Eesti Vabariigi teaduspreemia

Eesti Vabariigi teaduspreemia, ka riigi teaduspreemia, algtähiseks on 20. august 1990, mil võeti vastu Vabariigi Valitsuse määrus "Eesti Vabariigi preemiate asutamise kohta". Selle määrusega kehtestati igal aastal teaduse, majanduse ja kultuuri valdkonnas viie preemia väljaandmine. Teaduspreemiad määratakse Eesti teadustöötajatele ja teaduskollektiividele silmapaistvate teadustöö tulemuste eest. Preemiad antakse laureaatidele välja Eesti Vabariigi aastapäeval.
Alates 2004. aastast võib määrata teaduspreemia vastava teadusala paradigmat ja maailmapilti mõjutava, uut teadusvaldkonda rajava teadusliku avastuse või olulise sotsiaalmajandusliku mõjuga innovaatilise tooteni viinud avastusel põhineva leiutise või teadus- ja arendustöö eest.
Pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest võib igal aastal määrata kaks preemiat ning aastapreemia võib määrata eelmise nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde esiletõstmiseks järgmistes teadus- ja arendustegevuse valdkondades täppisteadused, keemia ja molekulaarbioloogia, tehnikateadused, arstiteadus, geo- ja bioteadused, põllumajandusteadused, sotsiaalteadused, humanitaarteadused.
Riigi teaduspreemiate väljaandmist reguleerib "Riigi teaduspreemiate põhimäärus".
Aastatel 1997–2014 andis Eesti Teaduste Akadeemia välja kogumikku "Eesti Vabariigi teaduspreemiad" ja alates 2015. aastast annab välja kogumikku "Eesti Vabariigi preemiad".
Teaduspreemia laureaate.
1993.
1993. aastal jagati teaduspreemiad nelja valdkonda: 
1994.
1994. aastal kehtestas Vabariigi Valitsus, et igal aastal määratakse üks riigi teaduspreemia "pikaajalise teadustöö tulemuste eest teadlasele või teadlaste kollektiivile" ning eelmise aasta parimate teadustulemuste esiletõstmiseks viis aastapreemiat järgmistes teadusvaldkondades:
1997.
Riigi teaduspreemia pikaajalise tulemusliku teadustöö eest sai Viktor Palm.
Aastapreemiad:
1998.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadustöö eest sai Juhan Peegel.
Aastapreemiad:
1999.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadustöö eest sai Pavel Bogovski.
Aastapreemiad:
2000.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest sai Endel Lippmaa.
Aastapreemiad:
2001.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest sai Karl Rebane.
Aastapreemiad:
2002.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest sai akadeemik Erast Parmasto.
Aastapreemiad:
2003.
Vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusele otsustati edaspidi anda pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest välja kaks preemiat. Need preemiad said akadeemik Jaan Einasto ja akadeemik Ain-Elmar Kaasik.
Aastapreemiad:
2004.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said akadeemik Tšeslav Luštšik ja Sulev Vahtre.
Aastapreemiad:
2005.
preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said Ea Jansen ja akadeemik Ilmar Koppel.
Aastapreemiad:
2006.
Riigi teaduspreemia innovaatilise tooteni viinud väljapaistva teadus- ja arendustöö eest määrati kollektiivile koosseisus Ago Samoson (kollektiivi juht), Tiit Tuherm, Jaan Past, Andres Reinhold, Tiit Anupõld tööde eest teemal "Ülikiire proovirotatsiooni tehnika arendamine".
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said Lembit Allikmets ja akadeemik Mihkel Veiderma.
Aastapreemiad:
2007.
Riigi teaduspreemia teadusharu paradigmat ja maailmapilti mõjutava avastuse eest määrati kollektiivile koosseisus Jaan Einasto (kollektiivi juht), Maret Einasto, Enn Saar ja Erik Tago töö eest teemal "Tumeaine avastamine galaktikate ümbruses ning universumi kärgstruktuur".
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said Ülo Kaasik ja Ants Viires.
Aastapreemiad:
2008.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said akadeemik Valdek Kulback ja Tiina Talvik.
Aastapreemiad:
2009.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said akadeemik Dimitri Kaljo ja Kalju Kask.
Riigi teaduspreemia innovaatilise tooteni viinud väljapaistva teadus- ja arendustöö eest sai kollektiiv koosseisus Hillar Aben (kollektiivi juht), Leo Ainola, Johan Anton, Andrei Errapart töö "Integraalse fotoelastsusmeetodi teooria, mõõtmistehnoloogia ja aparatuuri väljatöötamine ja rakendamine jääkpingete mõõtmisel klaasitööstuses" eest;
Aastapreemiad:
2010.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said Marika Mikelsaar ja akadeemik Arvo Ots.
Aastapreemiad:
2011.
Preemiad pikaajalise teadus- ja arendustöö eest said akadeemik Vladimir Hižnjakov ja akadeemik Ülo Lille.
Aastapreemiad:
2012.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said akadeemik Ülo Lumiste ja Heidi-Ingrid Maaroos.
Aastapreemiad:
2013.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said Maie Kalda ja akadeemik Enn Mellikov.
Aastapreemiad:
2014.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said Ain Heinaru ja Enn Tarvel.
Aastapreemiad:
2015.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said akadeemik Jüri Engelbrecht ja akadeemik Anto Raukas
Aastapreemiad:
2016.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said akadeemik Ülo Lepik ja akadeemik Raimund-Johannes Ubar
Aastapreemiad:
2017.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said akadeemik Enn Tõugu ja akadeemik Gennadi Vainikko.
Aastapreemiad:
2018.
Preemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said Mall Hiiemäe ja akadeemik Agu Laisk.
Olulise sotsiaal-majandusliku mõjuga innovatiivse tooteni viinud teaduslikul avastusel põhineva teadus- ja arendustöö "E-ühiskonna alustehnoloogia" eest sai preemia Ahto Buldas.
Aastapreemiad:
2019.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest said Anne Luik ja akadeemik Peeter Saari.
Olulise sotsiaal-majandusliku mõjuga innovaatilise tooteni viinud teaduslikul avastusel põhineva teadus- ja arendustöö „BNA onkoviiruste paljunemise molekulaarsete mehhanismide uurimisest bioloogiliste ravimite arendus- ja tootmistehnoloogiate väljatöötamiseni“ eest sai preemia akadeemik Mart Ustav.
Aastapreemiad:
2020.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest (40 000.- eurot) said Tartu Ülikooli genoomika instituudi populatsioonigeneetika juhtivteadur, molekulaarbioloogia instituudi evolutsioonilise bioloogia õppetooli juhataja, arheogeneetika professor, akadeemik Richard Villems ja Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi eksperimentaalpsühholoogia osakonna juhataja, professor, akadeemik Jüri Allik.
Olulise sotsiaal-majandusliku mõjuga innovaatilise tooteni viinud teaduslikul avastusel põhineva teadus- ja arendustöö eest sai teaduspreemia (50 000.- eurot) Genoomika instituudi genoomika ja biopankade juhtivteadur, biotehnoloogia professor, akadeemik Andres Metspalu Eesti Geenivaramu asutamise ja eestvedamise ning Eesti Genoomiprojekti algatamise eest;
Aastapreemiad (à 20 000.- eurot) eelneva nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest said
2021.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest (40 000 eurot) said meditsiinidoktor professor Toomas-Andres Sulling ja Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna emeriitprofessor Jüri Talvet.
Aastapreemiad (à 20 000 eurot) eelneva nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest said
2022.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest (à 40 000 eurot) pälvisid etnomusikoloogia vanemteadur dr Ingrid Rüütel ning Tartu Ülikooli emeriitprofessor Ene-Margit Tiit.
Aastapreemiad (à 20 000 eurot) eelneva nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest said
2023.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest (à 40 000 eurot) Tartu Ülikooli meditsiinilise biokeemia professor Mihkel Zilmer ja keeleteadlane Asta Õim. 
Aastapreemiad (à 20 000 eurot) eelneva nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest said 
2024.
Preemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest (à 40 000 eurot) akadeemik, Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor ja vanemteadur Jakob Kübarsepp ja akadeemik, Tartu Ülikooli immunoloogia professor Raivo Uibo.
Aastapreemiad (à 20 000 eurot) eelneva nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest said
2025.
Elutööpreemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest (65 000 eurot) eest: Leo Võhandu (Tallinna Tehnikaülikool)
Teaduse aastapreemiad eelneva nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest (a´ 20 000 eurot):