tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Napoleon II

Napoleon II ehk Napoléon François Joseph Charles Bonaparte, tuntud ka kui Reichstadti hertsog (20. märts 1811 – 22. juuli 1832), oli Napoleon I poeg ja lühikest aega Prantsusmaa keiser.
Napoleon II sündis oma isa ja Austria keisri Franz I tütre Marie Louise pojana ning nimetati kohe pärast sündi Rooma kuningaks. 1814 ja 1815, kui Napoleon I kaks korda võimust loobus, andis ta trooni oma pojale, kuid tema valitsusajad ei kujunenud pikaks, sest liitlased otsustasid taastada Bourboni dünastia võimu. Et Napoleon II oli Franz I lapselaps, viidi ta Austriasse, kus talle anti 1818. aastal Reichstadti hertsogi tiitel. Austrias hakati teda kutsuma Franziks. Napoleoni elu polnud kerge, sest ta oli sisuliselt pantvang ning kõigest 21-aastaselt suri ta Schönbrunni lossis tuberkuloosi.
Enamik Euroopa riike ei tunnustanud Napoleon II Prantsusmaa keisrina, ent tema onupoeg Charles-Louis-Napoléon Bonaparte võttis 1852 võimule saades nimeks Napoleon III, et rõhutada Bonaparte'i dünastia järjepidevust ja võimu.
Francisco Solano López

Francisco Solano López Carrillo (24. juuli 1827 – 1. märts 1870) oli Paraguay president 1862. aastast kuni surmani.
Alates 1865. aastast juhtis ta Paraguayd Kolmikalliansi sõjas Argentina, Brasiilia ja Uruguay vastu, mis lõppes Paraguay kaotuse ja tema enda surmaga.
Tsitaat.
"Ma suren koos oma isamaaga."
Sansaara

Sansaara (sanskriti ja paali keeles "saṃsāra "‘ringkäik’, 'rändlemine'; tiibeti keeles "’khor ba"; hiina keeles 輪 迴 "lunhui"; jaapani keeles "rinne") on India usundites sündide ja ühest olemisviisist teise üleminekute ahel ning olenditega asustatud maailmad, milles need üleminekud toimuvad. Sansaara ja selle ületamine – ümbersündide ahelast vabanemise idee – on kesksel kohal hinduismis, džainismis ja budismis. 
Budistlikus kosmoloogias on sansaaras kuut liiki olendeid – jumalad, asurad, inimesed, loomad, preetad ja põrguasukad. Neile kõigile on ette määratud saatus, mida iseloomustavad kannatused. Kogu sansaara kujutab endast suletud süsteemi: peale surma sünnivad olendid uuesti kas samas, paremas või halvemas sfääris, vastavalt nende poolt sooritatud tegudele ehk karmale. 
Ümbersündide ahel on alguseta, kuid sellel võib olla lõpp, milleks on nirvaana. Nirvaanasse võivad jõuda ainult inimesed, seepärast peetakse inimesena sündimist eriti soodsaks, kuigi jumalate elu tundub õnnelikum. Nirvaanat peetakse väljaspool sansaara-süsteemi asuvaks ja sel puudub sansaaraga põhjuse-tagajärje seos. Sellegipoolest lubavad mahajaana mütoloogilised ettekujutused nirvaanaolendite sekkumist ja isegi füüsilist ilmumist sansaarasse. Nii näiteks võivad dhjaanibudad ilmuda sansaaras bodhisattvate ja maiste budadena. 
Veedades sansaara mõistet ei esine; see kujunes välja brahmanismis, kuid ei ole ilmselt aaria päritolu.
Budismis mõistetakse sansaarat alati individuaalsena, mis tähendab, et seda ei samastata maailmaga. Sansaara on ringlemine, samade asjade, tegude ja tahtmiste kordamine, millega koos korratakse pidevalt ka rahulolematust, kannatusi ("dukkha"), lisades nõnda veel kütust ("upādāna") juurde. Sansaara lõpp on nirvaana ja see on samuti individuaalne.
Bydgoszcz

Bydgoszcz (saksa keeles "Bromberg") on maakonnaõigustega linn Poolas Brda suubumiskohas Wisłasse. Koos Toruńiga on see Kujawy-Pomorze vojevoodkonna keskus. Aastail 1947–1998 oli linn Bydgoszczi, 1945–1947 Pomorze vojevoodkonna keskuseks.
Ajalugu.
Bydgoszcz (ladina "Bydgostia") oli esialgu kalastusasula, hiljemalt 1238 rajati sinna linnus. 1331–1337 okupeeris asula Saksa ordu, 1346 andis kuningas Kazimierz III Bydgoszczile linnaõigused. Asula saksastus, kuid jäi kuni 1772. aastani Poola riigile, mil see esimese Poola jagamisega Preisimaale. 1807 liideti linn Varssavi hertsogiriigiga, kuid tagastati Viini kongressil Preisimaale. 1919 liideti linn Poolaga. 1939–1945 oli linn taas Saksamaa valduses.
Sõpruslinnad.
Bydgoszczl on 11 sõpruslinna:
Ełk

Ełk (saksa "Lyck") on linn Kirde-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas, Ełki maakonna keskus. Asub Ełki järve kaldal. 
Asula sai linnaõigused 1445. Linn hävitati 1914 Vene vägede sissetungi käigus peaaegu täielikult, kuid taastati pärast sõda. Praeguse nime sai linn 1945, kui läks Poola valdusse. 
Ełkis on sündinud saksa kirjanik Siegfried Lenz.
Grudziądz

Grudziądz (saksa keeles "Graudenz") on maakonnaõigustega linn Põhja-Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. 1975–1998 asus ta Toruńi vojevoodkonnas.
Linn rajati 965, sai linnaõigused 1291 (samal aastal Paidega) ning ühines Preisimaaga 1440. 1466–1772 oli ta Poola osa, siis taas Preisimaa ja hiljem Saksamaa valduses. 1920 liideti linn taas Poolaga. 1939–1945 oli linnas Saksa okupatsioon. Sõja lõpus hävis suur osa linnast rasketes lahingutes.
Augustów

Augustów (leedu "Augustavas") on linn Kirde-Poolas Podlaasia vojevoodkonnas, Augustówi maakonna halduskeskus. 
Linna läbib Via Baltica ning see on oluline teede ristumispunkt: põhjas viib tee Suwałki, kirdes Leedu piirile, läänes Ełki ja Olsztyni, edelas Varssavisse ja lõunas Białystoki.
Augustów sai linnaõigused Zygmunt II Augusti (Sigismund Augusti) käest 1557. aastal.
Ostróda

Ostróda (saksa "Osterode in Ostpreussen") on linn Põhja-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas, Ostróda maakonna halduskeskus.
Kuni 1945 oli Ostróda Saksamaa (Ida-Preisimaa) koosseisus.
Buda (Budapest)

Buda on Ungari pealinna Budapesti ajalooline kants Doonau jõe paremkaldal Ungari keskmäestikus. Tänapäevane haldusjaotus (I ringkond) hõlmab vaid murdosa suurlinna territooriumist.
Ajalugu.
Buda oli varem omaette hallatav linnakeskus. Aastatel 1361–1541 ja 1784–1873 oli see Ungari kuningriigi pealinn. Buda nõlvakul asub Mátyási kirik.
Osmanite riigi hõive.
Buda (osmanitürgi keeles "Budin") oli Osmanite riigi valitsetava Budini ejaleti halduskeskus aastatel 1541–1686. 17. sajandil moodustasid stagneerunud asula elanikkonnast enamuse Balkani moslemid.
Pärast 1686. aasta Buda piiramist haarasid võimu Püha liiga väed. Habsburgid pidasid veel 1783. aastani Ungari kuningriigi pealinna Pozsony's (saksa keeles "Pressburg"; tänapäevane "Bratislava").
Varia.
Buda kõrgendikku läbib 1856. aastal avatud niinimetatud lossitunnel ("Budai Váralagút"). Kettsilla inseneri Adam Clarki projekteeritud ja kolm aastat kaevatud tunneli eesmärgiks oli inimeste jalavaeva vähendamine ümber pikliku kõrgendiku kõndimisel. Aasta pärast valmimist avati see hobuliiklusele. Tänapäeval ühendab 350 meetri pikkune tunnel kettsillalt ning Fő ja Lánchídi tänavatest lähtuvat ringliiklust Krisztinavárose elamupiirkonna Alagúti tänavaga.
Trier

Trier on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Moseli kaldal.
Ajalugu.
Antiikaeg.
Trier on üks Saksamaa vanimaid linnu. Sel kohal oli keltide hõimu treeverite asula, mille 50. aastatel eKr alistas Julius Caesar. Hõimu nime võib aimata ka linna nimes. Aastal 16 eKr rajasid roomlased asula kohale linna, mis nimetati keiser Augustuse järgiAugusta Treverorumiks. Keisri nime kasutamine oli suur au, mis on osaks saanud veel ainult Augsburgile ja Augstile. Linnast sai Gallia Belgica provintsi pealinn. Umbes 70. aastal muudeti see Rooma kolooniaks. 2. sajandil algas selle halduskeskuse ja liiklussõlme õitseng.
259. aastal lõi Gallia Rooma impeeriumist lahku. Tekkinud Gallia impeeriumi valitses Postumus ja impeeriumi pealinn oli Trier. Pärast Postumuse surma hävitasid frangid ja alemannid 275. aastal linna, kuid see taastati peagi.
Constantius I Chlorus ehitas selle üles ja sellest sai aastal 293 tema residents. Tollal oli Trieris ka rahapaja. Linnas käis elav ehitustegevus ja valitses õukondlik kultuur. See oli üks Gallia impeeriumi tähtsamaid keskusi. 350. aastal ründasid Trieri germaanlased, kuid Julianus Apostata lõi kallaletungi tagasi.
Umbes aastal 395 viidi õukond ja haldusasutused Trierist Milanosse ja Arles'i. On säilinud palju 2.–4. sajandi ehitiste varemeid (amfiteater umbes aastast 100, linnavärav Porta Nigra, termid, palee koos basiilikaga, Roomlaste sild).
Kui Rooma riik loobus 5. sajandil piiri kaitsmisest Reini jõel, tähendas see linna hiilguse lõppu. Trieri vallutasid ja rüüstasid frangid aastatel 413 ja 421 ning hunnid Attila juhtimisel 451. aastal. 475. aastal läks Trier frankide valdusse. Selle sajandiga vähenes linnaelanike arv 60 000 pealt 5000ni.
Uusaeg.
Trier on Karl Marxi sünnilinn.
Trieri Rooma-aegsed mälestised, toomkirik ja Liebfrauenkirche kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Sõpruslinnad.
Trieril on üheksa sõpruslinna:
Reutlingen

Reutlingen on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal, Reutlingeni kreisi keskus. Asub Švaabi Juura servas, umbes 30 km Stuttgardist lõunas.
Andrus Ansipi esimene valitsus

Andrus Ansipi esimene valitsus oli Eesti 44. Vabariigi valitsus, mis astus ametisse 13. aprillil 2005 ametivande andmisega Riigikogu ees. Valitsuskoalitsiooni moodustasid kolm erakonda: Eesti Reformierakond, Eesti Keskerakond ja Eestimaa Rahvaliit. Rahvasuus kutsutakse seda ka küüslaugukoalitsiooniks, kuna kokkuleppele jõuti Tallinna vanalinnas asuvas vastavas restoranis.
Andrus Ansipi valitsus asus ametisse pärast kaks aastat töötanud Juhan Partsi valitsust, mis lagunes.
Valitsus astus Riigikogu XI koosseisu avaistungil 2. aprillil 2007 tagasi ning 5. aprillil 2007 vabastas president Toomas Hendrik Ilves valitsuse ametist.
Koalitsioonilepe.
Valitsuse moodustamisel sõlmiti kolme erakonna vahel lepe, kus on märgitud põhilised valitsuse eesmärgid. Osa neist on täidetud, osa mitte. Näiteks seadis valitsusliit eesmärgiks Eesti valmisoleku üleminekuks eurole 2007. aastaks.
Uudne eesmärk Eestis oli valitsusliidu pooldav suhtumine keskkonnamõjust sõltuvale maksustamisele. Valitsusliit lubas ette valmistada ökoloogilise maksureformi kontseptsiooni, mis näeb ette maksude osalise ümberorienteerimise tulu maksustamiselt loodusressursside kasutamise ja looduse saastamise maksustamisele.
Ajakirjanduses vasakpoolseks ristitud valitsusliit jätkas tulumaksu alandamist järgmises tempos: alates 1. jaanuarist 2006 – tulumaks 23%, alates 1. jaanuarist 2007 – 22%, alates 1. jaanuarist 2008 – 21%, alates 1. jaanuarist 2009 – 20%.
Koalitsioonilepingu järgi kuulus alates 2006. aasta märtsist Riigikogu esimehe koht Keskerakonnale ja Riigikogu esimese aseesimehe koht Reformierakonnale. Riigikogu esimees on Toomas Varek, Riigikogu esimene aseesimees Maret Maripuu ja Riigikogu teine aseesimees Ene Ergma.
Riigikogu alaliste komisjonide esimeeste kohad jaotuvad järgmiselt: 
Põhiseaduskomisjoni ja kultuurikomisjoni esimees on opositsioonierakonna esindaja.
Trnava

Trnava (saksa "Tyrnau", ungari "Nagyszombat") on linn Slovakkias, Trnava maakonna ja Trnava ringkonna keskus. Trnava on elanike arvult seitsmes linn Slovakkias.
Trnava asus kaubateede ristumiskohas ning oli keskajal tähtis kaubandus- ja piiskopilinn. Linnas on palju kirikuid.
Trnavas asub Peugeot' ja Citroëni autotehas.
1029

1029. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1024 1025 1026 1027 1028 - 1029 - 1030 1031 1032 1033 1034
1028

1028. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1023 1024 1025 1026 1027 - 1028 - 1029 1030 1031 1032 1033
1027

1027. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1022 1023 1024 1025 1026 - 1027 - 1028 1029 1030 1031 1032
1026

1026. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1021 1022 1023 1024 1025 - 1026 - 1027 1028 1029 1030 1031
1025

1025. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1020 1021 1022 1023 1024 - 1025 - 1026 1027 1028 1029 1030
1024

1024. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1019 1020 1021 1022 1023 - 1024 - 1025 1026 1027 1028 1029
1023

1023. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1018 1019 1020 1021 1022 - 1023 - 1024 1025 1026 1027 1028
1022

1022. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1017 1018 1019 1020 1021 - 1022 - 1023 1024 1025 1026 1027
1021

1021. aasta (MXXI) on 11. sajandi 21. aasta.
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1016 1017 1018 1019 1020 - 1021 - 1022 1023 1024 1025 1026
1020

1020. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 
Aastad: 1015 1016 1017 1018 1019 - 1020 - 1021 1022 1023 1024 1025
1019

1019. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 
Aastad: 1014 1015 1016 1017 1018 - 1019 - 1020 1021 1022 1023 1024
1018

1018. aasta (MXVIII) oli 11. sajandi 18. aasta.
1017

1017. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 
Aastad: 1012 1013 1014 1015 1016 - 1017 - 1018 1019 1020 1021 1022
1016

1016. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 
Aastad: 1011 1012 1013 1014 1015 - 1016 - 1017 1018 1019 1020 1021
1015

1015. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 
Aastad: 1010 1011 1012 1013 1014 - 1015 - 1016 1017 1018 1019 1020
1014

1014. aasta (MXIV) oli 11. sajandi 14. aasta.
1013

1013. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 
Aastad: 1008 1009 1010 1011 1012 - 1013 - 1014 1015 1016 1017 1018
1012

1012. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 
Aastad: 1007 1008 1009 1010 1011 - 1012 - 1013 1014 1015 1016 1017
1011

1011. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 
Aastad: 1006 1007 1008 1009 1010 - 1011 - 1012 1013 1014 1015 1016
1010

1010. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 
Aastad: 1005 1006 1007 1008 1009 - 1010 - 1011 1012 1013 1014 1015
Samer el Nahhal

Samer Mohamed Elsais el Nahhal (tuntud ka esinejanimega OX; sündinud 11. juulil 1976 Espoos) on Soome muusik, ansambli Lordi endine basskitarrist.
Lordiga kutsuti ta liituma 2005. aastal, kui bändist lahkus basskitarrist Kalma (Niko Hurme). OX lahkus ansamblist 2019. aasta suvel.
24. juulil 2020 ilmus tema sooloalbum "Supernova Kill Road""." 
Noorus.
El Nahhali isa oli egiptlane, ema soomlane. Isa suri, kui Samer oli seitsmeaastane. Varases lapsepõlves elas ta nii Liibüas kui ka Iraagis. Iraani-Iraagi sõja eest kolis pere Soome. Samerit hirmutas sõja algus nii, et ta otsustas sõjaväkke mitte minna. El Nahhali lemmikbändid lapsepõlves olid W.A.S.P. ja Mötley Crüe. Ta alustas oma esimeses bändis esialgu kitarrimänguga, kuid vahetas selle basskitarri vastu. El Nahhal kuulus noorpõlves bändidesse nimedega Spoon ja Dead Lock. 
Basskitarri mängima ja bändi tegema hakkas ta 13-aastaselt. 1996. aastal õppis ta ka Los Angelese muusikainstituudis Bass Institute of Technology mille ta lõpetas 1998. aastal. 
Tema suurimaks eeskujuks ja mõjutajaks on olnud Nikki Sixx ansamblist Mötley Crüe.
OX.
Sameri koletisekarakter OX on Minotauros, härg-mees. 
Kuna Niko Hurme kehastatud karakter Kalma oli olnud fännide seas väga populaarne, otsustas Lordi eestvedaja Tomi Putaansuu varakult, et Kalma mantlipärija karakter peab olema Kalma "suurem vend" ja kuuluma sarnasesse "pealuu"-tüüpi. Kui Putaansuu el Nahhalilt küsis, kes ta olla sooviks, pakkus samer esialgu Mad Max'i stiilis koletist, maanteesõdalast. Kaaludes teisi võimalikke variante, märkas Putaansuu, et el Nahhal meenutab härga. Ox tundus ka hea nimi ja nii sündiski härjast lähtuv tegelaskuju, kel sarved peas, rõngas ninas ning suured sõrakujulised saapad jalas.
Diskograafia.
Kuigi Lordi albumi "The Arockalypse" plaadiümbrisel ja promofotodel on kujutatud OX, ei osalenud ta selle albumi salvestamisel, kuna tema liitumise ajaks oli salvestamine juba lõppenud. Sellel albumil mängib basskitarri veel tema eelkäija Niko "Kalma" Hurme.
Sooloalbum
"Supernova Kill Road" (2020)
Irgun Tsva'i Le'umi

Irgun Tsva'i Le'umi (lühend ETSEL; kasutatud ka nimekujusid "Irgun Tzvai Leumi", "Irgun Zvai Leumi", "ETZEL", "Irgun"; heebrea keeles ארגון צבאי לאומי (lühend אצ"ל) 'rahvuslik sõjanduslik organisatsioon') oli aastatel 1931–1948 Suurbritannia Mandaadi Palestiina territooriumil tegutsenud organisatsioon, mida Suurbritannia ja mitmed juudi organisatsioonid pidasid terroristlikuks, ent sionistlikud juudid pidasid vabastusliikumiseks. 
Organisatsiooni kaks põhipostulaati olid:
Erna Siikavirta

Erna Siikavirta (sündinud 8. oktoobril 1977 Espoos) on soome pianist. Ta oli "hard rock"'i ansambli Lordi klahvpillimängija (1997–2005) esinejanimega Enary.
Elulugu.
Klaverit hakkas ta mängima juba kolmeaastaselt ja on suuresti mõjutatud klassikalisest muusikast ja klassikalisest rokist. Tema peamised muusikalised eeskujud on olnud pianist Jens Johansson ning lauljad Paul Stanley (Kiss) ja Eric Adams (Manowar).
1998. aastal käis Erna koos bändiga Children of Bodom Euroopa turneel, asendades ajutiselt nende klahvpillimängijatJanne Wirmanit. Samal aastal laulis ta sopranit saksa bändi Ancient Ceremony albumil "Fallen Angel's Symphony". Aastal 1999 mängis ta klahvpille Sinergy kontserditurneel "Beware the Heavens". Pärast seda liitus ta klahvpillimängijana bändiga Grain, mis läks 2001. aastal laiali. Aastatel 2001 ja 2002 mängis Erna süntesaatorit soome muusiku Markku Klami lugudele "Hymn For Christmas" ja "Meditation I (op. 10/1)". 2001. aastal liitus Erna ka bändiga Arthemesia, kus ta kasutas nime Magistra Nocte. 
1997. aastal liitus Siikavirta bändiga Lordi, mille liikmeid tundis ta juba paar aastat Kissi fänniklubi kaudu. Tema lavakarakter selles bändis oli koletislik valküür Enary. Nimi on teisendus Siikavirta nimest Inari. 2005. aasta augustis paluti tal lahkuda, kuna bändisisene kliima oli muutunud sobimatuks.
2006. aasta suvel liitus ta hauakaevajateemalise "metal"-ansambliga Deathlike Silence. Erna oli bändis kuni 2008. aastani, mil ta lahkus seoses kolimise ja lapseootele jäämisega. Siiski oli ta pärast seda veel endiselt seotud bändiga Arthemesia, mis lõpetas tegevuse 2010. aastal.
Hagana

Hagana (ka Haganah; heebrea keeles ההגנה "HaHagana" – 'kaitse') oli juudi paramilitaarne organisatsioon Briti mandaadi alustel Palestiina aladel aastatel 1920–1948. Hagana oli ametlik Suurbritannia loal moodustatud relvastatud rühmitus, mis sai 1948. aastal moodustatud Iisraeli Kaitsejõudude (IDF; צה"ל "Tsahal") tuumikuks.
Brazzaville

Brazzaville on Kongo Vabariigi pealinn. Ta asub Kongo jõe paremal kaldal.
Jõe vastaskaldal asub Kinshasa. Arvatavasti on see ainus juhtum maailmas, kus kaks pealinna asuvad jõe vastaskallastel nägemisulatuses.
Linn on nime saanud itaalia päritolu prantsuse maadeuurija Pierre Brazza järgi, kes 1880. aastal tänapäeva linna kohale Nkuna külla uurimisjaama rajas. 1898. aastast oli Brazzaville Prantsuse Kongo pealinn. Linn kasvas väga kiiresti: 1900. aastal oli linnas umbes 5000, 1950. aastal juba 100 000 elanikku.
Brazzaville'il on raudteeühendus Atlandi ookeani rannikul asuva Pointe-Noire'i linnaga. Linnas on Maya-Maya lennujaam ja tähtis jõesadam.
Linnast on sageli alguse saanud piirkondlikud konfliktid, sealhulgas valitsuse ja mässuliste ning Kongo, Kongo DV ja Angola vahel.
Rujavisioon

"Rujavisioon" on ansambli Ruja 1999. aastal välja antud videokassett (VHS).
Pointe-Noire

Pointe-Noire on suuruselt teine linn Kongo Vabariigis, Kouilou departemangu keskus. Asub Atlandi ookeani rannikul.
Pointe-Noire on asutatud 1922. aastal. Linnal on 1934. aastal valminud raudteeühendus pealinna Brazzaville'iga. Pointe-Noire'is on ka rahvusvaheline lennujaam.
1009

1009. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 1004 1005 1006 1007 1008 - 1009 - 1010 1011 1012 1013
1014
Mossad

Mossad (heebrea keeles המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, "HaMosad LeModi'in u-LeTafkidim Meyẖadim", eesti keeles "Vastuluure ja Erioperatsioonide Instituut") on Iisraeli luureagentuur, mis vastutab informatsiooni kogumise, vastuterrorismi ja salaoperatsioonide eest "välismaal". See on üks mitmetest Iisraeli luureühendusse kuuluvatest teabehankeagentuuridest (Amani ja Šin Beti kõrval), kuid selle juhataja vastutab ainult peaministri ees. Tuntumad välismaised analoogid on CIA USA-s ja MI6 Suurbritannias.
Juhid ja organisatsioon.
Mossadi juhid.
Mossadi tegevuse juhiks on direktor, juhtkonda kuuluvad veel direktori asetäitjad. Mossadi direktor kuulub Iisraeli luureühenduse juhtide komiteesse "Varash" ning allub otse Iisraeli peaministrile. Juhtkonna tegevust toetavad haldus- ja tugiteenistused
Mossadi direktorid:
 ​Joseph (Yossi) Cohen 2016–
Mossadi peakorter asub Tel Avivis, organisatsiooni kuulub ligikaudu 1200 kaastöötajat ja see koosneb 8 valitsusest:
Mossadi koosseisus on ka välismaal tegutsev vastuluureüksus ja väike endiste Teise maailmasõja ajal Saksamaa poolel inimsusvastastes kuritegudes süüdistatavate tagaotsimisega tegelev grupp. 
Mossad on tsiviilagentuur ning ei kasuta sõjaväelisi auastmeid, kuigi suurem osa personalist on teeninud Iisraeli Kaitseväes osana kohustuslikust sõjaväeteenistusest, paljud neist ohvitseridena.
Ajalugu.
Mossad loodi 1949. aasta detsembris Re'uven Shilo'aẖ ettepanekul, peaminister David Ben-Guriyyoni nõusolekul. Shilo'aẖ tahtis luua Iisraeli keskset organit koordineerimaks ja täiustamaks koostööd olemasolevate luureüksuste vahel. 1951. aasta märtsis Mossad reorganiseeriti ja muudeti peaministrikabineti osaks, allutades selle otseselt peaministrile. Praegust töötajate hulka hinnatakse ligikaudu 1200 inimesele.
Operatsioonid.
Mossadi tegutsemisaastate jooksul läbi viidud operatsioonid on Mossadile toonud reputatsiooni väga eduka ja efektiivse luureagentuurina. Sealhulgas on eesmärkide saavutamiseks kasutatud ka inimrööve ja atentaate.
Mossadi töötajad.
Ehkki Mossadis töötavate isikute andmed on riigisaladus, on hiljem avaldanud oma kuulumisest Mossadi Iisraeli silmapaistvad riigitegelased:
1007

1007. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 1002 1003 1004 1005 1006 - 1007 - 1008 1009 1010 1011 1012
1006

1006. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 1001 1002 1003 1004 1005 - 1006 - 1007 1008 1009 1010 1011
1005

1005. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 1000 1001 1002 1003 1004 - 1005 - 1006 1007 1008 1009 1010
1004

1004. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 999 1000 1001 1002 1003 - 1004 - 1005 1006 1007 1008 1009
1003

1003. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 998 999 1000 1001 1002 - 1003 - 1004 1005 1006 1007 1008
1002

1002. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 997 998 999 1000 1001 - 1002 - 1003 1004 1005 1006 1007
1001

1001. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 996 997 998 999 1000 - 1001 - 1002 1003 1004 1005 1006
Huambo

Huambo on linn Angolas, Huambo provintsi halduskeskus. Huambo on Angola suuruselt teine linn.
Linn asutati 1912. aastal portugallaste poolt. 1928–1975 oli linna ametlik nimi Nova Lisboa.
Huambos on toimunud verised lahingud valitsusjõudude ja UNITA mässuliste vahel.
Johannesburg

Johannesburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Gautengi provintsi keskus ja riigi suurim linn. Johannesburgis ja selle ümbruses elab üle 8 miljoni inimese, Johannesburgis endas üle 5 miljoni inimese. See on ka maailma suurim linn, mis ei asu jõe-, järve- ega merekaldal.
Elanikkond.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Johannesburgi elanikest mustanahalisi 48,74%, valgeid 22,92%, värvilisi 17,11% ja India või Aasia päritolu inimesi 11,23%.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Johannesburgi elanikest mustanahalisi 64,21%, valgeid 13,93%, värvilisi 13,89%, India või Aasia päritolu inimesi 6,68% ja teisi 1,29%. Inglise keelt pidas emakeeleks 31,14% inimesi, suulu keelt 19,60%, afrikaani keelt 12,11%, koosa keelt 5,23%, ndebele keelt 4,95%, sotho keelt 4,51%, pedi keelt 4,45% ja tsvana keelt 4,10%.
Ajalugu.
Johannesburgi ümbrus on olnud asustatud juba miljoneid aastaid. Sealt on leitud ka australopiteekuste jäänuseid. Tuhandeid aastaid elasid seal bušmanite rändhõimud kiviaja tasemel. 1060. aastatel saabusid sinna bantud, kes tõrjusid bušmanid välja. Bantud elasid rauaajas: neil olid koduloomad, nad harisid põldu, kasutasid metallist ja savist esemeid ning elasid paikselt korrapärastes külades.
19. sajandil saabusid piirkonda üksikud eurooplased, kuid neid oli seal vähe, kuni 1880 leiti kulda. See põhjustas määratu kullapalaviku. Inimesed voolasid sinna Põhja-Ameerikast, Suurbritanniast ja mujalt Euroopast. Neegrid tõrjuti välja ja maa hind tõusis kõvasti. Maaomanikud olid buurid, mis tekitas vastuolusid Suurbritanniaga, mis viis lõpuks Teise buuri sõjani. Buurid said selles lüüa ja kogu piirkond läks Suurbritanniale.
Aastal 1910 moodustati Lõuna-Aafrika Liit. Mitteeurooplased pagendati ning neil lubati elada ainult kindlates piirkondades ning teha ainult musta tööd. Need diskrimineerivad seadused lõpetati 1994.
Pärast rassilise eraldatuse lõpetamist on Johannesburg saanud üheks maailma suurima kuritegevusega linnaks. See on takistanud linna majanduse arengut ning suurettevõtted on hakanud Johannesburgi kesklinnast ära kolima.
Enamik uusarendusi, hotelle ja ettevõtteid rajatakse peamiselt Sandtoni, kus asuvad tähtsamad metroosõlmed ja ostukeskused ning mille põhiasukad on valgenahalised. Äride jms kolimiste tõttu Joburgist Sandtoni on kohalikud hakanud seda nimetama "uueks Johannesburgiks".
Johannesburgi teenindab O. R. Tambo rahvusvaheline lennujaam (JNB).
Sõpruslinnad.
Johannesburgil on üheksa sõpruslinna:
Madis Kallas (tantsija)

Madis Kallas (sündinud 1986) on eesti võistlustantsija.
Ta on lõpetanud 2005. aastal Tartu Tamme Gümnaasiumi. 
Kallas on Eduard Korotini õpilane. 1998. aastal tuli ta Kristi Möldriga kümne tantsu Eesti meistriks J1-vanuserühmas.
2006. aastast õpib Kallas Mainori Kõrgkooli Tartu õppekeskuses infotehnoloogiat ja töötab Swedbankis.
Joniškis

Joniškis () on linn Põhja-Leedus, Joniškise rajooni ja Joniškise valla halduskeskus. Joniškis asub Audruve ja Sidabre jõe ääres, merepinnast 60 meetri kõrgusel. Joniškise vana saksakeelne nimi on "Jonischken".
See on Võru sõpruslinn, teised sõpruslinnad on Kapyl, Konin, Vimmerby ja Sulingen. Linna läbib Šiauliai ja Riia vaheline raudtee. 
Linnas on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on korvpallimuuseum, ajaloomuuseum, 1901. aastal ehitatud katoliku kirik, 1823. aastal ehitatud Valge sünagoog ja 1865. aastal valminud Punane sünagoog.
Elanikkond.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Joniškise elanikest leedulasi 97,56%, venelasi 1,16%, lätlasi 0,22%, poolakaid 0,19%, valgevenelasi 0,15%, ukrainlasi 0,11% ja teiste rahvaste esindajaid 0,57%.
Ajalugu.
Joniškise piirkonda on kirjalikult esmamainitud XIII sajandil, toona elasid seal semgalid. Linna lähistel asub vana semgalite Sidabrene linnus. Linna ennast on kirjalikult esimest korda mainitud 23. veebruaril 1536. Toona kuulis Vilniuse piiskop Jonas, et sealsete piiriäärsete alade elanikud on ikka veel paganad ja otsustad need ristida. Ta lasi Joniškisesse ehitada kiriku, millest sai kohaliku kihelkonna keskus. Tema järgi on linn ka nime saanud.
Zygmunt III Waza loal sai 4. juulil 1616 Joniškisest linn. Seda läbis tähtis Riia ja Tilsiti vaheline kaubatee. Joniškis allus Leedu suurvürstidele ja seda hallati Šiauliaist. XVII sajandil mainitakse esimest korda sealset luteri kirikut (selle uus hoone valmis aastal 1863). Aastal 1759 hoidsid ülestõusnud talupojad kaks kuud linna enda käes.
Juudid asusid linna elama 1737. aastal. Nende arv kasvas jõudsalt, 1897. aastal oli linna 4774 elanikust 2272 juuti. XIX sajandil oli linn tähtis laatade pidamise paik, seal käisid kaubitsejad nii Venemaalt kui ka Saksamaalt.
1921. aastal avati linnas lätikeelne kool. Enne Teist maailmasõda elas linnas ligi 900 juuti, seal asus kolm sünagoogi. 29. augustil 1941 viidi sealsed juudid linnalähedasse metsa, kus nad maha lasti. Nõukogude ajal rajati linna suur teraviljakombinaat.
Mailis Reps

Mailis Reps (kuni abiellumiseni Mailis Rand, sündinud 13. jaanuaril 1975 Tallinnas) on Eesti poliitik, pikaaegne Eesti Keskerakonna aseesimees ja juhatuse liige. Ta on olnud ka X, XI, XII, XIII ja XIV Riigikogu liige ja mitu korda Eesti haridus- ja teadusminister. 
Töökäik.
Mailis Reps kandideeris 2016. aasta Eesti presidendivalimistel Keskerakonna kandidaadina, kelleks ta sai erakonna volikogus Edgar Savisaart võites. Ta pääses Riigikogu kolmandast hääletusvoorust automaatselt valimiskogu kandidaatide hulka. Valimiskogus sai ta esimeses voorus kolmanda tulemuse (79 häält).
Skandaalid.
Kriminaalasi.
Mailis Repsi vastu algatati kriminaalasi.
17. novembril 2020 avaldas Õhtuleht jäädvustused sellest, kuidas Haridus- ja Teadusministeeriumi palgal olnud autojuht sõidutas ministeeriumi autoga Repsi lapsi. Tegevus oli süsteemne.
2019. aastal oli minister Reps palunud ministeeriumi töötajatel viia talle koju kohvimasina. Kohvimasin jõudis tagasi ministeeriumisse alles pärast seda, kui Reps oli ametist tagasi astunud.
Haridus- ja Teadusministeeriumile tekkis kulu ka siis, kui Reps 2020. aasta Rally Estonia ajal Tartus Hotellis Pallas kahte tuba kasutas. Arve saadeti ministeeriumile, kuid minister maksis selle pärast ajakirjanduses huvi tekkimist hiljem ise kinni.
Reps kasutas ministeeriumi bussi ka oma pere puhkusereisil Horvaatiasse. See ei olnud ainus kord, kui ministeeriumi kütusekaardiga tehti oste, mille puhul on alust kahtlustada, et tegemist oli isiklikku laadi kuluga.
Ajakirjanduse väitel on politseile antud tunnistusi Repsi lastele ministeeriumi raha eest ostetud lennupiletite kohta.
Haridus- ja Teadusministeeriumis olid palgal Mailis Repsi sõbranna ja tädipoja naine. Siis, kui ajakirjandus teema vastu huvi tundma hakkas, nende nimesid ministeeriumi kodulehelt ei leitud. Ministri pikaaegne autojuht tunnistas, et nõunikud tegelevadki suuresti Repsi pereelu küsimustega.
13. jaanuaril 2020 tähistas Mailis Reps ühes Kadrioru restoranis oma sünnipäeva. Enamik külalistest olid keskerakondlased ning arve tasus Haridus- ja Teadusministeerium.
2024. aasta sügisel mõistis Harju maakohus Mailis Repsi süüdi väärteos: omastamises ja kelmuses, kriminaalmenetlust ei algatatud. Aasta hiljem ringkonnakohus pidas nii omastamise kui ka kelmuse süüdistust põhjendatuks mõnevõrra väiksemas ulatuses kui maakohus, kuid samas mõistis riigi kasuks välja suurema kahjuhüvitise kui maakohus, jättes ühtlasi kehtima Mailis Repsi süüdimõistmine omastamises ja kelmuses ning talle mõistetud karistuse 1 aasta ja 5 kuud vangistust, mis jäetakse 2-aastase katseajaga tingimisi täitmisele pööramata. 
2025. aastal jättis Riigikohus edasikaebuse menetlusele võtmata, seega jäi kehtima ringkonnakohtu süüdimõistev otsus omastamises ja kelmuses koos vastavate karistustega.
Isiklikku.
Mailis Reps on lahutatud lätlasest Agris Repšsist, kes töötab Riias vandeadvokaadina. Tal on üheksa last.
Drūkšiai

Drūkšiai (leedu; valgevene "Дрысвяты" (Drysviaty, transkribeerituna Drõsvjatõ), vene "Дрисвяты" (Drisvjatõ)) on järv Leedus ja Valgevenes. Asub Leedu-Valgevene piiril. 
Järve pindala on 44,79 km² (sellest Leedus 42,27 km²; Leedu suurim järv); suurim sügavus on 33,3 m ja keskmine sügavus 7,6 m. Järve valgala on 604 km².
Järve vett kasutatakse Ignalina tuumaelektrijaamas.
Valgevenele kuulub väike osa järvest (umbes 2,5 km²).
Järve järgi on nimetatud Uhaku lademe Drūkšiai kihistu.
Šilutė

Šilutė () (endine nimi Šilokarčiama) on linn Leedus, Šilutė rajooni ja Šilutė valla halduskeskus.
Šilutė asub Kaliningradi oblasti piiri lähedal Läänemere rannikumadalikul Väike-Leedus viie tee ristmikul. Teed viivad linnast põhja Klaipėdasse, itta Tauragėsse, kakku Sovetskisse, edelasse Rusnėsse ja loodesse Kintaisse. Linna läbib Klaipėda–Sovetski raudtee.
Šilutės on arenenud infrastruktuur. Seal on harrastusteater, muuseum, 3 kirikut, mõned hotellid ja palju kohvikuid, restorane ning baare. Üks vanemaid ettevõtteid selles piirkonnas on 1842 asutatud või- ja juustutööstus Šilutės Rambynas. Šilutės Durpės (asutatud 1882) ekspordib aastas umbes 50 000 m³ turvast. Šilutės Baldai (asutatud 1890) toodab mööblit. Märksa nooremad ettevõtted toodavad jõusööta, liha ja alkoholi.
Investeeringute suurendamiseks on kohalik omavalitsus investoritele kehtestanud maamaksusoodustused.
Šilutė sõpruslinnad on Emmerich Reini ääres (Saksamaa), Ljungby (Rootsi), Nakskov (Taani), Ostróda (Poola) ja Slavsk (Venemaal Kaliningradi oblastis).
Ajalugu.
Esimest korda mainiti Šilutėt 13. sajandil. Tema saksakeelne nimi Heydekrug tuleb tema asukohast poolel teel Memeli ja Tilsiti vahel, kus paiknes rändurite jaoks kõrts: "Heyde" tähendab 'nõmm' ja "krug" on arhailine sõna kõrtsi kohta.
1511 ostis Georg Tallat kõrtsi koos ümbritseva maa ja kalastamise õigusega ning avas kalaturu, mis sai kuulsaks. 1550 rajati kõrtsi lähedale kirik. Nende ümber tekkis asula, mis 1721 ja 1725 taotles linnaõigusi, kuid ei saanud neid Memeli ja Tilsiti vastuseisu tõttu. XVIII sajandil kasutasid Preisimaal elavad leedulased asula kohta nimekuju "Szillokarszmo". 1910 liideti asulaga kolm naaberküla Werden (Verdainė), Szibben (Žibai) ja Cynthionischken (Cintjoniškiai), kuid linnaõigusi ei saanud ta endiselt.
Pärast Esimest maailmasõda ja Saksamaa territooriumi jagamist Versailles' rahulepingu järgi jäi Šilutė 1920 Suursaadikute konverentsi haldusalasse. 1923 liitis Leedu Memeli territooriumi enda riigi koosseisu. 1939 nõudis Saksamaa pärast Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimist Memeli territooriumi tagasi. Ühtlasi läks ka Šilutė Saksamaa koosseisu; see andis talle aastal 1941 linnaõigused. Teise maailmasõja ajal 1943–1944 paiknes linnas Saksamaa kõige põhjapoolsem sõjavangide laager, kus paiknesid inglastest ja ameeriklastest vangid. 1945 anti Memeli territoorium koos Šilutėga Leedule tagasi.
Linn oli aastal 2011 Leedu kultuuripealinnaks.
Rokiškis

Rokiškis () (poola "Rakiszki", vene keeles Ракишки, saksa keeles "Rokischken") on valla staatusega linn Leedus Panevėžysi maakonnas, Rokiškise rajooni ja Rokiškise maavalla keskus.
Rokiškis asub Laukupė kaldal merepinnast 133 meetri kõrgusel. Linna läbib Daugavpilsi ja Radviliškise vaheline raudtee. Linn asub Vilniusest 158 kilomeetri kaugusel.
Linnas on raamatukogu. Haridust annavad gümnaasium, kutsekool ja kaks progümnaasiumi. Linnas on ka Panevėžysi kolleegiumi filiaal, kus antakse kõrgharidust turisminduse ja muusikapedagoogika vallas.
Linnas asuvad koduloomuuseum ja aastal 2007 asutatud Kristuse sünni muuseum. Rokiškise vanalinn on urbanistliku mälestisena kaitse all. Vaatamisväärsusteks on veel aastal 1877 valminud katoliku kirik, aastail 1881–1885 valminud uusgooti stiilis kabel, Rokiškise mõisa hoonetekompleks, XIX sajandil valminud Rokiškise Kolgata, aastal 1939 valminud õigeusu kirik ja aastal 1947 valminud vanausuliste kirik.
Rokiškis on tuntud seal valmistatava juustu poolest, Rokiškio sūris on üks Leedu suuremaid juustutootjaid.
Rokiskise sõpruslinn on Pabianice.
Linna järgi on nime saanud Darriwili lademe Rokiškise kihistu.
Ajalugu.
Rokiškis asub vanal seelide asualal. Rokiškise mõisat on esmamainitud 1499. aastal ning sealset kirikut ja kihelkonda 1500. aastal. 1516. aastal on Rokiškist esimest korda linnaks nimetatud. 1523. aastal läks see Kroszyńskite valdusse, kuhu jäi umbes 200 aastaks. Selle aja mälestuseks on linna vapil kujutatud küünlajalga.
Rokiškise järgmised omanikud olid Tiesenhausenid. XVIII sajandi lõpus lasksid nad rajada asula keskväljaku, mida ühendas mõisaga allee. Aastal 1810 oli see 13 mõisast koosneva valduse keskuseks. Tiesenhausenite initsiatiivil rajati asulasse võõrastemaja, telliselööv, pruulikoda, veski, haigla ja kool. Tiesenhausenite mälestuseks on linna vapil kujutatud härga. XIX sajandi keskel läks Rokiškis Przeździeckite valdusse; linna vapil on kujutatud ka selle suguvõsa sümboliks olev liilia. Tol perioodil oli Rokiškis alev.
Rokiškis hakkas kiiresti kasvama pärast raudtee valmimist 1873. aastal. 1920. aastal sai linnaõigused. Aastal 1925 rajati linna meierei, mis pani aluse juustutootmisele. Teise maailmasõja ajal hukati linna lähedal 3207 juuti, osa sealseist juutidest sunniti aga ümber asuma Joniškisesse. Aastail 1961–1985 tegutses linnas lennujaam; Vilniusega pidasid sidet lennukid An-2.
Linn oli 2019. aastal Leedu kultuuripealinn.
Elanikkond.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rokiškise elanikest leedulasi 92,08%, venelasi 6,28%, poolakaid 0,39%, valgevenelasi 0,26% ja ukrainlasi 0,24%. Aastal 1923 oli Rokiškise elanikest leedulasi 48,88%, poolakaid 1,9%, venelasi 1,6%, valgevenelasi 0,25%, aga 46,54% linna elanikest moodustasid toona juudid.
Enne Teist maailmasõda elas Rokiškises palju juute. 1897. aastal oli neid 2067 (75% elanikkonnast) ja 1939. aastal 3500 (40% elanikkonnast).
Yukon

Yukon on Kanada 1. järgu haldusüksus (föderaalvalitsuse otsevalitsuse alla kuuluv ala). 
See on Kanada kolmest territooriumist läänepoolseim ning pindalalt kõige väiksem territoorium. Ühtlasi on see ka Kanada hõredaima asustusega piirkond ning 2020. aastal elas seal 42 052 inimest. Yukon asub riigi loodeosas ja piirneb läänes Ameerika Ühendriikide Alaska osariigiga, idas Loodealade ja lõunas Briti Columbiaga.
Ala moodustati 13. juunil 1898, mil see lahutati Loodealadest. Aastatel 1898–2003 oli haldusüksuse ametlik nimi Yukoni ala ("Yukon Territory"). Yukoni ametlikud keeled on inglise ja prantsuse keel, kuid Yukoni valitsus tunnustab ka kohalike põlisrahvaste keeli. 
Yukonis asub Mount Logan, mis on Kanada kõrgeim ning Põhja-Ameerika kõrguselt teine mäetipp. Enamik Yukoni territooriumist on subarktilise kliimaga, mida iseloomustab pikk ja külm talv ja lühike soe suvi. Põhja-Jäämere äärsetel aladel on tundra.
Yukon asub ajavööndis .
Veiko Belials

Veiko Belials (sündinud 20. juulil 1966 Tapal) on eesti ulmekirjanik, lastekirjanik, luuletaja, tõlkija ja harrastuspiltnik.
Veiko Belials on lõpetanud Eesti Põllumajandusakadeemia 1991. aastal metsanduse erialal. 
Alates 2000. aastast töötab Luua Metsanduskooli õpetajana.
Veiko Belials on kirjutanud seitse ulmeraamatut, kaheksa luulekogu ja kaks lasteraamatut.
Lasteraamat "Ossum-Possum, pannkoogielukas" (Tallinn: Avita, 2000) oli eesti kirjanduse aastaauhinna nominent lastekirjanduse kategoorias ja on tõlgitud läti keelde.
Ta on tõlkinud Lev Veršinini lühiromaanid "Kuninga tagasitulek" (Salasõna, 2002. ISBN 9985-9383-5-6) ja "Vildaka homse kroonikad" (Fantaasia, sari Orpheuse Raamatukogu 2019. ISBN 978-9949-661-45-9) ning Arkadi ja Boriss Strugatskite romaanid "Hääbuv linn" (Sündmuste horisont (raamatusari). Fantaasia, 2012. ISBN 978-9949-504-06-0); "Väikemees" (Fantaasia, sari Orpheuse Raamatukogu 2014. ISBN 978-9949-504-49-7) ning lühiromaanid "Kauge Vikerkaar" ja "Poiss põrgust" (mõlemad antoloogias "Keskpäeva varjud". Fantaasia 2015, ISBN 978-9949-504-71-8).
Koostanud koos Joel Jansiga artiklite kogumiku "Fändomi sünd. Artikleid ulmekirjandusest" (Eesti Ulmeühing 2020. ISBN 978-9916-4-0037-1).
Looduspiltnikuna on koostanud fotoalbumi "Meil on elu keset metsa". Luua 2011 ISBN 978-9949-30-029-7
Loodealad

Loodealad on 1. järgu haldusüksus (ala) Kanada loodeosas, piirneb läänes Yukoniga, idas Nunavutiga.
Loodealade ametlikeks keelteks on lisaks inglise ja prantsuse keelele ka dene, krii, dogribi keele Karujärve murre, gvitšini, inuktituti keel, inuvialuktuni murre, innuinaqtuni murre ja sleivi keel.
X Riigikogu

X Riigikogu valis Eesti kodanikkond 2. märtsil 2003 Riigikogu valimistel. Valimas käis 500 686 kodanikku (58,24 protsenti) 859 714 hääleõiguslikust kodanikust.
Riigikokku kandideeris 963 kandidaati. 11 üles seatud erakonna nimekirjas kandideeris 952 inimest. 16 inimest kandideeris üksikkandidaadina.
Kõige enam kogusid hääli Eesti Keskerakond, kes sai 125 709 häält (25,4%) ja Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica, kes kogus 121 856 häält (24,6%). Mõlemad said Riigikogus 28 kohta.
Riigikokku saamiseks Riigikogu valimise seadusega ettenähtud viie protsendi künnise ületasid kuus erakonda – Eesti Keskerakond, Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica, Eesti Reformierakond, Eestimaa Rahvaliit, Erakond Isamaaliit ja Rahvaerakond Mõõdukad.
Valituks osutunud X Riigikogu liikmed.
Vastavalt Riigikogu valimise seadusele registreeris Vabariigi Valimiskomisjon oma 2003. aasta 20. märtsi istungil X Riigikogu liikmed ja asendusliikmed. Seoses sellega, et kümme vastvalitud Riigikogu liiget jätkasid kuni uue valitsuse ametisseastumiseni oma tegevust tagasiastuva valitsuse koosseisus, otsustas valimiskomisjon kümne asendusliikme asumise Riigikogu liikmeteks. Siim Kallase asemel asus Riigikogu liikmeks Andres Taimla, Jaanus Marrandi asemel Indrek Meelak, Sven Mikseri asemel Tõnu Kauba, Kristiina Ojulandi asemel Jürgen Ligi, Siiri Oviiri asemel Helle Kalda, Mailis Ranna asemel Koit Pikaro, Märt Raski asemel Paul-Eerik Rummo, Liina Tõnissoni asemel Kalle Talviste, Toomas Vareki asemel Aadu Must ja Harri Õunapuu asemel Viive Rosenberg. 11. aprillil 2005 esitasid Riigikogu juhatusele avalduse tagasiastumiseks Peep Aru ja Toomas Tein; nende asemele asusid Igor Gräzin ja Tõnis Kõiv.
Akpatok

Akpatok on Kanadale kuuluv saar Hudsoni väina Ungava lahes. Saare pindala on 903 km²
Saar on nime saanud seal pesitseva põhjatirgu Ida-Kanada inuktitutikeelse nimetuse järgi.
Saar koosneb peamiselt 150–250 m kõrgustest lubjakivikaljudest.
Saare lõunatipus on dorseti kultuuri asula jäänused.
Kenojuak Ashevak

Kenojuak Ashevak (inuiti ᕿᓐᓄᐊᔪᐊᖅ ᐋᓯᕙᒃ "Qinnuajuaq Aasivak"; 3. oktoober 1927 Ikirasaqi laager Baffini saarel – 8. jaanuar 2013) oli Kanada inuiti kunstnik.
1963 tegi John Feeney temast dokumentaalfilmi "Eskimo kunstnik: Kenojuak". Feeney soovis algul kasutada pealkirjas sõna "inuit", kuid see lükati tagasi, kuna see sõna olevat mitte-inuiti vaatajate seas tundmatu. See film kandideeris 1964. aastal Oscarile lühikese dokumentaalfilmi kategoorias.
Ashevak on kujundanud Kanada postmarke. 1970 kujutas Kanada Post tema 1960. aasta teost "Võluöökull" margil, et tähistada 100 aasta möödumist Loodealade asutamisest. 1980 kujutas Kanada Post tema 1961. aasta teost "Päikese tagasitulek" inuiti-teemalise margiseeria 17-sendise nimiväärtusega margil. 1993 kujutas Kanada Post tema 1969. aasta joonistust "Öökull" oma kanada kunsti meistritööde sarjas.
1974 valiti ta Kanada Kuningliku Kunstiakadeemia liikmeks.
1991 sai ta Queensi ülikooli audoktoriks ja 1992 Toronto ülikooli audoktoriks.
1992 valmis temast film "Momentum", mis esindas Kanadat samal aastal Sevillas maailmanäitusel Expo '92.
1999 kujutati tema tööd "Punane öökull" millenniumivahetuse puhul välja antud veeranddollarilisel. Mündil on ka tema initsiaalid inuktituti keeles ja see on esimene kord ajaloos, kui inuktituti keelt mündil kasutatakse.
2008 pälvis ta Kanada kunstinõukogu Kanada kindralkuberneri visuaalse ja meediakunsti auhinna, mille suurus on 25 000 Kanada dollarit.
Uno Varik

Uno Varik (11. september 1932 Mustjala – 14. juuli 2006) oli eesti õpetaja ja direktor.
Ta lõpetas Mustjala 8-klassilise Kooli ja 1951. aastal Kuressaare Keskkooli.
1. septembrist 1952 töötas Varik Kaali koolis algklasside õpetajana. Detsembris samal aastal läks sõjaväkke, seejärel tööle Kuressaare Keskkooli. 1. septembril 1955 naasis Kaali kooli.
Töö kõrvalt lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi ajalooõpetaja haridusega.
Aastatel 1984–1998 oli ta Kaali kooli direktor.
Hobid.
Uno Variku hobideks olid filateelia, muusika, luuletamine, vanavara kogumine, mälumäng, humoorikate estraadikavade kirjutamine, ürituste korraldamine.
Isiklikku.
Tema poeg on Maidu Varik.
Landau

Landau on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. 
Landaul on linnaõigused 1274. aastast. 1291. aastal sai vabaks riigilinnaks.
1680. aastast alates kuulus Prantsusmaale. Viini kongressi otsusega 1816 liideti Baieriga.
Ka pärast Esimest ja Teist maailmasõda asus linnas Prantsuse garnison. Prantsuse väeosad olid linnas NATO koosseisus 1999. aastani.
Vlotho

Vlotho on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Herfordi kreisis. Asub Weseri jõe kaldal.
Zweibrücken

Zweibrücken on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Piirneb läänes Saarimaaga.
Zweibrücken on elanike arvult väikseim kreisivaba linn Saksamaal.
Esimest korda mainiti linna 1170. aastal. Zweibrücken sai linnaõigused 1352. aastal.
Pärast teist maailmasõda asusid linnas 1977. aastani Prantsuse väed.
Leim

Leim (inglise keelest tuletatud sõna;"to fan the flame": kirgi õhutama) on solvava, mõnitava või vihkamist levitava sisuga kommentaar, veebipäevik, sõnum, foorumipostitus, e-kiri või muu sarnane internetikasutajate loodud postitus Internetis.