tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Korovai keel

Korovai keel on paapua keelte Oki-auju haru auju-dumuti rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Indoneesia Paapua provintsis.
Kõnelejate arv on umbes 3500.
Fonoloogia.
Korovai keeles on 19 konsonantfoneemi ja 7 vokaalfoneemi.
Süntaks.
Korovai keel on SOV-keel.
Nils Grossberg

Nils Grossberg (sündinud 6. detsembril 1977 Tartus) on eesti ettevõtja, kes tegeleb Dagcoini krüptoraha ja selle ökosüsteemi arendusega.
2004. aastal lõpetas Nils Grossberg Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloos. Nils Grossberg on abielus ja tal on kaks last.
Töö.
Nils Grossbergs töötas 2012. aasta juulist Viasatis, algul müügiesindajana ja 2013. aasta septembrist müügimeeskonna juhina. 
2017. aasta mais kaasasutas Nils Grossberg Dagcoin OÜ ning oli aastatel 2017–2018 selle tegevjuht. Dagcoin OÜ on Dagcoini krüptovaluuta ja selle ökosüsteemi arenduse taga. Ökosüsteem on laialdane, kuhu muuhulgas kuuluvad ka DagWallet, SwipeX ja Dagpay. 2018. aasta augusti seisuga oli Dagcoini krüptovaluutal rohkem kui 100 000 kasutajat. 2019. aasta seisuga on ta ettevõtte Dag Corporation Limited tegevjuht.
Kapp (perekonnanimi)

Kapp on perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kapp 332 inimesel: 161 mehel ja 171 naisel. Perekonnanimede levikult on Kapp meeste puhul 416. kohal ja naiste puhul 430. kohal.
Katariina allee

Katariina allee on tänav (allee) Võrus. Tänav ühendab ajaloolist linnasüdant ja Tamula järve rannapromenaadi.
Tänav on nimetatud Katariina II auks. Tänav sai praeguse nime 8. detsembril 2004. Enne seda on tänav kandnud mitmeid nimesid, näiteks "Katariina tänav".
Tänav rekonstrueeriti aastatel 2011–2013 maastikuarhitektuuribüroo Artes Terrae projekti järgi, projekti autorid on Sirle Salmistu, Tanel Breede ja Sulev Nurme.
Detsembris 2013 paigaldati tänavale Katariina II pronksist elusuurune kuju. Kuju autor on skulptor Jaak Soans.
Hoones Katariina tänav 11 asub Võrumaa Muuseum.
Viited.
Kose (perekonnanimi)

Kose on perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kose 164 inimesel (90 mehel ja 74 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kose meeste puhul 949. ja naiste puhul 1409. kohal.
Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,67.
Koni (perekonnanimi)

Koni on perekonnanimi.
Kongo (perekonnanimi)

Kongo on perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kongo Eestis 72 mehel ja 75 naisel.
Kumari (perekonnanimi)

Kumari on perekonnanimi.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kumari Eestis 31 mehel ja 34 naisel.
Värvuse toonikvaliteet

Värvuse toonikvaliteet on värvuse heleduse ja küllastuse summa. Toonikvaliteeti iseloomustatakse omadussõnadega, mis lisatakse värvinimele. Omadussõnad on hinnangulised ja sõltuvad vaataja värvitajust; kasutatakse igapäevakeeles.
Loodus (perekonnanimi)

Loodus on perekonnanimi.
Perekonnanime Loodus (Lodus) on pandud Mustjala mõisavallas Mustjala kihelkonnas Saaremaal ja Karaski mõisavallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Loodus uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kriggulson, Loberg ja Sachssendahl. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Loodus Eestis 65 mehel ja 83 naisel.
Göteborgi filmifestival

Göteborgi filmifestival (inglise keeles Göteborg Film Festival; varem Göteborg International Film Festival; akronüüm GIFF) on Rootsis Göteborgis igal aastal toimuv filmifestival.
Festivalist, mida esimest korda peeti 1979. aastal, on saanud Skandinaavia suurim filmifestival. Festivali peaauhinnaga Dragon Award Best Nordic Film kaasneb rahasumma üks miljon Rootsi krooni. Auhinda finantseerivad Volvo Car Group, Västra Götalandi lään ja Göteborgi linnavolikogu.
Mandliroheline

Mandliroheline on roheline värvitoon, hele või kahvatu kergelt tuhm jahedatooniline roheline, mis sarnaneb mandlipuu rohelise vilja värvusega. Värvinime võidakse kasutada pistaatsiarohelise sünonüümina, nende värvinimetuste kasutuses on palju kattuvust. Ingliskeelse Merriam-Websteri sõnastiku järgi on mandliroheline raskesti defineeritav värv, kollaka tooniga roheline, mis on rohelisem ja heledam kui estragoniroheline, malahhiitrohelisest tuhmima tooniga ja vaseroosterohelisest kollakam. Prantsuskeelne värviportaal pourpre.com näeb mandlirohelist eelkõige heleda rohelisena.
Mandliroheline seostub värskuse ja rahulikkusega, on õrn ja rahustav värvitoon.
Ajaloost.
Õrnrohelisi kangaid on moes olnud juba iidsetest aegadest, kuid värvinimetus "vert amande" ilmub esmakordselt 1856. aastal; selle loomine on omistatud õmblejanna Bernard-Jammèsile. Eristati tumedat ja heledat mandlirohelist. "Mandlivärvi" võib tähendada ka beeži või pruuni tooni, seepärast täpsustatakse muis keeltes sageli, et tegemist on rohelise värvitooniga: "vert amande", "almond green".
Variatsioonid.
ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib mandliroheline ("almond green", "light almond green") olla hele, keskmine või tume kollakasroheline , või hoopis hallikasroheline .
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab mandlirohelise vasteks toonivahemiku erksast jahedavõitu helerohelisest kahvaturoheliseni .
Eesti ajaloolise arhitektuuri jaoks soovitatud voodrilaudade värvivalikus (Becker Acroma värvid) on mandliroheline (NCS COLOR S 2020-G90Y) hele kollakas roheline .
Kunstitarvete tootja Cansoni Mi-Teintes' seeria pastellpaberi üks toone on "vert amande" 'mandliroheline' , eesti keelde on see tõlgitud helerohelisena.
Kasutamine.
Nimetust "mandliroheline" kohtab 1920. ja 1930. aastate Eesti ajakirjade moenõuannetes riietuse kontekstis. Moe kontekstis kasutatakse sõna tänapäevalgi.
Nagu pistaatsiaroheline ja laimirohelinegi on mandliroheline toon kasutusel kosmeetikas, sisekujunduses, kodutekstiilides ja rõivastuses, kodutehnika ja sõidukite värvusena.
Tammekann

Tammekann on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Tammekann uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Jürgenson.
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Nime kandjaid.
August Tammekannu järgi on nime saanud ka Villa Tammekann.
Lennuk (perekonnanimi)

Lennuk on eesti perekonnanimi.
Selle võtsid endale esimeseks perekonnanimeks Pankjavitsa vallas elanud vennad Peeter koos perega ja tollal vallaline Ivan. Setudel ei olnud enne seda enamasti perekonnanimesid. 
Nimede eestistamisel määrati Lennuk uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Reebert (1936. aastal Kalvi vallas).
2024. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lennuk 22 mehel ja 21 naisel. Perekonnanimede levikult on Lennuk meeste puhul 5584. ja naiste puhul 6464. kohal.
Peedimaa

Peedimaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Peedimaa uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Pediman ja Petermann.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Peedimaa Eestis 16 mehel ja 29 naisel.
Raielo

Raielo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Raielo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Anton, Bergmann, Blumfeldt ja Stamm. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raielo Eestis 7 mehel ja 8 naisel.
Kunstimees

Kunstimees on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati kunstimees uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kunstmann. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kunst (perekonnanimi)

Kunst on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kunst on pandud viies mõisavallas Pärnu-, Viljandi- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kõivusaar. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kunst Eestis 7 mehel ja 9 naisel.
Välba

Välba on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Välba (Wälba) on pandud Võisiku mõisavallas Kolga-Jaani kihelkonnas ja Kurista mõisavallas Põltsamaa kihelkonnas, mõlemad Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Välba-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Rajando (1935. aastal Venevere vallas).
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Välba Eestis 63 mehel ja 62 naisel.
Nime tuntuim kandja on tele- ja raadioajakirjanik Anu Välba.
Värk

Värk on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Värk (Wärk) on pandud Harmi mõisavallas Kose kihelkonnas Harjumaal ja Koigi mõisavallas Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nimede eestistamisel määrati värgi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aasa, Allikmäe, Kalevik, Rihkpalu, Roomet, Soidla, Vilja, Värik ja Võrk. Samas määrati Värk uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Verk.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Värk Eestis 126 mehel ja 112 naisel.
Matěj Vydra

Matěj Vydra (sündinud 1. mail 1992 Chotěbořis) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib ründajana Premier League'i klubis Burnley ja Tšehhi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Tšehhi klubides Vysočina Jihlava ja Baník Ostrava. 2010. aastal Itaalia kõrgliiga klubiga Udinese Calcio, kuid vähese mänguaja tõttu suundus ta laenule teistesse klubidesse. Alates hooajast 2012–13 on ta mänginud Inglismaa klubides. Tema esimene hooaeg Inglismaal oli 2012–13, kui ta mängis Watfordi meeskonnas Inglismaa esiliigas. Ta lõi liigas 20 väravat ning valiti sel hooajal liiga sümboolsesse koosseisu ja ühtlasi liiga parimaks mängijaks. Hooajal 2013–14 mängis ta West Bromwich Albioniga Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2014–15 mängis ta taas Watfordis, kellega sai esiliigas teise koha. Hooajal 2015–16 oli ta laenul esiliiga klubis Reading ning mängis ka järgmised kaks hooaega esiliigas, kuuludes Derby County ridadesse. Hooajal 2017–18 oli ta 21 väravaga esiliiga suurim väravakütt. Hooajal 2017–18 valiti ta taas esiliiga sümboolsesse koosseisu.
2018. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Burnleyga.
2013. aastal valiti ta Tšehhi jalgpalli aasta talendiks.
Debüüdi Tšehhi jalgpallikoondises tegi Vydra 2012. aasta augustis mängus sõprusmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 26. märtsil 2013 MM-i valikmängus Armeenia vastu.
Vabaduse orden

Vabaduse orden (ukraina keeles "орден Свободи") on 2008. aastal asutatud Ukraina teenetemärk, mida antakse väljapaistvate teenete eest Ukraina suveräänsuse kindlustamisel, Ukraina ühiskonna konsolideerimisel, demokraatia arendamisel ning inimeste ja kodanike põhiseaduslike õiguste ja vabaduste kaitsmisel.
2022. aasta novembri seisuga on ordeni saanud 75 inimest, sealhulgas 23 välismaalast.
Põhjafriisi keel

Põhjafriisi keel on rühm friisi keele murdeid, mida räägitakse Saksamaal Schleswig-Holsteini rannikul ja saartel.
Põhjafriisi murdeid räägitakse Föhri, Amrumi, Sylti, Halligeni ja Helgolandi saarel ning nende naabruses oleval Jüüti poolsaare läänerannikul. Murdeid on kokku 10: 
Varem oli murdeid rohkem, kuid osa on hääbunud, näiteks suri 18. sajandil välja Eiderstedti poolsaarel räägitud murre.
Murded erinevad olulisel määral üksteisest, mistõttu ühist kirjakeelt ei ole loodud.
Keele seisund.
Ametlikes andmetes räägitakse 8000 kuni 10 000 põhjafriisi keele kõnelejast. Keeleteadlase Nils Århammari hinnangul oli 2007. aastal Põhja-Friisimaal umbes 5000 ja väljaspool seda 1500–2000 keele kõnelejat. Suurema kõnelejate arvuga on Föhri-Amrumi ja Bökingharde murre.
Estonia (kirjastus)

Estonia oli Stockholmis tegutsenud Rootsi eestlaste kirjastus.
Kirjastuse tähelepanuväärseim töö oli 1957–1959 välja antud "".
Margus Tamm (sportlane)

Margus Tamm (sündinud 19. juulil 1968 Tallinnas) on eesti triatleet ja triatlonitreener.
Eesti meistrivõistlustel võitnud täispikas triatlonis 3 kulda (1992–93, 2011) ja pronksi (1997), poolpikal distantsil kulla (1994), 2 hõbedat (1995, 1997) ja pronksi (2005), olümpiadistantsil hõbeda (1995) ja 7 pronksi (1991, 1997, 1999, 2000, 2002–04) ning duatlonis 8 kulda (1994–2001), 2 hõbedat (2002–03) ja pronksi (2005).
Gert Krestinov

Gert Krestinov (sündinud 2. augustil 1990 Tallinnas) on Eesti motosportlane. 
Ta on jätnud endast märkimisväärse jälje nii rahvusvahelistel kui ka Eestis toimuvatel tiitlivõistlustel. Teda tuntakse tehnilise meisterlikkuse poolest rasketel liivaradadel ning ta on saavutanud mitmeid silmapaistvaid võite, sealhulgas ajaloolise GP võidu 2008. aastal MX2 maailmameistrivõistlustel Lommelis, Belgias. Teise MM etapivõidu teenis Krestinov Hollandis Valkenswaardis, MX3 masinaklassis. Krestinov on esindanud Eestit Rahvuste motokrossil kümme korda, tulnud korduvalt Eesti meistriks ning jõudnud poodiumile Briti ja Euroopa motokrossisarjades.
Lisaks on Krestinov võitnud EMX Open sarja etappe 2021. ja 2022. aastal, tõestades oma püsivat konkurentsivõimet. Ta jätkab kõrgetasemelist võistlemist, osaledes hiljuti sellistes meistrivõistlussarjades nagu ADAC MX Masters, MXGP, EMX Open ning AMA Pro Motocross sari. Ta on tunnustatud motosportlase Andres Krestinovi poeg ja hakkas motosporti harrastama 1994. aastal oma isa juhendamisel. Teda on treeninud ka ameeriklane Jim Holley (2005–2006) ning hollandlane (2007-2008).
Karjäär.
Juunioride maailmameistrivõistlused 
Juunioride Euroopa meistrivõistlused
Saksamaa ADAC Junior MX Cupi sarjas 2004 meister (80 cm³). 2002 Saksamaa Motoliidu (DMSB) laste maailmameister kuni 12-aastaste ja kuni 16-aastaste vanuserühmas (80 cm³). EM-il 2005 16. koht (juunioride 125 cm³) ja 2006 87. koht (125 cm³). MM-il 2007 MX2 klassis 41., 2008 MX2 klassis 17. (Belgias Lommelis "grand prix" etapivõit ning aasta lõpul aasta parima juuniori auhind – Jan de Grooti auhind) ja MX3 klassis 37., 2009 MX1 klassis 23. ja MX3 klassis 37., 2010 MX1 klassis 63., 2011 MX1 klassis 34., 2012 MX1 klassis 31., 2013 MX3 klassis 4. (Hollandis Valkenwaardis "grand prix" etapivõit), 2014 MXGP klassis 35., 2015 MXGP klassis 34., 2016 MXGP klassis 36. ja 2017 MXGP klassis 49. koht. 
Saavutused.
Gert Krestinov on kuulunud 2007–2015 üheksa korda meeskondlikul MM-il ja 2012 meeskondlikul EM-il (4. koht) Eesti koondisse. Tulnud 1996–2015 11 korda moto- ja talimotokrossis Eesti meistriks ning võitnid kolm korda moto- ja talimotokrossis ja jäärajasõidus Eesti karika. Saanud Suurbritannia meistrivõistlustel MX1 klassis 2017. aastal teise ning 2012. ja 2015. aastal kolmanda koha.
Aigar Leok

Aigar Leok (sündinud 9. augustil 1985 Võrus) on Eesti motosportlane.
Raigo Kuusnõmm

Raigo Kuusnõmm (sündinud 3. juulil 1988 Kuressaares) on eesti kulturist ja jõutõstja.
Ta lõpetas 2007. aastal Kuressaare Gümnaasiumi ja 2009. aastal Kuressaare Ametikooli.
Urmet Uusorg

Urmet Uusorg (sündinud 27. septembril 1976 Nõval) on eesti kergejõustiklane. 
Ta lõpetas 1994. aastal Haapsalu 1. Keskkooli, ta on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonnas.
Jooksutreeninguid alustas 1990. aastal Läänemaa Spordiklubis Peeter Kallase õpilasena. 
Sportlasena oli ta 188 cm pikk ja kaalus 77 kg.
Isiklikku.
Tema vennad Margo ja Madis on samuti kergejõustiklased.
Sirkka-Liisa Kivine

Sirkka-Liisa Kivine (sündinud 21. juuni 1977 Paides) on eesti endine kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja).
Ta on lõpetanud 1995. aastal Türi Keskkooli ja 2002. aastal Tartu Ülikooli (kus õppis kehakultuuriteaduskonnas).
Kergejõustikuga hakkas ta tegelema viienda klassi õpilasena. Algul juhendas teda kehalise kasvatuse õpetajast isa Mati Kivine, seejärel põhikooli lõpuklassist keskkooli lõpuni treener Lea Valang. Pärast keskkooli lõpetamist töötas Kivine Türil treenerina. 1996. aastal oli ta vaheaastal Soomes rahvaülikoolis, kus sporti eriti ei teinud. See-eest kehakultuuriüliõpilasena Tartus hakkas ta Tiina Toropi ja Mehis Viru juhendamisel intensiivselt kergejõustikku treenima. Aastatel 2002–2010 oli tema treener Ivo Kala.
Isiklikku.
Tema onu on endine kergejõustiklane, ajakirjanik ja spordipublitsist Paavo Kivine.
Piret Lilover

Piret Lilover (aastani 2015 Piret Jamnes; sündinud 23. septembril 1971 Viljandis) on Eesti endine sõudja.
Ta on lõpetanud 1989. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. Sportima hakkas 1982. aastal Viljandi SK-s Urve Bergmani õpilasena, sõudmist harrastanud alates 1987 Anne Freimuthi ja Arne Graumanni, hiljem Matti Killingu juhendamisel.
Töötanud alates 2008. aastast Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse kutsehariduse osakonna (2012. aastast Sihtasutus Innove arendusüksuse) peaspetsialistina ja seejärel Haridus- ja Noorteameti arendusjuhina.
Ely

Ely on linn Suurbritannias Cambridgeshire'i krahvkonnas. See asub Cambridge'ist umbes 23 km kaugusel kirdes ja Londonist 130 km kaugusel.
Linnas elab 20 256 inimest (2011).
Linna üks tähelepanuväärsemaid objekte on Ely katedraal.
Eda Laan

Eda Laan (sündinud 9. jaanuaril 1948 Nissis) oli Nõukogude Liidu ja Eesti NSV purilendur.
Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 2. Keskkooli.
Ta hakkas purilennuga tegelema 1965. aastal ALMAVÜ Tallinna Lennuklubis. 
Eda Laan kuulus aastatel 1972–1991 Nõukogud Liidu purilennu koondvõistkonda. Ta saavutas 1979. aastal Euroopa naiste 1. ametlikel FAI purilennu meistrivõistlustel mitmevõistluses üldvõitja Monika Warstati (Ida-Saksamaa SDV, 7629 punkti) järel teise koha (esindades Nõukogude Liitu (NSVL, 7623 punkti) ja esimesel võistluspäeval 131 km suletud marsruudil teise koha.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli purilennuinstruktor Illar Link.
FIL

FIL või Fil võib tähendada järgmist:
Gaasitamisauto

Gaasitamisauto, ka gaasikamberauto (; saksa keeles "Gaswagen") oli liikuv gaasikamber. Sõidukil oli hukatavate jaoks õhukindel ruum, kuhu väljutati mootori töötamisel tekkivad heitgaasid. Ohvreid gaasitati vingugaasiga (süsinikmonooksiidiga) ning nad surid vingumürgistuse ja lämbumise tõttu. Gaasitamisautosid kasutas teadaolevalt esimesena 1930. aastatel Nõukogude salapolitsei. Teise maailmasõja ajal kasutas natsionaalsotsialistlik Saksamaa gaasitamisautosid laialdaselt hävitamismeetodina, et mõrvata okupeeritud Poolas, Valgevenes ja Jugoslaavias vaimuhaiglate patsiente, mustlasi, juute ja vange.
Augustis 1941 osales "SS-Reichsführer" Heinrich Himmler Minskis Arthur Nebe juhtimisel toimunud juutide massilisel demonstratsioonhukkamisel, mis ajas ta oksendama. Himmler otsustas, et tuleb leida alternatiivseid hukkamisviise. Ta pöördus Nebe poole, et too leiaks "mugavamaid", vähem stressi tekitavaid meetodeid. Nebe otsustas esialgu katsetada vaimuhaigete mõrvamist lõhkeainetega Minskis ja seejärel autode heitgaasidega Mogilevis. Nebe eksperimendid viisid liikuvate gaasikambrite kasutuselevõtmiseni.&lt;ref name="Browning/essays"&gt; Genotsiidi tee: esseed lõpliku lahenduse käivitamise kohta Christopher R. Browning&lt;/ref&gt; Taolisi sõidukeid oli juba 1940. aastal kasutatud Ida-Preisimaa ja Pommeri vaimuhaiglate patsientide gaasitamiseks Soldau koonduslaagris. Teine allikas kinnitab, et gaasitamisautosid testiti esimest korda Sachsenhausenis Nõukogude vangidega.
Gaasitamisautosid kasutati eelkõige Chełmno hävituslaagris, kuni töötati välja kiiremat ja massilisemat tapmist võimaldavad statsionaarsed gaasikambrid. Idaaladel tegutsenud operatiivgrupi A kasutuses olid kahte tüüpi sõidukid: "Opel-Blitz", kaaluga 3,5 tonni, ja suurem "Saurerwagen", kaaluga 7 tonni. Serbia aladel oli gaasitamisauto tuntud kui "dušegupka/душегупка" ja NSV Liidu aladel kui "душегубка" ("dušegubka", '(nais)mõrtsukas'). SS kasutas nende masinate kohta eufemisme "Sonderwagen", "Spezialwagen" või "S-wagen" ('erisõiduk').
Gaasitamisautode kasutamisel oli kaks peamist puudust:
1942. aasta juuniks oli gaasitamisautode peamine tootja Gaubschat Fahrzeugwerke tarninud kokku 20 autot kahes mudelis. Kokku oli neilt selleks ajaks tellitud 30 autot. Pärast sõda polnud neist alles ühtegi. Gaasitamisautode olemasolu tuli esmakordselt välja 1943. aastal, kui Krasnodaris toimus 6700 tsiviilisiku gaasitamine. Gaasitamisautode abil hukatute koguarv on teadmata.
Gaasitamisautodest on avalikult räägitud mõnes intervjuus Claude Lanzmanni dokumentaalfilmis "Shoah" (1985).
Rain Karlson

Rain Karlson (sündinud 19. veebruaril 1992 Tallinnas) on eesti poksija.
Ta on lõpetanud 2010. aastal Tallinna Ehituskooli ja 2016. aastal kehakultuuri erialal Tallinna Ülikooli. 
Harrastanud aastatel 2001–2006 Eero Praksi käe all judot. Poksiga on tegelnud 2006. aastast (treenerid Aleksandr Jegorov ja Ervin Kade).
Ta on tulnud poksis viis korda Eesti meistriks (aastatel 2010 ja 2012–2015) ning kuulunud aastatel 2011–2015 Eesti koondisse. 
Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 
Ta on võitnud medaleid rahvusvahelistel võistlustel, sealhulgas 2012. ja 2013. aastal Tamperes Tammer-turniiri ning 2013. ja 2014. aastal Helsingis GeeBee-turniiri. Võitis 2012. aastal raskekaalus (kuni 91 kg) üliõpilaste maailmameistrivõistlustel esikoha ning sai sõjaväelaste Euroopa meistrivõistlustel teise ja Euroopa noorte meistrivõistlustel kolmanda koha. 
Elukutselisena.
Ta jätkas novembris 2016 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 10. november 2018) pidanud 6 kohtumist ning on võitnud 5 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja kaotanud 1 (selle nokaudiga) kohtumise.
Isiklikku.
Tema vend on poksija Ainar Karlson.
Raivo Laast

Raivo Laast (sündinud 31. augustil 1964 Väike-Maarjas) on eesti käsipallur ja käsipallitreener.
Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna 3. Keskkooli ja aastal 1988 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Koonga piiskopilinnus

Koonga piiskopilinnus (saksa keeles "Kokenkau") oli Saare-Lääne piiskopile kuulunud majandusmõis muinasaegse Läänemaa lõunaosas Mihkli kihelkonnas.
Nimekujud.
Uurijad on defineerinud sõna lõppu kui "kaev", "kaevu". Sõna alguse tähenduse kohta ühist arvamust ei ole.
Asukoht ja paiknemine.
Mõis asetseb endise muistse suure Soontagana kihelkonna lääneservas vastu tollast Lihula kihelkonda, kuhu XIII sajandil asutati Mihkli kihelkond. Asustused paiknevad seal soodevahelistel voorelaadsetel kõrgendikel ja soosaartel. Koongas, vana mõisahoovi põhjaküljel ristuvad ka Tõstamaa-Pärnu-Jaagupi-Vändra ja Mihkli-Ahaste maanteed.
Ajalugu.
On olnud suure piiskopliku ametkonna keskus Lõuna-Läänemaal. Mõisa maad ulatusid Tõstamaani välja.
XIX sajandi algul püstitati Koonga mõisa praegune härrastemaja.
Ehitus.
Vana rootsiaegse mõisaplaani järgi on linnus olnud ida-lääne või loode-kagusuunaline ristkülikukujuline ehitis, mille lõunaküljel on paiknenud ümartorn, võimalik, et ehitatud tulirelvade tarbeks. Vana linnus on asunud hilisema mõisahoone kõrval, sellest lääne pool ja on olnud ilmselt vähemalt kahekorruseline paekivist ehitis. Täpsemalt on paiknemine praeguseks kindlaks tegemata, kuid tõenäolised on 2 varianti: kui linnus asetses praegusel 2–3 m kõrgusel künkal asetseva kivist härrastemaja kohal, siis jäi tollane võimalik, et puidust uus elumaja tollest ida pool paiknevale tasasele platsile. Teise variandi puhul asetses toonane uus elumaja praeguse peahoone kohal ja linnus siis vastavalt sellest lääne pool asetseva valitsejamaja kohal, kus tänapäeval asus hiljuti Koonga vallavalitsus. Linnus sai laiuda ka tervel künkal, asetsedes nii peahoone, kui hilisema valitsejamaja kohal. Linnuseala võisid tollal ümbritseda ka tiigid.
Praegune seisukord.
Koongas asetseb endises mõisasüdames praegu loode-kagusuunaliselt 2 ristkülikukujulist pae- ja maakivist telliselisandiga hoonet: 2–3 m kõrgusel künkal asetsev endine mõisahäärber ja sellest lääne pool häärberist tunduvalt madalamal endine valitsejamaja, kus praegu asetseb Lääneranna valla Koonga teeninduspunkt. Mõisahäärberi all asetseb ligi meetripaksuste seintega ja hoone pikisuunas ühe vaheseinaga servjoonvõlvidega täiskelder, mis on praegu kasutusel juurviljalaona. Häärberi idaseina soklikorrusel on näha vana keskaegset paksu tellissillusega aknaava. Selliste sissepoole kaldus tellistega aknaavasid ehitati soklikorrustele keskaja aitadel Vana-Liivimaa linnades nii Riias kui ka Tartus. Ka mõisahäärberi kõrval oleva valitsejamaja välisseinad on peaaegu meetripaksused.
Paadrema vasallilinnus

Paadrema vasallilinnus (saksa keeles "Padenorm") oli Läänemaal Hanila kihelkonnas kunagises Saare-Lääne piiskopkonnas asunud kindlustatud mõisamaja. Praegu jääb linnusekoht 1,5 km Paadrema külast edelasse.
Nimekujud.
Paadrema algne eestikeelne nimi võis olla "Paadenurme" – sarnaselt näiteks Oonurmega (saksa "Onorm") Ida-Virumaal, kusjuures "paade" tähendas paasi ehk paekivi. Ladina keeles on lähedased sõnad "pater" või "padre", mis tähendavad isa paavsti või jumala tähenduses.
Asukoht ja paiknemine.
Linnus asetses Paadrema jõest 1,5 km lõunas ja sellest omakorda 50 m lõuna pool voolab Sookalda kraav. Linnus asub u 2–3 m kõrguse künka otsas ja seda läbis ilmselt vana maanteetrass Varblast Karusele. Mõisa peahoone asetseb nurkadega põhiilmakaarte suundades. Oja asukoht on ilmselt kuigipalju muutunud, kuna voolab nüüd sirges magistraalkraavis.
Ajalugu.
Mõis on XIV ja XV sajandil olnud Buxhövdenite lään.
1435. aastal on kohta esimest korda mõisana mainitud.
1446. aastal siirdus valdus Üxküllide kätte ja püsis nende omanduses 1702. aastani.
1534. aastal olid Üxküllid pärast üht järjekordset Saare-Lääne piiskopkonna vaenust sunnitud Virtsu vasallilinnuse maha jätma ja mõnedel andmetel olevat Paadremas sealne mõisahoone siis kivist vasallilinnuseks välja ehitatud. Algselt olevat see olnud püstitatud kahekorruselisena, kuid pärast Põhjasõja-aegseid purustusi ehitati ühekorruseliseks ringi.
II maailmasõja järel jäi peahoone varemetesse ja 1968. aastal tõmmati selle kõrgemad säilinud müürid traktoriga maha. Varemete lõunapoolsest osast on leitud ka üks XVI sajandist pärit väike raidkivi. Baltisaksa ajaloolased on määratlenud mõisa peahoone linnuste hulka kuuluvaks.
Ehitus.
Müürid on laotud pae- ja väiksema maakivi segatehnikas ning on umbes 1 meetri paksused. Ehitis oli loode-kagusuunaline ristkülikukujuline ja vähemalt kahekorruseline kivihoone. Loodekülje soklikorrusel on asunud ristvõlviga köetav kelder ja loodekülje läänenurga juures on jälgi kinnimüüritud väravaavast. Kirdekülje põhjanurga juures on vastu hoonekülge asetsenud nelinurkne kõrvalehitis.
Praegune seisukord.
Mõisa peahoone kohal asetsenud vasallilinnusest on säilinud vundamendimüürid soklikorruse kõrguselt. Üksikud müürijupid ulatuvad ka kõrgemale, kuid kuna sadeveed on pealtpoolt mördi minema uhtunud, siis need varisevad tasapisi. Jälgi vallikraavidest ei ole märgata, kuid ilmselt on olnud mõisa ümber mõni tiik.
Haimre vasallilinnus

Haimre vasallilinnus (saksa keeles "Heimar") oli kindlustatud mõisahoone Läänemaal Märjamaa kihelkonnas Haimre külas Kasti vasallilinnusest 3 km läänes.
Nimekujud.
Saksakeelne "Heim" tähendab kodukohta, eestikeelset võimalikku algtähendust ei teata.
Asukoht ja paiknemine.
Mõis asetses põlise Tallinna–Pärnu maantee Velise–Märjamaa lõigu ääres.
Ajalugu.
1385. aasta paiku sattus Haimre valdus piiskop Winrich von Kniprode kaudu viimase sugulase Wilhelm I von Fahrensbachi kätte koos paljude teiste sealsete piiskopimõisatega. Piirkonnas olid XIII sajandil Lodede maad, kes aga piiskopi vastu mässu tõstmise tõttu maalt ordu abiga minema aeti ja valdused piiskopile enamjaolt tagastati. Fahrensbach oli Saare-Lääne piiskopkonna piiskopivalduste foogt ja pidas sealseid maid ja mõisaid ajapikku endale kuuluvaks ning ei andnud neid järgmistele piiskoppidele enam tagasi. Fahrensbachi käes olevad mõisad (Haimre, Valgu, Purku-Järvakandi, Maidla, Vaimõisa, Telliste, Päädeva, Uugla) ümbritsesid ringina Kasti piiskopilinnust ning Haimrest kujunes Fahrensbachide valduste keskus, mis tõenäoliselt seetõttu ka linnusena välja ehitati.
1390. aastal määrati kindlaks Velise ja Sulu mõisate vaheline piir. Sulu oli Haimre mõisa karjamõis. Haimres oli maade valdajaks tollal Claus Üxküll ja Sulul Kersten Kutslef.
1420 või 1426 aastast on teateid Haimre piiskopimõisast.
Tüli Saare-Lääne piiskoppide ja Fahrensbachide vahel toimus 1421–1427. Oma positsioonide kindlustamiseks kasutas Varsnbeck sõjajõudu, dokumentide võltsimist, valduste orduvasallidele pantimist ning isegi välispoliitilisi abinõusid. Piiskop pani Farensbachi kirikuvande alla ja kaebas paavstile Rooma. Fahrensbach oma kahe pojaga vastas sellele mereröövi ja kirikute rüüstamisega, ning ilmselt enamik mõisaid jäi ikkagi Fahrensbachide kätte.
1469. aastal jagas Dirick Farensbecke Haimre mõisa oma surnud nõbu laste vahel.
1563 redutseeriti Haimre, Rootsi võimu poolt Diedrich Fahrensbachi käest reetmise tõttu, kuna ta ei allunud Rootsi kuningale vaid toetas Põhjamaade seitsmeaastases sõjas Taani kuningat, kuid mõis anti 1586 tema pojale tagasi ning mõis püsis perekonna käes kuni XVII sajandi alguseni.
XVIII sajandi lõpul ehitati XIX sajandil koostatud inventariseerimisaktide andmetel vana keskaegse linnuse müüridele uus mõisahäärber, mis 1905. aasta bolševike mässu käigus maha põletati.
Ehitus.
Tegemist oli paekivist ristkülikukujulise ja vähemalt kahekorruselise hoonega, mille nurgad paiknevad põhiilmakaarte suundades. Rahvapärimuse järgi kulgenud mõisakeldrist maa-alune käik Kasti linnuse poole. Mõisahoonest lõuna suunas asetsesid vanasti ka tiigid.
Praegune seisukord.
Vanast mõisahäärberist on säilinud soklikorruse müürid, pärast 1905. aasta "revolutsioonis" põlemist seda erinevalt Kasti mõisast enam ei taastatud ja kõrgemad müürid on nüüdseks kokku kukkunud.
Makarovo

Makarovo (vene Макарово) on kohanimi:
Raakva

Raakva (vene keeles Раково) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
Kaasani helikopteritehas

Kaasani helikopteritehas (vene keeles "ПАО Казанский вертолётный завод") on Venemaa kopteritootmisettevõte, mis asub Tatarstani Vabariigis Kaasanis. See on üks suuremaid kopteritootjaid maailmas.
Ettevõtte toodete hulka kuuluvad helikopterid Mil Mi-8 ja Mil Mi-17. See on ainus kopteri Mi-17 sõjalise versiooni tootja. Samuti toodab ta koptereid Mil Mi-38, nagu ka enda originaalmudeleid Kazan Ansatit ja Kazan Aktai.
Ajalugu.
Kaasani helikopteritehas asutati 4. septembril 1940. 1951. aastal hakati tootma koptereid Mi-1; see oli esimene kopterite masstootmine Nõukogude Liidus. Tehas on tootnud esimese riikliku eksporditud kopteri Mi-4 ja kõige populaarsema kopteri Mi-8. Kaasani kopterite lennutunnid ületavad 50 miljonit tundi. Üle 12 000 Mi-4, Mi-8, Mi-24, Mi-17 ja Ansati (sh eriversioonid) kopterit on müüdud rohkem kui sajale riigile.
Sigmatism

Sigmatism on düslaalia üks vorme, täpsemalt s-tähe vaeghääldus. Sigmatism on nimetuse saanud kreeka keele järgi nagu muudki levinud üksikhäälikute vaeghääldused.
S on ahtushäälik ja sibilant. S-tähe omandamine hakkab hiljem kui teiste häälikute omandamine tänu tema raskusele ning seetõttu esineb s-tähe vaeghääldust ka kõige rohkem.„S-i õige hääldusasendi korral on hambakaared kergelt avatud (1–2 mm). Keeletipp on suunatud alumiste hammaste poole. Keeleküljed on tõstetud, tekitades kõvasuulae ja hambasompude piirkonnas (alveoolidel) ahtuse. Keele keskjoonele tekib rennitaoline nõgu. Läbi ahtuse ja rennitaolise nõo kulgeb õhujuga, mis tekitab hõõrdumisel s-häälikule omase kahina.”
Põhjused.
S-tähe vaegushääldusel võib olla erinevaid põhjuseid:
Vormid.
Interdentaalsust peetakse väikelastele eakohaseks, kuna see on seotud laste anatoomiliste iseärasustega (suuõõne ja keele suuruse vahekord)..
Ravi.
S-i vaeghääldust oskab korrigeerida logopeed. Enamikul juhtudel on s-i vaeghäälduse põhjused pigem siiski funktsionaalsed ning on kergesti ravitavad.
S-tähe õigeks hääldamiseks tuleb lapse artikulatsiooniaparaati tugevdada. Laps peab tegema vastavaid harjutusi, mis aitavad tugevdada tema kõneelundite lihaseid. Samaaegselt peab laps oskama suunata väljahingatavat õhku ning selle tugevust.
Meleski oja

Meleski oja on oja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Oja pikkus on 10,9 km, valgla pindala 21,2 km², langus 7 m ja lang 0,64 m/km. Oja saab alguse 40,5 m kõrgusel Lalsi külas ja suubub 33,5 m kõrgusel Vaibla külas Võrtsjärve. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Sokolova

Sokolova (ka "Sokoluva"; vene keeles Соколова, Соколово; ka "Nurme") on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
Mahnova

Mahnova (vene keeles Махново, Михнова) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Uue-Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
19. sajandil kuulus küla Kossolka kogukonda ja Irboska Nikolai kogudusse.
Kagarinna

Kagarinna (varem ka "Virve"; vene keeles Гагарина, Гагарино) on endine küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
19. sajandil kuulus küla Kossolka kogukonda ja Irboska kogudusse. 20. sajandi algul kuulus küla Mõla kiriku alla.
Kaarma Elu

Kaarma Elu oli 1993–2014 ilmunud ajaleht, mis vahendas Saare maakonna Kaarma valla uudiseid. Lehte andis välja Kaarma vallavalitsus.
1993–2010 ilmus leht iseseisva väljaandena. Seejärel ilmus see ajalehe Meie Maa lisana. Hiljem, kui Kaarma vald liideti Lääne-Saare vallaga, siis andis endise Kaarma valla aladel toimuva kohta uudiseid edasi Põhjatäht.
ZENA

Zinaida Aleksandrovna Kuprjanovitš (valgevene keeles: Зінаіда Аляксандраўна Купрыяновіч, vene keeles: Зинаида Александровна Куприянович; sündinud 17. septembril 2002), esinejanimega ZENA, on Valgevene laulja, näitleja ja telesaatejuht. 
Ta esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Valgevenet lauluga "Like It", mis saavutas finaalis 31 punktiga 24. koha.
Ta juhtis ka 2018. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlust Minskis koos Jevgeni Perlini ja Helena Meraaiga. Ta on sisse lugenud eponüümilise tegelase osa filmi "Moana" vene versioonis (2016).
Pala Teataja

Pala Teataja oli 1996–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Pala valla uudiseid. Lehte andis välja Pala vallavalitsus. Lehte toimetas Andres Loorand.
1996–2003 ilmus leht iseseisva väljaandena. 2003–2004 ilmus ühisväljaanne Alatskivi Valla Leht / Pala Teataja. Aastast 2004 ilmus Pala Teataja maakonnalehe Vooremaa vahelisana.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Pala vald Peipsiääre vallaga, vahendab endise Pala valla aladel toimuva kohta uudised Peipsiääre Teataja.
Rauno Põld

Rauno Põld (sündinud 21. aprillil 1998) on eesti harrastusnäitleja, lavastaja, harrastusteatri Teater Noa juht. 
Põld on lõpetanud Kiviõli I Keskkooli. Samas koolis õpetab Rauno Põld draamaõpetust, ajalugu ja kirjandust.
Ta õpib Tallinna Ülikoolis andragoogikat.
Bank of China Tower

 
Bank of China Tower on Hongkongi tuntumaid pilvelõhkujaid. See oli aastatel 1989–1992 kõige kõrgem hoone Hongkongis ja esimene pilvelõhkuja väljaspool Ameerika Ühendriike, mille kõrgus ületas 305 meetrit. Hoone projekteeris arhitektuuribüroo I. M. Pei &amp; Partners. Hoone on 315 meetrit kõrge (koos kahe mastiga 367 m) ning praegu kõrguselt neljas pilvelõhkuja Hongkongis International Commerce Centre'i, Two International Finance Centre'i ja Central Plaza kõrval. Hoones on 72 korrust ja neli keldrikorrust, millest pank kasutab nelja ülemist ja üheksatteistkümmet alumist korrust, ülejäänud on renditud kontoriteks. 
Ajalugu.
Hoone ehitas Jaapani ehitaja Kumagai Gumi. Ehitust alustati mais 1986. Torn on ehitatud terasraamile, mis on kaetud tulekindla ainega Monokote MK-5. Ehitamise ajal oli see osaliselt keelatud aine, sest sisaldab asbesti ja on väga mürgine. Algselt asus 43. korrusel vaateplatvorm, nüüd on see suletud. 
Enne Bank of China Towerit asus krundil Murray maja. Maja teisaldati Stanleysse ning on endiselt väga populaarne turistide seas.
Arhitektuur.
Hoones on ehitusmaterjalidena kasutatud raudbetooni, terast ja klaasi. Hoone on projekteerinud Pritzkeri auhinna võitnud Ieoh Ming Pei. Hoone ehitamisel on kasutatud komposiitmaterjale. Hoone toetub neljale terassambale. Sambad asuvad nurkades, kolmnurkne konstruktsioon suunab tekkivad jõud sammastesse. Konstruktsioon on kaetud klaasplaatidega.
Alutaguse Valla Leht

Alutaguse Valla Leht (vene Газета Алутагузеской волости) on aastast 2018 eesti ja vene keeles ilmuv ajaleht, mis vahendab Alutaguse valla uudiseid. Lehte annab välja Alutaguse vallavalitsus.
Alutaguse Valla Leht vahendab endiste vallalehtede Meie Keskel, Alajõe Valla Infoleht, Illuka Valla Sõnumilaegas, Mäetaguse Elu ja Tudulinna Leht uudiseid.
Meie Keskel

Meie Keskel oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus aastatel 1999–2017 ja vahendas Iisaku valla uudiseid. 
Ajalehte andis välja Iisaku Muusika ja Kirjanduse Selts, 2017. aastast Iisaku vallavalitsus. Lehte toimetas Merle Pikhoff.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liideti Iisaku vald Alutaguse vallaga, vahendab endise Iisaku valla alade uudised Alutaguse Valla Leht.
Illuka Valla Sõnumilaegas

Illuka Valla Sõnumilaegas oli 1999-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Illuka valla uudiseid. Lehte andis välja Illuka vallavalitsus. Lehte toimetas Anne Jundas.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Illuka vald Alutaguse vallaga, annab endise Illuka valla aladel toimuva kohta uudised edasi Alutaguse Valla Leht.
Mäetaguse Elu

Mäetaguse Elu oli 1995-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Mäetaguse valla uudiseid. Lehte andis viimasena välja Mäetaguse vallavalitsus. Lehte toimetas Golomb Management OÜ meeskond. Lehe vastutav toimetaja oli Samuel Golomb.
Alates maist 2015 ilmus eraldi lehe venekeelne lisa (Mäetaguse Elu : инфогазета волости Мяэтагузе).
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Mäetaguse vald Alutaguse vallaga, annab endise Mäetaguse valla aladel toimuva kohta uudised edasi Alutaguse Valla Leht.
Tudulinna Leht

Tudulinna Leht oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1997–2017 ja vahendas endise Tudulinna valla uudiseid. Lehte andis välja Tudulinna vallavalitsus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Tudulinna vald Alutaguse vallaga, kajastab endise Tudulinna valla aladel toimuvat Alutaguse Valla Leht.
Are Valla Leht

Are Valla Leht oli ajaleht, mis ilmus aastatel 2002–2017 ja vahendas endise Are valla uudiseid. Ajalehte andis välja Are vallavalitsus, seda toimetasid Aive Annuste ja Leelo Lusik.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Are vald Tori vallaga, edastab endise Are valla ala uudiseid ajaleht Tori Valla Teataja.
Karlshamn

Karlshamn on tiheasustusega paikkond Rootsis Blekinge läänis Karlshamni vallas. 
Seisuga 2015 elas linnas 13 576 elanikku.
Linn sai linnaõigused 1664. Linn sai nime Karlshamn aastal 1666. See nimetati Rootsi kuninga auks.
Kruus (anum)

Kruus on silinderja kujuga ja kõrvaga jooginõu, mõõtmetelt ja mahult suurem kui tass. See on tüüpiliselt valmistatud keraamilisest materjalist või metallist ja kasutatakse soojade jookide, nagu kohvi, tee, kakao või puljongi joomiseks.
Brasiilia pass

Brasiilia pass on föderaalvalitsuse poolt Brasiilia föderaalpolitsei kaudu väljastatud ametlik dokument välisreisiks. Brasiilia pass on ka Brasiilia kodakondsuse tõend.
2015. aasta juulis võeti ametlikult kasutusele uus mudel, mis vastab nii Mercosuri kui ka ICAO standarditele ning toob uue biomeetrilise krüptograafia meetodi ja asendab viimase mudeli alates 2010. aastast.
Brasiilia kodanikud ei vaja passi enamikku teistesse Lõuna-Ameerika riikidesse (Argentina, Boliivia, Tšiili, Colombia, Ecuador, Peruu, Paraguay, Uruguay, Venezuela) reisimiseks. Nende riikide puhul võivad nad kasutada ainult oma kodumaist ID-kaarti.
Panama pass

Panama pass on dokument, mis väljastatakse Panama kodanikele rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Panama pass on ka tõend Panama kodakondsusest. Passe väljastab Panama passiamet.
Panama kodanikel on viisavaba juurdepääs 118 riigile ja territooriumile.
Albaania pass

Albaania pass on reisimis- ja isikut tõendav dokument, mis antakse Albaania kodanikele ja võimaldab neil välismaale reisida. Albaania pass on biomeetriline ning riigi pass vastab kõigile Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kehtestatud standarditele.
Väljastamise eest vastutab siseministeerium.
Põhja-Korea pass

Korea Demokraatliku Rahvavabariigi pass on pass, mida võib väljastada Põhja-Korea kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Kuna enamik Põhja-Korea elanikke ei saa oma riigist lahkuda, antakse KRDV passe harva.
Põhja-Korea passe väljastati esimest korda 1950. aastatel, pass oli siis kolmes keeles (korea, vene ja hiina keeles), samas kui praegune pass on ainult korea ja inglise keeles.
Aleksandr Pol

Aleksandr Pol (ukraina keeles: Олександр Миколайович Поль; 20. august 1832 Malooleksandrivka, Jekaterinoslavi kubermang, Venemaa Keisririik – 26. juuli 1890 Jekaterinoslav) oli Ukraina arheoloog, geoloog, etnograaf ja ettevõtja. Ta on tuntud kui Ida-Euroopa suurima rauamaagi piirkonna Krivbasi avastaja.
Elulugu.
Põhi- ja keskhariduse omandas ta kohalikes Ukraina koolides, kõrghariduse omandamiseks läks ta aga Tartu Ülikooli. Ülikoolis õppis ta geoloogiat ja arheoloogiat, kuid lõpetas õigusteaduskonna.
Pol uuris Krivbasist pärinevaid rauamaake Krõvõi Rigis 15 aastat ja tõestas nende tööstuslikku tähtsust. Maardla uurimise ajal tegeles ta ka arheoloogiliste leidudega ja sidus neid oma etnograafiliste huvidega.
Pol aitas kaasa Krõvõi Rigi linna ning lähipiirkonna industrialiseerimisele. 1881. aastal sai alguse tööstusrevolutsioon, mis tõi Krõvõi Rigis ja laiemalt terves Jekaterinoslavi kubermangus kaasa kiire majanduskasvu.
Lädinä

Lädinä (vene keeles Лядинка) on küla Setumaal Petseri rajoonis Krupi vallas. Petserimaa koosseisus oli Saatse vallas, Saatserinna nulgas.
Bemberg

Bemberg ehk kupro (vene keeles ka "штапель") on puuvillase lõime ja viskoossiidist koega labase sidusega kangas.
Nime on saanud Saksamaa firma I. P. Bemberg AG järgi, kus seda 1901. aastal valmistama hakati. Tänapäeval kasutatakse ühe komponentkiu vaskammoniaakkiu järgi ka nimetust kupro.
Omadused.
Et viskoosist on võimalik valmistada väga peeneid kiudusid, on kangas peen, käele tundub siidiselt pehme. Materjal on hästi hingav ja ei tekita staatilist elektrit. Sitsist pehmem, hea langevusega. Trükimustrilisena oli bemberg 20. sajandil populaarne kleidiriie.
Üksikmajapidamise reoveesüsteem

Üksikmajapidamise reovesüsteem on tehniline süsteem, mis koosneb septikust ja imbväljakust ning on rajatud ühe majapidamise reovee puhastamiseks.
Septik.
Septik on maa all olev betoonist, klaaskiust või plastmassist reoveemahuti, mis setitab tahked ained vedelatest. Septik on lihtsa tööpõhimõttega ühe majapidamise kanalisatsioonirajatis, mida kasutatakse piirkondades, kus puudub juurdepääs üldreoveetöötlussüsteemidele. Septikud on tavaliselt 2-3 kambriga ning on tühjendamiseks pealt luugist avatavad.
Üldkirjeldus.
Reoveepuhastussüsteemi saab jagada viieks osaks:
Septikmahuteid on kasutatud reovee puhastamiseks rohkem kui 120 aastat. Septikud on mahutavusega 4000-7500 liitrit. Lihtsaim viis on tekkiv reovesi koguda kokku kinnisesse kogumismahutisse, mida aeg-ajalt tühjendada tuleb. Keskmine neljaliikmeline pere tekitab ühes kuus keskmiselt 8-12m³ reovett . Üks septiku ots (sisselaskeava) on ühendatud majapidamisest tuleva kanalisatsioonitoruga, teine ots on ühendatud toruga, mis viib heitvee imbväljakuni. Kambrid on eraldatud vaheseintega, mille ülaosas on auk, mille kaudu setitatav vesi edasi liigub. Tahked ained lagundatakse anaeroobselt, mille tulemusena nende maht väheneb. Mahutis setitatav materjal jaguneb kolme kihti:
Septikuid tuleb perioodiliselt tühjendada, et eemaldada settinud tahked jäätmed. Reoveemahutite efektiivsus väheneb nende täitumisel.
Tööpõhimõte.
Majapidamisest tulev reovesi siseneb mahuti esimesse kambrisse, kus toimub suurem osa tahkete ainete settimisest. Lahustunud tahke aine lagundatakse anaeroobselt. Järele jäänud vedelik voolab läbi vaheseina edasi teise kambrisse, kus pisemad osakesed saavad veelkord settida. Viimasest kambrist, kus on juba suhteliselt selge vesi, liigub heitvesi nõrgväljale. Pisikesed osakesed jäävad kinni pinnasesse ja settivad seal. Vesi imbub pinnasesse, kust lõpuks jõuab põhjavette. Osa vett omastavad taimed juurtega.
Imbväljakute süsteemid:
Veronika (laulja)

Veronica Alexandra Tecaru (sündinud 14. jaanuar 1984), esinejanimega Veronika, on Rumeenia laulja.
Galačis sündinud Tecaru loobus laulmise nimel korvpallurikarjäärist. Tema muusikaline teekond sai alguse 2006. aastal, kui ta võeti Bukarestis tegutseva tüdrukuteansambli Wassabi liikmeks. Pärast ansambli laialiminekut 2009. aastal alustas Veronica oma soolokarjääri. Tecaru on teinud koostööd selliste artistidega nagu Brad Vee Johnson ja Morandi.
Jack Dalrymple

John Stewart Dalrymple III (sündinud 16. oktoobril 1948) on Ameerika poliitik ja ärimees. Ta oli Põhja-Dakota 32. kuberner aastatel 2010–2016.
Aastatel 1984–2000 oli ta Põhja-Dakota 22. ringkonna esindajatekoja liige (kaheksa ametiaega järjest). 1988. ja 1992. aastal kandideeris ta USA senatisse.
Monaco pass

Monaco pass väljastatakse Monaco kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. 2009. aastal oli ringluses hinnanguliselt 6000 passi. Monaco pass on ka tõend Monaco kodakondsuse kohta. 
Alates 26. oktoobrist 2005 on Monaco passid biomeetrilised.
Andorra pass

Andorra pass on dokument, mis väljastatakse Andorra kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil.
Kuigi Andorra kodanikud ei ole ELi kodanikud, võivad nad siiski kasutada ELi ja EFTA kodanike sisenemispunkte Schengeni ala välispiiride ületamisel, selle asemel, et kasutada kolmandate riikide kodanike sisenemispunkte.
Suurbritannia pass (Gibraltar)

Gibraltari pass on Suurbritannia pass, mis on väljastatud Briti kodanikele ja Briti ülemereterritooriumide kodanikele, kes elavad või on ühenduses (näiteks sünniga) Gibraltariga. 
Gibraltari passi annab välja Gibraltari tsiviil- ja registreerimisameti passiamet. Alates 2005. aastast on Gibraltaris välja antud passid olnud biomeetrilised. 
Euroopa Liidus, EMP-s ja Šveitsis reisivatel gibraltarlastel on reisidokumendina õigus kasutada Gibraltari isikutunnistust Gibraltari passi asemel.
Suurbritannia pass (Anguilla)

Anguillia pass on Suurbritannia pass, mis on väljastatud Briti ülemereterritooriumide kodanikele, kellel on ühendus Anguillaga. Alates 2015. aastast väljastab kõik Anguillia passe Tema Majesteedi Passibüroo Ühendkuningriigis.
Anguillia passid sisaldavad siseküljel ainult inglise keeles järgmisi sõnu: "The Governor of Anguilla requests and requires in the Name of Her Majesty all those whom it may concern to allow the bearer to pass freely without let or hindrance, and to afford such assistance and protection as may be necessary."
Botswana pass

Botswana pass on dokument, mida väljastab Botswana immigratsiooni ja kodakondsusministeeriumi passiosakond Botswana kodanikele rahvusvahelisteks reisideks.
8. märtsil 2010 alustas Botswana immigratsiooni ja kodakondsuse osakond elektroonilise passi väljastamist üldsusele. Kõigi Botswana mitteelektrooniliste passide kehtivusaeg lõppes 31. detsembril 2011.
Aileen

Aileen on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2200. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aileen 14 naisel.
Ailika

Ailika on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2837. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ailika 9 naisel.
Aimi (eesnimi)

Aimi on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 546. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aimi 181 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aimi 1 inimesel.
Aina

Aina on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aina 4228 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 553. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aina 177 naisel.
Aini

Aini on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1017. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aini 59 naisel.
Ainika

Ainika on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1556. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ainika 26 naisel.
Ainiki

Ainiki on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3272. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ainiki 7 naisel.
Ainikki

Ainikki on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli seda naisenime vähem kui viiel naisel.
Airiin

Airiin on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1312. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Airiin 36 naisel.
Aiti

Aiti on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3644. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aiti 6 naisel.
Aivi

Aivi on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 327. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aivi 444 naisel.
Aliis

Aliis on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 708. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aliis 110 naisel.
Aliisa

Aliisa on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1737. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aliisa 21 naisel.
Alissa

Alissa on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 419. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Alissa 286 naisel.