tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vanalinn (Narva)

Vanalinn on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Rakvere tänav põhjas, Aleksander Puškini tänav läänes ja Raja tänav lõunas.
Vanalinna linnaosa piirneb põhjas Sutthoffi, idas Kalevi ja Kerese ning lõunas Joaoru linnaosaga.
Võrreldes Narva vanalinna ajaloolise piirkonnaga on Vanalinna linnaosa suurema pindalaga: peale Vana Narva kuuluvad sinna ka Narva eeslinna lõunaosa Rakvere tänavast lõuna pool ja Peetri eeslinna idaosa Puškini tänavast (endine Posti tänav) ida pool.
Eugen Baer

Eugen Baer (sündinud 19. augustil 1937 Šveitsis) on ameerika semiootik.
Ta on õppinud Freiburgis ja Roomas ning kaitsnud doktoritöö Yale'i Ülikoolis. 
Tema teadustöö valdkondadeks on üldine semiootika, meditsiinisemiootika, keelefilosoofia ja religioonifilosoofia.
Rudbārži mõis

Rudbārži mõis ("Rudbāržu muiža") on mõis Lätis Skrunda piirkonnas Rudbārži vallas Rudbāržis. Saksa keeles "Rudbahren".
Rudbārži mõis oli aastatel 1778–1920 von Firckside perekonna käes. Teise maailmasõja ajal oli mõisas hospidal, hiljem metsamajanduskool. 1950. aastatest töötab mõisas Rudbārži kool (algul keskkool, praegu põhikool).
Mõisa peahoone rajati aastal 1835 klassitsistlikus stiilis. Aastail 1882–1883 renoveeriti mõisa ja lisati prantsuse renessansi elemente. 1905. aastal ehitati peahoone taas ümber, seekord uusklassitsismi reegleid järgides.
Kõrvalhoonetest on mõisakompleksis säilinud aedniku maja, aidad ja küünid. Park on suurelt osalt metsapark, tänapäeval läbib seda maantee.
Manolepis

Manolepis on maoliste alamseltsi kuuluv maoperekond.
Narva bastionid

Narva bastionid on Narva linna ümbritsevad Narva muldkindlustusvööndi kaitseehitised, mis peaasjalikult ehitati 17. sajandil Rootsi ajal.
Narva kaitserajatiste uus muldkindlustuste vöönd.
Aastatel 1676–1680 alustati Narvas kaitserajatiste uue muldkindlustuste vööndi uuendamist fortifikatsioonide direktor Erik Dahlbergi kavade alusel, Vaubani süsteemi alusel. 
Ehitustöid alustati 1682. aastal ja jätkati kuni Narva vallutamiseni Moskva tsaaririigi poolt Põhjasõjas 1704. aastal. Valmis jõuti ehitada 
Bastionide kaitseks kavandatud viiest raveliinist jõuti valmis ehitada kaks. Ehitamata jäi Triumphi ja Fortuna bastioni vahele planeeritud läänevärav. 
Bastionid ümbritseti vallikraaviga, põhjasuunas ehitati uus värav – Kuningavärav, millest kujundati linna peavärav, vanadest väravatest jäi alles Veevärav ja Uus värav (hiljem Pimevärav). 
Varasemad Narva kaitseehitised.
Varasematest Narva kaitseehitisest on säilinud Narva Hermanni linnus ja 16. sajandil Narva linna kaitseks ehitatud: Vanavall, Kristervall, Kuningavall, Liivavall.
Rhadinella

Rhadinella on "Colubridae" sugukonna maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Rhadinella" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Mehhikos ja Kesk-Ameerikas.
Rémy Martin

Rémy Martin on aastal 1724 asutatud Prantsusmaa konjakitootmisettevõte.
Seene tänav

Seene tänav asub Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Tänav saab alguse Vabaduse puiesteelt, ristub Sihi ja Ravila tänavaga ning lõpeb Metsa tänaval.
Tänava suurim paarisarvuline majanumber on 28 ja suurim paarituarvuline 25.
Seene tänav on loode–kagusuunaline ja umbes 550 meetrit pikk.
Seene tänav sai nime 17. märtsil 1922. Enne seda oli tänava nimi Pavlovi tänav.
Kidur

Kidur on eesti pseudomütoloogias Kiru-nimelisele jumalale pühendatud noor kits (die Ziege).
Kidura ja Kiru tõi teaduskäibesse Friedrich Reinhold Kreutzwald oma saksakeelses kirjas Friedrich Robert Faehlmannile 6/18. aprillist 1845. 
See pärinevat Kreutzwaldi järgi ühest Simuna kihelkonnas üleskirjutatud eesti rahva niinimetatud lugulaulust, mida olevat 19. sajandi algul laulnud ringirändaja laulikust vanarauk, keda tervel Virumaal "vana lauliku" või "rootsi rüütli" nime all tunti. See vana rahvalaul läheb oma iseloomu poolest teistest meile seni [1845] tuntud lauludest lahku. Sel on oma histooriline tagapõhi, kuid see laul on ainult katkend, nimelt puuduvat laulust pikem lahingukirjeldus. Üsna ilmsesti kuulub see laul niisuguste hulka, mida rahvas iga võõra eest hoolega varjab.
Tegelikult on see laul põhiliselt Kreutzwaldi enda loodud.
Kandukivi

Kandukivi on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas Haapse külas.
Kivi pikkus on 10,0 m, laius, 5,8 m, kõrgus 2,9 m ja ümbermõõt 27,7 m. 
Rahn on enamuses järskude külgedega, lame ja kandiline. Rahnu lagi on tasane, peaaegu rõhne. Piki kivi kirdekülge tõuseb laele terrass laiusega alla 40 cm, mis ülespoole kitseneb. Esineb üksikuid kinnislôhesid. Rahn on keskmiselt sammaldunud ning samblikega kaetud. 
Kivist u 100 m kaugusel asub teine hiidrahn – Augu Suurkivi.
Dirhami rahn

Dirhami rahn on hiidrahn Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,0 m, laius 6,0 m, kõrgus 3,1 m, ümbermõõt 20,8 m.
Eevakivi

Eevakivi (ka: Pullevere kivi) on graniidist hiidrahn Järva maakonnas Järva vallas Mägise külas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,0 m, laius 8,5 m, kõrgus 3,3 m ja ümbermõõt 25,3 m.
Jämedateraline graniitrahn, rohke päevakivi ja kvartsi sisaldusega, esineb ka tumedaid mineraale. Rahn on viilkatusekujuline. Rahnu lõunapoolsest osast on eraldunud 1,2 m paksune kild. Rahnu peal on põletamisjälgedega lohk läbimõõduga 40x50 cm. Lohu keskel on kuni 3 cm sügavune 9x12 cm laiune süvend, mis tundub sisse raiutud olevat. Tõenäoliselt on rahn saanud välgutabamusi. Rahn on kaetud sambla- ja samblikkattega. Rahnust enam kui kolmandik on maa sees, maapealse osa maht on arvutuslikult 140 kuupmeetrit. 
Rahnu nimetus tuleneb Laasi Eeva (rahvasuus Taagi Eeva) nimest, kelle väike saun on olnud kivi lähedal maa sees, nii et aknad ulatunud maa peale. Rahnu juures on tehtud jaanituld ja peetud rahvapidusid.
Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Bīriņi

Bīriņi on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas Vidriži vallas. 
Asulas on endise Bīriņi mõisa ("Koltzen") süda. Külas on raamatukogu. Külas asuvad bussipeatused Bīriņi ja Bīriņu pils. seal asub uusgooti stiilis Pistohlkorside suguvõsale kuulunud loss maalilise pargiga. Praegu asub mõisas hotell. Bīriņi mõisa hoonetekompleks (sealhulgas park, häärber ja kolme toa interjöör) on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Regionaalse kaitse all on kabelis asuv Mellinite hauatähis.
Looduskaitse all on kaks laialehist pärna, vaher, neli tamme, Kapeņi pärn, Bīriņi must mänd, Armastuse tamm, Bīriņi pargi paju, Bīriņi pargi remmelgas, Bīriņi lossipargi tamm, Bīriņi pargi tammed, Bīriņi pargi pärn ja Divstari pärn.
Aqua (ansambel)

Aqua on taani-norra popmuusikaansambel, mis loodi 1989. aastal. Aastal 2001 läks bänd laiali ja 2007. aastal tuli uuesti kokku.
Ansambli liikmed on Lene Nystrøm Rasted, René Dif, Søren Rasted ja Claus Norreen.
Aqual on ilmunud kolm stuudioalbumit: "Aguarium" (1997), "Aquarius" (2000) ja "Megalomania" (2011). Rahvusvaheliselt sai bänd tuntuks lauluga "Barbie Girl" (1997). 
Aqua plaate on müüdud üle 33 miljoni eksemplari ja bändi singlid on olnud esikohal 35 riigi edetabelites.
Zvārtava

Zvārtava (eestipäraselt Vaartu) on küla ("mazciems") Lätis Gaujiena (Koivalinna) lähedal, mis kuulub Smiltene piirkonda Koivaliina valda. 
Asulas on endise Zvārtava mõisa ("Adsel-Schwarzhof") keskus. Zvārtava mõisakompleks, selle peahoone, Zvārtava tuulik, Zvārtava mõisa park, tallid, ait ja aedniku maja on riikliku kaitse all olev muinsusmälestised. Külas kasvav jalakas, Zvārtava mõisa pargis kasvavad tamm, jalakas, haab, pärn, künnapuu ja ebatsuuga on looduskaitse all. Küla asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Katre Pärn

Katre Pärn (sündinud 25. aprillil 1982) on eesti semiootik. 
Haridus.
Katre Pärn on õppinud aastatel 1988–2000 Avinurme Keskkoolis. Aastatel 2000–2007 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja sai bakalaureuse- ja magistrikraadi semiootika ja kulturoloogia erialal (2007. aastal kaitses magistritöö "Kinosemioloogia: kinokeele struktuur ja ühikud", juhendaja Peeter Torop). Alates 2007. aastast on ta Tartu Ülikoolis semiootika doktoriõppes.
Töö.
Aastatel 2008–2009 töötas Pärn Tartu Ülikooli semiootika osakonnas lepingulise õppejõuna. 2009–2013 oli semiootikaosakonnas algul assistent ja seejärel nooremteadur. 2016. aastast töötab ta Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna filosoofia ja semiootika instituudi semiootika nooremteadurina, on Tartu Ülikooli semiootika osakonna õppejõud ja filmisemiootika spetsialist.
Teadus- ja muu tegevus.
Katre Pärn tegeleb filmi- ja meediasemiootikaga. Ta on teinud uurimistööd järgmistes projektides:
2005. aastast on ta Eesti Semiootika Seltsi ja Rahvusvahelise Semiootika Assotsiatsiooni liige, 2008. aastast Society for Cinema and Media Studies ja European Network for Cinema and Media Studies liige.
2009. aastast on ta veebiajakirja Hortus Semioticus toimetaja.
2013. aastal esines ta Semiosalongis ettekande “Kuis väljendub mõte”.
ASAP liige alates 2016. aastast.
Ta on Eesti Semiootika Seltsi (MTÜ) ja Huupmeeter OÜ juhatuse liige.
Vittorio Emanuele II

Vittorio Emmanuele II (Vittorio Emanuele Maria Alberto Eugenio Ferdinando Tommaso; 14. märts 1820 – 9. jaanuar 1878) oli ühendatud Itaalia kuningriigi kuningas, enne seda Sardiinia kuningas.
Sardiinia kuningaks sai Vittorio Emanuele II 1849. aastal. Selleks jäi ta 17. märtsini 1861, mil võttis endale Itaalia kuninga tiitli. Ta oli esimene ühendatud Itaalia kuningas pärast 6. sajandit. Itaalia kuninga tiitlit kandis ta surmani 1878. aastal. Itaallased andsid talle epiteedi "Padre della Patria" ('isamaa isa'). Itaalia jäi kuningriigiks 1946. aastani.
Christoffer II

Christoffer II (29. september 1276 – 2. august 1332) oli Taani kuningas ja Eestimaa hertsog aastail 1320–1326 ja 1329–1332.
Tema vanemad olid Taani kuningas (1259–1286) Erik V ("Klipping") ja Brandenburgi Agnes. 
Christoffer II oli abielus Pommeri hertsogi Bogislaw IV-a tütre Pommeri Eufemiaga, nende järglased olid:
Oncino

Oncino on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.
Oncino kõrgus merepinnast on 1220 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Oncinos asuvad järgmised asulad: Arlongo, Bigorie, Piatette, Chiotti, Paschie', Porcili, Ruata, Ruera, Sant'Ilario, Saret, Serre, Tirolo, Villa.
Oncino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casteldelfino, Crissolo, Ostana, Paesana, Pontechianale, Sampeyre.
Ernst Carlsen

Ernst Søren Terman Detlef Carlsen (23. mai 1875 – 5. august 1961) oli ajavahemikul 13. märts 1926 – 3. mai 1938 Eesti peakonsul Taanis.
Ostana

Ostana on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.
Ostana kõrgus merepinnast on keskmiselt 1250 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Ostanas asuvad järgmised asulad: Ciampagna, Ciampetti, Sant'Antonio, La Villa, San Bernardo, Bernardi, Serre, Miridò, Martino.
Ostana piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bagnolo Piemonte, Barge, Crissolo, Oncino, Paesana.
Ellukivi

Ellukivi (ka: Iila Ellu kivi, Elukivi) on graniidist hiidrahn ja ohvrikivi Lääne-Viru maakonna Viru-Nigula valla ja Viru-Nigula kihelkonna Iila külas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,3 m, laius 8,1 m, kõrgus 3,0 m, ümbermõõt 27,4 m.
Rahn meenutab lamavat neljakandilist prismat. On järskude külgede ja tasase, peaaegu horisontaalse laega. Selle lääne- ja põhjaküljed on maapinnal negatiivse kaldenurgaga. Lael on kaks ohvrilohku: üks on 60 cm pikk ja 40 cm lai, vihmaga on need vett täis; teine lohk paikneb prao kohal. Rahn on praguline, krobelise pinnaga, millest ulatuvad välja kvartsiterad (nende ümbert on porsumine teised mineraalid hävitanud.
Kohamuistendi järgi, mis on Iila külast kogutud 1939. aastal, viheldi kängu jäänud kasvuga lapsi kivil noore kuu ajal kadakavihaga, et nad kasvama ja kõndima hakkaksid:
"Malla vallas Iila külas Hiie talu maa peal asub Hiiemägi. /---/ Sellessamas vallas ja külas Hiiemäe talu maa peal asub praega suur kivi, täma nimi on Ellu kivi. Eided teadasivad rääkida: vanast, kui laps kasvuga kängus oli ja jalgu alle ei saand, kui änam ei aitand saunas "harjaste vottamine" ega löilis aurutamine, pidi lapsega menema noorekuu ööse Ellu kivile. Seal pidi lapse panema vatsuli kivi pääle ja vihtlema kadakase vihaga. Siis oli laps hakanud kasvama ja kondima." (ERA II 216, 199/201 (1–2) &lt; Viru-Nigula khk, Malla v, Iila k, Pikapõllu t – V. Talu &lt; isalt, August Talu, 56 a (1939).
Tõnu Tunnel

Tõnu Tunnel (sündinud 31. juulil 1987) on eesti fotokunstnik ja arhitektuurifotograaf.
Ta lõpetas 2011. aastal bakalaureusekraadiga Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskonna fotograafia eriala.
Tunneli fotosid on avaldatud fotonäitusel "Eesti läbi 100 silmapaari".
Paroldo

Paroldo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.
Paroldo kõrgus merepinnast on keskmiselt 640 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Paroldo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ceva, Mombarcaro, Murazzano, Roascio, Sale San Giovanni, Torresina.
Hara Suurkivi

Hara Suurkivi on apliitgraniidist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Hara külas.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus: 11,0 m, laius 6,9 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 29,4 m.
Rahn on järskude külgede ja ida suunas kallaku laega, mis on kaetud metsakõdu ja rohelise samblavaibaga. Rahnu külgedel on üksikuid kinnislõhesid. Lõunaküljel ja lael esineb süvendeid.
Rahn pole üksikobjektina kaitse all, kuid jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.
Helgikivi

Helgikivi (ka "Ala kivi, Suurekivi, Ohvrikivi, Nõiakivi") on genissgraniidist hiidrahn Valga maakonnas Tõrva vallas Kähu külas. On Valga maakonna ainus hiidrahn.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,8 m, laius 7,4 m, kõrgus 2,0 m, ümbermõõt 30,2 m. Kivi maht on 61 m³
Lapik, ebatasase laega ja püstiste külgedega suur rahn. Lae kalle lõunasse. Idapoolsel laeosal on vaondilaadne lohk, kus püsib vesi. Lohk kulgeb piki ida-läänesuunalist lõhet, milles kohati kasvavad rohttaimed. Lääneosas, kõrgeima tipu juures väike lohksüvend läbimõõduga 5,5 ja sügavusega 2 cm. Rahn tugevasti sammaldunud.
Rahnuga on seotud muistendid. Kivi juures käidud hobustega öösiti õitsil, hiljem tantsimas ja hullamas. Mõnikord ilmuvat kivi juurde punase mütsiga poisike, kes eksitavat inimese ära. Südaöösel ta kaduvat. Rahnu lähedal Saunametsa soos olla teinegi kivi, kus tüdruk olla hundiks moondatud ja jälle inimeseks tagasi.
Rahn on alates 1966. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Salme Vooremaa

Salme Vooremaa (kuni 1931 Salme Taler; kuni 1936 eestistamisel Salme Wöhrmann; 9. veebruar 1904 Einmanni vald, Järva-Jaani kihelkond, Järvamaa – 5. juuli 1999 Stockholm) oli eesti ja Rootsi silmaarst.
Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1931 arstiastme väärilisena. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Filiae Patriae liige.
Ta töötas juba üliõpilasena Tartu Ülikooli silmakliinikus volontäärassistendina. Aastatel 1931–1933 töötas ta silmakliinikus professor Jaan Uudelti nooremassistendina ja aastast 1934 vanemassistendina. Aastast 1936 töötas ta Tartus eraarstina silmahaiguste alal. Ta oli Eesti Arstide Seltsi liige ja ühingu "Pimedate Abi" liige aastast 1932. Aastal 1939 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta silmahaiguste eriarstiks.
Suviti puhkas ja praktiseeris ta koos abikaasaga Saaremaal. Aastal 1943 asus ta koos abikaasaga tööle Saaremaale. 
Aastal 1944 põgenes ta koos abikaasa ja tütrega üle Läänemere Rootsi. Aastatel 1947–1953 töötas ta alamarsti ja ülemarsti kohusetäitjana mitme Rootsi haigla silmaosakonnas. Lõpliku tööloa sai ta aastal 1950 ja oli siis aastast 1954 erapraksisega silmaarst Arvikas (Värmlandi läänis). Ta elas ka aastal 1976 Arvikas ja suri 1999 Stockholmis.
Isiklikku.
Ka tema abikaasa Ilmar Vooremaa oli arst.
Kakukivi

Kakukivi (ka "Saunakivi") on pegmatiidist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaarel. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,3 m, laius 9,0 m, kõrgus 4,6 m, maksimaalne ümbermõõt 28,5 m.
Kivi on leivapätsi või majakujuline. See on järskude, maapinna lähedal negatiivsete kaldenurkadega külgede ja nõrgalt kumera laega ning selles esineb mitmesuguse pikkusega kinnislõhesid.
Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil.
Kalevipoja lingukivi

Kalevipoja lingukivi (ka: "Prossa hiidrahn") on hiidrahn Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,0 m, laius 7,9 m, kõrgus 2,3 m, ümbermõõt 24,7 m.
Kiviheinamaa kivi

Kiviheinamaa kivi (ka: "Kiviheinamaa Kärga kivi") on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,6 m, laius 6,5 m, kõrgus 5,4 m, suurim ümbermõõt 28,2 m.
Kiviheinamaa kivi asub metsa sees Vihasoo–Loksa teest 110 meetrit lõuna pool. Kivi poole viitab tee juurest silt ja selle suunas viib rada, kuid rändrahn asub rajast veidi eemal tihedas metsas. Rändrahn olevat saanud nime kunagi selle ümber olnud heinamaa järgi. 
Rahn on alates 1939. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Kuradisadul

Kuradisadul (ka "Nurmiku tee hiidrahn") on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Tallinnas Pirita linnaosas. Rahn asub Kose asumis Nurmiku tee ääres, osaliselt Nurmiku tee 19 territooriumil.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,3 m, laius 5,9 m, kõrgus 3,1 m, ümbermõõt 28,4 m.
Rahn on sadulakujuline (sellest ka rahnu nimi) järskude külgede ja lameda, keskelt nõgusa laega tugevasti murenenud, arvukate kinnislõhedega. Suur osa lõhedest, eriti rahnu lõunaküljel, kulgevad üksteisega rööpselt. Rahnu idakülg on osaliselt lamedam ning võimaldab kergesti pääseda kivi otsa.
Kivi paikneb klindiastangul, kus aluspõhjaks on kambriumi liivakivid. Need on paksult kaetud kvarternaarsete liivadega.
Rahn on alates 1992. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Kurkse Suurkivi

Kurkse Suurkivi (ka: "Kaarnavälja liukivi") on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Laane külas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,1 m, laius 8,4 m, kõrgus kuni 2,6 m, ümbermõõt 27,9 m.
Laur Valk

Laur Valk (ka Lauri Walk; 20. juuni 1912 Puhja – 28. juuli 2008 Solna, Rootsi) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1929 Tallinna Reaalkooli ja astus samal aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda. Aastal 1930 läks ta üle arstiteaduskonda, kus katkestustega õppides lõpetas aastal 1937 arsti astme väärilisena "cum laude". Ta on lipnikuna lõpetanud ka Sõjakooli aspirantide kursused.
Aastal 1937 oli ta Tartu Ülikooli I sisehaiguste kliiniku nooremassistent ja asus tööle röntgenoloogina, millisel kohal töötas aastani 1940. Selle ajajärgu vältel valmis tal doktoriväitekiri teemal "Röntgenoloogilisest, gastroskoopilisest ja histoloogilisest leiust gastriitide puhul", mille ta kaitses Tartu Ülikooli juures 29. detsembril 1941, omandades "dr. med." kraadi. Aastal 1940 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta röntgendiagnostika eriarstiks. Aastal 1944 sai ta dotsendi kutse.
Aastal 1944 põgenes ta üle Läänemere Rootsi. Aastatel 1945–1949 oli ta 2. alamarst Eskilstuna Keskhaigla röntgeniosakonnas. Aastal 1949 omandas ta alalise tööloa Rootsis. Aastatel 1949–1959 oli ta 1. alamarst Eskilstuna Keskhaigla röntgeniosakonnas. Aastatel 1959–1960 töötas ta alamarstina Stockholmi Radiumhemmeti Lasaret'is. Ta on töötanud veel mitmete haiglate röntgeniosakondades.
Aastal 1996 elas ta Solnas, kus ka suri 2008.
Isiklikku.
Tema isa Jaak Valk oli Puhja ja Urvaste koguduse õpetaja.
Tehuantepeci maakitsus

Tehuantepeci maakitsus on umbes 200 km laiune maakitsus Mehhikos, Mehhiko lahe ja Vaikse ookeani vahel.
Roheline tänav (Tallinn)

Roheline tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Tänav algab Pärnu maantee nr 300 maja juurest ja lõppeb Mai tänav nr 8 juures. Tänav on 350 meetrit pikk. Õie ja Rohelise tänava nurgal asub Nõmme Saksa Lunastaja kirik. Suurim paarisarvuline majanumber on 18, paaritu 17.
Roheline tänav puutub algusest lõpu poole minnes kokku järgmiste tänavatega: Kiige (vasakult), Õie (risti) ja Valdeku tänav (risti).
Rohelise tänava järgi sai bussipeatus, kus peatub buss nr 36, nime Roheline.
Theodor Kima

Theodor Kima (9. aprill 1899 Tartu – 17. veebruar 1980 Berliin) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1916 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi ja asus samal aastal õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kuid stuudium katkes aastal 1917. Vabadussõjast võttis ta osa aastatel 1918–1920 Balti pataljoni koosseisus. Õpingud arstiteaduskonnas jätkusid aastal 1920 ja aastal 1924 lõpetas ta ülikooli arstiastme väärilisena "cum laude". Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Academica.
Aastal 1925 oli ta Ahjal jaoskonnaarst. Aastatel 1926–1930 töötas ta Vana-Tänassilmas jaoskonnaarstina. Aastal 1930 asus ta Viljandisse, kus töötas laste- ja sisehaigustele spetsialiseerunud eraarstina. Ta oli aastast 1926 Viljandi Eesti Arstide Seltsi liige.
Aastal 1941 lahkus ta abikaasaga Saksamaale. Aastatel 1941–1942 töötas Neuenburgi kreisihaiglas Poola aladel, 1942–1945 Brombergis (praegu Bydgoszcz Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Poolas). Aastatel 1948–1952 oli ta Mecklenburgi Tervishoiuministeeriumis osakonnajuhataja, 1952–1965 Saksa Demokraatliku Vabariigi Tervishoiuministeeriumi epideemiate vastu võitlemise osakonna juhataja ning aastast 1965 samas nõunik-epidemioloog. 
Dr. Theodor Kima suri aastal 1980 Berliinis.
Isiklikku.
Tema isa oli vaimulik Gustav Kima. Tema abikaasa Beate Käthe isa William Oskar Hertel ja vend Ernst Wilhelm Hertel olid arstid.
Lauritsakivi

Lauritsakivi (ka: Rajakivi) on rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Kivi kõrgus on 1,7 m, pikkus 3,6 m, laius 2,8 m ja ümbermõõt 10,2 m.
Kohapärimus.
Kivisse raiutud keskajast pärinevaid märke seostatakse muistendipärimuses katoliku pühaku püha Laurentsiuse ja tema märtrisurmaga seotud motiividega:
"Kuusalu kiriku lähedal heinamaal asetseb kivi, millele on raiutud sisse rist ja käärid. Väga vanal ajal, aastaarvu ei ole teada, olevat paganad seal võtnud kinni Roomast tuleva püha Laurentsiuse. Paganad lõiganud teda kääridega puruks ja siis sellel kivil ära põletanud. Laurentsiuse luud ja riided aga olevat kristlased müürinud Kuusalu kiriku alusmüürisse. Kuusalu kirikus pühitsetakse aga tänapäevani selle mälestuseks Lauritsa päeva igal aastal 10. augustil." (RKM II 233, 579 (19) &lt; Kuusalu khk, Kolgaküla – Õ. Aasmaa &lt; August Soomere, sünd 1891 (1966).
Nelja kuninga kivi

Nelja kuninga kivi ehk Neljakuningakivi on rändrahn ja ohvrikivi Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 2,9 m, laius 1,9 m, kõrgus 1,2 m, ümbermõõt 7,3 m.
Pärimus.
Rahvaluulekoguja Matthias Johann Eiseni korrespondent J. Abreldal kirjeldab 1893. aasta paiku Kuusalust saadetud teates Neljakuningakivi ja sellega seotud pärimust nii: "Siin Kuusalu küla juures on pikergune kivi tee ligidal. See on rahvakõrvus suures lugupidamises, ja kaugemal rahval ikka rohkem. Kes sealt mööda lähevad, need käivad teist vaatamas. Rahvasuu räägib, et seal peal on vanal sõja ajal neli kuningat söönud. Siis on igaüks sinna peale enda mälestuseks suure risti raiunud, mis praegu veel alles on.
Käsmu kivikülv

Käsmu kivikülv on kivikülv Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel. See on Eesti ja ühtlasi ka Baltimaade ja viimase jääaja hõivatud Põhja-Euroopa suurim kivikülv.
Kivikülvi moodustavad u 400 ha alal paiknevad suured kivid. Mõned kivikülvi tuntumad kivid: Matsikivi, Lemeti kivi, Vana-Jüri kivid, Saadumetsa Suurkivi.
Matsikivi

Matsikivi (ka: "Eremiit, Uustalu kivi") on hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; Käsmu kivikülvi kividest suurim. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,5 m, laius 7,1 m, kõrgus 4,3 m, ümbermõõt maapinnal 22,7 m (maksimaalne 23,4 m), maht 119 m3.
Lemeti kivi

Lemeti kivi (ka: "Lemmeti suurkivi") on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; üks Käsmu kivikülvi rändrahnudest. 
Kivi mõõtmed on järgmised: suurim kõrgus 5,2 m, suurim ümbermõõt 22 m.
Vana-Jüri rahnude rühm

Vana-Jüri rahnude rühm (ka: "Vana-Jüri kivid") on rändrahnud Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel. Kivid on osa Käsmu kivikülvist. 
Rahnude seas on 18 läbimõõt üle 3 m. Rahnudest suurim on Vana-Jüri kivi.
Vana-Jüri kivi

Vana-Jüri kivi on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; üks Käsmu kivikülvi rändrahnudest ja Vana-Jüri rahnude rühmast. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 7,5 m, laius 7,2 m, kõrgus merepõhjast 6,2 m, ümbermõõt 21,8 m.
Saadumetsa Suurkivi

Saadumetsa Suurkivi on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; üks Käsmu kivikülvi rändrahnudest. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 7,0 m, laius 6,3 m, kõrgus 3,8 m, ümbermõõt 21,1 m.
Robin Stjernberg

Robin James Olof Stjernberg (sündinud 22. veebruaril 1991 Hässleholmis) on rootsi poplaulja ja saatejuht.
2011. aastal osales Rootsi superstaarisaates ja saavutas seal teise koha.
Ta esindas Rootsit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "You" ning sai finaalis 62 punktiga 14. koha. Ta oli esimene võistleja Melodifestivalenil, kes on läbinud lohutusvooru ja lõpuks finaalis võitjaks tulnud.
Fännid.
Enne Eurovisiooni oli tal fänne peamiselt ainult Rootsis ja mõned ka mujal Euroopa riikides. Kuid pärast Eurovisiooni muutus kõik, tekkis sadu fänne üle maailma. Tekkis fänniliikumine, mis sai nimeks Stjerna. "Stjernad" mõtlesid välja ka hüüdlause : " Once a Stjerna, always a Stjerna!"
Juuni alguses tegid eri riikide "Stjernad" video, kus igaüks kirjutas ,mida ta Robinist arvab. Seda nägi ka Robin ning oli sellest väga liigutatud.
Edward Albee

Edward Franklin Albee (12. märts 1928 Washington – 16. september 2016 Montauk, New Yorgi osariik) oli USA näitekirjanik. 
Tema tuntuim näidend on "Kes kardab Virginia Woolfi?" ("Who's Afraid of Virginia Woolf?", 1962). See tegi ta maailmakuulsaks, eriti 1966 valminud ekraniseeringu tõttu, kus peaosi mängisid Elizabeth Taylor ja Richard Burton.
Araabia hurt

Sloughi ehk araabia hurt on Põhja-Aafrikast pärinev hurtade rühma kuuluv koeratõug. Teda võib leida põhiliselt Marokost, kus pannakse paika ka tõustandard, ja vähemal määral mujalt Põhja-Aafrikast. Sloughid on tõenäoliselt lähedalt suguluses azawakhi hurdaga, aga mitte salukiga.
FCI standardi nr. on 188.
Kirjeldus.
Välimus.
Sloughi on lühikarvaline keskmise suurusega tugev hurt, kellel on kõrge asetusega rippuvad kõrvad. Ideaalne turjakõrgus on isastel 70 ja emastel 65 cm. Tema ilmet kirjeldatakse tihti kui melanhoolset. Tema lihasstruktuur on kuiv, see tähendab, et sloughil on lapikud ja pikad lihased, mis ei tohi ka tugeva füüsilise vormi korral olla kühmjad nagu greyhoundidel ja whippetitel. Tema selg on peaaegu horisontaalne, nimmepiirkond kergelt võlvjas. Alajoon on ühtlaselt kaarduv, mitte liiga järsk. 
Sloughi silmad peaksid ideaalsel juhul olema tumepruunid, kuigi esineb ka merevaiguvarjundeid. Ta karva värvus varieerib heledast liivavärvist punaka liivavärvini, punase ja mahoganivärvini. Esineda võivad brindle, must mask, must mantel, must loor ja mustad kõrvad. Standardi järgi võib sloughil olla valget ainult vähesel määral rinna peal. Suuremad valged märgistused ei ole lubatud. Sloughi kõnnak on sulgkerge, samm maadhaarav.
Temperament.
Ta on tundliku loomuga tähelepanelik ja intelligentne hurt. Levinud on arusaam, et sloughil on vastupandamatu vajadus liikuda ja joosta ning et neid ei ole võimalik pidada korterikoertena, ent tema liikumisvajadus ei ületa tegelikult teiste samas suuruses tõugude oma. Sloughi on oma omanikule ustav ja vajab teda enda lähedale. Vilunud koeraomaniku jaoks ei ole sloughi koolitamine probleemiks. Kuna ta on tundliku iseloomuga, ei tohiks teda õpetada karmide võtetega ega teda karistada, vaid kasutada pigem positiivset suunamist.
Tervis.
Sloughi on iidsetest aegadest saadik püsinud oluliste muutusteta, nii püsib tal tugev geneetiline tervis. Teada on ainult mõned sageliesinevad pärilikud haigused, peamiselt progresseeruv võrkkesta atroofia (PRA). Sloughi on üks tõugudest, kelle puhul saab seda haigust kindlaks määrata väikese vereprooviga, ja kasvatajad teevad koostööd, et geeni aretusest välja jätta. Nagu teisedki hurdad, on sloughi narkoosi, samuti ka vaktsiinide, ussikuuride ja mõningate teiste ravimite suhtes väga tundlik. Niisuguseid protseduure ei tohiks sellel tõul läbi viia kõik korraga, vaid jaotada need pikema ajavahemiku peale. 
Ajalugu.
Sloughi päritolu kohta võib üldiselt vaid spekuleerida. Arvatakse, et algselt pärineb see koer Oriendist või piirkonnast, mida täna tuntakse Etioopia nimega. Sloughi on üks kahest Aafrika hurdatõust, keda tunnustab ka FCI. Vanade savinõude kildude pealt (aastast u 3000 eKr) on leitud jooniseid lühikarvalisest lontis kõrvadega hurdast. Tänapäeval aretatakse sloughit peamiselt riikides nagu Maroko, Alžeeria, Tuneesia ja Liibüa; FCI ametliku standardi eest vastutab Maroko. Sloughi aretati oma kodumaal ja teda kasutatakse siiani jahikoerana ning ta on ka usaldusväärne valvur.
Yakup Kılıç

Yakup Kılıç (sündinud 13. juuli 1986; Elâzığ, Elâzıği provints, Ida-Anatoolia regioon) on Türgi endine poksija.
Kılıç sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Vassõl Lomatšenkole (Ukraina) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Kılıç sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Albert Selimovile (Venemaa) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Kılıç osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Rivalba

Rivalba on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torino.
Rivalba kõrgus merepinnast on 328 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Rivalba piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casalborgone, Castagneto Po, Cinzano, Gassino Torinese, San Raffaele Cimena, Sciolze.
Casalborgone

Casalborgone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Casalborgone kõrgus merepinnast on 205 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Casalborgone halduspiirides asuvad järgmised asulad: Airali, Borganino, Ceriaglio, Civignola, San Martino, Scagno, Val Chiapini, Val Frascherina.
Casalborgone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aramengo, Berzano di San Pietro, Castagneto Po, Cinzano, Lauriano, Rivalba, San Sebastiano da Po, Tonengo.
Labidakivi

Labidakivi on migmatiidist hiidrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kibaru külas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,4 m, laius 5,2 m, kõrgus 3,3 m, ümbermõõt 24,4 m ja maht 80 m³. Tegemist on mahu poolest Viljandi maakonna suurima rahnuga.
Rahn on korrapärase piklik-ellipsoidse põhiplaani ja püstseintega. See on alusel vaevumärgatavalt ahenev ning üsna maapinnal paiknev. Pind on sammaldunud ja krobeline, idakülg huvitavalt murenenud ja justkui korrapärasteks plokkideks jagunenud.
Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Cinzano

Cinzano on vald Itaalias Piemonte maakonnas Torino suurlinnapiirkonnas.
Cinzano kõrgus merepinnast on 495 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Cinzano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Berzano di San Pietro, Casalborgone, Moncucco Torinese, Rivalba, Sciolze.
Kuke-Miku kivi

Kuke-Miku kivi on rändrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,9 m, laius 6,3 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 23,4 m.
Sciolze

Sciolze on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Sciolze kõrgus merepinnast on 436 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Sciolze piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cinzano, Gassino Torinese, Marentino, Moncucco Torinese (AT), Montaldo Torinese, Rivalba.
Marentino

Marentino on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Marentino kõrgus merepinnast on 383 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Marentino halduspiirides asuvad järgmised asulad: Avuglione ja Vernone.
Marentino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Andezeno, Arignano, Moncucco Torinese, Montaldo Torinese, Sciolze.
Leetsemõisa kivid

Leetsemõisa kivid (ka "Leetse suured rahnud", "Leetse mõisa rahnudekogum") on rabakivist rändrahnud Harju maakonnas Paldiski linnas Pakri poolsaare põhjaküljel.
Rahnudekogum meenutab eemalt sammaldunud müürisäilmeid või vanu kaitseehitusi. Tegelikult on tegemist üksteise naabruses paikneva kuue rabakivirahnuga, mis on mandrijää poolt siia nähtavasti toodud ühtse läbikülmunud kompaktse hiidrahnuga ning mis jää sulamisel üksteisest eraldusid ja vaadeldava kogumi moodustasid. Suurim rahn on samuti lagunenud kaheks, tema keskosas on suhteliselt teravanurgelistest tükkidest vahevöönd, mis meenutab lõhkamistegevust. Pikim rahn on paigutunud "kaljuvoorena", pikitelg on tal loode-kagu suunaline.
Rahnu algmass võis olla Eesti hiidrahnude seas suurim.
Kolm suurimat rahnu vastavad hiidrahnu mõõtmetele: 
Rahnud on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Vistrorio

Vistrorio on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canaveses.
Chiusella jõe orus asuva Vistrorio kõrgus merepinnast on 480 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Vistrorio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Superiore, Baldissero Canavese, Castelnuovo Nigra, Issiglio, Lugnacco, Pecco, Quagliuzzo, Rueglio, Strambinello, Vidracco.
Strambinello

Strambinello on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Strambinello kõrgus merepinnast on 356 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Strambinello piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Baldissero Canavese, Quagliuzzo, Torre Canavese, Vistrorio.
Quagliuzzo

Quagliuzzo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Torino suurlinnapiirkonnas.
Quagliuzzo kõrgus merepinnast on 334 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Quagliuzzo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castellamonte, Lugnacco, Parella, Strambinello, Torre Canavese, Vistrorio.
Baldissero Canavese

Baldissero Canavese on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Baldissero Canavese kõrgus merepinnast on 392 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Baldissero Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castellamonte, Strambinello, Torre Canavese, Vidracco, Vistrorio.
Lobi neeme kivikülv

Lobi neeme kivikülv (ka: "Lobi neeme hiidrahnud", "Lobi lahe madalvee rahnudekogum") on kivikülv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 
Rühm rabakivirahne asub rannast umbes 100 m kaugusel ja kuni 1,6 m sügavuses vees asuval madalikul. Rahnurühma idapiirdel on nelinurkse põhiplaani, järskude külgede ja lameda laega hiidrahn (Lobi neeme hiidrahn), mis on teistest küll madalam, kuid suurema ümbermõõdu ja pikkusega ja seetõttu ainus hiidrahnu mõõtmetele vastav. 
Läheduses veel 3 suurt ja 2 väiksemat rabakivirahnu, mis koos hiidrahnuga moodustavad nn. Lobi rabakivirahnude rühma. 
Sellest rühmast 350 m lääne pool paikneb veel üks rahn, mida tuntakse Valgekivina (pikkus 8,7 m, laius 7,8 m, kõrgus 4,9 m, ümbermõõt 23,2 m ja maht 140 m³), ja 500 m loode pool teinegi – Mustkivi (pikkus 8,2 m, laius 5,9 m, kõrgus 4,7 m, ümbermõõt 22,4 m ja maht 145 m³). Valgekivi kivimiks on granaati sisaldav pegmatiit, see on heledatooniline ning rahn erineb teistest rahnudest ümarja põhiplaani poolest.
Lobi neeme hiidrahn

Lobi neeme hiidrahn on rabakivist hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas; üks Lobi neeme kivikülvi rahnudest.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,1 m, laius 9,6 m, kõrgus 2,9 m, ümbermõõt 29,2 m, maapealse osa maht 135 m³. 
Rahn on nelinurkse põhiplaani, järskude külgede ja lameda laega ning teistes kivikülvi rahnudest madalam. 
Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.
Luunja Suurkivi

Luunja Suurkivi (ka "Kikaste Suurkivi, Kavastu Suurkivi") on rabakivist hiidrahn Tartu maakonnas Luunja vallas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,5 m, laius 8,2 m, kõrgus 2,3 m, ümbermõõt 26,7 m.
Rahn on lapiku pätsi kujuline, samblikega kaetud. Piki rahnu levivad kaks kinnislõhede rühma, millest läänepoolne on rahnu lael hargnev ja moodustab vetthoidva lohu 30 x 30 cm, sügavusega ~10 cm. Laugelt itta langeval lael on veel teinegi, kuid väiksem ja ebamäärasem lohk. Lõhesüsteeme pidi on toimunud rahnu koorumist.
Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Mardimiku kivid

Mardimiku kivid on kaks rändrahnu Harju maakonnas Loksa linna ja Loksa küla piiril. Kivid asuvad avatud maastikul Loksa-Vihasoo tee ääres. 
Kividest tuntumat nimetatakse Mardimiku kiviks ja see on hiidrahnu mõõtmetega. Kivi pikkus on 9,2 m, laius 8,1 m, kõrgus 4,3 m ja ümbermõõt 27,3 m. 
Kivi on kuupja prisma kujuline, järskude külgede ja veidi kumera laega. Lae lõunapoolses ja osalt külje osas on rahnu lõhutud, mida tunnistavad puuraukude jäljed (aukude läbimõõt on 1,2 cm). Selles osas on ka ohtralt kinnislõhesid. Sammalt on kivi pinnal vähe, samblikke rikkalikumalt. Ümbruskonna pinnakatteks on ligi 1 m paksune liiva kiht, mis lasub viirsavil. 
Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all. 
Mardimiku kivist 10 m ida poole jääb teine, väiksem, rändrahn, mille pikkus on 6,0 m, laius 4,5 m, kõrgus 2,4 m ja ümbermõõt 16,8 m.
Rivarossa

Rivarossa on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Rivarossa kõrgus merepinnast on 286 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Rivarossa piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Front, Lombardore, Oglianico, Rivarolo Canavese, San Francesco al Campo.
Massello

Massello on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Massello kõrgus merepinnast on 1188 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Massello piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Fenestrelle, Perrero, Pragelato, Roure, Salza di Pinerolo.
Panola maakond

Panola maakond ("Panola County") on maakond USA-s Mississippi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Batesville ja Sardis.
Maakonna pindala on 1826 km². Veepindala on 54 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 707. Aastal 2000 oli elanike arv 34 274.
Beauforti maakond (Põhja-Carolina)

Beauforti maakond ("Beaufort County") on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.
Maakonna halduskeskus on Washington.
Maakonna pindala on 2484 km². Veepindala on 339 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 47 759. Aastal 2000 oli elanike arv 44 958.
Ajalugu.
Beauforti maakond moodustati 3. detsembril 1705 Bathi maakonna osast.
Beauforti maakond (Lõuna-Carolina)

Beauforti maakond ("Beaufort County") on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis.
Maakonna halduskeskus on Beaufort.
Maakonna pindala on 2391 km². Veepindala on 870 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 162 233. Aastal 2000 oli elanike arv 120 937.
Ajalugu.
Beauforti maakond moodustati 1764. aastal.
Phajol Moolsan

Phajol Moolsan (tai ผจญ มูลสัน; sünniaeg 13. september 1959; Banphot Phisai piirkond, Nakhon Sawani provints, Tai) on Tai endine poksija.
Moolsan sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Kennedy McKinney'ile (USA) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Forno Canavese

Forno Canavese on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canavese ajaloolis-geograafilises piirkonnas.
Forno Canavese kõrgus merepinnast on 584 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Forno Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Corio, Levone, Pratiglione, Rivara, Rocca Canavese.
Kuni aastani 1926 oli Forno Canavese nimeks "Forno di Rivara".
Levone

Levone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Levone kõrgus merepinnast on 343 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Levone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Barbania, Forno Canavese, Rivara, Rocca Canavese.
Pratiglione

Pratiglione on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Pratiglione kõrgus merepinnast on 611 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Pratiglione piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Canischio, Corio, Forno Canavese, Prascorsano, Rivara, Sparone, Valperga.
Bibiana

Bibiana on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Bibiana kõrgus merepinnast on 420 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Bibiana piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bagnolo Piemonte, Bricherasio, Campiglione-Fenile, Cavour, Luserna San Giovanni, Lusernetta.
Bibianas asuvad järgmised asulad: Famolasco, Madonne delle Grazie.
Campiglione-Fenile

Campiglione-Fenile on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Campiglione-Fenile kõrgus merepinnast on 365 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Campiglione-Fenile piirneb järgmiste omavalitsus­üksustega: Bibiana, Bricherasio, Cavour.
Campiglione-Fenile moodustati 1928. aastal Campiglione ja Fenile omavalitsusüksuste liitmisega.
Lusernetta

Lusernetta on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Lusernetta kõrgus merepinnast on 507 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Lusernetta piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bibiana, Luserna San Giovanni.
Lusernetta territooriumil asuvad järgmised asulad: Cascina Gerard, Possetti.
August Bournonville

August Bournonville (21. august 1805 – 30. november 1879) oli Taani ballettmeister ja koreograaf. August oli Antoine Bournonville'i poeg.
August sündis Taanis Kopenhaagenis. Ta õppis Itaalia koreograafi Vincenzo Galeotti käe all Taani kuninglikus balletiteatris.
Bournonville'i tuntumad balletid on "La Sylphide" (1836), "Napoli (ballett)" (1842), "Le Conservatoire" (1849), "The Kermessen i Brügge" (1851) ja "Et Folkesagn" (1854).
Bollengo

Bollengo on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Bollengo kõrgus merepinnast on 255 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Bollengo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Albiano d'Ivrea, Azeglio, Burolo, Ivrea, Magnano, Palazzo Canavese, Piverone, Torrazzo.
Kim U-gil

Kim U-gil (sünniaeg 17. oktoober 1949) on Põhja-Korea endine poksija.
Kim sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale György Gedóle (Ungari).
Kim oli esimene Põhja-Korea poksija, kes võitis olümpiamängudel medali.
Burolo

Burolo on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Burolo kõrgus merepinnast on 300 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Burolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bollengo, Cascinette d'Ivrea, Chiaverano, Ivrea, Torrazzo.
Cascinette d'Ivrea

Cascinette d'Ivrea on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Cascinette d'Ivrea kõrgus merepinnast on 239 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Cascinette d'Ivrea piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Burolo, Chiaverano, Ivrea.
Borgofranco d'Ivrea

Borgofranco d'Ivrea on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Borgofranco d'Ivrea kõrgus merepinnast on 253 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Borgofranco d'Ivrea piirneb järgmiste omavalitsus­üksustega: Andrate, Brosso, Chiaverano, Lessolo, Montalto Dora, Nomaglio, Quassolo, Settimo Vittone.
Borgofranco d'Ivrea territooriumil asuvad järgmised asulad: Baio Dora, Biò, Campagnola, Ivozio, San Germano.
Quassolo

Quassolo on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Quassolo kõrgus merepinnast on 275 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Quassolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgofranco d'Ivrea, Brosso, Settimo Vittone, Tavagnasco.
Tavagnasco

Tavagnasco on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Tavagnasco kõrgus merepinnast on 270 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Tavagnasco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Brosso, Quassolo, Quincinetto, Settimo Vittone, Traversella.
Settimo Vittone

Settimo Vittone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Settimo Vittone kõrgus merepinnast on 280 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Settimo Vittone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Andrate, Borgofranco d'Ivrea, Carema, Donato, Graglia, Lillianes, Nomaglio, Quassolo, Quincinetto, Tavagnasco.
Settimo Vittone territooriumil asuvad järgmised asulad: Cesnola, Montestrutto, Torredaniele.
Matsu Kodukivi

Matsu Kodukivi on rändrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas Uuskülas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 5,6 m, laius 3,7 m, kõrgus 2,7 m ja ümbermõõt 15,1 m.
Klaanemaa Laanekivi

Klaanemaa Laanekivi (ka: "Leedika rahn") on rändrahn Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,4 m, laius 5,7 m, kõrgus 3,9 m, ümbermõõt 23,8 m.
Mustkivi

Mustkivi nime kannab mitu Eesti rändrahnu:
Hansumäe Keldrirahn

Hansumäe Keldrirahn (ka "Hansumäe hiidrahn, Keldrikivi") on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Viimsi vallas Muuga külas; üks Hansumäe kivikülvi rahnudest.
Kivi pikkus on 10,2 m, laius 7,8 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 31,2 m, maht umbes 200 m³. 
See on püstiste seintega tahukakujuline rabakivirahn, mille lääneküljele koguneb märjal aastaajal madal veeloik. Rahnu lagi on suhteliselt tasane, kaguküljele on rajatud kunagi talukeldri seinana kasutatud müüritis, mis on osaliselt säilinud. Sellest veidi põhja pool paikneb väike, umbes 2 m rahn, pearahnust mõni meeter eemal veel teinegi.
Mäkaste ohvrikivi

Mäkaste ohvrikivi on hiidrahn Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nõva külas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,4 m, laius 5,6 m, kõrgus 1,3 m, ümbermõõt 22,9 m.
Neosti kivikülv

Neosti kivikülv (ka "Leetse kivid", "Neosti rändrahnud") on neljast rabakivirahnust koosnev kivikülv Harju maakonnas Pakri poolsaarel.
Sellest rahnureast lõuna pool on olnud veel mitmeid väiksemaid rahne, mis on lõhatud. Kõige põhjapoolsema rahnu lähedal, sellest põhja pool on samuti mitmeid rahnusid, ühel neist on ümbermõõt peaaegu 10 m, kõrgus 1,9 m. Seega on nõlvaastang olnud rahnudele omapäraseks koondumisvööndiks, võimalik et juba mandrijää liikumisel.
Neli suurimat rändrahnu on alates 2006. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Inverso Pinasca

Inverso Pinasca on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Inverso Pinasca kõrgus merepinnast on 560 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Inverso Pinasca piirneb järgmiste omavalitsus­üksustega: Perosa Argentina, Pinasca, Pomaretto, Pramollo, San Germano Chisone, Villar Perosa.
Pomaretto

Pomaretto on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Pomaretto kõrgus merepinnast on 630 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Pomaretto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Inverso Pinasca, Perosa Argentina, Perrero, Pramollo.
Pramollo

Pramollo on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Pramollo kõrgus merepinnast on 1071 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Pramollo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Angrogna, Inverso Pinasca, Perrero, Pomaretto, San Germano Chisone.
Pramollo halduspiirides asuvad järgmised asulad: Pellenchi, Case nuove di Pomeano, Sapiat, Bouchart, Ruâ, Buas, Ribet, Clot.
San Germano Chisone

San Germano Chisone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
San Germano Chisone kõrgus merepinnast on 488 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
San Germano Chisone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Angrogna, Inverso Pinasca, Porte, Pramollo, Prarostino, San Secondo di Pinerolo, Villar Perosa.
Porte

Porte on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Porte kõrgus merepinnast on 427 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Porte piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Pinerolo, San Germano Chisone, San Pietro Val Lemina, San Secondo di Pinerolo, Villar Perosa.
San Pietro Val Lemina

San Pietro Val Lemina on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
San Pietro Val Lemina kõrgus merepinnast on 451 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
San Pietro Val Lemina piirneb järgmiste omavalitsus­üksustega: Pinasca, Pinerolo, Porte, Villar Perosa.
San Pietro Val Lemina asub Lemina jõe orus ("val Lemina").