Pea ja kaela arterid

Pea ja kaela arteriaalne verevarustus toimub aordikaarest lähtuvate suurte harude kaudu:
truncus brachiocephalicus, õlavarre-pea tüvi, jaguneb "articulatio sternoclavicularis dextra" taga kaheks haruks:
– a. carotis communis dextra, parem ühine unearter;
– a. subclavia dextra, parem rangluualune arter;
a. carotis communis sinistra, vasak ühine unearter;
a. subclavia sinistra, vasak rangluualune arter.
A. CAROTIS COMMUNIS
Kulgeb kaelal, harusid andmata, koos "n. vagus"'e ja "v. jugularis interna"ga üles, neid ümbritseb ühine fastsiatupp. Kilpkõhre ülemise serva kõrgusel jaguneb kaheks haruks:
– a. carotis externa, välimine unearter;
– a. carotis interna, sisemine unearter.
A. CAROTIS EXTERNA
Kulgeb alguosas sisemisest unearterist eespool, ja veidi mediaalsemal läbinud "trigonum caroticum"i, pöördub lateraalsuunas, siseneb "fossa retromandibularis"es "gl. parotis"esse, kus jaguneb lõppharudeks.
Eesmised harud
I. A. thyroides superior, ülemine kilpnäärmearter, algab välimise unearteri lähtekoha kõrguselt, suundub ette- ja allapoole, jaguneb kilpnäärme ülemise serva kõrgusel, "ramus anterior", "ramus posterior". Anastomoseerub alumise kilpnäärmearteriga.
Harud
1. A. laryngea superior, ülemine kõriarter, läbistab koos samanimelise närviga "membrana thyrohyoidea", varustab kõri peamiselt ülalpool häälepilu.
2. R. cricothyroideus, sõrmus-kilpkõhreharu, kulgeb samanimelisele kõrilihasele.
3. R. infrahyoideus, alumine keeleluuharu, varustab keeleluud ja sellele altpoolt kinnituvaid lihaseid.
4. R. sternocleidomastoideus, rinnaku-rangluu-nibujätkeharu, suundub samanimelisele lihasele.
II. A. lingualis, keelearter, algab välimisest unearterist keeleluu suure sarve kõrguselt, kulgeb mööda keskset neelukonstriktorit üles- ja ettepoole, suundub "m. hyoglossus"e ja "genioglossus"e vahel, andes lõppharu keeletipuni.
Harud
1. R. suprahyoideus, ülemine keeleluuharu, nõrk haru, varustab keeleluud ja sellele ülalt kinnituvaid lihaseid.
2. A. sublingualis, keelealune arter, suundub üle "m. mylohyoideus"e tagumise serva ettepoole lihase peale, varustab suupõhja ja keele lihaseid ("m. mylohyoideus, m. geniohyoideus, m. genioglossus"), "glandula sublingualis"t ja igemeid lingvaalselt.
3. Rr. dorsales linguae, selgmised keeleharud, 1–3 haru kulgevad keele külgosas ülespoole "m. genioglossus"e ja "hyoglossus"e vahel, varustavad keeleselga, keelejuurt, suulaemandleid, eesmist kurgukaart ja suupõhja tagaosa.
Lõppharu
4. A. profunda linguae, süva keelearter, ulatub keeletipuni, varustab keelelihaseid, – limaskesta, kumendub keele alumisel pinnal läbi limaskesta
III. A. facialis, näoarter, lähtub välimisest unearterist "trigonum caroticum"is, veidi kõrgemal "a. lingualis"est, kulgeb ülespoole ülemise ja keskse neelukonstriktori välispinnale, lateraalselt piiravad teda "m. digastricus"e tagumine kõht ja "m. stylohyoideus". Suundub "m. mylohyoideus"e alapinnal "gl. submandibularis"esse, andes näärmeharusid. Seejärel pöördub "m. masseter"i ees ümber alalõuaserva näole, kulgedes põiki ette- ja ülespoole miimiliste lihaste vahel silma mediaalnurga suunas.
Kaelaosa harud
1. A. palatina ascendens, ülenev suulaearter, kulgeb mööda neelu külgseina ülespoole, läheb "m. stylopharyngeus"e ja "m. styloglossus"e vahelt ülemise neelukonstriktori ülaservani, läbib "fascia pharyngobasilaris"e, siseneb pehmesuulae lihastesse.
2. R. tonsillaris, mandliharu, võib lähtuda ka eelmisest harust, läbib ülemise neelukonstriktori, hargneb suulaemandlis.
Submandibulaarosa harud
3. Rr. glandulares', näärmeharud, varustavad "gl. submandibularis"t.
4. A. submentalis, lõuatsialune arter, kulgeb "m. mylohyoideus"e alapinnal paralleelselt alalõuaservaga lõuatsi suunas, jaguneb pindmiseks haruks, mis varustab lõuatsinahka, ja süvaks haruks – suupõhjale ja "gl. submandibularis"ele.
Näoosa harud
5. A. labialis inferior, alahuulearter, lähtub veidi allpool suunurka, suundub "m. depressor anguli oris"e ja "m. depressor labii inferioris"e alla, edasi "m. orbicularis oris"e ja alahuulelimaskesta vahele.
6. A. labialis superior, ülahuulearter, algab suunurga kõrguselt, kulgeb ettepoole "m. orbicularis oris"e ja ülahuulelimaskesta vahele. Keskjoonel annab üleneva haru ninavaheseinale. Ülahuule- ja alahuulearterid anastomoseeruvad omavahel ja vastaspoolsete arteritega.
7. A. angularis, nurgaarter, on lõppharu, anastomoseerub "a. dorsalis nasi"ga ("a. ophtalmica" haru, sisemise unearteri süsteemist).
Tagumised harud
IV. A. occipitalis, kuklaarter, lähtub "a. facialis"e kõrguselt, kulgeb taha- ja ülespoole "m. digastricus"e tagumise kõhu ja "m. sternocleidomastoideus"e vahelt, tungib atlase ristijätkeni, pöördub nibujätke "sulcus a. occipitalis"esse ning väljub kuklapiirkonnas "m. sternocleidomastoideus"e ja "m. trapezius"e vahelt naha alla. Anastomoseerub vastaspoolsete samanimeliste arterite ja kaela süvade arteritega "a. subclavia" süsteemist.
Harud
1. R. mastoideus, nibujätkeharu, tungib läbi samanimelise mulgu aju kõvakelmele.
2. R. auricularis, kõrvalestaharu.
3. Rr. sternocleidomastoidei, suunduvad samanimelisele lihasele.
4. Rr. occipitales, lõppharud, kuklapiirkonna lihasele.
5. R. descendens, alanev haru, tagumise kaelapiirkonna varustuseks.
V. A. auricularis posterior, tagumine kõrvalestaarter, lähtub eelmisest kõrgemalt, suundub taga- ja ülespoole tikkeljätke suunas, kulgeb väliskuulmekäigu ja nibujätke vahel.
Harud
1. A. stylomastoidea, tikkel-nibujätkearter, tungib läbi "foramen stylomastoideum"i "canalis facialis"esse, selle kaudu trummiõõnde ja "cellulae mastoideae"tesse.
– A. tympanica posterior, tagumine trummiõõnearter.
– Rr. mastoidei, nibujätkeharud, "cellulae mastoideae"tele.
2. R. auricularis, kõrvalestaharu, varustab kõrvalesta tagant, anastomoseerub "a. occipitalis"e r. "auricularis"ega
3. R. occipitalis, kuklaharu, varustab kuklapiirkonna nahka ja lihaseid, anastomoseerub "a. occipitalis"e samanimeliste harudega.
Mediaalne haru
VI. A. pharyngea ascendens, ülenev neeluarter, suhteliselt peenike haru, tõuseb ülespoole sisemise ja välimise unearteri vahel, suundub neelu külgseinal ülemise neelukonstriktori välispinnale.
Harud
1. Rr. pharyngeales, neeluharud, varustavad neelu ja pehmesuulae lihaseid.
2. A. meningea posterior, tagumise ajukelmearter, siseneb koljuõõnde "foramen jugulare" kaudu, varustab aju kõvakelmet.
3. A. tympanica inferior, alumine trummiõõnearter, siseneb "apertura inferior canaliculi tympanici" kaudu trummiõõnde, varustab limaskesta.
Lõppharud
VII. A. temporalis superficialis, pindmine oimuarter, algab alalõuakaela kõrguselt, kulgeb väliskuulmekäigu kõhrelise osa ees, jätkab välimise unearteri suunda. Algusosa katab kõrvasüljenääre, ülenedes tungib naha- ja oimufastsia vahele. "Margo supraorbitalis"e kõrgusel jaguneb kaheks lõppharuks.
Lõppharud
1. R. frontalis, otsmikuharu.
2. R. parietalis, kiiruharu.
Harud
3. Rr. parotidei, kõrvasüljenäärmeharud.
4. A. transversa faciei, näoristiarter, kulgeb sarnakaare ja "ductus parotideus"e vahel miimilistele lihastele ja põsenahale. Anastomoseerub "a. facialis"e, "a. infraorbitalis"e ja "a. buccalis"e harudega.
5. Rr. auriculares anteriores, eesmised kõrvalestaarterid.
6. A. zygomaticoorbitalis, sarna-silmakoopaarter, kulgeb mööda sarnakaart oimufastsia lestmete vahel silma lateraalnurga suunas, varustab nahka ja silmasõõrlihast.
7. A. temporalis media, keskne oimuarter, lähtub alusosast, perforeerib oimufastsia ja anastomoseerub süvade oimuarteritega, varustab oimulihast.
VIII. A. maxillaris, ülalõuaarter, on välimise unearteri kõige tugevam haru, mis muudab järsult suunda, pöördudes "collum mandibulae" sisepinna ja "ligamentum sphenomandibulare" vahelt ettepoole ("pars mandibularis"), seejärel suundub ülespoole "fossa infratemporalis"esse "m. pterygoideus lateralis"e välispinnale või lihase sisse ("pars pterygoidea"), lõpposa pöördub mediaalsuunas, siseneb "fossa pterygopalatina"sse ("pars pterygopalatina").
"Pars mandibularis"
Harud
1. A. auricularis profunda, süva kõrvalestaarter, üleneb alallõualiigese kapsli tagant, andes sellele harusid, siseneb "fissura petrotympanica" kaudu trummikile välispinnale.
2. A. tympanica anterior, eesmine trummiarter, üleneb alalõualiigese kapsli sisepinnal, andes sellele harusid, siseneb "fissura petrotympanica" kaudu trummiõõne limaskestale.
3. A. alveolaris inferior, alumine alveolaararter, alaneb "ramus mandibulae" sisepinna ja "m. pterygoideus med." vahelt, siseneb alalõuakanalisse "foramen mandibulae" kaudu.
– R. mylohyoideus, lõua-keeleluuarter, eraldub eelmisest enne laskumist alalõuakanalisse, suundub "m. mylohyoideus"e alapinnale, varustab suupõhjalihaseid ja "gl. submandibularis"t.
Kanalisisesed harud
– Rr. dentales, hambaharud, sisendavad hambajuurekanali kaudu hambasäsisse.
– Rr. interalveolares, alveoolidevahelised harud, suunduvad alveoolide seintele, periodonti, luukoesse.
– Rr. gingivales, igemeharud, lähevad igemetele.
Lõppharu
– A. mentalis, lõuatsiarter, eraldub esimese premolaari kohal, väljub alalõuakanalist "foramen mentale" kaudu, varustab lõuatsi, alahuule, põse pehmeid kudesid (nahka, limaskesta, miimilisi lihaseid), anastomoseerub "a. labialis inferior"i ja "a. submentalis"ega.
4. A. meninga media, keskne ajukelmearter (ajukestaarter), tungib "foramen spinosum"i kaudu aju kõvakelmele, annab haru "canalis nervi petrosi minoris"e kaudu trummiõõne limaskestale – "a. tympanica superior".