tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Moshe Sharet

Moshe Sharet (heebrea משה שרת; sündinud Moiše Tšertok; 15. oktoober 1894 Herson, Venemaa Keisririik (praegu Ukrainas) – 7. juuli 1965 Jeruusalemm) oli Iisraeli riigitegelane, sionistliku liikumise juhtfiguur ja Iisraeli teine peaminister aastatel 1953–1955. Ta oli üks Iisraeli riigi rajajaid.
Shareti poliitiline karjäär algas juba enne Iisraeli iseseisvumist, kui ta oli aktiivne juudi kogukonna liider ja töötas erinevates sionistlikes ja juudi rahvuslikes organisatsioonides, sealhulgas Juudi Agentuuris. Pärast Iisraeli riigi loomist 1948. aastal määrati Sharet peaminister David Ben-Gurioni esimese valitsuse välisministriks. Selles ametis keskendus ta riigi diplomaatiliste suhete loomisele ja tugevdamisele, eriti lääneriikidega nagu Ameerika Ühendriigid ja Suurbritannia.
Aastal 1953 sai Sharet Iisraeli peaministriks ja keskendus riigi majanduse ja sisepoliitika arendamisele. Tema ametiaeg kestis vaid kaks aastat, kuid ta mängis olulist rolli riigi ülesehitamises ja välispoliitikas, püüdes tugevdada suhteid Ameerika Ühendriikide ja teiste riikidega.
Pärast peaministri ametist lahkumist jäi Sharet endiselt Iisraeli poliitikasse aktiivseks, kuid tema mõju vähenes, kuna Ben-Gurioni domineeriv roll jäi poliitikas ülekaalukaks. Aastal 1960 sai Sharetist Maailma Sionistliku Organisatsiooni esimees.
Karvoja

Karvoja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Jõeääre, Kangru, Kiilaspere, Käriselja, Sulu ja Vanamõisa külas ning Rapla vallas Metsküla külas.
Oja ülemjooksul saab alguse ka Tüüringioja. Ülemjooksul ületab oja Märjamaa–Valgu tee. Keskjooksul ületab oja Haimre–Sulu–Velise tee. Alamjooksul kulgeb ojast edela pool Konuvere–Kilgi tee. Oja suubub Kiilaspere külas Konuvere sillast 1,5 km lääne-edelas vasakult Vigala jõkke (29,9 km suudmest).
Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Karvoja keskkonnaregistri kood on VEE1112100.
Joosva oja

Joosva oja (ka "Konuvere oja") on oja Raplamaal Märjamaa vallas Konuvere, Paeküla ja Sõmeru külas.
Oja algab Naistevalla külas. Keskjooksul ületab oja Märjamaa–Konuvere tee (Joosva sild). Oja suudmealal on Konuvere hoiuala. Joosva oja suubub paremalt Vigala jõkke 25,2 km kaugusel peajõe suudmest.
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Joosva oja keskkonnaregistri kood on VEE1112200.
Ahjuvare oja

Ahjuvare oja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Päärdu ja Tiduvere külas.
Oja lähtest umbes 600 m idas kulgeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Oja suubub Tiduvere külas vasakult Vigala jõkke (20,2 km suudmest). Suudmealal on Konuvere hoiuala.
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Ahjuvare oja keskkonnaregistri kood on VEE1112300.
Riigivolikogu 1. valimisringkond

Riigivolikogu 1. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aia, Aida, Apteegi, Suur-Patarei, Väike-Patarei, Girgensoni – paaritud numbrid 1–15 ja paarisnumbrid, Graniidi – nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 13, Gümnaasiumi, Hobuse, Inseneri, Jahu, Kalamaja kalmistu, Uus-Kalamaja, Vana-Kalamaja, Kesk-Kalamaja, Kalda – nr. 1, 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, Kalevi – paaritud numbrid 1–15, paarisnumbrid 2–26, Kalju, Keskvangla, Kinga – paarisnumbrid, Suur-Kloostri, Väike-Kloostri, Kooli (Kloostri), Kopli – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid 2–20, Kotzebue, Köie, Küti, Suur-Laagri, Väike-Laagri, Laboratooriumi, Lai, Linda – paarisnumbrid, Malmi – paaritud numbrid, Merepuiestee – nr. 1 ja paarisnumbrid 2–14, Mundi, Munga, Müürivahe – paaritud numbrid 29-st ja paarisnumbrid 40-st alates, Niine, Noole, Nunne – paarisnumbrid, Olevimägi, Oleviste, Pagari, Pikk – paaritud numbrid ja paarisnumbrid 10-st alates, Prii, Põhja puiestee – paaritud numbrid 1–27 ja paarisnumbrid, Pühavaimu, Raekoja plats – välja arvatud nr. 1–5, Rannamäe tee, Suur-Rannavärava, Väike-Rannavärava, Balti jaama ja Balti Puuvillavabriku vahekohas raudtee territooriumil asuvad raudtee majad, Saiakang, Soo – paaritud numbrid 1–19 ja paarisnumbrid 2–22, Sulevimägi, Suurtüki, Sõja – paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 30-st alates, Teenri, Telliskivi – paarisnumbrid 60-st alates, Tolli, Toompuiestee nr. 33, 35 ja 37, Uus, Vabriku – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2–8d, Vaimu, Valgevase, Veelennujaama plats, Vene, Vana-Viru, Viru – paaritud numbrid, Võrgu.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 521 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat Ado Anderkopp, Helmi Jansen ja Jaan Reinbach, kes said vastavalt 3490, 891 ja 2186 häält, seega valiti 1. valimisringkonnast Riigikogusse Ado Anderkopp. 
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Kiidelmaa, vastaskandidaat EELK Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja Theodor Tallmeister.
Tiduvere oja

Tiduvere oja (ka "Uustalu oja") on oja Raplamaal Märjamaa vallas Tiduvere külas.
Oja lähtest itta jääb Illaste raba. Oja suubub vasakult Vigala jõkke (18,6 km suudmest). Oja suudmest umbes 500 m edelasse jääb Hirvepargi–Tiduvere tee.
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Tiduvere oja keskkonnaregistri kood on VEE1112400.
Riigivolikogu 2. valimisringkond

Riigivolikogu 2. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aia o.-ü. "Kodu", Balti Puuvillavabrik, Boeckeri tehas, Eerika, Väike-Eerika, Girgensoni – paaritud numbrid 17-st alates, Graniidi – paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 28-st alates, Kalevi pataljon, Kanepi, Suur-Karjamaa, Väike-Karjamaa, Kopli – paaritud numbrid 9-st ja paarisnumbrid 22-st alates, välja arvatud raudtee territooriumil asuvad raudtee majad, Kopli rand, Kungla, Suur-Laevaehituse, Väike-Laevaehituse, Leigri, Lina, Linda – paarisnumbrid, Lõime, Maleva, Malmi – paarisnumbrid, Miinisadam, Neeme, Niidi, Paavli, Paljassaar, Piiri, Polaari, Puuvilla, Põhja, Sitsi, Soo – paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 24-st alates, Sõja – paaritud numbrid 1–19 ja paarisnumbrid 2–28, Telliskivi – paaritud numbrid 57-st alates, Tõllu, Uussadam, Vabriku – paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 10-st alates, Vene-Balti tehas, Volta. 
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 119 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Erich Joonas, Louis Metslang, Johann Suurmets (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Aleksander Tois, kes said vastavalt 1213, 2419, 2185 ja 1141 häält, seega valiti 2. valimisringkonnast Riigivolikogusse Louis Metslang. 
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Nadežda Tihanova, vastaskandidaat Mihkel Tasur.
Riigivolikogu 3. valimisringkond

Riigivolikogu 3. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aiavilja, Baikovi kallas, Estonia puiestee ― paaritud numbrid 1―29, Gonsiori ― Vene turu ja Raua tänava vaheline osa, Väike-Gonsiori, Hollandi, Hollandi põik, Uus-Hollandi, Imanta ― paaritud numbrid 1―31 ja paarisnumbrid 2―34, Jaama, jahtklubid, Jannseni ― nr. 1 ja 2, Jõe, Ülem-Jõe, Kaasani ― paaritud numbrid, Kalda ― paarisnumbrid 18―26, Kana, Karu, Klaasingi ― paarisnumbrid, Kesk-Kompassi, Suur-Kompassi ― paaritud numbrid 23-st ja paarisnumbrid 32-st alates, Väike-Kompassi, Kreutzwaldi ― paaritud numbrid 1―5 ja paarisnumbrid 2―4, Kuke, Laeva, Lembitu ― paaritud numbrid, Lennuki ― paaritud numbrid 1―15 ja paarisnumbrid 2―28, Maakri, Maneesi, Merepuiestee ― paaritud numbrid 3-st alates, Narva maantee ― paaritud numbrid 1―79, paarisnumbrid 2―64, Paadi, Pronksi, Põhjakants, Suur-Pääsukese, Väike-Pääsukese, Raua ― paaritud numbrid ja nr. 2, Reimani, Sadam, Sadama, Sadama politsei-jsk., Uus-Sadama, Sakala ― paaritud numbrid 1―23 ja paarisnumbrid 2―28, Seltersi, Siimoni, Tartu maantee ― paaritud numbrid 1― 43 ja paarisnumbrid 2―28, Tornimäe, Vambola, Vene turg, Vilmsi ― paarisnumbrid 2―8, Õuna.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8115 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Lembit Paap-Ilves ja Järvo Tandre (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2159 ja 2407 häält, seega valiti 3. valimisringkonnast Riigivolikogusse Järvo Tandre.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Martin Kurg, vastaskandidaat Arnold Õunapuu.
Riigivolikogu 4. valimisringkond

Riigivolikogu 4. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aspe, Drevingi, Fählmanni, Gildi ― paaritud numbrid, Gonsiori ― Raua ja Türnpuu tänavate vaheline osa, Heeringa, Hermanni ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Imanta ― paaritud numbrid 33-st ja paarisnumbrid 36-st alates, Israeli, Jakobi ― paaritud numbrid 1―13 ja paarisnumbrid 2―12, Jakobsoni ― paaritud numbrid 1―33 ja paarisnumbrid 2―44, Jannseni ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Kaasani ― paarisnumbrid, Kappeli ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Klaasingi ― paaritud numbrid, Kollane, Kreutzwaldi ― paaritud numbrid 7―31 ja paarisnumbrid 6-st alates, Kuhlbarsi, Kunderi, Laulupeo ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Lennuki ― paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 30-st alates, Liivalaia ― 51―83, Liivamäe, Lubja ― paaritud numbrid 3―11, Lutheri ― paarisnumbrid 2―18, Poska ― nr. 1, 2, 3, 4, 5, Pärna, Raua ― paarisnumbrid 4―42, Reinvaldi, Saali, Septembri, Tartu maantee ― paaritud numbrid 45―57 ja paarisnumbrid 30―50, Terase ― paarisnumbrid, Tina ― paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 24-st alates, Tobiase, Türnpuu, Veski, Vilmsi ― paarisnumbrid 26-st alates.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8910 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Nikolai Kann, Enn Murdmaa (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Rudolf Mähar ja Neeme Ruus, kes said vastavalt 1016, 1320, 1439 ja 2208 häält, seega valiti 4. valimisringkonnast Riigivolikogusse Neeme Ruus.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Neeme Ruus, vastaskandidaat Heinrich Tann.
Laasi kraav

Laasi kraav (ka "Sipelga kraav") on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Oese, Tiduvere ja Vana-Vigala külas.
Kraavi pikkus on 3,8 km ning see suubub vasakult Vigala jõkke (17,2 km suudmest). Kraavi valgla on 4,2 km².
Kraavi lähe on Oese külas Tõnumaa raba kirdeservas. Kraavi suue on Vana-Vigala külas. Alamjooksul ületab kraavi Hirvepargi–Tiduvere tee.
Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Laasi kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112500.
Riigivolikogu 5. valimisringkond

Riigivolikogu 5. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Asunduse, Ballasti, Hommiku, Hõbe, Jakobsoni ― paaritud numbrid 35-st ja paarisnumbrid 46-st alates, Joa, Jüri, Kaare tee ― Ülemiste järve nurgast kuni Tartu maanteeni, Kadri tee, Kantsi, Kase, Katusepapi, Kiive, Kivimurru, Koidula, Kose tee, Kure, Kuristiku, Kuuli, Kuuse, Köleri, Künka, Lahe, Suur-Lasnamäe, Väike-Lasnamäe, Lepa, Majaka, Mäe, Mäekalda, Männi, Nafta, Narva maantee ― paaritud numbrid 81-st ja paarisnumbrid 66-st alates, Oru, Suur-Paala, Paala, Väike-Paala, Paekivi, Palli, Petrooleumi, Pihlaka, Pirita tee, Poska ― paaritud numbrid 7-st ja paarisnumbrid 6-st alates, Punane, Põllu, Suur-Raevalla, Väike-Raevalla, Raua ― paarisnumbrid 44―62, Roheline aas, Saare, Sootaga, Suur-Sõjamäe, Väike-Sõjamäe, Kesk-Sõjamäe, Tamme, Tartu maantee ― paaritud numbrid 97-st ja paarisnumbrid 90-st alates, Tasuja, Terase ― paaritud numbrid, Tina ― paaritud numbrid kuni 19-ni ja paarisnumbrid kuni 22-ni, Tominga, Tormi, Turba, Valge, Vase, Weizenbergi, Vesivärava, Wiedemanni, Vilmsi ― paaritud numbrid ja paarisnumbrid 10―24, Voolu, Võidujooksu, Väo tee, Ülemiste jaam, Ülemiste tee.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8623 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Voldemar Jaanus, Aleksander Kott, Johannes Mihkelson, Johannes Nyman (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Juuli Steinmann, kes said vastavalt 1154, 944, 865, 2054 ja 497 häält, seega valiti 5. valimisringkonnast Riigivolikogusse Johannes Nyman. 
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Herman Arbon, vastaskandidaadid Raoul Saue ja Leida Ant.
Riigivolikogu 6. valimisringkond

Riigivolikogu 6. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aafrika, Gildi – paarisnumbrid, Hermanni – nr. 1 ja 2, Herne – paaritud numbrid kuni 15-ni ja paarisnumbrid kuni 20-ni, Hospidali, Invaliidi, Jakobi – paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 14-st alates, Kaare tee – Veerenni tänavast kuni Ülemiste järve nurgani, Kalmistu, Kappeli – nr. 1 ja 2, Kasarmu, Kauna, Kesk-Liiva, Kodu, Laadaplats, Laulupeo – nr. 1 ja 2, Liiva, Liivaaugu tee, Liivalaia – paaritud numbrid 85-st ja paarisnumbrid 8-st alates, Lubja – nr. 1, 2 ja 4, Lutheri – kõik paaritud numbrid ja paarisnumbrid 20-st alates, Magasini, Masina, Naeri, Oa, Odra, Puhke, Püssirohu, Roosi, Tatari – paaritud numbrid 33–45 ja paarisnumbrid 40–52, Uus-Tatari, Tartu maantee – paaritud numbrid 59–95 ja paarisnumbrid 52–88, Tiigi, Vaikne, Veerenni – paaritud numbrid, Õie, Õnne, Õpetajate.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7532 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Harald Joasoon (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Aleksander Kott, Oskar Lõvi ja Aleksander Pirson, kes said vastavalt 1266, 2456 ja 1095 häält, seega valiti 6. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Lõvi.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Lauristin, vastaskandidaat Oskar Lõvi.
Riigivolikogu 7. valimisringkond

Riigivolikogu 7. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Ahju, Allika, Börsi käik, Dunkri, Estonia puiestee – paarisnumbrid, Falgi tee, Harju, Hariduse, Kaarli, Kaarli puiestee – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid, Suur-Karja, Väike-Karja, Kaupmehe, Kentmanni, Kentmanni põik, Kinga – paaritud numbrid, Kiriku, Kiriku plats, Kiriku põik, Kohtu, Komandandi, Kullassepa, Kuninga, Lembitu – paarisnumbrid, Liivalaia põik, Liivalaia – paaritud numbrid 3–49, Lossi plats, Lätte, Lühikejalg, Müürivahe – paaritud numbrid 1–27 ja paarisnumbrid 2–28, Niguliste, Nunne – paaritud numbrid, Piiskopi, Pikkjalg, Pikk – paarisnumbrid 2–8, Vana-Posti, Pärnu maantee – paaritud numbrid 1–41 ja paarisnumbrid 2–46, Raekoja, Raekoja plats – nr. 1–5, Rahukohtu, Rataskaevu, Roosikrantsi, Rutu, Rüütli, Sakala – paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 28a-st alates, Sauna, Süda, Tatari – paaritud numbrid 1–31 ja paarisnumbrid 2–38, Toomkooli, Toompark, Toompuiestee – paarisnumbrid, Toomrüütli, Trepi, Uus turg, Vana turg, Tõnismägi – paaritud numbrid, Vabaduse plats, Vabaduse puiestee – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid, Vaestepatuste – paaritud numbrid, Valli, Viru – paarisnumbrid, Vismari – paaritud numbrid 1–11 ja paarisnumbrid 2 ja 4, Voorimehe.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7513 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Karl Jürison (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Teodor Tallmeister, kes said vastavalt 3013 ja 1508 häält, seega valiti 7. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl Jürison. 
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Vares.
Riigivolikogu 8. valimisringkond

Riigivolikogu 8. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Alendri, Suur-Ameerika – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid, Väike-Ameerika – paaritud numbrid kõik ja paarisnumbrid 2–12, Endla – paaritud numbrid 1–33 ja paarisnumbrid 2–40, Erbe, Falkpargi – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid 2–10, Herne – paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 2-st alates, Kiire, Kivi, Koidu – paaritud numbrid 1–45 ja 65-st alates ja paarisnumbrid 76-st alates, Kordese, Kristiine, Liivalaia – nr. 1, 2, 4 ja 6, Luha – paaritud numbrid 13-st ja paarisnumbrid 8-st alates, Kesk-Luha, Ülem-Luha, Luise, Lõuna, Paldiski maantee – paaritud numbrid 1–11 ja paarisnumbrid 2–12, Planeedi, Pärnu maantee – paaritud numbrid 43–89 ja paarisnumbrid 48–100, Raudtee tänav – Väike-Ameerika tänavalt kuni Pärnu maanteeni, Rulkoviuse, Suur-Söörensi, Väike-Söörensi – paarisnumbrid, Tatari – paaritud numbrid 47-st ja paarisnumbrid 54-st alates, Tehnika – paaritud numbrid 1–13, ja paarisnumbrid, Toomkuninga – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2– 20, Toompuiestee – paaritud numbrid 1–23, Tui, Tõnismägi – paarisnumbrid, Udu, Uue-Maailma, Varblase, Vaestepatuste – paarisnumbrid, Veerenni – paarisnumbrid, Videviku, Vismari – paaritud numbrid 13–23, ja paarisnumbrid 6–14, Õllepruuli.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 601 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Leopold Johanson, August Kook ja Karl Särgava (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2498, 2112 ja 2455 häält, seega valiti 8. valimisringkonnast Riigivolikogusse Leopold Johanson.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Karl Säre, vastaskandidaat Arvo Taioste.
Riigivolikogu 9. valimisringkond

Riigivolikogu 9. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aasa, Astri, Kesk-Ameerika, Suur-Ameerika – paaritud numbrid 15-st alates, Väike-Ameerika ― paarisnumbrid 14-st alates, Endla ― paaritud numbrid 35-st ja paarisnumbrid 56-st alates, Juure, Kaarna, Kadaka tee, Kanarbiku, Kannikese, Keemia, Kiili, Kirsi, Koidu ― paaritud numbrid 47–63 ja paarisnumbrid 58―74, Kuldnoka, Kuu, Kullerkupu, Lehe, Lille, Linnu ― paaritud numbrid alates Vilja tänavalt kuni Kadaka teeni ja paarisnumbrid alates Nõmme tänavalt kuni Kadaka teeni, Luha ― paaritud numbrid 1―11 ja paarisnumbrid 2―6, Maasika, Madara, Mehaanika, Metalli, Muraka, Mustamäe tee, Mõtuse, Nelgi, Nõmme ― paarisnumbrid, Paldiski maantee ― paaritud numbrid 25-st alates, Paluka, Parmu, Pilve, Päikese, Raudtee ― Endla tänavalt kuni Väike-Ameerika tänavani, Räägu ― Nõmme tänavalt kuni Kadaka teeni, Räästa, Sarlotte, Siili, Sinika, Sireli, Sipelga, Sääse, Sõstra, Tedre ― paaritud numbrid 27-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Tihase ― Nõmme tänavalt kuni Juure tänavani, Toomkuninga ― paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 22-st alates, Tulbi, Tulika, Tähe, Vaarika, Vilja ― paarisnumbrid, Villardi ― paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 26-st alates, Välja, Ülase.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7456 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Aleksander Aben, Lembit Hellat ja Johannes-Rudolf Taimsalu (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 1676, 1609 ja 1480 häält, seega valiti 9. valimisringkonnast Riigivolikogusse Aleksander Aben.
Sisekaitseülem oma otsusega 28. jaanuarist 1938 määras Lembit Hellatile ja Rudolf Steinbikile kummalegi 3000 krooni rahatrahvi või 90 ööpäeva vangimaja, kuna viimane oli levitanud Lembit Hellati kui Riigivolikogu liikme kandidaadi propageerimiseks teadaannet, milles oli tõstetud esile vabadussõjalase nimetust ja seega kasutanud vabadussõjalase nimetust propaganda-poliitiliseks kihutustööks ja oma endist kuuluvust riigivastase tegevuse pärast suletud organisatsiooni valimisreklaamiks.
26. augustil 1939 lõpetati Aleksander Abeni volitused Riigivolikogu liikmena. 1. ja 2. oktoobril 1939 toimunud valimistel kandideerisid Lembit Hellat ja Aleksander Jõeäär, kes said vastavalt 807 ja 1357 häält, seega valiti Riigivolikogu liikmeks Aleksander Jõeäär. 7423 hääleõiguslikust kodanikust käis hääletamas 2182 (29,5%), tühistati 18 häält.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Aben, vastaskandidaat Anton-Alfred Rei.
Vahe (täpsustus)

Sõnal "vahe" on mitu tähendust.
Janika Mölder

Janika Mölder (aastatel 1991–1994 Janika Mölder-Maalmann; sündinud 4. jaanuaril 1970 Tartus) on eesti iluvõimleja ja treener, maailmameister.
Ta on võimlemisklubi Janika asutaja ja juhatuse esimees.
Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1993. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Janika Mölder on tulnud 22 korda Eesti meistriks. Nõukogude Liidu koondises võisteldes on ta tulnud 1989. aastal iluvõimlemise maailmameistriks ning võitnud 1987. ja 1989. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali.
Iluvõimlemise Euroopa meistrivõistlustel on ta NSV Liidu rühmas võisteldes võitnud kuldmedali 1988. aastal ning hõbemedali 1986. ja 1988. aastal.
Janika Mölder on Eesti Reformierakonna liige 1999. aastast. Ta oli Tartu linnavolikogu liige aastatel 1993–1996, 1999–2002 ja 2009–2012.
Isiklikku.
Janika Möldri õde Tuulika Mölder ja tütar Carmel Kallemaa on samuti iluvõimlejad.
2012. aastal abiellus ta oma pikaajalise elukaaslase Kaupo Kallemaaga, kellega tal on kaks last: tütar Carmel ja poeg Carl-Aksel. Sellest saati jagab ta oma aega Eesti ja Kanada vahel, kus ta tütar Carmel, kes esindas varem võistlustel Eestit ja esindab nüüd Kanadat, ning Janika Mölder juhib väliseestlase Evelyn Koopi rajatud võimlemisklubi Kalev Estienne.
Riigivolikogu 10. valimisringkond

Riigivolikogu 10. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aarde, Alberti, Ao, Aru, Endla – paarisnumbrid 42―54, Eha, Falkpargi ― paaritud numbrid 9-st ja paarisnumbrid 12-st alates, Heina, Härjapea, Koidu ― paarisnumbrid 2―56, Kolde, Kolde puiestee, Kruusa, Kõrre, Lessingi, Loode, Merimetsa, Mulla, Muru, Nurme, Olga, Orase, Oskari, Paldiski maantee ― paaritud numbrid 13―23 ja paarisnumbrid 14-st alates, Preesi, Pärja, Raudtee tänav ― 45-st alates, Rohu, Roopa, Russovi, Saani, Sambla, Saue, Sõle, Sõmera, Söödi, Väike-Söörensi ― paaritud numbrid, Taime, Tarabella, Tehnika ― paaritud numbrid 15-st alates, Telliskivi ― paaritud numbrid 1―55 ja paarisnumbrid 2―58, Vainu, Villardi ― paaritud numbrid 1―23 ja paarisnumbrid 2―24, Vismari ― paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Õle.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 428 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Jüri Keerig, Karl Kiiman, Alma Ostra-Oinas ja Eduard Riisman (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jakob Tintse, kes said vastavalt 1844, 807, 933, 2113 ja 973 häält, seega valiti 10. valimisringkonnast Riigivolikogusse Eduard Riisman.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Nigol Andresen, vastaskandidaat Jüri Keerig.
Riigivolikogu 11. valimisringkond

Riigivolikogu 11. valimisringkond asus Tallinnas ja Nõmmel.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Alevi, Auru, Juurdeveo, Järve, Kaitseliidu lasketiir, Kauba, Kotka, Kullamaa, Käo, Laane, Laine, Leete, Linnu – paaritud numbrid Tondi teelt kuni Vilja tänavani ja paarisnumbrid Tondi teelt kuni Nõmme tänavani, Luite, Lõokese, Magdaleena, Marta, Nõmme – paaritud numbrid, Oksa, Pardi, Pärnu maantee – paaritud numbrid 91-st ja paarisnumbrid 102-st alates, Püü, Rahumäe tee, Rähni, Räägu – Käo tänavalt kuni Nõmme tänavani, Salu, Seebi, Side, Siiversi, Suitsu, Tedre – paaritud numbrid 1–25 ja paarisnumbrid 2–14, Tihase – raudtee äärest kuni Nõmme tänavani, Tondi tee, Tüve, Tsemendi, Tuisu, Tuule, Vilja – paaritud numbrid, Viljandi, Virve, Västriku, Ööbiku, ja
Nõmme linnast: Nõmme linna põhjapoolne osa, mille piiriks idas on Tallinna linna administratiivpiirist alates Tõdva valla administratiivpiir kuni Tallinna–Pärnu kitsarööpmelise raudteeni ja sama raudteed mööda kuni Liiva raudteejaamani, viimane kaasa arvatud; sealt mööda Liiva – Nõmme-Väikse raudteed kuni ristlemiseni Tallinn-Haapsalu laiarööpmelise raudteega, edasi mööda edasi mööda Tallinn-Haapsalu laiarööpmelist raudteed kuni Hiiu jaamani ja sealt laiarööpmelise raudtee haru mööda kuni Nõmme-Väikese jaamani; sealt Tallinna–Vääna kitsarööpmelist raudteed mööda kuni Harku valla rajani ja mööda Harku valla raja kuni Tallinna linna administratiivpiirini.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8493 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Johannes Kreek, Hans Martna, Karl-Ernst Särgava (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Elmar-Siegfried Õun, kes said vastavalt 1739, 1176, 1893 ja 736 häält, seega valiti 11. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl-Ernst Särgava.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Vanda Irs, vastaskandidaat Valdar Tamera.
Riigivolikogu 12. valimisringkond

Riigivolikogu 12. valimisringkond asus Nõmmel.
Ringkonda kuulus Nõmme linna osa, mis ei kuulunud 11. ringkonda.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9877 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Karl-Arnold Jalakas, Tõnis Kalbus ja Juhan Murumets (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2661, 1367 ja 2254 häält, seega valiti 12. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl-Arnold Jalakas.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Paul Rummo, vastaskandidaat Tõnis Kalbus.
Riigivolikogu 32. valimisringkond

Riigivolikogu 32. valimisringkond asus Pärnus Pärnu jõe vasakul kaldal.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8740 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Oskar Kask (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Osvald Mitt, kes said vastavalt 4219 ja 2548 häält, seega valiti 32. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Kask.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Tamm.
Suurnokk-vint

Suurnokk-vint ehk suurnokk ("Coccothraustes coccothraustes") on linnuliik vintlaste sugukonnast.
Levila.
Suurnokk-vint on laialt levinud Euraasia parasvöötmes Portugalist, Lääne-Prantsusmaast ja Inglismaast kuni Kaug-Ida ja Jaapanini. Teda leidub ka Loode-Aafrikas.
Eestis on ta ebaühtlaselt levinud väikesearvuline haudelind. Meil pesitseb hinnanguliselt 20 000 – 40 000 paari suurnokkasid, talvine arvukushinnang on 100–500 isendit. Liik saabub Eestisse märtsi lõpus ja aprillis. Enamik meie suurnokkasid rändab oktoobris-novembris lõunasse.
Välimus.
Üldpikkus 18 cm, peaaegu kuldnoka suurune. Suurnokk on kergesti äratuntav suure tugeva koonilise noka, suure pea ja lühikese sabaga lind. Noka värvus kevadel ja suvel on tinahall, talvel hele kollakaspruun. Vanalindude küünra-hoosuled on laienenud säbruliste tippudega. Emaslind on isaslinnust natuke kahvatum, tema küünra-hoosulgedel on halli tooni. Noorlinnu keha alapool on tumedalt põikimustriline, kõhul on lühikesed mustad vöödid. Maas hüpleb raskelt ja kohmakalt. Lend on kiire, pikemal distantsil on lennujoon lainjas. Lennul on oluliseks määramistunnuseks laiad valged tiivavöödid.
Suurnokkasid tuvastatakse peamiselt häälitsuste järgi, sest nad on varjatud eluviisidega ja raskesti märgatavad. Häälitsusteks on järsk teravakõlaline "t(s)k" või veidi sisisev kõrge "ziii". Laul on tasane ja lühike vidin, milles tihti on teravakõlalisi "tsiks"-taolisi kutsehüüde. 
Suurnokk toitub tihti maapinnal, häirimise korral lendab kõrgele puuvõrasse või istub puulatva.
Elupaik.
Suurnokk-vint on lehtpuulembene lind. Ta elab sega- ja lehtmetsades, salumetsades, suurtes parkides, puisniitudel, kõrgete lehtpuudega kalmistutel ja suurtes aedades. Tegutseb tavaliselt varjatult ja vaikselt kõrgete lehtpuude võrades.
Pesitsemine.
Pesa ehitab tavaliselt lehtpuule, enamasti üle 5 m kõrgusele vastu tüve, mõnikord puu külgoksale. Eestis on suurnokk-vindi pesa leitud enamasti tammel ja kasel. Pesa on lame korratu kausike, mis koosneb raagudest ja kõrtest ning on seest vooderdatud peente kõrrekestega. Täiskurnas on 4–7 helesinakat, halli ja mustpruuni kirjaga muna. 
Poegi toidavad mõlemad vanemad peamiselt putukate ja röövikutega.
Toitumine.
Suurnokk-vint sööb mitmesuguste marjade ja taimede seemneid, suvel mõnel määral ka viljateri, rohelisi herneid ja putukaid. Üheks lemmiktoiduks on kirsikivid, kirsi viljaliha heidab ta seejuures kõrvale. Talviti linnutoidumajade juurde sattudes eelistab päevalilleseemneld ja maapähkleid.
Riigivolikogu 33. valimisringkond

Riigivolikogu 33. valimisringkond asus Pärnus Pärnu jõe paremal kaldal ning Sindis, Mõisakülas ja Kilingi-Nõmmes.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8765 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Oskar Hendrikson, Priit Suve (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Maksim Unt, kes said vastavalt 857, 2287 ja 3954 häält, seega valiti 32. valimisringkonnast Riigivolikogusse Maksim Unt.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Maksim Unt.
Riigivolikogu 43. valimisringkond

Riigivolikogu 43. valimisringkond asus Tartus.
Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Anne, Jaama, Jänese, Kalda, Kalmistu, Kasarmu, Kivi, Liiva, Lubja, Maarjaturg, Meltsiveski, Mäe, Narva ― paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Peetri, Peetriturg, Pikk ― paaritud numbrid 1―27 ja paarisnumbrid 2―30, Puiestee, Pärna ― paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 12-st alates, Raadi aianduskrundid, Raekoja ― paaritud numbrid 85-st alates ja paarisnumbrid, Risti, Roosi, Sauna, Surnuaia, Tallinna, H. Treffneri, Tuule, Uus ― paarisnumbrid, Vene, Väike.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 290 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Feliks Leis, Voldemar Siil (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Hugo-August Treial ja Jaan Vain, kes said vastavalt 1906, 2148, 622 ja 2578 häält, seega valiti 43. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Vain.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Mihkel Jürna, vastaskandidaat Jaan Vain.
Riigivolikogu 44. valimisringkond

Riigivolikogu 44. valimisringkond asus Tartus.
Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aida – paarisnumbrid, Aleksandri – paaritud numbrid 1–61 ja paarisnumbrid 2–78a, Allika, Auriku, Botaanika – paaritud numbrid 7–37 ja paarisnumbrid 20–76, Emajõe, Herne, Fortuna, Gildi, Gustav Adolfi – paaritud numbrid 1–59 ja paarisnumbrid 2–10, Holmi, Hiie, K. A. Hermanni, Ilmatari, J. Hurda, C. R. Jakobsoni, J. V. Jannseni, Kaluri, Kalaturg, Kalevi – paarisnumbrid 2–34, Kartuli, Fr. R. Kreutzwaldi, Kauba, Kloostri, Kompanii, L. Koidula, Lai – paaritud numbrid 5–41 ja paarisnumbrid 4–40, Lao, Lepiku, Luha, Lutsu, Magasini, Marja, Meloni, Narva – paaritud numbrid 1–19 ja paarisnumbrid 2–14, Näituse – paaritud numbrid 7-st alates, Oa, Paju – paaritud numbrid 1–9 ja paarisnumbrid 2–10, Piiri, Pikk – paaritud numbrid 29-st ja paarisnumbrid 32-st alates, Poe, Puu, Põik, Peeter Põllu, Pärna – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2–10, Raekoja – paaritud numbrid 1–83, Riia – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2–28, Rüütli, Soola, Suurturg, Söögiturg, Taara puiestee, Tähtvere, Tööstuse (Tähtvere linnaosas), Turu – paaritud numbrid 1–89 ja paarisnumbrid 2–92, Uusturg, Uus – paaritud numbrid, Vabaduse puiestik, Vikerkaare, Väike-Emajõe, Võidu – paaritud numbrid 1–17 ja paarisnumbrid, Ülikooli – paaritud numbrid 1–35 ja paarisnumbrid 42–66.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 261 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Karl-Ferdinand Karlson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat)
ja Ants Piip, kes said vastavalt 1393 ja 5892 häält, seega valiti 44. valimisringkonnast Riigivolikogusse Ants Piip.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Tõnisson, vastaskandidaat Arnold-Aleksander Kerem.
Riigivolikogu 45. valimisringkond

Riigivolikogu 45. valimisringkond asus Tartus.
Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aia, Botaanika – paaritud numbrid 1–5 ja paarisnumbrid 2–18, Elva, Era, Filosoofi, Gustav Adolfi – paarisnumbrid 12–74, Hommiku, Juhan Liivi, Ilmatsalu, Kabeli, Kastani, Kase, Katoliku, Kesk-Kaar, Kitsas, Kooli, Kungla, J. Kuperjanovi, Käo, Lai – nr 1, 2, 3, Lembitu, Lossi, Lõo, Lõuna, Näituse – paaritud numbrid 1–5 ja paarisnumbrid, Kindral Põdra, Pääsukese, Raja, Raudtee, raudtee majad, Riia – paaritud numbrid 156–129 ja paarisnumbrid 60–100, Riia maantee, Ropka aianduskrundid, Räni, Sakala, Soinaste, Suur-kaar, Tamme, Tasuja, Tiigi, Toomemägi, Tähe – paaritud numbrid 1–15 ja paarisnumbrid 2–14, Tööstuse – algusest kuni Näituse tänavani, Tamme puiestee, Tammekuru, Vabriku, Vaksali, Vallikraavi, Vambola, Vapramäe, Veeriku, Veski, Viljandi, Väike-kaar, Väike-Maarjamõisa, Västriku, Võidu – paaritud numbrid 19–39, Võru – paaritud numbrid 1–95, Õhtu, Õpetaja, Äri, Ööbiku, Ülikooli – paarisnumbrid 2–40.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9679 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Aleksander Tõnisson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat)
ja Jaan Tõnisson, kes said vastavalt 1610 ja 6041 häält, seega valiti 45. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Tõnisson.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Valli Haldre, vastaskandidaat Jaan Tõnisson.
Riigivolikogu 46. valimisringkond

Riigivolikogu 46. valimisringkond asus Tartus.
Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aardla, Aia ― paaritud numbrid, Aleksandri ― paaritud numbrid 63―131 ja paarisnumbrid 80―134, Alevi, Eha, Forseliuse, Ilmarise, Jõe, Kalevi ― paaritud numbrid ja paarisnumbrid 36-st alates, Kesk, Kevade, Koidu, Kuru, Kuu, Lille, Lina, Linda, Lootuse, Marta, Nigula, Nõva, Odra, Pargi, Piiskopi, Purde, Päeva, Rahu, Raua, Rebase, Riia ― paarisnumbrid 30―58, Ropka, Rõõmu, Saekoja, Salme, Side, Sõbra, Teguri, Tolstoi, Turu ― paaritud numbrid 91-st ja paarisnumbrid 94-st alates, Tähe ― paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Vaba, Vase, Väike-Tähe, Võru ― paarisnumbrid, Õnne.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 387 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Hans Ainson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Kristjan-Eduard Jalak, Oskar Koplus ja Helmi Mäelo, kes said vastavalt 1957, 2106, 2009 ja 1140 häält, seega valiti 46. valimisringkonnast Riigivolikogusse Kristjan-Eduard Jalak.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Kristjan Jalak, vastaskandidaat Agu Põld.
Riigivolikogu 56. valimisringkond

Riigivolikogu 56. valimisringkond asus Valgas ja Tõrvas.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8301 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Jaan Kokk (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Madis Reisenbuk ja Peeter Tarvel, kes said vastavalt 2897, 1280 ja 2482 häält, seega valiti 56. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Kokk.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Adolf Päss.
Riigivolikogu 59. valimisringkond

Riigivolikogu 59. valimisringkond asus Viljandis.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8340 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Karl Kondas, Evald Konno (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaan Lattik, kes said vastavalt 970, 2996 ja 2278 häält, seega valiti 59. valimisringkonnast Riigivolikogusse Evald Konno.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Oskar Abori.
Riigivolikogu 65. valimisringkond

Riigivolikogu 65. valimisringkond asus Narvas.
Ringkonda kuulusid: Narva linna Narva-Jõesuu linna-osa ning Narva linna osa, mis piiratud järgmise joonega: Narva linna ja Alutaguse valla piirikraavi suubumise kohalt Narva jõkke Narva jõe läänepoolset kallast mööda kuni raudtee maa-ala ja Kreenholmi piirini, raudtee maa-ala piiri mööda läände kuni Heleda tänava äärse kraavini; Heleda tänava äärset kraavi mööda kuni linna läänepoolse piirini; linna läänepoolset piiri mööda kuni raudteeni; raudteeliini mööda kuni linna läänepoolse piiri ja raudteejoone nurgani; linna läänepoolset piiri mööda kuni Narva linna ja Alutaguse valla piirikraavi suubumise kohani Narva jõkke.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9849 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Adolf-Hugo Roode, Leonhard Vahter (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Heinrich Verberg, kes said vastavalt 2410, 2755 ja 1799 häält, seega valiti 65. valimisringkonnast Riigivolikogusse Evald Konno.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli August Põlts.
Theodor von Nieroth (1871–1952)

Theodor von Nieroth (2. juuli (vkj 20. juuni) 1871 Peterburi – 26. märts 1952 Prantsusmaa) oli Eestimaa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (keisri kaaskonna kindralmajor). Vene kodusõja ajal võitles ta Vabatahtlike armee koosseisus.
Elukäik.
Theodor von Nieroth põlvnes Nierothide suguvõsast. Ta sündis õukondlase Maximilian von Nierothi (1846–1914) ja Anastassija Trepova (sündis 1849) pojana.
Theodor von Nieroth asus sõjaväeteenistusse juba noores eas. Pärast Paažikorpuse lõpetamist (1892) teenis ta kaardiväe ratsapolgus. 
1907. aastal ülendati Theodor von Nieroth polkovnikuks. 
1911. aastal nimetati ta 16. husaaripolgu ja 1912. aastal Ihukaardiväe tragunipolgu ülemaks. Sellel ametikohal teenis ta ka Esimese maailmasõja ajal. 1915. aasta jaanuarist oli ta 2. kaardiväe ratsadiviisi 2. brigaadi ülem.
Vene kodusõjast võttis Theodor von Nieroth osa Anton Denikini juhitud valgekaartliku Vabatahtliku armee koosseisus. 
Theodor von Nieroth suri 26. märtsil 1952 Prantsusmaal.
Autasud.
10. jaanuaril 1915 autasustati Theodor von Nierothi autasustati Georgi mõõgaga. 
Perekond.
Theodor von Nieroth abiellus 1897. aastal Peterburis Daria, vürstinna Cantacuzène, krahvinna Speranskiga, kes oli Mihhail Rodionovitš, vürst Cantacuzène, krahv Speranski (1848–1894) ja Elisabeth Sicardi tütar. Abielust sündisid:
Magnus Karl von Taube

Magnus Karl von Taube (vene keeles "Максим Антонович Таубе"; 1826 – 5. veebruar 1907) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (ratsaväekindral) ja Stepi kindralkuberner Omskis 1889–1900 ning Riiginõukogu liige. 
Magnus Karl von Taube oli pärit Eestimaa rüütelkonna aadlist, Taubede suguvõsast.
Sõjaväelise hariduse sai Mihhaili suurtükiväeakadeemiast. Sõjaväeteenistusse astus ta 1845. aastal ning ülendati 1848. aastal ohvitseriks. 1858. aastal ülendati Taube polkovnikuks. 1863-1864 võttis ta 7. tragunipolgu koosseisus osa Poola ülestõusu mahasurumisest. 1866. aastal ülendati ta kindralmajoriks.
1875–1881 teenis Magnus Karl von Taube 5. ratsaväediviisi ülemana. 1876. aastal ülendati ta kindralleitnandiks. 
1881–1889 teenis Taube XIII armeekorpuse ülemana, 1889. aastal Kiievi sõjaväeringkonna staabis ning 1889–1890 Siberi sõjaväeringkonna ja Siberi kasakaväe atamanina.
Alates 1900. aastast oli Magnus Karl von Taube Riiginõukogu liige ja Mihhaili suurtükiväeakadeemia auliige. 
Magnus Karl von Taube suri 5. veebruaril 1907.
Riigivolikogu 13. valimisringkond

Riigivolikogu 13. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Nõva, Pakri, Padise, Nissi, Kernu ja Varbola vald ning Paldiski linn.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9098 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Arnold Simson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Julius Voolaid, kes said vastavalt 2409 ja 3437 häält, seega valiti 13. valimisringkonnast Riigivolikogusse Julius Voolaid.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Paul Uusmann, vastaskandidaadid Juhan Reigo ja Ervin Randmaa.
Anatoomilis-terapeutiline keemiline kood

Anatoomilis-terapeutiline keemiline kood ehk humaan-ATC süsteem ehk ATC-kood ("Anatomical Therapeutic Chemical") on inimestel kasutatavate raviainete põhine klassifikatsioonisüsteem ja statistiline identifikaator.
ATC-kood määratakse ravimile Anatoomilis-terapeutilise keemilise klassifikatsiooni süsteemi põhimõtetest lähtuvalt.
Iga ravim kodeeritakse viiel tasandil vastavalt nende keemilistele, farmakoloogilistele ja terapeutilistele omadustele ning nende toimele elundkondadele:
ATC-koodide 2. tasand.
ATC A – Seedetrakt ja ainevahetus
* A01 – Stomatoloogilised preparaadid
* A02 – Maomahla happesusega seotud häirete raviks kasutavad ained
* A03 – Gastrointestinaaltrakti funktsionaalsete häirete raviks kasutatavad ained
* A04 – Oksendamis- ja iiveldusvastased ained
* A05 – Sapiteede ja maksa ravi
* A06 – Kõhukinnisusevastased ained
* A07 – Kõhulahtisuse-, soole-, põletiku- ja sooleinfektsioonide ained 
* A08 – Rasvumisvastased, v.a dieediks kasutatavad ained
* A09 – Seedimist soodustavad ained, k.a ensüümid
* A10 – Diabeedi raviks kasutatavad ained
* A11 – Vitamiinid
* A12 – Mineraalsed ained
* A13 – Toonikumid
* A14 – Anaboolsed ained süsteemseks kasutamiseks
* A15 – Söögiisu stimuleerivad ained
* A16 – Teised seedekulglat ja ainevahetust mõjutavad ained
Riigivolikogu 14. valimisringkond

Riigivolikogu 14. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Keila, Harku, Saue ja Hageri vald ning Keila linn
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9266 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Oskar Suursööt (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Richard-Voldemar Särg, kes said vastavalt 3358 ja 2248 häält, seega valiti 14. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Suursööt.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Karl Toming, vastaskandidaat Leho Rentik.
Riigivolikogu 15. valimisringkond

Riigivolikogu 15. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Rapla, Raikküla, Järvakandi, Kehtna ja Juuru vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 037 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Valter-Gerhard Kadarik (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Helmut Maandi ja Jaan Uudelt, kes said vastavalt 3826, 2013 ja 1255 häält, seega valiti 15. valimisringkonnast Riigivolikogusse Valter-Gerhard Kadarik.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Olga Lauristin, vastaskandidaat Martin Pärdi.
Männileevike

Männileevike ("Pinicola enucleator") on linnuliik vintlaste sugukonnast männileevikese perekonnast.
Levila.
Männileevike on levinud Euraasia ja Ameerika okasmetsa- ja metsatundravööndis.
Eestis on ta ebajärjekindel talikülaline oktoobrist aprillini ning väga haruldane suvilind.
Välimus.
Üldpikkus on 19–22 cm. Vana isaslinnu pea, selg ja päranipuala on vaarikapunane, vana emaslinnu pea ja päranipuala on oliivkollane ning selg ja alapool hall. Mõlemal sugupoolel on valged tiivavöödid ja valged küünra-hoosulgede servad. Lennul paistab silma pikk saba ja pikad tiivad. Noorlinnu sulestik on vähem kontrastne. Häälitsused ja laul on flöötivad. Männileevike on seltsiv lind, ta liigutused on rahulikud. Maas kulgeb ta üsna kohmakalt hüpeldes.
Elupaik.
Männileevike on tüüpiline taigalind. Euroopas elab ta sambla- ja puhmarohketes (mustikas, pohl) laanekuusikutes.
Pesitsemine.
Männileevike ehitab pesa okaspuu rõhtsale oksale või oksaharule.
1975. aasta suvel vaadeldi Lääne-Virumaal Laukasoos männileevikese paari koos ühe lennuvõimelise pojaga, keda emaslind toitis.
Toitumine.
Toitub marjadest, pungadest, seemnetest ja võsudest, suvel ka putukatest. Teda on nähtud toitumas kadakal, pajul, pooppuul ja lehisel. Sügisel ja talvel sööb palju pihlakamarju. Väljaspool pesitsusaega toitub sageli salkadena.
Riigivolikogu 16. valimisringkond

Riigivolikogu 16. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Raasiku, Peningi, Kuivajõe, Ravila, Kõue ja Kuimetsa vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9133 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Mihkel Jüris (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jakob Loosalu, kes said vastavalt 4128 ja 2728 häält, seega valiti 16. valimisringkonnast Riigivolikogusse Mihkel Jüris.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Georg Taalmann, vastaskandidaat Jakob Loosalu.
Riigivolikogu 17. valimisringkond

Riigivolikogu 17. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Kuusalu, Anija, Kolga, Kõnnu ja Prangli vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7407 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Evald Heinsoo ja Jakob Kalle (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2377 ja 2703 häält, seega valiti 17. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jakob Kalle.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Huko Lumet, vastaskandidaadid Evald Heinsoo ja Joosep Volberg.
Riigivolikogu 18. valimisringkond

Riigivolikogu 18. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Iru, Jõelähtme, Rae, Tõdva, Kohila ja Naissaare vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9672 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Kustav Kurg, Jüri-Rajur Liivak, Vladimir Roopere (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaan Utno, kes said vastavalt 3162, 473, 2468 ja 928 häält, seega valiti 18. valimisringkonnast Riigivolikogusse Kustav Kurg.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Artur Saks, vastaskandidaadid Arved-Johannes Härma ja Jüri-Rajur Liivak.
Riigivolikogu 19. valimisringkond

Riigivolikogu 19. valimisringkond asus Järvamaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Lehtse, Ambla ja Albu vald ning Tapa linn.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 697 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Hugo Annast, August Lubi, August Miljan (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Leonardo Valts, kes said vastavalt 1757, 1197, 3206 ja 981 häält, seega valiti 19. valimisringkonnast Riigivolikogusse August Miljan.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Leonardo Valts, vastaskandidaat Karl-August Antoni.
Riigivolikogu 34. valimisringkond

Riigivolikogu 34. valimisringkond asus Pärnumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Soontaga, Tõstamaa, Audru, Seliste ja Kihnu vald.
Ringkonnas kandideeris Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaat Ants Oidermaa. Kuna ta oli ainus kandidaat, loeti ta Riigivolikogu liikmeks ilma hääletamiseta. Jüri Soontaki esitamiskirja tunnistas Valimiste Peakomitee seaduse nõuetele mittevastavaks.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Vladimir Rea, vastaskandidaat Martin Koger.
Demonstratiiviteooria

Demonstratiiviteooria on mitme vaate nimi:
Parataksiteooria

Parataksiteooria on mitme vaate nimi:
Jonathan Bennett (filosoof)

Jonathan Francis Bennett (17. veebruar 1930 Greymouth, Uus-Meremaa– 31. märts 2024) oli Uus-Meremaa päritolu Briti filosoof, kes tegeles peamiselt keelefilosoofiaga ja varauusaja filosoofia ajalooga.
Bennett on õppinud Uus-Meremaa Ülikoolis ja Oxfordi ülikoolis. 
Ta on õpetanud Cambridge'i ülikoolis (1956–1968), Simon Fraseri Ülikoolis (1968–1970), Briti Columbia Ülikoolis (1970–1979) ja Syracuse'i Ülikoolis (1979–1997). 1980. aastal oli ta Oxfordi ülikooli Brasenose'i kolledži Tanneri lektor, 1992. aastal Oxfordi ülikooli John Locke'i lektor. 
Bennett uuris ratsionaalsust ning töötas välja tegevusteoorial põhineva tähendusteooria. Ta tegeles ka metafüüsikaga. 
Tema raamat "Kant's Analytic" (1966) koos Peter Strawsoni raamatuga "The Bounds of Sense" andis uue hoo Kanti pärandi uurimisele.
Bennetti veebisaidil on uusaja filosoofia klassikute (sh ingliskeelsete) teoste ümberpanekuid tänapäeva inglise keelde.
Emeriitprofessorina elas ta Kanadas Briti Columbias.
Tallinna Linnakantselei

Tallinna Linnakantselei on ametiasutus, mis tagab Tallinna linnavalitsuse organisatsioonilise ja tehnilise töö. 
Linnakantselei tööd juhib linnapea poolt ametisse nimetatud linnasekretär. Linnakantselei koosseisu kuuluvad linnasekretäri, linnapea ja abilinnapeade bürood, 2 teenistust (sisekontrolöri teenistus ja õigusteenistus), 2 osakonda (üldosakond ning teeninduse ja asjaajamise osakond) ning 1 hallatav asutus (Tallinna Linnaarhiiv). Linnakantselei üldosakond haldab linnavalitsuse esindushoonet, Tallinna raekoda, Jaan Poska maja ning hooneid aadressidel Ernst Särgava allee 4 ja Roosikrantsi 4b. 
Tallinna Linnakantselei esimesel korrusel paikneb teenindusbüroo, kust saab infot Tallinna linna teenuste kohta. 
Linnakantselei põhiülesanded.
Linnakantselei lähtub oma töös põhimäärusest, millest tulenevad põhiülesanded on järgmised:
Uhtinõna

 
Uhtinõna (ka "Uhti nina") on neem Peipsi ja Lämmijärve piiril.
Uhti nina juures asuvad Liitesaar ja Uhtinõna kurk.
Uhti ninast Piirissaare põhjaranda ja sealt Podborovje neemeni ulatuvat kujutletavat joont käsitletakse Lämmijärve põhjapiirina.
Saksa laht

Saksa laht on laht Lämmijärve lääneküljel.
Lahe kaldal asub Laaksaare sadam.
Triaksiaalkaabel

 
Triaksiaalkaabel (inglise k lühendatult "triax") on koaksiaalkaabli eriliik, millel on kaks kontsentrilist teineteisest isoleeritud varjestuskihti. Seega on niisugusel kaablil kolm koaksiaalset (ühistelgset) juhtivat soont, millest ka nimetus (ladina k "tri" kolm, "axis" telg).
Triakskaaablil on koaksiaalkaabliga võrreldes väiksem sumbumus, suurem ribalaius ja parem häirekindlus.
Triaksiaalkaablit kasutatakse peamiselt televisioonitehnikas, näiteks videokaamerate signaali edastamiseks, samuti täppismõõtetehnikas.
Inna Uit

Inna Uit (sündinud 1. septembril 1965 Jõhvis) on Eesti läbi aegade edukam naiskulturist.
Heinrich Wollin

Heinrich Wollin (28. märts 1688 Anklam – 23. märts 1731 Urvaste) oli Eesti vaimulik.
Sündis Anklami linnas Pommerimaal (praeguse haldusjaotuse järgi Ostvorpommerni kreisis Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal). Õppis Rostocki Ülikoolis (immatrikuleeriti 17. juulil 1713). Saabus septembris 1718 laevaga Rostockist Riiga (koos hilisema Kambja koguduse õpetaja Albrecht Sutoriga).
Oli aastatel 1718–1731 Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Oli abielus Katharina Elisabeth (sünd. Hellebold) Wolliniga. Kui Heinrich Wollin suri, abiellus tema lesk aastal 1732 uue Urvaste koguduse õpetaja Johann Christian Quandtiga.
Kadri Tamberg

Kadri Tamberg-Lipping (sündinud 25. juunil 1954) on eesti endine näitleja ja inspitsient. 
Kadri Tamberg on lõpetanud 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (7. lend). 
Töötas alates 1976. aastast Eesti Draamateatris näitejuhi abina, 1992. aastast trupijuhina ja aastatel 1996–1999 produtsendina, mängis näitlejana kõrvalosi. 
Aastatel 2000–2002 töötas Tamberg Ameerika Ühendriikide saatkonnas (Port of Spain, Trinidad ja Tobago) ning 2003–2005 Eesti Vabariigi konsulaadis (Kiiev, Ukraina). 
Ta on mänginud telelavastustes („Oma päikese poole”, 1976; „Onu Tiki-Taki seiklused”, 1981 jm). 
Ta asutas 2012. aastal Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondina Eino Tambergi fondi ja on selle halduskogu liige. 
Hiljem suundus ta elama Võrumaale.
Isiklikku.
Kadri Tambergi isa oli helilooja Eino Tamberg ja ema Linda Tamberg.