tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Custeri maakond (Colorado)

Custeri maakond ("Custer County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°09' N, 105°36' W. 
Maakonna halduskeskus on Westcliffe. Suurim linn on Silver Cliff.
Maakonna pindala on 1916 km². Veepindala on 3 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 4255. Aastal 2000 oli elanikke 3503. 
Asukoht.
Maakond asub Sangre de Cristo mäeahelikus. Custeri maakond on pinnamoelt mägine, ainult linnastunud piirkond Sange de Cristo mägede ja Wet’ mägede vahelises orus asub umbes 2400 meetri kõrgusel üle merepinna. Maakonna kõrgeim mäetipp on 4325 meetri kõrgune Crestone Needle. Maakonna idaosas asub San Isabeli metsakaitseala.
Mäed.
Custeri maakonna idaosas asuvas Sangre de Cristo mäeahelikus asub rohkem kui 20 üle 4000 meetri kõrgust mäge. 
Ajalugu.
Custeri maakond loodi 1877. aastal Fremonti maakonna lõunaosast ja on püsinud sestpeale algsete piiridega. Maakond on saanud nime USA kindrali George Armstrong Custeri järgi, kes suri paar kuud enne maakonna asutamist. Maakonna algseks halduskeskuseks sai Ula, 1878 viidi keskus Rositasse, 1886 sai maakonna keskuseks Silver Cliff ning 1928 kuni praeguseni on keskus Westcliffe.
1870. aastal leiti maakonnast hõbedat. Mõned suuremad kaevandused olid Geyser Mine (Silver Cliffist põhjas), Bassick Mine (Querida kummituslinna lähedal) ja Bull Domingo (Silver Cliffist põhjas). 19. sajandi lõpus rajati raudtee, kuid see tuli sulgeda pärast suuri üleujutusi, mis selle hävitasid. Vanast raudteejaamast Westcliffe'is on saanud ajalooline mälestis. Pärast kaevanduste sulgemist langes elanike arv maakonnas märgatavalt. Mountaini orus alguse saanud hobusekasvandus tegutseb tänini.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Custeri maakonnas elas 3503 inimest, 1480 leibkonda ja 1077 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 2 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 2989 (keskmine tihedus 2/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 2,51%. 
1480 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,36 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,77 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 45 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 104,30 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 102,00 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 34 731 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 41 198 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 32 460 dollarit, naistel 20 868 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 817 dollarit. 
13,30% elanikkonnast ja 9,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 20,10% alla 18-aastasi ja 12,60% üle 65-aastasi.
Custeri maakond

Custeri maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Riidaja männikud

Riidaja männikud on kaitsealused männikud Valga maakonnas Tõrva vallas. 
Männikud võeti kaitse alla 1976. aastal (Riidaja männikute kaitseala; pindala 25 ha).
Koiluoto

Koiluoto (vene keeles "Койлуото") on väike 0,02 km² suurune saareke Soome lahe idaosas Virolahtis Virolahti vallas. 
200 meetri pikkust ja 110 meetri laiust madalat saart läbib Soome ja Venemaa riigipiir. See on teadaolevalt maailma väikseim meresaar, mis jaguneb kahe riigi vahel. Umbes sama väike on Märket Soome läänetipul.
Uulu rannamännikud

Uulu rannamännikud (ka "Surju rannametsad") on kaitsealused männikud Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas rannamaastikul.
Männikud võeti kaitse alla 1958. aastal (Uulu rannamännikute kaitseala; pindala 307 ha). 2017. aastast on männikud Uulu-Võiste maastikukaitseala koosseisus.
Harilik hiidsuu

Harilik hiidsuu ("Chauliodus sloani") on nõelsuulaste sugukonda kuuluv kala.
Harilik hiidsuu kasvab 20–35 cm pikkuseks. Tema pea pikkus on umbes 2 cm ja hammaste pikkus on sellest veidi üle poole. Tema hambad on nii pikad, et saagi neelamiseks peab ta suu vertikaalselt avama.
Harilik hiidsuu on levinud troopilistes ja subtroopilistes meredes kuni 2500 m sügavuses. Öisel ajal tõuseb umbes 600 m sügavusse, kus leidub rohkem toitu. Ta toitub väikestest kaladest.
Žygimantas Kęstutaitis

Žygimantas Kęstutaitis (u 1350 Trakai – 1440) oli Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürst aastatel 1432–1440.
Gedimiinide dünastiast Vytautase surma 1430 järel oli Leedu suurvürsti troonile vaid kaks katoliiklasest kandidaati: Vytautase vend Žygimantas Kęstutaitis ja Jogaila vend Švitrigaila (Grodno uniooni vastane). Švitrigaila oli troonipretendent juba Vytautase valitsemisajal. Tema surma järel valitigi Švitrigaila Leedu suurvürstiks, kellena ta sai olla vaid paar aastat.
Švitrigaila kuulutas ennast Poola kroonist sõltumatuks Vene Suurvürstiriigis, mis tähendas Grodno uniooni lõppu. See kutsus esile sõja Poola kuningriigiga. Vytautase noorem vend Žygimantas tõukas Poola kuningriigi toel 1432 Švitrigaila võimult. See vallandas omakorda kuluka kodusõja, milles Švitrigaila liitlaseks olid Leedu idapoolsete, slaavlastega asustatud alade vürstid ja Liivi Ordu.
1432. aastal sai Žygimantas Leedu suurvürstiks. Kaks aastat hiljem andis ta välja nn. Žygimantase privileegi, mis tagas Leedu õigeusulistele aadlikele nende katoliiklastest seisusekaaslastega võrdsed isiklikud ja varalised õigused. Selle eesmärk oli võita enda poole senised Švitrigaila toetajad Leedu suurvürstiriigi idaosas. Žygimantasel õnnestus võim tasakaalustada, see saavutatud, alustas ka tema Poola suhtes Leedu õiguste eest seismist.
1. septembril 1435 toimunud otsustavas Pabaiskase lahingus sai Švitrigaila lüüa, tema liitlane Liivi ordu maameister (1434–1435) Frank Kirskorf langes. Palju ordurüütleid langes vangi. See kaotus oli Liivi ordule peaaegu sama ränk kui Grünwaldi lahing 1410 oli olnud Saksa ordule. 31. detsembril 1435 kirjutati alla rahuleping, millega Liivi ja Saksa ordu kohustusid mitte sekkuma Poola-Leedu riigi siseasjadesse. Rahuleping ei muutnud Melno rahuga 1422 kindlaks määratud piire.
Švitrigaila jätkas lootusetut vastupanu Žygimantasele. Litviinide silmis oli Švitrigaila patrioot, kuna ta püüdis taastada Leedu riigi ühtsust. Kuid algul oli poolavastane ka Žygimantas (oli lausa Švitrigaila poolel), kuid Poola aadlikud kallutasid ta peatselt poolt vahetama. Nii loobus Žygimantas Vytautase poolt välja võideldud Leedu suveräänsuse tagatistest Poola kasuks. 
Žygimantas Kęstutaitis alustas pärast suurvürstiks saamist suurvürstiriigis suurvürsti ainuvõimu kindlustamist repressioonidega vasallide vastu, mille tulemusel vasallid organiseerisid vandenõu ja tungisid Leedu suurvürsti Žygimantas Kęstutaitise residentsi Trakai linnusesse ning tapsid ta lossis. Tema surma järel sai Poolas võimule Kazimierz IV.
Uusmaa tee

