2014. aasta Simferopoli intsident

2014. aasta Simferopoli intsidendi käigus hukkusid 18. märtsil Venemaa-Ukraina sõja ja Krimmi annekteerimise käigus esimeses verevalamises Ukraina sõdur ja Vene kasakate omakaitse liige.
Venemaa meedia ja Krimmi võimud teatasid päev pärast seda, et 17-aastane ukrainlane peeti kinni, kuid järgmisel päeval eitas Krimmi prokurör igasugust kinnipidamist.
Ühtegi selle sündmuse allikat ei ole võimalik iseseisvalt kontrollida. Ukraina ja Krimmi võimud esitasid sündmuse kohta vastuolulisi teateid. Kahel hukkunul olid ühised matused, kus osalesid nii Krimmi kui ka Ukraina võimud. Sündmuse uurimist jätkasid nii Krimmi võimud kui ka Ukraina sõjaväelased.
Ukraina versioon.
Ukraina sõjaväerajatise rünnakud.
18. märtsil 2014 kell 15.00 tungisid 15 Vene vormiriietuses ja ilma sümboolikata maskides relvastatud meest Krimmis Simferopolis asuva sõjalis-topograafilise ja navigatsioonikeskuse 13. fotogramm-meetriakeskusesse. Baasi haldasid Ukraina sõdurid ning see oli alates 13. märtsist täielikult ümbritsetud venemeelsete omakaitseüksustega. Venemeelsed jõud nõudsid garnisonilt baasi loovutamist ja lubasid vastasel juhul võtta keskus jõuga enda kätte. 
Kuigi on ebaselge, kuidas intsident algselt alguse sai, ilmusid teated venemeelsest üksusest, mis üritas üle müüri baasi tungida ja Ukraina valvurid käskisid neil tagasi pöörduda. Vaidlus kasvas mõlema poole vaheliseks tulistamiseks ja baasi tungimiseks. Tsiviilelanike tunnistused näitasid aga, et enne igasugust vastasseisu oli näha omakaitseväelasi ja miilitsaid valmistumas võimalikuks rünnakuks baasi.
Sõdur Serhi Kokurin, Ukraina nooremohvitser, kes mehitas baasis masinapargi vahitorni, sai tulistamise ajal kaela surmavalt viga. Teine Ukraina sõjaväelane sai samuti kaelahaava ja evakueeriti kiirabiautoga. Kiirabiautodele võimaldasid sündmuskohale ligipääsu omakaitseväelased, kes sulgesid baasi ajakirjanikele. See surm oli esimene sõjaväeline hukkunu Krimmi ülevõtmisel. Lisaks ohvitserile tapsid Krimmi võimud väidetavalt ka ühe venelasest vabatahtliku, kuigi pole selge, kas ta hukkus Ukraina vägede vastupanu osutamise või juhusliku omade tule tõttu.
Tormijooksule järgnes baasi kompleksis asuva pargi ja Ukraina juhtimiskeskuse ülevõtmine. Sündmuskohal viibinud tsiviilisikute ja ajakirjanike sõnul osales rünnakus kokku 15 pumppüsside ja AK-47-ga relvastatud märgistamata sõdurit, keda toetasid kaks Vene lippu kandvat sõjaväemasinat. Pargis patrullis olnud Ukraina sõdurit peksid omakaitseväelased raudvarrastega. Sõjaväelaste andmetel oli sõduri seisund kriitiline.
Tulistamine jätkus kuni Ukraina komandöri kolonel Andri Andrjušini tabamiseni. Ta võeti koos mitme teise sõduriga pantvangi, et pääseda baasi merehoonesse, kus ülejäänud Ukraina sõjaväelased olid end teisele korrusele barrikadeerinud, keeldudes alistumast. Vene väed kuulasid Ukraina komandöri üle ja väidetavalt teatas ta pärast seda enda kuulekust "Krimmi rahvale".
Läbirääkimised merehoone ja seal sees olevate Ukraina vägede loovutamise üle kestsid teisipäeva hilisõhtuni, mil lepiti kokku nende alistumine. Kokku peeti kinni 18 allesjäänud Ukraina sõdurit. Sõdurid otsiti läbi ja neilt konfiskeeriti Krimmi politsei korraldusel kõik identifitseerimismärgid, relvad ja raha. 24. märtsiks vabastati kõik allesjäänud Ukraina sõdurid.
Ukraina valitsuse reaktsioon.
Ukraina ajutine peaminister Arseni Jatsenjuk süüdistas Venemaad juhtunu tõttu sõjakuriteos. Ukraina presidendi kohusetäitja Oleksandr Turtšõnov andis mõista, et Krimmi annekteerimine Venemaa poolt on pärast sõjaväelase hukkumise teadet liikumas poliitilisest faasist sõjalisse faasi. Ta andis 18. märtsi öösel välja korraldused, mis lubasid Ukraina sõduritel enda kaitseks relvi kasutada. Ukraina valitsus andis välja avalduse, milles teatas, et Venemaa sammud meenutasid Natsi-Saksamaad ja territooriumide annekteerimist enne Teise maailmasõja algust.
Samal päeval kirjutasid Vladimir Putin ja end välja kuulutanud Krimmi vabariik alla Krimmi Vabariigi Venemaaga ühinemise lepingule, millega ühines Krimmi Vabariik ametlikult Venemaa Föderatsiooniga kahe föderaalsubjektina – Krimmi Vabariik ja Sevastopol.
Rahvusvahelised reaktsioonid.
Briti peaminister David Cameron ütles: "President Putini täna astutud sammud Krimmi Venemaaga annekteerimiseks rikuvad räigelt rahvusvahelist õigust ja saadavad hirmutava sõnumi kogu Euroopa kontinendile. Venemaad ootavad ees tõsisemad tagajärjed ja ma omaltpoolt survestan Euroopa juhte leppima kokku edasistes ELi meetmetes."
Vene versioon.
Väidetav "snaiper".
19. märtsil 2014 teatas Venemaa riiklik meediaorganisatsioon Vesti FM Krimmi valitsusele ja politseile viidates, et võimud pidasid tapmisega seoses kinni nimetu "snaipri", 17-aastase Lvivi elaniku ja Paremsektori liikme. Krimmi "de-facto" juht Sergei Aksjonov kinnitas teadet Twitteris. Ukraina parempoolne poliitiline partei Paremsektor, mis oli Ukrainat puudutavates Venemaa uudistes domineeriv teema, teatas varem 27. veebruaril, et ei kavatse Krimmi minna.
Järgmisel päeval teatas Interfax-Ukraina, et Krimmi prokurör eitas vahistamist, prokuratuuri pressiametnik teatas, et "Info tulistaja kinnipidamise kohta ei ole kinnitatud. See ei vasta tõele. Kahjuks pole veel kedagi kinni peetud".
Igor Girkini osalus.
2014. aasta Donbassi sõja venemeelsete vägede ülem Igor Girkin tunnistas oma 20. novembril 2014 antud intervjuus, et juhtis keskuse rünnakut.