Tulsi Gabbard

Tulsi Gabbard (; sündinud 12. aprillil 1981 Leloaloas) on Ameerika Ühendriikide poliitik ja sõjaväelane, alates 12. veebruarist 2025 riiklik luureülem.
Ehkki varem oli ta demokraat, astus ta 2024. aastal Vabariiklikusse Parteisse. Alates 2021. aastast on ta Ameerika Ühendriikide maaväe reservis olev kolonelleitnant. Aastatel 2013–2021 oli ta Esindajatekoja liige Hawaii osariigis 2. valimisringkonnast. Ta on esimene samoa- ja hinduameeriklane, kes on olnud Ameerika Ühendriikide kongressi ja valitsuskabineti liige.
Päritolu ja haridus.
Gabbard on sündinud Leloaloas Maʻopūtasi maakonnas, mis asub Ameerika Samoa Tutulia saarel, hilisema Hawaii osariigi senaatori Mike Gabbardi ja tema naise Carol Gabbardi (neiupõlvenimega Porter) neljanda lapsena. Tulsi isa on sünnijärgne Ameerika kodanik, ema Carol Gabbard (neiupõlvenimega Porter) on sündinud Indiana osariigis Decaturis. Tulsi sai nime püha basiilika sanskritikeelse nime järgi. Pere kolis Hawaii osariiki 1983. aastal, kui Gabbard oli kaheaastane.
2002. aastal katkestas ta televisiooniproduktsiooni õpingud Leewardi kogukonnakolledžis, et kandideerida Hawaii osariigi esindajatekotta. Valituks osutudes sai temast toona ajaloo noorim naine, kes on olnud osariikliku esindajatekoja liige. 2009. aastal lõpetas Gabbard Hawaii Vaikse ookeani ülikooli.
Sõjaväeteenistus.
2003. aasta aprillis, kui ta oli Hawaii esindajatekoja liige, astus ta Hawaii maaväe rahvuskaarti.
2004. aasta juulis saadeti ta rahvuskaartlasena 12 kuu pikkusele missioonile Iraaki, kus teenis spetsialistina 29. jalaväebrigaadi lahingumeeskonna 29. toetuspataljoni meditsiinikompaniis. Gabbard teenis logistilisel toetusalal Anakonda ja lõpetas missiooni 2005. aastal. Välismissioonil oleku tõttu otsustas ta jätta esindajatekotta uuesti kandideerimata.
2005. aastal anti talle autasu Combat Medical Badge "osalemise eest lahinguoperatsioonides vaenlase tule all operatsiooni Iraagi vabadus III toetuseks."" Samuti on talle antud Ühendriikide eeskujuliku teenistuse medal ja Saksa relvajõudude aumärk militaarse asjatundlikkuse eest.
2007. aastal lõpetas Gabbard esimese naisena lühendatud ohvitseriväljaõppe Alabama sõjaväeakadeemias oma lennu parimate hulgas. Talle anti nooremleitnandi auaste ja ta jätkas teenistust 29. jalaväebrigaadi lahingumeeskonna juures sõjaväepolitseinikuna. Aastatel 2008–2009 teenis ta Kuveidis, olles muuhulgas esimene Kuveidi sõjaväerajatisse sisenenud naine ja esimene Kuveidi sõjaväe aumärgi saanud naine.
2015. aastal sai Gabbard majoriks. Ta jätkas teenistust Hawaii rahvuskaardis kuni viidi 2020. aasta juunis üle Californias paiknevasse maaväe reservüksusse Ameerika Ühendriikide maaväe tsiviilasjade ja psühholoogiliste operatsioonide väejuhatuse alluvuses.
4. juulil 2021 ülendati ta kolonelleitnandiks. Gabbard viibis sel ajal Aafrika sarvel, täites tsiviilasjade ohvitserina ülesandeid erioperatsioonil. Seejärel määrati ta Oklahomas Tulsas baseeruva 354. rügemendi 1. pataljoni ülemaks.
Poliitilise karjääri algus.
2002. aastal võitis ta 43% häältega demokraatliku partei eelvalimised Hawaii esindajatekoja 42. valimisringkonnas ning edestas seejärel 60,7% häältega vabariiklasest vastaskandidaati Alfonso Jimenezest. 21-aastasest Gabbardist sai Hawaii ajaloo noorim esindajatekoja liige ning sel ajal oli ta ka noorim USA osariigi esindajatekotta valitud naine.
Ameerika Ühendriikide esindajatekojas (2013–2021).
2012. aasta valimistel järel sai Gabbardist esimene samoalasest Ameerika Ühendriikide Kongressi liige, samuti on ta ajaloo esimene hindu USA kongressis.
2020. aasta presidendikampaania.
2019. aasta 11. jaanuaril CNN-le antud intervjuus teatas ta kavast kandideerida 2020. aastal Ameerika Ühendriikide presidendiks ja alustada ametlikku valimiskampaaniat järgmisel nädalal.
CNN kirjeldas ta kampaania välispoliitilist platvormi interventsionismivastasena ja kirjeldas Gabbardi majandusprogrammi populistlikuna.
Ta lõpetas kampaania 2020. aasta märtsis ja avaldas seejärel toetust Joe Bidenile.
Riikliku luure ülem (alates 2025).
13. novembril 2024 esitas presidendivalimised võitnud Donald Trump Gabbardi USA riikliku luure ülema ("Director of National Intelligence"; DNI) kandidaadiks, tuues esile tema juhiomadusi ja sõjaväelist kogemust.
Kandidaadiks nimetamine tekitas avalikkuses poleemikat ja vastukaja. Üle 100 endist rahvusliku julgeolekuga tegelenud ametnikku allkirjastasid avaliku kirja, milles kritiseerisid Gabbardi nomineerimist DNI-ks.
Tema kuulamine senati luurekomitee ees toimus 30. jaanuaril 2025.
4. veebruaril 2025 hääletas luurekomitee 9-8 parteiliini pidi Gabbardi ametisse nimetamise poolt. 12. veebruaril kinnitas senat ta kandidatuuri häältega 52-48, ainsa vabariiklasest senaatorina hääletas Gabbardi vastu Mitch McConnell.
12. veebruaril 2025 vannutas Ameerika Ühendriikide justiitsminister Pam Bondi ta ametisse.
Poliitilised vaated.
Sisepoliitika.
Gabbard on üldiselt toetanud seadustatud aborti esimese 20 nädala jooksul, ehkki tema vaated on ajas muutunud. Noorena oli ta abordivastane, kuid muutis oma vaateid pärast sõjaväeteenistust Iraagis, kus nägi "hävitavat mõju, mida avaldab see, kui valitsused ... tegutsevad oma rahva jaoks moraalse vahekohtunikuna".
Välispoliitika.
Välispoliitiliselt on ta olnud kriitiline "neoliberaalse/neokonservatiivse sõjamasina" suhtes, mis soovib USA osalust "raiskavates välismaistes sõdades". Gabbardi arvates tuleks sõjale kulutatav raha suunata ümber tervishoiu, taristu ja teiste riiklike prioriteetidega tegelemiseks. Ta on kirjeldanud end nii sõjapistriku kui rahutuvina, öeldes "kui tegu on sõjaga terroristide vastu, olen ma pistrik, [ent] kui tegu on viljatute režiimivahetussõdadega, siis olen ma tuvi".
Venemaa sissetung Ukrainasse.
2019. aastal ütles Gabbard MSNBC hommikusaates, et näeb Putinit Ameerika Ühendriikide vastasena.
11. veebruaril 2022, kui Venemaa koondas Ukraina lähistele vägesid, ütles Gabbard, et "president Biden võiks selle kriisi lõpetada ja vältida sõda Venemaaga [...] garanteerides [...], et Ukraina ei saa NATO liikmeks" ning soovitas Bidenil sedasi käituda, viidates Ukraina liikmesuse üleüldisele ebatõenäolisusele. Gabbard oli skeptiline lahenduse leidmata jätmise osas, süüdistades "sõjaõhutajaid mõlemalt poolt Washingtonis" ning viidates, et Venemaa sissetung võibki olla USA huvides, misjärel saaks kehtestada "drakoonilised sanktsioonid" ja alustada uut külma sõda. Gabbard pidas sellist suhtumist kasulikuks "sõjatööstuskompleksile, mis kontrollib nii paljusid meie poliitikuid" Ühendriikide, Ukraina ja Venemaa elanike arvelt. 13. veebruaril ütles Gabbard, et "Ukraina saamine NATO liikmeks ei ole nagunii meie riiklikes huvides, seega miks mitte anda Venemaale seda puudutav kinnitus?"
24. veebruaril, mil Venemaa tungis Ukrainasse, kirjutas Gabbard Twitteris, et "seda sõda ja kannatusi saanuks ära hoida, kui Bideni administratsioon/NATO tunnustanuks Venemaa legitiimseid julgeolekumuresid seoses Ukraina liitumisega NATO-ga, mis tähendaks USA/NATO vägesid otse Venemaa piiril".
27. veebruaril soovitas ta konflikti lahendada läbi neutraliteedi: "On aeg seada geopoliitika kõrvale ja võtta omaks "aloha" vaim, lugupidamine ja armastus Ukraina inimeste vastu, jõudes kokkuleppele, et Ukraina on neutraalne riik... [E]t NATO ja Vene vägesid poleks üksteise üksteise mitte-Balti piiridel. See võimaldaks Ukraina rahval elada rahus".
4. aprillil 2022 kirjutas Gabbard Twitteris: "president Putin, teie jõhker rünnak Ukraina vastu pole üksnes taunitav, vaid on olnud tohutu geopoliitiline viga, mis on Venemaale juba kalliks maksma läinud... [O]n Venemaa ja Ukraina rahva huvides, et tõmbaksite kohe oma väed välja."
Armeenia ja Aserbaidžaan.
2019. aastal pani Gabbard koos veel mitme Kongressi liikmega arutlusele seaduseelnõu, millega Ameerika Ühendriigid tunnustaks Armeenia genotsiidi.