tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Küttim

Küttim on perekonnanimi.
Perekonnanime Küttim on pandud Kõrgessaare mõisas Reigi kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Küttim uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kapral.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Küttim 208 inimesel: 123 mehel ja 85 naisel. Küttim on üks levinumaid perekonnanimesid Hiiu maakonnas: meeste puhul levikult 1. koht ja naiste puhul 2. koht.
Nurk (perekonnanimi)

Nurk on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nurk 728 inimesel: 332 mehel ja 396 naisel. Perekonnanimede levikult on Nurk meeste puhul 129. kohal ja naiste puhul 117. kohal.
Martin (perekonnanimi)

Martin on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Martin 600 inimesel: 271 mehel ja 329 naisel. Perekonnanimede levikult on Martin meeste puhul 170. kohal ja naiste puhul 150. kohal.
Juhe (perekonnanimi)

Juhe on perekonnanimi.
Perekonnanime Juhe (Juhhe) on pandud Partsi mõisas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Juhe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Juhkem.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Juhe 58 inimesel: 31 mehel ja 27 naisel. Juhe on üks levinumaid perekonnanimesid Hiiu maakonnas: naiste puhul 10. koht.
Veevo

Veevo on perekonnanimi.
Perekonnanime Veevo (Weewo) on pandud Vaemla mõisas Käina kihelkonnas Läänemaal. Perekonnanime Wewo pandi Tartumaal Sangaste kihelkonnas. [Sangastest on pärit ka Lembit Veevo vanaisa ja vanavanaisa.] 
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Veevo 96 inimesel: 47 mehel ja 49 naisel. Veevo on üks levinumaid perekonnanimesid Hiiu maakonnas: naiste puhul 7. koht.
Post (perekonnanimi)

Post on perekonnanimi.
Statistika.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Post 565 inimesel: 268 mehel ja 297 naisel. Perekonnanimede levikult on Post meeste puhul 174. kohal ja naiste puhul 176. kohal.
Post oli levinumaks nimeks vanuserühmas 55–59 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 5,31. Perekonnanimi Post oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 34,52 inimest.
19. sajandi algul pandi talupoegadele perekonnanimi Post 39 mõisavallas üle Eestimaa ja Liivimaa.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanimi Post ühel juhul - Heljusteks.
Kattel

Kattel on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kattel 187inimesel: 88mehel ja 99naisel. Kattel on üks levinumaid perekonnanimesid Hiiu maakonnas: meeste puhul 5. koht ja naiste puhul samuti 5. koht.
Paat (perekonnanimi)

Paat on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Paat 223 inimesel: 114 mehel ja 109 naisel. Paat on üks levinumaid perekonnanimesid Hiiu maakonnas: meeste puhul 9. koht.
Avutu keel

Avutu keel (on kasutatud ka nimetusi "afutu keel" ja "fetu keel") on peamiselt Ghanas kõneldav kvaa keel. See kuulub guangi rühma lõunaguangi harusse.
Avutu keelt räägib umbes 129 000 inimest Ghana pealinnast Accrast läänes.
Elmi

Elmi on kasutusel nii eesnime kui perekonnanimena.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Elmi 46 naisel. Elmi oli populaarsuselt 1174. naisenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Elmi 83 inimesel: 43 mehel ja 40 naisel. Perekonnanimi Elmi on levinuim Hiiu maakonnas.
Tammeveski (perekonnanimi)

Tammeveski on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tammeveski 116 inimesel: 55 mehel ja 61 naisel. Tammeveski on üks levinumaid perekonnanimesid Hiiu maakonnas: meeste puhul 5. koht ja naiste puhul samuti 5. koht.
Kääramees

Kääramees on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kääramees 90 inimesel: 44 mehel ja 46 naisel. Kääramees on üks levinumaid perekonnanimesid Hiiu maakonnas: naiste puhul 7. koht.
Kuzmin

Kuzmin (vene keeles Кузьмин) on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Kuzmina.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuzmin 469 inimesel: 448 mehel ja 21 naisel, nimi Kuzmina 463 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kuzmin meeste puhul 80. kohal, Kuzmina naiste puhul 90. kohal.
Nikitin

Nikitin on venepärane perekonnanimi. Naiste nimevorm on Nikitina.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nikitin 448 mehel ja 22 naisel, nimi Nikitina 534 naisel. Perekonnanimede levikult on Nikitin 80. ja Nikitina 65. kohal.
Tomingas

Tomingas on perekonnanimi.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tomingas 592 inimesel: 286 mehel ja 306 naisel. Perekonnanimede levikult on Tomingas meeste puhul 155. ja naiste puhul 163. kohal.
Pent

Pent on perekonnanimi.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pent 377 inimesel: 193 mehel ja 184 naisel. Perekonnanimede levikult on Pent meeste puhul 314. kohal ja naiste puhul 384. kohal.
Nõmmik (perekonnanimi)

Nõmmik on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nõmmik 547 inimesel: 248 mehel ja 299 naisel. Perekonnanimede levikult on Nõmmik meeste puhul 198 . kohal ja naiste puhul 177 . kohal.
Kirs (perekonnanimi)

Kirs on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kirs 607 inimesel: 284 mehel ja 323 naisel. Perekonnanimede levikult on Kirs meeste puhul 159. kohal ja naiste puhul 156. kohal.
Ernie Merrick

Ernest Merrick (sündinud 15. jaanuaril 1953 Edinburghis) on Šotimaa-Austraalia jalgpallitreener.
Ta alustas treeneritööd 1980. aastatel. 2005. aastal sai ta Austraalia kõrgliiga klubi Melbourne Victory peatreeneriks. Ta võitis hooaegadel 2006–2007 ja 2008–2009 nii Austraalia liiga põhihooaja kui ka finaalseeria. Hooaegadel 2006–07 ja 2009–10 valiti ta liiga parimaks peatreeneriks.
Aastatel 2011–2012 oli ta Hongkongi jalgpallikoondisse peatreener. Seejärel naasis ta Austraalia kõrgliigasse. Aastatel 2013–2016 oli Wellington Phoenixi peatreener. 2017. aastast on Newcastle Jetsi peatreener.
2014. aastal pälvis ta Austraalia ordeni.
Engure vald

