tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Selja (Viru-Nigula)

Selja on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Kundast läänes.
Külas asuvad rändrahnud, millest suurim on Lõmmukivi.
Võrkla

Võrkla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Külas asub Võrkla hiiemägi.
Varudi

Varudi on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Tüükri

Tüükri on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Aastal 2007 ehitati külla Viru-Nigula tuulepark.
Simunamäe

Simunamäe on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Toomika

Toomika on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Vasta

Vasta on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Vasta mõisa kunagises peahoones tegutseb tänapäeval Vasta Põhikool.
Pada-Aruküla

Pada-Aruküla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Pikaristi

Pikaristi on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Seal asub klassitsistlikus stiilis Pikaristi postijaam.
Pärna (Viru-Nigula)

Pärna on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Külas asub Koumardi hiis.
Pada (Viru-Nigula)

Pada küla asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Padajõe ääres. 
Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241.
Jõeorus on Padaoru maastikukaitseala, Padaoru paisjärv ja kaks linnamäge (Pada linnamäed; Pada I linnus, Pada II linnus). Külas kasvab Padaoru mänd.
Ojaküla (Viru-Nigula)

Ojaküla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Küla järgi on nime saanud Aseri lademe Aseri kihistu Ojaküla kihistik. Ka asub seal kihistiku stratotüübiks olev Ojaküla paemurd.
Küla kagupiirile jääb Rakvere–Kunda raudteelõik, kus asetses varem ka Ojaküla territooriumile jäänud Aru raudteejaam.
Ojaküla

Ojaküla on mitme Eesti küla nimi:
Innar Liiv

Innar Liiv (sündinud 26. märtsil 1982 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane, informaatik.
Haridus.
Ta lõpetas Tallinna Prantsuse Lütseumi 2000. aastal ning sai Tallinna Tehnikaülikoolist 2004. aastal magistrikraadi informaatika alal magistritööga "Assotsiatsioonireeglite leidmine kasutades monotoonsete süsteemide teooriat" (juhendaja Rein Kuusik). 2008. aastal kaitses ta TTÜ-s doktoriväitekirja "Pattern Discovery Using Seriation and Matrix Reordering: A Unified View, Extensions and an Application to Inventory Management" ("Mustrite avastamine, kasutades järjestamist ning maatriksi ümberkorrastamist: unifitseeritud vaade, edasiarendused ning rakendus ladude juhtimises"). Rahvusvaheline Klassifitseerimise Ühing tunnistas selle töö 2008. aasta parimaks interdistsiplinaarsete väitekirjaks. Hinnati teaduskirjanduse uurimise sügavust ning uuenduslikkust teooria, metodoloogia ja rakenduste vallas.
Töökäik.
Ta töötab Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 2003: oli informaatikainstituudis tunnitasuline õppejõud 2003–2004, erakorraline assistent 2004–2005, assistent 2005-2009 ja dotsent 2009-2016; tarkvarateaduse instituudis dotsent 2017-2022 ja kaasprofessor alates 2022.
Teadustöö.
Innar Liivi põhilised uurimisvaldkonnad on keeruliste süsteemide ja andmete analüüs, andmekaeve, arvutuslik sotsioloogia, visualiseerimine, operatsioonianalüüs.
Ta oli külalisteadur Stanfordi Ülikoolis 2015 ja Oxfordi Ülikoolis 2016-2017.
Isiklikku.
Tema isa oli psühhiaater Anti Liiv, ema on inglise filoloog Suliko Liiv ning õde on majandusteadlane Signe Rosenberg. Innar Liivi pojad on Kristjan Liiv (2006) ja Sander Liiv (2013).
Ahtme linnaosa

Ahtme on Kohtla-Järve linnaosa. Asub Jõhvi lõunakülje all.
Ahtmes asus üks suuremaid põlevkivikaevandusi. Varem tegutses seal Kohtla-Järve Soojusele kuuluv Ahtme soojuselektrijaam.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Ahtmel 17 252 inimest. Eestlasi oli neist 2128 (12,3%).
Ajalugu.
Kaht Jõhvi mõisast eraldatud talu koos hõlmates hakati Eesti ajal nimetama Ahtme-Rausvere külaks Jõhvi–Illuka maantee ääres. 15. detsembril 1938 oli Ahtme külas 6 talu (Väljarahva, Pajuniidu, Ahtme-Einti, Ahtme, Kohtringi ja Noolmani) 28 elanikuga. Küla kuulus endisesse ja alates 1. aprillist 1939 uude Jõhvi valda Virumaal.
Teise Saksa okupatsiooni ajal alustati 1942. aastal Ahtme küla metsamaadel kaevanduse, põlevkivirikastustehase, elektrijaama ja tehaseasula rajamist. Väga palju kasutati Nõukogude sõjavangide tööjõudu, aga näiteks ka Madalmaade vabapalgalisi korstnaehitajaid jt.
Pärast sõda jätkati Ahtme tööstusasula arendamist juba Nõukogude võimu poolt. Ka nüüd kasutati sõjavangide (sedakorda Saksamaa ja tema liitlaste) tööjõudu, selleks rajati 135. sõjavangilaager. Nii kaevanduse, asula kui ka tööstuste projektid tehti Leningradis projekteerimisettevõttes GIProŠaht.
1948. aastal sai Ahtme tehaseasula töölisalevi õigused. 1949. aastast kuulus alev Jõhvimaa alla, 1950. aastast Jõhvi rajooni alla. 1953. aastal sai töölisalev rajoonilise alluvusega linna õigused.
Ahtme küla alale rajatava asulaga samal ajal rajati Puru küla maadele uut asulat (praeguse Puru asumi kohal). 1960. aastatel kinnistus Ahtme küla kohale rajatud asula nimeks Vana-Ahtme ning Purusse rajatud ja hiljem ida poole laiendatud asula nimeks Uus-Ahtme.
1960. aastal kaotati ära Ahtme linn ning linna vanem ja uuem asula läksid Kohtla-Järve linna koosseisu.
Uuesti oli Ahtme iseseisev linn aastatel 1991–1993, pärast seda sai Ahtmest jälle Kohtla-Järve linnaosa.
Asumid.
2007. aastal oli Ahtmes viis asumit:
2007. aastal planeeriti lisaks kaks asumit:
Manila

Manila on Filipiinide pealinn ja riigi suuruselt teine linn. Asub Luzoni saarel Manila lahe kaldal.
Manila on Metro Manila pealinnaregiooni (tagalogi "Kalakhang Maynila") keskus, seal elab üle 10 miljoni inimese.
Manila oli Filipiinide pealinn aastatel 1595–1948 ning sai uuesti pealinnaks 1976. aastal (1948–1976 oli Filipiinide pealinn Quezon City).
Paeküla

Paeküla on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. 
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 48 inimest. 1. jaanuari 2009 seisuga elas külas 57 inimest.
Paeküla hõlmab veel samanimelise asunduse ja Kaguvere küla. 
Paeküla küla esmamainimiseks peetakse Henriku Liivimaa kroonikas 1226. aastal mainitud Paehallet, kindel teade on 1427. aastast (Padenkul). Mõis (Paenküll) eraldati Päädevast 17. sajandi algupoolel. Paeküla varasem nimi oli Soosvere (1427. aastal Sosver), mis tuli käibele kunagise omaniku järgi (1287, Odwardus Sorseferae). Kaguvere (Kaggofer) oli Haimre kõrvalmõis.
Tähelepanu väärib arheoloogiamälestise ja loodusmälestisena kaitse all olev Mustallikas, mis on Üüste allikatest suurim ja tuntuim. Allikas asub Postikõrtsu talust 200 m läänes. Sopiline allikas veepeegli diameetriga 15–20 meetrit on maakonnas üks suuremaid. 
1737. aastal on mainitud Tallinna–Riia postimaantee Paeküla postijaama.
Arheoloogiamälestistena on muinsuskaitse all Üüste allikate Punaneallikas ja Valgeallikas, kuid viimaste aastakümnete maaparandus on põhjavee taset nii palju alandanud, et praeguseks neid allikaid alles pole.
Paeküla läänepoolses osas Kasari jõe kaldal asus historitsistlikus stiilis ehitatud Paeküla mõis. Peahoone hävitati 1905. aasta rahutustes ning hiljem seda ei taastatud. Mõisa omanikud on olnud Vietinghoffide, von Bockide ja von Rennenkampffide suguvõsast. Eesti NSV ajal haldas kompleksi Autom, nüüd on see eravalduses.
Aastatel 1931–1968 asus Rapla–Virtsu raudtee ääres Paeküla raudteejaam.
Quezon City

Quezon City on Filipiinide suurim linn. Asub Luzoni saarel ja kuulub Metro Manila pealinnaregiooni.
Linn asutati 1939 ja nimetati Filipiinide presidendi Manuel Quezóni järgi. Quezon City oli Filipiinide pealinn 1948–1976.
Linnas asuvad mitmed riigiasutused.
Alatskivi

Alatskivi on alevik Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Alatskivi valla halduskeskus.
Alevikus asub Alatskivi Silmaallikas.
Alasoo

Alasoo on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Haapsipea

Haapsipea (ka "Aapsipea") on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Kesklahe

Kesklahe on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Kuningvere

Kuningvere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kuningvere järve ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda ja pärast seda Peipsiääre valda.
Kõdesi

Kõdesi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Lahe (Peipsiääre)

Lahe on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Lahe

Lahe on mitme asula nimi Eestis:
Lahe on eesti perekonnanimi.
Hollandi Kuningriik

Hollandi Kuningriik (hollandi keeles "Koninkrijk Holland"; prantsuse keeles "Royaume de Hollande") oli aastail 1806–1810 eksisteerinud nukuriik, mille lõi Napoleon I oma venna Louis Bonaparte'i (kuningas Lodewijk I) jaoks.
Lahepera

Lahepera on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Linaleo

Linaleo on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Naelavere

Naelavere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Nina küla

Nina on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Peipsi järve läänerannikul.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Esimesed andmed külast pärinevad 1582. aastast ("Noss Derevnja"). Nina küla on nime saanud järve ulatuvast ninakujulisest kaldajoonest. 17. sajandi teisel poolel kujunes Ninal välja püsiv vene küla, millel on tüüpilise vene küla jooned: elamud asuvad fassaadiga tänavajoonel ning paiknevad ümber suletud hoovi. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 131 elanikku. 
Kirikukoolina 1847. aastal loodud kool tegutses külas 1973. aastani. 
Nina küla vaatamisväärsusteks on järve suubuv kiviseljak, mida rahvasuus kutsutakse Kalevipoja sillaks, 1827. aastal ehitatud ja 1908. aastal ristikujuliseks laiendatud õigeusu Jumalaema Kaitsmise kirik, kus leidub 18. sajandist pärit ikonostaas, ning aastal 1936 rajatud raudbetoonist Nina tuletorn.
Bataavia Vabariik

Bataavia Vabariik (hollandi keeles "Bataafse Republiek") oli Prantsuse 1. Vabariigi vasallriik praegusaegse Madalmaade Kuningriigi aladel. 
Riik loodi Ühendatud Madalmaade Vabariigi asemele aastal 1795 ning eksisteeris aastani 1806, mil sellest sai Napoleoni korraldusel Hollandi Kuningriik.
Orgemäe

Orgemäe on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Padakõrve

Padakõrve on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Küla territooriumil asub osa Padakõrve looduskaitsealast.
Passi

Passi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Peatskivi

Peatskivi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Seal asub Alatskivi Kalevipoja säng.
Pusi

Pusi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Peipsi järve läänerannikul.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Küla on tekkinud 17. sajandil.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 43 elanikku.
Päiksi

Päiksi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Pärsikivi

Pärsikivi oli küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Osa ajaloolisest Pärsikivi külast on Kallaste linna koosseisus. Ülejäänud osa Pärsikivist liideti 2019. aastal Tedrekülaga.
Riidma

Riidma on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Objekt väike a

Objekt väike a (prantsuse keeles "l'objet petit a(utre)") on Jacques Lacani psühhoanalüüsis osaline vastand suurele Teisele, mis on sümboolse korra personifitseeritud kandja.
Objekt väike a, mida võiks tõlkida ka "objekt väike t(eine)", on mõni ese, mis väljendab reaalse ja seega naudingu ületamatut eemalviibimist ning kanaliseerib enda peale psüühikas peituvaid tunge. Objekt väike a aitab sellega hoida koos psüühikat, selle eemaldamisel tabaks psüühikat krahh.
Objektiks väike a võib olla mistahes ese või ka mõte jne, nt lapsepõlvest pärinevana võib olla selleks mingi mänguasi, mõni ema kehaosa vms.
Kui suur Teine on inimest sundiv, keelav ja vastab perekondlikus skeemis isakujule, siis objekt väike a on selle teine pool, mis osutab naudingule, tungide rakendamisele.
Tšita oblasti lipp

Tšita oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Tšita oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 21. detsembril 1995.
Lipu autor on .
Lipu kirjeldus.
Tšita oblasti lipp on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud horisontaalselt kaheks väljaks, ülemine on roheline ja alumine punane. Kanga vardapoolses osas on aga kollane võrdhaarne kolmnurk, mille kaks tippu on lipu nurkades.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendused.
Lipu värvid pärinevad Tšita oblasti vapilt. Punase ja rohelise kombinatsioon sümboliseerib oblasti paiknemist piiriääres ning kollane Baikali-taguseid kasakaid, kes juba ammusest ajast on kaitsnud Venemaa idapiiri. Peale selle annavad need värvid edasi ka oblasti looduse iseärasusi: kollane – ääretu stepp, roheline – taiga rikkaliku loomariigiga ning punane – regiooni maapõue.
Värvidele on antud ka heraldilised tähendused: kollane – rikkus ja õiglus, roheline – lootus, rõõm ja küllust ning punane – mehisus ja julgus.
Kindralleitnant

Kindralleitnant (inglise keeles "lieutenant general") on mitme riigi sõjaväeline auaste.
Eesti.
Eesti kaitseväes on kindralleitnant kindralmajorist kõrgem ja kindralist madalam. Mereväes vastab sellele viitseadmirali auaste.
1918−1940.
Kindralleitnandi ja sellega võrdsele viitseadmirali auastmele võis ülendada ohvitsere, kes teenisid vähemalt I astme (Sõjavägede Staabi ülem, Sõjaministri abi) ametikohal.
Ameerika Ühendriigid.
Ameerika Ühendriikide maaväes, merejalaväes ja õhuväes on kindralleitnandi auaste ("Lieutenant General") (kolmetärnikindral) neljast kindrali auastmest kolmas. Kõikides väeliikides on kindralite arv rangelt piiratud, lisaks tohib aktiivteenistuses olevatest kindralitest igas väeliigis ainult kuni 25% olla vähemalt kolmetärnikindralid.
Erinevalt brigaadikindrali ja kindralmajori auastmest on kindralleitnandi auaste ajutine ja seotud vastava ohvitseri ametiga. See antakse ainult ohvitseri nimetamisel ametisse, mis seda auastet eeldab. Brigaadikindralid ja kindralmajorid nimetab niisugusesse ametisse ja neile annab kindralleitnandi auastme president kaitseministri ja staabiülemate komitee esimehe soovitusel. Ohvitseri kinnitab ametisse senat.
Kindralleitnandid teenivad korpuseülematena ning kõrgeimate staabiohvitseridena ja ka Pentagonis vastava osakonna juhina.
Kindralleitnandi auastmes saab teenida kuni 38 aastani koguteenistuses, välja arvatud juhul, kui ohvitser nimetatakse ülendamiseks või tema teenistusaega pikendatakse. Muidu peavad kõik kindralid erru minema kuu aega pärast 64-aastaseks saamist, kuigi kaitseminister saab seda pikendada kuni ohvitseri 66. ja president kuni 68. sünnipäevani.
Kuna kindralleitnandi auaste on ajutine, siis tuleb ametist vabastatud kindralleitnant 60 päeva jooksul nimetada või tagasi nimetada kas võrdväärsele või kõrgemale ametikohale või ta peab erru minema. Varem lubati kindralleitnante degradeerida alalisele kindralmajori (kahetärnikindrali) auastmele, kuid nüüd, et mitte takistada uute kindralite auastmesse ülendamist, oodatakse, et ametist vabastatud kindralleitnant läheks kohe erru.
Leedu.
Leedu maaväes oli kindralleitnant (leedu keeles "generolas leitenantas") 2023. aastani kõrgeim auaste. Pärast kindrali auastme kehtestamist on see viimasest madalam ja kõrgem kindralmajorist. Leedu mereväes vastab sellele viitseadmirali aukraad.
Läti.
Kindralleitnant (läti keeles "ģenerālleitnants") on Läti maaväe kõrgeim kindraliauaste. Sellest madalam on kindralmajori ("ģenerālmajors") auaste. Läti mereväes vastab sellele viitseadmirali aukraad.
Endised kasutajad.
Nõukogude Liit.
Punaarmees vastas revolutsiooni järel kindralleitnandi auastmele korpusekomandöri (komkor) ametikoht.
Aasukalda

Aasukalda on küla Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas.
Aasuküla asub Pada jõe idakaldal Viru-Nigulast idas ja Tallinna–Narva maanteest põhjas.
Külas asub Pada oru mänd.
Küla on esmamainitud 1900. aasta paiku kujul "Азу-пеаль", 1922. aastal kujul "Aasopealse" ja 1945. aastal kujul "Aasokalda". Küla asus Viru-Nigula kihelkonnas ja kuulus Kalvi mõisale.
Sõna "aasu" tähendab jõe- või ojakääru, samuti sealset heinamaad. Varasema "peal(se)" asendas 20. sajandi keskel sõna "kallas : kalda", võib-olla naaberküla Kalda mõjul. Vasta-Unukse maadele jäänud Kalda küla, mida on esmamainitud 1900. aasta paiku kujul "Кальда", liideti Aasukaldaga 1977. aastal.
Iila

Iila on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Külas asub Hiiemägi, Ellu kivi, hiieallikas ja muistne Iila kivikalme.
Nugeri

Nugeri on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Paasküla

Paasküla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Metsavälja

Metsavälja on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Marinu

Marinu on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Malla

Malla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Kundast paekallast pidi vahetult idas. 
Malla kuulub Lääne-Viru klindilõiku ja asub Malla klindiplatool.
Mallas asuvad Malla mõisa varemed, klassitsistlikus vormis teenijatemaja ja mõisapark.
Küla järgi on nime saanud Aseri lademe Aseri kihistu Malla kihistik.
Ajalugu.
Mallat on esmamainitud kroonikates 1443. aastal.
Malla sattus pärast 1620. aastaid kuningas Gustav II Adolfi domineerimispoliitika tõttu Rootsi kõrgaadli kätte. Selle tagajärjel hakkas Mallat valitsema Gustav Horn, kes oli üks mõjukamaid isikuid Rootsi kuningriigis.
Malla mõisas asus kuni 1963. aastani algkool.
Mallas, täpsemalt Kunda ja Malla mõisa teeristil, asus ka Kunda-Malla vallamaja. Vallamaja oli kingitus Kunda mõisa pärishärra Girard de Soucantoni poolt ning ehitati 1902. aastal. 1972. aastani paiknes majas Kunda vallavalitsus. Küla oli Malla valla ja seejärel Kunda-Malla valla keskus.
Küla lähedal leiduvate rändrahnude ja Ehalkivi kohta on teada muistendeid; kivipildumises olevat võistelnud Kalevipoeg ja Vanapagan, kes olevat kive kaugelt paistva Malla mõisa pihta visanud.
Mõis.
Mallas asub Malla mõis. Keskajal oli mõis välja ehitatud kindlustatud vasallilinnusena. Linnuse oluline roll oli hoida suurt Narva sõjateed valve all. Kahekorruseline barokne paekivist mõisahoone püstitati 17. sajandil, kuid see põles sajandi alguses maha. Mõisa kõrval asusid veel viinaköök, hobusetall ja karjalaut ning hiljem ka galerii ja suletud sisehooviga majandusplokk. Mõis ehitati 1631–1635 uuesti üles, kuid kaua see ei püsinud: 1700. aastal puhkenud Põhjasõda hävitas Malla mõisa täielikult.
Praeguse historitsistliku väliskuju sai hoone mitme 18.–19. sajandi ümberehituse käigus (lõpliku kuju 1883. aastal). Malla mõis sarnaneb kujunduselt Stockholmi lähedal asuva Häringe lossiga, mille ehitaja oli Malla mõisahärra Gustav Horn. Malla mõisa rajajateks peetakse Wrangellide perekonda. Mõis kuulus Wrangelli suguvõsale 1443. aastast kuni 15. sajandi lõpuni.
Kunda küla

Kunda on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Kunda linnast vahetult kagus.
Seal elas kirjanik Jüri Parijõgi. Kunda külas on sündinud ka tuntud keemik Michael Wittlich (Mihkel Vitsut).
Igor Sergejev

Igor Dmitrijevitš Sergejev (vene keeles "Игорь Дмитриевич Сергеев"; 20. aprill 1938 Verhneje küla, Vorošilovgradi oblast, Ukraina NSV – 10. november 2006 Moskva) oli Venemaa sõjaväelane (Venemaa Föderatsiooni marssal) ja poliitik. Aastatel 1997−2001 oli ta Venemaa Föderatsiooni kaitseminister.
Letipea

Letipea on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Soome lahe kaldal. 
Küla piiresse jääb Letipea neem ja Uluneem ning Munasaar. Rannikul asub Letipea maastikukaitseala. Seal asub ka kaks suurt rändrahnu: Ehalkivi ja Tagaküla-Suurkivi. 
Letipea neemel asub 15 meetrit kõrge tuletorn, mis ehitati 1951. aastal.
8. augustil 1976 toimus Letipeal konflikt seal puhkavate tööliste ja joobes NSV Liidu piirivalvurite vahel. 1991. aastal püstitati veresauna ohvritele mälestuskivi.
Letipea küla on alates 2009. aastast huviorbiidis, kui üks võimalik tuumajaama asukoht Eestis.
Polkovnik

Polkovnik (vene keeles "полковник", poola keeles "pułkownik") on Ukrainas, Venemaal ja mitmes muus riigis kasutatud sõjaväeline auaste, mis vastab kolonelile. Polkovnikust ühe astme võrra madalam on alampolkovnik.
Kasutamine.
NATO riikides nimetatakse polkovnikuteks ka Leedu, Poola, Sloveenia, Bulgaaria, Tšehhi ja Slovakkia kolonele.
Läti koloneliauastme nimi "pulkvedis" on sama päritolu kui "polkovnik". 
Endised kasutajad.
Vabadussõja ajal oli ka Eesti Rahvaväes kasutusel polkovniku auaste, mis pärast 1924. aasta auastmete reformi asendati koloneli auastmega.
Linnuse (Viru-Nigula)

Linnuse on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Kutsala

Kutsala on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Küla läbib Põdruse–Kunda–Pada maantee.
Nõukogude perioodil asus Kutsalas NSV Liidu õhukaitsevägede raketibaas – 207. seniitraketibrigaadi 8. seniitraketidivisjon, mille relvastuses olid raketid S-125.
Kanguristi

Kanguristi on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Moskva oblasti lipp

Moskva oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Moskva oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 3. detsembril 1997.
Lipu kirjeldus.
Moskva oblasti lipuks on ristkülikukujuline punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas on Moskva oblasti vapilt pärit püha Jüri valge ratsu seljas lohet tapmas. Kujutise laiuseks on 1/5 lipu pikkusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Hüperinflatsioon

Hüperinflatsioon on olukord, kus inflatsioon on (riigi) kontrolli alt väljunud. See väljendub kiires hinnatõusus, samal ajal kui valuuta kaotab väärtust.
Formaalselt defineeritakse hüperinflatsiooni inflatsioonina, mis on suurem kui 50% kuus. Mitteformaalselt kasutatakse terminit palju väiksemate protsentide puhul.
Hüperinflatsiooni seostatakse tavaliselt sõdade, sõdade järelmõju, sotsiaal-poliitiliste murrangute või muude kriisidega, mille tõttu valitsusel ei ole piisavaid vahendeid maksuraha kogumiseks.
Eestis toimus hüperinflatsioon eriti just 1990. aastatel.
Kõzõl

Kõzõl (tõva keeles Кызыл 'punane') on linn Venemaal, Tõva Vabariigi pealinn ja Kõzõli kožuuni halduskeskus. Asub Suur-Jenissei ja Väike-Jenissei liitumiskohas.
Alates 2018. aastast on linnapea Karim Sagaan-Ool.
Kõzõlis asub Mongoolia peakonsulaat.
Ajalugu.
Linn asutati 1914 ja kandis alguses nime Belotsarsk. 
1918 sai linna nimeks Hem-Beldõr, 1926 Kõzõl, mis tõva keeles tähendab punast. 
Alates 1921 oli linn Tuva Rahvavabariigi, alates 1944 Tuva autonoomse oblasti, alates 1961 Tuva ANSV ja alates 1991 Tõva Vabariigi pealinn.
Kultuur.
Haridus.
Linnas on Tõva Riiklik Ülikool.
Muuseumid.
2008 avati Kõzõlis Tõva Vabariigi rahvusmuuseum, poliitiliste repressioonide muuseum ja rikkalikul arheoloogilistel leidudel põhinev 60 vägilase muuseum. 
Teatrid.
Tuva Muusika- ja Draamateatris on nii vene- kui tõvakeelne trupp. 
Alates 2013 tegutseb Kõzõlis esimene kutseline nukuteater. 
Kõzõlis tegutseb Tuva Riiklik Filharmoonia
Religioon.
Kõzõlis on 2 budistlikku kloostrit, 1 õigeusu ja 1 šamanistlik klooster.
Rahvastik.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kõzõli elanikest tõvasid 68,09%, venelasi 28,42% ja teistest rahvustest inimesi 3,49%.
Turism.
Vaatamisväärsused.
Väidetavalt asub Kõzõl Aasia keskpunktis. Suur- ja Väike-Jenissei ühinemiskohas on seda tähistav obelisk, mille juurest Kõzõli koolide vilistlased ja vastabiellunud alustavad oma eluteed.
Transport.
Kõzõli läbib maantee M54 (Jenissei), mis ulatub loode poole läbi Šušenskoje ja Abakani Krasnojarskisse ning kagu poole Mongooliasse.
Linnas on lennujaam ja jõesadam.
Kõzõlil on korrapärane lennuühendus Abakani, Irkutski, Krasnojarski ja Novosibirskiga. 2009. aasta maikuu seisuga toimub kohaliku lennuettevõtte Tuvaavia pankrotimenetlus.
Kõzõlil on laevaühendus mööda Suur-Jenisseid ülesvoolu kuni Toora-Hemini.
Projekteeritakse raudteed Kõzõl–Kuragino.
RSI

RSI ehk reaalne, sümboolne, kujuteldav (imaginaarne) on Jacques Lacani psühhoanalüüsis inimpsüühikat määravad momendid või – nagu Lacani terminit tõlgitakse – korrad (prantsuse keeles "l'ordre" 'kord, korraldus, käsk, järgnevus, kihistus, ordu').
Reaalne, sümboolne ja kujuteldav pole seejuures mitte füsioloogilised üksused vms, vaid on mõisteline struktuur, mille kaudu püütakse mõtestada inimese psüühikat. Lacan soovitab mõtelda kordasid (kihte) põimuvana samal viisil nagu Borromeo rõngaid, mis tähendab, et ükski kolmest ei rakendu teisi mõjutamata ega ole käsitletav irdsena.
Borromeo rõngad

