tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vöötsaba-vigle

Vöötsaba-vigle ("Limosa lapponica") on kurvitslaste sugukonda vigle perekonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Välimus.
Vöötsaba-vigle on 37–41 cm pikk. Tiibade siruulatus on 70–80 cm. Isaslind kaalub 190–400 g, emaslind 262–630 g.
Hundsulestikus on kael ja rind või kogu alapool punakaspruun. Puhkesulestikus on alapool hallikas. Päranipuala on valge tumedate triipudega. Saba tipp on valge- ja tumedavöödiline. Pruunikat värvi nokk on väga pikk ja veidi ülespoole kaardus. Jalad on pikad ja sinakashallid. Sarnaneb välimuselt mustsaba-viglega, kuid mustsaba-vigle nokk on täiesti sirge, saba tipp on must ja tiival on lai valge triip.
Alamliigid ja levik.
Liigil on viis alamliiki:
Talvitavad Lääne-Euroopas, Aafrika läänerannikul, Pärsia lahe ääres, Indias, Kagu-Aasias, Indoneesias, Austraalias ja Uus-Meremaal.
Eestis on ta väikesearvuline kuni harilik läbirändaja (perioodidel aprill-mai ja juuli-september) peamiselt rannikul.
Ränne.
Oktoobris 2022 püstitas noor vöötsaba-vigle peatusteta rände maailmarekordi. Viiekuune lind alustas 13. oktoobril lendu Alaskalt ja lendas 11 päeva ja ühe tunniga vahepeatusteta Lõuna-Austraaliasse Tasmaania osariiki. Läbitud vahemaa oli vähemalt 13 560 km. 5G jälgimisseade kinnitati linnule Alaskal ja linnu lendu jälgiti satelliidilt.
Lind möödus Havaiist lääne poolt. Kiribatist möödus ta 19. oktoobril. Kaks päeva hiljem möödus ta Vanuatust ja lendas edasi lõunasse. 23. oktoobril tegi lind järsu pöörde, suundus läände ja saabus Tasmaaniasse 25. oktoobril.
Toitumine.
Pesitsusalal toituvad putukatest, rõngussidest ja limustest, vahel seemnetest ja marjadest. Talvel toituvad hulkharjas- ja rõngussidest, karpidest, koorikloomadest ja putukavastsetest.
Pesitsemine.
Taimede ja samblikega vooderdatud pesa asub maapinnal. Ühel ruutkilomeetril pesitseb 0,1–1 paari.
Emaslinnud munevad mai lõpust juunini. Kurnas on neli muna mõõtmetega 53 × 38 mm. Muna kaalub 37–40 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 20–21 päeva.
Meririsla

Meririsla ehk merirüdi ("Calidris maritima") on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Välimus.
Meririsla on 20–22 cm pikk. Isaslind kaalub 52–94 g, emaslind 60–105 g.
Meririsla ülapool on tumehall, rind hall, tagakõht valge. Tema nokatüvik ja jalad on kollased. Sarnaneb välimuselt tuhkrislale, kuid meririslal on alapoolel peenemad triibud.
Levik.
Meririslad elavad Kirde-Kanadas, Gröönimaal, Islandil, Teravmägedel, Franz Josephi maal, Skandinaavias ja Loode-Siberis. Talvituvad Põhja-Ameerika idarannikul ja Loode-Euroopas.
Eestis on ta harv läbirändaja (perioodidel oktoober-november ja märts-aprill (mai)) ning talikülaline, keda kohtab peamiselt läänesaarte lõunaosas.
Pesitsevad tundras, kliburannikul ja laguunide ääres. Talvel elavad rannikul.
Toitumine ja eluviis.
Pesitusajal toitub meririsla hooghännalistest, kahetiivalistest, käguvaablastest, lehetäidest, ämblikest, kõhtjalgsetest ja rõngussidest. Söövad ka lehti, pungi, marju ja seemneid. Talvel ja rändel toituvad putukatest, väikestest koorikloomadest, rõngussidest ja vetikatest.
Otsivad toitu litoraalivööndis kivide vahelt ja taimede alt. Tundras otsivad toitu ainult maapinnalt mitte mullast. Tavaliselt toituvad päeval.
Sotsiaalsed, tavaliselt on neid näha väikestes parvedes. Vahel kuni 250-linnulistes parvedes.
Pesitsemine.
Fääri saartel ja Islandil munevad mai keskpaigas, Teravmägedel juuni lõpus, Venemaal juuni keskpaigast juuli keskpaigani. Rohuga vooderdatud pesa asub maapinnal.
Kurnas on neli muna mõõtmetega 37 × 26 mm. Muna kaalub 13,3 g. Isaslind haub mune 21–22 päeva.
Meririsla võib elada 8-aastaseks.
Karkjalg

Karkjalg ("Himantopus himantopus") on linnuliik karkjalglaste sugukonnast karkjala perekonnast.
Välimus.
Karkjalg on 33–36 cm pikkune lind. Sulestik on alt valge ja pealt must. Jalad on pikad (kuni 40 cm) ja roosad. Nokk on pikk ja musta värvi. 
Karkjalg kaalub 140–205 grammi. Tiibade siruulatus on 75 cm.
Areaal.
Karkjalg on laialt levinud, ta pesitseb Vahemere maades, Kesk-Aasias, Ameerikas, Austraalias ja Okeaanias. Euroopa karkjalad talvituvad Aafrikas ja Lähis-Idas. Karkjalg on rändlind.
Eestis on karkjalg üsna harv eksikülaline. 2022. aastal pesitses Audru poldril esimest korda kaks paari karkjalgu, kes mõlemad haudusid välja lennuvõimeliseks saanud pojad.
Alamliigid.
Karkjalal eristatakse 5–7 alamliiki, mis sageli jaotatakse 2–4 liigiks.
Cantali departemang

Cantali departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.
2015. aastani kuulus departemang Auvergne'i piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Haute-Loire'i departemang

Haute-Loire'i departemang (ka "Ülem-Loire") on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.
See on nime saanud Loire'i jõe järgi.
Departemang jaguneb halduslikult:
Robiinia

Robiinia ehk ebaakaatsia ("Robinia") on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Nimetus.
Teadusliku nime on robiinia perekond saanud prantslase Jean Robini (1550–1629) järgi, kes oli õukonnaaednik nii Henri III, Henri IV kui ka Louis XIII ajal. Jean Robini poeg Vespasien Robin olevat 1635. aastal ümber istutanud kaks isa rajatud aiast Place Dauphine’ist pärit robiiniat, ühe neist Jardin des Plantesi ja teise St. Julien-le-Pauvre'i kiriku lähedale. Viimane puu olevat veel mõnikümmend aastat tagasi alles olnud.
Enne kui harilik robiinia Carl Linnélt nime sai, kasutati Euroopas mitmeid nimeversioone, näiteks ka "Locusta Virginiana Arbor" ja "Acacia Virginensis Spinosa".
Viimasest nimetusest on tuletatud ka taime rahvapärased nimetused paljudes keeltes: "falsche Akazie" (saksa), "белая акация" (vene), "faux-acacia" (prantsuse), "valeakaasia" (soome), "fehér akác" (ungari), "acacia de flor blanca" (hispaania), "acácia-bastarda" (portugali). Enamasti tähendavad need tõlkes kas vale- või valget akaatsiat.
Üleüldine akaatsiaks kutsumine viitab tõsiasjale, et esialgu tundusid Ameerikast toodud robiinia ja Põhja-Aafrika päritolu akaatsia eurooplaste jaoks sarnased. Nii robiiniad kui ka akaatsiad kuuluvad liblikõieliste hulka ning nagu robiiniatel, on ka paljudel akaatsiatel graatsilised sulgjad liitlehed ja meeldivalt lõhnavad õied.
Levila ja süstemaatika.
Looduslikult kasvavad kõik robiiniad Põhja- ja Kesk-Ameerikas. Neid on 10–20 liiki olenevalt sellest, kas nende hulka lugeda ka hübriidid. 
Kirjeldus.
Enamik robiiniaid on puud, kuid on ka põõsaid. Liikidele on iseloomulikud astlataoliste abilehtedega paaritusulgjad liitlehted. Õied on sõltuvalt liigist valged, roosad, kuni purpurjad, ning asuvad püstistes kuni rippuvates kobarates. Vili on paljude seemnetega lame kaun, mis avaneb kahest küljest.
Liigid.
Euroopas on kõige levinum liik harilik robiinia, mis on kogu perekonnast ka kõige külmakindlam. Kasvab ka Eestis.
Manche'i departemang

Manche'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Loode-Prantsusmaal Normandia piirkonnas. See on saanud nime La Manche'i väina järgi.
Departemang moodustati pärast Prantsuse revolutsiooni, 4. märtsil 1790. Selleks ühendati osa vanast Normandia provintsist ja Caeni generaliteedist. 2015. aastani kuulus Manche'i departemang Alam-Normandia piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Kontsert (film 2009)

"Kontsert" ("Le Concert") on 2009. aastal esilinastunud Radu Mihăileanu tragikoomiline film. Film pälvis 2010. aastal kaks Césari auhinda.
Süžee.
Andrei Filippov (Aleksei Guskov) on Suure Teatri endine dirigent, kes vallandati orkestrist veel Brežnevi ajal ning, kes töötab teatris koristajana. Ühel päeval aga ülemese kabinetti koristades võtab ta aga vastu faksi Pariisi Châtelet' teatrist, milles soovitakse Suure Teatri orkestrit külaliskontserti andma. Ta otsustab ajada kokku oma vana orkestri ning ise sinna kohale sõita ning esitada Tšaikovski viiulikontsert.
Imam Alimsultanov

Imam Alimsultanov (1957 Kõrgõzstan – 10. november 1996 Odessa, Ukraina) oli tšetšeeni laulja ja laulukirjutaja. Ta laulis nii vene kui ka tšetšeeni keeles.
Hariduselt oli ta insener-melioraator.
1980. aastatel hakkas ta õppima tšetšeeni folkloorižanri "illi"'t. Ta hakkas esinema kitarri saatel ning lõi lisaks laule oma sõnadele ja tšetšeeni luuletajate sõnadele.
Esimese Tšetšeenia sõja ajal esines ta rindel tšetšeeni võitlejatele, kuid läks Džohhar Dudajevi palvel İstanbuli, kus esines kontsertidega, et koguda raha seal ravil olnud haavatud tšetšeenide jaoks.
10. novembril 1996 oli ta Odessas kontserdireisil, kui õhtul tungis kolm Ukraina miilitsamundris relvastatud meest tema peatuskohaks olnud majja ning lasid maha Imami ja kaks tal külas olnud sõpra. Kuritegu on siiani lahendamata. Tšetšeeni eriteenistuse andmetel oli mõrva taga FSB.
Imam Alimsultanov on maetud Hassavjurti lähistele. Tema auks on nimetatud üks linna tänavatest.
Orne'i departemang

Orne'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Loode-Prantsusmaal Normandia piirkonnas.
2015. aastani kuulus departemang Alam-Normandia piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Rooruik

Rooruik ("Rallus aquaticus"; ka "ruik") on ruiklaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis pesitseb ta aprillist oktoobrini (novembrini). Ta on Lääne-Eestis väikesearvuline, mujal harv haudelind.
Fantastiline nelik (film 2005)

"Fantastiline nelik" ("Fantastic Four") on USA ja Saksamaa koostöös 2005. aastal valminud ulmemärul. Filmi lavastas Tim Story, stsenaristid on Michael France ja Mark Frost. Film tugineb Marvel Comicsi samanimelisele koomiksisarjale.
Peaosi mängivad Ioan Gruffudd, Jessica Alba, Chris Evans, Julian McMahon, Kerry Washington ja Michael Chiklis.
Lõopistrik

Lõopistrik ("Falco subbuteo") on pistriklaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta üldlevinud harv haudelind.
Punajalg-pistrik

Punajalg-pistrik ("Falco vespertinus") on pistriklaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta kõikuva arvukusega läbirändaja, keda võib kohata perioodidel kas aprillist maini või augustist septembrini (oktoobrini). Haudelinnuna on ta Eestis ebajärjekindel, pesitsedes siis peamiselt Ida-Eesti siirdesoosaartel.
Karvasjalg-viu

Karvasjalg-viu ehk taliviu ("Buteo lagopus") on haugaslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on harv kuni väikesearvuline läbirändaja, Lääne-Eestis võib olla ka harv talikülaline.
Välimus.
Karvasjalg-viu on hiireviust veidi suurem. Karvasjalg-viu kehapikkus on 49–59 cm, tiibade siruulatus 123–140 cm. Keha mass jääb vahemikku 520 g (isaslinnud) kuni 1370 g (emaslinnud).
Karvasjalg-viud on kerge ajada segamini hiireviudega, kuid tüüpilisest hiireviust on karvasjalg-viu tunduvalt heledama sulestikuga. Selgesti eristuv liigitunnus on sabamuster, kus valge sabatüvik lõpeb tumepruuni kuni musta tipuga. Lennul on võimalik eristada emas- ja isaslinde rinna- ja kõhualuse sulestiku värvitooni järgi: isaslindudel on rinnasulestik tumedam kui kõhualuse oma, emastel on aga vastupidi. Ülaltvaates on eristavaks tunnuseks saba tipus olevad vöödid – emaslinnul on neid enamasti kaks, isaslinnul 3–4. Karvasjalg-viu nimi tuleneb sellest, et tema jalgade jooksmeosa on kuni varvasteni sulgedega kaetud.
Levila ja arvukus.
Karvasjalg-viu rahvapärane nimetus – taliviu – tuleb eelkõige sellest, et ta Eestis ei pesitse. Teda võib siin näha läbirändel ja talvitumas. Talvine arvukus võib ulatuda 50–300 isendini, rohkem võib lindu kohata lumevaestel talvedel. Läbiränne toimub nii kevadel kui sügisel, mil võib karvasjalg-viud Eestis kohata sagedamini Harjumaal, Ida-Virumaal, Sõrve poolsaarel ja Hiiumaal. Liigi levila lõunapiir kulgeb mööda 61. laiuskraadi, hõlmates Põhja-Soomet, Rootsit, Norrat ja Venemaa põhjaosa, Põhja-Kanadat ja Alaskat. Euroopas pesitseb 38 000 – 79 000 paari.
Toitumine.
Karvasjalg-viu toidulaua moodustavad enamasti pisinärilised, eriti lemmingud, kes moodustavad 90% tema saagist. Sekka võib sattuda ka maapinnal tegutsevaid linde. Halbadel aastatel ja talvel lepib karvasjalg-viu ka raibetega ning võib seetõttu külastada ka kotkaste söödaplatse.
Karvasjalg-viud leidub hiireviuga sageli lähestikku, kui pole tegemist pesitsusajaga. Ta peab jahti peamiselt avamaastikel, mererannikul, niitudel, soos ja põldudel.
Pesitsemine.
Karvasjalg-viu ei pesitse Eestis. Oma pesad rajab ta kaljunukkidele ja tundrajärsakute nõlvadele. Pesa läbimõõt on 60–90 cm ja kõrgus 25–60 cm. Sigimine sõltub näriliste arvukusest. Väga kehvadel aastatel võib pesitsemine üldse vahele jääda. Kurna suurus võib olla halval aastal 1–3 muna, heal aastal 4–7 muna. Keskmine muna suurus on 56,4 mm × 44,7 mm. Haudeperiood kestab 30–31 päeva. Poegi haudub enamasti emane, isane käib teda sel perioodil ajal toitmas. Pärast poegade koorumist hoolitsevad järglaste eest mõlemad vanemad. Vanemhool jätkub ka pärast poegade lahkumist pesast umbes 39–43-päevaselt ehk umbes 2–4 nädala jooksul.
Eluiga, suremus ja vaenlased.
Looduses elavate karvasjalg-viude eluiga võib ulatuda kuni 19 aastani. Teada on ka Ameerikas Idaho loomaaias emane isend, kelle vanus on 25 aastat.
Täiskasvanud isenditel on vähe looduslikke vaenlasi, kuid nad võivad konfliktides hukkuda või viga saada. Pesas olevaid mune ja poegi ohustavad polaarrebased, ahmid või karud, kui nad pesale ligi pääsevad, ning teised linnud, näiteks lumekakud või rongad.
Välja-loorkull

Välja-loorkull ("Circus cyaneus") on haugaslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta ebaühtlase levikuga harv haudelind, keda kohtab peamiselt Ida-Eestis, ja läbirändaja.
Must-harksaba

Must-harksaba ("Milvus migrans") on haugaslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta väga haruldane haudelind, keda võib kohata aprillist septembrini peamiselt Ida-Eestis.
Pandju

Pandju on saar Harjumaal Viimsi poolsaare lääneküljel Tallinna lahes, rannikust 400 meetrit läänes. Saar asub Püünsi küla territooriumil.
Pandju pindala on 0,94 hektarit, rannajoone pikkus 1,3 kilomeetrit.
Saare põhjarannik on kääruline. Mandri poole ulatub kitsas madal maasäär, mida eraldab mandrist madal mereriba, Püünsi salm. Madala veetasemega on saar mandriga ühendatud.
1689. aasta Viimsi poolsaare kaardil kasutati saare kohta nimetust "Pandisahr".
Pandju saarel on lindude pesitsemise perioodil inimeste viibimine keelatud.
Meremärkidest asub läheduses Pandju läänetooder.
Punakael-lagle

Punakael-lagle ("Branta ruficollis") on partlaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta haruldane läbirändaja, keda võib kohata kevad- ja sügisrändel koos Madalmaades talvituvate valgepõsk-lagledega.
Merivart

Merivart ("Aythya marila") on partlaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta haruldane haudelind ainult merelisimatel laidudel, rohkearvuline läbirändaja (perioodidel aprill-mai ja oktoober-november) ning harv talvituja.
Fantastiline nelik (täpsustus)

"Fantastiline nelik" ("Fantastic Four") on mitme teose pealkiri:
Selle koomiksisarja alusel on valminud aga ka muid teoseid:
Väikehuik

Väikehuik ("Porzana parva") on ruiklaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta haruldane haudelind Matsalu lahel, Pihkva järve, Lämmijärve ja mõne väikejärve ääres.
Mudanepp

Mudanepp ("Lymnocryptes minimus") on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Välimus.
Mudanepp on 17–19 cm pikk. Tiibade siruulatus on 38–42 cm. Tiiva pikkus on 105–121 mm, saba 45–54 mm. Kaalub 28–106 g.
Selg on tume, alapool hele. Seljal ja pealael on kaks heledat triipu. Äärmised tüürsuled on tumedad. Puguala külgedel on tumedad triibud. Nokk on roosakaspruun või hallikaskollane, nokaots on must. Nokk on sirge ja pikk, aga tavaliselt vähemalt 20 mm lühem kui tikutajal. Jalad on rohekad, rohekaskollased või roosakaspruunid. Silmad on pruunid.
Levik.
Mudanepi levila ulatub Kirde-Skandinaaviast Ida-Siberini. Elavad ka Lõuna-Rootsis, Põhja-Poolas, Põhja-Valgevenes ja Balti riikides. Talvituvad Briti saartel, Lääne-Euroopas, Afrotroopise põhjaosas, Türgis, Lähis-Ida põhjaosas, Aserbaidžaanis, Iraanis, Afganistanis, Indias, Lõuna-Hiinas ja Vietnamis.
Eestis on ta väga paigutise levikuga haruldane haudelind; rändel võib teda rohkem kohata. Mõned mudanepid ka talvituvad Eestis.
Pesitsevad padurates, lammidel, rabades, metsatundras ja taigas. Talvituvad märgaladel ning jõgede ja ojade ääres.
Toitumine.
Mudanepp toitub putukatest ja nende vastsetest, rõngussidest, kõhtjalgsetest ning vahel ka seemnetest. Mudast toitu otsides liigutab keha rütmiliselt üles ja alla. Öise või videvikulise eluviisiga. Tavaliselt toitub üksi, vahel kuni 5-linnulistes parvedes.
Pesitsemine.
Pesitsevad maist septembri alguseni. Kurnas on neli muna mõõtmetega 38 × 27 mm. Muna kaalub 14 g. Emaslind haub mune 21–24 päeva.
Rohunepp

Rohunepp ("Gallinago media") on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta ebaühtlaselt levinud harv haudelind. Kaalub keskmiselt 160–190 g, pikkus on 26–30 cm, tiiva siruulatus 43–50 cm.
Rohunepp on pruunikirju sulestiku, valge kõhualuse ja pika sirge nokaga lind. Tiiva- ja sabasulgede otsad on valged. Emas- ja isaslinnu muster on väga sarnane, aga isastel on üldjuhul pikemad sabasuled, kus on rohkem valget värvi. 
Emased rohunepid on isaslindudest tavaliselt tunduvalt suuremad.
Toitumine.
Peamiselt kuuluvad rohunepi toiduvalikusse erinevad vihmaussiliigid, aga ta sööb ka kõva kestaga tigusid, putukavastseid 
ja -valmikuid ning sootaimede seemneid. 
Elupaik.
Rohunepp ehitab pesa maapinnale.
Eluiga.
Rohunepid elavad üldjuhul 4-aastaseks, pikim teadaolev eluiga on 14 aastat. 
Levik.
Rohunepp rändab peamiselt öösiti ja on pikamaarändur.
Rohunepi populatsiooni suurusest on vähe teada. Tema arvukust hinnatakse 118 000 – 1 051 000 isendile. 
Euroopa populatsiooni suuruseks hinnatakse 125 000 – 291 000 suguküpset isendit.
Rohunepi populatsioon väheneb. Euroopa asurkond on viimase kolme põlvkonna jooksul vähenenud 5–15%.
Rohunepp pesitseb Venemaal, Valgevenes, Skandinaavias, Soomes, Ukrainas ja Baltimaades.
Rohunepp on rändlind, kes suundub alates augusti algusest talvituma üle Sahara kõrbe Aafrikasse.
Ohustatus.
Rahvusvaheline Looduskaitseliit on rohunepi klassifitseerinud ohulähedaseks liigiks.
Populatsiooni vähenemise peamisteks põhjusteks peetakse elupaikade kadumist ja halvenemist ning ülemäärast jahikoormust, 
samuti liiga suurt turismikoormust, kliima muutumist, liigset häirimist, mis kaasneb pesitsusaladel kalastamisega ja põlluharimise 
intensiivistumist. 
Pesitsemine.
Rohunepp pesitseb korra aastas mai algusest kuni juuli alguseni ja teeb seda üksinda. See tähendab, et isaslind ei osale järglaste kasvatamisel ja puutub emaslinnuga kokku vaid paaritumise ajal.
Rohunepi bioloogia.
Rohunepp toitub üksi või väikeste rühmadena peamiselt kaitsva pimeduse varjus, sondeerides oma pika sirge nokaga mudast maapinda või madalat vett. Rohunepp käitub pesitsusajal väga huvitavalt. Pärast päikseloojangut kogunevad isaslinnud emaste tähelepanu võitmiseks kõrgendikule võistlema, kus nad välgutavad kordamööda oma valgeid sabasulgi. Paaritumiseks külastavad emaslinnud mänguplatsi ja valivad endale välja meelepärase isaslinnu. Emased eelistavad neid isaslinde, kel on rohkem valgeid sabasulgi. Paaritumine toimub enamasti mänguplatsi keskel.
Huvitavaid fakte.
Rootsi teadlased on leidnud, et rohunepid lendavad rändel peatumata ligi 6760 km kiirusega 96,5 km/h. On imelik, et nad lendavad üle maismaa, kus saaks puhkamiseks ja söömiseks peatusi teha, kuid nad peatu kordagi enne sihtkohta.
Arvatakse, et rohunepp on pikkade vahemaade läbimisel kiireim lind maailmas.
Côte-d'Ori departemang

Côte-d'Ori departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas. 
See on ainus Prantsuse departemang, mis pole nime saanud mõne muu koha järgi.
2015. aastani kuulus departemang Burgundia piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Mustsaba-vigle

Mustsaba-vigle ("Limosa limosa") on kurvitslaste sugukonda vigle perekonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Mustsaba-vigle on 36–44 cm pikk. Tiibade siruulatus on 70–82 cm. Isaslind kaalub 160–440 g, emaslind 244–500 g.
Liigil on neli alamliiki:
Talvituvad Lääne-Euroopas, Vahemere ääres, Aafrikas, Lähis-Idas, Indias, Indohiinas, Filipiinidel, Indoneesias, Uus-Guineal ja Austraalias.
Eestis on ta ebaühtlase levikuga harv haudelind (pesitseb aprillist augustini), keda võib kohata peamiselt Lääne-Eestis ja Emajõe-Peipsi vesikonnas.
Peitsevad niisketel rohumaadel, rabades ja nõmmedel. Talvel elavad estuaaride ja laguunide ääres, liivarandades, lammidel ja riisipõldudel.
Toituvad putukatest ja nende vastsetest, rõngussidest, limustest, koorikloomadest, ämblikest, kalamarjast, konnakudust ning kullestest. Lisaks söövad marju ja seemneid. "L. l. limosa" toitub talvel Lääne-Aafrikas peaaegu täielikult riisist.
Pesa asub maapinnal. Ühel hektaril pesitseb kuni kolm paari.
Emaslinnud munevad aprillist juuni keskpaigani. Kurnas on neli muna mõõtmetega 53 × 37 mm. Muna kaalub 34–39 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 23–24 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 30–35 päeva vanuselt.
Mustsaba-vigle on Hollandi rahvuslind.
Nièvre'i departemang

Nièvre'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas. 
See on nime saanud Nièvre'i jõe järgi.
2015. aastani kuulus departemang Burgundia piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Saône-et-Loire'i departemang

Saône-et-Loire'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas. 
Departemang on nime saanud kahe jõe järgi: Saône ja Loire.
2015. aastani kuulus departemang Burgundia piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Luha-sinirind

Luha-sinirind ("Luscinia svecica cyanecula") on rästaslaste sugukonda kuuluv lind; sinirinna alamliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta hajusa levikuga haruldane haudelind, keda võib kohata näiteks luhapajustikes ja sooservades.
Côtes-d'Armori departemang

Côtes-d'Armori departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Kuni 1990. aastani oli departemangu nimi Côtes-du-Nordi departemang ('põhjarannikute departemang').
Departemang jaguneb halduslikult:
Väikepistrik

Väikepistrik ("Falco columbarius") on pistriklaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta haruldane haudelind, kes pesitseb rabades ja rabametsades; läbirändel ja talikülalisena esineb teda sagedamini.
Väikepistik on asunud elama linnadesse. Eesti suurim väikepistriku asurkond elab Tallinnas.
Ille-et-Vilaine'i departemang

Ille-et-Vilaine'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Ta on nime saanud Ille'i ja Vilaine'i jõe järgi.
Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:
Morbihani departemang

Morbihani departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Departemang on saanud nime Morbihani lahe järgi (bretooni "Mor-Bihan" 'väike meri').
Departemang jaguneb halduslikult ringkondadeks:
Hans von Wrangell

Hans von Wrangell on olnud mitme Wrangellide suguvõsa liikme nimi:
Maakunst

Maakunst (inglise keeles "land art") on 1960. aastate lõpus tekkinud kunstivorm, milles kunstilise kujundamise materjaliks on maastik. 
Maakunst võib seisneda nii vaid väikeste muudatuste tegemises loodusobjektidele ja maastikele kui ka hõlmata suuri maa-alasid ümberkujundavaid projekte. Maakunsti vormideks on näiteks pinnase ümberpaigutamine, kraavide kaevamine ja kivide kuhjamine. Mitmed maakunsti viljelejad on saanud loomingulist inspiratsiooni eelajalooliste tsivilisatsioonide maapinnajoonistustest.
Tuntuimad esindajad on Michael Heizer, Richard Long, Robert Morris ja Dennis Oppenheim.
24 eKr

Aasta 24 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist.
25 eKr

Aasta 25 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist.
Eure-et-Loiri departemang

Eure-et-Loiri departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas. Ta on nime saanud Eure'i ja Loiri jõe järgi.
Departemang jaguneb halduslikult:
Indre-et-Loire'i departemang

Indre-et-Loire'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas.
Departemang jaguneb halduslikult:
Loir-et-Cheri departemang

Loir-et-Cheri departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas.
Departemang jaguneb halduslikult:
Loiret' departemang

Loiret' departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaa Centre-Val de Loire'i piirkonnas.
Departemangu suurim kõrgus on 273 meetrit üle merepinna ja madalaim punkt asub 66 meetri kõrgusel.
See on saanud nime Loiret' jõe järgi.
Departemang jaguneb halduslikult:
Stubby Kaye

Stubby Kaye (õieti Bernard Kotzin; 11. november 1918 New York – 14. detsember 1997) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Bob Hoskins

Bob Hoskins (õieti Robert William Hoskins, Jr.; 26. oktoober 1942 Bury St Edmunds, Suffolk – 29. aprill 2014) oli inglise näitleja ja filmirežissöör.
Hoskins alustas näitlemist teatris ja telesarjades. Ta sai tuntuks 1980. aastatel rollidega filmides "The Long Good Friday" (1980) ja "Mona Lisa" (1986). Viimase eest pälvis ta parima meesnäitleja auhinna Cannes'i filmifestivalil, Los Angelese Filmikriitikute Ühenduse parima meespeaosatäitja auhinna ning oli nomineeritud Oscarile. Rahvusvahelist tuntust tõi talle peaosa filmis "Who Framed Roger Rabbit" (1988).
Ta mängis ka filmides "Brazil" (1985), "Hook" (1991), "Super Mario Bros." (1993), "Enemy at the Gates" (2001), "Hollywoodland" (2006) ja "Mrs Henderson Presents" (2005). Hoskins oli tuntud oma karismaatiliste ja elulähedaste rollide poolest, sageli kehastas ta töölisklassi mehi.
2012. aastal loobus ta näitlemisest Parkinsoni tõve tõttu. Ta suri 2014. aastal kopsupõletikku.
Christopher Lloyd

Christopher Lloyd (õieti Christopher Allen Lloyd; sündinud 22. oktoobril 1938) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks doktor Emmett Browni rolliga ulmefilmide triloogias "Tagasi tulevikku" ("Back to the Future", 1985–1990), kus ta mängis eksentrilist teadlast, kes leiutab ajamasina.
Lloyd alustas näitlejakarjääri teatris ja tegi filmidebüüdi 1975. aastal Miloš Formani lavastatud kultusfilmis "Lendas üle käopesa" ("One Flew Over the Cuckoo’s Nest"). 1980. aastatel sai ta populaarseks ka teleseriaalis "Taxi", kus kehastas omapärast ja heasüdamlikku tegelast Jim Ignatowskit.
Christopher Lloyd on karjääri jooksul võitnud mitmeid auhindu, sealhulgas mitu Emmy auhinda oma rollide eest televisioonis. 
Lisaks mängufilmidele ja seriaalidele on ta andnud hääle mitmetele tegelastele animafilmides ja videomängudes. Tuntumate häälerollide hulka kuuluvad näiteks Rasputin animafilmis "Anastasia" (1997), Hacker harivas telesarjas "Cyberchase" ning Fester Addams animafilmides "Addamsite suguvõsa" ("The Addams Family", 2019) ja selle järjes "Addamsite suguvõsa 2" (2021).
Isiklikku.
Christopher Lloyd on olnud abielus viis korda. Tema esimene abielu oli Catherine Boydiga aastatel 1959–1971. Teise abielu sõlmis ta 1974. aastal näitlejanna Kay Tornborgiga, kellega lahutas umbes 1987. aastal. Seejärel oli ta abielus Ann Carol Vanexiga (1988–1991) ning stsenaristi Jane Walker Woodiga (1992–2005). Alates 2016. aastast on Lloyd abielus kinnisvaramaakleri Lisa Loiaconoga.
Guirschi loss

Guirschi loss on loss Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis Guirschi külas. Geograafilised koordinaadid on 49°43'8" N, 5°51'18" E.
Lossi ümbritseb suur Prantsuse stiilis aed. Loss on ehitatud aastatel 1749–1763 ning see kuulub de Wykerslooth de Rooyesteynidele. Loss ei ole külastajatele avatud. 
Loss koosneb mitmest kokkuehitatud hoonest.
Ajalugu.
Guirschis resideerisid Guirschi isandad, Arloni markiide vasallid.
Guirschi esimese linnuse hävitas 1453 Antoine de Croy Burgundia vallutuse ajal. Busleydenid rajasid 17. sajandil uue residentsi praeguse Guirschi Saint-Willibrordi kiriku lähedale. See läks hiljem de Cobreville'idele, seejärel Marche'idele, kes jätsid selle maha ning ehitasid praeguse lossi.
Mooste Kunsti ja Sotsiaalpraktika Keskus

Mooste Kunsti ja Sotsiaalpraktika Keskus (MoKS) on Põlvamaal Moostes tegutsev mittetulundusühing, mis arendab kohalikku ja rahvusvahelist koostööd kunstide ja keskkonnauuringute alal Eesti küla kontekstis. 
MoKS korraldab suviseid kunstisümpoosione, õpikodasid, kunsti- ja kogukonnaüritusi Eestis ja välismaal, arendab koostööd üleeuroopaliste võrgustikega ning võimaldab loomeinimestel ka resideerida. MoKSi egiidi all toimuvad Mooste Toiduklubi üritused, näitused ja kinoseansid. 2001. aastal asutatud keskus asub endises Mooste mõisa valitsejamajas, seal on ka kunstnike ateljeed.
Projekti juht on Evelyn Müürsepp, teine eestvedaja on John Grzinich. Töö eest MoKSis pälvis Müürsepp Põlvamaa 2011. aasta kultuuripärli tiitli.
Heinrich XIV (Reußi prints)

Heinrich XIV (sündinud 14. juulil 1955 Viinis) on Reußi vürstliku perekonna pea ja titulaarne Reußi vürst alates 20. juunist 2012.
Ta on prints Heinrich IV ja Salm-Horstmari printsessi Marie Luise poeg. 25. aprillil Münchenis (kiriklik laulatus) ja 30. aprillil 1995 Regensburgis abiellus ta Johanna Freiin Raitz von Frentziga (sündinud 12. septembril 1971 Ehrangis Trieri lähedal), neil on kaks poega ja kaks tütart:
.NET-raamistik

.NET-raamistik (".NET Framework") on Microsofti tarkvaraplatvorm. Selle hulka kuuluvad käituskeskkond Common Language Runtime (CLR), standardteek Base Class Library (BCL) ning erinevad lisateegid näiteks kasutajaliideste jaoks (WPF, WinForms), serverite jaoks (ASP.NET) ning hajusrakenduste jaoks (WCF).
Microsofti integreeritud arenduskeskkond .NET-raamistiku jaoks on Visual Studio.
Ajalugu.
Mitteametlikult algas .NET Frameworki väljatöötamine 1999. aastal. Ametlik teade uue tehnoloogia arendamise kohta toimus Microsofti pressikonverentsil 13. jaanuaril 2000. Microsofti .NET Frameworki esimene versioon avaldati ametlikult 13. veebruar 2002. Pärast esimese .NET Frameworki versiooni väljaandmist on tehtud veel üheksa uuendust. NET Frameworki lõplik versioon oli 4.8.
.NET Core on avatud lähtekoodiga platvormideülene raamistik (Windows, Mac, Linux), mida saab määratleda .NET Frameworki järglasena. See on .NET Frameworki kaasaegne analoog. Microsoft teatas .NET Core'i arendamisest 12. novembril 2014. .NET Core avaldati ametlikult 27. juunil 2016. Microsoft värskendas .NET Core'i ja andis välja selle uued versioonid kuni versioonini 3.1. Kuid 2020. aasta novembris tarniti .NET Core'i uusim versioon nimega .NET 5. "Core" eemaldati nimest ja versioon 4.0 jäeti vahele, et vältida segiajamist .NET Frameworkiga.
.NET 8 on järgmine suurem 2023. aasta novembris .NET-platvormi uuendus. Teabe kohaselt on dot NET 9 väljalaskmine kavandatud 2024. aasta novembrisse.
Alexander de Afif

Alexander de Afif (sündinud 12. veebruaril 1954 Münchenis) on liibanoni päritolu saksa ärimees ja vaidlusalune Saksi kuningliku perekonna pea.
Ta on šeik Robert de Afifi (1916–1978) ja Saksi printsessi Anna (1929–2012) poeg. Tema ema vend, Saksi kuningliku perekonna pea ja Meißeni markkrahv Maria Emanuel adopteeris ta 1. juulil 1999. Pärast Maria Emanueli surma 23. juulil 2012 nimetab ta end Saksi kuningliku perekonna peaks. 1987. aastal abiellus ta Baieri printsessi Giselaga (sündinud (1964). Neil on kolm poega ja tütar:
Maria Emanueli noorem vend prints Albert (1934–2012) pidas end pärast tema surma Saksi kuningliku perekonna peaks, kuid ta oli morganaatilises abielus ja tal ei olnud lapsi. Pärast tema surma 6. oktoobril 2012 nimetab prints Timo morganaatilisest abielust sündinud poeg Rüdiger end Saksi kuningliku perekonna peaks. Sünnipäraseid Saksi kuningriigi printse enam ei ole.
23. mail 2015 andsid saksi hertsogid teada, et Alexander ei ole aadlik, Wettini dünastia liige ega Maria Emanueli järglane.
Jaamaülem (film)

"Jaamaülem" (inglise keeles "The Station Agent") on 2003. aasta koomiline draamafilm, mis räägib mehest, kes otsib üksindust mahajäetud raudteejaamas Newfoundlandis New Jerseys. 
Filmis kasutatud raudteejaam asub West Milfordis. Filmi stsenaariumi kirjutas ja filmi lavastas Thomas McCarthy. Filmis mängivad Peter Dinklage, Patricia Clarkson, Bobby Cannavale, Michelle Williams ja Richard Kind.
Liikluslinnak

Liikluslinnak on ala, kus lapsed saavad õppida liiklusreegleid. Liikluslinnak võib olla alaline või ajutine, näiteks korraldatud mõne ürituse raames. Linnakute eesmärk on vähendada lastega juhtuvaid liiklusõnnetusi
Tihti lubatakse liikluslinnakutes kasutada jalgrattaid või pedaalide abil liigutatavaid mänguautosid. Suuremaid sõidukeid esineb harva, en näiteks Maanteemuuseumi liikluslinnakus saavad lapsed sõita kahekohaliste elektriautodega. 2010. aastal rajas ettevõtja Aivo Värton Võrumaale Antsla valda Uue-Antslasse linnaku, kus lapsed võivad sõita põrkeautodega. Mõnikord on liikluslinnakuis töötavad foorid ja suuremate ürituste korral isegi liikluspolitseinikud.
Bellem

Bellem on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Aalteri vallas.
Bellem oli kuni 1977. aastani omaette vald.
Bagui koolkond

Bagui koolkond (hiina keeles 八桂學派/八桂学派; "Bāguìxuépài") on antropoloogide ja teadlaste rühm Bagui (Guangxi hüüdnimed), mida juhtis Huang Xianfan. Nad käisid koos enamasti üle nädala alates 1953. Bagui koolkonna mõiste võeti kasutusele 1950. aastatel.
Bagui koolkonna on teadusharu koolkonna, mis uurib tšuangi keeli ja kirjandust, samuti tšuangi kultuur.
Lotenhulle

Lotenhulle on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Aalteri vallas.
Lotenhulle on alates 1977. aastast Aalteri osavald.
Wolmar Anton Pancovius

Wolmar Anton Pancovius (1665 Narva Rootsi kuningriik – 14. september/25. september 1727 Järva-Madise Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.
Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 1. oktoobril 1685) Rostocki ülikoolis, hiljem Halle ülikoolis. Ordineeriti 5. mail 1693 kirikuõpetajaks.
Ta oli aastatel 1693–1727 (kutsuti 2. jaanuaril 1692) Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Järva praostkonna praostiks sai aastal ta aastal 1711 ja Eestimaa konsistooriumi assessoriks 15. märtsil 1715. Eemaldati 23. juunil 1726 praostiametist ja pooleks aastaks õpetajaametist, kuna oli laulatanud ema kasuõe ilma konsistooriumi teadmata.
Aastal 1695 tegeles ta Johannese evangeeliumi eestikeelse tõlkega.
Isiklikku.
Tema isa Christian Pancovius oli Pilistvere Andrease koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa Ludwig Wagner oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja.
Poeke

Poeke on hollandikeelne küla Belgias piirkonnas Ida-Flandria provintsis Aalteri vallas.
Poeke (1139. aastal nimetatud kui "Poca", keldi keeles "ilus, kaunis") oli kuni 1977. aastani omaette vald ning on alates 1977. aastast Aalteri osavald. 
Külast põhjas voolab Poekebeeki jõeke.
Hezeli tänav

Johann Wilhelm Friedrich von Hezeli tänav on Tartu teoloogi ja keeleteadlase Johann Wilhelm Friedrich von Hezeli auks nimetatud tänav Tartu kesklinnas. Varem on tänav kandnud nime Juhan Liivi põik.
Kuni Teise maailmasõjani kandis Hezeli nime praegune Juhan Liivi tänav, kus Hezel oli elanud nüüdse Ajalooarhiivi hoone kohal asunud majas kuni surmani. 2012. aasta veebruaris otsustas Tartu linnavolikogu nimetada Hezeli järgi kesklinnas majadeta ja umbes 70 meetri pikkuse tänava, mis viib Juhan Liivi tänavalt Karl Ernst von Baeri tänavale.
Üleminekuperiood

Üleminekuperiood ehk siirdeperiood on ajavahemik, mil pöördutakse järk-järgult varasemalt korralduselt uuele või valmistatakse ette uue korralduse jõustumist. Üleminekuperioodil võivad korraga kehtida nii vana kui uus korraldus.
Kurb valentinipäev

"Kurb valentinipäev" (inglise keeles "Blue Valentine") on 2010. aasta romantiline draamafilm, mille lavastas Derek Cianfrance. Film esilinastus 26. Sundance'i filmifestivalil. 
Filmi peaosades mängivad Michelle Williams ja Ryan Gosling. Filmi muusika esitab ansambel Grizzly Bear. Michelle Williams pälvis oma osatäitmise eest filmis nii Kuldgloobuse kui ka Oscari nominatsiooni. Ka Ryan Gosling pälvis Kuldgloobuse nominatsiooni. Film pälvis tähelepanu veel mitmete auhindade jagamisel, muu hulgas võitis filmi režissöör Derek Cianfrance Chicago Filmikriitikute Assotsiatsiooni auhinna kui kõige lootustandvam filmitegija.
Brian George

Brian George (sündinud 1. juulil 1952 Jeruusalemmas) on juudi päritolu Briti näitleja.
Berchem (Ida-Flandria)

Berchem on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Kluisbergeni vallas.
Schelde kaldail asuv Berchem liideti Kluisbergeni valla halduspiiridesse 1971. aastal.
Nimekujud.
"Bernis" (1119), "Bernes" (1154), "Berchem" (1177).
Ruien

Ruien on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Kluisbergeni vallas.
Schelde kaldail asuv Ruien liideti Kluisbergeni valla halduspiiridesse 1971. aastal.
Kwaremont

Kwaremont on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Kluisbergeni vallas.
Kwaremont liideti Kluisbergeni valla halduspiiridesse 1971. aastal.
Take This Waltz

"Take This Waltz" on Kanada laulja-laulukirjutaja Leonard Coheni laul, mis originaalis avaldati tema 1988. aasta stuudioalbumil "I'm Your Man". Laulu sõnad on Hispaania poeedi Federico García Lorca poeemi "Pequeño vals vienés" vaba tõlge inglise keelde. 
Laulu pealkirja kasutas Sarah Polley oma filmi pealkirjana (vaata artiklit Võtke see valss). Ka laul ise on filmis olulisel kohal.
Zulzeke

Zulzeke on hollandikeelne küla ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Kluisbergeni vallas.
Zulzeke liideti Kluisbergeni valla halduspiiridesse 1971. aastal.
Zulzeke lõunapiiril asub Ida-Flandria provintsi kõrgeim punkt, 145 meetri kõrgune Hotondbergi mägi.
Võtke see valss

"Võtke see valss" (inglise keeles "Take This Waltz") on 2011. aasta Kanada romantiline komöödia-draamafilm. Film keskendub Margot'le, kes on 28-aastane vabakutseline kirjanik Torontos.
Tegu on Sarah Polley lavastatud teise täispika filmiga. Filmi peaosades mängivad Michelle Williams, Seth Rogen, Sarah Silverman ja Luke Kirby.
Ursel

Ursel on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Genti ringkonnas Knesselare vallas.
Ursel liideti Knesselare valla halduspiiridesse 1977. aastal.
Olsene

Olsene on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zulte vallas.
Leie jõe kaldal asuv Olsene liideti Belgia haldusreformi käigus Zulte valla halduspiiridesse.
Dender

Dender (prantsuse keeles Dendre, vallooni keeles Tinre) on jõgi Belgias. 
Schelde parempoolne lisajõgi Dender saab alguse Athi juures, umbes 22 km pikkuse Lääne-Denderi ja umbes 39 km pikkuse Ida-Denderi ühinemisel, ning suubub Dendermonde juures Schelde jõkke.
12 lüüsiga jõgi on laevatatav 600-tonnise veeväljasurvega alustele kuni Aalstini, väiksematele, kuni 350-tonnise veeväljasurvega alustele, kaugemale.
Ezzonite dünastia

Ezzonite dünastia (saksa "Ezzonen", prantsuse "Ezzonides") oli ühe Lotringi suguvõsa dünastia, mis oli teada juba 9. sajandist. See saavutas tähtsuse alles 11. sajandil seoses abielusidemetega Saksi dünastiast Saksa-Rooma keisriga. Dünastia sai nime Ezzo järgi, kes oli aastatel 1015–1034 Lotringi pfaltskrahv; nad domineerisid Reini kesk- ja alamjooksu poliitikas ning esindasid üldiselt kuninglikke huve. Saali keisrite alluvuses haldasid nad lühikest aega isegi Švaabimaa, Kärnteni ja Baieri hertsogkondi.
Ezzonite esiisa oli arvatavasti Erenfried I (866–904), kes oli Bliesgau, Keldachgau ja Bonngau ja võib-olla ka Charmois krahv. Ta võis olla Karolingide järeltulija, kuigi mõned ajaloolased eelistavad teda siduda endiste Tüüringi kuningatega. Ezzonite dünastia poliitiline tõus sai ajalooliselt nähtavaks arvukate krahvkondadega, mille nad 10. sajandi teisel poolel omandasid. Nad valitsesid enamikku Reini krahvkondi ja said lõpuks pfaltsi staatuse teiste krahvide üle piirkonnas. Vaatamata oma sõjalistele saavutustele keisrite teenistuses ei õnnestunud Ezzonitel rajada territoriaalset üksust Lotringis.
Lotringi pfaltskrahvid.
Ezzonid elasid arvatavasti edasi Limburg Stirumi krahvides, kes usutakse pärinevat Hermann I noorimast pojast Adolfist.
Andy Williams

Howard Andrew Williams (3. detsember 1927 Wall Lake, Iowa – 25. september 2012 Branson, Missouri osariik) oli Ameerika Ühendriikide poplaulja.
Williams alustas soolokarjääri 1950. aastatel. 1955. aastal sõlmis ta lepingu plaadifirmaga Cadence Records. Tema esimene ja ainus esikohahitt USA-s oli "Butterfly" (1957). Alates 1961. aastast kuulus ta Columbia Recordsi alla. Williamsi tuntumate laulude hulka kuuluvad muuhulgas "Moon River" (filmist "Hommikueine Tiffany juures", kus seda esitas Audrey Hepburn), "(Where Do I Begin?) Love Story" (filmist "Armastuse lugu") ja "It's the Most Wonderful Time of the Year".
Aastatel 1962–1971 juhtis ta telesaadet "The Andy Williams Show", kus astusid üles paljud meelelahutajad. Telesaade pälvis kolm Emmy auhinda.
Williamsilt ilmus kokku 43 stuudioalbumit, millest 15 said kuldplaadi ja 3 plaatinaplaadi staatuse. Tema plaate on maailmas müüdud üle 100 miljoni eksemplari.
Jaamaülem

Jaamaülem on raudteejaama juht, kes vastutab raudteeliikluse eest jaamas. Talle võivad alluda teised töötajad, näiteks jaamakorraldajad, kaubalaekurid ja pöörmeseadjad.
Palli oja

Pall (prantsuse ja letseburgi keeles "Pall") on oja Belgias ja Luksemburgis (Gutlandis), Atterti jõe lisajõgi. 
Palli oja saab alguse Bonnerti ja Tontelange'i lähedalt Belgias. Enne Oberpallenit Diggelis ületab ta Luksemburgi piiri. Oberpallenis võtab ta vasakult vastu Peilzi oja. Ta suundub itta ning võtab enne Levelange'i paremalt vastu Merelbaachi. Niederpallenis võtab ta paremalt vastu Naerderenbaachi. Edasi voolab ta kirde suunas ning suubub enne Reichlange'i Atterti jõkke.
Palli oja ning tema lisajõed saavad vee põhjaveepinnalt Grès d'Hettange'i kohal.
Oja pikkus on 10,6 km, sellest 1,4 km Belgias. Oja lähe on 325 m kõrgusel merepinnast, suue 252 m kõrgusel. Oja on aasta läbi veerikas.
Ojale on ehitatud veskeid:
W. W. Jacobs

William Wymark Jacobs (8. september 1863 – 1. september 1943) oli inglise kirjanik, paljude novellide autor.
Donnchadh Mac Fhionnlaoich

Donnchadh Mac Fhionnlaoich (inglispäraselt Dinny McGinley; sündinud 27. aprillil 1945 Gweedore'is) on Iiri poliitik. Kuulub erakonda Fine Gael. 10. märtsist 2011 on ta Gaeltachti asjade minister Enda Kenny valitsuses.
1982. aastast on ta olnud Iiri parlamendi liige (Teachta Dála).
Joseph Gordon-Levitt

Joseph Leonard Gordon-Levitt (sündinud 27. veebruaril 1981 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja.
Eesti televaatajale on ta tuntud eeskätt TV3-s näidatud seriaalist "Kolmas kivi päikesest", kus ta mängis Tommy Solomoni.
Ta on mänginud ka filmides "Pimeduse rüütli taastulek" (John Blake), "" ja "10 põhjust sind vihata".
Isiklikku.
20. detsembril 2014 abiellus ta Tasha McCauleyga.
Aga ma olen kisakoori juht

"Aga ma olen kisakoori juht" (inglise keeles "But I'm a Cheerleader") on 1999. aasta satiiriline romantiline komöödia. Filmi on lavastanud Jamie Babbit ja stsenarist on Brian Wayne Peterson. 
Filmi peaosa mängib Natasha Lyonne. Teistes rollides näitlevad Dante Basco, Eddie Cibrian, Clea DuVall, Cathy Moriarty, RuPaul, Richard Moll, Mink Stole, Kip Pardue, Michelle Williams ja Bud Cort.
Viktor Hambardzumjan

Viktor Hambardzumjan (armeenia keeles Վիկտոր Համբարձումյան); venepäraselt "Viktor Amazaspovitš Ambartsumjan" (vene keeles Виктор Амазаспович Амбарцумян), BGN/PCGNi latinisatsioonis inglispäraselt "Viktor Hambardzumyan"; 18. september (vkj 5. september) 1908 Thbilisi – 12. august 1996, Bjurakan, Armeenia) oli armeenia teadlane, üks teoreetilise astrofüüsika rajajaid. 
Hambardzumjan töötas tähtede ja udukogude füüsika, täheastronoomia, tähesüsteemide dünaamika ning tähtede ja galaktikate kosmogoonia valdkonna, samuti andis ta panuse matemaatilisse füüsikasse. Ta rajas Bjurakani observatooriumi.
Aastatel 1961–1964 oli Viktor Hambardzumjan Rahvusvahelise Astronoomialiidu president, 1966–1972 (kaks korda järjest) Rahvusvahelise Teadusliitude Nõukogu ("International Council of Scientific Unions") president.
Ahvikäpp

"Ahvikäpp" (inglise keeles "The Monkey's Paw") on W. W. Jacobsi õudusjutustus, mis ilmus esmakordselt 1902. aastal ajakirja Harper's Monthly septembrinumbris. 
See on lugu salapärasest talismanist, mumifitseerunud ahvikäpast, mis täidab kolm soovi.
Suur ja kõikvõimas Oz

"Suur ja kõikvõimas Oz" (inglise keeles "Oz: The Great and Powerful") on 2013. aastal esilinastunud 3D-ulmeseiklusfilm. 
Filmi režissöör on Sam Raimi ning peaosi mängivad James Franco, Mila Kunis, Rachel Weisz ja Michelle Williams.
Colmar-Berg

Colmar-Berg on vald Luksemburgis Luxembourgi ringkonnas Merschi kantonis. Kuni 25. märtsini 1991 oli valla nimeks lihtsalt Berg.
Colmar-Bergis asub Luksemburgi suurhertsogi peamine residents, Bergi loss. 1911. aastal vana lossi kohale ehitatud Bergi lossis on sündinud kolm viimast Luksemburgi riigipead, kuni Henrini, kes on sündinud Betzdorfi lossis Ida-Luksemburgis.
Colmar-Bergis suubub Attert Alzette'i jõkke.
Alzette

Alzette (letseburgi keeles Uelzecht, saksa keeles Alzig) on jõgi Prantsusmaal ja Luksemburgis.
Atterti jõgi

Attert [at'ert] (letseburgi keeles Atert) on jõgi Belgias ja Luksemburgis. 
Attert on 38 kilomeetri pikkune, millest umbes 32 km asub Luksemburgi territooriumil ja umbes 6 km Belgia territooriumil.
Jõe läte asub Belgias Luxembourgi provintsis Atterti vallas Nobressarti asula lähistel, Arlonist loodes. Jõgi voolab läbi järgmiste asulate: Attert Belgias, ning Redange, Useldange, Boevange-sur-Attert ja Bissen Luksemburgis. 
Attert suubub Alzette'i jõkke Colmar-Bergi vallas Luksemburgis.
Pétrusse

Pétrusse (letseburgi keeles "Péitruss", saksa keeles "Petruss") on jõgi Luksemburgis.
Pétrusse on Alzette'i lisajõgi.
Isaac Gustav Gerth

Isaac Gustav Gerth (25. november/6. detsember 1730 Tallinn – 30. jaanuar/10. veebruar 1780 Järva-Madise) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Tallinna gümnaasiumis ja aastatel 1750–1754 Halle ülikoolis. Ordineeriti 8. septembril/19. septembril 1764 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1764–1780 (kutsuti 1. juulil/12. juulil 1764) Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Lisaks sai ta 17. septembril/28. septembril Järva praostkonna praostiks ning 13. jaanuaril/24. jaanuaril 1778 Eestimaa konsistooriumi assessoriks ja oli 7. aprillist/18. aprillist 1778 12. juunini/23. juunini 1779 ülem-apellatsioonikohtu liige.
Tema eestikeelne jutlus on trükitud 1779. aasta jutluseraamatus.
Isiklikku.
Tema isa Johann Heinrich Gerth oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, vanaisa Johann Heinrich Gerth (?–1698) oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja, teine vanaisa Isaac Aulinus oli Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor. Tema abikaasa Maria Elisabethi isa Christoph Mertzig oli Järva-Madise koguduse õpetaja.
Frassem

Frassem (letseburgi keeles "Fruessen") on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni vallas Bonnerti osavallas. Ta jääb valla keskusest kirdesse ja osavalla keskusest kagusse.
Frassemist itta jääb Viville, loodesse Bonnerti keskus, põhja Oberpallen, kirdesse Heckbous, itta Gaichel, kagusse Waltzing, lõunasse Seymerich ja edelasse Arlon.
Frassem paikneb Oberpallenist ja Diekirchist laskuvas orus. Küla territooriumil on metsa.
Enne valdade liitmist 1977. aastal kuulus Frassem endisesse Bonnerti valda.
Küla läbib maantee N882, mis lõikab ta pooleks.
Küla keskus on säilitanud vanaaegse ilme. Frassemis on Frassemi Saint-Valentini kirik, algkool (mille söökla on küla saal), arboreetum (rajatud 1990), noorte spordiväljak ja vana kohvik Bertha.
Külas on palju mesilaid, park, 17. sajandist pärinev päikesekell, ajaloolase Godefroid Kurthi sünnikodu (praegu Maison Robinet) ja väike kalmistu, kuhu Godefroid Kurth on maetud.
Okegem

Okegem on hollandikeelne küla ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Ninove vallas.
Carl (Württembergi hertsog)

Carl Maria Peter Ferdinand Philipp Albrecht Joseph Michael Pius Konrad Robert Ulrich Herzog von Württemberg (1. august 1936 Friedrichshafen – 7. juuni 2022) oli Württembergi kuningliku perekonna pea alates 15. aprillist 1975 surmani. 
Ta on hertsog Philippi (1893–1975) ja Austria ertshertsoginna Rosa (1906–1983) poeg. 18. juulil (ilmalik abielu) ja 21. juulil 1960 abiellus ta Orléansi printsessi Dianega (sündinud 1940), kellega tal on neli poega ja kaks tütart.
Kala-lagau-jaa keel

Kala-lagau-jaa keel (varem ka mabujagi keel ja jagari keel) on Austraalias Torrese väina saartel räägitav keel. See kuulub pama-njunga keelkonda, moodustades omaette rühma. 
1996. aastal loendati 930 kõnelejat.
Enne 1870. aastatel alanud kolonisatsiooni oli kala-lagau-jaa keel kasutusel "lingua franca"'na nii Austraalias kui Uus-Guinea paapuate seas.