Brahhükefaalne hingamisteede obstruktiivne sündroom

Brahhükefaalne hingamisteede obstruktiivne sündroom (inglise keeles "brachycephalic obstructive airway syndrome", BOAS) on koertel ja kassidel esinev patoloogiline seisund, mida põhjustab lühenenud kolju ja koon. Seisund esineb näiteks mopsidel, prantsuse buldogidel, pärsia kassidel ja inglise buldogidel. 
Sõna "brahhükefaalne" tuleb kreeka keelest ("brachys" lühike + "kephalē" pea) ja tähendab lühikoonulist.
Valikuline aretus on põhjustanud lühenenud koonuga loomadel ülemiste hingamisteede (nina, kõri) deformeerumise. Pehme kude pole proportsionaalselt koondunud kolju pikkuse suhtes, mis põhjustab hingamisteede obstruktsiooni. Kitsa anatoomilise paigutuse tõttu esineb neil selliseid probleeme nagu stenootilised ninasõõrmed, pikenenud pehme suulagi ja kitsenenud trahhea, mistõttu on neil raskusi hingamise, treenimise ja mahajahtumisega.
Anatoomiliste väärarengute tõttu on lühikoonulised loomad tundlikumad õhukvaliteedi ja -temperatuuri suhtes lennukiga reisides. Mõned lennuliinid on keelustanud brahhükefaalsete koeratõugude transportimise.
Tekkepõhjused.
Lisaks märgatavalt lühenenud koljule, põhjustab hingamisraskusi brahhükefaalsetel koertel pehme koe struktuur suuõõnes (pehmesuulagi, keel, mandlid), mis ei ole proportsionaalselt vähenenud. Koera kasvades hakkab tihenenud pehme kude takistama õhuvoolu, blokeerides kõri ja ninaneelu, halvendades nina termoregulatiivset funktsiooni.
Hoolimata pärsitud näo keskosa kasvust, ninakarbikute (ladina keeles "Concha nasalis") kasv noorlooma ninas jätkub, mille tulemusena arenevad need loomal võrdlemisi suureks. Ninakarbikud on nina külgseintes asuvad limaskestaga kaetud luulised väljavõlvuvused ning neil on oluline roll hingamisel. Kontakt keskse ninakarbiku lamellide muskoossete pindade vahel takistab õhu läbitavust ninast. Paljudel brahhükefaalsetel koertel on kaasasündinud deformeerunud ninatiivad (ladina keeles "Ala nasi"), mis tähendab, et nende ninasõõrmed on stenootilised (kitsenenud). Sellised arengulised kõrvalekalded suurendavad õhuvoolu takistuse tõttu hingamispingutust, mis omakorda võib põhjustada hingamisteede, enamasti kõri, töötamise lakkamist.
Kliinilised näitajad ja sümptomid.
Brahhükefaalse hingamisteede obstruktiivsele sündroomile on iseloomulik krooniline õhupuudulikkus, treenimisraskused (jalutamine, jooksmine ja mängimine), kalduvus ülekuumenemisele, sagenenud ning ebaloomulik hääl hingamisel. Sellistel koertel on tihti vere hapnikusisaldus madal, mis võib põhjustada minestamist. Brahhükefaalsetel koertel on kergem üle kuumeneda, mis võib põhjustada surma. Raskematel haigusjuhtudel esineb koertel vaevalist hingamist, mis väljendub tihti nende keha avaramas hoiakus, küünarnukid rinnakust väljapoole suunatuna. Seisundit halvendab ülekaalulisus.
Brahhükefaalse sündroomiga kaasnevad tihti oksendamine, norskamine, tsüanoos ja rahutus. Sündroomi kulg võib viia neelamisraskusteni, suurenenud riskini põdeda hamba- ja silmahaigusi ning infektsioonideni näo nahavoltide vahel. Kliinilised näitajad progresseeruvad ja muutuvad tõsisemaks pärast koera 12-kuuseks saamist ning on pärast seda eluaegsed. Sellistel koertel on raskusi maha jahtumise ja rahunemisega pärast aktiivset või intensiivset tegevust. Stress, treening või erutus võib esile kutsuda hingamishäireid, mistõttu nende hingamisteed varisevad kokku, viies raskemal juhul surmani.
Diagnoosimine.
Brahhükefaalset sündroomi diagnoosimisel võetakse arvesse tõugu, kliinilisi näitajaid ja füüsilist läbivaatust. Stenootilised ninasõõrmeid ja norskamist saab diagnoosida mitteinvasiivse visuaalse läbivaatusega. Pikenenud pehmesuulae ja väljapööratud kõrivatsakeste diagnoosimiseks on vaja põhjalikumat ülevaatust, mille läbiviimiseks kasutatakse rahusteid/narkoosi või ka anesteesiat. Kuna brahhükefaalse sündroomiga koertel on suurenenud risk anesteesiast tingitud tüsistuste tekkeks, on soovituslik eelnevalt teha vereanalüüs (pH ja CO2 taseme mõõtmiseks veres) ja läbi viia röntgenuuring kaelast ja rinnapiirkonnast patsiendi tervise hindamiseks ning riskide ennetamiseks. Lisaks on võimalik läbi viia endoskoopiline uuring ülemiste hingamisteede ja trahhea läbivaatuseks, ning vajadusel ka biopsia või bakterioskoopilised uuringud.
Ravi.
Kuna ülekaalulisus raskendab brahhükefaalse koera tervislikku seisundit, on kaalulangetamine oluline osa paranemisprotsessist juhul, kui loom on ülekaaluline. Kergete sümptomite korral on võimalik seisundit leevendada füüsiliste harjutustega, vältides kuuma või niisket keskkonda, hoides koera suvel õhurikkas keskkonnas ning vältides stressi.
Kortikosteroidid, mittesteroidsed põletikuvastased ravimid (NSAID-id) ja hüperbaariline hapnikuteraapia on efektiivsed lühiajaliseks hingamisteede põletiku või hingamishäirete leevendamiseks, kuid ei ole pikaajaliseks lahenduseks.
Kui mitteinvasiivsed meetodid ei aita patsienti piisavalt, on võimalik sekkuda kirurgiliselt. Stenootiliseid ninasõõrmeid saab kirurgiliselt korrigeerida, eemaldades ninasõõrmest üleliigset kude, et õhk käiks ninast paremini läbi. Pikenenud pehmesuulage on võimalik kirurgiliselt lühendada. Väljapööratud kõrivatsakesi opereeritakse, et vältida kõri obstruktsiooni. 
Kirurgilisel sekkumisel praktiseeritakse tihti pikenenud pehmesuulae resektsiooni protseduuri CO2-laseriga (inglise keeles "Elongated soft palate resection with a CO2 surgical laser").