tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Johann Bartels

Johann Martin Christian Bartels (12. august 1769 Braunschweig – 7./20. detsember 1836 Tartu) oli Tartu Ülikooli puhta ja rakendusmatemaatika professor 1820–1836.
Alustas koolis abiõpetajana. Braunschweigis oli tema õpilaste seas ka Carl Friedrich Gauss.
Bartels õppis Johann Friedrich Pfaffi käe all Helmstedtis ja Abraham Gotthelf Kästneri õpilasena Göttingenis.
1800. aasta töötas ta matemaatikaprofessorina Reichenaus ja 1801. aastal õpetas ta matemaatikat Aaraus. Alates 1808. aastast töötas Bartels Kaasani ülikoolis. Kaasanis oli tema õpilaste seas ka Nikolai Lobatševski.
Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige 1826. aastast.
Bartels saabus Tartusse matemaatikaprofessoriks 1820. aastal. Tartus töötades lõi ta diferentsiaalgeomeetria koolkonna.
Avaldas vähe, mistõttu põhilised ideed sisaldusid loengutes ja tema juhendatud töödes. Näiteks ruumikõverate valem (Frenet'-Serret' valem) sai avalikuks Carl Eduard Senffi 1831. aasta töös "Theoremata principalia e theoria curvarum et superficierum".
Ta abiellus 1802. aastal Anna Magdalena Saluziga. Neil oli tütar Johanna Bartels (1807–1867), kes abiellus 1835. aastal Friedrich Georg Wilhelm Struvega.
Tadeusz Banachiewicz

Tadeusz Banachiewicz (13. veebruar 1882 Varssavi – 17. november 1954 Kraków) oli poola astronoom, matemaatik ja geodeet.
Tadeusz Banachiewicz õppis Varssavi ülikoolis. Pärast seda, kui Venemaa võimud selle 1905 sulgesid, siirdus ta Göttingeni, seejärel Pulkovo observatooriumi. 1910–1915 tegutses Kaasani ülikooli juures Engelhardti observatooriumis.
Ta oli Tartu Ülikooli eradotsent 1915, dotsent 1915–1917 ja professor 1917–1918 astronoomia alal.
Ta siirdus 1919 kodumaale Krakówi ülikooli, kus oli professor ja observatooriumi direktor. 1922 sai ta Poola haridusakadeemia liikmeks. 1932–1938 oli ta Rahvusvahelise Astronoomiauniooni asepresident. Ta oli ka Poola Astronoomiaühingu esimene president ja Baltimaade geodeesiakomitee asepresident. Alates 1952 kuni surmani oli ta Poola Teaduste Akadeemia liige. Ta asutas ajakirja "Acta Astronomica". Ta oli Varssavi ülikooli, Poznani ülikooli ja Sofia ülikooli audoktor.
1939 deporteerisid natsid ta 183 Krakowi õppejõu ja töötaja hulgas piirkonna saksastamise operatsiooni Sonderaktion Krakau käigus Sachenhauseni koonduskaagrisse.
Ta uuris astronoomiat, astrofüüsikat ja geodeesiat. Ta kirjutas üle 230 teadustöö. Ta oli Poola raadioastronoomia rajajaid. Ta muutis paraboolsete orbiitide kindlaksmääramise meetodit. 1925 leiutas ta krakoviaanide teooria: see oli eriline maatriksite algebra, mis tõi talle rahvusvahelise tunnustuse. See teooria lahendas hulga astronoomilisi, geodeetilisi, mehaanilisi ja matemaatilisi probleeme. Ta leiutas kronokinematograafi.
Tema järgi on nimetatud asteroide ja kraater Kuul.
Friedrich Beckmann

Friedrich Karl Beckmann (21. detsember 1830 / 2. jaanuar 1831 – 23. aprill / 5. mai 1887 Halliste) oli Eestis tegutsenud proviisor.
Ta õppis aastail 1859–1861 Tartu ülikoolis farmaatsiat. 1863. aastal sai proviisoriks, pidas Hallistes apteeki.
Johan Backlund

Johan Oskar Backlund (ka Jöns Oskar Backlund; (vene keeles Оскар Андреевич Баклунд; 28. aprill 1846 Länghem, Rootsi – 29. august (vkj 16. august) 1916 Pulkovo) oli Rootsi ja Venemaa astronoom.
Johan Oskar Backlund on Rootsi taevamehaanikakoolkonna silmapaistvamaid esindajaid. Eriti tuntud on tema uurimused Encke komeedi liikumise kohta, mistõttu komeeti nimetatakse tänapäeval ka Encke-Backlundi komeediks.
Johan Backlund lõpetas 1866. aastal Stockholmi kõrgema elementaarkooli ja 1872 Uppsala Ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist sai Backlund samas assistendi koha. Backlund kaitses 1874. aastal doktoriväitekirja astronoomias (teistel andmetel 1875). 1875. aastal valiti ta astronoomiadotsendiks.
Alates 1876. aastast oli Backlundi karjäär seotud Venemaaga. Ta oli aastatel 1876–1879 Tartu ülikooli tähetorni observaator ning Tartu ülikooli matemaatikalektor. 1879. aastal palkas Pulkovo observatooriumi direktor Otto Wilhelm Struve Backlundi oma assistendiks. Hiljem jätkas ta tööd vaatlusastronoomina kuni aastani 1895, mil ta määrati observatooriumi direktoriks. Sellel ametikohal oli ta oma surmani 1916. aastal.
Isiklikku.
Johan Oskar Backlundi poeg Jalmar Backlund (1877–1960) oli tsaariarmee polkovnik, hiljem elas Soomes. Teine poeg Helge Götrik Backlund oli Venemaa geoloog, kes hiljem elas Rootsis. Backlundi tütar Elsa Backlund-Celsing oli rootsi kunstnik.
CAM-taimed

CAM-taimed (akronüüm ingliskeelsest fraasist "crassulacean acid metabolism") on peamiselt paksuleheliste sugukonda kuuluvad taimed, kelle fotosünteesi rada on lihtsustatult öeldes edasiarendus C3-taimede fotosünteesirajast. Vastavat protsessi nimetatakse paksuleheliste taimede fotosünteesiks ehk CAM-taimede fotosünteesiks.
CAM-taimed on näiteks kaktused, ananassid, piimalilled, Eestis kasvavaist taimedest näiteks kukehari.
CAM-taimede fotosüntees.
CAM-fotosüntees arenes evolutsiooniliselt välja kõrgest temperatuurist tingitud veekaotuse vältimiseks kuivades tingimustes. CAM-taimed on kõige enam levinud troopikas ja kõrbetes, nende fotosünteetilised iseärasused võimaldavad neil sellistes ekstreemsetes oludes ellu jääda. Süsinik fikseerub neis ööpäeva tsükli alusel. Selline fotosünteesietappide jagamine öö ja päeva vahel võimaldab CAM-taimedel väga suurel määral kokku hoida vett, mis muidu auruks lihtsalt õhulõhede kaudu välja.
Öösel.
Õhulõhed avanevad ööjaheduse saabudes, mil õhuniiskus tõuseb ja seega transpiratsioon lehtedest väheneb. Algab CO2 sidumine, kusjuures kaasnev veekadu on minimaalne. Kõigepealt tehakse süsihappegaas bikarbonaadiks ja PEPC-i ensüüm seob selle fosfoenoolpüruvaadiga. Saadud oksaalatsetaadi teeb malaadi dehüdrogenaas (MDH) malaadiks ning produkt talletatakse vakuoolis.
Päeval.
Et vältida veekadu niigi kuivades tingimustes, sulguvad õhulõhed päeva saabudes. Sel ajal ei saa süsihappegaas ümbritsevast õhust lehtedesse. Et fotosüntees saaks toimuda, hakatakse vakuoolidesse talletatud malaadist eraldama süsihappegaasi, mis seejärel siseneb Calvini tsüklisse.
CAM-fotosüntees veetaimedes.
Arvestades asjaolu, et CAM-süsiniku fikseerimine aitab maismaataimedel vähendada veekadu fotosünteesil kõrbetingimustes, tundub veider leida sama mehhanismi ka veetaimedes, kelle jaoks veepuudus ei saa olla probleemiks. Mõned veetaimed kasutavad seda varianti seetõttu, et süsihappegaasi kontsentratsioon vees väheneb päeval kiiremini (ajal, mil fotosüntees on aktiivne), kui atmosfäärist seda vette juurde jõuab difundeeruda. Tulemuseks on süsihappegaasist tühjaks imetud veemass. Öösel aga CO2 kontsentratsioon vees jälle tõuseb ja CAM-rada kasutavad taimed saavad endale süsiniku valmis siduda malaadi näol, et päevasel ajal sealt jälle seda eraldada.
Tõnis Vaga

Tõnis Vaga (28. juuni 1975 – 18. november 2006) oli eesti luuletaja. 
Ta lõpetas Tartu Ülikooli matemaatikuna 2002. aastal ja töötas seejärel tarkvarafirmas. 
Ta hukkus liiklusõnnetuses.
Matthew Festing

Robert Matthew Festing (30. november 1949 – 12. november 2021) oli Malta ordu suurmeister 11. märtsist 2008 kuni 28. jaanuarini 2017.
Matthew Festing oli Suurbritannia välimarssali Francis Festingu poeg.
Jaanuaris 2017 astus Festing vastuolude tõttu Vatikaniga ja pärast kohtumist paavst Franciscusega suurmeistri ametist tagasi.
Väävliringe

Väävliringe on biogeokeemiline tsükkel, kus väävel ja tema ühendid ringlevad eluta looduse ja eluslooduse vahel, kusjuures muutub väävli oksüdatsiooniaste. 
Olulised etapid.
Väävliringe olulisimad etapid on järgmised:
Inimese mõju ringele.
Inimese mõju väävliringele avaldub peamiselt vääveldioksiidi (SO2) emissioonil vabrikutest ja sisepõlemismootorist. Vääveldioksiidid võivad sademete koostisosana ka maapinnale jõuda, kus see võib oksüdeeruda sulfaatideks (olles toksiline mõningatele taimedele). Samuti võib vääveldioksiid atmosfääris redutseeruda sulfiidiks või oksüdeeruda sulfaatideks, mis veega (sademetega) reageerides moodustab väävelhappe, mis on üks happesademete peakomponente.
Kursi komtuur

Kursi komtuur (saksa keeles "Komtur von Talkhof") oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Kursi komtuurkonda. 
Esimene komtuur on teada 1343. aastast, viimane nimeliselt teadaolev lahkus aga ametist 1552. aastal. Johann Renneri kroonikas on Kursi komtuuri siiski mainitud, ehkki tema nime pole seal mainitud. 1558. aasta suvel või sügisel vallutasid venelased tõenäoliselt Kursi ordulinnuse, kuid Kursi komtuuri mainis endine ordumeister Wilhelm von Fürstenberg veel 1560. aasta alguses.
Kursi komtuur valitses Vana-Liivimaa väikseimat ja sisemaal asuvat komtuurkonda ja seetõttu polnud ta käsknikuna kuigi oluline. Siiski jäi ta ametisse tunduvalt kauemaks ajaks kui näiteks tema naabruses valitsenud Põltsamaa foogt, kelle valdused 1480. aastal Viljandi komtuurkonnaga ühendati. Tõenäoliselt oli Kursi komtuuri koht kas asendusposistsioon nendele orduametnikele, kellele polnud parajasti korralikku piirkonda anda või siis ka koht, kuhu varem juhtivamatel positsioonidel olnud käsknikud erru saata. Kursi komtuur oli tõenäoliselt ainus Liivi ordu käsknik 16. sajandil, kes ei kuulunud isegi mitte välimisse ordunõukokku, mis koosnes ülejäänud käsknikest ja tegeles olulisimate ordut puudutavate küsimuste, näiteks ordumeistri valimistega.
Paide komtuur

Paide komtuur (saksa keeles "Komtur von Weissenstein") oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Paide komtuurkonda.
Nimeliselt on teada vaid komtuuri: Reimar Hahn, kes oli selles ametis 1314–1316, ja Reiner Mom, kes täitis seda ametikohta aastal 1330, olles ühtlasi ka Järva foogt. Tõenäoliselt eksisteeriski komtuurkond suhteliselt lühikest aega ning komtuuri amet ühendati hiljemalt 14. sajandi teisel poolel lõplikult Järva foogti omaga. Paide ordulinnuses olid kuni Liivi sõja linnusekomtuurid ("Hauskomtur"id), kes aga allusid otseselt Järva foogtile.
Võnnu komtuur

Võnnu komtuur (saksa keeles "Komtur von Wenden", läti keeles "Cēsu komturs") oli algselt Mõõgavendade ja hiljem Liivi ordu käsknik, kes valitses Võnnu komtuurkonda.
Esimene teadaolev Võnnu komtuur astus ametisse juba 1207. aastal ja temast sai kohe üks ordu tähtsamaid ametimehi. Viimane komtuur on teada 1347. aastast, seejärel olid ametis Võnnu foogtid. On tõenäoline, et juba 14. sajandil kaotasid komtuurid oma mõjukuse ja iseseisva tegutsemisvabaduse, sest Võnnu ordulinnusest kujunes ka ordumeistri üks peamisi residentse Riia ordulinnuse kõrval.
Võnnu foogt

Võnnu foogt (saksa keeles "Vogt von Wenden") oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Võnnu foogtkonda.
Esimene Võnnu foogt on teada aastast 1255. Kuni 1349. aastani valitsesid Võnnut üldiselt küll komtuurid, kuid nendega paralleelselt olid ametis ka mõned foogtid. Võimalik, et nad olid komtuuride abilisteks. Alates 1350. aastast sai foogtist aga Võnnu ordulinnuse juurde kuuluvate valduste kõrgeim valitseja. Siiski oli tema tegevusvabadus ilmselt algusest peale piiratud ordumeistri tugeva mõjuga foogtkonnas. Viimane foogt kaotas ameti 1461. aastal, misjärel foogtkonna alad liideti ordumeistri valdustega.
Rakvere foogt

Rakvere foogt (saksa keeles "Vogt von Wesenberg(h)") oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Rakvere foogtkonda.
Esimene Rakvere foogt, täpsemalt tema kohusetäitja, astus ametisse 1343. aastal, mil Liivimaa ordu väed võtsid Põhja-Eesti (Eestimaa hertsogkonna) enda kontrolli alla. Viimane Rakvere foogt kaotas oma ameti 1558. aastal, mil venelased Liivi sõjas Rakvere ordulinnuse vallutasid.
Rakvere foogt polnud kuigivõrd oluline ordukäsknik, ehkki Põhja-Eestis oli ta Tallinna komtuuri ja Narva foogti kõrval tähtsuselt kolmas orduametnik.
Vindavi komtuur

Vindavi ehk Ventspilsi komtuur (saksa keeles "Komtur von Windau") oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Vindavi komtuurkonda.
Esimene teadaolev komtuur astus ametisse aastal 1291. Viimane astus ametist tagasi 1560. aastal, kuid endine maamarssal Jasper von Münster oli aastatel 1561–1562 komtuurkonna valitsejaks. Vindavi komtuur polnud kuigi oluline ordukäsknik ega kuulunud ordut juhtinud siseringi.
Arnold (Pöide foogt)

