tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mihkel Kaevats

Mihkel Kaevats (sündinud 29. mail 1983 Tallinnas) on eesti luuletaja, tõlkija, esseist, riigi- ja omavalitsusametnik.
Aastatel 2002–2007 omandas Tartu Ülikoolis semiootika ja kulturoloogia bakalaureusekraadi (lõputöö teema ""Närvitrükk" kui tekst"), 2009–2012 õppis TLÜ Eesti Humanitaarinstituudi magistrantuuris (kaitses magistritöö teema "Uus ilmalik religioon. Itaalia fašismi lätted Firenze avangardis ja ideoloogia avaldumine kirjanik Giovanni Papini "Italia mia's""). Elas vahetusüliõpilasena Lõuna-Itaalias Baris (aastail 2004–2005), Venemaal Voronežis (aastal 2006) ja Itaalias Roomas (aastal 2011). 2013. aastal alustas doktoriõpinguid kultuuriteaduste alal Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis (juhendaja Daniele Monticelli, katkestatud), 2022 rakendusliku juhtimise alal Estonian Business Schoolis (juhendajad Niveditha Pankova ja Aleksandra Kekkonen, teema "Leading Green Transition in the Cultural Sector" ("Rohepöörde juhtimine kultuurivaldkonnas")).
2017–2018 oli ta sotsiaalministeeriumi asekantsleri nõunik, 2018–2020 Tallinna Linnakantselei strateegiakirjutaja ja 2021–2021 Tallinna Strateegiakeskuse rohepöörde kompetentsikeskuse juht. 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli kultuurisemiootika õppejõud ja kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste osakonna juhataja.
2007. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige.
On olnud koos Erko Valgu ja Marten Kaevatsiga mitmete protestiaktsioonide korraldaja. Oli Vabaduse monumendi konkursil teise koha võitnud töö "Meie inimesed" meeskonnas.
Isiklikku.
Ta on Ülo Kaevatsi ja Mall Jõgi (Mall Kaevatsi) poeg, Marten Kaevatsi vend.
Luul

Luul on haiguslik (väär), veendumuslik ja kriitikale allumatu mõtlemishäire.
Luulu diagnoosimiseks peavad kõik kolm nimetatud tingimust täidetud olema. Kui ei ole võimalik tõestada, et veendumus on väär, siis on tegemist näiteks hüpoteesiga. Kui haige on valmis veendumuste üle väitlema ja oma seisukohti kaitsma, siis on tegemist pigem ülekaaluka ideega. Eristada tuleb luulusid sundmõtetest – seisundist, mille korral haige saab mõtte haiguslikkusest/väärusest aru, kuid ei suuda sellegipoolest sellele mõttele vastu seista.
Luuludele on iseloomulik isikukesksus – luulu sisu on seotud haige igapäevaeluga. Haige on sündmuste keskpunktis – haiget kahjustatakse, haige on eriliselt võimekas jne.
Eristatakse paranoilisi, parafreenseid ja depressiivseid luulusid. 
Luulud on üsna iseloomulikud skisofreenia korral. Luulude korral ei ole haige võimeline adekvaatselt hindama ümbritsevat, mistõttu vastuvõetud otsused on väärad ja mis omakorda saab ajendiks teovõimelisuse hindamisel.
Tänapäeval ravitakse luulusid peamiselt neuroleptikumidega. Tavaliselt kaotab luul oma aktuaalsuse paari nädalaga. Mõnel juhul võib luul osutuda ravimiresistentseks ja kesta aastaid.
Pikkjärve

Pikkjärve on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Praaklima

Praaklima on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Raadivere

Raadivere (ka: Raaduvere) on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Rahivere

Rahivere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla lähistel asetseb Rahivere soo ja voolab Rahivere jõgi (Uhmardu jõgi). Külas on olnud Rahivere karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Ronivere

Ronivere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Sudiste (Jõgeva)

Sudiste on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Süvalepa

Süvalepa on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla lähistel paikneb Süvalepa soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Haldusjaotuslikult kuulus Süvalepa küla Tartumaale Palamuse kihelkonda Kudina mõisapiirkonda.
Selgelttajumine

Selgelttajumine (inglise keeles "clairsentience", prantsuse keelest, "clear" ('selge') + "sentence" ('tajumine')) on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab psüühilist teadmisttajumise kaudu.
Lisaks parapsühholoogiale räägitakse selgelttajumisest mõnes religioonis. Budismis on selgelttajumine üks kuuest inimese eriomadustest. See on oskus, mida saab omandada edasijõudnud mediteerimise tasemel. Üldiselt viitab see termin isikule, kes tunnetab teiste inimeste võnkeid.
On palju erinevaid selgelttajumise astmeid haiguste tajumisest kuni teiste inimeste mõtete või emotsioonide tunnetamiseni.
Toovere

Toovere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Külas asub muistne Toovere kivikalme.
Selgeltkuulmine

Selgeltkuulmine (inglise keeles "clairaudience", prantsuse "clear" 'selge' + "audience" 'kuulmine') on parapsühholoogia valdkonda kuuluv väidetavalt esinev meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab informatsiooni läbi paranormaalse kuulmise. Seda peetakse tihti selgeltnägemise vormiks.
Selgeltkuulmine on põhiliselt paranormaalsel viisil kuulmine, vastandina paranormaalsele nägemisele ("selgeltnägemine") ja tajumisele ("selgelt tajumine").
Selgeltkuulmine ei pruugi viidata otsesele helile, vaid näitab "sisemise mentaalse kõrva" impressiooni. Nagu paljud inimesed mõtlevad sõnu, ilma et neid valjult lausuks. Samuti võib see viidata ka otseste helidele, häältele või müradele, mis ei ole tekitatud teiste inimeste või tehnika poolt. Näiteks võib selgeltkuulja väita, et on kuulnud surnud inimeste hingede hääli või mõtteid.
Selgeltkuulmine (nagu ka parapsühholoogia laiemalt) kuulub pseudoteaduse valdkonda ning puudub igasugune teaduslik tõestus selle tegelikule olemasolule.
Vaidavere

Vaidavere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Külas asub Vaidavere Silmaallikas.
Saago

Saago ("malai") on troopikas kasvavate saagopalmide ja palmlehikute tüve säsis sisalduvast tärklisest valmistatud toiduaine.
Saagojahu tarvitatakse leiva, pudru, pirukatäidise ja supi valmistamiseks, Vaikse ookeani edelaosa saartel on saago põhitoite. Saagotangud, granuleeritud tärklis, on mujalgi tuntud toiduaine, seda valmistatakse niiske tärklise graanulite pealispinda kliisterjaks (poolläbipaistvaks) kuumutades ja seejärel kuivatades.
Vanavälja (Jõgeva)

Vanavälja on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Varbevere

Varbevere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Selgelthaistmine

Selgelthaistmine (inglise keeles "clairalience" &lt; prantsuse keeles "clair" 'selge' + "alience" 'haistmine') on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab psüühilist teadmist läbi haistmise.
Selgeltmaitsmine

Selgeltmaitsmine on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, mis väidetavalt lubab maitsta ainet, ilma seda suhu panemata.
Visusti

Visusti on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Külas on olnud Visusti mõis. 
Visusti küla lähistel paikneb Visusti soo ja voolab Visusti oja.
1977. aastal liideti Visusti külaga Kokavälja.
Pikkjärve (Valga)

Pikkjärve (kohalikus kõnepruugis Vissi) on küla Valgamaal Valga vallas. 
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.
Küla põhjapiiri märgib valdavalt Valga–Koidula raudteelõik.
Lusti (Valga)

Lusti on küla Valgamaal Valga vallas. Külas on olnud Lusti karjamõis.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.
1. jaanuaril 2024 moodustati küla idapoolsetest maa-aladest Lustimõisa küla, mis liideti Võru maakonna Antsla vallaga.
Saagopalm

Saagopalm ("Metroxylon") on palmiliste sugukonda kuuluv taimede perekond. 
Nad on levinud Malaka poolsaarel, Malai saarestikus ja Melaneesias.
Saagopalmid kasvavad kuni 12 m kõrguseks. Tüve läbimõõt võib ulatuda umbes 1 meetrini.
Nad õitsevad ja kannavad vilju ainult ühel korral elu lõpul 10...15 aasta vanuselt. 
Saagopalmi säsist valmistatakse saagot. Tüvesse koguneb kuni 400 kg tärklist.
Lustimõisa

Lustimõisa on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Lustimõisa küla moodustati 1. jaanuaril 2024 seni Valga valla Lusti küla alla kuulunud maa-aladest.
Raavitsa

Raavitsa (ka: Raavitse) on küla Valgamaal Valga vallas. Külas on olnud Raavitsa karjamõis ja Raavitse raudteepeatus. Küla lähistel paikneb Raavitsa soo.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.
Küla lõunapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik ja loodepiirile Tartu–Valga raudteelõik.
Raavitsas on Valgamaa metskonna keskus.
Elistvere

Elistvere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Asend.
Elistvere küla asub Tartu maakonna põhjaosas Elistvere järvest lääne pool Elistvere voorel. Küla lähistel paiknevad lisaks järvele Elistvere peakraav ja Elistvere soo. Ka Nava oja üks nimevariante on olnud Elistvere oja.
Külas asus Elistvere mõisa keskus. Tänapäeval on esinduslikust mõisaansamblist säilinud vaid mõni kõrvalhoone, nende hulgas ka suurejoonelise kaaristuga hilisbarokne ait.
Piirkonna suurim turismimagnet on Elistvere loomapark.
Kaiavere (Tartu)

Kaiavere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paiknevad Kaiavere järv ja Kaiavere soo. 
Kaiaveres aretati Eesti vutitõug. Endises vutifarmis avati 1. juunil 2010 meelelahutuskeskus Vudila mängumaa.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Kõduküla (Tartu)

Kõduküla on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Vahi (Tabivere)

Vahi oli küla Jõgeva maakonnas Tabivere vallas. 
Pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tartu valda Tartu maakonnas.
Nime eksitava sarnasuse tõttu Vahi alevikuga liideti 2022. aastal Vahi küla Lilu ja Otslava külaga.
Sepa (Tartu)

Sepa on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Reinu (Tartu)

Reinu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Maarja-Magdaleena

Maarja-Magdaleena (2005. aastani "Maarja") on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Külas paikneb Maarja-Magdaleena kirik (Maarja-Magdaleena kihelkonna keskus) ja selle juures on olnud Maarja-Magdaleena kirikumõis. Nõukogude ajal on Maarja-Magdaleena kandnud nime Järve.
Külas on kauplus, põhikool, rahvamaja, lasteaed jne. Külas tegutseb ka Maarja-Magdaleena Maarahva Selts, mille kollektiivideks on rahvamajas tegutsevad ja Maarja-Magdaleena külateater. Seltsi põhieesmärgiks on aidata arendustegevuste kaudu kaasa elu säilimisele maal, parandada külainimeste elukvaliteeti, säilitada ja mitmekesistada külaelu ja kohalikke kultuuritraditsioone.
Newtoni binoomvalem

Newtoni binoomvalem avaldab binoomi astme selle liikmete astmete kaudu hulkliikmena. Seda hulkliiget nimetatakse binoomi arendiks.
Kaitsemõisa

Kaitsemõisa on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Kassema

Kassema (ka: Kassemaa) on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Külas asub Kassema ohvrikivi.
Hulkliige

Hulkliige on üksliikmete algebraline summa, nt formula_1. Hulkliiget nimetatakse lineaaravaldiseks ehk esimese astme hulkliikmeks vaadeldavate muutuja suhtes, kui ühegi liikme aste nende muutujate suhtes ei ole suurem kui üks. Näiteks on hulkliige ax+by+c lineaaravaldiseks kahe muutuja x ja y suhtes.
Reegel: Kui sulgude ees on plussmärk, siis tuleb sulgude avamisel jätta sulgude sees olnud liikmete märgid endiseks; kui sulgude ees on miinusmärk, siis tuleb sulgude avamisel muuta sulgude sees olnud liikmete märgid vastupidiseks.
Rakendades seda reeglit saame avaldist lihtsustada järgmiselt:
(2x-5)-(x-7)+(15-9x)-(6x-3) = 2x - 5 - x + 7 + 15 - 9x - 6x + 3 = -14x + 20 = 20-14x
Reegel: Hulkliikme korrutamisel üksliikmega korrutatakse üksliikmega selle hulkliike iga liige ja tulemused liidetakse.
Reegel: hulkliikme jagamisel üksliikmega jagatakse hulkliikme iga liige selle üksliikmega ja tulemused liidetakse.
Valem: (a+b)(c+d) = ac + ad + bc + bd
Sõnaded: Kaksliikme korrutamisel kaksliikmega tuleb ühe kaksliikme kumbki liige korrutada teise kaksliikme kummagi liikmega ja tulemused liita..
Reegel: Kahe üksliikme summa ja samade üksliikmete vahe korrutis võrdub nende üksliikmete ruutude vahega.
Reegel #1: Kahe üksliikme summa ruut võrdub esimese liikme ruuduga pluss kahekordne esimese ja teise liikme korrutis pluss teise liikme ruut.
Reegel #2: Kahe üksliikme vahe ruut võrdub esimese liikme ruuduga miinus kahekordne esimese ja teise liikme korrutis pluss teise liikme ruut.
Reegel: Kahe hulkliikme korrutamisel tuleb ühe hulkliikme iga liige korrutada teise hulkliikme iga liikmega ja tulemused liita.
Näiteks kaksliikme a+b ja kolmliikme x+y+z korrutamisel saame: (a + b)(x + y +z) = ax + ay + az + bx + by + bz
Kõnnujõe

Kõnnujõe (ka: Kõnnu-Ülejõe) on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Kõrenduse

Kõrenduse on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel voolab Kõrenduse peakraav.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Kärksi

Kärksi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Külas on asunud Kärksi karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Lilu

Lilu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Külas asub Õlleoja (Lilu peakraav). Külas on asunud Lilu karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. 2022. aastal liideti Liluga osa endisest Vahi külast.
Otslava

Otslava on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
1977. aastal moodustati Otslava küla Loku ja Kadrina küla liitmisel. 2022. aastal liideti Otslavaga osa endisest Vahi külast.
Pataste

Pataste on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paikneb Pataste soo, külas on olnud Pataste karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Üksliige

Üksliige ehk monoom on:
Ükliikmeid nimetatakse "sarnaseks", kui need erinevad teineteisest konstantse kordaja poolest.
Raigastvere

Raigastvere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paiknevad Raigastvere järv ja Raigastvere soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Kolmliige

Kolmliige ehk trinoom on kolme üksliikme algebraline summa, nt a2 + sinα – c.
Kaksliikme ehk binoomi ruudu saab teisendada kolmliikmeks, nt (a + b)2 = a2 + 2ab + b2.
Sortsi

Sortsi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paikneb Sortsi soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Tormi

Tormi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Uhmardu

Uhmardu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Külas on Uhmardu kalmistu. Küla lähistel voolab Uhmardu jõgi.
Uhmardu jõge ja veskit on esmamainitud 1627. aastal kujul "Ohmarde Jeggy" ja "Ohmar Wessky". Uhmardu kõrtsi on nimetatud 1695. aastal kujul "Umaschi Krug" ja 1758. aastal kujul "Uhmardasche". Kõrts asus Maarja-Magdaleena kihelkonnas ja kuulus Kudina mõisale. Küla kujunes kõrtsi ja hiljem õigeusu kiriku ümber. Küla on esmamainitud 1922. aastal. 1977. aastal liideti Uhmarduga Kulmuvere põlisküla ja Särje küla, mida on esmamainitud 1900. aasta paiku kirillitsas kujul Сарья.
Valdek Pall eeldas, et tegu pole võõrapärase nimega, ning oletas, et nimi koosneb kahest osast: tüvest "uhma" ja liitest -rd(u) (nagu sõnades "logard" ja "painard"). Tüve seletuseks sobivad soome sõna "uhma" ('trots') ning eesti sõnad "uhmama" ('end pingutama, rähklema') ja "uhmane" ('sogane, tuim, ebaselge').
Valgma

Valgma (ka: Valma) on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paikneb Valgma soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Voldi

Voldi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Küla loodepoolne osa kuulus varem Tabivere mõisale (Voldi mõis). Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. 2022. aastal viidi Äksi kiriku ümbrus Voldi külast külgneva Äksi aleviku koosseisu.
Õvanurme

Õvanurme on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Külas asub Hiiemägi.
Õvanurmel on lapsepõlves elanud polaaruurija Vello Park, julgeolekutöötaja Anti Talur ning dokumentalist ja etnoloog Liivo Niglas.
Altnurga

Altnurga (ka: Altnuka) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikust 5 km kaugusel. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Küla juures asub Altnurga saarik.
Härjanurme (Jõgeva)

Härjanurme on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Puurmani valda.
1977. aastast hõlmab küla ka endise Saare küla ja Kaave jõe äärsed Kaatvere ja Kurukse küla. 2012. aastal elas külas 79 inimest.
Asend.
Härjanurme küla läbib Painküla–Puurmani tee ning seal lõpevad Pikknurme–Härjanurme ja Siimusti–Härjanurme tee.
Ajalugu.
Härjanurme küla on esimest korda mainitud 1426. aastal. 18. ja 19. sajandi vahetusel rajati sinna Härjanurme mõis. Mõisamaade tükeldamise tulemusena 1921. aastal nimetati Härjanurme ümber Mõisakülaks ja seda nime kandis küla 1977. aastani. Mõis hävis Teises maailmasõjas.
Kultuur.
Küla kultuurielu edendamise on enda peale võtnud 1990. aastate alguses asutatud Härjanurme Maarahva Selts.
Jõune

Jõune on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
2012. aastal elas külas 56 inimest.
Külas asub Jõune ohvrikivi ja Hiiemäe kivikalme.
Asend.
Jõune küla asub kahel pool Härjanurme külast Puurmanisse viivat maanteed, Puurmani alevikust 13 km kaugusel. Küla lähistel on Jõune soo.
Ajalugu.
Küla on esimest korda mainitud 1426. aastal ("Jewue").
Härjanurme Kalatalu.
Jõune küla maal Pedja jõe keskjooksul rajati 1973. aastal Kaarepere metsakatsejaama Härjanurme tiigimajand. 1995. aastal ostis selle Kaarepere kalakasvatusbioloog Aarne Liiv, kes rajas sinna Eesti esimese tootliku vähikasvatuse. Tänapäeval on see Eesti suurim ja moodsaim kala- ja vähikasvatuskompleks – Kalatalu Härjanurmes.
Jüriküla

Jüriküla on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 2 km kaugusel.
Loodus.
Küla asub Pedja jõe ääres. Küla piires suubuvad Pedja jõkke Umbusi jõgi ja Pikknurme jõgi. Küla lähistel voolab Jüriküla kraav.
Suur osa küla territooriumist jääb Alam-Pedja looduskaitsealale.
Külas kasvab Puurmani Jaani-Hansu mänd.
Ajalugu.
Arheoloogiamälestistena on kaitse alla võetud üks küla piires asuv asulakoht ja Madisemägi.
1977. aastal liideti Jürikülaga Utsali küla. 1755.–1771. aastal töötas seal Utsali klaasikoda.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Kursi (Põltsamaa)

Kursi on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 4 km kaugusel. Külas on asunud Kursi kirikumõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Kursi küla järgi on nime saanud Tartus tegutsev kunstnike rühmitus Kursi koolkond.
Laasme

Laasme on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 3 km kaugusel. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Külas elas maalikunstnik ja graafik Peeter Allik.
Pööra

Pööra on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Pööra paikneb Puurmani alevikust 12 km kaugusel. Küla lähistel paikneb Pööraküla soo.
Saduküla

Saduküla on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Elanike arvult oli see Puurmani valla suurim küla. 2012. aastal elas seal 182 inimest. 
Asend.
Saduküla paikneb Painküla–Pikknurme tee ääres, Puurmani alevikust 13 km kaugusel. Küla lähistel voolab Saduküla kraav.
Ajalugu.
Vanimad kirjalikud ülestähendused Sadukülast pärinevad 1426. aastast ("Satkuil"). 1634. aastal on mainitud Sadukülas asunud mõisa, mis olevat kuulunud Tartu linnale. Tänini on säilinud 19. sajandi teisest poolest pärinevad mõisa peahoone ja mõni maakivist kõrvalhoone. Pärast Teist maailmasõda kasvatati endise mõisa aladel seemnevilja ja tõuloomi.
1920. aastatel moodustati Saduküla mõisa maadest Saduküla asundus. 1977. aastal muudeti asundus Sadukülaks.
Haridus.
Sadukülas on kooliõpetust antud vähemalt 1766. aastast, kui asutati talurahvakool. Kool rajati kohaliku mõisniku kulul valitsusepoolse trahviähvarduse tulemusena. Arvatavasti asus kool Pööra külas. Rahvas kutsus kooli Nurmiku kooliks. 
Praegune lasteaed-algkool on 1871. aastal asutatud õigeusu kihelkonnakooli järglane. 2010. aastal kujundati seni põhikoolina tegutsenud kool ümber lasteaed-algkooliks.
Tammiku (Põltsamaa)

Tammiku on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 7 km kaugusel. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Tõrve

Tõrve on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Põltsamaa alevikust 9 km kaugusel. Küla lähistel asuvad Tõrve paisjärv, Tõrve peakraav ja Tõrve soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Diksiländ

Diksiländ (inglise keeles "dixieland") on džässistiil. 
Valgenahaliste muusikute džässorkestrite võidukäik algas Jack "Papa" Laine'iga, keda peetakse valge džässi isaks. Seda džässiliiki iseloomustavad sujuvad meloodiad, puhas harmoonia ja mitte nii äärmuslikud kõlavärvid. Muusikutel oli sageli väiksem väljendusjõud, kuid mõnikord parem mängutehnika. Diksiländiansambli koosseisu kuuluvad trompet (varem kornet), klarnet, tromboon, bandžo (või seda asendav kitarr), bass (kõige arhailisem on tuuba, hiljem hakati kasutama kontrabassi), löökpillid ja klaver (klaver tuli koosseisu hiljem). Juba Chicago koolkonnas olevat kasutatud ka saksofoni. Vanades diksiländiansamblites ja vahel ka hilisemates koosseisudes on kasutatud kahte trompetit. On ka muid koosseisulisi võimalusi. Oli tavaks lahterdada kogu New Orleansi valge džäss diksiländi alla, kuid kahe stiili piirjooned on jätkuvalt ähmased. 
Tuntud ansambleid.
Original Dixieland Jazz Band, New Orleans Rhythm Kings (klarnetist Leon Rappolo ja trombonist Georg Brunis).
Iigaste

Iigaste (kohalik hääldus Iigastõ) on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Gavin Rossdale

Gavin McGregor Rossdale (sündinud 30. oktoobril 1965) on USA-s tegutsev Briti muusik ja filminäitleja, kes sai tuntuks bändis nimega Bush. 
Isiklikku.
14. veebruaril 2002 abiellus ta Gwen Stefaniga. 26. mail 2006 sündis neil poeg Kingston James McGregor Rossdale.
Jaanikese

Jaanikese on küla Valga maakonnas Valga vallas. See jääb Valga linnast vahetult põhja ja Eesti-Läti piiri äärde.
Idas piirab küla Jõhvi–Tartu–Valga maantee ja läänes Valga–Uulu maantee.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Külas asub Valga Tartu maantee kalmistu.
Külas asus NSV Liidu sõjalennuväli (Valga lennuväli).
Korijärve

Korijärve on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla paikneb Korijärve lähistel.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Küla lõunapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik.
Muhkva

Muhkva on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Paju (Valga)

Paju on küla Valga maakonnas Valga vallas. 
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Külas asub kunagise Paju mõis keskus. Mõisa härrastemajas tegutseb tänapäeval hooldekodu.
Mõisa all toimus 1919. aasta 31. jaanuaril Paju lahing. Lahingu mälestuseks on külasse püstitatud Paju lahingu mälestussammas ning lahingus võidelnud Põhja Poegade rügemendile on Paju mõisa pargis mälestuskivi.
Vahur Made

Vahur Made (11. juuli 1971 Tallinn – 8. oktoober 2017) oli eesti ajaloolane.
Elukäik.
Lõpetas 1989. aastal kuldmedaliga Tallinna 22. Keskkooli ning 1994. aastal Tartu Ülikooli ajaloo-osakonna "cum laude". Kaitses 27-aastaselt 1999 Tartu Ülikoolis ajaloodoktori ("doctor philosophiae") väitekirja teemal "Eesti ja Rahvasteliit".
Töötas reporterina ajalehes Postimees (1993–1995) ja toimetajana ajalehes Äripäev (1996–1997). Oli Riigikantselei juurde kuulunud Euroopa asjade ministri abi (1997). 1998–1999 Eesti Kõrgema Kommertskooli (EBS) kaasprofessor. 1996–2001 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloolektor ja alates 2005. aastast TÜ filosoofiateaduskonna ajaloo ja arheoloogia instituudi dotsent. Alates 2000. aastast Eesti Diplomaatide Kooli (EDK) asedirektor.
Tegutses Kodanike komiteede liikumises ja oli Eesti Kongressi liige. Oli alates 1998 Eesti Akadeemilise Ajalooseltsi liige. Kuulus alates 2000. aastast Inglismaa ülikoolide Euroopa uuringute assotsiatsiooni liikmeskonda. Oli Eesti Euroopa Ühenduse Uuringute Assotsiatsiooni asepresident ja Eesti NATO assotsiatsiooni nõukogu liige. Alates 2003 kuulus EDK ametliku esindajana Euroopa Poliitiliste Uuringute konsortsiumi liikmeskonda.
Teadustegevus.
Made põhilised uurimisvaldkonnad olid Euroopa Liit ja Euroopa integratsioon tervikuna, Euroopa Liidu naabruspoliitika, Eesti välispoliitika ajalugu, Läänemere regiooni julgeoleku arengu küsimused, Balti riikide osalemine ja roll rahvusvahelistes organisatsioonides ning Balti riikide temaatika rahvusvahelistes suhetes külma sõja perioodil. 
Osales teaduslike ettekannetega rahvusvahelistel konverentsidel Soomes (Eckerö, Helsingi, Turu), Venemaal (Moskva, Peterburi), Londonis, Riias, Tartus, Birminghamis, Budapestis, Belfastis, Bordeaux’s, New Yorgis, Stockholmis, Reykjavikis, Kiievis, Thbilisis jm.
Artikleid.
Estonian Banking and Currency Reform Loan of 1927: A Case Study of the Estonian Economic Cooperation with the League of Nations / Publications of Estonian Business School 4. Tallinn 1998. ISSN 1406-1260
Isiklikku.
Vahur Made oli Reet ja Tiit Made poeg. Oli abielus Annika Madega, neil on pojad Morten, Rasmus ja Kaspar.
Rampe

Rampe on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla lähistel voolab Rampe oja, külas on olnud Rampe mõis.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Külas asub Rampe ristipettai.
Sooru

Sooru on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla paikneb Sooru järv. Külas on olnud Sooru mõisa keskus.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Soorut on esmamainitud 1388. aastal mõisana ("curia Sore"). 
Sooru mõisa (saksa "Soorhof"), mis asus Valga kreisi Luke kihelkonnas, hoonestus püstitati valdavas osas 19. sajandi teisel poolel Wrangelite ajal. 
Väike ühekorruseline härrastemaja on hävinud. Kõrvalhoonetest tähelepandavaimad on postidele toetuva ulualusega aidahoone ja hilisklassitsistliku fassaadiga tall-tõllakuur.
Suure paisjärve kaldal asub 19. sajandi lõpul ehitatud telliskivist, puidust pealeehitisega vesiveski, katus kaetud algsete tsementkividega. Veski sisustus on hävinud; säilinud on veskisild koos tammiga. 
Teise maailmasõja eel asus Soorus telefoni kõnepunkt. Soorus asus ka Soonja postiagentuur.
Sooru pargis kasvab muu hulgas rohkesti saarvahtraid, 5,5 m kõrgune ligustripõõsas, hõbepajusid, hall pähklipuu, mitu vene lehist, valge mänd, kokku 38 liiki.
Supa

Supa on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Väikese Emajõe oru põhjanõlval, Pedeli jõe suudme vastas kerkib järsk Tõlliste mägi.
Tagula

Tagula on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Tinu

Tinu (ka: Tinuküla) on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla lähedal voolab Tinu oja.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Tõlliste

Tõlliste (ka: Tõllistõ) on küla Valga maakonnas Valga vallas. Ajalooliselt oli küla Sangaste kihelkonnas ja külas asus Tõlliste mõis.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Tõllistes on mälestusmärk Eesti Vabadussõjas võidelnud Põhja Poegade rügemendile.
Vilaski

Vilaski on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Küla lõunapiiri äärde jääb Valga–Koidula raudteelõik.
Väljaküla (Valga)

Väljaküla (ka: Välläkülä, Välja) on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Dreamfall

"Dreamfall" on seiklusmäng, mis on välja antud Windowsi ja Xboxi platvormidele 17. aprillil 2006. See on järg Funcomi välja antud mängule "The Longest Journey".
"Dreamfalli" sündmustik toimub 10 aastat pärast esimese osa "The Longest Journey" sündmusi.
1. märtsil 2007 teatas Funcom "Dreamfalli" järjest.
Sisu.
On aasta 2219. Mängu peategelane Zoë Castillo elab Marokos Casablancas. Ta on õpilane, kes jättis pooleli ülikooli, et võtta aeg maha ja enda tulevikuplaanides selgusele jõuda. Äsja läks ta lahku oma poiss-sõbrast Rezast. Peagi ta taipab, et pärast seda, kui ta ülikoolist lahkus, on ta elu nii igavaks läinud. Tema päevad mööduvad kodus, voodis lebades ja seebioopereid vaadates. Ühel päeval juhtub aga midagi väga imelikku. Televiisorist näidatava uudistesaate ajal katkeb järsku programm ja ekraanile tekib õudusfilmi meenutav klipp, kus väike tüdruk Faith ütleb Zoë nime ja räägib: "Otsi April, päästa April". Zoë aga ei pööra sellele erilist tähelepanu, sest ta arvab, et see on lihtsalt mingi tehniline viga. Kuid peatselt, kui tema endine poiss-sõber teadmatult kaob ja teleprogrammi vahelesegamine aina tihedamalt toimub, korrates kogu aeg sedasama lauset, siis Zoë mõistab, et see ei olnud lihtsalt juhus, kui tüdruk tema nime ütles. Selle video taga peitub midagi süngemat, kui ta algul arvatagi oskas.
Corleone

Corleone (itaalia keeles 'lõvisüda'; sitsiiliakeelne nimi Cunigghiuni) on asula Itaalias Sitsiilias Palermo suurlinnapiirkonnas ja on Corleone valla keskus.
Elanike arv on umbes 12 000.
Mõtlemise häired

Mõtlemishäire on üks psüühiliste funktsioonide häire.
Kliinilises psühhiaatrias eristatakse mõtlemishäiretel:
Mõtlemise vormiline häire.
Vormiline mõtlemishäire avaldub sellistes nähtustes nagu tempo, seoslikkuse, sihipärasuse, mõistete häiretes.
Mõtlemise tempo häired:
Mõtlemise seoslikkuse häired:
Mõtlemise sihipärasuse häired:
Mõistete häired:
Mõtlemise sisuline häire.
Eristatakse järgmisi mõtlemise sisulisi häireid:
Põderpõrnikas (perekond)

Põderpõrnikas ("Lucanus") on põderpõrniklaste sugukonda kuuluv põrnikas. 
Eestis elab teiste seas liik põderpõrnikas ("Lucanus cervus").
Psüühika

Psüühika on individuaalsele kogemusele toetuv käitumist organiseerivate protsesside süsteem.
Kuigi psüühika on kompleksne nähtus, on siiski võimalik eristada järgmisi psüühilise tegevuse etappe:
Kuigi reeglina on psüühika ajutegevuse väljendus, ei ole alati võimalik psüühilise tegevuse substraati selgelt piiritletud kujul välja tuua. Kõige primitiivsemaid psüühilise tegevuse avaldusvorme võib täheldada juba ainuraksetel – ainurakne ujub valguse poole või eemaldub liiga eredast valgusest (fototaksis), ainurakne ujub mineraalide kogumi poole või eemaldub mineraalide kogumi juurest (kemotaksis) – taksised. Ainuraksetelt on leitud ka primitiivseid mälu ja intellekti algeid.
Kongō

Kongō (金剛山 "Kongō-zan") on mägi Jaapanis Honshū saarel. See on 1125 meetri kõrgune ja on seega Ōsaka prefektuuri kõrgeim mägi. Asub Chihayaakasaka küla haldusalas.
Mäe järgi on nime saanud mitmed Jaapani sõjalaevad.
Inimese seedeelundkond

Inimese seedeelundkond koosneb seedekanalist ja seedenäärmetest. Täiskasvanud inimese seedekanal on keskmiselt 8–10 meetrit pikk. Seedekanalisse kuuluvad 
suuõõs koos hammaste ja keelega, neel, söögitoru, magu, peensool, jämesool ja pärak. Seedeelundkonda kuulub veel kaks nääret – maks ja kõhunääre.
Seedimise kulg.
Seedimine algab suus, kus toit peenestatakse hammastega. Suuõõnde eritub mälumisel süljenäärmest sülg. Süljes on ensüüm amülaas, mis lõhustab tärklist. Seega algab tärklise lõhustumine juba suus. Suust liigub toit neelu. Neel on lehtrikujuline lihaseline elund. Neelamisel keel aheneb, pehme suulagi tõuseb ning sulgeb tee ninaõõnde. Samal ajal katab klapikujuline kõrikaas sissepääsu kõrisse, vältides toidu sattumist hingamisteedesse. Neelust liigub toit söögitorusse. Toidu liikumist hõlbustab ohtralt erituv lima, mis aitab juhtida toitu makku. Maos algab toidu intensiivne seedimine, lisaks on magu toidu mahuti. Maonõre soolhappe toimel hävib maos enamik toidus leiduvatest mikroobidest. Maos algab valkude ning jätkub süsivesikute seedimine soolhappe ja ensüüm pepsiini toimel. Osaliselt seedunud toit liigub maost edasi peensoolde, mille esimest osa nimetatakse kaksteistsõrmiksooleks. Kaksteistsõrmiksooles toimub seedimise põhiline osa ning sinna suubuvad mitmed tähtsad seedenõred, kaasa arvatud trüpsiin. Soole siseseinad on kurrulised ja lisaks suurendavad soole seina väikesed väljasopistised – soolehatud. Peensooles lõpeb süsivesikute, valkude ja rasvade seedimine. Süsivesikute ja valkude koostisosad ning vitamiinid imenduvad verre ja rasvade koostisosad lümfisoontesse. Seedimata toidujäägid liiguvad edasi jämesoolde. Seal enam seedimist ei toimu. Jämesoole sisaldis on esialgu poolvedel, kuid kuna vesi pidevalt organismi tagasi imendub muutub toidumass tahkeks. Jämesoolde jäävad lõpuks alles toidujäätmed, mida keha ei vaja ja mis eemaldadakse organismist päraku kaudu. Väljaheide koosneb põhiliselt toidujääkidest, bakterimassist ja veest.
Kehalise koormuse mõju.
Kehalise koormuse ajal on seedeelundite talitlus pärsitud. Toimuvad erinevate hormoonide (adrenaliin, noradrenaliin) kontsentratsiooni muutused. Väheneb seedeelundite verevarustus.
Kirjandus.
"Bioloogia põhikoolile IV" - Urmas Kokassaar ja Mati Martin
Sanglepp

Sanglepp ehk must lepp ("Alnus glutinosa") on kaseliste sugukonda lepa perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuuliik. 
Rahvapäraseid nimetusi: mustlepp, emalepp, soolepp, seatamm.
Eestis pärismaine.
Ta on ühekojaline. Kõrgus kuni 30 (35) m . Eesti kõrgeim must lepp (33,3 m, diameeter 63 cm) kasvab Järvseljal . Puu eluiga küünib 100–130 aastani.
Saar (perekond)

Saar ("Fraxinus") on õlipuuliste sugukonda kuuluv heitlehiste (üks liik on igihaljas) lehtpuude ja -põõsaste perekond.
Perekonda kuulub 45–65 liiki, millest Eestis kasvab harilik saar ("Fraxinus excelsior") peamiselt salu- ja lodumetsades ning (eriti Saaremaal) puisniitudel. Eestisse on toodud 10 võõrliiki, neist kõige rohkem leidub pensilvaania saart ("Fraxinus pennsylvanica").
Kirjeldus.
Saare lehed kasvavad paariti, vahel kolmekaupa männases, ja need on sulgjad liitlehed. Saare lehed meenutavad pihlakat, kuid saare lehed on läikivamad, karvutud ja jämedalt saagja servaga. Tema lehed on suuremad ja terava tipuga.
Saare seemnetega kroonlehtedeta õied asetsevad pööristes või kobarates. Saarel on tiibvili nagu vahtral. Seemned asetsevad ühekaupa ning varisevad alles kevadel. 
Kasutamine.
Saarepuit on kõva, tihe (alates 670 kg/m³ – "Fraxinus americana" – kuni 710 kg/m³ – harilik saar), sitke, väga tugev ja elastne, mistõttu seda kasutatakse laialdaselt suurt tugevust ja vetruvust nõudvate esemete, näiteks ambude ja vibude, kurikate ja nuiade ning tööriistakäepidemete valmistamiseks. Saart kasutatakse tisleritööstuses ja saarevineerist tehakse mööblit.
Saart on kerge töödelda naelade, kruvide ja liimiga, seda on hea masinaga töödelda ja võimalik on saavutada kõrge viimistlusaste. Seevastu välistingimustes saart laialdaselt ei kasutata, sest kokkupuutel maapinnaga kaotab ta kulumiskindluse ja võib arvestada, et viie aastaga mädaneb ta täielikult.
Saarepuitu kasutatakse elektrikitarride ja vahel ka akustiliste kitarride kõlakastide, samuti trummikerede valmistamiseks. See on tuntud oma ereda, terava värvuse ja püsiva kvaliteedi poolest.
Saar on suurepärane küttepuu.
Neljatahulise saare sisekoorest toodeti vanasti sinist värvi.
Suured saare- ja jalakaoksad murduvad sageli igasuguse hoiatuseta, mistõttu Inglismaal Sussexis kutsuti neid puid lesestajateks.
Tohutu hulga, vähemalt 243 liblikaliigi röövikud toituvad saarel.
Saar kultuuris.
Vanakreeka mütoloogias elasid saartes meliaadid, nii nagu tammedes elasid drüaadid. Paljudes vanakreeka müütides ja kommetes on saart mainitud.
Skandinaavia mütoloogias peetakse maailmapuud Yggdrasili tavaliselt saareks. Esimene inimene Ask tehti saarest ja tema nimi tähendabki vanapõhja keeles saart.
Saar eritab suhkurjat ainet. Skandinaavia mütoloogias mainitud "inspiratsiooni mõdu" oli arvatavasti kääritatud saareeritis.
Kongo

Kongo on kahe riigi nimi:
Kongo nime kandnud kolooniad:
Depressiivne luul

Depressiivne luul on mõtlemishäire, mille puhul haigel on veendumuslikud negatiivse sisuga mõtted. Haige on ekslikult veendunud, et ta on tühine, tähtsusetu, saanud hakkama mingi raske teoga.
Tüüpilisel kujul esineb depressiivne luul bipolaarsete häirete ja skisoafektiivsete häirete korral.
Kõikedest luuludest moodustab depressiivne luul ~5%.
Depressiivseid luule:
António Teixeira de Sousa

António Teixeira de Sousa (5. mai 1857 – 5. juuni 1917) oli viimane Portugali kuningriigi peaminister.
Ta lõpetas 1883. aastal meditsiiniõpingud Porto Ülikoolis.
1889. aastal valiti ta Portugali parlamenti. 1900–1903 oli ta mereväe ja meretaguste alade minister ning 1903–1904 ja uuesti 1906 rahandusminister. Ta sai peaministriks 26. juunil 1910 ja oli ametis kuni 5. oktoobrini samal aastal, kui kukutati kuningas Manuel II ning Portugal kuulutati vabariigiks.
Francisco da Veiga Beirão

Francisco da Veiga Beirão (24. juuni 1841 Lissabon – 11. november 1916 Lissabon) oli Portugali jurist ja poliitik. Ta oli Portugali ministrite nõukogu esimees ("Presidente do Conselho de Ministros") 22. detsembrist 1909 kuni 26. juunini 1910, olles üks viimaseid peaministreid enne Portugali monarhia kukutamist.
Veiga Beirão õppis õigusteadust Coimbra ülikoolis ja töötas hiljem seal professorina. Ta kuulus mõõdukate liberaalide hulka ning täitis mitmeid valitsusametikohti, sealhulgas justiitsministri ülesandeid. Tema valitsuse ajal püüti stabiliseerida poliitilist olukorda ja vähendada korruptsiooni, kuid riigi süvenevad kriisid ja monarhia populaarsuse langus viisid lõpuks tema tagasiastumiseni.
Pärast 1910. aasta revolutsiooni taandus Veiga Beirão aktiivsest poliitikast. 
Ta suri 1916. aastal Lissabonis.
Auksi

Auksi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Külas asub Auksi järv, millest saab alguse Uueveski oja. Samuti asuvad külas kaitsealused Auksi rändrahn ja Auksi jalakas ning kaitse all mitte kuuluv Auksi põllukivi.
Küla läbib Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee, mille 38. kilomeetrilt (Auksi järve ligidalt) saab alguse lääne suunas kulgev 3,6 km pikkune Auksi tee.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.
Suurusluul

Suurusluul ehk parafreenne ehk ekspansiivne ehk megalomaaniline ehk makromaaniline luul on luul, mille korral on inimesel ekslik veendumus, et tal on mingi eriline positiivne võime, koht, ülesanne. Inimene võib olla veendunud, et tal on selgeltnägija võimed (võimekusluul); ta on kuninga nõuandja (võimuluul); tema ülesanne on paljastada juutide salavandenõud (missiooniluul) vms.
Suurusluulu korral tuleb alati kontrollida inimese väidete vastavust tegelikule olukorrale.
Suurusluul esineb tavaliselt skisofreenia, bipolaarse häire ja skisoafektiivsete häirete korral.
Suurusluulu esineb ligikaudu 20% kõigist luulujuhtudest.
Suurusluul võib avalduda erinevates vormides:
Karula (Viljandi)

Karula (varem "Uue-Võidu") on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Uueveski oja üks nimevariant on Karula oja. Küla läänepiiril asub Karula järv.
Küla kuulus Viljandi kihelkonda, külas on olnud Karula mõis.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.
Kokaviidika

Kokaviidika (ka "Koka-Viidika") on küla Viljandimaal Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Kokaviidika oli 2000. aasta seisuga Saarepeedi valla elanike arvult kõige väiksem küla: 25 elanikku.
Kokaviidikale lähimad külad on idas Saarepeedi, lõunas Taari, edelas Tobraselja ja loodes Võistre.
Külast voolab läbi Koka oja.
Nimi.
Koka on Eesti kohanimedes üsna laialt levinud. 18. sajandi algul leidus seda ainuüksi Viljandi kihelkonnas mujalgi. See võis tuleneda sõnast "kokka" 'küngas, mägi', ametinimetusest kokk või eesnimest Cocke, Koke. Viimase tuletas Leo Tiik isikunimest Habakuk.
Viidik ("Widik") on samuti levinud eesnimi. Sealsamas Võidu mõisas pidas 1751 hajatalu "Teya Olo Widick". Arvatavasti on see kas nime "Vitus" teisend või lühend germaani Wid-tüve sisaldavatest nimedest "Widdig, Wittichen, Wiedi(n)g" või "Wieti(n)g", mis on rahvasuus segunenud kalanimetusega viidikas.
Ajalugu.
Tänapäeva Kokaviidika küla maa-ala asus Viljandi kihelkonnas ja kuulus Uue-Võidu mõisale.
Kokaviidika on asendanud varasemad külanimed Harjaka ja Lustivere, vähemalt tänapäeval sellenimelisi paiku ei ole. 18. sajandi algul olid Koka talud Harjaka küla ("Harjakas") all. 1583. aastal nimetati seda paika "Lustifer" ja 1797. aastal "Lustiwer".
1751. aastal oli Võidu mõisas taluperemees "Kocka Marti Widik", kelle järgi küla võibki olla nimetatud. 1806 elas Võidu mõisas talupoeg "Kokka Widiko Josep", kes võib olla eelmise poeg. 1900. aasta paiku nimetati Коккавидика talu. Esimest korda mainiti Kokaviidika küla alles 1945. aastal.
Riigivanem Jüri Jaakson ja matemaatik Hermann Jaakson sündisid Kokaviidikal. 1995. aastal püstitati Kokaviidika külla Jüri ja Hermann Jaaksonile mälestuskivi.
Küla nimi esines 2016. aastal Kanal 2-s eetris olnud huumorisaates "Suur komöödiaõhtu", kus teiste seas naerutas televaatajaid väljamõeldud tegelane, Kokaviidika postiljon Herbert Ving (näitleja Argo Aadli).
Moori

Moori on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Moori mõis.
Moori küla jääb Viljandi – Kolga-Jaani – Põltsamaa maanteed pidi 10 km Viljandi linnast Põltsamaa suunda, maanteelt 1 km paremale. See on väike hajaküla 40 elanikuga (2011).
Küla keskuses asub 8 korteriga kortermaja.
Moori külas tegutseb külaseltsing külavanem Karmen Roosi eestvedamisel. Külas toimub iga-aastane jaanituli ja muid ühiseid üritusi aasta läbi.
Külast saavad alguse Teraseoja ja Tusti oja.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.
Peetrimõisa (Viljandi)

Peetrimõisa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.
Külas on olnud Peetrimõisa karjamõis ja Väikemõisa mõis.
Küla idapiiril voolab Tänassilma jõgi, külast voolab läbi Uueveski oja. Küla territooriumil asuvad Peetrimõisa paisjärv ja osa Rutsniku mädajärvest, samuti väike osa Uue-Võidu maastikukaitsealast.
Taari

Taari on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.
Küla lõunapiiril voolab Tänassilma jõgi, samuti jookseb lõunapiir piki Vana-Võidu Mädajärve. Külast voolavad läbi Viru oja ja Koka oja, mõlemad suubuvad lõunapiiril Tänassilma jõkke. Viru ojale on külas paisutatud Kehklase järv. Küla kirdeosas asuvad Varesemäed.
Külast läheb läbi Viljandi–Põltsamaa maantee.
Tõnissaare

Tõnissaare on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Külas asub Pingu järv. 
Tegemist on tüüpilise 20. sajandi monofunktsionaalse maa-asulaga. Sajandi algul ehitati külla kahekorruselisi ahiküttega, paljude väikeste korteritega elumaju, kus majutati teiste seas Viljandi tikuvabriku metsatöölisi. Tänapäeval seisab mitu sellist endist eluhoonet tühjalt ja on avariilises seisukorras. 
Laiemat tuntust on küla kogunud seoses 2008. aastal Kanal 2 eetris olnud Peeter Võsa saatega "Võsareporter", mille reportaažis kajastati Tõnissaare elanike omavahelisi tüliküsimusi. Kaamera ja mikrofoni ees lahati väidetavaid vargusi üksteise tagant, rohkeid alkoholi kuritarvitamise ja avaliku korra rikkumise juhte, pikantset kõneainet pakkusid külarahva intiimsuhted. Videoreportaaž valiti saatesarja populaarseimaks ning selle kaudu võis Eesti televaataja tutvuda värvikate tegelastega (hüüdnimedega Pudi, Kitukas, Vesipea, õed Puugid jm), kellest mõni on ka hiljem meedias esinenud.
Neftekamsk

 
Neftekamsk on tööstuslinn Venemaal Baškortostani Vabariigis. Linn asub Kama jõe ääres.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Neftekamski elanikest tatarlasi 30,5%, venelasi 29,1%, baškiire 27,8%, marisid 9,4% ja udmurte 1,2%.
Ajalugu.
1955. aastal leiti Arlani mari küla juurest naftat. Naftapuuraukude juurde tekkis töölisasula, mis 1963 sai linnaõigused. 1962 hakati ehitama hüdroelektrijaama ja 1968 kunstnahavabrikut.
Linnas on auto- ja bussitehas ning lennujaam.
Välgita

Välgita on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Välgita mõis.
Külas asuvad Välgita ohvrikivi ja Välgita järv. Külast saab alguse Rootsi kraav. 
Külast voolab läbi Viru oja, millele on paisutatuda Muraka järv.
Küla lähistel paikneb Välgita soo.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.
Paranoiline luul

Paranoiline luul on luul, mille puhul haige on veendunud, et teda tahetakse kahjustada. Patsient on veendunud, et inimesed tänaval kuidagi imelikult jälgivad teda, keegi varastab ta kodust tema asju, teda jälitab kuritegelik jõuk jne.
Paranoiline luul esineb tavaliselt skisofreenia puhul. Küllalt tavaline on paranoiline luul ka Alzheimeri tõve korral. Kuid erinevalt skisofreeniast, mil luul on tavaliselt laiahaardeline, Alzheimeri tõve korral on paranoiline luul olmeluulu tasemel.
Paranoilise luulu esinemissagedus moodustab kõikidest luuludest ~75%.
Paranoilisi luule:
Paul Muuli

Paul Muuli (10. mai 1931 Luunja vald (Tartu-Maarja kihelkond) – 17. august 1997) oli Eesti poliitik ja metsavend.
Elulugu.
14. juunil 1941 küüditati Paul Muuli perekond Siberisse. Aastal 1957 põgenes ta asumiselt Eestisse, kus varjus ja elas metsavennana 1959. aasta märtsini.
Alates 1989. aasta aprillist oli Muuli üks Tartu "Memento" algatajatest, ühtlasi ka Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liidu esimees. Ta oli Tartu "Memento" esimees aastatel 1990–1994. Tema idee oli mälestusmärgi "Rukkilill" algatamine ja ta oli selle realiseerimise peaorganisaator. Mälestusmärk avati 10. juunil 1990 Tartus Riia ja Pepleri tänava nurgal.
Alates 15. septembrist 1992 kuni oma surmani 1997. aastal oli Paul Muuli 1938. aasta Põhiseadusele tugineva nn Nõmme valitsuse majandusminister ja põllutööminister. 
Muuli kandideeris Riigikogu 1992. aasta valimistel Tartu linnas ja maakonnas Õigusvastaselt Represseeritute Rahvusliku Erakonna nimekirjas ja sai 163 häält.