tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Å

Å (å) on norra ja taani tähestiku 29. täht, rootsi tähestiku ja soome tähestiku 27. täht ja tšamorro tähestiku kolmas täht. 
Ta on ka vallooni tähestiku kolmas täht. 
Täht Å on rahvusvaheliselt kasutusel mõõtühik ongströmi tähisena. 
Täht tekkis täheühendist "aa", mis vanapõhja keeles tähistas pikka a-häälikut. Ligatuuris hakati suure a-tähe kohale laduma väikest a-tähte, kuid ülemisest a-tähest sai aja jooksul ring. Å-tähte hakati kasutama rootsikeelsetes käsikirjades 15. sajandil (norra keeles esineb teda varemgi).
Stockholmis toimus 1869 õigekirjanõupidamine, kus soovitati täht kasutusele võtta ka taani ja norra keeles. Mõned kirjanikud, nagu Henrik Ibsen ja Bjørnstjerne Bjørnson, tegidki seda. 
Norras võeti täht ametlikult kasutusele 1917, Taanis 1948. 
Norra tähestik.
Norra keeles nimetatakse seda tähte "bolle-a", sest trükkalid nimetavad sõõri "bolle". 
Täheühendit "aa", mis algselt oli tähistanud pikka a-häälikut, hakati hääldama [o] või [ɔ] (ümardatud madal tagavokaal). Niisugune tähistus oli ebaselge ja ebapraktiline, eriti uusnorra keeles ("landsmål"), kus näiteks sõnu "sjåande" ja "sjaånde" kirjutati ühtviisi "sjaaande". 
Norra õigekirjas võeti täht soovituslikuna kasutusele 1917 ja kohustuslikuna 1938.
Rootsi tähestik.
Rootsi keeles sai täht tavaliseks Olaus Petri katekismuse ja Uue Testamendi (1526) mõjul. Vajadus selle järele tekkis, kui pikk a, mida vanapõhja keeles tähistas "á" või "aa", hakkas häälduma ümardatud madala tagavokaalina (IPA [oː]): 
Eesti keeles hääldatakse rootsi å-tähte [oo].
Taani tähestik.
Taani õigekirjas võeti "å" "aa" asemel kasutusele 1948. Aastast 1955 on see taani tähestiku viimane täht. Selletõttu on Aa-ga algavate nimedega linnades (Aabenraa, Aalborg, Aarhus) tekkinud å-le vastuseis, kuna sellega läheksid nad registri algusest registri lõppu.
Soome tähestik.
Kuigi å kuulub soome tähestikku ja traditsiooniliselt ka soome arvutite (ja kirjutusmasinate) klaviatuuri, ei esine ta soome sõnades, välja arvatud rootsi, norra ja taani nimed.
Tähte tuntakse Soomes nimega "ruotsalainen oo" ('rootsi oo').
Koodid.
Standardi ISO/IEC 8859-1 järgi on Å kood 197 ja å kood 229.
Unicode'is on Å kood U+00C5 ja å kood U+00E.
Nekropol

Nekropol ehk surnute linn oli antiikaja kollektiivne matmispaik, mis moodustus tumulustest. Näiteks etruskide ainsad säilinud arhitektuurimälestised on nende nekropolid (umbes 6. sajand eKr), mis asuvad peamiselt Toscanas, Lazios ja Umbrias.
Nekropolide avastamine.
Etioopias Aksumi obeliski endise asupaiga naabruses avastati arheoloogide rühma poolt kuninglik nekropol. Arheoloogid pidid paika ette valmistama Aksumi obeliski uuesti püstitamiseks – leiti suur hulk maa-aluseid kambreid ja kaarkäike, mida uuriti georadari ja elektrotomograafi abil. 
Alates 1970. aastatest on Aksumi lähedalt leitud hauakambreid, millest paljud on rüüstatud ning praegu on ainult üks neist olnud avatud ka turistidele.
1978. aastal loodud UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad ka Teeba nekropolid.
Aktsidents

Aktsidentsi (ladina "accidens") all mõeldakse filosoofias seda, mis võib asjale omane olla või mitte olla, ilma et asi lakkaks olemast see, mis ta on. 
Ajalugu.
Aktsidentsi mõiste esineb esmakordselt Aristotelese filosoofias (vanakreeka keeles "to symbebēkos"). Aktsidents vastandub seal substantsile (vanakreeka keeles "ousia") ning aktsidentside hulka kuuluvad kõik olevad, mis kuuluvad teistesse kategooriatesse peale substantsi. Need asjad ei ole iseseisvalt, vaid substantsis. 
Tänapäeva analüütilises filosoofias vaadeldakse aktsidentsi aktsidentaalse omadusena (juhusliku, kontingentse omadusena) ning mitteolulise (mitte-olemusliku omadusena), mis võib olla mööduv.
Aktsidents (täpsustus)

"Aktsidents" (ladina sõnast "accidentia" (mitmus sõnast "accidens" 'juhuslik nähtus') nähtavasti saksa sõna "Akzidenz" kaudu) on mitmetähenduslik sõna.
Arbo Valdma

Arbo Valdma (sündinud 20. veebruaril 1942 Pärnus) on eesti pianist ja muusikapedagoog.
Haridus.
Arbo Valdma lõpetas 1966 Tallinna konservatooriumi Bruno Luki klaveriklassis ja sai 1969 doktorikraadi Moskva konservatooriumis Nina Jemeljanova õpilasena.
Pedagoogiline karjäär.
Ta oli klaveriprofessor Jugoslaavias Novi Sadis (1979. aastast) ja Belgradis (1984. aastast). 1992. aastast elab ja töötab ta Saksamaal Kölnis. Arbo Valdma on Euroopa Klaveriõpetajate Assotsiatsiooni (EPTA) asutajaliige. Tema tuntumad õpilased on Jasminka Stančul, Rita Kinka, Aleksandar Madžar, Zoltan Peter, Đorđe Milojković, Vladimir Valjarević, Dorian Leljak, Dejan Sinadinović.
Prof. Valdma viib läbi klaveri meistrikursusi mitmel pool üle maailma, sealhulgas alates 2002. aastast oma sünnilinnas Pärnus.
Isiklikku.
Arbo Valdma vend oli eesti helirežissöör Hannes Valdma.
Å (Rootsi)

Å on küla Rootsis Östergötlandi läänis Norrköpingi vallas. 
Elanike arv oli 2000. aastal 205. 
Küla nimi tähendab rootsi keeles 'väike jõgi'. 
Küla lühikese nime tõttu käib seal turiste, kes lasevad end maanteel nimesildi juures pildistada. Nimesilti rikutakse ühtelugu. 
Å külas on Å kirik, mis on Å kihelkonna keskus.
Å kihelkond

Å kihelkond on kihelkond Rootsis Östergötlandi läänis.
Selle keskus on Å kirik Norrköpingi vallas Å külas. 
Kihelkonna pindala on 25 km², elanike arv 193 (1989). 
Å kogudus kuulub Linköpingi piiskopkonna Vikbolandeti ja Hammarkindi praostkonna Kuddby pastoraati.
Å kihelkonnas on palju mälestisi, millest vanimad pärinevad kiviajast.
Å kirik

Å kirik on kirik Rootsis Östergötlandi läänis Vikbolandetil Å kihelkonnas Å külas, umbes 17 km Österköpingist idas. 
Kogudus kuulub Linköpingi piiskopkonda. 
Å kirik asub künkal keset avatud põllumaastikku.
Presokraatikud

Eelsokraatikud ehk presokraatikud ehk Sokratese-eelsed filosoofid on tinglik nimetus filosoofidele, kes tegutsesid ajalooliselt "enne Sokratest". Õigupoolest arvatakse presokraatikute hulka ka mõned Sokratese (osalt nooremad) kaasaegsed, keda Sokrates ei mõjutanud. 
Et mõiste tegelik sisu ei ole puhtkronoloogiline, siis on nimetuse (ja mõiste) kasutajatele ette heidetud, et nad peavad Sokratesele eelnevat filosoofia ajalugu eelnevaks etapiks filosoofia arengus Sokratese ja Platoni filosoofia poole: nimetus ise soosib varasema filosoofia lihtsustamist sellest vaatest lähtudes.
Kõrma

Kõrma on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. 2021. aasta andmetel elas seal 8 inimest.
Aastatel 1992–2017 (enne Eesti omavalitsuste haldusreformi) kuulus küla Rägavere valda.
Geograafia ja loodus.
Kõrma küla asub merepinnast 78 meetri kõrgusel ja hõlmab pindalalt 30,3 km2. Kõrma küla territooriumil asub looduskaitsealune Kõrma väike-konnakotka püsielupaik, mille pindala on 0,3 hektarit. See ala on kaitse all haruldase väike-konnakotka ("Clanga pomarina") pesitsuskoha tõttu. Lisaks asub Kõrma küla territooriumil looduskaitsealune Kõrma Lendorava püsielupaik, mille pindala on 340,4 hektarit. See ala on kaitse all haruldase lendorava ("Pteromys volans") pesitsuskoha tõttu.
Ajalugu.
Kõrma küla alasid hakati aktiivsemalt harima ja ümber kujundama 1880. aasta maareformi ajal. Mõisad, mis vajasid raha põllumajandusmasinate ostmiseks, hakkasid maid jagama kruntideks ja müüma taludeks. Lõuna-Eestis alustati müügiga varem, kuid peagi kasvas ostjate huvi Põhja-Eesti alade vastu, sealhulgas Kõrma, kuhu saabusid ostjad ka näiteks Riia kandist.
Endised mõisa renditalud nimetati 1919. aastal alanud maareformi käigus ümber riigi rendikruntideks ja anti siis kasutamiseks põlisrendi alusel.
1920. aastatel olid Kõrma suurkülas järgmised talud: Kukemäe, Voorse, Tõnu, Uustalu, Adoni (rahvasuus Aaduni), Ivaski, Mardijüri, Kureli, Uuetalu, Kergala, Mardikese ja Sepa.
Talude tegevuse lõpetas sundkollektiviseerimine.
Lavi

Lavi on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.
Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda. 
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Külas asuvad ohvrikivi, Lavi allikas ja Pühamänd.
Miila

Miila on küla Lääne-Viru maakonnas, Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Küla pindala on 15,4 km² ning 2021. aasta seisuga elab seal 36 inimest.
Külas asub hiiemägi, suurim kõrgus on 92,2 m.
Ajalugu ja kultuur.
Esimest korda on Miila küla mainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. Küla kuulus Põlula mõisa valdustesse. Enne seda oli Miila küla kohal erinevad külad, nimedega: Mäitse, Suurküla ja Hiiemäe.
Miilas tegutses talurahvakool 1835-1962. aastani. Sulgemise põhjuseks oli vähene õpilaste arv. Koolimaja austuseks avati Miila külamaja juures mälestuskivi 26. mail 2012.
1949. aasta märtsis moodustati käsukorras Miila Hiiemäe kolhoos, kuhu kuulus Miila ja Kõrma küla. 1960. aastal liideti kolhoos Rägavere sovhoosiga. 1989. aastal Eesti NSV taluseaduse järgi lagunesid kõik ühismajandid. Miilas oli Tornimäe talu üks Eesti esimesi registrisse kantud talupidamisi.
Lääne-Virumaa Omavalitsuste liit (VIROL) kuulutas 2015. aastal Miila küla Lääne-Virumaa aasta külaks.
Tänapäev.
2005. aastal asutasid külaelanikud külaseltsi Miila Hiiemägi MTÜ. Tegusate inimeste ja LEADER programmi toetusel valmis 2011. aastal Miila külamaja. Seltsimaja on mõeldud kohaliku kogukonna ühendamiseks, seal peetakse suuremaid tähtpäevi. Külal on ka enda Facebooki leht nimega Miila Küla, kus jagatakse uudiseid ja sündmusi.
Miilas Kolgata talus asub Pärapõrgu Puhkemaja. Puhkekompleksis on lisaks majutusvõimalusele ka suitsusaun ja miniloomaaed.
Suurimad kohalikud tööandjad on Pärapõrgu OÜ ja Osaühing Miila Viss.
Mõedaka

Mõedaka on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Männikvälja

Männikvälja (18. sajandi kaartidel "Mennik") on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Küla läbib Rakvere–Rannapungerja maantee.
Nurkse

Nurkse on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Rägavere valda.
Küla läbib Rakvere–Rannapungerja maantee.
Küla lõunaosas on Mõdriku-Roela maastikukaitseala, mille juures olid endised Nõva (18. sajandi kaartidel "Nowa"), Valgesoo, Kuivajõe ("Kuivajöggi") ja Uudeküla ("Uudekülla") küla, viimase juures on olnud ka väike järv.
Linnuse talu maadel on Nurkse linnamägi. 
Linnamäe kõrval edelas asub Varesemägi (Waresmäggi), millel paikneb vana kaardistustorn. Samas kohas paiknes Struve kaare punkt. Praeguse torniga oli see 1,6 m nihkes. 
1977. aastal liideti Nurkse külaga Kaasiksoo küla.
Nõmmise

Nõmmise on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Põlula

Põlula on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Põlulas oli mõis, kus tänapäeval tegutseb kool.
18. sajandi kaartide järgi on Põlula küla lähedal olnud väike järveke (vt Põlula kalakasvatuskeskus) ja kaks vesiveskit.
Uljaste (Vinni)

Uljaste (18. sajandi kaartidel "Uljast") on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Küla juures on Uljaste järv ja Uljaste oos.
Tänapäev.
Maakonna piir eraldab Lääne-Viru maakonna Uljaste küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas paiknevast Uljaste külast.
Küla läbib Tallinna–Narva raudtee, Lääne-Viru maakonnas paiknev Uljaste on Sonda raudteejaamast ja Kabala raudteejaamast võrdsel kaugusel.
Uljaste külast läheb tee läände ajaloolisse Haansalu külla ja teine väiksem külatee lõunasse Rihula (tänapäeval Sae küla) suunas.
Cedar Rapids

Cedar Rapids on linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis, Linni maakonna keskus. Asub Cedari jõe ääres.
Ulvi (Vinni)

Ulvi on küla Lääne-Viru maakonna, Vinni vallas.
Ajalugu.
1952. aastal kavandati Ulvi küla maadele Kunda jõe äärde 22 000 elanikuga uus kaevanduslinn nimega Koidulinn. Projekt oli osa Nõukogude-aegsest põlevkivibasseini arenduskavast, kuid linna rajamine jäi lõpuks ellu viimata.
Viited.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Rägavere valla halduskeskus.
Maggie Reilly

Maggie Reilly (sündinud 15. septembril 1956 Glasgow's) on šoti laulja, kes aastail 1980–1984 tegi koostööd inglise helilooja Mike Oldfieldiga. Sel perioodil esitas ta ka oma kuulsaimad lood: "Moonlight Shadow", "Five Miles Out", "Family Man" ja "To France".
Aastal 1992 avaldas ta oma debüütalbumi "Echoes", albumi hittlugudeks said "Everytime We Touch", "Tears In The Rain" ja "Wait". 
Reilly on koostööd teinud ka Mike Battiga, Jack Bruce'iga, Simon Nicoliga, ansambliga Smokie jt. 
3. märtsil 2007 esines Maggie Reilly Tallinnas.
Viru-Kabala

Viru-Kabala on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Küla läbivad Sämi–Sonda–Kiviõli tee ja Sõmeru–Kabala tee. Samuti läbib seda Tallinna–Narva raudtee ning sellel asub küla piires Kabala raudteejaam. Kabala jaamahoone valmis koos raudteega 1870. aastal ja on säilinud autentsena, kuid ei ole ka kasutuses ja laguneb.
Külas tegutses Viru-Kabala raamatukogu.
Külast voolab läbi Pada jõgi. Selle põhjaosas asuvad Kabala soo ja Voorse Kassamäe soo.
Davenport

Davenport on linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis, Scotti maakonna keskus. Asub Mississippi jõe ääres.
Linnas asub Saint Ambrose'i ülikool.
Davenport asutati 1839. aastal pärast seda, kui saukid olid pärast Musta Hauka juhtimisel aastal 1832 toimunud vastuhaku mahasurumist sunnitud Mississippi-äärsest maast loobuma.
Ulvi (Mustvee)

Ulvi on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas.
Ulvi küla läbib Rakvere–Luige maantee, külast hargnevad 
1923. aastal ehitatud Ulvi kooli hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Külas tegutseb Ulvi raamatukogu, mis on Mustvee raamatukogu väliteeninduspunkt.
Ulvilt on pärit sordiaretaja Elsa Kukk, Ulvi kooli direktorina töötas koduloolane Evi Vaher.
Adraku

Adraku (kohakääne Adrakusse) on küla Jõgevamaal Mustvee vallas.
Adraku asub Avinurmest 7 km lõunas.
Küla on esmamainitud 1599. aastal kujul "Adrakusz". Järgmised mainimised olid 1601. aastal kujul "Adrakon", 1624. aastal kujul "Adrakõndo" ja 1758. aastal kujul "Addrakatz". Küla asus Torma kihelkonnas ja kuulus Avinurme mõisale.
1977. aastal liideti Adrakuga kirdes olev Kütametsa ja idas olev Tõnussaare küla.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Ida-Virumaal Avinurme valda.
Külanimi on tulnud sõnast "ader". Nimi võib sisaldada liidet "-k" tähenduses 'adramaa suurune ala'. Karksis ja mujal ongi sõna "ader" tähendanud adramaad. Esimesed kirjapanekud viitavad võimalusele, et esialgu oli tegu liitnimega "adra + kõnd : kõnnu" 'tühermaa'.
Alekere

Alekere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas.
Kaevussaare

Kaevussaare on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas.
Kiissa

Kiissa on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas.
Kõrve (Mustvee)

Kõrve on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas.
Küla läbib Kalma–Avinurme tee.
Kõrve (Võru)

Kõrve on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Kõrve külas elas helilooja Kuldar Sink, kes kirjutas just seal suure osa oma heliloomingust. Kuldar Sink hukkus kodumaja tulekahjus 1995. aastal.
Kõrve külas asub motokrossirada.
Haava-Tsäpsi

Haava-Tsäpsi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
1991–2017 oli Vastseliina vallas ja kandis nime Haava.
Haava (Võru)

Haava on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Sõmerpalu valda.
Alakülä

Alakülä (aastani 1997 "Ala-Järvere") on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Kultuurimälestistest asuvad külas Soe kõrtsihoone ja kõrtsi ait.
Alapõdra

Alapõdra on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Haidaku

Haidaku (aastani 1997 "Aidaku") on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Küla lõunapiiri märgib Valga–Koidula raudteelõik.
Haamaste

Haamaste on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Hargi

Hargi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Heeska

Heeska on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Horma

Horma on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Hutita

Hutita (aastani 1997 "Utita") on küla Võru maakonnas Võru vallas ja endises Urvaste kihelkonnas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Külas asub ohvrikivi ja Helsekivi.
Hänike

Hänike on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Elanike arv oli 2011. aasta andmetel 47.
Hänike piirneb Matuoja, Karjasoo ning Vilbusoo ja Kerreti sooga. Küla läbib Pühajõgi.
Küla poolitab Valga-Petseri raudtee. Häniket läbib Vaabina–Sõmerpalu tee ja seal lõpeb Muuga–Hänike tee.
Suurtalude tegevusalad on põllundus, kalakasvandus ja puidutöötlemine.
Ajalugu.
Aastal 1638 mainiti Häniket tühja külana ("Hennige Metz Pustus").
Külas on olnud Kärgula mõis. Kõrgperioodiks kujunesid 1930. aastad, mil külas oli ligikaudu 30 talundit umbes 120 püsielanikuga.
On olnud Sõmerpalu sovhoosi Hänike osakond.
Tuntud inimesi.
Salumäe talust on pärit kirjanik, Vabadusristi kavaler Endel Loide, Paadi talust mootorisportlased Väino Leok, Aivar Leok, Avo Leok, Arvo Leok, Aigar Leok, Martin Leok ja Tanel Leok. Põdra talus on kasvanud raskejõustiklane ja teeneline õpetaja Aksel Kersna. Lustivere talus Tartu Ülikooli majandusprofessor Vambola Raudsepp ning kohalik koduloo- ja genealoogiahuviline Gustav Raudsepp.
Kahro

Kahro on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Keema

Keema on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Küla põhjapiiriks on suures osas Valga–Koidula raudteelõik.
Kurenurme

Kurenurme on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Külas oli kuni 2001. aastani raudteepeatus.
Kurenurme Algkool töötas aastatel 1931–2001. Külast on pärit laulja Väino Puura.
Kärgula

Kärgula on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Asula kohta on teateid 16. sajandi keskpaigast. Muud nimed: Piilpalu, Pillepal, Phillephal, Stryk, Kerjel, Kergul. 1920. aastatel moodustati Kärgula mõisa maadest Kärgula asundus. Kärgula vald eksisteeris 1939. aastani, mil see jaotati Sõmerpalu ja Kooraste valla vahel. 1977. aastal nimetati asundus Kärgula külaks.
Kärgula küla läbivad Pühajõgi, mis on Võhandu jõe ülemjooks, ja Kärgula oja. Kärgulas asus mõis, osa hoonetest on veel säilinud ja nendes elatakse.
Ajalugu.
Kärgula mõis (saksa Kerjel, varemini Pillepal), 9,6 km kirikust kirdes, Pühajõe kaldal, oli 1544. aastal Tartu piiskopkonna foogti (Stiftsvogt) Georg Kurseli päralt, kes oli ühtlasi ka Sõmerpalu omanik. Kurseli järeltulijad pidasid mõisat kuni 17. sajandi keskpaigani, mil see sai kaasavarana v. Tausaszide omanduseks. Kärgula mõis jäi reduktsioonist puutumata. 1725. aastal müüs Heinrich Johann von Tausasz Kärgula mõisa Caspar von Wilckenile. Läks von Wilckenitelt 1791. aasta ostu teel Freymannidele, kellele järgnes veel paar omanikku enne 1865. aastat, mil mõisa ostsid Sieversid. 
Kärgula mõisa piirkonda kuulus ka Hänike küla, täpsemalt Hänike karjamõis, ning Kerreti soos paiknesid mõisa heinamaad.
Lakovitsa

Lakovitsa on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Leiso

Leiso on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Liiva (Võru)

Liiva on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Küla põhjapiirile jääb Lõõdla järv, lõunapiirile Valga–Koidula raudteelõik.
Lilli-Anne

Lilli-Anne on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Külas asub Heimtali Peetri kirik.
Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.
Linnamäe (Võru)

Linnamäe on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Alevikus asub Linnamäe mõisa süda ja kalmistu.
Majala (Võru)

Majala on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Mustassaare

Mustassaare on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Küla territooriumit läbib Valga–Koidula raudteelõik, sinna jääb ka Sõmerpalu raudteejaam.
Mustja

Mustja on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Mäekülä

Mäekülä (aastani 1997 "Mäe-Järvere") on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Osula

Osula on küla Võru maakonnas Võru vallas. 
Osulasse saab sõida Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteelt keerates Raiste–Osula–Varese teele. Osula on umbes 13 kilomeetri kaugusel Võru linnast, 71 kilomeetri kaugusel Tartust ja 247 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Osula bussijaamast saab ühistranspordiga nii Võrru, Kanepisse kui ka Antslasse. 
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Külas asub ohvrikoht, Pühaliistu tamm ja Juudapedastik. Osaliselt jääb küla territooriumile Osula kalmistu. Osulast läbi voolab Pühajõgi ning selle kõrval asub Osula paisjärv. 
Külas tegutseb Osula Põhikool ja kooli vastas pargis paikneb Osula Vabadussõja mälestusmärk. Koolimajas asub ka Osula raamatukogu. 
Külas on üks Coopi pood.
Osula sihtnumber on 66602.
Pritsi

Pritsi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Küla lõunapiiri märgib Valga–Koidula raudteelõik.
Pulli (Võru)

Pulli on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Punakülä

Punakülä on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Rauskapalu

Rauskapalu on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Rummi

Rummi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Sulbi (Võru)

Sulbi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Udsali (Võru)

Udsali on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Varese (Võru)

Varese on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee. Küla põhjaosas voolab Võhandu jõgi.
Külas tegutseb ettevõttele Graanul Invest kuuluv pelletitehas OÜ Osula Graanul ning ettevõtte Toftan saeveski.
Varesel asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu.
Sõmerpalu küla

Sõmerpalu (võru keeles Sõmmõrpalo) on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Sõmerpalu valda.
Külas asub Sõmerpalu veehoidla.
Sõmerpalu

Sõmerpalu (võru keeles Sõmmõrpalo või Sõmmõrpalo mõisa) on alevik Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Sõmerpalu valla halduskeskus.
Aleviku territooriumil asus Sõmerpalu vasallilinnus. Tänapäevaks on linnus täielikult hävinud, alles on vaid väike küngas Sõmerpalu mõisa pargis.
Sõmerpalus asus Sõmerpalu mõisa keskus. 
Aleviku lähistel Mustassaares asub Sõmerpalu raudteejaam. Raudteejaam asub laiarööpmelise Valga–Petseri raudtee ääres. Reisirongid sõitsid läbi Sõmerpalu liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani.
Pontevedra provints

Pontevedra provints on provints Hispaanias Galicia autonoomse piirkonna edelaosas.
Kliima.
Pontevedra provintsi aasta keskmine temperatuur on +15,0 °C, jaanuaris +9,9 °C, augustis +20,5 °C.
Aastas sajab keskmiselt 1720 mm, sealhulgas jaanuaris 232 mm ja augustis 34 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2286 tundi, sealhulgas jaanuaris 110 ja augustis 284 tundi.
Salamanca provints

Salamanca provints on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna edelaosas.
Kliima.
Salamanca provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,6 °C, jaanuaris +3,7 °C, augustis +20,3 °C.
Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 36 mm ja augustis 10 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2607 tundi, sealhulgas jaanuaris 113 ja augustis 340 tundi.
Albacete provints

Albacete provints on provints Hispaanias Castilla La Mancha autonoomse piirkonna kaguosas. Provintsi halduskeskus on Albacete linn.
Elanike arv oli 2024. aasta seisuga 388 599. Pindala on 14 924 km².
Provints loodi 1833. aastal.
Kliima.
Albacete provintsi aasta keskmine temperatuur on +13,5 °C, jaanuaris +5,0 °C, augustis +23,7 °C.
Aastas sajab keskmiselt 366 mm, sealhulgas jaanuaris 24 mm ja augustis 13 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2708 tundi, sealhulgas jaanuaris 142 ja augustis 320 tundi.
Haldusjaotus.
Albacete provints jaguneb seitsmeks maakonnaks ("comarca") ja 87 vallaks.
Vallad.
Provintsi kuuluvad 87 valda on järgmised:
"Loendis on vallad järjestatud nende artikleid arvestamata."
Udsali (Rõuge)

Udsali on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kaluka

Kaluka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Karaski (Rõuge)

Karaski on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Küla läbib Pärlijõgi.
Karaski (Kanepi)

Karaski on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.
Karaski külgneb läänes Krootuse, põhjas Ihamaru, idas Varbuse külaga, lõunas Kanepi valla Hurmi ja Heisri külaga. Küla läänepiir kulgeb mööda Hilba jõge.
Ajalugu.
Karaski on kujunenud ilmselt Ihamaru küla tütarasulana. 17. sajandi alguses on mainitud kahte Karaski talu Ihamaru külas. 1734. aastal eraldus Karaski mõis Krootuse mõisast.
Karaski külakooli kohta on esimesed teated 1767. aastast, kuid vana koolimaja asus Ihamaru külas. Karaski külakoolis on õppinud kirjanikud Richard Roht (1899–1900) ja Rudolf Sirge (1915–1917). 1930. aastal valmis uus koolimaja Karaski karjamõisa maadel. Karaski kool tegutses 1989. aastani. Endise kooli renoveeritud hoonetes tegutses aastatel 1997–2015 rehabilitatsioonikeskus ja külalistemaja Karaski Keskus. 2016. aastal maja renoveeriti ja seejärel avati seal Karaski pansionaat.
1970. aastatel liideti külaga Peräkülä.
Tuntud isikuid.
Karaski külas on sündinud Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Heinrich Mark, ajaloolane August Traat ja põllumajandusteadlane Helmut Raig. Kirjanik Rudolf Sirge elas Karaskil noorpõlves.
Sulbi (Setomaa)

Sulbi on küla Võrumaal Setomaa vallas. 
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1 elanik. 2000. aastal oli samuti 1 elanik.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Loti departemang

Loti departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonna põhjaosas. Ta on nime saanud Loti jõe järgi. Loti ümbritsevad Corrèze'i, Cantali, Aveyroni, Tarn-et-Garonne'i, Lot-et-Garonne'i ja Dordogne'i departemang.
Ajalugu.
Lot on üks Prantsuse revolutsiooni ajal 4. märtsil 1790 moodustatud 83 algsest departemangust. See moodustati osast Languedoci provintsist. 1808. aastal eraldati Lotist mõned algsed kagupoolsed kantonid, millest moodustati Tarn-et-Garonne'i departemang. Algselt ulatus Lot palju kaugemale lõunasse, hõlmates ka Montaubani linna. 2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.
Haldusjaotus.
"Täpsemalt artiklist Loti departemangu haldusüksuste loend"
Loti departemangus on kolm ringkonda, 17 kantonit ja 313 valda.
Hegemoonia

Hegemoonia (kreeka keeles ""hēgemonia" ehk ""ülevõim") on mõiste, mis tähistab ühe riigi, rahvusrühma või poliitilise üksuse domineerivat ja juhtivat positsiooni teiste samalaadsete subjektide suhtes. Hegemoonia võib olla nii lokaalne kui globaalne. Tänapäevane definitsioon (millele pani aluse Itaalia marksist Antonio Gramsci) on, et hegemoonia on osapooltevaheline suhe, mis ei tööta pelgalt jõu ja domineerimise abil, pigem poliitilise ja ideoloogilise juhtimise kaudu saavutatud nõusoleku abil. Mõiste tuleneb sõnast "hegeisthai" ("juhtima"). Terminit kasutati juba antiikajal, kirjeldamaks ühe rahva või riigi domineerimist teise üle. Hegemoonia põhineb sageli majanduslikul, poliitilisel või kultuurilisel ülekaalul ning võib hõlmata nii otseset kontrolli kui ka kaudset mõju teiste subjektide üle.
Hegemoonia 20. sajandi poliitikafilosoofias.
Mõiste võttis kasutusele Itaalia marksist Antonio Gramsci, kes rõhutas kultuurilise juhtimise ja ideoloogilise domineerimise rolli. Gramsci hegemooniateooria keskendub ideele, et ühiskondlik juhtimine ei sõltu ainult otsesest poliitilisest võimust, vaid hõlmab ka laiemat kultuurilist, ideoloogilist ja intellektuaalset mõõdet. Gramsci järgi on hegemoonia seisund, kus inimesed alluvad võimule vabatahtlikult, kuna nad on veendunud, et valitsev rühm esindab kogu ühiskonna huve. 
Hegemoonia toimib nii, et kujundatakse ühine maailmavaade, mille inimesed omaks võtavad. See protsess ei ole pelgalt jõu kaudu survestamine, vaid hõlmab ka nõusoleku saavutamist läbi mitmete kultuuriliste, diskursiivsete ja institutsionaalsete vahendite. Kui enamus ühiskonnast aktsepteerib ja sisendab endale regulaarselt teatud ideid ja väärtusi kui üldkehtivaid, saavutatakse hegemoonia.
Oluline on mõista, et hegemooniateooria näeb ette, et ühiskonnas valitseb dünaamiline tasakaal, kus võimu hoidmine ei põhine ainult sunnil, vaid ka inimeste endi veendumustel. Kui inimesed tunnetavad, et kehtiv kord peegeldab nende huve ja kui ühine maailmavaade kordub pidevalt, kujuneb välja ühiskondlik konsensus. Seega ei piirdu hegemoonia vaid poliitilise võimuga, vaid nõuab ka inimeste teadvuse muutmist ja ideede juurdumist ühiskonnas.
Hegemoonia ja rahvusvahelised suhted.
Hegemoonia võib olla nii pehme kui ka kõva. Pehme hegemoonia hõlmab riigi või rühma võimu rakendamist peamiselt läbi kultuurilise mõju, diplomaatia ja rahvusvaheliste institutsioonide. Kõva hegemoonia tugineb sõjalisele ülekaalule ja otsesele poliitilisele kontrollile. 
Näiteks Ameerika Ühendriike on sageli peetud rahvusvaheliseks hegemooniaks, eriti pärast Teist maailmasõda. USA majanduslik, poliitiline ja sõjaline mõju ulatub tänaseni üle maailma ja toetab USA unipolaarset positsiooni globaalsel areenil. USA hegemoonia väljendub eri viisidel:
Hegemooniateooria rahvusvahelistes suhetes põhineb sageli ideel, et maailm on hierarhiline, kus mõned riigid või rühmad on teistest domineerivamad ja suudavad kehtestada oma huve ja väärtusi rahvusvahelisel tasandil.
Lisaks Ameerika Ühendriikidele on rahvusvaheliste suhete ajaloos esinenud palju erinevaid hegemooniaid. Mõned näited on:
Bourem

Bourem on linn Malis Gao piirkonnas. Bouremi "cercle"'i ja Bouremi valla halduskeskus.
Bouremi cercle

Bouremi "cercle" on "cercle" Malis Gao piirkonnas. Halduskeskus on Bouremi linn. 
"Cercle"'is elab 115 958 inimest (2009).
Zamora provints

Zamora provints on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna lääneosas.
Zamora provints piirneb Portugaliga, samuti Leóni, Ourense, Salamanca ja Valladolidi provintsiga.
Kliima.
Zamora provintsi aasta keskmine temperatuur on +12,5 °C, jaanuaris +4,3 °C, augustis +21,3 °C.
Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 40 mm ja augustis 10 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2625 tundi, sealhulgas jaanuaris 102 ja augustis 341 tundi.
Kadapiku (Tapa)

Kadapiku on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.
Savalduma

Savalduma on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 
Külas asuvad Savalduma karstiala ja Savalduma järv ning Savalduma soo.
Djenné

Djenné on ajalooliselt ja majanduslikult tähtis väikelinn Mali keskosas Mopti piirkonnas. On kuulus ajalooliste ehitiste poolest. Djenné vanalinn on alates 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimistus. Vanalinnas asuv Djenné suurmošee on maailma suurim saviehitis.
Ajalugu.
Linna asutasid umbes 300 aastat eKr bozod. Tollal asus linn küll 1,5 kilomeetrit põhja pool ja seda kutsuti Djenné-Jenoks. Linn nihkus oma praegusesse asukohta kas 1043 või 13. sajandil, kui seal võeti vastu islam. Temast kujunes tähtis kaubanduskeskus ja baas Sahara kõrbe läbivatele karavanidele. Ta oli Timbuktu rivaal.
Mali impeeriumi ajal oli Djenné iseseisev linnriik. Legendi kohaselt püüdis Mali impeerium linna vallutada 99 korda, enne kui loobus ja leppis linna sõltumatusega. Djennéd kaitses võimas linnamüür.
Linn oli iseseisev kuni aastani 1473, mil ta vallutati Songai impeeriumi valitseja Sonni Ali poolt. Djenné pommitamine olevat kestnud 7 kuud ja 7 päeva ning see lõppes linna kuninga surma ja linna alistumisega. Aastal 1591, pärast Songai impeeriumi hävitamist Maroko poolt, läks Djenné viimase alluvusse. 17. sajandil kujunes linnast tähtis kaubanduse ja hariduse keskus.
1670–1818 oli linn Ségou valduses.
1818–1861 oli Djenne Massina impeeriumi osa. Teda valitses fulbe rahvusest Amadou Lobbo.
1861–1893 oli linn Toucouleuri impeeriumi osa. Seal valitses Umar Tall.
Aastal 1893 vallutasid linna prantslased ja edaspidi kuni Mali iseseisvumiseni oli see Prantsuse koloniaalimpeeriumi osa.
Majandus.
Tänapäeval on linn tähtis kala, kohvi ja muude põllumajandustoodetega kauplemise keskus. Tuntud on ka sealne suur esmaspäevane turg.
Linnas on ka palju vaatamisväärsusi.
Elanikud.
Linna elanikud räägivad valdavalt songai keelt, vähem on seal bozo ja fulbe keelt kõnelevaid inimesi.
Multatuli

Multatuli (õieti Eduard Douwes Dekker; 2. märts 1820 – 19. veebruar 1887) oli hollandi kirjanik. Tuntuks sai ta tänu satiirilisele romaanile "Max Havelaar", milles mõistis hukka Indoneesia põliselanike kohtlemise hollandlaste poolt.
Aastatel 1838–1857 töötas ta ametnikuna Indoneesias. Ta astus välja Indoneesia päriselanike rõhumise vastu, sattus konflikti Hollandi võimudega ning kolis 1866. aastal Saksamaale.
1860. aastal ilmus tema kuulsaim romaan "Max Havelaar".
Ta kirjutas ka seitsmeköitelise proosakogumiku "Ideed" ja romaani "Woutertje Pieterse lugu".
Fana

Fana on linn Malis Koulikoro piirkonnas Dioïla "cercle"'is, Gégnéka valla halduskeskus. Linn on Koutiala järel riigi tähtsuselt teine puuvilla töötlemise keskus.
Kansase jõgi

Kansas on jõgi Põhja-Ameerikas Suurel tasandikul. Saab alguse Republicani jõe ja Smoky Hilli jõe liitumisel. Voolab valdavalt itta. Suubub paremalt Missourisse. Pikkus 274 km.
Jõgi on nime saanud kansa indiaanihõimu järgi. Kansade omanimetus on "kaáⁿze".
Jõe ääres asuvad Kansas City ja Topeka.
Kõrg-Tauern

Kõrg-Tauern (saksa "Hohe Tauern") on mäestik, mis asub Euroopas Austrias ja kuulub Alpidesse. 
Mäestik ulatub ida-lääne suunas ning selle kõrgeim tipp on Großvenediger (3657 m), mis kuulub Venedigeri mäerühma.
Mäestiku põhiosa on kaitse all 1981. aastal asutatud Kõrg-Tauerni rahvuspargis, mis on üks suurimaid ja vanimaid rahvusparke Austrias.
Gao

Gao on linn Malis Nigeri jõe vasakul kaldal. On samanimelise Gao piirkonna ja "cercle"'i keskus.
Linn on asutatud 7. sajandil, Tollal kandis ta nime "Kawkaw". Esimene teadaolev valitseja oli Kanda Songai impeeriumi Za dünastia rajaja. Linnast kujunes karavanide jaam. Kauplemine kasvas kui Za Kossoi astus aastal 1009 islami usku.
Mali impeerium vallutas linna 1325. aastal, kuid suutis seda hoida enda käes vaid lühikest aega ning Ali Golon vallutas Gao tagasi Songaile. 15. sajandi lõpus kujunes linnast Songai impeeriumi keskus. Seal elas umbes 70 000 inimest ning kalapüügilaevastik koosnes 1000 laevast.
1591. aastal sai Gao rängalt kannatada sõjas Marokoga. Elanike arv jäi väikseks kuni Prantsuse koloniaalvõimud 20. sajandi algul rajasid sinna sõjaväebaasi ning laiendasid sadamat.
Tuntuimateks vaatamisväärsusteks on 1495. aastal valminud mošee ja Askia hauapüramiid.
Linnas asub rahvusvaheline lennujaam ning jõesadam.
Gao linna lähedal on sündinud Mali peaminister aastatel 2004–2007 Ousmane Issoufi Maïga.
Hüve

Hüve (inglise "good") on üldises keelekasutuses tavaliselt täpsemalt määratlemata tähistus kõigele sellele, mille kasuks heakskiitvalt argumenteeritakse või mis on üldiselt tunnustatult püüdlemist väärt. Ettekujutus hüvest eetilises tähenduses on see, millest lähtuvad head teod või otsused. Hüveks võib olla õnn, heaolu, nauding, sõprus.
Hüve on mänginud filosoofias ja eetikas aluspõhimõttena olulist rolli, kuid paljud tänapäevased filosoofid on vaidlustanud hüve mõiste relevantsuse lausete jaoks, mis midagi moraalselt heana märgistavad. Platon (428-348 eKr) õpetas, et hüve on kõrgeim vorm, on väljendamatu, jumalasarnane, sõltumatu ning tunnetatav üksnes pärast pikaajalisi filosoofiaõpinguid. George Edward Moore väitis teoses "Eetika printsiibid", et hüve ei ole defineeritav. Mitte ükski definitsioon ei suuda tema arvates vältida naturalistlikku viga.
Ajalugu.
Platon
Platoni dialoogid Sokratesega käsitlevad hüve mõistmist. Platoni arvates ei lange üksikisiku hüved kokku tema antud hetke egoistliku huviga, ja et avalik hüve, näiteks õiglus, on vaid nõrkade voorus. Sel juhul poleks hüve mõistel mingit mõtet ning inimestevahelisel heal, lugupidamisest ja armastusest kantud suhtlemisel puuduks alus. Ja kas me mitte ei koge armastuse spontaanses väes, "eros"'es, mis meid kauni poole tõmbab, täiesti isetut soovi armastatud olendile head teha? Järelikult ei eksisteeri hüve mitte ainult mõistena selle kohta, mis on ühine õiglusele, vaprusele, armastusele ja nii edasi, vaid tal on ka reaalne eksistents teispool muutuvat maailma ning ta mõjutab meie elu.
Platonilt pärineb õpetus ideedest. Platoni arvates on hüve üks neist ideedest, üks olev, mis on kogetav vaid intuitsiooni varal ning mida mõisteline definitsioon, mille kohaselt ta on see, mis on kõikidele voorustele ühine, vaevalt aitab tabada, sest kõik voorused ongi ju defineeritavad ainult selle kaudu, et nad saavad osa hüvest.
Platoni arvates on hüveks ilu ja tõde ning hing on see, mis asub inimese sees ja loob sideme juhusliku kehalis-meelelise elu ja vaimse ideede maailma vahel.
Platoni teosest Riik pärinev katkend:
Ülaltoodud tsitaadis eristab Sokrates kolme liiki hüvesid: 
Seesmised hüved on head oma loomuse tõttu. Nad ei tulene teistest hüvedest, samas kui instrumentaalsed hüved on soovimisväärsed sellepärast, et nad on tõhusad vahendid meie seesmiste hüvede saavutamiseks. 
Raha on Sokratese näide instrumentaalse väärtuse kohta. Üldiselt ei hinnata raha tema enese pärast, vaid nende asjade pärast, mida raha eest saab osta. Kui küsime "milleks meile raha?", on vastuseks säärased hüved nagu toit ja rõivad, peavari ja autod.
Gao piirkond

Gao piirkond on piirkond Ida-Malis. Piirneb lõunas ja idas Nigeriga, põhjas Kidali piirkonnaga ja läänes Tombouctou piirkonnaga. Aprillist 2012 kuulub Gao piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki.
Põhilised rahvusgrupid on songaid, bozod, tuareegid, bambarad ja kuntad. 
Piirkonnas asub kolm linna: Gao, Bourem ja Bamba. 
Halduslikult jaguneb neljaks "cercle"'iks: Ansongo "cercle", Bouremi "cercle", Gao "cercle", Menaka "cercle".
Kidali piirkond

Kidali piirkond on piirkond Malis. Aprillist 2012 kuulub Kidali piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki.
Valitsemine.
Piirkonna kuberner on alates jaanuarist 2005 Alhamdou Ag Ilyène.
Jaguneb neljaks "cercle"'iks: Abéibara, Kidali, Tin-Essako ja Tessaliti "cercle".
Geograafia.
Piirkond piirneb läänes Tombouctou piirkonnaga, lõunas Gao piirkonnaga, idas Nigeriga ja põhjas Alžeeriaga.
Valitseb kuum ja kuiv kõrbeline kliima. Temperatuur tõuseb keskpäeval 45° C-ni.
85 000 elanikust enamik on tuareegid ja songaid.
Piirkonna peamised linnad on Kidal, Tessalit, ja Aguel'hoc.
Transport ja majandus.
Kuna sealsed ilmaolud on keerukad, on piirkonnas vaid üksikud talud. Toodang turustatakse turgudel. Piirkond on muudest asustatud aladest eraldatud, seal puuduvad kõvakattega teed ja jõed. Elanikest paljud on püsiva elukohata karjakasvatajad.
Kultuur.
Igal aastal toimub Essoukis kõrbe muusika festival.
Elanikest valdava osa moodustavad tuareegid kasutavad tifinagi kirja.
Joséphine Baker

Joséphine Baker (3. juuni 1906 Saint Louis – 12. aprill 1975 Pariis) oli USA-s sündinud Prantsuse tantsija, näitleja ja laulja. Ta sai tuntuks peamiselt varieteetantsija ja lauljana. Tema hüüdnimed olid Must Veenus (Black Venus), Must Pärl ja Kreooli Jumalanna (Creole Goddess).
Aastast 1937 oli ta Prantsuse kodanik.
Elulugu.
Ta pere elas ühes toas Saint Louises, kuid tüdruk lahkus kodust 13-aastaselt. 
Bessie Smith andis talle esimese töökoha ja tüdrukust sai laulja isiklik teenijatüdruk. Nelja aasta pärast oli temast saanud koolitüdruk ja kui ta läks Pariisi, sai temast esimene mustanahaline esineja kabarees Folies Bergère. Seal sai temast nii laulja kui ka tantsija. Ta esines laval, kandes ainult banaanidest vööd, ja tantsis peegli tagaseina ees, mis oli uudne number isegi Folies Bergères.
Teises maailmasõjas toetas ta Prantsuse vastupanuliikumist. Ta pälvis pärast sõda autasud Médaille de la Résistance ja Croix de guerre ning Auleegioni ordeni rüütlikraadi.
2021. aasta novembris maeti ta esimese mustanahalise naisena ümber Pariisi Panteoni.
Mbandaka

Mbandaka on linn Kongo DV-s, Ekvaatori provintsi halduskeskus. Asub Ruki jõe suudmes Kongo jõe ääres.
Linna kohale asutas saksa maadeuurija Henry Morton Stanley 1883. aastal "Equateurville"ina. Belglased nimetasid selle 1886 "Coquilhatville"iks ning Kongo DV iseseisvudes sai 1966 praeguse nime.
Elanikud elatuvad peamiselt kalapüügist. 
Linna lähedal asub 1900 asutatud Eala botaanikaaed, mis on üks Kesk-Aafrika rikkalikuma liigivalikuga botaanikaaed.
Gadoliniit

Gadoliniit on musta värvi klaasja läikega silikaatne mineraal.
Mineraali kristallstruktuuris toimuvad asendumised peamiselt tseeriumi, lantaani, neodüümi, ja ütriumi vahel. Lisaks sisaldab gadoliniit berülliumi, rauda, räni ja hapnikku. Keemiline valem on (Ce,La,Nd,Y)2FeBe2Si2O10.
Kõvadus Mohsi astmikul on 6,5 kuni 7.
Gadoliniit on nimetatud soome mineraloogi Johan Gadolini järgi, kes seda uurides avastas ütriumi.
Gadoliniit on haruldane mineraal. Esineb süeniitsetes pegmatiitides.
Timbuktu piirkond

Timbuktu piirkond on Mali suurim piirkond. Aprillist 2012 veebruarini 2013 kuulus Timbuktu piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki.
Piirkond on kuulus oma müütilise pealinna Timbuktu poolest. Linna müütiline kuulsus sai alguse 1390. aastal, kui selle valitseja käis palverännakul Mekas. Tagasiteel tehti vahepeatus Egiptuses, kust osteti kulla eest nii suures koguses kaupu, et Egiptuse raha devalveerus. See sünnitas legendi rikkast linnast Aafrikas, kus teed ja hooned on üle kullatud. See polnud loomulikult tõsi. Tegelikult asus linn karavaniteede sõlmpunktis ning seda läbisid pidevalt karavanid soola ja kullaga. Sealt siis ka selline rikkus.
Piirkonnas elati suhteliselt jõukalt kuni Prantsuse kolonisatsioonini. Prantslased avasid lühemad karavaniteed, mis ei läbinud Timbuktut ning linnale jäi kaubanduses marginaalne positsioon.
Haldusjaotus.
Piirkonnas asub viis "cercle"'it:
Apalatšid

Apalatšid on mäestik Põhja-Ameerikas. 
Apalatšid kulgevad piki Põhja-Ameerika idarannikut Saint Lawrence'i lahest Alabamani. Kõrgeim tipp on Mount Mitchell (2037 m) Põhja-Carolinas.
Sikasso piirkond

Sikasso piirkond on kõige lõunapoolsem piirkond Malis.
Peamine rahvusgrupp piirkonnas on senufod, kes on tuntud oma loomi jäljendavate maskide poolest; samagod, kes on peamiselt põlluharijad ja bambarad, kes on suurim rahvusgrupp Malis.
Rahvaarv oli 1 839 747 (1998) ja 2 625 919 (2009).
Sikasso edelapiirkonda kutsutakse Wassoulouks. See ala on tuntud omapärase muusika ning tugevate küttimistraditsioonide poolest.
Teised piirkonna suurimad linnad peale Sikasso on Bougouni ja Koutiala. Koutiala on Mali puuvillatööstuse keskus. Puuvill on üks peamisi riigi ekspordiartikleid.
Kayesi piirkond

Kayesi piirkond on piirkond Malis.
Geograafia.
Kayesi piirkond piirneb põhjas Mauritaaniaga, läänes Senegaliga, lõunas Guineaga ja idas Koulikoro piirkonnaga.
Piirkonnas elab umbes 2 miljonit inimest. Peamised rahvusgrupid on soninked, hasongad, malinked ja fulbed.
Läbi piirkonna voolab mitu jõge: Baoulé jõgi, Bafingi jõgi ja Bakoye jõgi. Bafingi ja Bakoy jõgi ühinevad Bafoulabé linna juures Senegali jõeks. Piirkonnas asub ka järvi. Suuremad on Magui järv ja Doro järv.
Guinea piiri ääres on kliima niiske, kuid muutub põhja poole minnes tunduvalt kuivemaks.
Piirkonna suurimad linnad on Kayes, Nioro du Sahel, Diéma, Yélimané, Sadiola, Bafoulabé, Kénébia ja Kita.
Piirkonnas paikneb kaks rahvusparki: Bafingi rahvuspark ja Boucle du Baoulé rahvuspark.
Valitsemine.
Piirkond jaguneb seitsmeks cercle'iks:
Ajalugu.
Piirkond oli 19. sajandi esimesel poolel Haso (Khasso) riigi osa. 19. sajandi lõpus vallutasid piirkonna prantslased ning 1892 sai Kayesist lühikeseks ajaks Prantsuse Sudaani pealinn.
1904. aastal valmis esimene lõik Kayesit läbivast Dakari–Nigeri raudteest, mis oli soodne piirkonna arengule.
Aluvere

Aluvere on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.
Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Aluvere kihistik.
Lasteaed

Lasteaed on koolieelne lasteasutus, kus eelkooliealised lapsed omandavad alushariduse.
Lasteaed on ka lastesõime ja erilasteaia kõrval üks koolieelse lasteasutuse liike. 
Eestis olid Nõukogude ajal lasteaiad avatud ööpäev läbi ja lapsi võis sinna jätta nädalaks.
Probleemid Eestis.
Eesti Vabariigis on kohalikel omavalitsustel kohustus tagada lastele munitsipaallasteaias koht, kuid suuremate asulate piirkonnis on sellega raskusi: 2023. aastal oli puudu üle 2500 lasteaiakoha, enim Tallinna, Tartu ja Pärnu ümbruses. 2024. aasta novembris oli näiteks Tallinna lähistel Rae vallas lasteaiakohata 373 last, Viimsis 219, Sauel 150 ning mitmel pool veel kümneid munitsipaallasteaia kohata lapsi. Probleemi leevendusena on ette nähtud võimalus laps panna näiteks erahoidu ning omavalitsus tasub hinnavahe ja kulutused, mis tuli vahel kohtu kaudu välja nõuda – 10 aasta jooksul 300 kohtulahendit. Saue valla suhtes on olnud 14, Viimsi 15, Kiili valla kohta ligemale 30 vaidlust. Rae vallalt saadi kohtu kaudu hüvitist 50 juhul.
Andja

Andja on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.
Küla läbib Rakvere–Kunda raudteelõik.
Aresi

Aresi on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.
Külas asub Aresi hiiekivi.
Kaarli (Rakvere)

Kaarli on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.
Kaarli

Kaarli on mitme koha või muu asja nimi:
Katela

Katela on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. 
Küla järgi on nimetatud Pakerordi lademe Kallavere kihistu Katela kihistik.
Katku

Katku on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.
Kohala

Kohala on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.
Küla territooriumil oli endisaegse Kohala mõisa süda.
Kohala-Eesküla

Kohala-Eesküla on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.
Koovälja

Koovälja on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.
1977. aastal liideti Koovälja külaga Lõuta.