tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kim Herold

Kim Mikael Herold (sündinud 22. detsembril 1979) on soome laulja, helilooja ja modell.
2009. aastal osales ta Soome tantsusaates "Tanssii tähtien kanssa", mis on Soome versioon saatesarjast "Strictly Come Dancing".
Kamilavka

Kamilavka (kreeka keeles "καλυμμαύχιον"; vene keeles "камилавка") on õigeusu vaimulike silindrikujuline peakate. Kreeka ja vene traditsioonis on selle kuju veidi erinev, samuti on erinevad reeglid, kes võivad kamilavkat kanda.
Algselt tähendas sõna "kamelaukion" Bütsantsis, aga ka mujal Lähis-Idas levinud kaamelivillast mütsi. "Kamelaukion" oli keskajal ka Bütsantsi-pärane kroon, mis polnud mitte pärjakujuline, vaid meenutas kuppelja põhjaga mütsi.
Kreeka traditsioonis on kamilavka preestrite tavapärane peakate, alates 15. sajandist said selle kandmise õiguse ka ülemdiakonid. Kamilavka kandmise õigus omandatakse koos pühitsusega. Nii must vaimulikkond (mungad) kui ka valge vaimulikkond (abielus või tsölibaadis elavad vaimulikud, kes ei ole mungad) kannavad kreeka traditsioonis musta kamilavkat, mis kujutab endast ühtse läbimõõduga silindrit, mille tipus on silindrist laiem ketas (vaata fotot).
Vene traditsioonis võeti kamilavka diakonite ja preestrite peakattena kasutusele kreeka mõjutuste tulemusel 17. sajandi teisel poolel. Alates 1798. aastast kuulub see Vene Õigeusu Kirikus vaimulike autasude hulka, mida võib kanda vaid selleks eriõiguse saanud isik. Erandiks on munkdiakonid, kellel kamilavka kuulub alalise vaimuliku riietuse juurde.
Vene kamilavka on pisut ülespoole laienev silinder. Valge vaimulikkonna liikmed kannavad lillat või vaarikapunast, munkdiakonid musta kamilavkat.
Eestis on ajalooliselt kamilavka kandmisel järgitud vene traditsiooni ning see kehtib siiani Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikus. Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik on tänapäeval omaks võtnud kreeka traditsiooni ja stiili.
Johannes Lehman

Johannes Lehman (Juhan Leeman; 12. detsember 1872 Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond Viljandi kreis – ?) oli eesti pedagoog, omavalitsustegelane ja I Riigikogu liige.
Johannes Lehman sündis 12. detsembril 1872 Viljandimaal Pajusi vallas. Õppis Põltsamaa kihelkonnakoolis, aastast 1888 Tartu õpetajate seminari ettevalmistuskoolis ja aastail 1889–1891 Eesti Aleksandri Linnakoolis koos Hans Pöögelmanni ja Aleksander Tõnissoniga. Töötas seejärel 1891–1903 vallakooliõpetajana Äksi kihelkonnas Voldis, seejärel Voldis raudteejaama telegrafistina ning tegutses ajalehtede Olevik, Postimees ja hiljem Teataja kirjasaatjana.
1905. aasta revolutsioonist osavõtu eest mõisteti 1908. aastal nn Budbergi protsessil sunnitööle, kuid põgenes 1915. aastal Habarovskist Amuuri raudtee ehituselt Kanadasse, hiljem Ameerika Ühendriikidesse. New Yorgis elades tegi kaastööd Hans Pöögelmanni toimetatavale ajalehele Uus Ilm. 
1917. aastal pöördus Lehmann Eestisse tagasi ja tegutses VSDTP enamlaste grupis Tartu linnavalitsuses, kuid sattus konflikti Johannes Blaufeldi ja Viktor Kingissepaga ning eemaldus.
Alates 3. jaanuarist 1919 tegutses Johannes Lehman Ajutise Valitsuse Lõuna-Eesti peavoliniku asetäitjana.
I Riigikogusse kuulus Lehman ESDTP nimekirjas alates 17. oktoobrist 1922 (ta asendades Peeter Treibergi) kuni 1. novembrini 1922, millal ta astus tagasi ja tema asemel pääses Riigikokku Friido Kirs.
Magdalina Vǎlčanova

Magdalina Vǎlčanova (bulgaaria keeles Магдалина Василева Вълчанова; sündinud 1977 Plovdivis) on bulgaaria modell. 
Mis Vselena Bǎlgarija aastal 2000. 
Playboy modell aastal 2003.
Paul Leis

Paul Leis (14. november 1874 Erastvere vald, Võrumaa – 16. jaanuar 1947 Kanepi vald, Võrumaa) oli Eesti haridustegelane ja poliitik, I Riigikogu liige.
Põllumeestekogude liikmena kuulus Paul Leis Riigikogusse alates selle moodustamisest 1920. aasta novembris kuni 12. aprillini 1921. Pärast tema tagasiastumist sai tema kohale Karl Ipsberg.
Oskar Karl Johann Liigand

Oskar Karl Johann Liigand (24. mai 1874 Karksi vald, Pärnumaa – 20. november 1940 Tõdva vald, Harjumaa) oli Eesti põllumees, pedagoog, ajakirjanik ja poliitik.
I Riigikokku asus Liigand 7. jaanuaril 1921, asendades Jaan Mägit. Ta valiti ka II ja III Riigikogu koosseisu ning viimases pidas Liigand esimese abisekretäri ametit (23. juulist 1926 kuni 14. juunini 1929; 22. juunist 23. juulini oli I abisekretäriks Karl-Ferdinand Kornel). Alates 1. novembrist 1930 kuulus Liigand Herman Sumbergi asemel IV Riigikokku.
Oskar Karl Johann Liigand kuulus Eesti Rahvaerakonda.
Isiklikku.
Tema tütar oli eesti õpetaja, kokk ja kokaraamatute autor Salme Masso.
Tehnoloogiline optimism

Tehnoloogiline optimism on uskumus, et inimkond suudab jätkata elu maakeral praeguse tarbimise ja rahvaarvu juures, vähendades kiiresti arenevate tehniliste lahenduste kasutuselevõtuga tunduvalt oma keskkonnamõju ja kompenseerides loodusvarade vähenemist. 
Tehnoloogilised optimistid õigustavad praegusel ajahetkel looduse intensiivset tarbimist sageli mõtteviisiga, et kui võimalikult intensiivse majandamisega saavutada kiiresti vastav tehnoloogiline tase, siis võiks hiljem lasta loodusel taastuda või korvata tekitatud kahju kunstlikult.
Kriitikute arvates, on vajaliku tehnoloogilise taseme saavutamine tegelikult võimatu või viiakse loodus enne eesmärgi saavutamist pöördumatult tasakaalust välja.
Ökopessimism

Ökopessimism on fataalse, hukutava tähenduse omistamine inimtegevusest tulenenud negatiivsetele ökoloogilistele muutustele. 
Ökopessimistid väidavad, et globaalsed ökoloogilised kriisid paisuvad varem või hiljem totaalseks ökokatastroofiks, kust välja pole võimalik pääseda. Siiski, paremal juhul arvatakse, et ökokatastroofi on teoreetiliselt võimalik vältida, kuid inimkond ei suuda selleks ökopessimistide arvates piisava üksmeelega tegutseda. Niisugune mõtteviis võib olla hoolimatuse aluseks keskkonnaprobleemide suhtes, sest arvatakse, et niikuinii pole enam võimalik midagi päästa.
Uus-urbanism

