tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
James Baker

James Addison Baker, III (sündinud 28. aprillil 1930) on Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik, Vabariikliku Partei liige. 
Ta oli Ronald Reagani valitsuse rahandusminister 1985–1988 ja Ameerika Ühendriikide riigisekretär George H. W. Bushi valitsuses 1989–1992. 
1981–1985 ja 1992–1993 oli ta Valge Maja personaliülem.
Samuel Morse

Samuel Finley Breese Morse (27. aprill 1791 Charlestown, tänapäeva Boston – 2. aprill 1872 New York) oli Ameerika Ühendriikide leiutaja ja maalikunstnik.
Tema tuntumad leiutised on juhtmeta elektromagnetiline telegraaf (1836) ja morsetähestik (1838).
Sajandi keskel oli Morse katoliikluse ja immigratsiooni vastase liikumise juht. 1836 kandideeris ta New Yorgi linnapeaks immigratsioonivastase Nativistliku Partei kandidaadina, aga kogus üksnes 1496 häält. Kui ta külastas Roomat, keeldus ta paavsti juuresolekul pead paljastamast, mispeale Šveitsi kaardiväelased tema juurde ruttasid ja tal mütsi peast maha lõid. Morse püüdis ühendada protestante katoliiklaste vastu, soovis keelata katoliiklastel riigiametnikena töötamise ja piirata sisserännet katoliiklikest maadest. Tema vend Sidney oli New Yorgi ajalehe Observer toimetaja ning tänu sellele sai Morse seal avaldada mitu kirja, kus ta kutsus inimesi üles võitlema ähvardava katoliiklusega. Neid artikleid avaldati korduvalt teisteski ajalehtedes. Muu hulgas uskus Morse, et Austria-Ungari valitsus ja katoliiklikud abiorganisatsioonid toetavad katoliiklaste immigratsiooni USA-sse, et saada see oma kontrolli alla. Ta oli ka orjuse pooldaja.
Tunnustus.
Samuel Finley Breese Morse valiti 1848. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Isiklikku.
Morse oli kaks korda abielus. 29. septembril 1819 abiellus ta New Hampshire'is Concordis Lucretia Pickering Walkeriga. Abielust sündis kolm last: Susan (1819), Charles (1823) ja James (1825). Pärast kolmanda lapse sündi suri Lucretia 7. veebruaril 1825. Seejärel abiellus Morse 10. augustil 1848 New Yorgi osariigis Uticas Sarah Elizabeth Griswoldiga. Sellest abielust sündis neli last: Samuel (1849), Cornelia (1851), William (1853) ja Edward (1857).
Picki tõbi

Picki tõbi on harva esinev neurodegeneratiivne haigus.
RHK-10s klassifitseeritakse Picki tõbe koodiga G31.0 – piirdunud ajuatroofia.
Picki tõbi algab tavaliselt 50.–60. eluaasta vahel. Iseloomulikud on aeglaselt süvenevad isiksuse muutused ja sotsiaalne degradatsioon, intellekti, mälu ja mõttekäigu häired koos apaatia, eufooria ja vahel ka ekstrapüramidaalnähtudega. Küllaltki iseloomulik on afaasia. Visualiseerumisel võib ilmneda aju frontaalsagara ja temporaalsagara eesmise osa atroofia. Neuroloogilisi sümptomeid tavaliselt ei esine. Psüühiliselt väljenduvat sündroomi – dementsust – kodeeritakse Picki tõve korral RHK-10 koodiga F02.0.
Haigus on nimetuse saanud saksa neuroloogi ja psühhiaatri Arnold Picki järgi.
Steven Chu

Steven Chu (sündinud 28. veebruaril 1948 Saint Louises Missouris) on Ameerika Ühendriikide füüsik ja riigitegelane, Nobeli auhinna laureaat.
Steven Chu pälvis 1997. aastal Nobeli füüsikaauhinna koos Claude Cohen-Tannoudji ja William Phillipsiga aatomite laserkülmutuse uurimise eest. Ta on tuntud kui kliimamuutuse asjatundja, kes on töötanud kaua aega taastuvate energiaallikate arendamise alal.
Ta on õppinud Rochesteri Ülikoolis ja California Ülikoolis Berkeleys, kus kaitses 1976. aastal doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi. 1987. aastast oli ta Stanfordi Ülikooli professor. 2004. aastast töötab ta Lawrence Berkeley Riikliku Labori direktorina.
Ta oli Barack Obama valitsuse energiaminister alates 21. jaanuarist 2009 kuni 22. aprillini 2013. Oma ametiajal toetas ta taastuvenergiat ja tuumaenergiat ning väitis, et fossiilkütuste kasutamise vähendamine on tarvilik globaalse soojenemise vastases võitluses.
2020. aasta seisuga on ta füüsika- ja keemiauuringuid edendava kõrgkooli ESPCI Paris teaduskomitee president.
Armiku raba

Armiku raba on raba Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Raba pindala on 205 hektarit. Raba asub Leikude küla territooriumil ning piirneb Kolu ja Põima külaga. Leikude küla alal jäid rabast kagusse varem Pakitu ja Telliskopli küla.
Turvast on võetud sealt juba ammustest aegadest (aunakohad, kraavitused), tänapäevani on näha nõukogudeaegne turbaväli.
Jakob von Sievers

Krahv Jakob Johann von Sievers (19. august (ukj 30. august) 1731 Rakvere – 11. juuli (ukj 23. juuli) 1808 Bauņi mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant), riigitegelane ja reformaator.
Elulugu.
Jacob Johann von Sievers sündis Satsu mõisniku Joachim Johann von Sieversi (1699–1770) ja Anna Magdalena von Sieversi (1710–1762) pojana. Tema isa oli Eestimaa rüütelkonna peamehele Jakob Johann von Tiesenhausenile kuulunud Rakvere, Kohala, Andja ja Aseri mõisa inspektor.
Ta võeti 12-aastaselt elama Peterburi, onu Karl von Siversi perre, kelle tütrega ka hiljem abiellus.
Venemaa keisririigi krahv.
1798. aastal andis keiser Paul I talle ja tema vendadele major Karl Eberhard von Sieversile (1745–1821) ja major Peter Christian von Sieversile (1754–1827) krahvitiitli. Diplom selle kohta väljastati 1802. aastal
Mõisavaldused.
Talle kuulusid Liivimaal Volmari kreisis Bauņi ("Bauenhof"), Mīlīte ("Neuhall") ja Vīķi ("Zarnau"), Ingerimaal Gadebusch ("Гадебуш"), Lopatino ("Лопатино"), Seltso ("Сельцо") ja Muratovo ("Муратово"), Minski kubermangus "Starostei Kasian", Polotski kubermangus "Rudnja" mõis ning Soomes "Sackala" kihelkond.
Perekond.
Jacob Johann von Sievers abiellus 1767. aastal Peterburis krahvinna Elisabeth von Sieversiga (1746–~1818), kelle vanemad olid Katariina II Ülemõuemarssal, "général en chef" Karl von Sievers (1710–1774) ja keiserliku õukonna kammerneitsi Benedikta Elisabeth Kruse (1725–1777). 
Jacob Johann von Sieversi ja Elisabeth von Sieversi abielust sündisid:
Varia.
Tema auks nimetas Venemaa keiser Aleksander I Msta jõge Volhovi jõega ühendava 10 kilomeetri pikkuse kanali Sieversi kanaliks.
Papüürus-lõikhein

