Piirkond (Inglismaa)

Inglismaal on piirkond (inglise keeles "region") regionaalse jaotuse kõrgeima tasandi üksus, mida kasutab Briti keskvalitsus Inglismaa territooriumil. Aastail 1994–2011 omasid algselt kümme, aastast 1998 üheksa Inglismaa piirkonda mingil määral halduslikku rolli Suurbritannia valitsuse poliitika elluviimisel.
Territooriumilt suurim on Edela-Inglismaa (23 829 ruutkilomeetrit) ja väiksem Suur-London (1572 ruutkilomeetrit). Elanike arvult on suurim on Kagu-Inglismaa 8,5 miljoni elanikuga ja kõige väiksem Kirde-Inglismaa 2,6 miljoni elanikuga.
Inglismaa piirkonnad on ühtlasi ka Euroopa Liidu statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri taseme NUTS 1 piirkonnad. Suurbritannia ülejäänud kolm NUTS 1 piirkonda on Wales, Šotimaa ja Põhja-Iirimaa.
Traditsioonilised piirkonnad.
Inglismaal on suuremate piirkondade eristumine seotud nii ajalooliste kui ka geograafiliste põhjustega. Inglismaa põhjaosas näiteks Penniinid eraldavad idaosa lääneosast, selliste jõgede nagu Humber, Thames ja Severni estuaarid on looduslikud barjäärid, mis eraldavad suuremaid piirkondi.
Kaheksat traditsioonilist geograafilist piirkonda – South West, South East (sealhulgas Suur-London, kuigi sageli on seda vaadeldud ka eraldi piirkonnana), West Midlands, East Midlands, East Anglia, North West, Yorkshire ja North East – on sageli peetud Inglismaa standardpiirkondadeks, kuigi nad ei ole kunagi täitnud haldusfunktsioone.
1990. aastail korrigeeris valitsus piirkondade piire, muutis mõne nime ning asutas igasse piirkonda regionaalarengu agentuuri ("government development agency").
Statistilised piirkonnad.
Enne seda, kui 1994. aastal loodud valitsuspiirkonnad ("government office regions") said ühtlasi statistilisteks piirkondadeks, kasutati Inglismaal statistilistel eesmärkidel veidi teistsugust piirkonnajaotust. Allpool on toodud varasemad Inglismaa standardstatistilised piirkonnad ("standard statistical regions"):
Halduslikud piirkonnad (1994–2011).
1994. aasta aprillis korrigeeris John Majori valitsus traditsiooniliste piirkondade piire ja nimesid ning lõi igasse Inglismaa piirkonna valitsusasutuse "government office"'i, millesse kuulusid muuhulgas kaheteistkümne Briti ministeeriumi esindajat. "Government office"'id omasid mõningast vastutust keskvalitsuse poliitika elluviimisel piirkondades. Kokku oli neid 10 – vastavalt piirkondade arvule. Pärast seda, kui Merseyside'i piirkond likvideeriti 1998. aastal ja see piirkond läks Loode-Inglismaa piirkonna koosseisu, on piirkondade arv üheksa. 
Suur-Londoni piirkond kattub Suur-Londoni halduspiirkonnaga, kus valitakse aastast 2000 otse nii Londoni linnapea ("Mayor of London") kui ka assamblee ("London Assembly"). 
Ülejäänud kaheksas piirkonnas moodustati 1994. aastal regionaalsed assambleed ("regional assemblies"), mille koosseis täideti kaudsete valimiste teel. Regionaalsed assambleed kaotati piirkondades Gordon Browni valitsuse ajal ajavahemikus 2008–2010 ja need asendati väiksemakoosseisuliste, kuid piiratud haldusvõimuga "local authority leaders' board"'idega ('kohalike omavalitsusjuhtide komiteed'), kuhu määravad oma esindajad kohalikud omavalitsused ja keskvalitsuse ministeeriumid. Osa regionaalsete assambleede funktsioone anti üle 1997. aastal loodud regionaalarengu agentuuridele ("regional development agencies").
2007. aastal seadis Gordon Browni valitsus sisse Briti valitsuses iga piirkonna jaoks oma regionaalministri ametikoha. Ministrid tegutsesid kuni aastani 2010. Juunis 2010 ametisse astunud Briti koalitsioonivalitsus teatas oktoobris 2010 oma otsusest kaotada "government office"'id hiljemalt märtsis 2011.
Elanike arv piirkondades.
Inglismaa rahvastik moodustab Suurbritannia rahvastikust (62 262 000 elanikku) 83,9%.