Uus-urbanism on suund linnaplaneerimispraktikas, mis püüab asumite rajamisel ja ümberkujundamisel luua jalakäijasõbralikku ning inimlikes mastaapides mitmekesist tiheasustust vastukaaluks valglinnastumisele, autostumisele ja suurte linnaäärsete kaubanduskeskuste rajamisele. 
Uus-urbanismi põhimõtted töötasid 1980. aastatel välja Andrés Duany ja Elizabeth Plater-Zyberk.
Karl Liivak

Karl Liivak (9. august 1874 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 7. juuli 1941 Vändra vald, Pärnumaa, hukati) oli Eesti põllumees, poliitik ja omavalitsustegelane.
Karl Liivak kuulus Eesti Tööerakonna liikmena I Riigikogu koosseisu, kui asendas alates 18. oktoobrist 1922 Julius Seljamaad.
Voldemar Linnamägi

Voldemar Linnamägi (4. november 1881 Tallinn – 2. jaanuar 1948) oli Eesti riigiametnik ja poliitik.
Linnamägi kuulus Kristliku Rahvaerakonna liikmena I ja II Riigikogu koosseisu.
Henn Saari

Henn Saari (aastani 1935 Henn Speek; 15. veebruar 1924 Narva – 8. september 1999) oli eesti keeleteadlane.
Elulugu.
Henn Saari oli juristist pedagoogi poeg.
Õppis 1935–1941 mitmes Narva ja Tallinna koolis, lõpetas 1942 Tallinna 7. Keskkooli, mida hiljem ei tunnistatud. Lõpetas uuesti 1956 Eesti NSV Vabariikliku Kaugõppekeskkooli, õppis 1945–1950 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) ajaloo-keeleteaduskonnas, eksmatrikuleeriti enne lõpetamist poliitilistel põhjustel, lõpetas 1963 Tartu Riikliku Ülikooli (kaugõppes) eesti keele erialal, filoloogiakandidaat (1982, TRÜ), väitekiri "Анализ принципов эстонской терминологии", filoloogiadoktor (1998, TÜ), väitekiri "Ein Weg zur Wortgrammatik am Beispiel des Estnischen".
Oli 1959–1975 ajakirja Keel ja Kirjandus keeleteaduse osakonna juhataja-toimetaja, aastast 1975 TA Keele ka Kirjanduse Instituudi vanemteadur, ühtlasi aastast 1993 Eesti Haldusjuhtimise Instituudi õppejõud ja Tallinna Pedagoogikaülikooli dotsent. Õpetas tänapäeva eesti keele vormiõpetuse, nüüdisleksikoloogia ja eesti keele lauseehituse kursusi.
Teadustöö.
Uurinud kirjakeele teooriat, eesti keele ja üldist grammatikat ning onomastikat, osalenud sõnaraamatute koostamises, koostanud keeleõpikuid, tegelenud keelekorralduse ja keeleõigusega. Aastast 1962 Emakeele Seltsi liige, aastast 1999 auliige, 17 aastat juhatuse liige, juhatuse abiesimees (1972–1973) ja esimees (1990–1992), ajakirjade Советское финно-угроведение (1965–1974) ning Keel ja Kirjandus (1968–1974) toimetuskolleegiumi liige, 1979–1997 vabariikliku õigekeelsuskomisjoni (VÕK) 1. aseesimees, kohanimenõukogu liige jm. Kuulus Eesti NSV keeleseaduse eelnõu töörühma (peatüki "Nimed" autor), hiljem osales isikunimede seaduse eelnõu koostamisel. 1969–1994 Eesti Raadio saatesarja "Keeleminutid" (kokku 329 saadet) autor. Üle 110 teaduspublikatsiooni.
Villem Maaker

Villem Maaker (1. mai 1891 Palivere vald, Lääne-Nigula kihelkond, Läänemaa – 29. oktoober 1966 Norrköping, Rootsi) oli Eesti poliitik ja põllumees.
Pärast Vabadussõda töötas ta Põllutööministeeriumis, kus täitis riigimaade ringkonnavahendaja ülesandeid ning oli maareformi teostaja Läänemaal.
Tema kodukoht oli Asuküla vald Läänemaal, kust ta valiti Eesti Tööerakonna kandidaadina Riigikogu esimesse koosseisu.
Maareformi teostamise keerises liitus ta Asunikkude, Väikepõllupidajate ja Riigirentnikkude Koondisega ning oli üheks selle ülesehitajaks.
Villem Maaker oli I–V Riigikogu liige. Ta ei kuulunud Riigikogusse ainult 9. juulist 1931 kuni 15. juunini 1932 (kui ametisse astus V Riigikogu). Sellel ajal asendas teda Johannes Lehtmann.
Ta pidas ägedat võitlust vabadussõjalaste liikumisega, sattus vastuollu Isamaaliiduga, pidas võitlust Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu taotlustega organiseerides kommunistliku parlamendi valimisteks rahvuslikke vastaskandidaate ja oli ise üks vastaskandidaat. Ta küll loobus 10. juulil 1940 oma kandidatuurist.
Saksa okupatsioonivõimu saabudes astus Maaker välja kohaliku rahva õiguste ja huvide eest, mis viis teda konflikti saksa ja Villem Maaker sattus viieks kuuks vanglasse.
1944. aastal põgenes Rootsi, kus töötas Norrköpingis tekstiiltöölisena. Paguluses koondas ta kokku Rootsi põgenenud endised poliitilised erakonnakaaslased ning oli kauaaegne oma erakonna keskjuhatuse abiesimees ja Rootsi koondise esimees. Villem Maaker oli tegev Stockholmis Eesti Komitees. Eesti Rahvusfondis ja Eesti Rahvusnõukogus parlamendiliikmete rühmas.
Ta suri 29. oktoobril 1966 Norrköpingis ning maeti 12. novembril 1966 .
Verónica Castro

Verónica Judith Sáenz Castro (sündinud 19. oktoobril 1952 Méxicos) on Mehhiko näitleja, saatejuht ja laulja. 
Ta sai Eesti televaatajale tuntuks "telenovela"s "Metsik roos", kus mängis peaosa (Rosa García). Seriaali samanimeline tunnuslaul ("Rosa salvaje") sai tema suurimaks hitiks.
Seriaalis "Ka rikkad nutavad" mängis ta Mariana Villareali rolli.
Seebiooperis "Regina" mängis ta Beatrízi.
1990. aastatel salvestas ta kaks CD-d ja alustas saatejuhina. 2000. aastatel mängis ta ka teatris, 2009 kolis ta kodumaalt Mehhikost Argentinasse.
Madarik (perekond)

Madarik ("Sherardia") on taimeperekond sugukonnast madaralised.
Selles perekonnas on praegusaegse taksonoomia kohaselt üks liik – madarik ("Sherardia arvensis").
Eestis esineb ta võõrliigina (toodi sisse 1904. aastal).
Pirni tänav

Pirni tänav on mitme tänava nimi:
Soinaste tänav

Soinaste tänav on tänav Tartus Tammelinnas.
Tänav algab Riia tänaval ja kulgeb kagusse. Algusest lõpu poole minnes ristub ta Sihi tänavaga (paremalt), Elva tänavaga (risti), Tamme puiesteega (risti), Raja tänavaga (paremalt), Räni tänavaga (vasakult), Lemmatsi tänavaga (paremalt), Kreegi tänavaga (paremalt), Õuna tänavaga (paremalt), Pirni tänavaga (paremalt), Käo tänavaga (vasakult), Tihase tänavaga (paremalt), Pääsukese tänavaga (vasakult), Kuldnoka tänavaga (vasakult) ja Raudtee tänavaga (vasakult) ning lõpeb Aardla tänaval. Suurim majanumber tänaval on 50.
Tänava pikkus on 1,23 km. Ta ei ole päris sirge: Tamme puiestee kohal teeb ta käänaku paremale ning Pirni ja Käo tänava kohal vasakule.
Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923.
Raudtee tänav

Raudtee tänav on mitme tänava nimi:
Raudtee tänav (Tartu)

Raudtee tänav on tänav Tartus Tammelinnas.
Tänav algab Riia tänavalt, kulgeb algul kagusse, teeb piki Tartu–Valga raudtee äärt suure kaare ning lõpuks kulgeb edela suunas. Tänav lõpeb Laseri tänavaga ristudes.Kuni 2006 lõppes Aardla tänaval, siis nimetati lõik raudtee ja Aardla tänava vahel Laseriks.
Raudtee tänav on 3,65 km pikkune.
Raudtee tänavaga külgneb Tamme staadion.
Pirni tänav (Tartu)

Pirni tänav on tänav Tartus Tammelinnas.
Tänav algab Soinaste tänavalt, kulgeb läände, ristub Lemmatsi tänavaga ja Tamme puiesteega.
Pirni tänav on umbes 0,5 km pikkune.
Pirni tänaval asub üks osa Tartu Botaanikaaiast.
Tööstuselektroonika

Tööstuselektroonika on tööstuses kasutatav elektroonika, mille hulka kuuluvad ka mitmesugused elektroonika, jõuelektroonika ja elektrotehnika rakendused.
Alates 1960. aastatest oli tööstuselektroonika NSV Liidus kehtiva kõrghariduse õppekava 612 nimetus. Selle õppekava järgi toimus õppetöö TPI (TTÜ) elektroonikakateedris. Eriala lõpetanud said elektroonikainseneri kutse.
Undo Uus

Undo Uus (sündinud 27. märtsil 1941) on eesti filosoof ja astrofüüsik.
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna 1964. aastal. Ta on töötanud Tõraveres Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis algul teaduri, hiljem vanemteadurina. Ta sai 1971. aastal füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Ta on avaldanud töid tähtede evolutsiooni teoreetiliste probleemide kohta. Temalt on ilmunud ulatuslik monograafia.
Enn Kasak on väitnud, et ta on saanud mõjutusi Undo Uusilt.
Liikmesus teadusliitudes.
Ta on Rahvusvaheline Astronoomiauniooni liige.
RCA-pistikühendus

RCA-pistikühendus (inglise keeles "RCA connector", ka "phono connector" või "cinch connector") on pistikühendus audio- ja videosignaalide ebasümmeetriliseks edasikandmiseks. Pistiku töötas välja USA firma RCA (Radio Corporation of America) 1940. aastatel selleks, et ühendada signaaliallikaid (esialgu grammofoni) helisagedusvõimenditega. RCA-pistik ühendatakse koaksiaalse kahesoonelise kaabliga, mis koosneb kiudsoonest ja seda ümbritsevast varjestussukast.
Liideste värvkoodid.
Liideste eristamiseks otstarbe järgi on liidesed (pistikud ja pistikupesad) tähistatud kindla värviga. Kasutatakse ka tabelis esitatuist teistsuguseid värve. Näiteks stereoheli korral võib vasaku kanali pistik olla ka must või hall. 
Eeliseid ja puudusi.
RCA-pistikuid on tänu värvkoodile hõlbus pesadesse ühendada ja ühendustest on hea ülevaade. Kuna aga varjestus toimib ühtlasi signaali tagasijuhtmena, on parasiitsete võrgumürakontuuride tekkimise võimalus. Samuti võib audiopistiku ühendamisega (või lahutamisega) kaasneda tugev võrgumüratõuge, sest pistiku väljaulatuv kesktihvt kontakteerub enne maakontakti. Seepärast on vaja seade RCA-pistikute (nagu ka muude pistikute) ühendamisel välja lülitata.
Rudolf Kulpa

Rudolf Kulpa (7. detsember 1906 Moskva – 26. september 1997 Tartu) oli eesti filosoof ja tõlkija.
Lapsena elas Kulpa Peterburis, 1920. aastal kolis koos perega Tallinna. 1927. aastal hakkas ta Tartu Ülikoolis õppima filosoofiat, sellele lisaks üldist ajalugu, Eesti ja Põhjamaade ajalugu, arheoloogiat. Tema õpetajaks oli peamiselt Walter Freymann, ka Konstantin Ramul. 1934. aastal sai Kulpa magistrikraadi väitekirjaga "Oleva probleem Gustav Teichmülleril". 
1936. aastaks tõlkis ta René Descartesi teose "Arutlus meetodist". Sealtpeale kuni 1973. aastani tegutses Kulpa vabakutselise tõlkijana. 
Aastatel 1936–1940 töötas ta maksuametnikuna. Teise maailmasõja aastatel koostas ta filosoofiasõnastikku, kuid see töö jäi pooleli. Sõjajärgsel ajal tõlkis ta raamatuid saksa, vene, inglise ja prantsuse keelest, sealhulgas mitu teost ajaloo, näiteks Idamaade ja keskaja ajaloo alalt, aga ka ilukirjandust.
Rudolf Kulpa kuulus üliõpilasseltsi EYS Veljesto.
Aira Võsa

Aira Võsa (sündinud 2. mail 1974) on eesti teoloog, kiriku- ja religiooniloolane.
Ta töötas aastatel 2008–2014 Tartu Ülikooli Raamatukogus vanemteaduri ja raamatukoguhoidjana ning oli 2015–2021 Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu vanaraamatu peaspetsialist.
Nadežda Antipenko

Nadežda Antipenko (sündinud 10. mail 1988 Tallinnas) on Eesti baleriin. 
1991. aastal hakkas ta tegelema sportvõimlemisega ning tuli oma vanuserühma meistriks.
1999. aastal astus ta Tallinna Balletikooli, kus tema õpetajaks oli Tiiu Randviir-Tölp. 2008. aastal lõpetas ta kooli ja asus tööle Rahvusooperis Estonia balletiartistina.
Ülelinnastumine

Ülelinnastumine on arengumaade linnade ülikiire kasv. Erinevalt linnastumisest ei suuda kohalikud võimud tagada linna järjest suurenevale elanikkonnale töö- ega elukohti.
Linnade elanikkonna ülikiire kasvu põhjuseks on see, et linnadesse kolib tööd ja paremaid elutingimusi otsides rohkem maarahvastikku, kui linnad suudavad rakendada. Suure sündimuse tõttu on neis piirkondades ka väga suur loomulik iive. Töö- ja elukohtade nappuse tõttu tekivad linnade äärtesse agulid ja slummid, kuhu koguneb marginaalne rahvastik.
Ülelinnastumisega kaasnevad järgmised probleemid: slummides on puudulik veevärk, kanalisatsioon ja elektrivarustus ning seetõttu levivad haigused. Suure tööpuuduse tõttu esineb seal kuritegevus, alkoholism, narkomaania, vägivald jne. Toimub elanikkonna kihistumine; kooli- ja lasteaiakohti ei jätku.
Estcoy-12

Estcoy-12 oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis alates 2011. aasta mai keskpaigast.
Kompanii peamine ülesanne oli hoida oma vastutusala ja kaitsta kohalikku elanikkonda. Lisaks oli kompanii ülesanneteks koostöös Afganistani Rahvusliku Armee ja politseiga toetada ülesehitustöid, hoida ala puhtana isevalmistatud lõhkekehadest ja vastase võitlejatest.
Elias Hämäläinen

Elias Hämäläinen (sündinud 15. aprill 1985) on soome laulja, Soome esimene televisioonikonkursi (2010) "X Factor" võitja.
Saate finaalis esitas ta laulu "Maailma on niin kaunis" ("Maailm on nii ilus").
Queen Elizabeth (laev 2010)

