tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Avispea

Avispea on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Külas asub Avispea ohvrikivi ja ohvrikoht.
Ajalugu.
Avispea küla on esmamainitud Henriku Liivimaa kroonikas.
18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil asub praeguse Avispea ("Awispä") külast põhjas Võnnustvere ("Wonnustfer"), edalas Triigi ("Ottenküll") mõis ja kirdes Uniküla mõis.
Samuti on kaardil Võnnustvere ("Wonnustfer") kõrval asuvad Lebavere ja Eipri küla ning nendest põhjas asunud Raeküla mõis.
Avispea külast põhjas asub endine Lebavere küla, mille lähedal oli Nõukogude ajal Rohu raketibaas.
Johann Renner

Johann Renner (ka Johannes Renner; umbes 1525 Vestfaal, Tecklenburg – 1583 Bremen) oli saksa kroonik. 
Johann Renner sündis Vestfaalis Tecklenburgi krahvkonnas Tecklenburgi linnakodaniku pojana, lõpetas õigusteadusestuudiumi ja sai notari hariduse.
1556. aasta kevadel alustas Renner tegevust Liivimaal, kus asus teenistusse Liivimaa ordu Järva foogti Berent van Schmerteni sekretärina. Hiljem oli ta Pärnu komtuuri Rotger Wulfi kirjutaja. 
1561. aastal põgenes ta Saksamaale, kus elas algul Ida-Friisimaal, siis Speyeris ning lõpuks Bremenis, kus töötas kohtus kuningliku notarina. 
Põhitöö kõrvalt kirjutas ta valmis "Liivimaa ajaloo" ja "Bremeni kroonika". "Liivimaa ajaloos" kajastas ta sündmusi Vana-Liivimaal enda sealviibimise ajal. Sinna mahtus faktiderohke kirjeldus Eestimaa maaisandate tegevusest, Liivi sõjast, 1560. aasta talurahvarahutustest Harju- ja Järvamaal ning 1556. aasta koadjuutorivaenusest. Lisaks sisaldas tema kroonika ümberkirjutust ka Bartholomäus Hoeneke Liivimaa nooremast riimkroonikast.
Et käsikiri ei jõudnud kohe pärast valmimist trükki, tehti viimased arhiivimärked sinna 18. sajandil. Käsikiri avastati 1870. aastal Bremeni Muuseumiühingu raamatukogust, kuid see oli autori poolt juba ümber töötatud variant, mis kajastas sündmusi 1582. aastani ja milles nii mõnedki kohad olid Balthasar Russowi 1578. aastal ilmunud raamatu mõjutusel ümber kirjutatud.
Seetõttu jätkati otsinguid. 1934. aastal leidis originaali Lübecki linnaraamatukogust Paul Karlstedt, kes tegi sellest väga täpse koopia.
Raamatukogus leidunud väärtasjad ja käsikirjad peideti sõja eest soolakaevandusse, kust Nõukogude võim viis need pärast Saksamaa kapitulatsiooni Venemaale. 1990. aastal tagastas Venemaa küll Lübecki, Bremeni ja Hamburgi vanad dokumendikogud, kuid Renneri käsikirja seal ei olnud. 
Sisukord: – Renner ja tema aeg – 47. meister Wilm von Forstenberch – Aasta 1558 – Narva kaotatud – Vasknarva kaotatud – Kirumpää kaotatud – Uue-Kastre kaotatud – Tartu kaotatud – Konguta, Rõngu, Rannu kaotatud – Porkuni kaotatud – Rakvere kaotatud – Laiuse kaotatud – Toolse kaotatud – Kiviloo maha põletatud – Gaujiena maha põletatud – Issanda aastal 1559 – 48. meister Goedert Keteler – Issanda aastal 1560 – Aluksne kaotatud – 8. raamat – Ordu suurest lüüasaamisest Härgmäe lähedal – Kuidas Viljandit piirati – Viljandi kaotatud – 9. raamat – Lahkele lugejale – Kuidas Tallinn Rootsi omaks sai – Aasta jne. 61 – Aasta 1561 – Aasta 1562 – Isiku- ja kohanimed.
Ebavere

Ebavere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 
Ebavere külas asub 146 m kõrgune Ebavere mägi ja seda läbib Ebavere matkarada.
Aastal 2005 alustas külas tööd Eesti esimene loomsete jäätmete käitlemise tehas.
14. märtsil 2013 läks osa küla territooriumist taastatud Sandimetsa küla koosseisu. 
1977. aastal liideti Ebavere külaga Kaarma-Tagaküla.
Triigi (Väike-Maarja)

Triigi on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 
Külas oli mõis.
1977. aastal liideti Triigi külaga Karutiigi.
Selja

Selja on mitme küla nimi Eestis ja Rootsis:
Paikuse

Paikuse on alev Pärnu maakonnas Pärnu linna haldusüksuses.
See asub Pärnu jõe vasakul kaldal ning piirneb lõunas Reiu jõega. Põhjas piirneb asula Sindiga ja lõunas Pärnuga. Seda läbib Pärnu–Tori maantee.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alev Paikuse valla halduskeskus.
Aleviks sai Paikuse regionaalministri otsusega 15. juulist 2011. Enne seda oli tegemist alevikuga.
Paikusel, Kooli tee 14 tegutses 1965–1986 Erikutsekool nr 35 ja seejärel Erikutsekool nr 2 (1986–1990).
Alates 1990. aastast tegutseb seal Paikuse politseikool, uuema nimega Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž.
Alevis tegutseb 1990. aastast ka Paikuse Kool, mis alustas tegevust algkoolina ja muudeti 1995. aastal põhikooliks.
Veekogudest asuvad Paikusel Türgi paisjärv ja Lodja tiik.
Sauga

Sauga on alevik Pärnu maakonnas Tori vallas. 
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Sauga valla halduskeskus.
Alevikus tegutseb Sauga Põhikool.
Tori

Tori on alevik Tori vallas Pärnu maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli see Tori valla keskuseks, praegu on selleks Sindi linn. 
Tori (saksa keelesː"Torgel") asub Pärnust 27 km kaugusel kirdes Pärnu jõe ääres. Jõe vasakul kaldal asub keskdevoni liivakivipaljand, mida kaitstakse kui Tori põrgu kaitseala. Nimetus tuleneb paljandi kõige kuulsamast koopast – Tori põrgust, millega on seotud arvukalt rahvajutte.
Alevikus asus raudteepeatus Tallinna–Pärnu raudtee ääres, kuid 2018. aastal see suleti.
Alevikus on rahvamaja ja kirik. Püha Jüri koguduse kasutuses oleva kiriku kõrval asub skulptor Mati Karmini loodud Püha Jüri monument (2003).
Tori sild rajati vahemikus 1956–1957 samal kohal asunud raudbetoonsilla (ehitatud 1936–1938) asemele, mis purustati teises maailmasõjas. Kuni Sõpruse silla valmimiseni Tartus oli see Eesti pikim sild (135,8 meetrit pikk). Eesti pikima silla tiitlit kandis ka varasem 129-meetrine raudbetoonsild. 2022. aastal ehitati Torisse uus sild.
Tori mõisa on esmamainitud 1528. aastal. See oli algul ordukomtuuri peamõis ja kuulus hiljem riigile.
1934. aastal avatud Tori muuseum oli Eesti esimene kihelkonnamuuseum. See tegutseb Tori mõisahoones, mis on üks vanimaid tänapäevani säilinud puidust mõisahooneid Eestis.
Alevikus tegutseb Tori Hobusekasvandus, mis tegeleb eeskätt Eesti tõugu Tori hobuse aretamisega.
Toris paikneb arvukalt kultuurimälestisteks arvatud objekte. Lisaks mõisahoonetele ja kirikule on kultuurilooliselt olulisteks ja seega kaitsmist väärivateks peetud Tori kalmistut, kalmistu väravaehitist, Vabadussõja mälestussammast ning mitut endist ja praegust vallahoonet (vana vallamaja, uus vallamaja, valla arestikamber).
Tori on mainitud rahvuseeposes "Kalevipoeg", kümnendas loos: "Lita, juudaliste ema, Tuli tuiskella Torista, Kus ta käinud vihtlemassa..."
Suur maailma atlas

"Suur maailma atlas" on Eesti Entsüklopeediakirjastuses 2005. aastal ilmunud atlas, mis on "Eesti entsüklopeedia" kaardiköide. Ilmus Eesti Entsüklopeediakirjastuse ja Läti kartograafiafirma Jāņa sēta ühistööna (ISBN 9985701917). Sisaldab üle 280 kaardi maailma ja Eesti kohta. Nimeregistris on 60 000 tuntumat maailma kohanime.
"Suure maailma atlase" peatoimetaja oli Hardo Aasmäe. Kaartide valiku tegi Lev Vassiljev. Eesti regionaalsed kaardid koostasid ja kujundasid Regio kartograafid, ülejäänud kaardid kaardikirjastus Jana Sēta.
Atlase koostamiseks kulus neli aastat ja ligi kümme miljonit Eesti krooni.
Sakla (täpsustus)

Sakla nime kannab Eestis mitu kohta:
Pulli

Pulli on küla Pärnumaal Tori vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Pullilt on leitud vanim Eesti asula, mesoliitiline (8500–9000 eKr) Pulli asula.
Nasa talus asub Pulli küla talumuuseum.
1977. aastal liideti Pulli külaga Juntsi.
Külas asus aastatel 2011–2018 Pulli raudteepeatus.
Kristlik ekstremism

Kristlikuks ekstremismiks ehk äärmuskristluseks (inglise keeles "Christian extremism") võidakse nimetada mitmesuguseid kristluse voole, mida peetakse fundamentalistlikeks ning kristlikku terrorismi ajendavateks.
Kõnekeeles võib see väljend tähistada kristlikku fundamentalismi üldse, sealhulgas kristlikku rekonstruktsionismi.
Eristus kristliku fundamentalismi ja kristliku ekstremismi vahel on ähmane. Vägivalda kasutavaid kristlikke likumisi võidakse nimetada terroristlikeks. Kristliku terrorismi näiteks on pommirünnakud meditsiiniasutustele, kus tehakse aborti, ning aborte tegevate arstide tapmine. Kristlikke liikumisi, mille eesmärk on saavutada, et kaotataks kiriku lahutatus riigist, abort või abielueelne suguelu seadusega keelataks, samasooliste abielu ei lubataks või homoseksuaalsete inimeste kärbitaks, nimetatakse tavaliselt fundamentalistlikeks.
Pärast 11. septembri terrorirünnakut on USA-s hakanud levima arusaam, mille kohaselt usulised ekstremistid ei ole ainult need, kes panevad oma usu nimel toime vägivallaakte, vaid ka need, kes õhutavad oma usukaaslasi vihkama teisi uske.
"Pro-life"-ideoloogiat järgiva organisatsiooni "Operation Rescue" (praegu "Operation Save America" juht Randall Terry ütles ühel propagandaüritusel 1993: "Ma tahan, et te laseksite end üle uhtuda sallimatuse lainel. Ma tahaksin, et te laseksite end üle uhtuda vihkamise lainel. Jah, vihkamine on hea (...) Meie eesmärk on kristlik riik. Meil on piibellik kohustus, Jumal on meid kutsunud seda maad vallutama. Me ei soovi võrdset aega. Me ei soovi pluralismi."
Niisuguse laiendatud määratluse järgi on Randall Terry näol tegemist ekstremistiga. Sama saab öelda paljude tuntud kristlike vaimulike ja telejutlustajate, näiteks Jerry Falwelli ja Pat Robertsoni kohta, kes kitsamas mõttes kristlike ekstremistide hulka ei kuulu.
Aastal 2002 kasutas Saudi Araabia ajakirjandus väljendit "kristlik ekstremism" seoses kristliku fundamentalismi mõjuga USA valitsuse poliitikale ning osatades kõnekeelset väljendit "islamiekstremist".
Vanamõisa

Vanamõisa oli küla Kadrina kihelkonnas.
Majanduslik ekstremism

Majandushuvide realiseerimine viisil, kus hüljatakse ettevaatlikkus otseste või kaudsete tagajärgede suhtes loodusele ja/või sotsiaalsele keskkonnale. Majanduslikud huvid seatakse kõrgemale looduse ja/või sotsiaalse keskkonna terviklikkuse ja tasakaalu ees.
Kahju loodusele ja elukeskkonnale.
Tegelik praktika näitab, et suurimad "võitjad" majanduses on need valdkonnad, kus tekitatakse kõige enam kahju loodusele ja elukeskkonnale: relvad, naftatööstus, masinaehitus. Mitmete looma- ja taimeliikide väljasuremine on saanud võimalikuks just tänu majanduslikule ekstremismile, mille peamiseks motoks on "maksimaalne omanikutulu".
Kahju sotsiaalsele keskkonnale.
Majanduslik ekstremism hävitab normaalse sotsiaalse koosluse, suurendab elatusallikata või toimetulekuks ebapiisava sissetulekuga elanike arvu, põhjustades ühtlasi nii ka kuritegevuse kasvu.
Järvamaa lipp

Järvamaa lipp on Eestis asuva Järva maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 3. oktoobril 1996.
Lipu kirjeldus.
Järva maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust: ülemine laid on valge ning alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Järvamaa vapp. 
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning lipu normaalsuurus 105×165 cm. Vapi kõrguseks normaalsuurusega lipul on 40 cm.
Läänemaa lipp

Läänemaa lipp on Eestis asuva Lääne maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 11. oktoobril 1996.
Lipu kirjeldus.
Lääne maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust: ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Läänemaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus on 105x165 cm.
Lääne-Virumaa vapp

Lääne-Virumaa vapp on Eestis asuva Lääne-Viru maakonna vapp.
Vapp on registreeritud 26. septembril 1996.
Vapi kirjeldus.
Lääne-Viru maakonna vapil on sinisel kilbil paremalt eenduv hõbedane müüritisega linnusemüür, mis lõpeb kuldse katusega torniga, ja müüri kohal on ristamisi kaks hõbedast mõõka.
Põhjendus.
Praegune Lääne-Virumaa vapp tuleneb Virumaa vapist, aga heraldikanõukogu soovitusel asendati punane kuldsega. Virumaa sai esimest korda vapi 1928. aastal ning esialgne kuju püsis 1937. aastani. Vapp oli enam-vähem praeguse sarnane, erinevusi oli vaid tornikiivri ja mõõkade kujus. 
Vapil kujutatud lossi ja müüri on tõlgendatud kaitsena Idast tuleva vaenlase vastu, hoidmaks oma kultuuri ja vabadust.
Lääne-Virumaa lipp

Lääne-Virumaa lipp on Eestis asuva Lääne-Viru maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 26. septembril 1996.
Lipu kirjeldus.
Lääne-Viru maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Lääne-Virumaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105×165 cm.
Põlvamaa vapp

Põlvamaa vapp on Eestis asuva Põlva maakonna vapp.
Vapp on registreeritud 7. novembril 1996.
Vapi kirjeldus.
Kuldsel kilbil on kolm musta istuvat kobrast langeva talana vasakult langevas diagonaalreas.
Põhjendus.
Nii nagu Põlvamaa on uustulnuk Eesti haldusjaotuses, on koprad uustulnukad Eesti loomariigis. Samuti on ühiseid jooni Põlvamaa inimestel ja kobrastel – mõlemad hoiavad natuke omaette, on visad, töökad ja ajavad kindlalt oma joont. 
Kolm väikest kobrast on kujutatud sellepärast, et Põlvamaa vallad moodustusid kolme varasema haldusüksuse põhjal.
Põlvamaa lipp

Põlvamaa lipp on Eestis asuva Põlva maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 7. novembril 1996.
Lipu kirjeldus.
Põlva maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Põlvamaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Pärnumaa lipp

Pärnumaa lipp on Eestis asuva Pärnu maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 26. septembril 1996.
Lipu kirjeldus.
Pärnu maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Pärnumaa vapp. Lipu roheline toon on rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi 355C.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Raplamaa vapp

Raplamaa vapp on Eestis asuva Rapla maakonna vapp.
Vapp on registreeritud 7. novembril 1996.
Vapi kirjeldus.
Hõbedase ristiga neljaks jaotatud kilbi esimene ja neljas väli on punane, teine väli kuldne ja kolmas väli sinine.
Põhjendus.
Värvid on võetud Raplamaad ümbritsevate maakondade vapi taustavärvidest. Harjumaa-punane, Järvamaa-sinine, Pärnumaa-kollane ja Läänemaa ka punane.
Raplamaa lipp

Raplamaa lipp on Eestis asuva Rapla maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 7. novembril 1996.
Lipu kirjeldus.
Rapla maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Raplamaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Saaremaa lipp

Saaremaa lipp on Eestis asuva Saare maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 26. septembril 1996.
Lipu kirjeldus.
Saare maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Saaremaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Ekstremism

Ekstremism ehk äärmuslus on äärmuse pooldamine või äärmusse kalduv hoiak, ideoloogia, eriti poliitikas, aga ka religioonis, majanduses või mujal.
Tänapäeval kasutatakse terminit peamiselt poliitilises või religioosses tähenduses, viidates ideoloogiale, mis ei kuulu ühiskonnas aktsepteeritavate hoiakute hulka. Äärmusluse mõistet võib kasutada ka majanduses.
Sõna "ekstremism" kasutatakse tihti halvustavana, väljendamaks tugevat vastumeelsust. Terminit võib kasutada ka tähenduses, mis on rohkem akadeemiline, kirjeldav ega anna hinnangut. Poliitilises tähenduses eristatakse vägivaldset ja mittevägivaldset ekstremismi.
Defineerimine.
Ekstremism tähendab äärmuslik olemist, äärmuslikkuse eelistamist.
Kasutatakse tänapäeval peamiselt poliitilises või religioosses kontekstis, viitamaks millelegi (üldiselt) aktsepteeritavatest sotsiaalsetest normidest tugevalt kõrvalekalduvale.
Väljendit “ekstremism” kasutatakse selles kontekstis peamiselt pejoratiivina, laitva suhtumise väljendamiseks.
Ekstremismi ajalugu ja liigid.
Sõna ekstremismi esimesed kasutused pärinevad 19. sajandi lõpust, kui osasid teiste poliitiliste jõududega koostööks mitte valmis olevaid radikaale hakati nimetama ekstremistideks. Ekstremismiga seotud soovimatust kompromissiks peetakse demokraatia probleemiks.
Tuntumad ekstremismi liigid on usuline ekstremism ja poliitiliste äärmustega seotud ekstremismid nagu parem- ja vasakäärmuslus.
Kriitika.
Ekstremismi puhul osutatakse, et see pole iseseisev mõiste, vaid sõltub hindaja positsioonist, seejuures kasutatakse seda enamasti halvustavalt endast vaadetelt erineva grupi iseloomustamiseks. Seevastu radikaal on termin, mida pigem kasutatakse positiivselt, kuid sisuliselt viitab samuti äärmuslikkusele.
Mitmed paremäärmusluse uurimisega tegelevad sotsiaalteadlased on väitnud, et ekstremism on sildistav termin, mis ei ütle eriti midagi osutatud grupi vaadete sisu kohta. "Ka parimal juhul ei ütle see midagi olemuslikku inimeste kohta, keda see nimetab; halvimal juhul maalib aga eksliku pildi."
Psühholoogias on ekstremismi peetud mitte isiku vaadete sisu või erisust määratlevaks terminiks, vaid pigem vaimse häire väljenduseks, mida saab ravida.
Eli Berman on pidanud ekstremismi ratsionaalseks strateegiaks võimu taotlemisel.
Ekstremismi mõiste kasutust on kritiseeritud väitega, et see kirjeldab ühiskonnagruppide vaateid riigi või tsentrismi positsioonilt ning devalveerib ning sulandab kokku eri gruppide vaadete sisulisi erinevusi. Ometi eristatakse tugevalt näiteks vasak- ja paremäärmuslust.
Kristlik terrorism

Kristlik terrorism on terrorism, mille väljakuulutatud motiiv on kristluse eesmärkide saavutamine. Kristliku terrorismi mõiste alla ei käi terroriaktid, mille toimepanijatel on kristlik usutunnistus, kuid mille motiivid ei ole seotud kristlusega. 
Näiteks James Charles Kopp laskis kristlikel motiividel maha aborte teinud arsti Barnett Slepiani. Issanda Vastupanuarmee Ugandas on oma eesmärkide saavutamiseks vägistanud, röövinud ja tööle sundinud lapsi. 
Valdav osa kristlasi mõistab igasuguse terrorismi hukka, leides, et see on vastuolus kristliku eetikaga. Näiteks liikumist Christian Identity peab enamik kristlasi mittekristlikuks.
Tartumaa lipp

Tartumaa lipp on Eestis asuva Tartu maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 25. septembril 1996.
Lipu kirjeldus.
Tartu maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiustk, millest ülemine on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Tartumaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Viljandimaa lipp

Viljandimaa lipp on Eestis asuva Viljandi maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 26. augustil 1996.
Lipu kirjeldus.
Viljandi maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Viljandimaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Võrumaa lipp

Võrumaa lipp on Eestis asuva Võru maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 12. detsembril 1996.
Lipu kirjeldus.
Võru maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust,millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Võrumaa vapp. Vapi kõrgus normaalmõõtmetega lipul 42 cm. 
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Virumaa vapp

Virumaa vapp on Eestis asuva ajaloolise maakonna Virumaa vapp. Esimese vapi sai Virumaa 1928. aastal.
Viru maakonna uus vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937 järgmisel kujul: "Vapil on sinisel väljal linnuse hõbedane hambuline müür, mis lõpeb hõbedase torniga, jättes vabaks vapi pahempoolse külgääre. Müüril on viis hammast, igaühes must aknaava. Tornil on punane katus ja neli musta aknaava, mis paigutatud kolmel tornikorral asuvatena. Linnuse müüri kohal ristamisi kaks kaheteralist hõbedast mõõka, allapoole pöördud kuldsete käepidemetega".
Elva vapp

Elva vapp oli Tartu maakonnas asuva Eesti linna Elva vapp.
Vapp kinnitati 8. mail 2000.
Vapi kirjeldus.
Elva vapil oli sinisel kilbil kuldne mänd kuldsel kolmikkünkal, mille all on kaks lainelõikelist sinist varrast.
Tõlgendus.
Vapil kujutatud mänd oli seotud Arbi männiga, mis kasvab Elva linnas Arbi mäel. Puu kõrgus on 10 m ja tüve rinnaümbermõõt 378 cm (1999), vanuseks on hinnatud ligi 340 aastat (2008. aasta seisuga). See on ainus põlispuu Eestis, millest on saanud linna sümbolpuu.
Ajalugu.
1938. aasta sügisel pälvis Elva volikogu heakskiidu kunstnik Viktor Aleksejevi vapikavandi, kus oli sinisel põhjal kullavärvi mänd, selle all künkad ning kaks kuldset sakilist joont, mis tähistasid Elva järvesid. Siseminister kinnitas aga 1939. aastal linnade liidu ideevapi, mille kuldsel põhjal seisis must mänd. Võimuvahetuse tõttu 1940. aastal ei jõudnud president Konstantin Päts kumbagi kavandit kinnitada. Alates 1988. aastast kasutati taas Aleksejeffi kavandit.
Aleksejeffi vapikavandil vastas Elva männi kuju üsna otseselt Arbi männile. Taasiseseisvumise järel jättis ka riigikantselei heraldikanõukogu Aleksejeffi kavandi heaks kiitmata, kuna sellel kujutatud mänd oli individualiseeritud ja ei vasta seetõttu rahvusvahelistele heraldikapõhimõtetele. Heraldikanõugkogu pakkus 1990. aastate lõpus välja teise kavandi, millega Elva elanikud rahul polnud. Toonane linnavolinik Mart Raudsaar avaldas ajakirjanduses arvamust, et pakutud kavandil meenutab mänd juudi küünalt. Elva linna vapiks kinnitati hiljem siiski heraldikanõukogu pakutud kavand.
Seoses 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformiga, mille tulemusel Elva linn ühines naabervaldadega Elva vallaks, muutus vapp kehtetuks.
Elva lipp

Elva lipp oli Tartu maakonnas asuva Eesti linna Elva lipp.
Seoses 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformiga, kus Elva linn ühines naabervaldadega Elva vallaks, muutus lipp kehtetuks.
Lipp kinnitati 8. mail 2000.
Lipu kirjeldus.
Elva linna lipuks oli ristkülikukujuline kangas, mis koosnes kahest võrdsest horisontaalsest värvilaiust, ülemine on valge ja alumine sinine. 
Lipu normaalmõõtmed olid 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Mõkolajiv

Mõkolajiv (varasem eestikeelne nimi "Nikolajev") on linn Ukrainas, Mõkolajivi oblasti halduskeskus. 
Ajalugu.
Mõkolajiv on asutatud 1789. aastal.
Linn on Musta mere peamine laevaehituskeskus, linnas asub ainus endine Nõukogude Liidu laevatehas, kus toodeti lennukikandjaid.
Sõjategevus 2022. aastal.
2022. aasta 26. veebruari õhtul, Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse, algas Mõkolajivi lahing.
Rahvastik.
Elanike arv oli 2021. aasta seisuga 476 101. Aastal 2004 oli elanikke 509 900.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mõkolajivi elanikest ukrainlasi 72,7%, venelasi 23,1%, valgevenelasi 0,8%, bulgaarlasi 0,8% ja juute 0,5%. Elanikest pidas emakeeleks vene keelt 56,81%, ukraina keelt 42,17%, bulgaaria keelt 0,25% ja armeenia keelt 0,17%.
Taristu.
Mõkolajivist 13 km kaugusel asub Mõkolajivi rahvusvaheline lennujaam ja Kulbakõne sõjaväelennuväli.
Hobart

Hobart on linn Austraalias, Tasmaania osariigi pealinn.
Elanike arv on umbes 218 000 (2004).
Hobarti sõpruslinnad on Yaizu Jaapanis, L'Aquila Itaalias, Valdivia Tšiilis ja Brest Prantsusmaal.
Imara

Imara (1977–1997 "Imari") on hajaküla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Piiskoplik Eesti Metodisti Kirik pani 1939. aastal nurgakivi Imara Btaania-nimelisele kirikule, mis jäi sõja tõttu ehitamata.
Imari

Imari (伊万里市 "Imari-shi") on linn Jaapanis Saga prefektuuris. Linn asub Imari jõe suudmes.
Imari on Euroopas tuntud Imari portselani järgi, mida eksporditi Imari sadama kaudu.
Järve (Saaremaa)

Järve on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Seal on ka Järve järv.
Kaugatoma

Kaugatoma (1977. aastani Mõisaküla, 1977–1997 Kaugatuma) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas endise Anseküla kihelkonna territooriumil.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda. Haldusreformi käigus liideti külaga Mõisaküla.
Küla territooriumil on Kaugatoma pank. Küla järgi on nime saanud Kaugatuma lade nig selle Kaugatuma kihistu.
Lahetaguse

Lahetaguse on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Seal on Lahetaguse laht.
Ajalooliselt asus küla Kihelkonna kihelkonna piirides.
Lahetaguse mõisas sündis baltisaksa päritolu meresõitja, Venemaa admiral Fabian Gottlieb Benjamin von Bellingshausen.
Lassi (Saaremaa)

Lassi ehk Kuldi küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonna piirides.
Lõmala

Lõmala küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonna piirides.
Lõu

Lõu ehk Lõo küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Lõu lahe ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonna piirides.
Seal on Lõu oja ja Lõu tulepaak.
Metsalõuka

Metsalõuka küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonna piirides.
Toomalõuka

Toomalõuka küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonna piirides.
Länga

Länga küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonna piirides.
Läätsa

Läätsa küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonna piirides.
Seal asuvad Läätsa sadam ja Läätsa kalatööstus ning Pagila rand.
Mõisaküla (täpsustus)

Mõisaküla on mitme asula nimi:
Mõisaküla (Salme)

Mõisaküla (ka "Mõisa küla") oli küla Saare maakonnas Salme vallas.
2017. aasta haldusreformi käigus liideti Mõisaküla Kaugatoma külaga.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
Järve

Järve on mitme koha nimi Eestis: 
Järve on ka perekonnanimi.
Möldri

Möldri on mitme koha nimi Eestis:
Möldri (Saaremaa)

Möldri on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Möldri lahe ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
Seal on Möldri nina ja Möldri oja.
Rahuste

Rahuste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Küla esmaasukad olid viikingid.
Ajalooliselt asus küla Jämaja kihelkonnas.
Suurna

Suurna on hajaküla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
Tehumardi

 
Tehumardi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
Seal on Tehumardi mälestussammas.
Tiirimetsa

Tiirimetsa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
Vintri

Vintri on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
1939. aastal otsustas Salme valla volikogu nimetada Vintri küla ümber Piiri külaks.
Üüdibe

Üüdibe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas, Sõrve poolsaare kitsaimas kohas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
1977–1997 oli ametlikult Läätsa osa.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas. Küla (Hüdepoya) kuulus 1645. aastal Salme-Anseküla vakusesse, 1919. aastal (Uidepä) Abruka riigimõisale, 1940 Salme valda.
Külas asuvad Ungru-Pagila tankitõrjeliini jäänused. Külas on ka kultuurimälestiseks tunnistatud Massinõmme kalmistu.
Aastast 2005 on külas Läätsa tuulepark.
Taberlaane

Taberlaane on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Külas asub Antsla Metsakalmistu.
Tehumardi mälestussammas

Tehumardi mälestussammas on mõõgakujuline betoonist ja dolomiidist mälestussammas Tehumardi külas Saaremaal.
Tegemist on kunstimälestisega "Tehumardi memoriaal" (tuntud ka kui Tehumardi mõõk), mis on kantud Kultuurimälestiste registrisse. Monument kujutab endast 21 m kõrgust betoonmõõka, mille vertikaali katkestab mõne meetri kõrgusel maapinnast paiknev dolomiidist rajatud horisontaalne samba osa, mis kujutab mõõga käekaitset. Selle otstesse on tahutud sõjameeste näod, kellest üks grupp on pööratud maa, teine mere poole.
Tehumardi mälestussammas avati 1967. aasta septembris rajatuna arhitektide/skulptorite Riho Kulla, Matti Variku ja Allan Murdmaa kavandi järgi. See püstitati Tehumardi öölahingu mälestuseks ning monumendile oli eesti ja vene keeles kirjutatud järgmine tekst: "1941 Nõukogude sõjameestele — Saaremaa kaitsjaile ja vabastajaile. Советским воинам — защитникам и освободителям острова Сааремаа 1945". Mälestussamba läheduses paiknes ka II maailmasõjas hukkunute vennaskalmistu, mis avati 1975. aastal. 
2024. aastal rahuldas sõjahaudade komisjon Saaremaa valla esitatud taotluse Tehumardi memoriaalkompleksi kuuluvate sõjahaudade avamiseks ning oletatavate säilmete ümbermatmiseks. Saaremaa vallavalitsuse seisukoht oli: likvideerida vennaskalmistu 90 viisnurkadega hauakivi, samas mõõgakujuline mälestussammas Tehumardile alles jätta, kattes kinni osa seal olevast tekstist.
Monumendilt eemaldati viisnurk, kivisse raiutud näod pesti puhtaks ja propagandatekst asendati kunstiliselt kujundatud tähestikuga.
Ariste (Saaremaa)

Ariste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Arju

Arju ehk Harju küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Haapsu

Haapsu küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Hindu

Hindu on Eestis mitme koha nimi:
Hindul on ka muid tähendusi:
Hindu (Saaremaa)

Hindu küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Imavere (Saaremaa)

Imavere küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Jaani

 
Jaani küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas, kuid Jaani kihelkonna moodustamise järel sai külast kihelkonnakeskus.
Järveküla

Järveküla nime kannab Eestis mitu kohta:
Järveküla (Saaremaa)

Järveküla küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Kalma

Kalma küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Kareda (Saaremaa)

Kareda küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Kavandi

Kavandi küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Kuninguste

Kuninguste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Aastatel 1977–1997 oli Kuninguste liidetud Tagavere külaga.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Kõinastu

Kõinastu küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõinastu laiul. Lisaks laiule hõlmab territoorium ka Kõinastu lee.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
On tehtud ettepanek muuta nimi Köinastuks.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Küla põhjaosas asub Kõinastu tulepaak, mis oli mõnda aega kasutusel päevamärgina (ilma tuleta).
Laheküla (Orissaare)

Laheküla ehk Lahe oli küla Saare maakonnas Orissaare vallas.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Maasi külaga.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Laheküla

Laheküla on mitme koha nimi Eestis:
Liigalaskma

Liigalaskma küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Liiva (Saaremaa)

Liiva küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Imavere (Järva)

Imavere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Aastatel 1991–2017 asus Imaveres Imavere valla halduskeskus.
Imaveres tegutses Imavere Ühispiimatalitus (Imavere meierei). Ühes endisaegse piimatalituse hoones asub tänapäeval Eesti Piimandusmuuseum.
Imaveres asuvad veel:
Küla järgi on nime saanud siluri Imavere kihid.
Ajalugu.
1920. aastatel moodustati Imavere mõisa maadest Imavere asundus. 1977. aastal muudeti asundus külaks.
Tänapäeva Imavere hõlmab aastast 1977 suure osa Järavere küla endistest maadest.
Mehama

Mehama ehk Mehamäe küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Mäeküla (Saaremaa)

Mäeküla ehk Mäe küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Orinõmme

Orinõmme küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Tarvo Kaspar Toome

Tarvo Kaspar Toome (sündinud 13. märtsil 1974 Tallinnas) on eesti helilooja, klahvpillimängija, kitarrist, improviseerija ja graafik. Ansamblite Abigail (1994–1998), Meggan (1994–1996), Megan Quartet (1997–2000), Mesi (2003), Lippajad (2001–...) kunstiline juht, helilooja ja instrumentalist.
Toome on osalenud mitme ansambli projektides ja musitseerinud paljudel heliplaatidel (BF, Projekt Unison, Luarvik Luarvik, Estonian Guitar Octet). Ta on loonud muusikat näitustele, reklaamidele, filmidele ("Sigade revolutsioon" ja "Kinnunen"). Samuti on ta teinud koostööd nüüdistantsijatega (Isabelle Cavoit, Lotte Rudhart, Roberta Ferguson, Ajjar Ausma, Päär Pärenson jt) ning osalenud grupinäitustel. Ta on MKDK asutajaliige.
Pulli (Saaremaa)

Pulli küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Küla lähistel asub Pulli pank.
Põripõllu

Põripõllu (1977. aastani Saaremaa) küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
2020. aasta 30. novembril avati Põripõllu ja Reina küla lahkmejoonel õ ja ö häälikulise piiri tähis.
Randküla

Randküla küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Seal on ka Randküla oja.
Kirderanna

Kirderanna on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Orissaare valda ja kandis nime Rannaküla.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Küla territooriumil asub Rannaküla tulepaak.
Raugu

Raugu küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Kareda

Kareda on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.
Küla leiab korduvalt mainimist Henriku Liivimaa kroonikas – 1211. aastal seoses ristisõdijate sõjakäiguga Ugandisse, Vaigale, Järvamaale ja Nurmekunda ning 1217. aastal sõjakäiguga Järva- ja Virumaale. 1220. aastal leidis külas aset kokkupõrge saarlaste ja ristisõdijate vahel – Kareda lahing. 1226. aastal tegi Wilhelm Modenast Karedal esimese kirikuvisitatsiooni praegusel Eesti alal.
Külas elas 2000. aastal 69 inimest.
Saikla

Saikla küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Salu (Saaremaa)

Salu küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Suur-Pahila

Suur-Pahila küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Suur-Rahula

Suur-Rahula küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Taaliku

Taaliku küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Seal asub Taaliku sadam.
Tagavere

Tagavere nime kannab Eestis mitu kohta:
Tagavere (Saaremaa)

Tagavere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Aastatel 1977–1997 olid Tagaverega liidetud Arju, Imavere, Kareda, Väljaküla, Kuninguste ja Salu küla.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Külas tegutseb Tagavere raamatukogu.
Tagavere järgi on nime saanud Jaagarahu lademe Muhu kihistu Tagavere kihid.
Tumala

Tumala küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Külas asub Tumala mõisa kalmistu.
Väike-Pahila

Väike-Pahila küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Väike-Rahula

Väike-Rahula küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas.
Koigi-Väljaküla

Koigi-Väljaküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Orissaare valda ja kandis nime Väljaküla.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Väike-Võhma

Väike-Võhma on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Orissaare valda ja kandis nime Võhma.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Ööriku

Ööriku küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Külas on EAÕK Ööriku Püha Kolmainu kirik. 13. juunil 2009 pühitseti külas EAÕK-le kuuluv Püha Eelkäija Skiita.
Orissaare

Orissaare on alevik Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Orissaare alevik oli kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal samanimelise valla halduskeskus.
Ajalooliselt asus Orissaare Pöide kihelkonnas. Aastatel 1950–1959 oli Orissaare Orissaare rajooni keskus.
Orissaares asuvad Illiklaid, Orissaare alumine tulepaak, Orissaare Gümnaasium, Orissaare raamatukogu, Orissaare kultuurimaja, Orissaare sadam, Orissaare staadion, Orissaare tuletõrjedepoo, Orissaare ülemine tulepaak.
Orissaares on sündinud Kaie Kand, Ott Aardam ja Kalle Laanet.
Tänavaid.
Aia tänav – Kaluri tänav – Kitsas tänav-Kase tänav – Koidu tänav – Kuivastu maantee – Künka tänav – Laulu tänav – Pargi tänav – Pärna tänav – Põllu tee – Rahu tänav – Ranna puiestee – Sadama tänav – Võidu tänav
Paistu

Paistu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas ajaloolisel Mulgimaal.
Küla keskuse lähedalt saab alguse Viraski oja, küla loodepiiril voolab Sulaoja.
Külas asuvad Paistu kirik ja Paistu kalmistu.
Ajalugu.
Paistus tegutses Paistu kihelkonnakool.
Paistu oli aastatel Paistu valla (1992–2013) halduskeskus.
Holstre

Holstre on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Külas asuvad Holstre mäed, Holstre järved, Holstre mõisa kalmistu ja Massumõisa sadememõõtejaam. Külast saab alguse Verilaske oja.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.
1977. aastal liideti Holstre külaga Liivausse.
Lolu

Lolu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Külas kasvab kaitsealune Liiva mänd. Külast voolab läbi Orika oja, millele on paisutatud Vasila veehoidla, samuti asuvad külas Kulu järv, Samblajärv, Ümärikujärv, Ulli järv ja Kõverjärv.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.
Keskvere

Keskvere nimega on Eestis mitu kohta:
Keskvere (Saaremaa)

Keskvere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Atla

Atla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus Lümanda vallas. Ajalooliselt on kuulunud Kihelkonna kihelkonda.
1896. aastal keeldusid selle küla peremehed ehitamast Lümanda ministeeriumikooli.
August Annist

August Annist (aastani 1936 August Anni; 28. jaanuar 1899 Võisiku vald – 6. aprill 1972 Tallinn) oli eesti kirjandus- ja rahvaluuleteadlane ning kirjanik ja tõlkija. Annist on kasutanud pseudonüümi Jaan Siiras.
Elukäik.
Õpinguid alustas ta Leie-Lätkalu algkoolis, kus käis 2 aastat, hiljem õppis 4 aastat Kolga-Jaani kihelkonnakoolis. Aastatel 1919–1923 õppis Tartu Ülikoolis ning 1924–1927 stipendiaadina Helsingi, Bonni ja Pariisi ülikoolis. Lõpetas Tartu Ülikooli kahekordse eesti keele ja kirjanduse magistrina (1923 "Kolga-Jaani murde peajooned" ja 1924 "F. R. Kreutzwaldi "Paari sammukese" algupära"). 
1929–1945 oli ta Tartu Ülikooli õppejõud. Kaitses 1935. aastal doktoriväitekirja "Kalevipoeg eesti rahvaluules". Aastatel 1931–1940 toimetas raamatusarja "Elav Teadus".
Aastail 1945–1951 oli poliitvangina Valga ja Harku vangilaagris. 
1958–1971 töötas Keele ja Kirjanduse Instituudis rahvaluuleosakonnas teadurina.
Teadustegevus.
Kirjutas enne Teist maailmasõda kolmeosalise ( I "Kalevipoeg eesti rahvaluules" 1934, II ""Kalevipoja" saamislugu" 1936 ja III "Kalevipoeg kui kunstiteos" 1944) monograafia "Fr. R. Kreutzwaldi "Kalevipoeg". Ta oli eepose "Kalevipoeg" tekstikriitilise väljaande (1961–1963) peatoimetaja. 1966 avaldas mahuka uurimuse "Friderich Reinhold Kreutzwaldi muinasjuttude algupära ja kunstiline laad". 1969. aastal avaldas rahvusvahelise kõlapinna saavutanud monograafia "Kalevala kui kunstiteos", mis tõlgiti ka soome keelde.
Juba tema esimesed tõlkeraamatud – Eino Leino "Helkalaulud" (1922) ning kaks valimikku soome rahvalaule "Kanteletar" (I-II 1930-31, 2. trükk ühes köites 2020) pälvisid kriitikute ja lugejate kõrge hinnangu. August Annist on eesti keelde tõlkinud ka eeposed "Kalevala", "Ilias" ja "Odüsseia".
Aastal 1942 avaldas ta Jaan Siirase nime all koos abikaasa Linda Annistiga kirjutatud ja soomlastele adresseeritud ülevaate "Viro neuvostokurimuksessa" (Porvoo–Helsingi 1942, soome keelde tõlkinud E. A. Saarimaa), mille algusosas kirjeldatakse eestlaste rahvuslikke taotlusi ärkamisajast peale ja põhiosas paljastatakse stalinisltiku poliitikat Eesti suhtes aastatel 1939–1941 (sh esitatakse arvandmeid kaotustest Eesti majanduse, kultuuri ja rahvastiku vallas).
Ta on kirjutanud arvukalt lühiuurimusi ja artikleid eesti (Fr. R. Faehlmann, Peter Manteuffel, Mait Metsanurk, Gustav Suits, Friedebert Tuglas jt) ning soome (Juhani Aho, Aino Kallas, Aleksis Kivi, Frans Eemil Sillanpää jt) kirjanike kohta.
Isiklikku.
August Annist oli abielus ajaloolase ja koolijuhi Linda Annistiga (1902–1981). Neil sündis kolm tütart: ajaloolane ja arhivaar Anne-Sirje Annist, kunstiteadlane Elo-Mirjam Peil ja traumatoloog Helga-Maia-Ingrid Annist. August Annistil on kolm lapselast, kuus lapselapselast ja üks lapselapselapselaps: antropoloog Aet Annist (pojad Kiran Rudolf ja Rohan Sander Annist-Kolanu), rõivaäris tegutsev Madli Hildebrand (snd. Peil, pojad Edvin Kenneth, kellelt ka esimene lapselapselapselaps Tristan; Kevin Michael ning tütred Caroline Stephanie ja Kristin Sandrinne) ning politseiuurija Kristiina Avaste.
Pöide valla vapp

Pöide valla vapp on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Pöide valla vapp.
Vapp kinnitati 3. oktoobril 1995 ning see oli kasutuses kuni vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus teiste Saaremaal asunud valdadega ühtseks Saaremaa vallaks.
Vapi kirjeldus.
Kuldsel kilbil sinine müürihambuline päis ja sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist.
Põhjendus.
Müürihambuline kilbi päis tähistab nii Pöide maalinna kui ka ordulinnust. Sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist märgib 13. sajandist pärinevat Maarjale pühitsetud Pöide kirikut. Samuti viitab see Pöide vallas hiljem domineerivaks saanud apostellikule usutunnistusele.
Lehtse valla vapp

Lehtse valla vapp oli endise Järva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Lehtse valla vapp kuni ühinemiseni koos Tapa linna ja Saksi vallaga Lääne-Viru maakonnas asuvaks Tapa vallaks 2005. aasta oktoobris.
Vapp oli kinnitatud 28. detsembril 1995.
Vapi kirjeldus.
Hõbedase müürihammaslõikelise kaldtalaga vasakult jaotatud puna-musta kilbi ülemisel, punasel väljal on kolm hõbedast võru.
Põhjendus.
Kolm hõbedast rõngast on üks muudetud element Lehtse mõisast ("Lechts") pärineva Friedrich Alexander Georg von Hoyningen-Huene (1843–1921) suguvõsa vapilt. Nimetatu oli rahvusvaheliselt tuntud Eesti-, Liivi- ja Kuramaa looduse uurija (peamiselt lepidopteroloog). Lehtse mõisa (hõbedane tala) mailt on pärit ka teine nimekas teadlane (geograaf) ja koolikirjanik Jakob Kents (1883–1947). Vapi värvid sümboliseerivad turvast ja turbatööstust, mis on andnud tööd ja ülalpidamist paljudele ümbruskonna inimestele ning olnud Lehtse alevi arengu peamisi põhjustajaid.
Tapa vapp

Tapa vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti linna Tapa vapp.
Vapp on kinnitatud oktoobris 1992. See oli ametlikult kasutusel 16. juunini 2005, mil 
Lehtse ja Saksi vald ning Tapa linn ühinesid Tapa vallaks.
Vapi kirjeldus.
Punasel kilbil on hõbedane harkrist. Üle harkristi alumise haru on põiki kaheteraline hõbedane mõõk kuldse käepidemega paremal.
Saksi valla vapp

Saksi valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Saksi valla vapp.
Vapp on kinnitatud 28. aprillil 1998.
Vapi kirjeldus.
Kaldjaotusega sinisel kilbil on ülemisest vasakust nurgast lähtuv hõbedasest, sinisest ja kuldsest ühelaiusest vardast koosnev lainelõikeline kaldpalk.
Eeriksaare

Eeriksaare on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Eeriksaare poolsaarel.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.
Himmiste

Himmiste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.
1977. aastal liideti Himmiste külaga Jõeveere-Himmiste.
Küla järgi on nime saanud siluri Paadla lademesse kuuluvad Himmiste kihid.
Jõgela

Jõgela on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda. 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Karala

Karala on küla Saaremaa lääneosas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani oli Karala Lümanda vallas.
Külas asub Karala tulepaak ning asus ka Karala mõis.
Sealt leiab mitmed järvi nagu: Ahtriskeloik, Karala Salujärv, Nonni järv, Panga luht, Roobimaa järv, Saardejärv, Tõri järv ja Väike-Roobimaa järv.
Küla territooriumile jääb ka Naistekivimaa saar.
Kipi

Kipi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt kuulus küla Kihelkonna kihelkonda.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus ta Lümanda valda.
Sealne puurauk on Rootsiküla lademe, selle Rootsiküla kihistu ja Vesiku kihtide laiendatud stratotüüp. Lisaks on see Soeginina, Kuusnõmme ja Viita kihtide neostratotüüp. Veel on sealne puurauk Paadla lademesse kuuluvate Himmiste kihtide laiendatud stratotüüp.