Papüürus-lõikhein ehk papüürus ("Cyperus papyrus") on kõrreliste sugukonna lõikheina perekonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede liik. 
Välimus.
See pikk, tugev, lehitu veetaim võib kasvada 4–5 meetri kõrguseks. Jämedast, puitunud risoomist arenevad kolmnurkse läbilõike ja valge säsiga rohelised kõrred, mis moodustavad tiheda puhmiku. Iga kõrre tipus on tihe kimp õhukesi helerohelisi niitjaid, umbes 10–30 cm pikkusi õievarsi. Suve lõpuks ilmuvad õievarte tippu väikesed pruunid pähikud, millest arenevad pruunid pähklilaadsed viljad.
Risoomi nooremad osad on punakaspruunid ja kaetud paberjate kolmnurksete soomustega, mis katavad kõrre alumist osa. Soomuste näol on tegu redutseerunud lehtedega, nii et tegelikult ei ole päris õige nimetada papüürus-lõikheina "lehituks" taimeks.
Levila.
Papüürus-lõikhein on levinud kõikjal Aafrika märgaladel, kuid muutunud haruldaseks Niiluse deltas. Papüürus kasvab ka Madagaskaril, Sitsiilias ja Palestiinas. 
Kasvukoht.
Papüürus-lõikhein kasvab suurte kogumitena soodes, madalates järvedes ja jõgede kallastel. Sügavamas vees moodustab papüürus ujuva massi, mida nimetatakse "sudd"'iks.
Ökoloogia.
Sudaanis ja Egiptuses peetakse teda umbrohuks. Arvatakse, et Victoria ja Kioga järve papüürusetihnikutes kaob tänu aurumisele ja transpiratsioonile 50% Niiluse veest.
Kasutamine.
Taime säsist saadakse paberisarnast kirjutusmaterjali papüürust. Lisaks papüürusele on taimest tehtud ka paate, korve, köisi, sandaale jpm. Papüüruse noored võsud on söödavad. Taime kasvatatakse ka ilutaimena.
Aegmultipleksimine

Aegmultipleksimine ehk ajajaotusega multipleksimine (ingl "Time-Division Multiplexing", lühend TDM) on üks multipleksimise viisidest, mida rakendatakse peamiselt telekommunikatsioonivõrkudes. Selle edastuskanali tihendamise meetodi puhul toimub eri andmejadade edastamine järjestikku vahelduvate andmepakettidena edastuskanali kogu ribalaiuse ulatuses. Teisisõnu, sisendsignaalide andmed antakse edastuskanalisse ajavahemikes (ajapiludes), mis neile järgemööda avanevad.
Aegmultipleksimine on esimene multipleksimise meetod, mis võeti kasutusele juba 19. sajandi teisel poolel telegraafivõrkudes ja leiab edasist rakendust telefonivõrgus.
George P. Shultz

George Pratt Shultz (13. detsember 1920 New York – 6. veebruar 2021) oli Ameerika Ühendriikide majandusteadlane ja äritegelane. Ta oli Vabariikliku Partei liige.
Ta oli aastatel 1972–1974 rahandusminister Richard Nixoni valitsuses ja 1982–1989 Ameerika Ühendriikide riigisekretär Ronald Reagani valitsuses.
Andreas Osiander

Andreas Osiander (19. detsember 1498 Gunzenhausen – 17. oktoober 1552 Königsberg) oli saksa protestantlik usureformaator.
Osiander õppis enne reformatsiooni Ingolstadti ülikoolis preestriks ning määrati sellena 1520. aastal ka Nürnbergi ametisse, ta õpetas augustiinlaste ordus heebrea keelt. 1522. aastal teatas ta avalikult, et toetab Martin Lutheri õpetust. ning asus usupuhastust kuulutama. Tema tulist jutlust kuulas 1523. aastal ka Saksa ordu kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern, kes õige pea pärast seda hakkas luterlaseks. Osiander sai tema vaimseks mõjutajaks ja nad säilitasid tiheda kontakti kuni reformaatori surmani. 1525. aastal saavutas Osiander Nürnbergi protestantlikuks muutmise, samal aastal ta ka abiellus. 
1528. aastal aitas ta Albrechti vennal Georgil läbi viia luterlikku usupuhastust Ansbachis, seejärel osales ta 1530. aastal Augsburgi usutunnistuse kinnitamisel ning oli aasta hiljem ka Schmalkaldeni liidu sõlmimise juures.
1543. aastal aitas Osiander kaasa Mikołaj Koperniku raamatu "De revolutionibus orbium coelestium" trükkijõudmisele, seda hoolimata nii katoliiklaste kui ka teiste protestantide juhtide ägedast vastuseisust. Siiski pidi ta raamatus tegema teatavaid mööndusi, eemaldades osa Koperniku kirjutatust ja lisades oma mõttearendusi.
Leppimatu uue usu eest võitlejana olid Osianderile vastumeelt igasugused kokkulepped katoliiklastega. Kui keiser Karl V suutis protestante 1548. aastal rängalt lüüa ja vastu võeti Augsburgi interim, oli Osiander sunnitud Nürnbergist lahkuma. Ta tegutses lühikest aega Sileesias, 1549. aastal saabus aga Königsbergi oma vana tuttava hertsog Albrechti juurde. Samal ajal oli autoriteetseim protestant Philipp Melanchthon otsustanud Augsburgi interimi aktsepteerida ja püüdis luterlasi katoliiklastega lepitada. Hertsog Albrecht nägi selles, sarnaselt Osianderiga, ohtu protestantlikule usule tervikuna ja otsustas end sellest distantseerida. Preisimaa, mis asus väljaspool Saksa-Rooma riiki, osutus sel ajal ka ainsaks Saksa vürstiriigiks, kus protestandid said vabalt tegutseda. Seetõttu koondus sinna eri voole, mis peagi omavahel tülli läksid. Osianderil õnnestus saavutada aga hertsogi täielik toetus, ta valiti Königsbergi ülikooli esimeseks teoloogiaprofessoriks ning tema usuõpetusest kujunes Preisimaa ametlik usutunnistus. Kuid enamik Preisimaa teolooge teda siiski ei toetanud ning nõnda algas 1551. aastal tõsine vaidlus tema ja teiste vahel, mis lõppes tema ülikoolist lahkumisega. Osianderile jäi siiski hertsogi toetus ja 1552. aasta alguses esitas ta oma usuõpetuse lõpliku versiooni, mis keskendus õigeksmõistmisõpetusele. Seejärel suri ta ootamatult, kuid hertsog Albrecht kaitses tema ideid koos Osianderi väimehe Johann Funckiga veel ligi 15 aastat, kuni 1566. aastal Preisi maapäev otsustas viimaks siiski Wittenbergist lähtuvat ortodokssemat luterlust tunnistada.
Osianderi poeg Lukas ja tema pojad Andreas ning Lukas noorem olid samuti teoloogid.
Vahe (hulgateooria)

Hulgateoorias nimetatakse hulkade "A" ja "B" vaheks hulka, mille elementideks on need hulga "A" elemendid, mis ei ole hulga "B" elemendid. Teiste sõnadega, "x" on hulkade "A" ja "B" vahe element siis ja ainult siis, kui "x" on "A" element, kuid ei ole "B" element. 
Hulkade "A" ja "B" vahet tähistatakse tavaliselt "A"\"B". 
formula_1,
Definitsioon.
kus formula_2 tähistab konjunktsiooni.
Näited.
Näiteks hulkade {1, 2, 3, 4} ja {3, 4} vahe on {1, 2}.
Omadused.
Hulkade vahe tehtel on järgmised omadused: 
formula_3,
formula_4,
formula_5,
formula_6,
kus ∩ tähistab ühisosa ja ∪ ühendit. 
Täiend.
Hulkade vahe abil defineeritakse hulga täiend. Hulga "A" täiendiks universaalse hulga "U" suhtes nimetatakse hulka "U \ A" ja tähistatakse formula_7 või formula_8.
Täiend (hulgateooria)

Hulgateoorias nimetatakse hulga "A" täiendiks universaalhulga "U" suhtes hulkade "U" ja "A" vahet "U \ A". 
Hulga "A" täiendi tähis on formula_1 või formula_2.
formula_3,
Definitsioon.
kus formula_4 tähistab konjunktsiooni.
Omadused.
Hulkade täiendi leidmisel on järgmised omadused: 
formula_5
formula_6,
formula_7,
formula_8,
formula_9,
formula_10,
formula_11,
kus ∩ tähistab ühisosa ja ∪ ühendit.
Sümmeetriline vahe

Hulgateoorias nimetatakse hulkade "A" ja "B" sümmeetriliseks vaheks hulka formula_1, kuhu kuuluvad kõik hulkade "A" ja "B" elemendid, mis ei kuulu korraga hulkadesse "A" ja "B".
formula_2
Definitsioon.
kus \ tähistab hulkade vahet ja ∪ hulkade ühendit.
Näited.
Näiteks hulkade {1, 2, 3, 4, 5} ja {4, 5, 6, 7} sümmeetriline vahe on {1, 2, 3, 6, 7}.
Omadused.
Hulkade sümmeetrilise vahe leidmisel on järgmised omadused: 
formula_3,
formula_4,
formula_5,
formula_6,
formula_7,
formula_8,
Lõplik hulk

Matemaatikas nimetatakse lõplikuks hulgaks hulka, mille puhul mõnd naturaalarvu (kaasa arvatud null) saab nimetada tema elementide arvuks. 
Nii näiteks on hulk
formula_1
lõplik hulk, mille elementide arv on 4. Tühihulgal definitsiooni järgi elemendid puuduvad, st formula_2 on selle elementide arv, sellepärast loetakse seda lõplikuks hulgaks.
Lõpliku hulga formula_3 võimsust formula_4 samastatakse mõne naturaalarvuga. Näiteks kirjutatakse siis formula_5, et väljendada, et hulgal formula_3 on 4 elementi.
Hulka, mis ei ole lõplik, nimetatakse lõpmatuks hulgaks. 
Lõpliku hulga võib samaväärselt defineerida kui hulga, mis pole võrdvõimas ühegi oma pärisalamhulgaga (vt #Dedekindi definitsioon). 
Definitsioon.
Hulka formula_7 nimetatakse lõplikuks, kui leidub naturaalarv formula_8 (mis võib olla null,) nii, et leidub bijektsioon
formula_9
hulgast formula_7 kõikide arvust formula_8 väiksemate naturaalarvude hulgale formula_12. 
Selle definitsiooni järgi on tühihulk formula_13 lõplik, sest triviaalsel moel leidub bijektsioon hulgast formula_14 tühihulgale formula_15 (kõikide arvust formula_2 väiksemate naturaalarvude hulgale).
Nii näiteks on hulk
formula_17
lõplik, sest eksisteerib bijektsioon sellelt hulgalt hulgale 
formula_18
(vaata joonist).
Seevastu ei leidu bijektsiooni kõikide naturaalarvude hulgast
formula_19
lõplikule hulgale, nii et hulk formula_20 on lõpmatu.
Alternatiivse definitsiooni järgi nimetatakse hulka "S" lõplikuks, kui ta on tühihulk või kui leidub bijektsioon
formula_21
mõne naturaalarvu "n" korral. Arvu "n" nimetatakse hulga "S" võimsuseks.
Dedekindi definitsioon.
Teine lõpliku hulga definitsioon pärineb Richard Dedekindilt. See on niisugune: 
Hulka formula_3 nimetatakse lõplikuks, kui see ei ole võrdvõimas ühegi oma pärisalamhulgaga, vastasel juhtumil lõpmatuks. 
Tänapäeval räägitakse Dedekindi lõplikkusest ja Dedekindi lõpmatusest. .
Et matemaatilise induktsiooni teel näidata, et iga lõplik hulk on ka Dedekindi-lõplik, piisab, kui näidata järgmist: 
Ümberpöördult, iga Dedekindi-lõplik hulk formula_22 on ka lõplik, sest kui formula_22 oleks lõpmatu, siis peaks valikuaksioomi põhjal leiduma paarikaupa erinevate elementide formula_57 jada formula_58 Kujutus
on hästi defineeritud, sest kui formula_59, siis leidub üheselt määratud formula_60 nii, et formula_61. See näitab, et formula_22 on võrdvõimas oma pärisalamhulgaga formula_63 ja seetõttu ei ole ta Dedekindi-lõplik – mis on eeldusega vastuolus.
Seos

Seos (ladina keeles "nexus", saksa keeles "Verknüpfung") on objektide vastastikune tingitus või sõltuvus, mille puhul ühe objekti olemasolu, puudumine või muutumine on teise objekti olemasolu, puudumise või muutumise eelduseks. 
Alexander Gottlieb Baumgarteni järgi on seos "predikaat, millega miski on alus või järelm või mõlemad." ("Metafüüsika", § 14)
Immanuel Kant defineerib "Puhta mõistuse kriitikas" seose sellise ühendusena ("Verbindung"; mitmekesise sünteesina), mille puhul mitmekesine kuulub paratamatult kokku. Niisugune seos on näiteks aktsidentsi ja substantsi või tagajärje ja põhjuse vahel.
Berend Mellin

Berend Bernhardsson Mellin (25. märts 1608 Steninge mõis, Soome – 26. september 1690 Stockholm) oli Rootsi sõjaväelane, Käkisalmi lääni asehaldur; Vahnerowi, Batzwitzi ja Triglaffi härra; krahvide ja vabahärrade Mellinite suguvõsa esivanem. 
Sündis Vahnerowi ("Fahnrå"), Batzwitzi ("Bassewits") ja Triglaffi ("Tryglå") härra, rüütelmeister Bernhard Stakesson Mellini ja Anna Tweiselni (Zweiffeln; surnud 1608) pojana (teistel andmetel isa nimi Christoph Mellin). Tema ema oli Ellivere mõisniku Bernhard Tweiselni ("Zweiffeln") ja Andja mõisast pärit Dorothea Wrangelli tütar ja Ellivere pärija.
1668. aastal naturaliseeriti ta Rootsi aadliks ja immatrikuleeriti samal aastal Rootsi rüütelkonda aadlisuguvõsana nr. 736. 
Talle kuulusid Eestimaal Ellivere (Ellefer) ja Soomes Ala-Urpala mõis.
Ta on maetud Viiburi vanasse toomkirikusse (soome k. "").
Perekond.
Berend Mellin oli kolm korda abielus:
Baktria

Baktria on muinas-Pärsia maakond, mis asetses Kesk-Aasias. Selle pealinn oli Baktra. 
Kyros II Suur (umbes 600 eKr või 576 eKr–530 eKr), ahhemeniidide dünastiast Pärsia kuningas, Pärsia impeeriumi rajaja vallutas selle ning tegi sellest Pärsia maakonna.
Kui Vana-Makedoonia kuningas Aleksander Suur võitis Pärsia viimast valitsejat (334 eKr–330 eKr) Dareios III, üritas Baktria satraap Bessos organiseerida vastupanu Baktria kaudu. Aleksander vallutas ka Baktria 329–327 eKr ja sellest sai uue Makedoonia riigi maakond. Hiljem, diadohhide sõdade järel sai Baktriast hellenistliku Seleukiidide riigi osa. Aleksandri ja seleukiidide ajal asutati Baktrias uusi linnu (Ai-Khanoum) ning sinna saabus palju kreeka päritolu elanikke.
Kreeka-Baktria kuningriik.
Seleukiidid ei suutnud Baktriat valitseda ning aastal 225 eKr muutis satraap Diodotos Baktria ja 245 eKr ka Partia ning Hürkaania satraap Andragoras alad iseseisvaks. Baktriast sai niinimetatud Kreeka-Baktria kuningriik (250–125 eKr), mis hõivas maa-alasid ka Indiast. kuid lõpuks lagunes väiksemateks kuningriikideks. Viimased kuningad valitsesid veel kuni aastani 10 pKr.
Angie Stone

Angie Stone (sünninimi Angela Laverne Brown; 18. detsember 1961 Columbia, Lõuna-Carolina – 1. märts 2025) oli USA soullaulja.
Angie Stone oli kolmekordne Grammy auhinna nominent, viimati 2008. aastal.
Aleksandra Fjodorovna (1798–1860)

Aleksandra Fjodorovna (vene keeles Александра Федоровна; 13. juuli (vkj. 1. juuli) 1798 Berliin – 1. november (vkj. 20. oktoober) 1860 Peterburi) oli Venemaa keisrinna. Ta oli keiser Nikolai I abikaasa ja keiser Aleksander II ema.
Ta sündis Preisimaa kuninga Friedrich Wilhelm III ja Mecklenburg-Strelitzi printsessi Luise tütrena ning tema sünnijärgne nimi oli Friederike Luise Charlotte Wilhelmine. Tal oli kaks vanemat venda ning kolm nooremat õde ja kolm nooremat venda. Üks noorem vend ja üks noorem õde surid enne kaheaastaseks saamist, kõik ülejäänud õed-vennad elasid Aleksandra Fjodorovnast kauem.
Tema ema suri 19. juulil 1810, üheksa kuud pärast viimase lapse sündi. Friederike oli siis 12-aastane. Isa abiellus 1822. aastal naisega, kes oli Friederikest kaks aastat noorem, kuid Friederike oli selleks ajaks vanematekodust lahkunud. Isa teine abielu oli morganaatiline ja sellest lapsi ei sündinud.
Nime Aleksandra Fjodorovna sai ta 24. juunil 1817 pärast õigeusku üleminekut ja ristimist, nädal aega enne pulmi.
1. juulil 1817 abiellus ta suurvürst Nikolai Pavlovitšiga, kes sai Nikolai I nime all keisriks pärast oma venna Aleksander I surma 1. detsembril 1825. Aleksandra Fjodorovna krooniti keisrinnaks koos Nikolai I kroonimisega Moskvas 22. augustil 1826 (Venemaa Keisririik) ja Varssavis 12. mail 1829 (Poola kuningriik).
Aleksandra Fjodorovna abielust sündis neli poega ja kolm tütart:
Aleksandra Fjodorovna oli Venemaa naisharidusasutuste patroon.
Tema järgi on nimetatud Aleksandra teater ja Peterhofis asuv Aleksandria park.
Ta suri 20. oktoobril 1860 Peterburis ja maeti Peterburi Peeter-Pauli kindluse katedraali sama aasta 5. novembril.
Kellavere maastikukaitseala

Kellavere maastikukaitseala on kaitseala Lääne-Virumaal Vinni vallas.
Boriss Vladimirovitš

 
Boriss Vladimirovitš ("Борис Владимирович", 24. november 1877 Tsarskoje Selo – 9. november 1943 Pariis) oli Venemaa suurvürst, Vladimir Aleksandrovitši poeg ja Kirill Vladimirovitši noorem vend.
Vladimir Aleksandrovitš

Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš (Владимир Александрович, 22. aprill 1847 Peterburi – 17. veebruar 1909 Peterburi) oli Venemaa suurvürst, Aleksander II kolmas poeg.
1886. aasta juunis tegi suurvürst Vladimir, keisri ülesandel ringsõidu Baltimail ja külastas seoses sellega Pärnut, Kuressaaret, Liibavit, Võnnut, Riiat, Tartut, Paidet ja teisi linnu.
Tema adjutandiks oli kaardiväe polkovnik Erich Gerhard von Pistohlkors (1853–1935), kelle abikaasast Olga Valerianovnast (1865–1929) sai 1902 Vladimir Aleksandrovitši venna, suurvürsti Pavel Aleksandrovitši (1860–1919) teine abikaasa. 
Vladimir Aleksandrovitš lasi Peterburi rajada Vladimiri palee.
1897. aastal nimetas Tartu Ülikool ta Tartu Ülikooli auliikmeks. 
Ta pidas tähtsaid ametikohti sõjaväes. Olles kaardiväe ja Peterburi sõjaväeringkonna ülemjuhataja, andis ta 9. jaanuaril 1905 ajaloolise käsu tulistada rahvast, kes oli kogunenud Talvepalee juurde, et anda tsaarile üle palvekiri. Seda tulistamist nimetati veriseks pühapäevaks ja see vallandas 1905. aasta revolutsiooni.
Sama aasta oktoobris läks Vladimir Aleksandrovitš erru, põhjuseks tema vanima poja Kirilli skandaalne abielu.
Isiklikku.
Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš oli abielus Mecklenburg-Schwerini printsessi Mariega (1854–1920), keda hakati nimetama Maria Pavlovnaks. Abielust sündis viis last: 
Vladimiri vanema venna Aleksander III suguvõsa hukati Oktoobrirevolutsiooni ja sellele järgnenud sündmuste käigus täielikult. Sellepärast pärinevad Venemaa keisritrooni nõudlejad eksiilis kõik Vladimir Aleksandrovitšist.
Andrei Vladimirovitš

Andrei Vladimirovitš (vene keeles Андрей Владимирович; 14. mai 1879 Tsarskoje Selo – 30. oktoober 1956 Pariis) oli Venemaa suurvürst, Vladimir Aleksandrovitši poeg ja Kirill Vladimirovitši vend.
1921. aastal abiellus suurvürst Andrei Vladimirovitš morganaatiliselt endise priimabaleriini Matilda Kšessinskajaga.
Suurvürst on maetud Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule.
Aléxandros I

Aléxandros I (1. august 1893 Ateena – 25. oktoober 1920 Ateena) oli hellenite kuningas alates 1917. aastast kuni surmani.
Ta oli abielus Aspasia Manosega, kuid viimast ei loeta ametlikult kuningannaks.
Kaks ahvi hammustasid teda ja ta suri veremürgistusse.
Normeeritud ruum

Normeeritud ruum ehk normeeritud vektorruum on vektorruum, milles on defineeritud teatud kujutus – norm –, mis rahuldab normi aksioome.
Sissejuhatus.
Vektorruumi mõiste üldistab mõningaid tasandil paiknevate vektorite omadusi, kuid see ei sisalda vektori pikkuse mõiste üldistust. Normi aksioomide lisamine vektorruumi omadustele võimaldab üldistada ka vektori pikkuse mõistet. 
Normi aksioomid üldistavad vektori pikkuse järgmisi omadusi:
Nende omaduste üldistamisel saadakse normi aksioomid. Normeeritud ruumi elemendi norm on vektori pikkuse üldistus.
Definitsioon.
Normeeritud ruum üle korpuse "K" on vektorruum "V" üle korpuse "K", kus igale vektorile v ∈ "V" on seatud vastavusse v "norm" (tähis ||v||), mis on reaalarv, kusjuures mis tahes skalaari "a" ∈ "K" ja vektorite v, w ∈ "V" korral kehtivad järgmised tingimused:
Neid tingimusi nimetatakse normi aksioomideks. Nad üldistavad vektori pikkuse omadusi, mida on mainitud sissejuhatuses. 
Esitatud aksiomaatika sisaldab liiasust, sest aksioomist (2) järeldub, et ||0|| = 0, mis on osa aksioomis (1) väidetust.
Aksioomidest (1) ja (3) järeldub normi positiivsus
 formula_7.
Mõnikord arvatakse positiivsus normi aksioomide hulka.
Tavaliselt vaadeldakse normeeritud ruume üle reaal- või kompleksarvude korpuse või ka üle kompleksarvude korpuse mis tahes alamkorpuse. 
Kui rahuldatud on vaid viimased kaks aksioomi, siis räägitakse poolnormist.
Omadused.
Iga normeeritud ruum on ühtlasi meetriline ruum, mille meetrika on defineeritud kui
formula_8.
Tänu viimase meetrika, mida nimetatakse "normi poolt indutseeritud meetrikaks", olemasolule, võib rääkida koonduvusest normeeritud ruumides:
Norm on
 ||vn|| → ||v||.
||vn + wn — (v + w)|| → 0 
||"a"nvn — "a"v|| → 0 
Öeldakse ka, et meetrilises ruumis on "topoloogiline struktuur" (meetrika) "algebraliste struktuuridega" kooskõlas.
Normeeritud ruumides kehtib tagurpidi kolmnurga võrratus:
 |||v|| — ||w||| ≤ ||v — w||.
 Meetrilised ruumid ⊃ Normeeritud ruumid ⊃ Banachi ruumid ⊃ Hilberti ruumid ⊃ Eukleidilised ruumid
Klassifikatsioon.
Normeeritud ruumi nimetatakse täielikuks, kui selles iga fundamentaaljada koondub (meetrika poolt indutseeritud normis). Täielikku normeeritud ruumi nimetatakse
Vektorruum

Matemaatikas nimetatakse vektorruumiks hulka, milles on defineeritud "liitmine" ja "korrutamine skalaariga". Skalaarideks on tihti reaalarvud, kuid nendeks võivad olla ka kompleksarvud, ratsionaalarvud või üldiselt suvalise korpuse elemendid. Vektorite liitmine ja skalaariga korrutamine peab rahuldama teatud hulka nõudeid nn "vektorruumi aksioome", mis on loetletud all.
Vektorruumi elemente nimetatakse vektoriteks.
Vektorruumid on lineaaralgebra üheks keskseks mõisteks.
Definitsioon.
Tähistagu u, v ja w vektoreid ruumis "V" ja "a" ja "b" skalaare ehk korpuse "K" elemente. Vektorruumi aksioomid on järgmised:
Kui skalaarid vektorrruumis "V" kuuluvad korpusesse "K", siis räägitakse "vektorruumist üle" "K".
Baas ja dimensioon.
Baasi olemasolu annab hea intuitiivse ülevaate vektorruumide struktuurist. Vektorruumi "V" üle "K" "baasiks" nimetatakse lineaarselt sõltumatute vektorite hulka "B" = {vi| i ∈ "I"}, kus "I" tähistab "indeksite hulka", et "B" lineaarne kate moodustaks "V" = &lt;"B"&gt;. Teisisõnu iga vektor v ∈ "V" on esitatav järgmise lineaarkombinatsioonina
v = "a"1v"i"1 + "a"2v"i"2 + ... = ∑i ∈ "I" "a"iv"i"1
kus "a""i" ∈ "K" on skalaarid ja vektorid v"i" ∈ "B" baasi elemendid. Hulga "B" elementide arvu (või võimsust)nimetatakse vektorruumi "dimensiooniks" ehk "mõõtmeks" ja tähistatakse dim("V") või dim "V".
Igal vektorruumil on baas. Viimane järeldub Zorni lemmast, mis eeldab valikuaksioomi kehtivust. Zermelo-Fraenkeli hulgateoorias on baasi olemasolu valikuaksioomiga ekvivalentne. Ultrafiltri lemmast, mis on nõrgem kui valikuaksioom, järeldub, et vektorruumi kõik baasid on võrdvõimsad. Kui vektorruumi lineaarse katte moodustab mõni lõplik hulk, on eelseisev tõestatav otseselt hulgateooriale toetumata.
Kui vektorruumis on defineeritud skalaarkorrutis, siis saab defineerida baasvektorid, mis on
Sellist baasi nimetatakse ortonormaalseks baasiks.
Kaasruum.
Vektorruumi "V" kaasruumiks "V*" nimetatakse antud ruumil määratud pidevate lineaarsete funktsionaalide hulka.. Kaasruumi elemente nimetatakse ka kovektoriteks.
Lahutamine

"Lehekülg vahe on suunatud siia; Teiste tähenduste kohta artiklit Vahe (täpsustus)"
Matemaatikas nimetatakse lahutamiseks liitmise pöördtehet. Lahutamise tehtemärgina kasutatakse enamasti sümbolit "−" (miinusmärk). Selle tehte tulemust nimetatakse vaheks. Seega, kui arvude "a" ja "b" vahe on "c", siis tähistatakse seda järgmiselt:
formula_1
Arvu "b" nimetatakse lahutatavaks ehk vähendajaks ja arvu "a" nimetatakse vähendatavaks.
Omadused.
Lahutamistehtel on järgmised omadused:
formula_2
Viimased omadused kehtivad igas ringis, kusjuures esimese omadusega defineeritakse lahutamistehe.
Paarisarv

Paarisarv on täisarv, mille kahega jagamisel on tulemuseks täisarv. Teiste sõnadega, paarisarv on mis tahes arv "n", mis on esitatav kujul "n = 2k", kus "k" on täisarv.
Näited.
Esimesed paaris naturaalarvud on 0, 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16 ja 18.
Paarisarvude omadusi.
Paarisarvude hulk on kinnine liitmise, lahutamise ja korrutamise suhtes. See tähendab, et kahe paarisarvu liitmisel või lahutamisel saadakse alati paarisarv, ning kahe paarisarvu korrutamisel saadakse samuti alati paarisarv.
Paaritu arv

Paaritu arv on iga täisarv, mis ei jagu kahega. 
Paaritud arvud on parajasti need arvud "n", mis on esitatavad kujul "n = 2k + 1", kus "k" on täisarv.
Näited.
Esimesed paaritud naturaalarvud on: 1, 3, 5, 7, 9, 11, 13 ...
Paaritute arvude omadusi.
Paaritute arvude hulk on kinnine korrutamise, aga mitte liitmise suhtes. See tähendab, et kahe paaritu arvu korrutamisel saadakse alati paaritu arv. Kahe paaritu arvu liitmisel saadakse aga hoopis paarisarv.
Aspasia Manos

Aspasia Manos (4. september 1896 Tatoi – 7. august 1972 Veneetsia) oli Kreeka kuninga Aléxandros I abikaasa. 
Ta abiellus Aléxandros I-ga 4. novembril 1919, vähem kui aasta enne kuninga surma. Nende ainus laps, tulevane Jugoslaavia kuninganna Alexandra sündis 25. märtsil 1921. Pärast Konstantinos I restauratsiooni loeti Aléxandrose ja Aspasia abielu kehtetuks, see tunnustati uuesti 10. septembril 1922. Ka pärast seda ei loetud Aspasiat kuningannaks, vaid Kreeka ja Taani printsessiks.
Surnud 10. veebruaril

"Siin loetletakse 10. veebruaril surnud tuntud inimesi.
Korrutamine

Korrutamiseks ehk korrutamistehteks nimetatakse matemaatikas tehet, mis seisneb võrdsete liidetavate korduvas liitmises, ja selle tehte kõikvõimalikke üldistusi. Korrutamine on koos liitmise, lahutamise ja oma pöördtehte jagamisega üks aritmeetika neljast põhitehtest. Korrutustehte operande nimetatakse teguriteks ja tulemust korrutiseks. Korrutamise tehtemärgina kasutatakse enamasti sümboleid "·", "×" või kirjutatakse tegurid lihtsalt teineteise kõrvale. Tegurite "a" ja "b" korrutis esitatakse järelikult kujul
formula_1
Üldistused.
Üldiseimal juhul on korrutamine suvaline binaarne algebraline tehe, mille operande nimetatakse teguriteks ja tulemust korrutiseks. Seega on mõiste "korrutamine" üldalgebras seotud pigem terminoloogiaga kui konkreetse tehtega. Korrutamise omadused määrab algebraline struktuur, kus see tehe defineeritud on. Struktuurid, mille ainsaks binaarseks tehteks on korrutamine, on näiteks rühmad, poolrühmad ja monoidid. Neis pole korrutamine enam tingimata kommutatiivne, kuid on siiski assotsiatiivne. Rühmoidid on näide struktuuridest, kus on loobutud ka korrutamise assotsiatiivsusest.
Korrutustehte mittekommutatiivne üldistus on näiteks maatriksite korrutamine ja funktsioonide kompositsioon. Näide mitteassotsiatiivsest üldistusest on vektorkorrutis. Ülalantud definitsiooni ei mahu aga näiteks skalaarkorrutis, sest kahe vektori skalaarkorrutis pole vektor, vaid arv.
Kui algebralises struktuuris on lisaks korrutamisele defineeritud ka liitmine, siis eeldatakse enamasti, et korrutamine on liitmise suhtes distributiivne.
Katie Leung

Katie Liu Leung (sündinud 8. augustil 1987 Šotimaal North Lanarkshire'is Motherwellis) on Šotimaa näitleja.
Tema vanemad on Hongkongi immigrandid. Isal oli edukas restoran ja hiina toitu müüv ettevõte. Katie räägib vabalt kantoni hiina keelt.
Kuulsust on ta kogunud Cho Changina filmides "Harry Potter ja tulepeeker", "Harry Potter ja Fööniksi ordu", "Harry Potter ja segavereline prints" ning "Harry Potter ja surma vägised" esimeses ja .
2006 nimetati ta noore šotlase auhinna kandidaadiks, 2007 Šotimaa kõige stiilsemaks naiseks ja 2008 MTV muusikaauhinna kandidaadiks parima suudluse kategoorias (koos Daniel Radcliffe'iga).
Katie Leung on usutlustes öelnud, et ta ei hooli eriti näitlemisest ja soovib pigem kunsti õppida. 2008 astus ta Londoni Kunstiülikooli. Ta on öelnud, et tunneb kirge fotograafia suhtes. Siiski on Leung hiljem ka näitlemist õppinud.
Armand d'Athos

Armand d'Athos ehk Armand, Sillègue'i, Athose ja Autevielle'i isand (umbes 1615 – 21. detsember 1643) oli Prantsuse sõjaväelane (musketär).
Ta sündis Prantsuse Navarras Béarnis. Ta oli sõber Isaac de Porthau ja Henri d'Aramitziga, kes olid 
Alexandre Dumas'le inspiratriooniks Porthose ja Aramise tegelaskuju loomisel. 
Armand d'Athose järgi nimetas Dumas Athose. Ta oli lähedane sõber ka Artagnani krahviga ("d'Artagnan"), kes ta elu päästis. Armand hukkus 1643. aastal duellil.
Täis- ja murdosa

Matemaatikas nimetatakse reaalarvu täisosaks suurimat täisarvu, mis ei ole sellest arvust suurem. Reaalarvu murdosaks nimetatakse arvu ja selle täisosa vahet.
Näiteks arvu 3,67 täisosa on 3 ja murdosa on 0,67.
WC (räppar)

William L. Calhoun, Jr. (sündinud 1970), esinejanimega WC (hääldatakse "Dub-C", mitte "Double-U-C"), on Ameerika lääneranniku räppar. 
Ta sündis USA Texase osariigis, aga kolis juba lapsena Los Angelesse.
Karjäär.
WC alustas karjääri salajaste räpigruppidega, nagu näiteks Low Profile ja WC and the Maad Circle. Tema 1998. aasta soolodebüüt "The Shadiest One" jõudis esikahekümnesse lugudega "Cheddar", "Just Clownin'" ja "Better Days". 2002. aasta albumi "The Ghetto Heisman" lugu "The Streets" pääses samuti edetabelisse.
Isaac de Porthau

Isaac de Porthau (30. jaanuar 1617 – 13. juuli 1712) oli Prantsuse sõjaväelane (musketär).
Tema järgi on Alexandre Dumas loonud Porthose tegelaskuju oma romaanis "Kolm musketäri" ja selle järgedes.
Transpositsioon

Transpositsioon võib tähendada:
Matemaatikas
Mujal
Universaalhulk

Universaalhulgaks ehk universaalseks hulgaks nimetatakse hulka, mis sisaldab alamhulkadena kõiki antud probleemis või mõttekäigus vaadeldavaid hulki.
Universaalhulga mõiste abil defineeritakse hulga täiend. Universaalhulga täiendiks on tühi hulk.
Tõenäosusteoorias on universaalhulgaks kõikide vaadeldavas probleemis käsitletavate elementaarsündmuste hulk ning see sisaldab seega alamhulkadena kõiki vaadeldavaid sündmusi. Sealgi sõltub universaalhulga kuju käsitletavast probleemist. Näiteks täringu veeretamisele vastav universaalhulk on {1,2,3,4,5,6}, mis koosneb täringu silmade arvudest.
Involutsioon (matemaatika)

Involutsiooniks nimetatakse matemaatikas teisendust, mis ühtib oma pöördteisendusega.
Omadused.
Iga involutsioon on bijektiivne.
Näited.
Triviaalne näide involutsioonist on samasusteisendus. Tüüpilised näited on veel arvuga -1 korrutamine aritmeetikas ja kaaskompleksi võtmine.
Alexandros

Alexandros (Ἀλέξανδρoς) või Aléxandros on olnud mitme tuntud ajaloolise või mütoloogilise isiku nimi.
Aléxandros on ka eesnimi.
Politsei- ja Piirivalveameti lennusalk

Politsei- ja Piirivalve lennusalk on Politsei- ja Piirivalveameti üle-eestiline üksus, mis kuulub teabehaldus- ja menetlusosakonna koosseisu ning tegeleb piirikontrolli, otsingu- ja päästetöödega. 
Ajalugu.
Üksuse juured on aastas 1992, kui moodustati Piirivalveameti lennuosakond. 8. veebruaril 1993. aastal loodi Riigi Piirivalve Lennueskadrill, mille ülemaks määrati Arvo Palumäe. Tegevust alustati kahe Saksamaalt annetuseks saadud L-410 lennukiga, mis anti üle 23. veebruaril 1993. Alates 1993. aastast osaleti nende lennukitega Helsingi Komisjoni lendudel. 1. septembril 1994 moodustati selle üksuse baasil Eesti Riiklik Lennusalk. Samal aastal osaleti L-410 lennukiga parvlaeva Estonia päästeoperatsioonis.
See sündmus oli üheks ajendiks uue kopterieskadrilli loomisel. 7. detsembril 1995 andis Saksa Õhupääste Eestile üle neli Mi-8 kopterit ning Soomes hakati välja õpetama kaht esimest pinnaltpäästjat. 22. aprillil 1997 läks üksus uuesti piirivalve koosseisu ja nimetati ümber Piirivalve Lennusalgaks. Aastail 2007–2011 hangiti uued AW139 kopterid, mis asendasid vananenud Mi-8 koptereid. 2010. aastal viidi lennusalk Politsei- ja Piirivalveameti koosseisu, piirivalveosakonna alla. 11. septembril 2013 avati uus kordonihoone ja kopteriangaar Kuressaare lennuväljal. Seoses 2014. aasta reformiga Politsei- ja Piirivalveametis, viidi lennusalk teabehaldus- ja menetlusosakonna alla.
Kolm AW139 kopterit jõudsid Eestisse vastavalt 2007. aastal, 2008. aastal ja 2011. aasta veebruaris. Pika peale tekkisid aga probleemid keskikka jõudnud kopteritele varuosade saamisega. Lisaks on jäätumisvastane seade vaid ühel kopteril ning seegi ei ole töökindel. Nii arutati juba 2017. aastal võimalust soetada neljas kopter, et tagada pidev valmisolek väljalendudeks. Koroonapandeemia perioodil kaaluti ka kahe kopteri soetamist, kuid nendega seotud püsikulusid peeti liiga kõrgeteks. Seoses kaablilõhkumistega Läänemerel asuti aga taas analüüsima, milliseid koptereid Eesti vajab ning võimalusena tõusis üles ka kogu kopteripargi väljavahetamine.
David Guetta

David Guetta, sünninimega Pierre David Guetta (sündinud 7. novembril 1967 Pariisis) on prantsuse DJ ja produtsent. Ta on DJ-na tegutsenud aastast 1984.
Isiklikku.
Tema poolvend on ajakirjanik ja aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige.
Piirivalveamet

Piirivalveamet oli Siseministeeriumi hallatav valitsusasutus, mis juhtis kogu Eesti piirivalve tegevust aastatel 1991–2009.
Ajalugu.
Eesti Riiklik Piirikaitseamet moodustati Eesti NSV Valitsuse määrusega 8. aprillil 1991. 15. juulil 1991 moodustati Riikliku Tolliameti ja Riikliku Piirikaitseameti baasil Riiklik Tolli- ja Piirikaitseamet Eesti Vabariigi riigiministri valitsemisalas. 29. augustil 1991 reorganiseeriti Riiklik Tolli- ja Piirikaitseamet Eesti Vabariigi Riigi- ja Piirikaitseametiks Eesti Vabariigi riigiministri valitsemisalas. 
Eesti Vabariigi valitsuse 28. veebruari 1992. aasta määrusega reorganiseeriti Eesti Vabariigi Riigi- ja Piirikaitseamet ja moodustati Eesti Vabariigi Piirivalveamet.
Alates 1995. aastast sai Piirivalveameti ülesandeks merepääste Eesti vetes, mida koordineeris merepäästekeskus MRCC Tallinnas ja merepääste alamkeskus ARCC Kuressaares. Alates septembrist 2000, pärast Alambra reostusjuhtumit, sai Piirivalveamet ülesandeks ka reostustõrje Eesti vetes.
1. jaanuaril 2010 ühendati Politseiamet, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Piirivalveamet ning Kodakondsus- ja Migratsiooniamet. Siseministeeriumi haldusalasse loodi nende asemel Politsei- ja Piirivalveamet.
1. novembril 2014 algatas Piirivalveameti endine peadirektor Tarmo Kõuts pöördumise riigikogu poole, et taastada Piirivalveamet iseseisva paramilitaarse organisatsioonina, mis alluks otse siseministeeriumile ja sõjaolukorra puhkedes kaitseväe ülemale.
Koosseis.
Piirivalveameti koosseisu kuulusid järgmised üksused:
Lisaks tegutses piirivalveameti juures Eesti Piirivalve Ohvitseride Kogu.
Eesti Piirivalve Ohvitseride Kogu

Eesti Piirivalve Ohvitseride Kogu (EPOK) on Eesti Piirivalve ohvitsere nii piirkondlikult, erialaselt kui ka ohvitserikutselt ühendav mittetulundusühing. Kogu eesmärk on ka oma liikmete perede toetamine.
EPOK asutati 16. veebruaril 1923. Kogu taasasutati 22. juunil 1992 ning registreeriti mittetulundusühinguna ümber 1996. aastal. Kogul oli 2009. aasta algul pisut alla 400 liikme.
Nullvektor

Lineaaralgebras nimetatakse nullvektoriks vektorruumi aditiivse rühma ühikelementi. Nullvektorit tähistatakse sümbolitega
formula_1 või formula_2
Eukleidilises ruumis (näiteks tasandil) on nullvektoriks määramata suunaga vektor, mille pikkus on null.
Savikivimid

Savikivimid (inglise "argillaceous rocks") on peamiselt savist ja aleuriidist koosnevad settekivimid.
Savikivimid on kõige laiemalt levinud settekivimid. Kõigist maakoore ülemises osas paiknevaist settekivimeist moodustavad savikivimid 44...56%.
Savikivimite hulka kuuluvad argilliit, savikilt, savikivim, mudakivim ja aleuroliit. Vahel arvatakse savikivimite hulka ka setted savi, muda ja aleuriit. Savikivimeist saavad moondudes kildad.
Aleuriit on peeneteraline sete, millest saab mattudes ja kivistudes aleuroliit. Savi koosneb aleuriidist veelgi väiksematest osakestest ehk savimineraalidest. Savist saab kivistudes savikivim. Savi ja aleuriidi vesine segu on muda. Muda kivistumisel tekkinud kivimit nimetatakse mudakivimiks (kildalisuseta) või savikildaks (kildalisuse esinemise korral). Kõigi nende kergel moondel (osa savimineraale kristalliseerub ümber peamiselt vilkudeks) tekib argilliit. Moonde jätkumisel, kui kõik savimineraalid on ümberkristalliseerunud, saab argilliidist moondekivim kilt.
Tegusõna

 
Tegusõna ehk verb ehk pöördsõna on sõnaliik, millesse kuuluv sõnavorm väljendab tegevust ja on lauses kõige sagedamini öeldis või kuulub öeldise koosseisu.
Eesti keel.
Eesti keeles on pöördsõnal viis morfoloogilist kategooriat: 
Kõik viis kategooriat ei saa kunagi ühes tegusõnavormis väljenduda.
Morfoloogiliste kategooriate avaldumisvõimaluste ja sõnavormi süntaktiliste kasutusvõimaluste poolest jagunevad tegusõnavormid järgmiselt: 
Vormiliselt jagunevad tegusõnad järgmiselt: 
Tähenduslikult saab tegusõnu jagada mitut moodi. Seejuures lähtutakse sellest, milline on 
Tegevuse ja osalise suhte järgi eristatakse 
Teise liigituse järgi eristatakse 
Tegevuse kestuse põhjal eristatakse
Mõnikord eristatakse eraldi ka algust märkivaid ehk inhoatiivseid tegusõnu.
Tegusõna pöördeline vorm.
Tegusõna pöördeline ehk finiitne vorm võib lauses esineda öeldisena või kuuluda öeldise koosseisu. Tegusõna pöördelises vormis avalduvad tegusõna morfoloogilised kategooriad.
Näiteks lauses "Ma käisin eile kinos" on "käisin" tegusõna pöördeline vorm, mis esineb öeldisena ja väljendab pöördekategooriast ainsuse 1. pööret, tegumoekategooriast isikulist tegumoodi, ajakategooriast lihtminevikku, kõneviisikategooriast kindlat kõneviisi ja kõneliigikategooriast jaatavat kõnet.
Tegusõna pöördelised vormid on
Minimaalne täielik lause ehk tüüpiline lause on grammatiliselt kujundatud ja intonatsiooniliselt vormistatud. Selline lause väljendab terviklikku mõtet ning on täislause ehk ehituselt täielik lause. 
Minimaalne täielik lause koosneb tüüpiliselt tegusõna pöördelisest vormist ja selle juurde kuuluvatest nominaalsetest liikmetest, mida tavaliselt on vähemalt üks, näiteks "Poiss jookseb võimlasse".
Tegusõna käändeline vorm.
Tegusõna käändeline ehk infiniitne vorm tavaliselt lauses iseseisvalt ei esine ning pöördsõna morfoloogilised kategooriad väljenduvad selles vaid puudulikult. Tegusõna käändelistel vormidel puuduvad mitmed tegusõnale omased tunnused ning nad lähenevad sõnaliigilt nimi-, omadus- ja määrsõnadele.
Näiteks lauses "Ma olen seda lavastust juba näinud" on "näinud" tegusõna käändeline vorm, mis täidab öeldise ülesannet ainult koos sõnavormiga "olen" ning milles väljendub pöördsõna kategooriatest aeg (mineviku näol) ning tegumood (isikulise tegumoe näol).
Tegusõna käändelised vormid on
Fleksioon

Fleksioon (ladina sõnast "flexio" 'paindumine') ehk fusioon on sõnavormide moodustamise viis, mille korral eri morfeemid mõjutavad üksteist nii, et sõnavormi pole võimalik jagada eri tähendust kandvateks osadeks.
Keeli, mille sõnamuutmises domineerib fleksioon, nimetatakse flekteerivateks ehk fusiivseteks keelteks.
Zorni lemma

Zorni lemma ehk Kuratowski-Zorni lemma on oluline hulgateooria teoreem, mis ütleb: 
 Kui osaliselt järjestatud hulga iga lineaarselt järjestatud alamhulk on ülalt tõkestatud, siis leidub sellel hulgal maksimaalne element.
Zorni lemma kehtib, kui eeldatakse valikuaksioomi. Õigupoolest on see Zermelo-Fraenkeli hulgateoorias valikuaksioomiga ekvivalentne: Zorni lemmat eeldades on omakorda võimalik tõestada valikuaksioom. Zorni lemma on ekvivalentne ka Zermelo teoreemiga.
Ajalugu.
Max Zorn sõnastas 1935 "maksimumiprintsiibi" , millele John Tukey pani nimeks "Zorni lemma". Sarnase oli varem sõnastanud Kazimierz Kuratowski aastal 1922 , mistõttu Zorni lemmat nimetatakse ka Kuratowski-Zorni lemmaks. 
Zorn sõnastas oma maksimumiprintsiipi hulkade ahelate jaoks, mille järjestus on määratud sisalduvusseose kaudu. Ahel on definitsiooni järgi niisugune hulkade süsteem, mille igast kahest elemendist üks on teise alamhulk. Hulkade süsteem on definitsiooni järgi kinnine, kui iga selle elementide ahela ühend sisaldub selles süsteemis. Maksimumiprintsiip väidab, et igal kinnisel hulkade süsteemil leidub maksimaalne element, st hulk, mis ei ole selle hulkade süsteemi ühegi teise elemendi pärisalamhulk.
Rõhk (keeleteadus)

Rõhk on suurenenud hääldusintensiivsus, mis avaldub sõna teatud silpide hääldamisel.
Rõhu peaülesanne on muuta kõne rütmiliseks, sest rütmilist kõnet on kergem artikuleerida ja tajuda.
Rõhk võimaldab silpi hääldada kahel viisil – rõhuliselt või rõhutult.
Rütm ja rõhu koht.
Rõhk võib olla fikseeritud, vaba või tooniline.
Fikseeritud rõhu puhul eristatakse keeli, kus 
a) rõhk on peaaegu alati esimesel silbil (eesti, soome, mokša, ungari, läti ja muudes keeltes); 
b) rõhk on peaaegu alati viimasel silbil (armeenia, tadžiki, pärsia, udmurdi ja muudes keeltes); 
c) rõhk on peaaegu alati eelviimasel silbil (ketšua, poola, esperanto ja muudes keeltes); 
d) rõhk on tagant kolmandal silbil (makedoonia keeles).
Vaba rõhk on rõhk, mis saab olla ükskõik millisel silbil, olenedes konkreetsest sõnast. Vaba rõhuga keeltes võib rõhust sõltuda sõna tähendus. Vaba rõhk on järgmistes keeltes: inglise, saksa, rootsi, hispaania, portugali, itaalia, leedu, vene, ukraina, valgevene, kreeka ja teistes keeltes.
Tooniline rõhk on rõhk mitme erineva tooniga, rõhk on sõna igal silbil. Tooniline rõhk on omane jaapani, korea, hiina ja teistele keeltele.
Rõhk eesti keeles.
Eesti keeles on tavaliselt rõhk esimesel silbil.
Rõhu ülesandeks on tähistada sõna algus.
Kui sõna on pikem, siis 3. või 5. silbil võib olla kaasrõhk. Samuti võivad kaasrõhud olla liitsõna iga osa esimesel silbil.
Patogeen

Patogeen (ka patogeenne mikroob, tõvestav mikroob) on mikroorganism, harvem ka keemiline aine, mis kutsub taim- või loomorganismis esile haigusi.
Mikroorganismidena võivad patogeenid olla mitmed bakterid, seened, vetikad ja parasiidid, aga ka viirused ja prioonvalgud. 
Nende toodetavaid mürgiseid aineid nimetatakse mikroobitoksiinideks.
Bakterid.
Bakterid on ainuraksed eeltuumsed organismid, kes suudavad iseseisvalt paljuneda ning kasvada. Enamik baktereid on teistele elusorganismidele ohutud või isegi kasulikud, kuid on olemas ka bakterid, kes on teistele organismidele patogeenideks ja põhjustavad infektsiooni. Bakterid on võimelised põhjustama infektsiooni kahte moodi: tootes toksiine või mõjutades immuunsüsteemi enda organismi ründama. 
Staphylococcus aureus näiteks tekitab tugevat infektsiooni näiteks inimese nahal või kopsudes, tootes inimorganismile toksilisi aineid. 
Seened.
Seened on heterotroofid, kes on võimelised olenevalt liigist toituma nii surnud organismidest kui ka eluskudedest. Elusorganismidest toituvate seente hulka kuuluvad ka parasiitseened, kes eritavad elutegevuse käigus patogeenseid aineid – mükotoksiine. Patogeenseid seeni, kes on ka inimorganismile ohtlikud, on teada ligikaudu 300. Näiteks on seente põhjustatud kandidoos.
Vetikad.
Vetikad on enamjaolt teistele organismidele ohutud, kuid leidub ka patogeenseid liike. Näiteks võib rohevetikate rühma kuuluv "Prototheca" põhjustada koertel, kassidel, veistel ja ka inimestel prototekoosi.
Parasiidid.
Parasiidid, näiteks helmindid ja algloomad on väga levinud inimeste ja koduloomade seas. Parasiidid toituvad organismis leiduvatest toitainetest ja seetõttu koormavad peremeesorganismi. Parasiitide põhjustatud haigused on levinud troopilistes paikades, kuid võivad esineda kõikjal maailmas. 
Kõige tavalisem viis parasiitidega kokkupuutumiseks on ebahügieeniline keskkond või saastunud toit.
Viirused.
Viirused on olemuselt proteiinikapslis kaitstud DNA või RNA osa, mis ründab organismi sattudes rakke, et end paljundada. Paljud viirused esinevad kehas "lainetena", olles vahepeal passiivses olekus. Passiivse perioodi vältel peremeesorganismil haigussümptomeid ei esine. 
Valgud.
Prioonid esinevad kui valgumolekulid on valesti "kokku pakitud" või ebanormaalselt muutunud. Need on võimelised endasarnaseks muutma ka terveid valke. Prioonide põhjustatud tuntuim haigus on hullulehmatõbi ehk veiste spongiformne entsefalopaatia (BSE), mis mõjutab surmavalt veise närvisüsteemi.
Terrigeensed setted

Terrigeensed setted on madalmerelised setted, mis koosnevad peamiselt maismaalt pärit settematerjalist.
Terrigeensed setted on maismaa kivimite murenemissaadused, mis kantakse merre peamiselt liiva ja saviosakestena. Terrigeensed setted koosnevad peamiselt silikaatseist mineraalidest.
Püha Laurentsiuse kirik

Püha Laurentsiuse kirik võib tähistada: