Buddhādasa

Phra Dharmakosacarya (Nguam Indapañño), tuntud kui Buddhādasa Bhikkhu, 27. mai 1906 – 25. mai 1993, oli tuntud ja mõjukas 20. sajandi Tai askeet-filosoof, bhikkhu.
Buddhadasa oli budistlike doktriinide ja tai rahvauskumuste uuendusmeelne ümbermõtestaja, soovitades tavapäraste religioossete arusaamade reformimist nii Tais kui ka mujal maailmas. Buddhadasa oli seisukohal, et kõik religioonid on oma põhiolemuses samad ning et kõrgemas, "dhamma" mõttes, "religiooni ei ole".
Teda külastasid väljapaistvad usujuhid nii läänemaailmast kui idamaadest, sealhulgas Dalai-laama jpt.
Elulugu.
Buddhadasa (sünninimega Nguam Phanit) sündis 1906. aastal Ban Phumriangis Chaiya ringkonnas Lõuna-Tais. Tema isa Sieng Phānit oli teise põlve Tai hiinlane ja ema Klaun oli tailanna.
Religioosne elu.
Buddhadasa loobus ilmalikust elust 1926. aastal. Pettununa Bangkoki kõrgvaimulikkonnas, asutas ta oma kodukoha läheduses 1932. aastal Suan Mokkhi kloostri.
Järgnevatel aastatel äratasid Buddhadasa õpetused laialdast huvi. Ta pidas diskussioone juhtivate teadlaste ja eri usundite vaimulike vahel. Tema eesmärk oli uurida sarnasusi maailma suurimate religioonide põhimõtetes. Enne oma surma 1993. aastal asutas ta rahvusvahelise retriidikeskuse Suan Mokkh International.
Buddhadasa oli oma kuulsuse suhtes skeptiline; Suan Mokkhi saabuvate busside kohta ütles ta: "Mõnikord ma arvan, et paljud neist inimestest peatuvad siin vaid sellepärast, et nad peavad tualettruumi külastama."
Õpetused ja tõlgendused.
Buddhadasa taotles lihtsust ja selgust Gautama Buddha peamistes õpetustes: "Tehke head, vältige halba ja puhastage meelt." Seetõttu hoidus ta tavapärastest rituaalidest ja distantseerus Tai vaimuliku elu komplitseeritud sisepoliitikast. Kõige lähemal oli ta Tai metsatraditsioonile. Tema oskus seletada keerulisi filosoofilisi ja religioosseid küsimusi lihtsas lõuna-tai keeles oli rahva seas kõrgesti hinnatud.
Buddhadasa õpetas hingamist jälgivat meditatsioonitehnikat "anapanasati". Tema isiklik praktika põhines ühelt poolt varajaste Tipiṭaka tekstide põhjalikul uurimisel ja tõlgendamisel ning teiselt poolt tema enda radikaalsel katsetamisel.
Taassünni eitamine.
Buddhadasa lükkas tagasi traditsioonilise taassünni ja karma doktriini, kuna arvas, et see ei sobi tühjuse õpetusega ega aita vältida kannatusi ("dukkha").
Aasia uuringute ja budismi professor John Powers väidab, et Buddhadasa pakkus "ratsionistlikku tõlgendust", nimetades "kogu taassünni küsimuse rumalaks". Buddhadasa sõnul õpetas Buddha isetust (sanskriti keeles "anatman", paali keeles "anatta"), mis eitab igasugust kindlat, pidevat olemust või hinge. Powers tsiteerib Buddhadasa vaateid: "Kuna keegi ei ole sündinud, ei ole ka kedagi, kes sureb ja on taas sündinud". Seepärast ütleb Buddhadasa, et "kogu taassünni küsimusel ei ole midagi pistmist budismiga ... budistlikes õpetustes ei ole taassünni ega reinkarnatsiooni küsimust". Selle eesmärk on "nibbana", mida Buddhadasa kirjeldab kui seisundit, "mis on üle kõikidest kannatustest ning ka tavapärasest õnne mõistest."
Buddhadasa selgitab "paṭiccasamuppāda"'t kui "mina" ja "minu" sündi kokkupuutel sündmuste ja nähtustega ning sellest tulenevat tunnet ("vedanā"), iha ("tañhā") ning klammerdumist ("upādāna"). "Mina" ja "minu" mõistetest loobumisega loobutakse isekast klammerdumisest ja saavutatakse nirvaana või tõeline tühjus. Seda saab teha, "vältides sõltuvuslikku tekkimist, lõigates see ära kohe, tunnetuse-kokkupuute hetkel."
Buddhadasa vaateid on kritiseeritud kui theravaada ortodokssest traditsioonist lahknevaid või lausa "ketserlikke". Ümbersünni eitamine pidavat vähendama Buddha õpetuse mõjukust ning võtma ära eetilise põhjenduse teha head ja vältida kurja.
Religiooni pole.
Buddhadasa kasutas algusest peale võrdlevat lähenemist ja püüdis selgitada "budistlikke õpetusi teiste mõtlemissüsteemide kaasabil, nagu taoism, hinduism, konfutsianism, džainism ja loodusteadus." Sellise metoodika kaudu jõudis ta veendumusele: "Kui ollakse tunginud usu tõelisse olemusse, siis on kõikide religioonide sisu üks ja seesama. Kuigi võib öelda, et on olemas budism, judaism, taoism, islam või mis tahes, võib ka öelda, et kõik religioonid on seesama."
Oma raamatus "No Religion" (1993) märkis Buddhadasa: 
Mõjutused.
Peter Jacksoni ja Daniel Lynchi sõnul mõjutasid Buddhadasat tugevasti "zen"-budismi ideed. Buddhadasa pidas võimalikuks ühitada "zen"'i ideid theravaada budismi ja kaasaegse humanismiga ning arvas, et need ideed on olnud Jaapani majandusliku tugevuse põhjuseks
Teoseid inglise keeles.
Buddhadasa teosed võtavad sõna otseses mõttes terve toa Tai Rahvusraamatukogus. Järgnevalt mõned tema tuntumad inglise keelde tõlgitud raamatud.