Engure vald (läti keeles "Engures pagasts") on vald Lätis Tukumsi piirkonnas Liivi lahe kaldal. Vald piirneb sama piirkonna Smārde, Zentene, Sēme ja Lapmežciemsi vallaga ning Talsi piirkonna Mērsragsi ja Ķūļciemsi vallaga.
Valla pindala on 133 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2571 inimest. Valla keskus on Engure küla, vallamaja asub aadressil Jūras iela 85. Vallavanem on Baiba Pļaviņa.
Ajalugu.
Vald on kujunenud Engure mõisa ("Angern") maale, ka selle vana saksakeelne nimekuju oli "Angern". Aastal 1935 oli Engure valla pindala 108,8 km². Aastal 1945 moodustati vallas Engure, Bērzciemsi ja Plieņi külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1951 liideti Engure külanõukoguga likvideeritav Bērzciemsi külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega Slocene külanõukogu, mille koosseisu oli varem arvatud Plieņi külanõukogu. Aastal 1990 moodustati Engure külanõukogust Engure vald. 2009. aastast kuulus vald Engure piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Tukumsi piirkonnaga.
Loodus.
Vald asub Liivi lahe kaldal. Rannajoone pikkus on 44 kilomeetrit. Põhjas ulatub vald Engure järveni.
Looduskaitse all on Klapkalnciemsi sanglepp, Draudzība männid ja Igors Medņi dendropark, lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asuvad 52 ha suurune Plieņciemsi luidete hoiuala ja 15 ha suurune Apšuciemsi madalsoo hoiuala, valla põhjaosa jääb Engure järve maastikukaitsealale ja lõunaosa Ķemeri rahvusparki. Piirkonna rannik jääb Riia lahe läänekalda kaitstavale merealale.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielkristi, Andricase ja Skarase talud, samuti ka Engure linnamägi ehk Marija või Kirikumägi. Kohaliku kaitse all on Engure luteri kirik ja kogudusemaja.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 2337 lätlast, 77 venelast, 5 valgevenelast, 16 ukrainlast, 8 poolakat ja 13 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Arenguabi netosaajate loend

Siin on loetletud riigid, mis said arenguabi rohkem, kui ise andsid.
Arenguabi netosaajad 2017.
Allikas: Maailmapank, vaadatud 24.02.2019
Goedverwacht

Goedverwacht on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas.
Goedverwacht on saanud alguse 1810. aastal rajatud karjakasvatusfarmist.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goedverwachti elanikest värvilisi 94,44%, mustanahalisi aafriklasi 3,49%, valgeid 1,67%, India või Aasia päritolu inimesi 0,30% ja teisi 0,10%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,29% inimesi, viipekeelt 1,46%, inglise keelt 0,78% ja tsvana keelt 0,63%.
Smārde vald

Smārde vald (läti keeles "Smārdes pagasts") on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb Jūrmala linnaga ja sama piirkonna Tukumsi linnaga ning Engure, Lapmežciemsi, Zentene, Sēme, Tume, Degole, Slampe ja Zentene vallaga.
Valla pindala on 215 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2728 inimest. Valla keskus on Smārde küla, vallamaja asub aadressil Jaunā iela 9.
Vallas asub Jūrmala lennujaam.
Ajalugu.
Vald on kujunenud Antlava ("Altona"), Ošleja ("Ohschelei"), Cērkste ("Zerxten"), Ozoli ("Eckendorf"), Šlokenbeka ("Schlockenbeck") ja Smārde mõisa ("Schmarden") maadele. Valla vana saksakeelne nimekuju oli "Eckendorf", 1925. aastani kandis see nime "Ozolnieki vald". 1935. aastal oli Smārde valla pindala 172,8 km² ja seal oli 1955 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Aizpure, Ošleja ja Smārde külanõukogu, vald ise likvideeriti aga 1949. aastal. Hiljem liideti Smārde külanõukoguga likvideeritav Aizpure külanõukogu. 1960. aastal liideti sellega Praviņi külanõukogu Stalini kolhoosi maad, 1965. aastal aga Milzkalne külanõukogu kolhoosi Padomju Latvija maad. 1975. aastal liideti sellega likvideeritav Milzkalne külanõukogu, osa külanõukogust arvati aga Ozolpilsi külanõukogu koosseisu. 1977. aastal liideti sellega osa likvideeritavast Ozolpilsi külanõukogust.
1990. aastal moodustati Smārde külanõukogust Smārde vald. 2009. aastast kuulus vald Engure piirkonda, 2021. aastal liideti see aga Tukumsi piirkonnaga.
Loodus.
Suurim jõgi on Slocene. Vallas asuvad 60,3 ha suurune Valgumsi järv, 1,3 ha suurune Melnezers ja idapiiril osaliselt ka 11,28 km² suurune Kaņieris.
Looduskaitse all on Kunči pärn, Kunči vaher, Suurmänd, Šlokenbeka hobukastan, Kroņkalni männid, Mārtiņi luite mänd, Sēravoti (Väävliallikate) madalsoo, Valgumsi Pasuale mänd, Slocene tamm, Čaukciemsi vaher ja Čaukciemsi Dzirkaļi lõhenenud mänd, lisaks kasvavad vallas mõned nimetud looduskaitsealused põlispuud. Vallas asub Milzukalnsi maastikukaitseala, valla idaosa jääb Ķemeri rahvusparki.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Šlokenbeka mõisa hoonetekompleks (tõllakuurid, häärber, aidad, keskaegse müüri lõigud ja väravatornid), Šlokenbeka veski ait, Šlokenbeka vasallilinnus, hiiepaik Milzkalne kirikumägi ja Ūdri-Milzukalnsi linnamägi. Kohaliku kaitse all on Šlokenbeka vesiveski, Šlokenbeka veski kõrts ja hiiepaik Sēravoti Terviseallikas.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 2347 lätlast, 265 venelast, 65 valgevenelast, 41 ukrainlast, 18 poolakat ja 16 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Morokweng

Morokweng on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Kagisano-Molopo vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Morokwengi elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,36%, värvilisi 1,84%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26%, valgeid 0,04% ja teisi 0,50%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 93,39% inimesi, afrikaani keelt 2,29% ja inglise keelt 1,56%.
1994. aastal avastati Morokwengi lähedal Kalahari kõrbes liiva alla mattunud Morokwengi kraater.
Kliss

Kliss on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kliss 56 inimesel: 28 mehel ja 28 naisel. Kliss on üks levinumaid perekonnanimesid Lääne maakonnas: meeste puhul 7. koht.
Uibo

Uibo on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Uibo 971 inimesel: 452 mehel ja 519 naisel. Perekonnanimede levikult on Uibo meeste puhul 78 . kohal ja naiste puhul 74. kohal.
Engman

Engman on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Engman 76 inimesel: 29 mehel ja 47 naisel. Engman on üks levinumaid perekonnanimesid Lääne maakonnas: naiste puhul 6. koht.
Lootsilaev

Lootsilaev (sageli lootsikaater) on lootsi veoks lootsitavale laevale ja lootsitavalt laevalt lootsi ära toomiseks, aga samuti avamerel lootsivahi pidamiseks mõeldud abilaev. 
Väiksemat lootsilaeva, mida kasutatakse pigem ranniku ja sadamate läheduses või siseveekogudel, nimetatakse üldjuhul lootsikaatriks. 
Kirjeldus.
Lootsilaevad on tavaliselt merekindlad, keskmisest suurema kiirusega ja hea manööverdusvõimega. Neil on parrastes liikumiseks piisav tekipind ja käsipuud või redelid lootsi mugavaks siirdumiseks suuremale laevale või sealt maha tulekuks. Tänapäevastel lootsilaevadel puudub reeglina parrastel reeling. Lootsilaevad värvitakse üldjuhul eredat värvi.
Algul lootsinduse arenedes kasutati esimeste lootsilaevadena väikseid kiireid pikipurjestusega purjelaevu.
Järv (perekonnanimi)

Järv on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Järv 983 inimesel: 450 mehel ja 533 naisel. Perekonnanimede levikult on Järv meeste puhul 79. kohal ja naiste puhul 66. kohal.
Tobreluts

Tobreluts on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tobreluts 175 inimesel: 90 mehel ja 85 naisel. Tobreluts on üks levinumaid perekonnanimesid Põlva maakonnas: meeste puhul 6. koht.
Haidak (perekonnanimi)

Haidak on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Haidak 147 inimesel: 66 mehel ja 81 naisel. Haidak on üks levinumaid perekonnanimesid Põlva maakonnas: naiste puhul 7. koht.
Vares (perekonnanimi)

Vares on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vares 663 inimesel: 319 mehel ja 344 naisel. Perekonnanimede levikult oli Vares meeste puhul 134. kohal ja naiste puhul 138. kohal.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vares 649 inimesel: 318 mehel ja 331 naisel. Perekonnanimede levikult on Vares meeste puhul 135. ja naiste puhul 150. kohal.
Nõmm (perekonnanimi)

Nõmm on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nõmm 1000 inimesel: 468 mehel ja 532 naisel. Perekonnanimede levikult on Nõmm meeste puhul 70. kohal ja naiste puhul 67. kohal.
Laine (perekonnanimi)

Laine on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laine 446 inimesel: 216 mehel ja 230 naisel. Laine on üks levinumaid perekonnanimesid Põlva maakonnas: naiste puhul 9. koht.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laine 448 inimesel: 219 mehel ja 229 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laine meeste puhul 253. ja naiste puhul 273. kohal.
Talts

Talts on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Talts 534 inimesel: 270 mehel ja 264 naisel. Perekonnanimede levikult on Talts meeste puhul 173. kohal ja naiste puhul 221. kohal. Eestis anti perekonnanime Talts ainult Saarde kihelkonna Kilingi mõisas.
Tomson

Tomson on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tomson 960 inimesel: 455 mehel ja 505 naisel. Perekonnanimede levikult on Tomson meeste puhul 77. kohal ja naiste puhul 77. kohal.
Uustalu

Uustalu on talu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Altja külas. 
Mitmed talu hooned on arvele võetud kultuurimälestisena. Need on:
Uustalu (perekonnanimi)

Uustalu on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Uustalu 568 inimesel: 278 mehel ja 290 naisel. Perekonnanimede levikult on Uustalu meeste puhul 165. kohal ja naiste puhul 186. kohal.
Laurimaa

Laurimaa on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laurimaa 122 inimesel: 55 mehel ja 67 naisel. Laurimaa on üks levinumaid perekonnanimesid Rapla maakonnas: meeste puhul 5. koht ja naiste puhul samuti 5. koht.
Boitumelong

Boitumelong on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Lekwa-Teemane vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boitumelongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,06%, värvilisi 3,80%, India või Aasia päritolu inimesi 0,38%, valgeid 0,38% ja teisi 0,37%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 75,23%, sotho keelt 7,87%, koosa keelt 7,60%, afrikaani keelt 3,19% ja inglise keelt 1,76%.
Mankwe

Mankwe on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Rustenburgi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mankwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 86,39% inimesi, inglise keelt 6,90%, viipekeelt 3,09% ja suulu keelt 1,45%.
Johann Ernst von Dücker

Johann Ernst von Dücker (maetud 18. jaanuaril 1694 Tartus) oli Liivimaa mõisnik.
Johann Ernst von Dücker sündis Kuigatsi ("Kuikatz"), Dīķeri ("Puderküll") ja Penuja mõisniku Hans von Dückeri ja tema abikaasa Anna (sünd. Weckebrodt) pojana.
Teenis alates 1648. aastast kuni vähemalt 1649. aasta novembrini Kuninglikus Ihukaardiväerügemendis kapten Johan Beckeri kompaniis lipnikuna. 1648. aasta septembrist 1649. aasta oktoobrini oli tema väeosa paigutatud Leipzigi garnisoni.
Hiljem ülendati ta leitnandiks.
Talle kuulus Kuigatsi mõis Sangaste kihelkonnas.
Perekond.
Johann Ernst von Dücker abiellus enne 1663. aastat Elisabeth von Broel-Plateriga, kes oli Laatre mõisniku ("Fölk") Fabian von Broel-Plateri tütar. Abielust sündisid:.
Esivanemad.
Viited:.
Reinhold von Uexküll

Reinhold von Uexkülli (ka Üxkülli) nime kandsid mitmed Uexkülli suguvõsa liikmed:
Goedehoop

Goedehoop on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goedehoopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 79,76% inimesi, koosa keelt 11,18%, tsonga keelt 2,72%, inglise keelt 2,42%, suulu keelt 1,81% ja ndebele keelt 1,21%.
Gingindlovu

Gingindlovu on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gingindlovu elanikest mustanahalisi aafriklasi 57,62%, India või Aasia päritolu inimesi 29,22%, värvilisi 11,27%, valgeid 1,08% ja teisi 0,81%. Suulu keelt pidas emakeeleks 49,14%, inglise keelt 44,91%, afrikaani keelt 1,62% ja ndebele keelt 1,17%.
Ozolnieki vald

Ozolnieki vald (läti keeles "Ozolnieku pagasts") on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valgunde ja Cena vallaga ning Jelgava linnaga.
Valla pindala on 8 km². 2011. aastal oli seal 3928 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 4137. 2011. aastal elas vallas 3292 lätlast, 382 venelast, 76 valgevenelast, 40 ukrainlast, 39 poolakat ja 59 leedulast. Vallavalitsus on ühine Cena vallaga, ent vallamaja asub Ozolnieki külas, mis on ka valla ainus küla.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Ajalugu.
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Ozolmuiža mõisa ("Eckhof, Paulsgnade") ja Magazīna ("Magazin-Forwerke") ning Enriete ("Henriettenhof") poolmõisade ja Valdeka lossi ("Waldeck") maadele. Aastal 1846 rajas vald Riia-Jelgava postimaantee äärde vallakooli, hiljem asutati seal veel Skujase põhikool. Agraarreformi ajal kuulus Ozolmuiža mõisale 1299 hektarit maad, Jelgava metskonnale 1310 hektarit maad. 1935. aastal oli Ozolnieki valla pindala 110,78 km² ja seal oli 2088 elanikku.
1945. aastal moodustati Ozolnieki vallas Dalbe, Ozolnieki ja Cena külanõukogud, vald ise likvideeriti aga 1949. aastal. Aastal 1954 likvideeriti Ozolnieki külanõukogu ja selle maad liideti Valgunde külanõukoguga.Aastal 1979 moodustati Jelgava rajoonis Valgunde ja Cena külanõukogude maadel Ozolnieki alevi territoorium.
Aastal 1992 kaotas Ozolnieki alevi staatuse ja selle aladest moodustati Ozolnieki vald. Aastal 2003 hakkas kuuluma Ozolnieki piirkonda. 2021. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.
Loodus.
Valla suurem veekogu on Iecava jõgi. Looduskaitse all on Druvnieki mänd, Pautiņi ehk Iecava tamm, Pautiņi ehk Iecava pärn, Upes iela raagremmelgas, Bulduri õõnes pärn ja Ozolnieki punane tamm, lisaks veel kolm nimetut põlispuud.
SRT-4244

SRT-4244 "(ЭИ-4244, СРТ-4244)" oli okupeeritud Eesti (ENSV) esimene SRT-400 tüüpi kalatraaler (v.k "средний рыболовный траулер"). 
Ajalugu.
Esimesele püügireisile väljus laev 2. juunil 1955 Tallinna Vanast Kalasadamast.
Esimese reisi kapten oli Vaino Noor. Kala püüti Põhjameres ja Norra meres. Plaan täideti ligi 140%.
20 aastat hiljem on kapten nimetanud järgmisi meeskonnaliikmeid:
Esimese reisi tegi see laev (nagu ka teised SRT tüüpi laevad 1955. aastal) tegelikult Pärnu Riikliku Merepüügi Baasi koosseisus, sest ookeanipüügi taristu oli veel loomisjärgus ning Heeringapüügivalitsus loodi alles poole aasta pärast. 
On koostatud mitme meeskonna koosseisu nimekiri kuni 1972. aastani 
Juhan Smuul heeringapüügilaevas.
Esimesel reisil sõitis kuus nädalat korrespondendina kaasa Juhan Smuul, mille tõttu esineb see laev edaspidi korduvalt ka eesti kultuuriloos. Laevas oli Smuulil kaasas koer ja selle ainel on tal ilmunud lasteraamat "Meremees Murka".
Richardsoni arv

Richardsoni arv (Ri), nimetatud Lewis Fry Richardsoni järgi on dimensioonita suurus, mis iseloomustab üleslükkejõu ja voolu tekitatud siirde suhet:
formula_1
kus formula_2 is raskuskiirendus, formula_3 on tihedus ja formula_4 tähistab voolu kiirust. Richardsoni arv leiab kasutamist näiteks ilmaennustustes ja ookeanides, järvedes ja veehoidlates hoovuste uurimisel.
Azazel

Azazel (tõlkes 'patuoinas') on algselt iidse rituaali nimetus, mille käigus inimesed puhastasid ennast pattudest. 
Hiljem, kuid mitte enne 3. sajandit eKr, oli sellele sõnale juutide poolt antud muid tähendusi, nagu 'langenud ingel', 'deemon' ning tihti ka 'kõrbedeemon'. Samuti on Azazel tuntud langenud inglina ka ristiusus ja islamis
Ingel.
Azazelist kui inglist hakati rääkima suhteliselt hilja, mitte enne kolmandat sajandit eKr. Esmakordselt oli Azazeli nimetatud ingliks juutide rahvaluules, ennekõike tuntud Eenoki raamatus. Eenoki raamatus on Azazel hiiglaste juht, kes astusid jumala vastu välja. Samuti Azazel õpetas meestele relvakunsti, naisi aga kasutama kalliskive, ehteid ning kosmeetikat. Lisaks õpetas Azazel valetamise kunsti ning juhatas inimesed jumala vastu, millega ta ajaski jumala lõplikult vihaseks.
Azazel on üks esimestest langenud inglitest, kes ei kartnud jumalat ega täitnud tema tahet. Sellepärast pidi peaingel Raafael ta jumala käsul ära tapma. Seda käsku oli võimatu täita, kuna keegi polnud Azazelist tugevam. Pärast seda käskis jumal Azazelil tiivad ära raiuda ning saata ta põrgusse. Siis lausus jumal: «Seo Azazelil jalad ja käed kinni ja aseta ta pimedusse. Tee ava kõrbesse, mis asub Dudaeles ning aseta ta sinna. Pane ta peale terav kivi, kata see pimedusega, et ta jääks sinna igaveseks ning kata ta nägu, et ta iialgi ei vaataks valguse poole! Ja viimsel kohtupäeval visatakse ta palavusse.» Jumala käsul seoti Azaze kettidega kõrbes oleva pankranniku külge.
Paljudes tekstides oli Azazel madu, kes ahvatles Eevat pattu tegema. Ka hilisemates tekstides on Azazel ja Lucifer üks ja sama isik.
Rituaal.
Azazeliga seostatakse ühte vanimat rituaali – patuoina oma. Selle rituaali käigus valiti välja üks oinas ning panti selle looma peale kõik rahva patud. Pärast seda viidi see oinas kõrbesse, kuhu oli legendi järgi kettidega seotud Azazel ning jäeti oinas sinna surema.
On väidetud, et just sellest rituaalist on tulnud populaarne arvamus Saatana väljanägemise kohta. Samuti võib leida Azazeli nime piibli peatükist, kus kirjeldatakse viimse kohtupäeva rituaali. Arvati, et sellel päeval peab tooma kaks ohvrit – ühe jumal Jahvele ja teise Azazelile. Ohvriteks valitakse oinad, kelle peale kantakse üle inimkonna patud.
Välislingid.
https://mythology.net/demons/azazel/
Väli (perekonnanimi)

Väli on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Väli 816 inimesel: 383 mehel ja 433 naisel. Perekonnanimede levikult on Väli meeste puhul 104. kohal ja naiste puhul 103. kohal.
Lember (perekonnanimi)

Lember on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lember 743 inimesel: 347 mehel ja 396 naisel. Perekonnanimede levikult on Lember meeste puhul 122. kohal ja naiste puhul 116. kohal.
Kikas (perekonnanimi)

Kikas on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kikas 635 inimesel: 316 mehel ja 319 naisel. Perekonnanimede levikult on Kikas meeste puhul 137. kohal ja naiste puhul 159. kohal.
Oderint, dum metuant

Oderint, dum metuant (ladina keeles 'las vihkavad, peaasi, et kardaksid') on ladinakeelne väljend, millega kirjeldatakse võimu või valitsejat, kes püsib võimul tänu alamate hirmule. 
Arvatakse, et need sõnad ütles esimesena Atreus, kes oli samanimelise tragöödia tegelane, mille autor oli Vana-Rooma poeet Lucius Accius. Kui uskuda Suetoniuse sõnu, siis oli see üks Caligula lemmikväljendeid.
Kuus (perekonnanimi)

Kuus on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuus 736 inimesel: 366 mehel ja 370 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kuus meeste puhul 112. kohal ja naiste puhul 127. kohal.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuus 738 inimesel: 370 mehel ja 368 naisel. Perekonnanimede levikult on Kuus meeste puhul 111. kohal ja naiste puhul 125. kohal.
Maripuu

Maripuu on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maripuu 660 inimesel: 286 mehel ja 374 naisel. Perekonnanimede levikult on Maripuu meeste puhul 156. kohal ja naiste puhul 125. kohal.
Vahter

Vahter on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vahter 665 inimesel: 322 mehel ja 343 naisel. Perekonnanimede levikult on Vahter meeste puhul 130. kohal ja naiste puhul 140. kohal.
Sikk (perekonnanimi)

Sikk on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sikk 729 inimesel: 349 mehel ja 380 naisel. Perekonnanimede levikult on Sikk meeste puhul 120. kohal ja naiste puhul 122. kohal.
Mõttus

Mõttus on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mõttus 850 inimesel: 411 mehel ja 439 naisel. Perekonnanimede levikult on Mõttus meeste puhul 92. kohal ja naiste puhul 101. kohal.
Mähkmed

Mähkmed (ka mähe) on hea imamisvõimega aluspesuese, mida kasutatakse väljaheidete kogumiseks inimestel, kes mingil põhjusel ei kasuta roojamiseks ja urineerimiseks käimlat. 
Kõige levinum on mähkmete kasutamine imikutel, kes pole veel õppinud potil käima, samuti väikelastel, kel esineb voodimärgamist. Täiskasvanutel kasutatakse mähkmeid uriinipidamatuse korral või siis, kui inimene pole võimeline käimlat kasutama füüsilistel (nt voodihaiged) või vaimsetel põhjustel (nt vaimne puue). Mõnel puhul on mähkmete kasutamine seotud tööülesannetega (nt astronaudid, sukeldujad).
Mähkmed koguvad või imavad väljaheited endasse, et vältida riiete ja ümbritseva keskkonna määrdumist. Kui mähkmed määrduvad, tuleb need vahetada uute vastu. Tavaliselt teeb seda teine inimene, kes mähkmete kandjat hooldab.
Mõnikord kasutatakse mähkmeid ka loomadel (näiteks lemmikloomad, laboriloomad).
Mähkmed on tavaliselt valmistatud tekstiilist või sünteetilisest imavast materjalist. Esimesed on reeglina pestavad ja korduskasutatavad, teised ühekordsed – visatakse pärast kasutamist ära.
EBE

EBE või Ebe võib tähendada järgmist:
Eduard

Eduard on mehenimi.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 60. mehenimi. 1. jaanuari 2025 seisuga oli Eestis eesnimi Eduard 2488 mehel.
EHO

EHO või Eho võib tähendada järgmist:
EGE

EGE või Ege võib tähendada järgmist:
EKE (täpsustus)

EKE või Eke võib tähendada järgmist:
Egle (eesnimi)

Egle on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 231. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Egle 728 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Egle 22 inimesel.
Egert

Egert on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 185. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Egert 878 mehel.
Jacques Collin de Plancy

Jacques Collin de Plancy (täielik nimi Jacques Auguste Simon Collin de Plancy; 30. jaanuar 1794 – 13. jaanuar 1881) oli Prantsusmaa kirjanik. Põhiliselt kirjutas ta okultismi ja demonoloogia kohta. Samuti oli ta tüpograaf ning andis välja vanu kroonikaid, legende ja enda luuletusi.
Oli vaba mõtleja, kes oli Voltaire'i mõju all. Aastatel 1830–1837 elas Brüsselis. Pärast seda, kui ta tagasi Prantsusmaale tuli, sai temast katoliiklane.
Ta suri 86-aastaselt.
ICAO kood

ICAO kood võib tähendada järgmist:
Osakond

Osakond on suurema asutuse, ettevõtte, organisatsiooni või muu alljaotus. Osakonnal võivad omakorda olla allosakonnad.
Osakond (ettevõte)

Osakond on Eesti ettevõte, mis on tootnud telesaateid, dokumentaalfilme ja reklaame.
Ettevõtte asutasid 2004 Aivo Spitsonok, Kalle Käesel, Andres Arro ja Toomas Perli.
Tellervo

Tellervo on Soome metsade jumalanna. Ta oli Tapio tütar, Ida-Soome metsa vaim.
"Kalevalas" palub karjane Tellervolt abi karja kaitsmisel:
"Tellervo, Tapion neiti, metsän tyttö tylleröinen,"
"utupaita, hienohelma, hivus keltainen, korea,"
"jok' olet karjan kaitselija, viitsijä emännän viljan"
"mieluisassa Metsolassa, tarkassa Tapiolassa!"
"Kaitse karja kaunihisti, viitsi vilja virkeästi!"
Sellele tekstile on Veljo Tormis loonud teose lastekoorile "Karja kojukutsumine (Karjaan kotiinkutsu)".
Naisenimena.
Tellervo on ka soome naisenimi. 2009. aasta seisuga oli nimi Soomes antud ligi 46 000 naisele.
Lapmežciemsi vald

Lapmežciemsi vald (läti keeles "Lapmežciema pagasts") on vald Lätis Tukumsi piirkonnas Liivi lahe kaldal. Vald piirneb Jūrmalaga ning sama piirkonna Engure ja Smārde vallaga.
Valla pindala on 49 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2343 inimest. Valla keskus on Lapmežciemsi küla, vallamaja asub aadressil Liepu iela 2. Vallavanem on Laura Šmite.
Ajalugu.
Kuni aastani 1945 kuulusid Lapmežciemsi valla maad Sloka valda, seejärel aastani 1949 Sala valda. Aastal 1945 moodustati Sala vallas Lapmežciemsi ja Sala külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1962 liideti Lapmežciemsi külanõukoguga osa Sala külanõukogust. Aastal 1990 moodustati Lapmežciemsi külanõukogust Lapmežciemsi vald. Aastal 2006 moodustati vallast Lapmežciemsi piirkond. 2009. aastast kuulus vald Engure piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Tukumsi piirkonnaga.
Loodus.
Vald asub Liivi lahe kaldal. Suurim jõgi on Slocene. Vallas asuvad 60,3 ha suurune Valgumsi järv, 4,6 ha suurune Kugrainis, 25,3 ha suurune Dūņieris, 1,8 ha suurune Aklais ezers ja läänepiiril osaliselt ka 11,28 km² suurune Kaņieris.
Looduskaitse all on Kupla mänd, Mikrostāvlaukumi mänd, Baloži hiidmänd, mänd nimega Ragaciemsi metsa okslik, Antiņciemsi mikrohoiuala tamm, Ragaciemsi näituseväljaku männid, Lejasveteri mänd, Väävlitiigid ja Bigaunciemsi mänd ehk Mõõdumänd, lisaks kasvavad vallas mõned nimetud looduskaitsealused põlispuud. Valla maad jäävad täielikult Ķemeri rahvusparki. Valla rannik jääb Riia lahe läänekalda kaitstavale merealale.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Siliņupe asulakoht ja Kaņierise linnamägi. Kohaliku kaitse all on Lapmežciemsi väljak viie võrgukuuriga, Paugase keskaegne kalmistu ja Soome jäägrite lahingupaik.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 2047 lätlast, 186 venelast, 21 valgevenelast, 16 ukrainlast, 20 poolakat ja 22 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Naomi Ōsaka

Naomi Ōsaka (大坂 なおみ "Ōsaka Naomi"; sündinud 16. oktoobril 1997 Ōsakas) on elukutseline tennisist, kes esindab Jaapanit. 
Suure slämmi turniiridest on ta üksikmängus võitnud 2018. ja 2020. aastal USA lahtised meistrivõistlused ning 2019. ja 2021. aastal Austraalia lahtised meistrivõistlused. Ta on WTA edetabelis esikohal olnud 28. jaanuarist 24. juunini 2019 ning 12. augustist 8. septembrini 2019.
Ōsaka trumbiks peetakse agressiivset mängustiili, mille hulka kuulub tugev serv.
2021. aastal üllatas ta maailma tennisepublikut üld- ja tennisepoliitiliste avaldustega ning teda hakkasid kimbutama vaimse tervise probleemid, mille tõttu ta jäi tennisest mitmeks kuuks eemale. 2022. aasta alguses hakkas ta uuesti turniiridel osalema. Ta hiilgas küll endiselt tugeva serviga, kuid tegi mängudes märkimisväärselt palju vigu. Peagi võttis Osaka tipptennisest pikema pausi, sest jäi lapseootele. 2023. aasta juulis sündis tema ja räppar Cordae tütar Shai. Pärast 15-kuulist eemalolekut tipptennise karussellist naasis Osaka WTA Touri turniiridele 2023. aasta lõpus Brisbane'is. 
2025. aasta jaanuari alguses jõudis ta Aucklandis pärast peaaegu kolme aastat taas WTA turniiri finaali, kuid katkestas vigastusele viidates finaalmängu ja andis taanlanna Clara Tausonile loobumisvõidu. WTA edetabelis on ta 2025. aasta jaanuari seisuga esiviiekümne piirimail.
Lapmežciems

Lapmežciems on küla (läti keeles "lielciems") Lätis Tukumsi piirkonnas, Lapmežciemsi valla halduskeskus. Lapmežciems asub Liivi lahe ja Kaņierise vahel merepinnast 4 meetri kõrgusel. Lapmežciems jääb endisest piirkonnakeskusest Smārdest 23 ja Riiast 48 kilomeetri kaugusele.
Küla kohale tekkis asustus II-III sajandil enne Kristust, tegemist on vanima Läänemere ääres asuva asustatud kohaga Läti aladel. Selle vana saksakeelne nimekuju oli "Lappemezch". Vana kalurite küla on nime saanud ilmselt seal kasvanud suurte lehtpuude järgi. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kalurikolhoosi Selga keskasulaks. Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda, aastail 2009–2021 aga Engure piirkonda.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Siliņupe asulakoht ja Kaņierise linnamägi. Kohaliku kaitse all on Lapmežciemsi väljak viie võrgukuuriga ja Paugase keskaegne kalmistu.
Külas kasvab looduskaitsealune pärn ümbermõõduga 4,4 meetrit. Lapmežciems jääb Ķemeri rahvusparki. 
Külas asuvad põhikool, raamatukogu, rahvamaja ja vallavalitsus. Seal asub ka koduloomuuseum. Külas asuvad Kalna iela, Jaunā iela, Lukstiņi, Lapmežciemsi ja Zivju fabrika bussipeatus.
2018. aastal oli külas 1277 elanikku, 2020. aastal 1305.
Tomos

 
Tomos on õigeusu kirikus kohaliku kiriku autokefaalia või autonoomia väljakuulutamise või taasjõustamise dokument, mille väljastab Püha Sinod.
Arnaut Daniel

Arnaut Daniel (oksitaani hääldus: [aɾˈnawd daniˈɛl]; tegutses u 1180–1200) oli 12. sajandi oksitaani trubaduur, "trobar clus"' viljeleja.
Eluloolist.
Eluloo ("vida") järgi arvatakse, et ta sündis Ribéracis (Périgord' piirkond Prantsusmaal), oli aadlipäritolu ("gentils hom") ja kõrgelt hinnatud rändav trubaduur. Oletatud on tema isiklikku tutvust trubaduuri Bertran de Borniga, sest Arnaut Danieli sekstiinis "Lo ferm voler" lõpus on mainitud isikut nimega "Grant Desiei" (Ezra Poundi tõlkes "Son Dezirat"), kelle all võib mõelda Bertran de Borni ja Bertran pöördub ühe oma luuletuse "tornada"'s kellegi "Arnaut joglar" poole.
Teosed.
Trubaduurilt on säilinud 18 teksti, kaks neist koos meloodiaga. Tekstidest 12 on kantsoonid ja "Lo ferm voler qu'el cor m'intra" esimene sekstiin kogu kirjandusajaloos.
Vastuvõtt.
Dante hindab luuletajat kõrgelt, eelkõige tema armastusluule subtiilsust ja tehnilist virtuoossust, ja see on kindlasti mõjutanud Dante enda stiili. "Purgatooriumis" (Laul 26, read 115–120 ja 136–148) on Dante paigutanud Arnaut Danieli seitsmendasse ringi, kirjeldab teda teise poeedi suu kaudu kui emakeelse luule parimat sepistajat ("il miglior fabbro", samu sõnu tsiteerib T. S. Eliot luuletuse "Ahermaa" pühenduses). Dante on pannud Arnaut Danieli kõnelema luuleridadega, mis mitte üksnes pole kurtuaasse sisuga ja kõrges stiilis, vaid ka erandlikuna kogu "Jumalikus komöödias" mitte itaalia, vaid oksitaani keeles.
Petrarca nimetab teda armastuse suureks meistriks ("gran maestro d'amore"):
"fra tutti il primo Arnaldo Daniello,"
"gran maestro d'amor, ch'a la sua terra"
"ancor fa onor col suo dir strano e bello".
20. sajandi autoritest on Ezra Pound teoses "The Spirit of Romance" (1910) nimetanud teda suurimaks luuletajaks, kes kunagi elanud.
Tõlked eesti keelde.
Sekstiin "Ihk, mis minu põue astub" ("Lo ferm voler qu'el cor m'intra"), tõlkinud Ain Kaalep. Ilmunud kogumikus "Maailmakirjanduse lugemik" (Koolibri, 1993).
Kaņieris

Kaņieris (ka Kaņers, läti keeles "Kaņiera ezers", "Kaņers", "Kaņera ezers" või "Kaņieru ezers") on järv Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas, väike osake sellest jääb ka Smārde valda.
Kaņieris asub merepinnast 2,2 meetri kõrgusel. Tegemist on jäänukjärvega. Järves on neliteist saart kogupindalaga 15,9 ha, mis on tähtsad lindude pesitsuspaigad. Neile lisaks on järvele veelindude tarbeks rajatud veel viis saart. Järv jääb täielikult Ķemeri rahvusparki, järve idaosa on loodusreservaat. 
Huvilistel on võimalik paadiga Andrejsala saarele sõita, ka asub Riekstsi saarel linnuvaatlustorn. Teine linnuvaatlustorn asub järve edelakaldal Kaņierise linnamäel, kuhu viib ka õpperada. Kokku on järves veetasemest sõltuvalt kuni kümme saart. Lisaks eelpool nimetatutele on järves veel Ādamsala, Krievsala, Mērsala, Niedrusala, Pakava ja Vārsala saared.
Järv kuulus varem Lielupe jõgikonda. Sellest sai alguse laevatatav Vecslocene jõgi, mis suubub Sloka kohal Lielupesse. Ka oli selle veetase praeegusest 10 cm kõrgem. Aastal 1905 kaevati järvest mereni Starpiņupīte jõgi, mis on praegu järve ainus väljavool. See tõi kaasa järve veetaseme languse, nii et see asus merepinnast kõigest 1,3 meetrit kõrgemal. Ka hakkasid järve ümbruse luhad soostuma. Aastal 1965 rajati järve veetaseme reguleerimiseks kaks lüüsi, mis tõstsid Kaņierise veepinna tänapäevasele tasemele. Aastal 2006 muudeti lüüside regulatsioon automaatseks.
Järve põhja moodustab saviga kaetud dolomiit. Kaņierise valgla on 330 km².
Auzdarciems

Auzdarciems on küla ("mazciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance vallas. Auzdarciems asub valla keskusest Ancest 4,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 44,7 ja Riiast 177,9 kilomeetri kaugusel.
Külast itta jääb looduskaitsealune Auzdāri hiidrahn.
Viited.
Jorniņi

Jorniņi on küla ("ciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla keskosas. Jorniņi asub valla keskusest Ancest 4,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 42,8 ja Riiast 175,4 kilomeetri kaugusel. Külas on Jorniņi bussipeatus.
Viited.
Kārļmuiža (Ance vald)

Kārļmuiža (ka Kārlmuiža) on küla ("mazciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla lõunaosas. Kārļmuiža asub valla keskusest Ancest 11,7, piirkonna keskusest Ventspilsist 50,3 ja Riiast 175,6 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Kārļmuiža karjamõisa ("Karlsrohda") juurde Sātikvalksi oja kaldale.
Viited.
Ene

Ene on jõgi Lõuna-Ameerikas Peruus Andide idanõlvadel.
Jõe lähe on umbes 400 m kõrgusel merepinnast, Mantaro ja Apurímaci jõe kokkuvoolul. Põhjaläänesuunaliselt voolava jõe pikkus on 180,6 km, 295 m kõrgusel merepinnast voolab jõgi kokku Perené jõega ja kannab seejärel nime Tambo.
Ene, Mantaro ja Apurímaci jõe orgudes kasvatatakse kokapõõsaid. 2015. aastal likvideeris Peruu valitsus kokaistandusi 35 000 hektaril.
ENE (täpsustus)

ENE või Ene võib tähendada järgmist:
Form (ansambel)

Form on Eesti "metal"-ansambel, mis viljeleb eksperimentaalset "black metal"'it. Ansambli asutas 2007. aastal Tartus klahvpillimängija Arhitekt.
Enamik bändiliikmetest kannavad artistinimesid. Laulutekstid keskenduvad inimese ja (tehis-) keskkonna suhetele, ammutades inspiratsiooni nii kujuteldavatest kui ka reaalsetest maastikest. Form pöörab fotodel, muusikavideotes ja esinemistel suurt tähelepanu ansambli visuaalsele poolele.
Form avaldas oma esimese neljaloolise demoplaadi 2009. aastal. Sellel olev lugu "Aerial" ilmus 2010. aastal välja antud ekstreem-"metal"'i kogumikul "Lumi" (plaadifirma Trash Can Dance). 2020. aasta detsembris osales Form Tartu "metal"-ansamblite ühisplaadil "Tarbathian Fortress" (plaadifirma Warhorn Records). Samal kuul ilmus bändi esimene täispikk album "Aerosols And Dust Particles" (2020) kokku üheksa looga . Tegutsemisaja jooksul on Form teinud muusikavideod lugudele "Kuradisild" ja "Hometown". "Metal"'i kõrval on ansambel katsetanud elektrooniliste helide ja "ambient"-muusikaga – seda tehakse nimekuju "ForMe" all.
Form kuulub Tartu "black metal"'i ansamblite loomingulisse rühmitusse Pergerus. Ansambli muusikud on tegevad teisteski Tartu kollektiivides (Langenu, Mortferus, Ulguränd, Vikat jt).
Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega klooster

Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega klooster (ukraina keeles Михайлівський Золотоверхий монастир "Mõhailivskõi Zolotoverhõi monastõr") on õigeusu klooster Ukraina pealinnas Kiievis. 
Ajalugu.
Klooster on rajatud peaingel Miikaeli auks. Kloostri peakirik (hävitatud 1930. aastatel, taastatud 1997–1998) on ühtlasi Ukraina Õigeusu Kiriku peakirik. Kloostri hoonetekompleksi kuuluvad lisaks Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega peakirikule trapesa (refektoorium) Johannes Jumalasõnaõpetaja kirikuga (1713) ja kellatorn (1716–1719; hävitatud 1930. aastatel, taastatud 1997–1998).
Ere (eesnimi)

Ere on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ere 109 naisel.
Läänemeresoome keelte lõunarühm

Läänemeresoome keelte lõunarühm on sarnaste erijoontega läänemeresoome keelte grupp.
Keeled ja murded.
Läänemeresoome lõunarühma tuumikusse kuuluvaks on traditsiooniliselt peetud eesti (nii lõunaeesti kui põhjaeesti) ja liivi keelt ning nende eellasi muistsete hõimukeelte näol (põhjaeesti hõimumurre, lõunaeesti hõimumurre, Liivi lahe murre). Tavaliselt arvatakse lõunarühma ka vadja keel. Murrete tasandil on määratlemine ebaselgem. Ühest küljest on sarnasusi lõunarühmale täheldatud ka soome keele edelamurdes (osutavad kontaktidele eesti keelealaga) ja isuri keeles (on peetud vadja mõjuks), teisalt on mitmeid lõuna-läänemeresoome keeltele mitteomaseid tunnuseid eesti kirderanniku murderühmal (seda on seletatud kas ranna- ja kirdemurde põlvnemisega teistest hõimukeeltest, arhailisusega või hiliste soome jm keelekontaktide mõjuga) ja pärisvadja murretest eristuval Kukkuzi murdel.
Päritolu.
Uurijatel pole täielikku üksmeelt selles, milline on lõunarühma keelte sarnasuste päritolu. Need ilmnevad nii häälikusüsteemis, grammatikas kui ka sõnavaras ja on väga vanad. Osa uurijaid on oletanud ühise lõuna-läänemeresoome algmurde olemasolu, mitmed häälikuajaloo uurimused toetavad aga pigem vaadet, et tegemist on varakult eristunud hõimumurrete sekundaarsete kontaktide tulemusel (kuigi neil on ka primaarseid ühisjooni) tekkinud keelerühmaga. Lõunarühm moodustab vana keeleliidu, mille sarnased häälikujooned pole alati ühisuuendused või nende mõjul tekkinud arengud, vaid on võinud levida ka sekundaarselt ühest keelest teise. On peetud võimalikuks, et mitmed ühisjooned tekkisid uuendustena hõimukeelte piirialadel.
Lõunarühma erijoonte kujunemises on tõenäoliseks peetud Balti areaalis kõneldud teistelgi keelte (ennekõike balti, germaani ja slaavi keelte) rolli. Oma mõju võis olla ka hüpoteetilisel tänaseks kadunud soome-ugri keelel, mis seletaks soome-ugri keeltele loomuomaseid, kuid läänemeresoome kontekstis erandlikke jooni – näiteks on läänemeresoome lõunarühmal nii saami kui mordva keeltega rohkem prosoodilisi ühisjooni, kui on läänemeresoome keelte põhjarühmal nende keeltega.
Heleene

Heleene on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heleene 68 naisel.
Helena (eesnimi)

Helena on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 115. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helena 1594 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Helena 131 inimesel.
Ester (eesnimi)

Ester on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 161. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ester 1179 naisel.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ester 1138 naisel. Ester oli populaarsuselt 167. naisenimi. Ester oli keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus oli 61). Kõige populaarsem on eesnimi Ester üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,69.
Erich

Erich on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 288. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Erich 439 mehel.
Iko

Iko on mehenimi.
2023. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 873. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Iko 59 mehel.
ILO (täpsustus)

ILO või Ilo võib tähendada järgmist:
Iiris (eesnimi)

Iiris (kreeka Ἶρις) on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Iiris 202 naisel.
Sika keel

Sika keel on austroneesia keel, mida räägivad sikad Indoneesias Florese saare idaosas. Seda räägib umbes 175 000 inimest.
Sika keel kuulub Kesk-Malai-Polüneesia keelte bima-lembata rühma.
Sika keel on üks väheseid keeli, milles on foneemina labiodentaalne riivehäälik (ⱱ).
Aleksander (Drabõnko)

Aleksander (ukraina keeles Олександр; kodanikunimega Олександр Миколайович Драбинко "Oleksandr Mõkolajovõtš Drabõnko"; sündinud 18. märtsil 1977 Koretsis Rivne oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Perejaslav-Hmelnõtskõi ja Višnivi metropoliit.
Teenistus vaimulikuna.
Ta oli varem Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku Perejaslav-Hmelnitski ja Višneve metropoliit. 2015. aastal avaldas religioonisotsioloog Nikolai Mitrohhin artikli, milles väitis, et metropoliit Aleksander pidas end võimaliku autokefaalse Ukraina õigeusu kiriku idee pooldajaks. 
Ukraina Õigeusu Kirikus.
Metropoliit Aleksander osales 15. detsembril 2018 toimunud Ukraina õigeusu kirikute ühendkogul ning läks 2018. aasta detsembris koos oma Kiievi katedraali kogudusega üle UÕK-sse. Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinodi 4. märtsi 2019 otsusega on ta määratud UÕK vastasutatud Perejaslav-Višnivi piiskopkonna juhiks. Kui endine Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku eestseisja Filaret (Denõssenko) seadis 2019. aasta maikuus kahtluse alla UÕK eestseisja Epifanius (Dumenko) autoriteeti, siis küsis ta 15. mail 2019 Filaretilt avalikus pöördumises:
Signe Falkenberg

Signe Falkenberg (sündinud 13. mail 1962) on eesti sporditegelane ja invaspordi edendaja.
Ta on Eesti Invaspordi Liidu ja Eesti Paralümpiakomitee peasekretär.
Ta on tulnud Eesti meistriks ratastoolitennises ja kuulub Eesti ratastoolikurlingu koondisse.
Arhitektuuribüroo Ansambel

Arhitektuuribüroo Ansambel on Eesti arhitektuuribüroo. Büroo on projekteerinud eramuid, kortermajasid ja ühiskondlikke hooneid. Eelkõige on projekteeritud Tallinnas.
Büroo asutati 1998.
Samsung Galaxy Fold

Samsung Galaxy Fold on Androidi operatsioonisüsteemiga Samsungi nutitelefon, mida tutvustati esimest korda 2019. aasta 20. veebruaril San Franciscos ning Londonis samaaegselt toimunud üritusel "Galaxy Unpacked". Koos Galaxy Foldiga tutvustati üritusel ka Galaxy S10, Galaxy S10 Plus ja Galaxy S10e nutitelefone.
Telefoni eripära peitub selle painduvas ekraanis - tegemist on Samsungi esimese klapptelefoniks kokkupandava nutitelefoniga.
Enne telefoni ilmumist spekuleeriti, et seadme nimeks võib saada Samsung Galaxy F või Samsung Galaxy Flex.
Telefoni tehnilised näitajad.
Telefonil on klapptelefoniks pandult 4,6-tollise diameetriga ekraan, mis tavalise nutitelefoni ekraanina on 7,3-tolline. Väiksem ekraan on AMOLED- tehnoloogiat kasutav HD+ 21:9 kuvasuhtega ekraan, suurem ekraan on samuti AMOLED, kuid QHD+ eraldusvõimega ning 4.2:3 kuvasuhtega. 
Seadmel on kuus kaamerat, mis on paigutatud nii, et olenemata sellest, mis asendis telefon parajasti on, saaks sellega nii esikaamerate kui ka tagakaameratega pildistada.
Telefonil on 12 GB muutmälu (RAM). Samuti on seadmel 7 nm tehnoloogial põhinev protsessor. Seadmel on 512 GB sisemälu, laiendatava mälu (SD-kaardi) võimalus puudub.
Telefoni aku on jagatud kaheks osaks: elemendid paiknevad seadme eri pooltes ning mahutavad kokku 4380 mAh energiat. 
Telefoni funktsioonid.
Erilise funktsioonina on Samsung Galaxy Foldi tarvis loodud Samsungi App Continuity tehnoloogia, mis võimaldab sujuvat kogemust kahel ekraanil korraga - kui vaadata üht rakendust näiteks väiksemal ekraanil ja vahetuda suurema ekraani peale ja vastupidi, jätkab seade rakenduse kasutamist samas kohas, kus see teise ekraani peal pooleli jäi. Samuti on Samsung spetsiaalselt suurel ekraanil kasutamiseks kohandanud näiteks WhatsAppi ja Microsoft Office'i rakendused.
Seade toetab Samsungi Wireless PowerShare tehnoloogiat, mis võimaldab selle tagakorpusel laadida juhtmevaba laadimist toetavaid seadmeid. 
Tavalisel suurel nutitelefoni ekraanil on võimalik korraga samal ajal lahti hoida kuni kolme eri rakendust.
Kättesaadavus ja hind.
Ameerika Ühendriikides on telefon saadaval alates 2019. aasta 26. aprillist, Euroopa kliendid peavad ootama 3. maini. Telefoni hind on välja tulemise ajal nimetatud turgudel vastavalt 1980 USA dollarit või 2000 eurot.
Eesti Rahvamajade Ühing

Eesti Rahvamajade Ühing on Eesti mittetulundusühing, mis tegeleb rahvamajadega seotuga.
Ühing loodi aprillis 2006.
Ühingu juhatuse esimees on Ülle Välimäe.