tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Patsiendi monitooringu süsteemid

Patsiendi monitooringu süsteemid on biomeditsiiniliste mõõtmiste süsteemid kas ühe patsiendi või paljude patsientide üheaegseks jälgimiseks, mille abil üheaegselt registreeritakse patsiendi elutähtsaid parameetreid ja tavaliselt signaliseeritakse nende väljumisel etteantud vahemikest.
Põhilisteks monitooritavateks suurusteks on elektrokardiogramm (EKG) ja selle kaudu arvutatav südame löögisagedus ("heart rate" HR) ja verehapniku osarõhk (pO2).
Patsiendi monitooringu süsteemid on ülekaalukalt elektroonsed mõõtesüsteemid, mis reeglina on ühendatud keskse arvutiga. Selle abil toimub patsientide pidev jälgimine, seda peamiselt intensiivravi osakondades.
Polüsomnograafia

Polüsomnograafia (PSG) on uneuuringutes kasutatav diagnostiline protseduur, millega uuritakse organismi näitajaid inimese une ajal.
Protseduuri teostamiseks kasutatakse polüsomnograafi.
Polüsomnograafi poolt registreeritavateks suurusteks on reeglina elektrokardiogramm (EKG), elektroentsefalogramm (EEG), verehapniku osarõhk (pO2), hingamise parameetrid ja muud elektroonsete mõõtevahenditega mõõdetavad biomeditsiinilised suurused (näiteks silmade kiirete liigutustega (REM) kaasnev signaal (elektro-okulogramm EOG).
Petrusville

Petrusville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Renosterbergi valla halduskeskus.
Petrusville on asutatud 1877. aastal. Linn on saanud nime selle järgi, et on rajatud Petrus Jacobus van der Waltile kuulunud farmi territooriumile.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petrusville'i elanikest värvilisi 56,63%, mustanahalisi aafriklasi 39,99%, valgeid 2,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 0,52%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 63,24% inimesi, koosa keelt 31,42%, sotho keelt 1,88% ja inglise keelt 1,66%.
Michael Foale

Colin Michael Foale (sündinud 6. jaanuaril 1957) on Briti-USA astrofüüsik ja endine NASA astronaut. Ta kandideeris NASA astronaudiks kolm korda ja osutus valituks 1987. aastal. Foale on osalenud kuuel missioonil ning on ainus NASA astronaut, kes on kuulunud Miri ja Rahvusvahelise Kosmosejaama meeskondadesse.
Ta oli esimene Suurbritannia kodanik, kes käis avakosmoses ning kokku on ta avakosmoses käinud neli korda, viibides seal üle 16 tunni.
Augustis 2013 teatas Foale, et lõpetab astronaudikarjääri ja lahkub NASA-st.
Kathu

Kathu on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas, Gamagara valla halduskeskus.
Kathu on asutatud 1974. aastal, linnaõigused sai 1979. aastal. Linna lähedal asuvad rauamaagi kaevandused.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kathu elanikest mustanahalisi aafriklasi 39,17%, valgeid 37,98%, värvilisi 21,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58% ja teisi 0,57%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 62,13% inimesi, tsvana keelt 23,36%, inglise keelt 5,96%, sotho keelt 1,78%, suulu keelt 1,56%, koosa keelt 1,43% ja 1,13%.
Mõigu bussipeatus

Mõigu bussipeatus on bussipeatus Juhtme tänaval Tallinnas Kesklinna linnaosas.
Mõigu bussipeatuses Juhtme tänaval peatub ainult buss nr. 2 suunaga Reisisadama (A-terminali)-Mõigu.
Estonia bussipeatus

Estonia bussipeatus on bussipeatus Estonia puiesteel Tallinnas Kesklinna linnaosas.
Estonia bussipeatuses Estonia puiesteel peatuvad bussid 2, 3, 9, 11, 23, 31, 35, 40, 42, 46, 55, 81, 83, 94, 95, 104A, 104B, 105, 106, 106A, 106C, 120, 120A, 121, 125, 125A, 130, 131, 132, 132A, 134, 135, 135A, 135C, 138, 139, 144, 150, 151, 151A, 152, 152A, 153, 154, 155, 156, 157, 157A, 158, 159, 160, 162, 180E ja 277.
Laanemõtsa järv

Laanemõtsa järv (ka Laanemetsa järv, Saarjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1009 m.
Kihujärv

Kihujärv (ka Mäemõisa järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 280 m.
Liivakse järv

Liivakse järv (ka Liivakese järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 347 m.
Soolikse järv

Soolikse järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 360 m.
Kiisjärv

Kiisjärv (ka Kiiskjärv, Emajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 767 m.
Saudikjärv

Saudikjärv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 472 m.
Suukaala järv

Suukaala järv (ka Nihu Mädajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 382 m.
Väike Nihujärv

Väike Nihujärv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 283 m.
Pisike Nihujärv

Pisike Nihujärv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 119 m.
Presnikovi järv

Presnikovi järv (ka Tähejärv, Kuiksilla järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Lossikülas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 784 m. Veekogus on 1 saar.
Vastsemõisa järv

Vastsemõisa järv (ka Sangaste Vastsemõisa järv, Sangaste veskijärv, Sangaste paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sangaste alevikus, Lauküla ja Tiidu külas. 
Veekogu pindala on 9,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2601 m.
Supeljärv

Supeljärv (ka Sangaste Supeljärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Lossikülas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 335 m.
Nakri järv

Nakri järv (ka Nakrijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Lossikülas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 489 m.
Valli järv

Valli järv (ka Vallijärv, Sangaste järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Väljakülas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 415 m.
Laose-Andrese lomp

Laose-Andrese lomp (ka Korva karjäär) on järv Valga maakonnas Valga vallas Väljakülas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 353 m.
Kuuste lomp

Kuuste lomp on järv Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus ja Rampe külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2203 m.
Pilliliina lomp

Pilliliina lomp (ka Tsirguliina bassein) on järv Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1086 m.
Väike-Pilliliina lomp

