Kiili vald

Kiili vald on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonnas Tallinnast lõunas.
Kiili valla pindala on 100,7 km². Vald paikneb Ülemiste järvest lõunas Tallinna–Tartu maantee ja Viljandi maantee vahel. Valda läbib Viljandi maanteelt lähtuv Kiili–Nabala–Tuhala tee. Kiili vald piirneb põhjas Tallinna, idas Rae, lõunas Kose ja läänes Saku vallaga.
Vallas elab 7121 elanikku (seisuga 1. jaanuar 2025).
Vallal on kool, lasteaed, kunstide kool, noortekeskus, rahvamaja, raamatukogu, eakate päevakeskus, staadion ja terviserajad.
Vallakeskusest Tallinna on 21 km, mis lubab 65% elanikest käia tööl pealinnas ning ühtlasi saada osa suurlinna haridus- ja kultuurivõimalustest. Kiili valla Vaela küla koos Rae valla Kurna külaga (nn IKEA piirkond) on alates 2020. aastast muutunud kõige kiiremini arenevaks ettevõtlus- ja ärialaks Tallinna ringtee ääres. 5. oktoobril 2023. aastal avati Viljandi maantee ääres Luige Keskus. 
Kiili vallavanem on alates 2014. aastast Aimur Liiva. Kiili vallavolikogu esimees on 2023. aastast Marek Vainola.
Asustus.
Kiili vallas on 1 alev, 2 alevikku ja 13 küla.
Alev.
Kiili
Alevikud.
Kangru, Luige
Külad.
Arusta, Kurevere, Lähtse, Metsanurga, Mõisaküla, Nabala, Paekna, Piissoo, Sausti, Sookaera, Sõgula, Sõmeru, Vaela.
Loodus.
Jõed: Vääna. Jõe keskmine vooluhulk on 2,4 m³/s; suurvee ajal üle 15 m³/s. 
Rabad: Paekna, Saarte
Sood: Männi, Sausti, Vaela
Haridus.
2006. aastal sai uue maja Kiili Gümnaasium, millele on rajatud neli juurdeehitust, viimane valmis 2018. Õpilaste arv on viimase 20 aasta jooksul pidevalt kasvanud, 2024/25. õppeaastal on see 1005. Kooli gümnaasiumiosas on kaks õppesuunda – meedia ja riigikaitse – ning riigieksamite tulemustelt on kool maakonnas esimeste seas. 
Kiili Lasteaia suur maja valmis 2008, sellele lisandusid kümmekonna aasta eest veel väike maja ja moodulhoone. 2017 valmis lasteaed Kangru alevikus, 2023. aastal avas uksed lasteaed Kurna teel ning 2024. aastal valmis kõige kaasaegsem lasteaiamaja Vaelas. Kuna elanikkond on noor, siis on vajadus lasteaia- ja koolikohtade järgi olnud suur. 
Kiili Kunstide Koolis saab õppida nii muusikat kui ka kunsti. 2022. aastal tegutsemise 60 aastapäeva tähistanud Rahvamajast leiab mitmed isetegevusringid, alustades rahvatantsust ja koorilaulust ning lõpetades näiteks kellade ansambliga. Kaugel väljaspool valla piire on tunnustust kogunud Kiili vanamuusikaansambel.
Sport.
Valla spordielu on mitmekesine. Ellu on kutsutud võistlussari „Vallarahva sportmängud", kus osaleb arvukalt erinevate külade võistkondi. Koos kooliga valminud spordihoone lubab pakkuda kõike vajalikku ka rahvusvahelise tasemega võistlustele. Eriti tugevaks Kiili valla noortespordi kaubamärgiks on aastate jooksul kujunenud võrkpall. Kiili vald on olnud traditsiooniliselt väga edukas ka üleriigilistel Eestimaa valdade suve- ja talimängudel, kus alla 8000 elanikuga omavalitsuste hulgas on korduvalt ka võit koju toodud.
Rahvastik.
Kiili vald on olnud kõige kiiremini kasvav omavalitsus Eestis, 25 aastaga on elanike arv peaaegu neljakordistunud . 
Kiili valla elanike keskmine sissetulek oli 2024. aastal 2503 eurot kuus, mis on üks Eesti suuremaid (3. koht). Kiili valla elanikud on oma vallaga rahul, Rahandusministeeriumi poolt läbi viidavad perioodilised uuringud asetavad Kiili teisele kohale Muhu valla järel.
Ajalugu.
Praegune Kiili vald paikneb kunagiste Kurna, Nabala, Sausti ja Tuhala mõisa maadel.
Esimesed teated Kurna mõisast (praeguseks hävinud) pärinevad aastast 1348. Nabalasse rajati mõis XV sajandil, see kuulus Tallinna tsistertslaste nunnakloostrile. Praegune Nabala mõisahoone ehitati XVIII sajandi lõpul. Sausti mõisa hoone rajati XVIII–XIX sajandil.
Valdade tekkimise järel 19. sajandi teisel poolel paiknesid Kurna ja Nabala vald, mis Esimese maailmasõja järel ühinesid Kurna vallaks. 1938.–1939. aasta vallareformi käigus moodustati koos praeguste Saku ja Rae valla osadega Tõdva vald, mis püsis kuni Teise maailmasõja lõpuni.
Nõukogude võim moodustas seal algul kaks külanõukogu, Kurna ja Nabala, mis 1960. aastal liideti Nabalaks. 1970. aastate algul liideti Nabala omakorda Saku külanõukoguga. Ääremaa staatust leevendas Tallinna lähedus ja eduka kolhoosi Rahva Võit tegevus. Sel ajal valmis palju elamuid ning tootmis- ja ühiskondlikke hooneid.
Valla sünnikuupäevaks võib pidada 22. juulit 1993, mil Vabariigi Valitsuse määrusega loodi eraldiseisva omavalitsusüksusena Kiili vald.