George Floydi surm

George Floyd oli 46-aastane afroameeriklane, kes sai Minneapolises 25. mail 2020 surma, kui Minneapolise valgenahaline politseinik Derek Chauvin toetus põlvega Floydi kaelale 8 minutit ja 46 sekundit. Vastavalt Chauvini vastu esitatud kriminaalkaebusele kaotas George Floyd teadvuse pärast 2 minutit ja 53 sekundit. Floyd lamas sõiduteel ja oli käerauastatud. Vahistamisintsidenti nägid pealt veel kolm politseiametnikku: Thomas K. Lane, Tou Thao ja J. Alexander Kueng. Politseinik Kueng hoidis Floydi seljast, Lane hoidis jalgu ja Thao seisis lähedal, vaatas pealt ning takistas kõrvalseisjaid sekkumast. Mitmed pealtnägijad filmisid toimunut. 
Floyd sattus politseinike huviorbiiti, kuna lähedalasuva poe töötajad süüdistasid teda suitsupaki eest võltsitud 20-dollarise rahatähega maksmises. Kas tegu oli valerahaga, pole teada. 
Kõik neli politseinikku vallandati järgmisel päeval pärast intsidenti. 29. mail võeti Chauvin vahi alla ja talle esitati süüdistus kolmanda astme mõrvas ning teise astme tapmises. 3. juunil süüdistust karmistati: Chauvini süüdistatakse teise astme mõrvas. Ülejäänud kolmele politseinikule esitati süüdistus mõrvale kaasaaitamises. Chauvini abikaasa Kellie andis 31. mail sisse lahutuse. 22. juulil süüdistati mõlemat ka maksupettuses.
George Floydi matusetalitus toimus Houstonis teisipäeval 9. juunil.
Floydi surma on võrreldud 2014. aastal samuti politseivägivalla tagajärjel elu kaotanud Eric Garneri surmaga. Mõlemad mehed korrutasid enne surma, et nad ei saa hingata ("I can't breathe") ja mõlema mehe kohta on kasutatud hüüdnime Gentle Giant ('hell hiiglane').
2021. aasta 12. märtsi otsusega kohustati Minnesota osariiki maksma Floydi perele valurahaks 27 miljonit dollarit.
2021. aasta 29. märtsil algas Minneapolises kohtuprotsess Floydilt elu võtnud politseiniku üle, protsessi algust (sh mõrva toimumise jäädvustust ligi 10 minutit kestnud videosalvestisel) kajastas otseülekandes nt BBC World News. 20. aprillil 2021 tunnistas vandemeeste kogu enam kui 10 tundi kestnud aruelu järel Floydi mõrvanud 45-aastase politseiniku süüdi kõigis kolmes talle esitatud süüdistuspunktis. Kohtunik võib määrata Chauvinile karistuseks kuni 40 aastat vangistust. 26. juunil 2021 kuulutati Chauvinile karistuseks välja 22 aastat ja 6 kuud vangistust.
Meeleavaldused.
Pärast Floydi surma peeti meeleavaldusi kõigis Ühendriikide 50 osariigis, kuid ka mujal maailmas, sealhulgas Eestis. Avaldati meelt politsei üleliigse jõukasutuse vastu, nõuti õiglust George Floydi surma asjus ja avaldati toetust liikumisele Black Lives Matter. Demonstratsioonid olid valdavalt rahumeelsed, kuid mitmel pool (sh Atlantas, Chicagos, Los Angeleses, Minneapolises, New Yorgis, Philadelphias ja Washingtonis) tuli ette vägivalda ja rüüstamist. 
26. mail muutusid Minneapolises rahulikult alanud meeleavaldused vägivaldseteks. Süüdati politseijaoskond ja kaks poodi ning rüüstati ja kahjustati mitmeid teisi poode. Esines kähmlusi politseinike ja meeleavaldajate vahel, politsei võttis kasutusele pisargaasi ja kummikuulid. Rahutused kestsid mitu päeva. 29. mail kehtestati Minneapolises, Saint Paulis ja Dakota maakonnas komandanditund, mida saadeti tagama 500 Minnesota rahvuskaartlast. Minneapolises marssis tuhatkond meeleavaldajat sellegipoolest ka pärast liikumiskeelu jõustumist. Minnesota suurima päevalehe Star Tribune andmetel oli 2. juuni seisuga Minneapolise ja Saint Pauli regioonis 308 rahutustes kahjustada saanud või täielikult hävinud ettevõtet, sh põletati maha 41 Minneapolises ja 3 Saint Paulis asunud ettevõtet.
29. mai õhtul eskortis salateenistus president Donald Trumpi peaaegu tunniks ajaks maa-alusesse punkrisse, et teda kaitsta Valge Maja lähiümbruses toimunud protestide eest. Trump teatas hiljem, et juhul kui demonstrandid oleks tunginud Valge Maja territooriumile, oleks nad seal kohanud tigedaid koeri ja ohtlikke relvi. Trump teatas ka, et saadab sõjaväe korrarikkujaid ohjeldama, juhul kui osariigid ise ei saa olukorda kontrolli alla.
30. mail kuulutati komandanditund välja vähemalt 12 USA suurlinnas ja lisaks Minnesotale kutsusid veel 11 osariiki kohale rahvuskaardi. 2. juuni seisuga oli rahvuskaart kohal 23 osariigis ja Columbia ringkonnas, üle riigi kokku 17 000 rahvuskaartlast. 4. juuni seisuga olid üle 200 linna 27 osariigis kehtestanud õhtuse liikumiskeelu, mõjutades üle 60 miljoni inimese elu. Mitu osariiki kuulutas välja eriolukorra. Rahvuskaart oli mobiliseeritud 31 osariigis ja Columbia ringkonnas, üle riigi kokku 74 000 rahvuskaartlast.
8. juuni seisuga oli rahutustes surma saanud vähemalt 21 inimest ja politsei oli vahistanud tuhandeid meeleavaldajaid. 
Meeleavaldustega seoses levisid filmiklipid politseinike agressiivsest käitumisest protestijate ohjamisel. Kaks aktivisti koostasid nimekirja 428 videoga politseivägivallast politseivägivallavastastel meeleavaldustel. Politsei ründas meeleavalduste käigus vähemalt 140 meeleavaldusi kajastanud ajakirjanikku. Ka mitu protestijate seas olnud afroameeriklasest poliitikut andis teada, et politseinikud olid nende vastu kasutanud pipragaasi. Inimõiguste kaitsmisega tegelev organisatsioon Amnesty International väljastas mai viimasel päeval pressiteate, milles kritiseeritakse korravalvurite ülemilitariseerumist ja kutsutakse politseid üles loobuma "liigse jõu" kasutamisest protestidega toimetulekul.
Minnesota peaprokurör Keith Ellison on spekuleerinud, et inimesed on rahutud, kuna nad on pidanud koroonapandeemia tõttu kaks kuud karantiinis istuma ning osad neist on kaotanud sissetuleku. Seetõttu on nad vihased ning olukord on plahvatusohtlik. Tervishoiueksperdid on hoiatanud, et rahvakogunemised aitavad kaasa koroonaviiruse levikule. 
Meeleavaldused jätkusid läbi juuni ja juuli. 3. juuli seisuga oli meeleavaldusi peetud üle 40 protsendi USA maakondades. Protestidest on hinnanguliselt osa võtnud 15-26 miljonit inimest, mis tähendab, et tegu on USA ajaloo suurima meeleavalduste lainega. 
Protestilaine mõju ja tagajärjed.
Rüüstajad kahjustasid rahutuste käigus kinnisvara ja tekitasid ulatuslikku materiaalset kahju. 
Poliitikud lasid eemaldada või andsid lubaduse eemaldada mitmeid vastuolulisi ausambaid ja sümboleid. Tegu on konföderatsiooni ülistavate kujudega või afroameeriklaste jaoks ajaloolist ebaõiglust väljendavate sümbolitega. Näiteks 4. juunil andis Virginia kuberner teada, et Richmondi kesklinnast eemaldatakse konföderatsiooni kindrali Robert E. Lee ratsamonument. 7. juunil kukutasid Suurbritannias Bristolis protestinud meeleavaldajad orjakaupleja Edward Colstoni kuju postamendilt ning uputasid selle sadamas vee alla. Oregoni osariigis Portlandis võtsid protestijad maha USA esimese presidendi George Washingtoni kuju ja kolmanda presidendi Thomas Jeffersoni kuju. Jeffersoni kuju postamendile kirjutati aerosoolvärviga "orjapidaja" ja "George Floyd". 
Vastavalt 5. ja 9. juunil keelasid Ameerika Ühendriikide merejalavägi ja merevägi ära konföderatsiooni lipu avaliku eksponeerimise oma valdustes. 10. juunil keelas NASCAR konföderatsiooni lipu kasutamise oma võistlustel ja valdustes. 17. juulil avalikustas USA Kaitseministeerium nimekirja eksponeerimiseks sobilikest lippudest. Konföderatsiooni lipu puudumine antud nimekirjast tähendab, et seda ei soovita enam näha USA sõjaväerajatistes lehvimas.
Mississippi vabariiklasest kuberner Tate Reeves lubas 27. juunil allkirjastada eelnõu osariigi lipu muutmiseks (Mississippi lipp oli ainus osariigi lipp, kus oli kujutatud Konföderatsiooni lippu), kui seadusandlik kogu selle vastu võtab. 28. juunil see toimuski, kuberner kirjutas sellele alla 30. juunil. Eelnõu kohaselt tuli senine osariigi lipp kõikidelt avalikelt ehitistelt 15 päeva jooksul eemaldada ja luua komisjon uue lipu loomiseks, millel enam Konföderatsiooni lippu kujutada ei tohi.
Rhode Islandi osariigis mõeldakse osariigi nime muutmise peale. Osariigi ametlik nimi on "the State of Rhode Island and Providence Plantations", milles sisalduv sõna "plantations" (istandused) viitab orjanduslikule minevikule. Kuberner allkirjastas 22. juunil korralduse, mille kohaselt pannakse osariigi nimi novembris toimuvatel valimistel hääletamisele. Sinnani kasutatakse ametlikus kontekstis ainult lühikest nimetust Rhode Island ja istandusi ei mainita. 
Osariikide ja kohalike omavalitsuste tasandil hinnatakse mitmel pool ümber politseijaoskondade tööd ning vaadatakse üle, kuidas meeleavaldustele reageerida. Näiteks California kuberner Gavin Newsom on teinud ettepaneku välja töötada uued juhtnöörid rahvamasside kontrollimiseks ja keelata ära kägistamisvõte "carotid chokehold", mis ei lase ajju hapnikku. Minneapolise politseiülem keelas 5. juunil politseinikel kägistamisvõtte kasutamise ja andis korralduse, et politseinikud astuksid tulevikus vahele, kui näevad kolleegi ebakohast jõudu kasutamas. Denveris keelati politseinikel samuti kägistamisvõtte kasutamine, lisaks anti korraldus tulevikus alati dokumenteerida juhud, kui politseinik inimest relvaga sihib. 
2020. aasta juunis tõid Demokraadid Kongressi politseireformi eelnõu, mis kandis nime "George Floyd Justice in Policing Act of 2020". Eelnõu keelaks politseinikel kägistamisvõtte kasutamise, samuti looks üleriigilise andmebaasi, kuhu kantaks politseinike ebakohase käitumise juhud. Ka Senati Vabariiklased on välja tulnud oma, Demokraatide omast eraldiseisva politseireformi eelnõuga. 
16. juunil allkirjastas president Trump politseitööd puudutava korralduse, mis kutsus politseijaoskondi üles värbama politseinikke samadest piirkondadest, kus nad patrullivad, piirama surmava jõu kasutamist ning vägivallatutele juhtumitele (näiteks narkosõltuvus ja kodutus) vastamisel kasutama sotsiaaltöötajate ja vaimse tervise ekspertide abi. Samuti luuakse riiklik andmebaas politseinikest, kelle kohta on esitatud liigse jõu kasutamise kaebusi.
Protestilaine ajal populariseeris liikumine Black Lives Matter politsei rahastamise vähendamisele üles kutsuvat loosungit "Defund the police". Aktivistid sooviksid näha osade politsei ülesannete delegeerimist teistele organisatsioonidele ja selle võrra ka vahendite suunamist politseilt teistesse valdkondadesse, näiteks tugevdada sotsiaalteenuste pakkumist, noorsootööd, haridust, edendada vaimse tervise suunalist tööd ja suurendada elupindade kättesaadavust. President Trump on taolistele plaanidele kindlalt vastu.
Meelelahutustööstuses vaadati kriitilise pilguga üle ja eemaldati eetrist mitmeid politseiseriaale. Näiteks Paramount Network lõpetas 32 hooaega eetris olnud politseiteemalise tõsieluseriaali "Cops" näitamise. Voogedastusplatvorm HBO Max eemaldas ajutiselt eetrist filmi "Tuulest viidud", kuni valmib video, mis selgitab filmis esinevat rassismi. BBC eemaldas voogedastusteenustest sketšisarjad "Little Britain" ja "Come Fly With Me", kuna seal on valgenahaliste näitlejate poolt kehastatud mustanahalisi tegelaskujusid. Mitme kuulsa multifilmi (sh "Simpsonid" ja "Family Guy") puhul palgatakse mittevalgete tegelaskujude häält tegema mittevalged näitlejad. Popkantri ansambel Dixie Chicks hülgas oma vana nime ja kannab alates 2020. aasta 25. juunist nime The Chicks. "Dixie" viitas Mason-Dixoni piirile, mis minevikus asus orjanduslike ja orjanduse keelustanud osariikide vahel. Nimevahetus võeti ette pärast seda, kui bändiliikmed nägid, et sotsiaalmeedias kirjeldati konföderatsiooni lippu kui "Dixie haakristi".