Volodõmõr Zelenskõi

Volodõmõr Oleksandrovõtš Zelenskõi (ukraina keeles Володимир Олександрович Зеленський, vene keeles Владимир Aлександрович Зеленский "Vladimir Aleksandrovitš Zelenski"; sündinud 25. jaanuaril 1978 Krõvõi Rihis Dnipropetrovski oblastis Ukraina NSV-s) on Ukraina poliitik, endine näitleja, filmiprodutsent ja stsenarist, alates 20. maist 2019 Ukraina president.
Vanemad, noorpõlv ja haridus.
Volodõmõr Zelenskõi on pärit juudi perekonnast. Tema emakeel on vene keel. Tema ema Rimma Zelenska (sündinud 1950) töötas 40 aastat insenerina, isa Oleksandr Zelenskõi (sündinud 1947) on Vadõm Hetmani nimelise Krõvõi Rihi Majandusinstituudi informaatika ja tarkvara kateedri juhataja, professor. Tema vanaisa Semjon Zelenskõi teenis Teise maailmasõja ajal Punaarmees; Semjoni isa ja kolm venda hukkusid holokaustis.
Volodõmõr elas lapsepõlves neli aastat koos vanematega Mongoolias Erdenetis, kuhu pereisa oli saadetud töölähetusse. Pärast isa töölähetust naasis perekond Krõvõi Rihi, kus Zelenskõi lõpetas inglise keele kallakuga gümnaasiumi, mängis kooliteatris, käis muusikakoolis ja harrastas tõstesporti. Kodulinnas lõpetas ta ka kõrgkooli – Krõvõi Rihi Majandusinstituudi juristi erialal (2000. aastal).
Looming.
Studija Kvartal-95.
Ta mängis aastatel 1997–2003 telesaates „KVN". 1997. aastal organiseeris ta Krivõi Rihi „KVN-i" võistkonna Kvartal-95. 2003. aastal asutas ta produktsioonifirma Studija Kvartal-95 ning oli selle kunstiline juht.
„Rahva teener".
Zelenskõi on komöödiasarja „Rahva teener" üks viiest produtsendist ja filmi peaosatäitja. Ta kehastab filmis ajalooõpetajat Vassõl Holoborodkot, kellest saab Ukraina president. Telesarja 1. hooaeg esilinastus 2015. aastal ja 2. hooaeg 2017. aastal. Menuka teleseriaali kolmanda hooaja osad lasti ekraanile 2019. aasta märtsis. Sama kuu lõpus võttis Zelenskõi osa tegelikest Ukraina presidendivalimistest. Sotsioloogiliste küsitluste põhjal olid tal rohkem kui 25 registreeritud kandidaadi seas head väljavaated pääseda valimiste teise vooru.
Poliitikas enne presidendi ametiaega.
2019. aasta Ukraina presidendivalimised.
2018. aasta detsembri lõpus teatas Zelenskõi Dmõtro Gordonile antud intervjuus oma kavatsusest kandideerida 2019. aasta Ukraina presidendivalimistel Ukraina presidendiks. 31. detsembril 2018, mõni minut enne südaööd pöördus Zelenskõi Ukraina telekanalil 1+1 Ukraina rahva poole, kus tegi teatavaks, et ta võtab osa presidendivalimistest. Selle sündmuse puhul lükkas telekanali juhtkond telekavas hilisemale ajale president Petro Porošenko traditsioonilise uusaastatervituse. 21. jaanuaril 2019 esitas erakond Rahva Teener Zelenskõi presidendikandidaadiks.
31. märtsil 2019 toimunud presidendivalimiste esimeses voorus kogus ta 30,24% häältest ning Porošenko 15,95% häältest. USA politoloog Alexander Motyl pidas Zelenskõi edu põhjuseks asjaolu, et ukrainlased samastavad teda komöödiaseriaali „Rahva teener" tegelaskuju Vassõl Holoborodkoga. Enne presidendivalimiste teist vooru avaldas ta oma isikliku positiivse hoiaku NATO-ga liitumise suhtes, kuid arvas, et NATO-ga liitumise küsimus tuleks panna rahvahääletusele. Enne teise vooru toimumist avaldas ta oma toetust Ukraina Õigeusu Kirikule, millele UÕK eestseisja Epifanius vastas, et hindab sõnade asemel reaalseid tegusid. 9. aprillil avaldas kandidaat Zelenskõi kampaaniameeskond oma asjatundjate ja nõunike nimed. Nõunike seas oli Ukraina endine majandusminister Aivaras Abromavičius ja endine rahandusminister Oleksandr Danõljuk. Enne teist vooru kirjutas Anders Åslund, et kui Zelenskõi võidab valimised, ei saa ta kohe ellu viia reforme, vaid peab pärast 27. oktoobril toimuvaid parlamendivalimisi selleks moodustama Ukraina Ülemraadas teda toetava parlamendiliikmete grupi. Enne teise vooru toimumist viis Kiievi rahvusvaheline sotsioloogia instituut (KMIS) läbi küsitluse, mille kohaselt oli 72,2% küsitletutest valmis hääletama teises voorus Zelenskõi ning 25,4% Porošenko poolt. Enne valimiste teist vooru ütles ta väljaandele RBK-Ukraina, et ei poolda Donbassile eristaatuse andmist ega kavatse allkirjastada Donetski Rahvavabariigi ja Luhanski Rahvavabariigi võitlejatele amnestiat andvat seadust. 18. aprillil tutvustas ta avalikkusele oma meeskonna liikmeid, kuid ei nimetanud isikuid, keda kavatseb võidu korral määrata peaprokuröriks, SBU juhiks, kaitseministriks ja välisministriks.
19. aprillil kohtus ta Kiievi olümpiastaadionil toimunud debatil oma vastaskandidaadi Porošenkoga.
Presidendivalimiste teine voor toimus 21. aprillil 2019. Välismaa valimisringkonnas sai Porošenko 54,73% ning Zelenskõi 43,78% häältest. Kui Zelenskõi oli kogunud 73,2% häältest ning oli loetud umbes 95% häältest, õnnitlesid Zelenskõid võidu puhul Donald Tusk, Emmanuel Macron, Donald Trump, Jeremy Hunt jt. Euroopa Nõukogu peasekretär Thorbjørn Jagland kirjutas oma õnnitluses, et soovib jätkata koostööd Ukrainas korraliku ja usaldusväärse kohtusüsteemi ülesehitamisel.
Presidendi ametiaeg.
Enne ametisse astumist teatas tema meeskond 2019. aasta aprilli lõpus, et võimu üleandmisel vahetatakse välja Ukraina peaprokurör, julgeolekuteenistuse juht, kaitse- ja siseminister. Briti päritolu kaitseekspert Glen Grant soovitas 2019. aasta veebruaris avalikus kirjas tulevasele presidendile, et uus kaitseminister peaks olema inglise keelt valdav tsiviilisik, kes on tõhus juht. Zelenskõi tahtis, et tema ametisse vannutamine toimuks 19. mail või enne 27. maid, et korraldada võimalusel ennetähtaegsed parlamendivalimised.
Ametikohtadele määramised.
21. mail 2019 määras ta Ukraina relvajõudude ülemjuhatajaks kindralleitnant Ruslan Homtšaki ning Ukraina Presidendi Administratsiooni ülemaks Andri Bohdani. 28. mail määras ta Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäriks Oleksandr Danõljuki. Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) juhi esimeseks asetäitjaks määras Zelenskõi varem tema presidendivalimiste meeskonda juhtinud Ivan Bakanovi. 29. mail 2019 nimetas ta presidendi ihukaitse ülesannet täitva Ukraina Riigikaitse Osakonna juhiks Oleksi Otserklevõtši. 11. juunil määras ta Ukraina Välisluureteenistuse juhiks Vladõslav Buhharjevi, kes oli Ukraina Ülemraada saadik erakonna Isamaa fraktsioonist. 13. juunil 2019 määras ta Ukraina Riikliku Piirivalveteenistuse ülemaks Serhi Deineko. 2019. aasta juulis nimetas ta oma nõunikuks Ruslan Demtšenko.
Sisepoliitika.
21. mail saatis ta oma ukaasiga (seadlusega) laiali Ukraina Ülemraada ning määras ennetähtaegsete valimiste toimumise ajaks 21. juuli 2019, kuid see otsus vaidlustati Ukraina Ülemkohtus. 24. mail esitas Ülemraada saadikute grupp Ukraina Konstitutsioonikohtule kaebuse, milles palusid tunnistada põhiseadusevastaseks presidendi ukaas (seadlus) Ülemraada laialisaatmise kohta. 20. juunil 2019 tunnistas Ukraina Konstitutsioonikohus ukaasi (seadluse) põhiseaduspäraseks. 9. juunil 2019 avaldas Zelenskõid toetav erakond Rahva Teener oma parlamendivalimiste valimisnimekirja esimesed 20 nime, kellest esimesed viis olid Dmõtro Razumkov, Ruslan Stefantšuk, Irõna Venediktova, Davõd Arahhamija ja Halõna Jantšenko. 2019. aasta juuli alguses prognoosisid John Herbst ja David Petraeus, et erakorralised parlamendivalimised annavad Zelenskõi parteile Ülemraadas seaduste vastuvõtmiseks vajaliku enamuse.
Justiitsreform.
Zelenskõi meeskond teatas 2019. aasta juunis, et presidendil on plaanis teostada 2014. aastal algatatud justiitsereformi revisjon.
Relvajõudude kõrgema ülemjuhatajana.
2024. aasta veebruaris algatas ta Ukraina relvajõudude koosseisus mehitamata süsteemide struktuuriüksuse moodustamise.
Poliitilised vaated.
2019. aasta juulis ütles Ukraina Rahvusliku Mälu Instituudi direktor Volodõmõr Vjatrovõtš intervjuus, et Zelenskõi on oma vaadete poolest x-faktor, keda on raske määratleda.
Isiklikku.
Zelenskõi abiellus 2003. aastal Olena Zelenskaga. Peres sündisid tütar Oleksandra (2004) ja poeg Kõrõlo (2013).
Zelenskõi valdab ukraina, vene ja inglise keelt.