Taube

Taube (varem Tuve ja Thuwe) (vene keeles "Таубе") on Vana-Liivimaa põline vasallisuguvõsa.
Tuve (Taube, Duve) suguvõsa, kes pärines Vestfaalist, asus Eestimaale ca 1400.
Ajalugu.
1668. aastal sai ooberst Eduard Taube naturalisatsiooni kaudu Rootsi aadlikuks ja immatrikuleeriti samal aastal Rootsi rüütelkonda (tituleerimata aadlisuguvõsana nr 734).
1746 immatrikuleeriti suguvõsa Eestimaa (rüütelkonna aadlimatriklisse nr 59) ja 1747. aastal Liivimaa (rüütelkonna aadlimatriklisse nr 18), 1818. aastal Soome rüütelkonda nr 60 all.
Venemaa suguvõsaliini Saksimaa parunitiitlit kinnitati Riiginõukogu poolt Venemaal aastatel 1855, 1857, 1865 ja 1866.
Suguvõsa nimest.
Tuve ja Taube ei tähenda saksa ega eesti keeles tuvi, vaid vapil kujutatud tüve.
Suguvõsa liikmeid.
Maidla ja Carlö liin.
Juuru kihelkonna Maidla mõisa haru. Sellest liinist põlvnesid ka Soomemaa Österbotteni Karlö haru, kes 1652 immatrikuleeriti Taube af Karlö vabahärrasuguvõsana nr 34 Rootsi rüütelkonda. Vabahärrasuguvõsa immatrikuleeriti ka Eestimaa (nr 60) ja Liivimaa (nr 357) rüütelkonna aadlimatriklisse.
Ohekatku liin.
Eestimaalt Harjumaalt Ohekatkust pärit Berendi pg Evert Fredrik Taube af Odenkat Rootsi vabahärrade suguvõsa nr 110 (1692. a. intr. 1719) ja krahvisuguvõsa nr 112 (1734. a. intr. 1802). 
Edise-Purtse liin.
Selle haru esivanemaks oli Kahekümneviieaastases sõjas 4. veebruaril 1590 Narva all langenud Virumaa Edise ja Purtse härra Loff Tuve (ca (1550–1590), kelle järeltulijad kasutasid perekonnanimena ka Taube von der Issen. Suguvõsa Edise (saksa k. "Haus Etz-Issen") suguvõsaliin
Püssi-Maardu-Haljava liin.
Saksimaa suguvõsaliin.
19. juunil 1638 said Püssi-Maardu-Haljava liini Haljava mõisniku ja Eestimaa maanõuniku Johann von Taube (surnud 1603) Saksimaa kuurvürstiriigis kuurvürst Johann Georg I teenistuses olnud pojad, ooberst ja Dresdeni komandant Claus (1593–1654), kindralmajor Dietrich (1594–1639) ja ülemtallimeister Reinhardt (1595–1662), ning pojapoeg, Haljava mõisnik Johann Georg (1627–1665) Viinis riigivabahärratiitli.
Tsooru-Cesvaine liin.
30. aprillil 1572 sai Andreas Tuve (surnud 1460) järglane, Liivimaa Cesvaine ja Rõuge kihelkonna Tsooru mõisahärra Joannes Taube Poola kuningas Zygmunt II Augustilt vabahärra tiitli. Tema pojapoeg, rittmeister Georg Johan Taube immatrikuleeriti 1680. aastal Rootsi rüütelkonda Taube af Sesswegen vabahärrade suguvõsana nr 78.
Suguvõsa haru oli immatrikuleeritud Kuramaa rüütelkonda nr 158 all ja neile kuulus Kuramaal Ērberģe mõis ja Laidi mõis. Ērbērģe ja Laidi mõisnik, Poola sõjaväelane, Ernst Johann von Taube (1740–1794) oli aastatel 1776–1787 Kuramaa hertsogiriigi kantsler
Kudina liin.
Liivimaalt, Tartumaa Maarja-Magdaleena kihelkonna Kudinalt pärit Rootsi Taube af Kudding Rootsi rüütelkonda introdutseeritud vabahärrade suguvõsa nr 66 (1675. a)
 ja krahvisuguvõsa nr 62 (1719. a. intr. 1719), mille esiisaks oli Heinrich Tuve.
 Eestimaal - Maidla ("Maidel"), Kose-Uuemõisa ("Nova Curia", hiljem "Neuenhof"), Riguldi ("Rickholz"), Laupa ("Laupa"), Vidruka ("Widdruck"), Edise ("Etz"), Vääna ("Fähna"), Koonu ("Kono"), Purtse ("Issen"), Püssi ("Pühs; Neu-Isenhof"), Maardu ("Maart"), Saksi mõis ("Saximois") ja Haljava ("Hallinap") ning Liivimaal Kudina ("Kudding"), Tammepee, Laatre, Uniküla, Kurista, Vedu ja Härjanurme, Tsooru ("Fierenhof, Fyer") ja Cesvaine ("Seßwegen") mõis.