Keldrimäe

Keldrimäe on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb põhjas Torupilli asumi, lõunas Juhkentali asumi, edelas Veerenni asumi, läänes Sibulaküla asumi ja loodes Maakri asumiga. Keldrimäe asumi pindala on 0,35 km2.
Keldrimäe asum on saanud nime väikse Keldrimäe tänava (praegune Vana-Keldrimäe tänav) järgi. Sellele tänavale pandi omakorda nimi suure betoonkeldri järgi, mis asus selle tänava ääres. Keldrimäe on ajalooliselt kuulunud Juhkentali piiridesse ning seetõttu oli Keldrimäe kohanimi pikka aega vähe tuntud. Keldrimäe nimi hakkas laiemalt levima alles siis, kui piirkonda hakati ehitama paneelmaju.
Elanikkond.
Keldrimäe asumi rahvaarv on aastatel 2011–2017 järjest kasvanud. 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased moodustasid 10–19%. Samal aastal jäi eestlaste osakaal 50–79% vahele.
Olulisemad objektid.
Keldrimäe asumi territooriumile jäävad Keskturg ja Jumalaema Sündimise (Kaasani pühakuju) kirik.
Haridus ja kultuur.
Keldrimäe asumis asuvad Temnikova ja Kasela galerii (Lastekodu 1) ning Tallinna Keskraamatukogu võõrkeelse kirjanduse osakond (Liivalaia 40).
Keldrimäe asumi tänavad.
Praegust Keldrimäe tänavat on varem nimetatud Israeli tänavaks (1881–1954) ja Turu põiguks (1954–1991). Keldrimäe asumis asuvad veel Gildi tänav, Imanta tänav, Jakobi tänav, Juhkentali tänav, Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav, Lastekodu tänav, Liivalaia tänav, Liivamäe tänav, Mardi tänav, Odra tänav, Tartu maantee, Torupilli ots, Turu tänav, Vana-Keldrimäe tänav, Vana-Liivamäe tänav, Veski tänav ja Võlvi tänav.
Ajalugu.
Keldrimäe piirkonna asustusajalugu ulatub kaugesse aega. 1979. aastal avastati asumist umbes 2300 aasta vanune tulease. Keskajal asus selles piirkonnas suurem asula, mida kutsuti Pleekmäe eeslinnaks. Kõige vanemad andmed selle eeslinna kohta pärinevad 1536. aastast, mil seda kohta mainiti Blecke nime all. Hiljem on seda piirkonda tähistatud ka Bleeksbergi ja Bleichbergi nime all.
Pleekmäe asula on saanud nime arvatavasti selle järgi, et kohalikud kangrud tavatsesid käia ümbruskonna vainudel oma lõuendikangaid pleegitamas. Selle asula tuumala asus Härjapea jõe nõlvadel, praeguse Juhkentali ja Imanta tänava vahel.
Juba 13. sajandil asus praeguse Juhkentali tänava kohal vesiveski, mida kutsuti Tiigiveskiks. Esialgu kuulus see veski Mihkli nunnakloostrile, kuid 1354. aastal ostis Tallinna raad selle ära. Raad müüs vesiveski hiljem nahaparkalitele, kes rajasid sinna valgenaha- ja seemisnahatöökoja. Tiigiveski sattus 1828. aastal uuesti Tallinna rae omandusse ning seal töötas kuni 1843. aastani paberiveski, seejärel 1886. aastani viljaveski.
Vene sõjaväelaste tarbeks rajati 1721. aastal (teistel andmetel 1749. aastal) Jumalaema sündimise (Kaasani) kirik. Tallinna Kaasani kiriku juures asus 1960. aastateni Kaasani väljak ning seal kõrval asus ka mitu elumaja, millest ühes sündis 1929. aastal Aleksei Ridiger (hiljem Venemaa patriarh Aleksius II).
Varem oli Keldrimäe asustatud ühe-kahekorruseliste puitmajadega. Pärast II maailmasõda hakati puitmajade vahele püstitama nelja-viiekorruselisi kivimaju. 1970. aastatel paljud puitmajad lammutati ning nende asemele ehitati viie- ja üheksakorruselised kortermajad. Esimene paneelmaja valmis 1973. aastal.
1949. aastal rajati asumisse Tallinna Keskturg, mis tegutseb praegugi.