tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Arvutitehnika

Arvutitehnika ehk tehniline informaatika (ka "arvutustehnika"; inglise keeles "computer engineering") on informaatika haru, mis tegeleb arvutite ja arvutivõrkude riistvara konstruktsiooniga. Ta hõlmab arvutite, protsessorite, mälukiipide, kõvaketaste, printerite, kuvarite jms ehitust.
Arvutitehnika piirid elektroonika ja elektrotehnikaga on hägusad.
Arvutitehnikas on ühendatud mitu valdkonda (nt elektrotehnika ja informaatika), mida läheb vaja arvuti riistvara ja tarkvara arenduseks. Võrreldes programmeerijatega või elektrotehnikutega on arvutitehnikutel tavaliselt teadmised elektrotehnikas, programmeerimises ja tarkvara-riistvara ühendamises, mitte ainult ühes neist valdkondadest. Arvutiinsenerid on kaasatud paljudesse riistvara ja tarkvaraga seotud arvutitööstuse aspektidesse alates üksiku mikroprotsessori disainimisest ja personaalarvuti kokkupanemisest kuni vooluringide loomiseni.
See teadusharu ei keskendu ainult selle, kuidas arvuti ise töötab, vaid uurib, kuidas neid integreerida suurde pilti.
Tavalised arvutitehnikute ülesanded on näiteks tarkvara ja püsivara kirjutamine varjatud mikrokontrolleritele, VSLI kiipide disainimine, analoogsensorite disainimine, segatud signaalidega trükkplaatide disainimine ja operatsioonisüsteemide loomine. Arvutitehnikud sobivad ka hästi tegelema robootikaga.
Töö.
Arvutitarkvarainsenerid.
Tarkvarainsenerid kohandavad, arendavad ja testivad tarkvara. Mõned tarkvarainsenerid disainivad, ehitavad ja hoiavad korras arvuti programme firmade jaoks. Osad loovad suuri interneti süsteeme firmadele. Teised loovad või installivad uut tarkvara või uuendavad arvutisüsteeme.
Tarkvarainsenerid saavad töötada rakenduste väljatöötamisel. See hõlmab uute programmide või rakenduste kirjutamist.
Arvutiriistvarainsenerid.
Enamik riistvarainsenere arendab, loob, disainib ja testib mitmesuguseid arvutikomponente, näiteks trükkplaate, mikroprotsessoreid, ruutereid jne. Mõned täiustavad olemasolevat arvutiriistvara, et muuta see tõhusamaks ja kiiremaks. Suurem osa riistvarainseneridest töötab teaduslaborites või kõrgtehnoloogilistes tootmisettevõtetes.
Õpe.
Arvutitehnikat saab õppida Eestis kahes kõrgkoolis: Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.
Alamvõrgumask

Alamvõrgumask ("subnet mask") on mask IP-aadressist alamvõrgu osa eristamiseks. See osa leitakse, tehes AND-tehte IP-aadressi ja alamvõrgumaski vahel. Tulemus on alamvõrguaadress ja jääk on võrgu-ID.
Näide IPv4-võrgundusest. AND-tehet saab vaadelda järgnevas binaar tabelis.
Alamvõrgumaski nimetatakse maskiks kuna seda saab kasutada alamvõrgu tuvastamiseks, mille osaks on antud IP aadress, kui teha bitikaupa AND-operatsioone maski ja IP aadressiga (AND-operatsioonile omaselt on tulemus 1, juhul kui mõlemad kahendarvud on võrdsed 1-ga, vastasel korral on tulemus 0). Tulemuseks ongi alamvõrgu aadress.
Kahendarv

Kahendarv ehk binaararv on kahendsüsteemis kujutatud arv. Selle numbrikohal saab olla ainult 2 väärtust, ehk siis kas 0 või 1. Kahendarvud on näiteks kujul 1, 10, 11, 100, 101, 110 jne. Kümnendsüsteemis arv 2 on näiteks kahendsüsteemis 10, arv 3 on 11, arv 4 on 100 jne. Kahendarve kasutatakse informaatikas, kuna arvutid opereerivad riistvara tasandil just nimelt kahendsüsteemis. Informaatikas kasutatakse rohkem siiski kuueteistkümnendarve ja varem vähemal määral ka kaheksandarve kuna need on inimestele kergemini loetavad.
Negatiivsed arvud kahendsüsteemis.
Negatiivsete arvude esitamiseks kahendsüsteemis kasutatakse peamiselt kolme võimalust:
Praktiline informaatika

Praktiline informaatika on informaatika haru, mis tegeleb arvuti tööd vahetult juhtivate programmidega – riistvara ja rakendustarkvara vahelise vahelüliga. 
Praktilise informaatika alla kuuluvad muu hulgas tarkvaratehnika, andmebaasid, teadmussüsteemid, kompilaatorite ehituse ja operatsioonisüsteemid.
Kahendfail

Kahendfail ehk binaarfail (inglise "binary file", "binary") on arvutifail, mis võib sisaldada suvalist tüüpi andmeid, mis pole lihttekstilisel kujul. Kahendfailid on näiteks programmifailid, fotod ja videod ning enamik dokumendivorminguid. Siiski võib kahendfail osaliselt sisaldada ka lihtteksti. Lihtsustatult võib öelda, et kahendfail on selline fail, mille sisu on täielikult loetav vaid arvutile, kuid mitte inimesele. Kahendfaili kasutamiseks või töötlemiseks on enamasti vaja vastavat programmi.
Mõnede erinevate kahendfailide loetelu on toodud faililnimede laiendite lehel.
Kahendfaili sisuline vastand on tekstifail.
DVB-C

DVB-C ("Digital Video Broadcast - Cable" ehk 'digitaalse videosignaali ülekanne – kaabel') on tehnoloogia digitaalse televisioonisignaali ülekandeks koaksiaalkaabelvõrgu kaudu seal seni edastatud analoogtelevisiooni signaali asemel.
DVB-C olulisteks eelisteks analoogtelevisiooni ees on võimalus edastada samas sageduskanalis kuni 15 korda rohkem programme, sealhulgas kõrglahutusega programme. Programme edastatakse ühtse paketina, mida nimetatakse multipleksiks ("mux"). Ka puuduvad analoogtelevisioonile omased häired ning on võimalik edastada krüpteeritud programme. Lisaks saab DVB-C multipleksides koos teleprogrammidega edastada ka raadioprogramme.
Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut TSI kinnitas 1998. aastal DVB-C-standardi EN 300 429 ja 2010. aastal selle edasiarenduse DVB-C2 standardi EN 302 769 . Viimane võimaldab edastada ka [[ultrakõrglahutusega televisioon]i signaali.
DVB-C on peale Euroopa kasutusel suures osas Aasias, samuti Aafrikas, Austraalias ja Lõuna-Ameerikas. Põhja-Ameerikas ja Jaapanis on oma kaabeltelevisioonisüsteemid.
Eestis kasutavad DVB-C-standardit [[elisa]], [[STV]] ja [[Telset AS|Telset]]. Enamik nende edastatavaid programme on krüpteeritud ning avanevad vaid teenusega liitumisel [[kiipkaart|kiipkaardi]] abil.
Välislingid.
[[Kategooria:Televisioonitehnika]]
[[Kategooria:Telekommunikatsioon]]
Voogedastus

Voogedastus ehk striiming (inglise keeles "streaming") on andmevoogude ülekanne serverist, nii et andmete kasutamiseks ei pea ootama edastuse lõppu. Voogedastusena toimub näiteks internetiraadio kuulamine. Voogedastusena saab üle kanda nii reaalajas kui ka varem salvestatud heli või pilti. Eraldi voogedastuse liik on mitmikedastus.
Multiedastus

Multiedastus ehk multisaade (inglise keeles "multicast", "multicasting") on selline andmeside edastamise liik, kus samad andmepaketid jõuavad korraga mitmesse sihtkohta.
Multiedastust kasutatakse näiteks IPTV korral. Multiedastuse võimalused interneti kaudu on väga piiratud, seda kasutatakse põhiliselt kohtvõrgus.
Multiedastust saab määratleda erinevates protokollikihtides, näiteks 2. kihis Etherneti tasemel ja 3. kihis IP tasemel.
Etherneti multiedastus.
Etherneti multiedastus toimub ühe Etherneti võrgu piires, levib seega üle järgurite ja sildade, kuid mitte üle ruuterite.
Osa MAC-aadresse on IEEE poolt eraldatud kindlaks otstarbeks. Vabalt kasutatavad multiedastusaadressid on vahemikus C0-00-00-00-80-00 kuni C0-00-40-00-00-00.
IP-multiedastus.
IP-multiedastuse jaoks on eraldatud aadressivahemik 224.0.0.0–239.255.255.255 (klass D). 4 esimest bitti aadressis on ühed, ülejäänud 28 bitti moodustavad multiedastusgrupi numbri. Aadressipiirkond 224.0.0.0–224.0.0.255 on reserveeritud kohaliku leviga gruppide jaoks (s.t neile aadressidele saadetud pakette ei edastata ühelt liideselt teisele). IP-pakettidel on TTL (eluea) väli. Multiedastuse korral on eluea väärtustel eritähendused: 0 on kohalik arvuti, 1 kohalik võrk, &lt;32 sama ruum, asutus või osakond, &lt;64 sama regioon, &lt;128 sama kontinent, &lt;192 ülemaailmne, kuid piiratud riba, &lt;256 piirangud puuduvad.
Reserveeritud aadressid: 224.0.0.1 kõik arvutid alamvõrgus, 224.0.0.2 kõik ruuterid alamvõrgus, 224.0.0.4 kõik DVMRP ruuterid, 224.0.0.5-8 kõik OSPF ruuterid, alates 224.0.0.9 kõik RIPv2 ruuterid.
IP multiedastamisel üle Etherneti aadressiteisenduse protokolli analoog puudub. IP-aadressi madalamad 23 bitti kopeeritakse otse MAC-aadressi madalamatesse bittidesse. Selle jaoks on reserveeritud MAC-aadresside vahemik 01-00-5E-XX-XX-XX ja nende XX-ide asemele see IP-aadressi osa kirjutataksegi. 5 bitti jääb kajastamata, seega võib tekkida kollisioon ja kahe multiaadressi paketid pole eristatavad. Sel juhul eristatakse õigeid pakette valedest sihtpunkti IP-aadressi järgi.
Kogu internet ei ole veel multiedastusvõimeline. Eksisteerivad "saared", mille piires multiedastus töötab. Hulk selliseid saari on ühendatud virtuaalseks multiedastusvõrguks MBONE. Saarte ühendamiseks kasutatakse "tunneleid".
IPTV

IPTV ("Internet Protocol TeleVision") on selline digitaaltelevisiooni edastamise liik, kus televisioonisignaali kandev andmevoog liigub läbi interneti ja kohtvõrgu andmepakettidena telerisse internetiprotokolli ehk -reeglistiku alusel. Andmevoog liigub võrgus multiedastusena, s.t võib jõuda korraga mitmesse sihtkohta.
Internetiühendus vaskkaabli (telefonikaabli ja keerdpaarkaabli) kaudu võimaldab ADSL-ühenduse kasutamisel kiirust üleslaadimisel kuni 16 Mbit/s ja allalaadimisel 1 Mbit/s. Seega on peale tavalahutusega televisiooni võimalik levitada ka kõrglahutusega televisiooni signaali, mis vajab vähemalt 10 Mbit/s.
Vaskkaablivõrkudes minnakse üle kiirema lairibaühenduse tehnikale VDSL2, mis võimaldab edastuskiirusi 40/10 Mbit/s või ka enam. Perspektiivsed tehnoloogiad (nt ) lubavad tulevikus kiirusi kuni 400 Mbit/s.
Kui signaal jõuab vastuvõtukoha terminali läbi valguskaabli, on võimalik valida Elioni pakutavaid kiirusi kuni 300 Mbit/s üles/alla (2015. a).
Vastuvõtukoha terminalist läheb signaal telerisse läbi spetsiaalse ruuteri ja digiboksi, mille juurde kuulub eraldi pult.
IPTV võimaldab mitmeid interaktiivseid teenuseid, nt saadete järelvaatamist, teleprogrammide (kanalite) tellimist ja videolaenutust teleri ekraanilt.
Viited.
2. Comment fonctionne l'IPTV? iptv quebec
Massikommunikatsioon

Massikommunikatsioon on kommunikatsioon, kus saatja on vastuvõtja jaoks umbisikuline. 
Massikommunikatsiooni puhul seega saatja ei ole mitte subjekt, vaid teabekanal, mille suhe vahendatava sisuga on vastuvõtjale tundmatu ja kontrollimatu. Saatja umbisikulisus tähendab, et erinevalt kommunikatsiooni normaalsituatsioonist ei ole vastuvõtjal võimalik kinnitada teate vastuvõtmist, saatjal ei ole võimalik kontrollida teate kohalejõudmist ja saatjal ei ole võimalik ka kontrollida tõlgendusreeglitest kinnipidamist. Kommunikatsiooni mõiste kasutamist selles olukorras õigustab asjaolu, et vastuvõtja tõlgendus temale vahendatud sisust on olemuselt autokommunikatiivne. Tagasiside massikommunikatsiooni olukorras tähendab vastuvõtja autokommunikatiivset võimet sünteesida uusi tähendusi.
Autokatalüüs

Autokatalüüs on katalüüs, mille korral reaktsiooni saadus kiirendab reaktsiooni ennast.
Autokatalüüsi aluseks on positiivne tagasiside.
Iseregulatsioon

Iseregulatsioon ehk autoregulatsioon on paljude süsteemide (eriti biosüsteemide) tasakaalu tagamise mehhanism; harvem ka mõeldud kui omadust kohandada end ümber tingimuste muutumise korral.
Mõiste võttis kasutusele bioloog Hans Driesch.
Pääsupunkt

Pääsupunkt (inglise keeles "access point" – 'juurdepääsupunkt'), ka pöörduspunkt, on seade, mis võimaldab juurdepääsu internetile või muule andmesidevõrgule. See võib olla näiteks Wi-Fi, Bluetoothi või muu sarnase tehnoloogia pääsupunkt. Tulipunktist erineb see selle poolest, et tulipunktiks nimetatakse seadme tekitatud leviala, pääsupunktiks aga seadet ennast.
Baieri kiltmaa

Baieri kiltmaa on kiltmaa Euroopas Saksamaa lõunaosas. 
Sellelt voolab läbi Salzachi jõgi.
Väljund

Väljund on süsteemi produkt või tulem, mis on väljundsuurusena mõõdetav või registreeritav ja mille kaudu süsteem võib mõjustada oma ümbrust või teisi süsteeme.
Väljundit eristatakse süsteemi seisundist (olekust).
Sisend

Sisend on süsteemi seisundit mõjustada võiv tegur, mida iseloomustatakse arvuliselt kui sisendsuurust.
Sübariit

Sübariit on mõnutsev elunautija. 
Inimene, kes armastab mugavust ja mõnusid.
Vanakreeka linna Sybarise järgi.
FreeBSD

FreeBSD on tasuta UNIXi-laadne operatsioonisüsteem, mis põlvneb AT&amp;T UNIX-ist läbi BSD. See ei ole UNIX-i kloon, kuid on kavandatud ja töötab UNIXiga sarnaselt. FreeBSD-d peetakse robustseks ja töökindlaks, seetõttu kasutatakse seda töökindlust nõudvates kohtades serveritena.
FreeBSD on täielik operatsioonisüsteem. Tuum, draiverid ja kasutajaliidesed, näiteks kesta hoitakse samas lähtekoodi muudatusi jälgivas puus. Linuxi distributsioonide puhul arendatakse tuuma, kasutajaliideseid ja rakendusi eraldi ning pakendatakse siis eri viisidel. 
Tavakasutajale on suunatud FreeBSD-l põhinev TrueOS, varasema nimega PC-BSD.
Suurem osa tarkvarast, mis töötab Linuxiga, töötab ka FreeBSDga.
Malcolm Lincoln

Malcolm Lincoln on Eesti ansambel, mis tegutseb alates 2009. aasta oktoobrist. Bändi liikmed on Robin Juhkental (vokaal, elektroonika) ja Madis Kubu (basskitarr). Robin Juhkental iseloomustab bändi stiili kui "elektrooniline popp natuke veiderdava alatooniga". 
Bändi nimi pärineb telemängust "Kes tahab saada miljonäriks?", kus üks osaleja pakkus Abraham Lincolni, Ameerika Ühendriikide 16. presidendi nimeks "Malcolm Lincoln". Malcolm Lincoln koos saatva vokaalkvartetiga Manpower 4 võitis võistluse Eesti Laul 2010 lauluga "Siren" ja esindas Eestit 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Bändi debüütalbum "Loaded With Zoul" ilmus 2010. aasta mais.
Ajalugu.
Malcolm Lincoln sai alguse Robin Juhkentali sooloprojektina, kui ta 2009. aasta sügisel laadis üles oma esimesed lood veebiportaali MySpace nime "Malcolm Lincoln" all. Kui Juhkental sai kutse esineda Tallinnas Kinomajas 31. oktoobril 2009, palus ta sõber Madis Kubul esinemisel bassi mängida. Kubust sai Malcolm Lincolni alaline liige. Hiljem detsembris esitas Vaiko Eplik, Eesti helilooja ja muusikaprodutsent, Robin Juhkentalile pakkumise anda tema Mortimer Snerdi plaadimärgi all välja väike tiraaž plaate. Eplik pakkus end ka plaadi produtsendiks. 2010. aasta alguses esitas Juhkental kaks lootustandvamat lugu oma valmivalt plaadilt – "I'm Still Standing Here" ja "Siren" – üle-eestilisele lauluvõistlusele Eesti Laul 2010. "Siren" valiti üheks kümnest finaali pääsevast loost (pärast ühe teise edasipääsenu diskvalifitseerimist) ja võitis lõppvõistluse, mis toimus 12. märtsil. Võistlusel esitati lugu koos saatva vokaalkvartetiga Manpower 4. Eesti Laul 2010 võitmise tulemusena esindas Malcolm Lincoln Eestit 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Aprillis 2010 pakkus Universal Music Malcolm Lincolnile artistilepingut, mille bänd ka allkirjastas. Ansambli esikalbum "Loaded With Zoul" ilmus 20. mail 2010. 25. mail 2010 esinesid nad Oslos Eurovisiooni lauluvõistluse esimeses poolfinaalis, kuid finaali bänd ei pääsenud.
Viktoria Rebensburg

Viktoria Rebensburg (sündinud 4. oktoobril 1989 Kreuthis) on Saksamaa mäesuusataja, olümpiavõitja (2010).
Rebensburg tuli juunioride maailmameistrivõistlustel 2008. aastal Formigalis ülisuurslaalomis ja 2009. aastal Garmisch-Partenkirchenis nii ülisuurslaalomis, kui ka suurslaalomis juunioride maailmameistriks. Lisaks sai ta juunioride MM-il 2008. aastal veel suurslaalomis hõbemedali ja kiirlaskumises pronksi. 
Täiskasvanute rahvusvahelisel tippvõistlusel osales Rebensburg esimest korda 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres ja sai suurslaalomis kaheksanda koha. Kaks aastat hiljem 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is oli ta suurslaalomis üheksas ja ülisuurslaalomis kümnes. Järgmisel aastal 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris tuli Rebensburg suurslaalomis olümpiavõitjaks.
Maailma karikasarjas osales Rebensburg esimest korda 15. detsembril 2006 Reiteralmis Alpi kahevõistluses; ta pidi katkestama slaalomis, kuna sõitis rajalt välja. 2007. aasta veebruaris toimunud Sierra Nevada MK-etapil jõudis ta esimest korda punktikohale, 30 parema hulka, kui oli suurslaalomis kolmeteistkümnes. Esimese poodiumikoha sai ta 2009.–2010. aasta maailma karikasarja arvestuses 24. jaanuaril 2010 Cortina d'Ampezzos suurslaalomis, kui oli teine. Esimese võidu sai ta MK-etapil 23. oktoobril 2010 Söldenis, kui võitis suurslaalomi.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Viktoria Rebensburg on osalenud () 236 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 44 korda, millest 16 korral kõige kõrgemale astmele.
Robin Juhkental

 
Robin Juhkental (sündinud 20. mail 1988 Tallinnas) on eesti poplaulja, tele-ja raadiosaatejuht ning pulmaisa ja meemitegija. Televisioonis on ta töötanud uudisemagasini Reporter välisuudiste toimetaja ja reporterina ning TV3-s toimetatanud saateid "Stuudio" ja "Kolmekas". 
Ta on ansamblite Malcolm Lincoln, Metro Luminal ja Robin Juhkental &amp; The Big Bangers solist. 
Ansambli Malcolm Lincoln koosseisus võitis ta 2010. aastal Eesti Laulu võistluse ja esines Eurovisiooni lauluvõistlusel. 
Laulnud ka noortebändides Speed King ja Fond (Noortebänd 2007 2. ja 3 koht). 
Ta on juhtinud Kuku Raadio hommikuprogrammi ning Raadio 2-s saateid "Hommik", "Drive" ja "R2 Pulss". 
Ta on õppinud Tallinna Kivimäe Põhikoolis, Tallinna Nõmme Gümnaasiumis ja Tallinna Tehnikakõrgkoolis. 
Ta on osalenud telesaadetes "Kaks takti ette" (2007), "Eesti otsib superstaari" ning mänginud seriaalides "Kättemaksukontor", "Nurjatud tüdrukud", "Keskea rõõmud", "Naised vormis", "Naised saunas rääkisid" ja "Valetamisklubi".
Isiklikku.
2023. aasta veebruaris abiellus ta pildistaja Pille-Riinuga. 2024. aasta 15. veebruaril sündis neil tütar. 2025. aastal sünnib neil teine laps.
Tal on varasemast kooselust veel üks laps.
Mobiil-ID

Mobiil-ID on Eesti Vabariigi elektrooniline teenus, mis võimaldab mobiiltelefoni abil isikut tuvastada ja dokumente digiallkirjastada. Mobiil-ID abil saab teha internetis samu toiminguid kui ID-kaardiga. Mobiil-ID sertifikaadid kehtivad 5 aastat nagu ID-kaardilgi. Pärast seda tuleb mobiiltelefonil SIM-kaart vahetada (telefoninumber ei muutu).
Mobiil-ID eeliseks ID-kaardi ees on võimalus kasutada seda arvutiga, millel puudub ID-kaardi luger ja selleks vajalik tarkvara. Samuti ei pea ID-kaarti kaasas kandma.
Alates 01.02.2011 välja antud Mobiil-ID on riiklik digitaalne isikutunnistus. 
Mobiil-ID sertifikaadi hankimine.
Mobiil-ID sertifikaadi hankimiseks tuleb pöörduda Mobiil-ID teenust pakkuva mobiilside operaatori poole, kellelt on võimalik saada Mobiil-ID toega SIM-kaart. Mobiil-ID kasutamiseks tuleb SIM-kaart aktiveerida. Mobiil-ID sertifikaati antakse välja vastavalt digitaalallkirja seadusele. Mobiil-ID kasutamine ei mõjuta telefoninumbrit ega muid viimasega seotud teenuseid.
MINIX

MINIX on Andrew Tanenbaumi loodud pisike operatsioonisüsteem. Ta lõi MINIX-i kui näidise operatsioonisüsteemist oma raamatu "Operating Systems: Design and Implementation" (1987) tarvis. Raamat sisaldas 12 000 rida MINIX-i koodi ja lisaks sai lähtekoodi kaasa ka flopil. MINIX loodi ühilduma IBM PC-de ja IBM PC/AT arvutite jaoks, sest need oli siis kõige levinumad ja Tanenbaumile ka kättesaadavad. Hiljem lisandus muidki arhitektuure.
Praegu on kasutusel MINIX 3 versioon, mille valmimisest anti teada 2005. aastal. Nagu ka eelmised versioonid, on ka tema eesmärk tegelikult tutvustada õpilastele ja huvilistele operatsioonisüsteemi ehitust. Seda on võimalik nüüd ka näiteks LiveCD-na kasutada või siis kuvatõmmistega vastavatel emulaatoritel käivitada.
Seos Linuxiga.
Linus Torvalds kasutas ja hindas MINIXit, kuid tema loodu erines MINIXist päris palju. Võrreldes Linuxiga on MINIXi suurimaks erinevuseks tuuma ülesehitus. Linux kasutab monoliit tuuma, MINIX aga mikrotuuma. Tannenbaumi-Torvaldsi debatis ei kiitnud Tannenbaum seda otsust heaks ja veel 2006. aasta mais õigustas ta mikrotuuma kasutamist. Kuna Linuxit arendati algselt MINIXis, siis päris Linux mitmed MINIXi omadused, nagu näiteks failisüsteemi.
Kenneth Brown Alexis de Tocqueville Instituudist üllitas 2004. aasta mais raamatu "Samizdat", kus ta väitis, et suur osa Linuxi tuuma koodist kopeeriti MINIXi koodist. Süüdistused lükati üleüldiselt ümber, Andrew Tanenbaum kritiseeris Kenneth Browni ja kirjutas pika vastuväite oma isiklikule veebilehele.
Litsents.
Ajal, kui esimene MINIX ilmus, loeti selle litsentsi suhteliselt liberaalseks. Andrew Tanenbaum soovis kohe algul, et MINIXi lähtekood oleks kõigile vabalt kätte saadav. Seda selleks, et õpilastel ja raamatu kasutajatel oleks võimalik vabalt koodi uurida, muuta ja uusi programme arendada. Algul ei nõustunud sellega raamatu kirjastajad. Nimelt nad ei tahtnud, et raamatus oleks midagi sellist liidetud, mida kasutajad võivad ise kopeerida (näiteks lähtekood). Nii lahendati algul olukord nii, et MINIX-i litsentsitasu liideti raamatu hinnale. See muutis ka võimatuks MINIXi kasutamise vabalt jagatava operatsioonisüsteemi alusena. Kuid kui 1990. aastate alguses ilmusid Linux ja 386BSD operatsioonisüsteemid, siis õnnestus lõpuks ka MINIX muuta vabaks tarkvaraks.
Aprillis 2000 muutus MINIX vabaks/avatud tarkvaraks lubava vaba tarkvara litsentsi alusel, aga selleks ajaks oli MINIX oma võimalustelt teistest operatsioonisüsteemidest maha jäänud ja paljud entusiastid olid 1990. aastatel selle asemel Linuxile või mõnele BSD variandile üle läinud. Nii on MINIX praegused kasutajad peamiselt üliõpilased või hobikasutajad.
Andrew Tanenbaum

Andrew Stuart Tanenbaum (sündinud 16. märtsil 1944 New Yorgis) on ameerika infotehnoloog. 
Ta on UNIXi-laadse operatsioonisüsteemi MINIX autor. Ta kirjutas MINIX-i oma üliõpilastele õppeotstarbel ja avaldas selle 1987. Nimi tuleb sõnadest MINi-unIX. MINIX oli Linus Torvaldsile eeskujuks Linuxi loomisel 1991.
Tanenbaum sündis New Yorgis ja kasvas üles selle eeslinnas White Plainsis, kus lõpetas kohaliku keskkooli. Tema isapoolne vanaisa sündis Horostkivis, mis tänapäeval asub Ukrainas Ternopili oblastis.
Tanenbaum lõpetas 1966 Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi bakalaureusekraadiga füüsikas ja 1971 California Ülikooli Berkeleys doktorikraadiga astrofüüsikas.
1981. aasta paiku lõi Tanenbaum Amsterdami kompilaatorite tööriistakasti, mis toetas mitut programmeerimiskeelt ja võimaldas ühes keeles kirjutatud programme käivitada teiste keelte kompilaatoritel. Tanenbaum haldas seda kuni versioonini 5.5.
Ta õpetas Amsterdami Vabas Ülikoolis arvutite arhitektuuri ja operatsioonisüsteeme kuni 2014. aastani, mil temast sai emeriitprofessor. Ta on kirjutanud kogu maailmas tuntuks saanud õpikuid infotehnoloogia teemal.
2004 lõi ta saidi Electoral-vote.com, mis ennustab USA üleriigiliste valimiste võitjaid.
Sagedushüplemine

Sagedushüplemine (inglise keeles "frequency hopping"), ka sagedushüplemisega spektrilaotus ("frequency-hopping spread spectrum", FHSS), on raadiosignaali edastamise viis, kus kasutatakse fikseeritud ribalaiusega signaali saatesageduse kiiret muutmist. 
Sageduse muutmine toimub pseudojuhusliku algoritmi alusel. Sageduse muutmise järjekord on teada nii saatjale kui ka vastuvõtjale. Eristatakse kiiret ja aeglast sagedushüplemist. Aeglase sagedushüplemise korral edastatakse ühel sagedusel mitu bitti. Kiire sagedushüplemise korral muudetakse ühe biti edastamisel sagedust mitu korda. 
Eelised.
Sagedushüplemise eelised signaali fikseeritud sagedusega edastuse ees on järgmised:
Kasutamine.
Tuntuim rakendus, kus kasutatakse sagedushüplemist, on Bluetooth. Seal kasutatakse adaptiivset sagedushüplemist, mille eripäraks on vältida neid sagedusi, millel asuvad tugev müra või häiring. Samuti välditakse sagedusi, millel signaali levi on halb mõnel muul põhjusel, näiteks feedingu (raadiosignaali vaibumise) tõttu. Sagedushüplemist kasutatakse laialdaselt sõjaväes, näiteks USA sõjaväe süsteemides HAVE QUICK ja SINCGARS.
Ajalugu.
Sagedushüplemise kontseptsiooni on esmamainitud 1903. aastal Nikola Teslale välja antud USA patentides 723 188 ja 725 605. Idee ise pärines tema 1898. aastal sooritatud katsetustest raadio teel juhitava allveelaevaga. Vähendamaks häirete mõju, kasutas Tesla koodketast, mille pöörlemine muutis kindlaksmääratud järjekorras saatja sagedust. 
Sagedushüplemist on kirjanduses esmamainitud Saksa raadioinseneri Johannes Zennecki 1908. aastal ilmunud raamatus "Traadita telegraaf". Esimeses maailmasõjas kasutasid Saksa keisririigi relvajõud sagedushüplemist pealtkuulamiskindlaks sidepidamiseks paiksete juhtimispunktide vahel. 
1942 anti näitleja Hedy Lamarrile ja helilooja George Antheilile välja USA patent 2 292 387 "Salajase sidesüsteemi" peale. Tegemist oli raadio teel juhitavate torpeedode tarbeks välja töötatud sagedushüplemise süsteemiga, kus sagedust muudeti sünkroonselt pöörlevate nukkvõllide abil. Süsteem kasutas 88 sagedust.
Una jõgi

Una on jõgi Euroopas. 
Jõgi algab Dinaaridest. Ülemjooksul voolab põhja, alamjooksul pöördub kirdesse; suubub paremalt Savasse.
Jõe pikkus on 207 km.
Gimsøya

Gimsøya on saar Norra meres Nordlandi maakonnas, üks Lofootidest. 
Pindala 46 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 696 m.
SIM

SIM ehk SIM-kaart (inglise "Subscriber Identification Module" – 'abonendi tuvastusmoodul') on kiipkaart, millel sisalduvad andmed identifitseerivad abonendi mobiilside teenusepakkuja võrgule. Ilma SIM-kaardita ei ole terminal mobiilsidevõrgule abonendina tuvastatav ning seetõttu pole võimalik sellega ka teenuseid tarbida, kuna pole teada, keda selle eest maksustada. Erandina saab siiski ka ilma SIM-kaardita helistada standardsele hädaabinumbrile 112. Peale selle sisaldab SIM-kaart vähesel hulgal mälu telefoniraamatu ja mõningate seadete (näiteks SMS-keskuse number) hoiustamiseks. SIM-kaart sisestatakse mobiiltelefoni või muusse andme- või kõnesideterminali (näiteks GSM-modemisse).
Võrgule juurdepääsuks sisaldab SIM-kaart IMSI-koodi (mis on soovi korral vabalt loetav), mida võib vaadelda kui kasutajanime, ning KI-koodi, mille aga SIM-kaart hoiab enda teada. Autoriseerimiseks saadab terminal (tavaliselt mobiiltelefon) võrku tagasi võrgu saadetud kontrollsõna, mis on SIM-kaardi poolt KI-koodiga töödeldud. Kuna mobiilsidevõrgule on KI-koodi väärtus teada, siis teostab see ise kontrollsõnaga samasuguse töötluse. Kui töödeldud kontrollsõnad ühtivad, siis loetakse autoriseering õnnestunuks ja klient lubatakse võrku. Seega on KI-koodi olemus keerulisem kui lihtsalt paroolil, pigem on see võrreldav näiteks pankade PIN-kalkulaatoritega.
Lisaks võrgu juurdepääsukoodidele sisaldab SIM ka teisi koode (näiteks PIN-kood), mis on vajalikud tema enda funktsioonidele juurdepääsuks.
Atargatis

Atargatis ("Dea Syria") on Ees-Aasia jumalanna, kes kehastab viljakust ning elu looduses ja inimühiskonnas.
Ta on nii sõja- kui ka armastusejumalanna nagu Ištar. Atargatise kultuskeskus oli Mabbug.
Atargatise nime etümoloogia ei ole selge.
Kuueteistkümnendarv

Kuueteistkümnendarv (ka heksadetsimaalarv) on kuueteistkümnendsüsteemis kujutatud arv. Selle numbrikohal saab olla 16 väärtust ehk numbrid 0-st 9-ni ja 9-st suuremate numbrite jaoks tähed A-st F-ini.
Kuueteistkümnendarvud võivad olla näiteks kujul 9A2, FCC jne. Kümnendsüsteemis arv 10 on kuueteistkümnendsüsteemis A, arv 16 on 10, arv 20 on 14, arv 30 on 1E jne. Kuueteistkümnendarve kasutatakse laialdaselt informaatikas, kuna nende üks numbrikoht vastab kindlale bittide arvule – 4 bitile, seega on nende abil mugav kujutada arvutis olevaid andmeid. Arvutid opereerivad riistvara tasandil küll kahendsüsteemis, kuid kahendarvud on inimestele raskemini loetavad. Varem kasutati vähemal määral ka kaheksandarve, kuna nendegi numbrikoht vastab kindlale bittide arvule – 3 bitile.
Siim-Sander Vene

Siim-Sander Vene (sündinud 12. novembril 1990 Tartus) on Eesti korvpallur, kes mängib 2023. aastast Hispaania esiliiga klubis .
Eesti, Leedu, Saksamaa, Läti, Venemaa, Itaalia, Hispaania, Prantsusmaa ja Iisraeli klubides mänginud Vene kuulub 2009. aastast Eesti korvpallikoondisse ning on valitud kolm korda Eesti aasta parimaks korvpalluriks.
Haridus.
Vene lõpetas 2006. aastal Tallinna Saksa Gümnaasiumis põhikooli ja 2009. aastal Kaunase Nemuno keskkooli. Ta on õppinud Kaunases Vytautas Suure Ülikoolis.
Karjäär.
Klubi.
Siim-Sander Vene hakkas korvpalliga tegelema ema Lea ja isa Priidu suunamisel. 15-aastaselt siirdus õppima Leetu, kuuludes aastatel 2006–2008 Kaunases Žalgirise/Sabonise Korvpallikooli ja 2008–2009 Kaunase Triobeti meeskonda.
Vene on aastatel 2009–2010 ja 2013–2016 mänginud Kaunase Žalgirises ning laenulepingu alusel ka Saksamaal Ludwigsburgi (2010–2011), Kaunase Baltai (2011–2012), Riia VEF-i (2012) ja BC Prienai (2012–2013) meeskonnas.
Ta on kuulunud aastatel 2016–2017 BC Nižni Novgorodi (Venemaa), aastal 2017 Reggio Emilia (Itaalia), aastatel 2018 ja 2019–2020 Varese Pallacanestro (Itaalia), aastal 2018 Basquet Manresa (Hispaania), aastatel 2018 ja aastal 2020 Montakit Fuenlabrada (Hispaania) ning aastatel 2018–2019 Herbalife Gran Canaria (Hispaania) klubisse. 2021. aasta septembrist novembrini mängis ta Limoges CSP klubis Prantsusmaal ja 2022. aasta esimeses pooles taas Itaalia klubis Varese Pallacanestro. Hooajal 2022/2023 mängis ta Iisraelis Jeruusalemma Hapoli klubis. 
Liigad.
Euroliiga.
Siim-Sander Vene on mänginud Euroliigas, mida peetakse Euroopa tugevaimaks liigaks, kokku viiel hooajal kahes klubis. 
Kokku on Siim-Sander Vene mänginud Euroliigas 63 kohtumises keskmiselt 12 minutit ning visanud keskmiselt ühes kohtumises 4,2 punkti. Ta Euroliiga punktirekord pärineb 5. aprilli 2019. aasta mängust FC Bayern Munich ja Herbalife Gran Canaria vahel, kus ta viskas kokku 19 punkti. 
EuroCup.
Siim-Sander Vene on mänginud liigas EuroCup kokku kolmel hooajal kolmes klubis. 
Kokku on Siim-Sander Vene mänginud EuroCup liigas 22 kohtumises keskmiselt 25 minutit ning visanud keskmiselt ühes kohtumises 9,8 punkti. Ta EuroCupi punktirekord pärineb 11. jaanuari 2017. aasta mängust Hapoel Bank Yahav Jeruusalemma ja Nižni Novgorodi vahel, kus ta viskas kokku 18 punkti.
Koondis.
Vene on kuulunud 2009. aastast Eesti koondisse. 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel keskmiselt 10 punkti, 6,4 lauapalli ja 1,6 resultatiivset söötu toonud Vene saavutas koondisega 20. koha.
Isiklikku.
Isa Priit Vene on korvpallurina kuulunud Eesti noortekoondisse ja tegutsenud treenerina nii Eestis kui ka Leedus.
Ema Lea Vene kuulus aastail 1984–1988 ja 1995 Eesti koondisse ja oli 1980. aastate teisel poolel Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) korvpallinaiskonna põhitegijaid. Tulnud kaheksa korda Eesti meistriks ja kaks korda Soome meistriks.
Vend Kent-Kaarel Vene on samuti korvpallur.
Püha Eelkäija skiita

Püha Eelkäija skiita oli nunnaklooster Saaremaal, mis tegutses aastail 2009–2023. 
Ajaloost.
Vastavalt Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Põhikirjale avati 13. juunil 2009 Püha Eelkäija skiita, mis on kloostriseaduse järgi ajutiselt seotud Kreekas Dimitriadose ja Almirose metropoolias Anatoli-Agias asuva Ausa Eelkäija kloostriga. 
Skiita rajati Pärnu ja Saare piiskopi Aleksandri kanoonilisel nõusolekul (EAÕK PK p.20.4) EAÕK Püha Sinodi esildise alusel. Skiitas meenutatakse jumalikul liturgial kohalikku piiskoppi. 
Algselt asus klooster Saaremaa vallas Ööriku külas. 2012. aastal alustati kolimist Pihtla valda Reo külla. Kloostrihooneks ehitati ümber Reomäe Apostel Andrease kiriku endine preestrimaja. 
Kloostri uued ruumid pühitseti 9. juunil 2012 toimunud piiskoplikul liturgial.
Reomäe klooster lõpetas tegevuse 2023. aasta märtsis, kui nunnad kolisid Kreeka emakloostrisse tagasi.
2024. aasta novembris avati skiita maal iseseisev EAÕK klooster nimega Aulise Eelkäija Ristija Johannese ja püha apostel Andreas Esmakutsutu püha klooster Reomäel.
Tegevus.
Liturgiaid toimetas skiitas preester Toivo Treima (1958–2022). 
Skiita eestseisja on olnud skeemanunn Theofili (Anu Siinmaa).
Regressioonitestimine

Regressioonitestimine (inglise keeles "regression testing", ladina keeles "regressio" – liikumine tagasi) on üldnimetus kõikide tarkvara testimise tüüpidele, mis on suunatud vigade avastamisele varem testitud rakenduses või programmikoodis.
Põhiprintsiip.
Regressioonitestimise idee kohaselt kontrollitakse programmi uut versiooni teist korda juba olemasolevate testidega.
Eesmärgid.
Regressioonitestimine algatatakse pärast esimest uuendust ja lõpetatakse lõppversiooniga. Pärast iga versiooniuuendust regressioonitestide hulk suureneb. Sellepärast pikeneb ka nende täitmise aeg ja teiste ressursside vajadus. Regressioonitestimine võib koosneda ainult edukalt sooritatud testidest: ei ole mõtet kontrollida mooduli funktsionaalsust, kui eelnevas versioonis see ei töötanud.
Automatiseerimine.
Tavaliselt kasutatakse regressioonitestimiseks testjuhtumeid (ingl "test case"), mis kirjutati programmi väljatöötamise alguses. Samuti on soovitatav regressioonitestid automatiseerida, sest neid on vaja kasutada programmi igas järgmises versioonis. Tihedaks automaattestimiseks kasutatakse spetsiifilist tarkvara, mis paneb teste käima teatud ajavahemiku järel. Väikeses projektis võib see toimuda pärast iga õnnestunud kompilatsiooni, suuremas projektis igal ööl või igal nädalal.
Cem Kaneri arvamus.
Florida Tehnoloogia Instituudi tarkvaratehnika professor Cem Kaner on arvatavasti tuntuim tarkvara kasutatavuse ja testimise spetsialist.
Kaner kirjeldas kolme regressioonitestimise põhitüüpi: 
Regressioonitestimise kohta on Cem Kaneril ja James Bachil presentatsioon "Musta kasti tarkvara testimine: Osa 11 – regressioonitestimine" ("Black Box Software Testing: Part 11 - Regression Testing").
UH-1 Iroquois

Bell UH-1 Iroquois on Bell Helicopter Textron valmistatud mitmeotstarbeline Ameerika Ühendriikide relvajõudude sõjaväe transpordikopter, mida kasutati eriti laialdaselt Vietnami sõjas. See on üks toodetumaid ja tuntumaid sõjaväehelikoptereid maailmas. On siiani kasutusel paljudes riikides.
Vananenud UH-1d asemel võeti Ameerika Ühendriikide relvajõududes kasutusele 1978. aastast kopter Sikorsky UH-60 Black Hawk.
Hugo Lepnurm

Hugo Lepnurm (aastani 1935 Hugo Oberg; 31. oktoober 1914 Tsitre küla, Kolga vald, Harjumaa – 15. veebruar 1999 Tallinn) oli eesti organist, helilooja ja pedagoog. 
Elukäik.
Muusikalise alghariduse sai Loksa kiriku köstrilt Janterilt. 1928. aastal astus Tallinna konservatooriumi. Õppis orelit professor August Topmani juures, selle kõrvalt õppis kompositsiooni professor Artur Kapi juures; 1933. aastal lõpetas oreliklassi. 1938–1939 täiendas ta end Pariisis École Normale de Musique'is Marcel Duprè ja Joseph Gilles'i juures. 
1936. aastal alustas Lepnurm pedagoogilist tegevust Tallinna Konservatooriumis oreli, solfedžo, muusikateoreetiliste ainete ja muusikaajaloo õppejõuna. 
1941–1944 oli ta tööpataljonis Udmurtias ja hiljem Eesti NSV Riiklikes Kunstiansamblites. 1945. aastal sai Lepnurm Tallinna Konservatooriumi professoriks. Aastatel 1950–1958 pidi ta usulise tegevuse tõttu pedagoogilisest tegevusest loobuma ning tegutses organistina, heliloojana, EELK Konsistooriumi kirikumuusika osakonna juhatajana. 1958. aastast kuni surmani õpetas ta algul Tallinna konservatooriumis, hiljem Eesti Muusikaakadeemiaias; oli 1978. aastast professor-konsultant ja 1994. aastast emeriitprofessor.
Sergei Gorodetski

 
Sergei Mitrofanovitš Gorodetski (vene keeles Серге́й Митрофа́нович Городе́цкий, 17. jaanuar (vkj 5. jaanuar) 1884 Peterburi – 8. juuni 1967 Obninsk) oli vene luuletaja.
Sergei Gorodetski lõpetas Peterburis gümnaasiumi ja astus Peterburi ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonda, kus õppis koos Aleksandr Blokiga, aga ei lõpetanud.
1906. aastal hakkas ta käima aasta varem Peterburi kolinud luuletaja Vjatšeslav Ivanovi kodus moodsate luuletajate sõpruskonnas ja sai Ivanoviga lähedaseks, kuigi oli tast 18 aastat noorem. Samal aastal ilmus tema esimene luulekogu "Kirg", samal ja järgmisel aastal järgnesid luulekogud "Perun" ja "Metsik tahe". Need olid folkloorse ainega sümbolistlikud teosed.
1910. aastate algul läks Gorodetski sümbolistidega tülli ja asutas 1911. aastal Poeetide Tsehhi. See eksisteeris kuni 1914. aastani, aga oli üsna mõjukas, sest selle mõjul asutati teisigi "poeetide tsehhe" nii Peterburis, teistes Venemaa linnades kui ka emigrantide ringkondades Berliinis ja Pariisis. Need ei viljelenud küll ühesuguse stiiliga luulet. Gorodetski asutatud "tsehhi" seostatakse akmeismiga, sinna kuulusid teiste hulgas ka Anna Ahmatova, Ossip Mandelštam ja Aleksei Tolstoi.
Gorodetski toetas algusest peale Oktoobrirevolutsiooni. Pärast revolutsiooni juhatas ta Bakuus ROSTA (Venemaa Telegraafiagentuuri) kunstiosakonda ja töötas seejärel Kaspia mere laevastiku poliitvalitsuses. Alates 1921. aastast elas ta Moskvas, avaldas palju teoseid ja tõlkis NSV Liidu rahvaste luulet. Kuni 1924. aastani töötas ta Moskva Revolutsiooni Teatri kirjandusosakonna juhatajana, seejärel kuni 1932. aastani ajalehe Izvestija kirjandusosakonnas. Pärast seda töötas ta ooperilibretode kallal. Muu hulgas kirjutas ta uued sõnad Mihhail Glinka ooperile "Elu tsaari eest", jättes senisest tekstist välja kõik tsaari kiitvad kohad. Ooperi uueks pealkirjaks sai "Ivan Sussanin". Nõukogude-Saksa sõja ajal oli ta Usbeki ja Tadžiki NSV-s ning tõlkis kohalike luuletajate loomingut.
Isiklikku.
Sergei isa Mitrofan Gorodetski oli kirjanik ja etnograaf. Sergeil oli noorem vend Aleksandr (1886–1914), kes oli kunstnik. Aleksandr oli sageli haige, kannatas sageli psüühikahäirete all ja oli kaks viimast eluaastat halvatud.
Sergei abiellus 1908. aastal näitleja ja luuletaja Anna Kozelskajaga (1889–1945), kes kasutas luuletajana varjunime Nimfa Bel-Kon-Ljubomirskaja. Aleksandr Bloki sõnul oli ta ebatavaliselt kaunis. Abielust sündis tütar Rogneda (1909).
Lār

Lār on linn Iraanis Fārsi provintsis.
Aastal 2005 elas linnas 66 377 inimest.
Id (täpsustus)

Id on psühhoanalüüsi mõiste
ID võib tähendada mitut asja:
Thurgau kanton

Thurgau kanton on üks Šveitsi 26 kantonist. Asub Šveitsi põhjaosas Bodeni järve ääres.
Thurgau kanton jaguneb 80 vallaks, mis asuvad 8 ringkonnas.
Holger Kaints

Holger Kaints (sündinud 4. jaanuaril 1957 Tallinnas) on eesti kirjanik. 
Holger Kaints on varem töötanud raamatukaupmehena, praegu vabakutseline. Kaints on Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti PEN-klubi liige. Kaints on ka esimese Siugja Sulepea kirjandusauhinna laureaat. Ta valiti aastatel 2020–2022 kirjanikupalga saajaks.
Siugja Sulepea kirjandusauhind

Siugja Sulepea kirjandusauhind oli aastatel 2009–2013 välja antud kirjandusauhind, mille laureaat kuulutati välja ussimaarjapäeval ja mis oli mõeldud kahe ussimaarjapäeva vahel kirjandusteose avaldanud Eesti autorile. 
Siugja Sulepea kirjandusauhinna algatasid ja andsid laureaatidele üle kirjanikud Peeter Helme, Asko Künnap, Jürgen Rooste ja Karl Martin Sinijärv. Auhinnaks oli graveeritud sulepea, õhtusöök žürii liikmetega ja võimalus osaleda järgmise aasta auhinnasaaja valimisel.
50-eurone rahatäht

50-eurone rahatäht on euroalal aastast 2002 sularahana käibiv rahatäht.
50-eurone on rahatähtedest kõige levinum, 2020. aasta esimeses kvartalis olid ligi pooled (46,9%) käibel olevatest rahatähtedest 50-eurosed.
Kujundus.
50-eurose mõõtmed on 140×77 mm. Rahatäht on oranži värvilahendusega.
Kõigil rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid kindlas kunstistiilis. 50-eurosel on renessanss-stiil. Kuigi rahatähe esikülje kujundaja Robert Kalina tahtis algselt kujutada reaalseid objekte, näiteks Veneetsias asuvat Rialto silda, pidi ta poliitilistel põhjustel kujutama väljamõeldud objekte. 
Nagu kõikidel euro rahatähtedel, on ka 50-eurosel rahatähel kujutatud vääring, Euroopa Liidu lipp, Euroopa Keskpanga presidendi Jean-Claude Trichet' allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes, Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised, tähed Euroopa Liidu lipul ja hulk turvaelemente.
2011. aastal lasti välja uued, pisut muudetud kujundusega 50-eurosed.
4. aprillil 2017 v­õeti kasutusele teise, "Europa"-seeria 50-eurosed.
Turvaelemendid.
50-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni tähtkuju, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeefne trükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, värvust muutev värv, vöötkoodid ja seerianumber. Trükimasina kood asub rahatähe paremas servas.
Võltsingud.
2/3 (ehk ligikaudu 22 500) 2010. aasta esimesel poolel avastatud võltseurodest on 50-eurosed.
Võrguaja protokoll

Võrguaja protokoll (inglise "Network Time Protocol", lühendina NTP) on andmesideprotokoll täpse aja edastamiseks ajaserveritest. NTP-protokoll kasutab UDP-pakette pordil 123.
Xvid

Xvid (endine XviD) on videokoodek, mis vastab ISO MPEG-4 part 2 tihendusstandardile. Xvid on lähedalt seotud DivX-iga, kuid erinevalt viimasest ei ole see tasuline ning on avatud lähtekoodiga. Seda kasutatakse laialdaselt internetis levivate videofailide puhul. 
Xvid on efektiivsuselt samm edasi võrreldes MPEG-2 süsteemiga, kuid praegusel ajal on olemas ka efektiivsemaid koodekeid, nagu näiteks H.264, kuid need nõuavad arvutisüsteemilt suuremat arvutusvõimsust.
Showtime

Showtime on tasulise televisiooni bränd, mida kasutavad paljud alamkanalid üle maailma, kuid eelkõige viitab see grupile kanalitele Ameerika Ühendriikides. 2005. aasta augustist oli Showtime nähtav enam kui 13 miljonile tellijale Ameerika Ühendriikides.
Showtime näitab peamiselt filme ja väikses mahus omasaateid.
Ajalugu.
Showtime, originaalselt kuulub Viacomi alla, läks eetrisse 1. juulil 1976, esimest korda näidati kohalikus kaablisüsteemis Dublinis, Californias.
7. märtsil 1978 laienes Showtime ülemaailmsesse turgu võisteldes HBO ja teiste maksuliste kaablivõrkudega.
Showtime Networksile kuuluvad veel sellised kanalid nagu The Movie Channel, The Movie Channel Xtra ja Flix.
Showtime oli esimene kaabeltelevisioonikanal, mis hakkas edastama HDTV-versiooni oma kanalitest koos Dolby Digitali heliga.
Kanalid.
Showtime HD.
Showtime edastab kõiki oma 8 kanali saateid 1080p HD-kvaliteediga.
Showtime üle maailma.
Showtime'il on kaks peamist tasulist TV võrku: Showtime Australia ja Showtime Arabia. Samuti on muid kanaleid, mis on litsentsitud kasutama tema nime: Showtime Scandinavia (Taani, Soome, Norra ja Rootsi), Showtime Extreme (Hispaania) ja teised.
Sõne (andmetüüp)

Sõne (ka string, inglise "string") on andmetüüp programmeerimiskeeltes. Seda tüüpi muutuja väärtuseks võib olla suvaline märgijada, tavaliselt teksti kujul. Märgiks võib olla ka tühik, sest kui võtta sõne pikkus codice_1 , saadakse vastuseks 11.
Sõned esinevad programmides kas literaalidena või muutujatena. Sõned on tihti loodud kui massiivid märkidest kindla kodeeringuga. Olenevalt keelest võivad sõned olla muteeritavad (muudetavad) või mittemuteeritavad (mittemuudetavad). 
Sõnesid, mis on programmi sisse kirjutatud, nimetatakse sõneliteraalideks.
Ülo Kaasiku koostatud "Matemaatikaleksikoni" järgi on sõne "mingi alfabeedi sümbolitest moodustatud järjend ("sõna")".
Ametlik teooria.
Ütleme, et Σ on mittetühi lõplik sümbolite (märkide) hulk, mida kutsume tähestikuks. Sümbolite loomuse kohta eeldusi ei tehta. Sõne üle hulga Σ on iga lõplik jada sümboleid hulgast Σ. Näiteks kui Σ = {0, 1}, siis "01011" on sõne tähestikus Σ.
Sõne "s" pikkus on sümbolite arv jadas "s" (jada pikkus) ja võib olla mistahes naturaalarv. Tihti tähistatakse seda kui |"s"|. Ainus sõne pikkusega 0 on tühi sõne ning seda tähistatakse kui "ε" või "λ".
Kõikide sõnede hulk pikkusega n, kasutades tähestikku Σ, on tähistatud kui Σ"n". Näiteks kui Σ = {0, 1}, siis Σ2 = {00, 01, 10, 11}. Iga tähestiku Σ puhul kehtib Σ0 = {ε}.
Kõikide sõnede hulk, kasutades tähestikku Σ, on Kleene’i katte hulgast Σ ja on tähistatud kui Σ*. Kasutades Σ"n",
formula_1
Näiteks kui Σ = {0, 1}, siis Σ* = {ε, 0, 1, 00, 01, 10, 11, 000, 001, 010, 011, ...}. Kuigi hulk Σ* ise on loenduv, siis iga element hulgas Σ* on lõpliku pikkusega sõne.
Sõnede hulka üle Σ (st iga alamhulk hulgast Σ*) kutsutakse formaalseks keeleks üle Σ. Näiteks, kui Σ = {0, 1}, siis sõnede hulk, kus on paarisarv nulle, {ε, 1, 00, 11, 001, 010, 100, 111, 0000, 0011, 0101, 0110, 1001, 1010, 1100, 1111, ...}, on formaalne keel üle Σ.
Tavalisemad funktsioonid.
Järgnevad funktsioonid on vaid mõned näited kõikidest funktsioonidest, mis sõnedel on. Funktsioonide täpne süntaks oleneb programmeerimiskeelest.
Kaheksandarv

Kaheksandarv (ka "oktaalarv", mitte segi ajada oktaaniarvuga) on kaheksandsüsteemis kujutatud arv. 
Selle numbrikohal saab olla vaid 8 väärtust, ehk siis numbrid 0-st 7-ni, numbreid 8 ja 9 oktaalarvude puhul ei esine. Kaheksandarvud võivad olla näiteks kujul 177, 201 jne, kuid mitte kunagi kujul 292, 812 jne. 
Kümnendsüsteemis arv 8 on näiteks kaheksandsüsteemis 10, arv 10 on 12, arv 16 on 20, arv 20 on 24, arv 30 on 36 jne. 
Kaheksandarve kasutatakse informaatikas (kuigi mitte nii laialdaselt kui kuueteistkümnendarve, eriti viimasel ajal) kuna nende üks numbrikoht vastab kindlale bittide arvule, ehk siis 3-le bitile, seega on nende abil mugav kujutada arvutis olevaid andmeid. Arvutid opereerivad riistvara tasandil küll kahendsüsteemis, kuid kahendarvud on inimestele raskemini loetavad.
Nimeserver

Nimeserver ehk DNS-server ("Domain Name System") on andmesidevõrgus töötav server, mis pakub domeeninimede IP-aadressidega vastendamise teenust. Ilma nimeserveriteta saaks võrgus olevatele ressurssidele ligi ainult nende IP-aadressi teades. Näiteks kui soovitakse brauseris avada eestikeelse Google'i lehte, tuleks aadressiribale kirjutada www.google.ee asemele 209.85.229.147 (seisuga märts 2010). Tänu nimeserverile pole aga seda vaja teha. Igal internetiteenuse pakkujal on olemas oma nimeserverid. Nende IP-aadressid edastatakse internetiühenduse loomisel automaatselt või sisestatakse eelnevalt käsitsi.
Gerhard Wrede

Gerhard Wrede oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1417–1420.
Wrede oli pärit tõenäoliselt Vestfaalist Soesti linna lähedal paiknevast Millinghausenist ja tema isa oli arvatavasti Gotthard Wrede, vend aga Heinrich. Tema nõbudena on teada Henneke Wrede ning Riia peapiiskopiks ja Saare-Lääne piiskopiks esitatud vaimulik Johann Wrede. 16. sajandil oli Liivi ordu liikmeks ka Dietrich Wrede. Wredede suguvõsa oli küllaltki suureliikmeline ning mitmelepoole üle Põhja-Saksamaa levinud. Seetõttu pole tema päritolu ka väga kindlalt tõestatud. Wreded põlvnesid ministeriaalide seast.
Ehkki Gerhard Wrede oli vestfaallane, valis ta maiskondade tülis reinimaalaste poole ja pidi seetõttu 1420. aastal maamarssali ametist loobuma. Seejärel siirdus ta Preisimaale, kus oli aasta Saksa ordu foogt Brattianis, 1428. aastal on teda mainitud aga Ossekis.
Soterioloogia

Soterioloogia (kreekakeelsest sõnast σωτηρία "sotēría" 'päästmine, lunastus' ning λόγος "logos" 'õpetus') on õpetus paljudes religioonides ja ideoloogiates sisalduvast lunastuse, pääsemise või vabanemise ideest. 
Elmar Salumaal on soterioloogia tähendanud ka õndsusõpetust.
Microsoft Silverlight

Microsoft Silverlight on mitmeplatvormiline tehnoloogia, mis võimaldab luua ning kasutada interaktiivseid ja meediarikkaid veebirakendusi. 
See on selliste tehnoloogiate nagu Flash, Flex, Java Fx jms analoog. Silverlighti tugi on paljudel veebibrauseritel Windowsi, Mac OS X-i ja Linuxi (Linuxi versiooni Moonlight arendab ettevõte Novell) platvormidel. Kui Silverlight 1.0 aprillis 2007 välja anti, siis oli see peamiselt videorakenduste platvorm. Hilisemad versioonid pakkusid juba võimsamaid arendusvahendeid ja lisafunktsioone. Juulis 2009 avaldati Silverlight 3.0 ja novembris 2009 avalikustati 4.0 beetaversioon.
Ülevaade.
Silverlighti rakendused on enamasti RIA ("Rich Internet Application") tüüpi, sisaldades palju interaktiivset meediat – graafika, animatsioonid, videod, audio. Silverlighti rakenduste kasutajaliides on kirjeldatud XAML- ("Extensible Application Markup Language") keeles ning rakenduse loogika arendatakse .NET raamistikus.
Adele Ulm-Augustas

Adele Ulm-Augustas (sünninimi Adele Ulm; aastatel 1942–1944 Adele Ulm Oha; 25. märts 1908 Haapsalu – 6. aprill 2000 New York) oli eesti skulptor. 
Adele Ulm lõpetas 1930. aastal Riigi Kunsttööstuskooli keraamika erialal; 1942–1944 õppis Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis Voldemar Melliku käe all skulptuuri.
Aastal 1944 lahkus ta Eestist ning elas kuni 1949. aastani Stockholmis, seejärel USA-s Bostonis ja aastast 1958 New Yorgis.
XAML

XAML ("Extensible Application Markup Language") on XML-põhine deklaratiivne keel, mida kasutatakse laialdaselt .NET-i tehnoloogiates, näiteks WPF-is, Silverlightis ja WF-is ("Workflow Foundation"). WPF-i ja Silverlighti rakendustes kasutatakse XAML-i kasutajaliidese elementide defineerimiseks ning sidumiseks sündmuste ja andmetega.