Judith Butler

Judith Pamela Butler (sündinud 24. veebruaril 1956 Ohio osariigis Clevelandis) on Ameerika Ühendriikide filosoof, poststrukturalist ja feminist, kes on andnud panuse feminismi, "queer"-teooriasse, poliitilisse filosoofiasse ja eetikasse. 
Ta on alates 1993. aastast õppejõud California Ülikoolis Berkeleys. Tema tuntuim teos on "Gender Trouble".
Elulugu.
Butler sündis Ohio osariigis Clevelandis juudi perekonnas. Butler on öelnud, et esimesed kokkupuuted filosoofiaga olid tal juba lapsena. 14-aastaselt pidi ta karistuseks selle eest, et oli olnud tundides liiga jutukas ega kuulanud sõna, käima eratundides rabiga, kellega nad vestlesid eetikateemadel.
Butler õppis Benningtoni Kolledžis ja seejärel Yale'i Ülikoolis, kust sai 1984. aastal ka doktorikraadi. Doktoritöös püüdis Butler selgitada, kuidas sugu meis päriselt rakendub ja kuidas me mõtleme soost kui millestki loomulikust, mitte kui millestki ajaloolisest. Butler väidab, et tegelikult on inimesel võimalik valida, millist sugu ta soovib olla, kuid sotsiaalsed piirangud keelavad tal seda teha.
Butler elab California osariigis Berkeleys koos oma elukaaslase politoloog Wendy Browniga. Teda huvitab ka Iisraeli poliitika ning temalt on sel teemal ilmunud ka artikleid.
"Gender Trouble".
"Gender Trouble" ilmus 1990. aastal. Hiljem on see ilmunud veel mitmes riigis ja mitmes keeles. Kokku on teost ostetud üle 100 000 eksemplari. Teoses analüüsib Butler Simone de Beauvoiri, Julia Kristeva, Sigmund Freudi, Jacques Lacani, Luce Irigaray, Monique Wittingi, Jacques Derrida ja Michel Foucault' tööd. "Gender Trouble" on olnud edukas akadeemilisel maastikul, seda peetakse üheks olulisemaks sooidentiteeti ja seksuaalsust puudutavaks filosoofiliseks teoseks. Kuid Butleri raamat on olnud populaarne ka mittefilosoofide seas, eriti seksuaalvähemuste hulgas.
Butleri põhiargument monograafias "Gender Trouble" on, et bioloogilise soo, sotsiaalse soo ja seksuaalsuse näiv sidusus ja aheldatus on tegelikult kultuuriliselt konstrueeritud korduvate stiliseeritud aktide kaudu. Need korduvad aktid, mitte miski muu, tagavad näivuse põhjuslikust ja loomulikust sootuumast. Butler seega väidab, et sugu pole meile loomulikult antud, vaid me omandame oma soo nn soonäitemängude kaudu. Vaatamata sellele aga, et sugu on omandatud ainult selliste aktide kaudu, ei ole sugu siiski iga inimese vaba valik. Ammutades abi Foucault'lt, näitab Butler, et sugu on koondatud diskursuse alla, mis seob kunstlikult ühtseks põhjuslikuks sirgjooneks bioloogilise soo, sotsiaalse soo ja seksuaalsuse, nimetades neid ja nende vahelist põhjuslikku ja paratamatut seost loomulikuks. Butleri väitel aga on selline seos kultuuriliselt konstrueeritud ning see diskursus ise loob ettekujutust loomulikust sootuumast, maskuliinsusest ja feminiinsusest, ning nendevahelisest lineaarsest sidususest.
Teine oluline argument, mille Butler esitab, kuid mis läheb vastuollu feministlike mõtlejate nagu Simone de Beauvoir' teooriatega, on see, et bioloogiline sugu on samuti kultuuriliselt konstrueeritud ning meie keha ei ole passiivne meedium, millena me oleme harjunud teda võtma. Butleri väitel on meie arusaamas kehast ja bioloogilisest soost on mõlemad juba seotud sotsiaalse kontseptsiooniga soost ning me mõtleme soost ainult läbi juba soostunud kategooriate. Just bioloogilisest soost võime leida ka soodiskursuse kõige varjatuma osa, kuid just sealt saavad teised sookategooriad (sotsiaalne sugu, seksuaalsus) oma toe. Kui bioloogiline sugu on samuti sotsiaalselt konstrueeritud, siis paratamatult loomulik heteroseksuaalsus on samuti sotsiaalne konstruktsioon.
"Gender Trouble" ei ole eesti keeles ilmunud.
Valik muid teoseid.
Judith Butler kirjutab inglise keeles.
Tunnustus.
Judith Butler valiti 2007. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.