Borromeo rõngad on saanud nimetuse aristokraatliku Borromeo suguvõsa järgi Itaalias, kelle vapil oli kolm rõngast, mida kujutati üksteisega seotuna nii, et iga rõnga kohta kehtib, et see hoiab koos ülejäänud kahte rõngast, mis omavahel seotud ei ole. Kujutlus nii seotud kujunditest on aga märksa vanem ning esineb näiteks Norra ruunikividel 7. sajandist.
Reaalsete mõõtmetega rõngaid niimoodi ühendada ei saa, isegi kui need on eri raadiustega. Niimoodi ühendada saab elliptilisi rõngaid.
Borromeo rõngaid on kasutatud mitmetes valdkondades ühtsuse jõu näitlikustamiseks, näiteks on nende abil kujutatud kolmainsust. Prantsuse psühhoanalüütik Jacques Lacan kasutab võrdlust Borromeo rõngastega inimpsüühika kolme kihistuse põimituse selgitamiseks.
Matemaatikas käsitletakse Borromeo rõngaid topoloogiliste ringidena, mis on üksteisega seotud olemata seejuures paaridena võetult teineteisega seotud. Selliste rõngaste või topoloogiliste ringide iseärasus on selles, et ühe rõnga eemaldamisel vabanevad sõlmest kõik kolm. Sellist sõlme nimetatakse matemaatilises sõlmeteoorias Brunni sõlmeks.
Intel i486

Intel i486 ehk 486 ehk 80486 on Inteli mikroprotsessor, mis kuulub Inteli x86-protsessorite perekonda. 
i486 protsessorile eelnes 80386. Esimene 486 tüüpi protsessor ilmus aastal 1989 ja sisaldas 1,2 miljonit transistorit.
Protsessori i486 käsustik sarnaneb väga 80386 omaga, kuid riistvara poolest on oluliselt erinev. Sel on sisemine vahemälu ja kasutatakse konveiertöötlust.
Erinevused 80386 ja 80486 vahel.
486-l on 32-bitine andmesiin ja 32-bitine aadressisiin.
AMD Am5x86 ja Cyrix Cx5x86 olid viimased 486 protsessorid, mida kasutati tihti hilistel 486 emaplaatidel, millel oli välisseadmeühendus ja 72 viiguga üherealised SIMM-mälumoodulid. Need olid mõeldud töötamiseks operatsioonisüsteemiga Windows 95. Cx5x86 kadus käibelt kiiresti, kui välja tuli Cyrix 6x86, aga Am5x86 oli tähtis kogu selle aja jooksul, mil AMD K5 hilines.
Üldotstarbelistes lauaarvutites kasutati 486-protsessorit kaua odavates arvutites inimeste jaoks, kes ei saanud endale lubada kõige kallima arvuti ostmist, kuni 2001. aasta paiku lõpetas Microsoft Windows 95 toetuse ning järgmised operatsioonisüsteemid vajasid normaalseks tööks palju võimsamaid arvuteid. Tegelikult Windows XP kernel ei saagi i486-l töötada oma teistsuguse käsustiku tõttu, mis võeti kasutusele Pentiumiga.
Kuigi i486 oli sajandivahetuseks moraalselt vananenud, jätkas Intel selle tootmist, seda kasutati palju mitmesugustes manussüsteemides. Alles 2006. aasta mais teatas Intel, et i486 tootmine lõpetatakse 28. septembril 2007. Samal aastal lõpetati ka i486 eelkäija i386 tootmine, mis oli kestnud 22 aastat.
Novotšerkassk

Novotšerkassk on linn Venemaal Rostovi oblastis. Asub Aksai jõe ääres.
Linn on asutatud 1805. aastal Doni kasakate pealinnana. Ka tänapäeval peavad kasakad Novotšerkasskit oma pealinnaks.
Vene kodusõja ajal oli linn valgekaartlaste keskuseks. Punaarmee vallutas linna alles 7. jaanuaril 1920.
1962. aasta juuni alguses toimusid linnas tööliste protestimeeleavaldused, kus kokkupõrkes sõjaväega hukkus ligi 100 inimest.
Peamised tööstusharud on masina- ja keemiatööstus, seal asub Venemaa suurim veduritehas. Linna lähedal asub Novotšerkasski hüdroelektrijaam.
Annely Köster

 
Annely Köster (sündinud 6. mail 1969 Tallinnas) on eesti kunstipedagoog ja haridusjuht.
Ta on Sally Stuudio juhataja ja Tallinna Kunstihoone publiku- ja haridusprogrammide kuraator. Eesti Kunstnike Liidu ja Kunstihariduse ühingu liige. 
Elulugu.
Aastatel 1980–1987 õppis ta Tallinna Kopli Kunstikeskkoolis. Aastatel 1990–1991 osales kunstipedagoogikakoolitustel Saksamaal ja Soomes. 2005. aastal lõpetas Tartu Ülikooli psühholoogia erialal uurides kaasaegsele kunstile antavate hinnangute seoseid isiksusomadustega ja 2010. aastal Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduste magistrina.
1990. aastate alguses juhtis Eesti Raadios ja Eesti Televisioonis laste raadio- ja telesaateid, näiteks "Kukesammud", "Sally Sõbrad", "Lapsed ja moodne kunst". 1991. aastal asutas koos maalikunstnik Vano Allsaluga kunstikeskuse Sally Stuudio eesmärgiga luua kaasaegne kunstikool ja vabaajakeskus loomingulistele lastele ja noortele. 
1996. aastal asutas Eesti Kunstimuuseumi pedagoogikaosakonna ja juhtis seda aastani 2002. 
2005. aastal kureeris Kultuuriministeeriumi "Kunstiaasta 2005" programmi ja asutas galeriigiidi "Art This Week", mille vastutav väljaandja oli aastani 2011. 
Aastatel 2008–2009 juhtis põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava kunsti ainekava töörühma. 
Aastatel 2009–2017 juhtis rahvusvahelist koolinoorte kaasaegse kunsti triennaali "Eksperimenta!". 
2011–2014 juhtis Eesti Kunstiakadeemia kunstipedagoogika osakonda ja kunstiõpetaja magistriõppekava. 
Alates 2016. aastast on ta Tallinna Kunstihoone haridusprogrammide kuraator. 
Ta on algatanud ja juhtinud laste- ja noortekunsti projekte. Neist olulisemad:
Vaidemenetlus

Vaidemenetlus on isiku taotlusel algatatav menetlus, milles kontrollitakse isiku õigusi rikkuva või tema vabadusi piirava haldusakti või toimingu õiguspärasust ja otstarbekust. Sisuliselt on tegemist õigusliku vaidluse lahendamisega haldusorganis. Vaidemenetlust ei loeta kohtulikuks menetluseks.
Eestis on vaide lahendamise õigus nii algse toimingu või haldusakti teinud organil kui ka mõnel juhul erilisel, selleks otstarbeks loodud kõrgemalseisval vaideorganil. 
Vaidemenetlust reguleerib haldusmenetluse seaduse 5. peatükk.
Ronisoo

Ronisoo on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Rootsiküla (Peipsiääre)

Rootsiküla on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alatskivi jõe suudme lähedal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Küla on esmamainitud 1592. aastal ("Rotczyrand") ja 1601. aastal ("Rotze Randt"). Venemaa keisririigis kasutati koha kohta venepärast nime Rotšina ("Ротчина").
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 40 elanikku.
Rupsi

Rupsi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Saburi

Saburi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Savastvere

Savastvere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Külas toimus 2023. aastal filmi "Vari" võtted.
Külas on endine puidust koolihoone.
Savimetsa

Savimetsa on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Sudemäe

Sudemäe on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Torila

Torila on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Torila moodustati 1977. aastal Mets-Torila, Suur-Torila ja Väike-Torila küla liitmisel.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Torilas on helilooja Eduard Tubina sünnikoht.
Zarafšoni ahelik

Zarafšoni ahelik (varasem eestikeelne nimi "Zeravšani ahelik") on mäestik Aasias, osa Hisori-Alai mäestikust. Kulgeb ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 5489 m.
Määrus (Euroopa Liit)

Määrus on Euroopa Liidu õigusakt, mis on üldiselt kohaldatav, tervikuna siduv, suunatud määramata hulgale isikutele ja on pärast jõustumist liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Erinevalt direktiivist pole määrust vaja seadusega Euroopa Liidu liikmesriigi siseriiklikku õigusse üle võtta, määrus kohaldub otse kõigis liikmesriikides.
Toruküla

Toruküla on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Guernsey

Guernsey [g'öönzi] on Briti krooni sõltkond La Manche'i väinas. Pindala 78 ruutkilomeetrit. Hõlmab mitu saart, neist suurim, Guernsey saar on künklik, kõrgus kuni 110 meetrit. Asustatud saared on veel Alderney, Sarki saar ja Herm.
Rahvaarv 65 228 (juuli 2005). Pealinn Saint Peter Port.
Guernsey saar jaguneb 10 vallaks ("parish").
Põhiosa Guernsey elanikkonnast on tänapäeval ingliskeelne. Romaani keelte hulka kuuluvat Guernsey murret, Guernsey saare varasemat kohalikku keelt, valdas 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 2% rahvastikust.
Sarki murret räägivad vaid mõned inimesed Sarki saarel.
Alderney saare keel Aurigny murre suri välja juba 20. sajandi alguses.
Kuni 20. sajandi alguseni oli Guernsey ainus ametlik keel prantsuse keel, kõik kinnisvara ostu- ja müügitehingud Guernseys tehti veel 1971. aastalgi prantsuse keeles.
Tõruvere

Tõruvere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Külas asub Laanekivi hiidrahn.
Virtsu (Peipsiääre)

Virtsu on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Väljaküla (Peipsiääre)

Väljaküla on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda. Väljakülast saab alguse Alatskivi jõgi.
Nina

Nina ("nasus") on ülemiste hingamisteede algusosa inimesel ja kõigil teistel selgroogsetel. Väljapoole avaneb nina sõõrmetesse, sissepoole aga neelu.
Nina peamiseks ülesandeks on reageerimine õhus lendlevatele keemilistele ühenditele ehk haistmine. Selleks on ninas haistmisretseptorid, aga ka muud anatoomilised struktuuriüksused nagu veresooned, karvakesed jne. Inimese ninas on 400-800 retseptoriliiki. Inimene suudab tuvastada ligikaudu 10 000 eri lõhna. Ninaõõne limaskestade ülesanne on lisaks haistmisele sissehingatava õhu soojendamine, niisutamine ja puhastamine.
Maailma pikim nina oli 19 sentimeetrine ja kuulus inglasele Thomas Weddersile. Türklasele Mehmet Özyürekile kuulus aastatel 2001-2023 meessoost elava inimese maailma pikima nina rekord.
Naised eelistavad enda koetüübi lõhnale vastanduva lõhnaga mehi. Emad suudavad tuvastada oma lapse lõhna enne tema sündi.
Mällu talletunud lõhnad jäävad meelde peaaegu igavesti. Näiteks pliiatsi teritamisel tekkiv lõhn lihtsustab kooliaja meenutamist.
Osa tajutavatest lõhnadest oleme teadlikud, teised jällegi salvestuvad alateadvusesse. Enamus haistmismeele närvisignaalidest suunduvad otse aju hipokampusesse ja mandeltuuma. Igal inimesel on iseäralik lõhnataju, mis on pidevas muutuses. Haistmine hakkab hääbuma 16-aastaselt.
Lõhnaained mõjutavad ostlemist.
Ari Þorgilsson

Ari Þorgilsson (vanaislandi Ari inn fróði Þorgilsson) ka Ari Thorgilsson (1067 või 1068 – 9. november 1148) oli Islandi ajaloolane ja preester (Ari Õpetatu, Ari Kirjatark, vms).
Ari elust on teada väga vähe. Tema isa Þorgils suri, kui Ari oli laps, ja Ari kasvas üles Haukadalris, kus tema õpetajaks oli piiskop Ísleifri poeg Teitr. Ari sai väga hea hariduse, muuhulgas õppis ta ladina keelt, teoloogiat ja ajalugu. Ta jäi Haukadalri 21-aastaseks saamiseni. Arvatavasti kolis ta seejärel tagasi Snæfellsnesi Lääne-Islandil, kus oli elanud tema isa. Ari oli pühitsetud preestriks. Ta oli abielus ja tal oli poeg, kellest sai samuti preester. Ari poja lapselaps oli abielus Snorri Sturlusoni vennaga. Ari suri 1148. aastal 80- või 81-aastaselt.
Ari on kirjutanud ühe olulisema Islandi varasemat ajalugu käsitleva teose, Íslendingabók ("Islandlaste raamat"). Allikad räägivad alati "Ari raamatutest", nii et arvatavasti ei olnud "Islandlaste raamat" tema ainus teos. Võimalik, et Ari osales ka Islandi koloniseerimist käsitleva "Maa asustamise raamatu" (Landnámabók) koostamisel. Ari oli esimene Islandi ajaloolane, kes kirjutas islandi, mitte ladina keeles.
Arile viidatakse Islandi ajalooteostes kui suurele autoriteedile ja tema andmeid peetakse siiani küllaltki usaldusväärseteks. Ta viitas oma allikatele ja suhtus materjali kriitiliselt. 
Ari oli juba eluajal väga lugupeetud mees. Tema sõprade hulka kuulusid oma aja kõige haritumad islandlased, sealhulgas ametis olevad piiskopid ja ajaloolane Sæmundr Õpetatu.
Koila (Viru-Nigula)

Koila on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Külas asub Koila Lähtoru allikas ja Koila Linnamäe allikas.
Ísleifr Gizurarson

Ísleifr Gizurarson (ka Ísleifur Gissurarson või Ísleifr Gizorarsonr) (1006 – 5. juuli 1080) oli Islandi esimene piiskop. 
Islandil võeti kristlus ametlikult vastu 999. või 1000. aastal. 
Haukdælirite perekonnast pärit Ísleifr õppis Saksamaal Herfordis ja temast sai kristlik preester. 1056. aastal pühitses Bremeni peapiiskop ta Islandi esimeseks piiskopiks (esimeseks Skálholti piiskopiks), piiskopkonna keskuseks sai Ísleifri kodukoht Skálholt (Skálholti piiskopkond). Ísleifri õpilaste seas oli Jón Ögmundarson, kellest hiljem sai esimene piiskop Hólaris, kuhu loodi Islandi teine piiskopkond (Hólari piiskopkond).
Bromiidid

Bromiidid on kas vesinikbromiidhappe soolad või orgaanilised ühendid, mis koosnevad broomist ja mingist muust elemendist. Bromiidid koosnevad tavaliselt kahest elemendist, kuid soolade puhul, mis sisaldavad ühendioone, võib bromiidi koostisse kuuluda üle kahe elemendi. 
Broomi ühendid metalliga on soolad ning keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Bromiidide puhul, mis kujutavad endast broomi ühendit mittemetalliga, on tegu kovalentse sidemega.
AGD Interactive

AGD Interactive on firma, mis on teinud kahe esimese "Sierra" klassikalise "King's Quest" sarja seiklusmängu uusversioonid, mida saab nende kodulehelt tasuta alla laadida. Algselt kandis firma nime Tierra Entertainment.
Uusversioone on mängijad üldiselt tervitanud heakskiiduga, pidades neid originaalitruudeks.
Kuigi AGD tähendab "Anonymous Game Developer" ("anonüümne mänguarendaja"), ei ole firma pidajad enam anonüümsed – need on Britney K. Brimhall (kasutas pseudonüümi Anonymous Game Developer #1) ja Christopher T. Warren (kasutas pseudonüümi Anonymous Game Developer #2).
Jodiidid

Jodiidid on kas vesinikjodiidhappe soolad või orgaanilised ühendid, mis koosnevad joodist ja mingist muust elemendist. Jodiidid koosnevad tavaliselt kahest elemendist, kuid soolade puhul, mis sisaldavad ühendioone, võib jodiidi koostisse kuuluda üle kahe elemendi.
Joodi ühendid metalliga on soolad ning keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Jodiidide puhul, mis kujutavad endast joodi ühendit mittemetalliga, on tegu kovalentse sidemega.
Nitriidid

Nitriid on keemiline aine, mis koosneb kahest elemendist, millest üks on lämmastik, ning mille molekulis sisalduvate lämmastikuaatomite vahel puudub keemiline side.
Kui see element on metall, siis on tegu metallinitriidiga, kus keemiliseks sidemeks on iooniline side. Kui aga teine element on mittemetall, on tegu mittemetallinitriidiga, kus keemiliseks sidemeks on kovalentne side. Erandiks on ammoniaak ehk NH3, kus esineb kovalentse sideme eriliik – doonor-aktseptorside.
Nitriidid tekivad redoksreaktsioonis, kus üheks lähteaineks on nitriid. Kui ta reageerib enda omast väiksema elektronegatiivsusega elemendiga, siis käitub ta oksüdeerijana, kui aga reageerib suurema elektronegatiivsusega elemendiga, siis käitub ta redutseerijana.
Sulfaadid

Sulfaadid on väävelhappe soolad. Sulfaadid koosnevad kahest ioonist: metalli katioonist ja sulfaatioonist (SO42-).
Sulfaatide lähtehape on väävelhape (tugev hape).
Sulfaadid lahustuvad üldiselt hästi. Erandiks on baarium, kaltsium, plii ja strontsium, mille sulfaadid lahustuvad halvasti. Kõigist sulfaatidest kõige halvemini lahustub raadiumsulfaat.
Sulfaatide tõestamiseks kasutatakse baariumi sooli, näiteks baariumkloriidi, mis hästi lahustub. Selle lahust kallatakse sellesse lahusesse, milles sulfaatide olemasolu kontrollida tahetakse, ja kui tekib valge sade, siis näitab see sulfaadiioonide olemasolu.
Mõned sulfaadid olid tuntud keskaegsetele alkeemikutele. Neid nimetati vitriolisooladeks. See termin tuli ladina sõnast "vitreolum" ('klaasjas'), sest need olid ühed esimesed teadaolevad läbipaistvad kristallid. Need olid roheline vitriol ehk raudsulfaatheptahüdraat FeSO4*7H2O, sinine vitriol ehk vasksulfaatpentahüdraat CuSO4*5H2O, valge vitriol ehk tsinksulfaatheptahüdraat ZnSO4*7H2O ja maarjas KAl(SO4)2*12H2O. Hiljem hakati kasutama kipsi ehk kaltsiumsulfaatdihüdraati CaSO4*2H2O.
Nitraadid

Nitraadid tähendavad anorgaanilises keemias lämmastikhappe soolasid ja orgaanilises keemias lämmastikhappe estreid.
Nitraadid, mis on soolad, koosnevad kahest ioonist: metalli katioonist ja nitraatioonist (NO3-). Keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Nitraadid, mis on estrid, ei koosne ioonidest ja seal on kovalentsed sidemed.
Nitraatide mõju veekeskkonnale.
Mageveekogudes ja jõesuudme alal saab nitraatide sisaldus mõnikord suureneda piirini, kus see võib potentsiaalselt tappa kalu. Ehkki nitraadid on vähem mürgised kui ammoniaak ja nitrit, siis nitraatide arv vees üle 30 osakese miljoni osakese kohta võib pidurdada kalade kasvu, nõrgendada nende immuunsüsteemi ja rõhuda ka teisi veeorganisme. Enamasti on vee suurenenud nitraatide kontsentratsioon põhjustatud põllumajanduses ja maastikel nitraate sisaldavate väetiste kasutamisest.
Nitraatide liigne sattumine veekogudesse soodustab vetikate kasvu ja kui toitained (nt kaalium, fosfaat ja nitraat) on veekogus väga vähe, kaasneb sellega veeõitseng. Kui vees tekib hapnikupuudus, võib veeõitseng põhjustada ka muutusi ökosüsteemis, kus muutunud keskkonnas saavad eelise teised organismirühmad, mis varem ei domineerinud.
Täielikult lahustunud nitraatide osakeste sisaldust vees kasutatakse laialdaselt veekvaliteedi indikaatorina.
Neubrandenburg

Neubrandenburg on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Asub Tollensesee kaldal 110 km Berliinist põhjas.
Kanepi valla vapp

Kanepi valla vapp on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kanepi valla vapp.
Vapi sümbol on tuletatud Kanepi kohanimest. Kanepi Vallavolikogu andmetel on kanepi lehe kujutise kasutamine piirkonnas ajalooliselt levinud.
Vapp alates 2017.
Uus Kanepi valla vapp on kalambuurvapp, mis pärineb Kanepi kohanimest. See sümbol on lipu elemendina käigus juba 1869. aastast, mil Kanepi Laulu ja Mängu Selts käis Eesti esimesel laulupeol. Vapi värvid on tuletatud taime värvist.
Vapi kirjeldus.
Ülalt kaarjal rohelisel kilbil on kujutatud hõbedane kanepileht. Lehed on sõrmjad, rootsudega, lehekesi kokku seitse, all püstine, kergelt allapoole laienev vars.
Vapp 1997–2017.
Vapp kinnitati 18. novembril 1997.
1997. aastal toimunud valla vapi konkursile laekunud 15 autori kavanditest valiti välja Urve Valge kavand, mis sai aluseks Riigikantseleis viimistletud vapikavandile. Vapil kujutatud kirikutorni tipus olev aotäht, millega autor rõhutas praost Rothi rolli Kanepi kultuuriloos, paigaldati kirikutorni restaureerimisel tagasi viis aastat hiljem, aastal 2002. Valla vapp ja lipp said valmis ning pühitseti 1997. aasta jõulude ajal vastvalminud vallamajas. 
Vapi kirjeldus.
Sinisel kilbil Kanepi Jaani kiriku tornitipp, saatena paremal tammeleht ja vasakul kannel; teraviku kohal kaheksaharuline täht – kõik hõbedased.
Eelarvamus

Eelarvamus on ebapiisavale informatsioonile (sageli peamiselt teiste inimeste arvamusele) toetudes kujundatud stereotüüpne hoiak, mis võetakse enne objekti kohta vahetute objektiivsete andmete omandamist ("a priori"). Eeskätt kasutatakse seda sõna negatiivse eelhoiaku kohta.
Íslendingabók

Íslendingabók ehk "Islandlaste raamat" on Islandi ajaloolase Ari Þorgilssoni teos, mis kirjeldab Islandi vanemat ajalugu. Raamat valmis ajavahemikus 1122–1133. 
Algselt kirjutas Ari raamatust kaks versiooni, kuid säilinud on neist vaid lühem. Arvatavasti sisaldas esimene, pikem versioon ka Norra kuningate ajalugu ning genealoogiaid. 
Islandlaste raamat on lühike, trükis vaid kuni kahekümne lehekülje paksune raamat. See käsitleb Islandi varase ajaloo tähtsündmusi: maa asustamist, seaduste vastuvõtmist, Althingi asutamist, kalendri muutmist, maa jagamist neljandikeks, Gröönimaa avastamist ja asustamist, Islandi ristiusustamist. Raamatus loetletakse kõiki Islandi seadusekuulutajaid ja piiskoppe. Möödaminnes nimetatakse ka Põhja-Ameerikat (Vinlandit).
Ari sai oma andmed peamiselt vanadelt tarkadelt inimestelt, kellest paljud olid ise sündmuste pealtnägijad või olid sündmustest kuulnud nende tunnistajatelt. Ari nimetab paljusid oma informante ja räägib, miks ta nende andmeid usaldusväärseks peab. Ta viitab ainult ühele kirjalikule allikale (Fleury Abbo "Passio Sancti Eadmundi"), kuid tekstist on näha, et Ari tundis ja kasutas ka teisi ladinakeelseid teoseid, näiteks Sæmundr Õpetatu, munk Beda ja Bremeni Adami tööd.
Islandlaste raamat on säilinud vaid kahe 17. sajandi ärakirjana, mis mõlemad on kirjutatud sama isiku poolt. Arvatavasti oli aluseks käsikiri, mis kirjutati 1200. aasta paiku või veidi varem. 
Islandlaste raamat on kirjutatud vanaislandi keeles. See on vanaislandi kirjanduse tähtsamaid teoseid ja ajalooallikana peetakse raamatut siiamaani küllaltki usaldusväärseks.
Kõlleste valla vapp

Kõlleste valla vapp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõlleste valla vapp.
Vapp kinnitati 5. septembril 2003.
Vapi kirjeldus.
Sinisel kilbil okaspuuoksalõikeline hõbedane päis ja hõbedane kuldsete manustega kivi hoidev kurg.
Põhjendus.
Sellise asendiga kurg on heraldikas tähelepanelikkuse, erksuse ja valvsuse sümbol. Kui lind peakski tukastama, siis mahakukkuv kivi ärataks ta kohe üles. Sellega on iseloomustatud valla inimeste usinust ja virkust nii oma igapäevastes töödes-tegemistes kui ka tundeerksat loovust kodukandi kultuuripõllu harimisel. Kured on Kõlleste valla loodusele iseloomulikud püsiasukad. Seega sobibki kurg valla vapilinnuks.
Ka vapikilbi sinine põhivärvus, jaostatud okaspuutaimelõikega, sümboliseerib valla kaunist loodust oma metsade, orgudes sädelevate järvede ja kauguses sinavate mägedega.
Vapipäis on hõbedane. See värvus on puhtuse, parema tuleviku lootuse ja progressi heraldiline võrdkuju.
Wilhelm Reich

Wilhelm Reich (24. märts 1897 Dobrzcynica, Galiitsia, Austria-Ungari (tänapäeval Lvivi oblast, Ukraina) – 3. november 1957 Lewisburg, Pennsylvania) oli Austria psühhiaater, psühholoog ja psühhoanalüütik.
Wilhem Reich oli pärit assimileerunud juudi perekonnast. Ta emakeel oli saksa keel. Reich kasvas üles Bukoviinas, kus ta isa pidas suurt talu. Ta sai hariduse koduõppe teel. Reichi ema sooritas 1910. aastal enesetapu, kui ta mees sai teada, et tal oli suhe ühe koduõpetajaga. Reichi isa suri 1914. aastal tuberkuloosi ja ta pidi kooli kõrvalt talupidamisega tegelema. Kui puhkes Esimene maailmasõda ja Vene väed tungisid Bukoviinasse, siis oli Reich sunnitud põgenema. 1915. astus ta Austria-Ungari armeesse ja sõdis Itaalia rindel.
Pärast sõja lõppus astus ta Viini Ülikooli, kus õppis ühe semestri õigusteadust ja seejärel meditsiini. Ülikooli lõpetas ta 1922. aasta juulis. Reich alustas oma psühhoanalüütilise ja psühhiaatrilise erapraksisega 1922. aastal. Ta oli esimene kliiniline assistent Freudi psühhoanalüütilises polikliinikus Viinis (dr. Edward Hitschmanni juhendamisel) aastatel 1922–1928, polikliiniku asedirektor 1928–1930 ja sama asutuse psühhoanalüütilise teraapia seminari direktor. Viini Psühhoanalüütilise Instituudi õppejõuna pidas ta loenguid aastatel 1924–1930.
1930. aastal kolis Reich Berliini, kus ta 1931. aastal asutas Saksa Proletaarse Seksuaalpoliitika Liidu (Deutsche Reichsverband für Proletarische Sexualpolitik, SEXPOL). 1933. aastal põgenes Reich pärast natsionaalsotsialistide võimuletulekut Taani. Aastatel 1935–1939 elas ta Oslos.
Ta arendas välja psühhoanalüüsi koolkonna, mis keskendus mitte üksikutele neurootilistele sümptomitele vaid karakteri tervikstruktuurile. Suur osa tema tuntusest põhineb "orgonoomial", pseudoteadusel, mis üritas mõõta kosmilist energiat – orgooni, mis Reichi arvates inimese närvisüsteemis ringles.
Ta propageeris vaba seksi ja seksuaalharidust, mille sidus erinevatel viisidel poliitikaga. Näiteks väitis ta teoses "Fašismi massipsühholoogia" ("Die Massenpsychologie des Faschismus"), et fašismi esilekerkimine oli seotud seksuaalse repressiooniga.
Nahk (täpsustus)

"Nahk" on mitmetähenduslik sõna.