Väike-Pilliliina lomp (ka Tsirguliina bassein) on järv Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 389 m.
Õru järv

Õru järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Õruste külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 960 m.
Tuule järv

Tuule järv (ka Sangaste Soojärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Väljakülas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 336 m.
Piirijõe soot

Piirijõe soot on järv Valga maakonnas Valga vallas Tagula ja Väljakülas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1375 m.
Laadsi järv

Laadsi järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Iigaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 284 m.
Kopsu järv

Kopsu järv (ka Kopsujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kääriku ja Märdi külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 328 m.
Kärnälaane järv

Kärnälaane järv (ka Kassiratta paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kassiratta ja Tõutsi külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1069 m.
Kangrujärv (Otepää vald)

Kangrujärv (ka "Rebasejärv") on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 1,2 ha ja kaldajoone pikkus 415 m.
Iheruse järv

Iheruse järv (ka Väike Rebasejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343 m.
Kirgjärv

Kirgjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäekülas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 469 m.
Udila järv

Udila järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäekülas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 648 m. Veekogus on 1 saar.
Jänesse järv

Jänesse järv (ka Puura järv, Jänise järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Tõutsi külas ja Võru maakonnas Antsla vallas Visela külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547 m.
Silgu järv

Silgu järv (ka Veski paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi külas ja Võru maakonnas Antsla vallas Visela ja Koigu külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1748 m.
Diego Alves

Diego Alves Carreira (sündinud 24. juunil 1985 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Flamengo.
Diego Alves alustas klubikarjääri 2004. aastal kodumaa klubis Atlético Mineiro. 2007. aastal suundus ta Euroopasse, liitudes Hispaania kõrgliiga klubiga Almería. Pärast seda mängis ta aastatel 2011–2017 Valencias.
2017. aasta juulis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Flamengoga.
Ta on tuntud väga hea penaltite tõrjuna. Talle kuulub rekord penaltite tõrjumises Hispaania kõrgliigas: kokku 23 penaltitõrjet.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi 10. novembril 2011 mängus Gaboni vastu.
Ta on Brasiilia koondise varuväravavaht 2016. aasta Copa América Centenariol.
Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Ta oli varuväravavaht ja mänguaega turniiril ei saanud.
Tapusuu lump

Tapusuu lump on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 651 m.
Luukasõ järv

Luukasõ järv (ka Luukese järv, Luukse järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447 m.
Restu järv

Restu järv (ka Restu veskijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Restu külas. Veekogu pindala on 8,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1741 m.
Konksi järv

Konksi järv (ka Urvaste paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kirikukülas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 583 m.
Ermeli lump

Ermeli lump on järv Võru maakonnas Antsla vallas Uhtjärve külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 643 m.
Suurtiik

Suurtiik (ka Uue-Antsla Suurtiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Uue-Antsla külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 651 m.
Kallastõ järv

Kallastõ järv (ka Lümatu Kallastõ järv, Kuusiku tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Lümatu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698 m.
Juan Silveira dos Santos

Juan Silveira dos Santos (mängijanimega Juan; sündinud 1. veebruaril 1979 Rio de Janeiros) on endine Brasiilia jalgpallur, kaitsja.
Juan alustas klubikarjääri 1996. aastal kodumaal Flamengos, kus mängis kuni 2002. aastani. Järgmised kümme aastat mängis ta jalgpalli Euroopas, esmalt viis aastat Saksamaal Bundesliga klubis Leverkuseni Bayer ja seejärel viis aastat Itaalia kõrgliiga klubis Roma. 2012. aastal suundus ta tagasi Brasiiliasse, liitudes Internacionaliga.
2016. aastal naasis ta Flamengosse. Ta teatas jalgpallurikarjääri lõpetamist pärast 2019. aastal Flamengoga Campeonato Carioca võitmist. Oma viimase mängu pidas ta 27. aprillil 2019 Brasiilia meistrivõistluste esimese vooru mängus Cruzeiro vastu.
Koondisekarjäär.
Brasiilia koondises mängis ta aastatel 2001–2010 kokku 79 mängus ja lõi seitse väravat.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 2001. aasta Copa América teises alagrupimängus Peruu vastu.
Esimese värava lõi ta 2004. aasta Copa América teises alagrupimängus Costa Rica jalgpallikoondis vastu.
2007. aasta Copa América veerandfinaalis lõi ta värava Tšiili vastu.
2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri esimeses alagrupimängus lõi ta värava Egiptuse vastu.
2010. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta Tšiili vastu värava.
Lisaks kuulus ta Brasiilia koondisse veel ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, 2003. ja 2005. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2001. aasta Copa Américal.
Lõhtsuu järv

Lõhtsuu järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kirikukülas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 454 m.
Ülemine järv

Ülemine järv (ka Vana-Antsla Ülemine järv, Vana-Antsla tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla alevikus. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 855 m.
Seda läbib Vastsekivi oja.
Järvest allavoolu jääb hobuserauakujuline Vana-Antsla Kõvvõrjärv, mis ümbritseb endise Vana-Antsla mõisa südant.
Vana-Antsla Kõvvõrjärv

Kõvvõrjärv (ka Vana-Antsla Kõvvõrjärv, Vana-Antsla tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla alevikus. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1191 m. Veekogus on 1 saar.
Veekogu jääb Vana-Antsla mõisa pargi alale.
Seda läbib Vastsekivi oja.
Viiruki järv

Viiruki järv (ka Möldri paisjärv, Viiruki paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kõlbi külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 899 m.
Toku järv

Toku järv (ka Vaabina järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kraavi ja Vaabina külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 495 m.
Lakõssuu järv

Lakõssuu järv (ka Antsu kalatiik, Linda kolhoosi kalatiigid) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 27,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2399 m. Veekogus on 1 saar.
Kanarikumäe järv

Kanarikumäe järv (ka Kalatiik nr. 8) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 32 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4523 m. Veekogus on 11 saar.
Kuritse järv

Kuritse järv (ka Palsi järv, Pelsi järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Tagula külas. Veekogu pindala on 12,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1714 m.
Tanni tiik

