tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
2013. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised

2013. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised toimusid 9. oktoobril 2013. Valimised võitis ametisolev president İlham Əliyev, kes kogus 85% häältest. Põhiline opositsioonikandidaat Cəmil Həsənli sai 6% valijate toetuse.
Valimisi saatsid jutud pettustest ning ebakõladest. Valimiskomisjon avaldas ametlikud tulemused kogemata juba enne valimiste algust, nende järgi olevat president saanud 73% häältest. Komisjon võttis lekkinud "tulemused" tagasi ning väitis, et tegu oli 2008. aasta valimiste tulemustega. Komisjoni sõnadesse suhtuti umbusuga, kuna lekkinud "tulemuste" seas olid 2013. aasta kandidaatide nimed ning numbrid erinesid 2008. aasta tulemustest.
Enne valimisi kiusati opositsioonikandidaate taga ning mitmed neist mõisteti vangi, Euroopa Inimõiguste Kohus tegi selle kohta Aliyevi-vastase otsuse. Režiim esitas mitmeid võltskandidaate, et valijaid segadusse ajada ning opositsiooni toetust veelgi vähendada. Sõnavabadus oli enne valimiste ajal piiratud. OSCE vaatlejad teatasid kandidaatide ja valijate hirmutamisest ning ajakirjandusvabaduse puudumisest. Aktiviste ja ajakirjanikke vahistati. Kuus põhilist telekanalit näitasid 92% ajast presidendimeelset sisu.
2018. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised

2018. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised toimusid 11. aprillil 2018. Need olid esimesed valimised pärast 2016. aasta põhiseadusreferendumit, millega pikendati presidendi ametiaja pikkust viielt aastalt seitsmele. Valimised võitis ametisolev president İlham Əliyev.
Autoritaarsetes oludes toimunud valimisi peeti laialdaselt ebaõiglasteks. Suurematel opositsiooniparteidel keelati osalemine ning valitsus vangistas nende juhid.. Kokku kandideeris kaheksa inimest, kuid oli ebatõenäoline, et opositsiooni "kandidaadid" olid tõelised. Teiseks jäänud kandidaat Zahid Oruc kiitis enne valimisi presidenti ning palus oma toetajatel hoopis Əliyevi poolt hääletada.
2009. aasta Aserbaidžaani põhiseadusreferendum

2009. aasta Aserbaidžaani põhiseadusreferendum toimus 18. märtsil 2009. Selle algatas autoritaarne president İlham Əliyev ning paketti kuulus 29 muudatust. Kõige vastuolulisemad olid muudatused, millega kaotati presidendi ametiaja piirangud (varem sai üks inimene olla amtis kaks ametiaega järjest, pärast muudatust see piirang kaotati) ning ajakirjandusvabaduse kaotamine.
Kõik muudatused võeti vastu, poolthääli oli vahemikus 87–92%, vastuhääli 5–7% ning kehtetuid sedeleid 3–6%. Osales 71% valijatest. Referendumit saatsid pettused. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon kritiseeris muudatusi, ekspertide sõnul rikuti sellega rahvusvahelist õigust ning inimõigusi.
Muudatuste toel sai Ilham Aliyev kandideerida ka 2013. aasta valimised, mille ta ülekaalukalt võitis.
2016. aasta Aserbaidžaani põhiseadusreferendum

2016. aasta Aserbaidžaani põhiseadusreferendum toimus 26. septembril 2016. Valijatele esitati 29 põhiseaduse muudatusettepanekut, mille üle nad said eraldi hääletada. Kõik muudatused pälvisid toetuse vahemikus 89–95%. Muuhulgas loodi asepresidendi ametikoht ning pikendati presidendi ametiaja pikkust viielt aastalt seitsmele.
Zuğulba presidendipalee

Zuğulba presidendipalee (aserbaidžaani keeles ""Zuğulba" iqamətgahı") on Aserbaidžaani presidendi residents. See asub pealinnast Bakuust umbes 40 km kaugusel Zağulba Bağları külas Kaspia mere ääres.
Aserbaidžaani presidendi administratsioon

Aserbaidžaani presidendi administratsioon (aserbaidžaani keeles "Azərbaycan Respublikası Prezidentinin Administrasiyası") on Aserbaidžaani presidendi tööd toetav täidesaatev juhtkond. Presidendi administratsioon asub İstiqlaliyyəti tänaval pealinnas Bakuus.
Maybach 57 ja 62

Maybach 57 ja 62 (šassiinumbrid vastavalt W240 ja V240) on Saksa autotootja DaimlerChryser AG (praegune Mercedes-Benz Group) poolt toodetud sõiduautomudelid. Need olid esimesed Maybachi kaubamärgi all toodetud mudelid pärast brändi uuesti kasutusse võtmist. Need arendati välja 1997. aasta Tokyo automessil näidatud prototüübist, eeskuju võeti ka S-klassi mudelist W140. Aastal 2008 nimetas luksustooteid hindav Luxury Brand Status Index Maybachi maailma kõige luksuslikumaks autoks, edestades Rolls-Royce'i ja Bentleyt. Mudelite tootmine lõpetati 2013. aastal, kuna see ei olnud ettevõttele kasumlik.
Mercedes-Benzi S-klass (W221)

Mercedes-Benzi S-klass W221 on Saksa autotootja Mercedes-Benzi sõiduautomudel, mida toodeti aastatel 2005–2013. See on Mercedes-Benzi S-klassi viies põlvkond ning seda esitleti 2005. aasta Frankfurdi autonäitusel. Mudeli eelkäija oli W220 ning järeltulija W222.
Disain ja arendus.
W221 mudel, mille disainis Gorden Wagener (saades 2008. aastal Mercedese peadisaineriks), tõi tagasi massiivsema ja voolujoonelisema disainikeele võrreldes eelkäija W220-ga, mis oli kriitikute arvates liiga tagasihoidlik. Mudelit iseloomustasid tugevamad rattakoopad ja kõrgem tagaosa, viidates klassikalisele Mercedes-Benzi S-klassile.
W221 oli esimene S-klass, mis oli saadaval ainult kahe keretüübi versioonina:
Tehnoloogia ja turvalisus.
W221 oli oma aja üks tehnoloogiliselt arenenumaid autosid, sisaldades mitmeid turva- ja mugavussüsteeme, mis olid S-klassile tüüpilised esmakordsed uuendused:
Mudelivalik ja mootorid.
W221 mootorivalik oli lai, ulatudes diisel- ja bensiinivõimsustest kuni AMG tippmudeliteni. Enamik mootoreid oli ühendatud Mercedes-Benzi 7-käigulise automaatkäigukastiga ("7G-Tronic"); vaid V12-mootoriga mudelitel kasutati suurema pöördemomendi tõttu vanemat ja tugevamat 5-käigulist automaatkasti.
Tuntuimad mudelid:
Gulfstream G550

"Uuema mudeli kohta vaata artiklit Gulfstream G400/G500/G600."
Gulfstream G550 on Ameerika Ühendriikide ärilennuk, mida tootis ettevõte General Dynamicsile kuuluv Gulfstream Aerospace Savannah' linnas Georgia osariigis. Mudel oli tootmises kuni 2021. aastani.
Talõšid

Talõšid (talõši keeles "Tolışon", تالشان) on rahvas Kaspia mere rannikul Iraanis ja Aserbaidžaanis. Nad kõnelevad iraani keelte hulka kuuluvat talõši keelt ning on usundilt šiiidid.
Talõššide ajalooline asuala (Talõšimaa) on Ees-Aasias Kaspia merest edelas Lõuna-Aserbaidžaanis ja Põhja-Iraanis, jaotub niiske subtroopilise kliimaga Lənkərani ja Gīlāni rannikumadalikuks ning kuivema kliimaga Talõši mägedeks, asuala põhjaosa läheb üle kuivaks Muğani tasandikuks. Aserbaidžaanis elas 2009. aasta rahvaloenduse andmeil 112 000 talõšši, peamiselt Lənkərani (54 125), Astara (38 207), Masallı (15 675) ja Leriki (2281) rajoonis. Eelnevate rahvaloenduste alusel oli talõššide arv Aserbaidžaanis järgmine: 35 800 (1897), 77 039 (1926), 87 500 (1939), 21 200 (1989) ja 76 800 (1999). Venemaal elas 2010 rahvaloenduse andmeil 2529 talõšši. Rahvaloenduste andmeil oli talõššide arv NSV Liidus 77 323 (1926), 21 602 (1989), aastatel 1959, 1970, 1979 talõšše iseseisva rahvusena ei loetud. Iraanis elas 2010 hinnanguliselt 140 000 talõšši, peamiselt Gīlāni, Ardabīli ja Zanjāni provintsi põhjaosas. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 7 talõšši, sh 2 meest ja 5 naist.
Usundilt on talõšid muslimid (enamik šiiidid), mis on hõlbustanud keelelisest erinevusest hoolimata läbikäimist aserbaidžaanlastega. Rahvusköögi eripäraks oli "kizme", kuivaks keedetud riis, mida söödi leiva asemel. Rahvaarhitektuur on niiske kliima tõttu omapärane, näiteks sammasaidad, rookatused, sammasveranda. Talõššide majanduse aluseks on olnud maaviljelus, eriti teravilja- (nisu, riis), tee- ja tsitruseliste kasvatus. Vanad majandusharud on aga mesindus ja siidiussikasvatus. Tööstust on piirkonnas vaid rannikul ja Lənkərani linnas.
Talõši keel kuulub indoeuroopa keelte iraani rühma looderühma. Lähemad keelesugulased on taatlased ja Iraanis elavad pärslased, lähedased on ka gilaanid ja masenderaanid. 1928 loodi ladina ja 1938 vene tähestikul põhinev kirjakeel, kuid see pole kasutust leidnud. Tänapäeval õpetatakse Aserbaidžaanis talõši kirjakeelt algkoolis, toimuvad piirkondlikud raadio- ja telesaated, ilmub ajakirjandus. Talõši keelt peab emakeeleks 42,5% talõše (2009).
Ajalugu.
Arvatakse, et talõši rahva eelkäijaks on olnud Kaukaasia põlisasukad ning et nad on kuulunud muistse Meedia riigi koosseisu. Hiljem on nende asuala läinud Pärsia ülemvõimu alla. 5.–7.sajandil ja eriti 11.–13. sajandil algas turgi hõimude ümberasumine tänapäeva Aserbaidžaani alale, sh talõššide eluruumi. 18. sajandi lõpus tekks Talõši Khaaniriik, mis 1802 aastast oli Venemaa protektoraat ja liidendati 1828 (Turkmantšai rahu) koos Aserbaidžaani põhjaosaga Venemaaga.
Kaaviaridiplomaatia

Kaaviaridiplomaatia on Aserbaidžaanis levinud lobistrateegia. See hõlmab kõrgete väliskülaliste lahke võõrustamist ning neile Aserbaidžaani riigi kulul kinkide tegemist. Nimetus tuleneb sellest, et kaaviari kinkimist õigustati idamaise traditsiooni järgimisega.
Kaaviaridiplomaatiat on muuhulgas seostatud ka endise Eesti välisministri Kristiina Ojulandiga, kes pärast visiiti eitas Aserbaidžaani probleemide olemasolu.
Culfa

"Teiste tähenduste kohta vaata artiklit Julfa."
Culfa (armeenia keeles Ջուղա, "Djugha") on linn Aserbaidžaanis. See on Nahhitševani Culfa rajooni keskus.
Culfast üle Araksi jõe, teisel pool Iraani piiri, asub selle kaksiklinn Dšolfa. Kahte linna ühendavad maantee- ja raudteesild.
Culfas (ja Ordubadis) on mõõdetud Aserbaidžaani kõige madalam ja kõige kõrgem õhutemperatuur (vastavalt –33 ja +46 kraadi).
Culfa armeenia kalmistu

Culfa armeenia kalmistu (armeenia keeles Ջուղայի գերեզմանատուն, "Jughayi gerezmanatun") oli kalmistu Culfa linna lähistel Aserbaidžaani Nahhitševani eksklaavis, kus oli üle 10 000 haua. Hauakivid olid peamiselt traditsioonilised armeenia hatškarid. Kalmistu hävitati 1990. aastatel, kui Aserbaidžaani valitsus algatas armeenlaste haudade süstemaatilise hävitamise kampaania.
Hävitustöö vastu protestisid nii Armeenia kui mitmed rahvusvahelised organisatsioonid. Aastal 2006 keelas Aserbaidžaani valitsus Euroopa Parlamendil asja uurimise ning nimetas süüdistusi erapoolikuteks ning hüsteerilisteks. Aserid väitsid, et on uurimisega nõus, kui delegatsioon külastab ka Armeenia poolt okupeeritud alasid. Kevadel 2006 teatas kohapeal käinud ajakirjanik, et kalmistust ei olnud säilinud jälgegi. Hiljem samal aastal oli Iraanist tehtud fotodelt näha, et kalmistu alad olid võetud kasutusse sõjaväe lasketiiruna. Kalmistu hävitamist on nimetatud kultuurigenotsiidi aktiks.
Aastal 2010 võrdles American Association for the Advancement of Science Culfast tehtud fotosid aastatest 2003 ja 2009 ning jõudis järeldusele, et kalmistu tõepoolest hävitati.
Ramil Səfərov

Ramil Sahib oğlu Səfərov (sündinud 25. augustil 1977) on Aserbaidžaani sõjaväelane, Aserbaidžaani maaväe ohvitser. Aastal 2004 mõrvas ta Armeenia sõjaväelase leitnant Guren Magarjani. Safarov tungis Budapestis Ungaris NATO korraldatud seminari ajal Magarjani tuppa ning tappis magava armeenlase kirvega. Temast sai selle teo eest Aserbaidžaani rahva seas armastatud tegelane.
Aastal 2006 mõisteti talle Ungaris mõrva eest eluaegne vanglakaristus ennetähtaegse vabanemise võimalusega pärast 30-aastast vangistust. Aastal 2012 andis Ungari ta Aserbaidžaanile välja ning ta sai kodumaal palava vastuvõtu osaliseks. Kuigi Aserbaidžaan oli Ungarile lubanud tema vangistust jätkata, andis president İlham Əliyev talle kohe armu, edendas ta majoriks, kinkis korteri ning maksis välja kaheksa aasta palga. Aserbaidžaani režiimi sõnul oli armuandmine kooskõlas põhiseadusega. Pärast Safarovi vabanemist jahenesid Armeenia-Ungari suhted ning Armeenia pealinnas Jerevanis puhkesid meeleavaldused. Safarovi Aserbaidžaanile väljaandmise mõistsid hukka mitmed rahvusvahelised organisatsioonid ning valitsused, sh Ameerika Ühendriigid, Venemaa ja Prantsusmaa.
Aastal 2017 avastati Aserbaidžaani pesumaja rahapesuskandaali käigus, et aastal 2012 tehti Budapestis asuvale Ungari riigipanga kontole üle 9 miljardi dollari väärtuses ülekandeid ning seda seostati Safarovi väljaandmisega.
Guren Magarjani mõrv

Guren Magarjani mõrv leidis aset 19. veebruaril 2004 Budapestis Ungaris. Armeenia leitnant Mugarjani tappis Aserbaidžaani leitnant Ramil Səfərov.
Septembris 2013 avati Armeenia pealinnas Jerevanis Guren Magarjani mälestusmärk.
Kjaram Slojan

Kjaram Slojan (armeenia keeles Քյարամ Սլոյան; 27. aprill 1996 – 1. või 2. aprill 2016) oli Mägi-Karabahhi sõdur, kes teenis Artsahhi kaitsearmees. Ta hukkus 2016. aasta Aserbaidžaani-Armeenia konflikti käigus. Pärast surma lõikasid Aserbaidžaani sõdurid tal pea maha ning postitasid tema surnukehast pilte ja videoid sotsiaalmeediasse.
Mais 2016 andis Armeenia president talle postuumselt I järgu Lahinguristi ordeni.
Mehriban Əliyeva

Mehriban Arif qızı Əliyeva Paşayeva (snd 26. augustil 1964) on Aserbaidžaani poliitik ja arst, aastast 2003 Aserbaidžaani esileedi ning aastast 2017 Aserbaidžaani asepresident.
Ta on abielus Aserbaidžaani presidendi İlham Əliyeviga.
Riiklik Lennuakadeemia (Aserbaidžaan)

Riiklik Lennuakadeemia (aserbaidžaani keeles "Milli Aviasiya Akademiyası") on avaõiguslik ülikool Aserbaidžaanis. See kuulub riikliku lennufirma koosseisu. Kõrgkoolis saab õppida tsiviillennundust.
Arif Paşayev

Arif Mircəlal oğlu Paşayev (snd 15. veebruaril 1934) on Aserbaidžaani ettevõtja. Tema tütar Mehriban Əliyeva on Aserbaidžaani asepresident ning president İlham Əliyevi abikaasa.
Talle kuulub mitu ettevõtet ning lisaks on ta Aserbaidžaani Lennuakadeemia rektor. Tal on Araabia Ühendemiraatides Jumayrah' palmisaarel kaks kinnistut.
Aida İmanquliyeva

Aida Nəsir qızı İmanquliyeva (10. oktoober 1939 – 19. september 1992) oli Aserbaidžaani teadlane. Ta sündis Bakuus haritlaste peres. Tema isa Nəsir İmanquliyev oli tuntud ajakirjanik ja pedagoog, üks aseri ajakirjanduse pioneeridest ning Bakı ja Baku ajalehtede kauaaegne toimetaja. Ta oli Aserbaidžaani praeguse presidendi abikaasa ja asepresidendi Mehriban Əliyeva ema.
Altmünster

Altmünster (ka "Altmünster am Traunsee") on vald ("Marktgemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Gmundeni ringkonnas.
Altmünster asub Trauni järve läänekaldal umbes 3 km Gmundenist lõunas. Selle majanduslik baas koosneb peamiselt turismist, kergetööstusest ja kui magalarajoonist inimestele, kes töötavad suuremates kogukondades nagu Gmunden ja Vöcklabruck.
Hafiz Paşayev

Hafiz Mir Cəlal oğlu Paşayev (snd 2. mail 1941) on Aserbaidžaani poliitik ja diplomaat, aastast 2006 Aserbaidžaani asevälisminister. Ta on Bakuu ADA Ülikooli asutaja ja rektor. Tal on doktorikraad füüsikas ning aastatel 1992–2006 oli ta Aserbaidžaani esimene suursaadik Ameerika Ühendriikides.
Starobinski inflatsioon

Starobinski inflatsioon on üldrelatiivsusteooria modifikatsioon, mida kasutatakse kosmilise inflatsiooni selgitamiseks. Nimetatud Nõukogude Liidu kosmoloogi Aleksei Starobinski järgi. See oli esimene mudel, mis kirjeldas, kuidas universum oleks võinud läbida ülikiire eksponentsiaalse paisumise perioodi.
Ajalugu.
Starobinski leidis, et üldrelatiivsusteooria kvantkorrektsioonid peaksid olema varajase universumi jaoks olulised. Need viivad üldiselt Einsteini-Hilberti toimingu kõveruse ruudu korrektsioonideni ja f (R) modifitseeritud gravitatsiooni vormini. Einsteini võrrandite lahendus kõveruse ruutude olemasolul, kui kõverused on suured, viib efektiivse kosmoloogilise konstandini. 
Seetõttu eeldas ta, et varane universum läbis inflatsioonilise de Sitteri staadiumi. See lahendas kosmoloogiaprobleemid ja viis konkreetsete parandusteni kosmilise mikrolaine-taustkiirguse korrektsioonide kohta, mis seejärel arvutati üksikasjalikult. Starobinski kasutas algselt poolklassikalisi Einsteini võrrandeid vaba kvantaineväljadega.
formula_1
kus formula_2 and formula_3 on Ricci skalaar.
See toiming vastab potentsiaalile
formula_4
Selle tulemusena on selle potentsiaaliga või tegevusega seotud inflatsioonistsenaarium formula_5.
Nərgiz Paşayeva

Nərgiz Arif qızı Paşayeva (snd 13. detsembril 1962) on Aserbaidžaani teadlane. Aastast 2017 Aserbaidžaani Rahvusliku Teaduste Akadeemia auliige, aastast 2018 selle asepresident. Lisaks on ta filoloogiadoktor, Moskva Ülikooli Bakuu haru rektor, Oxfordi Ülikooli Nizami Ganjavi Teaduskeskuse juht ning paljude muude teadusseltside eestvedaja.
2024. aasta Raadio 2 Aastahitt

2024. aasta Raadio 2 Aastahitt oli 22. Raadio 2 poolt korraldatav muusikaküsitlus ja -üritus "Raadio 2 Aastahitt". Tänavusel muusikaküsitlusel anti lugude poolt 
Raadio 2 aastahiti auhinna pälvis Nublu looga "Push it" (feat. Maria Kallastu). Selle saavutusega sai Nublust kolmekordne R2 aastahiti võitja. Teise koha sai Villemdrillemi lugu "Kuruta" ja kolmanda koha Villemdrillemi "Rändaja".
Parimaks välismaiseks lauluks kuulutati Billie Eilishi "Birds Of A Feather".
172 001 häält, seejuures ei jäänud ükski aastalõpu hääletusele lisatud laul ilma kuulajate toetuseta.
Otsesaadet ja auhinnagalat 27. detsembril 2024 klubist D3 juhtisid Marta Püssa ja Bert Järvet. Samal päeval kell 13.00 Raadio 2-s alanud maratonsaates mängiti ette esikümnest välja jäänud kodu- ja välismaiste lugude paremik. Saadet juhtisid Kristo Rajasaare ja Koit Raudsepp.
Leyla Əliyeva

"Saatejuhi kohta vaata artiklit Leyla Əliyeva (saatejuht)."
Leyla İlham qızı Əliyeva (sündinud 3. juulil 1984 Moskvas) on Aserbaidžaani valitseva Əliyevi dünastia liige. Ta on president İlham Əliyevi tütar ning endise presidendi Heydər Əliyev lapselaps.
Əliyeva ja tema perekond on välismaistesse ettevõtetesse kogunud märkimisväärse varanduse. Talle kuulub õe Arzu Əliyevaga kahepeale Panamas registreeritud ettevõtete kaudu üks Aserbaidžaani suurimaid telekommunikatsioonifirmasid Azerfon. Õdede valduses olevad ettevõtted on Aserbaidžaani riigilt saanud ka miljardite eurode väärtuses kaevanduslubasid. Lisaks kuulub neile kõrgetasemelise korruptsiooniga tihedalt seotud ettevõte PASHA Holding.
Arzu Əliyeva

Arzu İlham qızı Əliyeva (sündinud 23. jaanuaril 1989 Bakuus) on Aserbaidžaani avaliku elu tegelane, president İlham Əliyevi noorem tütar.
Əliyeva ja tema perekond on välismaistesse ettevõtetesse kogunud märkimisväärse varanduse. Talle kuulub õe Leyla Əliyevaga kahepeale Panamas registreeritud ettevõtete kaudu üks Aserbaidžaani suurimaid telekommunikatsioonifirmasid Azerfon. Õdede valduses olevad ettevõtted on Aserbaidžaani riigilt saanud ka miljardite eurode väärtuses kaevanduslubasid. Lisaks kuulub neile kõrgetasemelise korruptsiooniga tihedalt seotud ettevõte PASHA Holding.
Heydər Əliyev jr

Heydər İlham oğlu Əliyev (snd 3. augustil 1997) on Aserbaidžaani presidendi İlham Əliyevi poeg. Tema ema Mehriban Əliyeva on aastast 2017 Aserbaidžaani asepresident.
Moskva Esimene Riiklik Meditsiiniülikool

I. M. Setšenovi nimeline Esimene Moskva Riiklik Meditsiiniülikool (vene keeles Первый Московский государственный медицинский университет имени И. М. Сеченова) on ülikool Moskvas Venemaal. Selle ajalugu ulatub tagasi 1758. aastasse. Ülikool, mida sageli nimetatakse lihtsalt Setšenovi Ülikooliks, asub Moskvas ning pakub laia valikut meditsiiniga seotud õppeprogramme, sealhulgas üldmeditsiini, hambaravi, farmakoloogia ja biomeditsiini aladel. Ülikool on tuntud oma teadusuuringute, innovatsiooni ja rahvusvahelise koostöö poolest, olles üks mõjukamaid meditsiinialaseid õppe- ja teaduskeskusi Venemaal.
Heydər Əliyevi Fond

Heydər Əliyevi Fond (aserbaidžaani keeles "Heydər Əliyev Fondu") on eraõiguslik fond Aserbaidžaanis. Seda juhib Aserbaidžaani esileedi Mehriban Əliyeva. Fond on nimetatud endise presidendi Heydər Əliyevi järgi, kes oli ühtlasi praeguse presidendi İlham Əliyevi isa. Fondi tegevust on süüdistatud läbipaistmatuses ning korruptsioonis.
Azercell

Azercell on Aserbaidžaani telekommunikatsiooniettevõte, riigi suurim mobiilsideoperaator. Ettevõte kuulub "offshore"-firmade kaudu president İlham Əliyevi perekonnale. Aastal 2008 müüs Aserbaidžaani riik ettevõtte aktsiad väga suure allahindlusega presidendiperele. Sisuliselt kaotas riik tehinguga vähemalt 600 miljonit dollarit.
Hääldusfoneetika

"Hääldusfoneetika ehk artikulatoorne foneetika on foneetika haru, mis uurib kõneorganite tööd kõne moodustamisel.”
Kõneorganid.
“Kõneorgan on kõne tekitamisel osalev elund.”
Kõneorganid jaotatakse ülesande põhjal respiratoorseks süsteemiks, fonatoorseks süsteemiks ja artikulatoorseks süsteemiks .
Respiratoorne süsteem.
Respiratoorse süsteemi moodustavad hingamiselundid.
Hingamisel eristatakse sissehingamist (inspiratsiooni) ja väljahingamist (ekspiratsiooni) ning kõnelemiseks kasutatakse peamiselt seda õhuvoolu, mis kopsudest väljub. Sellist kõne nimetatakse egresiivseks kõneks ehk väljahingamiskõneks. 
Sissehingatava õhuga kõnelemist nimetatakse sissehingamis- ehk ingressiivseks kõneks, mida esineb mõndades Lääne-Aafrika keeles.
Respiratoorsesse süsteemi kuuluvad:
Fonatoorne süsteem.
Fonatoorse süsteemi moodustab kõri.
Kõri koosneb sõrmuskõhrest, kilpkõhrest, pilkkõhrest, lihas- ja häälejätkest, häälekurdudest ehk häälepaeltest, keeleluust ja kõripealisest. 
Artikulatoorne süsteem.
Artikulatoorne süsteem koosneb häälepaeltest ülalpool asetsevatest resonantsõõntest, neid piiravatest elunditest ja häälduselunditest ehk artikulaatoritest.
Resonantsõõned moodustavad kõnetrakti, mis koosneb kõrivatsakesest, kõriesikust, keele-kõripealise orukestest, neeluõõnest (kõri-, suu- ja ninaneel), suuõõnest, ninaõõnest ja huulteavast. 
Kõnetraktist õhuvoolu liikumise alusel jaotatakse häälikuid kolmeks:.
Artikulaatorid on kõnetrakti osad, millega moodustatakse häälikuid. Artikulaatorid piiravad ja muudavad kõnetrakti kuju ja ruumala.
Artikulaatorid on:.
Artikulatoorsesse süsteemi kuuluvad ka hambad, igemed, hambasombud, kõva suulagi ja ninaõõne seinad – neid nimetatakse passiivseteks elunditeks ning on artikulaatori liikumisele orientiiriks .
Vokaalid.
Vokaalid ehk täishäälikud on häälikud, mille moodustamisel on kõnetrakt avatud ning õhul ja häälel on võimalik takistuseta väljuda .
Eesti keele 9 vokaalfoneemi on  /i ü u e ö õ o ä a/, mille hääldust märgitakse IPA tähestikus [i y u e ø ɯ/ɤ o æ ɑ].
Vokaalide liigitus keeleselja tõusuastme järgi:.
Lisaks jagatakse vokaalid veel labiaal- ja illabiaalvokaalideks:
Konsonandid.
Konsonandid ehk kaashäälikuid on häälikud, mida hääldades tekib õhuvoolule ette takistus.
Eesti keele 17 konsonantfoneemi on /k p t t’ s ś š h f v m n ń r l l’ j/, mille hääldust märgitakse IPA tähestikus [k, p, t, tj, s, sj, ʃ, h, f, v, m, n, nj, r, l, lj, j].
Mieczysław Wallis

Mieczysław Wallis (ka Mieczysław Wallis-Walfisz, 16. juuni 1895, Varssavi – 25. oktoober 1975, Varssavi) oli poola-juudi filosoof, kunstiajaloolane ja kunstisemiootik. Ta kuulus Lvovi-Varssavi loogikakoolkonda.
Ta oli arvatavasti esimene, kes kasutas mõistet semiosfäär, juba aastal 1961.
Olivia Hussey

Olivia Hussey (sünninimi Olivia Osuna; 17. aprill 1951 Buenos Aires – 27. detsember 2024 Los Angeles) oli Briti näitleja.
Ta sündis Buenos Aireses tangotantsija Osvaldo Ribó tütrena, kuid veetis suurema osa lapsepõlvest ema kodumaal Inglismaal. Ta soovis juba varakult näitlejaks saada ning õppis lapsena viis aastat Londoni lähedal Wokingis teatrikoolis Italia Conti Academy of Theatre Arts.
Teatris hakkas ta mängima 13-aastaselt. Ema neiupõlvenime järgi võttis ta esinejanimeks Olivia Hussey. Filmidebüüdi tegi ta 1965. aastal filmides "The Battle of the Villa Fiorita" ja "Cup Fever". Aastal 1966 näitles ta koos Vanessa Redgrave'iga Londonis West Endi teatris näidendis "Miss Jean Brodie oma parimas eas" ("The Prime of Miss Jean Brodie"), mis põhineb Muriel Sparki samanimelisel romaanil. Hussey jäi silma Itaalia filmilavastajale Franco Zeffirellile ning ta valiti Zeffirelli filmis "Romeo ja Julia" Julia osatäitjaks; Romeot mängis selles filmis Leonard Whiting. Nii Husseyle kui ka Whitingile tõi osatäitmine David di Donatello auhinna ja Kuldgloobuse. 2022. aasta lõpus kaebasid Hussey ja Whiting filmistuudio Paramount Pictures kohtusse, sest mõlemad pidid filmis mängima alastistseenides, kuigi olid teismelised. Mais 2023 otsustati hagi rahuldamata jätta.
1974. aastal mängis ta naispeaosa kultuslikus "slasher"-filmis "Sünged jõulud" ("Black Christmas"). 1977. aastal oli ta Maarja rollis lühisarjas "Naatsareti Jeesus" ("Gesù di Nazareth"), kus lavastajaks oli taas Zeffirelli. 1978. aastal mängis ta John Guillermini lavastatud Agatha Christie teosel põhinevas filmis "Surm Niilusel" ("Death on the Nile"). 1980. aastatel tegi Hussey kaasa mitmes rahvusvahelises filmis, sealhulgas postapokalüptilises ulmefilmis "Fukkatsu no Hi" (1980) ja Austraalia düstoopilises märulifilmis "Turkey Shoot" (1982). 1990. aastal mängis ta kahes õuduslavastuses, Stephen Kingi teosel põhinevas lühisarjas "It" ja õudusfilmis "" ("Psycho IV: The Beginning"), kus ta kehastas Norman Batesi ema.
Hussey oli kolm korda abielus. Aastatel 1971–1978 oli ta abielus laulja Dean Martini poja, laulja Dean Paul Martiniga, aastatel 1980–1989 Jaapani laulja Akira Fusega ning 1989. aastast kuni oma surmani muusiku David Glen Eisleyga. Husseyl sündis kolm last. Tema ja Eisley ​tütar India Eisley on samuti tuntud näitlejana.
Wolfgang Rindler

Wolfgang Rindler (18. mai 1924 Viin – 8. veebruar 2019) oli Austria füüsikateoreetik.
Ta lõpetas 1947. aastal Liverpooli Ülikooli magistrikraadiga matemaatikas ja sai 1956. aastal Imperial College Londonist doktorikraadi (PhD) matemaatikas. Alates 1969. aastast töötas ta kuni emeriteerumiseni Texase Ülikoolis Dallases professorina.
Tema teadustöö hõlmas peamiselt relatiivsusteooriaga seotud probleeme. Võttis kasutusele termini "sündmuste horisont". Erirelatiivsusteooria kontekstis kasutatavat koordinaatsüsteemi ühtlaselt kiireneva võrdluskaadri hüperboolse kiirenduse kirjeldamiseks tasapinnalises aegruumis tuntakse kui Rindleri koordinaate. Ta oli ka esimesi, kes juhtis tähelepanu, et Suure Paugu mudelis on horisondiprobleem.
Tunnustus.
Ta valiti Austria Teaduste Akadeemia liikmeks ja Accademia delle Scienze di Torino välisliikmeks.
Kvantinformatsiooniteadus

Kvantinfomatsiooniteadus on valdkond, mis ühendab kvantmehaanika põhimõtted informatsiooniteooriaga, et uurida informatsiooni töötlemist, analüüsi ja edastamist. See hõlmab nii kvantfüüsika teoreetilisi kui ka eksperimentaalseid aspekte, mis kuuluvad kvantinformatsiooni piiridesse. Mõnikord kasutatakse ka terminit kvantinformatsiooniteooria, kuid see ei hõlma eksperimentaalseid uuringuid ja seda võib segi ajada kvantinformatsiooniteaduse alamvaldkonnaga, mis tegeleb kvantinformatsiooni töötlemisega.
Vaakumienergia

Vaakumienergia on vaakumis kõigi kvantiseeritud väljade madalaima energiaga olekute energiate summa. Võib ka öelda, et vaakumienergia on nullpunkti energia erijuhtum, mis on seotud kvantvaakumiga.
Vaakumienergia on ruumis ühtlane ja ajas konstantne.
Emäsalo

Emäsalo (rootsi keeles Emsalö) on saar Soomes, endises Porvoo maavallas, praeguses Porvoo linnas. Saar on 13 kilomeetrit pikk ja 5 kilomeetrit lai, pindala on 33,35 km² ning elanikke on umbes 400. Enamik aastaringseid elanikke on soomerootslased. Emäsalo kaldal on palju suvilaid.
Saarel on mandriga ühendatud Emäsalo silla kaudu. 378 meetri pikkune ja 17,5 meetri kõrgune sild valmis detsembris 1992.
Saarel on neli küla: Emäsalo küla (rootsi keeles Emsalö), Orrenkylä (rootsi keeles Orrby), Pentinkylä (rootsi keeles Bengtsby) ja Vaarlahti (rootsi keeles Varlax). Suurimas külas Bengtsbys on külapood, kust osutatakse ka postiteenuseid. Vaarlahti neeme tipus on ilmavaatlus- ja lootsijaam. Saare põhjatipus tegutseb suvehooajal kiosk. Emäsalo kaguosas asub Hakasalo saar (rootsi keeles Haxalö).
Kvantvaakum

Kvantvaakum on kvantväljateoorias madalaima võimaliku energiaga kvantolek.
Kvantväljateooria järgi ei ole füüsiline vaakum tegelikult tühi ruum, vaid sisaldab virtuaalseid elektromagnetlaineid ja osakesi, mis tekivad, interakteeruvad ja kaovad.
Kvantfluktuatsioon

Kvantfluktuatsioon ehk vaakumi fluktuatsioon on kvantfüüsikas ruumipunkti energiahulga ajutine juhuslik muutus, nagu on ette nähtud Heisenbergi määramatuse printsiibiga.
Vaakumi fluktuatsioonid on virtuaalsed osakesed, mis tekivad alati paaris: osake-antiosake. Praktiline vaatlemine virtuaalosakeste tekkimise tegelikkusest avaldub Casimiri efektis, Lambi nihkes ja muudes kvantelektrodünaamika efektides .
Algsed kvantfluktuatsioonid võisid olla Universumi struktuuri algallikaks. Inflatsiooniteooria kohaselt võimendusid fluktuatsioonid, mis eksisteerisid vahetult pärast Suurt Pauku, ja need olid tänapäeval vaadeldavate struktuuride allikaks. See vaakumienergia võib olla Universumi kiirendatud paisumise põhjus ja võib seletada kosmoloogilist konstanti.
Universumi kiirendatud paisumine

Universumi kiirendatud paisumine on vaatluslikus kosmoloogias avastatud nähtus, milles universumi objektid eemalduvad üksteisest kiirenevas tempos; see aga tähendab, et universumi paisumine kiireneb, nii et kiirus, millega kauge galaktika vaatlejast taandub, suureneb aja jooksul pidevalt.
Universumi kiirendatud paisumise avastasid 1998. aastal kaks sõltumatut uurimisrühma (Supernova Cosmology Project ja High-Z Supernova Search Team), mis kasutasid kiirenduse mõõtmiseks kaugeid Ia tüüpi supernoovasid.
Hubble'i sfäär

Hubble'i sfäär on kosmoloogias vaatlejat ümbritseva vaadeldava universumi sfääriline piirkond, millest kaugemale jäävad astronoomilised objektid eemalduvad universumi paisumise tõttu vaatlejast kiirusega, mis on suurem kui valguse kiirus.
Hubble'i raadius (Hubble'i sfääri raadius) on 14,4 miljardit valgusaastat.
Hubble'i raadius on nimetatud astronoom Edwin Hubble'i järgi.
Bad Goisern am Hallstättersee

Bad Goisern am Hallstättersee on vald ("Marktgemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Gmundeni ringkonnas.
See on Salzkammerguti puhkeala osa.
Ajalugu.
Bad Goisern am Hallstättersee on pika ajalooga. Seda on esmamainitud 13. sajandil nimega Gebisham. 1931. aastal sai Goisernist kuurort ja 1952. aastal turulinn. 1955. aastast on Goiserni nimi Bad Goisern ("Bad" tähendab saksa keeles kümblusasutust ja see on kohanime ees kasutatav nimeosa, mis antakse Austrias asulatele, kus on ravi- või termaalkümblusasutusi). 
Piirkonna ettevõtetest on üks tuntumaid Goiserer Schuh, kus valmistatakse mägedes matkamiseks sobivaid jalatseid.
Esimene fakultatiivne protokoll kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti juurde

Esimene fakultatiivne protokoll kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti juurde on rahvusvaheline leping, millega sätestati kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline paktile üksikisiku kaebe võimalus. ÜRO Peaassamblee võttis selle vastu aastal 1966 ning see jõustus aastal 1976. Eesti ühines protokolliga oktoobris 1991 ning protokoll jõustus Eesti suhtes jaanuaris 1992. Juulis 2024 oli protokolliga liitunud 116 riiki ning selle allkirjastanud 35 riiki. Kolm protokolli ratifitseerinud riiki on sellest hiljem välja astunud (Valgevene, Jamaica ning Trinidad ja Tobago).
Niittykumpu metroojaam

Niittykumpu metroojaam (soome keeles "Niittykummun metroasema", rootsi keeles "Ängskulla metrostation") on Helsingi metroo Länsimetro liini metroojaam Espoos.
See avati 18. novembril 2017. Jaam asub Merituulentie ja Haukilahdenkatu ristumiskohas. Jaama kohal asub 90 meetri kõrgune Niittyhuippu kõrghoone.
2018. aastal läbis jaama keskmiselt 7600 reisijat päevas.
Jaam kuulub B-piletitsooni.
Idamaine riff

Idamaine riff (inglise keeles "oriental riff") on muusikaline riff või fraas, mida Lääne kultuuris kasutatakse tihti Ida- või Kagu-Aasia sümboliseerimiseks. Vahel lõppeb see riff gongilöögiga.
Urheilupuisto metroojaam

Urheilupuisto metroojaam (soome keeles "Urheilupuiston metroasema", rootsi keeles "Idrottsparkens metrostation") on Helsingi metroo Länsimetro liini metroojaam Espoos. Jaam asub Tapiola spordipargi lähedal.
See avati 18. novembril 2017.
Jaama perroon asub tänavatasemest 27 meetrit allpool.
2019. aastal läbis jaama keskmiselt 7000 reisijat päevas.
Jaam kuulub B-piletitsooni.
Phalanx CIWS

Phalanx CIWS on Ameerika Ühendriikide lähikaitse relvasüsteem. Selle ülesandeks on automatiseeritud kahuritega kaitsta sõjaväe laevu õhukite, rakettide, teiste laevade jms eest. See konstrueeriti ja seda toodeti ettevõttes General Dynamics. Phalanx CIWS-i relv on radariga juhitav 20-millimeetrine kuulipilduja M61 Vulcan. See on kasutusel enam kui 10 riigi merevägedes. Konstrueeritud on ka maaväevariant ehk Phalanx LPWS, mida Ameerika Ühendriigid kasutasid kaitseks raketi-, suurtüki- ja miinirünnakute eest vägede Afganistanist väljaviimise ajal.
Tapiola metroojaam

Tapiola metroojaam (soome keeles "Tapiolan metroasema", rootsi keeles "Hagalunds metrostation") on Helsingi metroo Länsimetro haru metroojaam Espoos. Asub Merituulentie põhjaservas kaubanduskeskus Ainoa all. See avati 18. novembril 2017.
Jaama perroon asub tänavatasemest 35 meetrit allpool.
2024. aastal läbis jaama keskmiselt 16 000 reisijat päevas.
Jaam kuulub B-piletitsooni.
BGM-71 TOW

BGM-71 TOW (inglise keeles täispikalt "Tube-launched, Optically tracked, Wire-guided" ("Torust lastav, optiliselt jälgitav, juhtmega juhitav")) on Ameerika Ühendriikide juhitav tankitõrjerakett. Sellega asendati palju väiksemad raketid, nagu SS.10 ja ENTAC, kuna BGM-71 laseb ligi kaks korda kaugemale, kasutab võimsamat moona ning seda saab infrapuna abil kasutada ka pimedas.
TOW-i hakati tootma aastal 1970 ning see on üks maailma levinumaid juhitavaid tankitõrjerakette. Relva kantakse kas käsitsi või monteeritakse sõidukile. Tihti kasutatakse seda ka helikopteri pardal. Selle konstrueeris ettevõte Hughes Aircraft ning praegu toodab seda RTX Corporation.
Boeing AH-6

Boeing AH-6 on Ameerika Ühendriikide helikopter, mis on konstrueeritud kopterite MH-6 Little Bird ja MD 500 baasil. Selle arendas välja Boeing Rotorcraft Systems ning seeriasse kuuluvad mudelid Unmanned Little Bird (ULB), A/MH-6X Mission Enhanced Little Bird (MELB), AH-6I ja AH-6S.
Eagle S

Eagle S (inglise keelest "Kotkas S") on Cooki saartel registreeritud naftatanker. Laeva kasutab Araabia Ühendemiraatides registreeritud ettevõte Caravella LLCFZ.
Eagle S ehitati aastal 2006 Hiinas Singapuri firmale FR8 Holdings PTE Ltd ning selle algne nimi oli FR8 Pride.
Arvatakse, et laev purustas tahtlikult oma ankruga 2024. aastal Estlink 2 elektrikaabli ning kahjustas ka mitut sidekaablit. Soome Keskkriminaalpolitsei arestis tankeri. Soome transpordi- ja sideamet viis laeval läbi kontrolli ning tuvastas arvukalt puudusi, mille tõttu ei lubanud laeval lahkuda enne puuduste kõrvaldamist.
Laev vabastati arestist 28. veebruaril 2025, kuid osadele laevameeskonna liikmetele jäi jätkuvalt kehtima reisikeeld.
2024. aasta Estlink 2 vahejuhtum

2024. aasta Estlink 2 vahejuhtum leidis aset 25. detsembril 2024 kell 12.26, kui Eesti ja Soome vaheline kaabel Estlink 2 rikki läks. Sellega vähenes riikidevahelise elektriühenduse võimsus üle poole võrra (1016 MW-lt 358 MW-le). Kuna ka novembris oldi sidekaableid lõhutud, kahtlustasid võimud taas sabotaaži.
Sama päeva õhtul avaldati teateid ka nelja telekommunikatsioonikaabli rikkest, millest kaks Elisale kuuluvat olid täielikult lõhutud. 
Ilmselt lõhkus kaablid Vene varilaevastiku laev Eagle S oma ankruga. Parandustööd lähevad maksma miljoneid eurosid ning võtavad ilmselt üle poole aasta aega.
28. detsembril arestis Soome keskkriminaalpolitsei Estlink 2 lõhkunud naftatankeri Eagle S.
Bell AH-1Z Viper

Bell AH-1Z Viper (inglise keelest "Rästik") on Ameerika Ühendriikide kahemootoriline ründekopter. See konstrueeriti kopteri Bell AH-1 SuperCobra baasil ettevõttes Bell Helicopter ning see on üks Bell Huey seeria viimastest mudelitest.
AH-1Z töötati Ameerika Ühendriikide merejalaväe palvel välja 1990. ja 2000. aastatel. Sisuliselt on tegu AH-1W moderniseerimisega ning algne plaan oligi vanad kopterid lihtsalt ümber ehitada, kuid hiljem otsustati koptereid AH-1Z eraldi tootma hakata. Lisaks on AH-1Z ja mitmeotstarbeline kopter Bell UH-1Y Venom 84% ulatuses identsed. AH-1Z tegi esmalennu aastal 2000 ning jõudis tootmisesse aastal 2003.
Aastal 2010 teatas Ameerika Ühendriikide merejalavägi, et on saavutanud valmisoleku kopterit lahingus kasutama hakata, aastaks 2020 vahetati kõik vanemad kopterid AH-1W selle vastu välja. Seda on hiljem veel täiustatud, lisati andmesüsteem Link 16 ning raketid AGM-179 JAGM. Kopterit on müüdud ka välismaale, see konkureerib tavaliselt kopteriga Boeing AH-64 Apache. Esimesed riigid, mis AH-1Z koptereid tellisid olid Bahrein ja Tšehhi. Ka Pakistan soovis selle kasutusse võtta, kuid tarne jäeti poliitilistel põhjustel ära.
Araguaia

Araguaia (karaža Berohokỹ, Bèrakuhukỹ) on jõgi Lõuna-Ameerikas, Tocantinsi vasakpoolne lisajõgi. Saab alguse Brasiilia Goiási osariigis, Serra dos Caiapósi mägedes, umbes 760 m kõrgusel merepinnast. Keskjooksul hargneb jõgi kaheks, idapoolset haru kutsutakse Javaési jõeks. Nende vahel on Bananal, maailma suurim jõesaar. 
Araguaia moodustab loodusliku piiri Goiási, Mato Grosso, Tocantinsi and Pará osariigile. Jõeäärsetest asulatest on suuremad Barra do Garças, Aragarças ja Aruanã.
Jõe ääres asub Araguaia rahvuspark.
Pikkus 2115 km.
Assault Amphibious Vehicle

Assault Amphibious Vehicle (inglise keelest "Amfiibne Ründesõiduk") on Ameerika Ühendriikide soomustransportöör. Seda toodab BAE Systems Platforms &amp; Services (varem FMC Corporationi osa United Defense). AAV-P7/A1 on Ameerika Ühendriikide merejalaväe põhiline amfiibne soomustransportöör.
Aastal 2018 teatas Ameerika Ühendriikide merejalavägi, et hakkab AAV-d programmi Amphibious Combat Vehicle raames järk-järgult asendama BAE Systemsi ja Iveco ratastel soomukiga Iveco SuperAV.
Salé

Salé (araabia سلا "Salā", tamasikti ⵙⵍⴰ "Sla", prantsuse "Salé") on linn Maroko loodeosas. See on üks kolmest Rabat-Salé-Kénitra piirkonna suurlinnast ja Salé provintsi keskus.
Kesklinnast 6 km ida pool asub Rabat-Salé lennujaam.
C-4 (lõhkeaine)

C-4 (Composition C-4) on Ameerika Ühendriikidest pärit plastiline lõhkeaine. See kuulub seeriasse Kompositsioon C ning kasutab RDX-i. C-4 on savisarnase tekstuuriga ning selle kuju on mudides lihtne muuta. See on üsna madala tundlikkusega ning seda saab lõhata ainult detonaatori lööklainega.
M15 (miin)

M15 on Ameerika Ühendriikide tankitõrjemiin. See võeti esmakordselt kasutusse Korea sõjas, tegu on sisuliselt miini M6 suurema variandiga. Kuigi see asendati miiniga M19, on Ameerika Ühendriikidel seda endiselt suured varud ning seda peetakse töökindlaks ja efektiivseks relvaks. Tankide vastu kasutades on selle surmav mõju ebatõenäoline, pigem lõhub see tanki roomikud ning muudab masina seeläbi liikumisvõimetuks. Samas näiteks soomusautode ja veokite vastu kasutamisel võib tegu olla surmava relvaga.
Selectable Lightweight Attack Munition

Selectable Lightweight Attack Munition (inglise keelest "Valikuline Kergekaaluline Ründelõhkeaine"; SLAM) on Ameerika Ühendriikide maamiin. Seda tootis ettevõte Alliant Techsystems Janesville'i linnas Wisconsinis aastatel 1992–2002.
Stereum gausapatum

Stereum gausapatum on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab tammel ja muutub vigastamisel punaseks.
M67 (granaat)

M67 on Ameerika Ühendriikide käsigranaat. Sellega asendati Korea ja Vietnami sõdades kasutust leidnud granaadid M26 ja esimesest maailmasõjast saadik relvastusse kuulunud granaadid Mk 2.
Rasmus Voolaid

Rasmus Voolaid (sündinud 11. aprillil 1994 Tartus) on eesti spordiajakirjanik.
Haridus.
Õppinud Tartu Miina Härma Gümnaasiumis ning Tartu Ülikoolis ajakirjanduse erialal.
Töö.
Alates 2021. aastast töötab Õhtulehe sporditoimetuses. 
Isiklikku.
Tema vanemad on folklorist Piret Voolaid ning spordiajaloolane Kalle Voolaid.
Meelelahutus.
On mänginud klahvpille Marta Lotta bändis.
Teinud kandva rolli telesarja "Kättemaksukontor" 19. hooaja 12. osas "Mees ratastoolis 2" (2018).
Osalenud Kanal 2 strateegilises mälumängus "15 küsimust".
RGO (käsigranaat)

RGO (vene keeles Ручная граната оборонительная, "Rutšnaja granata oboronitelnaja" ("Kaitse-käsigranaat")) on Nõukogude Liidu käsigranaat. See võeti kasutusse koos granaadiga RGN, kuna vanemad granaadid Nõukogude-Afganistani sõjas mägedes ebaefektiivseks. RGO ja RGN-ga asendati granaadid F-1, RG-42 ja RGD-5.
M18 (suitsugranaat)

M18 on Ameerika Ühendriikide suitsugranaat. Seda kasutatakse näiteks sihtmärgist või maandumiskohast märgu andmiseks või suitsukatte tekitamiseks.
M84 (šokigranaat)

M84 on Ameerika Ühendriikide šokigranaat. See on kasutusel nii sõjaväes kui politsei eriüksustes. Kui detoneerida, teeb granaat valju paugu (170–180 dB) ning ereda sähvatuse (1 000 000 cd), mille tulemusel lähedalviibivad inimesed pimestuvad ning kurdistuvad ajutiselt. M84 põhjustab lisaks tinnitust ja tasakaalu kaotamist. Kuigi tervisekahjustused on mõeldud olema ajutised, on oht permanentseteks vigastusteks. Ametlikult on M84 mittesurmav relv.
Ebensee am Traunsee

Ebensee am Traunsee on vald Austrias Ülem-Austria liidumaal "Traunvierteli" piirkonnas, paiknedes Salzkammerguti mägedes Trauni järve lõunapoolse otsa juures. Piirkondlik pealinn Linz asub u. 90 km põhja pool, lähemad linnad on Gmunden ja Bad Ischl. Valla katastrivallad on Langwies, Oberlangbath, Rindbach, Kohlstatt ja Roith.
Ajalugu.
Ebensee kuulus alates 1180. aastast koos "Traunvierteliga" Steiermargi hertsogkonnale, mida 1192. aastast valitsesid Babenbergid, kuni Böömimaa kuningas Otakar II selle 1254. aastal lõpuks oma Austria hertsogkonda paigutas. Ebenseed ennast on esmakordselt mainitud 1447. aasta ürikus.
Alates 1596. aastast lasi keiser Rudolf II asula lähedale rajada soolaaurutamise tiigi, mida varustati soolveega, mida tarniti 40 km pikkuse torujuhtme kaudu Hallstatti ümbruse soolakaevandustest. Seetõttu oli Ebensee Austria esmane soolatootmiskeskus. Ajalooliselt valiti koht rikkalike metsade tõttu, mille puitu kasutati soolveest soola väljakeetmiseks. 1883. aastal asutas Belgia keemik Ernest Solvay Ebensees Solvay ettevõtte soodatehase. Kuigi see oli varem tööstuskeskus suuremas Salzkammerguti piirkonnas, on seda hiljuti tabanud halb õnn, kuna mõned suuremad tehased suleti.
Natside koonduslaager.
1943. aastal rajas SS linna lähedale Ebensee koonduslaagri (koodnimi "Zement"), mis oli pärast RAF-i operatsiooni "Hydra" rünnakut Peenemünde uurimiskeskusele plaanitud hädaolukorra koht. See oli osa Mauthauseni võrgustikust. Orjatöölised töötati surnuks ja kaevasid tunneleid relvastuse hoidmiseks. Ameerika sõdurid vabastasid laagri 1945. aasta mais. Eriti suure suremuse tõttu peetakse Ebenseed üheks kõige kohutavamaks natside koonduslaagriks.
Pärast sõda ümberasustatud isikute laagrina kasutatud ala on tänapäeval mälestusmärgi ja muuseumi koht.
Turism.
Ebensee on ümbritsetud kolme maalilise järvega, Trauni järv, Offensee ja Langbathsee. Trauni järv on piisavalt suur, et seda saaks kasutada paadisõiduks, samas kui ülejäänud kaks järve on väiksemad, ümbritsetud mägedest ja neid kasutatakse ainult suplemiseks; mõlemad on looduskaitsealused alad. Langbathsee kaldal asub 19. sajandist pärit jahimaja, mis on püstitatud Austria keisri Franz Joseph I käsul.
Alates 1927. aastast kulgeb Feuerkogeli mäe tippu Adolf Bleichert &amp; Co. insenerifirma ehitatud õhutrammitee. Muude turismiobjektide hulka kuuluvad Gasselhöhle näitusekoobas ja väike suusatamisala, kus on umbes kümme tõstukit.
1968. aasta filmi "Where Eagles Dare" osad on filmitud Ebensee piirkonnas.
Kliima.
Feuerkogel on lähedalasuv mäetipp, mille peal on ilmajaam.
Tyson Foerster

Tyson Foerster (sündinud 18. jaanuaril 2002 Allistonis Ontarios) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Philadelphia Flyers ründajana paremäärel.
Aastatel 2018–2020 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Barrie Colts.
2020. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i "draft"is 23. valikuna. Flyersiga sõlmis ta lepingu 2020. aasta oktoobris. Hooajal 2020/21 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Flyersi tütarklubis Lehigh Valley Phantoms. Hooajal 2022/23 oli ta Phantomsi resultatiivseim mängija (20+28). Lisaks tegi ta hooaja 2022/23 lõpus debüüdi NHL-is. Esimese mängu pidas Foerster Flyersi meeskonnas NHL-is 9. märtsil 2023, kui kohtuti Carolina Hurricanesiga. Esimese värava lõi ta NHL-is 18. märtsil, kui mängiti taas Hurricanesiga. Kaheksa mänguga sai ta sel hooajal NHL-is kirja kolm väravat ja neli väravasöötu. Terve hooaja 2023/24 vältel kuulus Foerster Flyersi põhikoosseisu ning sel hooajal lõi ta 20 väravat ja andis 13 väravasöötu.
2022. aastal tuli Foerster Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.
Ridly Greig

Ridly Greig (sündinud 8. augustil 2002 Lethbridge'is Albertas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Ottawa Senators.
Aastatel 2018–2022 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Brandon Wheat Kings.
2020. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i "draft"is 28. valikuna. Senatorsiga sõlmis ta lepingu 2020. aasta detsembris. Hooaja 2020/21 lõpus debüteeris ta American Hockey League'i (AHL) Senatorsi tütarklubis Belleville Senators.
NHL-is debüteeris Greig 25. jaanuaril 2023 mängus New York Islandersi vastu. Ta kuulus selles mängus ühte ründekolmikusse koos Alex DeBrincati ja Claude Giroux'ga. Esimese värava lõi ta 18. veebruaril 2023 mängus St. Louis Bluesi vastu. Hooajal 2023/24 kindlustas Greig koha Senatorsi põhikoosseisus ning lõi sel hooajal liigas 13 väravat ja andis 13 väravasöötu.
2022. aastal tuli Greig Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Kanada jäähokikoondise koosseisus osales ta 2024. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tema isa Mark Greig mängis NHL-is üheksa hooaega. Ka Ridly õde Dara Greig on jäähokimängija, kes mängib naiste profiliiga klubis Montreal Victoire.
Herbert Korjus

Herbert Korjus (4. märts 1923 Mullavere küla, Palamuse vald – 30. november 2001) oli eesti sordiaretaja ja põllumajandusteadlane, üks resultatiivsemaid aretajaid Jõgeva Sordiaretuse Instituudi ajaloos.
Elukäik.
Sündis talupidajate perekonnas. Õppis Voldi ja Raigastvere algkoolides, Tartu Kaubanduskeskkoolis, Tartu Kommertsgümnaasiumis ja Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas (lõpetas 1949). Osales Sinimägede lahingutes, kus sai haavata.
Töötas 1948–1999 Jõgeva Sordiaretuse Instituudis, esmalt praktikandi ja hiljem teadurina. Põllumajanduskandidaat (1968) seemnekasvatuse alal.
Oli Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi auliige (1998).
Aretatud sordid.
14 kõrrelise heintaimesorti, sh:
Voldemar Tamm

Voldemar Tamm (8. august 1892 Mustvee – 28. september 1958 Palamuse) oli eesti põllumajandusteadlane ja sordiaretaja.
August Kalman

 
August Kalman (29.detsember 1896 Lehtse vald, Järvamaa – 23. detsember 1981 Laiuse) oli eesti põllumajandusteadlane.
Malle Keerd

Malle Keerd (21. mai 1959 – 24. oktoober 2024) oli eesti naiskodukaitsja.
5. märtsil 1998 taasasutati Naiskodukaitse Tallinna ringkond. Ta kuulus ringkonna esimesse ajutisse juhatusse koos Tiina Oosalu, Leida Käbi, Virve Kirtsi ja Piret Teppaniga. Malle Keerd valiti esimeseks Tallinna ringkonna esinaiseks.
Protoplanetaarne ketas

Protoplanetaarne ehk planeeditekke ketas on gaasist ja kosmilisest tolmust koosnev ketas, mis tiirleb ümber äsja tekkinud ehk eel-peajada tähe. Kettas kasvavad tolmuosakesed sentimeetri suurusteks kivikesteks, millest aegamööda tekivad planeedid. Ketaste mõõtmed ulatuvad mitmekümnest kuni 1000 astronoomilise ühikuni (aü) (1012–1014 m). Protoplanetaarsed kettad hajuvad laiali, kui nende materjalist on moodustunud planeedid ja nende materjal on tähekiirguse tõttu aurustunud.
Moodustumine.
Tähed moodustuvad molekulipilvedest, mis koosnevad peamiselt molekulaarsest vesinikust ja laiuvad tähtedevahelises keskkonnas. Erinevad häiritused, nt lööklained supernoova plahvatusest, võivad põhjustada pilve gravitatsioonilise kokkuvarisemise. Pilv jaguneb kokkuvarisemise tagajärjel väiksemateks ja tihedamateks piirkondadeks. Gaas tõmbub gravitatsiooniliselt seni kokku kuni pilve südamikus tekib prototäht. Prototähe tekkest jääb järgi aine, mis ümbritseb tähte pöörleva kettana; kui pilv aina kokku tõmbub, väheneb selle raadius ja impulsimomendi jäävuse seaduse kohaselt suureneb pöörlemiskiirus, mis põhjustab pilve lamenemise.
Protoplanetaarsete ketaste raadiused on kuni 1000 aü (võrdluseks Pluuto kaugus Päikesest on u 40 aü) ja temperatuur nende sisemistes osades küündib üle 1000 K. Ketta eluead ulatuvad 1 miljonist kuni &gt;30 miljoni aastani ning on &lt;1 mln a, kui kettad on massiivsete tähtede poolt kiiritatud.
Meie galaktikas on paljude noorte tähtede ümber täheldatud protoplanetaarseid kettaid; nii Maale lähimates tähetekkepiirkondades nagu Sõnni tähtkujus asuv Sõnni molekulipilv (kaugus 430 valgusaastat) kui ka pisut kaugemal Orioni tähtkujus (~1340 valgusaastat), kõige arvukamalt Orioni udus. Noore tähe PDS 70 (Kentauri tähtkuju) ümber on ketas, milles avastati kaks tekkejärgus olevat eksoplaneeti PDS 70b and PDS 70c. PDS 70b on esimene protoplaneet, mille olemasolu kinnitati otsese pildistamise (ingl "direct imaging") abil.