Paide

Paide on linn Kesk-Eestis, Järva maakonna ja Paide linna nimelise omavalitsusüksuse keskus.
2019. aasta alguse seisuga elas linnas 7905 inimest. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paide elanikest eestlasi 90,1%, venelasi 5,3%, ukrainlasi 1,2% ja soomlasi 1,2%.
Asulakohta on kirjalikes allikates esmamainitud 1265. aastal. Paide sai linnaõigused 1291. aastal.
Alates 2013. aastast toimub Paides iga-aastane Arvamusfestival.
Nimi.
Paide linnuse ja linna algne nimi oli "Wittenstein" (alamsaksa keeles 'valge kivi'; kasutati ka rootsikeelset nimekuju "Wittensten"). Nimi pärines ordulinnuse ehitamiseks kasutatud paekivilt. Ülemsaksakeelne "Weissenstein" tuli kasutusele 17. sajandil. Paul Johanseni andmeil kasutati Paide kohta ka ladinakeelset nimetust "Albus lapis", mis tähendab valget kivi.
Linna eestikeelset nime on mainitud esimest korda 1564. aastal Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi sõlmitud vaherahulepingus, kus linna ja linnuse nimi on kirjapildis Paida. 1637. aasta Heinrich Stahli sõnastikus on linna nimena antud Paid. 18. sajandi esimesel veerandil koostatud Salomo Heinrich Vestringi sõnaraamatus on kasutatud nime Paide. Anton thor Helle 1732. aastal ilmunud eesti keele grammatikas on kasutatud samuti nime Paide. 19. sajandi kirikudokumentides on kasutatud nii Paide kui ka Paede nimekuju. Tõenäoliselt tuleneb ka linna eestikeelne nimi paekivist.
Diplomaat ja kirjanik Guillebert de Lannoy, kes reisis 1413. aastal Vana-Liivimaal, kasutas oma kirjutistes Paide kohta nime "Wislen". Poola allikates kasutati varem ajaloos ka nime "Biały Kamien", s.t. poola keeles "Valge Kivi". Kuni 20. sajandi alguseni kasutati vene keeles saksakeelset nime "Wittenstein", varasemas ajaloos mõnikord ka tõlgitud nimekuju "Белый город" (s.t. "Valge linn(us)").
Ajalugu.
Paidet on esimest korda kirjalikes allikates mainitud seoses 1265. aastaga, mil Saksa ordu Liivimaa maameistri Konrad von Manderni ametiajal hakati sinna ordulinnust rajama. 30. septembril 1291 sai Paide ordumeister Haltilt linnaõigused. Paidest kujunes ordu tähtsaimad sõjalisi tugipunkte. Paide oli Järva foogtkonna ja lühikest aega ka Paide komtuurkonna keskus.
Jüriöö ülestõusu ajal 4. mail 1343 hukati Paide ordulinnuses eestlaste saadikud.
Liivi sõja (1558-1583) ajal sai Paide sõjategevuses tugevasti kannatada. Eesti aladele sissetunginud Moskva tsaari Ivan Julma väed piirasid Paidet 1558 aastal ja taas septembris 1560 aastal viie nädala jooksul. Rootsi väed piirasid Paidet 1562 sügisel ja sundisid linnuse asevalitseja Johann Grolli kapituleeruma. Aastatel 1570–1571 piirasid seitsme kuu jooksul linna taas Moskva väed, kuid selle vallutamisega hakkama ei saanud. Aastal 1573 piirasid ja vallutasid Moskva väed tsaar Ivan Julma juhtimisel Paide. Tapeti peaaegu kõik linnaelanikud ja linnuses viibinud isikud. Rootsi väed Göran Boije, Johann von Koskulli ja Caspar von Tiesenhauseni juhtimisel vallutasid 1581 Paide tagasi. 
Pljussa vaherahuga (1583) tunnistas Moskva tsaar teiste vaidlusaluste alade hulgas ka Järvamaa ja Paide linna kuulumist Rootsi kuningriigile ning Ivan Julma väed olid sunnitud kogu Eesti alalt lahkuma. Poola-Rootsi sõja (1600–1611) esimesel aastal, sügisel 1600 oli Paides hertsog Karli (hilisema Rootsi kuninga Karl IX) peakorter. 1602 piirasid Paidet Poola väed. Linn ja linnus said neis sõdades rängalt kannatada, Paide kaotas oma tähtsuse sõjalise tugipunktina ja eemaldati 1636. aastal Rootsi kuningriigi kindluste nimistust. Linnusevaremed ja neid ümbritsev linn annetati Mäo mõisnikule Lennart Torstensonile ning Paide kaotas senised linnaõigused. 
Põhjasõja ajal 1703. aastal põletasid tsaar Peeter I väed Paide maha. Kogu Eesti ala läks 1710. aastaks Vene tsaaririigi valdusse, samal ajal anti Paide linnus ja selle ümbruskonna maad taas Mäo mõisale. 
Paide sai oma linnaõigused tagasi 1783. aastal seoses Katariina II algatatud haldusreformiga. Paidest sai Järva kreisi keskus. Kreisilinnana arenes Paide tüüpiliseks väikeseks provintsilinnaks.
1900. aastal avati Paide-Türi kitsarööpmeline raudtee (valmis koos Tallinna–Viljandi raudteeliini ehitusega). 
1912. aastal avati Paides tuletikuvabrik Baltika. 
Esimese maailmasõja ajal 1918. aasta veebruaris asus Paides 4. Eesti jalaväepolgu III pataljon ja pataljonikomandör Jaan Maide oli Paide komandant, Paides 23. veebruaril võimu enamlastelt ülevõtmise ajal. Õöl vastu 24. veebruari vangistati Paides kohalike tegelaste ja 4. Eesti jalaväepolgu sõjaväelaste poolt enamlaste juhtivtegelased ja III pataljoni kaitse all kuulutati Paides välja iseseisev Eesti Vabariik ja rahvakogunemisel Turuplatsil loeti ette Eesti iseseisvuse manifest. 
Vabadussõja alguses moodustati 18. detsembril 1918 Paides Järvamaa kaitsepataljon.
1918. aasta novembris loodi Paide Poeglaste Reaalgümnaasium.
1920. aastatel rajati Pärnu tänava äärde aedlinliku ilmega elamurajoon. Ehituskrunte jagati ka Laia ja Lembitu tänava äärde. 1920. aastal rajati keskväljaku äärde kivist raekoda, millele lisati 1925. aastal ka teine korrus. 1926. aastal võeti vastu otsus rajada Paidesse rahvamaja, mälestamaks Vabadussõjas hukkunud Järvamaalt pärit sõdureid. Hoonele pani 1927. aastal nurgakivi riigivanem Jaan Teemant. Paide rahvamaja avati 1929. aasta 3. veebruaril. 
1939. aastal valmis uus funktsionalistlikus stiilis jaamahoone (projekteeris G. Tumm).
Teises maailmasõjas Paide suuri purustusi ei saanud, kuid taganevad Nõukogude Liidu väed lasid 1941. aastal õhku Vallitorni. Sõjale järgnenud aastakümnetel lammutati suur hulk Paide vanalinna puithooneid, mille asemele rajati plokk- ja paneelmaju. 
1982. aastal valmis Paide tehisjärv.
24. veebruaril 1990 heisati Paide raekojal alaliselt Eesti lipp. Eesti Vabariigi taasiseseisvumisega samal 1991. aastal tähistati Paide linna 700. aastapäeva.
2013. aastast toimub Paides arvamusfestival.
Paide linn asulana oli enne 2017. aasta haldusreformi ühtlasi omaette haldusüksus. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel liideti ta senise Paide valla ja Roosna-Alliku vallaga. Moodustatud haldusüksus hakkas kandma nime Paide linn.
Majandus.
Töötleva tööstuse alal Paide linnas tegutsevate ettevõtete (üle 20 töötaja) müügitulu oli 2015. aastal umbes 56 miljonit eurot. Tähtsaim oli siis toiduainetööstus – 76%. Suurim ettevõte on Paide Leivatehas, kus oli 229 töötajat ja müügitulu 40,6 miljonit eurot. Masinatööstuse esindaja Paide Masinatehase (PMT) müügitulu oli 2015. aastal 7,4 miljonit eurot.
Haridus.
Paides asub neli üldhariduskooli: Paide Hillar Hanssoo Põhikool, Paide Hammerbecki Põhikool, Paide Gümnaasium ja Paide Täiskasvanute Keskkool. Kutseharidust pakub Järvamaa Kutsehariduskeskus. Linnas töötab ka kaks lasteaeda.
Sport.
Paide Linnameeskond mängib jalgpalli Eesti Premium liigas. Tegutseb ka Paide Linnameeskond II.
Tervishoid.
Paides asub Järvamaa Haigla. Linnas tegutseb mitu perearsti ja hambaarsti, samuti asub Paides mitu apteeki.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paide elanikest eestlasi 90,1%, venelasi 5,3%, ukrainlasi 1,2% ja soomlasi 1,2%.