tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hanitiik

Hanitiik (ka Krootuse veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 2 ha.
Piigandi Mustjärv

Piigandi Mustjärv (ka Mustjärv, Mustina järv, Kogrejärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Heisri külas. Veekogu pindala on 15 ha.
Hurmi järv

Hurmi järv (ka Külajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hurmi külas. Veekogu pindala on 6,1 ha.
Kalmatjärv

Kalmatjärv (ka Kalmetu järv, Kalmetjärv, Hurmi järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hurmi külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1310 m.
Saia järv

Saia järv (ka Põlgaste paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 362 m.
Magari järv

Magari järv (ka Magari paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Magari külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 403 m.
Erne järv

Erne järv (ka Padari paisjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Mustakurmu ja Padari külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840 m.
Mooste Linnajärv

Mooste Linnajärv (ka Linnajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Säässaare külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 692 m.
Sikuti järv

Sikuti järv (ka Sirkuti järv, Metsküla järv, Metsajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kaaru külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1002 m.
Latõrna järv

Latõrna järv (ka Soe järv, Miiaste turbakarjäär) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Miiaste külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 988 m.
Vihatjärv

Vihatjärv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 669 m.
Paklajärv

Paklajärv (ka Kauksi Külajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare ja Kauksi külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441 m.
Kanassaare järv

Kanassaare järv (ka Kanasaare järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634 m.
Rehäjärv

Rehäjärv (ka Rihajärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 342 m.
Viira järv

Viira järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmaste ja Vanakülas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 842 m.
Himmaste turbatiik

Himmaste turbatiik on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmaste külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1138 m.
Sanksaarõ järv

Sanksaarõ järv (ka Suursoo Saarjärv, Suursoo järv, Sänksaare järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmastes ja Vanakülas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m.
Kiisa järv

Kiisa järv (ka "Holvandi Kiisajärv") on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiisa külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 719 m.
Lutsu Palojärv

Lutsu Palojärv (ka Palojärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lutsu külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1103 m.
Uibo Linajärv

Uibo Linajärv (ka "Kastjärv") on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Uibujärve külas. Veekogu pindala on 0,5 ha ja kaldajoone pikkus 269 m.
Kastijärv

Kastijärv (ka "Kalajärv, Mudajärv, Kolajärv") on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi ja Uibujärve külas. Veekogu pindala on 1,1 ha ja kaldajoone pikkus 431 m.
Virosi järv

Virosi järv (ka Viroste järv, Viruste järv, Viiruste järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Võiardi külas. Veekogu pindala on 11,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3023 m.
Partsi Mõisajärv

Mõisajärv (ka "Partsi Mõisajärv, Partsi järv") on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Veekogu pindala on 2 ha ja kaldajoone pikkus 874 m.
Kõrdsijärv

Kõrdsijärv (ka "Partsi Kõrdsijärv, Partsi järv, Koolimaja järv, Partsi Kõrtsijärv") on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas ja pindala 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 808 m.
Pikämäe järv

Pikämäe järv (ka "Pikamäe järv, Partsi külajärv") on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Veekogu pindala on 7,4 ha ja kaldajoone pikkus 1738 m. Järvest voolab läbi Lutsu jõgi.
Partsi Neitsijärv

Neitsijärv (ka Partsi Neitsijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Uibujärve külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 281 m..
Järve järgi on nime saanud ka Neitsijärve talu, kus asub üks omanäolisemaid koolituskeskusi: Neitsijärve Loovusait.
Paabu lomp

Paabu lomp (ka Meelva paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Meelva ja Mägiotsa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m.
Kõrvõ lomp

Kõrvõ lomp (ka Naha tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Naha külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 249 m.
Tsuura lomp

Tsuura lomp (ka Räpina poldri tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Raigla külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 996 m.
Määrästü turbatiik

Määrästü turbatiik on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Saarekülas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 963 m.
Voki järv

Voki järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Truuta külas. Veekogu pindala on 16,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2599 m.
Sinikejärv

Sinikejärv (ka Sinike järv, Sinikjärv, Sinika järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu ja Truuta külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 388 m.
Lubjaahujärv

Lubjaahujärv (ka Lubjajärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu ja Truuta külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 608 m.
Kuhamu järv

Kuhamu järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi ja Vidrike külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 419 m.
Koigu Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Koigu Kogrõjärv, Koigu Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 559 m.
Laatrõjärv

Laatrõjärv (ka Ruusa järv, Laatre järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 328 m.
Ploomi lump

Ploomi lump on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Karste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 273 m.
Marana lump

Marana lump on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Mügra külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 335 m.
Perätsjärv

Perätsjärv (ka Peratsjärv, Peratjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Jõksi külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 446 m.
Lõo järv

Lõo järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Mäessaare külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 237 m.
Liinu järv

Liinu järv (ka Liinujärv, Liinajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas ja Valga maakonnas Otepää vallas Truuta ja Koigi külas. Veekogu pindala on 4,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1004 m.
Laanõperä lump

Laanõperä lump on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 883 m.
Linnõjärv

Linnõjärv (ka Erastvere Linajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Erastvere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 353 m.
Kooraste Linajärv

Linajärv (ka Kooraste Linajärv, Väike järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 673 m.
Kooraste paisjärv

Kooraste paisjärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 573 m. Järves on kaks saart.
Üüvjärv

Üüvjärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 222 m.
Vardja järv

Vardja järv (ka Aleksandri järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vardja ja Pragi külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 600 m.
Tilsi Kõrbjärv

Kõrbjärv (ka Tilsi Kõrbjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Veekogu pindala on 11,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1632 m.
Kundsa järv

Kundsa järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Pragi külas Orajõel. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1555 m.
Vana-Koiola järv

Vana-Koiola järv (ka Koiola järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Veekogu pindala on 7,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1312 m.
Suujärv

Suujärv (ka Vana-Koiola Suujärv, Vana-Koiola Soojärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 575 m.
Tinapuu järv

Tinapuu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Tagakülas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 618 m.
Aurora (LAV)

Aurora on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas.
Linn on asutatud 1906. aastal ja on saanud nime Vana-Rooma koidujumalanna Aurora järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aurora elanikest värvilisi 67,47%, valgeid 31,49%, mustanahalisi aafriklasi 0,52% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,35%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,31% ja inglise keelt 6,41%.
Pütäljärv

Pütäljärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Loosu külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 421 m.
Oha järv

Oha järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 487 m.
Kogõrjärv

Kogõrjärv (ka Tsopa Kogõrjärv, Tsopa Kogrejärv, Kogerjärv, Navi järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 424 m.
Võrumõisa Mustjärv

Mustjärv (ka Võrumõisa Mustjärv, Võru Mustjärv) on järv Võru maakonnas Võru linnas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 708 m.
Hola lump

Hola lump (ka "Võrumõisa tiik") on järv Võru maakonnas Võru vallas Võrumõisa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 983 m.
Sika järv

Sika järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Andre külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 509 m.
Peri järv

Peri järv (ka Tromsi veehoidla) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606 m.
Metste järv

Metste järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Metste külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on "888 m".
Kunna järv

Kunna järv (ka Tännassilma paisjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tännassilma külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 683 m.
Leevi Mustjärv

Mustjärv (ka Leevi Mustjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 684 m.
Viinakuajärv

Viinakuajärv (ka Leevi Viinakuajärv, Viinakoja järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 582 m.
Likõlaanõ karjäär

Likõlaanõ karjäär on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Joosu külas. Veekogu pindala on 1,8 ha.
Annõ järv

Annõ järv (ka Tsolgo Annõ järv, Annejärv, Plaado järv, Anne-Peetri järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pille külas. Veekogu pindala on 0,5 ha.
Tsolgo Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Tsolgo Kogrõjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pille külas. Veekogu pindala on 0,2 ha.
Tsolgo Pikkjärv

Pikkjärv (ka Tsolgo Pikkjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolgo külas. Veekogu pindala on 9 ha.
Tsolgo Kõverjärv

Kõvvõrjärv (ka Tsolgo Kõvvõrjärv, Tsolgo Kõverjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolgo külas. Veekogu pindala on 1,6 ha.
Kaagataja järv

Kaagataja järv on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 0,1 ha.
Jõrõssuu järv

Jõrõssuu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Kannu külas. Veekogu pindala on 1 ha.
Virve järv

Virve järv (ka Virvejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pikakannu külas. Veekogu pindala on 0,7 ha.
Kääpa Palojärv

Palojärv (ka Kääpa Palojärv, Kääpa Palujärv, Linaleo järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kääpa külas. Veekogu pindala on 0,4 ha.
Riebeek West

Riebeek West (afrikaani keeles Riebeek-Wes) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.
Riebeek West on asutatud 1858. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek Westi elanikest värvilisi 83,63%, valgeid 10,48%, mustanahalisi aafriklasi 5,08%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,18%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,53% inimesi, inglise keelt 4,15%, sotho keelt 0,87% ja koosa keelt 0,60%.
Nõnova järv

Nõnova järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Nõnova külas. Veekogu pindala on 1 ha.
Plotina järv

Plotina järv (ka Kahkva tiik) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kahkva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha.
Riebeek-Kasteel

Riebeek-Kasteel on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.
Riebeek-Kasteel on asutatud 1861. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek-Kasteeli elanikest värvilisi 70,9%, valgeid 15,2%, mustanahalisi 12,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,8% ja teisi 0,7%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 83,6% inimesi, koosa keelt 6,8%, inglise keelt 6,5% ja teisi keeli 3,1%.
Now You're Gone – The Album

Now You're Gone – The Album on Basshunteri stuudioalbum. Albumi andis välja Hard2Beat 14. juulil 2008.
Bass Generation

"Bass Generation" on Basshunteri stuudioalbum. Hard2Beat andis albumi välja 25. septembril 2009.
Calling Time

"Calling Time" on Basshunteri stuudioalbum. 
Albumi andis välja Gallo Record Company 13. mail 2013.
Libateisik

Libateisik või libakaksik (saksa keeles "Doppelgänger" 'topeltkäija') on inimese mittebioloogiline teisik või kaksik, mida on väidetavalt näinud inimene ise või teised inimesed. Seda paranormaalset nähtust peetakse kummituslikuks ja õnnetust ettekuulutavaks. Mõnes muistendis samastatakse viirastuvat olendit kaksikkurjusega, tänapäeval kasutatakse ka sõna võõrkaksik.
Üks tuntumaid libateisiku juhtumeid on seotud prantslanna Emilie Sagéega, kes oli 1845. aastal 32-aastaselt Liivimaa kubermangus kooliõpetaja. Erinevatel andmetel oli ta juba vähemalt tosin korda kooli vahetanud. Volmari lähistel Pensionat von Neuwelckes olid kümned kooliõpilased tunnistajaks tema samaaegsele kaksikule. Juhtumi ainsaks informandiks oli Kuressaarest pärit Julie von Güldenstubbe, kes 1859. aastal Pariisis rääkis sellest detailselt Ameerika poliitikule ja diplomaadile Robert Dale Owenile. Lugu ilmus juba järgmisel aastal Londonis ja Philadelphias tema teoses "Footfalls on the Boundary of Another World", kust see on levinud üle maailma.
Oma libateisikuid või libakaksikuid olevat näinud ja kirjeldanud ka Elizabeth I, Katariina II, Johann Wolfgang von Goethe, Percy Bysshe Shelley, Abraham Lincoln jt.
Sõna "doppelgänger" on inglise keeles hakatud sageli kasutama üldisemas ja neutraalsemas tähenduses (eriti slängis), et kirjeldada isikut, kes füüsiliselt või käitumuslikult sarnaneb teise inimesega.
Turundusmaastikul kasutatakse sõna "doppelgänger" kirjeldamaks olukorda, mille puhul tarbijad seavad kahtluse alla kaubamärgi autentsuse ja tegutsemismotiivid ning loovad selle ilmestamiseks kaubamärgi antikampaania, viidates seejuures kaubamärgi puudustele või ebaaususele. Näiteks 2008. aastal toimus viraalne veebikampaania FUH2, mille eesmärk oli vastanduda General Motorsi Hummeri linnamaasturi (SUV) reklaamikampaaniale "Like Nothing Else". Kui General Motorsi kampaania peasõnum oli rõhutada Hummeri suurust ja võimsust, millele ei saa miski vastu, siis FUH2 "doppelgänger"-kampaania naeruvääristas Hummeri loojaid ja omanikke, kuna selle mudeli kasutamiseks on vaja tarbida suurtes kogustest kütust, mis on äärmiselt keskkonnavaenulik käitumine.
Teisik

Teisik on kellegagi või millegagi välimuselt väga sarnane olend või ese, keegi või miski teine samasugune (ka ehituselt, kujult, vaateilt, iseloomult).
Dublett.
Dublett on mingi eseme (harilikult trükise, kogumisobjekti, muuseumieseme) teine eksemplar ehk teisikeksemplar; üks kahest samasugusest esemest.
Duplikaat.
Duplikaat on dokumendi teine, võrdselt kehtiv eksemplar.
Aglona leivamuuseum

Aglona leivamuuseum (läti keeles "Aglonas maizes muzejs") on eramuuseum Lätis Preiļi piirkonnas Aglona külas. See on Baltimaade ainus muuseum, kus käsitletakse teraviljakasvatuse ja leivaga seotud ajalugu. Muuseumi omanik ja giid on Vija Kudiņa.
Saron

Saron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas Drakensteini vallas.
Linn on saanud alguse 1848. aastal rajatud misjonijaamast. Linnaõigused sai Saron 1929. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saroni elanikest värvilisi 97,28%, mustanahalisi aafriklasi 1,85%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, valgeid 0,08% ja teisi 0,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,84% inimesi ja inglise keelt 0,96%.
Riia Riiklik Tehnikum

Riia Riiklik Tehnikum (läti keeles "Rīgas Valsts tehnikums", lühendatult RVT) on tehnikum Riias aadressil Valdemāra iela 1c. RVT rektor on Dagnija Vanaga.
RVT asutati 29. detsembril 1919.
Wilderness

Wilderness (afrikaani keeles Wildernis) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul, George'ist umbes 7 km ida pool.
Wilderness on rajatud 1877. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wildernessi elanikest värvilisi 47,21%, valgeid 38,53%, mustanahalisi aafriklasi 11,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 1,75%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,53% inimesi, inglise keelt 23,67% ja koosa keelt 4,90%.
Vabaduse kell

Vabaduse kell on Tallinnas Vabaduse väljakul asuv mälestussammas. Samba kavandas Leonhard Lapin ja see avati 20. detsembril 2003.
Mustal marmoralusel kõrguvad kaks 12-meetrist sammast – sinine metallist ja valge paekivist. Koos sümboliseerivad nad igavikulisust (must), kaasaega (sinine) ja vabadusideaale (valge). Kunstnike ja arhitektide liidud protesteerisid, kuna väljaku planeeringut polnud ikka veel kehtestatud.
Juan Cazares

Juan Ramón Cazares Sevillano (sündinud 3. aprillil 1992 Quinindés) on Ecuadori jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia esiliigaklubis Santos.
Cazares alustas klubikarjääri 2009. aastal Ecuadori esiliigaklubis Independiente DV. Aasta hiljem suundus Argentinasse, liitudes River Platega. Läbimurre õnnestus tal teha hooajal 2013–2014 Argentina esiliigaklubis Banfield, kellega ta 2014. ja 2015. aastal hooajal mängis Argentina kõrgliigas.
2015. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Atlético Mineiro. Debüüdi klubi särgis tegi ta 24. veebruaril 2016 Copa Libertadorese mängus oma kunagise koduklubi Independiente DV vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas sama aasta 17. märtsil Copa Libertadorese mängus Tšiili klubi Colo-Colo vastu. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta kohe esimeses voorus 15. mail kodumängus Santose vastu. 2016. aasta hooajal oli ta kõikide mängude peale kümne väravaga Atlético Mineiro paremuselt neljas väravakütt. 2018. aastal tegi ta Brasiilia kõrgliigas veelgi parema hooaja, lüües kokku kaheksa väravat.
2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians. 2021. aastal siirdus ta samasse liigase kuuluvasse klubisse Fluminense.
2022. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Ukraina kõrgliigaklubiga Harkivi Metalist. Seoses 2022. aasta veebruaris alanud Venemaa sissetungiga Ukrainasse läks Cazares 2022. aasta aprillis laenule Argentina kõrgliigaklubisse Independiente, millega liitus ta püsivalt sama aasta juulis. 2023. aasta teises pooles mängis ta Brasiilia kõrgliigaklubis América Mineiro.
2024. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu Santosega.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Ecuadori rahvuskoondises tegi ta 6. septembril sõprusmängus Boliivia jalgpallikoondis vastu. Samas mängus lõi ta ka esimese värava koondises särgis.
Ta kuulus Ecuadori koondisse 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aastal Copa América Centenariol.
Uus Tare

Uus Tare oli Tallinnas tegutsenud elamuehitusühing, mis 1932–1933 ehitas korterelamuid Maasika ja Vaarika tänavale. Sel ajal sellesse piirkonda ehitatud elamud on Eesti ainus näide funktsionalistlikust näidisasumist.
Ühingus tegutsenud arhitekte: August Volberg, Edgar Johan Kuusik, Franz de Vries.
Uljaste Purjetajate Ordu

Uljaste Purjetajate Ordu (saksa keeles "Orden Kühner Segler") oli Eesti esimene teadaolev sportlik ühendus, mille asutas 1820 Tallinnas kaupmees Carl Krafft. Ordu asutati eesmärgiga korraldada seltskondlikke lõbusõite ja leida Tallinna lahe juures sobivaid randumispaikasid.
Ordul oli 26 liiget ja neile kuulus 4 purjekat. 
1821 lahkus Krafft Tallinnast. Aastast 1822 pole ordu tegevuse kohta enam teateid.
Aare Järvan

Aare Järvan (sündinud 29. juulil 1967 Tallinnas) on Eesti ja Euroopa Liidu ametnik.
Haridus.
Aare Järvan on lõpetanud 1992. aastal Tartu Ülikooli rahanduse ja krediidi erialal ("cum laude") ja õppinud pärast seda aasta aega Cambridge'i Ülikoolis majandust.
Töö.
Aastatel 1992–1999 töötas ta Eesti Pangas keskpangapoliitika osakonna juhatajana ja 1998–1999 Eesti peaministri büroos majandusnõunikuna, nõustades peaminister Mart Siimanni. 
1999.–2006. aastal oli Aare Järvan Rahandusministeeriumi kantsler. Aastatel 2006–2014 töötas ta peaminister Andrus Ansipi ja hiljem peaminister Taavi Rõivase majandusnõunikuna. 
Aastatel 2022–2025 oli ta EISA juhatuse liige.
Isiklikku.
Tema poeg on ettevõtja ja endine Eesti ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan.
Rahandusministeeriumi kantsler

Rahandusministeeriumi kantsler on kantsler, kelle ülesanne on juhtida rahandusministeeriumi.
Rahvusvaheline Kabeföderatsioon (IDF)

Rahvusvaheline Kabeföderatsioon (inglise keeles "International Draughts Federation"; lühend IDF; vene keeles Международная федерация шашек) on rahvusvaheline spordiorganisatsioon 64-ruudulise kabe edendamiseks.
IDF asutati 2012. aasta septembris Balčikis Dobriči piirkonnas Bulgaarias. Föderatsiooni peakorter asub Peterburis. Koduleht on kakskeelne (vene ja inglise keeles). Juhatusse kuulub 9 liiget: 7 liiget Venemaalt, 1 liige Valgevenest ja 1 Usbekistanist.
IDF-i liikmeskonda kuulub 25 riiki Euroopast (sealhulgas Eesti), 17 riiki Aasiast, 15 riiki Aafrikast, 5 riiki Ameerikast (sealhulgas USA ja Brasiilia) ning Austraalia.
IDF korraldab üle aasta (paaritutel aastatel) maailmameistrivõistlusi ja paarisaastatel Euroopa meistrivõistlusi. Juunioride ja noorte meistrivõistlused toimuvad igal aastal.
Rahvusvaheline suurmeister.
Seisuga 2017. detsember on rahvusvahelise suurmeistri ("IGM") nimetuse saanud 59 meeskabetajat, sealhulgas Arno Uutma Eestist (1998). Võrdluseks: Lätist 1, Leedust 4, Brasiiliast 1, Portugalist 1, Aafrikast 1.
Naiste seast on rahvusvahelise suurmeistri nimetuse saanud 19 naiskabetajat, sealhulgas Lätist 1 ja Leedust 1 sportlane (Eesti naiskabetajate seas suurmeistreid ei ole, kuid Kaari Vainonen on saanud 2014. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse).
Ukraina kabetaja diskvalifitseerimine ja selle otsuse tühistamine arbitraažikohtus.
2016. aasta detsembris diskvalifitseeris IDF Ukraina kabetaja eksmaailmameistri Juri Anikjejevi kolmeks aastaks korduva IDF-i eetikakoodeksi rikkumise eest. Ukraina spordiminister Igor Ždanov nimetas Anikjejevi diskvalifitseerimist sportlikuks terrorismiks. Ukraina Kabeliidu president Anatoli Jatsenko väitel heideti Anikjejevile ette väljaütlemisi Vladimir Putini kohta ja seda, et Anikjejev ilmus autasustamise tseremooniale ukraina tikkesärgis. Anikjejev pöördus hagiga Spordi Arbitraažikohtusse. 2018. aasta juuli algul sai teatavaks, et CAS annulleeris Rahvusvahelise Kabeföderatsiooni Anikjejevi kolmeaastase diskvalifitseerimisotsuse ning kohustas föderatsiooni Anikjejevile välja maksma 5000 Šveitsi franki kompensatsioonitasu ja katma kohtukulud.
IDF

IDF on mitmetähenduslik lühend, mis on tähistanud mitut asutust:
Ukraina teeneline meistersportlane

Ukraina teeneline meistersportlane (ukraina keeles Заслужений майстер спорту України) on nimetus (kuni 2006 aunimetus) spordi valdkonnas Ukrainas. 
Aunimetus asutati 1992. aastal. Aunimetusega kaasneb rinnamärk. Rinnamärgid on nummerdatud. Märgi number 1 omanikuks sai 1993. aastal Serhi Bubka.
2006. aastal kehtestati Ukrainas ühtne spordiklassifikatsioon.
Aunimetuse andmise üldised kriteeriumid: Ukraina kodakondsusega sportlane on saanud medalikoha olümpiamängudel või olümpiaala maailmameistrivõistlustel, kahel korral tulnud olümpiaalal Euroopa meistriks või mitteolümpiaalal tulnud kahel korral maailmameistriks või võitnud MM-il kolm medalit. 
Enne 1991. aastat kuulus Ukraina Nõukogude Liidu koosseisu ja Ukraina NSV väljapaistvamad sportlased said NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse. Nii näiteks ukraina tippkergejõustiklane Serhi Bubka sai selle aunimetuse 1983. aastal.
Ukraina teenelisi meistersportlasi.
Aunimetuse on saanud ka kergejõustiklane Inessa Kravets.
Yimmi Chará

Yimmi Javier Chará Zamora (sündinud 2. aprillil 1991 Calis) on Colombia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Major League Socceri klubis Portland Timbers.
Chará alustas klubikarjääri kodumaa klubis Centauros Villavicencio. 2010. aastal liitus ta Colombia kõrgliiga klubiga Deportes Tolima, mille põhikoosseisu murdis ta ennast 2012. aasta hooajal. 2015. aasta alguses liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Monterrey. 2015. aasta hooaja teises pooles oli ta laenul kodumaa klubis Atlético Nacional, millega tuli Colombia sügishooaja meistriks. Hooaja 2015–2016 teise poole veetis ta Mehhiko kõrgliiga klubis Dorados de Sinaloa. Hooajal 2016–17 mängis ta taas Monterreys. 2017. aasta juulis suundus ta taas kodumaale, liitudes Atlético Junioriga. 2017. aasta sügishooajal lõi ta Colombia kõrgliigas 11 väravat, millega oli ta koos kolme teise mängijaga liiga suurim väravakütt. Lisaks võideti 2017. aastal Colombia karikas.
2018. aasta juunis sõlmis ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Atlético Mineiro lepingu viieks aastaks. Esimese värava klubis särgis lõi ta 22. juulil kohe oma esimeses liigamängus Palmeirase vastu.
2020. aasta jaanuaris liitus ta Portland Timbersiga.
Tema vend Diego Chará on samuti jalgpallur.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Colombia rahvuskoondises tegi 31. augustil 2017 mängus Venezuela vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2018, kui sõprusmängus kohtuti taas Venezuelaga.
Eugenio Mena

Eugenio Esteban Mena Reveco (sündinud 18. juulil 1988 Viña del Maris) on Tšiili jalgpallur, Kaitsja (jalgpall)kaitsja. Ta mängib Argentina klubis Racing.
Mena alustas klubikarjääri 2008. aastal kodumaa klubis Santiago Wanderers. 2010. aastal liitus ta teise Tšiili kõrgliiga klubiga, Club Universidad de Chile. Ta tuli sellega kolmel korral Tšiili meistriks. Lisaks võideti 2011. aastal Lõuna-Ameerika klubide karikavõistlused Copa Sudamericana ja hooajal 2012–2013 Tšiili karikas.
2013. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Santos. Pärast seda mängis on ta mänginud veel mitmes Brasiilia kõrgliiga klubis, liitudes viimasena 2018. aasta jaanuaris Bahiaga. 2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu Argentina kõrgliiga klubiga Racing.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Tšiili rahvuskoondises tegi 7. septembril 2010 mängus Ukraina vastu.
Esimese värava lõi ta 21. märtsil 2012 sõprusmängus Peruu jalgpallikoondis vastu.
Ta on kuulunud Tšiili koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal, 2016. aastal Copa América Centenariol ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Uno Pohrt

Uno Pohrt (31. jaanuar 1873 Kuramaa – 31. mai 1927 Viljandi) oli eesti insener ja ettevõtja.
Uno Pohrt õppis Miitavi (Jelgava) reaalkoolis, mille järel töötas Kõpus Luisenhütte masinavabrikus õpilase-praktikandina. Seejärel õppis Charlottenburgi tehnikainstituudis (tänapäeval Berliini Tehnikaülikool), mille lõpetas inseneri kutsega. 
Töötas Jekaterinoslavi ja Marinopoli vabrikutes insenerina. 1900. aastal naasis Luisenhütte vabrikusse ja töötas seal juhatajana kuni 1903. aastani. Ehitas Viljandisse Kantrekülla Uno Pohrti masinavabriku, mis alustas tööd 1904. aastal. 1910. aastal konstrueeris Pohrti propelleriga mootorsaani, mis tol ajal suurt vastukaja leidis.
1919. aastal tabas Pohrti halvatus, millest ta aegamööda taastus ja jätkas vabriku juhtimist. 1927. aastal tabas teda järgmine halvatus, mille tagajärjel Pohrt suri.
Spordi Arbitraažikohus

Spordi Arbitraažikohus (prantsuse keeles "Tribunal arbitral du sport"; lühend TAS; inglise keeles "Court of Arbitration for Sport"; lühend CAS) on rahvusvaheline arbitraažikohus vaidluste lahendamiseks spordi valdkonnas. Peakorter asub Lausanne'is.
Spordiarbitraažikohtu loomise eestvedaja oli Rahvusvahelise Olümpiakomitee president Juan Antonio Samaranch. 1984. aastal kinnitas ROK loodava kohtu põhikirja.
Uno Pohrti masinavabrik

Uno Pohrti masinavabrik oli masinaid tootev vabrik Viljandis Kantrekülas.
Vabriku asutas 1904. aastal (teistel andmetel 1905. aastal) insener Uno Pohrt, kes juhtis seda kuni oma surmani.
Osa vabriku algsest sisustusest pärines 1903. aastal mahapõlenud Kõpu "Luisenhütte" vabrikust, kus Pohrt tehnilise juhatajana töötas.
Pärast Pohrti surma 1927. aastal läks ettevõte tema pärijate kätte, sattus raskustesse, pankrotistus 1934. aastal ja likvideeriti 1937. aastal.
Vabrik tegeles peamiselt põllumajandustehnika tootmisega, valmistati saeveskite sisustust, lokomobiile, rehepeksumasinaid jms. Vabrikus valmis 1911. aastal esimene isesõitja lokomobiil Venemaa Keisririigis, samuti mootorsaan, mis oli maailmas esimeste hulgas.
Koolikell

Koolikell on kell õppetunni alguse ja lõpu teatamiseks koolis. Koolikella antav märguanne erineb kooliti. See võib olla näiteks sireen, elektroonse kella helin, kellamäng, lühike muusikapala. Koolides, kus õpivad erivajadustega lapsed (näiteks kurdid), täidavad koolikella ülesannet enamasti käega antavad viiped.
Maie

Maie on eesti naisenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Maie 3580 naisel. Maie oli populaarsuselt 26. naisenimi. Maie oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli 70). Kõige populaarsem oli eesnimi Maie vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 155,90.
Maie nimepäev on 2. mai.
Viimane koolikell

Viimane koolikell (vene keeles последний звонок) on abiturientide sündmus, mida enamasti peetakse 25. mail. Sündmus on levinud Venemaa ja teiste Ida-Euroopa riikide keskkoolides. Sündmus toimub pärast õppetöö lõppu ja enne lõpueksameid.
August 2018

August 2018, kroonika.
2018. aasta august algas kolmapäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem reedel.
Epp

Epp on eesti naisenimi. Varem on see olnud kasutusel ka mehenimena.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Epp 655 naisel. Epp oli populaarsuselt 269. naisenimi. Epp oli keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus oli 55). Kõige populaarsem oli eesnimi Epp vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,79.
Epu nimepäev on 13. oktoober.
Hümmling

Hümmling ("Homelinghen", "hömil" – 'väike kivi') on pinnamoreeniga maastik, kuni 73 m üle merepinna, Emslandi piirkonnas Põhja-Saksa madalikul Saksamaa Alam-Saksi liidumaa lääneosas.
Paiknemine.
Metsane Hümmling, mis on umbes 28 km pikk ja vaid mõni km lai, asub Emslandi piirkonna ja samanimelise kreisi põhjaosas, Emsi jõe valglas. Seda piiravad Emsi org läänes ja Saterland idas. See paikneb Werlte ümbruses, mis on umbes 22 km Meppenist kagus. Erinevad vooluveekogud väljuvad Hümmlingist, mis suubuvad Hasesse lõunas, Emsi kagus ja Ledasse põhjas.
Ajalugu.
Hümmlingi küngastel on üle 100 enam või vähem säilinud dolmeni megaliitilisest kultuurist. Saksa-Rooma riigi ajal oli Hümmlingi piirkond Münsteri piiskopkonna põhjaosa, mida kutsuti "Niederstift Münster", samas kui kiriklikult oli see piirkond Osnabrücki piiskopkonna osa. Neil päevil oli Emsland Vestfaali piirkonna osa. Münsteri vürstlik piiskop Clemens August käskis ehitada Clemenswerthi lossi suveresidentsiks jahihooaja tarvis. Sellest sai Vestfaali baroki peamine näide. Kui ta üritas kasutada teomehi selle lossi ehitamiseks, võitlesid "Vaba Hümmlingi" talupojad keiserlikus õuekohtus Wetzlaris välja eduka kohtuotsuse, et neid ei läänistatud kellelegi.
Pärast lühikesi perioode Arenbergi hertsogkonna (1803–1810) ja siis Prantsuse keisririigi (1810–1814) võimu all said Hümmlingi künkad Emslandi piirkonna põhjaosana Hannoveri kuningriigi (1814–1866) lääneosaks. Pärast selle riigi annekteerimist Preisi kuningriigi poolt kuulus see Hannoveri provintsi.
Kultuur.
Tüüpiline Hümmlingi eripära on "Baukweiten Janhinnerk", tatrajahust tehtud pannkook siirupi, õunakastme, jõhvikate, muna, juustu, leiva või rukkileivaga.
Hümmlinglaste 'rahvushümn' on "Hümmelske Bur", laul, mis iseloomustab kohalikke elanikke.
Seal räägitakse ikka veel kohalikku murret "Hümmlinger Platt", mis kuulub läänealamsaksa murrete põhjaalamsaksi rühma. Alles umbes 1975. aastal sündis põlvkond, mis kasvas üles ülemsaksa keelt kõneldes.
Hüveni veski on tehnoloogiline tõmbenumber Hümmlingis. See on viimane täielikult säilinud kombineeritud tuule- ja vesiveski Euroopas.
Religioon.
Hümmling on 93% katoliiklik. Pärast Teist maailmasõda oli seal palju põgenikke Saksamaa endistest idaprovintsidest ja 1990. aastast on Hümmlingis olnud ka etnilistest sakslastest sisserändajaid endisest Nõukogude Liidust, kes lisaks katoliku usule kuuluvad ka uusapostlikku kirikusse ja teistesse protestantlikesse uskudesse (nelipühilus, baptism).
Kõrgused.
Kõrgused ja maatükid Hümmlingi küngastikul ja selle naabruskonnas on (kõrgused meetrites üle merepinna):
Asulad.
Asulad Hümmlingis ja selle ümbruskonnas:
Andrew Feustel

Andrew Jay Feustel (sündinud 25. augustil 1965) on Ameerika Ühendriikide geofüüsik ja endine NASA astronaut. 
Ta valiti astronaudiks juulis 2000 ja tema esimene missioon oli STS-125, mis startis mais 2009. See oli Hubble'i kosmoseteleskoobi viimane hooldusmissioon ning Feustel käis missiooni raames kolm korda avakosmoses. Tema teine missioon oli STS-134, mis oli Space Shuttle'i programmi eelviimane missioon. Feustel valiti 55./56. ekspeditsiooni liikmeks ja ta oli kuni oktoobrini 2018 Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör.
Feustel lahkus NASAst juulis 2023.
Jefferson (jalgpallur)

Jefferson de Oliveira Galvão (enam tuntud lihtsalt nime all Jefferson; sündinud 2. jaanuaril 1983 São Vicentes) on Brasiilia endine jalgpallur, väravavaht.
Jefferson alustas klubikarjääri kodumaa klubis Cruzeiro. Aastatel 2003–2005 oli ta laenul teises Brasiilia klubis, Botafogos. Aastad 2005–2009 mängis ta Türgi kõrgliiga klubides Trabzonspor ja Konyaspor.
2009. aasta augustis naasis ta Botafogosse. Ta tuli klubiga kolmel hooajal Rio de Janeiro osariigi meistriks ning valiti hooaegadel 2011 ja 2014 Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Ta lõpetas karjääri 2018. aasta novembris.
Ta on Botafogo üks legende, kes on mänginud klubi meeskonnas enam kui 450 ametlikus mängus. Temast enam mänge on Botafogo meeskonnas pidanud ainult Brasiilia 20. sajandi jalgpalli suurlegendid Nílton Santos ja Garrincha.
Koondisekarjäär.
2003. aastal tuli ta Brasiilia alla 20-aastaste koondisega noorte maailmameistriks.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta kaheksa aastat hiljem, 14. septembril 2011 mängus Argentina vastu.
Ta kuulus Brasiilia koondisse 2011. ja 2015. aasta Copa Américal, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Leonardo Valencia

Leonardo Felipe Valencia Rossel (sündinud 25. aprillil 1991 Santiagos) on Tšiili jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Tšiili kõrgliiga klubis Colo-Colo.
Ta alustas klubikarjääri kodumaa klubis Universidad de Chile. Läbimurde saavutas ta 2012. aastal klubis Unión La Calera.
Aastatel 2017–2019 mängis ta Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Tšiili rahvuskoondises tegi ta MM-i valikmängus Ecuadori vastu.
Esimese värava lõi ta 13. juunil 2017 sõprusmängus Rumeenia vastu.
Ta kuulus Tšiili koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Emsbüren

Emsbüren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 139,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 9939 inimest. Vald asub Emsi jõe ääres, umbes 15 km Lingenist lõunas ja 15 km Rheinest loodes.
Seal asub Leschede raudteejaam.
Gatito Fernández

Roberto Júnior Fernández Torres (sündinud 29. märtsil 1988 Asunciónis) on Paraguay jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo.
Tema isa Roberto Fernández oli samuti väravavaht ja kuulus enam kui kümme aastat Paraguay koondisse.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Paraguay jalgpallikoondises tegi ta 14. augustil 2013 sõprusmängus Saksamaa jalgpallikoondise vastu.
Ta oli Paraguay varuväravavaht 2011. aasta Copa Américal.
Geeste

Geeste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 133,07 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 231 inimest.
Vallas on järgmised osavallad:
Vahtsõnõ järv

Vahtsõnõ järv (ka Verioramõisa Vahtsõnõ järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Verioramõisa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha.
Leeväti järv

Leeväti järv (ka Leevati järv, Nohipalu järv, Nohipalojärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo külas. Veekogu pindala on 3 ha.
Tegova järv

Tegova järv on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Järvepää külas. Veekogu pindala on 2,1 ha.
Kamarusjärv

Kamarusjärv on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo külas. Veekogu pindala on 0,4 ha.
Tahojärv

Tahojärv (ka Kõvera Väikejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Riihora külas. Veekogu pindala on 0,7 ha.
Väikujärv

Väikujärv (ka Kõvera Väikujärv, Kõvera Väikejärv, Mustajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Riihora külas. Veekogu pindala on 0,9 ha.
Joosu Savijärv

Savijärv (ka Joosu Savijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Joosu külas. Veekogu pindala on 8,9 ha.
Määsovitsa järv

Määsovitsa järv on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Määsovitsa külas. Veekogu pindala on 32 ha.
Kubija paisjärv

Kubija paisjärv on järv Võru maakonnas Võru linnas ja Meegomäe külas. Veekogu pindala on 1,6 ha.
Andsu Peräjärv

Peräjärv (ka Andsu Peräjärv, Andsu Perajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meegomäe külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547 m.
Andsu Edejärv

Edejärv (ka Andsu Edejärv, Jaanijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meegomäe külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 532 m.
Kaasjärv

Kaasjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Sika külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 823 m.
Süväjärv

Süväjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Verijärve külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 180 m.
Viigjärv

Viigjärv (ka Viigijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Sika külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 202 m.
Määräjärv

Määräjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Sika külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 177 m.
Palometsa Pikkjärv

Pikkjärv (ka Palometsa Pikkjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Verijärve külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 235 m.
Vahtsõjärv

Vahtsõjärv (ka Palometsa Vahtsõjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Verijärve külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 207 m.
Kalporo järv

Kalporo järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Palometsa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 214 m.
Puiga järv

Puiga järv (ka Pulga järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Puiga külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 432 m.
Mäe-Vadsa lump

Mäe-Vadsa lump (ka Meliküla tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meeliku külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 367 m.
Ala-Vadsa lump

Ala-Vadsa lump (ka Meliküla tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meeliku külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 574 m.
Liinamäe lump

Liinamäe lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Tallima külas Võru vallas Nooska külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 720 m. Veekogus on 1 saar.
Tallima sulg

Tallima sulg on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Tallima külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 512 m.
Tallima Sulg on kinni kasvanud. 50 a. tagasi niideti sealt Tammsaare kolhoosile silo tegemiseks heina. Tänapäeval kasvab seal valdavalt võsa.
Soodi järv

Soodi järv (ka Soodijärv, Vodi järv, Vodijärv, Hodijärv, Söödijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Soodi ja Kallaste külas. Veekogu pindala on 4,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 817 m.
Tsianahajärv

Tsianahajärv (ka Kolepi Mustjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 625 m.
Lõvaski järv

Lõvaski järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 388 m.
Annjärv

Annjärv (ka Annejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 298 m.
Kallitiik

Kallitiik on järv Võru maakonnas Võru vallas Mõksi külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698 m. Veekogus on 1 saar.
Tammsaarõ järv

Tammsaarõ järv (ka Tammsaare järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kaaratautsa, Kaloga ja Resto külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 392 m.
Mäe-Tilga Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Mäe-Tilga Kogrõjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mäe-Tilga külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 275 m.
Mäe-Tilga järv

Mäe-Tilga järv (ka Mäetilga järv, Valgejärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mäe-Tilga külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 473 m.
Vällämäe Peräjärv

Peräjärv (ka Vällämäe Peräjärv, Vällamäe Perajärv, Väike Peräjärv, Rauba järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Simula külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 723 m.
Vällämäe Vahejärv

Vahejärv (ka Vällämäe Vahejärv, Vällamäe Keskjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Simula külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 325 m.
Tõugjärv

Tõugjärv (ka Küünjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Handimiku ja Möldri külas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 887 m.
Rõuge Kõrbjärv

Kõrbjärv (ka Rõuge Kõrbjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Soekõrdsi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 553 m.
Nogu karjäärilump

Nogu karjäärilump (ka Nogupalu karjäär, Nogopalu karjäär) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Nogu külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1051 m.
Palanujärv

Palanujärv (ka Palanu järv, Väike Tseamäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Palanumäe külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m.
Taltjärv

Taltjärv (ka Tolkjärv, Suur Haanja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 641 m.
Tali (täpsustus)

Tali on ka eesti perekonnanimi. Üks selle tuntumaid kandjaid on Oskar Lutsu romaani "Kevade" peategelane Arno Tali.
Tali on Luksemburgi laulja.
Tuhkrijärv

Tuhkrijärv (ka Tuhkru järv, Väike Haanja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 347 m.
Plaani Mudajärv

Mudajärv (ka Plaani Mudajärv, Alakäraku järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Villa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 431 m.
Plaani Peräjärv

Peräjärv (ka Plaani Peräjärv, Plaani Perajärv, Peratsjärv, Juhkajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kääraku ja Kõomäe külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475 m.
Alaveski järv

Alaveski järv (ka Küti Alaveski järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Noodaskülas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447 m.
Mäeveski järv

Mäeveski järv (ka Küti Mäeveski järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Noodaskülas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 469 m.
Korgõsilla sulg

Korgõsilla sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Hellekunnu ja Sutte külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 426 m.
Pukk-kraana

Pukk-kraana on rööbasteel liikuv sillaga kraana, mis toetub kahele või enamale tugijalale ning mille lastihaardeseadis on ühendatud piki silda liikuva tõstevankri või taliga.
Pukk-kraanasid iseloomustab hea tasakaalustatus. Sageli on need kasutusel kaubasadamates ja laevaehitusel.
Paali järv

Paali järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Mutsu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 757 m.
Mutsu järv

Mutsu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Mutsu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 789 m. Veekogus on 1 saar.
Mäestjärv

Mäestjärv (ka Sibula järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa, Koloreino ja Palometsa külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1131 m.
Väikene Mäestjärv

Väikene Mäestjärv (ka Väike Mäestjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa ja Koloreino külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 426 m.
Kunnaland

Kunnaland (ka Sossi Kunnaland, Konnaland, Määsjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa ja Koloreino külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 463 m.
Koloreino Edejärv

Edejärv (ka Koloreino Edejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tohkri, Koloreino ja Tootsi külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 310 m.
Hanijärv

Hanijärv (ka Küünjärv, Ülemäejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Holsta külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494 m.
Prandsumõtsa lump

Prandsumõtsa lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Hinsa külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 553 m.
Utra lump

Utra lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Ortuma külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 187 m.
Kassioro järv

Kassioro järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Ortuma külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475 m.
Varsangulump

Varsangulump on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolli külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 201 m.
Kassiniidü järv

Kassiniidü järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 533 m.
Kõrkõnijärv

Kõrkõnijärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1578 m.
Väikene Kõrbjärv

Väikene Kõrbjärv (ka Väike Kõrbjärv, Ülemäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas ja Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 262 m.
Suur Kõrbjärv

Suur Kõrbjärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas ja Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519 m.
Kõovarigu lump

Kõovarigu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kaagu ja Külaoru külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1042 m. Veekogus on 1 saar.
Saarõ sulg

Saarõ sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 224 m.
Roodsi sulg

Roodsi sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1153 m.
Saarõniidü lump

Saarõniidü lump (ka Karatsimäe tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m.
Kängämäe sulg

Kängämäe sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1012 m. Veekogus on 1 saar.
Järve kõrval asub Kerigumägi, mille kõrgeim punkt ulatub u 191,5 meetrit üle merepinna. Järv ise on 174,5 meetri kõrgusel merepinnast.
Järve lähistel asub ka Vastseliina kirik.
Palandulump

Palandulump on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 351 m.
Saaluse Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Saaluse Kogrõjärv, Saaluse Kogrejärv, Ansumäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 307 m.
Piirimäe lump

Piirimäe lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki, Mõisamäe ja Tootsi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 758 m.
Põdramõtsa järv

Põdramõtsa järv (ka Põdrametsa järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406 m.
Hirmu järv

Hirmu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 704 m.
Kolodsi järv

Kolodsi järv (ka Kolutse järv, Kolotsi järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1285 m. Veekogus on 1 saar.
Ubasuu lump

Ubasuu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kerepäälse külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 273 m.
Tuulõmäe lump

Tuulõmäe lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 683 m.
Kuasuu lump

Kuasuu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406 m.