Viljar Jaamu

Viljar Jaamu (sündinud 8. juulil 1968 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane, investeerimispankur, ettevõtja ja poliitik, aastatel 2024–2025 Tallinna abilinnapea. 
Jaamu õppis teatrikallakuga Tallinna 32. Keskkoolis. Pärast 8. klassi asus ta 1983. aastal õppima Tallinna Merekooli jõuseadmete ekspluatatsiooni erialale ning lõpetas selle 1987. aastal. Järgnes ajateenistus kosmosevägedes.
1990. aastal astus ta Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonda tööstusettevõtete juhtimise ja ökonoomika erialale, mille lõpetas 1995. aastal. Samal aastal sai Jaamu Estonian Business Schoolis magistrikraadi. 2003. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikoolis majandusteaduse doktoriväitekirja. Doktoritöö teema oli "The methods and instruments for solving the banking crisis and the development of the banking sector in Estonia". 
2005. aastal edutati Jaamu nooremleitnandiks. 
Jaamul on neli poega ja tütar. Tal on vend, üks poolvend ja kaks õde. 
Tema hobide hulka kuuluvad ju-jutsu, milles tal on must vöö, ning jahindus – Jaamu jahikaaslaste seas on Tarmo Kõuts, Jüri Käo ja Tiit Tammsaar. 
Töökäik.
Aastail 1994–1997 oli Viljar Jaamu Põhja-Eesti Panga nõukogu aseesimees.
Varem Eesti Ühispanga Tallinna osakonna juhataja kohal töötanud Jaamu siirdus rahandusministeeriumisse. Aastail 1994-1996 töötas ta rahandusministeeriumis rahapoliitika osakonna juhatajana. Sealt lahkus ta Tallinki (tollal Hansatee). Aastail 1996–2004 töötas Viljar Jaamu ASis Tallink Grupp, viimati turundusdirektori ning juhatuse liikmena.
Aastail 1998–2002 oli ta Eesti Turismifirmade Liidu asepresident. Ta on olnud ka Eesti Ju-Jutsu Liidu president.
2000. aastal kandideeris Viljar Jaamu Eesti Panga presidendi kohale.
2006. aasta aprillist oli Viljar Jaamu Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juhatuse esimees. EASi juhina keskendus ta eelkõige korruptsioonivastasele võitlusele. 
Viljar Jaamu on kandideerinud Eesti Mereakadeemia rektoriks, ta on olnud Eesti Mereakadeemia nõunike kogu esimees.
Ettevõtlus.
2004. aastal ostis Viljar Jaamu Sampo Pangalt senise Peoleo hotelli ja restorani Tallinna lähedal Pärnu maanteel. See oli algselt kuulunud Lembit Sootsile ning hiljem Erki Aavikule ja Raul Normakule. Pärast remonti ja laiendamist nimetati see Salzburgiks.
2007. aasta mais kuulus Viljar Jaamule eraisikuna Tallinna börsi andmeil 465 000 Tallinki aktsiat, mille väärtus oli tollal 9,75 miljonit krooni, oktoobris aga 459 000 Tallinki aktsiat koguväärtusega 8,8 miljonit krooni. 2024. aastal rivistas Äripäev tuhat Tallinna börsi suurimat investorit - Viljar Jaamu on kohal 25.
Poliitika.
2010. aastal astus Viljar Jaamu Rahvaliitu. Ta kandideeris partei aseesimeheks kõrvuti Lauri Vitsuti, Andrus Bloki ja Riina Kulliga ning osutus edukaks.
2021. aastast kuulub ta Reformierakonda. Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad).
2024. aasta algul valiti Viljar Jaamu Tallinna linnavolikogu aseesimeheks ning sama aasta aprillist alates on ta olnud Tallinna linnavara valdkonna abilinnapea. 29. juulil 2025 esitas Viljar Jaamu seoses Reformierakonna lahkumisega pealinna võimukoalitsioonist abilinnapea kohalt tagasiastumisavalduse, tema ametivolitused lõppesid 30. juulil 2025. Ta jätkab tööd linnavolikogu opositsioonis.
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas, sai 102 häält ning ei osutunud valituks.
Töö Tallinna abilinnapeana.
Viljar Jaamu Tallinna abilinnapea ametiajal valmisid või olid ehituses järgmised objektid:
Haridusasutused: Kristiine, Meelespea, Loitsu, Magdaleena, Maasika, Männimudila ja Männiku lasteaiad; Hiiu kooli renoveerimine ja juurdeehitus; Tallinna Reaalkooli juurdeehitus; Tallinna Kunstikool.
Kultuuri- ja noorsoohooned: Tallinna Linnateatri uus hoone, Tallinna Huvikeskuse „Kullo“ uus hoone, Nõmme Kultuurikeskuse esimese korruse remont, Mustpeade Maja tehnosüsteemide rekonstrueerimine.
Sotsiaalobjektid: kaks uut perekodu Pirital, teenusmaja Mustamäel, sotsiaalmajutusüksus Punasel tänaval, Lasnamäe Sotsiaalkeskus, Iru Hooldekodu täiendav varustatus.
Spordi- ja vabaajaobjektid: Varraku tänava ujula arendus, Loomaaia tiigriorg, Stroomi rannahoone, Kadrioru Pargi Oranžerii.
Keskkonna- ja taristuprojektid: Mustjõe ja Punase jäätmekeskused, ringmajanduskeskus Punasel tänaval, päikesepaneelide paigaldamine (nt Tondiraba Jäähall ja mitmed koolid), elektrigeneraatorite soetamine linnaasutustele ning kaugkütte võrgustiku laiendamine mitmesse linnale kuuluvasse hoonesse.
2025. aastal sõlmis Tallinn koostöös Riigimetsa Majandamise Keskusega maaomanduse tehingu, mille käigus sai Tallinn üle 400 hektari rohe- ja transpordimaid.
Seisukohavõtud.
2008. aasta lõpus käis Jaamu välja plaani arendada Tallinnast Skandinaavia finantspealinn. Selleks tulnuks luua sihtasutus Tallinna Finantsteenuste Keskus, parandada linna logistikat ja infrastruktuuri, luua uusi lennu- ja laevaühendusi, meelitada Eestisse maailma kümme suurimat panka, hoogustada finants- ja õigusteenuste pakkumist ning algatada turunduskampaania Tallinna kui finantskeskuse reklaamiks välismaal. 
2024. aasta septembris arutas Tallinna linnavara valdkonna abilinnapea Viljar Jaamu võimalusi, kuidas anda linnahallile uus elu: "Nukras seisus linnahall võiks olla Tallinna pärl."
2024. aasta sügisel alustati Tallinna abilinnapea Viljar Jaamu eestvedamisel põhjalikku analüüsi, et uuesti hinnata Lasnamäele Tondiraba piirkonda kavandatava olümpiamõõtmetes ujula ja spordikompleksi arendamise võimalusi. 
2024. aasta oktoobris on Jaamu visiooniks, et Eesti haridussüsteem vajab kiiret ja jõulist reformi, et vastata tööturu tegelikele vajadustele ning tagada noortele praktilised oskused ja kindel tulevik. Et on aeg lühendada põhikooli kaheksa klassini ja säilitada gümnaasium kolme-aastasena, suunata noori praegusest varem kutseharidusse, kuid see ei välista hiljem jätkata ülikooliõpinguid.