tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Louhi rajoon

Louhi rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
Louhi rajoon on moodustatud 29. augustil 1927.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louhi rajooni elanikest venelasi 71,4%, karjalasi 15,3%, valgevenelasi 6,9%, ukrainlasi 3,1%, soomlasi 0,85% ja muudest rahvustest inimesi 2,5%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louhi rajooni elanikest venelasi 82,91%, karjalasi 8,77%, valgevenelasi 3,63%, ukrainlasi 1,28%, soomlasi 0,50%, vepslasi 0,15% ja teistest rahvustest inimesi 2,76%.
Aravuse

Aravuse on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 
Aravusel on kalakasvatus. Seal asub Aravuse järv.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 8 elanikku. Kõik olid eestlased.
Holguíni provints

Holguíni provints on Kuuba 1. järgu haldusüksus. 
Sealt on pärit paljud tuntud Kuuba inimesed: kindralid Calixto García Íñiguez ja Fulgencio Batista y Zaldívar, praegune president Fidel Castro ja asepresident Raúl Castro, kirjanikud Reinaldo Arenas ja Guillermo Cabrera Infante.
Kemi rajoon

Kemi rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
Rajoon moodustati 29. augustil 1927 senise Kemi maakonna asemele.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kemi rajooni elanikest venelasi 82,3%, karjalasi 5,8%, valgevenelasi 5,5%, ukrainlasi 2,9%, soomlasi 0,9% ja muudest rahvustest inimesi 2,6%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kemi rajooni elanikest venelasi 88,54%, karjalasi 2,47%, valgevenelasi 1,93%, ukrainlasi 1,09%, soomlasi 0,31%, pomoore 0,18% ja teistest rahvustest inimesi 5,48%.
Aunuse rajoon

Aunuse rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
Ligikaudu 90% rajooni pindalast moodustavad metsad ja rabad.
Aunuse rajoon on moodustatud 29. augustil 1927.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aunuse rajooni elanikkonnast karjalasi 60,7%, venelasi 32,4%, valgevenelasi 2,7%, ukrainlasi 1,7%, soomlasi 1,0% ja muudest rahvustest inimesi 1,5%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aunuse rajooni elanikest venelasi 54,38%, karjalasi 39,81%, valgevenelasi 1,33%, ukrainlasi 0,75%, soomlasi 0,57%, tšetšeene 0,34%, asereid 0,14% ja teistest rahvustest inimesi 2,68%.
Belomorski rajoon

Belomorski rajoon on haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Belomorski rajooni elanikest venelasi 81,5%, karjalasi 6,0%, valgevenelasi 5,9%, ukrainlasi 2,7% ja muudest rahvustest inimesi 3,9%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Belomorski rajooni elanikest venelasi 89,39%, karjalasi 3,14%, valgevenelasi 2,36%, pomoore 1,13%, ukrainlasi 1,09%, soomlasi 0,27%, asereid 0,21%, tatarlasi 0,13%, poolakaid 0,12% ja teistest rahvustest inimesi 2,16%.
Linnamäe (Lääne-Nigula)

Linnamäe on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Külas on Linnamäe bussipeatus, Kärbla ja Linnamäe piiril on Räägu bussipeatus. 
Räägu mõisa peahoone, kaev, tall-tõllakuur, kelder, park, ait-kuivati ja ait ning pargis asuv II maailmasõjas hukkunute ühishaud on kaitstavad muinsusmälestised. Linnamäe loodeosa jääb Silma looduskaitsealale. 
Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.
Kalevala rahvusrajoon

Kalevala rahvusrajoon on haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis. 
Rajoonikeskuse endine nimi on Uhtua.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kalevala rahvusrajooni elanikest venelasi 46,34%, karjalasi 35,94%, valgevenelasi 9,83%, ukrainlasi 3,24% ja muudest rahvustest inimesi 4,65%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kalevala rahvusrajooni elanikest venelasi 61,88%, karjalasi 27,06%, valgevenelasi 4,99%, ukrainlasi 1,60%, soomlasi 0,36%, poolakaid 0,29%, tatarlasi 0,19% ja teistest rahvustest inimesi 3,63%.
Juškozero
on Karjala vanemaid asulaid. 700 elanikuga küla 7 tänavat ääristavad veekogude kaldaid. Kui kogu Karjalas on soomeugrilasi alla 15%, siis siin on neid 70%. Küla on hoolikalt säilitanud oma emakeelt. Algklassides õpitakse kohustuslikus korras karjala keelt. Külal on oma käsitöökeskus. Austatakse vanu kombeid, rahvalaulu ja tantse. Korraldatakse folkloorifestivale. Etnilise omapäraga säravaid meistreid leiab nii kangastelgede tagant kui ka paadimeistrite seast. Karjala paat on kõrge ninaga, üle 5 meetri pikk, et kiires voolus lainet valitseda.
Tootsi valla vapp

Tootsi valla vapp on Pärnu maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Tootsi valla vapp.
Vapp on kinnitati 21. septembril 1999.
Vapi autor on Priit Herodes.
Vapi kirjeldus.
Tootsi valla vapiks on põigiti laineliselt poolitatud heraldiline kilp, mille ülemisel kuldsel väljal on must haamer ning mustal alumisel väljal kaks hõbedast varrast.
Põhjendus.
Kuldne ja must on Pärnumaa värvid. Laineline jaotusjoon vihjab Sauga jõele, mille kaldal asunud Tootsi talu järgi said nime raudteejaam, alev ja vald. Haamer tähistab Tootsi valla tööstuslikku tausta. Must värvus osutab turbatootmisele. Kaks hõbedast varrast sümboliseerivad ajaloolist kitsarööpmelist raudteed.
Karhumäe rajoon

Karhumäe rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal. Piirneb idas Arhangelski oblastiga.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel Karhumäe rajooni elanikest on venelasi 82,3%, karjalasi 6,6%, valgevenelasi 5,0%, ukrainlasi 2,5% ja muudest rahvustest inimesi 3,6%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Karhumäe rajooni elanikest venelasi 91,31%, karjalasi 2,15%, valgevenelasi 1,40%, ukrainlasi 0,94%, poolakaid 0,26%, tadžikke 0,22%, soomlasi 0,21% ja teistest rahvustest inimesi 3,51%.
Mõdriku

Mõdriku on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 
Küla läbib Sõmeru jõgi, külas asuvad Mõdriku Hiieallikad ja Mõdriku-Vanaküla allikad ning küla piiresse jäävad ka Mõdriku paisjärv ja Lillemaa järv.
Mõdriku mõisa pargis asub Mõdriku täkusammas, mis püstitati 1812. aasta Vene-Prantsuse sõja mälestuseks.
Mõdriku mõisakompleksis tegutseb Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut. Enne Tallinna Tehnikakõrgkooliga liitmist 2019. aastal tegutses see Lääne-Viru Rakenduskõrgkoolina. Asutus moodustati ise 2001. aastal Mõdriku Tehnikumi ja Rakvere Pedagoogikakooli baasil ja esimesed aastad tegutses see kutsekoolina (Lääne-Virumaa Kutsekõrgkool).
Koeravere

Koeravere on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.
Kadila

Kadila on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 93 elanikku. Neist 91 (97,8%) olid eestlased.
Inju

Inju on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 
Injus asub Inju mõisahoone ja mõisapark, mis kuulus kuni 2010. aastani Vinni vallale
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 95 elanikku. Neist 86 (90,5%) olid eestlased. 
Injus elas lapsepõlves Eduard Bornhöhe.
Mujejärvi rajoon

Mujejärvi rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
Mujejärvi rajoon moodustati 30. detsembril 1966 Rugozero rajooni ja Rebola rajooni ühendamise teel.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mujejärvi rajooni elanikest venelasi 58%, valgevenelasi 18%, karjalasi 13%, ukrainlasi 4,4% ja muudest rahvustest inimesi 6,6%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mujejärvi rajooni elanikest venelasi 74,51%, valgevenelasi 8,71%, karjalasi 8,32%, ukrainlasi 2,23%, soomlasi 0,75%, tšuvašše 0,64%, poolakaid 0,44%, leedulasi 0,39%, tatarlasi 0,24% ja teistest rahvustest inimesi 3,77%.
Aegviidu valla vapp

Aegviidu valla vapp on Harju maakonnas asunud endise Aegviidu valla vapp.
Vapi kirjeldus.
Aegviidu valla vapp on sinise ääristusega valgepõhjaline kilp, millel on kujutatud neli valgete vesiroosidega sinist järvesilma. Järvesilmasid eristab üksteisest must-valge nooljate teravikega tähtrist.
Äänisranna rajoon

Äänisranna rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Äänisranna rajooni elanikest venelasi 80,6%, valgevenelasi 5,0%, karjalasi 5,0%, soomlasi 3,1% ja muudest rahvustest inimesi 6,3%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Äänisranna rajooni elanikest venelasi 85,20%, vepslasi 3,58%, karjalasi 1,92%, valgevenelasi 1,36%, ukrainlasi 1,22%, soomlasi 0,85%, armeenlasi 0,76%, mustlasi 0,28%, tatarlasi 0,17%, tadžikke 0,16% ja teistest rahvustest inimesi 4,50%.
Äänisranna rajooni koosseisus oli varem Vepsa rahvusvald, mille ala on nüüd jaotatud kolme külaasunduse vahel.
Pitkäranta rajoon

Pitkäranta rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
Rajoonis on 1 linn (Pitkäranta) ja 4 valda: Harlu, Impilahti, Läskelä ja Salmi.
Pitkäranta rajoon on moodustatud 9. juulil 1940.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pitkäranta rajooni elanikest venelasi 73%, valgevenelasi 8,8%, karjalasi 8%, ukrainlasi 3,1%, soomlasi 2,7% ja muudest rahvustest inimesi 4,4%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pitkäranta rajooni elanikest venelasi 86,15%, karjalasi 3,93%, valgevenelasi 3,18%, ukrainlasi 1,44%, soomlasi 1,03%, tatarlasi 0,72%, vepslasi 0,29%, poolakaid 0,21% ja teistest rahvustest inimesi 3,05%.
Prääsä rajoon

Prääsä rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Prääsä rajooni elanikkonnast venelasi 46,1%, karjalasi 36,8%, soomlasi 6,3% ja muudest rahvustest inimesi 10,8%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Prääsä rajooni elanikest venelasi 65,42%, karjalasi 20,89%, soomlasi 2,01%, valgevenelasi 2,00%, ukrainlasi 1,05%, mustlasi 0,52%, vepslasi 0,41%, tatarlasi 0,25% ja teistest rahvustest inimesi 7,45%.
Rasivere (Vinni)

Rasivere (18. sajandi kaartidel "Rassiwer") on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 
Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda.
Puudosi rajoon

Puudosi rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
70% rajooni territooriumist on kaetud metsaga.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Puudosi rajooni elanikest venelasi 83,6%, valgevenelasi 9,5%, ukrainlasi 2,4%, karjalasi 0,9%, soomlasi 0,3% ja vepslasi 0,1%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Puudosi rajooni elanikest venelasi 86,54%, valgevenelasi 3,08%, ukrainlasi 1,02%, karjalasi 0,61%, poolakaid 0,31%, armeenlasi 0,20% ja teistest rahvustest inimesi 8,24%.
Segeža rajoon

Segeža rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Segeža rajooni elanikest venelasi 81,3%, valgevenelasi 7,3%, karjalasi 3,4%, ukrainlasi 2,9% ja muust rahvusest inimesi 5,1%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Segeža rajooni elanikest venelasi 87,50%, valgevenelasi 1,91%, karjalasi 1,20%, ukrainlasi 0,82%, soomlasi 0,28%, asereid 0,22%, poolakaid 0,18%, mustlasi 0,15% ja teistest rahvustest inimesi 7,74%.
Suojärvi rajoon

Suojärvi rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
Suojärvi rajoonis on umbes 1800 järve ja 400 jõge. Suuremad järved on Suojärvi ja Sanonjärvi.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Suojärvi rajooni elanikest venelasi 67,8%, valgevenelasi 13%, karjalasi 10,2%, ukrainlasi 3%, soomlasi 0,96% ja muudest rahvustest inimesi 4,6%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Suojärvi rajooni elanikest venelasi 81,24%, karjalasi 6,25%, valgevenelasi 5,86%, ukrainlasi 1,64%, soomlasi 0,54%, tatarlasi 0,52%, poolakaid 0,42%, leedulasi 0,25% ja teistest rahvustest inimesi 3,28%.
Sortavala rajoon

Sortavala rajoon on haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis.
Sortavala rajoon moodustati Soomelt Talvesõjas vallutatud alal 1940. aasta juulis. 1941 vallutasid soomlased selle tagasi, kuid pidid 1944 uuesti Nõukogude Liidule loovutama. Rajoon likvideeriti 1970, kuid loodi uuesti 2006. aastal.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sortavala rajooni elanikest venelasi 80,8%, valgevenelasi 8,6%, karjalasi 3,2%, ukrainlasi 3,1%, soomlasi 1,2% ja muudest rahvustest inimesi 3,1%.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sortavala rajooni elanikest venelasi 78,63%, valgevenelasi 2,65%, karjalasi 1,58%, ukrainlasi 1,29%, soomlasi 0,35%, tatarlasi 0,29%, armeenlasi 0,24% ja teistest rahvustest inimesi 14,97%.
Rajoon jaguneb halduslikult 3 linnaasunduseks (Sortavala, Värtsilä, Helylä) ja 2 maa-asunduseks (Kaalamo, Haapalampi).
Harku valla vapp

Harku valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Harku valla vapp.
Vapp on kinnitatud 25. mail 2006.
Vapi kirjeldus.
Vapi sinise kilbi jaotab neljaks hõbedane rist. Esimesel väljal on hõbedane kaheksaharuline täht.
Põhjendus.
Sinine sümboliseerib valla mereäärset asukohta ja taevaavarust, kui ka valla elanike tulevikupüüdlusi. Valge märgib ustavust, puhtust ja nooruslikku sihikindlust. Vapil olev hõbedane rist on kristliku maailma üks peamisi sümboleid ning see tähistab piirkonna (valla) kultuuri alustõdesid ja ajaloolist järjepidavust. Neljaks jaotatud vapikilbi esimesel väljal olev (põhja)täht viitab valla asukohale Eesti mandriosa põhjakaldal.
Matsalu

Matsalu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.
Elanike arv 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli 44.
10. jaanuaril 2014 eraldati Matsalust Keemu küla.
Arga

Arga (antiikajal tuntud ka kui "Runa") on jõgi Hispaanias Navarras, Aragóni jõe lisajõgi. 
Jõe pikkus on 145 km ja valgala 2759 km².
Jõe ääres asub Baskimaa ajalooline pealinn Pamplona.
Jõgi saab alguse Esteríbari küla põhjaosast Prantsusmaa piiri lähedalt ja ühineb Aragóni jõega Funese linnas.
Eesti märksõnastik

Eesti märksõnastik (lühend EMS) (ingl. k. "Estonian Subject Thesaurus") on kõiki ainevaldkondi hõlmav märksõnastik raamatute, perioodikaväljaannete, artiklite, nootide, helisalvestiste, kaartide ja muude teavikute eestikeelseks märksõnastamiseks ja infootsinguks.
EMSi märksõnu kasutatakse e-kataloogides ESTER, Eesti artiklite andmebaasis ISE ja rahvaraamatukogude koondkataloogis URRAM.
Eesti märksõnastikku haldab Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium (ELNET Konsortsium), koostavad ja toimetavad Eesti Rahvusraamatukogu ja Tartu Ülikooli Raamatukogu.
Märksõnastik sai alguse aastal 1994, kui Tartu Ülikooli Raamatukogu liigitamisosakonnas alustati Sirje Nilbe ja Helgi Laanese juhtimisel universaalse tesauruse INGRID loomist. Eesti Rahvusraamatukogu normandmete osakonnas koostati "Eesti üldist märksõnastikku" (EÜM), mis ilmus trükisena aastal 1999, alates 1. augustist 2006 ka veebis. Seoses üleminekuga ühisesse raamatukogusüsteemi INNOPAC/Millennium ühendati INGRID ja EÜM aastal 2009 ning märksõnastik sai uue nime: Eesti märksõnastik (EMS).
Märksõnastikku tehtavad muudatused kajastuvad elektroonilises EMSis reaalajas, võimalik on kasutada sõnaotsingut ning sirvida märksõnu ainevaldkondade kaupa. Otsitulemusi saab välja printida, saata e-postile või salvestada faili. EMS on seotud e-kataloogiga ESTER, nii et iga märksõnaga on võimalik kiiresti leida teemakohast kirjandust.
EMSi maht on 2017. aasta märtsi seisuga umbes 59 000 märksõna ja äraviiteterminit (sünonüümi), enamik koos ingliskeelsete vastetega. Märksõnastik sisaldab ka kohanimesid, kuid ei sisalda isikute, asutuste ega organisatsioonide nimesid.
Kisangani

Kisangani (endine "Stanleyville") on linn Kongo DV-s, Tshopo provintsi halduskeskus. Asub Kongo jõe ääres Boyoma jugade lähedal.
Linn tekkis Henry Morton Stanley 1883. aastal rajatud uurimisjaama juurde.
2015. aastani oli Kisangani Idaprovintsi keskus.
Carl Hermann Hesse

Carl Hermann Hesse (16. veebruar 1802 Tartu – 8. november 1896 Paide) oli 19. sajandil Paides maakonnaarst, kirjanik Hermann Hesse vanaisa.
Ta õppis Tartu Ülikoolis 1821–1826, algul teoloogiks, hiljem arstiks. Teoloogia eksamil sai kehva tulemuse, kuna õpetaja karistas teda burši mängimise eest. Hesse töötas arstina Märjamaa kihelkonnas Paeküla mõisas ja Kullamaa kihelkonnas Mõraste mõisas ning 1830. aasta maist oli Paide kreisiarsti asetäitja. Aastatel 1833–1885 töötas ta Järvamaal kreisiarstina. Hesse elas ja töötas Paides kuni surmani 1896. aastal. Carl Hermann Hesse on maetud Paide Reopalu kalmistule.
Hesse oli väikelinnas tuntud ja tunnustatud kodanik, keda austati nii ameti kui ka ühiskondliku panuse tõttu. Paides sündis ka kirjanik Hermann Hesse isa Johannes Hesse.
Mälestuse jäädvustamine.
Paide kodanikest koosneva ühenduse Weissenstein eestvõttel ja Paide Linnavalitsuse rahastamisel avati 18. augustil 2006 Paides Pikk tänav 4 kirjanik Hermann Hesse vanaisa Carl Hermann Hessele kuulunud maja asukohas mälestustahvel. Mälestustahvlit oli avamas Hermann Hesse lapselaps Christine Widmer-Hesse koos abikaasa Fritz Widmeriga.
Isiklikku.
Carl Hermann Hesse isa oli Barthold Joachim Hesse (sünd. 16. jaanuar 1765 Lübeckis, surm 1819) ning ema Christine Elisabeth Sengbusch (sünd. 08. august 1769, surm 1848).
Tal oli kaks venda – Conrad Eduard Hesse (1796–1882) ja Alexander David Daniel Hesse (1799–1872) – ning kaks õde – Henriette Dorothea Hesse, abielludes Hunnius (1805–1849) ja Caroline Elisabeth Hesse (1803–1817).
Tema vend Conrad Eduard Hesse oli Saaremaa superintendent, vennapoeg Theodor Heinrich Renatus Hesse oli Sangaste ja Laatre koguduse õpetaja. 
Carl Hermann Hesse oli kolm korda abielus ning tal oli kümme last. Esimene abikaasa oli Jeanette Agnese Laß (1807–1851), kes suri vahetult enne sünnitust südamerabandusse . Nad abiellusid 1828. aastal ning neil oli viis last – tütred Agathe Christine Hesse (1832–1840), Alexandra Gertrude Hesse, abielludes von Johannsohn (1835–1888), Jenny Lina Hesse (1840–1926), Christine Marie Hesse, abielludes Kalterfeld (1844–1871) ja poeg Carl Otto Johannes Hesse (1847–1916).
Teine abikaasa oli Lina Müller (1831–1854), kes suri sünnituse tagajärjel. Nad abiellusid 1852 ja neil oli kaks last – tütar Agnes Wilhelmine Hesse (1853–1854) ja poeg Carl Hermann Benjamin Hesse (1854–1910). 
Kolmas abikaasa oli Wilhelmine Christine Adele von Berg (1821–1891). Nad abiellusid 1856. aastal ja neil oli kolm last – pojad Gustav Jakob Barthold Hesse (1856–1920), Carl Georg August Hesse (1858–1887) ja tütar Beate Jenny Adeline Hesse (1861–1862).
Poeg Carl Otto Johannes Hesse oli neli aastat misjonärina Indias, poeg Benjamin Hermann Karl Hesse oli Rõngu ja Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse õpetaja, Tallinna Linnamisjoni asutaja. Pojapoeg (Carl Otto Johannese poeg) Hermann Hesse oli kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (1946). Pojapoeg (Benjamini poeg) Hermann Theodor Karl Hesse oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema õemees Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja.
Hesse oli abivalmis ja karm. Ta ei kandnud lipsu ja loobus kraest.
Rutanzige järv

Rutanzige järv (ka Edwardi järv) on järv Aafrikas Kongo DV ja Uganda piiril. Aastatel 1973-1979 kandis järv diktaator Idi Amin Dada nime.
Rutanzige järve pindala on 2325 km², keskmine sügavus on 17 m, suurim sügavus 112 m.
Järve ei voola sisse suuri jõgesid. Väljavool toimub Katonga jõe kaudu läbi Dweru järve Victoria järve.
Järve kaldad on mägised. Järvest põhjas asub Ruwenzori ahelik, mille kõrgeim tipp Stanley mägi küündib 5109 meetrini.
Otse järve kaldal ei ole suuri linnu. Järvest pisut kaugemal loodes on Butembo, kirdes Kasese ja läänes Lubero.
Järve äärde jõudis 1888. aastal Henry Stanley ja nimetas selle Walesi printsi järgi Edwardi järveks.
Järves elab palju kalaliike ja selle kallastel on rikkalik fauna: šimpansid, elevandid, jõehobud, krokodillid ja lõvid. Nende kaitseks on järve kallastel Virunga rahvuspark (Kongos) ja Kuninganna Elizabethi rahvuspark (Ugandas).
Lähtse (Vinni)

Lähtse on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.
Lähtse

Lähtse on küla Harju maakonnas Kiili vallas.
Mõisaküla (Kiili)

Mõisaküla on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 
Mõisakülas asub XL-Studio.
Massiaru

Massiaru on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. 
Massiarus on raamatukogu ja kuni 2013. aastani tegutses algkool. Koolimaja on ehitatud 1938. aastal 120 õpilasele ning seal on õppinud ka olümpiavõitja Jaan Talts. Koolimaja-rahvamaja projekteeris Pärnu maavalitsuse arhitekt Märt Merivälja.
Ohtla

Ohtla on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
Seal asub Margus Kasterpalule kuuluv Saueaugu teatritalu.
Ajalooliselt asus küla Kullamaa kihelkonnas.
Külas asus Ohtla mõis.
Treimani

Treimani on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Asub Liivi lahe kaldal.
Treimanis on rahvamaja, sadam ja kaks kirikut: Treimani luteri kirik ja Treimani õigeusu kirik.
Ajalugu.
1601. aastal oli küla kohal üksainuke talu, kuuluvusega Kabli külasse. 1797. aastal pandi Liivimaa kubermangu Pärnu kreisi ametimeeste poolt külale nimeks Dreimannsdorff.
Urissaare

Urissaare on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Külas on Laiksaare Ristija Johannese kirik. 
Urissaaret läbib ka lähitulevikus Rail Baltica kiirraudtee, ning Urissaarde on planeeritud ka kohalik peatus Elroni kohalike rongide teenindamiseks Rail Baltica Tallinn-Häädemeeste(Urissaare) ja Tallinn-Pärnu-Riia liinidel! Tegu on Rail Baltica viimase kohaliku peatusega Eestis.
Ikla

Ikla on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Iklat läbib Via Baltica maantee, seal asus Ikla tollipunkt. 
Kuni 1977. aastani oli praeguse Ikla küla Pärnu–Riia maanteest ida poole jääv osa Metsa küla ja kaugem idaosa Piiri küla. 
Enne 1624. aastat oli seal Heinrich Yxkuli mõis ja küla on nimetatud Uexküllide järgi. Aastal 1925 avati Ikla külas Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel Ikla raudteejaam.
Sealne puurauk on küla järgi nimetatud Ikla kihistiku stratotüüp. Ka on puurauk stratotüübiks Saarde kihistule, selle Lemme kihistikule ja Heinaste kihistikule.
Kabli

Kabli on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Asub Liivi lahe kaldal Kabli oja suudmes.
Kablis on kool, postkontor ja linnuvaatlusjaam. Samuti asuvad seal Kabli seltsimaja ja raamatukogu.
Linnuvaatlusjaam pani aluse 1991. aastal loodud Kabli kaitsealale, hiljem organiseeritud looduskaitsealaks (Kabli looduskaitseala). Looduskaitsealal asub Kabli looduse õpperada.
Küla territooriumil asub Lepanina neem.
Külas asub Reederi talu, mille mitu hoonet on arvele võetud kultuurimälestistena.
Küla läbib Rannametsa–Ikla tee.
Häädemeeste

Häädemeeste (saksa "Gudmannsbach") on alevik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Häädemeestel on Häädemeeste Mihkli kirik ja EAÕK Häädemeeste Issanda Muutmise kirik.
Häädemeeste Keskkool annab keskharidust alates 1958. aastast. Praegune koolihoone valmis 1964.
1991. aastal alustas tegevust Häädemeeste muuseum, mis kolis 2004. aastal vanasse kõrts-koolimajja.
Häädemeeste vana kultuurimaja avati renoveeritud kujul 2009. aastal Häädemeeste Seltsimajana.
Aadressil Pärnu mnt 27 asuvad ühe hoone eri osades Häädemeeste Lasteaed ja Häädemeeste Raamatukogu.
1954. aastal ehitati Häädemeeste tulepaak.
Tänavad.
Häädemeeste asulas on järgmised tänavad:
Häädemeeste nähtused.
Häädemeeste piirkond on kõneainet andnud sealkandis väidetavalt aset leidvate paranormaalsete nähtuste tõttu, näiteks väidetakse seal olevat nähtud ufosid, tulnukaid ja jumalusi, seal korraldatavat vastavaid vaatlusi ja olevat esinenud isegi kontaktijuhtumid. 2010. aastal hakkas Häädemeestele kolinud meditsiinidoktor Ivo Kolts fenomeni lähemalt uurima ja pildistama. 2010. aastal tegi Eesti Televisiooni telesaade "Pealtnägija" Häädemeeste nähtustest saatelõigu, kus püüti fenomenile kiiret seletust leida. Sama aasta detsembris valmis Urmas Eero Liivil dokumentaalsaade "Häädemeeste UFO" ning 2016. aastal esilinastus Joonas Palmi ja Steven Eomoisi (MoonGold Productions) dokumentaalfilm "Häädemeeste fenomen". Dokumentaalfilmis "Häädemeeste fenomen" võtab nähtuste teemal sõna ka Eesti ufoloog Igor Volke, kes pani 2014. aastal kokku uurimisgrupi ning asus fenomeni uurima. Müstilisi nähtusi väidetakse Häädemeestel esinevat tänapäevani.
Krundiküla

Krundiküla on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Asub Liivi lahe kaldal; vana ja uue Pärnu–Ikla tee ning Häädemeeste oja ja Kadaka oja vahel.
Kui 1938. aastal liideti Krundiküla Penu külaga, siis sai küla nimeks Kalju küla. Krundiküla nimi ennistati 1977. aastal.
Küla rajamise otsus tehti 1864. aastal, kui Riia õigeusu piiskop Filaret tutvus Häädemeestel õigeusulise maarahva olukorraga ja soovis, et Liivimaa kehvikud saaksid maad (eesmärk oli, et rahvas astuks rohkem õigeusku). Preester Kallinik Prants saatis palvekirja tsaar Aleksander II-le, vajalik maa eraldati Häädemeeste kroonumõisast. Kroonukülla planeeriti 53 talukohta, igaühe suuruseks 15 Riia vakamaad; lepiti kokku, et kes võtab vastu õigeusu, saab endale talukoha. Maasaamise tingimuseks seati, et peres oleks vähemalt üks meessoost isik. Talude rajamiseks mõõdetud maatükkide ehk kruntide järgi saigi küla nimeks Krundiküla.
Nepste

Nepste on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. 
Aastal 1923 avati praeguse Nepste küla territooriumil Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel Laiksaare raudteejaam.
Gretagrund

Gretagrund (sks "Greta-Grund") on madal Liivi lahes Ruhnust kagus.
Håubjärre

Håubjärre ehk Haubjerre on kõrgendik Ruhnu vallas Ruhnu saarel, kõrgus kuni 28 m. Tegemist on saare kõrgeima mäega.
Mäel asub Ruhnu tuletorn.
Nimest.
Kõrgendiku ruhnurootsikeelne nimi Håubjärre tähendab tõlkes kõrgemäge. Rootsi kirjakeeles oleks mäe nimi "Högberget".
Kasutatud on ka nimekujusid "Haubiärre" ja "Hochberg".
Ring FM

Ring FM on aastast 1994 tegutsev eraraadiojaam, mis kuulub Tre Raadio jaamade gruppi.  
Jaam alustas tegevust Võrus ja läks eetrisse Haanja kõrgustikul asuvast Mõksi raadiomastist. Hiljem suurendati leviala Tartu Soinaste masti abil.  
2003. aastal koliti stuudio Tartusse. Pikka aega olid kavas ka võrukeelsed uudised.  
2007 alustas saatja tööd ka Pärnus 93,9 MHz 
2009 alustas saatja tööd ka Tallinnas 105,8 MHz.  
2013 müüdi jaama omav ettevõte OÜ Ajaga Sammu ning uueks ärinimeks sai OÜ Ring FM Media.   
Septembrist 2014 võeti Tartu stuudiole lisaks kasutusse ka Tallinna stuudio. 
2016 müüdi jaama omav ettevõte OÜ Ring FM Media ja uueks omanikuks sai Tre Raadio
Tuheitia Paki

Te Arikinui Tuheitia Paki (21. aprill 1955 – 30. august 2024) oli maooride kuningas. Ta krooniti kuningaks oma ema, maooride kuninganna Te Atairangikaahu matustel. 
Tuheitia Paki abikaasa oli kuninganna Te Atawhai ja neil on kolm last:
Vasula

Vasula on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas.
Vasulat on kujul "Wasala" mainitud Henriku Liivimaa kroonikas, mille kohaselt ristis 1220. aastal Jogentaganas ringi liikunud Läti Henrik koos oma kaaspreestriga seal kohalikke inimesi. Lauri Kettunen on oletanud, et küla nime taga oli isikunimi "Vasoi" koos järelliitega "-la". Paul Alvre seostab seda aga vasikat märkinud soome-ugri sõnaga "vasa".
1977. aastal liideti Vasulaga Änni küla.
Aleviku staatuses on Vasula 2013. aastast.
Vasulas korraldatakse 1997. aastast Amme Rocki. 7. juulil 2017, ürituse avapäeval, avati Vasula silla lähedal mälestuskivi muusik Gunnar Grapsile, kes veetis sealkandis oma lapsepõlve.
Sunzi

Sunzi (ka Sun Zi; hiina keeles 孫子; Wade-Giles: Sun Tzu; 544 eKr – 496 eKr), sünninimega Sun Wu, oli Vana-Hiina kevadete-sügiste ajastul elanud hiina kindral, strateeg ja filosoof. Sunzi on peamiselt tuntud kõigi aegade ühe tuntuima sõjandusalase teose "Sõja seadused" ("Sūnzǐ Bīngfǎ"; "Õpetaja Suni sõja seadused") autorina.
Sõja seadused.
"Sõja seadused" ("Sūnzǐ Bīngfǎ", "Õpetaja Suni sõja seadused") on sõdivate riikide ajastul koostatud sõjandustraktaat, mille autoriks peetakse traditsiooniliselt Sunzid. "Sõja seaduste" kanooniline versioon koosneb kolmeteistkümnest peatükist, mis on omakorda jaotatud lõikudeks/paragrahvideks, mille numeratsioon võib väljaandeti mõneti erineda.
Jõepera (Räpina)

Jõepera on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus küla Tartu maakonnas Meeksi vallas.
Parapalu

Parapalu on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus küla Tartu maakonnas Meeksi vallas.
Haavametsa

Haavametsa on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus küla Tartu maakonnas Meeksi vallas.
Rõka

Rõka on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meeksi valda.
Rõkal paikneb Tartu Ülikooli ökofüsioloogia ja rakendusökoloogia töörühma metsaökosüsteemi õhuniiskusega manipuleerimise eksperimendi (FAHM – "Free Air Humidity Manipulation") katseala. Katsealal manipuleeritakse lehtpuupuistu (arukask ja hübriidhaab) õhuniiskust veeosakeste pihustamisega kõrgsurve all. Selle tagajärjel tekkiv udu (piisa suurusega ~10 μm) aurustub kiiresti ning võimaldab suhtelist õhuniiskust suurendada kuni 18%. Kolme hektari suurune uurimisala rajati aastatel 2006–2007; õhku hakati niisutama 2008. aasta mais.
Kokora

Kokora on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Utukolga

Utukolga on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Rannu valda.
Küla nimi lähtub talunimest Utu, mis seostub talupoja lisanimega (nt 1588 Utu Rein).
Tamme (Elva)

Tamme on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Asub Võrtsjärve kaldal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda.
Külas asub kuni 8 m kõrgune Tamme pank.
Külas asub Tamme tuuleveski.
Vehendi

Vehendi on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Asub Võrtsjärve kaldal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda.
Vehendil asub Võrtsjärve Limnoloogiakeskus.
Seal on ka Trepimägi, Valguta Mustjärv ja arvukalt kivikalmeid.
Hitler's Cross

Hitler's Cross ('Hitleri rist') oli augustis 2006 India ühe suurema linna Mumbai eeslinnas Navi Mumbais avatud restorani nimi.
Restoraniomanik Punit Shablok lasi laiaulatusliku reklaamikampaania käigus kogu linnas üles kleepida plakatid, mille on näha nii Adolf Hitlerit kui ka haakristi. 
Linna juudikogukond võitleb restorani sulgemise nimel.
Hiljem muutis kohvik nime ja kannab praegu nime Cross Café.
Voore (Mustvee)

Voore on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kullavere jõe ääres.
Külas tegutsevad Voore Põhikool, Voore Puhkekeskus ja MTÜ Jõgevamaa Omavalitsuste Aktiviseerimiskeskus.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Ajalugu.
Külas asus Roela mõisa keskus. Mõisa peahoone põles maha 31. juulil 1941 toimunud Roela lahingu käigus ning hävitati see lõplikult 1970. aastatel.
2015. aastal toimus külas Wikimedia Kesk- ja Ida-Euroopa kokkusaamine.
Loodus.
Külast voolab läbi Kullavere jõgi. Jõel asuvad küla piires Voore paisjärv ja Leedimäe järv.
Roela mõisa park on arvatud kaitsealuseks pargiks.
Kultuurimälestised.
Ehitismälestisteks on arvatud Roela mõisa peahoone varemed (24056), mõisa park ja allee (24057), valitsejamaja (24058) ja moonakatemaja (24059).
Küla idaosas Kirikumäel asuvad arheoloogiamälestisteks arvatud kivikalmed ning lääneosas on Kullavere jõe edelapoolsel kaldal kaks linnusekohta (Roela I ja Roela II linnamägi).
Änkküla

Änkküla on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Nautrasi

Nautrasi on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Asub Kääpa jõe ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Emmerich

Emmerich on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Reini kaldal.
Emmerich asub Reini põhjakaldal Hollandi piiri lähedal. Piir asub linnast 4 km põhja ja 5 km lääne pool. Seega on Emmerich allavoolu sõites viimane Reini-äärne linn Saksamaal enne seda, kui jõgi Hollandisse jõuab.
Emmerichi asutas 700. aasta paiku anglosaksi misjonär Willibrord misjonijaamana. Esimest korda kasutati nime "Villa Embrici" 828. aastal.
1040. aastal valmis linnas Püha Martini kirik.
Emmerich sai linnaõigused 31. mail 1233. 14. sajandi lõpul sai Emmerich hansalinnaks.
1856. aastal ehitati läbi linna raudtee liinil Oberhausen–Arnhem.
6. novembrist 1914 kuni 24. veebruarini 1945 töötas 39,82 kilomeetri pikkune Wesel–Rees–Emmerichi trammiliin, millele alates 1921. aastast väljus tramm tööpäeviti igal täistunnil kella 6-st 23-ni (puhkepäeviti igal pooltunnil) ning sõiduplaani järgi kestis sõit 1 tund ja 50 minutit. 4. juunist 1903 kuni 18. septembrini 1944 töötas Hollandisse viiv trammiliin Emmerich–Zutphen.
7. oktoobril 1944 hävis brittide õhurünnakus 97% linnast.
Vaatamisväärsused.
Sild üle Reini ühendab Emmerichi jõe lõunakaldal asuva Klevega. Sild avati 1965, see on 1228 meetrit pikk ja suurim sildeava on 500 meetri pikkune, mis teeb sellest suurima sildeavaga silla Saksamaal. Silla alt sõidab läbi keskmiselt viissada laeva päevas.
1966 valmis Püha Vaimu katoliku kirik, mille rist on tehtud vanarauast.
Reini muuseumis on 130 laevamudelit, radar, kalatopiseid, Reini kaarte, ühemeheallveelaev Teise maailmasõja ajast ja linna raamatukogu. Näitused käsitlevad harilikult Reini jõe, laevanduse ja kalapüügi, samuti Emmerichi ajalugu. 
Endises Lohmanni šokolaadivabrikus asub plakatite ja postrite muuseum.
Kingsepamäng

Kingsepamäng on vana jõulumäng, milles püütakse kolmest õlepalmikust valmistatud "kingsepp" pikali lükata. 
Kaks kummargil ja näoga vastamisi mängijat hoiavad kinni jalge vahele pandud kaikast. Seljaga kingsepa poole olija püüab kaika abil õlenukku ümber lükata, teine seda takistada. Nagu paljud teised jõulumängud, pidi ka kingsepamäng mängijaile viljaõnne tooma.
134

134. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 
Aastad: 129 130 131 132 133 - 134 - 135 136 137 138 139
133

133. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 
Aastad: 128 129 130 131 132 - 133 - 134 135 136 137 138
132

132. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 
Aastad: 127 128 129 130 131 - 132 - 133 134 135 136 137
131

131. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 
Aastad: 126 127 128 129 130 - 131 - 132 133 134 135 136
130

130. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 
Aastad: 125 126 127 128 129 - 130 - 131 132 133 134 135
Kangxi

Kangxi (康熙 ("Kāngxī"); 4. mai 1654 – 20. detsember 1722) oli kolmas Hiina keiser Qingi (Mandžu) dünastiast ja teine Qingi keiser, kes valitses kogu Hiina üle (valitses 7. veebruarist 1661 kuni 20. detsembrini 1722). 
Ta oli üks suuremaid keisreid Hiina ajaloos. Tema valitsemisaeg oli kõige pikem (61 aastat). Tõsi küll, ta astus troonile 8-aastaselt, ning algul valitsesid tema eest neli hooldajat ja tema vanaema, regent Xiaozhuangwen.
Empirism

Empirism on mõttesuund, mis vastandub ratsionalismile, pidades teadmise aluseks kogemusi ja eitades kogemuseelset teadmist (või kaasasündinud ideesid). Kogemuse tähtsustajad seadsid kahtluse alla metafüüsika ja deismi. Ratsionalismi ja empirismi vaidlus on klassikaline tunnetusteoreetiline probleem filosoofias.
Empiristlikud filosoofiad on positivism, pragmatism, operatsionalism ja fenomenalism.
Empirismi eelkäija Francis Bacon (1561–1626) rõhutas induktsiooni olulisust kogemuses. Baconi järgi metafüüsilised ideed segavad teaduslikku tunnetust. Bacon eristas empiirikuid ja empiriste.
John Locke'i (1632–1704) järgi ei ole inimestel sünnipäraseid ideid; ta sünnib n-ö puhta lehena ja kõik, mis on mõistuses, on algselt pärit kogemusest.
Iirimaa filosoof George Berkeley (1685–1753) arendas Locke'i seisukohti edasi ning eitas kogemusvälist maailma.
David Hume (1711–1776) jäi skeptiliseks nii aine kui hinge olemasolu suhtes.
Sausti

Sausti on küla Harju maakonnas Kiili vallas.
Saustit on esmamainitud 1453. aastal. 
Suure-Sausti vald tekkis 17. sajandi alguses, kui Jüri kihelkonnas lahutati Saue (Väike-Sausti) ja Sausti mõis.
1858. aastal avati Harjumaal Jüri kihelkonna pastori ja Sausti mõisniku poolt Sausti mõisa lähedal Padiküla mäel niinimetatud soldatite kortlihoones Sausti kool. Tol ajal tunti seda küll Sausti külakooli nime all. Esimestel aastatel õpetati katekismust, piiblilugusid, koraalilaulmist, lugemist, kirjutamist ja arvutamist.
Kiili valla 2012. aasta üldplaneeringu järgi on Sausti mõisaansambel ning ligikaudu kilomeetri raadiuses miljööväärtuslik hajaasustusala. Tiheasustus on Sausti küla loodeosas, mis asub Luige küla ja Tallinna ringtee poolses osas. 
Sausti küla põhjapoolses osas on Vaela raba, lõunapoolses osas Vääna jõgi. Küla poolitab Sausti peakraav, mille valgla ulatub Kangru ja Kurna külani ning suubub Vääna jõkke.
Sausti küla rahvaarvu dünaamika:
2000. aastal – 97 elanikku; 2009. aastal – 176 elanikku; 2022. aastal – 226 elanikku.
Luige (Kiili)

Luige on alevik Harju maakonnas Kiili vallas. 
Endine Luige küla sai aleviku staatuse 18. augustil 2008.
2019. aastal liideti Luige alevikuga senise Tammejärve küla asustatud kaguosa.
Viktor Kaasik

Viktor Kaasik (sündinud 16. november 1954) on endine eesti vandeadvokaat.
Viktor Kaasik lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja on õigusbüroo Kaasik &amp; Co omanik.
Advokaaditöö.
Pärast reisiparvlaeva Estonia hukku 1994. aastal asus Kaasik koondama hukkunute omaste nõudeid vaidlusteks kindlustusfirmaga.
Lutheri pärimisprotsess.
Viktor Kaasik pälvis avalikkuse tähelepanu nn Lutheri-tehinguga, mille käigus läks Kaasiku valdusse mööblivabrikandi Martin Lutheri pärijate taotletud mereäärne maa Haapse külas. Kaasik oli Lutheri pärijate esindaja kohtuprotsessil Eesti riigi vastu. Viktor Kaasiku käitumist arutas Advokatuuri aukohus, kuid ei leidnud Kaasiku tegevuses süüd.
Olümpiakulla ostmine.
2005. aasta märtsis müüs Aavo Pikkuus, olümpiavõitja jalgrattaspordis 1976. aasta suveolümpiamängudel, Kaasikule oma kuldmedali. Pikkuus vajas raha ajuripatsikasvaja raviks, sest ravisüstideks kulus 17 500 Eesti krooni kuus. Hinnanguliselt oli olümpiakulla väärtus 120 000 – 130 000 krooni.
Kaasik ütles, et ostis Pikkuusilt medali selleks, et see Eestisse jääks. Enne müüki eksponeeriti medalit Eesti spordimuuseumis. Pärast hoidis Kaasik seda enda sõnul luku taga ja ootas, millal pakutakse välja lahendus medali eksponeerimiseks.
Eesti Olümpiakomitee president Mart Siimann ütles, et tal on olnud kokkupuuteid teiste Eesti ärimeestega, et aidata kuldmedal Kaasikult tagasi osta, kuid et kokkulepeteni ei jõutud.
Pistiseafäär.
Juunis 2011 tunnistas Kaasik end süüdi 10 000 euro suuruse pistise andmises Tallinna linnaplaneerimise ameti juhatajale Toomas Õispuule ning sai karistada kokkuleppemenetluse korras. Ta esitas avalduse advokatuurist lahkumiseks. Kaasik tegi enda sõnul vea, andes Õispuule laenu ajal, mil linnaplaneerimise amet menetles Tallinna hipodroomi asemele rajatava elu- ja ärirajooni detailplaneeringut. Ehitust kavandavat ettevõtet Alfa Property esindas Kaasik. Juhtivprokurör Endla Ülviste arvas samas, et rahaülekanne ei olnud eksitus. 26. juulil rahuldas advokatuuri juhatus Kaasiku avalduse advokatuurist väljaarvamise kohta. 22. augustil sõlmitud Viktor Kaasiku ja prokuröri kokkuleppe kohaselt määrati Kaasikule rahaline karistus 27 106,53 eurot. Lisaks ei tohi Kaasik töötada 3 aasta jooksul äriettevõtete juhatuses. 
Poliitiline tegevus.
Viktor Kaasik oli aastatel 2002–2005 Eesti Keskerakonna liige.
Kaasik kandideeris 2002. aastal Pirita linnaosas Tallinna Linnavolikokku, sai 39 häält ega osutunud valituks.
Põgari-Sassi

Põgari-Sassi on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Küla asub Matsalu rahvuspargis ja hõlmab Puise poolsaare põhjaosa, sealt eenduva Sassi poolsaare ning loodes asuvad saared. Küla on nimetatud ka lihtsalt Põgariks.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Küla territooriumile jäävad järgmised Väinamere laiud ja rahud: Tauksi, Liialaid, Sõmeri, Porgi, Suurrahu, Roograhu, Kuivarahu, Suur-Härjamaa, Väike-Härjamaa ja veel mõned väiksemad. Nendest lõuna pool asuvad saared kuuluvad Puisele. Küla ei ulatu Matsalu lahe äärde.
Põgari-Sassi naaberküladeks on edelas Puise, kirdes Tuuru, idas Koidu ja kagus Kiideva.
Haapsalu-Kiideva-Puise liinibussil on külas kaks peatust: Tõnnu ja Põgari-Sassi.
Ajalugu.
1944. aasta 22. septembril toimus Tuuru–Puise tee ääres asuvas Põgari palvemajas Otto Tiefi valitsuse viimane istung. Hiljem põgenes valitsuse riigisekretär Helmut Maandi Tauksile, Liialaiule ja edasi Hiiumaa laidude kaudu Rootsi.
Loodus.
Rannaniitudel on võimalik jälgida lindude läbirännet.
Vedra

Vedra on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Külas on bussipeatus Kündamägi, Salajõe ja Vedra piiril on Jõe bussipeatus. 
Patakamägi, Vedra kalmistu, Poola kuninga haua nime kandev matmispaik ja kaks ohvrikivi (mälestised nr 10076 ja 10094) on kaitstavad muinsusmälestised. Vedra lääneosa jääb Salajõe maastikukaitsealale. 
Ajalooliselt asus küla Lääne-Nigula kihelkonnas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.
Vedra külas suri viimane teadaolev eesti metsavend Johannes Lillenurm.
Voore Põhikool

Voore Põhikool on kool Jõgevamaal.
Vassevere ja Kallivere (mõlemad asutatud 1774) kool ühendati 1895. Kooli nimi on olnud Leedimäe Algkool (alates 1924), hiljem oli Leedimäel mittetäielik keskkool, 7- ja 8-klassiline kool, alates 1979. aastast Voore 8-klassiline Kool (1988 lisandus 9. klass, hiljem nimetati kool ümber põhikooliks). 20. oktoobril 1989 kolis kool uutesse ruumidesse. Vanas hoones on nüüd Voore külalistemaja.
Kuremaa

Kuremaa on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Asub Kuremaa järve põhjakaldal.
Ajalugu.
Kuremaa küla on esimest korda mainitud 1582. aastal ("Korymek"). Enne Liivi sõda rajas sinna Johann Wrangell mõisa, mille ostis 1834. aastal Alexander von Oettingen. Oettingenide omandisse jäi Kuremaa mõis selle võõrandamiseni 1919. aastal.
Enne Teist maailmasõda olid Kuremaa seltsitegevuse eestvedajad tuletõrjeselts ja põllumeeste selts. Praegune kultuuri- ja spordielu on koondunud kultuuriseltsi Jensel ümber.
Tänapäev.
Kuremaa alevikus tegutseb lasteaed-algkool ja spordikool. Seal paikneb Jõgevamaa esindusujula.
Alevikus tegutseb ka Kuremaa raamatukogu.
110. aastad

110. aastad
110. aastad on aastad 110–119 pKr.
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Kümnendid: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad
Aastad: 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119
130. aastad

130. aastad
130. aastad on aastad 130–139 pKr.
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Kümnendid: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad
Aastad: 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139
140. aastad

140. aastad
140. aastad on aastad 140–149 pKr.
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Kümnendid: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad
Aastad: 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149
150. aastad

150. aastad
150. aastad on aastad 150–159 pKr.
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Kümnendid: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad
Aastad: 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159
139

139. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 
Aastad: 134 135 136 137 138 - 139 - 140 141 142 143 144
160. aastad

160. aastad
160. aastad on aastad 160–169 pKr.
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Kümnendid: 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad - 160. aastad - 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad
Aastad: 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169
170. aastad

170. aastad
170. aastad on aastad 170–179 pKr.
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Kümnendid: 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad - 170. aastad - 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad
Aastad: 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179
180. aastad

180. aastad
180. aastad on aastad 180–189 pKr.
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Kümnendid: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad
Aastad: 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189
190. aastad

190. aastad
190. aastad on aastad 190–199 pKr.
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Kümnendid: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - 190. aastad - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad
Aastad: 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199
190

190. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - 190. aastad - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad
Aastad: 185 186 187 188 189 - 190 - 191 192 193 194 195
Siimusti

Siimusti on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Asend.
Siimusti paikneb Jõgevast 5 kilomeetri kaugusel läänes.
Ajalugu.
Siimusti on üks piirkonna nooremaid külasid – esimesed kirjalikud teated küla kohta pärinevad 1583. aastast ("Simus").
1886. aastal asutas Joosep Tiimann seal potivabriku, millest kasvas välja hilisem Siimusti Savikoda. 
Siimustis on lauluväljak, postkontor, keraamikatehas, savikaupade muuseum ja kalmistu.
Alates 1979. aastast tegutseb asulas Siimusti raamatukogu.
Haridus.
Esimene kool rajati Siimustis 1849. aastal. 2001. aastast töötab Siimusti algkooli alusel rajatud Siimusti lasteaed-algkool. Hariduslike erivajadustega lastele on rajatud Kiigemetsa Kool.
Vaimastvere

Vaimastvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Vaimastvere küla läbib Kaave jõgi.
Vaimastvere külast läände Endla looduskaitseala serva jääb Endla küla. Vaimastvere asulast lõunas paikneb endine Oonurme ja edelas endine Tirma küla.
Küla läbib Tartu–Jõgeva–Aravete maantee.
Vaimastveres oli mõis. Mõisa park ja mõisa ait on arvatud kultuurimälestisteks. Mõisa parki on püstitatud vabadussõja mälestusmärk ja mälestuskivi Vaimastveres sündinud kirjanikule Hugo Raudsepale.
Küla territooriumil asub Vaimastvere turbaraba, kus kaevandatakse turvast.
Külas tegutsevad Vaimastvere kool ja Vaimastvere raamatukogu.
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed viisid Teise maailmasõja ajal ajaloolise sinimustvalge Eesti lipu Nõukogude võimu eest varjule Vaimastvere lähedale Lääne-Mardi tallu.
Kassivere

Kassivere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Õuna

Õuna on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Charles Dow

Charles Henry Dow (6. november 1851 – 4. detsember 1902) oli Ameerika Ühendriikide ajakirjanik, Dow Jones &amp; Company ja The Wall Street Journali kaasasutaja.
Tütarlaps pärlkõrvarõngaga (film)

"Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" on 2003. aasta film, mis on valminud Tracy Chevalier' romaani "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" põhjal.
Film kandideeris kolmele Oscarile (parim kujundus, operaatoritöö ja kostüümid), selles peaosa mänginud Scarlett Johansson oli nomineeritud parima naispeaosatäitja Kuldgloobusele draama kategoorias. Film võitis Euroopa Filmiakadeemia auhinna parima operaatoritöö eest ning auhindu ka muudelt filmifestivalidelt.
Tütarlaps pärlkõrvarõngaga

"Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" (hollandi keeles "Meisje met de parel") on Johannes Vermeeri maal, mis on dateeritud umbes aastasse 1665. 
Erinevatel aegadel on maal olnud tuntud eri pealkirjade all, pealkiri "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" kinnistus teosele 20. sajandi lõpupoole. Maal asub alates 1902. aastast Kuninglikus Maaligaleriis Mauritshuisis Haagis. 2006. aastal valiti see Hollandi avalikkuse poolt Madalmaade kauneimaks maaliks.
Maali on nimetatud Põhja Mona Lisaks või ka Hollandi Mona Lisaks.
Kirjeldus.
Teos on õlimaal lõuendil, 44,5 cm kõrge ja 39 cm lai. See on signeeritud "IVMeer", kuid dateerimata. Oletatud on, et see on maalitud 1665. aasta paiku.
Nagu pealkirigi ütleb, on pildi fookus pärlkõrvarõngast kandval tütarlapsel. Teos kujutab eurooplannast tütarlast eksootilises riietuses ja turbanis ning millegagi, mis paistab olevat ebatavaliselt suur pärl kõrvarõngas rippumas. 
Pilt pole kindla isiku portree, vaid "tronie", "nägu", nii nimetati hollandi keeles 17. sajandil kujutluse järgi peast maalitud maali, mis kujutas mingit inimtüüpi.
Viimane restaureerimine 1994. aastal tõi paremini ilmsiks teose peene värvilahenduse ja tüdruku vaatajate poole suunatud pilgu isiklikkuse. Restaureeringu käigus avastati, et teose tume, tänapäeval juba veidi laiguliseks muutunud taust oli algselt emailjalt sügavroheline, mille andis tumedale opaaksele taustale kantud õhuke laseeriv värvikiht. Aja jooksul on rohelise värvi andnud orgaanilised pigmendid indigo ja reseedakollane pleekunud ning nähtavale on tulnud must alustaust.
Omanikud.
Hollandi armeeohvitser ja kunstikollektsionäär Arnoldus Andries des Tombe omandas teose 1881. aastal oksjonilt ning pärandas selle 1902. aastal Mauritshuisi muuseumile.
Teistes žanrites.
Teosest inspireerituna kirjutas Tracy Chevalier 1999. aastal ajaloolise romaani "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga". 2003. aastal valmis selle põhjal Peter Webberi samanimeline mängufilm, peaosades Scarlett Johansson ja Colin Firth.