Käravete

Käravete on alevik Järva maakonnas Järva vallas Ambla jõe ülemjooksul Piibe maantee ääres. Alevikku ümbritseb Märjandi küla. Läänes ühtivad aleviku piirid ka Kukevere külaga.
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus alevik Ambla valda. 
Ajalugu.
Järvamaa esiajalugu ja muistiseid käsitlevates kirjutistes on mainitud Järva jagunemist kolmeks kihelkonnaks, millest nimeliselt on teada vaid üks – Loppegunde keskusega Reinevere külas, mis asub Käravetelt umbes 14 kilomeetri kaugusel. Paiknemise ja ka muististe hulga poolest võiks Loppegunde keskusena kõne alla tulla hoopis Käravete piirkond. Käravete oli juba keskajal suur asula. Kirjalikes allikais on Käravetet esimest korda mainitud 1540. aastal (Kiriver). Mõis (Kerrafer) rajati sinna 17. sajandi esimesel poolel. Klassitsistlikus stiilis ühekorruseline poolkelpkatusega kivist Käravete mõisahoone on ehitatud 18. sajandi teisel poolel. 19. sajandi teisest poolest on pärit sammastikuga ait ja tall-tõllakuur.
Suurema keskuse väljaehitamist alustati Käravetel 18. sajandi lõpus. Siis valmisid barokkstiilis ühekorruseline härrastemaja ja mitmed kõrvalhooned. Mõisamaja pikendati kummaltki tiivalt, aiafassaadi ilmestati sammasportikusega. Siseruumidest väärivad mainimist kaks saali, millest ühe ruumimõju määrab perioodi lemmikmotiive – sammastik. Sambamotiivi on kasutatud ka väljaku äärde jäävate aitade ja tall-tõllakuuride puhul. Hoonete otsafassaadid on kujundatud kolmik- ehk Veneetsia aknana, mida kohalikus arhitektuuris kasutati üldiselt harva. 
Piibe maanteel asuv graniidist sild üle Ambla jõe ehitati 1877. aastal. Silla kõrvale jääb veskihoone. 1786. aastal ehitati karjaõu koos imposantse väravaga, viinavabrik valmis aastatel 1877–1889. 
Ambla valla Jäneda külanõukogu I Kingissepa-nimeline kolhoos asutati 16. aprillil 1949. aastal mõisas asunud Käravete rahvamajas. Esimeheks valiti Jaan Lest ning juhatusse August Arend, Jaan Aruste, Hilda Pärs ja Johannes Koitla. Klingissepa-nimelise kolhoosi algaastail ei vedanud majandil esimeestega: Jaan Lest arreteeriti 1953. aastal, August Arend ja Juhus Tagasaar haigestusid ning 1956. aastal esimeheks valitud Richard Kalmus ei saanud rahvaga läbi. 1979. aastal rajati endise umbekasvanud veskijärve asemele 2,6 hektari suurune paisjärv. 
1967. aastal ehitas Käravetel asunud Kingissepa-nimeline kolhoos ristmikule ühekorruselise kauplus-söökla. Kuni 1972. aastani tegutses piirkonnas ka Käravete sovhoos, mis liideti Aravete kolhoosiga. 1977. aastal sai Käravetest alevik. 
20. sajandil asusid Käravetel 1939. aastal ehitatud hoones algkool ja 1961. aastal ehitatud hoones lasteaed. Algkool suleti 2003. aastal õpilaste vähesuse tõttu. Koolihoones asus hiljem raamatukogu, kuid ka see suleti 2000. aastate alguses. 
1990. aastate keskel anti Käravete mõisa varad üle Ambla valla munitsipaalomandisse. 
2008. aastal rajas külaselts parki laste mänguväljaku ja võrkpalli liivaväljaku.
2010. aastal valiti Käravete alevik Järvamaal aasta külaks.
Vaatamisväärsused ja üritused.
Käravete alevikus on ajalooväärtusega ehitisi eri ajastutest. Olulisim on neist vana mõisakeskus. Kuid ka 20. sajandi teisest poolest pärinevad külaarhitektuuri väljapaistvad objektid ning enne sõda valminud Käravete koolimaja. Nende vahele mahub taastatud väikese saarekesega Käravete järv, mille ääres asub väike kontserdiväljak, kus alates 2007. aastast korraldatakse iga aasta augustis Käravete Järvemuusika kontserte. Käravete Järvemuusika on üritus, kuhu on kutsutud tuntud Eesti artiste ja kus käib publik üle kogu Eesti. 
Tänapäeva ehituskunsti väljapaistvaks näiteks on pargi põhjaküljele aastatel 1977–1984 ehitatud neli valget elamut. Need arhitekt Vilen Künnapu loodud erineva mahu ja põhiplaaniga hooned on üks kaunimaid maaelamute ansambleid Eestis.
Ambla jõel umbes 600 meetrit Piibe maanteest ida poole asub Käravete rippsild, mille puitosad olid 2022. aastal enamasti lagunenud, kuid metallist osad olid terved.
Käravete keskusest mööda Piibe maanteed loode pool asub kaitsealune arheoloogiamälestis – muistne ohverdamiskoht Nõiamägi umbes 2. sajandist. Selle 70-meetrise läbimõõduga ümmarguse künka kohta räägitakse mitmeid rahvajutte, millest üks väidab, et künka all on suured varandusekeldrid.