tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mayenne'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on ära toodud kõik Mayenne'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood.
Kantonid.
Departemangus on kokku 17 kantonit. Vallad Château-Gontier-sur-Mayenne (kogupindalaga 68,49 km²) ja Laval (kogupindalaga 34,22 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Kommuuni üksikute kantonitena kasutatavatele osadele pindalamõõte ei määrata, kuna andmed pole kättesaadavad.
Vallad.
Château-Gontier' ringkond.
Bierné kanton
Château-Gontier-Esti kanton
Château-Gontier-Ouesti kanton
Cossé-le-Vivieni kanton
Craoni kanton
Grez-en-Bouère'i kanton
Saint-Aignan-sur-Roë kanton
Lavali ringkond.
Argentré kanton
Chaillandi kanton 
Évroni kanton 
Laval-Sud-Ouesti kanton
Laval-Esti kanton
Laval-Nord-Esti kanton
Laval-Nord-Ouesti kanton
Laval-Saint-Nicolas' kanton 
Loironi kanton 
Meslay-du-Maine'i kanton
Montsûrsi kanton 
Saint-Berthevini kanton 
Sainte-Suzanne'i kanton
Mayenne'i ringkond.
Ambrières-les-Vallées' kanton 
Bais' kanton
Couptraini kanton
Ernée kanton
Gorroni kanton
Le Horpsi kanton
Landivy kanton 
Lassay-les-Châteaux' kanton
Mayenne-Esti kanton
Mayenne-Ouesti kanton
Pré-en-Paili kanton
Villaines-la-Juheli kanton
Saint-Sulpice

Prantsusmaa vallad.
Lisaks veel prantsuse valdu, mis sisaldavad Saint-Sulpice'i nime;
Eesti Paeliit

Eesti Paeliit on aastal 1992 Kuressaares asutatud (registreeritud 1999) mittetulundusühing. 
Põhikirja järgi on paeliidu ülesanded järgmised: "paekivi kaevandamise ja kasutamise alaste rakendusuuringute käivitamine ning võimalikult teadus- ja infomahuka toodangu valmistamise propageerimine. Samuti pae-alase teabe kättesaadavaks tegemine ja nõu andmine paeliidu liikmete pädevuse piires."
Metal Hammer

Metal Hammer (vahel ka MetalHammer) on kord kuus Ühendkuningriigis ilmuv "heavy metal" muusika ajakiri.
Esimene number anti välja 1986. aastal. Ajakirja anti välja ka teistes riikides, kõrgajal ilmus see 11 keeles.
Eesti maavarade komisjon

Maavarade komisjon on 1990. aastal asutatud, tänapäeval Kliimaministeeriumi valitsemisalas tegutsev komisjon, kuhu kuulub geoloogia, mäenduse, keskkonnakaitse ja teiste erialade asjatundjaid. 
Maavarade komisjoni põhiülesanne on Kliimaministeeriumi ning tema valitsemisala asutuste ja Maa-ameti nõustamine maapõue uurimise, kasutamise ja kaitse ning maavara arvestamise küsimustes.
Mikko Lindström

Mikko Viljami Lindström (sündinud 12. augustil 1976) on soome kitarrist, kes mängib rokkansamblis HIM. 
Lindströmi kutsutakse enamasti hüüdnimega Linde. Ta sündis Klaukkalas.
Rannametsa luitestik

Rannametsa luitestik (ka: Rannametsa mäed, Häädemeeste luitestik, Rannametsa-Soometsa luited) on Lääne-Eestis Pärnu maakonnas asuvad luited, mis jäävad Liivi lahe ja Tolkuse raba vahele. Luitestik jääb Luitemaa looduskaitseala piiresse.
Luitestiku seas on Eesti kõrgeimad luited: Tõotusemägi (40 m üle merepinna), Tornimägi (34 m) ja Varsamägi.
Mikko Paananen

Mikko Henrik Julius Paananen (hüüdnimi Migé Amour või Bad Migé Amour või Michael Eros või Mizee või Mizee Amour) (sündinud 19. detsember 1974 Helsingis) on Soome muusik.
Ta on tuntud kui ansamblite HIM ja Daniel Lioneyen bassimängija. Paananen on ka üks ansambli HIM asutajaliikmeid. Ta tundis juba noores eas HIM-i lauljat Ville Valot, kitarristi Mikko Lindströmi ja klahvpillimängija Emerson Burtonit. 
Paananenil on vennad Antti ja Petteri, ja õde Paula. Isa Sven-Erik Paananen mängis Helsingi Linnaorkestris oboed.
Emerson Burton

Janne Johannes Puurtinen (hüüdnimi Emerson Burton; sündinud 17. oktoobril 1974 Helsingis) on soome muusik.
Teda tuntakse ansambli HIM klahvpillimängijana. Puurtinen ei ole ansambli asutajaliige. Ta liitus koosseisuga aastal 2001, sest endine klahvpillimängija lahkus. 
Burton on mänginud klaverit ka ansamblites Cosmos Tango ja Suburban Tribe. Burtoni esimene album HIMiga oli "Deep Shadows and Brilliant Highlights". Aastal 2003 valiti Puurtinen maailma parimaks gootiroki klahvpillimängijaks.
Isiklikku.
Puurtineni vanemad olid balletitantsijad. Ka Puurtineni õde tegeles balletiga, kuid ta ise ei olnud selles valdkonnas edukas. Ta läks õppima klaverikooli.
Rjurik Golubjatnikov

Rjurik Golubjatnikov (ka Rik Golubjatnikov; 19. juuni 1931 Kuressaare – juuli 2021 Madison, Wisconsini osariik) oli eesti arstiteadlane USA-s.
Tema lapsepõlv möödus Muhu saarel. 1941. aastal isa küüditati ning ema kahe pojaga viidi Harku vanglasse. 1944. aastal ebaõnnestus katse Rootsi pääseda ning pere saadeti Saksamaale, kus Rjurik lõpetas 1949. aastal Geislingeni Eesti Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta Saksamaalt USA-sse. 1954. aastal lõpetas ta Millikini ülikooli ja võitles Korea sõjas. 1958. aastal lõpetas ta rahvatervishoiu alal Michigani ülikooli, 1964. aastal kaitses sealsamas epidemioloogia alal doktoriväitekirja.
1954. aastal sai temast New Yorgi ülikooli õppejõud. 1967. aastal asutas ta immunoloogiaosakonna Wisconsini Ülikoolis, kus töötas pensionile minekuni aastal 1998, olles juhatanud ka Wisconsini Tervishoiulabori immunoloogiaosakonda. Ta töötas välja AIDS-i testpaneeli. Ta on nõustanud tervishoiuprojekte Peruus, Mehhikos, Kõrgõzstanis ja Kasahstanis.
Ta on töötanud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni nõunikuna, 1998. aastal oli Maailmapanga konsultant Argentinas. Ta oli USA Rahukorpuse asutamiskomitee liige. Ta on kuulunud Ameerika Mikrobioloogia Akadeemiasse, Ameerika Rahvatervishoiu Assotsiatsiooni, ka rahvusvahelistesse organisatsioonidesse. Temalt on ilmunud üle 60 teaduspublikatsiooni.
Isiklikku.
Tema isa Dmitri Golubjatnikov oli arst, vend Oleg arvutiteadlane.
Goluboi vagon

"Голубой вагон" ("Goluboi vagon", eestikeelsete pealkirja variantidega "Helesinine vagun", "Sinine vagun", "Krokodill Gena lauluke (Helesinine vagun)") on populaarne (laste)laul filmist "Kübaramoor" ("Шапокляк", 1974). 
Muusika kirjutas Vladimir Šainski ja sõnad Eduard Uspenski. Filmis esitab seda Krokodill Gena ehk Vassili Livanov. Vene keeles on laulu plaadistanud ka Liisi Koikson; see versioon on tema 2003. aastal avaldatud albumil.
Filmi dubleerimisel eesti keelde laulis selle mõni nädal enne oma surma sisse Einari Koppel. Eestikeelsed sõnad pärinevad Valeeria Villandi ja Juhan Viidingu sulest. Hiljem on laul jõudnud näiteks ansambli "Vennaskond" plaadile "Reis Kuule", selles versioonis on aga kasutatud Heldur Karmo teksti. Nende sõnadega on laulu esitanud veel näiteks N-Euro.
Priiuse põlistumise päev

Priiuse põlistumise päev oli tähtpäev 27. märtsil 2013, mil tähistati tõsiasja, et sel päeval oli iseseisvusaeg alates Eesti Vabariigi taastamisest 20. augustil 1991 kestnud kauem kui esimene iseseisvusaeg aastatel 1918–1940.
24. veebruarist 1918 kuni 17. juunini 1940, mil Eesti okupeerisid Nõukogude Liidu relvajõud, oldi iseseisvad 7890 päeva. Kusjuures nende päevade hulka ei arvata aega Eesti okupeerimisest Saksamaa Keisririigi poolt 25. veebruarist 1918 kuni 11. novembrini, mil viimane kapituleerus ja Eesti Ajutine Valitsus alustas taas tegevust.
Priiuse põlistumise päeva tähistamise algatasid Eesti Muinsuskaitse Selts ja ajakirja Akadeemia peatoimetaja Toomas Kiho.
Anosy piirkond

Anosy piirkond on 1. järgu haldusüksus Madagaskari lõunaosas.
Kuni 2009. aastani kuulus piirkond Toliara provintsi koosseisu.
Piirkonna keskus on Tôlanaro. Pindala on 25,731 km² ja rahvaarv 544 200 (2004).
Green

Green (inglise keeles 'roheline') tähendab järgmist:
Green (perekonnanimi)

Green on perekonnanimi.
Eestis oli 2017. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Green 30 mehel ja 36 naisel. Perekonnanimede levikult oli Green meeste puhul 3861. ja naiste puhul 3503. kohal.
Algarve

Algarve on Mandri-Portugali lõunapoolseim regioon. See piirneb lõunas ja läänes Atlandi ookeani, idas Hispaania ja põhjas Alentejo regiooniga.
Selle piirkonna pindala on 5412 km² (2090 ruutmiili), püsielanikke on umbes 451 000. 
Regiooni alal on 16 valda:
Paluküla kerge

Paluküla kerge on mattunud Kärdla meteoriidikraatri valliosa, kus aluskorrakivimid on tavapärasest tõusnud umbes 200 m kõrgemale. Kerke harja katab õhuke Ülem-Ordoviitsiumi lubjakivikiht. Kerge on pinnamoes nähtav kõrgendikuna (Paluküla kõrgendik).
Wayne'i maakond (Michigan)

Wayne'i maakond ("Wayne County") on maakond USA-s Michigani osariigis. 
Maakonna halduskeskus on osariigi suurim linn Detroit.
Maakonna pindala on 1740 km². Veepindala on 160 km². Wayne'i maakonnast idasse jääb Kanada, millest on see eraldatud Detroiti jõe ja Saint Clairi järvega. Kanadaga on ühendus Detroiti–Windsori tunneli ja Ambassadori silla kaudu.
Wayne'i maakond on elanike arvult osariigi suurim maakond. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga arvestuslikult 1 793 561. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 1 820 641. Asustustihedus on 1000 in/km². 2020. aasta seisuga moodustasid 47,8% maakonna elanikkonnast valged ja 37,3% mustanahalised.
Maakonnas asub Detroit Metropolitani lennujaam.
Ajalugu.
Wayne'i maakond oli üks esimesi maakondi, mis pärast Loodeterritooriumi loomist moodustati. Maakond on saanud nime Ameerika kindrali "Mad Anthony" Wayne'i järgi. Maakond hõlmas algselt kogu Alam-Michigani poolsaare ning väikse osa praeguse Ohio, Indiana ja Illinoisi osariigi põhjaosast. 15. augustil 1796 seati maakonna piiri alguseks Cuyahoga jõe suue Fort Wayne'ist läänes, mis oli siis Michigani järve lõunapoolsem koht. Maakonna piir kulges mööda Huroni, Saint Clairi ja Erie järve kallast.
14. jaanuaril 1803 muutis Indiana territooriumi kuberner William Henry Harrison maakonna piire. Uute piiride järgi hõlmas maakond ka Chicago ja Wisconsini osariiki jääva Michigani järve äärse osa.
Maakonna piirid muutusid uuesti, kui Indiana ja Illinois said osariikideks ning Michigani territooriumil moodustati teised maakonnad.
Wayne'i maakond

Wayne'i maakond (inglise "Wayne County") on 16 Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus.
Rumpo poolsaar

Rumpo poolsaar on Vormsi lõunarannikul asuv poolsaar, mis Rumpo küla juurest ulatub umbes 3 km pikkusena Väinamerre. Poolsaar jääb Vormsi maastikukaitseala piiresse.
Geoloogiliselt on poolsaar maakerke tulemusena merest vabanenud oos. 
Poolsaarel kasvab harilik tundrasamblik, mida mujal Eestis kusagil pole.
Coghinase järv

Coghinase järv (itaalia keeles "Lago Coghinas" või "Lago del Coghinas") on veehoidla Lääne-Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari ja Olbia-Tempio provintsis. Coghinase järv on Omodeo järel Sardiinia suuruselt teine siseveekogu.
164 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 50 meetrit, pindala 17,9 km² ja valgala suurus 1900 km².
1924. aastal Coghinase jõele rajatud veehoidla paisu kõrgus on 58 meetrit ja pikkus 185 meetrit.
Coghinase järve kallastel asuvad Oschiri ja Tula.
Omodeo järv

Omodeo järv (itaalia keeles "Lago Omodeo") on veehoidla Lääne-Itaalias Sardiinia maakonnas Oristano provintsis. Omodeo on Sardiinia suurim siseveekogu.
Veehoidla valmis 1924. aastal. Tirso jõele rajatud "Santa Chiara" paisu sissepühitsemisel osales Itaalia kuningas Vittorio Emanuele III. Rajamise ajal oli Omodeo Euroopa suurim kunstlik veekogu.
118 meetri kõrgusel merepinnast asuva veekogu suurim sügavus on 59,55 meetrit, pindala 29,37 km² ja valgala suurus 2056 km². Veehoidlas on kaks saart.
Omodeo järve kallastel asuvad Aidomaggiore, Ardauli, Bidonì, Busachi, Ghilarza, Nughedu Santa Vittoria, Sedilo, Soddì, Sorradile, Tadasuni ja Ulà Tirso.
Bodie (Washington)

Bodie on kummituslinn Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Okanogani maakonna kirdeosas. See asub Kanada piirist umbes 19 km lõunas.
Bodie on rajatud 19. sajandi lõpus. Esimesed elanikud asusid sinna 1888. aastal. 1896 oli seal restoran, universaalkauplus, sepikoda, väliköök ja mitmeid palkmaju. Peaaegu iga elanik töötas Perkins Milling Company heaks. Äritegevus kestis Bodie's kuni 1930. aastate lõpuni, kui veski ja linn suleti. 1962 hävis veski tulekahjus.
Bodie on nime saanud lähedal asuva Bodie kaevanduse järgi, mis alustas tegevust Toroda nime all ja tänapäevalgi viitavad piirkonna kohalikud elanikud kaevandusele kui Second Torodale.
Postkontor avati Bodies 1898. aasta mais ja suleti lõplikult 1911. Tänapäevalgi asetsevad vana majad mõlemal pool maanteed.
Linn asub merepinnast 790 m kõrgusel.
Riho Aljand

Riho Aljand (27. mai 1960 Tapa – 26. juuli 2019) oli Eesti ujumistreener.
Lõpetas aastal 1978 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1982 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse teaduskonna.
Ujumisega hakkas Aljand tegelema 1971. aastal Tallinna Kalevi ujumiskoolis Friedel Raudsepa ja Elvira Miku juhendamisel, tulles aastatel 1976–1978 Eesti NSV meistrivõistlustel rinnuliujumises medalikohtadele.
Aastail 1979–1989 töötas Aljand ujumistreenerina Kalevi ujumiskoolis ja TSIK-is, 1989–1993 oli ta Tallinna ujumisklubi Kalev president. 
1993–2002 oli Aljand Eesti Koolispordi Liidu toimetuse juhataja ja aastatel 2002–2005 Keila Swimclubis vabatahtlik ujumistreener.
2002–2004 oli Riho Aljand Ujumisliidu olümpiaprojekti juht ning käis treenerina kaasas nii Ateena (2004) kui ka Londoni (2012) olümpiamängudel.
Ta töötas aastast 1992 oma firmas Ralvi ning aastast 2016 oli Audentese Spordiklubi treener.
Aastatel 2009–2016 oli ta Eesti ujumiskoondise peatreener.
Oli 2005–2013 ja 2014–2016 Ujumisliidu treenerite kogu juhatuse esimees ning aastast 2016 juhatuse liige.
Isiklikku.
Tema lapsed on Triin, Martti ja Berit.
Lend üle mägede

"Lend üle mägede" on 1987. aastal valminud dokumentaalfilm näitlejast ja lavastajast Eino Baskinist, filmi režissöör on Heini Drui.
2012. aastal valmis Baskinist ka teine film pealkirjaga "Baskin", selle lavastaja on Manfred Vainokivi.
Nadežda Peedi-Hoffmann

Nadežda Peedi-Hoffmann (19. mai (vkj 6. mai) 1911 Tomsk, Venemaa – 21. mai 1938 Tallinn) oli eesti näitleja ja iluduskuninganna, viimane teise maailmasõja eelne Miss Estonia.
1932. aastal mängis ta koos Ants Eskolaga peaosa režissöör Theodor Lutsu mängufilmis "Päikese lapsed" – ta oli seal rikas tüdruk Margot Varik.
Samal aastal oli Peedi-Hoffmann valitud iludusvõistlusel Miss Estoniaks. Viimase sõjaeelse kandjana jäi see tiitel talle 1988. aastani, mil esimeseks Eesti missiks pärast teist maailmasõda sai Heli Mets.
9. juulil 1932 sõimas tema ema Adele Peedi vene keeles missile kleite toonud õmblejannasid. Selle eest mõisteti talle 10-kroonine trahv või 2 päeva aresti. 
1933. aastal sattus Pärnu linnanõunik Roman Mathiesen kohtu alla süüdistatuna linna raha raiskamises ning aruannete, allkirjade ja vekslite võltsimises. Põhjendusena tõi Mathiesen majandusliku kitsikuse, kuid kõmulehtede väitel kulutas Mathiesen raha afäärile Peedi-Hoffmanniga.
Nadežda Peedi-Hoffmann oli ka kirjanik August Alle muusa.
Tallinn JazzOn

Tallinn JazzOn oli 2012. ja 2013. aastal Tallinna vanalinnas toimunud muusikafestival. Tallinn JazzOn oli mittetulunduslik üritus, mille eesmärgiks oli levitada džässmuusikat, populariseerida kultuuri, edendada muusikute rahvusvahelist koostööd ning pakkuda tasuta kõrgtasemel etendusi muusikasõpradele nii Tallinnast kui ka teistest linnadest. 
2012. aastal toimunud esimesel Tallinn JazzOn festivalil esines üle 150 esineja 8-st Euroopa riigist. Eesti kollektiividest osalesid teiste hulgas Ivo Lille Group, Nuku koor, Dave weckl tribute band, ReGroup, Marjamaa Brothers. 2013. aastal leidis Tallinn JazzOn festival aset 28.–30. juunil.
Luqa

Luqa (malta "Ħal Luqa") on linn Malta kaguosas. Rahvaarv on 6028 (seisuga november 2005). Selles asulas on Air Malta peakorter.
Sügislill

Sügislill ("Colchicum") on liilialiste sugukonda kuuluv taimeperekond. 
Kirjeldus.
Perekonda kuulub 45 liiki. Enamik liike õitseb hilissügisel, väiksem osa kevadel. Sügisel õitsevate liikide roheline maapealne osa kuivab juunis-juulis. Taimede mugulsibul on suur ja pruunikas. Õied meenutavad krookuse õit, kuid on suuremad ning roosades või lillades toonides. Tolmukaid kuus. 
Sügislille perekonna esindajad sisaldavad mürgist kolhitsiini ja muid alkaloide, mida kasutatakse meditsiinis. Eestis leidub pärismaisena haruldast harilikku sügislille ning aedades kasvatatakse aed-sügislille.
Wayne'i maakond (Utah)

Wayne'i maakond ("Wayne County") on maakond USA-s Utah' osariigis.
Maakonna halduskeskus on Loa.
Maakonna pindala on 6388 km². Veepindala on 16 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2589. Aastal 2000 oli elanikke 2509.
Ajalugu.
Maakond moodustati 1892. aastal Piute maakonna osast.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Wayne'i maakonnas oli 2509 inimest, 890 leibkonda ja 669 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 1 in / 2,5 km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 1329 (keskmine tihedus 0/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 1,99%.
890 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,81 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,31 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 34 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 103,50 meessoost inimest. Iga vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 103,50 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 000 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 36 940 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 645 dollarit, naistel 20 000 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 392 dollarit.
15,40% elanikkonnast ja 12,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 22,10% alla 18-aastasi ja 8,20% üle 65-aastasi.
Nièvre'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on ära toodud kõik Nièvre'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood.
Kantonid.
Departemangus on kokku 17 kantonit. Vald Nevers (kogupindalaga 17,33 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Vallad.
Château-Chinoni ringkond.
Château-Chinoni kanton (kantoni keskuseks on Château-Chinoni Linn) 
Châtillon-en-Bazois' kanton 
Foursi kanton 
Luzy kanton 
Montsauche-les-Settonsi kanton 
Moulins-Engilberti kanton 
Clamecy ringkond.
Brinon-sur-Beuvroni kanton
Clamecy kanton
Corbigny kanton
Lormesi kanton
Tannay kanton
Varzy kanton
Cosne-Cours-sur-Loire'i ringkond.
La Charité-sur-Loire'i kanton 
Cosne-Cours-sur-Loire-Sudi kanton 
Cosne-Cours-sur-Loire-Nordi kanton
Donzy kanton
Pouilly-sur-Loire'i kanton 
Prémery kanton
Saint-Amand-en-Puisaye kanton
Neversi ringkond.
Decize'i kanton
Dornesi kanton 
Guérigny kanton
Imphy kanton
La Machine'i kanton
Nevers-Esti kanton
Nevers-Centre'i kanton
Nevers-Sudi kanton
Nevers-Nordi kanton
Pougues-les-Eaux' kanton
Saint-Benin-d'Azy kanton
Saint-Pierre-le-Moûtier' kanton
Saint-Saulge'i kanton
Hargla nõgu

Hargla nõgu on Kagu-Eestis asuv kirde–edela-sihiline maastikupiirkond. Varem käsitleti seda omaette maastikurajoonina, tänapäeval aga Võru-Hargla nõo maastikurajooni osana.
Mika Karppinen

Mika Kristian Karppinen, hüüdnimi Gas Lipstick ('gaasihuulepulk') (sündinud 8. veebruaril 1971 Eskilstunas Rootsis) on soome muusik.
Ta on tuntud ansambli HIM trummarina, kellena on ta tegutsenud alates 1998. aastast. Ta mängib ka "grindcore"-bändis To Separate the Flesh from the Bones, rokkansamblis Bendover ja "hardcore"-punki ansamblis Ääritila. Varem on Karppinen mänginud trumme ansamblis Kyyria ning mänginud kitarri ja laulnud bändis Dementia. 
Karppinen on Rootsi ansamblis Kent kitarri mängiva Harri Männi sugulane.
Türi voorestik

Türi voorestik (ka Türi väikevoorestik, Väike-Vooremaa) on voorestik Kõrvemaa maastikurajooni kaguosas. Selle pindala on umbes 140 km2. 
Voorestiku pikkus on 20 ja keskmine laius 8 km. Keskmine kõrgus on 50–60 m. 
Voorestiku keskosa kaheksa voort (Sohlu, Käomäe, Virika, Pala, Raudmetsa, Poaka, Kirna, Kabelimäe) on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Voorestikul asuvad Türi ja Paide linn. 1992. aastal loodi Türi ja Paide vahele jäävas Türi voorestiku keskosas Türi maastikukaitseala.
A Night at the Opera

"A Night at the Opera" on briti rokkansambli Queen neljas album. Sellel on ka kuulus hitt "Bohemian Rhapsody".
Võru–Petseri ürgorg

Võru–Petseri ürgorg (ka: Võru–Petseri orund) on Palumaa maastikurajooni lõunaosas olev ürgorg; ühtlasi Eesti üks suurimaid ürgorge. Ürgoru moodustavad läänepoolne Võru orund ja idapoolne Petseri ürgorg. Ürgorg läheb lääne pool üle Hargla nõoks. 
Ürgoru laius on enamjaolt 1 km ja sügavus kuni 70 m.
Haanja servamoodustiste vöönd

Haanja servamoodustiste vöönd oli umbes 13 000 14C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd. 
Vöönd ulatus Laadoga ja Äänisjärve lähedalt (Luga vöönd) Läti (Linkuva vöönd) ja Leedu (Põhja-Leedu vöönd) kaudu kuni Lõuna-Rootsini (Skåne vöönd).
Laevapiletid.ee

Laevapiletid.ee on Läänemere suuremate laevaoperaatorite (Tallink-Silja, Viking Line, Eckerö Line, DFDS Seaways) pileteid internetis vahendav ühtne broneerimissüsteem, mida haldab Baltic Ferry Tickets OÜ. Broneerimissüsteem võimaldab ööpäev läbi võrrelda laevaoperaatorite teenuseid (väljumisaegu, hindu, lisateenuseid, vabade kohtade saadavust jms) ning osta pileteid. 
Ajalugu.
Laevapiletid.ee alustas tegevust aastal 2009. Esimesena pakuti võimalust osta pileteid Tallinna–Helsingi liinile, teenus oli eestikeelne. Broneerimistugi toimus e-posti teel. Tänapäevaks on teenuseid märgatavalt kasvatatud ning lisandunud on liine ja keeli: teenust saab kasutada eesti, soome, inglise või vene keeles.
2012. aasta suvel avati telefoniteenindus. 2013. aasta talvel loodi piletite broneerimise rakendus Android OS-ile.
Otepää servamoodustiste vöönd

Otepää servamoodustiste vöönd oli umbes 12 600 14C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd. 
Vöönd kulges Lätist (Pliena vöönd) läbi Otepää kõrgustiku, Kulje ja Lisje poolsaare, Pihkva järve kuni Loode-Venemaani.
Pandivere servamoodustiste vöönd

Pandivere servamoodustiste vöönd on umbes 12 000 14C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd Eesti aladel.. 
Pandivere servamoodustiste vöönd kulgeb Peipsi järvest põhja pool, ümbritseb ida, põhja ja lääne küljest Pandivere kõrgustikku, ja jätkub läbi Kesk-Eesti Pärnu suunas. Läbi Pärnumaa kulgeb vöönd läänesuunas üle Suure väina ning Saaremaa Sõrve poolsaareni ja ida suunas jätkub Loode-Venemaal Neeva vööndina. Vööndi moodustavad Iisaku ja Illuka ümbruse oosid ja mõhnad, samuti ka Sinimäed, lisaks veel otsamoreenid Lääne-Saaremaa kõrgendikul. Pärnu jõe basseinis seostub vöönd jääjärvedega, kus settisid viirsavid.
Palivere servamoodustiste vöönd

Palivere servamoodustiste vöönd on umbes 11 200 14C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd. Jää tungis vööndi moodustumise ajal edasi vähemalt 35 kilomeetrit, mida näitavad vööndist 35 kilomeetri kauguselt Kõpu poolsaarelt leitud pealetungieelsed setted.
Vöönd ulatub Lahemaalt kuni Sõrve poolsaareni, kulgedes läbi Tallinna, Palivere ja Hiiumaa. Vööndi moodustavad glatsiofluviaalsed setted Hiiumaal ja Tallinna ning Kunda vahel, otsamoreenid Lääne-Saaremaa kõrgendikul, Sõrve poolsaarel ja Hiiumaa ning Haapsalu vahel, samuti ka oosid Loode-Eestis.
Vööndi tähelepanuväärsemaid avaldumisi pinnamoes on Läänemaa kõrgeim paik Risti-Palivere oos, mille järgi vöönd on nime saanud.
Palivere servamoodustiste vöönd on jälgitav vaid Eesti aladel. See lõpeb mõlemas otsas Läänemeres, kus see pole enam jälgitav. Seetõttu on selle edasine kulg hüpoteetiline ja nii on seda seostatud nii 11 200 aastat tagasi toimunud Vimmerby kui ka 12 000 aastat tagasi toimunud Levene jääpealetungiga. Erinevate võimaluste põhjuseks on see, et muudatused jääkattes ei ole Läänemere eri kallastel üksüheses vastavuses ja jää taganes liustiku idaosas aeglasemalt, kui selle lääneosas.
Jägala kompleks

Jägala kompleks on Põhja-Eesti aluskorra moondekivimite stratigraafiline üksus. 
Selle üksuse kivimid moodustusid u 1,8–1,9 miljardit aastat tagasi Paleoproterosoikumis Svekofennia mäetekkel.
Alutaguse kompleks

Alutaguse kompleks on Kirde-Eesti aluskorra kurrutatud moondekivimite stratigraafiline üksus. 
Selle üksuse kivimid moodustusid u 1,8–1,9 miljardit aastat tagasi Paleoproterosoikumis Svekofennia mäetekkel.
Ahtme rike

Ahtme rike on Kirde-Eestis olev kirde–edela-sihiline tektooniline rikkevöönd, mis läbib nii alus- kui pealiskorda. Rikkevööndi laius on kuni 2 km ja pikkus 50 km. 
Rike tekkis u 400 mln aastat tagasi, kui toimus kaledoonia kurrutus.
Rike pinnamoes ei avaldu.
Aseri rike

Aseri rike on Kirde- ja Kesk-Eestis olev kirde–edelasihiline tektooniline rikkevöönd, mis läbib nii alus- kui ka pealiskorda. Rikkevööndi laius on kuni 3 km ja pikkus kuni 75 km. 
Rike tekkis u 400 mln aastat tagasi, kui toimus kaledoonia kurrutus.
Rike pinnamoes ei avaldu.
Viivikonna rike

Viivikonna rike on Kirde-Eestis olev kirde–edela-sihiline tektooniline rikkevöönd, mis läbib nii alus- kui pealiskorda. Rikkevööndi laius on 2–5 km.
Daugava lade

Daugava lade on ülemdevoni ladestiku regionaalne lade. Üleilmses standardis vastab sellele Frasnes'i lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Daugava kihistu. Lademe vanus on 359...354 miljonit aastat.
Eestis on ladet leitud vaid Kagu-Eesti Parmu puuraugust. Sealseks kivimiks on lubjakivi, mis sisaldab argilliiti.
Lade avaneb Lätis 1–5 kilomeetri laiuse ribana, Läti ida- ja keskosas on avamusala aga kuni 45 kilomeetrit lai. Lademel on laiem avamusala veel Jaunjelgava ja Biržai vahel, kus see avaneb 20–25 kilomeetri laiuse ribana. Lade paljandub näiteks Daugava, Aiviekste, Ogre, Mēmele, Abava ja Venta kallastel.
Lademe kivimitest moodustab põhiosa dolomiit, esineb ka domeriiti, kipsi, savi ja lubjakivi.
Dubniki lade

Dubniki lade on ülemdevoni ladestiku regionaalne lade. Üleilmses standardis vastab sellele Frasnes'i lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Dubniki kihistu. Lademe vanus on 359...364 miljonit aastat. Dubniki lademe all lamab Eestis Pļaviņase lade ja temal lasub Daugava lade. Läti aladel vastab sellele Salaspilsi lade.
Lade on nime saanud Dubniki kivimurru järgi Irboska lähistel, kus paljanduvad 12,5 meetri paksused rohekashalli savi kihid, mis vahelduvad kipsi ja dolomiidiga. Lademe paksus Eestis on kuni 10 m.
Lademe kivimkoosseisus on palju dolokivi, domeriiti ja savi.
Ķemeri lade

Ķemeri lade on alamdevoni ladestiku regionaalne lade. Ķemeri lade lasub Tilžė lademel ja see lamab Rēzekne lademe all. Lademe vanus on 408...400 miljonit aastat. 
Ladet hakkas esimesena eristama P. Liepiņš aastal 1960. Üleilmses standardis vastab sellele Praha lade, osalt ka Emsi lade, litostratigraafiliselt vastab sellele Eesti aladel aga tõenäoliselt umbkaudu Ķemeri kihistu (kuna selles puuduvad fossiilid, on taoline määratlus siiski oletuslik).. Lademe stratotüübiks on Ķemeri puurauk, millest kuuluvad lademesse meetrid 461-547,65.
Lademe paksus Eestis on kuni 6–8,4 m. Lätis on see Balti sünekliisi aladel kohati üpris paks, Skrīveri all on selle paksus 127 meetrit, Baldone all 169 meetrit, Vaiņodes 163 meetrit, Ezere all aga 172 meetrit.
Lademe kivimkoosseisus on Eestis palju kvartsirikast liivakivi. Läti aladel sisaldab lade ka ohtralt punakaspruuni aleuroliiti ja savi. Lademe savi sisaldab suhteliselt palju illiiti, liivakivi aga tsirkooni ja turmaliini. Ladestut eristataksegi selle mineraalse koostise järgi. Lade avandub üksnes väikesel alal Talsi ümbruskonnas.
Nukk (täpsustus)

Nukk on mitmetähenduslik sõna:
Nukk on ka perekonnanimi. Selle kandjate hulgas on näiteks:
San Juani maakond (Colorado)

San Juani maakond ("San Juan County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°77' N, 107°67' W. 
Maakonna halduskeskus ja ainus linn on Silverton. 
Maakonna pindala on 1000 km². Veepindala on 2 km². Maakond asub San Juani mägedes. Maakonna keskmine kõrgus merepinnast on 3426 meetrit, millega on see kõige kõrgemal paiknev maakond USA-s.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 705. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 699. San Juani maakond on elanike arvult Colorado väikseim maakond. Asustustihedus on 0,71 in/km².
Maakonda läbib maantee U.S. Route 550.
Ajalugu.
Maakond moodustati 31. jaanuaril 1876 La Plata ja Lake'i maakonna osadest.
1877. aastal loovutas San Juani maakond suure osa territooriumist Ouray maakonnale ja väiksema osa Gunnisoni maakonnale.
Maakond on saanud nime püha apostli Johannese järgi (hispaania keeles "Juan el Apóstol"), kelle järgi andsid hispaania maadeavastajad nime selles piirkonnas asuvale jõele ja mäeahelikule.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
San Juani maakonnas oli 558 inimest, 269 leibkonda ja 157 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 1 in/km². 
Elamuüksusi ("housing units") oli 632 (keskmine tihedus 2/km²). 
Rassiline koosseis oli: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 7,35%. 
269 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,06 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,63 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 44 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 110,60 meessoost inimest. Iga vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 112,40 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 30 764 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 40 000 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 588 dollarit, naistel 19 545 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 584 dollarit. 
20,90% elanikkonnast ja 13,50% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 29,400% alla 18-aastasi ja 7,10% üle 65-aastasi.
Kaitsealad.
USA Ajalooliste Paikade Riikliku Registrisse on kantud San Juani maakonnas 11 objekti.
Pļaviņase lade

Pļaviņase lade on ülemdevoni ladestiku regionaalne lade. Pļaviņase lademe all lamab Amata lade ja temal lasub Dubniki lade. Lademe vanus on 370...364 miljonit aastat.
Ladet hakkas esimesena eristama P. Liepiņš aastal 1951. Lademe neostratotüübiks on Irboska paljand. Üleilmses standardis vastab sellele Frasnesi lade, litostratigraafiliselt vastavad sellele umbkaudu Chudovo, Pskovi ja Snetnaya Gora kihistu.
Lademe paksus Eestis on 27–32 m. Lätis on selle paksus valdavalt 11–15 meetrit, kaguosas kuni 20 meetrit, Läti kirdeosas Riia–Pihkva maantee ümbruskonnas aga kuni 50 meetrit. Läti aladel lasub Pļaviņase lademel Salaspilsi lade. Lade jaguneb kolmeks alamlademeks (Snetnaya Gora alamlade, Pihkva alamlade ja Chudovo alamlade).
Lade avaneb Lätis 1–10 kilomeetri laiuse ribana, Läti ida- ja keskosas on lademel aga veel teine avamusala, mis on kuni 10, kohati aga kuni 40 kilomeetrit lai. Lade paljandub näiteks Venta, Abava, Gauja, Dubna ja Palsa jõe kallastel, samuti ka Daugava kallastel Līvānist Riiani. Selle tüüppaljand ujutati Pļaviņase hüdroelektrijaama rajamisel üle. Eestis paljandub lade näiteks Peetri jõel Kalkahju juures.
Lademe kivimkoosseisus on palju dolokivi, domeriiti ja lubjakivi. Lätis esineb lademes kohati ka liivakivi.
San Juani maakond

San Juani maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Tom ja Eileen Lonergan

Tom ja Eileen Lonergan oli USA abielupaar, kes unustati 25. jaanuaril 1998 sukeldumisretkel Korallimeres avamerele. Paat, millega Lonerganide rühm oli sukeldumispaika saabunud, lahkus ilma nendeta. Mitte keegi meeskonnast või sukeldujatest ei märganud paari puudumist. Nende surnukehi pole leitud, aga arvatakse, et nad hukkusid merel abi oodates.
2003. aasta film "Avameri" põhineb nendega juhtunul.
Avameri (film)

"Avameri" on Tom ja Eileen Lonerganiga juhtunud sündmustel põhinev draamafilm kahest sukeldujast, kes unustatakse avamerele.
Sisu.
Abielupaar David ja Susan läheb sukelduma, kuid veepinnale naasnult avastavad nad, et neid vedanud laev on lahkunud. Nad leiavad end triivimas keset merd. Neid ähvardavad paljud ohud meduusidest näljasurmani. Lõpuks hakkavad nende vastu huvi tundma ka haid. Nad üritavad elus püsida ja loodavad, et päästjad jõuavad nendeni enne, kui nad oma märja haua leiavad.
Eesti monoklinaal

Eesti monoklinaal on Põhja- ja Kesk-Eesti aluskorra peal lasuv Vendi- ja Vanaaegkonna pealiskord, mille paksus on 100–400 m. Monoklinaal on laugelt (15') lõunasse kaldu.
Monoklinaalis on mitmeid rikkeid, näiteks Ahtme ja Aseri rike.
Monoklinaali piiravad lõunast aluskorda moodustavad Balti sünekliis ja Võru sadul.
Animas Forks Pioneer

Animas Forks Pioneer oli Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Animas Forksi kaevanduslinnas ilmunud ajaleht.
See hakkas ilmuma 1882 ja lõpetas tegevuse neli aastat hiljem; viimane number avaldati oktoobris 1886. Ajalehte andis välja George N. Raymond.
Valmiera-Mõniste-Lokno kerkeala

Valmiera-Mõniste-Lokno kerkeala on Põhja-Lätist Valmierast läbi Mõniste kuni Loknoni (Pihkva oblast) ulatuv lääne-idasuunaline kurrutatud aluskorrakihtide vöönd.
Kerkeala kõrgeim osa on Mõniste kerge, kus aluskord on kuni 650 m kõrgemal kui Põhja-Lätis Alūksne järve juures.
Võru sadul

Võru sadul on Lõuna-Eesti aluskorras olev sadulakujuline ida–läänesuunaline lauge vaond. See jääb Eesti monoklinaali ja Valmiera-Mõniste-Lokno kerkeala vahele. Vaondit täidavad settekivimite kihid vanusevahemikus Vendist Kesk-Devonini.
Vaond avaldub pinnamoes Valga-Võru ürgoruna.
Balti sünekliis

Balti sünekliis on Ida-Euroopa kraatoni lääneossa jääv suur aluskorravagumus ehk sünekliis. Vagumus piirneb põhjas Fennoskandia kilbi ja lõunas Valgevene antekliisiga. Sünekliis jääb Edela-Eesti, Lääne-Läti ja -Leedu, Kaliningradi oblasti, Põhja- ja Kirde-Poola ning Läänemere idaosa kohale.
Uljaste kuplistik

Uljaste kuplistik on Ida-Viru maakonnas Uljaste ja Sonda piirkonna kohal olev settekivimikihtide ida–läänesuunalised kurrud (kõrgus kuni 20 m). Kuplistiku pindala on umbes 200 km2.
Kuplistiku piirkonnas on täheldatavad raskusjõu ja magnetvälja anomaaliad.
Kuplistik pinnamoes ei avaldu.
Sõru kihistu

Sõru kihistu on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Kihistut esineb Lääne-Eesti saartel ja saartega piirnevas mandriosas.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 48 m. 
Kihistu Eestis ei paljandu.
Soela kihistu

Soela kihistu on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Kihistut esineb Lääne-Eesti saartel ja saartega piirnevas mandriosas.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 42 m. 
Kihistu Eestis ei paljandu.
Lontova kihistu

Lontova kihistu on Alam-Kambriumi ladestiku Lontova lademe kihistu. 
Kihistut esineb Eestis kõikjal, v.a Edela-Eestis.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 90 m. 
Kihistu paljandub Eestis Põhja-Eesti klindi allosas.
Kihistu moodustab liiva vahekihtidega savi (enamasti sinisavi). Kihistu savi sisaldub massiliselt perekonda "Platysolenites" kuuluvaid ränitorukesi, mida peeti varem rõngusside jäänusteks, tänapäeval loetakse neid aga maailma vanimateks foraminifeerideks.
Voosi kihistu

Voosi kihistu on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. Kihistu eristamine Lontova kihistust on tinglik.
Kihistut esineb Loode-Eestis, jäädes Tallinnast lääne poole.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 40–65 m. 
Kihistu Eestis ei paljandu.
Tiskre kihistu

Tiskre kihistu on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Kihistut esineb Eesti põhjaosas.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 20 m. 
Kihistu paljandub Eestis Põhja-Eesti klindi (lõigus Pakri poolsaarest Narvani) allosas.
Kihistu koosneb helehallist peeneteralisest kvartsi sisaldavast liivakivist, mis on nõrgalt tsementeerunud. Kihistu liivakivi moodustab Balti klindil mitmel pool eraldi terrassi.
Vaki kihistu

Vaki kihistu on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Kihistut esineb Eesti idaosas.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 35 m. 
Kihistu Eestis ei paljandu.
Irbe kihistu

Irbe kihistu on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Kihistut esineb Eesti ja Läti lääneosas.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 40 m. 
Kihistu Eestis ei paljandu.
Silverton (Colorado)

Silverton on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis San Juani maakonnas, maakonna halduskeskus ja maakonna ainsa kohaliku omavalitsuse asukoht. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 622. Aastal 2010 oli 637.
Silverton asub 2837 meetri kõrgusel merepinnast. Silvertonis valitseb tulenevalt sellest väga külmade ja lumiste talvede ning jahedate suvedega lähisarktiline kliima. Jaanuaris langeb keskmine õhutemperatuur –19 °C ja juulis tõuseb 23 °C-ni. Sajab 622 mm aastas. Lund sajab enamjaolt novembrist aprillini, keskmiselt 394 cm aastas.
Linn tekkis hõbedakaevandusasulana. Tänapäeval on aga kõik Silvertoni kaevandused suletud. Elanike sissetulekuallikad on turism, maantee Route 550 hooldus (see kulgeb Montrose'ist Durangosse) ja kaevandustest jäänud saaste kõrvaldamine. Linna on kolinud pensionäre.
Ajalugu.
Linn asutati 1874. aastal hõbedakaevandusasulana. Kohalik omavalitsus moodustati 15. novembril 1885.
Silvertoni ja Durango vahel on 73,2 km pikkune Durango–Silvertoni kitsarööpmeline raudtee, mis on kultuurimälestisena kaitse all.
4. juunil 1961 arvati Silvertoni ajalooline osa riiklikuks ajaloomälestiseks.
19. jaanuaril 2002 avati ekstreemsuusakuurort Silverton Mountain. Selle jalam on 3200 m kõrgusel merepinnast ja see kerkib 4111 m kõrgusele. Suusamäel on üks tõstuk. Avatud on see detsembrist aprillini ja neljapäevast pühapäevani.
Rahvastik.
Linna pindala oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2,1 km², kõik sellest maismaa. Elanike arv oli 638, aastal 2000 531. Peaaegu kõik nad (97,4%) olid valged. Rahvastiku tihedus oli 304 in/km².
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 430 kinnistut. Neis elas 255 majapidamist. Viimastest 25% sisaldas alla 18-aastasi lapsi, kes elasid koos vanema(te)ga. 44% majapidamistest sisaldas koos elavat abielupaari, 9% sisaldas abielunaist, kelle mees ei elanud koos temaga, ja 41% ei olnud perekonnad. 37% majapidamistest koosnes ühest isikust, sealhulgas 5% neist oli vähemalt 65-aastane. Keskmine majapidamise suurus oli 2,06 inimest ja keskmine perekonna suurus oli 2,63 inimest.
Elanikkonna vanuse mediaan oli 44 aastat. Alla 18-aastasi oli 20,7% ja vähemalt 65-aastasi 7%. Iga 100 naise kohta tuli 108,2 meest, aga iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta 110,5 vähemalt 18-aastast meest.
Keskmine mediaansissetulek majapidamise kohta oli 30 486 USA dollarit aastas, aga perekonna kohta 39 375 dollarit. Meeste keskmine sissetulek oli 30 588$, naiste keskmine sissetulek 19 886$. 14% perekondadest ja 22% elanikest elas allpool vaesuspiiri. Kuni 18-aastastest lastest elas allpool vaesuspiiri 29%, aga vähemalt 65-aastastest üksnes 7%.
Lükati kihistu

Lükati kihistu on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Kihistut esineb Eesti põhja- ja loodeosas.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 20 m.
Kihistu moodustab liivakivi vahekihtidega savi Kihistu ülemises osas on liivakivi vahekihte rohkem, alumises vähem. Tegemist on üleminekulise kihistuga, mis paikneb Tiskre kihistu liivakivide ja Lontova kihistu savi vahel.
Gdovi kihistu

Gdovi kihistu on Ülem-Vendi ladestu vanim stratigraafiline üksus (kihistu). 
Eestis esineb seda kihistut Haapsalu-Võrtsjärve-Haanja joonest kirde pool.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 58 m. Selle moodustab valdavalt punane liivakivi.
Kihistu Eestis ei paljandu.
Kotlini kihistu

Kotlini kihistu on Vendiumi ladestu Valdai seeria kihistu.
Eestis esineb seda kihistut Ida-Eestis.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 50 m. Selle moodustab valdavalt savi.
Kihistu Eestis ei paljandu.
Voronka kihistu

Voronka kihistu on Vendiumi ladestu Valdai seeria kihistu. 
Eestis esineb seda kihistut põhjaosas.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 40 m. Selle moodustab valdavalt kirju savi vahekihtidega liivakivi.
Kihistu Eestis ei paljandu.
Ülgase kihistu

Ülgase kihistu on ülemkambriumi ladestiku kihistu. Kihistu on nimetatud Harju maakonna Ülgase asula järgi. Seda hakkas esimesena määratlema Armin Öpik 1929. aastal. 
Eestis esineb seda kihistut ainult Tallinna juures. Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 11,7 m (Muraste all).
Kihistu paljandub Eestis näiteks Ülgase küla juures klindil.
Tsitre kihistu

Tsitre kihistu on Ülem-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Eestis esineb seda Põhja-Eesti klindi lähedal (Tallinnast Toilani).
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 2–3 m. 
Kihistu paljandub Eestis Tsitre küla lähedal Turjekeldri paljandil.
Petseri kihistu

Petseri kihistu on Ülem-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Eestis esineb seda vaid piiratud alal Kagu-Eestis.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 10,7 m. 
Kihistu Eestis ei paljandu.
Paala kihistu

Paala kihistu on Kesk-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Eestis esineb seda Ida-Eestis.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 39 m. 
Kihistu Eestis ei paljandu.
Ruhnu kihistu

Ruhnu kihistu on Kesk-Kambriumi ladestiku kihistu. 
Kihistut esineb ainult Edela-Eestis.
Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 42 m. 
Kihistu Eestis ei paljandu.
Reinhold Käbin

Reinhold Käbin (7. aprill 1903 Puru, Jõhvi vald, Virumaa – 5. jaanuar 1979 Tallinn) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi, õppis aastail 1921–1928 (lõpetas arsti astmega) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta kuulus akadeemiliselt Üliõpilaste Seltsi Raimla.
Aastatel 1928–1939 töötas ta Pukas jaoskonnaarstina. 
Aastatel 1940–1941 töötas ta Eesti NSV Tervishoiu Rahvakomissariaadi koosseisus, mille koosseisus ta evakueerus Nõukogude Liidu tagalasse, kus ta jäi komissariaadi käsutusse. 
Oktoobris 1944 asus ta Haapsalu ambulatooriumi juhataja kohale. 1. jaanuaril 1945 sai temast Eesti NSV Riikliku Kindlustuse arst.
Reinhold Käbin suri 5. jaanuaril 1979 Tallinnas ja ta maeti 11. jaanuaril 1979 Rahumäe kalmistule.
Isiklikku.
Tema poeg oli jurist ja poliitik Tiit Käbin, tütar oli toimetaja ja tõlkija Maret Käbin. Dr. Reinhold Käbini hobi oli male ja teda võis tihti näha Tallinna Maleklubis.
Prangli kihistu

Prangli kihistu (ka Rõngu kihistu) on Ülem-Pleistotseeni kihistu. Selle kihistu setted moodustusid viimasel jäävaheajal. Kihistu stratotüübiks on Rõngu läbilõige.
Eestist väljaspool on seda kihistut rööbistatud Leedu Merkine, Venemaa Mikulino ja Lääne-Euroopa Eemi jäävaheaja settekihtidega.
Kihistu levikuala Prangli saarel Eestis kantud ürglooduse raamatusse ("Prangli saare mattunud orgaanikakihid").
Järva kihistu

Järva kihistu on Ülem-Pleistotseeni kihistu. 
Eestist väljaspool on seda kihistut rööbistatud Leedu Nemunase jäätumise kihtidega ning Läti Balti, Venemaa Valdai ja Lääne-Euroopa Weichseli kihtidega.
Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
Sangaste kihistu

Sangaste kihistu on keskpleistotseeni kihistu. 
Eestist on leitud vaid selle kihistu Ülem-Sangaste alamkihistu setteid.
Kihistu paksus Eestis on enamasti alla 10 meetri.
Ugandi kihistu

Ugandi kihistu on Kesk-Pleistotseeni kihistu. 
Eestis on see kihistu jaotatud Alam-, Kesk- ja Ülem-Ugandi alamkihistuks.
Eestist väljaspool on seda kihistut rööbistatud Venemaa Kesk-Vene ja Lääne-Euroopa Saale kihtidega.
Karuküla kihistu

Karuküla kihistu on Kesk-Pleistotseeni kihistu. Selle kihistu setted moodustusid Karuküla jäävaheajal. 
Eestist väljaspool on seda kihistut rööbistatud Leedu Butenai, Venemaa Lihvini ja Lääne-Euroopa Holsteini jäävaheaja settekihtidega.
Triangel

Triangel on ebamäärase helikõrgusega löökpill.
Triangel on võrdkülgseks kolmnurgaks painutatud terasvarras, mis on otstest lahti jäetud, et see võnguks täies pikkuses. Harilikult ripub triangel nööri küljes, et muud võnked mõju ei avaldaks. Trianglit lüüakse samast materjalist pulgaga.
Ajalugu.
Triangel oli Egiptuse sistrumi järeltulija. Algul oli triangel rahvapill. Keskaja Euroopas mängiti triangleid nii vaimulikus kui ka tantsumuusikas.
Orkestripillina võeti see kasutusele 1710. aastal Hamburgi ooperiteatris. Trianglile on partii kirjutanud Mozart "Haaremiröövis", Joseph Haydn "Sõjaväelises sümfoonias" ja Beethoven "Üheksandas sümfoonias". 
Algul oli triangel rütmipill, kuid saavutas 19. sajandi keskel iseseisva orkestripilli koha, kui Liszt kirjutas sellele soolo oma "Klaverikontserdis Es-duur" 1853. aastal. 
Triangel Eesti rahvamuusikas.
Eesti rahvamuusikas nimetati trianglit helirauaks (ka: "tagiraud").
Stockholmi Eesti Teater

Stockholmi Eesti Teater oli aastatel 1954–1998 Stockholmis tegutsenud pagulaseestlaste teater.
Teatri eelkäijad olid "Stockholmi Eesti Seltsi Näitering" (tegutses 1945), "Eesti Pagulasteater Rootsis" (tegutses 1946–1952) ja "Eesti Teater Rootsis" (tegutses 1950–1953).
Teatris mängiti nii kodueesti kui ka pagulaskirjanike tükke, tehti eepiliste teoste dramatiseeringuid, mängiti operette.
Lavastused ja lavastajad.
1954 Hugo Raudsepp "Roosad prillid" – Aarne Viisimaa
1955 Aino Thoen / Lensi Römmer "Igaviku veskid" – Lensi Römmer
1955 Artur Adson "Lauluisa ja kirjaneitsi" – Valentin Lind
1956 Mika Waltari "Teine noorus" – Lensi Römmer
1956 Hugo Raudsepp "Oheliku orjaveri" – Valentin Lind
1957 Agnes Vesilo "Mudane põhi" – Lensi Römmer
1957 E. Rislakki "Palangu pakases" – Aarne Viisimaa
1958 August Mälk "Kui puu tahab õitseda" – Valentin Lind
1959 G. Kanin "Eilesündinu" – Lensi Römmer
1960 Hugo Raudsepp "Vedelvorst" – Valentin Lind
1961 Marcel Achard "Mees kuu pealt" – Valentin Lind
1962 Agapetus "Oma raha" – Marie Kalbek
1962 E. O´Neill "Oi, noorus!" – Lensi Römmer
1963 Anton Hansen Tammsaare / Andres Särev "Kõrboja peremees" – Marie Kalbek
1963 Hugo Raudsepp "Mees trumpidega" – Valentin Lind
1964 August Kitzberg "Neetud talu" – Marie Kalbek
1965 Arvo Mägi "Saalomoni naised" – Valentin Lind
1965 Eduard Vilde "Pisuhänd" – Lensi Römmer
1966 H. Bahr "Elu kontsert" – Marie Kalbek
1966 S. Vane "Tundmatu sadama suunas" – Valentin Lind
1967 Mika Waltari "Ambrosio, tule tagasi" – Marie Kalbek
1968 Ilmar Külvet "Lamp ei tohi kustuda" – Lensi Römmer
1969 Arvo Mägi "Neli õuna" – Signe Pinna
1969 Aksel Valgma / Eerik Maasepp " Unustatud laul" – Marie Kalbek
1970 A.H. Tammsaare / Andres Särev "Elu ja armastus" – Lensi Römmer
1971 Arvo Mägi "Rahu maa peal" – Lensi Römmer
1971 Eduard Vilde "Tabamata ime" – Marie Kalbek
1972 August Mälk "Valgus sinu kätes" – Lensi Römmer
1973 Ilmar Talve / Lensi Römmer " Juhansoni reisid" – Lensi Römmer
1974 Arvo Mägi "Vanaema" Agnes Lepp-Kaasik
1974 K. Eerme " Kuid kõik läks teisiti" – Lensi Römmer
1976 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" – Agnes Lepp-Kaasik
1976 August Mälk / Lensi Römmer "Õitsev meri" – Lensi Römmer
1977 Agnes Lepp-Kaasik "Lahutus" – Agnes Lepp-Kaasik
1978 A.H.Tammsaare / Lensi Römmer "Karin ja Indrek" – Lensi Römmer
1979 Ilmar Külvet "Suletud aken" – Heljo Mängel-Sundsvik
1980 Arvo Mägi "Agamemnoni kojutulek" – Lensi Römmer
1981 Agnes Lepp-Kaasik "Oleme ju ainult inimesed" – Agnes Lepp-Kaasik
1982 Lydia Koidula "Säärane mulk" – Heljo Mängel-Sundsvik
1982 A. H.Tammsaare / Lensi Römmer "Armastuse tähistel" – Lensi Römmer
1983 Karl Ristikivi / Lensi Römmer "Õige mehe koda" – Lensi Römmer
1985 Lensi Römmer "Koidulauliku jälgedes" – Lensi Römmer
1986 Karin Saarsen "Merehunt" – Lensi Römmer
1987 E. von Kleist "Lõhutud kruus" – Lensi Römmer
1988 Lea Trepp "Homme on jälle päev" – Rita Ilisson
1989 Lea Trepp "Üllatused" – Lea Trepp
1990 Lea Trepp "Suutäite vahel" – Lea Trepp
1991 Ardi Liives "Kallimast kallim" – Clemens Paal
1998 August Kitzberg / Lea Trepp "Surnute kättemaks" – Lea Trepp
Baratzi järv

Baratzi järv (itaalia keeles "Lago di Baratz") on järv Lääne-Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis Sassaris. Baratzist umbes kilomeetri kaugusel läänes asub Porto Ferro laht.
24 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 60 hektarit, rannajoone pikkus 4 km, valgla suurus 12 km², suurim sügavus 10 meetrit.
Agnes Monica

Agnes Monica Muljoto (sündinud 1. juulil 1986 Jakartas) on Indoneesia laulja ja näitleja. 
Ta alustas oma meelelahutuskarjääri aastal 1992, kui ta oli 6-aastane. Lapsena andis Agnes välja kolm albumit. Lisaks laulmisele oli ta ka saatejuht mitmes televisiooni lastesaates. Agnes on mänginud ka seebiooperites. Tänu oma populaarsusele oli ta Indoneesias kõrgeima palgaga teismeline näitleja.
2003. aastal andis Agnes välja albumi "And the Story Goes". Tema teine ​​album "Whaddup A.. '?!" ilmus 2005. aastal. Ta tegi koostööd Ameerika laulja Keith Martinga. 
4. oktoobril 2008 võttis Agnes osa Aasia laulupeost Sŏulis Lõuna-Koreas. Tema kolmas stuudioalbum "Sacredly Agnezious" ilmus 2009. aastal. Aastal 2010 oli ta Indoneesia superstaarisaate kohtunik. 
Agnes on lauljana võitnud mitmeid auhindu: aunimetusi, sealhulgas kümme Anugerah Musik Indoneesia, seitse Panasonic auhinda ja neli MTV Indoneesia auhinda.