Uusmaa tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Tänav piirneb Pargi tee ja Vana-Tartu maanteega, ristudes Vägeva tee, Salu tee ja Kopli teega. Tänava pikkus on 670 meetrit.
Tänavalõik on valdavalt ääristatud korter- ja terrassmajadega.
Salu tee

Salu tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Tänav saab alguse Uusmaa teelt, ristub Küti teega ja lõpeb Suurekivi teel, olles ligikaudu 770 meetrit pikk.
Ristumisel Küti teega on ligikaudu 70 meetri pikkune nihe tänava kulgemises, st Salu tee ühelt lõigult teisele sõitmiseks tuleb vahepeal sõita mööda Küti teed.
Tänav on ääristatud peamiselt eramajadega, tänava lõpuosas on ka paar kortermaja. Pääs Salu tänavalt Suurekivi teele on autoliikluse jaoks tõkestatud betoonplokkidega (kuna Suurekivi tee on eraomanduses).
Vahtra tee

Vahtra tee on 240 meetri pikkune tupiktänav Rae vallas Peetri alevikus. Tänav on ääristatud kortermajadega.
Pargi tee

Pargi tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Tänav saab alguse Peetri teelt Peetri pargi kõrvalt ja lõpeb ristumisel Küti teega ning on umbes 480 meetrit pikk.
Tänava idapoolsel küljel paikneb Peetri lasteaed-põhikool ja Peetri kooli staadion.
Liāna Langa

Liāna Langa (kodanikunimega Liāna Bokša; sündinud 23. veebruaril 1960 Riias) on läti luuletaja ja tõlkija.
Ta on õppinud Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonnas ning töötanud kirjandusajakirja Latvju Teksti toimetajana. 
Eestis on ta esinenud enne 2013. aasta Tallinna Raamatumessi ka 2010. aastal Prima Vistal.
Telefoninumber

Telefoninumber on numbrikombinatsioon, mis tähistab telefonikasutaja kasutuses olevat telefoniliini ning mida kasutatakse teistelt liinidelt (numbritelt) sellele liinile helistamiseks. Vahepeal nimetatakse ka a-numbriks ehk abonendinumbriks.
Telefoninumbris on informatsioon, mis võimaldab üheselt identifitseerida kõne sihtpunktiks oleva liini. Iga telefoninumber telefonivõrgus peab olema unikaalne.
Ühele telefoniliinile võib ühendada ka mitu telefoniaparaati, millel on seega sama number.
Kui telefoninumbrid kasutusele võeti, olid need väga lühikesed, üks, kaks või kolm numbrit. "Numbri valimiseks" tuli see öelda operaatorile, kes ühendas vajalikud liinid.
Johan Unenge

Johan Olof Unenge (sündinud 9. mail 1963 Stockholmis) on rootsi kirjanik ja kunstnik.
Ta loob karikatuure ja illustreerib raamatuid. Näiteks on ta illustreerinud Måns Gahrtoni lasteraamatu "Kaevame vanaema üles!" (ISBN 9985896645).
Ta määrati 2011. aastal Rootsi lugemise saadikuks ja on alates 2009. aastast Rootsi Lasteraamatute Akadeemia liige.
Ilumetsa kuusik

Ilumetsa kuusik (ka "Sügavhaua kuusik") on kuusik Põlva maakonnas Räpina vallas.
Kuusik võeti kaitse alla 1981. aastal (Ilumetsa kuusiku kaitseala; pindala 2 ha).
Vaitka männik

Vaitka männik on kaitsealune männik Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas. 
Männik võeti kaitse alla 1976. aastal (Vaitka männiku kaitseala; pindala 3 ha).
Vanamõisa männik

Vanamõisa männik on kaitsealune männik Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 
Männik võeti kaitse alla 1971. aastal (Vanamõisa männiku kaitseala; pindala 19,5 ha).
Atla raba

Atla raba (ka: "Matsi raba", "Atla soostik, Matsi soostik") on soomassiiv Rapla maakonnas Rapla vallas.
Raba on kaitse alla võetud 1981. aastal ("Atla raba kaitseala"); praegu on see Mahtra looduskaitseala koosseisus.
Ihamaru ürgmets

Ihamaru ürgmets on ürgmets Põlva maakonnas Kanepi ja Põlva vallas.
Ürgmets võeti kaitse alla 1981. aastal (Ihamaru ürgmetsa kaitseala; 154 ha); praegu on ürgmets Ihamaru maastikukaitseala koosseisus.
Pila

Pila on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Pila kõrgus merepinnast on keskmiselt 686 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Prarolo

Prarolo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Prarolo kõrgus merepinnast on keskmiselt 117 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Rive

Rive on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Rive kõrgus merepinnast on keskmiselt 126 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Kinomaja

Kinomaja, ka Tallinna Kinomaja, on maja Tallinna vanalinnas aadressil Uus 3, kus tegutseb Eesti Kinoliit. 
Poola restauraatorite restaureeritud maja avati Kinomajana 26. jaanuaril 1981. Sündmust kajastas Tallinnfilmi ringvaade "Nõukogude Eesti".
Ronsecco

Ronsecco on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Ronsecco kõrgus merepinnast on keskmiselt 145 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Rossa

Rossa on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Rossa kõrgus merepinnast on keskmiselt 813 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Salasco

Salasco on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Salasco kõrgus merepinnast on keskmiselt 148 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Salascos asub Selve asula.
Sali Vercellese

Sali Vercellese on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Sali Vercellese kõrgus merepinnast on keskmiselt 139 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Civiasco

Civiasco on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Civiasco kõrgus merepinnast on keskmiselt 716 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Caresanablot

Caresanablot on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Caresanabloti kõrgus merepinnast on keskmiselt 135 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Õhtu tänav

Õhtu tänav on tänav mitmes asulas:
Bundesliga (Austria)

Fußball-Bundesliga on Austria jalgpalli kõrgeim liiga.
Klubid.
Hooajal 2022–23 mängivad liigas järgmised 12 klubi:
Premijer liga (Bosnia ja Hertsegoviina)

Bosnia ja Hertsegoviina Premijer liga (bosnia keeles "BH Telecom Premijer liga Bosne i Hercegovine" / "БХ Телеком Премијер лига Босне и Херцеговине") on Bosnia ja Hertsegoviina jalgpalli kõrgeim liiga.
Wennemar Mey

Wennemar Mey (ka "Wolmar", "Wilmar" või "Welmar Mey") oli Tartu toomhärra 16. sajandil ning Liivimaa piiskoppide saadik Saksa-Rooma riigi valitseja juurde 1519–1521.
Mey oli pärit Riiast. 1480. aastal immatrikuleeriti Mey (kui "Welmarus Meyg") Rostocki ülikooli, mille ta lõpetas 1481. või 1482. aastal bakalaureuse ning 1483. või 1484. aastal kunstide magistri ("magister artium") kraadiga. 1499. aastal nimetati teda esimest korda Riias tegutsevaks vikaariks ning 1500. aastal üheks toomkiriku preestritest. 1503–1504 oli ta Riia linnakirjutaja ning 1505–1516 linna prokuraator. Viimatimainitud ametite kõrval jäi Mey ka kuni 1527. aastani Riia toomkiriku preestriks ja vikaariks, mille pealt ta teenis vaimulikke sissetulekuid (prebende).
1519. aastal on Meyd esimest korda nimetatud Tartu toomhärraks ja kantoriks, sama aasta sügisel siirdus ta Kölni, hiljem Madalmaadesse ning 1520–1521 oli ta Wormsis, kus toimus Saksa-Rooma riigipäev. Seal saavutas ta Liivimaa piiskoppide (Riia peapiiskopi ning Tartu, Saare-Lääne, Kuramaa ja Tallinna piiskopi) esindajana nendele riigivürsti regaaliate (valitsemisõiguste) läänistamise, mis andis neile rohkem tegevusvabadust ja sõltumatust paavstist.
Pärast Liivimaale naasmist jätkas Mey esialgu Tartu toomkantori ametis, 1523. aastal oli ta aga toomskolastik. Viimast korda on teda Tartu toomhärrana mainitud 1527. aasta augustis.
Kasteheina tänav

Kasteheina tänav on ida-läänesuunaline tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Kadaka puiestee ja Sisaski tänava vahel.
Tänava pikkus on 200 meetrit.
Tänav paikneb endise Peetri aedlinna maa-alal. Kasteheina tänav sai nime 13. novembril 1925. Tänava venekeelne nimi oli "Духовная улица".
Forged from the Love of Liberty

"Forged from the Love of Liberty" on Trinidadi ja Tobago riigihümn. 
Laulu meloodia ja sõnade autor on Patrick Castagne, kes kirjutas selle 1962. aastal lühikest aega eksisteerinud Lääne-India Föderatsiooni hümniks. Algul kandis laul pealkirja "A Song for Federation". Kui föderatsioon mais 1962 laiali saadeti, sai laulust Trinidadi ja Tobago iseseisvumisel augustis 1962 selle riigi hümn.
Forged from the love of liberty
In the fires of hope and prayer
With boundless faith in our destiny
We solemnly declare:
Side by side we stand
Islands of the blue Caribbean sea,
This our native land
We pledge our lives to thee.
Here every creed and race finds an equal place,
And may God bless our nation
Here every creed and race find an equal place,
And may God bless our nation.
Aripo mägi

Aripo (hispaaniapäraselt ka "El Cerro del Aripo", inglise keeles "Mount Aripo") on mägi Trinidadi Põhjaahelikus, Arima linnast kirdes. Mäe kõrgus on 940 m. See on Trinidadi ja Tobago kõrgeim punkt.
Mäetippu viib rada lähedalasuvast Aripo külast. Mäe vihmametsades elab saare endeem pugal-parukhoko ("pawi"), mäe lubjakivisse tekkinud urgetes ja süvendites aga öise eluviisiga õlilinnud ehk guahaarod.
1851. aasta maailmanäitus

1851. aasta maailmanäitus, ka kõikide rahvaste tööstusnäitus (inglise keeles "Great Exhibition"), mõnikord nimetatud ka Kristallpalee näituseks, oli esimene maailmanäitus, mis toimus Londonis Hyde Parkis 1. maist kuni 15. oktoobrini 1851. Maailmanäitus sai avalöögiks järgmistele kultuuri- ja tööstusteemalistele maailmanäitustele, mis võitsid 19. sajandil suure populaarsuse. 
Maailmanäitus korraldati Henry Cole'i ja kuninganna Victoria abikaasa prints Alberti eestvedamisel. Näitust külastas arvukalt oma aja nimekaid persoone, sealhulgas loodusteadlane Charles Darwin, leiutaja ja ärimees Samuel Colt, kuningliku Orleansi perekonna liikmed ning kirjanikud Charlotte Brontë, Charles Dickens, Lewis Carroll, George Eliot ja luuletaja lord Alfred Tennyson.
Näitus avati kõigile ühiskonnaklassidele, mis tõi kaasa kõrgklassi protesti. Prints Albert jäi oma arvamusele kindlaks. Siiski seati algne piletihind kõrgeks – esimesel kahel päeval maksis päevapilet 1 naela, edasi kuni 22. maini 5 šillingit, sealt edasi juba 1 šilling, välja arvatud reeded – kui pilet maksis kaks šillingit ja kuus penni, ning laupäeva piletihind jäi 5 šillingi peale.
Herbert Tomberg

Herbert Tomberg (ka Herbert Thomberg; 1. veebruar 1906 Jõelähtme – 31. detsember 1956 Burladingen) oli eesti-baltisaksa päritolu eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1924 Tallinna toomkooli ja astus samal aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1930 arsti astme väärilisena.
Ta registreeriti kutseõigusliku arstina mais 1930 Tallinnas, kus ta töötas aastani 1933 Diakonisside Asutise haiglas assistendina, mil ta asus Türile ja töötas seal erapraktiseeriva sisehaiguste arstina.
Aastal 1939 rändas ta Saksamaale, aastal 1940 elas ta Hochstüblaus (praegu Zblewo Starogard Gdański maakonnas Pomorze vojevoodkonnas). Ta suri aastal 1956 Burladingenis Zollernalbi kreisis Tübingeni ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal.
Isiklikku.
Dr. Herbert Tomberg oli kaks korda abielus: tema esimene abikaasa oli Karin Dagmar (neiuna Luchsinger, 1905–1938), teine abikaasa oli Hildegard Anna Elisabeth (neiuna Wolff, sündinud 1904). Tema isa Oskar Ernst Emil Tomberg oli Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, onu Nikolai Adolf Tomberg oli luterlik vaimulik Kamenets-Podolskis, onu Christoph Dietrich Georg Tomberg oli Vaivara koguduse õpetaja. Isapoolne vanaisa Johannes Tomberg oli rentnik Tudulinnas, emapoolne vanaisa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.
August Leopold Lezius

August Leopold Lezius (5. september 1864 Nõo – 28. juuli 1945 Potsdam) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta õppis Blumbergi eelkoolis Tartus ja lõpetas aastal 1881 Tartu Kroonugümnaasiumi. Töötas aastatel 1881–1882 kodukooliõpetajana. Astus aastal 1882 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1888 arsti astme väärilisena.
Ta oli aastast 1890 Tartu linnahospitali ülikooli osakonna assistent. Aastal 1891 täiendas ta ennast Berliinis ja oli siis pool aastat valvearstiks Peterburi Nadežda sünnitusmajas. Aastal 1892 alustas ta Tartus erapraksist ja oli aastast 1893 ka Tartu vangla arst. Tema erialadeks jäid sise- ja naistehaigused ning sünnitusabi. 1907. aastast oli ta Tartu Linnahaigla ülemarst ja direktor ning ka Tartu linnaarst. Ta töötas seejärel Tartus aastani 1939 peamiselt eraarstina.
Isiklikku.
Tema isa Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, vend Friedrich Eduard Lezius oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ning Greifswaldi ülikooli õppejõud, Kieli ja Königsbergi Ülikooli professor, teine vend Oskar Alfred Lezius (1861–1927) oli arst, kolmas vend Hermann Arnold Lezius oli Kuressaare ja Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Vanaisa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor, onu Friedrich Ernst Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppejõud, teine onu Paul Roderich Bidder oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja.
Trapetsiaalsed hauaplaadid

Trapetsiaalsed hauaplaadid on Euroopas ajavahemikust 7. sajandist 14. sajandi alguseni pärinevad kivist hauatähised, mis on peatsist laiemad ja jalutsist kitsamad. Nende massilise kasutuse aeg langeb 11.–13. sajandisse.
Trapetsiaalsed hauaplaadid Eestis.
Eestis leiduvad trapetsiaalsed hauaplaadid peamiselt Saaremaal, Muhu saarel ja Läänemaa mandriosas, kokku 90 kindlat ja 14 oletatavat hauaplaati ja fragmenti. Lisaks on kaks plaati leitud Järvamaalt ja üks Hiiumaalt. Plaadid on raiutud kohalikust paekivist või dolomiidist, pikkusega 106–196 cm, ülemise otsa laiusega 55–108 cm, alumise otsa laiusega 55–95 cm ja paksusega 12–25 cm. Plaatidel on madalreljeefis või uurendatud kujutised (rõngasrist, rombrist, ilmapuu/protsessioonirist, sarv või joogisarv, inimfiguur/sõdalane, ladina ja Kreeka rist, haakrist, maarjaroos). Tekstid puuduvad (ühel juhul võidi see lisada hiljem). Plaadid asuvad kirikuaedades, kirikute põrandais või seintes. Ilmselt alates hiliskeskajast on plaate kasutatud sekundaarse ehitusmaterjalina. Pole täpselt teada, millised plaadid paiknevad oma algsel asukohal.
Trapetsikujulisi hauaplaate on Eestis leitud Ambla, Haapsalu, Hanila, Järva-Peetri, Kaarma, Karja, Karuse, Kihelkonna, Kullamaa, Lääne-Nigula, Muhu, Pöide, Pühalepa, Ridala ja Valjala kirikust.
Eestis leiduvate hauaplaatide täpsem dateerimine ja seostamine eksklusiivselt paganluse või kristlusega on vaieldav.
Andorra Jalgpalliliit

Andorra Jalgpalliliit (FAF) (katalaani keeles "Federació Andorrana de Futbol") on 1994 asutatud Andorra mittetulundusühing, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi (sh Primera Divisió), haldab eri koondisi (sh Andorra jalgpallikoondist).
Laimantas Jonušys

Laimantas Jonušis (sündinud 18. juunil 1957) on leedu tõlkija ja kirjanduskriitik.
Ta on leedu keelde tõlkinud näiteks Salman Rushdie, Vladimir Nabokovi, John Updike'i teoseid.
August Friedrich Spindler

August Friedrich Spindler (26. oktoober 1867 Harju-Madise – 7. aprill 1941 Litzmannstadt) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta lõpetas Kuressaares gümnaasiumi. Seejärel astus ta Königsbergi ülikooli, kus algul õppis usuteadust ja ajalugu, kuid läks üle arstiteaduskonda. Hiljem õppis ta arstiteadust Müncheni ülikoolis ja lõpetas 1894. aastal arsti astme väärilisena Breslau ülikooli.
1902. aastal täiendas ta ennast Berliinis ja oli seejärel aastatel 1902–1906 arst Rõbinskis, olles aastatel 1904–1905 mobiliseeritud Vene-Jaapani sõtta. Aastatel 1908–1909 töötas ta Preisimaal. 1909. aastal naasis Eestisse ja töötas aastatel 1909–1910 Paides Järva kreisiarstina. Aastatel 1910–1939 pidas eraarstipraksist Tallinnas, erialalt oli ta naha- ja suguhaiguste arst. Aastatel 1914–1918 oli ta taas mobiliseeritud sõjaväearstiks ning teenis Peterburi sõjaväehospitalis ja Riia rindel.
1939. aastal repatrieerus ta Saksamaale, kus 1941. aastal Litzmannstadtis (praegu Łódź) suri.
Isiklikku.
Tema isa Nikolaus Friedrich Hermann Spindler oli Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse õpetaja, hiljem Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja gümnaasiumi usuõpetuse ülemõpetaja ning Tartu gümnaasiumi usuõpetuse ülemõpetaja, Tartu linna vikaarõpetaja ja vangla vaimulik; vanaisa Georg Wilhelm Spindler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse kirikuõpetaja.
Huerfano maakond

Huerfano maakond ("Huerfano County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°69' N, 104°96' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim on Walsenburg.
Maakonna pindala on 4126 km². Veepindala on 6 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6711. Aastal 2000 oli elanikke 7862. 
Ajalugu.
Huerfano on üks 1861. aastal asutatud seitsmeteistkümnest algsest maakonnast Colorado osariigis. 1866. aastal loovutati suur osa maakonnast Las Animase maakonnale. Ajutiselt 1870. aastal eraldati osa maakonnast šaieeni ja arapaho indiaani hõimudele. Maakond on nime saanud iidse vulkaani Huerfano Butte järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Huerfano maakonnas oli 7862 inimest, 3082 leibkonda ja 1920 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 2 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 4599 (keskmine tihedus 1/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 35,41%. 
3082 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,25 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,85 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 42 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 118,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 122,80 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 25 775 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 32 664 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 24 209 dollarit, naistel 21 048 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 242 dollarit. 
18,00% elanikkonnast ja 14,10% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 23,70% alla 18-aastasi ja 11,90% üle 65-aastasi.
Voldemar Engelhardt Rosenstein

Voldemar Engelhardt Rosenstein (22. september 1865 Aruküla – 11. detsember 1946 Freising) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta õppis aastatel 1876–1878 Tallinna Linna Algkoolis, aastatel 1879–1881 Tallinna Kreiskoolis ja aastatel 1883–1887 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Astus aastal 1887 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1896 arsti astme väärilisena.
Ta töötas aastatel 1897–1900 Odessa evangeeliumi luteri koguduse haiglas ülemarst Fickneri juures arstina. Aastatel 1900–1908 oli ta erapraktiseeriv arst Lõuna-Venemaal. Aastatel 1909–1914 oli ta Vene Punase Risti teenistuses Kišinjovis ja aastatel 1914–1918 sõjaväelaatsareti ülemarstiks. Aastatel 1919–1936 oli ta Järva-Jaanis jaoskonnaarstiks ja Kaitseliidu Järva maleva arstiks. Järva-Jaani jaoskonnaarstiks jäi ta aastani 1940. Ta kuulus ka aastast 1920 Eesti Jaoskonnaarstide Seltsi ja Järva-Jaani Vabatahtlikku Tuletõrje Ühingusse.
Ta lahkus aastal 1940 sakslaste järelrepatrieerumise käigus Saksamaale. Ta suri aastal 1946 Freisingis Baieris.
Isiklikku.
Tema vend Heinrich Arved Rosenstein oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.
Aama Elwe-Oja

