Wagneri mäss

Wagneri mäss oli Wagneri rühmituse juhi Jevgeni Prigožini algatatud relvastatud mäss Venemaal 23.–24. juunil 2023.
Sündmuste käik.
23. juuni.
23. juuni õhtul tegi Jevgeni Prigožin avalduse ja teatas, et Vene väed sooritasid raketirünnaku tema palgasõdurite laagrile Ukrainas. Kas nimetatud rünnak tegelikult aset leidis on senini ebaselge. Ööl vastu 24. juunit sisenesid Wagneri eraarmee väeosad (Prigožini väitel 25 000 meest, analüütikute hinnangul 8000 – 10 000) vastupanu kohtamata Ukrainast Venemaa territooriumile. FSB kuulutas Prigožini tagaotsitavaks ja süüdistas teda riigireetmises. Prigožin teatas, et tema rühmituse väljaastumise näol ei ole tegemist riigipöördekatsega, vaid üksnes "marsiga õigluse nimel".
Oma Telegrami kanalile postitatud 30-minutilises videos kummutas Prigožin väited, et Ukraina armee kavatses 2022. aasta veebruaris alustada pealetungi Venemaa kontrolli all olevatele aladele Ida-Ukrainas. Prigožin ütles: „Kaitseministeerium üritab avalikkust ja presidenti petta ning hämab, et Ukraina poolelt oli meeletu agressiooni tase ja nad kavatsesid meid rünnata koos kogu NATO-ga. /.../ Erioperatsioon algas hoopis teisel põhjusel.“ 
24. juuni.
24. juunil sisenesid Wagneri üksused rasketehnikaga Doni-äärsesse Rostovisse ning hõivasid Lõuna sõjaväeringkonna staabihoone. Samal ajal suundus teine väegrupp Voronežisse. Mõlemad linnad hõivas Wagner vastupanu kohtamata. 
Moskvas, Moskva oblastis ja Voroneži oblastis kehtestati terrorismivastased meetmed. Voroneži oblastis jäeti ära kõik avalikud üritused.
Venemaa president Vladimir Putin tegi hommikul telepöördumise, milles nimetas Wagneri palgasõdurite ja nende juhi Jevgeni Prigožini riigivõimu vastu väljaastumist noa selga löömiseks ning ütles, et kõik võimu vastu astujad saavad karistatud. 
Moskva linnapea Sergei Sobjanin kuulutas esmaspäeva, 26. juuni Moskvas töövabaks päevaks. Tööpäev on üksnes valitsusasutustel, katkematu tootmisega ettevõtetes, kaitsetööstusettevõtetes ning linna haldusteenuste pakkujatel. 
Hommikul kohtus Prigožin Voronežis Lõuna sõjaväeringkonna peahoones Venemaa kaitseministri asetäitja Junus-bek Jevkuroviga ja GRU asejuhi kindralleitnant Vladimir Aleksejeviga. Ta esitas oma nõudmised Putinile, milleks oli Venemaa kaitseminister Sergei Šoigu ja kindralstaabi ülem kindral Valeri Gerassimovi ametist vabastamine.
Peale läbirääkimiste tulemusteta lõppu alustasid Wagneri väeosad (umbes 5000 meest) Dmitri Utkini juhtimisel liikumist Moskva suunas ja jõudsid liikudes mööda M4 magistraalil õhtuks Moskva oblasti piirile, umbes 200 kilomeetri kaugusele Moskvast. Oma teel ei kohanud nad maa peal mingit vastupanu. Neid üritasid takistada õhujõud. Wagneri õhutõrje tulistas alla 7 lennumasinat. Tulevahetuse käigus süttis Voroneži kütuseterminal.
Sõltumatu sõjandusblogi Oryx andmeil kaotasid Vene regulaarväed Wagneri üksuste mässu tõttu kokku kuus helikopterit (millest viis hävisid) ning ühe juhtimislennuki Il-22M. Wagneri üksused kaotasid samas ühe soomuki ning veel kolm sõidukit.
Peale lõunat teatas Tšetšeenia liider Ramzan Kadõrov, et saadab oma väeüksuse Ahmat Rostovisse mässajatega võitlema. Lahingutesse nad ei jõudnud. 
Wagneri vägede edasiliikumise takistamiseks kaevati maanteed mitmes kohas üles. Väidetavalt rajasid Vene armee üksused teetõkked ka Oka jõe sillale Moskva oblastis.
Laupäeva õhtul teatasid Prigožin ja Valgevene liider Aleksandr Lukašenko, et viimase vahendatud läbirääkimised viisid kokkuleppeni, mille järgi peatab Wagner edasi liikumise, et vältida verevalamist. Kremli poolt osalesid kõnelustes Vene presidendi administratsiooni ülem Anton Vaino, Vene julgeolekunõukogu sekretär Nikolai Patrušev ja Vene Föderatsiooni suursaadik Valgevenes Boris Grõzlov.
Kreml selgitas, et Lukašenko abil jõutud kokkulepe tähendab, et Prigožin lahkub Valgevenesse, kriminaalmenetluse tema vastu tühistatakse ning marsis osalenud wagnerlaste üle kohut ei peeta. Vladimir Putin tänas Valgevene presidenti. Lepingu järgi võivad Wagneri võitlejad soovi korral asuda ümber Valgevenesse, sõlmida lepingu Venemaa kaitseministeeriumiga või lihtsalt naasta oma perekondade juurde.
Pärast kokkulepet asusid Wagneri sõdurid Doni-äärsest Rostovist, Voronežist ja muudelt aladelt lahkuma. Nendega koos lahkus Doni-äärsest Rostovist Prigožin. 25. juuni hommikuks olid Wagneri üksused lahkunud kõikidelt hõivatud positsioonidelt.
On ebaselge, mis oli Prigožini aktsiooni tegelik eesmärk. Kas ta tahtis ainult vältida oma üksuse liitmist Venemaa relvajõududega või oli ta eesmärk mõjutada Venemaa poliitikat laiemalt. 
Hukkunud.
Venemaa esimese telekanali Pervõi sõjakorrespondendi Irina Kuksenkova sõnul tulistas Wagneri õhutõrje Voroneži lähedal alla Venemaa sõjalise juhtimislennuki Il-22, mille pardal oli 10 inimest. "Kui Prigožinilt juba Lõuna sõjaväeringkonna staabis küsiti, miks seda tehti, kuna see lennuk ei ründa, vaid täidab muid ülesandeid, siis ta ütles, et kolonnis olnud loll õhutõrjuja lasi alla kõik, mis õhku tõusis," kirjutas Kuksenkova Telegramis. Tema sõnul nõustus Wagneri grupi asutaja Jevgeni Prigožin maksma hüvitisena ohvrite perekondadele 50 miljonit rubla. Venemaa opositsioonilise uudisteportaali "The Insider" andmetel tulistasid wagnerlased alla kuus Venemaa sõjakopterit, sealhulgas üks helikopter Mi-8, kolm elektroonilise sõjapidamise kopterit Mi-8MTPR-1, üks ründehelikopter Mi-35M ja üks helikopter Ka-52 Alligator. 
Kremli-meelne väljaanne Ridovka väidab, et kokkupõrgetes Wagneriga hukkus 15 Vene sõjaväelast. Wagneri palgasõdurite seas hukkunuid ei teatatud.
Prigožini enda väitel hukkus Wagneri poolel kaks Venemaa kaitseministeeriumile allunud sõdurit, kes olid Wagneriga vabatahtlikult liitunud.
Järelkaja.
Valgevene presidendi, Prigožini ammuse tuttava kinnitusel saabus wagnerlaste pealik lennukiga Valgevenesse. President Putin tunnistas esimest korda, et Wagneri eraarmee ülalpidamiseks eraldati riigi eelarvest sadu miljardeid rublasid.
4. juulil tagastati Prigožinile ametlikult Peterburi Bolšoi domis varem Peterburi äärelinnas "Põhja-Versailles'" ("Северный Версаль") külas toime pandud läbiotsimise käigus konfiskeeritud relvad ja 10 miljardit rubla. Lukašenka 6. juulil avaldatud kinnitusel ei viibi Prigožin Valgevenes.
Juuli alguses andis Ukraina luureülem Kõrõlo Budanov intervjuu uudisteagentuurile Reuters ja ütles, et Wagneri võitlejad jõudsid Jevgeni Prigožini mässu ajal Venemaa tuumarelvabaasi. Budanovi sõnul tahtsid Wagneri võitlejad saada enda valdusse väikseid nõukogudeaegseid tuumaseadmeid.
Tagajärjed.
Hukkus vähemalt 12 (hinnanguliselt kuni 20) sõjaväelast, põhiliselt lendurid. Venemaa presidendi pressiesindaja Dmitri Peskov teatas, et ametivõimud ei hakka mässus osalenud wagnerlasi vastutusele võtma, arvestades nende sõjalisi teeneid. On ebaselge, kui suur oli Wagneri mässu tegelik toetus Vene sõjaväelaste hulgas. 
Samuti ei ole selge, kas Prigožin tegutses üksi või oli tegemist suurema vandenõuga. Luureallikad väidavad, et vandenõust olid teadlikud mitmed kõrgemad Venemaa sõjaväelased, nagu Sergei Surovikin.
14. juunil avaldas Wall Street Journal oma allikatele viidates andmed, et vähemalt 10 Vene armee kõrgemat ohvitseri on vangistuses ja 15 inimest on ametist kõrvaldatud.
Vene kaitseministeeriumi allikad ütlesid 28. juunil The Moscow Timesile, et Venemaa endine õhu- ja kosmosevägede ülem, vägede asejuht Ukrainas kindral Sergei Surovikin on vahi alla võetud. 
Vene ajakirjanik Aleksei Venediktov teatas 29. juunil Twitteris, et Venemaa relvajõududest on vallandatud õhu- ja kosmosevägede ülema kindral Sergei Surovikini asetäitja kindralpolkovnik Andrei Judin.
Rahvusvahelised reaktsioonid.
 Ameerika Ühendriikide Riikliku Julgeolekunõukogu pressiesindaja Adam Hodge teatas, et USA on Venemaa sündmusi jälginud ning konsulteerib nende arengute osas liitlaste ja partneritega.
 Eesti siseministri Hanno Pevkuri sõnul ei ole Eesti läheduses muutusi toimunud. Samas võib turbulents Venemaal mõjutada tegevust piiril ning Eesti piirivalve on oma valmisolekut tõstnud.
 Läti välisminister Edgars Rinkēvičs teatas, et seoses Venemaa sündmustega ei väljasta Läti Venemaa kodanikele humanitaar- ega muud tüüpi viisasid.