Innocentius IX

Innocentius IX (Giovanni Antonio Facchinetti de Nuce või Giovanni Antonio Facchinetti, 20. juuli või 22. juuli 1519 – 30. detsember 1591) oli paavst 1591. Ta oli 230. paavst.
Giovanni Antonio Facchinetti de Nuce sündis Bolognas Antonio Facchinetti ja Francesca Cini peres ainsa pojana. Hiljem kolisid tema vanemad Veronasse. Giovanni Antonio teenis esmalt elatist pakikandjana, asus aga Bologna ülikoolis õppima õigusteadust ja omandas 11. märtsil 1544 doktorikraadi tsiviil- ja kanoonilise õiguse alal, olles eelnevalt ordineeritud preestriks.
Õpingute järel siirdus Facchinetti Rooma, kus ta oli esmalt kardinal Niccolò Ardinghelli ja seejärel Alessandro Farnese teenistuses. Ta suhtus reformidesse soosivalt ja oli hiljem oma piiskopkonnas pärast 30-aastast vahet esimene piiskop, kes resideeris oma ametikohal. Õpetlasena kirjutas ta teoloogilisi ja filosoofilisi töid, nagu "Moralia quædam theologica", "Adversus Machiavellem" ja "De recta gubernandi ratione", kuid need jäid avaldamata. Piiskop Facchinetti osales Trento kirikukogul. Nuntsiusena Veneetsias osales ta pärast Lepanto lahingut vaherahu sõlmimisel türklastega. Facchinetti astus tervislikel põhjustel 1575 Nicastro piiskopi ametist tagasi. Ta määrati kardinalina komisjoni koosseisu, mis pidi uurima Prantsusmaa kuninga Henri III osalust kardinal Louis de Lorraine de Guise'i tapmises, kuid uurimine lõppes seoses kuninga mõrvamisega. Ta osales kardinalina 4 konklaavil 1585–1591 ja oli Hispaania kuninga Felipe II poolt kardinalidele soovitatud kandidaat.
1591. aasta konklaav.
Innocentius IX valiti paavstiks 29. oktoobri pärastlõunal 1591 Vatikani paavstipalees ja krooniti 3. novembril. Ta oli kolmas Gregorius XIII poolt pühitsetud kardinal, kes valiti paavstiks. Ta valis nime Innocentius III järgi.
27. – 29. oktoobrini 1591 toimunud konklaavil osales 56 kardinali. Sellel konklaavil säilitas Hispaania fraktsioon kardinal Alessandro Damasceni Peretti juhtimisel oma mõjuvõimu, kuid vältis viimase konklaavi tõttu jõulist tegevust. Lisaks Facchinettile oli soosikuks ka kardinal Girolamo Simoncelli. 28. oktoobril toimunud voorus sai Facchinetti 24 häält ja järgmisel hommikul 28 häält. Pärastlõunal kuulutati ta Hispaania fraktsiooni mõjul paavstiks.
Valitsemisaeg.
Innocentius IX orienteerus välispoliitikas eelkõige Hispaaniale ja ta toetas Katoliiklikku Liigat võitluses Henri IV vastu. Innocentius IX saatis suure rahasumma Rouenit piiravale paavstiarmeele.
Oma kroonimispäeval 3. novembril tegi ta ettepaneku luua Sant' Angelo kindlusesse reservfond vältimatute kulude tarbeks.
4. novembril kinnitas ta bullas "Quae ab haec" Pius V otsust kirikuvarade võõrandamise kohta, mis on karistatav ekskommunikatsiooniga.
Ta kavatses paavstliku riigisekretariaadi töö jaotada kolme osakonna vahel: üks osakond oleks tegelenud Prantsusmaa ja Poolaga, teine Itaalia ja Hispaaniaga, kolmas Saksamaaga.
Innocentius IX tegeles kuritegevuse ohjeldamisega Kirikuriigis, ta soovis reguleerida Tiberi jõe voolu ja parandada Borgos sanitaarseid tingimusi. Ta otsustas vaeste abistamiseks alandada Roomas leiva hinda.
Bullas "Inter Felices" toetas ta Alonso Sáncheze tegevust.
Innocentius IX külmetus 18. detsembril, kuid pühitses samal päeval oma ainsal konsistooriumil kardinalideks oma õe Antonia pojapoja Giovanni Antonio Facchinetti de Nuce, kellest sai Sant Angelo kindluse kastellaan, ja Piacenza piiskopi Filippo Sega. Ta tegi samal päeval palverännaku 7 kirikusse.
Surm.
Innocentius IX suri 30. detsembri 1591 varahommikul Roomas arvatavasti kopsupõletikku, olles valitsenud 62 päeva. Pärast teda on veel vähem valitsenud ainult Leo XI ja Johannes Paulus I. Ta maeti 8. jaanuaril 1592 Vatikani basiilikasse.