tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Dirhami sadam

Dirhami sadam (sadama kood: EE DIR) on jäävaba sadam Läänemaal, Lääne-Nigula vallas asuvas Dirhami külas. Sadam paikneb Noarootsi poolsaarel, Läänemere rannikul, ning on üks piirkonna tähtsamaid merendus- ja kalanduskeskusi. Dirhami sadam teenindab kalalaevu, kaubalaevu ning väikelaevu ja jahte, olles avatud aasta läbi.
Asukoht ja tehnilised andmed.
Dirhami sadam asub koordinaatidel 59° 12′ 41″ N, 23° 30′ 3″ E. Sadama territoorium hõlmab 44 000 m² maa-ala ja 65 000 m² veeala.
Sadamas on 5 kaid kogupikkusega 331 meetrit, suurim sügavus kai ääres on 4,3 meetrit. Suurima võimaliku laeva mõõdud oleksid pikkus 90 m, laius 12 m, süvis kuni 3,7 m.
Dirhami sadam on varustatud kaiühenduste, vee- ja elektrivarustuse, tankimisvõimaluse ning slipiga. Navigatsiooni toetavad märgistused ja elektroonilised sadamakaamerad.
Ajalugu.
Dirhami sadam rajati 20. sajandi alguses peamiselt kalasadamana. Aastate jooksul on see kasvanud mitmeotstarbeliseks sadamaks, kus põimuvad kalandus, kaubandus ja turism. Sadamat on mitmel korral rekonstrueeritud ja kaasajastatud – viimati 2010. aastatel, kui laiendati kaialasid ja loodi paremad tingimused jahisõitjatele.
Ettevõtlus ja teenused.
Dirhami kalatööstus.
Sadama territooriumil asub kalatööstus, kus valmistatakse kalatooteid kaubamärgi Fish Gourmet all. Tootmine keskendub eelkõige Läänemere kalale ning tooted on saadaval nii kohapeal kui ka veebipoes.
Dirhami Kalakohvik ja külalistemaja.
Otse mere kaldal, sadama kai ääres, tegutseb aasta läbi avatud Dirhami Kalakohvik, kus pakutakse roogi värskest kohalikust kalast. Kohvikust avaneb vaade merele, selge ilmaga võib näha ka Osmussaare siluetti.
Kalakohviku vahetus läheduses asub kaheksatoaline külalistemaja.
Kruiisid ja merereisid.
Dirhami sadamast väljuvad mitmed merereisid ja kruiisid, sealhulgas tellimusreisid ja ekskursioonid Osmussaarele. Pakutakse ka lühikesi päevasõite ja päikeseloojangu kruiise. Kruiisid võimaldavad külastajatel kogeda Läänemere väikesaarte eripära ning nautida vaateid merele.
Vaba aeg ja loodus.
Dirhami ümbrus pakub mitmekesiseid võimalusi looduse nautimiseks:
Ripaal

Ripaal on jõgede ökoloogiline sügavusvöönd, mis ulatub jõe kalda veepiirist kuni põhjataimestiku lõpuni. Angloameerika kirjanduses mõistetakse ripaalivööndi all jõe kalda piirkonda veepiirini (ehk hõlmamata jõe veelist osa).
Ripaalile järgnevat põhjataimestikuta sügavusvööndit nimetatakse mediaaliks.
Carl Gustaf Nieroth

Krahv Karl Nieroth, ka Carl Gustaf Nieroth, soome keeles Kaarle Kustaa Nieroth (umbes 1650 – 25. jaanuar 1712) oli Rootsi väejuht ja riigitegelane.
Karl von Nieroth sündis Soomes, Mikkeli lähedal asunud Anttola mõisas, Tõdva-Kõnnu ("Köndes") mõisnik Otto Reinhold von Nierothi (surnud 1654) ja Gertrude Baranoffi (surnud 1694) pojana. Tema ema oli Suure-Lähtru ja Anttola mõisnik Menschik Baranoffi (surnud 1625) ja Nurtu mõisast pärit Katharina von Uexkülli tütar.
Ta osales Põhjasõjas, teenides 1704. aastal välja ratsaväe kindralleitnandi auastme. 1705. aastal juhtis ta Rootsi vägesid Poolas Varssavi lahingus (Rakowitzi lahing). 26. juunil 1706 sai Rootsi krahvitiitli. Hiljem oli ta kuninglik nõunik ja Göta õuekohtu president. 12. oktoobril 1709 määrati Nieroth Eestimaa kindralkuberneriks Tallinnas ning 1710 Soome kindralkuberneriks ja vägede ülemjuhatajaks.
Talle kuulusid Rootsis Södermanlandis asunud Djulforsi mõis ja Virumaal asunud Tõdva-Kõnnu ("Köndes") mõis.
Krahv Nieroth suri ootamatult 25. jaanuaril 1712, peatudes Soomes Pernå vallas Sarvilahti mõisas. Ta maeti Katrineholmi Stora Malmi kirikusse ("Stora Malms kyrka").
Perekond.
Karl von Nieroth abiellus 7. jaanuaril 1686 Stockholmis Kristina Margareta Horn af Marienborgiga (surnud 1703), kelle vanemad olid Rootsi feldmarssal ja Bremen-Verdeni kindralkuberner (1666–1693), vabahärra Henrik Henriksson Horn af Marienborg (1618–1693) ja Emerentia Bengtsdotter Ribbing (1644–1670). Abielust sündis:
Kallaste sadam

Kallaste sadam (sadama kood: EE KLL) on sadam Kallastel, Peipsi järve läänerannikul. 
Sadama geograafilised koordinaadid on . 
Sadama territoorium hõlmab 21 858 m2 maa-ala ja 8 064 m2 veeala.
Sadamas on 2 kaid üldpikkusega 79 m. Suurim sügavus kai ääres on 1,7 m. 
Suurim võimalik laev: pikkus 24 m, laius 6 m, süvis 1,5 m.
Kuivastu sadam

Kuivastu sadam (sadama kood: EE KUI) on sadam Kuivastus, Muhu saare idarannikul, Suure väina läänekaldal.
Sadama geograafilised koordinaadid on .
Sadama territoorium hõlmab 90 850 m2 maa-ala ja 153 700 m2 veeala.
Sadamas on 4 kaid üldpikkusega 366,6 m. Suurim sügavus kai ääres on 5,2 m.
2012. aastal valmis väikelaevasadam. Väikelaevasadamas on kohti 50 ujuvvahendile.
Sadamas vastuvõetava suurima laeva pikkus on 120 m, laius 20 m ja süvis 4,5 m.
Mediaal

Mediaal on jõgede ökoloogiline sügavusvöönd, bentaali osa. See hõlmab jõe sügavamad piirkonnad, mis jäävad ripaalist allapoole. Mediaalis puudub põhjataimestik.
Mõnikord loetakse mediaaliks ka selle põhja kohal lasuvat veesambamassi.
Profundaal

Profundaal sügavate veekogude (järvede, veehoidlate) bentaali ökoloogiline sügavusvöönd. Profundaal hakkab litoraali lõpust (põhjataimestiku levikupiiri lõpust) ja ulatub veekogu sügavaimate kohtadeni. 
Profundaali ei ulatu enamasti päikesekiirgus. Enamasti on profundaal termokliini all. 
Profundaalile vastab jõgedes mediaal.
Ruhri linnastu

Ruhri linnastu ehk Ruhrimaa ehk Ruhri piirkond (saksa "Ruhrgebiet") on linnastu Nordrhein-Westfalenis Saksamaal. 
Piirkonna suuremad linnad on Duisburg, Oberhausen, Bottrop, Mülheim, Essen, Gelsenkirchen, Bochum, Herne, Hamm, Hagen ja Dortmund. Rahvaarv on 5,3 miljonit.
Ruhrimaa on ajalooliselt tähtis söe- ja terasetootmispiirkond.
1923.
Saksa rahval, maal ja ka NSDAP-l olid rasked ajad. 11. jaanuaril 1923 hõivasid Prantsuse ja Belgia väed Ruhri piirkonna. Ruhri piirkonna hõivamise ettekäändeks sai Saksamaa reparatsioonikohustuse mittetäitmine. Ruhri piirkonnaga seotu käivitas hüperinflatsiooni ja põhjustas massilise tööpuuduse.
Kvantarv

Kvantarv on süsteemi olekut iseloomustav väärtus kvantmehaanikas. 
Kvantarvu eripäraks on tema diskreetsus. See tähendab, et iga järgmine kvantarvu väärtus erineb eelmisest kindla suuruse ehk kvandi võrra. Näiteks kvantarv spinni kvant on ½ ja tema väärtused võivad olla näiteks (–1, –½, 0, ½, 1, 1½ jne). Küll aga ei saa spinni väärtus olla näiteks 2,753.
Kui uuritav süsteem koosneb alamosadest, siis on kogu süsteemi kvantarv tema alamosade kvantarvude kogum. Eristatakse aditiivseid kvantarve (süsteemi kvantarv saadakse süsteemi osade kvantarvude liitmise tulemusena) ja multiplikatiivseid kvantarve (süsteemi kvantarv saadakse süsteemi osade kvantarvude korrutamise tulemusena). Enamik allkirjeldatud kvantarve on aditiivsed.
Kuna kvantarvud võivad olla nii positiivsed kui ka negatiivsed, võib süsteemi aditiivne kvantarv olla 0, kuigi tema alamosadel on see kvantarv nullist erinev. Näiteks liitosakese mesoni kvantarv barüonlaeng on 0, kuigi tema koostisosadel – kvargil ja antikvargil – on barüonlaeng olemas (kvargil 1/3 ja antikvargil –1/3).
Elektroni kvantarvud aatomis.
Elektroni olekut aatomis iseloomustavad kvantarvud on kõige põhjalikumalt uuritud kvantarvude hulk. Nendeks on
Aatomi elektronkatte olekut iseloomustatakse elektronskeemi abil, kus kasutatakse ülalnimetatud kvantarve.
Elementaarosakeste kvantarvud.
Elementaarosakeste kvantarvud määravad osakese tüübi, käitumise ja omadused. Reeglina on kvantarvud täisarvud, välja arvatud spinn, mis on kas täisarv või poolarv. Kvarkide kvantarvud erinevad teiste osakeste kvantarvudest selle poolest, et enamik kvarkide kvantarve on ⅓-kordsed. Samas on kvarkidest moodustatud liitosakeste vastavad kvantarvud jälle täisarvulised.
Kui kvantarv on jääv suurus, siis see tähendab, et elementaarosakese lagunemisel (või neeldumisel) peab protsessi tulemusena tekkinud osakeste süsteemi kvantarv jääma samaks. Näiteks ei saa prooton laguneda positroniks ja veel millekski, kuna puudub prootonist kergem osake, mis selle lagunemise tulemusena võtaks endale prootoni barüonlaengu (1).
Elementaarosakesi iseloomustavad kvantarvud on
Softpall 2008. aasta suveolümpiamängudel

Softpall 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 12.–21. augustini. Softpallis jagati välja ainult 1 komplekt medaleid. Osales 8 naiskonda. Softpall on üks kolmest olümpiaprogrammi kuuluvast alast, kus võistlevad ainult naised. Võistlused peeti Pekingi Fengtai pehmepalliväljakul. 
Võistluste formaat.
Kaheksa võistkonda, kus on 15 mängijat, mängisid kõik algul omavahel. Neli paremat jätkasid poolfinaalides, kus kaotajad mängisid pronksmedalitele ja kaks paremat selgitasid olümpiakulla saaja.
Tulemused.
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
Medalimäng.
&lt;br&gt;Võitja pääses finaali ja kaotaja sai pronksmedali.
Ellamaa elektrijaam

Ellamaa elektrijaam oli aastatel 1923–1966 töötanud soojuselektrijaam Harju maakonnas Saue vallas Turbas.
Ellamaa elektrijaama hoone on projekteerinud arhitekt Aleksander Vladovski. Ehitama hakati 1922. aasta septembri lõpus ja juba 1923. aasta mais andis jaam turbatööstuse masinatele vajalikku energiat. Jaama katlaid köeti kohaliku kütteturbaga. 1. novembril 1923 lülitati pinge alla Haapsalu, 2. jaanuaril 1924 Tallinna liin. Elektrijaama võimsus kasvas esialgselt 1400 kW-lt 1940. aastaks 8500 kW-ni.
Sõjajärgsel perioodil (1944–1950) oli Ellamaa elektrijaamal oluline osa Eesti varustamisel elektrienergiaga. Jaam lõpetas töö 1. mail 1966.
Aastatel 1966–2005 tegutses endine elektrijaam katlamajana.
Pärast elektrijaama.
2007. aastal alustati elektrijaama hoone restaureerimist. MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu avas restaureeritud hoones Mootorispordi Muuseumi ametlikult kevadel 2018, kuigi külastajad said eksponaate vaadata juba juulis 2017.
Alates 15. augustist 2001 on Ellamaa elektrijaam kultuuriministri määrusega tunnistatud arhitektuurimälestiseks.
Ellamaa elektrijaama geograafilised koordinaadid on .
Sinikas

Sinikas ("Vaccinium uliginosum") on kanarbikuliste sugukonda mustika perekonda kuuluv mitmeaastane kääbuspõõsas. 
Rahvapärased nimetused on joovikas, rukkisinikas, soomari.
Levila ja kasvukoht.
Sinikas on levinud taim põhjapoolkera metsa- ja tundravööndis kogu Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Sinikas on sage kogu Eestis. Kasvab rabade ja siirdesoode servaaladel, soo- ja rabametsades. Sinikas kasvab ainult happelisel pinnasel; armastab niiskust.
Kirjeldus.
Taime kõrgus on 30–70 cm. Puitunud vars on püstine, tugev ja harunev. Lehed on munajad, sinakasrohelised; lehe pikkus on tavaliselt 8–20 mm ja laius 4–20 mm. Noortel taimedel võivad lehed püsida ka üle talve.
Sinikas õitseb mais-juunis. Õied on kahesugulised. Õied on valkjad või roosakad, pikliku kupja 4-6 mm pikkuse krooniga. Õied asuvad 1–3-kaupa longus raagudel. Tolmeldajateks on peamiselt mesilased ja liblikad. Suhteliselt hea meetaim.
Sinikas paljuneb valdavalt vegetatiivselt, kuid lagedatel niisketel kohtadel võib paljuneda ka seemnetega. Seemned levivad lindude abil.
Mari on sinine, kaetud valkja vahakirmega, veidi pikergune, paljuseemneline. Marjad valmivad juulis. Sinikas on hea saagikusega.
Mari on mahlakas ning veidi lääge, vesise maitsega, sest sisaldab suhteliselt palju suhkruid ja vähe happeid. Rahvapärane nimetus "joovikas" on pärit ilmselt sellest, et sinikast on valmistatud koduveine ja nastoikasid. Laialt levinud arvamus, et sinika joovastav toime tuleneb sookailuga kõrvuti kasvamisest, on ekslik. Jõhvikas (vahel ka pohl) kasvab sarnaselt sinikaga sookailuga sarnastes kohtades, ometigi sookailu joovastava toime siiret jõhvikale ei mainita.
Kiwanis

Kiwanis International on rahvusvaheline heategevusorganisatsioon, mille missiooniks on "teenida maailma lapsi". See on asutatud 1915 Detroitis ja selle peakontor on tänapäeval Indianapolises. Algselt oli see vaid ärimeeste ühing, kuid 1987. aastast alates on võetud liikmeks ka naisi. 2005. aastal oli liikmeid 275 000. Kiwanis tegutseb 96 riigis, selle liikmete keskmine vanus on 57 aastat.
Eestis asutati esimene klubi 1992. aasta kevadel Keilas.
Kiwanis korraldab lastele huviringe, mille tegevus püüab edendada humanistlikke väärtusi.
Liitosakesed

Liitosake ehk komposiitosake on osake, mis koosneb väiksematekst osakestest. Seega eristab liitosakest elementaarosakesest see, et liitosake omab sisemist struktuuri. Näiteks kvarkidest koosnevaid liitosakesi nimetatakse hadroniteks. Tuntumad liitosakesed ongi hadronid - aatomituuma moodustavad prootonid ja neutronid. Liitosakesena võib käsitleda ka aatomituuma või aatomit ennast.
Seotud olek.
Liitosakeses moodustavad selle komponendid seotud oleku. See on seisund, milles ühinenud osakesed käituvad, nagu oleks tegemist iseseisva objektiga. Seetõttu käitub liitosake nagu ta oleks iseseisev osake ja omab kõiki osakesele iseloomulikke tunnuseid ja kvantarve.
Elementaarosakeste puhul tähendab seotud olek sellist olekut, mille puhul kahe osakese vaheline vastasmõju energia on negatiivne. See tähendab, et osakese lammutamiseks koostisosadeks on vajalik täiendavat energiat. Näiteks kui elektron ühineb prootoniga, moodustades vesiniku aatomi, siis on tema energia väiksem kui prootonist eraldi olles. Seega elektroni prootoni küljest lahtirebimiseks on vaja anda talle lisaenergiat.
Hadronid.
Hadronid on liitosakesed, mis koosnevad kvarkidest. Hadronid võivad koosneda kas kolmest kvargist (barüonid) või kvargist ja tema antikvargist (mesonid). Kvarkidest moodustatud liitosakeste puhul kehtib reegel, et nende summaarne värvilaeng peab olema neutraalne.
Tuntumad liitosakesed ongi hadronid - aatomituuma moodustavad prooton ja neutron. Kumbki osake on barüon ja koosneb kolmest kvargist. Näiteks prooton koosneb kahest u-kvargist ja ühest d-kvargist ning neutron ühest u-kvargist ja kahest d-kvargist.
Struktuur (täpsustus)

Millegi struktuuri all mõistetakse üldkeeles peamiselt millegi ehitust – ülesehitust või siseehitust.
Loksa kirik

Loksa Püha Neitsi Maarja kirik on luteri kirik Harju maakonnas Loksa linnas. See valmis 1853. aastal.
Kirikut kasutab EELK Loksa Püha Neitsi Maarja kogudus.
Kirikus olev Kristust ristil ja püha õhtusöömaaega kujutav suur maalitahvel pärineb vanast kabelist. Altarimaali "Ülestõusmine" autor on Theodor Albert Sprengel ja see valmis 1888. aastal.
Kiriku ümber asub surnuaed.
Sophie (Austria)

Sophie Friederike Dorothea Wilhelmine (27. jaanuar 1805 München – 28. mai 1872 Viin) oli Baieri printsess ja Austria ertshertsoginna. 
Lapsepõlv ja noorpõlv.
Sophie oli Baieri Baieri kuninga Maximilian I ja tema teise abikaasa Karoline Friederike Wilhelmine von Badeni tütar.
Sophie Friederike ja Saksimaa kuninganna Maria Anna olid ühemunakaksikud.
Erinevalt tolle aja tavast hoolitsesid printsess Sophie vanemad oma arvukate laste eest isiklikult. Nad tahtsid, et lastest kasvaksid moodsa mõtlemisega inimesed. Hoolimata kasvatuse vabadusest taotleti kinnipidamist teatud reeglitest, mille seas peamine oli absoluutne täpsus. 
Sophie oli kena välimusega tüdruk. Tal olid tumedad silmad, roosa nahk ja sale figuur.
Sophie isale oli keisri Austria keisri Franz I kavatsus naita oma teine poeg Franz Karl Sophiega väga tähtis, mistõttu taustauuringuid ei tehtud. Sophie esimene kohtumine oma tulevase abikaasaga oli šokeeriv, sest peigmees oli kohmaka olekuga ja silmapaistmatu välimusega ning temaga sai vestelda üksnes jahist. Et ka Sophie vanemad polnud ertshertsog Franz Karli kujutlenud nii raskepärase ja väheligitõmbavana, lootis tüdruk, et isa selle kosilase tagasi lükkab. Ent võidule pääsesid poliitilised kaalutlused: Franz Karl oli Austria troonipärimisjärjekorras teisel kohal ning arvati, et troonipärija oma epilepsia tõttu kunagi keisriks ei saa. Sophie sai rikkaliku kaasavara, et teda Viini õukonnas ei peetaks vaeseks provintsipruudiks. Rasked kaasavarakirstud täideti kõige peenemast linast pitspesuga ning kõige mainekamate Müncheni moeloojate rõivastega. Ehted valis välja Sophie isa Maximilian I isiklikult, keda peeti kalliskivide asjatundjaks.
Elu Viinis.
Sophie abiellus 4. novembril 1824 Viinis Austria ertshertsogi Franz Karliga, kes oli Austria keisri Franz I ning ühtlasi viimase Saksa-Rooma keisri Franz II ja tolle abikaasa, Napoli-Sitsiilia printsessi Maria Theresa poeg. Alles pärast kuut abieluaastat ja mitmeid nurisünnitusi ning mitmeid kuurordis viibimisi tuli Bad Ischlis ilmale paari esimene laps Franz Joseph. Vastavalt kaks ja pool aastat hiljem sündisid pojad Maximilian (Mehhiko)Ferdinand Maximilian ja Karl Ludwig ning kaksteist aastat hiljem Ludwig Viktor. Viinis levisid kuulujutud, et kahe vanema poisi tegelik isa on kas Vasa prints Gustav või Reichstadti hertsog. Paaril oli ka tütar ertshertsoginna Maria Anna (1835–1840), kes elas ainult nelja-aastaseks. Oma onu Ferdinandi kombel põdes ta epilepsiat, millesse ta ka suri. 
Kriisiaastal 1848 päästis Sophie oma otsustavusega Austria monarhia. Ta oli vaimurikas ja energiline inimene ning avaldas ultramontanismi soovijana Austria poliitikale suurt mõju. Rahvas nimetass teda "ainsaks meheks" õukonnas. Keiser Franz Josephi emana oli tal suur võim, mida said omal nahal tunda eelkõige Ungari patrioodid, keda ta vihkas.
Valon Behrami

Valon Behrami (sündinud 19. aprillil 1985 Kosovos Mitrovicas) on Šveitsi jalgpallur. Ta on Itaalia kõrgliiga klubi Genoa C.F.C. poolkaitsja.
Behrami vanemad on pärit Kosovost, ent keerulistel aastatel otsustas perekond kolida Šveitsi. Valon oli tollal liiga noor, et aru saada probleemidest kodumaal ja kolimise tegelikest põhjustest. Uueks asupaigaks sai väikelinn Stabio. Linnake asub riigi selles osas, kus räägitakse itaalia keelt. Esimesed kokkupuuted jalgpalliga sai ta kodulinna FC Stabio rivistuses. Järgmised klubid olid FC Chiasso ja FC Lugano.
Pärast edukaid mänge FC Lugano särgis omandas Behrami mängijaõigused Genoa C.F.C., ning sealt edasi laenati ta hooajal 2003–2004 Hellas Veronasse. Itaalia esiliigas suurepäraseid mänge teinud mees müüdi 2005. aasta suvel Rooma Laziosse. Behrami nimi kanti Lazio ajalooraamatusse, kuna skooris üliolulises matšis 92. mänguminutil. See tegi temast ühe armastatuma mängija Lazio fännide seas.
23. juulil 2008 ostis West Ham United Behrami mängijaõigused, ning mees nuusutas esimest korda Premier League'i hõngu. Ülemineku hind oli 5 miljonit naelsterlingit.
2012–2014 mängis ta Napolis, seejärel ühe hooaja Saksamaa kõrgliiga klubis Hamburger SV ning pärast seda kaks hooaega Inglismaal Watfordis. Aastatel 2017–2019 mängis Behrami Itaalia kõrgliiga klubis Udinese. 2019. aastal mängis ta lühikest aega Šveitsi kõrgliiga klubis FC Sion ning 2020. aasta jaanuaris naasis Genoasse.
Šveitsi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2018 kokku 83 korda ja lõi neis kaks väravat. Ta on ainus Šveitsi mängija, kes on mänginud järjest neljadel maailmameistrivõistlustel (2006, 2010, 2014, 2018).
Isiklikku.
2018. aastal abiellus ta mäesuusataja Lara Gutga.
Virtsu sadam

Virtsu sadam on sadam Virtsus Lääneranna vallas Suure väina idakaldal.
Virtsu sadamast toimub parvlaevaühendus Kuivastu sadamaga.
Praeguses asukohas on sadam alates 1930. aastatest.
Sadamas on 8 kaid
Teenindada saab laevu pikkusega kuni 120 m, süvisega kuni 6,5 m.
Sadamas on kohvik ja kauplus.
Raviasutiste ja laboratooriumide seadus

Raviasutiste ja laboratooriumide seadus kuulutati välja Vabariigi Presidendi poolt 7. detsembril 1939.
Seadus koosnes kaheksast paragrahvist. Algtekstile on alla kirjutanud Vabariigi President Konstantin Päts, peaminister Jüri Uluots ja sotsiaalminister Oskar Kask.
Raviasutiste ja laboratooriumide seadus avaldati Riigi Teatajas 12. detsembril 1939 (RT 1939, 111, 854) ja jõustus 22. detsembril 1939; ühtlasi kaotas kehtivuse Raviasutiste ja laboratooriumide seadus (RT 1935, 61, 564).
Karja tänav

Karja on tänavanimi mitmes Eesti asulas:
Karjaallikas

Karjaallikas, ka Karja-allikas, oli Tallinnas praeguse Tatari tänava ääres Allika tänava vastas 24. kinnistu hoovis asunud veevõtukoht. 
Ajalugu.
Algselt kasutati veevõtukohta Tallinna linnamüüri taga karjatatavate linnaelanike kariloomade jootmiseks ja allikalt algasid joogikünad, millest joodeti Karja värava juures kariloomi. Karjaallikalt veeti vaatidega vett Tallinna all-linna jõukamate linnaelanike tarbeks.
1536. aastal pärandas Tallinna suurkaupmees Johan Selhorst testamendiga 400 Riia marka, mille eest ehitati Karjaallikalt algav veekanal, mis kulges kohani, kus tänapäeval asub Tallinna Inglise Kolledži hooneni (Pärnu maantee 13), kuid kuhu toona rajati avalik veekaev, nn Karjakaev.
Karjaallikalt alguse saanud Karjakaevu kasutati kuni 20. sajandi alguseni, kui selgus, et vesi on kasutuskõlbmatu ning kaev suleti.
Karjakaevu ehitised lammutati 1915. aastal enne Tallinna Tütarlaste Kommertskooli hoone ehitamist.
Rahvusvaheline emakeelepäev

Rahvusvaheline emakeelepäev on UNESCO otsusel 17. novembrist 1999 21. veebruarile määratud tähtpäev "keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks". Seda tähtpäeva tunnistas oma resolutsioonis rahvusvahelise keelte aasta kohta ka ÜRO Peaassamblee.
Rahvusvahelise emakeelepäeva traditsioon sai alguse Bangladeshist, kus 21. veebruaril 1952 hukkusid Dhakas mitmed üliõpilastest meeleavaldajad, kes nõudsid bengali keele üheks Pakistani riigikeeleks kuulutamist, ja kus seda päeva hakati hiljem tähistama keeleliikumise päevana ja märtrite päevana.
Pikasilla teerada

Pikasilla teerada Tallinnas viis Toompealt üle vallikraavi ja asus praeguse Toompea tänava kohal.
1768. aastal keelas Tallinna raad kariloomade Toompealt läbi vanalinna karjamaale ajamiseks kasutada endist karjateed (tänapäeva Suur-Karja tänav) ja kohustas elanikke loomi ajama mööda Pikasilla teerada.
Väike-Karja tänav

Väike-Karja on tänav Tallinna kesklinnas Vanalinna asumis.
Väike-Karja tänav algab Karja tänavalt ja kulgeb kagu suunas. Ta möödub Sauna tänavast, mis keerab vasakule, ületab Müürivahe tänava ja lõpeb Pärnu maanteel.
Väike-Karja oli esialgu küllalt lühike tänav: ulatus Karja tänavalt Müürivahe tänavani (90 m). 1882. aastal pikendati tänavat linnamüüri läbimurdmise käigus praeguse Pärnu maanteeni (kokku 150 m).
Nagu vanalinnale omane, on Väike-Karja tänav kitsas ja munakivisillutisega. Tänava alguses on tänava kummaski servas kitsas kõnnitee, tänava lõpus see puudub. Tänav on autoliiklusele avatud.
Ajalugu.
Väike-Karja tänava ja Müürivahe tänava nurgal asus Kuradiema torn ehk Düvelsmoderi torn, mis lammutati 1882. aastal. 
Venemaa Keisririigi ajal kandsid Suur- ja Väike-Karja tänav vastavalt Suur-Mihhailovskoje ("Большая Михайловская") ja Väike-Mihhailovskoje ("Малая Михайловская") nime.
Bhodžpuri keel

Bhodžpuri keel (भोजपुरी bhojpurī [ˈbʱoːdʒpʊriː]) on peamiselt India Bihāri, Jharkhandi ja Uttar Pradeshi osariigis räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Bhodžpuri keelt on varem peetud hindi keele Bhodžpuri murdeks. Bhodžpuri keelt rääkis Indias 2001. aasta rahvaloenduse andmeil emakeelena 33 miljonit inimest. Tegelik kõnelejate arv on ilmselt tunduvalt suurem, sest keelel ei olnud ametlikku staatust ja paljud bhodžpuri keele kõnelejad loeti hindi keele kõnelejateks. Ametliku keele staatust ei ole. 
Koos magahi, maithili, angika, maadžhi jt keeltega nimetatakse bhodžpuri keelt ka bihaari keeleks. 
Bhodžpuri keelt kirjutatakse devanaagari kirjas. Varem kasutati kaithi kirja.
Shenyang Shi

Shenyang (hiina 沈阳 "Shěnyáng"; mandžu ᠮᡠᡴ᠋ᡩᡝ᠋ᠨ "Mukden") on Liaoningi provintsi pealinn Hiinas. Kirde-Hiina suurimas linnas on 6,3 miljonit (2010) elanikku. 17. sajandil oli linn mandžude valduses ning oli lühikest aega Jini pealinn.
Koos teiste läheduses asuvate linnadega on Shenyang Hiina tähtis tööstuskeskus ja tähtis kaubanduses Jaapani, Venemaa ja Koreaga. Linn on alates 1930. aastatest olnud Hiina rasketööstuse keskuseks. Nüüdseks on linnal kindel tööstuslik põhi, hea maa- ja lennutranspordi süsteem, rohkelt loodusressursse ja kvalifitseeritud tööjõudu.
Ajalugu.
Shenyang oli 12. sajandil üks Jini dünastia kolmest pealinnast. 
Mandžude valitseja Nurhaci viis pealinna Shenyangi 1625. aastal. Linn nimetati ümber, uueks nimeks sai Shengjing (1643). Shengjing oli Hiina pealinn kuni 1644. aastani, kui võimule tuli Qingi dünastia ja pealinnaks sai Peking. 1657. aastal nimetati linn jälle ümber ja nimeks sai ta seekord Fengtian. Praegune nimi võeti uuesti kasutusele alles 1914. aastal.
18. septembril 1931. aastal oli Mukdeni vahejuhtum, kus osa Jaapanile kuuluvast Lõuna-Mandžuuria raudteest lasti õhku ja see andis jaapanlastele võimaluse Mandžukuo riigi loomiseks Mandžuurias. Mandžukuo ajal kutsuti linna jälle nimega Fengtian. 
Nõukogude armee vallutas linna 1945. aasta augusti alguses. Jaapani alistumise järel asendas Nõukogude armeed Guomindang. Hiina kodusõja ajal oli Shenyang Guomindangi vägede tugipunkt kuni 30. oktoobrini 1948, kui Hiina kommunistide armee hõivas linna.
Kuldsõrm

"Kuldsõrm" on kolmas James Bondi film. See valmis 1964. aastal.
Sisu.
Inglismaa Pank avastab, et suur osa nende kullavarudest on kadunud. Panga juhtkond kahtlustab varguses mõjuvõimast ärimeest Auric Goldfingerit (Gert Frobe) ning palub, et juhtumi uurimine antaks salaluure parima agendi James Bondi (Sean Connery) kätesse. Goldfingeri tegemistega lähemalt tutvudes avastab Bond, et kurikaelal on plaanis midagi hoopis suuremat. Nimelt kavatseb Goldfinger muuta radioaktiivseks USA kullavarud nende varakambris Fort Knoxis, et vaba maailma majanduses tekiks kaos ja Goldfingeri enda kuld muutuks väärtuslikumaks.
Robbie Keane

Robert "Robbie" David Keane (iiri "Roibéard Daithí Ó Catháin") (sündinud 8. juulil 1980, Tallaght) on Iirimaa endine jalgpallur.
Ta on Iirimaa koondise parim väravakütt.
Robbie Keane lõi 11. novembril 2011 Eesti jalgpallikoondise vastu kaks väravat UEFA Euro 2012 valikturniiri "play-off"'i esimeses mängus, mille Iirimaa võitis 4:0. Teine värav tuli penaltist.
Barüonid

Barüon on kvarkidest koosnev liitosake, mille barüonlaeng on 1 või (antibarüonidel) –1. Barüon on hadron ja koosneb tavaliselt kolmest kvargist. Kõige tuntumad barüonid on prooton ja neutron, mis on ühtlasi ka nukleonid.
Üldist.
Kõik barüonid on fermionid, mis tähendab, et nende spinn on poolarvuline. Neid kirjeldab Fermi-Diraci statistika, mistõttu nad alluvad Pauli keeluprintsiibile.
Barüonid (nagu ka mesonid) on hadronid, mis tähendab, et nad koosnevad kvarkidest. Et kvargi barüonlaeng on 1/3 (ja antikvargi barüonlaeng –1/3), siis vastavalt definitsioonile peab barüon koosnema vähemalt kolmest kvargist. Teoreetiliselt võib olemas olla ka "eksootilisi" barüone, mis koosnevad suuremast arvust kvarkidest (näiteks neljast kvargist ja ühest antikvargist), kuid selliste osakeste eksisteerimise kohta puuduvad tõendid.
Et t-kvargil on ülisuur massile ja ülilühike elueale, siis ta barüonide moodustamises ei osale (ei hadroniseeru).
Barüonide liigid.
Barüone liigitatakse sõltuvalt nende koosseisu kuuluvatest kvarkidest ja isospinnist. Kui barüoni koostisesse kuulub mõni raske kvark (c või b), siis lisatakse barüoni nimele selle kvargi nimi.
Hüperonid.
Hüperonideks nimetatakse barüone, mille koostisesse kuulub s-kvark ega kuulu ühtegi raskemat kvarki (c või b). Hüperonid jagunevad vastavalt ülalkirjeldatud reeglitele samuti lambda-, sigma-, ksii- ja oomegahüperonideks.
Kunda sadam

Kunda sadam (sadama kood: EE KND; nimetatud ka "Lontova sadam") on sadam Kundas, Kunda lahe lõunakaldal.
Kunda sadam on üks seitsmest Eesti sadamast, mis käitleb aastas üle miljoni tonni kaupu. Aastas külastab seda 400–600 laeva.
Sadama geograafilised koordinaadid on .
Sadama pidaja on Kunda Sadam AS 
Sadamakapten on Eiki Orgmets.
Tehnilised andmed.
Sadama territoorium hõlmab 57 000 m2 maa-ala ja 832 000 m2 veeala.
Sadamas on neli kaid üldpikkusega 344 m. Suurim sügavus kai ääres on 9,3 m. Sadamat saavad kasutada laevad, mille pikkus on kuni 150 m, laius kuni 30 m ja süvis kuni 8,5 m.
Abilaevana tegutseb sadamas vedurlaev Kunda.
Sadamas on kaks laohoonet ja vedelkeemia terminal. Kaupa ladustatakse ka kõvakattega lahtistel laoplatsidel.
Ajalugu.
1805. aastal sai allkirja sadama ehitusluba ning 1812. aastal jõuti sadamas tollipunkti avamiseni. Sajandi esimese poole vilgas kaubavedu hakkas aga sajandi teises pooles vähenema. Languse peatas tsemendivabriku rajamine. 
1870. aastal asutas Kunda mõisa omanik John Carl Girard de Soucanton tsemendivabriku aktsiaseltsi, pärast mida alustati tsemenditehase ja sadama ehitamist. Sadamasse ehitati kaks sadamasilda tsemendi lastimiseks ning kivisöe ja koksi lossimiseks, lisaks tsemendilaod. Esimest maailmasõda muutunud kaubandusolude tõttu hakkas kaubakäive taas langema ning 1940. aastal lõpetas sadam tegevuse.
Tehases toodetud tsemendist veeti 70% meritsi Peterburgi. Kivisütt ja koksi veeti Kundasse Inglismaalt. Kunda sadama käive oli 19. sajandi lõpul keskmiselt 40 000 t aastas. Navigatsiooniperioodil külastas sadamat ligikaudu 160 laeva aastas.
1994. aastal rajas AS Kunda Nordic Tsement uuesti Kunda sadama. 2018. aasta lõpul müüdi see kontserni Baltic Maritime Logistics Group AS tütarettevõttele Kunda Sadam AS.
Petit

Petit on prantsuskeelne vaste sõnale "väike".
Nukleonid

Nukleonid (N) on barüonid, mis koosnevad ainult u- ja d-kvarkidest ning mille isospinn on 1/2. Nukleonide hulka kuuluvad prooton ja neutron.
Üldist.
Nukleonid on kõige kergemad barüonid, see tähendab, et nad on subatomaarsed osakesed, mille barüonlaeng on 1 või (antiosakesel) –1. Kuna nukleonid on liitosakesed ja koosnevad kvarkidest, siis on nad ühtlasi ka hadronid. Nukleonid on fermionid, sest nende spinn on 1/2.
Nukleonid (prooton ja neutron) on põhilised meie maailma ehituskivid, neist koosnevad meile tuntud aine aatomite tuumad. Siiski on füüsikud katseliselt suutnud luua aatomituumi ka raskematest barüonidest.
Barüonlaeng

Barüonlaeng (mõnikord nimetatud ka barüonarvuks) on barüone iseloomustav jääv kvantarv. Teda defineeritakse nii:
 formula_1
kus
 formula_2 on barüonis olevate kvarkide arv
 formula_3 on barüonis olevate antikvarkide arv.
Barüonlaengu olemus.
Barüonlaengu mõiste võeti kasutusele ammu enne kvarkide avastamist ning toona määrati selle võimalikeks väärtusteks 1 (barüonid) ja –1 (antibarüonid). Kui selgus, et barüon on liitosake ja tema barüonlaengu määrab tegelikult ära tema sees olevate kvarkide barüonlaeng, siis ei hakatud juba sisse harjunud barüoni laenguid muutma ning omistati lihtsalt kvarkidele 1/3 suurused barüonlaengud.
Asjaolu, et barüonis peab kindlasti olema kolm, mitte kaks või neli kvarki, tuleneb kvantkromodünaamikast, mille kohaselt peab kvarkidest koosnev liitosake olema neutraalse värvilaenguga.
Põhimõtteliselt võib eksisteerida ka barüone barüonlaenguga 1, mis koosnevad neljast kvargist ja ühest antikvargist (pentakvargid), kuid selliseid osakesi ei ole katseliselt leitud. Samuti ei ole leitud barüone barüonlaenguga 2 ega –2 jne.
Barüonlaengu jäävus.
Barüonlaeng on jääv suurus. See tähendab, et kõikides vastasmõjudes peab barüonlaeng säilima. Tulenevalt sellest on prooton (kõige väiksema seisumassiga barüon) stabiilne. Ilma barüonlaengu jäävuseta ei saaks Universum eksisteerida, sest kõik prootonid laguneksid positronideks ja/või teisteks kergemateks elementaarosakesteks.
Kõik teised barüonid (kaasa arvatud neutron) on ebastabiilsed ning lagunevad väiksema seisumassiga barüoniks ja teisteks osakesteks.
Barüonlaengu aditiivsus.
Barüonlaeng on aditiivne kvantarv. See tähendab, et barüonide süsteemi (näiteks aatomituuma) barüonlaeng on tuuma moodustanud nukleonide barüonlaengute summa. Tavalise aine puhul tähendab see seda, et tuuma barüonlaeng langeb kokku tema massiarvuga.
Scars on Broadway

Scars on Broadway on USA rokkansambel, mille asutasid kaks System of a Downi liiget Daron Malakian ja John Dolmayan.
Bändi debüütalbum "Scars on Broadway" ilmus 29. juulil 2008. Album sisaldab viisteist pala, kõigi nende autor on Daron Malakian.
Deniss Karpak

Deniss Karpak (sündinud 18. juulil 1986 Tallinnas) on Eesti purjesportlane.
Ta sai 2008. aasta suveolümpiamängude purjeregatil Qingdaos 24. koha ja 2012. aasta suveolümpiamängude purjeregatil Portlandis 11. koha.
Elulugu.
Tema vanemad on purjesportlane Igor Karpak (nüüd Trofymov) ja ujuja Marina Trofimova. 
Ta alustas kooliteed Ukrainas Odessa 23. keskkoolis, kus lõpetas ühe klassi. Kui pere kolis tagasi Eestisse, jätkas Deniss õpinguid Tallinna 65. Keskkoolis, mille lõpetas 2004. aastal. Aastatel 2004–2007 õppis ta rahvusvahelises Audentese ülikoolis reklaami ja turundust, tema bakalaureusetöö teema oli "Internet firma turunduspoliitikas".
Esimesed purjetamiskatsetused tegi Karpak kuueaastaselt jahil Optimist, kuid regulaarselt hakkas purjetamisega tegelema 12-aastaselt novembris 1998 purjespordiklubis Baltsail. Sealt siirdus ta 1999. aastal Kalevi Purjespordikooli (KPSK) klubisse. Optimisti klassi jahtidelt läks Deniss Karpak 2002. aastal üle Laser 4.7 klassi ja 2003. aastal Laseri klassi jahtidele, millel võistles 2008. aasta hooaja lõpuni. Alates 2009. aastast purjetab ta svertpaadil Finn.
Mitmesugust.
Deniss Karpaki isa Igor Karpak võttis 1992. aastal endale abikaasa perekonnanime Trofymov, poeg jäi aga kandma isa endist perekonnanime.
2007. aastal kirjutas ta oma bakalaureusetöö valmis üheksa päevaga, see pingutus kahjustas aga oluliselt tema sportlikku vormi. Seetõttu kaotas ta sel aastal kvalifikatsioonivõistlused ega oleks saanud osaleda maailmameistrivõistlustel Portugalis, kuid Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon saatis talle isikliku kutse ja ta saavutas võistlusel kolmanda koha.
Denissi treenib tema isa; ema abistab teda massöörina. Koos moodustavad nad perekondliku meeskonna S4G – Sail for Gold ja Spordiklubi Karpak Sailing Team.
Tema üks peamisi toetajaid Eesti Olümpiakomitee kõrval on ettevõte A. Le Coq.
Deniss Karpak on 200 cm pikk. Laser-klassis sõites kaalus ta 83–85 kg, Finn-klassi ülemineku järel keskmiselt 97 kg (andmed mais 2009). Ta ei suitseta, kuid tarvitab mõõdukalt alkoholi.
Gudžarati keel

Gudžarati keel on indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel, mida räägivad gudžaratid peamiselt Indias Gujarati osariigis. 
Gudžarati keelt räägib emakeelena üle 46 miljoni inimese. See on emakeelena kõnelejate arvu poolest maailmas umbes 23. kohal. 84% Gujarati elanikest räägib gudžarati keelt. Seda räägivad ka paljud emigrandid USAs, Inglismaal, Tansaanias ja Ugandas.
Gudžarati keel on üks India 22 ametlikust keelest. 
Gudžarati keelt kirjutatakse devanaagarile sarnases gudžarati kirjas.
Sõnajärg on subjekt-objekt-verb. Nimisõnadel on 3 sugu ja 2 arvu. Kõnekeeles on palju laensõnu araabia ja pärsia keelest.
Gudžarati keel oli Mahatma Gandhi emakeel.
Alappuzha

Alappuzha (varasema nimega "Alleppey") on linn Indias Kerala osariigis, Alappuzha ringkonna keskus. Asub Araabia mere rannikul.
Linn paikneb mere ja Vembanadi järve vahel paikneval maaribal ning on ümbritsetud kookoseistandustest. Linna majanduslik baas on kookosesaadused. Raudteed Alappuzhas ei ole, kuid linn on kanalite (Backwaters) kaudu ühenduses Thrissuriga põhjas ja Thiruvananthapuramiga lõunas.
Linnas asub turistide seas populaarne Alappuzha tuletorn.
Koor (muusika)

Koor (kreekakeelsest sõnast "choros") on lauljatest koosnev muusikakollektiiv, mis esitab koorimuusikat. 
Koori juhatab koorijuht. 
Ajalugu.
Laulukoori on esmamainitud juba Homerose "Iliases".
Vana-Kreeka (antiikteatri) koori kuulusid peale lauljate ka tantsijad. Koorid osalesid usupidustustel ja neisse võis kuuluda kuni 600 lauljat. 
Vana-Kreeka tragöödia arenemisel eraldusid koorist solistid (näiteks Euripidese tragöödiates). 
Tragöödiakoor koosnes 12–15 meeslauljast (mehed mängisid ka naiste osi), komöödiakoor 24–50 lauljast.
Üleujutus

Üleujutus (ka "uputus") on nähtus, kus vesi ujutab üle mingi maismaa osa, mis varem ei olnud vee all.
Üleujutusi saab jagada ajutisteks ja kestvateks. Ajutine on näiteks kevadine jõe suurvesi, mis tõuseb üle jõesängi kallaste. Kestvad üleujutused on need, kus näiteks loodava veehoidla tarbeks ujutatakse üle mingi kindel maismaa-ala, eesmärgiga sealset vett alaliselt mingiks otstarbeks kasutada.
Üleujutusi võib toimuda paljudes veekogudes: järvedes, jõgedes, ojades jt.
Suuremaskaalalised üleujutused on maailmas sageli põhjustatud loodusnähtustest (orkaanid, tsunamid jt).
Üleujutuse motiiv esineb (tavaliselt veeuputuse nimetuse all) müütides, usundiloos on tuntuim suur veeuputus vanas testamendis.
Eestis on 34 üle­ujutus­ohu ala.
Tõnu Tõniste

Tõnu Tõniste (sündinud 26. aprillil 1967 Tallinnas) on eesti purjesportlane ja ettevõtja. 
Ta on Toomas Tõniste kaksikvend. Tõnu Tõniste on õppinud aastatel 1985–1993 Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehalise kasvatuse teaduskonnas.
Sportlasena.
Vennad Toomas ja Tõnu Tõniste on klassis 470 saavutanud:
1997. aastal saavutas Eesti paatkond koosseisus Tõnu ja Toomas Tõniste, Ants Haavel ja Indrek Haavel EM-il klassis Melges-24 3. koha.
Tõnu Tõniste oli Eesti lipukandja 2000. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial.
Tõnu Tõniste on purjetamisvõistluse Star Sailors League Gold Cup Eesti võistkonna kapten.
Äritegevus.
Ta on hulgimüügiettevõtte LTT üks omanikke.
Surat

Surat on linn Indias Gujarati osariigis. Asub Tāpi jõe suudmes Khambhāti lahe ääres.
Linna elanike suurimad rahvusrühmad on gudžaratid ja oriad. 77% on kirjaoskajad.
1512. aastal vallutasid linna portugallased. 1576. aastast kuulus Mogulite riiki. 27. detsembril 1612 toimunud Surati merelahingus võitis Briti merevägi Portugali sõjalaevastikku. 1687. aastani asus Briti Ida-India Kompanii peakorter Suratis.
1837. aasta aprillis toimunud tulekahju hävitas kaks kolmandikku linnast, hukkus 500 inimest. 1994. aastal oli linnas katkuepideemia, milles katku suri 56 inimest.
Surat on India teemandilihvimise keskus. 2003. aastal lihviti 92% maailma teemantidest Suratis. See tõi sisse umbes 8 miljardit USA dollarit.
Leptonlaeng

Leptonlaeng (ka leptoniarv) on ühine mõiste elementaarosakesi leptoneid iseloomustavate kvantarvude komplekti kohta. Leptonlaenguliike on kolm:
Üldine kirjeldus.
Süsteemi leptoniarv (formula_1) on defineeritud kui süsteemis olevate leptonite arv miinus antileptonite arv. See tähendab, et leptonlaeng on aditiivne kvantarv. Igal leptonil on leptoniarv 1 ja antileptonil vastavalt –1.
Igal leptonpaaril on oma leptonlaengu liik.
Leptonlaengu jäävus.
Leptonlaeng (ja ka leptonlaengu liik) on kõikides vastasmõjudes jääv. See tähendab, et kõikides protsessides peavad protsessi sisenevate ja protsessist väljuvate leptonite arv ja leptoniliikide arv olema samad.
Siiski eksisteerib olukordi, kus leptoniliik ei ole jääv (neutriinovõnkumised).
Kui neutriinode seisumass oleks 0, siis peaks vastavalt stardardmudelile leptonlaengu liik olema jääv. Kuna vaatlus- ja katsetulemused kinnitavad, et teatud olukordades ei ole neutriinode leptonlaengu liik jääv (näiteks müüon-neutriino võib muutuda elektron-neutriinoks), siis järelikult peab neutriinodel olema mass.
Samuti ei ole chirali anomaalia (see toimub osakeste "lekkimisel" ühest vaakumist teise tunneliefekti tõttu) puhul jääv leptoniarv. Siiski arvatakse, et kvantarv B-L (barüonide arv miinus leptonite arv) on jääv.
Harilik lodjapuu

Harilik lodjapuu ("Viburnum opulus") on kuslapuuliste sugukonda kuuluv põõsaliik, Eestis pärismaine. 
Rahvasuus tuntakse teda ka õispuu, koerõispuu, hullukoeramarjapuu ja leedripuuna.
Süstemaatika.
Erinevates süstemaatikates liigitatakse harilik lodjapuu kas muskuslilleliste või kuslapuuliste sugukonda.
Morfoloogia.
Harilik lodjapuu on heitlehine 2,5–4 m kõrgune põõsas. 
Viietised õied paiknevad suurtes lamedates kännastes, mille servmised õied on sageli suuremad ja steriilsed. Värvuselt rohekas- või punakasvalged. 
Marjataolised lihakad pikliku kujuga luuviljad on ühe lapiku seemnega, värvuselt erepunased ja maitselt mõruhapud, söödavad.
Harilikul lodjapuul on ümmargused kuni munajadvastakud sõrmroodsed lihtlehed, pealt on lehed paljad, alt pehmete karvadega kaetud. Lehed on enamasti tuhmrohelised, sügisel muutuvad punaseks. Kinnituvad varrelevastakuti.
Võrsed on algul hallikasvalkjad, punaka varjundiga ja roostevärvi pragudega, kandilised. Rohkelt harunevad vanemad oksad on hallid ja pikirõmelised.
Levila.
Levinud peaaegu kogu Euroopas, Aasia lääneosas, Altai mäestikus ja Põhja-Aafrikas. 
Eestis pärismaine ja sage. 
Kasvukoht.
Kasvabsalu- ja lodumetsades, puisniitudel, harvem laanemetsas. Eelistab viljakaid ja niiskemaid muldi. 
Kasutamine.
Ilutaimena.
Harilikust lodjapuust on aretatud dekoratiivvorme, mida kasutatakse ohtralt haljastuses. Lodjapuud hinnatakse nii tema kaunite, mai lõpul – juunis puhkevate õite kui ka sügisel värviliste lehtede ja punaste viljade tõttu. Põõsas on külmakindel, talub hästi heitgaase ja tahma.
Kulinaarias.
Mahlast saab ilusat telliskivipunast toiduvärvi.
Ravimtaimena.
Ravimina kasutatakse eelkõige puukoort, harvem marju, õisi ja lehti kas keedisena või vedela ekstraktina verejooksude, eriti emakaverejooksu korral. Koorest tehtud tinktuur või tee leevendab väga efektiivselt menstruatsioonivalu, mõnel isegi nii, et ei ole vaja valuvaigisteid. Ingliskeelsetes riikides müüakse sellist tinktuuri või pulbrit tee jaoks nimega Cramp Bark. Noortest võsudest tehakse vanne nahahaiguste, vistrike ja sügeliste puhul.
Septembris valmivad ja rohkesti C-vitamiini sisaldavad viljad on toiduks paljudele lindudele, kes aitavad ka seemnetel levida, näiteks tihased, varblased, siidisabad.
Biokeemiline koostis.
Marjad sisaldavad palderjanhapet ja eeterlikku õli, C-vitamiini, invertsuhkrut (fruktoosi ja glükoosi segu). Vilju on tarvitatud toiduks. Viljad on kergelt mürgised, mürk laguneb kuumutamise või külmutamisega.
Lõuna-Osseetia sõda

Lõuna-Osseetia sõda võib tähendada järgmist:
Robirohi

Robirohi ("Rhinanthus") on soomukaliste sugukonda kuuluv perekond poolparasiitseid üheaastaseid rohttaimi. Varasemas käsitluses kuulus perekond koos mitmete teiste nüüd soomukaliste sugukonda arvatud perekonnaga mailaseliste sugukonda.
Robirohu perekonda kuuluvad liigid on putuktolmlejad.
Morfoloogiliste tunnuste suure varieeruvuse tõttu on liikide määramine keerukas ja perekonda kuuluvate liikide arv erineb suuresti lähtuvalt allikast.
Mesonid

Mesonid on kvargist ja antikvargist koosnevad elementaarosakesed bosonid (st. nende spinn on täisarvuline). Mesonid osalevad (lisaks teistele vastasmõjudele) ka tugevas vastastikmõjus. Näiteks vahendavad mesonid aatomituumades tuumajõudu (mis on tugeva vastasmõju teisene väljendus) nukleonide vahel. Kõik mesonid on ebastabiilsed.
Üldine kirjeldus.
Mesonid on liitosakesed hadronid, mis koosnevad kvargi ja antikvargi paarist. Teoreetiliselt on võimalik ka kahest kvargist ja antikvargist koosnevate eksootiliste mesonite olemasolu (tetrakvargid), kuid selliste osakeste olemasolu on kahtluse all. Igal mesonil on olemas antimeson, milles kvark ja antikvark on asendatud vastava antikvargi ja kvargiga. Kui meson (näiteks neutraalne piion koosneb kvargist ja selle antikvargist, siis on ta iseenda antiosake. Selliseid mesoneid nimetatakse ka kvarkooniumiks.
Tulenevalt koostisest on mesonid bosonid (kvarkide poolarvuline spinn liitub täisarvuliseks) ja ei ole barüonid (antikvargi negatiivne barüonlaeng tühistab kvargi positiivse barüonlaengu). Seetõttu ei takista barüonlaengu jäävus mesonite lagunemist ning kõik mesonid on ebastabiilsed osakesed.
Mesonite jagunemine.
Mesonid jagunevad lõhnaga mesoniteks ja ilma lõhnata mesoniteks. Mesoni lõhna määrab ära tema koostises olevate kvarkide lõhn. Et u-kvark ja d-kvark ei kanna lõhna, siis kõik ainult seda tüüpi kvark/antikvarkidest koosnevad mesonid on lõhnatud. Samuti on lõhnatud kõik mesonid, mis koosnevad kvargist koos omaenda antikvargiga (antikvargi negatiivne lõhn tühistab kvargi lõhna). Lõhnatu meson on näiteks piion ja lõhnaga meson kaaon.
Lisaks jagunevad mesonid spinni ja paarsuse alusel. Kuna mesoni moodustanud kvarkide spinnid võivad olla kas samasuunalised või vastassuunalised (1/2 või -1/2), siis mesoni spinn võib olla vastavalt 1 või 0.
Grete Treier

Grete Treier (aastani 2002 Grete Pedmanson; sündinud 12. detsembril 1977 Tartus) on eesti maanteejalgrattur. 
Ta esindas Eestit 2008. aasta suveolümpiamängudel naiste maantee grupisõidus ning tuli 30. kohale. 
2012. aasta suveolümpiamängudel naiste maantee grupisõidus sai ta 17. koha.
Mitmekordne Eesti meister grupisõidus ja eraldistardis. 
Tema treener on abikaasa Edgari Treier.
Isiklikku.
Tal on tütred Anete Treier ja Lisete Treier.
Ta teatas pärast Londoni olümpia grupisõitu, et sõidab veel kaks velotuuri Prantsusmaal ja Itaalias ning lõpetab siis karjääri. Ta kavatseb sünnitada kolmanda lapse.
Kuressaare sadam

Kuressaare (Jahi)sadam (sadama kood: EE KUR) asub Kuressaares, Tori abajas.
Sadama geograafilised koordinaadid on .
Sadama territoorium hõlmab 13 691 m2 maa-ala ja 59 032 m2 veeala.
Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 328,5 m. Suurim sügavus kai ääres on 3,2 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 20 m, laius 4 m, süvis 2,3 m.
Ajalugu.
Saaremaa baltisaksa jahiomanikke ühendava Kuressaare Jahtklubi ("Arensburger Yacht Club") sadamahoone ehitati 1909. aastal neile kuulunud jahisadama kaile Ooste nukil. Sadamahoone hävis 1944. aastal, samasse rajati 1999. aastal Kuressaare jahisadam.
1991. aastal otsustas Kuressaare Linnavolikogu rajada jahisadama Ooste nukile, Kuressaare Jahtklubi endisele asukohale. Faarvaatri jaoks leiti uus suund piki Roomassaare rannikut, süvendustöid alustati 1994. aastal 1995. aastal eraldas Phare fond eurotoetuse, mille eest tehti kaldakindlustust, muule ja kaisid ning taastati laste ujumiskoht (Titerand) Ujula abajas. Jahisadamas on 3 kaid poolesajale jahile, tankla ning olmehoone sauna ja baariga. Sadam avati 6. augustil 1999, kanalit süvendati täiendavalt 2001. aastal.
Kurkse sadam

Kurkse sadam (sadama kood: EE KKE) asub Kurkse külas, Kurkse väina kagurannikul.
Sadama geograafilised koordinaadid on .
Sadama territoorium hõlmab 38 819 m2 maa-ala ja 55 000 m2 veeala.
Sadamas on 3 kaid üldpikkusega 136 m. Suurim sügavus kai ääres on 1,1 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 5,2 m, laius 2,1 m, süvis 0,9 m.
2006. aastal pani Padise vald sadamarajatised 3,5 miljoni kroonise alghinnaga oksjonile, sest sadam vajas kordategemist ning vallal selleks raha ei olnud. Sadama ostis 6,5 miljoni krooni eest ehitusfirma AS Irbistero.
Sadamas asub mälestusmärk Kurkse suurõnnetuses hukkunud rahuvalvajatele.
Kärsa sadam

Kärsa sadam (ka Vätta sadam) (sadama kood: EE KSA) asub Suure-Rootsi külas, Vätta poolsaare idarannikul, Sutu lahe läänekaldal.
Sadama geograafilised koordinaadid on .
Sadama territoorium hõlmab 620 m2 maa-ala ja 6600 m2 veeala.
Sadamas on 4 kaid üldpikkusega 293,5 m. Suurim sügavus kai ääres on 2 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 12 m, laius 8 m, süvis 1,5 m.
Lehtma sadam

Lehtma sadam (sadama kood: EE LHT) asub Hiiu maakonnas Tahkuna poolsaarel Lehtma külas. Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 532 m. 
Sadama territoorium hõlmab 126 600 m2 maa-ala ja 89 000 m2 veeala. Suurim võimalik laev: pikkus 130 m, laius 16,5 m, süvis 4,2 m. Suurim sügavus kai ääres on 5,5 m.
Sadama geograafilised koordinaadid on .
Lindi sadam

Lindi sadam (sadama kood: EE LIN) asub Lindi külas, Pärnu lahe läänekaldal.
Sadama geograafilised koordinaadid on .
Sadama territoorium hõlmab 15 413 m2 maa-ala ja 29 200 m2 veeala.
Sadamas on 1 kai pikkusega 75 m. Suurim sügavus kai ääres on 1 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 15 m, laius 4 m, süvis 0,8 m.
Lohusalu sadam

Lohusalu sadam (sadama kood: EE LSL) asub Lohusalus, Lohusalu lahe läänekaldal, Lohusalu poolsaare idarannikul.
Sadama geograafilised koordinaadid on .
Sadama territoorium hõlmab 29 800 m2 maa-ala ja 67 000 m2 veeala.
Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 339 m. Suurim sügavus kai ääres on 2,5 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 20 m, laius 5 m, süvis 2 m.
Sadamas asub arhitekt Jaak Huimerindi poolt projekteeritud, 1995. aastal valminud Lohusalu sadamahoone. Kogu kompleks sai nurgakivi sügisel 1993.
Erika Esop

Erika Esop (aastani 1935 Müller, 1935–1952 Möldre; 2. juuni 1927 Tallinn – 24. detsember 1999 Tallinn) oli eesti lastekirjanik ja prosaist.
Elu.
Erika Esop sündis major Erich Möldre perekonnas. Aastatel 1935–1940 õppis ta Tallinna inglise erakolledžis. Aastal 1946 lõpetas Tallinna Arve- ja Plaanindustehnikumi. Seejärel õppis ta Tallinna Õpetajate Instituudis koduõendust ja keeltekoolis inglise, saksa ja soome keelt.
Aastatel 1946–1983 töötas raamatupidaja ja ökonomistina mitmes asutuses, kõige kauem ETKVLi peavalitsuse plaani-finantsosakonna juhatajana (1961–1983).
Aastast 1983 oli ta vabakutseline kirjanik. Eesti Kirjanike Liidu liige oli Esop 1988. aastast.
Looming.
1955. aastal alustas Esop osa võtma Noorte Autorite Koondise tööst. Lastevärsse ja -jutte avaldas Erika Esop alates 1961. aastast. Nii lasteluules kui ka -proosas on valdavad motiivid laste eluolust.
Pseudonüüm Artur Erich.
Kahasse sugulase Ira Lemberiga kirjutas Erika Esop pseudonüümi Artur Erich all neli romaani (1991–1999).
Isiklikku.
Erika abikaasa oli Hugo Esop (1927–1996). Erika Esop oli kahe poja ema.