Aama Elwe-Oja (eesnimi ka Ama; sündinud 21. oktoobril 1949 Tallinnas) on eesti tõlkija ja kirjanik.
Ta lõpetas aastal 1968 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1978 inglise filoloogina Tartu Ülikooli. On töötanud õpetaja ning raamatukoguhoidjana. Peale elama asumist Rootsi õppis Boråsi Raamatukoguülikoolis ja 1999. aastal omandas rahvusvahelise esperanto keele õpetaja diplomi. Elwe-Oja on tegev nii kohalikus Itaalia Kultuuri Ühingus kui ka ühingus "Eesti Kodu". 
Tema luuletusi on avaldatud ajakirjanduses ja almanahhides ning ta on osalenud omaaegsetel tõlke- ja kirjanduskonkurssidel. Ta on eestindanud soome lasteluulet ja rootsi proosat.
Temalt on ilmunud kaheköiteline romaan "Kuhu ma lähen, mu järv?" (2010) kirjastuses Ilmamaa ning luule- ja pildikogu "Mina olin keset tuuli" (2016).
Ooslamaa

Ooslamaa (ka Oosla maa, Istemaa, Hoostelaid, Ooslalaid) on 5,17 hektari suurune laid Kaugatoma lahe lääneosas, halduslikult Saare maakonnas Saaremaa vallas Rahuste külas. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit.
Ooslamaa asub Sõrve poolsaare looderannikust 1,5 kilomeetrit eemal. Saar on sirpja kujuga, lõunas asub maasäär. Saar on kivise pinnamoega ja rohttaimestikuga.
Laid võeti 1965. aastal (teistel andmetel 1960) looduskaitse alla (Ooslamaa kaitseala), et kaitsta veelindude pesitsuspaiku ja laiu geoloogilist väärtust. Laid on Rahuste looduskaitseala koosseisus.
Raeküla männikud

Raeküla männikud on männikud Pärnu linna kagupiiril. Endine Raeküla männikute kaitseala asus endise Pärnu raudteejaama ümbruses ja ulatus kagus Reiu külla, kus naabermännikud jäid endise Reiu männiku kaitseala koosseisu.
Männik võeti kaitse alla 1958. aastal (Raeküla männikute kaitseala; pindala 126 ha). Metsaalal on ka väärtuslik puhke- ja spordipaik. Osa endisest Raeküla männikute kaitsealast, mis jääb Reiu külla, kuulub tänapäeval Pärnu maastikukaitseala koosseisu.
Reiu männikud

Reiu männikud on kaitsealused männikud, mis asuvad Häädemeeste valla territooriumil. Endine Reiu männiku kaitseala asus Pärnu linnast ja endisest Raeküla männikute kaitsealast kagus kahel pool Tallinna–Pärnu–Ikla maanteed.
Männik võeti kaitse alla 1937. aastal, olles tollal Merimetsa linnukaitseala koosseisus. Uuesti võeti männik kaitse alla 1958 (Reiu männikute kaitseala; pindala 296 ha). Osa männikutest on praegu Pärnu maastikukaitseala koosseisus.
Poola-Türgi sõda

Poola-Türgi sõda all võidakse silmas pidada mitut Poola kuningriigi ja hiljem Poola-Leedu ühisriigi Rzeczpospolita poolt Osmanite impeeriumiga peetud erinevaid sõdu:
Lateraani palee

Lateraani palee (itaalia keeles "Palazzo Laterano") on palee Rooma kaguosas Lateraani basiilika kõrval. See oli 4. kuni 14. sajandini paavstide residentsiks.
Tänapäeval asuvad hoones Rooma dekanaadi (ld k "Decanatus") ametiruumid, Rooma piiskopkonna kardinali ("Vicario Generale di Sua Santità per la diocesi di Roma") korter, Paavstiriigi ajaloo muuseum ja muud asutused.
Lateraani paleel, koos Lateraani basiilika ja teiste kõrvalolevate hoonetega, on ekstraterritoriaalsuse õigus ning see on Püha Tooli täieliku ja välistava jurisdiktsiooni all.
Vabaduspartei (Holland)

Vabaduspartei (hollandi keeles "Partij voor de Vrijheid") on paremliberaalne partei Hollandis, mis on tuntud oma islamivastasuse poolest. 
Vabadusparteil on 2013. aasta seisuga Hollandi parlamendi alamkojas 15 ja ülemkojas 10 saadikut. Vabaduspartei liider on karismaatiline poliitik Geert Wilders.
Mõrvaennetajad

"Mõrvaennetajad", ka "Huviorbiidis" (originaalpealkiri "Person of Interest"), on Jonathan Nolani loodud ameerika telesari. 
Sari esilinastus 2011. aasta 22. septembril. Sarja teine hooaeg esilinastus 2012. aasta 27. septembril. 2013. aasta 27. märtsil pikendas CBS sarja kolmandaks hooajaks, mis esietendus 2013. aasta 24. septembril. Sarja neljanda, 22 jaost koosneva hooaja viimane jagu linastus 5. mail 2015. Sarja viies hooaeg koosnes 13 jaost, viimane jagu linastus 21. juunil 2016.
Sarja keskmes on endise CIA agendi ja USA erivägede võitleja John Reese'i (Jim Caviezel) ning eraklikust arvutigeeniusest miljardäri Harold Finchi (Michael Emerson) tegevus raskete ja suure ulatusega kuritegude ennetamisel. Neile on abiks New Yorgi politsei uurijad Lionel Fusco (Kevin Chapman) ja Joss Carter (Taraji P. Henson). Tegevus toimub peaasjalikult New Yorgis.
Anija looduskaitseala

Anija looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Anija vallas. Kaitseala pindala on 72 ha. 
Kaitseala moodustati 1990, kui kaitse alla võeti ohustatud taimeliigid, väärtuslikud elupaigad ja mitmekesised maastikuelemendid.
Järveküla looduskaitseala

Järveküla looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala pindala on u 268 ha. 
Kaitseala moodustati 1990. aastal liigikaitsealana; seal merikotkas (I kategooria liik).
Kurimetsa looduskaitseala

Kurimetsa looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Kaitseala pindala on 57 ha. 
Kaitseala moodustati 1998, kui kaitse alla võeti seal pesitsev kalakotkas (I kategooria liik).
Kämbla looduskaitseala

Kämbla looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Kose vallas. Kaitseala pindala on 164 ha. 
Kaitseala on loodud 1991. aastal asutatud "Oti botaanilis-zooloogilise kaitseala" baasil. Seal kaitstakse haruldasi taime- ja loomaliike koos nende kasvu- ja elupaikadega.
SS-Surnupealuusõrmus

SS-Surnupealuusõrmus (saksa keeles "SS-Ehrenring" – 'SS-i ausõrmus') oli SS-i autasu kõigile liikmetele, kelle liikmenumber oli alla 5000, ja SS-koolide kiitusega lõpetajatele. See ei olnud riiklik autasu, pigem SS-i juhi Heinrich Himmleri isiklik kingitus. Kokku anti välja ligi 16 000 sõrmust. 
Sõrmus oli kaetud eriliste ruunidega, millelt loodeti saada üleloomulikku väge. Sõrmuse kavandi tegi müstik ja Himmleri soosik Karl Maria Wiligut.
Kui sõrmuse omanik lahkus SS-ist või sai surma, tuli sõrmus tagastada Himmlerile, ning see pandi omaniku mälestuseks välja Wewelsburgi lossis. 
Kui sõrmuste andmine 1944. aastal peatati, laskis Himmler allesjäänud sõrmused matta Wewelsburgi lossi lähedale mäe sisse. Neid ei ole tänini leitud.
1945. aasta jaanuariks oli 14 500 sõrmusest tagastatud 64%. Sõja lõppedes maeti paljud mehed ka koos sõrmusega.
Umbes 3500 sõrmust on tänini säilinud. Kuna surnupealuusõrmus on haruldane kollektsioneeritav ese, on liikvel palju koopiaid ja võltsinguid.
Leigri looduskaitseala

Leigri looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 459 ha. 
Kaitseala moodustati 1998, kui kaitse alla võeti seal elavad kaitsealused liigid (sookurg, must-toonekurg, vööthuul-sõrmkäpp, suur käopõll, harilik porss, kahelehine käokeel) ja nende elupaigad. Kaitseala piiresse jääb Leigri soo.
Nedrema looduskaitseala

Nedrema looduskaitseala (ka: "Nedremaa looduskaitseala") on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala pindala on 2441,9 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1991, mil kaitse alla võeti Nedrema puisniit, ühtlasi moodustati "Nedrema-Kalli kaitseala".
Paraspõllu looduskaitseala

Paraspõllu looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Raasiku ja Rae valla piiril. Kaitseala pindala on 476,5 ha. 
Kaitseala moodustati 1999, kui kaitse alla võeti haruldased taimeliigid ja nende kasvukohad.
Parika looduskaitseala

Parika looduskaitseala on looduskaitseala Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Kaitseala pindala on 2193,1 ha, millest maismaaosa on 2087,6 ha ja veeosa 105,5 ha. Kaitseala eesmärk on kaitsealuste ja rändlinnuliikide ning loodusdirektiivi elupaigatüüpide kaitse.
Kaitseala tuumiku moodustab Parika raba koos Parika järvega, kaitseala põhjaosas asub väiksem Särgla raba ning loodeosas kunagisest metsakuivendusest mõjutatud soovikumetsad.
Koos Kuhjavere väike-konnakotka püsielupaigaga kuulub kaitseala Parika loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku.
Ajalugu.
Kaitseala moodustati 1981, kui kaitse alla võeti Parika raba ja sealsed kaitsealused taime- ja loomaliigid. Kaitseala praegused piirid on määratud 2005. aastal.
Raudna looduskaitseala

Raudna looduskaitseala oli looduskaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Raudna külas. 
Kaitseala moodustati 1994. aastal järve linnustiku kaitseks ja ala arvati kaitse alt välja 2019. aastal, kuna seire ei näidanud enam haruldaste koosluste või linnuliikide esinemist. 
Kaitseala asus Raudna ürgorus, selle koosseisu kuulusid endisesse kruusakarjääri ehitatud Raudna tehisjärv (pindala 16,6 ha, sügavus 1,8 m) ja selle kaldaalad. Kaitseala oli rändepeatuseks ning pesitsus- ja toitumiskohaks II ja paljudele III kategooria kaitsealustele linnuliikidele (loendatud on ligikaudu 26 liiki linde).
Kaitseala pindala oli 30,1 ha, sellest maismaa pindala on 14,2 ha ja veekogu pindala 15,9 ha. Kaitseala põhjaosast läks läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.
Kaitsealused loomaliigid olid kühmnokk-luik, väiketüll, tutkas, hallpõsk-pütt, mustviires, väikekajakas, jõgitiir, suurkoovitaja, kaldapääsuke, harilik kärnkonn ja tiigikonn, kaitsealused taimeliigid olid kahkjaspunane sõrmkäpp ja kuradi-sõrmkäpp.
Ortoire jõgi

Ortoire jõgi asub Trinidadi saare idaosas. Jõe pikkus on 50 km, see on Trinidadi ja Tobago pikim jõgi.
Jõgi voolab Nariva maakonna ja Mayaro maakonna piiril, suubudes Atlandi ookeani. Selle suudmes asub Ortoire küla, mis on saanud nime jõe järgi.
Ortoire

Ortoire on küla Trinidadi saarel Mayaro maakonnas Ortoire jõe suudmealal. Küla on nime saanud jõe järgi.
Kuni 19. sajandi teise pooleni oli Ortoire koos Mayaro külaga ülejäänud Trinidadist praktiliselt eraldatud: seda piirasid jõgi, läbimatud metsad ja Atlandi ookean. Hiljemalt 1880. aastatel hakati külaga ühenduse pidamiseks kasutama jõeparve. Küla asustasid peamiselt kalamehed, kes kasutasid ära selle soodsat asukohta jõe ja mere ääres. Kuigi 19. sajandi lõpul elas külas tõenäoliselt juba mõnisada inimest, ei käsitletud seda 1901. aasta rahvaloendusel eraldi asulana.
Ka tänapäeval on tegemist peamiselt kalurikülaga.
Trinidadi ja Tobago president

Trinidadi ja Tobago Vabariigi president (inglise keeles "President of the Republic of Trinidad and Tobago") on Trinidadi ja Tobago riigipea ning relvajõudude ülemjuhataja.
Presidendi ametikoht loodi seoses vabariigi väljakuulutamisega 1976. aastal, enne seda oli Trinidadi ja Tobago riigipea kuninganna Elizabeth II. Esimese presidendina vannutati 1. augustil 1976 ametisse senine kindralkuberner Ellis Clarke. Esialgu täitis ta presidendi kohuseid ajutiselt, ametlikult valiti ta sellesse ametisse sama aasta 24. septembril. Esimese presidendi ametisse valimise päeva tähistatakse Trinidadis ja Tobagos vabariigi päevana.
Vastavalt 1976. aasta põhiseadusele on Trinidad ja Tobago parlamentaarne vabariik, mis tähendab, et presidendi volitused võimu teostamisel on võrdlemisi piiratud. Tegelik täidesaatev võim riigis kuulub peaministri juhitavale valitsuskabinetile. Presidendi volituste hulka kuulub peaministrikandidaadi ja senati 9 liikme nimetamine.
President valitakse ametisse viieks aastaks valijameeste kogus, mille moodustavad parlamendi mõlema koja liikmed. Presidendikandidaat ei tohi olla noorem kui 35-aastane ja peab olema valimiste ajaks elanud riigis katkematult vähemalt 10 aastat.
Alates märtsist 2023 on Trinidadi ja Tobago president Christine Kangaloo.
Aripo

Aripo on küla Trinidadis ja Tobagos Trinidadi saare põhjaosas Põhjaahelikus. 
Küla on tähtis peamiselt loodusturismi sihtkohana, sest sealt kulgeb tee Trinidadi ja Tobago kõrgeima mäe Aripo otsa. Küla läheduses paiknevad Aripo koopad ja küla läbival Aripo jõel asuv juga ning teisi looduslikke vaatamisväärsusi.
Aripo külas elab alla 1000 elaniku.
Peamine tegevusala on põlluharimine. Seal tegutsevad joogakeskus ja katoliiklik kool.
Ametlikult asutati küla 1949. aastal, selle esimesteks elanikeks olid Caura külast ümber asunud inimesed.
Alvar Reisner

Alvar Reisner (sündinud 17. juunil 1979 Tallinnas) on eesti maalikunstnik.
Haridus.
Aastatel 1996–1998 õppis ta Eesti Spordigümnaasiumis korvpalli erialal. 1998–2002 õppis Tartu Ülikoolis spordijuhtimist ja treeninguõpet. 2002. aastal astus Eesti Kunstiakadeemiasse, kus sai 2005. aastal bakalaureusekraadi maalikunstis. Magistriõpe sealsamas jäi lõpetamata.
Looming.
Inspiratsiooni leiab ta 1980. aastate linna- ja disainimaastikelt, samuti juhuslikelt kaasaegsetelt linnavaadetelt.
Kõva ketas

"Kõva ketas" on Ivo Linna ja ansambli Rock Hotel stuudioalbum aastast 1999. Plaadi andis välja firma Hitivabrik. Plaat on salvestatud Eesti Raadio stuudios, helirežissöör Teet Kehlmann ja produtsent Margus Kappel.
Koosseis.
Veel teevad kaasa Airi Ojamets, Ülari Kirsipuu, Jaan Karp ja Arne Haasma.
Białowieża rahvuspark

Bialowieza rahvuspark on rahvuspark Kirde-Poolas. Hõlmab 105 km² ala Białowieża ürgmetsast Valgevene piiri ääres.
Sinna on taasasustatud euroopa piisoneid.
Battlefield Vietnam

"Battlefield Vietnam" on FPS-mäng ja osa "Battlefieldi" mängude sarjast, "Battlefield 1942" järg. Mängu töötas välja rootsi firma Digital Illusions CE ja selle avaldas Electronic Arts. 
Mäng leiab aset Vietnami sõja ajal ning mitmed selle kaardid põhinevad ajaloolistel sündmustel nagu Ho Chi Minhi rada, Saigoni langemine, Ia Drangi lahing, Khe Sanhi lahing jne. 15. märtsil 2006 taasavaldas EA mängu kaasajastatud versiooni "Battlefield Vietnam: Redux", mis sisaldas uusi sõidukeid, kaarte ja EA loodud Teise maailmasõja modifikatsiooni. 31. märtsil 2014 suleti mitmikmängu peaserverid seoses GameSpy teenuse kinnipanekuga. Mitmikmäng on siiski võimalik, luues otsese ühenduse konkreetse serveriga.
Mängu sisu.
"Battlefield Vietnam" sarnaneb mängija ülesannetelt üsnagi "Battlefield 1942-ga". Enamikul kaartidel on ülesandeks vallutada vastaste kontrollpunktid, mis lubavad meeskonna liikmetel mobiilsemalt kaardil orienteeruda ning annavad meeskonna kasutusse rohkem sõidukeid. Nagu teistes Battlefieldi mängudes, on ka Vietnamis oluline roll "piletisüsteemil", mis määrab tihti võitja ja kaotaja. 
Mängu ühe osapoole moodustavad Ameerika Ühendriigid, esindatud merejalaväe, maaväe ja mereväega, ja Lõuna-Vietnam, esindatud Vietnami Vabariigi armeega, ning vastasteks Põhja-Vietnam, esindatud Việt Cộngiga.
Mäng sisaldab ka palju ajaloolisi relvi ja sõidukeid, näiteks AH-1 Cobra, Mil Mi-8 &amp; Huey helikopterid, F-4 Phantom II, MiG-17, MiG-21 hävituslennukid, M551 Sheridan, M48 Patton, T-54 tankid jne. Mängus on kasutatud mitut ajastukohast laulu.
Modifikatsioonid.
Mängule on loodud mitu modifikatsiooni, neist üks, mille on välja töötanud mängu loojad ise, kannab nime "Battlefield: Vietnam World War II Mod". Modifikatsioon koosneb "Battlefield 1942 kaartidest", mida on graafiliselt uuendatud. Samuti on lisatud uusi relvi, näiteks leegiheitja ja miinipilduja. Üks populaarsemaid kogukonna loodud modifikatsioone on "Battlefield Balkans 1992-1995", mis käsitleb Jugoslaavia sõdu. Mängija saab valida neis sõdades kasutatud relvade ja fraktsioonide vahel, näiteks Bosnia, Horvaatia, Serbia ja Jugoslaavia armeed. Lisaks saab mängida Bosnia mudžahiidina ja Horvaatia Kaitsenõukogu liikmena. 
Kriitikute hinnangud.
Ülevaadete kataloog Metacriticu järgi on "üldiselt soosivad" hinnangud, kogudes 84 punkti 100-st 48 ülevaate põhjal.
Uhuru Kenyatta

Uhuru Muigai Kenyatta (sündinud 26. oktoobril 1961 Nairobis) on Keenia poliitik, alates 9. aprillist 2013 kuni 13. septembrini 2022 Keenia president. 
Uhuru Kenyatta on Keenia esimese presidendi Jomo Kenyatta poeg. Ta on päritolult kikuju. Tema eesnimi tähendab suahiili keeles 'vabadus'. 
Ta õppis Nairobi katoliku koolis ning seejärel politoloogiat Ameerika Ühendriikides Amhersti kolledžis. 
Ta on erakonna The National Alliance esimees. 
2001. aastal valiti ta esimest korda parlamenti. Aastatel 2001–2002 oli ta haldusminister, seejärel 2003–2007 opositsiooniliider, 2008. aastal uuesti haldusminister, seejärel kaubandusminister ja aastatel 2009–2012 rahandusminister. 
Oktoobris 2021 mainiti teda Pandora paberite skandaalis.
Happy José (Ching Ching)

"Happy José (Ching Ching)" on Mehhiko mõjutustega laul. Lugu avaldati 1962. aastal mitme artisti poolt, neist esitustest on tuntuim Jack Rossi ja tema orkestri esitatud versioon.
Laulule on eestikeelsed sõnad kirjutanud Henno Käo ning see on avaldatud Rock Hoteli 1999. aastal ilmunud plaadil "Kõva ketas" pealkirja "Ching-ching-ching" all.
Mukri maastikukaitseala

Mukri maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitseala pindala on 2147 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1992. aastal, et kaitsta Mukri ja Ellamaa raba ning seal olevaid kaitsealuseid liike.
Mustoja maastikukaitseala

Mustoja maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Setomaa vallas. Kaitseala pindala on 3488,2 ha .
Poogandi järve ääres kaitseala idaosas asub RMK hallatav laagriplats. Kaitseala läbib kaks RMK matkarada - Laskevälja rattarada ja Peraküla-Ähijärve matkatee.
Ajalugu.
Venemaa keisririigi ajal asusid Mustoja mõhnastikel kohalike külade ühised karjamaad ning samuti olevat seal kandis paiknenud tsaari ratsaväe harjutusala. Pärast Vabadussõja lõppu hakkas Eesti Kaitsevägi otsima sobivat paika suviseks harjutusalaks ning leidis selle Mustoja juurest, kus oli hõre asustus, kuid hea ligipääs. Kohalike käest osteti maad kokku ning alustati Petseri laskevälja rajamist. Lähedaloleva raudtee tõttu sooritati seal alal ka soomusrongide laskeharjutusi. Värska lähedale Õrsava järve kaldale ehitati Põhjalaager ja Petseri lähedale Voropi külla Lõunalaager. Kraavitamisega kuivendati harjutusala keskel asunud Tedresoo. Samas laskeväljal filmiti ka mängufilmi "Noored kotkad" lahingustseenid.
Pärast teist maailmasõda läks ala Nõukogude armee kätte ja koht sai tuntuks Värska polügoonina. Paljudel eestiaegsetel hoonetel lasti laguneda, aga kohati rajati ka uusi. 1990. aastate algul toimusid piirkonnas ulatuslikud evakuatsioonitööd, misjärel jäi piirkond tühjaks. 1998. aastal moodustati kaitseala, et kaitsta muu hulgas haruldasi pinnavorme (nt Mustoja mõhnastik), ökosüsteeme ja kaitsealuseid liike.
Muti maastikukaitseala

Muti maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Viljandi ja Mulgi vallas. Kaitseala pindala on 158,8 ha, millest maismaa pindala on 86,5 ha ja veeosa pindala 72,3 ha.
Kaitseala on moodustatud 1990. aastal, et kaitsta mitmekesist maastikku, järvi (Muti järv, Muti Umbjärv) ja kaitsealuseid liike. 2014. aastal lisati kaitseala koosseisu Mäeküla järv.
Naissaare looduspark

Naissaare looduspark on looduspark, mis hõlmab kogu Naissaare. Kaitseala pindala on 1887 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1995. aastal ja selle põhieesmärk on "Naissaare looduskompleksi, hinnaliste maastikuelementide, kultuuripärandi ja rekreatsiooniväärtuste kaitse".
My Girl Josephine

"My Girl Josephine" (ka "Hello Josephine") on Fats Domino ja Dave Bartholomew' kirjutatud laul. Domino salvestas laulu 1960. aastal ja see jõudis Billboardi R&amp;B edetabelis 7. kohale.
Kaverid.
Veebisaidi Allmusic järgi on laulu esitanud teiste hulgas veel The Bill Black Combo, Curley Bridges, Van Broussard, Snooks Eaglin, Chris Farlowe, The Flamin' Groovies, Michael Herman, The Holmes Brothers, Jerry Jaye, Jerry Lee Lewis, Sandy Nelson, Tracy Pendarvis, Queen Ida &amp; Her Zydeco Band, Noel Redding, Warren Storm, Super Cat, Them, Billy Vera. ja Hank C. Burnette.
Eesti keeles ilmus laul pealkirjaga "Hallo Josephine" Rock Hoteli 1999. aasta heliplaadil "Kõva ketas". Eestikeelsete sõnade autor on Henno Käo.
Panga maastikukaitseala

Panga maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 26 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1959. aastal, et kaitsta Panga panka ja sealseid taimekooslusi.
Prangli maastikukaitseala

Prangli maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas. Kaitseala pindala on 131 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1960. aastal, et kaitsta Prangli saare kaguosa metsa. Hiljem on kaitseala koosseisu arvatud ka Aksi saar (vahepeal kaitsti Aksi saart Kolga lahe maastikukaitseala osana).
Shoshone metsakaitseala

Shoshone metsakaitseala [šoš'ounii] on metsakaitseala Ameerika Ühendriikides Wyomingi osariigis. Shoshone'i metsakaitseala katab 2 400 000 aakri (9700 km²) suuruse ala. Mets oli esimene föderaalseadusega kaitstud metsakaitseala USA-s.
Shoshone'i metsakaitsealal on rikkalik bioloogiline mitmekesisus, registreeritud on umbes 1300 puu- ja rohttaimeliiki ning uusi avastusi tehakse igal aastal. Kaitsealal elab suurem osa USA grislidest, lisaks palju teisi haruldasi loomaliike. Metsa looduslikku tasakaalu ähvardab rikkuda naftapuurimise alustamine.
Metsa külastab aastas üle poole miljoni turisti.
Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala

Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Kuusalu ja Anija vallas. Kaitseala pindala on 13 086 hektarit.
Kaitseala on moodustatud 1991. aastal, et kaitsta Põhja-Kõrvemaa liustikuveetekkelisi pinnavorme, rabamassiive, järvi, kooslusi ja kaitsealuseid liike. Varem oli kaitseala nimetus "Põhja-Kõrvemaa maastikukaitseala".
Looduskaitsealale jääb enam kui 30 järve, mille hulgas on ka Põhja-Eesti sügavaim Metstoa Umerikjärv.
Kaitsealale jäävate soode seas on suuremad Koitjärve raba, Kõnnu Suursoo ja Võhma raba.
The Way I Walk

"The Way I Walk" on Jack Scotti laul 1959. aastast. Lugu jõudis edetabelis Billboard Hot 100 35. kohale ning Suurbritannia singlimüügi edetabelis 20. kohale.
Eesti keeles kannab lugu pealkirja "Tee kus käin". Sõnade autor on Vello Salumets ning lugu on avaldatud Rock Hoteli 1999. aastal ilmunud heliplaadil "Kõva ketas".
Jay Epae

Jay Epae (sünninimega Nicholas Epae; 1932 Manaia, Taranaki, Uus-Meremaa – 29. juuli 1994) oli maoori päritolu poplaulja.
San Isabeli metsakaitseala

San Isabeli metsakaitseala on Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi keskosas asuv metsakaitseala. Kaitsealal asub 19 54 "fourteener"'ist ehk üle 14 000 jala (4300 meetri) kõrguse mäe, sealhulgas Mount Elbert, mis on kõrgeim mägi Colorados.
San Isabeli metsakaitseala on üks 11 metsakaitsealast Colorados. Kogu territooriumi pindala on 1 120 233 aakrit (4533 km²). Kaitseala laiub 11 maakonna territooriumil.
The Fool

"The Fool" on Naomi Fordi ja Lee Hazlewoodi populaarne laul. Loo esmaesitaja oli Sanford Clark. Singel avaldati 1956. aastal ja edetabelis Billboard Hot 100 jõudis see 7. kohale. 
Hiljem on laulu esitanud veel näiteks Chris Farlowe, Elvis Presley, Billy Craddock, Robert Gordon ja The Animals.
Eesti keeles pealkirjaga "Kui loll ringi käin" on seda esitanud Rock Hotel ning lugu on salvestatud ka nende 1999. aasta heliplaadile "Kõva ketas". Eestikeelsete sõnade autor on Vello Salumets.
Red Roses for a Blue Lady

"Red Roses for a Blue Lady" on populaarne laul aastast 1948, mille kirjutasid Sid Tepper ja Roy C. Bennett (alias Roy Brodsky). Loo tuntuima versiooni esitajaks on ilmselt Vaughn Monroe. Laulu on esitanud veel Guy Lombardo ja tema Royal Canadians, Vic Dana, Wayne Newton ning Bert Kaempfert.
Eesti keeles on laulul kaks teksti, mis on teinud Heldur Karmo: "Kolm roosi" ja "Punased roosid". Need pealkirjad ja tekstid on vahetevahel ka omavahel vahetuses. Seda on esitanud näiteks Urve Uustalu, Kalju Terasmaa ning Ivo Linna koos ansambliga Rock Hotel.