Impulsimoment

Impulsimoment ehk pöördeimpulss ehk liikumishulga moment on mehaanikas dünaamiline suurus, mis on seotud pöördliikumisega.
Impulsimomendi tähis on formula_1 ja mõõtühik njuutonmeetersekund (N·m·s).
Punktmassi impulsimoment.
Punktmassi impulsimoment koordinaatide alguspunkti suhtes on
 formula_2
kus r on osakese kohavektor, v kiiruse vektor, m mass ja p = mv impulss. × tähistab vektorkorrutist. Impulsimoment fikseeritud punkti r0 suhtes on
 formula_3
Näiteks nurkkiirusega ω piki ringjoont raadiusega "r" tiirleva punktmassi impulsimomendi moodul on
 formula_4 
Osakeste süsteemi impulsimoment.
Paljudest osakestest koosneva süsteemi koguimpulsimoment on osakeste impulsimomentide summa:
formula_5
kus r"i" on "i"-nda osakese kohavektor, v"i" selle kiirus ja m"i" selle mass. (Σ"i" tähistab summat üle kõigi osakeste.)
Impulsimoment ja massikese.
Osakeste süsteemi jaoks on tihti otstarbekas vaadleda impulsimomenti süsteemi massikeskme
formula_6
suhtes, kus 
formula_7
tähistab süsteemi kogumassi. Nende suuruste abil saab süsteemi impulsimomendi jagada kahte ossa
formula_8
kus V = dR/d"t" on massikeskme liikumise kiirus ja
formula_9
on impulsimoment taustsüsteemis, kus massikese on paigal, ent kirjeldab seega süsteemi "sisemist" impulsimomenti. Suurus R × "M" V kirjeldab aga massikeskme liikumisest tingitud impulsimomenti.
Jäiga keha impulsimoment.
Nurkkiirusega ω ümber oma sümmeetriatelje pöörleva jäiga keha impulsimoment on
formula_10
kus "I" on keha inertsimoment vaadeldava sümmeetriatelje suhtes.
Impulsimomendi jäävus.
Kui osakesele mõjub jõud F, siis on impulsimomendi muutumise kiirus võrdne jõumomendiga M = r × F:
formula_11
Osakeste süsteemi koguimpulsimoment on võrdne süsteemile mõjuvate väliste jõudude momentide summaga:
formula_12
Seega isoleeritud süsteemis, väliste jõudude puudumisel, on osakeste süsteemi koguimpulsimoment jääv – viimane väide väljendab impulsimomendi jäävuse seadust.
Tuginedes Noetheri teoreemile saab impulsimomendi jäävuse järeldada ruumi isotroopsusest, st asjaolust, et ruum on igas suunas ühesugune.
Impulsimoment relatiivsusteoorias.
Relatiivsusteoorias kirjeldab impulsimomenti impulsimomendi 2-vorm "r" ∧ "p", kus "r" on osakese kohavektor aegruumis ja "p" on energia-impulsi 4-vektor ning ∧ tähistab väliskorrutist. Et impulsimoment on Noetheri teoreemi kaudu seotud ruumi isotroopsusega, siis pole see kõverates aegruumides üldjuhul jääv.
Impulsimoment kvantmehaanikas.
Kvantmehaanikas saab impulsimoment võtta vaid diskreetseid väärtuseid, mis on taandatud Plancki konstandi formula_13 poolarv kordsed. Samuti pole impulsimomendi suund kvantmehaanikas määratud – kvantsüsteemi jaoks saab korraga täpselt määratud olla vaid impulsimomendi projektsioon ühele fikseeritud teljele.
Kvantmehaanikas kirjeldatakse vaadeldavaid suurusi olekuvektoritele mõjuvate operaatorite abil. Orbitaalset impulsimomenti kirjeldab impulsimomendi operaator
formula_14
mis on koordinaatesituses kujul
formula_15
kus formula_16 on nabla-operaator. Orbitaalne impulsimomendi (projektsiooni) väärtused saavad olla vaid formula_13 täisarv kordsed.
Lisaks viimasele võib osake omada ka sisemist impulsimomenti ehk spinni, mille väärtused võivad olla formula_13 poolarv kordsed. Spinni kirjeldatakse vastava spinni operaatorga S. Spinniga osakese koguimpulssi kirjeldab operaator 
formula_19
Impulsimomendi operaatori komponentide vahel kehtivad kanoonilised kommutatsiooniseosed
formula_20
kus ε"lmn" on (täielikult antisümmeetriline) Levi-Civita sümbol ja formula_21 on kommutaator. Neid seoseid rahuldavad eraldi ka L ja S komponendid.