Ust-Ilimski sõjaväekomissariaadi tulistamine

Ust-Ilimski sõjaväekomissariaadi tulistamine toimus 26. septembril 2022, kui 25-aastane kohalik elanik Ruslan Zinin haavas sõjakomissar Aleksandr Jelissejevit, tulistades teda kärbikust, misjärel ta kinni peeti.
Tulistamine.
26. septembri 2022 pärastlõunal kell 12.20 kohaliku aja järgi (teistel andmetel kell 14.00) Ruslan Zinin tuli väeteenistusse ja läks koos mobilisatsiooni ajateenijatega kogunemissaali. Ta läks sõjaväekomissar Aleksandr Jelissejevi juurde, ütles: "Nüüd läheme kõik koju" ja avas kärbikust tule. Sel hetkel juhendas Jelissejev mobiliseerituid, ta sai 6 haava rinda. Keegi teine viga ei saanud. Zinin üritas tuletõkkeuksest põgeneda, kuid see oli lukus. Kurjategija tulistas ust, kuid tal polnud aega põgeneda. Rahvuskaart pidas ta kinni.
Haavatud Aleksander Jelissejev viidi kriitilises seisundis reanimatsiooni. 27. septembri hommikul, pärast seda, kui arstid suutsid Jelissejevi stabiliseerida, otsustati ta Irkutskisse toimetada. 29. septembril avaldati Irkutski oblasti kuberneri Igor Kobzevi Telegrami kanalis video, milles Irkutski Regionaalhaigla kliinilise haigla peaarst Pjotr Dudin ütles, et Jelissejev toodi välja meditsiiniliselt põhjustatud koomast ning tema seisundit hinnati raskeks, kuid stabiilseks.
Kahtlustatav.
Ust-Ilimski elanikku Ruslan Aleksandrovitš Zininit (sündinud 29. juunil 1997) kahtlustatakse kuriteo toimepanemises. Arreteerimise ajal esitles ta end töötuna. Siiski on andmeid, et ta oli koos emaga 2015. aastal loodud kunstklaasistuudio asutaja. Ettevõte suleti aasta hiljem. Kurjategija ema Maria Zinina rääkis, et Ruslan elas hiljuti oma vanaema juures. Zininiga koos töötanud Ust-Ilimski elanik nimega Aleksander ütles, et Ruslan oli rahulik, töötas metsaveokil. Zinini sõnul hukkus 2022. aasta märtsis Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse tema 19-aastane sõber Daniil. Pärast seda, kui Venemaa president Vladimir Putin teatas mobilisatsioonist, sai Zinini nõbu, 21-aastane Vassili Gurov, kutse väeteenistusse. Ruslanit ennast ajateenistusse ei kutsutud, kuid ta ütles oma lähedastele, et läks vabatahtlikuna. Enne tulistamist samal päeval, 26. septembril, oli Zinin juba väeteenistuse juurde tulnud. Pealtnägija sõnul püüdis ta välja selgitada, miks tema sõber kohtukutse sai, kuigi ta ei käinud sõjaväes. Vastuseks sõimas sõjaväekomissar Zininit. Pärast seda naasis Ruslan kärbikuga uuesti väeteenistuse juhatuse juurde ja avas tule.
Ohver.
Tulistamise tagajärjel haavata saanud Aleksandr Vladimirovitš Jelissejev asus 1983. aastal kaitseväeteenistusse. Ta teenis NSV Liidu KGB Punase Riba Kesk-Aasia piiriringkonnas, Afganistani piiril, mille järel läbis sõjakooli ja akadeemia, teenis ohvitserina. Alates 2010. aastast juhtis ta Ust-Ilimski sõjaväekomissariaati. Linnas austatakse Aleksander Jelissejevit; ta on rohkem kui korra esitanud oma kandidatuuri linnaduuma ja Irkutski oblasti seadusandliku assamblee valimisteks.
Tagajärjed.
Irkutski oblasti ICRi juurdluskomitee algatas Ruslan Zinini vastu kriminaalasja artiklite 317 (rünnak korrakaitsja elu vastu) ja 222 (relvade ebaseaduslik omandamine, üleandmine, müük, ladustamine, vedu, üleandmine või kandmine) Venemaa kriminaalkoodeksist.
28. septembril vahistas Ust-Ilimski linnakohus Ruslan Zinini 2 kuuks (kuni 26. novembrini).