tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Luide

Luide on tuuletekkeline positiivne pinnavorm.
Luidete rühma nimetatakse luitestikuks.
Luiteid esineb tihti liivastel rannikutel ja kõrbetes.
Luited koosnevad teralistest setetest, mida tuul jõuab ühest kohast teise kanda. Kui tuul kohtab takistust, siis tema jõud väheneb ja tuule kantud liivaterad pudenevad maha – tekib eelluide. Takistuseks võib olla kasvõi põõsas. Luide kasvab ja matab takistuse enda alla. Luitel on iseloomulik kuju, mis ei olene suurusest: tuulealune serv on lauge ja tuulepealne serv järsk. Luited võivad liiva asemel moodustuda ka näiteks vulkaanilisest tuhast.
Kui eelluide on küllalt suureks kasvanud, hakkab ta tuule mõjul liikuma. Tuulealusel serval olevaid osakesi puhub tuul mööda luidet edasi, kuni nad jõuavad üle luite tipu ja kukuvad oma raskuse mõjul maha, nende peale aga ladestuvad üha uued ja uued üle luiteserva puhutud osakesed.
Eestis esineb luiteid näiteks Peipsi järve rannikul. Kuid Eesti luited on sageli kinnistunud, kasvanud täis taimestikku, isegi puid.
Luited võivad olla enam kui kilomeetri kõrgused. Maailma kõrgeim luide on Argentinas Catamarca provintsis asuv Federico Kirbuse luide, mis ulatub jalamilt 1230 m ja merepinnast 2845 m kõrgusele. Palju ei jää maha Peruus Nazca provintsis Sechura kõrbes asuv Cerro Blanco luide, mis ulatub jalamilt 1176 ja merepinnast 2080 m kõrgusele.
Paigalseisvad luited pole kaugeltki nii kõrged. Hiinas Sise-Mongoolias Alashani tasandikul Gobi kõrbes asuv Badan Jarani luide on jalamilt umbes 500 m kõrge ja maailma kõrgeim liikumatu luide. Euroopa kõrgeim luide Pyla luide asub Prantsusmaal Akvitaanias Arcachonis ja kerkib merepiirilt 108 m kõrgusele.
Luited võivad tekkida kõikjale, kus on piisavalt tuult ja tolmu või liiva. Lisaks Maale on luiteid avastatud Marsilt ja Saturni suurimalt kuult Titanilt.
Hiinas Ningxia provintsis täheldati, et luidete rühm liikus aastail 1954–1959 100 meetrit. Umbes sama liikumiskiirus on registreeritud Egiptuses. See kiirus pole suur, aga luited matavad edasi liikudes enda alla kõik, mida kohtavad, kaasa arvatud puud ja hooned. Korduvalt on juhtunud, et mõni küla tuleb teise kohta kolida, sest luide matab kõik vanas asukohas olevad majad enese alla.
Sellepärast on suure praktilise tähtsusega luidete kinnistamine. Põhiliselt istutatakse selleks luidetele taimi. Luited koosnevad peamiselt liivast, mis ei sisalda peaaegu üldse toitaineid. Sellepärast ei pruugi taimed luidetele kasvama jääda. Märgatavalt lihtsam on kinnistada liikumatuid luiteid.
Sekst

Sekst ( &lt; ladina k "sextus" "kuues") on
"(a) suur sekst (b) väike sekst (c) suurendatud sekst (d) vähendatud sekst"
Dooria minoor (minoorne helirida) erineb eoolia minoorist kõrge VI astme poolest, mida nimetatakse dooria sekstiks (suur sekst)
Klibuvall

Klibuvall on rannavall, mis koosneb valdavalt klibust.
Klibuvallid on sarnaselt ülejäänud rannavallidega tekitatud võimsate tormide poolt. Tormilained on heitnud klibu rannajoonest eemale, kuhu see kuhjudes moodustas valli. Vall jääb püsima, sest tagasivalguval veel ei ole niipalju jõudu, et klibu merre tagasi viia. Samas on peenem materjal valdavalt tagasi merre voolanud, mistõttu koosnevad klibuvallid peamiselt just klibust ja mitte liivast vms. Tormide tekitatuna ei ole klibuvallide moodustumine mitte pikaajaline geoloogiline protsess, vaid toimub sarnaselt randade arenguga üldse, reeglina hüppeliselt.
Klibuvallidel tavaliselt taimed ei kasva, kuid nende sisemaapoolses kõrgemas osas võib mõnikord esineda mitmesuguseid taimekooslusi. Kinnistunud vanadel kliburannikutel võib rohumaakoosluste seas esineda nõmme- ja võserikekooslusi, kõige vanematel aladel mõnikord isegi samblike või sammaltaimede valitsemisega kooslusi.
Septim

Septim ( &lt; ladina k "septimus" "seitsmes") on
"(a) suur septim (b) väike septim (c) suurendatud septim (d) vähendatud septim"
Septim on dissoneeriv intervall, mis harmoonilistes järgnevustes nõuab lahendamist.
Aragatsotni maakond

Aragatsotni maakond on 1. järgu haldusüksus Armeenias.
Cheese (ansambel)

Cheese oli Eesti/USA punkansambel, mis alustas tegevust 1970. aastate lõpul, eesti pungi esilekerkimise aegadel, Tallinnas Sääse linnaosas.
Trummarina tegutses ambitsioonikas Andrus Lomp, kes jõudnud veendumusele, et edukat rokkstaari temast ei saa, liitus punklainega, asutas koos Veiko Tammeriga bändi ja saavutaski ihaldatud kuulsuse. Nimetus "Chees" pärines Sex Pistolsi laulureast: "An imitation from New York. You're made in Japan from cheese and chalk". Kähmakas ise oli päris hea poiss, kes ühines kunagi punkaritega ning asutas bändi Cheese. Pärast punklaine äravajumist siirdus aga New Yorki, kus ilmus Cheese'i esimene singel, mõne aja pärast suutis aga organiseerida küllaltki eduka soolokarjääri.
Cheese oli üsna hoogne, lugude tekstid sisaldasid palju noortepärast seksi; anarhiast seal nii palju juttu ei olnudki. Malcolm McLarenile või Tõnis Kahule oleks Cheese kindlasti meeldinud.
Armaviri maakond

Armaviri maakond on 1. järgu haldusüksus Armeenias.
Suuremad linnad on Armavir, Vagharšapat ja Hoktember.
The Rebels

The Rebels oli Tallinna (Sikupilli) punkbänd, mis tegutses aastatel 1978–1980. Esineti viiel kontserdil.
Sex Telegramm

Sex Telegramm oli Eesti "punk rock" ansambel. 
1981. aastal Tallinnas alguse saanud Sex Telegramm oli Tallinna 10. Keskkooli bänd ja tegutses koos Generator M-iga.
Noon

Noon ( &lt; ladina k "nonus" "üheksas") on 
"(a) suur noon, (b) väike noon (c) noonakord"
Nooni käsitletakse tavaliselt kui sekundit, sest tegemist on liitintervalliga (oktav + sekund).
Noon on noonakordi põhikuju viies (ülemine) heli (noot).
Pära Trust

Loominguline Kultuurijäätmete Ümbertöötlemise Koondis Pära Trust, ka Päratrust, oli Tallinna punkbänd. Ansambel tegutses selle nime all 1983. aasta novembrini mil ansambli nimeks sai Turist. Ansambel kasutas esinemistel Päratrust Filmi lühifilme visuaalse tapeedina.
Deetsim

Deetsim (&lt; ladina k "decimus" 'kümnes') on 
"(a) suur deetsim, (b) väike deetsim"
Deetsimit käsitletakse tavaliselt kui tertsi, sest tegemist on liitintervalliga (oktav + terts).
Undeetsim

