The Times

The Times on 1785. aastast Londonis väljaantav ajaleht, mis ilmub iga päev. The Times on Suurbritannia vanim päevaleht; esialgu ilmus see nimega The Daily Universal Register. 
The Timesi sõsarleht The Sunday Times ilmub 1822. aastast. Lehtedel on eraldi toimetused, aga ühine omanik. 1981. aastast kuuluvad mõlemad väljaanded ettevõttele News UK &amp; Ireland Ltd. Väljaande peakontor on Londonis The News Buildingus.
The Timesi peatoimetaja on alates 2013. aastast John Witherow. Ajalehel on korrespondente rohkem kui kahekümnes riigis üle maailma.
The Times oli esimene sellise nimega väljaanne, hiljem on sarnase nime võtnud ka mõni muu riigi väljaanne, näiteks The New York Times ja The Times of India. Seetõttu nimetatakse The Timesi tihti The London Timesiks. 
The Times oli esimene, kes hakkas oma ajalehte avaldama internetis ja tellis 1931. aastal Stanley Morisonilt (1889–1967) kirjatüübi Times New Roman. 
Ajalugu.
The Timesi asutas 1. jaanuaril 1785 John Walter, ajalehe nimi oli toona The Daily Universal Register. Praeguse nime sai ajaleht 1788. aastal. Algul kirjutati ajalehes peamiselt tüpograafiast, sest Walter oli sellest enim huvitatud. Aastatega hakati avaldama järjest rohkem uudiseid ja tähelepanekuid.
Pikka aega anti The Timesi edasi põlvest põlve: John Walteri poeg John Walter II asus väljaannet juhtima 1803. aastal ning tema poeg John Walter III 1848. aastal. 1908. aastal ostis majandusraskustes oleva ajalehe Alfred Harmsworth, 1922. aastal John Jacob Astor ja 1967. aastal kanadalane Roy Thomson. 1981. aastal ostis The Timesi Rupert Murdochile kuuluv News International.
Ajalehte toetasid mitmed tähtsad isikud poliitika-, teadus- ja kirjandusvaldkonnast, mis aitas kaasa lehe maine kiirele tõusule. Algul polnud The Timesil ka konkurente ning see oli oma aja kohta väga suur väljaanne, mis tasus hea informatsiooni eest heldelt ja maksis häid palku.
Väljaande sõsarleht The Sunday Times hakkas ilmuma 1822. aastal. Algusest peale on kummalgi ajalehel olnud omaette toimetus.
The Times hakkas esiküljele sisuartikleid paigutama alles 1967. aastal, kui lehe ostis ära Roy Thomson. Enne seda olid esiküljel Briti jõukamale elanikkonnale suunatud reklaamid.
Vahemikus 1978–1979 ei trükitud väljaannet peaaegu terve aasta kestnud töövaidluse tõttu. Tollane omanik Roy Thomson soovis töökohti koondada, sest ei suutnud kahte lehte ülal pidada.
Lugejaskond.
Väljaandel on igapäevaseid lugejaid kokku 1,13 miljonit. Uuringute kohaselt on The Timesi lugejad peamiselt jõukad, informeeritud, mõjukad ja tähelepanelikud inimesed. 91% lugejatest leiab, et elukestev õpe on oluline. Ajaleht on juhtival kohal Briti kõrgklassi seas.
Päevas müüakse The Timesi üle 400 000 eksemplari. 2019. aastal edestasid seda müüginumbriga The Sun, The Daily Mail, The Sunday Times ja Daily Mirror.
Lisaväljaanded.
Times 2 / T2.
Times 2 on The Timesi peamine lisaväljaanne, mis sisaldab mitmesuguseid elustiiliveerge. 2005. aastal, pärast väikest pausi, jätkati lisaväljaande väljaandmist suunitlusega naistele. Times 2-s on näiteks tänapäevane moraaliveerg, kuhu lugejad saavad saata küsimusi, et teada saada, kas nad elavad moraalselt. Siiski on lisa populaarne ka meeste seas, eriti meeldib neile, et Times 2 avaldab sudokuid ja ristsõnu.
Crème.
Crème on lisaväljaanne sekretäridele, assistentidele ja kõigile teistele kontoritöö tegijatele. Assisteerivatel ametipostidel olevad inimesed loevad lisaväljaannet isegi rohkem kui The Guardiani või The Evening Standardit.
The Times Magazine.
The Times Magazine on laupäevase lehenumbri lisa. Ajakirjas on palju juttu kuulsustest, elustiilist, moest, toidust ja majapidamisest. Ajakirjas on üht veergu kirjutanud näiteks Gordon Ramsay, kes on üks Briti kuulsamaid ja tunnustatumaid kokki.
The Knowledge.
The Knowledge sisaldub laupäevases ajalehes ning seal on informatsiooni meelelahutuse, televisiooni ja raadio kohta. Lisaväljaandes on teavet, näiteks kontsertidest, teatrietendustest, ooperitest ja muuseumide üritustest. 
Body and Soul.
Body and Soul on samuti laupäevase ajalehe vahel ning kujutab endast nädalast teejuhti tervislikuma elustiili suunas.
Times New Romani font.
1929. aastal palkas The Times tüpograaf Stanley Morisoni ajalehele uut fonti välja töötama. Selle ajendiks sai Morisoni enda väide, et lehe font on ajast maha jäänud. Koostöös Victor Lardentiga loodi Times New Roman. Uuel fondil oli mitmeid eeliseid: ajalehe vajadusi silmas pidades oli see tavalisest kitsam ning nii mahtus igale leheküljele rohkem teksti. Samuti oli uus font kergemini loetav. Selle populaarsus kasvas kiiresti igapäevase ajalehes kasutamisega. Times New Roman võeti hiljem kasutusele ka mitmes muus väljaandes.