tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Jänese kõrts

Jänese kõrts (saksa keeles "Hasenkrug") oli kõrts Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. See oli Vorbuse mõisale kuulunud üks kahest kõrtsist (teine oli Tuule kõrts).
Kõrtsi on markeeritud 1796 Mellini atlases ("Jennisi-Krug") ja 1839 Carl Gottlieb Rückeri kaardil ("Jennese-Krug"). 
1900 oli kõrtsmikuks Johann Rosenberg, 1909 Aleksander Ader. 1912 langes kõrts tuleroaks. 1926 põles see taas ning järgmisel aastal taotles varemeid ja kõrtsikohta endale Kaitseliit.
Triinu (eesnimi)

Triinu on eesti naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Triinu 1298 naisel. Triinu on Eestis populaarsuselt 142. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Triinu vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 25,31 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,79. Triinu on keskmiselt 28 aasta vanune (mediaanvanus on 28).
44 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 44 sõidab Paul Pinna tänava lähedal asuva bussipeatuse vahel ja Viru keskuse vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Kuni 1. veebruarini 2019 oli see bussiliin ringliin 19. liinile, st sõitis liinil peegelpildis. Väljumised 15-34 minuti tagant.
Marsruut Viru bussiterminali suunal: Punane tänav, Varraku tänav, Liikuri tänav, Narva maantee.
Marsruut Paul Pinna suunal: Narva maantee, Liikuri tänav, Varraku tänav, Punane tänav.
41B

Tallinna bussiliin 41B sõidab Balti jaama ning Kakumäe poolsaare tipu vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 1-2 tunni tagant
Marsruut Kakumäe suunal: Rannamäe tee, Põhja puiestee, Mere puiestee, Pärnu maantee, Vabaduse väljak, Toompuiestee, Tehnika tänav, Paldiski maantee, Klooga maantee, Vana-Rannamõisa tee, Kakumäe tee
Marsruut Balti jaama suunal: Kakumäe tee, Vabaõhumuuseumi tee, Paldiski maantee, Toompuiestee, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Rannamäe tee
Ganyesa

Ganyesa on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas, Kagisano-Molopo valla halduskeskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ganyesa elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,38%, värvilisi 0,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43%, valgeid 0,07% ja teisi 0,46%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 92,67% inimesi, inglise keelt 1,89%, ndebele keelt 1,29%, suulu keelt 1,17% ja afrikaani keelt 0,64%.
Supingstad

Supingstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ramotshere Moiloa vallas. Linn asub Botswana piirist ligikaudu 8 km kaugusel.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Supingstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24%, värvilisi 0,12% ja valgeid 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 94,82% inimesi, inglise keelt 1,79% ja suulu keelt 0,98%.
Kaja (eesnimi)

Kaja on naisenimi. See on levinud Eestis, Norras, Taanis ja Sloveenias.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaja 2313 naisel. Kaja on Eestis populaarsuselt 69. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Kaja vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 55,19 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,1. Kaja on keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus on samuti 53).
Eesti Kohtueelse Uurimise Amet

Eesti Kohtueelse Uurimise Amet (täisnimega Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Amet, lühemalt Eesti Uurimisamet või Uurimisamet) oli Eesti valitsusele alluv ja Eesti siseministri valitsemisalas tegutsenud valitsusorgan, mis tegeles kriminaalkohtumenetluses kohtueelse uurimisega. 
Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Amet moodustati Vabariigi Valitsuse 1990. aasta 12. novembri määrusega nr 232, aastast 1991. 
Uurimisameti struktuuri kuulusid: keskasutus, keskuurimisbüroo ning maakondade, linnade ja transpordiliikide uurimisbürood, mis tegutsesid vastavates politseiprefektuurides.
1993. aastal politseiseaduse muutmisega andis Vabariigi Valitsus 1993. aasta 31. mail määruse nr 165, millega moodustati Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti baasil Riigi Politseiameti alluvuses Politsei Keskuurimisbüroo.
Esituspraktika

Esituspraktika (saksa keeles "Aufführungspraxis", inglise keeles "performance practice") on muusikas kogum omadusi, kuidas muusikat esitatakse ning on varem esitatud. 
Esituspraktika uurimine võib keskenduda
Esituspraktika uurimine muutus oluliseks seoses ajalooteadliku esituse ("historically informed performance") tekkimisega.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet

Tallinna Linnaplaneerimise Amet on Tallinna linna amet, mis tegeleb Tallinnas linna planeerimisega. Amet asub aadressil Vabaduse väljak 7. 
2023. aastast juhatab linnaplaneerimise ametit Martin Karro (alates sama aasta 2. maist). Enne teda oli ameti juhataja on juhatanud Ivari Rannama (2023. aasta 17. veebruarini). Juhataja põhipalk kuus on 5500 eurot.
Ameti põhimääruse järgi on selle ülesannete seas:
Apartheidi muuseum

Apartheidi muuseum (inglise keeles Apartheid Museum) on muuseum Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis.
Muuseum avati 2001. aasta novembris. Muuseumis käsitletakse apartheidi-perioodi Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Tallinna Transpordiamet

Tallinna Transpordiamet on Tallinna linna amet, mis tegeleb Tallinnas transpordi valdkonnaga. Amet asub aadressil Toompuiestee 35. Ameti juhataja on Indrek Gailan.
Enne 2005 eksisteeris Tallinnas Transpordi- ja Keskkonnaamet.
Tallinna Transpordi- ja Keskkonnaamet

Tallinna Transpordi- ja Keskkonnaamet oli Tallinna linna amet, mis tegeles Tallinnas transpordi ja keskkonna valdkonnaga. Amet eksisteeris 2003–2005 ja siis moodustati eraldi ametid Tallinna Transpordiamet ja Tallinna Keskkonnaamet.
Ugala teatrihoone

Ugala teatrihoone on kaitsealune teatrihoone Viljandis, kus tegutseb teater Ugala.
Hoone arhitektid on Irina Raud ja Inga Orav, sisearhitekt Mait Summatavet. Ehituskonstruktoriks oli Toomas Aakre.
Hoone on registreeritud riikliku ehitismälestisena.
Kirjeldus.
Punastest tellistest fassaadiga modernistlik hoone sobitub harmooniliselt ümbritsevasse keskkonda Valuoja orgu tiigi kaldale.
Sisekujunduses annavad tooni vestibüülis asuvad ümmargused toolid ja suured laevalgustid, garderoobipiire, Olev Subbi seinamaal, pilvena paigutatud fuajee laevalgustuse lahendus, suure saali seinte ja lae kujundus.
Hoone mahud, fassaadikujundus ja avalike ruumide siselahendus on säilinud algsel kujul.
Asukoht.
Teatrihoone asub Valuoja oru läänenõlval ojale paisutatud tiigi kaldal. Läänest piirab hoonet Viljandi vana kalmistu, põhjast Vana-Vaksali tänav ja lõunast Reinu tee.
Kaitsestaatus.
Hoone on alates 2016. aastast registreeritud kultuurimälestisena kui silmapaistev hoone Eesti arhitektuuriajaloos, näide nõukogudeaegsest avalikust hoonest ja kõrge arhitektuurse väärtusega autentsena säilinud ehitis. See on Endla ja Vanemuise teatrihoonete kõrval üks kolmest nõukogude ajal ehitatud suurest teatrihoonest ja nendest ainus, mis on kaitse alla võetud. Hoone on Viljandi kontekstis silmapaistva mõjuga kohalikule ruumilisele identiteedile, märgiline objekt nii linnaruumis kui kultuuriloos.
Ajalugu.
Hoone projekteerimiseks toimus aastatel 1968-1971 arhitektuurivõistlus, mille tulemusena said projekteerimisõiguse arhitektid Irina Raud ja Inga Orav. Tööprojekti koostamiseks kaasati Kalju Luts. Projekteerimistööd alustati 1972. ja projekt valmis 1976. aastal.
Teatri nurgakivi pandi 1975. aasta detsembris ja hoone valmis 1981. aastal.
1982. aastal anti hoone eest "Ugalale" NSV Liidu Arhitektide Liidu preemia.
2015. aastal läks hoone kapitaalremonti ja avati uuesti 2017. aasta märtsis. Aastal 2016 võeti hoone ehitismälestisena riikliku kaitse alla kui arhitektuurse, linnaehitusliku ja ajaloolise väärtusega hoone.
Imagia

Imagia (ka Imagia-94) oli Eesti esimene disaini- ja reklaamitehnoloogia mess, mis toimus 10. veebruaril 1994 Tallinnas Eesti Näituste Sinises ja Valges paviljonis.
Messil osales 52 ettevõtet ja seda külastas 5400 inimest.
Alexander Kofkini fond

Alexander Kofkini fond on suurettevõtja Alexander Kofkini 1993. aastal asutatud fond, mille eesmärk on toetada Eesti näitlejate ja lavastajate täiendõpet välismaal. See fond on Eesti Rahvuskultuuri Fondi üks allfondidest.
Igal aastal jaotatakse fondist stipendiume 1000 euro väärtuses.
Eesti kehalise kasvatuse kongress

Eesti kehalise kasvatuse kongress oli Eesti esimesel iseseisvusajal toimunud kehalise kasvatuse valdkonda puudutav kongress.
I kongress toimus 1920 Tallinna raekojas.
II kongress toimus 8.–10. aprillini 1926 Tallinnas.
Schwäne im Schilf beim ersten Morgenrot

"Schwäne im Schilf beim ersten Morgenrot" ('luiged pilliroos esimese koidupunaga') on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Purjelaeva pardal

„Purjelaeva pardal“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Põtkur

Põtkur on veesõiduki manööverdamisvõime suurendamiseks mõeldud veealune täiendav käitur-seade, mis toimib risti veesõiduki pikiteljega. 
Põtkur paikneb veesõiduki keres vööris või (ja) ahtris. Põtkur tekitab töötades risti läbi veesõiduki kere kulgevas torus (tunnelis) asuva sõukruvi abil tugeva veevoolu, pannes veesõiduki liikuma külgsuunas. 
Üldjujul on põtkuriga laeva vabaparrastele veeliini lähedusse kantud põtkuri märgistus. 
Põtkureid võib suuremal laeval olla kõrvuti rohkem, kui 1.
Kuutõus mere kohal

„Kuutõus mere kohal“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Eesti-Bulgaaria Ühing

Eesti-Bulgaaria Ühing oli 2. aprillil 1939 Tallinnas asutatud ühing, mis loodi eesmärgiga edendada Eesti-Bulgaaria suhteid. 
Ühingu juhatusse kuulusid P. Päts, N. Wöhrmann-Hill, O. Suursööt, Johannes Aavik, J. Tandre, H. Raudsepp.
Eesti-Bulgaaria Kultuuriühing

Eesti-Bulgaaria Kultuuriühing oli 1938–1940 tegutsenud ühing, mille eesmärk oli tutvustada Bulgaaria kultuuri Eestis. Ühingu asutas Bulgaaria konsul (hon) Nikolai Wöhrmann-Hill.
Üleriiklik kaupmeeste kongress

Üleriiklikud kaupmeeste kongressid olid Eesti esimesel iseseisvusajal toimunud kongressid. 
I kongress toimus 1919. aastal Estonia teatris. Sellel kongressil arutati esimest korda laiemalt kaubandus-tööstuskoja asutamise vajadust. Üheskoos võeti vastu otsus, mis tunnistas kaubanduskoja asutamise vajalikuks ning palus valitsusel koja loomiseks samme astuda.
1938. aastal toimus VII kongress.
Nicole Aunapu Mann

Nicole Victoria Aunapu Mann (sündinud 27. juunil 1977 Petalumas California osariigis) on Ameerika Ühendriikide katselendur ja NASA astronaut.
Ta on lõpetanud Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia, Stanfordi ülikooli ja Ameerika Ühendriikide mereväe katselendurite kooli.
Mann valiti astronaudiks 2013. aastal. Augustis 2018 määrati ta Boeingu CST-100 Starlineri esmalennu meeskonnaliikmeks. Ta oli 5. oktoobril 2022 startinud missiooni SpaceX Crew-5 komandör ja Rahvusvahelise Kosmosejaama 68. ekspeditsiooni liige. Ta naasis Maale 11. märtsil, maandudes kapsliga Mehhiko lahte.
Mann on esimene Eesti juurtega astronaut, teise Eesti juurtega inimesena käis 2021. aastal kosmoses näitleja Julija Peresild.
Isiklikku.
Nicole Aunapu Mann on isa poolt eesti ja ema poolt vailaki juurtega. Tema abikaasa on Travis R. Mann, neil on poeg.
Tema Hiiumaalt pärit vanaisa Helmuth Werner Aunapuu (1903–1957) sündis Tallinnas ja oli meremees. Ta võttis 17. märtsil 1936 Ameerika Ühendriikide kodakondsuse ning vabastati Eesti kodakondsusest 23. märtsil 1939. Ta teenis teise maailmasõja ajal USA relvajõududes ning sai kolonelleitnandi auastme.
Eesti külastamine.
2023. aasta septembri viimasel nädalal viibis Nicole Aunapu Mann Hiiumaal, Tartus ja Tallinnas. Visiidi käigus pidas ta õpilastele haridus- ja teadusprogrammi Globe loenguid, kohtus valitsuse esindajatega ning tutvus Eesti kosmose- ja teadusprogrammidega seotud ettevõtetega.
Petra Pau

Petra Angelika Pau (sündinud 9. augustil 1963 Ida-Berliinis) on Saksamaa poliitik (Vasakpartei).
Petra Pau õppis polütehnilises keskkoolis ja Pioneeriogranisatsiooni Keskinstituudis, mille ta lõpetas 1983. aastal. 1983. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse (millest 1990. aastal sai Demokraatliku Sotsialismi Partei). 1988. aastal lõpetas ta Parteikõrgkooli "Karl Marx" ühiskonnateadlasena. 1983–1985 töötas ta õpetaja ja pioneerijuhina. 1988–1990 töötas ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogus. 1991. aasta jaanuarist kuni oktoobrini oli ta Berliini Marzahn-Hellersdorfi linnaosa Demokraatliku Sotsialismi Partei allorganisatsiooni esimees. 1991. aasta oktoobrist kuni 1992. aasta oktoobrini oli ta Demokraatliku Sotsialismi Partei Berliini allorganisatsiooni esimehe asetäitja ja 1992–2001 esimees. 1995. aasta novembrist kuni 1998. aasta oktoobrini oli ta Berliini Linnavolikogu liige. Alates 1998. aasta oktoobrist on Petra Pau Saksamaa Liidupäeva liige. 2000. aasta oktoobrist kuni 2002. aasta oktoobrini oli ta Demokraatliku Sotsialismi Partei fraktsiooni aseesimees ja partei esimehe asetäitja. Alates 2006. aasta aprillist on Petra Pau Liidupäeva asepresident.
Nurgaleht

Nurgaleht on puulehte meenutav ehisdetail samba baasi nurkadel, mis moodustab ülemineku neljakandiliselt sambaaluselt (plint, kreeka keeles πλίνθος) ümmargusele mõikale. Nurgaleht on tunnuslik romaani ja varagooti kunstile. Võib olla kujult ka pungataoline, õie- või õisiku- või ka looma- või inimfiguurikujuline.
Eesti arhitektuuris on selle üks näide nurgalehest Viljandi ordulinnuse varemetest välja kaevatud raidkividetailid – paarissammaste pungkapiteelid ja neile vastavad nurgalehega peenelt töödeldud baasid. Nurgalehemotiiv esineb ka Haapsalu toomkiriku poolsammaste baasidel.
Meppen

Meppen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Emslandi kreisi keskus. Ta asub Emsi, Hase ja Nordradde jõe ning Dortmund-Emsi kanali kokkujooksu kohas. Nimi tuleneb sõnast "Mappe", mis tähendab jõedeltat.
Linna pindala on 188,48 km². 31. detsembril 2015 elas seal 34 918 inimest.
Linn asub Emslandi keskosas Lingeni ja Papenburgi vahel, umbes 20 km Hollandi piirist.
Haldusjaotus.
Meppeni kvartalid
1974. aastal liideti Meppeniga 13 lähivalda.
Meppeni haldusalas on järgmised külad:
Ajalugu.
Meppen, varem kindlustatud linn, uhkustab 12 sajandi pikkuse ajalooga.
Meppeni esimene dokumentaalne mainimine on 834. aastast Frangi keisri Ludwig Vaga annetusaktis, millega anti samanimeline misjoniasutus Corvey kloostrile üle.
945. aastal andis keiser Otto Suur linnale müntide vermimise ja tollimaksu kogumise õigused, millele järgnes 946. aastal turuõigus.
1252. aastal müüs krahvinna Jutta von Ravensberg oma valdused Münsteri piiskopile. Meppenist sai "Niederstift Münsteri" (s.o Alam-Münsteri piiskopkonna) osa.
1360. aastal andis Münsteri piiskop Adolf Meppenile õiguse ehitada linna kindlustused ja sellega linnaõigused. Järgmise kolme sajandi jooksul 1660. aastani ehitati Meppen üles kindlustatud linnana. 1762. aastal Seitsmeaastase sõja lõppedes kindlustused lammutati. Kuid mõned müürid on tänaseni alles.
1803. aasta "Reichsdeputationshauptschluss" resolutsiooniga anti Meppen Arenbergi hertsog Ludwig Engelbertile, Reini läänekaldal kaotatud valduste kompenseerimiseks. Meppenist sai Arenbergi hertsogkonna pealinn.
1811. aastal liidendati Meppen Prantsuse keisririiki kui kantoni keskus.
Aastatel 1813–1814 kestis Preisimaa okupatsioon. Aastatel 1814–1815 anti Viini kongressi resolutsioonidega Meppeni ja Arenbergi hertsogkond Hannoveri kuningriigile.
1855. aastal sai Meppen "Hannoverschen Westbahn" raudteeliini ühenduse selle avamisel.
1866. aastal sai Hannoverist Preisimaa provints.
1946. aastal pärast teist maailmasõda kaotati Preisi liidumaa. Meppenist saab äsjaloodud Alam-Saksi liidumaa osa.
1977. aasta kreisireformiga Alam-Saksimaal ühendati endised kreisid Lingen, Meppen ja Aschendorf-Hümmling Emslandi kreisiks, mille halduskeskuseks sai Meppen.
Kultuur ja vaatamisväärsused.
Teater.
Septembrist aprillini pakub Meppeni teatritrupp ("Theatergemeinde Meppen") mitmekesist repertuaari. Etendused toimuvad Meppeni teatri- ja kontserdihallis, mille on projekteerinud Eberhard Kulenkampff ja mis valmis 1959. aastal. Kontserdihalli saali kasutatakse ka Windthorsti gümnaasiumi koolisaalina. 
Maist septembrini pakub Emslandi vabaõhulava Meppenis ("Emsländische Freilichtbühne Meppen") külastajatele peremuusikali ja õhtuseid üritusi, mis põhinevad peamiselt muusikateostel. Rohkem kui 30 000 külastajat tuleb igal aastal vabaõhuteatrisse Esterfeldi metsas, et näha suuri muusikalavastusi, mida esitab kuni 100 osatäitjat.
Aggeneys

Aggeneys on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas.
Aggeneys on 1976. aastal asutatud kaevanduslinn. Kaevandatakse tsinki, pliid, vaske ja hõbedat.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aggeneysi elanikest värvilisi 61,76%, mustanahalisi aafriklasi 23,08%, valgeid 14,28%, India või Aasia päritolu inimesi 0,57% ja teisi 0,27%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 81,44% inimesi, koosa keelt 10,32%, tsvana keelt 3,34%, inglise keelt 2,86% ja suulu keelt 0,68%.
Carnarvon (LAV)

Carnarvon on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Kareebergi valla halduskeskus.
Carnarvon on asutatud 1853. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Carnarvoni elanikest värvilisi 86,83%, valgeid 7,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,14%, inglise keelt 1,59%, tsvana keelt 0,69%, koosa keelt 0,49% ja viipekeelt 0,30%.
Ganspan

Ganspan on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Phokwane vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ganspani elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,22%, värvilisi 9,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,04%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 86,48% inimesi, afrikaani keelt 8,78%, inglise keelt 1,26%, koosa keelt 1,00%, suulu keelt 0,70% ja ndebele keelt 0,70%.
Rooma koolkond

Rooma koolkond on kogum 16. - 17. sajandil Roomas tegutsenud heliloojaid, kes järgisid suhteliselt täpselt Trento kirikukogu kirikumuusikat puudutavaid ettekirjutusi. 
Rooma koolkonna heliloojad
Paljudel Rooma koolkonna heliloojatel olid tööalased suhted Püha Tooliga.
Rooma koolkonna tuntumad heliloojad on Giovanni Pierluigi da Palestrina (umbes 1525–1594) ja Tomás Luis de Victoria (1548–1611).
Lime Acres

Lime Acres on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kgatelopele vallas.
Lime Acres on asutatud 1964. aastal.
Lime Acres on kaevanduslinn, mis on saanud nime suurte paekivi leiukohtade järgi. Linnast 2 km kaugusel asub Finschi teemandikaevandus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Limes Acres'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,44%, värvilisi 21,80%, valgeid 18,22%, India ja Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,23%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 40,87%, afrikaani keelt 40,25%, inglise keelt 6,13%, suulu keelt 3,98%, koosa keelt 3,25%, sotho keelt 1,94%, ndebele keelt 1,39% ja viipekeelt 1,26%.
Nababeep

Nababeep on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.
Nababeep on 1860. aastal asutatud kaevanduslinn. Linnas asub vasekaevandus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nababeepi elanikest värvilisi 91,18%, valgeid 4,24%, mustanahalisi aafriklasi 3,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,47% ja teisi 0,19%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,24% inimesi, koosa keelt 1,45%, viipekeelt 0,80% ja inglise keelt 0,65%.
2Cellos

2Cellos (tihti kirjutatud 2CELLOS) on Horvaatia tšelloduo, mille moodustavad Luka Šulić ja Stjepan Hauser. 
Alates 2011. aastast, mil nad sõlmisid lepingu plaadifirmaga Sony Masterworks, on nad avaldanud neli albumit, peamiselt esitavad nad instrumentaalversioone tuntud pop- ja rokklugudest ning klassikalist ja filmimuusikat. Paar on esinenud üle maailma, 2018. aasta juulis andsid nad kontserdi ka Eestis.
Schmidtsdrift

Schmidtsdrift on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyancuma vallas. Linn asub Vaali jõe paremal kaldal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Schmidtsdrifti elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,08%, värvilisi 9,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,77% ja teisi 0,69%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 69,30% inimesi, afrikaani keelt 22,87%, ndebele keelt 2,24% ja inglise keelt 1,89%.
Agenda

Agenda (ladinakeelne sõna tähenduses 'see, mis tuleb teha'):
Wegdraai

Wegdraai on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas !Kheisi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wegdraai elanikest värvilisi 96,25%, mustanahalisi aafriklasi 2,97%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja valgeid 0,37%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,72% inimesi, tsvana keelt 0,27%, suulu keelt 0,27% ja viipekeelt 0,23%.
Elf (mütoloogia)

Elf (sageli kasutatud mitmuses, ka elbid, alfid) on tegelane germaani mütoloogias. Elfe peeti enamasti alamateks loodusvaimudeks. Elfide kuningas oli Alberich.
Estica

Estica (ladinakeelne sõna) võib tähendada järgmist:
Aleksandr Burdonski

Aleksandr Vassiljevitš Burdonski (sünninimi Aleksandr Stalin; vene keeles Александр Васильевич Бурдонский; 14. oktoober 1941 Kuibõšev, Vene NFSV – 24. mai 2017 Moskva, Venemaa) oli vene teatrilavastaja, Venemaa rahvakunstnik, Jossif Stalini lapselaps. 
Ta sündis Vassili Stalini perekonnas. Ta lõpetas Kalininis Suvorovi sõjakooli (õppis seal isa tahtel 1951. aastast), seejärel teatrikooli ja 1971. aastal Moskvas GITIS-e. Hiljem töötas ta teatritöö kõrval kümme aastat GITIS-es õppejõuna. Alates 1972. aastast oli Burdonski Venemaa Armee Akadeemilise Keskteatri lavastaja.
Ta oli esimene Jossif Stalini järglastest, kes lasi avaldada enda DNA uuringute tulemused. Lapsi tal ei olnud. Tema abikaasa oli leedu päritolu õpetaja Dalia Tamulevičiūtė (suri 2006).
Seesam (perekond)

Seesam ("Sesamum"; ka kunžuut, kunžut) on rohttaimede perekond.
Perekonda kuulub umbes 30 liiki ja nendest enamik kasvab Aafrikas.
Perekonna tuntuim liik on harilik seesam ("Sesamum indicum").
Jossif Allilujev

Jossif Grigorjevitš Allilujev (vene keeles Иосиф Григорьевич Аллилуев; 22. mai 1945 Moskva, Nõukogude Liit – 2. november 2008 Moskva, Venemaa) oli vene arstiteadlane, kardioloog, meditsiinidoktor, Jossif Stalini lapselaps.
Ta lõpetas meditsiiniinstituudi ja töötas kardioloogina, viimati Setšenovi-nimelise Moskva Meditsiiniakadeemia kliinikumis. Memuaare ta ei kirjutanud ja intervjuude andmist vältis.
Tema ema oli Svetlana Allilujeva ja isa Vassili Stalini klassivend Grigori Morozov (1921–2001), kes hiljem sai õigusteaduste doktoriks ja professoriks. 
Allilujev on maetud Novodevitšje kalmistule.
Üleliidulise Vabatahtliku Ametühingute Kehakultuuri- ja Spordiühingu Eesti Vabariiklik Spordiorganisatsioon &quot;Kalev&quot;

Üleliidulise Vabatahtliku Ametühingute Kehakultuuri- ja Spordiühingu Eesti Vabariiklik Spordiorganisatsioon "Kalev" (lühemalt Eesti NSV Ametiühingute Vabatahtlik Spordiühing "Kalev" või VSÜ Kalev) oli 1944–1987 Eesti NSVs tegutsenud spordiorganisatsioon.
VSÜ Kalev asutati 1944 Moskvas.
1982–1987 oli VSÜ Kalev Üleliidulise Vabatahtliku Spordiühingu "Trud" Eesti Vabariiklik Spordiorganisatsioon. 1987 ühines VSÜ Kalev spordiorganisatsiooniga Jõud.
1985 oli VSÜ Kalevil liikmeid umbes 233 000.
Delareyville

Delareyville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Tswaingi valla halduskeskus.
Delareyville on asutatud 1914. aastal. Linn on saanud nime Teise buuri sõja-aegse kindrali Koos de la Rey järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Delareyville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 88,22%, valgeid 8,30%, värvilisi 2,01%, India või Aasia päritolu inimesi ja teisi 0,67%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 77,64% inimesi, afrikaani keelt 10,28%, inglise keelt 5,13%, sotho keelt 2,30%, koosa keelt 1,42% ja suulu keelt 1,22%.
Kraaipan

Kraaipan on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ratlou vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kraaipani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,27%, värvilisi 0,44%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,02% ja teisi 0,06%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 89,92% inimesi, sotho keelt 4,04%, koosa keelt 2,64% ja inglise keelt 1,00%.
Veneetsia koolkond

Veneetsia koolkond oli muusikastiil ja kogum ajavahemikus 1550–1610 tegutsenud põhiliselt Veneetsia Püha Markuse kirikuga seotud heliloojaid.
Veneetsia koolkonna heliloojatele oli omane tol ajal uudne Veneetsia mitmekooristiil ning muusikainstrumentide "a cappella" kasutamine kirikumuusikas. 
Veneetsia koolkonna olulisemad esindajad on Adrian Willaert (1489/90–1563), Andrea Gabrieli (u 1520–1586) ja Giovanni Gabrieli (u 1555–1612). Veneetsia koolkonnaga on seotud ka helilooja ja muusikateoreetik Gioseffo Zarlino (1517–1590).
Veneetsia koolkonna muusikastiil.
Veneetsia mitmekooristiil.
Veneetsia mitmekooristiili eelkäijaks on antifooniline psalmilaulmise praktika. Mitmekooristiilis kordavad koorid sageli üksteise järel samu muusikalisi motiive ning väga levinud on ka n-ö kajaefekt. 
Veneetsia mitmekooristiili kujunemises oli oluline roll Veneetsia Püha Markuse kiriku arhitektuursel lahendusel. Lisaks põhiorelile oli ka altari kohal asetsevatele rõdudele ehitatud orelid. Nendel rõdudel oli piisavalt ruumi ka lauljate ja pillimängijate kooridele. 
16. sajandi lõpupoole kasutasid Veneetsia koolkonna heliloojad juba kolme-, nelja- ja isegi enamakoorilisi koosseise. Häälte arv teoses võis küündida kahekümne ja enamani.
Esimeseks Veneetsia mitmekooristiilis heliteoseks peetakse Veneetsia koolkonna rajaja Adrian Willaerti psalmikogumikku "Salmi spezzati" (1550).
Veneetsia koolkonna mitmekoorilise "a cappella" stiili rüpest kasvas 16. sajandi lõpuks välja barokki kuuluv kontsertstiil ("stile concertato"). Kontsertstiilis teosed kujutavad enesest atraktiivseid, puhtalt kuulamiseks mõeldud muusikapalu, mille komponeerimisel oli arvestatud juba eriliselt ka muusikainstrumentide kõlavärvide ning kõlamasside vaheldumisest tekkivaid efekte.
Muusikainstrumentide kasutamine Veneetsia koolkonna muusikas.
Veneetsia koolkonna muusikas kasutati nii orelit kui ka muid pille, näiteks tsinke, tromboone, "viola da gamba"'sid jne. Lisaks vokaalpartiide Madalmaade koolkonna "a cappella" stiilis dubleerimisele võis mõni koor koosneda üksnes pillidest.
Veneetsia koolkonna instrumentaalmuusika žanrid.
Veneetsia koolkonna muusikas on esindatud esimesed kontsertmuusikaks mõeldud instrumentaalmuusika žanrid "canzon", "sonata", "ricercar" ja "toccata":
Veneetsia koolkonna instrumentaalmuusika oli üldiselt mõeldud ilmalikku konteksti kas koduseks musitseerimiseks või pidustusteks. Samas Gabrieli "canzon"'id ja "sonata"'d olid mõeldud esitamiseks eelkõige kirikus. Sellest tekkis kirikukontsertide traditsioon ning alus instrumentaalsele kontsertmuusikale.
Veneetsia koolkonna heliloojad.
Veneetsia koolkonna heliloojate loend:
Veneetsia koolkonna mõjud.
Veneetsia koolkonnal on oluline roll euroopa kunstmuusika arengule. See mõjutas nii kaasaegsete Rooma koolkonna heliloojate loomingut, kuid andis olulise impulsi ka barokkmuusika arengule. Veneetsia koolkonna muusikastiil olnud eeskujuks nii Claudio Monteverdile (1567–1643) kui ka saksa renessansi- ja barokiheliloojatele Hans Leo Hasslerile (1563–1612), Michael Praetoriusele (1571–1621) ja Heinrich Schützile (1585–1671).
Surusääsk (perekond)

Surusääsk ("Chironomus") on surusääsklaste sugukonda kuuluv perekond, kuhu kuulub vähemalt 640 liiki.
Stilfontein

Stilfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Matlosana vallas.
Stilfontein on asutatud 1949. aastal kullakaevanduste töötajate linnana. 'Stilfontein' tähendab afrikaani keeles 'vaikne allikas'.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Stilfonteini elanikest valgeid 55,53%, mustanahalisi aafriklasi 42,51%, värvilsi 1,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,23%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,21% inimesi, tsvana keelt 11,12%, inglise keelt 10,59%, sotho keelt 10,25%, koosa keelt 7,70%, tsonga keelt 2,46% ja suulu keelt 1,66%.
Rhede (Ems)

Rhede on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 75,02 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4174 inimest. Vald paikneb Emsi jõe ja Hollandi piiri ääres, umbes 10 km Papenburgist läänes ja 20 km Winschotenist kagus.
Salzbergen

Salzbergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 53,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7570 inimest. Vald paikneb Emsi jõel, umbes 25 km Lingenist lõunas ja 10 km Rheinest loodes.
Seal on vanim naftatöötlemise tehas maailmas, avatud 1860. aastal.
Salzbergeni raudteejaam asub Emslandi raudteel.
Kalevi ujula

Kalevi ujula all võidakse mõelda mitut Tallinnas olnud/olevat ujulat, mis kuulus spordiorganisatsioonile Kalev:
Eesti – Nõukogude Liidu sõprusühing

Eesti – Nõukogude Liidu sõprusühing oli 3. jaanuaril 1940 asutatud Eesti ja Nõukogude Liidu vaheline ühing, mis loodi eesmärgiga tutvustada vastastikku kultuurisaavutusi. Ühingu esimees oli Mihkel Pung.
Hilton Worldwide

Hilton Worldwide Holdings Inc., varem tuntud ka kui Hilton Hotels Corporation, on Ameerika rahvusvaheline hotelli kompanii, mis tegeleb nii oma hotellide kui ka oma frantsiisidega ülemaailma. Hilton Worldwide asutati Conrad Hiltoni poolt 1919. aastal.
Tomás Luis de Victoria

Tomás Luis de Victoria (umbes 1548 – 27. august 1611) oli Giovanni Pierluigi da Palestrina kõrval üks olulisemaid vastureformatsioonist mõjutatud Rooma koolkonda kuulunud heliloojaid. Olles küll päritolult hispaanlane, möödus suurem osa tema viljakast tegutsemisajast Roomas. 
Victoria oli tõenäoliselt Palestrina õpilane.
Victoria muusika stiil.
Victoria loomingut on võrreldes Palestrina omaga peetud emotsionaalsemaks. Selle emotsionaalsus väljendub 
Victoria loomingust leiab ka Veneetsia koolkonnale iseloomulikke mitmekooristiilis teoseid.
Victoria helilooming.
Victoria tuntumad teosed on liturgilise muusika tsükkel kannatusnädala teenistusteks "Officium Hebdomadae Sanctae" (1585) ja "Reekviem".
Roskilde toomkirik

Roskilde toomkirik on kirik Roskildes Taanis.
Tõenäoliselt just praeguse toomikiriku asukohas asus juba rohkem kui 1000 aastat tagasi puust kirik, mille lasi ehitada Harald Sinihammas. Ühtki jälge sellest kirikust pole leitud.
Umbes 1000. aasta paiku asendati puust kirik kivist ehitatud kirikuga. Selle ehitas patu lunastamiseks kuningas Knud Suure õde Estrid (Knud Suur oli tapnud Estridi abikaasa, Ulf Jarli). 1080. aasta paiku õnnistati sisse uus kirik, mille ehitas piiskop Svend Normand. Pole täpselt teada, kas selle kiriku püstitamine algas piiskop Vilhelmi juhtimisel ja lõpetati Svend Normandi poolt või olid need kaks eraldi kirikut: üks, mille ehitas Estrid ja teine, mille ehitas Svend Normand.
Umbes 1100. aasta paiku ehitati ümber katedraali nn Arnoldi (piiskop Arnoldi järgi) müür.
Praeguse, tellistest kiriku ehitamist alustati piiskop Absaloni juhtimisel 1170. aastatel. See oli aeg, mil telliste valmistamise kunst jõudis Taani. Roskilde toomkiriku ehitamise alguse dateering põhineb võrdlemisel teiste sarnaste ehitistega, peamiselt Sorø kloostrikirikuga, mille kohta on teada, et selle ehitamist alustati pärast 12. sajandi keskpaika.
Pikkade arutelude tulemusel 1800. aastatel jõuti järeldusele, et katedraal on ehitatud sarnaselt Prantsuse katedraalidega, üleminekuajal romaani stiililt gooti stiilile, ent Roskilde katedraal on siiski kodumaise karakteriga – seda eeskätt tänu materjalide valikule – ning on sügavalt mõjutatud kohalikest traditsioonidest üksikute ehitusdetailide disainis.
Katedraali ehitus kestis rohkem kui 100 aastat. Märkimisväärseid muudatusi tehti juba ehituse ajal, esimese 30 aasta jooksul pärast ehitamise algust. Suurimad muudatused võrreldes plaanidega enne ehituse algust tehti 1200. aastate alguses. Sel ajal domineeris gooti stiil. Kiriku põhiosa valmis 1280. aastal. Alates sellest ajast on kirikut laiendatud mitmete kabelite ja kodadega.
Alates 1995. aastast on Roskilde toomkirik UNESCO maailmapärandi nimistus.
Südajas aktiniidia

Südajas aktiniidia ("Actinidia kolomikta") ehk minikiivi (kutsutakse ka "põhjamaiseks kiiviks") on õistaim aktiniidia perekonnast.
Levik.
Südajalehine aktiniidia looduslikud kasvukohad on okaspuumetsad, laialehiste lehtmetsade ning mägimetsade hõredamad alad, näiteks tuulemurrualad ja põlendikud. Taim on pärit järgmistest Kaug-Ida piirkondadest:
Kirjeldus.
Leidub väga erineva kasvukujuga südaja aktiniidia vorme, mõned väänlevad, teised mitte, eelistades kasvada põõsakujuliselt. Looduslikus keskkonnas võib taimede kasv ulatuda 6–18 m kõrguseni, meie oludes on taimed madalamad. Puuviljanduses eelistatakse lühemate väätidega vorme. Eestis kasvab taim 4–6 meetri kõrguseks. 
Õis on valge värvusega, harvem roosakas. Taim õitseb mai lõpus kuni juuni alguses nädala jooksul. Õied lõhnavad meeldivalt. Õied on kahesugulised. Taimel kulub õitsemisest viljade valmimise alguseni 70–80 päeva. Südajal aktiniidial on piklikmunaja, kuni 10 cm pikkused lehed, mis on südaja aluse ning 2–9 cm pikkuse rootsuga. Isataimedel on iseloomulik päikesepoolsete lehtede värvumine suve esimesel poolel roosakaspunaseks, kuid see pole sootunnus. Esmalt 1–2 päeva jooksul muutub leht valgeks ning 9–18 päeva pärast muutub kattub sama osa punase värvusega. Taim on tundlik kevadiste öökülmade suhtes, näiteks võivad öökülmade korral mais või juunis hävida lehed ning noored võrsed. Kevadiste külmakahjustused võivad saaki langetada või selle hävitada. Vilja nimetatakse marjaks. Need on silindrikujulised, tumerohelised, lihakad ning magus maitselised. Saagiperioodi algus saabub augustis. 
Marjad on 2–4 cm suurused olenevalt sordist. 
Kasvukoht.
Taim kasvab paremini varjulises kohas. Varjus kasvades näiteks suurte puude all kasvades jäävad taimed enamasti kevadistest öökülmadest kahjustamata. Samuti on sellises kohas kasvava taime kevadine areng aeglasem. Lagedamad ja madalamad kohad kasvukohaks ei sobi, sest sellistes kohtades võivad taimed kevadiste öökülmade tagajärjel tugevasti külmuda. Eestis talvekindel.
Kasvatamine.
Südajat aktiniidiat kasvatavad harrastusaednikud Venemaal, Lätis, Leedus, Poolas. Samuti on kasvatamist katsetatud Kesk-Soomes.
Sordid.
Eestis on tuntumad sordid Klara Zetkin, Lucia, Dr Szymanowski, Krupnoplodnaja.
Saagi koristamine.
Taime saagikus kõigub aastati. Marjad valmivad ebaühtlaselt ning valminud marjad varisevad kergesti. Saaki võib koristada järk-järgult või ühekorraga, toored marjad järelvalmivad 6–8 päeva jooksul. Marjadel lastakse järelvalmida varjulises kohas. Viljad säilivad lühikest aega ega talu eriti transporti. 
Kasutamine.
Kulinaarias.
Kuigi peamiselt peaks südaja aktiniidia vilju tarvitama värskelt marjade kasulike omaduste tõttu, siis saab neid ka sügavkülmutada või hoidistada. 
Ravimtaimena.
Südajas aktiniidia tugevdab immuunsüsteemi, alandab vererõhku ning parandab vererõhku.
Biokeemiline koostis.
Südaja aktiniidia marjade C-vitamiini sisaldus on vahemikus 500–1200 mg 100 g toormassi kohta, suhkrusisaldus 4,4–13,0% ning tiitritavate hapete sisaldus 1,1–1,2%.
Tarkuseraamat

Tarkuseraamat on müütiline raamat eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".
Seda on mainitud eepose üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldus, Õnneaeg, Pidu ja Kalevi tarkusraamat, Sõjateated).
Kalevipoeg aheldas põrgus Sarviku, võttis kaasa tema varakambrist neli kotitäit kulda ja hõbedat ning naasis maa peale kuristiku koopasuu kaudu, kus teda Alevipoeg oli kolm nädalat oodanud.
Seejärel istuti sõpradega Lindanisas lustima, hõiskama ja mõdu jooma.
Lapu tark Varrak oli teejuhiks tulnud Lennuki tagasisõidul maailma otsast. Varrak oli selle tasuks peale kulla ja hõbeda küsinud:
Pane palgaks peale hinna,
Mis sul kodu kütke′essa
Seina küljes seisenekse!"
Kalevipoeg oli nõus ning Varrak käis nüüd tema kojas ringi ning leidiski midagi, mis oli seina küljes:
"Leidsin kirjalehekesi,
Raudakaanel raamatuda
Kindla ahelate kütkes.
Anna luba aruasja,
Vana kirja kaasa võtta!" 
Lustiline Kalevipoeg ei teadnud aga, kuhu vana Kalev oma pika elu pärandusest tululikke tarkusi oli lasknud üles panna. Vastavalt varem antud lubadusele võis Varrak aheldatud kirjatöö kaasa võtta. Keegi ei teadnud, kus vastavad võtmed raamatu avamiseks on. Varrak teadis küll, kus võtmed, aga tark ei andnud seda teada. 
Vaatamata Sulevipoja ja Olevipoja manitsustele väärt raamatut mitte loovutada, jäi Kalevipoeg endale kindlaks. Aga raamatus oli sees:
Kallim veel kui kuld ja hõbe
Seisis kütkendatud kirjas
Vanaaegne vaba põli,
Meie meestepoege priius...
Päikeseloojang (maal)

„Päikeseloojang“, tuntud ka kui „Vennad“ („Brüder“), „Õhtumaastik kahe mehega“ („Abendlandschaft mit zwei Männern“), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Kloostrihoone tammikus

„Kloostrihoone tammikus“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Kaks meest kuud vaatlemas

"Kaks meest kuud vaatlemas" on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teoste sari.
Dresdeni Albertinumis asuv versioon (1819–1820) arvatakse olevat sarja esimene teos.
Charles Percy Snow

Charles Percy Snow (15. oktoober 1905 – 1. juuli 1980) oli inglise kirjanik, teadlane (füüsikalise keemia alal) ja poliitik.
Eesti NSV Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kool

Eesti NSV Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kool (ka Tallinna Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kool) oli 1946–1988 Tallinnas tegutsenud spordikool. Kool oli ENSV Spordiühingute ja -organisatsioonide Liidu Tallinna Linna Nõukogu alluvuses. Kooli eesmärk oli koolitada tippsportlasi Nõukogude Liidu, sh Eesti NSV koondvõistkondadele.
Kool avati 1946 nime all Tallinna Noorsoo Spordikool. 1967 korraldati kool ümber Tallinna Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kooliks. 1988 korraldati kool ümber koondiseks Eesti Sport.
Nottbeck

Nottbeck oli baltisaksa päritolu Eestimaa ja Soome aadlisuguvõsa.
Nottbecki perekond saabus Revalisse 17. sajandi keskpaiku tänapäeva Saksamaa territooriumilt. Von Nottbecki suguvõsa pärines Vestfaali linnast Münsterist. 1625. aastal sõitis kaupmees Berend Nottbeck Lübeckist Revalisse, kus ta ühines kohalike bürgeritega. Temast sai kohe ka Suurgildi liige. Berend Nottbecki isa, Johann Nottbeck oli olnud Münsteri piiskopi prokuraator, kes tegeles piiskopkonna finantsasjadega.
18. sajandi keskpaigaks kuulus von Nottbecki perekond Revali raehärrade sotsiaalsesse kihti, kaupmeeste linnas oli kõrgem staatus ainult patriitsidel. Ei ole teada, millal nad said perekonnavapi ja tiitli „von“, kuid arvestades lugupeetud päritolu, on võimalik, et nad olid enne Eestisse saabumist juba aadlikud.
Suguvõsa esindajatele kuulusid Moe, Tamsalu, Karula, Illuka, Annikvere mõis.
Kanava

Kanava on Soome ajakiri, mida annab välja Otavamedia. Ajakiri ilmub 8 korda aastas.
Ajakiri hakkas ilmuma 1933 ja aastani 1968 kandis see nime "Suomalainen Suomi". 1969 ühendati see ajakiri ajakirjaga Valvoja ja uueks nimeks sai "Suomalainen Suomi-Valvoja". 1970 sai ajakirja nimeks "Aika". Aika ilmus aastani 1973. 1973 hakkas Aika asemel ilmuma ajakiri Kanava.
Aika

Aika (soome keeles 'aeg') võib tähendada järgmist:
Modern

Modern oli kino Tallinnas aadressil Tartu maantee 4. 
Hoone projekteeris Edgar Kuusik.
Kino juht oli Brahmann.
Kino hävis 1944. aasta märtsipommitamise käigus.
Kõrgemägi

Kõrgemägi on mitme Eesti kõrgendiku nimi:
Avro Avian

Avro Avian oli Briti kerglennukite perekond, mis olid projekteeritud ja ehitatud Avro poolt 1920. ja 1930. aastatel. Kuigi tegemist oli igati korralike ja kaasaegsete lennukitega, jäid nad kommertsedult de Havilland Mothile ja tema järglastele alla.
Arendus ja tootmine.
Avro 581 Avian prototüüp projekteeriti ja ehitati Lympne'i kerglennukite konkursil osalemiseks, mis toimus septembris 1926. Selle puidust kere pärines Avro 576 autožiirolt, kuid oli tavaliste biplaan tiibadega ja 70 hj (50 kW) Armstrong Siddeley Genet mootoriga. Lennuk esines hästi, kuid langes mootoririkke tõttu konkursilt välja. 1927. aasta alguses vahetati selle algne mootor 85 hj (63 kW) ADC Cirrus vastu, nimetati Avro 581A ja müüdi Bert Hinklerile.
Seeriatootmisse jõudnud lennuk sai nimeks Avro 594, sellest ehitati mitmeid versioone, mis olid peamiselt varustatud Cirruse mootoritega. Keevitatud terastorudest kerega versioon valmis aastal 1929 ning sai nimeks Avro 616 Avian IVM. Sellest versioonist valmis umbes 190 eksemplari, mis oli ka suurim seeria.
Avro Aviani toodeti litsentsi alusel Kanadas Ottawa Car Manufacturing Company tehases Ottawas Ontario provintsis ja Ameerika Ühendriikides Whittesley Manufacturing Co. tehases Bridgeportis Connecticuti osariigis.
Kasutus Eestis.
Eesti lennuvägi ostis 1929. aastal kuus Avro 616 Avian IVM lennukit hävituslendurite treeninglennukeiks. Need kandsid tehasenumbreid 363–368 ning said Eestis pardanumbrid 116–121. Lennukid olid Armstrong Siddeley Genet Major mootoritega. 
Algul kuulusid lennukid Lennukooli teenindanud 9. eskadrilli koosseisu, 1930. aastal läksid äsjaloodud 3. üksiku lennudivisjoni koosseisu, mille iga salk sai omale kaks Aviani treeninglennukeiks. Üks õnnetuses purunenud Avian (nr 117) ehitati Aviotöökojas sisuliselt uuesti ning võeti arvele kui uus lennuk (nr 153).
EFL League One

English Football League One (lühendatult League One, sponspori järgi Sky Bet League One) on Inglismaa jalgpalli tugevuselt kolmas liiga ja The Football League'i tugevuselt teine liiga.
League One'i esimene hooaeg toimus 2004–2005. Enne seda oli alates 1992. aastast Inglismaa jalgpalli tugevuselt kolmas liiga Football League Second Division ja alates 1920. aastast Football League Third Division.
Liigas mängib 24 klubi, kes igaüks kohtub vastasega kaks korda, korra kodus ja korra võõrsil. Nii mängib iga meeskond liigas ühel hooajal 46 mängu. Hooaja lõpus liigas kaks enim punkte kogunud võistkonda tõusevad Inglismaa esiliigasse ja kohtadele 3.–6. jäänud meeskonnad selgitavad veel omavahel ühe edasi jõudva meeskonna. Neli viimast meeskonda langevad neljandasse liigasse EFL League Two.
Klubid.
Hooajal 2023–2024 mängivad liigas järgmised klubid:
Venemaa Teaduste Akadeemia (1917–1925)

Venemaa Teaduste Akadeemia (vene keeles Российская академия наук) oli Venemaa Vabariigi, Venemaa Nõukogude Vabariigi ja Nõukogude Liidu teadusakadeemia aastatel 1917–1925. 
Varsti pärast Veebruarirevolutsiooni, 1917. aasta mais, toimunud Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia üldkogul võeti vastu otsus akadeemia ümbernimetamiseks Venemaa Teaduste Akadeemiaks. Esimest korda Venemaa akadeemiate ajaloos valis akadeemia ise endale presidendi. Selleks sai geoloog Aleksandr Karpinski, kes jäi akadeemia juhiks kuni surmani (1936).
1925. aasta juulis NSV Liidu Kesktäitevkomitee ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu ühismäärusega nimetati akadeemia ümber NSV Liidu Teaduste Akadeemiaks.
Rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel

Rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (inglise keeles "International Convention for the Safety of Life at Sea", lühendatult SOLAS) on rahvusvaheline merendusleping (konventsioon), kus on kirja pandud ohutuks meresõiduks vajalikud miinimumnõuded laevade ehitamisele, seadistamisele ja käitamisele.
Konventsiooni praegu kehtiv versioon on aastast 1974 (tuntud ka kui SOLAS 1974) ja see jõustus 25. mail 1980.
Eesti ühines konventsiooniga 11. veebruaril 1992.
Eevi Paasmäe

Eevi Paasmäe (sündinud 11. mail 1952 Narvas) on eesti poliitik, XIII Riigikogu liige. Ta on Eesti Keskerakonna liige alates 1994. aastast.
Paasmäe on lõpetanud Narva 2. Keskkooli 1970. aastal, Tartu Ülikooli 1976. aastal eesti filoloogina ning Tallinna Ülikooli kolledži (endise Tallinna Pedagoogilise Seminari) 2001. aastal eelkooliõpetajana.
Ta on töötanud Sillamäe linna lasteaia juhatajana 1993–1998, Sillamäe Linnavalitsuse alushariduse peaspetsialistina 1998–1999, Sillamäe Linnavalitsuse peaspetsialistina 1999–2001 ning Sillamäe Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhataja kohusetäitjana. 2001–2002 oli ta rahvastikuministri nõunik ning 2003–2009 Sillamäe Linnavalitsuse peaspetsialist. 2009–2016 ja 2017–2018 oli ta Sillamäe aselinnapea. Paasmäe oli Riigikogu liige 23. novembrist 9. detsembrini 2016 maaeluministri Martin Repinski asendusliikmena ja taas alates 28. juunist 2018 seoses Martin Repinski Riigikogu liikme volituste lõppemisega.
Ta on kandideerinud ja valitud Sillamäe Linnavolikogusse 2009. ja 2011. aastal.
Paasmäe on Virumaa pärimuskultuuri programmi nõukogu liige, Sillamäe Eesti Seltsi liige, Ida-Viru Naiste Ühenduse asutajaliige, Ida-Viru Naiste Ümarlaua asutajaliige.
Eevi Paasmäe on abielus, tal on tütar ja poeg.
Viktor Meister

Viktor Meister (18. oktoober 1925 Pirgu küla, Juuru vald – 4. august 2018 Põltsamaa) oli eesti agronoom ja majandijuht.
Elulugu.
Õppis Juuru ja Härgla algkoolis. Õppis aastatel 1940–1941 Jäneda Põllunduskeskkoolis.
Oli 1944. aastal mobiliseeritud Saksa sõjaväkke.
Lõpetas 1946. aastal Vana-Vigala Põllutöö Kooli ja 1947. aastal Vana-Võidu Tehniliste Kultuuride Tehnikumi, Õppis aastatel 1962–1966 kaugõppes Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas agronoomina.
Töötas 1948–1951 Habaja sovhoosi agronoomina.
Oli aastatel 1951–1961 Põdra sovhoosi, 1961–1980 Adavere Näidissovhoosi ja 1980–1986 V. I. Lenini nimelise Adavere Näidissovhoosi direktor ning 1986–1990 viimase majandusjuhataja.
Aastatel 1962–1966 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu liige. EKP Keskkomitee ja Eesti NSV Ülemnõukogu eelarvekomisjoni liige.
Rahvarinde eestvedajaid Jõgevamaal laulva revolutsiooni ajal.
EFL League Two

English Football League Two (lühendatult League Two, sponspori järgi Sky Bet League Two) on Inglismaa jalgpalli tugevuselt neljas liiga ja The Football League'i madalaim aste.
League Two esimene hooaeg toimus 2004–2005. Enne seda oli alates 1992. aastast Inglismaa jalgpalli tugevuselt neljas liiga Football League Third Division ja alates 1958. aastast Football League Fourth Division.
Liigas mängib 24 klubi, kellest igaüks kohtub vastasega kaks korda, korra kodus ja korra võõrsil. Nii mängib iga meeskond liigas ühel hooajal vähemalt 46 mängu. Hooaja lõpus liigas kolm enim punkte kogunud võistkonda tõusevad kolmandasse liigasse ja kohtadele 4.–7. jäänud meeskonnad selgitavad veel omavahel ühe edasi jõudva meeskonna. Kaks viimast meeskonda langevad viiendasse liigasse National League.
Klubid.
Hooajal 2023–2024 mängivad liigas järgmised klubid:
Liam Fox

Liam Fox (sündinud 22. septembril 1961 East Kilbride'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli aastatel 2010–2011 Suurbritannia kaitseminister. Aastatel 2016–2019 oli ta Suurbritannia väliskaubandusminister.
Ta sündis aastal 1961 East Kilbride'is South Lanarkshire'is Šotimaal. Ta on lõpetanud Glasgow' Ülikoolis meditsiinikolledži.
Ta oli 12. maist 2010 kuni 14. oktoobrini 2011 Suurbritannia kaitseminister. 13. juulist 2016 kuni 24. juulini 2019 oli ta Suurbritannia väliskaubandusminister.
Eesti-Afganistani sõprusleping

Eesti-Afganistani sõprusleping oli 1930 sõlmitud sõprusleping Eesti vabariigi ja Afganistani kuningriigi vahel.
Leping sõlmiti 6. detsembril 1930 Tallinnas. Lepingule kirjutasid alla välisminister Jaan Lattik ja suursaadik Mohammed Aziz. Leping jõustus aprillis 1931. Leping oli lühike ja seal oli muu hulgas kirjas, et tahetakse luua diplomaatilised, konsulaar- ja kaubandussuhted.
Kaaren (mütoloogia)

Kaaren on müütiline rääkiv lind, keda on mainitud eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". 
Rahvuseepose kuuesteistkümnendas loos (Lennuki ehitus ja merereisi algus, Teekond maailma otsa, Lapumaa ja Varrak, lapu tark ) võttis Kalevipoeg nõuks ehitada laev. Selleks soovis ta nende õue alla isa poolt istutatud suure tamme maha võtta. Töö tegi ta ülesandeks Olevipojale. Kuna Olevipoeg ei teadnud sellist tugevat meest, andis kaaren kuuse otsast nõu mehi kaugemalt otsida. Mehed toodigi Turjamaalt. 
Reisil jõudis Kalevipoeg oma laeva Lennukiga Lapu randa, kus ta kohtus Varrakuga. Kuna plaan oli jõuda maailma otsa, kutsus ta Lapu tarka endale teejuhiks. Ta andis teada, et kodune kaaren oli teda reisiks nii juhendanud:
Kui sa silmad sinivetta,
Laialisi laineida,
Kae, kas kaldal kõrkjaida,
Võhumõõku vete ääres,
Parem jalg seal põrutagu
Kanget kanda vastu kallast:
Siis saab maa sull′ salasuuda,
Varjul hoitud väravada
Laialt lahti tegemaie,
Kust saab ilma otsa kätte."
Varrak laitis maha selle juhenduse:
Kodukaarna kuulutused
Tähendavad põrguteeda,
Vanapoisi väravada... 
Hiljem jõudis Kalevipoeg reisi käigus Penilaste maale, kus kohalik tark oli samal arvamusel:
Kaarnalind on kuulutelles
Pettust sulle pajatanud...
Varjul hoitud väravada,
Mis sind põrgu pettenekse,
Surmasuhu sundinekse." 
Kaaren annab Kalevipojale nõu ka rahvuseepose kaheksateistkümnendas loos (Teine teekond allmaailma, Lahing põrgulistega, Kahevõitlus Sarvikuga.).
Kui mees oli jõudnud põrgu väravale, ei lasknud tihe suits teda edasi. Siis anti talle nõu kasutada kuldkellukest, et suits kaoks.
Kaaren laulis kuuseladvast,
Tarka lindu tähendeli:
"Kõlistele kellukesta,
Kuulutele kuldakeelta!"