Undeetsim ( &lt; ladina k "undecimus" "üheteistkümnes") on 
Undeetsimit käsitletakse tavaliselt kui kvarti, sest tegemist on liitintervalliga (oktav + kvart).
Revisionism

Revisionism ehk revideerimispoliitika on olemasolevate põhimõtete või mõistete ümberkujundamise ja muutmise poliitika.
Ajalooline revisionism on ajaloolaste termin kirjeldamaks seda, kuidas ajaloo interpreteerimisel on asendatud mõned faktid, kuna on ilmnenud uusi andmeid.
Territoriaalne revisionism – seda mõistet on kasutatud Euroopas pärast külma sõja aega nende etniliste vähemuste kohta, kes lootsid muuta riigipiire pärast Teist maailmasõda.
Revisionistlik sionism ehk revisionistlik liikumine oli 1920. aastatel Vladimir (Ze'ev) Žabotinski rajatud parempoolne sionistlik poliitiline liikumine, mis vaidlustas Suurbritannia volitused ja nõudis Palestiinasse Juudi riigi rajamist. Likudi partei on tänapäeval selle liikumise järetulija.
Kõige sagedamini on revisionismi kasutatud seoses sotsialismiga. Seda eri aegadel ja erinevas tähenduses.
Duodeetsim

Duodeetsim ( &lt; ladina k "duodecimus" "kaheteistkümnes") on 
Duodeetsimit käsitletakse tavaliselt kui kvinti, sest tegemist on liitintervalliga (oktav + kvint).
Propeller (ansambel)

Propeller on eesti punkbänd.
Koosseis 1980. aastal.
Praegu asendab Ivo Vartsi (1961-2013) ta tütar Aneta. Tema esimene ülesastumine Propelleri kontserdil oli juunis 2013 Pärnus, festivalil Watergate. 
Ajalugu.
Bänd asutati 1980-ndal (teistel andmetel 1978) aastal. See oli üks Eesti esimesi avalikke punkbände. 
Bändi nimetus oli tulenenud algselt sõnast propaganda, mida lühendati kui "propa" ja hiljem muudeti.
Propeller saavutas peagi noorte hulgas suure menu, tänu lauludele, mis olid sageli kantud ajastu absurdsusest. 
22. septembril 1980. aastal esines Propeller Tallinnas Kadrioru staadionil (toona Dünamo staadion) suviste olümpiamängude järelkajana toimunud Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni ajakirjanike vahelisel jalgpallimängul. Staadionil oli umbes 7000 pealtvaatajat - neist suur osa olid koolinoored, kes olid lisaks pallimängule tegelikult huvitatud pigem lubatud nimeka vokaal-instrumentaalansambli esinemisest. Mängu vaheajal toimuski bändi ülesastumine. Grupp noori kogunes väljakule ansambli juurde, segades peagi võistluse jätkumist. Pärast ürituse organisaatorite korduvaid palveid ja muusikute lubadust jätkata esinemist pärast mängu lõppu, läksid noored tribüünidele tagasi. Bändi mängujärgse kontserdi otsustasid võimuesindajad aga ära keelata. Sellele järgnesid spontaanselt noorterahutused. Esmalt takistati bändi staadionilt lahkumist, mis miilitsa abiga siiski õnnestus. Umbes poolsada kooliõpilast liikusid õhtul üheskoos staadionilt trammipeatusse ja edasi kesklinna, kus nad aeti miilitsate poolt laiali. Rahutuste jätkuna toimusid 1. oktoobril Tallinna kesklinnas juba organiseeritud meeleavaldused Nõukogude venestuspoliitika vastu.
Novembris võeti vahi alla kaks Tallinna keskkooliõpilast, keda süüdistati nõukogude lipu rüvetamises. Nõukogude võim üritas toiminud sündmusi maha vaikida ja moonutada. Punkansambel Propeller aga seejärel praktiliselt keelustati kuni nõukogude okupatsiooniperioodi lõpuni.
Ajalugu ja laule
Propeller
Propeller (inglise keeles)
Saudi-Araabia (ansambel)

Saudi-Araabia oli Tallinna (Kopli) punk-bänd.
Generaator M

Generaator M oli Tallinna (Nõmme) punkbänd 1980. aastate alguses.
Nominalism

Nominalism on keskajal tekkinud filosoofiasuund, mis pidas üldmõisteid vaid üksikesemete nimedeks.
Üldmõisted, mis meie mõtlemine asjadest loob, ei eksisteeri nominalismi järgi asjadest sõltumatult. Mõisted isegi ei peegelda asjade omadusi ja kvaliteete. Asjad on mõistete alused.
Keskaegse nominalismi vastand oli realism.
Tänapäeval nimetatakse nominalismiks vaadet, mille kohaselt abstraktseid objekte pole olemas.
Iluuisutamine 1984. aasta taliolümpiamängudel

Iluuisutamine 1984. aasta taliolümpiamängudel
Iluuisutamisvõistlused peeti 12. - 18. veebruaril Zetra jäähallis.
Meeste üksiksõit.
18. veebruar, 24 võistlejat
Naiste üksiksõit.
13. veebruar, 23 võistlejat
Paarissõit.
12. veebruar, 15 paari
Jäätants.
14. veebruar, 19 paari
Soome punkansamblite loend

"Siin on loetletud Soome punkansambleid.
Sulgudes olev arv näitab, mitu kontserti on ansambel andnud 2005. aasta 1. jaanuari seisuga.
Petroloogia

Petroloogia on teadusharu, mis uurib kivimeid.
Petroloogia uurib kivimite koostist, ehitust, levikut, lasuvusvorme, teket, moonet jne. Petroloogiat ja petrograafiat peetakse tihti sünonüümideks. Petrograafia on siiski pisut kitsam distsipliin, mis piirdub reeglina kivimite makro- ja mikroskoopilise kirjeldamisega. 
Petroloogia kitsamas tähenduses ehk nn kristalsete kivimite petroloogia on teadusharu, mis uurib moonde- ja tardkivimeid, kuid mitte settekivimeid, mille uurimisega tegeleb litoloogia. Laiemas tähenduses mõistetakse petroloogiat kivimiteteadusena, mis hõlmab kõiki kivimtüüpe.
Petroloogid uurivad kivimeid, sest neisse on salvestatud geoloogilises ajas toimunud sündmused. Kivimid on seega andmekandjaiks, nagu papüürusrullid ajaloolastele.
Petroloogid üritavad vastata näiteks järgnevaile küsimustele:
Petroloogia on tihedais seoseis mineraloogia, keemia, füüsika ja geoloogiaga. Ta on geoloogia alldistsipliin. Kivimite füüsikalisi ja keemilisi omadusi uurivaid petrofüüsika ja petrokeemia.
Kristallograafia

"See artikkel annab lühiülevaate kristallograafiast; kristallograafiaga seotud üldmõisted leiad artiklist Kristallograafia mõisteid."
Kristallograafia on teadusharu, mille uurimisobjekt on kristallid. Kristallograafia uurib mineraale ja kivimeid moodustavate kristallide ehitust, sümmeetriat, teket ning keemilisi ja füüsikalisi omadusi nende struktuurist lähtudes.
Kristallivormide, kristallide sümmeetria ja kristallivõrede ehituse ruumilisi seaduspärasusi käsitleb geomeetriline kristallograafia, kristallide mehaanilisi, elektrilisi, magnetilisi jm füüsikalisi omadusi uurib kristallofüüsika, valguse levimist kristallides kristallooptika. Kristallides asuvate aatomite ruumilise struktuuri määramisega tegeleb röntgenkristallograafia.
Kristallograafia on tihedais seoseis keemia ja füüsikaga. Kristallograafial põhineb mineraloogia.
Edwin Austin Abbey

Edwin Austin Abbey (1. aprill 1852 Philadelphia – 1. august 1911 London) oli USA maalikunstnik. 
Ta veetis oma viljakamad aastad Inglismaal. Teda peetakse üheks oma aja parimaks illustraatoriks.
Elulugu.
Edwin alustas kunstiõpinguid portretisti ja maastikumaalija Isaac Williamsi juures, kes oli õppinud John Neagle'i ja saksa päritolu ajaloomaalija Christian Schussele juures. Neljateistaastaselt läks ta New Yorki. Ta töötas kirjastuse Harper &amp; Brothers illustraatorina. Seal sõbrunes ta oma kolleegide Francis Davis Milleti, Edwin Blashfieldi ja Alfred Parsonsi, Lawrence Alma-Tadema ja Frederick Barnardiga. 
Ta saadeti 1878 Inglismaale koguma materjali Robert Herricki luuletuste illustreerimiseks. Aastal 1882 jäi ta Londonisse elama. Kui Millet kolis Broadwayle, läks Abbey temaga kaasa, moodustades kunstnike koloonia, kuhu kuulus ka John Singer Sargent. 
Looming.
Algul töötas Abbey põhiliselt sule ja tindiga, mida ta käsitses väga osavalt, kuid hiljem hakkas maalima. Ta illustreeris Oliver Goldsmithi ja William Shakespeare'i teoseid. Ta oli ka poliitikaajakirja Harper's Weekly illustraator. 
Pidev töö võimeka ja menuka illustraatorina ei mõjunud hästi tema võimalustele ja mainele tõsise kunstnikuna. Teda köitis keskaegne ja inglise kirjandus, mille illustratsioonid jõudsid tänu Harpersi suurtele tiraažidele laiade hulkadeni. 
Pärast abiellumist asus Abbey elama Bostonisse Morgan Halli, kuhu ta rajas stuudio oma kuulsaima töö ettevalmistamiseks. Tegemist oli seinamaaliga "The Quest of the Holy Grail" ("Püha Graali otsimine") Bostoni Avalikus Raamatukogus, mis temalt, Sargentilt ja Augustus Saint-Gaudensilt 1890 telliti. Teos valmis 1902 ning selles avaldub talle iseloomulik ajaloolise ja pseudoajaloolise ainese käsitus. Varem olid Abbey ja tema kirjastusekolleegid menuga orienteerunud rohkem prerafaeliitlikele žanrimaalidele, seinamaal oli aga teatraalsemat laadi. Seda joont jätkas ta ka 1890. aastate lõpus Shakespeare'i illustreerides. 
Aastatel 1902–1904 valmis tal Buckinghami palee jaoks ametlik maal Edward VII kroonimisest. 
Hilisemate tööde seas on ühiskondlikele hoonete sisekujundusi, sealhulgas seinamaalid Pennsylvania osariigi kapitooliumile Harrisburgis. See jäi tal lõpetamata, töö viis lõpule Sargent.
Abbey õlimaalidest olid tähtsamad "May Day Morning" (1890, Yale University Art Gallery) ja "Richard, Duke of Gloucester, and the Lady Anne" (1896), mis kujutas stseeni Shakespeare'i näidendist "Richard III". 
Ta on teinud ka palju lavakujundusi. 
Ta valiti 1883. aastal Suurbritannia ühingusse Royal Institute of Painters in Water-Colours (Kuninglik Akvarellistide Instituut), 1898 Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks ja 1902. aastal USA ühingusse National Academy of Design (Rahvuslik Disainiakadeemia). 
Tänapäeva maitse peab tema teoseid melodramaatilisteks.
1560. aastad

1560. aastad on ajavahemik 1560. aasta algusest kuni 1569. aasta lõpuni.
1550. aastad

1550. aastad on ajavahemik 1550. aasta algusest kuni 1559. aasta lõpuni.
1556

1556. aasta (MDLVI) oli 16. sajandi 56. aasta.
1555

1555. aasta (MDLV) oli 16. sajandi 55. aasta.
1554

1554. aasta (MDLIV) oli 16. sajandi 54. aasta.
1553

1553. aasta (MDLIII) oli 16. sajandi 53. aasta.
1552

1552. aasta (MDLII) oli 16. sajandi 52. aasta.
1551

1551. aasta (MDLI) oli 16. sajandi 51. aasta.
1550

1550. aasta (MDL) oli 16. sajandi 50. aasta.
1549

1549. aasta (MDXLIX) oli 16. sajandi 49. aasta.
1548

1548. aasta (MDXLVIII) oli 16. sajandi 48. aasta.
1547

1547. aasta (MDXLVII) oli 16. sajandi 47. aasta.
1545

1545. aasta (MDXLV) oli 16. sajandi 45. aasta.
1544

1544. aasta (MDXLIV) oli 16. sajandi 44. aasta.
1543

1543. aasta (MDXLIII) oli 16. sajandi 43. aasta.
1541

1541. aasta (MDXLI) oli 16. sajandi 41. aasta.
1540

1540. aasta (MDXL) oli 16. sajandi 40. aasta.
Priim

Priim on muusikas mitmetähenduslik sõna:
Abbeville (täpsustus)

Abbeville on mitme asula nimi:
Lõuna-Carolinas on ka Abbeville'i maakond.
Rõngu vald

Rõngu vald oli vald Tartu maakonnas.
Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Elva vallaks.
Valla pindala oli 164 km². Rõngu vallas elas 2009. aasta 2. aprilli seisuga 2898 inimest.
Rõngu vallavanem oli Hillar Hänilane.
Ajalugu.
Rõngu valla omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aastal.
Asustus.
Alevikud.
Käärdi – Rõngu
Külad.
Kalme – Kirepi – Koruste – Kõduküla – Käo – Lapetukme – Lossimäe – Piigandi – Raigaste – Rannaküla – Tammiste – Teedla – Tilga – Uderna – Valguta
Majandus.
Valla ettevõtete seas on Rõngu Pagar, Rõngu Aed AS, Rõngu Mahl, plasttoodete valmistaja Promens AS, Waide motell ja palkmajade valmistaja RPM.
Peipsiääre vald (1991)

Peipsiääre vald oli vald Tartu maakonnas.
Peipsiääre vallavanem oli Aleksandr Širokov.
Vald moodustati 1991. aasta 21. novembril. 2017. aastal moodustati Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ning Vara valla ühinemisel uus haldusüksus – Peipsiääre vald.
Asustus.
Alevikud.
Kolkja – Kasepää – Varnja
Külad.
Savka – Sipelga
Enne külade liitmist 1976. aastal olid eraldi külad ka Sohvia, Suur-Kolkja, Uus-Kasepää, Vana-Kasepää ja Väike-Kolkja.
Mäksa vald

Mäksa vald oli vald Tartu maakonnas.
Loodus.
Mäksa valla pindala oli 136,5 km2, suuruse järgi oli Tartumaa 19 valla hulgas kuuendal kohal. Mäksa vald ulatus läänest itta umbes 25 kilomeetrit ja põhjast lõunasse umbes 9 kilomeetrit. Omavalitsuses oli umbes 4700 ha metsamaad, 600 ha rohumaad ja 4600 haritavat maad.
Looduslikult asus Mäksa vald Peipsi madaliku ja Ugandi lavamaa vahel. Maastikku iseloomustab lainjas tasandik, mis kohati omandab väikekühmustikulise ilme. Valda läbis Võrtsjärvest alguse saav ja Peipsi järve suubub Emajõgi, mis on ainsa jõena Eestis täies ulatuses laevatatav.
Mäksa vald jäi Ida-Eesti suurte soomassiivide piirkonda, rohkem kui kolmandiku omavalitsuse pinnast hõlmab looduskaitse alla kuuluv Emajõe-Suursoo. Emajõe-Suursoo puhul on tegemist ühe vanima Tartumaa sooga. Aegade jooksul on soomassiivist välja kujunenud Eesti suurimaks deltasoostikuks, mille ulatus põhjast lõunasse on 30 kilomeetrit ja läänest itta 18 kilomeetrit. Soo pindala on umbes 200 km2. Emajõe-Suursoo põhiline väärtus on märgade elupaikade suur mitmekesisus ning ulatuslik ja terviklik, regioonile ainuomane Emajõe deltasoostik koos haruldaste, ohustatud ja kaitsealuste liikide ja kooslustega.
Maavaradest leidus Mäksa vallas ehitusliiva, ehituskruusa, hästilagunenud turvast, järvemuda ja järvelupja.
Ajalugu.
Mäksa vald moodustati 1991. aasta 16. mail.
Mäksa vallavanemad olid:
2016. aastal sõlmisid Haaslava, Mäksa ja Võnnu vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende kolme valla ning Meeksi valla Järvselja ja Rõka küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kastre vald.
Asustus.
Külad.
Aruaia – Kaagvere – Kaarlimõisa – Kastre – Melliste – Mäksa – Mäletjärve – Poka – Sarakuste – Sudaste – Tammevaldma – Tigase – Vana-Kastre – Veskimäe – Võruküla – Võõpste
Kelgutamine 1984. aasta taliolümpiamängudel

Kelgutamisvõistlused 1984. aasta taliolümpiamängudel peeti 12. - 15. veebruaril Trebevičis.
Meeste ühekelk.
12. veebruar, 32 võistlejat
Naiste ühekelk.
12. veebruar, 27 võistlejat
Meeste kahekelk.
15. veebruar, 15 võistkonda
Motiiv (täpsustus)

Motiiv võib tähendada mitut asja.
Motiiv (muusika)

Motiiv (ladina keeles "motus", 'liikumine') on muusikas väikseim tähendust kandev muusikavorm. 
Motiiv moodustab tavaliselt teatud rütmilise ja meloodilise terviku.
Motiivist suuremad muusikavormid on näiteks fraas, lause ja periood.
Fraas (muusika)

Fraas on muusikas motiividest koosnev muusikavorm. 
Fraas on tavaliselt tuvastatav tsesuuri abil. 
Pikad fraasid võivad koosneda lühematest fraasidest. 
Fraasid moodustavad lause.
Lause (muusika)

Lause on muusikavorm, mis koosneb tavaliselt fraasist, fraasi (varieeritud) kordusest ning summeerivast osast, mis tonaalses muusikas lõpeb tavaliselt poolkadentsiga. 
Laused moodustavad perioodi.
Lääne muusikateooriasse on lause mõiste analoogia põhjal võetud keeleteadusest. Keeles tähistab lause lõpetatud, teatud mõttes eneseküllast seisukohaväljendust. Muusikavormide hõlmavuse hierarhias paikneb lause kusagil keskel: ta on vähem hõlmav kui näiteks periood, lõik või heliteose osa, kuid hõlmavam kui motiiv või fraas.
Lause omab tähendust eelkõige heliteose teema konstruktsiooni kontekstis, esindades teema tüüpi, mis koosneb kordusest ja arengust.
Homileetika

Homileetika on praktilises teoloogias jutlustamisõpetus.
Katehheetika

Katehheetika ehk kateheetika on praktilises teoloogias õpetus kiriklikust kasvatusest.
Liturgika

Liturgika on praktilises teoloogias õpetus jumalateenistusest.
Poimeenika

Poimeenika on praktilises teoloogias õpetus hingehoiust.
Misjoniteadus

Misjoniteadus (misjoniteoloogia, ka missioloogia; inglise "missiology") on praktilises teoloogias õpetus sotsiaalsest tööst koguduses. Misjoniteadus on defineeritud ka kui valdkonda, mis uurib kiriku läkitatust maailmas Jumala misjoni perspektiivis. 
Misjoniteaduse õppetoolid ülikoolides on 19. sajandi nähtus, motiveeritud sündmustest, mis kaasnesid Suure misjonisajandiga ning koloniaalmaailma hõivamisega. Friedrich Schleiemacher (1768-1834) paigutas teoloogiliste teaduste süsteemis misjoniteaduse praktilise usuteaduse alla. 
Viimase sajandiga on rõhuasetused kardinaalselt muutunud. Kuni 20. sajandi alguseni oli misjoni subjektiks kirik ja kirikliku tegevuse kaudu mittekristlike rahvaste või sotsiaalsete gruppide hõlvamine. Kiriku avardumisega üle lääne tsivilisatsiooni piiride on esile tõusnud uued teemad: 
Misjoniteaduse valdkondadeks on misjoniteoloogia, misjoniajalugu, misjoniteooria, misjonipraktika jne, mõnikord on eraldi käsitletud evangelisatsiooniteoloogiat ja -strateegiat; samuti lähedalseisvad teadusalad nagu kultuurikommunikatsioon, kultuuriantropoloogia, religiooniteadus või -sotsioloogia jm.
Eevakivi metsa sipelgaala

Eevakivi metsa sipelgaala asub Järva maakonnas Järva vallas Mägise külas, jäädes Aravete–Järva-Madise teest lõuna pool asuvasse metsa. 
Alalt on leitud kaksteist sipelgaliiki, neist kuus on kuklased. 
Järva vallas asub ka teine sipelgaala – Kangrumäe sipelgaala, mis on Eevakivi metsa sipelgaalast suurem.
Roosna-Alliku vald

Roosna-Alliku vald oli vald Järva maakonnas.
Roosna-Alliku vallavanem oli 2014. aasta jaanuari seisuga Peeter Saldre.
Ajalugu.
Roosna-Alliku vald moodustati 1992. aasta 7. mail.
Omavalitsusüksus liideti haldusreformi käigus 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel senise Paide linna ja Paide vallaga. Moodustatud haldusüksus hakkas kandma nime Paide linn.
Imavere vald

Imavere vald oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas.
2017. aastal liideti Imavere vald naabervaldadega Järva maakonnast, mille käigus moodustati uus omavalitsusüksus – Järva vald.
Imavere vallavanem oli aastatel 1991–2017 Jüri Ellram.
Asustus.
Imavere vallas oli 13 küla:
Eistvere, Hermani, Imavere, Jalametsa, Järavere, Kiigevere, Käsukonna, Laimetsa, Puiatu, Pällastvere, Taadikvere, Tammeküla ja Võrevere.
Majandus.
Valla suurim tööstusettevõte ja tööandja oli Imavere saeveski (320 töötajat).
Kabala vald

Kabala vald oli vald Järva maakonnas. Oktoobris 2005 liideti Kabala vald Türi vallaga.
Ajalugu.
Kabala valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.
Kareda vald

Kareda vald oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas.
2017. aastal ühines Kareda vald naabervaldadega Järva maakonnast moodustades Järva valla.
Valla halduskeskus oli Peetri.
Kareda viimane vallavanem oli Kulno Klein.
Rahvastik.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli valla rahvaarv 631. Neist 613 ehk 97,1% olid eestlased. Arvestuslik elanike arv oli 803 või 655 
Asustus.
Kareda vallas oli Peetri alevik ja 11 küla:
Ammuta, Ataste, Esna, Kareda, Köisi, Küti, Müüsleri, Vodja, Õle, Ämbra ja Öötla.
Ajalugu.
Kareda vald moodustati 1991. aasta 10 . oktoobril.
Oisu vald

Oisu vald oli vald Järva maakonnas. Oktoobris 2005 liideti Oisu vald Türi vallaga.
Ajalugu.
Oisu vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.
2005. aastal moodustati Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla ühinemisel uus kohaliku omavalitsuse üksus – Türi vald.
Väätsa vald

Väätsa vald oli kohalik omavalitsusüksus Järva maakonnas.
Väätsa valla esimene vallavanem oli Leo Voorel (1991-1993) ja viimane Lauri Läänemets (2013-2017). Väätsa vallavanemad on lisaks olnud Lembit Luts, Toomas Anderson, Aivo Toomistu, Jarno Laur (2002–2003), Kaja Sepp (-2009) Jarno Laur (2009–2013).
Ajalugu.
Väätsa valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 2017. aastal ühines Väätsa vald Türi vallaga.
Asustus.
Väätsa vallas oli üks alevik (Väätsa) ja 10 küla: Aasuvälja, Lõõla, Piiumetsa, Reopalu, Roovere, Röa, Saueaugu, Vissuvere, Väljataguse ja Ülejõe.
Lehtse vald

Lehtse vald oli vald Järva maakonnas aastail 1991–2005. Lehtse vald sai omavalitsusliku staatuse 24. oktoobril 1991. 
21. oktoobril 2005 ühines Lehtse vald koos Saksi valla ja Tapa linnaga Tapa vallaks. Ühinemisega muutus ka piirkonna maakondlik kuuluvus: senise Järva maakonna asemel läks territoorium Lääne-Viru maakonna koosseisu.
Lehtse vallamaja asus aadressil Rägavere tee 11 ja vald kasutas seda aastast 1894 kuni 1999.
Türi vald (2005)

Türi vald oli vald Järva maakonnas, mis eksisteeris 1992–2017.
Ajalugu.
Türi vald moodustati 1992. aasta 30. jaanuaril.
16. oktoobril 2005 liideti senise Türi vallaga Kabala ja Oisu vald ning Türi linn.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus ühinesid senine Türi vald, Käru vald Rapla maakonnast ja Väätsa vald Järva maakonnast ning moodustus uus Türi vald.
Asustus.
Türi vallas oli 1 linn (Türi), 2 alevikku (Oisu ja Särevere) ja 35 küla.
Külad.
Arkma,
Jändja,
Kabala,
Kahala,
Karjaküla,
Kirna,
Kolu,
Kurla,
Kärevere,
Laupa,
Lokuta,
Meossaare,
Metsaküla,
Mäeküla,
Näsuvere,
Ollepa,
Pala,
Pibari,
Poaka,
Põikva,
Rassi,
Raukla,
Retla,
Rikassaare,
Saareotsa,
Sagevere,
Taikse,
Tori,
Tännassilma,
Türi-Alliku,
Vilita,
Villevere,
Väljaotsa,
Äiamaa,
Änari
Juhtimine.
Alates 2012. aastast oli Türi vallavanem Pipi-Liis Siemann.
Eshatoloogia

Eshatoloogia ehk eskatoloogia (kreeka sõnadest ἔσχατος eskhatos, 'äärmine, viimne' ja λόγος logos, 'mõiste, õpetus') on teoloogia valdkonda kuuluv õpetus viimsestpäevast ja inimese saatusest sellel perioodil. Religioonide eshatoloogiline õpetus on erinev. Tsüklilistes ajakäsitlustes toimub maailma loomine ja hukk korduvalt (India, kreeka, germaani, asteegi usundid), lineaarsetes ajakäsitlustes on maailma algus ja lõpp ainukordne sündmus (muinaspärsia, judaism, kristlus, islam).
Uue testamendi eshatoloogia.
Uue testamendi ja algkoguduse eshatoloogia toetub Jeesuse Kristuse isikule ning tema tagasitulekule. Jeesuse õpetuse eshatoloogiline aspekt väljendub Jumala riigi ja uue ajastu alguse kuulutamises. Jumala riik tähistab Jumala absoluutset valitsusvõimu ning igavest õndsust selle kodanikele ehk kristlastele. Uustestamentlikule eshatoloogiale on omane tõekspidamine, et Jumala riik saabus Jeesuses ning kehtib olevikus varjatud kujul. Messias-Kristuse tagasituleku päeval toimub viimne kohtumõistmine, kus päästetakse Jeesuse Kristuse kutsele järgnenud inimesed.
Valitseja saabumist tähistatakse ka sõnaga "parusia" (kreeka sõnast παρουσία parusia 'saabumine'). Eestikeelses piiblitõlkes kasutatakse verbi 'tulema' või 'taastulema'.
Jeesuse tagasituleku ja viimse kohtupäeva täpset aega ei ole uues testamendis nimetatud. Messialikku pööret seostatakse lõpuaja sündmustega, milleks on loodusõnnetused, sõjad, valeprohvetid, usklike tagakiusamine, inimeste ärataganemine usust. Lõpuaja sündmusi nimetatakse ka aja märkideks.
Viimnepäev

Viimnepäev (viimane päev, maailmalõpp) on meile tuntud maailma(korra) või olemise (eksistentsi) lõpp. Viimnepäev individuaalses mõttes on surm. Viimsepäevaga seotud uskumuste, tähenduste, mõistete, traditsioonide jmt uurimisega tegelev teoloogia haru on eshatoloogia.
Kristlus.
Kristliku usutunnistuses kohaselt toimub viimsel päeval kõigi surnute ülestõusmine, Kristuse taastulek ja viimne kohtumõistmine ning algab igavene elu.
Viimsele päevale on pühendatud palju kunsti-, kirjandus- ja muusikateoseid. Reekviemis (leinamissas) sisaldub kohustusliku osana Dies irae, keskaegne luuleline nägemus viimsestpäevast. Johannese Ilmutusraamat sisaldab üksikasjalikku kirjeldust viimsestpäevast, samuti leidub eshatoloogilisi sugemeid Vana Testamendi prohvetiraamatutes jm.
Teised religioonid.
Paljudele religioonidele (sealhulgas kristlusele, zoroastrismile, islamile, judaismile jt) on omane uskumus, mille kohaselt saabub kunagi maailmalõpp. Eestis tegutsevate konfessioonide hulgas on traditsiooniliselt eshatoloogilised hoiakud omased adventistidele.
Kultuuris üldiselt.
Eshatoloogiliste ja sotsiaalpsühholoogiliste uuringute kohaselt on maailmalõpp, surm ja nendega seotud uskumused ning hoiakud tähendusrikkad eelkõige eetilises aspektis. Paljudes religioonides liitub viimsepäeva kujutelmadega ka lõpliku kohtumõistmise ja karistuse aspekt. Kuivõrd viimsepäeva saabumine pole ette teada (võib saabuda igal hetkel), siis selleks valmistumine (valmisolek) loob pinna eetiliseks (moraalselt heakskiidetavaks) käitumiseks.
Viimsepäevakujutelmad pole omased üksnes religioonidele. Tuntud on eshatoloogiliste ootuste kasv sajandi- ja aastatuhandete lõppudel ning paljudel teistel mingis mõttes tähendusrikastel aastatel (näiteks 1666). Külma sõja aegadel valmistuti tuumasõjaks (mida käsitleti analoogiliselt viimsepäevana) nii ida- kui läänemaailmas. 21. sajandil on levinumad viimsepäevaootused seotud ökoloogiliste ja klimaatiliste katastroofide ennustamisega.
Reekviem

Reekviem (ladina k "requiem") on katoliiklik leinamissa, jumalateenistus surnu(te) mälestuseks. Algselt olid reekviemi osade meloodiate aluseks gregoriuse koraalid ja ladinakeelsed tekstid. See oli ja on ka praegu katoliku kiriku leinamissa aluseks. Esimese reekviemi, iseseisva teosena, kirjutas Johannes Ockeghem(1410–1497). See oli esimene mitmehäälselt polüfooniliselt komponeeritud teos, erinevalt reekviemist gregoriaani koraali põhjal, mis on ühehäälne. 
Reekviemi osad.
Requiem aeternan dona eis, Domine
Kyrie eleison, Christe eleison, Kyrie eleison.
Requiem aeternam
Absolve Domine
1.Dies irae! Dies illa. 2.Tuba mirum, 3.Rex tremendae, 4.Recordare, 5.Ingemisco, 6.Confutatis,
7.Lacrimosa.
1.Domine Iesu Christe, 2.Hostias.
Sanctus, sanctus, sanctus Domine, Deus Sabaoth
Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, dona eis requiem
Lux aeterna luceat eis, Domine
Pie Jesu, dona eis requiem
Libera me Domine
In paradisum deducant te Angeli
Realism (filosoofia)

Realism on filosoofiline positsioon, mille kohaselt mingit liiki asjad või asjadeseisud on reaalselt ning tunnetajast sõltumatult olemas. 
Näiteks võib olla realist universaalide, teiste olendite vaimu, matemaatiliste objektide, võimalike maailmade ja moraaliväärtuste suhtes.
Filosoofiline positsioon võib olla nii komplitseeritud, et pole võimalik üheselt öelda, kas mingi kindla valdkonna suhtes on tegu realismiga või mitte. 
Teatud laadi objektide olemasolu eitamise tõttu realismiga vastuolus olevate positsioonide hulka kuuluvad näiteks veateooria, nominalism, instrumentalism ja eliminativism. 
Realism ja konstruktivism.
Realismi eri variandid mõistavad tunnetajast sõltumatust erinevalt. Siiski tähendab realism enamasti, et mingit asjade ja nende omaduste kogumit peetakse objektiivset reaalsuseks, mis eksisteerib tunnetavast subjektist sõltumatult. Realistid peavad enamasti ka objektiivset tõde tunnetuse sihiks, mille poole tunnetus pikas perspektiivis liigub. 
Sõltumatus subjektist tähendab sõltumatust näiteks uskumustest, keelest ja kontseptuaalsetest skeemidest. Realismist võib rääkida ka Vaimunähtuste suhtes; näiteks uskumuste olemasolu muidugi sõltub uskumustest, kuid realism uskumiste suhtes väidab, et see sõltuvus on ainult "triviaalne". 
Positsiooni, mis peab objekte tunnetajast sõltuvateks, nimetatakse konstruktivismiks. Selle vormide hulka kuuluvad idealism, subjektivism ja antirealism.
Realism laias mõttes.
Kõige laiemas mõttes võib realismiks nimetada seisukohta, et
Seda seisukohta jagavad tavalised inimesed, teadused ja enamik filosoofe.
Skolastiline realism.
"Lähemalt artiklis Realism (skolastika)
Skolastikas on realismi all mõistetud seisukohta, et universaalid on tõeliselt olemas.
Realism teadusfilosoofias.
"Lähemalt artiklis Realism (teadus)
Teadusfilosoofias mõistetakse realismi all tavaliselt seisukohta, mille kohaselt teoreetilised objektid on tõeliselt olemas ja teaduslikud teooriad on ligilähedaselt tõesed. Realismi eitavaid positsioone nimetatakse antirealismiks.
Realism matemaatikas.
Seisukohta, et matemaatilised objektid (näiteks arvud) tegelikkuses tunnetajast sõltumatult eksisteerivad, nimetatakse platonismiks. Platonistide järgi on matemaatilised objektid abstraktsed objektid: nad ei ole ruumis ega ajas lokaliseeritud ning nad ei osale põhjuslikkuse ahelates. 
Sellise positsiooni korral tekib küsimus, kuidas on võimalik matemaatilisi objekte tunnetada: tunnetus eeldab ju nende kausaalset toimet tunnetajale. Kui aga pidada matemaatiliste objektide seost tunnetajaga mittekausaalseks, näiteks loogikal või keelel põhinevaks, siis satub kahtluse alla nende objektide eksistentsi sõltumatus.
Põualibliklased

Põualibliklased on päevaliblikate sugukond. Neid umbes 500 liiki, kellest Eestis elab 11. Põualibliklased elavad stepis ja mäestikualal. Nad on valkjad, kollased või oranžid, mustakirjalised (troopikas on ka värvilisemaid variante). 
Põualibliklaste hulgas on mitmeid tuntud aia-põllukahjureid. Köögiviljaaedades lendavad sageli ringi valgete tiibadega suur-kapsaliblikad, kelle röövikud toituvad mitmetel ristõielistel taimedel ("kapsaussid"). Köidisnukk, mis kinnitub tagakeha tipu ja võrgendniidi abil aluse külge. 
Eesti liigid.
Väga tavalised on Eestis väike-kapsaliblikas ja naeriliblikas. Kevadel on üks esimesi välja ilmuvaid päevaliblikaid kollasetiivaline lapsuliblikas. Eestis talvituvad põualibliklased nukkudena.
Lapsuliblikas

Lapsuliblikas ("Gonepteryx rhamni") on põualibliklaste sugukonda lapsuliblika perekonda kuuluv liblikas.
Lapsuliblikas on oma perekonna ainus liik.
Ta on levinud mitmel pool Euroopas, lõuna poole kuni Põhja-Aafrikani ja ida poole kuni Baikali ja Mongooliani. Ta elab Inglismaal ja Iirimaal, kuid mitte Šotimaal, kus ei kasva talle toiduks sobivaid taimi türnpuud ja paakspuud. Nende otsinguil võib lapsuliblikas pikki maid maha lennata. Levila hõlmab ainult piirkondi, kus kasvab türnpuu või paakspuu, ja ulatub Skandinaavias polaarjooneni. Kreetal lapsuliblikas puudub. Mägedes elab kuni 2 km kõrguseni merepinnast.
Lapsuliblikas on Eestis tavaline päevaliblikas. Varakevadel, juba esimeste soojade ilmade saabudes ilmuvad lapsuliblikad metsaservadesse, niitudele ja teedele. Neid saab kohata ka linnades, kuigi lapsuliblikas on tegelikult metsaliik ja lagedat avamaastikku ei armasta. Kui enamus liblikaid elab talve kui neile ebasoodsa aastaaja üle nukustaadiumis, siis mõned liblikad talvituvad valmikuna. Seetõttu ongi võimalik neid lendamas kohata kevadel kohe, kui päike natukenegi soojemalt paistma hakkab. Siiski on lapsuliblikas veidi hilisem kui koerliblikas, sest metsaaluse soojendab päike üles veidi hiljem. Talvituvat lapsuliblikat võiks leida metsa alt rohust või samblast. Talvituvad mõlemad sood.
Isased lapsuliblikad on sidrunkollased, emased rohekasvalged. Altpoolt on neid raskem eristada, kuid emane on ikka heledam. Eestiibade tipp on sirpjalt teritunud, tiibade ülaküljel on heledad sooned. Igal tiival on punakas laik. Tiibade siruulatus on 5–6 cm. Tiibade värvid on sillerdavad ja eredad soomustest koosneva katte tõttu. Maandudes panevad nad alati tiivad kokku.
Lapsuliblika valmiku elueaks on mõõdetud 13 kuud, mis teeb temast ühe kõige pikema elueaga liblika. Selleks, et nii pikale elule vastu pidada, puhkab liblikas suvel sageli: mitmepäevased aktiivse tegutsemise ja toitumise tsüklid vahelduvad mitmenädalaste puhkuse tsüklite ehk diapausidega. Talveks koguneb tema kehasse glütseriini, sorbitooli ehk heksan-1,2,3,4,5,6-heksaooli ja valke, mis kaitsevad külma eest, nii et liblikas elab isegi 20-kraadise külma rahulikult üle. Kevadel soojendab päike ta jälle üles.
Paaritumine toimub kevadel. Lapsuliblikatel esineb pulmalend: emane lendab ees, isane tema taga, hoides ühtlast vahet. Pärast paaritumist muneb emane aprillis toidutaimele (türnpuule või paakspuule) munad 1-2, harvem 4-5-kaupa, kattes need kleepuva massiga.
Röövik kasvab kiiresti, seetõttu söövad nad puulehti väga aplalt. Röövikud ja nukud on mõlemad rohelised ja väga hästi maskeerunud. Röövikustaadium algab juunis ja kestab 4 nädalat, kuid see sõltub ilmast: sombuse, külma ja niiske ilmaga rööviku areng aeglustub, kuiva ja päikesepaistelise ilmaga kiireneb.
2017. aasta sügisel esitati lapsuliblikas üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.
Bobisõit 1984. aasta taliolümpiamängudel

Bobisõiduvõistlused1984. aasta taliolümpiamängudel peeti 11.–18. veebruaril Trebevićis. Osalesid ainult mehed.
Kahebobi.
11. veebruar, 28 võistkonda&lt;br&gt;
Bobi kaal koos võistlejatega kuni 365 kg.
Neljabobi.
12. veebruar, 27 võistlejat&lt;br&gt;
Bobi kaal koos võistlejatega kuni 630 kg.
Trebević

Trebević (serbia "Требевић") on mägi ja küla Bosnias ja Hertsegoviinas, 10 km Sarajevost idas. 
1984. aasta taliolümpiamängudeks ehitati Trebeviči bobirada. Sellel peeti 11.–18. veebruaril 1984 olümpiamängude kelgutamis- ja bobisõiduvõistlused.
Bobiraja ehitus maksis 10 miljonit dollarit, veidi alla kümnendiku kogu olümpia maksumusest. 13 kurviga bobiraja pikkus oli 1243 m, mõnes lõigus tõusis kiirus kuni 140 km/h. Pärast olümpiat ei suudetud bobirajale enam kasutust leida, sest Jugoslaavias kelgutamist ega bobisõitu ei harrastatud.
Jugoslaavia lagunemise järel tekkinud kodusõjas kasutati bobirada kaevikuna.
Koraan

Koraan (araabia keeles أَلْقُرآن "al-qur'ān") on islami püha raamat. Koraan sisaldab Allahi ilmutusi Muhammadile ajavahemikul 610–632. Sõna "koraan" täpne tähendus pole teada. Kõige sagedamini loetakse selleks '(ette) lugema', aga esineb ka allikaid, mis tõlgivad seda kui 'koguma' või 'kokku siduma'.
"See on Raamat, milles ei ole midagi kahtlemisväärset ja mis on teejuhiks jumalakartlikele,&lt;BR&gt;
"neile, kes usuvad seda, mis on salajas, peavad palvust ja jagavad almust sellest, mis me neile osaks oleme andnud;&lt;BR&gt;
"neile, kes usuvad seda, mis on ilmutatud sulle ja mis läkitatud enne sind, ning on veendunud, et on olemas tulevane elu." (2. suura).
Koraani panid araabia keeles kirja Muhammadi lähikondlased. Pärast Muhammadi surma 632. aastal koguti ülestähendused paarikümne aasta vältel kokku. Hiljem täiendati neid punktuatsiooni ja täishääliku- ehk vokaalimärkidega, mida algne araabia kiri ei sisaldanud.
Koraan jaguneb 114 peatükiks ehk suuraks. Kõik suurad algavad märkega ilmutuse saamise asukoha kohta (Meka või Mediina). Suurade pikkus on väga erinev: alguses on peatükid pikemad, lõpu poole lühemad. Suurad jagunevad salmideks (آية "āyah", mitmuses آيات "āyāt"). Pikim, 2. peatükk, sisaldab 286 salmi; lühimad, 103., 106. ja 108. peatükk, ainult kolme salmi.
Koraan ei ole kronoloogilise ülesehitusega, nagu seda paljuski on piibel. Peamiselt sisaldab koraan käske ja hoiatusi, lugusid on vähem.
Kuna koraanis sisalduvad vihjed on asjatundmatule inimesele sageli mõistetamatud, on koraani lugemisel vajalikud selle sisu tõlgendused. Peamiselt loodi tõlgendused islami esimestel sajanditel, aga mõned õpetlased tegelevad sellega ka tänapäeval. On olemas erinevaid tõlgendusi, aga neid kõiki loetakse võrdselt õigeks. Koraaniteaduslikust vaatenurgast esineb tänapäeval seitse koraani tõlgendust, millest igaühte on võimalik lugeda kahte moodi. See annab muslimeile võimaluse koraani mõista 14 moel.
Koraani ettelugemine on kujunenud omaette kunstiks. Tavaliselt loetakse koraani ristijalu istudes, kummardununa ka sülle või madalale lauakesele asetatud raamatu üle. Loetakse rütmiliselt, kerega väikesi ringe tehes. Koraani lugemine on muslimeile meditatiivne tegevus, mida ei saa teha suvalisel ajal suvalises kohas.
Islamimaailmas valitseb seisukoht, et koraani ei ole võimalik tõlkida – ainult araabiakeelne originaal on õige ja usklikule sobiv. Seetõttu loevad ka araabia keelt mitteoskavad muslimid koraani tavaliselt araabia keeles.
Esimese võõrkeelena tõlgiti koraan ladina keelde 1143. aastal. Tänapäeval on koraan tõlgitud kõigisse suurematesse keeltesse. Eestikeelne tõlge ilmus kirjastuselt Avita 2007. aasta detsembris, tõlkis Haljand Udam. Esialgne tiraaž oli 2000 eksemplari; esimesed 1000 eksemplari müüdi läbi mõne tunniga.
2012. aastal valmis Afganistanis maailma suurim koraan. Selle lehekülgede suurus on 2,28 × 1,55 meetrit ja see kaalub 500 kilogrammi. Kalligraaf Mohammad Sabir Khedril ja tema üheksal õpilasel kulus raamatu valmistamiseks viis aastat.
Aacheni rahu (1668)

Aacheni rahu ehk Esimene Aacheni rahu oli rahuleping, mis sõlmiti 2. mail 1668 Aacheni kongressi tulemusena Prantsusmaa ja Hispaania vahel ning mis lõpetas Devolutsioonisõja. 
Prantsusmaa sai vallutatud alad Flandrias ja Hainaut's (Lille, Tournai, Douai) Hispaanialt oma valdusse ning tagastas Hispaaniale Franche-Comté.
Rahu auks korraldati Harelbekes ilutulestik.
Rahulepingute loend

"Rahulepingute loend loetleb rahulepinguid."
A.
Aacheni rahu (1668) 
– Aacheni rahu (1748) 
– Altmargi vaherahu 
- Amiens'i rahu
– Andrussovo vaherahu
- Augsburgi usurahu
B.
Baseli rahu - Breda rahu – Bresti rahu (Brest-Litovski rahu) – Brest-Litovski rahuleping (Keskriigid-Ukraina) - Brömsebro rahu
C.
Campo Formio rahu - Córdoba leping
D.
Daytoni leping - Deulino vaherahu
E.
Évora Monte leping
G.
Guadalupe Hidalgo leping
I.
Inglise-Iiri rahuleping
J.
Jam-Zapolski vaherahu
K.
Karlowitzi rahu - Kieli rahu - Konstantinoopoli rahu – Kopenhaageni rahu - Krakówi leping - Kärde rahu
L.
Lödöse leping
M.
Moskva rahuleping - Mossi konventsioon
N.
Nankingi rahu
O.
Oliwa rahu
P.
Pariisi rahuleping (1783)
- Pariisi rahuleping (1856) 
- Passarowitzi rahu
- Passau leping
- Perthi leping
- Pljussa vaherahu
- Posvoli leping
- Praha rahu (1635)
- Praha rahu (1866)
- Pähkinäsaari rahu
R.
Riia rahu (1920) - Riia rahu (1921) - Roskilde rahu
S.
San Stefano leping - Stolbovo rahu
Z.
Zapolje rahu
T.
Tartu rahu - Tartu rahu (Soome ja Nõukogude Venemaa) – Tilsiti rahu - Trianoni rahu - Travendali rahu – Täyssinä rahu
U.
Uusikaupunki rahu
V.
Vallisaare vaherahu – Veneetsia rahu - Versailles' rahu – Vestfaali rahu
Devolutsioonisõda

Devolutsioonisõda (24. mai 1667 – 2. mai 1668) oli sõda Louis XIV aegse Prantsusmaa ja Habsburgide Hispaania vahel Hispaania Madalmaades. See lõpetati Aacheni rahuga. 
1659 sõlmiti Püreneede rahu, mis lõpetas Hispaania-Prantsuse sõja. Rahulepingu järgi pidi Prantsuse kuningas Louis XIV abielluma Hispaania kuninga Felipe IV tütre Maria Theresaga. Hispaaniale kuulusid tollal suured valdused mitmel pool Prantsusmaa piirialadel ja selleks, et vältida mõne nendest printsessi kaasavaraks kuulutamist Prantsusmaa poolt, loobus Maria Theresa pärimisõigusest. Tasuks lubas Hispaania maksta kaasavara rahas pool miljonit kuldeküüd. Kuid see raha jäigi maksmata.
Felipe IV esimesest abielust Prantsusmaa Isabeliga sündis 8 last, kellest Maria Theresa oli noorim ja ainus täiskasvanuks saanud laps. Hiljem abiellus Felipe Austria Marianaga ja sai 6 last, kellest kõigi sugu suri poole sajandi jooksul välja, kuid Püreneede rahu sõlmimise ajal polnud see veel teada, siis oli mitu Mariana last elus ja üks sündis hiljem juurdegi.
Prantsuse juristid leidsid vähetuntud seaduse nimega "Jus Devolutionis", mille kohaselt olevat pärimisõigus ainult esimesest abielust sündinud lastel. Ühtlasi väitis Louis, et kuna tema naise kaasavara on maksmata, siis on tema pärimisõigusest loobumine kehtetu ja järelikult on Maria Theresa oma isa ainus pärija, mis annab Louis'le õiguse nõuda suurt territoriaalset kaasavara. Selleks nimetas ta Belgias asunud Hispaania valdusi, sest pidas neid sõjaliselt kergemini hõivatavateks.
Konflikt märkis Prantsusmaa-Hollandi liidu lõppu ja oli esimene laienemiseks ette võetud Prantsuse sõdadest, mis kujundasid Euroopat järgneva poolsajandi jooksul.
Pentatoonika

Pentatoonika (&lt; kreeka k 'viis heli') on muusikas oktavipõhine helisüsteem, mis koosneb viiest helist.
Pentatoonikas puuduvad pooltoonid. Pentatoonika akustiliseks aluseks on viis puhast kvinti (intervall), millest moodustub astmik struktuuriga
1 - 1 - 1½ - 1
Pooltoonide puudumise tõttu puudub ka tunglev juhtheli ja seepärast võib olla pentatoonika kõige püsivamaks tugiheliks ehk toonikaks iga aste.
Pentatoonilised astmikud:
Pentatoonikal põhineb hiina, korea, šoti, tatari, mari ja teiste rahvaste rahvamuusika, samuti esineb seda kutseliste heliloojate loomingus. Eesti pentatooniline rahvaviis on näiteks "Rebane hanekarjas".
Helilaad

Helilaad ehk laad (venekeelsest sõnast "лад", ladina keeles "modus", inglise keeles "mode") ehk skaala (inglise keeles "scale"), ka moodus, on muusikas astmete abstraktne süsteem, mille konkretiseeringuks on helirida. Näiteks "c"-st üles ehitatud loomuliku mažoori konkretiseeringuks on C-duur helirida.
Sõna 'laad' on eesti keelde tõlgitud vene muusikateooriast, kus see tähendab helirea helide suhteid ("Лад в музыке — система взаимоотношений звуков", vt artikkel venekeelses Vikipeedias).
Funktsionaalharmoonias on tervetoonide struktuuriga [1,1,1/2,1,1,1,1/2] (loomulik mažoor) laadi astmete funktsioonid
 I toonika
 II ülemine juhttoon
 III ülemine mediant
 IV subdominant:
 V dominant
 VI alumine mediant
 VII alumine juhttoon
Mažoor

Mažoor (ladina k "major", 'suur') ehk duur (ladina k "dūrus", 'karm, kõva') on muusikas helilaad, mille I ja III astme intervall on suur terts. 
Mažoori liigid:
Mažoorse helistiku nimetus kirjutatakse suure algustähega (näiteks Do-mažoor ehk C-duur jne).
Minoor

Minoor (ladina k "minor", 'väike') ehk moll on muusikas helilaad, mille I ja III astme intervall on väike terts.
Minoori liigid:
Minoorse helistiku nimetus kirjutatakse väikse algustähega (näiteks do-minoor ehk c-moll jne).
Surnud 1999

See nimekiri loetleb 1999. aastal surnud tuntud isikuid.
Joonia helilaad

Joonia (muinaskreeklaste hõimu joonlaste järgi) on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on
 1 - 1 - ½ - 1 - 1 - 1 - ½
 joonia c-st c d e f g a h c
Joonia langeb oma struktuurilt kokku tänapäeval tuntud loomuliku mažooriga. Erinevus joonia ja loomuliku mažoori vahel on selles, et joonia on modaalne laad, loomulik mažoor tonaalne laad.
Joonia pentatoonika (kus puuduvad pooltoonid) on c, d, e, g, a ja fis-noodist üles ehitades saame fis, gis, ais, cis, dis. Need on klaveri mustad klahvid fis-st ja võime laulda Põdrakasvataja laulu (Minu vend on põdrakasvataja kaugel põhjas...).
Dooria helilaad

 
Dooria (Vana-Kreeka Dorise maakonna või doorlaste järgi) on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on
 1 - ½ - 1 - 1 - 1 - ½ - 1
 dooria c-st c d es f g a b c
 dooria a-st a h c d e fis g a 
 dooria d-st d e f g a h c d
Vastab kõrgendatud VI astmega minoorile.
Früügia helilaad

Früügia (Väike-Aasias asunud maakonna ja riigi Früügia järgi) on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on
 ½ - 1 - 1 - 1 - ½ - 1 - 1
 früügia c-st c des es f g as b c
 früügia e-st e f g a h c d e
Vastab madaldatud II astmega minoorile.
Lüüdia helilaad

Lüüdia (nimetatud Anatoolias asunud maakonna ja riigi Lüüdia järgi) on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on
 1 - 1 - 1 - ½ - 1 - 1 - ½
 lüüdia c-st c d e fis g a h c
 lüüdia f-st f g a h c d e f
Vastab kõrgendatud IV astmega mažoorile.
Miksolüüdia helilaad

 
Miksolüüdia on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on
 1 - 1 - ½ - 1 - 1 - ½ - 1
 miksolüüdia c-st c d e f g a b c
 miksolüüdia f-st f g a b c d es f
 miksolüüdia g-st g a h c d e f g
Vastab madaldatud VII astmega mažoorile.
Sõna tuleneb kreeka sõnast "mixolydios" ('pool-lüüdia').
Lokria helilaad

 
Lokria (Vana-Kreeka maakonna Lokrise järgi) ehk hüpofrüügia on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on
 ½ - 1 - 1 - ½ - 1 - 1 - 1
 lokria c-st c des es f ges as b c
 lokria a-st a b c d es f g a 
 lokria h-st h c d e f g a h
Lokria helilaadi kasutati klassitsismiajastu muusikas harva, kuna tema I astme (toonika) kolmkõla äärmised noodid moodustavad vähendatud kvindi, mis on dissoneeriv intervall. Hilisemas muusikas on aga lokria helilaad taas populaarsemaks saanud, sest ta tekitab muusikalist pinget.