Rist

Ristiks nimetatakse +- ja ×-kujulisi kujundeid ning nende mitmesuguseid teisendeid, samuti ristikujulise projektsiooniga esemeid. Kujundina on rist ülemaailmse levikuga ja arheoloogilise materjali najal saab väita, et see on olnud tuntud juba kiviajal, sageli maagilises või usundilises funktsioonis.
Risti kui sümbolit on inimesed kasutanud sajandeid paljudes usundites. Risti on tõlgendatud kui nelja põhielemendi sümbolit. 
Risti kasutatakse ka põhiilmakaarte jaotuses.
Ristikujulised objektid ja märgid eelkristlikes usundites ja kultuurides.
Ristikujulised märgid ja joonised ilmuvad kaljujoonistel Euroopa kultusotstarbelistes koobastes juba hilispaleoliitikumi alguses ja ristimotiivi kasutamine jätkub kuni rauaajani. Juba esiajal on lihtsa risti kõrval olemas paljud risti erikujud, näiteks ümarate või nurgeliste harudega svastika ning kaarekujulise pidemega ankhi taoline kujund. Oletatud on ristikujutise seotust astronoomilise või kosmoloogilise sümboolikaga ja nn nelja elemendiga või ilmakaartega, või et ta mmärgib maailma jumaliku telje, mida sümboliseerib vertikaal, ühtsust maailmaga, mida sümboliseerib horisontaal.
Euroopa pronksiajal paistab rist omandavat usulist tähendust, võib-olla pühitseva sümbolina, matustes. Need ristikujutised on väga sarnased hilisematele kristlikele kujutistele ja levivad laialt eri materjalides ja eri objektidel: sõlgedel, pannaldel, keraamikal, jooginõude põhjadel.
Rist ilmub materiaalses kultuuris ka loendusmärgina ja kujuneb sõltumatult arvusümboliks; nii Roomas kui ka Hiinas tähistab rist kümmet, India numbrisüsteemis nelja.
Kristlik rist.
Kristluses märgib rist Kristuse ristisurma, millest on kõneldud evangeeliumides. Varakristlikus kunstis liikus risti tõlgendus karistusvahendi märkijast kristluse võidu sümboliks ("crux gemmata"). Rist on saanud kristluse põhiliseks ususümboliks, mida kasutatakse kirikuarhitektuuris, kiriklikel insiigniatel ja ka kiriklikus heraldikas, liturgilistel esemetel, raamatukujunduses.
Kristliku ristiga on seotud ristikujuline palve- või õnnistusžest ristimärk.
Rahvausundis on täheldatud kristlusega seotud ristisümboolika ja eelkristlike uskumuste sünkretistlikku sulandumist.
Heraldilised ristid.
Kristliku ristiga on ajalooliselt seotud risti kasutamine heraldikas, kus ta kuulub auväärsete ordinaaride hulka ja on oma rohkete erikujudega sageli esinev vapikujund.
Ristikujulised märgid ja grafeemid.
Ristikujulist märki võidakse kasutada millegi asukoha märkimiseks, näiteks kaardil, samuti nimekirjas millegi olemas- või kohaloleku märkimiseks (teine võimalus on teha linnuke).
Kustutamise või eitamise märgiks võidakse samuti kasutada ristikujulist läbikriipsutust.
Oma käega kirjutatud risti või kolm risti on kirjaoskamatud kirjutanud allkirja asendajana dokumentidele, millele notar või kirjutaja on lisanud allkirjastaja nime. 
Kiri.
Samuti leidub ristikujulisi märke eri kirjasüsteemides.
Muud tüpograafilised sümbolid.
Unicode trükiornamentide ("Dingbats") valikus on rida erinevaid ristisümboleid (U+2700–U+27BF), mille hulgas on märkimise-ristikesi ja nii kristlikke kui ka heraldilisi ristikujutisi: ✕ ✖ ✗ ✘ ✙ ✚ ✛ ✜ ✝ ✞ ✟ ✠ ✢ ✣ ✤ ✥
Seeria "Miscellaneous Symbols" (U+2626 to U+262F) lisab neile vene risti ☦, Lotringi risti ☨ ja sulusristi ☩, mida ekslikult nimetatakse Jeruusalemma ristiks.
Risti erikujud.
Tabelis on valik risti erikujusid, mis ei liigitu ei kristlike ega heraldiliste ristide alla, mis on loetletud vastavatel lehekülgedel. 
Lipud.
Risti on kujutatud paljude riikide lippudel. Lippude servani ulatuvaid riste käsitletakse heraldiliste ristidena.
Mõnede ristilippude kujundus on väga vana ja on seotud kindlate heraldiliste värvidega, näiteks Dannebrogi valge-punane rist, Inglismaa lipu punane-valge püha Jüri rist, Šotimaa lipu valge-sinine püha Andrease rist, Mercia kuningriigi kollane-sinine püha Albani rist (esineb märgistustes Tamworthis) ja Iirimaa punane-valge püha Patricku rist (esineb Union Jackil). 
Skandinaavia riikide sarnane lipukujundus, Põhjamaade ristilipud, lähtub Taani lipu eeskujust.
Lõunapoolkera riikide lippudel kasutatakse sageli Lõunaristi stiliseeritud kujutist.
Alates 17. sajandist on Šveitsi lipul kujutatud võrdkülgne valge lahtine rist punasel ruudul. Organisatsioon Punane Rist võttis oma lipu kujutise Šveitsi lipu järgi.