Uusapostlik kirik

Uusapostlik kirik (saksa keeles "Neuapostolische Kirche", lühend NAK; inglise keeles "New Apostolic Church" (NAC) ja prantsuse keeles "Église néo-apostolique" (ENA)) on kiliastiline usuline liikumine, mis tekkis 19. sajandi teisel poolel Katolik-Apostlikust Kirikust lahkulöömisel.
Uusapostliku kiriku vaimseid juhte nimetatakse "apostliteks" . Neid peetakse asendamatuks abiks oma liikmete ettevalmistamisel usu eesmärgiks. See eesmärk on juhatada nad igavesse osadusse Jumalaga Kristuse teisel tulemisel. See on uusapostliku kristlase usu keskmes.
Uue Apostliku Kiriku apostlid peavad end varakristluse esimeste apostlite järeltulijateks, kelle läkitas Jeesus Kristus. Oma traditsiooni kohaselt tegutsevad nad misjonäridena, kes lähevad kõigi inimeste juurde Jeesus Kristuse evangeeliumi kuulutama ja neid Kristuse teiseks tulemiseks ja igaveseks eluks ette valmistama. Uue Apostliku Kiriku (NAC) järgi on apostlid ainsad maa peal, kellel on missioon patte andeks anda ja Püha Vaimuga ristida. Apostlite ja kõigi Uue Apostliku Kiriku vaimulike kohustus on ka kinnitada kiriku ühistunnet ja toetada liikmeid pastoraalse hoolitsusega. 
Uusapostlik Kirik õpetab, et apostlid on päästmiseks vajalikud. See tähendab, et Jumal on taaskehtestanud apostlite teenimise, et koguda kõik kristlased Kristuse teiseks tulemiseks. Seega viitab väljend "päästmiseks vajalik" Jumala plaanile, et apostlite teenimine peab maa peal tegutsema kuni Tema poja tagasitulekuni. Küsimusele, "kes osaleb Kristuse teisel tulemisel?," see ei vasta. Kuna Püha Vaim tegutseb ka teistes kirikutes, annab ainult Jumal patud andeks ja võib leida oma " lapsed " ilma püha pitseerimiseta. Uusapostlik Kirik peab mitteliikmete liitumist Kristuse teise tulemisega võimalikuks.
NAC väidab ka, et nad ei vaidle vastu teistele kirikutele, kes õpetavad, et lõplik pääste antakse viimse kohtupäeval . NAC näeb apostlite tegevusperioodi kestvat Kristuse teise tulemiseni, kuid mitte kaugemale. Viimse kohtupäeva ajal ei ole enam nähtavat kirikut , vaid ainsaks elemendiks on usk Kristusesse. Seega eitab NAC igasugust absoluutsuse või religioosse totalitarismi väidet . 
Uskumused surma ja selle edasise kohta.
Uusapostliku kiriku eripärane ja vastuoluline joon on selle õpetus surnute kohta . Kolm korda aastas toimub eriline jumalateenistus, kus mälestatakse ja palves eest palutakse . Sellistel jumalateenistustel jagavad apostlid sakramente ka elavale abilisele. Sellega seoses viitavad uusapostlikud kristlased mitmele piiblitekstile, näiteks 1. Korintlastele 15:29 . Apostlite ristitavate isikute osas pole mingeid piiranguid.
Püha armulauda jagatakse igal pühapäeval ringkonnaapostel või peaapostel poolt läbiviidavatel jumalateenistustel . Surnutel on võimalik leida armu Jumala ees ja saada oma patud andeks. Samuti on Jeesuse Kristuse ohvri kaudu võimalik, et surnud leiavad usu. Nii nagu on võimalik päästa ilma uusapostliku usu leidmata, saab surnuid päästa ka teisel viisil Kristuse armu läbi, seega ilma apostlite abita. Uusapostlik Kirik väidab selgelt, et enamikule selle teemaga seotud küsimustele ei saa täielikult vastata.
Uusapostlik Kirik Eestis.
Eestis alustas Uusapostlik Kirik tegevust 1991. aastal, mil registreeriti esimesed kogudused. Kiriku ülesehitamist Eestis on rahastanud peamiselt Saksamaa kogudused.
2020. aastatel on kirikul Eestis 14 kogudust: Aa, Elva, Haapsalu, Jõhvi, Keila, Kuressaare, Mõisaküla, Paide, Pärnu, Rakvere, Tallinna, Tartu, Viljandi ja Võru kogudused. Kirikul on olnud kogudus ka Elva vallas, kus jumalateenistusteks renditi kohalikku õigeusu kirikut.