tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kipper (kalandus)

Kipper, ka hirsnik (Peipsil), "jättel" (põhjarannikul) oli kalurite nootkonna vanem, kes juhtis noodapüüki ja saagijagamist.
Endisaegses kogukondlikus suure liikmete arvuga nootkonnas võis olla ka 2 kiprit. Algselt valiti kipriks kogenud kalur, 19. sajandi lõpul olid nad üldjuhul noodalaeva ja noodapära omanikud, kes omandasid selle eest täiendava osa kalasaagist. Põhja-Eestis said kiprid ettevõtjate teenistuses ka rahalist tasu. Mõnes kohas nimetati kipriks suurema võrgupüügi paatkonna vanemat, kes tegutses "keulamehena", st laskis paadi eesotsast võrke sisse. Teisal kutsuti kiprit ka "noodakuningas", "noodavanem".
Messier 66

Messier 66 (ka M66 ja NGC 3627) on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus.
Galaktika avastas 1. märtsil 1780 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.
Messier 66 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 95 000 valgusaastat. Galaktika tähesuurus on 8,9 ja see sisaldab üle 200 miljardi tähe.
Vijoti keel

Vijoti keel (inglise keeles Wiyot language või Wishosk) oli algonkini-ritva keelkonda kuulunud põlisameerika keel, mida räägiti Humboldti lahe ümbruses Põhja-Ameerika läänerannikul Californias. 
Väljasurnud keele, mille geograafiline naaberkeel oli juroki keel, viimane valdaja Della Prince suri 1962. aastal.
NGC 3628

NGC 3628 on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus.
Galaktika avastas 1784. aastal William Herschel.
NGC 3628 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel. Galaktika struktuur ei ole Maalt vaadeldav, sest see on suunatud servaga Maa poole.
Messier 67

Messier 67 (ka M67 ja NGC 2682) on hajusparv, mis asub Vähi tähtkujus.
Parve avastas 1779. aastal Saksa astronoom Johann Gottfried Koehler. Koehlerist sõltumatult avastas selle 6. aprillil 1780 Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv sisaldab üle 500 tähe ning seda on laialdaselt uuritud, sest see võimaldab astronoomidel uurida täheteket ja vaatlusi ei sega kosmiline tolm.
Messier 67 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel. Parve vanus on 4,5 miljardit aastat ja see on üks vanimaid teadaolevaid hajusparvi.
Alutori keel

Alutori keel (alutori keeles "nəməlʔu") on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad alutorid Kamtšatka poolsaare põhjaosas. Alutori keele lähim sugulaskeel on korjaki keel ning 1958. aastani peeti seda korjaki keele murdeks.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal alutori keelt 25 inimest. Keel on välja suremas.
Kirjakeel puudub, kuid ajalehes Aborigen Kamtšatki avaldatakse alutorikeelseid tekste, milleks kasutatakse mugandatud kirillitsat:
Fonoloogia.
Alutori keeles on 6 vokaalfoneemi ja 18 konsonantfoneemi. Sõnarõhk on teisel silbil, kuid mitte viimasel. See tähendab, et kahesilbiliste sõnade rõhk on esimesel silbil. Rõhk ei saa langeda ka silbile, mille tuumaks on vokaal ə.
Süntaks.
Sõnajärg on üsna vaba, sagedamini esinevad sõnajärjed SVO ja VSO.
Kuuenda aasta kihelus

Kuuenda aasta kihelus (inglise keeles "Six-year itch") on fenomen USA poliitikas, mis üldiselt leiab aset iga Ameerika Ühendriikide presidendi ametiaja kuuendal aastal.
Iga nelja aasta tagant toimuvad USAs presidendivalimised, ning alates põhiseaduse 22. paranduse vastuvõtmisest 1951. aastal saab ühte presidenti valida kõige enam kaheks ametiajaks (seega kokku 8 aastaks). Seega on algamas presidendi ametiaja viimane veerand (kui ta tagasi valiti). Kuid ka enne paranduse vastuvõtmist piirdusid peaaegu kõik presidendid üldiselt kahe ametiajaga (erandiks Theodore Roosevelt, kes kandideeris uuesti 1912. aastal, ja Franklin D. Roosevelt, kes valiti tagasi ka 1940. ja 1944. aastal).
Tavaliselt iseloomustab kuuendat aastat rahva kasvav tüdimus presidendi ning tema partei vastu. Ametiaja kuuenda aasta novembris toimuvad ka vahevalimised (inglise keeles "midterm elections"), ka Kongressi valimised – valimisele kuuluvad kõik esindajatekoja kohad ja kolmandik senati kohtadest. Presidendi ebapopulaarsuse tõttu võidab kuuenda aasta vahevalimistel üldiselt opositsioonipartei suurelt – näiteks kui president on vabariiklane, siis vahevalimistel võidavad demokraadid. Tavaliselt kaotab presidendi partei kohti Kongressis ka teise aasta vahevalimistel, kuid kuuendal aastal saavad presidendi parteile osaks palju suuremad kaotused.
Enne kodusõda üldiselt kuuenda aasta valimistel presidendi partei võitis ühes kojas, kuid kaotas teises kojas:
Peale kodusõja on aga kuuenda aasta kihelus toimunud peaaegu iga presidendi ametiajal:
1 Kontroll koja üle läks opositsiooniparteile
2 Opositsiooniparteil oli juba kontroll koja üle
3 1972. aasta presidendivalimised võitis Nixon, kuid 9. augustil 1974 astus ta tagasi ja vahevalimiste ajal oli presidendiks Ford
Erandiks on olnud vaid Bill Clinton (demokraat). Kuigi pärast 1998. aasta valimisi jäi kontroll nii esindajatekoja kui ka senati üle endiselt vabariiklastele, siis senati arvuline koosseis ei muutunud ja demokraadid lausa võitsid esindajatekojas 5 kohta.
Mungarüü

Mungarüü on munkade ja nunnade rüü, riietus ja tunnusmärk kuuluvusest religioossesse kongregatsiooni või ordusse. 
Budism.
Kāṣāya (sanskriti keeles 'kollane', paali keeles "kasāva", hiina keeles 袈裟, jaapani keeles けさ "kesa", korea keeles 가사 "gasa", vietnami keeles "cà-sa" või sanskriti ja paali keeles "cīvara"; tiibeti keeles "chos gos") on budistliku munga rüü, mis oli algselt määrdunud kollakat tooni (sellest ka sanskritikeelne nimetus "kāṣāya"). See koosneb traditsiooniliselt kolmest osast: eraldi alusriided alakeha ja ülakeha tarvis ning pealisrüü, mis algselt olid lihtsalt kolm nelinurkset riidetükki.
Varases koguduses oli mungarüü valmistatud teiste poolt minemavisatud rõivastest ning et see ei süvendaks soove, vaid sümboliseeriks kasinust ja lihtsust, pidi riie olema kas kantud, määrdunud, rebenenud või muul viisil ilmalikele kasutuskõlbmatu. Rüü ei tohtinud olla ka ühest suurest kangast, vaid tükkidest kokku õmmeldud, et veelgi rõhutada selle tagasihoidlikkust. 
Määrdunud kollast värvi rüü ja kerjakauss olidki ainsad asjad, mida "bhikkhu" oma elus vajas ning needki võis ta endale ise valmistada. Tänapäeval valmistatakse neid siiski vabrikutes; budistlikes maades saavad inimesed neid osta ja templites või kloostrites munkadele annetada. 
Theravaada maades on rüü värvus kollane kuni tumepunane, sõltuvalt kloostrist ja õpetusliinist. Mujal on levinud eri värvi mungarüüd, Tiibetis tumepunane, Hiinas hall või pruun, Jaapanis hall või must jne.
Vastaline

Vastaline (Peipsil ka "kahvaline") oli varasemal ajal merelt või järvelt naasnud kaluritele randa vastu tulnud isik.
Vana kogukondliku vastastikku abistamise kombe kohaselt anti vastutulnule viinalonksu vms eest veidi kala.
Vastalised võisid olla oma pere liikmed või võõrad, kes noodapüügil aitasid kalureid noodapära väljatõmbamisel ja tühjendamisel.
Mõnel pool nimetati vastalisteks sisemaa talumehi, kes tulid randa kala ostma või vilja vastu vahetama.
Örebro Ülikool

Örebro Ülikool (rootsi keeles "Örebro universitet") on ülikool Rootsis Örebros.
Ülikool asutati 1977 (kolledž).
Ülikoolis õpib üle 17 000 üliõpilase (2014).
Retriit

Retriit (inglise keeles "retreat", 'taandumine', 'tagasitõmbumine', 'süvenemine') on intensiivne vaimne praktika, meeleharjutustega tegelemise aeg paljudes traditsioonides. 
Retriit võib olla nii üksildus kui ka kogukondlik kogemus. Mõned retriidid toimuvad vaikides, teised võivad sisaldada ka vestlusi, loenguid, arutelusid vm, sõltuvalt korraldusest ja/või osaleja(te) mõistmisest ja tavadest. Retriit toimub enamasti eraldatuses, retriidikeskuses, kloostris vm. Retriit annab aega mõtisklusteks, palveks või meditatsiooniks. 
Budismis on see tavaline praktika "vassa" ehk vihmaperioodi ajal. See traditsioon algas juba Buddha aegadel. "Zen"-budismis on retriidid tuntud nimetusega "sesshin". 
Meditatsioonikursused või retriidid grupis või üksida on paljude meditatsioonitraditsioonide ja -tehnikate ühine osa.
Zielona Góra ülikool

Zielona Góra ülikool (poola keeles "Uniwersytet Zielonogórski") on ülikool Poolas Zielona Góras.
Ülikool asutati 2001, kui ühinesid Zielona Góra pedagoogikaülikool ja Zielona Góra tehnikaülikool.
Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase.
Zagrebi Ülikool

Zagrebi Ülikool (horvaadi keeles "Sveučilište u Zagrebu") on ülikool Horvaatias Zagrebis; ühtlasi riigi suurim ülikool.
Ülikool asutati 1669.
Ülikoolis õpib üle 72 000 üliõpilase (2015).
Heli (Põltsamaa koor)

Heli on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev segakoor. See on Eesti vanim vaheaegadeta tegutsenud segakoor.
Koor asutati 1840.
Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel, samuti maakonna ja kohalikel laulupäevadel.
Heli (Jõhvi koor)

Heli oli Ida-Viru maakonnas Jõhvis tegutsenud segakoor. 
Koor asutati 1863. Koor (MTÜ Jõhvi Segakoor Heli) kustutati Äriregistrist 2013.
Helin (koor)

Helin on Harju maakonnas Kehras tegutsev segakoor. Koorivanem on Milvi Soots.
Koori asutas 1955 Johannes Luo.
Aastast 1960 on koor osalenud üldlaulupidudel.
Järvakandi segakoor

Järvakandi segakoor on Rapla maakonnas Kehtna vallas Järvakandis tegutsev segakoor. Koori asutas 1904. aastal Jüri Bachmann.
Koori dirigent on 2000. aastast Heldi Tagel ja koori president on Valdek Tomson.
Jüri segakoor

Jüri segakoor on Harju maakonnas Rae vallas Jüris tegutsev segakoor.
Koor tekkis Jüri Muusikaseltsi juurde, mis asutati 1866.
Koor taasasutati 1968 Lehmja kooli direktori Henn Kärbi eestvõttel.
Kaleva (koor)

Kaleva on Tallinnas tegutsev segakoor.
Koori dirigent on Tiina Savisaar.
Ajalugu.
Koor asutati 1949 ja see tegutses Tallinnas Jaan Tombi nimelises Kultuuripalees.
1964 pälvis koor Eesti NSV teenelise koori aunimetuse.
Läte (koor)

Läte on Tartu maakonnas Kambja vallas Kambjas tegutsev segakoor. Mõnede allikate järgi vanim Eesti segakoor. Koori dirigent on aastast 2014 Saidi Tammeorg.
Kambjas tegutsenud koori kohta on teateid alates 1794, kui on teada, et Kambja kirikus tegutses mitmehäälne koor.
1994 pidas koor oma 200. aastapäeva.
Kanepi segakoor

Kanepi segakoor on Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi Seltsimajas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Gerly Kättmann.
Koor asutati 1884 Robert Julius Erlemanni eestvedamisel ja koori tuumiku moodustasid Kanepi meeskoori (asutatud 1868) lauljad.
Kehtna segakoor

Kehtna segakoor on Rapla maakonnas Kehtna vallas Kehtnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on aastast 2015 Monica Arme. Aastast 2015 tegutseb Kehtnas ka teine segakoor: Corvus.
Koori asutas 1961 . Tomingas oli ka koori esimene dirigent.
Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel, samuti välismaal, näiteks Põhja- ja Baltimaade koorifestivalil.
K.O.O.R.

K.O.O.R. on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Raul Talmar.
Koor asutati 2012. aastal.
Kolga-Kuusalu kammerkoor

Kolga-Kuusalu kammerkoor on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgas ja Kuusalus tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Taavi Esko.
Koori eelkäija oli 1987 asutatud "Kolga kammerkoor" ja 1989 asutatud "Kuusalu kammerkoor". Nendel kooridel oli ühine dirigent: Taavi Esko. Koorid tegid tihedat ja koostööd ja andsid ühiskontserte. 2002 ühinesid koorid ametlikult.
Lyra

Lyra on Saare maakonnas Kuressaares tegutsev segakoor. Koor on asutatud 1888. aastal. 
Koori dirigent on 2000. aastast Pilvi Karu.
Supetar

Supetar on linn Horvaatias Spliti-Dalmaatsia maakonnas Brači saarel, saare ainuke linn.
2011. aastal oli linnas 3213 elanikku.
Supetari kohal oli asula juba Vana-Rooma ajal. Kirjalikult on Supetari esmamainitud 1423. aastal.
Linnal on parvlaevaühendus Splitiga.
Laulik (koor)

Laulik on Tallinna Toomklubi juures tegutsev segakoor, mis on asutatud 1946. aastal. 
Koori dirigendid on Reet Poom-Krabbi ja Kerli Hanni.
Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel.
Leetar

Leetar on Lääne-Viru maakonnas Tapal tegutsev segakoor. Koori dirigendid on Andres Heinapuu ja Martin Trudnikov.
Koor asutati 1991, kui ühendati kohalik naiskoor Leelet ja meeskoor TARM.
Koor on kontserte andnud nii Eestis kui ka välismaal.
Irokeesi keelkond

Irokeesi keelkond on Põhja-Ameerika idaosas omavahel suguluses olevad põlisameerika keeled, mis on saanud nime Irokeesi põlisrahvaste liidu järgi. Keelkond on tuntud huulhäälikuliste konsonantide puudumise ja polüsünteetilisuse poolest.
Tänapäeval on irokeesi keelkond, välja arvatud mohoogi ja tšerokii keel, hääbumas või välja suremas.
Hongkonglased

Hongkonglased (traditsioonilises Hiina kirjas 香港人; inglise keeles "Hongkongers") on rahvas Ida-Aasias, kes räägivad enamasti kantoni keelt. Nad elavad Hongkongis või nad on seal sündinud. Tavaliselt nad ei pea end hiinlasteks.
Siuu keeled

Siuu keeled ehk siuu-katooba keelkond on Ameerika põliskeelte üks suurimaid keelkondi, mis on levinud Suurel tasandikul ja Mississippi jõe valglas ning vähesel määral rannikualadel.
Paljud sellesse keelkonda kuuluvad keeled on ohustatud või väljasurnud.
Keeled.
Keelkonda kuulub 20 keelt, mis jagunevad kaheks haru vahel – lääne-siuu keeled ja katooba keeled.
Lüganuse segakoor

Lüganuse segakoor on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganusel tegutsev segakoor; ühtlasi üks Eesti vanimaid tegutsevaid koore. Koori dirigent on Keio Soomelt.
Koor asutati 1855.
Koor harjutab Lüganuse rahvamajas.
Maardu-Loo segakoor

Maardu-Loo segakoor on Harju maakonnas Maardus tegutsev segakoor. 
1996–2017 oli koori dirigent Ahto Nurk.
Koor asutati 1959.
Alfa &amp; Omega

Alfa &amp; Omega on Narva Aleksandri koguduse juures tegutsev segakoor; ühtlasi ainus Narvas tegutsev eestikeelne koor.
Koori asutas 2000. aastal dirigent Tuuliki Jürjo, kes juhatab koori tänini.
Koor on osalenud üldlaulupidudel ning esinenud nii kodu- kui ka välismaal.
Kogudus on koori helisalvestisena välja andnud 2010. aastal ilmunud CD-albumi "Veidikene valgust".
Osula segakoor

Osula segakoor on Võru maakonnas Võru vallas Osula külas segakoor. Koori juhendab Tõnu Vaask.
Koor asutati 1968.
Riisipere kammerkoor

Riisipere kammerkoor on Harju maakonnas Saue vallas Riisiperes tegutsev segakoor. Koori dirigent on Cätly Hein.
Koor asutati 1988.
Koor on osalenud üldlaulupidudel.
Riola

Riola on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigendid on Anu Liho ja Ene Uibo.
Koor asutati 1993.
Koor harjutab Nõmme Kultuurikeskuses.
Koor on Eesti Segakooride Liidu liige.
Roela segakoor

Roela segakoor on Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roelas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Katrin Pall.
Koor asutati 1901.
Ruila mõisa segakoor

Ruila mõisa segakoor on Harju maakonnas Saue vallas Ruilas tegutsev segakoor. Koori juhendab Reet Ristmägi.
Koor harjutab Ruila koolimajas.
Koor on osalenud üldlaulupeol.
Rõõm (koor)

Rõõm on Valga maakonnas Valgas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Sirje Päss.
Koor asutati 1983.
SoLeMiJo

SoLeMiJo (stiliseeritult So-Le-Mi-Jo) on Tartus tegutsev segakoor, mis on asutatud 2001. aastal.
Koor on esinenud üldlaulupidudel.
Viimsi segakoor

Viimsi segakoor (ka segakoor Viimsi) on Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsis tegutsev segakoor. Koori dirigent on Vaike Sarn ja koorivanem on Janne Joalaid.
Koor asutati 1982. aastal.
Koor on osalenud üldlaulupidudel.
Koor harjutab Viimsi Huvikeskuses.
Upāsaka

Upāsaka (sanskriti ja paali keeles "upāsaka "‘lähedal istuja’; tiibeti keeles "dge bsnyen"; hiina keeles 優婆塞 "youpose"; jaapani keeles "ubasoku") või upāsikā (naissoost) on budismi (Gautama Buddha õpetuse) järgija, kes ei ole pühitsetud mungaks, nunnaks ega soovi selleks ka saada, kuid kes juhindub "Viiest tõotusest" (paali keeles "pañcasīla"). Tänapäeval on soovitatud termineid nagu "ilmik-pühendunu", "ilmik-järgija" või ka "ilmikvend" ehk "-õde". 
Theravaadas on nende peamine ülesanne munkade ja nunnade materiaalne toetamine, mis annab neile parima võimaluse pälvimusi koguda. 
Mahajaanas võib bodhisattva olla nii munk kui ka ilmalik ja ka upaasakad võivad jõuda kõrgeimate seisunditeni.
Peamine sisuline erinevus "upāsaka" ja bhikkhu (ehk ilmiku ja munga) vahel on see, et lisaks loobumisele pahedest on bhikkhu loobunud ka nimest, varast ja kodust. Igaüks võib elada sündsalt ja ausalt, ilma kedagi kahjustamata ning selleks ei pea luba küsima ega õnnistust otsima.
Viis tõotust.
Theravaada traditsioonis juhinduvad pühendunud ilmikjärgijad "uposatha" päevadel "kaheksast tõotusest" (paali keeles "uposathaṃ samādiyati"). See oli ka Hiinas laialt levinud tava ja seda kasutatakse ikka veel.
Videvik (koor)

Videvik on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Vaike Sarn.
Koor on osalenud üldlaulupidudel.
Koor on Eesti Segakooride Liidu liige.
Central Park Tower

Central Park Tower on pilvelõhkuja (472 m), mida ehitatakse New Yorgi linna ärikeskuse Midtown Manhattani eksklusiivse hoonestusega tänavale 57th Street. 
Kõrghoone valmib 2021. aastal ja sellest saab nii läänepoolkera kui ka Ameerika Ühendriikide üks kõrgemaid ehitisi. Hoone on nime saanud lähedal asuva Central Parki järgi, kuhu avanevad ehitise kõrgematelt korrustelt suurepärased vaated.
Vega (koor)

Vega on Tartu maakonnas Nõo vallas Tõraveres tegutsev segakoor. Koori dirigent on aastast 2008 Marje Metsis.
Koor asutati 1986.
Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel.
Billionaires' Row

Billionaires' Row ('miljardäride rivi') on kõnekeeles New Yorgi linna ärikeskuses Midtown Manhattanil asuv väike abstraktne piirkond, mis joondub Central Parki haljasala edelapoolse külje ehk Columbus Circle'i ja Grand Army Plaza vahelise Central Park Southi tänava (59th Street) järgi ning jääb sellest omakorda paar tänavarida edelasse. Eighth Avenue ja Park Avenue vahelist piirkonda, kuhu on kerkimas maailma kõrgeimad hooned, iseloomustavad ultraluksuslikud elupinnad. 
Hüüdnime seostatakse siiski eelkõige 57th Streeti tänavaga, millega külgneb näiteks Trump Tower. Samal tänaval asub Ühendriikide ajaloo ühe kõige rikkama mehe Andrew Carnegie järgi nimetatud kontserdimaja Carnegie Hall ja selle kõrval 1991. aastal valminud Carnegie Hall Tower (231 m).
Vastse-Kuuste segakoor

Vastse-Kuuste segakoor on Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuustes tegutsev segakoor. Koori dirigent on Heli Kiho.
Koor asutati 1928.
Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel.
Valga kammerkoor

Valga kammerkoor on Valga maakonnas Valgas tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Maarika Reinhold.
Koor asutati 1980. aastate lõpus.
Koor on osalenud üldlaulupidudel.
Tõrva Rahvakoor

Tõrva Rahvakoor on Valga maakonnas Tõrvas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Maie Kala.
Koor on asutatud 1999. aastal.
Koor on osalenud Eesti-Soome ühislaulupeol.
Mette Frederiksen

Mette Frederiksen (sündinud 19. novembril 1977 Ålborgis) on Taani sotsiaaldemokraatlik poliitik, alates 27. juunist 2019 Taani peaminister.
Ta sündis aastal 1977 Ålborgis, tema isa oli tüpograaf ja ema pedagoog. Ta lõpetas Ålborgis gümnaasiumi ja seejärel Ålborgi Ülikooli sotaiaalteaduste alal. Aastal 2009 sai ta Kopenhaageni Ülikoolis magistriks afrikanistika alal.
Eesti Rahvusraamatukogu naiskoor

Eesti Rahvusraamatukogu naiskoor on Eesti Rahvusraamatukogu juures tegutsev naiskoor. Koori dirigendid on Anneli Surva ja Oliver Povel-Puusepp.
Koor asutati 1991.
Koori liikmeskonda kuuluvad Eesti Rahvusraamatukogu töötajad ja lugejad.
Koor on Eesti Naislaulu Seltsi liige.
Kaja (koor)

Kaja on Viljandi maakonnas Abja-Paluojal tegutsev segakoor. Koori dirigent on Anne Mägi.
Koor asutati 1976, kui ühinesid kohalik naiskoor ja meeskoor.
Koor on osalenud muu hulgas üldlaulupidudel.
Linda (koor)

Linda on Pärnus tegutsev naiskoor. Koori dirigent on aastast 1986 Ivi Kullam.
Koor asutati 1953.
Koor on osalenud üldlaulupidudel.
Loo kammerkoor

Loo kammerkoor on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Lool tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Age Mets.
Koor asutati 1997. Koori esimene dirigent oli Mareks Lobe.
Koor on esinenud muu hulgas Pärnu rahvusvahelisel koorifestivalil.
Tori segakoor

Tori segakoor on Pärnu maakonnas Tori vallas Toris tegutsev segakoor. Koori dirigent on aastast 1993 Helene Kuik. Tori vallas tegutseb ka teine segakoor: Edu.
Koor asutati 1867.
Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel.
Edu (koor)

Edu on Pärnu maakonnas Tori vallas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Helene Kuik. Tori vallas tegutseb ka teine segakoor: Tori segakoor.
Koor asutati 1985.
Vändra õigeusu kirikukoor

Vändra õigeusu kirikukoor on Vändra õigeusu kiriku juures tegutsev kirikukoor. Koori dirigent on Maria Mahlapuu.
Koor on asutatud 1994. aastal.
Koor on osalenud nii Pärnu rahvusvahelisel koorifestivalil kui ka välismaa koorimuusikafestivalidel.
Kostel Gerndorf

Kostel Gerndorf (20. oktoober 1945 – 27. juuni 2019 Tallinn) oli eesti majandusteadlane, majanduskandidaat (1975). 
Kostel Gerndorf lõpetas 1964 Tallinna 20. Keskkooli ja 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna, olnud 1961–1971 sealsamas assistent, 1975–1976 vanemõpetaja, aastast 1977 dotsent, 1989–1992 juhtimise ja plaanimise kateedri juhataja ning 1992–1999 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ärikorralduse instituudi organisatsiooni ja juhtimise õppetooli juhataja, aastast 1999 samas dotsent; 1995–2001 ühtlasi Eesti Erastamisagentuuri arendusdirektor. Teadustöös keskendunud protseduurianalüüsile, uurimusi organisatsiooniteooria ja äriühingute valitsemise alalt. Tegutsenud ka konsultandina, 1996–98 Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni juhatuse liige. 
Kuulus 1988–91 Eestimaa Rahvarinde eestseisusesse, oli 1988–90 Isemajandava Eesti ettepaneku (IME) probleemnõukogu liige, IME kontseptsiooni autoreid. Oli 1977–1987 Tallinna Bibliofiilide Klubi asutajaliige ja aseesimees, 1982–1990 Eesti Majandusteaduse Seltsi juhatuse liige.
Lubień Kujawski

Lubień Kujawski on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Włocławeki maakonnas, Lubień Kujawski valla halduskeskus. Lubień Kujawski asub Włocławekist ligi 29 km lõunas.
Ürikutes on Lubień Kujawskit esmamainitud 1399. aastal, linnaõigused sai enne 1489. aastat. Lubień Kujawski kaotas linnaõigused 1867. aastal, kuid sai need tagasi 1919. aastal.
Adamova (Alūksne piirkond)

Adamova on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Adamova asub valla keskosas merepinnast 128 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 35 ja Riiast 237 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V403.
Aastal 1897 kandis küla nime "Odumovo" ja seal oli 68 elanikku, aastal 2007 aga 36 elanikku.
Aizgārša

Aizgārša (kohalikus murdes Oizgārša) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Aizgārša asub valla keskosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 38 ja Riiast 239 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V403.
Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.
Aizupe

Aizupe (kohalikus murdes Oizupe) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Aizupe asub valla lääneosas Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 32 ja Riiast 233 km kaugusele. Seal asuvad Brici ja Aizupe bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P41.
2007. aastal oli külas 25 elanikku.
Bērzupe

Bērzupe (kohalikus murdes Bārzupe) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Bērzupe asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 10, piirkonna keskusest Alūksnest 32 ja Riiast 233 km kaugusele. Seal asub Bērzupe bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P42.
Aastal1897 oli külas 111 elanikku, aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Briežudārzs

Briežudārzs (ka Briežu dārzs ehk "Hirveaed", kohalikus murdes Brīžudorzs) on endine küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Briežudārzs asus valla loodeosas Liepna jõe kaldal. Küla jäi valla keskusest Liepnast 10, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 224 km kaugusele. Selle aladel asub Briežudārzsi bussipeatus.
Külast läks läbi maantee V401.
Aastal 2002 oli külas 3 elanikku.
Demšas

Demšas (ka Demši) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Demšas asub valla keskosas merepinnast 130 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 2, piirkonna keskusest Alūksnest 32 ja Riiast 234 km kaugusele. Seal asub Demšase bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P41. Demšases asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude tankist Nikolai Lugovtsevile.
Aastal 1897 oli külas 110 elanikku, aastal 2007 aga 16 elanikku.
Doktas

Doktas (vanadel kaartidel ka Dokti) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Doktas asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 9, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 235 km kaugusele. Seal asub Kudinavas pagrieziensi bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvav Doktase tamm on võetud looduskaitse alla. 
Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.
Ezermala (Alūksne piirkond)

Ezermala ehk Azarmola on endine küla Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Küla jäi piirkonna keskusest Alūksnest 48 ja Riiast 249 km kaugusele. Küla asus Venemaa-Läti piiri lähedal.
Külast läks läbi maantee V403.
Franciskopole

Franciskopole on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas.
Franciskopole asub valla keskosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 2, piirkonna keskusest Alūksnest 36 ja Riiast 237 km kaugusele. Seal asub Franciskopole bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee V455. Küla lähistel asuvad Franciskopole muinaskalmed ehk Vanad kalmud on võetud muinsusmälestisena kohaliku kaitse alla.
Aastal 1897 oli külas 40 elanikku, aastal 2007 aga 4 elanikku.
Gornasti

Gornasti on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Gornasti asub valla keskosas merepinnast 121 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 41 ja Riiast 243 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V403.
Aastal 1897 oli külas 47 elanikku, aastal 2007 aga 18 elanikku.
Goruški

Goruški on endine küla Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Küla jäi piirkonna keskusest Alūksnest 30 ja Riiast 231 km kaugusele. Küla asus Venemaa-Läti piiri lähedal.
Külast läks läbi maantee V403.
Kalvene (Alūksne piirkond)

Kalvene on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Kalvene asub valla keskosas merepinnast 134 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 235 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvavad põlispuud Kalnājise tamm, Rezgaļi saar, Rezgaļi tamm, Daktiņi tamm ja pärn kõrgusega 26 m on võetud looduskaitse alla. 
Aastal 1897 oli külas 222 elanikku, aastal 2007 aga 32 elanikku.
Kruti

Kruti on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Kruti asub valla keskosas merepinnast 118 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 40 ja Riiast 241 km kaugusele. Seal asub Kruti bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee V403.
Aastal 1897 oli külas 59 elanikku, aastal 2007 aga 29 elanikku.
Kudinava

Kudinava (ka Kudinova, vanadel kaartidel Kudenava) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas.
Kudinava asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 36 ja Riiast 237 km kaugusele. Seal asub Purnavas pagrieziensi bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P42. Külas asuvad Kudinava muinaskalmed on võetud muinsusmälestisena regionaalse kaitse alla. Seal kasvav Kudinava kadakas on võetud looduskaitse alla.
Aastal 1897 oli külas 183 elanikku, aastal 2007 aga 11 elanikku.
Mežarija

Mežarija (kohalikus murdes Mežareja) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Mežarija asub valla keskosas merepinnast 133 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 2, piirkonna keskusest Alūksnest 34 ja Riiast 236 km kaugusele. Seal asuvad Sprinduļkalnsi ja Mežarija bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P42. Mežarija piiridesse jääb looduskaitsealune Liepna mõisa pärn.
Aastal 1897 oli küla kohal üks 12 elanikuga talu, aastal 2007 oli külas 42 elanikku.
Plešulauzi

Plešulauzi (vanadel kaartidel Plešalauze) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Plešulauzi asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 11, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 234 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvav Plešulauži haab on võetud looduskaitse alla.
Polsas

Polsas (vanadel kaartidel Palsas) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Polsas asub valla põhjaosas merepinnast 141 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 35 ja Riiast 234 km kaugusele. Seal asuvad Draudzība ja Polsase bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvav Egļeva künnapuu on võetud looduskaitse alla. 
2007. aastal oli külas 29 elanikku.
Prēduļeva

Prēduļeva (ka Prīduļeva) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Prēduļeva asub valla keskosas merepinnast 128 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 37 ja Riiast 238 km kaugusele. Seal asub Prēduļeva bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee V403. Külas kasvavad Laipiņi tamm ja Prēduļeva künnapuu on võetud looduskaitse alla. 
Aastal 1897 oli külas 54 elanikku, aastal 2007 aga 12 elanikku.
Rākava

Rākava on endine küla Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Küla asus Liepna jõe kaldal ja jäi piirkonna keskusest Alūksnest 49 ja Riiast 251 km kaugusele.
Külast läks läbi maantee V403.
Rīsava

Rīsava (ka Rīsova) on endine küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Rīsava
Rīsava asus valla idaosas merepinnast 117 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jäi valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 42 ja Riiast 244 km kaugusele. Seal asub Bērziņi bussipeatus.
Külast läks läbi maantee V403.
Saides

Saides on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Saides asub valla keskosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Saidupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 1, piirkonna keskusest Alūksnest 35 ja Riiast 237 km kaugusele. Seal asub bussipeatus Aitiņas 1.
Külast läheb läbi maantee V455. Seal asub Saidese kalmistu.
Aastal 1897 oli külas 99 elanikku, aastal 2007 aga 16 elanikku.
Sils

Sils on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Sils asub valla keskosas merepinnast 121 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 40 ja Riiast 241 km kaugusele. Seal asub Silsi bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee V241.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Sprinduļi

Sprinduļi (vanadel kaartidel Springuļkalns) on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Sprinduļi asub valla keskosas merepinnast 139 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 38 ja Riiast 240 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P42. Seal asub Sprinduļi kalmistu; külla jääb ka langenud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu. Külas kasvav Sprinduļi elupuu on võetud looduskaitse alla. 
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Stārdupe

Stārdupe (ka Stardupe) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Stārdupe asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 40 ja Riiast 241 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V401.
Aasta 2007 oli külas 17 elanikku.
Strauti

Strauti on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Strauti asub valla lõunaosas merepinnast 130 meetri kõrgusel Bolupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 37 ja Riiast 239 km kaugusele. Seal asuvad bussipeatus Aitiņas 2, Delperi ja Strauti bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P42.
2017. aastal oli külas 32 elanikku.
Surikava

Surikava (vanadel kaartidel Sūrikava) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Surikava asub valla lääneosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 38 ja Riiast 240 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V401.
Aastal 1897 oli külas 51 elanikku, aga aastal 2007 oli elanikke 17.
Truļļeva

Truļļeva on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. 
Truļļeva asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 25 ja Riiast 227 km kaugusele. Seal asub Truļeva bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee V401. Külas kasvav Truļļeva tamm on võetud looduskaitse alla. 
Aastal 1897 oli külas 60 elanikku, aastal 2002 aga 6 elanikku.
Upmaļi

Upmaļi (ka Upmala, kohalikus murdes Upmola) on endine küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Upmaļi asus valla lõunaosas merepinnast 122 meetri kõrgusel Bolupe jõe kaldal. Küla jäi valla keskusest Liepnast 9, piirkonna keskusest Alūksnest 42 ja Riiast 231 km kaugusele.
Külast läks läbi maantee P41.
Viķerava

Viķerava on endine küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas.
Viķerava asus valla lääneosas. Küla jäi valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 29 ja Riiast 231 km kaugusele. Selle aladel asub Silgulda bussipeatus.
Külast läks läbi maantee P41.
Górzno

Górzno (saksa keeles "Gorzno", 1939–1945 "Görzberg") on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Brodnica maakonnas, Górzno valla halduskeskus.
Górznot on ürikutes esmamainitud 1229. aastal. Górzno sai linnaõigused 1327. aastal, 1385. aastal neid uuendati.
Punker nr 599

Punker nr 599 (ametlikult Jaovarjend nr 599) on varjend Hollandi keskosas Gelderlandi provintsis (vastu Utrechti provintsi piiri) Culemborgi vallas Culemborgi linnast läänes. 
Varjend asub Diefdijkist põhja pool ning maanteest Utrechti ja ’s-Hertogenboschi vahel umbes 150 meetrit lõuna pool.
Ajalugu.
Hollandil oli 1930. aastatel kava teha võimaliku Saksamaa sissetungi puhul réduit umbkaudu Lõuna-Hollandi, Põhja-Hollandi keskosa ja Utrechti provintsi alale, mille kindlustamiseks kasutati ka ära 19. sajandi algul rajatud Uut Hollandi Veeliini. Sinna ehitati novembrist 1939 kuni märtsini 1940 muuhulgas ka umbes 700 jaovarjendit (hollandi keeles ametlikult "Groepsschuilplaats Type P").
See varjend valmis 1940. aasta algul. See oli mõeldud 10–12 sõjaväelase (ühe jao) majutamiseks.
Osa maastikuarhitektuuri ansamblist.
2010. aastal saeti varjendi keskelt teemanttross-saega välja 1 meetri paksune ristlõige. Töö võttis aega 40 päeva. Tekkinud kurust viidi läbi laudtee, mida pikendati kõrvaloleva tehisjärve kohale. 
Projekti autorid olid kunstnik Erick de Lyon ja maastikuarhitekt Ronald Rietveld.
Tekkis ansambel, mille moodustavad paksud raudbetoonseinad, pikk laudtee ning varjendist avanev vaade tehisjärvele ja järve kohalt laudteelt avanev vaade varjendile ja maanteele. Ansambel on saanud nimekaid auhindu ning sellest on tekkinud populaarne pildistamiskoht maantee ääres.
Mälestisena.
Alates 2014. aastast on Punker nr 599 arvatud Hollandi kultuurimälestise nr 531727 koosseisu.
Punker nr 599 on alates 17. augustist 2011 objekti "Uue Hollandi veeliin" koosseisus UNESCO maailmapärandi nimistu objekti kandidaat.
Metsosi

Metsosi ("Equisetum sylvaticum") on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast. 
Metsosi kasvab metsades, raiesmikel, puisniitudel. Taim on Eestis tavaline.
Chodecz

Chodecz (saksa keeles 1939–1945 "Godetz") on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Włocławeki maakonnas, Chodeczi valla halduskeskus. Chodecz asub Włocławekist umbes 28 km lõunas.
Chodecz sai linnaõigused 1442. aastal, kuid kaotas need 1800. aastal. 1822. aastal sai Chodecz linnaõigused tagasi, kuid kaotas need jälle 1870. aastal. 1921. aastal sai Chodecz linnaõigused jälle tagasi.
Osjalaadsed

Osjalaadsed ("Equisetales") on sõnajalgtaimede selts.
Raudosi

Raudosi ("Equisetum hyemale") on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast. 
Raudosi kasvab liivastel nõlvadel, metsades, teeäärtel. Taim on Eestis levinud hajusalt.
Euroopa Olümpiakomitee

Euroopa Olümpiakomitee on Euroopa rahvuslike olümpiakomiteede katusorganisatsioon. Sellel on 50 liikmesriiki (olümpiakomiteed). Peakorter asub Roomas Itaalias.
Euroopa Olümpiakomitee organiseerib muuhulgas Euroopa mänge ning Euroopa noorte olümpiafestivali.
Liivosi

Liivosi ("Equisetum variegatum") on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast. 
Liivosi kasvab näiteks jõeorgudes, soodes, märjal liival. Taim on Eestis levinud paiguti, rohkem on teda Lääne- ja Kagu-Eestis.
Soo-osi

Soo-osi ("Equisetum palustre") on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast. 
Soo-osi kasvab näiteks soodes, kallastel, niiskematel põldudel. Taim on Eestis sage.
Euroopa mängud

Euroopa mängud on Euroopa Olümpiakomitee egiidi all toimuvad võistlused.
Esimesed Euroopa mängud toimusid 2015. aastal Bakuus Aserbaidžaanis.
Teised Euroopa mängud toimusid 2019. aastal Minskis Valgevenes.
2019. aasta Euroopa mängud

2019. aasta Euroopa mängud olid teised Euroopa mängud. Need toimusid 21.–30. juunini Minskis Valgevenes.
Kallasosi

Kallasosi ("Equisetum × litorale") on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast.
Kallasosi kallastel, soistel niitudel, luhtadel. Taim on Eestis harvaesinev.
Komisjonäride 1811. aasta planeering

Komisjonäride 1811. aasta planeering (inglise keeles "Commissioners' Plan of 1811") oli 19. sajandil Ameerika Ühendriikides New Yorgis piki üle Manhattani saare kujuneva tänavavõrgu püst- ja rõhtjoonestikuks arendamise planeering. Enamik New Yorgi tänavaid on tänapäeval sirgjoonelised. Peamine erand on üle saare kulgev vana kaubatee Broadway.
Ajalugu.
Planeering oli New Yorgi linna ühisnõukogu ("Common Council") kavand, korrastamaks maakasutust ja -müümist rõhtsirge 14th Street tänava ja Fort Washingtoni (tänapäeval Washington Heights) vahelisel saare osal. Kuna kava leidis vastukaja nii omanikelt kui ka kohalikus poliitikas, siis paluti New Yorgi Osariigi Legistratuuril ("New York State Legislature") sekkuda. Seadusandja nimetas 1807. aastal ametisse volitustega komisjoni ja nende planeering esitati 1811. aastal.
Solow Building

Solow Building on Midtown Manhattani 210 meetri kõrgune ja 50-korruseline kõrghoone, mis valmis 1974. aastal.
Kontorihoone aadress on 9 West 57th Street.
Harilik metssõnajalg

Harilik metssõnajalg (ka "mets-soosõnajalg"; "Phegopteris connectilis", varem "Thelypteris phegopteris") on soosõnajalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Taime kasvab varjukates niisketes metsades. Taim on Eestis hajusa levikuga.
Soosõnajalg (perekond)

Soosõnajalg ("Thelypteris") on soosõnajalaliste sugukonda kuuluv perekond. 
Eestis kasvab kaks siia perekonda kuuluvat liiki:
Habras põisjalg

Habras põisjalg ("Cystopteris fragilis") on naistesõnajalaliste sugukonda põisjala perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Taim kasvab paepragudes ja kivimüüridel. Taim on Eestis levinud paiguti, sagedam on ta Lääne-Eestis.
Harilik kolmissõnajalg

Harilik kolmissõnajalg ("Gymnocarpium dryopteris") on naistesõnajalaliste sugukonda kolmissõnajala perekonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab varjukates metsades. Taim on Eestis tavaline.
Tähk-roodjalg

Tähk-roodjalg ("Blechnum spicant") on roodjalaliste sugukonda roodjala perekonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab rändrahnude läheduses. Taim on Eestis väga haruldane.
Suga-sõnajalg

Suga-sõnajalg ("Dryopteris cristata") on sõnajalaliste sugukonda sõnajala perekonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab soostuvatel aladel, rabaservades. Taim on Eestis hajusa levikuga.
Laiuv sõnajalg

Laiuv sõnajalg ("Dryopteris expansa") on sõnajalaliste sugukonda sõnajala perekonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab varjukates metsades. Taim on Eestis hajusa levikuga.
Austria sõnajalg

Austria sõnajalg ("Dryopteris dilatata") on sõnajalaliste sugukonda sõnajala perekonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab varjukates metsades. Taim on Eestis haruldane.
Eric Maxim Choupo-Moting

Jean-Eric Maxim Choupo-Moting (sündinud 23. märtsil 1989 Hamburgis) on Kameruni jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Müncheni Bayern ja Kameruni jalgpallikoondises.
Ta sündis Saksamaal sakslannast ema ja kamerunlasest isa pojana.
Ta alustas jalgpallurikarjääri Saksamaa klubides. Profikarjääri alustas ta 2007. aastal Hamburger SV meeskonnas. Saksamaa kõrgliigas on ta mänginud veel 1. FC Nürnbergis, 1. FSV Mainzis ja Schalkes. Hooajal 2017–18 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Stoke City. Seejärel liitus ta Paris Saint-Germainiga, kellega tuli kaks korda Prantsusmaa meistriks. 2020. aastal sõlmis ta üheaastase lepingu Müncheni Bayerniga.
Choupo-Moting esindas Saksamaad kuni 17- ja 19-aastaste koondises, kuid otsustas seejärel Kameruni jalgpallikoondise kasuks. Kameruni koondises tegi ta debüüdi 2010. aasta mais. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 5. juunil sõprusmängus Serbia vastu. Ta on kuulunud Kameruni koondisse 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2015. ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Messier 69

Messier 69 (ka M69 ja NGC 6637) on kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus.
Parve avastas 31. augustil 1780 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Samal ööl avastas ta ka kerasparve Messier 70. Messier otsis sel ajal objekti, mida oli kirjeldanud Nicolas-Louis de Lacaille, kuid pole teada, kas de Lacaille kirjeldatud objekt oli M69. 
Messier 69 asub Maast 29 700 valgusaasta kaugusel ning jääb Linnutee keskosast umbes 6200 valgusaasta kaugusele. Parve diameeter on 61 valgusaastat. M69 tähesuurus on 8,31 ja see sisaldab üle 125 000 tähe. See on üks metallirikkamaid kerasparvi, mis tähendab, et seal on peale heeliumi ja vesiniku ka paljusid teisi keemilisi elemente. M69 tähed sisaldavad kümme korda rohkem rauda kui teised samavanad kerasparved ning see on võimaldanud astronoomidel uurida tähtede teket ja arengut.
Messier 69 on kõige paremini vaadeldav teleskoopidega, mille ava diameeter on 20 cm ja enam.
14th Street

14th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus esimene rõhtsirge loode-kagusuunaline tee, mis määratleb Lower Manhattani piiri Midtown Manhattaniga.
Fifth Avenue.
Fifth Avenue algab Washington Square Archi ees (Washington Square North) ja katkeb Marcus Garvey Parki haljasala edelaküljel (120th Street) ning jätkub kirdeküljel (124th Street) ühesuunalisena kuni 135th Street tänavani. Avenüü jõuab kahesuunalisena sealt ulatuselt lõpule Colonel Charles Young Playgroundi juures (143rd Street).
14th Street tänava poolitus.
Püstsirge Fifth Avenue poolitab rõhtsirge 14th Street tänava kaheks haruks: West 14th Street ja East 14th Street. Mõlemal harutänaval loendatakse hoonete numbreid alates avenüüst lähtuvalt, vastavalt läänesuunal Hudsonini ja idasuunal East Riverini.
15th Street

15th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
16th Street

16th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
17th Street

17th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänav.
18th Street

18th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänav.
19th Street

19th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
20th Street

20th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Guato keel

Guato keel on Brasiilias Mato Grosso osariigis kõneldav peaaegu väljasurnud keel, millel kindlaid sugulaskeeli ei ole.
Kõnelejate arv oli 2006. aastal 4.
21st Street

21st Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänav.
22nd Street

22nd Street on tänav Ameerika Ühendriikides New Yorgi linna keskses linnaosas Manhattanil.
Messier 70

Messier 70 (ka M70 ja NGC 6681) on kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus.
Parve avastas 31. augustil 1780 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. 23. juulil 1995 avastasid kaks astronoomi parve vaadeldes kuulsa Hale'i-Boppi komeedi.
M70 asub Maast 29 400 valgusaasta kaugusel ja Linnutee keskosast umbes 6500 valgusaasta kaugusel. Parve diameeter on 68 valgusaastat. Messier 70 tähesuurus on 9,06 ja see sisaldab umbes 75000 tähte. Parv on umbes 12,8 miljardit aastat vana.
23rd Street

23rd Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänav. 
Edela-kirdesuunaline Fifth Avenue jagab tänava kaheks harutänavaks: West 23rd Street ja East 23rd Street.
Mõlemal harutänaval loendatakse aadressinumbreid alates linnaosa peamisest avenüüst lähtuvalt, vastavalt loodesuunal Hudsoni jõeni (nn läänes) ja kagusuunal East Riveri suudmelaheni (nn idas).
Messier 72

Messier 72 (ka M72 ja NGC 6981) on kerasparv, mis asub Veevalaja tähtkujus. 
Parve avastas 29. augustil 1780 Prantsuse astronoom Pierre Méchain. Päev hiljem kinnitas Méchaini vaatluse Charles Messier, kes lisas objekti oma kataloogi. Messier pidas seda tuhmiks udukoguks, kuid võimsamat teleskoopi kasutanud John Herschel tegi kindlaks, et see on täheparv. Ameerika Ühendriikide astronoom Harlow Shapley leidis, et see sarnaneb Messier 4 ja 12-ga.
Messier 72 asub Maast 54 570 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 106 valgusaastat. Parve vanus on 9,5 miljardit aastat ja see sisaldab üle 100 000 tähe.
Jaamakorraldaja

Jaamakorraldaja on raudteejaama töötaja, kes korraldab vahe- või põhijaamas rongide vastuvõtmist, ärasaatmist, läbilaskmist ja teisi veeremiüksuste liikumisi. 
Vajaduse korral seab ta pööranguid kohaliku juhtimise puldil. Jaamakorraldaja vahetab rongidispetšeri ja naaberjaama jaamakorraldajatega teavet rongiliikluse kohta, ning korraldab vagunigruppide koostamist.
2023. aasta seisuga oli Eestis 20 jaama, mis vajas jaamakorraldaja kohalolu.
Pöörmeseadja

Pöörmeseadja on raudteejaama töötaja, kes valmistab käsipöörmetega jaamas ette rongi- ja manöövrimatku ning kannab vanempöörmeseadjale, manöövrijuhile või jaamakorraldajale ette matka valmisolekust. Lisaks kinnitavad pöörmeseadjad vajadusel raudteeveeremit pidurkingadega ning hooldavad pöörmeid. 
Tänapäeval on enamik raudteejaamu varustatud tsentraliseeritud pöörangutega (seatakse ümber elektriliselt kaugjuhtimispuldilt) ning pöörmeseadja elukutse on peaaegu kadunud.
Messier 73

Messier 73 (ka M73 ja NGC 6994) on neljast tähest koosnev asterism, mis asub Veevalaja tähtkujus.
Asterismi avastas 4. oktoobril 1780 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. M73 vaadelnud John Herschel seadis kahtluse alla Messier' väite, et tegemist on hajusparvega ja 2002. aastal kinnitati lõplikult, et tähed ei ole omavahel seotud ja see on tegelikult asterism. 
Messier 73 tähesuurus on 9 ja see asub Maast umbes 2500 valgusaasta kaugusel.
57th Street

57th Street on Manhattani tänavajoonestiku üks peamistest rõhtsirgedest teedest, mis kulgeb kahesuunaliselt Midtowni linnaosas loodes Hudsoni äärest kagusse East Riveri äärde. Fifth Avenue ja Eighth Avenue edela-kirdesuunaliste püstsirgete avenüüde vahel jääb tänava kaugus Central Parki haljasalast kahe kvartali kaugusele.
Geograafia.
57th Street tänava poolitus.
Püstsirge Fifth Avenue poolitab rõhtsirge 57th Street tänava kaheks haruks: West 57th Street ja East 57th Street. Mõlemal tänaval loetakse hoonete numbreid alates avenüüst lähtuvalt, vastavalt läänesuunal Hudsonini ja idasuunal East Riverini.
Maine.
57th Street on tuntud mainekate kunstigaleriide, restoranide ja turunduspoodide poolest.
Tänavat kutsutakse kõnekeeles "Billionaires' Row"'ks, kuna sinna on kerkimas üsnagi luksuslikud ja ülikõrged pilvelõhkujad.
Washington Square Arch

Washington Square Arch on 1892. aastal ehitatud marmorist triumfikaar, mis asub Washington Square Parki haljasalal USA New Yorgi Manhattani linnaosa Lower Manhattani naabruskonnas Greenwich Village'is. Triumfikaar tähistas George Washingtoni presidendiks pühitsemise aastasada. Kaare ees Washington Square North tänaval on Fifth Avenue, mis ulatub kogupikkuses Harlemi jõeni, lähtekoht.
Messier 75

Messier 75 (M75 ja NGC 6864) on kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus.
Parve avastas 27. augustil 1780 Prantsuse astronoom Pierre Méchain ja sama aasta 18. oktoobril lisas tema kaasmaalane Charles Messier selle oma kataloogi. 
Messier 75 asub Maast 67 500 valgusaasta kaugusel ja asub Maalt vaadatuna Linnutee keskosa taga, olles sellest 14 700 valgusaasta kaugusel. Parve diameeter on 134 valgusaastat. M75 tähesuurus on 9,18 ja see sisaldab üle 400 000 tähe.
First Avenue

First Avenue on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus esimene ehk kagupoolseim püstsirge edela-kirdesuunaline tee (avenüü).
Second Avenue

Second Avenue on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus teine püstsirge edela-kirdesuunaline tänav (avenüü).
Third Avenue

Third Avenue on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus kolmas püstsirge edela-kirdesuunaline tänav (avenüü).