Elektrooniline sigaret

Elektrooniline sigaret ehk e-sigaret on patareitoitel vahend, mille eesmärk on viia kapslis sisalduv keemiline segu (nikotiiniga või ilma) aurustamise teel kasutaja hingamisteedesse. Elektroonilised sigaretid võivad olla ühekordsed või korduvalt täidetavad.
Elektroonilise sigareti leiutas Ameerika Ühendriikides Joseph Robinson. Ta sai e-sigareti patendi 1930. aastal.
Akuga töötav seade kuumutab (nikotiini)padrunis oleva vedeliku auruks. Aromatiseeritud auru kopsu tõmmates tekitab tavalise sigareti suitsetamisega sarnaneva tunde.
Eestis hakati e-sigarette turustama 2006. aastal. Ametlikult teadaolevalt Eesti esimese e-sigareti maaletoojaks ja edasimüüjaks on E-sigaret.ee, tuntud ka brändi nimedega SkySmoke, Nicorex ja Veipland. Ühtlasi olid eestlased esimeste seas Euroopas, kes hakkasid e-sigarette suitsetajatele tubakasuitsust loobumise lahenduseks pakkuma ja populariseerima.
E-sigareti vedeliku peamised koostisained on PG (propüleenglükool), VG (taimne glütseriin), nikotiin ja sissehingamiseks sobilikud aroomid.
PG (propüleenglükool) on antibakteriaalse toimega ning 2023. aasta uuringus leiti, et PG hingamisteedes pakub kaitset erinevate viirus- ja gripihaiguste eest, sh influentsaviiruse kui ka SARS‐CoV‐2.
VG (taimne glütseriin) on lisaks e-sigareti vedelikes laialt kasutatud väli- ja ööklubide üritusel aurumasinates. VG on kasutusel igapäevastes toodetes ka toidu-, kosmeetika- ja ravimitööstuses ning sporditulemuste parandamiste toodetes.
Eesti on väheseid riike Euroopas kui ka maailmas, kes on keelustanud eelmaitsestatud ja tarbimiseks sobilikud nikotiiniga sisalduvad e-sigareti vedelike turustamise (va tubaka- ja mentool aroomid) (TubS § 81 lg 2). See keeld on aktiveerinud illegaalse turu. Mustaturu osalised seadustest tulenevaid kohustusi ei järgi ega laboratoorseid teste ei soorita oma toodangule, sest kogu tegevus toimub ebaseaduslikult.
Mõju tervisele.
E-sigareti eelis nikotiiniplaastrite ja -nätsude ees on sarnasus tavasigaretiga. Kuna e-sigaretti tõmmates tekib aur, mis imiteerib kurgus tavasigareti suitsetamise tunnet ning väljapuhumisel tavasigaretist tekkivat tossu, rahuldab see nii suitsetaja füüsilist nikotiinivajadust kui ka rituaalsõltuvust.
Samas pikaaegne väga kõrge (≥ 20 mg) nikotiinisisaldusega e-vedeliku tarbimine viib organismi tunduvalt suurema koguse nikotiini kui nikotiinplaastrid ning tavaolukorras vastab sigareti suitsetamisest saadavale kogusele. Seetõttu on Eestis ka keelatud üle 20 mg nikotiinisisaldusega vedelikke müüa.
Nikotiin põhjustab vaskulaarseid haigusi, kahjustab loodet ja imetatavat last ning on sõltuvusaine. Nikotiinisõltuvus kuulub rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis psüühika- ja käitumishäirete all sõltuvushaiguste hulka koodiga F17.2.
E-sigaret sisaldab lisaks nikotiinile ka arvukalt lisaaineid, mille täpne kahjulikkus suitsetajale ega tema lähedal olevatele passiivsetele suitsetajatele ei ole veel teada. Teada ei ole ka e-sigareti pikaajalise tarvitamise mõjud.Lisaainete ja suure nikotiinihulga tõttu ei ole elektrooniline sigaret sobiv vahend suitsetamisest loobumiseks ning tegemist ei ole ohutu alternatiiviga sigaretile, kuid on võimalik, et e-sigareti tarvitamist kaalutakse ületamatu nikotiinisõltuvuse korral edasiste kahjude vähendamiseks ehk harm reduction'i põhimõttel, analoogselt süstlavahetuspunktide loomisele.
Eesti Ravimiameti andmetel on Eestis müüdavad e-sigarettide padrunid nikotiinivabad. Ravimi kategooriasse kuulumise eelduseks on siiski nikotiinisisalduse teatud piiri ületamine.
Põhiline erinevus e-sigareti ja tubakat sisaldava sigareti vahel on see, et e-sigareti suitsetamisel ei eraldu tubaka põlemisest tekkivaid toksilisi ühendeid.
E-sigaretis aurustatakse kõrgel temperatuuril e-vedelik, mis koosneb propüleenglükoolist või glütseroolist, maitse- ja lõhnaainetest ning nikotiinist. Kõrge temperatuuri tõttu toimub e-vedeliku koostisainete pürolüüs ning tekkivas aerosoolis leidub formaalaldehüüdi ja akroleiini koos erinevate muude aldehüüdide, alkoholide, ketoonide ja karbonüülidega. Ained jõuavad sissehingamise teel inimese kopsudesse ja sealt edasi vereringesse. Protsessi käigus tekib e-aerosoolidesse aktiivseid hapnikuühendeid ja pro-oksüdante, mis suurendavad hingamisteedes epiteelrakkudes oksüdatiivse stressi taset, soodustades seal põletiku teket ning muutes rakkude morfoloogia, millel on roll kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse (KOK) ja vähi tekkes. Kuigi tubakasuitsus on vabu hapnikuradikaale umbes sada korda rohkem kui e-sigaretis, ei teata veel, millises koguses peaks inimene kasutama e-sigaretti, et saada tubakasuitsuga võrdväärne tervisekahju.
Katsed loomadel on näidanud, et kõhuõõnde manustatud e-vedelik suurendab maksaensüümide aktiivsust ning ekspositsioon e-sigaretile kahjustab veel sündimata loote arengut. Aeglustub üldine kaaluiive ning kopsu kudesid moodustavate rakkude paljunemine on häiritud. Inimestel on leitud, et viieminutine e-sigareti tarvitamine suurendab sarnaselt sigaretisuitsetamisega plasma nikotiini taset, kiirendab südame löögisagedust ning kutsub perifeersetes hingamisteedes esile obstruktsiooni. Paraku ei teata veel e-sigareti pikaajalisi tervisemõjusid, sest see on turul olnud lühikest aega, samuti raskendab uuringute läbiviimist asjaolu, et kemikaalide sisaldus sigarettides on väga erinev ning sellele puuduvad kindlad standardid.
Nikotiin.
E-sigarettides võib nikotiini kogus olla sama nagu tubakat sisaldavates sigarettides, mistõttu nikotiini füsioloogilised mõjud avalduvad ka e-sigarettide suitsetajatel. Seetõttu ei päde ka argument, et e-sigaret on hea vahend suitsetamisest loobumisel. Lisaks sellele, et nikotiin tekitab sõltuvust, mõjutab see nii hingamisteid, kesknärvisüsteemi kui ka muid elundkondi. 
Nikotiinile reageerivad atsetüülkoliini retseptorid (nAChR), mis stimuleerivad hingamisteede epiteelrakkude paljunemist ja inhibeerivad nende apoptoosi, mis võib soodustada mitteväikerakk-kopsuvähi teket. nAChR ekspressioon suureneb ka neutrofiilidel, kus nende apoptoosi pärssimise tagajärjel intensiivistub KOK-le omane neutrofiilne põletikureaktsioon. Vastuvõtlikkus põletikku tekitada võivatele viirustele ja bakteritele on võrdselt suur nii sigareti- kui ka e-sigaretisuitsetajatel.
Lisaks hingamisteedele suurendavad nikotiini laguproduktid haigestumist südame-veresoonkonna haigustesse. On leitud, et pikaajaline eksponeeritus nikotiinile põhjustab katehhoolamiinide vabastamist ning läbi selle sümpaatilist aktivatsiooni, mis pikema aja vältel võib viia müokardi fibroosi, hüpertroofia ja rütmihäireteni. Kahjustub veresoonte endoteel ning suureneb insuliiniresistentsus. Eriti kahjustab nikotiin eelnevalt südame- ja veresoonkonna haigusi põdevate inimeste tervist. Siiski on leitud, et elektrooniline sigaret tekitab vähem kahju võrreldes tubakat sisaldava sigaretiga.
Lisaks mõjutab nikotiin noorel inimesel aju arengut ja halvendab sperma kvaliteeti.
Õigusraamistik Eestis.
2019. aasta 1. juulil jõustus Eestis tubakaseadus, kus e-sigaretile kui tubakatootega sarnasele tootele kehtivad samasugused piirangud kui tubakatootele. Seaduse järgi on e-sigarettide omamine, müük ja tarvitamine alaealiste seas keelatud. Muu hulgas on seaduses sätestatud ka nõuded elektroonilise sigareti koostisele. Keelatud on nikotiini kogus üle 20 mg/l, e-vedelikus ei tohi sisalduda ei kuumutamata ega kuumutatud kujul inimese tervisele ohtlikke aineid, samuti pole lubatud lisada vedelikku aineid, mis jätaksid mulje e-sigaretist kui tervislikust tootest (nt vitamiinid), ega stimulaatoreid (tauriin, kofeiin jne).