Alan García Pérez

Alan Gabriel Ludwig García Pérez (23. mai 1949 Lima – 17. aprill 2019 Lima) oli Peruu poliitik, aastatel 1985–1990 ja 2006–2011 Peruu president.
Elulugu.
Päritolu ja haridus.
Alan García pärineb Peruu keskklassi perekonnast. Tema isa oli aktiivne liige sotsiaaldemokraatlikus Ameerika Rahvarevolutsioonilises Alliansis (APRA), mis kannab tänapäeval ametlikku nime Partido Aprista Peruano (Peruu Aprista Partei). Nii on üsna loomulik, et ka Alan Garcíast sai juba nooruses selle partei liige.
1971 lõpetas ta San Marcose Riikliku Ülikooli õigusteaduse alal ja jätkas õpinguid Euroopa ülikoolides. Hispaania Madridi Complutense Ülikoolis kaitses ta doktorikraadi riigiõiguse alal ja jätkas 1973 õpinguid Prantsusmaal Pariisi Ülikoolis, õppides sotsioloogiat. Elanud aastaid Pariisis, naasis ta APRA-partei asutaja Víctor Raúl Haya de la Torre kutsel 1978 Peruusse, et alustada poliitilist tegevust.
President 1985–1990.
14. aprillil 1985 osales Alan García APRA kandidaadina presidendivalimistel, kogudes 45% häältest. Kuna valimiste võitmiseks on Peruus seaduse järgi vajalik vähemalt 50% valijate toetus, oleks pidanud toimuma teine valimisvoor, kuid see jäi vastaskandidaadi loobumise tõttu ära ja 1. juunil 1985 kuulutati 36-aastane García valimiste võitjaks. Ametisse vannutati ta sama aasta 28. juulil. Temast sai oma partei esimene esindaja presidenditoolil ja ühtlasi Lõuna-Ameerika noorim president.
Alan García valitsus ei suutnud ohjeldada Peruu majandusele tõsist kahju tekitanud hüperinflatsiooni. 1990. aastaks jõudis inflatsioon 7649 protsendini ja ulatus García viie presidendiaasta kokkuvõttes üle 2 miljoni protsendi. Tema võimuperioodil langesid palgad ja sisemajanduse kogutoodang. Vaesuses elavate inimeste arv kasvas 13%, moodustades 1991. aastal 55%.
Võitluses riigisisese terrorismiga tugines ta peamiselt relvajõu kasutamisele, mis ei andnud soovitud tulemust ja tõi kaasa väidetavad inimõiguste rikkumised, mille uurimine kestab siiani.
Alan García valitsuse ametist lahkudes oli Peruu riigikassa puudujääk kasvanud 900 miljoni USA dollarini.
Tegevus 1990–2006.
1990. aasta presidendivalimistel Alan García ei kandideerinud. Aastatel 1990–1992 oli ta Peruu Kongressi Senati liige.
Uus president Alberto Fujimori vastandas ennast teravalt García poliitikale ja rakendas jõulisi meetmeid nii riigi majandusliku olukorra parandamiseks kui ka oma võimupiiride laiendamiseks. Aastal 1992 toimunud riigipöörde järel, millega Fujimori võttis endale kogu võimutäiuse, läks Alan García eksiili Prantsusmaale (hiljem elas ka Colombias). Tagaselja algatas uus valitsus tema vastu kohtumenetluse, süüdistades teda altkäemaksu võtmises miljonite dollarite ulatuses.
Aastal 2001 tühistas Peruu Ülemkohus süüdistused García vastu nende tähtaja aegumise tõttu ja ta naasis kodumaale, et osaleda presidendivalimistel. Esimeses voorus kogus ta 25,8% häältest ja pääses edasi teise valimisvooru; seal kogus ta siiski vaid 46,9% häältest ja presidendiks valiti 53,1% valijate toetuse pälvinud vastaskandidaat Alejandro Toledo.
Alan Garcíast sai samal aastal Partido Aprista Peruano peasekretär ja riigi peamisi opositsioonijuhte.
President aastast 2006.
9. aprillil 2006 osales ta oma partei kandidaadina presidendivalimistel ja pääses 24,32% häältega teise vooru, edestades napilt konservatiivset naiskandidaati Lourdes Flores Nanot. Sama aasta 4. juunil toimunud valimiste teises voorus valiti ta 52,63% häältega teist korda riigi presidendiks.
Alan García alustas oma teist ametiaega Peruu presidendina 28. juulil 2006.
2. aprillil 2007 andis ta käsu korraldada õhurünnakuid Amazonase džunglis kokaiinitootmisettevõtete ja nendega ühenduse pidamiseks rajatud lennuradade vastu.
17. aprillil 2019 sooritas ta vahetult enne enda vahistamist seoses korruptsioonisüüdistustega enesetapu.