tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Päärdu

Päärdu küla asub Tallinna–Pärnu magistraaltee ääres Märjamaa valla lõunaosas. Külast lähtub tugimaantee Velise kaudu Raikkülla ning kohalikud teed Leibresse (nn vana Tallinna–Pärnu maantee) ja Araste kaudu Vanamõisa. Päärdust voolab läbi Velise jõgi. Kuni 1980. aastateni oli Velise jõgi tuntud Päärdu jõena.
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Vigala valda.
Päärdu on valdavalt hajaküla. Tihedam hoonestus on vaid mõisasüdame naabruses, kus leidub ka kahekorruselisi kortermaju.
Küla tähtsamad vaatamisväärsused on Päärdu mõisakompleks ja jõe ääres väike siluri lubjakividest koosnev paljand. Külas asub ka Velise mõisa Maydellide kalmistu.
Ajalugu.
Päärdu maanteesillast allavoolu jõekaldalt on leitud luuahing, mis lubab oletada, et Päärdu alal võis olla kiviajal inimasustus. Oletatavasti oli tänapäevane Päärdu ala mererannikul. 
Küla varasem nimi oli Kose. Tõenäoliselt on Päärdu mõis (Kose mõis, saksapäraselt "Kosch") asutatud 15. sajandi teisel poolel. Tänini säilinud häärber valmis 1792. aastal. Päärdu nimi pärineb 18. sajandist ja mugandus selleaegse mõisa omaniku Bernt Tuwe eesnimest.
18. sajandil asutati mõisa poolt Velise jõele vesiveski, mille hoone hävis 1941. aastal Teises maailmasõjas Märjamaa lahingus.
Päärdu vallakool (Rääski külas) asutati 1846. aastal. 1924. aastal anti Päärdu kooli käsutusse Päärdu mõisahäärber. 1972. liideti kool Kivi-Vigala kaheksaklassilise kooliga.
1905. aasta mässu ajal sai Päärdus Paiba talu (Mihkel Aitsami (1876–1917) kodutalu) koosolekute ja kogunemiste kohaks. 
1970. aastate asulate reformimise ajal liideti Päärdu külaks samanimeline asundus, osa Pikk-külast (tänapäevase Päärdu lääneosa) ja Veneküla (Vene; tänapäevase Päärdu põhjaosa).
Sigaste

Sigaste on küla Pärnumaal Saarde vallas.
Sigastele lähimad külad on Lodja lõunas ja Marana kagus. Kaugemale põhja jääb Saunametsa. Sigastet läbib Lodja–Saunametsa tee. Muudest paikadest jäävad kagusse Kikepõhja, lõunasse Pändi ning loodesse Riisselja endine küla ja raudteejaam.
Sigaste ojaks nimetatakse Kivioja, mis on Reiu jõe parempoolne lisajõgi. 1950. aastate paiku kaevati oja maaparanduse käigus sirgeks. Varem leidus Kiviojas palju kalu, aga pärast kopratammide teket ei ole kalad sinna kudema pääsenud. Nüüdisajal esineb ojas vähesel määral lepamaimu ja särge.
Sigastet on mainitud 1584. ja 1839. aastal külana. 1758. aastal on nimetatud Kikepera küla järel olevat hajatalu, kus elas "Auf Sigaste Marcus Land Sigaste Hans". Küla asus Saarde kihelkonnas ja kuulus Kilingi mõisale. Eesti kohanimede seas erandlikuna on külanime kirjutatud sajandite viisi üksnes tänapäevasel kujul. 1977. aasta külade reorganiseerimise käigus liideti Sigastega edelas olev Lodja asundus ning kirdes olevad Kivilaane ja Kutja.
Kivilaanet on esmamainitud 1816. aastal, kui nimetati "Kiwwilane" talu. 1839. aastal on nimetatud "Kiwwilane" kõrtsi ja 1900. aasta paiku Кивиланы küla. Kivilaanest põhja jääb Mölke-nimeline koht.
Kutja oli 1930. aastatel omaette küla. Nõukogude ajal arvati ta Suitsuküla koosseisu. 1977 Suitsuküla kaotati ja selle läänepoolne ots Kutja ühendati Sigastega.
Sigastest lõunas olevat Pändit on esmamainitud 1797. aastal "Bente" taluna. Maailmasõdade vahelisel ajal oli Pändi omaette küla.
Läbi Sigaste kulges kuni 2008. aastani Pärnu–Mõisaküla raudtee, mis omakorda oli osa Tallinna–Pärnu–Riia raudteest. Külas oli Sigaste raudteepeatus.
Külanimi on tekkinud sõnast "siga" kas otse või isikunime vahendusel. -ste-lõpp tähendab sugunime. Sigaste nime käänatakse sisekohakäänetes (Sigastesse jne).
Tali

Tali on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Külas asus Tali mõis.
Tuuliku

Tuuliku on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Tõlla

Tõlla on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
1977. aastal liideti Tõlla külaga Neitsiküla.
Tõlla puurauk on siluri Jaani lademe Tõlla kihtide stratotüüp. Viimased on küla järgi ka nime saanud.
Veelikse (Saarde)

Veelikse on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Viisireiu

Viisireiu on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Külast voolab läbi Reiu jõgi. Küla juures liituvad jõega Külge oja ja Kalita oja.
Viisireius asub Vahtra suurfarm.
Väljaküla (Saarde)

Väljaküla on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas Kilingi-Nõmmest vahetult kirdes.
Külast voolab läbi Alva jõgi. Väljaküla ja Kärsu küla piirile jääb Rahumeri.
Väljakülas lõppeb Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.
Lisaaeg

Lisaaeg on sportmängu osa, mis lisatakse vajaduse korral mängu normaalajale, kui selle lõppedes on mängu seis viigiline. Lisaaja kestus võib olla ajaliselt kindlaks määratud, kuid see võib lõppeda ka siis, kui üks võistlejatest punkti teenib.
Jalgpall.
Elukutseliste jalgpallis kestab lisaaeg 2x15 minutit. Jalgpalli suurvõistlustel on kasutatud 
Kumbki reegel ei osutunud aga populaarseks ega elavdanud soovitud viisil mängu, mistõttu nende kasutamine 2004. aastal lõpetati.
Jäähoki.
Lisaaeg on meetod, mille abil selgitatakse välja jäähokimängu võitja, kui seis on pärast mängu normaalaja lõppu viigiline. Peamised meetodid tasavägise mängu võitja selgitamiseks on lisaaeg ja karistuslöök või mõlema kombinatsioon. Kui liigareeglid näevad ette piiratud aja, mille jooksul võib mängida lisaajal, ilma penaltiseeriat järgneda, võib, aga ei pruugita, kindlasti kindlaks määrata mängu võitnud meeskond.
Lisaminutid on lisaperioodid pärast mängu kolmandat regulatsiooniperioodi, mille puhul kehtivad tavalised hokireeglid. Kuigi varem mängiti täispikki lisaaegu, on lisaaeg tänapäeval kuldvärav (äkksurma vorm), mis tähendab, et mäng lõpeb kohe, kui mängija lööb värava.
IIHF-i mängus sõltuvad lisaaja reeglid võistluse etapist.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel kasutati uut lisaaja protseduuri, mis kehtivad kõikide maailmameistrivõistluste puhul, sealhulgas alates 2022. aasta taliolümpiamängudest. Kõik lisaajad toimuvad kolm mängijad kolme vastu, olenemata alagrupi mängust või eelvoorust (viis minutit kolme raundiga, väljalangemismängudes, sealhulgas kolmanda koha mängudest (kümme minutit viie raundiga) või meistrivõistlustest (kakskümmend minutit). Lisaaeg lõpeb sellega, kes lööb järgmisena värava.
FC Bestra

FC Bestra oli Viljandis tegutsenud jalgpalliklubi. 
Klubi kandis kuni 2010. aasta oktoobrini nime JK Liverpool Pub, Viljandis tegutseva pubi Liverpool pub järgi. Nimest loobuti, kuna seda ei peetud noortetöö jaoks sobivaks ja klubi ei olnud pubiga seotud. Uus nimi tuli sponsorfirma AS Bestra Engineering nimest.
Aastal 2006 hakkas klubi mängima IV liiga lõunapiirkonnas. Saavutati neljas koht ja jõuti üleminekumängudele, mis võideti, ning klubi pääses III liigasse.
2010. aasta hooajal oli JK Liverpool Pub ainus ühegi kaotuseta klubi, tänu sellele nimetas ajakiri Jalka klubi aasta meeskonnaks. 
2011. hooajal mängisid FC Bestra mängijad JK Viljandi Tulevikus, Viljandi Tuleviku mängijad Meistriliiga klubis FC Viljandi. Viljandi JK Tulevik alustas mängimist Eesti meistrivõistluste II liigas Lõuna/Lääne piirkonnas senise Viljandi JK Tulevik II meeskonna asemel ja Viljandi JK Tulevik II meeskond Eesti meistrivõistluste III liiga Lõuna piirkonnas FC Bestra asemel.
Janek Kalda

Janek Kalda (sündinud 13. septembril 1978 Võhmas) on eesti jalgpallur.
Rene Kaas

Rene Kaas (sündinud 16. jaanuaril 1982) on eesti endine jalgpallur (väravavaht).
Ta on kuulunud ka Eesti jalgpallikoondise nimekirja, kuid pole Eesti eest mänginud.
Ta on 187 cm pikk ja kaalub 85 kg.
Gustav Schäfer

Gustav Klaus Wolfgang Schäfer (sündinud 8. septembril 1988 Magdeburgis) on saksa ansambli Tokio Hotel trummar. 
Isiklikku.
Schäfer elab Magdeburgis. Tal on õde Franciska.
Bill Kaulitz

Bill Kaulitz (kodanikunimi Bill Kaulitz-Trümper; sündinud 1. septembril 1989 Leipzigis) on saksa ansambli Tokio Hotel solist.
Tema kaksikvend Tom Kaulitz mängib samas bändis kitarri. Koos hakkasid vennad juba väga varakult muusika looma, tänaseks on neist saanud nii Saksamaal kui ka kogu Euroopas väga nõutud esinejad nii oma muusika kui ka välimuse pärast.
Bill on tuntud oma ebahariliku riietumisstiili, meigi ja soengu poolest.
Bändi kõrvalt dubleeris Bill 2006. aastal ka filmi "Arthur und die Minimoys" saksakeelses versioonis ühe peaosatäitja häält. Teist peaosalise häält tegi Billi pikaajaline iidol Nena.
Leeds

Leeds on linn Põhja-Inglismaal Lääne-Yorkshire'i linnkrahvkonnas. Asub Aire'i jõe ääres.
Leedsi on esmamainitud juba 1086. aastal, linnaõigused sai 1626. aastal. 18. sajandi lõpus hakkas linn kiiresti kasvama ja sai tähtsaks transpordisõlmeks.
Leedsi ülikool on üks Suurbritannia suuremaid.
Linna parim jalgpalliklubi on Leeds United.
Kostanaj

Kostanaj (minevikus Kustanai) on linn Kasahstanis, Kostanaj oblasti keskus. Asub Toboli jõe ääres.
Kostanajl on raudtee- ja maanteeühendus paljude Kasahstani ja Venemaa linnadega. Linnal on rahvusvaheline lennuväli.
Triumviraat

Triumviraat (ladina "triumvirātus"; "tria" 'kolm' + "vir" 'mees') on kolme isiku poliitiline liit, kellel on sageli ühised huvid. Ühte triumviraadi liiget nimetatakse triumviriks.
Vana-Roomas tähendas triumviraat kolmest triumvirist koosnevat valitavat kolleegiumi (vt Esimene triumviraat, Teine triumviraat). Esimene triumviraat küll ei olnud valitud, vaid selle sõlmisid asehaldur Lõuna-Hispaanias Gaius Julius Caesar, väejuht Gnaeus Pompeius Magnus ja optimaat Marcus Licinius Crassus.
Nicaraguas oli võimul kolmest mehest koosnev triumviraat aastail 1972–1974, tagamaks Anastasio Somoza Debayle võimuloleku kooskõlalisust riigi põhiseadusega.
Triumviraadiks nimetati ka pärast Teist maailmasõda Viljandi 2. Keskkoolis lühikest aega tegutsenud nõukogudevastast õpilasorganisatsiooni.
Mugud

Mugud (inglise keeles "muggles") on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" inimesed, kellel pole võluvõimeid, ehk siis meiesugused tavalised inimesed. Neid kiusasid ja hävitasid surmasööjad ja Lord Voldemort, kes arvasid, et mugud on väärtusetu rämps ning nad tuleks maailmast välja juurida.
Veliki Ustjug

Veliki Ustjug (varem "Ustjug") on linn Venemaal Vologda oblastis Veliki Ustjugi rajoonis. Asub Suhhona ja Jugi jõe liitumiskohas.
Veliki Ustjugi haldusalasse kuulub ka Krassavino linn ja Kuzino alev.
Linna on kirjalikult esmamainitud 1218. aastal. Asus Novgorodi vabariigi kirdepiiril, Rostovi vürstiriigis ja liideti Moska suurvürstiriigiga 1328. aastal.
Linnas on sündinud Semjon Dežnjov, Jerofei Habarov ja Vladimir Atlassov.
Veliki Ustjugi lähedal asub Ded Morozi ametlik elukoht.
Reimo Oja

Reimo Oja (sündinud 23. novembril 1982) on eesti jalgpallur.
Isiklikku.
Reimol on vend Raido ning õed Girgit Oja ja Gerli Oja.
Reimo isa Tõnu Oja on kehalise kasvatuse õpetaja, ema on Terje Oja.
Rämpspost

 
Rämpspost, slängis spämm (inglise keeles "spam"), on e-kiri ja/või sõnum e-postis või uudiserühmas, veebifoorumis, mida saadetakse ilma e-posti konto omaniku soovita või mis ei vasta uudiserühma või veebifoorumi teemale. 
Tavaliselt on rämpspostiks reklaam ja petukirjad. Sageli levitatakse rämpspostiga ka viirusi ja Trooja hobuseid. Rämpsposti eemaldamiseks kasutatakse meiliserverites ja -programmides filtreid. Soovimatute postituste vähendamiseks kasutatakse foorumites ja veebipäevikutes isiku/kasutaja tuvastamist ning inimese ja rämpsuroboti eristamist.
Esimesena kasutas rämpsposti DEC-i töötaja Gary Turk (Thuerk), kes 3. mail 1978 saatis arvutite müügi reklaami ligi 400 Arpaneti kasutajale. Selle saajate reaktsioon oli väga negatiivne.
Elektroonilise rämpsu liigid.
Kuigi tuntuim on rämpspost ehk soovimatud e-kirjad, pani Eestis 2006. aastal Timo Teder toime suure masspostitamise blogide kommentaaridesse. Intervjuus ajakirjale Arvutimaailm tunnistas ta, et sellega katsetati taluvuspiire.
Eesti seadustes.
Alates 2015. aastast avaldab Andmekaitseinspektsioon nimekirja ettevõtetest, mis on vähemalt kolm korda rikkunud elektroonilise side seaduse (ESS) § 1031. Vastavalt lõikele 5 lasub otseturustuse saatmiseks nõusoleku olemasolu tõendamise kohustus isikul, kelle nimel otseturustust tehakse.
Nimekirjas on olnud näiteks ettevõtted MK Ärilahendused OÜ, Scandinavian Marketing OÜ, Stranmark OÜ (uus nimi Pikksilm Meedia OÜ), Kernu Metall OÜ, Rapsoodia OÜ, Westinghouse OÜ (2 viimast on pelletite müüjad).
Eesti rämpsupostitajad.
Võlaõigusseaduse §60 keelab ilma eelneva nõusolekuta ärilise sisuga teadete saatmise: "Pakkumise võib tarbijale teha inimsekkumist mittevajava automatiseeritud kõnevalimissüsteemi, faksi, telefoni automaatvastaja või elektronposti abil üksnes tarbija eelneval nõusolekul. Muid individuaalset suhtlemist võimaldavaid sidevahendeid võib pakkumise edastamiseks kasutada, kui tarbija ei ole nende kasutamist sõnaselgelt keelanud."
Rämpsupostitajale on iseloomulik ka kellegi teise (kolmanda osapoole) sõnumite vahendamine ja selle eest tulu teenimine. Tavaliselt käib see laialisaadetud kirjade koguse ja kampaania korraldamise pealt, kuid võib olla ka tulu teenimine rämpsupostitamiseks kasutatud tarkvara valmistamiselt ja müügilt.
Eestis on suure osa soovimatutest e-kirjadest tekitanud järgmised isikud:
ja ettevõtted:
Kui enamik Eestist pärit rämpsupostitajaid tegutseb Eestis ja selle lähiümbruses, siis globaalselt tegutsenud Rove Digitali on SpamHaus pannud teisele kohale nimekirjas "Top 10 Worst Spammers" ning selle juhi Vladimir Tšaštšini kümnendale kohale nimekirjas "Top 10 worst chief executives".
Kurivara

Kurivara (ka kahjurvara, pahavara, õelvara, ründevara, ründetarkvara, kahjulik tarkvara) (inglise keeles "malware") on arvutiprogramm, mis on kirjutatud spetsiaalselt selleks, et arvutit ilma selle haldaja ja valdaja teadmata kahjustada või kuritarvitada.
Liigitus.
Kaasaegne kahjurvara võib sisaldada mitut siin eristatud alamliigi tööpõhimõtet.
Edastusohje protokoll

Edastusohje protokoll (ingl "Transmission Control Protocol" ehk TCP) on levinuim transpordikihi võrguprotokoll, mida kasutatakse TCP/IP võrkudes. Kuna TCP-protokoll on peaaegu alati kasutuses koos IP-protokolliga (Internet Protocol), siis tavaliselt kasutatakse nime "TCP/IP".
TCP-protokolliga saadetavaid pakette toimetab edasi võrgukihi protokoll, milleks on üldjuhul internetiprotokoll (IP). TCP/IP mudeli järgi on loodud enamik arvutivõrke.
TCP-ühendus toimib ainult otspunktide vahel (näiteks kliendi ja serveri vahel). Vahepealsed seadmed, nagu marsruuterid, seda osa pakettidest ei muuda.
TCP- ühendus on töökindel, sest toimub kolmepoolne kinnitus ehk "three-way handshake". Klient saadab serverile ühenduse loomise soovi, server vastab ning saadab samuti ühenduse loomise soovi, mille klient kadudeta andmevahetuse korral vastusega kinnitab.
TCP tegeleb voo- ja koormusjuhtimisega. Voojuhtimine ("flow control") tähendab, et TCP jälgib pidevalt otspunktide andmevooge ning teeb andmeedastuse kiiruses ja mahus selle järgi parandusi. Koormusjuhtimine ("congestion control") tähendab, et TCP jälgib otspunktidevahelise võrgu koormust ning muudab ka selle järgi pakettide parameetreid.
TCP sobib rakendustele, mis vajavat töökindlat andmeedastust, kus kiirus ei ole kriitiline.
Antud protokolli põhiline standard on RFC 793.
Teine internetiprotokolli peal käitatav protokoll on kasutajadatagrammi protokoll (UDP), mis saadab pakette kuid ei kontrolli nende kohalejõudmist sihtkohta. Seda kasutatakse näiteks multimeedia edastamisel ning mujal, kus tähtis on andmesidekiirus ja vähem tähtis selle kvaliteet (pakettide kadumisel neid uuesti ei saadeta).
On leitud, et sipelgad "Pogonomyrmex barbatus" käituvad enda toiduga varustamisel analoogselt TCP toimimisega.
Kristiansand

Kristiansand on linn Norra lõunaosas, Agderi maakonna, Kristiansandi valla ja varasema Vest-Agderi maakonna halduskeskus. Linn on nimetatud Christian IV järgi. 
Kristiansandis asub Agderi Ülikooli üks kahest linnakust.
Laurent-Désiré Kabila

Laurent-Désiré Kabila (27. november 1939 – 18. jaanuar 2001) oli Kongo Demokraatliku Vabariigi president 17. maist 1997 kuni 16. jaanuarini 2001. 
Kabila juhtis mässajate vägesid esimeses Kongo sõjas, mille käigus kukutati Kongo DV-d 32 aastat valitsenud diktaator Mobutu Sese Seko.
16. jaanuari 2001 pärastlõunal tulistas teda üks ihukaitsjatest. Kabila jäi ellu ning toimetati ravile Zimbabwesse, kus paari päeva pärast, 18. jaanuaril suri.
Vinüülplast

Vinüülplast on polüklorovinüülvaikude baasil toodetav plast, mida kasutatakse kanalisatsiooni- ja ventilatsioonitorustike valmistamiseks. Vinüülplastil on suur keemiline püsivus. Ka enamik happeid ei avalda sellele kahjustavat mõju.
Vinüülplasti on kerge mehaaniliselt töödelda. Kuumutamisel paindub kergelt. Kuuma õhuga on temperatuuril 220–240 °C võimalik vinüülplasti keevitada vinüülplastist varrastega.
Materjali puuduseks on, et temperatuuril üle 60 °C muutub ta plastseks ja –20° juures hapraks. Arvesse tuleb võtta ka vinüülplasti joonpaisumist, mis on kuus korda suurem kui terasel.
Paroniit

Paroniit on hall elastne kummitaoline materjal. 
See koosneb asbestkiududest, kummist ja lisandeist. Talub kõrget temperatuuri. Kasutatakse muuhulgas katelde ja auruga köetavate õhukuumutite tihendite valmistamiseks.
Kiisa (Tori)

Kiisa on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Läbi küla kulgeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ja Lelle–Pärnu raudteelõik.
Kilksama

Kilksama on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. 
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Külas asuvad Kilksama Antsülusjärve ja Litoriinamere rannavööndi mattunud setted.
Nurme (Tori)

Nurme on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. 
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Räägu (Tori)

Räägu on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. 
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
1977. aastal liideti Räägu külaga Räägu-Mõisaküla.
Rütavere

Rütavere on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. 
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Küla poolitavad Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ja Lelle–Pärnu raudteelõik.
Tammiste (Tori)

Tammiste on küla Pärnu maakonnas Tori vallas Pärnu jõe ja Rääma raba vahel.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Tammiste on Pärnumaa suurim küla, 2021. aastal elas seal 1722 elanikku.
Urge (Tori)

Urge on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. 
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Farmaatsia

Farmaatsia (kreeka "pharmakeia" 'ravimi tarvitamine'; ka ravimiõpetus) on õpetus ravimite füüsikalistest, keemilistest, farmakoloogilistest, toksikoloogilistest ja mikrobioloogilistest omadustest, samuti õpetus ravimite välja töötamisest, valmistamisest, säilitamisest, analüüsimisest ja kasutamisest ning sellega liituvast majanduslikust ja juriidilisest taustast.
Proviisor on ravimite ekspert, proviisoriõppe õppekava keskmes on kvaliteetne ravimpreparaat. See on unikaalne kompetents – ühelgi teisel spetsialistil ei ole sellist ettevalmistust. 
Farmatseut on erialase kutse- või rakenduskõrgharidusega spetsialist.
Vainu (Tori)

Vainu on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. 
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Võiste

Võiste on alevik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Tahkuranna valda.
Võistes asub ettevõte Frontier Hockey, mis valmistab hokikeppe.
Võistes tegutseb jalgpallimeeskond FC Võiste City. 
Võistes asuvad Tahkuranna Lasteaed-Algkool, Võiste raamatukogu, Tahkuranna luteri kirik.
Laadi

Laadi on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Leina (Häädemeeste)

Leina on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Külas asub Jõulumäe paikkond.
Lepaküla

Lepaküla on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Metsaküla (Häädemeeste)

Metsaküla on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Piirumi

Piirumi on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Reiu

Reiu on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
7. septembril 2015 eraldati Reiu küla maadest Mereküla küla.
Tahkuranna

Tahkuranna (saksa keeles "Tackerort") on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Tahkuranna valda.
Tahkurannas asub Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik. Tahkurannas asub ka Konstantin Pätsi ausammas.
Aesoo

Aesoo (kohakääne Aesoosse või Aesoole ) on küla Pärnumaal Tori vallas.
Küla nime on esmamainitud 1500. aastatel kujul "Hasik". 1618 nimetati seda "Hasikby". 1624 nimetati küla "Hasick" ja seal elas talupoeg "Ayska Poetz". Aastatel 1680–1684 nimetati küla "Aiso" ja 1797 "Aeso". Küla asus Tori kihelkonnas ja kuulus Tori mõisale.
1977. aastal liideti Aesooga kirde pool asuv Piiri, idapoolsed Rabaküla ja Rabassaare ning läänepoolsed Viidika küla ja osa Saarissoo külast.
2,8 km pikkune Tohera ehk Mäelta oja kulgeb täies ulatuses Aesoos ja suubub paremalt Navesti jõkke. Küla kese asubki Navesti jõe paremal kaldal.
Küla nime häälikuline areng on selgitamata. Esimeste kirjapanekute järgi võis külanimi tollal olla "Aasik". See võis tuleneda sõnast "aas : aasa" ('silmus, jõelooge, heinamaa jõekäärus') või sõnast "aas : aasa" ('kärbis, sard, ülespandud viljaredel, rõuk'). Pole välistatud pärinemine sõnast "aisk : aisa" ('ais'). Haeska küla nimi võib olla sarnast päritolu.
Elbi

Elbi on küla Pärnumaal Tori vallas.
Küla idapiirile jääb Tootsi raudteejaam koos Lelle–Pärnu raudteelõiguga.
Jõesuu (Tori)

Jõesuu on küla Pärnumaal Tori vallas.
Asukoht.
Jõesuu asub ˞˞˞Pärnu jõe ja Navesti jõe liitumiskohas, umbes 6 km kaugusel Torist.
Elanikkond.
Jõesuus elab 2024. aasta juuni kuu seisuga 259 inimest.
Kildemaa

Kildemaa on küla Pärnumaal Tori vallas.
Kuiaru

Kuiaru on küla Pärnumaal Tori vallas.
Külas asus Lelle–Pärnu raudteelõigule jäänud Tammiste raudteepeatus, mis suleti 2011. aastal.
Kõrsa

Kõrsa on küla Pärnumaal Tori vallas.
Levi

Levi on küla Pärnumaal Tori vallas.
Mannare

Mannare on küla Pärnumaal Tori vallas.
Muraka

Muraka on küla Pärnumaal Tori vallas.
Külas asub hiiesaar. Muraka ja Jõesuu küla vahel on ka korralik rippsild. Külas asuvad ka laudad mida endiselt kasutatakse.
Muti

Muti on küla Pärnumaal Tori vallas.
Oore

Oore on küla Pärnumaal Tori vallas.
Piistaoja

Piistaoja on küla Pärnumaal Tori vallas. Suuremad asulad ümbruskonnas on Selja küla (8 km), Tootsi alev (10 km), Tori alevik (12 km) ja Vändra alev (25 km). 
Pärnu–Rakvere–Sõmeru maanteeni on umbes 3 km külakeskusest, kus asub Mannare bussipeatus. Piistaoja läbib Mannaret Massu teega ühendav riigimaantee lõik, mis osalt on asfalteeritud. Naaberkülad on Sikana, Mannare ja Muraka. Pärnu jõeni on Piistaoja külast umbes 2 km.
Küla tuntuim talu oli Piistaoja talu.
Ajalugu.
Piistaoja küla sai nime 1977. aasta tolleaegse Vändra Katsejaama kasutatud maadel olnud majapidamistest. 
Sealne majapidamine on läbi aegade kandnud mitut nime:
Randivälja

Randivälja on küla Pärnumaal Tori vallas.
Külas asub RMK Vändra metskonna keskus.
Riisa

Riisa on Pärnumaal Tori vallas asuv küla.
Küla paikneb soode ja rabade vahelisel seljandikul.
Ajalugu.
Riisa küla maa-ala kuulus Vastemõisa mõisa alla. Esimesed teated Riisa kohanime kohta pärinevad 17. sajandist, kuid esialgu sellenimelist küla olemas polnud, olid vaid talud ja talupojad. 1601 on mainitud Rise Jurgenit ja Rise Andreast, 1624 Ryse talu, 1682 Vastemõisa talupoegi nimedega Rißa Ewertt ja Rißa Gertt ning 1704 Vastemõisa talupoegi nimedega Rysa Iahn ja Rysa Matts. Alles seejärel on mainitud küla: 1716 kujul Rys ja 1797 kujul Rysa.
1977 liideti Riisa külaga Aruküla, Kõlli ja Kõrreküla.
Nime päritolu.
Tõenäoliselt on küla nimetatud isikunime Riis (omastav Riisa) järgi, mis esialgu andis nime talule ja see omakorda külale.
Riisa talusid leidub veel Saaremaal ja Lõuna-Eestis.
Loodus.
Küla lähedal Soomaa rahvuspargis asub 10 km² suurune Riisa raba, kus on 4,8 km pikkune Riisa õpperada.
Rätsepa (Tori)

Rätsepa on küla Pärnumaal Tori vallas.
Rätsepa külas elab ajalehtede ja ajakirjade kirjasaatja ning harrastusajakirjanik Hillar Kohv.
Taali

Taali on küla Pärnumaal Tori vallas.
Võlli (Tori)

Võlli on küla Pärnumaal Tori vallas.
1977. aastal liideti Võlli külaga Jõhve.
Alu küla

Alu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
1977. aastal liideti Alu külaga Häidaste.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Ermistu

Ermistu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
1977. aastal liideti Ermistu külaga Lepaspea.
Ermistu ümbruses on suured loodusalad.
Eino Jutikkala

Eino Kaarlo Ilmari Jutikkala (kuni 1931 Rinne; 24. oktoober 1907 Sääksmäki– 22. detsember 2006 Helsingi) oli soome ajaloolane.
Jutikkala uuris peamiselt kultuuriajalugu; ta osales juba Gunnar Suolahti algatatud ja Väinö Voionmaa lõpule viidud esimese Soome kultuuriajaloo üldkäsitluse koostamisel 1933–1936. Jutikkala tegi teadust kuni kõrge vanuseni, veel 1997. aastal ilmusid tema sulest ülevaated surmakultuurist Põhja-Savos ja Jätkusõjast.
Jutikkala osales ainsana nii I, II kui ka III Eesti ja Soome ajaloolaste päevadel (vastavalt 1933., 1937. ja 1999. aastal).
Kastna (Pärnu)

Kastna on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas Liivi lahe ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Ajalugu.
Küla on mainitud 1320. aastal, kui ordumeister Gerhard von Jork kinkis selle Padise kloostrile. Selle kohta kasutati nime "Kaskenne".
Külas oli Kastna mõisa keskus. Samuti asus selle lähikonnas mitu Vaiste mõisa hoonet.
Külas tegutses aastatel 1921–1970 algkool.
Kastnas asus endisele Pärnu Muuseumi direktorile Omar Volmerile kuulunud küün, mis paikneb nüüd Naissaarel ja on kasutusel kontserdipaigana. Külas asub ka Omar Volmeri mälestuskivi.
Loodus.
Kultuurimälestistest on külas kivikalme Pernumägi.
Küla territooriumi lõunaosas asub Kastna maastikukaitseala. Sinna alale jäävad ka kolm Kastna tamme, mis võeti looduskaitse alla juba 1938. aastal.
Kastna Püha Arseniuse kirik jääb tegelikult naaberküla (Ranniku) territooriumile.
Austria välismaateenistus

Austria välismaateenistus (saksa "Österreichischer Auslandsdienst") on alternatiivteenistus tsiviilteenistuse asemel, mis kestab (minimaalselt) 12 kuud. On olemas kolm erinevat võimalust teenistuses osaleda. Need on mälestusteenistus, sotsiaalteenistus ja rahuteenistus.
Ajalugu.
Esimene austerlane astus rahuteenistusse 1. septembril 1992 endises koonduslaagris Auschwitz-Birkenaus (Poolas) kinni. Innsbrucki elanik ja politoloog Andreas Maislinger võttis samasuguste Saksamaa organisatsioonide idee enda peale.
1998. aastal asutati ühing, mis 2006. aasta lõpuks nimetati ümber "Austria välismaateenistuseks" (saksa keeles: "Österreichischer Auslandsdienst"; inglise keeles: "Austrian Service Abroad").
Austria mälestusteenistus.
Austria mälestusteenistus töötab natsionaalsotsialismi ohvritega. Teenistuja töötab holokausti mälestuspaigas, näiteks muuseumis või uurimisinstituudis, nagu Yad Vashem Jeruusalemmas või Simon Wiesenthali Keskuses (Ameerikas).
Austria sotsiaalteenistus.
Austria sotsiaalteenistuses toetatakse mõne riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Näiteks töötavad teenistujad tänavalastega, valitsusvälistes organisatsioonides või tegelevad joogiveega varustamise projektidega, eriti arengumaades.
Austria rahuteenistus.
Rahuteenistujad tegelevad rahu kaitsega sõjalise konflikti piirkondades. Initsiatiivrühmad organiseerivad ühiseid seminare ja vestlusringe "vaenlaste" vahel, näiteks Iisraelis juutide ja palestiinlaste vahel.
Aeronoomia

Aeronoomia on meteoroloogia haru, mis uurib tropopausi kohal oleva atmosfääri keemiat ja füüsikat.
Vahetult tropopausi kohal olev atmosfääriosa on stratosfäär. Aeronoomia uurimisobjektideks on näiteks virmalised ja osoonikiht.
Aheraine

Aheraine on koos maavaraga kaevandatavad kivimid ja mineraalid, mis pole antud kaevanduse kontekstis maavarad ning on seetõttu majanduslikult kasutud.
Aheraine eraldatakse kaevandatavast maagist või toormest rikastamise käigus. Aheraine ladustatakse tavaliselt aherainemägedena või aherainepuistangutena.
Näiteks Narva elektrijaamades jääb põlevkivi aherainet üle 1,5 miljonit tonni aastas.
Ladejärk

"Ladejärk" on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus.
Ladejärk oli lademest suurem, kuid ladestikust väiksem üksus.
"Ladejärk" (vene "ярус") on termin, mida kasutatakse Venemaa ja endise Nõukogude Liidu geoloogilises kirjanduses, mistõttu oli ta kasutusel ka eesti keeles. Et rahvusvahelistes stratigraafilistes skeemides vastavat üksust ei ole, siis on Eestis selle kasutamisest loobutud.
Ladejärgule vastav geokronoloogiline üksus on ajajärk.
Ajujää

Ajujää ehk triivjää on veekogude jääkate, mis on jagunenud osadeks ning triivinud tekkekohast eemale.
Ajujääd eristatakse kinnisjääst, mis asub tekkekohas ning on kinnitunud kalda või ranna külge.
Ajujää veepinna katvus võib ulatuda kuni 100%. Kui vaba veepinda on väga vähe, siis nimetatakse vastavat ajujääd ka paakjääks. Vallideks kuhjunud ajujääd nimetatakse rüsijääks.
Ajujääd liigutavad peamiselt tuuled ning hoovused. Ajujää hulka kuuluvad ka jäämäed.
Energeetika mõisteid

"Siin on loetletud energeetika mõisteid.
Alabaster

Alabaster on kipsi peeneteraline massiivse tekstuuriga erim.
Alabaster on väga pehme. Tema kõvadus Mohsi skaalal on kõigest 1½–2, mistõttu teda saab küünegagi kriimustada.
Sõna "alabaster" tuleb ladina keele ("alabaster") kaudu kreeka keelest (ἀλάβαστρος). Sinna on ta laenatud egiptuse keelest. Sõna algne päritolu on vaieldav. Vana-Egiptuses oli Alabastroni linn, kuid on võimalik, et nimetus pärineb egiptuse jumalannale Bastile pühendatud anumatest, mida nimetati "a-labaste". Basti kujutati emalõvina ja nende anumate, mis sageli olid alabastrist valmistatud, kaanel oli tihti emalõvi kujutis.
Alabastri all on peetud silmas ka marmorit, kuid ilma täpsustuseta nimetus "alabaster" tähendab tänapäeval kindlasti kipsi.
Alabaster on enamasti valge ja kergelt läbikumav. Kuid kolmes kohas maailmas on leitud ka musta alabastri soon: üks neist on Itaalias, teine Hiinas ja kolmas Oklahomas.
Alabastrit kasutatakse ehiskivina mitmesuguste nikerdiste, kujude jms valmistamiseks. Läbi aegade on sellest valmistatud religioosse tähtsusega esemeid. Viimastel sajanditel on alabastrist tehtud siseruumides olevaid käsipuid. Välistingimustes ei saa alabastrist esemeid säilitada, sest ta on vees lahustuv.
Kui alabastri siledat poleeritud pinda pesta nõudepesuvedelikuga, siis kaotab alabaster suurema osa oma läbikumavusest ja särast, muutudes valgeks, karedaks ja tuhmiks.
Alabastri läbikumavust saab vähendada ja muuta ta läbipaistmatuks, väga marmori sarnaseks. Selleks tuleb alabastrist ese asetada vette ja kuumutada vett aegamööda peaaegu keemiseni. Seda tuleb teha väga hoolikalt, sest kui temperatuuri piisavalt ei reguleerita, muutub ese hoopis kriitvalgeks. Marmorjaks muutumise efekt on seotud osalise veetustamise ehk dehüdratiseerumisega.
Jenny Lind

Johanna Maria Lind (ka Jenny Lind; 6. oktoober 1820 Stockholm – 2. november 1887 Malvern) oli rootsi ooperilaulja.
Jenny oli tüdrukutekooli juhataja Anne Marie Felborgi (1793–1856) vallaslaps. Tema isa oli raamatupidaja Niklas Jonas Lind. Jenny vanemad abiellusid alles 1834. aastal.
Jenny sünniaastaks peetakse küll aastat 1820, kuid ei sündimine Rootsis ega ka sünniaasta ole kindlat tõendamist leidnud. Näiteks on teada, et 1. septembril 1850 jõudis ta Liverpoolist New Yorki Inglise laevaga S. S. Atlantic, kus tema vanuseks oli märgitud hoopis 39, seega oleks ta sünniaasta hoopis 1810. 
Jenny lauluhäält märgati juba lapseeas. Kui ta oli umbes üheksa-aastane, kuulis tema lauluhäält teenijatüdruk "mademoiselle" Lundberg, kes oli Kuningliku Rootsi Ooperi tantsija. Lundberg oli noore Jenny häälest vaimustatud ja aitas tal sisse saada Kuninglikku Teatrikooli. Laval hakkas Jenny lauljana esinema 10-aastaselt ning 17-aastaselt oli ta Rootsi Kuningliku Ooperi silmapaistvaim laulja, 20-aastaselt oli ta Rootsi Kuningliku Muusikaakadeemia liige ja Rootsi kuninga õukonnalaulja.
Esimese suurrolli laulis ta 1838. aastal Carl Maria von Weberi ooperis "Nõidkütt".
1843. aastal tutvus ta kontserdireisil Taanis Hans Christian Anderseniga, kes temasse armus, kuid Lindil puudusid kirjaniku vastu tunded. Sellel ja järgmisel aastal kirjutas Andersen sellest inspireerituna kolm muinasjuttu: "Inetu pardipoeg", "Ingel" ja "Ööbik". Neist viimase mõjul hakati Lindi kutsuma Rootsi ööbikuks.
1852. aastal abiellus ta Bostonis Otto Goldschmidtiga (1829–1907). Abielust sündis kolm last: 1853. aastal Saksamaal ning 1857. ja 1861. aastal Inglismaal. See teeb tema sünniaasta 1810 ebatõenäoliseks.
1887. aastal suri ta vähki. Ta on maetud Great Malverni kalmistule Inglismaal Worcestershire'i krahvkonnas.
Alass

Alass on ümara läbilõike, lameda põhja ning järskude seintega termokarstiga seotud negatiivne pinnavorm.
Alassid tekivad pinnases oleva jää sulamise tõttu, mis viib langatuslike negatiivsete pinnavormide tekkeni, mille sügavus on tavaliselt 3...40 meetrit, läbimõõt aga 100 meetrist 15 kilomeetrini. Alasside põhju võivad täita järved.
Termin on pärit Jakuutiast, kus alassid on tavalisteks pinnavormideks jõeterrassidel, näiteks Leena jõe alamjooksul.
Carl Reinecke

Carl Heinrich Carsten Reinecke (23. juuni 1824 Altona, tänapäeval Hamburg – 10. mai 1910 Leipzig) oli saksa helilooja, pianist ja dirigent.
Reinecke sündis Altonas, mis sel ajal oli Taani valduses. Teda õpetas tema isa, muusikaõpetaja Johann Peter Rudolph Reinecke. Ta alustas muusika kirjutamist 7-aastaselt ja esines esimest korda avalikult pianistina 12-aastaselt.
1843. aastal toimus tema esimene kontsertreis, tänu millele sai ta 1846. aastal õukonnamuusiku ametikoha Taani kuninga Christian VIII juurde Kopenhaagenisse. 
1851. aastal asus ta tööle professorina Kölni Konservatooriumis. Järgnevatel aastatel esitati ta Barmeni muusikadirektori kohale ja temast sai muusikadirektor ja dirigent "Singakademie"-s Wrocławis.
1860. aastal kutsuti ta professoriks kompositsiooni ja klaveri alal Leipzigi Konservatooriumisse ja Leipzigi Gewandhaus orkestri dirigendiks. Ta juhatas seda orkestrit kuni 1895. aastani.
Reinecke õpetajakarjäär kestis 35 aastat, aastani 1902. Tema paljude õpilaste seas olid ka Edvard Grieg, Christian Sinding, Leoš Janáček, Isaac Albéniz, Johan Svendsen, Felix Weingartner ja Max Bruch.
80-aastaselt, esitades oma loomingut Welte-Mignon firma klaverimängu salvestaval seadmel, sai temast kõige varem sündinud pianist, kelle mängu on mis tahes vormis salvestatud.
Ta lõi üle 300 teose (sh oopereid, neli klaverikontserti ja kammermuusikat). Neist tuntuim on flöödisonaat "Undine".
Eric Cartman

Eric Theodore Cartman on animasarja "South Park" üks neljast peategelasest.
Sarjas viidatakse talle tavaliselt perekonnanimega. Ta on kooliõpilane, kes elab koos oma emaga.
Tema häält mängib Trey Parker.
Kenny McCormick

Kenneth James McCormick on animasarja "South Park" üks peategelasi. 
Kenny sõbrad on Stan Marsh, Kyle Broflovski ja Eric Cartman (hiljem ka Butters). Kenny elab koos teiste "South Parki" tegelastega South Parki väikelinnas, mis asub USAs Colorado osariigis. Kenny on pärit vaesest perest ning kannab pidevalt oranži jopet, mis on inspireeritud sarja tegija Trey Parkeri samanimelisest kooliaja sõbrast. Ka Kenny pidevad surmad on temast inspireeritud - kui ta mõnikord koolist puudus, ütlesid Parker ja ta sõbrad naljatades, et Kenny suri, kuid hiljem tuli Kenny siiski jälle kooli.
Hooajad 2–5.
Hooaegadel 2–5 sureb Kenny peaaegu igas osas (v.a tänupüha erisaates). Kenny suremine seostub sarja tegijate klassivennaga, kes oli pidevalt haige ja klassis käis ringi jutt, et ta on surnud. Kenny suremine lõpeb 5. hooaja 13. osas "Kenny sureb", kus Kenny nakatub surmava viirusega ning tema sõbrad teevad kõik, et Kenny päästa. Algselt pidi Kenny suremise üle võtma Kyle, kuna Stan ja Kyle olid liiga sarnased. Kuna Kenny suri pea igas osas, ei saanud vaatajad eriti teada tema isiksusest. Kenny tuli tagasi 7. hooaja esimeses osas "Tühistatud".
Visoko

Visoko on linn Bosnia ja Hertsegoviina keskosas, Zenica-Doboj kantonis.
Linn asub Bosna ja Fojnička jõe ühinemiskohal.
Kavaru

Kavaru on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Kiraste

Kiraste on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Kõpu (Pärnu)

Kõpu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Lao

Lao on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Külas asub Munalaiu sadam.
1977. aastal liideti Lao külaga Kaapre.
Lõuka

Lõuka on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Brasília

Brasília on Brasiilia pealinn ja Liiduringkonna keskus. Linn asub Amazonase ja Paraná jõgikonna veelahkmel.
Brasília kuulub 1987. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Ajalugu.
Aastal 1891 viidi Brasiilia põhiseadusesse punkt, mille kohaselt tuleb pealinn Rio de Janeirost tulevikus uude linna üle viia. Uuele pealinnale pandi nurgakivi juba 7. septembril 1922, kuid ehitus jäi soiku, ning võeti uuesti käsile alles president Juscelino Kubitscheki käsul 1956. aastal. Linn projekteeriti ja ehitati riigi uue pealinnana Le Corbusieri ideede järgi ja see valmis 41 kuuga (1956–1960). Arhitektideks olid Lucio Costa (linnaplaneering), Oscar Niemeyer (tähtsamad hooned) ja Roberto Burle Marx (maastikuarhitekt). Linn planeeriti ristikujulisena, kuid maastiku eripära tõttu sai ta pigem lennukikujuliseks. 21. aprillil 1960 viidi pealinn Rio de Janeirost üle. 
21. aprillil 1962 avati Brasília ülikool. Sama aasta 31. mail pühitseti sisse linna katedraal. 1967 valmis televisioonitorn, 1977 postkontor, 1978 linnapark ja 1981 keskpanga hoone. Alates 2001. aastast töötab linnas metroo.
Männikuste

Männikuste on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Külas asub Tõhela kirik.
Pootsi

Pootsi on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. 
Pootsi on märterpiiskop Platoni sünnikoht.
Pootsi kool.
Pootsi kool alustas 1921. aastal tegevust Pootsi mõisa valitsejamajas. Aastal 1962 koliti mõisa peahoonesse ning koolist sai põhikool. 1998. aastal koliti kool endisse internaati mõisa valitsejamajas. Mõisa peahoone tagastati endistele omanikele. Pootsi Põhikool muudeti 6-klassiliseks algkooliks 2000. aastal. Järgmisel aastal liideti algkool Tõstamaa Keskkooliga, kuid õppetegevus sai Pootsis jätkuda kuni aastani 2004.
Rammuka (Pärnu)

Rammuka on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Ranniku

Ranniku on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Külas asub Kastna õigeusu kirik.
Tõhela

Tõhela on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Külas tegutses aastatel 1921–2000 6-klassiline algkool.
Tõlli (Pärnu)

Tõlli on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Tõlli külas kasvab looduskaitsealune Tõrvanõmme mänd.
1977. aastal liideti Tõlliga osaliselt Lõõba küla.
Värati

Värati on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.
Tõstamaa

Tõstamaa on alevik Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Tõstamaa valla halduskeskus.
Alevikus asus endise Tõstamaa rüütlimõisa keskus. 1921. aastast tegutseb Tõstamaa mõisa peahoones kool (1953. aastast Tõstamaa Keskkool). Säilinud mõisahooned ja mõisapark on arvatud kultuurimälestisteks.
1674. aastal rajati Tõstamaale puukirik, mis asendati 1763–1768 kivikirikuga. 1972. aastal varises Tõstamaa kiriku torn ja kuigi see on taastatud, on kirik endiselt ilma kõrge tornikiivrita.
1977. aastal liideti Tõstamaa alevikuga Araka küla ja osaliselt Lõõba küla.
Nõukogude okupatsiooni perioodil asus kohaliku sovhoosi keskus Tõstamaal.
Alevikust voolab läbi Tõstamaa jõgi, mis saab alguse põhjapoolsest Ermistu järvest ning suubub lõunapoolse Värati küla territooriumil Tõstamaa lahte. Tõstamaa laululava juures on jõel Tõstamaa paisjärv.
Jõe ääres paikneb Tõstamaa kalmistu. Aleviku piires asuvad ka Tõstamaa mõisa kalmistu ja Toomingamäe-nimeline muinaskalmistu.
Allika (Lääneranna)

Allika on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Haapsi

Haapsi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Kadaka (Lääneranna)

Kadaka on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Kanamardi

Kanamardi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Entalpia

Entalpia (kreeka sõnadest ἐν ("en") 'sisse' ja θάλπειν ("thálpein") 'soojendama') on termodünaamilise süsteemi siseenergia ("U") ja rõhuenergia ("pV") summa: 
 formula_1
Entalpia tähis on "H" ja mõõtühik on džaul (J). Valemis on "p" rõhk ja "V" on ruumala. 
Tavaliselt võrreldakse keemilistes reaktsioonides toimuvaid entalpia muutuseid, mille tähistus on ΔH. Kui reaktsiooni tulemuse, produkti/produktide siseenergia muut võrreldes algsete keemiliste ühenditega ehk ΔH on väiksem kui null ehk negatiivne, siis on tegemist eksotermilise reaktsiooniga, mis tekib spontaanselt kui ületada reaktsiooni algamist takistav energiabärjäär. Reaktsiooni käigus moodustuvad stabiilsemad 
keemilised sidemed, mille energia on väiksem/madalam ja reaktsioonil eraldub soojust - ülejäänud energia. Kui reaktsioonis ΔH on suurem nullist ehk positiivne, tähendab see, et moodustunud ühendite keemilised sidemed on suurema/kõrgema energiaga. Tugevamatest sidemetest on tekkinud nõrgemad keemilised sidemed. Selline reaktsioon vajab lisaenergiat - see on endotermiline, energiat neelav protsess. Ehk teisisõnu on Entalpia muutuste kujul tegemist termodünaamika esimese seaduse, energia jäävuse seaduse avaldumisega. Kui reaktsiooni entalpia muut väheneb, antakse energia jäävuse tõttu ülejääv energia ümbritsevasse keskkonda ja kui entalpia muut on positiivne, suureneb, võetakse lisanduseks vajalik osa energiat ümbritsevast keskkonnast. Nii on kokkuvõttes kogu süsteemis protsessi alguses ja lõpus sama palju energiat.
Kidise

Kidise on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Kilgi (Lääneranna)

Kilgi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Koeri

Koeri on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Korju

Korju on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Kulli (Lääneranna)

Kulli on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Külas asub Püha kivi.
Kilgi (Märjamaa)

Kilgi on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
Maade

Maade on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Matsi (Lääneranna)

Matsi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Külas asub Matsi rand.
Rõuge-Matsi

Rõuge-Matsi on küla Võrumaal Rõuge vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kandis küla nime Matsi.
Matsi (Rõuge)

Matsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
Küla läänepiir kulgeb mööda Mustjõge ja küla kagunurk jääb vastu Raudsepa oja. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. 
Matsi külas asub lähestikku kolm arheoloogiamälestisteks arvatud kääbast.
Daniel Ortega

José Daniel Ortega Saavedra (sündinud 11. novembril 1945) on Nicaragua poliitik, aastatel 1985–1990 ja 2007–2025 president. Alates 30. jaanuarist 2025 Nicaragua kaaspresident. 
Ta on pikka aega olnud sandinistide ja organisatsiooni Frente Sandinista de Liberación Nacional (FSLN) juht. 
Ortega vahistati 1967. aastal süüdistatuna Bank of America filiaali pangaröövis ja vabanes vanglast 1974. aastal vahetusena koos teiste Sandinista vangidega Somocista pantvangide vastu. Olles vangis Managua lähedal El Modelo vanglas, kirjutas ta luuletusi, mis ilmusid kogumikuna "Ma ei näinud Managuat ajal, mil miniseelikud olid moes".
Pärast vabanemist läks ta eksiili Kuubasse, kus tegeles sissitreeninguga. Hiljem läks ta salaja Nicaraguasse tagasi. 
Ortega tuli Nicaraguas võimule 1979. aastal toimunud sandinistide ülestõusu järel, kukutades Anastasio Somoza Debayle, kes oli alates 1936. aastast Nicaraguat valitsenud Somoza perekonnast. 
Novembris 1984 kuulutas Ortega välja presidendivalimised, mille ta võitis 63 protsendiga häältest ja sai presidendiks 10. jaanuaril 1985. Vaatlejate arvates olid need vabamad ja õiglasemad valimised Nicaragua ajaloos. Ortega esimene valitud presidendi periood oli aastatel 1985–1990, mil tema valitsemist iseloomustasid maareform ja rikkuse ümberjaotamine. 
Presidendina võitles ta parempoolsete Contra mässulistega, keda toetas USA. See viis ka USA poliitilise skandaalini ("Iran-Gate" või "the Iran Contra Affair"), kui Oliver North ja hulk Ronald Reagani administratsiooni liikmeid olid vastu Boland Amendmentile, aidates müüa relvi Iraani ja kasutades seda ära selleks, et finantseerida Contraid. Aastatel 1980–1989 hukkus üle 30 000 nicaragualase Sandinistade valitsuse ja Contrate vahelises konfliktis. 
1990. aasta presidendivalimistel võitis teda Violeta Chamorro. Samuti kandideeris Ortega edutult presidendiks 1996. ja 2001. aastal, aga võitis presidendivalimised 2006. aastal. 
Kui eelnevalt iseloomustas Ortegat marksistlik poliitika, siis opositsioonis muutus see pigem mõõdukaks sotsialismiks, mida on mõjutanud ka roomakatoliku usk. 2006. aastal keelustas Ortega partei Nicaraguas abordid. 
1998. aastal avalikustas Daniel Ortega kasutütar Zoilamérica Narváez 48-leheküljelise aruande, mis kirjeldas enda seksuaalset ärakasutamist Ortega poolt süstemaatiliselt 9 aastat järjest, alates sellest kui ta oli 11-aastane. Juhtumit Nicaragua kohtus ei arutatud, kuna Ortegal oli parlamendiliikmena puutumatus ja viieaastane seksuaalse ahistamise kohtusse andmise tähtaeg oli ületatud. Narváezi kaebust arutati komisjonis Inter American Human Rights Commission 4. märtsil 2002. 
2021. aasta novembris valiti Daniel Ortega neljandaks viieaastaseks ametiajaks tagasi 75%-ga häältest, selgus ülemvalimisnõukogu avaldatud esimestest ametlikest osalistest tulemustest. 2025. aasta jaanuarist alates valitseb Ortega riiki koos abikaasa Rosario Murilloga (snd 1951) ja mõlemad kannavad ametinimetust "kaaspresident".
Mereäärse

Mereäärse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Muriste

Muriste on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Muriste küla rannaäärne osa on Väinamere hoiuala, põhjapoolne osa Nehatu looduskaitseala koosseisus.
Mõtsu

Mõtsu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Mäliküla

Mäliküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.