tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Harkujärve Püha Esimärter Stefanose kogudus

Harkujärve Püha Esimärter Stefanose kogudus (lühemalt Stefanose kogudus) on Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku (EKEKi) kogudus.
Kogudus tegutses 2011. aasta lõpuni Harju maakonnas Harku vallas Harkujärve külas. Kogudus asutati 1996 ja oli ühtlasi esimene EKEKi kogudus Eestis . Kogudus kasutas Harkujärve kogukonnakirikut. 2012. aasta jaanuarist tegutseb kogudus Tallinnas aadressil Koskla tänav 2.
Koguduse esivaimulik on olnud Heigo Ritsbek. Praegu on koguduse vaimulikuks Thomas Eriste.
Jaama Püha Nikolause kogudus

MPEÕK Jaama Püha Nikolause kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jaama külas. Kogudus kasutab Jaama Püha Nikolause kirikut.
Kogudus asutati 1904, kui see eraldus Vasknarva kogudusest.
Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus

EAÕK Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Valga maakonnas Valga vallas Pikkjärve külas. Kogudus kasutab Karula Jumalaema Kaitsmise kirikut.
Kogudus asutati aprillis 1846.
Koguduse esimene preester oli Jakob Kussovski.
Campeonato Brasileiro Série A 2017

Campeonato Brasileiro Série A 2017 oli Brasiilia kõrgeima jalgpalliliiga Campeonato Brasileiro Série A 61. hooaeg. Hooaeg algas 13. mail 2017 ja lõppes 3. detsembril 2017. Tiitlikaitsja oli Palmeiras. Liiga meistriks tuli seitsmendat korda Corinthians.
Klubid.
Liiga hooajal osales 20 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja neli klubi Brasiilia jalgpalli esiliigast, mis kindlustasid endale edasipääsu kõrgliigasse.
Esiliiga võitja Atlético Clube Goianiense mängis Série A-s viimati 2012. aasta hooajal. Klubi jäi siis 19. kohale ja langes välja.
Avaí FC ja CR Vasco da Gama mängisid kõrgliigas viimati 2015. aastal. Sel hooajal said klubid vastavalt 17. koha ja 18. koha ja langesid mõlemad välja.
Esporte Clube Bahia mängis kõrgliigas viimati 2014. aasta hooajal, mil jäädi kaheksateistkümnendaks ja langeti esiliigasse.
Nad asendasid Série A-s eelmisel hooajal välja langenud Internacionali, Figueirenset, Santa Cruzi ja América Mineirot.
Campeonato Brasileiro Série A-s mängisid 2017. aasta hooajal järgmised 20 klubi:
Kohad Lõuna-Ameerika sarjades.
Neli esimest klubi pääsesid mängima 2018. aasta Lõuna-Ameerika klubide turniiri Copa Libertadores alagrupiturniirile. 5. ja 6. koha meeskond pääses Copa Libertadorese esimesse ringi.
Kohtadele 7.–12. jäänud meeskonnad pääsesid Lõuna-Ameerika klubide karikavõistlusele Copa Sudamericana.
Auhinnad.
Parimaks treeneriks valiti meistermeeskonna Corinthianse peatreener Fábio Carille.
Parimaks mängijaks valiti Corinthiansee ründaja Jô, kes võitis samuti Kuldse Palli auhinna ("Bola de Ouro").
Hooaja uustulnukaks valiti Grêmio poolkaitsja Arthur.
Hooaja parima värava eest anti auhind São Paulo mängijale Hernanesele.
Hooaja sümboolsesse koosseisu valiti 11 mängijat, kellest Corinthianseset oli neli, Grêmiost kaks ning Santosest, Botafogost, São Paulost, Cruzeirost ja Fluminensest üks. Need mängijad olid ründajad Henrique Dourado (Fluminense) ja Jô (Corinthians), poolkaitsjad Bruno Silva (Botafogo), Arthur (Grêmio), Hernanes (São Paulo) ja Thiago Neves (Cruzeiro), kaitsjad Fagner (Corinthians), Pedro Geromel (Grêmio), Fabián Balbuena (Corinthians) ja Guilherme Arana (Corinthians) ning väravavaht Vanderlei (Santos). Ainsa välismängijana kuulus hooaja sümboolsesse koosseisu Paraguay mängija Fabián Balbuena .
Meistermeeskonna mängijad.
Seitsmendat korda tuli Brasiilia meistriks Corinthians.
Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kogudus

EAÕK Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kogudus oli õigeusu kogudus, mis tegutses Valgamaal Kastolatsi külas. Kogudus kasutas Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kirikut.
Kogudus asutati 1. jaanuaril 1846.
Kogudus suleti 1958.
Kavilda Püha Aleksandri kogudus

Kavilda Püha Aleksandri kogudus on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartu piiskopkonna kogudus, mis tegutseb Tartu maakonnas Elva vallas Mõisanurme külas. Kogudus kasutab Kavilda kirikut.
Tartumaal Kavildas läks aastatel 1846–1848 õigeusku üle 1714 luterlase. Õigeusu kogudus asutati 1846. aastal Uderna õigeusu kogudusena ja oli tegev kuni 1868, mil asutati Kavilda õigeusu kogudus. Koguduse esimene preester oli Timofei Tišinski. Jumalateenistused toimusid enne kiriku ehitamist mitmetes usutalitusteks kohandatud ruumides, näiteks aitades ja rehealustes. Kavilda riigimõisast eraldati 125 ha maad kiriku ja kalmistu rajamiseks.
1850. aastal kuulus kogudusse 1515, 1900. aastal 1161, 1916. aastal 791 ja 1938. aastal 473 liiget. Koguduse tegevus lakkas 1975. aastal. EAÕK kirikuloo uurija ülempreester August Kaljukose käsikirjalises uurimuses on sulgemise ajaks märgitud 1978. aasta.
Koguduse tegevus jätkus 2003. aastal. Kogudusel on umbes 30 liiget.
Kirami dünastia

Sultan Jamalul Kiram (valitses 1823–1844) oli esimene Filipiinide valitseja, kes kasutas nime Kiram. 
Tema järeltulijatest sai alguse Sulu hašimiidide kuninglik haru – Sulu sultanaati valitsev Kirami dünastia ja temast põlvnevad kõik hilisemad õiguspärased sultanid. 
Filipiinide ja Malaisia vaidlused Kalimantanil asuva Sabahi osariigi üle kestavad tänapäevani. Malaisia maksab tänapäevani Sabahi maa eest renti Kirami dünastia liikmetele vastava ajaloolise lepingu alusel. Skandaalse kuulsusega Filipiinide riigipea Rodrigo Duterte hinnangul kuulub Põhja-Borneo, mis tänapäeval on Malaisia koosseisus olev Sabahi maakond, tegelikult Sulu sultanaadile ja seda valitsenud Kirami dünastiale ning Malaisia peab andma maad Kirami dünastiale tagasi ajaloolise õiguse alusel.[2]
Madhjamaka

Madhjamaka (sanskriti keeles "madhyamaka "‘kesktee õpetus’; tiibeti keeles "dbu ma pa’i lugs"; hiina keeles 中觀派 "zhongguan pai"; jaapani keeles "chūgan ha"), teise nimega šuunjavaada (sanskriti keeles "śūnyavāda "‘tühjuse õpetus’) on mahajaana koolkond, mille rajajaks peetakse Nāgārdžunat. See on üks kahest suurest Indias tekkinud mahajaana budismi koolkonnast joogatšaara kõrval.
Madhjamaka vaate kohaselt on kõik seadmused oma olemuselt tühjad (sanskriti keeles "śūnya"). Ükski väide või argument ükskõik mille kohta ei saa olla absoluutne ega muutumatu, vaid sõltub selle esitamise kontekstist. Tühjus selles tähenduses on võrdsustatud ‘keskmisega’ (sanskriti keeles "madhyama"), st äärmuste ja äärmuslike väidete vältimisega.
Madhjamaka õpetlaste arutlusmeetodiks oli "prasaṅga "ehk ‘järeldamine’, mis seisneb oponendi väidete ümberlükkamises ja absurdini viimises. Selle järgi hakati madhjamaka üht hilisemat haru nimetama prasangikaks. Koolkonna teist haru, mis peab oluliseks ka positiivsete, oma seisukohti tõestavate väidete esitamist, nimetatakse svatantrikaks.
Madhjamaka tähtsaimad tekstid on ületava mõistmise suutrad ja Nāgārdžuna "Mūlamadhyamakakārikās".
Kumāradžīva viis madhjamaka ideed Hiinasse, kus need said tuntuks "sanlun"’i ehk ‘kolme traktaadi’ koolkonnana.
Tänapäeval esindab prasanghika koolkonna õpetust Tiibeti geluki koolkond. Prasanghika koolkonna järgija oli ka Šāntideva.
Õpetus.
"Darmaśūnyatā" õpetus.
"Darmaśūnyatā" (sanskriti keeles "dharmade ehk nähtuste tühjus") doktriini kohaselt on kõik nähtused ja ilmingud omaolekust ("svabhāva") tühjad. Mitte millelgi ei ole iseenesest tähendust. Mitte miski, muuhulgas ka abhidharmas loetletud dharmad, ei saa eksisteerida välistest tingimustest sõltumatult ega oma kindlaks määratud püsivat olemust. Sama kehtib ka buda ja nirvaana kohta. 
Tegemist on keskteega nihilismi ja eternalismi vahel, kuna tunnistatakse nähtuste olemasolu tavatõe seisukohast sõltuvusliku tekkimise käigus. Tavatõe seisukohalt on nähtused olemas, ent nad on vastastikuses sõltuvuses ja pidevas muutumises; ülima tõe seisukohalt on nähtused omaolekust tühjad.
"Darmaśūnyatā" õpetusega ei esita Nāgārdžuna uusi seisukohti ega tugine mahajaana suutratele, vaid kinnitab Buddha antud sõltuvusliku tekkimise õpetust. 
Nāgārdžuna väitel võimaldab just omaoleku puudumine virgumise, kuna omaolek teeks muutused, seehulgas ka virgumise, võimatuks.
Loogika.
Madhjamaka koolkond ei võtnud eesmärgiks uue filosoofilise süsteemi loomist; Nāgārdžuna väitis, et ta ei esita mitte mingisuguseid teese, ta lihtsalt analüüsis teiste esitatud väiteid omaoleku kohta jõudes välja täieliku omaoleku puudumise rõhutamiseni.
Madhjamaka prasanghika haru kasutab kriitilist arutlust näitamaks oponendi väidete väärust ja vasturääkivust. Oponendi väidete ebaloogilisuse tõestamiseks kasutatakse "reductio ad absurdum" argumenti. Madhjamaka svatantrika koolkond pidas vajalikuks ka sõltumatul ja tõesel loogikal põhinevate väidete esitamist.
Kaur (eesnimi)

Kaur on Eesti mehenimi.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kaur 771 mehel. Kaur oli populaarsuselt 206. mehenimi. Kaur oli keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus oli 17). Kõige populaarsem oli eesnimi Kaur vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,26.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kaur 805 mehel. Kaur oli populaarsuselt 202. mehenimi.
Campeonato Brasileiro Série A 2016

Campeonato Brasileiro Série A 2016 oli Brasiilia kõrgeima jalgpalliliiga Campeonato Brasileiro Série A 60. hooaeg. Hooaeg algas 15. mail 2016 ja lõppes 11. detsembril 2016. Tiitlikaitsja oli Corinthians. Liiga meistriks tuli üheksandat korda Palmeiras.
Klubid.
Liiga hooajal osales 20 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja neli klubi Brasiilia jalgpalli esiliigast, mis kindlustasid endale edasipääsu kõrgliigasse.
Esiliiga võitja Botafogo de Futebol e Regatas mängis Série A-s viimati 2014. aasta hooajal. Klubi jäi siis 19. kohale ja langes välja. Viimati mängis 2014. aastal ka Esporte Clube Vitória, mis sai toona 17. koha.
Santa Cruz Futebol Clube mängis kõrgliigas viimati 2006. aastal pärast teise koha saavutamist esiliigas. Klubi jäi siis 20. kohale ja langes välja.
América Futebol Clube mängis kõrgliigas viimati 2011. aasta hooajal, mil jäädi üheksateistkümnendaks ja langeti esiliigasse.
Nad asendavad Série A-s eelmisel hooajal välja langenud klubisid Avaí FC, CR Vasco da Gama, Goiás Esporte Clube ja Joinville Esporte Clube.
Campeonato Brasileiro Série A-s mängisid 2016. aasta hooajal järgmised 20 klubi:
Kohad Lõuna-Ameerika sarjades.
Neli esimest meeskonda pääsesid mängima 2017. aasta Lõuna-Ameerika klubide turniiri Copa Libertadores alagrupiturniirile. 5. ja 6. koha meeskond pääsesid Copa Libertadorese esimesse ringi.
2016. aasta Brasiilia karika võitnud Grêmio (liiga üheksas) ja 2016. aastal Lõuna-Ameerika karika võitnud Chapecoense (liiga üheteistkümnes) pääsesid samuti Copa Libertadorese alagrupiturniirile.
Corinthians, Ponte Preta, São Paulo, Cruzeiro, Fluminense ja Sport pääsesid Lõuna-Ameerika klubide karikavõistlusele Copa Sudamericana.
Auhinnad.
Parimaks treeneriks valiti meistermeeskonna Palmeirase peatreener Cuca.
Parimaks mängijaks valiti Palmeirase ründaja Gabriel Jesus, kes võitis samuti Kuldse Palli auhinna ("Bola de Ouro").
Hooaja uustulnukaks valiti Santose poolkaitsja Vitor Bueno.
Hooaja parima värava eest anti auhind Palmeirase mängijale Zé Robertole 28. vooru mängus Santa Cruzi vastu löödud värava eest.
Hooaja sümboolsesse koosseisu valiti 11 mängijat, kellest Palmeirasest oli seitse, Flamengost kaks ning üks Grêmiost ja Atlético Mineirost. Need mängijad olid ründajad Gabriel Jesus (Palmeiras) ja Robinho (Atlético Mineiro), poolkaitsjad Dudu (Palmeiras), Diego (Flamengo), Moisés (Palmeiras) ja Tchê Tchê (Palmeiras), kaitsjad Jorge (Flamengo), Yerry Mina (Palmeiras), Pedro Geromel (Grêmio) ja Jean (Palmeiras) ning väravavaht Jailson (Palmeiras). Ainsa välismängijana kuulus hooaja sümboolsesse koosseisu Colombia mängija Yerry Mina.
Meistermeeskonna mängijad.
Üheksandat korda tuli Brasiiliaa meistriks Palmeiras.
Vabade assotsiatsioonide meetod

Vaba assotsiatsioon (inglise keeles "free association") on psühhoanalüüsi tehnika, mille töötas Josef Breueri hüpnoosimeetodi põhjal välja Sigmund Freud.
Freud kirjeldas vaba assotsiatsiooni järgmiselt: "Vaba assotsiatsiooni olulisus seisneb selles, et patsiendid räägiksid iseendast, mitte ei kordaks analüütiku ideid; teiste inimeste soovituste järelekorrutamise asemel töötavad nad läbi pigem iseendaga seonduvat."
Herman Seemen

Herman Seemen (22. aprill 1898 – 13. august 1980) oli eesti vallavanem ja põllumees.
Osales Vabadussõjas Sakala partisanide pataljoni koosseisus, sai "Mõisa" asunikutalu Vooru mõisasüdames. 1927–1934 Vana-Suislepa, 1935–1939 Suislepa vallavanem. Tema ametiajal asutati 1932. aastal vallas jaoskonnaarsti ametikoht, 1939 avati apteek ja rahvamaja. Kolhoosis ehitusbrigaadi liige.
Hans Rõõm

Hans Rõõm (14. juuli 1899 Järveküla, Suislepa – 1. veebruar 1942) oli eesti põllumees.
Osales Vabadussõjas, Veergoja asundustalu peremees, traktori, rehepeksumasina jms omanik. Seltside asutaja ja juhatuse liige. Suislepa Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu esimees, Suislepa vallavolikogu liige, Tarvastu põllumeeste konvendi liige, Suislepa Ühispanga asutaja ja asjaajaja 1929-1941. Arreteeritud 14. juunil 1941, suri enne surmaotsuse täidesaatmist Sosva vangilaagris.
Ney

Ney oli Prantsusmaa aadlisuguvõsa.
Napoleon I nimetas marssal Michel Ney (1769–1815) pärast Elchingeni lahingut, 6. juunil 1808, Elchingeni hertsogiks (Duc d'Elchingen) ja pärast Borodino lahingut, 25. märtsil 1813, Moskva vürstiks (Prince de la Moskowa). Mõlemad tiitlid olid pärilikud, jagati Michel Ney poegade vahel (sünnieesõigus oli Moskva vürstil) ja neid võis taasühendada ainult võrdväärsete pärijate puudumisel, nagu 1928. aastal ka juhtus. 
Michel Ney abiellus 1802. aastal Aglaé Louise Auguié'ga (1782–1854), kellega tal oli neli poega:
Viimane Elchingeni hertsog ja Moskva vürst Michel Ney suri 19. detsembril 1969 ja tema ainus tütar Laetitia 10. veebruaril 2005.
Loobu metsandik

Loobu metsandik on metsandik Lääne-Virumaa metskonnas. Loobu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Haljala, Kadrina ja Rakvere riigimetsi.
Põlula metsandik

Põlula metsandik on metsandik Lääne-Virumaa metskonnas. Põlula metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rakvere, Tapa, Vinni ja Väike-Maarja valla riigimetsi.
Triigi metsandik

Triigi metsandik on metsandik Lääne-Virumaa metskonnas. Triigi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Vinni ja Väike-Maarja riigimetsi.
Tudu metsandik

Tudu metsandik on metsandik Lääne-Virumaa metskonnas. Tudu metsandik hõlmab osaliselt Vinni valla riigimetsi.
Varangu metsandik

Varangu metsandik on metsandik Lääne-Virumaa metskonnas. Varangu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rakvere, Kadrina, Tapa ja Väike-Maarja riigimetsi.
Venevere metsandik

Venevere metsandik on metsandik Lääne-Virumaa metskonnas. Venevere metsandik hõlmab osaliselt Vinni valla riigimetsi.
Ahtme Kool

Ahtme Kool on Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel aadressil Õpetajate tänav 3 asuv riiklik põhikool intellektipuudega õpilastele. Koolis toimub õpe 
põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava järgi. Koolis on nii eesti- kui ka venekeelse õppekeelega klassid.
Bioloogilise mitmekesisuse tippkeskus

Bioloogilise mitmekesisuse tippkeskus FIBIR (inglise Frontiers in Biodiversity Research) Tartu Ülikooli juures asuv Eesti teaduse tippkeskus. FIBIRi eesmärk oli uurida eri ökosüsteemide elurikkuse varieeruvust. 
Tippkeskusel oli kuus uurimisrühma, mida juhtisid Martin Zobel, Meelis Pärtel, Urmas Kõljalg, Toomas Tammaru, Raivo Mänd ja Asko Lõhmus.
Niidu park

Niidu park, ka Niidupark, on ajaloolise Niidu mõisa aladel asuv park Pärnus Rääma linnaosas.
Kohanimest on kirjalikke teateid alates aastast 1909. Pargi saksakeelne nimetus oli "Park in Nido".
Niidu park moodustab osa Niidu maastikukaitsealast.
Parki läbivad Tammiste tee ja Niidupargi tänav, millel asub teiste seas Pärnu Internaatkooli hoone.
Niidupargi tänav

Niidupargi tänav on mitme tänava nimi:
Ajavaod

"Ajavaod" on Eesti telesari, mis käsitleb Eesti ajaloos olulisi inimesi ja sündmusi. Saadet juhtis Mati Talvik. Saadet näidatakse Eesti Televisioonis.
Esimene saade oli eetris 2010.
Brigaad 3

"Brigaad 3" oli eesti telesari (täpsemalt arstisari), mida 2007–2008 näitas TV3. Ühel hooajal oli eetris 12 osa ja üks osa kestis 45 minutit.
Siin me kokku saime

"Siin me kokku saime" on Ott Leplandi singel. Laulu viisi on loonud Ott Lepland, sõnad Ott Lepland ja Maian Kärmas. 
Lugu on esimene singel vokaal-instrumentaalansambli esituses, mille koosseisu kuuluvad peale Ott Leplandi veel Karl-Erik Tamme (kitarr, taustalaul), Kristiina Renser (taustalaul) ja Elis Loik (taustalaul).
Noid

Noid on Petroskoist pärit bänd, kes loob ja esitab vepsakeelseid lugusid etno-elektrovõtmes. Bänd loodi aastal 2007.
Márta Rudas

Márta Antal-Rudas (14. veebruar 1937 Debrecen – 6. juuni 2017) oli ungari odaviskaja.
Márta Rudas võitis hõbemedali odaviskes 1964. aasta Tokyo olümpiamängudel. 1960. aasta Rooma olümpiamängudel sai ta odaviskes 9. koha ja 1968. aasta México olümpiamängudel sai ta odaviskes 4. koha.
Tema isiklik rekord odaviskes oli 58.36.
Burton Richter

Burton Richter (22. märts 1931 Brooklyn, New York – 18. juuli 2018 Stanford) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.
Ta sündis juudi peres ja kasvas üles New Yorgis Queensi linnaosas. Tema isa Abraham Richter oli tekstiilitööline.
1952. aastal sai ta Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis bakalaureusekraadi ja 1956 doktorikraadi.
Ta juhtis Stanfordi lineaarkiirendi keskuse (SLAC) meeskonda, mis avastas 1974. aastal koos Brookhaveni Riikliku Laboratooriumi meeskonnaga (mida juhtis Samuel Ting) J/ψ mesoni. 
1976. aastal anti Richterile ja Tingile avastuse eest Nobeli füüsikaauhind.
Aastatel 1984–1999 oli ta SLAC-i juhataja.
Tšiili peeso

Tšiili peeso (CHP, ISO 4217 kood CLP) on Tšiili rahaühik.
Praegusel kujul on Tšiili peeso käibel alates 1975. aastast.
Rahaühiku sümbolina kasutatakse tähte S, mida läbib üks või kaks vertikaaljoont (dollarimärk).
Tšiili peeso jaguneb ametlikult 100 "centavo"-ks, kuid praegu ei ole käibel "centavo"-nominaaliga münte.
Käibel on 1000, 2000, 5000, 10 000 ja 20 000 peeso väärtuses paberrahad ning 1, 5, 10, 50, 100 ja 500 peeso väärtuses mündid.
Carlo Rubbia

Carlo Rubbia (sündinud 31. märtsil 1934 Gorizias) on itaalia füüsik.
1984. aastal anti talle ja Simon van der Meerile Nobeli füüsikaauhind töö eest W- ja Z-bosoni avastamisel.
Alfred Kastler

Alfred Kastler (3. mai 1902 Guebwiller, Elsass-Lotring, Saksa Keisririik – 7. jaanuar 1984 Bandol, Prantsusmaa) oli Prantsusmaa füüsik.
Varanasi

Varanasi (Vārānasī (sanskriti keeles "vārāṇasī"), ka "Kāšī" või "Benares") on linn Indias tänapäeva Uttar Pradeshi osariigis Gangese vasakul kaldal ning asub osariigi pealinnast Lucknow'st 320 km kaugusel kagus. See on üks India olulisematest pühapaikadest.
Ühena seitsmest hinduismi pühast linnast on Vārānasī tähtis palverännakute sihtpunkt, kus sooritatakse puhastavaid suplusi ja põletatakse surnuid, kelle tuhk heidetakse Gangesesse.
Seal asub arvukalt pühamuid, teiste seas ka üks kuulsamaid Šiva templeid.
Vārānasīt peetakse üheks vanemaks pidevalt asustatud linnaks maailmas. See on olnud läbi sajandite hinduismi kultuuri- ja hariduselu keskus.
Buddha Šākjamuni pidas Vārānasī lähedal Sārnāthis oma esimese jutluse "Seadmuseratta käimapanemine".
Suur kanjon

Suur kanjon (inglise keeles "Grand Canyon") on Colorado jõe uuristatud kanjon Arizona osariigis Ameerika Ühendriikides.
Kanjon on 446 km pikk, kuni 29 km lai ja kuni 1857 meetrit sügav.
Mõned aspektid kanjoni ajaloos on geoloogide seas vaidluse all, kuid mitmed hiljutised uuringud toetavad seisukohta, et Colorado jõgi rajas oma voolusängi sellesse piirkonda 5-6 miljonit aastat tagasi. Sellest ajast alates on jõgi koos oma lisajõgedega uuristanud sängi sügavamaks ja ka laiemaks, paljastades Colorado platoo geoloogilise ajaloo.
Tuhandeid aastaid on kanjoni alal elanud Põhja-Ameerika indiaanlased. Esimese eurooplasena külastas Suurt kanjonit 1540. aastal hispaania konkistadoor García López de Cárdenas.
Tänapäeval hõlmavad kanjoni rahvuspark ja teised kaitsealad. Suur kanjon on populaarne turismisihtkoht, rahvusparki külastab igal aastal viis miljonit inimest.
Eurogümnaasium

Eurogümnaasium on Tallinnas aadressil Eduard Vilde tee 72 asuv vene õppekeelega eragümnaasium. Kool on MTÜ Teeviit Eurokool üks struktuuriüksus.
Kool alustas tegevust 1. septembril 1994 nime Vene Erakool "Polüloog" all. Aastatel 2002–2006 kandis kool nime Vene Eragümnaasium "Polüloog". Alates 1. aprillist 2006 kannab kool nime Eurogümnaasium.
Aastatel 1998–2009 oli kooli direktor Irina Antonjuk. Jaanuarist 2014 on kooli direktor Valeri Novikov.
Kool 21. Sajandil

Kool 21. Sajandil on venekeelne erakool (eragümnaasium) Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas.
Kooli haldab MTÜ Kool 21. sajandil. Kooli pidaja esindaja on Sergei Kornilov ja kooli direktor on Svetlana Ridala. Kooli asutaja on Alevtina Kornilova.
Kool asutati 1994. aastal, kuni 2011. aastani asus kool Haabersti linnaosas. Kool on kandnud nime Haabersti Vene Eragümnaasium.
Alates 1. jaanuarist 2012 asub kool Pelgulinnas aadressil Sõle tänav 40.
Hellamaa algkool

Hellamaa Algkool oli algkool Saare maakonnas Muhu vallas Hellamaa külas.
Kooli ajalugu algas 28. oktoobril 1901, kui Kantsil avati Muhu Hellamaa 2-klassiline ministeeriumikool. 1919 muudeti kool algkooliks ja hiljem 6-klassiliseks kooliks.Pärast II maailmasõda muudeti kool 7-klassiliseks mittetäielikuks keskkooliks. 1961 muudeti kool 8-klassiliseks kooliks. 1978 muudeti kool 4-klassiliseks algkooliks. Kool suleti 2002.
Rinnahoidja

Rinnahoidja on aluspesuese, mille eesmärk on toetada naise rindu.
Rinnahoidja on keerulise ehitusega ning koosneb mitmest osast. Rinnahoidjaid valmistatakse paljudes eri suurustes, et vastata erisugustele kehamõõtudele. Samuti on rinnahoidjaid mitmesugustest materjalidest ja erisuguste lõigetega sõltuvalt funktsioonist, mida rinnahoidja peab konkreetses olukorras täitma, ja moest. 
Rinnahoidja põhilised osad on rindade all ja üle selja paiknev riba, kaks korvi ning õlapaelad. On ka ilma õlapaelteta rinnahoidjaid ja sportrinnahoidjad, millel ei ole eraldi korve.
Ajalugu.
Rindu toetavate riideesemete kandmine võib ulatuda Vanasse Kreekasse. Naised kandsid villast või linast riideriba, mis mässiti üle rindade ja kinnitati seljal. Vanas Roomas oli selle kasutamine juba üldlevinud. Ida-Tiroolis on leitud 15. sajandist pärinevad riideesemed, mis arvatakse olevat rinnahoidjad. Mõnel neist on linasest riidest õmmeldud korvid ja õlapaelad.
Alates 16. sajandist oli jõukamate naiste seas levinud sellise korseti kandmine, mis surus rinnad ülespoole.
19. sajandi lõpus hakati otsima alternatiive. Esimese moodsa rinnahoidja patenteeris 5. septembril 1899 Christine Hardt Dresdenist, 1914. aastal võttis kahest rätist loodud rinnahoidjale patendi USA kunstipatroon ja kirjastaja Mary Phelps Jacob (hiljem Caresse Crosby).
Rinnahoidja korvi suuruste tähistamine tähtedega A-st kuni D-ni võttis kasutusele oktoobris 1932 S.H. Camp and Company.
Isamaa ilu hoieldes

"Isamaa ilu hoieldes" on Eesti laul, mida laulva revolutsiooni ajal esitas Ivo Linna ansambliga In Spe; üks "Viiest isamaalisest laulust". 
Laul põhineb Karl August Hermanni laulul "Isamaa mälestus".
Laulu kantakse sageli ette ka Eesti laulupidudel.
Esimesed kaks rida "Isamaa ilu hoieldes,Võõraste vasta võideldes" on 157. ja 158. read Fr. R. Kreutzwaldi Kalevipoeg eeposest.
Obligatsiooniõigus

Obligatsiooniõigus Rooma eraõiguses on relatiivne õigus, s.t see on suunatud konkreetse isiku vastu. Obligatsiooniõiguses on õigussuhete subjektid alati konkreetselt kindlaks määratud. Õigussuhe tekib kahe subjekti – kreeditori (võlausaldaja) ja deebitori (võlgnik) – vahel. Obligatsioon on õigussuhe, mille alusel üks või rohkem isikuid on õigustatud nõudma teiselt või teistelt isikutelt millegi teostamist või sooritamist.
Obligatsiooni tekkimine.
Obligatsiooniõigusliku suhte tekkimiseks peab olema kindel juriidiline fakt. Roomas oli esialgu obligatsiooni tekkimise aluseks mingi süütegu või kahju tekitamine, mille puhul tekkis vastutus. Varaline vastutus tekib hiljem. Obligatsioonid võivad tekkida mitmesugustest alustest. Vanimal ajal oli obligatsioonide tekkimise peamiseks aluseks kriminaalõiguslik süütegu. Hilisemal ajal sai peamiseks aluseks juriidiline tehing, nt leping, millele lisanduvad tsiviilõiguslikud deliktid.
Obligatsioonide liigid.
Justinianuse "Institutsioonides" on öeldud, et obligatsioonid tekivad neljal alusel (I.3.13.2.). Obligatsioonid jagunevad tekkimise aluste järgi:
Rooma obligatsiooniõiguses võib täheldada kahte ajaloolist kihti: vanima "ius civile" ja hilisema aja obligatsioonide süsteem. Sellele vastab obligatsioonide jaotus: "obligationes civiles" ja "obligationes honorariae". Tsiviilsed obligatsioonid on normeerinud Rooma rahva seadusandlikud organid või on seda tehtud Rooma juristide interpretatsioonide põhjal. Honoraarsed obligatsioonid on niisugused, mida on preetor oma praktikaga kujundanud.
Obligatsioonil on täielik juriidiline väärtus vaid siis, kui see on kaitstud kohtuliku hagiga. Sellisel jaotusel põhinevad hagid jagunevad:
Obligatsiooni subjektid.
Vanemal ajal oli obligatsioon võlgniku ja kreeditori isiklik seos, mistõttu polnud võimalik obligatsiooni poolte asendamine teiste isikutega. Et käibe arenemisega kerkis obligatsioonides esile varanduslik pool, hakati aegamööda lubama ka ühe lepingupoole asendamist teise isikuga.
Samas obligatsioonis on mõeldav ühe kreeditori asendamine teise kreeditoriga. Sellist isikute muutust obligatsioonis, kus üks kreeditor annab temale kuuluva nõudeõiguse üle teisele isikule, nimetatakse loovutuseks ehk tsessiooniks (ld "cessio").
Peale muutuste kreeditori poolel võib obligatsioonis muuta ka deebitori poolt. Samas obligatsioonis ühe deebitori asendamist teisega nimetatakse võla ülekandmiseks. Võlakohustuse ühelt teisele deebitorile ülekandmiseks on alati vajalik kreeditori nõusolek.
Sind surmani

"Sind surmani" on Lydia Koidula luuletus, mille viisistas Aleksander Kunileid.
Laulu loomisest.
Aleksander Kunileid kirjutas koorilaulu "Sind surmani" Lydia Koidula varemilmunud (1867.a. kogumik "Emmajõe Öpik") tekstile 1869. aasta alguses. Koidula sõnadele muusika loomiseks andis autorile inspiratsiooni Carl Robert Jakobson. Laul on kirjutatud segakoorile või meeskoorile a cappella. 
Laulust on töötluse teinud 1988. aastal Alo Mattiisen (Jüri Leesmenti sõnad) ning laulva revolutsiooni ajal esitas töötlust Ivo Linna ansambliga In Spe. See üks isamaaliste laulude seadest "Viis ärkamisaegset laulu".
Laulupidu.
"Sind surmani" oli kavas juba I üldlaulupeol 1869. aastal. 
Kunileiu loodud laulud "Sind surmani" ja "Mu isamaa on minu arm" Lydia Koidula sõnadele olid ainsad eestikeelsed laulud Eesti esimesel üldlaulupeol 1869. aastal Tartus. Ühtlasi on need esimesed helitööd, mis loodud eestikeelsetele luuletekstidele. Laulude meloodiad põhinevad soome viisidel. Kunileid oli ka I üldlaulupeo üks juhte.
Kammerkoor Solare

Kammerkoor Solare on Eesti kammerkoor.
Koori asutas 1977. aastal Jarmo Kiik Rakvere KEK-i juures tegutseva segaansamblina. 1981. aastal nimetati segaansambel kergemuusikakooriks (oli ainus kergemuusikakoor tollases Rakvere rajoonis), 1990. aastatel kasutati juba kammerkoori nimetust.
Solare oli Eesti Vabariigi hümni esimene avalik esitaja pärast keeluaastakümneid – 14. juunil 1988 juuniküüditamise mälestusüritusel Rakveres, asutajadirigent aga oli nooruses olnud poliitvang nõukogudevastaste lendlehtede levitamise pärast.
Rakvere (koor)

Meeskoor Rakvere on Eesti meeskoor, mis tegutseb Rakveres. Koor asutati 1949. aastal. 
Koori tegevdirigent on Anu Korsar. Varem oli dirigent Jaanus Nurmoja ja abidirigent oli Ahti Bachblum. 
Koorivanem on 9. septembrist 2020 Jaanus Betlem (enne seda Arvo Roosipuu).
1960. aastate algul oli kooris ligi 80 lauljat. Hiljem on koori lauljate arv vähenenud.
Runo (koor)

Meeskoor Runo on Tallinnas tegutsev Eesti meeskoor.
Koor sai alguse 4. oktoobril 1949, kui kokku tuli Eesti NSV Töönduskooperatsiooni Kultuuribaasi Meeskoor. Koori asutamise eesotsas oli Töönduskooperatsiooni Kultuuribaasi juhtkond ja dirigent Arno Kallikorm.
1959–1965 kandis koor nime Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu Meeskoor. Aastast 1966 kannab koor nime Runo.
1967 pälvis koor rahvakoori nimetuse ja 1989 Eesti NSV teenelise koori nimetuse.
2000 sai koor MTÜ staatuse (MTÜ Meeskoor RUNO).
Poistekoor Revalia

Poistekoor Revalia on Eesti poistekoor. Koor asutati 1954 ja on vanim vaheaegadeta tegutsev poistekoor Eestis. 
Koori dirigeerivad Tanel Nurk ja Alla Eenma. Varem on koori dirigeerinud teiste seas Kuno Areng, Uno Järvela, Peeter Perens, Hirvo Surva.
Segakoor Koit

Segakoor Koit on Viljandis tegutsev segakoor.
Koor asutati 1869. 
1904 kirjutasid Mihkel Lüdig ja Friedrich Kuhlbars koorile lipulaulu "Koit".
Koori on dirigeerinud teiste seas M. Raudsepp, E. Rosenvald, M. Kampmann, J. Sumer, V. Tubin, K. Grünvald, J. Saar, A. Pung, P Krigul, J. Moks, J. Allik ja Elve Soovere.
1990. aastate lõpus laulis kooris umbes 50 lauljat.
Saaremaa Ühendatud Meeskoor

Saaremaa Ühendatud Meeskoor (lühend SÜM) on Saare maakonnas tegutsev meeskoor. 
SÜMi asutas sügisel 1973 Harri Kuusk. 1973. aastal laulis SÜMis 138 ja 2013. aastal 24 meest, 2020. aastal laulab kooris 28 meest.
Kabala metsandik

Kabala metsandik on metsandik Järvamaa metskonnas. Kabala metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Türi ja Järva valla riigimetsi.
Rava metsandik

Rava metsandik on metsandik Järvamaa metskonnas. Rava metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Tapa ja Järva valla ning Paide linna riigimetsi.
Türi metsandik

Türi metsandik on metsandik Järvamaa metskonnas. Türi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Türi valla, Paide linna ja Järva valla riigimetsi.
Väätsa metsandik

Väätsa metsandik on metsandik Järvamaa metskonnas. Väätsa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Tapa, Järva, Türi valla ja Paide linna riigimetsi.
Aegviidu metsandik

Aegviidu metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Aegviidu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Anija ja Tapa valla riigimetsi.
Keila metsandik

Keila metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Keila metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Harku, Lääne-Harju ja Saue valla riigimetsi.
Kuusalu metsandik

Kuusalu metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas.
Paunküla metsandik

Paunküla metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Paunküla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Anija, Kose ja Kõue valla riigimetsi.
Saku metsandik

Saku metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Saku metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Harku, Saue, Saku, Rae Kiili, Kose, Raasiku ja Anija valla riigimetsi.
Viimsi metsandik

Viimsi metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Viimsi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viimsi, Rae, Jõelähtme, Raasiku, Kuusalu ja Anija valla riigimetsi.
Igor Ivanov (täpsustus)

Igor Ivanov on mitme tuntud inimese nimi:
Wagrami vürst

Wagrami vürst ("Prince de Wagram") on Napoleon I poolt marssal Louis-Alexandre Berthier'le (1753–1815) 1809. aastal antud tiitel. Varem oli saanud veel Neuchâteli suveräänseks vürstiks ja Valangini hertsogiks (mõlemad 1806).
Wagrami vürsti tiitlit on kandnud:
Navarre'i hertsog

Navarre'i hertsog ("Duc de Navarre") oli Prantsusmaa aadlitiitel, mille Napoleon I andis 9. aprillil 1810 oma lahutatud naisele Joséphinele.
Tiitel on nimetatud Normandias asuva Navarre'i mõisa, mitte Navarra kuningriigi järgi.
Navarre'i hertsogid on olnud:
Santa Cruzi hertsog

Santa Cruzi hertsog ("Duque de Santa Cruz") oli Brasiilia tiitel, mille keiser Pedro I andis oma abikaasa, Leuchtenbergi Amélie, vennale Auguste de Beauharnais'le 5. novembril 1829.
Auguste abiellus 1. detsembril 1834 keisri tütre, Portugali kuninganna Maria IIga, ja suri järglasteta 24-aastaselt 28. märtsil 1835. Ta on ainus Santa Cruzi hertsog.
Valmy hertsog

Valmy hertsog ("Duc de Valmy") oli tiitel, mille Prantsuse keiser Napoleon I andis 3. juunil 1808 Valmy lahingu (20. septembril 1792) võitjale, marssal François Christophe de Kellermannile.
Valmy hertsogid olid:
Kärdla metsandik

Kärdla metsandik on metsandik Hiiumaa metskonnas. Kärdla metsandik hõlmab osaliselt Hiiumaa valla riigimetsi.
Putkaste metsandik

Putkaste metsandik on metsandik Hiiumaa metskonnas. Putkaste metsandik hõlmab osaliselt Hiiumaa valla riigimetsi.
Kullamaa metsandik

Kullamaa metsandik on metsandik Läänemaa metskonnas. Kullamaa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Vormsi, Lääne-Nigula ja Lääneranna valla riigimetsi.
Piirsalu metsandik

Piirsalu metsandik on metsandik Läänemaa metskonnas. Piirsalu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Haapsalu, Vormsi ja Lääne-Nigula valla riigimetsi.
Kihelkonna metsandik

Kihelkonna metsandik on metsandik Saaremaa metskonnas. Kihelkonna metsandik hõlmab täielikult või osaliselt endise Mustjala, Kihelkonna, Kärla, Kaarma, Lümanda, Salme ja Torgu valla riigimetsi.
Kuressaare metsandik

Kuressaare metsandik on metsandik Saaremaa metskonnas. Kuressaare metsandik hõlmab täielikult või osaliselt endiste Kärla, Mustjala, Kaarma, Pihtla, Leisi, Valjala, Orissaare, Laimjala, Pöide ja Muhu valla riigimetsi.
Erastvere metsandik

Erastvere metsandik on metsandik Põlvamaa metskonnas. Erastvere metsandik hõlmab osaliselt Kanepi valla riigimetsi.
Ilumetsa metsandik

Ilumetsa metsandik on metsandik Põlvamaa metskonnas. Ilumetsa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Kanepi, Põlva, Räpina, Setomaa ja Võru valla riigimetsi.
Orava metsandik

Orava metsandik on metsandik Põlvamaa metskonnas. Orava metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Räpina, Setomaa ja Võru valla riigimetsi.
Räpina metsandik

Räpina metsandik on metsandik Põlvamaa metskonnas. Räpina metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põlva, Räpina ja Setomaa valla riigimetsi.
Märjamaa metsandik

Märjamaa metsandik on metsandik Raplamaa metskonnas. Märjamaa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rapla ja Märjamaa valla riigimetsi.
Kõnnu metsandik

Kõnnu metsandik on metsandik Raplamaa metskonnas. Kõnnu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rapla, Kehtna, Märjamaa ja Türi vallariigimetsi.
Käru metsandik

Käru metsandik on metsandik Raplamaa metskonnas. Käru metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rapla, Kehtna ja Türi valla riigimetsi.
Mahtra metsandik

Mahtra metsandik on metsandik Raplamaa metskonnas. Mahtra metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Kohila, Märjamaa, Kehtna ja Rapla valla riigimetsi.
Koorküla metsandik

Koorküla metsandik on metsandik Valgamaa metskonnas. Koorküla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viljandi ja Tõrva valla riigimetsi.
Taheva metsandik

Taheva metsandik on metsandik Valgamaa metskonnas. Taheva metsandik hõlmab osaliselt Valga valla riigimetsi.
Valga metsandik

Valga metsandik on metsandik Valgamaa metskonnas. Valga metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Sangaste, Tõrva ja Valga valla riigimetsi.
Antsla metsandik

Antsla metsandik on metsandik Võrumaa metskonnas. Antsla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Mõniste ja Antsla valla riigimetsi.
Misso metsandik

Misso metsandik on metsandik Võrumaa metskonnas. Misso metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Setomaa, Võru ja Rõuge valla riigimetsi.
Roosa metsandik

Roosa metsandik on metsandik Võrumaa metskonnas. Roosa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rõuge ja Võru valla riigimetsi.
Võru metsandik

Võru metsandik on metsandik Võrumaa metskonnas. Võru metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Antsla, Rõuge ja Võru valla riigimetsi.
Emil Sperlingk

Emil Sperlingk (ka Sperrlingk; 13. aprill 1886 Tartu – 11. oktoober 1936 Tallinn) oli Eesti ametnik ja vanglaülem.
Ta alustas tööd vanglate alal Tartu vangla kantseleiametnikuna, hiljem vanglaülema abina. Oli Riias keskvangla ülema abi, hiljem Viljandi ja Võru vangla ülem. 
1915. aastal määrati ta Tartu vangla ülemaks, oli selles ametis kuni Saksa okupatsioonini. Pärast okupatsiooni oli taas Tartu vangla ülem ja vangimajade inspektori kohusetäitja.
1923. aastal määrati ta Keskvangla ülemaks. Pärast 11. novembril 1934 toimunud Artur Sirgu põgenemist saadeti ta erru, ametlikult tervislikkudel põhjustel.
Jõvan Kõrla

Jõvan Kõrla (mari Йыван Кырла; kodanikunimi Kirill Ivanov, Кирилл Иванович Иванов; 17. märts 1909 Kupsola küla, Vjatka kubermang (tänapäeval Marimaa) – 3. juuli 1943 Krasnoturjinsk, Sverdlovski oblast) oli mari näitleja ja luuletaja.
Päritolu ja haridus.
Jõvan Kõrla oli pärit vaesest talupoja perekonnast. Kooli lõpetamise järel suunati ta 1926. aastal õppima Kaasani Ülikooli töölisfakulteedi mari osakonda. 1929. aastal jätkas ta õpinguid Moskva Kinematograafiatehnikumis.
Elukäik ja looming.
1931. aastal mängis Jõvan Kõrla esimeses Nõukogude täispikas helimängufilmis "Lähetus ellu" Mustafa rolli. Kõrla marikeelsed väljendid ja laulud filmis tõstsid maride eneseteadvust ja ta sai rahva hulgas väga populaarseks.
Jõvan Kõrla avaldas kolm luulekogu. Tema esikkogu "Ме ударне улына" ("Me oleme lööktöölised") ilmus 1931. aastal. 1932. aastal avaldas ta järgmise luulekogu "Революцийын йукшо дене муралтем мый йывыртен" ("Revolutsiooni häälega laulan ma õnnest"). Jõvan Kõrla kolmas luulekogu "Шочмо кече" ("Sünnipäev") ilmus 1935. aastal.
1937. aasta algul kolis Jõvan Kõrla Joškar-Olasse ja asus tööle Mari Riiklikus Draamateatris.
Arreteerimine.
23. aprillil 1937 arreteeriti Jõvan Kõrla süüdistatuna kontrrevolutsioonilisse gruppi kuulumises. Viis kuud hiljem mõisteti talle 10 aastat vabaduskaotust ja ta saadeti vangilaagrisse. Arreteerimise formaalseks ettekäändeks oli 18. aprillil 1937 Joškar-Ola restoranis "Onar" aset leidnud vahejuhtum. Üliõpilane Nikolai Gorohhov tuli maride laudkonna juurde ja keelas neil omavahel mari keeles rääkida. Jõvan Kõrla lõi seepeale Gorohhovile pudeliga pähe ja hüüdis: "Kodanikud, meil, maridel, keelatakse oma keeles rääkida. Ühineme kõigi vastu, kes ei oska mari keeles rääkida. Kõik venelased välja."
Pärand.
1956. aastal rehabiliteeriti ta postuumselt.
2009. avati Joškar-Olas Jõvan Kõrla ausammas.
Halliku metsandik

Halliku metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Halliku metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva, Mustvee, Peipsiääre ja Tartu valla riigimetsi.
Laiuse metsandik

Laiuse metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Laiuse metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva, Mustvee, Põltsamaa ja Tartu valla riigimetsi.
Pikknurme metsandik

Pikknurme metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Pikknurme metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põltsamaa riigimetsi.
Põltsamaa metsandik

Põltsamaa metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Põltsamaa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva ja Põltsamaa valla riigimetsi.
Torma metsandik

Torma metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Torma metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva ja Mustvee valla riigimetsi.
Vaimastvere metsandik

Vaimastvere metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Vaimastvere metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva ja Põltsamaa valla riigimetsi.
Audru metsandik

Audru metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Audru metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Pärnumaa, Lääneranna, Tori, Kihnu valla ja Pärnu linna riigimetsi.
Kilingi metsandik

Kilingi metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Kilingi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Tori valla, Pärnu linna ja Saarde valla riigimetsi.
Taali metsandik

Taali metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Taali metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Pärnumaa, Tori valla ja Pärnu linna riigimetsi.
Varbla metsandik

Varbla metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Varbla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Pärnumaa valla, Pärnu linna ja Lääneranna valla riigimetsi.
Vändra metsandik

Vändra metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Vändra metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Pärnumaa ja Tori valla riigimetsi.
Kanaküla metsandik

Kanaküla metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Kanaküla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Sakala, Saarde ja Mulgi valla riigimetsi.
Laiksaare metsandik

Laiksaare metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Laiksaare metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Häädemeeste ja Saarde valla riigimetsi.
Orajõe metsandik

Orajõe metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Orajõe metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Häädemeeste ja Tali valla riigimetsi.
Riisselja metsandik

Riisselja metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Riisselja metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Pärnu linna ja Saarde valla riigimetsi.
Surju metsandik

Surju metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Surju metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Pärnu linna, Häädemeeste ja Saarde riigimetsi.
Aimla metsandik

Aimla metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Aimla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Sakala ja Viljandi valla riigimetsi.
Karksi metsandik

Karksi metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Karksi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viljandi ja Mulgi valla riigimetsi.
Kõpu metsandik

Kõpu metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Kõpu metsandik hõlmab osaliselt Mulgi ja Põhja-Sakala valla riigimetsi.
Vastsemõisa metsandik

Vastemõisa metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Vastemõisa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Sakala ja Viljandi valla riigimetsi.
Õisu metsandik

Õisu metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Õisu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viiratsi, Pärsti, Paistu ja Mulgi valla riigimetsi.
Alatskivi metsandik

Alatskivi metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Alatskivi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Tartu ja Peipsiääre valla riigimetsi.
Elva metsandik

Elva metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Elva metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Elva, Tartu, Nõo ja Kambja valla riigimetsi.
Kastre metsandik

Kastre metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Kastre metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Peipsiääre, Tartu, Luunja, Kastre ja Räpina valla riigimetsi.
Laeva metsandik

Laeva metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Laeva metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Elva, Tartu ja Luunja valla ning Tartu linna riigimetsi.
Tartu metsandik

Tartu metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Tartu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Elva, Luunja, Kastre, Kambja ja Nõo valla riigimetsi.
Sardiinia ralli

Sardiinia ralli ("Rally di Sardegna") on Itaalias Sardiinia saarel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.
Korsika ralli

Korsika ralli ("Tour de Corse") on Korsika saarel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.
Suurbritannia ralli

Suurbritannia ralli ehk Walesi ralli (inglise keeles "Wales Rally GB") on Suurbritannias Walesis toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.
Kataloonia ralli

Kataloonia ralli ("Rally de Catalunya") on Hispaanias Kataloonias toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.
Itaalia ralli

Itaalia ralli nime on kandnud järgmised rallid:
Mehhiko ralli

Mehhiko ralli on Mehhikos toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Mehhiko ralli sai alguse 1979. aastal Rally America nime all. WRC kalendrisse lisandus etapp 2004. aastal. Leóni publikukatse on oma 910 meetriga WRC ajaloo lühim kiiruskatse. 
Mehhiko ralli on WRC etappidest kõrgeim, jõudes kuni 2737 meetrini merepinnast. Madalama õhurõhu tõttu kaotavad autod kuni 20% võimsusest.
2007. aasta Mehhiko ralli oli WRC ajaloo üks lühemaid rallisid – selle kogupikkus koos ülesõitudega oli pisut vähem kui 850 kilomeetrit. Sellest aga enam kui 366 kilomeetrit moodustasid kiiruskatsed, mis tähendab, et lausa 43 protsenti kogupikkusest oli ajavõtuga.
Ralli võitjad.
"jrk.nr, aasta – piloot/kaassõitja – automark"
Argentina ralli

Argentina ralli on Argentinas toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.
Portugali ralli

Portugali ralli on Portugalis kruusa- ja asfaldikattega teedel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. 
Ajaloost.
Esimene ralli toimus 1967. aastal ja alates aastast 1973 korraldati võistlusi 29 aastat MM-etappidena. Portugali ralli on saanud nimetuse "Parim ralli maailmas" viiel korral ja 2000. aastal tunnustuse "Aasta enim täiustatud ralli". Aastatel 2002–2006 ja 2008 ei kuulunud ralli maailmameistrivõistluste arvestusse. Ralli kaks edukaimat sõitjat on seni soomlane Markku Alén, kes võitis võistluse viis korda aastatel 1975, 1977, 1978, 1981 ja 1987 ning prantslane Sébastien Ogier, kes võitis ralli kuuel korral aastatel 2010, 2011, 2013, 2014, 2017 ja 2024.
Portugali ralli oli väga populaarne, kuid ka kurikuulus distsiplineerimatu publiku tõttu. 1970. aastatel ja 1980. aastatel oli rallil juhtumeid, kui pealtvaatajad seisid rajal isegi siis, kui võistlusautod mööda sõitsid. 1986. aastal sõitis Fordi rallisõitja Joaquim Santos teelt välja ning lähedal olnud pealtvaatajatest said kolm surma ja kümned vigastada. Pärast juhtunut jäeti ralli pooleli. 1987. aastal sõitis portugaallane Joaquim Guedes rahva sekka. See tõi kaasa ühe inimese surma surma ja vigastas veel 12, kuid olukord palju ei paranenud. Alles 1990. aastatel suutsid korraldajad pealtvaatajaid kontrolli all saada.
Eesti rallisõitjate tulemused.
" aasta, koht, piloot/kaassõitja, (automark)"
Poola ralli

Poola ralli on Poolas toimuv autoralli.
Ralli toimub alates 1921. aastast, millega see on Monte Carlo ralli järel vanuselt teine maailmas.
Autoralli maailmameistrivõistluste kavas oli see kõige esimesel aastal (1973) ning samuti 2009 ja 2014–2017.
Kõige rohkem on Poola rallit võitnud Sobiesław Zasada (4 korda).
Austraalia ralli

Austraalia ralli on Austraalias toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.
Saksamaa ralli

Saksamaa ralli on Saksamaal toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Ralli toimub alates 1982. aastast igal aastal. Autoralli MM kalendris on see olnud alates 2002. aastast, v.a 2009. aastal, kui rallit ei korraldatud.
2017., 2018. ja 2019. aastal võitis ralli Ott Tänak.
Jay Asher

Jay Asher (sündinud 30. septembril 1975 Arcadias Californias) on Ameerika Ühendriikide noorsookirjanik, kelle tuntuim teos on koolikiusamisest ja suitsiidist kõnelev noorteromaan "Kolmteist põhjust" ("13 Reasons Why").
"Kolmteist põhjust" ilmus inglise keeles 2007. aastal, eestikeelse tõlke Liisa Raudsepalt avaldas 2010. aastal kirjastus Tänapäev. 31. märtsil 2017 esilinastus Netflixis raamatu põhjal tehtud telesari.
Asherilt on ilmunud ka romaanid "The Future of Us" (2011, koos Carolyn Mackleriga) ja "What Light" (2016).
2016. aastal külastas Asher kirjandusfestivali Prima Vista raames Tartut.
Isak Saba

Isak Mikal Saba (15. november 1875 Unjárga vald, Norra – 1. juuni 1921 Vardø) oli saami õpetaja ja poliitik. 
11. oktoobril 1906 sai temast esimene Stortingisse valitud saam. Ta esindas Finnmarki Norra Töölisparteis 1907–1912.
Isak Saba on luuletuse, hilisema saami hümni "Sámi soga lávlla" sõnade autor.