tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Apelsinipuu

Apelsinipuu ("Citrus sinensis") on ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv igihaljas kultuurviljapuu. 
Apelsinipuu vili on apelsin. 
Nimetus.
Eestikeelne nimetus on tulnud hollandi keelest, kus "appelsien" tähendab Hiina õuna. 
Välimus.
Apelsinipuu on 7–12 meetri kõrgune (väga vanad puud võivad kasvada ka 15 meetri kõrguseks). Võra on ümar, noored oksad võnklikud ja kaetud nüride poolpehmete ogadega. 
Aromaatsed igihaljad lehed on elliptilised kuni munajad, hambulise servaga. Leherootsudel abilehed. Lehed 6,5–15 cm pikad ja 2,5–9,5 cm laiad. 
Õied on üksikult või 2–6 kaupa. 5 cm läbimõõduga alustassikujulises õies on viis tupplehte ning viis valget ja piklikku kroonlehte, mis ümbritsevad 20–25 tolmukast koosnevat kollast tolmukkonda. 
Vili.
Vili on kerajas, lapik või veidi ovaalne 6,5–9,5 cm läbimõõduga. Väliskest on näärmeline, oranž või kollane, vahekest valge, urbne ja lõhnatu. Viljaliha kollane, oranž või punakas, asetseb 10–14 kileja kestaga segmendis, mis hõlpsasti üksteisest eraldatavad. Igas segmendis võib olla 2–4 ebaregulaarse kujuga seemet. On aretatud ka seemneteta sorte. 
Apelsinipuu hakkab vilju kandma varakult, kolmandal aastal pärast istutamist. Täiskandeikka jõuab puu umbes 20-aastaselt ning suurimat saaki annab 20.–60. eluaastal. Mõned puud elavad 150 aasta vanuseks. Täiskandeeas saadakse parematelt sortidelt umbes 100–115 kg vilju puu kohta. 
Ajalugu.
Apelsinipuud looduses ei esine. Oletatavalt pärineb see kultuurliik Lõuna-Hiinas, Kirde-India ja Kagu-Aasiast (Indohiina poolsaarelt). Vahemere piirkonda tõid apelsinipuu Itaalia kaupmehed pärast 1450. aastat või Portugali meresõitjad 1500. aasta paiku. Enne seda kasutati tsitrusvilju Euroopas raviotstarbel, kuid apelsin sai kiiresti varakate inimeste seas populaarseks ning seda maitsvat vilja hakati kasvatama spetsiaalsetes talveaedades – oranžeriides. 
Kasvatamine.
Apelsinipuid hakati Euroopas kasvatama 16. sajandil. Varsti pärast Ameerika avastamist viidi apelsinipuid ka Ameerikasse. On teada, et Hispaanias rajati esimesed suuremad istandikud 1792. ja Itaalias 1870. aastal. Marokos hakati apelsine kaubanduslikul eesmärgil kasvatama 1922. aastal. Tänapäeval kultiveeritakse apelsinipuud kõigil kontinentidel. Eriti hoogsalt on apelsinikasvatus arenenud 20. sajandi teisel poolel. Maailma apelsinitoodang kahekordistus 1950.–1970. aastatel ja enam kui kolmekordistus 1950.–1980. aastatel. 1960. aastal oli toodang näiteks 16,3 miljonit tonni. Kokku toodeti tsitruselisi 1978. aastal 52,1 miljon tonni, seega moodustavad apelsinid kõigist tsitrusviljalistest 65%. 
Apelsinikasvatuses on esikohal Ameerika Ühendriigid, kus see on koondunud lõunapoolsetesse osariikidesse: Californiasse, Texasesse jne. Suuremad apelsinikasvatajad on veel Itaalia, Hispaania, Brasiilia, Mehhiko, India, Iisrael, Egiptus, Maroko.
Jakarta

Jakarta [džak'arta] on Indoneesia pealinn. Asub Jaava saare põhjarannikul.
Linnas elab üle kümne miljoni inimese. Jakarta koos ümbritsevate aladega moodustab linnastu, mis on tuntud kui Jabodetabek. Seal elab üle 30 miljoni inimese ja see on suuruselt kolmas linnastu Guangzhou ja Suur-Tōkyō järel.
Linnas asub Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni peakontor.
Ajalugu.
Jakarta kohale tekkis juba 5. sajandil hindude asula. 12. sajandil oli see Sunda kuningriigis tähtis sadamalinn ja kandis nime Kelapa.
1527. aastal vallutasid ja hävitasid linna moslemid prints Fatahillah' juhtimisel ning asutasid uue linna Jayakarta.
1619. aastal vallutas linna Hollandi Ida-India Kompanii ja linn nimetati Bataviaks
Alates iseseisvumisest 1945. aastal on Jakarta Indoneesia pealinn.
Haldusjaotus.
Ametlikult on Jakarta pealinnaõigustes provints, mis koosneb viiest linnast:
Jakarta haldusalasse kuuluvad ka Seribu saared (8,7 km², umbes 20 000 elanikku).
Geograafia.
Jakarta asub Jaava saare looderannikul Ciliwungi jõe suudmes. Jakarta põhjaosa on madal tasandik, millest osa on allpool merepinda. Linna lõunaosa on kõrgem ja künklik. Administratiivselt on Jakarta piirkond 662 km² maismaad ning 6977 km² merd Jakarta lahes, kus on ka tuhatkond saart.
Jakarta piirkond on alluviaaltasandik kõrguste vahemikus -2 kuni 50 m merepinnast, keskmine kõrgus 8 m. Ajalooliselt on seal ulatuslikud soised alad. Läbi Jakarta voolab 13 jõge, Ciliwungi jõgi jaotab linna lääne- ja idalinnaosaks. Nende väikese langusega jõgede vähene äravool põhjustab vihmaperioodidel sagedaid üleujutusi.
Kogu Jakarta piirkonnas langeb maapind 5 kuni 10 cm aastas, linna põhjaosas kuni 20 cm aastas. Maapinna vajumise üheks põhjuseks on vee väljapumpamine Jakarta kümnemiljonilise elanikkonna veega varustamiseks. Linna kaitsmiseks mere pealetungi eest on ehitatud ja on ehitamisel tammid. Juba on valmis tunnel üleujutuste vee merre pumpamiseks.
Haridus.
Jakartas on 18 ülikooli, nende seas Indoneesia Ülikool, Bunda Mulia Ülikool jt.
Keskväärtus

Keskväärtus (ehk matemaatiline ootus või ooteväärtus) on mõõdetavate suuruste ja nende realiseerumise tõenäosuste korrutiste summa. Näiteks pikas katseseerias, kus ühte katset korratakse samadel tingimustel, tulemuste keskmine sarnaneb (seeria pikkuse suurenedes) üha rohkem tulemuste keskväärtusega. Keskväärtus (mingi arv) ei pruugi ise realiseeruda, näiteks täringuvisete silmade arvu keskväärtus on 3,5.
Matemaatiline definitsioon.
Olgu formula_1 juhuslik suurus tõenäosusruumist formula_2, siis juhusliku suuruse formula_1 keskväärtus formula_4 (või formula_5) on defineeritud Lebesgue'i integraalina:
formula_6.
Definitsioonist tuleneb, et mitte kõigil juhuslikel suurustel ei pruugi keskväärtust leiduda (kui vastavat Lebesgue'i integraali ei eksisteeri, nt Cauchy jaotuse korral). 
Kui juhuslikul suurusel formula_1 leidub tihedusfunktsioon formula_8, siis saab tema keskväärtust arvutada järgnevalt:
formula_9.
Kui juhuslik suurus formula_1 on diskreetne juhuslik suurus (väärtuste hulk on loenduv) vastavalt väärtustega formula_11, formula_12, ... ja tõenäosustega formula_13, formula_14, ... (kusjuures formula_15 tähistab väärtuse formula_16 realiseerumise tõenäosust ühel katsel ja nende tõenäosuste summa on 1), siis juhusliku suuruse formula_1 keskväärtust saab arvutada loenduva summana:
formula_18.
Kui suuruse formula_1 väärtusi on lõplik arv formula_20 (ehk neid väärtusi on formula_20 tükki: formula_11, formula_12, ..., formula_24), siis
formula_25.
Omadused.
Olgu formula_1 ja formula_27 keskväärtust omavad juhuslikud suurused. 
Monotoonsus.
Kui formula_28 kehtib alati (st formula_29), siis ka formula_30.
Lineaarsus.
formula_31 iga reaalarvulise formula_32 ja formula_33 korral. Muu hulgas
formula_34,
formula_35.
Korrutatavus.
Kui formula_1 ja formula_27 on sõltumatud, siis
formula_38.
Üldjuhul ei pruugi see kehtida.
Näited.
Täringuvise.
Olgu katseks üks täringuvise ning katse tulemuseks loeme saadud silmade arvu täringul (1, 2, 3, 4, 5 või 6 silma). Eeldame, et täring on "aus", st kõigi silmade arvu tulemiseks on võrdne võimalus. Siis ühe silma saamise tõenäosus ühel viskel on 1/6 (formula_39), kahe silma saamise tõenäosus ühel viskel 1/6 jne. Täringuvisete silmade arvu keskväärtus on siis
formula_40,
kus formula_1 tähistab silmade arvu, mis on juhuslik suurus, formula_42 ja formula_43, nagu eelnevalt kirjeldatud. 
Selles näites saadud keskväärtus langeb kokku silmade arvu aritmeetilise keskmisega, sest kõigi silmade saamise tõenäosused on võrdsed. Kui meil oleks olnud tegemist ebaausa täringuga, kus ühe silma saamise tõenäosus on teistest suurem, näitkeks formula_44 ja formula_45, siis oleks keskväärtuseks tulnud 2,5. (See arv näitab, et pika katseseeria jooksul oleks visketulemuste keskmine olnud ligikaudu 2,5.)
Eksponentjaotus.
Olgu juhuslik suurus formula_1 eksponentjaotusest parameetriga formula_47, st tema tihedusfunktsioon on formula_48, kus formula_49. Kasutades ositi integreerimist, saame tema keskväärtuseks 
formula_50
formula_51
formula_52.
David Davies (1880–1944)

David Davies (11. mai 1880 – 16. juuni 1944) oli Suurbritannia suurtööstur ja poliitik, rahvusvahelistele suhetele kui akadeemilisele teadusele alusepanija.
Davies sündis Walesis. Ta oli tööstur David Davies vanema pojapoeg. Davies osales Esimeses maailmasõjas ning seal kogetud šoki tõttu otsustas ta teha kõik endast oleneva, et selline sõda enam kunagi ei korduks. Seetõttu toetas ta aktiivselt Rahvasteliitu ning rajas 1919. aastal maailma esimese rahvusvaheliste suhete õppetooli. Davies oli ka inglise parlamendi liige. 1932. aastal sai Daviesest esimene parun Daviese ja lordide koja liige.
Halikarnassose mausoleum

Halikarnassose mausoleum on üks seitsmest maailmaimest.
Mausoleumi laskis Halikarnassosesse (tänapäeval Bodrum Türgis) ehitada Kaaria valitsejanna Artemisia II oma 353 eKr surnud abikaasa Mausolose mälestuseks. Mausoleum valmis kiiresti, aastail 353-350 eKr. On oletatud, et niisuguse hoone ehitamiseks on 3 aastat liiga vähe, mistõttu tema ehitus võis alata juba Mausolose eluajal või lõppeda mõnevõrra hiljem.
Mausoleumi peaarhitekt oli Pytheos. Seda kaunistasid oma aja tähtsaimate kujurite Skopase, Leocharese, Bryaxise ja Timotheose reljeefsed friisid, mis tänapäeval asuvad Briti Muuseumis.
Mausoleumi moodustas suur ristkülikukujuline müüritis, mida kroonis 36 sambast koosnev sammaskäik, mille kohal oli 24 astmega püramiidikujuline katus. Hoone tipus oli kvadriiga kujutis, milles olid kuninga ja kuninganna kujud.
Halikarnassose mausoleum oli Egiptuse püramiidide järel suurim hauamonument. Mausoleum oli mõeldud valitseja hauakambriks, aga ka templiks, kus talle pärast surma pidi austusavaldusi osutatama.
Artemisia suri pisut enne mausoleumi valmimist ja skulptorid otsustasid Plinius Vanema sõnul hoone valmis ehitada lihtsalt kuulsuse saamiseks. Pytheos ja Satyros kirjutasid Mausoleumi ehitamisest raamatu, mis ei ole säilinud, aga Vitruvius oli sellega tuttav, sest vihjab oma loomingus sellele teosele korduvalt.
Aleksander Suur laskis Halikarnassose juba 333 eKr täielikult purustada, misjärel linn kaotas tähtsuse, aga Mausoleum säilis. Teda ei kahjustanud ka piraatide rünnakud selles piirkonnas 62 eKr ja 58 eKr.
Mausoleum püsis sajandeid, kuni lagunes varemeteks. Millal ta lagunes, ei ole teada, aga 12. sajandil kirjutas Eustathius oma kommentaarides "Iliasele": "See oli ja on ime," millest on järeldatud, et 12. sajandil oli Mausoleum veel terve. Kuid see oli varemeis siis, kui Malta ordu rüütlid sinnakanti 1402 saabusid. Tõenäoliselt purunes hoone maavärinas. Malta ordu ise rüüstas varemeid veelgi, kasutades sellest võetud kive Bodrumi kindluse ehitamiseks ja need on kindluses tänapäevani äratuntavad. Mausoleumi marmor põletati suuremalt jaolt lubjaks. 1581. aastal hakati sellelt võtma kive kindluse ehitamiseks. Mõned selle ehitise osad, sealhulgas ka triumfivankri ratas, on nüüd Briti Muuseumis hoiul.
Halikarnassose mausoleumi järgi on hakatud igasuguse kujuga monumentaalseid hauarajatisi kutsuma mausoleumideks.
Dispersioon

Dispersioon on juhusliku suuruse varieeruvuse mõõt, ta näitab, kui palju uuritav suurus varieerub. Näiteks kui katseseerias (nt kümnekordsel täringuviskel) on kõigi katsete tulemus sama (nt 2 silma), siis katsete dispersioon on null. Mida suurem aga dispersioon on, seda enam erinevad katsete tulemused üksteisest.
Matemaatiline definitsioon.
Olgu formula_1 juhusliku suuruse formula_2 keskväärtus, siis suuruse formula_2 dispersioon on defineeritud kui selle suuruse formula_2 ja tema keskväärtuse formula_1 vahe ruudu keskväärtusena: 
formula_6,
kus formula_7. Sageli, eriti ingliskeelses kirjanduses, tähistatakse dispersiooni ka formula_8 või formula_9.
Automaatjuhtimissüsteem

Automaatjuhtimissüsteem ehk automaatne juhtimissüsteem ehk automatiseeritud juhtimissüsteem on tootmis-, majandus- vms. tegevuse juhtimise süsteem, mille puhul kasutatakse juhtseadmetena regulaatoreid, programmeeritavaid kontrollereid, tööstusarvuteid, personaalarvuteid ja teisi andmetöötlusvahendeid.
Tehnoloogilise protsessi automaatses juhtimissüsteemis analüüsitakse anduritelt saabuvat informatsiooni juhtsüsteemis (arvutis, kontrolleris) ja moodustatakse seejärel juhtsignaalid ehk juhtkäsk täituritele. Süsteemis toimuvaid protsesse jälgib masinaoperaator juhtimispuldil olevalt kuvarilt. Säilitamisele kuuluv informatsioon salvestatakse mällu ning vajaduse korral saab selle printeri abil väljastada paberil. Automatiseeritud juhtimissüsteemis osaleb inimene juhtimisprotsessis kaudselt protsessi jälgijana või vajaduse korral selle ümberhäälestajana või ümberprogrammeerijana.
Automatiseeritud juhtsüsteemi põhikomponendid.
Automatiseeritud juhtimissüsteemi põhikomponendid on järgmised:
Juhtimine.
Juhtimissüsteemis tehnoloogilisest protsessist anduritega tuvastatav info muundatakse juhtseadmele vastuvõetavale kujule. Juhtseade töötleb seda infot mällu salvestatud arvutiprogrammi järgi ning väljastab juhtsignaalid täiturseadmetele, mis juhivad konkreetset protsessi. Juhtimissüsteemi juurde kuulub alati inimese masina liides ehk kasutajaliides (inglise: Human Machine Interface, Man Machine Interface), mis võimaldab inimesel osaleda juhtimiseks vajaliku informatsiooni sisestajana ehk programmeerijana ning teostada järelevalvet.
Tootmisega seotud juhtimisobjektid võib liigitada laias laastus pidevprotsessideks, tootmismasinateks ja tükitootmissüsteemideks. Pidevprotsessidega on tegemist energeetikas (katlamajad) keemia- ja toiduainetööstuses, metallurgias jm. Tükitootmissüsteemidega on tegemist näiteks masinaehituses. Tükitootmissüsteemide põhilisteks komponentideks on automaatliinid ja paindtootmissüsteemid.
Automaatliin

Automaatliin on automaatsetest töömasinatest, teisaldusseadmetest ning juhtimis-,
reguleerimis- ja kontrollseadmetest koosnev tööpink toodete
valmistamiseks inimese vahetu osavõtuta. Teenindava personali põhiülesanne on liini
seadistamine ja häälestamine, töö jälgimine ja tekkivate seisakute korral normaalse
tööseisundi taastamine ning materjali etteandmine ja [valmistoode]te eemaldamine.
Automaatliinide kasutamine.
Automaatliine kasutatakse väga mitmesugustes tööstusharudes. Tänapäeva automaatliine saab
suhteliselt kergesti ümber kohandada ühetüübiliste toodete rühma piires ning nad õigustavad
end sari- ja suursaritootmises.
Väikesaritootmises kasutatakse paindlikke robotsüsteeme kuhu kuuluvad ka automaatpingid
koos tooriku- ja detailivaheladustuse, detailikinnitusrakiste, detailiteisaldus- ja laadimisseadmete, lõikeriistamagasinide, kontrollseadmete ning automaatjuhtimisseadmete
kogum teatavate kindlate detailide automaattöötlemiseks.
Automaatliinidest, robotsüsteemidest, toorikute ja detailide, rakiste ja lõikeriistade
keskladudest ning teisaldus- ja laadimisseadmeist koosnev kompleks, mille tööd
organiseerivad ja juhivad keskarvutid, nimetatakse automaattootmissüsteemiks.
Automaattootmissüsteem

Automaattootmissüsteem on automaatliinidest, robotsüsteemidest, toorikute ja detailide, rakiste ja lõikeriistade keskladudest ning teisaldus- ja laadimisseadmeist koosnev kompleks, mille tööd organiseerivad ja juhivad keskarvutid.
Automaattootmissüsteemide jagunemine.
Automaattootmissüsteemid jagunevad
Paindtootmissüsteem

Paindtootmissüsteem (inglise: "flexible manufacturing system") on paindtootmise põhimõttel organiseeritud tootmisüksus, mis sisaldab mitmeid erinevate ülesannetega juhtsüsteeme. Üks või
enam paindlikku automaatpingisüsteemi moodustavad paindtootmissüsteemi.
Juhtimine.
Paindtootmissüsteeme juhitakse hierarhiliste ja hajutatud ehk detsentraliseeritud juhtimissüsteemidega, mis koosnevad paljudest kohalikest alamsüsteemidest. Juhtseadmeina kasutatakse mitmesuguse võimsusega juhtarvuteid ja kontrollereid, mille tarkvara võimaldab inimese dialoogi automaatidega.
Paindtootmine

Paindtootmine on automatiseeritud tööstuslik väikesaritootmine, mille puhul saab operatsioone ja tehnoloogiat kergesti muuta. Tööoperatsioonide paindlikkust võimaldab paindtootmismoodulite ja paindtootmisseadmete (programmjuhtimisega tööpinkide ja tööstusrobotite) kasutamine. 
Tehnoloogilise paindlikkuse tagavad paindtöötlemismoodulite rööptöö, asendatavus ja reverseeritavus, ümberprogrammeeritavus, laonduse ja tööriistanduse automatiseerimine, transpordiseadmete paindlik töökorraldus (materjalide liikumisteede optimaalne valik ja operatiivne ümbersuunamine) ning programmjuhtimine.
Paindtootmismoodul

Paindtootmismoodul on paindtootmissüsteemi väikseim
iseseisev üksus, mis põhineb universaalseil programmjuhtimisega tehnoloogiaseadmeil ning on ette nähtud paljude eri toodete valmistamiseks. Paindtootmismoodul koosneb
tööpingist, detailide ja tööriistade etteandeseadmeist (salvedest, kassettidest või konteinereist),
transpordi- ja teisaldusseadmeist (konveiereist ehk transportliinidest, roboteist), kontroll- ja
juhtseadmeist (kontrollereist, arvuteist ja juhtpultidest).
Robotsüsteem

Robotsüsteem ehk robotmoodul (inglise: "robot system") on ühel või mitmel robotil põhinev paindtootmismoodul.
Marko Reikop

Marko Reikop (sündinud 19. juunil 1969 Tallinnas) on eesti tele- ja raadioajakirjanik.
Haridus.
Ta on õppinud Tallinna 54. Keskkoolis ning lõpetanud 1991. aastal raamatukogunduse ja bibliograafia erialal Tallinna Pedagoogikaülikooli.
Ajakirjandustöö.
Ta alustas ajakirjanikukarjääri saadetega Eesti Raadios. Ta oli saatejuht nii Raadio 2-s (hommikuprogramm "Et R2 maa", päevasaade "Kahega lõunal" jm) kui ka Vikerraadios. Raadiost suundus Reikop Eesti Televisiooni, kus tema tuntumad telesaated on olnud "Paar", "Terevisioon", "Klaver põõsas", "Eurolaul" ja "Eesti laul".
Ta on korduvalt olnud Eurovisiooni lauluvõistluse kommentaator, algul Eesti Raadios ning alates aastast 1998 Eesti Televisioonis.
Ta on palju koostööd teinud Anu Välbaga (sarisaated "Paar", "Terevisioon", "Ringvaade" jpm).
Marko Reikop on valitud korduvalt eri küsitlustel parimate saatejuhtide hulka, sealhulgas parimaks telesaadete meessaatejuhiks. Ta on olnud korduvalt samas kategoorias EFTA auhinna nominent.
Back in Black

"Back in Black" on Austraalia "hard rock"-bändi AC/DC seitsmes stuudioalbum, mis avaldati 25. juulil 1980. See oli AC/DC üks edukamaid albumeid. Album lindistati Bahamal ja New Yorgis, kus see ka miksiti kokku stuudios Electric Lady Studios. See on maailmas müüdud eksemplaride arvult teine album Michael Jacksoni "Thrilleri" järel. Plaadi produtsendiks on Põhja-Rodeesia päritolu Briti produtsent ja laulukirjutaja Robert John Lange.
See on ansambli esimene album, millel laulab Brian Johnson.
John Lydon

John Joseph Lydon (tuntud ka kui Johnny Rotten; sündinud 31. jaanuaril 1956 Londonis) on iiri-briti punk- ja popmuusik, pungi ideoloogia ja imagoloogia rajaja, individualistlik anarhist. Tuntuks sai ta "punk-rock"-bändi Sex Pistols lauljana, tänapäeval (alates 1978. aastast) on ta bändi PiL (Public Image Ltd.) (asutaja)liige.
Alex Yoong

Alex Yoong (sündinud 20. juulil 1976) on endine Malaisia Vormel 1 sõitja. 
Yoong sõitis Vormel 1 sarjas ainult ühe aasta, 2002. aastal KL Minardi meeskonnas. See hooaeg tal ebaõnnestus. Oma paljude sõiduvigadega jäi ta selgelt alla tiimikaaslasele Mark Webberile. Hooaja lõpuks asendati ta testisõitja Anthony Davidsoniga.
Cock Sparrer

Cock Sparrer (esialgse nimega Cock Sparrow) on inglise punkrokkbänd.
Bändi asutasid 1972 Londonis East Endis Colin McFaull, Mick Beaufoy, Steve Burgess ja Steve Bruce, kes tundsid üksteist sellest ajast peale, kui nad olid 11-aastased. Esialgu mängisid nad Londoni ja selle lähiümbruse ööklubides. Sealjuures arendasid välja oma stiili, mida edaspidi hakati kutsuma Oi!ks või tänavapungiks.
1976 kohtus bänd Malcolm McLareniga, kes väidetavalt pakkus bändile lepingut oma uusima avastuse, Sex Pistolsi kõrvale. Cock Sparreri liikmete jutu järgi jäi tehing katki, sest McLaren keeldus neile kõigile õlut ostmast. Teise selgituse järgi keeldusid poisid oma juukseid McLarenile sobivasse stiili lõikamast.
1977 ühines bändiga Burgessi sugulane Garrie Lammin. Samal aastal sai bänd lepingu Decca Recordsiga, kes lootis teenida punkliikumise suure populaarsuse pealt. See ei tähendanud siiski, et iga punkbänd oleks rahva seas menukas. Cock Sparreri esimene singel "Runnin' Riot" ilmus 1977. aasta mais, aga seda ei ostetud nagu järgmisigi singleid ja sellepärast loobus Decca 1978 Cock Sparrerist.
Kuid bändil oli selleks ajaks salvestatud juba albumijagu muusikat. Bänd ei leidnud Suurbritannias ühtki plaadifirmat, kes nõustunuks seda välja andma, mistõttu see anti juba samal aastal välja hoopis Hispaanias. Debüütsingel kandis bändi nime. 1987 andis Razor Records selle Suurbritannias uuesti välja nime all "True Grit". 1980 läks bänd ametlikult laiali (sisuliselt juba pärast debüütalbumi ilmumist ja selle majanduslikku ebaedu).
Ent siis hakkas Cock Sparreri vastu huvi tekkima. 1981 pandi bändi laulud mitmele Oi!-stiili tutvustavale albumile ja 1982 tuli bänd uuesti kokku. Nad sõlmisid lepingu Carrere Recordsiga ja andsid välja singli "England Belongs To Me". Üllatuslikult sai see USA-s populaarseks. Näiteks mitme USA jalgpalliklubi (New York Red Bulls, Seattle Sounders) poolehoidjad laulavad seda. 1983 anti välja bändi teine album "Schock Troops" ja 1984 kolmas album "Running Riot in '84". Seejärel läks bänd teist korda laiali.
1992 tuli bänd kolmandat korda kokku ja tegutseb tänapäevani, kuigi ei anna kontserte väga sageli. 2012 tähistas bänd oma tegutsemise 40. aastapäeva, andes New Yorgis kaks väljamüüdud kontserti.
Gastón Mazzacane

Gastón Mazzacane (sündinud 8. mail 1975 La Platas) on Argentina vormelisõitja. 
Ta sõitis Vormel 1 sarjas ainult 2000. aastal Telefonica Minardi meeskonnas, kuid punkte ei saanud.
Tootmise hierarhiline juhtimine

Tootmise hierarhiline juhtimine on tootmise selline juhtimine, mis toimub mitmel eri tasandil. Selline juhtimine kujutab endast piltlikult püramiidi, mis sisaldab eri suunitluse ja ülesandega juhtimistasandeid. 
Jagunemine.
Tootmise hierarhiline juhtimine jaguneb kolmeks põhiliseks juhtimistasandiks:
Juhtimine (küberneetika)

Juhtimine on infotöötlusprotsess, mis väljendub mingi tegevuse sihipärases korraldamises.
Juhitakse nii tehnilisi, bioloogilisi kui ka sotsiaalseid süsteeme. 
Juhtimine tehnilistes süsteemides.
Tehnilistes juhtimissüsteemides toimub juhtimine kas inimese osavõtul või automaatselt. Eristatakse käsijuhtimist, automatiseeritud ja automaatjuhtimist. 
Käsijuhtimine.
Käsijuhtimise korral on kõik juhtimisfunktsioonid usaldatud inimesele. 
Automatiseeritud juhtimine.
Automatiseeritud juhtimisel on juhtimisfunktsioonid jaotatud inimese ja automaatide vahel. Seejuures täidavad automaadid funktsioone, mida inimene pole füüsiliselt võimeline täitma või mis primitiivsuse ja üksluisuse tõttu pole inimesele vastuvõetavad. Võrreldes automaatidega on inimese võimed piiratud, tema meeleelundite tundlikkus, täpsus ja vastuvõtu ulatus on väike ning lihaste toimekiirus ebapiisav. Inimese eelised automaatide ees avalduvad aga keerukate loogikaülesannete lahendamisel ja intuitsiooni näol. 
Automaatjuhtimine.
Automaatjuhtimine on selline juhtimine, kus süsteem talitleb pikemat aega ilma inimese sekkumiseta.
Generatiivse tehisintellekti juhtimine.
Tänapäeva küberneetika valdkonnas on esile kerkinud generatiivse tehisintellekti (GenAI) tehnoloogiad, mis suudavad luua uusi tekste, pilte ja muid andmevorme. Need tehnoloogiad toovad kaasa uusi väljakutseid juhtimise ja reguleerimise osas. Generatiivse AI juhtimine hõlmab strateegiate ja raamistikute väljatöötamist, et tagada nende süsteemide eetiline, läbipaistev ja vastutustundlik kasutamine. See hõlmab riskide hindamist, andmete privaatsuse kaitset, kallutatuse vähendamist ning vastavust kehtivatele regulatsioonidele. Organisatsioonid ja valitsused üle maailma töötavad välja juhiseid ja standardeid, et tagada generatiivse AI tehnoloogiate turvaline ja õiglane rakendamine.
Saarepeedi Põhikool

Saarepeedi Kool on alus- ja põhiharidust andev kool Viljandi vallas Saarepeedi külas. 
Saarepeedi Kool on liitunud mitme programmiga, näiteks Liikuma Kutsuv Kool, ProgeTiiger, Kiusamisvaba Kool, Taimne Teisipäev, Samm-sammult. 
2009. aastal õppis koolis 83 õpilast.
Alan Llwyd

Alan Llwyd (sünninimi Alan Lloyd Roberts; sündinud 1948) on kõmri luuletaja, kirjanduskriitik ja toimetaja.
Ta on 20. sajandi lõpu silmapaistvamaid kõmri keeles kirjutavaid luuletajaid. Ta võitis rahvuslikul "eisteddfod"'il krooni ja trooni nii 1973. kui ka 1976. aastal.
Alan Llwyd on töötanud raamatukaupmehe ja kirjastajana.
Ta on kirjutanud ka kõmrikeelse mängufilmi "Hedd Wyn" (1992) stsenaariumi.
Alan Llwyd on tõlkinud kõmri keelde Kristiina Ehini luulet.
Elmar Põder

Elmar Põder (sündinud 2. jaanuaril 1957) on kehalise kasvatuse õpetaja Saarepeedi põhikoolis.
Ta õppis Kärstna Põhikoolis ja Otepää Keskkoolis. 1979. aastal alustas ta Kärstna koolis tööd kehalise kasvatuse õpetajana. Tallinna Pedagoogilises Instituudis sai ta kaugõppes kehalise kasvatuse õpetaja kutse. Aastatel 1985–1986 õppis ta Leningradi kõrgemas miilitsakoolis. 1991. aastal hakkas Põder tööle Päri Spordikooli treenerina ning 1994. aastast ka Saarepeedi Põhikoolis õpetajana.
Tema eestvedamisel on Saarepeedis asutatud suusaklubi ning ehitatud valgustatud suusarada. Mitmed Elmar Põdra kasvandikud on jõudnud Eesti noortekoondisse.
2003. aastal nimetati Põder Viljandimaa aasta õpetajaks.
Automaatjuhtimine

Automaatjuhtimine on automaatika haru, mis käsitleb masinate, seadmete,
tootmisprotsesside ja muid inimese vahetu osavõtuta juhtimise meetodeid ja tehnilisi vahendeid. Juhitav objekt ja juhtimisseadmed moodustavad juhtimissüsteemi. Selle tööeeskiri ehk juhtimisalgoritm määrab juhtimistoimingute järjekorra, laadi jms. Lihtsamate automaatjuhtimissüsteemide algoritm oleneb ainult süsteemi enda struktuurist ja ehitusest (lülitite, releede, võimendite ja teiste seadiste ühendusviisist). Keerulisemais süsteemides toimub juhtimine etteantava programmi (programmjuhtimine) või seaduspärasuse järgi (automaatreguleerimine). Juhtimissüsteem võib oma algoritmi muuta (adaptiivjuhtimine), kui objekti omadused või süsteemi välised töötingimused muutuvad. 
Töö iseloomu järgi on automaatjuhtimissüsteemid:
Juhtimissüsteemi ülesehituse järgi on automaatjuhtimissüsteemid:
Lahtine automaatjuhtimissüsteem ise oma töö tulemust ei kontrolli, kinnine ehk tagasisidestatud süsteem kontrollib juhtimistulemusi järjepidevalt tagasiside abil.
Kinnised automaatjuhtimissüsteemid on:
Optimaaljuhtimise algoritmid koostatakse nii, et juhtimisseade otsib tootmises soodsaimat olukorda või tehnoloogilist protsessi, näiteks maksimaalset tootlikkust, parimat kasutegurit, soodsaimat omahinda vm. Keerukate objektide automaatjuhtimissüsteemi kuulub üks või mitu juhtarvutit.
Juhtimissüsteem

Juhtimissüsteem ehk juhtsüsteem koosneb juhtimisobjektist ning
selle juhtimiseks rakendatud juhtseadmest.
Juhtimisobjekt.
Juhtimisobjekt koosneb omakorda primaarsüsteemist ja selle kontrolliks
ettenähtud mõõteseadmest. Primaarsüsteemiks on juhitav protsess või
tehniline seade. Kuna enamikku reaalseid süsteeme iseloomustab neis kulgevate protsesside
inertsus, siis on tegemist inertsiaalsete ehk dünaamiliste süsteemidega.
Juhtimissüsteemi uurimine.
Juhtimissüsteemi uurimisel ehk analüüsil pööratakse põhitähelepanu juhtimisobjekti
omaduste kindlakstegemisele, tema modelleerimisele ning mudeli parameetrite
tuvastamisele. Erilist huvi pakuvad süsteemi jälgitavus, juhitavus, stabiilsus ning
protsesside ajaline kulgemine. Kaudselt iseloomustavad neid süsteemi omadusi ka sagedus-tunnusjooned.
Uue süsteemi loomise ehk sünteesi üheks tähtsamaks ülesandeks on
Modelleerimine

Modelleerimine on olemasolevate või kujutletavate objektide (esemete, nähtuste ja protsesside, seoste ja sõltuvuse) tunnetamise, fikseerimise, talletamise ja vahendamise meetod. 
Modelleerimiseks ehk mudeldamiseks nimetatakse ka mudeli loomist. Mudeli järgi saab hinnata mingi objekti tegelikku olekut ning ennustada järgnevaid olekuid. Modelleerimise täpsus sõltub objekti keerukusest.
Modelleerimine seisneb mudelite konstrueerimises ja kasutamises. Modelleerimisel kasutatakse väga erinevat tüüpi mudeleid. Laialdaselt rakendatakse matemaatilist modelleerimist, mille puhul luuakse ja uuritakse matemaatilisi mudeleid.
Tally Weijl

Tally Weijl on ülemaailmne naisterõivaste tootemark, mille turusegmendiks on 15–25-aastased noored. Tally Weijl-i reklaamlauseks on "totally sexy". Brändi tuntakse kõige rohkem roosade jänkude järgi, mis on ettevõtte imidžiga alati kaasas käinud. Tally Weijli poode võib leida üle maailma, 2006. aasta lõpuks oli rajatud umbes 300 monobränd-poodi. Ettevõtte peakontor asub Šveitsis, müügiartiklite disainimine toimub aga Pariisis.
Kvantimine

Kvantimine (ingl "quantization") on signaalitöötluse operatsioon, mis analoogsignaali digiteerimisel järgneb pideva signaali ajalisele diskreetimisele ja seisneb selles, et diskreetsignaali mõõtepiirkond (s.o signaali analoogväärtuste hulk minimaalväärtusest maksimaalväärtuseni) jaotatakse lõplikuks arvuks vahemikeks ja väljendatakse saadud astmete – kvantimistasemete – väärtused kahendkoodis. Selleks kasutatavad koodisõnad koosnevad teatavasti bittidest, s.t kahendnumbritest 0 ja 1.
Kvantimistasemete maksimaalset arvu nimetatakse kvantimissügavuseks ja väljendatakse bittide arvuga koodisõnas; siit ka rööpnimetus bitisügavus (ingl "bit depth"). Näiteks audiosignaali muundamisel on bitisügavus vähemalt 16 bitti.
Matemaatilised omadused.
Matemaatiliselt on analoogsignaal pidev lõpmatute olekutega funktsioon, mis on igal hetkel määratud. Analoogsignaali funktsiooni lähte- ja sihthulgad on mõlemad kontiinumi võimsusega. Diskreetsignaal on seesama lõpmatute olekutega funktsioon, kuid sellele on määratud väärtused vaid kindlatel hetkedel. Kvantimisel jääb funktsiooni muutumispiirkonda lõplik arv elemente, mis tähendab, et nii lähte- kui ka sihthulk on mõlemad lõplikud hulgad. Taolist funktsiooni nimetatakse digitaalsignaaliks.
Kuna kvantimine on loomult väärtuseid ümardav operatsioon, siis on tegu pöördumatu tegevusega. Analoogsignaali digitaalseks muundamisel esitatakse digitaalselt vaid originaalsignaali digitaalne lähend, mis sisaldab kvantimisviga, ehk analoog-digitaalmuundamisel tekkinud erinevusi originaalsignaalist.
Kvantimise täpsus.
Tüüpilised kvantimissügavused "n" on 8, 16 ja 24 bitti, mis tähendavad, et suudetakse eristada 2"n" väärtust (kvantimistaset). Mida suurem on bitisügavus, seda suurem on ka digiteeritud signaali dünaamikaulatus. Teoreetiliselt on bitisügavus piiramatu, kuid igal rakendusel on punkt, millest edasi minnes ei ole mõistlik sügavust suurendada, sest eristatav signaali kvaliteedi kasv on võrreldamatu kaasneva töötlemiseks vajaliku arvutusjõudluse ja andmemahuga.
Kvantimissügavus ja diskreetimissagedus on otseses seoses digiteeritud signaalilähendi täpsusega. Kuna diskreetimise käigus valitud punkt ei pruugi omada sobivat väärtust, et see langeks kokku kvantimissügavuse täisarvulise väärtusega, ümardatakse kvantimisel valitud punkti väärtus lähima sobiva väärtuseni. Mida vähem on eristatavaid väärtusi, seda rohkem peab reaalset väärtust ümardama ja suurem on kvantimisviga.
Kvantimise tagajärjel signaalile lisanduv kvantimisviga (-müra) avaldub digitaalse audiosignaali analoogkujule tagasimuundamisel kahinana, pildisignaali puhul avaldub see müra teralisusena. Samuti võib pildisignaali puhul viga avalduda selles, et sujuvate värviüleminekute asemel on nähtavad üleminekud erinevates värvides. See avaldub seetõttu, et eristatavate väärtuste hulk pole piisavalt suur edasi andmaks originaalpildi kõiki võimalike väärtusi ning need ümardatakse lähimateks sobivateks väärtusteks.
Kvantiseerimine

 
Kvantiseerimine on füüsikas klassikalisest teooriast kvantteooriale siirdumine. Selle käigus minnakse deterministlikult maailmakäsitluselt üle tõenäosuslikule ja mõnikord ka pidevalt diskreetsele. Näiteks kvantfüüsikas footoni (energia kvant) polarisatsiooni olek võib sisaldada korraga mitut olekut ja nende realiseerumine on tõenäosuslik.
Diskreetsignaal

Diskreetsignaal on selline elektrisignaal, millele omistatakse väärtus ainult kindlail ajahetkeil. Diskreetsignaalidel on lõplik arv olekuid. Diskreetsignaal saadakse analoogsignaalist selle väärtuse mõõtmise teel teatud kindlate ajavahemike järel. Nii saadud näite (mõõteväärtusi) nimetatakse diskreetideks (ingl "sample") ja näiduvõtusagedust diskreetimissageduseks (ingl "sampling rate, sampling frequency").
Diskreetimine on esimene samm analoogsignaalist digitaalsignaali saamisel. Edasiseks töötlemiseks muudetakse diskreetsignaali üksikväärtuste (diskreetide) järjend enamasti diskreedihoidelülituse (ingl "sample and hold") abil pidevaks astmeliseks (trepikujuliseks) signaaliks.
Digitaalelektroonika

Digitaalelektroonikaks nimetatakse elektroonikaharu, mis tegeleb digitaalsignaalide genereerimise, edastamise ja muundamisega. 
Digitaalelektroonika valdkonda kuuluvad loogikaelemendid ja trigerid (mida kasutatakse mäluga loogikaelementidena), samuti neist koostatud erineva keerukusega digitaalsed elektroonikalülitused, näiteks register, loendur, summaator, komparaator jt.
Kodeerimine

Kodeerimine on teksti, sõnumi või märgi loomine koodi abil. Kodeerimine on ühes märgisüsteemis esitatud teabe üleviimine teise märgisüsteemi ja teabe (info) esitusvormi muutmine kindlate reeglite alusel väiksemateks tähendusüksusteks (koodideks). Teave kodeeritakse enamasti hõlpsama töötlemise tarbeks (nt teadustekstides kasutatav viitamissüsteem), et seda näidata (skeem), mõtestada (dekonstruktsioon, konstruktsioon, tõlgendus), edastada, salvestada ja säilitada. Vastassuunaline toiming – kodeeritud teabe tagasiteisendamine – on dekodeerimine. 
Sõltuvalt valdkonnast on kodeerimisel ka teisi tähendusi. Kodeerimine teabetehnikas on teabe teisendamine kasutamise vormilt edastamise, salvestamise või automaatse töötlemise vormile ning ka andmete salastamine ehk krüpteerimine. Kodeerimine on semiootikas, kirjandus- ja kultuuriteoorias seotud (märgi, teksti, ideoloogia jms) lihtsustava tõlgendusega (alakodeerimine) või algsest suurema keerukuse omistamisega (ülekodeerimine). Tõlkimisel sisu ja väljendusplaan kas kantakse üle (transponeerimine) või vahetatakse välja (rekodeerimine). Tekst ei kodeeri tähendust ühemõtteliselt nii, et seda saaks de- ja rekodeerida.
Veatõrjekood

Veatõrjekood on vigu avastav ning vigu korrigeeriv kood.
Veatõrjekoodide abil on võimalik vähendada seadmete keerukust ning suurendada töökindlust. Vigu avastavate ja korrigeerivate koodide puhul on õigete koodide arv märksa väiksem võimalike koodide arvust. Keelatud koode nimetatakse vigasteks koodideks. Lubatud ja keelatud koodide suhet iseloomustab koodi samm d. Tavalise kahendsüsteemi korral d=1, see tähendab, et kõik koodid on lubatud. Kui d=2, siis on lubatud ja keelatud koodide arv võrdne ning niisugune kood võimaldab avastada ühe vea. Kui avastatakse keelatud kood teatatakse sellest juhtseadme või süsteemi operaatorile, kes teeb vastavad järeldused. Koodi sammu d=3 korral saab avastada korraga kahte viga. Kui eeldada, et korraga esineb vaid üks viga, siis saab niisuguse koodiga ka vigu parandada. Koodi sammu suurenemisel avarduvad ka vigade avastamise ning parandamise võimalused. Tuntumad veatõrjekoodid on Hammingi ja Mulleri koodid.
Sādhana

Sādhana (sanskriti 'saavutamine') on termin, mida kasutatakse meditatsiooni või kujustamise teksti või harjutuse kohta. "Sādhanat" praktiseerivat inimest nimetatakse "Sādhakaks" ehk "Sādhuks". Sādhana ehk palveteksti praktiseerimise, kujustamise ja teksti lugemise eesmärgiks võib olla pühendus, võimestamine või vabanemine.
Sõtke jõgi

Sõtke jõgi on jõgi Ida-Viru maakonnas.
Jõgi saab alguse Peenjärvest, mis asub Kurtna järvestiku põhjaosas ja suubub Sillamäel Soome lahte. Jõe pikkus on 22,3 km ja valgla pindala 95 km².
Sõtke jõega ühendati 1960. aastate lõpul selle vooluhulga suurendamiseks (Sillamäe tehase vajadusteks) Oru turbarabas Vasavere ehk Voka jõe ülemjooks, jättes selle veevaeseks.
Augustis 2011 avati Narva-Jõesuu linnas Sõtke jõe kaldal paadisild.
Kurtna Suurjärv

Suurjärv (ka "Kurtna Suurjärv") on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, suuruselt Kurtna järvestiku teine järv.
Järv on 33,9 ha pindalaga ja suurim sügavus on 6,9 m. Koosneb kahest osast, põhjapoolne osa on suurem ja ümmarguse kujuga ja lõunapoolne osa on väiksem ning pikergune.
Risti (Hiiumaa)

Risti on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Risti piirneb põhjas Kodeste, läänes Malvaste ja Kidaste, lõunas Kanapeeksi ning idas Tareste külaga.
Nimi.
Kohanime on esmamainitud 1834, kui nimetati talupoega Risti Johann. Külana on Ristit esmamainitud 1923. Ta kuulus Reigi kihelkonda. Arvatavasti liideti Risti naaberküladega juba 1930. aastatel. 1970. aastatel oli ta Koidma osa. Risti taastati omaette külana 1997.
Kohanimi lähtub arvatavasti talupoja lisanimest, mis võib pärineda Emmaste kihelkonnast.
Küla idaosas asub Kroogi. Seda on esmamainitud 1816. aastal, kui on nimetatud isikut "Krogi Krüger Andrus". Kroogi oli kõrtsikoht.
Loodus.
Külas asub nimeta allikas.
Ajalugu.
Ala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1834. aastal elas Kroogil talunik Palli Andrus, kes sai perekonnanimeks nime Uip ja Ulastest pärit talunik Risti Johann sai perekonnanimeks nime Jõhvik (Jõhwik). 
Kroogis asus kõrts ja hiljem metsavahikoht.
Risti kuulus varem Koidma koosseisu ja 1917 asus piirkonnas kaks talu. Küla moodustati 1997. aastal.
Taristu.
Risti küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kust algavad Risti–Kaibaldi tee, Risti–Kauste tee ja Karjaselja tee. Küla lääneosa piirneb Malvaste–Koidma–Kidaste teega.
Kultuur.
Risti külas asuvad Ristimägi ja Oomäe memoriaal. Kroogi metsavahi perest pärines luuletaja Gustav Tikerpuu.
Akrofoobia

Akrofoobia ehk altofoobia ehk kõrgusekartus on ebanormaalne kõrgusekartus. See on üks levinumaid foobiaid.
Enamiku inimeste jaoks on teatud hirm kõrgete ja ohtlikuna tunduvate kohtade ees loomulik. Äärmusliku hirmu all kannatajatel võib sellistes olukordades esineda paanikahooge ning nad ei suuda ise ohutumasse kohta laskuda. Ebanormaalse kõrgusekartusega inimeste hulk elanikkonnas jääb kahe ja viie protsendi vahele, nende seas on naisi poole rohkem kui mehi.
Kõrgusekartust püütakse ravida inimest tasapisi kõrgustega harjutades, selle jaoks on kasutatud ka virtuaalreaalsust. Katsetatud on ka ravi kortisoolitablettidega.
Sigala küla

Sigala on Hiiumaal Hiiumaa valla põhjaosas Kõrgessaarest idas asuv küla Kootsaare poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aasta oktoobrini Kõrgessaare valda.
Naaberkülad on põhjas Mudaste, idas Ogandi, kagus Kidaste ning lõunas ja läänes Reigi.
Nimi.
Paul Ariste, Lauri Kettunen ja Edvin Lagman arvasid, et külanimi tuleb loomanimetusest "siga". Leo Tiik ja Marek Meristo pakkusid nime lähtekohaks siiga (eestirootsi keeles "sik"). Carl Friedrich Wilhelm Russwurm pidas rahvapärimusele viidates võimalikuks, et külanimi pärineb isikunimest. Ka Marja Kallasmaa eeldas mehenime Siegfried lühivormi, milleks võis vanaülemsaksa keeles olla Siggo, norra keeles Siggi ja friisi keeles Sika, Sike, Sycka või Zyke. Nime järelosa lühenes arvatavasti sõnast "laid". Esimest korda on seda kohanime mainitud 1565. aastal, kui nimetati isikut Siekla Matz. 1576. aastal nimetati isikut Matz Martson i Sickaleth. Kohanimed on olnud 1728. aastal "Siggalaid" ja 1798. aastal "Siggala".
Loodus.
Küla asub Meelste lahe ääres, mille lõunakaldal on Sigala laht. Küla ümbritsevad väiksemad järved: Allikalaht, Haavasoo järv, Lambalaht, Venelaht ja Väike Venelaht. Suur osa küla territooriumist jääb Kõrgessaare-Mudaste hoiualale. Külaga piirneb põhjas Kidaste oja.
Talud.
Sigala ajaloolised talud 1917 
Ajalugu.
Sigala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja asus hiiurootslaste asualal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni andmetel elas Meelste külas talunik Sigala Michel. Küla elanikud küüditati 1781 Ukrainasse ja alale asustati eestlased.
1835. aastal asus Sigalas kolm talu, mille elanikud said perekonnanimedeks nimed Heiki, Klaas, Nööp (Nöp), Pörm, Rund, Sikkel ja Silm. 
Teise maailmasõja järel liideti Sigala küla Reigiga, kuid taastati omaette asustusüksusena 1997. aastal.
Taristu.
Küla lõunaosa läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kus asub Posti bussipeatus. Külast saab alguse Posti–Malvaste tee.
Suurepsi

Suurepsi on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Naaberkülad on läänes Hirmuste, edelas Kaleste, lõunas Ojaküla, kagus Kõpu ja idas Mägipe küla.
Nimi.
Kohanimi koosneb sõnadest suur ja pääks 'suur tihe kuusemets, soosaar'. Leo Tiik pakkus kohanime aluseks ka rootsi, taani ja alamsaksakeelset sõna "backe", "bakke", "becke", "beke" 'mägi, küngas'. Marja Kallasmaa arvates võib kohanimi olla tuletis sõnast pea (pää). Kohanime on esmamainitud 1564 kui "Surpex" ja 1565 "Swre bäckz by".
Loodus.
Osa küla alast hõlmab Kõpu looduskaitseala.
Talud.
Suurepsi ajaloolised talud 1917 
Ajalugu.
Suurepsi kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1564 elas Kõpu vakuses talunik Surpex Jurgen. Suurepsi liideti Teise maailmasõja järel Mägipega ja taastati külana 1997.
Taristu.
Küla lõunaosa piirneb Puski–Kõpu–Ristna teega, kus asub Suurepsi bussipeatus.
Suureranna

Suureranna on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Küla piirneb põhjas Heistesoo, idas Laasi, loodes Kõpu ja läänes Kiduspe külaga.
Nimi.
Kohanime on 1770 mainitud kujul "Surana" ja 1798 "Suurran̄a". 18. sajandi vakuraamatutes ja revisjonides olid Kõpu vakuses Ranna talud.
Loodus.
Suureranna loodeosa lõikub Kõpu looduskaitsealasse, küla lõunaosas asub Suureranna hoiuala. Küla läbib Jõe jõgi.
Küla lääneosas asus ajalooline Jõe asumi ala.
Talud.
Suureranna ajaloolised talud 1917 
Ajalugu.
Küla on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjoni järgi olid Kõpu vakuses talunikud Ranna Lauri Hans, Ranna Siemo Mart, Ranna Magnus ja Ranna Pedo Jüri. 1835. aastal said piirkonna elanikud omale perekonnanimedeks nimed Aljas, Aron, Brennel, Eidensild, Jago, Kask, Kirris, Kello, Lauri, Müram, Naaskel (Naskel). 
1977–1997 kuulusid Suureranna koosseisu Laasi ja Viita küla.
Taristu.
Küla läbib kirdest edelasse Märjakaasiku–Kiduspe–Kõpu tee. Küla põhjaosa piirneb Puski–Kõpu–Ristna teega.
Ettevõtlus.
Külas tegutseb Sireli Hostel.
Kultuur.
Külas asub pärandkultuuri objektina Suureranna sadam. 2012 peeti Suurerannas Kõpu külade päev.
Sülluste

Sülluste on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani kuulus küla Kõrgessaare valda.
Süllustest põhjas asuvad Heiste ja Hüti, läänes Kiivera, edelas Õngu ja idas Leigri küla.
Nimi.
Kohanime lähtekohaks on sõna sild tuletis. Kohanime on esmamainitud 1795 kujul Sillokeste.
Loodus.
Küla lõunaosa lõikub Tihu looduskaitseala koosseisu. Süllustes asub Luguse jõe lähtekoht ja küla lõunaosa piirneb Vanajõega. Külas asub Sülluste must mänd.
Talud.
Sülluste ajaloolised talud 1917 
Ajalugu.
Sülluste kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa ja Lauka mõisa alla. 1835 oli Lauka mõisas kaks talu, kus ühe peremees Andruse Perd sai omale perekonnanimeks Napp ja teise peremees Jaak sai perekonnanimeks Eik. Sulased said perekonnanimeks Weltmann. 
Taristu.
Läbi küla kulgeb Käina–Hüti maantee, kust algab Tihu tee. Küla lõunaosa läbib Kiivera–Sülluste tee, mis muutub Sülluste–Leigri teeks. Küla põhjaosa piirneb Hüti–Laasi teega.
Tammistu (Hiiumaa)

Tammistu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel Läänemere ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Tammistu piirneb põhjas Viitasoo ja Viita, läänes Laasi ja idas Reigi-Nõmme külaga.
Nimi.
Kohanime aluseks on kas lõunaeesti sõna tammist ’tammemets’ või mitmuse omastav kääne sõnast tammine, mis on hiljem asendunud liitega -stu. Kohanime on esmamainitud 1782 kujul ’Tamisto’.
Talud.
Tammistu talud 1917 
Ajalugu.
Tammistu kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Talukoht tekkis 1782. 1835 oli paikkonnas kaks talu, mille elanikud said perekonnanimedeks nimed Kukk, Kuusik, Mann, Muld, Tamm ja Teng.
Tammistu liideti peale Teist maailmasõda Reigi-Nõmmega ja taastati 1997 omaette külana.
Taristu.
Tammistu keskosa läbib kurviga külatee.
Tiharu

Tiharu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Tiharu piirneb lõunas Läänemerega, põhjas Vilima, läänes Ülendi ja idas Kiduspe külaga.
Nimi.
Leo Tiik pakkus kohanime lähtekohaks sõnad 'tee' ja 'haru'. Paul Ariste pakkus aluseks sõna tihnik. Kohta on 1726 mainitud kui 'The Arro' ja 1782 'Tiharo'.
Ajalugu.
Tiharu kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Tiharu rehehoones suri 6. aprillil 1599 Saare-Lääne piiskopi viimane Hiiumaa Amtmann Christoffer Erdtman. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis elasid mõisa alal talunikud Theara Hannus, Theara Matz ja The Arro Andres.
1835 oli Tiharus kaks talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Rõmmel, Teng, Tukk (Tuk) ja Tuur (Tuhr), vabadik aga Kask.
Tiharu oli Kiduspe osa, mis omaette külaks kujunes 1997. aastal.
Taristu.
Küla läbib läänest itta Märjakaasiku–Kiduspe–Kõpu tee, kus asub Männi bussipeatus.
Viita

Viita on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Viita piirneb põhjas Luidja, läänes ja lõunas Laasi, idas Tammistu ja kirdes Viitasoo külaga.
Nimi.
Kohanimi pärineb isikunimest Viidas. Kohanime on esmamainitud 1871. aastal kui Wita.
Loodus.
Viita külas kasvavad looduskaitsealused jugapuud.
Ajalugu.
Viita ala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Esimene talu oli olemas 1871 Tammistu küla koosseisus. Küla kujunes välja esimese maailmasõja järel, kuid teise maailmasõja järel liideti Laasi külaga, hiljem Suureranna külaga. Viita küla taastati 1997. aastal.
Taristu.
Viita piirneb põhjas Puski–Kõpu–Ristna teega, kust algab küla põhjast lõunasse läbiv Viita–Laasi tee.
Viitasoo

Viitasoo on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Viitasoo küla piirneb põhjas Luidja, läänes ja edelas Viita, lõunas Tammistu, idas Reigi-Nõmme ning kirdes Villamaa külaga.
Nimi.
Kohanimi pärineb Viita külast, mille nimi omakorda isikunimest Viidas+soo. Kohanime on esmamainitud 1913 kujul Wiitasoo.
Ajalugu.
Viitasoo ala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Samanimeline talu oli 1913 olemas Tammistu küla koosseisus. Viitasoo küla on mainitud 1945 ja taastati külana 1997. aastal.
Taristu.
Viita piirneb põhjas Puski–Kõpu–Ristna teega, kus asub Viita bussipeatus. Küla lääneosa piirneb Viita–Laasi teega, kus lõpeb kagust loodesse kulgev Jõesuu–Viita tee, mis küla idaosas ristub Tammistu külateega.
Võistre järv

Võistre järv (ka "Võistvere järv") on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võistre külas. Järv asub 8 km Viljandist põhja pool, Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee lähedal.
Võistre järve pindala on 9,8 ha, pikkus 600 m, laius 250 m, keskmine sügavus 2,7 m, suurim sügavus 6 m, kõrgus merepinnast 83,5 m ja veevahetus 5 korda aastas. Järv on põhja-lõunasuunaline ja seda läbib Uueveski oja, lisaks toitub järv kaldaallikatest. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Kaladest leidub järves ahvenat, latikat, haugi, särge, roosärge, linaskit ja lutsu.
Järve loodekaldal asub ujumis- ja telkimiskoht.
Camouflage

Camouflage on Saksa ansambel, kes viljeleb muusikastiili, mida nimetatakse süntesaatoripopiks ("synthpop"). 
Ansambli läbimurdeks sai 1987. aastal Billboardi edetabelisse jõudnud laul "The Great Commandment". Ansamblit on sageli nimetatud ka Saksa Depeche Mode'iks.
Ajalugu.
1983. aastal lõid neli sõpra – Heiko Maile, Marcus Meyn, Martin Kähling ja Oliver Kreyssig – bändi Licensed Technology. Aasta hiljem lahkus sealt Martin Kähling ning bänd võttis uue nime – Camouflage, inspireerituna Jaapani ansambli Yellow Magic Orchestra laulust, mis kandis pealkirja "Camouflage".