Tondi tänav

Tondi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna ja Kristiine linnaosas (vastavalt Kitseküla ja Tondi asumis). Tänav algab Pärnu maantee ja Juurdeveo tänava ristmikult ja lõpeb Tammsaare teega ristumisel.
Tänav ületab Tallinna–Keila raudtee tammi, mis on ühtlasi Kesklinna ja Kristiine linnaosa piiriks. Ülesõidust vasakul on Tondi raudteepeatus, mille kõrval raudteetammi jalamil on trammide lõpp-peatus. 
2,1 kilomeetri pikkune Tondi tänav algab Pärnu maantee ja Juurdeveo tänava ristmikult kesklinnas. Kulgedes võrdlemisi sirgjoones edelasse, lõpeb trass Tammsaare teel. Tondi tänav ristub kulgemise suunas järgmiste tänavatega: Marta (paremale), Magdaleena (paremale), Alevi (vasakule), Kotka (paremale, kulgeb paralleelselt raudteega), Lõokese (paremale), Seebi (vasakule), Linnu tee (paremale), Haraka (paremale), Rivi (vasakule), Sammu (vasakule), Kajaka (paremale),Marsi (vasakule), Pöialpoisi (paremale), Tüve (paremale) ja Sõjakooli tänavaga (vasakule). 
Kõigil nendel ristmikel on Tondi tänav peateeks, välja arvatud algus- ja lõpuristmikul. 
Fooridega reguleeritakse liiklust Tondi tänava alguses ja lõpus ning raudteeülesõidul. Tänaval on pärast rekonstrueerimist neli ringristmikku.
Ühistransport.
Tondi tänavat mööda sõidavad Tallinna liinibussid 23 (Kadaka–Autobussijaam, Kotka tänavalt Tammsaare teeni) ning 28 (Väike-Õismäe – Veerenni, Pärnu maanteelt Linnu teeni). Tänavale jäävad järgmised peatused: 
Varem asusid tänaval peatused Tondi jaam (praegu Tondi) ja Internaatkool (ka Internaadi, praegu Marsi).
Trammiliinidest sõidavad tänavat mööda kaks liini, numbritega 3 (Kadriorg–Tondi) ja 4 (Ülemiste–Tondi). Tänavale jääb trammipeatus Tallinn-Väike. Ajutiselt on käigus olnud ka liin nr 6 (Tondi–Kopli).
Tondi on üks kahest kohast Tallinnas, kus trammi- ja elektrirongipeatus on ühendatud ühtseks transpordisõlmeks, võimaldades nõndaviisi mugavat ümberistumist. Omaaegset Pärnu maantee trammiliin pikendati Tondini elektrifitseerimise ja uue depoo ehitamise ajal 1936. aastal.
Rekonstrueerimine.
2003. aastal rekonstrueeriti Tondi ja Kotka tänava ristmik. Tondi tänava rekonstrueerimine neljarajaliseks algas sügisel 2004. Tee-ehitus Linnu tee ja A. H. Tammsaare tee vahelisel lõigul lõpetati 2005. aasta augustis, mil Audentes avas endises Tondi kasarmus uue õppehoone. Seni sirge teelõik sai neli ringristmikku praegustele ristumistele Linnu tee, Kajaka tänava, Käo tänava ja Sõjakooli tänava ehk Selveri sissesõiduga. Audentese ligidusse rajati osaliselt lahtine jalakäijate Tondi tunnel.
Haljastus.
Tondi tänav on osa kavandatavast Lõunaväilast, mistõttu ei soovitata uutes detailplaneeringutes tänava äärde kõrghaljastust rajada. Tammsaare tee võimaliku laiendusega võib kaduda haljasvöönd Tondi tänava ja Sõpruse puiestee vahel.
Rekonstrueerimistööde käigus (2004) istutati õhusaaste leevendamiseks tänava äärde puuderivi.
Tondimõisa park.
Tondimõisa park (4,6 ha) asub Tondi tänava, Tammsaare tee ja Nõmme tee vahelisel alal, Tondi Selveri vastas. Pargis on pärna- ja hobukastaniallee, mitu mänguväljakut lastele ning koerte jalutusväljak.
Tondi raudteeülesõit.
2003. aastal rekonstrueeriti Tondi raudteeülesõit.
Tondi tänaval on tipptundidel tihe autoliiklus, üha rohkem inimesi kasutab seda ühendusteed kesklinnast Mustamäele ja sealt edasi pääsemiseks. 2006. aastal valmis projekt, mis kahandanuks Tondi raudteeülesõidu koormust oluliselt. Projekteerimisfirmas ETP Grupp valminud kava järgi hakkaksid autod liikuma mõlemas suunas kahel sõidurajal raudtee alt läbi. Sõidutee kõrvale oli ette nähtud nii kõnni- kui ka jalgrattatee.
Raudteeviadukti rajamiseks tuleks Tondi tänav ümber ehitada umbes 350-meetrisel lõigul alates Lõokese tänavast kuni Alevi tänavani. Kui praegu sõidavad autod üle kolme meetri kõrguse küüru, siis edaspidi jääks raudteeviadukti alla kolme meetri sügavune lohk. Sügavamale maa sisse viidaks ka tulevase raudteeviadukti lähedal asuv Kotka tänava ristmik, et kalded jääksid normaalseks ja autod saaksid ka libedaga ristmikul manööverdada. Arengukava järgi pidi linn töö ette võtma juba 2008. aastal.
Tondi raudteeülesõidu eritasandilise ristmiku rajamine algas suvel 2023.
Ajalugu.
Oluliseks tõukeks tänavate tekkele piirkonnas oli 17. sajandi keskel Kristiine heinamaade jaotamine raeliikmete ja gildivanemate vahel, kes rajasid peagi sinna suvemõisad.
Tondi tänav moodustas varem osa ajaloolisest Pärnu maanteest. Aastal 1835 avati liiklus Pärnu maantee praegusel trassil Juurdeveo tänava nurgast Nõmme turuplatsini, mistõttu varasem maantee nimetati Vana-Pärnu maanteeks. Iseseisva tänavana eksisteerib Tondi tänav aastast 1921.
Tänava ajaloolised nimed.
Tänava nimi tuleb Tallinna raehärra Jobst Dunte nimest. Tänav viis Duntele kuulunud ja tema järgi nime saanud "Dunteni" suvemõisa juurde. Kuni 20. sajandi alguseni kandis tänav "Duntenstraße" ("Дунтенская ул.") ja Vana-Pärnu maantee ("Старая Перновская ул., Alte Pernausche Straße") nime, aastatel 1921–1950 Tondi ja 1950–1990 Aleksandr Matrossovi (lühendatult Matrossovi) tänava nime. 3. augusti TLV korraldusega 1990 taastati Tondi tänava nimi 1. jaanuarist 1991.
Ajaloolised ehitised Tondi tänava ääres.
Vanim tänapäevani säilinud ehitis on Linnu tee nurgale jääv Sprinckthali suvemõisa peahoone. Mõisale andsid nime ümbruse liigniisked alad ("Sprinckthal" on saksa keelest tõlgituna 'allikaorg'). 17. sajandil rajas piirkonda oma suvemõisa Tallinna raehärra Jobst Dunte (endise mõisa asukoht oleks tänapäeval tänava lõpus asuvate kasarmute vastas). 1970. aastatel lammutati mõisa peahoone. Endine mõisapark ja seda ümbritsev ala, mis vahepeal oli militaarmaastik, on korrastatud. Tammsaare tee nurgale jääb Tondimõisa park. Haljasalal asub kunagise aednikumaja vundament ning maastikul on näha vaevumärgatavaid jälgi pargi tiigist. Suuri ümberkorraldusi piirkonnas tegid mõisa järgmised omanikud Hans Heinrich Falck ja R. Elfenbein, kes lasid Tondi liivikule männiistikuid istutada.
Tondi ja Kotka tänava ristmikul asub Tiesenhauseni suvemõis, mille aadress on Kotka 44. Hoone on ümber ehitatud.
Tänava lõunapoolse osa ääres asuvad punastest tellistest Tondi sõjaväelinnaku hooned, mis ehitati alates 1910. aastast Peeter Suure merekindluse teeninduspersonali jaoks. Aastatel 1920–1940 asus kasarmutes Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste sõjakool. Nõukogude ajal kasutati kogu kompleksi taas sõjaväelinnakuna, kus paiknes Aleksandr Matrossovi nimeline 254. kaardiväe motolaskurpolk (s/o 92953), mis saabus Eestisse 1945. aasta juunis.
Tondi tänav 40 hoones asub Tallinna Tondi Kool ja Tondi tänav 84 asus Tallinna Spordiinternaatkool.
2009. aastal taasavati kunagise sõjakooli hoone juures (Tondi tänav 55/57) 1928. aastal püstitatud Tondipoiste ausammas.
Säilitatavad miljööväärtuslikud väikeelemendid piirkonnas.
Tondi 16 hoone juures on säilinud Franz Krulli tehases enne 1940. aastat valmistatud laternapost.. Ka asub Tondi tänava ääres (aadressi poolest Marta tänaval) Blasius Hochgrewe monument.