Andrus Villem

Andrus Villem (sündinud 3. märtsil 1959 Kosel) on Eesti poliitik ja ühiskonnategelane.
Elulugu.
Andrus Villem lõpetas 1977. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Ka pärast kooli lõpetamist on ta võtnud osa kooli tegevusest vilistlaskogu liikmena. Kõrghariduse omandas ta 1983. aastal Tallinna Pedagoogilises Instituudis eesti keele ja kirjanduse erialal. 2000. aastate alguses tegi Villem teise magistrikraadi Tartu Ülikoolis politoloogia erialal.
1983. aastast töötas ta eesti keele ja kirjanduse õpetajana Juuru keskkoolis. Õpetajatöö kõrvalt tegi Villem kaastööd ajakirjandusväljaannetele. 1980. aastate lõpus töötas Villem Eesti Riiklikus Meremuuseumis teaduri ja direktori asetäitjana.
Poliitiline tegevus.
Märtsis 1989 tuli avalikkuse ette Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond (EKDE), mille juhatuse üks liikmetest oli Andrus Villem. Eesti Kongressi valimistel 1990. aastal saatis Villemit edu ja ta osutus ühest EKDE esindajaks kongressil (teine oli Kalle Jürgenson). Pärast Eesti Komitee loomist töötas Villem Komitee pressitoimkonnas.
1992. aastal liitus EKDE valimisliiduga Isamaa, millest aasta lõpuks moodustati Rahvuslik Koonderakond Isamaa, mille koosseisus Villem jätkas. Ta kandideeris 1992. aasta valimistel taastatud Riigikokku, kuid sai valimistel 90 häält ja ei osutunud parlamenti valituks. Siiski pääses ta taastatud Riigikogu esmakoosseisu sama aasta novembris asendusliikmena valitsusse läinud liikme asemel. Riigikogus tegutses ta õiguskaitse- ja väliskomisjonis, 1993. aastast äsjaloodud Eesti-Soome sõprusgrupis ja ajutises 1993–1995 toiminud komisjonis, mis uuris Nõukogude luureorganite tegevust Eestis. Isamaa lõhestumisel 1994. aastal oli Villem Laari toetaval tiival.
Villem osales ka 1993. aasta, 1996. aasta ja 1999. aasta kohalikel valimistel Lasnamäel Isamaa esindajana ning 1995. aasta ja 1999. aasta Riigikogu valimistel, kuid ei osutunud valimistel valituks. Pärast Riigikogust lahkumist asus Villem tööle Riigikogu Kantseleis parlamendi asespiikri Tunne Kelami nõunikuna. Selle kõrvalt kirjutas ta poliitikateemalisi artikleid (peamiselt Sõnumilehele). Isamaaliidus oli ta valimistoimkonna esimees ja üks Kelami kampaaniajuhte presidendivalimistel.
Aastatel 1999–2002 oli Villem teede- ja sideminister Toivo Jürgensoni nõunik. Pärast valitsuse vahetumist 2002. aastal jätkas Villem tegevust Isamaaliidu Harju piirkonna esimehena. 2014. aastal rajas Villem mittetulundusühingu Initium Est, millest lootis välja arendada uue poliitilise erakonna Eestis ja näidata, et erakonda saab luua ka rahata ja tuntud isikuteta, kuid erakond jäi siiski loomata. 2018. aasta seisuga oli Andrus Villem ikka veel Isamaa liige.
Ühiskondlik tegevus.
Riigikogu liikmena oli Villem kuni 1994. aastani riigiettevõtete Eesti Lennujaamad ja Eesti Telekommunikatsioonid haldusnõukogu liige. 1994. aastal astus Villem neist nõukogudest välja, sest Riigikohus kuulutas samaaegse haldusnõukogus ja parlamendis olemise põhiseadusevastaseks. 2000. aastast kuulus Villem uuesti Eesti Telekomi juhatusse.
Jaan Tõnissoni Instituudis on Villem asutamisest peale on olnud instituudi eesotsas, olles 1992. aastal arendusdirektor ja praegune juhataja. Instituut on saanud läbi katuserahade Isamaa erakonnalt märgatavat toetust, mis on meedias poleemikat tekitanud. 1995. aastast oli Villem ka Inimõiguste Instituudi liige ja 1997. aastal loodud Alo Mattiiseni Fondi juhatuse liige ning muusiku mälestuskontserdi üks korraldajatest. 1997. aastal oli Villem üks Tallinna inimkeskkonna parandamiseks loodud SA Mänguväljaku Fondi rajatest ja juhtivatest liikmetest.
2006. aastast on Villem Patarei merekindluse rentnik. Mänguväljaku Fondi kaudu on ta korraldanud vanglasse ekskursioone ja juhtinud Patarei vanglamuuseumit, ka pärast Patarei avalikkusele sulgemist 2013. aastal. Villem on võidelnud merekindluse säilimise eest tehes üleskutseid meedias, korraldades merekindluse juures kontserte, näituseid ja kohvikuid ning mitmeid võimalikke investoreid vanglas võõrustades. 2016. aastal rajas Villem uue sihtasutuse Kalaranna Patarei, mille sihiks on Kalaranna kindluse ja Patarei vangla kompleksi säilitamine ja renoveerimine.
Isiklikku.
Villemi vanemad olid Venemaa eestlased, kes asusid Eestisse Nõukogude ajal. Villem omandas Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras.
Villem on abielus, tal on kaks poega ja üks tütar. Riigikogus olles esindas Villem koalitsioonimeeskonda parlamentaarsetes jalgpalli- ja korvpallimängudes.
Villem on kirjutanud luuletusi ja tõlkinud. Ta oli ka ansambli pRESIDENT liige. 2005. aastal osales Villem TV3 tõsielusarjas "Tenerife".