Jüri Raidla

Jüri Raidla (sündinud 2. juulil 1957 Lääneranna vallas Pärnumaal) on eesti õigus- ja riigiteadlane. 
Ta on Ellex Raidla Advokaadibüroo asutaja ja vanempartner. Jüri Raidla oli taasiseseisvunud Eesti esimene justiitsminister (1990–1992), Eesti Vabariigi põhiseaduse ekspertkomisjoni esimees ja 1992. aastal asutatud Eesti Pangaliidu esimene tegevdirektor. 
Haridus.
Jüri Raidla lõpetas 1975. aastal Pärnu-Jaagupi Keskkooli kuldmedaliga ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna "cum laude" (1980–1981 TRÜ aspirant). Õigusteaduse kandidaat, kandidaadikraadi sai 1987. aastal (Peterburi Riiklik Ülikool), kandidaaditöö juhendaja Tartu ülikoolis Endel Laasik (1921–1985), mentor Peterburis oli professor Anatoli Sobtšak. 1992. aastal täiendas ta end Rootsis Lundi Ülikoolis (järeldoktorantuur).
Töökäik.
Raidla kuulub Maksumaksjate Klubisse.)
Tegevus.
Jüri Raidla on andnud märkimisväärse panuse nii Eesti riigi kui ka õigusteaduse arengusse.
Eesti Vabariigi põhiseadus.
Enne Eesti taasiseseisvumist oli "de jure" jõus 1927. aasta põhiseadus, mis ei toiminud. Põhiseaduslikud küsimused olid reguleeritud Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ajutise töö- ja kodukorraga, mis võeti vastu ning korduvalt muudeti Ülemnõukogu otsustega. 20. augustil 1991 võttis Ülemnõukogu vastu otsuse moodustada uue põhiseaduse väljatöötamiseks ja rahvahääletusele esitamiseks Põhiseaduslik Assamblee pariteetsetel alustel. Jüri Raidla (tollane justiitsminister) tegi ettekande põhiseaduse struktuurist, mis oli praktilise suunitlusega. J. Raidla lõpetas ettekande ettepanekuga moodustada Põhiseaduslikus Assamblees seitse toimkonda, mille vahel jaotada tulevase põhiseaduse peatükid järgmiselt:
Kuna ettepanek oli Põhiseaduse Assamblee liikmetele varem kirjalikult välja jagatud, pandi see hääletusele, mille tulemusel ka vastu võeti. Põhiseaduse Assamblee II istungil kinnitati reglement, toimkondade koosseisud, samuti kuulati ära esimene osa Jüri Raidla ettekandest ning III istungil teine osa, mis selgitas esitatud põhiseaduse eelnõud peatükkide ja paragrahvide kaupa. Taoline jaotus võeti uue (ka tänapäeval kehtiva) põhiseaduse aluseks.
Kokku esitati viis põhiseaduse eelnõud. Viimases (kolmandas) hääletusvoorus jäid alles Jüri Raidla ja Jüri Adamsi eelnõud, valituks osutus Adamsi eelnõu, mis võeti põhiseaduse koostamise aluseks. Kuigi Raidla töögrupi eelnõu kalla töötasid riigi tuntumad juristid, mille tõttu oli see juriidiliselt korrektselt sõnastatud ning nõuetekohaselt vormistatud, peeti seda liialt presidendikeskseks. Raidla on tunnistanud: "Tol hetkel oli kaotus töögrupile suur pettumus, kuid Eesti õigusajaloo ning poliitilise ajaloo seisukohast hea, et nii läks". Peagi tuli moodustada põhiseaduse ekspertiiskomisjon Adamsi põhiseaduse redigeerimiseks. Raidla valiti komisjoni juhiks, samuti kuulus meeskonda suur osa Raidlaga eelnõud koostanud grupist ning tänu sellele said ekspertide poolt vajalikud sätted põhiseaduse eelnõusse sisse kirjutatud. J. Adamsi eelnõu paragrahve muudeti kasutades selleks J. Raidla eelnõu sõnastust. Protsess kujunes protseduuriliselt lihtsamaks (võrreldes sellega, kui võitnud tööks oleks osutunud Raidla grupi eelnõu) ja lõppkokkuvõttes koostatud eelnõud hinnatakse olevat tasakaalustatult ning põhjendatult parlamentaarseks. Raidla on öelnud, et tänapäevani on põhiseadus hea tervise juures, Eesti on põhiseadust hoidnud ja põhiseadus Eestit.
Seaduseelnõud.
Jüri Raidla on osalenud 1990. aastail järgmiste seaduseelnõude koostamises ja õigusaktide ekspertiisi tegemises:
Ta on osalenud ka Eesti Arengufondi, inimgeeniuuringute, ravikindlustuse, töötuskindlustuse ja krediidiasutuste seaduste väljatöötamises.
Eesti riigi areng ja 10 käsku.
Raidla on aidanud kaasa kohaliku maareformi teostamisele. Ühes oma esinemises tõi Jüri välja kümme teesi kümneks aastaks, mida tuntakse kümne käsu nime all, need on järgmised:
Sellest sai alguse riigireform, mis Raidla hinnangul peaks vastama kolmele tingimusele: sisult radikaalne, toimelt kompleksne, ulatuselt mastaapne. Teema leidis laialdast vastukaja nii meedias kui ka poliitikute seas. Seda Raidla tahtiski saavutada, tegemist oli strateegilise käiguga, et küsimused riiklikul tasandil läbi arutada. Taolist mõjutamist nimetati poliitikute innustamiseks ja positiivseks surveks, probleemid oli vaja tuua rahvani.
Õigusteaduse levitamine.
Alates 2016. aastast on Jüri Raidla SA Iuridicumi nõukogu esimees. Tegemist on keskkonnaga, mis võimaldab akadeemiliselt korrektset õigusinformatsiooni meediast ja turust sõltumatult koguda, süstematiseerida ning laiemalt levitada. Õigusinfo levitamise eesmärgil jätkatakse ajakirja Juridica arendamist, osalemist rahvusvaheliste konverentside ja Eesti õigusteadlaste päevade korraldamises, panustatakse Eesti õigusliku mõtte arengusse nii lähemas kui kaugemas perspektiivis. Samuti on Raidla osalenud Eesti Vabariigi põhiseaduse kommenteeritud väljaande koostamises, kirjutanud mitmeid artikleid ajakirjades Juridica ja Sirp. Avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni.
Advokaadibüroo.
1993. aastal asutas Raidla õigusbüroo MBA Baltika, mis aastast 1995 tegutses advokaadibüroona Raidla &amp; Partnerid, alates 2015. aastast on tegemist Ellex Raidla Advokaadibürooga. Peamised valdkonnad on äri- ja tsiviilõigus. Tegeletakse õigusvaidluste, tehingute nõustamise ning uue juristide põlvkonna kasvatamisega.
Töömeetod ja uue põlvkonna koolitamine.
Aasta ettevõtja nimetuse saamisel on Jüri Raidla öelnud": "...//Meil on ainult head kolleegid, nende mõistus ja mis veelgi tähtsam – nende pühendumus. Seal on kolm olulist mantrat: kiirus, siirus ja kvaliteet. Kui need on olemas, siis inimesed tulevad tagasi, leiavad tee tagasi. Kuid see ei ole piisav, et kolleegid tagasi tuleks. Sa ei saa seda tõugata, vaid pead ise vedama. Suur osa sellest tunnustusest kuulub, kallid kolleegid, ka teile. Ma tahan soovida seda, et järgnevatel põlvkondadel, ka minu lastelastel, oleks hoida sama hea Eesti, kui meil täna ja või veelgi parem."//..."
Jüri Raidla on perfektsionist. Tema tegemisi iseloomustab pidev püüd olla parem kui ta oli seda eile. Eduni viib enesetäiendamine, järjepidev eesmärgistatud töö pikema perioodi kestel ning soodsate asjaolude kokkulangemine.
Koolitades nooremat põlvkonda on Raidla korduvalt rõhutanud, et ei ole olemas väikseid ega suuri kliente. Kliendi jaoks on tema mure alati suur. Isegi juhul, kui võidu perspektiiv on 0% ja alaline klient tahab vaatamata sellele kohtusse vaidlema minna, siis klienti murega üksi ei jäeta, minnakse kaasa kasvõi õiguslikku põrgusse. Kaotuse korral ei õigustata oma kaotust. Ainult lühiajalisest kasust lähtudes peaks loobuma kõigist kaasustest, mis vähegi kahtlased paistavad. Probleemiga tuleb tõsiselt tegeleda.