tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lasnamäe Kergejõustikuhall

Lasnamäe Kergejõustikuhall on spordihall Tallinnas Lasnamäel Laagna asumis aadressil Punane 45.
Lasnamäe Kergejõustikuhall on Tallinna Spordi- ja Noorsooameti allasutuse Tallinna Spordihall filiaal.
Spordikompleksi kuuluvad kergejõustikuareen, asfaltkattega tennise- ja korvpalliväljak, kunstmurukattega täismõõtmetega jalgpalliväljak. Sportimisvõimaluste hulka kuulub ka kaljuronimine, flygrossing, jõusaal ja akrobaatikanurk. 
2011. aastal püstitas Ashton Eaton Lasnamäe Kergejõustikuhallis 6568 punktiga meeste seitsmevõistluse maailmarekordi.
Arhitektuuriline väärtus.
Halli projekt valmis 2001. aastal ja hall valmis 2003. aastal. Projekti autorid olid arhitektid Siiri Vallner, Hanno Grossschmidt ja Tomomi Hayashi.
Ehitis asub Lasnamäel Nõukogude ajale iseloomulikkude paneelmajade ümbruses. Kuna 1990. aastast alates on ümbruskonda täiendatud peamiselt uute kaupluste ning elamutega, on Lasnamäe Kergejõustikuhall omapärane ehitis selles piirkonnas.
Projektis on palju ebatavalisi ning huvitavaid lahendusi. Halli sissepääs asub teisel korrusel, mis võimaldab sisenedes saada tribüünidelt hea vaate spordiplatsile. Vaatamata oma massiivsusele, mis on tingitud betooni, kui põhilise ehitusmaterjali kasutamisest on spordihoone väga valgusrohke tänu suurtele akendele, mis on suunatud kõige päikeserohkemas suunas. Halli välisseinadele on autorid loonud toed luuderohule, mis võiks muuta kogu maja roheliseks, mis arvestades ümbritsevad roheluse nappust on huvitav lahendus.
Winsen (Aller)

Winsen an der Aller või Winsen (Aller) on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Valla pindala on 155,39 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 017 inimest.
Winsen asub Lüneburgi nõmme lõunaservas, Alleri kallastel, mõnevõrra lääne pool selle lisajõest Örtzest ja umbes 15 km Cellest loodes. Peale linna enda kuuluvad Winseni valda ka külad Bannetze, Meißendorf, Stedden, Südwinsen, Thören, Walle ja Wolthausen.
Ajalugu.
Linna nimi tuleb "Wynhausenist" ("Wyn" = "Weideland" või aas). Winseni kirik on pühitsetud Ristija Johannesele. Kuna kõigi kirikuga külade nimede saamine selle kaitsepühaku järgi toimus 800. aasta paiku, tuleb arvata, et see oli nii ka siis, kui asutati Winsen.
Tänapäeval on Winsen kohalik puhkuse ja puhkepäevade lemmikpaik. 1975. aastast on see tunnistatud ametlikult klimaatiliseks tervisekeskuseks ("Luftkurort").
Kenhardt

Kenhardt on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kai !Garibi vallas.
Kenhardt on asutatud 1868. aastal, linnaõigused sai 1909. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kenhardti elanikest värvilisi 92,22%, valgeid 4,32%, mustanahalisi aafriklasi 1,92%, India või Aasia päritolu inimesi 1,05% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, tsvana keelt 0,69% ja inglise keelt 0,63%.
Estland (saar)

Estland on Soome lahes asuv Soome saar, mis halduslikult jääb Raseborgi linna piiridesse. Saar asub 70 km Helsingist läänes.
Saare pindala on 1,6 ha. Kagust loodesse on saare läbimõõt 260 meetrit.
Lohheide

Lohheide on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Valla pindala on 91,32 km² ja 31. detsembril 2015 elas seal 3564 inimest. Koos Osterheidega on see osa Bergen-Hohne polügoonist.
Ajalugu.
1935. aastal rajasid Saksa relvajõud "(Wehrmacht)" Bergeni ja Fallingbosteli vahele Bergeni polügooni. Kokku 24 küla evakueeriti ja nende elanikud paigutati ümber. 1938. aastal loodi polügooni haldamiseks Bergeni ala valdus ("Gutsbezirk Platz Bergen") ja see allutati Fallingbosteli kreisile. 1945. aastal jaotati "Gutsbezirk" kaheks eraldi piirkonnaks, Osterheide ja Lohheide valdused. Osterheide jäi Fallingbosteli kreisi osaks, samas Lohheide allutati taas Celle kreisile. Täna asub Lohheide NATO Bergen-Hohne tulistamisalas Soltau-Fallingbosteli kreisis, mis loodi 1958. aastal.
Õiguslik staatus.
Alam-Saksimaa omavalitsuskorralduse (NGO) § 16 järgi peab inkorporeerimata alade haldamine olema reguleeritud määrusega. Käesoleva määruse kehtiv versioon anti välja 4. detsembril 1996. See sätestab, et "avalike teenuste pakkumine ala tegevussfäärile on maaomaniku vastutusel", kes Lohheide ja Osterheide puhul on föderaalvalitsus. Inkorporeerimata ala põhimäärus erineb valla põhimäärusest. Selle tööriistad on ringkonna juht ("Bezirksvorsteher") ja elanike poolt valitud esindajate volikogu. Linnapeaks teevad ettepaneku maaomanikud ja siis valitakse ta volikogu poolt. Elanike osalusõigused piirduvad esindajate valimisega, samuti võimalusega esitada küsimusi ja kuulata volikogu avalikke menetlusi.
Kultuurilised mälestusmärgid ja huvipaigad.
Lohheides on järgmised huvipaigad:
Flotwedeli ühisvald

Flotwedel on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. See paikneb Alleri jõe ääres, umbes 10 km Cellest kagus. Selle keskus on Wienhausenis.
Samtgemeinde Flotwedel koosneb järgmistest valdadest:
Tarai

Tarai (tšuvaši keeles Тарай) on Tallinnas tegutsev tšuvaši "indie folk"'i ansambel. Ansambli asutasid 2011. aastal Aleksandr Aidarov, Einar Muoni ja Sergei Tšekulajev Tallinnas MTÜ Tšuvaši Kultuuriselts juures. Muusikud mängisid tšuvaši kultuuriseltsis tegutsevas pärimusmuusika ansamblis Palan. 
"Tarai" tähendab tšuvaši keeles siidi.
Muusika.
Eesti vene kirjanik P. I. Filimonov kirjutas Tarai loomingust: 
""Eksootika, humanistliku suunaga eksootika, lisaks ka huvitava tantsurütmiga eksootika, on vägagi nõutud [...]. Nii eestlased kui ka meie venekeelsed inimesed ei saa aru, millest Tarai laulab. Mõlemad keerutavad aga mõnusalt tantsu Tarai rütmis [...]. Kas soovite kuulata ehedat tšuvaši "indie-folk"'i? Palun! Te saate kohe aru, et see ei ole tavaline muusika."“
Tarai ammutab inspiratsiooni tšuvaši rahvamuusikast. Tarai uurib tšuvaši rahvalaulude iseärasusi, et selle põhjal kirjutada oma kaasaegset muusikat. Tšuvaši rahvamuusika põhialuseid on pooltoonideta pentatoonika. Seda tuntakse ka hiina pentatoonikana. Lihtsustades öeldes on tšuvaši ja hiina rahvamuusikas samad noodid, erinevad aga nende kasutamise viisid. Igal juhul kõlabki ansambli Tarai muusika idamaiselt, Kesk-Aasia-päraselt ja muidugi tšuvašipäraselt. 
Instrumentidest kasutab Tarai kitarri, basskitarri, süntesaatorit ja trummimasinat. 
Laulud.
Laulud kirjutatakse koostöös tšuvaši luuletajatega või kasutades klassikute kirjutatud luuletusi: Andrei Pettoki (Андрей Петтоки), Iosif Trer (Иосиф Трер), Ille Tuktaš (Илле Тукташ), Ljubov Martjanova (Любовь Мартьянова), Georgi Irhi (Георги Ирхи), Peter Eizin (Петĕр Эйзин). Ansambli eesmärk on kasutada luuletajate loomingut, et anda luuletustele "teine elu" ja levitada muusika abil kirjanduslikku tšuvaši keelt. 
Albumid.
"Эпир те маттур".
Tarai avaldas oma debüütalbumi "Эпир те маттур" (eesti keeles "Me oleme tublid") tšuvaši keele päeval, 24. aprillil 2020. Albumis on seitse laulu: 
Albumi laulude kujunduse tegi kunstnik Yulia Ovchinnikova. Kõikidel piltidel on kasutatud tšuvaši mütoloogiast võetud maailma loomise sümbolit, mis koosneb mäest ja päikesest. Samuti on see tšuvaššide pühapaiga ehk kirimeti sümbol, mis on levinud rahvariietel. 
"Пуш Параппан".
Tarai väljastas Eesti Kultuurkapitali toel oma teist albumit tšuvaši emakeele päeval 25. aprillil 2022. Albumi pealkiri on „Пуш Параппан“ ehk „Tühi Trumm“. Albumil on kuus laulu: 
Albumi laulude kujunduse tegi tšuvaši kunstnik Aleksandr Fedorov, kes töötab ja õpetab Peterburi Kunstide Akadeemias. 
Videod.
Mitteametlikud videod
Ametlikud videod
Koostöö eesti luuletajatega.
Koostöös eesti luuletajatega (Eda Ahi, Sveta Grigorjeva, Ringo Ringvee, Peeter Ilus) tõlkis Tarai oma debüütalbumi "Эпир те маттур" laulud eesti keelde. Tõlgitud luuletusi saab lugeda subtiitritena Tarai kanalil.
Lachendorfi ühisvald

Lachendorfi ühisvald ("Samtgemeinde Lachendorf") on ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Selle keskus on Lachendorfis.
Lachendorfi ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Wathlingeni ühisvald

Wathlingen on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Selle keskus on Wathlingenis.
Samtgemeinde Wathlingen koosneb järgmistest valdadest:
Bröckel

Bröckel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Vald kuulub Flotwedeli ühisvalda ja selle pindala on 16,33 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1778 inimest.
Bröckel asub Cellest kagus. Fuhse jõgi, mis eraldab Bröckelit naabervallast Uetzest, voolab umbes 2 km külast lõunas.
Vallaosad.
Valda kuuluvad asundused Katzhorn ja Weghaus.
Ajalugu.
Valda on esmamainitud 1215. aastal. Küla nimi tuleneb sõnast "Brockelhe" ("Brauck" = "Bruch" s.o. soo või lodu).
Majandus ja taristu.
Bröckelis on sisepark Viva Arena.
Transport.
Bröckel asub liidumaanteel B214, mis kulgeb möödumiseks ümber küla.
Betoonitööd

Betoonitööd, ka betoneerimine, on monoliitsete betoon- ja raudbetoonkonstruktsioonide, samuti monoliitsete betoon- ja raudbetoonehitiste püstitamisel betooniseguga tehtavad tööd. 
Betooni valmistamiseks kasutatavate koostismaterjalide (sideaine, vesi ja täitematerjalid) veel tardumata segu nimetatakse betooniseguks.
Betoonitöid võib eristada järgmiselt: betoonitööd ehitusplatsil ja betoonitööd betoontoodete tehases.
Ehitusplatsil teostatavate betoonitööde alla käivad:
Betoonitöödega tegelevaid ehitustöölisi nimetatakse betoneerijateks. Betoonitöödega on tihedalt seotud raketisetööd (raketis on betoonkonstruktsiooni vorm, millesse valatakse betoonisegu) ja armatuuritööd (raudbetoonkonstruktsioonide sarruse paigaldamine enne betoneerimist).
Eicklingen

Eicklingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Valla pindala on 22,79 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3202 inimest.
Kuulub Flotwedeli ühisvalda.
Teemu Leppänen

Teemu Leppänen (sündinud 1993 Piikkiös Päris-Soome maakonnas) on soome jõutõstja, Euroopa noortemeister, noorte maailmarekordi omanik.
Ta on võitnud jõutõstmises maailmameistrivõistlustelt noorteklassis pronksi (2010) ja hõbeda (2011) ning tulnud 2011. aastal Euroopa noortemeistriks. Tema poolt jõutõmbes püstitatud maailma- ja Euroopa rekord noorteklassis on tänaseni ületamata.
Rahvusvahelised tiitlivõistlused (MM ja EM).
2010. aasta oktoobris Tšehhis Pilsenis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Leppänen kuni 18-aastaste noorte klassis kehakaalus kuni 100 kg kogusummaga 752,5 kg Eesti esindaja Alex-Edward Rausi ja Venemaa sportlase Sergei Ussovi järel kolmandaks. Lisaks pronksmedalile kolmevõistluses sai Leppänen jõutõmbes tulemusega 315,0 kg väikese kuldmedali. 
2011. aasta juunis Suurbritannias Northumberlandis peetud EPF-i Euroopa noorte ja juunioride meistrivõistlustel jõutõstmises tuli Leppänen kuni 18-aastaste noorte klassis kehakaalus kuni 105 kg kogusummaga 787,5 kg kuldmedalile. Lisaks kuldmedalile kolmevõistluses sai Leppänen kolm väikest medalit: kükis ja jõutõmbes kuldmedali ning lamades surumises hõbemedali. 
2011. aasta septembris Kanadas Moose Jaw's peetud IPF-i noorte ja juunioride maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Leppänen kuni 18-aastaste noorte klassis kehakaalus kuni 105 kg kogusummaga 794,0 kg Venemaa esindaja Sergei Ussovi järel hõbemedalile. Lisaks hõbemedalile kolmevõistluses sai Leppänen jõutõmbes tulemusega 321,5 kg väikese kuldmedali.
Euroopa ja maailmarekord noorteklassis.
2011. aasta algul kehtestati maailma ja Euroopa noorterekordi normid varustusega jõutõstmises. Poole aasta pärast Northumberlandis püstitas Leppänen jõutõmbe maailmarekordi noorteklassis ja Euroopa noorterekordi tulemusega 320,0 kg. Sama aasta septembris Moose Jaw's parandas Leppänen Euroopa noorterekordit kahel korral (320,5 ja 321,5 kg) ning noorte maailmarekordit ühel korral (321,5 kg). Need rekordid kehtivad tänini.
Langlingen

Langlingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Valla pindala on 33,34 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2179 inimest.
See kuulub Flotwedeli ühisvalda.
Dimbaza

Dimbaza on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas.
Dimbaza on asutatud 1967. aastal. Kuni 1994. aastani kuulus Dimbaza Ciskei bantustani koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dimbaza elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,42%, värvilisi 0,18%, India või Aasia päritolu inimesi 0,05%, valgeid 0,05% ja teisi 0,30%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,62% inimesi, inglise keelt 5,08%, viipekeelt 0,77% ja afrikaani keelt 0,60%.
Wienhausen

Wienhausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Wienhausen on Flotwedeli ühisvalla keskus.
See on tuntud Wienhauseni kloostri poolest, mida on kujutatud ka valla vapil.
Valla pindala on 40,38 km². 31. detsembril elas seal 4159 inimest.
Süvamuusika ja levimuusika

Süvamuusika ja levimuusika ehk tõsine muusika ja kerge muusika (saksa keeles "E- und U-Musik", "ernste Musik und Unterhaltungsmusik", 'tõsine muusika ja kerge muusika') on muusika liigitamise viis, mis tekkis 20. sajandi alguses seoses muusika turumajandusliku väärtuse hindamisega. Liigitamine süva- või levimuusikaks hakkas mõjutama muusikute tasustamist jpm. 
Süvamuusika ja levimuusika vastandamine on tavaliselt ebajärjekindel ja sellel puuduvad ühtsed esteetilised kriteeriumid. Levimuusikas on juba ammu esindatud kõik needsamad vormid ja žanrid, esituskoosseisud ja kompositsioonivõtted mis tolles süvamuusikaski. Ingliskeelses keskkonnas tehakse samamoodi vahet populaarsel ja kunstmuusikal ("popular music", "art music"), pidades viimast elitaarsemaks, sügavamaks või keerukamaks. Lääne muusika ajaloos on kõik muusikastiilid välja kasvanud tarbemuusikast ning väga sageli just nimelt tantsumuusikast. Tõsiselt võetavat muusikateoreetilist kirjandust ilmub popmuusika kohta viimastel aegadel üha rohkem.
Ahnsbeck

Ahnsbeck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Vald paikneb Lüneburgi nõmme lõunapiiril, 10 km Cellest idas ja kuulub Lachendorfi ühisvalda. Valla pindala on 20,59 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1654 inimest.
Ajalugu.
Ahnsbecki küla on esmamainitud 13. sajandil nimega Alrebekesa, mis tähendab Alleri jõe lammi, mis kajastub ka vapil.
31. detsembrini 2004 kuulus Ahnsbeck Lüneburgi ringkonda "(Regierungsbezirk)".
Hannu Malinen

Hannu Malinen (sündinud 1955) on soome jõutõstja, maailmameister ja paljukordne Soome meister.
Ta on Põhja-Karjala maakonna väikelinna Kitee jõutõsteklubi Pajarin Puntti tuntumaid sportlasi. Ta on võitnud jõutõstmises maailmameistrivõistlustelt kulla (1988) ja hõbeda (1987) ning Euroopa meistrivõistlustelt 2 hõbe- ja 2 pronksmedalit. Pärast mitmeaastast vaheaega jätkas ta 2000. aastatel võistlusspordis, tuli 2002. aastal maailmameistrivõistlustel avatud klassis 4. kohale ja Euroopa meistrivõistlustel 6. kohale. Malinen võistles kaalukategoorias kuni 82,5 kg, hiljem, veteraniklassis, kuni 90 kg.
Euroopa ja maailmameistrivõistlused.
1983. aasta Rootsis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen kehakaalus kuni 82,5 kg kogusummaga 735,0 kg neljandaks. 1984. aastal tõi ta Euroopa meistrivõistlustelt pronksmedali, aasta hiljem tuli ta Euroopa MV-l neljandaks.
1987. aasta Norras Fredrikstadis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen hõbemedalile kogusummaga 762,5 kg. Samal aastal toimunud Euroopa meistrivõistlustelt tõi ta hõbemedali.
1988. aasta novembris Austraalias Perthis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen kogusummaga 750,0 kg võitjaks. Hõbemedali saanud Norra sportlane sai kogusummas sama tulemuse. Samal aastal peetud Euroopa meistrivõistlustel saavutas Malinen hõbemedali. 1989. aastal tuli ta MM-l kuuendaks. 1993. aasta võitis Malinen Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.
2002. aasta novembris Slovakkias Trencinis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli 47-aastane Malinen avatud klassis võisteldes kehakaalus kuni 82,5 kg kogusummaga 797,5 kg neljandaks. Samal aasta toimunud Euroopa meistrivõistlustel sai ta kuuenda koha.
Pajarin Puntti

Pajarin Puntti Ry, lühend PaPu, on Soome jõutõsteklubi, mis edendab Kitees Põhja-Karjala maakonnas jõutõstmist. 
Klubi kuulub Soome Jõutõsteliitu. Pajarin Puntti asutati 1972. aastal.
Hankey

Hankey on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas.
Hankey on asutatud 1826. aastal. Linn on saanud nime Londoni Misjoniseltsi sekretäri William Alers Hankey (1771–1859) järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hankey elanikest värvilisi 51,47%, mustanahalisi aafriklasi 45,46%, valgeid 2,33%, India või Aasia päritolu inimesi 0,13% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 55,69% inimesi, koosa keelt 39,42% ja inglise keelt 2,04%. 
Hankey asub maanteede R330 ja R331 ristumiskohas ning linna läbib Avontuuri raudtee.
Beedenbostel

Beedenbostel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Valla pindala on 7,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 993 inimest.
Beedenbostel kuulub Lachendorfi ühisvalda.
Eldingen

Eldingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Valla pindala on 56,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2020 inimest.
Eldingen kuulub Lachendorfi ühisvalda.
Ajalugu.
Eldingeni on esmamainitud 1231. aastal. Dokument kinnitab Eldingeni ("Elthinge") kiriku ostmise naaberkloostri poolt.
1543. aastal muutus küla protestantlikuks. Eldingi isandate asupaigana – mitme vaba mõisa ja kirikuga – elas see 30-aastase sõja üle.
2021. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

2021. aasta Euroopa jalgpalli meistrivõistlused ehk UEFA EURO 2020 oli Euroopa jalgpalliriikide 16. meistrivõistlused jalgpallis. Tegemist oli 2020. aastal toimuma pidanud ja koroonapandeemia tõttu edasi lükatud üritusega. Finaalturniir peeti 11. juunist 11. juulini 2021. Mängud toimusid 11 erineva Euroopa maa 11 linnas.
2016. aastal võidetud tiitlit läks kaitsma Portugal, kes aga kaotas 1/8 finaalis Belgiale. Meistrivõistlused võitis Itaalia jalgpallikoondis, mis alistas finaalis Inglismaa.
Algselt pidi meistrivõistlus toimuma 12. juunist kuni 12. juulini 2020, kuid koroonaviiruse pandeemia tõttu peeti see 2021. aasta suvel.
Endine UEFA president Michel Platini on öelnud, et turniir peetakse sellisel moel, et tähistada jalgpalli EMi 60. "sünnipäeva". EMi poolfinaalid ning finaal mängiti Londoni Wembley staadionil (teist korda ajaloos), viimati mängiti selle turniiri finaal Wembley'l 1996. aastal.
Rahvuste liigast kvalifitseerus 4 meeskonda (igast liigast 1).
Kvalifikatsioon.
Valikturniir.
UEFA EURO 2020 valikturniiri mängud toimusid 2019. aasta märtsist kuni 31. märtsini 2020.
Alagrupimängud.
A-alagrupp.
 
B-alagrupp.
43. minutil katkestati Taani-Soome kohtumine pärast seda, kui Taani poolkaitsja Christian Eriksen väljakule varises. Eriksen viidi kohalikku haiglasse intensiivravisse ja tema seisund on stabiliseerunud. Matši jätkati kell 20:30, esimese poolaja viimased neli minutit ja tehti siis enne teist poolaega viieminutiline vaheaega. 
 
D-alagrupp.
 
Parimad väravalööjad.
51 kohtumises on löödud 142 väravat, keskmiselt 2,78 väravat mängu kohta, millest üheteistkümnel korral on löödud omavärav . 
Sellel turniiril saavutatud väravatega sai Cristiano Ronaldo 14 väravaga Euroopa meistrivõistluste parimaks väravakütiks.
Auhinnaraha.
Auhinnaraha maksmine vormistati 2018. aasta veebruaris. Iga võistkond saab osalustasu 9,25 miljonit eurot, mille võitja saab teenida kuni 34 miljonit eurot.
Sirje Eesmaa

Sirje Eesmaa (sündinud Hoffert; 27. märtsil 1952) on eesti ajakirjanik, endine modell ja tantsija.
Koolipõlves tegeles ta algul iluvõimlemisega, seejärel estraaditantsuga Jaan Kreuksi nimelise Noorsoo Kultuuripalee liikumisrühmas. Tallinna Polütehnilise Instituudi üliõpilasena ja aastaid pärast sedagi töötas ta modellina ja tantsis Viru Varietees. Tantsijana on kaasa teinud ka muusikafilmides, näiteks filmis "Duett-duell" (ETV 1979).
1983. aastal sai ta Eesti Raadio diktorite konkursi kaudu raadiodiktoriks. 1989. aastal kutsus Enn Eesmaa ta raadiotöö kõrvalt ka Eesti Televisiooni "Aktuaalse kaamera" uudistediktoriks. Aasta jooksul tegi ta uudistesaate kõrvalt ka lastesaadet.
1999. aastal kutsusid Viktor Siilats ja Harry Kõrvits ta osaajaga tööle EVTV uudistesaatesse. Eesmaa põhitöö Eesti Raadio diktorina aga jätkus. Sellest peale, kui 1996. aastal sündis EVTV ja RTV ühinemise järel telekanal TV3, on Sirje Eesmaa töötanud seal, algul teadustaja ja saatejuhina ning aastatel 1998–2021 "Seitsmeste uudiste" saatejuhina. 2021. aasta sügishooajast on ta TV3-s juhtinud saadet "Pühapäev Sirjega" ja hiljem saadet "Sirjega külla".
Alates 2009. aastast on ta kuulunud TV3 tänugala "Eestimaa uhkus" eelvalikužüriisse ning mõnel aastal seda pidulikku telesaadet juhtinud.
Sirje Eesmaa on kirjutanud oma elust ja kohtumistest mälestusteraamatu "Minu inimesed" (koostajad Sirje Eesmaa ja Annely Adermann, Tänapäev, 2014).
Isiklikku.
Sirje Eesmaa isa oli Leopold Eduard Hoffert. 
Sirje Eesmaa abikaasa Priit hukkus 1983. aastal liiklusõnnetuses. Paari tütar Ulrika on jurist ja poeg Richard logistik.
Aavena säär

Aavena säär on maasäär Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Muriste külas.
Aavena säär asub Väinamere hoiualal.
Alliklepa laht

Alliklepa laht (ka "Allika laht"; eestirootsi keeles "Apelkvike") on laht Harju maakonnas. 
Lahe ääres asub Alliklepa sadam.
Lahe koordinaadid on .
Alliklepa lahe suudmealal umbes nelja kilomeetri sügavusel toimus 2022. aasta 13. juunil maavärin magnituudiga 2,3.
Annamõisa (paikkond)

Annamõisa on paikkond Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Nõmavere külas.
1930. aastatel oli see küla staatuses (Anna või Annamõisa).
Tagala (sõjandus)

Tagala on rindest kõige kaugemal asuvate sõjaväe jõudude kontsentratsioon, kus tegeletakse relvajõudude ainelise ja tehnilise varustamisega, tehnohooldusega ja meditsiinilise teenindamisega.
Tagalas on esindatud tavaliselt kõik relvajõudude teenindamiseks vajalikud elemendid – toidu- ja meditsiinitarvete varud, olulised varjendid, vägede peakorter jms.
Szczyrk

Szczyrk (saksa keeles "Schirk") on linn Poolas Bielsko-Biała maakonnas Sileesia vojevoodkonnas. 
Szczyrk sai linna staatuse 1973. aastal.
Sport.
2012. aasta septembris toimusid Szczyrkis IPF-i noorte ja juunioride maailmameistrivõistlused jõutõstmises.
2018. aasta augustis peetakse Szczyrkis rahvusvaheline kabeturniir 100-ruudulisel laual, mis on ühtlasi üks rahvusvahelise kabe maailma karikasarja etappe.
Sotsiaalkorter

Sotsiaalkorter on omavalitsusüksuse munitsipaalomandis olev eluruum, mis antakse üürile sotsiaalteenusena eluaset hädasti vajavale isikule või perekonnale, kes ise ei ole suuteline ega võimeline seda endale tagama.
Eestis.
Eestis reguleerib sotsiaalkorteri üürileandmist kohaliku omavalitsuse korralduse seadus, sotsiaalhoolekande seadus ja elamuseadus. Iga omavalitsusüksus, kelle valduses on sotsiaalkortereid, saab nende seaduste alusel kehtestada sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise korra, arvesse võttes konkreetse omavalitsusüksuse eripära.
Näiteks Abja Vallavolikogu määruse "Sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise korra" alusel võib sotsiaaleluruume üürile anda sotsiaalkorteri tubade kaupa juhul, kui toad on mitteläbikäidavad ja lukustatavad. Ka on seal öeldud, et vabanenud sotsiaaleluruumi üürileandmise otsustamisel kaalub vallavalitsus selle üürileandmist kõigile eluasemeteenuse vajajana arvele võetud isikutele ja arvestab otsuse langetamisel iga isiku arveloleku aega, arvelevõtmise põhjuseid, eluasemeprobleemi tõsidust, vabanenud eluruumi vastavust isiku vajadustele ja muid olulisi asjaolusid.
Nõukogude okupatsioon Leedus

Nõukogude okupatsioon Leedus oli Leedu ala okupeerimine Nõukogude Liidu poolt Teise maailmasõja käigus ja selle järel.
See toimus esimest korda Teise maailmasõja käigus (1940–1941). See algas juunis 1940 Nõukogude vägede sissetungiga Leedusse ja lõppes Saksa okupatsiooni algusega juulis 1941. Teist korda algas see jaanuaris 1944 Nõukogude vägede sissetungiga Leetu ja lõppes Nõukogude vägede väljaviimisega 1993. aastal.
Günter Sieber

Günter Sieber (11. märts 1930 Ilmenau – 26. november 2006 Strausberg) oli Saksa DV riigitegelane ja diplomaat.
Günter Sieber oli pärit masinalukksepa perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1944–1947 metsatööliseks ja töötas sel erialal. 1945. aastal astus ta esse ja 1948. aastal Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1947–1948 töötas ta metsavahina. 1949–1950 õppis ta Saksa Riigi- ja Õigusteaduste Akadeemias Potsdamis. 1949–1951 töötas ta referendina Planeerimisministeeriumis ja 1951–1952 peareferendina Saksa DV Riiklikus Plaanikomitees. 1953. aastal õppis ta Parteikõrgkoolis. 1954–1962 oli ta Saksa DV Riikliku Plaanikomisjoni parteiallorganisatsiooni sekretär. 1962–1963 oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu juures asuva Riigikontrolli Keskkomisjoni aseesimees ja 1963–1965 Tööliste ja Talupoegade Inspektsiooni Komisjoni esimehe asetäitja. 1963–1967 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskrevisjonikomisjoni liige. 1967 aastal lõpetas ta kaugõppes Sotsialistliku Majandusjuhtimise Keskinstituudi. 1965–1972 oli Günter Sieber Saksa DV kaubanduse ja varustuse minister. 1973–1980 oli ta Saksa DV suursaadik Poola Rahvavabariigis. 1976–1981 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat ja 1981 kuni 3. detsembrini 1989 Keskkomitee liige. 1980–1989 töötas ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonna juhatajana. 1981. aastast kuni 1990. aasta märtsini oli ta Saksa DV Rahvakoja liige. Günter Sieber oli 1989. aasta 8. novembrist kuni 3. detsembrini Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat.
Chris Grayling

Christopher Stephen Grayling (sündinud 1. aprillil 1962 Londonis) on Suurbritannia poliitik, kes kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 4. septembrist 2012 kuni 9. maini 2015 Suurbritannia justiitsminister ja lordkantsler. 14. juulist 2016 kuni 24. juulini 2019 oli ta Suurbritannia transpordiminister.
Ta sündis aastal 1962 Londonis, kuid kasvas üles Buckinghamshire'is. Ta lõpetas aastal 1984 ajaloo alal Sidney Sussex Colledži Cambridge'i Ülikoolis.
4. septembrist 2012 kuni 9. maini oli ta Suurbritannia justiitsminister. 14. juulist 2016 kuni 24. juulini 2019 oli ta Suurbritannia transpordiminister.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks poega.
Pehme õigus

Pehme õigus (inglise keeles "soft law") on õiguslikult mittesiduvate õigusinstrumentide kohta kasutatav termin, mida sageli kasutatakse nn "kõva õiguse" ("hard law", õiguslikult siduvad kohustused ja vastutus) vastandmõistena. Väljendit kasutatakse sageli Euroopa Liidu seadusjõudu mitteomavate nn poolõigusaktide kohta (juhised, soovitused, arvamused jne).
Pehmele õigusele on rajatud näiteks liikmesriikide vabatahtlikule koostööle tuginev "avatud kooskõlastusmeetod" (inglise keeles "Open method of coordination").
Truu valvur

"Truu valvur" on eesti maalikunstniku Johann Köleri (1826–1899) maal.
Maal kuulub Eesti Kunstimuuseumi kogusse ja seda eksponeeritakse Kumu kunstimuuseumis.
Köler oli 1870. aastatel Peterburis tuntud portretist. Portreemaali kõrval lõi ta 1870. aastate teisel poolel mõned õlimaalid erksa loodusetajuga kompositsioonis, sealhulgas maali "Truu valvur", milles ilmneb idealiseeriv kallak. Köler signeeris maali "J. Köler (Viljandi)".
Pildi sisu kirjeldus.
Ees paremal lillelisel niidul suure kase tüve najal istuv tütarlaps, vasemal suur pikakarvaline koer. Kase taga tihe kuusk, mille oksad koos kase oksastikuga katavad kogu pildi ülemise osa. Okste alt vaade päikeselisele puisniidule.
Lachendorf

Lachendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Vald asub umbes 10 km Cellest idas ja selle pindala on 38,23 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6147 inimest.
Lachendorf on ka valdade ühenduse "(Samtgemeinde)" Lachendorfi keskus.
Ajalugu.
Vanemates ürikutes on Lachendorfi mainitud nime "Lachtendorp" all, mis tähendab küla "Lachte" jõel. 1538. aastal valis hertsog Ernst I selle õigeks kohaks paberiveskile, mis tähistab asustuse ja kaubandusliku arengu algust. 1845. aastal laiendati paberiveski vabrikuks, luues selles põllumajanduspiirkonnas märkimisväärsel hulgal töökohti.
Adelheidsdorf

Adelheidsdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Valla pindala on 33,24 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2601 inimest.
Kuulub Wathlingeni ühisvalda.
Nienhagen (Celle kreis)

Nienhagen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Valla pindala on 17,57 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6793 inimest.
Kuulub Wathlingeni ühisvalda.
Wathlingen

Wathlingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis.
Vald asub umbes 10 km Cellest kagus ja selle pindala on 17,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6153 inimest.
Wathlingen on ka Wathlingeni ühisvalla keskus.
Britt Kõrsmaa

Britt Kõrsmaa (sündinud 11. mail 1988) on eesti tantsija ja modell.
Tretjakov

Tretjakov (vene keeles Третьяков) on venepärane perekonnanimi. Selle nime naissoost vaste on Tretjakova. Nimi pärineb vene mittereligioossest mehenimest Tretjak.
Annikvere oja

Annikvere oja on oja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Oja pikkus on 11,2 km. Oja valgla suurus on 43,5 km².
Arakaoja

Arakaoja (ka "Künnapa oja") on oja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Oja pikkus on 17,4 km ja valgla suurus 26,5 km².
Elbu oja

Elbu oja on oja Pärnu maakonnas. Oja pikkus on 22 km. Kraavi valgla suurus on 121,3 km².
Haljala oja

Haljala oja on oja Lääne-Viru maakonnas Haljala ja Rakvere vallas. Oja pikkus on 10 km. Oja valgla suurus on 22,2 km².
Anguse jõgi

Anguse jõgi (ka Ädara jõgi) on jõgi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Jõe pikkus on 13,5 km. Jõe valgla suurus on 128,4 km².
3x3

3x3 korvpall on korvpalli variatsioon, kus mõlemas võistkonnas on korraga platsil 3 mängijat ning mängitakse 1 korviga. Kinnitati 9. juunil 2017 Tokyo 2020 olümpiamängude programmi. 
Rahvusvaheline Korvpalliliit (FIBA) on 3x3 formaadis korraldanud maailmameistrivõistlusi alates 2011. aastast ning noorte olümpiamängudel alates 2010. aastast. 
Eestis on 3x3 korvpall tuntud rohkem tänavakorvpallina, kuna sellele pandi alus juba 1993. aastal alanud 3x3 tänavakorvpalli turniiridena. 
Eesti meistrivõistlusi on 3x3 korvpallis korraldatud alates 2006. aastast ning alates 2011. aastast on Eesti osalenud peaaegu kõikidel FIBA 3x3 maailmameistrivõistlustel nii noorte (U18 poisid-tüdrukud) kui ka vanemate (mehed-naised) võistlusklassis. 
Eestis toimuvate 3x3 võistluste, FIBA 3x3 korvpalli ränkingu ja muu 3x3 korvpalliga seotu kohta võib leida teavet FIBA3x3 lehelt.
Madli Luuk

Madli Luuk (sündinud 23. jaanuaril 1975) on eesti kunstnik ja õpetaja.
Ta on lõpetanud 2001. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafika erialal ning läbinud samas kunstipedagoogika magistriõppe.
Madli Luuk on töötanud kujundaja-kirjastajana Eesti Geoloogiakeskuses. Aastatel 2002–2005 oli ta Viinistu Kunstimuuseumi juhataja ning Loksa 1. Keskkooli kunstiõpetuse ja kunstiajaloo õpetaja. Aastatel 2005–2018 õpetas Tallinna Rahvaülikoolis akvarell- ja akrüülmaalitehnikaid. 
Üle 15 aasta tegutses ta RMK Aegviidu Külastuskeskuses loodusretkejuhi, kunstniku ja teabetöötajana. Ta on kujundanud ja illustreerinud paljusid loodusega seotud õppematerjale matkaradadele ja koolidele. On 25 aasta jooksul tõlkinud norra, rootsi, taani, soome ja inglise keelest PÖFF-i ja Matsalu loodusfilmide festivali filme. Aastail 2014–2022 töötas Rocca al Mare Kooli Vodja Individuaalõppekeskuses kunsti-, loodusõpetuse ja inglise keele õpetajana. 
2023. aasta seisuga töötab ta Arhitektuurimuuseumis külastusjuhina ning on vabakutseline (liiva)kunstnik.
Tema joonistustest, mis on loodud Kõrvemaa RMK õpperadade ning Nõmmel asuva Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse muuseumiosakonna kirjanike aia loodusõpperaja jaoks või sealt inspiratsiooni saanult, koostatud näitus toimus 2018. aastal Tallinnas Kalamaja raamatukogus.
Vaade Võnnu ordulinnuse varemetele edelast

"Vaade Võnnu ordulinnuse varemetele edelast" on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud gravüür.
Pärast Võnnu kreiskooli lõpetamist jõudis Hagen 1810. aastal Tartusse, kus 1811. aastal asus tööle Karl August Senffi graafikaateljeesse tema abilise ja eraõpilasena.
1820. aastal lõi ta gravüüri Võnnu ordulinnuse varemetest. Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Ülikooli kunstimuuseumi graafikakogus Tartus.
Mäed (maal)

"Mäed" (saksa keeles "Berge"; vene keeles Горы) on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud maal.
See asub Ermitaažis Peterburis. Teos kuulub muuseumi Euroopa kujutava kunsti kogudesse ning seda eksponeeritakse Ermitaaži Saksa kunsti saalis.
Maastikumaal "Mäed" valmis 1835. aastal Tartus.
Dominic Raab

Dominic Rennie Raab (sündinud 25. veebruaril 1974 Buckinghamshire'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 9. juulist 2018 kuni 15. novembrini 2018 Suurbritannia Euroopa Liidust väljumise asjade minister. 24. juulist 2019 kuni 15. septembrini 2021 oli ta Suurbritannia välisminister, 15. septembrist 2021 on ta Ühendkuningriigi peaministri asetäitja. 
Boris Johnsoni haigestumise ja intensiivravile suunamise järel oli ta alates 2020. aasta 6. aprillist kuni peaministri tervenemiseni peaministri asetäitja.
Ta kasvas üles Gerrards Crossis Buckinghamshire'is. Tema ema on inglane, isa on Tšehhoslovakkias sündinud juut ja kuueaastaselt (aastal 1938 Tšehhoslovakkiast) natsismi eest põgenenud. Ta on lõpetanud juristina Lady Margaret Halli kolledži Oxfordi Ülikooli juures; seejärel lõpetas ta magistriõppe Jeesuse kolledžis Cambridge'i Ülikooli juures.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks last. Ta elab perega Thames Dittonis Surreys.
Ääsmäe raba

Ääsmäe raba on raba Harju maakonnas Saue vallas. 
1990. aastate lõpus ja 2000. aastate algul taheti raba juurde rajada Ääsmäe prügila.
Voore soo

Voore soo on soo Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Voore külas. Soo pindala on 1800 ha.
Kaarel Ennus

Kaarel Ennus (12. juuli 1876 Kuremaa vald – 22. detsember 1941 Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti ettevõtja, leivatööstur.
1917. aastal ostis ta Tartus viis aastat varem asutatud Cerese leivatehase. 1934. aastal tehas renoveeriti ja sisseseade uuendati. 1935. aastal ehitati leivatehase juurde jahuveski Kuldtera.
1933. aastal valiti Kaarel Ennus Kaubandus-Tööstuskoja kesk- ja väiketööstuse sektsiooni ning 1937. aastal juba suur- ja keskkaubanduse sektsiooni liikmeks.
Kõima raba

Kõima raba on raba Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Õepa ja Kiisamaa küla piires. 
Kõima raba on osa Lavassaare soostikust, piirneb kirdes Lavassaare järvega, põhjas Maima rabaga ja läänes Laisma rabaga.
Kõima raba on valdavalt peenar-älvesraba ja laukaraba, servaaladel ka mättaraba. Rabas on palju laukaid. Kõima raba jääb kogu ulatuses Lavassaare looduskaitseala piiresse.
Laisma raba

Laisma raba on raba Pärnu maakonnas; see on osa Lavassaare soostikust.
Rabas asub 1,1 hektari suurune laugas, milles omakorda 9 saarekest. Laugas jääb Kiisamaa küla territooriumile.
Endla raba

Endla raba (ka "Toodiksaare raba") on raba Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas; see on osa Endla soostikust ja kuulub Endla looduskaitseala alla.
Rabas asuvad Endla Sinijärv, Endla Suurlaugas, Jämedasarve järv, Pätsulaugas ja arvukalt väiksemaid laukaid. Rabast on läbi kaevatud Räägu kanal, mis algab Põltsamaa jõest ning kulgeb läbi Endla Sinijärve rabast itta jääva Endla järveni.
Epu raba

Epu raba on raba Järva maakonnas Vissuvere külast põhja pool. See on osa Epu-Kakerdi soostikust.
Põhjaku raba

Põhjaku raba on raba Kose vallas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Põhjaku raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Raba lõunaosast kulgeb läbi Sae–Paunküla kanal.
Aegviidu raba

Aegviidu raba (ka "Rehessaare raba") on raba Harju maakonnas. See on osa Epu-Kakerdi soostikust. Aegviidu raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Lagisoo

Legisesoo on soo Harju maakonnas Kose vallas.
Soo ulatub pikuti Paunaste külast Aela külani ja laiuti Pala külast Virla külani. Legisesoo lõunaosa on Tammetsa soo.
Legisesoost kagusse jääb Pususoo. Legisesoo kuulub suuresti Laukesoo looduskaitseala koosseisu.
Mustraba

Mustraba on raba Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas.
Nedrema soo

Nedrema soo on soo Pärnu maakonnas. See raba kuulub Nedrema looduskaitseala koosseisu.
2021. aastal teatas RMK, et kavatseb sulgeda aastakümneid tagasi rajatud kuivenduskraavid ja sellega taastada Nedrema looduskaitsealal Nedrema ja Urita sood ning tõsta veetaset Nedrema järves.
Saara soo

Saara soo (ka Roela raba) on soo Lääne-Viru maakonnas.
Saara soo loodeservas asub Kunda jõe lähe.
Satsu soo

Satsu soo on soo Ida-Viru maakonnas.
Dankov

Dankov on linn Venemaal Lipetski oblastis, Dankovi rajooni keskus. Asub Doni jõe ääres, 86 km Lipetskist loodes.
Dankov tekkis 1568. aastal kindlusena Venemaa lõunapiiril. 1957. aastal sai linnaõigused.
Linna elanike arv 2001. aastal oli 23 700 ja 2018. aastal 19 000.
Urjupino (Altai krai)

Urjupino on küla Venemaal Altai krais Aleiski rajoonis, samanimelise külanõukogu keskus. Obi vasakpoolse lisajõe Alei kaldal 173 meetri kõrgusel merepinnast asuvas külas on 13 tänavat.
Ernemaa mõis

Ernemaa mõis (saksa keeles "Ernema") oli Selja mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Toolse küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Alexandru Pînzari

Alexandru Pînzari (sündinud 3. jaanuaril 1973 Căușenis) on Moldova politseinik ja poliitik. Ta oli 16. märtsist 2020 kuni 9. novembrini 2020 Moldova kaitseminister.
Ta lõpetas aastal 1992 Odessas merekooli. Aastal 1997 lõpetas ta Politseiakadeemia ("Academia de Poliție „Ștefan cel Mare”")
Ta alustas karjääri aastal 1998 Buiucani (Chișinău linnaosa) politseiinspektsiooni kohtusüsteemi politseiinspektorina. Aastatel 2016–2020 töötas ta Politsei peainspektsiooni juhatajana
2020. aasta 16. märtsist kuni 9. novembrini oli ta Moldova kaitseminister.
Ta valdab inglise, vene ja rumeenia keelt.
Urjupino

Urjupino on mitme Venemaa asula nimi.
Urjupino (Vatša rajoon)

Urjupino on küla Venemaal Nižni Novgorodi oblastis Vatša rajoonis.
1676. aastal oli asulas 12 talupoja ja 2 popsi majapidamist, 1897. aastal 56 majapidamist.
Hünerson

Hünerson on perekonnanimi.
Perekonnanime Hünerson (Hühnerson) on Eestis pandud Viljandi mõisavallas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Hüvasoo (Karksi vallas Pärnumaal). 
2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hünerson Eestis 18 mees- ja 15 naissoost isikul.
Mikaado (perekonnanimi)

Mikaado on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Mikaado (Mickado) on pandud Vana-Pärsti mõisavallas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Raid. 1. jaanuaril 2020 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tertsius

Tertsius on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Tertsius (Tertius, ladina keeles 'kolmas') on pandud Prandi mõisavallas Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kalev ja Tammleht. 1. jaanuaril 2020 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Holsta mõis

Holsta mõis (saksa keeles "Annenhof") oli Sauste mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kavastu küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Jalumäe mõis

Jalumäe mõis (saksa keeles "Jallona") oli Kavastu mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Sauste küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Kodavere mõis (Haljala)

Kodavere mõis (saksa keeles "Koddawer") oli Metsiku mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Metsiku küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Koigi mõis (Haljala)

Koigi mõis (saksa keeles "Koik") oli Kavastu mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kõldu küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Lihulõpe mõis

Lihulõpe mõis (saksa keeles "Lihholep") oli Kloodi mõisa kõrvalmõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Lihulõpe küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Maheda mõis

Maheda mõis (saksa keeles "Mahheda") oli Idavere mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal.
Mõisalõpe mõis

Mõisalõpe mõis, ka Mõislõpe karjamõis (saksa keeles "Moisalep") oli Varangu mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Pehka küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Oandu mõis

Oandu mõis (saksa keeles "Oando") oli Sagadi mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Oandu küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Krasny Bierah

Krasny Bierah (transkribeerituna Krasnõ Berag, poola keeles "Krasny Brzeg") on agrolinnake Valgevenes Homieli oblasti Žłobini rajoonis, Krasny Bierahi külanõukogu halduskeskus. Asula asub merepinnast 132 meetri kõrgusel Dobasna jõe ääres Minskist Homielisse viiva raudtee ääres, oblasti keskusest Homielist 104 ja rajooni keskusest Žłobinist 12 kilomeetri kaugusel.
Asulas on põllumajandustehnikum ja keskkool, keskkooli ruumides tegutseb ka muusikakool. Krasny Bierahis on kaks raamatukogu, seal asub liivakarjäär. Asulasse jääb ka Krasny Bierahi mõisa hoonetekompleks. Agrolinnakesse jääb Krasny Bierahi raudteejaam.
Ajalugu.
Esimesed kirjalikud teated asulast pärinevad aastast 1528. Küla kuulus Minski vojevoodkonda ja Rečyca maakonda. Selle omanikeks olid algselt Zankowiczid, seejärel Sołtanid. Aastal 1654 laastati küla Vene-Poola sõja käigus. Aastal 1708 ööbisid seal mõnda aega Karl XII väed.
Aastal 1793 läks Krasny Bierah teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Küla hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Bobruiski maakonda. Pärisojuse kaotamise järel aastal 1861 üritasid sealsed talunikud mõisa Gryniewiczitelt ära osta, ent mõis müüdi aastal 1867 hoopis Babrujski kindluse suurtükiväekomandörile Aleksandr Bogorodskile. 16. novembril 1873 avati sealne Liibavi–Romno raudtee lõik. XIX sajandi lõpus valmis sealse mõisa hoonetekompleks. 
20. novembril 1917 kohtusid sealses raudteejaamas Minskist välja sõitnud enamlaste Lenini nimeline soomusrong ja Žłobinis resideerinud Orenburgi löögipataljoni väed, sisuliselt oli tegemist alanud kodusõja esimese lahinguga. Aastal 1917 võõrandati sealne mõis, aastal 1920 asutati seal aga uus põllumajanduslik kool, kus hakkasid õppima endiste Babrujski ja Azaryčy põllumajanduskoolide õpilased.
XX sajandil oli Krasny Bierahi kohal kolm samanimelist asulat: küla, mõisa või sinna rajatud õppemajandi asula ja raudteejaama juures asuv asula. Aastal 1930 moodustasid küla elanikud sovhoosi Красны Бераг, raudteejaama juures moodustati aga kolhoos Чырвоны камунар. Teise maailmasõja ajal vallutasid Krasny Bierahi Saksa väed. Mõisa hoonetesse rajati sõjaväehospidal, küla juurde aga koonduslaager, mille juures avati aastal 1944 lastest doonorite kogumispunkt. Koonduslaagrist käis läbi 1990 last.
29. septembril 2013 peatus sealses raudteejaamas esimest korda Homieli oblasti ajaloos Minskist väljunud elektrirong.
Paduri mõis

Paduri mõis (saksa keeles "Padduri") oli Sagadi mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Vila küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Rassivere mõis

Rassivere mõis (saksa keeles "Rassifer") oli Kavastu mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kavastu küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Tõugu mõis

Tõugu mõis (saksa keeles "Taugupäh") oli Tatruse mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Varangu küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Vanaküla mõis

Vanaküla mõis (saksa keeles "Wannaküll") oli Vanamõisa mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Vanamõisa küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Ervin Tender

Ervin Tender (28. november 1905 Tallinn – 3. september 1941 Sverdlovski oblast, Vene NFSV) oli eesti arhivaar ja notar.
Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Aastatel 1928–1931 õppis ta õigusteadust Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta EÜS Ühenduse liige.
Ta oli Nõmme linna-arhivaar ja alates 1938. aastast notar Läänemaal (Hiiumaa saarel) Kärdla linnas.
Ta arreteeriti juuniküüditamisel ning saadeti perest eraldatuna vangilaagrisse Sverdlovski oblastis. Talle ei jõutud Nõukogude võimu poolt midagi inkrimineerida, sest ta suri eeluurimise aegu. Seetõttu pole tema teised väljapakutud surma-ajad (3. september 1942 ja 1943. aasta) arvatavasti õiged ja tõenäolisem on tema surm siiski 1941. aastal.
Isiklikku.
Tema vennad olid arhivaar ja ajaloolane Erik Tender ning poksija ja metsandustegelane Karl Tender.
Tsoonidevaheline turniir

Male maailmameistrivõistluste tsoonidevaheline turniir (inglise keeles "Interzonal chess tournament") oli aastatel 1948–1993 male maailmameistrivõistluste FIDE egiidi all peetav kvalifikatsioonivõistlus, vaheetapp enne MM-võistluste pretendentide turniiri. 
Aastatel 1946–1947 töötas Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) välja male MM-võistluste tsüklilise mitmeastmelise eelvõistluste süsteemi enne tiitlimatši (tsooniturniir, tsoonidevaheline turniir, pretendentide turniir).
Esimene tsoonidevaheline turniir leidis aset 1948. aastal Saltsjöbadenis. See ja järgmised turniirid (kuni kahe viimaseni) mängiti ringsüsteemis. Kuni 9. MM-tsüklini (1948–1972) piirduti ühe tsoonidevahelise turniiriga MM-tsükli sees, 9., 10. ja 11. MM-tsüklis (1973–1981) korraldati kaks ja 12., 13. ja 14. MM-tsüklis (1982–1989) kolm tsoonidevahelist turniiri MM-tsükli sees. Järgmises kahes MM-tsüklis (1990–1996) piirduti ühe, kuid suurekoosseisulise Šveitsi süsteemis mängitava tsoonidevahelise turniiriga MM-tsükli sees.
Eesti maletajad tsoonidevahelistel turniiridel.
Eesti maletajaist on tsoonidevahelisel turniiril mänginud Paul Keres (1955, 1973), Jaan Ehlvest (1987, 1993) ja Lembit Oll (1993).
Južne

Južne (ukraina Южне) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Odessa oblastis. Linn asub 35 km Odessast kirde pool Musta mere ääres. Seda ümbritseb maismaalt Lõmani rajoon.
Otsus sadama- ja tööstuasula rajamise kohta Grõgorivski limaani äärde võeti vastu 1973. aastal. Ehitus algas detsembris 1976. 1978. aastal sai Južne aleviks ja 1993. aastal linnaks.
Linnas on üks Ukraina suurimaid kaubasadamaid Odessa ja Tšornomorski kõrval.
2001. aastal olid 65,9% elanikest ukrainlased, 29% venelased.
Kazimirava klooster

Kazimirava klooster (valgevene keeles Свята-Успенскі Казіміраўскі жаночы манастыр, vene keeles Казимировский Свято-Успенский женский монастырь) on õigeusu nunnaklooster, mis asub Valgevenes Homieli oblastis Žłobini rajoonis Malevičy külanõukogus Kazimirava külas aadressil пл. Мира 9. 
Kloostri juures tegutsevad pühapäevakool ja ikoonimaalimise klass.
Ajalugu.
Aastal 1713 asutas Kazimierz Judzicki Kazimirava alevi ja rajas sinna kloostri, kelle järgi on asula ka nime saanud. Ta asutas sinna ka uniaadikiriku alluvuses oleva (basiliaanide) kloostri. Algaastel tegutses kloostri juures kool, kus said õpetust piirkonna šlahtitšite lapsed. Kloostri valdusse hakkas kuuluma Kasahi küla, kuid aastal 1794 konfiskeeriti kloostri maavaldused, kloostri valdusse jäi vaid viie morgeni suurune juurviljaaed. Toonase kloostrikompleksi hooned olid puust, sinna kuulusid kirik, kellatorn, elukorpus ja majapidamishooned. Aastal 1832 allutasid Moskva võimud sealse õigeusu kiriku Moskva patriarhaadile, ühtlasi suleti sealne klooster. 
1930. aastatel rüüstati kirikute hävitamise kampaania käigus ka sealne kirik. Aastal 1996 võeti sealne klubihoone kasutusele kohaliku palvemajana, kaks aastat hiljem alustasid seal teenistust esimesed nunnad. Sealne nunnaklooster avati ametlikult aastal 2000. Kloostri juures asub ka uus kirikuhoone.
Sulev Nurme

Sulev Nurme (sündinud 15. august 1971) on eesti maastikuarhitekt. Eesti Maastikuarhitektide Liidu liige ja asutajaliige. Maastikuarhitekt ja partner ettevõttes AB Artes Terrae OÜ.
Sai magistrikraadi 2000. aastal Eesti Maaülikoolis kaitstud tööga "Ainekursuse haljasalad ja väljakud optimeerimine" (juhendaja Koit Alekand) ja doktorikraadi 2019. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis kaitstud väitekirjaga "Eesti 18. sajandi mõisaansamblid 21. sajandi maastikuplaneerimises: avastamine, mõistmine, tõlgendamine" (juhendaja Zenia Kotval).
Sulev Nurme on töötanud lektorina Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudis (1998–2005), Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledžis (2005–2015) ja Luua Metsanduskoolis.