Arnold (ka "Arnoldus") oli aastal 1343 Pöide foogt.
Arnold on üks kahest teadaolevast Pöide foogtist. Tema kohta leidub teateid vaid Johann Renneri poolt ümber kirjutatud Bartholomäus Hoeneke kroonikas. Selle põhjal on teada, et ta oli Jüriöö ülestõusu alguse ajal Saaremaal Pöide foogt ja tapeti 1. augustil 1343 koos viie Liivi ordu rüütelvennaga Pöide ordulinnuses saarlaste poolt. Seejärel ei seatud järgmist Pöide foogti ametisse enne, kui alles 1347. aastal.
Anabolism

Anabolism ehk assimilatsioon on organismis aset leidvate ainevahetuslike protsesside kogum, kus lihtsamatest keemilistest ühenditest sünteesitakse keerulisemad ühendid. Protsessi käigus vajatakse energiat ja ainet. Sõna "anabolism" tuleb kreeka keelest: ἁνά "ana" "ülespoole" and βάλλειν "ballein" "viskama".
Anabolismi vastandprotsess on katabolism. Katabolismi käigus lõhustatakse suured molekulid väiksemateks osadeks ja neid omakorda kasutatakse hingamisel. Paljusid anaboolseid protsesse varustab energiaga ATP.
Laias laastus võib öelda, et anaboolsete protsesside käigus moodustuvad rakkude diferentseerumise ja suurenemise tõttu koed ja elundid, ning mis omakorda viib ka organismi kehamõõtmete suurenemisele.
Anaboolsetest protsessidest on ökoloogilist aspekti rõhutades tähtsaim fotosüntees.
Nutt

Nutt on emotsiooni poolt tingitud tegevus, mis tähendab, et nutu põhjuseks võib olla viha, kurbus, hirm, rõõm vms.
Nutu kehalised ilmingud on seotud peamiselt
Üldiselt ollakse arvamusel, et nutmine on inimspetsiifiline nähtus. Kuid on uurimusi, mis näitavad, et nutta võivad ka mõned kõrgemad loomad, nagu kaamel, elevant, gorilla.
Nutt imikul.
Nutmine on vastsündinu üks esimesi tahteelu akte. Nutu intensiivsus on oluline näitaja vastsündinu tervisliku seisundi hindamisel. Apgari skaala võtab nutmist arvesse kahel puhul:
Mida intensiivsem on mõlemal juhul nutt, seda parem on vastsündinu tervis.
Terve imiku nutt on põhjustatud peamiselt näljast.
Esimestel elukuudel inimese nutt on ilma pisarateta, kuna pisaranääre pole veel lõplikult välja arenenud. Ja ka nutu tekke põhjused on imikul teised, kui täiskasvanul ja seda põhjusel, et imiku eneseväljenduse viisid on oluliselt ahtamad kui täiskasvanul. Seega imik, kui ta soovib tähelepanu, kasutab selleks nuttu, seal kus täiskasvanu kasutab sõnalist kommunikatsiooni.
Uurimused, mis käsitlevad nutmise mõju organismile, on näidanud, et nuttev imik põhjustab lakteerival emal kehatemperatuuri tõusu ja suuremat piimaeritust.
Nutt täiskasvanul.
Täiskasvanud inimene nutab tavaliselt pisaratega.
Kuid täiskasvanute nutu füsioloogiline olemus on 2008. aasta seisuga selgusetu. Kui imiku puhul on mõistetav nutu kommunikatiivne tähendus, siis miks täiskasvanud kasutavad sõnumi edastamiseks sellist mitteverbaalset moodust nagu nutt?
Uurimused on näidanud, et emotsionaalsed pisarad erinevad kaitseotstarbelistest pisaratest keemilise koostise poolest – emotsionaalsetes pisarates on rohkem kõrgmolekulaarseid ühendeid, nagu adrenokortikotroopne hormoon, prolaktiin, ja mineraalaineid, nagu mangaani.
Aeratsioon

Aeratsioon ehk õhustus ehk õhustamine (kreeka sõnast "aēr" 'õhk') on protsess, mille käigus õhku või hapnikku juhitakse, segustatakse või lahustatakse vedelikus (veeaeratsioon) või mingis muus (lähedases) aines.
Mõistet "aeratsioon" kasutatakse eriti veepuhastuses ja veekogude biomanipulatsioonis (järveõhustus).
Muinaskihelkondade loend maakonniti

Selles loendis on esitatud Eesti muinaskihelkonnad maakonniti.
Järvamaa.
Järva maakonnas oli kolm muinaskihelkonda, mille nimedest on meieni jõudnud üks.
Harjumaa.
Harju maakonna ("Harrien") ajaloolised kihelkonnanimed ei ole säilinud.
Läänemaa.
Läänemaal oli ajalooliselt seitse kihelkonda.
Jürgen Zopp

Jürgen Zopp (sündinud 29. märtsil 1988) on endine Eesti tennisist.
Tema parim koht ATP üksikmängu edetabelis oli 71. (10. september 2012) ja paarismängus 218. (11. juuli 2016).
Alates 2017. aasta augustist oli tema treener Kim Tiilikainen. 2015. aastast oli tema treener Märten Tamla ja 2010. aastast Pasi Virtanen.
Karjäär ja turniirid.
2011. aasta veebruaris jõudis Zopp (ATP 211) Bergamos toimuval ATP Challengeri sarja tenniseturniiril poolfinaali. Avaringis alistas ta teisena asetatud slovaki Karol Becki (ATP 87) tulemusega 6:2, 7:6. Teises ringis alistas Zopp serblase Ilija Bozoljaci (ATP 138) 7:6, 6:2. Kaheksa parema hulgas oli Zopp 6:2, 6:2 parem belglasest Olivier Rochusest (ATP 114). Poolfinaalis kaotas Luksemburgi tennisistile Gilles Müllerile (ATP 91) 4:6, 6:7. Turniirilt kogutud punktidega tõusis ta ATP edetabelis esimest korda 200 parema sekka. 2011. aastal võitis Zopp kolmandat aastat järjest ITF turniiri Merko Open Tallinnas.
2011. aasta oktoobris jõudis Zopp esimest korda ATP põhiturniirile. Stockholmis peetud 531 000 USA dollari suuruse auhinnafondiga ATP turniiril alistas ta kvalifikatsiooni otsustavas ringis 7:6 (4), 6:2 Colombia tennisisti Alejandro Falla (ATP 85.). Põhiturniiri avaringis jäi ta alla Austraaliat esindanud Bernard Tomicile (ATP 44.) 6:7 (5), 6:4, 0:6.
2012. aasta Austraalia lahtistel tennisemeistrivõistlustel pääses Jürgen Zopp esimest korda suure slämmi põhiturniirile. Kvalifikatsiooniturniiri avaringis võitis ta tulemusega 2:6, 7:5, 9:7 Uladzimir Ignatikust (ATP 205.). Kvalifikatsiooni teises ringis alistas ta prantslase Mathieu Rodriguesi 6:7, 6:3, 11:9 ja 3. ringis ameeriklase Tim Smyczeki (ATP 274) 6:2, 5:7, 6:3.
Põhiturniiri avaringis kaotas ta austraallasele James Duckworthile (ATP 251) 3:6, 4:6, 4:6.
Zopp teatas 2020. aasta lõpul sportlaskarjääri lõpetamisest. ATP üksikmängu edetabelis püsis ta Eesti esinumbrina kuni 9. maini 2022.
Väinjärve mõis

Väinjärve mõis (saksa keeles "Weinjerwen") oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Ajalugu.
Väinjärve mõis rajati 17. sajandi algul ning selle esimeseks omanikuks oli Heinrich Ahnen. 1633 ostis Väinjärve Roosna-Alliku mõisnik Bogislaus von Rosen, kelle järeltulijatele kuulus mõis 1837. aastani, mil selle ostis Ernst von Ungern-Sternberg.
1850. aastal ostis Väinjärve mõisa 85 000 rubla eest Carl Christoph von Baranoff, kes lasi rajada ka mõisa esindusliku peahoone.
Baranoffi tütar abiellus Kodasema mõisniku Moritz Edwin Adelbert von Engelhardtiga, kes äia surres sai uueks mõisaomanikuks.
Engelhardtidele kuulus Väinjärve mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Mõisakompleks.
Kahekorruseline historitsistlik peahoone rajati 1860. aastatel. Hoone ühes nurgas paikneb kõrge kaheksatahuline torn. Hoone tagaküljel paikneb lai terrass, mille kivitrepp viib parki, mis omakorda on suunatud Väinjärvele.
Pärast võõrandamist töötas härrastemajas kool. Nüüdisajal on hoone eravalduses.
Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid.
Albert von der Recke

Albert von der Recke (ka "Albertus") oli Liivi ordu rüütelvend 14. sajandi teisel poolel.
Albert oli esimene teadaolev Recke aadlisuguvõsa liige, kes Liivi ordu liikmeks sai. Tema päritolu pole täpselt teada, ent ta tuli Vestfaalist Marki krahvkonnast. 1381. aastal oli ta Riia linnusekomtuur ("Hauskomtur").
Engelbert von der Recke

Engelbert von der Recke oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandil.
Engelberti vanemad olid Dietrich von der Recke zu Villigst ja Elisabeth Sobbe. Ta pärines Vestfaalist Marki krahvkonnast. 1434. aastal oli ta seal veel ilmikuna, 1451. aastal on teda aga märgitud orduvennana Riias.
Mikroseelik

Mikroseelik on eriti lühike seelik, tunduvalt lühem kui miniseelik. Sellise seeliku pikkus on enamasti ligikaudu 13 kuni 20 cm ning see ei kata täielikult seelikukandja tuharaid.
Godert von der Recke

Godert von der Recke (ka "Goedert") oli Liivi ordu liige ja Toolse foogt aastatel 1536–1547.
Goderti vanemad olid Johann von der Recke von Sümmern/Uentorp ja Rorich von der Mark. Tema vend oli samuti orduvennaks olnud Hermann von der Recke. Tal oli veel kaks venda: Lorenz ja Evert. Ta oli ka Tallinna komtuuri Johann von der Recke-Sümmerni nõbu. Godert pärines Uentropist Marki krahvkonnast Vestfaalist.
1522. aastal on Godertit esimest korda mainitud Liivi ordu liikmena. 1529. aastal oli ta Maasilinnas kumpan ja 1532. aastal drost Dünamündes. 1536. aastal sai temast Toolse foogt ja seda ametit pidas ta järgmised 11 aastat. Pärast seda andmed temast puuduvad.
Hermann von der Recke

Hermann von der Recke oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandil.
Hermanni vanemad olid Johann von der Recke von Sümmern/Uentrop ja Rorich von der Mark. Tema vennad olid: Godert, kes oli samuti Liivi ordu liige, Evert ja Lorenz. Tema nõbu oli Tallinna komtuur Johann von der Recke-Sümmern.
Hermann võis juba 1519. aastal olla Põltsamaal drost. 1522. aastal on teda koos vend Godertiga mainitud lihtsalt orduvendadena, 1548. aastal on ta taas rüütelvennana nimetamist leidnud. Aastatel 1555–1556 oli ta Karksi ja Helme drost.
Käsipall 2008. aasta suveolümpiamängudel

Käsipall 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 9.–24. augustini. Käsipallis jagati välja kaks komplekti medaleid nii meeste kui ka naiste arvestuses. Olümpiamängudel osales mõlemas arvestuses 12 võistkonda.
Tulemused.
Mehed.
Eelmiste, 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda:
Naised.
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
Lutter von der Recke

Lutter von der Recke oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandil.
Tema vanemad olid Johann von der Recke ja Agnes von Vaerst. Ta pärines Vestfaalist Blankensteini lähedalt.
Lutterit on mainitud 1510. aastal rüütelvennana, kuid rohkem andmeid tema kohta praktiliselt polegi. Teda on mõnikord peetud Tallinna komtuuriks, ent tõenäoliselt on teda segi aetud toonase Tallinna komtuuri Johann von der Reckega.
Mathias von der Recke

Mathias von der Recke (ka "Thiess"; surnud enne 1581. aastat) oli Liivi ordu liige, viimane Dobele komtuur aastail 1548–1562 ja sama piirkonna valitseja 1562–1576.
Tema vanemad olid Dietrich von der Recke zu Heide ja Elisabeth von Hiesfeld. Ta pärines Vestfaalist Kameni lähedalt.
Dietrichit on 1535. aastal nimetatud Ruhja kumpanina, seejärel pidas ta kuni 1541. aastani tõenäoliselt sama ametit Kuldīgas. 1544. aastal oli ta majandusülem ("Schäffer") Võnnus ja 1548. aastal sai ta Dobele komtuuriks.
1562. aastal, kui Liivi ordu likvideeriti, keeldus Mathias oma valduseid vastsele Kuramaa hertsogile Gotthard Kettlerile loovutamast ja valitses neid kuni 1576. aastani, seda küll mitte enam poolvaimuliku rüütelvennana, sest 1562. aastal oli ta ka abiellunud Sophia Fircksiga, vaid Poola kuninga vasallina. 1576. aastal läks Kettleril lõpuks korda Mathias Dobelest valuraha eest loobuma sundida, ta sai lisaks rahale vastu ka mõningad valdused Kuramaal. Nii sai Mathiasest Recke aadlisuguvõsa Kuramaa liini rajaja.
Wilhelm von der Recke

Wilhelm von der Recke oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandil.
Wilhelmi isa oli Alf von der Recke, ema pole teada. Ta oli pärit Vestfaalist Kameni ja Dortmundi vahelt.
1432. aastal oli Recke linnusekomtuur ("Hauskomtur") Võnnus.
Heinrich von der Recke

Heinrich von der Recke, teise nimega Stam oli Liivi ordu liige, Põltsamaa foogt ja Kuldīga komtuur 15. sajandi alguses.
Heinrichi isa oli Johann von der Recke-Stam ja ema Gertrud. Ta pärines Kameni lähedalt Vestfaalist.
Aastatel 1406–1408 oli ta Põltsamaa foogt ja 1413–1414 Kuldīga komtuur. Rohkem temast teada pole.
Johann von der Recke (Tallinna komtuur)

Johann von der Recke, teise nimega von Sümmern (enne 1459 – pärast 1511) oli Liivi ordu liige, Tallinna komtuur aastatel 1485–1510.
Tema isa nimetati samuti Johann von der Recke-Sümmerniks, ema nime pole teada. Ta pärines Sümmernist Vestfaalist. Tema nõod olid samuti Liivi ordus olnud Godert ja Hermann von der Recke.
Johanni on 1459. aastal koos isaga mainitud ilmikuna Vestfaalis. Tõenäoliselt järgmise kümne aasta jooksul saabus ta Liivimaale, kuigi otseselt andmeid tema kohta pole, kuni ta 1485. aastal Tallinna komtuuriks sai. Sellele kohale jäi ta järgmiseks 25 aastaks, olles seega pikaajalisim Tallinna komtuur. 1488. aastal on teda mainitud ka ühes Preisimaa visitatsiooniprotokollis kui vaga meest. Wolter von Plettenbergi aegse sõja ajal Moskooviaga juhtis Recke orduvägede operatsioone Narva jõe taha, saavutades 1502. aasta alguses küllaltki olulist edu, mis pärast venelaste rüüsteretki aitasid liivimaalaste moraali tõsta.
1510. aastal loobus Recke Tallinna komtuuri ametikohast, järgmisel aastal on teda mainitud endise komtuurina ja seejärel teated temast lõppevad. Tõenäoliselt suri ta varsti pärast seda.
Recke (aadlisuguvõsa)

Recke on saksa aadlisuguvõsa, mis pärineb Vestfaalist.
Recked pärinevad ministeriaalide hulgast. Suguvõsa esimest liiget on mainitud 1265. aastal, 1320. aastal sai Adolf von der Reckest rüütel. Reckede pärusvaldused paiknesid Vestfaali Kameni lähistel, kus asus ka Recki mõis. 
Alates 14. sajandist astusid mitmed Reckede suguvõsa liikmed Saksa või Liivi ordusse, nad olid tihedalt seotud ka teise "ordusuguvõsa", Fürstenbergidega. Mitmest Reckest said vaimulikud.
17. oktoobril 1620 kanti Recked Kuramaa aadlimatriklisse. Ametlikes dokumentides on neid paruniteks nimetatud alates 1797. Venemaa Valitseva Senati määrustega 10. augustist 1860, 4. oktoobrist 1861 ja 28. veebruarist 1862 anti Kuramaa aadliperekonnale von der Reckele parunitiitel.
17.–18. sajandil said mitu Saksamaa Reckede haru vabahärra staatuse, 1817. aastal sai üks haru ka krahvitiitli.
Tomáš Ujfaluši

Tomáš Ujfaluši (sündinud 24. märtsil 1978 Rýmařovis) on Tšehhi endine jalgpallur. 
Karjääri alustas Tomáš Ujfaluši klubis Sigma Olomouc.
2011. aastani mängis ta Hispaania klubis Madridi Atlético ja 2013. aastani Türgi klubis Galatasaray SK.
Ta mängis rahvuskoondises aastatel 2001–2009 78 korral, lüües kaks väravat.
Serbia Radikaalne Partei

Serbia Radikaalne Partei ("Српска радикална странка", "Srpska radikalna stranka", SRS) on paremäärmuslik marurahvuslik partei. Partei on vastu Serbia ühinemisele Euroopa Liiduga, ning on tugevalt Venemaa-meelne. Parteil on sidemed Vladimir Žirinovski juhitud Venemaa Liberaaldemokraatliku Parteiga.
SRS moodustati 1991. aastal Radikaalse Rahvapartei ja Tšetnikute liikumise ühinedes, mida juhtisid vastavalt Tomislav Nikolić ja Vojislav Šešelj. Alates loomisest on erakond juhtinud Šešelj. Samas andis ta end 2003. aastal Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunali kätte ja oli alates 2007. aastast Haagis kohtu all. Ta naasis Serbiasse 2014.
Šešelj äraolekul oli 2003–2008 tegevjuht Tomislav Nikolić, 2008–2012 Dragan Todorović ja 2012–2014 Nemanja Šarović.
2008. aastal eraldus Radikaalsest parteist senise asepresidendi Tomislav Nikolići juhitud fraktsioon, mis moodustas Serbia Progressiivse Partei (SNS). Nikolić toetas erinevalt Šešeljist Serbia ühinemist Euroopa Liiduga. Sealt alates langes SRS populaarsus ning 2012. aasta valimistel parlamenti ei pääsetud, kuid Nikolići juhitud SNS sai parlamendis 58 kohta.
SRS toetab Suur-Serbia ideed ja peab end tšetnikute pärandi kandjaks.
2008. aasta parlamendivalimistel sai SRS 78 kohta 250-st. 2012. ja 2014. aasta valimistel parlamenti ei pääsetud. 2016. aasta valimistel saadi 22 kohta, kuid 2020. aasta valimistel jäi SRS taas parlamendist välja.
Geoelement

Geoelement on kas taime- (geograafiline flooraelement) või loomaliikide (geograafiline faunaelement) kattumine nende praegust areaali arvesse võttes.
Näiteks on hariliku parkheina levila eurosiber, ehk ta arvatakse eurosiberi geograafilisse flooraelementi, mis täpsemalt tähendab, et teda leidub Lääne-Euroopast kuni kaugele Siberisse välja.
Nahajärv

Nahajärv (ka "Naha järv") on järv Valgamaal Otepää vallas Truuta külas. 
Järv on limnoloogiliselt tüübilt kalgiveeline eutroofne järv.
August Pruuel

August Pruuel (5. aprill 1900 – 21. jaanuar 2004) oli Eesti Vabadussõja veteran.
Aastavahetusel 1918–1919 sai tollane Härjanurme villavabriku 18-aastane tööline kutse tulla Puurmani mõisa. Seal korraldas Julius Kuperjanovi partisanide pataljoni. Vigastatud käe tõttu teda tegevteenistusse siiski ei võetud. August Pruuel suunati teenima Tartusse eriroodu valveteenistusse. Veidi hiljem oli ta ohvitseride kasiino köögis abitöödel. Tartus tervitas ta ka rahulepingut. 
Alates 1922. aastast Otepääl elav Pruuel oli iseseisvuse ajal saapavabriku omanik ja kuulus 1936. aastal Otepää linna esimesse volikogusse, esindades seal ärimehi. 2002. aastal kandideeris August Pruuel 101-aastaselt Otepää valla volikokku, kuid ei osutunud valituks.
Pruuelit tunnustati Kotkaristi III klassi mõõkadega teenetemärgi, Soome Vabadussõdurite Hooldusühingu Sinise risti teise klassi aumärgi ning Otepää aumedaliga.
Antonie Soonpää

Antonie Soonpää (neiupõlvenimi Antonie Adamson; 25.juuli/5. august 1898 Luke, Nõo kihelkond, Tartumaa – 20. jaanuar 2006 Los Angeles, USA) oli Eesti pikaealine, kes suri 107-aastaselt.
Oli abielus riigikontrolöri Karl Soonpääga.
Jevgenia Altosaar

Evgenia Altosaar (13. detsember 1898 Riia – 19. mai 2005 Võru) oli eesti pikaealine.
Võrru sattus ta 1916. aastal, kui asus telegrafistina tööle kohalikus postkontoris. Sealt sai alguse ka tema tutvus tulevase abikaasa Kaarel Altosaarega, kes suri 1970. aastal.
Oma viimased eluaastad veetis ta poja juures Võru vallas Võlsi külas.
16. veebruaril 2005, kui suri Liisi Vilt, sai Altosaar Eesti vanimaks elanikuks. Kuid vanimaks eestlaseks ta ei saanud, selleks sai USA-s elanud Antonie Soonpää.
Oskar Friberg

Oskar Friberg (16. august 1919 Vormsi – 10. mai 2019 Vormsi) oli vanim Vormsi elanik ja viimane enne Teist maailmasõda elanud inimene saarel.
Ta oli rannarootslane.
Oskar Friberg teenis 1940. aasta okupatsiooni ajal Eesti sõjaväes ning arvati automaatselt Nõukogude vägede koosseisu, kus ta sõdis Kuramaani välja. 
1941. aastal sai ta haavata. Koju pääses ta alles 1946. aastal. Seejärel ehitas ta paar aastat paate ja püüdis kala, kuid siis ei lastud enam rootslasi merele. Pärast seda oli Friberg 55 aastat ta Norrby majakavaht.
2014. aastal õnnitleti teda 95. sünnipäeval.
Isiklikku.
Tema lellepoeg oli kettaheitja Algot Friberg.
Carmen Franco y Polo

María del Carmen Franco y Polo, 1. Franco hertsoginna, Hispaania grand (14. veebruar 1926 Oviedo – 29. detsember 2017 Madrid) oli Francisco Franco tütar.
Ta oli Francisco Franco Rahvusliku Fondi aupresident.
Palearktis

Palearktis on üks kaheksast maismaariikkonnast Maal.
54,1 miljoni km² pindalaga on Palearktis kõige suurem maismaa riikkond maakeral. Palearktise piiresse jääb kogu Euroopa maismaaline osa, Aasias Himaalaja mäestikust põhja pool asuv ala (ka Araabia poolsaare põhja- ja keskosa) ja Põhja-Aafrika.
Mõnikord on Palearktist koos Nearktisega käsitletud ka Holarktise alla kuuluva regioonina.
Palearktise floora ja fauna on suhteliselt liigivaesed. Endeemsetest perekondadest väärivad mainimist näiteks mutt, metskits, kanarbik.
Anna Jürnas

Anna Jürnas (sündinud Anna Karus; 6. jaanuar 1892 Õisu vald (Paistu kihelkond) – 22. märts 2000 Tartu) oli pikaealine eestlane.
Tsaariajal rändas tema perekond Simbirskisse, kuid pöördus 1934. aastal Eestisse tagasi ning asus elama Tartumaale Vara valda. Viimased 40 aastat elas Anna Jürnas Tartus Kabeli tänaval.
Alviine Rohtla

Alviine Rohtla (1936. aastani perekonnanimi Frey; 1. detsember (vkj) / 13. detsember 1897 Viitina vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 11. jaanuar 2001) oli eesti pikaealine.
Ta oli elu lõpul sisse kirjutatud Viljandi maakonnas Pärsti vallas Kirikumõisas, kuid ta elas tegelikult tütre juures Võru maakonnas Haanja vallas.
Ta suri 11. jaanuaril 2001 ja maeti 14. jaanuaril 2001 Rogosi-Pütsepa kalmistule Võru maakonnas.
Sünniaasta eksituse (1897. aasta asemel on arvatud, et see oli 1892) tõttu on arvatud, et ta elas 108-aastaseks.
Nearktis

Nearktis on üks kaheksast maismaariikkonnast Maal.
Maailma Looduse Fondi (WWF) järgi on Nearktise pindala 22,9 miljonit km², mis hõlmab enamiku Põhja-Ameerikast, samuti Gröönimaa, osa Mehhikost. Lõuna-Mehhiko, Florida lõunaosa, Kesk-Ameerika ja Kariibi saared koos Lõuna-Ameerika arvatakse Neotroopise riikkonda.
Mõnikord käsitletakse Nearktist ja Palearktist Holarktise alla kuuluva regioonina.
Nearktise ja Palearktise floora ei erine märgatavalt, üks erinevusi on Nearktise suurem arv okaspuuperekondi.
Holarktis

Holarktis ehk holarktika ehk holarktiline riikkond oli varem suurim Maa maismaariikkond, mis hõlmas suure osa põhjapoolkerast. Ehkki mõned autorid käsitlevad seda veel riikkonnana, ei tunnista selle staatust Maailma Looduse Fond (WWF), kes jagab Holarktise Nearktiseks ja Palearktiseks.
Nearktise ja Palearktise suhteline ühetaolisus tuleneb sellest, et geoloogilises ajaskaalas on need riikkonnad näiteks põhja poolt olnud ühenduses Beringi väina kohalt.
Neotroopis

Neotroopis on üks kaheksast maismaariikkonnast Maal.
Neotroopise pindala on Maailma Looduse Fondi (WWF) järgi 19,0 miljonit km², hõlmates Kesk- ja Lõuna-Ameerika, kaasa arvatud Kariibi mere saared ja Florida poolsaare lõunaosa. 
Neotroopist iseloomustab väga suur liigiline mitmekesisus nii faunas kui ka flooras. Suur bioloogiline mitmekesisus johtub sellest, et geoloogilises mõttes oli see piirkond teistest Maa osadest pikka aega isoleeritud ning hilisem kokkupuutumine põhjast ei ole (veel) omapärast floorat ja faunat märkimisväärselt mõjutanud ega vaesestanud.
Bioneer

Bioneer on Eesti keskkonnateemaline kodanikumeediaportaal, mis loodi 2008. aastal. Portaalis vahendatakse nii keskkonnauudiseid kui avaldatakse ka pikemaid harivaid artikleid jätkusuutliku elamisviisi kohta.
Portaali kui ajakirjandusväljaannet toetavad eeskätt Keskkonnainvesteeringute Keskus ning Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet. Bioneeri peatoimetaja on Katrin Jõgisaar.
Metsaökoloogia

Metsaökoloogia on teadusharu, mis uurib metsi kui ökosüsteeme (metsaökosüsteeme). 
Metsaökoloogia huvisfääri kuuluvad näiteks metsade aineringe, metsakooslused ja nende dünaamika, metsa mikrokliima ja selle seosed bioproduktsiooniprotsessiga, metsamajanduse mõju metsakooslustele ja aineringele, kliimamuutuste mõju metsade kasvule, metsade suktsessioon jm.
Metsaökoloogia on aluseks metsade mahemajandamisele.
Metsaökoloogia Eestis.
Eestis on metsaökoloogia olulisemad arendajad olnud Viktor Masing, Toomas Frey, Olevi Kull jt.
Metsaökoloogiaga tegeldi Vooremaa metsaökoloogia jaamas.
Vello Ross

Vello Ross (21. august 1935 Kõrtsi küla – 26. oktoober 2003) oli eesti biofüüsik. 
Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks oli taimkatte struktuur ja kiirgusrežiim selles.
Ta töötas Juhan Rossi uurimisrühmas Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis ja Toomas Frey uurimisrühmas Zooloogia ja Botaanika Instituudis ning oli hiljem Eesti Põllumajandusülikooli füüsika kateedri juhataja.
Bielefeldi Arminia

DSC Arminia Bielefeld (Bielefeldi Arminia, täisnimi "Deutscher Sportclub Arminia Bielefeld e.V.") on Saksamaa linna Bielefeldi spordiklubi, mis on tuntud eelkõige oma jalgpallimeeskonna poolest. 1905. aastal asutatud klubis viljeletakse maahokit, iluuisutamist ja piljardit. 2011/2012 mängis klubi 3. Ligas.
Arminia esindusmeeskond langes hooajal 2008/09 2. Bundesligasse. Tõusnud rekordiliselt seitsmel korral Bundesligasse, on Arminia tuntud liigadevahelise pendeldajana.
27 000 pealtvaatajat mahutav kodustaadion kannab 2004. aasta jaanuarist sponsori nime – Schücoarena –, kuid üldiselt tuntakse seda siiski kohanime järgi – "Bielefelder Alm".
FC Energie Cottbus

FC Energie Cottbus on Saksamaa linna Cottbusi 1966. aastal asutatud jalgpalliklubi, mis 1990. aastani kandis nime "BSG Energie Cottbus". Energie mängis Saksa DV jalgpallis teisejärgulist rolli, kuuludes kuus hooaega kõrgliigasse ja 21 hooaega esiliigasse, kuid on Saksamaa taasühinemise järel kujunenud riigi idaosa üheks edukamaks meeskonnaks.
Hannover 96

Hannover 96 on Saksamaa linna Hannoveri jalgpalliklubi, mis mängib Saksamaa tugevuselt teises liigas 2. Bundesliga.
Hannover 96 on tulnud kahel korral Saksamaa meistriks (aastatel 1938, 1954) ja võitnud korra Saksamaa karika (hooajal 1991–92). Saksamaa kõrgliigas mängis Hannover viimati hooajal 2018/19.
Hooaegadel 2011/12 ja 2012/13 mängis Hannover UEFA Euroopa Liiga. Hooajal 2011/12 jõuti veerandfinaali, kus kaotati Madridi Atléticole kahe mängu kokkuvõttes 2:4.
Hannover 96 suurim rivaal on Eintracht Braunschweig.
Praegune koosseis.
"Seisuga 25. juuli 2024"
Karlsruher SC

