tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Guðbergur Bergsson

Guðbergur Bergsson (16. oktoober 1932 Grindavík – 4. september 2023 Mosfellsbær) oli Islandi kirjanik ja tõlkija.
Õppis Islandi Ülikoolis pedagoogikat (lõpetas 1955) ja Barcelona Ülikoolis hispaania keelt, kirjandust ja kultuurilugu (lõpetas 1958).
Guðbergur Bergssoni esimene raamat ilmus 1961. aastal. Ühtekokku ilmus tal üle 20 teose, sealhulgas luulet ja lastekirjandust. Tema teoseid on tõlgitud bulgaaria, taani, eesti, soome, prantsuse, leedu, norra, hispaania, inglise ja saksa keelde.
Tema loomingust on eesti keeles Loomingu Raamatukogus ilmunud romaan "Luik" (tõlkinud Arvo Alas, 2005). Teose põhjal on valminud mängufilm "Luik" (originaalpealkiri "Svanurinn", režissöör Ása Helga Hjörleifsdóttir), mis esilinastus 2017. aastal Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil.
Guðbergur Bergsson tõlkis hispaania keelest islandi keelde. Näiteks tõlkis ta islandi keelde Miguel de Cervantese teose "Don Quijote" ja Gabriel García Márquezi "Sada aastat üksildust".
Guðbergur Bergsson suri 90-aastaselt 4. septembril 2023.
Białobrzegi maakond

Białobrzegi maakond (poola "powiat białobrzeski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Białobrzegi linnas.
Białobrzegi maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal Białobrzegi maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Białobrzegi ja Wyśmierzyce.
Białobrzegi maakonnas on kuus valda:
Grodzisk Mazowiecki maakond

Grodzisk Mazowiecki maakond (poola "powiat grodziski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Grodzisk Mazowiecki linnas.
Grodzisk Mazowiecki maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Grodzisk Mazowiecki, Milanówek ja Podkowa Leśna.
Grodzisk Mazowiecki maakonnas on neli valda:
Rein Leppik

Rein Leppik (25. oktoober 1954 Tõrva – 14. juuli 2022) oli eesti sporditegelane. 
Haridus.
Rein Leppik lõpetas 1973. aastal Tõrva keskkooli ning 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kergejõustikutreeneri ja kehalise kasvatuse õpetajana.
Töö.
Ta oli spordimetoodik aastatel 1987–1991 Valga KEK-is ja 1991–1995 Tõrva linna haridusametis.
Aastatel 1995–2008 oli ta Valga maavalitsuses spordi peaspetsialist.
Ta oli 2005. aastast Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige ja 2015. aastast spordiliidu Jõud juhatuse liige.
Alates 2008. aastast oli ta Valgamaa spordiliidu tegevjuht.
Sporditulemused.
Aastatel 1971–1973 kuulus Rein Leppik Eesti noortekoondisse kergejõustikus. Tema isiklikud rekordid 800 meetri jooksus (1.55,1 aastast 1972) ja 1500 meetri jooksus (3.58,2 aastast 1973) on siiani Valgamaa noorterekordid.
Isiklikku.
Rein Leppiku abikaasa oli Reet Leppik. Neil on kolm tütart.
Żyrardówi maakond

Żyrardówi maakond (poola "powiat żyrardowski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Żyrardówi linnas.
Żyrardówi maakond moodustati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Mszczonów, Żyrardów ja Wiskitki.
Żyrardówi maakonnas on neli valda:
Luik (täpsustus)

Luik võib tähendada järgmist:
Nowy Dwór Mazowiecki maakond

Nowy Dwór Mazowiecki maakond (poola "powiat nowodworski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Nowy Dwór Mazowiecki linnas.
Nowy Dwór Mazowiecki maakond moodustati 1952. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Nasielsk, Nowy Dwór Mazowiecki ja Zakroczym.
Nowy Dwór Mazowiecki maakonnas on viis valda:
Warner Bros. Animatsioonistuudio

Warner Bros. Animatsioonistuudio on Ameerika animatsioonistuudio, mida omab Warner Bros. Ettevõtet loetakse Warner Bros. Cartoonsi järglaseks, mis tegutses aastatel 1933–1969. Stuudio on peamiselt tuntud oma "Looney Tunes'i" ja "Merrie Melodies'i" tegelaskujude tõttu. Warner Bros. taasasutas oma animatsiooniosakonna 1980. aastal, et toota "Looney Tunesiga" seotud sisu.
Ása Helga Hjörleifsdóttir

Ása Helga Hjörleifsdóttir (sündinud 1. augustil 1984 Reykjavíkis) on Islandi filmirežissöör ja -stsenarist.
Õppis filmindust New Yorgi Columbia ülikoolis, mille lõpetas magistrikraadiga 2012. aastal. Pärast õpinguid on ta elanud ja töötanud Inglismaal, Prantsusmaal, Kanadas ja Ameerika Ühendriikides.
2017. aastal valmis tal Guðbergur Bergssoni romaanil "Luik" valminud täispikk mängufilm "Luik" (originaalpealkiri "Svanurinn"), mis esilinastus 2017. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil ja osales kokku enam kui 20 festivalil. Film valmis Islandi, Saksamaa ja Eesti koostöös ja võitis parima režii eest auhinnad nii Kairo festivalil Egiptuses kui ka Kolkata filmifestivalil Indias.
2022. aastal valmis tal Islandi-Hollandi-Eesti koostööfilm "Vastus Helga kirjale" (originaalpealkiri "Svar við bréfi Helgu").
Recques-sur-Hem

Recques-sur-Hem on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Recques-sur-Hem asub 16 km Saint-Omerist loodes, tee D217 ääres, Hemi jõe kallastel.
Brunetto Latini

Brunetto Latini (u 1220 Firenze, Firenze Vabariik – 1294; ladina Burnectus Latinus, itaalia keeles ka Burnetto Latino) oli itaalia kirjanik, filosoof ja poliitik, Dante Alighieri õpetaja.
Latini osales gvelfide revolutsioonis 1250. aastal. Ta töötas Firenze suursaadikuna Alfonso X õukonnas ja pagendati mõneks ajaks Prantsusmaale. Seal kirjutas ta oma põhiteose, prantsuskeelse entsüklopeedia "Li Livres dou Trésor". Tema teos on ka "Jumaliku komöödia" eelkäija "Tesoretto".
Ta esineb Dante "Põrgus" igaveses tulesajus olevate sodomiitide seas.
Rodelinghem

Rodelinghem on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Rodelinghem asub u. 13 km Calais'st lõunas, tee D228 ääres.
Ruminghem

Ruminghem on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Ruminghem asub u. 16 km Saint-Omerist põhjas, tee D217 ääres.
Ə

Ə (ə) on ladina kirja täht. Foneetilises transkriptsioonis märgitakse väiketähega švaad.
See on kasutusel ka aserbaidžaani keeles, kus sellega märgitakse illabiaalset madalat eesvokaali (eesti 'ä').
Fabiana Murer

Fabiana de Almeida Murer (sündinud 16. märtsil 1981 Campinases) on Brasiilia teivashüppaja, maailmameister.
Ta tuli 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Daegus maailmameistriks tulemusega 4.85. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta tulemusega 4.85 Yarisley Silva järel hõbemedali.
Sisemaailmameistrivõistlustel on Murer võitnud kuldmedali (2010) ja pronksmedali (2008).
Olümpiamängudel jäi tema parimaks tulemuseks 2008. aastal Pekingis saavutatud 10. koht. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros oli ta üks korraldajamaa Brasiilia kergejõustikukoondise suurimaid medalisoosikuid, kuid vahetult enne olümpiamänge saadud seljavigastus segas tema ettevalmistust ning ta jäi kvalifikatsioonis algkõrgusel tulemuseta.
2010. ja 2014. aastal tuli Murer Teemantliiga üldvõitjaks.
Mureri isiklik rekord on 2016. aastal São Bernardo do Campo hüpatud 4.87. Sisetingimustes on tema isiklik rekord 4.83, mis on püstitatud 2015. aastal Neversis. Mõlemad tulemused on ka Brasiilia ja Lõuna-Ameerika rekordid.
Lohkkeraamika kultuur

Lohkkeraamika kultuur oli küttide-korilaste kultuur Lõuna-Skandinaavias ajavahemikus umbes 3500 eKr kuni 2300 eKr. Peamiselt levis lohkkeraamika kultuur Svealandi, Götalandi, Ahvenamaa, Kirde-Taani ja Lõuna-Norra rannikualadel. Kuigi lohkkeraamika kultuuri majandus oli mesoliitiline, liigitatakse ta enamasti neoliitikumi kultuuride sekka, kuna samal ajal jõudis lõuna poolt Skandinaaviasse põllumajandus. Lohkkeraamika inimesed tegelesid enamasti mererannal püügimajandusega ja nad osalesid kaubavahetuses nii Skandinaavia sisemaa põlluharijate kui ka teiste Läänemere-äärsete hõimudega.
Skandinaavia küttidest-korilastest põlvnev lohkkeraamika rahvastik oli geneetiliselt homogeenne ja eristub selgelt ümbritsevatest hõimudest. Lohkkeraamika kultuur tekkis Kesk-Rootsis umbes 3500 eKr ja asendades järk-järgult lehterpeekrite kultuuri kogu Lõuna-Rootsi rannikualal. Järgnevad sajandid eksisteeris see lehterpeekrite kultuuriga kõrvuti. Umbes 2800 eKr tekkis lohkkeraamika kultuuri kõrvale Lõuna-Rootsis nöörkeraamika kultuur, mis oli aastaks 2300 eKr lohkkeraamika kultuuriga ühte sulanud ja pannud sellega aluse Põhjamaade pronksiaja rikkalikule pärandile. Tänapäeva skandinaavlased (kuid mitte saamid) põlvnevad ühes osas geneetiliselt just lohkkeraamika kultuuri inimestest.
Ojamaa saarel on välja kaevatud umbes 180 lohkkeraamika kultuurist pärinevat matust. Tavaliselt oli tegu maa-aluste matustega, kuigi esines ka põletusmatust. Erinevalt lehterpeekrite kultuurist ei püstitanud lohkkeraamika kultuur megaliitilisi hauakive. Lohkkeraamika matuste eristavaks tunnuseks on punase ookri kasutamine. Hauapanuste seast on leitud keraamikat, metssea kihvad ja lõuad, rebaste, koerte ja hüljeste hammasripatseid, harpuune, odaotsi, luust, kivist ja ränist kirveid ning muid esemeid. Kildast esemed ja sõjakirved viitavad lohkkeraamika inimeste suhtlusele teiste hõimudega Põhja-Euroopas ja Läänemere ääres. Samasse matmispaika sängitati igas vanuses nii mehi kui naisi, puuduvad märgid sotsiaalse staatuse erinevusest. Surnumajad ja ümbermatmised viitavad aga keerukale matusekombestikule.
Lohkkeraamika kultuuri majandus tugines kalapüügile, jahipidamisele ja korilusele. Asulakohtadest on leitud põdra, hirve, kopra, hülge, delfiini ja metssea luid. Väga tähtis elatusallikas oli hülgejaht. Üks selle kultuuri tunnusjoon oli hooajaline ränne. Rootsi idarannikul elanud lohkkeraamika kultuuri inimesed veetsid ilmselt suurema osa aastast oma peamises asulas, tehes hooajalisi retki sisemaale, et küttida metssigu ja karusloomi ning vahetada kaupu sealsete maaharijate kogukondadega.
Dipoolmoment

Dipoolmoment on füüsikas vektorsuurus, mis iseloomustab elektrilise või magnetilise dipooli intensiivsust ja orientatsiooni:
Tahmpuravik

Tahmpuravik ("Porphyrellus porphyrosporus") on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv seen.
Jäätee veerel

 
"Jäätee veerel" on eesti 2023. aasta dokumentaalfilm, mis peegeldab inimeste soovi olla õnnelik kiiresti muutuvas maailmas, isegi kui see maailm on purunemas nagu kevadine jää. Film vaatleb Eesti rannarahva elu jäätee veerel Kreeka rännumehe Pythease silmade läbi 23 sajandit pärast tema külaskäiku Aestide maale. 
See minimalistlik ja poeetiline film on filmitud 16 mm filmilindile (Kodak) ja digitaalsete vahenditega (4K). 
Filmivõtted toimusid Prangli saarel, Noarootsis ja Haapsalus aastatel 2015–2022.
Filmi „Jäätee veerel“ tootjad on Acuba Film (Eesti), Studio Beep (Tšehhi Vabariik), Ketvirta Versija (Leedu) ja Backmann &amp; Hoderoff (Soome). Film valmis koostöös Pariisi filmikooli La Fémis programmiga Archidoc, toetajaks Euroopa Liidu Media programm. Filmi toetasid Eesti Kultuurkapital, Eesti Filmi Instituut ja Tšehhi Filmifond.
Film oli valitud 2023. aastal Tallinna Pimedate Ööde filmifestivali Balti Filmi võistlusprogrammi ning 2022. aastal Karlovy Vary rahvusvahelise filmifestivali KVIFF programmi Eastern Promises Works in Progress.
Maków Mazowiecki maakond

Maków Mazowiecki maakond (poola "powiat makowski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Maków Mazowiecki linnas.
Maków Mazowiecki maakond moodustati 31. detsembril 1866. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Maków Mazowiecki ja Różan.
Maków Mazowiecki maakonnas on üheksa valda:
Sisekaitseakadeemia kaugseire teadus- ja arenduskeskus

Kaugseire teadus- ja arenduskeskus (KATAK) on Sisekaitseakadeemia struktuuriüksus. Loodud 2022. aasta kevadel eesmärgiga pakkuda siseturvalisuse valdkonnas ametkondadeüleseid rakendusuuringuid ja oskusteavet kaugseiretehnoloogiatega kaasnevate võimaluste tegevusvaldkondadesse integreerimiseks.
Keskus pakub selliseid kompetentse nagu kaugseire platvormide tundmise ja mehitamata õhusõidukite käitamise kompetentsid; elektroonilise side ja selle häirimise kompetents (droonitõrje kontekstis); küberturvalisuse kompetents; andmehõive- ja andmetöötluskompetents. Uuringute fookus on suunatud siseturvalisusega seotud teenuste ja protsesside väärindamisele kaugseirelise komponendiga, samuti uute kaugseiret kasutavate teenuste ja protsesside väljatöötamisele.
Keskust juhib Veiko Randlaine.
Koostöö.
Peamine koostöö toimub nii Siseministeeriumi haldusalas Politsei- ja Piirivalveameti ning Päästeametiga kui ka väljaspool muude siseturvalisuse valdkonna, lennuohutuse, teadus- ja arendustegevuse ning mõõdistamisega seotud asutuste ja organisatsioonidega. Eraldi koostöökokkulepe on Keskkonnaametiga.
Kõrgkoolidest ja teadusasutustest toimub tihedam koostöö Lennuakadeemia, Kaitseväe Akadeemia ja Tartu Observatooriumiga.
Olulist rolli mängib koostöö uute tehnoloogiate arendamise ja rakendamisega tegelevate ettevõtetega nii Eestis kui ka välismaal.
Lennuorganisatsioon.
Tulenevalt vajadusest kasutada järjest võimekamaid droone, näiteks Threod EOS C VTOL, loodi koostöös Lennuakadeemiaga ühine mehitamata õhusõidukite (MÕS) käitamisorganisatsioon, millele Transpordiamet väljastas erikategooria käitamisloa. Organisatsioon täidab Sisekaitseakadeemia ja Lennuakadeemia ühist riiklike drooniteenuste ja mehitamata lennunduse valdkonna edendamise eesmärki , kui ka koolide kitsamaid eesmärke, vastavalt õppe- ja testlennud.
Projektid.
Lisaks osalemisele testimistel ja töörühmades ning koolituste läbiviimisele on KATAK osaline mitmetes rakendusuuringu projektides:
Muud teemad
Võrkpalli Balti liiga 2021/22 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2021/22 hooaeg (sponsornimega Credit24 Meistriliiga) oli 17. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.
Võistkonnad.
2021/22 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 9 Baltimaade meeskonda (4 Eestist, 4 Lätist ja 1 Leedust).
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.
"Play-off".
"Play-off" paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). "Play-offe" mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses "Final fouri" ja kaotaja langes konkurentsist.
Autasud.
Kuu parim mängija.
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.
Marcara

Marcara (kodanikunimega Mark-Henri Mollits; sündinud 25. novembril 2001) on Eesti muusik, kes on kiiresti teinud nime muusikatööstuses oma ainulaadsete ja energiliste rütmide ning live-esinemistega. Ta avastas oma kire muusika vastu läbi freestyle räppimise sõpradega ja alustas ametlikult oma karjääri 2020. aastal.
Varajane Karjäär ja Looming.
Marcara debüütsingel "Bacardi" võitis kiiresti kuulajate südamed ja jõudis Eesti Top 50 edetabelisse. Järgnenud aastal, 2021, tehtud koostöö Siimiga loo "Zim Zimma" näol saavutas Eestis tantsumuusika hümni staatuse, jõudes teisele kohale Spotify Eesti edetabelites ja püsides seal kuus kuud.
Muusikastiil ja Mõju.
Tema bassi-rõhutatud EDM-stiil koos mänguliste ja elavate sõnadega on kindlustanud talle kindla koha Eesti muusikatööstuses. Lisaks kohalikule edule on Marcara hakanud koguma populaarsust ka rahvusvahelisel tasandil, eriti tänu singlitele nagu “Zim Zimma”, “Bacardi” ja “Armed and Loaded”.
Debüütalbum ja Koostööd.
Marcara väga oodatud debüütalbum "DEPARTURE" avaldati hiljuti. Ta on teinud koostööd mitmete märkimisväärsete Eesti artistidega, sealhulgas Siimiga ja legendaarse Rein Rannapiga, kes on osa Eesti Muusika Hall of Fame’ist.
Bilderling

Bilderling (ka Bilterling või von/de Büldring-Bilterling) on üks balti põlisaadlike parunite (Uradel) suguvõsa. 
Perekonna tuntumate liikmete seas on kirjanikke nagu Melchior 17. sajandi lõpus ja Georg Sigismund 17. sajandi lõpus ja 18. sajandi algul, sõdureid ja kunstnikke nagu Alexander von Bilderling, kes paistsid silma Vene-Jaapani sõjas ning tema vend Peter von Bilderling, kes oli 19. sajandi lõpu suurima naftafirma Branobeli firma kaasasutaja.
Perekonna ajalugu.
Bilderlingi suguvõsa on pärit Vestfaalist: Schultiken Boldering oli Hansa Liidu mõjukas liige, Oetbert ja Bernt Boldering oli Vestfaalis Raalte piirkonnas asuvate Cotwicki ja Overdicki tugipunktide omanikud.
Bilderlingite suguvõsast said Saksa ordu vasallid, kui 14. märtsil 1495 sai Johan Kuramaalt ordumeister Wolter von Plettenbergilt lääni. Perekonna allodiaalne linnus asus Aha jõe ja Kura lahe vahel. Alates 17. sajandist hakkab linnus kandma nime Bilderlingshof. Johanit peetakse suguvõsa esivanemaks (Stammvater).
Perekond registreeriti Kuramaa aadlisse 18. juulil 1634 esimesse klassi (Uradel).
Johani pitsat ja perekonna vappi on kujutatud mitmetes aadliraamatutes ja Baltimaade mälestusmärkides, näiteks Neimbsti (1793), Hüpeli (1796), Schaberti (1841), Klingspori (1872) ja Gritzneri (1893) omades. Rietstap (1938) Euroopa tasandil ja Ernst von Mühlendahl (1954).
Seejärel kanti perekond 1872. aastal Vene aadlimatriklisse.
Bilderlinge tunnustati 1903. aastal Vene Senati ediktiga parunitiitliga pärast seda, kui Kuramaa aadel tunnistas 1899. aastal kahe haru, Büldringi ja Bilterlingi erinevate perekondadena.
Koduteenus

Koduteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav kohustuslik sotsiaalteenus, mille eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
Koduteenuse osutamisel abistatakse inimest nendes toimingutes, mida ta ise ei suuda sooritada kõrvalabita, kuid mis on vajalikud kodustes tingimustes elamiseks.
Teenuse sisu.
Koduteenus koosneb koduabist ehk koduhooldusest ja isikuabist ehk isikuhooldusest.
Koduabi.
Koduabi ehk koduhooldus seisneb inimese abistamises igapäevaeluks vajalikes tegevustes. Samuti abi tegevuste korraldamisel tema kodus ning asjaajamisel väljaspool kodu. Inimese abistatavad tegevused koduabis ei nõua abivajajaga füüsilist kontakti ja on järgmised: 
Isikuabi.
Isikuabi ehk isikuhooldus tähendab inimese abistamist tema enesehooldusega seotud toimingute sooritamisel ja nõuab abivajajaga füüsilist kontakti:
Teenuse sihtrühm.
Koduteenuse sihtrühm on täisealised inimesed, kes tulenevalt oma tervisseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast ei saa iseseisvalt hakkama kõrvalabita kodustes tingimustes ning väljaspool eluruumi.
Tulenevalt olukorrast võib vajadus koduteenuse järele olla ka lühiajaline, näiteks haigestumise ajaks või operatsiooni järgselt, mil inimene vajab ajutiselt täiendavat abi igapäevaseks toimetulekuks.
Teenuse osutaja.
Teenuseosutaja võib olla füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik või kohalik omavalitsus. 
Koduteenuse vahetu osutaja on hooldustöötaja, kes on soovitatavalt vastava erialase ettevalmistusega.
Teenust ei tohi vahetult osutada isik, kelle karistatus tahtlikult toimepandud kuriteo eest võib ohtu seada teenust saama õigustatud isiku elu, tervise ja vara.
Andris Sprūds

Andris Sprūds (sündinud 13. juulil 1971 Liepājas) on Läti välispoliitikateadlane, õppejõud ja poliitik, Progressiivide erakonna liige. Ta on Läti Seimi liige ja 2023. aastast Läti Vabariigi kaitseminister.
Ta on saanud magistrikraadi 1997. aastal Budapestis Kesk-Euroopa Ülikoolis Kesk-Euroopa ajaloo alal ja 1998. aastal Läti Ülikoolis politoloogias rahvusvaheliste suhete alal. 2005. aastal kaitses ta Jagiełło ülikoolis Krakówis politoloogia alal doktoritöö. Ta on õppinud ka Columbia, Johns Hopkinsi, Oxfordi ja Uppsala Ülikoolis, Norra Rahvusvaheliste Suhete Instituudis ja Jaapani Energiamajanduse Instituudis mitmes valdkonnas, sealhulgas energiajulgeoleku ja poliitika valdkonnas Läänemere piirkonnas, postsovetlike riikide sise- ja välispoliitika alal, aga ka transatlantiliste suhete alal.
Ta on Riia Stradiņši Ülikooli professor.
Ta oli Läti Välispoliitika Instituudi nõuandva kogu liige ja kauaaegne direktor.
2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Progressiivide erakonna nimekirjas seimi liikmeks (olemata erakonna liige). 2023. astus ta selle erakonna liikmeks.
15. septembril 2023 sai temast Evika Siliņa valitsuse kaitseminister.
Piazzale Loreto

 
Piazzale Loreto on linnaväljak Itaalias Milanos.
Päritolu.
"Loreto" nime kasutatakse ka laiemas tähenduses, viidates väljakut ümbritsevale linnaosale. Nimi "Loreto" tuleneb vanast pühapaigast, mis oli pühendatud Loreto Jumalaemale (linn Ancona provintsis).
Ajalugu.
10. augustil 1944 hukkasid Saksa okupatsioonivõimud väljakul avalikult 15 Milano tsiviilisikut, kättemaksuks partisanide rünnaku eest Saksa sõjaväekonvoile. Hukatud jäeti mitmeks päevaks väljakule. Sündmust hakati nimetama "Piazzale Loreto veresaunaks" ja hukatuid "Piazzale Loreto märtriteks". Väidetavalt ütles Mussolini pärast seda sündmust prohvetlikult: "Piazzale Loreto vere eest maksame kallilt". Mõnda aega kandis väljak hukatud auks nime (Viieteistkümne Märtri Väljak). 
Seejärel toimus Piazzale Loreto üks tuntumaid sündmusi Itaalia kaasaegses ajaloos, nimelt Benito Mussolini surnukeha avalik väljapanek 29. aprillil 1945. Päev varem olid Mussolini, tema armuke Clara Petacci ja mõned teised olulised fašistid Como järve lähedal Giulinos partisanide poolt vangistatud ja maha lastud. Nende surnukehad viidi Milanosse ja riputati peaalaspidi Esso tankla katusele.
29. aprillil 1945 tundsid valitsusväed ära ja arreteerisid Milanos elanud fašistliku partei "gerarca" Achille Starace. Ta viidi väljakule ja talle näidati Mussolini surnukeha, mida ta tervitas enne tema enda hukkamist. Starace'i surnukeha riputati seejärel Mussolini keha kõrvale.
Sochaczewi maakond

Sochaczewi maakond (poola "powiat sochaczewski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna edelaosas. Sochaczewi maakonna põhjapiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Sochaczewi linnas.
Sochaczewi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonna ainus linn on Sochaczew.
Sochaczewi maakonnas on valda:
Sainte-Marie-Kerque

Sainte-Marie-Kerque on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Sainte-Marie-Kerque asub u. 13 km Calais'st idas, teede D224E1 ja D218E1 ääres.
Predappio

Predappio on linn ja Itaalias Emilia Romagna piirkonnas Forlì-Cesena provintsis, kus 2021. aasta 1. jaanuari seisuga elab 6135 inimest. 
Linn on tuntud selle poolest, et see on Itaalia diktaator Benito Mussolini sünnikoht. Mussolini on maetud Predappiosse ja tema mausoleum on tuntud Itaalia fašistide turismisihtkoht.
Ajalugu.
Predappio oli kuni 1920. aastateni Forlì küngastel asuv tagasihoidlik maalinn. Arvatakse, et linna nimi iidsest Rooma perekonnanimest Appi. Sellest lähtuvalt sai linn nimeks "Praesidium Domini Appi", lühendatult "Pre." "DiAppi".
Benito Mussolini sündis Predappios 1883. aastal. Pärast seda, kui 1923/24. aasta talvel tabas linna maalihe ja paljud inimesed jäid kodutuks, otsustas valitsus rajada Mussolini sünnikoha tähistamiseks suurema ja prestiižsema linnakese, järgides fašistliku Itaalia arhitektuurilisi ettekirjutusi. Koos lähedal asuva Forlì linnaga anti Predappiole "La Città del Duce" ('juhi linn') tiitel.
Predappiost on saanud Itaalia ja teiste neofašistide palverännakute sihtpunkt, mis on pälvinud antifašistide kriitikat ja proteste. 
2009. aasta aprillis keelustas linnavolikogu fašistlike suveniiride müügi. 2014. aastal teatas linnapea Giorgio Frassineti plaanist ehitada linna "fašismi ajaloole pühendatud muuseum". Vasaktsentristliku Demokraatliku Partei liikmena tagasivalimisele kandideerinud linnapea märkis, et volikogu otsuse eesmärk oli panna inimesed mäletama "olulist killukest [Itaalia] ajaloost" 2016. aasta alguse seisuga oli muuseumi ehitus veel pooleli, kuid fašistlike suveniiride müük oli linnas taas lubatud. 
2019. aastal valiti Fratelli d'Italia toetatud Roberto Canali Predappio linnapeaks, mis lõpetas enam kui 70 aastat kestnud vasakpoolse võimu Predappios. 24. juulil 2019 teatas Canali plaanist teha Mussolini krüpt külastatavaks aasta läbi. Canali ütles, et soovib hauda reklaamida turismiatraktsioonina, et elavdada kohalikku majandust.
Viktors Valainis

Viktors Valainis (sündinud 9. augustil 1986 Jelgavas) on Läti poliitik, ta on Põllumeeste Liidu liige ja aastast 2023 selle juhatuse esimees. Ta on Läti seimi liige ja 15. septembrist 2023 Läti Vabariigi majandusminister Evika Siliņa valitsuses.
Ta on saanud keskhariduse Jelgavas ning lõpetanud Riia Tehnikaülikooli ehitusäri ja kinnisvarahalduse alal.
Töötas ettevõtluses, asutas Jelgavas muusikaklubi Post Club, kus ta ise töötas baarmenina. Ta on töötanud Jelgava kinnisvarahalduses hoonete käitamise osakonna juhataja asetäitjana, olnud juhatuse liige firmas VOE agentuur ja sihtasutuses Latvijas Namu pārvāndāru gilde.
2011. aastal astus ta Zatlersi Reformiparteisse (ZRP) ja kandideeris 2011. aasta Läti parlamendivalimistel seimi. 16. oktoobril 2011 lahkus ta koos veel viie ZRP liikmega parteist, protesteerides sellega ZRP-s toimuva ebademokraatliku otsustusprotsessi vastu. Märtsis 2013 sai tast transpordiministeeriumi parlamendisekretär.
2014. aasta Läti parlamendivalimistel kandideeris ta erakonna Ühtsus nimekirjas, kuid ta ei osutunud valituks. Aprillis 2015 sai ta mandaadi perioodiks, mil Jānis Reirs täidab rahandusministri kohuseid, pärast seda, kui Vjatšeslavs Dombrovskis asetäitja mandaadist loobus. 2016. aastal sai tast majandusministeeriumi parlamentaarne sekretär ning aprillis ka Läti Suurlinnade Assotsiatsiooni tegevdirektor (sellel ametikohal töötas varem toonane peaminister Māris Kučinskis).
2018. aasta alguses lahkus ta pärast fraktsiooni ühisseisukohale vastupidist hääletamist seimi fraktsioonist Ühtsus. Ta teatas, et näeb oma poliitilist tulevikku Roheliste ja Talurahva Liidu (ZZS) liikmena. 2018. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta seimi kui Zemgale ringkonna valijate poolt enim toetatud kandidaat. Tema edukas individuaalne valimiseelne kampaania jättis seimist välja ühe nimekirja liidri, Läti Põllumeeste Liidu juhi Augusts Brigmanise.
Ta kandideeris ka 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Lätis Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas, kuid nimekiri ei saanud piisavalt valijate toetust.
2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas seimi liikmeks. Aprillis 2023 valiti ta Läti Põllumeeste Liidu juhatuse esimeheks Armands Krauze asemele.
15. septembrist 2023 on ta Läti Vabariigi majandusminister (Evika Siliņa valitsuses).
Przysucha maakond

Przysucha maakond (poola "powiat przysuski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Przysucha linnas.
Przysucha maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonna ainus linn on Przysucha.
Przysucha maakonnas on kaheksa valda:
Protostropharia

Protostropharia on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
DI (ajakiri)

Di oli aastatel 2003–2006 ilmunud meesteajakiri, mille kirjastaja oli Presshouse Kirjastus. Ajakirja tunnuslause oli "ajakiri meestele". Ilmus kümme korda aastas. Kokku ilmus 49 numbrit.
Eelkäija.
Ajakirja eelkäija oli sama ISSN-koodi ja numeratsiooni all ilmunud ajakiri Diivan (1996-2000 ilmus tunnuslausega "ideid kodu kujundamisest", 2001. aastal tunnuslausega "asjust, millest unistad", 2002. aastal ja 2003. esimesel numbril kandis ajakiri korraga DI ja Diivani nimesid).
Sisu ja skandaalid.
Ajakirja esikaanel ilmusid pildid napis riietuses neiudest ja väljaanne püüdis sisuga tekitada kõneainet. Näiteks ilmus ajakirja vahel lauamäng Eve Kivi elust, mis näitlejannat pahandas.
Ajakirja Di tellimisreklaamil olnud bikiinides modell osutus alaealiseks ja sellega seoses alustas prokuratuur kriminaalmenetlust.
Toimetajad.
Ajakirja toimetajad olid Mati Laos (1996, nr. 1-2003, aug.), Paavo Kangur (2003, sept.-nov.) ja Tõnu Korrol (2004)
Ajakirja viimane peatoimetaja oli Kristjan Kaljund ja tegevtoimetaja Lauri Tankler.
Järeltulija.
2007. aastast hakkas väljaannete Di ja Sport+ asemel ilmuma ajakiri Klubi, mis muutus omakorda novembris 2007 Tarkade Klubiks, mille ostis AS Äripäev ja liitis ajakirjaga Imeline Teadus.
Ehitusleht

Ehitusleht on 2023. aastal asutatud Eesti uudisteportaal, mis avaldab artikleid ehitusest, kinnisvarast ja arhitektuurist. Seda annab välja Spetsialist Meedia. Lehe peatoimetaja on Siim Saidla ja toimetaja Priit Liiviste. 
Sama nime all on ilmunud ka maakonnalehtede Lääne Elu ja Nädaline lisad.
Siim Saidla

Siim Saidla (sündinud 10. jaanuaril 1981) on eesti ajakirjanik ja kirjastaja.
Ta lõpetas 1999. aastal Tallinna Reaalkooli, oli Reaali Poisi peatoimetaja.
Saidla oli aastatel 1999–2001 Üliõpilaslehe tegevtoimetaja, 2001–2002 Ärielu peatoimetaja, 2002–2003 Õhtulehe reporter, 2003–2005 ajakirjade kirjastuse Presshouse meediadirektor ja aastatel 2004–2009 ka juhatuse liige. Ta asutas aastal 2007 kirjastuse Fookus Meedia, mis andis eelkõige välja elulooraamatuid (teiste seas Urmas Otist, Eino Baskinist, Katrin Karismast ja Anne Veesaarest), oli 2011–2019 ajakirja Tiiu kirjastaja, on olnud ka ajakirjade Maret, Mood, Elukiri ja Tervisetark kirjastaja. 
Saidla asutas 2015. aastal koos tehnoloogiaajakirjanik Henrik Roonemaaga portaali Geenius.ee, mille nad müüsid 2021. aasta detsembris Ekspress Grupile. 2023. aastani töötas Saidla Geeniuse portaale kirjastava Geenius Meedia juhatuse liikme ja tegevjuhina. 2023. aastal asutas ta Ehituslehe ja on selle peatoimetaja.
Taavi Lellep

Taavi Lellep (sündinud 22. augustil 1988) on Eesti ettevõtja. 
Haridus.
Ta on lõpetanud Tartu Descartes'i Lütseumi. Ta on õppinud Tallinna Tehnikaülikooli Tallinna Kolledžis äriõigust ja Tallinna Tehnikaülikoolis äriinfotehnoloogiat. Lisaks õppis ta Luua Metsanduskoolis, spetsialiseerudes metsamajandusele.
Ettevõtlus.
Taavi Lellep on ettevõtte Eesti Metsameister kaasasutaja, mis on kuulunud 3 aastat järjest Gaselli Topi ning 2 aastat järjest Eesti Edukaimate Ettevõtete Top-i ning jõudnud FT1000 nimekirja. 
Lellep on ka järgmiste ettevõtete kaasasutaja:
Isiklikku.
Taavi Lellep on Rein Lellepi ja Ly Lellepi poeg. Tal on kaksikvend Tõnis Lellep ja õde Triin Lellep.
Tema elukaaslane on Kerstin Koort ja neil on laps Lauren Lellep.
Węgrówi maakond

Węgrówi maakond (poola "powiat węgrowski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Węgrówi linnas.
Węgrówi maakond moodustati 1810. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Łochów ja Węgrów.
Węgrówi maakonnas on kaheksa valda:
Kozienice maakond

Kozienice maakond (poola "powiat kozienicki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Kozienice maakonna lääne- ja kirdepiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Kozienice linnas.
Kozienice maakond moodustati 1867. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1975. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonna ainus linn on Kozienice.
Kozienice maakonnas on seitse valda:
Siedlce maakond

Siedlce maakond (poola "powiat siedlecki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Siedlce linnas, mis maakonda ei kuulu.
Siedlce maakond moodustati 1867. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid see taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonna ainus linn on Mordy.
Siedlce maakonnas on 12 valda:
Võrkpalli Balti liiga 2022/23 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2022/23 hooaeg oli 18. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.
Võistkonnad.
2022/23 hooajal osales Balti liigas 7 Baltimaade meeskonda (4 Eestist ja 3 Lätist).
Võistkondlikud muudatused.
Võru võrkpalliklubi naasis uue peatoetaja (Barruse) toel seitsme hooaja järel Eesti meistri- ja Balti liigasse. Selver Tallinna ja TalTechi võrkpallimeeskonnad ühendati ning liigades osales ühendmeeskond Selver/TalTech. Sellel hooajal loobusid liigas osalemisest Leedu esiklubi Gargždai Amber-Arlanga ja Läti klubi Biolars/Jelgava, kes eelmisel hooajal lõpetas liiga viimasena.
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi neljal korral (kodus-võõrsil süsteemis). Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.
"Play-off".
"Play-off" paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (teine läks vastamisi seitsmendaga, kolmas kuuendaga ja neljas viiendaga). "Play-off"is mängiti kaks mängu, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine mäng mängiti nende kodusaalis), mängude viigi korral otsustati edasipääseja kuldse geimiga. Iga paari võitja pääses "Final Fouri" ja kaotaja langes konkurentsist. Põhiturniiri võitja tagas otse pääsu "Final Fouri".
Ostrołęka maakond

Ostrołęka maakond (poola "powiat ostrołęcki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna keskus asub Ostrołęka linnas, mis maakonda ei kuulu.
Ostrołęka maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonna ainus linn on Myszyniec.
Ostrołęka maakonnas on 11 valda:
Płocki maakond

Płocki maakond (poola "powiat płocki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Płocki linnas, mis maakonda ei kuulu.
Płocki maakond moodustati 1919. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Bodzanów, Drobin, Gąbin ja Wyszogród.
Płocki maakonnas on 15 valda:
Radomi maakond

Radomi maakond (poola "powiat radomski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Radomi linnas, mis maakonda ei kuulu.
Radomi maakond moodustati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Iłża, Jedlnia-Letnisko, Pionki ja Skaryszew.
Radomi maakonnas on 12 valda:
Białogardi maakond

Białogardi maakond (poola "powiat białogardzki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Białogardi linnas.
Białogardi maakond on moodustatud 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Białogard, Karlino ja Tychowo.
Białogardi maakonnas on kolm valda:
Choszczno maakond

Choszczno maakond (poola "powiat choszczeński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Choszczno linnas.
Choszczno maakond moodustati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Choszczno, Drawno, Pełczyce ja Recz.
Choszczno maakonnas on kuus valda:
Drawsko Pomorskie maakond

Drawsko Pomorskie maakond (poola "powiat drawski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Drawsko Pomorskie linnas.
Drawsko Pomorskie maakond moodustati 1945. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.
46% maakonna pindalast katab mets.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Czaplinek, Drawsko Pomorskie, Kalisz Pomorski ja Złocieniec.
Drawsko Pomorskie maakonnas on viis valda:
Saint-Folquin

Saint-Folquin on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Saint-Folquin asub umbes 13 km Calais'st idas, tee D229 ääres, Autoroute A16 liiklussõlme 51 lähedal.
Saint-Omer-Capelle

Saint-Omer-Capelle on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Saint-Omer-Capelle asub umbes 13 km Calais'st idas, tee D229 ääres, mõnesaja meetri kaugusel kulgeb Autoroute A16.
Saint-Tricat

Saint-Tricat on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Saint-Tricat asub 8 km Calais'st edelas, teede D215 ja D246 ristumiskoha ümbruses.
Goleniówi maakond

Goleniówi maakond (poola "powiat goleniowski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lääneosas, Szczecinist kirdes. Piirneb loodes Szczecini lahega. Maakonna keskus asub Goleniówi linnas.
Goleniówi maakond moodustati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Goleniów, Maszewo, Nowogard ja Stepnica.
Goleniówi maakonnas on kuus valda:
Gryfice maakond

Gryfice maakond (poola "powiat gryficki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna põhjaosas. Gryfice maakonna põhjapiiriks on Läänemeri. Maakonna keskus asub Gryfice linnas.
Gryfice maakond moodustati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Gryfice, Płoty ja Trzebiatów.
Gryfice maakonnas on kuus valda:
Gryfino maakond

Gryfino maakond (poola "powiat gryfiński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lääneosas, Szczecinist lõunas. Piirneb edelas ja läänes Saksamaaga. Maakonna keskus asub Gryfino linnas.
Gryfino maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kuus linna: Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń ja Trzcińsko-Zdrój.
Gryfino maakonnas on üheksa valda:
Tallinna Muusika- ja Balletikooli sümfooniline puhkpilliorkester

Tallinna Muusika- ja Balletikooli sümfooniline puhkpilliorkester on Tallinna Muusika- ja Balletikoolis (MUBA) tegutsev puhkpilliorkester.
Orkestris mängivad kooli IV–XII klassi ja kutseõppe õpilased. Orkester ei piirdu üksnes harjumuspärase klassikalise repertuaariga, vaid toob lavale ka moodsat muusikat. Igal hooajal esitab orkester keskmiselt neli erinevat kava, millest igaüks on hoolikalt koostatud, et arendada mängijate tehnilisi oskusi ja pakkuda kuulajatele midagi uut ja põnevat.
Rahvapension

Rahvapension tagab miinimumpensioni neile inimestele, kel ei ole õigust vanaduspensionile või kelle vanaduspensioni suurus osutub väiksemaks rahvapensioni määrast (Riikliku pensionikindlustuse seadus § 11)
Pensioniiga 65a, 2027a alates sõltub keskmisest elueast.
"Näiteks 2027. aasta vanaduspensioniea kehtestab valitsus 2025. aasta 1. jaanuariks. Kuna 2026. aastal on vanaduspensioniiga 65 eluaastat ja vanaduspensioniiga ei tõsteta korraga üle kolme kuu, on 2027. aastal vanaduspensioniiga maksimaalselt 65 aastat ja kolm kuud. ("https://sotsiaalkindlustusamet.ee/pension-ja-seotud-huvitised/pensioni-taotlemine/pensioniiga)
Vanaduspensioniealine isik; Eesti alaline elanik või tähtajaline elamisluba
vähemalt 5 a vahetult enne taotlemist; ei ole vanaduspensioniks vajalikku tööstaaži, st õigust pensionile; § 20 alusel toitjakaotuspensionile õigustatud, juhul kui toitjal puudus nõutav tööstaaž (1 aasta
elamisnõue toitjale); 
Rahvapensioni määr Alates 01.04.2023 a on rahvapensioni suurus 336.39 eurot. (https://www.pensionikeskus.ee/i-sammas/riiklik-vanaduspension/rahvapension/)
Töövõimetoetus

 
Töövõimetoetus - Alates 01.01.2017 hindab ainult töötukassa. Hinnatakse 3 astet: *Töövõimeline, *Osaline töövõime, *Puuduv töövõime. Töövõimetoetust makstakse inimesele, kelle töövõime on osaline või puuduv. Selle eelduseks on töövõime hindamine, mida saab samuti taotleda töötukassas. Toetuse suurus oleneb sellest, kas töövõime on hinnatud puuduvaks või osaliseks. Töövimetoetus hakkab vähenema kui saab 90kordse päevamäära sissetulekut lisaks. 
Alates 1. aprillist 2023 on töövõimetoetuse päevamäär 18,60 eurot, millest ühe kalendripäeva toetus on:
Töövõimetoetuse oletatava suuruse saate arvutada sotsiaalministeeriumi loodud töövõimetoetuse kalkulaatoriga.
Töövõimetoetust maksab töötukassa eelmise kalendrikuu eest jooksva kalendrikuu 10. kuupäevaks. (https://www.eesti.ee/et/puudega-inimesed/toeoevoime-hindamine-ja-toeoevoimetoetus/toeoevoimetoetus)
Töövõimetoetuse Seadus § 13 alusel: Kui osalise või puuduva töövõimega isiku sissetulek töövõimetoetuse maksmise kuule eelnenud kalendrikuul ületab 90-kordset kehtivat päevamäära, arvutatakse toetuse suurus ümber, vähendades tema toetust töövõimetoetuse maksmise kuu eest summa võrra, mis on pool tema sissetuleku ja 90-kordse päevamäära vahest. (https://www.riigiteataja.ee/akt/130062023093)
Tegemist on riigi poolse toetus tööandjale ja töötajale.
Töövõimetuspension vs töövõimetoetus. TÖÖVÕIMEREFORM 01.07.2016a
Töövõimetuspension - Enne 01.07.2016 kaks astet: *Täielik töövõimetus (100%)* Osaline töövõimetus (10-90%) Aluseks arstliku töövõimetuse ekspertiisi otsus. Õigustatud subjektid ehk raha saajad olid 26a-vanaduspensioniiga, muutusid töövõimetuspensionärideks. 
Toetuse saamise tingimused.
Töövõimetoetuse määramise eeldus on töövõime hindamine. Kui töötukassa on hinnanud teie töövõime osaliseks või puuduvaks, on teil õigus saada töövõimetoetust ja teile on tagatud ravikindlustus.
Kui teie töövõime on hinnatud osaliseks, peate töövõimetoetuse saamiseks täitma vähemalt ühte järgnevalt loetletud tingimust ehk te peate:
Kui teie töövõime on hinnatud puuduvaks, siis te töövõimetoetuse saamiseks eelnimetatud aktiivsustingimusi täitma ei pea. (https://www.eesti.ee/et/puudega-inimesed/toeoevoime-hindamine-ja-toeoevoimetoetus/toeoevoimetoetus)
Lapsehooldustasu

(kuni 31.08.2019 sündinud lastel).
Kaspars Melnis

Kaspars Melnis (sündinud 28. märtsil 1989 Rēzekne piirkonnas) on Läti põllumees, ärimees ja poliitik, Läti Talurahva Liidu ning Roheliste ja Talurahva Liidu liige. Ta on 15. septembrist 2023 Läti kliima- ja energeetikaminister.
Haridus.
Ta lõpetas aastal 2013 Riia Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna bakalaureuseõppes transpordiehituse spetsialistina. Aastal 2014 omandas ta Malnava kolledžist põllumajanduse ettevõtlusspetsialisti kvalifikatsiooni, aastal 2017 õiguskõrgkoolist juristi assistendi kvalifikatsiooni ning aastal 2019 lõpetas ta Rēzekne Tehnoloogiaakadeemia juhtimisala akadeemilise magistriõppekava.
Enne seimi valimist oli ta OÜ "Sprūževa M" juhatuse aseesimees, samuti ühingu "Lauksaimniecības statūtsabiedrību asociācija" ("Põllumajanduse põhikirjaliste äriühingute liit") tegevdirektor.
Poliitiline karjäär.
2021. aasta Läti kohalike omavalitsuste valimistel valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidust Rēzekne piirkonna volikogu liikmeks. 2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas Seimi liikmeks.
15. septembrist 2023 on ta Läti kliima- ja energeetikaminister Evika Siliņa valitsuses.
Hoolekandeteenus

Hoolekandeteenus on instrument, mille eesmärgiks on inimestele erinevate vabaduste kindlustamine ning inimressursi arendamise kaudu majanduse arendamiseks paremate võimaluste loomine. Samal ajal suurendatakse sotsiaalset kaasatust, ennetatakse ja leevendatakse laiaulatuslikumalt ning tõhusamalt vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.
Abi andmisel lähtutakse subsidiaarsuse põhimõttest, mille kohaselt avalikke kohustusi täidavad üldjuhul eelistatult kodanikule kõige lähemal seisvad võimuorganid ning esmalt rakendatakse abivajajale kõige lähemal oleva tasandi (esmatasandi) ressursse. Millest tulenevalt on peamisteks hoolekandeteenuste ja –toetuste osutajaks kohalik omavalitsus.
Kohaliku omavalitsuse korraldatavad hoolekandeteenused:
Riigi poolt on korraldatud ja reguleeritud need hoolekandeteenused, mida teenuse keerukusest tulenevalt ei ole mõistlik korraldada kohalikul tasandil. Riiklikud hoolekandeteenused on järgmised:
Lisaks toetab riik lapsehoiuteenuse osutamist raske ja sügava puudega lastele.
Kamień Pomorski maakond

Kamień Pomorski maakond (poola "Powiat kamieński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna loodeosas, Świnoujściest idas. Piirneb põhjas Läänemerega ja läänes Szczecini lahega. Maakonna keskus asub Kamień Pomorski linnas.
Kamień Pomorski maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on viis linna: Dziwnów, Golczewo, Kamień Pomorski, Międzyzdroje ja Wolin.
Kamień Pomorski maakonnas on kuus valda:
Łobezi maakond

Łobezi maakond (poola "powiat łobeski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Łobez linnas.
Łobezi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Wałczi maakond

Wałczi maakond (poola "powiat wałecki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Wałczi linnas.
Wałczi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Człopa, Mirosławiec, Tuczno ja Wałcz.
Wałczi maakonnas on neli valda:
Sławno maakond

Sławno maakond (poola "powiat sławieński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna kirdeosas. Piirneb põhjas ja loodes Läänemerega. Maakonna keskus asub Sławno linnas. Maakonna suurim linn on Darłowo.
Sławno maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Darłowo ja Sławno.
Sławno maakonnas on neli valda:
IOS 17

iOS 17 on ettevõtte Apple Inc. väljatöötatud operatsioonisüsteemi iOS seitsmeteistkümnes väljalase. iOS 17 on iOS 16 järglane.
Operatsioonisüsteemi väljalase toimus 18. september 2023.
Muudatused operatsioonisüsteemis.
Interaktiivsed vidinad.
Vidinad on nüüdsest interaktiivsed. Näiteks saab kasutaja lülitada vidinalt tuled sisse ilma, et peab rakenduse avama.
Check in.
Check In annab automaatselt teada kasutaja perele ja sõpradele, et kasutaja on jõudnud turvaliselt koju. Kui kasutaja ei jõua sobitud kellaajaks koju ja enam ei vasta, saadab telefon lähedastele automaatselt kasutaja iPhone koordinaadid ning aku ja leviala informatsiooni.
Hääle kloonimine.
Hääle kloonimine kasutab masinõpet, mis võimaldab kasutajatel teksti kõneks muutmise mudelina oma häält uuesti luua.
Visuaalne otsimine.
Visuaalne otsimine suudab nüüd fotodel ära tunda auto erinevate tulede sümbolid, riiete siltidel olevad sümbolid ja nüüdsest on ka võimalik leida erinevaid toiduretsepte.
Tuju jälgmine.
Terviserakenduses saab nüüdsest oma tuju ja vaimset tervist jälgida.
Taustapiltide muudatused.
Nüüdsest muutuvad taustapildid automaatselt tumedamaks või heledamaks olenevalt sellest, kas kasutaja kasutab telefonis tumedat režiimi või heledat režiimi.
Agnese Logina

Agnese Logina (sündinud 25. juunil 1990 Riias) on Läti kultuuriteadlane, filmikuraator ja kriitik, kultuuripoliitika ekspert ja poliitik, ta on erakonna "Progressiivid" liige. Ta oli 15. septembrist 2023 kuni 17. juunini 2024 Läti Vabariigi kultuuriminister. Ta on olnud Riia linnavolikogu liige, Läti Kultuuriakadeemia kultuuriteooria lektor ja oli Riia Filmimuuseumi juht.
Ta lõpetas aastal 2013 Amsterdami ülikooli kolledži humanitaarteaduskonna ning omandas bakalaureusekraadi filmiteoorias ja kirjanduskriitikas. Aastal 2016 mandas ta magistrikraadi Läti Kultuuriakadeemias alamprogrammis “Kultuur ja kultuuridevahelised uuringud”.
Aastatel 2021–2023 juhtis ta Riia Filmimuuseumi. Ta töötab õppejõuna Läti Kultuuriakadeemias ja oli Riia Rahvusvahelise Filmifestivali kuraator.
Ta kandideeris edutult 2018. aasta Läti parlamendivalimistel. Ta kandideeris edutult ka 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Lätis. Aastal 2020 valiti ta Läti kohalikel valimistel Riia linnavolikogu liikmeks. Ta kandideeris ka 2022. aasta Läti parlamendivalimistel "Progressiivide" nimekirjas.
15. septembrist 2023 kuni 17. juunini 2024 oli ta Evika Siliņa valitsuse kultuuriminister.
Isiklikku.
Lisaks läti keelele valdab ta veel vene, inglise, prantsuse ja hollandi keelt. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane.