Rakvere Püha Mihkli klooster

Rakvere klooster ehk Rakvere Püha Mihkli kloostrit asustasid meesfrantsisklased 16. sajandil. Klooster asus praeguse Rakvere Teatrimaja alal.
Kloostri ajalugu.
Kloostri täpset ehitusaastat pole teada, kuid on oletatud, et ehitamise käsk tuli peale 1506. aastat, kui lükati, Liivi ordumeistri Wolter von Plettenberg ja Riia peapiiskopi Michael Hildebrand, nõuded ümber, ehitada klooster Tallinnasse. Samuti puuduvad allikad kloostri ehitamise kestuse kohta. Usupuhastusliikumise ajal (1526) puhkes kloostris tulekahju, mis võis tekkida õnnetuse tagajärjel. Tulekahju alguspunkti pole teada kui ka seost reformatsiooniga. Taastamistöödeks annetati kloostrile 50 Riia marka. Kirjalikes allikates mainitakse kloostrit uuesti alles 1558. aastal, kui puhkes Vene-Liivimaa sõda (1558–1583) ning vene sõdurid võtsid üle Rakvere linna. Samal aastal hävitati klooster koos selle ümbruses asuvate kiriku ja gildihoonega, sellega sai kloostri, kui organisatsiooni, aeg läbi. Kloostri ehitamine tähistas Liivimaa ordu võitu venelaste üle 1502. aastal Smolino lahingus.
Täielikult hävitati klooster alles 1635. aastal, kui Rakvere Teatrimäe omanikuks sai Reinout van Brederode. Teatrimäele ehitati 17. sajandil mõisakompleks, mis algselt oli puidust, kuid 17.-20. sajandi ümberehitamiste jooksul asendati puithooned kivihoonetega. Mõisakompleksi kuulusid: 
19. sajandil avastati kloostri kiriku varemetest Tallinna katoliku piiskopi: Arnoldus II Annebati, hauakivi. Kivi pärines 16. sajandi keskpaigast: 19. jaanuar 1551. aasta, kui piiskop suri. Enda viimastel eluaastatel viibis Arnoldus II Annebat, kas Porkuni mõisas või Rakvere Püha Mihkli kloostris, täpselt pole teada. Piiskop maeti kloostri kirikusse. Hauakivi taastati ning paigutati Rakvere Kolmainu Kirikusse, kus see viibib ka tänapäeval.
Arheoloogilised välitööd.
Esimesed kaevamised kestsid 3 aastat, 1989., 1990. ja 1991. aastatel, kus uuriti uue kultuurimaja alla jäävat ala. Esimeste kaevamiste käigus leiti: kloostri müürid, kloostri kelder, eeskoda ja ahi. 1990. aasta kaevamistelt leiti peamiselt keraamikat, luust esemeid ning loomaluid. Esimesed kaevamised katkestati, kuna Rakvere Maakonnavalitsus keeldus kultuurimaja ehitamisest. 1990. aastal katkestati ressursside puudumiste tõttu ning 1991. aastal jätkati pooleli jäänud kaevamistega. 1991. aasta dokumentidest tuli välja, et varasematel aastatel võetud mullaproovide dateeringud näitasid, et Teatrimäe ala olid inimesed asustanud juba I aastatuhandel. Kaevamistega paralleelselt konserveeriti väljakaevatud kloostri müüre, mis on nähtavad tänaseni. 
Rakvere Teatrimaja rajamise tõttu, korraldati 2015. aastal arheoloogilised välitööd, kust avastati kesk- ja uusaegseid kivimüüre ning kloostri kalmistu. Kaevamiste käigus kaevati välja viie indiviidi luid ilma panusteta ning peaga lääne poole. Pakutud on, et neid võidi sinna matta peale 1558. aasta Rakvere okupeerimist venelaste poolt. Leiumaterjalis esines: 13. sajandi jäänael, 16.-17. sajandi kontsaraud, keskaegset keraamikat, samast ajast peekrikatke ning rauaaja leide.
Osteoloogilistel tulemustel selgus, et viiest indiviidist neli olid mehed, kellest kaks jäid vanusevahemikku 18-20 aastat ning kaks neist olid neljakümnendates. Surnutel esinesid: erinevaid luupõletikke, luumurde ning koormuseid, mis võisid viidata pikkadele rännakutele.