tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kaisma vald

Kaisma vald oli vald Pärnu maakonna põhjaosas. 27. oktoobril 2009 ühines Kaisma vald Vändra vallaga.
Kaisma valla naabriteks olid läänes Halinga vald, idas Vändra vald, lõunas Are, Tootsi ja Tori vald ning põhjas Rapla maakond.
Majandus.
Vallas tegeldi juba iidsetest aegadest põllumajandusega.
Veel tegeldi vallas metsavarumise, puidutöötlemise, kaubanduse, autotranspordi ja turismiga ning töötas ka väike õmblustsehh.
Valla pindalast oli 51% metsamaad ja 14% haritavat maad.
Maakasutus.
Valla pindalast oli 51% metsamaad ja 14% haritavat maad.
Rahvastik.
Asustus.
Kaisma vallas oli 7 küla: Kaisma, Kergu, Kõnnu, Metsavere, Metsaküla, Rahkama ja Sohlu.
Valla asustustihedus oli 3,4 elanikku 1 km² kohta.
Ajalugu.
Algselt kuulusid hilisema Kaisma valla alad Korbe (Pärnu Jaagupi) kihelkonna koosseisu. Mõisatest olid elujõulisemad Kaisma rüütlimõis, Kergu kroonumõis, Annamõisana tuntud Pööravere mõisa karjamõis, krahv Keiserlingile kuulunud Kõnnu jahimõis ja Viluvere mõis.
Kaisma vald asutati Eesti Vabariigi algaastail.
Aastal 1938 liideti Kaisma vallaga osa Enge vallast (Metsavere) ja Viluvere vald.
Aastal 1950 Kaisma vald likvideeriti ning moodustati Kaisma külanõukogu ja Kõnnu külanõukogu, hiljem liideti Kaisma külanõukoguks.
19. detsembril 1991 muudeti Kaisma külanõukogu Kaisma vallaks.
Jaanuaris 2009 tegi Kaisma vallavalitsus Vändra vallale liitumisettepaneku, mille Vändra vallavolikogu ka 28. jaanuaril vastu võttis.
Haridus.
Mõisakoolina asutati Kaisma kool 1770. aastal. Endise valla territooriumil on üks kool, mis valmis 1964. aastal ja seal õppis 2002. aastal 83 õpilast. Koolihoones töötab ka lasteaed.
Kaisma kultuuriajaloo esimeseks tähiseks oli Eesti Aleksandrikooli Kergu abikomitee asutamine 1872.
Endise valla territooriumil on ka kultuurimaja, kus tegutsevad taidlusringid.
Akira Kurosawa

Akira Kurosawa (jaapani keeles 黒澤 明 "Kurosawa Akira"; 23. märts 1910 Tōkyō – 6. september 1998 Tōkyō) oli jaapani filmirežissöör ja -produtsent. Ta on väljaspool Jaapanit tõenäoliselt tuntuim Jaapani režissöör.
Elukäik.
Kurosawa oli peres kaheksas ja noorim laps. Vanim vend ja vanim õde olid tema sünni ajaks juba suureks kasvanud ja kodunt lahkunud, üks vend oli surnud, nii et Kurosawa kasvas üles kolme õe ja ühe vennaga. Isa Isamu pärines samuraiperekonnast ja töötas Jaapani armee kehalise kasvatuse instituudi põhikooli direktorina. Ema Shima oli pärit kaupmeeste perest.
Isa laskis Kurosawal õppida klassikalist jaapani kultuuri, näiteks kalligraafiat ja mõõgavõitlust, kuid oli avatud ka kaasaegsele, eriti filmikunstile. Ta julgustas lapsi filme vaatama, pidades nii teatrit kui ka kino hariduse jaoks väärtuslikeks.
Akirast neli aastat vanem vend Heigo Kurosawa hakkas tööle tummfilmidele teksti pealelugejana ning saavutas sellega isegi teatud kuulsuse, aga helifilmi tulekuga ei läinud tema oskusi enam vaja, ta jäi tööta ja lõpetas 1933. aastal elu enesetapuga. Kõigest neli kuud hiljem suri ka tema vanim vend, jättes Akira hoolitsema kolme õe eest.
Ta töötas algul maalikunstnikuna, kuid 1936. aastast hakkas tegelema filmidega. 1943. aastal valmis tema esimene film. Kuigi tema tuntumad filmid pärinevad 1950. ja 1960. aastatest, jätkas ta filmitegemist kõrge eani.
Tema tuntumate filmide tegevus toimub 13.–17. sajandi Jaapanis, kuid ta on teinud filme ka kirjandusteoste järgi (Dostojevski "Idioot", Shakespeare'i "Kuningas Lear" ja "Macbeth").
Tunnustus.
1951. aastal võitis ta filmiga "Rashōmon" Kuldlõvi Veneetsia filmifestivalil ja 1976. aastal parima võõrkeelse filmi Oscari filmiga "Dersu Uzala". 1990. aastal pälvis ta elutöö Oscari ("Honorary Academy Award").
Aastal 1982 anti talle Elutöö Kuldlõvi.
1999. aastal valis CNN Kurosawa 20. sajandi suurimaks aasialaseks kunsti, kirjanduse ja kultuuri kategoorias.
Isiklikku.
Kurosawa abiellus 21. mail 1945 filminäitleja Yōko Yaguchiga. Pärast abiellumist loobus Yōko näitlemisest. Abielust sündis kaks last: 20. detsembril 1945 poeg Hisao ja 29. aprillil 1954 tütar Kazuko.
Kurosawa on külastanud ka Eestit.
Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik (lühemalt ka Euroopa Liidu eesistujariik) on Euroopa Liidu liikmesriik, kellel lasub ajutiselt vastutus Euroopa Liidu Nõukogu töö korraldamise eest. Eesistuja määratakse rotatsiooni põhimõttel ning kohustused antakse üle iga kuue kuu järel.
Eesistumist teostavad liikmesriigid teevad tihedat koostööd kolmest liikmesriigist koosnevates rühmades ehk eesistujariikide kolmikutes. See süsteem loodi 2009. aastal Lissaboni lepinguga. Eesistujariikide kolmik seab pikaajalised eesmärgid ja koostab ühise tegevuskava, milles määratakse kindlaks teemad ja olulisemad küsimused, mida nõukogu 18-kuulisel perioodil käsitleb. Nimetatud programmi alusel koostavad kõik kolm riiki oma üksikasjalikuma kuuekuulise programmi.
Eesti oli esimest korda Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik 2017. aasta teisel poolel, kuuludes kolmikusse koos Bulgaaria ja Austriaga.
Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigid.
1 Aastal 2006 pidi eesistujaks saama Saksamaa, kuid loovutas oma koha Soomele.
2 2016. aastal loovutas Ühendkuningriik pärast Euroopa Liidust väljaastumise referendumit oma presidentuuri.
Sapporo

Sapporo (jaapani 札幌 "Sapporo", haldusüksusena 札幌市 "Sapporo-shi") on linn Jaapanis Hokkaidō saarel, Hokkaidō prefektuuri keskus.
Sapporo on jaotatud 10 linnarajooniks ("ku").
Ajalugu.
Sapporo on asutatud 1866. aastal, linnaõigused sai 1868. aastal.
1971. aastal hakkas tööle metroo. 
Sapporos toimusid 1972. aasta taliolümpiamängud ja 2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused.
Elanike arv on 1 882 000 (2005) (Jaapani suuruselt viies linn).
Vektor

Vektor ehk geomeetriline vektor (ld sõnast "vector" 'vedaja, kandja') on suurus, millel on pikkus, siht ja suund ning mis on nende andmetega täielikult määratud. Kaks vektorit loetakse seega võrdseks, kui nende siht, suund ja pikkus ühtivad. Vektoreid, mille sihid ühtivad, nimetatakse kollineaarseteks.
Geomeetriliselt on vektor esitatav suunatud lõiguna formula_1, kus "A" ja "B" on vastavalt vektori alguspunkt ehk rakenduspunkt ja lõpp-punkt. Juhul, kui vektori rakenduspunkt on fikseeritud, räägitakse seotud vektorist. Kui vektori alguspunkt on vabalt valitav, räägitakse vabavektorist. Vabavektor on formaalselt kõigi võrdsete vektorite (kui suunatud lõikude) hulk. Libisev vektor on vektor, mille rakenduspunkti võib vektori mõjusirgel vabalt muuta.
Üldistatult nimetatakse vektoriks mis tahes vektorruumi elementi.
Algebras ja füüsikas tähistatakse vektoreid ühe kaldkirjas tähega, millel on nool (formula_2, formula_3), või paksus püstkirjas tähega (formula_4, formula_5), viimane tähistusviis on kasutusel peamiselt inglise keeleruumis.
Tehted vektoritega.
Nullvektor.
Vektorit, mille pikkus on null, nimetatakse nullvektoriks ja tähistatakse sümboliga formula_6. Nullvektori suund on määramata.
Vektorite liitmine ja lahutamine.
Selleks, et liita mitut vektorit, tuleb esimese (I) vektori lõpust tõmmata teine vektor (II), II vektori lõpust kolmas (III) vektor jne. Liitmise tulemuseks on vektor, mis on tõmmatud I vektori algusest viimase vektori lõppu (hulknurga reegel).
Vektorite korrutamine arvuga.
Selleks, et lahutada ühte vektorit teisest, tuleb teisele vektorile liita esimese vastandvektor. Antud vektori vastandvektoriks nimetatakse vektorit, millel on antud vektoriga sama siht ja võrdne pikkus, kuid vastupidine suund.
Vektori pikkus.
Vektori formula_7 pikkust tähistatakse formula_8.
Segakorrutis.
Segakorrutis
Tsushima

Tsushima (jaapani keeles 対馬 "Tsushima") on saar Korea väinas, mis kuulub Jaapanile. Halduslikult kuulub Nagasaki prefektuuri. 
Saare kõrgeim tipp on Yatachi mägi (649 m). Tsushima saar koosneb kahest osast, mida ühendab maakitsus ja eraldab Aso laht. Jaapani valitsus peab Tsushimat üheks saareks, kuid seda on peetud ka kaheks saareks. Saarel elab umbes 41 000 inimest. Pindala on 696 km².
27. mail 1905. aastal toimus Tsushima lähedal Tsushima merelahing, milles Jaapani laevastik purustas Venemaa Balti laevastiku.
1. märtsil 2004. aastal ühendati saarel asuvad linnad ja külad üheks Tsushima linnaks.
Europe

Europe oli vanakreeka mütoloogias Liibanoni printsess Siidonist, Agenori ja Telephassa tütar, Phoinixi, Kilixi ja Kadmose õde.
Europe oli nii ilus, et temasse armus Zeus. Jumal saatis talle unenäo, milles kaks naist tema pärast kaklesid. Ühe nimi oli Ida ja teise nimi Lääs. Kui Ida võitnuks, saanuks Europe jääda oma kodumaale, aga Lääs andis talle peksa, mis tähendas, et Europe pidi kodunt lahkuma ja minema läänemaale. Unenäo abil tahtis Zeus näha, mida Europe arvab elukoha vahetusest. See unenägu ei meeldinud Europele põrmugi, ent Zeus oli kindel, et peab Europe enesele saama.
Ükskord, kui Europe sõbrannadega merekaldal mängis, astus Agenori karja seast välja Zeus lumivalge härja kujul. Härg oli imekspandavalt ilus ja suursugune. Ta oli ka väga sõbralik, nii et lõpuks ronis Europe talle selga. Seepeale kihutas härg otse merre ja viis ta endaga.
Zeus viis Europe Kreetale ja see retk kujunes triumfirongkäiguks. Poseidon oli keelanud merel lainetada, nii et see oli peegelsile. Kõige ees ujus Poseidoni poeg Triton, kes suurt teokarpi nagu pasunat puhus. Järgnes härg-Zeus Europega, siis Poseidon oma naise Amphitritega kaarikul, mida vedasid merihobud. Üleval saatsid neid merelinnud, kõrval delfiinid ja taga nereiidid.
Sellest alates kannab piirkond, kuhu kuuluvad Kreeta, Kreeka ja kogu nendest lääne poole jäävad alad, Euroopa nime.
Kreetal pani Zeus Europet valvama tohutu pronkshiiglase Talose, kes kõigi vaenulike laevade pihta kaljusid pildus. Kreetast purjetas mööda ka Europe vend Kadmos, kelle isa oli saatnud Europet otsima, kuid Talost kartes ei julgenud ta läheneda. Kadmos ei leidnudki Europet, kuid jäi ellu.
Kreetal lähenes Zeus Europele tohutu kotkana. Europe sai kolm poega: Kreeta kuninga Minose, Rhadamanthyse ja Lüükia esimese kuninga Sarpedoni.
Zeusi pulmakingid Europele olid Talos, jahikoer Lailaps, kes ei lasknud kunagi saaki minema, ja kuldne vibu nooltega, mis tabasid alati märki.
Kui Europe vanemaks jäi ja enam Zeusile ei meeldinud, abiellus ta Kreeta kuninga Asterioniga.
Europe kunstis.
Europe oli antiikaja vaasi- ja seinamaali üks lemmikteemasid. Hiljem on Europet maalinud Franois Boucher, Gustave Moreau, Rembrandt, Valentin Serov, Giovanni Battista Tiepolo, Tintoretto, Tizian ja Paolo Veronese.
Europe röövimist on kujutatud Kreeka kaheeurosel mündil.
Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11.–25. veebruarini Cesana San Sicarios.
Laskesuusatamise võistluskeskus asus üle 1600 m kõrgusel merepinnast. Keskuse ehitamisel oli arvestatud kõiki kaasaja nõudeid. Suusaradade tihe võrk võimaldas varieerida võistlusmaa raskusastet ja ringide pikkusi. Tiirus oli 30 laskepaika ja võistlusi võis jälgida üle 4600 pealtvaataja. Kogu keskuse ehitus läks maksma üle 25 miljoni euro.
Tulemused.
Laskesuusatamises jagatud medalid riigiti.
Mehed.
10 km sprint.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 14. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 90
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Ole Einar Bjørndalen, Norra 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
12,5 km jälitussõit.
18. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Ole Einar Bjørndalen, Norra
Ametlikud tulemused
15 km ühisstart.
25. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: esmakordselt olümpiamängude kavas
Ametlikud tulemused
20 km.
11. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 89 *stardileht
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Ole Einar Bjørndalen, Norra
4x7,5 km teatesõit.
21. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17 meeskonda (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Norra (Halvard Hanevold, Frode Andresen, Egil Gjelland, Ole Einar Bjørndalen)
Ametlikud tulemused
Naised.
7,5 km sprint.
16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 84 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Kati Wilhelm, Saksamaa
Ametlikud tulemused
10 km jälitussõit.
18. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Olga Põljova, Venemaa
Ametlikud tulemused
12,5 km ühisstart.
25. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: esmakordselt olümpiamängude kavas 
Ametlikud tulemused
15 km.
13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 82 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Andrea Henkel, Saksamaa
 
Ametlikud tulemused
15 km laskesuusatamises algselt hõbemedali saanud Olga Põljova dopinguproov näitas keelatud aine karpedooni sisaldust, mistõttu pidi ta tagastama oma medali ja olümpialinnast lahkuma. Põljova oli esimene Torino mängudel vahele jäänud sportlane.
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (IBU) määras positiivse dopinguproovi andnud venelannale Olga Põljovale kaheaastase võistluskeelu.
4x6 km teatesõit.
23. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 18 naiskonda (stardileht)
Adolf I

Adolf I ja Adolfi-nimelisi valitsejaid oli mitu:
Omavalitsus

Omavalitsus on kohalik, kogukondlik võim, mis otsustab ja korraldab riigivõimu määratud pädevuse piires kohaliku elu küsimusi iseseisvalt.
Eestis.
Eestis on omavalitsus põhiseaduses sätestatud omavalitsusüksuse – valla (vallavalitsus) või linna (linnavalitsus) – demokraatlikult moodustatud võimuorgan, kel on õigus, võime ja kohustus iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu. Kohalik omavalitsus rajaneb riigi territooriumi haldusjaotusel ja teostub demokraatlikult moodustatud esindus- ja võimuorganite kaudu, samuti kohaliku elu küsimustes rahvaküsitluse, -hääletuse või -algatuse teel.
Johannes Rau

Johannes Rau (16. jaanuar 1931, Wuppertal – 27. jaanuar 2006, Berliin) oli saksa poliitik (SPD). Rau oli 1. juuli 1999 – 30. juuni 2004 Saksamaa president.
1958. aastal valiti ta Nordrhein-Westfaleni liidumaa maapäeva oma kodulinnast Wuppertalist, kus ta teenis kokku 41 aastat. 20. septembril 1978. aastal sai ta liidumaa peaministriks, jäädes ametisse 20 aastaks kuni presidendiks valimiseni.
1987. aastal oli ta SPD liidukantslerikandidaat, kuid ta kaotas Helmut Kohlile, kes valiti tagasi. 1994. aastal kandideeris ta esimest korda liidupresidendiks, kuid kaotas Roman Herzogile.
Otto (Baieri kuningas)

Otto (27. aprill 1848 – 11. oktoober 1916) oli Baieri kuningas aastail 1886–1913.
Otto päris kuningatrooni pärast oma vanema venna Ludwig II surma 13. juunil 1886, kuid vaimuhaiguse tõttu valitses tema eest printsregent Luitpold, alates 12. detsembrist 1912 tema poeg Ludwig.
5. novembril 1913 sai printsregent Ludwig spetsiaalselt sel puhul vastu võetud seaduse alusel kuningaks Ludwig III nime all. Ottole säilitati kuningatiitel eluks ajaks.
Kurów

Kurów on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas Kurówka jõe ääres, Kurówi valla halduskeskus.
Kurów sai linnaõigused enne 1442. aastat, kuid kaotas need 1870. aastal.
1. jaanuaril 2025 sai Kurów linnaõigused tagasi.
Kurówis on sündinud kindral Wojciech Jaruzelski.
Karl VI (täpsustus)

Karl VI nime all on tuntud mitu monarhi:
Ferdinand I

Ferdinand I ja Ferdinandi nimelisi monarhe on olnud mitu:
Ferdinand III (täpsustus)

Ferdinand III nime all on tuntud:
Ferdinand III nime all võivad esineda ka:
Germanomaania

Germanomaania (ka "saksameelsus") on saksa kultuuri ja saksapärasuse ülistamine.
Leelis

Leelisteks nimetatakse keemias tugevaid aluseid, nimelt metallide hüdroksiide, mis vees lahustudes dissotsieeruvad metalli- ja hüdroksüülioonideks. 
Leeliste hulka kuuluvad näiteks
Olga Kuzenkova

Olga Kuzenkova (sündinud 4. oktoobril 1970 Smolenskis) on Venemaa vasaraheitja. Olümpiavõitja (2004).
Ta heitis esimese naisena vasarat üle 70 meetri.
Positiivse dopinguproovi tõttu jäi ta ilma 2005. aasta maailmameistritiitlist.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Sydney 2000
Ateena 2004
Maailmameistrivõistlustel.
Sevilla 1999
Edmonton 2001
Pariis 2003
Helsingi 2005
Euroopa meistrivõistlustel.
Budapesti 1998
München 2002
Välislingid.
Pilte Olga Kuzenkovast
Aerosmith

Aerosmith on USA rokkansambel.
Bänd sai alguse 1970. aastal Massachusettsi osariigis Bostonis, kui Steven Tyleri algatusel liideti kaks bändi (Chain Reaction, Jam Band) kokku ansambliks Aerosmith. Bändid mängisid varem samal kontserdil ning kuna Tylerile meeldis väga Jam Bandi kõla, tegi ettepaneku kaks bändi liita. 1970. aasta oktoobris said bändide liikmed kokku, et liitumist arutada. Tyler, kes oli olnud Chain Reactioni trummar ning taustalaulja, keeldus uues bändis trumme mängimast. Ta oli nõus liituma vaid juhul, kui saab olla juhtlaulja. Kuna teised sellega nõustusid, siis moodustatigi Aerosmith.
Bändi algusaastad olid keerulised: liikmed pidid elama ühiskorteris ning aeg-ajalt varastasid nad poest toitu. Hea õnne korral esines bänd mõnesaja dollari eest väikestel üritustel. Reklaami tegid nad endale vaid ise, sest ajakirjanduse tähelepanu nad ei pälvinud.
1972. aastal õnnestus Aerosmithil tänu tutvustele mängida mõnele plaadifirma esindajale. Samal aastal sõlmisid nad esimese plaadistuslepingu Columbia Recordsiga.
Aerosmithi singlid ja debüütplaat lõid laineid ja nende populaarsus kasvas kiiresti. Juba 1975. aastal esines koosseis Detroitis 80 000 inimesele.
Aerosmith salvestas sageli, veel tihedamad olid aga turneed. Aastate jooksul on neil olnud vaid mõni pikem paus, tavaliselt bändivälistel põhjustel.
Aerosmithi on tunnustatud MTV muusikaauhindade ja mitme Grammyga, samuti on nad lisatud Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.
5. juulil 2007 andis Aerosmith turneel "2007 World Tour" kontserdi ka Tallinnas A. Le Coq Arenal.
3 Doors Down

3 Doors Down on Ameerika Ühendriikide rokkmuusika ansambel.
Bänd alustas tegevust 1996. aastal Escatawpas Mississippis. Juba järgmisel aastal pälvisid nad oma demodega plaadifirmade tähelepanu ning sõlmisid lepingu Universal Recordsiga.
3 Doors Down suurendas oma populaarsust ülitiheda esinemisgraafikuga (keskmiselt 300 kontserti aastas) ning nende albumid on saavutanud USA-s suhteliselt suurt edu.
Tiruchchirāppalli

Tiruchchirāppalli (tamili திருச்சிராப்பள்ளி ("Tiruchchirāppaḷḷi") 'austatud Chira linn' ehk திருச்சி ("Tiruchchi"); inglise keeles ka "Tiruchirapalli", "Tiruchi", "Trichy"; Hunteri transkriptsioonis "Tiruchchirāppalli") on linn Indias Tamil Nadu osariigis, Tiruchchirāppalli ringkonna halduskeskus. Asub Kaveri jõe ääres. 
Tiruchchirāppalli on Nobeli füüsikaauhinna laureaadi Chandrasekhara Venkata Ramani sünnilinn.
1000. aastad

1000. aastad
Sajandid: 10. sajand – 11. sajand – 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad – 1000. aastad – 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 1000 1001 1002 1003 1004 1005 1006 1007 1008 1009
Biwa järv

Biwa järv (jaapani 琵琶湖, "Biwa-ko") on Jaapani suurim järv. Asub Honshū saare keskosas Shiga prefektuuris Kyōto linnast kirdes.
Biwa on Baikali ja Tanganjika järel maailma vanuselt kolmas järv. Biwa järve vanuseks hinnatakse 4 miljonit aastat. Järves on üle 1100 eluvormi, neist 58 liiki on endeemsed.
Biwa järv kuulub 1993. aastast Ramsari märgalade hulka.
Järve pindala on 670 km², suurim sügavus 104 m, keskmine sügavus 41 m.
Biwa järve suubub üle 460 jõe ja oja, välja voolab vaid üks: Seta jõgi.
Saksa kirjanik Max Dauthendey on kirjutanud romaani "Biwa järve kaheksa nägu", millel põhineb Marko Raadi mängufilm "Biwa järve 8 nägu".
HIV

HIV (lühend ingliskeelsest nimetusest "human immunodeficiency virus") ehk HI-viirus ehk inimese immuunpuudulikkuse viirus ehk inimese immuunsuspuudulikkuse viirus on viiruse liik. 
Klassifikatsioon.
Seni teatakse kaht liiki sarnase struktuuri ja tropismiga inimese immuunpuudulikkuse viirust: 
HIV replikatsioon.
HIV hakkab paljunema kui lipiidkesta valk glükoproteiin gp120 seob viiruseretseptori tulevase HIV-positiivse inimese CD4 molekuliga. HIV võib rakku siseneda ka HIV-anti-HIV-antikeha kompleksina Fc või komplemendi retseptorite vahendusel, otsesel seostumisel neuronite ja epiteelirakkudega või ka infitseeritud ja infitseerimata rakkude otsesel liitumisel.
Viiruse rakku sisenedes siseneb raku DNA-sse ka viiruse DNA ja kandub raku jagunemisel edasi. Viiruse DNA transkriptsioon võib käivituda peremeesorganismi rakkude aktiveerumisel, kas antigeenide, mitogeenide, tsütokiinide toimel. Viiruse DNA transkriptsioon võib käivituda ka teiste viiruste geeniproduktide toimel, nagu näiteks B-hepatiidi viirus, EBV, CMV jt. 
Tropism.
HI-viiruse märklauaks on lümfoid(-immuun)süsteemi olulised rakud ja ka närvisüsteemi rakud. 
Langerhansi rakud võivad toimida HI-viirusega nakatumisel (sugulisel teel) reservuaarina ja esitleda HIV-antigeene CD4 retseptoritele transportimaks neid CD4+ lümfotsüütidesse.
HI-viirus nakatab kõiki CD4 ja kemokiini retseptoreid kandvaid rakke, nagu CD4+rakud, T-abistajarakud, makrofaagid (sh tüümuse makrofaagid), kesknärvisüsteemi gliiarakud, dendriitrakud.
Patogeensus ja patoanatoomia.
HI-viirusega nakatumine võib inimestel põhjustada HIV-infektsiooni.
HI-viirus nakatab inimesi valdavalt sugulisel teel (nii homo- kui ka heteroseksuaalsuhtes). Viiruse ülekanne toimub osade kehavedelike kaudu, nagu seemnevedelik, tupesekreet, rinnapiim, veri.&lt;ref name="http://www.aids.org/topics/aids-faqs/how-is-hiv-transmitted/"&gt;How is HIV Transmitted?&lt;/ref&gt; Nakatumine võib toimuda ka emalt lootele platsenta kaudu. Narkomaanid kasutavad vahel endale uimastite süstimisel mittesteriilseid süstlaid – ka see on kaasa aidanud HI-viiruse laialdasele levikule. 
Viirus levib ka meditsiiniliste instrumentide vahendusel. 
HIV-positiivsetel võib viirus põhjustada omandatud immuunpuudulikkuse sündroomi (AIDS-i).
Nakatumisohtu vähendab katkine geen "CCR5".
Tüümuses.
HIV-infektsiooniga lastel on radioloogiliste uuringutega tuvastatud tüümuse suurenemist ja mitmeid tüümuse lesioone.
Sterlitamak

 
Sterlitamak (baškiiri 'Sterlja suue') on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis. Linn asub Belaja lisajõgede Aškadari ja Sterlja suudmes, 120 km Ufast lõunas. 
Sterlitamak on asutatud 1766. aastal, linnaõigused sai 1781. aastal. Kui 20. märtsil 1919 moodustati Baškiiri ANSV, sai Sterlitamak selle pealinnaks ning oli seda kuni 1922. aastani. Aastail 1952–1953 oli Sterlitamak Baškiiri ANSV koosseisu moodustatud Sterlitamaki oblasti pealinn.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sterlitamaki elanikest venelasi 49,7%, tatarlasi 23,0%, baškiire 15,6% ja tšuvašše 5,3%.
Tänapäeval on linn keemia- ja masinatööstuse keskus. Linna lähedal asuvad naftaleiukohad.
AIDS

AIDS (eesti keeles ka aids) ehk omandatud immuunpuudulikkuse sündroom (OIPS) on inimese immuunsüsteemi kahjustavate sümptomite ja infektsioonide kogum, mida põhjustab HI-viiruse nakkus.
Nimetus.
AIDS on lühend ingliskeelsest nimetusest "acquired immune deficiency syndrome" või "acquired immunodeficiency syndrome".
Lühend AIDS võeti terminina kasutusele 1982. aastal.
Kaasuvad haiguslikud seisundid.
Inimese omandatud immuunpuudulikkuse sündroomile on iseloomulikud oportunistlikud infektsioonid ja kasvajad. 
Vähiseisundite tekke põhjused pole seni selged, tähtsat rolli nimetatud seisundite tekkes HIV-infektsiooniga inimestel võib mängida immunosupressiooni esile kutsuvate ravimite pikemaajaline tarvitamine.
Oportunistlikud mükoosid.
AIDS-i haigetel esinevad sageli oportunistlikud mükoosid: suu ja neelu soor, söögitoru kandidiaas (põhjustateks "Candida sp."), dermatofütoosid ("Trichophyton"'i liigid, "Epidermopythin floccosum"), pneumotsüstis-pneumoonia ("Pneumocystis jiroveci"), kopsukrüptokokoos, peaajukrüptokokoos, nahakrüptokokoos ("Cryptococcus neoformans"), süsteemne histoplasmoos ("Histoplasma capsulatum"), mikrosporidioos ("Enterocytozoon bieneusi"), kopsuaspergilloos ("Aspergillus fumigatus") jt.
Ajalugu.
HI-viiruse eri tüved on primaatidelt inimestele kandunud vähemalt 13 korda. Üle maailma on neist suutnud levida vaid üks – HIV-1 M. Selle laialdasem levik sai alguse 1920. aastatel Belgia Kongos. Pärast maa iseseisvumist 1960. aastal (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja kaasnenud kultuurilisi muutusi levis viirus kiiresti ülejäänud Lõuna-Aafrika riikidesse. Esimene nakatumisjuhtum registreeriti alles 1981. aastal ja HI-viirus isoleeriti 1983. aastal.
Noarootsi vald

Noarootsi vald (rootsi keeles "Nuckö kommun") oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.
2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ning Nissi valla Rehemäe küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald.
Ajalugu.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium otsusega 1991. aasta 11. aprillist nimetati Lääne maakonna Pürksi külanõukogu ümber Noarootsi külanõukoguks. Hiljem sai Noarootsi külanõukogust Noarootsi vald.
Valla asulad.
Külad.
Noarootsi vallas oli 23 küla (sulgudes küla rootsikeelne rööpnimi) – Aulepa (Dirslätt), Dirhami (Derhamn), Einbi (Enby), Elbiku (Ölbäck), Hara (Harga), Hosby, Höbringi (Höbring), Kudani (Gutanäs), Osmussaare (Odensholm), Paslepa (Pasklep), Pürksi (Birkas), Riguldi (Rickul), Rooslepa (Roslep), Saare (Lyckholm), Spithami (Spithamn), Sutlepa (Sutlep), Suur-Nõmmküla (Klottorp), Tahu (Skåtanäs), Telise (Tällnäs), Tuksi (Bergsby), Vanaküla (Gambyn), Väike-Nõmmküla (Persåker), Österby.
Endised külad.
Valla territooriumile jäävad ka mitmed endised külad – sealhulgas Haversi, Kiritse, Klaanemaa, Kulani, Luksi, Metsküla, Norrby, Pöia, Söderby, Valive, Viluvere ja Vööla.
Kirikud ja kalmistud.
Noarootsi vallas asuvad Noarootsi kirik, Rooslepa kabel, Sutlepa kabeli ase ja Osmussaare kabeli varemed.
Kalmistuid on vallas kokku viis:
Tuulepargid.
Valla territooriumil asus kaks tuuleparki – kolmes külas kokku 16 tuulikuga esindatud Aulepa tuulepark ning 3 tuulikuga Vanaküla tuulepark.
Noarootsi valla lipp

Noarootsi valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Noarootsi valla lipp.
Lipp on kinnitatud riigisekretäri poolt 25. novembril 1996. 
Lipu kirjeldus.
Noarootsi valla lipp on horisontaalsete laidudega trikoloor, mille ülemine laid on sinine, keskmine must ja alumine kollane.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut.
Alar Laats

Alar Laats (sündinud 11. mail 1954) on eesti teoloog. 
Elulugu.
Alar Laats on lõpetanud 1972. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika erialal. 1980–1988 õppis ta Usuteaduse Instituudis teoloogiat ja 1988–1989 oli ta külalisüliõpilane Vene Õigeusu Kiriku Leningradi Vaimulikus Akadeemias. 1989–1990 jätkas Alar Laats magistriõpinguid teoloogia alal Birminghami ülikoolis. Aastatel 1991–1995 õppis Alar Laats Cambridge'i ülikooli doktorantuuris, kus ta kaitses süstemaatilise teoloogia valdkonnas filosoofiadoktori kraadi.
Alar Laats töötas 1996–2004 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas dotsendi ja professorina süstemaatilise usuteaduse õppetoolis, seejärel luterliku usuteaduse õppetooli professorina. Aastatel 2004–2005 oli ta Usuteaduse Instituudi rektor ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna luterliku usuteaduse õppetooli külalisprofessor. 2006–2011 töötas ta Tallinna Ülikooli usundiloo professorina. Ordineeriti 20. mail 2004 õpetajaks. Mais 2012 kustutati ta peapiiskop Andres Põderi ettepaneku alusel EELK vaimulike nimekirjast.
Alar Laats on osalenud mitme EELK komisjoni töös ja olnud Kirikute Maailmanõukogu komisjoni "Faith and Order" plenaarkomisjoni, Cambridge'i teoloogiaseltsi ning humanitaar- ja sotsiaalteaduste ajakirja Trames toimetuskolleegiumi liige. Ta oli 2005. aastal Martin Lutheri Ühingu asutajaliige ja esimene esimees.
Alar Laatsi tähtsaim teadusvaldkond on süstemaatiline teoloogia, peamisteks uurimissuundadeks suhted ida- ja läänekristluse vahel.
Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale.
Isiklikku.
Ta oli abielus Tiina Randviiriga, tema praegune abikaasa on vaimulik Annika Laats.
Quito

Quito (ketšua keeles: Kitu), ametliku nimega San Francisco de Quito, on Ecuadori pealinn ja riigi suuruselt teine linn, mille metropolipiirkonnas elab hinnanguliselt 2,8 miljonit inimest. See on ka Pichincha provintsi pealinn. Linn asub Guayllabamba jõe orus. 
See paikneb umbes 2850 m kõrgusel merepinnast, olles sellega maailma kõrgeim või kõrguselt teine pealinn. Selline olukord on tekkinud, sest Boliivial on kaks pealinna. Juhul kui järjestuse koostamisel pidada Boliivia pealinnaks La Pazi (3640 m), on Quito selle järel teine, kuid põhiseadusliku Boliivia pealinna Sucre (2750 m) kasutamisel on Quito kõrgeim pealinn.
Quito on Ecuadori poliitiline ja kultuuriline keskus, kuna seal asuvad riigi peamised valitsus-, haldus- ja kultuuriasutused. Enamiku Ecuadoris tegutsevate rahvusvaheliste ettevõtete peakorterid asuvad samuti Quitos. See on ka üks riigi kahest suuremast tööstuskeskusest – teine ​​on sadamalinn Guayaquil.
Quito vanalinn on üks terviklikumalt säilinud linnasüdameid kogu kontinendil ning see võeti esimeste seas UNESCO maailmapärandi nimistusse 1978. aastal.
Møre og Romsdali maakond

Møre og Romsdali maakond [m'ööre o r'umsd'aal] on Lääne-Norra kõige põhjapoolseim maakond.
See jaguneb kolmeks ajalooliseks osaks (kunagiseks foogtkonnaks): Nordmøre, Romsdal ja Sunnmøre.
Maakonna neli suuremat linna on Kristiansund, Molde, Åndalsnes ja Ålesund.
Ranniku lääneosas on domineerivad saared. Maakonna siseosas domineerivad pikad fjordid ja järsud mäed.
Kuulsamad vaatamisväärsused on Trollstigen, Trollveggen, Romsdalshorn, Rauma jõgi, Atlanterhavsveien, Geirangerfjorden ja Hjørundfjord.
Vallad.
Maakonnas on 27 valda (sulgudes elanike arv seisuga 1. jaanuar 2024):
2019. aastal viidi Rindali vald Trøndelagi maakonda. 2020. aastal liideti Harami, Sandøy, Skodje ja Ørskogi vald Ålesundi vallaga, Midsundi ja Nesseti vald Molde vallaga, Norddali ja Stordali vald Fjordi vallaga ning Fræna ja Eide vald Hustadvika vallaga. Ühtlasi liideti samal aastal Volda vallaga Hornindali vald, mis enne kuulus Sogn og Fjordane maakonda, ning Møre og Romsdali maakonda kuulunud Halsa vald liideti Trøndelagi maakonda kuuluva Heimi vallaga. 2024. aastal taastati Harami vald.
Võistlustants

Võistlustants ehk tantsusport on spordiala, milles võisteldakse peotantsude tantsimises. Kümme tantsitavat tantsu jagunevad Ladina-Ameerika ja standardtantsudeks. Võistlustantsu võistlustel jaotatakse tantsijad kategooriatesse vanuse ja tasemeklassi järgi.
Eestis.
Eesti tantsuklubide ja tantsijate katusorganisatsiooniks on Eesti Tantsuspordi Liit (ETL) ja sellesse kuulub 45 tantsuklubi ja -kooli.
Eesti Tantsuspordi Liidu (edaspidi ETSL) määrustiku põhjal on võistlustantsus vanuserühmi kaksteist ja need kujunevad tantsupaari moodustanud tantsijate sünniaastate alusel järgmiselt: 
1. Mudilased kuni 7-aastased. 
2. Lapsed 1: kuni 8- või 9-aastased. 
3. Lapsed 2: vanem partner saab jooksval kalendriaastal 10- või 11-aastaseks. 
4. Juunior 1: 12- või 13-aastased. 
5. Juunior 2: 14- või 15-aastased. 
6. Noored: 16- kuni 18-aastased. 7. Noored 2: 19- kuni 21-aastased. 
8. Täiskasvanute paarid, kus vanem partner saab jooksval kalendriaastal vähemalt 19-aastaseks. 
Seeniorid alates 35. eluaastast (ETSL 2009, lk 7).
Kõik spordiala spetsiifikaga seotu on Eestis reguleeritud WDSF-i regulatsioonidega ja ETSL-i tantsuspordimäärustikuga.
Tasemeklassid.
Tasemeklassid ei ole seotud vanusega, vaid neid arvestatakse võistlustelt kogutud punktide põhjal. Madalamast tasemeklassist kõrgemasse jõudmiseks on vaja koguda 100 punkti.
Immanents

Immanents (tuletatud keskaja ladina keele sõnast "immanens" 'omane, sisemine', mis on vorm keskaja ladina keele sõnast "immanere" millegi piiresse või sisse jääma) on vastandmõiste transtsendentsile ning tähendab seda, mis on esemele või nähtusele seesmiselt omane, nähtuse sisemisest loomusest tulenev. Immanentsiks nimetatakse Spinoza filosoofias jumala kohalolu maailmas, Immanuel Kanti tunnetusteooria raames võimaliku kogemuse piiresse jäävat.
Selle maailma osa.
Enim levinud religioosses kasutuses tähistab jumaliku jõu või jumaliku olevuse omadust viibida kõiges, mis on olemas (panteism). Selles tähenduses eristub immanentne maailmast eraldiseisva jumala kontseptist (transtsendents).
Hinduismis kasutatakse seda tähendust brahmani (jumaliku jõu) ja maailma vahelise suhte kirjeldamisel. Sellise religiooni näiteks on ka monistlik teism. Keskaegse Euroopa filosoofid jagunesid Jumala immanentsuse või transtsendentsuse küsimuses neoplatonistideks (Aurelius Augustinus) ja aristoteliaanideks (Albert Suur ja Aquino Thomas).
Ometi ei vastanda see kontsept ennast täielikult transtsendentse kontseptile. Religioonis võib Jumal olla inimeses immanentne ilma, et see läheks vastuollu oma transtsendentsusega.
Prantsuse 20. sajandi filosoofi Gilles Deleuze'i järgi on igasuguse tegevuse ja tagajärje põhjus "immanentne", erinevalt essentsialistliku filosoofia ettekujutusele välisest "transtsendentsest" ideede maailmast. Metafüüsiliselt immanentne on printsiip, mille toime on lahutamatu sellest, milles ta toimib. Deleuze´i filosoofiat võib sellest lähtuvalt nimetada puhta immanentsuse filosoofiaks, oma viimasele tööle pani Deleuze pealkirjaks "Immanentsus: elu..." ("L'immanence: une vie...").
Sisalduv.
Immanentsus võib tähendada ka, et miski sisaldub milleski või jääb ühe isiku, maailma vmt. sisse. 
See tähendus on enam levinud kristluses ja teistes monoteistlikes teoloogiates, milles Jumalat peetakse ülimuslikuks oma loomingu suhtes.
Immanents ja transtsendents.
Öeldes, et "Jumal on surnud," kuulutab Nietzsche, et meid on jäetud omapead ning me ei peaks enam püüdma avastada "transtsendentset" ja varjatud tõde ega leiutama "maailma lõpu" jaoks "transtsendentset" ja lõplikku tõde.
Midagi sarnast kohtame ka Wittgensteinil: "Millest ei saa rääkida, sellest tuleb vaikida." Wittgenstein uskus, et oli formaalselt määratlenud universaalse "tõe" kontsepti – formaalselt, seega sõltumatuna mistahes vaatlejast (subjektist). Kas selline tõde on immanentne või transtsendentne? See ei ole oluline: seda eristust ennast ei tohi formaliseerida ning seega "ei ole selle kohta midagi öelda."
Jean-Paul Sartre tõdeb sedasama, kasutades oma "Dialektilise mõistuse kriitikas" (1960) liitvormi "immanentsus-transtsendentsus".
Ålesund

Ålesund (varasem nimi "Aalesund") on linn loode-Norras Møre og Romsdali maakonnas, poolel teel Bergeni ja Trondheimi vahel.
Ålesund koosneb kolmest saarest (Nørvøy, Aspøy ja Hessa). Maismaad ja saari ühendavad sillad.
Elanikke on 40 001 (2005). See on elanike arvult 18. linn Norras.
Ålesund on piirkonna kaubandus- ja tööstuskeskus ning üks Norra suuremaid kalasadamaid.
Ålesund on Norras ainulaadne linn, mis on koondunud väikesele alale.
Arhitektuur ja vaatamisväärsused.
Suurepärased vaated linnale avanevad Aksla (407 m) ja Sukkertoppeni mäelt. Muud looduslikud vaatamisväärsused linna lähedal on Geirangeri fjord ja Runde saar.
Ålesundi valda laastas 1904. aastal Ålesundi tulekahju, mis jättis ligi 10 000 elanikku kesktalvel koduta. Abi kogu Euroopast aitas kaasa Ålesundi ülesehitamisele juugendstiilis. Ligi 50 arhitekti olid inspireeritud rahvusvahelistest, eriti saksa mõjudest, ja lisaks rahvusromantismist. Kolme aastaga ehitati kõrvuti rohkem kui 320 juugendmaja. Nii tekkis üks Euroopa esinduslikumaid juugend-linnamaastikke.
Sama muljetavaldav on ilus maastik – meri ja helid, mäed, saared ja fjordid.
Ålesundi tuntuim vaatamisväärsus on akvaariumipark Atlanterhavsparken ehk Ålesund Akvarium.
Võikvere mõis

Võikvere mõis (saksa keeles "Woitfer") oli rüütlimõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas, hiljem Kuremaa kõrvalmõis Palamuse kihelkonnas. Tänapäeval asub kunagine mõis halduslikult Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Ajalugu.
Võikvere varasem ajalugu.
Võikvere küla kuulus varem Saksa ordule. 1454. aastal läänistas ordumeister Johann von Mengede selle Diedrich Vierausile (Virkes, Fircks). Külana on seda mainitud veel 1480. aastal. Seejärel sai sellest Pilistvere kihelkonnas asunud Loopre mõisa osa. 1638. aastal kuulus Võikvere üheksaadramaalise valdusena Loopre mõisnikule Engelbrecht von Kawerile (suri 1658). XVII sajandi lõpul jäi see reduktsioonist puutumata ja 1688. aastal seisis valdus Engelbrecht von Kaweri pärijate nimel. Peamõis Loopre esines samuti 1699. aastal aadlimõisate nimekirjas. Looprega jäi Võtikvere seotuks XVIII sajandi keskpaigani.
Võikvere iseseisva mõisana.
Loopre mõisnik Berend Gustav von Kawer (u 1706–1770) müüs Võikvere 1766. aastal assessor Otto Reinhold von Yhrmannile (1720−1780) ja nii sai sellest iseseisev rüütlimõis. Kuna tema pojad surid noorelt, langes mõis tema kahele tütrele: Auguste Johanna von Yhrmannile (1761−1800) ja Dorothea Helena von Yhrmannile (1764−?). 1786. aastal jagasid õed isa pärandi ära ja mõisa omandas õdedest vanem. Laiuse pastori Heinrich Johann von Jannauga naitunud Auguste Johanna müüs mõisa 1794. aastal Johanna Gerdruta von Zeddelmannile (sündinud von Maydell) (1758−1816). Tema pärijad müüsid valduse 1824. aastal Raadi majoraathärrale ja Kuremaa mõisnikule Reinhold Wilhelm von Liphartile (1750−1829); edaspidi oli Võikvere Kuremaa kõrvalmõis.
Nižnekamsk

Nižnekamsk on linn Venemaa Tatarstanis. Asub Kama jõe ääres.
Nižnekamsk on tekkinud naftakombinaadi juurde 1960. aastate alguses. Linnaõigused sai 1966. aastal.
Linna elanikest oli 2003. aastal tatarlasi 46,5%, venelasi 46,1% ja tšuvašše 3,0%.
Taabri mõis

Taabri mõis oli riigimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.
Tõenäoliselt sai mõis oma saksakeelse nime "Anrepshof" Anrepi suguvõsa järgi. Ent puuduvad teated selle kohta, et mõis oleks olnud nende valduses Poola valitsuse ajal.
1637. aastal oli Taabri mõis major Nils Dubleri omanduses. Ta oli selle kuningalt autasuks saanud. 
1646. aastal kinnitas Rootsi kuninganna Kristiina Heinrich Heini nõudluse mõisale. Hein oli Tartu õuekohtu assessor ja Tartu ülikooli professor; tal oli õigusteaduse doktori kraad. Tema teist korda naitunud tütar Elisabeth Hein (lesena von Eeck) oli abielus Tallinna kaupmehe Andreas Stempeliga, 1674 kinnitati tema omandiõigust mõisale ja mõis kuulus talle veel 1682.
Mõisate reduktsiooni käigus mõis võõrandati ja see läks Rootsi riigi omandusse.
Atlanterhavsparken

Atlanterhavsparken ('Atlandi ookeani park') ehk Ålesund Akvarium on akvaariumikeskus Norras Tuenesetis, umbes 3,5 km Ålesundist lääne pool. See asetseb Atlandi ookeani rannikul.
Tegemist on ühe suurema keskusega omataoliste seas Euroopas. Seal on ligi 4000 m² ekspositsioonipinda ja vaatajatele mõeldud pinda ning 6000 m² välipinda jalutamiseks ja suplemiseks.
Atlanterhavsparken on ainulaadne selle poolest, et on ehitatud rannikule ja järgib tänapäevaseid eksponeerimispõhimõtteid. Suured maastikuakvaariumid kihavad ookeanielust. Rõhuasetus on läänepiirkondadel.
2. järgu haldusüksus

2. järgu haldusüksused on keskmised ja väikesed, 1. järgu haldusüksustele alluvad haldusüksused riigis.
Eesti haldusjaotuses on 2. järgu haldusüksused vallad.
Trollstigen

Trollstigen ('trollitee') on mägitee Norras Romsdali südames, 100 km kaugusel Ålesundist. Tee ühendab Sunnmøret Romsdali rannikuga. 
Trollstigenit ümbritsevad tohutud mäed, mille majesteetlikkust kinnitavad nende nimed Kongen ('kuningas'), Dronningen ('kuninganna') ja Bispen ('piiskop').
Tee ronib üles mäkke 858 meetri kõrgusele merepinnast mööda käänakuga järsku serpentiini. Trollstigeni keskosas on maaliline Stigfosseni juga.
Trollstigenit ehitati kaheksa aastat. Mägitee avas 31. juulil 1936 kuningas Haakon VII.
Trollstigen on üks külastatumaid vaatamisväärsusi Norras.
Veebruar 2006

Veebruar 2006, kroonika
Jean-Pierre Léaud

Jean-Pierre Léaud (; sündinud 5. mail 1944) on prantsuse filminäitleja.
Ta on mänginud filmides:
Runde

Runde on saar Norras Møre og Romsdali maakonnas, 67 km Ålesundist edelas.
Runde on 4 km pikk ja 3,5 km lai. Selle pindala on 6,2 km². Saar ulatub merepinnast 332 m kõrgusele.
Runde on Runde silla abil ühendatud temast lõuna pool asuva Remøyaga.
Saarel on Norra tuntuim merelindude koloonia. Seal elab ligi 200 liiki rohkem kui poolest miljonist merelinnuliigist. Peamine vaatamisväärsus on suur lunnide (põhjalunnide) koloonia, kuid seal on ka jää-tormilinde, suulasid ("Morus bassanus"), krüüsleid, alke, samuti suuränne ning vähem rabapistrikke.
Saarel elab umbes 150 elanikku. Tegelda saab sukeldumisega ja pakutakse kalareise.
Akerendami laevahukk.
Hollandis äsja ehitatud laev Akerendam jäi 1725 Põhjamerel tormi kätte ja kanti põhja suunas. See oli kaubalaev, mis oli teel Bataaviasse, ning täis kuld- ja hõbemünte, mille eest sooviti Indoneesias kaupu osta. 19. jaanuaril läks ta Runde põhjakaldal põhja. Kõik laeval olnud kakssada inimest hukkusid.
1972. aastal avastasid Akerendami vraki sukeldujad Bengt Olof Gustafsson ja Stefan Persson Rootsist ning Eystein Krohn-Dale Norrast. Järgmisel aastal korraldati päästeekspeditsioon. Laevast oli vähe järele jäänud, aga mere põhjast toodi üles üle 500 kg kulda ja hõbedat, kokku 57 tuhat münti, neist 6600 kullast. Viimased olid peamiselt 1724 Utrechtis münditud kuldtukatid, mida varem oli teada üksnes peotäis. Kõik mündid olid niisuguse kvaliteediga, nagu oleksid nad täiesti kasutamata. Leidjad said varandusest endale kaks kolmandikku, Norra riik sai veerandi ja Holland 7%. Utrechti kuldtukatite hind oli umbes 750–1000 USA dollarit tükk.
Pärast seda juhtumit võeti Norras vastu seadus, mis kõik rohkem kui 100 aasta vanused laevavrakid automaatselt kaitse alla võtab.
Keila valla lipp

Keila valla lipp oli Harju maakonnas asunud omavalitsusüksuse Keila valla lipp.
Lipp kinnitati 11. aprillil 1997.
Lipu kirjeldus.
Keila valla lipp oli ristkülikukujuline vapilipp mõõtmetega 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhtega 6:9 (2:3) ühikut.
Põhjendus.
Lipu põhimotiivid viitasid valla asukohale ja tema looduse omapärale. Sinine meenutas, et vald piirneb merega, ja valge laid sümboliseeris sealset halli paepinda. Pügalrist on Eesti ja teiste põhjala rahvaste muistne sümbol, ristina aga kristliku maailma kõige tähtsam kujund. Risti kuldne südamik on vaimsuse ja jõukuse võrdkuju.
Sergei Tivjakov

Sergei Tivjakov ("Сергей Тивяков", sündinud 14. veebruaril 1973 Krasnodaris) on Hollandi maletaja, suurmeister.
Aleksei Nikolajevitš

Aleksei Nikolajevitš (30. juuli / 12. august 1904 – 17. juuli 1918) oli Venemaa viimase keisri Nikolai II poeg ja troonipärija. Ta tapeti bolševike poolt koos perekonnaga Jekaterinburgis.
Aleksei põdes hemofiiliat ehk vere hüübimatust. Seetõttu oli iga verejooks talle eluohtlik ning ta oli tihti haige. Tema olukorda suutis mõistatuslikul viisil parandada vaid Grigori Rasputin, kes suuresti just tänu sellele saavutas olulise mõjukuse Vene poliitikas.
On väidetud, et Aleksei Nikolajevitš pääses bolševike korraldatud tsaaripere hukkamisest eluga. Nimelt uskus venelane Fjodor Semjonov elu lõpuni, et tema on Aleksei. Nõukogude Liidu ajal paigutati Fjodor Semjonov vaimuhaiglasse.
1998. aastal kanoniseeris vene õigeusu kirik Aleksei ja tema perekonna.
Aastatel 1913–1917 oli tema järgi nimetatud Väike-Taimõri saar Laptevite meres. Türi kihelkonna Kirna vald oli aastail 1916–1917 tema järgi nimetatuna Aleksei vald.
Ohmi seadus

Ohmi seadus on üks elektriahelate põhilisi seadusi. Seadus on saanud nime saksa füüsiku Georg Simon Ohmi (1789–1854) järgi, kes selle 1826. aastal sõnastas.
Ohmi seadus määrab kindlaks pinge "U", voolutugevuse "I" ja takistuse "R" vahelise seose:
formula_1
Ohmi seadus vooluahela osa kohta.
Vooluahela lõiku läbiva elektrivoolu tugevus on võrdeline selle lõigu otste vahelise pingega ja pöördvõrdeline lõigu takistusega: 
formula_2
kus
"I" on ahelaosa läbiva voolu tugevus, mida mõõdetakse amprites (A); 
"U" on pinge, mida mõõdetakse voltides (V); 
"R" on vooluahela lõigu takistus, mida mõõdetakse oomides (Ω).
Ohmi seadus elektromotoorjõu allikaga vooluringi kohta.
Vooluringis, s.o suletud mittehargnevas vooluahelas, on vool "I" võrdeline elektromotoorjõuga "E" ja pöördvõrdeline ahela takistusega "R":
formula_3
Et elektromotoorjõu allikal on alati teatav sisetakistus "R"0, mis jääb järjestikku välise takistusega "R"v, siis saab Ohmi seaduse valem kuju 
formula_4
Vooluringis, mis koosneb ühest või mitmest järjestikku ühendatud toiteallikast ja ühest või mitmest samasse ahelasse järjestikku ühendatud takistist, saab arvutada voolutugevust järgmiselt: 
formula_5 
kus
formula_6 on vooluahelasse ühendatud elektromotoorjõudude algebraline summa;
formula_7 on vooluahelasse ühendatud takistuste summa;
formula_8 on vooluahelasse ühendatud toiteallikate sisetakistuste summa.
Ohmi seadus vahelduvvoolu korral.
Vahelduvvoolu korral kehtib seos
formula_9 
kus "Z" on vahelduvvooluahela näivtakistus.
Ohmi seadus vektorkujul.
Materjalide juhtivusomaduste kirjeldamiseks kasutatakse Ohmi seaduse vektorkuju: 
formula_10
kus
formula_11 on voolutiheduse vektor;
formula_12 on erijuhtivus;
formula_13 on elektrivälja tugevuse vektor.
Valem kehtib isotroopsete materjalide korral.
Nikolai Nikolajevitš noorem

Nikolai Nikolajevitš Romanov (6. november 1856 – 5. jaanuar 1929) oli Venemaa suurvürst, keiser Nikolai I pojapoeg ja sõjaväelane.
Nikolai isa oli Nikolai Nikolajevitš Romanov vanem (1831–1891), keiser Aleksander II vend. 
Nikolai oli suhteliselt edukas väejuht ning Esimese maailmasõja alguses Vene armee ülemjuhataja. Kuid vastuolude tõttu tsaaripere soosiku Grigori Rasputini ja keisrinnaga suunati ta 1915. aastal Kaukaasia rinde juhatajaks. Ta elas hiljem Itaalias, kuid suri Prantsuse Rivieras, kuhu oli sõitnud puhkama.
Lossifoogt

Lossifoogt (saksa keeles "Schloßvogt", rootsi keeles "slottsfogde") oli keskaegne linna kohaliku omavalitsuse juht ja lossifoogtikohtu (saksa keeles "Schloßvogteigericht") eesistuja.
Tallinna lossifoogt.
Tallinna lossifoogt valiti Toompea kodanike üldkoosolekul literaatide hulgast eluks ajaks Eestimaa kubermanguvalitsuse kinnitusel ja vannutati ametisse Eestimaa kubermanguvalitsuse poolt. 
Rootsi valitsusajastul Eestis tegutsesid Toompea ehk Tallinna lossifoogtina: 
Toompea lossifoogti ametikoht kaotati 1889. aastal. 
Lossifoogti nimetust kasutatakse veel kaasaajalgi Rootsis ja Soomes.
Molde

Molde on linn Norras, Møre og Romsdali maakonna keskus. Asub Romsdalsfjordeni põhjakaldal.
Linn on kuulus oma fantastiliste vaadete poolest. Vardeni vaateplatvormilt (407 m) võib näha Molde panoraami ja selle osaliselt lumega kaetud mäetippe.
Moldet kutsutakse seal asuvate roosiaedade tõttu ka "Rooside linnaks".
Kuulus on ka igal suvel toimuv džässifestival Moldejazz.
Moldes tegutseb jalgpalliklubi Molde FK.
Muzio Attendolo Sforza

Muzio Attendolo Sforza (28. mai 1369 – 4. jaanuar 1424) oli Itaalia kondotjeer, Milano Sforza aadlisuguvõsa esiisa.
Muzio Attendolo sündis jõukas talupojaperes Ravenna lähedal. Temast sai väga noorelt sõjamees ja peagi pälvis ta hüüdnime "Sforza" (st keegi, kes saavutab soovitu jõu abil). Selle hüüdnime päris hiljem tema abieluväline poeg Francesco I Sforza perekonnanimena.
Esialgse väljaõppe sai Muzio Alberico da Barbiano juhitud Püha Jüri kompaniis. Olles rajanud omaenda palgasõdurite kompanii, sai Muzio Attendolost üks oma aja vägevamaid kondotjeere, kes võitles paljude aadlike, esmajoones Napoli kuninga, huvide eest. Napoli kuningriigi teenistuses ta ka 1424. aastal suri.
Churchi tees

Churchi tees (ka Churchi-Turingi tees) on hüpotees, mis väidab, et kõiki võimalikke arvutusi saab läbi viia arvuti algoritmide abil. Iga algoritmiliselt arvutatav funktsioon on Turingi mõttes arvutatav.
Hüpoteesi käis esmakordselt välja Stephen C. Kleene aastal 1943, kuid see nimetati Alonzo Churchi ja Alan Turingi järgi.