tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Glokaliseerumine

Glokaliseerumine (sõnadest "globaliseerumine" ja "lokaliseerimine" moodustatud kohversõna) tähendab üleilmsete ja kohalike ühiskondlike, poliitiliste ja majanduslike nähtuste üheaegset esinemist. Glokaliseerumine võib tähendada nii globaalsete trendide mõju kohalikele oludele kui ka globaalsete trendide kohalikku tõlgendamist.
Glokaliseerumise mõiste ilmus esimest korda Harvard Business Review veergudel 1980. aastate lõpus. Mõiste tõi ingliskeelsesse maailma sotsioloog Roland Robertson 1990. aastatel.
Glokaalne on omadussõna nähtuse kohta, millel on nii kohalikud kui ka üleilmsed tunnused.
Mõiste ajalugu ja etümoloogia.
Glokaliseerumise mõiste pärineb jaapanikeelsest sõnast "dochakuka", mis tähendab tõlkes ülemaailmset kohalikustamist ning viitas algselt vaid uudsete põlluharimisviiside mugandamisele kohalikeks vajadusteks. Mõiste sai laiema leviku, kui seda hakkasid 1980. aastatel kasutama Jaapani ärimehed.
Glokaliseerumise mõiste jõudis ingliskeelsesse maailma tänu sotsioloog Roland Robertsonile, kes kasutas seda 1997. aastal toimunud konverentsil "Globaliseerumine ja põlisrahvaste kultuur". Teiste hulgas kasutasid seda mõistet 1990. aastatel sotsioloogid Keith Hampton, Barry Wellman ja Zygmunt Bauman.
Äri.
Majandus- ja äriringkonnad on glokaliseerumisse panustanud juba kümmekond aastat. Hea näide glokaliseerumise põhimõtteid rakendavast ettevõttest on McDonald’s, mis lasi kohalikku toidukultuuri arvestades Hiinas müüki riisiburgerid ja Indias vältis loomaliha. Ettevõtted, mis suudavad kohanduda kohalike turgude ja kultuuride iseärasustega, suudavad ka enam tulu teenida. 
Starbucks on teine näide glokaliseerumisega arvestanud suurest ettevõttest. Tundes Hiina kultuuri eripärasid ja maitseharjumusi lisas kohvikukett oma menüüsse kohalikke elemente nagu "rohelise tee "frappuccino"" ning avas kohviku Pekingi keelatud linna osas. 2007. aastal oli aga Starbucks sunnitud kohviku keelatud linnas sulgema, vandudes alla ühiskonnas tekkinud survele. Üha läänevastasemalt meelestatud hiina avalikkusele ei meeldinud, et Starbucksi kui Lääne kapitalismi sümbol asus Hiina keisrite kunagises residentsis. Ajutisele tagasilöögile vaatamata on Starbucks Hiinas endiselt edukas.
Kuigi glokaliseerumisega kaasneb mitmeid äririske, võib kohalike mõjudega arvestamine olla nii suurtele kui ka väikestele ettevõtetele väga tulus. Muuhulgas võimaldab glokaliseerumine jõuda suurema sihtturuni. Ühtlasi võidab ühiskond tervikuna, kui globaliseerumise tingimustes konkurents suureneb ning hinnad langevad.
Haridus.
Haridusmaastikul on glokaliseerumisega seotud muutusi arvestatud mitmete valdkondade õpetamisel, nagu poliitika, kultuur ja majandus. Ühest küljest soovitatakse õpetajatel arvestada üleilmsete ressursside ja metoodikatega, mida on võimalik kohalikest oludest lähtuvalt rakendada. Teisalt on võimalik temaatiliselt üleilmsetele väljakutsetele ja võimalustele läheneda kohalikest vajadustest lähtuvalt.
Välislingid.
__INDEKSIGA__
Estcourt

Estcourt on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas Inkosi Langalibalele vallas.
1847. aastal asutati praeguse Estcourti kohale kaubapunkt ja paigutati sinna väiksem Briti sõjaväeosa. Linnaõigused sai asula 1848. aastal. 1863. aastal sai linn nimeks Estcourt, tõenäoliselt Thomas Henry Sotheron Estcourt'i järgi. Enne seda olid linna nimed Bushmans River Post ja Bushmans River Drift.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Estcourti elanikest mustanahalisi aafriklasi 68,81%, India või Aasia päritolu inimesi 20,52%, valgeid 5,28%, värvilisi 4,41% ja teisi 0,97%. Suulu keelt pidas emakeeleks 60,95%, inglise keelt 31,87%, afrikaani keelt 2,40% ja ndebele keelt 1,08%.
John Dryden

John Dryden (19. august (vkj 9. august) 1631 Aldwincle, Thrapston, Northamptonshire, Inglismaa – 12. mai (vkj 1. mai) 1700 London) oli inglise luuletaja, kirjanduskriitik, tõlkija ja näitekirjanik, 1668. aastast Inglismaa esimene poeet-laureaat. Drydenit peeti Inglise restauratsiooniajastu kirjanduselus sedavõrd mõjuvõimsaks, et kirjanduslugudes nimetatakse seda Drydeni ajastuks.
Dryden sai hariduse Westminsteri koolis ning Cambridge'i ülikooli Trinity College'is. 1662. aastal valiti Dryden Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks, kuid ta ei osalenud seltsi tegemistes ning arvati 1666. aastal tasumata liikmemaksu tõttu välja. 1687. aastal pöördus ta katoliiklusse. Kui katoliikliku kuninga asendas 1688. aastal protestantlik kuningavõim, keeldus Dryden kuningale truudust vandumast, ent kuna ta teenis elatist peamiselt erakirjastuste kaudu, mitte poliitilise patronaaži teel, ei olnud saadud tagasilöögil tema jaoks ulatuslikke tagajärgi.
Looming.
Tema esimene oluline trükis ilmunud teos oli 1658. aastal avaldatud "Heroilised stantsid" ("Heroic Stanzas"), euloogia samal aastal surnud Oliver Cromwellile. Pärast kuningavõimu taastamist Inglismaal sidus ta end aga uue võimuga ning temast sai peagi juhtiv kirjanduskriitik ja luuletaja. Kui 1660. aastal tühistati puritaanlik teatrikeeld, asus Dryden kirjutama näidendeid Londoni teatritruppidele, kellega tal olid püsilepingud: algul King's Company ja hiljem Duke's Company. 
Drydeni tuntumate teoste hulka kuuluvad satiirilised poeemid "Absalom ja Achitophel" (1681) ja "Mac Flecknoe" (1678), "Hirv ja panter" ("The Hind and the Panther", 1687) ja "Annus Mirabilis" (1667), essee "Dramaatilisest luulest" ("Of Dramatick Poesie", 1668), komöödia "Moodne abielu" ("Marriage à la Mode", 1673), heroilised värssdraamad "Oidipus" (1678), "Almanzor ja Almahide ehk Granada vallutamine hispaanlaste poolt" ja semiooper "Kuningas Arthur" (1691). Dryden tõlkis mitmeid antiikaegseid ja ka uuemaid autoreid nagu Horatius, Juvenalis, Ovidius, Lucretius ja Theokritos. Tema tõlketöö tipuks sai Vergiliuse koguteoste ilmumine 1697. aastal.
Dryden tõi inglise keelde uusi sõnu nagu "biography" ja kirjandusloolisi termineid nagu "Metaphysical poets" (nn metafüüsilised poeedid). Laialt on levinud mitmed tema sententsid nagu "Suur lust on olla hull, ent seda lusti tunneb ainult hull." ("Hispaania munk") ja "Kõigepealt me loome oma tavad ja siis loovad tavad meid."
Drydeni "Oodi Hr Henry Purcelli surma puhul" on tõlkinud eesti keelde Marju Riisikamp. Purcell, inglise barokkmuusika suurkuju, viisistas mitmeid Drydeni tekste. Drydeni "Laul püha Cecilia päevaks" ilmus ajakirjas Akadeemia nr 9/2016 Märt Väljataga tõlkes.
Liaušiai

Liaušiai on küla Leedus Ukmergė rajoonis, Šešuoliai valla halduskeskus. 2011. aastal oli küla valla rahvarohkeim asula.
Liaušiais on algkool (juriidiliselt Šešuoliai kooli filiaal), postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Külas töödeldakse puitu (3 ettevõtet).
Küla on esmamainitud 1744. aastal. Vana asula moodustab Liaušiai loodeosa. Nõukogude perioodil oli Liaušiai kohaliku kolhoosi keskasulaks, siis ehitati välja ka ülejäänud osa tänapäevasest asulast.
Erumäe maastikukaitseala

Erumäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu maakonnas Elva vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta, tutvustada ja säilitada Maioru ürgoru maastikku ja orule iseloomulikku reljeefi, vanu laanemetsi ja poollooduslikke kooslusi, kaitsealuseid liike ning pärandkultuurmaastikku. Kaitseala pindala on 35 ha.
Kaitseala moodustati 2015.
Haabneeme klindiastangu maastikukaitseala

Haabneeme klindiastangu maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Haabneeme klindiastangut ja Tilio-Acerion-kooslustega nõlvade, rusukallete ja jäärakute metsi. Kaitsealale jääb ka Viimsi koobas. Kaitseala pindala on 16,1 ha.
Kaitseala moodustati 2009.
Elutähtis teenus

Elutähtsad on need teenused, mis on hädavajalikud nii ettevõtetele, riigiasutustele kui ka inimestele, et rahuldada nende esmavajadused ning tagada elu ja tervis.
Hädaolukorra seaduse tähenduses on elutähtsa teenuse osutajad üksnes väike osa loetletud valdkondades tegutsevaid ettevõtjaid. 
Elutähtsa teenuse osutajad peavad 1. juuliks 2018 koostama elutähtsa teenuse toimepidevuse riskianalüüsi ja plaani ning esitama need kooskõlastamiseks korraldavale asutusele.
Korraldav asutus peab 1. juuliks 2019 koostama elutähtsa teenuse katkestusest põhjustatud hädaolukorra lahendamise plaani ja esitama selle kooskõlastamiseks siseministeeriumile. Kohaliku omavalitsuse üksused esitavad hädaolukorra lahendamise plaani päästeametile.
Elektrooniline isikutuvastamine

E-identimist ning e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid reguleerib Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 910/2014.
Iganõmme maastikukaitseala

Iganõmme maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Joldiamere aluspõhjalist rannaastangut, Iganõmme Pakamäge ja seda ümbritsevat metsa, samuti sealseid puisniite, lubjakivipaljandeid. Kaitseala pindala on 5,1 ha.
Kaitseala moodustati 1960.
East vs. West – A Hearts of Iron Game

"East vs. West – A Hearts of Iron Game" on avaldamata sõjalise strateegia videomäng, mida arendas Paradox Interactive'i poolt avaldatud mängu Hearts of Iron IV põhjal ettevõte BL-Logic. Mängija sai juhtida riike, mis eksisteerisid külma sõja ajal aastatel 1946–1991. Mängu arendamine katkestati 2014. aastal.
Kirjeldus.
"East vs. West "oleks olnud väga sarnane Hearts of Ironi seeria varasemate mängudega". "Mängija oleks saanud oma riigis mõjutada poliitikat, diplomaatiat, spioneerimist", "majandust, sõjaväge ja tehnoloogia arengut"." Mäng ei ole palju seotud traditsioonilise sõjapidamisega, vaid hoopis tuumapommide ja tuumasõjaga.
FCI (täpsustus)

FCI on lühend, mis võib tähendada:
Lolu oja

Lolu oja on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Orika oja vasakpoolne lisajõgi.
Oja pikkus on 3,2 km, valgla pindala 7,6 km², langus 21 m ja lang 6,56 m/km. Oja saab alguse 79,5 m kõrgusel Viisukülas ja suubub Lolu külas 58,5 m kõrgusel vasakult poolt Orika ojasse 9,8 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Isikutuvastusandmed

Isikutuvastusandmete piiriülese kinnitamise võimaluse tagamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (eIDASe) artikli 7 punktile f korraldab Vabariigi Valitsuse volitatud riigiasutus.
Viited.
Märkus Teavitav liikmesriik tagab internetipõhise autentimise võimaluse nii, et teise liikmesriigi territooriumil asuv tuginev isik saab kinnitada elektrooniliselt saadud isikutuvastusandmeid. Teavitav liikmesriik võib kindlaks määrata kõnealuse autentimise kasutustingimused tuginevatele isikutele, kes ei ole avaliku sektori asutused. Piiriülene autentimine on tasuta, kui autenditakse avaliku sektori asutuse internetipõhist teenust. Liikmesriigid ei kehtesta autentimiskavatsusega tuginevate isikute suhtes ebaproportsionaalseid tehnilisi tingimusi, mis takistavad või raskendavad märkimisväärselt teavitatud e-identimise süsteemide koosvõimet.
Valter Pormeister

Valter Pormeister (17. aprill 1922 Valga – 18. mai 2010) oli eesti sisearhitekt.
Pormeister sündis Valgas rätsepa perekonnas. Valga keskkooli lõpetas ta 1941. aastal. Aastatel 1942–1945 õppis ta Tartu Ülikoolis metsandust ja aastast 1947 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas ruumikujunduse erialal 1953. aastal. Töötas aastatel 1954–1979 kombinaadis Ars. Eesti Kunstnike Liidu liige oli ta aastast 1964, Eesti Sisearhitektide Liidu liige aastast 1992. Koos abikaasa Ingridiga kavandas ta reisilaeva Estonia suure baari (1967), Tallinna hotelli Kungla ööbaari ja saali (1969) ning Pirita näituseväljaku paviljonid (1975), seal kujundas ta ka kõik näitused kuni Sinise paviljoni valmimiseni 1975. aastal.
Isiklikku.
Ta oli abielus maastikuarhitekt Valve Pormeistriga ning hiljem sisearhitekt Ingrid Pormeistriga. Nende tütar on sisearhitekt ja Euroakadeemia õppejõud Katrin Laanoja.
Music for a While

"Music for a While" on inglise barokkhelilooja Henry Purcelli laul sooloaldile, teine osa Purcelli neljaosalisest tsüklist (Z 583) John Drydeni ja Nathaniel Lee heroilise värssdraama "Oidipus" tekstile (osa pikemast muusikalisest vahepalast III vaatuse I pildis).
"Oidipus" jõudis lavale 1678. aastal ja trükki 1679. Henry Purcell, kes tegi Drydeniga koostööd teistegi teoste juures, millest tuntuim on semiooper "Kuningas Arthur", kirjutas oma muusika uuslavastuse tarbeks 1692. aastal. Teos jõudis trükki Purcelli postuumses kaheköitelises teostekogus "Orpheus Britannicus" (1698–1702).
Muusika.
Sooloalti saadab "basso ostinato"'ga instrumentaalosa. Täiendavaid harmooniaid lisas barokkmuusikas "basso continuo". 
Arranžeeringud.
Teosest on tehtud mitmeid seadeid, sealhulgas sooloklahvpillile ning viiulile ja klahvpillile.
"Music for a While" andis nime Christina Pluhari Purcelli-arranžeeringute plaadile, mis ilmus 2014. aastal.
Tekst.
"Music for a while
Shall all your cares beguile.
Wond'ring how your pains were eas'd
And disdaining to be pleas'd
Till Alecto free the dead
From their eternal bands,
Till the snakes drop from her head,
And the whip from out her hands."
Plaadistused.
Tänapäeva muusikakultuuris seostub "Music for a While" tugevalt esimese tänapäevase kontratenori Alfred Delleriga, kes tõenäoliselt esimesena plaadistas selle 1940. aastatel.
Kultuuris.
"Music for a While" andis nime Šveitsi helilooja Michael Jarrelli Purcellist inspireeritud orkestripalale, mille plaadistas 1995. aastal ansambel Klangforum dirigent Mark Fosteri juhatusel.
Sama nime kannab Frédéric Malle'i ja Carlos Benaïmi parfüüm.
WestJet

WestJet Airlines Ltd. on 1996. aastal asutatud Kanada odavlennufirma. Lennufirma alustas odavate alternatiividega riigi konkureerivatele suurtele lennufirmadele. WestJet pakub regulaarset ja tellimuslendude teenust 100 sihtkohta Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Euroopas, Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas.
WestJet on Kanada suuruselt teine lennufirma Air Canada järel, tehes keskmiselt 425 lendu ja teenindades üle 45 000 reisija päevas.
Garuda Indonesia

Garuda Indonesia on Indoneesia riiklik lennufirma. Garuda Indonesia peamine kodulennujaam on Soekarno-Hatta rahvusvaheline lennujaam. Skytrax hindas lennufirma 5- tärni lennufirmaks 2014. aastal, tegu on oma klassi parima lennufirmaga. 
Lennufirma asutati 1947. aastal KLM Interinsulair Bedrijfina. Lennufirmal on 142 lennukit ning opereerib 133 sihtkohta.
Rannakaitsepatarei nr 12 (Hiiumaa)

Rannakaitsepatarei nr 12 oli Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse suurtükipatarei Hiiessaare küla juures Sääre ninal, Hari kurgu ääres Hiiumaal.
Rannakaitsepatarei ehitati aastatel 1939–1940, NSV Liidu mereväe Balti laevastiku, Tallinna mereväebaasi PBL Tallinna Peabaasi Läänemere rajooni rannakaitse osana.
Läänemere rajooni rannakaitse eelpositsiooni kaitsesektorisse kuulusid Hiiumaal veel rannakaitsepatarei nr 26 Tahkunal, rannakaitsepatarei nr 42 Kõpu poolsaarel Ristna piirkonnas, rannakaitsepatarei nr 316 Tahkuna poolsaarel Lehtma piirkonnas ja rannakaitsepatarei nr 149 Kõpu poolsaarel Poama piirkonnas Palli ninal.
Patareipositsioon.
1939. aastal alla kirjutatud Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahelise vastastikuse abistamise pakti rakendamise protokoll nägi ette NSV Liidu sõjavägede paigutamise ka Hiiumaale, 19. oktoobril algas vägede ülevedu Rohukülast Heltermaale ning seejärel suurtükipatarei positsioonide ehitus. Suurtükipatarei asus rannas, patarei kolm kaheksanurkset betoonist kahurialust seisavad reas umbes 50-meetriste vahedega. 
Hiiessaare tuletorn jäi suurtükipatareist umbes pool kilomeetrit lääne poole.
Rannakaitsepatarei.
Sümbolite (III-152/45) tähendus kahuripatarei nimes:
Suurtükkide laskekaugus oli 19,4 km.
Lahingutegevuses.
Saksa vägede dessant Hiiumaale algas 12. oktoobril 1941 meredessandiga Saaremaalt Triigi sadamast üle Soela väina. Saarel maabunud Saksa väeosade 61. jalaväediviisi jõud suundusid Emmaste piirkonnast põhja poole, 176. jalaväerügement paremal ja 151. vasakul. Mõlemad dessantgrupid kohtusid Emmastes ning koos hõivati Sõru ja vallutati Tohvri (Hindu) rannakaitsepatarei nr 44.
15. oktoobril hõivasid Saksa väeüksused Heltermaa ja liikusid edasi Tempani. Sakslaste üksuste liikumisel maanteed mööda Nõmba suunas anti Tahkuna ja Hiiessaare patareidest sinna lühiajaliselt suurtükituld. 16. oktoobril toimus Nõmba lahing ja Käinast Kärdla suunas liikunud Saksa üksused vallutasid Kreiandi ja Valli ning Hiiessaare patarei juures toimunud tulevahetuse järel õhkisid venelased suurtükid ja taandusid üle Kärdla Tahkuna poolsaarele. Venelased lasid õhku ka Ristna rannakaitsepatarei nr 42 suurtükid ja võitlejad suundusid Palli ninal asunud Palli patareisse nr. 149.
E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus

E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus on seadus, mis reguleerib e-identimist ja e-tehinguteks vajalikke usaldusteenuseid ning riikliku järelevalve korraldust ulatuses, milles need ei ole reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 910/2014 (eIDASes) "e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ".
Scoot

Scoot Tigerair Pte Ltd (tegutseb Scootina) on Singapuri odavlennufirma, mis kuulub Singapore Airlinesile. 
Scooti lennukipark koosnes esialgu Singapure Airlinesilt saadud Boeing 777 lennukitest. Lennufirma baseerub Changi lennujaamas.
Rannakaitsepatarei nr 42

Rannakaitsepatarei nr 42 oli Balti laevastiku rannakaitsepatarei Hiiumaal Kõpu poolsaarel Ristna piirkonnas.
Rannakaitsepatarei ehitati aastatel 1939–1940 NSV Liidu mereväe Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Tallinna peabaasi Läänemere rajooni rannakaitse osana.
Läänemere rajooni rannakaitse eelpositsiooni kaitsesektorisse kuulusid Hiiumaal veel rannakaitsepatarei nr 12 Hiiesaarel, rannakaitsepatarei nr 26 Tahkunal, rannakaitsepatarei nr 316 Tahkuna poolsaarel Lehtma piirkonnas ja rannakaitsepatarei nr 149 Kõpu poolsaarel Poama piirkonnas Palli ninal.
Patareipositsioon.
Rannakaitsepatarei patareipositsioonil ehitati kahuriõued varjenditega, laskemoonavarjendid, punkrid ja reservuaarid, elektrijaam pumbajaama ja veereservuaariga ja komandokeskus-elektrijaam ning tulejuhtimistorn komandokeskusega.
Rannapatareide kaitseks võimalike dessantide vastu ehitati kaitseehitisi: dotte ja laskemoonavarjendeid.
Rannakaitsepatarei.
Rannapatarei relvastuses (tähistus IV-130/50) oli neli B-13 suurtükki, mille kaliiber oli 130 mm ja suurtükitoru pikkus 50 kaliibrit.
Suurtükkide laskekaugus oli 24 km (130 kaabeltaud).
Ristna patarei neljast positsioonist on säilinud kaks. Üks positsioon hävis kruusakarjääri laiendamisel, teine 1950. aastatel ehitatud Ristna tulejuhtimistorni ehitustöödel.
Praegu Ristnas olevad neli 130 mm suurtüki positsiooni on rajatud pärast Teist maailmasõda.
EIDAS

eIDAS (inglise keeles "electronic IDentification, Authentication and trust Services") on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 910/2014, mis võeti vastu 23. juuli 2014 ja millega tunnistati kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ.
Määruse eestikeelne nimi on "e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ"
Määrusega tagatakse Euroopa Liidu siseturu nõuetekohane toimimine, seades samal ajal eesmärgiks saavutada e-identimise vahendite ja usaldusteenuste asjakohane turvalisuse tase:
Digiallkiri.
Digiallkirju on eIDASe järgi 4 kategooriat:
Määruse lisad.
Nõuded kvalifitseeritud digiallkirjasertifikaatidele.
Digiallkirja kvalifitseeritud sertifikaadid peavad sisaldama järgmist:
Nõuded kvalifitseeritud templiteenustele.
digitemplite kvalifitseeritud sertifikaadid peavad sisaldama järgmist:
Nõuded veebilehtedel autentimiseks kvalifitseeritud sertifikaatidele.
Kvalifitseeritud sertifikaadid veebisaidi autentimiseks peavad sisaldama järgmist:
Kalli maastikukaitseala

Kalli maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta muu hulgas sealset madalsoo- ja allikaala, kadastikke, vanu loodusmetsi, samuti II kaitsekategooria liiki kärbesõit. Kaitseala pindala on 480,1 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Kastna maastikukaitseala

Kastna maastikukaitseala on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Kastna ja Ranniku külas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Lääne-Eestile tüüpilisi rannikukooslusi ja kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 123,3 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Kesselaiu maastikukaitseala

Kesselaiu maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Muhu vallas Kesselaiul. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Kesse panka ja saarel kasvavat lookuusikut, looduslikke ja poollooduslikke kooslusi, kaitsealuseid liike ning nende elupaiku. Kaitseala pindala on 175,1 ha.
Kesselaid võeti kaitse alla 1938.
Kiigumõisa maastikukaitseala

