Iisraeli-Ḩamāsi sõda

Iisraeli-Ḩamāsi sõda ehk Gaza sõda on 2023. aasta oktoobris pingelisemaks muutunud relvastatud vastasseis Ḩamāsi juhitud Palestiina rühmituste ja Iisraeli vahel, mis algas 7. oktoobril 2023 koordineeritud üllatuspealetungiga (Operatsioon Al-Aqşá üleujutus) Iisraeli vastu. Rünnak algas hommikul Hamasi kontrolli all olevast Gaza sektorist Iisraeli pihta saadetud vähemalt 3000 raketiga. Paralleelselt murdis umbes 2500 Palestiina võitlejat Gaza ja Iisraeli vahelise barjääri ja mõrvas tsiviilisikuid naabruses asuvates Iisraeli kogukondades. Vähemalt 1400 iisraellast tapeti, sealhulgas 260 inimest Re'imi muusikafestivalil. Gaza sektorisse viidi relvastamata tsiviilpantvangid ja vangistatud Iisraeli sõdurid, sealhulgas naised ja lapsed. Iisrael alustas vastulöökide korraldamist, enne kui kuulutas päev hiljem ametlikult Hamasile sõja.
Veresaun tantsumuusika festivalil "Supernova Sukkot Gathering" väljaspool Re'imi kibutsit oli ajaloo ohvriterohkeim kontserdirünnak. Hamas alustas rünnakuid juudi pühade Sukkoti lõpus ja päeval pärast Yom Kippuri sõja lõpu 50. aastapäeva.
Gaza-Iisraeli konflikt on kestnud alates 2006. aastast. Hamas vältis 2022. aastal ja suurema osa 2023. aastast suuremaid kokkupõrkeid Iisraeliga, valmistudes selle asemel varjatult oma suureks pealetungiks, operatsiooniks Al-Aqsa üleujutus. Hamas teatas, et sai Iraanilt toetust rünnakule, mis oli tema sõnul vastus Iisraeli asunike vägivallale, Gaza sektori blokaadile, Jeruusalemma Al-Aqsa mošee rüvetamisele ning Iisraeli poolt aastakümnete jooksul palestiinlaste vastu suunatud julmustele.
Iisrael alustas Hamasi vägede puhastamist mõjutatud piirkondadest ja õhurünnakuid Gaza sektorile, milles on 15. oktoobri seisuga hukkunud 2750 palestiinlast. ÜRO teatas, et umbes 1 miljon palestiinlast, peaaegu pooled Gaza elanikkonnast, on riigisiseselt ümber asunud. Hirm humanitaarkriisi ees suurenes pärast seda, kui Iisrael katkestas toidu-, vee-, elektri- ja kütusetarned Gazasse, mis olid juba blokeeritud nii Egiptuse kui ka Iisraeli poolt. Iisrael saatis sõnumeid, milles kutsus 1,1 miljonit Gaza elanikku Gaza põhjaosast evakueeruma, samal ajal kui Hamas kutsus elanikke oma kodudesse jääma ja blokeeris lõunasse viivad teed. ÜRO ja paljud riigid nõudsid viivitamatut relvarahu. Inimõigusrühmad kutsusid üles võtma vastu sõjast põhjustatud Gaza põgenikke.
Vähemalt 44 riiki mõistsid hukka Hamasi ja mõistsid selle käitumist selgesõnaliselt "terrorismiks", sealhulgas USA, Prantsusmaa, Suurbritannia, Itaalia ja Saksamaa ühisavalduses. Seevastu nõudsid Lähis-Ida riigid deeskaleerimist ja taunisid Iisraeli aastakümnete pikkust Palestiina alade okupatsiooni kui algpõhjust. Iraan hoiatas, et kui Iisrael ei peata kohe sõda Gazas, avanevad paljud teised sõja rinded ja Iisraeli tabab "tohutu maavärin", ning ähvardas sekkuda, kui Iisrael alustab maapealset sissetungi Gazasse. Alates 8. oktoobrist on Hizbollah ja Iisraeli vägede vahel toimunud pidevad tulevahetused pärast seda, kui Hizbollah' võitlejad tulistasid Liibanonist rakette Iisraeli ja Iisrael vastas õhurünnakutega Liibanonis. USA paigutas Vahemere idaossa kaks lennukikandja lahingugruppi, Ühendkuningriik teatas, et saadab sõjalaevu ja lennukeid ning Saksamaa hakkas Iisraelile sõjalist abi andma. Tsiviilelanikke on hukkunud laialdaselt ning ÜRO eriraportööridest koosnev rühm ja inimõigusrühmitused on süüdistanud nii Iisraeli kui Hamasi sõjakuritegudes.
18. oktoobril vastas Iisrael USA presidendi Joe Bideni palvele lubada toimetada Gaza sektorisse humanitaarabi. Egiptuse presidendi Abdel Fattah el-Sisi loal kasutab 20 abiveokit Rafahi piiripunkti, et sõita läbi Egiptuse Gazasse.