Metatees (keeleteadus)

Metatees on häälikute või häälikuühendi kohavahetus sõnas: muutub artikulatsiooni liigutuste järjekord. Häälikute kohavahetuse põhjuseks on püüe sõnad muuta ladusamaks ja loomulikumaks, et neid oleks lihtsam hääldada. Metatees võib esineda nii häälikute vahel, mis paiknevad teineteisest kaugemal, kui ka vahetult kõrvuti olevate häälikute vahel. Kauge metateesi puhul esineb kõige tihedamini nii meil kui mujal "l ~ r" kohavahetus. 
Vaid harvadel juhtudel on võimalik märgata ka püüet säilitada sõna algset iseloomu muutunud rõhuoludes. Liikvidate "(l, r)" iselaadne kalduvus metateesile on mõistetav, kuna klusiilide ja spirantide artikulatsioon on piisavalt selge, et see peaks eksimise välistama. 
Näiteid metateesist eesti keeles.
Kaugem metatees.
Näiteid kaugest metateesist ei ole kuigi palju. 
Eesti kuju rähn on metateetseks saaduseks algkujust "närhi &gt; ränhi &gt; rähni", — nii tekkis järjestikku kaks metateesi, "n—r&gt;r—n ja nh &gt; hn".
Lähem metatees.
Lähema metateesi juhtumeid esineb märkimisväärselt rohkem. 
Metateesi kaudu on kujunenud vorm "tīstel ~ tīksel" - saksa keeles "deichsel (diisel)"; kuid ei ole teada, kas enne tekkis metatees või assimilatsioon. 
Lähema metateesi puhul tekib palju küsimusi erinevate üleminekunähtuste kohta.
Vahetevahel esineb ka selliseid juhtumusi, kus häälik vahetab sõnas kohta, kuid tema asemele teist häälikut ei tule, näiteks "päšsèrm &lt; päsmer".
Lähema ja kaugema metateesi võrdlus.
Üldistuste tegemiseks on puht-metateetsete juhtumite arv, aga liiga väike. Paistab, et lähema metateesi puhul esinevad sagedamini klusiilid ja spirandid, samas kui kauge metateesi juhtumustes on arvulises enamuses liikvidad ja nasaalid. See võib olla seotud ka sellega, et ainult liikvidatest ja nasaalidest koosnevaid konsonantühendeid on vähe. Võib märgata, et lähema metateesi esinemised on sageli seotud häälikuseadustega, samas kui kaugem metatees esineb pigem üksikjuhtumitena.
Metateetiliste sõnapaaride määramatus.
On olemas sõnapaare, mis on metateetsed, kuid mille puhul metateesi toimumist ei saa kindlalt väita, kuna kumbki neist ei ole algne kuju. Näiteks "plūr ~ prūl-" saksakeelsest sõnast "brauer" ("õllepruulija"), kus mõlema sõna puhul ilmneb ka dissimilatsiooni (näiteks "lȭr~rö̂r" - saksa keeles "röhre (toru)"). Kui oleks võimalik tõendada, et samast sõnakujust saab dissimilatsioon toimuda ainult ühes suunas, oleks teine kuju metateetiline. Näiteks võiks kujudest "kurel" ja "kuller" esimest pidada metateetiliseks ning teist saksa laenuks. Kui aga lähtuda vene või prantsuse kujust ("курьер, courrier"), avaneks jälle kaks võimalikku seletust.
Metatees võõrkeeltes.
Mõned sagedased ingliskeelsed metateesid on näiteks.
Vanas inglise keeles kasutati sõna "bird" asemel "bridd" ja "horse" asemel "hros". 
Sõna "bright" sai alguse sõnast "beorht", mis muutus sõnaks "bryht" ning alles pärast seda tekkis tänapäevane versioon. 
Näited prantsuse keelest.
Metateesi esineb ka mitteametlikus prantsuse kõnemustris, nimega . Verlanis luuakse uusi sõnu muutes olemasolevate sõnade silpide järjekorda. Verlaniseerimist kasutatakse enamasti kahesilbiliste sõnade puhul ning uued sõnad on tihtipeale argikeelsemad kui originaalid ja/või omavad veidi teist tähendust. Protsess hõlmab sageli rohkem muutusi, kui kahe foneemi metatees, kuid on aluseks verlanile kui keelelisele nähtusele. Osa neist sõnadest on saanud osaks standardsest prantsuse keelest. 
Näited taani keelest.
Teatud laialt levinud taanikeelsete sõnade mittestandardsed hääldused kasutavad metateesi:
Kuid metatees on ka ajalooliselt mõndasid taanikeelseid sõnu muutnud: