Paldiski maantee

Paldiski maantee on kohalik tee (tänav) Tallinnas.
Tänav on ajaloos kandnud mitut nime, peamiselt Paldiski nimemuutuste tõttu.
Tänav algab Toompuiesteelt (teisele poole suundub samas sihis Falgi tee) ja on kuni Tehnika tänavani ühesuunaline.
Algusosas on Paldiski maantee Põhja-Tallinna ja Kesklinna linnaosa piiriks, siis Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosa piiriks, siis Põhja-Tallinna ja Haabersti linnaosa piiriks ning tänava lõpuosa asub Haabersti linnaosas.
Paldiski maantee ristub vasakult Kevade tänavaga, siis paremalt Suve tänavaga, vasakult Koidu, Eha, Ao ja Loode tänavaga, vahetult enne raudteeviadukti Tehnika tänavaga, pärast viadukti paremalt Ristiku, vasakult Tulbi tänavaga ja paremalt Telliskivi tänavaga, ületab Tulika, Sõle ja Madara ristmiku, ristub vasakult Mooni, Lille, Maasika ja Mineraali tänavaga ning paremalt Hipodroomi ja Merimetsa teega, ristub lõppeva Endla tänava ja ristmikult algava Mustamäe teega, ristub vasakult Pirni ja Humala tänavaga, paremalt Merelahe tee ja Lahepea tänavaga, vasakult Mustjõe, Nurkliku, Ojaveere, Piibelehe ja Looga tänavaga, paremalt Välgu tänavaga, vasakult Tuuleveski tänavaga, paremalt Vesiravila tänava, paremalt Vabaõhumuuseumi tee, Mõisa tänava ja Mõisapõllu tänavga ning ületab viaduktiga Rocca al Mare ringristmiku ehk Haabersti ringi, kust paremale suundub Rannamõisa tee, vasakule Ehitajate tee. Väike-Õismäe ja Pikaliiva asumi piiril kulgedes ristub Paldiski maantee paremalt Volmre ja Pikaliiva tänavaga, vasakult Mihkli tänavaga, Õismäe tee, Järveotsa tee ja Järveaasa tänavaga, paremalt Järvekalda teega. Edasi külgneb tänav paremal Harku vallaga ning vasakult ristub Kõrgepinge, Astangu, Tagala, Moonalao, Veerme ja Mäeküla tänavaga. Linnapiiril ristub Paldiski maantee vasakult Tähetorni tänavaga.
Tänav kattub Tallinna–Paldiski maanteega. Ühtlasi kattub tänav samanimelise aadressiobjektiga (liikluspind), mis erinevalt tänavast ulatub Tallinnast välja Hüüru külla.
Paldiski maantee ääres kasvas kuni 27. juunini 2017 Haabersti hõberemmelgas.
Ajalugu.
Paldiski maanteest (Paldiski mnt 96, 96A, 98a) kahel pool paiknes Haabersti mõis. Haabersti linnamõisa moodustamise ajaks peetakse 17. sajandit. 1561. aastast on seda piirkonda nimetatud Habriseks. Seetõttu on arvatud, et Haabersti linnamõis oli olemas juba 16. sajandi lõpul. Haabersti nime on esimest korda mainitud 1557. aastal.
Haabersti mõisa maadel paiknes vähemalt kolm kõrtsi. Kõige lähemal Tallinnale oli Mustjõe kõrts, teine tuntud kõrtsihoone asus Paldiski maantee ja Rannamõisa tee nurgal ning kolmas, Untaugu kõrts, paiknes kõrvalisemal Kadaka teel, teisel pool Iisaku ehk Joosti oja, piirkonnas, kus Kadaka tee hargnes praeguse Vana-Mustamäe asumi poole.
Tänapäeva Mustjõe asumi alad kuulusid koos praeguse Kakumäe piirkonna, Tallinna loomaaia territooriumi, Õismäe idapoolse ala ja endise Kadaka külaga Haabersti linnamõisa koosseisu. 1688. aastal Samuel Waxelbergi koostatud Tallinna linnaplaanil asus hilisema Mustjõe suvemõisa kohal Happels Hot'i nimeline suvemõis, teisel pool Paldiski maanteed asus Schwartenbächi hoonestu. Juba keskajal asus Paldiski maantee ääres kõrtsihoone, sest kõrtsihooned asusid linnalähedastel aladel alati verstapostide juures. 1585. ja 1696. aastal on selle umbes poole adramaa suurune talu ja kõrtsikoha nimi olnud Swartle Bäck. 17. sajandi lõpul asus Mustjõe oja taga Alberti nime kandnud suvemõis Alberti Hoff (1689). 1808. aasta linnaplaanil nimetati Mustjõe kõrtsi Musteggi kartsma (ehk kõrts). 1817. aastast alates oli Mustjõe oja linnapiiriks. 18. sajandil rajas Paldiski maantee 82 piirkonnas Suure Gildi vanem Johan Christian Gernet Mustjõe suvemõisa (Schwarzenbeck). Suvemõis kandis omaniku nime järgi nime Gernet Höfchen. Johan Christian Gernetile kuulus ka Kalamajas suurim tellise- ja katusekivitehas. 1799. aastal rajas värvelmeister C. G. Metzke Gerneti suvemõisa riidevärvimise ja -trükkimise töökoja. 1809. aastal ostis Mustjõe suvemõisa arst Samuel Reinhold Winckler ja rajas sinna soojade ja külmade vannidega supelasutuse. Kuna suur osa vanadest suvemõisatest polnud kaitse all, lammutati nõukogude ajal enamik suvemõisa ajaloolisi hooned.
Piirkonna vanim hoonestus tekkis Haapsalu ja Paldiski suunalise maantee äärde, 18. sajandi keskpaigas Eestimaa kubermangu maamõõtjale Johann Heinrich Schmidtile kuulunud suvemõis. 1849. aastal omandas ta Paldiski maanteel nr. 48, 32.186 ruutsüllase krundi. Krundil asus maakõrts Hotel zum krummen Sandkom ja Die Laterne.
Paldiski maantee Tallinnas on ajalooliselt olnud Baltiski uulits, Uus tänav, Baltiski maantee, Haapsalu maantee; saksa keeles "Baltischportsche Straße, Wittenhofstraße, Große Wittenhofsche Straße, Haberscher Weg, Habersche Heerstraße, Hapsalsche Straße, Rogerwiecksche Straße, Wieckscher Weg, Große Straße, Breite Straße, Neu-Gasse, der Katzenschwanz"; rootsi keeles "Nya gatan"; vene keeles "Балтийско-Портская ул., Виттенгофская ул."
Praeguse Paldiski maantee ja Pirni tänava nurgal (Wittenhofi ja Baltischporti ristmikul) asus 19. sajandist Tallinna Suurgildi oldermann Bengt Fromhold Strohmile kuulunud Strohmi kõrtsi ("Strohmischer Krug"). Kõrtsi juurest viis tee supelranda, mida rahvas hakkas Stroomi rannaks kutsuma.
1898. aastal kinkis paruness Marie Girard de Soucanton Paldiski maantee ääres asunud Seewaldi suvemõisa Eestimaa Kubermangu Vaimuhaigete Hooldamise Seltsile ning seal avati haigla 1903. aastal. Aastatel 1911–1945 oli psühhiaatriakliiniku ametlik nimetus Närvi- ja Vaimuhaiguste Haigla Seewald.
1923. aastal alustati munakivisillutise rajamist Paldiski maanteele Mustjõe ja Harku järve vahelisel lõigul.
20. sajandi algul oli praeguse Tallinna Hipodroomi kõrval, Paldiski maanteest veidi eemal (Paldiski maantee 45) tellisetööstus Baltika. Vabrik kuulus algselt AS-ile Jürgens ja Ko, Peeter Suure merekindluse ehituse ajal võttis Venemaa keisririigi valitsus 1914. aastal telliskivivabriku rendile, vabrik läks merekindluse ehitusosakonna kätte ja kogu toodang kindluse ehitusele. Tehas paiknes Kopli poolt Tondi kasarmute juurde suunduva Peeter Suure merekindluse kindlusraudtee kõrval. Lille ja Sõle tänava vahel oli sellel raudteel ka vahejaam Baltika. Tehases valmistatud kividest on ehitatud kõik Tondi kasarmud, punased kasarmud Kopli tee ääres jpm.
Paldiski maantee 6 hoones tegutses Paldiski apteek
1939. aastal nimetati Baltiski maantee, Tallinna linnavolikogu poolt Haapsalu maanteeks (tänava end. nimi).
Pärast teist maailmasõda tegutses aadressil Paldiski mnt 25 artell Terasmööbel ja Metall, mis valmistas peamiselt metallkarkassiga voodeid sõjaväele, haiglatele ja puhkekodudele.
Paldiski maantee raudteeviadukt