tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
James Clerk Maxwell

James Clerk Maxwell (13. juuni 1831 Edinburgh – 5. november 1879 Cambridge) oli šoti füüsik ja matemaatik, elektromagnetilise väljateooria rajaja.
Tema tähtsaimate saavutuste seas on Maxwelli võrrandite koostamine – elektromagnetismi ühtse teooria rajamine. Samuti töötas ta välja Maxwelli jaotuse, statistilise vahendi, kirjeldamaks gaaside kineetilist teooriat. Need kaks avastust aitasid teha sissejuhatuse tänapäeva füüsikasse, rajades teed erirelatiivsusteooriale ja kvantmehaanikale.
Kui ta oli 14-aastane, kutsuti ta rääkima Edinburghi Kuningliku Seltsi teadlastele oma geomeetriaalastest töödest. 24-aastaselt sai temast Aberdeeni ülikooli professor. Kümme aastat hiljem pühendus ta elektri- ja magnetismiuuringutele. 34-aastaselt sai temast Cambridge'i ülikooli esimene eksperimentaalfüüsika professor ning tema ajal rajati kuulus Cavendishi laboratoorium, mis nimetati Henry ja William Cavendishi järgi.
Mõned aastad varem oli Michael Faraday juhtinud tähelepanu sellele, et magnet- ja elektriväljal on "jõujooned", mida ta püüdis piltlikult kujutada. Maxwell lõi selle nähtuse seletamiseks matemaatilise teooria. Ta märkis, et kui liigutada magnetit edasi-tagasi, tekivad lained, mis liiguvad üle Faraday jõujoonte.
Maxwell tõestas, et valgus kujutab endast ülikiireid laineid jõujoontel. Laineid hakati nimetama elektromagnetlaineteks. Samuti tõestas ta matemaatiliselt, et peavad eksisteerima teistki laadi lained, mille lainepikkus erineb valguse omast. Ta suri küll enne, kui jõudis oma katsed lõpuni viia, kuid praegu teame, et raadiolained, mikrolained, infrapunakiired, ultraviolett-, röntgen- ja gammakiired on elektromagnetlained.
Juba paarsada aastat olid teadlased pead murdnud Saturni rõngaste üle: kuidas on võimalik, et need katki ei lähe, planeedist eemale ei triivi või planeedile ei lange? Maxwell kulutas kaks aastat tõestamiseks, et tahkest materjalist rõngad ei oleks stabiilsed, aga vedelikust koosnevates rõngastes tekiksid lainejõud, mille tagajärjel koonduks rõngaste aine suurtesse mullidesse. Seda aga ei täheldata. Maxwell järeldas, et rõngad peavad koosnema tohutust hulgast pisikestest tahketest osakestest, millest igaüks tiirleb ümber planeedi teistest sõltumatult. Selle avastuse eest sai ta 1859. aastal Adamsi auhinna, mida Cambridge'i ülikool annab välja matemaatikaalase teadustöö eest Suurbritannia elanikele ja millega kaasnes auhinnaraha 130 naelsterlingit. 1980. aastal tõestas Voyageri programm, et Maxwellil oli õigus.
James Clerk Maxwell on tuntud ka esimese värvifoto tegijana (1861).
1857. aastal abiellus Maxwell vaimuliku tütre Katherine Mary Dewariga. Edaspidi töötas Katherine oma abikaasa assistendina ja uuris ise näiteks gaaside viskoossust. James Maxwell oli oma naisest seitse aastat noorem. Neil ei olnud lapsi.
Tunnustus.
James Clerk Maxwell valiti 1875. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks ning ta oli Londoni Kuningliku Seltsi ja Edinburghi Kuningliku Seltsi liige.
Messing

Valgevask ehk messing on vase ja tsingi sulam, milles on 5...45% tsinki.
Füüsikalised omadused.
Messingi tihedus on sõltuvalt koostisest 8400–8700 kg/m³. 
Messing on paremini sepistatav kui pronks või tsink. Suhteliselt madala sulamistemperatuuri (olenevalt koostisest 900–940 °C) ja sulametalli voolamise omaduste tõttu on teda suhteliselt lihtne valada.
Messingi erisoojus on 0,377 kJ/kg/K.
Kasutus.
Heade akustiliste omaduste tõttu kasutatakse messingit sageli puhkpillide valmistamiseks.
Alumiiniumilisand muudab messingi tugevamaks ja korrosioonikindlamaks. Alumiiniumilisandi korral moodustub messingi pinnale väga kasulik alumiiniumoksiidi Al2O3 kiht. See on nii õhuke, et on õigupoolest läbipaistev, ja kahjustuse korral paraneb iseenesest. Samamoodi mõjub tinalisand. Neid kaht metalli kasutatakse niinimetatud mereväemessingite koostises, mis on mõeldud kokku puutuma mereveega. Raud, alumiinium, räni ja mangaan muudavad messingi kulumis- ja purunemiskindlamaks.
Tänapäeval taaskasutatakse umbes 90% messingist. Messing ei magneetu ja sellepärast eraldatakse messingit vanametallist võimsate magnetite abil: ülejäänud vanametall jääb magneti külge, messing mitte.
Vasesisaldus muudab messingi antiseptikuks. Olenevalt tüübist ja kontsentratsioonist hukkuvad haigusetekitajad mõne minuti kuni mõne tunni jooksul, kui nad messingiga kokku puutuvad. Messingi antiseptilisi omadusi on tähele pandud juba sajandeid, aga laboratoorselt tõestati need 1983.
Tsangyang Gyatso

Tsangyang Gyatso (1683–1706) oli VI dalai-laama. 
Ta sündis Tawangis tertön Tashi Tenzini peres. Tema ema Tsewang Lhamo oli kuninglikust soost. Legendide kohaselt väidetakse alati, et selliste kõrgete isikute sünni puhul ilmnevad mitmesugused imed. Sama kehtib ka VI dalai-laama sünni puhul. Kui tema ema Tsevang raseduse esimesel kuul käsikiviga otra jahvatas, hakkas viljakasti kogunema vesi.
Veel on legend, mis räägib, et kui Tsewang jõi allikast vett, ilmus allikavette piim.Seda kohta hakati kutsuma Oma-Tsikang.
Poisi sündides pandi talle nimeks Sanje Tenzin. Ta keeldus juba esimesel elupäeval ema rinnapiimast.
Hiljem oli juhus, kus Tsangyangi nägu paistetas nii üles, et tal oli võimatu silmi avada. Kohale kutsuti kaks erakut, kes tegid puhastusriituse ja ütlesid, et laps peab saama uue nime. Sellest ajast sai ta endale nimeks Ngawang Gyamtso.
Endeid ja sümboolseid märke tema suursuguse sünni kohta oli unes näinud juba tema vanaisa, kes nägi, et lapsuke on Dorje Dakpa kaitse all. Tema ema nägi kanga kudumise ajal hetkeks suikudes, et suur uhke seltskond saabus nende majja ja viis Ngawang Gyamtso endaga kaasa. Isapoolne vanaema nägi taevas kahte päikest jne.
Tsangyang Gyatso viidi Potalasse alles noore poisina, kuna eelneva V dalai-laama surma oli tema regent rahva eest kaua varjanud ja uue kehastuse otsingud algasid seepärast hiljem. Tsangyang Gyatso jõudis Lhasasse alles 13-aastaselt ning tema huvi tantrismi ja luule vastu sai talle saatuslikuks.
Troonilt kõrvaldamine.
Tema munga kohta eksklusiivse elustiili peale reageeriti lihtsalt. Ligdan Khaan teatas, et tegemist on vale kehastusega ja viis ta kaasa mongolite laagrisse Lhalu'sse Lhasa lähedal.
28. juunil 1706 kuulutas Ligdan khaan uueks, "tõeliseks" dalai-laama kehastuseks Ngwaang Yeshi Gyatso. See oli esimene kord ajaloos, kus eluviisilt ebasobiv dalai-laama vahetati uue ja sobivama vastu. Ametlik väide on, et Tsangyang Gyatso suri Kukunorist lõuna pool, teel Pekingisse (oletati ka tapmist).
Rahva seas on liikunud palju jutte temast pärast Potala troonilt tagandamist. Mongolite hulgas on levinud legendid VI dalai-laama elust kuni kõrge vanuseni. Sinna juurde käivad lood, millised kloostrid ta Mongoolias rajas ja milliseid imetegusid tegi.
Gloucesteri hertsog

Gloucesteri hertsog (inglise keeles "Duke of Gloucester") on kuninglik hertsogitiitel Ühendkuningriigi aadlis.
Tiitlit on alates 1385. aastast loodud viis korda, viimati 1928. aastal kuningas George V pojale prints Henryle. Pärast Henry surma 1974. aastal päris tiitli ta poeg prints Richard.
Edward Middlehamist

Edward Middlehamist (ka Edward Plantagenet või Middlehami Edward, inglise Edward of Middleham; 1473 Middlehami linnus – 31. märts või 9. aprill 1484 Middlehami linnus) oli Walesi prints aastast 1483 kuni surmani.
Tema vanemad olid Richard III ja kuninganna Anne.
Efektiivne kontsentratsioonitegur

Efektiivne kontsentratsioonitegur on mõiste tugevusõpetusest, mis näitab mingi detaili tugevuse alanemist pingekontsentraatori tõttu. Tugevuse alanemine määratakse pingekontsentraatorita detaili tugevuspiiri ja antud pingekontsentraatoriga detaili tugevuspiiri suhtega. Tähis k. formula_1, kus 
Katsed näitavad, et staatilisel koormamisel plastsetest materjalidest detailide jaoks praktiliselt k=1, seega pingekontsentraatori mõju on vaja arvestada ainult habraste, väheplastsete materjalide ning dünaamiliste koormuste puhul.
Tosna

Tosna (vene "Тосна", soome "Tusinajoki", "Tuusnanjoki") on jõgi Euroopas Venemaa Leningradi oblastis. 
Voolab valdavalt põhja, suubub vasakult Neevasse. Pikkus 127 km.
Jõe lähedal asub Krasnõi Bori asula.
Lihhi ahelik

Lihhi ahelik ehk Surami ahelik (gruusia ლიხის ქედი (Lihhis khedi)) on mäestik Gruusias. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 1925 meetrit. Ühendab Suur- ja Väike-Kaukasust. 
Üle Lihhi aheliku pääseb läbi 949 m kõrgusel asuva Surami kuru, mis ühendab Ida- ja Lääne-Gruusiat.
Sarki saar

Sark (inglise keeles; prantsuse keeles "Sercq", normanni keele sarki dialektis "Sèr, Cerq") on Guernsey koosseisus Briti kroonile kuuluv saar La Manche'i väinas, üks Kanalisaartest. 
Sarki pindala on 5,15 km². Saar on kaljune, kuni 114 m kõrge. Saarel on umbes 600 elanikku.
Saarel kaotati feodaalkord aastal 2008.
Saarel on keelatud autotransport. Transpordivahenditena kasutatakse traktoreid, jalgrattaid ja mopeede. 
2011. aastal tunnistas Rahvusvaheline Tumeda Taeva Ühing saare esimeseks tumeda taevaga saareks.
Sark kuulus antiikajal gallialastele, kuni Rooma riik nad 56 eKr allutas. Rooma riigi languse järel kuulus Sark nähtavasti bretoonidele, kuni 933 läks Normandia koosseisu. Kui Normandia vallutas 1066 Inglismaa, läks Sark samuti Inglismaa koosseisu.
Alates 13. sajandist (vaheaegadega) oli Sark mereröövlite keskus. Neist esimene oli munk Eustace, kellele John Maata andis 30 laeva, et see rüüstaks Prantsusmaa rannikut, aga Eustace ei piirdunud üksnes Prantsusmaa rannikuga, vaid ründas ka Inglismaa rannakülasid. Vahepeal oli Sarkil mungaklooster, seejärel oli ta inimtühi. 1565 andis Elizabeth I Hellier de Carteret'le loa asustada saarele 40 peret tingimusel, et nad hoiavad saarelt piraadid eemale.
1844. aastal püüdis Sarki isand Ernest le Pelley asutada saarele hõbedakaevandust ja pantis selleks saare kohalikule ettevõtjale John Allairele. Hõbedat Sarkil ei olnud, kompanii läks pankrotti ja le Pelley ei suutnud võlga tagasi maksta. 1849 müüs tema poeg Pierre Sarki 6000 naelsterlingi eest John Allaire'i tütrele ja pärijale Marie Collingsile, kellest sai järgmine Sarki omanik.
Teise maailmasõja ajal oli Sark, nagu ka ülejäänud Kanalisaared, 1940–1944 Saksamaa poolt okupeeritud.
Sular

Sular on elektrotehnikas traadi-, riba- või plaadikujuline õhuke sisselõigetega sulavkaitsme põhiosa, mis liigvoolu või lühise tekkimisel sulab.
Sulari ristlõige on arvestatud täpselt seda läbivale nimivoolule ja valmistatakse vastavalt sularite nimireale. Madalpingel kuni 1000 V vahemikus 6–1000 A, kõrgepingel vahemikus 2–400 A.
Sularid on valmistatud hõbedast, vasest, tsingist, pliist või mõnest muust kergestisulavast materjalist.
Kõnekeeles on "sular" sageli kasutusel ka sulavkaitsme enda nimetusena.
Sulavkaitse

Sulavkaitse on lihtsaim elektriseadmete kaitse seade, mis katkestab vooluahela sulari nimivoolu ületamisel, peale kestva liigvoolu või lühise tekkimist.
Sulavkaitsmed on inertsed elektriahelate kaitsevahendid, sest nende rakendumisaeg on pikk. Nendega kaitstakse üldiselt elektrivarustuse üldahelaid. Elektroonikaseadmete ja kolmefaasiliste elektrimasinate kaitseks nad pika reageerimisaja tõttu ei sobi. Sulavkaitse ei taga kõigi kolme faasiahela üheaegset katkestust.
Sulavkaitsmete ehitus.
Sulavkaitsme põhiosa on sular, mille ristlõige on arvestatud täpselt teda läbivale nimivoolule ja mida valmistatakse vastavalt sularite nimireale. Kuni 1000 V madalpingel vahemikus 6...1000 A, kõrgepingel vahemikus 2...400 A.
Eraldi grupi moodustavad elektroonikaseadmetes kasutatavad sulavkaitsmed, mille nimirida algab 0,075 A.
Sulavkaitsme korpusi valmistatakse erineva suurusega ja kujuga vastavalt nimipingele ning nimivoolule. Sulavkaitsmeid valmistatakse kahte tüüpi:
Sulavkaitsmete tööomaduste parandamiseks täidetakse neid kvartsliivaga.
Elektriajam

Elektriajam (saksa "Elektroantrieb", soome "sähkökäyttö", vene "электропривод", rootsi "Elektriska drivsystem") on ajam, mis koosneb elektrimootorist koos selle juurde kuuluvate ülekande-, juhtimis-, reguleerimis- ja kaitseseadmetega.
Elektriajami liikumise dünaamikat kirjeldava võrrandi saab kirjutada Newtoni II seaduse põhjal või tuletada süsteemi energiabilansist.
Pöördliikumisega ajami põhivõrrand konstantse inertsimomendi ("J" = const.) korral:
formula_1, 
kus formula_2 on nurkkiirus,
"J" on koormuse, ülekandemehhanismi ja mootori rootori taandatud inertsimoment,
formula_3 – teoreetiliselt "elektriliselt" arendatav moment ilma mehaaniliste kadudeta,
formula_4 – töömasina tekitatav moment (staatiline moment, takistusmoment, koormusmoment) koos mootoris ja ülekandemehhanismis tekkivate mehaaniliste kadudega.
Töömasina tekitatav (staatiline) moment formula_4 võib olla ka negatiivse märgiga st. liikumist soodustav (näiteks kraana koorma langetamisel).
Võrrandi (1) paremat poolt nimetatakse dünaamiliseks momendiks.
Inertsimomendi "J" saab ette anda pöördenurga (asendi) funktsioonina.
Elektriajamite liigid.
Kasutusotstarbe järgi võib ajameid jaotada veoajamiteks (vt elektervedu), tõsteajamiteks (vt lift, kraana), pumba ajamiteks, ventilaatori ajamiteks jms.
Elektriajamites kasutatakse nii pöörlevaid elektrimootoried kui ka lineaarmootoreid. Mõlemad mootoriliigid võivad olla ka ülekandemehanismi (näiteks reduktormootor) või koormusmasinaga kokku ehitatud.
Töömasinaga ühendamise viisilt võib olla elektriajam:
Ajami juhtimissüsteemide liigitus.
Juhitavateks suurusteks on mehaaniline liikumine, s.o liikumiskiirus, jõud (pöördliikumisel pöördemoment) ja erijuhtudel ka asend.
Reguleeritava ajami juhtimissüsteem koosneb enamasti mitmest alluvast reguleerimiskontuurist ("closed-loop cascade control"). Juhtimiskontuurides kasutatakse juhtimisobjekti (koormusmasina) tarkvaralisi mudeleid ("model-based control"). Kasutusel on ka hägusloogilise juhtimisega ajamid jms. Asendi ja kiiruse digitaalseks tagasisideks on kasutusel pöördkoodrid, mis sageli paiknevad võllil või on mootoriga kokku ehitatud.
Siseneva elektrivoolu liigi järgi võib ajamid jaotada vahelduvvooluajamiteks (sagedusjuhtimisega ajamiteks) ja alalisvooluajamiteks.
Sagedusjuhtimisega elektriajamite juhtimismeetodid.
Reguleeritavad vahelduvvooluajamid ("variable-frequency drive", VFD) võib jagada skalaarjuhtimisega ajamiteks, vektorjuhtimisega ajamiteks, momendi otsejuhtimisega (DTC) ajamiteks jms.
Vabasti

Vabasti on seadis automaatkaitselülitis, mille abil toimub vooluringi ühendavate kontaktide automaatne lahutamine. Elektromagnetiline vabasti on mõeldud kaitseks lühise eest, elektrotermiline aga liigkoormuse eest. Vabasti on automaatkaitselülitite üheks oluliseks osaks.
Fotoelektriline andur

Fotoelektriline andur on andur, mille tajuriks võivad olla järgmised optoelektroonika seadised:
Kaablisoon

Kaablisoon ehk soon on kaabli dielektrilise kaitsekihi sees olev üks isoleeritud juhe, mis on elektrit juhtivast metallist (tavaliselt vask või alumiinium või nende sulamid, erijuhtudel teras, bi- või väärismetall) valmistatud elektrijuht.
Kaablisooni liigitatakse elektrijuhi ehituse järgi traat, keerutatud traat ja peenkiud ning neid toodetakse kindlaks määratud ristlõigete nimireaga jõukaablitel ja soone läbimõõduga side-, kontroll- ja eriotstarbelistel kaablitel. 
Kaablisoonte elektriliseks isoleerimiseks kasutatakse plaste, paberit, kummi, klaaskiudu ja erinevaid kompaunde.
Kaablisoonte arv erinevatel kaablitel võib olla väga erinev.
Kaablite sooned markeeritakse kindlat värvi isolatsioonimaterjali või värvitriibuga. 
2001. aastal võttis Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (European Committee for Electrotechnical Standardization – CENELEC) vastu uue kaablite markeerimise värvistandardi , mis määratleb nii kohakindlate kui ka paindkaablite soonte värvid. Uuele värvisüsteemile ülemineku tähtaeg oli 1. aprill 2006.
Kaabel

Kaabel on ühe või mitme juhtiva soonega elektrijuht või valgusjuht, mida ümbritseb väliskeskkonna kahjustava toime eest kaitsev hermeetiline kest ehk isolatsioon. Kaabli põhierinevus juhtmest või kiust seisnebki mantli ehk kaitsva kesta olemasolus. 
Kaablite liigid.
Kaableid kasutatakse nagu juhtmeidki elektrienergia ja informatsiooni edastamiseks. 
Elektrienergia ülekandmiseks kõrge- ja madalpingevõrkudes on kasutusel jõukaablid ja hoonetes paigalduskaablid. Informatsiooni edastatakse kontroll-, juhtimis- valgus- ja sidekaablite kaudu.
Kaabli ehitus.
Elektrikaabli põhiosad on isoleerkattega sooned (südamik) ning selle kate (mantel). Südamiku ja kesta vahel võib olla eralduskiht. Mantli peal võib kaabli kaitseks olla soomus, mille peal omakorda korrosiooni ja/või mehaaniliste mõjude eest kaitsekate.
Välislingid.
Nöörjuhe

Nöörjuhe on vaskkiudsoonega painduv juhe, mida kasutatakse laualampide, elektritriikraudade, -radiaatorite jms. toitejuhtmeteks.
Nine Inch Nails

Nine Inch Nails (lühendatult NIN ehk NIИ) on USA ansambel.
Nine Inch Nails on sisuliselt Trent Reznori ühemeheprojekt, mida ta alustas 1988. aastal. Ta on teinud koostööd ka teiste muusikute ja bändidega, näiteks isegi Marilyn Mansoniga. NIN-i plaatidel mängib Reznor peaaegu kõiki pille ise. Bändi stiil on olnud aastate lõikes suhteliselt kõikuv, kuid on enamasti mahtunud "industrial rock"'i piiresse.
L&amp;M

L&amp;M on sigaretimark, mille tõi turule Ameerika Ühendriikide tubakafirma Liggett &amp; Myers Tobacco Company. Varem, aastast 1876, tootis sama ettevõte selle nime all närimistubakat. Aastal 1999 omandas L&amp;M-i kaubamärgi õigused Ameerika Ühendriikide suurim tubakafirma Philip Morris, mis kannab alates 2003. aastast nime Altria Group.
L&amp;M ei ole kodumaal eriti populaarne sigaretimark, kuid see on laialt levinud näiteks Euroopa riikides, sealhulgas Eestis.
Pavel Bogovski

Pavel Bogovski (10. märts 1919 Tartu – 8. märts 2006) oli Eesti onkoloog-patomorfoloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1993).
Elukäik.
Bogovski isa oli arst ja ema halastajaõde. Tema lapsepõlv möödus Saaremaal, kus ta käis saksakeelses lasteaias. Kaheksa-aastaselt rääkis ta nii eesti, saksa kui ka vene keelt. Ta lõpetas aastal 1937 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1937–1941 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Teise maailmasõja tõttu katkesid õpingud ja pere siirdus tagalasse Kasahhi NSV-sse, kus 1943. aastal lõpetas raviarsti kutsega Alma-Ata Meditsiiniinstituudi. Pärast lõpetamist mobiliseeriti ta sõjaväkke, kus teenis arstina Eesti Laskurkorpuses sõja lõpuni.
Hiljem jätkas tudeerimist Tartu Riikliku Ülikooli aspirantuuris A. Valdese juhendamisel. Tema erialaks oli patoloogiline anatoomia, mis päädis kandidaadiväitekirja kaitsmisega aastal 1949. Väitekirja teemaks oli "Vaegtoite ja glükoosisüstete mõjust haava organisatsioonilise protsessi morfoloogiale (maksale)".
Aastal 1949 asus ta tööle Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis, algul teadussekretärina, hiljem laboratooriumi juhataja. Aastail 1953–1991 oli ta instituudi direktor.
Aastal 1961 kaitses ta Leningradi Sanitaarhügieenelises Meditsiiniinstituudis doktorikraadi. Doktoritöö ühine nimi oli "Eesti põlevkivi töötlemise produktide kantserogeenne toime".
Professori kutse patoloogilise anatoomia ja onkoloogia erialal anti talle 1962. aastal.
Aastal 1965 valiti Pavel Bogovski NSV Liidu, hiljem Venemaa Arstiteaduse Akadeemia korrespondentliikmeks, 1993 Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks onkoloogia alal. 
Aastatel 1963–1967 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VI koosseisu saadik.
Teadustegevus.
Pavel Bogovski elutöö on seotud Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudiga (tänapäeval Tervise Arengu Instituut), kus ta oli ametis aspirandist direktorini. Bogovski tähtsamad saavutused on seotud onkoloogia ja kantserogeensete ainete uurimisega. Märkimisväärne on tema osa kantserogeenide ühe rühma – N-nitrosoühendite uurimise algatajana ja teostajana nii rahvusvahelises ulatuses kui ka Eestis. Teiseks Pavel Bogovski oluliseks tööks oli Maailma Tervishoiuorganisatsiooni süsteemi kuuluva Lyoni Rahvusvahelise Vähiuurimise Keskuse väliskeskkonna kantserogeenide osakonna organiseerimine ja juhatamine aastatel 1968–1974. 
Oma elu viimastel aastakümnetel pühendus Pavel Bogovski meditsiiniterminoloogiale, mille tulemusel on Eesti keelde lisandunud rohkesti meditsiinilist oskussõnavara. Valmis sai soome keelst tõlgitud meditsiinisõnaraamat. Pavel Bogovski publitseeris üle 2000 teadusliku kirjutise. Ta juhendas ja konsulteeris seitset teaduste kandidaati ja kolme teadusdoktorit.
Välislingid.
http://kes-kus.ee/category/akadeemiline-keskus/page/8/
https://arhiiv.err.ee/vaata/maailmapilt-maailmapilt-akadeemikud-pavel-bogovski/similar-240087
Märt Mitt

Märt Mitt (kirjanduses ka Mart Mitt; 31. oktoober (vkj. 10. oktoober) 1833 – 25. juuli (vkj. 12. juuli) 1912) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.
Mitt sündis Paistu kihelkonnas Holstre mõisavallas. Ta õppis isa juures kodus ning sooritas ka vallakoolmeistri eksami. Oli koolmeister ning sai hiljem mõisavalitsejaks Kanepi kihelkonnas. Seejärel oli samas ka taluperemees. 
Märt Mitt oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi asutajaid, Eesti Kirjameeste Seltsi liige ning osales Eesti Aleksandrikooli liikumises. Samuti oli ta mitme rahvusliku väljaande, eriti Sakala kaastööline.
Märt Mitt oli aastatel 1857–1865 Vastse-Nõo mõisa aidamees ja mõisavalitseja, Võrumaa Veskimõisa Pusu karjamõisa rentnik 1865–1868, Tamme valla Saverna Kiltre mõisa omanik 1868–1912, Tamme mõisa valdaja, Eesti Aleksandrikooli Kanepi abikom juhataja, Vanemuise seltsi liige, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi abiesimes 1873–1875, 1875–1883 seltsi esimees, aupresident 1883. 
Märt Mitt on üks Oskar Kruusi 1986. aastal ilmunud romaani "Aeg atra seada" peategelasi.
Ta on maetud Kambja kalmistule ja tema haud on arvatud ajaloomälestiseks.
Isiklikku.
Tema pojad olid sõjaväelane Juhan Mitt ning põllumajandus- ja poliitikategelane Karl Mitt.
Laualamp

Laualamp on kohtvalgusti, mis enamasti seisab laual.
Kirjutus- või lugemislaual seisvad lambid on mõeldud peamiselt lauapinda ja sellel olevat valgustama. Sellised lambid on tavaliselt sellise ehitusega, et nende valgust saaks lihtsasti suunata. Mõned seda liiki laualambid on ilma aluseta, kuid muul viisil kinnitatavad laua lähedale.
Laualamp võib olla ette nähtud ka selleks, et (hämaralt) valgustada kogu ümbritsevat ruumi, luua meeleolu jne. Sellised lambid on tihti kunstiliselt kujundatud, nende valgusallikat varjab osaliselt või täielikult lambivari.
Laualampi on võimalik kergesti teisaldada. Tavaliselt on laualamp ühendatud juhtmega vooluvõrku, see eeldab seinakontakti lähedust ja piisavalt pikka juhet. Lambi lüliti võib olla aluse või juhtme küljes.
Triikraud

Triikraud on seade tekstiilesemete silumiseks. Nüüdisajal töötab tavaliselt elektriga. Varasemal ajal kasutati söega köetavaid triikraudu.
Esimesed triikrauad tulid Euroopas kasutusele 15. sajandil.
Profilomeeter

Profilomeeter on seade pinnakareduse mõõtmiseks. Näit antakse numbrilisena.
Profilograaf

Profilograaf on seade pinnakareduse mõõtmiseks. Profilograaf joonestab pinnakonarustest suurendatud kujutise, mida nimetatakse profilogrammiks. Viimase analüüsimisega tuuakse välja pinnakonaruse mitmesuguseid näitajaid, mille kaudu iseloomustataksegi pinnakaredust.
Jäneda

Jäneda on küla Lääne-Virumaal, Tapa vallas. 2021. aasta seisuga oli külas 298 elanikku.
Jäneda on tuntud oma mõisa ja laatade poolest.
Jäneda küla asub 
Jänijõe keskjooksul. Külas asub kool. Küla läbib Piibe maantee. 
Jänedale jõuavad välja ka Aegviidust ja Põhja-Kõrvemaalt algavad suusa- ja matkarajad. 
Jänedal asuvas Jäneda mõisas ja Jäneda Pullitalliteatris toimuvad paljud üritused. 
Piibe maantee ääres Jänedal, asub söögikoht Musta Täku Tall.
Ajalugu.
Esimesed jäljed inimtegevusest Jänedal pärinevad 3. aastatuhandest eKr, selleks on juhuleiud – venekujulised kivikirved, mis on eksponeeritud Järvamaa Muuseumis. 1. aastatuhande lõpust pärineb Jäneda muinaslinnus, mis on Järvamaa suurim muistne kaitseehitis.
Ürikuis on Jäneda küla esimest korda mainitud 1353 (Gendel). Jäneda mõis oli valmis 1510. Jäneda Vanaveskit on mainitud 1591. 
Jäneda mõisa rajati 1921. aastal põllumajanduskool. Eesti NSV perioodil ehitati Jäneda Sovhoostehnikumile uued hooned, mis valiti 2021. aastal sajandi üheks kümnest Eesti arhitektuurisaavutuseks.
Hammasliide

Hammasliide ka soonliide ja nuutliide on liide, mis kujtab endast samateljeliste detailide ühendust pöördemomendi ülekandmiseks. Seda kasutatakse liistliite asemel kui tuleb üle kanda suurt pöördemomenti, mis nõuaks mitme liistu projekteerimist. Võrreldes liistliitega tagab hammasliide sõlme parema tsentreerimise ja võimaldab liite detaile teineteise suhtes teljesuunaliselt nihutada.
Jagunemine.
Ristlõike kuju järgi jagatakse hammasliited:
Sfääriline liikumine

Sfääriline liikumine on jäiga keha selline liikumine kus üks kehaga muutumatult seotud punkt jääb liikumatuks. Sellise keha liikumisel liiguvad kõik teised punktid sfääri pindadel, mille keskpunktiks on liikumatu punkt. Peale püsivalt liikumatu punkti on sellisel kehal igal ajahetkel hetkeliselt liikumatu sirge, mis läbib liikumatut punkti ja mida nimetatakse hetkeliseks pöörlemisteljeks. Keha liikumist antud hetkel võib vaadelda kui pöörlemist ümber hetkelise pöörlemistelje mingi nurkkiirusega formula_1. Kuna hetkeline pöörlemistelg pidevalt muudab oma asendit ruumis, siis koos sellega muutub ka nurkkiiruse formula_1 suund.
Keha nurkkiirendus võrdub nurkkiiruse tuletisega aja järgi. formula_3. Selle valemi põhjal võib nurkkiirendust vaadelda kui nurkkiiruse formula_1 lõpp-punkti kiirust. Selline tõlgendus ülesannetes võimaldab praktiliselt leida nurkkiirenduse suurust ja suunda.
Erijuhul kui formula_5, võib kasutada teoreemi konstantse mooduliga vektori tuletisest.
Konstantse mooduliga vektori tuletis aja järgi võrdub vektori hetkelise nurkkiiruse ja vektori enda vektorkorrutisega formula_6, kus formula_7 on vektori formula_1 pöörlemise nurkkiirus. Valem on õige ainult siis, kui formula_5.
Sfääriliselt liikuva keha punktide kiirused arvutatakse nagu pöörlemisel ümber hetkelise pöörlemistelje: formula_10, kus kohavektor formula_11 on tõmmatud keha kinnituspunktist antud punktini. Punkti kiiruse moodul formula_12, kus h on antud punkti kaugus hetkelisest pöörlemisteljest.
Keha punkti kiirendust arvutatakse valemiga: formula_13, kus komponenti formula_14 nimetatakse pöörlemiskiirenduseks ja komponenti formula_15 aksipetaalkiirenduseks. Need komponendid arvutatakse valemitega 
formula_16
formula_17
Sigaretimarkide loend

"Siin on loetletud sigaretimarke."
Priima

Priima on Tubakavabriku Leek toodetud filtrita sigareti mark.
1996. aasta alguses ühtlustati välis- ja kodumaiste sigarettide aktsiisid. Priima pakk hakkas poes endise 2,60 krooni asemel maksma 7,60.
2001. aastal oli Priima poehind 10,50–11 krooni.
Ouaddaï piirkond

Ouaddaï piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. See asub riigi idaosas ja piirneb Sudaaniga.
2008. aastal eraldati Ouaddaï piirkonnast Sila piirkond.
Piirkond jaguneb Abdi, Assoungha ja Ouara departemanguks.
Rahvastiku enamuse moodustavad mabad, zaghavad ja araablased.
Tuletis

Tuletis on tuletamise ehk mõttetegevuse abil millegi olemasoleva muutmise ja selle alusel millegi uue loomise tulemus.
Adua lahing

Adua lahing toimus 1. märtsil 1896 Itaalia ja Etioopia sõjavägede vahel Adwa linna lähedal Tigrays.
1890. aastail üritasid juba Eritrea ja Somaalia hõivanud itaallased liita oma Põhja-Aafrika valduste hulka ka Etioopiat. Kuigi Etioopia keisril Menelik II-l oli suur arvuline ülekaal, olid mõned tema üksused relvastatud ainult odadega. Itaallased tungisid kindral Oreste Baratieri juhtimisel Tigray provintsi, kuid kohtunud detsembris 1895 Meneliki vägedega Amba Alagi lahingus, taandusid Aduasse. Mõlemal poolel olid varud otsakorral, kui Baratieri võttis 29. veebruaril 1896 lõpuks ette öise rünnaku. Etioopia luurajad olid aga vastase plaanid teada saanud. Lisaks sellele liikusid itaallased väikestes rühmades, kuid pimeduses ja ebaühtlasel maastikul oli sidepidamine sisuliselt võimatu. Öösel lisavägesid saanud Menelik lõi Itaalia üksusi ükshaaval ja saavutas ajaloo suurima Aafrika armee võidu Euroopa armee üle.
Etioopia vägesid juhtis kuningas Menelik II ja Itaalia vägesid kindral Oreste Baratieri. Itaallasi oli 17 700 meest ja etiooplasi hinnanguliselt 80 000 kuni 150 000, enamik teatmeteoseid pakub ümmargust 100 000-t. Suure osa itaalia vägedest moodustasid kogenematud ajateenijad ja Eritreast palgatud askarid.
Lahing lõppes etiooplaste võiduga ja sellega kindlustati Etioopia iseseisvus. Surma sai umbes 7000 itaallast, haavata 1500 ja 3000 langes etiooplaste kätte vangi. Sõjavangidelt eemaldati parem käsi ja vasak jalg või nad kastreeriti. Etioopia sõjaväest sai surma 4000–5000 meest, haavata 8000. Itaallased jätsid Eritreasse põgenedes maha kogu oma varustuse.
Harer

Harer (ka "Harar") on linn Etioopias, Hareri osariigi pealinn.
Linnas elavad valdavalt muslimid. Hareris on 99 mošeed ja see on Etioopia muslimite püha linn.
Linnas elas oma elu lõpupoole Arthur Rimbaud.
Koormislõik

Koormislõik on tugevusõpetuses varda selline piirkond, mille ulatuses mõjuvad sisejõud ühe ja sama seaduspära järgi.
Belomorkanal

Belomorkanal (vene "Беломорканал") on nõukogude ja vene paberossimark. Nimi "Belomorkanal" on saadud Valge mere – Läänemere kanali (vene keeles "Беломоро-Балтийский канал") lühendatud nimest.
Eesti kõnekeeles on seda kutsutud bellamoriks.
Belomorkanal oli Nõukogude Liidus levinuim pabeross.
Diskreetse Mango Trio

Diskreetse Mango Trio on pärimusmuusikat, peamiselt regilaule, rokivõtmes esitav eesti ansambel. Vaatamata ansambli nimele musitseerib selles kaheksa liiget. 
Tallinnas 2003. aastast alates tegutsedes on ansambel proovinud leida kontakti kaasaegse rahvakultuuri (levimuusika erinevate vormide) ja pärimusmuusika vahel. on bänd rajanud oma tee regilaulumaailmast kaasaegse roki maailmani. Bändi muusikat on kuulajad ja ajakirjanikud iseloomustanud eelkõige kui värsket, energilist, lõbusat ja kaasahaaravat.
27. novembril 2006 ilmus plaadifirma hyper.records alt Diskreetse Mango Trio esikalbum "Prigadi-pragadi". Bänd sai "Prigadi-pragadi" eest Eesti Muusikaauhinnad 2007 galal aasta etno-/folkartisti auhinna. Albumi kohta ilmusid positiivsed arvustused kõigis tähtsamates muusikaga seotud Eesti väljaannetes.
Bändi värske lähenemine pärimusmuusikale on regilaulu viinud sinna, kus see varem figureerinud pole. Bändi raadiosingleid "Hobusemäng" ja "Must naine" saatis edu – lood leidsid hulgalist esitamist nii riigi- kui ka eraraadiotes. Raadio 2 edetabelis R2 Top 20 püsisid mõlemad singlid üle 20 nädala.
Diskreetse Mango Trio on andnud Eestis ligi viiskümmend kontserti. Nende hulgas on ka esinemisi nimekatel folk- ja rokkmuusikafestivalidel (Viljandi Folk, MAAjaILM, Regiöö).
Üles on astutud nii ETV ("Värskelt õhus", "Terevisioon", "Jõulutunnel") kui ka TV3 ("Suveõhtu Pärnus", "Kahvel") eetris. "Musta naist" esitleti tunnipikkuse otse-eetrikontserdiga Raadio 2 populaarses saates "R2 Live". 
2006. aasta sügisel valiti Diskreetse Mango Trio "Hobusemänguga" osalema Balti Uue Muusika Edetabelis, mida kajastavad nii Läti kui ka Leedu televisioon ja raadiod.
27. novembril 2014 valmis teine kauamängiv – "Teestelu". Sellelt albumilt on avaldatud varem raadiosingleid: 2007 – "Hea mees"; 2009 – "Mehed, mis te mind meelitate"; 2014 – "Piisa Viina" ja "Kubjas".
Peapinge

Peapingeks nimetatakse tugevusõpetuses peapinnal mõjuvat normaalpinget.
Elementaarristtahuka tahkudel esinevaid peapingeid tähistatakse σ1, σ2 ja σ3. Seejuures suurim peapinge (arvestades märki) on σ1, vähim peapinge on σ3.
Olenevalt mõjuvate peapingete arvust liigitatakse pingusi. Kui nullist erinevad kõik kolm peapinget, siis nimetatakse seda ruumpinguseks, kui nulliga võrdub üks peapingetest, siis räägitakse tasandpingusest, kui nulliga võrdub kaks peapingetest, siis on tegemist joonpingusega.
Elastsuspiir

Elastsuspiiriks formula_1nimetatakse tugevusõpetuses ja materjaliteaduses suurimat pinget, mille saavutamiseni ei omanda materjal olulisi jääkdeformatsioone. Kokkuleppeliselt loetakse jääkdeformatsioone, mis jäävad piiridesse 0,001...0,005% keha algsest pikkusest mitteolulisteks. Elastsuspiiri määramiseks koormatakse keha teatava piirini, vabastatakse seejärel koormisest ja mõõdetakse jääkdeformatsioon. Katset korratakse erinevate koormustega kuni leitakse normatiivne jääkdeformatsioon. Elastsuspiiri mõõtmine on vajalik sitketel materjalidel.
Tööriist

Tööriist on inimese valmistatud või looduslik abivahend, mis lihtsustab mingi eseme valmistamist või mingit tegevust.
Eristatakse käsitööriistu (nt vasar, käärid, meisel, luisk, vikat, multifunktsionaalne tööriist ja reha), pingitööriistu (nt frees, puur, lõiketera, lihvketas ja stants) ja mehhaniseeritud tööriistu (nt elektri-, pneumo- ja hüdrotööriistad).
Rubla

Rubla on praegusel Venemaal, Nõukogude Liidus ning varasemal Venemaal kehtinud rahaühik. Jaguneb sajaks kopikaks.
Vaata ka.
Teisi rublasid:
Tamm (täpsustus)

"Tamm" on mitmetähenduslik sõna.
Arvutuspinge

Arvutuspingeks nimetatakse tugevusõpetuses ohtlikus punktis tekkivat pinget. Teisisõnu on arvutuspinge suurim konstruktsioonielemendile mõjuv pinge.
Ehitustarindi vastupidavuse või masinaehituse detaili töökindluse tagamiseks peab olema tagatud teatav tugevusvaru. See tähendab, et arvutuspinged peavad olema piirpingetest palju väiksemad ning seetõttu tuleb alati piirpingeid σlim võrrelda arvutuspingetega σmax. Arvutusskeem ei vasta kunagi konkreetsele olukorrale, kuna paljudel kahjulikel teguritel (materjali ebaühtlus, sisepraod jne) on juhuslik iseloom, mida eelnevalt pole võimalik arvesse võtta. Ka koormised võivad kasvada varem ette nägemata põhjustel ning osutuda arutuslikest suuremaks. Seetõttu on võetud kasutusele varuteguri mõiste. Varutegur on konstruktsioonielemendi piirpinge ja arvutuspinge suhe, mida tähistatakse tähega k, harvemini S. formula_1. Konstruktsioonielemendi ohutuse tagamiseks peab varutegur olema tunduvalt suurem kui üks. Enamasti jääb varutegur vahemikku 1,5–3, kuid näiteks liftide puhul on varutegurid vahemikus 10–15.
Tugevustingimus

Tugevustingimuseks loetakse tugevusõpetuses tingimust, mille kohaselt konstruktsioonielemendi tugevus on piisav, kui arvutuslik varutegur on suurem normatiivides antud nõutavast varutegurist. formula_1. Kõige sagedamini kasutatakse varutegurit piirides 1,5...3. Ülesannetes esitatakse tugevustingimus kujul formula_2, milles formula_3.
Jagunemine.
Tugevustingimuse ülesanded jagunevad kolmeks:
Brainstorm

Brainstorm (ka Prāta Vētra) on Läti "poprock"-ansambel. Ansambel loodi 1989. aastal Jelgavas. Liikmed on Renārs Kaupers (solist), Jānis Jubalts (kitarr), Māris Mihelsons (klahvpillid) ja Kaspars Roga (löökriistad). Bändi viies liige Gundars Mauševics (basskitarr) hukkus autoõnnetuses 2004. aasta 23. mail. Alates 2004. aastast mängib bändi albumitel ja kontsertidel basskitarri „külalis“-muusik Ingars Viļums. 
Brainstorm esindas Lätit 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "My Star". Finaalkontserdil sai laul 136 punktiga kolmanda koha.
Pitsunda

Pitsunda on kuurortlinn Musta mere rannikul Gruusia loodeosas Abhaasias. Linn asub Bzõbi jõe suudmealal.
Linnas asub 10. sajandil Gruusia kuninga Bagrat III ehitatud katedraal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pitsunda elanikest abhaase 58,7%, venelasi 27,3%, armeenlasi 4,3%, grusiine 3,2%, ukrainlasi 2,2% ja teistest rahvustest inimesi 4,3%.
Nihkeelastsusmoodul

Nihkeelastsusmoodul ehk nihkemoodul (tähis formula_1) on tugevusõpetuses võrdetegur, mis iseloomustab materjali jäikust ehk vastupanu nihkedeformatsioonile. Nihkemooduli mõõtühik SI-süsteemis on paskal, praktikas enamasti kasutusel gigapaskal (GPa).
Definitsioon.
Nihkeealastsusmoodul seob omavahel nihkepinget ja nihkemoonet: 
formula_2
kus 
formula_3 = nihkepinge;
formula_4 on mõjuv jõud;
formula_5 on pindala, millele jõud mõjub;
formula_6 on nihkemoone; üldiselt formula_7, mõnel juhul ka formula_8;
formula_9 on põiknihe;
formula_10 on algpikkus.
Isotroopsete materjalide puhul on nihkeealastsusmoodul seotud normaalelastsusmooduliga formula_11 ja Poissoni teguriga formula_12 läbi valemi
formula_13. 
Nihkemooduli väärtuseid.
Metallidel formula_14.
Puäntillism

 "Peaartikkel: Neoimpressionism"
Puäntillism on maalikunstis tehnika, milles pilt luuakse pintsli otsaga täpitades.
Tehnika lõid 1886. aastal prantsuse kunstnikud Georges Seurat ja Paul Signac.
Coriolisi teoreem

Coriolisi teoreem on teoreem teoreetilises mehaanikas, mille kohaselt punkti liitliikumisel absoluutne kiirendus võrdub kaasaliikumise kiirenduse, relatiivse kiirenduse ja Coriolisi kiirenduse geomeetrilise summaga.
Robert Andrews Millikan

Robert Andrews Millikan (22. märts 1868 Morrison, Illinois – 19. detsember 1953 San Marino, California) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. Ta tõestas aastatel 1909–1912 korraldatud eksperimentidega elementaarlaengu olemasolu.
Elementaarlaeng

Elementaarlaeng (tähis formula_1) on väikseim vabalt eksisteeriv elektrilaeng. Iga keha elektrilaeng saab olla elementaarlaengu täisarvkordne. Elementaarlaeng võib olla positiivne või negatiivne. Negatiivne elementaarlaeng formula_2 on näiteks elektronil ja müüonil ning niisama suur positiivne elementaarlaeng formula_3 prootonil ja positronil. Osakestefüüsika standardmudelisse kuuluval kvargil võib küll olla elementaarlaengust väiksem laeng formula_4 või formula_5, kuid neid laenguid kandvad osakesed ei esine eraldi – kvargid moodustavad alati liitosakese, mille laeng on seesama elementaarlaeng formula_1 või null, laengu puudumine, nagu on elektriline laeng neutronil.
Elementaarlaeng on universaalne füüsikakonstant ja tema mõõtühik on kulon (C):
formula_7
See elementaarlaengu täpne (piirhälveteta) väärtus kehtib alates 20. maist 2019.
Teoreetiliselt tõestas elementaarlaengute olemasolu 1881. aastal Saksa füüsik Hermann von Helmholtz. Esimesena sai katselised mõõtmistulemused Ameerika füüsik Robert Andrews Millikan. Ta tõestas elementaarlaengu reaalse olemasolu aastatel 1909–1916. Laengu märk elektronil – ja prootonil + on ajalooliselt väljakujunenud ja seega kokkuleppeline. Samuti nagu on kokkuleppeline elektrivoolu suund, mida loetakse kulgevaks vooluringi positiivselt laetud osast negatiivsesse osasse.
Joseph John Thomson

Joseph John Thomson (18. detsember 1856 Manchester – 30. august 1940 Cambridge) oli inglise füüsik, kes pälvis 1906. aastal Nobeli füüsikaauhinna.
Katsetele tuginedes jõudis ta järeldusele, et aatom pole väikseim osake looduses. Thomson uuris katoodkiiri ja leidis, et neid saab elektrivälja ja magnetväljaga kallutada. Sellest sai ta järeldada, et kiired koosnevad laenguga osakestest. Nende osakeste nimeks sai elektron. Elektronide laeng osutus negatiivseks. Kaudselt määras Thomson ka elektroni massi. Ta leidis, et osake on umbes 1000 korda kergem väikseimast tol ajal tuntud laenguga osakesest, vesinikuioonist. Seega oli ta avastanud uue osakese, millest aatom koosneb. Elementaarlaengute olemasolu kinnitas ja mõõtis täpsemalt 1912. aastal ameerika füüsik Robert Millikan.
Aatomist väiksema osakese avastamine võimaldas Thomsonil kujundada aatomi sisemist olemist kajastava mudeli. Thomsoni loodud aatomimudelit on nimetatud pudingimudeliks: selle järgi on aatom nagu ühtlane positiivse laenguga "puding", milles on "rosinateks" elektronid.
Kasutegur

Kasutegur (tähis formula_1) on dimensioonita suurus, mis avaldub kasuliku energia formula_2 ja masinale või seadmele antud koguenergia 
formula_3 suhtena:
formula_4
Kasuteguri väärtus ei saa olla suurem ühest (100%).
Arstiteadlaste loend

"Siin on loetletud arstiteadlasi" ja farmakolooge. 
"Arstide kohta vaata arstide loendit".
Gorji maakond

Gorji maakond [gorži] on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Olteenias.
Pike

Pike on tugevusõpetuses varda või tala koormisseisund, kus sisejõududena mõjuvad varda telgsihilised jõud ehk pikijõud. Pikke puhul loetakse positiivseks tõmbejõud ning negatiivseks survejõud. Normaalpinged arvutatakse valemiga: formula_1, kus N tähistab sisejõudu, antud juhul siis pikijõudu ning A on vaadeldava keha ristlõike pindala.
Varda absoluutne pikenemine avaldub seosega formula_2, kus formula_3 on varda absoluutne pikenemine, N on normaalpinge, l pikkus, A ristlõike pindala ning E normaalelastsusmoodul ehk pikielastsusmoodul. Selle valemigaon võimalik arvutada absoluutset pikenemist, kui vardal on üks koormislõik ning ta pole astmeline.
Josef Tošovský valitsus

Josef Tošovský valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule eelnenud koalitsiooni lagunedes 2. jaanuaril 1998 ja lahkus 17. juulil samal aastal.
Valitsuse koosseis.
&lt;br clear=all&gt;
1 Hiljem US
&lt;br&gt;
2 Varem KDS, hiljem US
&lt;br&gt;
3 Olnud seotud ODS-i ja KDU-ČSL-iga, hiljem SZ juht.
Karl Karlson

Karl Karlson (9. november 1901 Pikknurme, Puurmani vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 26. jaanuar 2005 Tallinn) oli eesti vaimulik, EELK kirikuõpetaja.
1923. aastal lõpetas ta Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumi ja asus tööle kooliõpetajana. Ta õppis aastatel 1923–1924 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja aastatel 1924–1926 põllumajandusteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta ÜS Concordiasse.
Töötas kooliõpetajana Koigis, Vaivaras, Udeval, Karedal ja Albus. 1944. aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke.
Pärast sõda õppis Usuteaduse Instituudis, ordineeriti õpetajaks 20. veebruaril 1961.
Oli EELK Roosa Jakobi koguduse õpetaja aastatel 1961–1990.
Václav Klausi teine valitsus

Václav Klausi teine valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule 1996. aasta valimiste järel 4. juulil 1996 ning lahkus 2. jaanuaril 1998.
Valitsuse koosseis.
&lt;br clear=all&gt;
Václav Klausi esimene valitsus

Václav Klausi esimene valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule juba enne vormilist iseseisvaks riigiks saamist 1992. aasta 2. juulil ja asendus uute valimiste järel Václav Klausi teise valitsusega 4. juulil 1996.
Valitsuse koosseis.
&lt;br clear=all&gt;
&lt;br&gt;
1 KDS ühines 1996.a. kevadel lõplikult ODSga, nii ka ministrid.
&lt;br&gt;
2 Nimetus oktoobrini valitsuse leheküljel tegelikult "ministr obchodu cestovního ruchu"
John Howard

"See artikkel on Austraalia poliitikust; teiste samanimeliste isikute kohta vaata lehekülge John Howard (täpsustus)"
John Winston Howard (sündinud 26. juulil 1939 Sydneys, Uus-Lõuna-Walesis) on endine Austraalia poliitik. 11. märtsist 1996 kuni 3. detsembrini 2007 oli ta Austraalia peaminister. Tema 11 aastat kestnud ametiaeg on Austraalia ajaloo pikkuselt teine ametiaeg ning temast kauem on ametis olnud ainult Robert Menzies.
Howard sündis Sydneys ja õppis Sydney Ülikoolis õigust. Ta praktiseeris enne parlamenti valituks osutumist advokaadina. 1968. aastal kandideeris ta Uus-Lõuna-Walesi osariigi parlamenti, kuid ei osutunud napilt valituks. 1974. aasta föderaalvalimistel osutus ta Bennelongi esindajana valituks. 1977. aastal sai ta valitsuskabineti liikmeks ja määrati järgmisel aastal rahandusministriks. 
Howard oli rahandusminister kuni 1983. aastani, mil Liberaalne Partei kaotas föderaalvalimised. 1985. aastal sai ta partei juhiks, kuid 1987. aastal kaotas Liberaalne Partei föderaalvalimistel taas Tööparteile. 1989. aastal tagandati Howard partei juhi kohalt, kuid ta jäi erakonnas mõjuvõimsaks ning valiti 1995. aastal uuesti juhiks. 1996. aastal võitis partei ülekaalukalt föderaalvalimised ning Howardist sai Austraalia 25. peaminister.
Peaministrina karmistas Howard relvaseadusi vastusena Port Arthuri veresaunale, kehtestas föderaalse tulumaksu, reformis immigratsiooniseadusi ning võttis vastu mitmed vastuolulised tööstusreformid. Tema ametisoleku ajal osales Austraalia Afganistani ja Iraagi sõdades ning Ida-Timori rahuvalvemissioonil. 2007. aastal kaotas Liberaalne Partei föderaalvalimised ning uueks peaministriks sai Kevin Rudd. Howard sai Stanley Bruce'i järel Austraalia ajaloo teiseks ametis olevaks peaministriks, kes on valimistel oma koha parlamendis kaotanud. Pärast kaotust otsustas Howard poliitikast lahkuda, kuid on poliitilistes aruteludes endiselt aktiivne.
Slytherin

Slytherin on J. K. Rowlingu raamatus "Harry Potter" üks Sigatüüka majadest, kus õpib näiteks Draco Malfoy, samuti on seal õppinud Severus Snape ja Lord Voldemort. Need kolm olid Harry Potteri suurimad vaenlased. 
Slytherini maja on asutanud Salazar Slytherin. Tema väärtustas ambitsioonikust ja edasipüüdlikust. Samuti oli Salazar Slytherinile oluline, et tema õpilased oleksid puhtaverelised. Just Slytherini eelistuste pärast ja tema kindlast veendumusest, et võluriharidust tohib anda vaid puhastverd õpilastele, tekkiski nelja asutajaliikme vahel tüli. Selle tulemuseks olidki erinevad majad, kuhu õpilasi võeti iga asjutajaliikme eelistust mööda. 
Slytherini majast on tulnud kõige enam halbu võlureid, tuntum neist muidugi Voldemort (Tom Marvolo Riddle), samuti kuulusid sinna majja need, kellest hiljem said Voldemorti käsilased – Surmasööjad.
Kuna Slytherinis väärtustati eriti puhtaverelisust, õppisid seal vaid puhastverd õpilased. Sõltumata Slytherini maja halvast maskist pole aga tegemist halva majaga. Slytherinis õppis ka Harry Potteri kuuenda klassi võlujookide õpetaja Horace Slughorn, Nymphadora Tonksi ema Andromeda Tonks, Regulus Black, kelle peamiseks huviks oli Voldemort hävitada, ning Merlin isiklikult.
Slytherini maja sümboliks on madu, värvideks hõbe ja roheline ning element on vesi. Majavaim on Verine Parun, majavanem aga Severus Snape, kes ka ise kuulus kooliajal Slytherini majja. Veel kuulusid Slytherini majja sellised tuntud puhtaverelised perekonnad nagu Malfoy, Black(va Sirius Black) Crabbe ja Goyle.
Kui Harry tuli Sigatüükasse, kaalus sõõlamiskübar tema Slytherini saatmist, kuid otsustas tänu poisi palumisele ta siiski Gryffindori saata. Ka Harry poja Albus Severus Potteri suurim hirm kooli minnes oli sattuda Slytherini. Lõpuks saatiski Sõõlamiskübar Harry poja Albus Severus Potteri Slytherini.
Hufflepuff

Hufflepuff on üks Sigatüüka kooli majadest J. K. Rowlingu fantaasiaromaanide sarjas noorest võlurist Harry Potterist.
Hufflepuffi õpilased on raamatutes tuntud õiglustunde, lojaalsuse ja töökuse poolest. Maja rajas Helga Hufflepuff, keskaegne nõid, kelle kohta on raamatute autor J. K. Rowling oma veebilehel öelnud, et ta oli osav toiduga seotud nõidustes. Paljud Sigatüüka peolaual traditsioonilised toidud pärinevat tema retseptidest. Raamatu lugejatele on teada üks kindlalt Hufflepuffile kuulunud ese: väike, kahe peenelt töödeldud sangaga kuldne karikas, millele on graveeritud mäger. Mäger on Hufflepuffi vapiloom, mida võib näha ka Sigatüüka vapil. Dumbledore ja Harry Potter kahtlustavad, et Lord Voldemort on teinud sellest oma varikätki, eseme, milles ta hoiab tükikest oma hingest. 
Hufflepuffi maja vaimu nimi on Paks Kloostrivend, keda on kirjeldatud kui lõbusa iseloomuga kummitust.
Hufflepuffi majavanem on professor Pomona Sprout, taimeteaduse õpetaja.
Hufflepuffi kuulus ka Cedric Diggory.
Józef Oleksy valitsus

Józef Oleksy valitsus tuli Poolas võimule 7. märtsil 1995, kuid vahetati 7. veebruaril 1996 välja Włodzimierz Cimoszewiczi valitsusega (põhjuseks skandaal senise peaministri ja KGB ohvitseri sõpruse pärast). 
Valitsuse koosseis.
&lt;br clear=all&gt;
&lt;br&gt;Kolme presidendipoolse ministri taandudes olid uute ametisse saamiseni kohusetäitjad Eugeniusz Wyzner (välisministri kt), Andrzej Karkoszka (kaitseministri kt) ja Zbigniew Sobotka (siseministri kt, SLD); kuna valitsuse leheküljel neid pole, ei kajastu nad ka siinses tabelis.
John Howard (täpsustus)

John Howard on olnud mitme anglosaksi päritolu tuntud inimese nimi:
Waldemar Pawlaki valitsus

Waldemar Pawlaki valitsus 1 tuli Poolas võimule 26. oktoobril 1993 ja lahkus 6. märtsil 1995 (seimi umbusaldusavaldus häältega 285 - 5, 127 mittehääletajat 1. märtsil). 
Valitsuse koosseis.
&lt;br clear=all&gt;
&lt;br&gt;1 Pawlak oli peaminister ka 1992. aastal, kuid ei saanud tookord valitsust ametisse, seega ei ole toda kabinetti arvestatud (eeskujuks valitsuse lehekülg); samas Poola Wikipedia arvestab. &lt;br&gt;
2 Pol osales valitsuses parteitu eksperdina, mitte oma erakonna esindajana. 
Välislingid.
Allikaks ka Jasiewicz, Krzysztof "Poland", pp. 397-408 ajakirjas European Journal of Political Research väljaande Political Data Yearbook 1994, toim. Ruud Koole ja Peter Mair; EJPR 26 (3/4), 1994.
Tantsusammud

 
Tantsusammud on kindlad jalgade, käte ja keha liikumisviisid, mis esinevad paljudes tantsudes ja teatud võimlemise stiilides. Paljudel tantsudel on oma iseloomulik põhisamm. Kui samm üldises tähenduses on keharaskuse üleviimine teisele jalale, siis üks tantsusamm koosneb sageli mitmest sammust. 
Seltskonnatantsus kasutatakse tihti tantsusammude rahvusvahelisi ingliskeelseid ja inglise keele kaudu teistest keeltest tulnud nimetusi ("whisk", "rock step", "grapevine", "drunken sailor", "hockey stick", "chicken walk" jt). Klassikalise tantsu (balleti) sammude originaalnimetused on prantsuskeelsed ("ronde", "jeté", "plié", "chassé").