Rõhuandur

Rõhuandur on seade, mis muundab rõhu kui füüsikalise suuruse mingiks teiseks suuruseks (signaaliks), mida on parem võimendada, mõõta, edastada või töödelda. Tavaliselt põhineb rõhuanduri (nagu ka jõu- ja momendianduri) töö elastsete deformatsioonide mõõtmisel . Enamasti mõõdetakse gaaside või vedelike rõhku, kuid ka tahkete kehade jõudu. Rõhk väljendab jõudu, mida on vaja rakendada, et takistada vedeliku laialivalgumist. Tavaliselt esitatakse rõhu valem mõjuva jõu ja pindala, millele jõud mõjub, suhtena – N/m2. Harilikult töötavad rõhuandurid muundurina – vastavalt hetkerõhule tekitatakse matemaatilisele funktsioonile vastav signaal.
Rõhuandureid kasutatakse paljudes tänapäeva seadmetes nende kontrollimiseks ja jälgimiseks. Rõhuandureid saab lisaks nende põhifunktsioonile kasutada rõhuga seotud füüsikaliste suuruste kaudseks mõõtmiseks. Näiteks on võimalik rõhu põhjal mõõta või arvutada vedeliku või gaasi voolukiirust, voolutugevust, vedeliku kõrgustaset, kõrgust maapinnast.
Rõhuandurid võivad kasutatava tehnoloogia, disaini, jõudluse, kasutussobivuse ja hinna poolest suuresti varieeruda. Ligikaudse hinnangu järgi on rõhuanduritele üle viiekümne tootmisvõimaluse ja vähemalt 300 ettevõtet üle maailma toodavad neid .
On olemas veel eraldi dünaamilised andurid, mis tabavad ülikiireid rõhumuutusi. Näide sellise anduri kasutamisest on plahvatuse rõhu mõõtmine sisepõlemismootoris või mootori silindris. Sellised andurid on tavaliselt valmistatud piesoelektriliste omadustega materjalist, näiteks kvartsist.
Mõned lihtsamad rõhuandurid töötavad ainult binaarrežiimis (sees/väljas). Nii töötavad andurid reageerivad, kui registreeritakse mingi kindel surve, millega suletakse või avatakse vooluring. Sellist tüüpi andureid nimetatakse ka rõhulülititeks. Neid andureid kasutatakse näiteks liiklusjärelevalve kaamerates, kiirlaetavates akudes ja lennukites kõrguse sobivuse kontrolliks.
Rõhuandurite liigid.
Rõhuandureid saab liigitada mõõtepiirkonna, töötemperatuuri vahemiku ja mõõdetava rõhu tüübi järgi. Rõhuanduritel on vastavalt oma tööeesmärgile küllaltki erinevad nimetused, kuid tehnoloogia võib olla erineva nimega anduritel sama.
Andurite tüübid vastavalt nende tööpõhimõtetele.
Analoogandurid jagunevad põhiliselt kahte kategooriasse. 
Jõudu registreerivad andurid.
Jõudu registreerivatel anduritel on üldiselt komponent, mis registreerib jõudu ja selle suurust avaldumisel. Sellisteks komponentideks võivad näiteks olla diafragma, kolb, Bourdoni toru või sülfoon – nad mõõdavad jõu mõjul mingile pinnale avalduvat pinget või deformatsiooni. Vedelike ja gaaside rõhu mõõtmiseks kasutatakse mitmesuguse kuju ja ehitusega manomeetrilisi vedrusid. Vedru jäikus ning järelikult ka deformatsiooni suurus valitakse vastavalt mõõdetavale rõhule ning kasutatava andurii tüübile. Suuremate deformatsioonide mõõtmiseks sobivad induktiivandurid. Väikeste deformatsioonide puhul on sobivad tensoandurid.
Muud tüüpi andurid.
Muud tüüpi rõhuandurid kasutavad rõhu määramiseks teistsuguseid omadusi (näiteks tihedust).
Rakendused.
Rõhuanduritele on väga palju rakendusi eri valdkondades:
 formula_1
See valem on mõeldud kõrgusmõõturile ehk altimeetrile kuni 11 meetri (36,09 jala) kõrgusele. Sellest kõrgemal lisandub mõõteviga, mis on iga rõhuanduri puhul erinev. Rõhuanduri mõõtevead on tingitud temperatuuri muutusest kõrguse muutudes. Kõrguse suurenedes kasvab ka mõõteviga. Baromeeteripõhised kõrgusmõõturid suudavad määrata kõrgust vähem kui ühe meetri täpsusega, mis on palju täpsem kui GPSidel (määravad kõrgust ligikaudu 20 meetri täpsusega). Navigeerimistehnikas kasutatakse altimeetrit näiteks autode navigeerimisseadmetes, et määrata, millisel teel auto asub, kui kohakuti asetseb mitu teed. Analoogiliselt saab määrata, millisel korrusel asub inimene.
 formula_2,
kus "p" on rõhk, "ρ" – vedeliku tihedus, "g" – raskuskiirendus, "h" – vedelikusamba kõrgus rõhuanduri kohal.
 formula_3,
kus
formula_4 on muunduri väljundpinge
formula_5 on mõõdetud rõhk
formula_6 on muunduri nominaalne mastaabitegur (ideaalse muunduri toitepinge juures), mis on antud pingena rõhu kohta.
formula_7 on muunduri toitepinge
formula_8 on ideaalne muunduri toitepinge
Muunduri mõõtmiste parandamiseks sellisel moel on kõigepealt vaja mõõta muunduri reaalset toitepinget ning ka väljundpinget ning rakendada saadud tulemuste pööratud transformatsioon väljundsignaalile.
 formula_9
Märkus: Muundurites, mis on ühendatud Wheatstone'i sillaks, esinevaid samafaasilisi signaale analüüs ei arvesta.