Copernicus

Copernicus on Euroopa Liidu kaugseireprogramm, mida koordineerivad Euroopa Komisjon ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA). 
Copernicuse programmi eesmärgid on kvaliteetse, operatiivse ja kergesti kättesaadava informatsiooni pakkumine keskkonnakaitse haldamiseks, kliimamuutuste seireks ja tsiviiljulgeoleku tagamiseks. Copernicus on eelneva Maa seire programmi GMES (Global Monitoring for Environment and Security) jätkuprogramm.
Copernicuse programmi koordineerib Euroopa Komisjon koostöös Euroopa Kosmoseagentuuriga ESA. ESA koordineerib rohkem kui 30 tehiskaaslase seireandmete haldamist. Euroopa Komisjon vastutab üldise kaugseirealase koostöö eest, töötab välja nõuded seiresüsteemidele ja koordineerib seireteenuseid.
Programm koosneb kaugseire satelliitidest (Sentineli satelliitmissioonid), kohtvaatluste sensoritest (maajaamad, õhus ja veepeal asuvad mõõtejaamad) ning teenustest (tuumikteenused), mis keskenduvad keskkonna ja turvalisuse teemadele.
Copernicuse programmi jaoks töötab välja uut seiresatelliitide satelliitmissiooni Sentinel. 2021. aasta lõpuks on orbiidil juba kolm kahest tehiskaaslasest konstellatsiooni ja üksik tehiskaaslane Sentinel-5P.
Sentineli satelliitmissioonid.
Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) on hetkel aktiivselt arendamas seitset Sentineli satelliitmissiooni (Sentinel 1, 2, 3, 4, 5P, 5, 6). Sentineli satelliitmissioonid hõlmavad radarit ja superspektraalset pildistamist maa, ookeani ja atmosfääri jälgimiseks. Iga Sentineli missioon põhineb kahe satelliidi konstellatsioonil, et täita ja uuesti vaadata iga missiooni katvusnõudeid, pakkudes kõigi Copernicuse teenuste jaoks tugevaid andmekogumeid. 2021. aasta lõpuks on orbiidil juba kolm kahest tehiskaaslasest konstellatsiooni (Sentinel 1, 2 ja 3) ja üksik tehiskaaslane Sentinel-5P. 
Sentineli satelliitmissioonide satelliidid:
Copernicuse programmis osalevad ka kõrglahutusega optiliste sensoritega tehiskaaslased, millega jälgitakse linna-alasid ning loodusõnnetuste piirkondi.
Sentineli sarja tehiskaaslased varustavad andmetega Copernicuse programmi teenuseid, mis on orienteeritud urbaniseerumise, toiduga varustatuse, ookeanide veetaseme tõusu, polaarjää kahanemise, loodusõnnetuste ja kliimamuutuste seirele.
Planeeritavad satelliitmissioonid.
Maa seire süsteemi lünkade täitmiseks on Copernicuse programmis kuus kõrge prioriteediga kandidaatmissiooni:
Teenused.
Copernicuse programm sisaldab teenuseid, mis on suunatud urbaniseerumise, toiduga varustatuse, ookeanide veetaseme tõusu, polaarjää kahanemise, loodusõnnetuste ja kliimamuutuste seirele. Üldiselt on Copernicuse teenused jaotatud kuude teemavaldkonda. Nendeks on atmosfääri seire (Copernicus Atmosphere Monitoring Service), merekeskkonna seire (Copernicus Marine Environment Monitoring Service), maaseire (Copernicus Land Monitoring Service), kliimamuutuste teenus (Copernicus Climate Change Service), ohu haldamise teenus (Copernicus Emergency Management Service) ja julgeoleku teenus (Copernicus Security Service).
Andmed.
Copernicuse programmi raames kogutavad andmed on vajadusel kättesaadavad kõigile kasutajatele. Võimalus on andmeid ja teavet tasuta kasutada nii riigi- või eraorganisatsioonidel ja üldisemalt kõigil üksikisikutel. Andmete jagamise puhul kehtib põhimõte, et need on avalik hüve ning seetõttu kättesaadavad tasuta, täieliku ja avatud juurdepääsu põhimõttel. Võimalikud piirangud andmete kättesaadavuse juures võivad esineda julgeoleku kaalutustel.  
Copernicuse programmi tehiskaaslaste andmevoo vastuvõtmist ja keskset andmehaldust korraldab Euroopa Kosmoseagentuur (ESA). Regionaalset andmehaldust korraldavad liikmesriikide kosmoseagentuurid. Eestis on Maa-ameti juurde loodud riiklik satelliidiandmete keskus ESTHub.
Erineva Copernicuse poolt kättesaadaval olevate andmetega ja teabega tutvumine toimub paljudel veebilehtedel enamasti ilma registreerimiseta. Kuid soovi korral andmeid kasutada ja neid alla laadida, tuleb registreeruda.