Institutsioonide tegevust reguleeriv õigus. Komisjoni tegevusega põhjustatud kahju hüvitamise eeldused.

Euroopa Liidu institutsioonid.
Euroopa Liidu institutsioonide tegevust reguleerib Euroopa Liidu lepingu artikkel 13. Käesolevas artiklis on sätestatud Euroopa Liidu kindel institutsiooniline struktuur ja seatud Euroopa Liidu eesmärgid. Euroopa Liidu lepingu artikli 13 järgi tegutsevad institutsioonid on alljärgnevad: 
Iga institutsioon tegutseb aluslepingute poolt määratletud volituste piires ning vastavalt aluslepingutes sätestatud korrale, tingimustele ja eesmärkidele. Euroopa Komisjoni tegevust ja vastutust reguleerib Euroopa Liidu toimimise leping (ELTL), mis on üks peamistest õigusaktidest. 
Kahju hüvitamise õiguslik regulatsioon.
Vastavalt ELTL artiklile 340 tuleneb kahju hüvitamise alus Euroopa Komisjoni tegevusest ning on Euroopa liidu lepinguväline vastutus. Käesolevast ELTL artiklist tulenevalt vastutab lepinguvälise vastutuse korral Euroopa Liit kõikide oma institutsioonide ja nende teenistujate poolt kohustuste rikkumisest tekitatud kahju eest vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldprintsiipidele. ELTL artikli 268 kohaselt kuuluvad Euroopa Liidu vastu esitatud kahjude hüvitamisega seotud vaidlused Euroopa Liidu Kohtu (CJEU) ainupädevusse. Tulenevalt ülaltoodust käsitletakse kõiki kahjunõudeid Euroopa Liidu ja tema institutsioonide vastu Euroopa Liidu Kohtu siseselt Üldkohtus. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõike 3 kohaselt on Euroopa Liidu vastase kahjunõude esitamise õigus nii füüsilistel kui ka juriidilistel isikutel. 
Kahjunõude üldised eeldused ja Euroopa kohtu hinnangud lähtuvalt lepinguvälise vastutuse valdkonna kohtupraktikast.
Liidu lepinguväline vastutus tekib kui Euroopa Liidu institutsioon, näiteks Komisjon, rikub isikutele õigusi andvat õigusnormi piisavalt selgelt ja see tekitab kahju. Sellises olukorras võib institutsioon olla kohustatud kahju hüvitama . Liidu lepinguvälise vastutuse tekkimiseks peab olema täidetud kolm tingimust: õigusnorm peab olema rikutud, kahju peab olema tekkinud ja samuti peab nende vahel seisnema põhjuslik seos. Kahju hüvitamiseks ei piisa vaid sellest, kui isikutele õigusi andvat õigusnormi on rikutud . Rikkumine peab olema piisavalt selge, mis tähendab, et Euroopa Liidu institutsioon peab olema ilmselgelt ja raskelt ületanud oma kaalutlusõiguse piire . Kui rikkumine on vabandatav, näiteks õigusakti keerukuse tõttu, võib see välistada lepinguvälise vastutuse .
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleneb ELTL artikli 340 teisest lõigust, et liidu lepinguvälise vastutuse tekkimine ja võimalus kasutada õigust saada tekitatud kahju eest hüvitist sõltuvad mitme tingimuse üheaegsest täidetusest: institutsioonidele etteheidetava tegevuse õigusvastasus, kahju tekkimine ning põhjusliku seose esinemine selle tegevuse ja väidetava kahju vahel 
1. Esinema peab üksikisikutele õigusi loova õigusnormi rikkumine.
Euroopa kohtu hinnangul kuulub ELTL artikli 340 teise lõigu kohaselt liidu lepinguvälise vastutuse tekkimiseks vajalike tingimuste hulka nõue, et esineks isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine. Tegemist peab olema õigusnormiga, mille eesmärk on kaitsta isikuid. 
2. Rikkumine peab olema piisavalt selge.
Selleks, et rikkumist saaks lugeda piisavalt selgeks peab ühenduse institutsioon olema ilmselgelt ja oluliselt eiranud oma kaalutlusõiguse piire. Kui institutsioonil on üksnes märkimisväärselt piiratud või isegi olematu kaalutlusruum, võib ühenduse õiguse vähim rikkumine olla piisav, et tuvastada piisavalt selge rikkumise olemasolu .Kohtuasjas C-122/22 Dyson Ltd jt vs Euroopa Komisjon kohus on leidnud, et õigusvastasuse saab kvalifitseerida piisavalt selgeks rikkumiseks üksnes siis, kui kõigi olukorda iseloomustavate asjaolude analüüsimisel tuvastatakse, et Komisjon on teinud ilmse hindamisega seotud vea, arvestades kaalutlusõigust, mis tal tavaliselt on olukorras, kus ta peab tegema tehnilist laadi analüüsid ja valikud. 
