tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sillart

Sillart on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Sillart uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Stroshe ja Vessart. Rudolf Sillarti palvel kanti Sillart perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 331 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. juulist 1937).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sillart Eestis 14 mehel ja 20 naisel.
Sillasoo

Sillasoo on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Sillasoo on pandud Jõe mõisas Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Sillasoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Simmulson, Teekmann ja Veinberg. Johannes-Robert Sillasoo palvel kanti Sillasoo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 359 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. maist 1938).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sillasoo Eestis 14 mehel ja 22 naisel.
Aabajõe

Aabajõe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aabajõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kiss (1939. aastal Tartus). 
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Sinikalju

Sinikalju on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Sinikalju uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sinisov ja Sinnisov. Alfred-Elmar Sinikalju palvel kanti Sinikalju perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 32 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Soidra

Soidra on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Soidra uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Schütz. Agu Soidra palvel kanti Soidra perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 101 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Soidra Eestis 5 mehel ja 6 naisel.
Luserna

Luserna (tsimbri: "Lusérn", saksa: "Lusern") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost kagus. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 284 inimest ja valla pindala on 8,2 km².
Lusérn külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Lavarone, Levico Terme, Pedemonte, Rotzo ja Valdastico.
Tsimbri kultuur ja keel.
Lusérn on tsimbri keele ja kultuuri keskus. 2001. aasta rahvaloenduse järgi märkis umbes 90% Lusérni rahvast oma esimeseks keeleks tsimbri, mis on saksa keele lõunasaksa murre. Varem kõneldi tsimbrit ka naabruses Lavarones ja nn "Sette Comuni" ja "Tredici Comuni". Kultuuriinstituut määrati provintsiseadusega ja sai rahastust Itaalia riigilt, et aidata säilitada unikaalset traditsiooni, kultuuri ja keelt.
Lusérnis kõneldav tsimbri murre erineb veidi mujal kõneldavast tsimbri murdest.
Mart Paemurru

Mart Paemurru (1940. aastani Martin Otto; 31. mai 1908 Toila, Voka vald – 6. november 1972 Tallinn) oli eesti metsasarvemängija, tšellist ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna konservatooriumi Jaan Tamme metsasarveklassi, õppis konservatooriumis ka Karl Bachblumi ja Raymond Bööcke juhendamisel tšellot, Artur Kapi juhendamisel kompositsiooni ning Olav Rootsi juhendamisel dirigeerimist.
Aastatel 1929–1930 oli ta Raadio Ringhäälingu orkestri kontsertmeister, 1932–1942 Estonia teatri orkestri metsasarvemängija, 1942–1945 Estonias tšellist, 1948–1968 mängis tšellot ERSO-s.
Aastatel 1941–1972 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi metsasarveõppejõud, aastatel 1944–1949 ka puhkpillikateedri juhataja, 1946. aastast dotsent, 1946–1950 dekaan. 
Tema õpilasi on Kaupo Antzon, Robert Kasemägi, Leho Muldre ja Ado Tamm.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli helilooja ja muusikapedagoog Els Aarne, nende poeg on tšellist Peeter Paemurru.
Paemurru (perekonnanimi)

Paemurru on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Paemurru uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Otto (1940. aastal Tallinnas).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paemurru Eestis 10 mehel ja 9 naisel.
Söödav kuslapuu

Söödav kuslapuu on sinise kuslapuu alamliik või teisend ("Lonicera caerulea" var. "edulis").
Pärineb Ida-Siberist ja Kaug-Idast. 
Söödav kuslapuu kasvab umbes ühe meetri kõrguseks põõsaks. 
Võrsed ja lehed on karvased. Lehed on väiksemad kui põhiliigil, pikliklantsetjad, tipp on teritunud. Õied on kreemikasvalged ning ulatuvad õiekroonist välja. Viljad on tumesinised, piklikud, kuni 2 cm pikkused, vahakihiga kaetud, söödavad, hapukad või kibekad ning meenutavad maitse poolest sinikat. 
Eestis külmakindel. Söödava kuslapuu alamliigi kromosoomide põhiarv on 2n=18.
Erastvere raamatukogu

Erastvere raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Erastvere külas Erastvere külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Tiiu Ziugmann.
Põlgaste raamatukogu

Põlgaste raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas Põlgaste külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Irina Kruusla.
Kanepi raamatukogu

Kanepi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi asulas. Raamatukogu juhataja on Heli Adamson.
Prii

Prii on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Prii (Brie, Pri, Prie, Prü) on pandud 14 mõisas Järvamaal, Läänemaal, Pärnumaal, Saaremaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Prii uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andrei, Freimann, Frey, Kerb, Liber, Lieber, Mitter, Nibauer, Prifka, Priidemann, Prinkmann, Prints, Viliberg ja Vriedberg. Karmen Prii palvel kanti Prii perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 394 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Prii Eestis 75 mehel ja 85 naisel.
Hanikase raamatukogu

Hanikase raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Hanikase külas.
Orava raamatukogu

Orava raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Orava külas.
Ridala (perekonnanimi)

Ridala on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Ridala uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünthal ja Lemberg. Vassil Ridala palvel kanti Ridala perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 40 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ridala Eestis 17 mehel ja 15 naisel.
Karilatsi raamatukogu

Karilatsi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Karilatsi külas. Raamatukogu juhataja on Kadri Oraka.
Krootuse raamatukogu

Krootuse raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Raamatukogu juhataja on Vaike Puuselg.
Kauksi raamatukogu

Kauksi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi asulas. Raamatukogu juhataja on [[Enna Prükk.
Viited.
[[Kategooria:Põlva maakonna raamatukogud]]
[[Kategooria:Põlva vald]]
Lahe raamatukogu

Lahe raamatukogu raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Lahe külas. Raamatukogu juhataja on Ainika Mägi.
Tilsi raamatukogu

Tilsi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Raamatukoguhoidja on Tia Võru.
Leevaku raamatukogu

Leevaku raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Leevaku külas. Raamatukogu juhataja on Karmen Pedosk.
Veriora raamatukogu

Veriora raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Veriora asulas. Raamatukogu juhataja on Ilona Oeselg-Tigasing.
Leevi raamatukogu

Leevi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Raamatukoguhoidja on Maret Siilivask
Linte raamatukogu

Linte raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Linte külas Linte külakeskuses. Raamatukoguhoidja on Sirje Tolsting.
Maaritsa raamatukogu

Maaritsa raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. 
Maaritsa küla tekkis 1873. aastal Vene valitsuse ehitatud õigeusu kiriku juurde. Õigeusukogudus tekkis Maaritsa e Prangli (Wrangelshofi) külas 1848. aastal. Veerandsada aastat hiljem ehitati viie kupliga kivikirik, mis pühitseti 17. jaanuaril 1874 ja oli kasutusel 1951. aastani. Kiriku juurde kuulusid omal ajal ka kirikumõis ja apostliku õigeusu kihelkonnakool, kus on kooliharidust saanud kirjanikud Friedebert Tuglas, Gustav Wulff-Õis ja Willem Buk.
Raamatukogu asutati 1945. aastal Maaritsa Rahvamajja, hilisemasse Maaritsa Kultuurimajja, mis samal aastal loodi Maaritsa apostliku õigeusu kihelkonnakooli vanasse hoonesse. Raamatukogu tegutses seal 1969. aastani, mil hoone hävis täielikult tulekahjus. Peale tulekahju oli raamatukogu kolm kuus suletud, kuni uute ruumide leidmiseni vana sidejaoskonna kõrval ühetoalises korteris, kus praegu asub Maaritsa sotsiaalmaja. 1972. aastal hakati ehitama praegust Maaritsa kultuurimaja, kus raamatukogu 1976. aastal uued ruumid sai. Need asusid Kultuurimaja esimesel korrusel 39 m³ pinnal. Alates 21. novembrist 2002 asub raamatukogu Maaritsa Kultuurimaja teisel korrusel veel suuremates ruumides.
Maaritsa raamatukogu 50 aastat juhtinud Niine Rattik kirjutab raamatukogu kroonikas 1969. aasta tulekahjust: 3. augustil toimunud tulekahju tagajärjel hävines raamatukogu ruum ja fond täielikult. Esialgu puudusid ruumid ja raamatukogu ei saanud uut fondi komplekteerima hakata. Fondi hakati komplekteerima rajooni vahetusfondi ja Rajooniraamatukogu baasil. Komplekteerimisega olid tõsised raskused, kuna vahetusfondis olid põhiliselt vanemad, seisma jäänud raamatud.
Niine Rattik töötas raamatukogus 2002. aasta alguseni. Tema tööajal toimus raamatukogus ja ka koostöös Kultuurimajaga põnevaid ja traditsioonilisi üritusi, näiteks Kirjanduslik Kohus ja Raamatuball, ning raamatukogu külastas mitu tuntud kirjanikku, näiteks Leelo Tungal.
2002. aastal kolis raamatukogu uutesse ruumidesse Maaritsa Kultuurimaja teisel korrusel. Seda seoses interneti punkti avamise ja arvuti kasutamisega raamatukogutöös. Raamatukogu sai ka uue juhataja, kelleks oli Marje Sado. Tema töötas raamatukogu 2007. aasta veebruarini. 2007. aastal oli raamatukogujuhataja lühikest aega ka Egle Sõmer ning 2007. aasta lõpust Anneli Siilbek.
2012. aasta lõpust hakkas raamatukogujuhatajana tööle Jaanika Tappo, kes töötab tänaseni. Raamatukogus toimub alates 2013. aasta lõpust laste lauamängu- ja meisterdamisring. Kogud on ümber korraldatud, riiulid vahetatud ning külastajate ja laenutuste arv kasvab stabiilselt igal aastal veidi.
Saverna raamatukogu

Saverna raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Saverna külas. Raamatukogu juhataja on Tiina Hoop.
Valgjärve raamatukogu

Valgjärve raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas. 
Raamatukogu juhataja on aastast 2024 Maris Kikkatalo, eelmine pikaaegne direktor oli Ilse Aigro, kes töötas raamatukogus 51 aastat (1972–2024).
Mikitamäe raamatukogu

Mikitamäe raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Mikitamäe külas.
Raamatukogu juhataja on Kaiu Suurmann.
Mooste raamatukogu

Mooste raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Mooste asulas. Raamatukogu juhataja on Kaie Koser.
Ahja raamatukogu

Ahja raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Ahja asulas. Raamatukogu juhataja on Külli Vardja.
Põlva vallaraamatukogu

Põlva vallaraamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Raamatukogu juhataja kohusetäitja on Eve Sokk.
Põlva vallaraamatukogu haruraamatukogud on:
Rasina raamatukogu

Rasina raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Rasina külas. Raamatukogu juhataja on Edda Prükk.
Ruusa raamatukogu

Ruusa raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Raamatukogu juhataja on Elve Vals.
Räpina raamatukogu

Räpina raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina linnas. Raamatukogude reformi käigus moodustati aastal 2020 Räpina valla Keskraamatukogu. Põhimääruse alusel täidab Räpina raamatukogu lisaks tavapärastele raamatukogu ülesannetele ka keskraamatukogu ülesandeid. Raamatukogu juhiks on direktor. Keskraamatukogu koosneb Räpina vallas asuvast kaheksast raamatukogust
Saatse raamatukogu

Saatse raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Saatse külas. Raamatukogu juhataja on Linda Allas.
Vastse-Kuuste raamatukogu

Vastse-Kuuste raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuuste asulas. Raamatukogu juhataja on Mall Kõpp.
Raamatukogu asutati 1914.
Võõpsu raamatukogu

Võõpsu raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Võõpsu asulas, majas Räpina mnt 24. 
Raamatukogu on asutatud aastal 1923.
Raamatukogu juhataja oli 60 aastat (kuni aastani 2020) Lea Saaremäe. Seejärel on raamatukoguhoidjaks Aili Jürmann.
Keitele vald

Keitele on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.
Naabervallad on Pielavesi vald, Pihtipudase vald, Tervo vald, Vesanto vald ja Viitasaari linn.
Mäntyharju vald

Mäntyharju on vald Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas.
Naabervallad on Hartola vald, Heinola linn, Hirvensalmi vald, Joutsa vald, Kouvola linn, Mikkeli linn ja Savitaipale vald.
1. jaanuaril 2025 liideti Mäntyharju vallaga Pertunmaa vald.
Savitaipale vald

Savitaipale on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas.
Naabervallad on Kouvola linn, Lemi vald, Luumäki vald, Mikkeli linn, Mäntyharju vald, Puumala vald ja Taipalsaari.
Meelis Adamson

Meelis Adamson (sündinud 23. aprillil 1960 Tallinnas) on eesti fotograaf ja harrastusnäitleja. 
Tuntud ka Mart Laari teisikuna.
Adamson osales Kanal 2 sarjas "Wremja", kus tema tegelaskujule luges hääle peale Martin Padar. Samuti mängis ta 2007. aastal Wremja uustöötluses "Sipelga 14" ning samal aastal välja tulnud filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse". Mis iganes, Aleksander! (2007)
Ta osales ka valimisliit MEIE Tallinn koosseisus 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel, kuid ei osutunud valituks.
Harilik päevakoer

Harilik päevakoer ("Arctia caja") on päevakoera perekonda kuuluv liik liblikalisi sugukonnast karuslased.
2017. aasta sügisel esitati harilik päevakoer üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.
Piksepeni

Piksepeni ("Callimorpha") on perekond liblikalisi alamsugukonnast karuslased.
Kui eestikeelse teadusliku nimetusena on piksepeni perekond "Callimorpha", siis rahvapärane nimetus piksepeni tähistab mitmesse erinevasse perekonda kuuluvaid liike. Nii kutsutakse piksepeniks ka harilikku päevakoera.
Eestis elab selle perekonna liik harilik piksepeni ("Callimorpha dominula", sünonüüm "Panaxia dominula").
Maadleja (täpsustus)

Maadleja on keegi, kes tegeleb maadlusega. 
Muud tähendused:
Ballet 422

"Ballet 422" on Jody Lee Lipesi 2015. aasta dokumentaalfilm.
Süžee.
Filmis lavastab koreograaf Justin Peck New York City Ballet' 422. lavastust.
Sünteetiline propositsioon

Sünteetiline propositsioon on filosoofia mõiste, mis on tuletatud Immanuel Kanti sünteetilise otsustuse järgi.
Sünteetiline propositsioon on tõene, kui ta tähendus on seotud maailmaga ning oleneb olukorrast, samas kui analüütiline propositsioon on tõene, kuna ta tähendus on tõene igas olukorras.
Kanti käsitlus.
Immanuel Kant kasutas oma raamatus "Puhta mõistuse kriitika" otsustuste eristamiseks termineid "analüütiline" ja "sünteetiline". Kanti järgi on otsustus sünteetiline, kui selle predikaadi mõiste ei sisaldu subjekti mõistes, vaid on subjekti mõistega seotud. Sama loogika järgi tuletasid propositsioonide tüüpe hilisemad filosoofid. Näiteks propositsioon "Kõik poissmehed on üksi" on sünteetiline, kuna "poissmehe" mõiste ei sisalda mõistet "üksi", "üksi" pole "poissmehe" definitsioon. Selle arvelt saame öelda, et sünteetilise propositsiooni puhul tuleneb propositsiooni tõeväärtus sõnaliste väljendite omavahelistes seostes, mitte väljendite tähendustes endis.
Kant kasutas "Puhta mõistuse kriitikas" otsustuste eristamiseks ka mõisteid "aprioorne" ja "aposterioorne", millest aprioorne on mõistuslik- ja aposterioorne kogemuslik propositsioon. Mõlemad on seotud analüütilise ja sünteetilise propositsiooniga, kuid on siiski neist erinevad.
Uuspositivistide käsitlus.
Uuspositivistid hakkasid Kanti propositsioonide klassifikatsioonide vastu huvi tundma. Analüüsides Kanti definitsioone leidsid nad, et sünteetilised propositsioonid on kõik propositsioonid, mis pole analüütilised. Viimase hulka kuuluvad propositsioonid, mis on tõesed läbi mõistete, definitsioonide või keelekäsituse.
Quine'i käsitlus.
Willard Van Orman Quine ei nõustunud Kanti ja uuspositivistide definitsioonidega ning kirjutas oma essees "Empirismi kaks dogmat", et pole olemas analüütilist tõde, kuna kõik tõed põhinevad empiirilistel alustel. Quine defineerib sünteetilist propositsiooni kui propositsiooni, mis põhineb faktidel, samas kui analüütiline propositsioon põhineb tähendustel.
Quine kriitika sellisele definitsioonile on, et kuna kõik analüütilised propositsioonid jõuavad alati faktideni ning sellega ka sünteetiliste propositsioonideni, pole selline süsteem jätkusuutlik.
Carl August Wehrmann

Carl August Wehrmann (23. märts 1794 Tallinn – 9. august 1876 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik ja pedagoog.
Ta lõpetas aastal 1811 Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Aastatel 1812–1814 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. juulil 1822 pastoriks.
Ta oli aastatel 1814–1819 Toompea Toomkooli aadlipansioni inspektor. Aastatel 1819–1822 oli ta Tallinna Toomkooli ülemõpetaja. Aastatel 1822–1857 oli ta Harju-Madise ja Risti koguduse pastor. Ta siirdus emerituuri 17. novembril 1857, misjärel elas ta emeeritusena Tallinnas.
Isiklikku.
Tema isa Daniel Ernst Wehrmann (1745–1799) oli Tallinna Gümnaasiumi professor ja rektor. Onu Johann Conrad Wehrmann (~ 1748–1811), Eestimaa Rüütlikooli direktor 1807–1811.
Ta oli kaks korda abielus, tema teise abikaasa Helena Sophia isa oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Christian Georg Magnus Knüpffer.
Heinrich Johann Holmberg

Heinrich Johann Holmberg (4. märts 1783 Turu – 7. august 1840 Tallinn) oli Soome ja Eesti vaimulik.
Ta immatrikuleeriti 12. novembril 1804 Turu ülikooli, oli seal kohal veel aastal 1809. Ordineeriti 2. augustil 1809 õpetajaks.
Ta on olnud vaimulikuks Kumlinges ja Korppoos, seejärel Kökaris. 7. oktoobril 1821 kutsuti ta Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse ülempastoriks, ta introdutseeriti ametisse 29. jaanuaril 1822; ta oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja aastatel 1822–1840.
Art Allmägi

Art Allmägi (sündinud 4. juulil 1983 Parksi külas Loksa vallas Harjumaal) on eesti skulptor ja installatsioonikunstnik.
Ta on lõpetanud Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli kiviraiumise ja sepatöö erialal (2004) ning Tartu Kõrgema Kunstikooli skulptuuri erialal (2008) ning Eesti Kunstiakadeemia skulptuuri ja installatsiooni erialal magistriõppes (2011).
Kunstniku loomingut iseloomustab julgete, sageli vulgaarsete, humoorikate ja šokeerivate teemavalikute ning märkimisväärselt asjatundlike tehniliste oskuste hästi tasakaalustatud sümbioos.
Ta valiti üheks kunstnikupalga saajaks aastatel 2023‒2025.
Allmägi kuulus aastatel 2012–2017 Tartu Kunstnike Liitu.
Hirv (perekonnanimi)

Hirv on eesti perekonnanimi.
Marge Pärnits

Marge Pärnits (sündinud 16. detsembril 1976 Tartus) on eesti muuseumispetsialist, kultuurikorraldaja, kunstnik, luuletaja ja lastekirjanik.
Haridustee.
Marge Pärnits on lõpetanud Tartu Forseliuse Gümnaasiumi, õppinud Tartu Kunstikoolis tekstiilikunsti erialal ja hiljem Tartu Kõrgemas Kunstikoolis arvutigraafika erialal. Aastatel 2015–2017 õppis ta Tartu Ülikooli magistriõppes kultuurikorraldust ning sai magistrikraadi tööga "Mänguasja- ja lastemuuseumid kui laste kultuuripärandi väärtustajad".
Töö ja ühiskondlik tegevus.
Alates 2003. aastast töötab Tartu Mänguasjamuuseumis, aastast 2007 on arendusjuht. On olnud MTÜ Eesti Chow Chow Tõuühingu juht. On olnud koeranäitustel korraldaja ja sekretär ning kuulunud kirjandus- ja muuseumiauhindade žüriidesse.
Pässik

Pässik ("Inonotus") on perekond seeni taelikuliste ("Hymenochaetaceae") sugukonnast, taelikulaadsete ("Hymenochaetales") seltsist. 
Perekonda kuulub (sõltuvalt liigikäsitlusest) 30 kuni 80 liiki.
T ja O kaart

T ja O kaart või T-O kaart on teatud tüüpi keskaegne maailmakaart ("mappa mundi"), mis levis Euroopas alates 8. sajandist. Vahel nimetatakse neid 8. sajandi Hispaania munga, Liébana Beatuse järgi ka Beatuse kaartideks. T-O kaart põhineb Sevilla Isidoruse kirjeldustel maakerast. Tegemist ei ole kaartidega, mis peaksid esitama reaalse kujutise Maast, vaid skemaatiliste kujutistega tollaste inimeste teadmistest maailma kohta.
Kirjeldus ja ajalugu.
T ja O kaardid kirjeldavad maailma nii, nagu seda teeb 7. sajandi kirikuisa ja õpetlane Sevilla Isidorus oma entsüklopeedias Etymologiae. Selle järgi oli ümmargune maa jagatud kolmeks osaks: Aasiaks, Euroopaks ja Aafrikaks ning seda ümbritses ookean. Erinevad autorid on vaielnud, kas Isidorus mõtles "ümmarguse" all sfäärilist Maad või pidas Maad hoopis kettakujuliseks. Isidorus väljendab end selles küsimuses ebaselgelt ja üleüldse toetub ta oma töö geograafiat puututavates osades paljuski teistele autoritele, neid tihti lausa sõna-sõnalt kopeerides. Seetõttu on raske tuvastada, milliseks ta ise Maa kuju pidas.
Ülesehituselt on alates 8. sajandist Euroopas levinud T ja O kaardid jagatud kolmeks ning kujutavad kolme keskaja Euroopas tuntud kontinenti: Aasiat, Euroopat ja Aafrikat. Aasia asub kaardi ülemises osas ja olles kujutatud kõige suuremana, võtab enda alla poole kaardist ning alumine pool on jagatud Euroopa ja Aafrika vahel. Kuju poolest on kaart ümmargune. Kujutatud Kontinentide piirjooned ei ole realistlikud ja neid lahutavad veekogud nagu Vahemeri on kujutatud kõigest niredena. Kõik kaardil kujutatud kontinendid on mainitud Vanas Testamendis, kus need asustati Noa poegade Seemi, Haami ja Jaafeti poolt pärast suurt veeuputust.
Kuigi üldiselt ülesehituselt on kõik T ja O kaardid sarnased, erineb eri piirkondades eri autorite poolt loodu detailides. Kohustuslike elementidena lisaks kontinentidele olid alati kujutatud püha maa ja Jeruusalemm kaardi keskel ja neli püha jõge. Mida kaugemale kaardi keskkohast, seda ebareaalsemaks läheb kujutatu: kujutatakse erinevaid müütilisi olendeid ja rahvaid ning näiteks Hiina asukohas paikneb oletatav Eedeni aed.
Alates 14. sajandist hakkavad Euroopas levima maailma reaalsemalt kujutavad kaardid. Need muudatused mõjutavad ka T ja O kaartidelt kujutatut: näiteks kujutatakse mõnel kaardil reaalset Vahemere rannajoont. Neid muutusi saab seletada täpsemate geograafiliste teadmiste jõudmisega Lääne-Euroopasse läbi ristisõdade, Idamaade kartograafide tööde ja kaubareiside idamaadesse.
Samas tuleb mõista, et T ja O kaardid ei olnud kunagi mõeldud kasutamiseks kaartidena selle tänapäevases mõttes. Need ei ole maakaardid, mille abil rändurid teed otsisid. Tegemist on skemaatiliste kujutistega tollaste inimeste maailmapildist. Ekslikult on T ja O kaarte peetud tõestuseks, et keskaegne inimene pidas maad lamedaks. Tegelikult see nii ei ole ning T ja O kaarte leidub teostes kõrvuti teistsuguste kaartidega, kus Maad selgelt sfäärilisena kujutatakse, mis näitab, et autorid ei pidanud Maad lamedaks.
Roht

Roht on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Roht (Rocht) on pandud Holstre mõisas Paistu kihelkonnas Viljandimaal, Konju mõisas Jõhvi kihelkonnas, Laagna mõisas Vaivara kihelkonnas, Karitsa mõisas Rakvere kihelkonnas ja Pudivere mõisas Simuna kihelkonnas Virumaal ning Varbuse mõisas Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Rohu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Rohtsalu (1937. aastal Viljandis) ja Roht määrati uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Frosch, Jakovlev, Lammast ja Pöttjer. Evald Rohu palvel kanti Roht perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 88 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roht Eestis 53 mehel ja 56 naisel.
Rool (perekonnanimi)

Rool on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Rool (Rohl) on pandud Tapa mõisas Ambla kihelkonnas
Järvamaal, Soonlepa mõisas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal ja Edise mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Rool uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Markson (Rakveres 1936. aastal). Martin Rooli palvel kanti Rool perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 246 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rool Eestis 20 mehel ja 28 naisel.
Roovere (perekonnanimi)

Roovere on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Roovere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rotenborck ja Rotenbork. Viktor Roovere palvel kanti Roovere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 97 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935). 
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roovere Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Rõude (perekonnanimi)

Rõude on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Rõude uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Veitmann. Alfred-Ferdinand Rõude palvel kanti Rõude perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 357 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Alu raamatukogu

Alu raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Alu asulas. Alu raamatukogu on Rapla keskraamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu tegutseb samas hoones Alu Kooliga.
Hagudi raamatukogu

Hagudi raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Hagudi asulas. Hagudi raamatukogu on Rapla keskraamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu asub samas hoonetekompleksis koos Hagudi Põhikooliga.
Kodila raamatukogu

Kodila raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Kodila külas. Kodila raamatukogu on Rapla keskraamatukogu haruraamatukogu.
Kuusiku raamatukogu

Kuusiku raamatukogu (ametliku nimega Kuusiku välisteeninduspunkt) on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Kuusiku külas. Kuusiku raamatukogu on Rapla keskraamatukogu haruraamatukogu.
Eidapere raamatukogu

Eidapere raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Kehtna vallas Eidapere asulas. Raamatukogu juhataja on Anne Idvand.
Ingliste raamatukogu

Ingliste raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Kehtna vallas Ingliste külas. Raamatukogu juhataja on Pille Matt.
Juuru raamatukogu

Juuru raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru asulas. Raamatukogu juhataja on Malle Talvoja.
Järlepa raamatukogu

Järlepa raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Järlepa külas. Raamatukogu juhataja on Evi Toomi.
Raamatukogul on ka Härgla teeninduspunkt.
Kaiu raamatukogu

Kaiu raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu asulas. Raamatukogu juhataja on Külli Kahl.
Kuimetsa raamatukogu

Kuimetsa raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas. 
Raamatukogu juhataja on Elerin Vilumets.
Hageri raamatukogu

Hageri raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri asulas. Raamatukogu juhataja on Anneli Vesiallik.
Raamatukogu tegutseb Hageri Rahvamaja ruumides.
Keava raamatukogu

Keava raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Kehtna vallas Keava asulas. Raamatukogu juhataja on Evelin Saare.
Kehtna raamatukogu

Kehtna raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Kehtna vallas Kehtna asulas. Raamatukogu juhataja on Maie Kalmiste.
Kohila raamatukogu

Kohila raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Kohila vallas Kohila asulas. 
Raamatukogu juhataja on Kristiina Bender.
Valtu raamatukogu

Valtu raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Kehtna vallas Kaerepere alevikus.
Raamatukogu juhataja on Signe Mürkhain.
Märjamaa valla raamatukogu

Märjamaa valla raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulas. 
Raamatukogu juhataja on Ede Talistu.
Purku raamatukogu

Purku raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Purku külas. Raamatukogu juhataja on Heidi Pregel.
Raamatukogu asutati 1912. aastal ja kuni 1980. aastani kandis see nime Järvakandi külaraamatukogu.
Raikküla raamatukogu

Raikküla raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Raikkülas. Raamatukogu juhataja on Triinu Tamberg.
Saarde (perekonnanimi)

Saarde on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Saarde on pandud Audru mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal. Tõnis Saarde palvel kanti Saarde perekonnanimee kaitseregistrisse nr. 69 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saarde Eestis 12 mehel ja 9 naisel.
Rapla keskraamatukogu

Rapla keskraamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Raplas. 
Raamatukogu direktor on Õie Paaslepp.
Aastatel 1903–1913 tegutses Raplas karskuskuratooriumi raamatukogu-lugemistuba. 1917. aastal asutati kohalik haridusselts, mille juurde loodi ka raamatukogu.
Kui Raplast sai 1950. aastal rajoonikeskus, siis nimetati raamatukogu Rapla rajooniraamatukoguks.
Juhatajad.
Raamatukogu juhatajatena on töötanud:
Sade (perekonnanimi)

Sade on perekonnanimi.
Sade on Prantsusmaa aadlisuguvõsa, mille tuntuim esindaja oli Donatien Alphonse François de Sade ("Markii de Sade").
Eestis on Sade pandud perekonnanimeks Porkuni mõisas Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel pandi Sade uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sadov, Saveljev ja Stahlberg. Viktor Sade palvel kanti Sade Perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 240 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sade Eestis 5 mehel ja 11 naisel.
486958 Arrokoth

486958 Arrokoth (senine tähistus 2014 MU69, mitteametlikult Ultima Thule; varasemad tähistused PT1 ja 1110113Y) on Neptuuni-tagune objekt, mis asub Päikesesüsteemi välisosas paiknevas Kuiperi vöös. Taevakeha avastas 2014. aastal Hubble'i kosmoseteleskoobi abil Marc William Buie. Novembris 2019 anti taevakehale nimetus 486958 Arrokoth.
Augustis 2015, kuu aega pärast NASA kosmosesond New Horizonsi möödalendu Pluutost, valiti 2014 MU69 kosmosesondi järgmise möödalennu sihtmärgiks. Möödalend toimus 1. jaanuaril 2019 Eesti aja järgi kell 7:33 ja 486958 Arrokoth sai Päikesesüsteemi kaugeimaks kosmosesondi külastatud objektiks.
Salu (perekonnanimi)

Salu on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Salu (Sallo, Sallu) on pandud 23 eri mõisas. Nimede eestistamisel määrati Salu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Konn, Limberg, Neimann, Ossokin, Salmann, Samavalenko, Sanderkoff, Schinmann, Schober, Servinski, Sidorov, Simonlatser, Sketshus, Süslich ja Teppan. Jaak-Johannes Salu palvel kanti Salu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 43 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Salu Eestis 187 mehel ja 186 naisel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Salumäe 182 mehel ja 210 naisel.
Sillamäe (perekonnanimi)

Sillamäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Sillamäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Johannson, Selk, Siilaberg, Specht, Stillverk ja Sveschnikov. Rein Sillamäe palvel kanti Sillamäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 152 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sillamäe Eestis 21 mehel ja 22 naisel.
F-IV-H

F-IV-H on Tšehhoslovakkias toodetud ujuvtanki prototüüp.
Allikukivi raamatukogu

Allikukivi raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa asulas. 
Raamatukogu juhataja on Tiina Kuum.
Are raamatukogu

Are raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Are alevikus aadressil Pärivere tee 17, 87301.
2021. aasta seisuga on Are raamatukogu raamatukoguhoidja Malle Pajo.
Ajalugu.
Are raamatukogu tegevuse alguseks loetakse 1917. aastat, kui asutati Suigu-Are lugemisring. Lugemisringil oli ka oma raamatukogu. Raha raamatute ostmiseks saadi kooliõpetajate korraldatud pidude sissetulekutest.
Are Rahvaraamatukogu Selts on kunagise Are-Suigu Rahvaraamatukogu Seltsi (1917–1921) üks kahest järeltulijast.
Raamatukogu asus esialgu Tallinna–Pärnu maantee ääres asunud Pööravere mõisale kuulunud Liiva kõrtsis, kus tol ajal asus ka vallamaja. Hiljem, kui valmis Are Seltside Liidu maja, eraldati seal raamatukogule tuba ning raamatukogu kolis sinna.
Hoone, kus paiknes enne sõda raamatukogu, hävis 1944. aastal. Pärast seda oli Are piirkond paar aastat ilma raamatukoguta.
1946.–1951. aastani töötas raamatukogu Are koolimajas, siis viidi raamatukogu üle Niidu külla Kuna raamatukogu oli nüüd koolimajast kaugemal, siis organiseeriti kooli juurde laenutuspunkt.
1981. aastal kolis raamatukogu Pärivere sovhoosi vastvalminud keskusehoonesse, mis nüüdseks kannab nime Are Teenuskeskus.
Raamatukogu töötajad.
Aastatel 1946–1994 on Are raamatukogus töötanud Olga Arust, Liine Mullaste, Karl Reilant, Leili Kägu, Helju Vihast, Saima Peks, Maire Eedra, Helga Lindsalu, Asta Niinepuu, Reet Ojamägi, Renate Hiiemäe, Luule Kontson ja Erika Lend.
Aruvälja raamatukogu

Aruvälja raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Ahaste külas Aruvälja külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Malle Kiis.
Audru raamatukogu

Audru raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Audru osavallas. Audru raamatukogu asutati kohaliku karskusseltsi poolt 1901. aastal. Esialgne asukoht oli Audru kihelkonna Võlla valla köstri majas. 2005. aastal avati Audru raamatukogu Audru mõisa endise valitsejamaja I korrusel, kus asub tänaseni. Audru raamatukogus on aastate jooksul töötanud koolijuhataja Marge Vares, kolhoosi raamatupidaja Elvi Hindre (1943-1948 ja 1950-1952), Meeli Reetla, Eino Sepp, Maimu Sepp, hiljem Ida Oksar (1952-1971), Maimu Sütt (1971-1983), Eve Salla (1983-1997), Piret Vainult (1997-2021), Marilis Edvand (2021- ).
Jõesuu raamatukogu

Jõesuu raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Tori vallas Jõesuu külas. 
Raamatukogu asutati 1926.
Jõõpre raamatukogu

Jõõpre raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Jõõpre külas Jõõpre rahvamajas. Raamatukogu juhataja on Pille Ristimets.
Kabli raamatukogu

Kabli raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Kabli külas Kabli seltsimajas. 
Raamatukogu juhataja on Kai Ein.
See on Häädemeeste Raamatukogu haruraamatukogu.
Treimani raamatukogu

Treimani raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Treimani külas Treimani rahvamajas. Raamatukogu juhataja on Evi Laarents.
See on Häädemeeste Raamatukogu haruraamatukogu.
Massiaru raamatukogu

Massiaru raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Massiaru külas. 
Raamatukogu juhataja on Marie Iir.
See on Häädemeeste Raamatukogu haruraamatukogu.
Kaisma raamatukogu

Kaisma raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kaisma külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu sai alguse 1914 Pärnumaa Rahvahariduse Seltsi Kaisma haruseltsi raamatukoguna.
Kihlepa raamatukogu

Kihlepa raamatukogu oli raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kihlepa külas. Viimane raamatukogu juhataja oli Luule Aomere.
Raamatukogu lõpetas tegevuse 29. veebruaril 2012 vastavalt Audru Vallavolikogu otsusele.
Kihnu raamatukogu

Kihnu raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Kihnu vallas Linakülas Kihnu rahvamajas.
Koonga raamatukogu

Koonga raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Koonga külas. Raamatukogu juhataja on Erika Luige.
Alates 1. septembrist 2018 on raamatukogu koos teiste Lääneranna vallas asuvate raamatukogudega Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogu.
Lavassaare raamatukogu

Lavassaare raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Lavassaare asulas. Raamatukogu juhataja on Liia Gentalen.
Libatse raamatukogu

Libatse raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Libatse külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Lindi raamatukogu

Lindi raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Lindi külas. Raamatukogu juhataja on Tiiu Tammer.
Lõpe raamatukogu

Lõpe raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lõpe külas. Raamatukogu juhataja on Terje Roseniit.
Alates 1. septembrist 2018 on raamatukogu koos teiste Lääneranna vallas asuvate raamatukogudega Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogu.
Paikuse raamatukogu

Paikuse Raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse asulas. 
2014. aasta 24. oktoobrist asub Paikuse Raamatukogu Paide mnt 19 asuvas spordi- ja tervisekeskuse kompleksis. Hoones asuvad lisaks raamatukogule ka kool, spordikeskus, tervise-keskus ja huvikool. Raamatukogus on lisaks avarale ja tänapäevasele laenutusruumile hubane lugemisaal, kus võimalik mõnusalt ajalehti ja ajakirju lugeda. Lugemissaalis on lugejatele 4 arvutikohta ja Wi-Fi. Raamatukogul on ka koolituseks sobiv klassiruum. 
Raamatukogu juhataja on Gerli Lehemets.
Pootsi raamatukogu

Pootsi raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Pootsi külas. Raamatukogu juhataja on Birgit Pere.
Pärnjõe raamatukogu

Pärnjõe raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnjõe külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Epp Kont.
Pärnu-Jaagupi raamatukogu

Pärnu-Jaagupi raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi asulas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Saulepi raamatukogu

Saulepi raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saulepi külas. Raamatukogu juhataja on Signe Tetsmann.
Alates 1. septembrist 2018 on raamatukogu koos teiste Lääneranna vallas asuvate raamatukogudega Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogu.
Sindi raamatukogu

Sindi raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Sindi linnas aadressil Pärnu mnt 55a, 86703. 
Raamatukogu juhataja on Rita Raudsepp 
Ajalugu.
Kaljo-Olev Veskimägi kirjutab raamatus „Kahte kappi on ühetassa majas tarvis: leivakappi ja ramatokappi”: “Sindi „Sõpruse“ raamatukogu on seda väärt, et sellel lähemalt peatuda. See oli üks vähestest, mis pidas vastu kõikidele raskustele ja tegutses juba 1882. aastast peale, ülalpidajaks Sindi kalevivabriku töölised ja teenistujad. Alaliste lugejate arv küündis 250-ni ning aasta jooksul välja antud raamatute arv kümne tuhandeni. Oma aja kohta tõesti kolossaalsed arvud.“
Raamatukogul on olnud palju kolimisi ja erinevaid nimesid. 
Sindi raamatukogu ajalugu aastatel 1882–2012 on talletatud raamatus “Sindi raamatukogu 130”.
2013–2020 jätkus tegevus Sindi Seltsimaja II korruse ruumides, kus asus raamatukogu kokku pea 20 aastat.
2019. aastal sai Sindi Linnaraamatukogust Sindi raamatukogu ning hakkasid toimuma olulised muutused raamatukogu arengus.
2020. aasta kevadel kolis raamatukogu endisesse Sindi Postkontori majja, kus tehti eelnevalt põhjalikud renoveerimistööd. Uues hoones on suur tuba lastekirjanduse ja –tegevuste jaoks, pakutakse senisest hubasemat kohallugemise võimalust ja eraldi ruumina on tegelustuba ettevõtmiste ja näituste korraldamiseks. Hoone lähedal asuvad bussipeatus, kauplus, seltsimaja, kool.
Suigu raamatukogu

Suigu raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Suigu külas aadressil Tootsi tee 6, 87302. 
Raamatukoguhoidja on Viiu Tamla.
Ajalugu.
Suigu raamatukogu eelkäijaks peetakse piirkonna vanimat, 1910. aastal loodud Suigu Raamatukogu Seltsi. 1909. aastal asus Suigu Vene kooli õpetajana tööle kohalik noormees Mihkel Martin, kes suure kirjandushuvilisena organiseeris kodukandis noorte meeste lugemisringi. Selle liikmed soetasid endile raamatuid, mis jäid ringi ühisvaraks. Koos Suigu vallakooli õpetaja Hans Siitamiga asutati 1910. aastal raamatukoguselts. Seltsil oli ametlik luba korraldada tuluõhtuid, et saadud raha eest raamatukokku raamatuid osta. Suigu Vene koolist alguse saanud raamatukogu on eri aegadel olnud lugejatele avatud Suigu (Tabria) koolimajas, Jõe talus ning Suigu kolhoosi kontor-klubis ja kauplus-sööklas.
2006. aasta 1. septembrist asub Suigu raamatukogu Suigu seltsimaja ruumides, mis kunagi juba oli raamatukogu koduks, tegutsedes siis kontor-klubina.
Surju raamatukogu

Surju raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Saarde vallas Surju külas. Raamatukogu juhataja on Riita Lillemets.
Viited.
https://raamatukogu.surju.ee/index.php/raamatukogust/ajalugu
Suurejõe raamatukogu

Suurejõe raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Suurejõe külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Elvira Varrik.
Tali raamatukogu

Tali raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Saarde vallas Tali külas. Raamatukogu juhataja on Anne Parts.
Tootsi raamatukogu

Tootsi raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Tootsi asulas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Olga Käärt.
Tori raamatukogu

Tori raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Tori alevikus aadressil Virula 11, 86801 Tori. See on oluline kogukonnakeskus, mis pakub laia valikut raamatuid ja teisi infomaterjale ning toetab kohalike elanike lugemis- ja õppimisvõimalusi.[""] 
Raamatukoguhoidja on Krista Nõmm. 
Ajalugu.
1878. aastal asutatud Tori raamatukogu on üks vanemaid raamatukogusid Pärnumaal. Otseseks ajendiks raamatukogu loomisele oli 1869. aastal toimunud Eesti esimene üldlaulupidu, kus osales kohalik Levi meeskoor. Peale laulmise peeti seal ka isamaalisi kõnesid, kus rõhutati koolide, raamatukogude ja "iseäraliste seltside" tähtsust ning julgustati neid looma. Raamatukogu aruannetest saab lugeda, et üheksa aastat pärast laulupidu ""nimetatud" raamatukogu ehk Tori Laenuraamatukogu on asutatud asjast huvitatud isikute poolt". Kümne esimese tegutsemisaasta järel oli Tori raamatukogu 1000 trükisega üks Eesti suuremaid kohalikke raamatukogusid. Kümme aastat hiljem Tori raamatukogu suleti, sest "ta ei kuulu ühelegi seltsile".
19. sajandi lõpuaastail arvati raamatukogu 1883. aastal loodud kohaliku laulu- ja mänguseltsi "Salme" omandisse.
Raamatukogu esimene asukoht oli Tori kihelkonnakool, siis vallamaja, vahepeal koguni Tori kõrts, sest "asjast huvitatud inimesed" arvasid, et "seal see sehvt paremini läheb" Järgmisel hetkel otsustati aga, et raamatud tuleks viia ikka sinna, "kus iga joodik neid käperdama ei pääse...". 
Aastatel 1905–1987 oli raamatukogu asupaigaks kohalik kultuurikeskus: esialgne "Salme" seltsimaja, hilisem Tori kultuurimaja.
Postimees on 27. novembril 1928 avaldanud teadaande: "25. nowembril möödus 50 aastat sellest, kui Tori „Salme" seltsi awalik sel ajal muidugi oma liigetele tarwitada raamatukogu hakkas rahwale ajawiidet ja lugemist wõimaldama. Kahtlemata mõjus Tori waimlisele ja seltskondlisele arenemisele tähendatud raamatukogu ja samuti ka „Salme" selts wäga palju kaasa". 
Neil aastail liideti Tori raamatukogu riikliku raamatukoguvõrguga. Sellest ajast on säilinud aruanded ja laenutuste ning lugejate registreerimise kaustad. Aruannetes nimetatakse ainsa tööd takistava põhjusena rahapuudust.
1970. aastatel avati Tori raamatukogus lasteosakond, koosseisu lisandus lasteraamatukoguhoidja. 1978. aastal tähistati Toris raamatukogu 100. tegutsemisaastat.
Raamatukogu praegu.
1987–2000 asus raamatukogu Tori mõisa valitsejamajas ning alates 2000. aastast Tori kooli ruumides.
Praegu on raamatukogus 10 000 mitmesugust trükist, ligi 350 registreeritud lugejat külastavad raamatukogu kuni 3500 korda aastas ning laenutavad üle 5000 raamatu või ajakirja.
Kogu raamatufond on elektrooniliselt kataloogitud. Lugejate kasutuses on internetiühendusega arvuti. Raamatukogu on avatud viiel päeval nädalas ning vastavalt arengukavale täidab 2017. aastast ka vallaraamatukogu ülesandeid, toetades Jõesuu raamatukogu tegevust.
Raamatukogutöö põhirõhk on laenutamisel ning raamatute tutvustamisel erinevate ürituste kaudu (mälumäng, kodulugu, kohalikud kuulsused, teemapäevad).
Raamatukogu tegevus kajastub kohalikus ajalehes ning koostatud on ka infovoldik.
Tori raamatukoguhoidjad.
Tori raamamatukogu hoidjad:
Tõhela raamatukogu

Tõhela raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõhela asulas. Raamatukogu juhataja on Birgit Pere.
Tõstamaa raamatukogu

Tõstamaa raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõstamaa asulas. 
Raamatukogu juhataja on Marge Päästel.
Uulu raamatukogu

Uulu raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas. Raamatukogu juhataja on Helje Pulk.
Vahenurme raamatukogu

Vahenurme raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vahenurme külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Ludmilla Kodasmaa.
Varbla raamatukogu

Varbla raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Varbla külas. Raamatukogu juhataja on Silvia Veeäär.
Alates 1. septembrist 2018 on raamatukogu koos teiste Lääneranna vallas asuvate raamatukogudega Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogu.
Vihtra raamatukogu

Vihtra raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vihtra külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Võidula raamatukogu

Võidula raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Võidula külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu asub endise Võidula mõisa peahoones.
Raamatukogu juhataja on Lea Toom.
Raamatukogu suleti 2024 aastal.
Võiste raamatukogu

Võiste raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Võiste asulas. Raamatukogu juhataja on Ülle Toomla.
Põhja-Pärnumaa Raamatukogu

Põhja-Pärnumaa Raamatukogu on Põhja-Pärnumaa valla 10 raamatukogu ühendav valla keskraamatukogu. 
Raamatukogu alustas tegevust 1. märtsil 2019, kui Halinga, Tootsi ning Vändra alevi ja valla liitumisel ühendati Vändra raamatukogu ning Vihtra, Võidula, Suurejõe, Pärnjõe, Kaisma, Libatse, Tootsi, Pärnu-Jaagupi ja Vahenurme haruraamatukogud.
Võidula raamatukogu suleti lõplikult 2024. aastal. Tänaseks kuuluvad Põhja-Pärnumaa Raamatukogu koosseisu üheksa haruraamatukogu: Vihtra, Võidula, Suurejõe, Pärnjõe, Kaisma, Libatse, Tootsi, Pärnu-Jaagupi ja Vahenurme.
Wolfgang U. Dressler

Wolfgang Ulrich Dressler (sündinud 22. detsembril 1939 Viinis Austrias) on Austria keeleteadlane.
Tema keeleteaduslikud huvid on muuhulgas fonoloogia, morfoloogia, tekstilingvistika ja lapsekeele areng. Dressler on üks loomuliku morfoloogia teooria loojaid.
Ta oli aastatel 1980–1981 Euroopa Lingvistikaseltsi president.
Haridustee.
Dressler õppis aastatel 1957–1962 Viini Ülikoolis keeleteadust ja klassikalist filoloogiat, kus kaitses magistri- ja hiljem doktorikraadi. Aastatel 1960–1961 täiendas ta end Roomas ja 1964–1965 Pariisis.
Töökäik.
Dressler sai 1971. aastal Viini Ülikooli üldkeeleteaduse ja rakenduslingvistika professoriks. Alates 2008 on ta emeriitprofessor.
Ta on töötanud ka California Ülikoolis Los Angeleses, Ohio Ülikoolis, Marylandi Ülikoolis, Stanfordi Ülikoolis, Lausanne’i Ülikoolis ja Bergamo Ülikoolis, samuti olnud külalisprofessor Itaalias, Kanadas, Tšehhis ja Indias.
Panus keeleteadusesse.
Teoreetilisest vaatepunktist on Dressleri tööd lähedased funktsionalismile ja kognitiivsele keeleteadusele. Oma karjääri alguses töötas Dressler indoeuroopa keeltega. Pärast 1969 alustas ta tekstilingvistika publikatsioonidega. Samal ajal töötas Dressler fonoloogilisest, tekstilingvistilisest ja sotsiolingvistilisest perspektiivist bretooni keelega. Tema huvid on ka morfoloogia, fonoloogia ja morfofonoloogia. 1973 hakkas Dressler huvituma kõneafaasiast. Ta alustas tööd psühholoogidega, psühholoogilise mudeliga fonoloogiliste protsesside "(mitte)aktiviseerumisest".
Dressler jätkas David Stampe'i ja Patricia Donegani tööd loomuliku fonoloogia teooriaga. Loomuliku fonoloogia teooria viis Dressleri koos Willi Mayerthaleri, Oswald Panagli ja Wolfgang U. Wurzeliga loomuliku morfoloogia teooria loomiseni. Selle teooriaga seletasid nad morfoloogilisi protsesse. Teda mõjutas semiootiline taust. Kui Dressleri teooria sai üldise heakskiidu, hakati teda nimetama tüpoloogiks. Ta näeb nii fonoloogias kui ka morfoloogias, kuidas keel kasutab märke.
Seejärel hakkas Dressler tegelema morfopragmaatikaga, mis on morfoloogiliste elementide pragmaatiline kasutamine. Jällegi kombineeris ta vormilisi ja semantilisi (või pragmaatilisi) aspekte uuenduslikul moel.
Dressler on loonud uue lapsekeele arengu teooria, mida morfoloogias nimetatakse pre- ja protomorfoloogia mudeliks. Dressler väidab, et lapsel on keele omandamisel premorfoloogiline ja protomorfoloogiline periood. Teisisõnu laps ei päri ega õpi grammatikat, vaid on võimeline tuletama täieliku morfoloogilise tähenduse vähemast ja konkreetsemast, mis on arenenud enne.
Teoseid.
Dressler on enam kui 400 publikatsiooni autor, mõned neist on nurgakivi pannud uutele keeleteaduse teooriatele.
Olulisemad on näiteks:
Aste raamatukogu

Aste raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Aste asulas. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Lea Raamat.
Audla raamatukogu

Audla raamatukogu oli raamatukogu Saare maakonnas Laimjala vallas Audla külas. Raamatukogu lõpetas tegevuse 1. jaanuarist 2008.
Eikla raamatukogu

Eikla raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Eikla külas. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Marina Saukonen.
Kaali raamatukogu

Kaali raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaali külas. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Tiina Süld.
Kaarma raamatukogu

Kaarma raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Nõmme külas. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Marina Saukonen.