Harville Hendrix

Harville Hendrix (sündinud 1935) on USA suhtenõustaja ja eneseabiraamatute autor. Koos abikaasa Helen LaKelly Huntiga on ta loonud imagoteraapia.
Ta sai Chicago ülikooli teoloogiainstituudist doktorikraadi psühholoogias ja teoloogias. 
Tema tuntuim raamat on New York Timesi bestseller "Getting the Love You Want", mis sai populaarseks pärast Hendrixi esinemist saates "The Oprah Winfrey Show". 
Ta asutas koos abikaasaga MTÜ Imago Relationships International, mis valmistab ette imagoterapeute. 
Nende poeg Hunter Hunt-Hendrix on ansambli Liturgy eesotsas.
Vaated ja ideed.
Romantiline armastus (armumine) tõmbab inimese poole, kellel on samad positiivsed ja negatiivsed omadused (minu "imago") nagu minu vanematel ja hooldajatel. Sellepärast on mul algul tunne, nagu oleksin teda alati tundnud, ja sellepärast olen ma lõpuks ärritunud ja pettunud. Sarnasus avaldub selles, et ma tunnen samu tundeid nagu lapsena vanematega koos olles, sealhulgas kuuluvustunnet ja armastust ning ärritust selle üle, et minu vajadused ei ole rahuldatud ("lapsepõlvehaavad"). Neid haavu saab ravida ainult olles suhtes inimesega, kes õpib minu rahuldamata jäänud vajadusi rahuldama. Haavad on tingitud kas kontrollivast ja lämmatavast ülehoolitsusest või hüljatustunnet tekitavast vähesest hoolitsusest. Suhtes olles on võimalik koos partneriga tööd teha, et mõlema vajadused oleksid rahuldatud. Umbes 90% ärritusest ja pahameelest partneri suhtes on pärit minevikust.
Partnerid on vastandlike omadustega. Vältimatult tekib "võimuvõitlus", mis lähtub kummagi veendumusest oma õigsuses ning nõuab partnerilt minu imelisuse nägemist ja minu tahtmise järgi toimimist. Pinge vastandite vahel on vajalik lapsepõlvehaavade ravimiseks ning aitab koguda selleks psühholoogilist ja emotsionaalset jõudu. Partnerid on vastandlikud selle poolest, kas nad eelistavad struktuuri (plaanide paikapanemist) või vabadust (spontaansust, eesmärgitust), ja selle poolest, kuidas nad lahendavad stressi ja konflikte. Stresse ja konflikte lahendatakse kas neid vähendades ja energiat kokku hoides oma reaktsioone endale hoides ("Kilpkonn") või neid suurendades ja end kõigile valjuhäälselt väljendades, tundeid lahti rääkides ja kaalutledes ("Rahetorm"). Kilpkonnad vajavad aega, et enne reageerimist oma mõtete ja tunnetega omaette tegelda, lõdvestudes tasakaalu hoida; kuigi jääb mulje, et nad lükkavad asju edasi, tuleb neid usaldada. Rahetormid tegelevad oma tunnetega teisi kaasa kiskudes, tegutsevad intuitsiooni põhjal hetke ajel ning teevad asju nimekirja järgi; nad hoolitsevad perekonna dünaamika eest ning laadivad end koos perekonnaga lõbutsedes. Peaaegu alati abielluvad Kilpkonn ja Rahetorm; nad ajavad teineteise hulluks. Kilbi alla tõmbumine võimendab rahe pildumist (Rahetorm püüab tähelepanu saada) ja ümberpöördult (Kilpkonn on üle koormatud). Kui Kilpkonn tõmbub kilbi alla, siis ta tunneb end üleujutatuna; teda ärritaks Rahetormi möllamine, süüdistamine mõnes suhte puudujäägis, tema analüüsimine või oma tahte pealesurumine. Rahetormi energeetiline domineerimine jätab Kilpkonnale mulje, et temaga ei arvestata. Selle asemel tuleb luua Kilpkonnale turvalisus, tema panust tunnustades, siis ta ilmub peagi välja. Viimase piirini viidud Kilpkonnast saab Nähvav Kilpkonn. Rahetorm möllab sellepärast, et tal on kõik üle pea kasvanud ja ta tunneb end üksinda kandvat kogu maailma raskust. Et Rahetorm ei tunneks end üksi, tuleb kilbi alla tõmbumise asemel pöörata talle kogu tähelepanu, pakkuda toetust, püüda talle head tunnet tekitada, rääkida õrnalt. Kilpkonnal tuleb õppida energiat väljapoole suunata, ennast selgelt ja valjuhäälselt väljendama. Rahetorm peab õppima tagasi astuma ja oma energiat hoidma. Saades teineteisega sarnasemaks, saadakse paremaks inimeseks. Need uued omadused võimaldavad peale partneri vajaduste rahuldamise kasvatada oma psühholoogilist ja emotsionaalset jõudu.
Konflikt on väärtuslik. See tuleb muuta "loovaks pingeks, millest sünnivad uued mõtted ja anded". Konflikt on võimalus arenguks. Seda tuleb kasutada hüppelauana kasvamiseks. See, mis partneri juures hulluks ajab, on sageli see, mille moodi salajas tahetakse olla. Sageli vajatakse partnerilt seda, mida ta kõige vähem suudab anda, ja ümberpöördult. Selle õppimine on raske ja nõuab julgust. Kasvamine nõuab mõlemalt sirutumist uue olemisviisi järele. Konflikti sõnum on see, et mõlemal tuleb end välja sirutada, et saada sellisteks partneriteks, nagu teine vajab, ja ühtlasi täielikult iseendaks. 
Kui suunata konflikt energia arengusse, et saada pühendunud partneriteks, saadakse teineteise tervendajateks. Partneri vajadused võimaldavad teisel partneril teiseneda ja kasvada. Partnerlusabielus ei oodata, et teine pööraks mulle tähelepanu ja rahuldaks minu vajadusi, vaid aidatakse teineteisel täiskasvanuks saada, tervendades mõlema lapsepõlvehaavu. Tuleb aidata teineteisel nimetada oma haavu, selgitada välja, mida kumbki tervenemiseks vajab ja kasvada, et teineteist tervendada, sirutudes teineteise vajaduste suunas. Nii saadakse tugevamaks ja terviklikumaks.