tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Riipilä

Riipilä on Vantaa linnaosa. Asub linna põhjaosas, piirneb Nurmijärvi ja Tuusula vallaga.
Linnaosa on hõredalt asustatud põllumajanduspiirkond.
Riipiläs asub Soome valitsuse külalistemaja Königstedti loss.
Hankasalmi vald

Hankasalmi on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elab 5500 inimest ja rahvastiku tihedus on 9,7 in/km². Hankasalmi naabervallad on Kangasniemi, Konnevesi, Laukaa, Pieksamäki, Rautalampi ja Toivakka.
Külad.
Armisvesi, Asema, Hankasalmi, Kallioaho, Kankainen, Kärkkäälä, Murtoinen, Niemisjärvi, Ristimäki, Sauvamäki, Säkinmäki, Venekoski
Joutsa vald

Joutsa on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas.
Naabervallad on Hartola, Hirvensalmi, Kangasniemi, Korpilahti, Luhanka, Pertumaa ja Toivakka.
Vallas räägitakse soome keelt.
2008. aastal liideti Joutsa vallaga Leivonmäki vald.
Külad.
Angesselkä, Etu-Ikola, Hankaa, Havumäki, Joutsa, Kivisuo, Kälä, Laitjärvi, Lapinkylä, Leivonmäki, Marjotaipale, Martinkylä, Mieskonmäki, Niemistenkylä, Pajumäki, Pappinen, Pylsy, Pärnämäki, Ruokoranta, Ruorasmäki, Rutalahti, Savenaho, Selänpohja, Taka-Ikola, Tammilahti, Tolvasniemi, Uimaniemi, Vallaspelto, Vähä-Joutsa
Joutsa

Joutsa on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Joutsa vallas.
Hankasalmi

Hankasalmi on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas, Hankasalmi valla kirikuküla.
Külas elab umbes 1700 inimest.
Külas on gümnaasium ja raamatukogu.
Sonetipärg

Sonetipärg on 15 sonetist koosnev ringkompositsioonil põhinev läbiva teemaga seeria, milles 14 soneti puhul iga soneti viimane rida on ühtlasi järgmise soneti esimene rida, viimase soneti viimane värss kordab aga esimese soneti esimest värssi. Pärja 1. või 15. luuletus – magistraal ehk juhtsonett ehk meistersonett – koosneb teisi sonette siduvatest värssidest.
Tehnilise keerukuse tõttu peetakse sonetipärga tihti luulemeisterlikkuse mõõdupuuks. Eesti keeles muudab pärja koostamise raskemaks riimsõnade nappus, kuna neid vajab sonetipärg paarikümnete kaupa. Samas on just raskus kutsunud nii tuntud kui ka harrastusluuletajaid sonetipärja kallal jõudu proovima. Kui 1978. aastal ilmunud "Eesti värsiõpetuses" teadis Jaak Põldmäe eesti kirjandusest üles lugeda vaid kuus seda vormi viljelenud autorit, siis hilisematel aastakümnetel on pärgade arv mitmekordistunud. Teadaolevalt on sonetipärgi kirjutanud Kaarel Krimm, Rudolf Reiman, Aivo Lõhmus, Bernard Kangro, J. Mihkla, Valmar Adams, Urve Tinnuri, Katrin Tammik, Lembit Eelmäe, Mait Raun, Helve Poska, Leelo Tungal, Lembit Saarts, Arne Merilai, Märt Väljataga ja Merle Jääger, Daivi Jõerand. Väliseesti luuletaja August Pihlak on kirjandusteadlase Rebekka Lotmani andmeil ainus eesti luuletaja, kes on kirjutanud koguni kuus sonetipärga.
Escape the Fate

Escape the Fate on USA "post-hardcore-"bänd Las Vegasest. Nende esimene täispikk album "Dying Is Your Latest Fashion" tuli müügile 26. septembril 2006. aastal, teine album "This War Is Ours" 21. oktoobril 2008. aastal ja kolmas album "Escape The Fate" 2. novembril 2010. aastal.
Be with You (Triinu Kivilaane laul)

"Be with You" on Triinu Kivilaane kolmas singel albumilt "Now and Forever".
IRF3710

IRF3710 on isoleeritud paisuga väljatransistor, mida kasutatakse nõrga signaali elektriahelates lülitina audiotehnikas ja autodes.
Jaume Duch

Jaume Duch Guillot (sündinud 4. veebruaril 1962 Barcelonas) on Euroopa Parlamendi pressiesindaja alates 2006. aasta juulist, hariduselt jurist. 
Euroopa Parlamendi pressiesindaja Duch Guillot vastab meediapäringutele, peamiselt Brüsselis akrediteeritud ajakirjanike omadele. Teemad puudutavad valdavalt Euroopa Parlamenti kui institutsiooni. Samuti juhib pressiesindaja regulaarselt pressikonverentse täiskogu istungite ajal ning toetab parlamendi presidenti tema meediasuhetes. 
Duch Guillot on samuti meediadirektoraadi direktor parlamendi administratsiooni kommunikatsiooni peadirektoraadis, millesse kuulub veel pressiteenistus, veebikommunikatsiooni osakond, audiovisuaalne teenistus ja parlamendi veebitelevisioon europarltv. 
Enne pressiesindajaks ja direktoriks saamist oli Duch Guillot pressisaali juht (1999–2006) ning Euroopa Parlamendi presidendi José María Gil-Roblese isiklik pressinõunik. Oma karjääri parlamendi ametnikuna alustas ta 1990. aastal. 
Duch Guillot räägib hispaania, katalaani, prantsuse, inglise ja itaalia keelt. Ta on abielus ja tal on kolm last ning ta elab Brüsselis. Ta on avaldanud artikleid seoses Euroopa Liidu ja kommunikatsiooniga.
Australian National University

Australian National University (lühend ANU) on riiklik ülikool, mis asub Austraalias Canberra Actoni linnaosas. 
Ülikool on asutatud 1. augustil 1946 Austraalia parlamendi seadusega selleks, et edendada Austraalias teadusuuringuid. Ülikool on pidevalt olnud kõrgkoolide pingereas parim Austraalia ülikool ja kuulub maailma 50 parima ülikooli hulka. Ülikooli teadlaste seas on viis Nobeli auhinna laureaati.
Ülikool koosneb seitsmest kolledžist ja instituudist Institute of Advanced Studies. Instituut koosneb üheksast uurimistööga tegelevast koolist ja ühest keskusest, mis kõik on jaotatud erialade lõikes. Kolledžid annavad nii esimese kui teise astme kõrgharidust, doktoriõpet kui ka tegelevad uurimistööga. 
20. aprill 2006 teatati, et ANU võtab koos Arizona ülikooli, Smithsonian Astrophysical observatooriumi ja Harvardi ülikooliga osa maailma võimsama teleskoobi ehitusest. 
Keskused.
Ülikool koosneb keskustest, mida osakonnad saavad kasutada:
Kannonkoski vald

Kannonkoski on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kannonkoski naabervallad on Karstula ja Kivijärvi vald ning Saarijärvi, Viitasaari ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt.
Karstula vald

Karstula on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Karstula naabervallad on Kannonkoski, Kivijärvi, Kyyjärvi, Pylkönmäki, Saarijärvi linn ja Soini. Vallas räägitakse soome keelt.
Külad.
Karstula, Kiminki, Rantakylä, Vahanka, Vastinki, Kangasaho, Humppi, Aho-Vastinki.
Kinnula vald

Kinnula on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kinnula naabervallad on Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas ja Reisjärvi ning Viitasaari linn.
Külad.
Hakkaraniemi, Hiilinki, Jääjoki, Kangaskylä, Kirikuküla, Markokylä, Matkusjoki, Muhola, Myllykylä, Niemenkylä, Rantakylä, Saarenkylä, Silkkiperä, Urpila
Kivijärvi vald

Kivijärvi on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kivijärvi naabervallad on Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kyyjärvi, Perho ja Viitasaari linn.
Külad.
Heitjärvi, Hoikanperä, Kirikuküla, Lahdenperä, Lokakylä, Penttilänkylä, Puralankylä, Risuperä, Sompala, Tiironkylä, Talviaislahti.
Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis

Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis ehk TTTK oli Tallinna linna äriühing ning Tallinna Transpordiameti haldusalas olev ühistranspordiettevõte, mis korraldas Tallinna trolliliiklust ning Tallinna trammiliiklust.
Firma loodi 26. juunil 1997. 18. juulil 2012 ühendati koondis Tallinna Autobussikoondise AS-iga ning 19. juulist 2012 korraldab ühistransporti Tallinnas Tallinna Linnatranspordi AS.
Ilus aeg

"Ilus aeg" on eesti laulja Birgit Õigemeele esimene jõulualbum. 
Album anti välja 10. novembril 2008 plaadifirma MTH Publishing kaudu. Plaadil teevad kaasa Uku Suviste ja ETV Lastekoor Lii Leitmaa juhatusel. Albumilt on välja antud kaks singlit: "Last Christmas" ja "Talve võlumaa".
Plaadil kõlavad peamiselt klassikalised ja kõigile tuntud jõululaulud. Kuigi enamik lugudest on eesti keeles, kõlab seal ka paar ajatut ingliskeelset pala. 
Album on olnud mitu nädalat Eesti albumi müügiedetabelite tipus.
Ajalugu.
Jõulualbumi tegemise mõte tekkis Birgitil juba 2007. aasta detsembris pärast väljamüüdud kontserti Kaarli kirikus. Albumi lood on arranžeerinud Uku Suviste ja albumi on produtseerinud Ivar Must. Albumi esmaesitlus toimus 11. novembril 2008.
III Riigikogu

III Riigikogu oli Eesti esindusorgan 15. juunist 1926 kuni 14. juunini 1929.
III Riigikogu rühmad.
III Riigikogusse kuulus 24 saadikut (22,9 %) Eesti Sotsialistlikust Tööliste Parteist, 23 saadikut (21,4 %) Põllumeeste Kogudest, 14 saadikut (13,5 %) Asunikkude, Väikepõllupidajate ja Riigirentnikkude Koondisest, 13 saadikut (12,3 %) Eesti Tööerakonnast, 8 saadikut (7,4 %) Eesti Rahvaerakonnast, 6 saadikut (5,8 %) Eesti Tööliste Parteist, 5 saadikut (5,4 %) Kristlikust Rahvaerakonnast, 3 saadikut (3,3 %) Vene Rahva ühendatud nimekirjast, 3 saadikut (2,5 %) Saksa-Balti Erakonnast, 2 saadikut (2,4 %) Üleriiklikust Majaomanikkude Seltside Liidu ja teised eraomanduse pooldajate nimekirjast.
Hans Martinson

Hans Martinson (26. august 1872 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 25. jaanuar 1935 Rapla) oli III, IV ja V Riigikogu liige, kuhu ta valiti Harjumaalt.
Sotsialistlikust liikumisest võttis Martinson osa juba noorpõlves, olles sunnitud 1905. aasta sündmuste tagajärjel lahkuma Eestist. Ta elas siis pikemat aega Rootsis. Hiljem töötas Peterburis tuntud saapavabrikus "Skorohod" meistrina. Eesti iseseisvuse ajal oli ta ametis samal alal Tallinnas ühes nahavabrikus.
Hans Martinson valiti algselt Eesti Töölispartei nimekirjast III Riigikogusse (1926–1929), kuid 12. jaanuaril 1929. aastal heideti ta ETP-st välja koos Eduard Pesuri, August Sprenki, Theodor Maureriga ja ta läks üle Eesti Sotsialistlikku Töölisparteisse, mida seejärel esindas IV (1929–1932) ja V Riigikogus (1932–1935). Tema surma järel kutsuti Riigikogu tööst osa võtma Stepan Leidtorp.
Kalmistu tee

Kalmistu tee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis.
Kalmistu tee saab alguse Viljandi maantee raudteeülesõidu lähedalt ning lõpeb Liiva kalmistu kabeli juures.
Tänav kandis varem Liivakalmistu tee nime, praeguse nime sai Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomiteelt 8. juulil 1966.
Kalmistu tee 11 tegutses Politseiameti koertekasvandus
Kalmistu tee 26 tegutses Eesti NSV ajal Tallinna Puu- ja Köögivilja Kaubastu.
Sümistor

Sümistor ehk triiak (inglise keeles TRIAC, sõnadest "triode for alternating current") on sümmeetriline türistor, mis on toimelt võrdväärne kahe vastassuunas rööbiti ühendatud türistoriga. Erinevalt türistorist saab sümistori tüürimpulsiga sisse lülitada nii päri- kui ka vastusuunas pingestatult, mis võimaldab seda kasutada pinge reguleerimiseks vahelduvvoolu elektriahelates. Sümistori kasutatakse peamiselt tüüritava lülitina vahelduvvooluahelas.
Struktuur ja toimimine.
Kahe türistori vastassuunalise ühenduse realiseerimisel ühes seadises kujuneb nelja siirdega npnpn- (või pnpnp-) struktuur, kusjuures kolm keskmist kihti on mõlemale türistoriosale ühised. Sümistori läbiva voolu reguleerimine toimub siiski teisiti kui tavaliste türistoride vasturööpühenduses.
Sümistoril pole kindlat anoodi ja katoodi nagu tavalisel türistoril, vaid mõlemad põhielektroodid (A1, A2) toimivad anoodi ja katoodina vaheldumisi, olenevalt pinge polaarsusest. Kokkuleppeliselt nimetatakse sümmeetrilise türistori katoodiks tüürelektroodipoolset põhielektroodi. 
Sümistor töötab vahelduvpinge faasi järgi reguleeritava lülitina, mis ühendatakse vooluahelasse koormusega järjestikku. Sümistor lülitub sisse (muutub juhtivaks) tüürimpulsi andmise hetkel ja välja pinge suuna vahetumisel. Olenevalt sellest, millisel pinge poolperioodi hetkel tüürimpulss saabub, lõikab sümistor teatava osa võnkeperioodist ära ja vastavalt väheneb tarvitile rakenduva pinge keskväärtus ja seega ka võimsus. 
Kasutamine.
Sümistori kasutatakse laialdaselt elektrimootorite pöörlemiskiiruse reguleerimiseks, hämardites (dimmerites) valgustite heleduse muutmiseks, samuti reguleeritava väljundpingega alaldites ja mujal elektrivõimsuse kaovabaks reguleerimiseks. 
Sümistoril tekib sisselülitatud olekus teatud pingelang, näiteks 1 volt. Seetõttu seadis kuumeneb ja võib vajada jahutust, näiteks radiaatorit.
Sümistoride kaitseks ülekoormuse eest kasutatakse varistori, mis piirab voolu sisselülitamise ajal.
Viited.
Donus

Donus (ka Domnus) oli paavst 676–678. Ta oli 78. paavst.
Donus sündis Roomas. Ta oli Mauritiuse poeg.
Ta sai Adeodatus II ajal diakoniks (kardinaldiakon).
Paavstiks saamine.
Donus valiti paavstiks augustis 676 ja pühitseti ametisse kõrges eas 2. novembril 676, kui Bütsantsi keiser Konstantinos IV oli teda tunnustanud.
Ravenna autokefaalsus.
Donus saavutas autokefaalse Ravenna peapiiskopi Reparatusega leppe, mille järgi Ravenna peapiiskopkond ei tunnustanud oma eriseisundit. Mingil põhjusel see lepe ei jõustunud.
Monoteletismi taunimine.
Donus taunis monoteletismi. Bütsantsi keiser Konstantinos IV soovis lõpetada monoteletismi tõttu tekkinud skismat Roomaga, kuid Konstantinoopoli patriarh Theodoros I mitte. Patriarh teatas paavstile siiski soovist saavutada soodsamaid suhted.
Keiser saatis paavstile 12. augustil 678 kirja, milles soovis oikumeenilise kirikukogu kokkukutsumist, kuid paavst oli selleks ajaks surnud.
Teoloogilised vaidlused.
Donus kohustas Rooma munkasid vaatama Boetianuse kloostris viibinud süüria munkade järele, keda kahtlustati nestoriaanluses. Ketserluses kahtlustatavad mungad viidi üle teistesse kloostritesse.
Ordinatsioonid.
Donus ordineeris 6 piiskoppi, 10 preestrit ja 5 diakonit.
Donus kultuuriloos.
Donuse ajal ehitati Roomas Santa Eufemia kirik ja taastati San Paolo fuori le Mura basiilika. Tema ajal kaunistati Rooma Peetri kiriku aatrium marmorist sillutisega.
Rooma Santa Martina kirikus asus teda kujutav mosaiik.
Komeet.
"Liber Pontificalise" järgi ilmus pärast Donuse valimist paavstiks augustis 676 hommikutaevasse komeet, mis oli nähtav kolme kuu vältel.
Surm.
Donus suri 11. aprillil 678 Roomas. Ta maeti 15. aprillil Rooma Peetri kirikusse.
Ta jättis surres rahalise pärandi Rooma vaimulikele.
Hüdrotermid

Hüdrotermid on maailmamere põhjas olevad kuumaveeallikad. Tavaliselt on hüdrotermide tegevus seotud vulkanismiga. 
Üheks tuntuimaks hüdrotermitüübiks on ookeanipõhja avanevad mustad tossutajad.
Hüdrotermid on huvitavad eriti selle tõttu, et nende ligiduses on suhteliselt mitmekesine elustik, mille toiduahelad baseeruvad kemosünteetiliste arhede ja bakterite tegevusel.
Konnevesi vald

Konnevesi on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Konnevesi naabervallad on Hankasalmi, Laukaa, Rautalampi, Vesanto ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt.
Külad.
Hänniskylä, Hytölä, Istunmäki, Kärkkäiskylä (kirikuküla), Lummukka, Mäkäräniemi, Pukara, Pyhälahti, Rossinkylä, Siikakoski, Sirkkamäki, Särkisalo, Lahdenkylä, Pyydyskylä, Leskelänkylä, Jouhtikylä ja Tankolampi.
Bostoni Ülikool

Bostoni ülikool (Boston University, BU) on eraülikool, mis asub Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Bostonis. Kuigi ametlikult asutati ülikool 1869. aastal, loeb kool oma asutamise aastaks 1839, kui rajati Newbury Biblical Institute.
Ülikoolis on 4000 õppejõudu ja umbes 33 000 üliõpilast. See on suuruselt riigi neljas eraülikool ja linna neljas tööandja. Ülikool pakub bakalaureuse-, magistri- ja filosoofiadoktoriõpet meditsiinis, õigusteaduses ja ärijuhtimises. Ülikoolil on 18 kooli ja kolledžit ning kaks linnakut (kampust). Pealinnak asub Charlesi jõe ääres, Bostoni Fenway-Kenmore'i linnaosas. Bostoni ülikooli meditsiinilinnak asub Bostoni South Endi linnaosas.
Bostoni ülikool on Carnegie klassifikatsiooni (Carnegie Classification of Institutions of Higher Education) alusel kategoriseeritud kui R1-ülikool: doktoriülikool (kõrgeim teadustegevus). U.S. News &amp; World Reporti Ameerika Ühendriikide bakalaureuseõppe koolide edetabelis on Bostoni ülikool 42. kohal ning maailma ülikoolide edetabelis 46. kohal. Magistri- ja doktoriõppes on Bostoni ülikool USNWR-i (U.S News &amp; World Report) edetabeli järgi meditsiinis 30. kohal, õigusteaduses 23. kohal ning rahvatervishoius 6. kohal.
Bostoni ülikooli vilistlaste ning praeguste ja eelmiste õppejõudude seas on olnud 8 Nobeli auhinna võitjat, 23 Pulitzeri preemia võitjat, 10 Rhodesi stipendiumi võitjat, 6 Marshalli teadurit, 48 Sloan Fellow'd, 9 Oscari võitjat ning mitu Emmy ja Tony auhinna võitjat. 1878. aastal leiutas Bostoni ülikooli professor Alexander Graham Bell ülikooli laboris telefoni. Kuulsate vilistlaste hulgas on ka näiteks Ameerika tsiviilõiguste eest võidelnud Martin Luther King, Jr.
Donald Rumsfeld

Donald Henry Rumsfeld (9. juuli 1932 Chicago, Illinois – 29. juuni 2021 Taos, New Mexico) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ja ärimees. Rumsfeld oli USA kaitseminister president Gerald Fordi (1975–1977) ja president George W. Bushi ajal (2001–2006). Ta on USA ametiaja kestuselt teine kaitseminister Robert McNamara järel.
1954. aastal lõpetas ta Princetoni Ülikooli bakalaureusekraadiga politoloogias. Rumsfeld oli Princetoni Ülikooli maadlusmeeskonna kapten.
Rumsfeld oli neli ametiaega Kongressi Esindajatekoja liige (1963–1969) ja oli Ameerika Ühendriikide saadik NATO juures (1973–1974). Rumsfeld oli ka Gerald Fordi personaliülem (1974–1975) ja pidas mitmesuguseid ameteid Richard Nixoni administratsioonis.
Pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid juhtis Rumsfeld Iraagi ja Afganistani sõja ettevalmistamist ja käiku. Sealjuures kasutas ta põhimõtet, mida nimetatakse Rumsfeldi doktriiniks: välismaale tuleb saata võimalikult väike ja võimalikult tõhus väeüksus. See tähendab, et USA võttis eesmärgiks välksõja. Kummaski sõjas õigustas see end esialgu: vajalikud sõjalised sihtmärgid hõivati kiiresti ja ilma eriliste kaotusteta. Seejärel ilmnes aga, et nende enese käes hoidmine on üsna kulukas ning vaenlase võitlejad suudavad ka ilma keskse juhtimiseta tsiviilisikuteks maskeerununa võõrvägedele suuri kaotusi tekitada.
Rumsfeld astus ametist tagasi 6. novembril 2006. Üks tema tagasiastumise põhjustest oli avalikuks tulnud skandaal, et USA sõjavägi piinas Abu Ghraibi ja Guantánamo vanglas sõjavange. Neid sunniti tundide viisi seisma või istuma ebamugavas asendis ja neil ei lastud piisavalt magada. Avalikustati memo, milles kirjeldati tingimusi, milles Guantánamo vanglas vange hoitakse, ja kus oli kirjas, et vange hoitakse ühel kohal seismas kuni neli tundi. Rumsfeld oli sellele käsitsi juurde kirjutanud: "Mina seisan 8–10 tundi päevas. Miks on vangide seismise aeg piiratud 4 tunniga?" ÜRO inimõiguste komisjoni eriesindaja piinamise alal Manfred Nowak kutsus sellest lähtudes 2009. aasta jaanuaris üles George Bush nooremat ja Donald Rumsfeldi sõjakuritegude toimepaneku eest kohtu alla andma.
Rumsfeldi on nimetatud USA kõige halvemaks kaitseministriks.
Wahli reegel

Wahli reegel ehk von Wahli reegel ehk Wahli märk on seaduspära, mille kohaselt arteriaalse aneurüsmi korral on kuulda vaid süstoolne, arteriovenoosse aneurüsmi korral aga pidev kahin süstoolse aktsenteeritusega. 
Reegel on nime saanud Tartu ülikooli arstiteadlase Eduard Georg von Wahli järgi.
Igor Jürgens

Igor Jürgens (ka Jurgens; sündinud 6. novembril 1952 Moskvas) on Venemaa äri- ja ühiskonnategelane.
Jürgens oli president Dmitri Medvedevit nõustanud Nüüdisaegse Arengu Instituudi juhatuse esimees (2008. aastast), ZАО Renessans Kapitali esimene asepresident (2005. aastast) ning Venemaa Töösturite ja Ettevõtjate Liidu asepresident.
Jürgensi vanaisa Teodor oli Tallinnas sündinud eestlane, kellest sai esimese maailmasõja eel Ludvig Nobeli naftaettevõtmiste finantsdirektor Bakuus. Jürgensi vanaema oli Bakuu kreeklane. Isa Juri Jürgens (1912–1970) oli Aserbaidžaani NSV naftatööstuse töötajate ametiühingu komitee sekretär, ema Ludmilla Jürgens.
David Miliband

David Wright Miliband (sündinud 15. juulil 1965 Londonis) on juudi päritolu Suurbritannia poliitik, Leiboristliku Partei liige.
Ta on olnud Suurbritannia parlamendi alamkoja liige alates 2001. aastast. 2006–2007 oli ta keskkonna- ja maaeluminister. 28. juunist 2007 kuni 11. maini 2010 oli ta Gordon Browni valitsuse välisminister, sellest alates varivalitsuse välisminister. Välisministriks saades oli ta 41-aastane ja viimase 30 aasta noorim Suurbritannia välisminister .
Tema isa Ralph Miliband oli marksistlik sotsioloog, tema noorem vend Ed Miliband on poliitik ja oli Davidi ministriks oleku ajal valitsuse energiaminister.
David Miliband abiellus USA-st pärit kontsertpianisti Louise Shackeltoniga, kes töötab Londoni Sümfooniaorkestris. Nad adopteerisid USA-st kaks vastsündinud poega: esimese 2004. aasta detsembris ja teise 2007. aasta oktoobris.
Intervjuus USA telekanalile CNN teatas Miliband 2009. aastal, et kasvas üles ilmalikus peres ja on ateist, kuid austab sügavalt religioosseid inimesi.
David Miliband on õppinud filosoofiat, riigi- ja majandusteadust; ta on lõpetanud Oxfordi Ülikooli ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi.
Miliband oli Iraagi sõja suhtes tõrksalt meelestatud .
12. mail 2010 teatas Miliband, et kavatseb kandideerida Leiboristliku Partei esimeheks. Sama plaan oli tema vennal Edil. 25. septembril 2010 Manchesteris toimunud Leiboristliku Partei esimehe valimistel kaotas David Miliband vennale.
Spin FM

Spin FM oli Eesti piirkondlik raadiojaam, mis tegutses alates 2008. aasta veebruarist.
Spin FM-i stuudio asus Tallinnas aadressil Veerenni 58. Raadio oli ka kuulatav internetis
Spin FM oli reklaamiraadio, mis mängis värsket popmuusikat edetabelite tipust. Sõnaline osa programmis peaaegu puudus.
Ajalugu.
Spin FM alustas programmi edastamist 2008. aasta veebruaris. Jaam kuulus Trio LSL raadiote võrku koos jaamadega Kuku, Elmar, Uuno, 100FM ja Dinamit FM. Ehkki Spin FM oli 2008. aastal uus kanal, oli Trio LSL jaama edastussagedustel eri programme edastanud juba aastast 1998.
Jaam oli osa rahvusvahelisest kontseptsioonist. Spin FM-i operaator Trio LSL oli osaline üle-Euroopalises projektis: Spini-nimelised raadiod olid olemas juba Iirimaal ja Tšehhi vabariigis, plaanis olid samanimelised jaamad käivitada ka Soomes, Lätis ja Ukrainas.
Aastal 2014 asendati Spin FM kolmel FM sagedustel Hit FM-iga.
Osa Spin FM-i kontseptsioonist seisnes elektroonilisele MP3-muusikavormingule ja seda mängivatele pleieritele vastandumises:
"Loomulikult on olemas ka ju mp3-mängijad, aga olgem ausad, see piraatluse asi on ikka üsna piinlik. Puudu on midagi, mis pakuks just sellist muusikat, mida on vaja, ja seda ilma erilise "väikse varga" süümepiinata. ...
Spin FM on raadio, mille ideaalkuulaja on Tallinna Ülikooli teisel kursusel õppiv sotsiaalteaduste tudeng Kerttu. ... Kerttul on ka poiss-sõber. Tema nimi on Madis. Madis on jorss. Tema läheb väljavahetamisele, nagu ka mp3-mängija, mis sai vahetatud Spin FM-i vastu."
– 
31. detsember 2016 ööl vastu 1. jaanuarit 2017, muutus striim "My Hits" nimeliseks – see on raadiojaam, mis asendas "Raadio Uuno"-t FM sagedustel juba varem. Spin FM koduleht on praeguseks suunatud myhits.postimees.ee-le.
Koos aastavahetusega lõpetati ka sinnani internetiraadiona eksisteerinud "Spin FM" olemasolu ja http://spinfm.postimees.ee/ sulgus täielikult.
Kuulajaskond.
Spin FM sihtrühm olid 15–25 aastased (teisal ka: 15–30 aastased) linnas elavad noored, kes on huvitatud parasjagu edetabelite esiotsas olevast popmuusikast. Spin FM rahvusvahelise kontseptsiooni kohaselt oli iga Spin-jaama muusikavalik asukohamaale sobiv.
Tegijad.
Spin FM-i juht oli Teet Koljal.
Tulenevalt jaama muusikakeskusest ei töötanud Spin FM-is otseselt ühtegi saatejuhti või diskorit. Sõnalisi teateid edastati ainult ilmateadete ja kord tunnis eetris olevate lühiuudiste näol.
Korpilahti vald

Korpilahti on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elas 2008. aastal 5000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 8,2 in/km².
Korpilahti naabervallad olid Joutsa, Jyväskylä, Jämsä linn, Jämsänkoski linn, Luhanka, Muurame, Petäjävesi ja Toivakka.
Vald liideti 2009. aastal Jyväskylä linna ja vallaga.
Kuhmoineni vald

Kuhmoinen on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas. Kuhmoineni naabervallad on Jämsä linn, Kuhmalahti, Luhanka, Orivesi, Padasjoki ja Sysmä. 2020. aastani kuulus vald Kesk-Soome maakonda.
Vallaga on seotud teiste seas Pentti Fagerholm, Ahti Haljala, Tapani Kuningas, Pentti Linkola.
Külad.
Harjunsalmi, Harmoinen, Kaukola (kirikuküla), Kissakulma, Kylämä, Patavesi, Pihlajakoski, Poikkijärvi, Puukkoinen, Päijälä, Ruolahti ja Sappee.
Kyyjärvi vald

Kyyjärvi on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kyyjärvi naabervallad on Alajärvi linn, Karstula, Kivijärvi, Perho ja Soini.
Vallas räägitakse soome keelt.
Kyyjärvi sõprusvald Eestis on Võnnu.
Laukaa vald

Laukaa on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Laukaa naabervallad on Hankasalmi, Jyväskylä, Konnevesi, Toivakka, Uurainen ja Äänekoski linn.
Nokkakivi lõbustuspark asub Laukaa vallas Lievestuore külas.
Külad.
Haapala, Harhala, Hoho, Laukaa kirikuküla (varem Pellosniemi), Kuhaniemi, Kuusa, Lankamaa, Laukkavirta, Leinola, Leppävesi, Lievestuore, Metsolahti, Saarilampi, Savio, Simuna, Tervatehdas, Valkola, Vehniä, Vihtasilta, Vihtavuori, Vuontee, Äijälä.
Luhanka vald

Luhanka on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Luhanka naabervallad on Hartola, Joutsa, Jämsä linn, Korpilahti, Kuhmoinen ja Sysmä.
Külad.
Judinsalo, Klemettilä, Lempää, Rantakylä, Rekolankylä, Tammijärvi, Vuorenkylä
Multia vald

Multia on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elab 2000 inimest ja rahvastiku tihedus on 2,7 in/km². Multia naabervallad on Keuruu linn, Petäjävesi, Pylkönmäki, Saarijärvi linn, Uurainen ja Ähtäri linn.
Külad.
Haarajärvi, Isojärvi, Karhila, Kirikuküla, Kopola, Linna-Peurala, Nikaranperä, Pirttiperä, Sahrajärvi, Sinervämäki, Tarhapää, Vehkoo, Väätäiskylä.
Tsitraal

Tsitraal (IUPACi nimetusega 3,7-dimetüül-2,6-oktadienaal, molekulaarvalemiga C10H16O) on terpenoidide klassi kuuluv aldehüüd. Seda nimetust kasutatakse E-isomeeri (geraniaal ehk tsitraal A) ja Z-isomeeri (neraal ehk tsitraal B) segu kohta. 
СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)=СН–СHO 
Tsitraal on sidrunilõhnaline nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda tsitruseliste viljades ja paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides. 
Tsitraali kasutatakse farmaatsias, parfümeeria- ja toiduainetööstuses. Tsitraali saab kasutada ka A-vitamiini, ionooni ja metüülionooni sünteesi lähteainena. Tsitraali keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagis väike (nt saamisel isopreeni telomerisatsioonisaadustest).
Geraniool

Geraniool (IUPACi nimetusega 3,7-dimetüül-2,6-oktadien-1-ool, molekulivalemiga C10H18O) on terpenoidide klassi kuuluv alkohol. Keemilise olemuse järgi on geraniool allüülne alkohol. Seda nimetust kasutatakse E-isomeeri kohta. Tema Z-isomeeri nimetatakse nerooliks. 
СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)=СН–СH2–OH
Geraniool on roosi lõhnaga nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides, näiteks koriandri õlis. 
Geraniooli kasutatakse parfümeerias lõhnakompositsioonides ja orgaanilises sünteesis. Geraniooli keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagised väikesed (näiteks saamine isopreeni telomerisatsiooniproduktidest).
Keemiliste reaktsioonide käigus moodustuvad tihti ka geraniooli isomeerid, nagu allüülne isomeer linalool:
СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)(OH)СН=СH2 ja tsükliline isomeer alfaterpinool.
Nimetatuid leidub samuti looduslikes eeterlikes õlides.
Muurame vald

Muurame on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. See asub Päijänne ja Muuratjärvi vahel.
Vallas elab 10 000 inimest. Muurame naabervallad on Jyväskylä linn ja Toivakka vald.
Valla territooriumist 50 km² on veekogude all.
Suuremad asulad on Muurame kirikuküla ja Kinkomaa.
Petäjävesi vald

Petäjävesi on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Petäjävesi naabervallad on Jyväskylä, Jämsä linn, Keuruu linn, Korpilahti, Multia ja Uurainen. Vallas räägitakse soome keelt.
Külad.
Heikkilänperä, Kintaus, Kuivasmäki, Kukkaro, Metsäkulma, Pengerjoki, Töysänperä, Ylä-Kintaus
Farnesool

Farnesool (IUPAC-i nimetusega 3,7,11-trimetüül-2,6,10-dodekatrieen-1-ool, molekulaarvalemiga C15H26O) on terpenoidide klassi kuuluv alkohol. Seda nimetust kasutatakse tavaliselt stereoisomeeride segu kohta, kusjuures valdavad on trans-kaksiksidemed. Keemiliselt olemuselt on farnesool allüülne alkohol.
СН3–С(СН3)=СН–СH2[–CH2–С(СН3)=СН–СH2]2–OH
Farnesool on nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides. 
Farnesooli kasutatakse parfümeerias lõhnakompositsioonides, bioaktiivsete ühendite sünteesiks jm.
Farnesooli keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagised väikesed (nt saamine isopreeni telomerisatsiooniproduktidest).
Pylkönmäki vald

Pylkönmäki on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elas 940 inimest ja rahvastiku tihedus oli 2,6 in/km². Pylkönmäki naabervallad olid Karstula, Multia, Saarijärvi linn, Soini ja Ähtäri linn. Vallas räägiti soome keelt.
Vald liideti 2009. aastal Saarijärvi linnaga.
Külad.
Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala, Pääjärvi
Siegfried Lander von Sponheim

Siegfried Lander von Sponheim (ka "Lander von Spanheim"; u. 1370 Sponheimi krahvkond Reinimaa – 31. märts 1424 Liivimaa) oli Saksa ordu Liivimaa maameister aastatel 1415–1424.
Tema isa oli arvatavasti Gerhard Lander von Sponheim, Saksa ordusse kuulunud rüütelvenna Wilhelm Lander von Sponheimi vend. Ta pärines Reinimaalt Hunsrücki regioonist Sponheimi krahvkonnast Burgsponheimist Bad Kreuznachi lähedalt. Tema suguvõsa pärines piirkonna ministeriaalide seast ning oli seal üks väiksemaid ja vähesema mõjuvõimuga aadlisuguvõsasid.
Sponheim astus Saksa ordu liikmeks tõenäoliselt 14. ja 15. sajandi vahetuse paiku. 1411. aastal sai ta Aluliina komtuuriks, 1413. aastal aga samasse ametisse juba Viljandis. 1415. aastal valiti ta aga Saksa ordu maameistriks Liivimaal. Selles ametis oli ta kuni oma surmani üheksa aastat hiljem. Ta ajas suhteliselt ordu kõrgmeistri-meelset poliitikat, toetades Saksa ordu juhti konfliktides Poola ja Leedu vastu, kuid sisepoliitikas olid tal suhteliselt vabad käed, ta oli ilmselt esimene ordu Liivimaa maameister, kes valis oma valitsusala käsknikud ise, ordu kõrgmeistriga konsulteerimata.
Wilhelm Lander von Sponheim

Wilhelm Lander von Sponheim (ka "Lander von Spanheim") oli Saksa ordu liige Preisimaal 14. sajandil.
Wilhelm pärines Reinimaalt, tema arvatav vennapoeg Siegfried Lander von Sponheim oli Saksa ordu maameister Liivimaal.
Wilhelmi kohta on teada, et ta oli Preisimaal mitmel pool majandusametnik. 1349. aastal on teda esimest korda märgitud rüütelvennana Danzigis, kümme aastat hiljem oli ta samas veinikeldri ülem ("Kellermeister"), seejärel hobustemarssal, metsnik ("Waldmeister") ja uuesti veinikeldri ülem. 1370. aastal oli ta kalameister Putzigis (Puckis), 1375–1394 jahumeister Danzigis. 1395. aastal on märgitud teda veel metsnikuna Elbingis (Elblag), seejärel teated temast lõppevad.
Triina Saare

Triina Saare (kodanikunimega Nadja Teder; 4. juuli 1913 Klooga – 2002) oli eesti kirjanik.
Sündis Vladivostokist tulnud Prohhorovi perekonnas, kes Esimese maailmasõja ajal kolis Tallinna. Lõpetas Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja Draamateatri teatrikooli. 
1944. aastal põgenes Rootsi, hiljem elas Hollandis.
Ta on avaldanud novellikogu "Müürilill" (Eesti Kirjanike Kooperatiiv 1956).
Wolter von Plettenberg (Griefstedti komtuur)

Wolter von Plettenberg (surnud 1580) oli Saksa ordu komtuur Griefstedtis.
Plettenberg pärines Vestfaalist Plettenbergi linna lähistelt. Ta kuulus ilmselt Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi lähemate sugulaste hulka, võimalik, et oli tema vennapoeg või vennapoja poeg. Tema valitsetud Griefstedti komtuurkond oli küllaltki väike ja tähtsusetu ala, kuid oli üks varasemaid ordule kuulunud alasid, see oli Saksa ordu kätte läinud juba 1233. aastal.
Brian Cowen

Brian Cowen (iiri keeles "Brian Ó Comhain", sündinud 10. jaanuaril 1960) on Iirimaa poliitik.
Ta oli peaminister 7. maist 2008 kuni 9. märtsini 2011. Enne seda oli ta asepeaminister. Ta on olnud 1984. aastast parlamendi alamkoja liige ja alates 1992. aastast erinevatel ministrikohtadel. Kuulub erakonda Fianna Fáil ja on selle esimees alates 9. aprillist 2008.
Cowen on varem töötanud järgmistel ministrikohtadel:
Pihtipudase vald

Pihtipudas on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Pihtipudase naabervallad on Haapajärvi linn, Keitele, Kinnula, Pielavesi, Pyhäjärvi linn, Reisjärvi ja Viitasaari linn. Vallas räägitakse soome keelt.
Külad.
Alvajärvi, Elämäjärvi, Ilosjoki, Kärväskylä, Muurasjärvi, Pihtipudas, Peninki, Rönny, Saani ja Seläntaus.
Pihtipudas

Pihtipudas on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Pihtipudase vallas.
"Pihtiputaan mummo" (Pihtipudase memm) on lihtkodaniku arusaamist eriti meediahariduses iseloomustav kõnekujund (vrd Tädi Maali).
Eeterlikud õlid

Eeterlikud õlid on taimedes esinevad õlikad (hüdrofoobsed) vedelikud, mida iseloomustab suhteliselt kerge lenduvus; molekulis sisaldub 8–15 süsiniku aatomit: ...C8...C15...
Taimedes esinevad eeterlikud õlid teatud ühendite komplektina väga väikestes kogustes, andes taimele iseloomuliku lõhna; sellesse ainete klassi kuulub hulk taimedes esinevaid lõhnaaineid. 
Mõiste "eeterlikud õlid" hõlmab suurt hulka ühendeid (enamasti terpenoide, aga ka aromaatseid ühendeid jm) nende looduslikust materjalist, reeglina taimedest, saamise meetodi alusel. Eeterlikud õlid eraldatakse taimmaterjalist veeaurudestillatsioonil, harvem ka ekstraktsioonil orgaaniliste solventidega.
Mitmetele eeterlike õlide klassi kuuluvatele väärtuslikele ühenditele on välja töötatud ka keemilise sünteesi meetodid, näiteks terpenoidide klassi kuuluvad alkoholid, aldehüüdid ja estrid. Mitmed neist on ka lähteaineks edasisele sünteesile.
Omadused.
Keemiliselt on valdav osa eeterlike õlide komponentidest terpenoidide klassi kuuluvad orgaanilised ühendid, mille molekulis sisaldub isopreeni (C5H8) molekulile vastavaid viit süsiniku aatomit ja kaksiksidet sisaldavaid lülisid; need on mono- (C10) või seskviterpenoidid (C15), mis võivad olla funktsionaalrühmadega modifitseeritud mitmel viisil. Kõige sagedamini esinevad hapnikuaatomit sisaldavad rühmad: hüdroksüül-, okso- või alkoksürühmad.
Eeterlikud õlid on enamasti värvitud või kollakad õlikad veest kergemad vedelikud, millel on alati iseloomulik intensiivne lõhn. Üksikkomponentide keemistemperatuur jääb vahemikku 150–350 °C. Eeterlikud õlid segunevad mittepolaarsete solventide ja rasvadega, lahustuvad etanoolis, kuid vees väga vähe.
Saamine.
Taimsest materjalist eeterlike õlide eraldamiseks on mitu viisi:
Toivakka vald

Toivakka on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Toivakka naabervallad on Hankasalmi, Joutsa, Jyväskylä linn, Jyväskylä, Kangasniemi, Korpilahti ja Laukaa. Vallas räägitakse soome keelt.
Külad.
Haukanmaa, Heiska, Huikko, Humalamäki, Kankainen, Toivakka (kirikuküla), Nisula, Paloskylä, Ruuhimäki, Taka-Toivakka, Vihijärvi, Viisarimäki
Uuraineni vald

Uurainen on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Uuraineni naabervallad on Jyväskylä linn, Laukaa, Multia, Petäjävesi, Saarijärvi linn ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt.
Külad.
Haukimäenkylä, Höytiä, Jokihaara, Kangashäkki, Kirikuküla, Kotaperä, Kummunkylä, Kuukkajärvi, Kyynämöinen, Nyrölä, Hiirola, Tehlo, Oikarisperä, Pirttiperä, Uurainen
Jūjutsu

Jūjutsu (, kanjis 柔術, hiraganas じゅうじゅつ 'paindlik kunst') on Jaapani päritolu traditsiooniline võitluskunst, mille tehnilisse arsenali kuuluvad mitmesugused võtted alates heidetest ja lukkudest lõpetades käe- ja jalalöökidega.
Jūjutsut on nimetatud ka jiu-jitsuks või ju-jitsuks, mis lähtuvad tänapäevaks vananenud jaapani keele transkribeerimise reeglitest.
Jūjutsu tuntud edasiarendused on judo (jūdō) ehk džuudo ja Brasiilia jūjutsu.
Jūjutsu Eestis.
Esimene eestikeelne raamat jūjutsu kohta ilmus 1927. aastal ("Nägematu relv endakaitseks" Tallinn, Täht 1927) ja on koostatud politseiabikomissar Heinrich Tanni poolt. Jūjutsu tehnikatest lähtuv võitlusõpetus oli 1920. aastatest kuni 1940. aastani Eesti Politsei treeningukavades.
Jūjutsu harrastamine sai Eestis uue alguse 1993. aastal, mil kaasaegse Hokutoryu jūjutsu looja Auvo Niiniketo treenis jūjutsu printsiipidest lähtuvalt enesekaitsekursustel politseinikke, turvamehi ja tavakodanikke.
Eestis harjutatakse peamiselt Hokutoryu jūjutsut, Hontai Yoshin Ryu jūjutsut ja 2003. aastast ka Brasiilia jūjutsut, lisaks judot, mida omal ajal nimetati selle looja järgi Kanō jūjutsuks.
Signaal (tehnika)

Signaal on tehnikas andmete esituseks kasutatava füüsikalise suuruse muut. Signaal on informatsiooni füüsikaline kandja. 
Signaalide liigitus.
Sõltuvalt signaali esitava või kandva füüsikalise suuruse olemusest saab eristada valgus-, heli-, elektri-, pneumo-, hüdro- jm signaale. Automaatikas käsitletakse peamiselt elektri-, pneumo- ja hüdrosignaale, kuid erijuhtudel ka optilisi ehk valgussignaale.
Kõige laiemalt on kasutusel elektrisignaal, kusjuures muutujaks võib olla pinge, voolutugevus või sagedus. Helisignaali ehk akustilise signaali korral võib muutuda heli sagedus ja/või kestus
Signaal võib olla ühe või mitme sõltumatu muutuja funktsioon. Signaali muutujateks võivad olla aja kõrval ka kaugus, asukoht, temperatuur, rõhk jne.
Signaal

Signaal (ladina keeles "signum" märk) on tavatähenduses akustilise või optilise märguande kujul esitatud kokkuleppelise sisuga informatsioon. Näiteid: helisignaal (autol), valgussignaal (signaalraketi abil), õige aja signaal (raadios), hoiatussignaal, ohusignaal, hädasignaal (nt SOS). Visuaalselt edastatakse signaale ka erisuguste signaallippude abil. (vt Rahvusvaheline signalisatsioonikood)
Tehnikas ja Infotehnoloogias mõistetakse signaali all peamiselt andmeid, s.o tekst-, graafika-, audio- ja videoandmeid esitavaid infoüksusi, mida saab edastada, töödelda ja salvestada. Signaali esitab/kannab ajas muutuv füüsikaline suurus, milleks on peamiselt elektripinge. Neid signaale edastatakse elektrijuhtide kaudu või raadisignaalina elektromagnetlainete vahendusel.
Heino Susi

Heino Susi (pseudonüüm Erik Virbsoo; 27. juuli 1925 Tallinn – 3. oktoober 1987 Ambler, Pennsylvania) oli eesti kirjanik ja biokeemik. 
Susi kuulus vabatahtlikuna Soome armee jalaväerügementi JR 200. 
Tema isa oli Otto Tiefi valitsuse haridusminister Arnold Susi. Tema õde oli saksa keele õpetaja ja tõlkija Heli Susi.
Heinrich von Galen (jutlustaja)

Heinrich von Galen oli viimase Liivi ordumeistri ja esimese Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri väli- ja õuepreester, hiljem jutlustaja Kandavas.
Võimalik, et esialgu oli Galen ametlikult katoliiklane, kuid 1561. aastaks oli ta abielus ning samal aastal annetas Kettler talle maavaldusi Miitavi lähedal. 1565. aastal lahkus ta Kettleri lähikonnast ja asus tööle evangeelse jutlustajana Kandavas, mis kuulus Kuramaa hertsogiriigi alla.
Semgallia piiskop

Semgallia piiskop ehk Zemgale piiskop oli 13. sajandil Vana-Liivimaal Zemgale (Semgallia ja Seloonia) vaimulik valitseja. 
Kokku oli Semgallia piiskoppe viis, nende mõju polnud kuigi suur ja 1251. aastal liideti nende Semgallia piiskopkonna valdused Riia peapiiskopi diötseesiga.
Sündinud 7. novembril

"Siin artiklis loetletakse 7. novembril sündinud tuntud inimesi.
Ludwig Dunte

Ludwig Dunte (ka Ludovicus Dunte, 21. november 1597 – 11. detsember (teistel andmetel 2. detsember) 1639) oli Oleviste kiriku koguduse diakon ning Tallinna koolide järelevaataja.
Ludwig Dunte õppis Tallinna linnakool ladina koolis, Rostocki ülikoolis, 1617. aastal, Giesseni ülikoolis, 1619–1620, Wittenbergi ülikoolis, 1620–1621?, Leideni ülikoolis, 1624.
Aastatel 1623–1627 töötas krahv Jacob de la Gardie kahe eestkostelise (nooruki) juhendaja. Reisis nendega Hollandis, Prantsusmaal ja Inglismaal.
1627. aastal asus tööle Tallinna Mihkli rootsi-soome koguduses abipastorina. 
Veidi hiljem, 1629. aastal, asus tööle diakonina Oleviste kirikusse. 1632. aastal esindas Tallinna linna Tartu ülikooli avamisel Tartus. 1636. aastal asus tööle Tallinna koolide inspektorina.
Ludwig Dunte on kirjutanud raamatu, milles seisev õpetus räägib kristliku elu põhialustest. Raamatut tunti ja loeti ka Saksamaal, seda on hiljem veel neli korda välja antud. Vahelehtedel arvukalt käsikirjalisi märkmeid. Eeslehel on Timotheus Poluse pühendusluuletus Ludwig Duntele.
Ludwig Dunte võis tõlgita suhelda eesti, soome, rootsi, saksa, samuti hollandi, inglise, prantsuse aga ka ladina, kreeka ja heebrea keeles.
Ta on maetud 18. detsembril 1639 Niguliste kirikusse. Teistel andmetel suri ta 2. detsembril 1639.
Isiklikku.
Ludwig Dunte isa oli Jobst (Jakob) Dunte (1569–1615), raehärra Tallinnas ning ema Margarethe Singelbrink (maetud 1603).
Tal oli poeg, Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor (1672–1677) Georg Dunte (1631–1703), kes 1660. aasta oktoobris annetas Oleviste raamatukogule 20 filosoofia- ja usuteadusealast teost. Nende hulgas on ka kaks Ludwig Dunte kirjutatud raamatut.
Hamit Altıntop

Hamit Altıntop (sündinud 8. detsembril 1982 Gelsenkirchenis) on Türgi jalgpallur, poolkaitsja.
Klubikarjääri jooksul on Altıntop mänginud Saksamaa kõrgliiga klubides Schalke 04, Müncheni Bayern ja Darmstadt 98, Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ning Türgi kõrgliiga klubis Galatasaray.
Türgi jalgpallikoondist esindas ta aastatel 2004–2014 ning lõi 82 mängus kokku seitse väravat.
2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõudis ta Türgi koondisega poolfinaali. Altıntop lisaks ka turniiri sümboolsesse koosseisu.
2010. aastal pälvis ta Euroopa meistrivõistluste valikmängus Kasahastanile löödud värava eest FIFA Puskási auhinna.
Mustakivi

Mustakivi on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Priisle, Seli, Väo, Tondiraba ja Kuristiku asumiga. Mustakivi asumi pindala on 1,16 km2.
Mustakivi asum on saanud nime endise Mustakivi talu järgi, mis on omakorda nimetatud kunagise kultuskivi järgi. See rändrahn, mis oli keskajal linna piirikiviks, asub Tondi raba serval, Mahtra 12 majast umbes 50 meetrit loodes. Nõukogude ajal oli praegune Mustakivi asum tuntud Lasnamäe IV mikrorajoonina.
Ajalugu.
Tänapäevase Mustakivi asumi põhjapoolsetele aladele ulatus kunagine Kuristiku küla, mille järgi on nime saanud ka Kuristiku asum. Selle küla noored tavatsesid koguneda endise Ruhi talu kõrval asunud kiigeplatsile, kuhu tuli noori ka mujalt. Jaanipäeval võis kogunemisele ilmuda ligi sada noort. Kiige juurde loodi võrkpalliplats, Saueaugu talu maadele kergejõustikuväljak, tühjaksjäänud moonakamajas käidi aga tantsimas.
4. Lasnamäe mikrorajoon ehitati aastatel 1982–1984.
1984. aastal rajati asumisse Tallinna 60. Keskkool, mis tänapäeval kannab Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi nime. See kool oli aastaid nii Lasnamäe kui ka kogu Eesti suurimaid eestikeelseid koole. Kool on tegelenud 1989. aastast saati Lasnamäe laulu- ja tantsupidude korraldamisega.
Elanikkond.
2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased moodustasid 10–19%. Samal aastal jäi eestlaste osakaal asumi elanikkonnas 18–49% vahele.
Territoorium.
Mustakivi asum on hoonestatud valdavalt 9-korruseliste suurpaneelelamutega, asumi territooriumile jääb Tondiloo park. Mustakivis asuvad Mustakivi Keskus, Mahtra tänav 1 ja Mustakivi Turg, Mahtra tänav 5.
Mustakivi asumi tänavad.
Asumis asuvad Kivila tänav, Kristjan Kärberi tänav, Laagna tee, Mahtra tänav, Mustakivi tee, Osmussaare tänav ja Raadiku tänav. Seal asuvad ka Moskva puiestee ja Tasuja puiestee.
Haridus ja kultuur.
Mustakivi asumis asuvad Tallinna Mahtra Põhikool (Mahtra tänav 60) ja Tallinna Kuristiku Gümnaasium.
Zooksantell

Zooksantell ("Symbiodinium") on perekond endosümbiontseid vaguviburvetikaid. Zooksantellid elavad sümbioosis mitmesuguste mereloomade ja protistidega, eriti on tuntud nende mutualistlik kooselu korallide, sealhulgas meriliiliate perekonnaga "Aiptasia".
Enamik zooksantelle on autotroofid, kes varustavad peremeesorganismi fotosünteesi kasulike produktidega, näiteks mitmete suhkrutega.
Sündinud 8. novembril

"Siin artiklis loetletakse 8. novembril sündinud tuntud inimesi.
Angerlased

Angerlased ehk angerjalased ("Anguillidae") on kalade sugukond angerjaliste seltsi pärisangerjaliste alamseltsist. 
Sellesse kuulub ainsa perekonnana angerjas.
Slaavi vürstiriikide loend

Slaavi vürstiriikide loend on loetelu tänapäeva Venemaa, Ukraina, Valgevene ja Poola territooriumitel kuni Moskva suurvürstiriigi tekkimiseni 15. sajandil eksisteerinud vürsti- ja suurvürstiriike. 
Novgorodi vürstiriik ja vabariik.
 (9. sajand – 1478)
Kiievi suurvürstiriik (882 – 12. sajand).
Kiievi suurvürstiriigi koosseisu kuulusid maa-alad tänapäeva Ukrainas, Kiievi ümbruses ja Tšerkassõst loodes, Žõtomõrist lõunas. Pealinn Kiiev.
Połacki vürstiriik (960–1307/1399).
Połacki vürstiriigi koosseisu kuulusid maa-alad tänapäeva Valgevenes, Viciebski, Minski ja Hrodna piirkonnad. Pealinn Połack.
Turaŭ-Pinski vürstiriik (u 998 – 1168).
Turaŭ-Pinski vürstiriigi koosseisu kuulusid maa-alad tänapäeva Valgevenes, Gomelist lõunas ja Brestist ida pool; tänapäeva Ukraina Žõtomõrist ja Rivnest põhja pool. Pealinn Turaŭ.
Perejaslavli vürstiriik (1054–1239).
Perejaslavli vürstiriigi koosseisu kuulusid maa-alad tänapäeva Ukrainas, Tšernigivist lõunas, Donetskist põhja pool, Kiievist ida pool, Tšerkassõst ida pool ja Dniprost, Poltavast ja Harkivist ida pool.
 (1054–1239)
Muromi-Rjazani vürstiriik.
, keskus Murom
, keskus Rjazan
Kiievi vürstiriik (1132–1471).
Kiievi vürstiriigi koosseisu kuulusid tänapäeva Ukrainas, Lääne-Kiievimaa, Loode-Tšerkassõ, Ida-Žitomiri maa-aladel, riigi pealinnaks oli Kiievi linn. 
Vürstiriik oli iseseisev kuni 1362. aastani, mil liitus Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigiga ning moodustas 2/3 Leedu suurvürstiriigi territooriumist oma lääneslaavi päritolu elanikkonnaga; aastatel 1471–1654, kuulus ta Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi koosseisu ning suurvürstiriigi liitumisel personaaluniooniga Rzeczpospolitaga oli Rzeczpospolita koosseisus; 1654. aastal pärast Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita sõda liideti tänapäeva Ukraina territoorium lõplikult Moskva tsaaririigiga.
Vladimir-Suzdali vürstiriik (1168–1389).
, keskus Tver
 () (1341–1392, 1395 ja 1411–1414, 1425)
 (1175–1302), keskus Pereslavl-Zalesski
 (u 989 – 1474), keskus Rostov
 (1218–1463), keskus Jaroslavl
 (1216–1591), keskus Uglitš
 (1238–1486), keskus Belozersk
 (1238–1460), keskus Starodub
 (1246–1453), keskus Galitš
 (u 1212 – 1345), keskus Jurjev-Polski, 1344. aastal liideti Moskva vürstiriigiga
 (1246–1303), keskus Kostroma
 (1238–1569), keskus Dmitrov
 (1247–1490), keskus Tver
 (1276–1340), keskus Moskva
Vjatkamaa (1181–1489).
, keskus Vjatka
Vaata ka.
Kiievi-Vene
Derfelden

Derfelden (vene "Дерфельден") on baltisaksa aadlisuguvõsa.
Suguvõsa immatrikuleeriti 1745. aastal nr. 18 Eestimaa rüütelkonda, 1797. aastal nr. 226 Liivimaa rüütelkonda ja 1800. aastal nr. 23 Saaremaa rüütelkonda. 
Eestimaal kuulusid suguvõsale eri aegadel Kloostri ("Klosterhof"), Kloodi ("Peuth"), Veltsa ("Weltz"), Lautna ("Lautel"), Velise ("Felks"), Suure-Rõude ("Groß Ruhde"), Karinõmme ("Karrinõm"), Oidrema ("Oidenorm"), Liivi ("Parmel"), Peningi ("Penningby"), Päärdu ("Kosch"), Konuvere ("Konofer"), Paunküla ("Paunküll"), Kurna ("Kurnal"), Jälgimäe ("Jelgimäggi"), Päinurme ("Assik"), Penijõe ("Pennijöggi"), Putkaste ("Putkas"), Ohekatku ("Odenkat"), Emumäe ("Emmomäggi"), Lehtse ("Lechts"), Nõmmküla ("Nömmküll") ja Linnape ("Linnapäh") mõis; Liivimaal Kaelase ("Kailes"), Libatse ("Wildenau"), Jeŗi ("Seyershof"), Tõikvere ("Toikfer"), Heisri ("Neu-Pigant") ja Koigu-Anne ("Koik-Annenhof") ning Saaremaal Karja ("Karris") mõis.
Patriarhaat

 
Patriarhaat (kreeka keeles πατριαρχία, sõnadest πατήρ "patér" 'isa' ja αρχή "arché" 'valitsema'), ka androkraatia, on valitsemisvorm, kus valitsejad on peamiselt mehed, tavaliselt vanemad mehed (gerontokraatia). Sõna "patriarhaat" kasutatakse (näiteks antropoloogias ja feminismis) selleks, et viidata olukorrale, kus meestel on peamine vastutus mingi kogukonna heaolu eest ja nad teostavad seda läbi oma esindatuse erinevates valitsusasutustes.
"Patriarhaadi" feminiinne vorm on "matriarhaat", kuid pole tõendatud, et matriarhaalseid ühiskondi oleks eksisteerinud.
Encyclopædia Britannica ütleb, et matriarhaat on "hüpoteetiline sotsiaalne süsteem".
Antropoloog Margaret Mead on öelnud: "Väited, nagu oleks mõnda ühiskonda juhtinud naine, on nonsenss. Meil pole mingit põhjust uskuda, et midagi sellist oleks eksisteerinud ... mehed on alati vastutanud kogu vaatemängu toimumise eest. Mehed on juhtivad nii avalikus sfääris kui ka kodus."
Seotud mõisteid.
"Patriarh" on mees, kes omab tugevat mõju oma perekonnas või ühiskonnas. mitmed ajaloolised ühiskonnad on olnud juhitud võimukate meeste poolt. Näiteks Vanas Roomas usuti, et nad on Romuluse, kes rajas Rooma, järglased. Ateena rajaja oli Erectheus ja Sparta Lacedæmon. Ka Judaismis väidab Torah, et juudid on Aabrahami järglased läbi Isaaci. Nii Torah kui ka Koraan ütlevad, et araablane pärineb Aabrahamist läbi Ishmaeli,  Aabrahami esimene poeg, Isaaci poolvend.
"Patriarhaadist" tuletatud omadussõna on "patriarhaalne"; ja "patriarhalism", ja tavakeeles "paternalism". Patronaaž ka "patroon" on samatüvelised sõnad mida võib kasutada soost sõltumatult. Näiteks nimetatakse nii mehi kui naisi, kes pakuvad ühiskonnas finantsabi mingitele tegevustele. Kuid sama sõna on võimalik kasutada ka negatiivses vormis, juhul kui on tegemist üleoleva käitumisega.