Viru-Kabala raamatukogu

Viru-Kabala raamatukogu asus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Kabala külas.
Viru-Kabala raamatukogu tegutses eramajas ning selle põrandapinda oli 56 m2. Raamatukogus asus avalik internetipunkt (AIP).
Ajalugu.
1921. aastast tegutses Kabalas Muusika-Kirjanduse Selts. Oletatavalt sellesse aega jäi ka raamatukogu teke. Kui 1924. aastal valmis rahvamaja, siis töötas raamatukogu sealses jalutusruumis. Ametlikult avati Kabala raamatukogu 1926. aastal Kabala Muusika-Kirjanduse Seltsi raamatukoguna. Esmane raamatufond saadi kokku annetustest. Esimeseks raamatukogu töötajaks oli Gertrud Leetman (al 1936 Leetmaa)
1926. aastal võeti Kabala raamatukogu avalike raamatukogude võrku. Sellest ajast oli raamatukogu juhataja Juljus Hannus. Tema põhitööks oli õpetaja ja juhataja amet Nõmmise algkoolis.
Aastatel 1930–1945 kandis raamatukogu nimetust Pada Valla Avalik raamatukogu. Raamatukogul olid siis ka osakonnad ja need asusid Pikaristis ning Sondas 
Aastatel 1941–1943 (Saksa okupatsiooni ajal) raamatukogu ei tegutsenud.
1945. aastal registreeriti raamatukogu ning see sai nimeks Rägavere Valla Kabala raamatukogu. Põrandapinda oli 33 m2. Töötas kolm laenutuspunkti. Raamatukogu teenindas kahte kolhoosi: Kungla ja Punane Koit. Raamatukogu oli lahti kolm korda nädalas. Kevadel oli raamatukogu juhataja tööks ka riigilaenu kogumine.
Kabala raamatukogu nimetus muudeti Rägavere Valla Kabala Rahvaraamatukoguks alles aastal 1946. Seda nimetust kandis raamatukogu kuni 1971. aastani Aastaid vaeveldi kitsikuses ja enne koju minekut lukustati kappe. Kergendus aga saabus 1960. aastal. Kabala ja Rägavere külanõukogu ühinemisega sai keskuseks Ulvi. Kabala külanõukogu ruumid lubati Kabala raamatukogu käsutusse 1971. aastal hakkas raamatukogu kandma nimetust Kabala Külaraamatukogu. Aastatel 1974–1979 kandis raamatukogu nimetust Rakvere Keskraamatukogu Kabala Harukogu ja 1979–1991 Viru-Kabala raamatukogu. 1991. aastal sai raamatukogu nimetuseks Viru-Kabala Külaraamatukogu. Sellest ajast kuulus raamatukogu eelarve kohaliku külanõukogu eelarve hulka. Enne seda alluti Rakvere rajoonile. Kuna alluvussuhe muutus, tuli hakata raamatukogu fondi inventeerima.
1996. aastast kandis raamatukogu taas nimetust Viru-Kabala raamatukogu.
Kõige pikemat aega, 43 aastat, on Kabala raamatukogus töötanud Helje Ansla. Selle aja jooksul viis ta Viru-Kabala raamatukogus läbi kirjandusõhtuid, kirjanduslikke arutelusid, teemaõhtuid, kirjanduslikke karnevale ja kirjanduslikke balle. Lisaks organiseeris ta temaatilisi ekskursioone täiskasvanutele ja lastele. Vastavalt hetke poliitilisele olukorrale tuli tal teha ka plakateid ja loosungeid nii raamatukogu tarbeks, kui ka ümberkaudsetesse kolhoosidesse. Viru-Kabala raamatukogu kroonikate (1924–1996) koostamisel on ka Helje Ansla tegevust suunanud hetke poliitiline olukord.
Eesti Vabariigi taasiseseisvumise järel peale 1991. aastat leidsid raamatukogus aset suured muudatused – endisest raamatute kogust peab saama nõudliku lugeja kõiki vajadusi rahuldav informatsioonikeskus. Teeninduspiirkonda jääb viis küla: Viru-Kabala, Miila, Nõmmise, Uljaste ja Kõrma. 2005. aastal liitus Kabala raamatukogu programmiga URRAM.
Raamatukogu suleti 1. jaanuarist 2015.