tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Benini lipp

Benini lipp on Benini Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp oli esmakordselt kasutusel 16. novembrist 1959 kuni detsembrini 1975 (Dahomee Vabariik). Uuesti sai see riigi tunnuseks 1. augustil 1990. Plagu on üleaafrikalistes värvides trikoloor: punane, kollane, roheline. Vardapoolses osas on vertikaalne roheline laid, mis moodustab 2/5 lipu laiusest, ülejäänud lipu osa on jagatud horisontaalselt kaheks: kollaseks ja punaseks.
Roheline sümboliseerib haljendavat maad ja lootust, kollane jõukust ja punane vaprust. Roheline, punane ja kollane kokku kujutavad Aafrika ühtsust ja rahvustunnet.
Bhutani lipp

Bhutani lipp on Bhutani ametlik lipp. 
Kirjeldus.
See kujutab näoga vardast ära pööratud valget tiibadeta draakonit safrankollasel ja oranžil põhjal. Lipp on jaotatud vardapoolse külje alaosast lähtuva diagonaaliga pooleks, nii et moodustuvad ülemine safrankollane ja alumine oranž kolmnurk. 
Lipu proportsioonid on 2:3.
Tõlgendus.
Kollane värvilaid tähendab monarhiat, oranž värvilaid Drukpa koolkonna kloostreid ja budismi. 
Valge kõuedraakoni (tiibeti "Druk") kujutis on lipul sellepärast, et kohalikus dzongkha keeles nimetatakse Bhutani Draakonimaaks ("Drukyuel"). Nimi ja embleem tulenevad Drukpa koolkonnast, mille klooster Bhutani 1200. aasta paiku rajati. Müristamist peetakse Bhutanis draakoni hääleks. Valge sümboliseerib puhtust. 
Draakoni küüniste küljes on kalliskivid, mis sümboliseerivad rikkust. Kuule hoidev draakon on ka universumi sümbol. Ähvardavalt avatud suu sümboliseerib maad kaitsvaid jumalaid ja jumalannasid.
Hiina stiilis lipp meenutab Hiina keisririigi kuldkollast lippu. Lipu kollane on seotud Bhutani kuninga rüü värviga.
Võrdlus teiste lippudega.
Bhutani lipp on üks väheseid riigilippe, millel on tähtsal kohal oranž värv. 
Draakon on rahvuslippudest kujutatud veel Walesi lipul. 
Ajalugu.
Sarnane lipp on Bhutanil olnud 19. sajandist saadik. 
Riigilipu esimene variant kavandati 1949. aastal India-Bhutani lepingu sõlmimise puhuks. Kuningas Jigme Wangchuk kavandas ruudukujulise lipu, mis oli diagonaalselt jagatud ülemiseks kollaseks ja alumiseks punaseks laiuks. Lipu keskel oli roheline draakon, traditsiooniline türkiisdraakon "yu druk ngonm" (གཡུ་ རབྲུག་ སྡོནམ). Thimphus Rahvuskogu hoones võib selle lipu koopiat praegugi näha. Originaali asukoht on teadmata. 
Riigilippu läks uuesti tarvis kuninga ringreisi ajal 1956. Uus lipp tehti vana lipu foto järgi, kuid draakon muudeti valgeks. Valmistati üks suur lipp laagripaikades heiskamiseks ning hulk väikesi lippe kuninga saatesalga igale kümnendale ponile. 
Enam-vähem praeguse kuju sai lipp 1960. Üks ametnik märkas mõni aasta varem Indiat külastades, et ruudukujuline lipp ei lehvi nii hästi nagu India lipp, mille proportsioonid on 2:3. Bhutani lipule anti India lipu mõõdud 6×9 jalga. Draakoni asendit muudeti nii, et ta kergelt tuule käes lehvides ei vaataks alla. 
Aastal 1969 muudeti kuninga käsul punane oranžiks. Seoses riigi astumisega ÜRO-sse 1971 kinnitati lipu kuju ametlikult 8. juunil 1972.
Boliivia lipp

Boliivia lipp on Boliivia riigi ametlik lipp.
Rahvuslipp.
Praeguse Boliivia rahvuslipp võeti vastu 31. oktoobril 1851 ja kinnitati 14. juulil 1888. aastal. Lipp on horisontaalsete väljadega trikoloor, puna-kolla-roheline. Ka Boliivia järgib Simón Bolívari ülestõusnute tunnust, Lõuna-Ameerika trikoloori, kuid sinise, merd sümboliseeriva laiu asemel on roheline. Lipu proportsioonid on 2:3.
Punane sümboliseerib rahva kangelaslikkust ning sõdurite valmisolekut kangelasteoks, kui ka loomariiki.
Kollane tähistab maavarade rikkust.
Roheline aga loodust.
Wiphala.
2009. aasta põhiseaduse järgi on Boliivia teiseks rahvuslipuks inkade ruudukujuline embleem wiphala.
Riigilipp.
Boliivia riigilipuks on rahvuslipp, mille kollase laiu keskele on lisatud Boliivia vapp.
Riigipea lipp.
Boliivia riigipeaks on president ning tema lipuks on riigilipp, ainult proportsioonid erinevad, nimelt presidendi lipu proportsioonid on 1:2.
Boliivia ajaloolised lipud.
Aastatel 1825 - 1826 oli riigi tunnuseks rohe-puna-roheline trikoloor, mille punane laid oli tunduvalt laiem kui rohelised. Punasele laiule olid paigutatud viis kollast õlipuu- ja loorberipuu lehtedega ümbritsetud viisnurkset tähte, need tähistasid viit vana Boliivia departemangu.
1826. aastal muudeti lippu, nimelt kolla-puna-roheliseks. Kollane sümboliseeris maavarasid, punane loomastikku ja roheline taimestikku. Kasutati ka lippe, millel keskel oli vapp ja ka selliseid mille keskmine punane väli oli laiem.
1836. aastal loodud Peruu-Boliivia liitriigi lipuks oli punane kangas, millel olid loorberipärjaga ümbritsetud ühinenud maade vapid. Keskel oli Peruu vapp, lehvi pool Boliivia vapp ja varda pool oli kollase päikese kujutis.
Bosnia ja Hertsegoviina lipp

Bosnia ja Hertsegoviina lipp praegusel kujul võeti kasutusele 1998. aastal. Lipul on sinisel taustal kollane kolmnurk, mis sümboliseerib riigi kolme põhirahvust (bosnialasi, serblasi ja horvaate), ning üheksa viieharulist tähte, mis sümboliseerivad Euroopat. Samad kujundid on ka riigi vapil.
Lipu kujundas ÜRO pärast Bosnia sõda ning see on mõeldud neutraalse sümbolina, millel varasemast lipust erinevalt puuduvad ajaloolised ja rahvuslikud tunnused.
Varasem lipp.
Varasem lipp võeti kasutusele pärast iseseisvumist 1992. See arvati esindavat ainult ühte rahvust, bosnialasi (moslemeid), mistõttu see 1998 asendati.
Botswana lipp

Botswana lipp on Botswana Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 30. septembril 1966, selle kohta ütles riigi esimene juht Khama :"Vihm on meid elus hoidev veri, mida iseloomustab sõna pula, sadagu! See väljendab meie lootusi ja usku, et ükskord me võidame ja õnn on meiega". Põhivärvilt on lipp helesinine mille keskel on kolm horisontaalset laidu, valge-must-valge. Sinised laiud moodustavad lipu kõrgusest 9/24, valged 1/24 ja must 4/24. 
Mustvalged triibud kujutavad sebra mustrit ja sümboliseerivad eri rasside võrdsust ja ühtsust.
Helesinine lipu põhi aga kujutab nii taevast kui ka vett, mis koos sümboliseerivad vihma. Vihmavaesel kiltmaal asuv Botswana rõhutab oma lipul sademete erilist tähendust eluks vajalike tingimuste tekkimisel.
Presidendi lipp.
Presidendi lipp on põhivärvilt helesinine, lipuvälja keskele on paigutatud valge sõõr musta äärisega, valge sõõri sees on aga Botswana vapp. Valge sõõri diameeter koos musta äärisega hõlmab lipu kõrgusest 1:4, aga ilma musta äärisetta 5:12. Värvid pärinevad rahvuslipult ja proportsioonid on 5:8.
Brasiilia lipp

Brasiilia lipp on Brasiilia Liitvabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 19. novembril 1889, kuid viimane muudatus tehti 11. mail 1992, kui lipule lisati neli tähte, mis tähistavad Amapá, Tocantins, Roraima ja Rondônia osariiki. Plagu on roheline, millele on paigutatud kollane romb, sellele aga omakorda lõunapoolkera taevalaotust kujutav ketas tähtedega. Üle taevakaare lookleb valge lint tekstiga "Ordem e progresso" (kord ja progress).
Roheline (PMS 356CV) sümboliseeribmaa ääretuid vihmametsasid.
Kollane (PMS 3945CV) romb kujutab maavarasid, eriti kulda ja teemante.
Sinisel (PMS 286CV) kettal olev tähekujund kujutab tähistaevast Rio de Janeiro kohal 15. novembril 1889. Lipul kehtib põhimõte, et tähtede arv vastab osariikide arvule, kuid tähti ei lisata automaatselt. Praegused 27 tähte tähistavad 26 osariiki ja pealinna Brasíliat, igal osariigil on oma täht. Tähtede kaart kujutab tähtede, mida on viies suuruses, tegelikku suurust ja asukohta taevavõlvil. Tähekaardi keskel on lõunataeva tuntuim tähtkuju, "Lõunarist", mis sümboliseerib Brasiilia rahvaste vabadustahet.
Sinine ja valge pärinevad kunagiselt Portugali Kuningriigi lipult.
Riigipeade lipud.
Presidendi lipp on roheline plagu, mille keskele on paigutatud Brasiilia vapp. Lipu proportsioonid on 2:3
Asepresidendi lipp on aga kollane, mille jaotab keskelt neljaks sinistest viisnurkadest moodustatud rist, horisontaalselt on 15 ja vertikaalselt 9 viisnurkset tähte. Vardapoolsele ülemisele väljale on paigutatud riigi vapp. Lipu mõõtmed on 2:3 või 3:4.
Brasiilia ajaloolised lipud.
1822. aastal kui Brasiilia kuulutati iseseisvaks keisririigiks võeti kasutusele praeguse lipuga sarnane lipp, kuid taevaketast asendas keisri vapp Kristuse Ordu ristiga ja armillaarsfääriga.
Aastal 1889 kuulutati Brasiilia vabariigiks, ajutiselt (15 - 19. november 1889) oli kasutusel USA lipu kollastes ja rohelistes värvides koopia. Juba samal aastal mindi tagasi vana lipu juurde, kuid vapp asendati taevakaardiga.
Brunei lipp

Brunei lipp on Brunei Darussalami Riigi lipp.
Lipu kollasel taustal on diagonaalselt (vasakult ülalt paremale alla) valge ja must triip. Lipu keskel on punane Brunei vapp.
Kollane värvus sümboliseerib Brunei sultanit.
Lipp võeti kasutusele 29. septembril 1959.
Bulgaaria lipp

Bulgaaria lipp on Bulgaaria Vabariigi ametlik lipp. Bulgaaria lipu värvid on valge, roheline ja punane.
Burkina Faso lipp

Burkina Faso lipp on Burkina Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 4. augustil 1984. Panaafrika värvides plagu on jagatud kaheks võrdseks horisontaalseks väljaks, punaseks ja roheliseks. Lipu keskele on paigutatud kollane viisnurkne täht.
Roheline (PMS 355C) tähistab riigi rikkalikke loodusvarasid, mis kindlustavad rahva heaolu.
Punane (PMS 032C) sümboliseerib revolutsiooni kindlustamiseks valatud verd eile, täna ja homme. Veel tähistab see Burkina rahva ohvrimeelsust.
Kollane (PMS 116C) täht on revolutsiooni ja vabaduse täht.
Burkina Faso ajaloolised lipud.
Aastatel 1959–1984, kui riigi nimi oli Ülem-Volta (kuni 5. augustini 1960 oli Ülem-Volta Prantsusmaa valdus), oli lipuks must-valge-punane horisontaalsete laidudega trikoloor. Nimelt Volta jõgi, mille järgi sai ka riik nime, hargneb riigi territooriumil kolmeks: Mustaks, Valgeks ja Punaseks Voltaks. Lipu proportsioonid olid 2:3.
Vaata ka.
Burkina Faso vapp
Burundi lipp

Burundi lipp on Burundi ametlik lipp. 
Lipp võeti (praegusest erinevate proportsioonidega) Burundi riigi- ja rahvuslipuna kasutusele 28. juunil 1967. 
Kirjeldus.
Valge diagonaalrist (Andrease rist) jagab selle ülemiseks ja alumiseks punaseks laiuks ning vardapoolseks ja lehvipoolseks roheliseks laiuks. Keskel on teisi värve kattev valge ring, millel on kolm punast rohelisega ääristatud kuueharulist tähte. Tähed asetsevad kolmnurgana: üks täht ülal, kaks all.
Burundi põhiseaduse artiklis 8 öeldakse: "Burundi lipp on trikoloor: roheline, valge ja punane. Tema kuju on Andrease ristiga ("sautoir") jagatud ristkülik, mille keskel on valge ketas kolme punase kuueharulise tähega, mis moodustavad kujuteldava võrdkülgse kolmnurga selle ümberringjoonega piiratud ringis, millel on sama keskpunkt mis kettal ja mille alus on paralleelne lipu pikkusega. Seadus täpsustab lipu mõõtmed ja teised üksikasjad." 
Punase toon on ligikaudu Pantone 186c – CMYK (%) C 0 – M 90 – Y 80 – K 5. Rohelise toon on ligikaudu Pantone 361c – CMYK (%) C 80 – M 0 – Y 90 – K 0.
Kuni 27. septembrini 1982 olid lipu proportsioonid 2:3, sellest ajast alates on nad 3:5.
Tõlgendus.
Roheline värv sümboliseerib lootust tulevikule, valge puhtust või rahu soovi ja punane iseseisvusvõitlust. Kolm tähte sümboliseerivad Burundi kolme suuremat rahvast hutusid, tutsisid ja batvasid ning samuti riigi deviisi kolme elementi ühtsust, tööd ja progressi.
Kasutamine.
Eraisikutel on õigus lippu kasutada ainult pühade puhul. Muul ajal kasutatakse seda riigilipuna ning sõjaväelipuna. Presidendil on õigus kasutada lippu hoonetel. 
Varasem lipp.
Varasemal lipul olid kolme tähe asemel kuningavõimu sümbolid. See võeti kasutusele 1962.
Roheneemesaarte lipp

Roheneemesaarte lipp on Cabo Verde Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Uus riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 22. septembril 1992. Selle eeskujuks olid Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide lipp. Uus, minevikupärandist lahti öelnud lipp ei rõhuta pelgalt vaese saarestikuriigi tahet, vaid sümboliseerib ka lõplikku loobumist kunagisest plaanist luua ühisriik Guinea-Bissauga. 
Üle sinise kanga jooksevad kolm horisontaalset laidu: valge, punane, valge (6+1+1+1+3). Lipu keskelt veidi varda poole on paigutatud ringina 10 kollast viisnurkset tähte, 5 tähte ülevalpool ja 5 allpool punast laidu.
Sinine sümboliseerib merd ja taevast.
Kollased tähed tähistavad saarestiku kümmet asustatud saart, tähtedest ring aga saarestiku rahvast ja nende ühtsust.
Valge-puna-valged triibud näitavad teed tulevikku ning Roheneemesaarte asukohta lennu- ja laevateede ristumiskohas.
Valge on rahu ja punane rahva ühise jõu värv.
Roheneemesaarte ajaloolised lipud.
Aastatel 1975–1992 oli Roheneemesaarte lipuks PAIGC-i ("Partido Africano da Independência da Guinê e Cabo-Verde") partei lipp. Sellel olid panaafrika värvid: horisontaalsed kollane ja roheline ning varda pool vertikaalne punane laid. Punasel laiul oli Aafrika vabastamise must täht, mille alla olid lisatud maisivihk ja teokarp, mis sümboliseerisid maa põhilisi tegevusalasid põllumajandust ja kalapüüki.
Vaata ka.
Roheneemesaarte vapp
Colombia lipp

Colombia lipp on Colombia lipp, mis võeti kasutusele 26. novembril 1863.
Trikoloor koosneb kollasest, sinisest ja punasest triibust. Kollane triip moodustab poole lipu laiusest ja sinine ning punane kumbki neljandiku.
Costa Rica lipp

Costa Rica lipp on Costa Rica Vabariigi lipp.
Lipul on proportsioonides 1:1:2:1:1 sinine, valge, punane, valge ja sinine horisontaaltriip. Riigi- ja merelipul on punase laiu esimeses kolmandikus Costa Rica vapi kujutis. 
Sinine tähistab Costa Rica taevast, võimalusi, idealismi ja visadust, valge – rahu, tarkust ja õnne ning punane – vabaduse eest langenute verd ja inimeste soojust ning heldust.
Sinist ja valget on tõlgendatud ka pärinevana Kesk-Ameerika Ühendatud Provintside lipult (kuigi seal oli helesinine): valge sümboliseerib Kesk-Ameerikat kui silda Põhja-Ameerika ja Lõuna-Ameerika vahel ning sinised triibud Kariibi merd ja Vaikset ookeani. 
Punast on tõlgendatud ka revolutsiooni värvina. 
Rahvuslipu autor on president José María Castro Madrizi abikaasa Pacífica Fernández Oreamuno, kes kavandas selle 1848 Prantsusmaa lipu eeskujul. Triipude asetus on horisontaalne, sest erinevalt Prantsusmaast on Costa Ricasse tsivilisatsioon tulnud idast, mitte lõunast. 
Praegune riigilipp võeti ametlikult kasutusele 27. septembril 1906 (21. oktoobril 1964 muudeti vappi, asendades viis tähte seitsme tähega). 
Ajalugu.
Enne iseseisvumist kasutati Costa Ricas kuningas Carlos III poolt kehtestatud Hispaania lippu (1786–1821) ja Agustín de Iturbide kehtestatud Mehhiko lippu (1822–1823).
Esimene Costa Rica rahvuslipp ilmus välja septembris 1821. Sellel oli kaks sinist triipu, mis pidid kujutama kahte ookeani, kuid hiljem kasutusel olnud valge vahetriibu asemel kasutati kollast triipu, mis pidi kujutama "kuldset Ameerikat". Seda lippu kasutati võitluses Mehhiko iseseisvuse eest kuni maini 1822 ning pärast Costa Rica iseseisvuse väljakuulutamist 10. mail 1823 kuni 6. juunini 1823. 
Siis võeti kasutusele valge lipp kuueharulise punase tähega keskel. Tähe sakid kujutasid arvatavasti tookordset kuut provintsi. 
Aastal 1824 ühines Costa Rica Kesk-Ameerika Ühendatud Provintsidega ning võttis 4. märtsil kasutusele nende lipu, mis oli inspireeritud Argentina lipust. Sellel olid horisontaalsed sinine, valge ja sinine laid (valgel laiul oli vapp). 2. novembril 1824 täiendati seda oma riigivapiga. Föderatsiooni vapi muutus 22. novembril 1824 tõi kaasa riigilipu muutuse. 
Novembris 1838 lõi Costa Rica föderatsioonist lahku. Algul kasutati vana lippu. 21. aprillil 1840 kehtestas riigipea Braulio Carrillo Colina föderatsiooni lipu kõrvale horisontaalsete laidudega valge-sini-valge lipu. Need olid vana lipu ümberpööratud värvid. Alates 15. novembrist 1840 jäi uus lipp ainsaks lipuks. 
20. aprillil 1842 võeti uuesti kasutusele sini-valge-sinine lipp. Septembris 1842 viidi riigivapp lipu keskele. Lipu üle käisid ägedad vaidlused. Liberaalne Partei, kes pooldas Prantsuse revolutsiooni, pooldas punase värvi sissetoomist, et lipp oleks sarnasem Prantsuse trikolooriga. 
12. novembril 1848 kehtestatigi kolmevärviline lipp. President José María Castro Madriz laskis lipule lisada punase kesktriibu ning selle sisse uue riigivapi. Teda mõjutas abikaasa Pacífica Fernández Oreamuno, kes oli samuti Prantsuse revolutsiooni pooldaja. 
Praegune riigilipp võeti kasutusele 27. septembril 1906. Muudatused puudutasid eelkõige vapi väljanägemist ja asendit.
Elevandiluuranniku lipp

Elevandioluuranniku lipp on Côte d'Ivoire'i Vabariigi ametlik lipp.
Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 3. detsembril 1959. See on vertikaalsete laidudega oranž-valge-roheline trikoloor. Sellise värvivalikuga soovitakse vältida panaafrika värve ning näidata pigem sõltuvust Prantsusmaast kui oma Aafrika naabritest. Lipu eeskujuks on Prantsusmaa lipp, kuid värvid pärinevad Iirimaa lipult.
Lipu värvid seostuvad rahvusliku juhtmõttega "Ühtsus, distsipliin ja töö". Roheline ja valge on Côte d'Ivoire'i Demokraatliku Partei värvid.
Oranž (PMS 151C) sümboliseerib progressi ja riigi põhjaosa savannipiirkonda.
Roheline (PMS 347C) kujutab lootust ja riigi lõunaosa haljaid metsi.
Valge sümboliseerib rahu ja riigi osade ühtsust.
Djibouti lipp

Djibouti lipp on Djibouti ametlik lipp.
Djibouti riigi- ja rahvuslipuks võeti 27. juunil 1977 Rahva Iseseisvusliidu lipp. Lipu autor on Mahamoud Harbi. Kanga vardapoolses osas on valge võrdhaarne kolmnurk, ülejäänud kanga väli on jaotatud horisontaalselt kaheks, siniseks ja roheliseks. Kolmnurga keskel on punane viisnurkne täht. Valge ja roheline on afarite parteide ning valge ja sinine issade värv.
Sinine (PMS 292C) sümboliseerib taevast ja merd, roheline (PMS 361C) maa viljakandvust ning valge rahu. Võrdkülgne kolmnurk tähistab võrdsust, punane (PMS 179C) täht aga rahvuslikku ühtsust iseseisvusvõitluses.
Dominica lipp

Dominica lipp on Dominica Ühenduse lipp.
Lipp võeti kasutusele 3. novembril 1978, väikseid muudatusi tehti 1981., 1988. ja 1990. aastal.
Lipu keskel on Dominica rahvuslinnu keiser-amatsoonpapagoi kujutis.
Dominikaani Vabariigi lipp

Dominikaani Vabariigi lipp on Dominikaani Vabariigi ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele 6. novembril 1844. 
Kangast läbib valge rist, mis jagab lipu neljaks võrdseks väljaks, vardapoolne ülemine ja lehvipoolne alumine väli on sinised ning vardapoolne alumine ja lehvipoolne ülemine väli punased. Punane ja sinine pärinevad Haiti lipult. Värvid Pantone värviskaala järgi on sinine PMS 295 ja punane PMS 186 ning vapil olevad värvid - kollane PMS 116 ja roheline PMS 335.
Punane tähistab iseseisvuse eest võidelnute verd ja kannatusi, sinine vabadust ning valge rahva ohvrimeelsust.
Riigilipu keskel asub Dominikaani Vabariigi vapp, mis rahvuslipul puudub. Vapil on lippude grupp, rist ja Piibel ning rahvuslik moto "Dios, patria, libertad" (Jumal, isamaa, vabadus).
Kambodža lipp

Kambodža lipp on Kambodža rahvuslipp.
Rahvuslipp võeti uuesti kasutusele aastal 1993 pärast seda, kui rahvahääletusel otsustati monarhia kasuks.
Lipu kujundus pärineb umbes aastast 1850. Suures osas on sinised raamid ja punane keskosa, millel on Angkor Wat, jäänud sellest ajast alates muutumatuks.
Kambodža lipp oli mõneks aastaks muudetud punaste khmeeride võimul oleku ajal, kes kasutasid üleni punast lippu, kuigi Angkor Wati kujutis sellel säilis.
Kameruni lipp

Kameruni lipp on Kameruni ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Kameruni praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 20. mail 1975. aastal. See on vertikaalsete väljadega rohe-puna-kollane trikoloor mille punase välja keskel on kollane viisnurkne täht. Roheline (PMS 341C), lootuse värv, sümboliseerib riigi lõunaosa ja selle troopilist rohelust. Kollane (PMS 116C), päikese värv, esindab põhjapiirkonda ja sealseid pruunikaskollaseid savanne. Punane (PMS 186C), iseseisvuse värv, ühendab riigi eri osad ja rahvusrühmad. Kollane täht on riigi ühtsuse sümbol.
Kameruni ajaloolised lipud.
Kamerun oli Ghana järel teine riik Aafrikas, kes võttis Etioopia eeskujul oma lipule panaafrika värvid ja esimese Aafrika riigina võeti eeskujuks Prantsusmaa lipp. Rohe-puna-kollaste laidudega trikoloor võeti kasutusele 1957. aastal, kui Kamerun sai Prantsusmaa koosseisus autonoomia. See lipp oli ka esialgu riigi tunnuseks, peale iseseisvuse välja kuulutamist 1960. aastal.
1. oktoobril 1961 lisati rohelisele väljale kaks kollast viisnurkset tähte, mis tähistasid riigi kahte osa, iseseisvumisel ühinenud Briti- ja Prantsusmaa Kameruni.
Kanada lipp

Kanada lipp on Kanada ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele 15. veebruaril 1965.
Kangas on jagatud vertikaalselt kolmeks väljaks (punane, valge, punane) ning valge välja keskel on 11 tipuga punane vahtraleht.
Lipuväljade laiused on 1:2:1. Punane värvus on Pantone värviskaala järgi PMS 193.
Lipu valge värviväli on kahekordselt laiem punasest väljast ning sellel on kujutatud punast vahtalehte.
Lipu punane värv sümboliseerib Kanada sõdurite Esimeses maailmasõjas valatud verd. Valge sümboliseerib aga Kanada lumerohkust. Vahtraleht on Kanada sajandeid vana vapisümbol.
Kesk-Aafrika Vabariigi lipp

Kesk-Aafrika Vabariigi lipp on Kesk-Aafrika Vabariigi ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele 1. detsembril 1958. Selle kujundas tollal Oubangui-Chari nime all Prantsusmaa kolooniaks olnud maa esimene autonoomiaaegne president Barthélemy Boganda.
Lipuvärvid moodustavad kombinatsiooni prantsuse trikoloorist ja panaafrika värvidest. Punane värv sümboliseerib vabaduse eest valatud verd, sinine aafriklasi ja vabadust, valge eurooplasi ja rahu, roheline mulatte ja lootust ning kollane aasialasi ja sallivust. Kollane täht lipu vasakus ülanurgas tähistab Aafrika iseseisvust ja ühtsust.
Komooride lipp

Komooride lipp on Komooride ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Praegune Komooride riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 7. jaanuaril 2002. Lipp sarnaneb Mauritiuse ja Seišellide lipuga. Sellel on ühendatud horisontaalsete laidudena Ndzwani, Mwali ja Mayotte'i lipuvärvid. Vardapoolses osas on aga islami tunnusena roheline kolmnurk, valge kuusirp ja neli valget viisnurkset tähte. Kuigi riik koosneb kolmest saarest, Ngazidja, Ndzwani ja Mwali, tähistab neljas täht Prantsusmaale kuuluvat Mayotte. Sellega väljendatakse soovi ühendada kõik neli saart ühtseks riigiks.
Lipu värvide toonid on roheline PMS 363C, kollane PMS 123C, punane PMS 186C ja sinine PMS 285C.
Oma lipud on ka Ngazidjal – sinine kangas, millel valge poolkuu ja neli viisnurkset tähte, Ndzwanil – punane kangas, mille keskel valge käsi ja poolkuu ning Mwalil – kollane kangas, mille vardapoolsel osal on must vertikaalne laid, kollase välja keskel on aga valge viisnurkne täht ning poolkuu.
Komooride ajaloolised lipud.
1963. aastal võeti Prantsusmaa autonoomse piirkonnana kasutusele roheline lipp, mille vardapoolses ülanurgas oli valge poolkuu ning kanga poolitasid diagonaalselt paigutatud neli valget viisnurkset tähte. Kui Komoorid iseseisvusid 1975. aastal siis võeti see lipp ka riigi tunnusena kasutusele. Selle lipu iga iseseisva riigi tunnusena jäi aga lühikeseks, juba kuu aega hiljem toimunud riigipöörde käigus vahetati see lipp välja. 
Uus lipp oli jagatud kaheks horisontaalseks väljaks, punane ehk ülemine väli oli laiem ja alumine roheline kitsam. Punase laiu vardapoolses osas olid eelmiselt lipult pärit valged poolkuu ja neli tähte.
1978. aastal eemaldati lipult punane väli ning poolkuu ja tähed paigutati rohelise välja keskele.
1992. aastal muudeti lippu sellega, et poolkuu pöörati selili. Nii sarnanes uus plagu Mauritaania lipuga, erinevuseks oli tähtede arv.
Aastatel 1996–2002 oli poolkuu lipul jälle püstises asendis. Vardapoolsesse ülanurka oli lisatud araabiakeelne kiri "Allah" ja lehvi allnurka "Muhamed".
Kongo Demokraatliku Vabariigi lipp

Kongo Demokraatliku Vabariigi lipp on Kongo Demokraatliku Vabariigi riigilipp. 
See on praegusel kujul kasutusel 2006. aasta veebruarist.
Kongo Vabariigi lipp

Kongo Vabariigi lipp on Kongo Vabariigi riigilipp. Lipp oli kasutusel aastatel 1958–1970 ja uuesti kasutatakse seda alates aastast 1991.
Lipul on kolm diagonaalset panaafrika värvides (roheline, kollane, punane) välja.
Kuuba lipp

Kuuba lipp on Kuuba ametlik lipp. Lipp võeti kasutusele 20. mail 1902.
Küprose lipp

Küprose lipp on Küprose Vabariigi lipp.
Lipp võeti kasutusele 16. augustil 1960. Selle kujundas türgi rahvusest küproslane, kunstnik İsmet Güney.
Lipul on kujutatud valgel taustal Küprose saare kontuurkaart (oranž) ja selle all kaks õlipuuoksa. Õlipuuoksad ja valge värvus sümboliseerivad rahu. Saare kujutis on vaskoranž, mis sümboliseerib Küprose vasemaagi leiukohti.
Lipu neutraalne ja rahusümboleid kasutav kujundus püüab väljendada harmooniat rivaalitsevate türklaste ja kreeklaste vahel, mis ei vasta küll täielikult tegelikkusele.
Lipu proportsioonid on 2:3.
Horvaatia lipp

Horvaatia lipp on Horvaatia ametlik lipp. Praegune lipp on kasutusel alates 21. detsembrist 1990.
Horisontaalsete panslaavi värvides (punane, valge ja sinine) väljadega trikoloori keskel on Horvaatia vapp. Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1.
Hiina Rahvavabariigi lipp

Hiina Rahvavabariigi lipp on Hiina Rahvavabariigi riigilipp. See heisati esimest korda 1. oktoobril 1949. 
Lipu ametlik nimi on 红旗 (hóngqí) punane lipp (täielik nimi: 五星红旗 ("pinyin"is wǔxīng hóngqí (wuxing = viisnurk, hóngqí = punalipp)). Lipu kavandi autor on Zeng Liansong.
Lipu punasel taustal on kujutatud ühte suurt viisnurka, mille kõrval on kaar nelja väiksema kuldse viisnurgaga. Suur viisnurk sümboliseerib Hiina Kommunistlikku Parteid. Väiksemate viisnurkade tähenduse kohta ametlik versioon puudub.
Taani lipp

Taani Kuningriigi lipp (ehk Dannebrog) on üks maailma vanemaid riigilippe. Esimest korda on selle kasutamist kirjalikult mainitud 1370. aastal. Tegemist on vanima järjepidevalt kasutusel olnud riigilipuga maailmas.
Taani rahvuslipp ("Stutflag") on punane, valge Skandinaavia ristiga, mis ulatub lipu äärteni. Punane värvitoon pole ametlikult defineeritud, kuid mitteametlikult on see PMS 185U (nimetatakse ka Dannebrogi-punaseks, taani keeles "Dannebrogsrød").
Taani riigilipp ("Splitflag") sarnaneb rahvuslipuga, kuid sellel on "pääsusaba".
Taani merelipp ("Orlogsflag") sarnaneb riigilipuga, kuid selle värvitoon on PMS 195U.
Ajalugu.
Legendi kohaselt kukkus ajal, kui Taani kuningas Valdemar II Võitja sõdis Tallinnas Lindanise linnuse lähedal eestlastega, lipp 15. juunil 1219 taevast alla, mille tõttu taanlased võitsid lahingu.
Taani-Norra liidu ajal oli Dannebrog ka Norra lipp, kuni aastani 1821, mil Norra võttis vastu oma lipu. Selle, nagu ka teiste Põhjamaade (Soome, Islandi ja Rootsi) lippude kujundus põhines Dannebrogil.
Nimi Dannebrog tähendas vana-taani keeles "taanlaste riie", kuid võimalikuks peetakse ka päritolu friisi keelest "punane riie".
Tšaadi lipp

Tšaadi lipp on Tšaadi ametlik lipp.
Tšaadi riigi- ja rahvuslipp on vertikaalne trikoloor, mille laiud on sinist, kollast ja punast värvi. Lipp võeti kasutusele 6. novembril 1959 ja iseseisva riigi tunnuseks 11. augustil 1960 Selle proportsioonid on 2:3.
Sinine (PMS 281C) viitab Tšaadi lõunaosa vetele ja taevale, kollane (PMS 116C) põhjapiirkondade kõrbetele ja päikesele ning punane (PMS 186C) progressile ja rahvuslikule ühtsusele.
Tšaadi lipp on saadud Prantsusmaa lipu värvide kombineerimisel panaafrika värvidega. Täpselt samad värvid on Rumeenia lipul (Tšaadi lipu sinine olevat küll pisut tumedam), kuid neil lippudel puudub ajalooline seos. Rumeenia ja Tšaad tülitsevad selle pärast, kumb seda lippu tohib kasutada. Sarnasus on ka Andorra ja Moldova lipuga, kuid nende lippude kollasele väljale on lisatud riigivapp.
Tšiili lipp

Tšiili lipp on Tšiili Vabariigi riigilipp.
Lipp on kasutusel alates aastast 1817.
Lipu sinine värv sümboliseerib taevast ja Vaikset ookeani, valge lumiseid Ande ning punane vabaduse nimel valatud verd.
Valge täht tähistab progressi ning selle viis haru riigi viit ajaloolist piirkonda.
Tšehhi lipp

Tšehhi lipp on Tšehhi Vabariigi lipp. Lipp võeti kasutusele 1992. aastal.
Ida-Timori lipp

Ida-Timori lipp on Ida-Timori ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
20. mail 2002 vastu võetud riigi- ja rahvuslipp on punane kangas, mille vardapoolses osas on kollasele kolmnurgale paigutatud must kolmnurk, sellele aga valge viisnurkne täht, mille üks tipp on suunatud vardapoolsesse ülanurka. Kollase kolmnurga pikkus moodustab 1/2, musta kolmnurga pikkus aga 1/4 lipu pikkusest. Lipu proportsioonid on 1:2 ja ametlikud mõõtmed 180 cm x 90 cm.
Kollane (PMS 123C) sümboliseerib koloniaalperioodi ja riigi rikkust, punane (PMS 485C) tähistab iseseisvuse eest valatud verd, must aga pimeduse jõude ja ka neid, kelle eestvedamisel saabus iseseisvus; valge on vabaduse värv. 
Selline lipp oli kasutusel ka kümme päeva kestnud iseseisvusperioodil 1975. aastal. Lipu eeskujuks oli võetud vabadusvõitluse partei FRETILIN (Ida-Timori Iseseisvuse Revolutsiooniline Rinne) lipp. Fretilini lipul olid puna-kolla-punased horisontaalsed laiud ja vardapoolses osas must vertikaallaid valge viisnurkse tähega.
Ida-Timori ajaloolised lipud.
1961. aastal toimunud ülestõusu ajal Portugali kolonisaatorite vastu võeti Ida-Timori rahvuslipuks punane kangas, mille keskel oli must sõõr kollase äärisega ja selles valge viisnurkne täht. Ülestõus suruti maha ja lipp keelustati.
Pärast 1999. aastal ÜRO järelevalve all toimunud rahvahääletust iseseisvusküsimuses võeti kasutusele CNTR-i (Conselho Nacional de Resistźncia Timorense) partei lipp, millelt jäeti ära partei nimi.
Ecuadori lipp

Ecuadori lipp on Ecuadori ametlik lipp, mis võeti kasutusele 26. septembril 1860. Lipp sarnaneb väga Colombia ja Venezuela lipuga.
Egiptuse lipp

Egiptuse lipp on Egiptuse ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele 4. oktoobril 1984.
Kangas on jagatud kolmeks võrdseks horisontaalseks laiuks, punane, valge ja must. Valge laiu keskel on kuldne Saladini kotkas. Värvitoonid on punane Pantone 186 c / CMYK (%) C 0-M 90-Y 80-K 5 ja kollane (kuldne) Pantone 116c / CMYK (%) C 0-M 15-Y 95-K 0.
Punane tähistab revolutsiooni, valge helget tulevikku ja must tumedat minevikku.
Lipuvärvid on Pan-Araabia traditsioonilised värvid, samad värvid on ka Iraagi, Süüria ja Jeemeni lipul. Egiptuse lippu eristab nendest lipu keskel olev kotkas.
Ekvatoriaal-Guinea lipp

Ekvatoriaal-Guinea lipp on Ekvatoriaal-Guinea ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Praegune Ekvatoriaal-Guinea lipp oli kasutusel aastatel 1968–1973 ja on jälle kasutusel alates 21. augustist 1979. Sellel on kolm horisontaalset laidu, roheline, valge ja punane, ning vardapoolses osas on sinine kolmnurk, mille laius on 1/4 lipu pikkusest. Lipu keskel, valgel laiul on Ekvatoriaal-Guinea vapp.
Roheline (PMS 347C) sümboliseerib lopsakat loodust ja põllumajandust, valge on ühiskonnas valitseva rahu värv ja punane (PMS 186C) viitab iseseisvusele. Sinine (PMS 312C) kolmnurk tähistab merd, mis eraldab ja samas ka ühendab riigi eri osi. Vapikilbil on kujutatud kapokipuud, kilbi kohal on aga kuus kollast kuusnurkset tähte ning kilbi all lint tekstiga "Unidad, Paz, Justicia" (ühtsus, rahu ja õiglus).
Ekvatoriaal-Guinea ajaloolised lipud.
Aastatel 1968–1969 oli rahvuslipuna kasutusel ilma vapita lipp.
Aastatel 1973–1979 sarnanes lipp praeguse lipuga, kuid riigis oli kasutusel teine vapp.
Eritrea lipp

Eritrea lipp on Eritrea ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
5. detsembril 1995 kasutusele võetud Eritrea riigi- ja rahvuslipp on kompromiss kahe vabastusliikumise, EPLF-i (Eritrea People's Liberation Front) ja ELF-i (Eritrea Liberation Front) lipust. EPLF-i lipu kollane sotsialismitäht asendati riigi iseseisvuse sümboli õlipuulehtedest vanikuga, mis on pärit autonoomse Eritrea lipult, ja seda kasutas ka ELF. 1995. aastal suurendati vanikut nii, et see sarnaneks ÜRO lipul oleva pärjaga.
Lipu väljad on jaotatud kolmeks, vardapoolsest üla- ja alanurgast kulgeb punane kolmnurk üle kanga lehvipoolsesse keskkohta. Sellest ülespoole jääb roheline ja allapoole sinine väli. Õlipuuokstest vanik paikneb punase kolmnurga vardapoolsel osal.
Punane (PMS 185C) sümboliseerib vabadusvõitluses toodud vereohvrit, roheline (PMS 361C) põllumajandust, kollane (PMS 123C) maavarade rikkust ja sinine (PMS 279C) mereande. Õlipuuokste 30 oksa meenutavad Aafrika 20. sajandi kõige pikema sõja kestust.
Riigipea lipp.
Eritrea presidendi lipuks on rahvuslipp, mille õlipuuokstest vanik on asendatud Eritrea vapiga. Lipp võeti kasutusele 1995. aastal ja selle proportsioonid on 1:2.
Eritrea ajaloolised lipud.
Aastatel 1952–1962 oli Eritrea Etioopia autonoomne osa ja selle lipuks oli sinine kangas, mille keskel oli roheline õlipuuokstest pärg. See lipp oli Eritrea riigi tunnuseks ka 1993. aasta maist kuni 1995. aasta detsembrini.
Etioopia lipp

Etioopia lipp on Etioopia ametlik lipp.
Praegune Etioopia lipp kinnitati 6. veebruaril 1996. See on rohe-kolla-punaste horisontaalsete laidudega trikoloor, mille keskel on sinine sõõr kollase viisnurkse tähe ja viie kollase kiirega.
Roheline (PMS 347C) sümboliseerib maad ja viljakust, kollane armastust ja õiglust, punane (PMS 032C) usku ja ohvrimeelt ning sinine (PMS 293C) rahu. Kollane täht väljendab rahva ühtsust ja kiired helget teed tulevikku.
Fidži lipp

Fidži lipp on Fidži Vabariigi lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Pärast iseseisvumist kinnitas Fidži 10. oktoobril 1970 enda riigi- ja rahvuslipuks koloniaalaegse lipu, kuid muutis lipu sinise välja heledamaks, et lippu oleks lihtsam eristada teistest samasugustest. Plagu helesinise välja vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil 1908. aastast pärinev vapikilp. Kilbi ülaosa on punane ning sellel on Suurbritannia kuninga tunnus lõvi, kes hoiab käppade vahel kookospähklit. Ülejäänud vapiosa on jagatud Püha Jüri ristiga neljaks osaks, millest kolmel on kujutatud Fidži istanduste tüüpilisi vilju: suhkruroog, kookospalm ja banaanikobar. Neljandal väljal on aga rahutuvi, mis on pärit kuningriigiaegselt lipult. Lipu helesinine väli sümboliseerib Vaikset ookeani.
Fidži ajaloolised lipud.
Aastatel 1871–1874 oli Fidži Kuningriigi lipul kaks püstivälja – valge ja sinine – ning keskel punane vapp, millel oli valge rahutuvi, oliivioks noka vahel, vapi kohal aga kuninga kroon.
1908. aastal sai Fidži, olles Suurbritannia koloonia, endale lipu, mis sarnaneb praeguse lipuga, kuid lipuväli oli tumesinine nagu Suurbritannia lipul ning lehvil oli valge sõõri sees Fidži vapp. 1924. aastal valge sõõr eemaldati ning sellisena püsis lipp kuni Fidži iseseisvumiseni 1970. aastal.
Soome lipp

Soome rahvuslipul (soome keeles "siniristilippu") on valgel taustal sinine Skandinaavia rist, mille vertikaalne osa on nihutatud lipuvarda poole. Sinine värv sümboliseerib järvi ja taevast, valge aga lund ja valgeid Soome öid.
Soome riigilipp erineb rahvuslipust vaid selle poolest, et risti keskel on kollase raami sees Soome vapp.
Mõlema lipu proportsioonid on 11:18 (5:3:10 horisontaalselt ja 4:3:4 vertikaalselt).
Pääsusabaga riigilippu (endise nimega "sõjalipp") kasutab sõjavägi. See on ühe ühiku võrra laiem kui rahvus- ja riigilipp; saba pikkus on 5 ühikut.
Soome seaduse järgi on lippudel kasutatavad värvid defineeritud järgmiselt: sinine – PMS 294C, punane – PMS 186C, kollane – 123C.
Ajalugu.
Pärast Soome iseseisvumist 1917. aastal korraldati võistlus lipu kujunduse valimiseks. Mitme variandi seast kinnitati lõpuks 29. mail 1918 praegune sini-valge Taani lipul Dannebrogil põhinev kujundus.
Heiskamine.
Soome lipu heiskamine on kohustuslik järgmistel päevadel:
Järgmistel päevadel on lipu heiskamine saanud traditsiooniks:
Prantsusmaa lipp

Prantsusmaa lipp on Prantsusmaa ametlik lipp (trikoloor).
Lipp on vaheaegadega kasutusel alates 14. juulist 1790, ning see koosneb kuninga värvist (valge) ja Pariisi värvidest (sinine ja punane).
Gaboni lipp

Gaboni lipp on Gaboni ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Praegune Gaboni riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 8. septembril 1960. Lipp on horisontaalsete laidudega rohe-kolla-sinine trikoloor, sellel on ühendatud Prantsusmaa lipu- ja üleaafrikalised värvid. Kollane (PMS 116C) viitab nii Päikesele kui ka ekvaatorile, see läbib roheliste (PMS 347C) metsade ja sinise (PMS 285C) ookeani vahel asuvat riiki.
Riigipeade lipud.
Gaboni presidendi lipuks on alates 1990. aastast Gaboni rahvuslipp, mille keskele on lisatud valge sõõr Gaboni vapiga. Lipu proportsioonid on 2:3.
Aastatel 1960–1990 oli Gaboni presidendi standardiks Gaboni vapilt pärit kilp, mis oli ruudukujuline kangas. Lipp oli jagatud rahvuslipu värvides kolmeks väljaks. Ülemisel, rohelisel väljal olid kõrvuti kolm kuldset sõõri; keskmisel, kollasel väljal aga must purjelaev, mille ahtris lehvis Gaboni rahvuslipp. Alumine väli oli sinine, see oli eraldatud laineliselt kollasest väljast ja kujutas purjelaeva all merelaineid. Kollane väli oli rohelisest ja sinisest laiem. 
Gaboni ajaloolised lipud.
Aastal 1958, kui Gabon sai autonoomia Prantsusmaa koosseisus, võeti kasutusele ka oma lipp. Kangas oli jaotatud kolmeks horisontaalseks väljaks (4+1+4): roheliseks, kollaseks ja siniseks. Rohelise välja vardapoolsele osale oli paigutatud Prantsusmaa lipp. Proportsioonid olid 3:4.
Gambia lipp

Gambia lipp on Gambia ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Gambia riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 18. veebruaril 1965. Lipu eeskujuks sai Botswana lipp, mille oli kujundanud Inglise heraldikakool (English College Of Arms). Ettepaneku, millest lähtuti, oli teinud gambialane Pa Louis Thomasi. Lipu puna-sini-rohelisi horisontaalseid välju eraldavad valged kitsad triibud (6+1+4+1+6). Sinine (PMS 293C) väli sümboliseerib Gambia jõge, punane (PMS 186C) jõelt vastu peegelduvat päikeseloojangut ning roheline (PMS 361C) jõge ümbritsevat loodust. Valged triibud on rahu ja ühtsuse sümbolid.
Riigipeade lipud.
Gambia presidendi lipp võeti kasutusele aastal 1970. Lipu standardiks on sinine kangas, mis on ääristatud kolmest küljest – ülalt, alt ja lehvi poolt –, kuldse äärisega. Sinise kanga keskel on Gambia vapp. Presidendi lipu proportsioonid on 26:33. 
Gambia ajaloolised lipud.
Gambia koloniaalaegne lipp aastatel 1888–1965 oli sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp, lehvil aga sõõr, milles mägede ja palmi taustal elevant. Elevandi all olev G-täht tähistas Gambiat.
Ghana lipp

Ghana lipp on Ghana Vabariigi lipp. Praegune lipp võeti kasutusele 1957. aastal. Aastatel 1964–1966 kasutati lippu, mille keskmine laid oli valge.
Horisontaalsete laidudega panaafrika värvides (punane, kollane, roheline) trikoloori keskmisel laiu keskel on must viieharuline täht. Punane sümboliseerib iseseisvuse nimel valatud verd, kollane maavarasid ja roheline metsi. Täht on Aafrika vabanemise juhttäht.
Grenada lipp

Grenada lipp on Grenada riigilipp.
Lipp võeti kasutusele Grenada iseseisvumisel Suurbritannia võimu alt 7. veebruaril 1974.
Lipu keskne osa on diagonaalselt jaotatud neljaks veerandikuks, millest ülemine ja alumine on kollased ning vasak- ja parempoolne rohelised. Lipu ääres on punane raam, millel on kuus kuldset viieharulist tähte (kolm ülal ja kolm all), mis sümboliseerivad riigi kuut valda, lipu keskel olev kuldne täht punases ringis sümboliseerib aga pealinna Saint George’sit. Vardapoolses servas olev sümbol kujutab muskaatpähklit, mida Grenadal palju kasvatatakse. Lipu punane värvus sümboliseerib julgust ja elujõulisust, kollane tarmukust ja soojust, roheline taimestikku ja põllumajandust.
Guatemala lipp

Guatemala lipp on Guatemala Vabariigi lipp. Sinised triibud sümboliseerivad Guatemala paiknemist kahe ookeani vahel ja taevast riigi kohal. Valge tähistab rahu ja puhtust.
Riigilipu keskel on Guatemala vapp.
Kuni 1851. aastani oli Guatemalas kasutusel Kesk-Ameerika lipp, mil lipule lisati Hispaania värvid punane ja kollane. Algsed värvid taastati 17. augustil 1871, aga vertikaalsete triipudena.
Guinea lipp

Guinea lipp on Guinea riigilipp. Lipp võeti kasutusele pärast riigi iseseisvumist 10. novembril 1958.
Lipp on vertikaalsete väljadega panaafrika värvides trikoloor (punane, kollane, roheline). Punane sümboliseerib verd, kolonialismi ohvreid, tööliste valatud higi ja tulevikulootust; kollane kulda ja teisi maapõuevarasid, päikest, energiat, heaolu ja võrdsust; roheline taimestikku ja viljakat pinnast.
Guinea-Bissau lipp

Guinea-Bissau lipp on Guinea-Bissau Vabariigi riigilipp.
Ta võeti ametlikult kasutusele 24. septembril 1973, kui Guinea-Bissau kuulutati iseseisvaks.
Kirjeldus.
Lipu proportsioonid on 1:2. 
Vardapoolsel küljel on 1/3 laiuse ulatuses punane laid, mille keskel on must viisnurk. 
Ülejäänud osa on jaotatud kaheks võrdseks pikitriibuks, millest ülemine on kollane ja alumine roheline. 
Funktsioon.
Guinea-Bissau riigilipp on rahvuslipp maal ja merel. 
Tõlgendus.
Värvidel on järgmine tähendus:
Lipp on meelega valitud sarnasena endise Roheneemesaarte lipuga. See väljendas tolle riigiga ühinemise püüdlusi.
Ajalugu.
Koloniaalajal kasutati Portugali Guineas Portugali lippu. 
Aastal 1967 tehti ettepanek lisada iga Portugali asumaa lipule selle asumaa vapp. Seda ei tehtud teoks. 
Guinea-Bissau lipp pärineb iseseisvusliikumise PAIGC-i lipust, mis kasutas punast, kollast ja rohelist kui panaafrika värve. Pärast iseseisvumist 1973 eemaldati kiri "PAIGC" musta viisnurga alt. Nõnda omandas lipp praeguse välimuse. PAIGC oli Guinea-Bissaus esialgu ainupartei. 
PAIGC-i lipu eeskujuks oli Ghana lipp, millel punane tähistab märtrite verd, roheline metsi ja kollane maavarasid. Ghana lipp (1957) kasutas esimesena panaafrika värve.
Guyana lipp

Guyana lipp on Guyana Vabariigi riigilipp, mis võeti ametlikult kasutusele 26. mail 1966.
Lipp on tuntud hüüdnimega 'kuldne nooleots'.
Kreeka lipp

Kreeka lipp on Kreeka riigilipp.
Kreeka lipul on üheksa horisontaalset triipu (viis sinist ja neli valget). Üheksa triipu tähistavad silpide arvu vabadussõjaaegses hüüdlauses "Elefthería í thánatos" (Ελευθερία ή θάνατος, 'Vabadus või surm'). Sinivalge rist lipu tähistab õigeusku, mis on Kreekas kõige levinum religioon.
Praegusel kujul on Kreeka riigilipp kasutuses alates 22. detsembrist 1978.
Hondurase lipp

Hondurase lipp on Hondurase riigilipp, mis on kasutusel 1866. aastast alates ja praegusel kujul alates 18. jaanuarist 1949.
Lipp on horisontaalsete laidudega sini-valge-sinine trikoloor. Sinised laiud sümboliseerivad Atlandi ja Vaikset ookeani. Valge laiu keskel on viis sinist viisnurka.
Ungari lipp

Ungari lipp on Ungari riigilipp ja ungarlaste rahvuslipp.
Mitteametlikult kasutatakse ka lippu, mille keskel on Ungari vapp.
Jamaica lipp

Jamaica lipp on Jamaica riigilipp. Lipp võeti kasutusele riigi iseseisvumise päeval, 6. augustil 1962.
Kollane diagonaalrist jagab lipu kaheks roheliseks ja kaheks mustaks väljaks. Must värv sümboliseerib jamaicalaste tugevust ja loovust, kollane päikest ja loodusvarasid, roheline tulevikulootust ja põllundusest saadavat jõukust.
Jaapani lipp

Jaapani lipp on Jaapani ametlik lipp. Ametlikult nimetatakse seda "Nisshōki" 'päikeselipp', kuid üldiselt kutsutakse seda "Hinomaru" 'päikesekera'. Lipp sümboliseerib Jaapani hüüdnime Tõusva Päikese Maa.
Riigi- ja rahvuslipp.
Jaapani riigi- ja rahvuslipuks on valge kangas, mille keskel on punane sõõr ehk päikesesümbol "Hinomaru". See kuulutati riigi tunnuseks kaubalaevadel 27. jaanuaril 1870 ja sõjalaevastikul 3. oktoobril 1870, kuid ametlikult tunnistas Jaapani parlament selle riigilipuks alles 13. augustil 1999.
Valge tähistab puhtust ja puutumatust, punane on aga siiruse, soojuse ja inspiratsiooni värv.
Päikeseketas on muistsetest aegadest peale olnud Jaapani ja selle keisri sümbol. Legendi järgi rajas Jaapani keisririigi päikesejumalanna Amaterasu Omikami poeg Jimmu Tenno. Esimesed andmed päikesemotiividega lipu kasutamise kohta Jaapani keisri poolt pärinevad 8. sajandist. Tõusev päike ise oli Jaapanis sümboolse tähendusega juba 7. sajandil.
28. juunil 1575 toimus Jaapanis kodusõja otsustav lahing, Nagashino lahing, mille mõlemad vaenupooled heiskasid lahingusse minnes "Hinomaru".
Merelipp.
Esimese, 1889. aasta põhiseadusega sai sõjavägi endale "tõusva päikese lipu". Lipu põhivärv oli valge, millele oli paigutatud keskkohast veidi varda poole punane sõõr, sellest väljus 16 punast kiirt. Peale Teist maailmasõda keelas rahuleping selle lipu kasutamise, kuid 1954. aastal võeti see lipp siiski kasutusele laevade lipuna ehk merelipuna.
Vaata ka.
Jaapani vapp
Jordaania lipp

Jordaania lipp on Jordaania Hašmiidi Kuningriigi ametlik lipp.
Lipp loodi 1916. aastal, kui toimus araablaste ülestõus Ottomani Impeeriumi vastu. Kangas oli jagatud mustaks, valgeks ja roheliseks horisontaalseks väljaks ning vardapoolses osas oli punane võrdhaarne kolmnurk. Värvid esindasid araablaste kolme vana dünastiat, roheline Fatimiide, must Abbassiide ja valge Umaijaade, punane kolmnurk aga sümboliseeris Hašmiidide dünastiat.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 16. aprillil 1928, mil punasele kolmnurgale lisati valge seitsmeharuline täht, sellega sooviti rõhutada oma islami juuri ja erineda naaberriikidest. Tähe seitse haru sümboliseerivad koraani esimese peatüki seitset esimest salmi, mida loetakse islami aluseks.
Värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 356 ja punane PMS 186.
Vaata ka.
Jordaania vapp
Kasahstani lipp

Kasahstani lipp on Kasahstani ametlik lipp. 
Riigi- ja rahvuslipp.
Riigi- ja rahvuslipp võeti praegusel kujul kasutusele 4. juunil 1992. 
Šaken Nijazbekovi kujundatud lipp oli helesinine ning see sümboliseerib ääretut taevast, mille all kõik inimesed elavad. See tähistab ka igavest meelekindlust ja rahu ning ustavust iseseisvusele. Lipu keskel liugleb särava päikese all stepikotkas ("Aquila nipalensis"). Kõik see koos kujutab kasahhide ülevaid ideaale ja vabaduseiha. Lipu vardapoolses osas on traditsiooniline rahvuslik ornament.
Kasahstani ajaloolised lipud.
Aastatel 1937–1991 eksisteeris Kasahhi NSV ning kasutusel oli Kasahhi NSV lipp.
Aastatel 1991–1992 kasutas Kasahstan Kasahhi NSV lippu. 
Aastal 1992 oli väga lühikest aega kasutusel praeguse lipuga sarnane lipp, kuid ornament oli punane, kuid suurema harmoonia mõttes muudeti see kuldkollaseks.
Keenia lipp

Keenia lipp on Keenia Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Lipp on ametlikult kinnitatud 12. detsembril 1963.
Keenia riigi- ja rahvuslipp koosneb kolmest võrdsest horisontaalsest laiust, ülemine on must, keskmine punane ning alumine roheline. Punast laidu ääristavad ülevalt ja alt valged kitsad triibud ning kanga keskele on paigutatud embleem, mis koosneb masai sõdalase kilbist ja selle taha risti paigutatud kahest odast. Värviväljad jaotuvad 6+1+6+1+6. Lipu eeskujuks on "KANU" (ing. "Kenyan African National Union") lipp, kuna just see partei võitis kätte Keenia iseseisvuse. Kui 1964. aastal muudeti riigi nime - Keenia Dominioonist sai Keenia Vabariik - jäi lipp muutumatuks.
Must tähistab Keenia rahvast, punane (PMS 180) vabadusvõitlust, roheline (PMS 342) põllumajandust ja loodusrikkusi ning valge rahu ja ühtsust. Puna-valge-must kilp sümboliseerib aga vabaduse kaitsmist.
Riigipea lipp.
Keenia presidendi lipuks on rahvuslipp, mille keskel on Keenia vapp ning kangast ümbritseb kolmest küljest (ülalt, alt ja lehvipoolt) kollane ääris. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Ajaloolised lipud.
Koloniaallipp.
Aastatel 1895–1963, kui Keenia kuulus Suurbritanniale oli kasutusel koloniaallipp, milleks oli sinine kangas Suurbritannia lipuga vardapoolses ülanurgas, lehvipoolsel küljel oli aga punane tagajalgadel seisev lõvi. Lipu proportsioonid olid 1:2.
Presidendi lipud.
Esimeseks presidendi lipuks, aastatel 1964–1970 oli rahvuslipp, mille keskel must ruut Keenia vapiga.
1970–1978 oli presidendi lipuks sinine kangas, mille keskel on Masai sõdalase kilp ning sellel kaks kollast ristatud oda teravikuga alla. Lehvipoolsel küljel, kahe odaotsa vahel oli kollane kukk.
Järgmine, 1978–2002 kasutusel olnud presidendi standard oli roheline kangas, mille keskel oli puna-must-valge kilp kahe kollase ristatud odaga, mille teravikud olid alla suunatud. Lehvipoolsel küljel, kahe odaotsa vahel on punane, kollase nokaga kukk.
Vaata ka.
Keenia vapp
Kiribati lipp

Kiribati lipp on 1979. aastast kasutusel olev Kiribati riigilipp. Lipu ülaosas on kujutatud punasel taustal kollast kuning-fregattlindu ("Fregata minor") kollase tõusva päikese kohal. Päikese 17 kiirt sümboliseerivad 16 Gilberti atolli ja Banabat. Lipu alumisel poolel on kolm valget ja kolm sinist lainelist laidu, mis sümboliseerivad Gilberti, Line'i ja Fööniksisaari.
Kuveidi lipp

Kuveidi lipp (علم الكويت) võeti kasutusele 7. septembril 1961.
Värvide tähendus.
Lipu värvide tähendused tulevad Safie Al-Deen Al-Hali poeemist: