2024. aasta Saksamaa valitsuskriis

2024. aasta Saksamaa valitsuskriis algas sama aasta novembris, kui kantsler Olaf Scholzi (SPD) valitsuse rahandusminister Christian Lindner (FDP) keeldus toetamast 2025. aasta riigieelarve kava.
2021. aasta Liidupäeva valimistel tuli esimeseks SPD, mis moodustas valgusfoorikoalitsiooni roheliste ja liberaalse FDP-ga. 2022. aasta Venemaa Ukraina-invasioon ja sellest tingitud Venemaa gaasitarnete peatamine sanktsioonide tõttu viis Saksamaa majanduskriisi, Saksamaa GDP kasv on G7 liikmesriikidest koroonapandeemia eelsega võrreldes kõige väikseim. See on suurendanud ka koalitsioonisiseseid pingeid.
1. novembril 2024 avaldas Lindner 18-leheküljelise manifesti, milles kutsus koalitsiooni üles uusi regulatsioone peatama ning kärpima makse ja riiklikke kulutusi (sh kliimapoliitikale), et majanduskriisist välja tulla. Lisaks on Lindner kategooriliselt keeldunud tasakaalustatud riigieelarve seaduse ehk nn võlapiduri ("Schuldenbremse") lõdvendamisest, mille kohaselt võib riigieelarve puudujääk ulatuda maksimaalselt 0,35%-ni sisemajanduse koguproduktist.
6. novembril 2024 palus Scholz liidupresident Frank-Walter Steinmeieril (SPD) Lindner ametist vabastada. 7. novembril rahuldas Steinmeier Scholzi palve Lindneri ametist vabastamiseks, uueks rahandusministriks nimetati Scholzi lähikondlane Jörg Kukies (SPD). Ka FDP justiitsminister Marco Buschmann ja haridusminister Bettina Stark-Watzinger esitasid lahkumisavaldused, seevastu transpordiminister Volker Wissing teatas, et kavatseb jääda valitsusse edasi ja lahkus FDP-st. Buschmanni vahetas välja justiitsministrina Wissing, kes on nüüd kahel ministrikohal, Stark-Watzingeri vahetas välja põllumajandusminister Cem Özdemir (rohelised), samuti kahel ministrikohal.
FDP valitsusest väljaheitmise tõttu kaotas koalitsioon enamuse. Scholz teatas, et kavatseb korraldada umbusaldushääletuse 15. jaanuaril 2025. Umbusaldushääletuse kaotuse korral võinuks uued valimised (kavandatud 28. septembrile 2025) toimuda kuus kuud varem ennetähtaegsetena, hiljemalt 16. märtsil 2025.
Samas nõudis opositsioon, eriti opositsioonijuht Friedrich Merz (CDU), kohest umbusaldushääletuse korraldamist. 8. novembril teatas föderaalne valimisametnik, et jaanuaris valimiste korraldamine oleks jõuluvaheaja tõttu raske. 10. novembril teatas Scholz, et on nõus pidama umbusaldushääletust enne jõuluvaheaega. 12. novembril jõudsid SPD, rohelised ja CDU/CSU kokkuleppele korraldada uued valimised 23. veebruaril 2025.
Lisaks majandusprobleemidele on ka valijate toetus valitsusele viimase kahe aasta jooksul langenud. 2021. aasta Liidupäeva valimistel said SPD (25,7%), rohelised (14,7%) ja FDP (11,4%) kokku 52% häältest, kuid novembri 2024 seisuga on arvamusküsitlustes juhtima jõudnud CDU (32-33%) ning AfD (18%), koalitsiooniparteid saaksid arvamusküsitluste kohaselt kokku vaid 30% hääli, sealhulgas jääks FDP alla 5% valimiskünnise.
16. detsembril kaotas Scholz umbusaldushääletuse, milles osales 601 parlamendiliiget; ta sai 207 poolthäält ja 394 vastuhäält. Rohelised hääletusel ei osalenud. Pärast hääletust palus Scholz Steinmeieril Liidupäeva laiali saata, mis andis talle otsustamiseks 21 päeva aega. Kuna laialisaatmise korral peavad uued valimised toimuma 60 päeva jooksul pärast Liidupäeva laialisaatmist, saatis Steinmeier 27. detsembril Liidupäeva laiali ja korraldas uued valimised 23. veebruaril 2025.