tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Päidla mõis

Päidla mõis (saksa keeles "Samhof", varem "Krowelshof") oli rüütlimõis (fideikomiss) Tartumaal Otepää kihelkonnas. Praegu jääb see Valga maakonda Otepää valla maale.
Ajalugu.
Mõisa on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1522. aastal Krowelshofi nime all. Hiljem kutsuti seda ka Samhofiks. Mõisa juures asunud küla kohta on teateid alates 1582. aastast (Paidel). 17. sajandil ostis mõisa Brömsseni perekond. Üks mõisnikke oli Johann von Brömsen. 
Mõisa omanikud oli 18.-19. sajandil Bruiningkid: Ludolph August von Bruiningk (1739−1802), Karl Axel Christer von Bruiningk (1782−1848) 1802–1839, Ludolf August von Bruiningk (1809−1891) 1840−1850, seejärel Middendorffid: Alexander Theodor von Middendorff (1815–1894), 1895. aastal päris Hellenurme, Päidla ja Pööravere majoraatmõisa tema poeg Ernst von Middendorff (1851–1916), 1898. aastal mõis liideti Hellenurne kinnistu külge, mõis võõrandati 1919. aasta maareformiga.
Mõisaansambel.
Mõisa peahoone asus Päidla Mõisajärve idakaldal. See on 20. sajandil hävinud. Alles on ainult mõisa peahooneni viinud saarepuiestee.
651

651. aasta (DCLI) oli 7. sajandi 51. aasta.
650

650. aasta (DCL) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel.
647

647. aasta (DCXLVII) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas esmaspäeval.
Avinurme kihelkond

Avinurme kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Awinorm") oli kihelkond Tartumaa põhjaosas. Selle pindala oli 312 km².
Kirik ehitati Avinurme 1909. aastaks. Eesti väikseim kihelkond moodustati 1920. aastal Torma kihelkonna osast, mis hõlmab umbes endise Avinurme valla ala.
Tänapäeval ei märgi maanteedel Avinurme kihelkonna piire tähised nagu teistel kihelkondadel, sest tähistamisel võeti alusena kihelkondade piirid 24. veebruari 1918 seisuga.
Stephan Grube

Stephan Grube (ka Stefan või Stephanus Grube; surnud 20. detsembril 1483 Riias) oli Riia peapiiskop aastatel 1480–1483.
Brube sündis Leipzigis linnakodaniku pojana ning astus 1450. aastal ka sealsesse ülikooli. Kümme aasta hiljem jätkas ta õpinguid Bolognas, kus ta 1461. aastal sai bakalaureusekraadi.
1475. aastal oli Grube Troja piiskop ning Saksa ordu ülemprokuraator Apuulias, Grubest oli selleks ajaks saanud Saksa ordu preestervend. 
1480. aasta 12. märtsil kinnitas paavst Grube Riia peapiiskopiks ning Grube andis talle kuulekusvande kümme päeva hiljem. 1481. aastal viibis ta aga veel Itaalias ja oli Apuulia orduprovintsi valitseja. Ta jäi sellega seotuks kuni surmani, sest omas õigusi seal rajatavatest kirikutest sissetulekuid saada. 
1483. aastaks oli Grube aga jõudnud Riiga ning hoolimata sellest, et parajasti käis kodusõda Riia linna ja ordu vahel, jäi ta linna, hilisemad teated tema Riiast väljaajamisest 1483. aasta juulis ei vasta ilmselt tõele. Ta suri aga juba 1483. aasta lõpus, surma põhjuseks märgiti maksatsirroos.
Kana (täpsustus)

Sõnal kana on mitu tähendust.
Mari (täpsustus)

Sõnal "mari" on mitu tähendust.
Lydia Mei

Lydia Mei (ka Lidia Mey; aastast 1920 Starkopf-Mei, ka Mei-Starkopf 2. juuli 1896 Liepāja – 14. september 1965 Tallinn) oli eesti akvarellist.
Elukäik.
Ta sündis Liepājas Hiiumaalt pärit laevakapteni pere kolmest tütrest teisena. Lõpetas 1915 Tallinna tütarlaste gümnaasiumi. Õppis 1915–1916 Peterburis Bagajevi arhitektuurikursustel ning 1916–1918 Petrogradi Naiste Polütehnilises Instituudis arhitektuuri.
Tulnud Eestisse töötas ta 1918–1919 arhitekti abina Tallinna Linnavalitsuses. 1919 esines esmakordselt Tartus kunstiühingu Pallas kunstinäitusel ning täiendas end Nikolai Triigi juures maali alal. 1920–1921 töötas Tartu Õpetajate Seminaris joonistusõpetajana. Järgneval kahel aastal viibis korduvalt Saksamaal, peamiselt kopsuhaigete sanatooriumides. Esines 1925. aastast alates järjekindlalt näitustel nii Eestis kui ka Helsingis, Riias, Berliinis, Amsterdamis jm. 
Aastatel 1950–1960 töötas tekstiilikujundajana ja kavandas postkaarte.
Aastast 1925 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu liige, 1931–1935 Eesti Kunstnikkude Rühma liige, 1936 Rakenduskunstnike Ühingu liige, 1946. aastast Kunstnike Liidu liige.
Isiklikku.
Kunstnikud Natalie Mei ja Kristine Mei olid tema õed. Ta oli aastatel 1920–1928 abielus Anton Starkopfiga.
Looming.
Lydia Mei tõusis eesti kunstielus esile 1920. aastatel, mil tema põhitehnikaks kujunes akvarell. Kahe maailmasõja vahel kujunes temast üks arvestatavamaid natüürmordi ja akvarellportree viljelejaid. Erinevalt harjumuspärasest ettekujutusest akvarellmaalist on Mei looming suureformaadiline ning nii kompositsiooni kui ka maalilise kvaliteedi poolest silmapaistev. Tema loomingus kajastusid Euroopast Eestisse jõudnud uute kunstivoolude, eelkõige uusasjalikkuse ja "art déco" mõjud, mis kohalikus kunstikontekstis küll tuntavalt mahendusid. Mei naiseportreed võluvad intiimse soojusega, moodustades sõjaeelses kunstipärandis omaette peatüki. 
Juba 1930. aastate lõpus hakkasid tema loomingus domineerima motiivid loodusest, lopsakad vaikelud, ei puudunud ka paar agulimotiivi. Sõjajärgsetel aastakümnetel hakkas kunstnik üha enam tegelema lillemaaliga ning tema akvarellikäsitlus muutus ajastule vastu tulles detailitäpseks.Ta on jäädvustanud nii lihtsaid põllulilli kui ka suurejoonelisi bukette. Samuti maalis ta puu- ja köögiviljadega vaikelusid. On teinud ka talumööblikavandeid, eksliibriseid, raamatuillustratsioone ja maalinud portselani.
Tallinna Mõõk

Tallinna Mõõk on Tallinnas tegutsev vehklemisklubi. MTÜ asutati 8. septembril 1991. aastal.
Kupatamine

Kupatamine on toiduainete lühiajaline kuumutamine keevas vees (harvemini aurus) valkude denatureerimiseks või veesisalduse vähendamiseks.
Kupatamisel kasutatakse kahte meetodit. Esimese meetodi puhul lastakse külma vette pandud kupatamist vajavad toiduained keema minna, misjärel kupatus (keeduvesi) ära kallatakse. Teise meetodi puhul pannakse kupatamist vajavad toiduained kuuma vette ja lastakse lühidalt keeda, misjärel kupatus ära kallatakse. Kupatamise eesmärgist olenevalt võib protsessi kord või kaks korrata.
Kupatamine on võtmetähtsusega protsess mürgiste või mõru maitsega seente söögikõlblikuks muutmisel. Seeneliigist olenevalt tehakse seda ühe või mitme veega. Õrna viljalihaga ja mahedamaitselisi seeni kupatatakse lühemalt, tugeva viljaliha ja mõru maitsega seeni pikemalt. Iga järjekordne kupatusvesi kallatakse ära, sest sinna kogunevad kupatamisel seentest vabanevad mürkained.
Süldi valmistamisel võib liha ja kooti lühidalt kupatada ja külma vee all pesta (ehk blanšeerida), sest nii saab selgema leeme.
Kutsar koputab kolm korda

"Kutsar koputab kolm korda" on Eestis 2010. aastal valminud film, mille on lavastanud Elo Selirand.
Durango

Durango on asula ja vald Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Biskaia provintsis. Asub Bilbost 30 km ida pool.
Durango järgi on nime saanud mitu linna Ameerikas, näiteks La Plata maakonna halduskeskus Durango.
Abadiño

Abadiño on asula ja vald Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Biskaia provintsis. Asub Durangost vahetult kagus.
Ümar iileks

Ümar iileks ("Ilex rotunda") on astelpõõsaliste sugukonda iileksi perekonda kuuluv puu, mis on levinud Ida-Aasias.
Ümar iileks on igihaljas puu, mis kasvab kuni 10 m kõrguseks. Võrsed on tumepruunid ja paljad. Lehed on vahelduvad, 4–11 cm pikkused ja 3–4 cm laiused, paljad ja terve leheservaga. Leheroots 12–28 mm pikk. Õitseb mais ja juunis. Isasõies on 4–5 tolmukat, emasõies ümar roheline emakas ja väga lühikesed tolmukad. Kroonlehed on pikemad kui tupplehed ja tahapoole kaardus. Ümarad punased 5–8 cm diameetriga viljad valmivad oktoobris ja püsivad kuni märtsini.
Ümar iileks on levinud Jaapanis, Koreas (Jeju ja Bogili saarel), Hiinas, Taiwanis ja Indohiinas.
Kaug-Ida maades kasutatakse ümarat iileksit dekoratiivsete viljade tõttu palju linnahaljastuses.
Andrei Ambros

Andres Ambros (kodanikunimega Andrei Ambros; sündinud 1. aprillil 1966 Tallinnas) on endine Eesti sõjaväelane, Spetsiaalsete Operatsioonide Grupi asutaja ning endine ülem. 
Ta tõi Eestisse Soomest modernse "jūjutsu".
Eesti Linnuharulduste Komisjon

Eesti Linnuharulduste Komisjon on 1977. aastal Eesti Looduseuurijate Seltsi juures moodustatud, hiljem Eesti Ornitoloogiaühingu allüksus, mille eesmärk on kinnitada Eestis esinenud haruldaste linnuliikide esinemine ja Eesti linnunimestiku pidamine.
Komisjon korraldab oma tegevust vastavalt Euroopa Linnuharulduskomisjonide Liidu ("Association of European Rarities Committees", AERC) nõuetele.
Komisjoni esimees on Margus Ots.
Margaret Tudor

Margaret Tudor (28. november 1489 – 18. oktoober 1541) oli Inglismaa kuninga Henry VII tütar ja Šotimaa kuninga James IV abikaasa.
Margaret sündis Tudorite dünastiast Inglismaa kuninga Henry VII ja tema abikaasa Yorki Elizabethi vanima tütrena. Tema noorem vend oli tulevane Inglise kuningas Henry VIII.
Aastal 1503 abiellus ta Stuartite dünastiast Šotimaa kuninga James IV-ga. Abielust sündisid:
1514 abiellus ta Archibald Douglase, kuuenda Anguse krahviga. Abielust sündis:
Aastal 1528 abiellus ta Matthew Stewarti, esimese lord Methveniga.
Isabelle Caro

Isabelle Caro (12. september 1982 – 17. november 2010) oli prantsuse modell Marseillest, kes sai tuntuks pärast seda, kui fotograaf Oliviero Toscani oli teda pildistanud anoreksiateemalise teavituskampaania "No Anorexia" tarvis 2007. aastal.
Isabelle Caro kannatas anoreksia ("anorexia nervosa") all alates 13. eluaastast. Esimest korda oli ta selle toitumishäire tõttu haiglaravil 20-aastaselt. 
2006. aastal, kui ta kaalus kõigest 25 kilogrammi, langes ta koomasse.
Caro suri 17. novembril 2010, olles naasnud töölähetuselt Tokyost.
Kaido Kaaberma

Kaido Kaaberma (sündinud 18. novembril 1968 Haapsalus) on eesti epeevehkleja ja vehklemistreener. Epeevehklemise maailmameister (1991). 
Ta on olnud aastaid maailma meeste epees liidrite seas (aastal 2000 oli maailma edetabelis kolmas). Osalenud olümpiamängudel 1992., 1996. ja 2000. aastal. Parim tulemus, 1992 Barcelona OM neljas individuaalne 4. koht. 
Treenerina osalenud olümpiamängudel 2016 ja 2021. Tokyo OM oli olümpiavõitjaks tulnud Eesti epeenaiskonna peatreener. Maailmameister (1991, Budapesti MM NSVL epeemeeskonnas), 1990 Lionis MM NSVL epeemeeskonnas pronks, 1999 Souli MM individuaalne pronks ja 2001 MM Nimesis meeskondlik hõbe Eesti koondisega. 1991. aastal tuli meeste individuaalses epees Austraalia meistriks. Veebruarist 2009 kuni 2024 oli ta Eesti Vehklemisliidu peatreener. Septembris 2006 töötas ta firmas Roi tootmisjuhina. Eesti parim meessportlane (1992), Eesti parima võistkonna liige (1986, 1996, 1998, 1999, 2001). Eesti riiklik spordipreemia (2013), Eesti parim treener (2021). 
Sportlasteed alustas Haapsalus, kus aastatel 1977–1980 tegeles purjetamisega ja 1980. aastal alustas vehklemistreeninguid Peeter Nelise juhendamisel.
Tegevus poliitikas.
2009. aasta teisel poolel astus Kaaberma Eesti Reformierakonda. Tallinna Volikogu liige. 
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa) 175 häält ning ei osutunud valituks.
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 90 häält ning ei osutunud valituks.
Riinu Rannap

Riinu Rannap (sündinud 23. oktoobril 1966) on eesti zooloog.
Ta on uurinud Eesti kahepaikseid, samuti tegelnud kahepaiksete elupaikade kaitse korraldamisega. 
Tema isa oli kirjanik Jaan Rannap ja tema onupoeg on muusik Rein Rannap.
Daniel Vaarik

Daniel Vaarik (sündinud 4. aprillil 1973) on eesti suhtekorraldaja ja ajakirjanik.
Vaarik on lõpetanud Miina Härma Gümnaasiumi ja õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust.
Daniel Vaarik on töötanud Rahva Hääle majandustoimetajana, majandusministeeriumi avalike suhete talituse juhatajana, Mart Siimanni valitsuse pressinõunikuna ja rahandusministeeriumi nõunikuna. Ta on olnud AS-i Eesti Loto nõukogu liige (1999–2001) ja AS-i Perioodika nõukogu liige (2001-2002). 
Vaarik on asutanud ühe Eesti kodanikuajakirjanduse näidetest, blogi Memokraat ning on kuulunud EMSL-i, ja kuulub ELFi ja Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS nõukokku.
Ta on tulundusühistu Tuleva asutajaliige.
2019. aastal asutas ta meediakanali Levila.
Ta valdab eesti, inglise ja vene keelt.
Lembit Maamets

Lembit Maamets (sündinud 22. detsembril 1957) on eesti metsandustegelane.
Ta on töötanud metsakorraldajana ja Eesti Metsakorralduskeskuse osakonnajuhatajana. 
Ta tegeleb ökoloogiliselt tasakaalustatud metsanduse edendamisega ja kuulub Eesti FSC juhatusse.
Rainer Kuuba

Rainer Kuuba (sündinud 10. detsembril 1971) on eesti-võru looduskaitsja ja endine poliitik.
Aastatel 2010–2024 oli ta Võru Instituudi direktor.
Haridus.
Ta lõpetas 1994. aastal Eesti Põllumajandusülikooli metsamajanduse eriala ning kaitses 2003. aastal Tartu Ülikoolis magistritöö teemal "Metsade majandamine ja selle mõju metsaelustikule" (juhendaja Ülo Mander).
Töö.
Ta on töötanud spetsialistina Eestimaa Looduse Fondis, Karula Rahvuspargis, metsakorraldajana Eesti Metsakorralduskeskuses ja audiitorina Riigikontrollis.
Aastatel 2010–2024 oli ta Võru Instituudi direktor.
Poliitika.
Kuuba oli aastal 2018 üks Elurikkuse Erakonna asutajatest. 25.01.2020 Tartus toimunud erakonna üldkogul valiti ta erakonna kõige olulisemaks kõneisikuks ja peaministrikandidaadiks.
Varia.
Kuuba on erametsaomanik, kelle jaoks on väga oluline looduslähedane ja kestlik metsamajandus. Kuuba ei kasuta lindude pesitsemisaegadel oma 17-hektarilises metsas saagi ega trimmerit.
Helve Anton

Helve Anton (kuni 1977 Helve Remmel; 6. aprill 1942 Petseri vald – 2. september 1994 Tartu) oli eesti geograaf, looduskaitsja ja kodu-uurija.
Ta õppis aastatel 1964–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis geograafiat (diplomitöö "Vooremaa maastikuline kaitseala", juhendaja Jaan Eilart, 1967).
Isiklikku.
1977–1979 oli ta abielus Olev Antoniga.
Arne Kaasik

Arne Kaasik (sündinud 2. oktoobril 1947 Rutjal) on eesti looduskaitsetegelane ja loodusfotograaf.
Ta on pikka aega töötanud Lahemaa rahvuspargi asedirektorina ja seejärel direktorina.
Harilik ussilakk

Harilik ussilakk ("Paris quadrifolia") on taimeliik upsuõieliste sugukonnast.
Klassifikatsioon.
Harilikku ussilakka on varem liigitatud liilialiste sugukonda. 
APG II süsteemis aga lemmelilleliste sugukonda.
Levik ja kasvukoht.
Ussilakk on varjulembene ja suhteliselt niiskete kasvukohtade taim. Teda leidub nii salu-, laane- ja lodumetsas kui ka puisniitudel. Leviala hõlmab Euroopa lähisarktilist ja paraskliima alasid ning ulatub Lääne-Aasiasse ja Siberisse. Eestis ja Soomes on tavaline.
Kirjeldus.
Ussilakk on mitmeaastane ühekojaline rohttaim kõrgusega 18...45 cm. Varre tipus paikneb männasena neli (sageli 3–8) äraspidimunajat lihtlehte. Mais ja juunis moodustub üks tipmine õis. Õiekate on lihtne. Välimised õiekattelehed on laimirohelise värvusega, 4–7 cm pikkused ja neid on harilikult 8. Kroonlehed on kollakasrohelised. Emakkond on mitmeosaline. Tolmukapead on oranžikas-kollakad. Tolmlemine toimub tuule abil või isetolmlemise teel. Umbes 13 mm läbimõõduga vili on peaaegu kerajas väikese kirsi suurune mari , mustjassinise värvusega ning sisaldab keskmiselt 34 seemet. Seemned on pruunid, kurrulised, poolkeraja kujuga ning 2,5 × 1,5 mm suurused. Ussilakk paljuneb nii seemnetega kui ka risoomiga, mis on tal pikk, peenike, harunev ja soomustega kaetud.
Ohtlikkus ja kasutamine.
Kogu taime peetakse osade loomade (sh inimeste) jaoks mürgiseks, eriti marja. Marjade (maitse ebameeldiv) või risoomi söömine põhjustab kõhuvalu, soolte ja põie kramplikke kokkutõmbeid, oksendamist, iiveldust, peavalu ja -pööritust. Südame rütmihäired võivad ilmneda peale mõne marja söömist. Kümnete marjade söömise järel võib saabuda surm krampide ja südame- või hingamislihaste halvatuse tõttu.
Marjade ja risoomi mürgisus arvatakse tulenevat saponiini paristifiini (toimib limaskestadesse) ja sapoglükosiidi paridiini (toimib südamesse) sisaldusest. Esmaabiks kutsuda esile oksendamine, anda aktiivsütt ja raskema mürgistuse korral teha maoloputus.
Mürgisusest hoolimata on taime kasutatud rahvameditsiinis pea- ja närvivalude korral ning hingetorude haiguste ja kõripõletiku puhul.
Homöopaatias on samuti kasutusel närvisüsteemile avalduva toime tõttu: peavalu, närvivalu, migreeni ja peapöörituse korral. Mõnel pool tarvitatakse seemneid ja marju suguiha suurendamiseks. Ürti ("Paridis quadrifoliae herba") kogutakse vilja valmimise ajal.
Lisaks on ta ka hinnatud dekoratiivtaim.
Killerid

"Killerid" ( on 2010. aastal valminud USA romantiline põnevuskomöödia, milles peaosades on Katherine Heigl ja Ashton Kutcher.
Film linastus Ameerika Ühendriikides ja Kanadas 4. juunil 2010. Selle keskmes on noor naisterahvas, kes tutvub noormehega, kes selgub olevat Luure Keskagentuuri palgamõrvar.
Film tõi esimese nädalavahetusega 15,8 miljonit USA dollarit tulu. Selle eelarve oli 75 miljonit dollarit, kodumaine tulu USA-s 47 miljonit ja kogu maailmas 92 miljonit.
Ashton Kutcher pälvis osatäitmisega "Killerites" Kuldvaarika auhinna halvima näitleja kategoorias.
Tarmo Türkson

Tarmo Türkson (sündinud 17. aprillil 1967 Kohtla-Nõmmel) on Eesti riigiametnik, endine Teabeameti (2001–2011) peadirektor ja Siseministeeriumi kantsler (2011–2012). 
Tarmo Türkson lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikooli ajaloo osakonna "cum laude". Diplomitöö oli "Eesti-Prantsuse suhted 1934–1940". Sellest ajast oskab ta suhelda prantsuse keeles. Ta oskab ka inglise ja vene keelt. 
Pärast ülikooli lõpetamist 1992. aastal asus ta tööle Eesti Vabariigi Riigikantselei Teabeteenistusse, kus töötas kuni 1995. aastani, kui see oli juba Välisministeeriumi haldusalas. Aastatel 1996–1998 töötas Eesti suursaatkonnas Moskvas ja seejärel taas Eesti Vabariigi Teabeteenistuses, olles selle juhi kohusetäitja. 1. märtsil 2001 asutati teabeteenistuse asemele uus amet – Teabeamet. Tarmo Türkson jätkas selle peadirektori kohusetäitjana ja nimetati mõni kuu hiljem peadirektoriks. Ta juhtis Teabeametit kuni 26. jaanuarini 2011.
3. jaanuaril 2011 esitas siseminister Marko Pomerants Tarmo Türksoni Siseministeeriumi kantsleri kandidaadiks. Alates 27. jaanuarist 2011 kuni 31. oktoobrini 2012 oli ta Siseministeeriumi kantsler. Alates 1. novembrist 2012 asus taas tööle Teabeametis.
Isiklikku.
Tarmo Türksoni abikaasa on kursuseõde, Eesti Kunstimuuseumi peavarahoidja Kersti Kuldna-Türkson. Neil on kaks last.
Ta armastab vabal ajal lugeda. Kogub münte (kogus on tuhatkond eksemplari).
Kätlin Aas

Kätlin Aas (sündinud 26. detsembril 1992) on eesti modell.
Ta on osalenud mitmel moenädalal Milanos, Pariisis ja Londonis, teinud kaasa Miu Miu, Versace, Kenzo, Givenchy, Yves Saint Laurenti, Jil Stuarti ja Óscar de la Renta moeetendustel.
Hurts

Hurts on inglise "synthpop"'i ansambel, kuhu kuuluvad laulja Theo Hutchcraft ja süntesaatorimängija Adam Anderson.
Hutchcraft ja Anderson asutasid 2006. aasta märtsis koos Jamie Alsopi ja Flick Wardiga ansambli Bureau. 2007 asendas Wardi Sarah Beecroft ja ansambli nimeks sai Daggers. 30. jaanuaril 2009 teatas Daggers, et lõpetab tegevuse.
Hutchcraft ja Anderson jätkasid kahekesi. Nad salvestasid harrastusvideo laulule "Wonderful Life" ja laadisid selle 21. aprillil 2009 YouTube'i, kus see osutus üllatavalt menukaks. Seda on sellest ajast peale vaadatud 21 miljonit korda ja see kuulub kõigi aegade 200 vaadatuima video hulka. Neile hakkas hulgaliselt fänne kogunema ja nad jätkasid tegutsemist nimega Hurts.
6. septembril 2010 avaldas Hurts oma esimese stuudioalbumi "Happiness", mis jõudis Suurbritannia albumimüügi edetabelis 4. kohale ning Austrias, Saksamaal ja Šveitsis koguni 2. kohale (Soomes oli 3. kohal). Saksamaal ja Šveitsis jõudis ta plaatinaplaadiks ning Suurbritannias, Austrias ja Soomes kuldplaadiks.
Ansambel on Eestis andnud kuus kontserti: 2011. aasta jaanuaris ja oktoobris ning 2013. aasta novembris, 2014. aasta juulis, 2016. aasta märtsis ja 2017. aasta juulis.
Albumid.
EP-d.
"The Belle Vue EP" avaldati 9. juulil 2010 plaadifirma Major Label kaudu allalaaditava muusikafailina.
Igor Lukšić

Igor Lukšić (sündinud 14. juunil 1976) on Montenegro poliitik, endine Montenegro peaminister.
Igor Lukšić on lõpetanud Montenegro Ülikooli majandusteaduse alal.
Ta kuulub Montenegro Sotsialistide Demokraatlikku Parteisse. 2001. aastal valiti ta Montenegro parlamenti. Aastatel 2003–2006 kuulus ta Serbia ja Montenegro parlamenti.
Ministriametid.
16. veebruarist 2004 kuni peaministriks saamiseni oli ta rahandusminister.
29. detsembrist 2010 kuni 4. detsembrini 2012 oli ta Montenegro peaminister. Peaministriks sai ta pärast Milo Đukanovići tagasiastumist viimase soovitusel. 
4. detsembrist 2012 kuni 28. novembrini 2016 oli ta Montenegro välisminister.
Tiit Haagma

Tiit Haagma (sündinud 5. aprillil 1954 Tallinn – 27. mai 2021) oli eesti purjetaja, jääpurjetaja, purjemeister ja muusik; ansambel Ruja basskitarrist.
Ta võitis jääpurjetamises DN-klassis 1984. aasta maailmameistrivõistlustel kuldmedali ning 1989. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Samuti sai ta hõbemedali 1984. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Aastal 1984 valiti ta Eesti parimaks meessportlaseks.
Haagma on tegelenud ka avamerepurjetamisega. Ettevõttes C-Purjed OÜ valmisid tema käe all ümber maailma seilanud Lennuki purjed. 
Mängis 1972–1986 ansamblites Varjud ja Ruja basskitarri. Maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.
Hirss (perekond)

Hirss ("Panicum") on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Ajalugu.
Hirss kuulub vanimate kultiveeritud teraviljade hulka. Harilikku hirssi on Hiinas kultiveeritud terade saamiseks ligi 10 000 aastat.
Liigid.
Liike on kokku ligi 500 ning nendest on harilik hirss ("Panicum miliaceum") maailmas kõige rohkem kultuurtaimena kasvatatav.
Vanemseersant

Vanemseersant on Eesti kaitsejõududes kasutusel olev sõjaväeline auaste, mis on kõrgem seersandist ja madalam nooremveeblist.
Vanemseersant on kõige kõrgem nooremallohvitseri auaste.
Veebruari keskmine õhutemperatuur

Veebruari keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas veebruaris tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. 
Veebruari jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.
Veebruar on põhjapoolkera mõnes mereäärses kohas (sealhulgas Tallinnas) kõige külmem kuu.
Tabel.
Tabelis on toodud veebruari keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.
Sümfoonia nr 4 (Šostakovitš)

 
4. sümfoonia, Opus 43, on Dmitri Šostakovitši muusikateos, mille ta kirjutas ajavahemikus septembrist 1935 maini 1936. 
Tema äsja lavastatud ooperit rünnanud arvustuste tõttu otsustas ta veel prooviperioodi vältel esmaettekande ära jätta. Sümfoonia esmaettekanne toimus alles 30. detsembril 1961, kui teose esitas Moskva Filharmoonia Orkester Kirill Kondrašini juhatusel.
Vorm.
Sümfoonia koosneb kolmest osast ja kestab umbes tunni. Esimene ja viimane osa kestavad 25 minutit või üle selle ning keskmine ainult 8-9 minutit.
Orkestratsioon.
Šostakovitš kasutab selles teoses väga suurt, üle 100 mängijaga orkestrit. Kuna tegemist on ka tehniliselt ja emotsionaalselt väga nõudliku muusikaga, on see tema sümfooniate seas üks vähem esitatuid.
French

 
French on eesti kirjaniku Indrek Hargla romaanide "French ja Koulu", "French ja Koulu Tarbatus" ning "Frenchi ja Koulu reisid" minategelane. Kõigi romaanide tegevus kulgeb Frenchi jutustatuna, mistõttu sündmuste kirjeldus on tuntavalt kallutatud Frenchi rolli ja kangelaslikkust rõhutades. Seda tasakaalustavad aga teiste tegelaste repliigid.
French on Hargla järgi Maavalla tuntuima arbuja Süvvahavva Koulu burgundlasest ori, kes varem teenis elatist võltsingute ja pettustega. Kuid ka Koulu orjaks olles tulevad tema sulioskused talle igati kasuks, eriti osavus maskeerimises. Samuti on ta osav kokk ning peab Tarbatus restorani Burgundia Kroon. Koos Kouluga jahivad nad üleeuroopalise salaorganisatsiooni Dagoberdi Leegion liikmeid, kes püüavad enda kätte saada erinevaid võluesemeid ning nende abil monarhistlikke riigivõime kukutada. Esimeses ja teises raamatus leiavad sündmused aset enamasti Maavallas, milles võib üpris kergelt ära tunda Eesti, kolmandas osas aga reisivad French ja Koulu aga ringi mööda Euroopat.
Frenchi suhe oma Kouluga sarnaneb pigem sõpruse kui peremehe-orja suhtega. Lisaks on tal romantilised tunded libahundineiu Nelli vastu, kellega ta kipub aga pidevalt tülli minema.
Mustamäe Maarja Magdaleena kogudus

EELK Mustamäe Maarja Magdaleena kogudus on luterlik kogudus Tallinnas Mustamäel. See on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku noorim kogudus (asutatud 2010). Kogudus ehitas ja kasutab Mustamäe Maarja Magdaleena kirikut.
Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. Koguduse õpetaja on Tiina Klement (enne abiellumist märtsis 2011 Tiina Kliiman) ja juhatuse esimees Jaana Maria Unga. 
Jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval kell 15.00 Tallinnas aadressil Kiili tänav 9. Tegutseb pühapäevakool. Reedeti kell 19.00 toimuvad ühispalvused Taizé lauludega. Iga kuu viimasel neljapäeval kl 18.30 toimuvad otsijate õhtud, kus teoloogiadoktor Jaan Lahe räägib igapäevase elu ja usuga seotud teemadel, millele järgneb vestlusring.
Ajalugu.
Septembris 2008 alustas kuue inimesega palvegrupp kooskäimist kodudes ja Tallinna Jaani kiriku ruumides.
Kevadel 2009 toimusid jumalateenistused EELK Usuteaduse Instituudi kabelis ja Tallinna Tehnikaülikooli ruumides. 
Aastatel 2009–2010 kasutati EELK Nõmme Rahu koguduse ruume jumalateenistusteks, lastetööks ja huviringideks. Alates septembrist 2010 kasutati ruume Mustamäe Linnaosa Valitsusemaja keldris.
23. novembril 2010 toimunud Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku XXVIII Kirikukogu 3. istungjärk otsustas kinnitada EELK Mustamäe Maarja Magdaleena koguduse avamise.
2012. aastal algas Mustamäe Maarja Magdaleena kiriku ehitamine aadressil Kiili tänav 9. Suvel 2019 said esimesed ruumid valmis ja kogudus kolis sisse.
Ettevalmistatud klaver

Ettevalmistatud klaver on klaver, mille tekitatavat heli on muudetud, asetades keelte, haamrite või summutite vahele või peale mingeid esemeid.
Termini "ettevalmistatud klaver" (inglise keeles "prepared piano") võttis kasutusele ja tegi tuntuks helilooja John Cage. Klahvkeelpillide heli muudeti pedaalide abil või muul viisil (registrid) juba varem, alates 17.–18. sajandist.
Pilli tämbri muutmist esemete lisamise kaudu rakendatakse ka teistel pillidel, näiteks ettevalmistatud kitarril.
Toomas Kivisild

Toomas Kivisild (sündinud 11. augustil 1969 Tapal) on eesti geneetik, KU Leuveni inimese evolutsioonigeneetika professor ja ühtlasi Tartu Ülikooli populatsioonigeneetika kaasprofessor.
Tema praegused uurimisvaldkonnad hõlmavad peamiselt inimese evolutsiooni ja evolutsioonilist populatsioonigeneetikat, keskendudes eelkõige küsimustele, mis seovad globaalse geneetilise populatsiooni struktuuri evolutsiooniliste protsessidega, nagu valik, triiv, migratsioonid ja segunemine.
Kivisild on õpiku "Human Evolutionary Genetics" (2013) teise väljaande kaasautoreid.
Haridustee.
Ta on lõpetanud 1992. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloogia erialal põhiõppe "cum laude" ja 1994. aastal magistriõppe. Juunis 1994 kaitses ta Tartu Ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis magistritöö "Kolju mittemeetriliste tunnuste kasutamise võimalikkusest etniliste suhete uurimisel Eestis" (juhendaja Leiu Heapost). Talle anti bioloogiamagistri kraad zooloogias (MSc).
2000. aastal kaitses Kivisild Tartu Ülikoolis doktoritöö "The origin of southern and western Eurasian populations: an mtDNA" (juhendaja Richard Villems). Talle anti filosoofiadoktori kraad (PhD) geneetikas.
Ta oli 2002. aastal järeldoktor Stanfordi Ülikooli School of Medicine'is.
Töökäik.
Ta töötas aastatel 1999–2017 Eesti Biokeskuses vanemteadurina (2000–2005 ja 2016–2017; vahepealsetel aastatel erakorralise vanemteadurina). 2005. aastal asus tööle Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudis evolutsioonilise bioloogia professorina (täiskohaga 2005–2010 ja osalise (0,10) tööajaga 2010–2013). 
Aastatel 2006–2018 oli Kivisild Cambridge'i Ülikooli arheoloogia ja antropoloogia osakonna arheoloogia divisjonis täiskohaga (1,0) "reader".
Alates 2018. aastast on ta Leuveni Katoliikliku Ülikooli biomeditsiinilise teadusvaldkonna inimgeneetika osakonna täiskohaga (1,0) professor ja inimese evolutsioonigeneetika labori juhataja.
Pärast kolmeaastast vaheaega on Kivisild (alates 2016. aastast) taas seotud Tartu Ülikooliga: molekulaar- ja rakubioloogia instituudis 2016–2018 külalisprofessor (0,10) ning genoomika instituudis 2018–2020 populatsioonigeneetika vanemteadur (0,30) ja alates 2021. aastast populatsioonigeneetika kaasprofessor (0,30).
Arnold Viiding

Arnold Viiding (19. märts 1911 Valga – 20. oktoober 2006 Sydney) oli eesti sportlane (kergejõustiklane, korv- ja võrkpallur) ning politseiametnik.
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1930. aastal Valga Poeglaste Gümnaasiumi, 1932. aastal Politseikooli Tallinnas ning õppis aastatel 1933–1940 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas 1940. aastal.
Sportlasena.
Ta saavutas 1936. aasta suveolümpiamängudel Berliinis kuulitõukes kaheksanda koha (15.23).
1933. aasta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel võitis ta kuulitõukes ja kettaheites hõbemedali ning 1935. aasta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel võitis ta kuulitõukes kuld- ja kettaheites pronksmedali.
1934. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus Torinos võitis ta kuulitõukes kulla (16.07) ja oli kettaheites viies.
Töökäik.
Ta töötas politseinikuna Tallinnas.
Pärast Eesti okupeerimist 1941. aastal Saksa vägede poolt ja saksa okupatsioonivõimude kontrolli all loodud politsei moodustamist Eestis töötas Arnold Viiding Eesti Julgeolekupolitsei politseikooli juhina. 1943-44 oli Eesti Julgeolekupolitsei 3. osakonna juhataja. Oktoobrist 1943 veebruarini 1944 oli Eesti Julgeolekupolitsei juhataja kohusetäitja.
1944. aastal siirdus Viiding Saksamaale. Sealt suundus ta 1949. aastal Austraaliasse, kus asutas koos teiste eestlastega plasttoodete firma Arnold's Plastics.
Liikmesus.
1936. aastal liitus ta korporatsiooniga Fraternitas Estica ja hiljem oli selle korporatsiooni Austraalia koondise asutajaid.
Bleu Noir

"Bleu Noir" on Mylène Farmeri kaheksas stuudioalbum. See ilmus 6. detsembril 2010. aastal.
Daniel Negreanu

Daniel Negreanu [nɨˈɡrɑːnoʊ] (sündinud 26. juulil 1974) on rumeenia päritolu Kanada elukutseline pokkerimängija. 
Ta on võitnud kuus WSOP käevõru ja kaks korda World Poker Touri. 2014 valiti ta pokkeri kuulsuste halli.
Ta on pokkerimängija auhinnarahana teeninud kokku maailma suurima auhinnaraha: 35 924 594 USA dollarit (18. jaanuari 2018 seisuga).
Paul Kerese tänav

Paul Kerese tänav on mitme tänava nimi:
Süvvahavva Koulu

Süvvahavva Koulu on eesti kirjaniku Indrek Hargla romaanide "French ja Koulu", "French ja Koulu Tarbatus" ning "Frenchi ja Koulu reisid" üks peategelastest.
Süvvahavva külast pärinev Koulu on Hargla järgi Maavalla kuulsaim arbuja ja poeet, kes resideerib enamasti Tarbatus. Et aga Euroopas püüab võimu haarata kuritegelik Dagoberdi Leegion, siis peab ta koos oma ustava orja ja sõbra Frenchiga neid nii Maavallas kui ka sellest väljaspool nende plaane pidevalt nurjama. Sealjuures kasutab ta tihti ka libahundineiu Nelli ja Tarbatu rahumaleva juhi Leibo abi. Dagoberdi Leegioni peatamiseks kasutab ta harva maagiat, tihemini aga enda ja Frenchi teravat mõistust ning erinevaid trikke.
Romaani lillkapsas

Romaani lillkapsas ("Brassica oleracea" var. "romanesco") on ristõieliste sugukonda kapsasrohu perekonda kuuluva kapsa teisend. Romaani lillkapsa õisikuid kasutatakse köögiviljana.
Süstemaatika.
Romaani lillkapsa botaaniline kuuluvus ei ole päris selge. Seda on arvatud olevat lillkapsa ja spargelkapsa hübriid (nagu roheline lillkapsas), kuuluvat kapsa teisendite rühma "italica" (nagu spargelkapsas) või siis kapsa teisendite rühma "botrydis" (nagu lillkapsas). Morfoloogilised tõendid kalduvad toetama viimast versiooni. 
Nimetus.
Romaani lillkapsast nimetatakse eesti keeles ka püramiidkapsaks ja minarettkapsaks. Põhja-Ameerikas on ta tuntud romanesko lillkapsa ja Prantsusmaal romanesko kapsana. Kodumaal Itaalias kutsutakse taime "broccolo romanesco" (romaani brokoli) või "cavolo romanesco" (romaani kapsas).
Välimus.
Välimuselt sarnaneb taim lillkapsaga. Erinevused seisnevad õisiku värvuses ja ehituses. Õisik on heleroheline ja koosneb logaritmilise spiraalina asetsevatest koonusjatest õiepungarühmadest. Romaani lillkapsa õisik on looduslik kolmemõõtmeline fraktal . Arusaadavalt ei ole tegu täpse fraktaliga: sarnasus fraktaliga katkeb, kui selle elemendid muutuvad liiga väikeseks.
Kasvatamine.
Romaani lillkapsas on valgus- ja niiskusenõudlik, suhteliselt külmakindel taim. Pinnase ideaalne pH on 6–7. Kasvuperiood külvist koristusküpsete õisikute valmimiseni on umbes 77 päeva .
Kasutamine.
Romaani lillkapsast kasutatakse toorelt ja kuumtöödeldult, soovitatavalt aurutatult, kuna ta pehmeneb kiiremini kui näiteks lillkapsas. Itaalias on romaani lillkapsa valmistamiseks eriretsepte, aga mujal maailmas valmistatakse teda samamoodi kui brokolit.
Romaani lillkapsa maitset kirjeldatakse lillkapsa ja spargelkapsa vahepealsena.
Ta sisaldab C-vitamiini, A-vitamiini, rauda ja foolhapet, samuti kiudaineid ja karotenoide.
Ajalugu.
Taim on aretatud 16. sajandil Itaalias.
Evar Saar

Evar Saar (võru keeles "Saarõ Evar"; sündinud 16. augustil 1969 Sõmerpalu vallas) on võro keeleteadlane, luuletaja, ajakirjanik ja võru keele aktivist. Nimeteadlasena uurib ta peamiselt Vana-Võromaa kohanimesid.
Haridus.
Evar Saar on lõpetanud 1984. aastal Osula 8-klassilise kooli ja 1987. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli. 
1987. aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli ja lõpetas selle 1996. aastal bakalaureuseõppes ajakirjanduse erialal. Aastatel 1997–2001 õppis ta sealsamas magistriõppes eesti ja läänemeresoome keeleteadust (1997–2001), tema magistritöö käsitles Räpina ja Vastseliina kohanimesid. 2008. aastal sai ta filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga "Võrumaa kohanimede analüüs enamlevinud nimeosade põhjal ja traditsioonilise kogukonna nimesüsteem".
Ta on üliõpilasseltsi Veljesto vilistlane.
Töökäik.
Ta on alates 1995. aastast töötanud Võru Instituudis. Võru keele olukorra parandamiseks on ta propageerinud Võrumaal kakskeelsete siltide ja kohanimede kasutamist.
Saar on üks Eesti kohanimeraamatu autoreid ning alates 2005. aasta märtsist Kohanimenõukogu liige.
2014. aastal ilmus tema esimene võrukeelne luulekogu "Kõnõla mõtsan mädänü puuga". 2024. aastal lisandus sellele teine kogu "Tsirgukiil".
Ta on olnud Võro Selts VKKF-i esimees ja kuulub võrukeelse Uma Lehe toimetuskolleegiumisse.
Lisaks on ta mahepõllumees.
Isiklikku.
Ta on abielus keeleteadlase ja nimeuurija Mariko Fasteriga.
Agidel

Agidel (baškiiri Ағиҙел; tatari Агыйдел) on vabariikliku alluvusega linn Venemaal Baškortostanis. Asub Belaja jõe suudmes Tatarstani piiri lähedal 45 km kaugusel Neftekamskist.
Linn rajati 1980. aastal ehitama hakatud Baškiiria tuumaelektrijaama juurde. 1990 tuumajaama ehitus peatati.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Agideli elanikest baškiire 41,7%, tatarlasi 35,7%, venelasi 14,8%, marisid 4,1% ja udmurte 1,4%.
Kahekroonine pangatäht

Kahekroonine pangatäht on 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht.
Kahekroonised pangatähed trükiti 1992. aastal USA rahatrükikojas United States Banknote Company.
Esikülg.
Pangatähe esiküljel on kujutatud baltisaksa loodusteadlane, antropoloog, kirjeldava ja võrdleva embrüoloogia rajaja Karl Ernst von Baer (1792–1876). Ta sündis Eestis, töötas Königsbergis, Peterburis ja Tartus. Baer oli Vene Geograafiaseltsi asutaja ja selle esimene president. 1826. aastal avastas Baer imetajate (sh inimese) munaraku.
Tagakülg.
Pangatähe tagaküljel on vaade Tartu Ülikooli peahoonele. Hoone on ehitatud aastatel 1804–1809 arhitekt Johann Wilhelm Krause projekti järgi endise Maarja kiriku varemetele. Peahoone avati pidulikult 1809. aastal. Kolmekorruseline hoone on ehitatud kõrgklassitsistlikus stiilis ja paikneb tolleaegsele esindushoonele kohaselt tõstetud terrassil. Peafassaadi kuue sambaga portikusest on kujunenud Eesti kõrghariduse sümbol. Näha on ka Toomemäel asuv Tähetorn.
Kapsta mõis

Kapsta mõis ehk Englārte mõis (saksa keeles "Engelhardshof", ka "Neu-Engelhardtshof" ja "Aleksandershof") oli poolmõis Liivimaal Valga kreisis Valga kihelkonnas.
Bienenstammi andmetel allus mõisale 1816. aastal 13 meeshinge.
Surnud 2011

"Sellel leheküljel on loetletud 2011. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.
Nikolajevski rajoon (Habarovski krai)

Nikolajevski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai keskosas Ohhoota mere ääres.
Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks. Rajooni keskus on Nikolajevsk Amuuri ääres.
Rajooni rahvaarv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmeil 19 683 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 13 850. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 9934. Suuremad asulad on Mnogoveršinnõi, Mago ja Lazarev.
Nikolajevski rajoon moodustati 1965. aastal.
Võrguaadresside teisendus

Võrguaadresside teisendus (ka võrguaadresside tõlkimine, võrguaadresside transleerimine; inglise "Network Address Translation", lühendatult NAT) on võrguliikluses ja ruuterites kasutatav tehnika, mis seisneb IP-pakettide päiste muutmises, nii et paistaks, nagu võrguliiklus tuleneks NAT-ruuterist, kuigi ühenduse looja oli mingi seade NAT-ruuteri "taga". Selle abil saab terveid arvutivõrke ühe ruuteri taha peita ja kogu liiklus paistab tulevat ruuteri väliselt IP-aadressilt.
Emmanuel Petit

Emmanuel Laurent Petit (sündinud 22. septembril 1970 Dieppes) on Prantsusmaa endine jalgpallur, poolkaitsja.
Klubikarjäär.
Petit mängis sellistes klubides nagu Monaco, Arsenal, Barcelona ja Chelsea.
1997–98 hooajal aitas ta Arsenalil võita Premier League'i.
Koondisekarjäär.
Prantsusmaa jalgpallikoondist esindas Petit 1998. ja 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ning 1992. ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 
1998. aastal tuli ta koondisega maailmameistriks, sealjuures lõi Prantsusmaa kolmanda värava finaalmängus, ja 2000. aastal Euroopa meistriks.
Kokku mängis Petit Prantsusmaa koondises aastatel 1990–2003 63 mängu ja lõi 6 väravat.
Seksuaalfunktsiooni häire

Seksuaalfunktsiooni häire ehk seksuaalprobleem on probleem, mis pärsib täisväärtuslikku seksuaalelu. Seksuaalprobleemi võivad põhjustada nii psühholoogilised kui ka füüsilised (esmased tarbed on rahuldamata või inimene põeb mingit (sugu)haigust) faktorid.
Ehkki seksuaalprobleemil pole täpset definitsiooni, saab siiski välja tuua neli punkti, mis viitavad, et ilmselt vajab inimene professionaalset abi:
Statistika.
Küsitleti naisi ja mehi vanusevahemikus 18–59 eluaastat ning selgus, et seksuaalprobleemid on tegelikult tavalised ja laialt levinud probleemid.
Mehed.
Leiti, et:
Naised.
Leiti, et:
Kõige levinumad probleemid.
Enamik seksuaalfunktsioonihäireid on seotud iha, erutuse ja orgasmiga.
Ihahäired.
Ihahäire ehk sugutungi häire väljendub selles, et inimesel ei ole enam loomupärast sugutungi oma partneri vastu. Kuid sugutungi kadumist võivad põhjustada ka muud tegurid, mille puhul ei saa ihahäirest rääkida, näiteks vaimsed häired (nt depressioon) või mõnuainete tarvitamise tagajärjel või ravimite kõrvaltoimena ilmnenud sugutungihäire.
Erutushäired.
Meestel on erutus otseselt seotud peenise erektsiooniprotsessiga ning naistel vastavalt kliitori suurenemisega. Meeste kõige levinum erutushäire ongi erektsioonihäire, mispuhul räägitakse sageli impotentsusest. Naiste puhul väljendub erutushäire sageli lubrikatsiooni puudumise näol.
Orgasmihäired.
Orgasmi saavad mõlemad sugupooled, kus meestel kaasneb sellega seemnepurse ehk ejakulatsioon. Naistel väga levinud orgasmihäire on orgasmi hilinemine või ärajäämine. Meeste suurim probleem seevastu on enneaegne ejakulatsioon, mis noorematel inimestel võib esineda kohe pärast peenise tuppe viimist või lausa enne erektsiooni.
Seksuaalprobleemide põhjused.
Psühholoogilised.
Seksuaalhäireid võivad esile kutsuda mis tahes vaimsed probleemid, mis ei lase inimesel end mugavalt tunda.
Uimastid ja mõned ravimid.
Libiido vähenemist võivad esile kutsuda alkohol, antidepressandid, antipsühhootikumid, mõned hormonaalravid ja epilepsiaravimid jne. Vaegejakulatsiooni võivad põhjustada antidepressandid, antipsühhootikumid jne.
Sümfoonia nr 4

Sümfoonia nr 4 ehk neljas sümfoonia ehk 4. sümfoonia on mitme helilooja sümfoonia nimi:
Ööpäeva keskmine õhutemperatuur

Ööpäeva keskmine õhutemperatuur on ilmanäitaja, mis arvutatakse mingis kohas ööpäeva jooksul ilmajaamades tehtud õhutemperatuuri mõõtmiste põhjal.
Tavaliselt on ööpäeva keskmine õhutemperatuur selle koha kliimanormile lähedane, aga võib olla ka suur erinevus. Näiteks 2010. aasta suvel jõudis ööpäeva keskmine õhutemperatuur +27 °C-ni, mis on kliimanormiga võrreldes 10° võrra kõrgem.
Meteoroloogia seisukohast loetakse talve alguseks päeva, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur langeb ja on püsivalt alla 0 °C; kevade alguseks päeva, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb ja on püsivalt üle 0 °C, suve alguseks päeva, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb ja on püsivalt üle 15 °C.
Ööpäeva keskmine õhutemperatuuri järgi eristatakse üldine vegetatsiooniperiood, st ajavahemik, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur on püsivalt üle 5 kraadi. Juhul, kui ööpäeva keskmine õhutemperatuur on püsivalt üle 10 kraadi, nimetatakse seda aktiivseks taimekasvuperioodiks.
645

645. aasta (DCXLV) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval.
635

635. aasta (DCXXXV) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas pühapäeval.
630

630. aasta (DCXXX) oli 7. sajandi 30. aasta. See algas esmaspäeval.
624

624. aasta (DCXXIV) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas pühapäeval.
Sihi tänav

Sihi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe, Nõmme, Hiiu ja Kivimäe asumis.
Sihi tänav on paralleelne Vabaduse puiesteega. Tänav algab Pärnu maanteelt, ristub Väikese Illimari tänavaga, kulgeb alguses üldiselt edelasse, teeb mitu kerget käänakut, keerab lõpuks loodesse ning lõppeb Raudtee tänaval.
Sihi tänavaga ristuvad Kirde, Näituse, Kaevu, Vaigu, Side, Haava, Õie, Valdeku, Seene, Nurme, Lõuna, J. Mändmetsa, Kaare, Tähe, Hiiu, Pargi, Sanatooriumi, Kõla, Künni, Põllu ja Voolu tänav.
Sihi tänava pikkus on 3,8 km.
Tänava suurim paarisarvuline majanumber on 126 ja paarituarvuline 183.
Sihi tänav 37a hoones tegutses Rahumäe kauplus.
Sihi tänav 122 hoones tegutses Eesti NSV ajal Kivimäe saun nr 12.
Libiido

Libiido (ladina "libido" 'iha, himu') on psühhoanalüüsist pärit termin, millega tähistatakse suguihaga seotud psüühilist energiat. Suguiha sünonüümina on see algselt spetsiifiline termin tulnud kasutusele ka tavakeeles.
619

619. aasta (DCXIX) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas esmaspäeval.
Faasisiire

Faasisiire on aine üleminek ühest faasist teise keemiliselt homogeenses süsteemis.
Oleku muutus sõltub aine temperatuurist ja rõhust. Enamikku aineid saab temperatuuri ja rõhu muutmise teel viia üle mis tahes agregaatolekusse.
Kui näiteks kristalli temperatuur tõuseb, muutub molekulide võnkumine ümber tasakaalupunktide nii ulatuslikuks, et kristall sulab. Toimub faasisiire, milles tahkis muutub vedelikuks.
Kui vedelik kuumutada piisavalt kõrge temperatuurini, tekivad kogu vedelikus aurumullid (keemine) ja vedelik muutub gaasiks (aurustumine).
Pan Grpowski

Pan Miecislaw Grpowski on eesti kirjaniku Indrek Hargla kümnes jutus esinev eksortsist-detektiiv, kes oma olemuselt meenutab veidi Hercule Poirot'd.
Pan Grpowski on Hargla järgi lühikest kasvu, vuntsidega tagasihoidlik mees, kel puudub üks kõrv ning ühel põsel on ristikujuline märk. Tema tegevusajaks on 20. sajand ja 21. sajandi algus. Grpowski lahendab juhtumeid, millesse on segatud inimkehadesse sisenevad kehavargad, keda kutsutakse kurjadeks vaimudeks ja deemoniteks. Nende vastu võitleb Eksortsistide Liiga, mille üheks silmapaistvamaks liikmeks ongi Grpowski.
Enamik Grpowski jutte on koondatud kogumikku "Pan Grpowski üheksa juhtumit", kümnes lugu, "Ingellik olevus", on aga kogumikus "Roos ja lumekristall". Peale selle esineb Grpowski tegelaskuju ka paroodiajutus: "Kes tapab kassi, peab surema", mille järgi pan Grpowski oli esialgu kass, kes aga luhtunud eksortsismijuhtumi tõttu inimeseks juhtus.
António Damásio

António Rosa Damásio (sündinud 25. veebruaril 1944 Lissabonis) on portugali päritolu teadlane, neurobioloog.
Tema uurimisvaldkonnaks on teadvus ja ajuprotsessid.
Christoph Sanders

Christoph Sanders (sündinud 21. aprillil 1988) on USA filminäitleja.
Ta on saanud tuntuks tänu teleseriaalile "Kummituselausuja", kus ta mängis Ned Banksi.
Ta mängib ka filmis "Arukad blondiinid – topeltlaks" (2009).
Michael Tomasello

Michael Tomasello (sündinud 18. jaanuaril 1950 Florida osariigis Bartow's) on USA antropoloog ja käitumisuurija. 
Alates 1990. aastate lõpust pälvinud palju auhindu ja auhindu, peetakse teda üheks tänapäeva autoriteetsemaks arengu- ja võrdlevaks psühholoogiks. Ta on "üks vähestest teadlastest kogu maailmas, keda tunnustatakse mitme teadusharu eksperdina". Michael Tomasello "sotsiaalse tunnetuse päritolu teedrajavad uurimused on viinud revolutsiooniliste arusaamadeni nii arengupsühholoogias kui ka primaatide tunnetuses."
Tomasello väidab, et inimestel on ja ahvidel puuduvad mitmed oskused:
Neurobioloogia

Neurobioloogia on bioloogia haru, mis tegeleb närvisüsteemi uurimisega.
Kuna närvisüsteem esineb üksnes loomadel, on neurobioloogia ühtlasi zooloogia haru.
Jens Grand

Jens Grand (ka Jens Grant, saksapäraselt Johannes Grant; surnud 1327) oli Lundi ja Bremeni peapiiskop ning nominaalne Riia peapiiskop.
Jens Grand oli Roskilde piiskopi Peter Bangi nõbu. Ta õppis Pariisi ülikoolis ning oli 1289. aastaks saanud Roskilde toompraostiks. Samal aastal valiti ta ka Lundi peapiiskopiks, Rooma paavst kinnitas ta 1290. aastal. Aastatel 1294–1295 hoidis Taani kuningas Erik VI Menvedi vend, hertsog Christoph teda Sjöborgi linnuses vangistuses. Hiljem lahkus ta Taanist ja asus elama Pariisi. 
1302. aasta 30. märtsil nimetas paavst Bonifatius VIII ta Riia peapiiskopiks, kuid Grand ei võtnud seda kohta vastu. Ta jäi elama Pariisi, kuni 11. veebruaril 1310 nimetas paavst Clemens V ta Bremeni peapiiskopiks.
1310. aasta 19. juunil määrati Grand Bremeni peapiiskopina komissariks, kes pidi uurima Liivi ordu kuritarvitusi Riia peapiiskopi Friedrich von Pernsteini suhtes, kuid pole tõendeid, et ta oleks midagi selles asjas reaalselt ära teinud. Selle asemel viibis ta aastatel 1311–1312 Vienne'is kirikukogul. 
Jens Grand suri 1327. aastal Avignonis.
Johannes Grant

Johannes Grant VR II/3 (24. august 1890 Orajõe, Pärnumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (kapten), Vabadussõja võitleja.
21. veebruaril 1920 autasustati teda II liigi 3. järgu Vabadusristiga (seeria 48). 
J. Grant arreteeriti NKVD poolt 8. märtsil 1950 Tallinnas, saadeti Ozjorlagi vangilaagrisse Irkutski oblastis. Vabastati 1955.
Autonoomne närvisüsteem

Autonoomne närvisüsteem ehk vegetatiivne närvisüsteem (ladina keeles "systema nervosum autonomicum", "pars autonomica systematis nervosi", "divisio autonomica systematis nervosi peripherici") on paljudel keelikloomadel vahetult tahtele allumatu närvisüsteemi osa, mis liigitatakse piirdenärvisüsteemi hulka. Autonoomne närvisüsteem jaguneb sümpaatiliseks ja parasümpaatiliseks närvisüsteemiks. 
Autonoomne närvisüsteem innerveerib peamiselt siseelundeid: seede-, hingamis-, eritus-, vereringe- ja suguelundeid ning sisesekretoorseid näärmeid. Autonoomne närvisüsteem juhib ka lümfisüsteemi talitlust. Iga elund (välja arvatud enamik veresooni, higinäärmeid ja naha silelihaseid, millel on ainult sümpaatiline innervatsioon) on varustatud nii sümpaatiliste kui parasümpaatiliste närvikiududega. Sümpaatiline osa käivitub organismi aktiivses seisundis, mida iseloomustab suurenenud energiakulu (nt treening, emotsionaalsed seisundid: viha, rõõm, valu jne). Parasümpaatiline närvisüsteem domineerib organismi energiavarude taastumise perioodil. Sümpaatilise ja parasümpaatilise närvisüsteemi koosmõjul toimib organismi iseregulatsioon vastavalt elundite vajadustele ja võimalustele.
Autonoomse närvisüsteemi perifeerse osa moodustavad sümpaatilised ja parasümpaatilised närvikiud, mis moodustavad arvukaid närvipõimikuid arterite ümber, südames, kõhuõõnes ja elundite seintes. Need paiknevadsomaatilisest närvisüsteemist suures osas eraldi ja sisaldavad nii aferentseid kui ka eferentseid juhteteid. Aferentsed juhteteed edastavad kesknärvisüsteemi infot siseelunditest, mis võib mingil määral muutuda ka aistinguks, näiteks siseelundivaluks.
Sümpaatilised keskused paiknevad tuumadena seljaaju hallaine rinna- ja nimmeosa külgmistes sarvedes ja väljuvad vastava segmendi eesmise juure koosseisus. Hüpotalamus koos seljaaju autonoomse närvisüsteemi keskuste, ajutüve ja hüpofüüsiga reguleerib organismi autonoomseid funktsioone. Kesknärvisüsteemi osi, mis reguleerivad autonoomseid funktsioone, ei saa anatoomiliselt närvisüsteemi ülejäänud osadest eristada. Autonoomse närvisüsteemi keskuses tekkiv erutus peab läbima kaks neuronit, esimese neuroni kesknärvisüsteemis ja teise autonoomse närvisüsteemi ganglionis. 
Termini võttis kasutusele inglise füsioloog John N. Langley 1898. aastal.