3. Otsene põhjuslik seos üksikisikule tekkinud kahju ja õigusrikkumise vahel.
Kohtuasja Deutsche Telekom C‑221/22 P näitel esineb põhjuslik seos tekkinud kahju ja õigusrikkumise vahel. Üldkohus tuvastas vaidlustatud kohtuotsuse punktis 113 piisavalt selge rikkumise, mis seisneb selles, et Komisjon keeldus Deutsche Telekomile intressi maksmisest. Tulenevalt ELTL artikli 266 esimesest lõigust piisavalt selge rikkumine võib kaasa tuua liidu lepinguvälise vastutuse. Arvestades otsese põhjusliku seose olemasolu kõnealuse rikkumise ja kahju vahel, mis seisnes selles, et teatud ajavahemikul ei saanud Deutsche Telekom alusetult tasutud trahvi summalt viivitusintressi, mõistis Üldkohus Deutsche Telekomi kasuks välja 1 750 522,38 euro suuruse hüvitise. 
C-122/22 P (Dyson Ltd vs Euroopa Komisjon) kohtuasja õiguslik taust ja vaidluse ese.
Tolmuimejate valmistaja Dyson Ltd esitas Euroopa Komisjoni vastu kahju hüvitamise hagi. Tulenevalt Dysoni Ltd poolt kahju nõude aluseks olevatest väidetest on Euroopa komisjon rikkunud järgmiseid põhimõtteid: võrdse kohtlemise põhimõtet, hea halduse põhimõtet, hoolsuskohustust ning lõpuks rikkunud ka kutse- ja ettevõtlusvabadust. Seega pani Komisjon toime mitu isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selget rikkumist, mis toob kaasa liidu lepinguvälise vastutuse.
Dysoni kohtuasi tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19.mai 2010. aasta direktiivi 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia-ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses. Käesolevast direktiivist tulenes Euroopa Komisjoni volitus võtta vastu määruse, mida rakendatakse seoses tolmuimejate energiamärgistusega ja millega võeti kasutusele katsemeetod tolmuimejate energiatõhususe ja tolmukoguse määra mõõtmiseks tühja tolmukogumisanumaga. 04.07.2017.aasta määrusega (EL) 2017/1369 tunnistati direktiiv 2010730/EL kehtetuks. Direktiivi põhjenduste punktis 5 on toodud, et "täpne, asjakohane ja võrreldav teave energiamõjuga toodete energiatarbimise kohta peaks mõjutama lõpptarbijat valima tooteid, mis kasutamisel tarbivad vähem energiat" Direktiivi põhjenduste punktis 8 sätestati kõikide sama liikide toodete jaoks ühtne märgistus, mis peab olema lõpptarbijatele selge ja lihtsasti äratuntav . Direktiivi 2010/30 artikkel 10 "Delegeeritud õigusaktid" püstitas Euroopa Komisjonile ülesande sätestada iga tooteliigi kohta märgistuse ja tootekirjelduse üksikasjad. Energiatõhususe kindlakstegemine peab toimuma toote kasutamisel, mida Euroopa Komisjon eiras. 
03.05.2013 võttis Euroopa Komisjon vastu delegeeritud määruse (EL) nr 665/2013, millega täiendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tolmuimejate energiamärgistusega 03.05.2013.a Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud määruses oli võetud kasutusele katsemeetod, mille abil on võimalik mõõta energiatõhusust ja tolmukogumismäära. Peamine vaidluskoht seisnes asjaolus, et katse läbiviimine nähti ette tühja tolmukogumisanumaga. Dyson toodab spetsiaalse konstruktsiooniga tolmuimejaid nn tsüklontolmuimejad, mis on Dysoni väitel energia tõhusamad kui muud tüüpi tolmuimejad. Dysoni väidete alusel on tsüklontolmuimejate energiatõhusust alahinnatud Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud katsemeetodi tulemusel. 2010/30 direktiivi artikkel 10 lg 1 nõudis aga tarbijale esitamise teave tarbimise kohta toote kasutamisel. Sellega eiras Komisjon direktiiviga 2010/30 antud volituse olulist elementi, nimelt et tarbijatele antav teave peab puudutama seadmete energiatõhusust, mis on kindlaks tehtud seadme kasutamisel.
8. novembril 2018 tegi Üldkohus "tühistava kohtuotsuse" Dyson vs. Komisjon (T-544/13 RENV, EU:T:2018:761), mille alusel tühistati Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud määrus. 21.veebruaril 2019 esitas Dyson Üldkohtule hagi, mille esemeks oli kahju hüvitamine, mis oli tekitatud õigusvastase määrusega. Üldkohus ja Euroopa Liidu Üldkohus jätsid otsusega asjas Dyson vs Euroopa Komisjon (T-127/19) rahuldamata Dysoni Ltd hagi. 
Euroopa kohtu hinnang Dyson Ltd vs Euroopa Komisjon, kohtuasi C-122/22 P.
Euroopa Kohus on arvamusel, et Üldkohus, analüüsides Komisjoni piisavalt selget rikkumist, ei ole rikkunud põhjendamiskohustust ega ka tühistava kohtuotsuse seadusjõudu. Euroopa kohus on tõdenud, et apellantide väidetel, mis puudutavad tõendite moonutamist ja tõendamiskoormist käsitlevate normide rikkumist, puuduvad täpsustused, mis on vajalikud põhjendamatuse hindamiseks. Euroopa Kohus viitab ELTL artikli 340 teise lõigu sisule, mille kohaselt peab esinema isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine, et saaks tekkida liidu lepinguväline vastutus ning selleks peab institutsioon ilmselgelt ja raskelt olema ületanud oma kaalutlusõiguse piire. Piisavalt selge rikkumise kriteeriumit tuleb hinnata lähtuvalt asjaoludest, milles institutsioon sel konkreetsel hetkel tegutses (ehk rikkumise toimepanemise hetk), mitte muu ajahetke alusel. Euroopa Kohus rõhutas, et ainult ilmselge ja raske rikkumine võib tuua kaasa kahju hüvitamise õiguse. Euroopa kohus peab piisavalt põhjendatuks Üldkohtu kaalutlusi seoses täis tolmukogumisanumi kolme võimaliku määratlusega (toetudes Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) tööde protokollidele ja CENELECi standardi punktis 5.9 ette nähtud katsemeetodi kirjeldusele eelnevale märkusele), et need ei taga tulemuste ühtsust ja võrreldavust, sest see võib hõlmata olenevalt tolmuimejast erinevaid täitvustasemeid. Euroopa Kohus leidis, et apellandi väited ei olnud piisavad tõendama, et rikkumine oli sellisel määral ilmne ja tõsine, et õigustada kahju hüvitamist. Seega ei tunnustatud Komisjoni tegevust piisavalt selge rikkumisena, mis tooks kaasa EL vastutuse.
Kohtujuristi seisukoht Dyson Ltd vs Euroopa Komisjon, kohtuasi C-122/22 P.
Kohtujuristi Tamara Ćapeta seisukoht kohtuasjas C-122/22 P keskendub Euroopa Liidu lepinguvälise vastutuse tingimustele. Dyson väitis, et on kandnud kahju Komisjoni vastu võetud määruse (EL) nr 665/2013 tõttu, mis käsitles tolmuimejate energiamärgistust ja katsemeetodeid . Euroopa Liidu vastutuse tekkimiseks peab olema tõendatud liidu õiguse piisavalt selge rikkumine. Rikkumine peab olema ilmselge ja raske, ületades selgelt institutsiooni kaalutlusõiguse piire. Kohtujurist analüüsib, kas Komisjonil oli kaalutlusõigus tolmuimejate energiatõhususe katsemeetodi valikul . Ta leiab, et Komisjonil oli kohustus kehtestada meetod, mis kajastab tolmuimejate energiatõhusust nende kasutamise ajal, mitte ainult tühja tolmukogumisanumaga. Komisjoni otsus kasutada tühja tolmukogumisanumaga katset ei olnud kooskõlas direktiivi 2010/30/EL nõuetega, mis nõudsid energiatõhususe mõõtmist tegelikes kasutustingimustes, seega oli Komisjoni tegevus piisavalt selge rikkumine . Kohtujurist arvestab ka võimalikke vabandavaid asjaolusid, nagu regulatiivse olukorra keerukust ja teaduslike katsemeetodite puudumist . Siiski leiab ta, et need ei õigusta Komisjoni tegevust, sest tühja tolmukogumisanumaga katse oli selgelt eksitav ja ei vastanud õigusaktide eesmärkidele . Põhjusel, et Komisjon on toime pannud piisavalt selge rikkumise, täitnud Euroopa Liidu lepinguvälise vastutuse tekkimise tingimused, on Dysonil õigus nõuda kahju hüvitamist . Kohtujurist nõustub Dysoni väitega, et Komisjoni tegevus tolmuimejate energiamärgistuse osas oli õigusvastane ja põhjustas Dysonile kahju, mis tuleb hüvitada.