Lublini kolmnurk

Lublini kolmnurk (; ; )  on kolmepoolne platvorm poliitiliseks, majanduslikuks, kultuuriliseks ja sotsiaalseks koostööks Leedu, Poola ja Ukraina vahel, mille eesmärk on toetada Ukraina integreerumist ELiga.
Lublini kolmnurga riigid on avaldanud oma toetust Ukraina territoriaalse terviklikkuse taastamisele rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ja nõudsid Venemaa agressiooni lõpetamist selle vastu. Lublini kolmnurk toetab Ukrainale NATO tugevdatud partneri staatuse andmist ja väidab, et järgmine vajalik samm Ukrainale on NATO liikmeks saamise tegevuskava andmine.
Kolmepoolne formaat põhineb kolme riigi traditsioonidel ja ajaloolistel sidemetel. Asjaomase ühisdeklaratsiooni allkirjastasid ministrid 28. juulil Poolas Lublinis. Lublin valiti konkreetselt vihjena keskaegsele Lublini Liidule, mis lõi Poola- Leedu Ühenduse, mis oli tol ajal üks suurimaid riike Euroopas.
Sellise organisatsiooni loomise idee kuulub Vjatšeslav Tšornovili poolt väljendatud Adam Czartoryskile.
Ajalugu.
Leedu, Poola ja Ukraina välisministrite Linas Linkevičiuse, Jacek Chaputowiczi ja Dmõtro Kuleba ühisdeklaratsioon formaadi loomise kohta allkirjastati 28. juulil 2020 Poolas Lublinis.
1. augustil 2020 kutsus Ukraina välisminister Dmytro Kuleba Valgevene välisministri Volodõmõr Makei teisele kohtumisele, mis toimub Kiievis. Poolas Karpaczis 10. septembril 2020 toimunud majandusfoorumil teatas Poola välisministeeriumi idaosakonna direktor Jan Hofmokl, et tegelikult peaks Lublini kolmnurk olema Valgevenega väljak. Tema sõnul oli Minsk selle poliitilise projekti vastu algstaadiumis huvitatud, kuid muutis hiljem meelt.
17. septembril 2020 toimus Ukraina, Poola ja Leedu välisministrite poolt juulis 2020 loodud Lublini kolmnurga riiklike koordinaatorite esimene kohtumine (videoformaadis). Selle kolmepoolse koostöömehhanismi koordinaatoriteks on määratud Vassõl Bodnar (Ukraina), Marcin Pszydach (Poola) ja Dalus Cekuolis (Leedu). Pooled arutasid ettevalmistusi järgmiseks Lublini kolmnurga välisministrite kohtumiseks, mis peaks minister Dmytro Kuleba algatusel toimuma Kiievis. Lublini kolmnurga üks peamisi ülesandeid peaks olema Ukraina, Poola ja Leedu tegevuse kooskõlastamine, et tõhusalt võidelda väljakutsetele ja ohtudele ühisele julgeolekule, mille hulgas on esmatähtis võidelda Venemaa hübriidohtude vastu.
29. jaanuaril 2021 teatas Ukraina välisminister Dmõtro Kuleba Lublini kolmnurga esimese veebikohtumise briifingul, et Ukraina, Leedu ja Poola pooldavad Valgevene ühinemist Lublini kolmnurgaga, kuid aeg pole veel saabunud.
28. veebruaril 2021 sai teada, et 2021. aasta jaanuari lõpus võttis 2020. aastal valitud Valgevene president Svitlana Tikhanovska kõigepealt ühendust Ukraina välisministri Dmytro Kulebaga, kus ta kutsus meid Lublini kolmnurga kohtumisele ja ootab kutse võrguühenduseta kohtumisele hr Kuleba ja Ülemraadaga. Svitlana märkis, et soovis, et "Lublini kolmnurgast" saaks "Lublini nelik".
Koostöö mehhanismid.
Selle Leedu, Poola ja Ukraina ühisdeklaratsiooni kohaselt peaksid osapoolte välisministrid korraldama korrapäraseid kohtumisi, eriti mitmepoolsete tegevuste valdkonnas ja valitud partnerite osalusel. Samuti korraldavad nad konsultatsioone oma riikide välisministeeriumide juhtkonna tasandil ja loovad nendes ministeeriumides esindajate seisukohad koostööks Lublini kolmnurgas.
Esimesel videokonverentsi kohtumisel 17. septembril 2020 selgitasid riiklikud koordinaatorid välja Lublini kolmnurga peamised tegevused ja leppisid kokku, et tagatakse formaadi jätkusuutlik suhtlus erinevatel töötasanditel. Kohtumisel lepiti kokku Lublini kolmnurga aluspõhimõtetes ja visandati lähituleviku koostööplaanid. Üks peamisi ülesandeid peaks olema kolme riigi tegevuse kooskõlastamine, et tõhusalt lahendada meie ühise julgeoleku praegused väljakutsed ja ohud. Koostöö prioriteetsete teemade hulgas on ühine vastutegevus Venemaa hübriidohtudele, eriti võitluses väärinfo vastu. Rõhutati rahvusvahelise organisatsiooni tiheda koostöö säilitamise tähtsust.
Samuti leppisid aseministrid kokku kolmepoolse temaatilise konsultatsiooni algatamises kolme riigi välisministeeriumide direktorite tasandil. Koordinaatorid pöörasid olulist tähelepanu olukorrale Valgevenes ja mõnes teises piirkonna riigis. Vasyl Bodnar avaldas tänu partneritele nende pideva toetuse eest meie riigi territoriaalsele terviklikkusele ja suveräänsusele ning toetust Venemaa agressiooni vastu võitlemisel. Samuti teavitas ta kolleege Krimmi platvormi peamistest eesmärkidest ning kutsus Poolat ja Leedut aktiivselt Krimmi deokupeerimiseks mõeldud platvormi raames koostööle.
12. oktoobril 2020 märkis Ukraina peaminister Denis Shmygal vastloodud "Lublini kolmnurga" olulisust ja kutsus Poola presidenti Andrzej Dudat selle formaati laiendama, nimelt arutama valitsusjuhtide kohtumise võimalust ". Lublini kolmnurk "formaadis visiidil Ukrainasse.
27. veebruaril 2021 ütles Leedu välisminister Gabrielius Landsbergis Ukraina raadio Vabadusele, et Lublini kolmnurga algatus, mis ühendab Ukrainat, Leedut ja Poolat, toob Ukraina lähemale Euroopa integratsioonile:
Samuti usub ta, et Krimmi platvormi algatus on "äärmiselt kasulik mitte ainult konkreetsete lahenduste leidmiseks, vaid ka Krimmi okupatsiooni probleemi meenutamiseks".
Algatused.
Parlamentidevaheline assamblee.
Ukraina Ülemraada parlamentidevaheline assamblee, Poola Vabariigi seim ja senat ning Leedu Vabariigi seim loodi 2005. aastal kolme riigi vahelise dialoogi loomiseks parlamentaarses mõõtmes. Assamblee asutav koosolek toimus 16. juunil 2008 aastal Kiiev, Ukrainas. Assamblees on komiteed Ukraina Euroopa ja Euro-Atlandi integratsiooni, humanitaar- ja kultuurikoostöö kohta.
Ühine meeskond.
Leedu-Poola-Ukraina brigaad on rahvusvahelise üksuse üksus, millel on ühise sõjaväebrigaadi võimalused, mis on ette nähtud iseseisvate sõjaliste operatsioonide läbiviimiseks vastavalt rahvusvahelisele õigusele või sellistes operatsioonides osalemiseks. See koosneb kolme riigi eriüksustest, mis valiti 21. Pidgali laskurbrigaadi (Poola), 80. rünnakbrigaadi (Ukraina) ja suurvürstinna Biruta Ulani (Leedu) pataljoni seast.
Leedu-Poola-Ukraina brigaad loodi kolmepoolse kaitse raames kaitsevaldkonnas 2014. aastal. Riikliku panuse andmine kõrge ettevalmistusega rahvusvahelistesse sõjalistesse koosseisudesse ( ÜRO reservlepingud, ELi lahingutaktikalised rühmad, NATO reageerimisjõud ), samuti ÜRO, EL, NATO ja teiste rahvusvaheliste julgeolekuorganisatsioonide egiidi all toimuvatesse rahvusvahelistesse rahuvalve- ja julgeolekuoperatsioonidesse - põhineb ÜRO Julgeolekunõukogu mandaadil ja juhul, kui osalevate riikide parlamendid on selle heaks kiitnud.
Alates 2016. aastast on LitPolUkrbrig olnud oluline element NATO püüdlustes rakendada NATO standardeid Ukraina relvajõududes. Brigaadi põhitegevuseks on Ukraina ohvitseride ja väeosade väljaõpe nende standardite osas, operatiivülesannete planeerimine ja läbiviimine ning operatiivse valmisoleku säilitamine.