Uuno Vallner

Uuno Vallner (sündinud 6. oktoobril 1947 Karula vallas) on eesti informaatik ja e-riigi arendaja, kutsutud ka e-riigi isaks ja e-riigi loojaks. 
Haridus.
Ta on lõpetanud 1965. aastal Antsla Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika erialal. Ta on alates 1983. aastast tehnikateaduste kandidaat. Doktoritöö ("Masinloetavate andmebaaside kasutamise printsiibid ja meetodid vabariiklikus teadus-ja tehnikainfosüsteemis") kaitses NSV Liidu Teaduste Akadeemias.
Tegevussuunad.
Töö.
Eesti Informatsiooni Instituut (teadur, osakonnajuhataja) 1970–1993; Riigikantselei (nõunik) 1993–2003); Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (IT arhitektuuri talituse juhataja) 2003–2015; e-Riigi Akadeemia (vanemekspert) 2015-. 
Tallinna Tehnikaülikooli erikursused (Interneti tehnoloogiad, operatsioonisüsteem Unix, e-riigi tehnoloogiad), Tallinna Ülikoolis (Infosüsteemide modelleerimine ja projekteerimine) ja Sisekaitseakadeemias (informaatika). Tallinna Tehnikaülikooli magistritööde kaitsmiskomisjoni liige.
Euroopa Komisjonis e-valitsuse, koosvõime, arhitektuuri, avaandmete ja vaba tarkvara töögruppides. Uuno omab (TOGAF) sertifikaati.
Ajakirja A&amp;A toimetuse liige aastatel 1988–2011.
Raamatukogusüsteemid ja referaatandmebaasid.
Nõukogude perioodil tegeles Uuno Vallner Eesti Informatsiooni instituudis teadus- ja tehnikainfosüsteemide ja raamatukogusüsteemide uurimise, loomise ja arendamisega. Kasutati NSV Liidu arvuteid Razdan 3, EC 1045 ja Moskvas üüritavat fotolaomasinat. Olulisemad infosüsteemid: 
Keeletehnoloogia, semantiline koosvõime.
Eesti kultuuri ja keele keskkonna infotehnoloogia reeglite algversiooni koostaja. AS-i Filosoft loodud Eesti keele lemmatiseerija rakendamine mitmes infosüsteemis (Riigi Teataja, Riigikantselei dokumendihaldussüsteem jt). Eesti keeletehnoloogia projekti juhtkomitee liige.
Riigi infosüsteemi semantilise koosvõime eestvedaja. 
Internet, XML ja veebisaidid.
Uuno Vallner oli Interneti tehnoloogiate avalikus sektoris kasutamise üks initsiaatoreid. Interneti Korduma Kippuvate Küsimuste üks eestvedajaid. Õpetas Tallinna Tehnikaülikooli õppejõududele ja üliõpilastele Interneti erikursust. Kirjutas koolitusmaterjali Interneti olemusest. Tõlkis Interneti olemust ja rakendusi tutvustava raamatu. Avaldas ajakirja Arvutustehnika ja Andmetöötlus seitsmes numbris Internetikasutaja konspekti. XML tehnoloogiate kasutamise initsiaator
Uuno Vallneri 1993. aastal loodud ja hallatud valitsuse/riigikantselei veebisait www.rk.ee oli üks maailma esimesi (esimene?) avaliku sektori veebisaite (vt arhiivikoopiat 1997. aastast). Uuno Vallneri on loodud algversioonid sellistet veebisaitidest nagu Riigikogu (tollal asus aadressil www.rk.ee/rkogu), www.valitsus.ee, www.peamister.ee, www.riso.ee. Uuno Vallneri initsiatiivil loodi veebisaidid Täna otsustan Mina (tom.riik.ee arhiivikoopia aastast 2001, Riigivõrgukeskus www.riik.ee (1998, arhiivikoopia 2001 ), teenuste portaal eesti.ee (esimene versioon 2001, arhiivikoopia 2003).
Riigikantselei infosüsteemid.
Uuno Vallner lõi 1993–2003 mitmeid Riigikantselei veebipõhiseid infosüsteeme: dokumendihaldussüsteem TRIP, õigusaktide täitmise monitooringusüsteem SEIRA, Kodanike avalduste infosüsteem, Riigi Teataja õigusaktide online andmebaas jt. Uudse elemendina kasutati nende süsteemide otsimootorites eesti keele lemmatiseerijat.
Riigiportaal eesti.ee.
Uuno Vallneri initsiatiivil käivitati riigi infosüsteemide osakonna poolt sügisel 2000 projekt e-kodanik eesmärgiga muuta riigiaparaadi poolt kodanikele osutatavate teenuste (või nende kohta informatsiooni) leidmine kiiremaks ja mugavamaks (projekti arhiveeritud veebisait). Riigihanke võitnud Baltic Computer Systems realiseeris tehnilise lahenduse 2002. aastal. Projekti käigus anti kodanikele võimalus kasutada @eesti.ee meiliaadressi. 
Interneti valimised.
Riigikogu kantselei (Mihkel Pilving), justiitsministeeriumi (Taavi Rõivas ja Ülle Madise) ning teede- ja sideministeeriumi riigi infosüsteemide osakonna (RISO) (Uuno Vallner, Rein Kauber) ühine töögrupp analüüsis 2001–2002 õiguslikke, organisatsioonilisi ja tehnilisi võimalusi Interneti valimiste korraldamiseks. Kaasatud olid erasektor ja ülikoolid (Tanel Tammet jt). Uuno Vallner vastutas üldise arhitektuuri, IT lahenduse ja riigihanke spetsifikatsioon koostamise eest.
Avaandmed ja suurandmed, vaba tarkvara.
Uuno Vallner oli avaandmete initsiaator avalikus sektoris. Ta võttis kasutusele eestikeelsed terminid "avaandmed" ("open data") ja "suurandmed" ("big data"). Esimesed Eesti avaandmed avati Uuno Vallneri initsiatiivil 1996. aastal SGML-vormingus (XML on üks SGML-i derivaate) Riigi Teatajas avaldatud õigusaktid. Õigusaktid olid allkirjastatud PGP tehnoloogiaga genereeritud sertifikaadiga. Avaandmeid taaskasutati mitmetes infosüsteemides (Riigi Teataja; Estlex, IBS). Uuno Vallneri initsiatiivil loodi 2012 avaandmete varamu opendata.riik.ee. Koostas 2013.aastal Vabariigi Valitsuse poolt heakskiidetud avaandmete rohelise raamatu. 
Uuno Vallner oli vaba tarkvara propageerija. Ta eestvedamisel korraldati vaba tarkvara päevi
Elektrooniline identiteet ja usaldusteenused.
Uuno Vallner oli aktiivne osaline elektroonilise identiteedi õigusruumi, organisatsiooni ja lahenduste loomisel. Lõi sertifitseerimisteenuste registri veebisaidi https://sr.riik.ee. Osales Euroopa eID ja usaldusteenuste projektides. 
Andmevahetuskiht X-tee, teenuseruumi kontseptsioon.
Uuno Vallner oli üks riigi infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee kontseptsiooni väljatöötajaid ja selle loomise initsiaatoreid. Projekt algatati 1998. aastal Riigi infosüsteemide osakonna (RISO) poolt. Aastal 2000 jõuti pilootprojektini, ning käivitati 2001. aasta lõpus. Projekti üks eesmärke oli tee luua andmeteenuste teenusteruum/andmeruum, mis võimaldaks turvaliselt tagada teenuste koreograafia ja orkestratsioon.
Koosvõime raamistikud ja digiriigi arhitektuur.
Uuno Vallneri eestvedamisel koostati mitmed digiriigi arhitektuuri suunavad ja reglementeerivad dokumendid, näiteks 
Uuno Vallner kuulus Euroopa komisjoni koosvõime ja arhitektuuri töörühmadesse, kes koostasid Euroopa koosvõime raamistiku ja arhitektuuri esimesed versioonid.
Orienteerumine.
Uuno Vallner oli kuus aastat Orienteerumisklubi Orion president. Ta osales orienteerumisvõistluste ja -päevakute ning rogainide korraldamisel. On mitmete orienteerumiskaartide autor. On olnud mitmete orienteerumisvõistluste rajameister. 
OK Orion oli nüüdseks Eestimaal laialdaselt levinud SPORTIdent märkesüsteemi üks maaletoojaid. Eestis toimus esimene SPORTident kasutusega võistlus rahvusvahelisel võistlusel 4EST 2000. aastal.
Esimesena Eestimaa orienteerumisklubidest lõi OK Orion Internetis oma kodulehe. OK Orioni veebisait võitis 1992. aastal korraldatud mittetulundusühingute kodulehekülgede konkursil peaauhinna. 
Isiklikku.
Uuno Vallner on Isak ja Leida Vallneri poeg.
Ta oli 1970. aastast abielus Tiiu Kipperiga. 1994. aastal abiellus ta Merike Pungasega. Tal on tütar Maari Idnurm (1970), tütar Siiri Vallner (1972), poeg Taavi Vallner (1978), tütar Triin Vallner (1995) ja tütar Hanna Vallner (1999).