tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Transseksuaal

Transseksuaal on inimene, kelle sooidentiteet on erinev tema bioloogilisest soost. 
Sõna transseksuaal on vananenud ja solvav. Selle asemel kasutatakse sõna transsooline. 
Transseksuaal soovib jäädavalt muuta või ongi muutnud oma väliseid sootunnuseid ning tahab elada või elabki endast erineva soo rollis.
Transvestiit

Transvestiit ehk ristiriietuja on inimene, kes tahab aeg-ajalt riietuda endast erineva soo tüüpilistesse riietesse ja võtta omaks mõningaid osi vastassugupoole soorollist, kuid on rahul oma sünnil määratud sooga.
Sõna "transvestiit" peetakse ajaloolise kasutuse tõttu mõnes kontekstis hinnanguliseks ja solvavaks, mistõttu on inglise keeles kasutusele võetud neutraalsem väljend "cross-dresser" ('ristiriietuja').
Ristiriietuja võib oma seksuaalsete eelistuste poolest olla nii homo-, bi- kui ka heteroseksuaalne.
Ladyboy

Ladyboy ehk kathoey (tai keeles กะเทย) on nimetus, mida kasutatakse Tai ja muude Kagu-Aasia riikide transseksuaalide, transsooliste ning transvestiitide kohta. "Ladyboy" on sündinud mehena, kuid on teinud endale naise välimuse, kannab naiselikke riideid ja identifitseerib end naisena. Soo vahetamiseks on "ladyboy"'d sageli läbinud kirurgilisi ja meditsiinilisi protseduure, näiteks hormooniteraapiat, rindade, suguelundite jm kehaosade operatsioone. Seksuaalse sättumuse järgi eelistavad "ladyboy"'d mehi.
Mõiste "ladyboy" on rohkem kasutusel Aasia maades, mujal tuntakse ka nimetusi ladyman ja shemale.
Mitmes Aasia riigis, eriti Tais, on "ladyboy"'d osa kultuurist. Nad tegutsevad meelelahutustööstuses, prostituutide, modellidena või mõnel teisel ametikohal.
Aberdeen (täpsustus)

Aberdeen on mitme koha nimi. Kõik nad on nime saanud ühelt Šotimaa linnalt: 
Aberdeen on väike linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesis. 
Aberdeen on mitme koha nimi Kanadas: 
Hiinas Hongkongis on Aberdeeni piirkond. 
Lõuna-Aafrika Vabariigis on Aberdeen. 
Aberdeen on mitme koha nimi USA-s: 
"Aberdeen" on 2000. aasta film. 
Aberdeen on USA ansambel.
Aberdeen (film)

"Aberdeen" on 2000. aasta mängufilm.
Režissöör Hans Petter Moland, peaosades Stellan Skarsgård ja Lena Headey.
Göta kanal

Göta kanal on kanal Rootsis, mis ühendab Rootsi suurimaid järvi Vänernit ja Vätternit Läänemerega. 
Kanal on ligikaudu 190 km pikkune, see ehitati aastatel 1810–1832 Baltzar von Plateni (1766–1829) juhtimisel.
Kanal on praegugi laevatatav, veeteel on 58 lüüsi, autoteedel on ülestõstetavad sillad.
Aberdeen (Lõuna-Dakota)

Aberdeen on linn USA-s Lõuna-Dakota kirdeosas Browni maakonnas umbes 200 km Pierre'ist kirdes.
Rahvastik.
94,61% elanikest on valgenahalised, 3,17% indiaanlased, 0,54% Aasia päritolu ja 0,37% afroameeriklased.
Fischeri viisikud.
14. detsembril 1963 sündis Mary Ann Fischeril neli tütart ja üks poeg, kes olid USA esimesed ellujäänud viisikud.
Majandus.
Aberdeen on hulgikaubanduskeskus, Lõuna-Dakota põhjaosa rahandus- ja kaubanduskeskus. Seal on toiduainete töötlemise ja masinaehitusettevõtteid.
Aastal 1908 oli Aberdeenis viis panka ja hulk hulgiladusid.
Transport.
Raudtee.
Aberdeen on raudteesõlm.
Aastal 1911 teenindasid Aberdeeni Chicago, Milwaukee ja Saint Pauli raudtee, Suur Põhjaraudtee, Minneapolise ja St. Louise raudtee ning Chicago ja looderaudtee.
Haridus ja kultuur.
Linnas on osariiklik ülikool "Northern State University" (asutatud 1901).
Seal on ka Carnegie raamatukogu.
Tähtsamad hooned on kohtuhoone ja valitsushooned.
Ajalugu.
Aberdeen tekkis koos raudteede tulekuga. Ta asutati 1880 ning sai linnaks 1883.
Aberdeeni asus elama raamatu "Võlur Oz" autor L. Frank Baum. Ta rajas kohaliku lehe "The Aberdeen Saturday Pioneer", kuid oli sunnitud selle hiljem sulgema.
Paljunemine

Paljunemine on laiemas mõttes ökosüsteemis olevate ühetaoliste biosüsteemide või selle üksikosade (organellide, rakkude, liikide jt) kvantitiivne suurenemine. Paljunemise mehhanismideks võivad olla jagunemine, sigimine, multiplikatsioon jt viisid. 
Kitsamas mõttes on paljunemine sigimine. Paljunemist kitsamas mõttes nimetatakse ka autoreproduktsiooniks, mis on uute organismide tekkimise protsess. 
Paljunemine on eluslooduse põhiline omadus; iga üksikorganism on paljunemise tulemus. 
Paljunemine kitsamas mõttes.
Paljunemine võib toimuda seksuaalselt või aseksuaalselt. Aseksuaalsel paljunemisel võib üksikorganism paljuneda ilma teise sama liigi organismita. Aseksuaalselt paljunevad näiteks paljud ainuraksed pooldumise teel. Seksuaalne paljunemine eeldab enamasti kahte organismi, kes on tüüpiliselt teine teisest soost.
Yading

Yading [j'a-ting] on looduskaitseala Hiinas Sichuani provintsis.
Piirkond on tuntud kolme mäetipu poolest, mida väidetavalt 8. sajandil õnnistas Padmasambhava ning nimetas kolme bodhisattva järgi.
Seksuaalsus

Seksuaalsus on paljunemisfunktsiooni derivaat. 
Looduses tähendab seksuaalsus eelkõige organismide paljunemisvõimet sugulisel teel. 
Inimühiskonnas hõlmab seksuaalsus ka inimeste käitumist, eelistusi, vajadusi, moraali, kultuuri ja palju muud.
Seksapiil

Seksapiil (inglise väljendist "sex appeal") ehk seksapiilsus ehk seksikus on seksuaalne atraktiivsus, veetlus, meeldivus, ihaldusväärsus.
Seksapiil on eelkõige seotud seksuaalse huviga. Seksapiilne isik võib oma seksapiilsuse tõttu olla vastuvõetav või ihaldatav partnerina seksuaalvahekorraks või seksuaalsuhteks. Et seksuaalsus on paljunemisvõime derivaat, siis on paljud seksapiilsuse aspektid tõlgendatavad bioloogiliselt valmisolekuna või huvina elutervete järglaste saamiseks.
Seksapiil suurendab paremate partnerite leidmise ja valiku võimalusi ning koos sellega tõstab isiku emotsionaalset toonust, suurendab enesekindlust, soodustab suhtlemist jne. Seksapiili esiletõstmisele aitavad kaasa kosmeetika, moetööstus, meelelahutustööstus jpm majandusharud.
Seksapiil hõlmab visuaalseid, psühholoogilisi ja sotsiaalseid, interaktiivseid, keemilisi jm aspekte.
Muud visuaalselt hinnatavad aspektid võivad erinevatel ajastutel ja kultuurides erineda: keha proportsioonid, rindade, puusade, jalgade suurus ja kuju, naha värv jne. Tuntud on teiste rasside seksapiilsus, mis mõnede uurijate arvates seostub ürgse eksogaamiaga. Eksogaamia siiski ei seleta kõiki rassidevahelise seksapiilsuse aspekte, kuna paljudel juhtudel ei peeta teisest rassist isikut sugugi seksuaalselt atraktiivsemaks. Naha värv võib seostuda ka jõukusega ning seetõttu tõenäolise parema hoolitsusega järglaste eest. Tumedamat, päevitunud nahka peetakse sageli seksapiilseks valge rassi hulgas (viitab vaba aja kasutamise võimalusele reisimiseks, rannas või solaariumis), samal ajal peetakse Aasias laialdaselt seksuaalselt atraktiivsemaks ja ilusamaks just heledamat nahka (viitab jõukusele, kuna pole ilmselt olnud vaja palava päikese käes töötada).
Seksuaalselt veetlevaks peetakse samasooliste isikute ühesugust riietust ja samaaegseid liigutusi. Sede aspekti rakendatakse paraadidel, tantsu- ja võimlemisetendustel, spordis, meelelahutuses jm. Uurijad pole üksmeelel selle aspekti päritolus. Looduses esineb teatud määral sarnast käitumist putukatel, kaladel ja lindudel seoses paaritumisega, kuid selline vastavus ei ole piisav ega täielik. Imetejate puhul on täheldatud sarnast käitumist delfiinidel.
Keemilised aspektid.
Individuaalselt võivad paljud seksapiilsuse aspektid suuresti erineda. Mitmesugused parafiiliad esindavad tavapärasest erinevaid seksapiilsuse aspekte.
Seksuaalne eelistus

Seksuaalse eelistuse all võidakse mõelda mis tahes eelistust seksuaalkäitumise vallas. Mõnikord kasutatakse seda väljendit "seksuaalse sättumuse" sünonüümina.
Jean Racine

Jean Racine [ža(n) ra'sinn] (22. detsember 1639 Valois La Ferté-Milon – 21. aprill 1699 Pariis) oli prantsuse näitekirjanik, üks suurimaid prantsuse klassitsistliku tragöödia meistreid.
Racine pärines kodanlikust notariperekonnast. Ta jäi varajases nooruses orvuks ning kasvas Pariisi lähedal asuvas Port-Royali kloostris, kus omandas jansenistlikud usulised vaated. Ta õppis 1653–55 Beauvais' ja 1658 d'Harcourt'i kolledžis.
Racine kirjutas mitu näidendit klassikaliste müütide ainetel. Kirjaniku näidendites on tegevustik minimaalne ja tegelased analüüsivad oma kirgi kaunis luulekeeles.
Ta sai tuntuks tragöödiaga "Andromache" (1667), milles käsitles inimese võitlust oma kirgedega ning hukkumist. Tragöödias "Phaidra" ("Phèdre et Hippolyte") (1677) rõhutab autor kangelanna õilsust ja muudab jutustust.
Oma ainsas komöödias "Protsessijad" ("Les Plaideurs") (1668) kujutas ta Aristophanese eeskujule tuginedes kohtuskäimise kirge. 
Racine arvas, et inimesed ei satu traagilistesse olukordadesse mitte juhuse tõttu, vaid traagika ongi neile loomuomane.
Plautus

Titus Macc(i)us Plautus (umbes 244 eKr Sarsina (Umbria maakond Itaalias) – 184 eKr Rooma) oli Vana-Rooma komöödiakirjanik. Plautuse kohta puuduvad peaaegu igasugused eluloolised andmed. Enam-vähem terviklikult on säilinud 20 Plautuse komöödiat (samas ringles 120 eKr tema nime all 130 näidenditeksti, umbes 20 tuvastati tema omadena 2.-1. sajandi vahetusel eKr). Ta kasutas oma komöödiate algmaterjalina põhiliselt Vana-Kreeka uuema komöödia (Menandros, Philemon, Diphilos) tüpoloogiat ja tegevustikke. 
Rooma kirjanduse kuldaja autorid nagu Horatius hindasid tema teoseid labasteks, kergekaalulisteks ja värsitehniliselt ebaühtlasteks. 2.-4. sajandil koostati kommenteeritud filoloogilised väljaanded. Plautuse teoste populaarsuse põhjendustena on nimetatud üldinimlikke teemasid ning vormilist paindlikkust (aja, tonaalsuse ja žanripiiride muutlikkust). Plautuse komöödiad on mõjutanud paljusid hilisemaid komöödiakirjanikke (William Shakespeare, Ludvig Holberg, Gotthold Ephraim Lessing, Carlo Goldoni, Aleksandr Ostrovski).
Täisnimega Plautust käsikirjades ei nimetata. Maccus 'narr' ja Plautus 'lonkur' olid komöödiate standardtegelased, mistõttu on arvatud, et tegu võib olla näitleja pseudonüümidega.
Ka Plautuse eluloo tõesuses on kaheldud, kuna see sarnaneb tugevalt teiste kirjanike elulugudega samast perioodist. Väidetavalt tuli ta noorena Umbriast Rooma, kus alustas lavatöölisena. Lahkus teatrist ja kogus väikese varanduse kaupmehena. Kolm esimest komöödiat kirjutas töö kõrvalt, teatrisse naasis algul näitlejana ning edu saavutanuna jäi näitekirjanikuks elu lõpuni. 
Eesti keeles on tervikuna vaid üks Plautuse teos: "Pseudolus" Ain Kaalepi tõlkes ("Rooma kirjanduse antoloogia", 1971, lk 16–96).
Vincent Vittoz

Vincent Vittoz (sündinud 17. juulil 1975 Annecys) on prantsuse endine murdmaasuusataja, maailmameister.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Vincent Vittoz võistles 215 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 25 korral, millest kaheksal korral kõige kõrgemale astmele.
Maailma karikasarjas võitis ta järgmised etapid:
Tobias Angerer

Tobias Angerer (sündinud 12. aprillil 1977 Traunsteinis) on Saksamaa murdmaasuusataja.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Tobias Angerer on startinud MK-etappidel 180 korral (). Poodiumile on ta jõudnud 31 korral, millest 11 korda on ta olnud kõige kõrgemal astmel.
Martti Soosaar

Martti Soosaar (11. juuni 1933 Tallinn – 18. aprill 2017) oli eesti ujuja, veepallur ja ajakirjanik.
Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 1. Keskkooli ning 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse alal. Diplomitöö kirjutas ta Gorist "Gori karikatuurilooming kodanluse paljastamisel". 
Ta töötas aastatel 1958–1963 Noorte Hääle kirjandusliku kaastöölise, kultuuri- ja kooliosakonna juhatajana, 1963–1967 Õhtulehe kultuuriosakonna juhatajana, 1967–1990 Eesti Raadio soomekeelsete saadete toimetuse juhina, pärast seda oli vabakutseline. 
Ta on teinud kaastööd ajalehele Kymen Sanomat.
Sportlasena.
Ujumisega alustas 1946. aastal Tallinna Kalevis Friedel Raudsepa õpilasena.
Tuli 1951. aastal rinnuliujumises ja aastatel 1950–1952 3 korral veepallis (Tallinna Kalevi meeskonnas) Eesti NSV meistriks. Kuulus aastatel 1950–1951 ujumises ja 1950–1956 veepallis Eesti NSV koondisse.
Sai 1950. aastal üleliidulisel noortevõistlustel 100 m rinnuliujumises esikoha.
Looming.
Raamatud.
"Lase vareseid! Raamat eilse Eesti elust". 2006
Karikatuure.
karikatuure on avaldatud 1958–1960 ajakirjas Pikker.
Isiklikku.
Tema isa oli fotograaf Hans Soosaar ja vend oli Peet Soosaar.
Anders Aukland

Anders Aukland (sündinud 12. septembril 1972 Tønsbergis) on Norra murdmaasuusataja.
Ta on 2002. aasta olümpiavõitja 4×10 km teatesõidus ja 2003. aasta maailmameister 4×10 km teatesõidus. 2003. aasta MM-il võitis ta ka 30 km ühisstardiga sõidus klassikastiilis hõbemedali.
Aukland võitis 2004. aastal Vasaloppeti suusamaratoni teise norralasena ajaloos, napilt jäi toona teiseks varasem võitja Raul Olle. 2005. aasta MM-il Oberstdorfis sai Auckland 50 km ühisstardiga sõidus klassikastiilis 0,7-sekundilise kaotusega Frode Estilile hõbemedali. Auklandile kaotas omakorda 0,7 sekundit Odd-Bjørn Hjelmeset.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Anders Aukland on osalenud () 91 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 13 korda, millest kuus korda kõige kõrgemale astmele.
Isiklikku.
Aukland on 183 cm pikkune ja kaalub 75 kg. 
Tema vend Jørgen Aukland on samuti suusataja, võitis Vasaloppeti kolmanda norralasena 2008. ja 2013. aastal, saades ajaloo esimeseks välismaalasest meessuusatajaks, kes on võitnud Vasaloppeti kahel korral.
Mihhail Ivanov

Mihhail Ivanov (sündinud 20. novembril 1977) on vene murdmaasuusataja ja olümpiavõitja.
Saavutused.
Maailmameistrivõistlused.
1997 Trondheimis
1999 Ramsaus
2001 Lahtis
2003 Val di Fiemmes
2005 Oberstdorfis
Maailma karikasarja etapivõidud.
Mihhail Ivanov on võitnud kaks maailma karikasarja etappi.
Marti Soosaar

Marti Soosaar (sündinud 3. detsembril 1977) on eesti kergejõustiklane ja keskkonnaaktivist.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 2000. aastal liikumis- ja sporditeaduste erialal ning saanud samas 2002. aastal kehalise kasvatuse õpetaja koolituse. Treenis Tiina Toropi juhendamisel. 
Töötanud Eesti Firmaspordi Liidu ja SportID (Stebby) tegevjuhina. 2023. aasta seisuga on ta FitQ Studio OÜ tegevjuht.
Ta kuulub erakonna Eestimaa Rohelised juhatusse.
Sporditegevus.
2000. aastal kogus ta kümnevõistluses 7012 punkti. 2001. aastal kogus ta Tartus kümnevõistluses punktisumma 7031 ja seitsmevõistluses 5320 punkti. Ta osales 2001. aastal Pekingis 21. universiaadil, kus saavutas kümnevõistluses 12. koha. 2002. aastal tuli ta Eesti mitmevõistluse meistrivõistlustel Villu Sepa ja Ranel Rünga järel 6854 punktiga kolmandaks. Kahekordne Eesti meister teatejooksudes (4×110 m tõkketeatejooksus ja 4×400 m teatejooksus) Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi koosseisus.
Soosaar on osalenud ka üliõpilaste ujumis- ja veepallivõistlustel ning paljudel rahvaspordivõistlustel jooksmises, rattasõidus, rulluisutamises, triatlonis. Mängis 2008/2009 aastal saalihokit Eesti II liigas Tartu Valla Tormi koosseisus ning 2005. aastal jäähokit Eesti harrastajate liigas HC Cosmose koosseisus.
2013. aastal 20-võistluses maailmameister M35-vanuseklassis.
2013. aastal Eesti meistrivõistlustel pronksmedal Tartu Ülikooli ASK 4×110 m tõkketeatejooksus.
Poliitiline tegevus.
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 77 häält ning ei osutunud valituks.
Erakondadele tehtud annetuste kontekstis on meedias tähelepanu pälvinud asjaolu, et 2022. aastal annetas Marti Soosaar Eestimaa Rohelistele 18 000 eurot.
Christian Hoffmann

Christian Hoffmann (sündinud 22. detsembril 1974 Aigenis) on Austria endine murdmaasuusataja, olümpiavõitja.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Christian Hoffmann osales 120 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 20 korda, millest kahel korral kõrgemal astmel.
Dopingukahtlustus.
Hoffmann sai detsembris 2009 Austria Antidopingu Agentuurilt kaheaastase võistluskeelu kahtlustuse tõttu veredopingu tootmises ja levitamises. See ei võimaldanud tal osaleda 2010. aasta taliolümpiamängudel ning tähendas ühtlasi tema tippsportlaskarjääri lõppu.
Artur Vader

Artur Vader (vene keeles "Артур Павлович Вадер"; 16. veebruar 1920 Gorbovo küla, Orša maakond, Mogiljovi kubermang; praegune Liozna maakond, Viciebski oblast, Valgevene – 25. mai 1978 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane, Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees 1970–1978.
Sündis 1885. aastal asutatud eesti külas talupoja perekonnas.
Tegevus Eestis.
Artur Vaderit olevat tahetud määrata Eesti NSV haridusministriks, kuid selle koha sai siiski Ferdinand Eisen.
Mälestuse jäädvustamine.
28. septembril 1978 anti Saku Keskkoolile Artur Vaderi nimi. See muudeti ära juba 1990. aastatel. 
Isiklikku.
Artur Vader oli väga tüse ja armastas alkoholi juua. Fotograaf Harald Leppiksoni sõnul käis ta paraadide ja demonstratsioonide ajal Vabaduse väljaku tribüünilt ära Vene Draamateatri baaris joomas. 
Martti Soosaar jutustab, kuidas skulptor August Vomm Vaderist suurest tammepakust, mille sõjaväelased Vaderi käsul ateljeesse tassisid, portreed tegi. Vader lubas Vommile portree eest armee maastikuauto. Vader võttis Vommi ateljeesse Oru tänavas seanssidele joogid kaasa. Kord prantsatas Vader Vommi käimla potti. Pärast seda vahejuhtumit Vader enam seanssidele ei tulnud ja Vommil jäi auto saamata.
Vader laskis end presidendiks kutsuda. Johannes Käbin pidas suure portree teha laskmist isikukultuseks. 
Tema tütar ja poeg ning lapselapsed elavad Eestis.
Välislingid.
Aseri vald

Aseri vald oli vald Ida-Viru maakonnas. Asus Soome lahe kaldal.
2017. aastal liideti Viru-Nigula vallaga Lääne-Virumaal.
Aseri vallavanem oli Arthur Seppern.
Asustus.
Aseri vallas oli Aseri alevik ja kaheksa küla.
Külad.
Aseriaru, Kalvi, Kestla, Koogu, Kõrkküla, Kõrtsialuse, Oru ja Rannu.
Ajalugu.
Aseri vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.
Erling Jevne

Erling Jevne (sündinud 24. märtsil 1966 Lillehammeris) on norra murdmaasuusataja.
Saavutused.
Maailmameistrivõistlused.
1993 Falunis:
1995 Thunder Bay’s:
1997 Trondheimis:
1999 Ramsaus:
2001 Lahtis:
Maailma karikasarja etapivõidud.
Erling Jevne on võitnud kolm maailma karikasarja etappi.
Kommunistlik partei

Kommunistlik partei on marksismile tuginev partei. 
1848. aastal avaldasid Karl Marx ja Friedrich Engels "Kommunistliku partei manifesti". Sellele manifestile ning teistele Marxi ja Engelsi teostele tuginedes loodi 19. ja 20. sajandil paljudes riikides kommunistlikke parteisid, kes seadsid oma eesmärgiks olemasoleva riigikorra hävitamise ja uue, kommunistliku ühiskonna rajamise. 
Eri maade kommunistlikud parteid moodustasid ühistegevuseks organisatsioone, mida nimetati internatsionaalideks. Esimene Internatsionaal tegutses üsna lühikest aega ja lagunes 1870 Preisi-Prantsuse sõja ajal. Teine Internatsionaal tegutses kuni Esimese maailmasõjani. Pärast seda moodustati Kommunistlik Internatsionaal (Komintern ehk Kolmas Internatsionaal), mis eksisteeris aastatel 1919–1943.
Esimest korda tuli kommunistlik partei võimule ülestõusu tulemusena Pariisi Kommuuni ajal 1870. See valitsus püsis 100 päeva, enne kui ülestõus lüüa sai.
Kommunistide halva maine põhjustas Venemaal 7. novembril 1917 toimunud Oktoobrirevolutsioon, mis viis Nõukogude Liidu moodustamiseni 30. detsembril 1922. Venemaa Sotsiaaldemokraatlik (bolševike) Partei eesotsas Vladimir Leniniga kehtestas Venemaal terrorirežiimi. Kõik teised erakonnad likvideeriti, nende juhid vangistati või tapeti. Riigi juhtimine kõigil tasandeil allutati parteile. Kõik ettevõtted riigistati. Demokraatlikud vabadused kehtisid riigis ainult nimeliselt; teisitimõtlejaid jälitati ja karistati. Samasugust praktikat rakendasid võimule saanud kommunistlikud parteid kogu maailmas sageli. Reeglina tulid kommunistlikud parteid võimule vägivaldselt. Partei juhist sai faktiline riigipea ja diktaator; partei ladvikust sai valitsev eliit.
Erinevus kommunistlike parteide lubatava helge tuleviku ja nende teostatava praktika vahel ei võimaldanud kommunistidel vabadel valimistel üldiselt edu saavutada.Kommunistliku riigi praktikas esines laialdast valimistulemuste võltsimist. Üks paremaid kommunistide valimistulemusi vabadel valimistel on Asutava Kogu valimised Eestis 25. novembril 1917, kus kommunistid said umbes 40% häältest. (Eesti Vabariigi valijaskond pööras EKP-le selja ja suundus järsult paremale pärast edukat maareformi ja Kominterni korraldatud kommunistlikku putšikatset – 1924. aasta 1. detsembri ülestõusu.)
Lääne-Euroopas olid pärast Teist maailmasõda sageli võimul sotsiaaldemokraatlikud vähemusvalitsused, mis valitsesid kommunistlike saadikute toetusel.
1990. aastatel enamik kommunistliku partei võimu all olevaid riike demokratiseerus. Praegu kehtib kommunistliku partei võim veel Põhja-Koreas, Kuubas ja leebemal kujul ka Hiinas. Paljudes riikides tegutsevad kommunistlikud parteid ka praegu.
Kommunistlik riik

Kommunistlik riik on kommunistliku partei ainuvõimu all olev riik.
Nimetus.
Nimetus "kommunistlik riik" on vastuoluline. Enamik neid riike ei nimetanud endid ise kommunistlikeks, vaid sotsialistlikeks riikideks, kuna vastavalt marksismiteooriale pidi kommunism saabuma alles hiljem. Termin läks käibele lääneriikides mittemarksistide hulgas, kes marksismi ei tundnud või ei võtnud seda tõsiselt.
Teke.
Esimene kommunistlik riik oli Nõukogude Venemaa (1922. aastast nimega Nõukogude Liit), mis sai alguse kommunistide (bolševike) vägivaldsest võimuhaaramisest (oktoobrirevolutsioonist) 1917. aastal. Enamik järgmisi kommunistlikke riike tekkis Nõukogude ekspansioonipoliitika ja otsese sõjalise sekkumise tulemusena.
Ühisjooni.
Diktatuur.
Kommunistlik riik on üldreeglina totaalne riik. Kõik teised poliitilised parteid ja organisatsioonid likvideeritakse või allutatakse kommunistliku partei täielikule kontrollile. Eksisteerisid nn. rahvarinded, kuhu kuulus kommunistlik partei ja ka mõned teised parteid, et jätta mulje mitmeparteilisusest, kuid tegelikult pidid teised parteid oma eksistentsi kestmiseks tunnustama kommunistliku partei juhtrolli. Riigi valitsemine toimub partei diktatuuri alusel. Kommunistliku partei ladvikust kujuneb välja valitsev eliit; partei juhist saab faktiline riigipea ja diktaator.
Vabaduste piiramine.
Valimised jm demokraatlikud institutsioonid kaotatakse või muudetakse farsiks. Ajakirjandus, massimeedia, trükisõna, kunstilooming allutatakse tsensuurile.
Käsumajandus.
Majandus riigistatakse ning seda juhitakse käsumajanduse korras, partei diktaadi kohaselt. Eraomand ja ettevõtlus likvideeritakse ja keelustatakse. Välismajanduslikes suhetes eelistatakse autarkiat.
Militarism.
Sõjaväe kõrgem juhtkond kujuneb üheks privilegeeritud seisuseks. Relvastuse arendamisel on peatähelepanu ründerelvastusel. Majandusharudest eelistatakse sõjatööstuse vajadusi: rasketööstust, metallurgiat, energeetikat. Pärast II maailmasõda pälvib erilist tähelepanu tuumaenergeetika ja raketitehnoloogia.
Agressiivne välispoliitika.
Välispoliitika on reeglina endassetõmbunud, usaldamatu ja agressiivne. Mittekommunistlikke riike peetakse vaenlasteks. Sageli ei usaldata ka teisi kommunistlikke riike.
Sotsiaalsed hüved.
Tasuta haridus ja arstiabi ning riiklikud pensionid tagatakse kõigile.
Kommunistlikke riike.
"Loetletud maade tähestikulises järjekorras. Sulgudes järgneb riigi või riigi osa nimi kommunistliku režiimi ajal ning režiimi kehtimise aastad."
Must Kaardivägi

Must Kaardivägi (vene keeles "Черная гвардия") oli anarhistide peamine relvajõud 1917–1918; koosnes tööliste vabatahtlikest võitlussalkadest, tegutses anarhistide (Nestor Mahno, Maria Nikiforova, Lev Tšornõi) juhtimisel. 
Oktoobripöörde eel oli Vasakkalda-Ukrainas umbes 1000, Petrogradis umbes 6000 mustkaartlast. Must Kaardivägi oli III Vene revolutsiooni põhijõude, ta algatas revolutsioonilisi mässe ning osales võitluses Saksa interventide ja valgekaartlastega.
Belize'i kindralkuberneride loend

Belize'i kindralkuberneride loend loetleb Belize'i riigipead, kelleks on Suurbritannia monarh, kohapeal esindavad kindralkubernerid alates iseseisvumisest 1981. aastal.
Valgekaartlased

Valgekaartlased (vene keeles белогвардейцы) olid oktoobrirevolutsiooni toime pannud bolševike ja esseeride vastastes sõjalistes formeeringutes (Anton Denikini, Pjotr Krasnovi, Peter von Wrangeli, Nikolai Judenitši, Aleksandr Koltšaki jt. armeedes) osalejad. Valgekaartlased võitlesid Vene kodusõja ajal 1918–1920 Punaarmee, Mustkaardi, antonovlaste, petljuralaste jt ning vahel ka üksteise vastu, tehes mõnikord koostööd kodusõtta sekkunud välisriikidega.
Suletiste printsiip

