Tõivo Sarmet

Tõivo Sarmet (15. oktoober 1944 Tallinn – 13. november 2020 Tallinn) oli Eesti alpinist (mägironija), Eesti esimese Džomolungma ekspeditsiooni organiseerija ja juht, Eesti mägironijatele kaheksatuhandeliste mäetippude avaja, paljude oluliste mägiekspeditsioonide korraldaja, mägimatkaja ja maailmarändur.
Ta vallutas kaks kaheksatuhandelist mäetippu, tema korraldatud olid Eesti esimesed Andide, Alaska, Himaalaja, Karakorami ja Džomolungma ekspeditsioonid. Ta oli kahekordne Eesti kõrgtõusude rekordi kaasautor, kahekordne Baltikumi meister alpinistlike kõrgtõusude alal (1999 ja 2001), Lumeleopardi aunimetuse kandja, NSV Liidu meistersportlane.
Elulugu.
Tõivo Sarmet sündis 15. oktoobril 1944 Tallinnas Koplis. Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 18. Keskkooli (tänapäeval Kalamaja Põhikool). Aastatel 1964–1967 teenis Nõukogude armees. Lõpetas 1974. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse inseneri-ökonomisti erialal. 
Töötas aastatel 1971–1991 AS Mainoris ja selle eelsetes asutustes eri ametikohtadel kuni osakonnajuhatajani, aastast 1991 oli OÜ Altius TS omanik ja juhatuse liige. Koolipõlves harrastas kergejõustikku, hiljem orienteerumist ja suusatamist.
Mägimatkajana.
Tõivo Sarmet hakkas mägimatkamisega tegelema 1971. aastal, kui osales II r/k mägimatkal Kesk-Kaukaasias. 1976, 1977 ja 1980 osales tehniliselt keerukatel V r/k matkadel Pamiiris, Tian Shanis ja Matša mäesõlmes. Ise hakkas mägimatku organiseerima ja juhtima 1975. aastal. 1984 juhtis oma esimest tehniliselt keerukat ja laialdast vastakaja pälvinud V r/k mägimatka Kesk-Pamiiris, mille käigus püstitati rida siiani kehtivad mägimatkade tipptulemusi.
Kohe, kui 1988. aastal kaotati matkajatele piirangud tõusudeks mäetippudele, sidus Tõivo Sarmet oma matkamarsruutidesse kõik tolleaegse Nõukogude Liidu üle 7000-meetrised mäetipud. Neid pikki ja keerukaid marsruute läbides ühendas ta edukalt mägimatkamist alpinismiga, teostades seda iseseisvalt, kasutamata alpinismilaagrite abi.
Tõivo Sarmet sooritas üle 30 kaugmatka, millest ligi pooled olid kõrgeima, V–VI raskusastmega, juhtinud üle 20 matka. Tema juhitud gruppide nimel on hulk Eesti mägimatkamise tipptulemusi: kõrgeima mäekuru läbimine – Umar Hajjami kuru Kesk-Pamiiris, 6100 m, 3A r/k, 1984.a, pikim ja kestvaim mägimatk – 378 km, 31 päeva, V r/k, Kesk-Pamiir, 1984, kõrgeim punkt, kuhu matka käigus tõustud – Juubeli mäetipp (6253 m; 2A; 1984), Han-Tengri mäetipp (7010 m; 5A; 1989), Lenini mäetipp (7134 m; 5A; 1990), Kommunismi mäetipp (7495 m; 5A; 1991). Ta on Eesti matkajatele uute keerukate matkarajoonide avaja: Kesk Tjan-Šani idaosa, Pamiiris Taga-Alai ahelik. Ta osales kuuel mägimatkajate turiaadil.
Tõivo Sarmet oli mitmekordne Eesti ja Tallinna meister matkamises, mägimatka tehnikas ja jääronimises, konkursi “Parim matkainstruktor” mitmekordne võitja, valitud 20. sajandi silmapaistvamate matkajate hulka, meistermatkaja. Ta kuulus EMF nõukokku ja EML juhatusse, oli pikka aega VMKK mägigrupi vanem, meistersportlane (1990).
Alpinistina.
Uute võimaluste avanedes alustas Tõivo Sarmet 1990. aastate keskpaiku mägiekspeditsioonide ja -reiside korraldamist maailma eri piirkondadesse. Laialdast vastukaja pälvisid tema korraldatud eestlaste esimesed retked-ekspeditsioonid Lõuna-Ameerikasse ja Alaskale. Kuigi Tõivo Sarmet pole end alpinistiks nimetanud, pigem seiklejaks, keerati just tema ettevõtmisel Eesti kõrgalpinismis uus lehekülg, tehti algust rahvusvaheliselt aktsepteeritavate tõusudega kaheksatuhandelistele mäetippudele. Ta kavandas ja juhtis eestlaste esmatõuse maailma tippmägedele Himaalajas ja Karakoramis, tipptulemuseks kujunes Eesti oma Džomolungma (Mount Everesti) ekspeditsiooni korraldamine 2003. aastal, mille käigus Alar Sikk tõusis esimese eestlasena 22. mail Džomolungma mäetippu ja heiskas seal Eesti rahvuslipu.
Tõivo Sarmet vallutas neli endise Nõukogude Liidu seitsmetuhandelist mäetippu (viienda üritus luhtus 7000 meetril), kaks kaheksatuhandelist mäetippu ja viie maailmajao kõrgeimale mäele.
Tõivo Sarmet oli kahekordne Eesti kõrgtõusude rekordi kaasautor: Kommunismi mäetipp 7495 m (1991) ja Cho Oyu mäetipp 8188 m (1998) ning kahekordne Baltikumi meister kõrgalpinismis (1999 ja 2001).
Tõivo Sarmetile oli antud Lumeleopardi aunimetus (1991).
Ta oli Mägiekspeditsiooni Klubi asutajaliige (1997) ja kuulus klubi juhatusse.
Tõivo Sarmeti edukamad õpilased.
Alar Sikk, Tarmo Riga, Raivo Plumer, Ivar Lai, Margus Proos, Heiki Erm jt.
Maailmarändurina.
Maailmarändurina matkas Tõivo Sarmet paljudes maailma piirkondades ja riikides: Pamiiri ja Tjan-Šani mäed Kesk-Aasias (Tadžikistan-Kirgiisia-Türkmenistan-Usbekistan-Kasahstan; Gobi kõrb; Kaukaasia mäed (Gruusia – Svaneetia – Abhaasia – Musta mere rannik), Sajaanid ja Baikali ümbrus; Kamtšatka ja sealsed vulkaanid; Kesk- ja Lääne-Euroopa riigid, Soome-Karjala-Island; Argentina Andid ja Brasiilia kosed; Boliivia-Peruu Andid, järved, soolakud; Alaska ja USA läänerannik; Mehhiko-Guatemala mäed ja džunglilinnad; Himaalaja-Karakorami hiidmäed ja platood Indias-Nepalis-Pakistanis; Tiibet-Hiina-Jaapan; Lääne-Paapua džunglid ja metsarahvad; Uus-Meremaa; Bali saar; Keenia-Tansaania mäed ja tasandikud, üüratud loomapargid; Namiibia-Botswana-Zimbabwe kõrbed, jõed ja kosed, meeletud loomakooslused; Kagu-Aasia džunglilinnad ja -templid, kalliskivi maardlad; Etioopia mäed, vulkaanid ning termaalalad, kaljukirikud ja loodusrahvad; Sri-Lanka mäed ja džungliorud, budistlikud ehitised ja ürgsed mälestised; Jordaania kõrbealad iidsete ajaloomälestistega; Juudamaa eriliselt pühad paigad koos Surnumerega; Austraalia vaheldurikkus: kõrbed ja vihmametsad, kaljumäed ja siidised rannad, eksootloomad ja endeemsed taimed, jne.
Teoseid.
Tõivo Sarmet on koos Raivo Plumeriga kirjutanud mälestusteraamatu “Everesti päevik”, Pegasus, 2005.
Sarmeti ekspeditsioonidest on valminud kaks dokumentaalfilmi: 
Tõivo Sarmeti alpinismikogemusi on kasutatud ka filmitrikkide teostamisel filmides
Ta kirjutas artikleid ja reisikirju ajakirjadele Horisont, Loodus, Adrenaliin ja Go, andis intervjuusid ajalehtedele ning esines raadiosaadetes ja telesaadetes:
Isiklikku.
Tõivo Sarmet oli abielus Õnne Sarmetiga (s. 15.12.1949), neil on kolm poega Tarvo (1976), Margus (1978) ja Jürgen (1986). Eelmisest abielust on ka poeg Ravo Sarmet (1970).
Tõivo Sarmet suri 2020. aastal koroonadiagnoosiga.
Pärandi jäädvustamine.
Osa Tõivo Sarmeti suurearvulisest mägedest toodud kivimite kogust on eksponeeritud Kohtla-Nõmme Kaevandusmuuseumi Kivitoas – eri mandrite tuntumate mäetippude otsast toodud kivid koos asukoha ja lugudega. 
Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamus on museaalina talletatud Tõivo Sarmeti mustast nahast matkasaapad, millega ta vallutas 1991. aasta augustiputsi ajal NSV Liidu kõrgeima mäe - Kommunismi mäetipu, olles koos kahe kaaslasega esimesed ja ainsad, kes nägid kommunistliku impeeriumi Nõukogude Liidu langemist Kommunismi-nimeliselt mäetipult.