tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Haridus (ajakiri)

Haridus oli Eestis ilmuv pedagoogikaajakiri. 1940. aastal ilmuma hakates kandis see nime Nõukogude Kool, 1989. aastal nimetati väljaanne ümber Hariduseks. Ajakiri suleti 2012. aastal.
Haridus ilmus neli korda aastas. Sel oli Õpetajate Lehega ühine toimetus, mida juhtis peatoimetaja Tiia Penjam.
Ajalugu.
Väljaande järelehüüdes 2011. aasta 4. novembri Õpetajate Lehes nimetas toimetus Hariduse eellastena järgmisi ajakirju:
Nõukogude ajal kuukirjana ilmunud väljaande ilmumissagedus vähenes 1994 kuuele numbrile aastas, suurenes mõne aja pärast 11 korrale ning vähenes siis taas. 2010–2011 ilmus Haridus kvartalikirjana.
Sulgemine.
2011. aasta novembri alguses teatas sihtasutus Kultuurileht, et on otsustanud Hariduse 2012. aastast sulgeda. Sihtasutuse juhatuse esimehe Toomas Väljataga sõnul leiti, et mõistlikum on kirjastada vaid üht haridusteemalist väljaannet, milleks võiks jääda kord nädalas ilmuv Õpetajate Leht. Tühimiku pidi täitma Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudis kavandatud teadusajakiri Haridusteadus. (Ajakirja Haridusteadus lõpuks siiski ei sündinud, kuid Tartu Ülikoolis hakkas 2013. aasta novembris ilmuma Eesti Haridusteaduste Ajakiri.)
Peatoimetaja Tiia Penjam kritiseeris sulgemisotsuse langetajaid muuhulgas ajakirja kollektiivi ignoreerimise pärast: "Ajakirja nüüdse sulgemise puhul seisin samuti lihtsalt fakti ees, et jutud on juba räägitud ja asi otsustatud. Ühegi arutluse juurde meid ei kutsutud ning mingit võimalust asjade käiku mõjutada toimetusel ei olnud." Ka rõhutas ta haridusväljaannete püsivat populaarsust, tuues võrdluseks tõiga, et Õpetajate Lehe loetavus on viimasel kahel aastal tõusnud 40%. Sulgemisotsuse langetamise ajal oli Haridus Kultuurilehe kirjastatava kaheksa ajakirja seas tellijate arvult neljas, jäädes alla Akadeemiale, Loomingule ja Loomingu Raamatukogule. Haridusest tahapoole jäid Vikerkaar, Keel ja Kirjandus, Muusika ja kunst.ee.
Sulgemise positiivsete mõjudena tõi Väljataga esile, et Haridusega võrreldes kahaneb Õpetajate Lehes artiklite avaldamistsükkel ning et kuna rangelt teaduslikud artiklid koonduvad Tallinna Ülikooli ajakirja Haridusteadus, millele taotletakse ETIS-es klassifikatsiooni 1.2., muutub see "uurijatele ahvatlevamaks avaldamiskanaliks".
Rand-teeleht

Rand-teeleht ("Plantago maritima") on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.
Kasvab mererannal ja rannaniitudel.
Süstlehine teeleht

Süstlehine teeleht ("Plantago lanceolata") on teeleheliste perekonda kuuluv rohttaim.
Levik.
Süstlehine teeleht on levinud parasvöötmelises Euroopas, Põhja- ja Kesk-Aasias. Eestis on see levinud niidutaim. 
Botaaniline kirjeldus.
Süstlehine teeleht on mitmeaastane juurmise leherosetiga rohttaim. Taime kõrgus on 50 cm.
Lehed on süstjad või lineaalsüstjad, terve leheservaga, 3–7 kaardus leherooga, moodustavad juurmise kodariku. Lehtedel on enamasti lidus karvad. 
Taimel on väike, kuiv ja helekollakas õisik, mis on kogunenud tihedatesse, lühikestesse, munajatesse viljapeadesse. Tolmukad on helekollased, õiekroonist 4–5 korda suuremad.
Õievalem: 
Vili on munajas karp, milles on 8–13 seemet. 
Taim õitseb maist juulini. Vilja küpsemine toimub juulist septembrini.
Keemiline koostis.
Kogu taim sisaldab limaaineid. Seemnete limaainete sisaldus on kuni 40%, lehtedes umbes 6,5%. Limaainete hüdrolüüsil vabanevad ramnogalaktorunaan, arabinogalaktaan, glükomannaan, galakturoonhape, galaktosidoarabinoos, ramnoos, ksüloos jt.
Lehed sisaldavad ka iridoidklükosiide, nagu aukubiin (kuni 2,5%), katapool (0,3–1,0%), asperulosiid jm, mõru- ja parkaineid, saponiine, polüsahhariide, C-vitamiini, K-vitamiini, provitamiin A-d, koliini, allantoiini, steroide, tioglükosiide, vaiku, orgaanilisi happeid. 
Teistest ainetest sisaldab taim flavonoide (api­geniini, baikaleiini, luteoliini, skutella­riini, homoplantagiini, plantagosiidi jm), kumariin eskuletiini jm. On leitud ka jälgedena alkaloide bosniakiini ja bosniakiinhappe metüülestrit. 
Droog.
Droogiks on ürt ja leht, mida saab koguda kogu suve jooksul. Droogi tuleks koguda õitsemise ajal ja kuiva ilmaga, kuna droog on tundlik niiskuse suhtes ja kergesti tumenev (tingitud aukubiini hüdrolüüsist). 
Droogi kuivatatakse õhukese kihina (3–5 cm) temperatuuridel 40–50 °C. Kuivatatud kvaliteetne droog peab olema normaalse rohelise värvusega, nõrga lõhna ja mõrkja maitsega. 
Kasutamine.
Teelehedroog kuulub mitmete köhateede koostisse, suurendab bronhilima eritust ja eraldamist köhimisel. Vesitõmmisena toimib mähkivalt haavandtõve ja gastriidi puhul.
Külmalt valmistatud ve­si­tõmmistel, vedelekstrak­tidel ja mahlal on bakterio­staatiline ja bakteritsiidne toime, see toime puudub kuumalt valmistatud leotistel ja keedistel (aukubiin denatureerub).
Värsketest lehtedest pressitud mahla või värskete lehtede purustatud massi pannakse haava­dele verejooksu sulgemiseks, hõõrdunud, hau­dunud, põletada või muljuda saanud kehaosadele.
Süstlehise teelehe ekstrakt avaldab spasmolüütilist, põletikuvastast, antibakteriaalset, bioadhesiivset, immuunsust stimuleerivat toimet ja tõstab hemoglobiini sisaldust veres.
Winteri teeleht

Winteri teeleht ("Plantago winteri") on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.
Eestis levinud peamiselt läänerannikul ja -saartel mere ääres ning mujal niisketes kohtades.
Lodu-teeleht

Lodu-teeleht ("Plantago uliginosa") on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.
Kasvab luhtadel, veekogude kallastel, teeservades.
Liiv-teeleht

Liiv-teeleht ("Plantago arenaria") on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.
Eestis haruldase tulnukana raudteedel.
Vasaksotsialistlik roheline fraktsioon

Vasaksotsialistlik roheline fraktsioon (taani keeles "Den Venstresocialistiske Grønne Gruppe" (VSG), norra keeles "Den Venstresosialistiske grønne gruppen", rootsi keeles "Vänstersocialistiska gröna gruppen", soome keeles "Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä", islandi keeles "Flokkahópur vinstri sósíalista og grænna") on Põhjamaade Nõukogus tegutsev vasakpoolne fraktsioon. 
VSG-sse kuulub kaheksa parteid seitsmest Nõukogu liikmesriigist ja autonoomselt territooriumilt. 
Fraktsiooni eesmärkide seas on Põhjamaade heaoluriigi hoidmine ja arendamine ning Põhjamaade rahvusvahelise positsiooni edendamine. 
VSG rõhutab ka jätkusuutlikku arengut, multikultuursust ja rahvaharidustööd. 
VSG on Põhjamaade Nõukogu neljast fraktsioonist väikseim.
Liikmesparteid.
VSG kaheksast parteist viis kuulub Põhjala Vasak-Rohelisse Allianssi (NGLA).
Välislingid.
"Kasutatud on soomekeelse Vikipeedia artiklit seisuga 25.3.2011."
Helmikas

Helmikas ("Melica") on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.
Eestis levinud üks liik, longus helmikas.
Jan-Erik Enestam

Jan-Erik Enestam (sündinud 12. märtsil 1947 Västanfjärdis) on soomerootsi päritolu Soome poliitik.
Ta kuulub Rootsi Rahvaparteisse. Aastatel 1998–2006 oli ta Rootsi Rahvapartei esimees. 
Tal on Turu Åbo Akademist politoloogia magistrikraad.
Aastatel 1978–1983 oli Enestam Västanfjärdi vallavanem ja 1983–1991 Põhjamaade Nõukogu projektijuht. Aastatel 1991–2007 oli ta Soome parlamendi (Eduskunta) liige ning 1995–2006 minister mitmes valitsuses.
Aastatel 2007–2013 oli Jan-Erik Enestam Põhjamaade Nõukogu peasekretär ehk presiidiumi sekretariaadi direktor.
Henrik Dam Kristensen

Henrik Dam Kristensen (sündinud 31. jaanuaril 1957 Jüütimaal Vorbasses) on Taani poliitik, Folketingi esimees ja 2004–2006 Euroopa Parlamendi liige. 
Ta on Taani sotsiaaldemokraatliku erakonna liige ja kuulus europarlamendis Euroopa Sotsialistliku Partei fraktsiooni. 
2011. aastal oli Henrik Dam Kristensen Põhjamaade Nõukogu president. 
21. juunist 2019 on ta Taani parlamendi esimees.
Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon

Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon on mitme fraktsiooni nimi parlamentides ja parlamentidevahelistes organites:
Tartrasiin

Tartrasiin on toidulisaaine, mida kasutatakse toitudele värvuse andmiseks.
Selle E-tähis on E102, tähis rahvusvahelises värvainete indeksis C.I. 19140.
Tartrasiin on kollakas või punakas asovärv, mida kasutatakse töödeldud toidus, magustoitudes, jäätistes, marjahoidistes, maiustustes, puuviljakonservides, salatikastmetes, sinepis, marmelaadis, karastusjookides, jogurtites, kastmetes, närimiskummides, kosmeetikumides, ravimi- ja vitamiinikapslites.
Tartrasiin võib lastel soodustada aktiivsus- ja tähelepanuhäiret. Aine põhjustab ärritust, rahutust, unehäireid, keskendumis- ja õpiraskusi, naha- ja limaskestade ärritust, allergilist purpurpuna, nõgeslöövet, allergilist nohu, halvendab astmat, hüperaktiivsust, migreeni, nägemishäireid, liigesevalu, agressiivsust, käitumisprobleeme, pea- ja kõhuvalu ning iiveldust. 
Võimalik, et tartrasiin on kantserogeense või mutageense toimega. Austrias ja Saksamaal on E102 kasutamine olnud keelatud, Norras kui Euroopa Liidu välises riigis ei ole E102 kasutamine lisaainena lubatud. 
Tartrasiini sisaldab näiteks karastusjook Tarhun.
Arvamusel, et tartrasiin vähendab peenise suurust, pole teadaolevalt teaduslikku alust.
Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon (Põhjamaade Nõukogu)

Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon (taani keeles "Den Socialdemokratiske Gruppe", norra keeles "Sosialdemokratisk gruppe", rootsi keeles "Socialdemokratiska gruppen", soome keeles "Sosiaalidemokraattinen ryhmä", islandi keeles "Flokkahópur jafnaðarmanna") on Põhjamaade Nõukogu sotsiaaldemokraatlik fraktsioon. 
Sellesse kuulub kaheksa parteid, millest igaüks tegutseb ühes liikmesriigis või ühel autonoomsel territooriumil. 
Fraktsiooni eesmärkide seas on Põhjamaade heaoluriigi arendamine, Põhjamaade integratsiooni edendamine ja Põhjamaade rahvusvahelise positsiooni tugevdamine. 
Fraktsiooni esimees on Sinikka Bohlin Rootsist.
Liikmesparteid.
Fraktsiooni kaheksast liikmesparteist neli kuulub ka Euroopa Sotsialistlikku Parteisse (ESP). Sotsialistlikku Internatsionaali kuulub parteidest viis; Gröönimaa parteil on Internatsionaalis vaatlejastaatus. Põhjamaade Nõukogu sotsiaaldemokraadid teevad tihedat koostööd Põhjala Ametiühingute Ühisorganisatsiooniga (Nordens Fackliga Samorganisation, NSF).
NordGen

NordGen (inglise "Nordic Genetic Resource Centre") on Põhjamaade geenivaramu põllu- ja metsamajanduses viljeldavate liikide geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks.
NordGen asutati 1. jaanuaril 2008 Põhjamaade geenipanga, koduloomade geenipanga ja metsamajanduse seemne- ja taimenõukogu baasil. Seda rahastab Põhjamaade Ministrite Nõukogu.
Geenivaramu eesmärk on Põhjamaade kultuurtaimede, koduloomade ja puude mitmekesisuse alalhoidmine.
Varamu peakorter ja taimevaramu asuvad Rootsi lõunaosas Alnarpis, koduloomade ja puude varamu aga Norras Oslo lähedal Åsis Norra loodusteaduste ülikoolis (Universitetet for miljø- og biovitenskap).
NordGeni seemnevarud on kantud veebipõhisesse andmebaasi SESTO, kust saab otsinguid teha nii inglise, islandi, norra, rootsi, soome kui ka taani keeles.
NordGeni seemnepank sisaldab nii Põhjamaades pärismaiste liikide kui ka olulisemate põhjas kasvama kohandunud liikide säilikuid. Pank teenib uurimis- ja aretustöö huve ning on suunatud säilitamisele või hävinud populatsiooni taastamisele. Seemnematerjal on kättesaadav eelkõige teadusasutuste uurijatele, aretajatele, muuseumidele. Seemneid saab piiratud koguses pangast tellida. Enamasti koosneb näidis 250 seemnest, suurte seemnete ja haruldaste liikide puhul on kogused väiksemad. Tasu seemnete eest ei küsita. Tellija on kohustatud ise hoolitsema oma riigis kehtivate karantiinireeglite järgimise ja tarvilike fütosanitaarsete sertifikaatide eest.
NordGen haldab muu hulgas Teravmägede seemnepanka, mille rahastamisel osalevad ka Norra põllumajandusministeerium ja rahvusvaheline organisatsioon Global Crop Diversity Trust.
NordGeni direktor on islandlane Árni Bragason.
Kastevars

Kastevars ("Deschampsia") on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.
Eestis kasvab kaks liiki: luht-kastevars ja võnk-kastevars.
Janek Meet

Janek Meet (sündinud 2. mail 1974 Viljandis) on Eesti jalgpallur (kaitsja).
Ta pidas 13 kohtumist Eesti kuni 21-aastaste koondises ja oli Eesti jalgpallikoondise koosseisus väljakul 37 kohtumises.
Lüliloomad

Lüliloomad ("Articulata") on hüpoteetiline takson, mis ühendab lülijalgseid ("Arthropoda") ja rõngusse ("Annelida"). Hüpoteesi aluseks on väide, et mõlemad rühmad on arenenud ühisest lülilise kehaga eellasest.
Esimesena esitas selle hüpoteesi Georges Cuvier oma 1817. aastal avaldatud töös "Le Règne animal, distribué après son organization".
Dmitri Ustritski

Dmitri Ustritski (sündinud 8. mail 1975 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur (ründaja). Eesti koondises on ta pidanud 17 kohtumist. 
2012. aasta seisuga töötab ta klubis JK Nõmme Kalju noortetreenerina.
Nordek

Nordek (rootsi keeles "Nordiskt ekonomiskt gemenskap" taani ja norra keeles "Nordisk økonomi" ehk Nordøk) oli Euroopa Majandusühenduse eeskujul Põhjamaade täielikuks majanduskoostööks plaanitud organisatsioon, mille loomiseks tegi ettepaneku Taani peaminister Hilmar Baunsgaard 1968. aastal. 
Läbirääkimiste käigus lepiti kokku uue organisatsiooni loomises, mille peakorter pidi paiknema Rootsis Malmö linnas. Kokkuleppele jõuti 1970. aastal, kuid Soome ei ratifitseerinud lepingut, väites, et sidemete tõttu Nõukogude Liiduga ei saa ta sõlmida tihedaid majandussidemeid potentsiaalsete Euroopa Majandusühenduse liikmetega (Taani ja Norra). Nõukogude Liit oleks võinud pidada Soome liitumist Nordekiga võimalikuks ohuks Soome erapooletusele, mille eest Nõukogude Liit tasus kliiringkaubandusega. Ilma Soome osaluseta ei olnud mõtet Nordekit luua ning Taani ja Norra taotlesid Euroopa Majandusühenduse liikmeks saamist. Aastal 1973 liitus Taani Euroopa Majandusühendusega ning Rootsi, Norra ja Island ei saanud uut lepingut ratifitseerida.
Heil Dir im Siegerkranz

"Heil dir im Siegerkranz" ("Au sulle võidukroonis") oli 1795–1918 Preisimaa rahvushümn. Saksa keisririigi ajal 1871–1918 kasutati seda keisrile truualamlikkuse näitamiseks, kuid see polnud ametlik riigihümn.
Algsed sõnad kirjutas Henrik Harries 1790. aastal Taani kuningale Christian VII-le, mistõttu Saksamaal tuli neid mugandada. Hümni meloodia on tuletatud Suurbritannia hümnist "God Save the Queen". Välismaiste ja Preisi regionaalsete seoste tõttu ei võitnud see iial populaarsust kogu Saksamaal, jäädes eriti ebapopulaarseks lõunas.
Teine hümni funktsioonides kasutatud laul Saksa keisririigis oli "Die Wacht am Rhein".
Sõnad.
1.
Heil dir im Siegerkranz,
Herrscher des Vaterlands!
Heil, Kaiser, dir!
||: Fühl in des Thrones Glanz
Die hohe Wonne ganz,
Liebling des Volks zu sein!
Heil Kaiser, dir! :||
2.
Nicht Roß, nicht Reisige
Sichern die steile Höh’,
Wo Fürsten steh’n:
||: Liebe des Vaterlands,
Liebe des freien Manns
Gründen den Herrscherthron
Wie Fels im Meer. :||
3.
Heilige Flamme, glüh’,
Glüh’ und erlösche nie
Fürs Vaterland!
||: Wir alle stehen dann
Mutig für einen Mann
Kämpfen und bluten gern
Für Thron und Reich! :||
4.
Handel und Wissenschaft
Heben mit Mut und Kraft
Ihr Haupt empor!
||: Krieger- und Heldentat
Finden ihr Lorbeerblatt
Treu aufgehoben dort,
An deinem Thron! :||
5.
Dauernder stets zu blüh’n
Weh’ unsre Flagge kühn
Auf hoher See!
||: Wie so stolz und hehr
Wirft über Land und Meer
Weithin der deutsche Aar
Flammenden Blick. :||
6.
Sei, Kaiser Wilhelm, hier
Lang’ deines Volkes Zier,
Der Menschheit Stolz!
||: Fühl’ in des Thrones Glanz,
Die hohe Wonne ganz,
Liebling des Volks zu sein!
Heil, Kaiser, dir! :||
Helgi Hjörvar

Helgi Hjörvar (sündinud 9. juunil 1967 Reykjavíkis) on Islandi poliitik, sotsiaaldemokraatliku Alliansi liige. 
Ta on alates 2003. aastast Islandi parlamendi Alþingi liige, Reykjavíkurkjördæmi Norðuri esindaja.
Aastal 2010 oli Helgi Hjörvar Põhjamaade Nõukogu president.
ANOBA

ANOBA on Põhjamaade ja Balti riikide animatsioonifestivale ühendav organisatsioon, mis asutati 2005. aastal. Organisatsiooni eesmärgiks on koostöö arendamine ja kogemuste vahetamine. 
Organisatsioon annab 2006. aastast välja ANOBA auhinda, mille on kolm korda võitnud Eesti animafilmitegijad. Aastal 2007 võitis ANOBA auhinna Mati Küti "Une instituut", aastal 2009 Olga ja Priit Pärna joonisfilm "Elu ilma Gabriella Ferrita". Aastal 2010 võitis ANOBA auhinna Kaspar Jancise animafilm "Krokodill". 
Anoba võrgustikku kuuluvad järgmised animafilmifestivalid:
Zaḩlah

Zaḩlah on linn Liibanonis, Bekaa kubernerkonna halduskeskus. See asub riigi idaosas Bekaa orus.
23. märtsil 2011 võeti linna tööstuspiirkonnas pantvangi seitse jalgratastel matkanud Eestist pärit turisti.
Benedictus XVI pastoraalsed visiidid

Paavst Benedictus XVI tegi 25 pastoraalset visiiti väljaspool Itaaliat, mille käigus ta külastas 24 riiki. Ta tegi Itaalias 30 pastoraalset visiiti. 17. jaanuaril 2008 kavatses Benedictus XVI teha visiidi Rooma La Sapienza ülikooli, kuid jättis plaanitud visiidi ära. 8000 hispaanlast protesteeris 17. augustil 2011 Madridis paavsti visiidi maksumuse vastu. Ta külastas 18. – 22. juunil 2020 Saksamaal Regensburgis oma venda, kuid seda visiiti ei loeta ametlikult pastoraalseks visiidiks.
Eliteserien

Eliteserien on Norra jalgpalli kõrgeim liiga.
Enne 1937. aastat tegutsesid Norras ainult piirkondlikud liigad ja Norra karikas. Aastal 1937 hakkasid ühte meistrit omavahel välja selgitama Lõuna-Norra kaheksa piirkondliku liiga klubid. Kuigi üleriigilisi meistrivõistlusi taheti hakata pidama juba 1930. aastate lõpus, lükkusid need plaanid Teise maailmasõja tõttu edasi.
1948. aastal loodi Hovedserien, kus mängisid piirkondlike liigade 16 parimat klubi, mis olid jagatud kahte gruppi ning kahe grupi võitjad selgitasid omavahel meistri. Alates hooajast 1961–1962 kahte gruppi enam klubisid ei jagatud ning 16 kõrgliiga klubi pidasid ühe hooaja jooksul 30 mängu (15 kodu- ja 15 võõrsilmängu).
1963. aastal loodi 1. divisjon, kus mängis kümme klubi ning alates 1972. aastast 12 klubi. Põhja-Norra klubid ei saanud pääsenud riigi kõrgliigasse kuni 1972. aastani ning veel kuni 1979. aastani oli Põhja-Norra klubidele karmimad reeglid kõrgliigasse pääsemiseks. 1990. aastal sai liiga nimeks Tippeligaen. 1995. aastast mängis liigas 14 klubi ning alates 2009. aastast mängib 16 klubi. 2017. aastast on liiga tuntud nime all Eliteserien.
Alates 1938. aastast on ülekaalukalt kõige enam kordi Norra meistriks tulnud Rosenborg (26 korda). Üheksa korda on võitnud Fredrikstad ja kaheksa korda Viking. Kokku on Norra meistriks tulnud 17 klubi.
Nils Arne Eggen on peatreenerina Norra meistriks tulnud koguni 15 korral (14 korda Rosenborgiga ja ühe korra Mossiga).
Klubid.
2025. aasta hooajal mängivad liigas järgmised 16 klubi:
Statistika.
"Seisuga 22. juuni 2025"
Pühim Valitsev Sinod

Pühim Valitsev Sinod (vene keeles "Святейший Правительствующий Синод") oli aastatel 1721–1917 Venemaa keisririigis tegutsenud õigeusu kiriku kõrgeim kiriklik-riiklik valitsusorgan.
Pühim Valitsev Sinod (esialgne nimetus Vaimulik Kolleegium) asutati 25. jaanuari 1721. aastal keiser Peeter I poolt kinnitatud "Vaimuliku reglemendiga". Sinodi liikmed määras keiser kõrgema vaimulikkonna hulgast, selle vahetut tegevust kontrollis ja juhtis ilmalik ametnik – Sinodi ülemprokurör. 
Sinodi struktuuri kuulusid kantselei, kontorid Moskvas ja Tbilisis, majandusvalitsus (tegeles kiriku vara majandamise ja majandustegevuse kontrollimisega) ja vaimulik õppevalitsus (tegeles vaimulike õppeasutuste õppe- ja majandustegevuse juhtimisega).
Sinodi kompetentsi kuulusid järgmised küsimused: 
Venemaa õigeusu kirik oli jagatud piiskopkondadeks, mille piirid määras kindlaks Pühim Valitsev Sinod. 
Piiskopkond oli vaimulik haldusringkond, mille piires teostas kõrgemat vaimulikku võimu piiskop. Piiskopi valis välja Pühim Valitsev Sinod, ametisse kinnitati ta keisri ukaasiga. Piiskopile olid allutatud kõik piiskopkonna kogudused, vaimulikud õppeasutused, kloostrid ja vennaskonnad.
ANOBA auhind

ANOBA auhind (inglise Award of Nordic and Baltic Animation Festivals) on Põhjamaade ja Balti riikide animatsioonifestivale ühendava organisatsiooni ANOBA väljaantav auhind.
Auhinda annavad ühiselt välja kaheksa animafilmide festivali: Animated Dreams (Eesti), Animatricks animafilmide festival (Soome), Cosmic zoom filmifestival (Taani), Fredrikstadi animafilmide festival (Norra),Tindirindis animafilmide festival (Leedu), Odense filmifestival (Taani), Rahvusvaheline animatsiooni foorum FIA (Rootsi) ja Eksjö animafilmide festival (Rootsi).
Esimest korda anti auhind välja 2006. aastal.
Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend

Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend
Eesti territooriumil asuvad apostliku õigeusu kogudused allusid aastatel 1721–1917 Vene Õigeusu Kiriku kõrgeimale valitsusorganile — Pühimale Valitsevale Sinodile.
Soome euromündid

Soome euromündid on euromündid, mis hakkasid kehtima Soomes ja kogu euroalal 2002. aastast. Esimesed euromündid vermiti ettevalmistuseks juba aastal 1999.
Euromüntidel on kolm erinevat disaini. 1- kuni 50-sendiste euromüntide disaini autor on Heikki Häiväoja, 1-eurose autor on Pertti Mäkinen ja 2-eurose autor on Raimo Heino.
Esimese seeria (1999–2006) müntidel on rahvuslikul küljel ka "M", mis tähistab Soome Rahapaja tegevdirektorit Raimo Makkoneni.
Teine seeria (2007–) on natuke uuendatud kujundusega. Näiteks on nendel ka riigi tähis (FI).
Üheeurosel mündil on kujutatud lendavad luiged Soome maastikul. Laululuik on Soome rahvuslind.
Kaheeurosel mündil on kujutatud murakad ja murakaõied.
Mündi servale on kirjutatud "SUOMI FINLAND" ('Soome' soome ja rootsi keeles, mis on Soome kaks riigikeelt), millele järgnevad 3 lõvipead:
Scandinavian Films

Scandinavian Films on 1978. aastal loodud Soome, Rootsi, Norra, Taani ja Islandi filmiinstitutsioone koondav ühendus. Ühendusse kuuluvad Soome Filmi Sihtasutus, Rootsi, Taani ja Norra filmiinstituudid ning Islandi Filmifond.
Scandinavian Filmsi juhatuse esimees on Jan Erik Holst.
Aastal 2001 sõlmisid Scandinavian Films ja Baltic Films koostöölepingu, mis aitab kaasa filmide ühistootmisele, levitamisele, filmitehnoloogia arendamisele ja filminädalate korraldamisele.
Oulu lennujaam

Oulu lennujaam (IATA: OUL, ICAO: EFOU); (soome "Oulun lentoasema") on Soome suuruselt teine lennujaam. See asub Oulust 10,6 kilomeetri kaugusel edelas. Aastal 2012 läbis Oulu lennujaama ligi 1,1 miljonit reisijat, mis jäi riigis alla ainult Helsingi Vantaa lennujaamale.
Lennufirmad ja sihtkohad.
AirBaltic teatas 23. septembril 2010 investeeringust Oulu lennujaama, sõlmpunkt plaaniti avada 2012/13 aastavahetuseks, kuid kogu projekt tühistati airBalticu majandusraskuste tõttu. AirBaltic lendas Oulust Tallinna 2010. aastal.
Tauno Aints

Tauno Aints (sündinud 19. juunil 1975 Tartus) on eesti helilooja, popmuusik ja muusikapedagoog.
Haridus.
Tauno Aints lõpetas 1993. aastal Miina Härma Gümnaasiumi ja 1998. aastal Viljandi Kultuurikolledži, kus õppis levimuusikat. Seejärel õppis Eesti Muusikaakadeemias, kus õppis professor Lepo Sumera ja Helena Tulve klassis kompositsiooni, ning lõpetas kooli "cum laude" 2004. aastal.
Töö.
1995–1997 töötas ta Viljandi meeskoori Sakala kontsertmeistrina. Samal töökohal oli ta ka Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis 2000.–2001. aastal. 1999.–2004. aastal õpetas ta teoreetilisi aineid kooristuudio Ellerhein juures. Alates 2002. aastast töötab Tauno Aints muusikapedagoogina Tallinna Muusikakeskkoolis ja Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Ta on Eesti Heliloojate Liidu liige alates aastast 2004. Tauno Aints on mänginud ansamblis Genialistid klahvpille 2002.–2007. aastal. Hooajal 2007/2008 oli Tauno Aints resideeriv helilooja Eesti Rahvusmeeskoori juures.
Looming.
Tauno Aints on loonud koori- ja lastelaule, teatri- ja filmimuusikat, orkestri- ja kammermuusikat. Tähtsamad teosed on "Aeg armastada", "Mowgli", "Helde puu".
Tauno Aintsi muusikat on esitanud Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Tallinna Kammerorkester, Eesti Rahvusmeeskoor, Estonian Dream Big Band, Ansambel U:, flötist Tarmo Johannes, tšellist Aare Tammesalu jt. Tema muusika on kõlanud rahvusvahelisel uue muusika festivalil Nyyd, festivalil Eesti Muusika Päevad, Eesti Muusikaakadeemia Sügisfestivalil, festivalidel Time of Music (Soome, 2006), Jazzkaar ja Tudengijazz.
Tauno Aints on tuntud ka arranžeerijana. 2006. aastal äratas ta tähelepanu Veljo Tormise ja hevibändi Metsatöll loomingu seadetega Eesti Rahvusmeeskoori ja Metsatöllu esituses festivalil Maailmaküla. Gustav Ernesaksa lastelaulu "Rongisõit" Aintsi seade mudilaskoorile ja sümfooniaorkestrile kõlas huvitavalt ja uudselt ning oli 2007. aastal X noorte laulupeo kavas. Lisaks on Aints teinud üle 150 seade erinevatele koosseisudele. Populaarsed on ka tema laulud lastesaatest "Buratino tegutseb jälle", nukuteatrilavastustest ja kontsertetendusest "Limpa".
Aleksandr Barõkin

Aleksandr Aleksandrovitš Barõkin (vene keeles "Александр Александрович Барыкин"; 18. veebruar 1952 – 26. märts 2011) oli vene rokkmuusik: laulja, helilooja ja kitarrist.
Ta sai tuntuks ansambli Karnaval (Карнавал) solistina ja laulude autorina.
Barõkini kuulsaimad laulud olid "Чудо-остров", "Букет", "Аэропорт", "Спасательный круг", "За той рекой", "Программа телепередач на завтра".
Lossi tänav (Kuressaare)

Lossi tänav on tänav Kuressaares, mis algab praegusest linnasüdamest Kuressaare raekoja kõrvalt ja suundub Kuressaare piiskopilinnuse väravani.
Tänav kulgeb mitte päris sirgelt lõunaedelasse ja on 400 m pikk. See ristub algusest lõpu suunas minnes paremalt Lasteaia tänavaga, vasakult Raua tänavaga, paremalt Anton Lutsu tänavaga ja vasakult August Kitzbergi tänavaga, olles nende kõigi suhtes peatee. Allee tänava alguse juures pöörab tänav paremale ja siseneb Kuressaare lossiparki. Tänav lõpeb kirderaveliinil ning otse ette jääb Kuressaare piiskopilinnuse vallialune sissekäik.
Kujunemislugu.
Linna esindustänavaks planeeritud Lossi tänav kujunes Rootsi ajal, ühendades linnust uue (praeguse) linnasüdamega. Tänav ongi saanud nime oma algse funktsiooni järgi. 1784. aastal asus Kuressaarde elama Liivimaa viitsekuberner Balthasar von Campenhausen, kelle siinoleku 14 aasta jooksul toimusid suured muutused nii maal kui linnas. Tänava äärde rajati 18. ja 19. sajandil hulgaliselt mõisnike kivist linnamaju. Kuressaarele ainuomase pärimuse järgi hakati neid maju kodadeks ("das Haus") nimetama, mida tavapäraselt kasutati koos vastava mõisa nimetusega. Lossi tänavale jäävad Dellingshausenite, Haeska, Kargi, Lööne ja Meedla koda.
Värvid

Värvid on akadeemilise organisatsiooni välismärkidel kasutatav värvikombinatsioon, mida organisatsiooni liige kasutab püsiva tunnusena. Avalikult kantavad värvid on teklil ja värvilindil. Erandlikult kantakse Soome üliõpilasorganisatsioonides värve üldmütsi voodrina.
Vanimad teated üliõpilasorganisatsiooni kasutatud värvide kohta pärinevad 1660. aastatest Rostocki Ülikoolist.
Eesti lipp ja selle värvikombinatsioon (rahvusvärvid) on ajalooliselt kujunenud Eesti Üliõpilaste Seltsi värvilipust.
Värvide kasutamisega seotud tavad erinevad organisatsiooniti, kuid tavaliselt lubatakse organisatsiooni värve puudutada vaid sama ja teiste organisatsioonide värvikandjatel. Enamasti laieneb keeld ka kõikidele esemetele, millel on värvid, välja arvatud mööbel.
A lyga

A lyga on Leedu jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga suurus on varieerunud aegade jooksul kuuest klubist 12-ni. Alates 2021. aastast mängib liigas kümme klubi.
Alates 1991. aastast on Leedu meistriks tulnud kaheksa klubi, kuid vaid kolm neist tegutsevad siiani: Vilniuse FK Žalgiris (kümme liigavõitu), FK Sūduva (kolm) ja Panevėžys (üks).
Klubid.
2025. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid:
Üldmüts

Üldmüts on valge põhja ja musta servaga tekkel, mida võivad kanda kõik üliõpilased. Apollo templi märgi järgi on seda nimetatud ka apolloks. Üldmüts on eriti laialt levinud Soomes, kus akadeemilise organisatsiooni värvid on tekli sisse õmmeldud voodrina.
Rootsi ajalehes Stockholms Tidningen kirjutati 1932. aastal: "Tartu ülikoolis käib siiski veel üsna vähe eestlasi, välismärgiks valge müts. Domineerivad kõikjal värvimütsi kandjad korporandid, kes on sakslased. Eestlaste protsent ülikoolis on alles väike."
Nõmme Kalju FC U21

Nõmme Kalju FC U21 on Eesti jalgpalliklubi Nõmme Kalju FC duubelmeeskond.
Võitjad: 2017
2. koht: 2011
3. koht: 2010, 2012
2. koht: 2006
2. koht: 2004
3. koht: 2003
Lasnamäe FC Ajax II

Lasnamäe FC Ajax II oli Eesti jalgpalliklubi Lasnamäe FC Ajax duubelmeeskond, mis mängis viimati III liigas.
JK Sillamäe Kalev U21

JK Sillamäe Kalev U21 on Eesti jalgpalliklubi JK Sillamäe Kalev duubelmeeskond.
3. koht (2): 2013, 2015
3. koht (1): 2011
Võitjad (1): 2010
Võitjad (1): 2009
JK Tallinna Kalev U21

JK Tallinna Kalev U21 on Eesti jalgpalliklubi JK Tallinna Kalev duubelmeeskond, mis 2024. aastal mängib Esiliigas.
2. koht (2): 2017, 2023
3. koht (2): 2020, 2022
Võitjad (1): 2014
3. koht (1): 2006
Võitjad (1): 2006
Võitjad (1): 2004
Tallinna JK Legion U21

Tallinna JK Legion II on Eesti jalgpalliklubi Tallinna JK Legion duubelmeeskond, mis mängib II liigas.
Wismari staadion

Wismari staadion on jalgpallistaadion Tallinnas Kesklinna linnaosas Wismari tänaval. 
Staadionil peab oma Esiliiga mänge jalgpalliklubi TJK Legion.
Jalgpalliväljak on kunstmurukattega ja mõõtmetega 100 × 63 m. 2014. aasta sügisel pandi väljakule uus kunstmurukate ja uued jalgpalliväravad.
Ajalugu.
1916. aastal rentis Tallinna VS Sport endale Saksa vaestekooli karjamaa ning rajas sinna kergejõustiklastele jooksuraja ja hüppepaikadega väljaku ning paviljoni-garderoobi. Talvel paiknes seal üldkasutatav liuväli ja puust kelgumägi. Mõne aasta pärast aga kelgumägi lammutati ning vabaks jäänud maale rajati normaalmõõtmetes jalgpalliväljak, kus suviti mängiti jalgpalli, talvel jääpalli ja -hokit.
1932. aastal ehitas Eestimaa Spordiselts ümber Vaestekooli tänaval asunud endise VS Spordi väljaku, mida tunti nimega Tallinna Velodroom ja mis lammutati 1935. aastal.
Kohtla-Järve JK Alko

Kohtla-Järve JK Alko oli Eesti jalgpalliklubi. Klubi kodustaadion oli Kohtla-Järve linnastaadion.
2012. aastal ühines ta klubiga Kohtla-Järve FC Lootus ning moodustati Kohtla-Järve JK Järve.
Põhjamaade näitekirjandusauhind

Põhjamaade näitekirjandusauhind ehk Põhjamaade dramaturgiaauhind (norra keeles "Nordisk dramatikerpris", taani keeles "Nordisk dramatikerpris", soome keeles "Pohjoismainen näytelmäkirjailijapalkinto") on auhind, mida annab iga kahe aasta tagant välja Rahvusvahelise Teatriinstituudi Põhjamaade keskus.
Auhinda antakse välja 1992. aastast.
Võidusumma oli 1998. aastal 40 000 Taani krooni, 2002. aastal 50 000 Taani krooni (umbes 6843 eurot) ja 2010. aastal 5000 eurot.
Jan Erik Holst

Jan Erik Holst (sündinud 10. aprillil 1949) on norra filmindustegelane ja produtsent.
Jan Erik Holst õppis Stockholmi Ülikoolis filmiteooriat ja -ajalugu ning Stockholmi draamakoolis produtseerimist. 
Ta on filmifestivali PÖFF üks asutajatest. 
Aastatel 1988–2014 oli Jan Erik Holst Norra Filmiinstituudi juhataja ja 1992. aastast ühenduse Scandinavian Films juhatuse esimees.
Sven Holm

Sven Holm (13. aprill 1940 Kopenhaagen – 11. mai 2019) oli taani kirjanik.
Taani kirjanduses debüteeris ta 1961. aastal novellikoguga "Den store fjende".
1994. aastal pälvis ta Põhjamaade näitekirjandusauhinna näidendi "Schumanns nat" (eesti keeles "Schumanni öö", tõlkinud Arvo Alas) eest.
2001. aastal sai ta Taani Akadeemia liikmeks.
Windows Mobility Center

Windows Mobility Center (WMC) on Microsoft Windowsi komponent, mis koondab kõik mobiilse seadme tähtsamad funktsioonid ühte kohta. Esmakordselt võeti see kasutusele Windows Vistas. Vaikimisi on WMC sisse lülitatud vaid süle- ja tahvelarvutitel, kuid seda saab võimaldada ka lauaarvutil. 
Kasutajaliideses kuvab arvuti seaded ruudukujuliste plaatidena. Millised plaadid täpselt kuvatakse, sõltub konkreetse süsteemi riistvarast ja draiveritest. Tootjad nagu Dell, HP ja Lenovo on tihti lisanud ka omapoolseid plaate.
Funktsioonid.
Igal plaadikesel on vähemalt üks reguleerimisfunktsiooniga nupp, ruuduke, rippmenüü või liugur. Plaadikesel oleva ikooni klõpsamisel avatakse aken, kust saab soovitud sätteid reguleerida.
Heleduse reguleerimine / Brightness.
Liugurit liigutades saab reguleerida ekraani heledust. Ikoonile vajutades saab kohandada oma uinumise ja ekraani sätteid oma soovidele vastavateks.
Heli / Volume.
Liuguriga saab muuta oma kõlarite helitugevust või ruudukesega kõik helid vaigistada. Ikoonile klikkides saab juurdepääsu oma heli seadete muutmiseks.
Aku tase / Battery Status.
Saab infot, kui palju aku energiast on alles, ja rippmenüüst valida endale sobiva energiaplaani. Ikoonile vajutades avaneb aken energia kasutuse valikutega (loo või muuda vaikimisi energiaplaane).
Traadita võrk / Wireless Network.
Näeb oma traadita võrguühenduse staatust ja võimalus sisse/välja lülitada oma Wi-Fi võrgukaart. Ikoon avab vaate kõikide leitud võrkudega. Kui nupp peaks olema kasutamatu/mitteklõpsatav, siis tuleks kontrollida, kas füüsiline lüliti on sisse lülitatud.
Väline kuvar / External Display.
Annab võimaluse ühendada lisakuvar või muuta selle sätteid. Ikooniga avatud vaates saab muuta oma kuvari resolutsiooni, asetust (püstine või rõhtne) või tuvastada ja identifitseerida teisi ühendatud ekraane.
Sünkroonimine / Sync Center.
Selle kaudu saab jälgida toimuvaid sünkroonimisseansse, alustada uusi või muuta sünkroonimisseadeid.
Esitluse sätted / Presentation Settings.
Võimaldab kuvada ettekandeid oma arvutist läbi projektori. Sülearvuti ei uinu ja süsteemi teavitused lülitatakse välja. Windows 7 Home Premiumil see valik puudub. 
Ekraani asend / Screen Orientation.
Saab muuta tahvelarvuti ekraani asendit – püstiseks või rõhtsaks.
Rootsi Julgeolekuteenistus

Rootsi Julgeolekuteenistus (rootsi keeles "Säkerhetspolisen", lühendatult Säpo; kuni 1989. aastani "Rikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning", RPS/SÄK) on Rootsi justiitsministeeriumile alluv julgeolekuteenistus, mis tegeleb vastuluure, terrorismivastase võitluse, riigi võtmeisikute ihukaitse ja Rootsi põhiseaduse kaitsega.
Säpo loodi praegusel kujul 1. oktoobril 1989 Riikliku Politseiameti ("Rikspolisstyrelsen") osana ning sai iseseisvaks ametiks 1. jaanuaril 2015. Teenistuse peakorter asub alates 2014. aastast Solnas.
Põhja päästekeskus

Põhja päästekeskus on Päästeameti allüksus, mis teostab päästetöid, riiklikku tuleohutusjärelevalvet, päästealast ennetustööd ja kriisireguleerimist Harju maakonnas, sealhulgas Tallinnas ja teistes Harjumaa linnades. Põhja päästekeskuse keskus on Tallinnas, Erika tänav 3.
2009. aasta detsembri seisuga töötas Põhja päästekeskuses:
Põhja päästekeskuse regioonis on 13 komandot:
2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Põhja-Eesti Päästekeskus asus Tallinnas Raua tänav 2. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.
2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime "Põhja-Eesti Päästekeskus".
Ida päästekeskus

Ida päästekeskus on Siseministeeriumi haldusalasse kuuluva Päästeameti struktuuriüksus, mis tegutseb Ida- ja Lääne-Virumaal ning mille tegevusvaldkonda kuulub päästetööde korraldamine, päästeala ennetustöö, riiklik tuleohutusjärelevalve ja kriisireguleerimine.
Keskuse kontor asub Jõhvis Rahu tänav 38.
Ida päästekeskusesse kuulub 11 päästekomandot:
2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.
2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime "Ida-Eesti Päästekeskus".
Lääne päästekeskus

Lääne päästekeskus on Päästeameti allüksus, mis teostab päästetöid, riiklikku tuleohutusjärelevalvet, päästealast ennetustööd ja kriisireguleerimist Pärnu-, Järva-, Saare-, Hiiu-, Rapla- ja Läänemaal. 
Keskuse kontor asub Pärnus aadressil A. H. Tammsaare pst 61.
Lääne päästekeskuses on 26 riiklikku ning 47 vabatahtlikku komandot, sh:
2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.
2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime "Lääne-Eesti Päästekeskus".
Lõuna päästekeskus

Lõuna päästekeskus on Päästeameti allüksus, mis tegeleb päästetööde, riikliku tuleohutusjärelevalve, päästealase ennetustöö ja kriisireguleerimisega Jõgeva-, Põlva-, Tartu-, Valga-, Viljandi- ja Võrumaal.
Keskuse kontor asub Tartu Annelinnas Jaama tänaval. 2014. aasta lõpuni oli see Tartu kesklinnas Vanemuise tänaval.
Lõuna päästekeskuse alla kuulub 22 päästekomandot, sh:
2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.
2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime "Lõuna-Eesti Päästekeskus".
Demineerimiskeskus

Demineerimiskeskus on Päästeameti struktuuriüksus, mis kasvas välja eridemineerimistalitusest ja põhistati Päästeameti põhimäärusega 23. märtsil 2001. 
Demineerimiskeskus täidab sõjaväestatud päästeüksuste osakonna põhimäärusega talle pandud ülesandeid. Põhiülesanneteks on tegelemine lõhkekehade, pommikahtluste, pommiähvarduste, lõhkeseadeldiste ja plahvatusjärgse tööga.
Demineerimiskeskus teeb ka õppefilme.
Sinikka Bohlin

Sinikka Bohlin (sündinud 1947) on Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige, oli 1998–2010 Riksdagi liige. 
Aastal 2009 oli Sinikka Bohlin Põhjamaade Nõukogu president.
Enn Klooren

Enn Klooren (21. juuni 1940 – 26. märts 2011) oli eesti näitleja.
Klooren õppis aastatel 1947–1959 Türi 1. Keskkoolis. Aastatel 1960–1961 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis algõpetust ja laulmist. Lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1968. aastal (3. lend) ja töötas seejärel Eesti Draamateatris. 
Alates 1989. aastast elas ta Järvamaal, kus muu hulgas juhtis harrastusteatrit. Klooren on mänginud mitmes Eesti filmis.
On säilinud Enn Klooreni etteaste Vahastu kirikus Raplamaal 2010. aasta suvel.
Isiklikku.
Enn Klooreni vend Mati Klooren oli näitleja ja teatrijuht. Poeg Jürmo Jurtom on laulja. Poeg Jüri on programmeerija.
FC Tarvastu

FC Tarvastu on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Viljandi valla Soe külas.
Ajalugu.
Asutamine.
FC Tarvastu (endine JK Jõmmid) Jalgpalliklubi asutati 15. aprillil 1994 viie jalgpallifänni initsiatiivil. Asutajaliikmeteks olid Zurab Kvaratshelia, Aivar Mastik, Gunnar Pütsepp, Tõnu Almre ja Jüri Kuropatkin.
Sergio Pérez

Sergio Pérez Mendoza (sündinud 26. jaanuaril 1990 Guadalajaras) on Mehhiko vormelisõitja.
2011. ja 2012. aastal sõitis ta Vormel 1 sarjas Sauberi meeskonnas ja 2013. aastal McLareni meeskonnas. 2014. aastast sõidab ta Force India meeskonnas.
Gerhard Berger

Gerhard Berger (sündinud 27. augustil 1959) on Austria endine vormelisõitja.
Gerhard Berger võistles Vormel 1 sarjas aastatel 1984–1997. Ta sõitis ATS-i (1984), Arrowsi (1985), Benettoni (1986, 1996, 1997), Ferrari (1987–1989 ja 1993–1995) ja McLareni (1990–1992) meeskonnas.
Ta osales kokku 210 võistlusel ja kogus 385 punkti. Ta võitis 10 etappi, sai 12 parimat stardikohta ning sõitis 21 kiireimat ringi. Hooaja kokkuvõttes oli ta kahel korral kolmas (1988 ja 1994).
Aastal 2006 ostis Gerhard Berger 50 protsenti Toro Rosso vormelitiimist, kuid 2008. aastal loobus oma osalusest.
Viljandi JK Kotkad

Viljandi JK Kotkad on endine Eesti jalgpalliklubi. Klubi on varem kandnud nimesid JK Kodugaas ja Viljandi Päästeteenistuse JK.
Esiliiga 1997/98

Esiliiga 1997/98 võitis Tallinna JK Vall.
Liigatabel.
1
Mängutulemused.
"Kõik mängud toimusid 1997. aasta sügisel"
Esiliiga 1996/97

Esiliiga 1996/97 võitis Tallinna JK Dünamo.
Esiliiga.
1Tallinna Dünamo loobus Meistriliiga üleminekuturniirist rahaliste probleemide tõttu, neid asendas FC Lelle.
Mängutulemused.
"Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel."
Esiliiga üleminekuturniir.
1FC Norma diskvalifitseeriti.
Mängutulemused.
"Kõik mängub toimusid 1997. aasta kevadel."
Esiliiga 1995/96

Esiliiga 1995/96 võitis Tallinna FC Norma.
JK Luunja

JK Luunja on endine Eesti jalgpalliklubi.
2016. aastal alustas JK Luunja ning Tammeka II asemel Esiliiga B-s Tammeka U-21.
Tabasalu Jalgpalliklubi

Tabasalu Jalgpalliklubi on endine Eesti jalgpalliklubi.
Tabasalu JK õigusjärglane on Tabasalu JK Charma.
JK Kaitseliit Kalev

JK Kaitseliit Kalev on Eesti endine jalgpalliklubi.
Tallinna FC Olympic

Tallinna FC Olympic Olybet on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.
Irma Truupõld

Irma Truupõld (kodanikunimega Johanna Wilhelmine Irmgard Treufeldt, hiljem abielus Pihlak; 29. juuli 1903 Tallinn – 26. november 1980 Tallinn) oli eesti kirjanik. 
Teosed.
Lisaks avaldanud perioodikas mitukümmend lühijuttu ja luuletust nii lastele kui ka täiskasvanutele ning kirjutanud libreto Priit Ardna operetile "Kalurineiu" (esietendus 18. jaanuaril 1941 Estonia teatris, lavastaja Agu Lüüdik). Sai tuntuks ka muinasjutukuuldemängude autorina (neist kõige populaarsem oli "Kullaketrajad" (1957)).
Isiklikku.
Abiellus 1932. aastal arst Oskar Pihlakuga (1901–1968). Neil oli kolm last: Õie (1933–1946), Ilmar (1936–2022) ja Ülo (1940–2013).
Supernoova (film)

"Supernoova" on 1965. aastal valminud režissöör Veljo Käsperi esimene täispikk mängufilm. 
Süžee.
Noor, 24-aastane astrofüüsika diplomand Erik Kruus (Ago-Endrik Kerge) peaks minema kooli õpetajapraktikale, kuid ta soovib asuda tööle hoopis observatooriumis. Selle juht professor Kanne (Ants Eskola) tavaliselt üliõpilastega ei tegele, kuid Erik on kursis uuemate teadustöödega, lisaks kostab tema eest professori tütar Ilona (Agnessa Peterson), kes on Erikuga viimase ülikooliajast põgusalt tuttav. Professor Kanne võtab Eriku oma uurimisrühma, ent peagi selgub, et nende arusaamad teadusest on väga erinevad: professorile on see järjekindel pingutus eesmärgile jõudmise nimel, Erikule pigem romantiline seiklus. Ühel ööl avastab Erik supernoova ja otsustab seda koos laborant Mallega (Liina Orlova) tähistada, samal ajal kui uurimisrühm ootab, et ta teeks kontrollmõõtmisi ja -arvutusi. Pärast seda saadab professor ta Venemaale inventari järele. Kui Erik observatooriumisse naaseb, saab ta teada, et tema avastatud täht osutus hoopis noovaks.
Stsenaarium.
1962. aasta augustis sõlmiti leping filmi "Helendav komponent" stsenaariumi kirjutamiseks Aigar Vahemetsaga, kes kirjutas sellest kolm varianti, teise ja kolmanda pealkirjad muutusid vastavalt “Noovaks” ja “Super Novaks”. Moskvas lükati stsenaarium tagasi, ent 1964. aastal ostis Tallinna Kinostuudio Aigar Vahemetsalt ikkagi "Super Nova" stsenaariumi ideekavandi ja sõlmis lepingu uute stsenaristide Ilja Averbachi ja Anatoli Romoviga.
Võtted.
Filmi välisvõtted toimusid Tõraveres Tartu Observatooriumis. Äsjavalminud observatooriumi filmiti nii seest kui väljast, selle vaatlustorni ja lähiümbrust. Võtted heinaveost, talvisest teest ja Volgaga sõidust toimusid Pangodis, vesiveski stseenid filmiti Kongutal ja Mosinas.
Pannoo "Galaktikad".
Filmis näidatakse mitu korda Tõraveres observatooriumi teise korruse fuajees eksponeeritavat Maie-Ann Rauna pannood "Galaktikad" (1964), mis on 1998. aastast Eesti Vabariigi kunstimälestiste nimekirjas.
Põhjamaade Tööstusfond

Põhjamaade Tööstusfond ("Nordisk Industrifond") oli sihtasutus Põhjamaade teaduse, hariduse ja innovatsiooni edendamiseks. Selle käivitas 20. veebruaril 1973 Põhjamaade Ministrite Nõukogu, mis seda ka haldas.
Fondil oli kaks haru: bio- ja keemiaharu ("Bio- og Kemidivisionen") ning materjalitehnoloogia- ja standardimisharu ("Materialeteknologi og Standardiseringsdivisionen").
Aastal 2004 liideti fond Nordtestiga Nordisk InnovationsCenteriks.
Bio- ja keemiaharu (BCD).
Bio- ja keemiaharu juhtis teadus-, haridus- ja innovatsiooniprogramme Põhjamaade Ministrite Nõukogu haldamisel koostöös teiste organisatsioonidega.
Programmide seas olid
Põhjamaade Geenipank

Põhjamaade Geenipank ("Nordisk Genbank") oli Põhjamaade ühisasutus taimegeneetiliste ressursside säilitamiseks ning vanade Põhjamaade aia- ja põllumajandustaimede säilitamiseks. Asutus loodi Põhjamaade Ministrite Nõukogu halduses 1979 ning see töötas iseseisva asutusena 2007. aastani. Aastast 2008 on ta NordGeni koosseisus taimede osakonnana. 
Põhjamaade Geenipangal oli suur seemne- ja taimekogu vanadest Põhjamaade kultuurtaimedest ja nende metsikutest sugulastest. Taimegeneetilisi materjale kasutatakse uute põllumajandus- ja aiataimesortide aretamisel. Materjali kasutatakse ka aladel, kus kultuurtaimede geneetilised variandid huvi pakuvad. Materjale jagatakse tasuta teadlastele, sordiaretajatele ja teistele huvilistele kogu maailmas. 
Põhjamaade Geenipangas säilitati umbes 350 Põhjamaade taimeliiki. Kogus oli umbes 30 000 seemne- ja taimeproovi. Seemneid säilitati õhukindlates alumiiniumkottides 152 sügavkülmikus –20 °C juures Põhjamaade Geenipanga seemnelaos Alnarpis Malmö lähedal. Et minimeerida geneetiliste ressursside kadumaminemise ohtu, rajas Põhjamaade Geenipank turvalao Svalbardil, kus seemneid säilitati mahajäetud söekaevanduses –40 °C juures.
Kogu hoidsid töögrupid, mis koosnesid kõigi Põhjamaade esindajatest. Töögrupid tegelesid ka geneetiliste ressursside kasutamise projektidega. Näiteks tegutsesid teravilja-, haljassööda-, juurvilja-, puuvilja ja marjade, kartuli- ja õlitaimede töörühm. 
Põhjamaade Geenipanga direktorid on olnud Bent Skovmand ja Jessica Kathle.
Märkused.
"Kasutatud on taanikeelse Vikipeedia artiklit seisuga 27.3.2011."
Kastik

Kastik ("Calamagrostis") on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.
Eestis levinud liigid:
Metskastik

Metskastik ("Calamagrostis arundinacea") on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv taimeliik.
Metskastik on kõrge, enamasti suurte puhmikutena kasvav taim.
Eestis on ta sage taim metsades ja raiesmikel.
Sookastik

Sookastik ("Calamagrostis canescens") on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv taimeliik.