tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kriidikaljud Rügenil

„Kriidikaljud Rügenil“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Wurster Nordseeküste

Wurster Nordseeküste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Vald on nimetatud ajaloolise Land Wursteni piirkonna ja Põhjamere ranniku järgi. Vald moodustati 1. jaanuaril 2015 seniste valdade Nordholzi, Cappeli, Dorumi, Midlumi, Misselwardeni, Mulsumi, Padingbütteli ja Wremeni ühendamise teel. 
Valla pindala on 182,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 16 965 inimest.
Börde Lamstedti ühisvald

Börde Lamstedt on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. See paikneb umbes 35 km Bremerhavenist idas ja 15 km Bremervördest põhjas. Keskus on Lamstedtis.
Samtgemeinde Börde Lamstedt koosneb järgmistest valdadest:
Hemmoori ühisvald

Hemmoor on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Selle keskus on Hemmoor.
Samtgemeinde Hemmoor koosneb järgmistest valdadest:
Land Hadelni ühisvald

Land Hadeln on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Selle keskus on Otterndorf. See moodustati 1. jaanuaril 2011, kui ühendati endised Samtgemeinde Hadeln ja Samtgemeinde Sietland. 1. novembril 2016 ühendati Land Hadelniga Samtgemeinde Am Dobrock.
Samtgemeinde Land Hadeln koosneb järgmistest valdadest:
Jan Kempdorp

Jan Kempdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Phokwane vallas.
Asula on rajatud 1899. aastal.
Praeguse nime ja linnaõigused sai Jan Kempdorp 1953. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jan Kempdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,38%, värvilisi 12,90%, valgeid 6,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35% ja teisi 0,56%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 63,73% inimesi, afrikaani keelt 19,84%, koosa keelt 9,70%, sotho keelt 1,88% ja inglise keelt 1,73%.
Unistaja

"Unistaja", tuntud ka kui "Oybini kloostri varemed" (saksa keeles "Klosterruine Oybin"), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Armstorf

Armstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 39,75 km². 31. detsembril 2015 elas seal 646 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt.
Ajalugu.
Armstorf kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Armstorfist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Põlev Neubrandenburg

„Põlev Neubrandenburg“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Hollnseth

Hollnseth on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 20,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 898 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt.
Ajalugu.
Hollnseth kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Hollnsethist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Neubrandenburg (maal)

„Neubrandenburg“, tuntud ka kui „Neubrandenburg hommikuudus“ (saksa keeles „Neubrandenburg im Morgennebel“), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Orania

Orania on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas. Linn asub Oranje jõe vasakul kaldal, Free State'i provintsi piiri ääres.
Orania on asutatud 1963. aastal tammiehitustööliste asulana.
Alates 1991. aastast on Orania aktivistide loodud valgetele afrikandritele mõeldud linn, mille eesmärgiks on afrikaani keele ja kultuuri säilitamine ning elanikele kuritegevusest vaba elukeskkonna pakkumine.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Orania elanikest valgeid 97,20%, värvilisi 1,91% ja mustanahalisi aafriklasi 0,90%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,41% ja inglise keelt 1,59% inimesi.
Jäämeri (maal)

„Jäämeri“ (saksa keeles „Das Eismeer“) on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Segaduse tõttu autori teise polaarmaastikku kujutava teosega tunti 1965. aastani maali ka nimetuse „Luhtunud lootus“ (saksa keeles „Die gescheiterte Hoffnung“) all.
Lumine onn

„Lumine onn“ (saksa keeles „Verschneite Hütte“) on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Kaarnapuu

„Kaarnapuu“, tuntud ka kui „Muistne hauaküngas“ (saksa keeles „Das Hünengrab“), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Maal asub alates 1975. aastast Louvre‘i kunstimuuseumis.
Teose suurem (62 × 76 cm) versioon, „Kaarnapuu Rügenil“ („Der Krähenbaum auf Rügen“), asub Essenis erakogus.
Purjelaev (maal)

„Purjelaev“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Umbes 1815. aastal valminud maalil on kujutatud kolmemastilist purjelaeva.
Steinkopf

Steinkopf on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.
1818. aastal asutati piirkonda misjonijaam, mis 1821. aastal viidi üle praeguse Steinkopfi asupaika. Linn on saanud nime Londonis tegutsenud saksa vaimuliku järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Steinkopfi elanikest värvilisi 95,43%, mustanahalisi aafriklasi 3,29%, valgeid 0,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23% ja teisi 0,61%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,20%, inglise keelt 0,46% ja tsvana keelt 0,46%.
Käi ja koo

Käi ja koo on käsitööliste ühenduse Lossi Gild korraldatav käies kudumise teatevõistlus, mida on korraldatud alates 2012. aastast. 
Võistlus on toimunud kord aastas, maikuus Viljandimaal Heimtali muuseumi heinamaal. 2017. aasta võistlus toimus erandkorras Tallinnas Saku Suurhallis iga-aastase mardilaada raames. Kudumisvõistluse idee sündis kõikjal maailmas naiste hulgas varem levinud, kuid tänapäevaks hääbunud kombest kasutada iga võimalikku hetke, et kududa perele tarvilikke rõivaesemeid. Käi ja koo võistluse ameerika tütarvõistlus Walk and Knit on toimunud alates 2014. aastast Wisconsini lamba- ja villafestivalil. Võistluse sealpoolseks algatajaks on Mary Germain, kes osales Eestis Käi ja kool 2013. aastal.
Võistlusest.
Võistelda saavad neljaliikmelised võistkonnad. Võisteldakse viie vardaga kudumises, kusjuures kõikidel võistkondadel on kasutada ühesuguse jämedusega vardad ja lõng. Lisaks kuulub kohustuslikku võistlusvarustusse vardakott, milles asub võistluse ajal lõngakera. Teatevahetuste käigus antakse kudumistöö koos vardakotiga järgmise vahetuse võistlejale üle. Igal võistlejal tuleb viiel vardal kududes kõndida umbes 100-meetrine lõik, mille läbimiseks kulub keskmiselt minut. Võitja selgitamiseks liidetakse kokku kudumi kvaliteet, kootud ringide arv ning distantsi läbimiseks kulunud aeg. 2016. aastal, kui toimus viies käies kudumise võistlus, viidi lisaks teatevõistlusele läbi ka individuaalvõistlus, kus võistlejatel tuli kududes ja kõndides läbida umbes 400 m pikkune distants. 
Reeglid.
Kudumisvõistluse formaadi ja reeglid on välja töötanud Lossi Gildi liikmed.
Reet Bender

Reet Bender (aastani 1997 Reet Kuiv; sündinud 21. oktoobril 1974 Tartus) on saksa filoloog, kultuuriloolane ja tõlkija.
Haridus.
Reet Bender lõpetas 1993. aastal Tartu 10. Keskkooli ja 2000. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna bakalaureuseõppe saksa keele ja kirjanduse erialal ("cum laude"). DAAD stipendiaadina oli 1997/1997 Saksamaal Erlangen-Nürnbergi ülikoolis ja 1998 Marburgi ülikoolis välissemestril.
Aastatel 2000–2002 õppis ta Tartu ülikoolis magistriõppes, kaitstes 2002. Tartu Ülikoolis filoloogiamagistri töö "Die Dorpater Studentensprache und die deutschbaltischen studentischen Korporationen an der Kaiserlichen Universität Dorpat im 19. Jahrhundert – die baltische Eigenart in der deutschen Studentenkultur".
2003. aastal astus Reet Bender Tartu Ülikooli saksa filoloogia doktorantuuri. 2009. aastal kaitses ta samas doktoritöö (PhD) "Oskar Masing und die Geschichte des Deutschbaltischen Wörterbuchs" ("Oskar Masing ja Baltisaksa sõnaraamatu lugu"; juhendajad saksa keeleteaduse dotsent Anne Arold ja ajalooprofessor Tiit Rosenberg). 
Aastatel 2009 ja 2014 täiendas Bender end Göttingeni ülikoolis ning aastatel 2006, 2009 ja 2010 Marburgi Herderi instituudis.
2016. aastal sai ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi suulise tõlke alal tööga "Baltisaksa tekstide tõlgetest eesti keelde alates Teise maailmasõja lõpust kuni tänapäevani. Lisandusi eesti tõlkeloole".
Töökäik.
Reet Bender töötab alates 2003. aastast Tartu Ülikooli germanistika osakonnas. 2018 valiti saksa keele ja kultuuri dotsendiks. Alates 2020 Tartu Ülikooli germanistika osakonna juhataja, alates 2022 Tartu Ülikooli germanistika professor. 
Teadustegevus.
Tema peamised uurimisvaldkonnad on baltisaksa keel ja kultuur; ajaloolised keelesuhted Baltikumis; baltisaksa leksikograafia; identiteedi ja keele suhestatus; mälupaigad, baltisaksa memuaristika; baltisaksa üliõpilaskeel ja -kultuur; eesti tõlkelugu. Üks baltisaksa keele annoteeritud bibliograafia (2016) koostajatest Ineta Balode, Dzintra Lele-Rozentale ja . Koos Kadi Kähär-Petersoniga koostanud Saksa Tartu/Deutsches Dorpat virtuaalkaardi enam kui 70 baltisaksa autori Tartu-aineliste tekstikatketega (2018). 
Baltisaksa sõnaraamat.
2010. aastal asutati Tartu Ülikoolis baltisaksa sõnaraamatu töörühm, mille eesmärgiks oli Alfred Schönfeldti (1935) sõnaraamatuarhiivi baasil saksa, eesti ja läti vastetega baltisaksa sõnaraamatu koostamine, lisamaterjaliga täiendamine ja väljaandmine. 2011-2018 tegutseti riikliku programmi "Eesti keel ja kultuurimälu" toel. Töörühma juhivad Reet Bender ja Anne Arold. Baltisaksa sõnaraamatu esialgne, saksakeelne versioon jõudis avalikkuse ette 2019.
Liikmesus.
Reet Bender on Õpetatud Eesti Seltsi, Eesti Rakenduslingvistika Ühingu, Baltisaksa Kultuuri Selts Eestis, Eesti Goethe Seltsi ja Balti Ajaloo Komisjoni liige.
Isiklikku.
Reet Benderi isa Mart Kuiv (1931–2000) oli agrotehnikateadlane, kes on töötanud Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi erikonstrueerimisbüroo teadusdirektorina. Reet Benderi vanaisa Robert Sandberg (1906–1973) oli mööblitööstur Rakveres, aadressil Pikk 26.
Danielskuil

Danielskuil on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Kgatelopele valla halduskeskus.
Danielskuil on rajatud 1892. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Danielskuili elanikest mustanahalisi aafriklasi 47,41%, värvilisi 44,46%, valgeid 6,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,78% ja teisi 1,02%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 62,98% inimesi, tsvana keelt 30,90%, inglise keelt 1,81%, koosa keelt 1,10% ja viipekeelt 0,89%.
Grabouw

Grabouw on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.
Grabouw on asutatud 1856. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse tulemuste kohaselt oli Grabouw' elanikest värvilisi 55,78%, mustanahalisi aafriklasi 38,47%, valgeid 4,64%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 61,83% inimesi, koosa keelt 28,50%, sotho keelt 4,99% ja inglise keelt 2,48%.
Hoopstad

Hoopstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Tswelopele vallas.
Hoopstad on asutatud 1876. aastal ja sai linnaõigused 1905. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hoopstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,9%, valgeid 5,5%, värvilisi 2,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 52,0%, koosa keelt 18,5%, tsvana keelt 14,6%, afrikaani keelt 7,1% ja teisi keeli 7,8%.
Parys

Parys on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas, Ngwathe valla halduskeskus. Parys asub Vaali jõe paremal kaldal.
Parys on asutatud 1876. aastal. Linn on saanud nime Prantsusmaa pealinna Pariisi järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Parysi elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,3%, valgeid 14,7%, värvilisi 2,3%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 60,3% inimesi, afrikaani keelt 16,9%, koosa keelt 13,1%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 7,1%.
Armstrong Siddeley Genet Major

 
Armstrong Siddeley Genet Major oli 5-silindriline (hiljem 7-silindriline) õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Suurbritannias 1928. aastal. 
Kasutus Eestis.
Eesti lennuvägi ostis 1929. aastal kuus Avro 616 Avian IVM kerget treeningulennukit, mis olid varustatud Genet Major I mootoritega. Sama mootorit otsustasid oma ÕGL\PON-1 lennukil kasutada konstruktorid Voldemar Post, Otto Org ja Roman Neudorf. Genet Major I mootorid said omale kolm esimest valminud lennukit. Samuti kasutati neid Lätis seitsme esimese litsentsi alusel toodetud KOD-1 lennuki tootmisel. Hilisematel PON-1A ja KOD-1 lennukeil loobuti Genet Major mootoritest de Havilland Gipsy Majori kasuks.
Variandid.
Genet Major I.
Genet Major I oli Armstrong Siddeley Genet I mootorist arendatud 5-silindriline 105 hj (78 kW) õhkjahutusega tähtmootor. Tänu suuremale töömahule veidi võimsam. Leidis kasutust paljudel tolleaegsetel briti väikelennukitel.
Genet Major 1A (Civet I).
Genet Major 1A (Civet IKuninglikes Õhujõududes) oli Genet Major I 7-silindriline edasiarendus. Nimivõimsus 145 hj (108 kW).
Genet Major III.
Valatud klapikarpidega Genet Major IA.
Genet Major IV.
Reduktoriga Genet Major IA, nimivõimsusega 160 hj (120 kW).
Tehnilised andmed.
Genet Major I.
Spārnotā Latvija Nr. 20; 1936 veebruar. lk 574
Genet Major IA (Civet I).
Lumsden, Alec. British Piston Engines and their Aircraft. Marlborough, Wiltshire: Airlife Publishing, 2003. lk 71.
Michael Kohl

Michael Kohl (28. september 1929 Sondershausen – 4. juuli 1981 Ida-Berliin) oli Saksa DV diplomaat.
Michael Kohl oli pärit juristi perekonnast. 1948–1952 õppis ta Jena ülikoolis õigusteadust. 1948. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1952–1961 töötas ta Jena ülikoolis õppejõu ja teadurina rahvusvahelise õiguse ja riigiõiguse alal, doktorikraadi kaitses 1956. aastal. 1961–1965 töötas ta Saksa DV Välisministeeriumis osakonnajuhatajana ja 1965–1973 riigisekretärina. Alates 1971. aastast oli Kohl Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo välispoliitikakomisjoni ja läänekomisjoni liige. 1973. aastal nimetati Michael Kohl Saksa DV erakorraliseks ja täievoliliseks saadikuks Saksamaa Liitvabariigis. 1974–1978 oli ta Saksa DV alalise esinduse juhataja Bonnis. Alates 1976. aastast kuni surmani oli Michael Kohl Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat. 1978. aastal astus ta saadikukohalt tagasi ja temast sai Saksa DV välisministri asetäitja.
Harry Ott

Harry Ott (15. oktoober 1933 Chemnitz – 24. juuni 2005 Prieros) oli Saksa DV diplomaat ja riigitegelane.
Harry Ott lõpetas gümnaasiumi 1952. aastal. Samal aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1952–1953 õppis ta Leipzigi Ülikoolis majandusteadust. 1953–1959 õppis ta Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis. 1959–1966 töötas ta Saksa DV Välisministeeriumis referendi, instruktori ja sektorijuhatajana. 1966–1974 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja asetäitja. 1971–1976 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Keskrevisjonikomisjoni liige. 1976–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1974–1981 oli ta Saksa DV suursaadik Nõukogude Liidus. 1982–1988 oli ta Saksa DV alaline esindaja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja samaaegselt Saksa DV välisministri asetäitja.
Sugudeta keel

Grammatiliste sugudeta keel on loomulikult arenenud või konstrueeritud keel, milles puuduvad grammatiliselt määratletud sookategooriad. See tähendab, et mitte ühegi lause grammatika (sealhulgas sõnavormid ja sõnade järjestus) ei muutu grammatilise soo alusel. 
Grammatiliste sugudeta keeltes on mitmesuguseid vahendeid sugupoolte märkimiseks: näiteks soospetsiifilised nimisõnad "isa", "tütar" jne ning eraldi asesõnad, nt eesti keeles vähekasutatav naissooline asesõna "temake" ning inglise keeles "she" ja "he". See, kas mõni lauses esinev sõna märgib sugu, ei too ei inglise ega eesti keele reeglite järgi kaasa ühtegi grammatilist muutust ülejäänud lause süntaksis ega selle lause ülejäänud sõnade morfoloogias.
Teised seotud terminid.
Terminit "grammatiliste sugudeta keel" ei tohi segi ajada sooneutraalse keele terminiga. Sugudeta keelest tingitud diskursus ei pruugi tingimata olla sooliselt neutraalne. Kuigi grammatiliste sugudeta keeled välistavad mõned võimalused sooliste stereotüüpide tugevdamiseks – näiteks meessugu märkivate asesõnade kasutamine ja viitamine inimesele ametikoha järgi –, võivad need siiski sisaldada soospetsiifilisi väljendeid. 
Grammatilises tähenduses on soolise päritolumärgi puudumine distinktiivne soost endast. Samuti võib sooline eristus väljenduda nii bioloogilises kui ka kultuurilises kontekstis.
Mossel Bay

Mossel Bay (afrikaani keeles Mosselbaai) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.
Mossel Bay on asutatud 1848. aastal, linnaõigused sai 1852. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mossel Bay elanikest värvilisi 40,9%, mustanahalisi aafriklasi 40,1%, valgeid 17,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 57,4% inimesi, koosa keelt 30,7%, inglise keelt 6,9%, sotho keelt 1,5% ja teisi keeli 3,5%.
Sorani keel

Keskkurdi keel (کوردیی ناوەندی "kurdîy nawendî"), ka sorani keel (سۆرانی "soranî"), on üks kurdi keeltest, mis kuulub indoeuroopa keelte hulka, indoiraani keelte harru ja loodeiraani keelte alamrühma.
Keelt räägitakse Iraagis, peamiselt Iraagi Kurdistanis, samuti Lääne-Iraani territooriumil Kurdistani provintsis ja Lääne-Aserbaidžaani provintsis. Keskkurdi keel on araabia keele kõrval üks kahest ametlikust keelest Iraagis. Poliitilistes dokumentides viidatakse sellele lihtsalt kui kurdi keelele.
Seda kõneleb emakeelena umbes 7,25 miljonit inimest, kellest 4 miljonit elavad Iraagi Kurdistanis.
Terminit "sorani" (nimetatud endise Sorani emiraadi järgi) kasutatakse enamasti selleks, et viidata kirjalikule ja standardiseeritud keskkurdi keele kujule. Soranit kirjutatakse sorani kirjas, mille arendasid araabia kirjasüsteemist 1920. aastatel Sa'id Sidqi Kabani ja Taufiq Wahby.
Alates 2009. aastast on olemas soranikeelne Vikipeedia.
Lamstedt

Lamstedt (alamsaksa "Loomst") on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 52,64 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3349 inimest.
On valdade ühenduse Samtgemeinde Börde Lamstedt keskus.
Madal Westerbergi seljak, otsamoreen Saale jäätumise perioodist, asub Lamstedti Rahdeni paikkonna lähedal.
Lamstedti osad.
Tänane Lamstedt koosneb endistest valdadest:
Ajalugu.
Lamstedt kuulus Bremeni peapiiskopkonda. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud omaks luterluse. Tilly (1628–1630) juhitud Liiga okupatsiooni ajal kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all.
1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Lamstedtist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Claus Spreckels (1828–1908), suurtööstur Hawaiil ja Californias (Spreckels Sugar Company), sündis Lamstedtis. "Claus-Spreckels-Straße" (tänav) Lamstedtis kannab tema nime.
Sorani emiraat

Soran oli kurdi rahvusest sunniitide emiraat Kurdistanis tänapäeval Iraagi Kurdistani alal.
Emiraat saavutas 1530. aastatel täieliku sõltumatuse Osmanite riigist kohe pärast seda, kui see allutati Safavidi kontrolli alla. Hiljem taastati Osmanite võim, poolautonoomne vasallriik iseseisvus, pärast paarisaja aasta pikkust impeeriumi teenimist, teist korda 1700. aastate lõpus ja 1800. aastate alguses, kuid lõpuks allus 1835. aastal taas Osmani vägedele. Enamuse ajast oli emiraadi pealinnaks Rawandiz, kuigi paljud jõukad aadlikud viibisid Shaqlawa linnas.
De Havilland Gipsy Major

De Havilland Gipsy Major (ka Gipsy IIIA) on 4-silindriline õhkjahutusega rippuvate silindritega ridamootor, mis loodi Suurbritannias 1932. aastal. See leidis kasutust paljudel väikelennukeil, mille seast kuulsaim oli de Havilland Tiger Moth.
Arendus ja tootmine.
Gipsy Major oli Gipsy III mootori edasiarendus, viimane aga omakorda de Havilland Gipsy mootori rippuvate ehk pööratud silindritega versioon. S.t silindrid asusid pööratud asendis karteri all, mistõttu propelleri võll oli mootori suhtes kõrgemal ning piloodil parem nähtavus ette ja allapoole. Pööratud asendi miinuseks oli suurenenud õlikulu, mida hilisematel versioonidel õnnestus kolvirõngaste parendamisega vähendada. Gipsy Major erines Gipsy III mootorist suurema töömahu poolest (silindri läbimõõtu suurendati 114 millimeetrilt 118 millimeetrini).
Gipsy Major oli tootmises nii de Havillandi Inglismaa tehases kui ka viimase tütarfirmas de Havilland Australia. Litsentsi alusel toodeti Itaalias Alfa Romeo ja Rumeenias Industria Aeronautică Română (IAR) tehastes. Kõigist versioonidest toodeti kokku 14 615 eksemplari, kusjuures Inglismaal (ja mujal Euroopas) toodetud mootorid olid meeter- ja Austraalias toodetud tollmõõdustikus.
Gipsy Majori edasiarenduseks sai 1934. aastal konstrueeritud analoogne 6-silindriline de Havilland Gipsy Six.
Kasutus Eestis.
Esimene Eestis ehitatud lennuk, mis sai omale Gipsy Major I mootori, oli Õhu- ja Gaasikaitse Liidu töökojas Poolast saadud litsentsi alusel ehitatud RWD-8 õppe- ja treeningulennuk. Kuna mootor jättis ekspluatatsioonil hea mulje, siis said ka lennubaasi aviotöökojas ehitatud Voldemar Posti, Otto Orgi ja Rein Tooma konstrueeritud PON-1a lennukid sama jõuallika. Samuti samade konstruktorite loodud PTO-4.
Tehnilised andmed.
Gipsy Major I.
Surveaste: 5.25:1 (Mk 1 ja 1F) või 6.0:1 (teised versioonid)
Mittelstenahe

Mittelstenahe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 33,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 601 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt.
Ajalugu.
Mittelstenahe kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Talunikud maksid kümnist Himmelpforteni kloostrile, mis sekulariseeriti 1647. aastal. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt.
Pärast Preisi ja siis Prantsuse okupatsiooni aastatel 1806 kuni 1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1. jaanuaril 1811 annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Mittelstenahest, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Stinstedt

Stinstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 30,1 km². 31. detsembril 2015 elas seal 558 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt.
Ajalugu.
Stinstedt kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Talunikud maksid kümnist Himmelpforteni kloostrile, mis sekulariseeriti 1647. aastal. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt.
Pärast Preisi ja siis Prantsuse okupatsiooni aastatel 1806 kuni 1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1. jaanuaril 1811 annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Stinstedtist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Immanuel Justus von Essen

Immanuel Justus von Essen (ristiti 17. november 1719 Schwerin – 20. november 1780) oli Liivimaa vaimulik.
Immanuel Justus von Esseni isa oli Schwerini toomkantor Michael von Essen (u 1677−1727). 
Immanuel Justus von Essen õppis Jena ülikoolis, seejärel Liivimaal luteriusu pastor, 1743. aastast Liepupe ("Pernigel"), Skulte ("Adjamünde") ja Pēterupe ("Peterskapelle") ja aastatel 1744-1746 Sala ("Holmhof") ja Piņķi kihelkonna koguduste ("Pinkenhof") pastor. 1746–1755 diakon, 1755–1760 arhidiakon ja 1760. aastast Riia toomkiriku Riia Peetri koguduse ülempastor 1760–1780, Riia linnakonsistooriumi assessor.
Immanuel Justus von Essen rajas Essenite Liivimaa haru. Tema kolm poega Andreas Immanuel Edler von Essen (1757−1815), Paul Melchior Edler von Essen (1759−1813) ja Johann Theodor (1761−?) tõsteti 15. juulil (vkj) 1782 Püha Rooma keiser Leopold II poolt aadliseisusse ja nad sai perekonnanimeks Edler von Essen.
Esseni kirjakogu.
Kultuurilukku on von Essen läinud enda koguga suurmeeste kirjadest, millest olulise osa avaldas Tartu Ülikooli raamatukogu esimene direktor Karl Morgenstern (keda ekslikult on peetud ka kogu koostajaks; koostamise asjaolud selgitas välja kultuuriloolane Mare Rand). Kirjakogu kinkis 1806. aastal Tartu Ülikoolile tema poeg Riia raehärra Andreas Immanuel Edler von Essen (1757−1815), osa kogust jäi ka Morgensterni eravaldusse.
Von Esseni kogutud kirjade autorite ja adressaatide seas on näiteks Carl Philipp Emanuel Bach, Georg Philipp Telemann, Carl Linné, Johann Gottfried von Herder, Gottlieb Schlegel, Daniel Bernoulli, Leonhard Euler, Anders Celsius, Nikolaus von Amsdorf, Anhalt-Dessau vürst Georg III Vaga, André Dacier, Francesco Maria Zanotti, vürst Bogusław Radziwiłł, Georg II Rákóczi, Nikolaus Ludwig von Zinzendorf jpt. Kirju säilitatakse tänini Tartu Ülikooli raamatukogus.
Hechthausen

Hechthausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 30,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3500 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Hemmoor.
Ajalugu.
Hechthausen kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Hemmoor

Hemmoor on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Vald asub Oste jõe ääres, umbes 40 km Bremerhavenist kirdes ja 25 km Brunsbüttelist lõunas. Valla pindala on 45,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8861 inimest.
Hemmooris on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Hemmoor keskus.
Sõpruslinnaks on Swaffham Ida-Inglismaal.
Ajalugu.
Hemmoor kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Hemmoorist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Aastatel 1866 kuni 1983 tegutsenud portlandtsemenditehas tarnis betooni Vabadussambale New Yorgis.
Hartwall

Oy Hartwall Ab on Soome joogitootja, mille peakorter asub Helsingis. Ettevõte on asutatud 1836. aastal. 
Ettevõtte kuulsamateks jookideks on Long Drink, Jaffa, Pommac ja Novelle veed. Firmal on ka litsents, et toota ja müüa Soomes Pepsit, 7 Up'i ja Mountain Dew'd. Hartwalli alkohoolsed joogid on näiteks siider Upcider, Lapin Kulta laagriõlu, Karjala õlu ja laagriõlu Foster's.
Osten (Cuxhaven)

Osten (alamsaksa: "Oosten") on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Vald asub Oste jõe ääres. Osten tähendab saksa keeles ka "ida".
Valla pindala on 48,0 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1828 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Hemmoor.
Ajalugu.
Osten kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Ostenist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Belum

Belum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 25,72 km². 31. detsembril 2015 elas seal 838 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Ajalugu.
Belum kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud vastu luterluse. Tilly (1628–1630) juhitud Liiga okupatsiooni ajal kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all.
1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Belumist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Bülkau

Bülkau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 23,22 km². 31. detsembril 2015 elas seal 884 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Ajalugu.
Bülkau kuulus 1180. aastal loodud otse keisrile alluvasse vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 16. sajandi keskpaigas võttis Bülkau vastu luterluse. Tilly (1628–1630) juhitud Liiga okupatsiooni ajal kannatas Bülkau vastureformatsiooni katsete all.
1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Bülkaust, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Woldemar Dietrich von Budberg

 
Woldemar Dietrich von Budberg-Bönninghausen (läti keeles "Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens"; 8. oktoober 1740 Tallinn – 3. juuli 1784 Valga) oli baltisaksa mõisnik ja kunstnik, Valga kreisimarssal. Ta kuulus Budbergide-Bönninghausenide aadlisuguvõssa.
Ta sündis Tallinnas mõisniku ja kohtuniku Otto Friedrich von Budberg-Bönninghauseni perekonnas. Otto Friedrich von Budbergile kuulusid Rannamõisa, Huuksi, Turaida ja Tirza mõis, hiljem lisandus veel Harku mõis. 
Kooli saadeti Woldemar Dietrich von Budberg Riiga; seal õppis ta aastatel 1753–1757 Riia Toomkoolis, 1757. aastal jätkas õpinguid Strasbourgis. Pärast õpingute lõppu reisis Brudberg mööda Euroopat, külastas Saksamaad, Šveitsi, Itaaliat, uuesti Prantsusmaad, seejärel Inglismaad, sealt tagasi mandrile – Madalmaadesse. Kunstiõppe sai ta Saksamaal – Leipzigis ja Dresdenis.
1765. aastal Budberg naasis Liivimaale ja asus elama Riia lähistel Juglas Strazdumuiža mõisas, mis Budbergitele kuulus 1741. aastast. 1770. aastal lasi ta ehitada vana peahoone kõrvale uue klassitsistlikus stiilis peahoone, mis on säilinud tänapäevani.
Kui 1783. aasta juulis loodi Katariina II ukaasiga Balti provintsidele uus halduskord ning Riia ja Võnnu (Cēsise) maakonna kirdeosadest moodustati Liivimaa kubermangu Valga kreis ning linnast sai kreisilinn, siis valiti Budberg Valga kreisimarssaliks.
1884. aasta juulis Valgas ta suri.
Mailaht

Mailaht (ka Soulaht, Soolaht; keskkonnaregistri koodiga vee2037600) on järv Hiiumaa vallas Mudaste külas. Veekogu pindala on 14,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1863 m.
Kuura laht

 Kuura laht (ka "Kura laht, Kura järv") on järv Hiiumaa vallas Hausma ja Hiiessaare külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1008 m.
Tammelais

Tammelais (ka Metsiku järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2045100) on järv Hiiumaa vallas Kõrgessaare alevikus, Jõeranna ja Otste külas. Veekogu pindala on 16,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2242 m.
Graafwater

Graafwater on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Cederbergi vallas.
Graafwater on asutatud 1920. aastal, linnaõigused sai 1957. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Graafwateri elanikest värvilisi 83,06%, valgeid 14,24%, mustanahalisi aafriklasi 2,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18% ja teisi 0,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,35%, inglise keelt 1,15% ja koosa keelt 0,57%.
Venelaht

Venelaht (keskkonnaregistri koodiga vee2037900) on järv Hiiumaa vallas Sigala külas. Veekogu pindala on 4,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1729 m.
Venelahe kõrval asub Väike Venelaht.
Väike Venelaht

Väike Venelaht (ka Väike-Venelaht) (keskkonnaregistri koodiga vee2037910) on järv Hiiumaa vallas Sigala külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 957 m.
Väikese Venelahe kõrval asub Venelaht.
Lambalaht

Lambalaht (keskkonnaregistri koodiga vee2037710) on järv Hiiumaa vallas Sigala külas. Veekogu pindala on 5,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1395 m.
Lambalaht (Mudaste küla)

Lambalaht (keskkonnaregistri koodiga vee2037620) on järv Hiiumaa vallas Mudaste külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 851 m.
Vahemadal

Vahemadal on madal Tallinna lahes, Paljassaare poolsaare tipust umbes 3,2 km loodes.
Hülkari madal

Hülkari madal on madal Tallinna lahes, Naissaarest umbes 3 km idas.
Daugavpilsi koduloo- ja kunstimuuseum

Daugavpilsi koduloo- ja kunstimuuseum on koduloo- ja kunstimuuseum Lätis Daugavpilsis.
Muuseumil on kaks hoonet: peahoone aadressil "Rīgas iela" 8 ja näitusehoone aadressil "Muzeja iela" 7.
Muuseum asutati 1938.
Pico da Neblina

Pico da Neblina (portugali keeles 'udu mäetipp') on mägi Brasiilias Amazonase osariigis, riigi kõrgeim mägi. Pico da Neblina asub Venezuela piiri lähedal.
Pico da Neblina avastati alles 1950. aastatel. Esimeste inimestena jõudsid mäe tippu 1965. aastal Brasiilia armee ekspeditsiooni liikmed.
Velikaja madalik

Velikaja madalik (vene keeles Псковская низменность ('Pihkva madalik'), läti keeles "Mudavas zemiene") on madalik Venemaal Pihkva oblastis ja Läti idaosas Velikaja jõe valgla alal. Madaliku mõõtmed on 80-90 × 200-500 km ja pindala 17 000 km².
Madaliku suurim kõrgus on 65 m.
Pico da Bandeira

Pico da Bandeira (portugali keeles 'lipu mäetipp') on mägi Brasiilias Minas Geraisi ja Espírito Santo osariigi piiril, kõrguselt kolmas mägi riigis.
Kuni 1965. aastani, mil Pico da Neblina kõrgus täpselt ära mõõdeti, peeti Pico da Bandeirat Brasiilia kõrgeimaks mäeks.
Ida-Läti madalik

Ida-Läti madalik (läti keeles "Austrumlatvijas zemiene") on madalik Ida-Lätis. Läänes külgneb madalik Alūksne kõrgustikuga ja Vidzeme kõrgustikuga, idas Velikaja madalikuga ja Latgale kõrgustikuga. Madaliku pikkus on 160–170 km ja laius 56–70 km. Madaliku pindala on 10 818 km².
Loodusgeograafiliselt eristatakse madaliku aladel selliseid maastikurajoone nagu Meirāni tasandik, Lubānsi tasandik, Jersika tasandik, Arona kuplitega tasandik, Adzele kerkeala ja Aknīste nõlvak. 
Madaliku kõrgeim koht on Vadzole mägi (läti keeles "Vadzoles kalns") (175 m üle merepinna).
Kokle

Kokle (lätikeelne sõna tõlkes 'kannel', varasemas läti keeles "kokles") on kannelt meenutav näppekeelpill, läti rahvapill.
Lätis tehtud arheoloogilistel kaevamistel leitud esimesed "kokle"-taolised pillid on dateeritud 13. sajandisse.
Cape Winelandsi ringkond

Cape Winelandsi ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigi Lääne-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.
Piirkond on tuntud veinitootmise poolest.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cape Winelandsi ringkonna elanikest värvilisi 62,12%, mustanahalisi aafriklasi 23,68%, valgeid 12,89%, India või Aasia päritolu inimesi 0,40% ja teisi 0,91%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,77% inimesi, koosa keelt 16,60%, inglise keelt 4,32% ja sotho keelt 1,88%.
Muusikateatrižanrite loend

"Siin on tahestikuliselt loetletud muusikateatrižanre."
- "azione teatrale" 
- ballaadooper ("ballad opera") 
- burlesk ("burlesque") 
- burlett ("burletta")
- divertisment ("divertissement")
- "dramma giocoso"
- "entrée"
- "extravaganza"
- "farsa"
- "favola in musica"
- "festa teatrale"
- "film musical"
- "grand opéra"
- "intermède"
- "intermedio"
- "intermezzo"
- kammerooper ("chamber opera")
- kangelasballett ("ballet-héroïque") 
- komöödia-ballett ("comédie-ballet")
- "Lehrstück"
- "Liederspiel"
- lüüriline draama ("drame lyrique")
- madrigalkomöödia
- "Märchenoper"
- maskietendus "masque"
- liturgiline draama ("medieval drama")
- melodraama ("melodrama")
- "melodramma"
- monodraama ("monodrama")
- "music drama"
- muusikateater ("music theatre")
- muusikal ("musical")
- muusikadraama ("dramma per musica")
- numbriooper ("number opera")
- "opéra bouffon"
- "opera buffa"
- "opéra comique"
- "opéra féerie"
- "opera semiseria"
- "opera seria"
- "opéra-ballet"
- operett ("operetta")
- õukonnaballett ("ballet de cour") 
- pantomiim ("pantomime")
- "pasticcio"
- pastoraal ("pastoral")
- "pastorale-héroïque"
- "posse"
- "puppet opera"
- "rappresentazione sacra"
- "rescue opera"
- "sainete"
- "Schuldrama"
- "Schuloper"
- "semi-opera"
- "sepolcro"
- "serenata"
- "Singspiel"
- "Spieloper"
- "tonadilla"
- "tourney"
- "tragédie en musique"
- "vaudeville"
- "verismo"
- "zarzuela"
- "Zauberoper"
- "Zeitoper"
GuardTime

GuardTime AS on infotehnoloogiaga tegelev aktsiaselts, mis asutati Eestis 3. novembril 2006.
Guardtime on plokiahelatehnoloogial põhinevate küberturvalisuse lahenduste looja, kes aitab tuvastada digitaalsetes andmetes ja tarkades seadmetes tehtud muudatusi ja selle tulemusena pakkuda e-ühiskonnale usaldusväärseid ja läbipaistvaid lahendusi.
Guardtime'i tehnoloogiat on integreeritud Eestis kasutatavatesse e-teenustesse, nagu näiteks Riigi Teataja, Kinnisturaamat ja Äriregister.
Ettevõte teeb koostööd selliste rahvusvaheliste institutsioonidega nagu maailma suurim kaitsetööstusettevõte Lockheed Martin, USA sõjavägi ja tehnoloogiaettevõte Ericsson.
Ceres (täpsustus)

Ceres tähendab mitut asja.
Cadenberge

Cadenberge (alamsaksa: Cumbarg) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 30,98 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4126 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Ajalugu.
Cadenberge kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Cadenbergest, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
1. novembrist 2016 on endine Geversdorfi vald Cadenberge valla osa.
Gotonia

Gotonia oli baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.
Korporatsioon asutati ametlikult 1922 Riias.
Korporatsiooni deviis on "In Treue Fest" (ligikaudne tõlge 'kindlas truuduses').
OR Tambo ringkond

OR Tambo ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.
Ringkond on saanud nime Lõuna-Aafrika poliitiku Oliver Tambo (1917–1993) järgi, kes oli aastatel 1977–1991 Aafrika Rahvuskongressi esimees.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli OR Tambo ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,04%, värvilisi 0,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,19% ja teisi 0,10%. Koosa keelt pidas emakeeleks 94,21% inimesi, inglise keelt 2,69%, viipekeelt 0,77%, afrikaani keelt 0,55% ja suulu keelt 0,49%.
Hiina RV hoiatus

Hiina Rahvavabariigi hoiatus, ka: Hiina Rahvavabariigi viimane, tõsine hoiatus jne, sai kõnekäänuks 1960. aastatel. 
USA ei tunnustanud Hiina RV režiimi, vaid Hiina Vabariiki, mille kätte oli jäänud Taiwan. Sel ajal sooritasid USA lennukid luurelende Hiina RV territooriumil; Hiina RV režiim fikseeris need ja esitas järjekindlalt "hoiatusi", ka "viimaseid hoiatusi", millele samas mingeid meetmeid ei järgnenud. Hoiatused nummerdati ja on teada, et ainuüksi 1964. aasta lõpuks oli selliseid "hoiatusi" üle 900. Hiina RV hoiatustest anti teada massimeedias ja need said üle maailma, ka Eestis, käibefraasiks.
Pīpkalonija

Pīpkalonija oli 1888–1904 Tartus tegutsenud läti üliõpilaste kultuuriselts. 
Selts avaldas oma töid kogumikus "Pūrs", mille kolm köidet ilmusid 1891–1893. Nende köidete tekstides avaldati esimest korda Läti vasakpoolse sotsiaalpoliitilise liikumise (uus vool) ideesid. Seltsi nimi (täpsemalt hüüdnimi) tuleneb seltsi liikme Pēteris Pīpkalējsi nimest.
Ihlienworth

Ihlienworth (alamsaksa: Helmworth) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 40,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1588 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Ajalugu.
Ihlienworth kuulub Land Hadelnisse, mis esialgu oli noorema Saksimaa hertsogkonna ja pärast selle "de facto" dünastilist jagunemist 1296. aastal ("de jure" 1260. aastal loodud) Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaav. Kui hertsogisoo meesliin 1689. aastal hääbus, läks Ihlienworth – nagu ka kogu "Land Hadeln" – keiserliku eestkoste alla. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni.
Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad "Land Hadelni" haldamise üle. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Ihlienworthist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
YLE Fem

Yle Fem oli rootsikeelne telekanal Soomes, mis tegutses aastatel 1988–2017.
Aastatel 1988–2001 kandis kanal nime Finlands Svenska Television, aastatel 2001–2006 kandis kanal nime YLE FST, aastatel 2006–2012 YLE FST5 ja aastatel 2012–2017 kandis kanal nime Yle Fem.
Kanal kandis üle ka SVT Worldi saateid.
24. aprillil 2017 ühinesid kanalid Yle Fem ja Yle Teema ning nende baasil moodustati Yle Teema &amp; Fem.
Läti üliõpilaste kirjandusõhtud Tartus

Läti üliõpilaste kirjandusõhtud Tartus (läti keeles "Tērbatas latviešu studentu rakstniecības vakari", lühendatult T.L.R.V.) olid Tartus läti üliõpilaste mitteametlikud koosviibimised, kus muu hulgas arutati läti kultuuri ja läti ajaloo teemadel.
Esimene õhtu toimus 1870. Õhtutele panid aluse Atis Kronvalds, Frīdrihs Grosvalds, Atis Grīnbergs, Eižens Zemmers ja teised. Õhtutest osavõtjad panid 1882 aluse läti üliõpilaskorporatsioonile Lettonia.
Haldi nina

Haldi nina on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Haldi külas. Ninast põhja jääb Mänspe lõugas ja lõunasse Haldi lõugas. Nina tipus asus Nõukogude piirivalve vaatluspunkt. Eraomandis oleva Haldi nina piirivalve hoone kinnistu tippu puuritud puurkaev osutus arteesia kaevuks. Kavatsus on uutel omanikel (26.10.2023 seisuga) kinnistule rajada hoone 2009. aasta detailplaneeringu alusel.
Lõimandi nina

Lõimandi nina (ka Lõimandi neem) (vene keeles "мыс Симпернес") on üks Tahkuna poolsaare põhjaotsa maaninadest, halduslikult Hiiumaa vallas.
Neuenkirchen (Cuxhaven)

Neuenkirchen (ametlikult saksa keels "Neuenkirchen (Land Hadeln)"; alamsaksa "Neenkarken") on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 19,65 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1378 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Nimi.
Nime "Neuenkirchen", mis tähendab saksa keeles uut kirikut, sai koht pärast uue luterliku Maarja kiriku valmimist 1732. aastal.
Ajalugu.
Neuenkirchen kuulus Land Hadelnisse, mis esialgu oli noorema Saksimaa hertsogkonna ja pärast selle "de facto" dünastilist jagunemist 1296. aastal ("de jure" 1260. aastal loodud) Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaav. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad "Land Hadelni" haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas "Land Hadelni" reaalunioonis ning selle territooriumid, sealhulgas Neuenkirchen, said osaks uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.