tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Apple Watch

Apple Watch on Apple'i toodetud nutikell, mis tuli välja 24. aprill 2015.
Kell on puutetundliku ekraaniga ja sellega saab jälgida oma tervist, lugeda e-kirju, vastata kõnedele ja sõnumitele. Apple Watch töötab Bluetoothi abil ning miinimumnõuded kella kasutamiseks on iPhone 6s, millel on IOS 13.
Apple Watchi operatsioonisüsteemiks on WatchOS.
Riistvara.
Apple Watchil on 32 GB sisemälu ja 1 GB muutmälu ja Bluetooth 5 ja Wifi ning 4G ühendus. Samuti on kellal kõlarid ja GPS.
Rein Randlane

Rein Randlane (sündinud 20. juulil 1946) on eesti karateka.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina.
Witwatersrandi Ülikool

Witwatersrandi Ülikool ("University of the Witwatersrand") on ülikool Johannesburgis Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Ülikool on asutatud aastal 1922.
Eesti kohanimeraamat

Eesti kohanimeraamat on Eesti Keele Instituudi, Võru Instituudi ja Eesti Kirjandusmuuseumi koostöös 2016. aastal Eesti Keele Sihtasutuse väljaandel ilmunud toponüümiline teatmeteos, mis sisaldab artikleid Eesti asulanimede ja loodusnimede kohta.
Raamat sisaldab 6211 nimeartiklit, mille koostajateks on Marja Kallasmaa (3096 artiklit), Evar Saar (903), Peeter Päll (745), Marje Joalaid (315), Arvis Kiristaja (281), Enn Ernits (269), Mariko Faster (175), Fred Puss (168), Tiina Laansalu (88), Marit Alas (79), Valdek Pall (72), Marianne Blomqvist (59), Marge Kuslap (40), Anželika Šteingolde (5), Karl Pajusalu (1) ja Urmas Sutrop (1). Raamatu toimetajad on Peeter Päll ja Marja Kallasmaa.
Kaardid.
Raamatus on 1056 lehekülge teksti, millele järgneb 54 lehekülge kaarte. Kaardid katavad kogu Eesti ilma Narva jõe taguse alata, kuid koos Petserimaaga. Eraldi kaardid on Leivu, Lutsi ja Kraasna piirkonna kohta. Kaartide mõõtkava on 1:175 000, mis on palju suurem kui Suure maailma atlase Eesti kaartidel (1:500 000). Kaartidel on maanteid vähem kui suures maailma atlases, aga asulanimesid rohkem: suures maailma atlases on kõik ametlikud külanimed, kohanimeraamatus on ka mitteametlikke. Pisisaarte seas leidub nii neid, mis on suures maailma atlases, aga mitte kohanimeraamatus (Manijast lõunas asuv Anilaid ja Abrukast lõunas asuv Kirjurahu) kui neid, mis on kohanimeraamatus, aga mitte suures maailma atlases (Kihnust loodes asuvad Sjõll-laid, Küll-laid, Urgõ, Ülträ ja Iedikrava).
Don Knotts

Don Knotts (õieti Jesse Donald Knotts; 21. juuli 1924 Morgantown, Lääne-Virginia – 24. veebruar 2006 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Prantsusmaa kõrgkoolide loend

"Siin on loetletud Prantsusmaa kõrgkoole"
Hiiu Õlletuba

OÜ Hiiu Õlletuba on Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Pärnu maantee 370 asuv toitlustusettevõte (õlletuba).
Õlletuba asub 1930. aastatel ehitatud hoones. Eesti NSV ajal tegutses samas majas mitu korda toitlustusettevõtteid. Hiiu Õlletuba avati 15. oktoobril 2002.
Õlletoa interjööri kujundas Maarja Valk-Falk. Õlletoa esimesel korrusel on Ave Nahkuri maalid. Teisel korrusel on Aapo Puki Nõmme-teemalised maalid.
Võitlev Sõna (kohvik)

Võitlev Sõna (hiljem Café VS) oli Tallinnas aadressil Pärnu maantee 28 asuv kohvik ja baar
Kohviku asutas Rain Lõhmus.
10. aprillil 2005 toimus kohvikus skandaalne sündmus: Teini ja Aru jooming.
Kohviku viimane pidu korraldati 28. augustil 2021. Saatuslikuks ärile sai koroonapiirangud.
Rudolf Slánský

Rudolf Slánský (31. juuli 1901 Nezvěstice – 3. detsember 1952 Praha) oli juudi päritolu Tšehhoslovakkia kommunistlik poliitik ja riigitegelane.
Rudolf Slánský oli pärit juudi kaupmehe perekonnast. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis Slánský Kaubandusakadeemias ja Praha Ülikoolis kaubandust. 1921. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. Alates 1924. aastast oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei ajalehe Rudé Právo toimetaja. Ta sai kommunistliku partei Ostrava piirkonna esimeseks sekretäriks ja Keskkomitee liikmeks. Kui Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei oli aastatel 1929–1935 keelatud, siis tegutses Slánský illegaalselt. 1935. aastal Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei legaliseeriti ja ta sai Tšehhoslovakkia Parlamendi liikmeks. Pärast Müncheni kokkuleppe sõlmimist 1938. aastal põgenes Slánský Moskvasse. 1944. aastal osales ta Slovaki Rahvuslikus Ülestõusus. 1948. aasta veebruaris oli ta üks kommunistide võimuhaaramise peamisi kavandajaid. Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei 8. Kongressil 1946. aasta märtsis valiti ta partei peasekretäriks. Sisuliselt oli ta parteis tähtsuselt teine võimumees Klement Gottwaldi järel. 1951. aasta novembris partei peasekretäri ametikoht kaotati ja Slánský määrati Ministrite Nõukogu aseesimeheks. 27. novembril 1951 teatati Slánský arreteerimisest. Teda süüdistati "titoismis" ja "sionistlikus" vandenõus. Slánský anti koos 13 teise kommunistliku tegelasega kohtu alla (14-st 11 olid juudid).
Kohtuprotsess Slánský ja teiste süüaluste üle toimus 20.–27. novembril 1952. Slánský ja veel kümme kohtualust mõisteti surma. Kolm kohtualust mõisteti eluks ajaks vangi.
Rudolf Slánský hukati Prahas Pankraci vanglas poomise teel 3. detsembril 1952. Tema surnukeha kremeeriti ja tuhk puistati Praha lähedal jäätunud maanteele.
Eesti Artistide Agentuur

Eesti Artistide Agentuur (äriregistris Estonian Artist Agency OÜ) oli 2000-2013 tegutsenud Eesti plaadifirma.
2010. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhindadel valiti agentuur aasta plaadifirmaks.
Eesti Hariduse Kvaliteediagentuur

Eesti Hariduse Kvaliteediagentuur (lühend HAKA; varem "Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuur" ("EKKA")) on Haridus- ja Noorteameti koosseisus iseseisvaid ülesandeid täitev struktuuriüksus, mis tegeleb kvaliteedi hindamise ja edendamisega hariduse valdkonnas. Aastatel 2009–2020 kuulus see Sihtasutuse Archimedes koosseisu.
HAKA põhiülesanded:
HAKA on kvaliteedi hindamise otsustes iseseisev ja sõltumatu. HAKA kuulub Euroopa kvaliteediagentuuride registrisse EQAR ("European Quality Assurance Register for Higher Education") ning läbib vähemalt kord viie aasta jooksul sõltumatu rahvusvahelise välishindamise, mille raames hinnatakse agentuuri staatuse ja tegevuste vastavust Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standarditele ja suunistele.
Joensuu Ülikool

Joensuu Ülikool on ülikool Joensuus Soomes. 
Ülikool on asutatud 1969. aastal. Alates 2010. aastast ehk pärast ühinemist Kuopio Ülikooliga on ta osa Ida-Soome Ülikoolist.
Ida-Soome Ülikool

Ida-Soome Ülikool on ülikool Soomes.
Ülikool loodi aastal 2010. Ta moodustati Joensuu Ülikooli ja Kuopio Ülikooli ühendamisel.
Haapsalu Leivatehas

Haapsalu Leivatehas oli Haapsalus tegutsev toiduainetööstusettevõte (leivatehas). Ettevõte lõpetas küll tegevuse 1. juunil 2006, ent 2016. aasta seisuga polnud ettevõte veel äriregistrist kustutatud.
Ettevõte hooned ehitati 1950. aastatel. Eesti NSV ajal nimetati ettevõtet "Haapsalu Leivakombinaadiks" ja tollal oli kombinaadi toodang salastatud.
1976 moodustati Haapsalu Leivakombinaadi, Tallinna Leivakombinaadi ja Salutaguse Pärmitehase ühendamisel Tootmiskoondis Leibur.
1998 korraldati ettevõte ümber aktsiaseltsiks. Ettevõte viimane omanik oli sakslane Alfred Schledorn.
Laskmine 2016. aasta suveolümpiamängudel

Laskmine 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–14. augustini riiklikus laskmiskeskuses Centro Nacional de Tiro.
Võistlustel osales 390 laskurit ja välja jagati 15 komplekti medaleid, millest üheksa ala oli meestele ja kuus ala naistele.
Eesti sportlastest võistles meeste olümpiakiirlaskmises Peeter Olesk.
Tulemused.
Mehed.
Väikepüssi standard 3×40, 50 m.
&lt;br&gt;Finaal: 14. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 44
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Niccolò Campriani , Itaalia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Väikepüss lamades, 50 m.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 47
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Sergei Martjnov, Valgevene 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Õhupüss, 10 m.
&lt;br&gt;Finaal: 8. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 50
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Alin Moldoveanu, Rumeenia 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Vabapüstol, 50 m.
&lt;br&gt;Finaal: 10. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 41
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Jin Jong-Oh, Lõuna-Korea
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Olümpiakiirlaskmine, 25 m.
Peeter Olesk sai kvalifikatsioonis kahe laskmise peale kokku 553 silma (270+283), millega ta jäi eelviimasele, 25. kohale.
&lt;br&gt;Finaal: 13. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 26
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Leuris Pupo, Kuuba
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Õhupüstol, 10 m.
Hoàng Xuân Vinh tõi Vietnamile kõigi aegade esimese olümpiakulla.
&lt;br&gt;Finaal: 6. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 46
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Jin Jong-oh , Lõuna-Korea 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kaevikrada.
&lt;br&gt;Finaal: 8. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 33
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Giovanni Cernogoraz, Horvaatia 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kaevikraja paarismärgid.
Kuldmedali võitis olümpialipu all võistelnud Kuveidi laskur Fehaid Al-Deehani.
&lt;br&gt;Finaal: 10. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 22
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Peter Wilson, Suurbritannia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kaarrada.
&lt;br&gt;Finaal: 13. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Vincent Hancock, USA
&lt;br&gt;[ Ametlikud tulemused]
Naised.
Väikepüssi standard 3×20, 50 m.
&lt;br&gt;Finaal: 11. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 37
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Jamie Lynn Gray, USA
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Õhupüss, 10 m.
&lt;br&gt;Finaal: 6. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 51
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Yi Siling, Hiina 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Väikepüstol, 25 m.
&lt;br&gt;Finaal: 9. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 40
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Kim Jang-Mi, Lõuna-Korea 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Õhupüstol, 10 m.
&lt;br&gt;Finaal: 7. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 44
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Guo Wenjun, Hiina 
&lt;br&gt;[ Ametlikud tulemused]
Kaevikrada.
&lt;br&gt;Finaal: 7. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 21
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Jessica Rossi, Itaalia 
&lt;br&gt;[ Ametlikud tulemused]
Kaarrada.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 21
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Kim Rhode, USA
&lt;br&gt;[ Ametlikud tulemused]
Kišlakk

Kišlakk on maa-asula Aserbaidžaanis, Kesk-Aasias ja Afganistanis. Sõna pärineb turgi keeltest: usbeki keeles "qishloq", türkmeeni keeles "gyşlag", türgi keeles "kışlak", aserbaidžaani keeles "qışlaq", pärsia keeles قشلاق‎‎. Sõna tähendus on seotud turgi keeltes mõistega "talvine peatuspaik" (türgi keeles qış tähendab "talv"). Kišlaki ümber ehitati tampsavisein ehk duval.
Majad kišlakis on ümbritsetud kividest taraga. Maja õues oli maa-alune kaev, kanalisatsioon puudus ja selletõttu olid tänavad räpased. Savist tehtud ahjude kütusena oli kizjak. Tänavad olid kitsad ja kõverad. Kišlakis oli oma turg, mošee ja kalmistu.
Sõna "kišlakk" on mõnede kohanimede osa (Afgan-Kishlak Usbekistanis, Yangi-Kishlak Türkmenistanis, Qışlaq Aserbaidžaanis ja Qeshlaq Iraanis (nagu Qeshlaq, Qareh Qeshlaq ja Qeshlaq Khas).
Ragbi 2016. aasta suveolümpiamängudel

Ragbi 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–11. augustini Deodoro staadionil. Meeste mängud toimusis 9.–11. augustil ja naiste mängud 6.–8. augustil.
Võisteldi seitsmeragbis. Ragbi oli viimati olümpiakavas 1924. aasta suveolümpiamängudel, mil võisteldi aga ragbiliidu reeglite järgi.
Meestest võitis Fidži, kes alistas finaalis Suurbritannia. Fidžile oli see ajaloo esimene olümpiakuld ja ühtlasi esimene medal. Naistest võitis Austraalia.
Judo 2016. aasta suveolümpiamängudel

Judo 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–12. augustini. Võistluspaigaks oli Carioca Arena 2.
Judovõistlustel osales 386 sportlast ja välja jagati 14 komplekti medaleid, millest nii meeste kui naiste arvestuses võrdselt seitse.
Eesti sportlastest osales meeste kehakaalus kuni 100 kg Grigori Minaškin.
Tulemused.
Mehed.
Kuni 60 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 6. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 35
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Arsen Galstjan, Venemaa 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 66 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 7. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 34
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Laša Šavdatuašvili, Gruusia 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 73 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 8. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 36
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Mansur Isaev, Venemaa 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 81 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 9. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 33
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Kim Jae-Bum, Lõuna-Korea
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 90 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 10. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 35
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Song Dae-Nam, Lõuna-Korea
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 100 kg.
Esimeses ringis oli Grigori Minaškin vaba. Teises ringis kaotas ta Kasahstani judokale Maksim Rakovile.
&lt;br&gt;Finaal: 11. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 34
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Tagir Haibulajev, Venemaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Üle 100 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 31
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Teddy Riner, Prantsusmaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naised.
Kuni 48 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 6. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 23
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Sarah Menezes, Brasiilia 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 52 kg.
Majlinda Kelmendi tõi Kosovole ajaloo esimese olümpiakulla ja ühtlasi esimese medali.
&lt;br&gt;Finaal: 7. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 22
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: An Kum-Ae, Põhja-Korea 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 57 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 8. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 23
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Kaori Matsumoto, Jaapan 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 63 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 9. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 26
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Urška Žolnir, Sloveenia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 70 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 10. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 24
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Lucie Décosse, Prantsusmaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kuni 78 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 11. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 18
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Kayla Harrison, USA
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Üle 78 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Idalys Ortiz, Kuuba
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Haigla tänav (Narva)

Haigla tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Joala tänavalt, kulgeb idast läände, ristub Kooli põiguga ja lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 423 m. 
Tänav on nime saanud seal asuva Narva Haigla järgi (ehitatud aastal 1913).
Kalda tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuuluvad Narva linna muinsuskaitsealuste mälestiste hulka.
Karksi õlle- ja veinitehas

Karksi õlle- ja veinitehas oli Viljandi maakonnas Karksis asuv tehas, kus toodeti õllesid, veine, siidreid. Tehasehoone uus omanik on OÜ Puidukoda.
Tehas rajati 1975. aastal, tehase seadmed osteti Tšehhoslovakkiast. Esimesed õlled villiti detsembris 1977.
1990. aastate keskel vahetas tehas vananenud seadmed Saksamaalt ostetute vastu.
Tehases toodeti näiteks õllemarke Karksi Premium, Karksi Ordumeister.
2015. aastal teatas AS Karme, et tehase tegevus peatatakse. 2018. aastal sai tehase omanikuks puidutööstusettevõte OÜ Puidukoda ja tehase otstarve muutus.
Annet Nieuwenhuijzen

Annet Nieuwenhuijzen (7. november 1930 Utrecht – 5. august 2016 Amsterdam) oli hollandi näitleja.
Annet Nieuwenhuijzen alustas näitlejatööd 1953. aastal, olles enne seda osalenud üliõpilasteatri lavastustes. Näitlejaharidust tal ei olnud, ta õppis Amsterdami Ülikoolis poliitika- ja sotsiaalteadusi. Ta mängis teatrites Haagse Comedie, Het Rotterdams Toneel, Globe, Publiekstheater ja Toneelgroep.
Joala tänav

Joala tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. 
Tänav algab Raudtee tänava jätkuna, kulgeb põhjast lõunasse, ristub Raudtee tänava teise osaga, Vassili Gerassimovi, Kalda, Haigla, Spordi, Kose, Kreenholmi tänava ja Vana-Joala teega ning lõpeb Tehase tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 2450 meetrit.
Tänav on nime saanud oletatavasti lähedal asuva Joala mõisa järgi.
Ajalugu.
Enne Teist maailmasõja samas piirkonnas kulgenud tänav kandis nime Kulgu tee (oletatavasti seetõttu, et ta viis Kulgu küla suunas).
1927. aasta linnaplaanil oli muu Joala tänav Joaoru linnaosas, mis algas Võrrastemaja tänavalt, kulges lõunast põhja poole, ristus Joaoru, Kiriku ja Madise tänavaga ning lõppes Masina tänavaga ristudes. Praegu see on Aleksander Puškini tänava osa.
1950. aastal nimetati tänav Vladimir Lenini järgi ümber Lenini prospektiks. 1950. aastate alguses alustati tänava hoonestamist ainuprojektide järgi (planeeringu autor Anton Lembit Soans). Piirkonna suurim ehitis oli 1957. aastal üleliidulise tüüpprojekti järgi uusklassitsistlikus stiilis loodud Gerassimovi nimeline kultuuripalee, tänava ümbrusse rajati Võidu park.
11. novembri 1994 Narva linnavolikogu otsusega nr 68/14 nimetati tänav ünber Joala tänavaks.
Joala tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuuluvad Narva linna muinsuskaitsemälestiste hulka.
Jalgrattasport 2016. aasta suveolümpiamängudel

Jalgrattasport 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–21. augustini.
Kokku jagati jalgrattaspordi võistlustel välja 18 komplekti medaleid, nii meestele kui ka naistele võrdselt üheksa.
Eesti sportlastest osalesid meeste maanteesõidu grupisõidus Tanel Kangert ja Rein Taaramäe.
Trekisõit.
Mehed.
Sprint.
&lt;br&gt;Finaal: 14. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 27
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Jason Kenny, Suurbritannia 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Meeskondlik sprint.
&lt;br&gt;Finaal: 11. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 9 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Suurbritannia (Philip Hindes, Chris Hoy, Jason Kenny)
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ära on toodud 1. ja 2. koha võistkonnal finaalsõidu ajad, 3. ja 4. koha võistkonnal pronksisõidu ajad ning 5.–8. koha võistkonnal esimese ringi ajad.
Keirin.
&lt;br&gt;Finaal: 16. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 27
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Chris Hoy, Suurbritannia 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Meeskondlik jäitussõit.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 9 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Suurbritannia (Ed Clancy, Geraint Thomas, Steven Burke, Peter Kennaugh)
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Omnium.
&lt;br&gt;Finaal: 15. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 18
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Lasse Norman Hansen, Taani 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naised.
Sprint.
&lt;br&gt;Finaal: 16. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 27
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Anna Meares, Austraalia 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naiskondlik sprint.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 9 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Saksamaa (Kristina Vogel, Miriam Welte)
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Keirin.
&lt;br&gt;Finaal: 13. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Victoria Pendleton, Suurbritannia 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naiskondlik jälitussõit.
&lt;br&gt;Finaal: 13. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 9 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Suurbritannia (Danielle King, Laura Trott, Joanna Rowsell)
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Omnium.
&lt;br&gt;Finaal: 16. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 18
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Laura Trott, Suurbritannia 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Maanteesõit.
Mehed.
Grupisõit.
Võistlusraja pikkus oli 241,5 km.
&lt;br&gt;Finaal: 6. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 144
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Aleksander Vinokourov, Kasahstan 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Eraldistardist sõit.
Võistlusraja pikkus oli 54,5 km.
&lt;br&gt;Finaal: 10. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 40
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Bradley Wiggins, Suurbritannia
&lt;br&gt;[ Ametlikud tulemused]
Naised.
Grupisõit.
Võistlusraja pikkus oli 141 km.
&lt;br&gt;Finaal: 7. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Marianne Vos, Holland 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Eraldistardist sõit.
Võistlusraja pikkus oli 29,8 km.
&lt;br&gt;Finaal: 10. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 25
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Kristin Armstrong, USA
&lt;br&gt;[ Ametlikud tulemused]
Fikri Işık

Fikri Işık (sündinud 13. septembril 1965 Babacanis Gümüşhane provintsis) on Türgi poliitik, Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta on aastast 2007 Türgi Suure Rahvuskogu liige. Ta oli aastatel 2013–2016 Türgi teaduse, tööstuse ja tehnoloogia minister. 24. maist 2016 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi kaitseminister.
Ta sündis aastal 1965 Babacanis Şirani ringkonnas Gümüşhane provintsis. Ta on õppinud Ankaras Lähis-Ida Tehnikaülikoolis matemaatikat.
Ta on töötanud matemaatika ja inglise keele õpetajana erakoolides İzmitis ja İstanbulis. Lisaks on ta töötanud mänedžerina toiduainete tööstuses.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on neli last.
Rževi raudteesild

 
Rževi raudteesild on sild üle Volga jõe Rževis Tveri oblastis. 
Raudteesild on üheteeline, tarinduselt kaheavaline paralleelvöödega metallsõrestiksild ülemise sõiduteega.
Volga ülemjooksul asuva silla üldpikkus on 170 m.
Silla rajamine.
1888. aastal anti käiku Rževi–Vjazma raudtee. Selle ehituse raames avati 1888. aastal Rževi raudteesild, mis oli esimene alaline sild üle Volga jõe Rževis. 
Sild oli üheavaline metallsõrestiksild alumise kumera vööga (ülal asuva sõiduteega).
Taastamine ja rekonstrueerimine.
Teise maailmasõja käigus 1941. aasta oktoobris Punaarmee taganemisel sild õhiti. See tekitas linnas paanika ja halvas Punaarmee varustuse evakueerimist. 
Sild taastati aastatel 1943. aasta mais. 1957. aastal sild rekonstrueeriti: olemasolev sõrestik asendati paralleelsete vöödega metallsõrestikfermi vastu.
Zelenodolski raudteesild

 
Zelenodolski raudteesild, ka Romanovi sild, Punane sild ja Sviažski sild, (vene Зеленодольский железнодорожный мост, Романовский мост, Свияжский мост) on raudteesild üle Volga jõe Zelenodolski rajoonis Tatarstanis. Sild ühendab Volga vasakkaldale jäävat Zelenodolski linna Volga paremkaldale jääva Nižnije Vjazovõje asulaga.
Sild ehitati aastatel 1910–1913.
Silla rajamine.
Paljuavalise ülemise paraboolvööga metallsõrestiksilla all asuva sõiduteega projekteerisid insenerid Nikolai Beleljubski ja Andrzej Pszenicki. 
Silla üldpikkus on 1063,2 m, sillete skeem 18,2 + 55 + 6 × 158,4 + 39,6 m.
26. märtsil 1910 andis keiser Nikolai II tulevasele sillale nimeks Romanovi sild. Sama aasta mais töötas Nižnije Vjazovõjes komisjon silla täpse asukoha määramiseks. 1911. aasta veebruaris alustati ehitustöid. 1913. aasta mais katsetati silda koormuse all ja 1913. aasta juulis avati sild ametlikult liikluseks.
Rekonstrueerimine.
Aastatel 2005–2011 sild rekonstrueeriti: 1913. aasta kandetarindid vahetati välja paralleelsete vöödega trapetsikujuliste metallsõrestikfermide vastu.
Tveri raudteesild

 
Tveri raudteesild on sild üle Volga jõe Tveris Tveri oblastis. Asub Volga ülemjooksul Peterburi–Moskva raudteel.
Kaheteeline raudteesild on tarinduselt kolmeavaline paralleelvöödega metallsõrestiksild alumise sõiduteega.
Silla üldpikkus on 190 m.
Silla rajamine.
Peterburi–Moskva raudtee (1855. aastast Nikolai raudtee) rajati 19. sajandi keskel. 1851. aastal avati sellel rongiliiklus. Raudtee ületab Volga jõge Tveris. 
Tveri esimene raudteesild ehitati 1850. aastal ja see oli puidust sildeehitisega, mis toetus kahele kapitaalsele kivisambale ja 18 puitsõrestikust toestikule. Kaheteelise raudteesilla projekteeris Dmitri Žuravski.
Puitsilla rekonstrueerimine metallsillaks.
Aastatel 1885–1887 asendati puidust sildeehitis metallfermidega (projekti autor Nikolai Beleljubski). Fermid valmistas Putilovi tehas Peterburis.
Taastamine ja rekonstrueerimine.
Teises maailmasõjas sai sild kannatada. Sild taastati.
Hiljem on silda mitu korda rekonstrueeritud.
Sasnava vald

Sasnava vald (leedu keeles "Sasnavos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil.
Valla pindala on 132 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3219 inimest. Valla keskus on Sasnava alev (2011. aastal elas seal 546 inimest). Vallamaja asub aadressil Sūduvos g. 27, vallavanem on Nijolė Smilgienė. 
Lisaks küladele on vallas eraldi asulana veel Vinčai raudteejaam (aastal 2011 oli seal 14 elanikku).
Eesti Migratsioonifond

Eesti Migratsioonifond oli aastatel 1992–2009 tegutsenud mittetulunduslik organisatsioon (sihtasutus), mis tegeles Eestisse asuvate või sealt lahkuvate füüsiliste isikutega.
Fondi asutas 10. juunil 1992 Eesti riik.
Fondi põhikirja järgi oli fondi põhiülesanne järgmine: "füüsiliste isikute Eestisse asumise või Eestist lahkumise toetamiseks vajalike vahendite kogumine ning nende sihtotstarbeline eraldamine taotlejatele".
1. jaanuaril 2010 liideti Eesti Migratsioonifond Integratsiooni Sihtasutusega ja uue ühendatud asutuse nimeks sai Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed (MISA).
Šunskai vald

Šunskai vald (leedu keeles "Šunskų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil.
Valla pindala on 73 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2639 inimest. Valla keskus on Šunskai alev (2011. aastal elas seal 468 inimest). Vallamaja asub aadressil Varpo g. 32, vallavanem on Rimantas Lekeckas.
Degučiai vald

Degučiai vald (leedu keeles "Degučių seniūnija") on vald Marijampolė linna loodepoolses osas. 2011. aasta seisuga elas seal 18 493 inimest. Vallamaja asub aadressil R. Juknevičiaus g. 28, vallavanem on Valda Rėklienė.
Mokolai vald

Mokolai vald (leedu keeles "Mokolų seniūnija") on vald Marijampolė linna läänepoolses osas. 2011. aasta seisuga elas seal 10 615 inimest. Vallamaja asub aadressil Mokolų g. 61, vallavanem on Eglė Plikaitienė.
Québeci Ülikool Montréalis

Québeci Ülikool Montréalis ("Université du Québec à Montréal", lühendatult "UQÀM") on prantsuskeelne ülikool Montréalis, mis kuulub Quebeci Ülikooli süsteemi.
Ülikool asutati aastal 1969.
Nartase vald

Nartase vald (Leedu keeles "Narto seniūnija") on vald Marijampolė linna kagupoolses osas. 2011. aasta seisuga elas seal 11 943 inimest. Vallamaja asub aadressil Lietuvininkų g. 18, vallavanem on Dalė Sabaliūnienėė.
Québeci Ülikool

Québeci Ülikool ("Université du Québec") on ühendatud ülikoolide süsteem Québeci provintsis Kanadas. 
Québeci Ülikool moodustati aastal 1968. Sellesse kuulub kümme ülikooli, mis asuvad Québecis, Saguenays, Rimouskis, Trois-Rivièresis, Gatineaus ja mujal. Sinna kuulub ka Québeci Ülikool Montréalis.
Puhastus (ooper)

"Puhastus" on Jüri Reinvere ooper. Ooper kanti esimest korda ette 20. aprillil 2012 Soome Rahvusooperis. Ooper põhineb Sofi Oksaneni samanimelisel raamatul. Ooperi libreto kirjutas samuti Reinvere. Reinvere kirjutas seda ooperit kolm aastat.
Vizma Belševica

Vizma Belševica (30. mai 1931 Riia – 6. august 2005 Riia) oli läti luuletaja, prosaist ja tõlkija.
Vizma Belševica oli pärit töölisperekonnast ja kasvas üles Riias. Suviti oli ta sugulaste juures Ogales Kurzemes. Belševica on oma mälestustes kirjutanud, et ta isa oli alkoholiprobleemidega ja ema oli emotsionaalselt külm. 1948. aastal lõpetas ta Riias 2. Polügraafiakutsekooli, 1955. aastal lõpetas ta kaugõppes Riia Kultuuri ja Hariduse Töötajate Tehnikumi. Seejärel asus ta õppima Moskvas Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituudis, mille lõpetas 1961. aastal. Vizma Belševica esimene luuletus ilmus ajakirjanduses 1947. aastal. Esikkogu "Visu ziemu šogad pavasaris" ('Kõikidel talvedel on tänavu kevad') ilmus 1955. aastal. Teine luulekogu "Zemes siltums" ('Maa soojus') ilmus 1959. aasta ja kolmas luulekogu "Jūra deg" ('Meri põleb') 1966. aastal.
Pärast neljanda luulekogu "Gadu gredzeni" ('Aastaringid') ilmumist 1969. aastal sai Belševica võimudepoolse terava kriitika osaliseks. Teda rünnati ajalehes Cīņa 7. juunil 1969 ilmunud artiklis. Belševica luulet süüdistati kahemõttelises sümbolismis, mis võib poliitiliselt ebaküpseid lugejaid segadusse ajada. Seejärel kiusati teda aastaid taga. Aastatel 1971–1974 ei avaldatud mitte ühtegi Belševica luuletust. Hiljem lasti tal siiski tasapisi kirjandusse tagasi tulla.
Luulekogu "Madarās" ilmus 1976. aastal ja valikkogu "Kamola tinēja" 1981. aastal. Viimane luulekogu "Dzeltu laiks" ('Sügisene aeg') ilmus 1987. aastal. Pärast oma luuletajast poja Klāvs Elsbergsi hukkumist 1987. aastal lõpetas Vizma Belševica luuletuste kirjutamise. Ilmusid veel valikkogud "Ievziedu aukstums" ('Toomingaõite külmus') (1988), "Baltās paslēpes" (1991) ja "Par saknēm būt" (1996).
Vizma Belševica esimene proosaraamat jutukogu "Ķikuraga stāsti" ('Ķikuragsi jutud') ilmus 1965. aastal. Järgnes novellikogu "Nelaime mājās" ("Õnnetus majas") (1979). Jutukogu "Lauzta sirds uz goda dēļa" ('Au nimel murtud süda') avaldati 1997. aastal.
1990. aastatel kirjutas Vizma Belševica poolautobiograafilise Bille-triloogia, mis kujunes lugejate hulgas väga populaarseks. Triloogia esimene raamat "Bille" ilmus 1992. aastal esmalt Ameerika Ühendriikides ja 1995. aastal Lätis. "Bille dzīvo tālāk" ('Bille elab edasi') ilmus 1996. aastal ja "Billes skaistā jaunība" ('Bille kaunis noorus') 1999. aastal. Ühiste kaante vahel ilmus triloogia 2004. aastal.
Raudtee tänav (Narva)

Raudtee tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas, mis koosneb kahest osast. Tänava esimene lõik pikkusega 400 m algab Kalda tänavalt, kulgeb idast läände ja lõpeb Joala tänavaga ristudes. Tänava teine lõik pikkusega 466 m algab 160 m põhja pool Joala tänava jätkuna, kulgeb loode poole ja lõpeb sisetänavaga jätkudes. Tänava üldpikkus on 866 m.
Tänav on saanud nime oletatavasti lähedal kulgeva Tallinna–Peterburi raudteeliini järgi.
Haigla tänav

Haigla tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas:
Lenini prospekt

Lenini prospekt on või on olnud mitme tänava nimi:
Uku ja Vanemuine

"Uku ja Vanemuine" (täisnimega "Uku ja Vanemuine ehk Eesti jumalad ja rahvad") on Karl August Hermanni 1907 valminud ooper ehk Hermanni enda puristliku termini järgi "lauleldus". Teose libreto kirjutas samuti Hermann, kes kasutas selleks rahvamuistendeid. Teose orkestreeris ja avamängu lisas Adalbert Wirkhaus. Teos kanti esimest korda ette 12/25. septembril 1908 Tartus. Teos ei leidnud tollal noorte muusikute seas heakskiitu.
1997 tegi Raimo Kangro teosele uue orkestreeringu ja kirjutas teosele ka järje "Uku ja Ecu".
Akmenynai vald

Akmenynai vald (leedu keeles "Akmenynų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald moodustati aastal 2000.
Valla pindala on 46,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 754 inimest. Valla keskus on Akmenynai küla. Vallavanema kohusetäitja on Ona Savickienė.
Kullo Lastegalerii

Kullo Lastegalerii on Tallinnas aadressil Kuninga tänav 6 asuv laste töid eksponeeriv kunstigalerii. Galeriid haldab huvikeskus Kullo.
Galerii asub 14. sajandil ehitatud majas. Galerii avati 1983 ja tollal kandis see nime "Laste Loomingu Maja". 1993 nimetati Laste Loomingu maja ümber Kullo Lastegaleriiks.
Galeriis toimuvad iga aasta kevadel Kullo Kunstiringide aastanäitused.
Kalvarija vald

Kalvarija vald (leedu keeles "Kalvarijos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald moodustati aastal 2000.
Valla pindala on 216 km². 2011. aasta seisuga elas seal 9115 inimest. Valla keskus on Kalvarija linn (aastal 2011 oli seal 4457 elanikku). Vallamaja asub aadressil Laisvės g. 2, vallavanem on Irena Abraitienė.
Konkretiseering

Konkretiseering ehk isendus ehk kehastus ehk instantseering (inglise keeles "instantiation") on metafüüsikas universaali ja partikulaari seos .
Intellektitehnikas saadakse klassi konkreetne objekt ehk üksiknäide ehk isend ehk eksemplar muutuja väärtuse asendamise või reegli teadmusbaasile kohaldamise abil. Näiteks konkreetse haige määratlemine on üldistatud objekti "patsient" konkretiseering.
Arvutiteaduses nimetatakse loodud objekti konkreetset esinemisjuhtu, nt andmebaasi või klassi objekti instantseeringut isendiks või eksemplariks.
Juliana Morell

Juliana Morell (16. veebruar 1594 Barcelona – 26. juuni 1653 Avignon) oli hispaania päritolu dominikaani nunn, esimene naine, kes sai doktorikraadi õigusteaduses.
Elukäik.
Juliana Morelli ema suri, kui laps oli 2- või 3-aastane. Oma esimese hariduse sai da dominikaani nunnadelt Barcelonas, 4-aastaselt alustas ta vanakreeka, ladina ja heebrea keele õpinguid.
6- või 7-aastaselt lahkus Juliana koos oma pankurist isaga Hispaaniast, kuna isa süüdistati mõrvas. Isa ja tütar suundusid esmalt Prantsusmaale Lyoni, kus Juliana jätkas õpinguid, pühendades 9 tundi päevas retoorika, dialektika (loogika), eetika ja muusika õppimisele.
12- või 13-aastaselt (1606 või 1607) kaitses ta avalikult väitekirja eetika ja loogika alal. Ta jätkas õpinguid füüsika, metafüüsika, kanoonilise ja tsiviilõiguse alal ning kaitses 1608 Avignonis doktorikraadi õigusteaduse alal.
1608. aasta 15. septembril läks ta noviitsina Avignoni Sainte Praxedes'i kloostrisse, 20. juunil 1610 andis ta nunnatõotuse. Kolme aasta pärast sai temast kloostri prioriss ning seda ametit pidas ta järgnevad 30 aastat.
Varia.
Lope de Vega on Juliana Morelli oma ülistusluuletuses "El laurel de Apollo" (1630) nimetanud "neljandaks graatsiaks ja kümnendaks muusaks".
Barcelonas on tema auks nimetatud väljak (Plaça Juliana Morell).
Vaal Galerii

Vaal Galerii on Tallinnas Telliskivi loomelinnakus aadressil Telliskivi 60A/5 asuv kunstigalerii.
Galeriid haldab OÜ Vaal Galerii, mis korraldab galerii ruumides kaasaegse kunsti näitusi, tegeleb kunstiteoste ostu ja müügiga ja korraldab oksjoneid.
Galerii avati 1990. aastal Väike-Karja tänaval. Hiljem asus see Fahle kvartalis Tartu maanteel.
Eristamatud

Eristamatud (inglise keeles "indiscernibles") on matemaatilises loogikas objektid, mida pole võimalik eristada mitte ühegi omaduse või valemi kaudu formuleeritud suhte abil.
Hansapanga galerii

Hansapanga galerii oli Tallinnas aadressil Liivalaia tänav 10 asunud Hansapanga kunstigalerii.
Galerii (tollal kunstisaal) avati detsembris 1999. 2002. aastal sõlmis galerii lepingu Kaasaegse Kunsti Eesti Keskusega ja kunstisaal nimetati ümber Hansapanga galeriiks.
Galerii lõpetas tegevuse 2003. aastal. Galeriis toimus kokku 10 näitust.
Galerii andis igal aastal välja Hansapanga kunstipreemiat, preemia väljaandmist jätkati ka pärast galerii sulgemist.
Lasteaia tänav (Narva)

Lasteaia tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt ning lõpeb Energia tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 260 m.
Tänav nimetati vastavalt Narva linnavalitsuse 03.10.2007 korraldusele nr 1427-k oletatavasti sellel tänaval asuva lasteaia "Kaseke" (aastani 2009 – lasteaiad "Kaseke" majas nr 4a ja "Maasikas" majas nr 4b) järgi.
Lasteaia tänav

Lasteaia tänav on järgmiste tänavate praegune või endine nimi:
Proletariaadi tänav

Proletariaadi tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab endise Narva Joala Kooli hoone juurest, kulgeb kagu poole, ristub Tekstiili, 26. Juuli ja Kiige tänavaga ning lõpeb Staadioni tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 486 m. 
Tänav on rajatud pärast Teist maailmasõda ja on nime saanud proletariaadi juhtiva rolli järgi Nõukogude Liidus. See on eramajadega tänav, nüüdisajal on majad säilinud vaid paaris numbritega küljel. Nendest puuduvad majad numbritega 4 kuni 32.
Tallinna Kunstihoone galerii

Tallinna Kunstihoone galerii (lühemalt "KH galerii, KU galerii") on Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 6 asuv kunstigalerii. Galerii kõrval, aadressil Vabaduse väljak 8 asub Tallinna Kunstihoone. 
Galeriid haldab ja seal korraldab näitusi SA Tallinna Kunstihoone Fond. 
Galerii näitused on tasuta.
Korvpall 2016. aasta suveolümpiamängudel

Korvpallivõistlused 2016. aasta suveolümpiamängudel toimuvad Rio de Janeiros 6.–21. augustini.
Meeste alagrupimängud ja väljalangemismängud ning naiste väljalangemismängud peetakse sisestaadionil Carioca Arena 1. Naiste alagrupimängud toimuvad Youth Arenal.
Eesti Keeled

Eesti Keeled on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1999.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Galaktlan Grupp

Galaktlan Grupp oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses 2005-2009.
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud:
Teadmusbaas

Teadmusbaas on meetod keerulise struktureeritud ja struktureerimata info talletamiseks arvutisüsteemides. Teadmusbaas erineb andmebaasist selle poolest, et tegu pole ühtse hierarhilise struktuuriga andmete kogumiga, vaid teadmusbaasi salvestatakse infot sellisel abstraktsioonitasemel, et see ei takista mistahes info lisamist. Teadmusbaasi võidakse salvestada infot näiteks avalduste või väidetena.
Iseõppivates süsteemides sisaldab teadmusbaas järeldusreegleid ja informatsiooni inimkogemuse ja asjatundmise kohta mingis valdkonnas, mh informatsiooni, mis tuleneb varasemate ülesannete lahendamisest.
Tuntud teadmusbaasid on näiteks DBpedia, Wikidata, Google Knowledge Graph jt.
Teravik

 
Teravik oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses aastatel 1975–1976.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Ka-Funky

Ka-Funky (harvemini "K-Funky") on Eesti ansambel, mis viljeleb "funky"-stiili. Ansambel asutati 1998.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Partikulaar

Partikulaar ehk üksikobjekt ehk üksikese ehk üksik asi on metafüüsikas universaali konkretiseering. Näiteks iga üksik konkreetne õun on "õunasuse" ehk õuna kui universaali (õuna kui tüübi, õuna kui klassi või õuna idee) ilmnemine. 
Partikulaarid, vastandina abstraktsetele entiteetidele (nagu näiteks omadused või arvud) on aegruumilised. Sokrates on partikulaar. See tähendab, et on olemas ainult üks Sokratese-nimeline Platoni õpetaja, keda pole võimalik kloonides kopeerida, loomata seejuures uut partikulaari. Samas punasus ei ole partikulaar, kuna see on abstraktne ja paljukordselt konkretiseeritav (näiteks see konkreetne õun, minu jalgratas, selle naise punased juuksed jne.)
Partikulaar võib olla üheaegselt mitme universaali ilmnemine. Näiteks Sokrates on ühtaegu nii inimese kui ka filosoofi ilmnemine. 
Tänapäeval kasutatakse sõna "partikulaar" ka Aristotelese individuaalse substantsi tähenduses, tähistades nii ükskõik millist konkreetset (individuaalset) entiteeti, sõltumata sellest, kas see on aegruumiline või mitte. 
Peter Frederick Strawson on teinud vahet partikulaaride ja indiviidide vahel, määratledes partikulaari identiteeti omava ajas paikneva indiviidina. Seetõttu on temal kõik partikulaarid indiviidid, kuid kõik indiviidid ei ole partikulaarid. Mitte-partikulaarsed indiviidid on tal näiteks omadused, arvud, propositsioonid ja faktid.
Räägitakse ka abstraktsetest partikulaaridest ehk troopidest.
6-Pack

6-Pack on Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel asutati 1997.
Aak &amp; Oja

Aak &amp; Oja oli Eesti ansambel (kitarriduo), mille moodustasid Angela Aak ja Aivar Oja. Ansambel asutati 1993.
Brides In Bloom

Brides in Bloom on Eesti alternatiivrokkansambel, mis tegutses aastatel 2003–2011. 
Bänd sai tuntuks oma energiliste esinemiste, meloodilise roki ja tugevate "live"-kontsertide poolest. Nende looming kombineeris kaasaegse ja klassikalise roki elemente, luues omanäolise ja äratuntava helikeele. Brides in Bloom esines sellistel Eesti festivalidel nagu Õllesummer, Hard Rock Laager, Green Christmas jne ning oli soojendasansambliks sellistele välismaa artistidele ja ansamblitele nagu Alice Cooper, Foreigner, Paradise Lost ja The Rasmus. 
Ajalugu.
Brides in Bloom loodi oktoobris 2003, kui meediaüliõpilased Mikk Tammepõld ja Martti Leetsar otsustasid ühendada jõud pärast oma varasemate bändide lagunemist. Algkoosseisus olid veel Martin Saaremägi, Riivo Torstenberg ja Kaarle Kannelmäe.
2005. aastal andis bänd välja debüüt-EP "No Excuses", mis sisaldas nelja lugu. Sel perioodil tegutses ansambel aktiivselt ja kogus endale tugeva fännibaasi. Nad esinesid vabaõhufestivalidel ja klubides ning nende singlid jõudsid raadiojaamade esitusloenditesse.
2007. aasta lõpus asus Brides in Bloom salvestama oma teist EP-d, "Love Criminali". Salvestati Soomes Groovelandi stuudios koostöös Aksu Hanttuga (tuntud produtsendi ja miksijana ansamblites Entwine ja Tuoni). EP nimilugu jõudis Raadio 2, Raadio Maniasse ja teistesse raadiojaamadesse ka Soomes, Taanis, Lätis, Brasiilias ja Kanadas.
2011. aastal ilmus bändi ainus täispikk album "Bad and Beautiful", mis sisaldas 15 lugu ning andis läbilõike ansambli parematest lugudest. Pärast seda ei ole Brides in Bloom uut materjali avaldanud, kuid ei ole ka ametlikult läinud "laiali".
Muusika ja stiil.
Brides in Bloomi muusikat iseloomustasid tugevad meloodiad kokkuseotuna emotsionaalse vokaali, lüürika ning dünaamiliste kitarrikäikudega. Ansambli helikeel on tugevalt mõjutatud klassikalisest rokist ning kaasaegsest alternatiivrokist.
Nende "live"-esinemisi kirjeldati kui energilisi ja emotsionaalseid, kus nad suutsid luua erilise atmosfääri – mis sidus bändi ja kuulajad üheks tervikuks.
Nende tuntumate lugude hulka kuuluvad "Love Criminal" (2007), "Tuleb ette" (2007), "No Excuses" (2005), "Believe" (2006), "Another Way" (2005), "The Ride" (2005), "Push Comes To Shove" (2004)
Pärand ja mõju.
Brides in Bloom jättis Eesti alternatiivroki skeenele tugeva jälje, olles üks enim kõneainet pakkunud 2000. aastate alguse bände. Mõne aastaga ehitati üles fännibaas, mis ansambli tegevuse kõrghetkedel tõi kokku korduvalt Rock Cafe'sse täismaja. Nende muusika jõudis väga paljude noorteni, kes on saanud sellest tohutut inspiratsiooni ning julgust hakata ise tegelema muusikaga. 
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud
Data

Data oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1988.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Lembit Kriisa

Lembit Kriisa (5. aprill 1919 Tartu – 12. detsember 2004 Stockholm) oli Eesti päritolu kirjastaja ja raamatukaupmees Stockholmis.
Lembit Kriisa õppis Tartu Ülikoolis metsandust ja oli ka Eesti Üliõpilaste Seltsi liige, kuid jättis ülikooli pooleli ja lõpetas Tondi sõjakooli. Jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis Saksa okupatsiooni ajal, kuid õigusteaduskonnas.
Ta arreteeriti Eesti rahvuslasena aprillis 1944 ja viidi enne teise Nõukogude okupatsiooni algust Saksamaale Stutthofi koonduslaagrisse. Sealt õnnestus tal pääseda Taani kaudu Rootsi.
Elu Rootsis.
Rootsis alustas Lembit Kriisa äri. 1948. aastal asutas ta ettevõtte Eesti Majandusühing Produkt (EMP), millel oli mitu Eesti tooteid müüvat poodi, ning andis välja üle 100 heliplaadi eesti muusikaga. 
1954. aastal asutas Lembit Kriisa kirjastuse EMP, kus hakkas välja andma eestikeelset kirjandust, ning ostis 1956. aastal ajalehe Välis-Eesti, mida ta ka ise toimetas. 1972. aastal sai ühendatud kirjastus nimeks Välis-Eesti &amp; EMP ning sellel oli lai profiil ilukirjandusest kalendrite ja postkaartideni.
Lembit Kriisa raamatukaupluses Välis-Eesti Stockholmi vanalinnas Lilla Nygatanil müüdi väliseesti kirjanduse kõrval ka Nõukogude Eestis ilmunud raamatuid ja sealt sai tellida näiteks ENE köiteid.
Isiklikku.
Lembit Kriisa abiellus 1947. aastal arst Gunhild Oksenbergiga (1919–2005), nende tütar Mall Kriisa (sündinud 1948) on samuti arst.
Kosmoseratsanikud

Kosmoseratsanikud on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2008.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
François Recanati

François Recanati (sündinud 1952) on prantsuse analüütiline filosoof.
Ta on trotskist Michel Recanati poolvend. Aastatel 1991–1993 oli ta Euroopa Analüütilise Filosoofia Seltsi esimene president.
Guido Küng

Guido Küng (sündinud 5. oktoobril 1933 Zofingenis) on Šveitsi filosoof.
Ta on kaitsnud 1962. aastal doktoriväitekirja Šveitsis Fribourgi Ülikoolis. 
Aastatel 1962–1973 oli ta filosoofiaprofessor Ameerika Ühendriikides Notre Dame'i Ülikoolis. 
1973. aastal ja aastatel 1980–1981 oli ta Fribourgi Ülikooli filosoofiaprofessor ja Ida-Euroopa uuringute instituudi direktor.
Pere.
Tema vanemad olid Josef ja Anna (Schibig) Küng. Tema abikaasa on Elisabeth J. Lampert (1962. aastast).
Zofingen

Zofingen on linn Šveitsis Aargau kantonis, Zofingeni ringkonna keskus.
Linn on rajatud aastal 1201. Elanikke oli aastal 2014 umbes 11 210.
Oomega (ansambel)

Oomega oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses 1964-1971.
Ansambel lõpetas tegevuse 1971, mil suri Rein Alango.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Omega (Eesti ansambel)

Omega oli Eesti popansambel. Ansambel asutati 1965. aastal Raplas.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud
Haapsalu Õpetajate Seminar

Haapsalu Õpetajate Seminar oli aastatel 1945–1953 Haapsalus tegutsenud õppeasutus (seminar), kus koolitati algkooliõpetajaid.
Seminar tegutses 1938. aastal valminud Haapsalu algkooli hoones aadressil Ehte tänav 14. 
Aastast 1950 kandis seminar nime Haapsalu Pedagoogiline Kool (harvemini "Haapsalu Pedagoogika Kool").
NOËP

NOËP on Andres Kõpperi (1990, 22. märts) muusikaprojekt ja esinejanimi. NOËP viljeleb elektroonilist indie-pop muusikat.
Aastal 2022 valiti NOËP Eesti Muusikaauhindadel aasta popartistiks ning aasta meesartistiks.
Diskograafia.
Singlid
EP-d
Tallinna Tantsuakadeemia

Tallinna Tantsuakadeemia on Tallinnas aadressil Pärnu maantee 139E tegutsev tantsu õpetav õppeasutus. Asutuse asutas 2009 Märt Agu ja Agu on ka asutuse kunstiline juht.
Asutuse juures tegutseb rahvatantsurühm Uppsar.
Viljandi lossimägede paljand

Viljandi lossimägede paljand on Viljandi linnas lossimägede serval asuv kaitsealune liivakivipaljand.
Paljand kuulub Viljandi maastikukaitseala koosseisu.
Kirjeldus.
Läände avatud paljand paikneb Viljandi lossimägede lõunapiiril Hariduse tänava lõpus, Valuoja vasakul nõlval, ojast paarisaja meetri kaugusel. Paljandub Kesk-Devoni Aruküla lademe põimkihiline punakaspruun liivakivi.
Selle suurim kõrgus on 6,1 meetrit ja pikkus 21,3 meetrit. Seina pindala on 66,5 m².
Paljand võeti kaitse alla 1959. aastal, teistel andmetel 1964. aastal.
Kosovo 2016. aasta suveolümpiamängudel

Kosovo osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel esimest korda iseseisva riigina pärast ROKi liikmeks saamist detsembris 2014.
Judoka Majlinda Kelmendi võitis 7. augustil naiste kuni 52 kg kategoorias kuldmedali, mis on ühtlasi esimene Kosovo olümpiamedal.
Olümpiapääsme said 8 sportlast 5 spordialalt:
Charles Flanagan

Charles Matthew Flanagan (sündinud 1. novembril 1956 Mountmellickis Laoisi krahvkonnas) on Iirimaa poliitik (Fine Gael). Ta oli 11. juulist 2014 kuni 14. juunini 2017 Iirimaa välis- ja kaubandusminister.
Ta on lõpetanud Dublini Ülikooli Kolledži.
Eesti Kalandusinstituut

Eesti Kalandusinstituut oli Eesti kalandusega tegelev asutus (instituut).
Instituudi ajalugu ulatub aastasse 1944, mil Tallinnas asutati Üleliidulise Merekalamajanduse ja Okeanograafia Teadusliku Uurimise Instituudi (VNIRO) Eesti osakond. 1957 korraldati osakond ümber "Balti NIRO Eesti Laboratooriumiks". Juulis 1957 läks laboratoorium Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu Kalatööstuse Valitsuse alluvusse ja selle nimeks sai "Ihtüoloogia Laboratoorium". 1958 läks laboratoorium Eesti NSV Teaduste Akadeemiale. Seejärel läks laboratoorium Teaduste Akadeemia alluvuses olnud Zooloogia ja Botaanika Instituudile (ZBI) ja laboratooriumi nimeks sai "Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi Mereihtüoloogia Laboratoorium". ZBI-le alluvana asus laboratoorium Tallinnas aadressil Apteegi tänav 1-2.
1973 korraldati laboratoorium ümber "Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna Osakonnaks". 1992 korraldati osakond ümber Eesti Kalandusinstituudiks. Instituut lõpetas tegevus 30. septembril 1992 ja selle alusel asutati Eesti Mereinstituut.
Sangrūda vald

Sangrūda vald (leedu keeles "Sangrūdos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb edelas Poolaga.
Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1387 inimest. Valla keskus on Sangrūda küla. Vallavanem on Ingrida Stankevičienė.
Leedu 2016. aasta suveolümpiamängudel

Leedu osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. See oli üheksas kord, mil Leedu oma koondisega suveolümpial esines, ning seitsmes kord järjest.
Mindaugas Griškonis ja Saulius Ritter võitsid sõudmises hõbemedali meeste kahepaadis ning Milda Valčiukaitė ja Donata Vištartaitė pronksmedali naiste kahepaadis. Aurimas Didžbalis võitis pronksmedali tõstmises ning Aurimas Lankas ja Edvinas Ramanauskas aerutamises.
Leedut esindas 67 sportlast 15 spordialal. Olümpiapääsme said järgmised sportlased:
Ühepaat
Alice Tisler (ansambel)

Alice Tisler oli Eesti punkansambel. Ansambel asutati 1988 Kohtla-Järvel. Ansambel on nimetatud Eesti naiskommunisti Alice Tisleri järgi
1988-1990 andis ansambel ligi 10 kontserti Tallinnas, Tartus, Rakveres, Jõhvis ja Kohtla-Järvel. 
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud:
Under Marié

Under Marié on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2004.
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud:
Väikeste Lõõtspillide Ühing

Väikeste Lõõtspillide Ühing (VLÜ) on Eesti rahvamuusikaansambel.
Ansambel on asutatud 1989. aastal. Selle algkoosseisu kuulusid Marko Matvere, Raido Koppel ja Mati Kiviselg. Esimesed pillid olid maapoest ostetud lihtsad lastekarmoškad. 
1995. aastal sai ansamblist rahvalikku muusikat mängiv tantsuorkester.
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud
Loss Paranoias

Loss Paranoias on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2011. aastal.
Eesti Laulul 2012 osales Loss Paranoias lauluga "Valedetektor", mis sai finaalis kuuenda koha.
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud: