tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
1900

1900. aasta (MCM) oli 19. sajandi 100. aasta.
Émile Durkheim

David Émile Durkheim (15. aprill 1858 Épinal – 13. september 1917 Pariis) oli prantsuse sotsioloog. Tema tööd on kõige enam mõjutanud nüüdisaegset sotsioloogiat ja panid aluse kaasaegsele sotsioloogilisele teooriale. Sotsioloogiast sai uus teadus, mille probleeme ja küsimusi saab lahti mõtestada empiirilisel teel.
1887.aastal sai Durkheimist Bordeaux’ ülikoolis sotsioloogia kateedri juhataja ning oli esimene, kes asus sotsioloogiat õpetama kui iseseisvat ainet. Sotsioloogia ei leidnud kohe poolehoidu. 
1898. aastal asutas sotsioloogia aastaraamatu "Année sociologique", mis oli esimene sotsiaalteaduslik ajakiri Prantsusmaal. Aastaraamatus ilmusid ka Durkheimi peamised tööd "Ühiskondlikust tööjaotusest", "Sotsioloogia meetodi reeglid", "Enesetapp", "Usuelu algvormid".
Tööd.
Durkheimi sotsioloogia teooriad väljendasid optimistlikku nägemust inimese eneseteostuse võimalustest õigesti korraldatud ühiskonnas.
Durkheimi sotsiologism – sotsioloogia teoreetilised printsiibid ja metodoloogia. 
Kaks aspekti: 
Durkheim jagab ühiskonnad kaheks:
Ühiskonnas on integratsioon ehk side. Mida suurem see side on, seda tugevam on indiviidide sotsiaalne ja psühholoogiline turvatunne (nt leevendab frustratsiooni). Mida tugevam turvatunne, seda väiksem enesetappude arv. Vallalistel rohkem suitsiide, naistel vähem kui meestel, katoliiklastel vähem kui protestantidel, suvel rohkem kui talvel. Kui välised normid liialt nõrgad või liialt tugevad, siis rohkem suitsiide. Samas vaesus kaitseb suitsiidide eest, kuna on oma olemuselt piirav.
Kiire muutus võib kaasa tuua anoomia, näiteks ülenev sotsiaalne mobiilsus. Anoomia on kahjulik nii üksikindiviidile kui ka ühiskonnale tervikuna.
1940. aastad

1940. aastad on ajavahemik 1940. aasta algusest kuni 1949. aasta lõpuni.
1. veebruar

1. veebruar on Gregoriuse kalendri 32. päev. Juliuse kalendri järgi 19. jaanuar (1901–2099).
2. veebruar

2. veebruar on Gregoriuse kalendri 33. päev. Juliuse kalendri järgi 20. jaanuar (1901–2100).
3. veebruar

3. veebruar on Gregoriuse kalendri 34. päev. Juliuse kalendri järgi 21. jaanuar (1901–2100).
4. veebruar

4. veebruar on Gregoriuse kalendri 35. päev. Juliuse kalendri järgi 22. jaanuar (1901–2099).
1

1. aasta algas Juliuse kalendri järgi olenevalt allikast kas laupäeval või pühapäeval.
0. aastad eKr

0. aastad eKr on esimese sajandi enne Kristust ja esimese aastatuhande enne Kristust viimane "kümnend". Nagu ka 0. aastad pKr, ei koosnenud see kümnest aastast, sest ei olnud 0. aastat, aastale 1 eKr järgnes aasta 1 pKr.
0. aastad

0. aastad [nullindad aastad] on ajavahemik 1. aasta algusest kuni 9. aasta lõpuni pKr.
"0. aastat" ei ole. 
"Nullindates aastates" ei ole mitte 10 aastat, vaid on 9 aastat, sest erinevalt "esimesest aastakümnest" on 10. aasta "nullindatest aastatest" välja jäetud.
Sündmused ja suundumused.
Maailm.
Maailmas oli umbes 252 miljonit inimest.
Rooma riik.
Valitses keiser Augustus.
1. sajand

1. sajand ehk I sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise esimene sajand, mis algas 1. jaanuaril 1 ja lõppes 31. detsembril 100. 
Kümnendid ja aastad.
"0. aasta"
0. aastad: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9
10. aastad: 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19
20. aastad: 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29
30. aastad: 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39
40. aastad: 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49
50. aastad: 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59
60. aastad: 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69
70. aastad: 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79
80. aastad: 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89
90. aastad: 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99
7 eKr

7. aasta eKr oli 7. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 747 "ab urbe condita".
5. veebruar

5. veebruar on Gregoriuse kalendri 36. päev. Juliuse kalendri järgi 23. jaanuar (1901–2099).
6. veebruar

6. veebruar on Gregoriuse kalendri 37. päev. Juliuse kalendri järgi 24. jaanuar (1901–2100).
7. veebruar

7. veebruar on Gregoriuse kalendri 38. päev. Juliuse kalendri järgi 25. jaanuar (1901–2100).
8. veebruar

8. veebruar on Gregoriuse kalendri 39. päev. Juliuse kalendri järgi 26. jaanuar (1901–2100).
9. veebruar

9. veebruar on Gregoriuse kalendri 40. päev. Juliuse kalendri järgi 27. jaanuar (1901–2100).
10. veebruar

10. veebruar on Gregoriuse kalendri 41. päev. Juliuse kalendri järgi 28. jaanuar (1901–2100).
11. veebruar

11. veebruar on Gregoriuse kalendri 42. päev. Juliuse kalendri järgi 29. jaanuar (1901–2099).
12. veebruar

12. veebruar on Gregoriuse kalendri 43. päev. Juliuse kalendri järgi 30. jaanuar (1901–2100).
13. veebruar

13. veebruar on Gregoriuse kalendri 44. päev. Juliuse kalendri järgi 31. jaanuar (1901–2100).
14. veebruar

14. veebruar on Gregoriuse kalendri 45. päev. Juliuse kalendri järgi 1. veebruar (1901–2100).
2. sajand

2. sajand ehk II sajand pKr ehk maj
2. sajand on kristliku ajaarvamise teine sajand, mis algas 1. jaanuaril 101 ja lõppes 31. detsembril 200.
Kümnendid ja aastad.
100. aastad: (100), 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109
110. aastad: 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119
120. aastad: 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129
130. aastad: 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139
140. aastad: 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149
150. aastad: 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159
160. aastad: 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169
170. aastad: 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 178, 179
180. aastad: 180, 181, 182, 183, 184, 185, 186, 187, 188, 189
190. aastad: 190, 191, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 198, 199
200. aastad: 200
15. veebruar

15. veebruar on Gregoriuse kalendri 46. päev. Juliuse kalendri järgi 2. veebruar (1901–2100).
16. veebruar

16. veebruar on Gregoriuse kalendri 47. päev. Juliuse kalendri järgi 3. veebruar (1901–2100).
17. veebruar

17. veebruar on Gregoriuse kalendri 48. päev. Juliuse kalendri järgi 4. veebruar (1901–2100).
18. veebruar

18. veebruar on Gregoriuse kalendri 49. päev. Juliuse kalendri järgi 5. veebruar (1901–2100).
19. veebruar

19. veebruar on Gregoriuse kalendri 50. päev. Juliuse kalendri järgi 6. veebruar (1901–2100).
20. veebruar

20. veebruar on Gregoriuse kalendri 51. päev. Juliuse kalendri järgi 7. veebruar (1901–2100).
21. veebruar

21. veebruar on Gregoriuse kalendri 52. päev. Juliuse kalendri järgi 8. veebruar (1901–2100).
22. veebruar

22. veebruar on Gregoriuse kalendri 53. päev. Juliuse kalendri järgi 9. veebruar (1901–2100).
23. veebruar

23. veebruar on Gregoriuse kalendri 54. päev. Juliuse kalendri järgi 10. veebruar (1901–2100).
24. veebruar

24. veebruar on Gregoriuse kalendri 55. päev. Juliuse kalendri järgi 11. veebruar (1901–2100).
25. veebruar

25. veebruar on Gregoriuse kalendri 56. päev. Juliuse kalendri järgi 12. veebruar (1901–2099).
26. veebruar

26. veebruar on Gregoriuse kalendri 57. päev. Juliuse kalendri järgi 13. veebruar (1901–2099).
27. veebruar

27. veebruar on Gregoriuse kalendri 58. päev. Juliuse kalendri järgi 14. veebruar (1901–2099).
28. veebruar

28. veebruar on Gregoriuse kalendri 59. päev. Juliuse kalendri järgi 15. veebruar (1901–2099).
's-Gravendeel

's-Gravendeel [shraafend'eil] on küla ja vald ("gemeente") Lõuna-Hollandi provintsis. 
Valla elanike arv on 8891 (2003) ja pindala 20,81 ruutkilomeetrit. 
Teised asulad.
De Wacht ja Schenkeldijk.
Ajalugu ja nimi.
's-Gravendeel asutati 1593. Kuni 1592. aastani oli merel vaba juurdepääs 's-Gravendeeli kohal oleva Bonaventura poldri mudasele pinnale. Poldri territoorium jagati ja üks osa läks Hollandi krahvile "Des Graven Deel" ('krahvi jagu').
's-Gravenzande

 's-Gravenzande [shraafenz'ande] on linn Hollandis Lõuna-Hollandi provintsis Westlandi vallas. 2004. aastani oli 's-Gravenzande eraldi vald ("gemeente").
's-Gravenzande valla pindala oli 20,77 ruutkilomeetrit, millest 3,38 km² oli vett. Linnas elas 2019. aasta seisuga 21 800 inimest.
's Gravenzandes hõlmab Heenwegi küla.
's-Gravenzande telefonikood ("netnummer") on 0174. Sihtnumbrid ("postcode") on 2691, 2692, 2693 ja 2694.
's-Gravenzande on Westlandi ainuke vana linn: ta sai linnaõigused 1246 Hollandi krahvilt Willem II-lt. Nime esimene oda osutab krahvi õukonnale, teine osa ("zand" 'liiv') osutab Maasi jõe liiva täis suudmele, mille juurde linn tekkis.
's-Gravenzande oli ka palverännakute sihtkoht: Willem II ema kinkis kirikule, mille ta oli lasknud ehitada, madonnakuju, millele omistati imesid. 's-Gravenzande on praegugi ülekaalukalt katoliiklik.
1914. aastani kuulus 's-Gravenzande valda ka Hoek van Holland.
's-Hertogenbosch

's-Hertogenbosch (mitteametlikult ka Den Bosch) on linn Hollandi lõunaosas, 20 kilomeetri kaugusel Tilburgist. See on Põhja-Brabandi provintsi ja 's-Hertogenboschi valla keskus.
Den Boschi vanalinna läbib kanalite võrk, kuigi see on üldiselt peidetud hoonete ja teede alla. Kuigi kanalid on laokile jäänud ja neid kasutati roiskveekollektoritena, on paljud neist renoveeritud ja nendega on võimalik ekskursioonil tutvuda. 
Kultuur.
Linn on tuntud Sint Jani (Püha Johannese) katedraali, delikatessi Bossche Bol ja laulukese "Zoete lieve Gerritje" järgi. Seal toimub iga-aastane džässifestival Jazz in Duketown ja iga-aastane teatrifestival Boulevard.
Ajalugu.
Linna ametlik nimi tuleb väljendist "des hertogen bosch" 'hertsogi mets'. Nimetus tuleb Brabandi hertsogi Hendrik I järgi, kes andis 1185 's-Hertogenboschile linnaõigused ja vastavad kaubandusprivileegid. Ta tegi seda selleks, et kaitsta omaenese huvisid Gelre ja Hollandi krahvkonna vastu. Linna asutamise harta on kaduma läinud. Esimest korda mainiti linna kirjalikes allikates 1196.
's-Hertogenbosch asutati algusest peale kindlusena. 1203 ühendasid Gelre ja Holland oma jõud ja hävitasid kindluse, aga see taastati peatselt. Algupärase linnamüüri jäänuseid on veel mõnel pool näha. 15. sajandi lõpus püstitati märksa suurem müür, et kaitsta märgatavalt laienenud asustatud ala. Linna jõesadama vajaduste rahuldamiseks kaevati palju kanaleid.
Aastani 1520 linn õitses, olles elanike arvult teine linn tänapäeva Hollandi maa-alal Utrechti järel, pärast seda läks ta 50 aastaks Hispaania võimu alla. Mitu korda piiras teda Oranje vürst Maurits, kes tahtis 's-Hertogenboschi allutada Ühendprovintside võimule. Linna vallutas lõpuks 1629 Oranje vürst Frederik Hendrik, lõigates linna ülejäänud hertsogkonnast ära. 
1794 vallutasid linna Prantsuse väed Charles Pichegru juhatusel. Linna vabastasid Preisi väed 1814. 1815, kui rajati Madalmaade Ühendkuningriik, sai 's-Hertogenboschist Põhja-Brabandi keskus.
's-Hertogenboschi kuulsaim kodanik on olnud maalikunstnik Hieronymus Bosch (umbes 1450–1516), kes linnas sündis, elas ja selle järgi nime sai.
1. juuli 2006 seisuga oli linnas 134 961 elanikku ja 1. jaanuari 2008 seisuga 137 800 elanikku.
0. aasta

Meie ajaarvamises ehk kristlikus ajaarvamises 0. aastat ei ole: aastale 1 eKr järgneb aasta 1 pKr.
0. aasta on olemas mitmetes budistlikes ja hinduistlikes kalendrites.
Astronoomid on oma ajaarvamises 1582. aastast varasema aja kohta kasutanud Juliuse kalendrit ja aasta 0 vastab neil Juliuse kalendri aastale 1 eKr.
Vastavalt standardile ISO 8601:2004 tähistatakse 0. aastana aastat 1 eKr Gregoriuse kalendri järgi.
Riikide loend

"Siin loetletakse iseseisvaid tunnustatud riike, tunnustamata ja osalise tunnustusega riike, sõltuvaid ja eristaatusega territooriume."
Pinyin

Pinyin [phin-in] (拼音 pīnyīn) on hiina keele omaladina transliteratsioon Hiina Rahvavabariigis.
"Pinyin" tähendab mandariini keeles sõna-sõnalt 'häälduspärane kirjutamine'. Tavaliselt peetakse selle väljendiga silmas hanyu pinyin 'i (汉语拼音; hànyǔ pīnyīn; hiinlaste keele "pinyin").
"Pinyin" kiideti Hiina Rahvavabariigis heaks 1958. ja võeti kasutusele 1979. aastal. See asendas vanema Wade'i-Giles'i transkriptsiooni (1859) ja selle 1912. aasta modifikatsiooni "bopomofo".
Sarnased süsteemid töötati välja hiina keele dialektide jaoks ja Hiina vähemusrahvuste keelte jaoks. Vastav süsteem Kantoni dialekti jaoks on "penkyamp", mille nimi vastab Kantoni dialektis sõnale "pinyin".
1979 tunnistas Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) "pinyin"'i uushiina keele standardseks transkriptsiooniks.
See transkriptsioon ei ole kohandatud ühelegi konkreetsele ladina kirja kasutavale keelele ning on kasutatav kõigis neis. "Pinyin"'i kasutatakse ka hiinakeelse teksti arvutisse sisestamisel.
Araabia Ühendemiraadid

Araabia Ühendemiraadid, lühendatult AÜE, on riik Araabia poolsaarel Pärsia lahe ja Araabia mere ääres.
Asend.
Araabia Ühendemiraadid asub Lääne-Aasias. Ta piirneb Omaani ja Pärsia lahega ning asetseb Omaani ja Saudi Araabia vahel.
Araabia Ühendemiraatide riigipiir on 867 km pikk ja rannajoon 1318 km.
Majandus.
Araabia Ühendemiraatide SKT on Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul 2022. aastal ligi 504 miljardit USD, millega see paigutub maailma riikide seas 32. kohale.
Araabia Ühendemiraatide rahaühik on dirhem.
Väliskaubandus.
Araabia Ühendemiraatide suurimad ekspordiartiklid on toornafta (45%) ja maagaas. Eksporditakse ka kuivatatud kala ja datleid. Tähtsaimad ekspordipartnerid (2009) on Jaapan (17,27%), Lõuna-Korea (10,49%), India (9,96%), Iraan (6,82%) ja Tai (5,11%).
Araabia Ühendemiraatide suurimad impordiartiklid on masinad ja veoseadmed, kemikaalid ning toit. Tähtsaimad impordipartnerid (2009) on Hiina (15,03%), India (14,27%), Ameerika Ühendriigid (8,44%), Saksamaa (5,81%) ja Jaapan (4,52%).
Rahvastik.
Araabia Ühendemiraatides elas 2010. aasta seisuga 4 975 593 inimest. 2008. aasta seisuga elas 78% elanikkonnast linnades.
2010. aasta sündimuskordaja oli 15,98 promilli ja suremuskordaja 2,08 promilli. Keskmine eluiga oli 76,32 aastat, meestel 73,75 ja naistel 79,01 aastat.
2018. aastal oli riigi elanikest Araabia Ühendemiraatide kodanikke 11,48% ja välismaalasi 88,52%. Välismaalastest on kõige rohkem India (27,49%), Pakistani (12,69%), Bangladeshi 7,40%, Filipiinide 5,56%, Iraani 4,76% ja Egiptuse kodanikke 4,23%.
Linnad.
Araabia Ühendemiraatide pealinn on Abu Dhabi ja suurim linn on Dubai.
Religioon.
Araabia Ühendemiraatide ametlik usund on islam.
2005. aasta andmete järgi moodustasid 76% rahvastikust moslemid, 9% kristlased ja 15% muud (peamiselt budistid ja hindud).
Haldusjaotus.
Araabia Ühendemiraadid jagunevad seitsmeks emiraadiks:
Andorra lipp

Andorra lipp on Andorra Vürstiriigi ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele 1866. aastal varasema puna-kuldse lipu asemel, kuid praegusel kujul kasutusel olev lipp kinnitati 10. juulil 1996. 
Andorra riigilipp on vertikaalsete väljadega sini-kolla-punane trikoloor. Värvid pärinevad Prantsusmaa ja Kataloonia lipult. Sinine tähistab Prantsuse riigipead, kollane Urgelli piiskoppi ja punane nende mõlema ühist võimu Andorra riigipeana. Laidude laiused moodustavad lipu laiusest 8+9+8. Kollase välja keskele on paigutatud Andorra vapp.
Andorra rahvuslipp sarnaneb riigilipuga, kuid lipult puudub vapp.
Täpselt samade värvidega trikoloor on Rumeenial, Moldoval (vapiga) ja Tšaadil. Andorra lippu eristab nendest ainult vapi kujutis.
Piibli tegelaste loend

"Siin loetletakse Vana Testamendi ja Uue Testamendi tegelasi.
2002

2002. aasta (MMII) oli 21. sajandi 2. aasta.
Surnud.
"Pikem nimekiri leheküljel Surnud 2002"
Seitse Tarka

Seitse Tarka on Suure Vankri üks nimedest. 
Seitse tarka olid Vana-Kreeka targad.
Archelaos (filosoof)

Archelaos ("Ἀρχέλαος") Ateenast või Mileetosest (akme 450 eKr) oli vanakreeka filosoof.
Tema isa oli nimi oli Apollodoros või Midon. 
Archelaos olevat olnud Sokratese õpetaja. 
Ta pidas kasvamise põhjuseks sooja ja külma mõju. 
Seda, mis on häbiväärne, ei määra Archelaose järgi loomus ("physis"), vaid kokkulepe ("nomos").
Allikas.
Diogenes Laertios 2.16–17 
"Archelaos oli kas Ateena või Mileetose kodanik, ja tema isa nimi oli Apollodoros; aga nagu mõned ütlevad, Mydon. Ta oli Anaxagorase õpilane ja Sokratese õpetaja."
"Ta oli esimene inimene, kes tõi loodusfilosoofia uurimise Jooniast Ateenasse, ja teda hüüti Loodusfilosoofiks, sest loodusfilosoofia lõppes temaga, sest Sokrates tõi sisse eetilise filosoofia. Ja tundub tõenäoline, et ka Archelaos sekkus mingil määral moraalifilosoofiasse, sest oma filosoofilistes spekulatsioonides arutas ta seadusi ja seda, mis on auväärsus ja õiglane. Ja Sokrates laenas temalt; ning et ta laiendas tema printsiipe, siis arvati, et ta on nende leiutaja." 
"Ta ütles, et tekkimisel on kaks põhilist põhjust, soe ja külm; ning et kõik loomad on tekkinud mudast; ning see, mida peetakse õiglaseks ja häbiväärseks, ei ole nõnda loomu poolest, vaid seaduse tõttu. Ja tema arutlus on niisugune. Ta ütleb, et kui vesi, mida soojus sulatab, allutada tule toimele, siis ta tahkub, muutudes maaks; ja kui teda veeldatakse, siis ta muutub õhuks. Ja seetõttu ümbritseb maad õhk ja mõjutab teda, ja õhku ümbritsevad ja mõjutavad tule pöörlemised. Ja ta ütleb, et loomad tekivad soojast maast, mis saadab neile toiduks üles paksu muda, midagi piimataolist. Ta ütleb, et nii on see tekitanud ka inimesed." 
"Ja ta oli esimene inimene, kes ütles, et heli tekitab õhu löök; ning et maa õõnsusi läbides meri filtreerub, ning seetõttu tiheneb; ning et päike on suurim tähtede seas; ning et universum on põhjatu." 
"Kuid oli veel kolm Archelaost: üks oli geograaf, kes kirjeldas Aleksandri poolt läbitud maid; teine oli mees, kes kirjutas luuletuse asjadest, millel on kaks loomust; ja kolmas oli reetor, kes kirjutas oma kunsti reegleid sisaldava raamatu."
Venemaa haldusjaotus

Venemaa jaotub halduslikult 83 (85) föderatsiooni subjektiks (1. järgu haldusüksuseks):
Peale selle on Venemaa jaotatud 8 föderaalringkonnaks, mis aga ei ole Venemaa Föderatsiooni subjektid. 
2014. aasta Krimmi kriisi käigus annekteeris Venemaa Ukrainale kuuluva Krimmi Autonoomse Vabariigi Krimmi Vabariigina ja Sevastopoli linna keskalluvusega linnana. Rahvusvaheline üldsus seda ei tunnista. 
Lisaks Moskvale, Peterburile ja annekteeritud Sevastopolile on keskalluvusega linn ka Kasahstanis asuv Bajkongõr (vene keeles Baikonur), mille Kasahstan on Venemaale rendile andnud. Bajkongõri näol on tegu küll keskalluvusega linnaga, aga mitte Venemaa territooriumiga.
Ainult kahel Venemaa 1. astme haldusüksusel on piir kolme välisriigiga. Need on Pihkva oblast, millel on piir Eesti, Läti ja Valgevenega, ning Altai Vabariik, millel on piir Kasahstani, Hiina ja Mongooliaga.
"Tabeli veerg "Nr" viitab kaardil olevale numbrile. Numbrid jooksevad ülevalt vasakust nurgast üles-alla liikudes paremale (1-83)"
¹ Koos Neenetsi autonoomse ringkonnaga. Oblastis üksi 955 848 
(2024) elanikku.
² Koos Handi-Mansi Jugra ja Jamali Neenetsi autonoomsete ringkondadega. Oblastis üksi 1 615 454 (2024) elanikku.
Rahvaarv 1. jaanuari 2024 seisuga.
Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta

Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta on ÜRO egiidi all vastu võetud rahvusvaheline leping, mis sätestab meetmed naiste vastase diskrimineerimise kõrvaldamiseks konventsiooniga ühinenud riikides. 
Konventsiooni tekst võeti ÜRO Peaassamblees vastu 1979. Konventsioon jõustus 3. septembril 1981. Eestis andis Riigikogu konventsiooniga ühinemisele heakskiidu 26. septembril 1991. Konventsioon jõustus 20. novembril 1991.
Naiste konventsioon on ratifitseeritud suuremas osas maailma riikides, kuid tema peamiseks puuduseks on väljatöötamata järelevalvemehhanismid. Viimastel aastatel on tehtud ettepanekuid puuduste parandamiseks; üks tähtsamaid on lisaprotokolli lisamine, mis kehtestaks üksikisikute kaebuste menetlemise korra
Kõnelev vapp

Kõnelev vapp on vapp, mille põhikujund tuleneb (räägib) vapi omaniku nimest.
Eestis on kõnelevad vapid näiteks Kernu, Kiili ja Orava vallal.
Paunküla veehoidla

Paunküla veehoidla on Eestis suuruselt teine veehoidla Harjumaal Kose vallas.
Paunküla veehoidla loodi 1960. aastal Pirita jõe paisutamisega Paunküla ja Ardu küla vahel. Selle pindala on oli algusaastail 350 ha. Mahtu suurendati 1975–76. Praegune pindala on 415,8 ha ja koos saartega 447,2 ha.
Paunküla veehoidlas asub kümmekond saart, neist suuremad on Seapilli, Tudre, Mustakannu ja Mesipuu saar. Saartel elab ohtralt rästikuid.
Sae–Paunküla kanali kaudu juhitakse vett Jägala jõest Paunküla veehoidlasse. Veehoidlasse suubub ka Palgissaare oja.
Pirita jõgi suunatakse veehoidlast mööda lõunaküljel asuva kraavi kaudu (kus see läbib Paista järve). Sinna suubub Ardu juures ka Hiieveski oja, mis läbib veehoidlast vahetult lõunasse jäävat Hiieveski paisjärve. Jõega on Kiruvere oja kaudu ühenduses ka veehoidlast vahetult loodesse jääv Kiruvere järv.
Veehoidla on aktiivses kasutuses puhke- ja kalapüügikohana. Selle ääres asuvad Paunküla Heaolukeskus, Paunküla Kalabaas ja RMK Hiieveski telkimisala. Paunküla ja Kiruvere järvede vahel Kütimäel asub Kiruvere muinaslaager.
Veehoidla rajamine.
Jaan Künnapi fotosid 1979. aastast:
Eugen Püss

Eugen Ferdinand Püss (29. aprill 1907 Peterburi – 16. august 1963 Kentucky) oli eesti arst. 
Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1926. ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonna 1933. aastal, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees. Töötas Tartu sisehaiguste kliiniku assistendina, Rakvere haigla sisejaoskonna juhatajana ning Saksa okupatsiooni ajal Kuremäe ja Jõhvi jaoskonnaarstina. 1944. aastal põgenes koos abikaasa ja emaga Saksamaale, oli Baierimaal Wielandshageni laagriarst. 1949. aastast alates elas USA-s Kentukys, kus tõusis Glasgow's asuva riikliku tuberkuloosiahaigla abidirektoriks meditsiinilisel alal. Oli American Medical Associationi liige ja sai 1955. aastal esimene eestlasena Kentucky koloneli autiitli.
1995. aastal asutas abikaasa Alma Püss tema mälestuseks stipendiumifondi, et toetada Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonna üliõpilasi.
Sylvia Plath

Sylvia Plath (27. oktoober 1932 Boston – 11. veebruar 1963 London) oli ameerika luuletaja, proosakirjanik ja esseist.
Ta on tuntud eelkõige oma luuletuste ja hinnatud poolautobiograafilise romaani "Klaaskuppel" järgi. Plath kannatas kliinilise depressiooni all ning see kajastub ka tema loomingus. 1963. aastal võttis ta endalt elu. 
1981. aastal avaldatud "Kogutud luuletuste" eest pälvis ta postuumselt Pulitzeri preemia.
Elulugu.
Sylvia Plath sündis 1932. aastal haritlaste perekonnas USA Massachusettsi osariigis Bostonis. 
Tema ema oli austria päritolu kooliõpetaja Aurelia Schober Plath ning isa sakslasest entomoloog Otto Emile Plath, kes töötas Bostoni ülikoolis bioloogiaõppejõuna.
1950. aastal astus Plath Smithi kolledžisse, mille lõpetas 1955. aastal kiitusega. Ülikooli ajal tegi ta esimesed enesetapukatsed, mida ta käsitles hiljem ka romaanis "Klaaskuppel". Plath sai pool aastat McLeani haiglas psühhoteraapiat, mille käigus kasutati äärmuslikke ravivõtteid, sealhulgas elektrišokiteraapiat. 
Ta jätkas õpinguid Inglismaal Cambridge'i ülikooli Newnhami kolledžis, kus tema luulet ilmus kooliajalehes Varsity. 1956. aastal tutvus Plath Cambridge'is noore luuletaja Ted Hughesiga, kellega abiellus 16. juunil 1956.
1957. aastal kolis noorpaar Ameerikasse ning Plath hakkas oma õpingute ülikoolis, Smithi kolledžis, luulekunsti õpetama. Õpetamise kõrvalt jäi tal aga vähe aega kirjutamiseks, mistõttu kolis ta juba 1958. aastal koos abikaasaga Bostonisse. Seal leidis ta töö Massachusettsi osariigis haigla psühhiaatriaosakonna valvelauas. 1959. aastal reisis noorpaar USA-s ja Kanadas ringi ning 1959. aasta lõpus kolisid nad tagasi Inglismaale. 
1960. aastal sündis neil tütar Frieda ja 1962. aastal poeg Nicholas. 1962. aastal läks paar lahku. Lapsed jäid ema hoole alla. 
Sylvia Plath suri gaasimürgistusse 1963. aasta 11. veebruari varahommikul kell pool viis, olles pea ahju pannud ja seejärel gaasi lahti keeranud. Vahetult enne seda oli Plath jätnud lauale kooki ja piima ning isoleerinud köögi lastetoast.
Rio Grande (Paraná)

Rio Grande on jõgi Lõuna-Ameerikas. 
Algab Mantiqueira mägedest. Voolab üle Brasiilia mägismaa valdavalt loodesse ja läände, läbides kärestikke ja koski. Ühinedes Paranaíba jõega, moodustab Paraná jõe.
Pikkus 1360 km.
George Soros

George Soros (inglise hääldus [ˈsɔːroʊs] või [ˈsɔːrɒs]; ungari Soros György [ˈʃoroʃ ˈɟørɟ]; sündinud 12. augustil 1930 Budapestis) on Ungari juudi päritolu USA riskikapitalist, filantroop ja publitsist.
Tema sünninimi on György Schwartz. Vanemad võtsid 1936. aastal ungaripärase perekonnanime Soros.
1947. aastal asus ta elama Suurbritanniasse.
2022. aasta 31. oktoobri seisuga hinnati tema vara 6,7 miljardile dollarile, millega ta oli 2022. aasta maailma miljardäride loendis 320. kohal.
Johann Peter Eckermann

Johann Peter Eckermann (21. september 1792 Winsen, Hannover – 3. detsember 1854 Weimar) oli saksa luuletaja ja proosakirjanik. Ta on peamiselt tuntud Johann Wolfgang von Goethe sekretärina.
Ta sündis alamas perekonnas ning kasvas üles suures viletsuses ja üksinduses.
Karba

Karba on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kaugu

Kaugu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kaugus tegutses Sänna külakool. Külakooli hoone on arvatud kultuurimälestiseks.
Küla kagunurgas Pärlijõe ääres asus Kaugu veski.
Küla põhjaosas maantee ääres asuvad Kunnasilla koopad.
Kavõldi

Kavõldi (aastani 1997 "Kaveldi") on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kellämäe

Kellämäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kiidi

Kiidi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kogrõ

Kogrõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kokõ

Kokõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Külas asub Koke Külalistemaja, mis tegutseb endises külakoolimaja hoones.
Küla asub Rõuge–Kurgjärve–Haanja tee ja Rõuge–Vastseliina tee vahel.
Kokõjüri

Kokõjüri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kokõmäe

Kokõmäe (aastani 1997 "Kokemäe") on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kolga (Rõuge)

Kolga on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kuklasõ

Kuklasõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kurgjärve

Kurgjärve on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kurvitsa

Kurvitsa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kuuda

Kuuda on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kähri (Rõuge)

Kähri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kängsepä

Kängsepä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Laossaarõ

Laossaarõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Liivakupalu

Liivakupalu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Listaku (Rõuge)

Listaku on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Otsa

Otsa on küla Võrumaal Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.
Küla asub mõisnik Bentenhofi poolt 16. sajandi keskel asutatud Pindi mõisale kuulunud maadel.
Otsat läbiv Riia-Pihkva laiarööpmeline raudtee avati 1889. aastal.
Reisirongid sõitsid läbi Otsa raudteepeatuse liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. 
Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.
Pille

Pille on küla Võrumaal Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.
Villa (Võru)

Villa on küla Võrumaal Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.
Küla alalt on leitud kiviaja asulakohti (Villa asulakoht).
Villa (täpsustus)

Villa on hoonetüüp.
Villa on ka mitme koha nimi:
Villa (Rõuge)

Villa on küla Võrumaal Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Külas asub ohvriallikas ja ohvrikivi Tõnisekivi.
Villa (Viljandi)

Villa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Külast voolab läbi Tarvastu jõgi.
Anikatsi

Anikatsi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Küla idapiiril asub Purgi järv.
Arakumäe

Arakumäe oli küla Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas.
Küla asus Õhne jõe vasakkaldal ja hõlmas Vooru Umbjärve ümbruse. 1977. aastal liideti ta naaberasulatega.
Arakumäe jääb nüüdse Vooru küla piiresse.
Anto Unt

Anto Unt (sündinud 26. detsembril 1955) on eesti filosoof, kes tegeleb analüütilise filosoofiaga.
Ta on tõlkinud eesti keelde Willard Van Orman Quine'i teose "Sõna ja objekt" ja Saul Kripke raamatu "Nimetamine ja paratamatus", samuti mitme filosoofi artikleid ning esinenud ettekannetega epistemoloogia ning modaalloogika alal.
Anto Unt lõpetas 1974. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Kandidaadikraad astrofüüsikas (1990). Kaitses 2010. aastal Tartu Ülikoolis teadusmagistritöö filosoofias "Making inferences in case of attitudes", juhendaja Rein Vihalemm, oponent Mikko Leinonen. Osalenud Analüütilise filosoofia seminaris 1994. aastast.
Ta töötab programmeerijana. On õpetanud Tartu Ülikoolis ja Tallinna Ülikoolis.
Anto Undi vanemad olid Väino Unt ja Inge Unt.
Jeremy Sumpter

Jeremy Robert Myron Sumpter (sündinud 5. veebruaril 1989 Montereys California osariigis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja. Tema kõige tuntum osa on tõenäoliselt nimiroll P. J. Hogani filmis "Peeter Paan" (2003).
Jeremy ja tema kaksikõde Jessica sündisid Põhja-Californias Gary Sumpteri ja Sandra Johnsoni perekonnas. Kui Jeremy oli veel üsna väike, kolis poisi pere Kentucky osariiki, kus ühes väikeses külas veetis poiss oma varasema lapsepõlve. 
Kui Jeremy sai üksteist aastat vanaks, võttis poiss osa talendiotsimisvõistlusest, ja nii algas tema tee näitlejana. Aastal 2000 kolis Jeremy Los Angelesse.
Kui Jeremy sai kolmteist aastat vanaks, valiti poiss P. J. Hogani filmi "Peeter Paan" Peeter Paani mängima.
Iguaçu

Iguaçu [iguass'uu] (varasem eestikeelne nimekuju "Iguassu"; portugali keeles "Iguaçu", varem "Iguassú"; hispaania keeles "Iguazú") on jõgi Lõuna-Ameerikas. 
Jõgi algab Serra do Marist ning voolab Brasiilia mägismaal läände, läbib kärestikke. Suudme lähedal langeb Iguaçu joast, suubub vasakult Paraná jõkke.
Jõe nimi pärineb guaranii keelest ja tähendab "Suur vesi".
Ülemjooks

Ülemjooks on jõe lähte lähedane osa. Ülemjooksu ulatus (lähtest) sõltub iga konkreetse jõe eripärast.
Kirjutades, et "N jõe ülemjooksul elavad ...", peetakse silmas mitte ainult jõge, vaid ka tema lähemat ümbrust.
Tavaliselt voolab jõgi ülemjooksul kitsas jõeorus kiire vooluga, vooluhulk on enamasti väike, vesi kulutab peamiselt jõesängi põhja. 
Mägiojade ja -jõgede ülemjooksupiirkonda, kus elavad reofiilsed organismid, nimetatakse ritraaliks.
Keskjooks

Keskjooks on jõe osa alam- ja ülemjooksu vahel. Väikestel jõgedel keskjooksu eraldada pole mõtet.
Kirjutades, et "N jõe keskjooksul elavad ...", peetakse silmas mitte ainult jõge, vaid ka tema lähemat ümbrust.
Võrreldes ülemjooksuga vooluhulk jõesängi keskjooksul kasvab, voolukiirus väheneb. Kohati tekivad setted. Põhjakulutus väheneb ja jõgi kulutab rohkem sängi külgi. Tekivad looked, jõeorg laieneb.
Alexandra Ripley

Alexandra Ripley (neiupõlvenimi Braid; 8. jaanuar 1934 – 10. jaanuar 2004 Richmond Virginia) oli Ameerika kirjanik, kes sai tuntuks 1991. aastal ilmunud romaaniga "Scarlett", mis oli järg romaanile "Tuulest viidud". 
Alexandra õppis Ashley Hallis, tüdrukute eliitkoolis.
Gabriel

Gabriel (ka "Gaabriel"; "Gavriʼel", , "Jibrīl", ) on judaismis, kristluses ja islamis üks peainglitest, Jumala saadik, sõnumitooja.
Peaingel Gabrieli nimi tähendab "Jumal on mu jõud". Ta on taevaste varanduste valvur, lunastuse ingel ja Jumala ülemkäskjalg. Ta seletab Taavetile ta nägemusi, kuulutab ette Simsoni ja Ristija Johannese sündi ning Maarjale Jeesuse sündi.
Aastal 1921 kuulutas paavst Benedictus XV Gabrieli postitöötajate, telefoni- ja telegraafitöötajate kaitsepühakuks.
Raafael

Raafael on peaingel, kelle nimi tähendab "Jumal tervistab"; ta on kaitseinglite pealik ja kogu inimkonna kaitseingel. Ta on lahke sõber neile, keda ta teenib. Nii kaitseb ta ka Toobijat tema teekonnal. Raafael on noorte ja süütute kaitsja, eriti jälgib ja kaitseb ta palverändureid ja teekäijaid.
Kristliku pärimuse järgi olevat just peaingel Raafael ilmunud karjastele jõuluööl teatega: "Ärge kartke! Sest vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale, et teile on täna sündinud Taaveti linnas Päästja, kes on Issand Kristus."
Moulay Rachid

Prints Moulay Rachid (sündinud 20. juunil 1970 Rabat) on Maroko prints. Tema isa oli Hassan II.
Täielik kosmoloogiline printsiip

Täielik kosmoloogiline printsiip ehk absoluutne kosmoloogiline printsiip on kosmoloogias postulaat, mille kohaselt Universum on igal pool ja igal ajal ühesugune. 
See erineb Albert Einsteini 1917. aastal kasutusele võetud kosmoloogilisest printsiibist, mis ütleb, et kindlal ajahetkel on kõigil Universumi punktidel ühesugused omadused. 
Ajalugu.
Täieliku kosmoloogilise printsiibi esitasid statsionaarese seisundi teooria autorid Fred Hoyle, Thomas Gold ja Hermann Bondi. See printsiip meenutab antiikaegset taeva muutumatuse, kuid 20. sajandil esitati see alternatiivina Suure Paugu teooriale, mis mõningatele kosmoloogidele eesotsas Albert Einsteiniga ei meeldinud. 
Sellest printsiibist ja statsionaarse seisundi teooriast loobuti, sest avastati kosmiline mikrolaine-taustkiirgus, mille olemasolu ning eriti absoluutselt musta keha kiirgusspekter on statsionaarse seisundi teooria raames seletamatu. Hiljem on vaadeldud mitmesuguseid galaktikate parvede evolutsiooniefekte ning mõõdetud taustkiirguse temperatuuri muutumist. Need vaatlused on otseselt näidanud, et täielik kosmoloogiline printsiip ei pea paika. 
Täieliku kosmoloogilise printsiibi järelmid.
Kui Universum on kogu aeg ühesugune, peab selle energiatihedus olema konstantne. Selle pärast peab kas Universum olema staatiline (ilma paisumiseta) või siis küll paisuv, kuid mingi mehhanism peab tema energiatihedust konstantsena hoidma. Staatilise universumi mudeli esitas 1917. aastal Albert Einstein (Einsteini universum). Selle mudeli puhul kasutatakse harva väljendit "täielik kosmoloogiline printsiip". Einstein ise rääkis lihtsalt kosmoloogilisest printsiibist; see väljend ei viita tema mudeli statsionaarsusele ehk staatilisusele. Kui aga Universum on paisuv, siis paisumise kiirus (Hubble'i konstant) peab olema muutumatu. Säärast konfiguratsiooni nimetatakse de Sitteri universumiks, sest selle esitas 1920. aastate alguses Willem de Sitter. De Sitteri versioonis on Universumi aineline sisu kosmoloogiline konstant, mida võib käsitada aine väga ebatüüpilise vormina, mille energiatihedus on konstantne olenemata ruumalast, mille ta enda alla võtab. See mudel ei vasta vaadeldavale Universumile, sest on teada, et viimane koosneb tavalisest ainest, mida Universumi paisumine hõrendab. Statsionaarse seisundi teooria eeldab, et ainsad eksisteerivad aine vormid on elementaarosakeste füüsika standardmudelis tuntud barüonaine, elektronid, neutriinod ja footonid, kuid neid luuakse pidevalt juurde, et tasakaalustada paisumisest tulenevat hõrenemist. Seda pidevat loomist tingib hüpoteetiline väli C.
Novell (ettevõte)

Novell oli Ameerika Ühendriikide tarkvarafirma, mis tegutses aastatel 1980–2014.
Ettevõtte peakontor asus Provo linnas Utah' osariigis.
Novell tegeles peamiselt võrgutarkvaraga, näiteks arendati operatsioonisüsteeme Novell NetWare ja SUSE Linux (OpenSUSE).
Raivo Aavisto

Raivo Aavisto (sündinud 13. märtsil 1960) on eesti ettevõtja.
2002. aasta andmetel jagas ta Äripäeva rikaste edetabelis 142,95 miljoni kroonise varandusega 155. ja 156. kohta, 2013. aastal jagas 383. kohta.
Elukäik.
Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna "cum laude". Aastatel 1988–1990 õppis ta Tartu Ülikoolis välismajandust.
Aavisto oli 1987–1989 Estimpeksi peadirektori abi, 1989–1990 Amerest Hotelsi peadirektori asetäitja ning 1990–1993 valuutakaupluste keti Amerest Trading juht.
Amserv Grupp.
Ta alustas Amservi äri Amserv koos Raivo Kütiga 12 000-rublase algkapitaliga 1991. aastal, saades 12 Toyotat firmalt Sumitomo, kust oli tulnud kaup valuutakauplustesse. Aastatel 1993–1996 oli ta Amserv Grupi juhatuse esimees ja 1996. aastast nõukogu esimees. Ta ostis senise juhtkonna liikme ja väikeosanikuna koos Raivo Kütiga Balti-Ameerika Investeerimisfondilt 2005 välja selle enamusosaluse. Nad spondeerisid 2001. aastal ettevõtte rahast erakonda Res Publica poole miljoni krooniga ning astusid 8. detsembril 2001 partei liikmeks. Aavisto kandideeris 2002. aasta kohalikel valimistel Viimsi vallas Res Publica esinumbrina, sai 208 häält ning pääses volikokku. Ta oli volikogu liige 2005. aastani.
SMS-laenude ja muu laenuäri.
Lisaks autoärile on Raivo Aavisto äri edukalt läinud osalusega laenukontorites, mis väljastavad peamiselt SMS-laene. Juba 2007. aasta seisuga oli ta firma Brandberg ja oma toonase abikaasa Helen Aavisto kaudu olnud seotud Soome laenuettevõttega Monetti. Ehkki Aavisto müüs Eesti Ekspressi andmeil oma suurema osaluse Monettis 2009. aastal, hoidis ta pärast seda ühe Malta äriühingu kaudu enda kontrolli all kümnendikku Folkiast. Ta on olnud grupi suuremaid aktsionäre ja figureerinud ka selle direktorite ringis. Ka Folkia Eesti filiaali juhtis tema toonane abikaasa Helen.
Liikmesus.
Aavisto on Balti Riikide Toyota Diilerite Liidu president, Autode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liidu juhatuse liige. Ta osaleb sihtasutuse Naissaare Merekindluse Raudtee tegevuses ning kuulub 1999. aastast Tallinna Rotary klubisse ja 1994. aastast klubisse Taurus.
Isiklikku.
Raivo Aavistol on neli poega. 
15 aastat oli algul tema elukaaslane ja hiljem abikaasa Helen Aavisto, kellega koos võitsid nad 2010. aastal oma Saaremaa maakodu kui stiilseima sisekujundaja abiga loodud Kauni Kodu auhinna (sisearhitekt oli Kristiina Eljand). 
Alates 2020. aastast on tema elukaaslane Kadri Lutus.
Ta on tegelnud tennise, golfi ja mäesuusatamisega.
Brinelli kõvadus

Brinelli kõvadus on katseliselt leitav materjali kõvadus, mille korral surutakse uuritava materjali pinda karastatud teraskuul. Kuuli läbimõõt on 10; 5; 2,5; 2 või 1 mm ja jõud 9,8...29430 N (1...3000 kgf) Brinelli kõvadusarv määratakse kuulile toimiva jõu ja tekkiva sfäärilise jälje pindala suhtena. Kui jõud on kgf (jõukilogramm), siis arvutatakse Brinelli kõvadust valemiga:
formula_1
Kui jõud on Njuutonites siis:
formula_2, kus:
Brinelli kõvaduse tähistus D = 10 mm, F = 3000 kgf ja t = 10...15 sekundit korral on 185 HB, ühikuks on kgf/mm², kuid seda ei märgita.
Kui katsetingimused on teistsugused, märgitakse HB järele kuuli läbimõõt, koormus ja koormamise kestus, näiteks 185 HB 5/750/20. See viimane on siis Brinelli kõvadusarv, mis on määratud kuuliga D = 5 mm, koormusel 750 kgf ning koormuse kestus on 20 sekundit.
Valemitest on näha, et kõvadus sõltud survejõust F, kuuli läbimõõdust D ja jälje läbimõõdust d. Viimast mõõdetakse spetsiaalse mikroskoobi (eriluubi) abil. Jälje läbimõõt määratakse kahes teineteisega risti olevas suunas täpsusega 0,05 millimeetrit ja võetakse läbimõõtude aritmeetiline keskmine. On koostatud tabel, mille põhjal jälje läbimõõdu järgi saadakse vahetult kõvaduse HB väärtus. Et saada materjalide võrreldavad kõvaduse väärtused kuuli erinevate läbimõõtude ja koormuste korral, peab olema täidetud nõue formula_3. GOST annab k väärtusteks 30; 10; 5; 2,5 ja 1.
Katsekeha minimaalne paksus ei tohi olla väiksem kui 10-kordne jälje sügavus.
Kõvasid materjale koormatakse 10...15 sekundit, pehmeid materjale 10...180 sekundit. Brinelli kõvadust ei soovitata kasutada, kui terase kõvadus ületab 450 HB ning värviliste metallide, sulamite ja muude materjalide korral pole soovitatav Brinelli meetodit kasutada, kui kõvadus on üle 200 HB.
DIN 50351 järgi võib mõõta Brinelli kõvadust ka kõvasulamkuuliga (kõvadusi kuni 650 HB). Brinelli kõvaduse tähis DIN-i kohaselt on teraskuuli korral on HBS, kõvasulamkuuli korral HBW.
Ilotar Aavisto

Ilotar Aavisto on eesti tõlkija ja õpetaja.
Ta on tõlkinud ilukirjandust prantsuse keelest.
Koos abikaasa Jaak Aavistoga töötas ta 1960. aastate lõpus Alžeerias Mascara linnas, kus naine oli tütarlaste ja mees poeglaste lütseumis matemaatikaõpetaja.
Aastast 1975 töötab ta Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasiumis matemaatika- ja prantsuse keele õpetajana.
Irja Aav

Irja Aav (kuni 1965 Irja Pilvet; 12. mai 1944 Tallinn – 6. august 1995 Tallinn) oli eesti näitleja.
Lõpetas 1962. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1964. aastal Draamateatri lavakunstistuudio.
Töötas aastast 1965 Eesti Draamateatris näitlejana ja aastast 1977 inspitsiendina.
Isiklikku.
Tema abikaasa aastatel 1965–1974 oli Tõnu Aav. Neil oli kaks poega: Lauri Aav on muusikaprodutsent ja koorijuht, Ardi Aav (1968–2019) oli kuni 2018. aastani Eesti Draamateatri butafoor.
Jana Aav

Jana Aav (sündinud 25. juulil 1968) on eesti meditsiinitöötaja.
1996. aastal oli ta Tallinna Kesklinna Lastepolikliiniku õdede koolituskeskuse juhataja.
Õpetajate Lehes (5. detsember 1997) on ta kirjutanud seksuaalkasvatusest.
Ta on koos Tiia Küti, Esti Põldmaa ja Tiina Nikiforoffiga kirjutanud nõuannete vihiku lastevanematele "Beebivihik" (Tallinna Kesklinna Lastepolikliinik 1998).
Hirmu neem

"Hirmu neem" (inglise "Cape Fear") on 1962. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide "neo-noir", mille lavastas J. Lee Thompson. Linateos põhineb John D. MacDonaldi romaanil "The Executioners".
Sputnik 1

Sputnik 1 (vene keeles Спутник-1) oli esimene Maa tehiskaaslane. Ta startis NSV Liidust 4. oktoobril 1957.
Maa tehiskaaslase lennutamine madalale Maa orbiidile tähistas inimkonna jaoks kosmoseajastu algust.
Tehiskaaslasel oli kerakujuline, 0,58-meetrise läbimõõduga hermeetiline korpus, mille külge oli kinnitatud neli antenni pikkusega 4 ja 2,9 meetrit. Raadiosaatjad töötasid sagedusel 20,005 MHz ja 40,002 MHz. Pardal olevad akud võimaldasid aparatuuril töötada kolm nädalat.
Sputnik 1 abil mõõdeti esmakordselt vahetult kõrgatmosfääri tihedust. Mõõtmisi lihtsustas kaaslase kerakujulisus. Saadi ka andmeid raadiosignaalide leviku kohta ionosfääris.
Tehiskaaslase lennuparameetrite põhjal kontrolliti mitmesuguseid kosmoselennuga seotud teoreetilisi arvutusi. Kaaslase sisetemperatuuri mõõdeti tundlike anduritega, mis edastasid mõõtetulemused Maale raadiosignaalide vahepauside pikkuse muutmise teel. Järgmine tehiskaaslane Sputnik 2 saadeti välja juba 3. novembril 1957, pardal koer Laika.
Viimane kontakt Sputnik 1-ga oli 26. oktoobril 1957. 4. jaanuaril 1958 langes ta tagasi Maa atmosfääri ja põles ära, olles teinud 1440 tiiru ümber Maa ja läbinud umbes 70 miljonit km.
Christen Sørensen Longomontanus

Christen Sørensen (tuntud kui Longomontanus, ka kui Christian Severini, Christianus Severini Lymvicus, Christianus Longicampianus, Christen Lomborg, Chresten Lemvig või Christiern Langberg; 4. oktoober 1562 Jüütimaa, Lomborgbergi talu Lemvigi lähedal – 8. oktoober 1647 Kopenhaagen) oli Taani astronoom. Ta oli Johannes Kepleri järel Tycho Brahe kuulsaim õpilane.
Elukäik.
Noorus.
Ta sündis mitte eriti jõuka talupoja peres. Isa suri, kui Christen alles hakkas haridust omandama, ning kuna emal läks talus poja töökäsi tarvis, siis edenes tal hariduse omandamine üsna aeglaselt. 1577. aastal läks ta Viborgi kirikukooli ja Kopenhaageni Ülikooli alles 1588. Magistrikraadi sai 1598. aastal Rostocki Ülikoolist.
Tycho Brahe õpilane.
Järgmisel aastal pärast ülikooli astumist soovitati Longomontanust Tycho Brahele ning aastatel 1598–1597 viibiski ta Brache juures Hveeni saarel. 1600. ja 1601. aastal töötas ta oma õpetaja abilisena Prahas. Longomontanuse tähtsamad ülesanded Tycho Brahe juures oli tähekataloogi koostamine ning Marsi orbiidi arvutamine. Viimasega hakkas varsti tegelema ka Johannes Kepler ning Longomontanuse uueks ülesandeks sai Kuu liikumise uurimine. 
1601. aastal naasis ta Taani. Tycho Brahe pidas lugu nii tema teravast vaatleja silmast kui ka iseloomust ning kasutas Longomontanust vahel ka erasekretärina. Mitmete biograafide arvates oleks Brahe oma vaatlusandmed pigem talle kui Keplerile pärandanud, kui ta vaid oleks Brahe surma ajal kohal olnud.
Hilisem tegevus.
Kogu hilisema elu oli Longomontanus Kopenhaageni Ülikooli professor. Algul oli ta ladina kirjanduse professor, aga kui astronoomiaprofessori tool vabanes, sai ta selle ning pidas seda ametit surmani. Kirjutas astronoomiaalaseid teadustöid.
Anne Aan

Anne Aan (sündinud 8. augustil 1969) on eesti bioloog.
Ta lõpetas 1987 Tartu Forseliuse Gümnaasiumi (Tartu 8. Keskkooli) eesti keele ja kirjanduse eriklassi. 
Ta lõpetas 1992 Tartu Ülikooli bioloogia erialal (lõputöö teema "Lämmastiku ja produktsiooni jagunemine rinnete vahel mõnedes looduslikes taimekooslustes") ja kaitses 1995 Tartu Ülikoolis Olevi Kulli juhendamisel magistritöö "Multilayer plant community structure and functioning in different habitats". Tema uurimisvaldkonnaks on olnud valguse ja lämmastiku kasutamise efektiivsus ning biomassi jaotumine mitmerindelistes taimekooslustes. 
Ta on töötanud Tartu Ülikooli loodusmuuseumi botaanika- ja mükoloogiamuuseumis spetsialisti ja kuraatorina ning Ökoloogia Instituudi Tartu osakonna assistendi ja teadurina.
Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi ja Pärandkoosluste Kaitse Ühingu liige.
Anton Aan

Anton Aan (ka Hans Aan; 9. jaanuar 1865 (Juliuse kalendri järgi 28. detsember 1864) Valguta vald, – 17. jaanuar 1923 Tallinn) oli eesti õpetaja ning advokaat ja Eesti riigiametnik.
Ta sündis taluniku pojana. 
Õppis külakoolis, 1880–1884 Tartu II Õpetajate Seminaris ning töötas seejärel 1892. aastani Tartu linnakoolis õpetajana. 
Aastal 1892 lõpetas ta eksternina Tartu gümnaasiumi ning asus õppima 
Tartu ülikooli õigusteaduskonda, mille ta lõpetas 1896 õigusteaduste kandidaadina.
Seejärel oli ta 1900 Tartus advokaat, seejärel 1903. aastani Riias vandeadvokaat Jüri Jaaksoni abi. Oskar Rütli kirjutab tema kohta nii: "Adv. Aan oli andekas õigusteadlane. Temal oli suur praksis ja kliendid vahel ei pääsenud üldse Aani jutule. Asju õiendas isegi vahel advokaadi asemel kirjutaja ja koguni köögitüdruk. Ka oli Aan ise suur viinavõtja ja olevat tihti hääs tujus olnud. Rahva seas liikus järgmine anekdoot. Keegi klient, Mäe Mihkel, toonud advokaadile raha. Advokaadihärra istunud toolil ega ole raha vastu võtnud, vaid hüüdnud köögist tüdruku ja ütelnud sellele: "Miina, kirjuta seina pääle kas või söega, et Mäe Mihkel on oma asja eest maksnud kümme rubla!" Kahjuks langes aga advokaat Aan varsti rivist välja ja kui mina advokaadiks hakkasin, oli Aani tänaval veel ainult halvas riietuses näha, mitte aga enam kohtukojas." 
Aastal 1903 kuulus ta Oleviku toimetusse. 
Hiljem hulkus ta alkohoolikuna Venemaal ringi. 
Aastatel 1917–1918 oli ta Võrus kommunistliku tribunali esimees. 
Aastatel 1918–1920 oli ta Kohtuministeeriumi kodifikatsiooniosakonna sekretär ja nõunik. 
Ta on maetud Tallinna Siselinna kalmistule.
Robert Faurisson

Robert Faurisson (25. jaanuar 1929 Shepperton, Surrey krahvkond, Suurbritannia – 21. oktoober 2018 Vichy, Prantsusmaa) oli Prantsuse kirjandusteadlane, kes sai laiemalt tuntuks oma holokausti eitavate seisukohtadega.
Faurissoni isa oli prantslane ja ema šotlane. Ta õppis Sorbonne'i ülikoolis ja 1974–1979 õpetas kirjandust Lyoni ülikoolis. Kirjandusteadlasena uuris ta näiteks 19. sajandi Prantsuse luulet.
Ta kirjutas kirju mitmele Prantsuse ajalehele, seal hulgas eriti väljaandele Le Monde, milles esitas väiteid, et Teise maailmasõja ajal Saksamaal plaanilist juutide hävitamist ehk holokausti ei toimunud, et surmalaagrid olid tegelikult interneeritute laagrid ja neis ei olnud gaasikambreid inimeste tapmiseks. Samuti on ta seadnud kahtluse alla Anne Franki päeviku autentsuse ning väitnud, et see on võltsitud. Kriitikud on viidanud, et Faurisson ignoreeris teadlikult mitmeid päeviku osi, mis tema versiooniga ei sobinud. Prantsuse ajaloolane Valerie Igounet, kes kirjutas Faurissonist elulooraamatu, on teda nimetanud ajaloo võltsijaks.
Tal on ilmunud teosed "Lautréamont" (1971), "Arthur Rimbaud" (1972) ja "Gérard de Nerval" (1977).
Faurissoni õigust oma vaateid avaldada on sõnavabadusele viidates kaitsnud Noam Chomsky.
1989. aasta septembris sai Vichys koeraga jalutanud Faurisson kolme mehe käest peksa. Peksjad kuulusid väidetavalt organisatsiooni Juutide Mälestuse Pojad. Faurisson sai peksmise käigus lõualuumurru ja ta viidi haiglasse.
Faurissoni on korduvalt kohtus süüdi mõistetud, seejuures 2006. aasta oktoobris, mil ta mõisteti kolmeks kuuks tingimisi vangi.