Idufirma

Idufirma (inglise keeles "start-up" või "startup") on ettevõte, mis on loodud eesmärgiga leida korratav ja skaleeruv ärimudel.
Terminid ja õigekiri.
"Idufirma" ingliskeelne vaste on "start-up", mis kirjutatakse sidekriipsuga või kokku ("startup"), tsitaatsõnana kaldkirjas ja ülakomaga, nt "start-up"'id, ahelliitsõnana "start-up"-firmad või "start-up"-ettevõtted.
Toimetaja Erkki Sivonen andis keelenõuandjaile teada, et võttis tõenäoliselt 2000. aastate keskel Eesti Ekspressis käibele "start-up"'i vaste "idufirma".
Idufirma eestikeelseks vasteks on keelenõuandjad pakkunud termineid "käivitusfirma" ja "käivitusettevõte", kuid neid pole laiemalt kasutusele võetud. Vasteks on pakutud ka "iduettevõte", sest "firma" on kahetähenduslik ja tähendab nii ettevõtet kui ka ärinime.
2011. aastal nimetas Peep Nemvalts terminit "idufirma" liiga kujundlikuks ning pakkus neutraalsemaks, läbinisti eestikeelseks vasteks sõnu "algäri" või "lähteäri", kus "alg-" oleks ühesilbilisena otstarbekam.
Idufirma kujunemine.
Idufirma ei ole "päris firma", kus teatakse, kuidas raha teenida, vaid grupp inimesi, kes alles otsivad selleks võimalusi.
Idufirmat eristab teistest (alustavatest) firmadest asjaolu, et idufirma toodet või teenust ei ole veel äriliselt tõestatud, puudub väljakujunenud kliendibaas ja ärimudel on pidevas aktiivses arengus ning võib isegi kardinaalselt muutuda protsessi käigus. Idufirma võib tegutseda mis tahes valdkonnas, kuid enamik neist tegutsevad tehnoloogia- või tarkvara-alal, kuna seal on uue toote väljaarendamise kulud teiste tegevusaladega võrreldes väiksemad.
Idufirma rahastamine.
Idufirma tegevuse rahastamiseks on mitu võimalust. Kui firma asutajad rahastavad oma tegevust ise, siis sellist tegevust nimetatakse inglise keeles sõnaga "bootstrapping". Kiirema kasvu saavutamiseks kaasavad idufirmad sageli välisinvesteeringuid, andes investeeringu vastu ära osa firmast. Investoreid on peamiselt kahte tüüpi: isiklikku raha panustavad eraisikud, nn äriinglid, ning investeerimisfondid ja riskikapitalifirmad, mis koondavad mitme isiku raha. Idufirmale investeeringu saamist nimetatakse raha kaasamiseks ja inglise keelest toortõlkena ülevõetuna ka tõstmiseks (ingl "to rise"). Oma tegevuse käigus võib idufirma raha kaasata korduvalt.
Lisaks investorite, sh riskiinvestorite kapitalile on võimalus investeerida ainult juba teenitud raha. Nii kasvab firma aga palju aeglasemalt kui hästi rahastatud konkurent.
Kiirendi.
Idufirmade kiirema arengu saavutamiseks on loodud ettevõtete kiirendeid (ingl "accelerator"). Kiirendi eesmärk on aidata alustavaid ettevõtteid oma idee arendamisel ning viia neid kokku potentsiaalsete investoritega. Enamik kiirendeid annab nendega liituvatele idufirmadele väikese investeeringu, nn seemneraha, ning võtab ettevõtetes osaluse vastutasuks raha ja juurdepääsu eest oma võrgustikule. Tuntuimad kiirendid on Seedcamp Euroopas ning 500 Startups ja Techstars USA-s. 2012. aastal asutati Eesti esimesed kiirendid Startup Wise Guys ja GameFounders.
Tuntud Eesti idufirmasid.
Tuntuim Eestist pärit kunagine idufirma on Skype, mis on nüüdseks arenenud suurettevõtteks. Juba tõestatud ärimudeliga, kuid endiselt aktiivse kasvu faasis on Zeroturnaround ja Fortumo. Palju meediakajastust pälvinud idufirma on rõivaste virtuaalne proovikabiin Fits.me.
Eestis on ligi 500 idufirmat, kus 2019. aasta märtsi seisuga töötab 5700 inimest. Neist 3078 töötab Eestis ja 23% on välismaalased.
Populariseerimine.
Võrreldes Ameerika ja Lääne-Euroopaga, on ettevõtlus Eestis veel võrdlemisi algusjärgus. Mitu projekti teeb tööd idufirmakultuuri edendamiseks ja uute inimeste kaasamiseks alustavate ettevõtete maailma.
Garage48 korraldab 48-tunniseid hoogtööüritusi, kus idufirmana tegutseda soovivad huvilised kogunevad, moodustavad meeskonnad ja arendavad välja idee prototüübi. Selline mudel võimaldab laiendada kontaktvõrgustikku ja saada tunnetust, mida tähendab idufirma tegemine. Tuntuimad Garage48 üritusel alguse saanud ettevõtmised on Lastehoid.net, Campalyst, Qminder ja VitalFields.
"Ajujaht" on telesaadete kaudu jälgitav ettevõtluskonkurss, millega edendatakse Eesti noorte ettevõtlikkust ning aidatakse kaasa uuenduslike ja teadusmahukate ettevõtete loomisele. Ürituse alguses esitatakse ideed, edasipääsenuid koolitatakse ja pakutakse mentorlusprogrammi. Lõpetanutele on auhinnafond ideede arendamiseks. Tuntumad "Ajujahilt" alguse saanud idufirmad on Click and Grow nutikas lillepott ning Virtual Garden, mis võimaldab igaühel veebi vahendusel olla aiapidaja.
Tallinna iduettevõtteid koondab koostöötamiskeskus Lift99, Tartus asub südalinnas iduettevõtluse kogukonnakeskus sTARTUp HUB.
Idufirmade temaatikast räägib Kuku raadio IT-ärisaade "Restart".