Suletiste printsiip on geoloogiline seaduspärasus, mille kohaselt saavad kivimi koostises esineda vaid vanema kivimi fragmendid. 
Suletised on antud juhul fragmendid kivimist, mis on teise kivimi sees. Näiteks vedel ja liikuv laava võib kaasa haarata kivitükke, mis hiljem laavast tekkinud vulkaanilise kivimi sisse tarduvad. Suletiste printsiipi kasutatakse kivimite suhtelise vanuse määramisel. Suhteline tähendab kivimite vanust üksteise suhtes ehk seda kumb neist on vanem.
Jens Filbrich

Jens Filbrich (sündinud 13. märtsil 1979 Suhlis) on saksa endine murdmaasuusataja. 
Ta lõpetas sportlaskarjääri 2014. aasta märtsis.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Jens Filbrich osales 225 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile viiel korral, millest kolmel korral oli kolmas ja kahel korral teine.
Struktuurigeoloogia

Struktuurigeoloogia on teadusharu, mis tegeleb kivimite ja kivimkehade koosseisu, kuju, paigutuse, deformeerituse, mõõtmete jms ehk lühidalt geoloogiliste struktuuridega.
Struktuurigeoloogia ülesandeks on, läbi geoloogiliste struktuuride tõlgendamise, taastada mingi piirkonna geoloogiline ajalugu. Mõnikord arvatakse, et struktuurigeoloogia tegeleb vaid geoloogiliste deformatsioonide ja rikete uurimisega, mis ei ole siiski struktuurigeoloogiale olemuslik aspekt. Piltlikult öelduna on struktuurigeoloogia teadusharu, mis uurib maakoore arhitektuuri. Erinevalt arhitektist üritab struktuurigeoloog loomise asemel taastada loodusliku arhitektuuri tekke ja arengu üksikasju. 
Struktuurigeoloogia ja geotektoonika mõisted on osaliselt kattuvad. Erinevus on selles, et geotektoonika tegeleb reeglina suuremate (regionaalsete ja planetaarsete) struktuuridega, näiteks laamade või kraatonitega, uurib nende teket ja arengut. Struktuurigeoloogia objekt võib aga olla isegi mikroskoopiline. Kattumine toimub regionaalsel tasandil, sest ka planetaarsete struktuuride areng peab kajastuma lokaalselt kivimites ning vastupidi. Lokaalsed struktuurid peavad olema mõistetavad geotektooniliste liikumiste taustsüsteemis. Struktuurigeoloogiat peetakse geotektoonika osaks.
Vassili Rotšev

Vassili Rotšev (vene, komi "Василий Рочев"; sündinud 23. oktoobril 1980 Sõktõvkaris) on Venemaa endine murdmaasuusataja ja maailmameister. 
Ta on rahvuselt komi. Töötab FSB-s.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Vassili Rotšev osales 130 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kaheksal korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele.
Isiklikku.
Vassili Rotševil on kaksikõde Olga. Ta on abielus Julia Tšepalovaga ja neil on tütar Vaselina.
Juri Koroljov (kabetaja)

Juri Koroljov (vene keeles "Юрий Королёв", sündinud 4. augustil 1958 Vladimiris) on Venemaa kabetaja, 2003. aasta maailmameister Vene kabes.
Diapiir

Diapiir on antiklinaalne kurd, mis on tekkinud kurru sisemuses oleva plastilise materjali ülespoole tungimisest; ka kivimkeha, mis on taolise kurru moodustanud.
Diapiirid tekivad, kui väiksema tihedusega aeglaselt voolav materjal tungib ülalasuvatesse kivimkihtidesse. Ülespoole tungiv materjal võib olla magma, kivisool, kips vms. 
Diapiirid on tavaliselt tilgakujulised. Magmadiapiire nimetatakse enamasti intrusioonideks.
Intrusioon

Intrusioon ehk plutoon on maakoores paiknev geoloogiline struktuur, mis võib olla nii vedelas (magma) kui ka tahkes olekus (tardkivim).
Intrusiooniks nimetatakse nii aktiivset protsessi (magmakeha tungimist ülespoole) kui ka selle tardkivimiliseks struktuuriks kristalliseerunud tagajärge. Samas tähenduses võidakse kasutada terminit "intrusiiv".
Lasumussuhete alusel eristatakse rööp- ja põikintrusioone. Rööpne on intrusioon, mis olles kontaktis kildaliste või kihiliste kivimitega on enam-vähem paralleelne kildalisus- või kihilisuspindadega. Põikintrusioonid aga lõikavad kildalisus- või kihilisuspindu. Intrusioonid on väiksemõõtmelised, kui nende mõõtmeid väljendatakse meetrites, suuremõõtmeliste intrusioonide mõõtmed ulatuvad aga kilomeetritesse. Sõltuvalt kujust, suurusest ning lasumussuhetest eristatakse järgmisi intrusioone: sill, lakoliit, lopoliit, fakoliit, daik, nekk, štokk, batoliit, diapiir, ringdaik, hargsoon jne.
Intrusioon võib olla nii tardunud struktuur kui ka liikuv diapiirilaadne moodustis.
Sageli peetakse sõnu "intrusioon" ja "plutoon" sünonüümideks, kuid kitsama definitsiooni kohaselt saab plutooniks nimetada vaid suuremõõtmelisi intrusioone. Plutoon on intrusioon, mille mõõtmed ulatuvad kilomeetritesse. Intrusioon võib aga olla ka palju väiksem.
Rööpintrusioon

Rööpintrusioon ehk konkordantne intrusioon on intrusioon, mis olles kontaktis kildaliste või kihiliste kivimitega, on enam-vähem paralleelne kildalisus- või kihilisuspindadega.
Rööpsed intrusioonid on sill, lakoliit, lopoliit ja fakoliit.
Põikintrusioon

Põikintrusioon ehk diskordantne intrusioon on intrusioon, mis, olles kontaktis kildaliste või kihiliste kivimitega, lõikab neid kihte.
Põiksed intrusioonid on daik, nekk, štokk, batoliit, diapiir, ringdaik, apofüüs.
Kraaton

Kraaton on tektooniliselt jäik ja stabiilne mandrilise maakoore osa.
Kraatonid jaotatakse kilpideks ja platvormideks. Kilp on ulatuslik ala, kus paljanduvad kristalsed kivimid. Meile lähim kilp on Balti ehk Fennoskandia kilp, millel paikneb näiteks Soome ja suurem osa Rootsist. Platvormid ehk settelavad on alad, kus kristalne aluskord on kaetud settekivimeist moodustunud pealiskorraga. Kraatonid on tektooniliselt stabiilsed, mis tähendab, et seal ei saa toimuda orogenees ehk mäetekkeprotsessid ega saa ka esineda tugevaid maavärinaid.
Varem arvati, et kraatonid on ka ookeanide põhjas, kuid laamtektoonika, mille kohaselt on ookeaniline maakoor pidevalt konveierilaadselt uuenemas, välistab seal püsivate maakooreplokkide esinemise võimaluse.
Kraatonite vanimaid osi nimetatakse mandrite tuumadeks.
Eesti asub Ida-Euroopa kraatoni platvormsel osal, mida nimetatakse Ida-Euroopa platvormiks. Et Balti kilp paikneb Eesti vahetus läheduses, öeldakse mõnikord, et Eesti paikneb Balti kilbi lõunanõlval. Sellele vihjab ka asjaolu, et kristalne aluskord on Lõuna-Eestis sügavamal kui Põhja-Eestis, välja arvatud Mõniste kerge.
Totalitaarne riik

Totalitaarne riik ehk totaalne riik on selline riik, kus kõik eluvaldkonnad on allutatud riigi võimule. 
Mõiste "totaalne riik" tuli laiemalt kasutusele Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi raamatu "Totaalne riik – totaalne inimene" ilmumise järel 1930. aastatel. Totaalset riiki käsitledes pidas autor eelkõige silmas Stalini aegset Nõukogude Liitu.
Oidipuse kompleks

Oidipuse kompleks on psühhoanalüütilises teoorias esinev käsitlus, mille kohaselt lastel kujuneb välja seksuaalne tõmme vastassoost vanema suhtes ja armukadedus samast soost vanema suhtes. Fantasmaatilises teadvustamata plaanis väljendub oidipuse kompleks soovina tappa samasooline vanem ja abielluda vastassoost vanemaga.
Klassikalises psühhoanalüütilises teoorias on oidipuse kompleksil oluline koht, seda peetakse hilisemate neurooside üheks sõlmpunktiks, selle lahendamist küpse psüühilise arengu eeltingimuseks. Oidipuse kompleksi mõiste võttis 1910. aastal kasutusele Sigmund Freud, sisuliselt käsitles ta seda alates 1897. aastast. Mõistet on käsitlenud ka paljud teised autorid, nende hulgas Melanie Klein ja Carl Gustav Jung.
Psühhoanalüüsi teooria kohaselt teadvustuvad allasurutud alateadvuslikud tungid, sealhulgas kompleksid, muutunud kujul: sümbolite, piltide, kunstiteoste, unenägude, kõnevääratustena vms. Freud toob hulgaliselt näiteid Oidipuse kompleksi avaldumisest kultuuriloos, tõstes sealt esile müüdi Teeba kuningast Oidipusest, kes teadmatusest tappis oma isa ja abiellus oma emaga.
Oidipuse kompleksi universaalset esinemist ja selle rolli psüühika arengus on mõned hilisemad psühhoanalüütiliste ja etnoloogiliste ringkondade teoreetikud ka küsimuse alla seadnud.
Kompleks (psühholoogia)

Kompleks on Sigmund Freudi psühhoanalüüsi teooria kohaselt alateadvuses paiknev tugev allasurutud tungide kogum.
Alaväärsuskompleks

Alaväärsuskompleks ehk Napoleoni kompleks on psühhoanalüüsi ja individuaalpsühholoogia teoorias esinev käsitlus, mille kohaselt võivad inimesed alateadvuslikult tunda endid alaväärsete, ebakohaste, nõrkade, väikestena. Selline tunne võib pärineda lapsepõlvest ning olla seotud mingi alandusega, füüsilise puudega vms, kuid sellel võivad olla ka teistsugused põhjused. 
Nende teooriate kohaselt sunnib alaväärsuskompleks enda kompenseerimiseks ja ületamiseks inimest ebateadlikult võtma endale suuri ülesandeid, tegema suuri tegusid jne. Alaväärsuskompleksi näidetena tuuakse tavaliselt propagandistlikel eesmärkidel lühemateks nimetatud diktaatoreid (nt Napoleon, kes aga tegelikult ei olnud väikesekasvuline, oma kaasaegsete jaoks oli ta keskmisest pikem, 172 cm), kurte heliloojaid (Beethoven) jt.
Alfred Adleri individuaalpsühholoogia kohaselt tekib alaväärsuskompleks lapsepõlves paratamatult ning on inimese arengu ja eneseteostuse seisukohalt oluline tegur.
Lebapi vilajett

Lebapi vilajett on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Türkmenistanis. 
Nõukogude ajal kandis vilajett Tšardžou oblasti nime.
Vilajetis on 13 rajooni ja 3 rajooni õigustega linna:
Ahali vilajett

Ahali vilajett on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Türkmenistanis. 
Nõukogude ajal tuntud kui Ašhabadi oblast.
Vilajetis on kaheksa rajooni ja üks rajooni õigustega linn:
Balkani vilajett

Balkani vilajett on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Türkmenistanis. 
Nõukogude ajal kandis ta Krasnovodski oblasti nime.
Vilajetis on kuus rajooni ja neli rajooni õigustega linna:
Daşoguzi vilajett

Daşoguzi vilajett on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Türkmenistanis.
Nõukogude ajal kandis ta Tašauzi oblasti nime.
Vilajetis on üheksa rajooni ja kaks rajooni õigustega linna:
Põhjala agraartsentrism

Põhjala agraartsentrism on ideoloogiate segavorm, mis kombineerib sotsiaalliberalismi, rohelist ideoloogiat ja konservatismi. Põhjala agraartsentristlikud parteid paigutuvad poliitilises skeptris paremale poole tsentrit, tüüpilised programmilised seisukohad nendel parteidel on:
Põhjala agraartsentristlike parteide kujunemine.
Põhjala riikides (Soome, Rootsi, Norra, Taani) oli agraarliikumistel võrreldes Mandri-Euroopaga suurem poliitiline mõju, olles mitte ainult sõltumatud, vaid koguni esindatud rahvuslikes parlamentides neljanda seisusena. Parteid tekkisid tavaliselt 20. sajandi esimese kahe kümnendi jooksul ja selle eelnes töölisliikumine 19. sajandi lõpul.
Hispaania haldusjaotus

Hispaania on halduslikult jaotatud autonoomseteks piirkondadeks, provintsideks ja valdadeks. Lisaks on igal autonoomsel piirkonnal õigus moodustada maakondi ("comarcas").
1. järgu haldusüksused.
Järgmises tabelis on toodud Hispaania autonoomsed piirkonnad ja autonoomsed linnad koos keskustega:
Ajalugu.
197. aastal eKr, Rooma Impeeriumi okupatsiooni ajal, jagati Pürenee poolsaar kaheks poliitiliseks haldusüksuseks: "Hispania Ulterior" ja "Hispania Citerior".
Pürenee poolsaare haldusjaotus I–III sajandini pKr.
Bética
Pluss eritsoon Tarraconensise ja Astigitanuse vahel.
Tarragonense
Lusitania
13. sajandi Hispaania haldusjaotus.
13. sajandi Hispaania (välja arvatud iseseisvad kuningriigid-krahvkonnad: Aragón, Baleaari saared, Kataloonia ja Valencia) oli jagatud "adelantamientodeks". See oli haldusüksus, mis on saanud nime kuberneri ehk "adelantado" järgi. 
Adelantamientod: Andaluusia, Castilla, Cazorla, Galicia, León, Astuuria, Mayor de la Frontera ja Murcia. 
Ainus "adelantado", kes ei olnud ametisse nimetatud kuninga poolt, oli Cazorla adelantado. Tema nimetas ametisse Toledo peapiiskop.
16. sajandi Hispaania haldusjaotus.
16. sajandil oli Hispaania territoorium jagatud esimest korda provintsideks. Provintside pealinnad olid "ciudades con voto en Cortes" ehk hääleõigusega linnad cortesis – Hispaania parlamendis. 
Territoriaalne haldusjaotus oli järgmine:
Provintsid:
Krakówi Vabariik

Krakówi Vabariik poola keeles "Rzeczpospolita Krakowska") ehk Krakówi Vabalinn ("Wolne Miasto Kraków") oli neutraalne poola riik, mis asutati Viini Kongressi otsusega 1815. Hõlmas Krakówi ja selle ümbruskonna. Muutus madalate tollitariifide tõttu transiitkaubanduse keskuseks. Etendas olulist osa poola kultuuri arengus ja rahvuslikus vabadusliikumises. Oli 1836–1841 Austria okupatsioonivõimu all, liideti pärast Krakówi mässu mahasurumist 1846 Austriaga.
Albertville

Albertville [albär'vill] on linn Prantsusmaa kaguosas Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Savoia departemangus Isère'i jõe kaldal. 
Linna kõrgus merepinnast on umbes 335 meetrit. Linna halduspiiresse kuuluvad alad, mille kõrgus merepinnast on 325–2030 m.
Linn on nime saanud Sardiinia kuninga ja Savoia hertsogi Carlo Alberto järgi, kes selle 1836 asutas. Ta asutas selle keskaegse linna Conflansi kohale ja seetõttu on linnas isegi 14. sajandist pärinevaid ehitisi.
Linna tööstuse moodustavad paberitehased ja hüdroelektrijaam. Turism ei ole linnas nii arenenud kui tööstus.
Albertville'is toimusid 1992. aasta taliolümpiamängud. Osa olümpiarajatisi kohandati hiljem muuks otstarbeks.
Albertville'i sõpruslinnad on Kanadas asuvad Sainte-Adèle ja Vancouver ning Saksamaal Baden-Württembergis asuv Winnenden. Neist Vancouveris toimusid 2010. aasta taliolümpiamängud.
Gunde Svan

Anders Gunde Svan (sündinud 12. jaanuaril 1962 Vansbros) on endine Rootsi murdmaasuusataja, neljakordne olümpiavõitja (1984 ja 1988) ja seitsmekordne maailmameister (1985, 1987, 1989 ja 1991). 
Ta oli üks esimesi, kes hakkas suurvõistlustel sõitma vabatehnikas ehk nn uisustiilis. 1985. aasta maailmameistrivõistlustel tõmbas ta tähelepanu sellega, et sõitis treeningul ühe 230 cm pikkuse suusakepiga. Pärast seda kehtestati vabatehnikas suusakeppide pikkuseks 170–200 cm.
Maailma karika on Svan võitnud viis korda: hooaegadel 1983–1984, 1984–1985, 1985–1986, 1987–1988 ja 1988–1989.
Suusakarjääri järel hakkas Svan sõitma rallikrossi EM-sarjas, ning 1995. aastal sai ta tootjate sarjas pronksmedali. Hiljem töötas ta televisioonis, juhtides rootslaste versiooni sarjadest "Ameerika gladiaatorid" (American Gladiators), "Seikluste kindlus" (Fort Boyard) ja "Bingolotto". 2007. aasta sügisest valiti Svan Rootsi murdmaasuusatajate koondise peatreeneriks, selles ametis oli ta kuni 2009. aastal.
Garantiivastutus

Garantiivastutus ehk objektiivne vastutus ehk riskivastutus on õigusteaduses isiku mittesüüline vastutus ehk vastutus tagajärgede eest, mida ta ise ei pruukinud tahta põhjustada. 
Garantiivastutuse klassikaliseks näiteks on tiigrite varjupaiga omanik. Sõltumata sellest, kui tugevad on puurid, on omanik süüdi tiigrite lahtipääsemisel tekkinud kahjustuste eest.
Kurjategija

Kurjategija on kuriteo toime pannud isik. 
Õigusriigis omaks võetud põhimõtte kohaselt rakendatakse kõigi inimeste suhtes süütuse presumptsiooni, mis on üks tähtsamaid inimõigusi. Selline säte on ka Eesti Põhiseaduses. 
See säte kaitseb kodanikke omakohtu ja valesüüdistuste eest ning annab üksnes kohtule õiguse kedagi süüdi mõista. 
Süütuse presumptsioonist ei tulene, et isik muutub kurjategijaks alles pärast süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist. Kohtuotsus üksnes kinnitab, et tegemist oli kuriteoga ning antud isikut saab käsitleda kurjategijana juba alates tema teo sooritamise hetkest. 
Õigussüsteemid näevad ette ka juba jõustunud kohtuotsuste ümbervaatamise menetlemist. Põhimõtteliselt on võimalik uue kohtuotsusega isik rehabiliteerida. Sellisel juhul hüvitatakse talle kõik kahjud, mis varasema kohtuotsuse täitmisel talle on tekitatud ning taastatakse kõik tema õigused. 
Ajaloos on korduvalt esinenud taolisi juhtumeid, ehkki need on haruldased. Üks kõige märkimisväärsemaid oli Jeanne d'Arci süüdimõistmine, hilisem osaline rehabiliteerimine ning mitu sajandit hiljem koguni pühakuks kuulutamine. Enamasti on taolised juhtumid seotud õigussüsteemi ja õigusteadvuse muutustega. 
Erinevates õigusruumides võib samuti esineda vastukäivaid käsitlusi. Tüüpiliseks näiteks on poliitilised kurjategijad, kes ühes riigis võivad olla süüdi mõistetud, kuid teises riigis samal ajal rahvuskangelased.
Õigushüve

Õigushüve all mõistetakse karistusõiguses sotsiaalseid väärtusi, mida tuleb õiguslikult kaitsta. Nende kaitsmiseks tuleb rakendada riigi karistusvõimu.
Õigushüve on inimeste sotsiaalseks kooseluks vajalik eluline hüve, sotsiaalne väärtus. Sellised elulised hüved on inimese elu, tervis, seksuaalne puutumatus, omand.
Kaitstav õigushüve erineb konkreetse teo ründeobjektist: näiteks tapmise puhul on kaitstav õigushüve "inimelu", rünnatakse aga konkreetset inimest.
Õigushüved on ühiskonnas olemasolevad sotsiaalsed hüved. Õigushüvedeks muudab nad nende õiguslik kaitstus.
Õigushüvede kaitses väljendub ühiskonna põhiväärtuste vahetu kaitse.
Õigushüved moodustavad ühiskonnas süsteemi, mis üldiselt on tuletatav põhiseadusest ning inimõigusi käsitlevatest rahvusvahelise õiguse allikatest (näiteks Inimõiguste ülddeklaratsioon, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioon).
Karistusõiguslik õigushüvede süsteem peab vastama põhiseadusliku korra süsteemile, ta ei tohi seda ületada ega oluliselt kitsendada. Esimesel juhul hakkaks karistusõigus ahistama põhiõigusi (tegevusvabadus, liikumis- või sõnavabadus), teisel juhul võivad mõned olulised väärtused jääda karistusõigusliku kaitseta.
Õigushüve kontseptsiooni positiivseks küljeks on see, et sellisele alusele rajatud karistusõigus ei otsusta ise inimkäitumise eetilise sisu üle, ta kaitseb vaid olemasolevaid väärtusi. Puuduseks on sellel kontseptsioonil õigushüve ebapiisav defineeritus.
Sünekliis

Sünekliis on suure ulatusega nõgus platvormse aluskorra struktuur.
Sünekliisidele on omane settelise pealiskorra suurem paksus. Sünekliisi nõlvad on väga lauged, alla 1°. Sünekliisid ei pruugi ja enamasti ei avaldugi kuidagi pinnamoes, nõgus on ainult maakoores paiknev kristalne aluskord.
Nõgusus on muidugi tinglik, sest olles osa kumerast maakoorest, on ka sünekliis kumer, kuid kumerus on väiksem kui maakoorel tervikuna keskmiselt.
Antekliis

Antekliis on suure ulatusega kumer platvormse aluskorra struktuur.
Antekliisidele on omane settelise pealiskorra väiksem paksus. Antekliisid ei pruugi ja enamasti ei avaldugi kuidagi pinnamoes, keskmisest kumeram on ainult maakoores paiknev kristalne aluskord.
Gunnar Kilgas

Gunnar Kilgas (8. mai 1926 Narva – 6. august 2005 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.
Eluloost.
Gunnar Kilgas lõpetas 1944. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1949. aastal Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi näitleja erialal. Ta mängis esimeses Eesti NSVs valminud mängufilmis "Elu tsitadellis" (1947).
Seejärel töötas ta näitlejana Lõuna-Eesti Teatris (1949–1951), Vanemuises (1951–1960) ja Eesti Draamateatris (1960–1969). Aastatel 1950–1951 oli Kilgas Eesti Raadios diktor.
1982. aastal sai Kilgas Eesti NSV teeneline kunstitegelase aunimetuse. 
Aastatel 1969–1986 oli Kilgas Eesti Televisioonis telelavastuste režissöör. Tema üks tuntumaid telelavastusi on A. H. Tammsaare romaani "Elu ja armastus" põhjal valminud "Rudolf ja Irma". 
Aastatel 1987–1992 töötas ta Vanalinnastuudios kirjandusala juhatajana ja aastatel 1993–1995 sealsamas lavastajana. Kilgas on esinenud paljudes Eesti Raadio lugemistundides ja kuuldemängudes, ta on tõlkinud ka näidendeid.
Alates 1995. aastast oli ta vabakutseline. 
Isiklikku.
Tema vend oli näitleja ja lavastaja Paul Kilgas.
Oli 1950–1952 abielus Ellen Kaarmaga. 
Poeg kooselust näitleja Velda Otsusega on kulturist-atleetvõimleja Indrek Otsus.
1962. aastal alustas Gunnar Kilgas kooselu Ita Everiga, kellega oldi koos kuni Kilgase surmani 2005. aastal. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Inimõigused

Inimõigused on iga inimese põhiõigused Lääne õigussüsteemides. Need indiviidi sünnipärased õigused ei sõltu tema rassist, seksuaalsusest, soost ega usutunnistusest. Inimõigused on leidnud rahvusvahelist tunnustust inimõiguste ülddeklaratsioonis, mille ÜRO kuulutas üldkehtivaks aastal 1948.
Inimõiguste üleüldine kehtimine (universaalsus) on tagatud rahvusvahelise õigusega. Nii hõlmavad need ka kodanikuõigusi, mida mõistetakse kitsamalt kui inimõigusi ja kaitstakse riigisiseselt, näiteks põhiseaduse abil.
Sageli jaotatakse inimõigused Karel Vasaki järgi kolme generatsiooni. Esimese põlvkonna õiguste hulka kuuluvad kodaniku- ja poliitilised õigused, mis tulenevad Jean-Jacques Rousseau ja John Locke'i loomuõiguslikust filosoofiast. Teise põlvkonna moodustavad need majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurialased õigused, mis saavutasid tunnustuse XX sajandil koos hüveoluriigi levikuga. Kolmanda põlvkonna õiguste idee tekkis alles 1970. aastatel peamiselt arengumaade toetusel. See idee seisneb selles, et lisaks kahe esimese põlvkonna individuaalsetele huvidele on olemas ka kollektiivsed, grupiõigused, näiteks enesemääramisõigus ning õigus arengule.
Teine võimalik liigitus on vabadused ehk inimõigused negatiivses tähenduses (õigused olla millestki vaba) ja õigused ehk inimõigused positiivses tähenduses (õigus millelegi). Vabaduste käsitlus tuleneb peamiselt angloameerika õigustraditsioonist ning hõlmab kõne-, usu ja kogunemisvabadust. Need õigused viitavad tegudele, mida riik ei tohiks sooritada. 
Inimõiguste positiivses tähenduses käsitlus tuleneb peamiselt Rousseau-järgsest kontinentaaleuroopa õigustraditsioonist, tähistades õigusi, mida riik peab tagama ja võimaldama. Sinna kuuluvad näiteks õigus haridusele, õiguslikule võrdsusele jne. Paljud 20. sajandi põhiseadused ning näiteks ka inimõiguste ülddeklaratsioon sisaldavad inimõigusi positiivses tähenduses.
Mitte kõigis riikides ja traditsioonides ei tunnistata inimõigusi võrdsel määral. Nii näiteks teatas Venemaa patriarh Kirill 2016. aasta märtsis, et inimõigused on "globaalne ketserlus" ning et õigeusku tuleb kaitsta "ülemaailmse inimesekummardamise lahkusu" eest. Tema hinnangul on alanud "Jumala revolutsiooniline väljakihutamine inimese ja ühiskonna elust", kuna tänapäeval on tõe universaalseks mõõdupuuks saanud inimene ja tema õigused – see aga on üks idolaatria vorme, "mille tagajärjeks võivad saada apokalüptilised sündmused". Kirilli sõnul on probleemiks see, et paljudes riikides kaitstakse seaduse jõul "inimese õigust igale valikule, sealhulgas ka kõige patusemale, mis on vastuolus jumala käsuga".
Inimõigused Eestis.
Eestis on inimõigused tagatud põhiseadusega, samuti on Eesti liitunud mitme inimõigustealase konventsiooniga.
Oj svijetla majska zoro

"Oj svijetla majska zoro" (serbia keeles "Ој, свијетла мајска зоро") on Montenegro riigihümn. 
Hümni meloodia on rahvaviis, mida lauldi erinevate sõnadega. Montenegro riigihümniks kinnitati see 2004. aastal.
Hümni tekst.
Kirillitsas.
1.
Ој свијетла мајска зоро&lt;br&gt;
Ој свијетла мајска зоро&lt;br&gt;
Мајко наша Црна Горо&lt;br&gt;
Мајко наша Црна Горо&lt;br&gt;
Синови смо твог стијења&lt;br&gt;
Синови смо твог стијења&lt;br&gt;
И чувари твог поштења&lt;br&gt;
И чувари твог поштења&lt;br&gt;
Волимо вас, брда тврда&lt;br&gt;
И стравичне ваше кланце&lt;br&gt;
Који никад не познаше&lt;br&gt;
Срамотнога ропства ланце&lt;br&gt;
Мајко наша Црна Горо&lt;br&gt;
Мајко наша Црна Горо&lt;br&gt;
2.
Ој свијетла мајска зоро&lt;br&gt;
Ој свијетла мајска зоро&lt;br&gt;
Мајко наша Црна Горо&lt;br&gt;
Мајко наша Црна Горо&lt;br&gt;
Док ловћенској нашој мисли&lt;br&gt;
Наша слога даје крила,&lt;br&gt;
Биће горда, биће славна&lt;br&gt;
Домовина наша мила.&lt;br&gt;
Ријека ће наших вала&lt;br&gt;
Ускачући у два мора&lt;br&gt;
Глас носити океану&lt;br&gt;
Да је вјечна Црна Гора&lt;br&gt;
Глас носити океану&lt;br&gt;
Да је вјечна Црна Гора&lt;br&gt;
Да је вјечна Црна Гора&lt;br&gt;
Ladina kirjas.
1.&lt;br&gt;
Oj svijetla majska zoro (2x)&lt;br&gt;
Majko naša Crna Goro (2x)&lt;br&gt;
Sinovi smo tvog stijenja (2x)&lt;br&gt;
I čuvari tvog poštenja (2x)&lt;br&gt;
Volimo vas, brda tvrda, &lt;br&gt;
I stravične vaše klance &lt;br&gt;
Koji nikad ne poznaše &lt;br&gt;
Sramotnoga ropstva lance. &lt;br&gt;
Majko naša Crna Goro (2x)&lt;br&gt;
2.&lt;br&gt;
Oj svijetla majska zoro (2x)&lt;br&gt;
Majko naša Crna Goro (2x)&lt;br&gt;
Dok lovćenskoj našoj misli &lt;br&gt;
Naša sloga daje krila, &lt;br&gt;
Biće gorda, biće slavna &lt;br&gt;
Domovina naša mila. &lt;br&gt;
Rijeka će naših vala, &lt;br&gt;
Uskačući u dva mora, &lt;br&gt;
Glas nositi okeanu, &lt;br&gt;
Da je vječna Crna Gora. &lt;br&gt;
Glas nositi okeanu, &lt;br&gt;
Da je vječna Crna Gora (2x)&lt;br&gt;