tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Enûma eliš

"Enûma eliš" on Babüloonia loomismüüt, mida nimetatakse selle algussõnade ("Kui üleval") järgi. See on üks tähtsamaid allikaid Babüloonia maailmapildi mõistmisel. "Enûma eliši" keskmes on peajumal Marduki ülemvõim ning inimeste loomine jumalate teenistusse. Teksti algne eesmärk oli mitte teoloogia või teogoonia kujutus, vaid Babüloni linna jumala Marduki tõstmine kultuses teistest Mesopotaamia jumalatest tähtsamale kohale.
Tekst pärineb tõenäoliselt pronksiajast, kas siis ligikaudu Hammurabi valitsusajast või kassiitide perioodi algusest (18.–16. sajand eKr), ehkki mõne hinnangu kohaselt sündis see alles 1100. aasta paiku eKr.
"Enûma eliš" koosneb umbes tuhandest reast, mis on kirjutatud vanababüloonia keeles seitsmele savitahvlile, millest igal on 115–170 rida. Viies tahvel on tänini suuremalt jaolt puudu. Teksti avastas Austen Henry Layard 1849. aastal (fragmentidena) Aššurbanipali raamatukogu varemeis Ninives (tänapäevane Mosul Iraagis) ning avaldas George Smith 1876. aastal.
Teogoonia

Teogoonia on õpetus jumalate saamisloost. Suuremas osas polüteistlikest usunditest on olemas põhjendus või kirjeldus, kuidas jumalad alguse said. Monoteistlikes usundites seda üldjuhul pole.
Sageli hõlmab teogoonia ulatuslikke loetelusid jumalate põlvnemisest ja sugupuust. Lähis-Ida ja Vahemere usundites on levinud arusaam jumalate põlvkondadest, millest mitmed on kukutanud eelmise.
Samas võisid esimesed jumalad sündida ka (täielikult) isikustamata ürgjõududest nagu ookean, taevas või tühjus.
Teogoonia näiteks on Vana-Kreeka puhul Hesiodose "Jumalate põlvnemine" ("Theogonia"), Babüloonias aga "Babüloonia loomiseepos" ("Enûma Eliš").
Henry Morton Stanley

Sir Henry Morton Stanley (sünninimi John Rowlands; 28. jaanuar 1841 – 10. mai 1904) oli kõmri päritolu Suurbritannia ajakirjanik ja maadeavastaja.
Stanley sai tuntuks Aafrika-uurijana ning Aafrikas kaduma läinud maadeuurija David Livingstone'i leidjana. Tuntud on tema lause, mille ta väidetavalt ütles, kui oli Livingstone'i leidnud: "Dr. Livingstone, ma oletan?" ("Dr. Livingstone, I presume?")
Enkidu

Enkidu oli Sumerist pärit Gilgameši eepose tegelane, eri tõlgenduste kohaselt kas peategelase, Uruki linna valitseja Gilgameši sõber, teener või ori. Algselt taevajumal Ani poolt maale nuhtluseks saadetud metsmees Enkidu tsiviliseeriti õlle ja lõbunaise Šamhati abiga.
Ühe müüdi kohaselt rändasid Gilgameš ja Enkidu koos põhja poole pühale mäele, kus tapsid pühade seedrite valvuri Huwawa ning tõid koju tagasi väärtuslikku puitu. Teises loos suri Enkidu, püüdes tuua allilmast tagasi Gilgameši maa alla vajunud muusikariistu. Tema vaim tuli kõnelema leinava Gilgamešiga ja kirjeldas allilma kui maapealse ilma kahvatut koopiat, kus surnute heaolu sõltub neile toodavatest ohvriandidest.
Takida

 
Takida on Rootsi rokkansambel, mis asutati 1999. aastal Ånge linnas.
Ansambli nimi on pandud Jaapani animesarja "Nagareboshi Gin" tegelase Gohei Takeda nime järgi.
Ajalugu.
2000. aastal salvestas Takida oma esimese demo "Old" ja 2005. aastal sõlmiti leping Ninetone Recordsiga. 2006. aasta jaanuaris ilmus ansambli esimene singel "Losing" ja sama aasta aprillis ka esimene album "...Make You Breathe". 2007. aastal ilmus album "Bury the Lies".
Pärast "Bury The Liesi" edu sai Takida pakkumisi suurtelt plaadifirmadelt, aga ütles neile ära. Kolmas album "The Darker Instinct" avaldati oma plaadifirma Takida AB kaudu.
Metsloom

Metsloom on metsikuna elutsev loom, vastandina inimese kodustatud hoolealusena elavatele koduloomadele. 
Metsloomad ei ole aretatud ja neil pole tõuge, ehkki nad võivad vahel ristuda koduloomadega (näiteks hunt ja koer). 
Vaatamata nimetusele ei kuulu metsloomade hulka üksnes metsas elavad loomad. Leidub ka loomi, keda tavaliselt ei nimetata kodu- ega metsloomadeks, näiteks inimeste läheduses elavad parasiidid (lutikad, täid, koid jne).
Buffalo Sabres

Buffalo Sabres on USA jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis.
Klubi on asutatud 1970. aastal. Selle kodulinn on Buffalo New Yorgi osariigis. Koduväljak asub KeyBank Centeris. Sabres on 2010. aastatel olnud üks NHL-i nõrgemaid meeskondi. Aastatel 2020–2021 kaotas Sabres 18 matši järjest, purustades sellega NHL-i rekordi, kuigi mõned Sabresi kaotused lahendati alles lisaajal või võiduväravas.
Klubi peatreener on Don Granato.
Praegune koosseis.
"Seisuga 22. juuli 2023"
Ülle Matsin

Ülle Matsin (sündinud Luisk; 30. jaanuaril 1973 Viljandis) on eesti koolijuht ja pedagoog.
Hariduskäik.
Ülle Matsin on lõpetanud Viljandi 5. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. Kaitses 2001. aastal Tartu Ülikoolis ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja diplomi. Sai 2005. aastal Tallinna Ülikooli matemaatika- ja loodusteaduskonnas magistrikraadi infotehnoloogias multimeediumi ja õpitarkvara tootmise erialal. 
Aastatel 2005–2009 õppis Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna ajakirjanduse osakonnas doktoriõppes. 
Töökäik.
Töötas 1996–2012 ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse ning arvutiõpetuse õpetajana Viljandi Jakobsoni Koolis. 
Töötas 2006–2012 Tartu Ülikoolis ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse didaktika lektorina ning spetsialistina Tartu Ülikooli haridusuuringute ja õppekavaarenduse keskuses (praegune Haridusuuenduskeskus) 2006–2012.
2011–2020 oli ta Viljandi Gümnaasiumi direktor. Ülle Matsin oli Eesti esimese riigigümnaasiumi käivitaja.
Alates 1. novembrist 2020 on Ülle Matsin Haridus- ja Teadusministeeriumi riigikoolide osakonna riigigümnaasiumide loomise koordinaator. 
On olnud 2006–2016 kaasatud Euroopa Nõukogu haridusprogrammi Pestalozzi koolitajate ekspertide võrgustikku. 
Tegev meeskonnakoolitajana ja lektorina haridusvaldkonna juhtimise ja meeskonnaarenduse teemal ning haridus- ja teadusministeeriumi üldhariduspoliitika osakonna juhatajana.
Isiklikku.
Tema õde Pille Valk oli eesti ajaloolane ja teoloog. Abikaasa Paavo Matsin on eesti õppejõud, kirjanduskriitik ja kirjanik.
Helgeland

Helgeland on lõunapoolseim piirkond Põhja-Norras. See on Nordlandi maakonna osa, mis paikneb põhjapolaarjoonest lõuna pool. Põhjas piirneb see Saltfjelleti mägede ja Svartiseni liustikuga, mis moodustavad looduspiiri Salteni piirkonnaga. Lõunas piirneb Helgeland Trøndelagi maakonnaga.
Helgelandi pindala on 18 832 km², elanike arv on umbes 79 000. Piirkonnas on neli linna (lõunast põhja poole): Brønnøysund, Mosjøen, Sandnessjøen ja Mo i Rana.
Triip-ahaskaan

Triip-ahaskaan ("Erpobdella lineata") on ahaskaanlaste ("Erpobdellidae") sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.
Sarnaneb hariliku ja heleda ahaskaaniga. Triip-ahaskaan on 25–30 mm pikkune, punakaspruun, seljal 4 pruunikasmusta pikitriipu ja iga 5. rõngas veidi laiem kui teised, kuid see on jälgitav ainult surnud isenditel. Toitub väikestest selgrootutest. Teda leidub Eestis kohati külmades puhastes järvedes, kuid ka taimerohketes ajutistes lompides, mis suvel kuivavad.
Hotton

Hotton on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 
Paikkond on tuntud koobaste poolest, milles leidub rikkalikult speleoteeme.
Lihaloom

Lihaloom on koduloom, keda kasvatatakse liha kui toiduaine saamise eesmärgil. Levinumad lihaloomad on lehm ja siga, samuti kasvatatakse liha pärast lambaid, kitsi jts. Sama loomaliiki eri tõuge võidakse kasvatada eri otstarvetel, näiteks on piimalehmad, lihalehmad ja ka liha-piimalehmad, kellelt saadakse nii piima kui ka liha. 
Osa roheliste ideoloogiate pooldajaist võitleb lihaloomakasvatuse lõpetamise või vähendamise poolt, kuna lihatootmise ökoloogiline jalajälg on levinud hinnangute kohaselt suurem kui taimekasvatusel. Selle vastu võidakse olla ka eetilistel põhjustel, kuna lihaloomalt liha saamiseks tuleb loom tavaliselt tappa. Alternatiivsed lihatootmisviisid (liha kasvatamine koena laboris, liha eemaldamine looma tapmata) kuuluvad tänini ulme valda.
Pansarbil m/39

Pansarbil m/39 (Pbil m/39, ka Lynx) oli neljarattaveoga Rootsi soomusauto, mis konstrueeriti enne teist maailmasõda. Soomukit toodeti aastatel 1939–1942 ning seda kasutasid Taani, Rootsi ja Dominikaani Vabariik.
Ajalugu.
Rootsi ettevõte AB Landsverk hakkas Pansarbil m/39-t Lynxi nime all välja töötama 1937. aastal Taani jaoks. Masin valmis 1938. aastal ja esimesed kolm anti sama aasta aprillis Taanile üle. Kui Saksamaa Taani tungis, ootas Kopenhaagenisse saatmist veel 15 masinat. Rootsi võimud konfiskeerisid saadetise ja Rootsi armee võttis masinad kasutusele Pansarbil m/39 nime all. Esimesed masinad tootis Landsverk. Lisaks telliti veel 30 soomusautot, mis esimesest partiist veidi erinesid ja mille tähiseks sai Pansarbil m/40. Teine partii toodeti Volvos, sest Landesverkil puudusid võimalused tellimust täita. 
Rootsis kasutati neid peamiselt soomusüksustes luuremasinatena. Kolmteist masinat müüdi 1956. aastal Dominikaani Vabariigile.
Ehitus.
Pansarbil m/39 oli madala kerega. Soomus oli suhteliselt õhuke, maksimaalselt 18 millimeetrit, kuid oli hästi paigutatud ja kaldus. Meeskond oli kuueliikmeline ees istusid juht ja kuulipildur, taga tagumine juht ja tagumine kuulipildur. Keskel 360 kraadi pööratavas tornis paiknesid komandör ja üks laskur. Taani masinad olid relvastatud 20 mm Madseni automaatkahuriga, Rootsi masinad 20 mm Boforsi automaatkahuriga m/40. Lisaks oli soomusautol kolm 8 mm kuulipildujat: üks kummagi juhi kõrval ja üks tornis kahuriga paralleelselt. Mootor paiknes vasakul keskel. Landsverki toodetud masinad kasutasid 142-hobujõulist Scania-Vabise mootorit ja Volvo toodetud masinad 145-hobujõulist Volvo mootorit. Volvo toodetud masinatel kasutati tähist m/40, kuid väliselt on versiooni eristamatud.
Luis Váez de Torres

Luís Vaz de Torres (galeegi või portugali keeles), ka Luis Váez de Torres (hispaania keeles), (u 1565) oli 16.–17. sajandi meresõitja ja maadeavastaja, kes reisis Hispaania kuninga ülesandel.
Torres avastas ja läbis esimese eurooplasena väina Austraalia mandri ja Uus-Guinea saare vahel. Tänapäeval kannab see tema nime (Torrese väin).
Katseloom

Katseloom (ka laboratooriumiloom, laboriloom) on loom, kellega tehakse teaduslikke või tehnilisi katseid. Katseloomi kasutatakse eelkõige meditsiinis, kuid ka näiteks kosmeetikatööstuse tootearenduses, kui uute preparaatide toime vajab alles selgitamist. Samuti tuleb enne inimeste peal rakendamist kontrollida uue ravimi või kosmeetikatoote ohutust. Levinuimad katseloomad on rotid (laborirott), palju kasutatakse ka hiiri (laborihiir).
Üldlevinud põhimõte on, et katseloomadele ei tohi tekitada põhjendamatuid kannatusi. Katsed on tavaliselt reguleeritud seadustega ning nende lubamise või mittelubamise otsustavad kindlad komisjonid.
Toaloom

Toaloom on inimese eluruumides peetav koduloom, üldjuhul lemmikloom, keda ei kasvatata liha, piima, villa vms saaduste pärast. 
Mõne liigi puhul sõltub toalooma staatus eelkõige tõust ja loomapidaja eelistustest: mõned koeratõud on toas pidamiseks ebamugavalt suured ja karvased, mõned aga õues pidamiseks liiga väikesed ja õrna tervisega. Tavaliselt ei nimetata toaloomadeks akvaariumikalu, ehkki akvaariumid paiknevad üldjuhul toas, eriti Eesti kliimas.
Franz Beckenbauer Supercup

Franz Beckenbauer Supercup on Saksamaal jalgpallihooaja eel peetav ühemänguline tiitlivõistlus valitseva Saksamaa meistri ja karikavõitja vahel.
Esimene ametlik Saksamaa superkarikafinaal peeti 1987. aastal. Aastatel 1987–1996 ja kandis võistlus DFB-Supercupi nime ja seda korraldas Saksamaa Jalgpalliliit. Aastatel 1997–2007 Supercupi ei toimunud ning seda asendas hooajaeelne turniir DFL-Ligapokal. 2008. ja 2009. aastal mängiti Saksamaa meistri ja karikavõitja vahel mitteametlikke Supercupi nime kandvaid sõprusmänge. 2010. aastal ametlik Supercup taastati ning võistlust korraldab DFL.
Kui üks klubi on võitnud eelneval hooajal nii Saksamaa meistrivõistlused kui ka karikavõistlused, on alates 2010. aastast kehtivate reeglite järgi tema vastaseks Bundesligas teise koha saanud meeskond. Viigiga lõppeva normaalaja järel lisaaega ei mängita ning võitja selgitatakse penaltiseerias. Võistlust võõrustava staadioni määrab DFL. Tavaliselt toimub mäng karikavõitja või liigas teiseks tulnud meeskonna kodustaadionil.
Köök

Köök on inimese eluruumides või nende läheduses, aga ka toitlustusasutustes toidu valmistamiseks ettenähtud paik. Köök võib olla spetsiaalne ruum, osa muust ruumist (nt elutoa kööginurk), eraldiseisev ehitis (suveköök) või paik (väliköök). Teisaldatava eluaseme (nt jurta) korral on ka köök teisaldatav.
Tänapäeval on Euroopas ja Ameerikas levinud eelkõige köök kui ruum või tuba, mis on varustatud vahenditega toidu hoiustamiseks, töötlemiseks, valmistamiseks ja serveerimiseks. Selliste vahendite hulka kuuluvad näiteks köögimööbel (kapid, lõikepinnad, kraanikausid), toidunõud (taldrikud, kausid, noad, kahvlid, lusikad, joogiklaasid, tassid, kruusid, kannud, vaagnad), köögiriistad (tainarull, kulp, konserviavaja) ja köögitehnika (külmkapp, pliit, praeahi, mikrolaineahi, ventilatsiooniseadmed, röster, mikser, köögikombain).
Ameerika Ühendriikide naiste korvpallikoondis

Ameerika Ühendriikide naiste korvpallikoondis on Ameerika Ühendriikide esindusnaiskond korvpallis.
Koondis on võitnud seitse olümpiakulda. Kaheksa korda on USA naiste koondis tulnud maailmameistriks.
Vaba tarkvara päev

Vaba tarkvara päev on rahvusvaheline tähtpäev tarkvaraga seotud vabaduste ja nende eest seisjate esiletõstmiseks. Päeva eesmärk on üldise vaba tarkvara alase teadlikkuse tõstmine ning vaba tarkvara ja avatud standardite levikule kaasaaitamine.
Päeva korraldamist koordineerib Ameerika Ühendriikides registreeritud mittetulundusühing Software Freedom International (SFI). Esimest korda tähistati seda 28. augustil 2004. Alates 2006. aastast tähistatakse seda septembri kolmandal laupäeval. 
Eestis on vaba tarkvara päeva peetud eri vormides 2010. aastast, 2012. aastal tähistati seda paralleelselt Tallinnas, Tartus ja Raplas.
Korraldus.
SFI on ürituse ametlik korraldaja ning tegeleb annetuste, sponsorlepingute, raamatupidamise ja korraldusmeeskondade registreerimisega. Konkreetseid üritusi korraldavad aga kohalikud vabatahtlikest koosnevad meeskonnad. Ürituse täpne formaat on kohaliku korraldusmeeskonna otsustada.
Osavõtt.
Esimesest üritusest 2004. aastal võttis osa 12 meeskonda. Aastal 2010 seati eesmärgiks 1000 meeskonda, kuid osalejate arv jäi alla 400.
Tikutoosietikett

Tikutoosietikett on tikutoosi esikülg, millel tavaliselt paikneb pilt või kiri. Vahel on etikett seotud tikutoosi tootja või otstarbega, kujutades tuld, suitsetamist või tootja logo, ent neid kasutatakse ka kõikvõimalike teadete edastamiseks näiteks tuleohutuse teemal.
Tikutoosietikettide või tikutooside kogumist nimetatakse fillumeeniaks.
Šampoon

Šampoon (inglise keeles "shampoo") on vedel puhastuskemikaal, mis on mõeldud juuste või karvade pesemiseks. Toodetakse mitmesuguseid eriotstarbelisi šampoone, mis on mõeldud sobima eriti hästi konkreetset tüüpi, näiteks värvitud, rasvaste, kuivade, lõhenevate või meeste juustega, samuti on spetsiaalsed šampoonid lemmikloomade pesemiseks. Tavaliselt on šampoonidesse lisatud lõhna- ja värvaineid.
Ehkki šampoone ja juuksepalsameid toodetakse eraldi, leidub ka šampoone, milles on ühendatud mõlema omadused (nn kaks ühes).
Vannituba

Vannituba on inimese eluruumides paiknev ruum, kus on pesemiseks mõeldud vann. Tänapäeval on vannitoas üldjuhul ka dušš ja kraanikauss. Vannituba võib olla tualetiga ühendatud või eraldiseisev; tualetiga ühendatud vannitubadest tuleneb Põhja-Ameerika inglise keeles levinud komme nimetada vannitoaks ("bathroom") tualettruumi (tihti isegi juhul, kui seal vanni ei ole).
Tavaliselt hoitakse vannitoas hügieenivahendeid nagu seep, dušigeel, šampoon, inimeste pesemiseks mõeldud pesunuustikuid ja -harju, rätikuid kuivatamiseks, hambaharju ja -pastat jms. Vahel paiknevad vannitoas kosmeetika ja ravimid. Kuna korteri või maja veevarustus paikneb üldjuhul vannitoas või köögis, asub vannitoas tihti ka pesumasin, samuti pesukuivatusvahendid (pesunöör, pesurest vms). Enamasti on vannitoad varustatud nagidega, kuhu saab pesemise ajaks riputada rõivad ja rätikud, ning peegliga, mille ees saab kasutada kosmeetikat ning kontrollida puhtust.
Sagedaste veeprotseduuride tõttu on vannituba tavaliselt kõige niiskem ruum, seepärast kasutatakse vannitubades erilisi niiskuskindlaid põranda- ja seinakattematerjale. Eestis on kõige levinumad keraamilised plaadid, millega võidakse katta kas ainult põrand, seinte alumine pool või terved seinad. Sellegipoolest ohustavad vannitube niiskuskahjustused ja hallitus.
Euroretk

"Euroretk" on 2004. aastal valminud USA noortekomöödia.
Sisu.
Scotty "Scott" Thomas lõpetab keskkooli, kui ta pruut Fiona ta otse tema perekonna ees maha jätab. Õhtul läheb ta koos parima sõbra Cooper Harrisega peole, kus ta saab teada, et tema endine pruut magas kooli bändi lauljaga, kes kirjutas sellest afääri paljastava laulu "Scotty Doesn't Know". Kui ta koju jõuab, saab ta meili oma saksa kirjasõbralt Miekelt. Kui Mieke soovib kokku saada, peab ta eksituse tõttu Mieket meheks ja käsib Miekel enam mitte ühendust võtta. Kui Scott taipab, et Mieke on hoopis kaunis saksa neiu ja et tal on tema vastu tunded, otsustab ta vea heastada ning koos Cooperiga Saksamaale sõita, et tema ees näost näkku vabandada. Sõprade õnnetuseks (või hoopis õnneks?) ei satu nad aga otseteed Berliini, vaid põikavad enne läbi sellistest kohtadest nagu Pariis, Amsterdam ja Ida-Euroopa.
DFB-Pokal

DFB-Pokal (kuni 1943. aastani Tschammer-Pokal) on Saksamaa klubijalgpalli väljalangemissüsteemis karikavõistlused. Võistlusi peetakse alates 1935. aastast. Seal osaleb 64 võistkonda, mille seas on kõik Bundesliga ja 2. Bundesliga klubid.
Enim karikavõite (20) on Müncheni Bayernil. Viimne võitja on Dortmundi Borussia, kes alistas 2021. aasta finaalis RB Leipzigi.
DFB-Pokali võitja mängib hooaja alguses valitseva Bundesliga meistriga DFL-Supercupi peale.
Lusikas

Lusikas on söögiriist, mille käepideme otsas on laiem, üldjuhul ümmargune nõgus osa. Eelkõige tõstetakse lusika abil toitu suhu, see sobib eriti hästi vedelate toitude söömiseks. Kuna ilma söögiriistadeta on kuuma leent süües oht suud kõrvetada, on lusikas üks vanemaid ja levinumaid söögiriistu. Seda kasutatakse laialt ka kultuurides, kus tahket toitu tõstetakse suhu pigem käega.
Eri toitude söömiseks tarvitatakse eri suuruse ja kujuga lusikaid: supilusikas supi söömiseks, dessertlusikas magustoidu tarbeks, tee- või koogilusikas kuumade jookide segamiseks või koogi söömiseks. Leidub ka lusikaid, mis pole mõeldud otseselt söömiseks, näiteks suhkrulusikas suhkru ja sinepilusikas sinepi tõstmiseks. Kuna enamasti pruugitakse lusikaid vedelike tõstmiseks, on lusika põhi tavaliselt aukudeta, aga suhkru sulatamiseks põleva absindi kohal võidakse tarvitada spetsiaalset absindilusikat, mille auk või augud moodustavad tihtipeale keeruka mustri.
Et eri liiki lusikad on tänapäeval levinud ja nende valmistajad järgivad standardseid mõõte, on lusikatäied kokaraamatutes tarvitusel mõõtühikutena. Nii võidakse retseptis kirjutada "1 spl", pidades silmas üht supilusikatäit, või "3 tl", mõeldes kolme teelusikatäit.
Söögiriist

Söögiriist on söömisel kasutatav abivahend, millega üldjuhul tõstetakse toitu suhu (lusikas, kahvel, söögipulgad) või valmistatakse seda söömise käigus ette suhutõstmiseks (nuga). 
Söögiriistade kasutamist reguleerivad igas kultuuris lauakombed, tavaliselt peetakse põhireegleid üldtuntuks ja enesestmõistetavaks. Sellegipoolest võivad tavad suuresti erineda: näiteks on Euroopas levinud komme süüa tahket toitu noa ja kahvliga, tükeldades iga suutäie eraldi ning tõstes selle siis endiselt vasemas käes hoitava kahvliga suhu, hoides nuga samal ajal endiselt paremas käes, Põhja-Ameerikas aga võetakse tihtipeale pärast kogu toidu tükeldamist kahvel paremasse kätte. Ka sõrmede asend riistade hoidmisel varieerub eri kultuurides oluliselt.
Euroopas tarvitatavast kolmest klassikalisest söögiriistast on vanimad nuga ja lusikas; kahvel seevastu oli algselt tarvitusel vaid praekahvlina ning sai söögiriistaks alles keskaja lõpul.
Oliivid

Oliiv on oliivipuu vili, mida kasutatakse laialdaselt toiduainena, samuti oliiviõli tootmisel, mis on omakorda nii toiduaine kui ka kosmeetikatööstuse tooraine.
Oliive pruugitakse ohtralt Vahemere maade köögis (Kreeka, Prantsuse, Itaalia, Hispaania köök jt). Samuti on oliivid mõne kokteili koostisosad, sellistest tuntuim on Martini-kokteil. Eestis on oliivid saadaval peamiselt soolvees konservina.
Ikaros

Ikaros oli vanakreeka mütoloogias meistrimees Daidalose poeg. 
Kuna Daidalos oli andnud Ariadnele võtme või lõnga, millega too abistas Theseust labürindis tee leidmisel ja Minotaurose tapmisel, pani Minos Daidalose enese labürinti kinni. Daidalos valmistas vaha abil koos püsivatest sulgedest tiivad endale ja Ikarosele ning hoiatas poega päikesele liiga lähedale lendamast. Ikaros unustas isa hoiatuse ja lendas liiga kõrgele, päikese kuumus sulatas vaha üles ja tiivad lagunesid. Ikaros kukkus merre ja uppus. 
Ikaría meri on nimetatud tema järgi.
Kokteil

Kokteil on kahest või enamast koostisosast koosnev jook. Kui algselt valmistati kokteile kiirelt ja kohapeal enne tarbimist, siis tänapäeval on levinud ka varem valmistatud ja hoidistatud kokteilid, mida tarvitatakse karastusjookidena. Kohapeal tarbimiseks valmistatavad ja lahtiselt serveeritavad kokteilid on tänini levinud baarides, restoranides jt joogiasutustes, kus neid segavad baarmenid.
Tavaliselt liigitatakse kokteilid eelkõige alkohoolseteks ja alkoholivabadeks. Sageli lisatakse kokteilidele jääd, et suurendada nende värskendavat mõju, muuta maitset ning neid mõnikord ka lahjendada. Siiski tuntakse ka kuumi kokteile. Enamasti on kokteilid pigem magusad kui soolased (üks vähestest eranditest on Bloody Mary).
Tüüpiline alkohoolne kokteil koosneb ühest või enamast kangest alkohoolsest joogist (viin, rumm, džinn, viski vms), millele lisatakse maitset muutvaid vedelaid või tahkeid koostisosi (mahl, karastusjoogid, liköör, maitseained), vahel ka garneering kaunistuseks (piparmündioks, sidruniviil vms).
Alkoholivabade kokteilide põhikomponendina pruugitakse sageli piima või jäätist, samuti mitmesuguseid mahlu.
Ehkki üldjuhul valmistatakse kokteilid vastavalt retseptile ning tavaliselt tellitakse baarmenitelt tuntud, klassikalisi kokteile, võib kokteilisegamist käsitleda ka improvisatsioonilise kunstina. Kogu maailmas korraldatakse baarmenite vahel kokteilisegamises võistlusi, kus muuhulgas võisteldakse algupärastes kokteilides.
Suurriik

Suurriik on territooriumilt ja rahvaarvult suur ning rahvusvaheliselt mõjukas riik, kes mängib olulist rolli kehtivas maailmakorras. Tänapäeval peetakse suurriikideks näiteks Hiinat, Ühendkuningriiki, Venemaad. Ameerika Ühendriike võib vastavalt tõlgendusele pidada tänapäeval juhtriigiks või suurriigiks.
Kaasavara

Kaasavara on vara, mis antakse kodunt kaasa pruudile, kes abielludes läheb elama peigmehe juurde. 
Komme anda kaasavara on levinud paljudes traditsioonilistes kultuurides. Põhja- ja Lääne-Euroopas ning Põhja-Ameerikas on see suuresti kadunud, kuid mitmel pool püsib veel tänapäevalgi. Kaasavara kogutakse sageli aastaid. 
Eestis oli kaasavara mõrsjale isakodust kaasaantav vara, mis koosnes loomadest (üks lehm, 2-3 lammast) ja riideesemeist (pesu, palakad, 2 tekki, silmrätid, padjapüürid, särgid, aluskuued, tekid jne). Kaasavara olenes vanemate jõukusest, eeltoodud loetelu oli n-ö alampiir, normaalne kaasavara. Neiu valmistas ema abiga kaasavara juba varasest noorusest alates, seda hoiti veimekirstus ehk veimevakas, mis pulmade ajal pidulikult koos pruudiga peiukoju viidi. 19. sajandi II poolel hinnati rohkem raha, lisandusid mööbliesemed.
Kaasavara vastandiks võib pidada pruudiluna, mille peigmees peab abiellumise eel või puhul andma pruudi vanematele, tavaliselt isale.
Inachos

Inachos (vanakreeka Ἴναχος) on vanakreeka mütoloogias Argose suurim jõgi ning selle jõe jumal. Ta on Okeanose ja Tethyse poeg. 
Surelikuna peeti Inachost Argose esimeseks valitsejaks, kes algatas seal Hera kultuse. Io oli Inachose tütar. Inachose järglasi nimetati inahhiidideks.
Iobates

Iobates (vanakreeka Ἰοβάτης) oli vanakreeka mütoloogias Lüükia kuningas.
Tirynsi kuningas Proitos saatis tema juurde Bellerophontese, kes kandis endaga kaasas kirja, milles seisis, et Iobates peab noormehe tapma. Jumalate viha kartes saatis Iobates noormehe Kimääri tapma, sest arvas, et ta ei tule selle ülesandega toime ja hukkub. Tiibadega hobuse Pegasose abil surmas Bellerophontes Kimääri. Iobates andis talle naiseks oma tütre Philonoe.
Müüdist on ka teisi versioone.
Armuafäär

Armuafäär on suguline suhe inimeste vahel, kellevaheline suguline läbikäimine on mingil põhjusel ühiskondlikult taunitav ehk tabu. Kõige levinum tabu põhjus on, et üks neist või mõlemad on abielus, mis konkreetse ühiskonna traditsioonilise arusaama kohaselt peaks välistama abieluvälised sugulised suhted.
Paljudes õigussüsteemides on armuafäärid illegaalsed ning nende eest on ette nähtud karistused, mis ulatuvad kuni surmanuhtluseni. Patriarhaalsetes ühiskondades on karistused naistele tavaliselt karmimad, sealjuures karistatakse naisi tihti ka juhul, kui nemad vahekorda ei soovinud. Paljudes ühiskondades on suhtumine afääridesse sõltunud ühiskonnaklassist ja muudest asjaoludest, mistõttu võisid need olla üldlevinud ja -teada, ent neid teeseldi varjatavat. Armuafääride illegaalsust on suuresti toetanud kanooniline õigus.
20. sajandil toimunud radikaalsete ühiskondlike muutuste tõttu, mis viisid suguelu inimese privaatsfääri, ei käsitleta tänapäeval Euroopas ja Ameerikas armuafääre üldjuhul õiguslikult karistatavate kuri- või väärtegudena, kuid sageli võidakse need moraalselt hukka mõista.
Berndt Abraham Godenhjelm

Berndt Abraham Godenhjelm (30. märts 1799 Mäntyharju – 14. detsember 1881 Helsingi) oli soome maalikunstnik.
Ta õppis maalimist (aastal 1818) Stockholmis Pehr Gustaf von Heidekeni juures.
Tema esimene näitus oli aastal 1847 Ateneumis ja Tampere kunstimuuseumis. Tema näitusi on olnud ka Cygnaeukse galeriis ja Soome Rahvusmuuseumis. Ta on maalinud palju altarimaale. Esimene tema maalitud altarimaal asub Mäntyharju kirikus. Liperi kirikus olev altarimaal "Kristus ristil" on maalitud Peterburis ja toodud aastal 1842 Liperisse. Veel on ta maalinud altarimaali (aastal 1843) "Jeesus ristil" Kuopio toomkirikusse, Ikaalise kirikusse (aastal 1874) ja Jämsä kirikusse.
Godenhjelm on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Heinamaarjapäev

Heinamaarjapäev on rahvakalendris 2. juulil.
Kirikukalendris on see päev, mil neitsi Maarja kohtus Eliisabetiga. On teada, et juba 1263. aastal pühitsesid frantsisklased seda päeva kui kuuendat päeva enne Ristija Johannese sünnipäeva, 1568. aastast laienes päeva tähistamine kogu katoliku kirikule.
Rahvakalendris tähistab heinamarjapäev heinateo algust või kõrgaega, ent sel päeval endal oli heinatöö keelatud.
Eriti Eesti rannikualadel on heinamaarjapäeval tehtud maarjatuld ehk leedutuld.
Perioodika (kirjastus)

Kirjastus Perioodika oli 1940–1941 ja 1944–1996 Tallinnas tegutsenud kirjastus, mis toimis aastani 2004. 
Kirjastus asutati Eesti NSV Ajalehtede Kirjastusena, aga hakkas alates 1947. aastast üllitama ka ajakirju, sealhulgas kultuuri- ja haridusväljaandeid (Looming, Keel ja Kirjandus, Akadeemia, Vikerkaar, Teater. Muusika. Kino, Täheke, Õpetajate Leht, Haridus ning (eri aegadel) Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised). 
Nime Perioodika kandis kirjastus 1965. aastast. 1967. aastast hakkas kirjastus Perioodika kirjastama perioodilise väljaandena pehmes köites raamatusarja Loomingu Raamatukogu ning 1973. aastast turismi- ja lastekirjandust. 
1997. aastal sõlmiti riigiettevõttena toiminud kirjastuse Perioodika ning riikliku aktsiaseltsi Täheke ja Horisont ühinemisleping. Ühinemise käigus liideti kirjastus Perioodika ja RAS Täheke riikliku aktsiaseltsiga Horisont ning moodustati aktsiaselts Perioodika.
Kuni 2002. aastani andis kirjastus välja ilukirjandust, sealhulgas klassikasarja "Europeia". 1997. aastast kirjastus erastati ja muudeti aktsiaseltsiks. 2004. aastast annab kõiki varem kirjastuses Perioodika välja antud ajakirju välja SA Kultuurileht.
Germania (Tacitus)

"Germania" ehk "De origine et situ Germanorum" on Vana-Rooma ajaloolase Tacituse umbes 98. aastal kirjutatud teos.
Muuhulgas kirjeldas Tacitus "Germania" käsikirjas Sueebide mere ("Mare Suebicum", Läänemeri) taga elavat hõimu, keda nimetas "Aestiorum gentes". Valdav osa uurijaid peab seda nimetust balti rahvaste üldnimetuseks või mõne konkreetse Ida-Preisimaa alal elanud balti hõimu nimetuseks. Samas on arvatud, et aja jooksul nimetuse tähendus teisenes ja sellega hakati hiljem märkima läänemeresoome hõimu, mida tänapäeval tuntakse eestlastena.
Eesti keeles on teos ilmunud pealkirjaga "Germaanlaste päritolust ja paiknemisest", mille on ladina keelest tõlkinud ja kommenteerinud Kristi Viiding (Loomingu Raamatukogu 21–22, 2007).
Suur sarvik

Suur sarvik ehk sarvharik ("Calocera viscosa") on seeneliik sarviku perekonnast.
Eesti metsades tavaline ja hajusalt levinud seeneliik. Põhjustab juuremädanikku mitmetel okaspuuliikidel, kuid ei ole siiski eriti ohtlik patogeen.
Sarvharik

Sarvharik on Eestis kahe seeneliigi paralleelnimetus:
Sarvklavulinopsis

Sarvklavulinopsis ehk sarvharik ("Clavulinopsis corniculata") on perekonda klavulinopsis kuuluv seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikest ning salumetsadest.
Haavanääts

Haavanääts ("Steccherinum pseudozilingianum") on sugukonda "Steccherinaceae" kuuluv seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida palu-, lammi-, laane- ja salumetsadest.
Kadakatarjak

Kadakatarjak ("Oxyporus millavensis", sünonüüm "Botryodontia millavensis"), varem ebajasmiini-tarjak "O. philadelphi", on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikest ning kultuur- ja ruderaaltaimede seast.
Must vöötnarmik

Must vöötnarmik ehk must narmik
("Phellodon niger") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikes, laanemetsadest ja mustika kasvukohatüübist.
Pruunikas vöötnarmik

Pruunikas vöötnarmik ehk pruunikas mütsnarmik ehk liiv-kampernarmik ("Phellodon fuligineoalbus") (endine pruunikas mütsnarmik ehk liiv-kampernarmik) on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida palu- ja nõmmemetsadest.
Lilla vöötnarmik

Lilla vöötnarmik ehk lilla mütsnarmik ehk violett-kampernarmik ("Phellodon violascens") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on teda leitud ainult Saaremaalt.
Hall hundiseenik

Hall hundiseenik ("Boletopsis grisea") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest.
Taiga-peenpoorik

Taiga-peenpoorik ("Skeletocutis odora") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida mustika, jänesekapsa ja naadi kasvukohatüübist.
Kuldsoverbiell

Kuldsoverbiell ("Sowerbyella imperialis") on seeneliik. 
Liik on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib kuldsoverbielli leida loometsades ja -põõsastikes.
Hiidheinik

Hiidheinik ("Tricholoma colossus") on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida männimetsadest.
Tasku Keskus

Tasku keskus ehk Tasku on kaubanduskeskus Tartu kesklinnas, Turu tänava, Soola tänava, Emajõe ja Võidu silla vahelises kvartalis Turu tänava ja Võidu silla poolses nurgas, aadressil Turu tänav 2 Tartu.
Tasku sai nime Emajõe Ärikeskuse eeskujul, mida linnarahvas oli hoone kuju järgi hakanud hüüdma Plaskuks. Mõlemad hooned kuuluvad Tartu ettevõtjale Neinar Selile Tasku ja Emajõe Ärikeskuse omanikfirma AS Estiko kaudu. 
Tasku rajati kunagise maaliinide bussijaama asemele, uus Tartu bussijaam on märgatavalt pisem ja kolmest küljest (sh ülalt) Tasku hoonest piiratud. See on ka üks sagedamaid põhjustest, miks Taskut on kritiseeritud.
Algselt ei olnud Taskus toidupoodi, mõni aasta pärast valmimist avati seal Rimi pood.
Tasku Keskus avati 27. augustil 2008. 30. augustil 2012 avati juurdeehitis, mis ühendas Tasku Keskuse Emajõe Ärikeskusega.
Vasakkeermene pisitigu

Vasakkeermene pisitigu ("Vertigo angustior", sünonüüm "Vertilla angustior") on teoliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida kohata metsades ja niitudel.
Tartu bussijaam

Tartu bussijaam on Tartu transpordisõlm, kus peatuvad Tartu linna saabuvad ja Tartust väljuvad bussid. See asub Tartu kesklinnas Turu tänava, Soola tänava, Emajõe ja Võidu silla vahelises kvartalis Soola tänava ääres.
Kolmest küljest piiravad Tartu bussijaama Tasku Keskus, Emajõe Ärikeskus (ehk Plasku) ja hotell Dorpat. Varem asus samal kohal Tartu maaliinide bussijaam (Tartu kesklinnas oli ka linnaliinide bussijaam).
Luha-pisitigu

Luha-pisitigu ("Vertigo geyeri") on teoliik sugukonnast pisitigulased.
Tema koja kõrgus on kuni 1,9 mm.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida kohata niitudelt.
Väike pisitigu

Väike pisitigu ("Vertigo genesii") on teoliik. 
Ta koja pikkus on kuni 2 mm. 
Seni on väikest pisitigu leitud Eestis vaid Nabala-Tuhala kaitseala allikasoost.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Liivakuklane

Liivakuklane (ka salukuklane, "Formica pratensis") on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Eestis võib neid leida paljudest metsatüüpidest.
Veerekuklane

Veerekuklane ("Formica nigricans") on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Karukuklane

Karukuklane ("Formica lugubris") on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Eestis võib neid leida paljudest metsatüüpidest.
Palukuklane

Palukuklane ("Formica polyctena") on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Eestis võib neid leida paljudest metsatüüpidest.
Kännukuklane

Kännukuklane ("Formica truncorum") on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Jaanikimalane

Jaanikimalane ("Bombus humilis") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Eestis võib neid leida näiteks niitudelt.
Samblakimalane

Samblakimalane ("Bombus muscorum") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Eestis võib neid leida niitudelt.
Schrencki kimalane

Schrencki kimalane ("Bombus schrencki") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Levik.
Schrencki kimalane on levinud Euroopa kirdeosas, Siberis, Uuralites, Kamtšatka poolsaarel, Sahhalini saarel, lõunapoolsetel Kuriili saartel, Põhja-Mongoolias, Kirde-Hiinas ja Korea poolsaarel.
Pikktiib-kimalane

Pikktiib-kimalane ("Bombus sporadicus") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Hallkimalane

Hallkimalane ("Bombus veteranus") on mesilaslaste sugukonda kimalase perekonda kuuluv putukas.
Emaste pikkus on 16–20 mm, isaste pikkus 11–16 mm. Imilont on keskmise pikkusega või pikk. Selg ja tagakehaplaadid on kaetud helehallide karvakestega. Seljal tiivaaluste juures on selgesti eristuv mustade karvakeste vööt.
Hallkimalane sarnaneb metskimalasega ja silma järgi on neid keeruline eristada. Hallkimalasel on heledad karvakesed pigem kollakashallid, metskimalasel oranžid.
Emaste ja tööliste pea on pisut pikenenud, kukal tugevasti ümardunud. Ülahuul on ristkülikukujuline. Ülalõuad on tugevasti kõverdunud ja võivad teineteist isegi osaliselt katta. Tagakeha on kuue plaadikesega. Säärtel on kannused. Säärte külgedel on pikad karvad, mis moodustavad korvikese. Neil on astel.
Isaste tagakeha on kaetud seitsme plaadikesega. Teine plaadike on kaetud hallide või kollakashallide karvakestega. Kolmas plaadike on kaetud helekollaste karvakestega, millel üksnes pisut musti karvu võib lisaks olla. Neljad ja kuues plaadike on kaetud mustade või tumepruunide karvakestega. Isastel astelt ei ole.
Hallkimalane on levinud kogu Lääne-Euroopas alates Briti saartest. Ida poole küündib levila Kasahstani ja Lääne-Mongooliani, põhja poole Soomesse. Mägedes elavad nad kuni kilomeetri kõrgusel. Nad eelistavad avatud maastikke, eriti paiku, kus kasvab ristik.
Talvituvad ainult emased. Pärast talvitumist hakkab emane aprilli keskel pesa ehitama, kui leidub rohtu, sammalt või muud sobivat pesamaterjali. Pesa rajatakse maapinnale. Kui pesamaterjali pole, võib ta pesa rajada maa alla näriliste urgudesse või võtta kasutusele näriliste vana pesa. Noored töölised hakkavad lendama mai esimesel või teisel dekaadil, isased ja noored emased juuli lõpus. Peres on 60–130 isendit.
Hallkimalane toitub nagu teisedki kimalased nektarist ja õietolmust. Peamised toidutaimed on ristik, ohakas, keerispea ja sõrmkübar.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Rein Aedma

Rein Aedma (sündinud 19. septembril 1952) on eesti filminäitleja. 
Ta on lõpetanud 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal.
Ta on töötanud Pärnus õpetajana. 
1991. aasta suvel asus ta koos perekonnaga elama Austraaliasse. Queenslandi osariigis elades on ta töötanud kiviraiduri ja turvatöötajana.
Filmirollid.
Ta on mänginud Jaan Imeliku rolli filmides "Kevade", "Suvi", "Sügis" ja "Talve". Samuti on ta mänginud filmis "Varastati Vana Toomas".
Väike-punalamesklane

Väike-punalamesklane ("Cucujus cinnaberinus") on lamesklaste sugukonda kuuluv mardikas.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.
Väike-punalamesklane on kogu Euroopas haruldane ja kaitstav põlismetsadega seotud väga silmatorkava välimusega mardikaliik.
Eestis elab neid mõnedes vanades põlismetsades.
Männisinelane

Männisinelane ("Boros schneideri") on süsiklaste sugukonda kuuluv mardikas. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.
Eestis võib neid leida mitmetest metsatüüpidest.
Müür-raunjalg

Müür-raunjalg ("Asplenium ruta-muraria") on raunjalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil.
Pruun raunjalg

Pruun raunjalg ("Asplenium trichomanes") on raunjalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil..
Vitsosi

Vitsosi ("Equisetum × moorei") on osjaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil ning mitmes metsatüübis.
Alssosi

Alssosi ("Equisetum scirpoides") on osjaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitut tüüpi metsas ja niitudel.
Koldjas selaginell

Koldjas selaginell ("Selaginella selaginoides") on selaginelliliste sugukonda kuuluv samblataoline sõnajalgtaim. 
Sarnane taim on harilik sookold.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2019).
Levik.
Koldjas selaginell on levinud põhjapoolkera põhjaosas ja parasvöötme mägedes. Euraasias on tema levila Fennoskandias, Islandil, Alpides, Kaukasusel, Karpaatides, Briti saarte põhjaosas ja Venemaa põhjaosas. Põhja-Ameerikas Alaskal, Kanadas ja USA-s.
Kasvukohad.
Koldjas selaginell on levinud märgaladel, kus esinevad stabiilselt jahedad ilmastikutingimused. Kasvukohtade hulka kuuluvad sammaldunud jõe-, oja- ja järvekaldad, rabad, märjad rusunõlvad jms, kus kasvupinnas on neutraalse või aluselise reaktsiooniga.
Eestis võib neid harva leida maa põhja- ja loodeosas kasvamas soodes ja märgadel niitudel.
Kummeli-võtmehein

Kummeli-võtmehein ("Botrychium multifidum") on maokeeleliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides ja niitudel.
Vladimir Propp

Vladimir Propp (vn Владимир Яковлевич Пропп, ka Герман Вольдемар Яковлевич Пропп; 29. (vkj 17.) aprill 1895 – 22. august 1970) oli volgasaksa päritolu Vene õpetlane, kes uuris vene imemuinasjuttude süžeekomponente ja määratles nende narratiivsed algelemendid.
Tema "Imemuinasjutu morfoloogia" (Морфология "волшебной" сказки) pani aluse narratiivi strukturaal-tüpoloogilisele uurimisele.
Harilik ungrukold

Harilik ungrukold ("Huperzia selago") on kollaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitut tüüpi metsades.
Paas-kolmissõnajalg

Paas-kolmissõnajalg ("Gymnocarpium robertianum") on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Draginja Dorpat

Draginja Dorpat (kodanikunimega Ruth Sophia Knaak või Sophie Ruth Knaak; sündinud 21. septembril 1931 Ravensburgis) on Saksa kirjanik.
Dorpat (täpsustus)

Dorpat võib tähendada mitut asja.
Tallegg

Tallegg (varasema nimega Tallinna Linnuvabrik) on Harju maakonnas tegutsev Eesti linnukasvatusettevõte. Ettevõttel on Eestis kuus broilerifarmi, mis asuvad enamuses Tallinna lähiümbruses.
Tallegg kuulub Põhjamaade kontserni HKScan läbi AS HKScan Estonia, mille alla kuulub ka AS Rakvere Lihakombinaat. 2022. aasta lõpul teatas ettevõte, et müüb oma Eesti, Läti ja Leedu ärid Maag Grupile.
Ettevõte kasvatas 2010. aastal 9,6 miljonit broilerit, tootis 74 miljonit muna ning müüs 20,1 miljonit kilogrammi linnuliha ja valmistooteid. Firma 2010. aasta käive oli 44 miljonit eurot. Talleggis töötas 485 inimest. 
Ajalugu.
Tallinna Linnuvabrik.
14. juulil 1950 võttis Eesti NSV Ministrite Nõukogu vastu otsuse Eesti NSV-s linnuvabriku rajamise kohta Lagedi külanõukogu alal. Vabriku ehitus algas 1953. aastal Tallinna Linnuvabrik valmis 1956. aastal. 1957. aastal oli viies kanalas kokku 11 500 kana, vabrikus töötas 88 inimest. 1960. aastal allutati linnuvabrik Sommerlingi külanõukogu territooriumil Eesti NSV Põllumajandusministeeriumile. Linnuvabriku projektvõimsus – 8 miljonit muna aastas, saavutati 1965. aastal. 1966. aastal määrati vabriku direktoriks Aleksander Lind, hiljem Herbert Lass. 
Aastatel 1956–1993 kandis nime "Tallinna Linnuvabrik" ENSV põllumajanduse ministri käskkirjaga nr 222 (01.12.1972) kinnitati Tallinna Linnuvabrik, "Tallinna Näidislinnuvabrik". Tallinna Linnuvabrik tegeles tõumunakanade paljunduse ja kanade tõuaretusega.
1972. aastal nimetati ettevõte Tallinna Näidislinnuvabrikuks ning 1982. aastal liideti sellega ümbruskonna suurim majand Kostivere sovhoos. Tallinna Näidislinnuvabriku enam kui 1400 töötaja tarbeks rajati vabriku ümber Loo alevikku tüüpiline nõukogulik töölisasula koos vastava infrastruktuuriga (teenindusmaja, sööklad, kauplused, kooli maja, spordihoone jms).
Tallinna-Narva maantee ääres, Loo alevikku pöörduva tee otsas silma oma näoline ja üldtuntud maamärk – postamendile tõstetud hiigelkanamuna. Tallinna Näidislinnuvabrik tellis 1977. aastal Kunstitoodete Kombinaadilt ARS viitskulptuuri, mis oleks möödasõitjaile teetähiseks ning ühtlasi Näidislinnuvabriku reklaamiks. Aastatel 1981–83 rekonstrueeris Tallinna Näidislinnuvabrik Lagedi mõisa viinavabriku kultuuri- ja kontserdikeskuseks. 
1991. aastal tootis vabrik 211 miljonit muna ja 1891 tonni liha, 1. märtsil 1993 asutati AS Tallegg, mille aktsionärideks olid peamiselt ettevõtte enda töötajad. 2001. aastal ostsid Soome toiduainetetööstuse kontsern HK Ruokatalo ja Rootsi Farmerite Föderatsioon Talleggi aktsiate kontrollpaki ja 2003. aastal kasvas HK Ruokatalo osalus Talleggis 98,3%-ni. HK Ruokatalole kuulub ka Rakvere Lihakombinaat.
Pilte.
Jaan Künnapi fotod Tallinna Linnuvabrikust 1987. aastal:
Dorpat (hotell)

Dorpat on hotell ja konverentsikeskus Tartu kesklinnas Võidu silla, Turu tänava ja Soola tänava vahel. Hotell on omaette hoone Emajõe ääres, konverentsikeskus aga paikneb osas Tasku kaubanduskeskusest.
2012. aasta augusti seisuga mahutab hotell kuni 410 külastajat, see on Tartu suurim hotell. Konverentsikeskuses on 10 konverentsi- ja seminariruumi, kuhu mahub kuni 1100 külastajat; see on Lõuna-Eesti suurim konverentsikeskus.
Hotell avati 2007. aasta juulis, varasema Tartu avaturu parkla kohal. See kuulub Tartu ettevõtjale Neinar Selile.
Pihla hiiemänd

Pihla hiiemänd on harilik mänd, mis asub Hiiumaal Kõrgessaare vallas Kõpu külas.
Pihla hiiemänd on laia võraga. Puu kõrgus on 13 m, ümbermõõt maapinna lähedalt 378 cm. Vanuseks hinnatakse umbes 300 aastat.
Männi kohta oli levinud pärimus, et kui keegi täiskuuööl männi harude vahelt läbi poeb, võib ta libahundiks muutuda.
John Playford

John Playford (1623 – 1686 või 1687) oli Londoni raamatukaupmees, kirjastaja ja helilooja, kes on tänapäeval tuntud inglise kontratantse sisaldava tantsukäsiraamatu "The Dancing Master" (esimene väljaanne "The English Dancing Master", 1651) koostajana.
Wellini vald

Wellin on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Valla keskus on Wellin. Valla piirides asuvad peale Wellini veel järgmised asulad: Barzin, Chanly, Fays-Famenne, Froidlieu, Halma, Lomprez, Neupont ja Sohier.
Kivi-lõhiskupar

Kivi-lõhiskupar ("Andreaea rupestris") on lõhiskupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas rändrahnude juures.
Kurruline tuhmik

Kurruline tuhmik ("Anomodon rugelii") on tuhmikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides, kaljudel ja liivikuil.
Rõivatööstus

Rõivatööstus (ka "rõivatootmine") on kergetööstuse haru, mis tegeleb mitmesugusest materjalist rõivaste tootmisega.
Rõivatööstus hõlmab rõivaesemete ja rõivalisandite valmistamist igat liiki materjalist: meeste, naiste ja laste pealis- ja alusrõivaste, töö-, tänava- ja vabaajarõivaste õmblemine nahast, riidest, trikookangast jne. See hõlmab täiskasvanute ja lasterõivaid, moe- ja klassikalisi rõivaid. Rõivatööstuse hulka kuulub ka karusnahatööstus (karusnaha töötlemine ja nahast rõivaste valmistamine). Rõivatööstus hõlmab nii masstootmist (nt õmblusvabrikutes) kui ka individuaalõmblust (nt rätsepatöö moeateljeedes).
Rõivatööstus Eestis.
2020. aastal oli rõivatööstuse valdkonnas tegutsevana registreeritud 504 ettevõtet. Valdkonna ettevõtted moodustavad Eesti ettevõtetest 0,5%. Siin on hõivatud pea 4500 inimest (0,9% Eesti ettevõtete töötajatest). Nende ettevõtete koondmüügitulu ületas 2020. aastal 175 miljonit eurot (moodustades 0,3% Eesti ettevõtete müügitulust). Rõivatööstuse ettevõtete ärikasum oli 2020. aastal kokku umbes 8,6 miljonit eurot, mis moodustas 5% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 80% rõivatööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 1% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (7 ettevõtet). 6% rõivatööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot. Umbes 2/3 rõivatööstuse ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist.
Viimasel kümnendil on allhange liikunud Eestist välja ning keskmine ettevõtte suurus kahanenud. Eesti rõivatööstuses jätkuvad järgnevatel aastatel juba varem alanud muutused. Lühikese vahega teatasid oma tootmise lõpetamisest Eestis nii Sangar kui ka Baltika. Masstootmine lahkub Eestist ja siia jääb pigem nišitootmine ning disain ja turundus ehk väärtusahela kõrgema lisandväärtusega etapid. Rõivatööstus on üks sektoreid, kus prognoositakse lähiaastatel olulist töökohtade kadu Eestis. Tööjõukulud on lihtsalt nii suured, et ei suudeta püsida konkurentsis. Eesti rõivatööstus toetub tugevalt ekspordile. Seetõttu on ekspordi aeglane kasv pidurdanud kogu sektori kasvu. Peamised riigid, kuhu tooteid eksporditakse, on Soome, Rootsi ja Norra. Peamised ekspordiartiklid on meeste ja naiste rõivad.
Tõeline riiginõunik

 Tõeline riiginõunik (ka tegelik riiginõunik; vene keeles "действительный статский советник", saksa keeles "Wirklicher Staatsrat") oli Venemaa keisririigi tsiviilteenistuse IV klassi teenistusaste, mis oli võrdne armee kindralmajori ja mereväe kontradmirali auastmega.
Tegelik riiginõuniku teenistusaste andis õiguse pärilikule aadliseisusele.
Õunjas bartraamia

Õunjas bartraamia ("Bartramia pomiformis") on kerakupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas soostuvates metsades ning lodumetsa (soovõha) kasvukohatüübis rändrahnude juures.
Kolmehõlmaline batsaania

Kolmehõlmaline batsaania ("Bazzania trilobata") on soomikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitmes metsatüübis.
Turd-lühikupar

Turd-lühikupar ("Brachythecium turgidum") on lühikupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas niitudel .