Tootejuhtimine

 
Tootejuhtimine on organisatsiooni elutsükli funktsioon toote või toodete kavandamisel, prognoosimisel ja tootmisel või turustamisel toote elutsükli kõigis etappides.] 
Samamoodi integreerib toote elutsükli haldamine inimesi, andmeid, protsesse ja ärisüsteeme. See pakub tooteteavet ettevõtetele ja nende laiendatud tarneahela ettevõttele.
See roll võib seisneda tootearenduses ja toodete turustamises, mis on erinevad (kuid täiendavad) jõupingutused, eesmärgiga maksimeerida müügitulusid, turuosa ja kasumimarginaale. Tootehaldus hõlmab ka kõrvaldamisotsuseid. Toote kõrvaldamine algab kõrvaldamiskandidaatide identifitseerimisega, jätkub parandusmeetmete arvessevõtmisega, jätkub prognoosiga mõju kohta ärile tervikuna, kui kandidaattoode lõpuks kaotatakse, ja lõpeb rakendamisetapiga, kus juhtkond määrab kindlaks rakendamisetapi elemendi kõrvaldamise strateegia. ] tootejuht sageli vastutab turutingimuste analüüsimise ja toote omaduste või funktsioonide määratlemise ning toote tootmise järelevalve eest. Tootehalduse roll hõlmab paljusid tegevusi alates strateegilisest, taktikalisest ja varieeruvast sõltuvalt ettevõtte organisatsioonilisest struktuurist. Organisatsiooni mõju ja kasu maksimeerimiseks peab tootehaldus olema iseseisev sõltumatu funktsioon.
Kogu toote elutsükliga tegeledes on tootejuhtimise põhirõhk uute toodete arendamisel. Tootearenduse ja juhtimise assotsiatsiooni (PDMA) andmetel on suurepärased ja diferentseeritud uued tooted – need, mis pakuvad kliendile ainulaadseid eeliseid ja suurepärast väärtust – edu ja toote kasumlikkuse peamine liikumapanev jõud.]
Sõltuvalt ettevõtte suurusest ja ajaloost on tootehaldusel erinevad funktsioonid ja rollid. Mõnikord on tootehaldur ja mõnikord jagab teiste tootjate rolli tootejuht. Sageli on kasumi- ja kahjumi (P&amp;L) vastutus tootejuhtide tulemuslikkuse hindamisel võtmetähtsusega. Mõnes ettevõttes on tootehalduse funktsioon paljude teiste toodete ümbrus. Teistes on see üks paljudest asjadest, mis peavad juhtuma, et viia toode turule ja seda turul aktiivselt jälgida ja hallata. Väga suurtes ettevõtetes võib tootejuht tõhusalt kontrollida klientidele saadetiste otsuseid, kui süsteemi spetsifikatsioone ei täideta.
Tootejuhtimine teenib sageli interdistsiplinaarset rolli, ületades erinevusi ettevõttes erinevate teadmiste meeskondade vahel, eelkõige insener-orienteeritud meeskondade ja kaubanduslikult orienteeritud meeskondade vahel. Näiteks tõlgivad tootejuhid turunduse või müügi puhul toote jaoks seatud ärieesmärke insenerinõueteks (mida nimetatakse mõnikord tehniliseks spetsifikatsiooniks). Seevastu võivad nad töötada selleks, et selgitada lõpptoote võimeid ja piiranguid turundusele ja müügile (mõnikord nimetatakse ka kaubanduslikuks spetsifikatsiooniks). Tootejuhtidel võib olla ka üks või mitu otsest aruannet, mis haldavad operatiivülesandeid ja/või muudatuste haldurit kes saavad jälgida uusi algatusi. Tootmine on uurimisfunktsioonist eraldiseisev, tootehaldur vastutab lünkade ületamise eest, kui need on olemas.
Enamikul tehnoloogiaettevõtetel on tooteteadlastel teadmised järgmistes valdkondades: infotehnoloogia, äri ja kasutajate kogemused.
Toote turustamine.
Toote turundus on tootehalduse komponent, mis kuulub ettevõtte tootejuht või toote turundusjuht. Vastutus toote turustamisel hõlmab järgmist:
Tootearendus.
Tootearendus on protsess, kus ehitatakse tooteid, mida teised tarbivad või kasutavad. Tootejuhid töötavad sageli ülesannete täitmiseks inseneride, disainerite ja teiste sidusrühmadega ühiselt.
Sissetulev ja väljaminev.
Paljud [ vajalikud selgitused ] viitavad sissetulevale (tootearendusele) ja väljaminevale (toote turundus) funktsioonile.[4]
Sissetulev tootejuhtimise (aka sissetulev turundus) on "radar" organisatsiooni ja hõlmab neelavad informatsiooni nagu klientide teadus, konkurentsivõimeline luure, tööstuse analüüs, trendid, majanduslikke signaale ja konkureeriva tegevuse[5] samuti dokumenteerimine nõuetele ja millega toode strateegia . ]
Võrdluseks on, et väljaminevad tegevused on suunatud sõnumite levitamisele või sundimisele, müügitöötajate koolitamisele, turustrateegiatele ja sõnumite edastamisele kanalite kaudu, nagu reklaam, PR ja sündmused. [5] ]
Paljudes organisatsioonides täidab sissetulevaid ja väljaminevaid funktsioone sama isik. [7]
Kuna neid termineid arutatakse, on nende tegevuste teine ​​vaatamine tootmisahela järgmise etapi ja allkasutamise juhtimine, kus „ülesvoolu” all mõeldakse mis tahes tegevust, mis aitab toote määratlemisel, loomisel või täiustamisel, samas kui „allavoolu” tähendab mis tahes tegevust mis soodustab toodet.] Sellega välditakse segadust mõiste "sissetulev turundus" vahel, mis praegu viitab selgelt tootmisahela järgmise etapi juhtimise viisile, viidates "toote kättesaadavaks tegemisele", st seda võib leida kahtlustatavatest ja väljavaadetest (võrreldes "väljamineva turundusega"). kui toode on „kahtlustatava” või „väljavaate” ees „surutud”. Segadus tuleneb peamiselt mõistest "turundus" kui distsipliinist, mis koosneb tootehaldusest, MarComist (turunduskommunikatsioon) jms ning sama mõiste "turundus" kasutamisest kui sünonüüm "reklaam" või "reklaam", st toote turuletoomine (st allavoolu).
On üllatav, et seda segadust ja ebamäärasust on raske mõista, sest kui nimetate tänapäeva organisatsioonide peamisi (väärtust loovaid) osakondi, saate selgelt määrata müügile, uurimis- ja arendustegevusele, operatsioonidele ja turundusele oma põhifunktsioonid ja vastutust. Turunduse põhiülesanne, mis eristab seda müügist, operatsioonidest ja teadus- ja arendustegevusest, on turunduskompleksi omamine (= 4 P: toode, koht, hind, müügiedendus). Paljud organisatsioonid on siiski alles turundusturu (MarCom) all, mis on lihtsalt turustamise operatiivne lõpp ja ainult alamhulk sellest, mida „reklaam” hõlmab. Tootejuhtimise seisukohast on MarComil toetav funktsioon (nt IT, HR, Controlling jne). Organisatsioonides, kus tootehaldus on nõrk või olematu, võtavad selle ülesanded üle teised osakonnad (st müük määratleb jaotuse („koht”), operatsioonid määravad hinnad, teadus- ja arendustegevus määratleb toote, MarCom otsustab reklaami.
Allikad.
1) Kurkin, O.; Januška, M. (2010). Toote elutsükkel digitaalses tehases (Teadmiste haldamises ja uuendustegevuses: ettevõtluse konkurentsieelis). Kairo: International Business Information Management Association lk. 1881–1886. ISBN 97809821489452)
2) Argouslidis, P.; Baltas, G. (2007). "Structure in product line management: The role of formalization in service elimination decisions". Journal of the Academy of Marketing Science. 35: 475–491. doi:10.1007/s11747-006-0004-2
3) Kahn, Kenneth B. (toimetaja). Uus tootearenduse PDMA käsiraamat. Teine väljaanne. Hoboken, NJ: John Wiley &amp; Sons, 2005. ISBN 0-471-48524-1 
4) Robert, Michael tootejuhtimise ja turunduse kohta. Tootejuhtimine ja toote turundus – määratlus, mis on arhiveeritud 2012-02-10 teekonna masinas . "7. aprill 2006. Välja otsitud 1. märtsil 2012
5) Steven Haines. "Tootejuhi töölaud". Avaldanud McGraw Hill. Page 390.
6) Scott Sehlhorst, Tyner Blain. "Sihtasutuste seeria: sissetulev ja väljaminev tootejuhtimine". 18. jaanuar 2007. Välja otsitud 1. märtsil 2012.
7) Tarquin Clark, tööriistakast. "Mis on olulisem, sissetulev või väljaminev tootejuhtimine?" 12. september 2011. Välja otsitud 1. märtsil 2012.
8) Gorchels, Linda (2012). Tootejuhi käsiraamat. Ameerika Ühendriigid: McGraw-Hill. lk 8–10. ISBN 978-0-07-177298-3