tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Akreditiiv

Akreditiiv on rahvusvahelises kaubanduses hästi tuntud ja levinud arveldusviis, kus pank võtab endale tagasivõtmatu kohustuse maksta kauba, teenuse või muu sarnase eest. See on üks kõige mitmekülgsematest ja turvalisematest vahenditest rahvusvaheliselt tegutsevatele ettevõtetele.
Akreditiivtehingu käik ja toimimine.
Akreditiivi ei saa tagasi võtta ega muuta ilma müüja nõusolekuta ehk ostja ei saa tehingut peatada ega maksest keelduda.
Müüja peab raha saamiseks esitama pangale vaid akreditiivis nõutud dokumendid, kuid raha ei maksta välja, kui dokumendid ei kinnita akreditiivi tingimuste täitmist müüja poolt.
Olenemata sellest, millist makseviisi kasutada, jäävad alati riskid, mida ei saa täielikult vältida – näiteks avatud arvega arveldamisel raha mittesaamise risk, akreditiivi kasutamise puhul kauba saatmata jätmise risk jne. Pangagarantii ongi mõeldud lepingute täitmata jätmisest tulenevate rahaliste kulude kiireks ja lihtsaks hüvitamiseks panga poolt.
Akreditiivi liigid.
Kaubandustehingutes kasutatakse mitut tüüpi akrediteeringuid.
Activision Blizzard

Activision Blizzard, Inc. on Ameerika Ühendriikide videomängude tootja. See loodi 2008. aastal firmade Activision Inc. ja Vivendile kuuluva Vivendi Gamesi liitumisel, mille hulka kuulus ka Blizzard Entertainment. Microsoft ostis firma 2022. aastal 68,7 miljardi dollari eest.
Jeff Bezos

Jeffrey Preston Bezos (; sündinud 12. jaanuar 1964) on Ameerika tehnoloogiaettevõtja, investor, elektriinsener ja filantroop, kes on tuntud eeskätt Amazoni tegevjuhina. Alates 2017. aastast on maailma rikkaim inimene, 2018. aasta juulis hinnati ta varandus 150 miljardile USA dollarile.
Bezos sündis New Mexico osariigis Albuquerques ning kasvas üles Houstonis ja hiljem Miamis. 1986. aastal lõpetas ta Princetoni Ülikooli kraadiga elektrotehnikas ja arvutiteaduses. 1986. aastast kuni 1994. aasta alguseni töötas ta Wall Streetil mitmes ametis, kuni asutas 1994. aasta lõpus Amazoni.
2000. aastal asutas Bezos kosmosetööstusettevõtte Blue Origin. 2013. aastal ostis ta 250 miljoni dollari eest Ameerika Ühendriikide ajalehe The Washington Post.
Tema endine abikaasa on MacKenzie Bezos, kes sai pärast lahutust Amazonis neljaprotsendilise osaluse, mis oli 2019. aastal väärt üle 35 miljardi dollari.
Jeff Bezos on lubanud annetada suurema osa oma varandusest heategevuseks.
Ühemõõtmeline regressioon

Statistikas on ühemõõtmeline regressioon ehk ühe tunnusega regressioon ehk lihtne lineaarne regressioon regressioonimudel, kus normaaljaotusega tunnust kirjeldatakse ühe pideva tunnuse kaudu.
AEGEE-Tartu

AEGEE-Tartu on Tartus tegutsev AEGEE liikmesorganisatsioon, mille asutasid 7. septembril 1994 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna üliõpilased.
AEGEE-Tartu tegevuse peamised eesmärgid on eri teaduskondadest, ülikoolidest ja ühiskonnagruppidest Tartus õppivatele üliõpilastele eneseteostuse võimaluse pakkumine ning üliõpilastele Tartu kui üliõpilas-­ ja kultuurilinna tutvustamine. Nende eesmärkide saavutamiseks korraldab ja osaleb AEGEE-Tartu koolitusprogrammides ja ­projektides; korraldab infovahetust ja konverentse eri riikide üliõpilaste vahel; koostab ja levitab oma tegevust puudutavaid materjale.
AEGEE-Tartu on Eesti Noorteühenduste Liidu täisliige.
Highway

Highway on Montenegro ansambel.
Ansambel osales 2015. aastatel telesaate "X Factor Adria" kolmandal hooajal, saavutades neljanda koha.
Ansambel esindas Montenegrot 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "The Real Thing". Laul saavutas oma poolfinaalis 60 punktiga 13. koha ega pääsenud finaali.
‎
Õppus Siil

Siil on Eesti kaitseväe õppus.
Õppused:
ManuElla

Manuela Brečko (esinejanimega ManuElla; sündinud 31. jaanuaril 1989 Celjeis) on Sloveenia laulja.
Ta esindas Sloveeniat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "Blue and Red". Laul sai oma poolfinaalis 57 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali.
Lubadus

Lubadus on moraalile ja südametunnistusele tuginev vanne või tõotus, mida antakse kellelegi kui tagatist, kuidas ja mis viisil edaspidi toimitakse. ”Laps, ära parem luba, kergel käel antud lubadused on rasked pidada!”- A. H. Tammsaare.
Lubadused ja nende täitmine on üks laialdasemalt levinud intuitiivseid ja enesestmõitsetavaid moraalseid hinnanguid, mistõttu on see läbi aegade huvitanud filosoofe ja sotsiaalteadlasi selle üldise mõju tõttu moraalsetele kohustustele, mille põhiliseks tagatiseks on vaid südametunnistus ning nende andmine ja täitmine põhineb usaldusel. Sarnased fenomenid on tõotused, vanded, tagatised, lepingud ja kokkulepped, mis on olulised elemendid õigusemõistmissüsteemis, sotsiaalsetes lepetes ja poliitilises korralduses.
Filosoofias.
Immanuel Kant’i eetika kohaselt tuleb lubadustest alati kinni pidada olenemata nende tagajärgedest. Ta sõnastas üldised moraaliprintsiibid, ning nimetas need hüpoteetilisteks ja kategoorilisteks imperatiivideks. Hüpoteetiline on pigem soovituslik käitumisjuhis ning ei kehti moraaliotsustele, kategooriline aga absoluutne moraaliseadus, mille põhivormiks on käitumine sellise maksiimi kohaselt, mille kohta saad samal ajal soovida, et sellest saaks universaalne seadus. Selleks, et teada, milline otsus on moraalselt õige, peab see läbima kategoorilise imperatiivi testi. Oletame, et mul on vaja laenata raha ning selleks tuleb mul anda lubadus raha hiljem tagasi maksta, samas ei plaani ma oma lubadusest kinni pidada. Testime seda näidet kategoorilise imperatiiviga: alati, kui keegi vajab raha, peab ta andma võltslubaduse see tagasi maksta. Näeme, et väide ei läbi kategoorilise imperatiivi testi, sest väide kummutab iseennast – lubadus pole lubadus, kui poleks mingit ootust, et see lubadus ka täidetakse.
Kant’le oponeerivaks mõtteviisiks on tägajärjepõhisus (Consequentialism), mis väidab, et lubadusi võib murda parema lõpptulemuse hüvanguks. Iain King üritas oma raamatus (”How to Make Good Decisions and Be Right All the Time”) neid kahte suunda kokku sobitada väites, et lubadustest peaks kinni pidama, kuid neid võib murda juhul, kui teisele osapoolele on lepe vähem väärtuslik võrreldes uue leppe lõpptulemustega. Samuti kui uus lahend pakub asjakohaseid, mõistuspäraseid, ettenägematuid muudatusi, mis on olulisemad, kui lubadus ise ning mis tekkisid ka hiljem peale selle sõlmimist. Kantile vastandudes väitsid ka mõned Vene pluralistid, et moraalse suhtumist õigesse ja valesse ei saa formaliseerida kirjalike lepetega. Teatud asjaoludel võib lubaduse murdmine olla tunduvalt kasutoovam kui sellest kinni pidamine. Need moralsed printsiibid vajavad head nõustamist ja hinnanguvõimet, et suurendada lubaduse leppega seotud indiviidide kasu.
Põhja suusaalad

Põhja suusaalad on murdmaasuusatamine, suusahüpped ja põhja kahevõistlus
1925. aastast alates peetakse Põhja suusaalade maailmameistrivõistlusi. Aastatel 1924–1980 korraldatud taliolümpiamängude kavas olnud Põhja suusaalade võistlusi loeti samuti maailmameistrivõistlusteks.
Lisaks peetakse maailma karikasarja kahevõistluses, suusahüpetes ja murdmaasuusatamises.
Kubani oblast

Kubani oblast (vene keeles "Кубанская область") oli Venemaa keisririigi haldusüksus (oblast) aastatel 1860–1918.
Oblast moodustati 1860. aastal Stavropoli kubermangust eraldatud alast. Selle halduskeskus oli Jekaterinodar ja pindala oli 81 216,5 ruutversta (94 360 km²).
Kubani oblastis oli kolm eesti asundust: Eesti-Maruhha, Hussõ-Kardonik ja Livonia.
Argo (ansambel)

Argo on Kreeka ansambel, mis esitab traditsioonilist kreeka muusikat.
Ansambel esindas Kreekat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "Utopian Land". Laul sai oma poolfinaalis 44 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali.
Ohhansk

Ohhansk on linn Venemaal Permi krais, Ohhanski rajooni keskus. Asub 119 km Permist edelas Kama jõel asuva Votkinski veehoidla kaldal.
Asulat on kirjalike allikates mainitud 1597. aastal Ohhannoje külana. 1781 sai linnaõigused.
Linn on tekstiili- ja puidutööstuse keskus.
Nika Kocharov &amp; Young Georgian Lolitaz

Nika Kocharov &amp; Young Georgian Lolitaz on "indie rock"i viljelev Gruusia ansambel.
Ansamblisse kuuluvad laulja ja kitarrist Nika Kotšarov, taustalaulja ja basskitarrist Giorgi Marr, kitarrist ja klahvpillimängija Levan Šanšiašvili ning trummar Dimitri Oganesian.
Ansambel esindas Gruusiat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "Midnight Gold", mis sai finaalkontserdil 104 punktiga 20. koha.
‎
Kultuurikandja

Kultuurikandja (ka Tartu Kultuurikandja) on auhind, mis antakse Tartus tegutsevatele isikutele ja kollektiividele, kellel on aasta jooksul kultuuri vallas silmapaistvaid saavutusi, või isikutele ja kollektiividele, kelle töö ja tegevus on märkimisväärselt aidanud kaasa kultuuriväärtuste loomisele Tartu linnas. 
Auhinna kandidaate võivad esitada kõik soovijad. Laureaadid valib välja Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna korraldusega kinnitatud komisjon, mis koosneb eri kultuurivaldkondade ekspertidest.
Kultuurikandja auhinna laureaadid möödunud kalendriaasta loominguliste saavutuste eest kuulutatakse välja uue aasta alguses toimuval pidulikul tseremoonial.
Alates 2020. aasta algusest on kultuurikandjal oma märgis, mida kasutatakse kultuurikandjaga seotud linna trükiseid, kuid seda võivad kasutada ka laureaadid enda või organisatsiooniga seotud väljaannetes.
Tunnustades ja toetades kultuurielu mitmekesisust, antakse auhinda välja kaheksas kategoorias:
Varasematel aastatel on antud kultuurikandja auhinda veel ka järgmistes kategooriates:
Jaoskond (metsandus)

Jaoskond oli tööpiirkond ja struktuuriüksus metskonnas. Jaoskonna tööd korraldas metsnik.
Jaoskondi oli enne 2008. aasta reformi ühes metskonnas kaks kuni viis, keskmine metsamaa pindala keskmiselt 2000–4000 hektarit. Jaoskonna metsnik pidas nõutavat arvestust ja korraldas oma jaoskonna tööd , s.t. metsauuendust, metsaraieid, puidu müüki, metsavalvet, teede ja kuivendussüsteemide hooldust, remonti ja ehitust. Töid planeeris peamiselt abimetsaülem ja metsaülem. Pärast reformi, mis metskondade territooriumi oluliselt suurendas, likvideeriti jaoskonnad ja metsniku ülesandeks on kõigi metsamajanduslike tööde kavandamine ja korraldamine metsandikus.
Sõjahaud

Sõjahaud on haud, kuhu on maetud sõjas surnud inimene (sõjaohver). 
Kalmistul võib olla ka sõjahaudade sektsioon (sõja(väe)kalmistu).
Eestis kehtib sõjahaudade kaitse seadus.
Meravita

Meravita (ärinimega AS Medical Pharmacy Group) on Eesti ettevõte, mis töötab välja, toodab ja müüb toidulisandeid, vitamiine ja muid tervisetooteid.
John J. Pershing

John Joseph Pershing (13. september 1860 – 15. juuli 1948) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, armeedekindral, tuntud Ameerika ekspeditsiooniväe (AEF) juhatamise poolest esimese maailmasõja läänerindel aastatel 1917–1918.
Pershing keeldus Prantsusmaa ja Suurbritannia nõudmistest, et ameeriklaste üksused integreeritaks nende armeedesse ja soovis, et AEF võitleks ühtse üksusena tema juhtimise all. Siiski võitlesid mõned ameeriklaste üksused Briti ja Prantsuse vägede koosseisus. Esimese maailmasõja lõppedes oli Pershingi arvamusel oleks sõda pidanud jätkuma kuni Saksamaa tervikliku okupeerimiseni, et jäädavalt hävitada Saksa militarism.
Pershing on ainuke Ameerika Ühendriikide ohvitser, kellele on ta eluajal antud armeedekindrali ("General of the Armies") auaste, mis on ühtlasi kõrgeim auaste Ameerika Ühendriikide maaväes. Pershing valis oma eraldusmärkideks neli kuldset tähte, et eristada end teistest kindralitest, kelle auastet tähistati nelja hõbetärniga. Pärast armeekindrali auastme loomist teise maailmasõja ajal muutus ta auaste mitteametlikult võrdseks kuuetärnikindrali omaga, kuid ta suri enne, kui Ameerika Ühendriikide Kongress oleks jõudnud vastava võrdsustamise seadustada.
Mõningaid tema rakendatud taktikaid on kritiseeritud nii tolleaegsete kui ka tänapäevaste ajaloolaste poolt. Ta saatis tihti sõdureid rünnakule veristes otserünnakutes, mis põhjustasid kohati AEF-ile märkimisväärseid kaotusi, isegi pärast seda kui teised liitlasriigid sellise taktika hüljanud olid. Pershing oli mentoriks järgmisele USA kindralite generatsioonile, mis juhtis Ameerika Ühendriikide vägesid teise maailmasõja ajal, sh George Marshall, Dwight D. Eisenhower, Omar Bradley, Leslie J. McNair, George S. Patton ja Douglas MacArthur.
Lapsepõlv ja perekond.
Pershing sündis 1860. aastal Laclede'i linna lähedal Missouri osariigis. Ta isa oli ärimehe John Fletcher Pershingi ja tema naise Ann Elizabeth Thompsoni. Pershingi vanavanavanaisa oli Frederick Pershing (sünninimega Pfersching). Lisaks Johnile oli peres veel viis last, James F. (1862–1933), Ward (1874–1909), Mary Elizabeth (1864–1928), Anna May (1867–1955) ja Grace (1867–1903), veel kolm last surid imikueas. Ameerika Ühendriikide kodusõja puhkedes töötas Pershingi isa sõjaväekaupmehena Uniooni vägede juures.
Surm.
Pershing suri 15. juulil 1948 koronaararteri haiguse ja südamepuudulikkuse tagajärjel Washingtoni Walter Reedi sõjaväehaiglas, kus ta oli 1944. aastast saadik elanud. Riikliku matuse järel maeti ta Arlingtoni kalmistule.
Mälestuse jäädvustamine.
Tema järgi on nimetatud mitmeid paiku, organisatsioone ja ehitisi Ameerika Ühendriikides, aga ka tank M26 Pershing ja ballistiline rakett MGM-31 Pershing.
Ameerika Ühendriikide Postiteenistus andis 17. novembril 1961 tema auks välja postmargi.
Aafrika angersäga

Aafrika angersäga ("Clarias gariepinus") on kalaliik sägaliste seltsi angersägalaste ("Clariidae") sugukonna angersäga ("Clarias") perekonnast. Angersäga on demersaalse eluviisiga magevees elav kala.
Välimus.
Aafrika angersägal on selg tumepruun või must, küljed hallikad ja kõhualune valge. Angersäga pea on lapik. Tal on suur ja lai suu koos nelja paari poisetega. Ta võib kasvada kuni 1,7 m pikkuseks ja kaaluda kuni 60 kg. Keskmine pikkus on siiski tagasihoidlikum – 90 cm. Tema eluiga on lühike, kõigest 8 aastat.
Elukoht.
Angersäga esineb looduslikult üle kogu Aafrika, välja arvatud Loode-Aafrikas. Ühtlasi on ta kõige laialdasemalt levinud kalaliik Aafrikas. Teda esineb ka Lähis-Idas. Vesiviljeluseks on teda ka toodud Brasiiliasse, Vietnami, Indoneesiasse ja Indiasse. Ka Eestis on angersäga kasvatamise huvi kasvanud. 
Angersäga elab erinevates mageveelistes keskkondades. Peamiselt elutsevad nagu rahulikes vetes, nagu järvedes ja tiikides. Nad eelistavad elada pigem madalas ja soises paigas, kus on pehme ja mudane pinnas. Kuna angersäga kasvatatakse ka üleujutatud riisipõldudel, siis on ta elutingimuste suhtes üsna leplik liik. Angersäga elab ka kärestikulises vees. Ta talub hapnikuvaesust ja kõrget pH taset. Kasvamiseks on talle parim temperatuurivahemik 28–30° C, kuid eluks sobib temperatuurivahemik 8–35° C. Angersäga saab hakkama ka vähese hapnikusisaldusega vetes, olles üks väheseid sellise omadusega liike. Angersägal on võime ka eritada lima, mis takistab kala kuivamist, ja kaevata end mutta, kui veekogu on kuivamas. 
Toitumine.
Angersäga on kõigesööja ehk omnivoor. Puuviljad, seemned, suurselgrootud, plankton ja surnud loomade liha võivad kõik olla osa angersäga menüüst. Angersäga, nagu ka teised sägalised, on öise eluviisiga kala, seega sööb ta peamiselt öösel. 
Angersäga vesiviljeluses.
Angersäga sobib väga hästi vesiviljeluseks. Ta on kiire kasvuga ja talub suurt asustustihedust. Lisaks sellele ei ole ta kuigi nõudlik vee puhtuse osas.
Eestis kasvatatakse angersäga Võrumaal Paadi talus sisebasseinides. Avo Leok hakkas esimesena Eestis angersäga kasvatama sisebasseinides ning nüüdseks müüb ta angersäga üle Eesti.
Symantec

Symantec Corporation on Ameerika ettevõte, mis osutab arvutikaitseteenuseid.
Nimi Symantec on ingliskeelsetest sõnadest "syntax", "semantics" ja "technology" (mille tähendus on süntaks, semantika ja tehnoloogia) moodustatud kohversõna.
Douwe Bob

Douwe Bob Posthuma (sündinud 12. detsembril 1992 Amsterdamis) on Hollandi laulja.
Ta võitis Hollandi talendisaate "De beste singer-songwriter van Nederland" esimese hooaja 2012. aastal.
Douwe Bob esitab folk- ja kantrimuusikat ning ta on välja andnud kolm stuudioalbumit.
Ta esindas Hollandit 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "Slow Down". Laul saavutas finaalis 153 punktiga 11. koha.
Palomenė vald

Palomenė vald (leedu keeles "Palomenės seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 203 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1662 inimest. Valla keskus on Palomenė küla, vallavanem on Alvydas Kazlauskas.
Lisaks küladele asub vallas ka Pagiriai raudteejaam, kus aastal 2011 oli 2 elanikku.
Palomenė

Palomenė (poola keeles "Połomień") on küla Leedus Kaišiadoryse rajoonis Lomena jõe kaldal, Palomenė valla halduskeskus. Külas on põhikool, raamatukogu ja postkontor. Vaatamisväärsuseks on 1815. aastal ehitatud katoliku kirik.
Küla on esmamainitud XVIII sajandil. 1809. aastal püstitati sinna kabel. XIX sajandi algul rajati Palomenė mõis, mis kuulus algul Zaleckitele, hiljem aga Kazimierz ja Adomas Žilinskisele. Nõukogude ajal oli Palomenė kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Liepāja Nikolai gümnaasium

Liepāja Nikolai Gümnaasium (ka Liibavi Nikolai Gümnaasium; läti keeles "Liepājas Nikolaja ģimnāzija", saksa keeles "Libausches Nicolai-Gymnasium") oli gümnaasium, mis tegutses aastatel 1885–1915 Lätis Liepājas.
Kool asutati 1885. aastal. 1915. aastal evakueeriti kool Esimese maailmasõja tõttu Petrogradi. 1920. aastal alustas koolimajas tööd Liepāja Tehnikum.
Paparčiai vald

Paparčiai vald (leedu keeles "Paparčių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 60 km². 2011. aasta seisuga elas seal 767 inimest. Valla keskus on Paparčiai küla, vallavanem on Lina Balandienė.
Lisaks küladele asub vallas ka Žaliasis Ragase huutor, kus aastal 2011 oli 2 elanikku.
Baidu

Baidu, Inc. on Hiina päritolu rahvusvaheline tehnoloogiaettevõte, mis on spetsialiseerunud internetiteenuste ja -toodete pakkumisele ning tehisintellekti arendamisele.
Baidu veebilehekülg on internetis külastatavuselt neljandal kohal maailmas. Selle käes on 76% Hiina internetiotsingu turust. Ettevõtte loodud rakendusi kasutab üle 2 miljardi inimese.
Ettevõtte arendatav Apollo projekt on üks maailma suurimaid isesõitvate autode arendamise programme.
Baidu oli esimene Hiina päritolu ettevõte, mis jõudis NASDAQ-100 indeksi.
Pravieniškėse vald

Pravieniškėse vald (leedu keeles "Pravieniškių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 42 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4079 inimest. Valla keskus on Pravieniškės II küla. Vallamaja asub aadressil Pravieniškių g. 33, vallavanem on Galina Jengalyčeva.
Pravieniškėse vald moodustati aastal 2000, mil see eraldati Rumšiškėse vallast.
Pravieniškės II

Pravieniškės II on küla Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Pravieniškėse valla halduskeskus. Vallas asub ka küla Pravieniškės I. 
Külas on Elektrėnai kutsekooli osakond, seal asub ka vangla.
Küla kohale rajati aastal 1940 sunnitöölaager. 26. juunil 1941 hukkasid NKVD eriüksused seal 260 inimest, kellest osa ei olnud laagris kinnipeetavad poliitvangid. Samal aastal hukkasid Saksa okupatsiooniväed seal 253 juuti, seejärel rajasid sinna juutide kinnipidamiseks oma laagri. Aasta 1944 suvel hukkasid sakslased seal veel 270 juuti. Samal aastal rajati sinna GULAGile alluv töölaager, millest hiljem kujunes sealse vangla II osakond. Aastal 1968 rajati selle III osakond ja aastal 1973 valmis I osakond.
Rooma vabariik (täpsustus)

Rooma vabariik on olnud mitme riigi nimetus:
Netflix

Netflix on Ameerika Ühendriikide meelelahutusettevõte, mis osutab voogedastusteenust. See on kõige laiema levikuga voogedastusteenus, olles kättesaadav rohkem kui 190 maailma riigis. 
2013. aastal hakkas ettevõte tootma filme ja seriaale. Esimene teleseriaal oli "Kaardimaja".
Ajalugu.
Netflix asutati 27. augustil 1997 California osariigis. Asutajad olid Marc Randolph ja Reed Hastings. Firma alustas tegevust DVD-de müümise ja laenutamisega. Alles 2000. aastate keskel hakati osutama filmide ja seriaalide allalaadimisteenust. 
Esimene riik, kuhu firma siseturult (USA) 2010. aastal laienes, oli Kanada. 2013. aastal hakkas Netflix ise tootma oma veebisaidil pakutud sisu, alustades "Kaardimajaga". 2016. aastal laienes Netflix jõuliselt maailmaturule, siis sai teenus kättesaadavaks veel 130 riigis. 
Kriitika.
2020. aastal sattus Netflix tugeva kriitika alla, kui prantsuse film "Cuties" kujutas 11-aastaseid tütarlapsi provokatiivselt tantsimas (twerkimas) ja kandmas ülinappi riietust. Kuigi filmi autorid üritasid avalikkust veenda, et film üritas juhtida tähelepanu sellele, kuidas ühiskonnas noori tüdrukuid juba varakult survestatakse end seksuaalselt väljendama, jäi avalikkus seisukohale, et tegu on pedofiilia normaliseerimise ja laste seksualiseerimise katsega. Filmi vastu on kogutud juba üle poole miljoni allkirja ja tugevat kriitikat on Netflixile avaldatud isegi riiklikul tasemel.
Cichociemni

Cichociemni ('vaiksed ja nähtamatud') olid Poola langevarjurid, keda treeniti Teise maailmasõja ajal Suurbritannias eesmärgiga saata neid Poolasse, toetamaks sealset vastupanuvõitlust.
Füüsiliselt ja vaimselt raskeid treeninguid alustas 2413 poolakast vabatahtlikku, kellest baastreeningu lõpetas 606 ja lõplikult kvalifitseerus 579. 
Väljaõpe sisaldas eriüksustele tüüpilisi oskusi, näiteks ellujäämist raskel maastikul, lähivõitlust, varitsusi, linnavõitlust. Samuti valmistati ette raadiooperaatoreid. 
Aastatel 1941–1944 saadeti Poolasse 316 "Cichociemni" langevarjurit; 46 langevarjurit visati alla Prantsusmaal, Jugoslaavias, Albaanias ja Kreekas. 
Kokku hukkus 103 "Cichociemni" võitlejat: 9 lennul või langevarjuhüppel, 84 lahinguoperatsioonil või mõrvati Gestapo poolt, 10 mürgitasid ennast pärast kinnivõtmist ning 9 hukati. 
Alates 1995. aasta septembrist on Poola erivägede üksuse GROM liikmetel õigus kanda "Cichociemni" nimetust ja traditsioone.
Akromioklavikulaarliiges

Akromioklavikulaarliiges (ladina keeles "articulatio acromioclavicularis") ehk õlanuki-rangluuliiges on õlapiirkonna liiges, mis ühendab omavahel akromioni (abaluu osa, mis moodustab kõrgeima punkti õlal) ning rangluud. See on sünoviaalühendus.
Liigest ümbritseb liigeskapsel, mida tugevdab ülevalt ja alt õlanuki-rangluuside.
Põntsulaid

Põntsulaid (ka "Põntsilaid") on 1,4 hektari suurune saar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, üks Varbla laidudest.
Põntsulaid asub 0,3 km Kitselaiust edelas. Laid on piklik loode-kagusihis, selle loodeots on terav, laid on madal ja kivine. Laiu rannajoone pikkus on 740 meetrit.
Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Raugilaid

Raugilaid on saar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, üks Varbla laidudest.
Raugilaid asub 0,7 km Pihelgalaiust läänes. Raugilaid on kaarja kujuga (kirderand sirgjooneline), laid on madal, kivine, rohtunud. Laiu pindala on 1,75 hektarit ja rannajoone pikkus 788 meetrit.
Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Reutte

Reutte on alev ja vald ("Marktgemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 853 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 100,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 6498 inimest. See on Reutte ringkonna halduskeskus. Reutte asub Lechi jõe ääres.
Naabervallad.
Külgnevad vallad ja külad on: Breitenwang, Ehenbichl, Lechaschau ja Pflach.
Ajalugu.
Reutte asub Via Claudia Augustal, Vana-Rooma teel Itaaliast Saksamaale. Tirooli Soolatee Hall in Tirolist Bodeni järveni läbis kogu Außerferni piirkonna.
Reutte sai linnaõiguse 1489. aastal Sigismundilt. Hiljem kinnitas seda Maximilian I, kes andis ka lisaõigusi. Reutte rahvas tähistab seda iga-aastase festivaliga augusti esimesel laupäeval.
1692. aastast pidas maalikunstnik Paul Zeiller Reuttes töökoda, millest sai hiljem kunstikool. Tema poeg Johann Jakob Zeiller ja nõbu Franz Anton Zeiller said mõlemad sealn oma esimesed õppetunnid.
Ajal, kui Austria kuulus Saksamaasse (1938–1945), oli Reutte lähedal Dachau koonduslaagri eelpost, "Plansee Breitenwald". Aprillis 1945 jõudsid Reuttesse Ameerika 44. jalaväediviisi osad. Ameerika sõduritele oli öeldud, et oodata on tõsiseid rünnakuid, kuid tegelikult ei olnud seal üldse erilist Saksa vägede vastupanu.
Kuna Reutte on teiste oluliste Tirooli osadega ühendatud vaid Ferni kuru kaudu, muutusid üha olulisemaks rahvusvaheline transport ja majandussidemed Euroopa Liiduga, eriti Saksamaaga.
Turism.
Reutte on ühendatud Garmisch-Partenkircheni ja Kempteniga Allgäus rongiliiniga, mida opereerib Deutsche Bahn. Reutte on populaarne puhkekeskus ja selle lähedus kuulsate Baieri losside ja Ehrenbergi varemetega tegid Reuttest kultuurilise sihtkoha, samuti suusasihtkoha.
Western Digital

Western Digital Corporation, üldtuntud kui Western Digital (lühendina WD või WDC) on Ameerika Ühendriikide ettevõte, mis on üks maailma suuremaid kõvaketaste tootjaid.
Looduskaamera

Looduskaamera (ka "seirekaamera") on kaugjuhitav kaamera, mille ülesandeks on automaatne ülesvõtete tegemine looduses toimuvast. 
Kaamerad paigutatakse kohtadesse, kuhu fotograafidel on tavaliselt raske ligi pääseda ning saadud võtteid kasutatakse liikide kohta ökoloogiliste andmete kogumiseks. Sellise kaamera suureks eeliseks on võimalus jälgida liikide tavapärast käitumist ilma neid segamata. Andmete põhjal on võimalik avastada uusi liike, näha ökosüsteemi mitmekesisust ning eeldada liigi arvukust uurimiskohas.
Kaamerate tüübid.
Varem olid põhiliselt kasutusel filmilindiga kaamerad, mille puhul pidi vahetama rullfilme ning ülesvõtteid ilmutama. Tänapäeval on tehnoloogiaid lisandunud ning kaamerad vajavad vähem inimese sekkumist. Samuti on pildimaterjali jagamine ja muutmine läinud tunduvalt lihtsamaks. On võimalik teha nii tavalisi pilte kui ka otseülekandeid erinevatele seadmetele. On võimalik valida erineva mahutavusega akude vahel ning osad seadmed töötavad isegi päikesepatareide peal. 
Tehnilised detailid.
Olenevalt kaamera seadetest on võimalik valida erinevate fotorežiimide vahel. Näiteks on võimalik teha üks kaader sekundis, kui soojus- ja liikumisandurid tuvastavad sündmusi. Mõni looduskaamera annab võimaluse valida nähtava kaameravälgu või varjatud LED-välgu vahel. Varjatud välk võimaldab loodusest pilte teha ilma nähtava välguta. Osadel infrapunafiltriga varustatud mudelitel on võimalik manuaalselt valida nii päeva- kui ka öörežiimi vahel.
Looduskaamerad Eestis.
Alates 2007. aastast saab mitut liiki loomade tegemistel silma peal hoida veebilehel Looduskalender otseülekannete abil. Tegemist on projektiga, milles lööb kaasa mitu Eesti asutust, et näidata inimestele vahetut vaatepilti Eestimaa loodusest. Veebilehte külastab ühes kuus umbes pool miljonit huvilist 185 riigist ning on ka foorum, kus vaatajad saavad omavahel mõtteid vahetada.
Ragnhild Haga

Ragnhild Gløersen Haga (sündinud 12. veebruaril 1991 Nannestadis) on Norra murdmaasuusataja.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis tuli ta kahekordseks olümpiavõitjaks.
Maailma karikasarjas sai ta esimese etapivõidu 26. novembril 2017 Kuusamos, kui võitis 10 km jälitussõidu vabatehnikas.
2015. aasta Tour de Skil sai ta kokkuvõttes neljanda koha.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Ragnhild Haga on () seisuga osalenud 83 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile 8 korral, millest 1 korral kõige kõrgemale astmele.
Geodeetiline märk

Geodeetiline märk on geodeetilise punkti tähistamiseks rajatud ehitis. Märk rajatakse kohtkindlalt maapinnale, maapõue, ehitisse või suurde piisava stabiilsusega looduslikku kivisse.
Geodeetiliste punktide andmekogu.
Geodeetiliste punktide andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus on kehtestatud Eesti Vabariigi Valitsuse 22.12.2011 määrusega nr 164 "Geodeetiliste punktide andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus". Määrus kehtestati ruumiandmete seaduse § 36 lõike 2 alusel.
Andmekogu koosseisu kuuluvad:
Ajalugu.
Geodeetilisi märke asetati maapinnasele mõõtmistööde lihtsustamiseks ning ka maakaartide loomiseks. Tihti oli märgete peale tehtud mustreid, näiteks nooli, tänu millele oli lihtsam leida teed tagasi põhipunkti. Vanim kasutusel olev geodeetiline märk Eestis paigaldati Kuremäe kloostrisse 1891. aastal. Mõned vanemad märgid on 1,5–2,5 meetri sügavusele maa alla peidetud, et säästa neid maapinnal tehtava töö, näiteks põllutööde eest. Neid peidetud märke oli võimalik leida tänu veel väiksematele märkidele maapinnal. Kõrgusvõrgu puhul jõuti geodeetiliste märkide, reeperite, kasutamiseni mõned kümnendid varem. Kasutati kivimajade sokleid, kivist verstaposte ja rändrahne. Nendesse raiuti peitliga horisontaaljoon koos reeperi numbriga (Wellner 1923). Märkide asukohad ei ole tänapäeval teada. Esimesed teadaolevate asukohtadega reeperid pärinevad 19. sajandi lõpust, osa neist on säilinud tänapäevani.
Geodeetiliste märkide konstruktsioonile esitatavad põhinõuded.
Märgi materjal peab olema vastupidav ilmastiku- ja pinnasemõjudele. Märgi tsenter – selgelt määratletud koht mõõtevahendi täpseks tsentreerimiseks ja/või nivelleerimislati asetamiseks – peab olema vastavuses mõõtmistäpsusega. Märgi maksumus peab olema optimaalne.
Märkide stabiilsus.
Märkide stabiilsuse kriteeriumi n-ö päevakorrast mahavõtmiseks peaks nende stabiilsus võrreldes mõõtmistäpsusega olema 2–3 korda kõrgem. See on mõnikord tõsine väljakutse – näiteks renoveeritavas kõrgusvõrgus on kõrguste täpsused suurusjärgus ± 2 mm √km. Seega ei tohiks märgi kõrguslik asukoht muutuda enam kui 0,7–1,0 mm.
Klaasihaamer

Klaasihaamer on tööriist klaasi purustamiseks ja väljapääsutee loomiseks.
Enamikul klaasihaamritel on terav metallist tipp ning turvavööde lõikamiseks väike nuga. Klaasihaamer võib kuuluda ka mitmeotstarbelisse taskutööriistakomplekti.
Taust.
Klaasihaamer on vahendiks armeeritud klaasi või muu tõkkeekraani purustamiseks põgenemistee loomiseks avariiolukorras hoonest, sõidukist või muust kaitsekestast. 
Paljudel näidetel on haamri väliskest ehitatud peamiselt plastist. Sellise mass ei pruugi olla suur ega sisalda tavapäraseid lisafunktsioone.
Ajalugu.
Helmut Lechner sai klaasihaamri patendi 18. novembril 1982.
Patenteeritud seade on T-kujuline, kinnitusplaadiga, millel on avad ja kinnitusklambrid. Lisaks on seadme käepideme alumises otsas terav serv turvavöö lõikamiseks.
Kungur

Kungur on linn Venemaal Permi krais. Asub 90 km Permist kagus. Linn on kuulus oma serval asuva Kunguri jääkoopa poolest.
1781. aastal sai linnaõigused.
2010. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 66 074 inimest.
Maailmakord

Maailmakord on riikidevaheline poliitiline süsteem. Eristatakse ühepooluselist, kahepooluselist (vt külm sõda) ja mitmepooluselist (nn multipolaarsus, multilateraalsus) maailmakorda (vt ka polaarsus rahvusvahelistes suhetes).
Ajaloos on maailmakord kehtestatud sõjalise jõuga või riikidevaheliste lepingutega (nt enesemääramine; inimõiguste ülddeklaratsioon 1948). Ükski maailmakord pole jäik ega muutumatu. Alati kui rahvusvahelise süsteemi moodustavad üksused muudavad suhestusi, järgneb segaduste ajajärk. Praegune maailmakord põhineb/toimib Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Bretton Woodsi asutuste koostöölepingutel ja teistel hargmaistel asutustel.
Henry Kissinger kirjeldab Euroopas kujundatud maailmakorra alust: "Vestfaali rahu oli hulk rahulepinguid, millega moodustati iseseisvate riikide süsteem, kus hoiduti sekkumast teiste riikide siseasjadesse ja valitses jõudude tasakaal. Selline maailmakord püsis Prantsuse revolutsioonini." H. Kissinger loetleb maailmakorra süsteeme: "Vestfaali rahu (jõudude tasakaal püsis 150 aastat), Viini kongressi süsteem (100 aastat), Napoleon, Bismarck, külm sõda (40 aastat), 21. sajand."
Francis Fukuyama teoses "Poliitiline kord, poliitiline allakäik" kordab varasemat väidet (nn ajaloo lõpp), et demokraatia on ainsaks valitsemise vormiks, mis sobib kokku sotsiaal-majanduslikult uudse ühiskonnaga. Poliitilise korra tagavad tugev riik ehk tugevad asutused, nende selge vastutus ning õigusriigi põhimõtete selge ja tugev rakendumine. Samas ta lõppjäreldus on, et inimkond ei ole oma arengus veel nii kaugele jõudnud, et suuta luua asutusi, mis Lääne tüüpi demokraatia toimimise parimal võimalikul moel tagaksid. Lääne tüüpi demokraatia eeldab ühtset arusaama väärtustest, mis piirab parteilist mõtlemist. Hoopis teistsuguse, tsivilisatsioonide kokkupõrke mudeli esitas Samuel Huntington.
Anarhia pojad

"Anarhia pojad" (inglise keeles "Sons of Anarchy") on produtsent Kurt Sutteri loodud Ameerika kriminaal-telesari, mis oli eetris 2008–2014. Sari jälgib lindpriidest motoklubi liikmete tegemisi väljamõeldud Charmingu linnas. Sarja läbivateks teemadeks on vendlus, lojaalsus ja lunastus.
"Anarhia pojad" esilinastus 3. septembril 2008 telekanalis FX. Seriaali kolmas hooaeg tõi iga nädal telerite ette 4,9 miljonit vaatajat, tehes sellest kanali populaarseima seriaali, edestades selliseid hitte nagu "The Shield", "Nip/Tuck", ja "Rescue Me".
Hoffmanni ahi

Hoffmanni ahjuks nimetatakse lubjaahju, mis kujutas endast ovaalikujulist tunnelit, mis jaotati vaheseinte abil osadeks. Niimoodi moodustus põhimõtteliselt umbes 12–24 lubjaahju. 
Tuli põles korraga kahes kõrvutiasetsevas ahjus. Neist tagapool olevates sektorites oli tuli juba ära põlenud ning need jahtusid. Tules olevatest sektoritest eespool olevad sektorid olid eelsoojenduse või kuivamise faasis. Kusjuures jahtuvates sektorites kuumenenud õhk juhiti lõõride süsteemi kaudu eelsoojenduse ja kuivamise faasis olevatesse sektoritesse. See andiski Hoffmanni süsteemile tema eelise – ärapõlenud ahju kuumust kasutati ära järgmise ahju eelsoojendamiseks. 
Kui Hoffmanni ahi oli tööle pandud, pidi ta töötama pidevalt, sestap läks tarvis väga palju tööjõudu, kes pidevalt laadiksid ahje täis, hoolitseksid tule eest, tühjendaksid lõpuni põlenud ahjud. Moodustus tsükkel, kus tuli ringles pidevalt mööda ahjusid. Ühe ringi tegemine võis võtta 2–4 nädalat. Ahju ehk tsükli käimasaamine oli suur ettevõtmine, mille käigus tuli mitmesse kohta teha suured lõkked, soojendada kogu ehitist piisava temperatuurini ja saada tööle tõmbed lõõrides.See võttis aega mitu päeva.
Ahi on nimetatud selle leiutaja, saksa inseneri Friedrich Eduard Hoffmanni järgi, kes patenteeris selle 1858. aastal.
Kodanliku õhukaitse nädal

Kodanliku õhukaitse nädal oli 23. septembrist kuni 1. oktoobrini 1939 Eestis toimunud üleriigiline kodanliku õhukaitse (KÕ) propagandaüritus. KÕ nädala eesmärk oli levitada kodanliku õhukaitse ideid, põhimõtteid ja KÕ korralduse vajadust laiematesse rahvahulkadesse ning virgutada ja tõmmata kaasa kodanikke, asutusi, ettevõtteid ja organisatsioone intensiivsele kaastööle kodanliku õhukaitse alal, hankida VKÕ ühinguile tulusid väljaõppega, varustuse soetamisega ja muu tegevusega seoses olevate kulude katteks.
Nädala üritusi juhtis keskkomitee eesotsas nädala üldjuhi Elmar Umbliaga. Nädala aupatroon oli Johan Laidoner, aukomiteesse kuulusid Kaarel Eenpalu, Richard Veermaa, Aleksander Jaakson ja Leo Sepp. 
Nädal algas Johan Laidoneri raadioläkitusega 23. septembril 1939 kell 19.20–19.40, kus ta rõhutas kodanike enesekaitse korraldamise vajadust. "Tänapäeva sõda erineb suurel määral läinud aegade sõdadest. On juure tulnud sõda õhuruumis, mille oht tabab mitte üksnes sõjavägesid rindel, vaid veel rohkem sõjalisi objekte tagalas, isegi kogu riigi maa-alal ja arusaadavalt ka tsiviilelanikke – nende seas ka naisi ja lapsi, kes harilikult sõjategevusest osa ei võta". 
Suuremates linnades toimusid KÕ näitused, Tallinna näitusel ka KÕ tarvete müük. Üle maa peeti aktuseid, koosolekuid ja loenguid. Ajakirjanduses avaldati selgitavaid kirjutisi, üleskutseid jne. Kasutusel oli vastav postitempel. Riigi Ringhääling ja Kaitseliidu Nõmme raadiosaatja kandsid üle selgitavaid kõnesid, reportaaže ja kuuldemänge. KÕ tähtsust rõhutati ka kõigis kirikuis 24. septembril ja 1. oktoobril toimunud jumalateenistustel.
Elanikele eeskuju võtmiseks ja tutvumiseks ehitati musterkaevikuid ja -varjendeid ning demonstreeriti süütepommide kustutamist KÕ instruktorite juhtimisel. 24. septembril 1939 toimus Tartus lennupäev nelja mootor- ja ühe purilennuki osavõtul. Tallinnas sõitsid KÕ propagandaautod ipriidikindlais ülikondades tegevkondlastega. Tallinnas ja Rakveres korraldati KÕ heaks loterii.
Teine maailmasõda oli juba alanud 1. septembril 1939, kuid mitte mürkgaasidega peetava õhusõjana, milleks kodanlik õhukaitse oli valmistunud. Nädala toimumise ajal tekkis Eesti ja Nõukogude Liidu vahel välispoliitiline kriis, kuid sõda suudeti ära hoida baaside lepingu sõlmimisega 28. septembril 1939.
Märjamaa Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Ühing

Märjamaa Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Ühing oli Märjamaa valla piirides tegutsenud vabatahtliku kodanliku õhukaitse ühing.
Ühing registreeriti 26. augustil 1939 ja asutamiskoosolek peeti 25. novembril 1939 Märjamaa vallamajas, kus valiti ühingu juhatus (esimees vallavanem Eduard Arnover jt).
Ühingu peaülesanne oli kohalikele elanikele KÕ alalise väljaõppe korraldamine. Kursused toimusid kohalikus koolimajas üle 400 isikule.
Märjamaa alevik jagati Märjamaa politseikomissari Jakob Viikmaa poolt hoonetegruppideks, määrati hoonetegruppide juhid ja nende abid, loodi kõigis elamutes KÕ toimkonnad, viidi lõpule pööningute korraldamise aktsioon ja muretseti elamutesse tulekaitse varustus.
Karu (Tartu skulptuur)

"Karu" on skulptuur Tartus Vaksali pargis. Skulptuuri tegi 1957 Ole Ehelaid.
Standard &amp; Poor's

Standard &amp; Poor's Financial Services LLC (S&amp;P) on USA krediidireitinguid ja muid finantsteenuseid osutav ettevõte. 
Standard &amp; Poor's on börsiindeksi S&amp;P 500 looja ja haldaja.
Tartu Ülikooli botaanikaaia skulptuurid

Tartu Ülikooli botaanikaaia skulptuurid on Tartu Ülikooli botaanikaaias asuvad skulptuurid. Kõik skulptuurid on arvel Tartu Kunstimuuseumis.
Francesco II Acciaioli

Francesco II Acciaioli (surnud 1460) oli viimane Ateena hertsog.
Ta oli Antonio II Acciaioli poeg, valitses aastail 1455–1456, kuni hertsogiriik vallutati türklaste poolt. Ta suutis säilitada oma võimu akropolil, kuni alistus juunis 1458. Mehmet II andis talle valitsemiseks Teeba, kuid laskis ta 1460. aastal hukata.
Uus-Meremaa 1-sendine münt

Uus-Meremaa 1-sendine münt oli Uus-Meremaa väikseim dollarivääringus münt, mis oli käibel 10. juulist 1967 kuni 30. aprillini 1990.
1967–1987 vermiti üle 553 miljoni 1-sendise mündi. 1-sendine oli pronksist, kaaluga 2,07 g ja läbimõõduga 17,53 mm. Mündi kujundas Reginald Berry. 1985. aastani oli mündi esiküljel kujutatud Arnold Machini kujundatud Elizabeth II portree, 1986. ja 1987. aasta väljaannetel Raphael Makloufi kujundatud portree. Mündi tagaküljel oli sõnajalaleht. 1-sendiste vermimine lõppes inflatsiooni tõttu ja 1990. aastal kaotas 1-sendine kehtivuse koos 2-sendise mündiga.
Julien Ingrassia

Julien Ingrassia (sündinud 26. novembril 1979 Prantsusmaal Aix-en-Provence'is) on prantslasest kaardilugeja. 
Koostööst Sébastien Ogier'ga on tal ette näidata neli meistritiitlit Volkswagen Motorsport meeskonnas (2013, 2014, 2015, ja 2016) ja üks tiitel M-Sport World Rally Teamis aastast 2017.
Aleksandr Bolšunov

Aleksandr Aleksandrovitš Bolšunov (sündinud 31. detsembril 1996 Brjanski oblastis Sevski rajoonis) on Venemaa murdmaasuusataja, kolmekordne olümpiavõitja, kahekordne alla 23-aastaste maailmameister. 
Alates 10. veebruarist 2022 on ta Venemaa relvajõudude kapten. 
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis võitis ta teatesõidus, sprinditeates ja 50 km klassikatehnikas hõbemedali ning klassikatehnikasprindis pronksmedali.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta neli hõbemedalit. 2021. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis tuli ta 30 km suusavahetusega sõidus maailmameistriks ning võitis lisaks veel kolm medalit. 
2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis tuli ta olümpiavõitjaks 30 km suusavahetusega sõidus.
Esimest korda osales ta MK-sarjas 8. märtsil 2017 Drammeni etapil klassikasprindis, kus tuli kohe üheksandale kohale. Esimest korda jõudis ta poodiumile 26. novembril 2017, kui oli Ruka minituuril kolmas. Esimese võidu MK-sarjas sai ta 17. märtsil 2018 Falunis 15 km ühisstardis klassikastiilis.
2020. ja 2021. aastal on ta võitnud Tour de Ski.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Aleksandr Bolšunov on () individuaalselt osalenud 108 MK-sarja etapil ja jõudnud poodiumile 59 korral, neist 28 korral on ta võitnud.
Türgi ralli

Türgi ralli on Türgis kruusakattega teedel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Ralli kiiruskatsed sõidetakse Edela-Türgis, Kemeri piirkonnas. 
Esimene maailmameistrivõistluste arvestusse läinud ralli peeti seal 2003. aastal ning seni on neid eri aastatel toimunud seitse. 2018. aastal võeti Türgi ralli jälle MM-etappide kalendrisse, mis asendas Poola rallit.
3+1 arhitektid

3+1 arhitektid (OÜ Kolm Pluss Üks) on Tallinnas tegutsev Eesti arhitektuuribüroo.
Ettevõte asutasid 1994. aastal arhitektid Markus Kaasik, Andres Ojari ja Ilmar Valdur.
Kiili Pantrid

Kiili Pantrid on Eesti pesapalliklubi, mis tegutseb Harju maakonnas Kiili asulas. See on üks kolmest Eesti pesapalliklubist (teised kaks on Keila Pitbulls ja Keila Sox).
Klubi asutas 2008 Tauno Koppel. Koppel on ka klubi treener.
TAT-2

TAT-2 (Transatlantic No. 2) oli teine seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Prantsusmaalt Newfoundlandi saarele. Liinid opereerisid 1959. aastast kuni 1982. aastani.
CANTAT-1

CANTAT-1 (Canadian Transatlantic No. 1) oli esimene kahest Kanada transatlantilisest allveetelefonikaablisüsteemist. 
See oli paigaldatud Atlandi ookeani põhja ning ulatus Obani kuurortlinnast Šotimaal kuni Corner Brookini Newfoundlandi saarel. Liinid olid kasutusel aastatel 1961–1986.
CANTAT-2

CANTAT-2 (Canadian Transatlantic No. 2) oli viimane kahest Kanada transatlantilisest allveetelefonikaablisüsteemist. 
See oli paigaldatud Atlandi ookeani põhja ning ulatus Inglismaalt kuni Nova Scotiani. Liinid olid kasutusel aastatel 1974–1992.
TAT-3

TAT-3 (Transatlantic No. 3) oli kolmas seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Cornwallist Inglismaal kuni Tuckertonini New Jerseys. Liinid olid töös 1963.–1986. aastani.
TAT-4

TAT-4 (Transatlantic No. 4) oli neljas seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. 
See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Vendéest Prantsusmaal kuni Tuckertonini New Jerseys USA-s. Liinid töötasid aastatel 1965–1987.
TAT-5

TAT-5 (Transatlantic No. 5) oli viies seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Hispaania Cádizi provintsist kuni Rhode Islandi osariigini USAs. Liinid olid kasutusel aastatel 1970–1993.
TAT-6

TAT-6 (Transatlantic No. 6) oli kuues seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Vendéest Prantsusmaal kuni South Kingstown linnani Ameerika Ühendriikides Rhode Islandi osariigis. Liinid olid kasutusel aastatel 1976–1994.
TAT-7

TAT-7 (Transatlantic No. 7) oli viimane seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. 
See Inglismaalt New Jerseysse ulatuv süsteem paigaldati Atlandi ookeani põhja. Liinid olid töös 1978.–1994. aastani.
Teisendusteooria

Teisendusteooria ("transformational theory") on muusikaanalüüsi meetodite kogum, mida rakendatakse peamiselt 19. ja 20. sajandi muusikas avalduvate eriliste harmoonianähtuste uurimiseks. Teisendusteooria alused töötati välja 1980. ja 1990. aastatel ingliskeelses muusikateoreetilises kirjanduses, lähtudes 19. sajandi saksa harmooniaõpetuse, sh Hugo Riemanni traditsioonist. Seetõttu nimetatakse teisendusteooria mõningaid allharusid ka uusriemanlikuks teooriaks ("neo-Riemannian theory").
Akordide omavahelist suhet mõtestatakse teisendusteoorias eriliste tehetena, mis näitavad, millised helid tuleb akordis asendada sellest mingi teise akordi tuletamiseks. Seejuures lähtutakse minimaalse häälteliikumise põhimõttest (ka "säästlik häältejuhtimine" ehk "voice-leading parsimony"), mis tähendab, et vaadeldavatel akordidel on võimalikult palju ühiseid helisid ja ülejäänud helid liiguvad teisenduse käigus võimalikult vähe (pooltooni võrra). Selle tingimuse tõttu väärib teisendusteoreetilisest vaatepunktist erilist huvi piiratud transponeeritavusega heliridadel (oktatoonilisel ja heksatoonilisel helireal) põhinev muusika. 
Eestikeelses muusikateoreetilises kirjanduses on teisendusteoreetilisi (uusriemanlikke) meetodeid rakendatud Eduard Oja loomingu uurimisel.
Sigrid Kaag

Sigrid Agnes Maria Kaag (sündinud 2. novembril 1961 Rijswijkis) on Madalmaade diplomaat ja poliitik, ta kuulub erakonda Demokraadid 66. Alates 26. oktoobrist 2017 kuni 10. augustini 2021 oli ta Hollandi väliskaubanduse ja arengukoostöö minister. 
Ta sündis 1961. aastal Lõuna-Hollandi provintsis Rijswijkis. Ta kasvas üles Utrechti provintsis Zeistis. Ta alustas araabia keele õpinguid Leideni Ülikoolis, kuid läks üle Ameerika Ülikooli Kairos, mille lõpetas bakalaureusekraadiga Lähis-Ida õpingute alal. 1987. aastal sai ta magistrikraadi ("M.Phil.") rahvusvaheliste suhete alal Oxfordi Ülikooli St. Anthony kolledžist ja 1988. aastal M.A. kraadi Lähis-Ida poliitika ja majanduse alal Exeteri ülikoolist. 
13. veebruarist kuni 7. märtsini 2018 oli ta Hollandi välisministri kohusetäitja. 
Isiklikku.
Ta on abielus, tema abikaasa Anis al-Qaq on palestiinlane, neil on neli last.
Samojeedi koer

Samojeedi koer on Põhja-Venemaalt ja Lääne-Siberist pärinev koeratõug. Tõunimetus samojeedi koer on tuletatud Põhja-Venemaalt ja Siberist pärinenud samojeedi rahva hõimunimest.
Tõustandardis on koera üldmulje kohta muuhulgas kirjas, et tõug on keskmise suurusega, elegantne, valget värvi arktiline spitsitõug, kelle olemuses kajastuvad veetlevusega 
ühendatud jõud, vastupidavus, paindlikkus, väärikus ja enesekindlus.
Käitumise ja iseloomu kohta on standardis kirjas, et samojeedi koer on sõbralik, avatud, reibas ja elav ning mõõdukalt arenenud jahikirega. Mitte mingil juhul ei tohiks ta olla arg ja agressiivne. Samojeedid on väga seltsivad koerad, kes valvekoeraks ei sobi.
Ajalugu.
Tõug pärineb Siberi samojeedi (neenetsi) hõimu heledakarvalistest kelgu- ja jahikoertest. Samojeedidele olid nende koerad väga olulise: loomad elasid omanike kõrval, magasid koos inimestega püstkojas ning soojendasid neid talvel. Legendi kohaselt isegi olla imetanud lapsi. 
Samojeedi koerte aretuse alguseks loetakse 1889. aastat, mil inglise loodusuurija Ernest Kilburn Scott tõi uurimisreisilt Siberisse kaasa ühe isase ja ühe emase koera. Kümme aastat hiljem toodi samojeedide juurest Inglismaale veel kaheksa ja 1920. aastatel veel viis koera. Pärast seda pole samojeedi koerte tõuaretuses siberi koeri teadaolevalt kasutatud.
Tõug.
Samojeedi koerte tõustandard kinnitati 1909. aastal Inglismaal. Standardi järgi on samojeedi koertel lubatud üksnes valge värvus, millel võib olla kerge kollakas, nn. keeksivarjund.
Samojeedi koertel on iseloomulik naeratus – ülespoole kaardunud mokkadest tulenev naerune ilme. Koos valgest kasukast kontrastselt esile tulevate tumedate silmade, suhteliselt terava koonu ja kikkis kõrvadega annab naeratus samojeedile reipa ja heatahtliku ilme.
Erinevalt teistest kelgukoertest, nagu alaska malamuudid ja siberi huskyd, on samojeedi koer polaarspits. Spitsiile omase koheva kasuka ja valge värvuse tõttu on ta teiste algupärasete tõugude seast kergesti äratuntav.
FCI süsteemis asub samojeedi koer spitsilaadsete ja algupäraste tõugude ehk 5. rühmas – tegemist on põhjamaise kelgukoera ehk polaarspitsiga.
Pringlebaai

Pringlebaai (inglise keeles Pringle Bay) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Linn asub Atlandi ookeani rannikul.
Linn on saanud nime Briti viitseadmirali Thomas Pringle'i järgi.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pringlebaai elanikkonnast valgeid 84,02%, mustanahalisi aafriklasi 7,99%, värvilisi 5,49% ja teisi 2,50%. Inglise keelt pidas emakeeleks 50,51% inimestest ja afrikaani keelt 44,27%.
Bettysbaai

Bettysbaai (inglise keeles Betty's Bay) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Linn asub Atlandi ookeani rannikul.
Vaalapüügijaam asutati Bettysbaai piirkonda 1912. aastal, linnaõigused sai 1930. aastal
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bettysbaai elanikest valgeid 72,61%, värvilisi 21,16%, mustanahalisi aafriklasi 3,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29% ja teisi 2,32%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 60,43% inimestest, inglise keelt 36,45% ja koosa keelt 0,94%.
Soome püstkõrv

Soome püstkõrv on Soomest pärinev koeratõug.