47. Relva-SS Grenaderirügement

47. Relva-SS Grenaderirügement (saksa keeles "Waffen-Grenadier Rügement der SS 47") oli põhiliselt eestlastest koosnev jalaväerügement Relva-SS-i 20. Eesti SS-vabatahtlike diviisi ja 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi koosseisus aastatel 1944–1945, Teises maailmasõjas.
47. SS-vabatahtlike grenaderirügement moodustati 20. aprillil 1944, formeerimine lõpetati juulis. Relva-SS-i vägedesse kuulunud mittesakslasi eristati sakslastest, mis väljendus ka SS-i auastmetes: 1942. aastal nimetati mehi leegionärideks (näiteks "Legion-Obersturmführer"), 1943. aasta oktoobrist SS-vabatahtlikeks ("SS-Freiwilliger") ja 1944. aasta suvest Relva-SS-lasteks (nt "Waffen-Hauptsturmführer der SS"). 1944. aasta aprillis viidi Alfons Rebase, 658. Eesti Pataljon ja Georg Soodeni, 659. Eesti Pataljonid, leitnant Heino Hommiku 657. idakompanii Anijale. Seal formeeriti 20. Eesti SS-vabatahtlike diviisi 47. rügementi, kuhu liideti ka Narva tagavarapataljon ja Fischeri pataljon.
47. rügemendi I pataljoniks sai 659. Eesti Pataljon ja II pataljoniks 658. Eesti Pataljon. Rügemendi ülemaks määrati Relva-SS Obersturmbannführer Paul Vent. Iga rügement koosnes neljast kompaniist numbritega 47/1...47/12.
47. Relva-SS Grenaderirügemendi rügemendiülem
47. rügemendi juhtkond ja koosseis.
I pataljon.
Pataljoniülem: Relva-SS "Sturmbannführer" Georg Sooden († 28.07.1944 Sinimägede lahingus), Relva-SS Haupsturmführer Peet Lehola
II pataljon.
Pataljoniülem: Relva-SS Hauptsturmführer Alfons Rebane (kuni 26.08.1944), Relva-SS Haupsturmführer Jaan Sepa
III pataljon.
Pataljon formeeriti mobiliseeritud meestest ja jõudis rindele Eesti kaitselahingute ajaks. Nn Sihveri pataljon.
Pataljoniülem: Relva-SS Hauptsturmführer Eduard Hints, Relva-SS Haupsturmführer Viktor Sihver (langes lahingus 09.1944). 
Sõjategevus Eestis 1944.
Veidi enne 22. juunil 1944 alanud Nõukogude vägede suvist pealetungi jõudis 47. Relva-SS Grenaderirügement Kehrast Narva rindele. II pataljon võttis üle 45. Relva-SS Grenaderirügemendi positsioonid. I pataljon asus Auverest lõuna pool. 46. rügement asus kaitsele 47. rügemendi II pataljoni vasakult tiivalt mereni.
25. juulil 1944 kell 5 hommikul alustasid marssal Leonid Govorovi juhitavad Leningradi rinde väed – 2. löögiarmee ja 8. armee pealetungi Armeegrupp Narwa positsioonidele. Tule-ettevalmistuse käigus andis Nõukogude suurtükivägi kaitsepositsioonide pihta raske tulelöögi, hävitades suurema osa kaitserajatistest ning läbimurdelõiku kaitsnud üksustest. See võimaldas Punaarmee ülekaalukatel jõududel lühikese ajaga jõgi ületada ning jõuda keskpäevaks Tallinna–Narva maanteeni, kus nende edasitung peatati. Rindejoone lühendamise otstarbel jättis III Germaani Soomuskorpus 26. juulil maha oma positsioonid Narva jõe ääres Jaanilinnas, et asuda taas kaitsele 18 kilomeetrit lääne pool Sinimägedel. Eesti-Saksa väeosad paiknesid Narva–Tallinna maanteega risti üle maantee Mummassaare–Sooküla–Metsküla–Putki joonele.
, "Auvere lahing"
Sinimägede lahingud kestsid 26. juulist kuni 10. augustini 1944 ja kulmineerusid Punaarmee peamise rünnakukiilu tagasilöömisega 29. juulil. Punaarmee 2. löögiarmee viidi alates 4. augustist 1944 rindelt ära, et alustada 10. augustil pealetungi Tartu suunal. Sinimägede rinnet jäid ründama 8. armee diviisid. Sinimägedes hävis peaaegu täielikult 47. rügemendi III pataljon, millest jäi järgi kaks pisikompaniid. 18. augustil 1944 alustasid Saksa väed taandumist sisemaale vastavalt plaanile "Aster".
1944. aasta augustis, pärast Punaarmee läbimurret Kagu-Eestis, saadeti Narva rindelt Kagu-Eestisse Jürgen Wagneri lahingugrupi alluvusse ka kaks 20. Eesti SS-diviisi lahingugruppi. Ühte neist kuulusid 46. Relva-SS Grenaderirügemendi kaks pataljoni ja soomepoiste I pataljon Võitlusgrupp Vent, mida juhtis 47. Relva-SS Grenaderirügemendi staap ja ülem Paul Vent.
Teise lahingugrupina saadeti Kagu-Eestisse, Võitlusgrupp Rebane 46. Relva-SS Grenaderirügemendi staap ja 47. Relva-SS Grenaderirügemendi II pataljon, ülem Alfons Rebane, millega Tartu all liideti kaks 5. piirikaitserügemendi pataljoni. 47/II hävis seal peaaegu täielikult.
Pärast Eestist evakueerumist koondati oktoobris 1944 Eesti väeosad Saksamaal Neuhammerisse (tänapäeva Poolas 100 km Wroclawist loodes) ning kõik eestlastest koosnevad väeosad koondati 20. eesti diviisi üksustesse.
47. Relva-SS Grenaderirügemendi ("Waffen-Grenadier Regiment der SS 47(estnische nr. 3)") rügemendiülem: