Silvia (Rootsi kuninganna)

Silvia (neiupõlvenimega Silvia Renate Sommerlath; sündinud 23. detsembril 1943 Saksamaal Heidelbergis) on Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi kuninganna-abikaasa ning Rootsi troonipärija, kroonprintsess Victoria ema. Tema kõnetlusvormel on "Tema Majesteet", Rootsis viidatakse talle kui "kuninganna Silviale".
Lapsepõlv.
Silvia isa oli saksa päritolu Walther Sommerlath, ärimees ja Rootsi terasetöösturi Uddeholmi Brasiilia haru juhataja. Tema ema oli Alice Soares de Toledo, Portugali ja Hispaania päritolu brasiillanna. Pärast maailmasõda kolis perekond Brasiiliasse ning 1947–1957 kasvas Silvia São Paulos, kuni perekond Saksamaale naasis.
Karjäär.
Enne abielu Rootsi kuningaga töötas Silvia Argentina konsulaadis Münchenis, oli haridusjuhataja 1972. aasta Müncheni suveolümpiamängudel ning Innsbrucki taliolümpiamängudel protokolliülem. Ta töötas lühikest aega ka stjuardessina.
Silvia on hariduselt tõlk ning räägib kuut keelt: saksa, prantsuse, rootsi, hispaania, portugali ja inglise keelt. Ta oskab suurel määral ka viipekeelt.
Abielu.
Silvia ja Rootsi kroonprints Karl Gustav kohtusid 1972. aastal Müncheni suveolümpiamängudel. Hilisemates intervjuudes on kuningas öelnud, et see oli armastus esimesest silmapilgust.
Pärast kuningas Gustav VI Adolfi surma 14. septembril 1973 sai Karl Gustavist 19. septembril kuningas. Ta teatas oma kihlumisest Silviaga 12. märtsil 1976 ning paar abiellus kolm kuud hiljem, 19. juunil Stockholmis Storkyrkani katedraalis. Abikaasadel on kolm last:
See oli esimene valitseva Rootsi monarhi abielusõlmimine alates 1797. aastast. Karl Gustavi kuningaks saamine enne abiellumist oli väga oluline, sest kui nad oleksid abiellunud varem, oleks abielu madalamast soost naisega mehe trooniletõusmise võinud kahtluse alla seada.
Suhted meediaga.
Kuigi meedia suhtus Silviasse alguses tema madala päritolu pärast jahedalt, soojenesid suhted kiirelt ning hakati avaldama Silviat ülistavaid artikleid, mis kiitsid tema sobivust kuninganna kohale. Nagu Rootsi ajaleht Svenska Dagbladet 1994 kuninganna 50. sünnipäeval märkis, oli ta monarhia muutnud populaarseks. "Silviaga vabariik suri, võiks ju nii öelda. Kuigi Silvia tulek oli nagu maaslamaja või prillideta inimese löömine. Prillideta inimest võib kõige enam leida sotsiaaldemokraatlikus parteis. Mõned read partei manifestis, mis aastate jooksul on veelgi rohkem hämaramaks muutunud. See on alati nii olnud, kuid keegi pole midagi ette võtnud, et olukorda parandada."
Aastal 2003 ütles kuninganna ühele Rootsi ajakirjanikule, et tema ise ja terve kuninglik perekond sooviksid olla tihedamates sidemetes ajakirjade ja -lehtedega, kuid nende elu kohta avaldatud valed artiklid - nende hulgas töödeldud fotod "lapseootel" printsess Victoriast ja Madeleinest, avaldatud Saksamaa ajakirjas Frau mit Herz – on nad teinud ettevaatlikuks.
Eelmisel aastal oli terve maailma meedia tähelepanu alla jõudnud kuninganna minevik, kui ajaleht Arbetaren 2002 teatas, et Saksamaa rahvusarhiivis asuvate dokumentide järgi astus kuninganna isa Walter Sommerlath 1934 natsionaalsotsialistliku partei välismaa harusse Brasiilias. Kuuldused ärimehe minevikust olid ringelnud kaua, kuid kuni oma surmani 1990 eitas Walter igasuguseid seoseid natsionaalsotsialistidega. Palee vastas teadaandega: "Kuninganna isa pole kunagi kuulunud kuninglikku perekonda ning seetõttu kuninglik perekond ei kommenteeri."
Heategevus.
Kuninganna Silvia on seotud mitme heategevusorganisatsiooniga. Ta tegeleb enim küsimustega, mis puudutavad raskustes lapsi, ning on teinud mitmeid avaldusi inimõiguste ja laste seksuaalse ärakasutamise teemadel. Ta on ka 1999. aastal asutatud Maailma Lapsepõlve Fondi asutajaliige. Samuti töötab ka puudega inimestega. 1990 sai ta töö eest puudega inimestega Saksamaa prestiižika auhinna Deutscher Kulturpreisi. Kuninganna on ka Rahvusvahelise Mentorifondi juhatuse liige. Fond võitleb täiskasvanute ja noorte narkoprobleemidega.
Silvia pühendumus tööle dementsusprobleemidega vanade inimestega nende elu lõpuaastatel on samuti hästi teada. Tema initsiatiivil asutati Stockholmis Silviahemmet, kus koolitatakse põetajaid dementsust põdevate inimeste hooldamiseks ning tehakse selle haiguse kohta uuringuid.
Kuninganna on Rootsi avalikkuse ette toonud ka düsleksiaprobleemi. Aastaid arvati, et kuningas on düslektik ning 1997. aastal antud intervjuus rääkis kuninganna sellest televisioonis. "Kui ta oli väike, ei pööranud inimesed probleemile tähelepanu. Ta ei saanud seda abi, mida vajas."