tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Seimi jõgi

Seim (ukraina ja vene keeles Сейм) on jõgi Euroopas, täpsemalt Venemaal ja Ukrainas.
Jõgi algab Kesk-Vene kõrgustikult Venemaal Belgorodi oblasti põhjaservas ja voolab valdavalt läände. Lähtest suudme poole minnes ületab jõgi kiiresti Kurski oblasti piiri ja voolab läbi kogu Kurski oblasti. Esimene suur asula Seimi jääres on Krivets. Järgmises, Solntsevos, pöörab jõgi loodesse ja jõuab Kurskisse, kus temasse suubub paremalt Tuskar. Seal keerab jõgi taas läände ning voolab läbi Prjamitsõno ja Kurtšatovi. Vasakult suubub Seimi Reut. Edasi läbib Seim Imeni Karla Liebknechta ja Lgovi ja temasse suubub suurim parempoolne lisajõgi Svapa. Svapa suudmes pöördub Seim lõunasse, möödub loode poolt Ivanovskojest, läbib Rõlski, möödub Korenevost lääne poolt ja suundub siis uuesti läände, läbides Gluškovo. Siis jõuab Seim Venemaa ja Ukraina piirini, keerab seal lõunasse ja voolab lühikest aega piirijõena. Tjotkinos suundub ta läände ja jõuab Ukrainas olevasse Sumõ oblastisse. Enne Burõni pöörab jõgi põhja, Putõvlis uuesti läände ja jõuab Tšernigovi oblastisse. Seal voolab ta läbi Baturini ja suubub Sosnõtsjast idas vasakult Desnasse.
Seimi jõe veed voolavad lõpuks Dnepri kaudu Musta merre.
Enam-vähem kogu ulatuses lähtest suudmeni kulgeb Seimist lõuna pool raudtee, üksnes enne Kurskit on raudtee lühikest aega põhja pool. Burõnist lääne pool on raudtee Seimist pisut kaugemal, läbides Konotopi ja Bahmatši ning jõudes Desnani Makošines. Kurskist kuni Rõlskini kulgeb jõe lõunakaldal ka maantee.
Seimi jõe pikkus on 696 km ja valgla on 27 500 km². Tema lähte kõrgus on 178 m merepinnast ja suudme kõrgus merepinnast 112 m, nii et jõe langus on 66 m ja lang umbes 1 dm/km. Vooluhulk 105 km kaugusel suudmest on keskmiselt 99,6 m³/s.
Paricutín

Paricutín on vulkaan Põhja-Ameerikas Mehhikos.
Vulkaani koonus hakkas äkki tühjale põllule kerkima 1943. aasta 20. veebruaril. Kõrgus praegu 2808 meetrit.
Flat Holm

Flat Holm (kõmri "Ynys Echni") on saar Keldi mere Bristoli lahes. 
Pindala umbes 20 ha, kõrgus umbes 30 meetrit. 
Kuulub Suurbritanniale.
Priit Võigemast

Priit Võigemast (sündinud 18. aprillil 1980) on eesti näitleja ja lavastaja. 
Elukäik.
Ta on õppinud aastatel 1998–2002 Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis (XX lend, juhendaja Elmo Nüganen). 
Aastatel 2002–2007 oli ta Ugala teatri ja 2007–2015 Tallinna Linnateatri näitleja.
Lapsepõlve veetis Võigemast Raplamaal Alu alevikus, kus tema vanemad praegugi elavad. Rapla Ühisgümnaasiumis tegi ta muusikaõpetaja Thea Paluoja juhendamisel Vaiko Eplikuga bändi Segased, koos võideti näiteks Saaremaal noorte solistide konkurss. Rapla Muusikakoolis õppis Võigemast löökpille ja mängis kitarri. 
Ta tegi kaasa ka Vaiko Epliku ansamblis Claire's Birthday (hiljem Ruffus) ning on kuulunud ansamblisse Püffel.
12. klassis osales noormees oma kooli näiteringis, kus tema sõnul lasti neil "lihtsalt hullata".
Võigemasti rollid lavakunstikooli diplomilavastustes olid 2000. aastal "Buratinos" nimitegelane, 2001. aastal "Seitsmes vennas" Eero ja "Tabamata imes" advokaat Kurg. 2001. aastal tegi ta lavastajadebüüdi "Bastieni ja Bastienne'iga". Samas lavastuses mängis ta ise kammerteenrit.
Lavakunstikateedri lõpetamise järel pakuti Võigemastile tööd Tallinna Linnateatris ja Ugalas. Ta otsustas Ugala kasuks ning suundus Viljandisse koos kursusekaaslaste Ott Aardami, Karol Kuntseli, Kadri Lepa, Maria Soometsa ja Carita Vaikjärvega.
Isiklikku.
Priit Võigemasti isa on poliitik Jüri Võigemast (Eesti Keskerakond, kuulunud IX Riigikogu koosseisu).
Priit Võigemast oli aastatel 2005–2016 abielus kursuseõe ja Tallinna Linnateatri näitleja Evelin Võigemastiga. Neil on 2007. aastal sündinud tütar Loviise ja 2009. aastal sündinud poeg Lennart. 
Juunis 2024 abiellus ta Laura Kallega, neil on 2022. aastal sündinud tütar ja poeg.
A (ansambel)

A on briti alternatiivroki ansambel, millele panid 1994. aastal aluse kolm venda (Jason, Giles ja Adam Perry) ning nende kaks sõpra (Mark Chapman ja Steve Swindon). Steve Swidon lahkus ansamblist aastal 1997 ja tema asemele tuli Dan Carter.
Pelée

Pelée on vulkaan Martinique'i saarel. 
Vulkaani kõrgus on 1397 meetrit.
Vulkaan purskas viimati aastatel 1929–1932.
Pelée jalamil asub Vulkaani muuseum.
Poitiers' lahing

Poitiers' lahingu nime all on tuntud mitu olulist militaarkonfrontatsiooni:
Kuban

Kuban (vene Кубань, adõgee Пшыз "Phšõž" ja tšerkessi Псыжь "Phsõž", abasiini Къвбина) on jõgi Põhja-Kaukaasias. Jõgi saab alguse Elbruse mäe lähedalt ja suubub Aasovi merre. 
Pikkus 870 km, valgla 56 000 km². 
Kubani piirkonda ja Krasnodari kraid nimetatakse jõe järgi ka Kubanimaaks. 
Jõe ääres asuvad Krasnodari, Armaviri, Karatšajevski, Nevinnomõsski ja Tšerkesski linn.
Suuremad lisajõed on Urup, Laba, Pšiš ja Belaja.
Kubani jõge tundsid juba vanad kreeklased, kes nimetasid jõge "Hypanis".
Amuur

Amuur (vene keeles Амур, hiina keeles 黒竜江, traditsioonilises kirjas 黑龍江 ("Heilong Jiang" ("Hēilóng Jiāng"); 'musta draakoni jõgi'), mongoli keeles Хара-Мурэн ('must jõgi'), mandžu keeles ᠰᠠᡥᠠᠯᡳᠶᠠᠨ ᡠᠯᠠ ("sahaliyan ula"; 'must jõgi'), nanai keeles Даи Мангбо ("Dai Mangbo"; 'suur jõgi'), nivhi keeles "La") on Kaug-Idas asuv jõgi. 
Ta on Venemaa ja Hiina piirijõgi.
Lähe ja suue.
Amuur saab alguse Arguni ja Šilka jõe liitumisel Moguhe küla juures Hiina ja Venemaa piiril. Neist kahest veerikkam on Šilka ning pikem on Argun.
Jõgi suubub Amuuri limaani Amuuri-äärse Nikolajevski lähedal. Amuur suubub Ohhoota ja Jaapani mere piirile. Kumba merre ta siis suubub, selle kohta on arvamusi erinevaid. Suure nõukogude entsüklopeedia järgi suubub ta Jaapani merre.
Kulg.
Amuuri jõe saab jagada kolmeks umbes võrdse pikkusega osaks: ülemjooksuks Arguni ja Šilka ühinemiskohast Zeja suudmeni (883 km, keskmine voolukiirus 5,3 km/h), keskjooksuks sealt kuni Ussuuri jõe suudmeni (975 km, keskmine voolukiirus 5,5 km/h) ning alamjooksuks seal mereni (966 km, keskmine voolukiirus 4,2 km/h.
Vooluhulk.
Suudmes on Amuuri aastane vooluhulk üle 11 000 m³/s. Ta on sellega Venemaa jõgede seas Jenissei, Leena ja Obi järel neljandal kohal. Bogorodskojes on aasta keskmine vooluhulk 10 300 m³/s.
Kliima ja taimestik.
Aastane sademete hulk jõe kallastel on kõige väiksem lähtes (250–300 mm) ja kõige suurem suudme lähedal Sihhote-Alini jalamil (750 mm).
Amuur voolab läbi poolkõrbe, stepi, metsastepi ja taiga.
Pikkus ja valgla.
Amuuri pikkus (koos Šilka ja Ononiga) on 4444 km, Šilka ja Arguni suudmest 2824 km, Herleni lähtest Arguni kaudu Amuuri suudmeni on koguni 5052 km. 
Valgla suurus on 1 855 000 km² ning sellega on Amuur Venemaal Jenissei, Obi ja Leena järel neljandal ja maailmas kümnendal kohal. Valglast kuulub Venemaale 54%, Hiinale 44,2% ja Mongooliale 1,8%.
Linnad.
Suured jõe ääres asuvad linnad on Blagoveštšensk, Heihe, Habarovsk ja Komsomolsk Amuuri ääres.
President

President on paljude organisatsioonide, ettevõtete, asutuste ja riikide juhi tiitel. Algselt tähendas president koosoleku või tseremoonia ees istuvat ametnikku. Tänapäeval on president eelkõige täitevvõimu teostaja. 
Muuhulgas on president tänapäeval peaaegu kõigi vabariikide riigipeade ametinimetus.
Eesti president on Alar Karis.
Monarh

Monarh (kreeka keeles μόναρχος = μόνος 'üksi' + αρχόςon 'valitseja') on monarhistliku riigikorraga riigi valitseja või riigipea.
Monarhi eristamiseks muud tüüpi riigipeast ei ole kindlaid tunnuseid. Enamasti, kuigi mitte alati, on monarhi positsioon eluaegne ja päritav. Kõige tunnuslikum on traditsioonilise monarhitiitli kandmine. Eristatakse piiratud (konstitutsiooniline monarhia), absoluutset ja religioosset monarhiat. Monarhism.
Mokša jõgi

Mokša (vene "Мокша", mokša "Ю" (Ju)) on jõgi Venemaal. Mokša jõgi saab alguse Penza linna lähedalt, voolab põhja, Mordva Vabariigis läände ja suubub paremalt Oka jõkke.
Pikkus 656 km. Suuremad lisajõed on Tsna, Issa ja Vad.
Jõe ääres asuvad Kovõlkino, Temnikov ja Krasnoslobodsk.
Tsna (Mokša)

Tsna (vene keeles "Цна") on jõgi Venemaal, Mokša jõe vasakpoolne lisajõgi. Tsna saab alguse Oka-Doni madalikult ning voolab põhja läbides Tambovi ja Moršanski linna. Suuremad lisajõed on Kjorša, Kašma ja Võša. 
Pikkus 451 km.
Don

Don (vene keeles "Дон", adõgee keeles "Тен" (Then)) on jõgi Euroopas, saab alguse Tula linna lähedalt ja voolab lõunasse, enne Doni kõrgustikku keerab itta ja enne Volga kõrgustikku edelasse ning suubub Aasovi merre, moodustades delta. 105 km pikkune Volga-Doni kanal ühendab teda Volga jõega.
Doni pikkus on 1870 km, kuid paljude loogete tõttu on lähte ja suudme vaheline kaugus linnulennult vaid 700 km.
Suuremad lisajõed on Sosna, Voronež, Donets ja Hopjor. Donil asub Tsimljanski veehoidla.
Doni ääres asuvad Novomoskovsk, Liski, Volgodonsk ja Rostov Doni ääres.
Vanad kreeklased tundsid jõge nimega Tanais ("Ταναις").
20 km käimine

20 km käimine on kergejõustiku ala.
Olümpiamängude medalivõitjad.
Naised.
Vaata ka 10 km käimine (olümpiavõitjad 1992 ja 1996)
Maailmameistrivõistluste medalivõitjad.
Naised.
Vaata ka 10 km käimine MM võitjad 1987–1997
10 km käimine

10 km käimine on kergejõustiku ala.
Meeste maailmarekordi omanik on venelane Roman Rasskazov ajaga 37.11, mille ta saavutas 28. mail 2000 Saranskis. Naiste maailmarekordi omanik on venelanna Jelena Nikolajeva ajaga 41.04.
Ares

Ares oli vanakreeka mütoloogias sõjajumal, peajumal Zeusi ja jumalanna Hera poeg.
Ares oli mässuliste ja õiglust armastavate meeste jumal, julm ja halastamatu nõrkade ning helde tugevate vastu. Kõige ulatuslikum oli Arese kultus Spartas. Varajastel aegadel ohverdati talle seal sõjavange. Samuti toimusid Spartas öised koerte ohverdamised Aresele Enyaliose nime all. Ateenas oli Areopaagi jalamil Arese tempel. Roomas temaga samastatud Marsi kultus oli laialdasem. 
Arese ja armastusjumalanna Aphrodite lastena on nimetatud Phobost, Deimost, Harmoniat, Enyaliost, Anterost ja Erost. Lapsi oli tal jumalannadega, inimestega ja muude olenditega kokku 25–34 (eri autorite andmed).
Arese teised tuntumad lapsed olid amatsoonide kuninganna Hippolyte ja tema noorem õde Antiope, kuningas Theseuse naine (ainus amatsoon, kes abiellus). Mõned versioonid samastavad Hippolyte ja Antiope või peavad Theseuse naiseks Hippolytet. 
Arese sümbolid on kotkas, oda, kiiver ja kilp. Tema vaste vanarooma mütoloogias on Mars.
Oranjestad

Oranjestad on Aruba pealinn ja suurim linn.
Oranjestadi elanike arv on 2005. aasta andmetel 30 000.
Majandus.
Transport.
Linnas on rahvusvaheline lennujaam Queen Beatrix International Airport, mille kaudu toimub lennuühendus Kariibi mere maade, USA ja Euroopaga.
Oranjestadi sadamat külastavad paljud kruiisilaevad. 
Ajalugu.
Enne 1790. aastat oli Aruba keskuseks lõuna pool asuv Savaneta, kuid Oranjestad osutus laevadele paremini ligipääsetavaks. 
Aastal 1796 rajasid hollandlased fordi ("Fort Zoutman"). Varsti pärast seda kerkisid lähedusse esimesed majad. Sellest ajast ongi Oranjestad Aruba halduskeskus. 
Aastal 1986 Oranjestadi tähtsus kasvas, sest Aruba sai üheks kolmest Madalmade Kuningriigi maast Hollandi ja Hollandi Antillide kõrval. 
Vaatamisväärsused.
Turiste tõmbavad ligi Fort Zoutman, Willem III torn, kuunarisadam paljude "tax-free"-poodidega ja mitmesuguste sportimisvõimalustega ja väga vaheldusrikas kaubatänav Wilhelminastraat. Kaubatänav on ka Caya G. F. Betico Croes. 
Arhitektuur.
Eriti vanalinnas on väga ainulaadne arhitektuur. Värvilised, rikkalikult kaunistatud, õhulised ja kõrged hooned on hollandipärased. Kogu vanalinnas valitseb hollandi-kariibi õhustik, mis tõenäoliselt eksisteeris juba koloniaalajal.
Tula

Tula (mööndav on ka varasem eestikeelne nimekuju "Tuula") on linn Venemaal, Tula oblasti keskus. Asub Moskvast 165 km lõunas, Upa jõe ääres. 
Arvatakse, et Tulat on esmamainitud 1146. aastal ("Taidula").
Hiljem oli Tula Rjazani vürstiriigi piirilinnaks. 16. sajandi alguses läks Moskva vürstiriigi koosseisu ja 1530. aastal ehitati kivist kreml, mis pidas vastu tatarlaste piiramise 1552. aastal.
1712. aastal külastas linna Peeter I, kelle käsul ehitati Tulasse Venemaa esimene relvatehas. Peagi sai Tulast Ida-Euroopa suurim rauatööstuse keskus. Linn on tänapäeval masinaehituse keskus.
Kodusõja ajal oli Tula Punaarmee relvabaasiks.
Tula lähedal Jasnaja Poljanas asub Lev Tolstoi kodu- ja matusepaik. 
1. jaanuaril 2005 oli elanike arv 465 900. 2005. aastal liideti Tulaga linnalähedased alevid Skuratovski, Kossaja Gora, Gorelki ja Mendelejevski, mille arvel suurenes linna elanike arv ligi 50 000 võrra. 1. jaanuari 2006 seisuga oli Tulas 509 000 elanikku, 1. jaanuaril 2007 oli see arv vähenenud 504 000-ni, 2008. aastal 500 000-ni ja 2009. aastal 496 000-ni.
Upa jõgi

Upa (vene keeles "Упа") on jõgi Tula oblastis, Oka parempoolne lisajõgi. Selle pikkus on 345 km ja valgla pindala 9510 km². Jõgi saab alguse Volovo alevikust 3 km põhja pool Verhoupje küla juures, voolab Kesk-Vene kõrgustikul, moodustades suuri jõelookeid. Kuni Tula linnani voolab peamiselt põhja suunas, pärast seda lääne poole. Suubub Oka jõkke Kulešovo aleviku lähedal. 
Parempoolsed lisajõed on Uperta, Šivorona, Šat, Tulitsa, Kolodnja, Plava; vasakpoolne lisajõgi on Solova.
Jõe ääres asuvad Tula ja Sovetski linn ning Odojevi alev. Sovetski juurde on rajatud hüdroelektrijaama veehoidla pindalaga 5,7 km².
Voroneži jõgi

Voronež (vene "Воронеж") on Doni vasakpoolne lisajõgi.
Jõe ääres asuvad Voroneži ja Lipetski linn.
Pikkus 342 km, valgala 21 600 km².
1972. aastal rajati jõele Voroneži linna juurde 30 km pikkune Voroneži veehoidla.
Fredis Refunjol

Fredis Refunjol (sündinud 19. detsembril 1950 Arubal) on alates 11. maist 2004 Aruba kuberner.
Enne poliitikukarjääri töötas ta aastatel 1973–1983 õpetajana. 
Refunjol on abielus, tal on kolm last.
Nelson Oduber

Nelson Orlando Oduber (sündinud 7. veebruaril 1947) on Aruba poliitik.
Ta on Rahva Valimisliikumise ("Movimiento Electoral di Pueblo") liige. 
Esimest korda oli ta peaminister aastatel 1989–1994. 1994. aasta parlamendivalimistel tema partei kaotas. 
Teist korda oli ta peaminister 30. oktoobrist 2001 kuni 30. oktoobrini 2009. Tema partei võitis absoluutse häälteenamuse nii 2001. kui ka 2005. aasta valimistel.
Passeerimine

Passeerimiseks nimetatakse toiduainete lühiajalist kuumutamist väheses rasvaines. 
Passeerimine võib olla ka köögiviljade pruunistamine rasvas temperatuuril 120 °C, kus leiab aset värvi- ja aromaatainete ekstraheerimine rasva abil. Passeeritakse kuni toiduainete pehmenemiseni, misjärel valmistatakse neist ühtlane mass, mida lisatakse suppidesse, kastmetesse ja täidistesse. Jahu muutub pärast passeerimist muredaks ning selle lisamisel suppidesse, puljongitesse või kastmeleeme nende tihendamiseks ei moodustu klimpe. 
Passeerimist aetakse vahel segi praadimisega, mille eesmärgiks pole ühtlase massi saamine.
Köögiviljad.
Köögiviljad tükeldatakse väikesteks ühesuurusteks kuubikuteks, pannakse potti või kuumutatud rasvaga pannile ning segades küpsetatakse nõrgal tulel, kuni nad saavad pehmeks. Seejuures muutuvad eeterlikud õlid osaliselt rasvaks ning nende edasisel keetmisel suppides või kastmetes nad ei auru, mis muudab maitse paremaks. Rasv saab samuti ereda oranži varjundi porganditest ja tomatitest, mis teeb ka edasiste toodete värvi paremaks. 
Pehmenenud köögiviljad võivad olla ühtlase massi saamiseks aetud läbi sõela või töödeldud blenderi, mikseri või hakklihamasinaga.
Jahu.
Passeerimisel suureneb jahus lahustuvate osakeste kogus, seejuures toorele jahule omased maitse ja lõhn kaovad, valgud lähevad kokku (hüübivad) ning edaspidi ei moodusta selline jahu liimist massi. Jahu passeerimine võib olla "punane" (punaste kastmete jaoks) või "valge" (valgete kastmete jaoks), "rasvaseks" (koos rasvaga) või "kuivaks" (ilma rasvata). 
Passeerimisel koos rasvaga looma- või taimeõli või köögimargariini soojendatakse, puistatakse jahu ning pidevalt segatakse. Punase passeerimise saamiseks jahu kuumutatakse kuni 150 °C ning röstitakse kuni helepruuni värvini; valge passeerimise saamiseks temperatuuril 120 °C röstitakse kuni kreemivarjundini. 
Kõige sagedamini passeeritakse jahu ilma rasvata, kuna suurest kuumutamisest kaotab rasv maitset ning seedib pärast halvemini. Selliseks passeerimiseks puistatakse jahu panni peale võrdse kihina (mitte rohkem kui 15 mm), pannakse praeahju ning röstitakse vastaval temperatuuril, segades iga 3–5 minuti tagant. Jahu on valmis, kui on omandanud soovitud tooni.
Belutšistan

Belutšistan on maa Aasias. Hõlmab Pakistani edelaosa, Iraani kaguosa ja Afganistani äärmise lõunaosa alad, kus elavad belutšid.
Pindala ligikaudu 300 000 km².
Neris

Neris (valgevene "Вілія, Vilija") on Nemunase parempoolne lisajõgi. See saab alguse Viciebski oblastist Valgevenes ning Leedu suuruselt teises linnas Kaunases suubub vasakult peajõkke Nemunasesse. Kahe jõe vahelisel alal paikneb Kaunase vanalinn.
Jõe ülemjooksul Minski oblastis asub Vilija veehoidla, mis on Vilija-Minski kanaliga ühenduses Zasłaŭje veehoidlaga Minski külje all. 
Valgevenes asub jõe ääres Vilejka linn, Leedus aga linnad Vilnius, Jonava ja Kaunas.
Nerise pikkus on 510 km ja tema suurim lisajõgi on parempoolne Šventoji jõgi.
Oletatakse, et kunagi selle jõe kaldal elanud balti hõimud pidasid Nerise alguseks Naračit, sellal kui Vilija ülemjooksul elanud slaavi hõimud pidasid Nerise alguseks sealset jõge. Sellele vastavalt kujunes leedulaste juures jõe nimeks Neris, valgevenelastel aga Vilija.
Carl Gustaf Mannerheim

Krahv Carl Gustaf Mannerheim (10. august 1797 Lemo vald – 9. oktoober 1854 Stockholm) oli Soome riigitegelane ja loodusteadlane (entomoloog).
Ta oli Vaasa lääni ja Viiburi lääni maapealik. 1839–1854 oli ta Viiburi maakohtu eesistuja. Kogu oma vaba aja kulutas ta mardikate kogumisele ja uurimisele.
Tema isa oli Carl Erik Mannerheim ja pojapoeg oli marssal Carl Gustaf Emil Mannerheim.
Tema järgi on saanud ladinakeelse nime must-seenesultan ("Oxyporus mannerheimii").
Marssal

Marssal, ka feldmarssal ja kindralfeldmarssal on paljude riikide kõrgeim sõjaväeline auaste.
Sõna pärineb germaani sõnadest "marah" "hobune" ja "scalc" "teenija" ning tähendab "tallimees".
Auaste tänapäeval.
NATO maade maavägedes on marssali auaste teoreetiliselt kõige kõrgem sõjaväeline auaste Suurbritannias, Portugalis, Poolas ja Türgis. Hispaanias vastab marssalile kindralkapten ja Ameerika Ühendriikides armeekindral. Pärast Teist maailmasõda on marssali auastet eriliste teenete eest sõjas antud väga harva.
Om (jõgi)

Om (vene keeles Омь) on Irtõši parempoolne lisajõgi. Ta suubub Irtõši Omskis, mis on Omi järgi nimetatud.
Jõgi algab Novosibirski oblastist Vasjuganje tasandikult. Jõe lähte geograafilised koordinaadid on 56°16'N 81°33'O. Jõgi voolab läände. Ta läbib Kuibõševi, seejärel suubuvad temasse paremalt Itša ja Tarta, siis jõuab ta Omski oblastisse, läbib Kalatšinski ja Kornilovka ning suubub Omskis Irtõšši. Suudme geograafilised koordinaadid on 54°58'N 73°22'O. Omi veed jõuavad Obi kaudu Põhja-Jäämerre.
Jõe nimi pärineb turgi keeltest, kus sõna "om" tähendab 'vaikne'. Jõe lähe asub merepinnast 140 m kõrgusel, suue 69 m kõrgusel ja jõgi on 1091 km pikk, mis tähendab, et tema langus on 71 m ja lang 6,5 cm/km, mis suhteliselt väike, kuigi näiteks Irtõši ja Obi lang on veelgi väiksem.
Omi valgla on 52 600 km² ning vooluhulk 121 km kaugusel suudmest 64 m³/s ja suudmes 52 m³/s.
Omi suue asub 1831 km kaugusel Irtõši suudmest ja 2993 km kaugusel Põhja-Jäämerest.
Jõeorg on 3–8 km lai ja läbilõikelt trapetsikujuline. Selle servad on ülemjooksul lauged, alamjooksul järsemad. Lamm on katkendlik, 250 m kuni 3 km lai, kaetud kohati metsa ja kohati niiduga, aga kohati on lammil puud maha võetud ja lamm üles haritud. Jõesäng on mõõdukalt käänuline ja jõeharudeta. Jõeoru laius on madalvee ajal 40–84 m, aga loogete kohal võib ulatuda 110–220 meetrini. Vee sügavus on koolmekohtadel 0,3–1,5 m, hauakohtadel 2,0–4,1 m. Jõe voolukiirus on üldiselt 3–4 dm/s, maksimaalselt 14 dm/s.
Põhiliselt toitub Om lume sulamisveest. Madalvesi on maist juulini, mõnikord augustini. Om jäätub oktoobri lõpus või novembri alguses ja vabaneb jääkattest aprillis või mai alguses.
Nõukogude võimu ajal oli Om laevatatav keskjooksul 369 km ulatuses Kuibõševist Ust-Tarkani, aga tänapäeval ei kuulu Om Venemaa siseveeteede hulka. Selle põhjuseks on asjaolu, et Vasjugani sood muutuvad globaalse kliimamuutuse tulemusena järjest kuivemateks ja nendest väljuvad jõed kipuvad järjest enam kuivama.
1980. aastatel vähenes vee voolukiirus Omis oluliselt ja jõgi hakkas õitsema. Et veidi liigutada seisvat vett, sõideti õhkpadjal laevadega jõgi suuremas osas selle pikkusest läbi. Ent ka selleks oli tarvis jõge sildade all prahist puhastada.
Bill Russell

William Felton Russell (12. veebruar 1934 – 31. juuli 2022) oli USA elukutseline korvpallur ja treener, kes mängis kogu 13-aastase NBA karjääri Boston Celticsis ja tuli rekordiliselt 11 korda NBA meistriks. 
Celticsi treenerina veel kaks korda NBA meistriks tulnud Russell tuli USA koondisega 1956. aastal ka olümpiavõitjaks.
Keskkool ja ülikool.
Russell mängis aastatel 1948–1952 McClymondsi keskkooli meeskonnas. Ta valiti USA keskkooliõpilaste 1951. ja 1952. aasta sümboolsesse koondisse.
Russell mängis San Francisco ülikoolis 1952–1956. Ülikooli korvpallimeeskonnaga tuli ta 1955. ja 1956. aastal USA üliõpilaskorvpalliliiga NCAA meistriks. Russell viskas 79 mänguga 1636 punkti (keskmiselt 20,7 mängus) ja noppis 1606 lauapalli (keskmiselt 20,3 mängus). 1955. aastal valiti ta ühtlasi NCAA kõige silmapaistvamaks mängijaks ning 1956. aastal NCAA sümboolsesse koondisse ja NCAA aasta mängijaks.
USA rahvuskoondis.
1956. aasta suveolümpiamängudel kuulus Russell USA olümpiakoondisse. USA alistas kõik vastased ülekaalukalt, kogudes tavaliselt vastasest enam kui poole rohkem punkte. Kõige rohkem suutis vastupanu osutada Nõukogude Liidu korvpallikoondis, kes kaotas USA-le vahegrupis 55 : 85 ja finaalis 55 : 89.
NBA karjäär.
1956. aasta NBA "draft"'ist kolmandana Bostoni Celticsisse valitud Russell mängis seal kogu oma NBA karjääri (1956–1969). Ta tuli 13 hooaja jooksul 11 korda NBA meistriks, jäädes tiitlita üksnes 1958. ja 1967. aastal.
Bill Russell mängis NBA-s põhihooajal kokku 963 mängu. Nende jooksul võttis ta 21 620 lauapalli, mis on Wilt Chamberlaini järel NBA läbi aegade paremuselt teine ja Celticsi parim tulemus. Russelli nimel on NBA rekord: 32 lauapalli ühel poolajal (16. novembril 1957). 
NBA väljalangemismängudel on Russell osalenud 165 kohtumises ja võtnud neis 4104 lauapalli (keskmiselt 24,9 mängus), mis tähistab NBA rekordit. Russell on vähemalt 40 lauapalli võtnud seitsmes mängus ja püstitas isikliku rekordi 5. veebruaril 1960, kui noppis 51 lauapalli.
Treenerikarjäär.
Russell oli kaheksa aastat ka treener: Celticsis 1966–1969, Seattle SuperSonicsis 1973–1977 ja Sacramento Kingsis 1987–1988. Kokkuvõttes saavutasid tema treenitud meeskonnad 341 võitu ja 290 kaotust (võiduprotsent 54,0%) ning tuli Celticsiga 1968. ja 1969. aastal NBA meistriks.
Tapa vald (2005)

Tapa vald oli kohalik omavalitsus Lääne-Viru maakonnas aastail 2005–2017. Pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste haldusreformi tekkis olemasoleva Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisel uus Tapa vald.
Tapa vald oli Lääne-Virumaa läänepoolseim vald, piirnedes põhjas Kadrina, Kuusalu, Aegviidu ja Anija vallaga ning lõunas Tamsalu, Ambla ja Albu vallaga. Vald ulatus kiiluna Harju- ja Järvamaa vahele. Valla üldpindala oli 262,8 km2, ulatudes idast läände 35 km ja põhjast lõunasse keskmiselt 9 km.
Vald moodustati 2005. aasta lõpus Tapa linna, Saksi valla ja Lehtse valla ühtseks omavalitsuseks ühendamise teel. Saksi valla Kiku, Pariisi ja Salda külad liitusid Kadrina vallaga. Tegu oli pretsedenditu sündmusega, sest esimest korda ühinesid eri maakondades olevad omavalitsused: senine Lehtse valla ala oli varem Järvamaa osa.
Tapa vald jaotus viieks kandiks: Tapa, Lehtse, Jäneda, Saksi ja Karkuse.
Rahvastik.
Tapa valla elanike arv.
Statistikaameti andmed 1. jaanuari seisuga:
Saarde vald (2005)

Saarde vald oli vald Pärnumaa kaguosas.
Vald moodustati 1991. aasta 10. oktoobril. 16. oktoobril 2005 ühinesid Saarde ja Tali vald ning Kilingi-Nõmme linn ühtseks omavalitsusüksuseks. 2017. aasta haldusreformi käigus liideti Saarde vald ja Surju vald ning mooduststi uus Saarde vald.
Saarde kuulus territooriumi poolest Eesti suurimate valdade hulka.
Naabriteks olid Surju ja Häädemeeste vald Pärnumaal, Kõpu, Halliste ja Abja vald Viljandimaal ning lõunas Läti. Kaugus Pärnust on 40 km, Viljandist 50 km ja Mõisakülast 17 km (mööda maanteid).
Saarde vallavanem on Andres Annast.
Asulad.
Linn.
Kilingi-Nõmme
Alevik.
Tihemetsa
Külad.
Saarde vallas on 24 küla: Allikukivi, Jäärja, Kalita, Kamali, Kanaküla, Kärsu, Laiksaare, Lanksaare, Leipste, Lodja, Marana, Marina, Mustla, Oissaare, Pihke, Reinu, Saarde, Sigaste, Tali, Tuuliku, Tõlla, Veelikse, Viisireiu, Väljaküla.
Ajalugu.
Algas talude päriseksostmine Saarde kihelkonnas.
20. aprillil toimus alevi II algkoolis kinoseansil kinofilmi plahvatus. Kohapeal hukkus 1, hiljem suri 16 last.
Saarde kalmistul avati Kilingi-Nõmme kinoplahvatusohvrite mälestussammas, mille oli teinud kujur Paul Horma.
1941–1944 Saksa okupatsioon. Nn saksa-aegsed Kilingi-Nõmme linnapead olid Märt Palge ja Riho Palover.
Diplomaat

Diplomaat on riiki või rahvusvahelist organisatsiooni esindav kindlaksmääratud volitustega isik. 
Eesti Vabariik eristab karjääri- ja erialadiplomaati.
Diplomaat saab tavaliselt väga laia erialase hariduse diplomaatide koolis, kus pearõhk võõrkeeltel, ajalool, etiketil ja ka näiteks luurealastel teadmistel.
Diplomaatide astmed Eesti Vabariigi välisteenistuses.
"Au- ja teenistusastmed antakse vaid karjääridiplomaadile. Kui suursaadik lahkub välisteenistusest, siis tal auaste säilib aga ta ei saa enam nn. auastmetasu, mida riik diplomaatidele maksab."
Auastmed:
Teenistusastmed:
Diplomaadi õigused.
Diplomaati ja saatkonna töötajaid kaitseb rahvusvaheliste lepete järgi kindlaksmääratud diplomaatiline puutumatus, mistõttu ei ole asukohariigil õigust diplomaadilt vabadust võtta ega teda ka näiteks läbiotsimiseks kinni pidada.
Diplomaadi kinnitab asukohariigi riigipea ning tema volitused lõppevad kolmel juhul:
Põletatud suhkur

Põletatud suhkur on toiduaine, mida kasutatakse piparkookide ja paljude muude präänikute valmistamisel.
Valmistamine.
Põletatud suhkru valmistamiseks võetakse üks osa vett ja viis osa suhkrut. Suhkur niisutatakse pannil või potis, segatakse pruuni värvuse omandamiseni, seejärel lisatakse ülejäänud tuline vesi. Pritsimise vältimiseks on soovitatav enne vee lisamist lisada rasvainet (1% ulatuses suhkru kaalust). Kuum vesi lisatakse vähehaaval, et vältida suhkru potist välja tõusmist. Segu lastakse keeda, kuni suhkur on täielikult sulanud, seejärel jahutatakse ja kurnatakse.
Nõuded kvaliteedi suhtes: tume, paks, mõru siirup. Niiskust on 23–25%.
Valestart

Valestart ehk valelähe on spordis kehtetuks tunnistatav mittenõuetekohane start.
Valelähte sooritab see võistleja-jooksja, kes hakkab pärast stardiasendi fikseerimist liikuma enne stardisignaali. Pärast valelähte sooritamist võistleja diskvalifitseeritakse (mitmevõistluses seda ei rakendata).
Valelähtena läheb kirja ka see, kui jooksja häirib kaasvõistlejaid, olgu häälitsemisega või muul moel.
2010. aasta jaanuaris jõustunud IAAF-i reeglite kohaselt on võistleja teinud valestardi ja ta diskvalifitseeritakse, kui ta käed tõusevad maast või jalad liiguvad stardipakkudelt enne, kui on möödunud lubatav reaktsiooniaeg 0,1 s.
Ultimaatum

Ultimaatum on suulises või kirjalikus vormis esitatud ühe vaidluspoole (riigi) poolt teisele vaidluspoolele (riigile) tüliküsimuse lahendamiseks ilma edasiste läbirääkimiste kavatsusteta esitatav kategooriline nõue. See sisaldab konkreetseid tähtaegu, mis ajaks esitatud nõue peab olema täidetud, ning märgitakse ära abinõud, mida ähvardav ja üleolev riik vastasel juhul teise suhtes kavatseb rakendada. Esitatud tingimuste eiramine toob reeglina kaasa diplomaatiliste suhete katkestamise ning teatud majanduslike sanktsioonide või blokaadi rakendamise, sageli ka sõjategevuse alustamise.
Ultimaatum võib anda sõjalisele tegevusele legitiimsuse. 18. oktoobril 1907 vastu võetud vaenutegevuse alustamist käsitlev Haagi konventsioon nägi ette, et vaenutegevus ei või alata ilma ette hoiatamata ning ultimaatum peab sisaldama kavatsetava sõja kuulutamise põhjendusi ning selle ärahoidmise tingimusi ja tähtaegu.
1914. aasta juulikriisi ajal saatis Austria-Ungari Serbiale kümnepunktilise ultimaatumi seoses troonipärija, ertshertsog Franz Ferdinandi tapmisega Sarajevos. Selles oli kõige teravama punktina kirjas, et Serbia peab lubama Austria-Ungari valitsuse esindajatel tulla Sarajevosse maha suruma Austria-Ungari vastast "õõnestusliikumist". Ultimaatum võeti Euroopa suurriikide seas vastu erinevalt. Venemaa välisminister Sergei Sazonov deklareeris, et ükski riik ei saa selliseid nõudmisi vastu võtta, kuna see tähendab enesetapu sooritamist. Serbia keeldus kõiki kümmet nõuet vastu võtmast. 28. juulil 1914 kuulutas Austria-Ungari Serbiale sõja, mis käivitas Esimese maailmasõja.
Sõja ajal võib ühe poole ülemjuhatus esitada ultimaatumi vastase relvaüksustele. Sellises ultimaatumis sisaldub tavaliselt ettepanek panna relvad maha. Jaanuaris 1943 läkitas Nõukogude Liidu kõrgem ülemjuhatus seoses Stalingradi lahinguga sellise ultimaatumi Saksa vägedele. See lükati tagasi, misjärel Punaarmee alustas suurpealetungi.
16. juunil 1940 esitas NSV Liit Eestile ja Lätile ultimaatumi, milles nõudis uue valitsuse moodustamist ja Punaarmee lisaüksuste lubamist oma territooriumile. Mõlema riigi juhtkonnad allusid ultimaatumi tingimustele.
Ultimaatumit võidakse kasutada ka suurejooneliseks (kuid alati riskantseks) bluffimiseks. Juhul kui teine pool blufitud ultimaatumile ei allu ja mingeid sanktsioone ei järgne, toob see tavaliselt kaasa ebameeldivaid tagajärgi bluffijale endale.
Rahvusvaheline sanktsioon

Rahvusvaheline sanktsioon on grupi riikide poolt vastu võetud meede, mille eesmärk on sundida riiki täitma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi. Reeglina otsustab sanktsioonide rakendamise ÜRO Julgeolekunõukogu või Euroopa Liidu Nõukogu.
Matti Vanhanen

Matti Taneli Vanhanen (sündinud 4. november 1955 Jyväskyläs) on Soome poliitik, 1. veebruarist 2022 kuni 4. aprillini 2023 Eduskunta esimees. 
Ta oli Keskerakonna esimees aastatel 2003–2010. 2006. aasta teisel poolel oli ta Euroopa Nõukogu president. 
8. juunil 2020 esitas Soome Keskerakond Vanhaneni rahandusministri kandidaadiks ja 9. juunil sai ta Soome rahandusministriks. Mais 2021 astus Vanhanen ametist tagasi.
Haridus.
Vanhanen õppis ülikoolis politoloogiat ja sai 1989 sotsiaalteaduste magistriks.
Töö.
Vanhanen töötas 1985–1988 kohalikus ajalehes Kehäsanomat ajakirjaniku ja 1988–1991 peatoimetajana. Oma kolumnis "Soomemaa" mõistis ta karmilt hukka juulis 1985 Helsingis toimunud meeleavalduse Eesti iseseisvuse toetuseks, nimetades seda demonstratsiooni provokatiivseks. 
1980–1983 juhtis ta Keskerakonna noorteorganisatsiooni. 1981–1984 oli ta Espoo linnanõukogu liige. 1991 valiti ta Soome parlamenti. Seal huvitus ta ökoloogiast, näiteks kuulus ta 1991–1995 parlamendi keskkonnakomisjoni ja võttis 1992 sõna Soome viienda tuumajaama ehituse vastu, olles samal ajal elektrit tootva ettevõtte Fortum teenistuses . 1994–2001 oli ta Keskpartei parlamendirühma esimehe asetäitja ja 2000–2003 Keskpartei esimehe asetäitja. 2003 sai ta Soome kaitseministriks Anneli Jäätteenmäe valitsuses. Pärast Jäätteenmäe tagasiastumist sai ta samal aastal Soome peaministriks.
2006. aasta presidendivalimistel jäi ta 18,6%-ga kolmandaks ega pääsenud teise vooru.
Matti Vanhaneni teine valitsus sai Soome parlamendi heakskiidu 17. aprillil 2007. Tema valitsuskabinetti toetas 121 ja vastu oli 71 parlamendiliiget. Matti Vanhanen vannutati teiseks ametiajaks peaministriks 19. aprillil 2007.
Mais 2010 teatas ta, et kavatseb tervislikel põhjustel loobuda nii peaministri kui ka Keskerakonna esimehe ametist. 12. juunil 2010 valiti tema asemel erakonna esimeheks Mari Kiviniemi.
18. juunil 2010 esitas Matti Vanhanen president Tarja Halosele lahkumispalve, mille president rahuldas. 22. juunil astus ametisse Mari Kiviniemi valitsus. 
Juunis 2020 astus tagasi rahandusminister Katri Kulmuni ja Soome Keskerakond esitas Vanhaneni rahandusministri kandidaadiks. Hiljem kommenteeris ta meediale, et esialgu ei soovinud ta pakutud kohta vastu võtta, kuid oli kohusetundest nõus.
Isiklikku.
Matti Vanhaneni isa on politoloog Tatu Vanhanen. Matti Vanhanen oli aastatel 1985–2005 abielus Merja Vanhasega. Neil on kaks tütart: Annastiina (sündinud 1991) ja Juhana (1994).
Heited-tõuked

Heite-tõuke aladeks on kergejõustikus:
Heite- ja tõukeringi põhi on kaetud betooni, asfaldi või muu sobiva materjaliga, mis on tihke ja pole libe. Kuulitõikes ja vasaraheites on ringi läbimõõt 2,135 meetrit (kergejõustiku algpäevil 7 jalga), kettaheites aga 2,5 meetrit. Võistlejatel on keelatud jalatsitele ja heite-tõukeringi pritsida mis tahes ainet.
Odaviske hoovõturaja pikkus peab olema 30–36,5 m. Oda visatakse 8 m raadiuse kaarjoone tagant, mis on värvitud valgeks. Maandumissektor on ka tähistatud valgete joontega, mille pikendused ristuvad ääreviskejoontega 29-kraadise nurga all.
Kuulitõuke ning ketta- ja vasaraheite maandumissektorit tähistavad samuti valged jooned, mille pikendused ristuvad tõuke-heiteringi keskpunktist 34-kraadise 55-minutilise (34,916667 kraadi) nurga all. 
Katse loetakse ebaõnnestunuks juhtudel kui:
Katse õnnestumiseks peab kuul, ketas, oda teravik või vasar maanduma sektorijoonte siseservade vahele. Enne võistlusvahendi maandumist ei tohi sportlane ringist või hoovõturajalt lahkuda.
Laura Branigan

Laura Ann Branigan (3. juuli 1952 – 26. august 2004) oli USA laulja. 
Aastal 1982 andis Laura Branigan välja oma esimese albumi "Branigan", kust on pärit ka tema esimene suur hitt "Gloria". 
Aastal 1984 ilmus temalt album "Self Control", mis oli tema kõige suurema müügieduga album. Albumi nimilaulust sai rahvusvaheline hitt. Samal plaadil on veel sellised tuntud lood nagu "Solitaire", "The Lucky One" ja "The Power of Love".
Roskilde

Roskilde on linn Taanis Sjællandi saarel Sjællandi piirkonnas, umbes 30 km Kopenhaagenist läänes.
2007. aastani oli Roskilde maakonna keskus, praegu Roskilde valla keskus.
Alates 1971. aastast peetakse Roskildes igal aastal Roskilde festivali, mis on üks suurimaid Euroopa rokkfestivale.
1658. aastal sõlmiti seal Roskilde rahuleping.
Linnas asuv Roskilde toomkirik oli 20. sajandini Sjællandi ainuke toomkirik. Sinna on maetud paljud Taani kuningad ja kuningannad.
Liberaalid (Rootsi partei)

Liberaalid (rootsi keeles "Liberalerna", lühend "L") on Rootsi liberaalne erakond. Ta on asutatud 1902. Partei tunnuslause on: "sotsiaalne vastutus ilma sotsialismita". Partei kuulub Rootsi parem- ja keskerakondade blokki. Üldises Rootsi poliitilises spektris asub partei paremtsentris.
Programm.
Ametlik programm deklareerib partei sotsiaalliberalismi esindajaks. Selle all mõtleb partei vaba turumajandust kombineerituna ulatuslike riiklike sotsiaalprogrammidega. Partei toetab soolist võrdõiguslikust ja välisabi arengumaadele. Partei pooldab välisabi andmist 0,70% Rootsi SKP-st. See on ÜRO soovitus ja Rootsi on üks väheseid riike, mis seda täidab. Välispoliitiliselt toetab partei Rootsi kuulumist Euroopa Liitu ja pooldab liitumist NATO-ga. Palestiina-konfliktis pooldab ta Iisraeli.
Partei muutis Rootsi demokraatlikuks 1917–1920 võimul olnud Nils Edéni liberaalide ja sotsiaaldemokraatide segavalitsuse ajal. Esimesed demokraatlikud valimised toimusid Rootsis 1921.
Partei kritiseeris sotsiaaldemokraate ettevõtete riigistamise pärast. Oldi sotside vastasrinnas, kuid samal ajal kriitiline ka parempoolse Mõõduka Koalitsioonipartei suhtes. Läbi aja on partei nihkunud paremale ja toetab maksupoliitikas Rootsi maksukoormuse (ligemale 50% SKP-st) langetamist.
Partei baseerub valdavalt haritud keskklassile.
Rahvusvahelised kontaktid.
Partei on Liberaalse Internatsionaali täisliige. Euroopa Parlamendis kuulub partei Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse ja sealtkaudu EP gruppi Allianss Liberaalid ja Demokraadid Euroopa Eest.
Ajalugu.
1902–1923 kandis erakond nime Liberaalne Koondpartei. Seejärel partei lõhenes kuiva seaduse küsimuses. Kuiva seaduse pooldajad asutasid Vabameelse Rahvapartei, vastased Liberaalse Partei. 1934 ühendati mõlemad parteid ja nimeks pandi Rahvapartei. Nii sündis partei tänasel kujul.
1990 lisati nimesse sõna "Liberaalne". 2015. aastast kannab partei praegust nime – Liberaalid.
Viimased valimised.
Partei võitis 2018. aasta Rootsi parlamendivalimistel 20 kohta 349-st (5,49% häältest). 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis partei 1 koha 20-st (4,13% häältest).
Brjansk

Brjansk (vene "Брянск") on linn Venemaal, Brjanski oblasti keskus. Asub Desna jõe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 53°15'N, 34°22' E.
Brjansk on asutatud 985. aastal. 1252. aastast Brjanski vürstiriigi keskus.
1356. aastast Leedu suurvürstiriigi koosseisus.
1503. aastal läks Moskva alluvusse.
19. sajandil oli tähtis tekstiili- ja metallurgiatööstuse keskus.
Tööstuses on tänapäeval tähtsaimad manöövervedurite, vagunite, teehöövlite ja eriotstarbeliste veokite tootmine BAZ-is (БАЗ, Брянский автомобильный завод).
Linn sai kannatada Tšornobõli katastroofi ajal.
Elanike arv oli 424 100 (2005) ja 415 600 (2010).
Belgorod

Belgorod (vene keeles "Белгород", 'valge linn') on linn Venemaal, Belgorodi oblasti keskus. Asub Ukraina piiri lähedal, 50 km Harkivist põhjas, Donetsi jõe kaldal. 
Belgorod on 1954. aastast oblasti haldus-, tööstus- ja kultuurikeskus. Linnas paiknevad ehitustööstuse, energeetika-, metallitöötlemise ja raadioelektroonika ettevõtted. Linna suuremad haridusasutused on Belgorodi Riiklik Ülikool ja Belgorodi Tehnikaülikool.
Belgorod oli esimene linn Venemaal, mis sai 2007. aastal Venemaa Riigiduuma seaduse alusel Sõjalise kuulsuse linna aunimetuse.
Rahvastik.
Rahvaarv rahvaloenduste andmetel (tuhat inimest)
Enamus Belgorodi elanikest on venelased (94,1%), arvult teisel kohal on ukrainlased (3,4%). Lisaks on linnas väikesed vähemusgrupid: armeenlased (0,5%), valgevenelased (0,3%) ja tatarlased (0,2%).
Loodus.
Belgorod asub mustmullavööndis. Linna piires paiknevad okas- ja lehtpuumetsad kogupindalaga 1495 hektarit.
Kliima.
Belgorodis on mandriline paraskliima jaheda või külma talve ja palava suvega. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –6,3 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 21,8 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur on 7,7 °C.
Mineraalid.
Praegu on Belgorodi linna territooriumil teada kriidiajastust pärit kaks kriidiladestut: Zelionaia Poljana (Зелёная Поляна) ja Streletskoje (Стрелецкое). Streletskoje kriidimaardla asub Belgorodi linna lääneosas. Ladestute kasuliku kihi paksus jääb vahemikku 17,6–26,0 m.
Emumägi

Emumägi on Põhja-Eesti kõrgeim looduslik tipp. Suhteline kõrgus on 79 ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Asub Pandivere kõrgustiku lõunaserval, Lääne-Virumaa Väike-Maarja vallas Emumäe külast 2 km kirdes.
Emumäel asub 21,5 meetrine puidust vaatetorn. Maastikupargi külastamine on tasuline, seda haldab Väike-Maarja vald.
Lisaks vaatetornile on Emumäel veel kultuuriseltside puukujude allee, kännumaja, päikesetõusumaja, vana kalmistu, "Kersna pink", telkimis- ja piknikukohad.
Muistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.
Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe maastikukaitseala.
Igal kevadel korraldatakse ümber Emumäe Emumäe jooksu.
Willem Frederik Hermans

Willem Frederik Hermans (1. september 1921 – 27. aprill 1995) oli hollandi kirjanik. Ta kirjutas eksistentsialistikke romaane ja jutustusi. Ta peetakse üheks sõjajärgse hollandi kirjanduse Suurest Kolmikust.
Chris Webber

Mayce Edward Christopher Webber III (sündinud 1. märtsil 1973) on endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 15 hooaega.
Ülikool.
Webber siirdus pärast Detroiti keskkooli kaheks aastaks Michigani ülikooli. Ülikooli korvpallikoondise esiviisikut, kuhu kuulusid peale Webberi veel Jalen Rose, Juwan Howard, Jimmy King ja Ray Jackson, nimetati vapustavaks viisikuks (Fab Five). Nad jõudsid kaks korda NCAA finaali, kuid tiitlini ei küündinud.
NBA karjäär.
1993. aastal valis Orlando Magic Chris Webberi NBA "draft"'i esimese valikuna, kuid vahetas ta kohe Penny Hardaway vastu Golden State Warriorsi.
Webberi tõi esimesel hooajal keskmiselt 17,5 punkti, 9,1 lauapalli, 3,6 resultatiivset söötu ja 2,2 viskeblokeeringut mängus. NBA aasta uustulnukaks valitud Webberi hea mäng aitas Golden State'i väljalangemismängudele, kus kaotati esimeses ringis Charles Barkley juhitud Phoenix Sunsile.
Teisel aastal vahetati Webber Washington Bulletsisse, kus ta hakkas mängima koos ülikooliaegse meeskonnakaaslase Juwan Howardiga. Tol hooajal viskas Webber keskmiselt 20,1 punkti, võttis 9,6 lauapalli ja andis 4,7 tulemuslikku söötu mängus. Hooajal 1995/96 sai ta vigastada ning tegi 82 mängust kaasa vaid 15. Hooajal 1996/97 viis Webber Bulletsi üheksa-aastase pausi järel taas väljalangemismängudele, kus saadi kohe esimeses ringis Chicago Bullsilt lüüa.
14. mail 1998 vahetati Webber Mitch Richmondi ja Otis Thorpe'i vastu Sacramento Kingsi, kes lisas koosseisu ka väikese ääre Peja Stojakovići, keskmängija Vlade Divaci ja mängujuhi Jason Williamsi. 2000/01. hooaeg oli Webberi jaoks statistiliselt karjääri parim: ta viskas keskmiselt 27,1 punkti, noppis 11,1 lauapalli ja andis 4,2 resultatiivset söötu mängus. Tol hooajal valiti ta nii NBA tähtede mängule kui ka NBA sümboolsesse esiviiskusse.
2005. aasta veebruaris vahetati Webber Philadelphia 76ersisse, kelle eest tõi ta hooajal 2005/06 keskmiselt 20,2 punkti ja 10 lauapalli mängus.
2007. aasta jaanuaris Detroit Pistonsiga liitunud Webber siirdus juba aasta hiljem tagasi oma esimesse koduklubisse Golden State Warriorsi, kus lõpetas 25. märtsil 2008 ametlikult oma NBA karjääri.
15 hooajaga 831 mängu kaasa teinud Webberi NBA karjääri keskmisteks jäid 20,7 punkti, 9,8 lauapalli ja 4,2 resultatiivset söötu mängus.
Vaata ka.
NBA drafti esimeste valikute loend
Juozapinė

Juozapinė mägi (leedu "Juozapinės kalnas") arvestati 2004. aastani Leedu kõrgeimaks punktiks. Asub Medininkai kõrgustikul, Valgevene piiri lähedal, 24 km kaugusel Vilniusest. 
Kõrgus merepinnast on 293,6 m. Leedu kõrguselt kolmas tipp, lähedalasuv Kruopinė on 293,4 m kõrge.
Jerry West

Jerome Alan West (28. mai 1938 – 12. juuni 2024 Los Angeles, California) oli USA elukutseline korvpallur ja treener. West mängis kogu 14-aastase NBA karjääri Los Angeles Lakersis, tuli 1972. aastal NBA meistriks ja USA koondisega 1960. aastal olümpiavõitjaks. Westi siluett on kujutatud NBA logol.
Keskkool.
Jerry West käis aastatel 1952–1956 East Banki keskkoolis. Ta oli esimene Lääne-Virginia korvpallur, kes viskas keskkoolis üle 900 punkti (1956. aastal keskmiselt 32,2 mängus). 1956. aastal valiti ta USA keskkoolikorvpallurite sümboolsesse koondisse.
Ülikool.
Jerry West käis aastatel 1956–1960 Lääne-Virginia ülikoolis, mille korvpallimeeskonna eest viskas ta keskmiselt 24,8 punkti ja noppis 13,3 lauapalli mängus. Ta oli oma kooli parim punktitooja aastatel 1958–1960, kõige väärtuslikum mängija 1959. ja 1960. aastal ning kapten 1960. aastal. West juhtis oma meeskonna 1959. aastal NCAA finaali.
Jerry Westi särk numbriga 44 riputati Lääne-Virginia ülikooli lakke: seda ei anta enam ühelegi mängijale. West oli oma ülikoolis esimene, kes sellise au osaliseks sai.
NBA karjäär.
Jerry Westi valis Minneapolis Lakers 1960. aasta "draft"'i teise valikuna. Klubi kolis kohe Los Angelesse ning muutis nime. Los Angeles Lakersisse kuulus West 1974. aastani. 1972. aastal tuli ta NBA meistriks. Sel hooajal saavutas Lakers 69 võitu, neist 33 järjest: see on siiani NBA rekord.
Jerry West mängis suurema osa oma karjäärist koos teise staari Elgin Bayloriga ning samuti viis aastat Wilt Chamberlainiga. Westi rahulik närv, hea väljakunägemine ja pallikäsitsus olid iga treeneri unistus.
Jerry West viskas karjääri jooksul 932 mänguga kokku 25 192 punkti (keskmiselt 27 mängus), tabas 7160 vabaviset ja andis 6238 resultatiivset söötu. Ka Lakers riputas tema särgi (number 22) lakke.
Jerry West viskas hooajal 1969/70 NBA-s kõige rohkem punkte (keskmiselt 31,2 mängus) ning andis hooajal 1971/72 kõige rohkem resultatiivseid sööte (keskmiselt 9,7 mängus). 1965. aastal viskas ta väljalangemismängudes 11 kohtumisega keskmiselt 40,6 punkti ja kogu karjääri jooksul 153 väljalangemismängus keskmiselt 29,1 punkti. West viskas neljal hooajal (1961/62, 1964/65, 1965/66 ja 1969/70) keskmiselt üle 30 punkti mängus. 
West mängis üheksas NBA finaalis, kuid võitis neist vaid ühe. Kuigi Lakers kaotas 1969. aastal NBA finaalis 3 : 4 Boston Celticsile, valiti finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks West. See on esimene ja seni ainus korda NBA ajaloos, kui finaali MVP on valitud kaotavast meeskonnast.
Treeneri ja ametnikuna.
Pärast mängijakarjääri lõpetamist asus West Los Angelese Lakersi treeneriks, tüürides meeskonna aastatel 1976–1979 145 võidu ja 101 kaotuseni.
Kuni 2002. aastani töötas West Lakersis, aastast 1982 tegevjuhina. Lakers on olnud üks kõige edukamaid klubisid NBA-s ning Jerry West valiti 1995. aastal NBA parimaks ametnikuks.
2002. aastal läks West tegevjuhiks klubisse Memphis Grizzlies, mis oli sel ajal kõige nõrgem kogu NBA-s. West ehitas klubi kiiresti üles ja 2004. aastal võitis klubi juba pooled mängud. Selle eest nimetati West teist korda NBA aasta ametnikuks.
Ristimägi (Leedu)

Ristimägi (leedu keeles "Kryžių kalnas") on Leedus Šiauliai lähedal (12 km) Meškuičiai vallas paiknev mägi (Jurgaičiai linnamägi, kuhu sadade aastate jooksul on palverändurid toonud riste. Ristimäe tekkimise kohta on palju erinevaid müüte ja teooriad.
1993. aastal külastas Ristimäge paavst Johannes Paulus II.
Ristide koguarv Ristimäel on üle 200 000.
Return to Castle Wolfenstein

"Return to Castle Wolfenstein" (RtCW) on FPS-mäng, mille tõi turule Activision 2001. aastal. Üksikmängija osa arendas Gray Matter Interactive ning mitme mängija osaga tegeles Nerve Software. Id Software, originaalmängu "Wolfenstein 3D" looja, vaatas üle RtCW arenduse ja oli tiitrites kirjas tegevprodutsendina.
Sellest mängust on palju versioone. "Collector's Editionit" levitatakse metallkarbis, mis sisaldab reklaammaterjale. "The Game of the Year Edition" on koos "Wolfenstein 3D" originaaliga ja mängu demodega. "The Platinum Edition" on koos "ga" ja on iseseisev laienduspakett.
Mäng kasutab muudetud Quake III mootorit.
Matt (keel)

Matt (vene keeles "мат", "матерщина" või "матерный язык") on vene keele seksuaalseid sõnu sisaldav släng. Venelased kasutavad matti sageli ja kõik venelased mõistavad seda, kuid avalikult ei ole seda sobiv kasutada. Matt on teistesse keeltesse raskesti tõlgitav ja mitmetes vene keelega kontaktis olnud keeltes kasutatakse mati väljendeid toorlaenudena. 
Tuntumad väljendid on 
Ainuüksi sõna "хуй" sisaldavaid väljendeid on vene keeles üle 500.
John Moffitt

John Moffitt (sündinud 21. detsembril 1980 Winnsboros Louisiana osariigis) on USA kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
2004 hõbemedal kaugushüppes 8.45
Galina Tšistjakova

Galina Tšistjakova (slovakipäraselt Galina Čisťakovová; sündinud 26. juulil 1962 Izmailis, Ukrainas) on NSV Liidu endine kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja), Seouli olümpiamängude pronksmedalist ja kehtiva maailmarekordi (7.52) valdaja. Kolmikhüppes on tema isiklik rekord 14.76.
1996. aastast elab Galina Tšistjakova Bratislavas. Ta on esindanud Slovakkiat suurvõistlustel kaugus- ja kolmikhüppes, kuid endist edu pole saavutanud.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1988 pronksmedal kaugushüppes – 7.11
Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel.
1989 sisemaailmameister kaugushüppes – 6.98 
Euroopa meistrivõistlustel.
1986 hõbemedal kaugushüppes – 7.09
Euroopa sisemeistrivõistlustel.
1985 Euroopa sisemeister kaugushüppes – 7.02
&lt;br&gt;1987 hõbemedal kaugushüppes – 6.89
&lt;br&gt;1988 hõbemedal kaugushüppes – 7.24
&lt;br&gt;1989 Euroopa sisemeister kaugushüppes – 6.98
&lt;br&gt;1990 Euroopa sisemeister kaugushüppes – 6.85 ja 1. koht kolmikhüppes 14.14 (näidisala)
Balkaši järv

Balkaš (kasahhi "Балқаш көлі") on soolajärv Kasahstani kaguosas.
Balkaš kuulub Aasia suurimate järvede hulka ning selle pindala on 16 996 km². Keskmine sügavus on 5,8 m ja maksimaalne 25,6 m, veepinna absoluutne kõrgus 341,4 m. Järve läänepoolne osa on magedama veega, idapoolne osa soolase veega, kuna sinna suubuvad väiksemad jõed Ayaköz, Lepsi ja Aksu, kliima on aga kõrbeline ja aurumine väga suur. Kontinentaalse kliima tõttu on novembrist märtsini järvel jääkate ja kitsamates kohtades jääteed. Talvel soolsus mõnevõrra langeb.
Järve voolab küll kõrgmägedest vett ammutav Ile jõgi, kuid suur osa selle veest kasutatakse kunstlikuks niisutamiseks ja tööstuse tarbeks. Järve keskossa suubub äravoolu poolest teine jõgi Karatal. Veehulk Balkaši järves on vähenemas.