Rinnapiim

Rinnapiima ehk emapiima ehk naisepiima
 all peetakse silmas piima, mida eritavad naise piimanäärmed. Rinnapiim on looduslik toitaine, mis on vajalik imiku(te) toitmisel ning kaitsel imetamisperioodil, kui imik(ud) ise ei ole veel võimeline teisi toite sööma või omastama. Vähesel määral eritavad piimanäärmed ternespiima (rinnapiima) juba enne sünnitust.
Rinnapiima bioloogilised ja immunoloogilised funktsioonid ning emotsionaalsed tegurid on seni lõpuni uurimata.
Naiste piimanäärmete piim sarnaneb teiste imetajate imetite piimaga.
Rinnapiima biokeemiline koostis võib indiviiditi erineda, kuid on mõlemas rinnas suhteliselt sama (v.a ühe rinna haigestumise korral).
Rinnapiima energiasisaldus on 60–75 kcal / 100 ml kohta.
Rinnapiima pH on piirides 7,0–7,1.
Keemiline koostis.
Naise rinnapiim sisaldab 3–5% lipiide (sh kolesterooli), 0,8–0,9% valke, 6,9–7,2% sahhariide ja 0,2% mineraalaineid.
Naiste rinnapiimast on avastatud ka "bifidus"-faktor.
Rinnapiima väljalüpsmise, külmutamise ja pastöörimise käigus muutub ka selle biokeemiline koostis.
Aminohapped.
Rinnapiimas on tuvastatud järgmiste aminohapete olemasolu: arginiin, histidiin, isoleutsiin, leutsiin, lüsiin, metioniin, tsüsteiin, fenüülalaniin, türosiin, treoniin, trüptofaan, valiin.
Mineraalained.
Rinnapiim sisaldab naatriumi, kaaliumi, kaltsiumi, magneesiumi, fosforit, väävlit ja kloori.
Valgud.
Rinnapiimas on peamiselt kolme tüüpi valke: kaseiin, α-laktalbumiin ja β- laktoglobuliin. Lisaks on rinnapiimas rohkelt ensüüme.
Tsütokiinid.
Rinnapiimas leidub imetamisperioodil mitmeid tsütokiine: interleukiinid 1β, IL-6, IL-8, IL-10 ja tuumornekroosifaktor alfa (TNFα).
Antikehad.
Antikehadena toimivad valgud rinnapiimas on immunoglobuliinid A, M ja G. Lisaks leidub rinnapiimas lüsosüümi, laktoferriini jms.
Vitamiinid.
Rinnapiimas on märkimisväärsetes kogustes mitmeid vitamiine: A-, D-, E-, K- ja C-vitamiini, tiamiini, riboflaviini, B6-vitamiini, niatsiini, biotiini, pantoteenhapet, foolhapet ja B12-vitamiini.
1979. aastal ei tuvastatud rinnapiimas K-vitamiini.
Prebiootikumid ehk suhkrud.
Suhkrud on imiku kõhubakterite toit. Rinnapiimas leidub üle paarisaja suhkru.
Rakutüübid.
Rinnapiim sisaldab rohkelt rakke: 2000–4000 rakku/mm3. Levinumad rakutüübid on lümfotsüüdid (peamiselt T-lümfotsüüdid), makrofaagid, granulotsüüdid, neutrofiilid .
Uuemad uuringud.
Uuemad uuringud on tuvastanud rinnapiimas mitmeid aineid, mille otstarvet ei ole suudetud seni veel täpselt kindlaks teha. Rinnapiimas leidub mitmeid hormoone: kortikosteroide, prolaktiini, "thyrotrophin", türoksiini ja koletsüstoiniini, leptiini, oksütotsiini ja insuliini. Mitmeid prostaglandiine.
Kasvufaktorid.
Kasvutegurid : epidermaalne kasvutegur, insuliinisarnane kasvutegur I ja II jt.
Viiruste ülekanne.
HI-viirusega nakatamine.
HI-viirusega nakatunud emad võivad tõenäoliselt viiruse üle kanda veel sündimata lapsele ka platsenta või rinnapiima kaudu.
HTLV-1.
Inimese T-lümfotsüüdi (retro)viirus, mis põhjustab täiskasvanutel ägedat leukeemiat, võib üle kanduda lapsele.
Tsütomegaloviirus.
Tsütomegaloviirus on DNA-viirus, mille kandjad on peaaegu kõik täiskasvanud, võib üle kanduda ka rinnapiima kaudu.
Bakterid, mida üle ei kanta (osaline).
Seni puuduvad kindlad tõendid selle kohta, et leepra mükobakter kanduks lapse toitmisel rinnaga edasi rinnapiima kaudu.
Ravimite ülekanne laktatsiooniperioodil.
Ravimite tarvitamisel soovitatakse olla ettevaatlik, kuna paljude ravimite kohta puuduvad andmed, kuid paljud ravimid esinevad ka rinnapiimas ja avaldavad imikule soovimatut toimet. Näiteid laiemalt tuntud ravimite kohta: 
Antikonvulsantide eritumine rinnapiimaga.
Epilepsia korral kasutatakse ka rinnaga toitvate emade raviks antikonvulsante, mille toime vastsündinule sõltub rinnapiimaga erituva ravimi kontsentratsioonist. Selleks määratakse enne, kui rinnaga toitmisest võõrutada, ravimi kontsentratsioon ka lapsel ja vajaduse korral katkestatakse rinnaga toitmine.
Rinnapiima saastatus.
Teadlased on tuvastanud mitmel pool maailmas rinnapiimas ka pestitsiide (näiteks DDT-d), dioksiine, polüklooritud bifenüüle ning muid toksilisi ja kantserogeenseid kemikaale, mükotoksiine ja raskmetalle (plii, elavhõbe, arseen, kaadmium jm).
Rinnapiima eritumine meestel.
Harvadel juhtudel on täheldatud rinnapiima eritumist poisslastel ja meestel. Seda võivad põhjustada hormoonitaseme muutused, nälgimisest taastumine, hormoonravimid. Spontaanset, lapse sünniga mitteseotud piimaeritust nimetatakse galaktorreaks.