tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Skuodase vald

Skuodase vald (leedu keeles "Skuodo seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis. Vald asub Läti piiri ääres.
Valla pindala on 158 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2944 inimest. Valla keskuseks on Skuodase linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. (2010 aastal 1141 elanikku). Vallamaja asub aadressil Birutės g. 8, vallavanem on Viliutė Jautakienė.
Vallas on järgmised asulad:
Männiku kivi-kurereha püsielupaik

Männiku kivi-kurereha püsielupaik on Saaremaa vallas, Leedri külas kivi-kurereha püsielupaik. 
Männiku kivi-kurereha püsielupaik on registriobjekt, mille maismaa pindala on 11,1 ha. 
Kivi-kurereha ("Geranium columbium") leidumise tõttu on see looduskaitse all.
13 (arv)

Kolmteist ehk 13 on täisarv, mis otseselt eelneb arvule 14 ja otseselt järgneb arvule 12.
Kõnekeeles on arvu 13 nimetatud ka kuraditosinaks. Arvuga 13 on seotud mitmed ebausu ilmingud.
Kolmeteistkümnes istekoht või rida on vahele jäetud Iberia, Lufthansa, Air France'i, ITA Airwaysi, Ryanairi, Virgin Atlanticu, United Airlinesi (enamikul lennukitüüpidel), Qatar Airwaysi, Emirates Airline'i, Cathay Pacificu, Hong Kong Airlinesi, Thai Airwaysi ja Singapore Airlinesi lennukites.
BMW M20

BMW M20 on kuuesilindriline bensiinimootor, mida toodeti aastatel 1977–1993. Nagu ka suuremamahulisel mootoril M30, mida toodeti samal ajal, on M20 12-klapine (kaks silindrikohta) alumiiniumsulamist plokikaas ja malmist mootoriplokk. Kui M30 mootori klapiajam on ketiga, siis M20-l on kasutusel hammasrihmaga klapiajam. Mootorit hakati tootma karburaatoriga, aga üsna pea mindi üle Boschi sissepritsele.
Ajalugu.
Mootorite töömaht on 1991–2693 cm3. M20 on BMW mootori M30 "väike vend".
Mootorit kasutati E21 ja E30 3. seeria ning E12, E28 ja E34 5. seeria mudelitel ja oli tootmises peaaegu kaks aastakümmet, kõige hiljem oli kasutusel E30 "325i touring". M20 asendati BMW M50 mootoriga.
Varasematele versioonidele on viidatud kui "M60", kuigi aastast 1992 on kood M60 kasutusel BMW V8-mootoritel.
M20 oli baasiks M21 diiselmootorile. Sel on mõningaid sarnasusi ka BMW M70 V12-mootoriga.
Mudelid.
Nimetused.
Mootori tähiste tähendus 
M20B20 – M20 on mootori nimi, B on kütus (bensiin) ja 20 on maht (2,0 l).
M20B20.
Esimene M20 mootoriga mudel oli E12 "520/6", millele paigaldati M20B20 versioon. Sellel kasutati Solex karburaatorit.
Uus 520i ehk Boschi sissepritsega mootor valmis aastal 1982. Mootorit uuendati ka 1987, kui lisati Boschi mootorijuhtimine ja katalüsaator.
Kasutus:
M20B23.
2,3-liitrine M20B23 kasutas sama plokki ja kaant, mis M20B20, aga tänu teistsugusele väntvõllile on kolvikäik pikem ja mootori maht suurenes. M20B23 kasutati 323i mudelitel. M20B23 asendati mootoriga M20b25 aastal 1985. E30 versioon kasutas Boschi sissepritset ja algselt andis 102 kW, mida suurendati 110 kW peale aastal 1984.
Kasutus:
M20B25.
M20B25 maht on 2,5 liitrit ja algselt andis 120 kW (126 kW ilma katalüsaatorita). M20B25 plokikaas on tuntud kui "885". 1987. aastal M20B25 uuendati ja uus võimsus oli 125 kW.
Kasutus:
M20B27.
M20B27 disainiti olema võimalikult efektiivne madalatel pööretel (sealt ka mudeli nimede lõpus "e").
Kasutus:
Tallinna FC Ajax Veteranid

FC Ajax Veteranid oli Eesti jalgpalliklubi Lasnamäe FC Ajax duubelmeeskonna Lasnamäe FC Ajax II duubel. 
FC Ajax Junior.
FC Ajax Junior oli Lasnamäe FC Ajaxi neljas meeskond, mis eksisteeris ainult ühe hooaja.
Krabi (arhitektuur)

Krabi (saksa keeles "Krabbe", prantsuse keeles "crochet"), ka ronileht (saksa "Kriechblume") on gooti arhitektuuris esinev lehe- või pungataoline plastiline element näiteks tornitippude, vimpergide, viilude, fiaalide ja portaalide kantidel. Krabi võib olla väljapoole lahtirulluva lehe või punga kujuline; seda kasutati geomeetrilisi arhitektuurivorme elavdava orgaanilise elemendina.. Krabidega ääristatud vorm (fiaal, ehisviil) lõpeb reeglina ristlillikuga.
Eesti keskaja arhitektuuris on ainuke ümarplastiline näide krabidega kaunistatud fiaalid Oleviste kiriku Maarja kabeli välisseinal, tugipiitade niššides ning tugipiitade tipus. Ronilehemotiivi leiab küll reljeefidena, näiteks sakramendiniššide ehisviilude kaunistustena Kuressaare linnusekabelis, Tallinna Toomkirikus, Niguliste kirikus ja Oleviste kirikus, mõnedel aknapalenditel ja silluskividel, ning Suure Rannavärava reljeefil vapikilbi ehisraamistuses. Väga lihtsad ümmarguste pungade kujulised krabimotiivid raamivad Tartu Jaani kiriku pseudotrifooriumi baldahhiine. Ronilehe motiivi on rakendatud ka siinses uusgootikas.
Sõnavara.
Krabimotiivi on mõnes kohas nimetatud ka "mugul".
Lantsettkaar

Lantsettkaar (ladina keeles "lancea" – 'oda') ehk kõrgendatud teravkaar (saksa keeles "überhöhter Spitzbogen", "Lanzettbogen") on tavalisest teravkaarest teravama tipuga kitsas teravkaar.
Lantsettkaare konstrueerimisele on iseloomulik, et akna ülaosa moodustavate kaarte raadiused on tugevalt pikemad ava laiusest. Iseloomulik element hilisele gooti arhitektuurile, eriti Inglismaal.
Eesti keskaegses arhitektuuris lantsettkaart ei kohta, küll aga leidub seda Eestis näiteks uusgooti kirikutel.
Konstrueerimine.
Lantsettkaar konstrueeritakse nagu tavaline teravkaar, lähtudes kahest ringjoonest. Ringjoonte raadiused on pikemad ava laiusest, nii et ringjoonte keskpunktid jäävad avast väljapoole. Ringjoone suurem suurus tekitab laugjama kaare ning kaare lähtejoonest suhteliselt kõrgel asuv kaaretipp on teravam.
Munk-nunn-katusekate

Munk-nunn katusekate on peamiselt keskajast tuntud tarind, milles kasutatakse poolringikujulise ristlõikega, kuid kahe erineva kujuga telliseid. "Nunnad" kinnitatakse näsade abil roovitisele "selili" (kumer külg allapoole), "mungad" – kummuli (kumer külg ülespoole) "nunnade liitejoonele".
Kalle Pilt

 
Kalle Pilt (sündinud 15. juunil 1966 Võrumaal) on ehitusinsener, poliitik ja ettevõtja. 
Hariduskäik.
Lõpetas 1984 Vastseliina keskkooli ja 1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemia hüdrotehnikainsenerina ("cum laude"). 
1994. aastal läbis koolituse "Strategic Business Development Consultants Training Programme". 2002. aastal sai Tartu Ülikooli Avatud Ülikoolis ärijuhtimise magistrikraadi. 
2012. aastast oli doktoriõppes Eesti Maaülikooli Metsandus- ja Maaehitusinstituudis tehnikateaduse õppekaval ning alates 2013 doktoriõppes Tallinna Tehnikaülikoolis Ehituse- ja Keskkonnatehnika doktorikoolis.
Töökäik.
Aastatel 1990–1991 oli ta Valga maakonna Hellenurme kolhoosi peainsener ehituse alal, 1991–1992 ITC direktori assistent, 1992–1994 AS Est Stein Tartu esinduse juhataja. 1994–1995 oli ta EKE Ariko juhtimis- ja ettevõtluskonsultant ning 1995–1999 Arilekt OÜ juhtimis- ja ettevõtluskonsultant.
1999. aastast on ta OÜ Puleium juhataja. 2003–2007 Eesti Mükoloogiauuringute Keskuse juhataja. 2013. aastast Eesti Mükoloogiauuringute Keskus sihtasutuse nõukogu esimees.
2007–2024 Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi riiklikult tunnustatud kohtuekspert. 2007–2012 Eesti Maaülikool lektor (puitkonstruktsioonid, tarindite projekteerimise alused). 2010–2013 Eesti Vabaõhumuuseumi Interreg IVA rahvusvahelise projekti FaBBi projektijuht.
Poliitiline tegevus.
Kalle Pilt oli Eesti Vabaerakonna asutajaliige ning juhatuse liige 2014–2015. Olnud ka Vabaerakonna Tartu ühenduse esimees ja Tartu valimisringkonna koordinaator. Alates novembrist 2015 osales Tartu Linnavolikogu linnavarade komisjoni töös. Tartu Linnavolikogu liige 2019-2020.
Isiklikku.
Ta tantsis kuni 2023. aastani rahvatantsuansambli Tarbatu vilistlasrühmas. Alates 2024. aastast laulab segakooris Tarbatu.
Vahvärkhoone

Vahvärkhoone (saksa keeles "Fachwerkhaus") on hoone, mis on ehitatud vahvärk-stiilis.
Vahvärkhoone on sõrestikhoone edasiarendus.
Raketis

Raketis on igasugune ajutine ehituskonstruktsioon, mida kasutatakse uue või rekonstrueeritava püsiehitise toestamiseks. Vigane raketis võib põhjustada ehitise kokkuvarisemise. Raketis ehk saalung on kergesti ja kiirelt ülespandav ajutine konstruktsioon, mida kasutatakse ehitustöödel seinte, lagede, põrandate ja vundamentide toestamiseks ja betoneerimiseks.Raketis koosneb ajutistest ehitistest, mida kasutatakse ehituses püsiva ehitise toestamiseks, kuni selle konstruktsioon on piisavalt arenenud, et ennast toetada. Raketised hõlmavad ajutisi tugistruktuure raketise jaoks, mida kasutatakse betooni vormimiseks hoonete, sildade ja kõrgendatud sõiduteede ehitamisel.
Ajalugu.
Raketiselaadseid toestuskonstruktsioone tunti juba Rooma Panteoni ehituse ajal, kuid üldkasutust leidis tänapäeval tuntud raketis alles 18. sajandil seoses tsemendi leiutamisega.Kuni 20. sajandi vahetuseni ehitati peaaegu kõik raketised puidust. Erinevate piirkondade puidupuuduse kompenseerimiseks ning tööjõu- ja materjalikasutuse ratsionaliseerimiseks töötati välja uued süsteemid.
Peamised arendused hõlmavad ühendusseadmete konstruktsiooni, üleminekuid muudele kandetaladele, nagu terastorud või -profiilid või korduvkasutatavad puittalad, ja reguleeritavad terasest tugipostid. 1935. aastal kavandas W.A. de Vigier reguleeritava terasest tugiposti, mis muutis paljusid ehitustööstuse aspekte, sealhulgas plaatraketise, seinaraketise, kraavipleki ja raketiste toetamisel. Materjalid, millest raketised valmistatakse, on samuti mitmekesisemaks muutunud traditsioonilisest terasest ja puidust alumiiniumkomponentideni.
Kasutus.
Terasest või alumiiniumist raketist kasutatakse tavaliselt tsemendi või muu sarnase materjali vormi valamiseks. Selline raketis on peaaegu täiesti purunemiskindel ning püsib kauem kui samasugune puust või plastikust konstrueeritud raketis. Tavaliselt monteeritakse raketis kokku kohapeal.
Raketist saab kasutada näiteks sillaehituse ajal kohapealse betooni, monteeritavate betoonelementide, terasprofiilide või kivikaarte raketise toetamiseks
Šatėse vald

Šatėse vald (leedu keeles "Šačių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis.
Valla pindala on 81 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1171 inimest. Valla keskuseks on Šatėse küla. Vallamaja asub aadressil Beržo g. 1. Vallavanem on Antanas Raudonis.
Vallas on järgmised asulad:
Ylakiai vald

Ylakiai vald (leedu keeles "Ylakių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis.
Valla pindala on 216 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3063 inimest. Valla keskuseks on Ylakiai alev (2011 aastal 950 elanikku). Vallamaja asub aadressil Sedos g. 3. Vallavanem on Vytautas Gudauskas. Varem oli sellel positsioonil Augenijus Zabitis.
Vallas on järgmised asulad:
Pulmakivid

Pulmakivid ehk pruudikivid on rändrahnud ja kivid, mis asuvad Eesti lääneosas Noarootsi poolsaare edelarannal Einby küla supelranna kohal rannavees umbes saja meetri kaugusel kaldast. Kõrgvee ajal on nähtaval üksik kivi, teised kivid on veel all. Kivi juures on vee sügavus umbes 1 m ning kaldalt vaadatuna jääb kivi kõrguseks 1,5–2 m. 
Kuigi Pulmakive pole kaitse alla võetud, on neil oluline roll ürglooduse pärandis. 
Pulmakivide kohta on liikvel huvitav rahvajutt. Nimelt toonud Paslepast (Noarootsi kihelkond) pärit peigmees endale pruudi Vormsi saarelt (Vormsi kihelkond). Kõik oli ilus hetkeni, kui peigmees oma pruudiga ning kogu ülejäänud pulmaseltskond vette kukkusid ja uppusid. Jää oli õhuke ja sestap polnudki palju vaja. Kõik uppunud muutusid vee all kivideks. Ajendatuna sellest kurva lõpuga loost, ei abiellu ükski neiu võõra paikkonna mehega, sest jumalast olla määratud, et iga kihelkond peab omaette jääma.
Melissa Mathison

Melissa Marie Mathison (3. juuni 1950 Los Angeles – 4. november 2015 Los Angeles) oli USA filmistsenarist ja -produtsent.
Filmiga "E.T. the Extra-Terrestrial" kandideeris ta Oscarile, Kuldgloobusele ja BAFTA auhinnale. 
Melissa Mathison oli aastail 1983–2004 abielus filminäitleja Harrison Fordiga, kellega tal on poeg Malcolm (sündinud 1987) ja tütar Georgia (sündinud 1990).
Rae kultuskivi

Rae kultuskivi on rändrahn, mis asub Harju maakonnas, Assakult 2 km kirdes. Rahn on arvel arheoloogiamälestisena.
Kultuskivi koosneb peeneteralisest roosast graniidist. Sinna on võimalik kultuslohke sisse hõõruda. 
Rae kultuskivi mõõtmed on 3,6 × 2,8 × 2,2 m, ümbermõõt 9,8 m.
Agluonėnai vald

Agluonėnai vald (leedu keeles "Agluonėnų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.
Valla pindala on 57 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1178 inimest. Valla keskuseks on Agluonėnai küla. Vallavanem on Laima Tučienė.
Dauparai-Kvietiniai vald

Dauparai-Kvietiniai vald (leedu keeles "Dauparų-Kvietinių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.
Valla pindala on 92 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2900 inimest. Valla keskuseks on Gargždai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallavanem on Judita Čekuolienė.
BMW M50

BMW M50 on reasasetusega kuuesilindriline kahe ülanukkvõlliga (DOHC) bensiinimootor, mida toodeti aastatel 1990–1996. Kõigepealt võeti see kasutusele E34 kerega 5. seeria mudelite 520i ja 525i juures ning see mootor vahetas välja M20 mudelitähisega mootori.
M50 mootoriplokk oli valmistatud malmist ja plokikaas oli alumiiniumsulamist. Iga silindri kohta on neli klappi. 
1992. aasta septembris uuendati M50 M50TU-ks ("technical update" – 'tehniline uuendus') ning see oli BMW esimene mootor, mis kasutas muutuvat klappide ajastust. BMW nimetas seda süsteemi Single-VANOS-eks ning see muutis ainult sisselaske nukkvõlli faasi.
M50-st hakati järk-järgult loobuma pärast M52 mootori kasutuselevõttu 1994. aastal.
E36 M3 jõuallikaks on S50 mootoriseeria, mis on M50 suurema võimsusega versioon.
S50.
S50 on M50 sportlikum versioon, mis võeti kasutusele E36 kerega BMW M3-l ning see vahetas välja neljasilindrilise BMW S14 mootori, mida kasutas eelmise põlvkonna E30 M3. Sarnaselt M50-ga oli mootoriplokk valmistatud malmist ja plokikaas alumiiniumsulamist. 
Ameerika Ühendriikides kasutati väiksema võimsusega mootorit tähistusega S50B30US, millel on tavalise M50 mootoriga rohkem ühist kui teistel S50 versioonidel.
BMW M52

BMW M52 on reasasetusega 6-silindriline kahe ülanukkvõlliga (DOHC) bensiinimootor, mida kasutas BMW aastatel 1994–2000 ning see vahetas välja mootori, mis kandis tähistust M50. 
Esimesena võeti see mootor kasutusele E36 mudeliseeria 320i juures. 
M52 on erinevalt eelkäijast M50-st juba alumiiniumist mootoriplokiga, aga näiteks USA ja Kanada turgudel kasutati mõne mudeli puhul ka endiselt malmist mootoriplokke. Põhjuseks oli sealne suurem väävlisisaldus tolleaegses bensiinis, sest esimeste mootorite silindriavad olid vooderdanud Nikasili sulamiga, mis väävliga reageerides korrodeerus. 
M52 suurima töömahuga versioon on 2,8-liitrine, samas kui M50 puhul on see 2,5 liitrit. Nagu M50 hilisemates versioonides, kasutab M52 sisselaske nukkvõllil muutuvat klapiajastust (nimetatakse "single-VANOSeks"). Pööretepiiraja on 6500 p/min juures.
S52.
S52 on M52 võimsam versioon, mis asendas S50B30US mudeliuuenduse järgses (1996–1999) Põhja-Ameerika turu jaoks toodetud E36 M3-l.
Võrreldes S50, oli S52 väiksema võimsusega. Töömahuks oli 3 152 cm3, surveaste 10,5:1 ning võimsuseks 179 kW (243 hj) 6 000 p/min juures ning pöördemoment 320 N⋅m 3 800 p/min juures.
BMW M54

BMW M54 on reasasetusega 6-silindriline bensiinimootor, mida kasutas BMW aastatel 2000–2006. See mootor vahetas välja M52 ning esmakordselt võeti see kasutusele E53 tähistusega BMW X5 juures. Erinevalt oma eelkäijast, oli M54 alumiiniumist ploki ning terasest hülssidega mootor, samuti oli plokikaas valmistatud alumiiniumist. 
M54 sportlikum versioon kandis nime S54 ning see leidis kasutust E46 kerega BMW M3, Z3 M Coupé/Roadsteri ning E85 kerega Z4 M juures. 
S54.
Kuigi S54 turundati kui M54 sportlikku versiooni, oli tegelikult tegu pigem S50 edasiarendusega, milles kasutati ka M54 detaile. Sarnaselt S50-ga, kasutati ka S54 juures malmist mootoriplokki ning alumiiniumist plokikaant. Pööretepiiraja seati 8000 p/min juurde.
Söetööstus

Söetööstus on kütusetööstuse haru, mis tegeleb kivi- ja pruunsöe kaevandamise, rikastamise ja ümbertöötlemisega ning tarbijatele edastamisega.
Söe kaevandamine toimub kas karjäärides või allmaakaevandustes sõltuvalt sellest, kui sügavalt lasub söe kiht.
The Royal Vio

The Royal Vio (ka "The-Royal-Vio", "Royal Vio", "Royal-Vio") oli kino Tallinnas, aadressil Viru tänav 10.
Kino rajati 1910. või 1911. aastal. Kino omanikuks oli Salomon Fallstein. 1914. aasta veebruaris esilinastus kinos The Royal Vio üks esimesi Eesti mängufilme "Karujaht Pärnumaal".
1930. aastast kandis kino nime Skandia. 1941. aastal kino natsionaliseeriti. 1947. aastal pandi kinole nimeks Pioneer.
BMW M57

BMW M57 on reasasetusega kuuesilindriline diiselmootor, mida hakati tootma 1998. aastal Austrias Steyri mootoritehases.
Kirjeldus.
M57 on vesijahutusega ja turboga ülelaetud kuuesilindriline mootor, millel on ühisanum "(common rail)" sissepritse. Paljud omadused ja tunnused on sarnased eelkäijale M51 ja tootmise jooksul modifitseeriti seda mootorit kaks korda. Esimese M57 ja TÜ (Technische Überarbeitung = tehniline uuendus) plokk ja plokikaas on tehtud sepistatud rauast, TÜ2 uuendusega mootoriplokk on tehtud alumiiniumist. Veel muudeti TÜ2 uuendusega põlemiskambri kuju. 
Pihustusrõhk 2,5-liitrisel mootoril on 1350 baari, kuid teised mudelid kasutavad 1600-baarist rõhku. Kütuse pihustamiseks on kasutusel magnetilise tööpõhimõttega pihustid. TÜ2 mootorites on teist tüüpi pihustid. Pihustussüsteem on toodetud Boschi poolt ja on juhitud Bosch DDE 5 mootoriaju poolt. M57 mootor kasutab üht Garrett GT2556V turbot koos vahejahutiga. M57 TÜ kasutab Garrett GT2260V turbot ja vahejahutit. M57D30TÜTOP kasutab BorgWarner KP39 turbiini kõrge rõhuga ja K26 turbiini madala rõhuga turboülelaadimiseks. 
Mootori surveaste on vahemikus 16,5:1–18:1 ja võimsamad M57 mootorid, millel on rohkem kui üks turbo, on väiksema surveastmega. Iga silindri kohta on kaks sisse- ja väljalaskeklappi ning mootoril on kaks kettajamiga nukkvõlli. Mootori pöörete piiraja on seatud 4750 p/min.
BMW M51

BMW M51 on 6-silindriline reasasetusega diiselmootor, mida toodeti Austrias Steyris asuvas BMW tehases. Selle eelkäijaks oli BMW M21 ja järeltulijaks oli BMW M57.
Kirjeldus.
Tegu on vedelikjahutusega turbolaaduriga 6-silindrilise ridamootoriga, mille töömaht on 2,5 liitrit ning surveaste on 22,0:1. Mootoriplokk on valmistatud malmist ning sellel on 2 klappi silindri kohta (kokku 12 klappi). Klapiajamis on kasutusel üks ülanukkvõll (SOHC), mida ajab ringi kettajam ning erinevalt M21-st, on M51 varustatud juba hüdrotõukuritega. 
Mõningad mootoriversioonid olid varustatud lisaks turbole ka vahejahutiga ning nende versioonide tähistamiseks kasutas BMW markeeringut "tds" (ilma vahejahutita mudelite tähiseks oli "td").
Sõltuvalt versioonist oli M51 võimsuseks 85–105 kW (116–143 hj).
Kasutus.
Kasutusel oli see mootor 1991-2000 mudelitel BMW E36, E34, E39 ja E38 ning lisaks kasutasid sama BMW mootorit ka Opel Omega (1995-2001) ja Land Rover Range Rover (1995-2001).
BMW M21

BMW M21 mootor on vedelikjahutusega 6-silindriline reasasetusega diiselmootor, mida toodeti 1983–1991 Austrias Steyr-Daimler-Puchi mootoritehases. See oli BMW esimene diiselmootor.
1973. aasta naftakriisi tõttu otsustas BMW arendada mootori, mis oleks nii võimas kui ka kütusesäästlik. Võttes aluseks M20 bensiinimootori, hakkasid BMW insenerid 1975. aastal arendama M21-diiselmootorit.
1983. aasta Frankfurdi autonäitusel esitles BMW esimest M21-mootoriga autot, milleks oli E28 kerega 524td. Tippkiirusega 180 km/h, 0–100 kiirendusega 12,9 sekundit ja kütusekuluga 7,1 liitrit 100 km kohta oli see 1983. aastal maailma kiireim seeriatootmises olev diiselauto.
Mootor oli saadaval kahes variandis, algselt 1983. aastal oli saadaval vaid turbolaaduriga variant (115 hj, 210 Nm), 1987. aastal suurenes pöördemoment 220 Nm-ni; 1985. aastal tuli välja ka vabalthingav (85 hj, 152 Nm).
Vabalthingavat kasutasid 1985.–1993. aastal E30 kerega 324d ning 1985.–1988. aastal E28 524d.
Turbodiislit kasutasid BMW autodest E28 524td (1983-1988), E30 324td (1985-1993) ning E34 524td (1988-1991).
Dovilai vald

Dovilai vald (leedu keeles "Dovilų seniūnija") on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.
Valla pindala on 121,7 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4888 inimest. Valla keskus on Dovilai alev (2011. aastal oli seal 1246 elanikku). Vallavanem on Antanas Skiotys.
Vallas on järgmised külad.
Turbatööstus

Turbatööstus on tööstusharu, kütusetööstuse allharu, mis tegeleb turba kaevandamise, ümbertöötamise ja tarbijatele edastamisega. 
Turbatööstus Eestis.
Eestis on turbatööstuse käive umbes 100 miljonit eurot aastas ja Eestist on pärit 10% maailma turbatoodangust. Sektoris töötab 35 ettevõtet, kes kaevandavad turvast ligi 14 000 hektaril.
2021. aastal andis turba kaevandamine kümnendiku kogu Eesti kasvuhoonegaaside heitest, mida on sarnases mahus kõigi Eesti sõiduautode tekitatud heitmetega.
Endriejavase vald

Endriejavase vald (leedu keeles "Endriejavo seniūnija") on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.
Valla pindala on 145 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1675 inimest. Valla keskus on Endriejavase alev (2011. aastal oli seal 640 elanikku). Vallavanem on Laimutė Šunokienė.
Vallas on järgmised külad.
Maria Stuart

Maria Stuart on eesti ansambel.
Ajalugu.
Maria Stuart loodi 2013. aastal Tartus. Esialgse koosseisuga tehti proove kaks kuud ning salvestati J.M.K.E austusplaadile lugu "Õhtumaa viimased tunnid". Ametlikult loeb bänd oma alguseks 2013. aasta oktoobrit, kui bändiga liitusid klahvpillidel Meelis Tisler ja trummidel Tõnu Ilves. 2014. aasta algul avaldati esimene singel "Luuraja".
Kõštõm

Kõštõm on linn Venemaal Tšeljabinski oblastis. 
Ajalugu.
Asutati 1757. aastal rauasulatustehaste ehitamise käigus. Linn aastast 1934. Kõštõmis asub endine Demidovide residents Valge maja.
Lennu number

Lennu number või lennunumber () on reisilennunduses lendude eristamiseks kasutatav, tavaliselt kolmest või neljast numbrimärgist koosnev lennu tunnuskood. 
Lennu numbri ees käib harilikult lennuettevõtet tähistav IATA lennufirmakood või ICAO lennufirmakood. 
Konkreetse lennu identifitseerimiseks on tarvis peale lennu numbri ja lennuettevõtte koodi teada ka lennu toimumise kuupäeva. 
Reisilennu puhul on lennuettevõtte kood ja lennu number märgitud nii lennupiletile kui ka lennujaama infotahvlile, nii et neid võrreldes saab reisija kontrollida oma lennu väljumisaega ja -kohta.
Tsiviillennukite kerel näha olev tähtede ja numbrite kombinatsioon ei ole lennu number, see on registritunnus, kuid mõlemat koodi (tunnust) kasutatakse tsiviillennunduses ka raadiokutsungina.
Üks lennuk võib samal päeval lennata mitme lennunumbri all ja eri päevadel võivad sama lennunumbri all lennata sama lennuettevõtte erinevad lennukid.
Muhumaa JK

Muhumaa JK on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Kuressaares.
Ajalugu.
Klubi asutasid Tallinna FC Flora, FC Kuressaare ja Priit Penu.
2008. aastal kaebas endine treener Margus Kuusk klubi kohtusse, arvates ekslikult, et klubi kuulub mängijatele.
Tallinn C.F.

Tallinn C.F. on 2015. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.
Klubi on Tallinna JK Visaduse õigusjärglane.
JK Tabasalu

JK Tabasalu on Tabasalus tegutsev jalgpalliklubi.
2. koht (1): 2022
3. koht (1): 2017, 2018
2. koht (1): 2014
2. koht (1): 2013
JK Leisi

JK Leisi on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Leisis.
Riigigümnaasium

Riigigümnaasium on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuuluv gümnaasium, mida peab üleval riik. 2024. aastal on Eestis kokku 28 riigigümnaasiumi, mis on asutatud kõikidesse maakonnakeskustesse ja suurematesse linnadesse, kuid mõni riigigümnaasium asub ka maapiirkondades (nt Nõo Reaalgümnaasium, Noarootsi Gümnaasium, Kiviõli I Keskkool).
Riigigümnaasiumide projekteerimine ja ehitamine koosneb 85% ELi regionaalarengu fondist ja 15% riiklikust kaasfinantseeringust.
Esimene nn maakondlik gümnaasium, Viljandi Gümnaasium, alustas tegevust 1. septembril 2012.
Vill (vigastus)

Vill ehk rakk on mingi kahjustuse tagajärjel tekkinud põisjas vedelikuga täitunud moodustis nahal või limaskestal.
Villid võivad enamasti tekkida hõõrumise, põletuse, külmakahjustuse või teatud keemiliste ainetega kokkupuutumisel.
Põiekese sisu järgi võidakse villi nimetada vesivilliks, verivilliks, mädavilliks.
Judrėnai vald

Judrėnai vald (leedu keeles "Judrėnų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.
Valla pindala on 87,4 km². 2011. aasta seisuga elas seal 705 inimest. Valla keskuseks on Judrėnai alev (2011. aastal oli seal 468 elanikku). Vallavanem on Zigmantas Siminauskas.
Vallas on järgmised külad.
Ranna sovhoos

Ranna sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s Harju rajoonis Harku külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Tabasalus.
Ranna sovhoos oli Eesti NSV Põllumajandusministeeriumi Eesti Linnukasvatuse Valitsuse tõulihakanade paljundus- ja lihakanade tõuaretusmajand. Sovhoos moodustati 1966. aastal kolme varasema kolhoosi liitmise teel.
1978. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 9700 hektarit, sellest põllumajanduslikku maad 6041 hektarit, sealhulgas haritavat maad umbes 3000 hektarit. Sovhoosi töötajate arv oli samal aastal 651.
Sovhoosi peamised tootmisharud olid veisekasvatus ja broilerikasvatus. Ranna sovhoosil oli eesti mustakirju veise tõufarm 1000 veisega (1979. aasta seisuga). Broileriliha toodang 1978. aastal oli 2800 tonni. 1979. aastal ehitati uus broilerifarm tootmismahuga 6500 tonni liha aastas.
Sovhoosi direktor aastatel 1968–1981 oli Vello Lind ja 1981–1991 Richard Martinson.
Harku külanõukogu

Harku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s, algselt Harku vallas Harjumaal (kuni 1950), hiljem (alates 1950) Harju rajoonis. 
Harku külanõukogu moodustati 8. augustil 1945 Harku valla territooriumi jagamisel kolme külanõukogu (Harku, Muraste ja Vääna külanõukogu) vahel. Külanõukogu administratiivkeskus asus Tabasalus.
1954. aastal ühendati Muraste ja Vääna külanõukogu Harku külanõukoguga.
1978. aasta seisuga kuulusid Harku külanõukokku Harku ja Tabasalu alevik ning Adra, Harkujärve, Humala, Ilmandu, Kumna, Kütke, Laabi, Liikva, Muraste, Naage, Rannamõisa, Suurupi, Sõrve, Tiskre, Tutermaa, Türisalu, Vahi, Vaila, Viti, Vääna ja Vääna-Jõesuu küla. 
Harku külanõukogu (välja arvatud Rannamõisa asula, Harku järv ja 100 meetri laiune vöönd selle ümber) kuulus piiritsooni.
Harku külanõukogu territooriumil tegutsesid Ranna sovhoos ja Tallinna Aiandussovhoos.
21. novembril 1991 moodustati Harku külanõukogust uuesti Harku vald.
Henri Broms

Henri Juhana Fredrik Broms (24. august 1927 – 11. aprill 2014) oli soome semiootik.
Ta töötas Helsingi Ülikoolis pärsia keele ja kirjanduse dotsendina.
STS-114

STS-114 oli esimene Space Shuttle'i programmi missioon pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi. 
Missiooni teenindanud Discovery startis Kennedy kosmosekeskusest 26. juulil 2005 kell 10.39 kohaliku aja järgi. NASA kiitis stardi heaks umbes 29 kuud pärast Columbia hukku ja tegi seda hoolimata võimalikust rikkest väliskütusepaagi kahes kütusesensoris, mis oli takistanud 13. juulil toimuma pidanud starti.
Missioon lõppes 9. augustil 2005, kui Discovery maandus Edwardsi õhujõudude baasis. Halva ilma tõttu loobuti Kennedy kosmosekeskusse maandumisest.
Stardisalvestisi läbi vaadates avastati taas, kuidas Discovery stardil eraldus vahutükk väliskütusepaagist. See põhjustas NASA-s murelikkust, sest STS-107 ajal oli stardi ajal väliskütusepaagist eraldunud vahutükk lõhkunud augu Columbia kuumuskilpi ja tulemuseks oli laeva purunemine Maa atmosfääri sisenemisel. Selle STS-114 ajal eraldunud vahutüki tõttu otsustas NASA ülejäänud Space Shuttle'i missioonid edasi lükata ja järgmine missioon oli STS-121, mis toimus 4. juulil 2006.
Missioon.
STS-114 oli esimene missioon pärast Columbia ja tema meeskonna hukku ja Space Shuttle'i programmi teine missioon, mida juhtis naiskomandör. Lisaks oli see teine kord, kui kosmosesüstiku toimunud katastroofi järgse esimese missiooni tegi Discovery. 17 aastat varem teenindas Discovery missiooni STS-26, mis oli esimene missioon pärast Challengeri katastroofi.
Missiooni pidi esialgsete plaanide kohaselt teenindama Atlantis, kuid insenerid avastasid laeva süsteemidest tehnilise rikke. Discovery hoolduse ajal avastati ka sellelt analoogne rike ja selle tulemusena otsustasid insenerid, et kõik kosmosesüstikud tuleb igaks juhuks üle kontrollida. Vigane süsteem asendati kõigil süstikutel ja kuna Discovery parandati ära esimesena, määratigi see missioonile.
STS-114 viis ISS-i varustust ja uusi seadmeid. ISS-is kontrolliti esimest korda ka Discovery kuumuskilpi. ISS-ist tehtud piltidelt avastati, et kuumuskilbis on väljaulatuv tükk, mida saadeti uurima ja parandama astronaut Stephen K. Robinson, kes suutis teha vajalikud parandused. Samuti märgati võimalikku kahjustust ka komandöri akna juures. Insenerid uurisid seda piltidelt ja testisid atmosfääri sisenemist tuuletunnelis. Pärast katsetusi ja veendumist, et süstiku sisenemine on ohutu, andsid insenerid loa süstik Maale tuua.
Kuna NASA pikendas missiooni ühe päeva võrra, oli Discovery meeskond abiks ISS-i meeskonnale ja lisaks viis Discovery ISS-i kõrgemale orbiidile. Jaam liikus Discovery tõuke abil 1220 meetri võrra kõrgemale. ISS kaotab kõrgust umbes 30 meetri võrra päevas.
Discovery sisenes Maa atmosfääri 9. augustil ning sisenemine ja maandumine möödusid probleemideta. Discovery maandus Edwardsi õhujõudude baasi kohaliku aja järgi kell 8.11.
Elektroenergeetika

Elektroenergeetika on energeetika haru, mis tegeleb elektrienergia tootmise, ülekandmise, jaotamise ja kasutamisega. 
Elektrienergiat toodetakse elektrijaamades, kantakse üle elektriliinide kaudu ja jaotatakse elektrivõrkude ning alajaamade abil elektritarbijatele. 
Elektrijaamades muundatakse elektrienergiaks peamiselt kütuste põletamisel saadavat soojust (vt soojusenergeetika), vee potentsiaalsed energiat (hüdroenergeetika), tuuleenergiat (tuuleenergeetika), päikeseenergiat (päikeseenergeetika) ja tuumaenergiat.
Eri liiki allikate energiat muundatakse elektrienergiaks sellepärast, et seda on suhteliselt kerge üle kanda (ka kauge maa taha) ja jaotada ning tarbijatel muundada mõnda teist liiki energiaks (mehaaniliseks energiaks, soojuseks, valguseks, keemiliseks energiaks jne).
Esimesed ettevõtete elektrijaamad rajati 1870. aastail (peamiselt kaarlampide toiteks). Üldtarbijaile mõeldud elektrijaamu hakati ehitama 1880. aastail pärast hõõglambi leiutamist (1879). Juba sajandivahetuseks loodi esimesed energiasüsteemid.
Nora Brockstedt

Nora Brockstedt (20. jaanuar 1923 Oslo – 5. november 2015 Oslo) oli norra laulja.
Brockstedt esindas Norrat 1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Voi Voi" ja 1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Sommer i Palma". Laul "Voi Voi" sai 4. koha ja "Sommer i Palma" 7. koha.
Aavo Ots

Aavo Ots (25. jaanuar 1951 Vastseliina – 10. juuni 2023) oli eesti trompetist, dirigent ja muusikapedagoog.
Haridus.
Aavo Ots õppis aastatel 1967–1971 Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis trompetit ja koorijuhtimist. 1976. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi dirigeerimise eriala Gustav Ernesaksa ja Olev Oja klassis ning trompeti erialal Tõnu Tarumi klassis. 1986. aastal lõpetas ta Leningradi konservatooriumis Juri Bolšijanovi klassi. 2005. aastal täiendas ta end Šveitsis Andreas Spörri meistrikursustel.
Töö.
Aastatel 1975–1984 töötas Aavo Ots Estonia teatri orkestris, alates 1977. aastast töötas ta ühtlasi Tallinna Muusikakeskkooli õpetaja-metoodikuna. Alates 1984. aastast oli ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud, 1998. aastast dotsent.
2002. aastal asutas ta MTÜ Aavo Otsa Muusikastuudio. 2013. lõi Aavo Ots koos Priit Sonni ja Kaido Kiviga Eesti Noorte Kontsertorkestri, mille tööd koordineerib dirigentide otsusel MTÜ Aavo Otsa Muusikastuudio.
Kretingalė vald

Kretingalė vald (leedu keeles "Kretingalės seniūnija") on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis. Vald ulatub lääneosas Läänemere kaldale.
Valla pindala on 110 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4736 inimest. Valla keskus on Kretingalė alev (2011. aastal oli seal 936 elanikku). Teine alev vallas on Plikiai (607 elanikku 2011. aastal). Vallavanem on Vytautas Gūžas.
Vallas on järgmised külad.
Priekulė vald

Priekulė vald (leedu keeles "Priekulės seniūnija") on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis. Vald ulatub lääneosas Kura lahe kaldale.
Valla pindala on 162 km². 2011. aasta seisuga elas seal 7829 inimest. Valla keskus on Priekulė linn (2011. aastal oli seal 1413 elanikku). Vallavanem on Daiva Bliūdžiuvienė.
Vallas on järgmised külad.
Józef Ignacy Kraszewski

Józef Ignacy Kraszewski (28. juuli 1812 Varssavi – 19. märts 1887 Genf) oli poola kirjanik, publitsist ja kirjastaja.
Józef Ignacy Kraszewski oli pärit vaesunud aadliperekonnast. 1829. aastal alustas ta meditsiiniõpinguid Vilniuse Ülikoolis. 1830. aastal arreteeriti ta põrandaalusesse salaorganisatsiooni kuulumise eest. Vahi alt vabanes ta 1832. aastal ja kuni 1833. aastani oli politseijärelevalve all.
Aastatel 1838–1860 elas ta Volõõnias, kus tegeles kirjandusloomingu ja ühiskondliku tegevusega ning pidas mõisa. 1860. aastal asus Kraszewski elama Varssavisse. 1863. aasta ülestõusu mahasurumise järel oli ta sunnitud põgenema välismaale. Kuni 1885. aastani elas ta Saksamaal Dresdenis, seejärel Šveitsis Genfis.
Józef Ignacy Kraszewski kirjanduslooming on väga mahukas. Oma teostes käsitles ta põhiliselt Poola ajalugu ning ühiskonna- ja kultuuriprobleeme.
Eesti keeles on 1900. aastal ilmunud Józef Ignacy Kraszewski romaan "Kuningas" ja 1957. aastal jutustus "Sõnajalaõis".
STS-107

STS-107 oli Space Shuttle'i programmi 113. missioon ja kosmosesüstik Columbia viimane missioon. Columbia startis 16. jaanuaril 2003 Kennedy Kosmosekeskusest. Missioon kestis 15 päeva ja selle kestel tegi meeskond SPACEHAB-is teaduskatseid.
Columbia pardal olnud 7 astronauti hukkusid koos laevaga 1. veebruaril 2003, kui Columbia purunes Maa atmosfääri sisenedes. Õnnetust uurinud komisjon tuvastas õnnetuse põhjusena augu kosmoselaeva kuumuskilbis. Auk tekkis kuumuskilpi stardi ajal, kui Space Shuttle'i välispaagi küljest eraldunud kohvrisuurune vahutükk tabas süstiku vasakut tiiba. Atmosfääri sisenemisel hakkas vasak tiib aeglaselt üle kuumenema ja lagunema. Lõpuks viis see juhitavuse kadumiseni ja laeva purunemiseni.
Meeskond.
Meeskonnas oli seitse liiget ja komandöriks oli Rick D. Husband, kellele see oli teine missioon. Meeskonnas oli laadungi spetsialistina ka Ilan Ramon, kes sai selle missiooniga esimeseks Iisraeli kodanikuks kosmoses.
Energia raudteepeatus

Energia raudteepeatus oli raudteepeatus Ida-Virumaal Narvas, Tallinna–Narva raudtee ääres.
Peatus asus Soldina ja Narva raudteejaama vahel (kilomeeter 312). Raudteepeatus suleti 2001. aastal seoses Narva–Musta rongiliini sulgemisega.
Appi, kollid!

"Appi, kollid!" (ingl. "Aaahh!! Real Monsters") on Ameerika Ühendriikide joonissari, mille loojad on Gábor Csupó ja Peter Geffney. Sarja tootis animatsioonistuudio Klasky Csupo kanalile Nickelodeon aastail 1994–1997. Nelja hooaja jooksul läks eetrisse 52 jagu. Jagude pikkus oli 22–24 minutit.
Eestis on sarja näidanud Kanal 2.
Sandra Alusalu

Sandra Alusalu (sündinud 6. august 1987) on Eesti kiiruisutaja ja spordipedagoog.
Ta lõpetas 2006. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi, 2009. aastal terviseteaduste bakalaureuseseõppe Tallinna Ülikoolis ja 2011. aastal sporditeaduste magistriõppe Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas.
Aastatel 2011–2015 töötas ta Türi põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana. 2015. aastast on ta Põltsamaa Ühisgümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetaja ja uisutamisringi juhendaja. 
Ta on tegelenud kiiruisutamisega alates 2005. aastast Väino Treimani juhendamisel. Ta on tulnud Eesti meistriks 2006. ja 2007. aastal väikeses mitmevõistluses ning 2014. aastal 5000 meetris. Ta on püstitanud mitu Eesti rekordit: 500 meetrit ajaga 48,78; 1000 meetrit ajaga 1.38,93; 1500 meetrit ajaga 2.31,93 ja 3000 meetrit ajaga 5.19,70. Kõik need rekordid püstitas ta 2007. aastal. 
Ta valiti hooajal 2006/2007 Eesti parimaks naiskiiruisutajaks. 
Isiklikku.
Sandra Alusalu õde on kiiruisutaja Saskia Alusalu. Sandra Alusalu elukaaslane on kehalise kasvatuse õpetaja Maikel Mikson, neil on 2020. aastal sündinud tütar Sanna.
Olav Keerberg

Olav Keerberg (17. aprill 1935 Tartu – 4. november 2015) oli eesti taimefüsioloog.
Ta lõpetas 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika erialal.
Ta töötas 1957–2004 Harkus Eksperimentaalbioloogia Instituudis, algul inseneri ja nooremteadurina, 1972–2004 taimefüsioloogia osakonna juhatajana. 
Ta uuris fotosünteesi, kasutades süsiniku radioaktiivse isotoobi 14C metoodikat.
1972. aastal kaitses ta Moskvas NSV Liidu Teaduste Akadeemia K. Timirjazevi nimelises Taimefüsioloogia Instituudis bioloogiateaduste kandidaadi väitekirja "Интенсивность света как фактор регуляции фотосинтетического метаболизма углерода" (Valguse intensiivsus kui süsiniku fotosünteetilise metabolismi regulatsiooni tegur). 1989. aastal kaitses ta samas instituudis bioloogiateaduste doktori väitekirja "Süsiniku fotosünteetilise metabolismi kvantitatiivsed karakteristikud".
2005. aastast kuni surmani töötas ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis, algul taimefüsioloogia osakonna juhatajana, hiljem erakorralise vanemteadurina.
Ants-Peep Silvere

Ants-Peep Silvere (4. juuli 1933 – 13. mai 1983) oli eesti bioloog, tsütoloog ja mikroskopist.
Ta töötas Eksperimentaalbioloogia Instituudis Harkus, kus rajas elektronmikroskoopia labori.
Sendvarise vald

Sendvarise vald (leedu keeles "Sendvario seniūnija") on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.
Valla pindala on 72 km². 2011. aasta seisuga elas seal 5033 inimest. Valla keskus on Slengiai küla. Vallavanem on Loreta Kuprienė.
Vallas on järgmised külad.
Lisaks küladele asub vallas veel Klausmyliai huutor, kus aastal 2011 oli 11 elanikku.
Jaanikildi rahn

Jaanikildi rahn on rändrahn, mis asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mõõnaste külas, Õisust umbes 3,5 km põhja poole jääva Jaanikildi talu lähistel. 
Jaanikildi rahn on looduskaitse all olev objekt alates 1939. aastast.
Rotovormimine

Rotovormimine on vormimise meetod, mida kasutatakse seest õõnsate esemete valmistamiseks. Rotovormimise korral täidetakse seest õõnes kuumutatav valuvorm vormitava materjaliga ja pannakse aeglaselt pöörlema. Pehmenenud materjal jaotub ühtlaselt laiali ja kleepub vormi seinte külge.
Enam kui 80% juhtudest on vormitavaks materjaliks polüetüleen.
Tüüpilisteks rotovormimise abil saadud toodeteks on suured veemahutid, liiklustõkked ja -koonused ning laste mänguväljakute osad.
Veiviržėnai vald

Veiviržėnai vald (leedu keeles "Veiviržėnų seniūnija") on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.
Valla pindala on 188 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3055 inimest. Valla keskus on Veiviržėnai alev (2011. aastal oli seal 840 elanikku). Vallavanem on Edita Sluckienė.
Vallas on järgmised külad.
Puriin

Puriin (tähis R) on bitsükliliste heteroaromaatsete ühendite hulka kuuluv keemiline aine, mille molekulis on neli lämmastikuaatomit. Molekuli ehitus sarnaneb indooli omaga, kuid 3., 5. ja 7. positsioonis on süsinikuaatomi ja vesinikuaatomi asemel lämmastikuaatom. Molekuli võib vaadelda koosnevana pürimidiini ja imidasooli tsüklitest (ta on lihtsaim [4,5-"d"]pürimidiin). Sellepärast on aine teised nimed 3,5,7-triasaindool ja 7"H"-imidaso[4,5-"d"]pürimidiin. Molekulivalem on C5C4N4.
CAS-i registreerimisnumber on 120-73-0.
Puriin on puriinide aineklassi põhiliige.
Levik.
Puriin looduses vabalt ei esine, küll aga esineb selle derivaate.
Saamine ja tootmine.
Puriini sai esmakordselt 1884 Emil Fischer kusihappe kuumutamise teel.
Puriini toodetakse aminoatsetonitriilist ja formamiidist või ftalimiidatsetonitriilist ja tris-formaminometaanist. Teine viis põhineb Wilhelm Traube leiutatud Traube sünteesil 4,5-diaminopürimidiinist ja veevabast sipelghappest.
Füüsikalised omadused.
Puriin on normaaltingimustel tahke, moodustab rombilise kristallvõrega värvilisi nõelakujulisi kristalle.
Aine molaarmass on 120,11 g·mol−1, tihedus 1,22 g·cm−3.
Sulamistemperatuur on 217 °C.
Puriin lahustub hästi vees, kuumas etanoolis ja benseenis, lahustub halvasti dietüüleetris, atsetoonis ja kloroformis.
Tahke puriini põlemisentalpia on −2708 kJ·mol−1, vastav tekkeentalpia 169,4 kJ·mol−1.
Keemilised omadused.
Puriini molekuli võib käsitada kondenseerunud ringsüsteemina, mis koosneb heterotsüklilistest ühenditest pürimidiinist (punane) ja imidasoolist (roheline).
7"H"-puriin on tasakaalus oma isomeeri 9"H"-puriiniga.
Ohutus ja mürgisus.
Puriin ei kuulu ohtlike ainete hulka.
Keskmine surmav annus rottidel intraperitoneaalsel manustamisel on 800 mg·kg−1.
Uurimislugu.
Puriini sai esmakordselt 1884 Emil Fischer kusihappe kuumutamise teel. Nime pani ta kokku ladina sõnast "purus" 'puhas' koos sõnaga "uricus" 'kusi-' (kusihappe nimetuses "acidum uricum"), sest kusihape on puriini derivaat ja seega on puriin kusihape "puhtal kujul". Aastal 1898 Fischer ka sünteesis puriini esimesena.
Derivaadid.
Puriinalkaloidid.
Puriini derivaadi ksantiini derivaatide seas on ka mõned alkaloidid:
Ingeburg Lange

Ingeburg Lange (sünninimi Ingeburg Rosch; 24. juuli 1927 Leipzig – 13. juuli 2013 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Ingeburg Lange isa oli kommunistlik poliitik Alfred Rosch (1899–1945). Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta rätsepaks. 1945. aastal astus ta Saksamaa Kommunistliku Partei liikmeks. Kommunistide ja sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel sai temast 1946. aasta aprillis Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei liige. 1946–1961 töötas Ingeburg Lange erinevatel ametikohtadel Saksa Vaba Noorsoo Liidus. 1951. aasta septembrist kuni 1952. aasta juulini õppis ta Moskvas Komsomoli Kõrgkoolis. 1955–1961 õppis ta kaugõppes Parteikõrgkoolis Karl-Marx, mille lõpetas ühiskonnateadlasena.
1961. aasta augustist oli Ingeburg Lange Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee naiste osakonna juhataja. 1963. aastal sai Ingeburg Lange Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaadiks ja 1964. aasta detsembris Keskkomitee liikmeks. Alates 1973. aastast oli ta SSÜP Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat ja Keskkomitee Sekretariaadi naisasjade sekretär. Lisaks oli ta 1952–1954 ja 1963–1989 Rahvakoja (parlamendi) liige.
8. novembril 1989 astus Ingeburg Lange koos kogu poliitbürooga ametist tagasi, kuid ta valiti ka uude poliitbüroosse. 3. detsembril 1989 astus ta koos kogu Keskkomiteega teist korda ametist tagasi. 21. jaanuaril 1990 heideti Ingeburg Lange Demokraatliku Sotsialismi Parteist välja. Hiljem pensionil olles ta poliitikaga ei tegelnud.
Isiklikku.
Ingeburg Lange tütar Katja Lange-Müller (1951) on kirjanik.
Vėžaičiai vald

Vėžaičiai vald (leedu keeles "Vėžaičių seniūnija") on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.
Valla pindala on 160,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4288 inimest. Valla keskus on Vėžaičiai alev (2011. aastal oli seal 1646 elanikku). Vallavanem on Liudas Laukaitis.
Vallas on järgmised külad.
Tarbes

Tarbes [tarb] on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus. Ta on departemangu prefektuur ("prefecture") ehk halduskeskus. Linn on viie kantoni keskuseks. Ta oli ka ajaloolise Bigorre krahvkonna pealinn.
Linn asub Prantsuse Püreneede mäestikus, Oksitaania piirkonna edelaosas ja Hautes-Pyrénées' departelangu kesk-loodeosas.
Linna territoorium asub 284–326 meetri kõrgusel üle merepinna.
Aastal 2011 oli tema linnastu Midi-Pyrénées' regiooni teine linnastu rahvaarvult. Seal elas 116 056 elanikku.
Linna läbivad põhja-lõuna suunal kolm jõge: idas l'Adour ning läänes l'Echez ja temasse suubuv la Gespe.
Bagnères-de-Bigorre

Bagnères-de-Bigorre [banjeer də bi'gorr] on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus. See on departemangu üks kahest alam-prefektuurist ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskusest.
Linn asub Pürenee mäestikus, Oksitaania piirkonna edelanurgas ja Hautes-Pyrénées' departemangu keskel 440–2872 meetri kõrgusel merepinnast.
Rooma impeeriumi ajal kuulus linn Rooma võimu alla. Impeeriumi kokkuvarisemisest kuni aastani 1171 puuduvad selle kohta aga igasugused märkmed. Arvatakse, et asula jäeti täielikult maha umbes aastal 580 pärast seda tabanud maavärinat ja hiljem laastanud katku. Katk on linna tabanud ka aastatel 1628, 1653 ja 1654.
Deborah Kerr

Deborah Kerr (sünninimi Deborah Jane Kerr-Trimmer; 30. september 1921 Helensburgh, Šotimaa – 16. oktoober 2007 Botesdale) oli šoti päritolu Briti filminäitleja.
Kerr kandideeris kuuel korral parima naispeaosatäitja Oscarile. Aastal 1994 sai ta au-Oscari elutöö eest.
Oma elu viimastel aastatel kannatas ta Parkinsoni tõve all.
Aureilhan (Hautes-Pyrénées)

Aureilhan (hääldus "o'rel'an") on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus. See on departemangu üks kantoni keskustest. Linn kuulub ka Tarbesi linnastusse.
Linna territoorium asub 284–385 meetri kõrgusel üle merepinna.
Lannemezan

Lannemezan (hääldus "lann'mesa(n)") on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus.
Linna territoorium asub 442–647 meetri kõrgusel üle merepinna.
Vic-en-Bigorre

Vic-en-Bigorre [vik e(ö)n bi'gorr] on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus.
Linna territoorium asub 192–323 meetri kõrgusel üle merepinna.
Puriinid

 
Puriinid on puriini derivaadid. Nad kuuluvad heteroaromaatsete ühendite hulka.
Koos pürimidiinidega on puriinid nukleiinhapete olulised koostisosad. Nad ei ole inimorganismis asendamatud ained. Et loomade nahal ja siseelunditel on suur puriinide sisaldus, siis sisaldavad neid rohkesti ka loomsed toiduained. Inimorganismis lagundatakse puriinid kusihappeks ja väljutatakse neerude kaudu; mitmetel muudel loomaliikidel toimub ka edasine lagundamine (näiteks veistel allantoiiniks). 
Ülevaade.
Puriini molekulis 2., 6. ja 8. positsioonil olevate vesinikuaatomite asendamisel teiste jääkidega saadakse mitmesugused puriini derivaadid: 
DNA ja RNA koosseisus normaalselt ettetulevaid komponente adeniini ja guaniini nimetatakse puriinalusteks või ka lihtsalt puriinideks. Modifitseerumise tõttu võivad RNA või DNA osadeks ajutiselt olla ka hüpoksantiin ja ksantiin, kuid reparatsiooniensüümid vahetavad nad välja. 
7-metüülguaniin moodustab mRNA mütsi.
Teised tähtsamad puriinid on hüpoksantiin, ksantiin, teobromiin, kofeiin, kusihape ja isoguaniin.
Tautomeeria.
Et puriinide molekulid sisaldavad lõike, mille põhimuster on N=C–X–H (kus X = O, S või NH), siis on võimalik tautomerie (laktaam-laktiimtautomeeria, tiolaktaam-tiolaktiimtautomeeria, imiin-enamiintautomeeria). 
Bioloogiline tähtsus.
Kui adeniin ja guaniin seonduvad 9. positsioonis riboosi (DNA puhul desoksüriboosi C-1-aatomiga, tekivad nukleosiidid adenosiin ja guanosiin. Riboosi estrifikatsioonil fosfaadiga tekivad nukleotiidid, mis on paljude füsioloogiliselt oluliste molekulide koostisosad. (Vaata ka: riboflaviin, adenosiinmonofosfaat (AMP), adenosiintrifosfaat (ADP), adenosiintrifosfaat (ATP), ribonukleiinhape (RNA), desoksüribonukleiin (DNA), tsükliline adenosiinmonofosfaat (cAMP), nikotiinamiidadeniindinukleotiidfosfaat (NADPH), nikotiinamiidadeniindinukleotiid (NADH), flaviinadeniindinukleotiid (FAD), koensüüm A, suktsinüülkoensüüm A.)
Puriinalused

Puriinalused (ka lihtsalt "puriinid") on DNA ja RNA koosseisus normaalselt esinevad puriinid, nimelt adeniin ja guaniin.
Emil ja salapolitseinikud (film, 1931)

"Emil ja salapolitseinikud" on 1931. aastal valminud Saksamaa mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Erich Kästneri samanimelisel raamatul.
Sisu.
Emili ema saadab ta koolivaheajal Berliini vanaema juurde. Ta peab viima vanaemale 140 riigimarka. Rongis aga pakub end härra Grundeisina tutvustanud võõras Emilile unerohuga kommi ja varastab talt raha ära. Tuttavate laste abiga asub aga Emil Berliinis Grundeisi jälitama. Lõpuks õnnestub neil Grundeis tabada, kui see läheb panka raha vahetama. Politsei vahistab Grundeisi ja selgub, et tegelikult on ta pangaröövel Mitlinski. Kurjategija tabamise eest saab Emil 1000 riigimarka preemiat.
Séméac

Séméac [seme'ak] on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus. Ta kuulub Tarbesi linnastusse.
Bordères-sur-l'Échez

Bordères-sur-l'Échez (hääldus "bordeer sür l'ešee") on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus.
Linna territoorium asub 273–378 meetri kõrgusel üle merepinna.
Cahors

Cahors [ka'or] on linn Prantsusmaal Loti departemangus. Ta on departemangu prefektuur ("prefecture") ehk halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskus. Linn oli varasema Prantsuse Quercy provintsi keskus.
Linna territoorium asub 105–332 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linna ja vallaga seotud isikud.
Linnal ei ole sõprussidemeid mitte ühegi linnaga.