John Rambo

John Rambo (ka John James Rambo) on Ameerika Ühendriikide meediafrantsiisi väljamõeldud tegelane.
Kirjanduses kujutas Rambo tegelaskuju esmakordselt David Morrell 1972. aasta romaanis "First Blood" ("Esimene veri"). Hiljem sai Rambo kuulsamaks filmisarja peategelasena, kus teda kehastas Sylvester Stallone, kes oli ka üks nende filmide stsenaristidest. Rambo kehastamine tõi Stallone'ile laialdase tuntuse ja tunnustuse. 
Pärast Rambo-sarja esimese filmi edu hakati meedias aeg-ajalt kasutama terminit "Rambo". Termin kirjeldab meest, kes tegutseb üksildase hundina, satub ohtlikesse olukordadesse, on hoolimatu, erakordselt sitke, kalk ja agressiivne, kasutab kõigi probleemide lahendamiseks vägivalda.
Rambo tegelaskuju nomineeriti 2010. aastal Ameerika Filmiinstituudi nimekirja "100 aastat... 100 kangelast ja lurjust" (100 Years…100 Heroes and Villains). 
Tegelaskuju loomine.
David Morrelli sõnul andis õunasort "Rambo" nime tema romaani "Esimene veri" kangelasele, kuna selles nimes oli tunda "jõu kõla". Kirjaniku naine oli koju toonud hulga selle sordi õunu, kui mees üritas peategelasele sobivat nime välja mõelda. Morrell leidis ka, et selle nime hääldus sarnaneb sõjaväelasest kirjaniku Arthur Rimbaud' perekonnanimega, kelle kuulsaima teose "Hooaeg põrgus" ("Une Saison en Enfer") pealkiri tundus talle "sobiva metafoorina sõjavangi läbielamustele", mille all ta kujutas Rambot kannatavat. Lisaks oli Arthur John Rambo nimeline USA seersant võidelnud Vietnami sõjas, kus ta ka hukkus ning tema nime võib näha Vietnami sõja memoriaali seinal Washingtonis. Kommentaaris filmile "First Blood" ("Esimene veri") märgib Morell, et Rambo tegelaskuju loomise peamiseks inspiratsiooniallikaks oli Teise maailmasõja kangelane Audie Murphy.
David Morrell on kirjutanud veel kaks John Rambo tegemisi kirjeldavat romaani: "Rambo: Esimene veri II", mis ilmus 1985. aastal ja põhineb samanimelisel filmil ning "Rambo III", mis anti välja 1988. aastal ja on kirjutatud samuti samanimelise filmi põhjal.
Tegelaskuju iseloomustus.
Rambo on väga hea füüsisega, tal on piisavalt jõudu ja vastupidavust. Tänu saadud kogemustele Vietnami sõjas on Rambo professionaal, et võidelda metsades või džunglis ülekaalus oleva vaenlase vastu ning ka ellu jääda. Tal on suured oskused partisanisõjas, relvade kasutamises ja käsivõitluses.
Romaanis ja esimeses filmis on Rambo sõdur, kes kannatab traumadest põhjustatud stressihäire all ja kellel on raskusi normaalse eluga kohanemisega. Tema vaimseid häireid on põhjustanud vägivald ja piinamised Põhja-Vietnami vangilaagris. Romaaniversioonis ja filmides kujutatakse teda mehena, kes soovib konfliktidest eemale hoida, kuid on valmis tegema kõike, et kaitsta oma sõpru ja inimesi, kellest ta hoolib, igasuguse ohu eest. Tema vägivaldse iseloomu tõttu kipuvad paljud tsiviilisikud teda kartma. Kolonel Samuel Trautman oli tema komandöriks Vietnami sõjas ja on tema ainus ellujäänud sõber, sest teised sõjakaaslased on hukkunud. Trautman mõistab teda ja talle sõja poolt põhjustatud hingetraumasid ning on ainus, kes suudab temaga suhelda, kui Rambost saab lindprii pärast politseinike teovõimetuks tegemist Hope'i linnas.
Tegelaskuju elulugu.
John Rambo sündis 6. juulil 1947 Bowie's Arizonas isa Reevis Rambo (1920–2000) ja ema Helga Rambo (1924–1969) pojana, nagu on näha Rambo talu haudadel filmis " . Filmis "" öeldakse, et ta on indiaani ja saksa päritolu. Romaaniversioonist selgub, et tal on itaalia päritolu isa ja navahost ema. Rambo soovis astuda USA armeesse 17-aastaselt 1964. aastal. Pärast Rangefordi keskkooli lõpetamist 1965. aastal algas tema sõjaväeteenistus jaanuaris 1966. Rambo lähetati Lõuna-Vietnami 1966. aasta septembris. Ta naasis USA-sse 1967. aastal ja alustas väljaõpet USA armee erivägede sõjaväebaasis Fort Braggis Põhja-Carolinas kolonel Samuel Trautmani juhendamisel.
1969. aasta lõpus viidi Rambo Vietnami, kus temast sai erivägede 8- mehelise kaugluureüksuse, mida juhtis kolonel Trautman, liige. Teiste liikmete hulgas olid Delmar Barry (Rambo parim sõber), Joseph "Joey" Danforth (teine ​​Rambo sõber), Manuel "Loco" Ortega, Paul Messner, Delbert Krackhauer, Giuseppe "Greasy Cunt" Colletta ja Ralph Jorgenson. Sündmuses, mis kummitas Rambot kogu ülejäänud elu, suri Danforth Rambo käte vahel pärast seda, kui ta sai surmavalt haavata lõhkelaengust, mis oli paigaldatud kingapuhastuskasti, kui nende üksus oli puhkusel.
1971. aasta novembris toimunud missiooni ajal sattus Rambo üksus Põhja-Vietnami vägede ootamatu rünnaku alla. Barry, Rambo ja mõned teised ellujäänud liikmed võeti Põhja-Vietnami vägede poolt vangi Hiina-Vietnami piiri lähedal ning hoiti sõjavangilaagris, kus sõjavange ka piinati. Barryl ja Rambol õnnestus 1972. aasta mais vangistusest põgeneda ning Rambo paigutati seejärel tema enda palvel ümber teise üksusesse. Oma sõjaväelise karjääri jooksul sai ta väljaõppe ka helikopteriga lendamiseks. Rambo anti teade sõjaväeteenistusest vabastamise kohta üle septembris 1974.
Pärast Ameerika Ühendriikidesse naasmist avastas Rambo, et paljud Ameerika tsiviilisikud ei sallinud Vietnamist naasvaid sõdureid, et teda ja teisi naasvaid sõdureid alandati ega soovitud ühiskonnaellu tagasi võtta. See suhtumine ja sõja-aegsed üleelamised viisid teda äärmusliku stressiolukorra tekkeni.