Lasnamäe linnaosa

Lasnamäe on Tallinna linnaosa. See asub linna idaosas Lasnamäe kõrgendikul mõlemal pool Tallinna–Narva maanteed (Peterburi tee) ja Narva maanteest lõunas. Linnaosa pindala on 27,5 km².
Lasnamäe on Tallinna linnaosadest suurima elanike arvuga. 1. oktoobril 2013 oli linnaosas registreeritud 117 968 alalist elanikku. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on Lasnamäel elanikke 119 180. Seisuga 1. september 2007 oli linnaosas registreeritud 112 088 alalist elanikku. Neist 28,6% oli eestlasi ja 57,8% venelasi. 2018. aastal on vastavad näitajad 26,0% ja 61,6%. Seisuga 1. september 2019 oli linnaosas registreeritud 117 954 elanikku. Lasnamäe on ainuke Tallinna linnaosa, kus elab rohkem venelasi kui eestlasi.
Lasnamäe linnaosa piirneb põhjas Pirita ja läänes Kesklinna linnaosaga.
Lasnamäe on tuntud Nõukogude perioodil ehitatud paneelelamute järgi.
Loodus.
Lasnamäe haljasalade seas on Pirita jõeoru maastikukaitseala serv, Jüriöö park ja Tondiloo park.
2021. aastal avati ligi 33-hektarisel alal laiuv Tondiraba park.
Asend.
Tallinna linnavolikogu 23. märtsi 2006. aasta määruse nr 14 "Tallinna põhimääruse muutmine" LISA 6 "Lasnamäe linnaosa piiri kirjeldus ja skeem" järgi on linnaosa piiri kirjeldus järgmine:
"Piir algab Mäe tänava idaservast ja kulgeb ida suunas mööda Lasnamäe klindi ülemist serva ning Narva maantee põhjaserva kuni Tallinna linna halduspiiri punktini 345 Pärnamäe tee ristil. Punktis 345 pöördub Lasnamäe linnaosa piir koos Tallinna halduspiiriga lõunasse mööda Linnuse tee idaserva läbi linnapiiri punktide 346–348 kuni Pirita jõe teljeni. Mööda Pirita jõe kesktelge kulgeb piir kuni Ülemiste–Maardu raudtee sillani. Sealt suundub piir edelasse mööda raudtee loodeserva läbi linnapiiri punktide 390–394, ületab Lagedi tee ja läheb edasi mööda Väo karjääri (Lagedi tee 16a) – 16 lõunapiiri punktide 395 – ületades Betooni tänava.
Edasi kulgeb piir piki Ülemiste–Maardu raudtee põhjaserva läbides linnapiiri punktid 404–410. Punktis 410 pöördub piir lõunasse läbides linnapiiri punktid 411–423 ja ületades Suur-Sõjamäe tänava. Punktis 423 pöörab piir läände, läbides linnapiiri punktid 424–430 ja suundudes paralleelselt lennuväljaga triangulatsioonipunktini "Raba", kus pöördub loodesse läbi punktide 431 ja 432 punkti 433 Kanali tee nurgal. Punktis 433 pöördub piir edelasse mööda Kanali tee 6a kinnistu kagupiiri, läbi punktide 434 ja 435 Vaskjala–Ülemiste kanalini ning suundub mööda kanali kirde- ja põhjaserva Tartu maanteeni. Edasi läheb piir mööda Tartu maantee kirdeserva ning Lasnamäe tänava loodeserva kuni Laagna teeni, ületab Laagna tee ja kulgeb mööda Kumu kinnistu lõuna- ja idapiiri Valge tänavani ja edasi mööda Valge tänava loodeserva kuni Narva maantee põhjaservani. Sealt pöörab piir kirdesse ja läheb mööda Narva maantee põhjaserva Mäe tänavani, piki Mäe tänava idapiiri kuni oma alguspunkti Lasnamäe klindi ülemises servas".
Lasnamäe territoriaalne jaotus.
Lasnamäe territooriumi võib tinglikult jagada kaheks erinevate funktsioonidega piirkonnaks, ühelt poolt elamute alaks ja teisalt Peterburi tee lähedusest kuni Rae valla piirini olevaks tööstusalaks.
Asumid.
Lasnamäe linnaosa koosneb 16 asumist: Katleri – Kurepõllu – Kuristiku – Laagna – Loopealse – Mustakivi – Pae – Paevälja – Priisle – Seli – Sikupilli – Sõjamäe – Tondiraba – Uuslinn – Väo – Ülemiste
Lasnamäe linnaosa sümbolid.
Lasnamäe linnaosa lipu ja vapi kujundas Priit Herodes ning need kinnitas Eesti Vabariigi heraldikanõukogu 20. juulil 1992.
Vapil ja lipul on kasutatud endise Tallinna Idarajooni sümboleid.
Vapi kirjeldus.
Lasnamäe linnaosa vapiks on pikuti poolitatud helesinine ja hõbedane kilp lainelõikelise vastandvärvides ülalosa ning neljaharulise tähega. Täht kujutab Lasnamäelt laiali kantud Jüriöö tuld ja Tallinna ülemist tuletorni.
Lipu kirjeldus.
Lasnamäe linnaosa lipul on pikuti poolitatud valge ja helesinise värvusega täisnurkne taust, mille keskel on vastandvärvides lainelõikeline põikilaid. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Lipu värvid tulenevad Tallinna lipu värvidest ning Lasnamäe linnaosa eraldub kujundite alusel, olles samas Tallinna lahutamatu osa.
Lasnamäe linnaosa hüüdlause on "Julge unistada ja teostada!".
Ajalugu.
Piirkond kandis 14. sajandil nimesid "Lakederberge" (1370), "Lakederberg" (1371) või "Lakeden berghe" (1372), eestistatult Lageda mägi.
Lasnamäe asustuse ajalugu ulatub väga kaugesse minevikku. Arheoloog Lembit Jaanitsa arvates on vanimad inimtegevuse jäljed Iru linnamäel Lasnamäelt pärit nöörkeraamika-kultuuriga seotud ajast, seega III aastatuhande teisest poolest eKr. Linnuse põhjaplatoolt ja mitmest muust kaevandist on leitud seitse tulekivist kõõvitsat ning umbes 400 savinõutükki, mis on kaunistatud tollele ajale iseloomulike nöörivajutuste või lohuridadega.
Nooremal pronksiajal tekkisid kindlustatud asulad, Lasnamäe üheks suuremaks keskuseks oli Iru linnus. Lasnamäe praegusele alale lisandus mitu uut asulat. Tegemist oli väikeste, ühest või kahest talust koosnevate nn asustusüksustega. On arvatud, et asustusüksused muutsid aeg-ajalt oma asukohta teatud ala piires.
Arvatakse, et muinasajal kuulus suur osa praegusest Lasnamäest ümberkaudsete külade kogukonnale. Taani kuningas Valdemar II võõrandas need maad sunniviisiliselt Tallinna linnale. Sundvõõrandamine riivas paljude ümberkaudsete talupoegade ja maaomanike huve, kes ei tunnistanud uusi piire. Tekkisid sagedased konfliktid.
Ka Jüriöö ülestõus 1343. aastal sai alguse Lasnamäel süüdatud märgulõkkest. Samas paigas on nüüd Jüriöö park, kus toimuvad tänapäeval erinevad mälestusteenistused ja truudustõotuste tseremooniad.
Vanim tööstusagul on Sikupilli, mis on saanud nime samanimelise kõrtsi järgi. Väo, Priisle ja Kuristiku küla piirkonnas olid asulad juba pronksiajal.
Alates keskajast töötasid Lasnamäe nõlval vesiveskid, millest viimase lammutas 1916. aastal Tallinna paberi- ja tselluloosivabrik.
Tänapäevase Lasnamäe linnaosa kujunemislugu on üks vastuolulisemaid Tallinnas, sest Nõukogude võimu ajal muudeti just selles piirkonnas keskkonda tundmatuseni. See on süvendanud eksiarvamust, nagu oleks Lasnamäe tühjale kohale ehitatud uus linnaosa. Tänuväärse töö ajaloolise mälu korrastamisel on teinud Robert Nerman, kelle raamat "Lasnamäe ajalugu" (Tallinn 1998) annab piirkonna ajaloost põhjaliku ülevaate.
Lasnamäe I mikrorajooni (Pae ja Punasel tänaval) esimesed hooned valmisid 1973. aastal, II mikrorajooni (Kalevipoja ja Kuramaa tänaval) hooned aga 1974. aastal. Kokku oli Lasnamäel 8 mikrorajooni (planeeringu järgi 11).
Mikrorajoonid.
Mikrorajoonidest said asumid 1991. aastal.
III ja IV mikrorajooni vaheline ala, praegune Tondiraba asum, küll Nõukogude ajal osaliselt kuivendati, kuid sinna elamuehitust ei planeeritud ning alast kujunes iseeneslik prügimägi. Mitmeid aastaid ei elanud seal ühtegi elanikku, täna on asumi elanike arv ületanud 350.
Suurelamute ehitust alustati Lasnamäel 1970. aastate lõpul. Kõiki plaanitud elamu(mikro)rajoone valmis ei ehitatud, mistõttu on endiselt palju tühja reservmaad.
Lasnamäel on 750 elamut, millest 650 on korrusmajad. Suurima korterite arvuga elamu, kus on 324 korterit, asub Paasiku tänaval.
Lasnamäe juhtorganid.
Siin on toodud eri aegade kohaliku võimu nimevormid Lasnamäel: