Telliskivi tänav (Tallinn)

Telliskivi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna ja Kalamaja asumis.
Telliskivi tänav algab Paldiski maantee Sõle ja Tehnika tänava vaheliselt lõigult. Esialgu kulgeb see põhja, ristub vasakult Mulla tänavaga ja pöördub kirdesse. Edasi on sel ühine ristmik Ristiku tänavaga (risti, seal asub Telliskivi tänava ainus fooriga reguleeritud ristmik), Õle tänavaga (vasakult), Rohu tänavaga (risti) ja Heina tänavaga (vasakult). Edasi ületab tänav raudtee Kopli kaubajaamast pisut lõuna poolt, kusjuures see raudteeületuskoht on tõkkepuu ja fooriga reguleeritud. Seejärel keerab paremale Reisijate tänav, mis on üksnes jalakäijatele. Tänav ületab teist korda raudtee, see raudteeületuskoht on väikese liiklustiheduse tõttu reguleerimata. Telliskivi tänav lõpeb Kopli tänaval.
Telliskivi tänav on 1240 m pikk. Suurim majanumber tänaval on 62.
Ristiku ja Rohu tänava vahel on liiklus tänaval ühesuunaline. Sõita tohib vaid Rohu tänavalt Ristiku tänava poole. Paldiski maanteelt kuni Mulla tänavani on liiklus samuti ühesuunaline: sõita tohib vaid Ristiku tänavalt Paldiski maantee suunas. Soovi korral vastassuunas sõita käib ümbersõit Paldiski maantee, Tehnika ja Rohu tänava kaudu.
Ühissõidukid Telliskivi tänavat mööda ei sõida. Trollid sõidavad mööda Paldiski maanteed ja trammid mööda Kopli tänavat, bussid mööda Paldiski maanteed ja Ristiku tänavat.
Hoonestus.
Telliskivi 1 asub Telliskivi Perearstikeskus, varem asus seal postkontor. Telliskivi 2 // Paldiski maantee nurgal asuv kahekorruseline hoone esimesel korrusel on äripinnad ja toitlustusasutus. Telliskivi 9, kolmekorruseline korterelamu ehitati 1968. aastal. Telliskivi 3 hoones tegutses 1920. aastail dr. chem. A. Stange keemiatehas. Telliskivi 11 kolmekorruseline korterelamu ehitati 1939. aastal.
Telliskivi 13 ja Mulla 1 asub Mööblimaja. Mööblimaja tagant kulges vanasti Telliskivi ja Mulla tänavat ühendanud Kruusa tänav.
Telliskivi 15b asub parkla koos nõukogudeaegse kauplus-paviljoniga, mis on ainuke säilinud hoone seal 1970. aastate keskpaigani asunud Kalinini rajooni kolhoositurust. 1944. aasta märtsipommitamises Mulla tänaval see osa, kus praegu Pelgulinna Gümnaasium ja Mööblimaja, sai kannatada ja pärast sõda koristati rusud ära ja sinna asemele tekkis turuplats. Kinnistul asunud ühekorruselises Johann Grabbyle kuulunud majas, alustas 1912. aastal tööd Pelgulinna algkool. 
Telliskivi tänav 19 asus 1. septembrist 1929 Tallinna VI Lastepäevakodu. Eesti NSV ajal asus seal lasteaed, vana maja lammutati 1965. aastal. 1954. aastaks ehitati Ristiku, Timuti ja Kolde puiestee vahele uus 125-kohaline 6. lasteaed (Timuti 24).
Telliskivi 16 ja Telliskivi 18 asuvad uued, 2014. aastal ehitatud kortermajad.
Telliskivi 21 // Ristiku tänav 10 ristmikul asuvad 1923. aastal asutatud Taimevõitehase AS Extraktori 1930. aastaks aadressil Telliskivi 9 valminud hooned. 1930. aastal valmis neljakorruseline tootmishoone, mis aga teise maailmasõja käigus õhiti. Pärast sõda Eesti NSV Toiduainetetööstuse Rahvakomissariaadi Parfümeeria- ja Maitseainetetööstuse Peavalitsuse Taimevõi- ja õlitehas „Kombinaadi" tehas taastati, 1951. aastast kandis tehas Tallinna Margariinitehase nime. 1960. aastal liideti sellega Tallinna Parfümeeria ja Seebitehas ning ettevõtte nimeks sai Tallinna Parfümeeria ja Toidurasvade Kombinaat, hoones asus ettevõtte margariinitsehh.
Telliskivi 21 kinnistul asunud vanas puumajas oli 1. detsembri 1924 riigipöördekatse staap, tänaseks on hoone on hävinud. Telliskivi 25, 23 ja 21 on osa Pelgulinna vanimast 19. sajandi lõpus ehitatud puithoonestusest. Telliskivi 25 hoone projekti esialgne autor Rudolf von Knüpffer.
Telliskivi ja Ristiku tänava ristmikul, Telliskivi 24 asub Comarketi kauplus.
Telliskivi 36, 1936. aastal ehitatud hoones asus enne Sõle tänava polikliiniku ehitust Pelgulinna polikliinik.
Telliskivi 40, 1929. aastal ehitatud 2/3 korruseline hoone, Telliskivi ja Rohu tänava nurgal. Keldrikorrusel asus Tallinna linna II apteek.
Telliskivi 51 asus Kaubanduse ja tööstuse aktsiaseltsi V. Schneider ja Co AS metallitööstus.
Telliskivi 52-54, arhitekt Artur Perna projekteeritud 1931. aastal ehitatud Tallinna maja, arhitektuurimälestis nr 8822.
Telliskivi 56 asub 1930. aastatel ehitatud adventistide kirik, tänane Pelgulinna rahvamaja (Telliskivi 56). 
Telliskivi 57 asub 19. sajandil ehitatud ja 1953. aastal laiendatud Eesti Raudtee veduridepoo, osa Kopli kaubajaamast.
Telliskivi 57b piirkonda ehitama uut kaubajaama 1933. aastal, kaubajaam valmis 1938. aastal ja kandis algselt Telliskivi kaubajaama nime. Kuna rahvasuus domineeris Kopli kaubajaama nimi, sai peagi selles ka ametlik nimi.
Teise, väiksema raudteeülesõidu kõrval oli Telliskivi tänava veetorn, aga see lammutati 2013. aastal.
Telliskivi 60, asub katlamaja, ladu, tootmishoone.
Telliskivi 60a, kahe raudteeülesõidu vahel, Balti jaama pool, asub endise M. Kalinini nimelise Tallinna Elektrotehnika Tehase peahoone ja tootmishooned, tänane Telliskivi Loomelinnaku ala. Vanimad hooned 19. sajandi lõpust, kui seal asusid Balti Raudtee Peatehased. Enamus hooneid ehitatud 1950.–1980. aastatel Kalinini nimelise Tallinna Elektrotehnika Tehase ajal.
Telliskivi 62, Eesti Raudtee reisirongivagunite remonditsehh.
Tänava viimane maja enne Kopli tänavat on Telliskivi kaubakeskus (Telliskivi 61; "pildil"), kus 2014. aastani tegutses Telliskivi Säästumarket, mis ehitati samal aastal ümber Rimiks. Uuendatud kauplus avati 3. oktoobril.
Telliskivi 64, Eesti Raudtee haldushoone, veepumbajaam, katlamaja ja garaaž ning kõrge punastest tellistest korsten.
Galerii.
Telliskivi Loomelinnak.
2009. aastal kuulutasid Telliskivi tänava tööstuskvartali omanikud OÜ Bonaprix ja AS Estel Pluss välja Telliskivi tänava ja Balti jaama vahelise ala avaliku arhitektuurivõistluse. Telliskivi tänava ja Balti jaama vaheline ala on ajalooliselt väljakujunenud tööstuskvartal, millele andsid tuntuse 19. sajandi lõpuaastatel ehitatud raudtee remonditehased. Raudteega oli see ala seotud kuni 1950. aastateni ja oli kolmest küljest rööbasteedega ümbritsetud. Hiljem on kasutas ala Kalinini-nimeline elektrotehnikatehas. Tootmishooned olid minetanud oma vajaduse ning selleks oli territooriumile tekkinud uued omanikud ja uued arenguvõimalused, millega seoses ideevõistluse konkurss korraldati.