Hirimotu keel

Hirimotu keel on austroneesiapõhjaline pidžinkeel, mis põhineb motu keelel; on selle lihtsustatud versioon. Inglise keeles on hirimotu keele alternatiivsed nimed on "Hiri", "Pidgin Motu", "Police Motu". Hüüdnimi Police Motu ('politsei-motu') tuleneb sellest, et koloniaalajal võtsid selle keele kasutusele just ametivõimud. Nimetuse hirimotu esimene pool "hiri" tuleb motukeelsest sõnast, mis tähistab motude sooritatud pikki merekaubareise.
Hirimotu ja motu keeled on leksikaalselt sarnased, kuid grammatiliselt ja fonoloogiliselt erinevad, mis tähendab, et hirimotu kõnelejad ei mõista motu keelt ning motu keele kõneleja, kes pole kunagi hirimotuga kokku puutunud ei saa sellest aru.
Hirimotu on üks Paapua Uus-Guinea kolmest ametlikust riigikeelest. Seda kõneldakse Port Moresby piirkonnas, Keskprovintsis, Oro provintsis, Gulfi provintsis, Lääneprovintsisis ja Milne Bay provintsis.
Hirimotu keelt kõneleb emakeelena vähe inimesi. Teise keelena kõnelejaid on 120 000 (1989 J. Holm). Hirimotu populaarsus Paapua Uus-Guineas üha väheneb.
Tänapäeval kõneleb hirimotu keeles pigem vanem põlvkond, uuemad põlvkonnad kasutavad pigem inglise või tok pisini keelt.
Hirimotu on kaubavahetuskeel. See loodi, et austroneesia keelte kõnelejad ja mittekõnelejad saaksid kaupu vahetada ning lihtsamalt üksteisest aru. 
Sõnavara.
Tänapäevane hirimotu sõnavara tuleb enamjaolt motu keelest. Selle all mõeldakse eelkõige elementaarset sõnavara nagu lihtsad tegusõnad, kehaosad, kõige tavalisemad/rohkem kasutatud nimisõnad, sugulust näitavad terminid, asesõnad ja mitmed sõnad, mille tõid 1870. aastatel Paapua Uus-Guineasse Lõunamere saare pastorid. Sinna kuuluvad näiteks sõnad "pakosi" (käärid), "tamaka"(kingad), "pavapavana" (kuningas). Ülejäänud hirimotu sõnavara koosneb teistest paapua keeltest laenatud sõnadest või muudest inglise keele variatsioonidest, mida on läbi sajandite Uus-Guineas kõneldud, näiteks "rais" (riis), "ti" (tee), "kesikesi" või "pisikesi" (küpsis). Väike osa hirimotu sõnavarast koosneb sõnadest, mis tulevad keeltest, mis nii on kui ka ei ole motuga suguluses, näiteks "o kapode" (oi, vabandust), "dimdim" (valge mees) pärinevad ilmselt austroneesia keelkonda kuuluvast suau keelest.
Arvsõnad.
Kümme esimest arvsõna Hirimotu keeles on:
Murded.
Hirimotu keeles on kaks murret: austroneesia ja paapua murre. Mõlemad on grammatiliselt ja sõnavara mõttes austroneesia murded. Paapua murre oli keele kõrgajal laialdamaselt kasutusel ja seda kasutati alates 1964. aastast standardina ametlikult avaldatud teostes. Austroneesia murre on grammatiliselt ja fonoloogiliselt sarnasem motule, selle sõnavara on laiem ja sarnasem algkeelele. Selle tõttu peeti seda korrektseks murdeks.
Fonoloogia.
Hirimotu keeles on 5 täishäälikut: a, e, i, o, u.
Hirimotu keeles on 12 konsonanti: /p, b, t, d, k, g, m, n, v, l/r, s, h/.
Algselt oli hirimotu fonoloogia väga sarnane motu keele fonoloogiaga, aga kui hirimotu arenes üha rohkem pidžinkeeleks, hakkas hääldus peegeldama inimeste emakeelest tulenevaid individuaalseid erinevusi. Keeles arenesid kindlad muutused. Nendeks on:
Morfoloogia.
Hirimotu keel on grammatiliselt palju lihtsam kui motu keel. Hirimotu keeles ei ole ebaregulaarseid tegusõnu.
Hirimotus kaovad ära motus esinevad kindlad asesõnalised alused ja sihitised, kasutatakse vabu asesõnu, mis on laenatud algest motust.
Süntaks.
Võrreldes motuga on hirimotu (ja ka lihtsustatud motu) palju lihtsama struktuuriga. Paljudes austroneesia keeltes esineb ebaharilik sõnajärg öeldis-alus-sihitis (VSO) või VOS.
Sõnajärg hirimotus varieerub. Olenevalt sellest kas alus ja sihitis on asesõna või nimisõna. On neli varianti:
"Sisia ese boroma ia itaia" – Koer nägi siga.
Koer siga tema nägema
"Lau be sisia ia itaia – sisia ia itaia lau."- Koer nägi mind.
Mina koer see nägema – koer see nägema mina
"Sisia lau itaia." – Ma nägi koera.
Koer mina nägi
"Oi lau itaia. – Lau itaia oi." – Ma nägin sind.
Sina mina nägema – Mina nägema sina
Kirjaviis.
Hirimotu keel kasutab ladina kirja. Hirimotu keeles on kirjutatud ka Braille kirjas.