Rootsi riigipäev (seisuste esindus)

Rootsi riigipäev, ka riksdag, ka riigipäev oli Rootsi seisuste esindus 15.–19. sajandil; Rootsi parlamendi, riksdagi eelkäija. 
Erinevalt peaaegu kõigist teistest Euroopa riikidest kuulusid Rootsis seisuste esindusse lisaks aadli, vaimulikkonna ja linnakodanikkonnale ka talupoegkonna esindajad.
Rootsi seisuste esindus tuli esimest korda kokku 1435. aastal Arbogas, kuid puudavad andmed, et sellest oleks osa võtnud ka talupoegkonna esindajad. Küll aga järgmisel aastal Uppsalas toimunud koosolekul oli neljas seisus juba esindatud. 
1527. aasta Västeråsi riigipäev.
1527. aastal toimunud Västeråsi riigipäeval: 
1561. aasta Arboga riigipäev.
1561. aasta Arboga riigipäeval piirati kuninga Erik XIV poolvendade – Soome hertsogi Johani, Östergötlandi hertsogi Magnuse ja Södermanlandi hertsogi Karli – võimutäiust neile pärandatud hertsogkondades.
1595. aasta Söderköpingi riigipäev.
1595. aastal toimunud Söderköpingi riigipäev valis Södermanlandi hertsogi Karli Rootsi regendiks. Sellele olid vastu Rzeczpospolita kuningas ning Rootsi kuningas Zygmunt III Waza ja temale ustavad aadlikud.
1597. aasta Arboga riigipäev.
1597. aastal kokkukutsutud Arboga riigipäev ei toetanud Karli soovi kasutada sõjalist jõudu vastasseisus Zygmunt III Wazaga. Sellest hoolimata otsustas Karl seda teha ja ta vallutas alasid Lõuna-Rootsis ning mitmed Riiginõukogu liikmed põgenesid Poolasse, et veenda Sigismundi Karlile vastu astuma.
1600. aasta Linköpingi riigipäev.
1600. aasta märtsis Linköpingi riigipäeval nõutas Karl toetust enda regendistaatusele. Linköpingi riigipäeval andsid Rootsi seisused nõusoleku sõjaks Poolaga. Sigismundi kõrvaldamine Rootsi kuningatroonilt tõi endaga kaasa aastakümneid kestnud Poola-Rootsi sõja.
Riigipäev mõistis kohut ka Sigismundi poolel võidelnud aadlike üle; kaheksa mõisteti hukka ning viie hukkamine viidi ka täide. 20. märtsil 1600 Linköpingi kesklinnas toimunud hukkamisi kutsutakse Linköpingi veresaunaks.
Riigipäeva pidamine Paides.
Ainsa korrana, kui Rootsi riigipäeva istung toimus väljaspool Rootsit/Soomet, oli Paides peetud istung, mis toimus 1600. aasta novembri lõpus ja detsembri alguses. Otsuse, kokku kutsuda Rootsi riigipäev Läänemereprovintside väikelinnas, tegi Rootsi regent hertsog Karl parasjagu käimasolevas Poola-Rootsi sõjas lahingute vaheajal. Kuigi Rootsi saadikuid tuli Paidesse kohale kasinalt, oli niisugune sündmus, riigipäeva pidamine, väljaspool riigi (kitsamas mõistes) territooriumi ainuline ja poliitiliselt tähenduslik. Paides asus hertsogi peakorter. Riigipäeval vastu võetud otsuste hulgas tähtsaim puudutas Karli testamenti, kuidas tuleks valitsemist pärast riigihoidja surma korraldada. Riigipäeva ettepanekule võtta vastu kuningatroon, vastas hertsog Karl esialgu keeldumisega.
1604. aasta Norrköpingi riigipäev.
1604. aasta Norrköpingi riigipäeval otsustati seisuste esinduse poolt Rootsi krooni ja läänistatud valduste omandisuhetes Norköppingi õiguse printsiibid, Rootsimaa kohta, et:
1655. aasta Rootsi riigipäeval otsustati Norrköpingi riigipäeva otsuse meeldetuletuseks laenumõisad, mis seadusevastaselt nende omanikkude kätte olid läinud, riigi kätte võttа. 
1681. aasta Stockholmi riigipäev.
1681. aasta Stockholmi riigipäeval otsustasid kolme: vaimulikkude, linnade ja talupoegade seisuste esindajad - neljanda aadliseisuse protestidele vaatamata, et:
Parlament.
1866. aastal muudeti Rootsi riigipäev põhiseadusliku aktiga nelja seisuse esindusest kahekojaliseks parlamendiks.