Riigikogu avaldus Venemaa põlisrahvaste toetuseks

Riigikogu avaldus Venemaa põlisrahvaste toetuseks (391 AE) oli XIV Riigikogu avalduse eelnõu, mille eesmärk oli väljendada Eesti toetust Venemaa Föderatsiooni territooriumil elavatele põlisrahvastele ning mõista hukka Venemaa riigivõimu tegevus nende venestamisel, õiguste piiramisel ja rahvusliku omapära hävitamisel. Eelnõu algatati 2021. aasta kevadel ning selle algatajateks olid peamiselt Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna saadikud eesotsas Ruuben Kaalepiga.
27. oktoobril 2021 lükkas Riigikogu eelnõu tagasi häältega 15 poolt ja 46 vastu.
Sisu.
Avalduse tekst tugines Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 13. septembril 2007 vastu võetud põlisrahvaste õiguste deklaratsioonile ning 9. detsembril 1948 vastu võetud genotsiidi vältimise ja karistamise konventsioonile. Eelnõus rõhutati rahvaste enesemääramisõiguse kustumatust ja toodi esile Venemaa Föderatsiooni võimude tegevus, mis eelnõu koostajate hinnangul ohustab põlisrahvaste ellujäämist ja kultuurilist identiteeti.
Riigikogu eelnõu tekstis märgiti, et Venemaa võimud on:
Eelnõuga mõisteti hukka Venemaa katsed põlisrahvaste venestamiseks ning kutsuti rahvusvahelist üldsust, sealhulgas ÜRO ja Euroopa Liitu, üles tunnustama Venemaa põlisrahvaste õigust säilitada oma rahvuslik omapära, keel ja kultuur ilma diskrimineerimise ja tagakiusamiseta. Samuti peeti vajalikuks uurida, kas Venemaa tegevuses avalduvad genotsiidi tunnused.
Algatajad.
Eelnõu algatasid EKRE saadikud Merry Aart, Riho Breivel, Peeter Ernits, Kalle Grünthal, Helle-Moonika Helme, Mart Helme, Martin Helme, Ruuben Kaalep, Uno Kaskpeit, Kert Kingo, Rene Kokk, Leo Kunnas, Alar Laneman, Siim Pohlak, Anti Poolamets, Paul Puustusmaa, Henn Põlluaas, Urmas Reitelmann ja Jaak Valge; Isamaa liige Tarmo Kruusimäe ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige Jaak Juske.
Menetluskäik.
Eelnõu esitati Riigikogule mais 2021. Üks selle otseseid ajendeid oli 2020. aastal Venemaa põlisrahvaste esindusorganisatsioonide poolt Riigikogu esimehele Henn Põlluaasale saadetud kiri, milles paluti Eesti toetust rahvusvahelisel tasandil ja kirjeldati Venemaa võimude repressioone põlisrahvaste vastu. Põlisrahvad andsid kirjas ülevaate paljudest juhtumitest, kus Venemaa võimud on nende eneseväljendust ja enesemääramisõigust piiranud ning põlisrahvaste aktiviste taga kiusanud.
Eelnõu esitati Riigikogule mais 2021, kuid Riigikogu väliskomisjon hakkas seda arutama alles septembris. Väliskomisjoni istungil 14. septembril 2021 sai Ruuben Kaalep võimaluse eelnõu tutvustada. Kaalep rõhutas, et Eestil on eriline ja oluline roll kaitsmaks ja rahvusvahelisel tasandil juhtimaks tähelepanu meie sugulasrahvaste ja kõigi teiste põlisrahvaste õigustele ja probleemidele. Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson sõnas istungil, et avalduse kõlapind on seda suurem, mida tugevam on suure saali konsensus. Kaalep oli temaga nõus, et konsensus on oluline ning pakkus välja, et kõigi fraktsioonide koostöös võiks avalduse teksti muuta kõigile sobivaks. Algatajate esindajana nõustus ta andma fraktsioonidele aega oma arvamuse kujundamiseks. Algatajad nõustusid ka kaks päeva hiljem tähtaja pikendamisega, et võimaldada sisulist arutelu komisjonis.
11. oktoobril toimus komisjonis järjekordne arutelu, kus Reformierakonna esindajad avaldasid arvamust, et avalduse vastuvõtmine muudaks keeruliseks koostöö inimeste ja organisatsioonidega Venemaal. Ka Keskerakonna esindajad ei pidanud õigeks avalduse vastuvõtmist. Kaalep oli seisukohal, et Eesti positsioon muutub avalduse vastuvõtmisega tugevamaks ja avaldus aitaks tõmmata rahvusvahelise tähelepanu Venemaa põlisrahvaste olukorrale. Ta kordas, et on algatajate esindajana nõus sõnastust ja terminoloogiat avalduse tekstis muutma. Sama kordas Kaalep ka järgmisel väliskomisjoni istungil, kus Mihkelson soovis eelnõu Riigikogu täiskogule esitamist veelgi edasi lükata.
21. oktoobril soovitas Mihkelson algatajatel antud tekst tagasi võtta ning arutada teemat komisjonis edasi. Ta pakkus, et teemat võiks arutada Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee. Kaalep pidas oluliseks teema arutamist Riigikogu suures saalis ja sellekohase avalduse tegemist. Kaalep kordas, et on konsensuse poolt ja on valmis avalduse sõnastust vajadusel muutma. Tagasivõtmisega ta ei nõustunud. Kaalep sõnas arutelu lõpetuseks, et päev, mil lükatakse antud eelnõu tagasi, on kurb päev väärtuspõhisele välispoliitikale. Komisjonis toimus hääletus, kus poolt oli 2, vastu 6 ja erapooletuks jäi 2 liiget.
Tagasilükkamine Riigikogu täiskogus.
Riigikogu täiskogu arutas eelnõu 27. oktoobril. Ruuben Kaalep pidas eelnõu algatajate nimel kõne, kus loetles Venemaa kuritegusid põlisrahvaste vastu ja rõhutas, et Eesti toetus on soome-ugri rahvastele väga oluline. Riigikogu lükkas eelnõu tagasi häältega 15 poolt ja 46 vastu. Kaalepi sõnul ei toetanud Kesk- ja Reformierakond eelnõu vastu võtmist erinevatel põhjustel. Ta märkis, et Keskerakond sõltub kohalike venelaste toetusest, mistõttu ei soovi solvata Moskvat. Samuti ei soovinud Reformierakond teha sammu ilma Euroopa Liiduga kooskõlastamata.
Järelkaja.
Ruuben Kaalepi algatus pälvis tähelepanu ka Venemaal elavate soome-ugri rahvaste seas. Talle saatsid tänukirja mari noored, kelle sõnul on neile demokraatlike riikide toetus väga oluline ja Kaalep on neile "suureks eeskujuks" ning tema samm on "tõeline kangelastegu". Samuti tänasid Kaalepit ersade esindajad. Kaalep andis ka intervjuu raadiole Vaba Euroopa, kõneldes, et maailm peab teadma, kuidas Venemaa võimud kohtlevad põlisrahvaid. Rahvusvaheline analüütik Paul Goble tõi esile, et Ruuben Kaalepi algatus, mis kutsus üles avalikult hukka mõistma Venemaa poliitikat põlisrahvaste venestamise suhtes, oli oluline samm rahvusvähemuste õiguste kaitsmisel Venemaal. Goble'i sõnul võivad Nõukogude okupatsiooni all kannatanud rahvad kaitsta Venemaa ohvreid ka nüüd ja see "õigustab täielikult Kaalepi tähelepanekut, et selles küsimuses on neil, kellel on selline kogemus, palju õpetada Lääne riikide kodanikele, kel [Nõukogude kuritegude] kogemus puudub".