Johan Bäckman

Erkki Johan Bäckman (sündinud 18. mail 1971 Porvoos, Soomes) on soome publitsist, ühiskonnateadlane ja Venemaa-meelne propagandist.
Bäckman on rahvusvahelises hübriidsõjas tuntud kui Venemaa valitseva režiimi ja selle välispoliitika toetaja, ohtrate valekaebuste esitaja ja "Putini troll".
Ta on kirjutanud kriitilise raamatu soomlaste reaktsioonide kohta pärast vene ajakirjaniku Anna Politkovskaja mõrva ja Eesti poliitikat hukkamõistva raamatu pronkssõduri teemal "" ("Pronkssõdur: selle taust ja olemus"). Ta on esinenud avalikult Eesti-vaenulike üleskutsetega, süüdistanud küüditamisest kirjutanuid ajaloo võltsimises ning õigustanud varjamatult Stalini-aegseid Nõukogude repressioone. 
Johan Bäckman, Petri Krohn ja Leena Hietanen on tuntumad juhtfiguurid Eesti-vastases neostalinistlikus rühmituses Soome Antifašistlik Komitee, mis levitab ideid, nagu oleks Eesti "fašistlik apartheidirežiim". Bäckman on teinud ka koostööd Venemaa-meelsete rühmitustega Naši ja Öine Vahtkond. 
Tegevus infosõjas.
Bäckman kaitses 2006. aastal Helsingi Ülikooli riigiteaduste teaduskonnas doktoriväitekirja "Itämafia: uhkakuvapolitiikka, rikosilmiöt ja kulttuuriset merkitykset". Tema töö tulemused näisid viitavat sellele, et Venemaalt Soome suunduva kuritegevuse ohud on suhteliselt väiksed. 7. novembril 2012 väideti MTV3 saates "45 minuuttia", et Bäckmani doktoriväitekirja allikmaterjalideks olevad intervjuud on salajased ja neid pole näinud mitte keegi peale Bäckmani enda. Allikate seas on ka kaitsepolitsei (Supo) ja keskkriminaalpolitsei (KRP) ametnikke, kuid kummaski asutuses pole väidetavate intervjuude tegemise kohta mingeid ülestähendusi. Järgmisel päeval teatas Helsingi Ülikooli kantsler Ilkka Niiniluoto, et ülikool plaanib astuda samme seoses dotsent Johan Bäckmani doktoriväitekirjaga.
Septembris 2008 kirjutasid 13 eesti ja soome haritlast Helsingi ülikoolile pöördumise, milles esitati ülikoolile järgmised küsimused: "Kuidas on võimalik, et Helsingi ülikool aktsepteerib olukorda, et Venemaa ja Eesti poliitikat puudutavaid loenguid annab Eesti ajaloo ja tänapäeva kohta tõele mittevastavat ja vaenulikku propagandat levitav isik? Kas ülikoolis õpetavatelt inimestelt eeldatakse faktide tunnustamist? Kas ülikool kavatseb võtta dotsendi väljaütlemiste suhtes seisukoha?" Kirja koostas Iivi Masso ning sellele kirjutasid veel alla Stefan Brunow, Mikael Enckell, Jevgeni Kristafovitš, Henrik Lax, Lasse Lehtinen, Jussi Niemelä, Sofi Oksanen, Imbi Paju, Anna Rotkirch, Elhonen Saks, Suvi Salmenniemi ja Katri Vallaste .
Ülikooli rektor Thomas Wilhelmsson teatas, et iga teadlane on Helsingi ülikoolis oma arvamustes vaba, kuid rõhutas, et Bäckman ei esinda ülikooli ametlikke seisukohti.
26. aprillil 2009 peeti Bäckman Tallinna sadamas kinni ja saadeti riigist välja, sest tema suhtes on kohaldatud Eestisse sissesõidu keeld, mille oli kehtestanud käskkirjadega siseminister Jüri Pihl 2009. aasta 24. aprillil ja 18. augustil.
Johan Bäckman kandideeris 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Soome Töörahvapartei nimekirjas. Ta teatas, et soovib Eesti liitmist Soomega ühe Soome läänina, sest "meie hõimuvelled ei saa praegustes oludes ise hakkama". Bäckman sai valimistel 554 häält ega osutunud valituks.
15. jaanuaril 2010 ei rahuldanud Tallinna halduskohus Bäckmani kaebust, kuid 17. detsembril 2010. aastal tunnistas Tallinna ringkonnakohus Bäckmani kaebuse alusel õigusvastaseks siseministri käskkirjad, millega tal keelati Eestisse tulla ja jättis ka tema kohtukulud 16 600 krooni riigi kanda. Bäckmanit abistas protsessimisel õigusnõuga endine prokurör Irja Tähismaa.
6. detsembril 2012 sai Bäckman Venemaa Polaartähe preemia kirjanduse alal, mille andis üle Venemaa Kirjanike Liidu esimees Valeri Ganitšev. Preemia anti talle tekstide eest, mis olid avaldatud peamiselt soome keeles.
Pärast Vene-Ukraina sõja puhkemist töötas Bäckman aastatel 2014-2015 Ida-Ukrainas Luhanski ja Donetski oblasti territooriumil väljakuulutatud nn Novorossija Rahvavabariikide Liidu veebiväljaande Koordineerimiskeskus Novaja Rus (vene keeles "Центр координации «Новая Русь»") ühe toimetajana.
2018. aasta sügisel mõistis Helsingi esimese astme kohus Bäckmanile aastase tingimisi vanglakaristuse ajakirjanik Jessikka Aro laimamise ja tagakiusamise eest. Ajakirjanduslikke uuringuid Venemaa infosõja ja trollifarmide teemadel oli Aro alustanud 2014. aastal, sellele järgnes kiiresti nii Venemaa internetitrollide ulatuslik vasturünnak kui ka Aro agressiivne laimamine Bäckmani poolt mitmetes erinevates meediakanalites.
2024. aasta sügisel teatati Soome ajakirjanduses, et Johan Bäckman oli saanud Venemaa kodakondsuse.