tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Veebruar

Veebruar ehk küünlakuu ehk vastlakuu on Juliuse kalendris ja Gregoriuse kalendris aasta teine kuu, samuti aasta kõige lühem kuu. Selles on lihtaastal 28 päeva ja liigaastal 29 päeva. 
Nimetus "veebruar" on üle võetud roomlaste kalendrist, kus "Februarius" tähendas puhastuskuud; "Februa" oli puhastusjumal ning tähendas ka puhastus- ja lepituspüha. Veebruar oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta viimane, kaheteistkümnes kuu.
Muud nimetused.
Veebruari on vanasti nimetanud veel mitmeti, näiteks küünlakuu (küünlapäeva järgi), sudenkuu ehk hundikuu (huntide jooksuaja järgi), vastlakuu (vastlapäeva järgi), kassikuu, pudrusöömise kuu, radokuu (rajude aja järgi). Lisaks tuntakse nimetusi külmakuu, lumekuu, tuisukuu, lihaheitekuu.
Hundikuu nimetus tuleb sellest, et vanasti luusis veebruaris ringi ilmatu hulk näljaseid hunte. 
Saksamaal kutsuti veel mõnikümmend aastat tagasi veebruari kassikuuks. Sel kuul tuleb kiisudele ise süüa anda, sest hiiri ja rotte napib.
Veelgi vanem nimetus on radokuu, mis iseloomustab tuisust ja rajust aega.
Märts

Märts ehk paastukuu on Gregoriuse kalendris aasta kolmas kuu. Selles on 31 päeva. 
Märts on tuletatud nimetusest "Martius", mis roomlaste kalendris tähendas sõjajumal Marsile pühendatud kuud. Märts oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta esimene kuu.
"Martius" oli muistsetel roomlastel aasta hakatus, kevadkuu, aeg põllutöid alustada. Mars oli tegelikult etruskide, põllu- ja karjajumal. Roomlased võtsid ta etruskidelt üle (nagu palju muudki, ka nonde sõjakunsti) ja tegid tast endale verejanulise sõjajumala, nagu seda oli kreeklaste Ares. Kevadkuu nimetus jäi endiseks. 
Märts on ka paastukuu. Paast kestab kuni lihavõttepühadeni aprillis.
Märtsi viimasel pühapäeval toimub suveajale üleminek.
Muud nimetused.
Märtsi nimetused rahvasuus on veel kevadkuu, paastukuu, linnukuu, urbekuu, vastlakuu ehk liukuu (vastlate järgi), hangekuu, helmekuu (sulaveehelmeste järgi), sulakuu.
Aprill

Aprill ehk jürikuu on Gregoriuse kalendris aasta neljas kuu. Selles on 30 päeva. 
Aprill oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta teine kuu. Nimetus tuleb ladinakeelsest nimetusest "Aprilis" ja tähendab arvatavasti 'avav'.
Aprill, mai ja juuni tähendasid (vist etruskidelt laenatuna) ka idanemist, kasvamist ja noorust.
Muud nimetused.
Aprilli rahvapärased nimetused on jürikuu, mahlakuu, sulakuu; harvemini kasutatud neegrikuu ja poolikuu (tähendus teadmata) ja lihavõttekuu.
Mai

Mai ehk lehekuu on Gregoriuse kalendris aasta viies kuu. Selles on 31 päeva. 
Mai oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta kolmas kuu. Nimetus tuleb ladinakeelsest nimetusest "Maius", mis oli antud kas jumalatar Maia või kasvujumal Maiuse järgi.
Muud nimetused.
Mail on järgmised rahvalikud nimetused: lehekuu, lehehakkamiskuu ehk lehehakkamise kuu, mahlakuu, õiekuu, rõõmukuu, toomekuu, meiukuu (kaskede ehk meiude toomise järgi), laulukuu, elukuu, sugukuu, külvikuu, kesakuu (kesaharimise aja järgi), suvikuu (suveroheluse saabumise järgi), nelipühakuu.
Kuu pühendused.
Mai on neitsi Maarjale pühendatud kuu.
Juuni

Juuni ehk jaanikuu on Gregoriuse kalendris aasta kuues kuu. Selles on 30 päeva. 
Muud nimetused.
Juuni rahvapärased nimetused on kesakuu, jaanikuu, pärnakuu ja piimakuu.
Ilmarekordid.
Juunikuu kõrgeimad mõõdetud temperatuurid Eestis on olnud 34 °C (18. juunil 1905 Tartus), 34,1 °C (23. juunil 2021 Kundas) ja 34,6 °C (23. juunil 2021 Narvas).
Juuli

Juuli ehk heinakuu on Gregoriuse kalendris aasta seitsmes kuu. Selles on 31 päeva. 
Muud nimetused.
Juuli rahvapärased nimetused on ka heinakuu, niidukuu, putkekuu (heinputkede õitseaja järgi), karusekuu, jaagupikuu.
August

August ehk lõikuskuu on Gregoriuse kalendris aasta kaheksas kuu. Selles on 31 päeva. 
Augusti rahvapärased nimetused on ka põimukuu, viljakuu, rukkikuu, mädakuu ehk mädanemiskuu, hallituskuu, kirbukuu ja pärtlikuu.
August oli Rooma kalendri kuues kuu (kuni aastani 154 eKr) ning kandis seetõttu nimetust "sextilis" seni, kuni 8 eKr otsustas senat selle kuu ümber nimetada keiser Augustuse auks.
September

September ehk mihklikuu on Gregoriuse kalendris aasta üheksas kuu. Septembris on 30 päeva.
Sõna "september" on tulnud ladina sõnast "septem" ('seitse'). See oli Rooma kalendri seitsmes kuu (see kalender algas märtsikuuga). 
Muud nimetused.
Septembrit nimetatakse veel ka kanarbikukuuks, sügiskuuks, pohlakuuks, jahikuuks (jahihooaja alguse järgi), kaalukuuks (saagi kaalumise aja järgi), lõikamisekuuks ja mihklikuuks.
Oktoober

Oktoober ehk rehekuu ehk viinakuu on Gregoriuse kalendris aasta kümnes kuu. Selles on 31 päeva.
Oktoobri rahvapärased nimetused on ka kooljakuu, hingekuu, kosjakuu, kolletamiskuu, lehelanguskuu ehk lehevarisemiskuu, porikuu, roojakuu, orjakuu (teotööliste öise rehepeksuaja järgi), sügisekuu, simunakuu.
Oktoobri viimasel pühapäeval minnakse üle talveajale ehk vööndiajale.
November

November ehk kooljakuu ehk talvekuu ehk hingekuu on Gregoriuse kalendris aasta üheteistkümnes kuu. Selles on 30 päeva.
Muud nimetused.
Novembrit nimetatakse ka nimetustega sügisekuu, lumekuu, marukuu, mardikuu, kadrikuu.
Detsember

Detsember ehk jõulukuu ehk talvistepühakuu ehk talvekuu on Gregoriuse kalendris aasta kaheteistkümnes kuu. Detsembris on 31 päeva.
Detsembrit nimetatakse ka nimetustega talvistekuu, talsipühakuu, mängukuu (jõulumängude aja järgi).
Hej, Sloveni

"Hej Sloveni" oli Jugoslaavia riigihümn 1945. aastast ning siis mõnda aega Serbia ja Montenegro riigihümn. Praegu ei ole see laul hümnina kasutusel. 
Hümni meloodia tugineb Poola hümni Mazurek Dąbrowskiego meloodiale, kuid on tunduvalt aeglasem.
Sõnade autor on slovaki preester, luuletaja ja ajaloolane Samuel Tomášik. Ta kirjutas luuletuse 1834. aastal Prahas.
Slovakid peavad seda siiani oma teiseks hümniks. Jugoslaavia riigihümni sõnadeks võeti see luuletus 1977. aastal. Pärast Jugoslaavia lagunemist jäi Serbia ja Montenegro hümniks.
Hej Sloveni.
Hej Slaveni, još ste živi
Хеј Словени, још сте живи
duh naših dјedova,
дух наших дедова
dok za narod srce bije
док за народ срце бије
njihovih sinova.
њихових синова.
Živi, živi duh slavenski
Живи, живи, дух словенски
živijet ćeš vijekov'ma
Живет ћеш веков'ма
zalud prijet ponor pakla
Залуд прети понор пакла
zalud vatra groma.
залуд ватра грома.
Nek se sada i nad nama
Нек се сада и над нама
burom sve raznese
буром све разнесе
stijena puca, dub se lama,
стена пуца, дуб се лама,
zemlja nek se trese.
земља нек се тресе.
Mi stojimo postojano
Ми стојимо постојано
kao klisurine
као клисурине
proklet bio izdajica
проклет био издајица
svoje domovine.
своје домовине.
Slovakikeelne algversioon.
Moravanji, eštje naša
moravská rječ žie
Dokad edno naše vjerné srce
za náš národ bie
Žie, žie, duhj moravskji,
bude žitji vječno,
Hromné oheň z hlubje pekla?
Nás e nekonečno!
Dar jazika svjerjili nám bratrji
Bratrji vjerozvjestji
Njikemu inému nesmi patrjit
V njem e naše štjestji
Ajdiž pravda, kolci lidji,
tolci čertji v svjetu
Buh e s nama: "Gdo protji nám,
teho bičem spletu!"
Ajdiž se ajtak nad nama
hrozná bórja vznese
Skala puká, dub se láme
a zem neh se trjese
Mji stoime skalopevno
jako zdje prji hradu
Černá zemja zezme teho
gdo dopustji zradu!
Moraavikeelne algversioon.
Moravanji, eštje naša
moravská rječ žie
Dokad edno naše vjerné srce
za náš národ bie
Žie, žie, duhj moravskji,
bude žitji vječno,
Hromné oheň z hlubje pekla?
Nás e nekonečno!
Dar jazika svjerjili nám bratrji
Bratrji vjerozvjestji
Njikemu inému nesmi patrjit
V njem e naše štjestji
Ajdiž pravda, kolci lidji,
tolci čertji v svjetu
Buh e s nama: "Gdo protji nám,
teho bičem spletu!"
Ajdiž se ajtak nad nama
hrozná bórja vznese
Skala puká, dub se láme
a zem neh se trjese
Mji stoime skalopevno
jako zdje prji hradu
Černá zemja zezme teho
gdo dopustji zradu!
Tšehhikeelne algversioon.
Moravané, ještě naše
moravská řeč žije
Dokud jedno naše věrné srdce
za náš národ bije
Žije, žije, duch moravský,
bude žíti věčně,
(O)hromný oheň z hloubi pekla?
Nás je nekonečně!
Dar jazyka svěřili nám bratři
Bratři věrozvěsti
Nikomu jinému nesmí patřit
V něm je naše štěstí
I když pravda, kolik lidí,
tolik čertů v světě
Bůh je s námi: "Kdo proti nám,
toho bičem spletu!"
I když se i tak nad námi
hrozná bouře vznese
Skála puká, dub se láme
a zem ať se třese
My stojíme stále pevně (skálopevně?)
jako zdi při hradu
Černá země sejme toho
Kdo dopustí zradu!