Karl I Ludwig (Pfalz)

Pfalzi kuurvürst Karl I Ludwig (22. detsember 1617 – 28. august 1680) oli kuurvürsti ja Tšehhimaa "Talvekuninga" Friedrich V ja tema naise Elizabethi teine poeg.
Inglise-poliitika.
Pärast oma vanema venna Heinrich Friedrichi surma aastal 1629 ja oma isa surma aastal 1632 päris Karl Ludwig oma maapakku saadetud isa valdused Pfalzi kuurvürstkonnas. Koos oma noorema venna Ruprechtiga veetis ta enamuse 1630. aastatest oma emapoolse onu, Inglismaa kuninga Charles I õukonnas, lootes taotleda endale Inglise toetust. Noor Pfalzi kuurvürst oli selles suuresti edutu ja võõrdus järk-järgult kuningast, kes kartis, et Karl Ludwig võib sattuda Inglismaa opositsioonijõudude fookusesse. Tõepoolest, kriisis, mis viis Inglise kodusõja puhkemiseni, tundis Karl Ludwig märkimisväärset poolehoidu parlamendi juhtide, eriti Essexi krahvi suhtes, pidades neid tõenäolisteks Pfalzi abilisteks mandril. Pfalzi kuurvürst toetas Straffordi hukkamist. Kuigi Karl Ludwig oli kodusõja alguses oma onu poolel, umbusaldati teda parlamendisümpaatiate pärast ja varsti läks ta tagasi oma ema juurde Haagi. Seal eemaldus ta kodusõja rojalistide põhjusest, kartes, et Charles võib end Hispaania toetamisega välja osta.
Aastal 1644 külastas Karl Ludwig parlamendi kutsel taas Inglismaad. Ta võttis üle residentsi Whitehalli palees ja võttis vastu "Solemn League and Covenant", isegi kui tema vennad Ruprecht ja Moritz olid rojalistide kindralid. Kaasaegsed (sealhulgas kuningas Charles) ja mõned järgmistest põlvkondadest uskusid, et Karl Ludwigi motiiv Ümarpeade Londoni külastamiseks oli, et ta lootis, et parlament paneb ta oma onu asemel troonile. Karl Ludwigi hekskiit parlamendile oli vaenu põhjuseks onu ja vennapoja vahel ning kui vangistatud Charles I aastal 1647 taas kord oma vennapoega kohtas, süüdistas vanem Charles vürsti Inglise trooni õngitsemises. Karl Ludwig oli oktoobris 1648 ikka veel Inglismaal, kui Vestfaali rahu taastas talle Alam-Pfalzi (Ülem-Pfalz jäi tema suureks pettumuseks Baieri kuurvürstile). Ta jäi Inglismaale küllalt kauaks, et näha oma onu hukkamist jaanuaris 1649, mis tuli talle ilmselt šokina. Need kaks ei leppinud enne kuninga surma ära - Charles keeldus nägemast oma vennapoega enne enda hukkamist.
Kuurvürstkond.
Pärast sellist õnnetut lõpplahendust Karl Ludwigi osalemisele Inglise poliitikas naasis ta 1649. aasta sügisel viimaks rüüstatud Pfalzi kuurvürstkonda. Oma rohkem kui 30 valitsemisaastaga püüdis ta mõningase eduga purustatud territooriumi üles ehitada. Välisasjades jätkas ta Prantsuse-meelset kurssi, andes aastal 1671 oma tütre Elisabeth Charlotte naiseks Louis XIV vennale Philippe'ile. Pärast oma restauratsiooni jätkasid tema suhted sugulastega halvenemist - tema Briti suhted ei unustanud kunagi tema käitumist kodusõjas, samas tema ema ja õed-vennad panid talle pahaks tema kitsidust.
Tema valitsemisaja tuntuimaks tahuks oli ilmselt tema ühepoolne lahutus oma naisest, Charlotte von Hessen-Kasselist ja sellele järgnenud bigaamiline abielu Marie Luise von Degenfeldiga. Sellele teisele naisele anti unikaalne tiitel "raukrahv" ("Raugräfin") ja nende lapsed olid raukrahvid.
Perekond.
Lapsed tundmatu armukesega:
Abiellus esimese naise Charlotte von Hessen-Kasseliga 22. veebruaril 1650 Kasselis. Lapsed:
Abiellus morganaatiliselt teise naise Marie Luise von Degenfeldiga 6. jaanuaril 1658 Schwetzingenis. Lapsed:
Abiellus morganaatiliselt kolmanda naise Elisabeth Hollander von Bernauga 11. detsembril 1679 Friedrichsburgi lossis. Lapsed: