Aleksander Sibul

 
Aleksander August Sibul (4. november 1884 Vara vald, Tartumaa – 5. november 1981 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane ja bibliograaf. 
Ta oli aastatel 1921–1950 Tallinna Keskraamatukogu juhataja.
Töökäik.
1910. aastal töötas Aleksander Sibul ajalehe Viljandi Teataja toimetuses. 1911. aastast töötas ta raamatukoguhoidjana Viljandi lugemisringi raamatute baasil loodud raamatukogus. 1916. aastal osales ta vabaharidustöö kursustel Moskvas A. L. Šanjavski nimelise Rahvaülikooli juures, kus kuulas loenguid ka raamatukogude tööst.
1916. aastast töötas Sibul Helsingis Vene telegraafivalitsuses. Helsingis rakendas oma raamatukogualaseid teadmisi Helsingi Eesti Haridusseltsi raamatukogu loomisel. Sibul kuulus Helsingi Eesti Haridusseltsi juhatusse, oli selle esimees ning seltsi kirjatoimetaja ja raamatukoguhoidja. 
1918. aastal naasis Sibul Eestisse ning töötas Eesti Posti peavalitsuses, hiljem Riigikontrolli teenistuses. 
Aastatel 1921–1950 töötas Sibul Tallinna Keskraamatukogu (veebruarini 1923 Tallinna Linna Maksuta Avaliku Raamatukogu ja Lugemistoa) juhatajana. Tema eestvedamisel kasvas senisest lugemistoast mitme osakonna ja haruraamatukoguga Eesti suurim rahvaraamatukogu. 
EKP KK 1950. aasta märtsipleenumi järel algas nõiajaht niinimetatud kodanlikele natsionalistidele, kelle hulka arvati ka Tallinna Keskraamatukogu senine direktor Sibul, kes kõrvaldati sellelt ametikohalt 1950. aastal.
Kirjutised.
Sibul oli 1930. aastatel ajakirja Raamatukogu viljakaim autor. Temalt on ajakirjas ilmunud artiklid:
Organisatsiooniline tegevus.
1923. aastal toimunud Eesti I üleriigilisel raamatukoguhoidjate kongressil asutati Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing (ERÜ), mille üks looja oli Aleksander Sibul. Ta oli ERÜ juhatuse esimees aastatel 1923–1940. Sibula juhitud ERÜ korraldas aastatel 1923–1940 raamatukogutöötajatele üheksa üleriigilist kongressi ja raamatukogupäeva. Koostöös Läti ja Leedu kolleegidega toimusid kongressid 1930. aastal Riias, 1935. aastal Tallinnas ja 1938. aastal Kaunases. 
A. Sibul oli Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu ajakirja Raamatukogu tegev- ja vastutav toimetaja aastatel 1929–1940. 
1924. aastast korraldas ta raamatukoguhoidjate erialase täiendamise kursuseid ja esines seal ise seal tihti lektorina.
Aleksander Sibul osales Haridusministeeriumi juures tegutsenud Raamatukogude Komisjoni töös selle tegevuse algusest lõpuni (1930–1940).
Aastast 1937 oli Aleksander Sibul Tallinna Linnaametnike Ühingu esimees. 
Isiklikku.
Aleksander Sibul abiellus 1921. aastal Leena Kulleriga (1892–1968), nad said tütred Astraea ja Helle. 
Viljandi-päevil tutvus ta maalikunstniku ja kirjaniku Jaan Vahtraga, kirjanik Hugo Raudsepaga ja raamatukaupmees Jaan Leokesega. 
Aleksander Sibula lähemate sõprade hulka kuulusid A. H. Tammsaare ja Bernhard Linde, kellega ta oli tutvunud juba Tartus Hugo Treffneri eragümnaasiumis õppides. 
Mälestuse jäädvustamine.
1984. aastal avati Aleksander Sibula sünnikohas Varal mälestuskivi. 
2004. aastal asutas Tallinna Keskraamatukogu Aleksander Sibula stipendiumi. Stipendium määratakse ühele õppetöös edukale ja ühiskondlikult aktiivsele raamatukogundusüliõpilasele. 
Aleksander Sibula 130. sünniaastapäeval 2014. aastal avati Sookaldusel kollase nartsissi loodusliku kasvukoha kaitsealal tema mälestuspink ja infotahvel.