26. strategeem

26. strategeem 36 strategeemist on "ähvarda mooruspuud, kirudes akaatsiat".
Kaudne kriitika. 
V 2. (26.) Ähvarda mooruspuud, kirudes akaatsiat.
指桑罵槐 ("Zhǐ sāng mà huái") Teises sõnastuses "Zhǐ-huái mà-liǔ": pidades silmas akaatsiat, riielda pajuga ("kuj.": rääkima ümbernurga, viidetega, mitte otse). (On olemas ka väljend: "Näidata hirvele ja nimetada seda hobuseks ("kuj.": esitada valget mustana; lollitada; moonutama tõde).) 
Teine nimi: "Tappes kana hoiatada ahvi." 
Erinevatest näidetes antud stratageemi käsitluse eripärad:
1. Kellegi teistele eeskujuks olev sageli isegi äärmuslik mõjutamine või lausa hukkamine. 
1) Enamast hoiatava ja hirmutava näitena. (Aukartuse sisendamiseks.)
2) Harvemini autasu ja lootust andva võimalusena.
2. Võtte kasutamine erinevates alluvusvahekordades.
 1) Enda vajaliku alluva või alluvate suhtes. Sel juhul toimub see läbi kõrvalolijatega sooritatava läbi.
 2) Endast kõrgema staatusega isiku suhtes. Sel juhul on tegemist pehmendatud kaudse viitega.
3. Võtte kasutus erinevas suurusastmes.
1) Kasutus üksikisiku mõjutamiseks.
2) Kasutus suurema hulga inimeste mõjutamiseks.
Stratageemi on segi aetud võttega 11. Hoia virsikut, ohverda ploom ehk patuoinaga. (Võtted asuvad nende järjestuses seda ka tagurpidi lugedes samadel positsioonidel.) Sel juhul on viidatud enam sotsiaalse pinge mahalaadimisele. Põhimõttega: "Kõiges on süüdi juudid (või venelased)!" Aga miks mitte setud? Või teise väljendiga rongi kraavimineku kohta: "Kõiges on süüdi rööpaseadja!" 
 "Ülemus kes soovib allutada oma alamat,"
 "peab enne külvama tasse sügavat hirmu,"
 "et see teeniks teda ettejõudvalt (etteruttavalt)."
Põhimõtte selgitus.
Kui vajalik alam ei ilmuta vastase juuresolekul alluvust, naerab käskude üle ja ei hooli ühestki katsest teda alluma panna, tuleb sihilikult karistada kedagi kõrvalseisjat, et see oleks talle varjatud hoiatuseks. Alluvate pingutusi tingivad autasud ja karistused. See on vajalik eriti tundmatu väehulgaga ringi käies. 
"Sunzi:" Kui väejuht räägib sõduritega lahkelt ja arvestavalt, siis kaotab ta oma armee. Kui ta jagab arvestuseta auhindu, siis on armee raskes olukorras. Kui ta on algul julm ja siis kardab oma väge, pole ta sõjakunsti olemust mõistnud."
Võtet kasutatakse ka distsiplineerimaks, kontrollimaks või hoiatamaks teisi, kelle staatus või positsioon välistab neile otsese vastandumise. Analoogiate ja vihjete kasutus ilma otse nimesid nimetamata.
"Tugevus on keskne ja kooskõlas (viienda joonega), tegutsedes ohus ilmutad kuulekust." 
("Tugevus osutub tegevaks. Kohates ohtu ole järeleandlik.") 
Tsitaat Muutuste raamatust.
Lõik 7. "Shi" ("Vägi") kuusjoone kommentaarist “Tuan” kuusjoone otsustele. Viidatakse nõrkade joonte keskel asuvale Vee (oht) kolmjoones olevale kesksele tugevale joonele. 
Näiteid.
Sui dünastia (5 saj.) väejuht Yang Su oli tuntud sõdurite karmilt kohtlemise poolest. Lahingute eelõhtutel korraldas ta äkki oma alluvate vigade uurimisi ning käskis iga kord hukata kümmekond inimest. Seistes hukkamiskohas valataval verisel maapinnal, rääkis ja naeris ta sundimatult. Iga lahingu alguse eel saatis ta sada või paarsada sõdurit ette ülesandega hävitada vaenlase eelrühmad. Kui seda teoks ei tehtud lasi ta hukata kõik rünnakus osalenud. Seejärel saatis Yang Su suurema rühma. Kui seegi ei saavutanud edu, siis lasi ta ka need viimase kui meheni tappa. Pärast seda läks oma väejuhi metsikutest kommetest hirmutatud armee vapralt lahingusse ja võitis. Yang Su ei kaotanud oma elus ühtegi lahingut. (Ent tõsi on seegi, et pärast ta surma tapeti kõik ta pojad.) 
Ametnik Gan Mao oli määratud Qini armee väejuhiks ja saadetud ära võtma Yiyangi linna. Kui sõjavägi lähenes Yiyangile, käskis Gan Mao kolm korda rünnakusignaaliks lüüa lahingutrumme, kuid sõdurid ei liikunud paigastki. Üks lähikondlane ütles Gan Maole: "Kui te ei pane sõdureid sõna kuulama, siis olete suures hädas." 
"Mind määrati väejuhiks, sest ta lubasin valitsejale Yiyangi ära võtta," vastas Gan Mao. "Kui ma homme linna ära ei võta, siis saab see mu hauaks." Siis jagas Gan Mao kõik oma säästud sõdurite vahel. Järgmisel hommikul, kui lahingutrummid taas kõlasid, läksid Gan Mao sõdurid otsustavalt rünnakule ja võtsid Yiyangi linna ära. 
Sunzi ütles, et isegi naistest ja lastest võib väe teha. Kuningas lasi tal seda oma 180 liignaise peal tõestada. Sunzi pani kuninga kaks lemmiknaist kapteniteks ja selgitas neile, et kui ta trummi lüüakse nii, siis tuleb neil pöörduda paremale ja kui naa, siis vasakule. Ta lasi trummi lüüa, et nad pöörduks paremale aga naised vaid itsitasid. Selgitas neile veel paar korda aga nad itsitasid taas ja taas trummi löömise peale. Sunzi ütles et see on kaptenite viga ja lasi neil pead maha võtta. Siis pani kapteneiks kaks järgmist tüdrukut. Kui nüüd trummi löödi tegid tüdrukud mis vaja. (Ainus Sunzi kohta teada olev lugu Sima Qiani "Shijist".) 
Näiteks on toodud ka USA Jaapanile tuumapommide viskamist augustis 1945. Seejuures pole täpsustatud kas seoses Jaapani või külmas sõjaga. Tõsi küll Jaapan oli enne seda püüdnud kaks korda algatada alistumistingimustega seotud läbirääkimisi. USA nõudis tingimusteta kapituleerumist. 
Keisririigi aegses Hiinas polnud kombeks keisreid otse kritiseerida. Kuna keisrit loeti vastutavaks riigis toimuva eest, siis ilmusid keisri kriitikana kroonikatesse 
kummalised märkused, millega algab ka romaan "Kolmevalitsus". Kuked olevat mingis provintsis munele hakanud. Kuskil olla tagurpidi lendavaid parte nähtud.