tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Leopold Vigla

Leopold Voldemar Vigla (9. jaanuar 1900 Kipastu, Rannu kihelkond, Tartumaa – 10. juuli 1974 Tallinn) oli eesti dirigent, akordionist ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas 1919. aastal Tartus muusikaõpetajate suvekursused.
Aastatel 1923–1941 töötas ta Narvas muusikaõpetajana, lisaks aastatel 1923–1938 Narva Teatris direktori ja muusikajuhina.
Nõukogude–Saksa sõja ajal oli ta mobiliseeritud Eesti Laskurkorpusse.
Hiljem oli ta lühikest aega Eesti NSV Riikliku Filharmoonia puhkpilliorkestri (ja veidi aega ka filharmoonia enda) direktor.
Aastatel 1949–1963 oli ta Tallinna muusikakooli akordioniõppejõud, tema algatusel loodi seal aastal 1949 rahvapilliosakond. Aastatel 1963–1974 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi akordioniõppejõud. Tema õpilased olid Heinrich Annion, Uno Arro, Vladimir Bonakov, Heldur Jakon, Endel Jukk, Vello Karu, Nikolai Kravtsov, Igor Nikitin, Henn Rebane, Venda Tammann ja Enn Tomson.
Ta juhatas aastast 1965 Vabariiklikku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestrit; ta on olnud (aastatel 1947, 1950, 1965, 1969) üldlaulupidude üldjuhtide seas.
Looming.
Ta on koostanud akordioniõpikuid ja -noodikogumikke ning teinud nende jaoks seadeid.
Sinijärv

Sinijärv on mitme Eesti järve nimi.
Mäeotsa linnamägi

Mäeotsa linnamägi on linnamägi Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Võduvere külas Mäeotsa talu piiril.
Kirjeldus.
Seal asus Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Põhja-lõunasuunalise linnamäe pikkus oli 150 m. Linnamäe laius oli 25–30 m, keskmise osa laius oli aga 15 m. Tegemist oli kahest otsast vallidega eraldatud linnamäega. Linnuseõue pindala oli umbes 2500–3000 ruutmeetrit. Vallide kõrgus siseküljel oli 1,5 m ja välisküljel aga 3 m. Vallid on ehitatud peamiselt paeplaatidest ja raudkividest. Sellist ehitusmaterjali oli kasutatud ka linnamäe lõunapoolses osas ja mille pikkus on 6 m. Linnuse oletatav kasutusaeg jääb I aastatuhande teise poolde. Linnamägi on praeguseks hävinud 3/4 ulatuses kruusavõtmise pärast. Linnamäge on uuritud 1958. aastal, mille käigus leiti õhukesest kultuurkihist mõned luukillud.
Rahvapärimus.
Rahvatraditsioon seostab linnamäge Kalevipojaga. Nimelt olevat mäeseljak olnud Kalevipoja peaaluseks.
Toshiki Kaifu

Toshiki Kaifu (jaapani keeles 海部 俊樹 "Kaifu Toshiki"; 2. jaanuar 1931 Nagoya – 9. jaanuar 2022) oli Jaapani poliitik.
Ta kuulus Jaapani Liberaaldemokraatlikusse Parteisse. Kaifu oli aastatel 1989–1991 Jaapani peaminister.
Talakivka

Talakivka on alev Ukrainas Donetski oblastis Mariupoli haldusalas (Illitšivski rajoon), 18 km kaugusel Mariupoli keskusest kirdes. Talakivka haldusalluvuses on Gnutove ja Lomakõne külad.
Talakivka asutati 1889. aastal, alevi õigused sai alates 1956. aastast.
Kalmiuse kallastel asuva asula kõrgus merepinnast on 6 meetrit.
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 4160 inimest, kellest 89,47% emakeeleks oli vene keel, 10,31% emakeeleks ukraina keel ja 0,10% emakeeleks kreeka keel.1. jaanuaril 2014 elas alevis 4133 inimest.
Ajalugu.
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, on asula lähistel toimunud mitmeid ägedaid lahinguid valitsusvägede ja keskvalitsusvastaste relvajõudude vahel. Talakivka asub Novoazovskist Mariupoli liikumise teel ja võimalik, et Krimmi suunas edasi liikuda püüdvate keskvalitsusvastaste relvajõudude teel, mistõttu asulas on raskerelvade tulest suuri purustusi. 
15.–16. oktoobril 2014 tulistati asula lähistel asuvaid valitsusvägede positsioone 120 mm kaliibriga miinipildujatest ja mitmelasulistest raketiheitjatest Grad.
Residentuur (õppevorm)

Residentuur on õppevorm arstiteaduse valdkonnas, mille lõpetanud omandavad eriarsti kvalifikatsiooni. Residentuuris õppijat nimetatakse residendiks või arst- residendiks.
Nimetus.
Residentuuri mõiste pärineb Ameerika Ühendriikidest ja on tuletatud inglise keelest. Osa residentuuriõppest toimus residentuuri algusajal ja toimub ka tänapäeval haiglates. Vabade õppekohtade puudusel, kuid ka teatud kindla programmiosa läbimiseks on arst sageli sunnitud sõitma teises asulas olevasse haiglasse. Kuivõrd mitmes eraldi asulas elamispinna omamine on kulukas, pakuvad haiglad vahel ööbimisvõimalust haigla ruumides. Teiste sõnadega, arst resideerib (ingl k "resident" – asukas, ajutiselt elamispinnal viibiv inimene) haiglas. Residendi mõistest tuletati mõiste residentuur (ingl k "residency").
Residentuuris õppiva arsti nimetamine võõrkeeltes.
Inglise keelt kõnelevates riikides võib residentuuris õppivat arsti nimetada mitmeti. Ameerika Ühendriikides on tavalisteks nimetusteks "resident", "resident physician" või "resident medical officer". Ühendkuningriigis nimetatakse residentuuris õppivat arsti sageli "house officer", "senior house officer" või "registrar". Laialdaselt kasutatakse ka nimetust "post-graduate trainee." Osades õppeprogrammides omandab arst tavaliselt poole residentuuri õppeprogrammi läbimise järel nimetuse "senior resident (eesti k vanemresident)". Nimetustes esinev sõna "officer "ei ole residentuuri kui õppevormi kontekstis seotud sõjaväelise hierarhiaga.
Residentuuri seotus muude arstiteaduslike õppevormidega.
Residentuur seisab arstiteaduslike õppevormide seas eraldi. Residentuuri pääsemiseks peab kandidaadil olema arstikraad ehk arstiteaduse kuueaastane põhiõpe peab olema lõpetatud. Paralleelselt on võimalik õppida residentuuris ja doktorantuuris, ehkki see on pingelise ajagraafiku tõttu väga koormav. Sagedaste eksituste tõttu tuleb eraldi rõhutada, et residentuur erineb doktorantuurist, arstiteaduse põhiõppest, internatuurist, kliinilisest ordinatuurist ja kliinilisest praktikast.
Valitsejasugu

Valitsejasugu on suguvõsa, kuhu kuulub monarhe.
Ühe riigi ühest valitsejasoost monarhid moodustavad dünastia.
Surnud 5. oktoobril

"Siin loetletakse 5. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Uļjana Semjonova

Uļjana Semjonova (sündinud 9. märtsil 1952 Zarasais) on Läti endine korvpallur, kahekordne olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister. 
Tema pikkus sportlasena oli 213 cm, kaal 127 kg ja jalanumber 58. 
Uļjana Semjonova tuli Nõukogude Liidu koondises olümpiavõitjaks 1976. aastal Montréalis ja 1980. aastal Moskvas, kolm korda maailmameistriks (1971, 1975, 1983) ja kümme korda Euroopa meistriks. Aastatel 1968–1986 Nõukogude Liidu koondises mängides ei kaotanud ta ühtki mängu. 
Ta tuli Riia TTT-s mängides 15 korda Nõukogude Liidu meistriks ja võitis 15 korda Euroopa meistrite karika. 
Ta valiti 12 korda (1970–1985) Läti aasta parimaks sportlaseks ja hiljem 20. sajandi parimaks Läti naisatleediks. 
Alates 1991. aastast juhib Uljana Läti Olümpiakomitee juures tegutsevat sotsiaalfondi.
Ta on olnud ka Läti olümpiakomitee asepresident (1988–1992).
Surnud 6. oktoobril

"Siin loetletakse 6. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Surnud 7. oktoobril

"Siin loetletakse 7. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Informaatika ja Arvutustehnika Instituut

Informaatika ja Arvutustehnika Instituut (lühend IATI) on aastast 1993 Tallinnas tegutsev õppekeskus.
IATI alla kuulub kaks asutust: Arvutikolledž ning Informaatika ja Arvutustehnika Kool.
Pavlopil

Pavlopil on küla Ukrainas Donetski oblastis, umbes 25 km kaugusel Novoazovskist loodes ja umbes 25 km kaugusel Mariupolist kirdes.
Pavlopil asutati 1838. aastal.
Kalmiuse kallastel asuva asula kõrgus merepinnast on 45 meetrit.
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 624 inimest, kellest 72,60% emakeeleks oli ukraina keel ja 26,28% emakeeleks vene keel.
Surnud 8. oktoobril

"Siin loetletakse 8. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Vanemahüvitis

Vanemahüvitis (kõnekeeles "emapalk" või "isapalk") on igakuine rahaline hüvitis lapsevanemale, kes lapse eest hoolitsedes peab ajutiselt katkestama töötamise. Vanemahüvitist makstakse näiteks Saksamaal, Prantsusmaal, Skandinaavias, Eestis.
Eestis reguleerib vanemahüvitisega seotut vanemahüvitise seadus. Vanemahüvitist saab taotleda riigiportaalis eesti.ee.
Surnud 9. oktoobril

"Siin loetletakse 9. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Kujuke

Kujuke ehk statuett on inimest, looma või muud olendit kujutav väike kuju. 
Kujukese materjaliks võib olla savi, puit, kivi, metall, klaas või plastik.
Kujukesed on realistlikud või idealiseeritud/lihtsustatud, sõltuvalt looja oskustest või kavatsustest.
Kujukesi, mille jäsemeid saab liigutada, võidakse teisiti nimetada, näiteks nukkudeks.
Meelika (täpsustus)

Meelika võib tähendada mitut asja.
Andrei Zvjagintsev

Andrei Zvjagintsev (vene keeles Андрей Петрович Звягинцев; sündinud 6. veebruaril 1964 Novosibirskis) on vene filmirežissöör, näitleja ja stsenarist.
Zvjagintsevi esimene täispikk mängufilm "Tagasitulek" ("Возвращение") võitis 2003. aastal Veneetsia filmifestivalil peaauhinna Kuldlõvi. Tema neljas täispikk mängufilm "Leviathan" ("Левиафан") nimetati 2014. aasta Londoni filmifestivali parimaks filmiks. 2015. aastal pälvis see Ameerika Ühendriikide filmi- ja teleauhinna Kuldgloobuse parima võõrkeelse filmi kategoorias. Tema seni viimane film "Armastuseta" ("Нелюбовь") võitis 2017. aastal Cannes'i filmifestivalil žürii auhinna. 
2017. aasta suvel külastas režissöör Tallinna. 22. augustil toimus Vene Kultuurikeskuses tema loominguline õhtu. Režissöör püüdis oma loengus vastata kohtumise põhiküsimusele: kuidas luua filmi mitte ekraanil, vaid vaataja peas? Kuidas teha vaatajast looja? Sest Andrei Zvjagintsev väidab, et film algab siis, kui ekraanil hakkavad jooksma lõputiitrid. 23.–25. augustil kinos Sõprus toimunud Arvo Pärdi Keskuse filmiõhtutel näidati tema sama aasta kevadel Cannes’i filmifestivalil esilinastunud mängufilmi "Armastuseta" ja 2007. aastal valminud mängufilmi "Pagendus" ("Изгнание"). Zvjagintsev kõneles oma filmidest, muusikast ja Arvo Pärdi loomingu mõjust tema teostele.
Kärbsepiits

Kärbsepiits (ka "kärbselapats") on vahend enamasti toakärbeste, aga ka teiste inimese jaoks tülikate putukate surmamiseks. Kärbsepiits koosneb varrest ja kandilisest või ümmargusest lapatsist, mis on kergest painduvast materjalist (tavaliselt kummist või plastikust).
Kärbsepiitsaga lüüakse kärbest, kui see on maandunud kõval pinnal, kuid eriti kiire löögiga on võimalik kärbest piitsaga tabada ka õhus.
Elektriline kärbsepiits on reketisarnane patareidega töötav vahend, mille võrgu vastu sattudes saab kärbes elektrilöögi.
Kärbsepaber

Kärbsepaber ehk kärbselint on liimainega töödeldud või mürkainega immutatud paber toakärbeste surmamiseks.
Paber võib olla magusa lõhnaga. Kärbsed jäävad liimipaberi külge kinni ja surevad. Kui kärbsepaber on kärbestega kaetud või on aja jooksul oma kleepuvuse kaotanud, visatakse see ära ja vajadusel pannakse välja uus. Kärbsepaber riputatakse tavaliselt ruumis kõrgele, et inimesed sinna kinni ei jääks. Kärbsepaberit müüakse rullikeeratuna väikses silindris, kust selle saab otsapidi välja tõmmata ja üles riputada, silinder jääb raskuseks.
Varem lisati kärbsepaberile tihti mürkaineid, näiteks arseeni, tänapäeval on enamik toodetavast kärbsepaberist mürgivaba.
Riisipere mõisa park

Riisipere mõisa park on kaitsealune park Harjumaal Saue vallas Vilumäe külas. Pargi pindala on 17,8 ha. Park on nii muinsuskaitse kui ka looduskaitse all.
Park on vabakujuline ja paikneb põhiliselt endise Uue-Riisipere mõisa peahoone ning Munalaskme oja vahel. Parki hakati rajama koos härrastemaja rajamisega aastail 1819–1821, põhiosas kujundas selle aga Carl Otto von Stackelbergi abikaasa Wilhelmine von Ungern-Sternberg, kellele on pühendatud pargis asuv graniidist mälestuskivi. Mõisasüdame kaart aastast 1888 annab tunnistust sellest, et park on olnud küllaltki suur, selles on olulist osa mänginud Munalaskme oja ja sellest vesiveski abil paisutatud veekogu. Omal ajal sõitsid sellel gondlid, tiigi ääres olid uusgooti stiilis paviljonid ja paadisillad.Tänapäevaks on see süsteem suuremas osas kadunud, tiik on jagunenud kaheks.
Peahoone ette rajati kaarjas tee, seal XX sajandi algul kasvanud pügatud pärnad on kadunud. Peahoone taga asusid algselt looklevad teed, tänapäeval on see osa pargist saanud regulaarse kujunduse. Keskteljel asub suve- ja püsilillepeenardega ääristatud jalutustee. Pargi alumises osas on 3 meetri kõrgune poolkaarekujuline hekk, mille vahel avaus, avamaks vaadet suurele aiavaasile.
Pargi tagumine osa on muutunud metsapargiks, kus asub endisest suurest tiigist eraldunud väike tiik, mida kasutatakse ka ujumiskohana.
Riisipere mõisa pargis kasvab 24 liiki võõrliike, varem on neid olnud rohkem. Suurema osa liigirikkusest annavad pärast Teist maailmasõda istutatud puittaimed. Haruldasemad neist on hõbevaher ("Acer saccharinum", ümbermõõt 255 cm), hall pähklipuu ("Juglans cinerea") ja täpiline viirpuu ("Crataegus punctata"). Pargist lähtub berliini papli ("Populus berlionensis") allee.
Riisipere mõisa pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200571. Kaitseala geograafilised koordinaadid on .
Surnud 10. oktoobril

"Siin loetletakse 10. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Huvikool

Huvikool (ka "huvialakool") on mingil alal hariv õppeasutus. Huvikoolid on näiteks keeltekool, loodusmaja, muusikakool, malekool.
Cecil Bødker

Cecil Skaar Bødker (27. märts 1927 Fredericia – 19. aprill 2020) oli taani kirjanik. Ta on kirjutanud peamiselt noortele.
1955. aastal avaldati tema esimesed luuletused pseudonüümi Cecil Skar all. 
1961. aastal ilmus novellikogu "Øjet" ('Silm'), mille teemaks oli inimese võõrdumine loodusest.
Surnud 11. oktoobril

"Siin loetletakse 11. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Ivo Etti

Ivo Etti (sündinud 20. märtsil 1979 Haapsalus) on eesti basskitarrist.
Ta on lõpetanud Väike-Maarja Gümnaasiumi. Muusikahariduse on ta saanud Rakvere Muusikakoolist ja Georg Otsa nimelisest Tallinna Muusikakoolist, mille ta on lõpetanud klarneti erialal.
Muusikukarjäär.
Etti muusikukarjäär algas kooliajal ansamblis The Syne. 2009. aastast tegutses ta ansamblis Ruffus aka Claire's Birthday. Seejärel oli ta ansamblis Ewert and The Two Dragons basskitarrist.
Ta osales ansambli Ruffus koosseisus 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kui Eestit esindas Vaiko Eplik.
Isiklikku.
Laulja Eda-Ines Etti on Ivo Etti õde. Tal on ka poolõde Kristel Prikko.
Surnud 12. oktoobril

"Siin loetletakse 12. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Moderaator

Moderaator (inglise keeles "moderator") on eriõigustega isik, kes korraldab internetifoorumi vestlust.
Vähemuskeel

Vähemuskeel on keel, mida räägib mingis piirkonnas (nt riigis) vähemuses olev rahvusrühm. Näiteks Eestis on vähemuskeel vene keel.
Vähemuskeelte kõnelejate sünnipärast mitmekeelsust peetakse millekski teisejärguliseks, mida sageli eiratakse.
Võimla

Võimla ehk spordisaal on spordiehitis, kus saab sisetingimustes näiteks mängida sportmänge, võimelda, korraldada spordiüritusi.
Võimla juurde kuuluvad tavaliselt riietus- ja pesuruumid.
Toolse Ussimägi

Toolse Ussimägi on Muinas-Eesti linnamägi Lääne-Virumaal Vihula vallas Toolse külas.
Kirjeldus.
Toolse jõe käärus asuv Ussimägi on 120 m pikk ja 20 m lai. Õueala on ovaalse kujuga ja 1500 m² suurune. Vall on ehitatud peamiselt mullast. Siseküljel on valli kõrgus 1,5 m, välisküljel 4 m. Valli pikkus on 40 m. Linnuse kasutusaeg on dateeritud 8.–10. sajandisse.
Nurme mõisa park

Nurme mõisa park on kaitsealune park Harjumaal Saue vallas Nurme külas Lehetu–Nurme tee ääres. Pargi pindala on 6,6 ha. Park on muinsuskaitse all.
Park on kaheosaline. Peahoone tagaküljelt võib leida kunagiste terrasside jälgi, märke kunagisest vanemast, regulaarse planeeringuga aiast. Väikest esiväljakut piirab tihe vabaplaneeringuga puistu. Idaküljelt suundub esiväljakule tee, mida palistab ligi kilomeetripikkune allee. Alleepuudeks on põhiliselt vahtrad ja saared, vähesel määral ka pärnad. Allee lõpetab restaureeritud väravaehitis. Nii esi- kui ka tagaväljak on oma kunagise avatuse kaotanud.
Nurme mõisa pargis kasvab 16 liiki puittaimi, nende seas 8 liiki võõrliike. Põlispuudest on suuremad üks harilik tamm ("Quercus robur", ümbermõõt 309 cm) ja vene lehis ("Larix russica", ümbermõõt 240 cm). Valitsevad liigid on harilik saar, harilik tamm, harilik vaher. Vähesel määral kasvab seal ka harilikku kuuske, harilikku hobukastanit, harilikku jalakat, Vene lehist. Põõsarindes on domineerivateks harilik lumimari ja taraenelas.
Ekskursioon

Ekskursioon (ka õppereis, õpireis) on inimrühma enamasti hariduslik, meelelahutuslik või kehalise aktiivsuse eesmärgil tehtav väljasõit.
Mina, robot (film)

"Mina, robot" on Alex Proyase lavastatud düstoopiline ameerika ulme- ja märulifilm. Filmi stsenaariumi kirjutasid Jeff Vintar ja Akiva Goldsman. See oli inspireeritud Isaac Asimovi jutukogust "Mina, robot". Peategelane on uurija Del Spoonerit mängiv Will Smith. Kaasa teevad ka Bridget Moynahan, Bruce Greenwood, James Cromwell, Chi McBride, Alan Tudyk ja Shia LaBeouf. 
"Mina, robot" linastus Ameerikas 16. juulil 2004, Austraalias 22. juulil 2004, Suurbritannias 6. augustil 2004 ning ülejäänud riikides 2004. aasta juuli ja oktoobri vahel. Filmi eelarve oli 120 miljonit USA dollarit ning see teenis üle maailma 347 miljonit dollarit. Film sai positiivse vastukaja osaliseks: kiideti stsenaariumi, visuaalseid efekte ja näitlemist. "Mina, robot" oli nomineeritud 2004. aasta parimate visuaalsete efektidega filmi Oscarile, kuid kaotas filmile "Ämblikmees 2".
Sisu.
Aastal 2035 on inimesi teenivad robotid planeedil Maa täiesti tavalised. Inimesed on robotitest sõltuvuses ja varsti on planeedil üks robot iga viie inimese kohta. Inimesed on robotite laialdase kasutuselevõtuga kehtestanud neile kolm põhireeglit, millest nad ei tohi iial üle astuda. Roboteid mitteusaldav politseinik Del Spooner kutsutakse uurima USRi robotite arendusprogrammi juhi Dr. Alfre Lanningu mõrva. Kõik peavad seda enesetapuks, aga Spooner seab ootamatult peamiseks kahtlusaluseks roboti, kes käitub väga ebatavaliselt. Ta hakkab Spoonerile kinnipidamisel vastu ja rikub oma käitumisega kõiki kolme põhireeglit. Lisaks näitab ta ülekuulamisel välja emotsioone ja palub end kutsuda Sonnyks. Keegi ei usu Spoonerit ja peavad tema teooriat, et robot võiks tappa inimese hullumeelseks. Spooner hakkab Lanningu mõrva edasi uurides aimama, et tal võib olla õigus, ning roboteid ei saa tõepoolest lõpuni usaldada...
Radaškovičy

Radaškovičy (valgevene-eesti transkriptsioonis Radaškovitšõ, poola keeles "Radoszkowicze", leedu keeles "Radaškonys") on alev (endine linn) Valgevenes Minski oblastis Maładziečna rajoonis, Radaškovičy külanõukogu halduskeskus.
Haridust annavad keskkool, internaatkool ja kunstikool. Alevis on ka kultuurimaja, teater ja kaks raamatukogu. 
Radaškovičys on kergetööstus ja toiduainetetööstus, seal toodetakse keraamikat. Alev on tuntud oma käsitöötoodete poolest. Radaškovičy ümbruses asuvad mitmed sanatooriumid.
Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik aastast 1942 ja aastail 1855–1859 ehitatud katoliku kirik, katoliku kabel XIX sajandist, V–XIII sajandil kasutusel olnud linnamägi.
Ajalugu.
Radaškovičyt on esmamainitud 1447. aastal. Toona rajas Petras Gelgaudaitis sinna katoliku kiriku. Alev on eri aegadel olnud Rjurikovitšitest lahknenud Vereja suguvõsa, Goštautaste, Bona Sforza, Hlebowiczite, Massalskite, Ogińskite ja Radziwillide valduses. Aastast 1539 kuni XIX sajandi keskpaigani peeti seal korrapäraselt laata.
Aastal 1549 sai Radaškovičyst linn. Selle juurde ehitati ka puidust kindlus. Aastast 1749 pärineb linna vapp, millel kujutatud märter Stefanost. Radaškovičy kuulus Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda.
Poola jagamisel läks Radaškovičy aastal 1793 Venemaa koosseisu. Aastal 1882 ristiti seal Janka Kupała. Linn kuulus Vilno kubermangu.
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Radaškovičy Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, kus aastal 1940 linn aleviks muudeti. Teises maailmasõjas ründasid Radaškovičys maapealseid sihtmärke sõjalennukid Nikolai Gastello ja Aleksandr Maslovi juhtimisel.
Otsustav eksperiment

Otsustav eksperiment ehk kriitiline eksperiment ehk experimentum crucis (ladina keeles 'ristieksperiment') on eksperiment, mis olenevalt tulemusest kas lükkab mingi teooria või hüpoteesi ümber või näitab selle paremust võrreldes võistlevate hüpoteesidega.
Mina, robot

"Mina, robot" ("I, Robot") on Isaac Asimovi üheksast ulmejutust koosnev kogumik. See ilmus 1950. aastal. 
Selle põhjal on 2004. aastal tehtud film "Mina, robot".
Rasmus Peetson

Rasmus Peetson (sündinud 3. mail 1995 Pärnus) on Eesti jalgpallur (keskkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FCI Levadia. 
Klubikarjäär.
Tallinna FCI Levadia.
2014. aasta juulis liitus Peetson koos Kristen Saartsiga Pärnu Linnameeskonnast Premium liiga klubiga Tallinna FC Levadia.
Pärnu JK Vaprus (laenul).
2017. aasta märtsis liitus Peetson laenulepingu alusel Premium liiga klubiga Pärnu JK Vaprus.
Koondisekarjäär.
A-koondise debüüdi tegi Peetson 11. jaanuaril 2019 sõpruskohtumises Soome vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Henrik Pürg, Robert Kirss, Markus Poom ja Tristan Koskor.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 18. märts 2023"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 18. märts 2023"
Viazynka

Viazynka (valgevene-eesti transkriptsioonis Vjazõnka, poola keeles "Wiazynka") on küla Valgevenes Minski oblastis Maładziečna rajoonis Radaškovičy külanõukogus. Küla asub merepinnast 244 meetri kõrgusel.
Viazynkas on kool ja raamatukogu. Asula on nime saanud endise Viazynka karjamõisa järgi, kus sündis luuletaja Janka Kupała. Külas asub luuletajale pühendatud muuseum, ka asub seal linnamägi, mis oli kasutusel II–V sajandil.
Ajalugu.
Viazynkat on esimest korda mainitud 1529. aastal. Karjamõis kuulus algul Przeździeckitele, hiljem aga Zambrzyckitele. Aastail 1881–1883 rentisid viimastelt karjamõisa valgevene luuletaja Janka Kupała vanemad, sel ajal sündis seal ka luuletaja.
Pärast esimest maailmasõda kuulus Viazynka Poola koosseisu.
1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Küla loodi aastal 1972, Janka Kupała 90. sünniaastapäevaks. Toona ühendati Vieramiejki, Hurnavičy ja Sialedčyki küla ning Viazynka karjamõis ühtseks Viazynka külaks.
Maardu mõisa kalmistu

Maardu mõisa kalmistu on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Maardu külas Jõelähtme vallas Harju maakonnas. 
Ajalugu.
Kalmistu rajasid Maardu mõisa tollased omanikud Brevernid arvatavasti millalgi 19. sajandil. Sinna maetute üldarv pole teada. Kalmistu on 1996. aastast koos Maardu mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis.
Kirjeldus.
Kalmistu jääb mõisa peahoone eest linnulennult umbes 150 meetri kaugusele lõunaedelasse ehk siis kalmistu asub pargi peahoonetaguses osas. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, seal on teada kahe hauatähise jäänuseid.
Kurista linnamägi

Kurista linnamägi ehk Siimusti linnamägi on muinaslinnus Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kurista külas, Kurista lasketiiru lähedal. 
Kirjeldus.
Kurista linnamäel oli Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Mäeseljandiku kõrgus on 14 m, õueala pindala 1300 ruutmeetrit. Lõunapoolse valli kõrgus siseküljel on 70 cm, välisküljel 1,5 m. Põhjapoolne vall on aga madalam, siseküljel 50 cm, välisküljel 90 cm kõrge. Ülejäänud vallid on 40 cm kõrgused. 
Uuringuid.
Lõhutud osas läbi viidud järelkaevamiste käigus tulid päevavalgele põlenud puitkonstruktsioonide tukid. Nende dateerimine on andnud alust arvata, et linnuse kasutusaeg jäi 11.–12. sajandisse.
Töökoolipedagoogika

Töökoolipedagoogika (ka töökool) oli 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi I poolel levinud kooliuuenduslik pedagoogikasuund, mis pidas oluliseks arendada õpilaste käelist tegevust ja anda neile võimetekohast tööd.
Roela I linnamägi

Roela linnamägi on muinaseesti neemiklinnuse tüüpi linnamägi Jõgeva maakonna Mustvee valla Voore külas Linnamäe talu maadel, endisest Roela mõisast kilomeetri kaugusel kagus.
Kullavere jõgi kaldal asuv loode-kagusuunalise linnamäe jõepoolse nõlva kõrgus küündib 15 meetrini, läänepoolse nõlva kõrgus on 6 meetrit. Linnuseala on põhja poolt eraldatud jõeoru, ida- ja läänekülgedest sälkorgudega, lõuna poolt 0,7 m sügavuse kraaviga. Kraavi linnusepoolsel küljel asub 150 m pikkune, 0,7 m kõrgune ja 2 m laiune vall. Õueala pikkus on 50 ja laius 20 meetrit. Linnamägi on dateeritud II aastatuhande algusse.
Sangaste linnamägi

Sangaste linnamägi on linnamägi Valga maakonnas Otepää vallas Mäeküla külas. 
Kirjeldus.
Kalevipoja sängi tüüpi linnamäe 15 m kõrgused nõlvad on ühtlaselt järsud ja kunstlikult järsustatud. Õueala pindala on 5000 ruutmeetrit. Vallide laius 4 m ja kõrgus 1,5 m.
Ajalugu.
Linnusest võetud söeproovid viitavad 11. sajandi ja 13. sajandi algusveerandi vahemikule, keraamikaleiud aga mainitud perioodi lõppjärgule. Ajaloolaste arvates võis linnuse ehitamisel 11. või 12. sajandil osaleda väga suur rahvahulk ja tööde korralduslik tase oli väga kõrge. Võimalik, et suuremad mullatööd tehti üheskoos, kuid siis jäid ehitustööd pooleli ning osaliselt väljaehitatud linnust hakati pärast mõningast mahajäetust taas kaitseks kohandama alles 13. sajandi alguse ristisõdade ajal.
Legendid.
Pärimused räägivad linnamäel olnud ja sealt järve uppunud kirikust (siit ka Kirgjärve nimi).
Töökoda

Töökoda on ruum või ehitis, kus on vajalik sisseade teatud töö (nt autoremondi) tegemiseks; ühtlasi ka vastav ettevõte.
Roberto Merhi

Roberto Merhi Muntan (sündinud 22. märtsil 1991 Castellón de la Planas) on hispaania vormelisõitja.
2015. aasta hooajal oli ta Vormel 1 Manor Marussia meeskonna sõitja.
2014. aasta hooajal oli ta Vormel 1 sarjas Caterhami meeskonnas testsõitja.
Casey Stoner

Casey Joel Stoner (sündinud 16. oktoobril 1985 Southportis) on Austraalia endine motoringrajasõitja, kahekordne MotoGP maailmameister.
Ta osales MotoGP sarjas aastatel 2006–2012.
David Hyde Pierce

David Hyde Pierce (sündinud 3. aprillil 1959 Saratoga Springsis) on USA näitleja.
Pierce on eelkõige tuntud Niles Crane'i osatäitjana USA seriaalis "Frasier".
Pintsel

Pintsel on pulgakujulise varre otsa kimbuna kinnitatud harjaste või karvadega tööriist. Pintslit võidakse kasutada mitmesuguste ainete mingile pinnale kandmiseks või ka pinna puhastamiseks.
Kunstis.
Värvipintsleid kasutatakse suurte pindade värviga katmiseks (ümarad ja lamedad maalripintslid) ja maalimiseks (seaharjastest ja sünteeskiust kattevärvipintslid, naturaalsest nugisekarvast või sünteeskiust akvarellipintslid). Olenevalt pintsli tüübist saab maalimisel reguleerida sellega jäetava jälje laiust.
Pintsliga võidakse pinnale kanda mitte ainult värvi, vaid ka liimi, lakki või glasuuri.
Muud valdkonnad.
Spetsiaalseid pintsleid võidakse kasutada habemeajamisvahu, jumestuse või puudri näole kandmisel.
Pintslit kasutatakse ka kokanduses, näiteks küpsetistele munavalge või lihale leeme pealemäärimiseks.
Pintsleid kasutatakse arheoloogias leidude õrnaks puhastamiseks.
Joko Widodo

Joko Widodo (hüüdnimega Jokowi; sündinud 21. juunil 1961 Surakartas) on Indoneesia poliitik, kes oli 20. oktoobrist 2014 kuni 20. oktoobrini 2024 Indoneesia president.
Lockheed Martin

Lockheed Martin on Ameerika Ühendriikide lennundus- ja kosmosetööstuse, relva- ja kaitsetööstuse ning andmeturbe ettevõte. Selle peakorter asub Ameerika Ühendriikides Bethesdas Marylandi osariigis, USA pealinna Washingtoni suurlinna-alas. Ettevõte tekkis 1995. aasta märtsis ettevõtete Lockheed Corporation ja Martin Marietta ühinemisel. Ettevõte pakub tööd 114 000 inimesele.
Lockheed Martin on maailma suurim relvatööstusettevõte; 2009. aastal moodustas relvastuse müük 74% ettevõtte käibest. Ettevõte sai 7,1% kõigist Pentagoni välja makstud summadest.
Ajalugu.
Lockheed Martin asutati 1995. aasta 16. märtsil, kui kahe ettevõtte aktsionärid kiitsid ühinemise heaks. Selle otsusega ühinesid suuruselt teine ja kolmas Ameerika kaitsetöövõtja, Lockheed Corporation ja Martin Marietta. Peale sõjatehnika töötas Lockheed Martin välja ka Sega Model 2 arkaadimängu süsteemiplaadi tekstuurikaardistamise kiibi ning Sega Model 3 graafikasüsteemi.
Organisatsioon.
Lockheed tegutseb suuremas osas lennunduses kasutusel olevate tehnoloogiliste toodete ja teenuste uurimisega, projekteerimisega, tootmisega, arendamisega ja ka hooldusega. Ettevõtte tegevusüksused on jaotatud laialdasteks valdkondadeks, milleks on: lennundus, raketid ja tulejuhtimine, pöörlemis- ja missioonisüsteemid ning kosmosetehnika. Lockheed Martin teeb koostööd väga paljude riikidega.
Juhtimine.
Ettevõte kuulub investoritele. Suurem osa Lockheed Martinist, 15,1% kuulub ettevõttele State Street Corporation. 7,9% kuulub ettevõttele Vanguard Group ja 6,2% kuulub firmale BlackRock. Suurimad eraisikud kellele kuulub osa Lockheed Martinist on Marillyn Adams Hewson, kellele kuulub umbes 0,01% ettevõttest, Daniel Francis Akersonile ja Scott Greene’ile kuulub kummalegi alla 0,01% ettevõttest. Ettevõttes töötab umbes 114 000 töötajat üle maailma. Lockheed Martini praegune esimees, president ja tegevjuht on James Donald Taiclet.
Udriku mõisa kalmistu

Udriku mõisa kalmistu on kalmistu Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Udriku külas Kadrina vallas Lääne-Viru maakonnas. 
Kirjeldus.
Kalmistu jääb Udriku mõisa peahoone eest linnulennult umbes 650 meetri kaugusele kirdesse. Kalmistule maetute üldarv pole teada. Praegu on seal teada ühe hauatähise jäänuseid, kalmistu on jäetud maha ja rüüstatud.
Ajalugu.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Rehbinderid arvatavasti millalgi 19. sajandil. Väidetavalt on kalmistul olnud ka klassitsistlik matusekabel , kuid sellest pole praegu koha peal jälgi.
Saatuslik valik

"Saatuslik valik" (originaal "La malquerida") on Mehhiko draamasari. Eestis näitas seda alates 29. oktoobrist 2014 TV3.
Sisu.
Lugu räägib ema ja tütre armastusest ühe mehe vastu.
Eva Lepik

Eva Lepik (sündinud 1. augustil 1971) on eesti semiootik, kirjandusteadlane, keeletoimetaja ja ühiskonnategelane.
Aastatel 1991–1997 õppis Lepik Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat, 2000–2004 semiootikat. 2004–2006 oli ta samas magistri- ja 2006. aastast doktoriõppes. 2004. aastal kaitses Lepik Tartu Ülikoolis bakalaureusetöö "Karl Ristikivi ajalooliste romaanide tsükkel ja Johann Sebastian Bachi "Die Kunst der Fuge": struktuursed sarnasused" Mihhail Lotmani juhendamisel, millega pälvis üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi III preemia ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas. Lepiku doktoritöö teema on "Leitmotiividest Karl Ristikivi ajalooliste romaanide tsüklis", juhendaja Mihhail Lotman.
2005. aastast töötab Lepik Tartu Ülikooli semiootikaosakonnas Thomas A. Sebeoki memoriaalraamatukogu hoidjana. 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudi nõukogu liige, 2010. aastast kuulub keeleteaduse, filosoofia ja semiootika doktorikooli nõukokku.
Teadusartiklites on Lepik on käsitlenud peamiselt Karl Ristikivi ajalooliste romaanide tsüklit. Tema teaduslik põhihuvi on Karl Ristikivi teoste intertekstuaalne ja muusikalooline analüüs. Kultuuriajakirjandusele on ta kirjutanud ka artikleid (vana)muusika teemal ning päevalehtedele meediaanalüüse. Ta on keeletoimetanud Juri Lotmani raamatu "Kultuuritüpoloogiast" (2010), ajakirja Acta Semiotica Estica (alates 2005. aastast) jpt semiootikaväljaandeid.
2014. aastal avaldasid Eva Lepik ja Edward Kess kirjastuses Maurus gümnaasiumikursuse "Kirjandusteose analüüs ning tõlgendamine" tarbeks õpiku "Maailm veetilgas". Ajakirja Universitas Tartuensis arvustuse sõnul paistab "Lepiku ja Kessi õpik ühelt poolt silma nii teoreetilise kui ka tundeelamusliku kirjanduskäsitusega. Niisugune emotsionaalne lähenemine on meie peamiselt faktiteadmistele tuginevas õppesüsteemis haruldane ja minu meelest vägagi teretulnud." Samuti on raamatus "külluslik tekstinäidete ja viidete varamu". Siiski peab arvustaja õpikut mõnevõrra raskepäraseks.
2012–2017 ja 2018–2021 oli Eva Lepik eestikeelset Vikipeediat edendava MTÜ Wikimedia Eesti juhatuse liige ja pikka aega ka juhatuse esimees, 2014–2016 oli ta Eesti Semiootika Seltsi esimees ja 2016. aastast aseesimees. Ta on ka Karl Ristikivi Seltsi liige. 2019. aastal valiti ta aasta vabatahtlikuks.
Eva Lepik tantsis aastaid Tartu vanatantsuansamblis Saltatriculi ja mustlastantsuansamblis Maljarka.
Hobina on koos Laine Lepikuga aretanud ühe iirisesordi.
Oraalne allergiasündroom

Oraalne allergiasündroom (lüh "OAS") on peamiselt inimestel, aga ka muudel loomadel (nt koertel) esineda võiv ristallergia, mille korral sarnaselt sissehingatavate allergeenidega (õietolmuallergia) võib immuunsüsteem ülitugevalt reageerida mitmetele taimsetes toiduainetes olevatele allergeenidele (toiduallergia), kutsudes esile nn ebanormaalseid allergilisi reaktsioone.
Allergiline reaktsioon tekib (tavaliselt värskete) puu- või aedviljade ja pähklite söömisel tavaliselt õietolmuallergia all kannatavatel täiskasvanutel. See on täiskasvanute toiduallergiatest üks levinumaid.
Oraalse allergiasündroomi kliinilisteks tunnusteks on peamiselt kontaktsümptomid: huule, neelu ja suu kipitus, sügelus, turse, tükitunne kurgus ja häälekähedus, Võivad ilmneda ka silmavaevused, samuti kuulmekäigu sügelus, nohu, aevastamine ja astmasümptomid.
Oraalne allergiasündroom on I tüüpi allergia. Haigestunud organismi immuunsüsteem toodab õietolmuvastaseid antikehi, mis reageerivad ka teistele õietolmu struktuuriga sarnanevatele valkudele, mida leidub botaaniliselt lähedastes taimedes. Tihti käivitub allergiline reaktsioon ainult värskete viljade söömisel, termilisel töötlemisel valkude struktuur muutub ega pruugi enam allergiat esile kutsuda (see ei kehti tavaliselt pähklite kohta).
Oraalse allergiasündroomi nähtude tekkimine ei sõltu aastaajast, kuid reaktsioon võib olla kõige ägedam perioodil, kui õhus on õietolmu. Sümptomid tekivad mõne minuti jooksul pärast allergiat tekitava toidu söömist. Kõige tavalisem sümptom on põletav või sügelev tunne ning paistetus huultel, keelel, suus ja kurgus. Sümptomid võivad esineda ka mujal, näiteks kipitus silmades ja tilkuv nina. Allergeen võib mõjuda ka mujal seedekulglas ja põhjustada oksendamist, kõhulahtisust või krampe.
Eri inimestel tekitavad allergilist reaktsiooni eri toiduained, mõnel on allergia ainult ühe või kahe, teisel väga paljude viljade suhtes.
Allergiline reaktsioon kindlate taimede õietolmule on tihti seotud allergiaga kindlate toiduainete suhtes (ristallergia). Kuid see ei tähenda, et inimesel on tingimata allergia kõikide toiduainete suhtes, mis mingi taime õietolmuga on "seotud". Näiteks kase õietolmu suhtes allergilised inimesed võivad olla allergilised ka aprikoosi, avokaado, banaani, kiivi, kirsside, maasika, mandli, nektariini, peterselli, pirni, ploomi, porgandi, mitmesuguste pähklite, selleri, soja, virsiku, õuna suhtes.
Oraalse allergiasündroomi diagnoosimiseks on kõige parem meetod kahtlusaluse toidu söömine ja reaktsiooni jälgimine. Enne arsti juures diagnoosi kinnitamist on kasulik katsetada ja panna tähele, milliste toiduainete suhtes allergiline reaktsioon tekib.
Peamine viis oraalset allergiasündroomi vältida on mitte süüa allergiat tekitavaid toiduaineid või süüa neid termiliselt töödeldud kujul, kui see mõne toiduaine puhul allergeeni kahjutuks teeb. Tulemusi on andnud ka aluseks oleva õietolmuallergia ravimine.
Päiskivi

Päiskivi on võlvikiiru keskmest eenduv, harilikult ümmargune või nelinurkne ja sageli raiddekooriga kaunistatud kivi võlvi roideotste vahel. Esineb erandlikult ka ilma roieteta. Iseloomulik eriti gooti ehituskunstile. 
Rikkalikult kujundatud päiskivid on Valjala, Kihelkonna ja Karja kirikus ning Tallinna Oleviste kiriku kooris.
Vaeslaps

Vaeslaps ehk orb on laps, kelle vanemad on surnud või kelle vanemad on alatiselt hüljanud.
Miloslava Rezková

Miloslava Rezková (abielus Miloslava Hübnerová; 22. juuli 1950 Praha – 19. oktoober 2014) oli Tšehhoslovakkia kergejõustiklane, kõrgushüppaja.
Rezková võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos kõrgushüppes tulemusega 1.82 kuldmedali. 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis sai ta sama tulemusega alles 15. koha. Olümpiavõitjaks tuli tulemusega 1.92 Ulrike Meyfarth.
Aastal 1969 valiti ta Tšehhoslovakkia aasta sportlaseks.
Yūko Obuchi

Yūko Drill Obuchi (jaapani keeles 小渕 優子 "Obuchi Drill Yūko"; sündinud 11. detsembril 1973 Bunkyōs Tōkyōs) on Jaapani poliitik. Ta on Liberaaldemokraatliku Partei liige. Aastatel 2008–2009 oli ta Jaapani sõjajärgse aja noorim minister.
Ta oli kolmas laps Keizō Obuchi perekonnas. Ta on lõpetanud Seijo ülikooli.
Ta töötas aastatel 1996–1998 Tokyo Broadcasting Systemsis. Aastatel 1999–2000 töötas ta oma isa peaministriks oleku ajal tema büroos.
Isiklikku.
Tema isa Keizō Obuchi (1937–2000) oli aastatel 1998–2000 Jaapani peaminister. Ka tema vanaisa Mitsuhei Obuchi oli poliitik.
Jan Magnussen

Jan Ellegaard Magnussen (sündinud 4. juulil 1973 Roskildes) on taani endine vormelisõitja.
Tema poeg on Vormel 1 sõitja Kevin Magnussen.
Islami Džihaad

 
Islami Džihaad on mitmes riigis tegutseva terroriorganisatsiooni nimi. Esimesena hakkas 1981. aastal seda nime kasutama terroriorganisatsioon Islami Džihaad Palestiinas.
Maładziečna rajoon

Maładziečna rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1392 km². 2009. aasta seisuga elas seal 138 375 inimest.
Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Alachnovičy, Chažova, Ciurli, Čyśći, Haradoki, Haradziłava, Krasnaje, Lebiedzieva, Markava, Miasata, Pałačany ja Radaškovičy külanõukogu.
Halduskeskus on Maładziečna linn. Teine tähtsam asula on Radaškovičy alev. Rajoonis asub Janka Kupała sünnikoht Viazynka küla.
Rajoonis antakse välja rajoonilehte "«Маладзечанская газета»" ja ajalehte "«Рэгіянальная газета»".
Rajooni tähtsamad jõed on Vilija ja selle lisajõgi Uša, samuti ka Nemunase lisajõgi Biarezina. Rajoon asub osalt Ašmiany kõrgustikul, osalt aga Minski kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 170–210 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Dubrava küla lähistel (320 meetrit).
2012. aasta seisuga olid elanikest 90,03% valgevenelased, 6,76% venelased, 1,12% ukrainlased ja 2,09% oli teistest rahvustest. 73,81% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 23,83% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 41,06% elanikke, vene keelt aga 54,61%.
Jaak Ahelik

Jaak Ahelik (sündinud 22. juunil 1959) on eesti trummar ja poliitik. Ta on Isamaa liige.
Ahelik on olnud trummar mitmes ansamblis, tuntumatest ehk Ultima Thule ja Magnetic Band.
Jaak Ahelik on õppinud Tallinna Pedagoogilises Instituudis joonistamist ja joonestamist.
2015–2017 oli ta Tallinna linnavolikogu liige. 
Ahelik on andnud ka trummitunde ja tema õpilane on olnud Paavo Järvi, kes oli tollal Tallinna 21. Keskkooli õpilane.
Seisukohavõte.
2021. aastal postitas Jaak Ahelik sotsiaalmeedias peale Terviseameti korraldust kontrollida kaubanduskettidel klientide maskikandmist järgmise loosungi "Soovitus Selverisse minejale: laadige kümme käru kaupa täis, soovitatavalt pudinaid, sõitke kassase ja lahkuge ja nii kümme korda päevas, uskuge tuju läheb heaks, endal."
Ešogett

Ešogett (prantsuse sõnast "échauguette") ehk ripptorn on väike konsoolile toetuv torn keskaegse kindluse müüril või nurgal. Ešogette kasutati vahitornidena, seepärast on neile iseloomulikud vaate- ja laskeavad. Pärast keskaega kujunes ešogetist arhitektuurne kaunistuselement losside ja kirikute juures.
Turaida mõis

Turaida mõis (läti keeles "Turaidas muiža", saksa keeles "Treiden", ka "Treyden") on endine mõis Lätis Sigulda piirkonnas Siguldas Turaida linnaosas. Mõisakompleks asub aadressil Turaidas iela 10. Venemaa keisririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus linnus Liivimaa kubermangu Riia maakonna Krimulda kihelkonnas.
Turaida mõis kujunes Krimulda piiskopilinnuse linnuseläänist. Aastal 1569 sai mõisa esimeseks omanikuks Elert Kruse, kellele see kuulus aastani 1585. Aastal 1625 annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Turaida Nils Stjernscheldile, aastast 1652 said mõisa omanikeks aga Budbergid. Aastast 1818 said mõisa omanikeks Campenhausenid.
Algselt kasutas mõis Turaida piiskopilinnuse hooneid. Aasta 1776 tulekahjuni linnuses elati. Seejärel linnust ei taastatud, kuid mõisnik laskis linnusehoovi ehitada puidust eluhoone. Mõisa peahoone on tänapäevaks hävinud.
Mõisakompleksi kuuluvad vana ja uus valitsejamaja. Lisaks on säilinud kõrvalhooneid, nende seas kõrts-teemaja, uus ait, tall, teenijate elumaja, kuivati ja õunahoidla. XX sajandi alguses hakati mõisas tegelema kalakasvatusega, sellest ajast on säilinud 14 eri suurusega veekogu.
Peajada

Peajada ehk põhijada on tähti värvusindeksi ja absoluutse tähesuuruse järgi paigutaval Hertzsprungi-Russelli diagrammil pidev ja selgelt nähtav riba, mis kulgeb vasakult ülalt paremale alla. Peajadal asetsevaid tähtesid nimetatakse peajada tähtedeks ehk põhijada tähtedeks, traditsioonilise nimetusega ka kääbusteks ehk kääbustähtedeks. Peajada tähtede heledusklass on V.
Pärast tähe teket põhjustab selle tihedas tuumas toimuv tuumasüntees, mille käigus vesiniku aatomituumad ühinevad heeliumi tuumadeks, soojusenergia eraldumist. Tähe arengu selles staadiumis paikneb ta peajadal kohas, mille tingib põhiliselt tähe mass, kuid mida mõjutavad ka tähe keemiline koostis ja muud tegurid. Kõik peajada tähed on hüdrostaatilises tasakaalus, milles kuumast tuumast lähtuvat kiirgusrõhku ja gaasi rõhku tasakaalustab väliskihtide gravitatsiooniline rõhk. Tasakaalu aitab hoida tuumas toimuva energia genereerimise kiiruse sõltuvus temperatuurist ja rõhust. Tuumas genereeritud energia tungib tähe pinnale ja kiirgub fotosfäärist välja. Energia kannab edasi kas kiirgus või konvektsioon. Viimane toimub piirkondades, kus on järsemad temperatuurigradiendid, suurem täheaine läbipaistmatus või mõlemad korraga.
Peajada jaotatakse mõnikord vastavalt põhilisele energia genereerimise viisile ülemiseks ja alumiseks osaks. Tähed, mille mass on väiksem kui umbes 1,5 Päikese massi (M☉) sünteesivad vesiniku aatomituumadest heeliumi tuumi põhiliselt prooton-prooton-tsükli ehk pp-tsükli ehk prooton-prooton-reaktsiooni käigus, suurema massi puhul aga toimub selleks valdavalt CNO-tsükkel, milles osalevad vahendajatena süsiniku, lämmastiku ja hapniku tuumad. Kui peajada tähe mass on suurem kui 2 Päikese massi, siis toimub selle tuumas konvektsioon, mis paneb äsja sünteesitud heeliumi liikuma, nii et säilib ühinemisreaktsiooni toimumiseks vajalik kütuse vahekord. Mida väiksem on tähe mass, seda suurema osa tähest hõlmab piirkond, kus toimub konvektsioon; kui peajada tähe mass on alla 0,4 Päikese massi, toimub konvektsioon kogu tähes. Kui tuumas konvektsiooni ei toimu, siis moodustub heeliumirikas tuum, mida ümbritseb vesiniku kiht.
Reeglina on peajada tähe eluiga seda väiksem, mida suurem on tähe mass. Kui tuuma vesinikkütus on otsas, areneb täht väljaspool peajada paiknevaks täheks. Mis tähest saab, sõltub tema massist: kui see on väiksem kui 0,23 Päikese massi, siis järgneb kohe valge kääbuse staadium. Keskmise massiga tähed (0,3 kuni 8 M☉) jõuavad oma arengus punase hiiu, massiivsemad ka AGB-tähtede staadiumisse ning lõpetavad oma elu tähe väliskihtide välja paiskamise ja sellega planetaarudu tekitamisega ning lõpuks valgeks kääbuseks muutumisega. Veel suurema massiga tähed plahvatavad supernoovana või kollapseeruvad kohe mustaks auguks.
Heinrich II (Braunschweig-Wolfenbüttel)

Heinrich II (10. november 1489 – 11. juuni 1568), kutsutud Nooremaks, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1514 kuni oma surmani. Viimane katoliiklik Welfist vürst on tuntud suure arvu sõdade poolest, milles ta osales.
Perekond.
Esimest korda abiellus Heinrich aastal 1515 endise Mömpelgardi krahvi Heinrich von Württembergi tütre Mariaga. Nad said järgmised lapsed:
Teist korda abiellus Heinrich aastal 1556 Poola kuninga Zygmunt I tütre Sophia Jagiellonicaga. Teine abielu jäi lastetuks.
Heinrichil oli armuke Eva von Trott zu Solz, kellega ta sai 10 last.
Julius (Braunschweig-Wolfenbüttel)

Julius (29. juuni 1528 – 3. mai 1589) oli aastast 1568 kuni oma surmani Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst.
Perekond.
Julius abiellus 25. veebruaril 1560 Brandenburgi kuurvürsti Joachim II tütre Hedwigiga. Nende lastest elasid täisealiseks saamiseni:
Punane kääbus

Punased kääbused ehk punased kääbustähed on väikesed ja suhteliselt jahedad peajada tähed, mille spektriklass on K (hilisem alatüüp; oranžid kääbused) või M. Nende mass on 0,075 Päikese massi (pruuni kääbuse ülempiir) kuni umbes 0,5 Päikese massi ning pinnatemperatuur on alla 4000 K. 
Punased kääbused on Galaktika kaugelt levinuim tähetüüp, vähemalt Päikese ümbruses, kuid väikese absoluutse tähesuuruse tõttu ei ole nad hõlpsasti vaadeldavad. Maalt ei näe palja silmaga ühtki neist. Ka Päikesele lähim täht Proxima Centauri on punane kääbus (spektriklass M5, näiv tähesuurus 11,05), samuti 30 järgmist. Punaste tähtede osatähtsust Galaktika tähtede seas on hinnatud kolmveerandile.
Tähemudelitest nähtub, et punastel kääbustel, mille mass on alla 35% Päikese massi, toimub konvektsioon kogu tähe ulatuses. Sellepärast on termotuumasünteesi käigus vesinikust tekkinud heelium pidevalt ringluses kogu tähes, nii et tuum ei saa tekkida. Sellepärast arenevad punased kääbused väga aeglaselt: teoreetiliselt võib neil olla triljonite aastate vältel sama heledus ja spektriklass, kuni neil kütus otsa saab. Et Universumi vanus ei ole kuigi suur, siis pole olemas arengus kaugele jõudnud punaseid kääbuseid.
Mõkolajivka

Mõkolajivka on linn Ukrainas Donetski oblastis Slovjanski haldusalas.
Mõkolajivka rajati 1730. aastal, linna õigused sai 2003. aastal.
Linnas elas 2011. aasta 1. jaanuaril 15 847 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.
Ukraina Rahvuskaardi ja armee ühise tegutsemise tulemusel võeti strateegiliselt oluline linn 2014. aasta 4. juulil separatistide käest taas oma kontrolli alla. Eelmise päeva lahingutegevuses oli neutraliseeritud vähemalt 150 separatisti ja 6 nende tugipunkti, 4. juulil võeti kinni umbes 50 relvad maha pannud terroristi.
Traktoristid

"Traktoristid" on 1939. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.
Süžee.
Kaug-Idas tankistina teeninud Klim Jarko pöördub pärast teenistuse lõppu tagasi oma kodupaika Ukrainas. Talle meeldib väga samas kolhoosis töötav Marjana Bažan. Kuid Marjana on juba terves rajoonis tuntud traktorist. Tal on palju austajaid, kellest Marjana loodab vabaneda teeseldes armastust loodri Nazari vastu. Klim sattub raskesse olukorda, kuid ta suudab oma otsekohesuse ja töökusega ära teenida kogu kolhoosi ja Marjana sümpaatia.
Domingos Simões Pereira

Domingos Simões Pereira (sündinud 20. oktoobril 1963) on Guinea-Bissau poliitik, kes oli 3. juulist 2014 kuni 20. augustini 2015 Guinea-Bissau peaminister.
Ta on Guinea ja Roheneeme Sõltumatuse Aafrika Partei esimees.
Pruun kääbus

Pruunid kääbused on planeedi (hiidplaneedi) ja tähe (punase kääbuse) vaheliste omadustega taevakehad (substellaarsed objektid). 
Nende mass on 13 kuni 75 Jupiteri massi; see ei küüni punaste kääbuste massini, mistõttu heelium-4 termotuumasüntees prootonitest ei ole neis võimalik. Hiidplaneetidest aga on need suurema massiga.
Taumata­whakatangihanga­koauau­o­tamatea­pokai­whenua­ki­tana­tahu

Taumata­whakatangihanga­koauau­o­tamatea­pokai­whenua­ki­tana­tahu (ka Taumata­whakatangihanga­koauau­o­tamatea­turi­pukakapiki­maunga­horo­nuku­pokai­whenua­kitanatahu; lühendatult Taumata) on mägi Uus-Meremaa Põhjasaarel Porangahau lähedal.
Mäe kõrgus on 305 meetrit.
Mäe nimi on maoorikeelne ja sellel on mitu versiooni. Mäe jalamil oleval sildil on nimeks "Taumata­whakatangihanga­koauau­o­tamatea­turi­pukakapiki­maunga­horo­nuku­pokai­whenua­kitanatahu", mis tähendab umbes 'tipp, kus Tamatea – suurte põlvedega mees, kes ronis mägede otsa; maaneelaja, kes rändas ringi – mängis oma armsamale ninaflööti'. Tamatea on legendi järgi kohalike rännumehest esivanem. See on üks maailma pikemaid kohanimesid. Guinnessi rekordite raamatus on see kirjas pikima ametliku kohanimena.
Kaansoo kalmistu

Kaansoo kalmistu on kalmistu Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kaansoo külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.
Ajalugu.
Kaansoo õigeusu kogudus eraldati Suure-Jaani õigeusu kihelkonnast 1904. aastal, kalmistu asutati 1905. aastal. Kuna Kaansoo õigeusu kirik paiknes erinevates renditud hoonetes, pole üheselt määratletav, kui kaugel paiknes kalmistu õigeusu kirikust. Vähemalt üks kirik paiknes kohe kalmistu edelaküljel.
Kirjeldus.
Kalmistu paikneb Kaansoo oja paremal kaldal ja selle pindala on umbes 0,4 ha. Praegu (juuni 2015) on kalmistu kasutuses, see kuulub Põhja-Pärnumaa vallale ja on hooldatud.
Parujr Hajrikjan

Paruyr Arshaviri Hayrikyan (Պարույր Արշավիրի Հայրիկյան, sündinud 5. juulil 1949 Jerevanis) on Armeenia poliitik ja endine nõukogude dissident. Hayrikyan oli üks demokraatliku liikumise juhtidest Nõukogude Liidus. Ta on ühtlasi ka kirjanik ja helilooja. Ta on kirjutanud mitmeid armeenia isamaalisi laule.
Uhmardu kalmistu

Uhmardu kalmistu on kalmistu Maarja-Magdaleena kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Uhmardu külas Tartu maakonnas Tartu vallas.
Maarja-Magdaleena kihelkonnas asutati õigeusu kogudus 1859. aastal, seda tunti Saare-Uhmardu kogudusena ('Saare' oli valla järgi ja 'Uhmardu' oli õigeusu kiriku asukoha järgi). Tõenäoliselt asutati kalmistu umbes samal ajal, sest teised õigeusu kalmistud asetsesid kaugel.
Kalmistu paikneb õigeusu kirikust linnulennult umbes kolmveerand kilomeetrit lõuna suunas. Praegu on kalmistu kasutamata.