Karlsruher Sport-Club Mühlburg-Phönix e. V. on Saksamaa linna Karlsruhe jalgpalliklubi. See mängib Saksamaa esiliigas 2. Bundesliga.
Klubi on asutatud 1894. aastal. Klubi on tulnud Saksamaa meistriks ühe korra, 1909. aastal. Saksamaa kõrgliigas mängis Karlsruher viimati hooajal 2008/09. Praeguses Bundesligas on Karlsruheri parim koht, mis saavutati kolmel korral 1990. aastatel.
Praegune koosseis.
"Seisuga 18. juuli 2023"
1. FC Köln

1. FC Köln ("1. Fußball-Club Köln 01/07 e. V.") on Saksamaa linna Kölni jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Bundesliga.
Klubi on asutatud 13. veebruaril 1948.
Köln on tulnud Saksamaa meistriks kolmel korral, viimati hooajal 1977–78.
Klubi peab kodumänge RheinEnergieStadionil, mis mahutab 49 968 pealtvaatajat.
Praegune meeskond.
"Seisuga 15. august 2019"
TSG 1899 Hoffenheim

TSG 1899 Hoffenheim on Saksamaa linna Sinsheimi jalgpalliklubi. 
2000. aastal mängis klubi veel Saksamaa viiendas jalgpalliliigas. Alates 2008. aastast mängib klubi Bundesligas. Hooajal 2017–2018 saavutati klubi ajaloo parim koht Bundesligas, kui saadi kolmas koht.
Praegune meeskond.
"Seisuga 15. august 2019"
VfL Wolfsburg

VfL Wolfsburg on Saksamaa linna Wolfsburgi spordiklubi. Klubi jalgpallimeeskond tuli hooajal 2008/09 Bundesliga meistriks. Lisaks võideti hooajal 2014–15 Saksamaa karikas ja 2015. aastal Saksamaa superkarikas.
Klubi profijalgpalli osakond on 2001. aastast juriidiliselt eraldiseisev VfL Wolfsburg-Fußball GmbH.
Praegune koosseis.
"Seisuga 3. august 2019"
Invariant

Invariant on objekti omadus, näiteks suuruse väärtus, avaldise vorm jne, mis jääb vaadeldava(te) teisendus(t)e korral muutumatuks.
Invariantsed on näiteks liikumisseadused klassikalises mehaanikas Galilei ajalis-ruumiliste teisenduste suhtes, liikumisseadused relatiivsusteoorias Lorentzi teisenduse korral ja elementaarosakeste teooriates teisenduste suhtes, milles avaldub ruumi ja aja diskreetne loomus.
Invariantsuse mõiste oli matemaatikas kasutusel juba 19. sajandi keskel. Invariantide teooria omandas suure tähtsuse geomeetrias, kus see on aluseks geomeetriliste distsipliinide süstematiseerimisel teisendusviiside (ortogonaalsete, meetriliste, afiinsete, projektiivsete, topoloogiliste, diferentsiaalsete jt. teisenduste) järgi.
Kui vaadeldav teisendus ei muuda ühtki objekti omadust, siis on tegemist invariantide süsteemiga ja see on täielik invariant. Näiteks isomorfsete graafide täielik invariant on nende ühine struktuur.
Formaalselt on invariant määratud kui matemaatiliste objektide vaadeldava kogumi "M" fikseeritud ekvivalentsussuhetega "p" kujutus "f" teise matemaatiliste objektide kogumisse "N", mis on püsiv "M" ekvivalentsusklassidele "p" järgi (täpsemalt: ekvivalentsussuhte "p" kujutuse invariant kogumisse "M").
Invariantide teooria on klassikalises mõttes üks algebraline teooria.
Invariantsusprintsiip.
Täheldatakse tunnetuse kategooriate muutuvust. Ühest küljest võivad spetsiifilised kategooriad kujuneda üldisteks, teisest küljest võivad üldised kategooriad aheneda spetsiifilisteks (nagu näiteks struktuuri).
Tunnetusteooria (ja mitte ainult see) uurib reaalsete nähtuste seaduspärasusi. Selleks on vaja leida midagi muutumatut, teatud tingimustel säilivat. Leitakse, et ükski invariant ei ole absoluutne, kuid ei ole põhjust kahelda nende objektiivsuses. Sellest tuuakse näiteid füüsikast. Leitakse, et üleminek üldisemale teooriale on seotud informatsiooni suurenemisega. See on omakorda seotud isomorfismiga üldistatud süsteemi kujutavate ja konkreetsemat süsteemi kujutavate sätete vahel. Nii on saanud spetsiifilisest mõistest filosoofiline kategooria.
Viljandi foogt

Viljandi foogt (saksa keeles "Vogt von Fellin") oli Mõõgavendade ordu ja hiljem Liivi ordu käsknik. 
Viljandi foogte on teada vaid mõni üksik, alates Liivi ordu rajamisest (1237) valitsesid nad samal ajal komtuuridega. Seetõttu võiks hilisemaid foogte lugeda komtuuride abilisteks, tõenäoliselt kõrgeima kohaliku kohtuvõimu rakendajateks. Mõõgavendade ordu aegsed foogtid olid aga ilmselt endise Sakala ja mõningatest väikemaakondadest moodustatud Viljandi foogtkonna valitsejad.
Tennis 2008. aasta suveolümpiamängudel

Tennis 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 10.–17. augustini 2008. Tennisevõistlustest võttis osa 176 sportlast 49 riigist. Võistlustel olid kavas nii meeste kui ka naiste üksik- ja paarismäng. Seega oli mängus neli komplekti medaleid.
Tulemused.
Mehed.
Üksikmäng.
&lt;br&gt;Finaal: 17. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 64
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Nicolás Massú, Tšiili 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Finaal: Fernando Gonzalez - Rafael Nadal 6:3, 7:6, 6:3
&lt;br&gt;Pronksimäng: Novak Đoković - James Blake 6:3, 7:6 
Paarismäng.
&lt;br&gt;Finaal: 16. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 32 paari
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Fernando Gonzalez - Nicolás Massú, Tšiili
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Finaal: Roger Federer, Stanislas Wawrinka - Simon Aspelin, Thomas Johansson 6:4, 6:4, 6:7, 6:3
&lt;br&gt;Pronksimäng: Bob Bryan Mike Bryan - Arnaud Clement, Michael Llodra 3:6, 6:3, 6:4
Naised.
Üksikmäng.
&lt;br&gt;Finaal: 17. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 64
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Justine Henin-Hardenne, Belgia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Finaal: Jelena Dementjeva - Dinara Safina 3:6, 7:5, 6:3
&lt;br&gt;Pronksimäng: Vera Zvonarjova - Li Na 6:0, 7:5
&lt;br&gt;1. ring Kaia Kanepi - Flavia Pennetta, Itaalia 6:2, 7:6 
&lt;br&gt;Lucie Šafářová, Tšehhi - Maret Ani 6:4, 6:2
&lt;br&gt;2. ring Kaia Kanepi - Virginie Razzano, Prantsusmaa 6:4, 7:5
&lt;br&gt;3. ring Li Na, Hiina - Kaia Kanepi 4:6, 6:2, 6:0 
Paarismäng.
&lt;br&gt;Finaal: 17. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 32 paari
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Li Ting - Sun Tian Tian, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Finaal: Serena Williams, Venus Williams - Anabel Medina Garrigues, Virginia Ruano Pascual 6:2, 6:0 
&lt;br&gt;Pronksimäng: Yan Zi, Zheng Jie - Aljona Bondarenko, Katerina Bondarenko 6:2, 6:2 
&lt;br&gt;1. ring: Viktoria Azarenko, Tatjana Putšek Valgevene - Maret Ani, Kaia Kanepi 6:2, 6:2
Viljandi komtuurkonna ametnike loend

Viljandi komtuurkonna ametnike loend loetleb komtuurkonnas teadaolevad Liivi ordu ametikohad ja kronoloogilises järjekorras ka teadaolevad ametnikud, välja arvatud komtuurid.
Reiner Mom

Reiner Mom oli Liivi ordu liige 14. sajandil, Viljandi komtuur.
Reineri isa võis olla Arnold Mom. Ta pärines Geldernist Kelli lossist Doesburgi lähedalt.
1328. aastal oli Mom Lihula komtuur, 1330–1334 Järva foogt ja samal ajal ka Paide komtuur. 1338. aastal on teda mainitud Viljandi komtuurina. Rohkem tema kohta andmeid pole.
Aleksei Savrassov

Aleksei Kondratjevitš Savrassov (vene Алексей Кондратьевич Саврасов; 24. mai (vkj 12. mai) 1830 Moskva – 8. oktoober (vkj 26. september) 1897 Moskva) oli vene maalikunstnik, üks peredvižnikutest.
Aastatel 1844–1854 õppis ta Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis.
Aleksei Savrassovi üks tuntumaid maale on "Künnivaresed saabusid".
Hebbe

Hebbe (ka "Hebbus"; surnud 1223) oli Taani foogt Järvamaal, kelle tapsid ülestõusnud eestlased.
Hebbe sai Järva foogtiks tõenäoliselt õige pea pärast Järvamaa alistamist Taanile, mis toimus 1220. aastal. 1223. aastal algas aga üle-eestiline suur ülestõusulaine, millele jäi ette ka tema. Hebbe hukati ja eestlased lõikasid välja ta südame, praadisid seda lõkkel ning sõid ära, et saada jõudu, tarkust ja julgust.
Moritz

Moritz on saksakeelne ees- ja perekonnanimi, mis tuleneb Mauritiusest.
Moritz (Viljandi foogt)

Moritz (ka "Mauritius"; surnud 29. jaanuaril 1223) oli Mõõgavendade ordu liige, Viljandi foogt.
Moritz oli tõenäoliselt esimene Viljandi foogt, tema täpne ametisseastumise aasta pole aga teada. 1223. aasta algul, kui eestlased Viljandi linnuse enda kontrolli alla võtsid, tapsid nad lossikiriku esisel kõik seal olnud orduvennad, sealhulgas Moritzi.
Srebrenica

Srebrenica on linn Bosnia ja Hertsegoviina idaosas Serblaste Vabariigis, Srebrenica valla keskus.
Piirkond on traditsiooniliselt olnud muslimite (bosnjakkide) enklaav keset serblaste ülekaaluga piirkondi. 1991. aastal elas linnas 5746 inimest, neist bosnialasi 3673 (63,92%), serblasi 1632 (28,4%), jugoslaavlasi 328 (5,7%), horvaate 34 (0,59%) ja muid rahvusi 79 (1,39%).
Bosnia sõja ajal (1992–1995) toimusid piirkonnas ägedad lahingud. Moslemite külad Srebrenica lähedal olid serblaste sagedaste sõjaliste rünnakute sihtmärgid. Rünnakute hulka kuulusid kuulipildujatuli, snaiprite rünnakud ja mõnikord õhurünnakud. Ükshaaval vallutasid serblased Srebrenica-lähedased külad, ajasid elanikud minema või tapsid nad ja hävitasid majad, et nad tagasi ei saaks tulla. Srebrenicat tulistati samuti iga päev.
1993. aastal kuulutas ÜRO Srebrenica kaitsealuseks piirkonnaks, kuid 1995 vallutasid selle Serblaste Vabariigi väed. Srebrenica massimõrva käigus hukati üle 8000 võitluseas (17–55-aastast) meessoost bosnjakki. Seda peetakse kõige ohvriterohkemaks veresaunaks Euroopas pärast teist maailmasõda. Veresauna eest vastutas Ratko Mladić, kes suutis ennast aastaid võimude eest varjata, aga Serbia julgeolekutöötajad said ta 2011. aastal kätte ja ta oli Haagis kohtu all.
Künnivaresed saabusid

"Künnivaresed saabusid" on Aleksei Savrassovi maal 1871. aastast.
Mitteühinemisliikumine

Mitteühinemisliikumine on rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on sõnastatud 1979. aasta Havanna deklaratsioonis: kindlustada [suurte poliitiliste ja sõjaliste liitudega] mitteühinenud riikide rahvuslik iseseisvus, suveräänsus, territoriaalne terviklikkus ja julgeolek võitluses nii imperialismi, kolonialismi, neokolonialismi, rassismi, sionismi, välisagressiooni, okupatsiooni, domineerimise, sekkumise või hegemoonia kui ka suurvõimude ja -blokkide poliitika vastu.
Organisatsioon asutati 1955. aastal alternatiivina NATO-le ja VLO-le. Initsiaatorid olid Jugoslaavia, India, Egiptus, Ghana ja Indoneesia.
2011. aasta seisuga on organisatsioonil 120 liiget. Sealhulgas on liikmeteks kõik Aafrika riigid peale Lõuna-Sudaani.
Endised liikmesriigid.
Üks organisatsiooni eestvedajatest, Jugoslaavia, lagunes 1991. aastal. Riigi järglasriikidest on Sloveenia ja Horvaatia liitunud NATO ja Euroopa Liiduga, Montenegro ja Põhja-Makedoonia on liitunud NATOga, kuid Bosnia ja Hertsegoviinal ja Serbial on organisatsioonis vaatlejaliikme staatus.
Küpros liitus mitteühinemisliikumisega 1961. ja Malta 1973. aastal, kuid peale EL liikmeks saamist 2004. aastal lahkusid mõlemad organisatsioonist.
Argentina liitus organisatsiooniga 1973. aastal, kuid 1991. aastal, peale Nõukogude Liidu ja kommunismi lagunemist ei näinud president Carlos Menem liikumisel enam tarvidust ja Argentina lahkus.
Võrkpall 2008. aasta suveolümpiamängudel

Võrkpall 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 9.–24. augustini. Võrkpallis oli mängus 4 komplekti medaleid. Võrkpallis osales meeste ja naiste arvestuses võrdselt 12 võistkonda. 
Rannavõrkpallis oli nii meeste kui ka naiste arvestuses kohal 24 paari, Eestit esindasid meeste arvestuses Kristjan Kais ja Rivo Vesik.
Tulemused võrkpallis.
Mehed.
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda:
Naised.
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
Saint Vincenti ja Grenadiinide lipp

Saint Vincenti ja Grenadiinide lipp on Saint Vincenti ja Grenadiinide riigilipp.
Lipp võeti kasutusele 21. oktoobril 1985.
Lipu sinine värv sümboliseerib taevast ja merd, roheline saare lopsakat loodust ja kollane päikest. Kollasel väljal on kolm rombi, mis kujutavad teemante ja viitavad saare hüüdnimele "Antillide kalliskivi".
Veemootorisport

Veemootorisport ehk veemoto on spordiala, milles võisteldakse mootorveesõidukite kiiruses. See on üks väheseid spordialasid, kus mehed ja naised võistlevad koos.
Kuigi tehnilised spordialad ei kuulu enam nüüdisolümpiamängude kavva, peeti 4. suveolümpiamängudel (London, 1908) olümpiavõistlus ka veemotos. 
Võistlusklassid.
Veesõidukid jaotatakse võistlusklassidesse näiteks paadikere ehituse, paadi massi, jõuallika, selle võimsuse, sisepõlemismootori töömahu jms alusel. 
Rahvusvaheline Veemoto Liit UIM jagab võistlussõidukid viide suurde rühma: