Martin Herem

Martin Herem (sündinud 17. detsembril 1973 Tallinnas) on Eesti erusõjaväelane, auastmelt kindral, kes oli 5. detsembrist 2018 kuni 28. juunini 2024 Eesti kaitseväe juhataja. 
Alates 2012. aastast oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülema asetäitja ning alates 2013. aastast õppeasutuste ülem. 2016. aasta juulis asus ta juhtima Kaitseväe peastaapi. 2018. aasta detsembris asus ta juhtima Eesti kaitseväge, olles ühtlasi esimene Kaitseväe juhataja, kes ei olnud teeninud ühegi välisriigi relvajõududes.
2024. aastal lahkus ta enne oma ametiaja lõppu kaitseväe juhataja kohalt, andes selle üle Andrus Merilole, ning läks seejärel erru. Pärast tegevteenistusest lahkumist on ta töötanud sõjalise nõuandjana kaitsetööstusettevõtetes Frankenburg Technologies ja Milrem Robotics.
Sõjaline haridus.
2012. aastal kaitses ta Kaitsejõudude Ühendatud Õppeasutustes magistrikraadi tööga "Metsavendade strateegia ja tegevuse analüüs: Rudolf Saaliste poolt organiseeritud metsavennad aastatel 1947–1950".
Teenistuskäik.
Kaitseväe juhatajana.
2018. aasta 10. jaanuaril esitas kaitseminister Jüri Luik valitsusele Heremi kandidatuuri Kaitseväe juhataja ametikohale, mille valitsus 11. jaanuaril heaks kiitis.
Heremi teeneteks kaitseväe juhatajana on julgeolekuekspert ja riigikaitsekomisjoni liige Peeter Tali pidanud kaitseväe sõjaaja struktuuri suurendamist 43 700 inimeseni, vägede lahinguvõime ja tulejõu tõstmist, suurte õppekogunemiste korraldamist ja koostööd liitlastega. Lisaks hindas Tali Heremi oskusi avaliku esinejana, kes suudab keerulistest teemadest arusaadavalt rääkida ja "jätab otsekohese, usaldusväärse ja enesekindla mulje teotahtelisest kindralist, kes teeb, mitte ei otsi lahendusi".
2024. aasta juunis lahkus Herem omal soovil ennetähtaegselt kaitseväe juhataja ametist. Hiljem on ta oma otsust selgitades öelnud, et lahkumise tingis poliitikute, reservkindralite (sh riigikaitsekomisjoni liikmete) ja tegevväelaste tahtmatus "teha neid asju, mida oli vaja teha, piisava kiiruse ja mahuga". Selliste näidetena on ta nimetanud vastuseisu "ex officio" antud sõjalise nõuandele osta 1,6 miljardi eest laskemoona, 2023. aastal toimunud õppuse Ussisõnad korraldamisele ning diviisi formeerimisele kaitseväes. 2025. aasta juulis antud intervjuus ütles ta lisaks, et mõnel juhul hakkasid asjad siiski algsest vastuseisust olenemata arenema, tuues konkreetsemaks näiteks eelmainitud õppuse ja diviisi loomise.
Karjäär erasektoris.
Pärast tegevteenistusest lahkumist on Herem töötanud kaitsetööstuses. 2024. aasta augustis alustas ta tööd sõjandusrobootikaga tegelevas ettevõttes Milrem Robotics sõjalise strateegia nõunikuna. Sama aasta septembrist töötab ta kaitsetööstusettevõtte Frankenburg Technologies strateegilise nõustajana.
Isiklikku.
Perekond.
Mõlemad ta vanaisad olid Vabadussõja veteranid. Tema isapoolne vanaisa on vabadusristi kavaler Paul Herem ja emapoolne vanaisa on samuti vabadusristi kavaler Harri Moora. Martin Heremi tädipoeg on poliitik Jürgen Ligi. Tema tädi oli geograaf Ann Marksoo.
Herem on abielus ning tal on poeg ja kaks tütart.
Hobid.
Hobidenana tegeleb Herem maratonijooksu, jahipidamise ja koduloolise metsavendluse uurimisega.
6. märtsil 2019 avaldatud Eesti Ekspressi intervjuus sõnas Herem, et tegeleb kirglikult mullamuttide kinninabimisega. Herem kirjeldas intervjuus mutipüüdmise viise ning strateegiaid ja avaldas, et peab püütud muttide kohta ka küllaltki detailset statistikat. Kui 2024. aastal, mil ta enam mutipüüdimisega sedavõrd aktiivselt ei tegelenud, püüdis ta umbes 20 mutti, siis "tippajal" õnnestus tal aastas kätte saada "ca" sadakond.
Alates 2009. aastast on ta uurinud metsavendluse ajalugu Eestis, kaitstes 2012. aastal Kaitsejõudude Ühendatud Õppeasutuses ka selleteemalise magistritöö. Heremi uurimishuvideks on lisaks metsavendade tegevusele olnud nende omavaheline suhtlus.
Võõrkeeltest valdab ta inglise ja vene keelt.
Iseloomustusi.
Kindralleitnant Johannes Kert, Kaitseväe juhataja aastail 1996–2000, on teda iseloomustanud järgnevalt: "ta on väga suure töövõimega, praktilise meelega ohvitser, kellel on eeskujulik teenistuskäik". Samuti hindas ta Heremi initsiatiivi lumetorm Monika ajal, mil Herem saatis Kirde Kaitseringkonna ülemana Padaorus lumevangi jäänud inimeste abistamiseks Päästeametile toeks viis kaitseväe roomikmasinat Hägglunds Bv 206, 10 veoautot Unimog, viis maasturit, kolm traktorit, kaks puksiirmasinat ja ligi 100 kaitseväelast. Herem ei küsinud selleks täiendavat luba kaitseväe juhatajalt, kelle heakskiiduta ei tohtinud antud sõidukeid kaitseväe territooriumilt välja viia. Heremi panust Padaoru sündmuste lahendamisel on hinnatud ka ajakirjanduses.
Kaitseminister Jüri Luik on Heremit iseloomustades öelnud, et ta on "liidriomadustega ohvitser, kes tunneb läbi ja lõhki mobilisatsioonisüsteemi ning on tõestanud, et suudab arendada reservarmeed".
Välislingid.