Tanni tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu ja Tagula külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2399 m.
Jõgari järv

Jõgari järv (ka Kalatiik nr. 4) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1203 m.
Sitisuu tiik

Sitisuu tiik (ka Kalatiik nr. 5) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 12,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1653 m.
Telli tiik

Telli tiik (ka Kalatiik nr. 6) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1282 m.
Paiujärv

Paiujärv (ka "Kalatiik nr. 7") on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1957 m.
Jaanimäe tiik

Jaanimäe tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Taberlaane külas. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1892 m.
Korva Raudjärv

Raudjärv (ka Korva Raudjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 523 m.
Alatiik

Alatiik (ka Lakõssuu Alatiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 594 m.
Aladi tiik

Aladi tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1663 m.
Viiruki tiik

Viiruki tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835 m.
Põrtusõ tiik

Põrtusõ tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 769 m.
Kitse-Aadu tiik

Kitse-Aadu tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas ja Valga maakonnas Valga vallas Tagula külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 949 m.
Väiku-Boose järv

Väiku-Boose järv (ka Boose Väikejärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kobela alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 767 m.
Kõrdsijüri lump

Kõrdsijüri lump (ka Viilupi paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kraavi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 688 m.
Kol'u järv

Kol'u järv (ka Ilmjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Tõutsi külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 801 m.
Tobra järv

Tobra järv (ka Tobrajärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vaabina külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 718 m.
Partsilomp

Partsilomp (ka Kauru Partsilomp) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 446 m.
2017. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

2017. aasta autoralli maailmameistrivõistlused olid autoralli maailmameistrivõistluste 45. hooaeg. Maailmameistrivõistlused koosnesid 13 etapist, mis said alguse Monte Carlo ralliga jaanuaris ning lõppesid novembris Austraalia ralliga.
Tiitlikaitsjad olid Sébastien Ogier ja Julien Ingrassia, kes tulid ka 2017. aastal maailmameistriteks (viiendat hooaega järjest). Meeskondlikult võitis M-Sport, 2016. aasta võitja Volkswagen enam ei osalenud.
MM-sarja üldjärjestus.
Punkte jagati järgneva süsteemi alusel iga ralli lõpus kümnele parimale
Sõitjad ja kaardilugejad said lisapunkte iga ralli "Power Stage" kiiruskatselt. Tootjate arvestuses said rallilt punkte koguda igast meeskonnast maksimaalselt 2 parimat kohta saanud rallipaari.
Keema Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Keema Kogrõjärv, Väike Marujärv, Marujärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Keema külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 360 m.
Karula Ruusmäe järv

Ruusmäe järv (ka Karula Ruusmäe järv, Ruusjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Pikkjärve külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 502 m.
Raavitsa järv

Raavitsa järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Raavitsa külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 516 m.
Tambre järv

Tambre järv on järv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 623 m.
Obõstõtsukõlus

Obõstõtsukõlus (ka Kaagjärve tiik) on järv Valga maakonnas Valga vallas Kaagjärve külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349 m.
Korijärve Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Korijärve Kogrõjärv, Kuritse Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 342 m.
Tirgu järv

Tirgu järv (ka Kuritse Veskijärv, Tirgu paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1304 m.
Verevä tiik

Verevä tiik (ka Paistiik nr. 1) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 890 m.
Jaagusuu lomp

Jaagusuu lomp (ka Paistiik nr. 2) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 685 m.
Tohvri järv

Tohvri järv (ka Valtina paistiik) on järv Valga maakonnas Valga vallas Valtina külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 340 m.
Kikati järv

Kikati järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Valtina külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 517 m.
Tollari järv

Tollari järv (ka Käärikjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Käärikmäe külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 903 m.
Ojajärv

Ojajärv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Mähkli külas ja Võru maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 332 m.
Vehmerjärv

Vehmerjärv on järv Valga maakonnas Valga vallas Karula külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 312 m.
Konnumäe järv

Konnumäe järv (ka Põrgujärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 378 m.
Rimmi järv

Rimmi järv (ka Rimmi veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Rimmi külas. Veekogu pindala on 6,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2444 m.
Tsooru järv

Tsooru järv (ka Tsooru paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Tsooru külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1225 m. Veekogus on üks saar (Ööbiksaar).
Pikä järv

Pikä järv (ka Rimmi veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Rimmi külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 825 m.
Karula Linnajärv

Linnajärv (ka Karula Linnajärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Mähkli külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652 m.
Saarlasõ veskijärv

Saarlasõ veskijärv (ka Saarlase veskijärv, Saarlase paisjärv, Saarlase allikajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Saarlasõ külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1100 m.
2022. aasta suvel lasi omanik paisu osaliselt alla, sest see hakkas lekkima ja tekkis oht, et vesi murrab paisust läbi.
Vastse-Roosa veskijärv

Vastse-Roosa veskijärv (ka Vastse-Roosa paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vastse-Roosa külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1722 m. Veekogus on kaks saart.
Pähni paisjärv

Pähni paisjärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Pähni külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1675 m. Veekogus on 1 saar.
Dirk Frimout

Dirk Dries David Damiaan Frimout on Belgia astrofüüsik ja endine astronaut. Frimout valiti Euroopa Kosmoseagentuuri astronaudiks 1977. aastal. Ta osales Space Shuttle'i missioonil STS-45, mille ajal sai ta esimeseks belglaseks kosmoses.
Kalpana Chawla

Kalpana Chawla (17. märts 1962 – 1. veebruar 2003) oli NASA astronaut ja esimene India päritolu inimene kosmoses. 
Chawla asus NASA-sse tööle 1988. aastal ja sai 1991. aastal Ameerika Ühendriikide kodakondsuse, misjärel kandideeris ta astronaudiks. 1995. aastal sai ta astronaudiks ja 1996. aastal määrati ta missioonile STS-87. 2000. aastal määrati ta missioonile STS-107, mis startis jaanuaris 2003.
Kalpana Chawla hukkus 1. veebruaril 2003 kosmosesüstiku Columbia katastroofis, kui missioonilt STS-107 naasnud kosmosesüstik Columbia purunes Maa atmosfääri sisenemisel.
Patensie

Patensie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas.
Patensie sai linnaõigused 1858. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Patensie elanikest värvilisi 50,18%, mustanahalisi aafriklasi 39,73%, valgeid 8,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 1,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 69,95% inimesi, koosa keelt 24,93% ja inglise keelt 1,43%.
Kalvinistlik kirikumuusika

Kalvinistlik kirikumuusika on üldnimetus Johann Calvini algatatud muusikastiilile ja esituspraktikale, mida viljeldakse lisaks kalvinistlikele ka muudes reformeeritud kirikutes.
Kuna Johann Calvin samastas muusikainstrumendid ikoonidega, siis pildirüüste ajal lõhuti kirikutest välja ka orelid. 
Kalvinistlik kirikumuusika on
Ühehäälse kalvinistliku kirikumuusika põhiline kogumik on Genfi psalter.
Ühehäälne kalvinistlik muusika.
Ühehäälse kalvinistliku muusika põhiliseks kogumikuks on 1562. aastal valminud Genfi psalter ehk hugenottide psalter, mis kujutab enesest värsistatud Vana Testamendi laulude ehk psalmide tõlgete kogumikku. Kogumik on koostatud Johann Calvini juhendamisel ning mõeldud kasutamiseks Genfi kalvinistlikes kirikutes. Enamiku tõlgete autor on Clément Marot ning enamiku meloodiate autor on Louis Bourgeois.
Genfi psaltri 
Mitmehäälne kalvinistlik muusika.
Kalvinistide koduses musitseerimises säilis siiski ka mitmehäälne laulmine, milleks kasutati kirikus lauldavate psalmide mitmehäälseid seadeid. Mitmehäälsete seadete põhiline autor on Claude Goudimel.
Kalvinistlik kirikumuusika ja kunstmuusika.
Kalvinistlikku psalmilaulu on oma loomingus kasutanud näiteks Jan Sweelinck ja Zoltán Kodály.
Jevgeni Ponassenkov

Jevgeni Nikolajevitš Ponassenkov (vene keeles Евгений Николаевич Понасенков; sündinud 13. märtsil 1982 Moskvas Nõukogude Liidus) on vene ajaloolane, lavastaja, publitsist, laulja (dramaatiline tenor) ja näitleja.
Tavaliselt esitletakse teda ja ta ise ennast kui ajaloolast ja lavastajat. Teda loetakse uue põlvkonna intellektuaalseks guruks. Ponassenkov on mänginud kõrvalosa mitmes mängufilmis. 2009. aastal oli ta Moskvas Ametiühingute Maja sammassaalis toimunud ooperilaulja Jelena Obraztsova juubeliõhtu kontserdi lavastaja ja õhtujuht.
Haridus.
Ponassenkov lõpetas Moskvas inglise keele kallakuga keskkooli (kool nr 1287, asub Põhja haldusringkonnas). Aastatel 1999–2004 õppis ta Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas, spetsialiseerudes Napoleoni sõdade ajaloole dotsent Jelena Fedossova juhendamisel. Juba tudengina esines Ponassenkov ettekannetega üliõpilaste ja aspirantide teaduskonverentsidel. 
Kõrgharidust tõendav MRÜ diplom jäi tal siiski saamata. Ta esitas diplomitööna enda 2004. aastal ilmunud monograafia "Tõde 1812. aasta sõja kohta", mida lühendas vastavalt diplomitöödele esitavatele nõuetele (Ponassenkovi väitel on ta ajalooteaduskonna ajaloos ainus üliõpilane, kes on avaldanud monograafia). Tema enda sõnul ei saanud ta diplomitöö kaitsmisele minna, sest dekanaat määras diplomitöö kaitsmise 1. juunile 2004, päevale, millele oli juba kaks kuud varem välja kuulutatud tema kontsert. Kontserti ära jätta ei saanud. Kaitsmise päeva kontserdipäevale määranud dekanaadi tegelasi nimetab Ponassenkov sulleriteks.
Teadus.
2015. aastal ilmunud Venemaa Teaduste Akadeemia teadusnõukogu jätkväljaande "История международных отношений и внешней политики России" ('Venemaa rahvusvaheliste suhete ja välispoliitika ajalugu') bülletään nr 5 "Заграничные походы русской армии 1813–1814 гг. и реформирование Европы" ('Vene armee 1813.–1814. aastate sõjaretked ja Euroopa reformeerimine') oli pühendatud küllalt aktuaalse, kuid väheuuritud teemale – Euroopa reformeerimisele pärast liitlasvägede võitu Napoleoni üle. Kogumikku lülitati kuue ajaloolase, sealhulgas Andrei Sahharovi ja Jevgeni Ponassenkovi (artikkel "Две модели реформирования Европы: Наполеон и Александр I") artiklid.
"1812. aasta sõja esimene teaduslik ajalugu" (2017).
2017. aastal ilmunud kirjastuses AST Ponassenkovi 800-leheküljeline monograafia "Первая научная история войны 1812 года" ('1812. aasta sõja esimene teaduslik ajalugu') on 1812. aasta Vene-Prantsuse sõja põhjalik käsitlus. Sellest sai müügimenuk teadusraamatute seas. 2018. aastal ilmus raamatust uus täiendatud trükk. Raamatut müüdi ka Eesti suuremates raamatukauplustes (Rahva Raamat, Apollo).
Ajaloolane Nikolai Svanidze andis raamatule positiivse hinnangu. Tema väitel on raamat eelkõige huvitav, seejuures see ei ole valelik. Raamat on küllaltki subjektiivne ja emotsionaalne, kuid seda hinnanguis, mitte aga faktides. Svanidze sõnul omab iga uurija õigust anda subjektiivseid hinnanguid.
HEI

HEI või Hei võib tähendada järgmist:
KEA

KEA võib tähendada järgmist:
KeA võib tähendada järgmist:
Kea võib tähendada järgmist:
Kéa võib tähendada järgmist:
Pöördprojekteerimine

Pöördprojekteerimine (inglise keeles "reverse engineering") on inimese loodud objekti uurimine eesmärgiga saada aru selle toimimispõhimõtetest ja ülesehitusest kas algse objekti muutmiseks või sellega sarnaselt toimiva uue objekti loomiseks. Pöördprojekteerimine sarnaneb kasutatava metoodika poolest teadustööga, kuid loodusnähtuse asemel uuritakse mingit inimloodud objekti.
Anglikaani kirikumuusika

Anglikaani kirikumuusika on anglikaani kirikus viljeldava muusika kogum, stiil ja esituspraktika. 
Kuningas Edward VI ja kuninganna Elisabeth I valitsusajal loodi uus anglikaani liturgia ning 1549. aastal avaldati ka uus palveraamat "Book of Common Prayer".
Anglikaani kirikumuusika tunnused:
Need tunnused pole järjepidevad, sest paljud heliloojad pöördusid hiljem oma loomingus tagasi ladinakeelse moteti poole.
Tähtsamad reformatsiooniaegsed anglikaani kirikumuusika loojad olid Thomas Tallis (umbes 1505–1585) ja William Byrd (1543–1623).
Anglikaani kirikumuusika žanrid on
Cofimvaba

Cofimvaba on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas, Intsika Yethu valla halduskeskus.
Cofimvaba on asutatud 1877. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cofimvaba elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,33%, valgeid 0,48%, värvilisi 0,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,46%. Koosa keelt pidas emakeeleks 93,08% inimesi, inglise keelt 2,56%, sotho keelt 0,63%, viipekeelt 0,45%, suulu keelt 0,37% ja afrikaani keelt 0,35%.
Linn asub Queenstownist 79 km ida pool, mööda Thembulandis asuvat Butterworthi suunduvat marsruuti.
Ngcobo

Ngcobo (kuni 2004. aastani Engcobo) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas, Engcobo valla halduskeskus.
Linn on asutatud 1876. aastal. Kuni 1994. aastani kuulus linn Transkei bantustani koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ngcobo elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,65%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43%, valgeid 0,34%, värvilisi 0,17% ja teisi 0,42%. Koosa keelt pidas emakeeleks 88,61% inimesi, afrikaani keelt 3,87%, inglise keelt 2,60%, viipekeelt 2,01% ja sotho keelt 0,62%.
Mon Repos

Mon Repos (prantsuskeelne fraas ligikaudses tõlkes 'minu rahupaik') võib tähendada järgmist:
Kriel

Kriel on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Emalahleni vallas.
Krieli lähedal asub 1979. aastal tööd alustanud Krieli soojuselektrijaam.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krieli elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,28%, valgeid 43,37%, värvilisi 2,07%, India või Aasia päritolu inimesi 1,12% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 39,81% inimesi, suulu keelt 22,95%, inglise keelt 10,70%, ndebele keelt 5,80%, svaasi keelt 4,96%, pedi keelt 4,67%, koosa keelt 3,94%, sotho keelt 2,85%, tsvana keelt 1,50% ja tsonga keelt 1,34%.
Riina

Riina on eesti naisenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Riina 3423 naisel. Riina oli populaarsuselt 31. naisenimi. Riina oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 52). Kõige populaarsem oli eesnimi Riina vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 52,73.
Ellen

Ellen on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ellen 1385 naisel. Ellen on Eestis populaarsuselt 136. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Ellen üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 78,13, ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,86. Ellen on keskmiselt 68 aasta vanune (mediaanvanus on 72).
Asta

Asta on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Asta 1478 naisel. Asta on Eestis populaarsuselt 128. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Asta üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 120,97, ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 28,58. Asta on keskmiselt 77 aasta vanune (mediaanvanus on 78). 
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Asta 18 inimesel.
Linda (eesnimi)

Linda on naisenimi. Nime Linda nimepäev on 25. juuni.
Eesnime Linda statistika.
1. jaanuari 2024 seisuga oli Eestis eesnimi Linda 2072 naisel. Linda oli populaarsuselt 76. naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Linda 2777 naisel. Linda oli Eestis populaarsuselt 50. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Linda üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 180,77.
Nime kandjaid oli enim Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,41. Linda oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus on 77).
Kõige rohkem on eesnimega Linda sündinuid märtsis, kokku 269.
Lätis elas 2018. aasta 31. märtsi seisuga 7815 Linda-nimelist isikut.
Modimolle

Modimolle (kuni 2002. aastani Nylstroom) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis, Waterbergi ringkonna ja Modimolle valla halduskeskus.
Linn on asutatud 1866. aastal, raudteeühenduse Pretoriaga sai 1898. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Modimolle elanikes mustanahalisi aafriklasi 87,5%, valgeid 11,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5%, värvilisi 0,5% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 62,2% inimesi, afrikaani keelt 11,1%, tsonga keelt 9,7%, tsvana keelt 4,8% ja teisi keeli 12,2%.,
Swartklip

Swartklip on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Thabazimbi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Swartklipi elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,63%, valgeid 44,50%, värvilisi 1,45%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,14%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 46,54% inimesi, tsvana keelt 19,12%, inglise keelt 7,67%, koosa keelt 6,52%, pedi keelt 5,09%, sotho keelt 5,03%, tsonga keelt 4,13%, svaasi keelt 1,37%, ndebele keelt 1,37% ja suulu keelt 1,09%.
Tasuja puiestee (Viljandi)

Tasuja puiestee on kõrvaltänav Viljandi kesklinnas.
Tänav algab Vabaduse platsilt ja läheb lõppedes üle Talli tänavaks.
Tänava pikkus on 228 m.
Tänav sai nime 1934. aastal. 
Hoonestus.
Tasuja puiestee 2 (tänapäeval Vabaduse plats 2) asus 1927. aastal valminud Eesti Panga Viljandi Osakonna hoone. Hoone esimesel korrusel asusid postkontor ja telefonikeskjaam, teisel korrusel Eesti Pank, kolmandal ja neljandal korrusel korterid. Hoones tegutseb Viljandi riigimaja.
Tasuja puiestee 4 asub 2011. aastal renoveeritud Schloss Fellini hoone, butiikhotell koos restorani ja spaaga. Algselt asus alal Viljandi mõisa neorenessanss-stiilis häärber, mis valmis 1880. aastal arhitekt Robert Pflugi projekti järgi, kuid hoone lammutati 1938. aastal. Mõisa 1880. aastal ehitatud teine peahoone (arhitekt Friedrich Ferdinand Modi) on säilinud. Pärast mõisate võõrandamist asus Viljandi mõisa kivist peahoones 1923. aastast aktsiisivalitsus ning Viljandi maakonna riigimaade ülem. 1934. aastast tegutses mõisas Eesti politsei Viljandi-Pärnu prefektuur ja Nõukogude perioodil Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Eesti NSV Siseministeeriumi kontor ning hiljem Viljandi rajooni RSN TK SAO ning Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Viljandi rajooni jaoskond. Taasiseseisvunud Eestis asus mõisahoones Viljandi Politseiprefektuur kuni 1998. aastani.
Tasuja puiestee 4, pargis asub ka Mälestusmärk nõukogude võimu poolt represseeritutele. Monument avati 14. juunil 1991. aastal, kui möödus 50 aastat esimesest massiküüditamisest Eestis.
Tasuja puiestee 6 Viljandi mõisa ait (tänapäeval Pärimusmuusika Ait).
Lyden

Lyden on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Mogalakwena vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lydeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,72%, värvilisi 0,08%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,04% ja teisi 0,12%. Pedi keelt pidas emakeeleks 79,55% inimesi, tsonga keelt 14,33% ja sotho keelt 3,46%.
Robert Pflug

Robert August Pflug (1. mai 1832 – 30. november 1885) oli baltisaksa arhitekt.
Pflugi tööde hulka kuuluvad Riia Kristuse Sündimise katedraal, Viljandi mõisa peahoone, Käru mõisa peahoone ja Viļķene õigeusu kirik.
De Villiersdale

De Villiersdale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas Bloubergi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli De Villiersdale'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,00%. Pedi keelt pidas emakeeleks 97,37% inimesi, inglise keelt 1,36% ja suulu keelt 0,45%.
Dennilton

Dennilton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Elias Motsoaledi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli mustanahalisi aafriklasi 99,50%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,17%, värvilisi 0,04% ja teisi 0,08%. Suulu keelt pidas emakeeleks 46,18%, pedi keelt 22,55%, ndebele keelt 9,39%, tsonga keelt 8,35%, sotho keelt 4,61%, svaasi keelt 3,78%, tsvana keelt 1,50%, koosa keelt 1,04% ja inglise keelt 1,00%.
Malamulele

Malamulele on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Collins Chabane valla halduskeskus.
Malamulele kuulus aastatel 1971–1994 Gazankulu bantustani koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malamulele elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 99,30%, värvilisi 0,20%, valgeid 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,22%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 93,70% inimesi, venda keelt 1,65% ja inglise keelt 1,15%.
Weiss

Weiss (saksapäraselt Weiß) on geograafiline punkt:
Weiss on perekonnanimi:
Weiss on mitme aadlisuguvõsa nimi:
Éverton Ribeiro

Éverton Augusto de Barros Ribeiro (sündinud 10. aprillil 1989 Arujás) on Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Bahia ja Brasiilia jalgpallikoondises.
2013. ja 2014. aasta hooajal mängis ta Cruzeiros. Mõlemal hooajal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks ja lisaks valiti ta mõlemal hooajal kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Aastatel 2017–2023 mängis ta Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo. 25. novembril 2018 oma endise koduklubi Cruzeiro vastu löödud värav valiti 2018. aasta Brasiilia kõrgliiga ilusaimaks väravaks. Ta tuli 2019. aastal Flamengoga Brasiilia meistriks ja võitis lisaks Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused. Ribeiro valiti sel hooajal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2024. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Bahiaga.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 5. septembril 2014 sõprusmängus Colombia vastu.
Ta kuulus Brasiilia koondisse 2015. aasta Copa Américal. Ta pääses vahetusest platsile esimeses alagrupimängus Peruu vastu ja veerandfinaalis Paraguay vastu. Veerandfinaalis oli ta üks kahest Brasiilia mängijast, kes penaltiseerias eksis, makstes sellega Brasiilia pääsu poolfinaali.
2020. aasta oktoobris kutsuti ta pärast enam kui viit aastat tagasi koondisse. 2021. aasta Copa América teises alagrupimängus 17. juunil lõi ta Peruu vastu oma koondisekarjääri esimese värava. 2021. aasta septembris lõi ta MM-i valikmängudes värava Tšiili ja Peruu vastu.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel pääses ta väljakule viimases alagrupimängus Kameruni vastu.
Öö sadamas

„Öö sadamas“, tuntud ka kui „Palkonil õed sadamas“ või „Õed“, on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
1820. aastal oli teos Dresdeni galeriis väljas pealkirjaga „Palkonil õed sadamas. Öö. Tähevalgus“.
Maalil kujutatud Halle ehitised, Punane torn ("Roter Turm") ja Turu kirik on sadamast suhteliselt kaugel.
Õhtu (maal)

„Õhtu“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Maal on osa sarjast „Päevaajad“ („Tageszeiten“), mille ülejäänud osad on „Hommik“ („Der Morgen“), „Keskpäev“ („Der Mittag“) ja „Pärastlõuna“ („Der Nachmittag“).
Laurent Frapat

Laurent Frapat on prantsuse dokumentaalfilmi režissöör, kes on tuntuks saanud oma loodusfilmidega.
Pärast kolm aastat kestnud õpinguid lõpetas ta 1988. aastal Pariisis filmikunsti akadeemia École Supérieure de Réalisation Audiovisuelle, kus õppis filmioperaatori tööd ja filmimontaaži. Aastatel 1988–1993 töötas ta filmioperaatori ja -monteerijana, 1993. aastast tegutseb ta filmirežissöörina, seejuures enda filmide montaaži teeb ta ise. 
Dokumentaalfilmide kõrval on Frapat loonud ka kuni 10-minutisi lühifilme. Neist "Routine" ('rutiin'; 1992) võitis filmifestivalidel kolm auhinda ja "Routine 2" ('rutiin 2'; 2007) võitis Valenciennes'i festivalil peaauhinna.
"Untamed Earth".
1994. aastal filmis Frapat 24-osalise loodusfilmisarja "Les Chroniques de l'Afrique sauvage" ('metsiku Aafrika kroonikad'; produtsent ja stsenarist Frédéric Lepage, filmimuusika autor Carolin Petit, kaadritagust teksti luges Pierre Arditi). Sarja näidati kõigepealt 1995. aasta septembris telekanalil France 3. Seda sarja on näidatud televisioonis pealkirjaga "Untamed Africa" ('taltsutamata Aafrika') rohkem kui sajas riigis. Sarja ingliskeelses versioonis luges kaadritagust teksti John Hurt.
Järgnevatel aastatel Frapat ja Lepage jätkasid dokumentaalsarjade sarja "Les Chroniques de la terre sauvage" ('metsiku maa kroonikad') raames teiste mandrite metsiku looduse filmimist: Lõuna- ja Kesk-Ameerikas (1997, 1998), Austraalias (1999), Edela-Aasias (2000) ja Põhja-Ameerikas (2002). Pealkirja "Les Chroniques de la terre sauvage" ja alapealkirja "Untamed Earth" ('taltsutamata Maa') all ilmusid sarjad "Taltsutamata Amazonas", "Taltsutamata Austraalia", "Taltsutamata Aasia" ja "Taltsutamata Põhja-Ameerika".
"Wild Opera".
2009. aastal valmis 75 minuti pikkune Laurent Frapat' loodusfilm "Wild Opera" alapealkirjaga "A True Story of Life and Death in the Savannah" ('metsik ooper, tõene lugu elust ja surmast savannis'). Filmi teemaks on gnuude ja sebrade siseränne (nn Suur Serengeti ränne) Tansaanias ja Keenias. Frapat oli filmi režissöör ja produtsent.
"Wild Opera" on loodusfilm, millel puudub tavaline narratiivi esitamine. Filmilugu esitatakse vaatajale klassikalise muusika saatel, mida täiendavad savanni looduslikud helid.
Demetrios Thessalonikist

Demetrios Thessaloníkist (kreeka keeles Δημήτριος της Θεσσαλονίκης, vene keeles Димитрий Солунский) ehk püha suurmärter Demetrios, ka Demetrios Mürrivoolaja (kreeka keeles Δημήτριος ο Μυροβλύτης, vene keeles Димитрий Мироточец), on kristlik pühak, keda loetakse suurmärtrite hulka. Surnud aastal 306. Õigeusu kirikus on tema mälestuspäev 26. oktoobril, katoliku kirikus 9. aprillil.&lt;br&gt;Püha Demetrios on Thessaloníki linna kaitsepühak. Thessaloníki Püha Demetriose kirikus (Hagios Demetrios) asub kirst tema säilmetega ning Thessaloníki on pühaku austamise keskus.
Alates 11. sajandist, Kiievi suurvürsti Izjaslavi ajast on ta Rjurikovitšite dünastia kaitsepühak. Eesnimi Dmitri (kirikuslaavi vorm Dimitri) on üks populaarsemaid eesnimesid Venemaal.
Eesti pühakodadest on pühale Demetriosele pühitsetud Ulaskova tsässon Setumaal.
Legend.
Kristliku pärimuse järgi oli Demetrios Rooma prokonsuli poeg, kelle salaja kristlust järgivad vanemad lasid ristida ja kasvatasid üles kristlikke tõekspidamisi järgima. Täisealisena asus Demetrios teenistusse keiser Galeriuse sõjaväes. Pärast enese avalikku tunnistamist kristlaseks ning avalikku jutlustamist lasi keiser ta vanglasse heita ja odadega läbi pista. Thessaloníki kristlased korraldasid salaja tema matused. Üks Demetriose järgijaist võttis enda valdusse pühaku verega määrdunud rüü, millele on hiljem omistatud palju imetegusid.
Teise versiooni järgi oli Demetrios pärit Rooma ametniku perekonnast Sirmiumi linnas. Sellega seoses on arvatud, et ta maeti Sirmiumis ja viidi Thessaloníkisse hiljem, kui Thessaloníki omandas sõjalise tugipunktina suurema tähtsuse.
Esimene teade püha Demetriose austamisest pärineb ajast 150 aastat pärast tema surma, seetõttu on kaheldud ka tema ajaloolisuses. Siiski, Thessaloníki suurim, pühale Demetriosele pühitsetud kirik Hagios Demetrios pärineb aastaist 441–442, seega oli pühak 5. sajandil juba väga tuntud.
Mürrivoolaja nime sai pühak siis, kui pärimuse järgi 7. sajandil kahtles kohalik ülempiiskop Thessaloníki Johannes pühaku säilmete autentsuses, ent muutis meelt, kui neist hakkas nõrguma vedelat lõhnavat mürri.
Ikonograafia.
Vanimad, 7.–8. sajandist pärit kujutised pühast Demetriosest Thessaloníki Püha Demetriose kirikus kujutavad teda noore mehena Bütsantsi keiserliku ametniku rõivais (põlvini tuunika ja pahkluudeni ulatuv mantel "paludamentum", millel näha "tablion"). Hiljem, võib-olla tänu temale omistatud imetegudele Thessaloníki piiramistel on ikonograafias juurdunud tava kujutada teda turvises, oda ja kilbiga sõdurina.
Venemaa Teaduste Akadeemia

Venemaa Teaduste Akadeemia, ka Venemaa TA, (vene keeles Российская академия наук; lühend РАН, RAN) on Venemaa üks neljast riiklikust teadusakadeemiast. 
1991. aasta novembris loodi Vene NFSV presidendi Boriss Jeltsini seadlusega NSV Liidu Teaduste Akadeemia baasil Venemaa Teaduste Akadeemia. Venemaa TA on NSV Liidu TA õigusjärglane. 
Aastatel 2013–2018 toimunud Venemaa riiklike akadeemiate reformi tulemusena vähendati riiklike akadeemiate arvu kuuelt neljale (2013. aastal Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia ja Venemaa Põllumajandusteaduste Akadeemia likvideeriti ning nende liikmed lülitati RAN-i koosseisu) ning siiani akadeemiatele allunud teadusasutused (neid on tuhatkond) allutati 2013. aastal Teadusorganisatsioonide Föderaalsele Agentuurile (FANO) ning alates 2018. aastast vahetult Venemaa Föderatsiooni teaduse ja kõrgkoolide ministeeriumile (loodud 2018. aastal). 
Venemaa Teaduste Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige. Akadeemia president on 2022. aastast füüsik Gennadi Krasnikov.
Liikmeskond.
Akadeemial on 2449 liiget, sealhulgas 865 akadeemikut, 1134 korrespondentliiget ja 450 välisliiget.
Venemaa TA liikmeskonna kaadrireserviks peetakse RAN-i professoreid.
Mai (eesnimi)

Mai on eesti naisenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mai 958 naisel. Mai oli populaarsuselt 194. naisenimi. Mai oli keskmiselt 62 aasta vanune (mediaanvanus oli 66). Kõige populaarsem oli eesnimi Mai vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 32,45.
Ausammas kõikidele tühistele inimestele

Ausammas kõikidele tühistele inimestele on Kolga-Jaanis asuv ausammas, mis püstitati ETV paroodiasaate Erisaate tegijate poolt tühisusele ja kõikidele tühistele inimestele 2008. aasta oktoobris.
Algselt püstitati ausammas Kolga-Jaani vallamaja juurde, sealt teisaldati see 2009. aastal bussijaama juurde ning seejärel katlamaja taha.
Viited.
Uueveski vesiveski

Uueveski vesiveski on kaitsealune vesiveski hoone Viljandis aadressil Uueveski tee 27.
Hoone on ehitatud 19. sajandil ja asub Uueveski järve kaldal veskitammil. Hoone on maakivist, sellel on kaks korrust ja kelpkatus. Avade raamistused on laotud tellistest. Algupärased aknad on ümber ehitatud, lisaks on hoone ülemisel küljel mitmed hilisemad juurdeehitused.
Veskihoone on registreeritud riikliku ehitismälestisena registrinumbriga 14721.
Villa Nora

Villa Nora on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Lephalale vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Villa Nora elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,32%, valgeid 0,54% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,15%. Pedi keelt pidas emakeeleks 88,60% inimesi, tsvana keelt 6,63%, sotho keelt 1,71% ja suulu keelt 0,83%.
Rändaja udumere kohal

"Rändaja udumere kohal" on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Gao Gang

Gao Gang (lihtsustatud hiina kirjas 高岗 ; traditsioonilises hiina kirjas 高崗, "pinyin"'is "Gāo Gǎng"; 25. oktoober 1905 Hengshan Shaanxi provints – 17. august 1954 Peking) oli hiina kommunist ja Hiina Rahvavabariigi riigitegelane.
Gao Gang oli pärit talupoja perekonnast. Ta astus Hiina Kommunistlikku Parteisse 1926. aastal. Ta võttis osa partisanivõitlusest. 1935. aastal määrati ta Hiina Punaarmee 15. armeegrupi poliitosakonna juhatajaks. 1937–1945 oli to Shaan-Gan-Ningi piiriala parteikomitee sekretär ja Kirde-Hiina HKP Büroo sekretär. Hiina Kommunistliku Partei 7. kongressil 1945. aastal valiti Gao Gang Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks. 1945–1949 oli ta Kirde-Hiina (Mandžuuria) HKP Büroo sekretär, Kirde Rahvavalitsuse esimees ja Kirde sõjaväeringkonna poliitiline komissar. 1949–1952 oli Gao Gang Hiina Keskrahvavalitsuse esimehe asetäitja ja 1952–1953 Hiina Vabariigi Riikliku Plaanikomisjoni esimees.
1953. aasta lõpus langes Gao Gang Mao Zedongi silmis ebasoosingusse. 1954. aasta 6. veebruarist kuni 10. veebruarini toimunud Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee istungil süüdistati Gao Gangi ja Rao Shushid fraktsioonilises tegevuses ja nad vabastati oma ametikohtadelt.
Gao Gangi võimult kõrvaldamise põhjuseks võisid olla tema tihedad kontaktid Nõukogude Liiduga.
17. veebruaril 1954 püüdis ta ennast elektriga tappa, kuid see katse ebaõnnestus. Seejärel hoiti teda koduarestis. Sama aasta augustis tegi ta tulemusliku enesetapu unerohutablettidega.
1932. aasta hipodroomivõistlus mootorratastele

1932. aasta hipodroomivõistlus mootorratastele oli 25. septembril 1932 Tallinna hipodroomil toimunud mootorrataste võidukihutamine. See võistlus oli ühtlasi esimene Tallinna hipodroomil toimunud võistlus mootorratastele.
Võistlusraja pikkus oli 1,1 km. Osa võttis kuus võistlusklassi. Võistluse üldvõitja oli Erich Tomson.
Evelin

Evelin on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Evelin 1648 naisel. Evelin on Eestis populaarsuselt 110. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Evelin vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,76 ning Rapla maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 16,28. Evelin on keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus on 36).
Luule (eesnimi)

Luule on eesti naisenimi. Selle esitas Mats Tõnisson oma kalendris ja uuesti Oskar Kallas 1910. aastal.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Luule 1205 naisel. Luule on Eestis populaarsuselt 157. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Luule vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 43,20 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,75. Luule on keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus on 71). 
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Luule 1030 naisel. Luule on populaarsuselt 187. naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Luule 1 inimesel.
Lihavõttehommik

„Lihavõttehommik“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.