tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kirju-samblasultan

Kirju-samblasultan ("Staphylinus caesareus") on mardikaliste seltsi ja lühitiiblaste sugukonda kuuluv putukaliik. Eriti laialdaselt on nad levinud Kesk-Euroopas. Eestis pole ta sage liik. 
Kirjeldus.
Lühitiivalised, täiskasvanud kasvavad 17–25 mm pikkuseks. Keha põhivärv on must, tergiit ja pea ülaosa kuldkollaste karvalaikudega, kattetiibade värvus helepruun. Lamedat keha katavad õhukesed karvad. Neil on hästi arenenud lõualuud, millega nad saavad saagist hõlpsasti kinni haarata. 
Käitumine.
Ohu korral ajab kirju-samblasultan oma lõuad laiali ja toob kõhu ette, et oma vaenlast hirmutada. Nad on lennuvõimelised mardikad. Tiivad on kattetiibade all peidus.
Paljunemine.
Paaritumisaeg on kevadel ning munad munetakse otse maasse. Vastsed kooruvad mõne päevaga, aga suurema osa ajast veedavad nad maa all, kaevates endale augu, et nukkuda. Kahe kuni kolme kuuga on vastsed täielikult välja arenenud. Uue põlvkonna täiskasvanud ei paljune enne, kui nad on talvitunud.
Toit.
Toitub putukatest, keda leiab sõnnikult ning korjustelt. Samuti jahivad nad metsaalusel pinnal teiste putukate vastseid ja nälkjaid. Tänu lamedale kehale mahuvad nad toitu otsima ka väga kitsastesse pragudesse.
Levik.
Teda esineb kogu Euroopas, välja arvatud Portugalis, Hispaanias ja kaugel põhjas. Kirju-samblasultan on termofiilne liik, mistõttu leidub teda avatud rohumaadel, nõmmedel ja päikesele avatud mäenõlvadel. Kesk-Euroopas leidub neid tavaliselt metsaservadel, luidetel ja taimestikuga kaetud kallastel. 
Täiskasvanud isendeid võib kohata aasta läbi, kõige rohkem maist juulini, aga neid on tihti nähtud ka talvel.
Kirev-seenesultan

Kirev-seenesultan ("Oxyporus rufus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kaldalöövlane

Kaldalöövlane ("Paederus littoralis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Soolöövlane

Soolöövlane ("Paederus riparius") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Salelöövlane

Salelöövlane ("Paederus fuscipes") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Lõuna-näpitspõrnikas

Lõuna-näpitspõrnikas ("Platycerus caraboides") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kintaki keel

Kintaki keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad aslid Malaisias Malaka poolsaarel. Keelt räägitakse Kedahi ja Peraki osariigi ning Tai piirialadel.
Kõnelejate arv oli 2008. aastal 110.
Laibasitikas

Laibasitikas ("Trox scaber") on mardikaliste seltsi laibasitika ("Trox") perekonda kuuluv putukaliik.
Ta elab ka Eestis.
Sarviksitikas

Sarviksitikas ("Copris lunaris") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Ta elab ka Eestis.
Puna-roojasitikas

Puna-roojasitikas ("Aphodius fimetarius") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Punajalg-roojasitikas

Punajalg-roojasitikas ("Aphodius rufipes") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik maipõrnikas

Harilik maipõrnikas ("Melolontha hippocastani") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Juunipõrnikas

Juunipõrnikas ("Amphimallon solstitiale") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Aiapõrnikas

Aiapõrnikas ("Phyllopertha horticola") on mardikaliste seltsi põrniklaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Välimus.
8–12 mm pikkused, sinakasrohelise eesselja ja kollakaspruunide karvadega kaetud kattetiibadega. Kõhtmine külg ja jalad on mustad.
Nende vastsed (konutõugud), on pruuni peaga, valged, kuni 2 cm pikkused, kõverdunud kehaga ja neil on kolm paari rindmikujalgu.
Elutsükkel.
Aiapõrnika põlvkond on üheaastane. Konutõugud talvituvad ja nukkuvad mullas juba järgmise aasta kevadel. 2–3 nädala pärast ilmuvad valmikud.
Mardikate lendlus algab juuni keskel ja kestab pikemat aega. Lendleb peamiselt päeval.
Taimekahjurina.
Konutõugud närivad mullas rohttaimede juuri, valmikud ja vastsed aga toituvad lehtedest. Eriti eelistab ta roosõielisi - roose, maasikaid, viljapuid. Samuti ei jäta nad puutumata ka õisi ega õienuppe.
Õiepõrnikas

Õiepõrnikas ("Gnorimus nobilis") on mardikaliste seltsi põrniklaste ("Scarabaeidae") sugukonda kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Täpikpõrnikas

Täpikpõrnikas ("Oxythyrea funesta") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Vaskpõrnikas

Vaskpõrnikas ("Potosia cuprea") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Purpurpõrnikas

Purpurpõrnikas ("Omaloplia ruricola") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Hiidhundlane

Hiidhundlane ("Chalcophora mariana") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Pronksaardlane

Pronksaardlane ("Buprestis rustica") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Sinihundlane

Sinihundlane ("Phaenops cyanea", vananenud nimega "Melanophila cyanea") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik salehundlane

Harilik salehundlane ("Agrilus viridis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Sarviknaksur

Sarviknaksur ("Ctenicera pectinicornis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Vasknaksur

Vasknaksur ("Ctenicera cuprea") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kinaver-punanaksur

Kinaver-punanaksur ("Ampedus cinnaberinus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Iraani-Suurbritannia suhted

Iraani-Suurbritannia suhted on Iraani ja Suurbritannia kahepoolsed suhted.
Diplomaatilised suhted kahe riigi vahel on viimastel aastatel suurepäraselt paranenud ning kahe riigi läbikäimine muutus pärast mõõduka Iraani presidendi Hassan Rouani valimist 2013. aastast veelgi tihedamaks. Suhe kahe riigi vahel on aga pärast konservatiivse Theresa May valimist Briti peaministriks märkimisväärselt halvenenud, kes on Iraani suhtes karmimat lähenemist rakendanud.
Suur-punanaksur

Suur-punanaksur ("Ampedus sanguineus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tõmmu-punanaksur

Tõmmu-punanaksur ("Ampedus balteatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Triibuline viljanaksur

Triibuline viljanaksur ("Agriotes lineatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Garwolin

Garwolin on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Garwolini maakonna halduskeskus. Garwolin asub Varssavi kesklinnast umbes 56 km kagus.
Asulat on esmamainitud 1369. aastal. Garwolin sai linnaõigused enne 1423. aastat. Teises maailmasõjas hävis 70% linnast.
Punakõht-lehenaksur

Punakõht-lehenaksur ("Athous haemorrhoidalis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Ristnaksur

Ristnaksur ("Selatosomus cruciatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kaelusnaksur

Kaelusnaksur ("Cardiophorus ruficollis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Davõd Arahhamija

Davõd Arahhamija (ukraina keeles Давид Георгійович Арахамія, gruusia keeles დავით არახამია; sündinud 23. mail 1979 Sotšis) on gruusia päritolu Ukraina poliitik, ärimees ja ühiskonnategelane.
Ukraina poliitikas.
Alates 29. augustist 2019 on ta Ukraina Ülemraada erakonna Rahva Teener fraktsiooni esimees.
Niidumardikas

Niidumardikas ("Dascillus cervinus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik jässaklane

Harilik jässaklane ("Byrrhus pilula") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suur-varjejalg

Suur-varjejalg ("Microcara testacea") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Südatähn-pehmekoor

Südatähn-pehmekoor ("Cantharis rustica") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis, Supilinnas.
Värbkakk (perekond)

Värbkakk ("Glaucidium") on kakuliste seltsi ja kaklaste sugukonda kuuluv lindude perekond.
Przasnysz

Przasnysz on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Przasnyszi maakonna halduskeskus. Przasnysz asub Varssavist umbes 90 km põhjas.
Przasnyszi asula oli olemas juba 13. sajandil, linnaõigused sai 1427. aastal. Esimeses maailmasõjas hävis 70% linnast.
Riho Liiva

Riho Liiva (sündinud 4. juulil 1975 Tallinnas) on eesti maletaja, rahvusvaheline meister (1996). 
Ta lõpetas 1998. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ja 2002. aastal Montréalis McGilli Ülikooli. Aastatel 2003–2012 oli ta aktsiaseltsi Itella Information finantsdirektor ja juhatuse liige ning 2012–2017 MTÜ Kasparov Chess Foundation juhatuse liige.
Liiva hakkas maletama 6-aastaselt Tallinna Malekoolis. Saavutas 1993. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel 10.–18. koha ja 1995. aastal juunioride Euroopa meistrivõistlustel 5. koha. Osalenud Eesti meeskonnas maleolümpial (2006, 2008) ja mänginud 2007. aastal EM-il Eesti meeskonna 4. laual (6,5 p 9-st, võitis 4. laua).
Newcastle'i Ülikool

Newcastle'i Ülikool (inglise keeles "Newcastle University") on ülikool Inglismaal Newcastle upon Tyne'is.
Ülikool asutati 1834 (meditsiini- ja kirurgiakool).
2016. aastal õppis seal üle 24 000 üliõpilase (2016).
Sophia Antipolise Nice'i ülikool

Sophia Antipolise Nice'i ülikool (prantsuse keeles Université de Nice Sophia-Antipolis) oli avalik-õiguslik ülikool Prantsusmaal, mille peamine asukoht oli Nice'is.
Ülikool asutati 1965. aastal, kuid 1. jaanuaril 2020 reorganiseeriti see ning moodustati uus kõrgkool nimega Côte d'Azur'i ülikool (Université Côte d’Azur, lühendatult UCA).
Endine ülikooli nimi viitas Sophia Antipolisele – rahvusvahelisele teadus- ja tehnoloogiapargile, mis loodi 1969. aastal Prantsuse senaatori Pierre Laffitte'i algatusel teadmiste ja innovatsiooni keskuseks. Kuival platool rajatud park haljastati 90% ulatuses ning tänapäeval tegutseb seal ligikaudu 2500 ettevõtet, mille koguväärtus ületab 5,6 miljardit eurot ja kus töötab enam kui 41 000 inimest.
Ülikoolil oli oluline roll pargi teadusliku infrastruktuuri arendamisel ning see toetas tihedat koostööd teaduse, ettevõtluse ja kõrghariduse vahel, eriti reaalteaduste, infotehnoloogia ja insenerivaldkonnas.
Macy's

Macy's (algselt R. H. Macy &amp; Co.) on kaubamajade kett, mille asutas ärimees Rowland Hussey Macy 1858. aastal.
Poed.
2019. aastal kuulus sellesse ketti 584 kaubamaja, enamasti Ameerika Ühendriikides, kuid ka Puerto Ricos ja Guamis, mis kandsid Macy'se nime. Juhtiv esinduskaubamaja Macy's Herald Square asub New Yorgis Manhattanil aadressil 151 West 34th Street.
Northumbria Ülikool

Northumbria Ülikool (inglise keeles "Northumbria University") on ülikool Inglismaal Newcastle upon Tyne'is.
1894 asutati Rutherfordi tehnikakolledž (Rutherford College of Technology). 1992 sai õppeasutus ülikooli staatuse.
Ülikoolis õpib üle 26 000 üliõpilase (2016).
Macy's Herald Square

Macy's Herald Square (algselt nimega R. H. Macy and Company Store) on Macy'se kaubandusketi esinduskaubamaja. 1901. aastal avatud kaubamaja asub New Yorgis Manhattani linnaosas Heraldi väljakul aadressil 151 West 34th Street. Hoones on 230 000 m² brutopinda, millest 116 000 m² kasutatakse jaemüügipinnana. Tegu on Ameerika Ühendriikide suurima kaubamajaga.
Mälestus.
1978. aastal kanti hoone Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse ("National Register of Historic Places") kui USA riiklik ajaloomälestis ("National Historic Landmark").
Kobyłka

Kobyłka on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas. Kobyłka asub Varssavi kesklinnast 17 km kirdes.
Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1415. aastal. 1751. aastal sai Kobyłka linnaõigused, kuid neid ei realiseeritud. Teist korda sai Kobyłka linnaõigused 1969. aastal.
Kobyłkat läbib Varssavi–Białystoki raudteeliin.
Viirushaigus

Viirushaigus ehk viroos on viiruste põhjustatud haigus.
Sokołów Podlaski

Sokołów Podlaski on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Sokołów Podlaski maakonna halduskeskus. Sokołów Podlaski asub Varssavist umbes 85 km idas.
Sokołów Podlaski sai linnaõigused 1424. aastal.
Novembriülestõusu ajal toimus linna lähedal 21. aprillil 1831 Sokołów Podlaski lahing, mis lõppes Poola vägede võiduga.
Sulejówek

Sulejówek on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mińsk Mazowiecki maakonnas. Sulejówek asub Varssavi kesklinnast ligikaudu 18 km idas.
Ürikutes on Sulejówekit esmamainitud 1562. aastal. Alevi staatuse sai Sulejówek 1958. aastal ja linnaõigused 1962. aastal.
Sulejówekis elas aastatel 1923–1926 Józef Piłsudski.
AG (laulja)

Silver Orissaar (tuntud kui AG; sündinud 29. juulil 1998) on Pärnust pärit Eesti räppar.
Elukäik.
Silver Orissaar on õppinud Audru Koolis ja lõpetanud 2017. aastal Pärnu Ühisgümnaasiumi. Muusikaga tegeles ta juba põhikoolis, kus Tiia Tamme juhendamisel laulis poistekooris ja ansamblis. Lisaks laulmisele mängis Silver Orissaar ka koolibändis trumme, klaverit, kitarri ja basskitarri.
Räpiga hakkas Silver Orissaar tegelema 2016. aastal, kui ilmus esimene lugu esinejanime AG alt. AG artistinimi tuleneb sellest, et "Silver" on inglise keeles hõbe, mille tähis on Ag. 
Varem harrastas räppar BMX-iga sõitmist ja judot.
Silver Orissaar õppis Tartu Ülikooli Pärnu kolledžis turismiettevõtlust.
Muusikuna.
AG-l on humoorikas kõrvalprojekt AG IDAS ehk AGIDAS, mille raames on ilmunud singel “Slaavikükk”, mis kujutab idanaabrite elu läbi artisti silmade.
2019. aastal ilmus debüütalbum "Segamini". Album räägib noore inimese keerulistest ja vähem keerulistest olukordadest. Albumil kõlab singel "Muusik", kus lööb kaasa ka Lauri Saatpalu.
2020. aastal ilmus digialbum "Suhted". Album räägib erinevatest olukordadest ja tunnetest, mida suhete jooksul võib kogeda. Samuti on mõningaid olukordi vaadeldud läbi huumoriprisma ning lähtutud artisti elust enesest.
2021. aastal ilmus füüsiline album "Emotsioonide vine all". Album kehastab ja kajastab 14 erinevat karakterit, kaasatud pole ühtegi külalisartisti, taustajõuna teevad kaasa vaid produtsendid. Mark Eva ja DJ Simon Jay ning paaris loos oma häälega toetav Kristin Kalnapenk. "Emotsioonide vine all" peegeldab erinevaid emotsioone protagonisti elus praegusel muutlikul ning keerukal ajal: uus elukoht uues linnas (Tallinn), sõbrad, peod, segamini suhted (mis "juhuslikult" ka esimesele kahele albumile nime on andnud) ja albumi valmimise lõpusirgeks paika loksunud eraelu.
Józefów

Józefów on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas, Józefówi valla halduskeskus. Józefów asub Varssavi kesklinnast umbes 15 km kagus.
Asula hakkas tekkima pärast raudteeliini valmimist 1877. aastal. Linnaõigused sai Józefów 1962. aastal.
Juri Krupenski

Juri Krupenski (sündinud 24. märtsil 1982) on eesti maletaja, rahvusvaheline meister (2016).
Ilja Siroš

Ilja Siroš (sündinud 1998 Sillamäel) on Eesti maletaja, rahvusvaheline meister (2019). 
Ta lõpetas 2016. aastal Jõhvi Gümnaasiumi kuldmedaliga.
Siroš võitis 2014. aastal Eesti male kuni 20-aastaste noormeeste meistrivõistlustel kuldmedali ja 2017. aastal Eesti male meeste meistrivõistlustel kuldmedali. 2018. oktoobris osales ta Bathumi maleolümpial, kus mängis Eesti võistkonna neljandal laual (meeskond sai 54. koha). Täitis seal rahvusvahelise meistri normi. IM-nimetuse sai Siroš FIDE-lt 2019. aasta märtsis.
Andrei Šiškov

Andrei Šiškov (sündinud 29. septembril 1978) on eesti maletaja, rahvusvaheline meister (2018).
Eino Pekkala

Eino Oskari Pekkala (29. november 1887 Seinäjoki – 30. september 1956 Helsingi) oli Soome jurist ja poliitik. Ta oli aastatel 1945–1946 oli ta Juho Kusti Paasikivi kolmandas valitsuses haridusministriks. Aastatel 1946–1948 Mauno Pekkala valitsuses justiitsministriks.
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1913–1920 abielus Salme Murrikuga, abielu lahutati. Aastast 1928 oli ta abielus Mary Pekkalaga (neiuna Moorhouse), abielust sündis aastal 1928 tütar Salme Anne. Tütre abikaasa oli Soome diplomaat Risto Hyvärinen (1926–2018). Tema vend Mauno Pekkala oli aastatel 1946–1948 Soome peaminister.
Vallo Maidla

Vallo Maidla (sündinud 25. mail 1970 Tallinnas) on eesti maletaja, rahvusvaheline meister (2003). 
Ta lõpetas aastal 1988 Tallinna 43. Keskkooli ja aastal 1996 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ettevõtte juhtimise erialal.
Maidla hakkas maletama 1979. aastal Tallinna Malekoolis. Osales 1992. aastal Debrecenis võistkondlikel Euroopa meistrivõistlustel, kus mängis Eesti meeskonnas neljandal laual (4 p 9-st, meeskond sai 34. koha). Oli 1994. aastal Moskvas ja 1996. aastal Jerevanis toimunud maleolümpial Eesti meeskonna kapten, 1994. aasta maleolümpial ka Eesti delegatsiooni juht.
Juri Zitin

Juri Zitin (vene keeles Юрий Зитин; sündinud 14. jaanuaril 1980) on eesti maletaja, rahvusvaheline meister (1999).
Eskrima

Eskrima (ka arnis või kali) on Filipiinidelt pärit võitluskunst, mis keskendub eelkõige relvavõitlusele.
Internetifoorumites on eskrima kohta kasutusel üldistav lühend FMA (Filipino Martial Arts). 
Eskrimal on üle saja stiili, mis on nime saanud tekkekoha, looja või tehniliste printsiipide järgi.
Płońsk

Płońsk on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Płoński maakonna halduskeskus. Płońsk asub Varssavi kesklinnast umbes 66 km loodes.
Ürikutes on Płoński esmamainitud 1155. aastal, linnaõigused sai 1400. aasta paiku. 1495. aastal kuulutati Płońsk kuningalinnaks.
Płońskis on sündinud Iisraeli poliitik ja esimene peaminister David Ben-Guriyyon (1886–1973).
Wyszków

Wyszków on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Wyszkówi maakonna ja Wyszkówi valla halduskeskus. Wyszków asub Bugi jõe ääres, Varssavi kesklinnast umbes 50 km kirdes.
Wyszkówit on ürikutes esmamainitud 1203. Linnaõigused sai Wyszków 1501. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1919. aastal sai Wyszków linnaõigused tagasi.
2006. aastast on Wyszków Kohtla-Järve sõpruslinn.
Hilisladina keel

Hilisladina keel (ladina keeles "Latinitas serior") on nimetus hilisantiikaja kirjalikule ladina keelele. Antud kirjakeelt kasutati klassikalise ladina keele ja keskaegse ladina keele vaheperioodil 3.–6. sajandini kui ka 7. sajandil jätkuvalt Ibeeria poolsaarel. Siiski puudub ülemineku kohta teaduslik konsensus, kuigi hilisladina keelt iseloomustab teisendustega määratletav stiil.
Marki

Marki on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas. Marki asub Varssavi kesklinnast umbes 10 km põhjakirdes.
Ürikutes on Markit esimest korda mainitud 1565. aastal, linnaõigused sai 1. jaanuaril 1967.
10. aprillil 1911 suri Markis leedu maalikunstnik ja helilooja Mikalojus Konstantinas Čiurlionis.
KPG Kaubanduse OÜ

KPG Kaubanduse OÜ on Eesti hulgi -ja jaemüügiettevõte, millele kuulub kauplustevõrk kaubamärgiga Magaziin. 
Ettevõte asutati 24. septembril 2004. 
Esimene kauplus avati Võrus. 2024. aasta juuni seisuga kuulus võrgu koosseisu 15 kauplust üle Eesti – 2 poodi Tallinnas ning üks pood on Tartus, Raplas, Valgas, Pärnus, Rakveres, Viljandis, Jõhvis, Sillamäel, Viimsis, Kuressaares, Haapsalus ja Paides. 
Müüakse kodu- ja köögitarbekaupu, jalatseid ja rõivaid, paate ja kalastustarbeid. 
2018. aastal oli käive 20,4 miljonit eurot, töötajate arv 200 inimest. Ettevõtte omanik on AS KPG (Ursel Kaarna ja Arvi Prants).
Kuldkülik

Kuldkülik ("Phyllotopsis nidulans") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Loorservik

Loorservik ("Pleurotus dryinus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Trompetservik

Trompetservik ("Pleurotus cornucopiae") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Madalyn Murray O'Hair

Madalyn Murray O'Hair (neiupõlvenimi Madalyn Murray Mays; 13. aprill 1919 Pittsburgh – 29. september 1995 San Antonio) oli Ameerika Ühendriikide aktivist ja ateistliku liikumise tegelane.
1963. aastal asutas ta organisatsiooni American Atheists, mille president ta oli kuni 1986. aastani. Seejärel sai organisatsiooni presidendiks tema poeg Jon Garth Murray.
27. augustil 1995 kadusid Madalyn Murray O'Hair, Jon Garth Murray ja pojatütar Robin Murray O’Hairi oma kodust. 2001. aasta jaanuaris tunnistas David Waters üles Murray-O'Hair perekonna röövimise ja tapmise.
Belfasti raekoda

Belfasti raekoda (inglise keeles "Belfast City Hall", ulsteri-šoti keeles "Bilfawst Citie Haw", iiri keeles "Halla na Cathrach Bhéal Feirste") on Belfasti linnavalitsuse avalik peahoone Donegall Square ääres. 
Arhitektuur.
Põhja-Iirimaa pealinnas Belfastis asuv ehitis, mis tarindati aastatel 1898–1906 arhitekt Alfred Brumwell Thomase projekti järgi, valmis uusbarokses stiilis. Põhjakaarde suunatud peasissekäiguga raekoda eraldas tähelepanuväärselt kesklinna kommerts- ja ärikvartalid.
Alfred Brumwell Thomas

Sir Alfred Brumwell Thomas (24. veebruar 1868 London – 22. jaanuar 1948) oli Edward Thomasi poeg, samuti inglise arhitekt. Ta sai hariduse kunstikoolist Westminster School of Art, kuuludes hiljem Briti Arhitektide Kuninglikku Instituuti. Tema viljeletud läbivaks arhitektuuristiiliks oli uusbarokk. 
Tema projekti järgi ehitati Põhja-Iiri pealinna sealne Belfasti raekoda. 
Samuti on tema töödeks Stockporti raekoda ja Woolwichi raekoda.
Valge kühmik

Valge kühmik ("Melanoleuca subalpina") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Täppjalg-kühmik

Täppjalg-kühmik ("Melanoleuca verrucipes") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Pintsaklipslased

"Pintsaklipslased" (inglise "Suits") on Ameerika Ühendriikide draamasari, mille on loonud Aaron Korsh.
Eestis on sarja näidanud ETV+.
Sisu.
Sarja tegevus toimub väljamõeldud advokaadibüroos New Yorgis ja jälgib sealsete töötajate argipäeva.
Harilik kühmik

Harilik kühmik ("Melanoleuca melaleuca") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Hiidloorik

Hiidloorik ("Catathelasma imperiale") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist, kuid ta on praeguseks arvatavasti Eestis välja surnud.
Seen on söödav.
Dr Tõnis Leisner kirjutas 1938. aastal temast nii: 
Perekond "Clitocybe" haruldasemaid esindajaid on *"C. imperialis".
See on omapärane kompaktne seen, mis areneb maa sees ja alles arenenuna murrab läbi maapinnale; seetõttu jääb sageli tähele panemata. Alates 1935. aastast on jälgitud kolm aastat Ülemiste järve ümbruses. Esines enam Tondi-Rahumäe osas, eelmainitud "Tricholoma focale" leiukohtadel, harvemini linnapoolses osas. 1936. a. fikseerisin 2. sept. - 2, 6. okt. - 6, 25. okt. - 3 eks. Mõlemal aastal võis leida igal matkal tavaliselt 2-3 eksempl. 1937. a. sügisel ei saanud teda mainitud kohas kindlaks teha. Meil mujal seni kohanud ei ole. Seen sarnaneb "Tricholoma colossum"'iga (Fr.), kuid viimane ei oma rõngast ning seni puuduvad andmed tema esinemisest Eestis.
Tõmmu tardservik

Tõmmu tardservik ("Hohenbuehelia geogenia") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Lilla panell

Lilla panell ("Panellus violaceofulvus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Tavaharmik

Tavaharmik ("Clitopilus prunulus"), vanasti tava-harmik, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist. See on spermalõhnaga ja söödav.
Kahkjas sõnnikuseen

Kahkjas sõnnikuseen ("Panaeolus papilionaceus"; ka kelluk-sõnnikuseen; sünonüüm "Panaeolus sphinctrinus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab tavaliselt sõnnikul.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mürgine.
Pruun sametkübarik

Pruun sametkübarik ("Conocybe tenera") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Valge sametkübarik

Valge sametkübarik ("Conocybe apala", van. "Conocybe lactea") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Pisieoseline sametkübarik

Pisieoseline sametkübarik ("Conocybe rickeniana") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Dublini raekoda

Dublini raekoda (iiri keeles "Halla na Cathrach, Baile Átha Cliath", inglise keeles "Dublin City Hall") on Iirimaa pealinna Dublini linnavalitsuse avalik peahoone. 
Ajalugu.
Aastatel 1769–1779 ehitatud hoone (tollal Royal Exchange) projekteeris Inglismaal sündinud iiri arhitekt Thomas Cooley. Prantsuspärases klassitsistlikus stiilis hoone nimetati 30. septembril 1852 ümber linna raekojaks.
Aparnieki

Aparnieki on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Aparnieki asub valla keskosas merepinnast 170 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 5 ja Riiast 84 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 20 elanikku.
Rickeni sametkübarik

Rickeni sametkübarik ("Conocybe rickenii") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Kauļi (Amata vald)

Kauļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Kauļi asub valla keskosas merepinnast 196 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 2 ja Riiast 84 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Kauļi bussipeatus. Külast lõunas soostunud lohus asub Kauļi järv. Küla lähistel asuvad Lejaskauļi muinaskalmed ehk Kalmistuküngas on riikliku kaitse all olev arheoloogiamälestis.
Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.
Tuhm nigerik

Tuhm nigerik ("Naucoria melinoides", sünonüüm "Alnicola melinoides") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Sootanuk

Sootanuk ("Galerina paludosa") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Hall toruseen

Hall toruseen ("Craterellus cinereus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik kukeseene perekonnas.
Seen kuulus varem perekonda toruseen.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Nõmmtõlvik

Nõmmtõlvik ("Clavaria argillacea") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Rencēni (Amata vald)

Rencēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Rencēni asub valla põhjaosas merepinnast 161 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 2,5 ja Riiast 87 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad bussipeatused Rencēni ja Rencēni 1.
Küla on kujunenud endise Rencēni mõisa keskuse juurde. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Mõisa pargis asuv Rencēni mõisa keskaegne kalmistu ehk Katkuküngas on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. Rencēnist lõunas asub 183,4 meetri kõrgune Dzegužkalnsi mägi.
Aastal 2007 oli külas 18 elanikku.
Valge ramariopsis

Valge ramariopsis ("Ramariopsis kunzei") on kandseente hulka perekonda ramariopsis kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Vurrik

Vurrik ("Gomphus clavatus"), ka seakõrv, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Reinas

Reinas on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Reinas asub valla kaguosas merepinnast 200 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 6 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad Kalnareinase ja Galareinase bussipeatus.
2007. aastal oli külas 20 elanikku.
Kübar-sistotreem

Kübar-sistotreem ("Sistotrema confluens") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Sīļi

Sīļi (ka Tālie Sīļi) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Sīļi asub valla idaosas merepinnast 193 meetri kõrgusel Amata jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 6 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad Kalnasīļi keskaegne kalmistu ning sealne kirikuase ehk Pühamägi on regionaalse kaitse all olevad muinsusmälestised.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
Spāre

Spāre (vanasti ka Spāres muiža) on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Spāre asub valla loodeosas merepinnast 146 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 8 ja Riiast 78 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Spāre mõisa keskuse juurde. Mõisa peahoones asub tänapäeval erivajadustega lastele mõeldud internaatpõhikool. Kooli juures asub puudetukk, mille istutasid aastal 1930 Läti kirjandustegelased. Park tehti korda aastal 2014. Külas asuvad Spāres skola ja Spāre bussipeatus.
Zāģeri

Zāģeri on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Zāģeri asub valla põhjaosas merepinnast 141 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 4 ja Riiast 88 kilomeetri kaugusele.
Üks külas kasvav hõberemmelgas on looduskaitse all.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Venči

Venči on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Venči asub valla lääneosas merepinnast 181 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 11 ja Riiast 82 kilomeetri kaugusele.
Külas kasvab neli looduskaitsealust tamme.
Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.
Stākas

Stākas on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Stākas asub valla lääneosas merepinnast 159 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 11 ja Riiast 77 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.
Velmeri

Velmeri on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Velmeri asub valla keskosas merepinnast 195 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 3 ja Riiast 92 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Velmeri bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 31 elanikku.
Amatas skola

Amatas skola (tõlkes "Amata kool", ka Doles, vanasti Rencēnu skola ehk "Rencēni kool") on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Amatas skola asub valla keskosas merepinnast 200 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 3 ja Riiast 82 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Amata põhikool, sinna jääb Amatas skola bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Doles

 
Doles on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Naukšēni vallas. 
Külas on Dolese bussipeatus. 
2000. aastal oli külas 32 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda.
Gallia Lugdunensis

Gallia Lugdunensis (prantsuse keeles Gaule Lyonnaise) oli Rooma keisririigi provints tänapäeva Prantsusmaal, keldi Gallia territooriumi osa, mida varem tunti "Celticana". See sai nime keskuse Lugdunum (tänapäevane Lyon) järgi, mis oli arvatavasti Rooma Euroopa suurim linn Itaaliast läänes ja suur keiserlik rahapaja.
Gallia vallutamist (58–50 eKr) kirjeldavas teoses "Märkmeid Gallia sõjast" eristab Julius Caesar "provincia nostrat" Gallia lõunaosas, mis oli sel ajal juba Rooma provints, ja kolme muud Gallia osa: "Aquitani", "Belgae" ja "Galli" (tuntud ka kui "Celtae"). "Galli" territoorium ulatus Seine'i ja Marne'i jõest kirdes, mis moodustasid piiri "Gallia Belgicaga", Garonne'i jõeni edelas, mis moodustas piiri "Gallia Aquitaniaga". Augustuse ajal loodi "Gallia Lugdunensis" "Galli" territooriumi suuruse vähendamisega: Loire'i ja Garonne'i jõe vaheline osa anti "Gallia Aquitaniale" ja kesk-idaosad anti uuele Germania Superiori provintsile. Kaart näitab ulatust pärast neid vähendusi. "Gallia Lugdunensise" loomise aeg on arutluse all, kas 27 ja 25 eKr vahel või 16 ja 13 eKr vahel, Augustuse Gallia-külastuste ajal.
See oli keiserlik provints, mida peeti piisavalt oluliseks, et seda saaks juhtida keiserlik legaat. Pärast Diocletianuse tetrarhiat (296 pKr) oli see diötseesi peamine provints, mida segadusttekitavalt kutsuti "Galliae" ('Gallia provintsid'), kuhu kuulusid veel ainult helveedi, belgi (mõlemad samuti keldi) ja germaani provintsid; koos Viennensise (Gallia lõunaprovintsid), Britannia (samuti keldi) ja Hispania diötseesidega (kogu Ibeeria poolsaar) moodustas see pretoriaanide prefektuuri, samuti nimega "Galliae", läänekeisri alluvuses.
Provints lõpetas tegeliku eksistentsi aastal 486 pKr, kui Rooma kindral Syagrius sai sissetungivatelt frankidelt lüüa.
Tume-pehmekoor

Tume-pehmekoor ("Cantharis fusca") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Punapea-pehmekoor

Punapea-pehmekoor ("Cantharis livida") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suur-salekoor

Suur-salekoor ("Rhagonycha fulva") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kollane tähnikpehmekoor

Kollane tähnikpehmekoor ("Malthinus punctatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Toonesepahunt

Toonesepahunt ("Tillus elongatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tarumardikas

Tarumardikas ("Trichodes apiarius") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Stepitulilane

Stepitulilane ("Pyrochroa serraticornis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Ta on Eestis haruldane.
Õiepurpurlane

Õiepurpurlane ("Lygistopterus sanguineus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Koidumardikas

Koidumardikas ("Dictyoptera aurora") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Ääris-verevjätklane

Ääris-verevjätklane ("Malachius aeneus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik verevjätklane

Harilik verevjätklane ("Malachius bipustulatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Toa-verevjätklane

Toa-verevjätklane ("Anthocomus fasciatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Seenetriinu

Seenetriinu ("Endomychus coccineus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Lutsernitriinu

Lutsernitriinu ("Subcoccinella vigintiquatuorpunctata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Ta on perekonna "Subcoccinella" ainus liik.
Ta kattetiibadel on 24 musta täppi.
Putukat on ka Eestis.
Roostikutriinu

Roostikutriinu ("Coccidula scutellata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Väike-aasatriinu

Väike-aasatriinu ("Hippodamia tredecimpunctata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Silmiktriinu

Silmiktriinu ("Anatis ocellata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kümmetäpp-lepatriinu

Kümmetäpp-lepatriinu ("Adalia decempunctata") on mardikaliste seltsi lepatriinulaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Ankurtriinu

Ankurtriinu ("Propylea quatuordecimpunctata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik käokirjak

Harilik käokirjak ("Calvia quatuordecimguttata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukas on Eestis tavaline.
Harilik nahanäkk

Harilik nahanäkk ("Dermestes lardarius") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kasukanäkk

Kasukanäkk ("Attagenus pellio") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Muuseuminäkk

Muuseuminäkk ("Anthrenus museorum") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik teesklane

Harilik teesklane ("Ptinus fur") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Terapurelane

Terapurelane ("Rhyzopertha dominica") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Veskikoorlane

Veskikoorlane ("Tenebroides mauritanicus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tammepuurlane

Tammepuurlane ("Lymexylon navale") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kasepuurlane

Kasepuurlane ("Hylecoetus dermestoides") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Aidalamesklane

Aidalamesklane ("Oryzaephilus surinamensis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Okaspuu-hiilatriinu

Okaspuu-hiilatriinu ("Glischrochilus quadripunctatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Vaarikamardikas

Vaarikamardikas ("Byturus tomentosus") on mardikaliste seltsi vaarikamardiklaste ("Byturidae") (Noctuidae) sugukonda kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Sarviksüsiklane

Sarviksüsiklane ("Gnathocerus cornutus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Ruuge-jahumardikas

Ruuge-jahumardikas ("Tribolium confusum") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik jahumardikas

Harilik jahumardikas ("Tenebrio molitor") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kirjusüsik

Kirjusüsik ("Diaperis boleti") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Sooluuslane

Sooluuslane ("Lagria hirta") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Sipelgvälesklane

Sipelgvälesklane ("Anthicus antherinus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Nahksikk

Nahksikk ("Prionus coriarius") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on vaid üks kord leitud ka Eestist.
Männi-puidusikk

Männi-puidusikk ("Monochamus galloprovincialis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kuuse-puidusikk

Kuuse-puidusikk ("Monochamus sutor") on siklaste sugukonda kuuluv mardikas.
Mardikat on ka Eestis.
Anatoli Ivanov

Anatoli Stepanovitš Ivanov (vene keeles: "Анатолий Степанович Иванов"; 5. mai 1928 – 31. mai 1999 Moskva) oli vene proosakirjanik ja stsenarist.
Ta oli üks tuntumaid nn pinnaseidee pooldajaid nõukogude kirjanike seas, kirjutas maaelu teemadel. NSV Liidu riikliku preemia laureaat (1979). Tema tuntuim teos on epopöa "Вечный зов", 1970/1976 (eesti keeles "Südame sunnil", 1983); romaani ainetel filmiti 1973–1983 samanimeline seriaal. 
Anatoli Ivanov esindas kommunistlikke, hiljem natsionalistlikke poliitilisi vaateid.
Suur-haavasikk

Suur-haavasikk ("Saperda carcharias") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tammesikk

Tammesikk ("Phymatodes testaceus") on mardikaliste seltsi siklaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Putukas on Eestis haruldane, peamiselt esineb Lääne-Eestis.
Tamme-kirisikk

Tamme-kirisikk ("Clytus arietis") on mardikaliste seltsi siklaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Putukat esineb Eestis peamiselt Lääne-Eestis, kuid ta ei ole sage.
Silmiksikk

Silmiksikk ("Oberea oculata") on mardikaliste seltsi siklaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Putukat esineb kogu Eestis, kuid ta ei ole sage.
Harjaskukrik

Harjaskukrik ("Orectochilus villosus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suurporilane

Suurporilane ("Helophorus aquaticus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Keskmine vesimardikas

Keskmine vesimardikas ("Hydrochara caraboides ") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Väike-vesimardikas

Väike-vesimardikas ("Hydrobius fuscipes") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Ranna-kaevurmardikas

Ranna-kaevurmardikas ("Heterocerus flexuosus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kaarsikk

Kaarsikk ("Plagionotus arcuatus") on mardikaliste seltsi siklaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Kaarsikk on Eestis haruldane.
Kollaserv-ujur

Kollaserv-ujur ("Dytiscus marginalis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kriimik-käbaujur

Kriimik-käbaujur ("Acilius sulcatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Voolu-ujur

Voolu-ujur ("Platambus maculatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tähnik-mudaujur

Tähnik-mudaujur ("Ilybius fenestratus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tõmmu-saleujur

Tõmmu-saleujur ("Colymbetes fuscus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Väike-saareürask

Väike-saareürask ("Hylesinus fraxini", vananenud nimetusega "Leperisinus varius") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukas on Eestis sage.
Dartford

Dartford on linn Inglismaal Kenti krahvkonnas, Dartfordi mittelinnkrahvkonna keskus.
Nimi.
Linna nimi tuleneb asukohast jõe ja vanade teede ristumiskohast ("Darent/ford" 'Darenti koole').
Asukoht.
Linn asub 29-kilomeetri kaugusel Londoni südalinnast ning piirneb suurlinna Bexley linnaosaga. Thamesi suudmeala vastaskaldal asub Thurrocki linn Essexi krahvkonnas, kuhu on võimalik jõuda Dartford Crossingi kaudu. Kesklinn asub orus, mille kaudu voolab Darenti jõgi suudmealale ning kus lookles vana Londoni-Doveri postitee.
Ajalugu.
Linn on teatud oma pikaaegse Kagu-Inglismaa religioosse, tööstusliku ja kultuurilise tähtsuse tõttu.
Industriaalrevolutsiooni järel täitis linn oma tööstuste tõttu tähtsat rolli, mis algas õlle pruulimisega ja kriidi kaevandamisega.
Ajalooline on samuti sealne raudteede sõlmpunkt, mida tänapäeval läbivad ka Eurotunnelisse suunduvad või sealt lähtuvad rongid.
Tänapäeval on Dartfordist kujunenud Londoni magala ja eeslinn, kust inimesed pendeldavad pealinna tööle ja tagasi.
Sõprussuhted.
Dartfordi kaksiklinnad on Hanau (Saksamaa) ja Gravelines (Prantsusmaa).
Dartfordil on teiste linnade seas suhted ka Eesti pealinna Tallinnaga.
Suur-maltsaürask

Suur-maltsaürask ("Scolytus scolytus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on Eestis leitud ainult Abrukalt.
Nõgese-lehekärsakas

Nõgese-lehekärsakas ("Phyllobius pomaceus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Sale-võsakärsakas

Sale-võsakärsakas ("Polydrusus undatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Lidus-hernekärsakas

Lidus-hernekärsakas ("Sitona lineatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Väike-maltsaürask

Väike-maltsaürask ("Scolytus multistriatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on leitud ka Eestist.
Harkkärsakas

Harkkärsakas ("Lixus paraplecticus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Wołomin

Wołomin on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Wołomini maakonna ja Wołomini valla halduskeskus. Wołomin asub Varssavi kesklinnast umbes 18 km kirdes.
Wołominit on ürikutes esmamainitud 1454. aastal. Asula kiire areng algas pärast raudteeühenduse saamist 1862. aastal. Linnaõigused sai Wołomin 1919. aastal.
Wołominit läbib Varssavi–Białystoki raudteeliin.
Wołominis asuvad klaasivabrik, puidutööstuse, toiduainetetööstuse, kergetööstuse ja ehitusmaterjalide tootmise ettevõtted.
1990. aastatel oli Wołomin üks olulisemaid organiseeritud kuritegevuse keskusi Poolas.
Suur-männikärsakas

Suur-männikärsakas ("Hylobius piceus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kroonkärsakas

Kroonkärsakas ("Liparus coronatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Männipihklane

Männipihklane ("Pissodes pini") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukas on Eestis tavaline.
Lepakärsakas

Lepakärsakas ("Cryptorhynchus lapathi") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Õunapuu-õielõikaja

Õunapuu-õielõikaja ("Anthonomus pomorum") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Ta on Eestis tavaline kahjur, kelle vastsed arenevad õuna- ja pirnipuu õiepungades.
Terakärsakas

Terakärsakas ("Sitophilus granarius") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Thamesi suudmeala

Thamesi suudmeala (inglise keeles "Thames Estuary") on Suurbritannia kaguosas väinadest ja väikelahtedest moodustunud lehtersuue, kuhu suubub pealinna Londonit läbiv Thamesi jõgi, tühjenedes itta ehk Põhjamerre. Jõgi, mis on küllaltki lühikene, laieneb suudmemaal Londoni nõos väikeste vahedega üpris märkimisväärselt.
Sale-tarnakärsakas

Sale-tarnakärsakas ("Notaris bimaculatus", sünonüüm "Tournotaris bimaculatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kuuse-juureürask

Kuuse-juureürask ("Hylastes cunicularius") on mardikaliik kärsaklaste sugukonnast.
Kirjeldus.
Kuuse-juureürask on 3,5-4,4 mm pikkune mardikas. Ta tundlad on helepruunid.
Rapa keel

Rapa keel on Prantsuse Polüneesias Rapa saarel räägitav keel, mis kuulub Polüneesia keelte idarühma.
Keele rääkijaid on umbes 300. Rapa keelel on mitu varianti: vana rapa, Reo rapa ja uus rapa. Reo rapa on tahiti keele ja vana rapa segakeel. Uus rapa on keelevariant, milles teadlikult püütakse rääkida nii, et keel kõlaks vähem tahiti keele moodi ja rohkem vana rapa keele moodi.
Bema

Bema (vanakreeka βῆμα 'platvorm' või 'aste') on varakristlikus kirikuhoones, samuti idakristluse pühakodades ruumi idapooses osas asuv mõneastmeline kõrgendik. Õigeusu kirikuis paikneb sellel vaid vaimulikkonnale mõeldud ruumiosa, mis on eraldatud kiriku ülejäänud osast barjääri või ikonostaasiga.
"Bema"'ks nimetatakse arhitektuuris üldisemalt ka apsiidile eelnevat idapoolseimat ruumiosa bütsantsi ristkuppelkirikutes ja varakristlikes basiilikates.
Ajalugu.
Vana-Kreekas.
Vana-Kreekas oli "bema" astmetega kivist platvorm avalikus ruumis. Funktsioonilt oli see poodium, millelt oraatorid esitasid kõnesid kodanikele või loeti ette kohtuotsuseid. Üks selline on säilinud Ateenas Pnyxi künkal.
Vanakreekakeelne sõna "bema" esineb Uues testamendis kohtuniku või keisri kõrge istme tähenduses, näiteks Matteuse evangeeliumis 27:19, Johannese evangeeliumis 19:13 ja Apostlite tegude raamatus 25:10 (eesti keeles 'kohtujärg', 'kohtujärjel'), samuti kirjas roomlastele 14:10, kus kõneldakse kohtust.
Kristluses.
Varakristlikes basiilikates oli "bema" hoburauakujuline astmetega kõrgendik, mis asukohalt peegeldas apsiidi. On ilmnenud, et "bema"'t ei ehitatud alguses kaugeltki igale kirikule, vaid see esines sageli piirkonna vanimal kirikul, või esinesid need enam-vähem samaaegselt ehitatuna mitmes lähestikku asetsevas külas, kusjuures osale vanematele kirikutele lisati see tagantjärele. See on tekitanud seisukoha, et "bema" olemasolu sõltus kohaliku ehitusmeistri või arhitekti eelistusest. Sellel kõrgendikul asetsesid vaimulike istmed ("synthronon") ja ühtlasi loeti sellelt kõrgendikult pühakirja ja öeldi jutlust.. "Bema" võis hõlmata terve põikhoone, nagu Peetruse basiilikas ja San Paolo fuori le mura basiilikas Roomas (mõnikord on "bema"'t ja transepti samastatud), transepti ja löövi ristumiskoha, nagu Johannese basiilikas või vaid apsiidi, nagu Sant'Apollinare in Classe basiilikas.
Idakirikus säilis "bema" kiriku siseruumi ühe elemendina ja see on enamasti olemas õigeusu kirikutes. Kujult on see mõneastmeline kõrgem platvorm kiriku idaosas, millega on liitunud ambon (seda keskosa kuninglike uste ees nimetatakse soleaks). Tavaliselt paikneb "bema"l ikonostaas, mis osaliselt või täielikult varjab apsiidis asuva altariruumi. Vahel paiknevad "bema"'l kas ühel või mõlemal pool apsiidi ka kooripuldid (kliiros).
Läänekirikus kujunes varakristlikust "bema"'st ajapikku altariesine kõrgendik ja kantsel. Keskaja ladinakeelsetes tekstides ei kasutata kreeka sõna "bema", ent samas tähenduses paistavad Liber Pontificalises olevat sõnad "tribunal" ja "presbyterium".
Judaismis.
Sünagoogis on "bima", "bimah" kahe-kolme astmega varustatud kõrgem platvorm, millelt loetakse Toora tekste. "Bimah" võib paikneda ruumi keskel ja tooralaekast eraldi, nagu ortodoksses judaismis, või tooralaeka ees nagu teistes judaismi harudes. Sünagoogi "bimah"'t ümbritseb alati balustraad või võre.
Asukoha ja funktsiooni poolest sarnaneb "bimah" varakristlikule ambonile ja viimatinimetatut on peetud sünagoogi "bimah" järeltulijaks.
Pruszków

Pruszków on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Pruszkówi maakonna halduskeskus. Pruszków asub Varssavi kesklinnast umbes 16 km lääneedelas.
Ürikutes on Pruszkówit esmamainitud 15. sajandil. Kuni 19. sajandini oli Pruszków väike küla. Linnaõigused sai 1916. aastal.
Siid-narmasnutt

Siid-narmasnutt ("Inocybe geophylla"), ka lilla narmasnutt ja valge narmasnutt, on šampinjonilaadsete seltsi narmasnutiliste sugukonda kuuluv liik.
Seene varieteediks on lilla teisend.
Pisarhebel

Pisarhebel ("Hebeloma crustuliniforme") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.