Iiri meri

Iiri meri (inglise keeles "Irish Sea", ulsteri-šoti keeles "Airish Sea", šoti keeles "Erse Sie", iiri keeles "Muir Éireann" / "An Mhuir Mheann", gaeli keeles "Muir Èireann", korni keeles "Mor Iwerdhon", kõmri keeles "Môr Iwerddon", mänksi keeles "Mooir Vannin") on Atlandi ookeani saartevaheline meri Iirimaa saare ja Suurbritannia saare vahel. 
Iiri meri on põhjas ühendatud ookeaniga (Keldi merega) Põhjaväina kaudu Šotimaa juurest, lõunas Saint George'i väina kaudu Walesi juurest. 
Päritolu.
Viimase jääaja haripunktil oli praeguse mere kohal tõenäoliselt pikk mageveejärv. Jää taganes 10 000 aastat tagasi. Selle tagajärjel taastus ühendus merega ning vesi muutus peagi soolaseks. 
Saared.
Mere keskel on Mani saar, Walesi rannikul on Anglesey saar. 
Sügavus ja reljeef.
Mere lääneosa on sügavam, kuni 270 meetrit, idaosa aga on madalaveeline. 
Looded.
Looded on Suurbritannia rannikul tugevad, ulatusega kuni 9 meetrit, Iirimaa rannikul aga nõrgad.
Keskkond.
Iiri meri on radioaktiivselt kõige saastatum meri maailmas. Tõsise radioaktiivse saaste tekitasid plutooniumil põhinev sõjaline tuumatehas ja tuumaelektrijaam Sellafieldis. Tootmise esimestel kümnenditel ladustati meresetetesse hinnanguliselt 250 kg plutooniumi. 
Iiri mere keskkonnaküsimusi arutab Irish Sea Forum.
Majanduslik tähtsus.
Iiri merel on suur tähtsus piirkonna kaubanduses, transpordis, kalanduses ja energeetikas (tuule- ja tuumaenergia). 
Laevandus.
Iirimaa on üks viimaseid suuri asustatud saari, millel puudub silla- või tunneliühendus. Kaua aega on arutatud 80 km pikkuse raudteetunneli rajamist Suurbritannia saare ja Iirimaa saare vahele.
Aasta jooksul liigub nende kahe saare vahel üle 12 miljoni reisija ja 17 megatonni kaupu. 
Valdav osa raskeid kaupu veetakse meritsi. Põhja-Iirimaa sadamad vahetavad Suurbritannia saarega aastas 10 megatonni kaupu. Kaubavahetus Iiri Vabariigi ja Suurbritannia saare vahel moodustab 7,6 megatonni. 
Liverpooli sadama kaudu liigub aastas 32 megatonni kaupu ja 734 000 reisijat. Holyheadi sadama kaudu liigub suurem osa reisiliiklusest Suurbritannia saare ning Dublini ja Dún Laoghaire sadama vahel ja 3,3 miljonit tonni kaupu aastas. 
Iiri Vabariigi sadamate kaudu ületab Iiri mere 3,6 miljonit reisijat aastas, mis moodustab 92% Iiri mere reisiliiklusest. See arv on aastaid pidevalt vähenenud, põhjuseks tõenäoliselt odavlennuliinid. 
Parvlaevaliinid kulgevad muuhulgas Swanseast ja Fishguardist Corki, Fishguardist ja Pembroke'ist Rosslare'i, Roscoffist Rosslare'i ja Corki, Holyheadist Dún Laoghairesse, Stranraerist Belfasti ja Larne'i ning Cairnryanist Larne'i. Liverpooli ja Belfasti vahet sõidab ka selline parvlaevaliin, mis teeb peatuse Mani saarel. Dublini ja Holyheadi vahet sõidab maailma suurim autopraam Ulysses, mis kuulub ettevõttele Irish Ferries.
Nafta ja gaasi ammutamine.
Iiri mere idaosa.
Iiri mere idaosast pumbatakse gaasi ja naftat: 2001. aastal ammutati 8 kohast kokku hinnanguliselt 210 miljardit kuupmeetrit gaasi ja 176 miljonit barrelit (28 miljonit kuupmeetrit) naftat.
Sõjandus.
Kui USA astus 1917. aastal esimesse maailmasõtta, paigutati Iiri merre allveelaevad. Iiri merd hakati nimetama U-Boat Alleyks. Seal on mitu allveelaeva põhja läinud.