Ngäbere keel

Ngäbere keel ehk guaimi keel (ingl "Ngäbere", "Guaymí", "Chiriqui", "Valiente", "Ngobere") on tšibtša keelkonda kuuluv keel, mida kõneleb põlisrahvas "Ngäbe" Panamas ja Costa Ricas.
Keele levila.
Ngäbere keelt kõneldakse Panama lääneprovintsides Bocas del Toro, Chiriquí (kirdeosa), Veraguas (lääneosa), vähemal määral ka Costa Ricas.
Kõnelejate arv.
Kõnelejate arv Panamas: 169 000
Kokku kõnelejaid: 174 100
Keelkond.
Ngäbere keel kuulub tšibtša keelkonda. See on üks kahekümnest sellesse keelkonda kuuluvast elavast keelest. Nende keelte kõnelejaid on kokku 306 667. Neid kõneldakse Colombias, Costa Ricas, Hondurases, Nicaraguas ja Panamas.
Kirjaviis.
Ngäbere keel kasutab häälikkirja (kirjasüsteemi, milles täht vastab häälikule).
Ngäbere tähestik põhineb ladina ja hispaania tähestikul.
Keele struktuur.
Foneetika.
Ngäbere keeles on 26 häälikut: 8 vokaali – "a", "e", "i", "o", "u", "ä", "ö", "ü" – ja 18 konsonanti – "b", "ch", "d", "g", "gw", "j", "k", "kw", "l", "ñ", "n", "ng", "ngw", "m", "r", "s", "t", "y".
Ngäbere keskvokaalid "ä", "ö", "ü" erinevad eesti eesvokaalidest "ä", "ö", "ü".
Ngäbere konsonandid "j" ja "y" ei ole ka samad nagu eesti keeles: "j" vastab eesti kõrihäälikule "h" ning "y" hääldub nagu eesti poolvokaal "j".
Ngäbere keeles puudub sulghäälik "p". Laensõnades on see asendatud "b"-ga, nt "ban" (hisp "pan" ‘leib’), "blato" (hisp "plato" ‘taldrik’).
Puudub ka eesti keele jaoks päris tavaline kaashäälik "v". Küll aga esineb üsna tihti foneem /w/.
Keeles esineb palju nasaale ("ng", "ngw", "ñ", "n", "m"), mis annavad kõnele omapärast kõla.
Morfoloogia.
Ngäbere keel on sufiksikeel (sõnade moodustamiseks ja muutmiseks kasutatakse tavaliselt sufikseid).
Nimisõnal on kaks morfoloogilist kategooriat: kääne ja arv.
Ngäbere keeles kasutatakse absolutiiv-ergatiivset süsteemi, mis erineb eesti keele nominatiiv-akusatiivsest süsteemist. Kui tegemist on mineviku või tulevikuga, siis agent on markeeritud (ergatiivi lõpp -"kwe"), patsient aga markeerimata käändes (absolutiivis, lõputa):
Verbil on kolm grammatilist kategooriat: kõneviis, aeg ja aspekt. Viimane puudub eesti keeles. Erinevalt aja kategooriast ei koonda aspekti kategooria mitte tegevuse ajalisi omadusi, vaid selle sisemisi omadusi (nt lõpetatus või lõpetamatus).
Erinevalt eesti keelest puudub ngäbere keeles võrdluskategooria. Seega on võrdlemine analüütiline. Komparatiivi ja superlatiivi moodustamisel ei muutu omadussõna, vaid kasutatakse määrsõna, mis väljendab omaduse kvantiteeti: "dite" ‘tugev’ – "bäri dite" ‘tugevam’ – "dite arare/krubäte" ‘tugevaim’.
Arvsõnal on klassifikaatori kategooria. Arvsõnad jagunevad kolmeteistkümnesse semantilisse klassi, neist igaühel on oma tunnus, nt inimese hulga väljendavates arvsõnades on klassifikaatori tunnuseks prefiks "ni"- ("meri nibokä" ‘neli naist’), loomade hulga väljendavates arvsõnades esineb prefiks "krä"- ("mädä krärike" ‘viis hobust’).
Süntaks.
Ngäbere transitiivlause põhisõnajärg on subjekt–objekt–verb:
Substantiivifraasis on täiendid peamiselt põhisõna järel:
Possessiivsust väljendav atribuut võib olla nii substantiivi ees kui järel: "ti eteba" ‘minu vend/õde’ – "eteba tikwe", "rün jue" ‘isa maja’ – "ju rünkwe".
Sõnajärg verbifraasis:
Leksika.
Sõnavara vaatepunktist on huvitav märkida, et erinevalt eesti keelest on ngäbere keeles kaks erinevat sõna käe tähistamiseks: sõrmeotsadest randmeni – "kise" (ingl "hand") ja sõrmeotsadest või randmest õlani – "kude" (ingl "arm"). 
Huvitav on ka see, kuidas kasutatakse sõnu "eteba" ja "ngwae", mis tähendavad ‘vend’ või ‘õde’. Kui mees on vend teise mehe suhtes või kui naine on õde teise naise suhtes, siis öeldakse "eteba"; kui mees on vend naise suhtes või kui naine on õde mehe suhtes, siis kasutatakse sõna "ngwae".
Keelenäide.
Üks ja sama katkend Piiblist ngäbere ja eesti keeles: