Abielu juriidiline lõppemine

Abielu juriidiline lõppemine tähendab abikaasade vahel sõlmitud abielu lõppemist, kui abikaasa sureb või kui abielu lahutatakse. Kui abielu on lõppenud, lõppevad abielust tulenevad õigused ja kohustused.
Abielu lõppemine abikaasa surma tagajärjel.
Kui abikaasa sureb, lõpeb abielu tema surma hetkel, millega kaasnevad järgmised õiguslikud tagajärjed:
Kui surnuks tunnistatud abikaasa on elus, taastatakse abielu, kui kumbki abikaasadest ei ole uuesti abiellunud. Abielu loetakse taastatuks pärast surnuks tunnistamise tühistamise kohtuotsuse jõustumist.
Abielu lõppemine abielu lahutamise tagajärjel.
Abielu lahutamisel kaasnevad sellega järgnevad õiguslikud tagajärjed:
Abielu lahutamine notari juures.
Kui abikaasad jõuavad abielu lahutamises vastastikusele kokkuleppele, saab abielu lahutada notari juures ühise kirjaliku avalduse alusel, mis tehakse kohapeal. Kui üks abikaasadest ei saa mõjuval põhjusel avalduse tegemiseks notari juurde minna, saab ta esitada teise notari juures tõestatud avalduse. Pärast abielu lahutamise avalduse esitamist kinnitab notar abielu lahutamise tähtpäeva. Kui üks abikaasadest ei saa abielu lahutamise päeval mõjuval põhjusel notari juurde minna, saab ta notarile esitada eraldi notariaalselt tõestatud või konsulaarametniku tõestatud nõusoleku abielu lahutamiseks tema kohalolekuta.
Notari juures abielu lahutamiseks peab tasuma notari tasu 64 eurot, millele lisandub käibemaks. Tasu sisaldab abielulahutuse avalduse vastuvõtmist, seaduses määratud nõustamist ning kande tegemist. Kui lahutajad soovivad teha lisatoiminguid, nagu näiteks ühisvara jagamine, tuleb nende eest maksta eraldi tasu.
Notar on pädev abielu lahutama ka juhul, kui vähemalt ühe lahutaja elukoht asub välisriigis või kui lahutamisele kohaldatakse välisriigi õigust.
Abielu lahutamine perekonnaseisuasutuses.
Abikaasade vastastikusel kokkuleppel on võimalik abielu lahutada ka perekonnaseisuasutuses. Erinevalt notari juures abielu lahutamiseks peavad perekonnaseisuametisse pöördumiseks elama mõlemad abikaasad Eestis või peavad olema teinud kokkuleppe, mille kohaselt lahutatakse nende abielu Eesti õiguse alusel.
Selleks peavad abikaasad isiklikult esitama ühise kirjaliku avalduse ning enne avalduse esitamist peab maksma riigilõivu 50 eurot. Samuti peab perekonnaseisuametile esitama kõik vajalikud dokumendid ja andmed, mida ei ole võimalik saada rahvastikuregistrist. Kui üks abikaasadest ei saa mõjuval põhjusel isiklikult perekonnaametisse minna, siis võib ta eraldi esitada notariaalselt tõestatud avalduse. 
Perekonnaseisuamet lahutab abielu ühe kuni kolme kuu jooksul alates abielulahutuse avalduse esitamisest ja teeb sellele vastava kande. 
Abielu lahutamine kohtus.
Kui abikaasad ei jõua abielu lahutamise või abielu lahutamisega seotud asjaoludega kokkuleppele, siis võib abielu lahutamist taotleda kohtult. Samuti tegeleb kohus abielu lahutamisega, kui perekonnaseisuametil pole pädevust abielu lahutada. 
Abielu lahutamiseks peab üks abikaasadest esitama hagi tsiviilkohtule. Hagi esitamiseks ei pea olema teise abikaasa nõusolekut lahutamiseks. Eesti kohtule saab hagi esitada, kui:
Tuleb silmas pidada, et kui ainult ühe abikaasa elukoht on Eestis, siis Eesti kohus abielu ei lahuta, kui riigid, mille kodanikud abikaasad on, ei toetaks Eesti riigis välja antud kohtuotsust.
Kohtus abielu lõpetamise hagi esitamise ajal peab tasuma riigilõivu 100 eurot.
Kohtuotsuse jõustumisega lahutatakse abielu ning tihti otsustatakse ka teiste lahkehelisid tekitanud aspektide üle näiteks: laste hooldusõigus, lastega suhtlemisõigus ja ühisvara jagamine.