Queen Elizabeth on ettevõttele Carnival Corporation &amp; plc kuuluv Vista-klassi ristluslaev, mida käitab laevakompanii Cunard Line ja mis on ehitatud 2010. aastal Fincantieri laevatehases Monfalcones Itaalias. 
Laeva ristiema on kuninganna Elizabeth II ja esimene kodusadam oli Southampton. 2011. aasta oktoobris sai laeva uueks kodusadamaks Bermuda sadam Hamilton.
Ajalugu.
Laev telliti 2007.
Kiil pandi 2. juulil 2009.
Vettelaskmistseremoonia toimus 5. jaanuaril 2010.
Laev ristiti Southamptonis 11. oktoobril 2010 ning juba järgmisel päeval 12. oktoobril 2010 tegi Queen Elizabeth esmareisi Kanaari ja Madeira saartele. 24. oktoobril 2011 vahetati laeva kodusadam ning lipp. Queen Elisabethi sõsarlaev on Queen Victoria.
Neonatoloogia

Neonatoloogia on teadus ja meditsiiniline eriala vastsündinute (eriti enneaegsete) tervisest ja haigustest. Neonatoloogia on üks pediaatria alaerialasid.
Eestis saab neonatoloogiks õppida Tartu Ülikoolis pediaatria eriresidentuuri läbimisel.
Kike Elomaa

Ritva Tuulikki Elomaa, esinejanimega Kike Elomaa (neiupõlvenimega Sainio; sündinud 16. juulil 1955 Lokalahtis) on Soome atleetvõimleja, laulja ja poliitik.
Hariduselt on ta röntgenuuringutele spetsialiseerunud õde.
Lauljana.
Tema lauljakarjäär algas 1981. aastal koos Juha Vainioga tehtud singliga ""Nouseeko jo sullakin/ Pokkana ja paikallaan".
Poliitikuna.
Ta kuulub Põlissoomlaste parteisse. 
Ta osales parlamendivalimistel esimest korda 2007. aasta Soome parlamendivalimistel sõltumatuna põlissoomlaste nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
2011. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta kokku 13 121 häält Päris-Soome valimisringkonnas ja pääses Eduskunda.
Terioloogia

Terioloogia ehk mammaloloogia ehk mammalioloogia on zooloogia haru, mis tegeleb imetajate uurimisega. Kreeka keeles tähendab 'therion' metslooma.
Eestis tegeletakse terioloogiliste teadusuuringutega Tartu Ülikooli terioloogia õppetoolis, vähemal määral ka teistes kõrgkoolides, Tallinna loomaaias jm. Paljud harrastajad ja imetajatealasele teadustööle kaasaaitajad on koondunud Eesti terioloogia seltsi.
Hans Martna

Hans Martna (16. märts 1890 Tartu – 3. november 1941 Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik.
Hans Martna oli Asutava Kogu liige ja kuulus ESDTP ridades I Riigikogu koosseisu, kuid astus tagasi 23. septembril 1922 ja teda asendas Märt Raud.
Aastatel 1923–1928 oli ta Riigikogu Kantselei asjadevalitseja. 1928. aastast tegutses Tallinnas vandeadvokaadina, samal ajal oli ka ajakirja Tööliste Hääl toimetaja ning töölismajade o/ü Tööliste Kodu juhatuse liige. Arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal.
Tema isa oli poliitik ja ajakirjanik Mihkel Martna.
W- ja Z-boson

W-boson on vaheosakeste hulka kuuluv elementaarosake.
W- ja Z-bosonid on nõrga vastasmõju vahendajad. Nende avastamine oli elementaarosakeste standardmudeli jaoks tähtis saavutus.
Nimi.
W-boson on nime saanud nõrga vastasmõju järgi (inglise keeles on nõrk vastasmõju weak interaction"). Z-boson on nimetuse saanud arvatavasti selle järgi, et tema elektrilaeng on null (ingl zero").
Põhilised omadused.
Elektrilaeng.
W-bosoneid on kahte tüüpi: positiivse ja negatiivse laenguga. Z-boson on neutraalse laenguga ja selle tõttu on ta iseenda antiosake. Mõlemad osakesed on väga lühikese elueaga.
Mass.
Bosonite poolestusaeg on umbes 3 x 10−25 sekundit.
W- ja Z-bosonid on ühed kõige raskemad elementaarosakesed. Nende massid on vastavalt 80,4 GeV ja 91,2 GeV. Sellise massi tõttu on nõrga vastasmõju mõjuulatus väike, aatomituuma piires.
Mõju teistele osakestele.
Kõigi kolme bosoni spinn on 1. W-bosoni kiirgamine muudab kiirgava osakese elektrilaengut vastavalt W-bosoni laengule ühe ühiku võrra ja samas muudab ka spinni. W-bosoni neelamine või kiirgamine võib ka osakest muuta, nt s-kvargi väljakiiratava W-bosoni tõttu muutub see u-kvargiks. Z-bosoni kiirgamine ja neelamine muidugi elektrilaengut ja teisi laenguid ei muuda, aga küll võib see muuta kiirgava osakese pöördemomenti, spinni ja energiat.
Ökodisain

Ökodisain ehk keskkonnahoidlik tootearendus (inglise keeles "ecodesign" või "design for the environment") on tootearenduse meetod, mis võtab toodet kavandades süstemaatiliselt arvesse toote keskkonnaaspekte. 
Ökodisaini eesmärgiks on selliste toodete loomine, mis oma olelusringi jooksul mõjutaksid keskkonda võimalikult vähe.
Aleksandra teater

Aleksandra teater, kõnekeeles Aleksandrinka, 1937. aastast ka A. S. Puškini nimeline Venemaa Riiklik Akadeemiline Draamateater (vene keeles "Александринский театр" ja "Российский государственный академический театр драмы им. А. С. Пушкина"), on teater Peterburis. Selle teatri eelkäijaks peetakse Venemaa esimest elukutselist teatrit, mille asutasid 30. septembril 1756 keisrinna Jelizaveta Petrovna ukaasiga näitleja Fjodor Volkov ja näitekirjanik Aleksandr Sumarokov.
Teater on saanud nime Nikolai I abikaasa Aleksandra Fjodorovna järgi. 
Aleksandra teatri hoone projekteeris Carlo Rossi. Maja avati 31. augustil 1832.
Elupõletaja

"Elupõletaja" on ansambli HU? 2009. aasta juunis välja antud singel. Laul oli ka HU? teisel stuudioalbumil "HU2", mis ilmus 2010. aastal. 
Kirjeldus.
"Elupõletaja" on suvise "reggae" ja "d'n'b" ("drum and bass") segarütmistikuga laul. Lugu räägib neiust, kes muretult elu põletab, sest keegi ei tea, mida toob homne päev. Laul tõusis Eesti raadioedetabelites kõrgele ja on üks HU? suuremaid hitte.
Johannes-August Müürman

Johannes-August Müürman (kuni 1922 Johannes-August Allikso; 29. november 1894 Nikolai vald, Harjumaa – 26. aprill 1938 Nõukogude Liit) oli töölisliikumise tegelane ja kommunist.
Müürman oli Volta tehase lukksepp, kes kuulus alates 1917. aasta märtsist VSDT(b)P-sse. Ta oli Tallinna Ametiühisuste Kesknõukogu kommunistlikule platvormile organiseerija ja Eestimaa Ametiühingute Kesknõukogu asjaajaja kuni 1921. aastani.
Ta valiti I Riigikogu koosseisu, kus ta oli kommunistliku töölisterühma juhataja. Astus tagasi 19. oktoobril 1921 ja teda asendas Eduard Kägu. Müürman siirdus aga põrandaalusena sama aasta novembris Nõukogude Venemaale ning töötas seal mitmes tehases. 1930. aastal suunati maale masina-traktorijaama direktoriks. 
Müürman hukkus 1938. aastal massirepressioonide käigus.
Jaak Jakobson

Jaak Jakobson (sündis 1867) oli Eesti tööline ja kommunist.
Jakobson oli Balti Puuvillavabriku tööline, kes pääses Töörahva Ühise Väerinna esindajana Arnold Sommerlingi asemel I Riigikokku 29. märtsil 1922. Tegelikult ta aga Riigikogu töös ei osalenud, kuna Riigikogusse kutsumisel selgus, et ta oli vahepeal kodakondsust vahetanud ning juba 6. detsembril 1921 Nõukogude Venemaale elama asunud. 7. aprillil 1922 sai tema asemel Riigikokku Adolf Leevald.
Sisetuum

Sisetuum on Maa tuuma keskosa, tuuma kõige kuumem osa. Seismiliste uuringute järgi on see tahke kera raadiusega 1216 km (umbes 70% Kuu raadiusest). Arvatavasti koosneb see raua-nikli sulamist ja selle temperatuur on päikese pinna temperatuuriga sarnane (umbes 5778 K ehk 5505 °C). Sisetuum ujub vedela välistuuma sees ja vahetab pöörlemissuunda teatud aja tagant. Maa sisetuum kõigub iga 8,5 aasta tagant. Maa sisetuum on tihedam põhjapoolkeral.
Eesti kullafond (Mati Nuude)

"Eesti kullafond" on Mati Nuude 2001. aastal ilmunud kogumik.
Eesti kullafond (Tarmo Pihlap)

"Eesti kullafond" on Tarmo Pihlapi 2000. aastal ilmunud kogumikalbum.
Franz Hoppenstätt

Franz Hoppenstätt (surnud 1657 või 1658) oli Eestimaal tegutsenud saksa päritolu puunikerdaja.
Franz Hoppenstätt pärines tõenäoliselt Bremenist. Eestist on tema töid teada alates 1640. aastatest. 1653. aastal sai ta Tallinna kodanikuks, kus tegutses puunikerdajana. Tema varabarokseid teoseid ilmestab akantusornament.
Tema teostest on tuntumad Järva-Jaani kiriku kantsel (1648), Bogislaus von Roseni hauakabeli ehissein Niguliste kirikus ning Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tänav 71 asuva maja välisuks.
Hoppenstätt suri 1650. aastate lõpus, tõenäoliselt katku.
Mõisnik

Mõisnik on isik, kellele kuulub lääni- või omandiõiguse alusel mõis või kes rendib mõisa – suurt haldusüksust ja põllumajanduslikku tootmisüksust, mille hulka traditsiooniliselt on kuulunud isemajandavad talud. Tavaliselt maksavad talupidajad mõisnikule makse rendi, teopäevade või muude koormiste kujul.
Sõna "mõisnik" kasutatakse eesti keeles tavaliselt endise Venemaa Keisririigi Euroopa-osa (sealhulgas eriti just tänapäeva Eesti ja Läti alade) varasemast minevikust rääkides, harvem ka Skandinaavia, Saksamaa, Prantsusmaa või Lõuna-Euroopa ajaloo kontekstis. Ehkki mõisateks nimetatakse ka endiseid riigimõisu, ei kutsuta nende haldajaid või omanikke tavaliselt mõisnikeks. 
Mõisnike elu kirjeldab oluline osa 18.–20. sajandi baltisaksa ja vene kirjandusest (nt Nikolai Gogol, Ivan Turgenev, Anton Tšehhov). Samal ajal keskenduti eesti kirjanduses mõisnike igapäevaelule harva, kirjeldades neid pigem talupoegade vaatepunktist ja seetõttu sageli negatiivselt. 
Mõisnikud Eesti ajaloos.
Praeguste Eesti alade majandus tugines mõisateks organiseeritud põllumajandusele pikka aega, ligikaudu 13.–15. sajandist 20. sajandi alguseni. Seepärast oli mõisnikel kui ühel elanikkonna väiksemal osal (ühiskonnaklassil) suhteliselt suur poliitiline mõjujõud. 
Mõisnikud kuulusid tavaliselt alamaadli hulka. Paljud Eestimaa ja Liivimaa mõisnikud olid sakslased, kes rääkisid emakeelena enamasti saksa keelt (enne 17. sajandit rohkem alamsaksa keelt); harvem võis mõisnike seast leida keelelt ja päritolult rootslasi, taanlasi, eestlasi, liivlasi, venelasi jt (viimaseid rohkem pärast Põhjasõda 1700–1721).
Tavaliselt elasid mõisnikud suvel mõisas ja talvel linnas. Seepärast keskendus ajale sügisest kevadeni ka seltskondlik ja poliitiline tegevus, näiteks ballid ja rüütelkondade Maapäevade istungid.
Eesti aladel natsionaliseeris iseseisev riik mõisad Vabadussõja ajal, 1919. aastal, jättes mõisnikele vaid mõisasüdamed; konfiskeeritud mõisamaad jagati Vabadussõja järel eestlastest sõjaveteranidele, kes rajasid sinna hulganisti asundustalusid. Sellega võeti mõisnikelt kui ühiskonnagrupilt ära majanduslik baas. Mõisnike tähtsus sõdadevahelises Eesti Vabariigis oli eelkõige ajalooline ja kultuuriline. Enamik endistest mõisnikest lahkus Eestist "Umsiedlungi" ajal, müües mahajäänud varad suhteliselt odavalt.
Tänapäeval nimetatakse mõisnikeks ka isikuid, kellele kuulub vaid ajalooline mõisasüda ja kes sageli majandavad kunagisse mõisa rajatud ettevõtteid, näiteks hotelle, restorane ja spaasid.
Aadressikoht

Aadressikoht on tee või väikekoht, mille nime kasutatakse teiste aadressiobjektide aadressis. Näiteks aadressis "Tamme tee 3" on aadressikoht "Tamme tee".
Eestis on aadressikohad määratletud valitsuse määrusega nr 251 "Aadressiandmete süsteem" 20. detsembrist 2007:
Aadressikohale määrab kohanime kohanimeseaduse alusel kohalik omavalitsus, ehkki seadus võib teha erandeid.
Liikluspinna kohanimi peab määruse kohaselt sisaldama liigisõna (näiteks tänav, tee, allee, põik, väljak, plats jne). Väikekoha kohanimes võib liigisõna (näiteks paik, kant, piirkond, külaosa, aiandusühistu, suvilaühistu, garaažiühistu) puududa. Nii on Tamme platsi kohanime kohustuslik kuju "Tamme plats" ja aadressid kirjutatakse kujul "Tamme plats 5", Tamme aiandusühistu kohanimi võib aga olla "Tamme" ning sealne aadress on "Tamme 5".
Akadeemia tänav (Pärnu)

Akadeemia tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.
See kulgeb ristmikust, kus kohtuvad Lai tänav, Vee tänav ja Tallinna maantee (Kesklinna silla algus), Lõuna tänavani. Akadeemia tänav ristub veel Kalda (paremalt), Keskväljaku (vasakult), Õhtu põigu (paremalt), Rüütli ja Kuninga tänavaga. Tänav külgneb ka Vaasa pargi ja Jakobsoni pargiga.
Tänava on ligikaudu 537 m pikkune ja kogu ulatuses ühesuunaline. Sõita saab vaid Lõuna tänava suunas.
Nimi.
Akadeemia tänav (saksa keeles "Akademiestraße") on nimetatud Academia Gustavo-Carolina järgi, mis paiknes praeguse Pärnu keskraamatukogu ehitise nurga juures.
Ajalugu.
Pärnu keskraamatukogu kandis paiknes Uus-Pärnu ordulinnus, mis ehitati arvatavasti 1311. aastal.
Akadeemia tänav tekkis 17. sajandil, kui Rootsi Kuningriik ehitas Pärnusse moodsa merekindluse. 1699. aastal viidi Pärnusse üle Tartu Ülikooli eelkäija Academia Gustavo-Carolina, mis asus ordulinnuse konvendihoones. Katku tõttu oli õppeasutus sunnitud oma tegevuse lõpetama juba 1710. aastal. Konvendihoone lagunes aga aja jooksul sedavõrd, et 1830. aastal otsustati see lammutada.
Enne Teist maailmasõda moodustas Akadeemia tänava jõepoolne osa Elevandi tänava. Elevandi tänav on saanud nime kunagise ordulinnuse eelkindlustuse värvahoone järgi, mis oli Pärnu ülikooli ajal kasutusel anatoomikumina ja mis ehitati hiljem ümber laohooneks. Massiivsuse ja hallika värvitooni tõttu olevat hakatud seda kutsuma "elevandi aidaks", mis omakorda andis nime ka hoone eest möödunud tänavalõigule. Aidad kerkisid Akadeemia-Elevandi tänava piirkonda 18.–19. sajandil. Need kuulusid Pärnu suurematele kaubakontoritele, nagu Jacke, Schmidt, Barlehn, Behrends. 20. sajandi algul hakati neid ümber ehitama ja kohandama muuks otstarbeks kui kauba ladustamiseks. Näiteks Behrendsi linnaait ehitati 1909. aastal ümber linna rahvamajaks, kus leidsid endale koha Pärnu Muinasuurimise Seltsi (Pernauer Alterthumforschende Gesellschaft) muuseum ja vastasutatud Pärnu linna lugemistuba ehk tänapäeva Pärnu Keskraamatukogu eelkäija.
Elevandi tänava hooned ning kogu Vee ja Akadeemia tänava vaheline ala kuni Kuninga tänavani hävinesid 1944. aasta pommirünnakus.
Pärast sõda rajati hävitatud kvartalite asemele Akadeemia tänava äärsed kortermajad, Vaasa park ja Jakobsoni park. Selle käigus kadus kesk- ja uusajal kujunenud ajalooline tänavavõrk. 1967. aastal kerkis Keskväljaku äärde Endla teatri uus hoone.
Teadus- ja arendustegevus

Teadus- ja arendustegevus (TA) (inglise "research and development, R&amp;D") hõlmab süstemaatilist loomingulist tegevust selleks, et suurendada teadmiste, sealhulgas inimest, kultuuri ja ühiskonda käsitlevate teadmiste hulka ning kasutada neid teadmisi uute rakendusalade leidmiseks. Sellisteks rakendusaladeks võivad olla näiteks uute materjalide, toodete ja seadmete loomine, protsesside, süsteemide ja teenuste juurutamine või nende oluline täiustamine jms.
Tihti käsitletakse teadus- ja arendustegevusega koos innovatsiooni.
Tunnused ja tingimused.
Teadus- ja arendustegevusele on iseloomulikud ühised tunnused, mis kehtivad, olenemata sellest, kes konkreetselt teadus- ja arendustegevusega tegelevad. Teadus- ja arendustegevuse eesmärgiks on alati uued leiud, mis põhinevad algupärastel ideedel (ja nende tõlgendustel) või hüpoteesidel. Selle tulemus ei ole suures osas ette teada (vähemalt ei ole teada selle saavutamiseks kuluv aja ja ressursside hulk), see on planeeritud ja eelarvestatud (ka juhul, kui sellega tegelevad üksikisikud) ning sellega soovitakse saavutada vabalt ülekantavaid või turul kaubeldavaid tulemusi.
Tegevust saab määratleda teadus- ja arendustegevusena juhul, kui see vastab viiele põhitingimusele. Tegevus peab olema:
Kõik viis tingimust peavad olema teadus- ja arendustegevuse korral vähemalt põhimõtteliselt alati täidetud, olgu tegemist pideva või aeg-ajalt toimuva tegevusega.
Jaotumine.
Teadus- ja arendustegevuse üldmõiste hõlmab kolme liiki tegevusi: alusuuringud, rakendusuuringud ja eksperimentaalarendus. Teadus- ja arendustegevuse kolme liigi loetlemise järjekord ei tähenda, et alusuuringutele järgnevad tingimata rakendusuuringud ja seejärel eksperimentaalarendus. Teadus- ja arendustegevuses on palju teabe ja teadmiste vooge. Eksperimentaalarendus võib luua alusuuringutes kasutatavaid teadmisi ning alusuuringute tulemuseks võivad mõnikord olla ka kohe uued tooted või protsessid.
Enamikul juhtudel on võimalik teadus- ja arendustegevusi rühmitada nii, et moodustuvad teadus- ja arendusprojekt. Iga teadus- ja arendusprojekt koosneb hulgast teadus- ja arendustegevustest, see on korraldatud ja seda juhitakse teatud kindlal eesmärgil ning isegi väga vähese formaalse korralduse puhul on sellel kindlad eesmärgid ja eeldatavad tulemused.
Hindamine.
Evalveerimine on teadusasutuste teadustegevuse välishindamine, mis hindab teadusuuringute kvaliteeti ja arenguperspektiive. Evalveerimist on kahte tüüpi – korraline evalveerimine ja sihtevalveerimine.
Teadus- ja arendustegevus Eestis.
Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni (TAI) strateegilised suunad on määratletud TAI strateegias Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia 2014–2020 "Teadmistepõhine Eesti".
Eesti teadus- ja arendustegevust iseloomustavaid andmeid leiab:
Statistikaameti kodulehel:
Eurostati kodulehel võrdluses teiste riikidega:
Haridus- ja Teadusministeeriumi kodulehel:
Rakendusuuringud

Rakendusuuringud (ka rakendusteadused) (inglise "applied research") on algupärased uuringud uute teadmiste saamiseks, kuid need on suunatud eeskätt kindlale praktilisele eesmärgile. 
Rakendusuuringute eesmärk on leida alusuuringute leidudele võimalikke kasutusalasid või teha kindlaks uusi meetodeid või võimalusi teatud kindlate ja eelnevalt määratletud eesmärkide saavutamiseks. Uuringute käigus lähtutakse olemasolevatest teadmistest ja püütakse neid laiendada selleks, et lahendada tegelikke probleeme. 
Ettevõtlussektoris on alus- ja rakendusuuringud sageli eristatavad selle järgi, et algatatakse uus projekt, mille eesmärk on uurida alusuuringute paljulubavaid tulemusi (üleminek ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamise pikaajaliselt perspektiivilt keskpikale ja lühiperspektiivile).
Rakendusuuringute tulemused peaksid olema rakendatavad toodetele, toimingutele, meetoditele või süsteemidele. Rakendusuuringud annavad ideedele kasutuskõlbliku kuju. Saadud teadmiste rakendusi võidakse kaitsta intellektuaalomandi kaitse vahenditega, sh salastamisega.
Alusuuringud

 
Alusuuringud, ka fundamentaaluuringud, baasuuringud, (inglise "basic research", "fundamental research", "pure research") on eksperimentaalne või teoreetiline teaduslik uurimistöö, mida tehakse peamiselt selleks, et saada uusi teadmisi nähtuste ja vaadeldavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita. 
Alusuuringutes analüüsitakse omadusi, struktuure ja seoseid eesmärgiga sõnastada ja kontrollida hüpoteese, teooriaid või seaduspärasid. Määratlusse on lisatud täpsustus „ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita” sellepärast, et uuringute tegija ei pruugi uuringu ajal või uurimisküsimustikku täites võimalikke rakendusi ette näha. 
Alusuuringute tulemusi üldjuhul ei müüda, vaid avaldatakse teadusajakirjades või levitatakse huvitatud kolleegide seas. Mõnikord võidakse alusuuringute tulemuste avaldamist piirata riikliku julgeoleku kaalutlustel.
Alusuuringute puhul eeldatakse, et teadlasel on teatav vabadus oma eesmärkide püstitamisel. Tavaliselt tehakse selliseid uuringuid kõrgharidussektoris, vahel ka valitsussektoris. Alusuuringud võivad olla suunatud mõnele üldist huvi pakkuvale laiemale valdkonnale koos selge eesmärgiga leida nende põhjal tulevikus erinevaid rakendusi. Alusuuringutega võivad tegeleda ka erasektori äriühingud, kuigi neil ei pruugi olla lähiperspektiivis kindlat tulunduslikku rakendust. Teatud laadi energiasäästutehnoloogiaid käsitlevad uuringud võidakse liigitada alusuuringuteks juhul, kui neil ei ole ettenähtavat kindlat rakendust. Sellegipoolest on neil kindel suunitlus – suurendada energiasäästu. Sellist teadustegevust nimetatakse suunitletud alusuuringuteks.
Suunitletud alusuuringud eristuvad n-ö puhastest alusuuringutest järgmiste tunnuste poolest:
Eesti kullafond (Vello Orumets)

"Eesti kullafond" on Vello Orumetsa 2001. aastal ilmunud kogumikalbum.
Lood.
CD 1.
1. Näita mulle tähte
2. Hüvasti Maria
3. Kui kõnnib mannekeen
4. Naera kõikjal
5. Okkaline lill
6. Poing
7. Unistus
8. Sõber Charlie Brown
9. Sinine laul
10. Rannapiiga
11. Miniseelik
12. Rõõmus koor
13. Veel ja veel
14. Õnne jaoks loodud
15. Hallo on hommik
16. Türgi baar
17. Kurzeme
18. Ole õnnelik
19. Hallo, Mary-Lou
20. Maria Helena
21. Meri ja kitarr
22. Jipi-Jou
23. Bella ciao
24. Meie signaal
25. Emajõgi
26. Kui kaua
CD 2.
1. Mere öö
2. Armastus on helge
3. Üks viis vaid jääb
4. Meenuta
5. Sa tallasid mu südamel
6. Laul möödunud suvest
7. Mere muusika
8. Romanss
9. Väike päikesekiir
10. Käes on öö senjorita
11. On õnnest puudu veel üks samm
12. Arlekino
13. Meri mu arm
14. Mees oma parimais aastais
15. Kutsuv tantsurütm
16. Kui kivilind
17. Ja sajab ja sajab
18. See on dixieland
19. Vaikne öö
20. Kuum suvi
21. Sulle
22. Magus september
23. Peegelpilt
24. Viimne valss
CD 3.
1. Pimedal ööl
2. Vihm
3. Las mööduvad aastad
4. Kolm kaunist sõna
5. Kolme tuvi kohvik
6. Hõbedaselt helgib juuksekuld
7. Tühjad ümbrikud
8. Minu meri ja maa
9. Joogem armastuse rõõmuks
10. Ei suutnud oodata sa mind
11. Kas vana arm ka roostetab
12. Popurii merelauludest
13. Laulgem minuga sõbrad
14. Aastad
15. Ära väsi
16. Meri meest ei peta
17. Atland
18. Kodu ja ristikhein
19. Olge tasa
20. Ema
SteelSeries

 
SteelSeries on Taani ettevõte, mis tegeleb arvutimängudega seotud tarvikute ja lisaseadmete (nt arvutihiired, peakomplektid, klaviatuurid ja hiirematid) müügiga.
Ajalugu.
Kaubamärgi SteelSeries lõi 2001. aasta veebruaris Jacob Wolff-Petersen. Firma originaalne nimi oli Soft trading ja see nimi vahetati SteelSeries vastu aastal 2007. Soft Trading lõi firma Icemat ja tootis Steelpad hiirematte, see sama nimi hiljem julgustas firma enda nime vahetust. Aastal 2008 SteelSeries ostis ära Ideazoni, mis oli Põhja-Ameerikas loodud firma, mis tegeles mänguritele orienteeritud lisaseadmete loomise ja tootmisega.
Micheal von Essen-Mueller, firma esimene tegevdirektor, aitas firmal luua oma brändi ja ülemaailmne tuntus. 2007. aastal palkas SteelSeries Bruce Hawyeri tegevdirektoriks. Firma kasvas tohutult järgmise 5 aasta jooksul, kui täiendati oma portfooliot ja kanaleid,loodi SteelSeriese platvorm ja saadi juurde partnerlusi üle terve e-spordi ja mängurite maailma.
2012. aastal sai SteelSeries suurel hulgal investeerimisi Ameerika erakapitalifirma Catterton partneritelt ja Hiina erakapitalifirma ClearVue partneritelt.
2020. aasta aprillis omandas SteelSeries Nahimici helitarkvara arendaja A-Volute.
Tiimide ja mängijate sponsorlus.
SteelSeries toetab suurel hulgal e-spordi tiime ja üksikisikuid, läbi sponsorluse ja kogukonna toetuse. Sponsoreeritud tiimide seas on FaZe Clan, Evil Geniuses, Fnatic, Skgaming, Vitality, EDward Gaming, Alliance, lisaks teistele. Varasemate sponsorluste seas oli ka Manuel "Grubby" Schenkhuizen ja Tom "Tsquared" Taylor aastal 2011.
Partnerlus.
SteelSeriesel on olnud partnerlusi suurte mängutööstuse firmadega, mille seas on Blizzard Entertainment, Electronic Arts, Hewlett-Packard, Gunnar Optiks,Valve ja MSI.
Eesti kullafond (Mait Maltis)

"Eesti kullafond" on Mait Maltise 2004. aastal ilmunud kogumikalbum.
Eesti kullafond (Gunnar Graps)

"Eesti kullafond" on Gunnar Grapsi 2002. aastal ilmunud kogumikalbum.
Õpetaja tänav

Õpetaja tänav on tänav Tartu kesklinnas. 
See algab Pepleri tänavalt, kulgeb Vanemuise pargini, teeb täisnurkse pöörde paremale ja ulatub Tiigi tänavani, olles 260 meetri pikkune. 
Õpetaja tänav 5 on Tartu Maarja kogudusemaja, mille juurde jääb Joona-nimeline laste mänguväljak. Õpetaja 9 on Tartu veetorn. Tänava ääres Vanemuise pargi servas asub ka endine Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna maja. Õpetaja 10 tegutseb lastesõim Mesipuu. Õpetaja 8 hoones on elanud luuletaja Anna Haava. Õpetaja 12 hoones on elanud Eesti peaminister Jüri Uluots, majale on paigaldatud tema mälestustahvel. Aadressil Õpetaja 11 paikneb tänapäeval üliõpilaskorporatsiooni Arminia Dorpatensis konvendihoone. Büroohoones Õpetaja 9a tegutsesid Raadio Kuku ja Raadio Elmari Tartu stuudiod. 
Tänava varasem nimi oli Väike Tiigi tänav ("Kleine Teich Straße"), praegune nimi Õpetaja 
tänav ("Pastoratstraße") on alates 1891. aastast Tartu Maarja koguduse õpetaja maja järgi.
Nutukramp

Nutukramp (inglise keeles "breath-holding spells") on lühiajaline krambihoog lastel, millega võib kaasneda ka teadvusekaotus ja nahatooni muutumine sinakaks. Laps tõmbab kopsud õhku täis, et täiel kõril nutma hakata, kuid järgneb hoopis vaikus. Lapse hingamine seiskub, ta kaotab teadvuse ning keha tõmbub kas krampi või vajub hoopis lõdvalt kokku.
Tavaliselt väljendub nutukramp atoonilise krambina, see tähendab, et laps kaotab teadvuse ja vajub lõdvaks. Võib aga esineda ka toonilis-kloonilisi krampe. See tähendab, et laps kaotab teadvuse, tõmbub kangeks ja pärast seda järgneb klooniline faas, kus kätes ja jalgades tekivad tõmblused.
Nutukrampe esineb umbkaudu 5% lastel. Enamasti esineb see lastel vanuses 6 kuud kuni 2 aastat ning enamik lapsi on neljandaks eluaastaks sellest välja kasvanud. 
Krambihoogude sagedus võib varieeruda mõnest korrast aastas kuni mõne korrani päevas, tavaliselt on aga nutukrambi esinemissagedus paar korda nädalas.
Nutukramp võib kesta poolest minutist kuni üle minuti. Pärast krambihoogu on laps esialgu unine ja uimane ning läheb veidi aega, enne kui taastub krambieelne seisund.
Enamasti kutsub esile nutukrambi kas äkiline valu (nt laps lõi end ära, kukkus vms) või emotsionaalne läbielamine (solvumine või viha).
Nutukrambi tekkepõhjus ei ole teada, kuid uuringutega on kindlaks tehtud, et see on ohutu ega tekita ajukahjustust.
Kuigi nutukrambi ravi puudub, tuleks last kindlasti näidata neuroloogile, et välistada mõni tõsisem haigus.
Julius Kuperjanovi tänav

Julius Kuperjanovi tänav on tänav Tartus.
Tänav algab Pepleri tänava lõpust Pepleri ja Vallikraavi tänava ristmikult. See kulgeb algul edelasse, teeb Kastani ja Jaan Tõnissoni tänava ristmikul käänaku ja jätkub lõuna suunas, kuni jõuab Vaksali tänavani, kus lõpeb. Tänav on umbes 570 m pikk.
Kuperjanovi tänav ristub Veski tänavaga (risti), Kastani tänavaga (risti) ja Tõnissoni tänavaga (paremalt).
Tänava suurima paarisnumbriga maja kannab numbrit 68, suurima paaritu numbriga maja numbrit 9. Suuremas osas tänavast jääb paaritu numbriga majade kohale Vaksali park.
Ajalugu.
Tänava nimi oli "Maarjamõisa tänav" ("Marienhöfsche Straße"), kuni Tartu linnavolikogu 14. veebruaril 1934 nimetas ta Helmi Mäelo ettepanekul Julius Kuperjanovi tänavaks. 
17. septembril 1940 nimetas Tartu Linnavalitsus Tartu Linnavolikogu ülesandeis Julius Kuperjanovi tänava „Hans Heidemann’i“ tänavaks. 1940–1941 ja 1944–1991 oli tänava nimi "Hans Heidemanni tänav". 
Arhitektuur.
Kuperjanovi tänava raudteepoolses otsas võib leida juugendarhitektuuri näiteid. Tänava ääres asus 2024. aastani ka kunagine Tartu Raudteelaste Klubi, millest hiljem sai Eesti Rahva Muuseumi näitusemaja (Kuperjanovi 9). Kuperjanovi ja Tõnissoni tänava ristis asub Eesti Üliõpilaste Seltsi hoone, heimatstiili näide arhitekt Georg Hellatilt. Sellest kesklinna poole jääb üliõpilaskorporatsioon Ugala funktsionalistlikus stiilis konvendihoone. Käänukohal, kus Kuperjanovi tänavast saab Pepleri tänav, paikneb Tartu Maarja kirik, kus nõukogude ajal oli Eesti Põllumajandusakadeemia võimla.
Jaan Tõnissoni, Julius Kuperjanovi ja Vaksali tänava vahelisse kolmnurka jääb Vaksali park, kus paiknenud purskkaevust on tänapäeval säilinud karuskulptuur.
Julius Kuperjanovi tänav (Põltsamaa)

Julius Kuperjanovi tänav (varem ka Kihelkonna uulits) on tänav Põltsamaal.
Tänav algab Kesk tänavalt ja kulgeb kagu suunas.
Tänava ääres asub Põltsamaa Kultuurikeskus (Kuperjanovi 1). Aadressil Kuperjanovi 2 asub kino Edu hoone.
Tänava lõpus asub Põltsamaa reoveepuhasti. 1940 kuni 1957 oli see Mihail Miku,1957 kuni 1989 Suure Oktoobri tänav.
Samolva

Samolva (eesti keeles ka Samblaküla) on küla Venemaal Pihkva oblastis Oudova rajoonis, Samolva valla keskus. Asub Peipsi järve ääres.
Andres Mandre

Andres Mandre (sündinud 20. märtsil 1944 Paide linnas) on Eesti poliitik.
Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal.
Eestimaa Rahvarindest välja kujunenud Eesti Demokraatliku Tööerakonna (EDTE, asutati 30. aprillil 1989 Tallinnas) asutajaliige. Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei (ESDP) I peasekretär (1990–1995). ESDP moodustati 8. septembril 1990 Tallinnas Eesti Demokraatliku Tööerakonna (EDTE), Eesti Sotsiaaldemokraatliku Iseseisvuspartei (ESDIP), Vene Sotsiaaldemokraatliku Partei Eestis (VSDPE) ja Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondise (ESPVK) liitumisel.
Eesti Kongressi liige, Eesti Kongressi esindusorgani Eesti Komitee viimase koosseisu liige (1989–1991).
VIII Riigikogu (1995) (asendus)liige Mõõdukate saadikurühmas.
Tapa vallavolikogu liige alates aastast 2005. Enne seda Saksi vallavolikogu liige (1997–2005).
8. novembril mõistis Pärnu maakohus kokkuleppemenetluses Andres Mandre süüdi sugulise kire vägivaldset rahuldamist suguühtest erineval viisil noorema kui 18aastase suhtes aastatel 2006.–2009.
Marco Bjurström

Marco Robert Bjurström (sündinud 31. mail 1966 Helsingis) on Soome telesaatejuht, tantsuõpetaja ja koreograaf.
Soomes sai ta tuntuks eeskätt tänu aastatel 1997–2005 eetris olnud sarjale "BumtsiBum!" (Eesti "Tähed muusikas").
Ta oli saatesarja "Tantsud tähtedega" Soome versiooni "Tanssii tähtien kanssa" saatejuht aastatel 2006–2009.
Ta on avalikult gei.
Spoorloos

"Spoorloos" on Hollandi telesaatesari, mida näidatakse Hollandis alates 1990. aastast.
Sarja sõsarsaateid näidatakse näiteks Austraalias ja USA-s ("Find My Family"), Inglismaal ("Long Lost Family"), Rootsis ("Spårlöst"), Eestis ("Sind otsides") ja Soomes ("Kadonneen jäljillä").
"Kadonneen jäljillä".
Esimene hooaeg sai alguse sügisel 2009. Teine hooaeg algas augustis 2010.
Sarja saatejuht on Jenni Pääskysaari.
"Sind otsides".
Eesti Televisioonis.
Sari "Sind otsides" algas 2009. sügishooajal Eesti Televisioonis ja osutus kohe menukaks. Saatejuhid olid Vahur Kersna, Märt Treier ja Margit Kilumets.
TV3-s.
Alates 2011. aasta sügihooajast kolis saade TV3 telekanalile ja seda hakkas juhtima Krista Lensin.
Andmestruktuur

Andmestruktuur on informaatikas andmete talletamise ja organiseerimise viis.
Andmestruktuurid on näiteks loend, massiiv, kuhi, puu, paisktabel ja magasin.
Enamik assemblerkeeli andmestruktuure ei toeta.