tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Soma kaevanduskatastroof

Soma kaevanduskatastroof oli plahvatus Türgi lääneosas Soma kivisöekaevanduses 13. mail 2014. Plahvatuse ajal viibis kaevanduses 787 inimest, kuna käimas oli tööliste vahetus.
Plahvatusele järgnenud tulekahju kustutati 15. mail. 
Suurem osa töölisi hukkus vingugaasimürgistuse tõttu, tegemist oli seni ohvrirohkeima kaevandusõnnetusega Türgi ajaloos. 
Riigis kuulutati välja kolmepäevane lein.
Plahvatus ja tulekahju.
Tulekahju sai alguse kaevanduses tekkinud plahvatusest, misjärel lakkasid töötamast kaevanduse tõstukid. Plahvatus ja järgnenud tulekahju tappis 301 töölist, vigastas veel 80 töölist ja jättis umbes 600 töölist kaevandusse lõksu. Paljud hukkunud surid vingugaasimürgistuse tõttu.
Laine (täpsustus)

Laineks nimetatakse füüsikas võnkumise levimist.
Laine võib tähendada ka järgmist:
Ikonostaas

Ikonostaas (kreeka keeles εἰκονοστάσιον &lt; εἰκώνα 'pilt, kujutis' ja στάση 'seisma'; ka pildisein või pühakujusein) on õigeusu kirikus altarit koguduseruumist eraldav ikoonidega kaunistatud sein.
See koosneb ridadena (maksimaalselt 5 reana) üksteise kohal kindla korra järgi paigutatud ikoonidest:
Ikonostaas sümboliseerib taevase kiriku lähedust ja selle eetkostet maise kiriku eest.
Humoresk

Humoresk (saksa sõnast "Humoreske") on proosa- või värsivormis humoristlik lühijutt, milles tehakse heatahtlikku nalja mingi nähtuse, isiku või isiku omaduste üle. 
Eesti kirjanikest on humoreske kirjutanud teiste seas August Kitzberg, Oskar Luts, Peet Vallak, Andrus Kivirähk ja Urmas Vadi. Tuntud autorite seas on ka Priit Aimla, Toomas Kall ja Vladislav Koržets.
Shōchū

Shōchū (jaapani keeles 焼酎) on jaapani kange alkohoolne jook.
Shōchūt valmistatakse harilikult odrast, bataadist või riisist. Harilikult on shōchū kangus 25%, kuid ta võib olla ka 35%.
Shōchū on pärit Kyūshūst, kuid teda valmistatakse ka mujal Jaapanis.
Inspektor

Inspektor on ametiisik, kes teeb järelevalvet (inspektsiooni) mingi ala seadusetäitmise ja toimimisõigsuse üle. 
Sõltuvalt valdkonnast eristatakse näiteks kooli-, keskkonna-, liiklusinspektorit.
Interpreet

Interpreet ehk interpreteerija (ladina sõnast "interpres" 'vahendaja, seletaja, tõlk') on millegi tõlgendaja. Enamasti peetakse interpreedi all silmas heliteose esitajat, eriti solisti või dirigenti.
Musumägi (Tartu)

Musumägi on kunstlik küngas Tartus Toomemäel Tartu toomkiriku juures. See rajati 19. sajandil pargi romantistlike kujundustööde käigus endise Moskva rondeeli kohale Karl XI bastionil. 
Algselt oli Musumäe sees grott, ent see on praeguseks kokku varisenud. Tänapäeval viivad Musumäele trepid ja selle tipus on pinkidega vaateplatvorm, kuid suurema osa vaatest varjavad puud. Musumäe kõrval paikneb Toomemäe ohvrikivi, künka ja toomkiriku vahele jääb Kristjan Jaak Petersoni monument. 
Groti ette rajati 1880. aastal tiik, mida kaunistasid romantilised sillakesed ning Reini jõejumalat ja kolme nümfi kujutav skulptuurigrupp. Skulptuurid lasti 1883. aastatel saksavastastel ajenditel õhku, kuna kolme jõenümfi ning Saksa jõgede isa Reini tõlgendati Baltimaade sümbolina, mis püüdlevat Saksamaa poole. Tiiki kaunistanud nn õhkamiste sillake on säilinud.
Musumägi on olnud populaarne noorpaaride seas, kes käivad seal vahuveini joomas ja pildistamas. Musumäel ja selle ümbruses on esitatud ka vabaõhuetendusi, näiteks Emajõe suveteater etendas seal 1997. aastal "Robin Hoodi" ja 1998. aastal "Röövlitütar Ronjat".
Lennuväli

Lennuväli (ka "aerodroom", kreeka keeles "aer" 'õhk' + "dromos" 'jooks') on ICAO reeglitele vastav rajatis maa- või veealal koos hoonete, seadmete ja selle kohal paikneva kokkuleppelise kõrguseni ulatuva õhuruumiga, mis tagab lennukite, kopterite ja purilennukite õhkutõusmise, maandumise, ruleerimise, paigutamise ja teenindamise.
Tegevust lennuväljal juhitakse lennujuhtimistornist. Lennuväljal on üks või mitu kõvakattega rada, murukattega lennuväljarajad on märgistatud ainult rajatähistega. 
Lennuväljaliigid.
Õhuruumi alusel:
Lennuväljad võivad olla:
Otstarbe järgi:
Lennuväljatüübid.
Omandivormi järgi:
Ain Anger

Ain Anger (sündinud 17. juunil 1971 Kihelkonnal Saaremaal) on eesti ooperilaulja (bass). 
Elulugu.
Ain Anger õppis aastatel 1992–1996 Eesti Muusikaakadeemias Ivo Kuuse, Virgilijus Noreika ja Matti Pelo juures laulmist. Aastail 1993–2001 laulis Anger Rahvusooperis Estonia, alates 1996. aastast solistina. 
Aastail 2001–2004 oli ta Leipzigi ooperi solist. Aastail 2004–2010 oli Anger Viini Riigiooperi solist. Viinis debüteeris ta 2004. aastal Giuseppe Verdi ooperis „Rigoletto“. 
Külalisena on Ain Anger esinenud paljudes mainekates ooperiteatrites, sh Berliini Saksa Ooper, Dresdeni Semper Opera, Müncheni Baieri riigiooper, Prantsusmaal Opera de Montpellier, Pariisi Rahvusooper, Pariisi Théâtre Champs-Elysée, Milano La Scala, Londoni Royal Opera House, Läti Rahvusooper, Madridi ooperiteater Teatro Real, Barcelona Gran Teatre del Liceu, Lyric Opera of Chicago, San Francisco Ooper, National Opera Washington. Ta on esinenud nimekatel festivalidel, sh Bayreuthi festival, BBC Proms, Tokyo kevadfestival, Edinburghi rahvusvaheline festival, Savolinna ooperifestival, Salzburgi ooperifestivalil, Bergeni festival, Lucerni festival. 
Ain Anger on esimene eestlane, keda on kutsutud esinema Bayreuthi ooperifestivalile. Ta debüteeris seal 2009. aastal, lauldes Fafneri osa ooperites „Reini kuld” ja „Siegfried” (dirigent Christian Thielemann). 
Ameerika Ühendriikides debüteeris Ain Anger 2002. aastal, kui laulis peaosa Rodion Štšedrini ooperi „Võlutud rändur“ maailmaesiettekandel New Yorgi Avery Fisher Hallis (New Yorgi Filharmoonikud, dirigent Lorin Maazel). New Yorgi Metropolitan Operas debüteeris Ain Anger 2021/2022. hooajal, lauldes Pimeni osa Modest Mussorgski "Boriss Godunovis" ja Gremini osa Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Oneginis". 
2013. aastal debüteeris ta Milano La Scalas Dalandina Richard Wagneri „Lendavas Hollandlases“ (dirigent Hartmut Haenchen) ja Barcelona Gran Teatre del Liceus (dirigent Josep Pons). 
Aeg-ajalt saab teda näha ka Eesti lavalaudadel. Rahvusooperi 2012/2013. hooajal laulis ta Mefisto osa Gounod‘ ooperis „Faust“, milles mõjuva ja kaasahaarava tegelaskuju loomise eest pärjati teda Eesti Teatriliidu muusikaauhinnaga. 
Juulis 2024 valiti Anger Saaremaa Ooperipäevade kunstiliseks juhiks.
Repertuaar.
Angeri ooperi- ja kontserdirepertuaar on väga lai.
Viini Riigiooperi solistina on tal ooperirolle kogunenud üle 40, nende seas:
Kontsertlauljana on tema viimaste hooaegade kavas olnud järgmised projektid:
Anger on esinenud veel New Yorgi, Clevelandi, Saint Louise, Stockholmi ja Tokyo sümfooniaorkestritega ning teinud koostööd paljude tuntud dirigentidega, nagu Lorin Maazel, Christian Thielemann, Seiji Ozawa, Zubin Mehta, Riccardo Muti, Esa-Pekka Salonen ja Franz Welser-Möst.
Alates 2025. aastast on ta Saaremaa ooperipäevade kunstiline juht.
Hyakken Uchida

Hyakken Uchida (jaapani keeles 内田 百間 "Uchida Hyakken", kodanikunimega Eizo Uchida (内田 榮造); 29. mai 1889 Okayama – 20. aprill 1971 Tōkyō) oli jaapani kirjanik.
Ta sündis 1889. aastal Okayamas sakepruulija perekonnas. 1910. aastal astus ta Tōkyō Ülikooli (kus ta oli Natsume Sōseki õpilane) saksa kirjandust; ta lõpetas 1914. aastal ülikooli, kaitstes diplomitööd Hermann Sudermanni romaani "Frau Sorge" kohta. 
Samal aastal tutvus ta Ryūnosuke Akutagawaga, tema soovitusel asus ta 1916. aastal Keiserliku Jaapani Sõjaväeakadeemia saksa keele professoriks.
Jenny Johanna Dalenoord

Jenny Johanna Dalenoord (17. juuni 1918 Cirebon, Madalmaade Ida-India – 25. oktoober 2013 Soest) oli hollandi illustraator, tarbegraafik, akvarellist ja multifilmikunstnik.
Dalenoord illustreeris enam kui 180 lasteraamatut.
Tuntumad illustratsioonid.
Lisaks illustreeris ta Hollandis ilmunud lasteajakirju Jippo, Okki ja Kris Kras ning kujundas 1952. aastal lastele mõeldud margiseeria.
Krimmi föderaalringkond

Krimmi föderaalringkond oli Venemaa Föderatsiooni föderaalringkond, mis moodustati 21. märtsil 2014 rahvusvahelist õigust eirates Ukrainale kuuluval annekteeritud Krimmi poolsaarel, mille kuuluvust Venemaa alla tunnustab erinevatel andmetel 4–6 ÜRO liikmesriiki. Suveräänne Ukraina territoorium.
Koosnes kahest föderatsiooni subjektist:
Venemaa presidendi esindaja Krimmi föderaalringkonnas oli Oleg Belaventsev.
28. juulil 2016 läks Krimmi föderaalringkonna territoorium Lõuna föderaalringkonna koosseisu.
Luulekassett

Luulekassett on illustreeritud pappkarp, mis sisaldab õhukesi pehmes köites luuleraamatuid (luulevihikuid). 
Eesti kirjandusloos on tuntud 1960. aastatel debüteerinud luuletajate "kassetipõlvkond", kelle debüütluulekogud ilmusid luulekassetina.
"Noorte autorite" sarja kassette imiteerisid kaks hilisemat debüütkogumikku, "Kassett '88" ja "Kassett '90". Hiljem on kassetiformaati kasutatud nt kogumike "Kaardipakk" ja "Kaardipakk 2" jaoks.
Üldõpetus

Üldõpetus on õppetöö korraldus, mille korral õppematerjal pole jaotatud mitte üksikute õppeainete (nagu tavalises õppetöö korralduses), vaid korraga mitut õppeainet hõlmavate kompleksteemade kaupa.
Üldõpetusteoreetikute väitel on lapse kujutluses maailm terviklik ja õppeainete kaupa õpetamine lõhuks selle terviklikkuse.
Üldõpetust on Eestis rakendatud peamiselt algklassides. Eestis on üldõpetusteooriaga tegelenud Johannes Käis ja Jüri Parijõgi.
Puhas häälestus

Puhas häälestus on muusikas häälestus, mille puhul helide sagedussuhted vastavad naturaalarvude suhetele. 
Puhtas häälestuses on liitheli osahelid.
Teoreetiline taust.
Teoreetiliselt on iga puhtas häälestuses intervall kirjeldatav täisarvude suhtega. Näiteks puhast oktaavi kirjeldab täisarvude suhe 2:1, puhast kvinti suhe 3:2 ning puhast kvarti suhe 4:3. 
Kahe intervalli liitmiseks tuleb nende suhted korrutada ning lahutamiseks vastavalt jagada. Näiteks puhtas häälestuses tervetooni saamiseks tuleb puhtast kvindist lahutada puhas kvart ((3:2)/(4:3)=9:8). Suure tertsi peaksime saama kahe puhta tervetooni liitmisel ((9:8)*(9:8)=81:64). Siin tulebki esile üks puhta häälestuse probleeme, sest puhas suur terts suhtarvuga 5:4 ehk 80:64 ei võrdu kahe puhta tervetooni liitmisel saadud tertsiga 81:64. Erineval moel saadud tertsi suuruste suhet (81:64)/(80:64)=81:80 nimetatakse didymose kommaks ehk süntooniliseks kommaks.
Puhta häälestuse näideteks on ptolemaiose häälestus, pythagorase häälestus ja kesktoonhäälestus.
Kaitseatašee

Kaitseatašee (ka: "sõjaväeatašee") on sõjandusspetsialist (inglise keeles "military expert"), kes töötab diplomaatilises esinduses ja annab erialast (sõjanduse) nõu; üks eriatašeedest. Enamasti on kaitseatašeeks mõni kõrge sõjaväelane, kes diplomaatilise esinduse töö kõrval tegutseb ka sõjaväes.
Pürksi külanõukogu

Pürksi külanõukogu oli külanõukogu Noarootsi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Pürksi külanõukogule moodustati 1945. aastal Noarootsi valla territooriumile ka Sutlepa külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Riguldi valla territooriumile moodustati aga Tuksi ja Vanaküla külanõukogu.
Ajalugu.
1954. aastal liideti senised Sutlepa ja Pürksi külanõukogu ühiseks Pürksi külanõukoguks, kuid 1971. aastal lahutati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 10. märtsi seadlusega Sutlepa piirkond (4870 hektarit ja 200–300 inimest) taas Pürksi külanõukogust ja liideti koos Tuksi külanõukogu territooriumiga Linnamäe külanõukogu koosseisu.
Viis aastat hiljem, aastal 1976, liideti Pürksi külanõukoguga seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud Noarootsi valla territoorium. Mainitud territooriumi suurus oli 15 678 hektarit ning liitmine lisas Pürksi külanõukogusse rohkem kui 500 elanikku (teistel andmetel üle 600 elaniku).
1977. aastal liideti osa Pürksi külanõukogu territooriumil olnud külasid ja külanõukogusse jäi alles 16 küla. Külanõukogu territooriumil tegutses V. I. Lenini nimeline kolhoos.
Pürksi külanõukogu elanike arv.
1 Kuulus varem Tuksi külanõukogusse&lt;br&gt;
2 Liideti mõne teise külaga
Külanõukogust vallaks.
1991. aasta 11. aprillil võttis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium vastu otsuse, millega Lääne maakonna Pürksi külanõukogu nimetati ümber Noarootsi külanõukoguks ning tehti vastavad muudatused Eesti NSV alevike ja külade nimekirjas (Eesti NSV Teataja 1977, nr 11, art. 127). Hiljem nimetati Noarootsi külanõukogu ümber Noarootsi vallaks, kuid 2017. aastal kaotatud valla sünnipäeva tähistati siiski just 11. aprillil.
Ludmilla Rass

Ludmilla Rass (12. september 1919 – 16. mai 2014) oli eesti raamatukogundustegelane.
Ta sündis Tallinnas, lõpetas 1938. aastal Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja 1946. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.
Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Fr. R. Kreutzwaldi nimelises Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus, kus oli aastatel 1953–1975 teadusdirektor. Aastatel 1971–1972 oli ta ajutiselt ka raamatukogu direktori kohusetäitja.
Aastatel 1976–1987 oli Rass Eesti NSV Riikliku Laste- ja Noorteraamatukogu direktor. Sellelt ametikohalt läks ta ka pensionile.
Ludmilla Rass suri 16. mail 2014 ja 23. mail maeti ta Liiva kalmistule.
Ptolemaiose häälestus

Ptolemaiose häälestus ehk ptolemaiose diatooniline helirida on muusikas ptolemaiose tugeval diatoonilisel tetrakordil põhinev häälestussüsteem.
Ptolemaiose diatooniline helirida põhineb tetrakordil, mis koosneb suurest tervetoonist T (9:8), väiksest tervetoonist t (10:9) ja puhtast diatoonilisest pooltoonist s (16:15). Sellist tertakordi nimetatakse ka ptolemaiose tugevaks diatooniliseks tetrakordiks ("Ptolemy's intense diatonic tetrachord"), mille vastandiks on ptolemaiose nõrk diatooniline tetrakord ("Ptolemy's soft diatonic tetrachord"), mis koosneb septimaalsest kromaatilisest pooltoonist ("septimal chromatic semitone", 21:20), väiksest tervetoonist (10:9) ning puhtast diatoonilisest pooltoonist (16:15).
Kuigi nii ptolemaiose kui ka pyhtagorase häälestus põhinevad puhastel kvintidel ja kvartidel, on ptolemaiose häälestuses tertsi pehmemad ja sulanduvamad.
Ptolemaiose häälestuse omapäradeks on D-F ehk pythagorase väike terts (32:27), D-A hundikvint (4:27), F-D kui pythagorase suur sekst (27:16) ja A-D kui hundikvart (27:20). Kõik need intervallid erinevad vastavatest puhtas häälestuses intervallidest didymose komma (81:80) võrra.
Pythagorase häälestus

Pythagorase häälestus on muusikas puhas häälestus, mis põhineb puhastel kvintidel sagedussuhtega 3 / 2. Nimetust "pythagorase häälestus" hakati kasutama 16. sajandil süsteemi kohta, mida Pythagoras oli kirjeldanud juba 6. sajandil eKr ja keskaja teoreetikud olid edasi arendanud. 
Puhta häälestuse tingimustes tekkiv pythagorase helirida on ükskõik milline helirida, mis on konstrueeritud ainult puhastest kvintidest (3:2) ja oktaavidest (2:1). Antiik-Kreekas oli pythagorase häälestus tuntud tetrakordina, kaheteisthelilise pythagorase häälestussüsteemi arendasid välja keskaja teoreetikud.
Meetod.
Pythagorase häälestus põhineb puhastel kvintidel sagedussuhtega 3 / 2. Alustades näiteks noodist D (D-põhine häälestus), on võimalik moodustada kuus kvinti üles ja alla:
E♭—B♭—F—C—G—D—A—E—B—F♯—C♯—G♯
Jätkates veel ühe kvindi võrra allapoole, 
A♭—E♭—B♭—F—C—G—D—A—E—B—F♯—C♯—G♯
ilmneb probleem, kuna A♭ ja G♯ ei ole enam helid sagedussuhtega 2 / 1 (oktav). 
A♭ ja G♯ vahelist intervalli nimetatakse pyhtagorase kommaks.
Järgmine tabel illustreerib, kuidas põhihelist D alustades pythagorase häälestuses heli erineb võrdtempereeritud häälestuses helist:
Näiteks põhihelist C ehitatud diatooniline pythagorase helirida on:
Üliõpilasselts Concordia

Concordia oli Eesti üliõpilasselts.
Organisatsioon asutati 1923. aastal Tartu Ülikooli juures nime all "Harjumaa Üliõpilaskogu". Algul kuulus organisatsiooni mees- ja naisüliõpilasi. 1923. aasta septembris nimetati organisatsioon ümber Maa-alaliseks Üliõpilasseltsiks Concordia. Aastal 1924 korraldati organisatsioon ümber ja muudeti üliõpilasseltsiks Concordia. Aastal 1927 muudeti organisatsioon meesseltsiks.
Aastal 1940 organisatsiooni tegevus Nõukogude okupatsioonivõimude poolt keelustati, ent tegevust jätkati paguluses.
Kantsler

Kantsler on paljudes riikides erinevate ametnike (sh riigiametnike) nimetus. Euroopa ja Ameerika riikides peetakse "kantsleri" all silmas mingit kõrget ametnikku (üldjuhul riigiametnikku). Laiemas tähenduses on kantsler kantselei juhataja.
Kesk- ja varauusaegses Euroopas (sh keskaegsel Liivimaal) nimetati "kantsleriks" valitseja kantselei juhti, kes sageli oli ka arhiivi ülem ja pitsatihoidja.
Kantselei

Kantselei on ametiasutuse osakond või ruum (mõnikord ka omaette asutus), mis tegeleb ametliku asjaajamisega, sh kirjavahetusega. Kantselei juhatajat võidakse nimetada kantsleriks.
Juhatus

Juhatus on juriidilise isiku (nt organisatsiooni, asutuse, ettevõtte) tegevust juhtiv ja seda esindav valitav organ.
Juhatus peab olema enamikul eraõiguslikel juriidilistel isikutel (nt MTÜ-del). Täisühingul ja usaldusühingul juhatust pole; nende ühingute juhatuse moodustavad juhtivad ühingu täisosanikud.
Konkurss

Konkurss on võistlus, milles selgitatakse välja näiteks mingi ametikoha või tasu saajad või õppeasutusse pääsejad.
Seihaku Irako

Seihaku Irako (jaapani keeles 伊良子清白 "Irako Seihaku" ; 4. oktoober 1877 Tottori prefektuur – 10. jaanuar 1946) oli jaapani arst ja luuletaja.
Ta kirjutas luuletusi waka-stiilis. Tema tuntuim luulekogu on "Kujaku-bune" ("Paabulinnu paat"), mis ilmus aastatel 1906 ja 1929.
Marslane

Marslane on planeedi Marss oletatav päriselanik. Kuigi siiani pole otsingud elu võimalikkusest Marsil tulemusi andnud, on alates 19. sajandist paljud ulmekirjanikud kujutanud oma teostes sealt pärinevaid eluvorme.
Naturism

Naturism on looduslikkust ja loomulikkust taotlev liikumine.
Sõna naturism on tuletatud inglise ja ladina keelest. Inglise keeles nature, ladina keeles natura tähendab eesti keeles loodust, loomust ehk naturaalsust, loomulikkust. Loomulikkus tähendab, et sündides kaasa saadud…
“-ism” on järelliide, mida kasutatakse suundade, voolude, koolkondade jms. nimetamisel.
Naturism on iidne loodusrahva kultuur – maailmatunnetus, elustiil, milles peetakse lugu loodusest, loomulikkusest, iseendast, teistest ja keskkonnast. Ka eestlaste iidne rahvuskultuur maausk (omausk) on naturism.
Uno Naissoo nimeline loomingu- ja interpretatsioonikonkurss

Uno Naissoo nimeline loomingu- ja interpretatsioonikonkurss on aastast 1983 toimuv noortele heliloojatele mõeldud loominguvõistlus, mida on korraldanud Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool ning 2023. aastast Tallinna Muusika- ja Balletikool.
Konkursi ajaloos on olnud tõuse ja mõõnu: 1989. aastal peeti loominguvõistluse asemel Uno Naissoo laulude parima esitaja konkurss ja aastatel 2000–2001 võistlust ei toimunud. 2002. aastal sai võistlus sisse uue hoo.
Laureaadid.
2014. aastal said järjekorras 30. konkursil esikoha Marten Kuningas ja Raul Ojamaa looga "Tagurpidi vaal".
Kaitsepühak

Kaitsepühak ehk patroon on katoliku ja õigeusu kirikus pühak, keda peetakse konkreetse kiriku, linna, elukutse kaitsjaks ja eestkostjaks. Pühak, kelle nimi on inimesele ristimisel pandud, on ühtlasi tema kaitsepühak.
Näiteks püha Jüri on Eestis peetud karja, põldude ja eriti hobuste kaitsjaks. Talle on pühitsetud kirikud Jüris (Jüri kirik), Laiusel (Laiuse Püha Jüri kirik) ja Toris (Tori Eesti sõjameeste mälestuskirik). Püha Jüri kaitseb ka Võru linna ja tema nime kannab Võru peatänav. Püha Jüri mälestuspäev (jüripäev) on 23. aprillil.
Maarika Pähklemäe

Maarika Pähklemäe (sündinud 26. jaanuaril 1967) on eesti jurist.
Elukäik.
14-aastaselt töötas suvel karusloomafarmis ja 15-aastaselt Sordiaretusjaamas. 
Ta on lõpetanud Olustvere Sovhoostehnikumi ja 1995. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduse alal. 2008. aastal lõpetas magistriõpingud Tartu Ülikoolis (diplomitöö "Suveräänsus ruumis. Kas riik vajab suveräänsust?").
Pähklemäe on töötanud Keskkriminaalpolitseis, Justiitsministeeriumi Euroopa Liidu õiguse osakonnas ja M. Mägi Advokaadibüroos juristina.
Ta on alates jaanuarist 2003 ettevõtte M. Pähklemäe &amp; CO Law Office OÜ juhatuse liige.
Ametitegevus juristina.
Tegevjuristina on Maarika Pähklemäe pakkunud juriidilisi konsultatsioone paljudes õigusvaldkondades. Kohtuvaidlustes on ta seisnud inimkaubanduse ohvrite, pedofiilia ohvrite, laenuohvrite ja vägivallaohvrite kaitsel. Ta on nõustanud kliente perekonnaõiguses ning võimaldanud vabatahtlikku eestkostet alaealistele ja puudega inimkaubanduse ohvritele.
Osalemine poliitikas.
Pähklemäe kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestis Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas, olemata erakonna liige. Tema poolt hääletas 53 valijat.
Ta kandideeris üksikkandidaadina 2019. aasta Riigikogu valimistel ning sai 2. valimisringkonnas 75 häält.
Liikmesus ja ühiskondlik tegevus.
Maarika Pähklemäe kuulub 11 mittetulundusühingusse
Maarika Pähklemäe on osalenud Eesti Juristide Liidu tasuta õigusabi projektides Tallinna Ringkonnakohtumajas ja Õigusringi projektis. 
Ta on Eesti Naisjuristide Liidu üks algatajaid ja selle juhte. Eesti Naisjuristide Liidu prioriteetide hulka kuulub ohvriks langenud naiste ja laste õiguste kaitse ning võitlus nende vastu suunatud vägivallaga.
Ta oli Eestimaa naisorganisatsioonide esimese naisistungi eestvedaja 14. juunil 2013. 7. märtsil 2014 Rahvusraamatukogus toimunud VI Eestimaa Naiste Naiskongressil oli ta koostöös Eesti Naisliiduga toimkonna juht.
Naiste Häälele antud intervjuu kohaselt on Pähklemäe Eesti Naiste Matkaklubi asutajaliige ning on viinud Eesti Juristide Liidu ja Eesti Naisjuristide Liidu Euroopa Naisjuristide Assotsiatsiooni liikmesuseni ja koostööni.
Lisaks on Pähklemäe Eesti Reservohvitseride Kogu juristide sektsiooni toetajaliige ning teeb koostööd NATO ühinguga. Pähklemäe kuulub alates 2014. aastast Naiskodukaitsesse.
M. Pähklemäe on asutanud ka MTÜ Viimsi Talisuplusklubi Jääring.
Pähklemäe on tegev Viimsi Naiste Tugikeskuses HooliMine. 
Rohkem kui 20 aastat on Maarika Pähklemäe osalenud kas vabatahtlikuna või hangete korras usaldustelefoni Eluliin kriisinõustajana.
2013. aastal oli ta Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni Aasta Naise auhinna nominent.
Isiklikku.
Talle meeldib joosta, tegeleda alpinismi ja talisuplusega.
Lendur

 
Lendur ehk piloot (itaalia keeles "pilota") on vajaliku koolituse ja oskustega, nõutava ametliku loaga pädev isik, kes olles ise lennuki, helikopteri või muu lennuvahendi juhtkabiinis, juhib seda. 
Lenduriks õppimine.
Lenduriks saab Eestis õppida Eesti Lennuakadeemias või mõnes erakoolis. Enne Lennuakadeemiasse vastuvõtmist tehakse ametisobivuskontroll: psühholoogilised katsed, mälu ja reageerimiskiiruse test ning vestlus. Lennuakadeemia 4-aastane õpe on tasuta ja lõpetaja saab kõrghariduse. 
Erapiloot peab omama teadmisi ja teda eksamineeritakse järgnevas üheksas õppeaines:
Eksamite sooritamiseks on 4 katset, sooritatuks loetakse skoor 75%.
Ametilenduril lisandub veel 5 keerukat õppeainet.
Enne liinilendudele asumist peab piloot õppe käigus lendama kindla arvu tunde. Tavaliselt on nõutakse lennuki kaptenilt vähemalt 1500 lennutundi, teisel piloodil vähem. Suur osa tundidest peab olema instrumentaallend. 
Instrumentaallend tähendab lennuki juhtimist silmsideta maapinnaga ja horisonti nägemata, ainult lennuki näidikute järgi. 
Selle vastand on visuaallend. See tähendab, et piloodil on võimalik määrata lennuki asendit maapinna ja/või horisondi suhtes ehk visuaalselt. Kui silmside lennukist maapinnaga puudub, orienteerub (määrab lennusuuna ehk navigeerib) piloot raadioseadmete abil.
Liinilenduri töökohustused.
Enne väljalendu toimub brifing ehk eelseisva lennutingimuste ja infoga tutvumine. Lennuki kapten jagab teisele piloodile ja lennusaatjatele vajalikku teavet, kordab üle kohustused ja reeglid, et lend sujuks plaanipäraselt. Kapten teeb lennu eel ringkäiguga lennuki välise ülevaatuse.
Lendurite kohustused lennu ajal:
Liinilenduri auastmed.
Liinilendurite ametioskused nähtuvad auastmetest nende vormiriietusel, mõningane sarnasus sõjaväeliste auastmetega. Auastmetunnused paiknevad vormirõivastuse õlgadel. Kahe triibuga pagunit kannab noorempiloot, kes alles omandab oskusi või litsentsiga piloot, kellel puudub vajalik hulk lennutunde. Kolme triibuga pagun on esimesel ohvitseril, kes istub kabiinis parempoolsel istmel. Nelja triibuga pagunid on kaptenil, kes istub lennuki kabiinis vasakul istmel. Kogu võim lennuki pardal kuulub kaptenile, kes on lennu eest vastutav. Kapten seab paika kohustused ja teda peab lennukis toimuvast informeerima.
Marina ja kapten

"Marina ja kapten" on Mehhiko seebiooper (La Tempestad / The Storm). See valmis aastal 2013. Peaosades mängivad Mehhiko modell Ximena Navarrete ja tuntud Mehhiko näitleja William Levy. Seebiooperil on 121 osa, üks osa kestab umbes 45 minutit. "Marina ja kapten" on olnud eetris ka Eestis, TV3-s, novembrist 2013 kuni maini 2014.
Lühiülevaade.
Marina (Ximena Navarrete) elab koos oma ema Beatriziga (María Sorté) Méxicos. Marina isa suri, kui tüdruk oli veel väike. Kui Marina ema tervis halveneb, pakub Mercedes (Daniela Romo) Marinale töökohta ühes väikeses mereääres külas ja Marina võtab ema pärast selle töö vastu. Külas kohtub ta oma elu armastuse, kapten Damian Fabrega (William Levy). Kuid Marinal ja Damianil tuleb õnne teel ületada suuri takistusi ning vaataja kistakse kaasa paljudesse intriigidesse.
Johann Christoph Döll

Johann Christoph Döll (21. juuli 1808 Mannheim – 10. märts 1885 Karlsruhe) oli saksa botaanik.
Botaaniline nimelühend D.
Döll õppis Karl Friedrichi Gümnaasiumis Mannheimis. Seejärel õppis ta Heidelbergi ülikoolis loodusteadusi, teoloogiat ja filosoofiat.
Teosed.
1865. valiti ta Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina liikmeks.
Tema auks on nimetatud taimeperekond "Doellochloa" .
Thamnodynastes

Thamnodynastes on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Thamnodynastes" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Publitsistika

Publitsistika on ühiskonnaelu aktuaalsete probleemide ja nähtuste käsitlus massimeedias, näiteks trükisõnas, raadios, televisioonis. Publitsistikaga tegelevat ajakirjanikku või kirjanikku nimetatakse publitsistiks.
Publitsistika žanreid: artikkel, retsensioon, kommentaar, intervjuu, olukirjeldus, reisikiri, följeton, pamflett.
Joosep Tumma

Joosep Tumma (19/31. märts 1883 Mägi-Kurdla, Laimjala vald, Saaremaa – september 1941 Kuressaare) oli eesti vallavanem ja põllumees.
Ta oli Laimjala vallavanem ja Pöide põllumeeste konvendi liige. 
Ta tapeti Kuressaare massimõrvas.
Põlevkivitööstus

Põlevkivitööstus on tööstusharu, mis tegeleb põlevkivi kaevandamise ja töötlemisega. 
Eestis.
Eesti põlevkivitööstus sai alguse 1916. aastal, kui esimese maailmasõja tõttu puhkes kütusekriis. Eriti kiire oli põlevkivitööstuse areng aastatel 1934–1940, kui tehti põlevkivi utmist ja töödeldi uttesaadusi. Aastatel 1946–1956 hakati tootma majapidamisgaasi ja kütteõli. Aastatel 1959–1973 ehitati Balti Soojuselektrijaam ja Eesti Elektrijaam. 
Peamiselt kasutatakse Eestis tooraineks kukersiiti. Põlevkivi tarvitatakse eelkõige kütteks elektrijaamades, kuid ka põlevkiviõli tootmiseks ning keemiatööstuses. Eestis põlevkivi kaevandamise ja töötlemisega omandatud oskusteavet on püütud ka eksportida, näiteks Eesti Energia on teinud investeeringuid Jordaaniasse ja Ameerika Ühendriikide Utah' osariiki, kuid 2014. aasta seisuga pole need katsed eriti ulatuslikult õnnestunud. 
Põlevkivitööstuse arendamisel on olnud pikaajaline mõju nii Eesti majandusele kui ka demograafiale, kuna põlevkivienergeetika oli üks eeldusi, mis võimaldas Nõukogude ajal rajada Eestisse mahuka tööstussektori. Selle tarbeks aga toodi Kirde-Eestisse arvukalt venekeelseid töötajaid teistelt Nõukogude Liidu aladelt. Kaevanduste ja põlevkivikeemia arendamisega on kaasnenud ka keskkonnaprobleemid. Kõigi nende probleemide ning põlevkivimaardlate tulevase ammendumise tõttu on põlevkivitööstus tekitanud Eestis pooldajate kõrval ka hulgaliselt skepsist ja kaudselt levitanud rohelist mõtteviisi. Tööstuse arengut on mõjutanud Euroopa Liidu keskkonnanõuded.
Põlevkivitööstuse asjatundjaid koolitatakse Eestis eelkõige Tallinna Tehnikaülikooli mäeinstituudis.
Eesti põlevkivitööstuse ajalugu tutvustab Kohtla kaevanduspark-muuseum.
Thalesius

Thalesius on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Thalesius" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Need maod on endeemsed Prantsuse Guajaanas.
Lüllemäe Põhikool

Lüllemäe Põhikool on lasteaed-põhikool Valgamaal Valga vallas Lüllemäe külas.
Ajalugu.
"Lüllemäe 8-klassiline Kool" asutati 1964. aastal. Aastatel 1976–1989 oli kooli nimi "Pavel Antsiborenko nimeline Lüllemäe 8-klassiline Kool", kuigi lähikonnas hukkunud Nõukogude sõduril ei olnud Karula kooli- või kultuurieluga mingit seost. 1989. aastal muudeti kool 9-klassiliseks ja nimetati Lüllemäe Põhikooliks.
Tantalophis

Tantalophis on jämepeamadulaste alamsugukonda kuuluv maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Tantalophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Need maod on endeemsed Oaxaca osariigis Mehhikos.
Taeniophallus

Taeniophallus on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Taeniophallus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Tachymenis

Tachymenis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Tachymenis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Nicklas Maripuu

Erik Nicklas Maripuu (sündinud 2. märtsil 1992 Mölndalis) on Rootsi jalgpallur.
Aastatel 2007–2008 kuulus ta Rootsi alla 17-aastaste koondisse ja 2009–2011 alla 19-aastaste koondisse.
Wojciech Kuderski

Wojciech Kuderski (sündinud 9. novembril 1972 Mysłowices Poolas) on poola löökriistamängija ja laulja. 
Kuderski on mänginud ansamblites Myslovitz, Lenny Valentino ja Penny Lane.
2006. aastal kandideeris ta Mysłowice linnavolikokku nimekirjas Nowe Mysłowice ("Uus Mysłowice"). Temast sai 192 häälega linnavolinik.
Tetrahüdrofuraan

Tetrahüdrofuraan (THF, tetrametüleenoksiid, tetravesinikfuraan, IUPACi nimetus oksolaan) on heterotsükliline orgaaniline ühend, täpsemini tsükliline eeter.
Tetrahüdrofuraan on värvitu vedelik, mille lõhn sarnaneb atsetooni lõhnaga. Kasutatakse seda mõõdukalt polaarse aprotoonse lahustina, mis lahustab paljusid aineid. Tugeva happe toimel tsükkel avaneb ja annab lineaarse polümeeri.
Tiigrihüppe Sihtasutus

Tiigrihüppe Sihtasutus oli Eesti sihtasutus, mis sai 2013. aastal Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse (HITSA) struktuuriüksuseks. HITSA üksusena kandis see nime HITSA Innovatsioonikeskus. 1. augustil 2020 likvideeriti Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus ning kõik selle tegevused ja teenused võttis üle vastloodud Haridus- ja Noorteamet.
Sihtasutuse eestvedamisel on läbi viidud projekti Tiigrihüpe.
Julia Klöckner

Julia Klöckner (sündinud 16. detsembril 1972 Bad Kreuznachis) on Kristlik-Demokraatlikku Liitu (CDU) kuuluv Saksamaa poliitik, alates 25. märtsist 2025 Bundestagi president. 
Klöckner on Rheinland-Pfalzi piirkonna CDU esimees, CDU fraktsiooni esimees Rheinland-Pfalzi maapäevas, kuulub CDU presiidiumisse ja on CDU aseesimees. 
Tuntuks sai ta 1995. aastal Saksa veinikuningannana (Deutsche Weinkönigin – veinitööstuse esindaja, kes valitakse üheks aastaks). 
2002–2011 oli Klöckner Saksamaa Liidupäeva liige. 2009–2011 oli ta parlamentaarne riigisekretär Toidu-, Põllumajandus- ja Tarbijakaitseministeeriumis (Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz). 
14. märtsist 2018 kuni 8. detsembrini 2021 oli ta Saksamaa põllumajandusminister.
Elu.
Klöckner kasvas üles Guldentalis veinimeistrite perekonna noorima lapsena. Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppis ta politoloogiat, katoliiklikku teoloogiat ja pedagoogikat. Pärast vaheeksami sooritamist töötas ta Wiesbadenis religiooniõpetajana ja asus siis tegema vabatahtliku tööd ajakirjanikuna. 
Poliitikukarjäär.
Klöckner astus 1997. aastal Kristlik-Demokraatlikku Liitu, selle noorteorganisatsiooni Junge Union (JU) ja naisteorganisatsiooni Frauen-Union (FU). 
Liidupäeva liikmeks saades astus ta CDU ja CSU fraktsiooni noorte parlamendiliikmete ühendusse Junge Gruppe ning sai ühenduse aseesimeheks. CDU Rheinland-Pfalzi liidumaaüleses ühenduses sai temast juhatuse liige. 2006. aastal valiti ta liidupäeva CDU ja CSU fraktsiooni juhatusse ja temast sai fraktsiooni esindaja tarbijakaitse küsimustes. 2006. aastal valiti ta CDU Rheinland-Pfalzi ühenduse aseesimeheks. 2010. aastal valiti ta Mainzis toimunud CDU Rheinland-Pfalzi parteipäeval 96,9% häälteenamusega CDU Rheinland-Pfalzi ühenduse esimeheks. 
2010. aastal sai temast Karlsruhes toimunud CDU 23. parteipäeval CDU presiidiumi liige. 4. detsembril 2012 valiti ta CDU aseesimeheks.
Liidupäeva valimistel 2005. aastal võitis ta 43,0%-ga valimisringkonna otsekandidaadile antavatest häältest Kreuznachi valimisringkonna valimised. See oli esimene kord 50 aasta järel, mil võitis CDU kandidaat. Liidupäeva valimistel 2009. aastal valiti ta valimisringkonnast Kreuznach/Birkenfeld 47% häälteenamusega taas liidupäeva. Klöckner sai 18% rohkem hääli kui tema konkurent Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast (SPD). Pärast Rheinland-Pfalzi maapäeva moodustamist 2011. aasta 18. mail loovutas ta 27. mail 2011 oma mandaadi Saksamaa liidupäevas. 
Klöckner on liidupäeva, maapäevade ja Euroopa Parlamendi liikmeid ühendava Saksamaa Parlamentaarse Ühingu (Deutsche Parlamentarische Gesellschaft) juhatuse liige. Liidupäevas asutas ta Parlamentaarse Veinifoorumi (Parlamentarisches Weinforum) ja kuulus fraktsioonideülesesse arutelufoorumisse Hospiz.
Sutlepa külanõukogu

Sutlepa külanõukogu oli külanõukogu Noarootsi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Sutlepa külanõukogule moodustati 1945. aastal Noarootsi valla territooriumile ka Pürksi külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Riguldi valla territooriumile moodustati aga Tuksi ja Vanaküla külanõukogu.
Ajalugu.
1954. aastal liideti senised Sutlepa ja Pürksi külanõukogu ühiseks Pürksi külanõukoguks, kuid 1971. aastal lahutati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 10. märtsi seadlusega Sutlepa piirkond (4870 hektarit ja 200–300 inimest) taas Pürksi külanõukogust ja liideti koos Tuksi külanõukogu territooriumiga Linnamäe külanõukogu koosseisu.
1976. aastal liideti seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud Noarootsi valla territoorium (sh Sutlepa piirkond) Pürksi külanõukoguga. Mainitud territooriumi suurus oli 15 678 hektarit ning liitmine lisas Pürksi külanõukogusse rohkem kui 500 elanikku (teistel andmetel üle 600 elaniku).
Tuksi külanõukogu

Tuksi külanõukogu oli külanõukogu Riguldi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Tuksi külanõukogule moodustati 1945. aastal Riguldi valla territooriumile ka Vanaküla külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Noarootsi valla territooriumile moodustati aga Pürksi ja Sutlepa külanõukogu.
Ajalugu.
1954. aastal liideti senised Tuksi ja Vanaküla külanõukogu ühiseks Tuksi külanõukoguks. Külanõukogus tegutses Dzeržinski-nimeline kalurikolhoos.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 1971. aasta 10. märtsi seadlusega Tuksi külanõukogu likvideeriti (see piiriteisendus puudutas rohkem kui 300 inimest) ja selle territoorium liideti koos Pürksi külanõukogust lahutatud 4870 hektari suuruse Sutlepa piirkonnaga Linnamäe külanõukogu koosseisu.
Viis aastat hiljem, aastal 1976, liideti seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud endiste Riguldi ja Noarootsi valla territoorium (sh Tuksi piirkond) Pürksi külanõukoguga. Mainitud territooriumi suurus oli 15 678 hektarit ning liitmine lisas Pürksi külanõukogusse rohkem kui 500 elanikku (teistel andmetel üle 600 elaniku).
Mihajlo Mesarovič

Mihajlo D. Mesarovič (serbia kirillitsas Михајло Д. Месаровић; sündinud 2. juulil 1928 Zrenjaninis Jugoslaavias) on serbia teadlane, kes on tegelenud süsteemiteooria ja globaalprobleemide modelleerimisega.
1955. aastal sai ta tehnikateaduste doktori kraadi.
Ta on pidanud loenguid rohkem kui 60 riigis.
Donella Meadows

Donella Hager Meadows (13. märts 1941 – 20. veebruar 2001) oli keskkonnateadlane.
Teosed.
Ta on raamatu "The Limits to Growth" ("Kasvu piirid") üks autoreid, samuti veel mitme majanduskasvu piiratust ja ökoloogilist tasakaalu käsitleva raamatu autor.
Vanaküla külanõukogu (Haapsalu rajoon)

Vanaküla külanõukogu oli külanõukogu Riguldi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Vanaküla külanõukogule moodustati 1945. aastal Riguldi valla territooriumile ka Tuksi külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Noarootsi valla territooriumile moodustati aga Pürksi ja Sutlepa külanõukogu.
Ajalugu.
1954. aastal sai Vanaküla piirkonnast Tuksi külanõukogu osa: senised Vanaküla ja Tuksi külanõukogu liideti ühiseks Tuksi külanõukoguks.
1971. aastal liideti Tuksi külanõukogu territoorium koos Pürksi külanõukogust lahutatud Sutlepa piirkonnaga Linnamäe külanõukogu koosseisu.
1976. aastal liideti seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud endiste Riguldi ja Noarootsi valla territoorium (sh Vanaküla piirkond) Pürksi külanõukoguga.
Otoro jõgi

Otoro jõgi on jõgi Hondurases.
See saab alguse Intibucá departemangust ja kannab Santa Bárbara departemangus Ulúa jõe nime.
Tallinna Rahvaülikool

Tallinna Rahvaülikool (Tallinn Folk High School või Tallinn School of Lifelong Learning) on Tallinnas tegutsev Tallinna Kultuuri- ja Spordiameti hallatav vabahariduslik täiskasvanuhariduse koolitusasutus. Tallinna Rahvaülikool on Eesti Vabaharidusliidu asutajaliige alates 1994. aastast ning Eesti Rahvaülikoolide Liidu liige alates 2011. aastast.
Ajalugu.
Kool asutati 1959. aastal tollase asukohaga Mündi tn 3, Tallinn. Tööd alustati nelja osakonnaga – kirjandus, teater, muusika ja kujutav kunst (eesti ja vene keeles). Õppeprogramme koostasid teaduskondade juhatajad ja õppejõud, kelle seas olid kõrgkoolide õppejõud ning muuseumide, teadus- ja uurimisasutuste, Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni ning ajakirjade ja ajalehtede toimetuste töötajad. 
Aastatel 1959–1996 kandis kool nime Tallinna Kultuuriülikool ja 1996–2003 Tallinna Kultuurirahvaülikool. Tallinna Linnavalitsuse 11. juuni 2003 määrusega nr 62 nimetati asutus ümber Tallinna Rahvaülikooliks ning seda nime kannab kool tänaseni.
Huvialaringid.
1962. aastal alustas tööd plakatkirja ring kunstnik Valentin Vare juhendamisel, mis 1965. aastal jätkas kirjakunstnik Villu Tootsi käe all juba kirjakunsti koolina. 1983. aastast jätkas tema tööd kirjagraafik Heino Kivihall.
Samal ajal alustas karikaturist Heinz Valgu käe all karikatuuriring. Seal said õpetust sellised hiljem ajakirjanduses (nt Pikkeri veergudel) tuntuks saanud nimed nagu Toomas Kall, Avo Paistik, Elle Tikerpää, Heiki Ernits.
Huvialaringidena tegutsesid Kultuuriülikoolis veel pisiplastika, keraamika, graafika, maal ja portselanimaal, rõivaste juurdelõikus, õmblemine ja käsitöö, aga ka kodulooring, teatrikriitika, kõnetehnika, kirjandusring, muusikapsühholoogia, džässharmoonia ja orkestratsioon, filateelia, laste peotants jpm.
Kunstistuudio.
1966. aastal said Tallinna Kultuuriülikooli kunstiringid õiguse kanda Ants Laikmaa nimelise kunstistuudio nimetust. Kunstistuudio rajajateks olid kunstnikud Raoul Koik ja Ivar Tõnurist, hiljem jätkasid selle juhtimist Imbi Ploompuu ja Zair Zeilanov. Õpingud hõlmasid teoreetilisi ja praktilisi aineid mahus, mis ulatus viiele õppeaastale.
Direktorid.
Tallinna Rahvaülikooli direktorid on olnud:
Tegevus.
Tallinna Rahvaülikool korraldab teoreetilisi ja praktilisi kursuseid, õpisündmusi, huviringe ja kultuurisündmusi. Õppetöö toimub Tallinnas aadressidel Estonia pst 5a (Südalinna maja), Vene tn 6 (Vanalinna maja) ja Telliskivi tn 56 (Pelgulinna maja). 2024. aastal osales 292 kursusel 3020 õppijat.
Uusi koolitusi avalikustatakse kaks korda aastas: registreerumine sügissemestri koolitustele avaneb 1. juunil ning kevadsemestri koolitustele 1. detsembril. Hooaja lõpetuseks toimuvad traditsioonilised kunstiõpilaste kevadnäitused ning muusika- ja tantsuõpilaste kevadkontsert.
Sügiseti osaleb kool Tallinna rahvuskultuuride päevade ning täiskasvanud õppija nädala (TÕN) tegevustes. 
Valdkonnad.
Tallinna Rahvaülikool pakub koolitusi, kursuseid ja õpitube on 12 õppevaldkonnas:
Tunnustused.
Tallinna Rahvaülikool annab igal aastal välja "Aasta koolitaja" tiitli, millega tunnustatakse silmapaistvaid koolitajaid erinevates valdkondades. Tiitli saanud koolitajad:
Tallinna Moemaja

OÜ Tallinna Moemaja (varem ka AS Tallinna Moemaja) on Tallinnas tegutsev rõivaettevõte, mis asutati 1957. aastal. Ettevõte asub Tallinnas aadressil E. Vilde tee 150c.
Aastal 1995 ostis ettevõtte ära Kairi Vilderson.
Ettevõte on välja andnud ajakirja Siluett.
Gu Fusheng

Gu Fusheng (1935 Shanghai Hiina – 4. august 2017) oli Taiwani maalikunstnik ja graafik.
Gu Fushengi isa oli Hiina Vabariigi tippsõjaväelane ja poliitik Gu Zhutong.
1958. aastal lõpetas ta Taiwani Riikliku Normaalülikooli (National Taiwan Normal University). Hiljem on ta elanud Pariisis, New Yorgis, San Franciscos, Portlandis ja mujal. 
Gu Fusheng on maalinud siniseid abstraktseid inimfiguure, kuid ta on teinud ka kollaaže ning kasutanud kirevaid, kirkaid värve. 1961. aastal võitis ta auhinna São Paulo rahvusvahelisel kunstibiennaalil.
Riiklik Taiwani Pedagoogikaülikool

Riiklik Taiwani Pedagoogikaülikool (inglise keeles "National Taiwan Normal University" (NTNU), hiina keeles 國立臺灣師範大學, pinyinis Guólì Táiwān Shīfàn Dàxué) on Hiina Vabariigi (Taiwani) pealinnas Taipeis tegutsev ülikool.
Taiwani Riiklikule Normaalülikoolile pandi alus 20. sajandi alguses Jaapani võimu ajal Taiwanil. 1946. aastal tegi Guomindangi valitsus sellest õpetajate kolledži, mistõttu vahel nimetatakse kooli rajamisaastana ka 1946.
Tänapäeval on NTNU üks Taiwani juhtivaid ülikoole. Sellel on Taipeis kolm linnakut. Igal aastal astub ülikooli umbes 11 000 õppurit, umbes 1500 neist tulevad väljastpoolt Taiwani.
Gu Zhutong

Gu Zhutong (hiina keeles 顧祝同, pinyinis Gù Zhùtòng; 1893, Lianshui maakond, Jiangsu, Hiina – 17. jaanuar 1987, Taipei, Taiwan) oli Hiina Vabariigi (Taiwani) väejuht ja poliitik.
Hiina kodusõjas osales ta Hiina Vabariigi sõjaväelase ja väejuhina. 1950. aasta märtsis jõudis Gu Zhutong Taiwanile, kus ta määrati kaitseministriks. Hiljem oli ta riikliku kaitsenõukogu peasekretär, strateegilise nõukogu asejuht ja Chiang Kai-sheki nõunik.
Rotermanni soolaladu

Rotermanni soolaladu on paeehitis Tallinnas aadressil Ahtri 2. 
Rotermanni soolaladu valmis 1908. aastal baltisaksa inseneri Ernst Boustedti projekti järgi. Soolalao lasi ehitada Tallinna suurtööstur Christian Barthold Rotermann. Algul oli hoone ühekorruseline. Hoone võlvkeldris asus soolaladu ja üleval töödeldi sisseveetud soola. 
Aastatel 1995–1996 hoone rekonstrueeriti ning kohandati arhitektuuri- ja kunstikeskuseks. Rekonstruktsiooniprojekti koostasid arhitekt Ülo Peil ja sisearhitekt Taso Mähar. Algupäraselt ühekorruseline hoone muudeti vahelae ja galeriide abil mitmekorruseliseks ning see pakkus võimaluse luua mitmesuguse iseloomuga näitusepindu. 
1996. aastal asus hoone ülemisel korrusel Eesti Arhitektuurimuuseum, alumisel korrusel oli Eesti Kunstimuuseumi näitusesaal. 13. mail 2005 kolis Eesti Kunstimuuseum soolalaost välja.
Haxhi Muhaxheri

Haxhi Muhaxheri (sündinud 4. juunil 1967 Kosuriqi külas Pejë vallas Kosovos) on Kosovo albaania kirjanik.
Muhaxheri õppis keelt ja kirjandust Priština Ülikoolis. 
Ta oli Kosovo Noorkirjanike Liidu president ja Kosovo esimese erootikaajakirja Amori toimetaja. Hiljem on ta andnud välja kolme ajakirja: Pena (kirjandus), Dëshira (pereajakiri) ja Fanari (noortele). 
Muhaxheri on saanud luuleauhindu. 
Praegu elab ta Austrias.
Rajoon (NSVL)

Rajoon (prantsuse sõnast "rayon" 'piirkond') oli Nõukogude Liidus haldusüksuse tüüp.
Rajoone hakati moodustama 1923. aastal.
Eesti NSV.
Eesti NSVs moodustati esimesed rajoonid 1945. aastal Tallinnas, kui Tallinn jaotati 4 linnarajooniks. Maarajoonid moodustati Eesti NSV-s 1950. aastal, ühtlasi kaotati maakonnad ja vallad. Algul oli Eesti NSVs 39 rajooni, ent 1953. aastal vähendati neid 30-le, 1957. aastal 15-le, 1960. aastal suurendati 24-le, 1962. aastal vähendati 14-le, 1964. aastast lisandus Kohtla-Järve rajoon ning viimseks Eesti NSV rajoonide arvuks jäi 15.
Nõukogude Liidu ideoloogiakäsitluses lähenesid rajoonide moodustamisega nii parteiline kui ka nõukogude juhtimine külale, kolhoosidele, sovhoosidele ja traktorijaamadele, tugevnesid partei ja nõukogude võimu sidemed laiade maarahvahulkadega, paranes sotsialistliku ülesehitustöö juhtimine nii vabariiklike kui ka kohalike organite poolt.
Prishtina Ülikool

Prishtina Ülikool (serbia keeles Универзитет у Приштини / Univerzitet u Prištini) on serbiakeelne ülikool Mitrovicës ja teistes linnades Kosovos. Ülikool samastab end 1999. aastani Prištinas tegutsenud Prishtina Ülikooliga. Kosovo võimud nimetavad seda Mitrovicë Ülikooliks.
Ülikoolis on 10 264 üliõpilast, 730 õppejõudu ja teadlast ning 320 administratiivtöötajat. Ülikooli rektor on Zdravko Vitošević.
Sonia Sabri

Sonia Sabri on India päritolu Briti tantsija, laulja ja tantsupedagoog, kes on spetsialiseerunud Põhja-India "kathak"-tantsule. Ta elab Birminghamis, kuid on käinud india tantse õpetamas ka Soomes.
Haute-Garonne'i departemangu haldusüksuste loend

Haute-Garonne'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 27 kantonit. Vald Toulouse on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Auterive'i kanton
Carbonne'i kanton 
Cazères'i kanton
Cintegabelle'i kanton
Le Fousseret' kanton
Montesquieu-Volvestre'i kanton
Muret' kanton
Portet-sur-Garonne'i kanton
Rieumes' kanton
Rieux-Volvestre'i kanton
Saint-Lysi kanton
Aspet' kanton
Aurignac'i kanton
Bagnères-de-Luchoni kanton
Barbazani kanton
Boulogne-sur-Gesse'i kanton 
L'Isle-en-Dodoni kanton
Montréjeau' kanton
Saint-Béati kanton
Saint-Gaudensi kanton
Saint-Martory kanton
Salies-du-Salati kanton
 *Toulouse
Blagnac'i kanton
Cadours'i kanton
Caramani kanton
Castanet-Tolosani kanton
Frontoni kanton
Grenade'i kanton
Lanta kanton
Léguevin' kanton
Montastruc-la-Conseillère'i kanton 
Montgiscard'i kanton
Nailloux' kanton
Reveli kanton
Toulouse 1. kanton
Toulouse 2. kanton
Toulouse 3. kanton
Toulouse 4. kanton
Toulouse 5. kanton
Toulouse 6. kanton
Toulouse 7. kanton
Toulouse 8. kanton
Toulouse 9. kanton
Toulouse 10. kanton
Toulouse 11. kanton
Toulouse 12. kanton
Toulouse 13. kanton
Toulouse 14. kanton
Toulouse 15. kanton
Tournefeuille'i kanton
Verfeili kanton
Villefranche-de-Lauragais' kanton 
Villemur-sur-Tarni kanton
Harish Nagpal

Harish Nagpal (sündinud 3. augustil 1964) on India poliitik, kes esindab Amrohat (Lok Sabha valimisringkond) Uttar Pradeshi osariigis. Ta ei kuulu ühtegi erakonda.
Harish Nagpal on abielus Anjula Nagpaliga, neil on kaks tütart. Nad elavad J. P. Nagari rajoonis Bangalore'i lähedal.
Algimantas Kuncaitis

Algimantas Kuncaitis (sündinud 18. detsembril 1958 Šakiai rajoonis Leedus) on leedu insener ja poliitik.
Kuncaitis lõpetas 1983. aastal Leedu Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainsenerina. Ta on olnud Jurbarkase rajooni postiülem ja bussipargi direktor.
Algimantas Kuncaitis on Leedu kristlik-demokraatliku partei Isamaaliit liige. 2007–2009 kuulus ta Jurbarkase rajooni volikokku.
Kristlik demokraatia

Kristlik demokraatia on konservatiivne poliitiline vool, mis püüab ühendada kristlikke moraaliprintsiipe sotsiaalsete probleemide lahendamiseks, jõudes heaoluriigi kui keskteeni turumajandusliku kapitalismi ja sotsialismi vahel. Kristlik demokraatia ei ole üheselt seotud konkreetsete kristluse harudega, kristlik-demokraatlikke parteisid esineb nii protestantlikes kui ka katoliiklikes maades. 
Euroopa Liidu poliitikas on kristlikul demokraatial oluline roll. Näiteks on Saksamaa üks traditsiooniliselt mõjukamaid parteisid Kristlik-Demokraatlik Liit, mida 2014. aasta seisuga juhib Saksamaa liidukantsler Angela Merkel. Eestis on kristlikule demokraatiale suurtest erakondadest lähim Isamaa ja Res Publica Liit, väikeparteidest eelkõige Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid, kuid vähemal määral ka Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (endine Rahvaliit).
Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid

Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid (leedu keeles Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai) on Leedu paremtsentristlik kristlik-demokraatlik partei. 1993. aasta mais asutatud parteisse kuulub 18 000 inimest ja sel on Leedu seimis 33 kohta 141-st. Erakonna juht on Gabrielius Landsbergis.