Alexander Theodor von Middendorff

Alexander Theodor von Middendorff (vene keeles "Александр Федорович Миддендорф"; 18. august (vkj 6. august) 1815 Peterburi – 28. jaanuar (vkj 16. jaanuar) 1894 Hellenurme) oli baltisaksa ja eesti päritolu Venemaa biogeograaf, zooloog ja uurimisreisija, Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia akadeemik.
Oma varajase hariduse sai ta Peterburist. Hiljem õppis Tartu ülikoolis meditsiini, kooli lõpetas aastal 1837. Pärast ülikooli lõpetamist tudeeris ka Berliinis, Erlangenis, Viinis ja Breslaus.
Aastal 1839 sai temast Kiievi Ülikoolis zooloogiaprofessor. Middendorff osales 1840. aastal Karl Ernst von Baeri ekspeditsioonis Koola poolsaarel. Aastatel 1842–1845 juhtis suurt uurimisretke Põhja-Siberisse ja Kaug-Itta. 1868. aastal uuris põllumajandusteadlasena Baraba steppi ja 1878. aastal Fergana orgu. 1870. aastal juhtis ta hüdrometeoroloogilist ekspeditsiooni Barentsi merele ja Islandile. Tema nime kannavad laht Taimõril ja neem Novaja Zemljal, samuti kümned looma- ja taimeliigid.
Ta oli üks Vene Geograafiaseltsi rajajatest. Middendorff oli üks eesti punase veise ja tori hobuse tõuaretajaid.
Talle kuulusid Hellenurme ja Päidla mõis Tartumaal ning Pööravere mõis Pärnumaal. Ta on maetud Hellenurme mõisa kalmistule.
Oma suurel Siberi retkel kogutud ainestiku põhjal ilmus Teaduste Akadeemia väljaandena neljaköiteline teos "Retk Siberi kaugeimatele põhja- ja idaaladele, aastail 1843 ja 1844 Kõigekõrgemal loal ja Peterburi Keiserliku Teaduste Akadeemia korraldusel toime pannud ja koostöös paljude teadlastega välja andnud dr. A. Th. v. Middendorff" (saksa k. "Reise in den äussersten Norden und Östen Sibiriens während der Jahre 1843 und 1844 mit Allerhöchster Genehmigung auf Veranstaltung der Kaiserlichen Akademie der Wissenschaften zu St. Petersburg ausgeführt und in Verbindung mit vielen Gelehrten herausgegeben von Dr A Th v Middendorff"). Teose ilmumine kestis 1847–1875 aastani, reisikirjelduse kolm esimeses köites on käsitletud Põhja- ja Ida-Siberi geograafiat, hüdrograafiat, orograafiat, geognoosiat, ilmastikku, taimestikku, loomastikku jne. Eriti ulatuslikult on vaadeldud floorat ja faunat. Reisikirjelduse neljanda köite lõpposas on ülevaade Siberi põliselanikest, Samojeede ja teisi Siberi rahvaid kirjeldus antropoloogiliselt ning etnograafiliselt. 
Jakuutia kohta kogutud materjalid.
1845. aastal uurimisretkelt Põhja-Siberisse ja Kaug-Itta naasnud Middendorff andis jakuudi keele ja folkloori kohta ekspeditsioonil kogutud rikkaliku materjali edasiseks uurimiseks ja töötlemiseks üle Peterburi teaduste akadeemias keeleteadlasele Otto von Böhtlingkile.
Perekond.
A.T. von Middendorffi ema Sophia Johanson oli eestlane.
1850 abiellus ta Hedwig Elisabeth Hippiusega (1825–1868), kes oli Tartu ülikooli lõpetanud riiginõunik Carl Friedrich Hippiuse (1792–1875) ja Hedwig Elisabeth Boustedti (1797–1871) tütar. Abielust sündisid:
Mitmesugust.
Middendorffi järgi on teaduslikult nimetatud rabahane alamliik "Anser fabalis middendorffi" (Severtsov 1873) ning ainult Venemaal elunev pisinäriline "Microtus middendorffi". Tema auks on nimetatud Middendorffi laht Taimõri poolsaare looderannikul ja Middendorffi neem Novaja Zemlja kirderannikul.