Võhma

Võhma on linn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. See asub maakonna põhjapiiril vastu Järva maakonda.
Võhmat läbivad põhja–lõunasuunalised magistraalid: Tallinna–Viljandi raudteeliin ja Tallinna–Viljandi maantee (Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee).
Ajalugu.
Võhma tekkeloost räägitakse legendi – kui kõigevägevam Sakala kõrgustikku voolis, väsis ta väga ära. Et mägede ja orgude tegemisel ülejäänud prahti kuhugi panna polnud, siis võttis ta viimase võhma (jõu) kokku ning virutas mulla ja mättad konnadele sohu küljealuseks. Saigi rabade keskele soosaareke, see tähendab Võhma. Nii püütakse ilmselt ära seletada Võhma tasase reljeefiga ümbrust.
Võhmat on esimest korda mainitud ürikutes aastal 1583 "Wechma" nime all. Ala kuulus Pilistvere kihelkonna koosseisu.
1887. aastal alustas tegevust Võhma Algkool, praegune Võhma Kool.
Korrapärane raudteeühendus liinil Viljandi–Tallinn algas aastal 1900, jaamahoone avati 1901. Pärast raudtee valmimist kujunes Võhma jaama juurde Võhma küla maadele asula, mis peagi muutus tähtsaks raudteesõlmeks ja töölisasulaks Viljandimaa põhjaosas.
Võhma oli eesrindlik ühistegevuse piirkond. 1908. aastal alustas tegevust Majandusühisus. 6. augustil 1908 loodi Võhma Vabatahtlik Tuletõrje Ühing. Märtsiks 1912 valmis Ühispiimatalitus. 1917. aastal sai valmis kolm aastat kestnud jahuveski ehitus.
15. aprill 1928 loodi ühisus Võhma Eksporttapamaja. 5. augustil 1928 paigaldati tapamaja nurgakivi ja maja avati 10. veebruaril 1929. Selleks olid aeg ja koht soodsad: Võhma asub raudtee ja kaubateede ristumiskohal, ümbruskonnas oli heal järjel sea- ja veisekasvatus. Sõjaeelsel ajal tegutses linnas Võhma Ühispank, kust käis läbi suur osa Põhja-Viljandimaa põllumajandusettevõtete rahast. Rahvamaja avati 21. oktoobril 1934.
Võhma oli 1939. aastal alevik, mis oli kiiresti kasvanud. Elanike arv oli juba 800. Kuna Võhmas asus terve rida elujõulisi tööstust ja asutusi, nagu Eesti Lihaekspordi Võhma Eksporttapamaja, mehaaniline turbatööstus jne, oli Võhmal küllaga eeldusi linnaks saamiseks. 1939. aasta vallareformi järel jäi Võhma aga edasi Kõo valla alla.
1940 juunis tapamaja natsionaliseeriti Nõukogude võimu poolt. Nõukogude–Saksa sõjas sai Võhma tugevalt kannatada, hävis hulgaliselt elumaju ja tapamaja põles maha.
1945. aastal sai Võhma alevi õigused. Algasid taastamistööd.
Aastatel 1950–1959 oli Võhma alev Suure-Jaani rajooni all, 1959–1962 Põltsamaa rajooni all, hiljem Viljandi rajooni all.
1972–1975 ehitati Võhmasse uus lihakombinaat, mitu korruselamut, uus koolimaja jpm. 1980. aastatel töötas Võhma Lihakombinaadis üle 800 töötaja ning Võhma raudteejaamast käis läbi pidevalt loomavaguneid. Võhmast kujunes monofunktsionaalne asula.
1996. aastal Võhma Lihakombinaat pankrotistus, tuues linna suure tööpuuduse. Samal aastal ostis Võhma linnavalitsus Võhma Majandusühisuselt vana kaubamaja esimese korruse, et mahapõlenud kultuurimaja asemele ehitada uus kultuurikeskus. Vabariigi valitsuse reservfondist selleks eraldatud rahast jäi üle 357 000 krooni. See oleks tulnud seaduse järgi tagastada reservfondile, kuid linnavalitsus maksis sellega lihakombinaadi pankroti tagajärjel töötuks jäänud inimeste küttevõlgu. Et tol aastal laekus linnaeelarvesse loodetust vähem tulumaksu, ei õnnestunudki seda summat reservfondi tagasi maksta. Riigikontroll avastas selle 1997. aastal. 1998. aastal eraldati see summa uue kultuurikeskuse ehituseks.
Praeguseks on tööpuudusest üle saadud ja linn elab oma elu edasi. Tööstuse alal on kaks ettevõtet (Enerson Ten trükikoda, Scanhus palkmajatehas), kus töötab kokku 48 töötajat ja mille käive on 4,3 miljonit eurot aastas. Lisaks kaubandus-tööstus ettevõte Gift Line küünlaäri.
21. oktoobril 2017 moodustati Võhma linna ning Suure-Jaani, Kõo ja Kõpu valla liitumisel Põhja-Sakala vald.
Struktuur ja linnapead.
Omavalitsuseks sai Võhma 10. oktoobril 1991, Võhma alev sai linnaks 10. augustil 1993.
Võhma linnapead on olnud: