tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pablo Sarabia

Pablo Sarabia García (sündinud 11. mail 1992 Madridis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Inglismaa kõrgliigaklubis Wolverhampton Wanderers ja Hispaania jalgpallikoondises. Ta mängib põhiliselt ründava poolkaitsjana, kuid võib mängida ka parema äärepoolkaitsja kohal.
Klubikarjäär.
Ta alustas klubikarjääri Madridi Realis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. 2009. aastal debüteeris ta Madridi Reali duubelmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Ainsa mängu Madridi Reali põhimeeskonnas pidas ta 2010. aasta detsembris UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus AJ Auxerre'i vastu, sekkudes mängu 72. minutil Cristiano Ronaldo asemele. Hooajal 2010–11 lõi Sarabia Hispaania tugevuselt kolmandas liigas kokku 12 väravat.
2011. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Getafe. Väidetav üleminekusumma oli kolm miljonit eurot. Pärast seda, kui Getafe hooaja 2015–16 järel kõrgliigast välja langes, liitus Sarabia Sevillaga. Hooaeg 2018–19 oli tema senise karjääri edukaim Hispaania kõrgliigas, kui ta lõi liigas 12 väravat ja andis 13 väravasöötu.
2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Paris Saint-Germain. Esimese värava lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas sama aasta 5. oktoobril mängus Angersi vastu. Samal hooajal tuli ta Paris Saint-Germainiga Prantsusmaa meistriks. 2021. aasta septembris suundus ta Paris Saint-Germainist üheks hooajaks laenule Portugali kõrgliigaklubisse Lissaboni Sporting.
Koondisekarjäär.
2009. aasta jalgpalli noorte maailmameistrivõistlustel võitis Sarabia Hispaania kuni 17-aastaste koondisega pronksmedali. 2011. aastal võitis ta Euroopa omavanuste meistrivõistlused Hispaania kuni 19-aastaste koondisega ja 2013. aasta Hispaania kuni 21-aastaste koondisega.
Hispaania jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 5. septembril 2019 EM-i valikmängus Rumeenia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 15. novembril EM-i valikmängus Malta vastu.
Ta kuulus Hispaania koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Ta lõi turniiril kaks väravat – viimases alagrupimängus Slovakkia vastu ja kaheksandikfinaalis Horvaatia vastu.
Tallinna koolide loend

 
Tallinna koolide loendis on loetletud praegusi ja endisi Tallinna üldhariduskoole.
Virgumise tegurid

Virgumise tegurid või seitse valgustumise faktorit (paali keeles "satta bojjhagā" või "satta sambojjhagā"; sanskriti keeles "sapta bodhyanga") on budismis loetelu teguritest või faktoritest, mis on vajalikud virgumisele ehk valgustumisele jõudmiseks. 
Loetelu.
Seitse virgumise tegurit on järgmised.
See loetelu on üks seitsmest virgumisega seotud omaduste või seisundite loeteludest.
2. Jõe tänav

2. Jõe tänav on tänav Narvas Sutthoffi linnaosas. Tänava kogupikkus on umbes 370 m.
Tänav algab Taime tänavalt, kulgeb loodesse Pargi tänava ristmikuni. Tänava jätk algab 27 m enne ristmikku ja kulgeb kirdesse ning lõpeb 1. Jõe tänavaga ristudes. 
Enne 1990. aastaid kandis 2. Jõe tänav vene keeles nime "улица II Йыэ".
Pargi tänav (Narva)

Pargi tänav on tänav Narvas Sutthoffi linnaosas. Tänava pikkus on umbes 260 m.
Tänav algab Jõesuu tänavalt, kulgeb kirdesse, pöörab põhja ja taas kirdesse ning lõpeb 1. Jõe tänavaga ristudes.
1900. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi vene keeles "Сутгофская улица". 1929. aasta linnaplaanil on tänava nimi Pargi tänav.
Enne 1990. aastaid kandis Pargi tänav vene keeles nime "улица Парги".
Pargi põik (Narva)

Pargi põik on tänav Narvas Sutthoffi linnaosas. Tänava pikkus on umbes 125 m.
Tänav algab Jõesuu tänavalt, kulgeb kirdesse ning lõpeb umbtänavana.
Enne 1990. aastaid kandis Pargi Põik vene keeles nime "улица Парги - Пыйк".
Kreemvalge

Kreemvalge ehk kreemikas ehk koorekarva on värvitoon, mis on kollakas või beeži varjundiga valge, piimakoore või elevandiluu värvi.
Variatsioonid.
Loodusteadlastele ja linnuvaatlejatele määratud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." soovitab kreemi värvuse ("Cream color") segada kaadmiumoranžist, kaadmium-sidrunkollasest ja rohkest valgest. Värvitoon on soojatooniline pastelne väga hele kollane.
RAL Classic värvikaardi toon 9001 "Cremeweiß" on hallika-beežika nüansiga valkjas värvitoon.
Veebivärv "Cream" on jahedatooniline pastelne helekollane.
Kasutamine.
Värvus seostub siidisuse, sileduse, pehmuse, vagususe ja puhtusega.
Värvinime kasutatakse kangaste, rõivaesemete ja muude tekstiilide, samuti mitmesuguste tarbekaupade värvuse kohta. Värvisõna esines juba 1920. aastate Eesti moesõnavaras.
Nimetust "kreem" või "kreemikas" kasutatakse karvavärvuse iseloomustamiseks, näiteks samojeedi koertel või kuldsel retriiveril, samuti mitmel kassitõul (Birma kass, briti lühikarvaline kass, lühikarvaline orientaal jt).
Paadi tänav (Narva)

Paadi tänav on tänav Narvas Sutthoffi linnaosas Aiandusühistu Retšnoi maa-alal. Tänava pikkus on umbes 340 m.
Tänav algab Jõesuu tänavalt, kulgeb põhja, pöörab loodesse ja kulgeb Jõesuu tänavaga paralleelselt. Tänava keskel ristub see Purje tänavaga.
Enne 1990. aastaid kandis Paadi tänav vene keeles nime "улица Паади".
Iminenase lahing

Iminenase lahing oli kokkupõrge, mille ühel poolel olid Mali ja Prantsusmaa väed ning teisel poolel džihadistid (Ühtsuse ja Džihaadi Liikumine Lääne-Aafrikas (MOJWA) ja Al-Mulathameen). Valitsusvägede sõnul lõppes lahing islamistide ülekaaluka kaotusega, hukkus 52 terroristi ning mitte ühtegi valitsusväelast. Lahing leidis aset 2013. aasta veebruari lõpust märtsi alguseni Gao linna läedal.
Karl von Sievers (1710–1774)

Krahv (alates 1760) Karl von Sievers (saksa keeles "Karl Eduard Graf von Sievers auf Lagena und Waiwara", vene keeles "Карл Ефимович Сиверс") oli Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna ülemõuemarssal ja Venemaa Keisririigi sõjaväelane (kindral en chef). Baltisakslane, Vaivara mõisa ja Wendeni ordulinnuse omanik.
Friedrich II (Brandenburg)

Friedrich II (19. november 1413 – 10. veebruar 1471), hüüdnimega "Raudne" ("der Eiserne") ja mõnikord "Raudhammas" ("Eisenzahn"), oli Brandenburgi markkrahvkonna kuurvürst 1440. aastast kuni oma tagasiastumiseni 1470. aastal; ta oli Hohenzollernite dünastia liige.
Elulugu.
Friedrich II sündis Tangermünde lossis "(Burg Tangermünde)", kui Tangermünde oli Brandenburgi markkrahvkonnas, Friedrich I-le, Brandenburgi esimesele Hohenzollernist valitsejale, ja tema naisele Elisabethile. Teise pojana olid tal vennad Johann Alkeemik ja Albrecht Achilles, kes mõlemad valitsesid samuti Brandenburgi kui markkrahvid.
1421. aastal, 8-aastaselt, kihlati Friedrich Jadwiga Jagiellonkaga, kuid too suri 8. detsembril 1431, enne abielu sõlmimist.
Kui Friedrich I 1437. aastal tagasi tõmbus, andis ta oma saamatule vanemale pojale Johannile Bayreuthi vürstkonna, samas asus Friedrich II Brandenburgi valitsema. Erinevalt isast pöördus ta keiserlikust poliitikast kõrvale ja keskendus jõupingutustele rahustada kuurvürstkonna aadel ja linnad. Tülid Berliini linnaga algasid 1440. aastal tema plaanidest ehitada uus elukoht Spree jõe Cöllni saarele. 1448. aastal kulmineerus "Berliner Unwille" (nördimus) linna territooriumi loovutamise vastu kuurvürsti linnuse jaoks avalikuks mässuks, kui kodanikud ujutasid üle tulevase "Stadtschlossi" kaevetööd. Sellegipoolest võitis Friedrich II, kui palee ehitati ja linna õigusi otsustavalt piirati.
1453. aastal saadeti Friedrich II-le kui Brandenburgi markkrahvile Rhodoselt Püha Johannese rüütlite suurmeistri kirjutatud kiri, milles ta teavitas teda Konstantinoopoli langemisest ja palus tal saata neile toetust, mis lubaks neil jätkata võitlust Türgi ohu vastu. Tema vastus on teadmata.
1454. ja 1455. aastal sõlmis ta Cöllni ja Mewe lepingud ning sai nendega Saksa ordu riigilt Neumarki tagasi. Väsinuna pikast võitlusest Pommeri hertsogkonnaga, astus ta 1470. aastal oma noorema venna Albrecht Achillesi kasuks tagasi, taandus Bayreuthi vürstkonda ja suri aasta hiljem Neustadt an der Aischis.
Perekond ja lapsed.
11. juunil 1441 abiellus Friedrich II Saksimaa kuurvürsti Friedrich I tütre Katharinaga (1421 – 23. august 1476). Nad said kolm last (ja Friedrichil oli üks sohilaps):
Seeder (perekonnanimi)

Seeder on eesti ja norra perekonnanimi.
Eestis on perekonnanime Seeder pandud Uue-Põltsamaa mõisavallas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal ja Erastvere mõisavallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Seeder uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Lirtse (1923. aastal Narvas) ja Seermann (1938. aastal Kirbla vallas Läänemaal). Samas määrati Seedri-nimelistele isikuile nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks Tormilaid (1937. aastal Narvas). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Seeder Eestis 43 mehel ja 31 naisel.
Salveiroheline

Salveiroheline on üks rohelistest värvitoonidest, hele hallikas roheline, mis meenutab kuivatatud salveilehtede värvust.
Mõned värvisüsteemid käsitlevad salveirohelist värvusena, mis tekib kahe tertsiaalvärvuse segamisel – kas kiltkivihalli ja tsitriinkollase või kiltkivihalli ja oliivrohelise segamisel.
Kasutamine.
Salveiroheline on pastelne ja neutraalsena mõjuv värvitoon, mis sisekujunduses võrreldes puhta valge ja neutraalse halliga mõjub pehmemalt. Sobitatuna kollakate puidutoonide ja kreemvalgega annab ruumile elava ning värvika ilme. Rohelise ja sooja halli vahel asuvat värvust peetakse maalähedaseks ja rahustavaks ning see sobib peale puidu ka muude looduslike materjalidega - naha, rotangi, vitspunutise, keraamika ja marmoriga.
Sati (budism)

Sati (paali keeles, sanskriti keeles "smṛti") on budismis oluline vaimne praktika, mille sisuks on tähelepanelikkus, teadlikkus, teadvustamine ja meelespidamine. 
"Sati" on teadlikkus, võime meeles pidada, toiminguid kontrollida ja vastavusse viia eelnevate kogemustega. 
Laiemas mõttes on "sati" budistlik harjutus, mis näeb ette kõige märkamist, mida harjutaja teeb ja millega kokku puutub.
See on keskne vaimne tegur, esimene virgumise tegur ja arija kaheksaosalise tee seitsmenda osana õige teadvustamine ("sammā-sati").
Mõiste.
Paalikeelne mõiste "sati" ja sanskritikeelne "smṛti" on "mäletamine" või "mälu", tähendades õpetuste mäletamist, meenutamist, meeles hoidmist, meeles pidamist. Tõlkija T. W. Rhys Davidsi selgituste kohaselt tähendab "sati" sõna-sõnalt küll "mälu", aga kuna see mõiste kordub paali kaanonis alati fraasina "sato sampajâno" ("mindful and thoughtful"), siis osutatakse seeläbi meele aktiivsusele, jagamatule tähelepanule ja pidevale kohalolekule.
Satipatthana Sutta kohaselt tähendab "sati" teadlikkuse arendamist tegelikkuse suhtes, mistõttu meeletajusid tuleks pidada ajutisteks ja suhtelisteks.
Inglise keeles on "sati" ja "smṛti" vastetena kasutatud mõisteid "attention" (Jack Kornfield), "awareness", "concentrated attention" (Mahasi Sayadaw), "inspection" (Herbert Guenther), "mindful attention", "recollecting mindfulness" (Alexander Berzin), "recollection" (Erik Pema Kunsang, Buddhadasa Bhikkhu), "reflective awareness" (Buddhadasa Bhikkhu), "remindfulness" (James H. Austin), "retention", "self-recollection" (Jack Kornfield), "mindfulness". 
Eesti keeles on "sati" vastena kasutatud mõistet "meelespidamine" ja teadlikkus. 
"Mindfulness".
Ingliskeelne mõiste "mindfulness" esineb paalikeelse "sati" vastena esmakordselt 1881. aastal ilmunud T. W. Rhys Davidsi tõlgetes. Tänapäeva läänemaailmas popularisaaris seda mõistet Thích Nhất Hạnh.
Ingliskeelsele mõistele "mindfulness" on eesti keeles kasutusel mitmeid vasteid: teadvelolek, ärksus, tähelepanelikkus; ärksameelsus, teadlikkus, meeleteadlikkus; jmt.
Praktika.
"Sati" kui jäägitu tähelepanelikkus või teadlikkus on olulisel kohal sisevaatlusel põhinevate vaimsete tehnikate puhul nagu satipatthana ja anapanasati.
Piti

Pīti (paali keeles "pīti", sanskriti keeles "prīti", inglise keeles "rapture", "joy" või ka "happiness") on budismis vaimustus või ekstaatiline rõõm, mida kogetakse meditatsioonipraktikas. 
"Pīti" on üks virgumise teguritest ning seotud keskendumisseisunditega ehk "jhāna"'dega (eriti kolmanda kehalise "jhāna"'ga). 
Mediteerimise käigus on seesuguse vaimustuseni jõudmine väga stimuleeriv ja ülimalt nauditav. Kui aga sellest ei jõuta kaugemale ja seda jäädaksegi ihaldama, siis võib see osutuda ka takistuseks.
Neerumuster

Neerumuster on tekstiilikujunduses esinev ornament, mille motiiviks on korduvad tilgakujulised, kõveraks keeratud teravama otsaga kujundid (pärsia keeles بته ‎"bote" või "buta").
Ajaloost.
Neerumotiiv on Pärsia algupäraga, kuid see sai Lääne-Euroopas 18. ja 19. sajandil väga populaarseks kašmiirsallide ja sissekootud mustriga või trükitud kangaste kaudu, mida imporditi Mogulite riigi järgsest Indiast läände. Tänapäeval harjumuspärase pillava värvirikkuse omandas neerumuster just India trükitekstiilidel. Mustri ingliskeelne nimetus "Paisley" tuleb Lääne-Šotimaa linna Paisley nimest, kus lausa sadade kaupa kooti India moe järgi järeletehtud salle ja muid tekstiile.
Neerumuster esineb tänapäeva meestemoes sageli vestidel, lipsudel ja sallidel.
Trükikangastel tavaliseks saanud motiivil on Eesti rahvarõivakostüümis oma koht uhketest türgipunastest trükikangastest põlledel, näiteks Kihnu rahvariietes. Neerulise mustri puhul peavad neerude peenemad keeratud otsad asetsema rõivaesemel ülevalpool.
Transall C-160

Transall C-160 on kahe turbopropellermootoriga taktikaline ülatiivaline sõjaväe transpordilennuk, mida ehitati Prantsusmaal ja Lääne-Saksamaal. Esmalend toimus 25. veebruaril 1963. 
Transall on konsortsiumi Transporter Allianz lühinimi, konsortsiumi kuulusid Messerschmitt-Bölkow-Blohm, Aérospatiale ja VFW-Fokker.
Lennuki kirjeldus.
Algne idee oli ehitada Prantsusmaa lennuväele ja Saksamaa Luftwaffe (Bundeswehr) vajadustele vastav transpordilennuk, hiljem ostsid C-160 lennukit ka Lõuna-Aafrika vabariik, Türgi ning mitmete teiste riikide transpordifirmad.
Lennuki survestatav lastiruum, mõõtmetega 13,5 x 3,15 x 2,98 m, tagumine osa on varustatud rambiga. Inimeste transpordiks on lastiruumis 93 istekohta. Kuigi viimane C-160 ehitati 1985. aastal, on C-160-d endiselt kasutuses. Seda tüüpi lennukeid on lisaks transpordiks kasutamisele kohandatud ka muud otstarvet täitma, näiteks tankurlennukiteks õhus tankimiseks; neid kasutatakse ka sideplatvormina ja signaalluures.
Ressursi täis lennanud C-160-d asendatakse Prantsusmaal ja Saksamaal Airbus A400M Atlastega.
Okene

Okene on linn Nigeerias Kogi osariigis. Linn asub samanimelises kohalikus omavalitsuses, kiirtee A2 ääres. 2006. aasta rahvaloenduse andmetel on selle pindala 328 ruutkilomeetrit ning seal elas 320 260 inimest.
Elanikkonna enamiku moodustavad eibrad, kohalik keel on eibra keel.
Piirkonna postiindeks on 264.
Mazlamiņi

Mazlamiņi on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla põhjaosas. Küla asub valla keskusest Pūrest 7, piirkonna keskusest Tukumsist 27 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel.
Küla on kujunenud endise Lamiņi mõisa Mazlamiņi karjamõisa ("Lammingen, Lamingen") keskuse juurde.
Kalnēji

Kalnēji on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla põhjaosas. Küla asub valla keskusest Pūrest 3,5, piirkonna keskusest Tukumsist 23 ja Riiast 85 kilomeetri kaugusel.
Küla on kujunenud endise Šerlati karjamõisa ("Charlottenhof") keskuse juurde.
Galciems

Galciems (ka Galaciems) on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla lõunaosas. Küla asub Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Pūrest 6,5, piirkonna keskusest Tukumsist 18 ja Riiast 85 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Galenieki karjamõisa ("Endenhof") keskuse juurde.
Meiniķi

Meiniķi (vanasti ka Daigones skola) on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla lõunaosas. Küla jääb valla keskusest Pūrest 5,4, piirkonna keskusest Tukumsist 23 ja Riiast 88,4 kilomeetri kaugusele.
Beķermuiža

Beķermuiža on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla keskosas. Küla asub Abava jõe kaldal paigas, kus Zvārīte Abavasse suubub. Beķermuiža jääb valla keskusest Pūrest 2,5, piirkonna keskusest Tukumsist 21 ja Riiast 83 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Pūre mõisa Beķermuiža karjamõisa ("Bäkkerhof, Bekershof") keskuse juurde.
Tallinna Tööstushariduskeskus

Tallinna Tööstushariduskeskus on kutsekool Tallinnas.
Kooli direktor on Paul Alekand.
Kooli ajalugu ulatub 1983. aastasse. Siis alustas tegevust Tallinna 43. Kutsekeskkool, mis ühendati 1990 V. Klementi nimelise 32. Kutsekeskkooliga ja moodustati Tallinna Kergetööstuskool. Sinna liideti 1993. aastal ka Vanalinna Õmbluskool. Samuti alustas 1983. aastal tegevust Tallinna 42. Kutsekeskkool, kuhu liideti hiljem Tallinna 19. Tehnikakooli autoeriala ja mis nimetati algul ümber Tallinna Lilleküla Mehaanikakooliks ja siis Tallinna Mehaanikakooliks. Tallinna Kergetööstuskool ja Tallinna Mehaanikakool liideti 1999. aastal ning alates sama aasta 1. septembrist on kooli nimeks Tallinna Tööstushariduskeskus. Hiljem on kooliga liidetud ka Tallinna Kristiine Teeninduskool ja Tallinna Transpordikool.
Korotša

Korotša on linn Venemaal Belgorodi oblastis, Korotša rajooni halduskeskus. Asub Korotša jõe ääres, Belgorodist umbes 60 km kirde pool.
Kaitseks krimmitatarlaste rünnakute vastu ehitatud kindluse juurde tekkis asula 1638. aastal. 1708. aastal sai linnaõigused.
Novõi Oskol

Novõi Oskol on linn Venemaal Belgorodi oblastis, Novõi Oskoli rajooni halduskeskus. Asub Oskoli jõe vasakul kaldal, Belgorodist 109 km kaugusel.
Linn asutati 1637. aastal, 1779. aastal sai linnaõigused.
2020. aasta alguses oli elanike arv 18 478.
Mudita

Muditā (sanskriti ja paali keeles) on budismis rõõmustamine või kaasa rõõmustamine ja see on eelkõige rõõm teiste hea käekäigu üle, olles vastukaaluks kadedusele ning seotud sõbralikkuse ja kaastundega.
"Muditā" on budismis üks neljast mõõtmatust ehk brahmaseisundi koostisosa
Sława

Sława (saksa "Schlawa") on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Wschowa maakonnas, Sława valla halduskeskus. Sława asub Wschowast umbes 19 km lääneloodes.
Asula sai linnaõigused 1312. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Ants Salum

Ants Vihur Salum (4. detsember 1923 Ahja – 29. detsember 2012 Viljandi) oli eesti pedagoog, kultuurielu edendaja ja uurija.
Ta oli Viljandi kultuuriakadeemia audoktor, Memento Viljandi ühenduse juhatuse esimees ja Eesti Kongressi liige.
Elulugu.
Salum sündis Tartumaal Ahjal metsniku perekonnas. Tema lapsepõlv möödus Missos. Koolis käis ta Pugola algkoolis Võrumaal, Võru reaalkoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 
Ta jagas oma põlvkonnakaaslaste saatust, keda nii Saksa kui ka Nõukogude okupatsioon ja teine maailmasõda muserdasid. Aastatel 1946–1950 viibis ta represseerituna Komi ANSV-s. Neist aastaist on ta pikemalt kirjutanud on autobiograafilises teoses "Raiusin kõik raamatusse".
Pärast kodumaale naasmist oli tal kohanemisraskusi: tal tuli otsida oma kohta uue süsteemi tingimustes ja õppida ülikoolis. Kõige kiuste lõpetas Salum 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli vene filoloogina ja asus pedagoogilisele tööle.
1960. aastast oli ta üle 40 aasta seotud Viljandi Kultuurharidustöö Kooli ning selle järglastega. Salum õpetas vene ja balti kirjandust, teatriajalugu, eesti kultuurilugu ning genealoogiat. Lisaks pedagoogitööle oli ta aastatel 1961–1968 kaugõppeosakonna juhataja ning 1997–2003 Viljandi kultuurikolledži teadusnõukogu esimees. 2001. aastal sai ta Viljandi kultuurikolledži audoktoriks.
Teosed.
Ta tõlkis vene luulet (eraldi raamatuna ilmus 1987. aastal Sergei Jessenini poeem "Anna Snegina", avaldas artikleid vene–eesti kirjandussuhetest ning uuris Ain Rannaleedi elu ja loomingut. Ta kirjutas teatri- ja kirjanduskriitikat ning koostas seitse suguvõsalugu ja arvukalt loengukonspekte. 
Oma eluteest on Salum andnud üksikasjaliku ülevaate kaheköitelises mälestusteoses "Raiusin kõik raamatusse", mille kirjastas Ilmamaa. Teosed ilmusid aastail 2005–2006. See on noore mehe lugu, kelle elukäik sarnaneb tema kaasaegsete omadega. Autor jutustab siiralt oma maailmapildi ja -vaate kujunemisest, püüdlustest ja pettumustest, sõprusest ja armastusest.
Isiklikku.
Salum oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli kunstiajaloolane Linda Alekõrs. Ta on ajakirjanik Madis Salumi isa. Ta on ajakirjanike Piret Kooli ja Kärt Anvelti ning muusik Tanel Liibergi vanaisa.
Marek Reinaas

Marek Reinaas (sündinud 21. märtsil 1971) on eesti reklaamitegelane, ettevõtja ja poliitik, XV Riigikogu liige.
Ta on reklaamifirma Zavod omanik ja tegevjuht. Ajalehe KesKus väljaandja.
Ta oli 2005. aastast korraldatava Haapsalu Õudus- ja Fantaasiafilmide Festivali idee autor.
Muuhulgas mängis ta teleseriaalis "Riigimehed" peigmeest.
Aprillist 2019 on Reinaas erakonna Eesti 200 liige. Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel Eesti 200 nimekirjas Valimisringkonnas nr 2 (Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa). Ta kogus 2090 häält ja osutus valituks.
Reinaas on Eesti Turniiripokkeri Föderatsiooni president ja kuulunud Eesti turniiripokkeri koondisse.
Berliet

Berliet oli sõiduautode, busside, veoautode ja militaarsõidukite tootja Prantsusmaal Vénissieux's Lyoni lähedal. 
Firma asutas Marius Berliet 1899. aastal ja see tegutses kuni 1967, mil Citroën selle üle võttis. Alates 1978 kuulub autotootjale Renault Trucks, Berliet' kaubamärk võeti käibelt maha.
Enne esimest maailmasõda toodeti peamiselt sõiduautosid, kuid sõja ajal suurenes riigi veoautode tellimus ja Berliet tootis Prantsuse armee jaoks 25 000 veokit Berliet CBA. 
Pärast sõda oli firma raskustes, kuid suutis neist välja tulla enne 1929.–1933. aasta majanduskriisi. Alates 1933. aastast toodeti neljasilindrilise mootoriga sõiduautosid, lisaks veokeid ja busse. Vichy valitsuse ajal tootis tehas mootoreid, mida müüdi ka Saksamaale. Seetõttu arestis Prantsuse valitsus pärast teist maailmasõda ettevõtte, kuni see 1949. aastal omanikele tagastati. 
Pärast tagastamist tootis Berliet veokeid ja busse. Kui omanikuks sai Michelin Group, siis ühendati Berliet 1967. aastal Citroëniga.
Maailmasõdadevahelisel ajal sõitis Eesti teedel kümmekond Berliet' sõiduautot, sama palju busse ja veoautosid. 1. jaanuaril 1940 oli Eestis liikvel kolm Berliet' sõiduautot ja üks tuletõrjeauto (neist vaid üks Tallinnas). Praeguseks on Eestis säilinud üks sõiduauto, mis on eksponeeritud Vihula mõisas ja arvele võetud tehnikamälestisena.
Kaberneeme tehnilise vaatluse post

Kaberneeme tehnilise vaatluse post oli NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga 12. piirivalvekordoni tehnilise vaatluse post (vene keeles "ПТН, пост технического наблюдения") Kaberneeme poolsaarel.
Piirivalvekordon tehnilise vaatluse postid olid varustatud, helgiheitjate "РП-15-1" ja mobiilsete jälgimissüsteemidega ("ПСНР, переносные станции наземной разведки" "Подъём" и "Кредо") ning radarisüsteemidega DON ("РЛС, радиолокационная станция" "ДОН")
Tehnilise vaatluse postist 200 m kagu pool asus Kaberneeme piirivalvekordon, mis lammutati 2009. aastal.
Tšaadi sõjavägi

Tšaadi sõjavägi (araabia keeles "الجيش الوطني التشادي", prantsuse keeles "Armée nationale tchadienne") on Tšaadi vabariigi kaitsejõud. Kaitsejõud koosnevad armeest (maa- ja õhuvägi ning "gendarmerie"), vabariigikaardist, kiirsekkumisjõududest, politseist ja asdasda. Praegu on Tšaadi sõjaväe põhiline eesmärk võidelda riigis üles tõusnud arvukate mässulistegrupeeringutega.
Tšaadi riigieelarvest moodustavad kaitsekulutused 2%.
Kummaline raadiorõngas

Kummaline raadiorõngas (inglise keeles "odd radio circle", ORC) on süvakosmoses avastatud tuhm objekt, mis on registreeritav ainult raadiosagedusel. 
2020. aasta juuli seisuga on neid avastatud neli. Raadiolainete pikkusvahemikus paistavad objektid ringikujulised, servad eredamad, ning meenutavad rõngassaari. Seni astronoomidele teada olevate andmete põhjal ei ole olnud võimalik objektide klassi ega täpset kaugust Maast määrata.
Kummalised raadiorõngad avastati 2019. aastal, kui uuriti ASKAP raadioteleskoopide kogutud andmestikku. Kui algselt kahtlustati võimalikke häireid teleskoopide töös, siis nähtuse olemasolu leidis kinnitust, kui sarnane raadiorõngas leiti ka Indias asuva raadioteleskoobi kogutud andmestikku uurides. Samuti kinnitasid raadiorõngaste olemasolu kordusvaatlused Australia Telescope Compact Array seadmetega.
Tanja Muravskaja

Tanja Muravskaja (sündinud 1978 Pärnus) on ukraina juurtega Eesti fotokunstnik.
Bardo (Poola)

Bardo (saksa "Wartha") on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Ząbkowice Śląskie maakonnas, Bardo valla halduskeskus. Bardo asub Tšehhi piirist umbes 12 km kaugusel.
Linnust ja asulat on esmamainitud 1096. aastal, linnaõigused sai 1300. aasta ja 1334. aasta vahel. 1945. aastal läks linn Saksamaa koosseisust Poolale ja kaotas linnaõigused. 1969. aastal sai Bardo linnaõigused tagasi.
Ifoghasi lahing

Ifoghasi lahing (ka Tigharghâri lahing või Ametettai lahing) oli Põhja-Mali konflikti lahing, mis leidis aset 18. veebruarist 31. märtsini 2013. Prantsusmaa ja Tšaadi sõjaväed võitlesid salafist-džihadistlike grupeeringutega, mida juhtisid Al-Qaeda islamistlikus Magribis ja Ansar Dine. Pärast varasemaid lüüasaamisi Konna ja Diabaly lahingutes taganesid džihadistid Timbuktust ja pagesid enda baasi Adrar des Ifoghasi Adrar Tigharghari mäel Kirde-Malis. Prantsusmaa väed asusid põgenevaid islamimässulisi jälitama ning taastasid kontrolli Tessaliti ja Aguel'hoci linnade üle. Tighargharil käivitati operatsioon Panther. 18. veebruaril alanud kokkupõrked toimusid peamiselt Ametettai orus. Terroristide väed sattusid kahe soomuskolonni vahele lõksu, Prantsuse väed tulid läänest ning Tšaadi väed idast. Jalgsirännakuga suutsid dessantväelased džihadiste üllatades võitlusesse põhjast sekkuda. Koalitsiooniväed vallutasid oru 3. märtsil ning džihadistid hakkasid Tighargharilt taanduma. Järgnevatel päevadel jätkusid vähemintensiivsed kokkupõrked. Sõjategevus lõppes 31. märtsil. Ifoghasi lahing oli Mali sõja pöördelahing, kuna terroristid kaotasid enda põhilise tugipunkti Sahelis ning lõviosa Mali armeelt või Liibüast saadud varustusest.
Travemünde

Travemünde on Lübecki linnaosa, see asub Trave jõe suudmes Lübecki sadamaalal. Suurem asustus tekkis Travemünde aladele 12. sajandil, kui Saksimaa hertsog Heinrich Lõvi sinna Trave jõe valvamiseks kindluse ehitas, hiljem tugevdasid seda taanlased. Travemünde sai linnaks 1317, aastal 1329 läks lõplikult Lübecki vabalinna alla. Kindlustusrajatised hävitati aastal 1807.
Travemünde on aastast 1802 olnud merekuurort, seal on Saksamaa suurim Läänemere-äärne parvlaevasadam. Senini säilinud majakas, mis ehitati aastal 1539, on Saksamaa Läänemere kalda äärsetest vanim. Teine turismiatraktsioon on Trave suudmes ankrus seisev muuseumlaev Flying P-Liner Passat.
Igal aastal toimuv Travemünde Nädal ("Travemünder Woche") on üle kogu Põhja-Euroopa tuntust kogunud purjevõistlus. Seal toimub igal aastal ka liivafestival Sand World.
Travemündes elas 2016. aastal 13 534 inimest.
Kirjandus.
Travemündet kui 19. sajandi kuurortlinna kirjeldas Thomas Mann oma 1901. aastal ilmunud romaanis "Buddenbrookid". Mann kirjeldas Travemündet vabaduse, õnne ja raamatu tegelase Antonie puhul ka armastuse kohana, mis vastandub argielu probleemidele.
Pahmamine

Pahmamine (murdes ka "tallutamine", lõunaeesti murretes ja Hiiumaal "sõtkutamine" ) oli suvivilja peksmine viljaladet ehk pahmast tallates.
Pahmamine oli tuntud mitmel pool Euroopas. Eestis tallas vanemal ajal talurahvas pahmast ise, lauldes ühtlasi vastavaid laule. 19. sajandil oli selline pahmamise viis kasutusel vaid vaesemates piirkondades, kehvemates peredes või väikse viljakoguse korral.
Hiljemalt 18. sajandil teostati pahmamist Eestis hobuste või härgadega. 19. sajandi II poolel võeti pahmamise kõrval Lõuna-Eestis kasutusele hobuse järel veetav reherull. Sajandi lõpul hakkas pahmamist asendama rehepeksumasina töö. 20. sajandi algul pahmati veel vaid lina- ja ristikuseemet.
Putnēnmuiža

Putnēnmuiža on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Pūrest 8, piirkonna keskusest Tukumsist 28 ja Riiast 90 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Putnēni mõisa ("Putnen, Puttnen") keskuse juurde.
Pūres stacija

Pūres stacija (tõlkes "Pūre raudteejaam") on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla keskosas. Küla jääb valla keskusest Pūrest 4,1, piirkonna keskusest Tukumsist 23,9 ja Riiast 89,3 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud aastal 1904 valminud Moskva–Ventspilsi raudtee äärde Pūre raudteejaama juurde.
Daigone

Daigone on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla lääneosas. Küla asub Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Pūrest 3, piirkonna keskusest Tukumsist 23 ja Riiast 85 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Daigone mõisa ("Deguhnen") keskuse juurde.
Dzintars

Dzintars (ka Viljete) on küla ("vidējciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre vallas Viljetupe jõe kaldal. 
Dzintars on kujunenud endise Pūre mõisa Viljete karjamõisa ("Wileten, Wiljatlen") keskuse juurde. Külas asub Dzintarsi bussipeatus..
Aastal 2015 oli külas 73 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 163, aastal 2020 aga 152.
Gunnar Havi

Gunnar Havi (sündinud 2. oktoobril 1968) on Eesti kolonelleitnant, korvpallur.
Havi alustas teenistust 1992. aastal piirivalves. Muu hulgas on ta olnud Undva, Ruhnu ja Paldiski kordoni ülem.
2003–2014 teenis kolonelleitnant Havi kaitseväes erinevatel ametikohtadel, sealhulgas 2010–2012 Logistikapataljoni ülemana. Ta on käinud ka missioonil Kosovos. Aastast 2014 kuni 2016. aasta augustini oli Havi Kaitseliidu Harju maleva pealik. 8. augustist 2016 kuni 28. septembrini 2021 oli ta Saaremaa maleva pealik.
Gunnar Havi on lõpetanud KVÜÕA keskastme kursuse ja Balti kaitsekolledži, samuti on ta ennast täiendanud erinevatel kursustel Ühendkuningriigis ja Taani Kuningriigis.
Ceyhun Bayramov

Ceyhun Bayramov (aserbaidžaani keeles "Ceyhun Əziz oğlu Bayramov"; sündinud 25. juunil 1973 Bakuus) on Aserbaidžaani majandusteadlane ja jurist. Ta oli aastatel 2018–2020 Aserbaidžaani haridusminister, 16. juulist 2020 on ta Aserbaidžaani välisminister.
Ta sündis aastal 1973 Bakuus. Pärast keskkooli lõpetamist asus ta õppima Aserbaidžaani Riikliku Majandusülikooli majandusteaduskonda. Seejärel lõpetas ta Bakuu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Aastatel 1996–2000 töötas ta Aserbaidžaani maksude ministeeriumis. Aastatel 2000–2002 töötas ta juristina, aastatel 2002–2013 juhtis ta justiitsfirmat "OMNİ".
30. maist 2013 kuni 12. augustini 2013 töötas ta Aserbaidžaani haridusministeeriumis ministeeriumi kantselei direktorina. 12. augustil 2013 määrati ta Aserbaidžaani presidendi İlham Əliyevi korraldusega Aserbaidžaani aseharidusministriks. Seoses haridusministri Mikayıl Cabbarovi üleminekuga teisele tööle määrati ta 23. aprillist 2018 Aserbaidžaani presidendi İlham Əliyevi korraldusega Aserbaidžaani haridusministriks
16. juulil 2020 määrati ta Aserbaidžaani presidendi İlham Əliyevi korraldusega Aserbaidžaani välisministriks.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Jean Castex

Jean Castex (sündinud 25. juunil 1965 Vic-Fezensacis) on Prantsusmaa poliitik, 3. juulist 2020 kuni 16. maini 2022 Prantsusmaa peaminister. 
Ta sündis aastal 1965 Vic-Fezensacis Gersi departemangus. Ta on õppinud Toulouse'i Jean Jaurèsi Ülikoolis. Lisaks on ta õppinud Science Pos ja École nationale d'administrationis.
Castex oli kaksteist aastat Lõuna-Prantsusmaa provintsilinna Pradesi linnapea, kuni president Emmanuel Macron nimetas ta peaministriks pärast Édouard Philippe'i tagasiastumist 3. juulil 2020. 
Ta oli 2020. aasta alguseni Vabariiklaste partei ("Les Républicains") liige. Oma vaadetelt on ta sotsiaalne konservatiiv. Ta on teeninud koroonaviiruse kriisiga toimetulemise eest kiidusõnu.
22. novembril 2021 osutus Jean Castexil Covid-19 test positiivne ja ta jäi nädalaks isolatsiooni.
Isiklikku.
Ta on abielus Sandra Ribelayguega, neil on neli tütart.
Ta räägib vabalt katalaani keelt ning teda peetakse katalaani identiteedi kaitsjaks Lõuna-Prantsusmaal.
[[Kategooria:Auleegioni rüütlid
[[Kategooria:Sündinud 1965]]
Määru hoiuala

Määru hoiuala on hoiuala Järva maakonnas Türi vallas. Hoiuala asutati 2005. aastal lubjavaese pinnasega liigirikaste niitude ning aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude kui elupaikade kaitseks, selle pindala on 8,2 hektarit ning see asub Kurla küla maadel.
Sławno

Sławno (saksa "Schlawe") on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas, Sławno maakonna halduskeskus. Sławno asub Słupskist umbes 25 km lääneedelas Wieprza jõe kaldal.
Asulat on esmamainitud 1186. aastal. Sławno sai linnaõigused 1317. aastal. Kolmekümneaastases sõjas sai linn rängalt kannatada. 1945. aastal läks linn Saksamaa koosseisust Poolale.
Voldemar Palitser

Voldemar Palitser (15. august 1893 Koložitsa mõis, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang – 8. juuli 1939 Narva) oli Eesti politseinik ja majandustegelane.
Voldemar Palitser sündis Jamburgi maakonna Koložitsa mõisa valitseja Hans Palitseri pojana, õppis Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis, Narva gümnaasiumis ja aastatel 1914–1916 Peterburi Polütehnikumis, oli EÜS Põhjala liige. Tegutses Petrogradis ka Eesti Hariduse Seltsi koolijuhatajana. Esimese maailmasõja ajal astus Vladimiri sõjakooli, teenis 18. Siberi kütipolgus, lõpetas Oranienburgi ohvitseride kütikooli kuulipildujate kursused ja läks sõja lõpupoolikul lipnikuna rindele Ukrainas.
1918. aasta detsembris liitus leitnant Voldemar Palitser Eesti rahvusväeosa Eesti Ratsaväepolguga. 1918. aasta sügisel nimetati V. Palitser Eesti Politsei Narva linna miilitsaülemaks. 4. veebruarist kuni 14. septembrini 1920 oli ta Tallinna linna miilitsa- ja politseiülem.
Pärast Vabadussõda kolis Palitser Saksamaale ja õppis Frankfurdi ülikoolis majandust, ülikooli lõpetas 1923. aastal. Palitserist sai AS Aivazi osanik, mille juhatuse liige ja direktor ta oli surmani. Ta oli 1934. aastal Nõmme linnavolinik Vabadussõjalaste Rahvaliikumise nimekirjast.
Voldemar Palitser sai raskelt vigastada autoõnnetuses Vaivara vallas Narva lähedal Tallinna–Narva maanteel Põlendiku metsa vahel. Ta toimetati Narva linna haiglasse, kus ta suri.
ERR Jupiter

ERR Jupiter on Eesti Rahvusringhäälingu veebikanal, mis avati 22. aprillil 2020.
Sisu.
Kanal koondab aadressile jupiter.err.ee Eesti Rahvusringhäälingute tele- ja raadiokanalite saated, sarjad, filmid, dokumentaalfilmid ning audiosisu kontsertidest kuuldemängudeni. Uute saadete kõrval leiab kanalist ka hulgaliselt ERR-i arhiivipärleid.
Jupiteri sisu on eestikeelne ning kasutajatele tasuta.
Voogedastusteenus töötab nii arvutis, mobiilis kui ka teistes internetiga toestatud seadmetes. Kasutaja ees avanevad video- ja audiolehed, kus valiku teevad mugavaks teemapõhised alajaotused ja soovitused. Ühtlasi annab Jupiter võimaluse samas kohas ja otse kuulata-vaadata kõiki rahvusringhäälingu raadio- ja teleprogramme. 
Lastele mõeldud sisu jõuab jätkuvalt Jupiteri sõsarlehele Lasteekraan.ee, noortele suunatud sisu kodu on Jupiteri alamleht Jupiter IO.
Alates 2022. aasta mais avati ka venekeelne Jupiter+.
Nimi.
Nime leidmiseks korraldati ERR-is nimekonkurss, kuhu laekus 150 pakkumist. Toimetus kaalus mitmeid Eesti telemaastikult tuttavaid nimesid. Esil olid ka näiteks Aatomi või Aatomiku nimi, kuid ülekaalukalt võitis Jupiter.
Kanali nimi viitab omal moel ka Eesti Televisiooni legendaarsele filmisaatele "Jupiter".
Toimetus.
Jupiteri peatoimetaja on Rihhard-Erik Järvi (varem sisuspetsialist). Varem on peatoimetajad olnud Raul Lobanov ja Toomas Luhats.
Toimetajana on Jupiteris töötanud Kaspar Rumm ja disainerina Antoon Johan Vugts.
ERR Lasteekraan

ERR Lasteekraan on Eesti Rahvusringhäälingu voogedastusteenus, mis loodi septembris 2015. Kanali algne nimi oli Lastejaam. 
Veebikanali avapidu toimus ETV2 otseülekandena 19. septembril. Peol osalesid telesaatest "Lastetuba" tuttavad reporter Timmu, klounid Piip ja Tuut, tsirkusetrupp Folie ning Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio laululapsed.
Veebikeskkond koondab lastele mõeldud sisu: järelvaadatavad ja -kuulatavad on Eesti Rahvusringhäälingu kanalite lastesaated ning multifilmid. Keskkonnast leiab ka mitmesuguseid mänge.
Moha (budism)

Moha (paali ja sanskriti keeles; tiibeti keeles གཏི་མུག, timuk; hiina keeles 癡 või 痴 (hääldus pinyinis) chī) on pettekujutlus, rumalus, segaduses olek. See on budismis üks peamisi põhjusi, mis hoiab olendeid sansaaras.
Avidyā ehk teadmatus on sellele lähedane mõiste. Konkreetsed teadmatuse objektid on erinevates õpetustes erinevad, nagu ka selle ületamise viisid. 
Koos iha ja vihaga on rumalus või pettekujutlus üks kolmest meelemürgist. Olemiseratta keskel sümboliseerib seda siga. 
Budistlikus kosmoloogias vastab pettekujutlusele õnnetu seisund loomana. 
Asju ja nähtusi nähakse pettekujutluste tõttu moonutatuna. Moonutusi ("vipallāsa") on kolme liiki: 
Moonutuste tõttu võivad tekkida pettekujutlused, et muutuv ("anicca") on püsiv ("nicca"), kannatus ("dukkha") on õnn ("sukha"), isetus ("anatta") on mina ("attā") ja ebameeldiv ("asubha") on meeldiv ("subha"). 
Moonutused põhjustavad seeläbi kannatusi.
Van Stadensrus

Van Stadensrus on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Naledi vallas. Van Stadensrus asub Lesotho piirist umbes 18 km kaugusel.
Asula rajas M. H. van Staden 1920. aastal talle kuuluva Mooki farmi maadele. Linnaõigused sai Van Stadensrus 1925. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Van Stadenrusi elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,6%, valgeid 2,1%, värvilisi 0,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,5%. Sotho keelt pidas emakeeleks 85,4% inimesi, koosa keelt 5,6%, afrikaani keelt 4,1%, inglise keelt 1,8% ja teisi keeli 3,2%.
Indrek Alekõrs

Indrek Alekõrs (sündinud 14. oktoobril 1952 Tallinnas) on Eesti haridustegelane ja koolijuht. 
Ta asutas 1999. aastal Pärnu Saksa Tehnoloogiakooli ning juhib kooli tänapäevani.
Isiklikku.
Tema isa oli kirjandusteadlane ja -kriitik Richard Alekõrs, ema oli kunstiajaloolane Linda Alekõrs. Tema vanem poolvend oli ajakirjanik Madis Salum.
Powfu

Isaiah Faber (sündinud 31. märtsil 1999), tuntud oma esinejanimega Powfu, on Kanada laulja, laulukirjutaja, räppar ja muusik. Ta pälvis ülemaailmse tähelepanu lauluga "Death Bed (Coffee for Your Head)", mis jõudis Billboard Hot 100 edetabelis 23. kohale.
Karjäär.
Isaiah Faber avaldas oma laulu "Death Bed (Coffee for Your Head)" 2019. aasta veebruaris. Selles laulus kasutati osi Filipiini-Suurbritannia laulja Beabadoobee debüütsinglist "Coffee". Powfu singel on saanud Spotify lehel üle 400 miljoni esituse ja jõudnud oma kõrgajal Billboard Hot 100 edetabelis 23. kohale pärast seda, kui see kogus populaarsust Hiina lauluvideote jagamise sotsiaalmeediakeskkonna TikTok kaudu, kuhu on postitatud üle 4 miljoni seda laulu kasutava video. Pärast singli taasavaldamist kirjutas Powfu alla plaadilepingule Columbia Recordsiga ja Robots and Humansiga. "Death Bed (Coffee for Your Head)" ilmus EP'l "Poems of the Past". EP anti välja 29. mail 2020.
Plaaniline meditsiiniabi

Plaaniline meditsiiniabi ehk plaaniline ravi on tervishoiukorralduslik termin. 
Plaanilise meditsiiniabi saamise aeg on patsiendile ette teada. Vastupidi on erakorralise meditsiiniabiga, mida antakse haigestumise ajal või sellele vahetult järgneval perioodil. Erakorraline abi ei ole ette planeeritud.
Pärnu Saksa Tehnoloogiakool

Pärnu Saksa Tehnoloogiakool on erakutseõppeasutus Pärnus aadressil Jalaka tänav 8. Kool tegutseb 2001. aastast ja see on Saksamaa Liitvabariigi sihtasutuse Stiftung Bildung und Handwerk tütarorganisatsioon Eestis. Kool on spetsialiseerunud tehnilikavaldkondadele, koolitades elektrikuid, IT-spetsialiste, raamatupidajaid, kinnisvaramaaklereid.
Ajalugu.
2. juulil 1999 sõlmisid Pärnu linnavalitsuse haridusosakonna asejuhataja, hilisem projektijuht ja direktor Indrek Alekõrs ja Saksamaa Liitvabariigi Königs Wusterhauseni Tehnoloogia- ja Kutsehariduskeskuse juhataja dr Rainer Straube koostöölepingu. Eesmärk oli koostöö Eestimaa ja Saksamaa vahel kutsehariduse valdkonnas. Leping sätestas võimaluse luua saksa õppeasutus Eestis. Järgnev kontseptuaalne töö kestis kuni novembrini 2000. Sellel perioodil loodi põhimõttelised kokkulepped Haridusministeeriumi ja Pärnu linnavalitsusega. Kool avati 1. septembril 2001.
Alates 2016. aastast korraldab kool töökohapõhist õpet, mis tihendab sidemeid ettevõtetega Eestis ja Saksamaal. Selles õppevormis õpitakse kolmandik õppeajast koolis ja kaks kolmandikku töökohal.
Biograaf

Biograaf ehk eluloolane on inimene, kes kirjutab, jäädvustab, märgib või joonistab üles kellegi eluloo ehk biograafia.
Rybnik

Rybnik on maakonna õigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Rybniku kesklinn asub Tšehhi piirist umbes 19 km kaugusel.
Asulat on esmamainitud 1175. aastal, linnaõigused sai enne 1308. aastat. 19. sajandil arenes linnas hoogsalt tööstus. Raudteeühenduse sai Rybnik 1856. aastal. Rahvahääletuse tulemusel läks linn 1922. aastal Poola koosseisu.
Friedrich Arnemann

Friedrich Arnemann (20. juuni 1895 Riia – 3. juuli 1960 Tallinn) oli sanitaarstatistik, TRÜ arstiteaduskonna assistent aastail 1945–1949. Eesti NSV teeneline arst (1947).
Narva Kommertskool

Narva Kommertskool, ka Narva linna Kommertsgümnaasium, oli Narvas aastatel 1919–1936 tegutsenud üld- ja kaubandusharidust andnud keskkool.
Narva Kommertskool avati 24. aprillil 1919 187 õpilase ja 12 õpetajaga. 
1928. aastal ühendati Narva Kommertskool Narva Ühisgümnaasiumiga ja lõpetas tegevuse 1936. aastal.
Esimene kommertskool avati Narvas juba 1910. aastal. Kaubanduskool oli ühe- või kolmeaastase õppeajaga kutsekool, mille eesmärgiks oli õpilaste ettevalmistamine tööks kaubandus- ja tööstusettevõtetes ning kontoritööks erinevates ametiasutustes. Kooli sisseastumiseks oli vajalik kaheklassilise ministeeriumikooli või kihelkonnakooli lõpetamine. Kommertskooli täieliku kursuse lõpetanud olid võrdsustatud reaalkooli lõpetanutega.
7. detsembril 1922 vastu võetud avalike keskkoolide seaduse põhjal jagunesid keskkoolid humanitaar-, reaal-, kaubandus-, majapidamis-, tehnika-, aiandus-, põllumajandus- ning sotsiaalharusse. Kommertskoolid reorganiseeriti kommertsgümnaasiumideks või muudeks keskkoolideks.
Heinrich Tarto

Heinrich Tarto (27. november 1897 Narva – 24. mai 1919 Narva) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (alamleitnant).
Heinrich Tarto sündis Narvas 27. novembril 1897, õppis Narva Kommertskoolis ja lõpetas Esimese maailmasõja ajal Vladimiri sõjakooli. 
1918. aastal oli Heinrich Tarto Kaitseliidu Narva maleva organiseerija ja esimesi Narva kaitseliitlasi. Ta määrati Narvas formeeritud 4. jalaväepolku, kus võttis osa sõjategevusest Viru rindel, seejärel teenis 1. diviisi tagavarapataljonis ja 6. jalaväepolgus. Alamleitnant Heinrich Tarto hukkus Narva all, 24. mail 1919. aastal.
Süütu (telesari)

„Süütu“ on 2018. aasta kevadel Ühendkuningriigis näidatud neljajaoline minitelesari. Belgias näidati sarja 31. märtsist 2020, Eesti Televisioonis 2018. aasta suve alguses ja kordusena suvel 2020.
Sisu.
Abikaasa tapmises süüdistatud ja selle eest eluaegse vangistuse saanud kahe lapse isa David Collins (Lee Ingleby) vabaneb sarja alguses vanglast, olles viibinud vangistuses 7 aastat. Sarja lõpul tunnistab teo üles mõrva tegelik toimepanija.
Avaldamine meedias.
Sarja esimene hooaeg (180 minutit) avaldati DVD-l 21. mail 2018.
Valdar Mälk

Valdar Mälk (12. veebruar 1898 – 20. september 1970) oli eesti põllumees ja omavalitsustegelane.
Omandanud Pärnu ja Kuressaare merekoolis kaugesõidutüürimehe kutse, osalenud Vabadussõjas. Ta oli Lümanda vallavanem ja Kihelkonna põllumeeste konvendi liige. 
Isiklikku.
Tema vend oli kirjanik August Mälk.
Pičas

Pičas on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. 
Küla asub valla lõunaosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 7,8, piirkonna keskusest Tukumsist 18 ja Riiast 83,4 kilomeetri kaugusele.
Sautiņi

Sautiņi on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. 
Küla asub valla lõunaosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 6,6, piirkonna keskusest Tukumsist 22,9 ning Riiast 88,3 kilomeetri kaugusele. Asulas on Sautiņi bussipeatus..
Gerhard Beil

Gerhard Beil (28. mai 1926 Leipzig – 19. august 2010 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Gerhard Beil oli pärist tisleri perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta kaubandust. 1943–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses. 1944. aasta juulis esitas ta avalduse Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse astumiseks, kuid sama aasta oktoobris lükati see tagasi. 1945–1951 töötas ta ehituslukksepana, masinistina, teenistujana ja kaevurina. 1954–1958 töötas ta Kohaliku Majanduse Sekretariaadis referendina, peareferendina ja osakonnajuhatajana. 1957. aastal lõpetas ta Berliini Humboldti Ülikooli majanduse erialal. 1953. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse.
1958–1961 töötas ta Saksa DV kaubandusesinduses Austrias. 1962–1965 oli ta Saksa DV Väliskaubanduse Ministeeriumi Lääne-Euroopa osakonna juhataja. 1965–1968 oli ta Saksa DV väliskaubanduse ministri asetäitja. 1968. aastal omandas ta Potsdamis Saksa DV Riigi ja Õigusteaduste Akadeemias doktorikraadi poliitikateaduste alal. 1968–1977 oli ta Saksa DV Väliskaubanduse Ministeeriumi riigisekretär. 1977–1986 oli ta Saksa DV väliskaubanduse ministri esimene asetäitja.
Gerhard Beil oli alates 1976. aastast Saksamaa Sotsialistliku Ühtsusparei Keskkomitee liikmekandidaat ja aastatel 1981–1989 liige. Aastatel 1986–1990 oli ta Saksa DV väliskaubanduse minister.
Bruži

Bruži on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. 
Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 2,8, piirkonna keskusest Tukumsist 19,1 ning Riiast 84,5 kilomeetri kaugusele. Asulas on Karjersi bussipeatus..
Zvejnieki (Jaunsāti vald)

Zvejnieki on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. 
Küla asub valla põhjaosas Abava jõe ja Jaunsāti kruusakarjääri moodustunud tiikide vahel. Zvejnieki jääb valla keskusest Abavniekist 2,7, piirkonna keskusest Tukumsist 16,4 ning Riiast 81,8 kilomeetri kaugusele.
Aizas

Aizas on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. 
Küla asub valla kirdeosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 5,2, piirkonna keskusest Tukumsist 13,2 ning Riiast 78,6 kilomeetri kaugusele.
Marie Sepp

Marie Sepp (1862–1943), tuntud ka kui Kõue Marie, oli eesti rahvalaulik ja rahvaluulekoguja Viljandimaalt Kolga-Jaani kihelkonnast.
Sepp sündis Võrtsjärve põhjakalda paigus Soosaare vallas. Ta isa Hans Kõu oli lähipiirkonnas ainuke mees, kes jõudis pärast 21-aasta pikkust nekrutiteenistust Vene Keisririigi armees tervena koju tagasi. Mõisateenijast ema õpetas Mariele tollastest laulikutest nii kiriklikke kui ilmalikke laule ja lugemist. On teada, et nelja-aastaselt oskas Marie lugeda, misjärel õpetas isa talle kirjutamist. Soosaare vallakoolis paistis ta silma nii oma kirjutamisoskuse kui vaimsete võimete poolest, kuid sai seal kokku käia ainult 11 nädalat.
Leeriskäimise järel töötas ta aastatel 1897–1886 teenijana regilaulik Mari Pärtensi perele kuuluvas Purtsi ehk Eessaare talus Vissuvere külas.
1937. aastal salvestati 17 regilaulu Riigi Ringhäälingus, hiljem saatis Sepp ise Muusikamuuseumile tema kogutud ja üles kirjutatud pärimusmaterjali. regilaulik Mari Pärtensi elulookirjelduse.
Temalt salvestatud lõikuslaulu "Väljad karja käia" ja lüro-eepilist regilaulu "Ema haual" on hiljem esitanud pärimusmuusikaansambel Duo Ruut.
Ķīši

Ķīši on küla ("aprupes ciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. 
Küla asub valla idaosas Abava jõe kaldal. Külas asub riikliku sotsiaalhoolekandekeskuse "Zemgale" Ķīši pansionaat, kus elavad psüühikahäiretega inimesed. Küla idaosas asuvad Vecsāti linnus ja asulakoht on muinsusmälestistena kaitse all .
Gong Li

Gong Li (sündinud 31. detsembril 1965 Jinanis ShanDongis) on ​​Hiina päritolu Singapuri näitleja. Ta on üks tähtsamaid naisnäitlejaid Hiinas. 
Tema tähtsamate tööde hulka kuuluvad "Punane sorgo", "Rippuvad punased laternad", "Qiu Ju kohtuasi", "Ju Dou" jne.
Pant (kalandus)

Pant (ka "kolk") oli eesti etnograafias vöö või lint, millega veeti suurt rannanoota. 
Pant oli tuntud mitmel pool Euroopas, Eestis kasutati teda peamiselt Pärnu piirkonna rannas. 
Pant koosnes üle selja käivast laiast riide-, naha- või pärnakoore ribast ja selle otste vahele kinnitatud puust kolgist. Kolk oli tugeva nööri või köie abil ühendatud nooda veoköiega. Pantidega vedas ühekorraga noota kuni 20 inimest, liiguti piki randa selg ees.
Vilkāja

Vilkāja on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. 
Küla asub valla keskusest Tumest 9,6, piirkonna keskusest Tukumsist 4,4 ja Riiast 76,2 kilomeetri kaugusel. 
Küla kujunes endise Vilkāja mõisa ("Wilkajen") keskuse juurde.
Zaķi (Tume vald)

Zaķi on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Tume valla kirdeosas. 
Küla asub valla keskusest Tumest 8,5, piirkonna keskusest Tukumsist 3 ja Riiast 71,9 kilomeetri kaugusel.
Liepkalni

Liepkalni on küla ("vasarnīcu ciems" ehk suvilapiirkond) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. 
Küla asub valla idaosas ja jääb valla keskusest Tumest 8,6, piirkonna keskusest Tukumsist 3,1 ning Riiast 72 kilomeetri kaugusele. 
Liepkalni lähistel asub looduskaitse all olev Vāgneri aia dendropark, kus kasvab arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid.