tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kooraste järved

Kooraste järved on järvestik Põlva- ja Valgamaa piiril Otepää kõrgustiku kaguosas kahes üksteisega ristuvas ürgorus. Kirde-edelasuunalises Jõksi-Kooraste ürgorus on viis aheljärve (Mudsina järv, Kõvvõrjärv, Linajärv, Suurjärv, Uiakatsi järv) ja loode-kagusihilises Vidrike-Kooraste ehk Truuta ürgorus on 10 aheljärve (Vidrike järv, Voki järv, Lambahanna järv, Nahajärv, Sinikejärv, Lubjaahujärv, Liinu järv, Pikkjärv, Vaaba järv, Hatsikõ järv). Järvedest suurim on Suurjärv, mis jääb ürgorgude ristumiskohta. Kõigist loode-kagusuunalise järveahela järvedest voolab läbi Sillaotsa jõgi (Pühäjõgi), mida on arvatud Võhandu jõe ülemjooksuks.
Kõik Kooraste järved on suhteliselt sügavad ning kesk- või rohketoitelised.
Kroodi org

Kroodi org on Maardu linnas asuv (tehislik) sälkorg, mis tekkis 19. sajandi lõpul. Praegu voolab orus Kroodi oja. 
Aastal 1893 ehitati Maardu mõisniku tahtel Maardu järve väljavoolu (Kroodi oja) juurde vesiväravatega pais. Aastal 1894 vesiväravad avanesid ja järvest välja voolanud vesi uuristas umbes 2 km pikkuse ja umbes 10 m sügavuse sälkoru. Aastal 1939 pais ja ühtlasi ka tühjaks jooksnud Maardu järv taastati.
Kuradimuna

Kuradimuna (vanematel kaartidel "Teufelsei") on Soome lahes paiknev madal, mis jääb Prangli saarest umbes 4,8 km loodesse. Madala kohal on vee sügavus alla 5 m.
Kuremägi

Kuremägi (ka "Kuremäe mägi") on kõrgendik (küngas) ja looduslik pühapaik Alutagusel. Selle absoluutne kõrgus on 92 m ja suhteline kõrgus umbes 40 m.
Kõrgendik on geoloogiliselt voor, koosnedes enamjaolt moreenist.
Kõrgendik on olnud rahvausundiline ja mütoloogiline tähtsus, samuti on kohaga seotud mitmed Kalevipoja-muistendid.
Kuremäel asub Pühtitsa klooster, Kuremäe ohvritamm ja püha allikas.
Punasoo küla

Punasoo oli küla Rakvere rajoonis Laekvere külanõukogus (tänapäeval on endise küla ala Lääne-Virumaal Vinni vallas).
Geograafilised koordinaadid on . 
Punasoo küla läbib Avinurme oja.
Punasoo külas oli peatuskoht Sonda–Mustvee raudteeliinil.
1977 liideti Laekvere külanõukogus 34 asulat, sh. Aadumäe, Lippoja ja Punasoo.
Kärstna mägi

Kärstna mägi (ka "Kärstna kabelimägi") on kõrgendik (küngas) Sakala kõrgustiku idaosas Kärstna küla lähedal. Künka absoluutne kõrgus on 136 m ja suhteline kõrgus 60 m. Kärstna mägi on Härjassaare mäe (147 m) ja Rutu mäe (145 m) järel Sakala kõrgustiku kõrguselt kolmas küngas.
Kõrgendikul asub Kärstna mõisa kalmistu ja Anrepi lõvi nime all tuntud mälestusmärk.
Sangla soostik

Sangla soostik on Võrtsjärve nõos paiknev sooala, mille vahele jääb Emajõgi. Soostiku pindala on 32 315 ha.
Emajõgi jaotab soostiku põhja- ja lõunapoolseks. Põhja poole jääb Laeva soo ja lõuna poole Sangla, Rannu, Soova ja Laugesoo. Soostiku põhjaosa jääb Alam-Pedja looduskaitsealale.
Laugesoo

Laugesoo on Sangla soostiku lõunapoolse osa üks soodest. Soo kaitseks on loodud Alam-Pedja looduskaitsealal Laugesoo sihtkaitsevöönd.
Lippoja

Lippoja oli küla Simuna kihelkonnas. Tänapäeval jäävad küla maad Lääne-Virumaale Paasvere küla alale.
Geograafilised koordinaadid on . 
Lippoja külas oli peatuskoht Sonda–Mustvee raudteeliinil.
1977 liideti Laekvere külanõukogus 34 asulat, sh. Aadumäe, Lippoja ja Punasoo küla.
Lehtse soo

Lehtse soo on Tapa ja Kuusalu valla territooriumil asuv soo. Soo pindala on 500 ha. 
Soo lõunaosa ja põhjaosa nimetatakse vastavalt Läste ja Rabassaare sooks.
Soost on aastakümneid kaevandatud turvast. Praegu turvast ei kaevandata.
Lobi poolsaar

Lobi poolsaar on Vergi poolsaarelt Soome lahte ulatuv osa (poolsaar). See eraldab Käsmu ja Koolimäe lahte. Poolsaare tipuosad asuvad loodes (Lobi neem) ja kirdes (Saviloo neem). Poolsaare idarannikul asub mitu väikest saart, näiteks Pihusaar.
Lokuta jõgi

Lokuta jõgi on jõgi Järva maakonnas Türi vallas, Lintsi jõe lisajõgi. Jõe pikkus on 33 km.
Loonalaid

Loonalaid (rts "Lettenholm") on Saaremaa lääneranniku lähedal asuv laid, mis jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse.
Loonalaid on Eesti üks läänepoolsemaid saari, veel kaugemale jääb vaid Nootamaa, mõlemad on Saaremaa valla territooriumil. Loonalaiu pindala on 1,2 km2, kõrgus kuni 5 m ja rannajoone kogupikkus 8,4 km.
Laid asub 2,2 km Vilsandist edelas. Laiul leidub rohttaimestikku ja võsa.
Ajalooliselt (19. sajandist aastani 1959) oli laiul talu.
Lutepää liivik

Lutepää liivik (ka: "Setumaa Sahara, Pikamäe liiv, Pikk liiv") on Lutepää küla lähedal (umbes kaks kilomeetrit põhja poole) asuv tuiskliivase alaga piirkond (liivik). Enamik liivikust jääb Venemaa territooriumile.
Liiviku liikuva liiva põhjustasid väidetavalt EV kaitseväe Petseri Põhjalaagri ratsaväeõppused. Mõne allika järgi tekkis liivik 16. sajandil pärast suurt metsatulekahju.
Meelva raba

Meelva raba (ka Meelva soo) on raba Põlvamaal.
Raba on (suuruses 1827 ha) alates 1981. aastast kaitse all.
Pado järv

Pado järv (ka Padojärv, Padu järv) on järv Põlva maakonnas.
Järv asub Meelva maastikukaitsealal.
Järve veepeegli pindala on 2,8 ha ja järve maksimaalne sügavus 8,5 m.
Mahu poolsaar

Mahu poolsaar on Põhja-Eesti rannikul Viru-Nigula vallas asuv poolsaar. Poolsaart piirab idast Kunda laht ja läänest Pada jõe suue. Poolsaarelt eendub palju neemi (nt Uluneem, Letipea neem). Poolsaare tipus on Letipea maastikukaitseala.
Jõepere (Vinni)

Jõepere oli küla Viru-Jaagupi kihelkonnas. Tänapäeval kuuluvad endise küla maad Lääne-Virumaale Vinni valda Kaukvere küla territooriumi hulka.
Geograafilised koordinaadid on .
Endist Jõepere küla läbib Purtse jõgi.
Jõepere külas oli peatuskoht Sonda–Mustvee raudteeliinil. Jõepere peatusele eelnes Lümatu peatus ja järgnes Tudu raudteejaam.
Jõepere lähedal idas Ida-Virumaa Lüganuse vallas asub Koolma (18. sajandi kaartidel "Kolma") küla.
1977 liideti Vinni külanõukogus 43 asulat, sealhulgas Jõepere.
Meegaste mägi

Meegaste mägi on kõrgendik (küngas) Otepää looduspargi territooriumil. Künka kõrgus on 207 m ja selle pikkus on umbes 1 ja laius 0,5 km.
Geoloogiliselt on kõrgendik vaar, koosnedes peamiselt moreenist.
Küngast kasutatakse mäesuusatamiseks.
Ojamaa jõgi

Ojamaa jõgi on Purtse jõe parempoolne lisajõgi, mille pikkus on 27,2 km ja koos lisaharudega 31 km.
Jõgi asub Ida-Viru maakonnas. See saab alguse Koolma külas ja selle suue paikneb Unikülas. Läbib ka Ojamaa küla.
Alustades lähte poolt suubuvad Ojamaa jõkke Murakaraba kraav, Leppoja, Tarumaa peakraav, Ratva oja, Ojamaa peakraav ja Raudjõgi.
Salome Trei

Salome Trei (17. jaanuar 1905 Kuressaare – 17. oktoober 1995 Geneseo, New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti graafik.
Elulugu.
Salome Trei sündis 17. jaanuaril 1905 Kuressaares kooliõpetaja perekonnas. Ta õppis aastatel 1919–1924 Saaremaa Ühisgümnaasiumi humanitaarklassis. 1929. aastal astus ta Riigi Kunsttööstuskooli Tallinnas, kus omandas viie aasta jooksul Günther Reindorffi juhendamisel rakenduskunstniku kutse graafika erialal. Lõpetanud kooli kiitusega, astus ta juba samal aastal Kõrgemasse Kunstikooli Pallas, kus õppis graafikat esmalt Ado Vabbe ja siis Hando Mugasto ning lõpuks Arkadio Laigo ja Roman Vaheri juures. Lõpetas 1939. aastal Pallase ühes tugevaimas lennus koos Elmar Kitse, Lepo Mikko, Eduard Rüga, Ella Mätiku jt. 1939. aasta Pallase lõpetajate näitusel Tartus ja samal aastal Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse näitusel Tallinnas saatis Salome Treid juba arvestatav tunnustus. 
1943. aastal sattus kunstnik haiglasse ning evakueeriti tema nõusolekuta 1944. aasta suvel Saksamaale. 1950. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus tegelemine loominguga osutus nii materiaalsetel kui ka vaimsetel põhjustel raskendatuks. Kunstnik püüdis küll jõulukaarte joonistada ja tapeete kavandada, kuid see ei osutunud majanduslikult tasuvaks. Viimastel eluaastatel tegeles ta fotograafiaga ning herbaliseeritud taimedest kaartide valmistamisega.
Salome Trei suri 1995. aastal. Tema tuhastatud põrm toimetati kodumaale ning maeti Saaremaale Kudjape kalmistule.
Looming.
Kunsttööstuskoolis õppides pälvis Trei Rakenduskunsti Ühingu korraldatud tarbegraafika võistlusel preemia "Tohveri kalendri" kujundamise eest. Pärast Pallase lõpetamist kujunes välja talle iseloomulik lüüriline hingestatud laad. Tema illustratsioonid Friedrich Robert Faehlmanni "Müüdilistele muinasjuttudele" on nii poeetilised ja õhulised, et mõjuvad lausa ebamateriaalsetena.
Teise maailmasõja eelsel poeetilise realismi perioodil tegeles Trei peamiselt graafikaga. Ta kasutas huvitavate ja isikupäraste tulemustega litot, puulõiget, sügavtrükki, puugravüüri, metsotintot, vaselõiget ja monotüüpiat. Salome Trei looming oli mitmekülgne ka žanritelt: maastikud, natüürmordid, aktid, kompositsioonid ja portreed. 
Oma teostes kasutas ta tihti kujundeid naiste vaatevinklist, aga samal ajal tõi ta tähelepanu ka argistele toimingutele, eriti esile tuues loodust. Sõjaaja suved veetis ta Harjumaal Haiba külas, kus valmis hulgaliselt joonistusi lastest. Kõrvuti talviste linnavaadetega on just lapseportreed need, mis teevad Salome Trei kunstist aegumatu.
Aastatel 1941–1942 esines ta koos Jaan Grünbergi ja Eduard Wiiraltiga Tartus ühisnäitusel. Saksamaal põgenikelaagris viibides eksponeeris Trei oma teoseid 1949. aastal Stedelijk Museumi näitusel Amsterdamis ja 1950. aastal Charlottenborgi lossis Kopenhaagenis.
Garfieldi maakond (Utah)

Garfieldi maakond on maakond Ameerika Ühendriikide Utah' osariigis. 2000. aastal oli seal 4735 elanikku. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide presidendi James A. Garfieldi järgi. Maakonna keskus ja suurim linn on Panguitch.
Geograafia.
Maakonna pindala on 13 489 km², millest 88 km² moodustab vesi.
Naabermaakonnad
Ironi maakond (Utah)

Ironi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis. 
2000. aastal oli maakonnas 33 779 ja 2007. aastal arvestuslikult 43 526 elanikku. Algselt oli maakonna nimi Little Salt Lake Valley, nime muudeti pärast vasekaevanduste rajamist. Maakonna keskus on Parowan ja suurim linn Cedar City.
Maakonna pindala on 8552 km², millest vesi moodustab 10 km².
Washingtoni maakond (Utah)

Washingtoni maakond on maakond, mis asub Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides. 2000. aastal oli maakonnas 90 354 ja 2010. aastal 138 115 elanikku. Maakonna keskus ja suurim linn on St. George. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide esimese presidendi George Washingtoni järgi.
Geograafia.
Maakonna pindala on 6293 km², millest vesi moodustab 8 km².
Naabermaakonnad
Beaveri maakond (Utah)

Beaveri maakond ("Beaver County") on maakond USA-s Utah' osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38° 34' N, 113° 23' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Beaver.
Maakonna pindala on 6713 km². Veepindala on 5 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6629. Aastal 2000 oli elanike arv 6005.
Ajalugu.
Esimest korda jõudsid maadeavastajad Beaveri maakonna piirkonda Dominguez-Escalante ekspeditsiooni ajal 1776. Maakond moodustati 5. jaanuaril 1856 Ironi maakonna osast. Maakond on nime saanud kobraste järgi, keda leidus selles piirkonnas arvukalt.
Rahvastik.
2010. aasta rahvaloenduse andmed.
Beaveri maakonnas oli 6629 inimest, 2265 leibkonda ja 1697 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 1 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 2908 (keskmine tihedus 0,43/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,8%.
2265 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,92 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,44 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 31,9 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 106 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 105,93 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 45 948 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 54 240 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 33 422 dollarit, naistel 17 850 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 25 622 dollarit.
16,70% elanikkonnast ja 12,40% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 17,70% alla 18-aastasi ja 5,50% üle 65-aastasi.
Paatsalu laht

Paatsalu laht on laht Pärnumaal Lääneranna vallas, Liivi lahe mereosa.
Lahe laius on kuni 1,5 km ja keskmine sügavus 2,5 m. Lahes on mitu laidu, teiste seas Hassalaid. Lahte suubub Paadrema jõgi. Lahe juures asub Paatsalu puhkekeskus.
Paukjärv

Paukjärv on Kuusalu vallas Koitjärve küla lähedal asuv vähetoiteline umbjärv. Järv kuulub Põhja-Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu. Järve pindala on koos väikese saarega 8,6 ha ja suurim sügavus on 11,1 m. Paukjärve ida- ja kirdekaldad on väga järsud ja üle 25 meetri kõrged. Järve vee läbipaistvus on väga hea: 4,1–6,2 m. Järves kasvab looduskaitsealust järv-lahnarohtu.
Paukjärv on muuhulgas kuulus sellepoolest, et selle kaldal toimusid Leida Laiuse 1979. aasta linateose "Kõrboja peremees" filmivõtted.
Pelisoo

Pelisoo (ka: Pelissoo) on Saaremaa keskosas, peamiselt Saaremaa valda jääv soo, mille pindala on 750 ha. 
Soo turba paksus on 2,2 m. Soo lõunaosas on umbes 200-hektariline freesturbaväli.
Punasoo

Punasoo on Pandivere kõrgustiku idaosas asuv soo, mille pindala on 700 ha. 
Soo turba paksus on kuni 6 m. Soo põhjaosas on mitu turbavälja, mille kogupindala on 120 ha.
Eesti 70ndad

"Eesti 70ndad" on 2005. aastal plaadifirma Hitivabrik välja antud kahest CD-st koosnev kogumikalbum. 
Lood.
CD1.
Märkused:
CD2.
Märkused:
Hautes-Pyrénées' departemangu haldusüksuste loend

Hautes-Pyrénées' haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood.
Kantonid.
Departemangus on kokku 17 kantonit. Vallad Lourdes (kogupindalaga 36,94 km²) ja Tarbes (kogupindalaga 15,33 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Argelès-Gazost.
Argelès-Gazosti kanton
Aucuni kanton 
Lourdes-Ida kanton
Lourdes-Lääne kanton
Luz-Saint-Sauveuri kanton
Saint-Pé-de-Bigorre'i kanton
Bagnères-de-Bigorre.
Arreau' kanton 
Bagnères-de-Bigorre'i kanton 
La Barthe-de-Neste'i kanton
Bordères-Louroni kanton
Campani kanton
Lannemezani kanton
Mauléon-Barousse'i kanton
Saint-Laurent-de-Neste'i kanton
Vielle-Aure'i kanton
Tarbes.
Aureilhani kanton
Bordères-sur-l'Échez' kanton
Castelnau-Magnoaci kanton
Castelnau-Rivière-Basse'i kanton
Galani kanton
Laloubère'i kanton
Maubourguet' kanton
Ossuni kanton
Pouyastruci kanton
Rabastens-de-Bigorre'i kanton
Séméaci kanton
Tarbes'i 1. kanton 
Tarbes'i 2. kanton 
Tarbes'i 3. kanton 
Tarbes'i 4. kanton 
Tarbes'i 5. kanton
Tournay kanton
Trie-sur-Baïse'i kanton
Vic-en-Bigorre'i kanton
Purtsi jõgi

Purtsi jõgi on Väikese Emajõe parempoolne lisajõgi. Selle pikkus on 36,7 km ja valgla (jõgikonna) suurus 104,8 km². 
Jõe lähe on Otepää kõrgustikul, jõgi voolab läbi Ugandi lavamaa, alamjooks on Emajõe orundis.
Jões elab vääriskala jõeforelli.
Charlie Brown

"Charlie Brown" (ka "Meu amigo Charlie Brown", eestikeelse pealkirjaga "Sõber Charlie Brown") on Brasiilia pianisti, laulja ja laulukirjutaja Benito di Paula laul. Lugu ilmus tema 1974. aasta plaadil "Gravado ao Vivo". Euroopas sai populaarseks aga hoopis Belgia ansambli Two Man Sound hispaaniakeelne versioon (1975). 
Eesti keeles on seda laulu esitatud kahes tõlkes. Heldur Karmo tekstiga esitas seda Els Himma, Marju Kuut ja Kuldsed Lindid. Teiste sõnadega versiooni esitas Vello Orumets koos ansambliga Laine, nende sõnade autor on Maire Juurikas.
Never Change Lovers In The Middle Of The Night

"Never Change Lovers In The Middle Of The Night" (eestikeelse pealkirjaga "Olen unustanud kõik") on Mats Björklundi, Keith Forsey ja Fred Jay kirjutatud laul, mis avaldati ansambli Boney M. 1978. aasta albumil "Nightflight to Venus". Järgmisel aastal avaldas selle laulu kaveri Millie Jackson oma albumil "A Moment's Pleasure" ning andis laulu välja ka singlina.
Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Reet Linna ning loo salvestasid Ele ja Kaja Kõlar, Silvi Johanson ja ansambel Psycho.
Muhvi auhind

Muhvi auhind on Eesti Lastekirjanduse Keskuse auhind parimale lastekirjandusalaste ja laste lugemise alaste artiklite autorile või tele- ja raadiosaadete juhile (toimetajale). Auhind antakse välja iga kahe aasta tagant kevadel. Žürii koosneb Eesti Lastekirjanduse Keskuse töötajatest. Auhinnaks on laste meisterdatud Muhvi kujuke ja rahaline preemia.
Muhvi auhind asutati 2000. aastal ja anti esimest korda välja 2001. aastal.
Tarvas (skulptuur)

"Tarvas" on tarvast kujutav skulptuur Rakvere Vallimäel.
Kuju autor on skulptor Tauno Kangro.
Kuju avati 15. juunil 2002, kui tähistati 700 aasta möödumist Rakverele Lübecki linnaõiguste andmisest. 
Kuju on 7,1 m pikk, 3,5 m kõrge (koos graniitalusega 5 m), sarvede vahe on 3,4 m ja kaal 7000 kg.
Indre-et-Loire'i departemangu haldusüksuste loend

Indre-et-Loire'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood.
Kantonid.
Departemangus on kokku 19 kantonit. Vald Tours on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Chinon
Azay-le-Rideau' kanton 
Bourgueil' kanton
Chinoni kanton
L'Île-Bouchard'i kanton
Langeais' kanton
Richelieu' kanton
Sainte-Maure-de-Touraine'i kanton 
Loches
Le Grand-Pressigny kanton
Descartesi kanton
Ligueil' kanton
Loches'i kanton
Montrésori kanton
Preuilly-sur-Claise'i kanton
Tours
Amboise'i kanton
Ballan-Miré kanton
Bléré kanton 
Chambray-lès-Tours'i kanton
Château-la-Vallière'i kanton
Château-Renault' kanton
Joué-lès-Tours-Lõuna kanton
Joué-lès-Tours-Põhja kanton
Luynes'i kanton
Montbazoni kanton
Montlouis-sur-Loire'i kanton
Neuillé-Pont-Pierre'i kanton
Neuvy-le-Roi' kanton
Saint-Cyr-sur-Loire'i kanton
Saint-Pierre-des-Corps'i kanton
Saint-Avertini kanton
Tours-Ida kanton
Tours-Kesk kanton 
Tours-Kirde kanton
Tours-Loode kanton
Tours-Lõuna kanton
Tours-Lääne kanton
Tours-Val-du-Cheri kanton
Vouvray kanton
Fruita

Fruita on asula Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis Wayne'i maakonnas Capitol Reefi rahvuspargis. 
See asub Fremonti jõe ja Sulphuri oja liitumiskohas.
Ajalugu.
Fruita asutati 1880. aastal mormoonide juhitud Nels Johnsoni poolt ning algselt oli asula nimi Junction. Asula sai nimena Fruita tuntuks 1902 või 1904. Aastal 1900 nimetati Fruita "Wayne'i maakonna eedeniaiaks", kuna seal olid suured viljapuuaiad. Fruita hüljati 1955. aastal, kui asula liideti Capitol Reefi rahvuspargiga.
Tänapäeval on säilinud üksikud hooned: taastatud koolimaja ning Giffordi maja ja küün. Viljapuuaias on alles jäänud umbes 2500 puud, mida haldab Rahvusparkide Teenistus. Viljapuuaias on säilitatud ajalooline maastik ja väike töögrupp hoolitseb viljapuude pügamise, kastmise ja ümberistutamise eest.
Ühetoaline koolimaja ehitati ja avati aastal 1896. Koolis õpetati peamiselt lugemist, kirjutamist ja aritmeetikat, kuid sealsed õpetajad õpetasid ka teisi aineid, näiteks ajalugu või geograafiat. Kooli kasutati ka kirikuna. Koolimaja renoveeriti 1966. aastal.
Giffordi talu.
Ajalooline Giffordi talu on ainus säilinud talu Fruitas. Selle väikse talumaja seisund on säilinud 1960. aastast. Toad on kujundatud muuseumiks, väikseks kaupluseks ja kohvikuks, kus müüakse ainult raamatuid, keedised, pirukad jms, mis pärinevad linna puuviljaaiast.
Starship 109

"Starship 109" (eestikeelse pealkirjaga "Tähelend") on Robbie van Leeuweni laul, mille ta kirjutas ansambli Mistral tarbeks. 
Laul avaldati singlina aprillis 1978 ning selle laeks jäi Hollandi singlimüügiedetabeli 9. koht.
Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Jaak Veski ning laul kuulus Anne Veski ja ansambli Vitamiin repertuaari.
Fruita koolimaja

Fruita koolimaja asub Fruita külas Utah' osariigis.
Koolimaja on ühetoaline ja toa suurus on 5,20×6 meetrit.
Koolimaja on ehitatud 1896. aastal. Kooli esimene õpetaja oli Nettie Behunin. Koolis õpetati peamiselt lugemist, kirjutamist ja aritmeetikat, aga kui nad olid kvalifitseeritud ja õppematerjale jagus, siis õpetasid õpetajad ka teisi aineid, nagu näiteks ajalugu või geograafia. Tuba kasutati ka jumalateenistuste läbiviimiseks. Algkoolina töötas kool 1896. kuni 1941. aastani.
23. veebruaril 1972 kanti koolimaja Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse.
Koolimaja renoveeriti 1930. aastal ja on nüüd turistidele avatud.
Knock Three Times

"Knock Three Times" (eestikeelse pealkirjaga "Koputan kolm korda") on L. Russell Browni ja Irwin Levine'i kirjutatud populaarne laul. Laulu esitajaks on märgitud Tony Orlando and Dawn. Tegelikult olid lauljad Tony Orlando, Toni Wine ja Linda November, sest lugu salvestati veel enne, kui moodustati Dawn koos Telma Hopkinsi ja Joyce Vincent Wilsoniga. Laul avaldati singlina novembris 1970. Singel jõudis edetabeli Billboard Hot 100 esikohale ja seda müüdi 9 miljonit eksemplari.
Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Heldur Karmo ja laul sai tuntuks Tõnis Mäe esituses.
Igor Kopõtin

Igor Kopõtin (sündinud 11. augustil 1982 Tallinnas) on Eesti sõjaajaloolane ja õppejõud, endine kaitseväelane. 
Tema tuntumad ajalooteosed on "185 päeva Helmandis", "Pioneeripataljon", "Venelased Eesti Vabadussõjas" ja kahe teaduspreemiaga tunnustatud "Rahvuse kool. Eesti rahvusarmee ja vähemusrahvused aastatel 1918–1940", mis põhineb Kopõtini doktoritööl. Ta on NATO Afganistani missiooni veteran.
Haridus.
2000. aastal lõpetanud Lasnamäe Gümnaasiumi Tallinnas, 2005. aastal saanud Tallinna Ülikoolist ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja diplomi. 2010. aastal sai magistrikraadi Eesti ajaloos, 2018. aastal doktorikraadi ajaloos .
Töö.
Kaitseväes.
Läbis ajateenistuse veel formeerimata Pioneeripataljoni eelkäija-allüksuses Tapal. Aastatel 2003–2006 teenis Igor Kopõtin instruktorina Kaitseliidus ning aastatel 2006–2011 allohvitserina Eesti Kaitseväe erinevates väeosades.
2010. aastal viibis Kopõtin Eesti sõjaväekontingendi koosseisus sõjalisel operatsioonil Helmandi provintsis Afganistani Islamivabariigis. Hiljem kirjutas ta sealsete mälestuste põhjal raamatu.
Igor Kopõtin on Kaitseliidu Tallinna maleva Ida üksik-kompanii liige ja endine rühmaülem.
Õpetaja ja ajaloolasena.
Aastatel 2011–2014 töötas Igor Kopõtin ajalooõpetajana venekeelses koolis Lasnamäel.
Kopõtin on teinud koostööd Eesti Sõjamuuseumiga. Alates 2020. aastast on ta ka Narva Muuseumi teadusjuht (kogude ja teadusosakonna juhataja).
Aastatel 2014–2021 töötas ta sõjaajaloo lektorina Kaitseväe Akadeemias, alates 2021. aastast on ta sama õppeasutuse strateegia ja innovatsiooni õppetooli juhataja.
Looming.
Igor Kopõtin on mitme raamatu ja mitmekümne artikli autor. Tema sulest on ilmunud alljärgnevad raamatud:
Yellow River

"Yellow River" (eesti keeles tuntud kui "Vana jõgi", kuid on olemas ka tõlge pealkirjaga "Laul on leitud", nende mõlema autor on Heldur Karmo) on Jeff Christie kirjutatud ja ansambli Christie esituses maailmakuulsaks saanud laul. Loo autor pakkus seda algul ansamblile The Tremeloes, kes ka pala salvestas, aga ta otsustas siiski ise selle loo singlina välja anda. Singel avaldati 23. aprillil 1970 ja see jõudis Suurbritannia singlimüügi edetabelis esikohale.
Loost on tehtud palju töötlusi. Nii on oma versiooni avaldanud näiteks R.E.M., Leapy Lee, Elton John, Lobo, The Compton Brothers, Middle of the Road ning Tubeless Hearts. Prantsuskeelse versiooni "L'Amérique" avaldas Joe Dassin juba mais 1970.
Laulu tekst tekitas omal ajal vaidlusi. Oli nimelt selge, et laul räägib noorest inimesest, kes pärast sõjaväest vabanemist läheb koju kollase jõe äärde. Arvati nimelt, et kollane jõgi võib viidata kas Ameerika kodusõjale või Vietnami sõjale. Laulu Suurbritannia tarbeks tehtud videos aga sõidavad bändiliikmed paadiga läbi Londoni mööda kodust Thamesi jõge.
Eesti keeles on see tuntud Tõnis Mäe esituses, aga seda on esitanud näiteks veel Toomas Anni.
Mucrone järv

Mucrone järv (itaalia keeles "Lago del Mucrone") on liustikujärv Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis Biella omavalitsusüksuse territooriumil.
1894 meetri kõrgusel merepinnast paikneva järve kaldajoone pikkus on 500 meetrit, suurim pikkus 215 meetrit ja suurim laius 135 meetrit.
My Little World

"My Little World" (eestikeelse pealkirjaga "Mu väike maailm") on laul, mis esindas Austriat 1976. aasta Eurovisioni lauluvõistlusel. See oli esimene Austria laul selle võistluse ajaloos, mis oli täielikult ingliskeelne. Laulu esitajaks oli ansambel Waterloo &amp; Robinson ning muusika ja sõnade autor on Gerhard Heinz. Lugu kogus finaalvõistlusel 80 punkti ning saavutas 5. koha.
Laulule kirjutas eestikeelsed sõnad Heldur Karmo ning see salvestati Tarmo Pihlapi, Boris Lehtlaane ja ansambli Admiral esitatuna.
Gusana järv

Gusana järv (itaalia keeles "Lago di Gusana") on veehoidla Lõuna-Itaalias Sardiinias Nuoro provintsis Gavois.
642,5 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 2,52 km², suurim sügavus 79,5 meetrit ja valgala suurus 252 km².
Viggiano

Viggiano (ladinakeelne nimi "Videianum") on vald Lõuna-Itaalias Basilicata maakonnas Potenza provintsis.
Dixie Lily

"Dixie Lily" (eestikeelse pealkirjaga "Valge aurik") on Elton Johni ja Bernie Taupini laul. Laul ilmus Elton Johni 1974. aasta albumil "Caribou". 
Kuigi Elton John seda laulu ise singlina ei avaldanud, ilmus see singlina 1974. aastal USA kantrilaulja Roy Drusky esituses. 
Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Heldur Karmo ja selle laulis tuntuks Jaak Joala.
San Bernadino

"San Bernadino" on inglise ansambli Christie teine singel. Laulu autor on Jeff Christie. 
Singel jõudis müügiedetabeli tippu Lääne-Saksamaal, Suurbritannias jäi ta laeks 7. koht. 
Töötlused.
Eestis esitas laulu Jaak Joala pealkirjaga „Suvemälestus”.
Magasiait

Magasiait (ka magasi) oli ühiste viljavarude (magasivili) hoidmiseks mõeldud ait.
Euroopas oli varaaitade süsteem kui sõjaväe toiduainete ja hobusesöödaga varustamise viis olemas juba 17.–18. sajandil. Veelgi varem loodi varaaidad suuremate linnade elanikele.
Eestimaal.
Magasiait oli algul kogukonna, hiljem valla ühine ait, mis oli vallarahva, mitte riigi või mõisniku omanduses. 1866. aasta vallaseaduse kohaselt pidi kohalikku viljatagavara hoidma kohalik kogukond. Laenatud vili tuli väikese protsendiga hiljem tagasi tuua. Aidast anti vilja ka vaestele, vilja müügitulust anti abivajajatele toetust.
Magasiaida varusid kasutati, kui talupoegi tabas ikaldus. Liivimaa kubermanguvalitsus kohustas 18. sajandi teisel poolel mõisnikke looma ja hoidma talupoegade jaoks teatavat viljatagavara, mida neile näljaajal laenuks anda.. Liivimaal - "üks tsetvert talivilja ja pool tsetverti suvivilja tuleb igaühe meesterahva hinge kohta". 1798. aasta Liivimaa maapäeval otsustati asutada talupoegade endi poolt ülal peetavad magasiaidad.
1802. aastal oli Eestimaal 548 magasiaita ja 1823. aastal Liivimaal 932 vallamagasihoonet.
Magasiaitade tähtsus hakkas 19. sajandi teisel poolel toiduolude paranemise tõttu vähenema ning 20. sajandi alguseks oli ühisaitade vajadus praktiliselt kadunud.
Päidla järvestik

Päidla järvestiku moodustavad Valga maakonnas Otepää kõrgustiku põhjaosas 11 üksteise lähedal paiknevat järve. 11 järve kogupindala on u 1,4 km2. 
Need järved on rohke- või liigtoitelised.
Rõuge järved

Rõuge järved ehk Rõuge järvestik on seitse järve Võrumaal Haanja kõrgustiku loodeosas. Järved paiknevad Rõuge ürgorus ahelana, mille pikkus on umbes 6,5 km.
Kõikides järvedes on palju allikaid. Viiest järvest (v.a Valg- ja Kaussjärv) voolab läbi Rõuge jõgi.
Järved on kesk- või rohketoitelised.
Rääma raba

Rääma raba paikneb Pärnu maakonnas Tori vallas. Raba pindala on 2000 ha. 
Rabas on turba paksus kuni 5 m. Raba põhjaosa on mitu freesturbavälja (kogupindala 170 ha).
Raba edelaotsas asus Rääma prügimägi.
Sillamäe jäätmehoidla

Sillamäe jäätmehoidla (ka: "Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla", rahvasuus ka: "Sillamäe kurgaan") asub Ida-Virumaal Soome lahe rannikul Sillamäe linna lääneosas. Jäätmehoidla pindala on üle 50 ha. Hoidlas on jäätmeid 12 mln tonni ja jäätmekihi paksus on 20 m. 
Aastatel 1998–2008 tehtud ehitustööde käigus muudeti jäätmehoidla keskkonnaohutuks.
Jäätmehoidla rajati aastal 1959.
Shake Your Foundations

"Shake Your Foundations" (eestikeelse pealkirjaga "Segane lugu") on Austraalia hard-rocki-ansambli AC/DC singel aastast 1985. Loo kirjutasid Angus ja Malcolm Young ning Brian Johnson.
Lugu avaldati nende albumil "Fly on the Wall". Järgmisel aastal valmistasid Harry Vanda ja George Young, kes olid töötanud koos AC/DC-iga nende varasemate albumitega, loost remiksi. See avaldati Stephen Kingi filmi "Maximum Overdrive" (1986) "soundtrackil" "Who Made Who" (1986). Tolle albumi vinüülversioonid sisaldavad "remixi", aga CD-l on originaalversioon. 
Eestikeelne versioon.
Eestikeelset versiooni esitas ansambel Vanemõde, sõnade autor on Hardi Volmer.
Sürgavere mägi

Sürgavere mägi on kõrgendik (küngas) Sakala kõrgustiku põhjaosas. See on ühtlasi kõrgustiku põhjaosa kõrgeim tipp (128 m). Halduslikult jääb küngas Viljandi maakon]a Põhja-Sakala valda Sürgavere küla lõunaserva.
Tilleoru Kantsimägi

Tilleoru Kantsimägi (ka: "Matsikants, Maakants") on linnamägi Põlva maakonnas Kanepi vallas Varbuse külas.
Kirjeldus.
Neemiklinnuse tüüpi linnuse õueala mõõtmed on 73x54 m, pindala on 3300 ruutmeetrit. Kultuurkihti leidub peamiselt vallipoolses küljes. Linnus on põhjast ja lõunast kaitstud jõeorgu suubuvate sügavate uhtorgudega, idast jõeoruga, läänest, st maapoolsest küljest valliga. Selle valli välisjalamil on 15 m laiune ja 1–1,5 m sügavune kraav. Pealt 3 m laiuse valli kõrgus on kraavi põhjast 5 m, siseküljelt 3,7 m. 
Esialgne väravakoht asus põhjavallis. Praeguseks on see erosiooni toimel mäenõlvast maantee suunas alla varisenud Linnamäel on tehtud mitmeid arheoloogilisi kaevamisi ning leitud on I aastatuhande teise poole ja II aastatuhande alguse keraamikat.
Regressiivne maks

Regressiivne maks on maks, mille maksumäär väheneb maksustamise objekti hulga või suuruse kasvades.
Umbusi soostik

Umbusi soostik ehk Põltsamaa-Umbusi soostik on Võrtsjärve nõo põhjaosas Põltsamaa jõe ja Pedja jõe vahel paiknev soostik.
Umbusi jõgi jaotab soostiku Põltsamaa rabaks ja Umbusi rabaks. Põltsamaa rabas eristatakse omakorda väiksemaid, üksteisest jõekeste ja ojadega eraldatud osamassiive ehk rabasid: Kalsa, Epru, Peterna, Keelepera, Torni. Umbusi raba jaguneb kolmeks osamassiiviks, millest suurim on Madise raba. Soostiku kogupindala on 8960 ha.
Viitna järved

Viitna järved on kolm glatsiokarstilise tekkega järve Kõrvemaa kirdeosas. Halduslikult jäävad järved Lääne-Virumaale Kadrina valda Viitna külla. Järved jäävad Viitna maastikukaitseala piiresse.
Need kolm järve on Pikkjärv, Linajärv ja Nabudi järv.
Tallinna madal

Tallinna madal (ajaloolistel kaartidel ka "Tallinna kivi", saksa "Revalstein") madal Soome lahes, Aegna saarest umbes 15 km põhjas.
Aastal 1858 paigutati sinna madala eest hoiatav tulelaev Revalstein (Tallinnamadal). Tallinnamadala tuletorn ehitati aastal 1970.
Uusmadal

Uusmadal on madal Soome lahes, jääb Naissaarest 8 km kirdesse. Madala sügavus on alla 10 m. Madalat tähistavad kaks poid.
Viited.
Õunaku laht

Õunaku laht asub Hiiumaa kagurannikul. Läänes külgneb laht Kassariga ning idas Salinõmme poolsaare ja Saarnaki laiuga.
Lahe põhjaosa lahesoppi nimetatakse Salinõmme laheks.
Lahes asub mitu laidu ja rahu. Neist suurim on Ruserahu.
Matese järv

Matese järv (itaalia keeles "Lago del Matese") on karstijärv Miletto (2070 m) ja Gallinola (1923 m) mägede nõlvadel Kesk-Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis.
1014 meetri kõrgusel merepinnast asuva järv on kõige kõrgemal asuv Itaalia karstijärv, selle suurim sügavus on 15 meetrit ja valgala suurus 5 km².
Matese kallastel asuvad San Gregorio Matese ja Castello del Matese.
Uudepanga laht

Uudepanga laht on Saaremaa Tagamõisa poolsaare looderannikul asuv laht. Lahe laius mõõdetuna Undva nina ja Kiipsaare nukilt sirgjoonena on 3,4 km.
Undva nina

Undva nina on Saaremaal Tagamõisa poolsaare loodeossa jääv neem. Nina kirdeosas asub Undva rand, mille piiresse jääb 2,5 m kõrgune Undva ehk Tõrvasoo pank
Triigi laht

Triigi laht on laht Saaremaa põhjarannikul, Väinamere mereosa.
Lahte suubuvad Võlupe jõgi ja Oitme oja.
Lahe läänerannikul on Triigi sadam.
Topu laht

Topu laht on laht Läänemaa rannikul, Väinamere mereosa.
Lahe kirdeosas asub Topu sadam. 
Nõukogude ajal oli Topu lahe ümbruses mitmeid asutuste puhkekeskusi.
Garlate järv

Garlate järv (itaalia keeles "Lago di Garlate") on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis.
Adda jõel asuvast Garlate järvest umbes kilomeetri kaugusel läänes asub Annone järv.
Enam kui 200 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 34 meetrit ja valgla suurus 44 km².
Garlate vasakkaldal asuvad Lecco ja Vercurago, paremkaldal Pescate ja Garlate.
Endine järv

Endine järv (itaalia keeles "Lago di Endine", ka "Spinone järv" ("Lago di Spinone")), on liustikujärv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis. Mõne kilomeetri kaugusel idas asub Iseo järv.
334 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 9,4 meetrit, rannajoone pikkus 14 km ja valgala suurus 44 km².
Endine järve kallastel asuvad Endine Gaiano, Monasterolo del Castello, Ranzanico ja Spinone al Lago.
Soonlepa laht

Soonlepa laht on laht Hiiumaa kagurannikul. Laht piirneb läänes Salinõmme ja idas Sarve poolsaarega. 
Lahte suubub Suuremõisa jõgi.
Osa lahest jääb Hiiumaa laidude maastikukaitseala piiresse.
Sutu laht

Sutu laht (varem "Veterla laht") on Läänemere idaosas asuva Liivi lahe siselaht Saaremaa lõunarannikul. Sutu laht piirneb läänes Vätta poolsaare ja idas Sandla poolsaarega.
Läbimõõt merelahe suus on umbes 6 km. Sutu lahe veepeegli pindala on 3240 hektarit. Lahte suubuvad Kuusiku peakraav ja Ristioja. Rannikupiirkondi katab kahe lahustükina Sutu lahe hoiuala. 
Lahte suubuva Ristioja kaldal asub muistne Pällamõisa asulakoht. Ehkki maapinna kerkimise tõttu jääb kunagine Ristioja jõesuue tänapäeval merest kaugele, oletatakse arheoloogiliste leidude põhjal, et 5.–13. sajandil asus Sutu lahe ääres just selles asulakohas üks Saaremaa lõunaranniku olulisemaid sadamaid. Hiliskeskajal rajati samasse kohta väike vasallilinnus, mille hooneid kasutati kuni 18. sajandini. 
Tänapäeval on Sutu lahe läänekaldal Kärsa sadam ja idakaldal Põhjaniidi paadisadam. 
Sutu küla juures, umbes 3 km Pihtla külast kagus, asub lahe ääres Sutu supelrand. See on Kuressaarest ida pool paikneva Saaremaa rannikuosa üks kõige tuntumaid suviseid puhkekohti.
Tareste laht

Tareste laht on Hiiumaa kirderannikul asuv avalaht, mis jääb Kärdla sadama ja Tõrvanina neeme vahele; laiemas mõttes mereala, mis jääb Lehtma ja Hiiesaare vahele.
Lahte suubuvad Nuutri jõgi ning Lehtma ja Kärdla oja.
Nikolai Veiderpass

Nikolai Veiderpass (7. aprill (vkj)/ 19. aprill 1887 Tallinn – 2. mai 1971 Tartu) oli eesti farmatseut ja ravimitehnoloog.
Üldhariduse omandas Narva gümnaasiumis. Ta tegi 1913. aastal Kaasani Ülikoolis apteekriabilise eksami ja omandas 1918. aastal proviisori kutse. Ta töötas 1918–1921 farmatseudina Simbirskis K. Tähe apteegis. 
1923. aastal omandas ta Tartu Ülikooli juures rohuteaduse doktori kraadi põlevkivi keemiliste omaduste uurimise teemal. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Liviensise liige.
Oli aastatel 1921–1936 Eesti Riikliku Erapreparaatide Kontrollasutuse juhataja ning aastatel 1936–1968 Tartu Ülikooli farmaatsia, farmatseutilise keemia, ravimite ja galeeniliste preparaatide tehnoloogia õppejõud. Professor 1938.
Uuris esimesena eesti põlevkivi fenoole. Tema teine huviala oli kodumaistest taimedest ravimite valmistamise uurimine.
Vätta poolsaar

Vätta poolsaar on Saaremaa lõunaosa suurim poolsaar, halduslikult jääb poolsaar Saaremaa valda. Poolsaare pikkus kagu-loode sihis on u 7 ja laius u 3 km.
Poolsaare kirderannikul on Sutu laht, edelarannikul Kasti ja Kase laht.
Aastatel 1986–1992 töötas poolsaarel NSV Liidu suurim eksperimentaalne tuuleelektrijaam, mille võimsus oli kuni 346 kW.
Tõstamaa poolsaar

Tõstamaa poolsaar asub Lääne-Eestis, paiknedes Pärnu lahe, Kihnu väina ja Paadrema jõe suudme vahel.
Poolsaarel asub näiteks Tõstamaa luitestik ja Tõstamaa-Varbla kõrgustik.
Suur-Tulpe poolsaar

Suur-Tulpe poolsaar on Saaremaa lõunarannikul asuv poolsaar.
Kuni 2014. aastani jäi see halduslikult Kaarma valda, pärast seda kuni 2017. aastani Lääne-Saare valda. 
Poolsaar eraldab Muratsi ja Kasti lahte. Poolsaare pindala on 2,3 km2.
Minevikus on poolsaar olnud saar (vanemates allikates: "Suur-Tulpe saar"), ent nüüd on maakerke tõttu liitunud Muratsi poolsaarega.
Ajapangandus

Ajapangandus on teenuste vahetussüsteem, milles rahaühikute asemel kasutatakse ajaühikuid. See on näide alternatiivsest rahasüsteemist.
Rahaühikut, mille väärtus on alati väärt tund aega ükskõik millise kliendi tööd, nimetatakse Ameerika Ühendriikides ajadollariks ja Suurbritannias ajaveksliks ("time credit"). Terves maailmas tegutsevad ajapangad enamasti ühtse skeemi järgi. Asjast huvitatud inimene registreerib ennast, märgib ära teenuse, millega soovib olla ajapanga liige, ja valib, millist teenust tahab tehtu eest vastu saada. Edaspidi aitab projekti koordinaator, kes koordineerib omavahel klientide tegevust ning vajadusel kontrollib ka tehtud töö kvaliteeti ja arvestab tööaega. Kui klientide vahel tööaja suhtes lahkarvamusi ei esine, pole koordinaatori kohaletulek vajalik, piisab temaga ühenduse võtmisest ja töötatud aja kirjapanekust.
Ajapangandusega motiveeritakse inimesi tegema ühiskonnale kasulikke töid. Laste õpetamine, vanainimeste eest hoolitsemine, naaberlik abi – need on tööd, mida tehakse vabatahtlikuna ja mida turumajandus ei väärtusta. Aja eest, mille ajapanga liige kulutab kogukonnaliikmete sotsiaalseks heaoluks, saab ta endale teenuseid vastu. Lisaks ajavekslitele on osalejatel, kes on tavaelus harjunud rohkem saama kui andma, võimalik koguda enesekindlust, tõsta sotsiaalsete kontaktide arvu ning parandada oma oskusi. Kogukonnad kasutavad seetõttu ajapangandust tööriistana tugevamate kogukonnasiseste suhete moodustamiseks (sotsiaalse kapitali kogumine). 
Ajapangandus tekkis USA-s 1980. aastate alguses. 1990. aastaks oli Robert Wood Johnsoni Fond investeerinud ajapangandusse 1,2 miljonit USA dollarit vanurite hoolekande parandamiseks. Tänapäeval on 26 riigis aktiivseid ajapanku, Suurbritannias üle 250 aktiivse ajapanga ja USA-s rohkem kui 276 ajapanka.
Tulpe saared

Tulpe saarte all mõeldakse kahte Saaremaa lõunarannikul asuvat saart, millest üks oli saar minevikus. Need on:
Väike-Tulpe saar

Väike-Tulpe saar (ka "Väike Tulpe saar") on 2,09 km² suurune saar Saaremaa lõunarannikul Liivi lahes, kuulub halduslikult Saaremaa valda Muratsi küla alale. Saare rannajoone pikkus on 11,2 kilomeetrit.
Saar asub 3,5 km Roomassaare sadamast kagus. Saar on kaetud võsaga.
Saar kuulub Kasti lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Müüameri

Müüameri on mõnede uurijate käsitluses nüüdis-Läänemere eristatult hiliseim staadium, mis algas 16.–17. sajandil, kui laevadega jõudsid merre liiva-uurikkarbid ("Mya arenaria").
Eesti teadlaste arvates ei ole selle staadiumi eristamine piisavalt põhjendatud.
Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem

Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem (lühendatult KKTV, ingl.k. Local Exchange Trading System – LETS) on kohalik demokraatlik mittetulunduslik ettevõtmine, mis pakub kogukonnale kuulutuste kataloogi ja andmebaasi kõikidest vahetussüsteemi tehingutest. Tehingu väärtust arvestatakse riikliku rahaga võrdväärsetes vahetusühikutes. See on ka vastastikuse krediidi süsteem, sest iga kasutaja saab tehinguga nõustumisel oma kontoga miinusesse minna. KKTV liikmed usuvad, et vahetussüsteem aitab suurendada osalejate ostujõudu ja sotsiaalsete kontaktide arvu ning rikastab kogukonda. 
Tunnused.
Kohalikule kaupade ja teenuste vahetussüsteemile on omased viis peamist tunnust:
Nüüdispuhasväärtus

Investeeringu nüüdispuhasväärtus (inglise keeles "net present value", lühend "NPV") mõõdab, mil määral antud projekt suurendab või vähendab ettevõtte väärtust. 
Tänapäeval kasutatakse kõige enam äriprojekti edukuse hindamisel nüüdispuhasväärtuse arvutamist. Selleks lahutatakse tulumaksujärgsete rahavoogude nüüdisväärtuste summast esialgne rahaline väljaminek.
Joanna (Korovnikova)

Joanna (vene keeles Иоанна; kodanikunimega Anna Aleksejevna Korovnikova "Анна Алексеевна Коровникова"; 1867 – 17. veebruar 1943) oli õigeusu nunn, Kuremäe kloostri ülem (iguumenja). 
Iguumenja Joanna teenis Pühtitsa Jumalaema Uinumise kloostris ülemana 1921. aastast kuni oma surmani 1943. aastal.
Joanna

Joanna on naisenimi.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Joanna 273 naisel. Joanna oli populaarsuselt 455. naisenimi.
(Where Do I Begin?) Love Story

"(Where Do I Begin?) Love Story" (eesti keeles "Armastuse lugu"; sõnad Kustas Kikerpuu, esitaja Jaak Joala) on populaarne laul aastast 1970, mille meloodia on kirjutanud Francis Lai ja sõnad Carl Sigman. 
Pala kõlas algupäraselt filmi "Armastuse lugu" (1970) teemamuusikana ja instrumentaalselt. Sõnad lisati hiljem, kui muusikaline teema oli populaarseks saanud. Francis Lai võitis filmi muusikaga Oscari ja Kuldgloobuse.
Laulu on esitanud väga paljud lauljad. Originaalis esitas seda Andy Williams ning tema esituses jõudis see Billboard Hot 100 edetabelis 9. kohale ja Suurbritannia singlimüügiedetabelis 4. kohale.
Loo on salvestanud ka Lai ise koos orkestriga (USA-s 31. koht), Henri Mancini (USA-s 13. koht), Vikki Carr, Nino Tempo &amp; April Stevens, Glen Campbell, Rick Astley, Johnny Mathis, José José, Astrud Gilberto, Shirley Bassey, Patricia Kaas, Nana Mouskouri, Paul Mauriat, Donald Braswell II, Richard Clayderman, Plácido Domingo, Mireille Mathieu, Muslim Magomajev (vene keeles pealkirjaga "История любви", sõnad Robert Roždestvenski). Andy Williams esitas lugu koos Miss Piggyga sarjas "The Muppet Show".
Kylie (album)

"Kylie" on Austraalia laulja Kylie Minogue'i debüütalbum, mis ilmus 4. juulil 1988. Albumilt on singlitena ilmunud laulud "I Should Be So Lucky", "Got to Be Certain", "The Loco-Motion", "Je ne sais pas pourquoi", "It's No Secret" ja "Turn It into Love".
Ameerika Ühendriikides album edetabelites kõrgetel kohtadel ei olnud, ent ometigi müüdi seda üle 500 000 eksemplari ning album sai kuldplaadiks. Suurbritannias aga osteti albumit 7-kordse plaatinaplaadi normi jagu ning oli aasta enim müüdud album. Albumit on müüdud üle maailma rohkem kui 14 miljonit eksemplari ja see on 1980. aastate viiendaks enim müüdud stuudioalbum.
Kaudaalsus

Kaudaalsus (ladina "caudalis") on anatoomiline asenditähis, millega tähistatakse :
transversaaltasandi suhtes "saba pool".
horisontaaltasapinna alumist ehk kaudaalset ("caudalis") osa.
Kaudaalsuse vastand on kraniaalsus.
Lisalugemist.
and authorized by the General Assembly of the World Association of Veterinary Anatomists (W.A.V.A.), 2012.
Udriku laid

Udriku laid (ka "Udrik(u)laid, Udrike laid") on Saaremaa idarannikul asuv U-kujuline saar, mis kuulub halduslikult Saaremaa valda Muraja küla koosseisu. Saar asub Muraja lahes Muraja ja Kübassaare poolsaare vahel, Kübassaare poolsaarest 300 meetri kaugusel. Saare pindala on 83,6 hektarit ja kõrgus kuni 5 m. Saare rannajoone pikkus on 9,3 kilomeetrit.
Saar on kuni 5 m kõrge. Seal kasvab rohttaimestikku ja võsa, asuvad põllud.
Minevikus on saar olnud asustatud. Ugala teatri näitlejad valmistasid 2004. aasta suvel laiul ette Peet Vallaku lugu "Relvad vastamisi". 
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Telise neem

Telise neem (ka: Tellisna neem; rootsi Tällnäsudden) on Läänemaal asuv Noarootsi poolsaare kõige loodepoolsem neem. 
Kokkuleppeliselt loetakse Telise neeme ja Lehtma (Hiiumaal) vahelist joont Väinamere põhjapiiriks.
Pammana poolsaar

Pammana poolsaar on poolsaar Saaremaal Saaremaa vallas, Saaremaa kõige põhjapoolsem osa. Poolsaar külgneb põhjast Soela väinaga. Poolsaare tipuosa on kaarjas ja lõppeb Pammana ninaga. 
Suurem osa poolsaarest on kaetud metsaga. Pammana poolsaarel asub Pammana hoiuala. Poolsaarel on kolm küla: Pammana, Murika ja Soela.
Poolsaart ümbritseb Soela väin. Pammana poolsaare lähedal on mitu väikest saart ja madalikku: Pakulaid, Pihlalaid, Väikekuiv, Suurkuiv.
Assamalla kuppel

Assamalla kuppel on Lääne-Viru maakonnas Assamalla ja Kadila küla lähedal olev maastiku kõrgendik (lühikurd), mis on tekkinud pealiskorrakihtide kurrutusel. Lühikurru on põhjustanud pealiskorrakihtide all olev aluskorrakerge, mis omakorda on mõjutanud paleosoikumi ehk vanaaegkonna settimisi.
Mägede mõhnastik

Mägede mõhnastik (vananenud kirjanduses: "Punamäed") on Järva maakonnas Mägede küla lähedal olev mandrijää sulamisvete poolt moodustunud mõhnastik. 
Mõhnastiku kõrgeim küngas on Valgehobusemägi, mille absoluutne kõrgus on 106 m ja suhteline kõrgus umbes 43 m.
Mõhnastiku piires asub mitu puhkerajatist, näiteks Valgehobusemäe vaatetorn, Tõrvaaugu puhkebaas, Valgehobusemäe suusakeskus.
Kolga-Jaani voorestik

Kolga-Jaani voorestik on Võrtsjärve nõo loodeosas asuv voorestik. Selle moodustavad mitu 1–3 km pikkust ja 100–300 m laiust voort. 
Pärast mandrijää taandumist oli mõni voor endisaegse Suur-Võrtsjärve saar.
Voorestiku tuntumaid voori on Kivisaar ja Siimusaar, kust on arheoloogilistel kaevamistel leitud eri vanusega objekte.
Kivisaar

Kivisaar on üks Kolga-Jaani voorestiku voortest. 
Kivisaare voorest on arheoloogilistel kaevamistel leitud kivikirveid, tulekiviesemeid ja savinõusid.
Siimusaar

Siimusaar on üks Kolga-Jaani voorestiku voortest; halduslikult jääb Meleski külla. 
Voorest on arheoloogilistel kaevamistel leitud kivikirveid ja kivitalbu, kirdenõlval on avastatud asulakoht.
Ebony Eyes (Stevie Wonderi laul)

"Ebony Eyes" (eestikeelse pealkirjaga "Tänavamoosekandid") on Stevie Wonderi laul tema 1976. aasta albumi "Songs in the Key of Life" eriväljaandele lisatud 7-tolliselt EP-lt "A Something's Extra". Lugu leidub ka enamikul selle albumi CD-versioonidel. Lisaks Wonderile teevad loos kaasa Jim Horn (saksofon), Sneaky Pete Kleinow (steel-kitarr), Nathan Watts (basskitarr).
Eestikeelsed sõnad kirjutas Tõnis Mägi ja tema seda laulu ka koos ansambliga Laine esitas.
Lapsevanker

Lapsevanker on kinnine või poolkinnine ratastega sõiduk väikelapse transportimiseks.
Erinevalt lahtisest lapsekärust saab vankris transportida ka lapsi, kes ei suuda veel iseseisvalt istuda. Tavaliselt on lapsevankritel neli ratast. Lapsevankri rattaid valmistatakse 12–14 tollistena, millel on õhkrehvid, metallist kodarad, kroomitud või must valuvelg, kuullaagrid ja piduriketas.
Lapsevankril on ka käepide vankri lükkamiseks ja vari, mis kaitseb last päikese ja vihma eest. Vankril on reeglina pidurid ja koht asjade hoidmiseks.
Enamjaolt on lapsevankrid mõeldud ühele lapsele, kuid leidub ka vankreid, kuhu saab kõrvuti asetada kaks last.
Morfoloogia (bioloogia)

Morfoloogia on bioloogia haru, mis tegeleb organismide ja nende osade kuju uurimisega.
Morfoloogia ja taksonoomia.
Enamik taksoneid erineb keha- või selle osade kujult teistest taksonitest. Taksonoomiliselt lähedased liigid erinevad üksteisest vähem kui taksonoomiliselt kauged liigid, kuigi on erandeid. Näiteks võivad väga erineva päritoluga liigid muutuda kujult üksteisesarnaseks evolutsiooni või mimikri tulemusel. Samuti võivad välimuselt eri liikidena paistvad organismid või populatsioonid olla geneetiliselt siiski samast liigist.
Restoran Moon

Restoran Moon on restoran Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus G-hoones (Telliskivi tn 60-4).
Restoran avati 2009. aasta detsembris. Toiduvalikus keskendub see lihtsale toidule. 2010. aastal valiti Kohvik Moon aasta parimaks restoraniks Tallinnas.
Vastumürk

Vastumürk (kreeka keeles αντιδιδοναι "antididonai") ka antidoot ehk kaitseravim on aine, mille manustamise eesmärk on mürkide ja toksiinide toime vähendamine, neutraliseerimine ja kaotamine.
Farmakoterapeutiline rühm.
Antidoodid kuuluvad rühma Varia diagnostilised ained :
Antidoodid.
Antidootravi
Maomürgi vastumürgid.
Hobustel väljatöötatud maomürgi vastumürgid (tänapäeval, osaline)
Märkus: "Australian polyvalent antivenin"i puhul loetletud "black snake" ja "brown snake" pole üheselt tuvastatavad. Allika silmis on võib-olla kirja pandud mürknastilased ("Elapidae").
Kõrvaltoimed.
Olenevalt vastumürgist võib esineda mitmeid kõrvaltoimeid.
Inglismaa.
1957. aastal suri Cornwallis 14-aastane poiss kardiogeense šoki tagajärjel mõned minutid peale vastumürgi manustamist hariliku rästiku hammustuse mürgitustamiseks.