tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Anton Alihhanov

Anton Andrejevitš Alihhanov (vene keeles Антон Андреевич Алиханов; sündinud 17. septembril 1986 Suhhumis Abhaasia ANSV-s) on Venemaa poliitik, 14. maist 2024 Venemaa põllumajanduse ja kaubanduse minister, endine Kaliningradi oblasti kuberner, majandusteaduste kandidaat. 
Ta määrati 6. oktoobril 2016 Kaliningradi oblasti kuberneri kohusetäitjaks. 2017. aasta septembris toimunud kubernerivalimistel sai ta 81,1% valijate häältest. Ametisse astus 29. septembril. Alihhanov oli tol hetkel noorim Venemaa Föderatsiooni föderaalsubjekti kõrgem ametnik (pea).
Haridustee ja töökäik.
Alihhanov on lõpetanud Venemaa Föderatsiooni Valitsuse juures asuva Finantsakadeemia kahel erialal: rahandus ja krediidi ning jurisprudentsi erialal. 2010. aastal asus ta tööle Venemaa justiitsministeeriumi. 2012. aastal kaitses ta Moskvas Plehhanovi-nimelises Venemaa Majandusülikoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Управление издержками на развитие организационной культуры компании". 
2015. aasta septembris suunati ta tööle Kaliningradi oblasti valitsuse aseesimeheks. 30. juunil 2016 edutati ta valitsuse esimehe kohusetäitjaks. Pärast Kaliningradi oblasti kuberneri kohusetäitja Jevgeni Zinitševi ootamatut tagasiastumist 6. oktoobril 2016, määrati Alihhanov Venemaa Föderatsiooni presidendi Vladimir Putini seadlusega oblasti kuberneri kohusetäitjaks kuni valimisteni, mis pidid toimuma 2017. aasta septembris. 
Kuberneriks valimine.
2017. aasta juulis esitas Ühtne Venemaa Anton Alihhanovi kubernerikandidaadiks. 10. septembril toimunud valimistel sai Alihhanov ülekaaluka võidu (üle 80% häältest; teised kandidaadid said alla 10% häältest). Ametisseastumise tseremoonia peeti Kaliningradi Draamateatris. Alihhanovi ametisseastumise puhul saatsid välisriikidest oma õnnitlused Valgevene, Poola, Leedu, Saksamaa ja Korea Vabariik. 
11. septembril 2022 valiti ta kuberneriks veel teisekski ametiajaks, tema poolt hääletas 80,21 % valimas käinutest (259 220 inimest). 
Ministriks määramine.
14. mail 2024 nimetas president Vladimir Putin ta Venemaa uue valitsuse põllumajanduse ja kaubanduse ministriks.
Isiklikku.
Anton Alihhanovi isa põllumajandusülikooli lõpetanud Andrei Alihhanov (sündinud 1960) on kreeka ja doni kasaka päritolu; ema meditsiinikandidaat Liana Alihhanova on gruusia-vene päritolu. 1992. aastal põgenesid Alihhanovid sõja jalust Venemaale; elama asuti Moskvasse. 
Alihhanov harrastab võitluskunste. Ta on tegelenud "wushu", judo ja sportliku vabavõitlusega, praegu harrastab kudot. 
Anton Alihhanovi 2015. aasta deklareeritud aastatulu oli 2,2 ja 2016. aastal 2,6 miljonit rubla.
Jevgenija Albats

Jevgenija Markovna Albats (vene keeles Евгения Марковна Альбац; sündinud 5. septembril 1958 Moskvas) on Venemaa ajakirjanik, politoloog, publitsist ja ühiskonnategelane. 
Ta on 2009. aastast Moskvas väljaantava ajakirja The New Times peatoimetaja ja 2004. aastast raadiojaama Ehho Moskvõ autorisaate "Polnõi Albats" saatejuht, samuti Ehho Moskvõ saate "Osoboje mnenije" ("Eriarvamus") sagedane külaline.
Jevgenija Albats on Venemaa Juudi Kongressi ühiskondliku nõukogu liige.
2000. aastate teises pooles võttis Albats osa Venemaa opositsiooniliikumisest. 2005. aastal oli ta koos Aleksei Navalnõi, Ilja Jašini, Marija Gaidari ja Natalia Morariga ausate valimiste toetusmiitingu "Mina olen vaba!" ("Я свободен!") korraldajaid.
Haridustee.
Albats lõpetas 1980. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna ajakirjanduse erialal kirjanduskriitiku ja ajalehetöötaja kutsega. Oma diplomitöö esitas ta vene konstruktivismi (kirjanduses, teatris ja arhitektuuris) ajaloo teemal.
1993. aastal sai ta Harvardi Ülikooli Niemani stipendiumi, tänu millele õppis aastatel 1994–1996 Harvardi ülikooli poliitikateaduste osakonna ("Government Department") magistriõppes. Magistritöö (1996) käsitles Weimari vabariigi režiimi Kolmanda Reichi režiimiks transformeerimise mehhanisme Saksamaal aastatel 1919–1933. Pärast magistriõpinguid jätkas ta Harvardi ülikooli vene- ja euraasiauuringute Davise keskuse doktoriõppes.
Töökäik.
1980. aastatel töötas Albats ajakirjanikuna Izvestija nädalalisas Nedelja, kus kirjutas artikleid teaduse teemal, peamiselt osakestefüüsikast ja astrofüüsikast. 1990. aastal sai ta Alfred Friendly Pressi stipendiumi. See võimaldas tal teha kaastööd USA väljaannetele, sealhulgas ajalehele Chicago Tribune.
2004. aastal sai ta Harvardist doktorikraadi politoloogias (doktoritöö "Bureaucrats and Russian Transition: Politics of Accommodation").
Aastatel 1993–1998 pidas ta loenguid NSV Liidu ja Venemaa poliitilise süsteemi teemal mitmes USA ülikoolis: Princetonis, Harvardis, Chicago Ülikoolis, Pennsylvania Osariigi Ülikoolis ja Duke'i Ülikoolis. Aastatel 2002–2003 töötas ta õppejõuna Yale'i Ülikooli politoloogia osakonnas ning õpetas kursusi "Nõukogude poliitika 1917–1991" ja "Venemaa poliitika ja massimeedia 1991–2001".
Aastatel 2003–2011 oli Jevgenija Albats Moskvas asuva Kõrgema Majanduskooli (omab rahvusliku uurimisülikooli staatust) rakenduspolitoloogia teaduskonna üldise politoloogia kateedri professor.
Isiklikku.
Jevgenija Albats oli abielus ajakirjanik Jaroslav Golovanoviga (1932–2003). Nende tütar Olga Golovanova (sündinud 1988) lõpetas Brandeisi Ülikooli. Jevgenija Albatsi õde Tatjana Komarova (1952–2010) oli teleajakirjanik.
E30

E30 on E-tee. Selle pikkus on 5764 km. Maantee algab Iirimaal Corkis ja lõpeb Venemaal Omskis.
E40

E40 on E-tee. E40 algab põhja-Prantsusmaal Calais' linnast, kulgeb läbi kümne riigi ning lõpeb Kasahstanis Ridderi linnas.
Tee on üle 8000 kilomeetri pikk, olles sellega pikim E-tee.
Niidu-kaelustäks

Niidu-kaelustäks ("Saxicola maurus") on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Nunn-kivitäks

Nunn-kivitäks ("Oenanthe pleschanka") on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Kõrbe-kivitäks

Kõrbe-kivitäks ("Oenanthe deserti") on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
ANZ Rahvusstaadion

ANZ Rahvusstaadion (ka ANZ staadion) on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Fidži pealinnas Suvas. Fidži jalgpallikoondis kasutab väljakut oma kodumängudeks.
19. novembril 2017 toimus staadionil Fidži ja Eesti jalgpallikoondiste vaheline sõprusmäng, mis lõppes külaliste 2:0 võiduga.
Kivisiirak

Kivisiirak ("Monticola saxatilis"), varem kivirästas, on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Mustpugu-rästas

Mustpugu-rästas ("Turdus ruficollis") on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Mustpugu-rästas jaguneb kaheks alamliigiks, mida viimasel ajal peetakse pigem eraldi liikideks:
Padu-roolind

Padu-roolind ("Acrocephalus agricola") on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Kõrbe-põõsalind

Kõrbe-põõsalind ("Sylvia nana") on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Põhja-lehelind

Põhja-lehelind ("Phylloscopus borealis") on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Kuld-lehelind

Kuld-lehelind ("Phylloscopus proregulus") on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Vööt-lehelind

Vööt-lehelind ("Phylloscopus inornatus") on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta haruldane, ent teda kohatakse igal aastal.
Tuhk-lehelind

Tuhk-lehelind ("Phylloscopus humei") on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Siberi lehelind

Siberi lehelind ("Phylloscopus schwarzi") on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Liigi kirjeldas Gustav Radde 1863. aastal. Lind on nimetatud Eestis elanud astronoomi ja maadeavastaja Peter Carl Ludwig Schwarzi järgi.
Tõmmu-lehelind

Tõmmu-lehelind ("Phylloscopus fuscatus") on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Lääne-pöialpoiss

Lääne-pöialpoiss ("Regulus ignicapillus") on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Kaelus-kärbsenäpp

Kaelus-kärbsenäpp ("Ficedula albicollis") on kärbsenäplaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline peamiselt Lääne-Saaremaal.
Liigi kohta Eestis on esmateave 1880 Tartu muuseumis olevast topisest, mille päritolu polnud selge. Teadaolevalt nähti liiki esimest korda Eestis 2. juunil 1932, kui Kunda vabriku pargis laskis Alfred Leckbandt ühe isase isendi. 1962 kohati üht isaslindu Vilsandil.
Kaelus-kärbsenäpp pesitses Pidula mõisapargis 2004. aastal ning Kuressaare lossipargis 2006, 2007 ja 2008.
Tuhat

Tuhat on naturaalarv, mis on võrdne kümne sajaga. 
Kümnendsüsteemis märgitakse tuhandet araabia numbritega 1000 ja Rooma numbritega M. 
Tuhat on 103.
Sada

 
Sada on arv, mis sisaldab kümme kümmet.
Täisarvude reas eelneb sajale üheksakümmend üheksa ja järgneb sada üks.
Sadat tähistab araabia number 100 ja Rooma number C.
Juscelino Kubitschek

Juscelino Kubitschek de Oliveira (12. september 1902 Diamantina, Minas Geraisi osariik – 22. august 1976 Resende, Rio de Janeiro osariik), tuntud ka initsiaalide JK all, oli Brasiilia poliitik, Brasiilia president aastatel 1956–1961.
Juscelino Kubitschek oli Brasiilia president 31. jaanuarist 1956 kuni 31. jaanuarini 1961.
Pärast sõjaväelist riigipööret keelati Juscelino Kubitschekil 1964. aasta aprillis kümneks aastaks poliitiline tegevus. Ta läks seejärel välismaale ja pöördus Brasiiliasse tagasi 1965. aasta oktoobris ning paigutati seejärel koduaresti. Varsti läks ta uuesti eksiili ja tuli Brasiiliasse tagasi 1967. aastal. Kuna poliitiline tegevus oli talle keelatud, tegutses ta investeerimispankurina. Ta hukkus 1976. aasta augustis autoõnnetuses.
Qamar Gūlah

Qamar Gūlah (Puštu keeles: قمر ګله‎, pärsia keeles: ‎Qamar Gul, قمر گل) (21. jaanuar 1952 – 9. detsember 2022) oli Afganistani laulja. 
Ta oli peale Rukhshanat teine puštust naislaulja, kes on pääsenud laulma Afganistani telesaatesse. Ta oli poole sajandi pikkuse lauljastaažiga üks Afganistani muusika veterane.
Elu ja karjäär.
Qamar Gūlah sündis Nangarhāri provintsis Afganistanis. Ta alustas laulmist seitsmeaastaselt ning publikumenust innustatuna otsustas hakata laulmisega leiba teenima. Tema karjäär jõudis haripunkti, kui ta abiellus Mohammad Din Zakhiliga, kes kirjutas talle laule. Juba 1970. aastate algul peeti teda üheks paremaks Afganistani naislauljaks. 
Afganistani kodusõja tõttu kolis Qamar Gūlah Kanadasse. Ta elas Ontario provintsis, kus jätkas lauljakarjääri. Tal on kolm tütart ja poega. Qamar Gūlahi muusika sisaldab kompositsioone ka Zakhililt ja teistelt puštu muusikutelt. Ta on endiselt populaarne afgaanide seas, eriti vanema põlvkonna seas, kes seostavad tema muusikat Afganistani nostalgilise ajaga enne kodusõda. Afganistani meedias kirjeldatakse Qamarit sageli kui "kuldset häält". Aastate jooksul on ta teinud koostööd paljude artistidega, näiteks Rukhshana (1970. aastatel), Gul Zamani (1980. aastateld), Zarsanga, Waheed Qasemi ja Hangamaga (2010. aastate).
Arvude loend

E
K
M
N
P
R
S
T
Ü
Emmaste kolhoos

Emmaste kolhoos oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Emmaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Leisu. Kolhoosi pindala oli 9100 ha.
Kõrgessaare kolhoos

Kõrgessaare kolhoos oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Lauka külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lauka. Kolhoosi pindala oli 4000 ha.
Kõrgessaare kolhoos loodi kolhooside Esimene Mai ja Uus Elu liitmisel.
Esimene Mai oli algselt Lauka ja mõne naaberküla majapidamistest moodustatud ühismajand, nimetatud ka artelliks, millega liideti naabermajandeid, näiteks Nurme kolhoos, kuhu kuulusid Lilbi, Heiste ja Hüti külla alles jäänud pered.
Rahu eest

Rahu eest oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Pühalepa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Palade. Kolhoosi pindala oli 9700 ha.
Sõprus (Hiiumaa rajooni kolhoos)

Sõprus oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Käina ja Emmaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Käina. Kolhoosi pindala oli 9600 ha.
Ühendus (Hiiumaa rajooni kolhoos)

Ühendus oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Käina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Männamaa. Kolhoosi pindala oli 4200 ha.
Kevade (kolhoos)

Kevade oli kolhoos Jõgeva rajoonis Palamuse külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Palamuse. Kolhoosi pindala oli 9500 ha.
1986. aastal otsustati Kevade kolhoosi ja ajakirja Pikker koostöös hakata andma välja Oskar Lutsu huumoripreemiat. Ehkki kolhoos lakkas Eesti iseseisvumise järel olemast, antakse preemiat välja tänini.
Kolhoosi haldusalale jäi Imukvere mõis.
Kungla (kolhoos)

Kungla oli kolhoos Jõgeva rajoonis Torma külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tõikvere. Kolhoosi pindala oli 4200 ha.
Laiuse kolhoos

Laiuse kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Jõgeva külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Laiuse. Kolhoosi pindala oli 4800 ha.
Lembitu (kolhoos)

Lembitu oli kolhoos Jõgeva rajoonis Saare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Voore. Kolhoosi pindala oli 8600 ha.
Martin Lillevere nimeline kolhoos

Martin Lillevere nimeline kolhoos oli 1949. aastal asutatud kolhoos, mis nimetati Martin Lillevere järgi.
Kolhoos paiknes algul Põltsamaa külanõukogus Põltsamaa vallas Jõgevamaal, alates 1950. aastast samas külanõukogus Põltsamaa rajoonis ning alates 1963. aastast samas külanõukogus Jõgeva rajoonis.
Kolhoosi keskus oli Mällikveres. Kolhoosi pindala oli 1971. aastal 9091 hektarit ja liikmeid oli 719, 1978. aastal oli 8400 hektarit.
Lustivere kolhoos

Lustivere kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lustivere. Kolhoosi pindala oli 6900 ha.
Pajusi kolhoos

Pajusi kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Pajusi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pisisaare. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.
Pala kolhoos

Pala kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Pala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pala. Kolhoosi pindala oli 11 300 ha.
Rahva Hääl (kolhoos)

Rahva Hääl oli kolhoos Jõgeva rajoonis Puurmani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Puurmani. Kolhoosi pindala oli 7900 ha.
Saadjärve kolhoos

Saadjärve kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Tabivere külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tabivere. Kolhoosi pindala oli 14,7 ha.
Saare kolhoos

Saare kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Saare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Saare. Kolhoosi pindala oli 5900 ha.
Sadala kolhoos

Sadala kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Torma külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sadala. Kolhoosi pindala oli 8100 ha.
Adavere näidissovhoos

V. I. Lenini nimeline Adavere näidissovhoos oli näidissovhoos Põltsamaa rajoonis ja Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. 
Sovhoosi keskasula oli Adavere. 
Ajalugu.
Sohvoos moodustati näidissovhoosina 1961. aastal Adavere "Ühise Jõu" kolhoosi asemel. 
8. jaanuaril 1976 otsustas Adavere Lenini-nimeline kolhoos ühineda Adavere näidissovhoosiga, siit tuli nüüd ka nimi V. I. Lenini nimeline Adavere näidissovhoos. Sovhoosi uueks üldpindalaks sai 12 649 ha. 
Sovhoosi pindala 1977. aastal oli 12 600 ha.
Sohvoosi direktor aastatel 1961–1986 oli Viktor Meister.
Põdra sovhoos

Põdra sovhoos oli sovhoos Pajusi külanõukogus Põltsamaa ja Jõgeva rajoonis. Sovhoosi keskasula oli Aidu. Sovhoosi pindala oli 7200 ha.
Põdra sovhoosi eriala oli kartuli ja teravilja seemnekasvatus. Aastatel 1951–1961 oli Põdra sovhoosi direktor Viktor Meister, 1961–1987 Karl Kaasik. Majandis töötas tuntud mälumängur Tõnis Laisaar.
Torma sovhoos

Torma sovhoos oli sovhoos Jõgeva rajoonis Torma külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Torma. Sovhoosi pindala oli 7600 ha.
Kaarma kolhoos

Kaarma kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kuressaare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Eikla. Kolhoosi pindala oli 18 600 ha.
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon)

Viktor Kingissepa nimeline kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Valjala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Valjala. Kolhoosi pindala oli 15 900 ha. Kolhoos oli nimetatud Viktor Kingissepa järgi.
Kommunism (kolhoos)

Kommunism oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kihelkonna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kihelkonna. Kolhoosi pindala oli 14 300 ha.
Kärla kolhoos

Kärla kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kärla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kärla. Kolhoosi pindala oli 11 000 ha.
Laimjala kolhoos

Laimjala kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Laimjala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Laimjala. Kolhoosi pindala oli 10 100 ha.
V. I. Lenini nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon)

V. I. Lenini nimeline kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kuressaare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Randvere. Kolhoosi pindala oli 12 200 ha.
Muhu kolhoos

Muhu kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Muhu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Liiva. Kolhoosi pindala oli 16 400 ha.
Mustjala kolhoos

Mustjala kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Mustjala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Mustjala. Kolhoosi pindala oli 13 000 ha.
Orissaare kolhoos

Orissaare kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Pöide külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Orissaare. Kolhoosi pindala oli 12 100 ha.
Saare Tööline

Saare Tööline oli kolhoos Kingissepa rajoonis Leisi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pärsama. Kolhoosi pindala oli 12 000 ha.
Avinurme kolhoos

Avinurme kolhoos oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Avinurme ja Lohusuu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Avinurme. Kolhoosi pindala oli 15 400 ha.
Juuni Võit

Juuni Võit oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Mäetaguse külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kiikla. Kolhoosi pindala oli 4000 ha.
Kaljurand (kolhoos)

Kaljurand oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Toila külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Voka. Kolhoosi pindala oli 4600 ha.
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Kohtla-Järve rajoon)

Viktor Kingissepa nimeline kolhoos oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Maidla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Maidla. Kolhoosi pindala oli 4100 ha.
Tammiku kolhoos

Tammiku kolhoos oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Jõhvi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tammiku. Kolhoosi pindala oli 5900 ha.
Imavere kolhoos

Imavere kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Imavere külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Imavere. Kolhoosi pindala oli 11 300 ha.
Kalevipoeg (Paide rajooni kolhoos)

Kalevipoeg oli kolhoos Paide rajoonis Koigi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Koigi. Kolhoosi pindala oli 7600 ha.
Kiir (kolhoos)

Kiir oli kolhoos Paide rajoonis Koigi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Päinurme. Kolhoosi pindala oli 5300 ha.
Kirna kolhoos

Kirna kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Türi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Türi-Alliku. Kolhoosi pindala oli 7800 ha.
Lehtse kolhoos

Lehtse kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Lehtse külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Lehtses. Kolhoosi pindala oli 7200 ha.
Lehtse kolhoos moodustati 1970. aastal kolhoosi "Uus Elu" (keskus Rägavere külas), "Täht" (keskus Tõõrakõrve külas) ja "Põhjala" (keskus Jootme külas) ühendamisel.
Lehtse kolhoos lõpetas tegevuse märtsis 1993.
V. I. Lenini nimeline kolhoos (Paide rajoon)

V. I. Lenini nimeline kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Paide külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sargvere. Kolhoosi pindala oli 14 800 ha.
Inntal

Inntal ("Inni org") on Inni jõe ümber Šveitsis, Austrias ja Saksamaal. Oru kogupikkus on 517 km ja suurim linn Inntalis on Innsbruck.
Org jaguneb lähtuvalt piirkondlikest ja riigipiiridest järgmisteks osadeks:
Leninlik Tee (kolhoos)

Leninlik Tee oli kolhoos Ollepa külanõukogus Põltsamaa rajoonis, alates 1963. aastast Paide rajoonis. Kolhoosi keskasula oli Kabala. Kolhoosi pindala oli 11 700 hektarit.
Majak (kolhoos)

Majak oli kolhoos Paide rajoonis Koeru külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Koeru. Kolhoosi pindala oli 3300 ha.
Oktoober (kolhoos)

Oktoober oli kolhoos Paide rajoonis Esna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Ämbra. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.
A. H. Tammsaare kolhoos (Paide rajoon)

A. H. Tammsaare kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Albu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Albu. Kolhoosi pindala oli 7100 ha.
9. Mai (kolhoos)

Lenini ordeniga 9. Mai oli kolhoos Paide rajoonis Väätsa külanõukogus. 
Kolhoosi keskasula oli Väätsa. Kolhoosi pindala oli 10 000 ha.
Hupa keel

Hupa keel on naa-dene keelkonna atapaski keelte Vaikse ookeani rühma kuuluv keel, mida kõnelesid emakeelena Californias Trinity jõe valgalal elanud hupad. Tänapäeval räägib umbes 3000 hupast emakeelena vaid 1 inimene (Verdena Parker). Umbes 30 inimest oskavad hupa keelt teise keelena.
Lähemad hupa keele sugulaskeeled on väljasurnud kato, matole ja vailaki keel.
Bolševik (Pärnu rajooni kolhoos)

Bolševik oli kolhoos Pärnu rajoonis Audru külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Jõõpre. Kolhoosi pindala oli 5200 ha.
Edasi (Pärnu rajooni kolhoos)

Edasi oli kolhoos Pärnu rajoonis Halinga külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Libatse. Kolhoosi pindala oli 8200 ha.
Halinga kolhoos

Halinga kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Halinga külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pärnu-Jaagupi. Kolhoosi pindala oli 8300 ha.
Häädemeeste kolhoos

Häädemeeste kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Häädemeeste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Häädemeeste. Kolhoosi pindala oli 6100 ha.
Kaisma kolhoos

Kaisma kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Kaisma külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kaisma. Kolhoosi pindala oli 6400 ha.
Kalevipoeg (Pärnu rajooni kolhoos)

Kalevipoeg oli kolhoos Pärnu rajoonis Audru külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Ahaste. Kolhoosi pindala oli 4100 ha.
Külvaja (Pärnu rajooni kolhoos)

Külvaja oli kolhoos Pärnu rajoonis Varbla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Mõtsu. Kolhoosi pindala oli 6300 ha.
V. I. Lenini nimeline kolhoos (Pärnu rajoon)

V. I. Lenini nimeline kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Uulu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Uulu. Kolhoosi pindala oli 6000 ha.
Massiaru kolhoos

Massiaru kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Häädemeeste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Massiaru. Kolhoosi pindala oli 4500 ha.
Soontagana kolhoos

Soontagana kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Koonga külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Koonga. Kolhoosi pindala oli 11 400 ha.
Suigu kolhoos

Suigu kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Are külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Suigu. Kolhoosi pindala oli 6600 ha.
Suurejõe kolhoos

Suurejõe kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Vändra külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Suurejõe. Kolhoosi pindala oli 7600 ha.
Vahenurme kolhoos

Vahenurme kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Halinga külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vahenurme. Kolhoosi pindala oli 6200 ha.
Varbla kolhoos

Varbla kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Varbla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Varbla. Kolhoosi pindala oli 12 600 ha.
Vändra kolhoos

Vändra kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Vändra külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vändra. Kolhoosi pindala oli 10 600 ha.
Sesvenna Alpid

Sesvenna Alpid on mäestik, mis paikneb Ida-Šveitsi, Põhja-Itaalia ja Lääne-Austria Alpides. Neid peetakse Kesk-Ida-Alpide osaks.
Sesvenna Alpid on eraldatud Silvretta Alpidest põhjas ja Albula Alpidest läänes madalama Engadini oruga; Livigno Alpidest edelas Ofeni kuru ja Val Müstairiga; Ötztali Alpidest idas ülemise Adige oru ja Rescheni kuruga.
Sesvenna Alpidest voolavad välja Inni ja Adige jõed.
Tipud.
Sesvenna Alpide peamised tipud on:
Kurud.
Peamised Sesvenna grupi kurud on:
Tomás Valladares

Tomás Valladares (eluaastad teadmata) oli Nicaragua poliitik, aastail 1839–1840 Nicaragua ülemdirektor.
Esimesed teated tema tegevusest pärinevad aastast 1833, mil ta oli Nicaragua esindaja Kesk-Ameerika Liitvabariigi parlamendis. Aastal 1839 sai temast Nicaragua ülemdirektor. Kuigi vastavalt konstitutsioonile kestis ülemdirektori ametiaeg kaks aastat, andis Valladares 27. augustil (teistel andmetel 21. septembril) 1840 võimu Patricio Rivasele üle.
Aastal 1843 juhatas ta Nicaraguas värvatud vägesid, mis pidid Joaquín Rivera Bragase El Salvadoris võimule aitama.
Tal oli poeg Juan de la Cruz Valladares.
Pablo Buitrago y Benavente

Pablo Buitrago y Benavente ("Pablo Sánchez de Buitrago y Benavente" või "Pablo Sánchez de Buitrago Sandoval y Benavent", 1807 Granada – 1882 sealsamas) oli Nicaragua poliitik, aastail 1841–1843 Nicaragua ülemdirektor.
Pablo Buitrago y Benavente oli esimene Nicaragua ülemdirektor, kes jäi ametisse kuni oma ametiaja lõpuni. Aastal 1841 valiti ta ülemdirektoriks kolmandas valimisvoorus, kus tema poolt hääletas kolmveerand riigi 290 valijast. Ametisse saades asendas ta esimese asjana eelmise ülemdirektori soosiku Francisco Castellón Sanabria üldministri ametikohalt, pannes sellesse ametisse kergemini kontrollitava Simon Orozco.
Buitrago y Benavente oli poliitilistelt vaadetelt konservatiiv ja ta andis endast parima, et tõkestada Kesk-Ameerika Liitvabariigi liberaalse riigipea José Francisco Morazán Quezada tegevust. Tänu temale saavutasidki Guatemalas võimu konservatiivid. Aastal 1842 sõlmis ta Juan José Guzmániga El Salvadorist ja Francisco Ferreraga Hondurasest pakti, mis oli suunatud Costa Rica liberaalide vastu.
Aastal 1849 kogunesid Leónis nende kolme riigi esindajad ja sõlmiti liit – "Pacto de Confederación". Liidulepingule kirjutati alla 9. jaanuaril 1951 Chinandegas. Nicaragua poolt kirjutasid alla Pablo Buitrago y Benavente, Justo Abaunza ja Hermenegildo Zepeda Fernández, Hondurase poolt kirjutas alla José María Guerrero de Arcos y Molina ja El Salvadori poolt José Francisco Barrundia y Cepeda ning José María Silva. Pablo Buitrago y Benaventest sai selle liidu teine sekretär.
Pablo Buitrago maeti surmajärgselt Santa Teclasse El Salvadoris.
Ortleri Alpid

Ortleri Alpid (itaalia: "Ortles-Cevedale"; saksa: "Ortler-Alpen") on mäestik Lõuna-Lubjakivialpides, Kesk-Ida-Alpides, Itaalias ja Šveitsis.
Geograafia.
Ortleri Alpid on eraldatud:
Gavia kurust läände jäävat osa kutsutakse ka Sobretta-Gavia grupiks.
Ortleri Alpidest voolavad välja Adda, Oglio, Adige jõed ja viimase lisajõgi Nocé.
Tipud.
Ortleri Alpide peamised tipud on:
Mäekurud.
Ortleri Alpide peamised mäekurud on:
Ajalugu.
Ortleri Alpid olid Esimese maailmasõja Itaalia rinde osa. Siin kaevusid austerlased-ungarlased ja itaallased kaevikusõjas, kus võideldi kõrgusel üle 3000 m enamuse sõjaajast. Mõned kaevikud on ikka veel näha ja piirkonnas leitakse jätkuvalt sõja jälgi.
Suldental

Suldental (itaalia: "Val di Solda"; saksa: "Suldental") on Trafoi oru külgorg Lõuna-Tiroolis Itaalias. Orus on Suldeni küla.
Matscher Tal

Matscher Tal (ka saksa: "Matschertal"; itaalia: "Val di Mazia") on Vinschgau külgorg Lõuna-Tiroolis Itaalias. See on Malsi valla osa.
Juan de Dios Orozco

Juan de Dios Orozco (eluaastad teadmata) oli Nicaragua poliitik, aastal 1843 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.
Juan de Dios Orozco tegevuse kohta pärinevad varaseimad andmed aastast 1823, mil tulid ilmsiks Mehhiko keisri Augustin I plaanid annekteerida Kesk-Ameerika Liitvabariik. Anneksiooniplaanide pooldaja Leóni intendant piiskop García Jerez pages seepeale linnast ning Juan de Dios Orozco moodustas koos Dionisio Urcuyo Crespíni ja Sutiaba alkaldi Juan Hernándezega komisjoni, mis määras linna uueks intendandiks brigadir González Saravia.
Aastal 1843 lahkus senine ülemdirektor Pablo Buitrago y Benavente ametist ja parlament määras peadirektori kohusetäitjaks Juan de Dios Orozco, kes oli selles ametis seni, kuni parlament rahva asemel riigile uue ülemdirektori valis, kuna avalikud valimised ebaõnnestusid ja ükski kandidaat ei saavutanud nõutavat häälteenamust.
Manuel Pérez

Manuel Pérez (1800 Granada – 1852) oli Nicaragua poliitik, aastail 1843–1844 Nicaragua ülemdirektor.
1843. aastal lahkus riigi senine ülemdirektor Pablo Buitrago y Benavente ametist ja parlament määras peadirektori kohusetäitjaks Juan de Dios Orozco, kes oli selles ametis seni, kuni parlament rahva asemel Manuel Péreze riigi uueks ülemdirektoriks valis, kuna avalikud valimised ebaõnnestusid ja ükski kandidaat ei suutnud saavutada nõutavat häälteenamust.
Kui El Salvadori riigipea Francisco Malespíni vastu alustati sõda, siis saatis Pérez Chinandegas kogunevad Nicaragua väed Chichigalpasse, takistades nii sõjategevust. See Malespínile osutatud toetus kutsus aga esile parlamendi vastuseisu ja nii tagandati Pérez 16. septembril ametist ning tema kohuseid asus täitma Emiliano Madriz. Pérez siiski vabatahtlikult ametit maha ei pannud ja jätkas tööd kuni 4. novembrini.
Schnalstal

Schnalstal (itaalia: "Val Senales") on Vinschgau külgorg Lõuna-Tiroolis Itaalias. Org kuulub peaaegu täielikult Schnalsi valda, kuid väikesed osad sissepääsu alal asuvad Naturnsi ja Kastelbell-Tscharsi vallas.
Vernagt-Stausee veehoidla asub orus. Seal kasvatatakse haruldast kodulamba tõugu Braunes Bergschaf.
1991. aastal leiti lähedalasuvalt Schnalstali liustikult Ötzi hästisäilinud muumia umbes aastast 3300 eKr.
Köis

Köis on tugevast orgaanilisest või sünteetilisest kiudainest (kanepist, džuudist, sisalist, manillast või polümeerkiududest) valmistatud toode. Köisi kasutatakse sidumiseks, kinnitamiseks ning jõu ja liikumise ülekandmiseks.
Köie läbimõõdu alampiiriks loetakse tinglikult 8 mm, peenem toode on nöör. Merenduses kasutatavaid köisi ehk otsi nimetatakse vallideks. Köisi jätkatakse või parandatakse pleissimise teel. Eristatakse punutud ja keerutatud köisi.
Ajalugu.
Euroopas valmistati varasemal ajal köisi laialdaselt kodusel teel, kasutades selleks köieväntasid. Eesti taludes tehti veel 20. sajandi alguses suur osa oma tarbeks minevaid köisi käsitööna, peamiselt köiemeistrite poolt.
Köit on Eesti murretes üldiselt nimetatud ka "veruk(as)" ja "vant", lisaks "köuds" ehk "käuds" (Tartu ja Võru murdes), "nuor(a)" (rannikumurdes), "tropp", "tross", "tou", "looper" ja "soring" (saartel ja Lääne-Eestis) jne. Merendusega seotud köite kohta käivaid murdesõnasid on veel enam.
Köie tegemine.
Köisi keerutatakse mitmes järgus: heide keerutamisel saadakse sõõre, mitme sõõrde kokkukeerutamisel kee, kolme või enama kee kokkukeerutamisel – köis. Punumisviisi määrab punutavate sõõrete arv (tavaliselt 3, 4, 6 või 8). Punutud köied venivad vähem kui keerutatud. Köie sõõrete tegemiseks kasutati köiepööra, keede tegemiseks ja köie kokkukeerutamiseks köieväntasid. Et keed enneaegu kokku ei keerduks, pandi nende vahele kolmetahuline puuklots, nn "kutsikas" ehk käpp, või nn "köiekamm" ehk "köievabe". Köit valmistati harilikult kolmekesi, kummaski köievända otsas mees väntasid keeramas ning keskel kolmas, kelle käes oli köiekamm.
Andrejs Ēķis

Andrejs Ēķis (sündinud 15. mail 1964 Riias) on läti filmilavastaja ja -produtsent.
Semikarakorski rajoon

Semikarakorski rajoon (vene keeles "Семикаракорский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Semikarakorski linn.
Rajoon piirneb põhjas Konstantinovski rajooniga, kirdes Volgodonski rajooniga, idas Martõnovka rajooniga, kagus Proletarski rajooniga, lõunas Vesjolõi rajooniga, edelas Bagajevskaja rajooniga ja loodes Ust-Donetski rajooniga.
Rajooni pindala on 1407 km². Elanike arv oli 2017. aastal 49 353.
Semikarakorski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Semikarakorski linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don, Sal, Severski Donets ja Susat.
Energia (kolhoos)

Energia oli kolhoos Rakvere rajoonis Rakvere külanõukogus aastani 1993. Kolhoosi keskasula oli Lepna. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.
Reorganiseerimine.
Energia ühismajandi volikogu otsusega otsustati:  
1.    Moodustada  põllumajanduse  reorganiseerimise komisjon.
           esimeheks                 Mati Mehhis 
           sekretäriks               Anna Pilipenko
Energia ühismajandi volikogu ja juhatuse (pr.14 16.04.1993.a.) otsusega viidi varad ja kohustused üle Energia Laenu- ja Hoiuühistule (LHÜ): juhatuse esimeheks Heinar Palumäe ja finants-spetsialistiks Albiina Eiber.
2.   Energia ühismajandi õigusjärglane on Energia LHÜ:
           a)   RKO ja väätrpaberite arvestus;
           b)   Ühistatud vara -ja  tööosakute haldamine ning väljamaksmine;
           c)    Ettevõtete-  ja omanike vara aktide arvestuse pidamine ning kinnitamine  Rakvere hooneteregistrisse;
           d)    Võlalepingute -ja maksegraafikute arvestus ning sissenõuete kohustuste täitmine;
           e)    Moodustada Energia LHÜ põhikiri,  kinnitada tegevus Rakvere vallas ning äriregistris.
3. Reorganiseerimise komisjoni  otsusega vormistada Rakvere vallale:
Ilumäe kolhoos

Ilumäe kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Vihula külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Võsupere. Kolhoosi pindala oli 3000 ha.
Kalevipoeg (Rakvere rajooni kolhoos)

Kalevipoeg oli kolhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kadapiku. Kolhoosi pindala oli 1500 ha.
Lembit Pärna nimeline kolhoos

Lembit Pärna nimeline kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vohnja. Kolhoosi pindala oli 9200 ha. Kolhoos oli nimetatud Lembit Pärna järgi.
L. Pärna nim. kolhoosile kuulus Kolu kuivati Vaiatu külas, Tapa–Loobu maantee ääres. 1990. aastal oli kolhoosi juhatuse esimees Ervin Kangur.
Uhtna kolhoos

Uhtna kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Kaarli külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Uhtna. Kolhoosi pindala oli 8000 ha.
Proletarski rajoon

Proletarski rajoon (vene keeles "Пролетарский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Proletarski linn.
Rajoon piirneb põhjas Martõnovka rajooniga, idas Orlovski rajooniga, kagus Kalmõkkiaga, lõunas Salski rajooniga, läänes Vesjolõi rajooniga ja loodes Semikarakorski rajooniga.
Rajooni pindala on 2740 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 205, 2009. aastal 35 510 ja 2002. aastal 36 297.
Proletarski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Proletarski linna) ja üheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Manõtš ja Tšaprak.
Viru (kolhoos)

Viru oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala ja Vihula külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Haljala. Kolhoosi pindala oli 17 600 ha.
Viru-Nigula kolhoos

Viru-Nigula kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Viru-Nigula külanõukogus. 
Viru-Nigula kolhoos moodustati 1969 veebruaril "Oktoobri" ja "Linnuse" kolhooside ühinemisel. Esimeheks valiti Kalev Laanemets.
Kolhoosi keskasula oli Viru-Nigula. Kolhoosi pindala oli 13 100 ha.
Väike-Maarja kolhoos

Tööpunalipu ordeniga Väike-Maarja kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Väike-Maarja külanõukogus. 
Kolhoosi esimees oli Boris Gavronski. 
Kolhoosi keskasula oli Väike-Maarja. Kolhoosi pindala oli 9300 ha.
Õitseng (kolhoos)

Õitseng oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Essu. Kolhoosi pindala oli 6400 ha.
Järvakandi kolhoos

Järvakandi kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Raikküla külanõukogus. 
Järvakandi kolhoos moodustati 1949 aastal, mis hõlmas Purku, Valli, Mõisataguse ja Kaera külasid. Esimeheks oli A. Vainusaar. Kolhoosi keskasula oli Purku. Hiljem (vähemalt alates 1958 aastast) oli esimeheks Asta Preegel. Kolhoosi pindala oli 3100 ha.
Kaiu kolhoos

Kaiu kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Juuru külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kaiu. Kolhoosi pindala oli 14 900 ha.
V. I. Lenini nimeline kolhoos (Rapla rajoon)

V. I. Lenini nimeline kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Raikküla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tamme. Kolhoosi pindala oli 7500 ha.
Lokuta kolhoos

Lokuta kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Kehtna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lokuta. Kolhoosi pindala oli 7300 ha.
Raikküla kolhoos

Raikküla kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Raikküla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Raikküla. Kolhoosi pindala oli 5000 ha.
Tasuja (Rapla rajooni kolhoos)

Tasuja kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Märjamaa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kasti. Kolhoosi pindala oli 7100 ha.
Teenuse kolhoos

Teenuse kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Loodna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sipa. Kolhoosi pindala oli 10 100 ha.
Vabadus (kolhoos)

Vabadus oli kolhoos Rapla rajoonis Vigala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vana-Vigala. Kolhoosi pindala oli 9200 ha.
Vigala kolhoos

Vigala kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Vigala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kivi-Vigala. Kolhoosi pindala oli 7600 ha.
Avangard (kolhoos)

Avangard oli kolhoos Tartu rajoonis Tartu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Äksi. Kolhoosi pindala oli 7600 ha.
Emajõe kolhoos

Emajõe kolhoos oli kolhoos Tartu rajoonis Luunja külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kavastu. Kolhoosi pindala oli 4200 ha.
Miina Härma nimeline kolhoos

Miina Härma nimeline kolhoos oli kolhoos Tartu rajoonis Tartu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Aovere. Kolhoosi pindala oli 8300 ha. Kolhoos oli nimetatud Miina Härma järgi.
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Tartu rajoon)

Viktor Kingissepa nimeline kolhoos oli kolhoos Tartu rajoonis Mäksa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Poka. Kolhoosi pindala oli 7400 ha.
Rahvaste Sõprus

Rahvaste Sõprus oli kolhoos Tartu rajoonis Mehikoorma külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Aravu. Kolhoosi pindala oli 5600 ha.
Esimene Mai (Valga rajooni kolhoos)

Esimene Mai oli kolhoos Valga rajoonis Tõlliste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sooru. Kolhoosi pindala oli 2700 ha.
Hellenurme kolhoos

Hellenurme kolhoos oli kolhoos Valga rajoonis Palupera külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Hellenurme. Kolhoosi pindala oli 10 000 ha.
Jakov Ljahhovi nimeline kolhoos

Jakov Ljahhovi nimeline kolhoos oli kolhoos Valga rajoonis Riidaja külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Riidaja. Kolhoosi pindala oli 9300 ha. Kolhoos oli nimetatud Jakov Ljahhovi järgi.
Sangaste kolhoos

Sangaste kolhoos oli kolhoos Valga rajoonis Sangaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sangaste. Kolhoosi pindala oli 4700 ha.
Kalju (kolhoos)

Kalju oli kolhoos Viljandi rajoonis Vastemõisa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kobruvere. Kolhoosi pindala oli 9200 ha.
Kindel Tee

Kindel Tee oli kolhoos Viljandi rajoonis Suure-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sürgavere. Kolhoosi pindala oli 4100 ha.
Kolga-Jaani kolhoos

Kolga-Jaani kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Kolga-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kolga-Jaani. Kolhoosi pindala oli 8600 ha.
Kõpu kolhoos

Kõpu kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Kõpu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kõpu. Kolhoosi pindala oli 6500 ha.
Kärstna kolhoos

Kärstna kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Tarvastu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kärstna. Kolhoosi pindala oli 8100 ha.
Leie kolhoos

Leie kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Kolga-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Leie. Kolhoosi pindala oli 12 300 ha.
Paistu kolhoos

Paistu kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Paistu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Paistu. Kolhoosi pindala oli 11 000 ha.
Suislepa kolhoos

Suislepa kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Tarvastu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Suislepa. Kolhoosi pindala oli 6700 ha.
Tarvastu kolhoos

Tarvastu kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Tarvastu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Porsa. Kolhoosi pindala oli 10 800 ha.
Vambola kolhoos (Viljandi rajoon)

Vambola kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Tarvastu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Soe. Kolhoosi pindala oli 7900 ha.
Võhma kolhoos

Võhma kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Kõo külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Koksvere. Kolhoosi pindala oli 13 500 ha.
Võit (kolhoos)

Võit oli kolhoos Viljandi rajoonis Olustvere külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Ülde. Kolhoosi pindala oli 5900 ha.
Sergei Kirovi nimeline kolhoos

Sergei Kirovi nimeline kolhoos oli kolhoos Võru rajoonis Lasva külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kääpa. Kolhoosi pindala oli 5500 ha. Kolhoos oli nimetatud Sergei Kirovi järgi.
Kuldre kolhoos

Kuldre kolhoos oli kolhoos Võru rajoonis Urvaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Uue-Antsla. Kolhoosi pindala oli 12 100 ha.
Linda (kolhoos)

Linda oli kolhoos Võru rajoonis Antsla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kobela. Kolhoosi pindala oli 5100 ha. 1980. aastatel oli see Võru rajooni V. I. Lenini nimeline kolhoos.
Sõprus (Võru rajooni kolhoos)

Sõprus oli kolhoos Võru rajoonis Vastseliina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Viitka. Kolhoosi pindala oli 2300 ha.
Võhandu kolhoos

Võhandu kolhoos oli kolhoos Võru rajoonis Sõmerpalu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Osula. Kolhoosi pindala oli 2300 ha.
Dmitri Oreškin

Dmitri Borissovitš Oreškin (vene keeles Дмитрий Борисович Орешкин; sündinud 27. juunil 1953 Moskvas) on vene politoloog ja poliitgeograaf. 
Ta esineb poliitikavaatlejana raadiojaama Ehho Moskvõ eetris. Venemaal kehtiva poliitilise režiimi suhtes on Oreškin alates 1990. aastate keskpaigast opositsiooniline. 2007. aastal kandideeris Oreškin poliitilise partei Paremjõudude Liit koosseisus Riigiduuma valimistel, kuid partei valimiskünnist ei ületanud. 
Ta on 2012. aasta aprillis Aleksei Kudrini eestvedamisel loodud ekspertkogu Kodanikualgatuse Komitee liige.
Oreškin on esinenud kõnega mitmel opositsioonimiitingul, sealhulgas 12. juunil 2012 miitingul Bolotnaja väljakul Moskvas.
Haridus- ja töökäik.
Oreškin lõpetas 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna ja 1979. aastal NSV Liidu Teaduste Akadeemia Geograafiainstituudis aspirantuuri. 
1979. aastal kaitses ta MRÜ-s geograafiakandidaadi kraadi. Paleogeograafia-teemaline väitekiri käsitles muistseid jäätumisi.
1993. aastal oli Oreškin analüütilise grupi Mercator asutajaid, mille raames lõi ta infosüsteemi Venemaa regioonide majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide seireks.
Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon

Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon oli orienteerumise spordialaliit Eesti NSV-s.
Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon asutati 16. detsembril 1962. Selle eelkäijaks oli 1959. aastal loodud Eesti NSV Matkaspordi Föderatsiooni orienteerumisspordi komisjon.
Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsiooni presiidiumi esimehed:
6. detsembril 1987 reorganiseeriti Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon Eesti Orienteerumisliiduks.
Toomas Marrandi

Toomas Marrandi (sündinud 4. novembril 1979) on eesti orienteeruja.
Aastatel 2014–2016 tuli ta veteranide M35 vanuseklassis Eesti meistriks orienteerumisjooksu pikal rajal, 2014. aastal ka tavarajal ning 2016. aastal sprindis ja öises orienteerumisjooksus.
Rogaini Euroopa meistrivõistlustel 2017. aastal Itaalias Toscanas San Gimignanos võitis ta segavõistkondade arvestuses kulla koos Mari Kaseväliga. 2018. aasta rogaini EMil Ukrainas Karpaatide mäestikus võitis ta koos Anneken Lembergiga hõbeda.
Rogaini maailmameistrivõistlustel sai ta 2019. aastal Hispaanias segavõistkondade arvestuses koos Anneken Lembergiga 6. koha.
Mari Kaseväli

Mari Kaseväli (sündinud 3. juunil 1990) on eesti orienteeruja.
2016. aastal võitis ta rattaorienteerumise Eesti meistrivõistlustel tavarajal hõbeda. Osales 2016. aasta rattaorienteerumise maailmameistrivõistlustel Portugalis, parim tulemus 45. koht sprindis.
2017. aastal tuli ta Itaalias Toscanas Euroopa meistriks rogainis segavõistkondade arvestuses koos Toomas Marrandiga.
Polüuretaan

Polüuretaan (lühend PUR või PU) on uretaanirühma –NH–CO–O– sisaldav polümeer. Polüuretaan moodustub polüisotsüonaatide ja polüoolide vahelises reaktsioonis. Polüoolide ja diisotsüonaadide reaktsioonina saadakse lineaarsed polüuretaanid. Hargnenud ja ruumilise struktuuriga polüuretaane on võimalik saada triisotsüonaadi–diisotsüonaadi ja triooli–diooli erisugustest segudest.
Polüuretaanist plastmaterjalidel ja -toodetel on hea heli-, soojus- ja elektriisolatsiooni võime, samuti külma-, niiskus- ja kulumiskindlus. Polüuretaanide termilisel lagunemisel tekib mürgiseid aineid.
Sõltuvalt tootmisel kasutatavate isotsüonaatide ja olioolide liigist ja kasutatavast tehnoloogiast on võimalik toota termoplastseid (kuumutamisel pehmenevaid ning jahtumisel taas kõvenevaid) ja termoreaktiivseid (kuumutamisel jäävalt kõvenevaid), elastseid ja hapraid, vahustatult pehmeid ja jäiku materjale, sealjuures avatud või suletud pooridega. 
Polüuretaan leiab laialdast kasutamist mitmel kujul:
Polüuretaani leiutas Saksa keemiku Otto Bayeri uurimisgrupp 1937. aastal.
Radiaator

 
Radiaator (ladina keeles "radiāre", 'kiirgama') on soojusvaheti, mis on ette nähtud soojuse hajutamiseks ümbritsevasse õhku kiirgusülekande kaudu (osaliselt ka konvektsiooni teel). 
Kasutusotstarbe järgi eristatakse kütte- ja jahutusradiaatoreid. Viimastest on tuntuimad automootorite ja elektroonikakomponentide jahutid.
Kütteradiaatorid.
Radiaatoreid kasutatakse nii keskküttes kui ka kohtküttes. Radiaatoris liigub soojuskandja (vesi, aur või õli) rööbiti ühendatud kinnistes kanalites, mis moodustatakse metalllülidest (ribidest) või stantsitud metallplaatidest.
Levinuimaks kohtkütteseadmeks on elektri- ehk õliradiaator, milles soojust annab elektriküttekeha ja õli jaotab selle ühtlaselt radiaatori pinnale. Radiaatoris kasutatakse nn termoõli, millel on väga väike paisumistegur ja hea elektriisolatsioonivõime, mistõttu küttetraadid ei vaja lisaisolatsiooni. 
Radiaatoritel on eralduva soojushulga muutmiseks mehaaniline või elektrooniline termoregulaator (termostaat). Võimsustarve võib olla ka astmeliselt muudetav (nt 600/900/1500 W). Taimeriga mudelitel on ööpäevase temperatuurirežiimi määramise võimalus. Kõigil radiaatoritel on automaatse väljalülitusega ülekuumenemiskaitse.
Jahutusradiaatorid.
Automootori jahutussüsteemis kandub mootori detailidelt eralduv soojus süsteemis ringlevale jahutusvedelikule, mille radiaator annab edasi välisõhule; radiaatorist väljub ringlusse jahtunud vedelik. Soojusülekannet intensiivistab radiaatorile mootori poolt õhku puhuv ventilaator. 
Elektroonikaseadmetes kasutatakse radiaatorit soojuse ärajuhtimiseks suure võimsustarbega komponentidelt (dioodid, transistorid, protsessorid), et tagada nende kestev töövõime.
Wacke

Wacke oli Eestimaa vasallisuguvõsa.
1286. aastal on mainitud kolme venda (Johannes, Henricus ja Jordanus de Wakkedet), kes pärisid omale isale kuulunud Vao (Wacke) küla. Arvatakse, et nad olid eestlased.
1325. aastal on mainitud Hennekinus de Wakket, kes oli tuntud vasall.
de Wacke perekonna liikmeid oli 14. sajandi II poolest maetud Tallinna Domikiiklaste kloostri Tallinna Püha Katariina kirikusse, perekonna hauaplaat eksponeeritud Tallinnas Katariina käigus.
Asu külanõukogu

Asu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kõpu külanõukoguga.
Elva külanõukogu

Elva külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Elva vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Elvas. Külanõukogu pindala oli 88 km² (1977).
Emmaste külanõukogu

Emmaste külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Viiterna külas. Külanõukogu pindala oli 182 km² (1977)
Ereda külanõukogu

Ereda külanõukogu oli külanõukogu Jõhvi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954.
Erra külanõukogu

Erra külanõukogu oli külanõukogu Kiviõli rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954.
Esna külanõukogu

Esna külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kareda vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Esna asulas. Külanõukogu pindala oli 102 km² (1977).
Haabsaare külanõukogu

Haabsaare külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Antsla ja Kaagjärve külanõukoguga.
Haanja külanõukogu

Haanja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Haanja vallas. Külanõukogu keskus asus Haanja külas.
Seoses valdade ja maakondade likvideerimisega ning maarajoonide moodustamisega arvati külanõukogu 26. septembrist 1950 Võru rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Haanja külanõukoguga senised Kergatsi ja Luutsniku külanõukogu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Munamäe, Tammemäe ja Tasuja kolhoos. 1960. aastal liideti Haanja külanõukoguga osa likvideeritud Ruusmäe külanõukogu alast
1977. aastal oli külanõukogu pindala 161 km² ja külanõukogu halduskeskus asus Plaani külas. 
10. jaanuaril 1991 sai omavalitsusliku staatuse Haanja vald ja Haanja külanõukogu lõpetas tegevuse.
Hageri külanõukogu

Hageri külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja seejärel liideti see valdavalt Kohila ja osaliselt Rapla külanõukoguga.
Raja tänav (Pärnu)

Raja tänav on tänav Pärnus Mai ja Raeküla linnaosas. 
Raja tänav algab Riia maanteelt ja lõppeb tupikus. Raja tänavaga saavad kokku järgmised tänavad: Männiku (vasakult), Metsa (paremalt), Käbi (vasakult), Mai (paremalt), Merimetsa (vasakult) ja Urva (vasakult).
Tänava pikkus on ligikaudu 629 meetrit.
Käbi tänav (Pärnu)

Käbi tänav on Pärnus Raeküla linnaosas. Käbi tänav algab Raja tänavalt. Käbi tänav saab kokku Kännu tänavaga. Käbi tänav lõpeb Kännu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 199 meetrit.
Käo tänav (Pärnu)

Käo tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. 
Käo tänav algab Lennuki tänavalt. Käo tänav ristub järgmiste tänavatega: Uku puiesteega (paremalt), Lembitu, Olevi (paremalt), Vambola, Tarva, Põdra (paremalt), Hirve ja Hiie tänavaga. Käo tänav lõpeb Laane tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,3 km.
Hoonestus.
Aadressil Käo tänav 4 tegutseb Pärnu Raeküla Kool.
Laane tänav (Pärnu)

Laane tänav on tänav Pärnus Raekülas. 
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Laane tänav ristub veel Käo, Haava, Sambla ja Merimetsa tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 710 meetrit.