandi lõpuks oli Muenier kogenud fotograaf.
Mädara linnamägi

Mädara linnamägi asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Mädara külas. Järsunõlvalist (25,5 m kõrget) linnamäge on kutsutud ka Kirikumäeks ja Punamäeks. Linnus oli üks muistse Alempoisi väikemaakonna kahest linnusest.
Kirjeldus.
Neemiklinnus asus Pärnu-Paide maanteest sadakonna meetri kaugusel Mädara jõe kirdepoolsel kaldal. Kultuurikihiga õuepind on umbes 800 m² suurune, kumer ja kohati ebatasane. Linnusekoht on ülejäänud seljandikust ära lõigatud, ida-kirdeservas 1–1,5 m kõrguse otsavalliga.
Arheoloogilised uuringud.
Artur Vassar tegi linnuses 1953. aastal ka proovikaevamisi. Sealt leitud savinõukillud arvatakse pärinevat I aastatuhande teisest poolest. Linnus oli kasutusel arvatavasti 12.-13. sajandini.
Praegu on linnamägi kaetud metsaga ja kasutusel matkarajana.
Tertskvartakord

Tertskvartakord on septakordi 2. pööre ja bassiks saab akordi kvint. V astme tertskvartakordi astmed on II, IV, V, VII.
C-duuris on dominantseptakord g - h - d - f ja tertskvartakord d - f - g - h
tekivad intervallid
Tertskvartakordi võib ehitada kõigist septakordidest. Enamasti kasutatakse V, VII ja II astme tertskvartakorde.
 tertskvartakordi lahendamine
 / I 
 VII
 V - V
 IV
 \ III
 II
 \ I
Sekundakord

Sekundakord on septakordi 3. pööre ja bassiks saab akordi septim. V astme sekundakordi astmed on IV, V, VII, II.
C-duuris on dominantseptakord g - h - d - f ja sekundakord f - g - h - d
tekivad intervallid
Sekundakordi võib ehitada kõigist septakordidest. Enamasti kasutatakse V, VII ja II astme sekundakorde.
 sekundakordi lahendamine
 / III 
 II
 / I 
 VII
 V - V, V
 IV /
Pascal-Adolphe-Jean Dagnan-Bouveret

Pascal-Adolphe-Jean Dagnan-Bouveret (7. jaanuar 1852–3. juuli 1929) oli prantsuse naturalistist maalikunstnik. Dagnan-Bouveret oli Alexandre Cabaneli, Jean-Baptiste-Camille Corot' ja Jean-Léon Gérôme'i õpilane.
Sopran

Sopran on kõrgeim naishääle liik. Sopran muutus kõige olulisemaks hääleliigiks alles ooperi õitsenguga Itaalias 1600. aastatel. Kuna paljud rollid olid kirjutatud meessopranile (kastraadile), siis muutus populaarseks naiste esinemine meeste kostüümides. See traditsioon levis kõikidesse teatrivormidesse. 
18. ja 19. sajandil hakati ooperipartiisid kirjutama kindlatele esitajatele. Sopranil ja metsosopranil hakati vahet tegema alles 19. sajandi teisel poolel. Enne 1850. aastat loodud sopranirollid on tänapäeva mõistes kirjutatud metsosopranile.
Soprani hääletüübid.
Koloratuursopran.
Koloratuursopranitel on kergem ja kõrgem hääl. Nende hääle ulatus on 2,5 oktavit ja lõpeb 3. oktavi f-iga. Mõni laulab isegi 4. oktavi c-ga.
Eesti tuntuim koloratuursopran on Margarita Voites.
Koloratuursopranite partiisid ooperites:
*Lucia, "Lucia di Lammermoor" (Donizetti)
*Elvira, "Puritaanlased" (Vincenzo Bellini)
*Gilda, "Rigoletto" (Verdi)
Lüüriline sopran.
Lüüriline sopran on kõige loomulikum naishääl.
Lüüriliste sopranite partiisid ooperites:
*Mimi, "Boheem" (Puccini)
*Pamina, "Võluflööt" (Mozart)
*Marguerite, "Faust" (Gounod)
Dramaatiline sopran.
Dramaatiline sopran sobib Wagneri ja Verdi ooperitesse, kuid nende puudumise korral laulavad dramaatilist sopranit lüürilised sopranid ja mõnikord ka kõrgete nootidega metsosopranid. 
Dramaatiliste sopranite partiisid ooperites:
*Aida, "Aida" (Verdi) 
*Elsa, "Lohengrin" (Wagner) 
*Floria Tosca, "Tosca" (Puccini)
Subrett.
Subrett on kergem lüüriline, mõnikord koloratuurne sopran. Subretiks nimetatakse ka kelmikate ja üleannetute naisosade täitjat koomilises ooperis, operetis, muusikalis või laulumängus.
Subretipartiisid ooperites:
*Zerlina, "Don Giovanni" (Mozart)
*Despina, "Così fan tutte" (Mozart)
Spinto.
Seda nimetust kasutatakse itaalia tenorite puhul, aga nii nimetatakse ka jõulisemaid lüürilisi sopraneid, kes on suutelised dramaatilisteks rollideks.
Spintopartiisid ooperites:
*Leonora, "La forza del destino" ("Saatuse jõud") (Verdi) 
*Butterfly, "Madame Butterfly" (Puccini)
*Desdemona, "Othello" (Verdi)
Koloratuursopran

Koloratuursopran on kõrgeim naishääleliik.
Koloratuursopranitel on teiste hääleliikidega võrreldes kergem ja kõrgem hääl. Nende hääle ulatus on tavaliselt 2,5 oktavit ja lõpeb 3. oktavi f-iga. Mõni laulab isegi 4. oktavi c-ni.
Eesti tuntumad koloratuursopranid on Veera Nelus, Margarita Voites, Anu Kaal, Pirjo Jonas ja Elina Netšajeva. Eestist oli pärit ka Miliza Korjus.
Mimees

Mimees, varem ka mimesis, (vanakreeka sõnast "mimēsis –" 'jäljendus') on filosoofias ja kunstiteoorias jäljendus kui asjade omavaheline suhe või suhestumise protsess, mis leiab aset idee ja tegelikkuse, tegelikkuse ja kunstiteose, kunstiteose ja hinge, looduse ja hinge vms vahel. Mimeesi kui võimet peetakse üheks inimese fundamentaalseks võimeks ning selle abil kirjeldatakse näiteks õppimist, kultuuri, loomingut, iha jpm.
Mimeesi on käsitlenud antiikfilosoofidest näiteks Platon ja Aristoteles, tänapäeval näiteks René Girard, Walter Benjamin jt. Mimees on oluline mõiste kunstiteooria jaoks, kuivõrd kunstiteosed enamasti väljendavad midagi sekundaarses meediumis, st jäljendavad. Platon kritiseeris kujutavaid ja kirjutavaid kunstnikke selle pärast, et nemad pelgalt jäljendavad tegelikkust. Eriti tähtis on mimeesi mõiste teatriteaduse jaoks, kuna mimeesist räägiti traditsiooniliselt just antiikteatri kontekstis.
Platon mõistab mimeesi ontoloogiliselt kui ideede ja tegelikkuse suhet, kus tegelikkus on ideede jäljenduslik koopia, mis ei küündi kvaliteedi poolest ideede tasemele. Idee on seda jäljendava tegelikkuse jaoks paradigma.
Mimeesi paarismõisteks on diegees.
Moskva ja kogu Venemaa patriarh

Moskva ja kogu Venemaa patriarh (lühidalt ka Moskva patriarh; vene keeles "Патриарх Московский и всея Руси") on Vene Õigeusu Kiriku eestseisja tiitel alates aastast 1589.
Patriarhi tiitli andis Moskva metropoliidile Iiobile 1589. aastal tollane Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh Ieremías II. Tiitlit kinnitati 1590. ja 1593. aastal Konstantinoopolis toimunud kirikukogudel.
Peeter I likvideeris patriarhi ameti oma kirikureformiga 1721. aastal, kuigi koht ise oli jäetud vakantseks juba pärast patriarh Adriani surma 1700. aastal.
Patriarhi amet taastati alles ülevenemaalisel kirikukogul 28. oktoobril (ukj 11. novembril) 1917. 5. (18.) novembril valiti patriarhiks Tihhon, tema intronisatsioon toimus 21. novembril (4. detsembril) 1917. Patriarh Tihhoni surma järel 1925. aastal riik uut patriarhi valida ei võimaldanud ja ametikoht jäi taas vakantseks.
Uuesti taastati patriarhi amet Jossif Stalini loal 1943. aastal, mil uueks patriarhiks valiti senine patriarhi kohusetäitja Sergius (Sergi).
Alates 1. veebruarist 2009 on Moskva ja kogu Venemaa patriarh Kirill.
Vabariigi Presidendi asetäitmise seadus

Vabariigi Presidendi asetäitmise seadus anti dekreedina Riigihoidja poolt 6. aprillil 1938.
Seaduse algtekstile kirjutasid alla riigihoidja Konstantin Päts ja kohtuminister Johan Müller. Seadusel on 5 paragrahvi.
Seadus jõustus 22. aprillil 1938. Seaduses täpsustatakse põhiseaduse § 46 ettenähtud Vabariigi Presidendi asendamise korda Peaministri, Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu ja Vabariigi Presidendi Asetäitja kaudu.
Vabariigi Presidendi asetäitmise seadus on avaldatud Riigi Teatajas 12. aprillil 1938 (RT 1938, 36, 313) ja Seaduste Kogu I köite 1938. aasta väljaande 2. jao seadusena nr. 3.
Kees de Goede

Kees de Goede (sündinud 1954 Koog an de Zaan'is) on Hollandi kunstnik. 
Ta elab ja töötab Amsterdamis.
Kogemus

Kogemus (vanakreeka keeles "empeiria", saksa keeles "Erfahrung", inglise keeles "experience") on filosoofia mõistestikus välismaailma meelelis-empiiriline peegeldus.
Kogemuseks võib nimetada ka teaduslikku katset (ehk eksperimenti) ja vaatlust.
Traditsioonilise seisukoha järgi omab kogemus kandvat rolli ühiskondliku praktika jaoks ning on teaduse rikastamise, teooria ja praktika arendamise tähtis vahend.
Kogemus analüütilises vaimufilosoofias.
Analüütilises vaimufilosoofia peetakse kogemuse (inglise keeles "experience") all tavaliselt silmas teadvuses aset leidvaid sündmuste voogu, mille läbielamisena teadvus ilmnebki. Enamasti lähtutakse sellest, et sellise kogemuse kohta saab kogemuse omajal olla vahetu ja kindel teadmine; seevastu teiste kogemusest ega välismaailma sündmustest sellist teadmist pole, nii et uskumused nende kohta on oletuslikud.
Sellise kogemuse puhul tegemist puhtalt indiviidikeskse kogemusega, kuid kogemus ei pea sugugi alati olema isiklik. Mõnel juhul piisab ka teise inimese kogemusest, kes ütleb sulle nt selle võileiva söömise aja ning sa võid selle söömata jätta, sest sul on sellest juba teatud mõttes kogemus olemas, kuigi see on vahendatud. Sellist kogemust võib nimetada ka kaudseks kogemuseks, mis põhineb teiste kogejate kogemusvool.
kogemuste tõlgendus:
Kogemus ei pea alati isiklik olema, kõike ei pea omal nahal järele proovima. Sageli piisab ka teiste kogemusest, kes on sulle usaldusväärsed inimesed ja kelle kogemusest saad õppida ilma seda ise proovimata, see on juba kogemus samuti.
Paraku tuleb kogemuse puhul arvestada ka mitmete ohtudega. Kogemus on sageli ühekülgne ning seotud teatud tingimustega. Näiteks võime teha ekslikke järeldusi kui inimene olles kogenud teise inimesega suhet võib hinnata seda kogemust halvaks, samas kui see kogemus kellegi teise jaoks võib hea olla. Kogemust võib ekslikult tõlgendada. Näiteks ei tasu ehk sulatõena võtta kellegi väidetavat kogemust, et nägi lendavaid taldrikuid.
Kogemus Kanti filosoofias.
Immanuel Kanti järgi koosneb kogemus kahest komponendist: materiaalsest ja formaalsest. Materiaalne komponent on see meeleline mitmekesisus, mis on esile kutsutud meie meelelisuse välise afitseerimise kaudu. Formaalne komponent on aprioorne ning on olemas kogemusest sõltumatult eelnedes seega igale üksikule kogemusele.
Padise mõis

Padise mõis (saksa keeles "Padis"; ka Kloostri mõis) oli rüütlimõis Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne-Harju valda Harju maakonnas, Padise küla lähedale.
Ajalugu.
Keskajal kuulusid ümberkaudsed alad Padise kloostrile. Kloostri juurde kuuluvat mõisa on esmamainitud 1319. aastal. Klooster lõpetas oma tegevuse 1559. aastal ning selle maad läksid 1561 Padise mõisaläänina Rootsi riigile.
1622. aastal kinkis Gustav II Adolf mõisa Riia bürgermeistrile Thomas von Rammile, kelle järeltulijaile kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
1825. aastal eraldati Padise mõisast Vasalemma mõis
Omanikud.
Eesti NSV ajal tegutses mõisahoones Padise 8-kl. kool.
Mõisakompleks.
Pärast mõisa minekut Rammide valdusse kohendati kloostri põhja- ja idatiib elamiseks sobivaks. Idatiiba ehitati uusi müüre ja võlve, ning muudeti akna- ja laskeavasid. Põhjatiivas paiknenud kloostrikirik oli Liivi sõjas üsna terveks jäänud, see poolitati vahelaega ja jaotati väiksemateks ruumideks.
Kloostrihoone põles 1766. aastal ja muutus elamiskõlbmatuks. 1770. aastatel rajati kloostrihoonest ida poole uus peahoone, mis kujutas endast barokset ühekorruselist kiviehitist. Kloostrihooned jäid mõisa majandusruumideks.
1860. aastal lisati peahoonele teine korrus ja fassaadile klaasveranda; hoone korrused on eraldatud krohvvööga. Hoone tagaküljel asub tiigile suunatud kaarterrass.
19. sajandist pärinevad ka paljud mõisa kõrvalhooned, mis asuvad härrastemajast ja kloostrist lõuna pool. Tähelepanuväärsemad neist on uusgooti stiilis ait ja tänapäevaks mõnevõrra ümber ehitatud karjakastell. Uute kõrvalhoonete rajamisega kaotasid kloostriehitised oma funktsiooni ning lagunesid. Kloostrihoone on tänaseks korrastatud ja mõnevõrra restaureeritud.
Mõisa härrastemaja ostsid Rammid tagasi 1998. aastal, mõisa härrastemaja kuulus selle kunagiste omanike järeltulijale Olaf Thomas von Rammile ja tema pojale Karl von Rammile. Mõisat ja seal tegutsenud majutusasutust ning restorani OÜ Von Ramm. 2020. aastal ostis mõisa härrastemaja Arno Hirtentreu
Oklumentia

Oklumentia on Harry Potteri raamatuis võime kaitsta oma mõtteid selle eest, et keegi tungiks sinu mõttetesse (legilimentia abil) ega näeks neid. See võime on harukordne, kuid siiski õpitav.
Oklumentiat harrastavat tegelast nimetatakse oklumendiks. Väga osav oklument on Severus Snape, samuti oskab seda Bellatrix Lestrange, kes õpetab seda ka Draco Malfoyle.
5. osas palub Albus Dumbledore, et Severus Snape õpetaks Harryle oklumentiat, sest Harryl on Voldemorti mõtetega side, mis võimaldab Harryl näha Voldemorti mõtetesse ja tunnetesse. Et Harry ei suuda aru saada, kas tegemist on tõeliste mõtetega või mõtetega, mida Voldemort tahaks et ta näeb, arvab Dubmledore, et parem oleks see side lõpetada ja Harry peab omandama oklumentia oskuse. Kahjuks Harry aga oklumentia peent oskust ei omandagi.
Brian Epstein

Brian Samuel Epstein (19. september 1934 Liverpool – 27. august 1967 London) oli biitlite mänedžer.
Tema vanemad olid juudid. Tema vanaisa Isaac Epstein oli emigreerunud Leedust (tol ajal Venemaa Keisririigi koosseisus).
Must

Must on tumedaim akromaatilistest värvustest, see on värvus ilma värvitoonita nagu hall ja valge. Värvinimetus tähistab valguse ja värvuse puudumist ja mustana nähakse pindu ja objekte, millel nähtava valguse spektriosa neeldub täielikult.
Musta kasutatakse sageli sümboolselt või kujundlikult pimeduse tähistamiseks. Valge-musta vastandusega tähistatakse piltlikult vastanduvaid nähtusi nagu näiteks päev ja öö või hea ja kuri või pime keskaeg ja valgustusajastu. Samas on alates keskajast must olnud võimu ja autoriteedi tähistaja ja see sümboolika jätkub näiteks kohtunike riietuses.
Trükistes, nagu raamatud, ajalehed või dokumendid on must kõige sagedamini kasutatav värv, sest must moodustab valge paberiga suurima võimaliku kontrasti ja on seega kõige paremini loetav. Samuti on arvutites tavalisim must tekst valgel ekraanil.
Must värvusõpetuses.
Kolmemõõtmelistes värvisüsteemides ja värvimudelites asub must tavaliselt värviringi tasandiga ristuval heleduse teljel, maksimaalse heledusega valge vastaspoolusel.
Must värvus looduses.
Mineraalid ja anorgaanilised pigmendid.
Musta värvusega mineraalid on augiit, must granaat, sfaleriit, grafiit, hematiit, magnetiit, andesiit, basalt, kivisüsi, obsidiaan ja gagaat.
Mustade vääriskivide hulka loetakse must opaal, must oonüks, must turmaliin ja must pärl; juveelidena ehetes kasutatakse ka obsidiaani, granaati, musta spinelli ja musta teemanti.
Kunst, käsitöö ja tehnoloogia.
Mustad pigmendid maalikunstis.
Musta värvi on süsi: puusütt ja luusütt kasutatakse värvipigmentidena. Süsi ja tahm kuuluvad vanimate mustade pigmentide hulka, mida kasutatakse samal kujul tänapäevani.
Mida must sümboliseerib.
Must sümboliseerib Euroopa traditsioonis valdavalt negatiivset nagu hirmu, kurbust, kahetsust, leina, vägivalda, viha, kurjust ja surma. Eesti keeles: must meel, must surm, must masendus jne. Juhan Liiv väljendas oma kuulsas luuletuses kurbust : "Must lagi on minu toal."
Sümbolism.
Vana-Egiptus.
Must oli Anubise ja Min'i värv. Vana-Egiptuse mütoloogias oli Anubis šaakalipeaga jumalus ja surnute hingede allmaailmasse viia ning Min oli viljakusjumal ja karavanide kaitsja.
Esinemine ja kasutamine.
Sport.
Musta vöö, võitluskunstide kõrgeima tunnustuse, mõtles 1880. aastatel välja džuudo looja Jigorō Kanō, kes kasutas ainult valget ja musta vööd. 20. sajandi algul lisandusid kollane, oranž, roheline, sinine ja pruun vöö. Vähem on levinud lilla, kuldne ja punane vöö.
Madalsoo

Madalsoo on soo, mille vesi pärineb peale sademete ka põhjaveest. Madalsoo pind on ümbruskonnast madalam; valdab toitainete kokkukandumine veega. Madalsoos on turbakiht üsna õhuke ning seetõttu ulatuvad taimede juured läbi turba ka mineraalse mullani, mis omakorda tähendab üsna liigirohket elustikku, täpselt vastupidi rabale. Turbasammalde osakaal madalsooturbas on suhteliselt väike, turvas koosneb suures osas roht- ja puittaimede jäänustest. Madalsoo iseloomulikuimad taimed on ubaleht, kollane võhumõõk, soovõhk ja soopihl. Puudest leidub palju pajusid.
Madalsoole vastandub raba, mille vesi pärineb ainult sademetest. Seetõttu kasutatakse madalsoo puhul mõnikord ka terminit minerotroofne soo (vesi on toiterikkam) ja raba puhul ombrotroofne soo (vihmaveest toitumise tõttu on vesi toitevaene).
Eesti madalsood.
Eestis on madalsoona kaitse all näiteks Tuhu soo.
Siirdesoo

Siirdesoo ehk üleminekusoo ehk rabasoo on soo arengu keskmine järk; üleminek madalsoost kõrgsooks; siirdesoo on ümbruskonnaga enam-vähem samal tasapinnal. Siirdesoos on rohkem taimkatet kui rabas, kuid vähem kui madalsoos. Iseloomulikuimad taimeliigid on tupp-villpea, pudeltarn, Balti sõrmkäpp ja küüvits. Puudest leidub vaevakaski, need on jändrikumad kui madalsoos.
Herman Gordijn

Herman Gordijn (16. mai 1932 Haag – 25. mai 2017) oli Hollandi kunstnik.
Gordijni töödel on kindel koht Hollandi moodsas kunstis. Ta elas ja töötas Lõuna-Prantsusmaal Montpellier's ja Hollandis, jagades sealviibitavat aega Amsterdami ning Amersfoorti lähedal asuva maakoha vahel. Õppis 1950–1955 Kuninglikus Kunstiakadeemias (Koninklijke Academie van Beeldende Kunsten) Haagis. Herman Gordijn on maagilise realismi esindaja.
Põltsamaa Ühisgümnaasium

Põltsamaa Ühisgümnaasium on gümnaasium Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Alates 1. septembrist 2021 on koolil neli õppekohta (Põltsamaal, Adaveres, Lustiveres ja Aidul) ja see on valla suurim kool. 
Kooli direktor on Annela Ojaste.
Põltsamaa õppekoht.
Põltsamaal toimub 1.–6. klassi õppetöö Lille tänava koolihoones ja 7.–12. klasside õppetöö Veski tänav 5 koolihoones. 
Adavere õppekoht.
Adaveres toimub õppetöö Adavere mõisa peahoones, kus varem tegutses eraldiseisva õppeasutusena Adavere Põhikool. 
Lustivere õppekoht.
Lustiveres toimub õppetöö Lustivere mõisa meiereis, kus varem tegutses eraldiseisva õppeasutusena Lustivere Põhikool, Kooli tee 6, Lustivere. 
Aidu õppekoht.
Aidul toimub õppetöö Vägari külas, kus varem tegutses eraldiseisva õppeasutusena Aidu Lasteaed-Algkool. Kool on neljaklassiline ja majas tegutseb edasi ka lasteaed.
Ajalugu.
Põltsamaa koolide ajalugu ulatub enam kui kolmesaja aasta taha. 1638–1806 töötas seal Põltsamaa Saksa Kool, kus õppisid vaid saksa lapsed. Aastatel 1786–1797 tegutses kool alamrahvakoolina, mis oli kaheklassiline, ühe õpetajaga ja saksa õppekeelega. Koolis õpetati lugemist, kirjutamist, arvutamist ja usuõpetust ning ladina keelt. Lisaks sai õppida geograafiat, ajalugu ja looduslugu.
Põltsamaale keskkooli loomise mõtte algatajate esimene koosolek toimus 24. juunil 1917. 26. augustil moodustati Põltsamaa Keskkooli Selts. Kool avati 17. detsembril 1917. Direktor oli tol ajal ajutiselt Jaan Peterson. Aastatel 1917–1924 oli kooli nimi Põltsamaa Reaalgümnaasium. Õppetööd alustati III ja IV klassiga. Koolis töötas neli õpetajat.
Kool tegutses algul Pajusi mnt 1 koolimajas. 1921. aastal kolis kool aga riigistatud Uue-Põltsamaa mõisahoonesse.
Aastatel 1924–1938 kandis oli kooli nimi Põltsamaa Ühisgümnaasium. Gümnaasiumiosas oli reaal- ja humanitaarklass. Nõukogude ajal kandis kool nime Põltsamaa Keskkool.
1967. aastal valmis koolimaja aadressil Veski 5.
Alates 1994. aasta sügisest kannab kool taas Põltsamaa Ühisgümnaasiumi nime.
Pärast Põltsamaa valla haridusvõrgu ümberkorraldamist on Põltsamaa Ühisgümnaasium alates 1. septembrist 2021 nelja õppekohaga (Põltsamaa, Adavere, Lustivere ja Aidu) Põltsamaa valla suurim kool.
Kooli maskott.
Põltsamaa Ühisgümnaasiumi maskott on Helesinine Unistus. Maskoti idee lõi 2005. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi tollane abiturient Kaarel Kõrv.
DJ Pulse

DJ Pulse on USA trance'i DJ ja produtsent.
Ta kasvas üles Bostonis. Praegu elab ta Hollywoodis ja on abielus. 1995. a.-l lõpetas ta Alameda Gümnaasiumi. 6 a. vanuselt hakkas ta kitarri mängima.
Cordell Hull

Cordell Hull (2. oktoober 1871 – 23. juuli 1955) oli Ameerika Ühendriikide poliitik.
Tennessee osariigist pärit Cordell Hull oli 1933–1944 Franklin Delano Roosevelti administratsioonis riigisekretär.
Cordell Hull sai 1945. aastal Nobeli rahuauhinna oma panuse eest ÜRO asutamisel.
George Marshall

George Catlett Marshall (31. detsember 1880 – 16. oktoober 1959) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja poliitik.
George Marshall teenis Ameerika Ühendriikide maaväes. Ta ülendati 2. veebruaril 1902 leitnandiks ja 7. märtsil 1907 vanemleitnandiks. Esimese maailmasõja ajal edenes ta auastmetes kiiresti: sai 1. juulil 1916 kapteniks, 5. augustil 1917 majoriks, 5. jaanuaril 1918 kolonelleitnandiks ja 27. augustil 1918 koloneliks. Pärast maailmasõja lõppu anti talle 30. juunil 1920 rahuaja regulaararmeesse üleviimise tõttu tagasi maailmasõjaeelne vanemleitnandi auaste, kuid juba järgmisel päeval ülendati ta majoriks. 21. augustil 1923 sai ta kolonelleitnandiks, 1. septembril 1933 koloneliks, 1. oktoobril 1936 brigaadikindraliks ja 1. juulil 1939 kindralmajoriks. 1. septembril 1939 sai ta USA armee staabiülemaks ja seoses sellega ülendati ta kindraliks.
16. detsembril 1944 ülendati Marshall armeekindraliks. Armeekindrali auaste loodi ajutisena (alates 23. märtsist 1946 alaline) USA Kongressi otsusega 14. detsembril 1944, ühtlustamaks kõrgemate ohvitseride auastmesüsteemi Lääne-Euroopa liitlasriikide omadega. Marshall oli esimene kokku viiest armeekindralist.
Teise maailmasõja ajal kuulus Marshall liitlasvägede juhatusse.
Aastatel 1947–1949 oli Marshall Ameerika Ühendriikide riigisekretär ja 1950–1951 kaitseminister. 1949 nimetas president Truman Marshalli USA Punase Risti presidendiks.
Riigisekretärina oli Marshall Iisraeli riigi tunnustamise vastu. Talle tundus, et Iisraeli riigi loomine vallandab Lähis-Idas sõja. Tõepoolest, sõda algaski 1948. aastal järgmisel päeval pärast seda, kui Iisrael kuulutas end iseseisvaks. 1948. aasta mais ütles ta president Harry Trumanile: "Kui sa tunnustad Iisraeli riiki ja ma pärast seda valimistel osalen, siis hääletan ma sinu vastu."
1953. aastal osales ta USA esindajana Suurbritannia kuninganna Elizabeth II kroonimisel.
Tunnustus.
1943. ja 1947. aastal valis ajakiri Time George Marshalli aasta inimeseks. 1946. aastal sai Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
1953. aastal pälvis ta Marshalli plaani eest Nobeli rahuauhinna. Selle plaani kuulutas ta välja 5. juunil 1947 ja selle eesmärk oli USA materiaalse abiga aidata Euroopa riikide sõjas purustatud majandust üles ehitada. Marshalli plaani raames pakuti abi ka NSV Liidule ja tema liitlastele, aga nemad keeldusid.
1959. aastal sai George Marshall Karl Suure auhinna.
Säilitamine

Säilitamine on millegi allesjäämise eest hoolitsemine.
Charles Gates Dawes

Charles Gates Dawes (27. august 1865 Marietta, Ohio – 23. aprill 1951 Evanston, Illinois) oli Ameerika Ühendriikide pangandustegelane, poliitik ja diplomaat.
Oma poliitilise karjääri alguses tegeles Gates peamiselt rahanduspoliitikaga. 
Esimeses maailmasõjas teenis ta Ameerika Ühendriikide armees, kus sai lõpuks brigaadikindrali auastme.
1921–1922 oli Dawes USA eelarveameti direktor, 1925–1929 USA asepresident ja 1929–1932 USA suursaadik Suurbritannias.
Panuse eest Dawesi plaani loomisse sai ta 1925. aastal Nobeli rahuauhinna.
Leegiheitja

Leegiheitja on survestatud põlevseguga (bensiin, petrooleum, diiselkütus jne) laetud seadeldis vastase elavjõu hävitamiseks või tehnilise varustuse süütamiseks juhitava põleva vedelikujoaga.
Leegiheitjate toimeulatus on kuni 200 meetrit. Leegiheitja võib olla järelveetav, kantav (ranits) ning tankile või mingile muule liikurile/soomukile paigaldatud. Esimest korda kasutasid leegiheitjat Saksa väed Esimeses maailmasõjas 1915. aastal.
Jalaväelasele on lahingus kasutatava leegiheitja laastav tulejõud suure psühholoogilise hirmutava mõjuga. Teises maailmasõjas oli see kõige ebainimlikum ja samas efektiivseim lähivõitlusrelv. Sõduri seljas kantavasse ranitsasse või mingile liikurile paigaldatud mahutist kõrge surve all juht-torust väljuv põlev-vedelik süttib kohe valvesüüteleegist ning surve all suure kaarega väljapaiskuv tulelont süütab ja põletab kõik ettesattuva.
Etnotsentrism

Etnotsentrism on teiste kultuuride üle otsustamine oma kultuuri vaatepunktist, lähtudes oma kultuuris levinud väärtustest. See tähendab tavaliselt tendentsi pidada enda ja samast kultuurist inimeste keelt, käitumist, kombeid-tavasid, religiooni jms paremaks või õigemaks teiste etniliste rühmade omast. Kuigi etnotsentrism on inimese loomulik psühholoogiline soodumus, on see mõiste tänapäeval omandanud negatiivse konnotatsiooni.
Antropoloogias nähakse etnotsentrismi vastandina kultuurirelativismi.
Etnotsentrismi tugevust mõjutab etniliste rühmade vaheliste suhete iseloom ning nendevahelise suhtlemise intensiivsus.
Uurimislugu.
Sõna "etnotsentrism" võttis kasutusele Ludwig Gumplowicz teoses "Der Rassenkampf" (1883). 
William Graham Sumner rääkis teoses "Folkways" (1906) inimese kalduvusest tajuda nähtusi ja otsustada nende üle oma etnilise rühma stereotüüpide järgi. Sumneri järgi valitsevad etnilise rühma sees seltsimehelikkus ja solidaarsus, etniliste rühmade vahel aga umbusk ja vaenulikkus. Etnotsentrism peegeldab ja loob etnilise rühma ühtsust.
Sigmund Freud ja Erich Fromm seostasid etnotsentrismi nartsissismiga.
Sotsiaalpsühholoogias seostatakse etnotsentrismi kategoriseerimisega.
Teoloogia summa Ia q. 36

"Teoloogia summa" esimese osa küsimus 36 on Aquino Thomase teose "Teoloogia summa" esimese osa ("Prima pars") küsimus 36 (Ia "q". 36).
Tekst.
Küsimus 36
Püha Vaimu isikust nelja artiklisse jaotatuna
Seejärel tuleb vaadelda seda, mis kuulub Püha Vaimu isiku juurde. Teda ei kutsuta küll ainult Pühaks Vaimuks, vaid ka Jumala Armastuseks ja Anniks. 
Püha Vaimu nime kohta küsitakse niisiis nelja asja. 
Esiteks: kas see nimi "Püha Vaim" on omane mingile jumalikule isikule. 
Teiseks: kas see isik, keda nimetatakse Pühaks Vaimuks, lähtub Isast ja Pojast. 
Kolmandaks: kas ta lähtub Isast Poja läbi. 
Neljandaks: kas Isa ja Poeg on Püha Vaimu üks allikas? 
Artikkel 1.
Kas see nimi "Püha Vaim" on omane mingile jumalikule isikule.
Esimese juurde minnakse nii. Paistab, et see nimi "Püha Vaim" ei ole omane mingile jumalikule isikule. 
1. Ükski nimi, mis on ühine kolmele isikule, ei ole ju ühele isikule kohane nimi. Aga see nimi "Püha Vaim" on ühine kolmele isikule. Sest Hilarius ("De trinitate" VIII) näitab, et "Jumala Vaim" tähistab mõnikord Isa, nagu siis, kui öeldakse: "Issanda Jumala Vaim on minu peal" [(Jesaja 61:1)]; mõnikord tähistab ta Poega, nagu siis, kui Poeg ütleb: "mina Jumala Vaimu abil ajan kurje vaime välja" [([[Matteuse evangeelium|Mt] [[Matteuse evangeelium 12|12]]:28)], "näidates, et ta ajab kurje vaime välja oma loomuse väel"; mõnikord Püha Vaimu, nagu "ma valan oma Vaimu
kõige liha peale" [([[Joeli raamat|Joeli]] [[Joeli raamat 3|3]]:1)]. Järelikult ei ole see nimi "Püha Vaim" omane mingile jumalikule isikule. 
2. Peale selle, jumalike isikute nimesid öeldakse millegi suhtes, nagu ütleb [[Boëthius]] raamatus "[[De trinitate]]". Aha seda nime "Püha Vaim" ei öelda millegi suhtes. Järelikult see nimi ei ole omane jumalikule isikule. 
3. Peale selle, kuna "Poeg" on mingi jumaliku isiku nimi, ei saa öelda "selle Poeg" või "tolle Poeg". Aga vaimu kohta öeldakse "selle või tolle inimese vaim". 
[[Kategooria:Aquino Thomas]]
749

749. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 744 745 746 747 748 - 749 - 750 751 752 753 754
748

748. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 743 744 745 746 747 - 748 - 749 750 751 752 753
747

747. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 742 743 744 745 746 - 747 - 748 749 750 751 752
746

746. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 741 742 743 744 745 - 746 - 747 748 749 750 751
745

745. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 740 741 742 743 744 - 745 - 746 747 748 749 750
744

744. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 739 740 741 742 743 - 744 - 745 746 747 748 749
743

743. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 738 739 740 741 742 - 743 - 744 745 746 747 748
742

742. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 737 738 739 740 741 - 742 - 743 744 745 746 747
741

741. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 736 737 738 739 740 - 741 - 742 743 744 745 746
740

740. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 735 736 737 738 739 - 740 - 741 742 743 744 745
Dag Hammarskjöld

Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjöld (29. juuli 1905 Jönköping – 18. september 1961 Ndola lähedal, Sambia) oli Rootsi diplomaat ja 1953–1961 teine ÜRO peasekretär. Aastast 1954 oli ta Rootsi Akadeemia liige.
1961. aastal hukkus Dag Hammarskjöld lennuõnnetuses. Samal aastal sai ta postuumselt Nobeli rahuauhinna.
Tema isa oli Rootsi peaminister Hjalmar Hammarskjöld.
Dag Hammarskjöldi on kujutatud 2015. aastal käibele lastud Rootsi 1000-kroonisel pangatähel.
Mälestus.
Tema auks on nimetatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakvartali lähedal asuv haljasala Dag Hammarskjöld Plaza, mille kõrval asub kõrghoone One Dag Hammarskjöld Plaza.
Bioetanool

Bioetanool on kas biomassist ja/või jäätmete bioloogiliselt lagunevast fraktsioonist toodetud etanool, mida kasutatakse biokütusena (näiteks mootorikütusena bioetanool E85) või toiduainetetööstuse toorainena, näiteks alkohoolsete jookide tootmisel.
Bioetanooli tootmine.
Bioetanooli valmistatakse mitmesugusest looduslikust toorainest. Kõige sagedamini kasutatakse toorainena suhkruroogu, maisi või vilja. Samuti toodetakse bioetanooli orgaanilistest jäätmetest, metsatööstuse jääkidest ja heinast. Bioetanooli teeb eriti keskkonnasäästlikuks see, et selle tootmiseks vajalikud taimed ja puud seovad kasvades atmosfäärist kahjulikku süsinikdioksiidi – seega teevad õhu puhtamaks ning vähendavad kasvuhoonegaase. Kuna bioetanooli tootmiseks vajalik tooraine tuleb peamiselt talumajapidamistest ja metsandusest, arendab bioetanooli kasutamine kohalikku maaelu ja põllumajandust.
Ka hariliku sibula tahketest jäätmetest (lamandunud sibulapealsed ja mugulsibula koored, müügiks mittesobivad haiged või sibulakorjamsie käigus vigastatud sibulad) saab bioetanooli toota, selleks töödeldakse need esmalt sibulamahlaks.
 Samas on enamasti bioetanooli müügihind fossiilkütuste omast odavam, mis kompenseerib suurema kütusekulu. Turu arenedes oodatakse bioetanooli hinna täiendavat langust. 
Mootorikütusena kasutatava veevaba bioetanooli müügihind on praktikas bensiinihinnast tunduvalt kallim.
 Vaid 1% Ameerika Ühendriikides toodetavast viljast on inimsöödav. Suurem osa põllumajandusviljast on inimtoiduks kõlbmatu ja kasutatakse kas loomasöödaks või tööstuslikul otstarbel. Samuti on võimalik bioetanooli tootmiseks kasutada toiduvilja kasvatamiseks kõlbmatuid kasvukohti või siis kasvatada bioetanooli tootmiseks hoopiski puittaimi. 
On võimalik, aga ei kasutata 
 Tänapäeval on tarvis 1 ühiku bioetanooli tootmiseks vaid 3,5 ühikut vett, mis on vaid veidi rohkem kui fossiilkütuste toomiseks tarbitav veekogus. 
 Bioetanooli toormaterjali on võimalik kasvatada ka toiduvilja kasvatamiseks kõlbmatul pinnal, samuti võib kasvatada bioetanooli tootmiseks hoopiski puittaimi. 
On võimalik, aga ei kasutata
Salazar Slytherin

Salazar Slytherin on tegelane Harry Potteri romaanisarjas.
Ta oli üks Sigatüüka neljast asutajast. Tal oli võime rääkida madudega ja seetõttu on ka Slytherini maja sümbol madu.
Ta oli ka Voldemordi esivanem.
Salasar Slytherin elas üle tuhande aasta tagasi.
Aastate pärast, kui ta oli koos Godric Gryffindori, Helga Hufflepuffi ja Rovena Ravenclawga asutanud Sigatüüka kooli, otsisid nad noorukeid, kes ilmutasid märke võluvõimetest.
Kuid siis hakkas Slytherin arvama, et võlukunsti õppimine tuleks hoida võluriperedele ehk puhtaverelistele.
Ta lahkus koolist ja ehitas salakambri, mida tuntakse "Saladuste kambrina". Selle sissepääs on tüdrukute pesuruumis.
Legendi järgi sulges Slytherin kambri nii, et seda ei saa avada keegi, kuni tuleb kooli ta tõeline pärija.
Ainult pärija suudaks kambri avada ja selles peituva õuduse välja päästa.
Saladuste kambri sees elab Basilisk.
Graan

Graan (sümbol gr) on vana inglise massiühik. 
Ühiku nimetus ja väärtus põhinevad viljateral (inglise keeles "grain" 'viljatera'). Pronksiajast renessansini olid nisu- ja odraterade keskmised massid osa ametlikust massiühikute süsteemist, kuid pole teateid, et teri endid reaalselt kaalumiseks kasutati.
Inglise massiühikute süsteemis võeti graani aluseks ühe odratera mass, mis vastas 1 1/3 nisutera massile.
1959. aastal määrati, et 1 graan = 64,79891 milligrammi.
Sõdur (ajakiri)

Sõdur on Eesti sõjandusajakiri, mida annab välja Eesti Kaitseväe küberväejuhatuse strateegilise kommunikatsiooni keskus.
Sõduri peatoimetaja on Heiki Suurkask, toimetaja Raiko Jäärats, kujundaja Ivo Sokka, keeletoimetaja Diina Kazakova.
Esimene number ilmus 26. märtsil 1919. aastal. 1940. aastal ajakiri suleti okupatsioonivõimude korraldusel. Ilmuma hakkas uuesti aastal 1992.