tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ryan Zinke

Ryan Keith Zinke (sündinud 1. novembril 1961 Bozemanis Montanas) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli 1. märtsist 2017 kuni 2. jaanuarini 2019 Ameerika Ühendriikide siseminister.
Ta sündis aastal 1961 Bozemanis Gallatini maakonnas Montanas. Ta lõpetas Oregoni Ülikooli geoloogina.
Elvi Alekand

Elvi Alekand (24. detsember 1932 – 29. oktoober 2020) oli eesti kultuuritegelane. 
1960.–1980. aastatel oli ta Tartu linna kultuuriosakonna juhataja.
Ķūļciemsi vald

Ķūļciemsi vald (läti keeles "Ķūļciema pagasts") on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mērsragsi ja Lauciene vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene vallaga.
Valla pindala on 67,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 402 inimest. Valla keskus on Ķūļciemsi küla, vallavanem on Juris Upmalis.
Valla idaosa jääb Engure järve loodusparki, ulatudes idas Engure järveni. Seal kasvab üks looduskaitsealune haab.
Ajalugu.
Aastal 1945 moodustati Mērsragsi vallas Ķūļciemsi külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Ķūļciemsi külanõukoguga likvideeritav Dzedri külanõukogu, aastal 1954 aga Mērsragsi külanõukogu kolhoosi "Plēsums" maad. Aastal 1963 arvati kolhoosi "1 Maijs" alad Mērsragsi külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 411 lätlast, 4 venelast, 1 valgevenelane, 7 ukrainlast, 4 poolakat ja 1 leedulane.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.
Eisacktal

Eisacktal (itaalia: "Valle Isarco"; saksa: "Eisacktal") on ringkond (itaalia: "comprensorio"; saksa: "Bezirksgemeinschaft") Lõuna-Tiroolis Itaalias. Sellesse kuulub Eisacki jõe oru keskmine osa Franzensfestest põhjas Waidbruckini lõunas.
Ülevaade.
Eisacki jõe org ulatub Brenneri mäekurust lõunasse Adige jõkke suubumiseni Bolzano juures. Ülemine org Franzensfestest põhjas on tuntud kui Wipptal, samas alumine osa kuulub Salten-Schlern ringkonda. Org on osa suurest transporditeest üle Ida-Alpide, mida läbivad Autostrada A22 (Euroopa tee E45 osa) ja paralleelne Brenneri raudteeliin.
2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85.76% oru rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13.22% itaalia keelt ja 1.02% ladiini keelt.
Haldusjaotus.
Järgmised vallad kuuluvad Eisacktali ringkonda:
Ķūļciems

Ķūļciems on küla ("ciems") Lätis Talsi piirkonnas, Ķūļciemsi valla halduskeskus. Küla asub Engure järve lähistel merepinnast 5 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 31 ja Riiast 91 kilomeetri kaugusel.
Tegemist on vana Nurmuiža mõisale kuulunud kalurikülaga, mille vanad nimekujud on "Kuhlzeem", "Kalezeem" ja "Kuhle-Zeem". 1892. aastal valmis sealne õigeusu kirik, aastal 1892 kujunes küla õigeusu kihelkonna keskuseks. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi Cerība (varem – Lāčplēsis) keskasulaks. Lisaks vallamajale on külas raamatukogu, rahvamaja ja postkontor. 
Ķūļciemsis asuvad Ķūļi ja Zeltiņi bussipeatused.
Sosnovka rajoon

Sosnovka rajoon (vene keeles "Сосновский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Sosnovka alev.
Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblasti Sarai rajooniga, kirdes Moršanski rajooniga, idas Pitšajevo rajooniga, kagus Bondari rajooniga, lõunas Tambovi rajooniga, edelas Nikiforovka rajooniga ja läänes Starojurjevo rajooniga.
Rajooni pindala on 2390 km². Elanike arv oli 2012. aastal 31 391, 2009. aastal 35 616 ja 2002. aastal 39 253.
Sosnovka rajoonis on 90 asulat, mis kuuluvad 1 linnaasunduse (Sosnovka alevi) ja 13 külaasunduse koosseisu.
Moršanski rajoon

Moršanski rajoon (vene keeles "Моршанский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Moršanski linn (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblasti Šatski rajooniga, idas Penza oblastiga, kagus Pitšajevo rajooniga, edelas Sosnovka rajooniga ja läänes Rjazani oblasti Sarai rajooniga.
Rajooni pindala on 2880,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 268, 2009. aastal 34 533 ja 2002. aastal 38 228.
Moršanski rajoonis on 117 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.
Zoom (perekonnanimi)

Zoom on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamise ajal anti selle perekonnanime kandjaile uueks perekonnanimeks Aadusoo (Kambja vallas, 1936), Lillepuu (Tartus, 1935) ja Rohtoja (Tartus, 1940; varasemat perekonnanime kirjutati ka Zoo).
Kait Kall

Kait Kall (sündinud 19. detsembril 1987 Võrus) on eesti näitleja, lavastaja ja stsenarist.
Kait Kall on lõpetanud Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi. Näitlejana alustas Võru Teatriateljees Tarmo Tagametsa ja Taago Tubina käe all. 2011. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (8. lend). 2013. aastal asus tööle Von Krahli Teatrisse.
Kait Kall on mänginud Võru Linnateatri ja Kinoteatri lavastustes. Ta on osalenud mitmes teleprojektis ja saates, ka stsenaristina ("Suur komöödiaõhtu", "Eesti Laul 2021 " vaheklipid, "Kinoteatri MM Katarsis", "Kait Tonight" jt).
Isiklikku.
Kait Kall on abielus Triinuga ning neil on kolm tütart. Pere elab Rapla maakonnas Kohilas.
Kandlemuusika ja rahvalikud laulud simmanile

Kandlemuusika ja rahvalikud laulud simmanile on Kandlemees Sander 2017. aastal ilmunud vinüülplaat (LP) 
Lood.
 A pool
 B pool
Jaan Kääramees

Jaan Kääramees (8. september 1921 Allika küla, Hiiumaa – 27. aprill 1968 Tallinn) oli eesti dirigent ja muusikapedagoog.
Aastatel 1936–1940 õppis ta Tallinna konservatooriumis puhkpille. 
1941–1942 oli Eesti laskurkorpuse tagavarapolgu puhkpilliorkestri dirigent. Seejärel õppis Moskvas Sõjaväe Orkestrijuhtide Instituudis, mille lõpetas 1946. aastal.
Aastatel 1954–1958 oli ta Estonia teatri direktor, 1958–1963 Eesti NSV Rahvaloomingu Maja instruktor. Aastatel 1963–1968 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise eriala õppejõud. Tema õpilasi on Heldur Jakon, Venda Tammann ja Enn Tomson. 
Ta oli XIII, XIV, XV ja XVI üldlaulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Laptuu

Laptuu (vene keeles лапта või хлопта) on venepärane meeskondlik pallimäng, milles kasutatakse palli ja kurikat. Omavahel mängivad kaks võistkonda (kummaski 7–9 mängijat, teistel andmetel kummaski vähemalt 4 mängijat). Mängitakse väljakul suurusega 20–30 x 50–60 m ja mäng kestab 2 x 30 min. 
Laptuu sarnaneb pesapalliga.
Esimesed kirjalikud teated laptuu kohta pärinevad Vana-Vene kroonikatest.
Nõukogude Liidus peeti aastast 1958 laptuu meistrivõistlusi.
Lauanõu

Lauanõu (ka toidunõu, sööginõu) on eelkõige söömisel kasutatav nõu. Lauanõud on näiteks taldrikud, tassid, vaagnad, kannud.
Rasu

Rasu on nahanäärmete rasvataoline nõre.
Peanaha rasu.
Juuste all asuvad juuksekraatrid ja selle all rasunäärmed, mis toodavad rasu. Rasu kaitseb peanahka soovimatute välismõjutuste eest, näiteks bakterite eest, ja aitab juuksekarval oma pesast välja tulla. Samuti vähendab see veekadu naha pinnalt, seega on rasu tekkimine peanahale normaalne ja kasulik.
Androgeenid ehk suguhormoonid stimuleerivad rasu tootmist ning tootmine suureneb puberteedieas meestel kuni viis korda. Naistel tekib rasu üks nädal enne menstruatsiooni. Pärast menopausi väheneb naistel rasu tootmine.
Üleliigse rasu tekkimisel on erinevad põhjused. See võib tekkida stressist, hormonaalsetest häiretest, ülekaalust ja ka valest toitumisest. Ka välised tegurid, näiteks juuksepesu kuuma veega, igapäevane juuksepesu, hooldamine "kaks ühes" vahenditega ja föönitamine liiga peanaha lähedalt, mõjutavad rasu tekkimist. Kui rasu tekib pähe väga palju ja see hakkab kogunema, tekib rasust koorik, mida nimetatakse seborröaks.
Pitšajevo rajoon

Pitšajevo rajoon (vene keeles "Пичаевский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Pitšajevo küla.
Rajoon piirneb kirdes Penza oblasti Zemettšino ja Bašmakovo rajooni, kagus Gavrilovka rajooni, lõunas Bondari rajooni, läänes Sosnovka rajooni ja loodes Moršanski rajooniga.
Rajooni pindala on 1294 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 825, 2009. aastal 14 364 ja 2002. aastal 16 542.
Pitšajevo rajoonis on 60 asulat, mis kuuluvad 10 külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Kašma, Bolšoi Lomoviss ja Kerša.
Gavrilovka rajoon

Gavrilovka rajoon (vene keeles "Гавриловский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Gavrilovka Vtoraja küla.
Rajoon piirneb kirdes Penza oblasti Bašmakovo ja Belinski rajooni, kagus Umjoti rajooni, lõunas Kirsanovi rajooni, läänes Bondari rajooni ja loodes Pitšajevo rajooniga.
Rajooni pindala on 1050 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 795, 2009. aastal 12 162 ja 2002. aastal 14 182.
Gavrilovka rajoonis on 49 asulat, mis kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Ira ja Srednjaja Ira.
Ella Külv

Ella-Emilie Külv (sünninimi Ella-Emilie Pajurand, 1. november 1921 Tallinn – 31. juuli 2003) oli eesti nahakunstnik.
Ta lõpetas 1941. aastal Riigi Kunsttööstuskooli. Aastatel 1942–1944 täiendas end Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kooli kursustel. 
Aastatel 1945–1947 õppis Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis maali erialal, 1948. aastal lõpetas instituudi nahkehistöö erialal. Tema õpetajateks instituudis olid Adamson-Eric ja Adele Reindorff. 1949. aastal asus samas instituudis pedagoogilisele tööle, õpetades nahkehistööd Eesti NSV Riiklikus Kunstiiinstiuudis kuni 1987. aastani. Aastatel 1961–1980 oli ta nahkehistöö kateedri juhataja. 2003. aastast emeriitprofessor.
Umjoti rajoon

Umjoti rajoon (vene keeles "Умётский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Umjoti alev.
Rajoon piirneb kirdes ja idas Penza oblasti Belinski ja Tamala rajooni, lõunas Saratovi oblasti, edelas Inžavino rajooni, läänes Kirsanovi rajooni ja loodes Gavrilovka rajooniga.
Rajooni pindala on 1140 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 761, 2009. aastal 12 318 ja 2002. aastal 13 545.
Umjoti rajoonis on 55 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Umjoti alevi) ja kaheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Vorona.
Inžavino rajoon

Inžavino rajoon (vene keeles "Инжавинский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Inžavino alev.
Rajoon piirneb põhjas Kirsanovi rajooniga, kirdes Umjoti rajooniga, idas Saratovi oblastiga, lõunas Mutškapski rajooniga, edelas Uvarovo rajooniga, läänes Ržaksa rajooniga ja loodes Rasskazovo rajooniga.
Rajooni pindala on 1820 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 650, 2009. aastal 24 155 ja 2002. aastal 27 843.
Inžavino rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Inžavino alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Mutškapski rajoon

Mutškapski rajoon (vene keeles "Мучкапский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Mutškapski alev.
Rajoon piirneb põhjas Inžavino rajooniga, idas Saratovi oblastiga, lõunas Voroneži oblastiga ja läänes Uvarovo rajooniga.
Rajooni pindala on 1160 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 814, 2009. aastal 16 250 ja 2002. aastal 18 257.
Mutškapski rajoonis on 44 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Mutškapski alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Vorona, Mokrõi Karai ja Bolšaja Alabuška.
Nõmme Vaba Aja Keskus

Nõmme Vaba Aja Keskus (lühend VAK; inglise keeles "Nõmme Leisure Centre", vene keeles "Центр досуга Нымме") on Tallinna Nõmme linnaosavalitsuse hallatav asutus, mille ülesandeks on elanikkonna vaba aja veetmise võimaluste tagamine ja sellele suunatud ürituste korraldamine.
Nõmme Vaba Aja Keskus loodi 1. oktoobril 2014 Nõmme Sotsiaalkeskuse asemele. Loodud Keskusesse ühendati ka noortekeskused.
Põhimääruse kohaselt on keskuse tegevusvaldkonnaks Nõmme linnaosa elanikele vaba aja veetmise võimaluste loomine, tervisedenduse, noorsootöö, kultuuri- ja huvitegevuse koordineerimine ja korraldamine ning sotsiaalteenuste osutamine linnaosa elanikele, kes vajavad abi toimetuleku parandamisel ja säilitamisel.
Keskus haldab järgmisi allasutusi:
VAKi käsutuses on:
Nõmme Vaba Aja Keskus saab kasutada ka 2017. aastal rekonstrueeritud Nõmme Maja (endise Tallinna Valdeku Põhikooli maja) ruume ja vahendeid ning sellega koos valminud spordisaali ja sauna.
Välislingid.
Nõmme Vaba Aja Keskuse veebisait
Uvarovo rajoon

Uvarovo rajoon (vene keeles "Уваровский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Uvarovo linn (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb kirdes Inžavino rajooniga, idas Mutškapski rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, edelas Žerdevka rajooniga ja loodes Ržaksa rajooniga.
Rajooni pindala on 1150 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 934, 2009. aastal 11 521 ja 2002. aastal 12 737.
Uvarovo rajoonis on 67 asulat, mis kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu.
Tallinna Kõrgem Ehitusvägede Poliitiline Sõjakool

Tallinna Kõrgem Ehitusvägede Poliitiline Sõjakool (vene keeles Таллинское высшее военно-политическое строительное училище, lühend ТВВПСУ; ka "Tallinna Kõrgem Sõjalis-Poliitiline Ehituskool") oli Tallinnas Pirita-Kosel tegutsenud NSV Liidu Kaitseministeeriumi sõjaline õppeasutus, mis asutati 18. augustil 1979 ja lõpetas tegevuse 1992. aastal. Kursantide esimene vastuvõtt lõppes 25. augustil 1980, esimene lend lõpetas 1984. aastal.
Koolis valmistati ette ohvitsere-poliittöötajaid sõjalise ehituse väeosadele, samuti NSV Liidu teede- ja raudteedevägedele. Õppetöö kestis 4 aastat. Kooli lõpetanud said leitnandi auastme, kõrgema sõjalis-poliitilise haridusega ohvitseri kutse ning haridust tõendava diplomi. Tsiviilerialana saadi NSV Liidu ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetaja kutse.
Lauciene vald

Lauciene vald (läti keeles "Laucienes pagasts") on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lībagi, Balgale, Strazde, Laidze, Vandzene, Mērsragsi ja Ķūļciemsi vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene vallaga.
Valla pindala on 180 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1661 inimest. Valla keskus on Lauciene küla, vallavanem on Juris Upmalis.
Ajalugu.
Nurmuiža mõisast moodustatud Nurmuiža vald nimetati aastal 1939 ümber Lauciena vallaks. Selle vana saksakeelne nimekuju oli "Nurmhusen". Aastal 1935 oli valla pindala 182,6 km². Aastal 1945 moodustati Lauciena vallas Pļavase, Odre, Dzedri ja Lauciene külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Lauciene külanõukoguga likvideeritav Odre külanõukogu, aastal 1965 aga Okte külanõukogu. Aastal 1971 arvati osa külanõukogu territooriumist Balgale külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 liideti Lauciene külanõukoguga likvideeritav Pļavase külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.
Kultuurimälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Nurmuiža mõisa keskus, sealhulgas teenijate maja, tallid, ait, aedniku maja, lehmalaut, torniga värav, ja peahoone. Häärberis on riikliku kaitse all kamin-ahi, lae kaunistused ja rohelise saali, muusikakabineti, ning sammassaali interjöör. Ka on kaitse all mõisa kohal asunud Nurmuiža vasallilinnuse ala.
Ka on riikliku kaitse all Nurmuiža luteri kirik, selle orel, oreliprospekt, orelirõdu maalingud, altar, altaripiire, kantsel, kaks uksekomplekti, 33 kirikuliste pinki, 8 vapimaalingutega kirikuliste pinki, kirikus asuvad Firckside hauaplaadid ning Bergide hauaplaat. 
Väljaspool Laucienet on riikliku kaitse all Hiiumäe linnamägi, Mežīte linnamägi ja sealne asulakoht.
Regionaalse kaitse all on Laukstibase keskaegne kalmistu ehk Puuslikukalmed, Mīļajase muinaskalmed ehk Kääpaküngas, Kauliņi keskaegne kalmistu ehk Rootsi kalmed, hiiepaik Odre Kuradikivi ja selle juures kasvav tamm. 
Kohaliku kaitse all on Klopene kalmistu kellatorn ja Kalnenieki muinaskalmed.
Loodus.
Valla suurim jõgi on Okte jõgi. Valla lääneosa jääb Talsi küngastiku maastikukaitsealale, ka on looduskaitse all Vāverese tamm, Lauciene Kalniņi valgepöök (tegelikult harilik pöök) ja 23 nimetut põlispuud.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1588 lätlast, 99 venelast, 23 valgevenelast, 13 ukrainlast, 9 poolakat ja 12 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.
Aasta õppija

Aasta õppija on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andrase tunnustus isikule,
Tunnustamiseks võivad kandidaadi esitada kõik juriidilised ja füüsilised isikud või isik ise kahe soovitaja olemasolekul.
Aasta õppijat tunnustatakse alates 1999. aastast.
Võileivatort

Võileivatort (rootsi keeles "smörgåstårta") on leivast või saiast ja mitut sorti võileivakatetest valmistatud tort. 
Võileivatort on Rootsi päritolu. Peale Rootsi on see populaarne ka Eestis, Soomes ja Islandil.
Võileivatort võib olla nii iseseisev eine kui ka näiteks õhtusöögi eelroog.
Külm

Külm on ühele ilmaelemendile – õhutemperatuurile – antud hinnang, mis tavamõistes tähendab keskkonna temperatuuri alla 0° C kui looduses leiduva vee agregaatolek muutub vedelast tahkeks. 
Külma kirjeldamisel võidakse kasutada sõnu nagu: tuulekülm, jääkülm, mõõdukas külm, näpistav külm, pakane, paukuv pakane jne.
Rohtoja

Rohtoja on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda isikutele varasema perekonnanimega Friedrichson, Grünbach, Grünbak, Reisko, Riisenberg, Riismann, Rosotschka ja Zoom (Zoo).
1. jaanuaril 2017 oli perekonnanimi Rohtoja 27 mehel ja 24 naisel.
Žerdevka rajoon

Žerdevka rajoon (vene keeles "Жердевский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Žerdevka linn.
Rajoon piirneb põhjas Sampuri rajooni, kirdes Ržaksa rajooni, idas Uvarovo rajooni, lõunas Voroneži oblasti Gribanovski ja Ternovka rajooni ning loodes Tokarjovka rajooniga.
Rajooni pindala on 1397,77 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 822, 2009. aastal 30 708 ja 2002. aastal 33 502.
Žerdevka rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Inžavino alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Savala ja Burnatška.
Pääsküla jaamahoone

Pääsküla jaamahoone on ajalooline jaamahoone Pääsküla raudteejaamas Tallinna Nõmme linnaosa Pääsküla asumis.
Pääsküla jaamahoone asub Suvila tänava raudteepoolses otsas (Suvila tn 1). Hoone paikneb esiküljega jaama teede poole umbes 10 m kaugusel esimesest rööpapaarist. 
Jaamahoone kuulutati kultuurimälestiseks (nr 8206) 1997. aastal.
Ajalugu.
Jaamahoone ehitati 1916. aastal. Enne seda (alates peatuse avamisest 1915. aastal) raudteepeatuses hoonestust ei olnud. 
1926. aastal ehitati jaamahoonele teine korrus (jaamaülema korter) ja eeskojad kummassegi maja otsa. 
Jaamahoone ootesaal ja piletikassa suleti 1997. aastal, kui piletimüük viidi üle rongidesse. Eesti Raudtee loobus jaamahoonest ja see anti Tallinna linna bilanssi, kuid kasutab selles talle vajalikke ruume edasi üürilepingu alusel.
2004. aastal hoone remonditi. Remonti on teostatud ka hiljem, viimati 2017. aasta sügisel. 
Arhitektuur.
Jaamahoone on kahekorruseline palkseintega ja viilkatusega puidust hoone, mis on väljast kaetud laudvooderdisega ning kaunistatud ilmekate originaaldetailidega. 
Hoone on väljast kaetud eri tüüpi laudistega. Avatäiteid raamistavad saelõikelised dekoratiivlauad. Säilinud on samuti algsed framuugiga välisuksed.
Enamiku hoone sisepinnast hõlmab maja keskosas paiknev ooteruum - peasaal, mille ilmet kujundavad telgsümmeetrilise asetusega aknad ja uksed saali mõlemas otsaseinas. Selle parempoolses külgseinas (esikülje poolt vaadatuna) paikneb piletikassa aken ja selle seina taga olevas parempoolses otsasektsioonis asusid jaama kassa jt. ametiruumid. Teise külgseina taga paiknevas vasakpoolses otsasektsioonis on jaamakorraldaja ruum, milles asuvad jaama juht- ja signalisatsioonipult ning muud jaama tööks vajalikud tehnilised vahendid.
Sellise sümmeetrilise põhiplaani lahendusega ühtivad hiljem juurde ehitatud madalamad mahud maja mõlemas otsaseinas - eeskojad. Ebasümmeetriline on aga parempoolse sektsiooni peale ehitatud teise korruse (jaamaülema korteri) lahendus.
Kasutus.
Praegusel ajal on suurem osa hoonest Nõmme Vaba Aja Keskuse kasutada (Pääsküla eakate päevakeskus). Eesti Raudtee kasutab talle vajalikke ruume üürilepingu alusel.
Cam Clarke

Cameron Arthur "Cam" Clarke (sündinud 6. novembril 1957 Burbankis Californias) on Ameerika Ühendriikide televisiooniprodutsent ja näitleja.
Hoplomachus

Hoplomachus (mitmuses "hoplomachi"; tõlkes 'soomustatud võitleja') oli Vana-Rooma gladiaator. Nimetus tuli Vana-Kreeka raskerelvastusega jalaväelase hopliidi nimetusest, kes oli Vana-Rooma leegionäride vastane ja selle gladiaatori eelkäija. 
Relvastus.
Ta kandis Vana-Kreeka stiilis kõrgete sulgedega kiivrit ning väikest ümarat metallist, enamasti pronksist kilpi erinevalt hopliitidest, kellel oli suur ja raske kilp. Kaitsevarustuseks olid veel mõõgakätt kaitsev turvis "manica" ning tepitud või metallist reie- ja säärekaitse. Hoplomachus kasutas ründerelvadena torkeoda ja lühikest mõõka, lisaks oli varustuses pistoda. 
Võitlus areenil.
Hoplomachuse vastaseks võitlusareenidel oli põhiliselt raskerelvastust kandev gladiaator murmillo, kelle relvastus sarnanes Vana-Rooma leegionäride omaga. Nende kahe gladiaatori võitlus sümboliseeris Vana-Rooma leegionide lahinguid Kreekas ja hellenistlikus Idas. Hoplomachus oli kergemalt soomustatud võitleja, kes suutis kiirelt ümber vastase liikuda. Lisaks oli ta eeliseks torkeoda kasutamise võimalus, mis vastasel puudus. Mõnikord oli Hoplomachuse vastaseks traaklane, kes oli samuti kergegladiaator.
Mare Teearu

Mare Teearu (sündinud 26. jaanuaril 1942 Viljandis) on eesti viiuldaja ja muusikapedagoog.
Ta õppis viiulimängu Viljandi Lastemuusikakoolis (õpetaja Augustin Pung) ja Tallinna Lastemuusikakoolis (õpetaja Harald Aasa). 1965. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi viiuli erialal (Vladimir Alumäe klassis). Täiendas end Moskvas aspirantuuris professor Galina Barinova juures.
Aastatel 1964–1999 esines ansamblis koos pianist Helju Taukiga.
Ta on Tallinna Muusikakeskkooli keelpilliosakonna viiuliõpetaja. 2004. aastast on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia keelpilliosakonna professor.
Isiklikku.
Tema poeg on tšellist Raul Seppel.
Tütar Maarja Seppel
Irina Solomõkova

Irina Solomõkova (kuni 1950 Irina Grigorjeva; 14. september 1925 Tallinn – 7. detsember 1989 Tallinn) oli Eesti kunstiteadlane.
Sündinud Tallinnas inseneri perekonnas. Alustas kunstiõpinguid sõja-aastatel Tomski Ülikoolis, pärast sõda jätkas õpinguid Tartu Riiklikus Ülikoolis kunstiajaloo erialal, mille lõpetas 1948. aastal. Töötas mõnda aega ajalehe Edasi juures ning nooremteadurina Riiklikus Etnograafiamuuseumis, 1949. aastast oli Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi aspirantuuris. 1954. aastal kaitses ta esimese eesti nõukogude kunstiteadlasena kandidaadiväitekirja "Eesti demokraatlik graafika 1905.–1907. aasta revolutsiooni perioodil".
Töötas instituudis vanemteadurina ning 1961. aastast, kui loodi Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi kunstiajaloo sektor, oli selle juhataja.
Teadustöö.
Avaldas teaduslikke artikleid ajakirjanduses ja kogumikes sh kujutavat kunsti käsitlevad osad "Eesti NSV ajaloo" väljaannetele, ülevaate eesti keskaegsest kunstist Moskvas ilmunud "Üldisele kunstiajaloo" teisele köitele. Oli kogumiku "Eesti kunsti ajalugu (1970–1977)" peatoimetaja ning kaasautor. 
1962 ilmus tema eessõnaga album "Kalevipoeg kunstis". 1972 . aastal anti Leningradis välja teos Solomõkova koostatud ja eessõnaga "Eesti NSV kunst". Avaldas ajakirjanduses artikleid Hando Mugasto, Salome Trei, Ado Vabbe jt kunstnike loomingust, Eesti kunsti sidemetest nõukogude kunstiga, koostas kataloogi "Oskar Kallis". 
Isiklikku.
Ta on maetud Tallinna Siselinna kalmistule.
Veronika Bobosova

Veronika Bobosova (7. aprill 1926 – 25. oktoober 2014) oli Eesti filmidirektor.
Ta oli filmistuudio Tallinnfilm filmidirektor, hiljem Tallinnfilmi direktori asetäitja. Töötas Tallinnfilmis kokku 36 aastat.
Aastatel 1964–1989 oli ta mitme eesti mängufilmi, sealhulgas "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964), "Metskapten" (1971), "Värvilised unenäod" (1974), ""Hukkunud Alpinisti" hotell" (1979) ja "Ideaalmaastik" (1980), filmidirektor (produtsent).
Moira Kelly

Moira Anne Kelly (6. märts 1968 Queens, New York) on Ameerika Ühendriikide televisiooniprodutsent ja näitleja.
Sünnitunnistus

Sünnitunnistus on ametlik dokument, kuhu on kantud isiku sünniaeg ja -koht, tema nimi, sugu, ema ja (enamasti) ka isa nimi. Sünnitunnistuse koostab perekonnaseisuametnik.
Eestis väljastatakse tänapäeval sünnitunnistusi vaid soovi korral. Esmakordne sünnitõendi väljastamine on seejuures tasuta. Riigi- ja kohaliku omavalitsuse tasandil toimingute tegemiseks on sünnitunnistused praktilistel eesmärkidel tänapäeval asendatud digitaalse rahvastikuregistriga.
Vaks

Vaks on rahvapärane pikkusmõõt, mis võrdub väljasirutatud pöidla ja keskmise sõrme otste vahepikkusega. Pöidla ja esimese sõrme vahepikkus on sääsa- ehk ajatsevaks.
Kiil (tööriist)

Kiil on kolmnurgakujuline tööriist, mida kasutatakse millegi lõhestamiseks, kinnitamiseks või reguleerimiseks. 
Kiilu lõhestava toime tõttu saadakse suur jõuvõit.
Eesti holšteini veis

Eesti holsteini veis (varem ka eesti mustakirju veis) on Eestis aretatud piima-lihaveisetõug.
Tõug aretati 20. sajandi I poolel. Enne 1951 nimetati tõugu "eesti hollandi-friisi tõuks". 1951 nimetati tõug ümber "eesti mustakirju veiseks". 1998 nimetati tõug ümber eesti holsteini veiseks.
Eesti suur valge siga

Eesti suur valge siga (vananenud nimetusega "eesti jorkširi siga") on Eestis aretatud seatõug.
Suur valge siga aretati 19. sajandil Inglismaal. Eestis hakkasid aretustööd 1923, kui kohalikku siga ristati inglise suure valge seaga ja hiljem ka rootsi jorkširi seaga.
1948. aastal asutati Elvas Peedul Suurt Valget Tõugu Sigade Riiklik Tõulava.
Sulg (loomakasvatus)

Sulg (ka aedik) on loomade pidamise ala, mida igast küljest piiravad ehitus- või seadmeelemendid. 
Sõltuvalt loomade arvust eristatakse "üksiksulgu" ja "rühmasulgu".
Sulu eriliik on puur, milles loom(ad) ennast ümber pöörata ei saa.
Kärg

Kärg on mõnede kiletiivaliste (nt mesilaste) kuuetahulistest vahakannukestest pesaehitis haudme kasvatamiseks ning toiduvaru (mesilastel mee ja suira) hoidmiseks.
Meekärg (ehk mesilaskärg) on mesilaste vahast pesaehitis, mis koosneb kärjekannudest. Kärgi kasutavad mesilased järglaste kasvatamiseks ning mee ja suira hoidmiseks.
Hahkhallitus

Hahkhallitus on seente põhjustatud taimehaigus. Haigust põhjustavad seeneperekonna "Botrytis" liigid, kellest kõige tavalisem on "Botrytis cinerea". Hahkhallitus esineb kõige sagedamini aedmaasikatel.
Albert Zafy

Albert Zafy (1. mai 1927 – 13. oktoober 2017) oli Madagaskari poliitik. 
Ta oli 27. märtsist 1993 kuni 5. septembrini 1996 Madagaskari president.
Ülemkohus

Ülemkohus on teise instantsi ehk apellatsioonikohtu üldnimetus. Ka mitmete riikide kõige kõrgemat kohut nimetatakse ülemkohtuks.
Lood (ehitus)

Lood (hollandi keeles "lood" - 'tina') on riist täpse püstsihi ning selle sihi suhtes täpse rõhtsihi ja nende sihtidevaheliste kaldenurkade määramiseks (loodimiseks).
Loodi liike: nöörlood, vesilood ehk vaaderpass, vooliklood.
Tokarjovka rajoon

Tokarjovka rajoon (vene keeles "Токарёвский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Tokarjovka alev.
Rajoon piirneb põhjas Znamenka rajooniga, kirdes Sampuri rajooniga, idas Žerdevka rajooniga, lõunas Voroneži oblasti Ertili rajooniga ja läänes Mordovo rajooniga.
Rajooni pindala on 1450 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 545, 2009. aastal 19 620 ja 2002. aastal 21 536.
Tokarjovka rajoonis on 73 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tokarjovka alevi) ja üheksa külaasunduse koosseisu.
Mämm

Mämm (vananenud kirjanduses "mämmi") on rukkilinnastest ja -jahust keedetud, jahutatud ja küpsetatud segu. Mämm on Soome ja Eesti rahvustoit. Eestis mämmi enam üldiselt ei tunta, ent Soomes süüakse seda tänapäevalgi lihavõttetoiduna.
Muhu kihelkonnast on teada ka "mämmileib", mis tehti nõnda, et enne rukkileiva küpsetamist pandi sinna rukkilinnaseid ja seetõttu muutus leib magusaks.
Morss

Morss (vene keeles морс) on hapukasmagus jook, mis on tehtud mõnest hapust mahlast, suhkrust ja veest. Morssi juuakse külmalt. Morss on omane vene köögile.
Omlett

Omlett (prantsuse sõnast "omelette") on lahtiklopitud munadest, vähesest piimast, jahust (mõnikord) ja maitselisanditest pannkoogikujuline munatoit. Omlett on omane Prantsuse köögile.
Mordovo rajoon

Mordovo rajoon (vene keeles "Мордовский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Mordovo alev.
Rajoon piirneb kirdes Znamenka rajooniga, idas Tokarjovka rajooniga, lõunas Voroneži oblasti Ertili rajooniga, läänes Lipetski oblasti Dobrinka rajooniga ja loodes Petrovskoje rajooniga.
Rajooni pindala on 1450 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 665, 2009. aastal 20 424 ja 2002. aastal 23 671.
Mordovo rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Mordovo ja Novopokrovka alevite) ja viie külaasunduse koosseisu.
Perfolint

Perfolint (inglise "punched tape" või "perforated paper tape") on endisaegne andmekandja, mis koosneb standardse laiusega, enamasti paberilindist, millele on mulgustusena (perforatsioonina) kantud number- või tähtandmed. 
Perfolint on enamasti 5-, 6-, 7- või 8-mulgurealine. Perfolindid olid laialdaselt kasutusel 20. sajandi algusest kuni 1970. aastateni.
Rootsi laud

Rootsi laud (rootsi keeles "smörgåsbord") on eine serveerimise viis, kus toidud ja joogid ning söömis- ja joomisvahendid on pandud lauale, kust iga sööja valib endale meelepärase ja pärast väljavalimist valib omale vabalt istekoha või sööb seistes. Nagu nimetus "Rootsi laud" ütlebki, pärineb see Rootsist.
Petrovskoje rajoon

Petrovskoje rajoon (vene keeles "Петровский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Petrovskoje küla.
Rajoon piirneb põhjas Mitšurinski rajooniga, kirdes Nikiforovka rajooniga, idas Tambovi rajooniga, kagus Znamenka rajooniga, lõunas Mordovo rajooniga ning läänes ja loodes Lipetski oblastiga.
Rajooni pindala on 1740 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 388, 2009. aastal 20 006 ja 2002. aastal 23 374.
Petrovskoje rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Uba

Uba (mitmuses oad) on ovaalse või neerukujulise seemnega liblikõieline kultuurtaim; ühtlasi ka nende kultuurtaimede seeme. Eesti oludes on nendeks kultuurtaimedeks põld- või aeduba.
Vulgarism

Vulgarism ehk vulgaarkeelend on labane (vulgaarne), jäme sõna või väljend (keelend), mis enamasti on pärit argoost. Vulgarismid on näiteks "kutu", "molu", "ära mölise". Vulgarism võib olla ka kirjakeele normist häälikuliselt tugevasti erinev sõna või väljend (näiteks "limunaat" 'limonaad'). Vulgarismiks peetakse mittestandardset väljendit, mis iseloomustab harimatut kõnet või kirjaviisi. 
Regulaarsetes ja enamasti mitteametlikes vestlustes on tänapäeval kasutusel palju vulgarismi. Oxfordi ülikooli 2005. aastal koostatud uurimus näitab, et 10–21-aastased noorukid kasutavad vesteldes rohkem vulgarismi kui ülejäänud maailma elanikud. Vulgarismi sagedane ja levinud kasutamine tervikuna on viinud paradoksini, kus inimesed kasutavad seda nii sageli, et New York Timesi sõnul muutub see üha vähem inimestele solvavaks.
Sõna päritolu (etümoloogia).
Sõna "vulgarism" tuleneb ladinakeelsest sõnast "vulgus", mida tõlgitakse kui ‘tavainimesed’ või ‘lihtrahvas’. Halvustavalt ka kui ‘pesemata rahvahulk’, ‘eristamatu kari’ või ‘jõuk’. Ladina keele õpingutes eristatakse selgelt vulgaarset ladina keelt kui igapäevast ladina keelt klassikalisest ladina keelest. Klassikalise ladina keele pani paika kuldajastu tuumik, kuhu kuulusid Cicero, Caesar, Vergil, Ovid jpt. Selline kahe keele, vulgaarse ja klassikalise ladina keele, eristamine oli vastuvõetamatu keeleline kriitika, mis tekitas probleeme. Näiteks üks hõbeaja kuulsamaid kirjanikke, Petronius, kes kirjutas keerukas ja peenes proosa stiilis, kasutas oma teoses "Satyricon" rohkelt kõnekeelseid vulgarisme.
Vulgarism ühiskonnas.
Vulgarism on olnud mure traditsioone austavatele inglastele. 1920. aastatel defineeris inglise leksikograaf Henry Wyld vulgarismi järgmiselt: "Kummalisus, mis surub ennast inglise tavakeelde ja on sellist laadi sõna, mida saab seostada vulgaarse kõnega või harimatu rääkijaga. Vulgarismi sõnad pärinevad üldiselt kas sisserännanud või madalast klassist pärit inimeste kõnekeelest. Vulgarism on peamiselt üks tavakeele väga halbadest variantidest." Moraalsed ja esteetilised väärtused sõltuvad klassi hierarhial ning on peetud usaldusväärseks. Sellise väärkasutuse pürgimus on liigitatud madala klassi märgiks Inglismaal alates 18. sajandist. Kuna lingvistiline vulgaarsus vedas alt ühiskonnaklasse, muutus selle vältimine etiketi põhiosaks. Inglismaal 19. sajandil W. H. Savage'i kirjutatud raamat "Inglise keele vulgarismid ja sündsused" ("The Vulgarisms and Improprieties of the English Language") nendib kõrgema keskklassi muret korrektsuse ja hea kasvatuse puudumise pärast. Kirjanduses on vulgarisme peamiselt kasutatud teadlikult tegelaste iseloomustamiseks või nende dialoogides ja ütlustes.
Mitšurinski rajoon

Mitšurinski rajoon (vene keeles "Мичуринский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Mitšurinski linn (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Pervomaiski rajooniga, kirdes Starojurjevo rajooniga, idas Nikiforovka rajooniga, lõunas Petrovskoje rajooniga la läänes Lipetski oblastiga.
Rajooni pindala on 1650 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 749, 2009. aastal 34 034 ja 2002. aastal 35 196.
Mitšurinski rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Voronež, Lesnoi Voronež, Polnoi Voronež, Alešnja, Ilovai ja Višnjovka.
Sinu Naine

Sinu Naine on Eesti ansambel, mis 2017. aastal võitis TV3 telesaate "Rahvabänd".
Ansambel on pärit Värskast ning esitab nii setokeelseid kui ka eestikeelseid lugusid.
Bänd loodi 2000. aastal Värskas.
Bänd tegutses 2000. aastast kuni 2011. aastani ning siis järgnes paus.
2017. aastal hakkas bänd uuesti tegutsema tänu "Rahvabändi" saatesse kutsumisele ning tegutseb praeguseni.
Ansambel avaldas 2003. aastal albumi "Lapsi tee!".
Bänd esitab tantsumuusikat. Repertuaar koosneb nii omaloomingust kui ka kaveritest.
Ansambel sai oma nime ansambli Meie Mees eeskujul.
Georgi Kolõškin

Georgi Kolõškin (1904–1985) oli vene dirigent.
Ta sai muusikahariduse Leningradi Konservatooriumis, kus lõpetas ka aspirantuuri ja sai kunstiteaduste kandidaadi kraadi. Seejärel töötas Leningradi Konservatooriumi õppejõuna. 1942. aastast oli ta Balti Laevastiku teenistuses, juhatas mereväelaste ansambleid. 
Ta oli Balti Laevastiku laulu- ja tantsuansambli kunstiline juht ning XIV üldlaulupeo mereväelaste koori dirigent.
Tõnu Tubli

Tõnu Tubli (sündinud 7. veebruaril 1988 Viljandis) on eesti muusik (trummar). 
Haridus.
Ta on õppinud Viljandi Paalalinna Gümnaasiumis, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ning Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.
Muusikaga seotud tegevus.
Ta esineb ansambli Trad.Attack! liikmena, mängib Allan Järve kvartetis ja juhib oma sooloprojekti. 
Ta on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõud.
Tunnustus.
2017. aasta etnokulpide jagamisel nimetati ta aasta parimaks muusikuks.
Isiklikku.
Ta on abielus Ugala teatri lavastusala juhi Pille-Riin Lillepaluga, neil on poeg Teodor (sündinud 2018).
Sõjaseisukord Poolas

Sõjaseisukord Poolas (poola keeles "Stan wojenny w Polsce") oli Varssavi Lepingu Organisatsiooni kuulunud Poola Rahvavabariigi territooriumil riigi autoritaarse kommunistliku valitsuse poolt 13. detsembril 1981 välja kuulutatud sõjaseisukord, mis kehtis 22. juulini 1983. Sõjaseisukorra kehtestamise eesmärk oli vältida Solidaarsuse mõju edasist suurenemist ja hoida ära kommunistliku režiimi võimalik langemine. Sõjaseisukorra kehtestamist on hiljem hinnatud ebaseaduslikuks ka tollal kehtinud Poola RV konstitutsiooni silmas pidades. Näiteks ei olnud sellist organit nagu Rahvusliku Päästmise Sõjanõukogu (Wojskowa Rada Ocalenia Narodowego), põhiseaduses ette nähtud. Rahvusliku Päästmise Sõjanõukogusse kuulus lisaks tollasele peaministrile ja kompartei peasekretärile kindral Wojciech Jaruzelskile veel rida kindraleid, üks admiral ja mõned polkovnikud ja alampolkovnikud, tuntud sõjaväelastest näiteks Florian Siwicki ja Czesław Kiszczak.
Vastasseisu mahasurumise käigus interneeriti tuhanded režiimi vastased süüdistust esitamata, hukkus umbes 100 inimest. Paljud poliitvangid vabastati alles pärast üldise amnestia väljakuulutamist 1986. aastal.
Sõjaseisukorra välja kuulutanud kindral Jaruzelski eitas järjepidevalt väidet, mille kohaselt ta olevat enne sõjaseisukorra väljakuulutamist palunud oma Moskva sõbralt, marssal Viktor Kulikovilt, rahvarahutuste mahasurumiseks sõjaväe sissetoomist Poolasse.
Valve Lepik

Valve Lepik (sündinud 3. jaanuaril 1927 Avispea külas Virumaal) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.
1946. aastal lõpetas ta Rakvere Gümnaasiumi. 1948. aastal lõpetas ta Rakvere Muusikaalgkooli klaveri erialal, saades kooli lõputunnistuse nr 1. 1955. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal Ants Kiilaspea õpilasena. Pärast konservatooriumi lõpetamist töötas kolm aastat Tallinna Muusikakoolis kontsertmeistrina.
1958. aastast töötas ta Tartu Muusikakoolis dirigeerimise õpetajana ja meeskoori Gaudeamus kontsertmeistrina. Aastatel 1968–1983 oli ta Gaudeamuse dirigent, seejärel kuni pensionile jäämiseni 2000. aastal töötas muusikapedagoogina Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis.
Pickelhaube

Pickelhaube, ka Pickelhelm, oli kiiver, mis oli 19. ja 20. sajandil kasutusel Saksa sõjaväes, tuletõrjes ja politseis. 
Preisi armee võttis kiivri kasutusse 1842.–1843. aastal, disaini jäljendati laialdaselt teisteski selle ajastu sõjavägedes.
Eisack

Eisack (saksa: "Eisack"; itaalia: "Isarco"; ladina: "Isarus" või "Isarcus") on jõgi Põhja-Itaalias, suuruselt teine jõgi Lõuna-Tiroolis. 
See algab Brenneri mäekuru lähedalt, kõrgusel umbes 1990 m üle merepinna. Jõgi kogub vee umbes 4200 km² suuruselt alalt. Pärast umbes 96 km voolamist ühineb see Bolzanost lõunas Adige jõega. Alguses voolab jõgi läbi Wipptali ja pärast Vahrni küla läbi Eisacktali. 
Selle lähe on laulus "Bozner Bergsteigerlied" Lõuna-Tirooli põhjapiiriks.
Linnad ja külad jõe kallastel on Sterzing, Franzensfeste, Brixen, Klausen, Waidbruck ja viimaks provintsikeskus. Brixenis ühineb see Rienziga. Mitu väiksemat oja on lisajõgedeks, sealhulgas Ridnauneri oja, Pflerscheri oja, Pfitscheri oja, Villnößeri oja, Derjon, Braibach (ka Tierseri oja), Eggentaleri oja ja Talfer, mis voolab Sarntali orust.
Eisacki vett kasutatakse elektri tootmiseks: tammid on Franzensfeste, Klauseni ja Waidbrucki juures.
Eevi Ross (pianist)

Eevi Ross (kuni 1955. aastani Torpats; 1. juuli 1934 Tartu – 30. detsember 2020) oli eesti pianist ja klaveripedagoog.
Ta õppis klaverit algul eraviisiliselt ja siis Tartu Muusikakoolis. Seejärel lõpetas ta 1952. aastal klaveri erialal Erna Saare õpilasena Tallinna Muusikakooli ja 1957. aastal professor Bruno Luki klassis Tallinna Riikliku Konservatooriumi.
Aastatel 1950–2000 töötas ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (klaverisaatja, eriklaveriõpetaja ja kammeransambliklassi õppejõuna). Samuti töötas ta vahepeal Estonia teatris ning Riiklikus Filharmoonias. Alates 1957. aastast esines ta ansamblites ja andis soolokontserte.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli klarnetist Aleksander Rjabov. Nad on mänginud ka koos ansamblina.
Gallus

Gallus oli Vana-Rooma raskerelvastuses gladiaator 3. sajand eKr kuni 1. sajand eKr. Need võitlejad olid Galliast pärit, enamasti sõjavangid. Neile anti nimetus roomlaste poolt lähtuvalt päritolust. Relvastus, varustus ning võitlusstiil olid algselt iseloomulikud Gallia sõdalastele.
Kuna Gallia muutus Rooma provintsiks, arenes see võitlejatüüp aja jooksul uueks gladiaatortüübiks murmilloks.
Nikiforovka rajoon

Nikiforovka rajoon (vene keeles "Никифоровский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Dmitrijevka alev.
Rajoon piirneb põhjas Starojurjevo rajooniga, kirdes Sosnovka rajooniga, kagus Tambovi rajooniga, lõunas Petrovskoje rajooniga ja läänes Mitšurinski rajooniga.
Rajooni pindala on 1191,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 591, 2009. aastal 20 554 ja 2002. aastal 22 970.
Nikiforovka rajoonis on 57 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dmitrijevka alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Polnoi Voronež.
Frederick Reines

Frederick Reines (16. märts 1918 – 26. august 1998) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.
1995. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinnast neutriinode tuvastamise eest koos Clyde Cowaniga tehtud katsetes.
Wipptal

Wipptal (Wippi org) on Alpi org Austrias Tiroolis ja Itaalias Lõuna-Tiroolis, ulatudes Innsbruckist Franzensfesteni. Brenneri mäekuru (1374 m) Austria-Itaalia piiril jagab selle põhjapoolseks Austria "Unteres Wipptaliks" ja lõunapoolseks Itaalia "Oberes Wipptaliks". "Unteres Wipptal" ulatub piki Silli jõge Innsbruckist, kus Sill suurema Inni jõega kohtub, lõunasse kuni Brenneri mäekuruni. Piirist lõuna pool ulatub "Oberes Wipptal" piki Eisacki jõge Sterzingist Franzensfesteni. See moodustab Wipptali ringkonna Lõuna-Tirooli provintsis.
Brenneri Autobahn (kiirtee) (A13 Austrias, A22 Itaalias) läheb läbi oru, alguses "Europabrücke" (Euroopa sild) Innsbrucki juures. See on tähtis maanteeühendus üle Alpide, moodustades osa ühendusteest Müncheni ja Verona vahel. Wipptali elanikud on aastaid kurtnud liiklusmahu üle. Brenneri raudtee läheb samuti läbi oru. Kavandatud Brenneri baastunnel võib kaotada kõik pikamaarongid orust.
Willis Lamb

Willis Eugene Lamb Jr. (12. juuli 1913 Los Angeles – 15. mai 2008 Tucson) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.
1955. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinda avastuste eest vesinikuaatomi uurimisel.
Gerd Binnig

Gerd Karl Binnig (sündinud 20. juulil 1947 Frankfurdis) on saksa füüsik.
1986. aastal anti talle ja Heinrich Rohrerile pool Nobeli füüsikaauhinda skaneeriva tunnelmikroskoobi kavandamise eest (teise poole sai Ernst Ruska).
Walter Houser Brattain

Walter Houser Brattain (10. veebruar 1902 – 13. oktoober 1987) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.
1956. aastal anti talle koos William Shockley ja John Bardeeniga Nobeli füüsikaauhind transistori leiutamise eest.
Leo Aleksander Siiman

Leo Aleksander Siiman (sündinud 12. oktoobril 1979 Potsdamis New Yorgi osariigis Ameerika Ühendriikides) on eesti füüsik ja pedagoogikateadlane.
Haridus.
Ta lõpetas 1997. aastal Western High Schooli, omandas 2001. aastal Florida Ülikoolis bakalaureusekraadi arvutiteadustes ja elektroonikas, kaitses 2008. aastal Kesk-Florida Ülikoolis doktorikraadi füüsikas väitekirjaga "Ultrashort laser pulse interaction with photo-thermo-refractive glass". Aastatel 2009–2012 oli ta järeldoktorantuuris Michigani Ülikoolis.
Teadustöö.
Alates 2013. aastast on ta Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudi haridustehnoloogia vanemteadur. Alates 2019. aastast töötab ta ka Miina Härma Gümnaasiumis füüsikaõpetajana. 
Uurimisvaldkonnad: uurimuslik õpe arvutisimulatsioonide abil; digipädevuse hindamine; kuidas tõhusalt kasutada pedagoogikas tänapäevaseid 3D-vahendeid (3D-arvutiprogrammid, 3D-skannerid, 3D-printerid).
Siiman on üldhariduskooli õppevahendite koostajaid, nt veebipõhises keskkonnas Go-Lab uurimusliku õppe ruum "Kas on hea olla ilus?", laborid (arvutisimulatsioonid) Sexual Selection in Guppies ja Seesaw Lab.
Ta on osalenud rahvusvahelistes uurimisprojektides (Go-Lab, Next-Lab, Uuringulaegas). 
Siiman kuulub teadusorganisatsioonidesse The Optical Society (OSA) ja The International Society for Optics and Photonics (SPIE).
Tal on üle 40 teaduspublikatsiooni, 1 patent.
Stakaato

Stakaato (itaalia keeles "staccato", katkestatult) on muusikas katkendlik, helisid üksteisest järsult eraldav esituse laad. Stakaato on üks artikulatsiooni tüüpe.
Stakaatot tähistab noodikirjas punkt, mis kirjutatakse noodipea kohale või alla, sõna "staccato" või lühend "stacc."
Moneta

Moneta (ladinakeelses tõlkes "hoiataja") oli Vana-Rooma mütoloogias jumalanna Juno lisanimi. Juno Moneta tempel asus Kapitooliumil. Juno püha loom oli hani, mistõttu tema templi juures peeti hanesid. Kui haned oma valjude häälitsustega hoiatasid linlasi vaenlaste rünnaku eest, kirjutati see hoiatus Juno arvele ning anti talle lisanimi Moneta. Peale kõige muu oli Juno ka Rooma linna varajase rahapaja kaitsja, mis rajati väidetavalt 289. aasta paiku Kapitooliumile Juno templi juurde kuuluvasse hoonesse.
Seetõttu on sõna moneta saanud rahandusega seotud tähenduse. Sellest on tulnud hiljem mitmetesse keeltesse rahaga seotud mõisted nagu "money", "mynt", "münze", "monetary", "moneta", "munt" ja ka eestikeelne sõna münt .
Sampuri rajoon

Sampuri rajoon (vene keeles "Сампурский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Satinka alev (aastani 1979 oli keskuseks Sampuri küla).
Rajoon piirneb põhjas Rasskazovo rajooniga, idas Ržaksa rajooniga, lõunas Žerdevka rajooniga, edelas Tokarjovka rajooniga ja loodes Znamenka rajooniga.
Rajooni pindala on 990 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 753, 2009. aastal 14 756 ja 2002. aastal 16 487.
Sampuri rajoonis on 37 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Tsna.
Artikulatsioon

Artikulatsioon ehk hääldus ehk hääldamisviis on keeles häälikute moodustamine kõneelunditega.
Tribuun

Tribuun (ladina keeles "tribunus") oli Vana-Roomas mitme kõrge ametniku nimetus. Kaks tähtsamat neist olid rahvatribuun ja sõjatribuun.
Sõna "tribunus" pärines Vana-Rooma ühiskonnajaotisi ("hõime") tähistanud sõnast "tribus" (vt triibus). Algselt oli triibuseid kolm ja igaüht neist esindas tsiviil-, militaar- ja usuasjus tribuun.
Arnold Juhkum

Arnold Juhkum (29. august 1895 Tallinn – 19. mai 1966 Tallinn) oli eesti filmirežissöör.
15-aastaselt asus tööle tehases Dvigatel, seejärel töötas Vene-Balti laevatehases. 1918. aastal astus vabatahtlikuna Punaarmee 1. Tallinna kommunistlikku pataljoni ja võitles Vene kodusõja lahingutes Uurali rindel. Hiljem võttis ta 2. Viljandi kommunistliku polgu koosseisus osa lahingutest Eestis. Aastatel 1921–1927 töötas ta Ülevenemaalise Erakorralise Komisjoni – OGPU organites.
1921. aastast töötas ta ühtlasi Petrogradi Eesti Töölisteatri (hiljem Eesti Töölisteater Leningradis) näitlejana. Lõpetas Petrogradi Foto-Kinotehnikumi õhtuse osakonna filminäitlejana. 1927. aastast töötas SevZapKino kinovabrikus (hiljem Lenfilmi filmistuudio) algul režissööri abina ja assistendina, hiljem režissöörina. Seejärel töötas populaarteaduslike filmide stuudios Lentehfilm režissöörina. 
1940. aasta oktoobrist 1946. aasta septembrini töötas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi uurijana. 
1946. aasta septembrist töötas Tallinna Kinostuudios režissöörina. Juhtis enam kui 50 nõukogude filmi dubleerimist eesti keelde ning ringvaatefilmide "Nõukogude Eesti" valmistamist. Lühifilm "Eesti põlevkivi" pälvis Eesti NSV Ministrite Nõukogu I preemia.
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.
Jürimõisa

Jürimõisa on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 
Küla asus endise Vatku asunduse põhjaosas ja oli moodustatud Jürimõisa karjamõisa maadest. 
Küla ennistati 2017. aasta oktoobris Ama ja Viitna küla alla kuulunud aladest.
Sootaguse (Kadrina)

Sootaguse on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 
Küla taastati 2017. aasta juunis Leikude ja Undla küla alla kuulunud aladest.
Murmillo

Murmillo (ka "mirmillo") oli Vana-Rooma raskerelvastuses gladiaator Rooma keisririigi ajajärgul. Selle gladiaatoritüübi eelkäijaks olid gallused, kes olid Galliast pärit sõjavangid. Galluste relvastus, varustus ja võitlustiil olid iseloomulikud Gallia sõdalastele. Kuna Gallia sai Rooma provintsiks, arenes see võitlejatüüp aja jooksul uueks gladiaatortüübiks murmilloks.
Relvastus.
Murmillo kandis kogu pead katvat iseloomuliku kõrge harjaga kiivrit ning suurt nelinurkset puidust kilpi ehk "scutum"'it. Ründerelvaks oli lühike mõõk "gladius". Mõõka hoidva käe (enamasti parema) turviseks oli tepitud või rauast varrukas "manica". Tal oli üks sääreturvis (enamasti vasakul jalal). Seda tüüpi gladiaatorid pidid olema atleetlikud relvastuse raskuse tõttu. Murmillol oli võitlejanimi ning kiiver võimaldas tal anonüümseks jääda.
Võitlus areenil.
Murmillo pandi tavaliselt võitlema traaklasega. Väiksematel areenidel võidi vastaseks seada ka samuti raske relvastusega "provocator" või "hoplomachus", aga ka kergrelvastusega "retiarius". Võrku heitvale retiariusele oli murmillo soodne vastane, kuna tal oli kiivril kõrge hari, kuhu võrk võis takerduda.