Harilik kanep

Harilik kanep ("Cannabis sativa") on kanepiliste sugukonda kanepi perekonda kuuluv rohttaim.
Kultuurtaimena on harilik kanep laialt levinud ja teda on kasutatud kultus-, toidu-, tarbe-, ravim-, narkotaimena, püha ja maagilise taimena ning kaubaartiklina jpm.
Nimetus.
"Kannabis" tähendab kreeka keeles "kanep", "sativa" ladina keeles "kasulik".
Klassifikatsioon.
Hariliku kanepi alamliigid, teisendid ja vormid on 
Kirjeldus.
Vars on püstine, 50–200 cm kõrge. Lehed on sõrmjad, lehekesi 5–9, servad saagjad. Harilik kanep on enamasti kahekojaline taim ja tuultolmleja.
Isasõied on rippuvates pöörisjates õisikutes, emasõied tähkjates õisikutes. Samuti on emastaim suurem ja tihedamalt lehistunud kui isastaim. Õitseb juunist augustini. Vili on hallikasrohelise värvusega ja alla 5 mm läbimõõduga.
Levila ja kasvukoht.
Harilik kanep on vana kultuurtaim, pärineb ilmselt Kesk-Aasiast. Taime kasvatamine on alguse saanud Kirde-Hiinast ja Kagu-Siberist 4200–3200 eKr. Ida-Euroopasse tõid taime sküüdid umbes 700 eKr. 
Inglismaal on kanepit kasvatatud 5. sajandist alates, peamiselt kiudtaimena.
Kanep oli siiditee oluline kaubaartikkel. 
Harva kohtab metsistunud taimi umbrohuna põldudel või tulnukana teeservades.
Taime on laiali veetud ka Hispaaniasse, Prantsusmaale, Korsikale, Sitsiiliasse, Itaaliasse, Jugoslaaviasse, Bulgaariasse, Kreekasse, Hiinasse, Venemaale, Kaukasusele, Lääne- ja Kesk-Siberisse, Mongooliasse, Costa Ricasse, Panamale, Austraaliasse, Taiwanile, Jaava saarele, Taisse, Myanmari, Filipiinidele, Marokosse, Jamaicale, Haitile, Türki, Iraani, Jeemenisse, Pakistani ja paljudesse Ameerika Ühendriikide osariikidesse jm. 
Kesk-Aasias ja troopikas kasvatatakse alamliiki "Cannabis sativa subsp. indica" narko- ja ravimtaimena.
Tänapäeval on aretatud eraldi õlikanep ehk toidukanep ja kiukanep ehk tehniline kanep.
Kanepi kasvatamise seaduslikkus.
20. sajandil keelustasid paljud riigid, näiteks USA, suurem osa Lääne-Euroopast (v.a Prantsusmaa), Hiina ja Jaapan, täielikult kanepi kasvatamise, ka tööstuslikul eesmärgil. Madala THC sisaldusega kanepi kasvatamist hakati Lääne-Euroopas taas lubama 1990. aastatel ja USA-s 2018. aastast. Nõukogude Liidus tööstusliku kanepi keeldu ei olnud.
Eestis on tööstuskanepi kasvatus alates 2004. aastast lubatud. Karistusseadustiku § 188 kohaselt on kanepi ebaseadusliku kasvatamise eest ette nähtud kas rahaline karistus või kuni viieaastane vangistus. Lubatud THC sisaldus on kuni 0,3%.
Kanepisaadused.
Harilikust kanepist saadakse kiudu ja kanepiseemneid. Hariliku kanepi valmimata seemned võivad inimestel söömise järel mürgistusseisundeid esile kutsuda. Valminuna on seemned aga väärtuslik toiduaine ja loomasööt.
Eestimaal kasvatatud kanepist valmistati kodustes majapidamistes kanepijahu. Kanepijahust valmistati aga kanepipiima ja "kanepiputru" (kanepitempi).
Kanepiseemneid kasutatakse mitmete toiduainete koostises, nagu kanepiseemnetega leivad. Kanepiseemnetest jahvatatakse kanepijahu ja pressitakse kanepiõli. Külmpressi kanepiõli on taimset päritolu toiduaine, milles ei ole leidu gluteeni ega kolesterooli. Küll aga võib sisaldada piisavas koguses Δ9-tetrahüdrokannabinooli jälgi, et uriinitest narkootiliste ainete tuvastamiseks, võib osutuda kannabioidide suhtes positiivseks.
Kanep armurohuna.
Kanepit peetakse armurohuks. Teda kasutatakse tantrismis rituaalse suguühte ajal, toitmaks naiste "kundalini"-jõudu ja pikendamaks rituaalide ajal vajalikku meeste erektsiooni.
Ajurveedas soovitatakse kanepit abielupaaridele.
Küpsetatud kanepiseemneid on mitmel pool pakutud pulmaroana, neid võib kasutada armuloitsudes ja armujookides.
Müütiline kanep.
Kanepit peetakse üheks vanimaks kultuurtaimeks. Hiinas on kanepit peetud pühaks taimeks. Hiina šamaanid kasutasid taime tuleviku ennustamisel ja deemonite alistamisel. Muistsed taoistid olevat söönud kanepit keskendumisvõime parandamiseks pühade tekstide lugemisel ja põletasid viirukina. Kurja maagia purustamiseks pandi kanepivars haige voodi kõrvale püsti seisma. Kanep sisaldus ka surematuse eliksiiris. 
Taime on kasutatud mitmete kultuuride usundites ja maagias, saavutades suurima narkootilise tähtsuse Himaalajas Indias ja Tiibetis. Hinduistliku legendi järgi toonud jumal Šiva kanepi Himaalajast alla inimestele rõõmuks. Nimelt elas maailma looja ja hävitaja Šiva koos oma abikaasa Parvatiga Himaalajas, kuid ei püsinud kuidagi kodus, vaid lõbutses jumalannade ja nümfidega. Kui Šiva koju tuli, olevat Parvati talle esmalt kanepit suitsetamiseks andnud ja pärast olevat nad koos taevalikku õndsust nautinud.
Himaalaja šamaanid kasutavad kanepit väga sügavasse transsi jõudmiseks. 
Euroopas oli kanep pühendatud armastusejumalanna Freyjale.
Maagile annab kanep võimaluse eemalduda materiaalsest maailmast, pääsemaks teistesse reaalsustesse. Kanepit ja puju on põletatud nägemuste nägemiseks võlupeegli ees. 
Kanepil oli oma osa Euroopa riitustes tulevase abikaasa nägemisel; selleks mindi koos kanepiseemnetega keskööl kiriku juurde ja sooritati vajalikud toimingud.