Tšehhi

Tšehhi ehk Tšehhimaa (tšehhi keeles "Česko"; enamasti kasutatakse nimekuju "Česká republika") on merepiirita riik Kesk-Euroopas (teise liigituse järgi Ida-Euroopas). Riik piirneb lõunas Austriaga, läänes Saksamaaga, kirdeosas Poolaga ja kagus Slovakkiaga. Tšehhi Vabariik on mägise maastikuga ning katab 78 871 ruutkilomeetrit. Kliima on peamiselt parasvöötmeline mandri- ja ookeanilise kliima elementidega. Pealinn ja suurim linn on Praha; teised suuremad linnad on Brno, Ostrava, Plzeň ja Liberec.
Böömimaa hertsogiriik asutati 9. sajandi lõpus Suur-Määri koosseisu. Aastal 1002 tunnustati seda ametlikult Saksa-Rooma riigi läänina ja 1198. aastal sai sellest kuningriik. Pärast Mohácsi lahingut 1526. aastal liideti kogu Böömimaa kroonimaade ala järk-järgult Habsburgide monarhia valitsemise alla. Peaaegu sajand hiljem viis protestantlik ülestõus Kolmekümneaastase sõja alguseni. Pärast Valgemäe lahingut kindlustasid Habsburgid oma võimu. Pärast Saksa-Rooma riigi lagunemist, liideti Tšehhi alad 1806. aastal Austria keisririigiga.
19. sajandil toimus Tšehhi aladel ulatuslik industrialiseerimine. Pärast Austria-Ungari kokkuvarisemist pärast Esimest maailmasõda, sai enamik regioonist 1918. aastal osaks Esimesest Tšehhoslovakkia Vabariigist. Tšehhoslovakkia oli ainus riik Kesk- ja Ida-Euroopas, mis säilitas parlamentaarse demokraatia kogu sõdadevahelisel perioodil. Pärast Müncheni kokkulepet 1938. aastal haaras Natsi-Saksamaa järk-järgult kontrolli Tšehhi alade üle. Tšehhoslovakkia taastati 1945. aastal ja kolm aastat hiljem sai sellest pärast riigipööret 1948. aastal kommunistlik Idabloki riik. Katsed valitsust ja majandust liberaliseerida suruti 1968. aastal Praha kevade ajal maha. Sametrevolutsioon novembris 1989 lõpetas kommunistliku võimu ja taastas demokraatia. Praegune riik tekkis Tšehhoslovakkia rahumeelsel lagunemisel Tšehhi Vabariigiks ja Slovaki Vabariigiks.
Tšehhi Vabariik on unitaarne parlamentaarne vabariik ja arenenud riik koos kõrge sissetulekuga sotsiaalse turumajandusega. Tegemist on heaoluriigiga, millel on kõigile kättesaadav tervishoid ja tasuta kõrgharidus. Inimarengu indeksis paikneb Tšehhi 32. kohal. Riik on ÜRO, NATO, Euroopa Liidu, OECD, OSCE, Euroopa Nõukogu ja Visegrádi grupi liige.
Nimi.
Tšehhi keeles on nimi "Čechy" tähistanud nii ajaloolist piirkonda, mida eesti keeles nimetatakse ajaloolises kontekstis ka Böömimaaks (ning mida on nimetatud Tšehhiaks), kui ka laiemat ala, mis ühtib enam-vähem vastab praeguse Tšehhi Vabariigiga. On tuntud puudust riigi ühemõttelisest lühinimest. Ametlikult on selleks "Česko", kuid enamik Tšehhi inimesi väldib seda ja kasutab nimekuju "Česká republika".
Riik.
Haldusjaotus.
Tšehhi on jaotatud 13 maakonnaks ja pealinnaks (Praha):
Rahvastik.
Religioon.
Umbes 35% tšehhe tunnistab roomakatoliku usku, 9% on hussiidid ja 8% on teisi protestantlike rühmi, näiteks luterlasi. 40% rahvastikust ei kuulu kirikusse.
Praeguse Tšehhi Vabariigi aladel elas varem ka palju juute. Nad rändasid sinna 10. sajandil Saksamaalt ja Ungarist. Tšehhid ei tahtnud neid oma küladesse ja nii pidid juudid ise oma asulad rajama. Neid tekkis peamiselt Praha vanalinna Vltava jõe äärde (Josevof). Juudid pidid sajandite vältel taluma palju tagakiusamist. 1939. aastal, kui Saksa väed tungisid Tšehhoslovakkiasse, viidi tuhanded juudid koonduslaagritesse. Pärast sõda naasis vaid kolmandik. Kommunistliku režiimi ajal ei lubatud juutidel oma kombeid täita, nii lahkusid paljud Tšehhoslovakkiast. Praegu on Tšehhis umbes 6000 juuti.