Sofagate

Sofagate oli diplomaatilise protokolliga seotud intsident, mis toimus Euroopa Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni ja Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli visiidil Türki 2021. aasta aprillis. 
Kui Michel ja von der Leyen pidid kohtuma Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani ja välisminister Mevlüt Çavuşoğluga, oli ruumis, kus nad vastu võeti, vaid kaks tooli ja kaks diivanit. Michel istus seejärel Erdoğani kõrvale toolile, samal ajal kui von der Leyenile pakuti Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğlu vastas diivanile istet. Michel võttis mehena silmapaistvama positsiooni kui von der Leyen naisena, hoolimata sellest, et mõlemal oli presidendi tiitel. Paljud kommentaatorid kirjeldasid juhtunut seksistlikuna, seal hulgas ka von der Leyen ise. Hiljem nimetas Çavuşoğlu Türgi-vastaseid süüdistusi "ebaõiglasteks", öeldes, et istekohtade paigutus tehti vastavalt Euroopa poole taotlustele ja lisas, et protokolliametnikud "kohtuvad ja arutavad korraldust alati enne iga visiiti". 
Taust.
Ursula von der Leyen oli Euroopa Liidu esimene naispresident Euroopa Komisjonis. Seda, et Jean-Claude Junckeri järglaseks sai naine, tervitasid nii tema kui ka teised Euroopa Liidu poliitikud. 2021. aasta märtsis lahkus Türgi Istanbuli konventsioonist, mis on suunatud naistevastase vägivalla vastu, mida paljud Euroopa Liidu poliitikud tugevalt kritiseerisid. 
Ettevalmistused.
Euroopa Ülemkogu protokollimeeskond oli Türgis toimunud eelkohtumisel Euroopa Liidu ainus esindaja, komisjon ei saatnud koroonapandeemia tõttu Euroopa Komisjoni protokollimeeskonda. Siiski eeldas komisjon, et ka Euroopa Ülemkogu protokollirühm tegutseb von der Leyeni huve järgides. Keerukust suurendas see, et Türgi poole peamiseks kontaktpunktiks pidi saama kohalik ELi delegatsioon Türgis. Kohalik Euroopa Liidu delegatsioon jäi aga kõrvale, kui Euroopa Ülemkogu saatis oma protokollirühma, sealhulgas protokolliametniku, kes lõi otsekontakti Türgi protokollirühmaga. Türgi ja Euroopa Liidu ametnikud pidasid esmaspäeval lõpukohtumise, et arutada protokolli ja turvalisust, kuid neile ei antud sissepääsu koosolekuruumi, kuna ruum oli presidendi kantseleile liiga lähedal.
Euroopa Liidu meeskond suutis söögisaali istekoha paigutust kohandada nii, et kõik kolm kohustuslikku istuksid sama kõrgusega toolidel. Lisaks oli Charles Michel see, kes soovitas, et von der Leyen tuleks lisada kohtumise ametlikule fotole, mis esialgu nii ei olnud.
Protokolli vahejuhtum.
Kui Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Michel ja Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen pidid 7. aprillil 2021 kohtuma Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani ja Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğluga, oli selleks ette valmistatud vaid kaks tooli ja kaks diivanit. Charles Michel istus seejärel Erdoğani kõrvale toolile, jättes Von der Leyeni näiliselt segatusse. Seejärel võttis ta istet Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğlu vastas tooli kõrval asuvale diivanile. Michel nõustus Türgi presidendi kõrval silmapaistvama positsiooniga toolil, samas kui von der Leyenile ei pakutud tooli, kuigi nii Michel kui ka von der Leyen kandsid presidenditiitlit. 
Reaktsioonid.
Euroopa Liidu nõukogu ja komisjon.
Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Michel kaitses end, väites, et oli mures, et kui ta oleks käitunud teisiti, oleksid Euroopa Liidu ja Türgi diplomaatilised suhted veelgi pingestunud ning kohtumise ettevalmistused oleks olnud asjata. Lisaks mainis ta, et ängistava olukorra võimalikuks põhjuseks oli see, et Türgi oli rangelt kinni pidanud diplomaatilisest protokollist, mis hindab Euroopa Liidu nõukogu juhti Euroopa Liidu komisjoni juhist kõrgemaks. Michel teatas, et magas intsidendile järgnenud öödel halvasti ja parandaks olukorra, kui saaks tagasi minna. 
Euroopa Ülemkogu protokolliülem Dominique Marro avaldas raportis, mida nad oleksid soovinud von der Leyeni nimel, sealhulgas soovitas "meie võõrustajatele asendada diivan kahe tooliga, viisakusena komisjoni presidendile". Kuid nõukogu protokollimeeskond ei teinud neid ettepanekuid kunagi. Marro kordas ka, et Türgi tõlgendas diplomaatilist protokolli liiga rangelt, mis võib olla ebamugavuste põhjuseks, seisab nõukogu raportis.
Von der Leyen ise mainis, et tundis end naisena, aga ka eurooplasena mahajäetuna, ja mõistis sündmuse hukka seksismi märgina. Euroopa Komisjoni peapressiesindaja Eric Mamer kinnitas, et Von der Leyen oli olukorrast üllatunud, kuid eelistas keskenduda kohtumise teemale, mitte protokolli vormile. Komisjon nõudis, et selliste juhtumite edaspidiseks vältimiseks töötataks välja "modus vivendi".
Teiste Euroopa Liidu poliitikute poolt.
Itaalia Euroopa Parlamendi liige Massimiliano Smeriglio algatas allkirjakampaania, nõudes Micheli tagasiastumist juhtunu tõttu. Hispaania parlamendiliige Iratxe Garcia Perez, Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivse Alliansi juht, kritiseeris nii Charles Micheli kui ka Erdoğani naise alaväärse kohtlemise pärast kolme juhi seas, süüdistades kahte meest "mikromachismis ja ebaviisakuses". Väidetavalt oli ka paljusid teisi Euroopa Parlamendi liikmeid liigutatud Micheli reageerimatus juhtunule, samas kui Belgia parlamendiliige Assita Kanko küsis: "Miks Michel maha istus? Miks ta ei saanud... vaadata proua von deri Leyeni poole ja näita üles oma solidaarsust." Hollandi europarlamendi liige Sophie in 't Veld mainis, et kunagisel kohtumisel kahe Euroopa Liidu juhi ja Erdoğani vahel istusid kõik kolm toolidel. Ta kritiseeris ka Ursula von der Leyenit selle eest, et ta keeldus sellel ja paljudel muudel juhtudel seisukohta võtmast ning lubas Euroopa Komisjonil Euroopa Ülemkogu tagaplaanile jääda. Luksemburgi parlamendiliige ja Euroopa Parlamendi LGBTI fraktsiooni kaasesimees Marc Angel ütles, et Michel kaotas võimaluse võtta seisukoht üldise võrdsuse eest, andes koha von der Leyenile või istudes diivanile.
Euroopa Liidu Türgi-teemaline raportöör Nacho Sánchez Amor juhtis tähelepanu asjaolule, et mitmed kurdimeelse Rahvaste Demokraatliku Partei poliitikud kaotasid pärast Türgi valitsuse repressioone oma mandaadi, öeldes: "Ärgem kaotagem fookust päriselt kaalul olevatele kohtadele!"
Euroopa kodanikuühiskonna poolt.
Alustati naiste õiguste ühenduste petitsiooniga, milles nõuti Charles Micheli tagasiastumist seoses tema lähenemisega juhtumile. Tuletades meelde, et vahejuhtum leidis aset vaid viisteist päeva pärast seda, kui Erdoğan otsustas lahkuda Istanbuli konventsioonist, mille eesmärk oli naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamine ja sellega võitlemine, leidsid nad, et Michelsi istekohale asumine toetab Türgi eesmärke naiste õiguste äravõtmisel. Lisaks väitis rühm, et Michelsi kohanemine olukorraga oli märk nõrkusest ajal, mil Türgi ühinemine Euroopa Liiduga oli "tõsine ja lahendamata arutelu".
Türgis.
Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlu ütles, et istekohtade järjekord tehti vastavalt Euroopa Liiduga arutatud korraldustele. Seda eitas Euroopa Liidu protokollijuht Dominique Marro, kes väitis, et neile ei võimaldatud enne koosolekut juurdepääsu kõnealusesse ruumi. Ka Itaalia peaminister Mario Draghi kahetses Von der Leyeni kohtlemist, öeldes: "Nende diktaatoritega – nimetagem neid nii, nagu nad on – tuleb olla kindlameelne, kui väljendada oma vaadete ja nägemuste mitmekesisust ühiskonnast", rõhutades ühtlasi Türgi ja Euroopa Liidu vahelise koostöö vajadust. "Diktaatori" märkusele vastas Ankara Itaalia suursaadiku väljakutsumisega Türgis. Il Fatto Quotidiano andmetel peatas Türgi helikopterite ostmise Itaalia firmalt Leonardo. Erdoğan mõistis Draghi "diktaatori" märkuse hukka, väites, et Erdoğan valitakse ametisse, samas kui Draghi nimetatakse enda kohale, Draghi ütles, et ei muuda oma avaldust.