Kiigumõisa maastikukaitseala on maastikukaitseala Järva maakonnas Kihme, Kaalepi ja Oeti külas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealseid lamminiite, allikaid ja allikasoid, samuti soometsasid. Kaitseala pindala on 170,0 ha.
Kaitseala moodustati 1981.
Kivikupitsa maastikukaitseala

Kivikupitsa maastikukaitseala on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kivikülvi, kaitsealuste liikide elupaikade ja kõrge looduskaitseväärtusega metsakoosluste terviklikkust. Kaitseala pindala on 135,6 ha.
Kaitstavateks linnuliikideks on muuhulgas hallpea-rähn, musträhn, händkakk, värbkakk, väike-kärbsenäpp ja laanepüü.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1960, kui kaitse alla võeti Kivikupitsa mägi.
Kivikupitsa maastikukaitseala lõunapiiriks on Eesti-Läti piir, idas ja põhjas piirneb maastikukaitseala Kiusumetsa hoiualaga.
Kaitseala läbib endise Riisselja–Orajõe raudtee trass.
Koigi maastikukaitseala

Koigi maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta väärtuslikke elupaiku, looduse ja maastiku mitmekesisust ning haruldasi liike. Kaitseala pindala on 2371,4 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Kuuskantvõti

Kuuskantvõti (ka allenvõti) on tööriist selliste poltide ja kruvide keeramiseks, mille peas on kuusnurkne süvend.
Kuuskantvõtmetel on alternatiivsete lahendustega (nt traditsiooniliste kruvikeerajatega) võrreldes mitu eripära. Nad on suhteliselt kerged ja nende tootmine on odav, seepärast pakitakse need tihti komplekti koos kokkupandava mööbliga. Kruvi või poldi kontaktpinnad on kahjustuste eest kaitstud ning kontaktpindu on kuus – rohkem kui enamiku teiste lahenduse korral. Võtit saab kasutada ka peata või väga väikese peaga kruvide keeramiseks, samuti saab vastavalt vajadusele tarvitada võtme eri otsi. Teisalt on tööriista nurgad väga nürid ja kalduvad kergesti kuluma, ehkki kulunud osa mahalihvimise järel töötab võti taas. Ka vigastatud peaga (nt ümardunud süvendinurkadega) kruvisid on võtmega raske keerata.
Säilinud dokumentide põhjal on alust uskuda, et kuuskantvõtmed leiutati juba 1860.–1890. aastatel, kuid vastavad kruvid jõudsid seeriatootmisse alles 1910. aasta paiku. 19. sajandi teisel poolel võeti USAs terve rida patente analoogsetele lahendustele, kus kasutati kolm- ja nelinurkseid süvendeid ja võtmeid, kuid nende tootmiseni siiski ei jõutud. Nelinurkse süvendiga kruvide tootmist alustas 1908. aastas Kanadas Ontario provintsis P. L. Robertson, kes oli tootmismeetodit täiustanud ja selle patentinud. 1909–1910 patenteeris meetodi kruvide tootmiseks ameeriklane William G. Allen. Arvatavasti polnud ta esimene kuuekandiliste süvendite väljamõtleja, kuid ta jõudis esimesena patendi ja tootmiseni.
Ehkki inglise keeles on nimetus "Allen key" levinud, on Allen USA Connecticuti osariigist pärit ettevõtte Allen Manufacturing Company kaubamärk, mis pärineb ligikaudu 1910. aastast ja mille praegune omanikfirma Apex Tool Group võitleb nime üldistatud kasutuse vastu.
Laulasmaa maastikukaitseala

Laulasmaa maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Laulasmaa rannamaastikku, samuti seal elavat vasakkeermest pisitigu. Kaitseala pindala on 130,5 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Raikküla Pakamäe maastikukaitseala

Raikküla Pakamäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Rapla vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Raikküla Pakamäge ja sealset Raikküla ladestu paljandit, samuti sealset rohunditerikast kuusikut. Kaitseala pindala on 19,7 ha.
Kaitseala moodustati 1973, kui kaitse alla võeti Raikküla Pakamägi.
Rannaniidi pankade maastikukaitseala

Rannaniidi pankade maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Muhu vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta vääriselupaiku, looduse ja maastiku mitmekesisust (sh Rannaniidi pankasid) ning haruldasi liike. Kaitseala pindala on 97,8 ha.
Kaitseala moodustati 1959, kui kaitse alla võeti Rannaniidi pangad.
Saarjõe maastikukaitseala

Saarjõe maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi, Järva ja Pärnu maakonnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealseid jõgesid ja ojasid, lamminiite, allikasoid, vanu loodusmetsi, soometsi. Kaitseala pindala on 1751,6 ha.
Kaitseala moodustati 2006.
Struuga maastikukaitseala

Struuga maastikukaitseala on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Narva jõe lähteala vanajõgede (struugade) ja luhtade elustikku ning rändlinnuliikide elupaiku. Kaitseala pindala on 1250,9 ha.
Kaitseala on moodustatud 2007. aastal.
Ubari maastikukaitseala

Ubari maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Jõelähtme ja Kuusalu vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealset Põhja-Eesti paekallast, laialehiseid metsakooslusi ja vääriselupaiku. Kaitseala pindala on 58,7 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Viirika

Viirika on endine küla Rapla maakonnas Rapla vallas, mis liideti 1977. aastal Tolla külaga. 
Küla asub Aela-Viirika soostiku lääneosa soosaartel.
Registreeritud e-andmevahetusteenus

Registreeritud andmevahetusteenust kasutades saadetud ja kättesaadud andmeid ei tunnistata õiguslikult kehtetuks ega kohtumenetlustes tõenduskõlbmatuks ainuüksi seetõttu, et teenus on elektrooniline või ei vasta kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenusele esitatavatele nõuetele.
E-andmevahetus

E-andmevahetus ehk EDI (inglise keeles "Electronic Data Interchange") on struktureeritud andmete elektroonne ülekanne kokkulepitud sõnumistandardite abil ühelt arvutisüsteemilt teisele inimese minimaalse sekkumisega.
Vallaste e-teatmiku kohaselt on elektronandmevahetus organisatsioonide (ettevõtete) vahel standardselt vormindatud elektrooniliste dokumentide (arved, tollideklaratsioonid, päritolusertifikaadid jne) edastamine võrgurakenduste tasemel.
Usaldusteenus

Euroopa Liidus asuvaid usaldusteenuste osutajaid loetakse kvalifitseerituteks, kui nad vastavad eIDASes kohaldatavatele nõuetele. Neil on õigus osutada kvalifitseeritud usaldusteenuseid (näiteks kvalifitseeritud digiallkirjad, digitemplid ja sertifikaadid) kõigis Euroopa Liidu riikides. Kolmandas riigis asuvate usaldusteenuse osutajate pakutavad usaldusteenused tunnistatakse õiguslikult samaväärseks kvalifitseeritud usaldusteenustega, kuid üksnes pärast Euroopa Liidu ja kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel kokkuleppe sõlmimist.
Kvalifitseeritud usaldusteenus

Kvalifitseeritud usaldusteenuste kasutamine on oluline tõendusväärtuse seisukohast. Need aitavad tagada, et kasutatavad sertifikaadid on seotud õigete osapooltega (autentsus). Samuti tagavad need e-templi mehhanismide abil vahetatud andmete allika ja muutumatuse teistele osapooltele.
Määruse (eIDASe) 3. jaos on 5 artiklit:
eIDASe määruse jõustumisest alates 1. juuli 2016 on Sertifitseerimiskeskus (SK) kantud usaldusnimekirja kui kvalifitseeritud elektroonilise ajatempliteenuse osutaja, e-templi sertifikaatide ning e-allkirja sertifikaatide teenuse osutaja.
Viited.
Märkus Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenus

Kui andmeid saadetakse kahe või enama kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja vahel, kohaldatakse punktides 1–6 osutatud nõudeid kõikide kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate suhtes.
2. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada andmete saatmise ja kättesaamise protsesse käsitlevate standardite viitenumbrid. Kui andmete saatmise ja kättesaamise protsess vastab kõnealustele standarditele, loetakse see lõikes 1 sätestatud nõuetele vastavaks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja

eIDASe määruse jõustumisest alates 1. juuli 2016 on Sertifitseerimiskeskus (SK) kantud usaldusnimekirja kui kvalifitseeritud elektroonilise ajatempliteenuse osutaja, e-templi sertifikaatide ning e-allkirja sertifikaatide teenuse osutaja. 
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 2() osutatud kontrollimenetlusega.
Viited.
Märkus Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
DigiDoc

DigiDoc ("Digital Document") on Eestis failivorming avaliku võtme krüptograafial põhinevate digitaalsignatuuride ja krüpteeritud failide kogumi hoidmiseks. Vormingu kujundas Riigi Infosüsteemi Amet.
Jerry Sandusky

Jerry Sandusky (sünninimi Gerald Arthur Sandusky; sündinud 26. jaanuaril 1944 Washingtonis Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide endine jalgpallitreener ja süüdimõistetud seksuaalkurjategija.
2012. aastal mõisteti ta süüdi 45 seksuaalse ärakasutamise juhtumis, mis leidsid aset 15 aasta jooksul, kui ta tegutses treenerina. Talle määrati 60-aastane vanglakaristus (minimaalne karistusaeg Pennsylvania seaduste järgi), võimalusega taotleda vanglakaristuse asendamist kriminaalhooldusega pärast 30 aastat.
Elva maastikukaitseala

Elva maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu maakonnas Elva ja Nõo vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on säilitada, hooldada ja tutvustada sealseid maastikke, kaitsta esinduslikke elupaigatüüpe ja kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 1064 ha.
Kaitseala moodustati 2016.
Pärnu maastikukaitseala

Pärnu maastikukaitseala on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas ja Pärnu linnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Pärnu rohelise vööndi metsamaastikku, sealseid metsakooslusi ja liikide elupaiku. Kaitseala pindala on 518,8 ha.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1958, kui kaitse alla võeti Raeküla männikud (Raeküla männikute kaitseala).
Jesse Lingard

Jesse Ellis Lingard (sündinud 15. detsember 1992 Warringtonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või ääremängijana Inglismaa Premier League'i klubis Nottingham Forest.
2000. aastal liitus ta Manchester Unitedi noorteakadeemiaga. Lingard tegi täiskasvanute arvestuses debüüdi Leicester Citys laenul olles 2012. aastal. Manchester Unitedi põhimeeskonnas debüteeris ta 2014. aastal. Manchester Unitedist mängis ta lisaks laenul Birmingham City, Brighton &amp; Hove Albioni, Derby County ja West Ham Unitedi meeskonnas. 
Klubikarjäär.
Manchester United.
Lingard sündis Warringtonis Cheshire'is. Jalgpallurikarjääri alustas ta Penketh Unitedis ning treenis seal kuni Manchester Unitedi noorteakadeemiaga liitumiseni 2000. aastal. Ta kuulus Manchester Unitedi meeskonda, mis 2010–11 hooajal võitis FA Youth Cupi. Elukutseliselepingu sõlmis ta klubiga 2011. aasta suvel.
Manchester Unitedi põhimeeskonnas tegi debüüdi 16. augustil 2014 liigamängus Swansea City vastu. 
2015–16 hooajal aitas ta Manchester Unitedil võita FA Cupi, lüües võiduvärava Wembley staadionil Crystal Palace'i vastu. 
2016–17 hooajal vedas Lingard Manchester Unitedi võidule EFL Cup'i finaalis Southamptoni vastu, lüües võiduvärava, ning FA Community Shieldis lõi avavärava Leicester City vastu.
Leicester City.
2012–13 hooajal laenas Manchester United Jesse Lingardi ja Michael Keane'i Leicester Citysse, kus Lingard mängis klubi meeskonnas viis mängu.
Birmingham City.
2013–14 hooajal laenati Lingard Birmingham Citysse, kus ta mängis 13 mängu ning jõudis lüüa 6 väravat.
Brighton &amp; Hove Albion.
27. veebruaril 2014 laenas Manchester United Jesse Lingardi Brighton &amp; Hove Albionisse, kus ta lõi 3 väravat 15 mänguga.
Derby County.
2. veebruaril 2015 laenati Lingard klubisse Derby County. Seal ta lõi 14 mänguga 2 väravat.
West Ham United.
Hooaja 2020–21 teises pooles mängis Lingard Manchester Untedist laenul Inglismaa kõrgliiga klubis West Ham United. Seal lõi ta 16 mänguga üheksa väravat.
Nottingham Forest.
2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Nottingham Forestiga.
Koondisekarjäär.
Noortekoondises mängis ta Inglismaa alla 17-aastaste koondises kolmel mängu ja alla 21-aastaste koondises 11 mängu, mille jooksul lõi ta ka 2 väravat.
Täiskasvanute koondises tegi Lingard debüüdi Malta vastu oktoobris 2016. 
Esimese värava Inglismaa täiskasvanute meeskonnas lõi ta sõprusmängus Hollandi vastu 23. märtsil 2018.
2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Panama vastu.
Isiklikku.
Inglismaa naiste jalgpallikoondislane Gabrielle George on Jesse Lingardi nõbu.
Tumeaine (album)

"Tumeaine" on Cool D album, mis anti välja 2012. aastal.
Želva vald

Želva vald (leedu keeles "Želvos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 94 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1194 inimest. Valla keskus on Želva alev, kus aastal 2011 oli 457 elanikku. Vallamaja asub aadressil J. Vaišučio g. 5. Vald oli 9. aprilli 2018 seisuga ilma vallavanemata, eelmine vallavanem oli Kęstutis Mikalajūnas.
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Ihamaru looduskaitseala

Ihamaru looduskaitseala on looduskaitseala Põlva maakonnas Põlva ja Kanepi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta muu hulgas sealseid metsakooslusi, Ahja jõe ja selle allikalisi niidualasid, samuti kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 254,6 ha.
Kaitseala moodustati 1981.
Iidva looduskaitseala

Iidva looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid. Kaitseala pindala on 810 ha.
Kaitseala moodustati 2006.
Jäärumetsa looduskaitseala

Jäärumetsa looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid, samuti rohunditerikkaid kuusikuid ja soometsi. Kaitseala pindala on 332,5 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Kahvena looduskaitseala

Kahvena looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu ja Viljandi maakonnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi ja siirdesoo- ja rabametsi. Kaitseala pindala on 660 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Kalita looduskaitseala

Kalita looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 146,1 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Sadie Bjornsen

Sadie Bjornsen (sündinud 21. novembril 1989 Omakis Washingtoni osariigis) on USA murdmaasuusataja.
Maailma karikasarjas osales Bjornsen esimest korda 2011. aasta veebruaris Drammenis 10 km klassikadistantsil, saavutades 51. koha.
Sadie Bjornseni vend Erik Bjornsen on samuti murdmaasuusataja.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Sadie Bjornsen on individuaalarvestuses osalenud () 138 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 5 etapil.
Hugo Nigol

Hugo Nigol (sündinud 6. august 1927 Harku vald, Harjumaa – 18. oktoober 2022) oli eesti jääpurjetaja.
Nigol saavutas jääpurjetamises monotüüp XV klassis 1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlustel kulla, 1958–1960 hõbeda ja 1964 pronksi.
Aastal 1962 oli Nigol monotüüp XV klassis Nõukogude Liidu edetabelis esikohal ning võitis ka 1962. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises.
Purjetamises tuli Nigol M-klassis 1952 soodimehena ja 1955 roolimehena Eesti meistriks.
Vietnam Airlines

Vietnam Airlines (vietnami: "Hang Hàng Không Quốc gia Việt Nam") on Vietnami rahvuslik lennufirma. Asutatud 1956 nime all Vietnam Civil Aviation. Lennufirma lendab 64 sihtkohta 17 riigis. Vietnam Airlines sai SkyTeami liikmeks 2010. aasta juunis.
Karinõmme looduskaitseala

Karinõmme looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks liigirikkaid madalsoosid. Kaitseala pindala on 388,7 ha.
Kaitseala moodustati 2006.
Aerolineas Argentinas

Aerolíneas Argentinas (inglise Argentine Airlines), ametlikult "Aerolíneas Argentinas S.A.", on Argentina suurim lennuettevõtja ja riigi rahvuslik lennufirma. 
Lennuettevõte loodi 1949. aastal nelja ettevõtte ühinemisel ning lennuteenuseid hakati osutama 1950. aasta detsembris. 
Lennufirma peakontor asub Buenos Aireses. SkyTeami liikmesus saavutati 2012. aasta augusti lõpus.
Kergu looduskaitseala

Kergu looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, rohunditerikkaid kuusikuid ning soostuvaid ja soo-lehtmetsi. Kaitseala pindala on 437,1 ha.
Kaitseala moodustati 2007. aastal.
Kaitseala jaguneb Saapasoo sihtkaitsevööndiks ja Lepiku sihtkaitsevööndiks.
Kuiaru looduskaitseala

Kuiaru looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Tori vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 221,7 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Kurisoo looduskaitseala

Kurisoo looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Järva vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi, samuti geoloogiliselt väärtuslikke karstivorme. Kaitseala pindala on 47,4 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Virgin America

Virgin America on Ameerika Ühendriikide lennufirma, mida haldab Alaska Airlines. See asutati aastal 2004 ja alustas tegevust 2007. aastal iseseisva lennufirmaga, kes kasutas Ühendkuningriigi Virgin Groupi litsentseeritud kaubamärki, mis kontrollib Virgin Atlanticu ja Virgin Australia kaubamärke. Alaska Air Group kavatseb lõpetada Virgin America kaubamärgi kasutamise 25. aprilliks 2018.
Laiksaare looduskaitseala

Laiksaare looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde ja Häädemeeste vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks soostuvaid metsi. Kaitseala pindala on 401,3 ha.
Kaitseala moodustati 2006.
Laulaste looduskaitseala

Laulaste looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. 
Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 1065,9 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Edelweiss Air

Edelweiss Air on Šveitsi lennufirma, mis kuulub täielikult Swiss International Air Linesile ja on osa Lufthansa kontsernist. 
Lennufirma opereerib lende Euroopa ja mandritevahelistesse sihtkohtadesse oma kodulennujaamast Zürichi lennujaamast.
UPS Airlines

UPS Airlines on Ameerika kargolennufirma, mis kuulub ettevõttele United Parcel Service Inc. 
Ettevõtte peakorter asub Kentucky osariigis Louisville'is. Lennufirma lendab 766 lennujaama. Lennuettevõtte rahvusvaheline kodulennujaam Worldport asub Louisville'i rahvusvahelises lennujaamas.
Saudia

Saudia (araabia: السعودية "as-Su'ūdiyyah") on Saudi Araabia riiklik lennuettevõte. Lennuettevõtte põhiline operatiivne baas on Jiddah's asuv Kuningas Abdulazizi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma on Lähis-Idas tulude järgi suuruselt kolmas, Emiratesi ja Qatar Airwaysi järel. Saudia on alates 29. maist 2012 SkyTeami liige.
Leppoja looduskaitseala

Leppoja looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks looduslikes seisundis rabasid. Kaitseala pindala on 378 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Lähkma looduskaitseala

Lähkma looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 102 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Maalasti looduskaitseala

Maalasti looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta metsa-, madalsoo- ja poollooduslike koosluste elustiku mitmekesisust ning kaitsealuste liikide elupaiku. Kaitseala pindala on 529,8 ha.
Kaitseala moodustati 2013.
Maapaju looduskaitseala

Maapaju looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Anija vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 450,9 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Madissaare looduskaitseala

Madissaare looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks puisniite. Kaitseala pindala on 101,4 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Metsaääre looduskaitseala

Metsaääre looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 159,7 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Norrmalm

Norrmalm on linnaosa Stockholmi südalinnas.
Linnaosa pindala on 156 hektarit. Elanike arv oli 2011. aasta seisuga 67687. 
Norrmalmi linnaosa loetakse Stockholmi keskuseks. Norrmalmis asuvad Stockholmi raudteejaam, Stockholmi kuninglik ooperiteater, Stockholmi kontserdimaja ja mitmed kaubamajad.
Norrmalmi linnaosas asub ka Stockholmi Eesti Maja.
Naissoo looduskaitseala

Naissoo looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Naissoo tammikut ja EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks alvareid. Kaitseala pindala on 116,3 ha.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui kaitse alla võeti Naissoo tammik.
Sanga looduskaitseala

Sanga looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi ja Pärnu maakonnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 152,4 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Siiraku looduskaitseala

Siiraku looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 
685,8 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Silmsi looduskaitseala

Silmsi looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Järva vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks liigirikkaid madalsoosid. Kaitseala pindala on 146,4 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Soo-otsa looduskaitseala

Soo-otsa looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 737 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Säärenõmme looduskaitseala

Säärenõmme looduskaitseala on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks alvareid. Kaitseala pindala on 394,8 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Teesu looduskaitseala

Teesu looduskaitseala on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks allikasoosid. Kaitseala pindala on 153,1 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Timmase looduskaitseala

Timmase looduskaitseala on looduskaitseala Võru maakonnas Rõuge ja Võru vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks lamminiite. Kaitseala pindala on 385,9 ha.
Kaitseala moodustati 2004.
Tolkuse looduskaitseala

Tolkuse looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 810,3 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Vaiste looduskaitseala

Vaiste looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks õõtsiksoosid. Kaitseala pindala on 160,8 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Vaskjõe looduskaitseala

Vaskjõe looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 290,7 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Väätsa looduskaitseala

Väätsa looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 418,4 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Võtikvere looduskaitseala

Võtikvere looduskaitseala on looduskaitseala Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike (lendorav) ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 116,5 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
Ännikse looduskaitseala

Ännikse looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 539,9 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Nõmme raba looduskaitseala

Nõmme raba looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 436,8 ha.
Kaitseala moodustati 2006.
Alevi (Luunja)

Alevi oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kavastu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kavastu külaga.
Nime on esimest korda mainitud 1582 (Allowe). Küla tekkis Uue-Kastre linnuse juurde
Mõistekesksus

Mõistekesksus (kr "logotsentrism", sõna-, mõttekesksus) on aluste või kindla tähenduse keskne mõtlemine, mis ühendab kõik mõttesüsteemid ühe ja kõige üldisema keskme (Jumal, idee, mina, teadvus jne) ümber. Mõistekesksus on idealismi võrdkujund, aga laiema tähendusega kui idealism.
Jacques Derrida nimetas kogu õhtumaa filosoofiat mõistekeskseks (vähemalt alates Platonist ja tipnedes Hegeliga). Mõistekeskne on püüd rajada kogu teadmiste aluspõhi enese pinnalt mõistetavas ja ennast tõestavas loogikas, mõistuses või tões. Ka tavakeel pole neutraalne, vaid sisaldab valmiseeldusi, mis liituvad ühtseks metafüüsikat toetavaks süsteemiks. Mõistekeskne on näiteks kogu teoloogia. Dekonstruktsioon oli Jaques Derridal (teoses "Grammatoloogia"; 1967) mõistekesksuse ja tõeväidete süsteemide peamine lahtivõtmise vahend. Mõistekesksus ja metafüüsika dekonstrueeritakse, et edasi minna matemaatilise märkimisviisiga.
Üldistatult oli mõistekesksus õhtumaise filosoofia ja tõeväidete süsteemide keskpunkt, mis tugines keele võimule. Mõistekesksus on arusaam olemisest kui täielikust ja ühtsest kohalolust, mis leiab väljenduse kuuletumises, nt jumalale, asjadele jne. Kindlate aluste kesksust mõtlemises ja/või tekstis väljendavad: "onto-teleo-logo-fono-fallotsentrism" ehk olemis-eesmärgi-sõna-hääliku- ja mehekesksus. Mõistekesksuse probleem on selles, et teksti taust ehk mõjuväli on nii mõjukas, et määrab ka tähenduse.
Emmu-Aruküla

Emmu-Aruküla on paikkond Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Emmu külas. 1920. aastatel oli see küla staatuses (Aru küla).
Emma-Arukülas on sündinud arheoloog Ain Mäesalu.