tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Dialektiline loogika

Dialektilise loogika all mõistetakse Hegeli teostes arendatud loogikat, Karl Marxi "Kapitali" aluseks olevat loogikat või formaalset loogikat, milles vastuolud on lubatud.
Marksistlikud filosoofid pöörasid dialektilise loogika arendamisele erilist tähelepanu alates 1960. aastatest. Kriitikute hinnangul ei avaldanud dialektiline loogika mõju formaalse loogika ega matemaatikafilosoofia arengule NSV Liidus ja seda on iseloomustatud skolastilisena.
Paraná osariigi lipp

Paraná osariigi lipp on Brasiilia Paraná osariigi lipp.
Lipp on kinnitatud 27. mail 2002, sama lipp oli kasutusel ka aastatel 1947–1990.
Ambla jõgi

Ambla jõgi (ka "Albu jõgi") on Jägala jõe parempoolne lisajõgi.
Jõgi algab Roosna järvest ning suubub Jägala jõkke. Jõe pikkus on 27,9 km, jõgikonna pindala 157,7 km². Jõe ülemjooks paikneb Pandivere kõrgustikul ja alamjooks jääb Kõrvemaale.
Eutrofeerumine ja elustik.
Jõe kesk- ja alamjooks olid varem sobivad forellide elupaigad ja kudemiskohad, kuid nüüdseks on vääriskalad jõgikonnal toimunud maaparanduste ja ulatusliku jõe eutrofeerumise tõttu kadunud .
Jõe eutrofeerumise kahjulikku mõju kinnitavad ka 2003. aastal tehtud kompleksuuringud, mille käigus Ambla jões loendati Jägala jõgikonna jõgedest kõige vähem taksoneid. Sama uuringu järgi osutusid jõe põhjas kõige domineerivamaks loomarühmaks surusääsklaste vastsed.
Rio de Janeiro osariigi lipp

Rio de Janeiro osariigi lipp on Brasiilia osariigi Rio de Janeiro lipp.
Kangas on jagatud neljaks võrdseks väljaks, vardapoolne ülemine ja lehvipoolne alumine on valged ning vardapoolne alumine ja lehvipoolne ülemine sinised. Lipu keskele on paigutatud Rio de Janeiro osariigi vapp.
Santa Catarina osariigi lipp

Santa Catarina osariigi lipp on Brasiilia Santa Catarina osariigi lipp.
Lipp on kinnitatud 23. oktoobril 1953.
Kangas on jagatud horisontaalselt kolmeks laiuks (punane, valge, punane) ning lipu keskel on roheline romb, mille sees Santa Catarina osariigi vapp.
São Paulo osariigi lipp

São Paulo osariigi lipp on Brasiilia osariigi São Paulo lipp.
Lipp on ametlikult kinnitatud 27. novembril 1946.
Kangas on jagatud horisontaalselt kolmeteistkümneks must-valgeks triibuks (7 musta ja 6 valget) ning vardapoolses ülanurgas on punane ristkülik, mille nurkades on kollased viisnurksed tähed ja keskel valge sõõr sinise Brasiilia kaardi kujutisega.
Lipu proportsioonid on 2:3, laius 13 ja pikkus 19,5 triipu. Punase ristküliku kõrgus on 5 ja laius 7,5 ning valge sõõri diameeter 4 triipu.
Käravete järv

Käravete järv (ka "Käravete paisjärv, Käravete veehoidla") on paisjärv Käravete alevikus. Järv rajati Ambla jõele 1979. aastal. Kuulub Harju alamvesikonda. Valgla suurus on 110,9 km², veekogu pindala 2,7 ha ja kaldajoone pikkus 1336 m. Järves on üks saar.
Paisjärv ei ole Järvamaa ametlike ujumiskohtade nimestikus. 2005. aasta suvel uppus sinna mees, kelle otsimist tuukritel raskendas halva läbipaistvusega vesi. 
1991. aastal lasti Käravete paisjärve umbes 10 000 ahvenat.
Élena Paparízou

Élena Paparízou (kreeka keeles "Έλενα Παπαρίζου"; sündinud 31. jaanuaril 1982 Göteborgis Rootsis) on kreeka laulja, kelle esitatud laul "My Number One" võitis 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse.
Günter Verheugen

Günter Verheugen (sündinud 28. aprillil 1944 Bad Kreuznachis) on Saksamaa ja Euroopa Liidu poliitik.
Verheugen õppis Kölni ja Bonni ülikoolis ajalugu, politoloogiat ja sotsioloogiat.
1982. aastani kuulus ta Vabasse Demokraatlikku Parteisse, olles alates 1978 selle peasekretär. Kui VDP lahkus Helmut Schmidti valitsusest, astus ta koos mõttekaaslastega VDP-st välja ja astus samal aastal Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 
1983–1999 oli ta Bundestagi liige ja kuulus selle väliskomisjoni. 1994–1997 oli ta SDP parlamendifraktsiooni aseesimees ja 1998–1999 välisminister.
Aastatel 1999–2004 oli ta Euroopa Komisjoni laienemisvolinik. 2004–2010 oli ta Euroopa Komisjoni ettevõtlus- ja tööstusvolinik ning üks komisjoni viiest asepresidendist.
Laienemisvolinikuna külastas ta korduvalt Eestit ja oli üks Eesti Euroopa Liiduga ühinemiseks valmisolekut käsitlevate eduaruannete koostajaid.
Isiklikku.
Günter Verheugen on abielus. Tal on tütar.
Janez Potočnik

Janez Potočnik (sündinud 22. märtsil 1958 Kropas Sloveenias) on Sloveenia majandusteadlane ja poliitik, aastatel 2004–2014 oli Euroopa Komisjoni volinik.
Janez Potočnik lõpetas 1983. aastal Ljubljana ülikooli majandusteaduskonna. Aastatel 1984–1987 töötas ta Ljubljanas Makromajanduse Analüüsi- ja Arenguinstituudi asedirektorina ning 1988–1993 Majandusuuringute Instituudi vanemteadurina. 1993. aastal kaitses ta Ljubljana ülikooli juures doktoriväitekirja majandusteaduses ning töötas seejärel Makromajanduse Analüüsi- ja Arenguinstituudi direktorina.
1998. aastal nimetati ta Sloveenia pealäbirääkijaks liitumiskõnelustel Euroopa Liiduga. Sellel ametikohal oli ta kuni Sloveenia liitumiseni Euroopa Liiduga 1. mail 2004. Aastatel 2001–2002 kuulus ta ühtlasi ministrivolitustega nõunikuna Sloveenia valitsusse, aastatel 2002–2004 oli ta Sloveenia Euroopa asjade minister.
Pärast Sloveenia liitumist Euroopa Liiduga oli Janez Potočnik 2004. aasta maist kuni novembrini Euroopa Komisjoni portfellita volinik, assisteerides tollast laienemisvolinikku Günter Verheugenit. Barroso esimese komisjoni ametisse astumisel sai temast 22. novembril 2004 teadus- ja arendustegevuse volinik. Barroso teises komisjonis aastatel 2010–2014 oli ta keskkonnavolinik.
Isiklikku.
Janez Potočnik on abielus ja tal on kaks poega.
Rastergraafika

Rastergraafika (ingl "raster graphics", "bitmap graphics") ehk pikselgraafika on arvutigraafika liik, milles kuva esitatakse pikslite (enamasti ruudukujuliste pildipunktide) maatriksina.
Iga piksli asukoha määravad tema koordinaadid ristkoordinaadistikus. Kõrvaloleval pildil on üks piksel 15×15 piksli suuruses võrgustikus. Selleks et seda punkti kirjeldada, on vaja ainult üks kirje (8,8,0): esimene komponent on koordinaat X-teljel, teine koordinaat Y-teljel ja kolmas piksel määrab värvi (arvutitehnikas väljendatakse pikslite andmed mõistagi kahendsüsteemis). Kokku on siin pildi kirjeldamiseks vaja 16×16 = 256 niisugust kirjet.
Rasterkuva esitab arvuti ekraan, samuti printer ja digikaamera (erinevalt nt plotterist, mis loob kuva vektorgraafika abil). Rastergraafika puudusteks vektorgraafikaga võrreldes on geomeetriliste kujundite ebatäpne esitus (nn trepiefekt) ja suhteliselt suur salvestusmaht. Samuti võib digitaalkuva skaleerimisega (kuva suuruse muutmisega) kaasneda infokadu info heleduse- ja värvimoonutuste kujul.
Parameetrid.
Rasterkuva kvaliteedi määravad lahutusvõime (resolutsioon) ja värvisügavus.
Levinuimad rastergraafika failivormingud.
Rasterpilte on võimalik esitada erinevates failivormingutes:
Kolmnurkdiagramm

Kolmnurkdiagramm on võrdkülgse kolmnurga kujuline diagramm, mida kasutatakse kolme muutuja suhte esitamiseks.
Kolmnurkdiagramme kasutatakse peamiselt kolmekomponendilise süsteemi koostise esitamiseks. Kui komponente on rohkem, siis kolme peamise või antud juhul olulisima komponendi, kusjuures nende sisaldus arvutatakse ümber nii, et summa oleks 100%. Seega on kolme muutuja summa alati 1 ehk 100%.
Kolmnurkdiagrammid on kasutusel peamiselt geoloogias (näiteks QAPF-diagramm), kus neid kasutatakse setete ja kivimite koostise iseloomustamiseks ning klassifitseerimiseks.
Näide.
Oletagem, et analüüs satub kõrvaloleval joonisel kolmnurga alumisse vasakpoolsesse nurka. See tähendaks seda, et vastav proov koosneb sajaprotsendiliselt komponendist "A" (roheline täpp). Kui aga analüüsi tulemusel ilmneks, et proov ei sisalda üldse komponenti "B", küll aga sisaldab võrdselt komponente "A" ja "C", siis paigutub vastav proov kolmnurga alumise külje keskpunkti (sinine täpp). Punase täpiga tähistatud analüüs koosneb 10% komponendist "C", 40% komponendist "B" ning 50% komponendist "A".
Saarsilikaadid

Saarsilikaadid ehk nesosilikaadid ehk ortosilikaadid ehk singelsilikaadid on silikaatsed mineraalid, mis sisaldavad isoleeritud ränioksiidi tetraeedreid.
Saarsilikaadid erinevad teistest silikaatidest selle poolest, et üks räni ioon ei jaga hapniku iooni teise räni iooniga. Hapnik moodustab sideme vaid ühe räni aatomiga, mistõttu on sellistes mineraalides ideaalse koostise ja defektideta struktuuri korral räni ja hapniku suhe enamasti 1:4.
Nimetus "saarsilikaadid" tuleb sellest, et ränioksiidi tetraeedrid on mineraali kristallstruktuuris teistest ränioksiidi tetraeedritest isoleeritud täpselt nagu saared saarestikus. Üks tetraeeder meenutab seega saart.
Saarsilikaadid on näiteks oliviin, granaat ja tsirkoon.
Hantelsilikaadid

Hantelsilikaadid ehk sorosilikaadid ehk disilikaadid on silikaatsed mineraalid, mis sisaldavad kahte omavahel ühe hapniku iooni abil ühendatud ränioksiidi tetraeedrit, mis on mineraali ülejäänud ränioksiidi tetraeedritest isoleeritud.
Hantelsilikaatides on räni ja hapniku suhe 2:7.
Hantelsilikaadid on näiteks epidoot ja vesuviaan.
Campo Grande

Campo Grande (portugali keeles 'suur väli') on linn ja vald Brasiilias, Mato Grosso do Suli osariigi pealinn ja suurim linn. 
Campo Grande valla pindala on 8093 km². Linna pindala on 154,454 km². Kogu valla elanike arv on 2021. aasta seisuga 916 001.
Campo Grande on asutatud 1877. aastal. 1977. aastal sai see vastloodud Mato Grosso do Suli osariigi pealinnaks. 20. sajandi alguses valmis raudtee, mis ühendab linna Boliivia piiri ääres asuva Corumbága ja São Paulo osariigis asuva Bauruga.
Alates 2022. aastast on Campo Grande linnapea Adriane Lopes.
Linnas tegutseb 1979. aastal asutatud Mato Grosso do Suli Föderaalülikool.
Linna teenindab Campo Grande rahvusvaheline lennujaam.
Maantee BR-262 on kaudu on Campo Grandel ühendus läänes Corumbága ja idas São Paulo osariigiga. Maantee BR-163 viib põhjas Cuiabásse ja Amazonase piirkonda ning lõunas Douradose linna. Maantee BR-060 viib kirdesse Goiasi osariiki ja Brasiilia pealinna Brasíliasse.
Linna peamised jalgpalliklubid on Esporte Clube Comercial ja Operário Futebol Clube, mis mängivad Mato Grosso do Suli osariigi meistrivõistlustel Campeonato Sul-Mato-Grossense. Mõlema klubi kodustaadion on üle 38 000 pealtvaataja mahutav Morenão. Linnas asub lisaks motoringrada Autódromo Internacional Orlando Moura.
Randaal

Randaal (vananenud nimetused taldrikäke, ketasäke) on mullaharimisriist, mille tööseadiseks on ühele teljele paigalda­tud sfäärketastest koosnev kettapatarei, mis kahele laagrile toetatuna saab pöörelda ümber oma telje. 
Kettapatarei telg paikneb randaali liikumissihi suhtes nurgi, sfäärketaste nõgusküljed on randaali liikumise suunas (ette­poole). Ainult sellises asendis tungivad sfäärkettad mulda ning kobestavad ja segavad seda (atakknurk). Randaalil on kaks või mitu (kahe- või mitmejäljeline randaal) piki­telje suhtes sümmeetriliselt (kahepoolne randaal) või eba­sümmeetriliselt (ühepoolne randaal) paigutatud ning teine­teise järel liikuvat sektsiooni, igasühes on üks või mitu kettapatareid. 
Olenevalt randaali massist ühe sfäärketta kohta eristatakse kergeid (15–40 kg), raskeid (40–­100 kg) ja üliraskeid (100–500 kg) randaale. Kergeid randaale kasutatakse põllul ja aias (põllu- ja aiarandaal), neil on sileda lõikeser­vaga kettad. Rasked ja ülirasked randaalid on soo- või uudismaarandaalid, nende kettad on sälkservalised.
Randaalimine on mullaharimine randaaliga. Randaalides purustatakse rohukamar, tükeldatakse umb­rohud ja segatakse koristusjäätmed mullaga.
Maapinda valmistatakse ette nii külvi kui ka istutamise eel, aga ka siis, kui on soov kaasa aidata metsa looduslikule uuenemisele. Nii on istutatud või tärkaval puutaimel vähem konkurente ning ka metsaomanikul on lihtsam hiljem noort metsa hooldades puutaimi üles leida.
Hooldamist hõlbustavat maapinna ettevalmistamist võib teha täisharimisena või pinda osaliselt harides. Täisharimist kasutatakse selle kõrge hinna tõttu haruharva. Tänapäeval valmistatakse maapinda ette valdavalt mehhaniseeritult (adraga), vähemal määral käsitsi.
Maapinna osalise ettevalmistamise viise on mitu:
Raster

Raster ehk meander on paljudest ühesugustest elementidest koosnev optikasüsteem.
Rastrite kasutamine andurites.
Andurites kasutatakse rastreid samaks otstarbeks nagu nooniust. Rastriks on tavaliselt teineteise suhtes teatud nurga all kaldu olevad piludega plaadid, mida nimetatakse rastrivõredeks. Rastrivõrede sammude ning kaldenurkade sobiva valikuga saab uue skaalajaotise muuta tunduvalt väiksemaks kui on rastripilude laius. Seega saab rastritega suurendada andurite täpsust.
Vektorgraafika

Vektorgraafika (inglise "vector graphics") on arvutigraafika liik, milles kuva moodustatakse asukohavektorite kogumina elementaarkujutiste (sirg- ja kõverjoonte) abil, seega mitte pikslitena, nagu rastergraafikas.
Objektide kuju ja omadusi väljendavad vektorid esitatakse koordinaatide või funktsioonidena. Elementaarkujutistena kasutatakse sirglõike, hulknurki, ringjoont ja selle kaari.
Näiteid.
Ringjoone saamiseks on vaja järgmisi andmeid:
Et joonestada sirglõiku, anname arvutile järgmise võrrandi:
1,8,1,14 kui X1&lt;X2 siis X1:= X1+1
Selles on öeldud, et kui X1 on väiksem kui X2, siis tuleb liita X1-le üks ja joonestada seda antud koordinaatide vahemikus; käsk Loop ütleb arvutile, et protseduuri tuleb korrata seni, kuni X1 saab võrdseks X2-ga. Näites toodud juhul kordub see protseduur 14 korda.
Kasutamine.
Vektorgraafikas valmistatakse jooniseid, diagramme ja logosid, samuti ka arvutikirjatüüpe (fonte). Vektorgraafika leiab kasutamist ka arvutimängude loomisel, raalprojekteerimisel jm.
Failivormingud.
Tüüpilisteks vorminguteks on olnud kasutusel Postscript ja sellel põhinev PDF. Veebis esitatakse vektorgraafikat valdavalt SVG-vormingus (soovitatav kasutada ka Vikipeedias). CAD-programmidel on omad failivormingud.
Vektorgraafikal põhinevad joonistusprogrammid Adobe Illustrator, CorelDraw, Inkscape jt.
Vektorkujutise plussid ja miinused.
Vektorgraafika kuva suurust saab moonutusvabalt muuta (skaleerida) 
 
Plussid:
Miinused:
Peredvižnikud

Peredvižnikud (vene keeles "передвижники") olid Venemaal tegutsenud Rändnäituste Ühingu (vene keeles "Товарищество передвижных художественных выставок") liikmed. 
Ühing asutati Peterburis 1870. aastal Grigori Mjassojedovi, Ivan Kramskoi, Vassili Perovi ja Nikolai Ge initsiatiivil.
Peredvižnikute eesmärgiks oli tutvustada ja propageerida Venemaal vene realistlikku kunsti. Selleks organiseeriti ühingu liikmete töödest rändnäitus, mida eksponeeriti suuremates linnades.
Peredvižnikuid toetas rahaliselt Pavel Tretjakov. 
Esimene peredvižnikute näitus toimus 1871. aastal, viimane 1923. aastal. Kokku toimus 48 näitust. Esimene näitus avati 29. novembril 1871. aastal Peterburis. Sealt saadeti see edasi Moskvasse, hiljem Kiievisse ja seejärel Harkivi. Sellel näitusel oli välja pandud 46 maali ja joonistust.
Roseau

Roseau on sadamalinn Dominica saare edelarannikul Kariibi mere kaldal. Ühtlasi on see Dominica riigi pealinn ja suurim linn saarel. 
2001. aastal elas Roseaus rahvaloenduse andmetel 14 539 inimest. Linna geograafilised koordinaadid on 15°18′N 61°23′W.
Roseau, mis on rajatud kalinago indiaanlaste muistse küla Sairi asukohta, on üks vanemaid asulaid saarel. Alates 16. sajandist hoidsid saart vaheldumisi enda kontrolli all Prantsusmaa ja Inglismaa, kuni saar 1763. aastal lõplikult Suurbritannia võimu alla läks. Inglise koloniaalvõimu perioodil kandis Roseau vahepeal Charlotte Towni nime. Kui Dominica 1978. aastal iseseisvus, sai Roseaust riigi pealinn.
Linnas asub väike lennujaam. Roseau on ka saare kõige tähtsam kaubanduskeskus. Peamised kaubandusartiklid on laimid, laimimahl, looduslikud õlid, troopilised puuviljad ja vürtsid.
Eestimaa hertsog

Eestimaa hertsog oli Eestimaa hertsogkonda valitsenud riikide valitsejate tiitlistikku kuuluv titulaartiitel.
Eestimaa hertsogi tiitel kuulus Taani kuningatele hiljemalt 1269. aastast kuni Põhja-Eesti Saksa ordule müümiseni 1346. aastal.
Pärast Eestimaa alistumist Rootsi kuningale 1584. aastal hakati Eesti ala nimetama Eestimaa kubermanguks, vahel ka Eestimaa hertsogkonnaks või Eesti vürstkonnaks, sest Rootsi kuningakojale läks üle ka titulaartiitel "Eestimaa hertsog".
Pärast Uusikaupunki rahu sõlmimist aastal 1721 läks Vene keisrikojale üle ka tiitel "Eestimaa hertsog". Viimane Eestimaa hertsog oli Nikolai II.
Alfredo Palacio

Luis Alfredo Palacio González (22. jaanuar 1939 Guayaquil – 22. mai 2025 Guayaquil) oli Ecuadori poliitik, president aastatel 2005–2007.
Ta oli eelmise, parlamendi poolt ametist tagandatud presidendi Lucio Gutiérreze asepresident 2003. aastast alates.
15. jaanuaril 2007 andis ta ameti üle 2006. aasta presidendivalimised võitnud Rafael Correale.
Alfredo Palacio oli hariduselt kardioloog.
Vulbi maastikukaitseala

Vulbi maastikukaitseala asub Järvamaal Järva vallas Vulbi oosil oosi ja sellel kasvavate taimharulduste kaitseks. Kaitseala pindala on 10 hektarit. Oosil kasvab vähelevinud liigirikas sürjamets. Vulbi maastikukaitseala asub RMK Rava metskonna alal.
Kaitseala on loodud 1993. aastal liigirikka oosi, ning sealsete kaitsealuste liikide (sile tondipea, palu-karukell, verev kurereha, kuldkann, rohekas käokeel ja kahelehine käokeel) kaitseks. Siinne sileda tondipea kasvukoht on Eesti suurim. Oosi puurindes domineerivad mänd, kask ja kuusk. Alusmetsas esineb noori tammesid, pihlakat, põõsarindes kadakat ja türnpuud. Haruldastest linnuliikidest on kohatud musträhni ja väike-kirjurähni.
Abu Dhabi

Abu Dhabi on Abu Dhabi emiraadi ja Araabia Ühendemiraatide pealinn. Linn paikneb Abu Dhabi saarel Pärsia lahes veerandi kilomeetri kaugusel Araabia poolsaare idarannikust. Mandriga ühendab linna kaks maanteesilda.
Rahvastik.
2018. aasta algul elas linnas hinnanguliselt 1,45 miljonit inimest. 80% elanikkonnast moodustavad immigrandid, peamiselt võõrtöölised Indiast, Pakistanist, Egiptusest, Filipiinidelt ja Suurbritanniast. Abu Dhabi on elanike arvult Araabia Ühendemiraatide suuruselt teine linn.
Rahvaloenduste andmetel elas 1980. aastal Abu Dhabis 243 257, 1990. aastal 283 361 ja 1995. aastal 398 695 elanikku. Nii on viimase kahekümne aastaga rahvaarv enam kui kahekordistunud.
Ajalugu.
Abu Dhabi on asutatud 1760. aastal. Linna asutamise kohta räägitakse sellist legendi. Ühest oaasist pärit araablastest jahimehed jälitasid kõrbes gaselli. Gasell põgenes kaua aega nende eest, suundudes lõpuks Pärsia lahe rannikule, kus viskus merelainetesse ja ujus lähedal asuvale saarele. Jahimehed jälitasid teda üle vee saarele ja gasell juhtis oma väsinud jälitajad imeilusa puhta veega allika juurde. Tänutäheks kinkisid jahimehed talle elu, allika lähedale loodud asula nimetasid aga Abu Dhabiks, mis eesti keelde tõlgituna tähendab 'gaselli isa'.
Abu Dhabist kujunes peatselt samanimelise emiraadi keskus, kuid kuni 20. sajandi teise pooleni oli linn majanduslikult vähearenenud. Seal elati peamiselt suveperioodil, mil Pärsia lahes sai tegeleda pärli- ja kalapüügiga. Enamik elamuid olid rajatud palmiokstest, jõukamad perekonnad elasid savionnides.
Linn hakkas jõudsalt arenema peale nafta avastamist 1958. aastal. Rajati esimesed betoonelamud ja 1961 ehitati esimene kõva kattega tee. Arengule lisas kiirust 1966 emiraadis läbi viidud paleepööre ja Araabia Ühendemiraatide iseseisvumine 1971. aastal. Neljakümne aastaga on linn tundmatuseni muutunud, kujunedes kaasaegseks kõrghoonetega pangandus- ja kaubanduskeskuseks.
Majandus.
Linna ärielu on koondunud põhjapoolsetesse kvartalitesse, kus domineerib kaasaegne hoonestus ja on hulgaliselt pilvelõhkujaid. Seetõttu nimetatakse mainitud osa Abu Dhabist ka Lähis-Ida Manhattaniks. Abu Dhabi saarest 500 meetri kaugusel asuv Sadiati saar kavandatakse tulevikus samuti kasutusele võtta äri- ja elamupiirkonnana. Linna on plaanis rajada metroo.
Linn on oluline pangandus- ja kaubanduskeskus, kuid tähtsat rolli etendab ka turism. 2005. aastal avati Abu Dhabis üks maailma luksuslikumaid hotelle, riigile kuuluv Emirates Palace Hotel. Suurtööstusi linnas ei paikne, kuid see on mitmete juhtivate naftakompaniide büroode asukohaks.
1981. aastast teenindab linna 30 kilomeetri kaugusel mandril asuv rahvusvaheline lennujaam. Mereühendus on tagatud Abu Dhabis asuva Mina' Zayidi süvaveesadama kaudu.
Sile tondipea

Sile tondipea ("Dracocephalum ruyschiana") on huulõieliste sugukonda tondipea perekonda kuuluv looduskaitsealune rohttaimeliik.
Välimus.
Sile tondipea on harunenud risoomiga 20–60 sentimeetri kõrgune püsik. Puhmikud koosnevad mitmest püstisest lühikarvasest või paljast varrest. Pealt tumerohelised ja alt kahvatumad rootsutud lehed on peaaegu lineaalsed ning terve ja enamasti keerdunud servaga. Lehtede kaenlaist arenevad kitsamate lehtedega lühivõrsed. Kuuekaupa ebamännastesse koondunud õied kasvavad kuni 10 sentimeetri pikkuste õisikutena varte tippudes. Õied on lillakassinised. Viljadeks on mustjaspruunid pähklikesed. Õitseb juunist augustini. Viljad valmivad alates augustist. Sile tondipea on hea meetaim.
Kasvukoht.
Kasvab kuivadel niitudel ja metsades, nõlvadel ning servadel, samuti ka kõrgendikel, seljakutel, loo- ja sürjametsades, valgusrikastel ja poolvarjulistel liivase või paese pinnasega kohtades.
Levila.
Kasvab kontinentaalses Euraasias. Levila põhjapiiril asuvas Eestis on levinud paiguti, sagedam riigi põhja- ja kaguosas. 
Naaberaladel on sileda tondipea sagedus vähenenud. Puudub Soomes ja Taanis, kasvab aga Lõuna-Norras ja Laadoga-Ilmeni piirkonnas. Lääne pool lõpeb levik Kesk-Euroopaga. 
Looduskaitse.
Sile tondipea kuulutati Eestis 1994. aastal II kaitsekategooriaaluseks liigiks. Teda leidub Elva-Vitipalu maastikukaitsealal, Ohepalu looduskaitsealal ja Jalase küla kaitsealal.
Eesti punases raamatus on ta määratletud kolmanda kategooria ehk haruldase liigina.
Sile tondipea kuulub Euroopa looduskaitselepingu Berni konventsiooni järgi rangelt kaitstavate taimeliikide nimekirja.
Smarty

Smarty on mallimootor, mis on kirjutatud PHPs. Smarty eraldab PHP HTMList ja põhiliselt kasutatakse teda dünaamilise HTML sisu tekitamiseks, lubades dokumendis spetsiaalseid "Smarty märgendeid". Lubatud märgendite hulgas on muuhulgas muutujad nagu {$muutuja}, ja valik loogika ning tsükli operaatoreid.
Kõige sagedamini kasutatakse Smartyt PHP-põhistes rakendustes, et eraldada "äriloogikat" esitlusest. Nii on võimalik hoida lähtekoodi palju puhtamana ja tema muutmine on paindlikum. Näiteks võib tavaliselt muuta Smarty-põhise rakenduse välimust (või, "rüüd") hõlpsasti, ilma, et peaks üldse jälgima äriloogikat või PHP koodi.
Smarty võimaldab mallidega programmeerimisel kasutada:
ja palju teisi lisavõimalusi. Ka teised mallimootorid toetavad neid käske mallides.
Lähtekoodi näidis.
Kuna Smarty eraldab PHP HTMList, on tegemist kahe failiga:
Äriloogika lähtekoodis saab Smarty häälestada kasutama seda malli:
Tarkvara, mis on kirjutatud Smarty baasil.
Ametlik Smarty allikate veebileht.
Surusääsklased

Surusääsklased ehk hironomiidid ("Chironomidae") on suur sugukond sääselisi, keda praeguseks on teada üle 3500 liigi. 
Surusääsed on enamasti küllalt väikesed, kehapikkus alla ühe sentimeetri. Väliselt meenutavad surusääsed pistesääsklasi, kuid nad toituvad valmikuna väga harva või mitte kunagi. Isaste surusääskede tundlad on sulgjad, eesjalad on tugevasti pikenenud ja neid kasutatakse kompimisel tundlate asemel. Vaikse ilmaga parvlevad surusääsed õhtuti veekogude lähistel, seejuures tekkivat meloodilist undamist võib mõnikord kuulda üsna kaugele. Nendes parvedes leiavad putukad endale partneri.
Liigi "Pontomyia natans" vastsed on kohastunud eluga merevees. Ka on selle liigi emased tiivutud ja ei lahku kunagi veest, isased leiavad neid mööda veepinda joostes.
Paljunemine.
Üsna varsti pärast paaritumist munevad emased surusääsed vette. Vastsed elavad põhja kaevunult, nad võivad endale mõnikord ka midagi kojataolist ehitada. Toiduks on neile enamasti põhjamudas elavad pisiorganismid, üksikute liikide vastsed on rööveluviisiga, nad ründavad väikeseid usse ja vastseid.
Surusääskede vastsed saavad elada ka üsna hapnikuvaeses keskkonnas reostunud veekogude põhjas. Surusääskede vastseid võib mõnes suures järves leida rohkem kui 300 meetri sügavuselt. Nukkumine toimub vees, koorunud valmik kerkib pinnale ja lendab minema. 
Surusääsklaste vastsed on hästi tuntud akvaariumipidajate hulgas. Neid sageli erepunaseid, aga ka hallikaid või rohekaid vastseid kasutatakse akvaariumikalade toiduna. Ka looduslikes veekogudes on nad kalade tähtis toiduobjekt. 
Vastsed kasutavad hingamiseks vees lahustunud hapnikku. Punase värvi annab neile imetajate ja lindude veres leiduva hemoglobiini sarnane aine.
Surusääsklased bentose osana.
Eesti järvede bentoses domineerivad biomassilt surusääskede vastsed.
Aleksander Terras

Aleksander Terras (3. jaanuar 1920 Tallinn – 15. mai 2006 Stockholm) oli Eesti ja Rootsi ajakirjanik ja ühiskonnategelane.
Elulugu.
Ta sündis Vabariigi Valitsuse asjadevalitseja, hilisema riigisekretäri Karl Terrase ja tolle abikaasa Alide Terrase ainsa lapsena.
Haridus.
Terras lõpetas 1938. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja astus Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi Põhjala. 20. juulil 1940 lõpetas ta ülikooliõpingute kõrvalt ka Sõjakooli suurtükiväe aspirantide kursused.
Tegevus Saksa okupatsiooni ajal.
Saksa okupatsiooni ajal töötas ta aastatel 1942–1943 Eesti Omavalitsuse majandusdirektooriumis transpordiinspektorina, kuid põgenes 10. märtsil 1943 Soome, astus seal sõjaväkke ja teenis eesti vabatahtlike üksuses rühmaülemana. Sai lipniku auastme. Kevadest 1944 oli Terras Soome kaitsejõudude peastaabi käsutuses, pärast demobiliseerimist 1945. aastal asus ümber Rootsi.
Elu Rootsis.
Rootsis töötas Terras alates 1946. aastast lennufirmas AB Aerotransport ja hiljem sellest välja kasvanud lennundusettevõttes Scandinavian Airlines. Esialgu oli ta ametis sisseostjana, aastatel 1962–1972 ostuosakonna juhatajana ja 1972–1975 tollal juba SAS Groupi koosseisu läinud AB Aerotransport majandusjuhatajana.
Ajakirjanikutöö.
Aastatel 1956–1958, mil Terras tegi lennunduskarjääris pausi, proovis ta ajakirjanikuna kätt Saksamaal Ameerika Ühendriikide välisraadio Ameerika Hääl eesti osakonna Müncheni harutoimetuses. Täiskoormusega pühendas ta ennast ajakirjandustööle aastatel 1975–1984, mil ta oli Münchenis Vabadusraadio eesti toimetuse juhataja.
Kirjutava ajakirjanikuna töötas ta aastatel 1958–2002 väliseesti ajalehes Teataja, kus avaldas artikleid varjunimede AlaS ja Ats all. Tema artikleid on ilmunud ka koguteostes. Ta on koostanud 1989. aastal eesti, rootsi ja soome keeles ilmunud brošüüri "Baltikumi rahvaste vaimse vabanemise lühikroonika".
Poliitiline tegevus.
Terras kuulus Rootsis Eesti Liberaaldemokraatlikku Koondisse ja oli selle juhatuse liige. Koondise esindajana osales ta Liberaalse Internatsionaali kohtumistel ja valiti ka selle organisatsiooni juhatuse liikmeks. Ta täitis mitmesuguseid juhtivaid ülesandeid Eesti Rahvusfondis ja Eesti Rahvusnõukogus. Aastatel 1988–1992 oli ta Vabariigi Valitsuse eksiilis poliitikanõunik ja saatis oktoobris 1992 presidendi ülesandeis toimivat peaministrit Heinrich Marka ametlikul visiidil Tallinna, mille käigus andis Mark oma volitused üle president Lennart Merile.
Eesti iseseisvuse taastamise järel astus Terras veendunud liberaalina Eesti Reformierakonda.
5. märtsil 1996 valiti Aleksander Terras Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis juhatuse esimeheks.
Terras suri mais 2006 ja tema matused toimusid 13. juunil 2006 Stockholmis.
Isiklikku.
Aleksander Terras oli abielus. Tal on kaks last: tütar Mai ja poeg Mattias.
Karl Terras

Karl Johannes Terras (9. september 1890 Vaivara vald, Virumaa – 16. oktoober 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli jurist, Eesti Vabariigi riigisekretär 1921–1940, I Riiginõukogu liige.
Ta õppis Narva Gümnaasiumis (1903–1911) ja seejärel Peterburi Ülikoolis õigusteadust (1911–1916). 1917. aastal lõpetas suurtükiväekooli lipnikuna.
Karl Terras arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 7. jaanuaril 1941 ja hukati Nõukogude Liidu vangilaagris Kirovi oblastis 25. veebruaril 1942. Kohtumõistmine Terrase üle toimus aasta pärast tema surma, kui ta tagaselja 10 aastaks sunnitööle mõisteti liikmeksoleku pärast nõukogudevastases organisatsioonis – Kaitseliidus.
Isiklikku.
Tema isa oli vallakirjutaja ja III Riigiduuma liige Aleksander Terras; vennad olid advokaat ja Põhja-Eesti Omakaitse ülem ning Tallinna linnapea (1941) Artur Terras ning Riigikontrolli sõjaväeosakonna peakontrolöri asetäitja Alfred Terras. Tema poeg oli Aleksander Terras.
Välispoliitiline doktriin

Välispoliitiline doktriin on riigi avalik seisukohavõtt mingis välispoliitilises küsimuses. Kõige arvukamalt kasutatakse seda mõistet seoses USA-ga. Välispoliitilise doktriini esitavad sageli presidendid ja see kannab sageli selle esitanud isiku nime (nt Eisenhoweri doktriin).
Dover (Delaware)

Dover on linn USA-s, Delaware'i osariigi pealinn ja Kenti maakonna halduskeskus.
Doveri asutas 1683. aastal William Penn.
Dover

Dover on sadamalinn Inglismaal Kenti krahvkonnas. Asub La Manche'i ääres.
Dover asub 34 km kaugusel Calais' sadamast Prantsusmaal.
Dover on tuntud valgete kriidikaljude poolest, mille järgi roomlased Inglismaa Albioniks nimetasid.
Kavitatsioon

Kavitatsiooniks nimetatakse nähtust, kui vedeliku voolamisel voolu pidevus katkeb ja vedelikku tekivad tühikud ehk kavernid. 
Miks tekib kavitatsioon.
Tühikute teke on seotud vedeliku rõhu langemisega alla tema aurumise kriitilist rõhku. Vedelik aurustub ja vedelikus tekivad vedeliku auru mullid. Samuti võib madalal rõhul vedelikust eralduda temas lahustunud õhk. Õhu ja vedeliku auru mullid kaovad, kui rõhk vedelikus uuesti suureneb. Mullide tekkimine ja kadumine toimub suure sagedusega, kuni 1000 korda sekundis, see põhjustab lööke ning vibratsiooni. Metalli pinnaga kokku puutudes tekitab kavitatsioon metalli pinnakihis pulseerivaid pingeid, mis põhjustavad metalli väsimist ja kulumist.
Kavitatsioonkulumine.
On täheldatud, et mullide kadumisel sööstab vedelik tekkinud tühikusse suure kuni 1000 m/s kiirusega. Samal ajal võib rõhk mulli täitva vedeliku servas tõusta kuni 100 000 baarini (1 baar on ligikaudu võrdne normaalrõhuga). Kui sellise kiirusega liikuvad vedeliku osakesed põrkuvad metalli pinnaga, löövad nad sealt lahti väikeseid metalli osakesi, mis ongi kavitatsioonkulumise põhjuseks. Kavitatsiooniga kaasneb iseloomulik põrisev heli, mis hoiatab tekkinud kavitatsiooninähtuse eest (näiteks veetorude kõmisemine paneelmajades on tingitud kavitatsioonist).
Kavitatsioon pumpades.
Pumpades tekkiva kavitatsiooniohu vähendamiseks paigutatakse pump võimalikult paagis oleva vedeliku tasapinna lähedale või vahetult vedeliku sisse. Nii vähendatakse ohtliku vaakumi teket pumba imemistorus. Jaoturites kasutatakse kavitatsiooniohu vähendamiseks erikujulisi siibreid või püütakse vähendada rõhulangu jaoturis. Torustikus saab kavitatsiooni vähendada vedeliku voolukiiruse vähendamise teel.
Oluline.
Oluline on seadmetes kasutada valmistaja poolt soovitatud rõhku.
Mineraal-, sünteetiliste ja taimsete õlide aurumisrõhk on 0,2 baari, vesiemulsioonidel 0,1 baari.
Remscheid

Remscheid on kreisivaba linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
Ajalugu.
Remscheid on asutatud 12. sajandil. 1818. aastal sai linnaõigused, kuid naaberlinn Lennep, mis hiljem Remscheidiga liideti, sai linnaõigused juba 1230. aastal. 1888. aastal sai kreisivaba linna staatuse. Remscheid, Lennep ja Lüttringhausen liideti üheks linnaks 1929. aastal.
Lennepis, mis on tänapäeval Remscheidi linnaosa, on sündinud Wilhelm Röntgen. Linnas asub Röntgenimuuseum.
Vesiroos

Vesiroos ("Nymphaea") on kosmopoliitne taimede perekond vesiroosiliste sugukonnast. 
Liigid.
Eestis kasvavad looduslikult valge vesiroos ja väike vesiroos. Liike on kokku umbes 50, sealhulgas:
Aias kasvatatakse hübriidset aed-vesiroosi ("Nymphaea hybrida" hort.).
Landshut

Landshut on linn Saksamaal Baieri liidumaal, Alam-Baieri keskus. Asub Isari jõe ääres. Saksamaal on Landshut tuntud oma vapi järgi ka kui "Dreihelmenstadt" (Kolme kiivri linn).
Ajalugu.
Landshut asutati 1204. aastal. 1255. aastal sai Landshutist Alam-Baieri pealinn. 14. sajandi lõpust oli Landshut Baieri tähtsamaid linnu, Baieri-Landshuti hertsogkonna pealinn, kuid seal elanud Wittelsbachide aadlisuguvõsa meesliini väljasuremisega 1503. aastal lõppes linna õitseaeg.
Aastail 1800–1826 asus Landshutis hilisem Müncheni Ülikool.
Landshutis on sündinud Roman Herzog ja Ludwig Feuerbach.
Roman Herzog

Roman Herzog (5. aprill 1934 Landshut – 10. jaanuar 2017 Jena) oli saksa jurist ja poliitik, ta oli Saksamaa president 1994–1999. 
1958 sai ta Münchenis õigusteaduse doktoriks ja töötas Müncheni ülikoolis assistendina kuni 1964. Samal aastal sai ta oma teadustöö "Riikliku organisatsiooni iseloomustus juriidilisest ja ajaloolise arengu vaatekohast" ("Die Wesensmerkmale der Staatsorganisation in rechtlicher und entwicklungsgeschichtlicher Sicht") professoriks. Professorina töötas ta Müncheni ülikoolis 1966. aastani, mil siirdus Berliini Vabasse Ülikooli õpetama avalikku õigust ja politoloogiat. 1969. aastal asus ta Berliini Vabas Ülikoolis administratiivsele tööle ja oli 1971–1972 ülikooli rektor.
1970 astus Roman Herzog Saksamaa Kristlik-Demokraatlikku Liitu. 1973 algas tema poliitikukarjäär Rheinland-Pfalzi liidumaa esindajana Bonnis föderaalvalitsuses. 1978 sai ta Baden-Württembergi liidumaa kultuuri- ja spordiministrika. 1980 valiti ta liidumaa parlamenti maapäeva ja sai liidumaa siseministriks.
Alates 4. oktoobrist 1983 oli Roman Herzog Karlsruhes asuva Saksamaa Konstitutsioonikohtu asepresident ja 1987–1994 president. Siis valiti ta Johannes Rau järglasena Saksamaa presidendiks.
Tema naine Christiane Herzog suri 19. juunil 2000. Roman Herzog abiellus hiljem Alexandra von Berlichingeniga.
Hüdroajam

Hüdroajam ehk hüdrauliline ajam on ajam, kus töötavaks kehaks on vedelik (pneumoajamis on töötavaks kehaks gaas, tavaliselt õhk).
Hüdroajamit kasutatakse tänapäeva tehnikas seoses automatiseerimisega üha laiemalt.
Hüdroajam võib töötada nii iseseisva ajamina kui ka automaatjuhtimisega seadme osana. Sama ülesannet täidab hüdroajam mehhatroonilistes süsteemides.
Hüdroajamilt saadav võimsus ja kasutegur.
Hüdroajam muundab energiat mitu korda ühest liigist teise. Etapid on järgmised;
Iga energiamuutusega kaasneb energia kadu, mis sõltub vastava lüli kasutegurist. Lisaks esinevad hüdrosüsteemis veel kaod süsteemi elementides (kohalikud takistused) ning torustikus (hõõrde- ja lekkekaod). Hüdroajamilt saadav väljundvõimsus moodustab 70...75% sisendvõimsusest. Kui jätta kõrvale kaod elektrimootoris, siis kaod ajami hüdraulilises osas saab jagada kaheks:
Hüdroajami kogu kasutegur ηh on nimetatud kasutegurite korrutis: ηh = ηm × ηv.
Mehaaniline kasutegur mõjutab pumbalt saadavat rõhku ja sellega seadmelt saadavat jõudu. Mahuline kasutegur mõjutab pumba vooluhulka ja selle kaudu hüdroajamilt saadava liikumise kiirust. Seega on hüdroajamilt saadav võimsus arvutatav:
Ph = P1 × ηem × ηh (kW), kus
Hüdroajami elemendid.
Hüdroajamis kannab energiat vedelik. Ajami lõpplülis muutub vedeliku hüdrauliline energia mehaaniliseks energiaks. Selleks, et ajam normaalselt toimiks, on vaja hulk hüdrosüsteemi elemente, mis tagavad hüdroajami tõrgeteta ja sujuva töö. Hüdroajami elementide graafiliseks kujutamiseks kasutatavad tingmärgid vastavad standardile ISO 1219.
Hüdroajami elemendid on järgmised:
Johor Bahru

Johor Bahru (ka "Johor Baharu" ja "JB") on linn Malaisias, Johori osariigi pealinn ja riigi suuruselt teine linn. Asub Malaka poolsaare lõunatipus ja on seega Aasia mandriosa lõunapoolseim linn.
Linna haldusalas elab umbes 500 000 inimest, koos eeslinnadega on elanike arv umbes 1,5 miljonit.
Linnas asub sultanipalee.
Nias

Nias on saar Indoneesias, Sumatrast 125 km läänes.
Niasi pindala on 5121,3 km². Saare kõrgeim punkt on 887 m. Saarel elab 2010. aasta rahvaloenduse põhjal 756 762 inimest, mis teeb rahvastiku tiheduseks keskmiselt 147,8 in/km².
Niasi lähimad naabersaared on loodes Babi ja selle taga Simeulue, põhjas Banyaki saared, kirdes Musala saar, kirdes ja idas Sumatra, kagus Batu saarte hulka kuuluvad Pini ja Tanahbala ning lõunas Simuk.
Saare idaosa on mägisem, lääneosa madalam. Saare kaks suurimat asulat on kirderannikul olev Gunungsitoli ja lõunatipus olev Telukdalam. Neid ühendab omavahel saare idarannikut mööda kulgev maantee.
Nias oli hipide ja surfarite populaarseks reisisihtkohaks 1960. aastatel.
Lagundri lahte Niase ääres peetakse üheks maailma parimaks surfikohaks.
Maavärinad.
2004. aasta India ookeani maavärin, mis toimus 26. detsembril 2004, põhjustas Niasil kuni 10 m kõrguse tsunami, mis ulatus sisemaale mitme kilomeetri kaugusele rannikust. Selles hukkus 122 inimest ja sajad jäid kodutuks.
2005. aasta Sumatra maavärinat, mida on nimetatud ka Niasi maavärinaks ja mis toimus 28. märtsil 2005, peeti algul eelmise järeltõukeks, kuid hiljem tunnistati see iseseisvaks maavärinaks. See on kõigi aegade võimsuselt kolmas maavärin, mis iialgi Indoneesias täheldatud, ja kuulub 10 maailma võimsaima maaväina hulka, mis alates 1900. aastast maailmas toimunud. Registreeriti vähemalt 800 surmajuhtumit ja neid võis olla kuni 2000. Sajad hooned lagunesid ja tuhanded inimesed jäid kodutuks.
Need maavärinad muutsid Niasi rannajoont oluliselt. Mõnel pool uhuti rannikut minema, nii et merepiir ulatub nüüd üle 50 m kaugemale sisemaale. Teisalt tõusis maapind maavärina tulemusel mõnel pool kuni 2,9 m ja seetõttu liikus kallas kohati kuni 100 m kaugemale mere suunas.
Halduslikult kuulub Nias Põhja-Sumatra provintsi.
Wetar

Wetar on saar Indoneesias, suurim Barat Daya saartest.
Wetarist põhjas asub Banda meri. Läänes eraldab teda Ida-Nusa-Tenggara provintsi Väikestesse Sunda saartesse kuuluvast Alorist Ombai väin, lõunas asuvast Timori saarest Wetari väin ja idas olevast Romangi saarest Romangi väin. Wetarist edelasse jääb Ida-Timori suuruselt teine saar Atauro ja kagusse Kisar.
Wetar on osa vulkaanilisest saarekaarest, mis hõlmab Barat Daya ja Sunda saared. Ometi pole saared vulkaanilist päritolu, vaid tekkinud Euraasia laama ja Indo-Austraalia laama kokkupõrkes. Barat Daya saarestiku nimi tähendab 'kagusaared'.
Wetar kuulub Maluku provintsi, olles selle edelapoolseim saar. 
Wetar ulatub idast läände 130 km ja põhjast lõunasse 45 km. Saare pindala on 3600 km². Saar on 1412 meetrit kõrge. 
Saarel asub Gunungapi Wetari kihtvulkaan, mis on 282 meetrit kõrge. Ta purskas viimati 1512 ja 1699.
Suurimad asulad Wetaril on Airpanas läänes ja Ilwaki lõunas.
Koos teiste lähedaste saartega kuulub Wetar Wallacea piirkonda, mis eraldab Aasiat ja Austraaliat, Timori ja Wetari ökoregiooni. See piirkond on tuntud omapärase elustiku poolest. Mussoonvihma sajab kindlatel aastaaegadel. Saar on kaetud troopilise kuiva heitlehise metsaga ja osa puid heidab kuivaperioodiks oma lehed maha.
Saarel on mitu kullakaevandust. Neid hallatakse halvasti ja need on keskkonnale ohtlikud.
Saareelanike peamine tegevusala on potipõllundus. Põhiliselt kasvatatakse saagot. Müügiks põllumajandussaadusi ei kasvatata. Kilpkonnakilpe korjatakse ja eksporditakse maadesse, kuhu neid on lubatud müüa.
Päritolult on enamik Wetari elanikke paapuad. Religioosselt kuuluvuselt on nad peamiselt moslemid, aga leidub ka kristlasi.
Wetaril räägitakse malai-polüneesia keelte hulka kuuluvaid timori keeli. Vetari keel on üks neist, aga kokku on neid vähemalt pool tosinat, neid ei räägita mujal kui Wetaril, nende kõnelejate hulk ei ületa sageli tuhandet ja sellepärast on kõik need keeled ohustatud. Rahvastevahelise suhtlemise keelena kasutatakse amboni malai keelt, mis on kreoolkeel, või indoneesia keelt.
Wetar on ümbritsetud korallriffide ja süvikutega.
Morotai

Morotai on üks Maluku saartest. Saar asub Halmaherast põhjas.
Saare pindala on 1800 km².
Morotai on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1250 meetrit. 
Saar kuulub Indoneesia Põhja-Maluku provintsi.
Siberut

Siberut on saar Indoneesias, suurim Mentawai saartest. 
Pindala on 4030 km². Elanikke on Siberutil umbes 35 000. Umbes 10% neist on mentaveid.
Saarel on biosfäärireservaat ja Siberuti rahvuspark. Saar on tuntud hulga erinevate primaatide poolest, teiste hulgas on esindatud liigid "Hylobates klossii", "Simias concolor", "Presbytis potenziani", "Macaca pagensis".
Siberut kuulub Lääne-Sumatra provintsi.
Mentawai saared

Mentawai saared on saarestik Indoneesias. Idas asuvast Sumatrast eraldab neid umbes 150 km laiune Mentawai väin. 
Suuremad saared on Siberut, Sipura, Põhja-Pagai ("Pagai Utara") ja Lõuna-Pagai ("Pagai Selatan").
Kuuluvad Lääne-Sumatra provintsi.
Bangka

Bangka on saar Indoneesias. Asub Sumatrast idas. 
Pindala on 11 910 km². 
Bangkal on elanikke umbes 627 000 (1990). Suurim linn saarel on Pangkalpinang.
Kuulub Bangka-Belitungi provintsi.
Belitung

Belitung on saar Indoneesias. Asub Sumatra ja Kalimantani vahel. 
Pindala on 4833 km². 
Belitungil on elanikke umbes 160 000. Suurim linn saarel on Tanjungpandan.
Kuulub Bangka-Belitungi provintsi.
Mongoolia Altai

Mongoolia Altai (mongoli "Монгол Алтайн нуруу") on mäestik Aasias. Kulgeb loode-kagu sihis, loodes ühenduses Altaiga, kagus jäktub Gobi Altai ahelikena. Kõrgus kuni 4362 meetrit.
Herbert Hoover

Herbert Clark Hoover (10. august 1874 – 20. oktoober 1964) oli Ameerika Ühendriikide 31. president, Vabariikliku Partei liige. Ta oli ametis 1929–1933.
Aastatel 1919–1923 juhtis ta Ameerika Ühendriikide ja Euroopa riikide loodud ühiskondlikku organisatsiooni АРА, mis kogus ja jaotas abi pärast Venemaa kodusõda lagunenud majandusega Vene SFNV-le. 
Aastatel 1921–1928 oli Hoover Ameerika Ühendriikide kaubandusminister. 
1928. aasta presidendivalimistel oli Hooveri vastaskandidaat demokraat Al Smith. Smith oli katoliiklane ja sellepärast olid paljud protestandid tema vastu. Kandidaatide erinevus oli ka selles, et Hoover pooldas kuiva seadust, Smith lubas selle tühistada. Hoover võitis valimised 58%-ga Smithi 42% vastu. Sealjuures võitis Hoover kõigis Mississippist läände jäävates osariikides ja oli ajaloos esimene vabariiklasest presidendikandidaat, kes võitis Texases.
Herbert Hooveri abikaasa Louise Hoover oli USA ajaloos esimene kõrgharidusega esimene leedi: ta oli lõpetanud Stanfordi ülikooli geoloogina, ehkki ta polnud sel erialal päevagi töötanud. Mõlemad oskasid vabalt hiina keelt ja Louise Hoover on USA ajaloos ainus esimene leedi, kes mõnda aasia keelt rääkida oskas.
Hooveri valitsemisajal, aastatel 1929–1933 oli Ameerika Ühendriikides majanduslangus, suur depressioon.
1932. aasta presidendivalimistel oli Hooveri vastaskandidaat Franklin Roosevelt. Peamine teema valimiskampaanias oli majandus: Roosevelt nimetas Hooverit ainuisikuliselt vastutavaks kogu majanduskriisi eest, Hoover seevastu väitis, et valitsus on kõik õigesti teinud. Valimistel kogus Roosevelt 57% ja Hoover 40% häältest. Hoover võitis üksnes kuues osariigis (Connecticut, Delaware, Maine, New Hampshire, Pennsylvania, Vermont.
Herbert Hoover oli järgmised 20 aastat ainus elusolev endine Ameerika Ühendriikide president. Ta oli kuni 2012. aastani kõige kauem (31 aastat) pärast oma presidendiaega elus olnud ekspresident. Ta oli kõige viimane elusolev Hardingi ja Coolidge'i valitsuse liige. 
Ta alustas oma peateose Freedom Betrayed kirjutamist 1944. aastal, kuid see ilmus alles 2011. aastal. Raamatus kritiseeritakse Roosevelti välispoliitikat.
Herbert Hoover valiti 12. mail 1920 Tallinna aukodanikuks. Ta külastas Tallinna 14. märtsil 1938.
Tema järgi on saanud nime Hooveri pais.
Calvin Coolidge

John Calvin Coolidge (4. juuli 1872 – 5. jaanuar 1933) oli Ameerika Ühendriikide 30. president. Ta oli ametis aastail 1923–1929. Aastail 1921–1923 oli ta Ameerika Ühendriikide asepresident.
Ta on ainus USA president, kes on sündinud 4. juulil (USA iseseisvuspäeval).
Zachary Taylor

Zachary Taylor (24. november 1784 – 9. juuli 1850) oli Ameerika Ühendriikide 12. president. Ta oli ametis aastail 1849–1850.
Enne presidendiks saamist oli Zachary Taylor silmapaistev sõjaväelane. Ta teenis Ameerika sõjaväes üle 40 aasta, osaledes mitmetes olulistes konfliktides, sealhulgas 1812. aasta sõjas, Ameerika indiaanlastega toimunud lahingutes Lääne‑territooriumitel ning kõige silmapaistvamalt Ameerika-Mehhiko sõjas (1846–1848). Mehhiko-Ameerika sõjas juhtis ta USA vägesid lahingutes Buena Vista ja Monterrey juures, kus tema strateegilised otsused ja julge juhtimine tõid talle rahvusliku kuulsuse.
Presidendina püüdis Taylor säilitada tasakaalu põhja- ja lõunariikide vahel, mis tol ajal olid polariseerunud orjanduse küsimuses. Põhjaosariigid, kus orjandus oli keelatud või vähenemas, ja lõunaosariigid, kus orjandus oli majanduse oluline osa, liikusid üha enam vastasseisu ja Taylor püüdis vältida konflikti nende kahe rühma vahel.
Millard Fillmore

Millard Fillmore (7. jaanuar 1800 – 8. märts 1874) oli Ameerika Ühendriikide 13. president. Ta oli ametis aastail 1850–1853. Ta oli asepresident 4. märtsist 1849 kuni 9. juulini 1850 ja sai presidendiks pärast president Zachary Taylori surma.
William Howard Taft

William Howard Taft (15. september 1857 Cincinnati – 8. märts 1930 Washington) oli Ameerika Ühendriikide 27. president. Ta oli ametis aastail 1909–1913.
1. veebruaril 1904 nimetas Theodore Roosevelt sõjaministriks Tafti, kes oli olnud Filipiinide kindralkuberner 1901–1903. 1908. aastal, pidades oma lubadust teiseks ametiajaks mitte kandideerida, toetas Roosevelt Tafti.
Kuid Tafti nelja aastaga tekkisid tema (kes esindas vabariiklaste konservatiivset tiiba) ja Roosevelti (progressiivse tiiva) vahel lahkarvamused, ning 1912. aastal kandideeris Roosevelt kolmandaks ametiajaks, kuid partei eelvalimistel jäi Taftile alla, mispeale ta moodustas koos toetajatega Progressiivse Partei. Partei lõhenemist kasutas ära Demokraat Woodrow Wilson, kes võitis 435 valijameeste hääled 40 osariigis, Roosevelt sai 88 häält 6 osariigis ja Taft vaid 8 häält 2 osariigis (Vermont ja Utah).
Taft on üks kolmest USA presidendist, kes on riigiametis töötanud ka pärast presidendiametist lahkumist. 30. juunil 1921 nimetas president Warren G. Harding ta USA ülemkohtu esimeheks, ta vannutati ametisse 11. juulil 1921. 1930. aastal oli Taft juba raskesti haige, kuid jäi endiselt ametisse, kuna ei soovinud, et president Herbert Hoover nimetaks tema asendajaks ülemkohtu kohtuniku Harlan Stone'i, kes oli liberaalse tiiva liige. Alles pärast Hooveri lubadust, et ta nimetab uueks esimeheks konservatiiv Charles Evansi (kelle Taft oli presidendina ise 1910. aastal ülemkohtu kohtunikuks nimetanud), astus ta 3. veebruaril 1930 ülemkohtu esimehe kohalt tagasi, olles siiani ainus, kes oli töötanud nii presidendi kui ka ülemkohtu esimehena. Ta suri ligi kuu aega hiljem, 8. märtsil 1930.
Tunnustus.
William Howard Taft valiti 1909. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Benjamin Harrison

Benjamin Harrison (20. august 1833 North Bend, Ohio osariik – 13. märts 1901 Indianapolis, Indiana osariik) oli Ameerika Ühendriikide 23. president. Ta oli ametis aastail 1889–1893.
Enne presidendiks saamist oli Harrison edukas jurist ning teenis Ameerika kodusõja ajal Põhjaosariikide (Uniooni) armees, kus tõusis koloneli auastmeni ja juhtis 70. Indiana jalaväerügementi. Hiljem ülendati ta brigaadikindraliks.
Harrison oli president William Henry Harrisoni lapselaps. Ta oli seni ainus USA president, kelle vanaisa oli samuti olnud USA president.
Tema ametiajal kehtestati mitmeid olulisi seadusi, näiteks McKinley tariifiseadus, mis tõstis tollimakse, ja Shermani konkurentsivastase tegevuse vastane seadus, mis oli suunatud monopolide vastu. Ta toetas tugevat föderaalvalitsust ja kaitsetööstuse arengut ning tema administratsioon oli esimene, mis kulutas üle miljardi dollari. See tõi kriitikat ja andis Kongressile hüüdnime "miljardidollari kongress".
Pärast kaotust 1892. aasta presidendivalimistel demokraadile Grover Clevelandile naasis Harrison eraellu ning jätkas õigusteaduse õpetamist ja kirjutamist kuni surmani 1901. aastal.