tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kosilased Mulgimaalt

"Kosilased Mulgimaalt" on Gustav Ernesaksa koomiline ooper kolmes vaatuses ja neljas pildis Kersti Merilaasi libretole Eduard Vilde näidendi "Vigased pruudid" (1888) ainetel. 
Laululine, aktiivse tegevusega rahvalik ooper. Orkestreeris Jaan Hargel. Sai väljatulekul väga hea vastuvõtu osaliseks. Püsis repertuaaris kuus aastat, hiljem pole esitatud.
Esmaettekanne toimus 15. mail 1960 Tartu teatris Vanemuine. Peamisi osi esitasid Helju Koppa (Leena), Valentina Hein (Miina), Evald Tordik (Lipuvere vana), Endel Ani (Juhan), Valdo Truve (Joosep), Johannes Lükki (Enn), Endel Aimre (Jaak), Elo Tamul (Krapi-Kai). Dirigent Jaan Hargel. Lavastaja Kaarel Ird.
Pea­mised osad: Lipuvere vana (bass), Lipuvere peretütar Leena (sopran), Lipuvere peretütar Miina (sopran), sulane Joosep (bass), Kärje talu rentniku poeg Juhan (tenor), Mulgimaa rikas perepoeg Enn (tenor), Mulgimaa rikas perepoeg Jaak (bariton), Krapi-Kai.
Tegevus toimub 19. sajandi viimasel veerandil Eestis Läänemaal. Lipuvere peretütred Leena ja Miina on mehelemineku eas. Lipuvere vana ajab oma tahtmist ja soovib, et tütred mingu mehele rikastele mulkidele. Leena armastab aga Kärje talu rentniku poega Juhanit ja teine talutütar Miina on heitnud silma Lipuvere talu sulasele Joosepile. Rikastest perepoegadest kosilased Enn ja Jaak jõuavad kohale jaanilaupäeval. Talutütred neid ei taha ja külaelanikud võtavad mulgid vaenulikult vastu. Mulkidele antakse teada, et tüdrukud on vigased, totakad ja joodikud. Mulgid on ehmu­nud ja otsustavad koju tagasi pöörduda. Kõrt­sist naasnud Lipuvere peremees kiidab küll Ennule ja Jaagule oma tütreid, kuid rahva hirmutamine mõjutab kosilasi ja teeb nad vihaseks. Vihastab ka Lipuvere peremees ja ki­hu­tab kosilased minema. Leena ja Miina saavad oma Joosepi ja Juhani, millega ka Lipuvere pere­mees on sunnitud nõustuma.
Muusikanumbreid: Koor "Hurjuh, hurjuh, hunte palju"; Kõrtsistseen; Krapi-Kaie latramise stseen; Miina aaria sõnajalaõiest; Vigaste pruutide esitlemise stseen; Lipuvere vana kuldvasika laul; Juhani laul kuule; Leena Juhani õrrituslaul; Ennu ja Jaagu duett "Siin kõik värk nii vilets"
Denis Cuspert

Denis Mamadou Gerhard Cuspert (räpparina "Deso Dogg", moslemina algul "Abou Maleeq", hiljem "Abu Talha al-Almani"; 18. oktoober 1975 Lääne-Berliin – 17. jaanuar 2018 Gharanij Dair az-Zauri kubermang Süüria) oli saksa-ghana päritolu räppar, kes pööras islami usku ning hiljem võttis osa Süüria kodusõjast ja oli Iraagi ja Levandi Islamiriigi propagandist ja võitleja.
Ta sündis 1975. aastal Lääne-Berliinis sakslasest ema ja ghanalasest isa pojana. Isa saadeti enne poja sündimist Saksamaalt välja. Hiljem abiellus ema USA sõjaväelasega, kellega tal olid konfliktid.
Ahto Kennik

Ahto Kennik (2. oktoober 1933 Tartu – 1. märts 2019) oli eesti ajaloolane.
Ta lõpetas 1951. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. Ta õppis aastatel 1960–1963 Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi aspirantuuris, kaitses 1972. aastal väitekirja "Keskerihariduse areng Nõukogude Eestis (1944–1961)" ja sai ajalookandidaadi kraadi.
Ta töötas pärast ülikooli lõpetamist aastatel 1956–1960 Eesti NSV Riiklikus Ajaloo Keskarhiivis Tartus. Aastatel 1963–1970 töötas ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuvas Arhiivide Valitsuses ja aastatel 1970–1993 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi rahvahariduse ajaloo sektoris. Alates 1993. aastast töötas ta Riigiarhiivis.
Tema põhilised uurimisvaldkonnad olid keskeri- ja kutsehariduse ajalugu Eestis ja arhiivindus.
Isiklikku.
Tema hobi oli male.
Tähelepanumajandus

Tähelepanumajandus on kommunikatsiooniliste protsesside seletamisel kasutatav kontseptsioon, milles kasutatakse majandusteadusele omaseid mudeleid ning defitsiitse kauba tähenduses vaadeldakse tähelepanu. Informatsiooniliste teenuste hinna alanemise olukorras muutub oluliseks tähelepanu – olles ühteaegu defitsiitne ressurss, oodatud kasum, majanduslik kapital ja sotsiaalne valuuta. 
Esimeseks tähelepanumajanduse seletajaks peetakse Nobeli majandusauhinna 1978. aasta laureaati Herbert Simonit.
Tähelepanumajanduse üks populariseerija, ajakirjanik Michael Goldhaber on valdkonna psüühilist tagamaad seletanud lausega: "Rahuldus saabub, kui annad informatsiooni, mitte saad seda."
Püreneede rahvuspark

Püreneede rahvuspark (prantsuse keeles "Parc national des Pyrénées") on rahvuspark (IUCN-i II kategooria) Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' ja Pyrénées-Atlantiquesi departemangus.
Kaitseala on jagatud keskvööndiks ("zone centrale") ja leebema kaitsekorraga äärevööndiks ("zone périphérique").
Kaitseala loomastikus on esindatud 70 liiki imetajaid.
A Yellow Flower

"A Yellow Flower" on soranikeelne "kamanche"-ansambli paladest koosnev album, mille salvestas kurdi muusik Shahriyar Jamshidi. Album ilmus 24. juunil 2014 ning selle väljaandja oli Iraani plaadifirma Ravi Azar Kimia Co (pärsia keeles راوی آذر کیمیا), digitaalse versiooni tegi kättesaadavaks Cdbaby.
"A Yellow Flower" on 47-minutiline kurdi muusika album, mis koosneb "kamanche"'st ja löökpillidest koos vokaaliga, sealhulgas on plaadil ka kaks "kamanche" soolole ja vokaalidele keskenduv improviseeritud laul, millel "kamanche" mängib vaid õrnalt tausta, selline stiil põhineb kurdi "maqam"'imuusika vokaalhelilaadil (früügia helilaad). Ülejäänud laulud albumil on Abdulla Pashewi, Abdurrahman Sharafkandi ja Piramerdi kaverid.
Saag (perekonnanimi)

Saag on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Saag 83 mehel ja 95 naisel. Perekonnanimede levikult on Saag meeste puhul 1069. ja naiste puhul 1020. kohal. Levinuim on see Põlva maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 5,85.
Martha McSally

Martha Elizabeth McSally (sündinud 22. märtsil 1966 Warwickis Rhode Islandil) on endine Ameerika Ühendriikide õhuväelane (auastmelt kolonel) ja poliitik, ta kuulub Vabariikliku Partei ridadesse.
Ta lõpetas aastal 1988 bakalaureusena Ameerika Ühendriikide Õhujõudude Akadeemia ja aastal 1990 magistrina Harvardi ülikooli juures oleva John Kennedy nimelise Juhtimiskooli.
Ta oli aastast 1988 Ameerika Ühendriikide õhuväe teenistuses. Ta lendas lennukil Fairchild Republic A-10 Thunderbolt II. Ta on osalenud sõjategevuses Iraagis, aastal 1999 NATO Juoslaavia pommitamisel ja Afganistani sõjas. Ta sai 2001. aastal kuulsaks, võites kohtuasja Pentagoni nõude kohta Saudi Araabia naissoost sõduritele, et katta pea. Aastal 2010 sai ta koloneliks ning samal aastal läks ta sõjaväest erru.
Ta oli 3. jaanuarist 2015 kuni 3. jaanuarini 2019 Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige (Arizonast). 3. jaanuarist 2019 kuni 30. novembrini 2020 on ta Ameerika Ühendriikide Senaator (Arizonast).
Raud (perekonnanimi)

Raud on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raud 352 mehel ja 605 naisel. Perekonnanimede levikult on Raud meeste puhul 54. ja naiste puhul 53. kohal. Levinuim on see Jõgeva maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 14,55.
Randvere (perekonnanimi)

Randvere on perekonnanimi.
Sedangi keel

Sedangi keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonna bahnari rühma kuuluv keel, mida kõnelevad sedangid Vietnami Kon Tumi, Quảng Nami ja Quảng Ngãi provintsis.
Kõnelejate arv on umbes 98 000.
Fonoloogia.
Sedangi keeles on 7 vokaali, mis võivad olla tavalised ([a]), nasaalsed ([ã]) ja kärisevad ([a̰]). Lisaks võivad /i a o/ olla samaaegselt nii nasaalsed kui kärisevad ([ã̰]). Vokaalide pikkus ei ole erinevalt teistest bahnari keeltest tähendust eristav, kuid sedangi keeles on palju diftonge. Vokaale ja diftonge on kokku 33–55.
Konsonante on 39–41.
Universumi peenhäälestus

Universumi peenhäälestus ehk Universumi täppishäälestus (inglise keeles "Fine-tuned Universe") on teoreetilise füüsika kontseptsioon, mille kohaselt Universumi ja selle koostisosade aluseks ei ole suvalised, vaid rangelt määratletud füüsikakonstantide väärtused. Selliste füüsikakonstantide nimekirja lülitatakse tavaliselt valguse kiirus ("c"), gravitatsioonikonstant ("G"), Plancki konstant ("h"), elementaarlaeng ("e") ning elektroni ja prootoni mass ("formula_1").
Universumi peenhäälestamise kontseptsiooni hakkasid teadlased, filosoofid ja teoloogid arutama 1970. aastate esimesel poolel, kuigi selle üksikuid aspekte käsitleti ka varem. Peenhäälestuse põhjus on teadmata; eksisteerib vaid mõni hüpotees selle kohta. Mitmed teadlased ja filosoofid (Paul Davis, Hugh Ross, Richard Swinburne jt) arvavad, et olemasolevad seaduspärasused põhinevad hüpoteetilisel mõistlikul ideel. 
Teised teadlased (Martin Rees, Leonard Susskind, Victor Stenger, Igor Novikov, Andrei Linde jt) peavad peenhäälestust juhuslikuks kombinatsiooniks hüpoteetilises multiversumis. Selle hüpoteesi põhiolemus seisneb selles, et on olemas suur hulk (mitte vähem kui 10500) universumeid (või multiversumi piirkondi) kõikvõimalike konstantide ja algtingimuste väärtustega. On küllalt loomulik eeldada, et selle suure arvu seast leidub kahtlemata selline universum, kus konstantide väärtused osutuvad sobilikeks tähtede, galaktikate ja elu tekkeks. On ka teisi oletusi – sealhulgas Lee Smolini kosmoloogilise loomuliku valiku teooria või näiteks nn. üldisem teooria, sest on üsna võimalik, et suur hulk füüsikakonstante, mille "õigetest" väärtustest sõltub meiesarnase elu olemasolu, on lihtsalt üldisema füüsikalise teooria (seni meile teadmata), tagajärg.
Universumi peenhäälestus on tihedalt seotud antroopsusprintsiibiga.
Eesti Muusikaühing

Eesti Muusikaühing või Eesti Muusika Ühing on olnud mitme organisatsiooni nimi või nime osa:
Kiirgusdetektor

Kiirgusdetektor on mõõteriist või andur, mida kasutatakse elektromagnetkiirguse voo registreerimiseks. Detektori sisendosa, millele kiirgusvoog vahetult mõjub, on kiirgustajur. See tajur muundab mingi kiirgust iseloomustava suuruse, näiteks kiirguse intensiivsuse ehk kiirgustugevuse teiseks, harilikult elektriliseks signaaliks, mida saab paremini võimendada, töödelda ja edastada.
Paljud kiirgusdetektorid võivad töötada ka kui osakeste loendurid.
Kiirgustajuri talitlus põhineb kiirgusvälja kvantide – footonite – vastastikmõjul tajuri materjali (harilikult väärisgaasi või pooljuhi) aatomite või elektronidega. Kõige sagedamini kasutatakse tajuris kiirgustugevusele vastava elektrisignaali saamiseks fotoefekti. Seejuures valguskvantide mõjul vabanevate elektronide energia on võrdne footoni energia ja aatomi sidemeenergia vahega. Kui vabanev energia on küllalt suur, võib see järgmisi aatomeid ioniseerida, nii et tekib järjest uusi vabu elektrone. Röntgenikiirguse korral on genereeritavate elektronide arv võrdeline langevate footonite energiaga.
Jorginho (sündinud 1991)

Jorge Luiz Frello Filho (enam tuntud kui Jorginho; sündinud 20. detsembril 1991 Imbitubas) on Brasiilia päritolu Itaalia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Arsenal ja Itaalia jalgpallikoondises.
Ta sündis Brasiilias ja kolis Itaaliasse 15-aastaselt.
Ta alustas profikarjääri Veronas, mille noorteakadeemiaga liitus 2007. aastal. Hooajal 2010–11 mängis ta laenul Itaalia tugevuselt neljanda liiga klubis Sambonifacese. Hooajal 2011–12 tegi ta debüüdi Verona põhimeeskonnas Itaalia esiliigas.
2014. aasta jaanuaris liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Napoli. 2014. aastal võitis ta klubiga nii Itaalia karika kui ka superkarika. Ta mängis klubis kokku neli ja pool hooaega.
2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Londoni Chelseaga. Üleminekusumma oli 50 miljonit naelsterlingit. Hooajal 2018–19 võitis ta klubiga UEFA Euroopa Liiga.
2023. aasta jaanuaris siirdus ta 12 miljoni naelsterlingi eest Londoni klubisse Arsenal. Lepingu esialgne pikkus oli poolteist aastat, kuid seda oli võimalik ühe aasta võrra pikendada. 
Itaalia jalgpallikoondises tegi Jorginho debüüdi 24. märtsil 2016 sõprusmängus Hispaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Poola vastu.
Saavutused.
Napoli
Chelsea
Itaalia
Nestor (perekonnanimi)

Nestor on perekonnanimi.
Kurista roosiaed

Kurista roosiaed oli Kurista metsamajandi maadele rajatud aiand. 1957. aastast tegutses aiandis iluaednik Ferdinand Laaser, kes sai tuntuks rooside aretaja ja kasvatajana. Ferdinand Laaseri aretatud roosisordid on näiteks "Juubel", "Kurista", "Kase valge".
Kurista roosiaed varustas haljasalasid ja koduaedu haruldaste ja kaunite püsililledega ning ilupuude ja põõsaste liikide-sortide istikutega, 4,3 ha suuruses roosiaias kasvas üle 250 sordi. Tippaegadel müüdi kuni 10 000 roosiistikut aastas, samuti lõikelilli, korve ja kimpe. Kuristal toimusid populaarsed rooside päevad, kuhu kogunes nii kutselisi aednikke kui ka lihtsalt lillehuvilisi.
Ferdinand Laaseril oli ka suur kaktusekogu, kiviktaimla ning huvi ratsuritähtede vastu, mis tõi aiandisse rohkesti külastajaid.
Madis Salum (muusik)

Madis Salum (25. oktoober 1955 – 21. november 2009) oli eesti muusik (peamiselt kitarrist), helilooja ja muusikaprodutsent.
Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna 4. Keskkooli. 
Ta oli ansambli Hübriid asutajaliige ja enamasti ka kitarrist. Ta oli ka ansambli omaloomingu peamine autor. Ta on kirjutanud muusikat ka teistele lauljatele.
1992. aastal asutas ta muusikaproduktsiooni ettevõtte OÜ SALUMuusik ja oli üks selle omanikke.
Karusmarjad metsikus looduses

"Karusmarjad metsikus looduses" (inglise keeles originaalpealkirjaga "The Wild Thornberrys") on Ameerika Ühendriikide seiklus seeria, mille autorid on Arlene Klasky, Gábor Csupó, Steve Pepoon, David Silverman ja Stephen Sustarsic.
Eestis on sarja näidanud ETV2.
Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon

OECD ("Organization for Economic Co-operation and Development, Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon") on arenenud tööstusriike koondav rahvusvaheline majandusorganisatsioon. OECD tegeleb peamiselt majanduspoliitikaga: üldise teabevahetuse, andmete kogumise, statistika avaldamise, majanduse analüüsi, prognooside jms. Kuigi fookuses on majandus, paneb OECD rõhku ka teiste majanduse ja arenguga tihedalt seotud valdkondadele nagu tervishoid, haridus, keskkond, sotsiaalpoliitika, avalik haldus jne.
OECD formaalne eesmärk on tugevdada demokraatiat ja soodustada vabaturumajandust kõikjal maailmas.
OECD asutati 1961. aastal ja see on 1948 loodud Euroopa Majanduskoostöö Organisatsiooni ("Organisation for European Economic Co-operation, OEEC") järeltulija. Viimane oli moodustatud selleks, et kooskõlastada Marshalli plaani raames Euroopale antavat USA ja Kanada majandusabi.
Allikas: OECD
Liikmesriigid.
Hiljem liitunud.
OECD-l on 20 asutajariiki, neist väljastpoolt Euroopat üksnes Kanada ja USA. Seevastu kuuluvad asutajariikide hulka Norra, Rootsi, Šveits, Kreeka ja Türgi. Esialgu lisandus uusi liikmesriike vähe: 1964 Jaapan, 1969 Soome, 1971 Austraalia ja 1973 Uus-Meremaa. Nendele 24 liikmele ei lisandunud enam kui 20 aastat ühtki riiki. Sellest ajast on lisandunud peamiselt endised sotsialismimaad, aga ka esimene Ladina-Ameerika riik Mehhiko (1994), Lõuna-Korea (1996), esimene Lõuna-Ameerika riik Tšiili (2010) ja esimene Lähis-Ida riik Iisrael (2010).
Praegu on OECD-l 38 liikmesriiki. Eesti kutsuti OECD liikmeks juunis 2010 ja sai liikmeks 9. detsembril 2010.
OECD peakontorid asuvad Château de la Muette'is Pariisis Prantsusmaal.
OECD peasekretär on alates 1. juunist 2021 Mathias Cormann. Enne teda oli peasekretär alates 2006. aastast José Ángel Gurría.
OECD struktuuri kuulub kokku enam kui 200 komitee, alamkomitee ja töörühma.
OECD esitab iga kahe aasta tagant iga liikmesriigi kohta majandusülevaate. Eesti esimene majandusülevaade valmis 2009. aastal.
OECD Arenguabi Komitee (inglise "Development Assistance Committee, DAC") on üks OECD erikomiteedest. 1960. aastal loodud DAC sätestab reeglid, mille põhjal arvestatakse ametlikku arenguabi (ODA). DAC on rahvusvahelisel tasandil peamisene organ, mis teostab järelevalvet doonorriikide tegevuse üle, tegeleb arengukoostöö-alase statistika kogumise ja avaldamisega. Arenguabi komitee 23 liiget on peamised doonorriigid ning ühtlasi toimib komitee nendevahelise koostööfoorumina arenguabi kvaliteedi parandamiseks.
OECD ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu.
Abel (eesnimi)

Abel on mehenimi, mis on pärit Vana Testamendi tegelase Aabeli nimest.
Haldusjaotuste loend riigiti

"Siin on loetletud riikide haldusüksuste tüüpe. Riigid on tähestiku järjekorras."
Adamson (perekonnanimi)

Adamson on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Adamson Eestis 362 mehel ja 436 naisel.
Armastus ja surm (ooper)

"Armastus ja surm" on Artur Lemba ooper kolmes vaatuses ja viies pildis Julius Oengo libreto tema poeemi "Aegna" (1929) ainetel. Ilma avamänguta ooper meloodilise muusikaga ooper. Naiivsevõitu libreto tõttu pole pärast välja­tule­kut esitatud.
Esmaettekanne toimus 31. oktoobril 1931 Tallinna teatris Estonia. Peaosi esitasid Olga Torokoff-Tiedeberg või Olga Mikk-Krull (Heid), Karl Ots või Arnold Wisman/Viisimaa (Cordelius), Benno Hansen (Ander Laas), Valentine Kask või Niina Romanova (Ann), Helmi Einer või Ida Aav-Loo (Kard). Dirigent Raimund Kull. Lavastaja Hanno Kompus.
Peamised osad: loots Ander Laas (bass), tema tütar Heid (sopran), lootsi naine Ann (sopran), Cordelius Ancy­ras (tenor), noor kalur Maar (bass-bariton), lesknaine Kard (metsosopran), lesknaise tütar Reet (sopran).
Tegevus toimub Aegna saarel 16. sajandi alguses. Rahvas elab seal oma vanematelt saadud karmide kommete ja vooruste tingimustes. Mehed käivad merel ja on vaprad ning õiglased, naised toimetavad kodus, on töökad ja alistunud meeste käskudele ja korraldustele. Nad armastavad oma mehi, sest vanemad on käskinud oma kaasasid armastada. Oma tahtmised ja puhkenud armastuse ihad tuleb alla suruda. Ooperis sünnib karm tragöödia. Saare kauneima tüdruku, romantilise loomuga Heidi armutunded sattuvad vastuollu saare raudsete kommetega.
Merel on tugev torm ja laevad hukkuvad. Rahvas rannal on oma meeste pärast ärevil. Tor­miselt merelt saabub loots Ander Laas, kelle tütar Heid on olnud mures isa pärast. Heid on romantilise loomuga. Saare tublim kalur, noor Maar paneb oma elu kaalule ja läheb merehädalisi päästma. Reet tahaks Maari omale meheks. Ka noormehele meeldib Heid. Maar päästab võõra merehädalise Cordelius Ancy­rase. Heidi isa Andres Laas võtab merehädalise oma majja. Cordelius seletab, et lai avar maailm on ta kodu. Ta elu on saatnud juhtumuste rodu. Cordeliusele meeldib Heid. Ta on hea meelitaja, kena seltsiline ja mõistab armumängu. Ka Heid armub võõramaalase. Looduse vastu ei saa, ehkki saare karmid kombed seda armumist ei luba.
Maar tuleb kosima Heidi. Laas on annab Maarile nõusoleku, et tütar temaga abiellub. Heid ja Maar kihluvad. Heid aga jätkab salajasi kohtumisi Cordeliusega. Kihlatud pruut aga seda teha ei tohi ja peab kommete kohaselt tulesurma surema.
Cordelius tüdineb peagi saarest ja neiust. Tema seikleja­loomus õhutab teda lahkuma. Heidi ja Cordeliuse kohtumisele satub peale Maar. Maar üritab tappa Cordeliust, kuid läheb vastupidi. Cordelius tapab Maari ja pääseb põgenema. Heid pannakse karistuseks majja luku taha ja põletatakse koos majaga rahva poolt.
Heidi ja Maari traagilisse loosse on põimitud teise saaretüdruku Reeda armukadedus, kes samuti soovib Maari endale, saareelanike pummeldamised kõrtsis, pidutsemine rannas ja kihluspidu oma laulude ja tantsudega.
Sergei Sazonov (Venemaa välisminister)

Sergei Sazonov (vene Сергей Дмитриевич Сазонов; 29. juuli/10. august 1860 Rjazani kubermang – 24. detsember 1927 Nice) oli Venemaa Keisririigi riigitegelane. Ta oli aastatel 1910–1916 Venemaa välisminister.
Ta sündis aastal 1860 Rjazani kubermangus oma vanemate mõisas. Ta on lõpetanud Peterburis Aleksandri lütseumi.
Ta oli 8. novembrist 1910 kuni 7. augustini 1916 Venemaa keisririigi välisminister. 1917. aastal Venemaa Ajutise Valitsuse esindaja Londonis.
Aastal 1919 oli ta Venemaa välisminister Aleksandr Koltšaki ja Anton Denikini valitsuses.
Sergei Sazonov suri aastal 1927 Nice'is ja ta maeti Nice'i õigeusu kalmistule.
Isiklikku.
Tema kälimees oli Pjotr Stolõpin.
Viia

Viia oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Ihamaru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ihamaru külaga.
Vilo

Vilo (ka "Zabolotje"; vene keeles Заболотье) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Petserimaale, siis asus see Vilo vallas.
Küla kuulub Seeritsä nulka, tegemist on ajaloolise Setumaa külaga.
2000. aastal elas külas 12 inimest.
Jugo

Jugo (ka "Ussova Gora"; vene keeles Усова Гора) on küla Setumaal. Praegu asub küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Petserimaale. Küla kuulub Seeritsä nulka.
Külas elas 2000. aastal 14 inimest ja 2010. aastal 4 inimest.
Sofronius (Dmõtruk)

Sofronius (ukraina keeles Софроній; kodanikunimega Дмитро Савич Дмитрук "Dmõtro Savõtš Dmõtruk"; 15. veebruar 1940 Mnõšõn, Goštša rajoon, Rivne oblast, Ukraina NSV – 22. mai 2020 Tšerkassõ) oli Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku Tšerkassõ ja Kanivi metropoliit. 
Teenistus vaimulikuna.
Ta ei osalenud 15. detsembril 2018 toimunud Ukraina õigeusu kirikute ühendkogul, kuigi oli MPUÕK-s üks autokefaalia pooldajatest. Hiljem ütles ta väljaandele Glavcom, et õigeusu kirikute ühendkogul mitteosalemine oli põhjustatud sellest, et tema arvates ei viidanud uue kiriku põhikiri autokefaaliale.
Õlgkollane

Õlgkollane, ka õlekollane on üks kollastest värvitoonidest, kahvatu, pisut hallikas kollane toon, mis vastab õlekõrte värvusele.
Variatsioonid.
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." kirjeldab õlgkollast ("Strohgelb") kui kahvatut kollast natukese rohelise ja valkjashalliga. Näitemineraalid on karfoliit ja pititsiit ("gelber Erdkobalt")
Pantone värvus 13-0922 "Straw" on kuivanud pilliroogu meenutav kahvatu, kergelt pruunika varjundiga kollakas värvitoon. Pantone 13-0917 "Italian Straw" on selle heledam variant.
ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi järgi on õlgkollase ("Straw", "Straw Yellow") kõige sagedasemaks määratluseks kahvatukollane, aga võib olla ka helekollane, keskmine kollane või hallikaskollane
Esinemine ja kasutamine.
Õlgkollane on tavaline värvus kõrreliste ja tarnade puhul. Õlgkollane emajuur ("Gentiana straminea") on emajuureliik väga heledat kahvatukollast värvi õitega.
Õlgkollane on metsise, händkaku, urvalinnu, roohabeka jt teiste lindude nokk.
Terve inimese uriini värvus on õlgkollane. Ka vereplasma on õlgkollase värvusega.
Värvinime kasutatakse sageli juuste ja habeme värvuse kirjeldamisel, ka parukate puhul.
Valge veini üks värvuse variante on õlgkollane.
Bienenbüttel

Bienenbüttel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6731 inimest. Vald asub Ilmenau jõe ääres, umbes 20 km Uelzenist põhjas ja 13 km Lüneburgist kagus. Bienenbüttel on osa Hamburgi metropolipiirkonnast ja Lüneburgi nõmmest ("Lüneburger Heide").
Vallas on peale Bienenbütteli veel järgmised külad: Bargdorf, Beverbeck ja Grünewald, Bornsen, Edendorf, Eitzen I ja Bardenhagen, Grünhagen, Hohenbostel, Hohnstorf, Niendorf, Rieste ja Neu-Rieste, Steddorf ja Neu-Steddorf, Varendorf, Wichmannsburg ja Wulfstorf.
Bienenbüttel paikneb Elbe kõrvalkanali ääres, mis on 115 km pikk veetee, ja siin on jaam ülikiirel Hannoveri–Hamburgi raudteel (Hamburg-Uelzen-Hannover).
Riigieksamid

Riigieksamid on alates 1997. aastast gümnaasiumi lõpus kõikides Eesti üldhariduskoolides samal ajal toimuvad eksamid, mida peab sooritama iga abiturient. 
Alates 2014. aastast on kolm kohustuslikku riigieksamit: eesti keel või eesti keel võõrkeelena, võõrkeel ja matemaatika. 
Riigieksameid saavad teha ka kutseharidusasutuses õppijad ning need, kes on keskhariduse varem omandanud, kuid pole sooritanud riigieksameid. 
4. mail 2020 otsustas Eesti Vabariigi valitsus, et koroonapandeemia tõttu on 2019/2020. õppeaastal riigieksamid vabatahtlikud ja neist ei olene gümnaasiumi lõpetamine. Alates riigieksamid kasutusele võtmisest 1997. aastal ei ole ühelgi aastal keskkooli lõpetamine olnud lahus riigieksamitest lahus.
Mopani keel

Mopani keel on maaja keelkonna jukateegi rühma kuuluv keel, mida räägivad mopanid Belize'is ja Guatemalas.
Mopani keele põhisõnajärg on VOS, kuid sageli esineb ka sõnajärg SVO.
Väljak (perekonnanimi)

Väljak on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Väljak uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Blumenfeld, Kabrei, Kelt, Mikkelsen, Ostnik, Rebmann, Sempelson, Valdok, Värävätaga, Veermann, Veiss, Veldt, Vellmann, Velmann, Velsmann, Veltson, Verroff, Veskus, Vest, Vildmaus, Vilman ja Võikmanson.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Väljak Eestis 62 mehel ja 49 naisel.
Huugimägi

Huugimägi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Huugimägi uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Huberg (1938. aastal Vaikna vallas).
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Oscar (eesnimi)

Oscar (ka Óscar) on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 585. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Oscar 115 mehel.
Ämarik

Ämarik on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ämarik (Ämmarik) on pandud Pühatu mõisavallas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Ämarik uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Seebek (1937. aastal Viljandis). 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ämarik Eestis 18 mehel ja 22 naisel.
Kalju Komissarovi nimeline stipendium

Kalju Komissarovi nimeline stipendium on stipendium Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia teatrikunsti, tantsukunsti ja etenduskunstide visuaaltehnoloogia erialade üliõpilastele erialaseks enesetäienduseks välismaal.
Kalju Komissarovi nimelist stipendiumi antakse välja alates 2018. aastast. Stipendium algatati Garmen Tabori, Tartu Ülikooli ja Eesti Teatriliidu ettepanekul ning Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali toel. Stipendiumi suurus kokku on 2000 eurot (rahastab Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapital ja toetab puidust käekelli tootev ettevõte Wooch OÜ), mis jaguneb kahe stipendiaadi vahel, ja seda saavad üliõpilased taotleda alates teisest õppeaastast.
Stipendium tuleb ära kasutada ühe aasta jooksul alates kättesaamisest ning stipendiaat peab kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonnale esitama stipendiumi kasutamise aruande.
Hugues II

Hugues II (1007–17. september 1025 Compiègne) oli Prantsusmaa kaaskuningas (koos oma isa Robert II-ga) 19. juunist 1017 kuni surmani.
Tema vanemad oli Robert II (972–1031) ja Arles'i Constance (surnud 1032). Robert II laskis ta 10-aastaselt kuningaks kroonida, kuid ta mässas isa vastu ja suri 18-aastaselt, võib-olla hobuse seljast kukkumise tagajärjel.
Mark Lynas

Mark Lynas (sündinud 1973 Fidžis) Briti keskkonnaaktivist, ajakirjanik ja teaduskirjanik, kes kirjutab peamiselt kliimamuutuse teemal. 
Ta sündis Fidžis, kasvas üles Peruus ja Suurbritannias ning praegu elab Oxfordis Inglismaal. Ta lõpetas Edinburghi Ülikooli ajaloo ja politoloogia erialal. Ta on teinud kaastööd ajakirjadele New Statesman, The Ecologist, Granta ja Geographical ning päevalehtedele The Guardian ja The Observer. 2007. aastal ilmunud Lynase raamatu "Six Degrees" põhjal tegi 2008. aastal telekanal National Geographic Channel dokumentaalfilmi "Six Degrees Could Change the World". 2009. aastal tegi Lynas "cameo"-rollis kaasa Briti dokumentalisti Franny Armstrongi antiutoopilises dokumentaalfilmis The Age of Stupid. 
Lynas peab sageli loenguid; 2008. aasta oktoobris esines loenguga Tallinnas.
Elga

"Elga" on Artur Lemba ooper kolmes vaatuses, viies pildis proloogi ja epiloogiga Julius Oengo (Õngo) vabatõlkelisele tekstile, mis lähtus vene näitleja ja ooperiprodutsendi Dmitri Arbenini libretost Gerhart Hauptmanni samanimelisest unenäolisest draamast (1896). 
Helilooja viimane, kõige rohkem kritiseeritud ja tagasihoidlikuma publikumenuga ooper. Faabula poolest võõrapärane ja sünge, kuid sisaldab meloodilist ja sügavat muusikat. Ooperi komponeerimine lõppes 1932. aastal, kuid teater nõudis viimistlemist ja muusikanumbrite kohendamist vastavalt solistide soovidele. Pärast väljatulekut pole seda hiljem uuesti lavastatud. 
Esiettekanne toimus 15. märtsil 1934 Tallinnas Estonia teatris. Peamistes osades olid Olga Torokoff-Tiedeberg (Elga), Karl Viitol (Starzenski ja Munk), Antonina Romanova (eestistatult Niina Loona) (Mariina), Aleksander Tamm (Rüütel), Arnold Wisman (eestistatult Aarne Viisimaa) (Oginski). Dirigent Artur Lemba ja Raimund Kull. Lavastas Hanno Kompus.
Tegelased.
Peamised osad: Starzenski naine Elga (sopran), Starzenski ja Munk (bass-bariton), Oginski (tenor), Rüütel (bariton), Teener (tenor), Starzenski ema Mariina (metsosopran), majavalitseja Timoszka (bass), Elga vend Dimitri (bariton), Elga vend Griszka (tenor). 
Süžee.
Tegevus toimub 17. sajandi teisel poolel Poolas San­domiri maakonnas. Saksa rüütlid leiavad öömaja kloostris. Üks rüütel näeb seal und, milles talle ilmuvad krahv Starzenski ja tema naine Elga. Rüütlile avaneb Elga ja krahvi suhete lugu. 
Poola aadlik krahv Starzenski on abiellunud ilusa noore neiu Elgaga. See abielu pole aga õnnelik, sest Elga ei armasta oma meest, kes on temast palju vanem. Elgat armastab noort aadlik Oginski ja Elga vastab noormehe tunnetele. Armastus areneb niikaugele, et Elga petab oma meest Oginskiga. Krahv aimab, et Elga petab teda. Põhjuse selleks annab ta poja suur sarnasus Oginskiga. 
Krahv meelitab Oginski oma lossi ning kuuleb temalt, et Elga on tõesti temaga rikkunud abielu. Meeleheitel vana krahv laseb oma majavalitseja Timoszkal Oginski une pealt ära kägistada. Kui Elga oma armsama laipa näeb, kaotab ta mõistuse. Krahv kahetseb oma kuritegu, muudab lossi kloostriks ja hakkab ise mungaks. Unenägu katkeb ja rüütel ärkab. Ta saab vanalt mungalt teada, et tema ongi krahv Starzenski.
Leho Tedersoo

Leho Tedersoo (sündinud 3. aprillil 1980) on eesti mükoloog ja mullaökoloog. 
Tema uurimisvaldkonnad on mükoriisat moodustavate seente globaalne elurikkus, molekulaarne mullaökoloogia ja seente biogeograafia. Ta kuulub oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka.
Tedersoo on Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige.
Elulugu.
Ta on lõpetanud 1998. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2002. aastal Tartu Ülikooli bioloogina "cum laude". Kaitses 2003. aastal Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "Fine scale distribution of ectomycorrhizal fungi and roots across substrate layers including coarse woody derbis in a mixed forest" (juhendaja Urmas Kõljalg) ning sai magistrikraadi botaanika ja mükoloogia alal.
Kaitses 2007. aastal Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Ectomycorrhizal fungi: diversity and community structure in Estonia, Seychelles and Australia" (juhendaja Urmas Kõljalg) ja sai doktorikraadi botaanika ja mükoloogia alal. Oli aastatel 2008–2011 Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi järeldoktor.
Ta töötab 2005. aastast Tartu Ülikoolis (esmalt botaanika ja ökoloogia instituudis), 1. oktoobrist 2018 on ta ökoloogia ja maateaduste instituudi mükoriisauuringute juhtivteadur, 2021. aastast mükoriisauuringute professor.
Tunnustus.
Korduvalt loetud maailma mõjukamate teadlaste sekka.
Käsikäes

"Käsikäes" on Gustav Ernesaksa koomiline ooper kolmes vaatuses Paul Rummo ja Kersti Merilaasi tekstile. 
Esmaettekanne toimus 14. märtsil 1955 Tallinna teatris Estonia. Peaosades Aaro Pärn või August Sepp (Mihkel), Meta Kodanipork või Silvia Urb (Tiiu), Olga Lund, Linda Sellistemägi või Marta Rungi (Mari), Georg Ots, Vootele Veikat või Ants Aasma (Toomas). Dirigent Vallo Järvi. Lavastaja Kaarel Ird. 
Teater Vanemuine lavastas ooperi Ardi Liivese poolt ümber töötatud versiooni, mida nimetati laulumänguks ja kandis pealkirja "Mari ja Mihkel ehk kuidas Uuspere ja Vanavere laulupeole läksid". Selle redaktsiooni esmaettekanne toimus Tartus 28. märtsil 1965. Peaosi esitasid Lehte Mark, Leida Jürgens ja Helju Koppa (Mari), Endel Aimre ja Aavo Hinno (Mihkel), Aino Seep, Aida Truu ja Helju Meier (Tiiu), Lembit Soone (Toomas), Elmar Salulaht (Vooster) ja Johannes Lükki (Kolhoositaat). Dirigent Jaan Hargel. Lavastas Kaarel Ird.
Peamised tegelased: Vanavere kolhoosi esimees Mihkel (bass), Mihkli tütar Tiiu (sopran), Ühispere kolhoosi esimees Mari (sopran), elektriinsener Toomas (bariton), ametiühingu esimees Andres (tenor), Kolhoositaat (bariton), agronoom Prill (tenor), endine veskiomanik Vooster (bass), endine artist Madleen (metsosopran), endine artist Alfredo ("buffo"). 
Tegevus.
Tegevus toimub Eesti NSV-s kolhooside loomise esimestel aastatel. Käib võitlus uue tehnika saamise, uute töövõtete juurutamise ja nõukogude kultuuri kehtestamise eest. On maainimesi, kes on selle vastu. Ei taheta maisi külvata. Kuid progressiivne kolhoosirahvas rajab tammi, teeb usinasti tööd ja unistab elektrist. Noored soovivad laupäeviti lõbutseda. Elektriinsener Toomas räägib Ühis­pere kolhoosi esimehele Marile oma soovist tuua külla elekter. Esimees on selle poolt, kuid konser­vatiivne Vanavere kolhoosi esimees Mihkel võitleb vastu. Domineerib eesrindlike inimeste soov kasvatada eelarvamuste küljes rippuv Mihkel teadlikuks kolhoosnikuks. Selles on tubliks abiks Toomas, kes on armunud Mihkli tütres­se Tiiusse. Kuid eriti suure töö teeb ära hea organiseerimisvõimega Ühispere kolhoosi sõnakas juht Mari. Kesksel kohal on ka Tiiu ja Toomase armastusvahekord, mis annab toimuvale lüürilise kõrvalkõla. Tööpatriotismi, kolhoosirahva lõbut­semise, noorte vahel kujuneva armastuse ning inimlike vastuolude ning intriigide taustal kuju­nev patriootiline faabula areneb lõpuks nii kau­gele, et hea võidab kurja. Noored armastajad saavad oma tahtmise nii töös kui igapäevases elus.
Muusikanumbreid.
Mihkli laul "Eks laupäeva lusti minagi tunne"; koorid "Lähme lauldes läbi metsa", "Tulnud ilus õitseaeg", "Eks vaata neid nurjatuid", "Nüüd a'ab lehti lehepuusse" ja "Viiul virgalt vingutab"; Tiiu ja Tooma duett "Sain kinni su, vallatu neiu"; Tiiu aaria "Suvi sirutab käed"; ansambel "Kes on süüdi"; Tooma laul "Mis viga oli vanasti me esiisadel"; laste mängulaul "Ööbik laksutab, kägu vastu kukub"; laadavalss "Puurattad, kaskaisad"; Mihkli nutulaul "Kurb on süda, hale meel"; Prilli ja Voosteri stseen "Viska kärakat"; finaal "Touat-touat torupill".
Kranshoek

Kranshoek on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Kranshoek asub India ookeani rannikul.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kranshoeki elanikest värvilisi 53,46%, mustanahalisi aafriklasi 8,97%, India või Aasia päritolu inimesi 1,00%, valgeid 0,48% ja teisi 36,11%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,90% inimesi, koosa keelt 4,09%, inglise keelt 3,95% ja tsvana keelt 1,00%.
Markéta Davidová

Markéta Davidová (sündinud 3. jaanuaril 1997 Jablonec nad Nisous) on Tšehhi laskesuusataja. Laskesuusatamisega tegeleb Davidová alates 2010. aastast, maailma karikasarja debüüdi tegi Davidová 2016. aastal.
Armstrong Siddeley Serval

Armstrong Siddeley Serval on kümnesilindrine õhkjahutusega ridatähtmootor, mis töötati välja Suurbritannias 1928. aastal. 
Arendus ja tootmine.
Serval on õhkjahutusega topelttähtmootor, mis loodi Armstrong Siddeley Mongoose baasil. Sisuliselt oli tegemist ühise karteriga ja ühele väntvõllile paigutatud kahe Mongoose'i mootoriga. Mootori esitlusel 1928. aasta mais seda nimetatigi esialgu Double Mongoose'iks ('topelt-Mongoose'). Hiljem sai (vastavalt firma traditsioonile panna mootoritele kaslaste nimesid) selle nimeks Serval.
Ingrid Landmark Tandrevold

Ingrid Landmark Tandrevold (sündinud 23. septembril 1996 Baerumis) on Norra laskesuusataja. Laskesuusatamisega tegeleb Tandrevold alates 2007. aastast, maailma karikasarja debüüdi tegi Tandrevold 2016. aastal.
Guðlaugur Þór Þórðarson

Guðlaugur Þór Þórðarson (sündinud 19. detsembril 1967 Reykjavíkis) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei).
Ta on lõpetanud Islandi Ülikooli bakalaureusekraadiga poliitikateaduste alal 1996. aastal.
Aastatel 1993–1997 oli ta Iseseisvuspartei noorteorganisatsiooni esimees. Ta on Reykjavíki Linnavolikogu liige alates 1998. aastast ja alates 2003. aastast Alþingi liige. 2007–2009 oli ta Islandi tervise ja sotsiaalkindlustuse minister.
Alates 11. jaanuarist 2017 kuni 28. novembrini 2021 oli ta Islandi välisminister. Alates 28. novembrist 2021 kuni 21. detsembrini 2024 oli ta Islandi keskkonna, energia ja kliima minister.
Sigríður Á. Andersen

Sigríður Ásthildur Andersen (sündinud 21. novembril 1971 Reykjavíkis) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei) ja jurist.
Ta on omandanud bakalaureusekraadi õigusteaduse alal Islandi Ülikoolis 1999. aastal ja magistrikraadi õigusteaduse alal samas 2001. aastal.
Ta on alates 2015. aastast Alþingi liige.
Alates 11. jaanuarist 2017 kuni 14. märtsini 2019 oli ta Islandi justiitsminister.
Cornelia (LAV)

Cornelia on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Mafube vallas.
Cornelia on asutatud 1894. aastal. Cornelia on saanud nime Oranje Vaba Riigi presidendi Francis William Reitzi teise naise Cornelia Mulderi järgi. Linnaõigused sai Cornelia 1923. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cornelia elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,3%, valgeid 1,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 57,8% inimesi, suulu keelt 33,7%, afrikaani keelt 2,7%, inglise keelt 1,6% ja teisi keeli 4,2%.
Cornelia

Cornelia on olnud mitme inimese ja asula nimi:
Cornelia, naisenimi
35618 Tartu

35618 Tartu on asteroid, mis asub asteroidide vöös. Asteroid on nimetatud Tartu linna järgi.
Asteroidi avastas 25. aprillil 1998 Belgia astronoom Eric Walter Elst.
Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam

Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam (IATA: CTU, ICAO: ZUUU) on peamine rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Chengdut, Sichuani provintsi pealinna, Hiina Rahvavabariigis. Lennujaam asub umbes 16 kilomeetrit edela suunas Chengdu kesklinnast. Tegu on ühe tähtseima lennunduse ja õhutranspordi keskustest Lääne-Hiinas.
Lennujaam on Air China, Chengdu Airlinesi, Sichuan Airlinesi, China Southern Airlinesi, China Eastern Airlinesi, Tibet Airlinesi, Lucky Airi ja Shenzhen Airlinesi kodulennujaam.
Lennujaamas on kaks lennurada ja mõlema pikkus on 3600 meetrit. Lennujaama läbis 2018. aastal rohkem kui 52,9 miljonit reisijat.
Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam

Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam (IATA: XMN, ICAO: ZSAM) on peamine rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Fujiani provintsi pealinna Xiameni Hiina Rahvavabariigis. Lennujaam asub Xiameni saare põhjaosas.
Lennujaam on Xiamen Airi ja Shandong Airlinesi kodulennujaam.
Lennujaamas on üks lennurada, mis on 3400 meetrit pikk. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 27,4 miljonit reisijat.
Aue ühisvald

Aue on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 280 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 480 inimest. Selle keskus on Wrestedt. See moodustati 1. novembril 2011, kui ühendati endised "Samtgemeinded" Wrestedt ja Bodenteich.
Samtgemeinde Aue koosneb järgmistest valdadest:
Helme (perekonnanimi)

Helme on perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Helme 86 inimesel: 33 mehel ja 51 naisel. Perekonnanimede levikult on Helme meeste puhul 3458. kohal ja naiste puhul 2280. kohal.
Bevensen-Ebstorfi ühisvald

Bevensen-Ebstorf on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 479,52 km². 31. detsembril 2017 elas seal 26 301 inimest. Selle keskus on Bad Bevensen. See moodustati 1. novembril 2011, kui ühendati endised "Samtgemeinded" Bevensen ja Altes Amt Ebstorf.
Samtgemeinde Bevensen-Ebstorf koosneb järgmistest valdadest:
Rosche ühisvald

Rosche on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 210,21 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6711 inimest. Selle keskus on Rosche.
Samtgemeinde Rosche koosneb järgmistest valdadest:
Chubu Centrairi rahvusvaheline lennujaam

Chubu Centrairi rahvusvaheline lennujaam (jaapani keeles: 中部国際空港 "Chūbu Kokusai Kūkō") (IATA: NGO, ICAO: RJGG) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub tehislikul saarel Ise lahes, Tokonames, Aichi prefektuuris, 35 kilomeetrit lõunas Nagoyas Kesk-Jaapanis. Lennujaam teenindab Nagoya linna, Aichi prefektuuris, Jaapanis.
Lennujaam on All Nippon Airwaysi, Jetstar Japani ja AirAsia Japani kodulennujaam. Japan Airlinesi jaoks on tgeu fookuslinna- ja lennujaamaga. 
Lennujaamas on üks lennurada, mille pikkus on 3500 meetrit. Lennujaama läbis 2018. aastal rohkem kui 12 miljonit reisijat. 
Lennujaama omab ja opereerib Central Japan International Airport Co., Ltd. (CJIAC). 
Lennujaam sisse on toodud terve Boeing 787 Dreamlineri reisilennuk.
Suderburgi ühisvald

Suderburg on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 249,58 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6848 inimest. Selle keskus on Suderburg.
Samtgemeinde Suderburg koosneb järgmistest valdadest:
Bad Bodenteich

Bad Bodenteich on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 49,88 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3743 inimest. Vald asub umbes 17 km Uelzenist kagus.
Lüderi vald

Lüder on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 55,33 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1256 inimest.
Soltendieck

Soltendieck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 34,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1017 inimest.
Wrestedt

Wrestedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 140,8 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6464 inimest. Vald asub umbes 7 km Uelzenist lõunas.
Altenmedingen

Altenmedingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 48,09 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1489 inimest.
Vabariigi orden

Türgi Vabariigi orden (türgi keeles "Türkiye Cumhuryeti Cumhuriyet Nişanı") on Türgi tähtsuselt teine teenetemärk, mida antakse välisriikide peaministritele, ministritele, parlamendi liikmetele ja diplomaatidele, tunnustamaks nende panust riikidevahelise sõbralike suhete arendamisel.
Orden asutati 1988. aastal, kuid välja andma hakati seda alles 2010. aastal.
Horloogijn Tšojbalsan

Horloogijn Tšojbalsan (mongoli Хорлоогийн Чойбалсан, kirjutati aastatel 1931–1941 "Koroloogiin Çoibalsan" ja pärast 1931. aastat ᠬᠣᠷᠯᠤ᠎ᠠᠶᠢᠨ ᠴᠣᠶᠢᠪᠠᠯᠰᠠᠩ; 8. veebruar 1895 – 26. jaanuar 1952) oli Mongoolia Rahvavabariigi kommunistlik liider ja Mongoolia relvajõudude marssal (ülemjuhataja) aastatel 1931–1952. Tema valitsemine oli kaasaegse Mongoolia ajaloos esimene ja viimane kord, kui ühe inimese käes oli täielik poliitiline võim. Teda on kutsutud ka Mongoolia Staliniks. 
Tema ajal 1930. aastate lõpul toimusid Mongoolias Nõukogude Liidu poolt suunatud repressioonid, milles hukkus 30 000 – 35 000 mongolit. Enamik ohvritest olid budismi vaimulikud, intelligents, poliitilised dissidendid, burjaadid ja kasahhid ning teised "revolutsiooni vaenlased". Tema intensiivne budistide tagakiusamine viis peaaegu lõpule nende eksistentsi Mongoolias. Samuti likvideeris ta oma konkurente-kaaskommuniste, kellest mitmed surid GULAG-i vangilaagrites Nõukogude Liidus.
Kuigi Tšojbalsani pühendumine Jossif Stalinile aitas Mongoolial säilitada Mongoolia Rahvavabariigi alguses selle iseseisvust, sidus see Mongooliat ka tihedalt Nõukogude Liiduga. Kogu tema valitsemise ajal Mongoolia majanduslikud, poliitilised ja sõjalised sidemed NSV Liiduga süvendasid, infrastruktuuri ja kirjaoskuse tase paranes ning Mongoolia iseseisvuse rahvusvaheline tunnustamine laienes, eriti pärast Teist maailmasõda. Kuid tema lootus Stalini abiga ühendada Hiinale kuuluv Sise-Mongoolia Mongoolia Rahvavabariigiga ei teostunud viimase vastuseisu tõttu. Seetõttu ei läinud ta ka Stalini 70. aasta juubelile 1949.
1951. aasta lõpul läks ta Moskvasse, et ravida oma neeruvähki. Kuid ta suri seal 1952. aasta 26. jaanuaril. Ta surnukeha viidi kodumaale ning maeti kõigi sõjaväeliste auavaldustega. 1954 pandi ta keha Sühbaatari mausoleumi, kus tema ja Damdin Sühbaatari kehad asusid kuni 1990. aastani. 2005 lammutati mausoleum, kehad põletati budistlike kommete kohaselt ja maeti taas kalmistule.
2017. aastal andis Mongoolia Pank välja Tšojbalsani mälestusmündi.
Bad Bevensen

Bad Bevensen on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 48,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9097 inimest. Vald asub Lüneburgi nõmmest ("Lüneburger Heide") idas. Ilmenau jõgi, mis on Elbe lisajõgi, voolab läbi Bad Bevenseni. Bad Bevensen on tuntud kuurort.
Valda kuuluvad Gollerni, Groß Hesebecki, Jastorfi, Klein Bünstorfi, Klein Hesebecki, Medingeni, Röbbeli, Sasendorfi ja Seedorfi küla. Jastorf asub umbes 3 km kesklinnast lõunas. Seal asub rauaaja kalmistu, mis on andnud nime Jastorfi kultuurile.
G20 tippkohtumise eel 2017. aastal korraldasid vasakpoolsed äärmuslased linnas tulekahju.
Barum (Uelzen)

Barum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 22,25 km². 31. detsembril 2017 elas seal 779 inimest.
Emmendorf

Emmendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 10,88 km². 31. detsembril 2017 elas seal 707 inimest.
Ebstorf

Ebstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 27,26 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5277 inimest. Vald asub umbes 12 km Uelzenist loodes ja 25 km Lüneburgist lõunas.
Hanstedt (Uelzen)

Hanstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 55,31 km². 31. detsembril 2017 elas seal 885 inimest.
Himbergen

Himbergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 39,46 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1701 inimest.
Jelmstorf

Jelmstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 13,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 770 inimest.
Natendorf

Natendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 34,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 741 inimest.
Römstedt

Römstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 18,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 783 inimest.
Schwienau

Schwienau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 31,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 709 inimest.
Weste

Weste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 25,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 965 inimest.
Wriedel

Wriedel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 104,15 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2398 inimest.
Oetzen

Oetzen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 30,7 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1163 inimest.
Rätzlingen

Rätzlingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 8,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 475 inimest.
Rosche

Rosche on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 71,74 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2034 inimest. Vald asub umbes 13 km Uelzenist idas.
Stoetze

Stoetze on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 39,05 km². 31. detsembril 2017 elas seal 583 inimest.
Suhlendorf

Suhlendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 61,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2456 inimest. Valda kuuluvad Molbathi, Nestau, Groß ja Kleine Ellenbergi külad.
Jaapani perekonnanimede loend

"Siin on loetletud jaapanipäraseid perekonnanimesid"
Eimke

Eimke on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 82,83 km². 31. detsembril 2017 elas seal 822 inimest.
Gerdau

Gerdau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 37,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1424 inimest.
Arvajheer

Arvajheer on linn Mongoolias, Övörhangaj aimaki keskus.
Arvajheer asub Hangai eelmäestikus 1813 meetri kõrgusel merepinnast.
Suderburg

Suderburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 129,48 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4602 inimest. Vald asub umbes 11 km Uelzenist edelas.
Valda kuuluvad peale "Suderburgi" veel järgmised külad: Bahnsen, Böddenstedt, Hamerstorf, Hösseringen, Holxen ja Räber.
Ajalugu.
Sutherburgi on esmamainitud 1004. aastal.
1847. aastal avati raudteeliin Celle – Uelzen – Lüneburg – Harburg – Wilhelmsburg ja 1850. aastal avati Suderburgi raudteejaam ning seda laiendati 1859. aastal.
1957. aastal liideti Suderburgiga Graulingeni, Oldendorf I ja Suderburgi külad.
Ulaangom

Ulaangom (mongoli keeles Улаангом) on linn Mongoolias, Uvsi aimaki keskus.
Ulaangom on asutatud 1686. aastal, klooster rajati 1871. aastal.
Laari keel

Laari keel (laari keeles اَچُمی "atšomi") on iraani keelte Lääne-Iraani rühma kuuluv keel, mida räägitakse Iraanis Farsi provintsis.
Laari keel on pärsia keele lähedane sugulaskeel, mida sageli loetakse pärsia keele murdeks. 
Laari keelt kirjutatakse mugandatud araabia kirjas.