tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vanamõisa seltsimaja

Vanamõisa seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Alliku külas. Seltsimaja juhataja on Katrin Krause.
Vanaküla külakeskus

Vanaküla külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Vanakülas. Külakeskuse juhataja on Helbe Rohtla. Külakeskuses asub ka Vanaküla raamatukogu.
Vana-Kariste seltsimaja

Vana-Kariste seltsimaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Vana-Kariste külas. Asutuse juhataja on Merle Hüva.
Valguta seltsimaja

Valguta seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Valguta külas. Seltsimaja eesotsas on huvijuht Merle Vääri.
Valguta Seltsimaja on Rõngu rahvamaja allasutus. Rõngu rahvamaja juhataja on Mari-Liis Vanaisak.
Viited.
[./ https://elvakultuur.ee/rongu-rahvamaja/valguta-seltsimaja/]
Valgu seltsimaja

Valgu seltsimaja on kultuurikeskus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Valgu külas. Seltsimaja haldab Külaselts Muhv. Seltsimaja eesotsas on Heli Üksik.
Valgjärve külakeskus

Valgjärve külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas. Külakeskus asub endisaegse Valgjärve kooli hoones.
Bologna pommiplahvatus

Bologna pommiplahvatus (itaalia keeles "Strage di Bologna") oli terrorirünnak Itaalias Bologna linna keskraudteejaamas 2. augustil 1980. Rünnakus hukkus 85 inimest ja vigastada sai üle 200 inimese. See oli rängim rünnak Itaalias pärast Teist maailmasõda. 
Plahvatuse korraldajaks peeti Itaalia neofašistlikku terroriorganisatsiooni Nuclei Armati Rivoluzionari (Relvastatud Revolutsiooniline Tuum), kes on oma seotust pahvatusega eitanud. Välja on pakutud ka palju teisi teooriaid.
2. augustil 1980 kell 10:25 plahvatas Bologna raudteejaama konditsioneeritud ooteruumis pomm. Suvekuumuse tõttu oli ooteruum rahvast täis, kuna tol ajal ei olnud Itaalias õhukonditsioneerid väga levinud. Plahvatuses hävis enamus jaama peahoonest ja lõi esimesel perroonil ootava Ancona-Chiasso rongi rööbastelt välja. Ooteruumi katus kukkus reisijatele peale, mis suurendas ohvrite arvu tunduvalt.
Bologna ei olnud selliseks rünnakuks valmis. Paljud linnaelanikud ja reisijad andsid kannatanutele esmaabi ja aitasid päästa rusude alla lõksu jäänud inimesi. Kuna kannatanute haiglasse viimiseks polnud piisavalt kiirabi- ja muid hädaabiautosid, siis rekvireeriti ka busse (nt linnaliinibuss nr 37), eraautosid ja taksosid.
Järgnenud päevadel toimusid Bologna peaväljakul, Piazza Maggiorel, mitmed meeleavaldused, kus Itaalia valitsusametnikke, kes osalesid 6. augustil 1980 San Petronio basiilikas toimunud matusetalitusel, kritiseeriti tugevalt. Ainsana aplodeeriti Itaalia presidendile Sandro Pertinile, kes saabus rünnakupäeval kell 17.30 helikopteriga Bolognasse ning pidas pisarsilmil reporterite ees kõne: "Mul ei ole sõnu, me seisame vastamisi kõige kuritegelikuma juhtumiga, mis Itaalias on eales toimunud." (""Non ho parole, siamo di fronte all'impresa più criminale che sia avvenuta in Italia".")
Järgmisel päeval leidis politsei plahvatuskoha lähedalt metalli- ja plastikutükke. Hiljem tehti kindlaks, et pomm koosnes 23 kilogrammist lõhkeainest: 5 kilogrammist trotüüli ja Composition B segust ja 18 kilogrammist nitroglütseriinist.
Peaminister Francesco Cossiga arvas algselt, et tegu oli õnnetusjuhtumiga, mille käigus plahvatas jaama keldris vana veeboiler, kuid varsti kogunes asitõendeid, et tegu oli terrorirünnakuga. Itaalia Kommunistliku Partei ajaleht L'Unità süüdistas 3. augustil plahvatuse korraldamises neofašiste. Hiljem, spetsiaalsel Senati nõupidamisel toetas Cossiga neofašistide-teooriat, väites, et "erinevalt vasakpoolsest terrorismist, mis ründab riiki selle esindajate kaudu, eelistab must terrorism massimõrva, et külvata paanikat ja impulsiivseid reaktsioone".
Rünnak on inimohvrite arvult Lääne-Euroopas neljas 2004. aasta Madridi rongiplahvatuse, 2015. aasta Pariisi terrorirünnakute ja 2016. aasta Nice'i terroriakti järel.
Tee-punapõõsas

Tee-punapõõsas ("Aspalathus linearis") on põõsaliik liblikõieliste sugukonnast.
Taime lehtedest valmistatakse aafrika punast teed ("rooibos"). Lõuna-Aafrikas on tee-punapõõsas olnud populaarne paljude põlvkondade jooksul ning tänapäeval tarvitatakse selle saadusi juba väga paljudes riikides. Tee-punapõõsa värske leht sisaldab palju askorbiinhapet (C-vitamiini). 
1772. aastal tegi Rootsi loodusteadlane Carl Thunberg üleskirjutuse, et "maarahvas tegi teed" taimest, mida on seostatud tee-punapõõsaga. Nimelt olevat kohalikud inimesed roninud mägedesse ja lõiganud tee-punapõõsa taimedelt nõelataolisi lehti. Seejärel olevat need lehekimbud keeratud riidest kottidesse ja veetud eeslitega nõlvadest alla. Enne kui lehed päikese kätte kuivama jäeti, tükeldati need kirvestega ja purustati haamritega. 
Tee-punapõõsas kasvab Cederbergi piirkonnas, mis on väike mägine ala Lõuna-Aafrika lääneosas. Liik kasvab sümbioosis kohalike mikroorganismidega ning varasemad katsed kasvatada seda väljaspool Lõuna-Aafrika piirkonda, näiteks Ameerika Ühendriikides, Austraalias ja Hiinas, on nurjunud. Teadlased spekuleerivad, et kliimamuutused võivad ohustada tulevikus taimeliigi ellujäämist ja tee-punapõõsa tööstuse püsimajäämist. Mõned teadlased väidavad, et temperatuuride tõus ja sademetehulga vähenemine võivad järgmise sajandi jooksul viia taime väljasuremiseni.
Mina, supervaras

"Mina, supervaras" (inglise keeles "Despicable Me") on 2010. aastal valminud Ameerika Ühendriikide animafilm. 
Filmi režissöörid on Pirre Coffin ja Chris Renaud, stsenarist Sergio Pablos. Filmi tootsid Universal Pictures ja Illumination Entertainment. 
Filmile on tehtud järjed "Mina, supervaras 2", mis esilinastus 12. juulil 2013 ja "Mina, supervaras 3", mille esilinastus oli 30. juunil 2017. 
Filmist on tuntuks saanud käsilased ("minions").
Film esilinastus Eestis 15. oktoobril 2010. 
Sisu.
Gru on supervaras, kes tahab olla parim nii maailmas kui ka universumis. Tema plaan on varastada kuu, sest tema konkurent Viktor Perkins (hüüdnimega Vektor) varastas Giza püramiidid enne kui tema. Sellega saab tema uhkus riivata. Grul on käsilased, kes üksteistele nalja ja vempe viskavad. Enne kuu varastamist on Grul puudu aga relv, mis kuu kahandaks, et ta selle oma kogusse saaks lisada. Selline relv on olemas Viktoril ja Gru püüab seda igal moel varastada. Ühel päeval märkab Gru kolme orvust tüdrukut: Margot, Edithit ja Agnest, kes lähevad Viktori ukse taha küpsiseid müüma. Gru otsustab tüdrukud lapsendada tagamõttega, et samal ajal kui tüdrukud Viktori majas viibivad, varastab Gru kahandusrelva. Gru plaan õnnestub, kuid kuu röövi ettevalmistamise asemel tegeleb Gru hoopis tüdrukutega: käib nendega lõbustuspargis, viib balletitundi, mängib ja loeb õhtuti unejutte. Hiljem teatab Gru hr Perkinsile (Viktori isale), et kahandusrelv on tema käes ning hr Perkins ei tahagi enam Gruga koostööd teha. Peale kuuldud uudist on nii tüdrukud, Gru kui ka käsilased väga kurvad, et kuu röövimine jääb ära. Kuid Margotil, Edithitil ja Agnesel tuleb mõte anda küpsisemüügist teenitud raha kosmoselaeva ehitamiseks, oma toetuse annavad ka käsilased. Samal päeval kui Gru kuu kahandab, on tüdrukutel balletietendus, ning Gru saab teada, et ta peab mingil põhjusel tüdrukud tagasi andma. Kui Gru balletietendusele hilineb, mõistab ta, et Viktor on tüdrukud röövinud ning on nõus tüdrukud kuu vastu vahetama. Gru annabki kuu Viktorile, kuid Viktor tüdrukuid Grule tagasi ei anna. Viktor saab kuu kätte, kuid avastab järsku, et kuu hakkab oma algsesse suurusesse tagasi muunduma. Gru päästab tüdrukud enne kui kuu Viktori masina hävitab ja taevasse naaseb. Viktor lendab orbiidile ja jääbki sinna. Hiljem adopteerib Gru tüdrukud ning kirjutab raamatu, mis on väga sarnane tema kogemustega. Filmi lõpus esinevad tüdrukud Grule ja tema emale ning ema on poja üle uhke, et too on millegagi hakkama saanud.
"Mina, supervaras 2".
Filmi teises osas on Gru lõpetanud supervarga ameti. Ta täidab rahumeeli isakohustusi ning peab moosivabrikut, kus valmistatakse moosi ja tarretist. Ühel päeval võtab temaga ühendust PVL (Pahadevastane liiga), kes soovib, et Gru aitaks neil kinni püüda suurejoonelise pahalase.
Indool-3-äädikhape

Indool-3-äädikhape (ka auksiin) on taime arengut reguleeriv kasvuhormoon, kõige tähtsam auksiinidest. See taime kasvu soodustav aine moodustub taimes endas. 
Taime võsu tipmises ehk apikaalses osas asub tüvirakkude populatsioon, mida kutsutakse võsutipu meristeemiks. Need rakud produtseerivad auksiini, mida transporditakse võsu tipust teistesse taime organitesse. Samuti moodustub auksiin juure tipus juurekübara all, meristeemi osas. Auksiin põhjustab taime reageerimist keskkonna tingimustele. Taim kasvab tugevaima valgusallika poole, juur kasvab gravitatsiooni mõjul allapoole, kasvamine toimub ümber takistuse. Neid nähtusi nimetatakse tropismiks.
Termin "auksiin" tuleb kreeka keelest ("auxō" – 'suurendan', 'kasvatan').
Juhtraud

Juhtraud on torukujuline juhtimismehhanism, mille abil juhitakse jalg- või mootorratast.
Kõnekeeles kasutatakse juhtraua kohta järgmisi nimetusi: leistang, lenkstang või lenks.
Jalgratta juhtraud.
Jalgratta juhtraua küljes on tavaliselt käepidemed, mis lihtsustavad ratta käsitsemist. Jalgratta juhtraua lisavarustusse kuuluvad rattakell ja rattakorv.
Juhtraud pöörab kahvlit, mille vahel asub esiratas. Juhtraua kuju varieerub, levinumad on kolm varianti:
1. Ülespoole kaarduv juhtraud, mida kasutatakse linnasõidurattal.
2. Allapoole kaarduv juhtraud, mis võimaldab kätele eri asendeid. Aerodünaamilise kehaasendi jaoks võib hoida juhtraua alt kinni, püstisema sõiduasendi jaoks hoitakse pidurikatetest. Selline juhtraud on ergonoomiline (peopesad on suunatud sissepoole käe tavalise puhkeasendi sarnaselt) ja aitab tõusudel kergemini jalgratast juhtida.
3. Sirge või peaaegu sirge juhtraud, mida kasutatakse maastikurattal. See tagab suurema kontrolli esiratta pööramise üle.
Mootorratta juhtraud.
Mootorratta juhtraua küljes on samuti käepidemed, mis lihtsustavad sõiduki juhtimist. Mootorratta juhtraua lisavarustusse kuuluvad peeglid, gaasi käepide, spidomeeter ja elektroonilised lülitid.
Steiermargi karmikarvaline hagijas

Steiermargi karmikarvaline hagijas on Austria Steiermargi liidumaalt pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas, et hagija ülesanne jahil on peale haukumisega saagist märku andmise leida haavatud jahisaak rasketes ja mägistes tingimustes.
Käitumise ja iseloomu poolest on ta kirglik, visa ja tugev ning jahil pidevalt haukuv kindlameelne jälituskoer.
Proaktiivne

Adjektiiv, mis koosneb ladina keelest tulenevast eesliitest pro- ja omadussõnast aktiivne.
Proaktiivne &lt;+ akt`iiv|ne -se 2 adj&gt; (&lt; pro- + aktiivne) • (tuleviku probleeme, vajadusi v muutusi) ennetav. Proaktiivne tegevus (ettevaatav).
Prefiks ehk eesliide pro- (pro ‘ees-, eel-, eest-; abi-, ase-’) pro/tsent, pro/seminar, pro/noomen, pro/rektor
Aktiivne &lt;akt`iiv|ne -se 2 adj&gt; (ld activus &lt; agere, perf partits actus tegutsema) • tegev, toimekas.
Etümoloogia.
Esmane kasutuselevõtt on märgatud 1933. aastal Paul Whiteley ja Gerald Blankforti poolt, eksperimentaalpsühholoogia valdkonnas. Nende artiklis oli proaktiivne kasutusel tehnilise terminina: proaktiivne hõlbustus ja pidurdus tähistavad eelneva info soodustavat või häirivat mõju uue info omandamisele.
Populaarteaduslikus kontekstis sai sõna laialdasemalt tuntuks 1946. aastal välja antud raamatus „"Man’s Search for Meaning"”, mille autoriks oli Austria päritolu eksistentsialistlik neuropsühhiaater Viktor Emil Frankl. Autor kasutas sõna "proaktiivne" holokausti kontekstiks, kirjeldamaks inimest, kes ise vastutab oma elu eest ega otsi ebaõnnestumise põhjuseid välistest asjaoludest või teistest inimestest. Frankl rõhutas, et oluline on julgus, järjekindlus, isiklik vastutus ja teadlik olemine valikute paljususest olenemata olukorrast.
Oma raamatus defineerib Frankl proaktiivset suhtumist kui „vabadust valida oma suhtumist olukordadesse, mis elus ette tulevad“. 
Kasutusvaldkond.
Kirjeldab probleeme ennetavat, ettenägelikku ja tulemusele orienteeritud käitumisviisi. Vastandiks on reaktiivne käitumisviis, mis tegeleb olukorra tagajärgede likvideerimisega ehk reageerimisega juba tekkinud probleemile.
Proaktiivne käitumine on seotud aktiivse tegutsemisega, probleemide ette nägemise ja ära hoidmisega ning kõigi kasulike võimaluste ärakasutamisega enda huvides. See on mõtteviis, mille kohaselt muutuste loomine on inimese enda kätes. Tulevik ei ole ette määratud, vaid sõltub kõikidest meie igapäevastest otsustest.
Eesti Keele Instituudi „Ametniku soovitussõnastik“ nimetab sõna "proaktiivne" ebamäärase sisuga võõrsõnaks, mida on soovitav mõnikord asendada täpsema omasõnaga, näiteks ennetav.
Näiteks: Proaktiivne juhtimisstiil — ettenägelik ja tulevikku vaatav juhtimisstiil
Lastekaitse

Lastekaitse on laste kaitsmine vägivalla, kuritarvitamise, ärakasutamise ja hooletusse jätmise eest. 
Lastekaitse eesmärgiks on seista laste huvide eest. Igale lapsele peab olema tagatud võimalus hariduse omandamiseks, tervishoiuteenusute kasutamiseks, huviringides osalemiseks ning ka vaba aja veetmiseks.
Ajalugu.
Lastekaitse kui sihipärane tegevus, sai alguse USA-st 1870. aastatel ja levis 1880. aastatel ka mujale maailmas. 
Lastekaitse ühing kasvas välja Ameerika abi andmise seltsi tegevusest, kes tuli Eestile appi eeskätt lastele toidu- ja materiaalse abi pakkumiseks. See andis Eestile tõuke loomaks Eesti Lastekaitse Ühingu. Lisaks andsid lastekaitsega seotud ühingu loomiseks mitmesugused seltsid, näiteks 1905 loodud Tartu Lasteaia Selts, 1906 loodud Eesti Noorsookasvatuse Selts ning mõni kuu hiljem Eestimaa Rahvahariduse Selts. 
Lastekaitseseadus.
Lastekaitseseaduse seletuskirjas on lapse õiguste kaitse seisukohalt välja toodud oluliste dokumentidena järgnevad õigusaktid. :
Lastekaitseseadus on aluseks ka teistele lastekaitset reguleerivatele ja korraldavatele normatiivaktidele.
Eestis kehtivas lastekaitseseaduses on kirja pandud laste kaitsmisega seotud kohustused ja ülesanded, mis on aluseks laste õiguste ja heaolu tagamisel, ning vastutus seaduse rikkumisel. Seadus on kooskõlas laste õiguste konventsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja teiste asjakohaste õigusaktidega (näiteks põhiseadus, perekonnaseadus).
Lastekaitseseaduse väljatöötamise eesmärkideks on seaduse seletuskirja kohaselt lapse huvide kaitse parimal moel, riikliku lastekaitse korralduse väljaarendamine ja riikliku järelevalve tõhustamine ning kohaliku omavalitsuse üksuste lastekaitsetöö kvaliteedi parandamine.
Vähemusrahvuste Keskus Radzima

MTÜ Vähemusrahvuste Keskus Radzima on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti valgevenelaste organisatsioone Eestis.
Liikmed:
Ühing asutati 2014.
Susan Rigetti

Susan Joy Fowler Rigetti (sündinud Susan Joy Fowler 1991) on USA tarkvarainsener.
2017. aastal valis Financial Times ta aasta inimeseks.
Oliver Hainsalu

Oliver Hainsalu (sündinud 28. mail 1993) on eesti vabakutseline ajakirjanik.
2015. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli Kommunikatsiooni instituudi ajakirjanduse bakalaureuseõppe ning 2017. aastal Balti Filmi- ja Meediakooli televisiooni tootmise magistrantuuri produtsendi suunal. 
2024. aastal koostas ta petitsiooni Tallinna abilinnapea Kristjan Järvani tagandamiseks. Petitsioon kogus vajalikud 3518 häält kokku vähem kui 48 tunniga.
Valgamaa Rahvakunsti ja Käsitöö Keskselts

Valgamaa Rahvakunsti ja Käsitöö Keskselts on Valga maakonnas tegtsevaid rahvakunsti ja käsitöö organisatsioone ühendav katusorganisatsioon. 
Organisatsioon on Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu liige. Seltsi kontor asub Otepääl. Seltsi juhatuse esimees on Marge Tadolder.
Selts asutati 2005.
Liikmed:
Vaivere seltsimaja

Vaivere seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Vaivere külas. Seltsimaja eesotsas on Inga Teär.
Simon Dickie

Simon Charles Dickie (31. märts 1951 Waverley – 13. detsember 2017 Taupo) oli Uus-Meremaa sõudja, kahekordne olümpiavõitja.
Dickie võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos roolijaga neljapaadil kuldmedali ja 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis roolijaga kaheksapaadil samuti kuldmedali. 1976. aasta olümpiamängudel Montréalis võitis ta kaheksapaadis pronksmedali.
Buprenorfiinvõõrutus

Buprenorfiinvõõrutus on opiaadisõltuvuse ravimise viis juhuks, kui klonidiinvõõrutus ei anna tulemust. Buprenorfiin on opiaadi retseptorite osaline agonist. Ainel on metadooni ja naltreksooni omadused, kuid buprenorfiin on märgatavalt turvalisem, sest see ei põhjusta hingamistegevuse paralüüse. Ravim vähendab võõrutusvaevusi, opioidihimu ja manustatud heroiini eufoorilist toimet. 
Suu kaudu manustatud buprenorfiin metaboliseerub kiiresti, sellest lähtuvalt on ainest loodud sublinguaalne preparaat, mis imendub 5–10 minuti jooksul. Buprenorfiinvõõrutusravi õnnestub kõige soodsamalt juhul, kui buprenorfiini annust astmeliselt vähendatakse. Selline võõrutus sobib inimestele, kellel on suhteliselt lühike opiaadisõltuvuse eellugu. Ravi võib alustada, kui selleks on antud luba ja on tehtud ravivajaduste hindamine. Buprenorfiinravi võib alustada järelevalve all kas ambulatoorselt või statsionaarselt, eeldades, et heroiini manustamisest on möödas vähemalt neli tundi. Kui viimasest metadooni kasutamisest on möödas 24 tundi, võib manustada buprenorfiini. Kui sõltlane on manustanud suures annuses metadooni, võivad tekkida võõrutusvaevused. 
Võõrutusravi eeldused.
Võõrutusravi õnnestumise eeldused:
Võõrutus.
Võõrutuse lõppstaadiumis võib uuesti tekkida himu aine vastu. Et seda tõrjuda, võib alustada naltreksoonikuuri. Lihtne viis jälgida isiku võõrutusravireaktsioone on opiaadivõõrutuse andmetabeliga. Buprenorfiini manustamise lõpetamisel tuleks patsiendi seisundit jälgida 3–6 kuu jooksul. Kui jälgimise ajal toimub relapseerumine, on põhjendatud suunata isik kiiresti uuele võõrutusravile, kergemaks vahendiks oleks klonidiinaltreaktsioonvõõrutus.
Vadi seltsimaja

Vadi seltsimaja on kultuurikeskus Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Vadi külas. Seltsimaja haldab Vadi Muusika-lauluselts Metsakaja.
Usbeki Kultuurikeskus Safar

Usbeki Kultuurikeskus Safar on Eestis elavaid usbekke ühendav organisatsioon. Organisatsiooni juhataja on Lola Sahhibnazarova.
Organisatsioon asutati 1999.
1998-2014 tegutses organisatsiooni eestvõttel Usbeki pühapäevakool.
Urvaste seltsimaja

Urvaste seltsimaja on kultuurikeskus Võru maakonnas Antsla vallas Urvaste külas. Seltsimaja haldab Urvaste Külade Selts. Seltsimaja on 1939. aastal ehitatud koolimaja, kus lõppes õppetöö aastal 2000. Seltsimajas on toimiv külakino ja tunnustatud külaköök, kus muude kogukondlike tegevuste kõrval valmistatakse Urvaste kama.
Uhtna klubi

Uhtna klubi on klubi Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Uhtna külas. 
Klubi asutati 1948.
Üdruma seltsimaja

Üdruma seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Üdruma külas. Seltsimaja haldab Üdruma Küla Selts. Seltsimaja eesotsas on Vaike Nõu.
Turba kultuurimaja

Turba kultuurimaja on kultuurimaja Harju maakonnas Saue vallas Turba asulas. Varem kuulus see Nissi valla kultuurikeskuse koosseisu. Kultuurimaja juhataja oli Kaja Vahar.
Tudulinna seltsimaja

Tudulinna seltsimaja (enne 2009. aastat "Tudulinna kultuurimaja") on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Tudulinna asulas.
Seltsimaja asutati 1959.
Toila rahvamaja

Toila rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Toila alevikus. Rahvamaja eesotsas on Toomas Nõmmiste.
Tõhela rahvamaja

Tõhela rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõhela külas. Rahvamaja juhataja on Birgit Pere. Rahvamajas on ka Tõhela raamatukogu.
Tiirimetsa seltsimaja

Tiirimetsa seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Tiirimetsa külas. Seltsimaja haldab Tiirimetsa Kodukultuuriselts Küünal.
Välikaabel

Välikaabel on välitingimustes kahepoolseks telefonsideks või sidevõrgu kommunikatsiooniks vajalik elektriline traatliin.
Kerge traatside välikaabel koosneb üldjuhul kahest omavahel kokku keerutatud elektrivoolu juhtivast isolatsiooniga kaetud 2,3 mm paksusest soonest, sooned on omakorda kokku keeratud neljast vask- ja kolmest terastraadist, läbimõõduga 0,3 mm. Sooned on isoleeritud 0,4–0,5 mm paksuse polüetüleenisolatsioonkihiga. Isolatsioonikihile on paigaldatud kapronist (nailon) kaitsekiht, paksusega 0,15 mm. 
Näiteks üks kilomeeter mark P-274 välikaablit kaalub 16 kg, kaabli tõmbetugevus on 80 kg. Kaabli ehituslik pikkus on 500 m ± 10 m, takistus 500 m kohta u 58–62 Ω.
Moderniseeritud kerge välikaabel P-274M erineb P-274-st selle poolest, et isolatsioonikiht on asendatud välikaabli kasutuslikke omadusi tõstva kõrgtihedusliku polüetüleenkihiga HDPE ("High – densiti polyethylene") paksusega 0,5–0,65 mm, selline kaabel vananeb välitingimustes märgatavalt aeglasemalt, seega pikeneb kaabli kasutamisaeg.
Kaablipoolile keritakse tavaliselt 500–1000 m välikaablit.
Teedla seltsimaja

Teedla seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Teedla külas. Seltsimaja eesotsas on Piret Terve.
Tarvastu käsitöökoda

Tarvastu käsitöökoda on hoone Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustla alevikus. Hoone on ühtlasi ka küla kultuurikeskus. Hoonet haldab Tarvastu Muuseumi Sõprade Selts. Hoone perenaine on Riina Salm.
Hoone avati 2009. Hoone ehitas OÜ Tarvest.
Tammneeme külakeskus

Tammneeme külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Viimsi vallas Tammneeme külas. Külakeskuse tegevjuht on Raivo Kaare.
Tammiku rahvamaja

Tammiku rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Tammiku asulas. 
Rahvamaja asutati 1967.
Taikse rahvamaja

Taikse rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Taikse külas. Rahvamaja haldab Türi kultuurikeskus.
Rahvamaja ehitati 1964.
Taebla kultuuri- ja spordikeskus

Taebla kultuuri- ja spordikeskus on asutus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Taebla asulas. 
Asutus asutati 1977.
Metsavana

Metsavana ehk metsataat ehk metsaisa on eesti mütoloogias vanamehe kujul esinev metsavaim.
Metsavana kujutatakse sageli suure kehaehitusega pika vana mehena, kelle silmad on elutarkust täis. Metsahaldja peakatteks on kõrge kasetohust kübar, nägu katab valge puusamblaga läbikasvanud habe ning ta keha katavad kuusekõrva moodi kuued ja püksid, jalas on mehel kasetohust saapad. Olenemata oma suurest east on ta väga ergas ja elav ning nooruslik. Ta mõistab nalja ja vahel mängib metsas ekslejatele ka vingerpussi.
Metsavana oskab loomade ja lindude keelt. Tal on metsas võim kõige üle. Tema on otsustajaks, kas marjuline leiab metsast palju marju ja seeni ning kas jahimehi ootab hea saak. Metsahaldjas võib halva käitumise korral inimese metsa ära eksitada, või austusega metsa suhtumise puhul eksiteelt päästa. Mees hoiab silma peal sellel, et looduses liikujad metsale liiga ei teeks ning hoiab kõike tasakaalus. Halvad inimesed ei jää karistamata ning head ei jää tänuta."„Poisikesepõlves olime Kongimetsa metsas vastu Vara piiri puid raiumas. Vanemad mehed käisivad õhtu Sirkavere kõrtsis, tulivad säält metsa tagasi löövi juurde. Üks poiss oli, see alati hirnus täku viisi. Hakkas see õhtu jälle hirnuma. Sai mõne voori hirnunud, kui korraga täkk alt metsast vastu hirnus. Mida enam ta talle vasta hirnus, seda ligemalle hirnumine tuli, ja kui viimati poiss tule ääres hirnus, siis hirnuti õige koleda häälega vasta, nõnda et maa kohe põrus - siis ehmatasid mehed ära, igaüks katsus aga, et löövi sai tahaotsa minna. Mina, vaene, jäin etteotsa teiste jalgade pääle. Kes poisikest veel taha laskis! Mõned olid läätseleent keetnud, see oli löövi taga. Hommiku leidsime aga, et üks kärnkonn oli leemepadas kui üks viisk. Mõne aasta pärast läksime ühel neljapasel päeval ühe teise mehega Vara metsa kodarapuid vargile. Teine mees raidus kaks loogapuud sääl maha, mina leidsin ühe kaheharulise saare, raidusin selle maha. Tüvikust oli nii, arvata, viie paku pikkus, ja võtsin selga ja hakkasin tulema. Siis oli üks hirmus hääl, nõnda et maa põrus, aga seda aru ei saanud, mis hääl see oli, aga nõnda kõvast, et mets rõkkas. Siis pistsime jooksma. Kui me piiri pääle saime, siis oli mul kui pangega vett kaela visatud, särk oli märg kui vesi, aga tänapäävani ei kanna süda enam sinna kohta minna.“"
Luupainaja

Luupainaja on eesti mütoloogias magajaid painav vaim.
Luupainaja teiste nimetuste hulka kuuluvad painaja, painak, panijas, paanjas, painakane, luupaanija, luupaine, luupatak, tallaja.
Ka tallaja on nimetuse saanud selle järgi, kuidas ta inimestele, aga ka loomadele kahju teeb. Nimelt käivad tallajad öösiti oma ohvrit painamas. Nad rõhuvad oma ohvri keha, nii et too liigutada ei saa. Selline rõhumine ja piinamine paneb ohvri kõvasti higistama ning ärgates liikmed värisema ja südame peksma. Vanarahvas arvas, et pikaaegne painamine võib surma tuua. Tallajad ei käi ainult inimesi piinamas, vaid üritavad ka tööloomade jõudu oma rõhumisega nõrgendada.
Luupainajaid kirjeldatakse väga erinevalt. Enamikus juttudes on öeldud, et tallajad ilmutavad end noore naisena, kuid ei pelga ära ka vana naise ja vana mehena ilmumist. Samuti on loomadega – luupainajaid kirjeldatakse nii mustade kassidena, hobustena, koertena jne. Ka esemetena on luupainajat kirjeldatud, esemetest ennekõike hanesulena.
Tallajast vabanemiseks on mitu moodust. Lihtsaim neist on suure varba liigutamine. Nimelt arvati, et kui tunned luupainajat end rõhuvat, tuleb suurt varvast liigutada ning siis tallaja põgeneb. Teiseks levinud võimaluseks oli tule põlema panemine, valgust pidavat luupainajad kartma. Arvatakse, et kui inimene pahema külje peal magab, ei saa luupainajad talle külge hakata."“Kord käinud ühel loomal luupainaja. Küll katsunud looma peremees luupainajat iga viisi eemale peletada, aga pole kuidagi võinud. Läinud targa juurest abi otsima. Tark õpetanud: "Pea talli uks lahti. Kui loom röökima ja trampima hakkab, siis vaata ruttu ukse tagant, kes tallis on. Seda peksa siis hästi!" Mees läinud koju. Jäänud talli ukse taha valvama. Äkitselt hakanud loom trampima ja röökima. Mees vaadanud talli ukse tagant ja näinud musta kassi looma seljas. Mees võtnud piitsa ja peksnud kassi koledal kombel. Kass karjunud hirmsasti. Viimaks tüdinud mees peksmisest ära ja jätnud järele. Must kass kadunud silmapilk. Sest ajast saadik pole luupainaja enam looma peale tulnud.”"
Valdeku raudteepeatus

Valdeku raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis, Balti jaamast 8,5 kilomeetri kaugusel.
Rong sõidab Balti jaamast Valdekusse umbes 15 minutit.
Peatuses asub üks 150 m pikkune ja 550 mm kõrgune perroon.
Valdekus peatuvad Elroni edelasuunalised reisirongid (v.a Viljandi kiirrongid), kokku kummaski suunas 12 väljumist päevas. 
Valdeku jääb Liiva ja Männiku peatuse vahele ning on sõidupiletilt I ja II tsooni piiriks.
Peatus avati 10. detsembril 2017. 
Ajalugu.
Valdeku raudteepeatus on eksisteerinud ka varem, kuid suleti ilmselt 1960. aastate teisel poolel seoses kitsarööpmelise raudtee ümberehitamisega laiarööpmeliseks.
Comano Terme

Comano Terme (saksa: "Komaun") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias. See loodi 1. jaanuaril 2010, kui liideti endised vallad Bleggio Inferiore ja Lomaso.
Ajalugu.
Vald loodi pärast 27. septembril 2009 mõlemas vallas peetud referendumit. Nimi tuleb kuurordist ("terme"), mis asub Comano (Komaun) külas, mis oli varem Lomaso ("Lomaß") valla osa.
Geograafia.
Vallas on "frazioni" Biè, Bleggio Inferiore (vallakeskus), Bono, Cares, Cillà, Comano, Comighella, Dasindo, Duvredo, Godenzo, Lomaso (ka Campo Lomaso), Lundo, Poia, Ponte Arche (paikneb osaliselt Stenicos), Santa Croce, Sesto, Tignerone, Val d'Algone, Vergonzo, Vigo Lomaso, Villa
Comano Terme külgneb järgmiste valdadega: Arco, Bleggio Superiore, Bocenago, Dro, Fiavè, Giustino, Massimeno, San Lorenzo in Banale, Stenico, Tenno ja Tione di Trento.
Commezzadura

Commezzadura (saksa: "Kommedür", ladiini: "Comezadurå") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 944 inimest ja valla pindala on 22,5 km².
Commezzadura külgneb järgmiste valdadega: Rabbi, Malè, Mezzana, Dimaro Folgarida ja Pinzolo.
Poolpresidentaalne vabariik

Poolpresidentaalne süsteem on valitsussüsteem, mille puhul riiki juhib president koos peaministri ja valitsusega. Poolpresidentaalne vabariik erineb parlamentaarsest vabariigist otseselt valitud riigipea poolest, ning presidentaalsest vabariigist eristab seda asjaolu, et kuigi valitsus on ametisse nimetatud presidendi poolt, võib parlament umbusaldusavalduse läbi valitsuse ametist tagandada. 
Varaseim teadaolev poolpresidentaalne vabariikid olid Soome 1919. – 2000. aastal ja Weimari vabariik (1919–1933), ent tänapäeval seostatakse mõistet "poolpresidentaalne" enamasti Prantsusmaa Viienda Vabariigiga, kust see tuligi esmalt kasutusele 1959. aastal Hubert Beuve-Méry kirjutatud artiklis.
Contà

Contà on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias. See moodustati 1. jaanuaril 2016, kui liideti endised vallad Cunevo, Flavon ja Terres.
Croviana

Croviana (saksa: "Korfelan" või "Karfenian", kohalikus murdes: "Croviànå") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 612 inimest ja valla pindala on 5,1 km².
Croviana külgneb järgmiste valdadega: Malé ja Cles.
Kõrgessaare vaba aja keskus

Kõrgessaare vaba aja keskus on asutus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaare asulas. Asutuse juhataja on Artur Valk.
2015 jaanuaris liideti seoses valdade ühinemistega Kõrgessaare vaba aja keskus Kärdla kultuurikeskusega ja ühes sellega sai Kärdla kultuurikeskuse nimeks Hiiu valla kultuuri ja vaba aja keskus.
Suigu seltsimaja

Suigu seltsimaja on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Tori vallas Suigu külas. Seltsimaja juhataja on Viiu Tamla.
Sudiste külamaja

Sudiste külamaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Sudiste külas. Külamaja perenaine on Krista Kunimägi.
Külamaja on endine Karksi vallamaja, mis ehitati 1893.
Daiano

Daiano (saksa: "Deyen") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost kirdes.
Daiano külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Varena, Carano ja Cavalese.
Dambel

Dambel (saksa: "Nombel"; nonesi: "Dambel"; ladina: "Ambulum") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost põhjas.
Dambel paikneb Val di Nonis kõrgusel 750 m. See on provintsimaanteel Sanzeno (lõunas) ja Sarnonico (põhjas) vahel. Linna nimi tuleb ladinakeelsest sõnast "ambulum", kuna see oli ajaloolises kaubateede ristumiskohas Lombardia ja Saksamaa vahel, mis läbis Dambeli ja ületas Novella jõe Pozzena silda pidi. Tänapäeval on Dambeli majandus keskendunud õunte tootmisele.
Geograafia.
2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 436 inimest ja valla pindala on 5,1 km².
Dambel külgneb järgmiste valdadega: Brez, Sarnonico, Cloz, Romallo, Romeno ja Sanzeno.
Denno

Denno (saksa keeles "Thenn", ladiini keeles "Den") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias.
2018. aastal alguses elas Dennos 1103 inimest.
Coreca

Coreca on Amantea "frazione" (linnajagu) Cosenza provintsis Calabria maakonnas Itaalias Türreeni mere kaldal.
Liigendus.
2017. aasta seisuga asusid Coreca piirides järgmised asumid: Formiciche, Giascogne (kohalikus murdes "Juascugnu"), Grotte (kohalikus murdes "i Grutti"), la Pietra (kohalikus murdes "a Petraja"), Marinella (alates 2011), Oliva (alates 2011), Salto da Zita, Scogliera, Stritture.
Huvipaigad.
Coreca grotid.
Coreca territooriumil asub kaks teineteisest umbes 10 meetri kaugusel asuvat sissepääsu karstikoobastesse ("du' Scuru" ja "Gruttuni" grott). Tekke ajal merepinnaga samal tasapinnal olnud sissepääsud on tänapäeval umbes 25 meetri kõrgusel merepinnast.
Arheoloogiliste uuringute kinnitusel olid mõlemad koobastikud kasutusel hiljemalt hilispronksiajast alates. "Gruttuni" oli kasutusel elupaigana, "du' Scuru" matuseriituste kohana.
Coreca rifid.
Coreca rannikumeres asub kümme kaljusaart, millest suurimad on Capoto (50 m²), Formica, Ginario, Longarino, Piccirillo ja Tirolé.
Atviros Lietuvos knyga

"Atviros Lietuvos knyga" ("Avatud Leedu raamat") on 1992. aastast Leedus Avatud Leedu Fondi (Atviros Lietuvos Fondas) toel ilmuv raamatusari, mille eesmärgiks on tuua lugejateni olulisi teoseid humanitaar- ja sotsiaalteaduste vallast. 2011. aastaks oli sarjas ilmunud üle 350 raamatu, sealhulgas poliitikat, kultuuri, ajalugu, filosoofiat, õigust ja majandusteadust käsitlevaid teoseid, enamjaolt 20. sajandi autoritelt.
Sarjas on teiste seas ilmunud Jaan Kaplinski ja Jaan Puhveli teosed.
Viktor Trasberg

Viktor Trasberg (sündinud 9. veebruaril 1961) on Eesti majandusteadlane.
Viktor Trasberg on alates 1999. aastast töötanud peamiselt Tartu Ülikoolis, kuid olnud ka West Virgina Ülikooli (USA) majandusteaduskonna külalisõppejõud (2012), teaduslikul tööl Birminghami Ülikooli Suurbritannia majandusteaduskonnas (1993), ja Södertörn Högskola (Baltic and Eastern European Graduate School) külalisõppejõud (jaanuar–juuni 2003). 
Viktor Trasberg on töötanud Optiva panga ja ICI Trusti fondijuhina. Alates 2005. aastast on ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna makroökonoomika dotsent. 
Viktor Trasberg on avaldanud artikleid ja kommentaare (nt Vikerraadio päevakommentaar) majandusteemadel.
Ahti Raias

Ahti Raias (12. märts 1936 Painküla – 23. veebruar 2017 Tallinn) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog. 
Ta oli segakoori Raudam dirigent ja kunstiline juht.
Haridus ja töökäik.
Ahti Raias sündis Osvald ja Hilda Raiase esimese lapsena. 
Õppis Ranna 7-klassilises koolis, mille lõpetas kiituskirjaga. Muusikahariduse sai Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakoolis, kus kolmel esimesel semestril õppis kannelt õpetaja Elmar Luhatsi käe all, edasi juba koorijuhtimist Richard Ritsingu juures, omandades üldharidusliku kooli lauluõpetaja ja koorijuhi kvalifikatsiooni, lõpetas kooli kiituskirjaga.
1955–1960 astus Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialale (dots. Jüri Variste klass), omandas koorijuhi ja pedagoogi kvalifikatsiooni.
07.02.1977–31.05.1977 täiendas ennast Kiievi Riikliku A. M. Gorki nim. Pedagoogilises Instituudis kvalifikatsiooni tõstmise teaduskonnas kooridirigeerimise erialal prof. M. M. Karensteini ja dotsent N. O. Krassi juures.
1958. aastast töötas Tallinna 22. Keskkooli muusikaõpetajana. 1960–1961 oli Türi 1. Keskkooli muusikaõpetaja.
1960–1975 Eesti Televisiooni helirežissöör-muusikakujundaja (vaheajaga).
Alates 1975 Tallinna Riikliku Konservatooriumi õpetaja, alates 1977 koolikoori kateedri vanemõpetaja.
1995–2002 oli Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia dirigeerimise osakonna koolikoori ja -orkestri lektoraadi korraline lektor.
Isiklikku.
Ahti Raiasel on tütred Helje ja Heidi ja ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
James Mirrlees

James Alexander Mirrlees (5. juulil 1936 – 29. august 2018) oli Šotimaa majandusteadlane.
James Mirrlees uuris majanduslikke stiimuleid ja maksusüsteeme. 
James Mirrlees pälvis 1996. aastal Nobeli majandusauhinna. 1998. aastal löödi ta rüütliks.
Cinamon

Cinamon on 2005. aastal asutatud kinosid opereeriv rahvusvaheline ettevõtete grupp.
Cinamoni esimene kino avati 2005. aastal Leedus Kaunases. Praegu asuvad võrgustiku kinod ka Lätis Riias ning Eestis Tallinnas. Kinoketil on oma püsikliendiprogramm Cinamon KEY.
2018. aastal avatakse Cinamoni esimene kobarkino Soome pealinnas Helsingis.
2014. aastast kuulub Cinamoni kett vene kapitalil põhinevale investeerimisfirmale DLT Capital.
Cinamon Eestis.
Eestis haldab Cinamoni kinosid ettevõte Cinamon Holding OÜ.
Esimene Cinamoni kino Eestis avati 2008. aastal Tartus Tasku Keskuses. Sügisel 2017 läbis kino põhjaliku renoveerimiskuuri. Kino suleti 1. septembril 2020. Cinamoni Tartu kinos oli kokku viis saali.
2009. aastal Tallinnas avatud Solarise keskuses tööd alustanud seitsme saaliga kobarkino kuulus algselt samuti Cinamoni kinode võrku. Hiljem lahkus see Cinamoni ketist ja tegutses aastaid Solaris Kino nime all. Praegu kuulub see kinokeskus Apollo Kino võrku.
Cinamoni keti osa on ka suviti Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus tegutsev Telliskivi vabaõhukino.
2017. aastal alustas kett aktiivset laienemist. Detsembris 2017 ühendati ketiga samadele omanikele kuulunud, kuid varem iseseisvalt tegutsenud kino Kosmos IMAX Tallinnas. Oktoobris 2018 Tallinnas avatud kaubanduskeskuses T1 Mall of Tallinn asub samuti Cinamoni kobarkino.
Jim Nabors

Jim Nabors (sünninimi James Thurston Nabors; 12. juuni 1930 Sylacauga, Alabama – 30. november 2017 Honolulu, Hawaii osariik) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.
Nabors sai tuntuks telesarjas "The Andy Griffith Show", kus ta mängis tegelast Gomer Pyle. Selle tegelase põhjal loodi hiljem eraldi sari "Gomer Pyle, U.S.M.C.", mis tegi ta kogu riigis populaarseks.
Lisaks näitlemisele oli Nabors ka edukas laulja. Ta oli tuntud oma madala baritonhääle ja populaarsete ballaadide esitamise poolest. Tema nime all ilmus mitu muusikaalbumit ning ta esines sageli telesaadetes.
Jim Nabors elas oma elu hilisemad aastad Hawaiil ja jäi sinna elama kuni surmani. Ta suri 87-aastaselt 2017. aastal Honolulus.
Peter Diamond

Peter Arthur Diamond (sündinud 29. aprillil 1940 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide majandusteadlane.
Peter Diamond pälvis 2010. aastal Nobeli majandusauhinna koos Dale Mortenseni ja Christopher Pissaridesega tööturu uurimise otsimismudelite loomise eest. Diamond, Mortensen ja Pissarides analüüsisid põhjuseid, miks on üheaegselt palju vabu töökohti ja ka inimesi, kes tööd otsivad. Loodud mudel aitab mõista, kuidas mõjutavad töötust, vabade töökohtade arvu ja palgataset regulatsioonid ja majanduspoliitika. 
Peter Diamond on Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi teadlane.
Soometsa külamaja

Soometsa külamaja on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Soometsa külas. Külamaja haldab Soometsa Külaselts.
Külamaja avati 2005.
Sompa klubi

Sompa klubi on klubi Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel Sompa linnaosas aadressil Humala tänav 1. Klubi haldab Kohtla-Järve kultuurikeskus.
Sõmeru klubi

Sõmeru klubi on klubi Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Sõmeru asulas. Klubi eesotsas on Annika Aasa.
Sinimäe rahvamaja

Sinimäe rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäe külas. 
Rahvamajas tegutseb koor Ivuški, mida juhendab Elena Derkach.
Sihva seltsimaja

Sihva seltsimaja on kultuurikeskus Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Seltsimaja on endine koolimaja.
Seliste seltsimaja

Seliste seltsimaja on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Pärnu linnas Seliste külas.
Seltsimaja avati 1913.
Saverna külakeskus

Saverna külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Kanepi vallas Saverna külas. Külakeskuse eesotsas on kultuurinõunik Anu Luiga.
Saulepi seltsimaja

Saulepi seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääneranna vallas Kulli külas. Seltsimaja eesotsas on Anneli Lobjakas.
Sangaste seltsimaja

Sangaste seltsimaja on kultuurikeskus Valga maakonnas Otepää vallas Sangaste asulas. Seltsimaja eesotsas on Raili Mandli.
Salutaguse seltsimaja

Salutaguse seltsimaja on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Salutaguse külas. Seltsimaja eesotsas on külavanem Virve Kluust.
Sakla seltsimaja

Sakla seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Sakla külas. Seltsimaja eesotsas on Agnessa Sepp.
Saka rahvamaja

Saka rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Saka külas. Rahvamaja juhataja on Renna Nõmmiste.
Sääsküla huviklubi

Sääsküla huviklubi on klubi Järva maakonnas Järva vallas Sääskülas. 
Klubi asutasid 2004 Arlet ja Triinu Palmiste.
Klubil on oma teatritrupp. Klubi korraldab Käravete Järvemuusika kontserte, samuti ülejärvamaalist mälumängusarja Järva Kilb.
Kristlik ateism

Kristlik ateism on maailmavaade, mis järgib Jeesuse õpetust ning võtab tema elu eeskujuks, kuid eitab Jumala olemasolu ning võtab juttu Jumalast sümboolsena.
Thomas Carlyle

Thomas Carlyle (4. detsember 1795 – 5. veebruar 1881) oli šoti filosoof, satiirik, esseist, tõlkija, matemaatik ja õpetaja. Carlyle sai viktoriaanlikul ajastul tuntuks tänu oma loengutele ajaloost, mille edasiarenduseks on ka tema "Kangelastest, nende kummardamisest, ja heroismist ajaloos". Carlyle'i järgi on ajaloo aluseks "Kangelaste" teod; ajalugu nimetabki ta suurmeeste elulooks.
Ruusmäe rahvamaja

Ruusmäe rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Ruusmäe külas. 
Rahvamaja asutati 1956.
Rahvamaja juhataja on Sirje Pärnapuu.
Ruhnu rahvamaja

Ruhnu rahvamaja on rahvamaja Saare maakonnas Ruhnu vallas. Rahvamaja juhataja on Karin Treufeldt.
Rõude külamaja

Rõude külamaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rõude külas. Külamaja eesotsas on Ants Maripuu.
Ranna rahvamaja

Ranna rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Ranna külas. Rahvamaja haldab Peipsiääre Valla Kultuuri- ja Vabaajakeskus. Rahvamaja perenaine on Ljubov Raimla.
Randvere külakeskus

Randvere külakeskus (varem "Randvere seltsimaja") on kultuurikeskus Harju maakonnas Viimsi vallas Randvere külas. Seltsimaja eesotsas on külavanem Jaak Sepp.
Eesti teaduskeele konverents

Eesti teaduskeele konverents on Tallinna Ülikooli teaduskeelekeskuse korraldatav konverents eesti teaduskeele seisundi ja arengu analüüsimiseks.
Sisutoimkonna esimees on teaduskeelekeskuse juhataja Peep Nemvalts.
Rälby külamaja

Rälby külamaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Vormsi vallas Rälby külas. Külamaja haldab Rälby Külaselts. Külamaja eesotsas on Ene Sarapuu.
Raja kultuurimaja

Raja kultuurimaja on kultuurimaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kükita külas. Kultuurimaja juhataja on Aleksandra Tšurkina.
Puurmani rahvamaja

Puurmani rahvamaja (varem "Puurmani spordi- ja kultuurimaja") on kultuurikeskus Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani asulas. Asutuse juhataja on Meelis Kõressaar.
Kuri seltsimaja

Kuri seltsimaja on kultuurikeskus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas. Maja haldab MTÜ Pühalepa Naistekoda.
Maja kasutati pikka aega koolimajana, viimati (1990-1999) tegutses seal Kuri algkool.
Priiuse seltsimaja

Priiuse seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Kastre vallas Kurepalu külas. 
Seltsimaja ehitasid 1904 kohaliku karskusseltsi Priius liikmed.
Porkuni rahvamaja

Porkuni Klubi (teise nimega Porkuni rahvamaja) on keskmise suurusega klubi Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Porkuni külas. Sobib kogukondlike ürituste, koosolekute, peresündmuste läbiviimiseks.
Pori külamaja

Pori külamaja on kultuurikeskus Valga maakonnas Tõrva vallas Pori külas. Asutuse eesotsas on Marina Rõõm.
Pootsi külakeskus

Pootsi külakeskus on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Pärnu linnas Pootsi külas. Asutuse eesotsas on Kristiina Lepik.
Pikva seltsimaja

Pikva seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Anija vallas Pikva külas. Asutuse tegevjuht on Martin Kuivallik.
Piirsalu rahvamaja

Piirsalu rahvamaja on rahvamaja Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas. Rahvamaja haldab Piirsalu Küla Selts.
Adhesioonivöö

Adhesioonivöö ehk kinnitusvöötmeke ("zonula adherens") on aktiinifilamentide osalusega ankurliidus. Adhesioonivööd tagavad koe terviklikkuse ja mehaanilise tugevuse, osaledes vastupanus tõmbele. Need liidused võimaldavad rakkudel koordineeritult kasutada aktiinset tsütoskeletti. Adhesioonivööd on homofiilsed, mis tähendab, et need ühendavad sama tüüpi rakke.
Ehituslikult on adhesioonivööd desmosoomide, tiheliiduste ja aukliidustega võrreldes suhteliselt lihtsad. Neil ei ole ultrastruktuure peale aktiinifilamentide kimbu. Teistest rakukontaktidest erinevad need suurema painduvuse ja muutlikkuse poolest.
Levik.
Adhesioonivööd asuvad tavaliselt epiteelkudedes, kus need moodustavad iga raku ümber vöötme, mida nimetatakse kleepuvustsooniks. Selgroogsete epiteelis asub see vööde enamasti basaalsemalt kui tiheliiduste ala ja apikaalsemalt kui desmosoomid. Adhesioonivööde sarnaseid liiduseid asub ka teises kudedes (näiteks närvikude ja sidekude), kus need on piiratud ulatusega, moodustades kinnitustahvlikesi ("fasciae adherentes"). Samuti on neid palju südamelihases, kus need moodustavad kaudse ühenduse müotsüüdi kokkutõmbeaparaadi jaoks. Adhesioonitahvlikesed koos desmosoomidega moodustavad südamelihasrakkude vahel tugevaid vahekettaid.
Valgud.
Adhesioonivööd koosnevad järgmistest valkudest:
Struktuur.
Kleepuvustsoonis asetsevad naaberrakkude membraanid teineteisest 10–20 nm kaugusel. Adhesioonivööd koosnevad kolmest elemendist: transmembraansed moekulid, ankurvalgud ja aktiinfilamentide kimbud.
Funktsioonid.
Adhesioonivöö põhifunktsioon on rakkude ühendamine kudedeks ja nende lõdvenemine põhjustab rakkude dissotsiatsiooni. See juhtub koekultuuris näiteks reaktsioonil kelaatidega, näiteks EDTA-ga, mis seob kaltsiumiioone, mistõttu kadheriinidevaheline seos nõrgeneb. Sellest tavaliselt ei piisa, et rakke lõplikult lahutada, sest rakkude vahel on ka kaltsiumist sõltumatuid liiduseid. Adhesioonivööd osalevad rakkudevahelise aktiinifilamentide võrgustiku moodustamisel. Aktiinifilamendid paiknevad paralleelselt rakumembraaniga ja on omavahel ühendatud kateniinide ja kadheriinide abil. See võimaldab koel tõmbele vastu pidada ja koordineerida rakkude käitumist morfogeneesis. Näiteks on naaberrakkude koordineeritud aktiinifilamendirõngaste kontraktsioon vajalik epiteelituubulite moodustamiseks, eriti neuraaltoru arengus. Adhesioonivööd osalevad veel rakkudevaheliste signaalide edastamises. Sellele viitab retseptorite türosiini fosfataas μ ja RACK1 olemasolu. α-kateniini tootmise inhibeerimine põhjustab epiteelirakkude prolifereerumise. Seda efekti tekitab insuliin/MAPK signaalrada.
Pihtla seltsimaja

Pihtla seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Pihtla külas. Seltsimaja haldab Pihtla Külade Selts.
Peri külakeskus

Peri külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Külakeskuses tegutseb ka Peri raamatukogu.
Pärispea seltsimaja

Pärispea seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea külas. Asutuse tegevjuht on Asko Aug.
Asutus asutati 2000.
Meistriliiga aasta ilusaim värav

Meistriliiga aasta ilusaim värav on iga-aastane auhind, mis antakse mängijale, kes lõi Meistriliiga aasta ilusaima värava. Seda valitakse alates 2013. aastast.
Anton Meius

Anton Meius (15. detsember 1924 Kalmu – 1999) oli eesti matemaatikaõpetaja.
Ta sündis aastal 1924 Tagamõisa poolsaarel Kalmu külas Kihelkonna vallas. Kooliteed alustas ta Kõruse algkoolis. Mõne aasta pärast valmis Tagala algkool, kus ta jätkas õpinguid. Seejärel jätkas ta õpinguid Kuressaare Progümnaasiumis. Sõjaolude tõttu jäi tal gümnaasium lõpetamata, sest ta mobiliseeriti Saksa sõjaväkke. Päris rindele ta ei sattunud. Nähes lähenevat kaost, põgenes ta kaaslastega Saksa armeest, aga sattus Lihulas Punaarmee kätte ja sattus Leningradi lähedale sõjavangi, kust vabanes aastal 1945.
Latimeri diagramm

Latimeri diagramm on ühe keemilise elemendi elektrokeemilisi potentsiaalse koondav joonis.
Latimeri diagramm on nimetuse saanud USA keemiku Wendell Mitchell Latimeri järgi.
Latimeri diagrammi ülesehitus.
Latimeri diagrammil joonistatakse kõige oksüdeerunum vorm vasakule ning teiste oksüdatsiooniastmetega vormid joonistatakse oksüdatsiooniastme kahanemise suunas sellest paremale nii, et kõige redutseerunum vorm on kõige parempoolne. Erineva oksüdatsiooniastmega molekulid või ioonid ühendatakse nooltega, millele kantakse vastava redokspaari standardpotentsiaal voltides. Noole suund on alati oksüdeerunuma vormi poolt redutseerunuma vormi poole. Paremal on toodud hapniku lihtsustatud Latimeri diagramm. Noolel, mis ühendab molekulaarset hapniku (O2) ja vesinikperoksiidi (H2O2), on pingeks märgitud 0,68 V, mis vastab reaktsiooni 2O2(g) + 2 H+(aq) + 2 e- ⇄ H2O2(aq) redokspotentsiaalile.
Latimeri diagrammide kasutusalad.
Latimeri diagramme saab kasutada Frosti diagrammide koostamiseks, mis on ülevaatlik joonis ühe elemendi redokspotentsiaalide graafiliseks esitamiseks. Latimeri diagrammidelt saab ühtlasi välja arvutada vastava keemilise reaktsiooni standardse Gibbsi energia, kasutades võrrandit Δ rG° = –nFE°. Samuti on võimalik välja arvutada standardpotentsiaale iga joonisele kantud redokspaari kohta, kuna kahe või enama järjestikuse reaktsiooni Gibbsi energia on võrdne osareaktsioonide Gibbsi energiate summaga, vastavalt Hessi seadusele. Kasutades viimast tähelepanekut on Latimeri diagrammi põhjal lihtne koostada Frosti diagrammi. Samuti saab Latimeri diagrammi kasutada ennustamiseks, kas mõne oksüdatsiooniastmega vorm on termodünaamiliselt ebastabiilne ehk on võimeline disproportsioneeruma. Selleks tuleb vaadelda vastava oksüdatsiooniastmega vormist paremale jääva ja vasakule jääva redokspaari redokspotentsiaale. Kui paremale poole jääv redokspotentsiaal on suurem kui vasakule poole jääb, siis toimub ka disproportsioneerumine. Sarnast loogikat kasutades on võimalik ka ennustada, kas kaks ühendit võivad kokkupuutel komproportsioneeruda. Siinkohal tuleb tähele panna, et Latimeri diagramm ei anna informatsiooni reaktsiooni kineetika kohta ja termodünaamiliselt ebastabiilne ühend ei pruugi olla kineetiliselt ebastabiilne. Samuti kehtib antud järeldus rangelt ainult standardtingimuste juures ning kui mõne lähteaine või saadusaine aktiivsus ei ole võrdne ühega, siis tuleb potentsiaalide võrdlemisel teha vastavad korrektuurid, kasutades Nernsti võrrandit.