Antonovi lennujaama lahing

Antonovi lennujaama lahing, tuntud ka kui Hostomeli lennujaama lahing (ukraina keeles "Бої за Гостомельський аеропорт"), oli sõjaline tegevus, mis leidis aset Kiievi oblastis Hostomelis asuvas Antonovi lennujaamas Kiievi pealetungi ajal Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse.
24. veebruaril 2022, mõni tund pärast seda, kui Venemaa president Vladimir Putin teatas "sõjalise erioperatsiooni" algusest Ukrainas, sooritasid Venemaa õhudessantväed (VDV) õhurünnaku Antonovi lennujaamale eesmärgiga selle hõivamine. Lennujaamal oli strateegiline väärtus, kuna see asus vähem kui 10 kilomeetri kaugusel pealinnast Kiievist, mis võimaldas Vene vägedel kohale tuua õhutranspordiga rohkem sõdureid ja raskemat varustust, et linna otseselt ohustada. Ukraina sõjavägi vastas aga vasturünnakuga, mis piiras toetuseta Vene väed ümber ja tõrjus esialgse rünnaku. Rünnak jätkus järgmisel päeval VDV järjekordse õhurünnakuga koos Valgevene piirilt saabunud soomustatud abijõudude maapealse rünnakuga, murdes läbi Ukraina kaitse. Seejärel vallutasid lennujaama Vene väed. Sellele vaatamata nurjas Ukraina ootamatu vastupanu Kiievi kiire alistamise plaanid ning lennujaam oli liiga kahjustatud, et seda saaks kasutada funktsionaalse lennurajana. Oma angaaris hävis lahingu käigus maailma suurim lennuk Antonov An-225.
Taust.
Antonovi lennujaam ehk Hostomeli lennujaam on suur rahvusvaheline kaubalennujaam, mis asub Hostomeli linnas, Ukraina pealinna Kiievi äärelinnas. Lennujaama omanik ja operaator oli Ukraina riigiettevõte Antonov. Lennujaamas paiknes ainus Antonov An-225, maailma suurim lennuk ning lennujaama kasutati ka Ukraina õhujõudude lennuväljana.
Kuna Hostomel asub Kiievi lähedal, umbes 10 kilomeetri kaugusel ja võimaldas kiiret juurdepääsu pealinnale, oli see strateegiliselt oluline. Enne Venemaa sissetungi Ukrainasse sai Ameerika Ühendriikide Luure Keskagentuur (CIA) üksikasjalikku teavet Venemaa rünnakuplaanide kohta. CIA direktor William J. Burns sõitis 2022. aasta jaanuaris Ukrainasse ja teavitas Ukraina juhtkonda, et Venemaa kavatseb hõivata Antonovi lennujaama õhusillaks, mis võimaldaks Vene vägedel kiiresti Kiievisse liikuda, et "valitsuse pea maha võtta". Ukraina luurejuhi Kõrõlo Budanovi sõnul hankis pankur Denõss Kirejev 23. veebruaril 2022 Venemaa allikatelt teabe, et Venemaa sissetung Ukrainasse algab 24. veebruaril ja Antonovi lennujaam saab olema sissetungi pearünnaku koht. Analüütikud arvasid, et Venemaa president Vladimir Putin ja ülejäänud Venemaa juhtkond eeldasid, et nii kiire operatsioon ajab Ukraina segadusse, mille tulemuseks on Ukraina sõjaväe kokkuvarisemine, ja võimaldab Venemaal nukuvalitsust asemele panna. Madison Policy Forumi analüütik John Spencer väitis, et see oleks taganud Venemaale sõjalise võidu, ehkki tõenäoliselt põhjustanud Ukraina massilise mässu. CIA ja Kirejevi hoiatused aitasid aga Ukraina sõjaväel valmistuda rünnakuks Antonovi lennujaama vastu. Sellest hoolimata oli lennujaamas vaid väike, umbes 300 rahvuskaardi sõdurist koosnev garnison, kuna ülejäänud olid viidud Ida-Ukraina rindejoonele. Lennujaama kaitsesüsteemi ja selle garnisoni rajamist takistas Antonovi riigiettevõte, mille juhtkond takistas esialgu rahvuskaardi vägede sisenemist. Ukraina sõjaväelased suutsid lennujaama täielikult garniseerida alles 23. veebruaril, üks päev enne Venemaa sissetungi.
Lahing.
24. veebruar 2022.
24. veebruaril 2022 kella 05.30 paiku kohaliku aja järgi kuulutas president Putin välja "sõjalise erioperatsiooni" Ukraina "demilitariseerimiseks ja denatsifitseerimiseks". Kella 8 paiku hommikul saabus 20–34 Vene helikopterist koosnev formeering, et kindlustada Antonovi lennujaam Kiievi eeslinnas Hostomelis, et luua õhusild, kuhu väed ja varustus saaksid koguneda vähem kui 10 kilomeetri kaugusele Kiievist. Kopteriformeering koosnes Mi-8-test, mis kandsid potentsiaalselt sada kuni mitusada Vene dessantväelast, keda saatsid ründehelikopterid Ka-52. Arvatavasti koosnesid langevarjurid 11. üksik õhudessantbrigaadist ja/või 31. üksik õhudessantbrigaadist. Õhurünnaku jäädvustasid videole nii tsiviilisikud kui ka sõdurid. Madalal lennates lähenesid Vene helikopterid Dnepri jõelt ning neid ründasid kohe Ukraina käsirelvade tuli ja MANPADS. Vene helikopterid andsid vastulöögi rakette. Salvestati mitu Mi-8, mis tabasid ja lendasid vette. Vähemalt üks Ka-52 tulistati alla; selle kaks pilooti katapulteerisid. Viis Ukraina 40. taktikalise lennuväe brigaadi MiG-29 lennukit tulistasid väidetavalt alla veel vähemalt kaks helikopterit formatsioonist ja kimbutasid maandumise toetamiseks mõeldud Vene õhutoetust.
Saabudes Hostomeli, valmistasid Vene helikopterid ette õhumaandumise, rünnates lennujaama rakettidega. Mõned Ukraina õhutõrjed lennujaamas said selle esialgse rünnaku käigus täpselt löögi ja hävitati; Ukraina ametnikud jõudsid hiljem järeldusele, et Venemaa luure palkas lennujaama töötaja nende positsioonide paljastamiseks. Kuigi raketipommitamine varjas maandumised edukalt, ei suutnud see oluliselt nõrgestada Ukraina kaitset lennujaama ümber.
Pärast pardalt lahkumist asusid Vene dessantüksused lennujaama vallutama. Ligikaudu 300 Ukraina kaitsjat ei olnud hästi varustatud ja nende hulgas oli palju värskeid ajateenijaid, kes polnud kunagi lahingut näinud. Nad suutsid osutada vaid piiratud vastupanu, kuigi üks rahvuskaartlane Serhi Falatjuk tulistas 9K38 Iglaga edukalt alla Vene helikopteri, mis väidetavalt ajateenijate tuju tõstis. Lahingu intensiivistudes muutus Ukraina õhutõrje tõhusamaks. Vene komandöri kapten Ivan Boldõrevi helikopter sai tabamuse ja oli sunnitud tegema hädamaandumise. Kui Vene langevarjurid maandusid ja väljusid üha suuremal arvul, oli see Ukraina garnisonile üle jõu käiv. Vene väed suutsid seega lennujaama hõivata. Briti CNN-i reporter Matthew Chance püüdis kaamerasse lähedalt lennujaama perimeetrit turvamas Vene sõdureid ja püüdis neilt kommentaare saada. See edu tulenes sellest, et Ukraina sõjavägi üllatas Venemaa esialgse rünnaku kiirusega, hoolimata CIA hoiatuse järel tehtud ettevalmistustest. Seejärel hakkasid langevarjurid valmistuma 18 strateegilise lennuki Iljušin Il-76 saabumiseks, mis tõid Venemaalt värskeid vägesid.
Vaatamata Ukraina esialgse vastupanu ületamisele jätkasid langevarjuritele vastupanu kohalikud relvastatud tsiviilisikud ja 3. eriotstarbeline polk. Samuti asusid ukrainlased raskekahurväega lennujaama pommitama. Ukraina kindral Valeri Zalužnõi tunnistas Vene sillapea ohtu Hostomelil ja andis polkovnik Oleksandr Vdovõtšenko juhitud 72. üksik mehhaniseeritud brigaadile korralduse korraldada vasturünnak. Lahingu „kriitilisel hetkel“ alustas Ukraina õhujõudude toetatud Rahvuskaardi 4. kiirreageerimisbrigaad ulatuslik Ukraina vasturünnak. Soomukite puudumise tõttu sõltusid Vene väed Ukraina edasitungide tõrjumiseks õhutoetusest. Kaks Venemaa lennukit Su-25 olid tunnistajaks Ukraina positsioonide ründamisele. Ukraina sõjalennukid, mis elasid üle Vene raketirünnakute alguses, võtsid osa rahvuskaardi üksuste õhutoetusest; nende hulgas oli vähemalt kaks Su-24 ja MiG-29. Ukrainlased kiirustasid kiiresti rohkem vägesid lennujaama, et toetada vasturünnakut. Nende abivägede hulka kuulusid Gruusia Leegion ja Ukraina dessantvägede üksus. Kuna lahing käis, ei saanud abivägesid kandvad Vene Il-76-d maanduda; nad olid tõenäoliselt sunnitud Venemaale tagasi pöörduma.
Ukraina sõjaväeosad piirasid lennujaama ümber ja surusid õhtuks Vene väed tagasi, sundides ülejäänud Vene dessantväelased taanduma lennujaamast väljas asuvatesse metsadesse. Gruusia leegioni komandör Mamuka Mamulašvili väitis hiljem, et tema meestel sai lahingus laskemoon otsa, misjärel ta sõitis oma autoga otsa taganevatele Vene langevarjuritele. Hiljem postitas 4. kiirreageerimisbrigaad oma Facebooki lehele pildi oma sõduritest, kes tähistavad võitu, hoides käes kuuliaukudest ääristatud Ukraina lippu.
Maailma suurim lennuk Antonov An-225 oli lahingu avafaasi ajal lennujaamas. Algselt kinnitas Antonovi piloot, et see oli lahingutest hoolimata terve. 27. veebruaril aga väideti Ukroboronpromi pressiteates, et Mriya hävitati Venemaa õhurünnakus. 4. märtsil edastas Venemaa riiklik telekanal Pervõi Kanali kaadreid, mis näitasid, et Antonov An-225 on hävitatud.
25. veebruar 2022.
25. veebruaril 2022 võtsid Valgevenest edasi tunginud Vene mehhaniseeritud maaväed koos VDV järjekordse õhurünnakuga lennujaama kontrolli alla pärast seda, kui nad Ivankivi lahingus Ukraina kaitsest osaliselt läbi murdsid. Osa soomusmasinaid sattus varitsusele enne Hostomeli jõudmist, peatades mõneks ajaks abivägede kohalejõudmise, kuid sellest hoolimata sisenesid nad lennujaama ja aitasid Ukraina kaitsjad välja lüüa. Venemaa kaitseministeeriumi andmetel õnnestus lennujaama hõivamine pärast operatsiooni, milles osales umbes 200 helikopterit. Teatati umbes 200 ukrainlasest hukkunust ja Venemaa poolel mitte ühtegi ohvrit. Sellesse väitesse suhtuti skeptiliselt ning lahingut pealt näinud ajakirjanik Timur Olevski lükkas selle väite otse ümber. Sellegipoolest leidsid Vene maaväed Hostomelis oma tugipunkti ja asusid linnas kontrollpunkte mehitama. Spekuleeriti, et Ukraina kaitsjad võisid saboteerida lennurada edasitungivate Vene maavägede ees.
Ukraina siseministeerium eitas esialgu, et lennujaam oleks täielikult Vene vägede poolt vallutatud, väites, et see on "kätt vahetanud" ja lahingud kestavad. Siseministeerium rõhutas ka, et Venemaa väide Ukraina massiliste ohvrite kohta oli "absoluutne vale", samas kui Ukraina kaitseministeerium teatas, et lennuväli on liiga tõsiselt kahjustatud, et seda saaks Vene väed kasutada. Hiljem samal päeval kinnitas Ukraina, et Vene väed kontrollivad lennujaama.
Analüüs.
Turvaanalüütik Andrew McGregor kirjeldas lahingut Antonovi lennujaama pärast kui "Venemaa õhukatastroofi". Tema sõnul oli Venemaa esialgse operatsiooni eesmärk tagada sissetungivägede varajane juurdepääs Kiievile, et kogu sõda päeva või paari jooksul lõpetada. Selle asemel ei olnud Venemaa luure suutnud hinnata Ukraina kaitsjate tegelikku koondumist lennujaama ümber ja eeldas vaid sümboolset kaitset. Kuna esialgne dessantjõud oli paikkonna hoidmiseks liiga väike, samal ajal kui Vene sõjaväelased ei suutnud kindlustada abivägede õhutransporti ega ära hoida Ukraina vasturünnakuid, põhjustas see esimese dessantväe hävitamise. McGregor väitis, et Antonovi lennujaama ja veel ühe Vassõlkivi lennujaama sissetungi alguses suutmatus ära võtta lõpetas Venemaa võimaluse viia konflikt kiiresti lõpule.
Atlantic Councili teadlased väitsid ka, et Ukraina suutlikkus kaitsta lennujaama kahe päeva jooksul "tõkestas Kiievi kiiret hõivamist" Venemaa poolt. Michael Shoebridge Austraalia Strateegilise Poliitika Instituudist väitis, et "kiire rünnak oli mõeldud keskvalitsuse halvamiseks ja Ukraina vägede demoraliseerimiseks", kuid see operatsioon ebaõnnestus. Royal United Services Institute'i kaasdirektor Jonathan Eyal kirjeldas Venemaa esialgset suutmatust lennujaama võtta kui "pöördepunkti" sõjas. Ajakirjanik Patrick J. McDonnell väitis, et "Venemaa kaotas lahingu Kiievi pärast liialt kiirustatud rünnakuga" lennujaamale. Agence France-Presse teatas, et "Kiievi lävel asus Hostomeli lennujaam oli koht, kus Venemaa lootis Ukraina üle otsustava võidu saavutada. [...] See oli Hostomelis ja seda ümbritsevates Kiievi eeslinnades, kus Venemaa edasitung põhjast vankus ja siis ebaõnnestus. Teadlased Stijn Mitzer ja Joost Oliemans väitsid, et operatsioon ebaõnnestus mitte ainult Ukraina esialgse kaitse tõttu lennujaamas, vaid ka seetõttu, et Venemaa edasitung seiskus järgnevas Hostomeli lahingus. Selle tulemusena jäi Antonovi lennujaama ootama suur kogus Vene vägesid ja tehnikat, mida Ukraina pidevalt tulistasid. Mitzer ja Oliemans väljendasid veendumust, et lahingud Hostomeli lennujaama ja linna pärast "lõhkusid Venemaa rünnaku Kiievile". Teadlane Severin Pleyer väitis, et Antonovi lennujaama lahing näitas Vene sõjaväe üldisi ebaõnnestumisi sissetungi ajal, sealhulgas raskusi peamiste relvasüsteemidega, tõrkeid logistikas, koordineerimises ja planeerimises, samuti juhtimis- ja väljaõppe puudumist. Lennujaama eest peetud võitlused tõid tema sõnul esile ka selle, et Vene pataljoni taktikalised rühmad ei sobi sõjapidamiseks, kuna takistavad koordinatsiooni ja suhtlemist.
Seevastu CNN kirjeldas lennujaama kukkumist kui "esimest suurt võitu venelaste poolt" sissetungis. Washington Post väitis ka, et pärast lennujaama hõivamist oli venelastel siiski oma sillapea. Ukraina komandör Oleksandr Sõrskõi väitis hiljem, et lennujaama kukkumine "mängis Ukraina vägede jaoks negatiivset rolli", kuid "lennurajale ja maandumispaikadele suunatud suurtükituli lükkas maandumise oluliselt edasi ja nurjas Kiievi vallutamise plaani". Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia kaasaegse sõja instituudi teadur Jeremy Kofsky võrdles Antonovi lennujaama lahingut operatsiooniga Market Garden. Ta väitis, et mõlemas lahingus oli langevarjurite esialgne maandumine edukas ja tabati ajutiselt sihtala, kuid planeerimisvead (eriti vigased hinnangud kaitsjate vastupanuvalmiduse ja -võime kohta) põhjustasid langevarjurite vägedele üle jõu käimise. Selle tulemusena suutis ründav jõud sihtmärgi haarata alles hiljem, kui see oli muutunud strateegiliselt palju vähem oluliseks, mis põhjustas ründajate üldises rünnakustrateegias suuri probleeme.
Ajakirjanik Andreas Rüesch väitis ka, et Antonovi lennujaama lahing ja teised sissetungi ajal toimunud lahingud lükkasid ümber müüdi Vene õhudessantvägede äärmuslikest võimetest ja peaaegu võitmatusest, väited, mida Venemaa propaganda oli laialdaselt soodustanud. Esimesele lahingupäevale viidates kirjeldas Pleyer lahingut kui Venemaa õhudessantvägedele lähiajaloo halvimat lüüasaamist. Tsiteerides Ukraina allikaid ja vangi langenud Vene langevarjurit, teatas The Moscow Times hiljem, et lahingus lennujaama pärast sai surma vähemalt 60 sõdurit kaardiväe 31. üksik õhudessantbrigaadist. New York Times teatas, et "Ameerika ja Ukraina kõrgete ametnike ning tabatud Venemaa logiraamatu kohaselt hukkus lahingus kokku umbes 300 Vene langevarjurit.
Mitu päeva pärast lennujaama hõivamist suutsid Vene väed osaliselt taastada selle maandumisväljad lennukite kasutamiseks, kuigi lennujaam oli peamiselt varustuse ja vägede majutamise keskus.
Tagajärjed.
Vaatamata lennujaama kaotusele jätkasid Ukraina väed Vene vägede vastuvõtmist Hostomelis. Pealtnägijad salvestasid videoid väidetavalt kauguses põlevast Vene tankikolonnist ja Ukraina lennukitest Mi-24, mis tulistasid rakette Venemaa positsioonide pihta. Venemaa kaitseministeeriumi pressiesindaja Igor Konašenkov väitis, et Ukraina väed paigutasid Kiievisse lennuki BM-21 Grad, et pommitada lennujaama hõivanud Vene vägesid. Olevski ütles, et tema hinnangul võib nii venelaste kui ukrainlaste ohvrite arv ulatuda sadadesse.
26. veebruaril 2022 väitsid Ukraina väed, et Ukraina Alfa grupi üksus hävitas Hostomeli lähedal Vene soomusmasinate kolonni. Sofija Fedõna, ülemraada liige, väitis, et Venemaa Spetsnaz võttis kinni mõned Ukraina rahvuskaardi liikmed ja kandsid nende mundrit. Ta palus Ukraina kodanikel ja võitlejatel rääkida ainult ukraina keeles, et aidata tuvastada Vene saboteerijaid.
Alates 27. veebruarist 2022 jäi lennujaam Venemaa kontrolli alla, kuna kokkupõrked hakkasid nihkuma lõunas asuvatesse Butša ja Irpini linna, kus Ukraina väed väitsid, et peatasid Venemaa edasitungi, vaidlustades Vene vägede vastu Hostomelis keset intensiivset võitlust. 27. veebruaril avaldas Ukraina julgeolekuteenistus väidetavalt pealt kuulatud vestluse Vene vägede vahel Hostomelis, kus teatati hukkunutest ja paluti end evakueerida. Samal päeval pommitasid Ukraina väed lennujaama suurtükiväega ja väitsid, et hävitasid Vene varustuse, sõidukid ja personali. Järgmisel päeval saabus lennujaama 64 kilomeetri pikkune Vene sõjaväekonvoi, et valmistuda rünnakuks Kiievi vastu.
Järgmistel nädalatel remonditi lennujaama osaliselt, kuid lennurada ei kasutatud. Lennujaamas tegutses peamiselt operatiivbaasina, kus majutati varustust ja vägesid.
28. märtsi 2022. aasta seisuga näitasid satelliidipildid, et lennujaamas ei viibinud Vene vägesid. 29. märtsil teatas Venemaa asekaitseminister Aleksandr Fomin Vene vägede väljaviimisest Kiievi piirkonnast, sealhulgas Hostomeli lennujaama mahajätmisest.
2. aprilliks saavutasid Ukraina väed pärast laiaulatuslikku Venemaa lahkumist piki Kiievi telge lennujaama üle kontrolli. Kiirel taganemisel hävitasid Vene väed suure osa oma varustusest, samal ajal kui ukrainlased võtsid muu materjali tervena. Lisaks oli Ukraina suurtükiväe rünnakutes enne väljatõmbumist hävitatud ka muud Vene tehnikat. Kokkuvõttes kaotas Venemaa Antonovi lennuväljal vähemalt seitse lahingumasinat, 23 jalaväe lahingumasinat, kolm soomustransportööri, ühe õhutõrjekahuri, kaks välisuurtükki, kolm helikopterit ning 67 veoautot, džiipi ja muud sõidukit.