tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
23. mai

23. mai on Gregoriuse kalendri 143. (liigaastal 144.) päev. Juliuse kalendri järgi 10. mai (1901–2099).
24. mai

24. mai on Gregoriuse kalendri 144. (liigaastal 145.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. mai (1901–2099).
25. mai

25. mai on Gregoriuse kalendri 145. (liigaastal 146.) päev. Juliuse kalendri järgi 12. mai (1901–2099).
26. mai

26. mai on Gregoriuse kalendri 146. (liigaastal 147.) päev. Juliuse kalendri järgi 13. mai (1901–2099).
27. mai

27. mai on Gregoriuse kalendri 147. (liigaastal 148.) päev. Juliuse kalendri järgi 14. mai (1901–2099).
28. mai

28. mai on Gregoriuse kalendri 148. (liigaastal 149.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. mai (1901–2099).
29. mai

29. mai on Gregoriuse kalendri 149. (liigaastal 150.) päev. Juliuse kalendri järgi 16. mai (1901–2099).
30. mai

30. mai on Gregoriuse kalendri 150. (liigaastal 151.) päev. Juliuse kalendri järgi 17. mai (1901–2099).
31. mai

31. mai on Gregoriuse kalendri 151. (liigaastal 152.) päev. Juliuse kalendri järgi 18. mai (1901–2099).
1. juuni

1. juuni on Gregoriuse kalendri 152. (liigaastal 153.) päev. Juliuse kalendri järgi 19. mai (1900–2099).
2. juuni

2. juuni on Gregoriuse kalendri 153. (liigaastal 154.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. mai (1901–2099).
3. juuni

3. juuni on Gregoriuse kalendri 154. (liigaastal 155.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. mai (1901–2099).
4. juuni

4. juuni on Gregoriuse kalendri 155. (liigaastal 156.) päev. Juliuse kalendri järgi 22. mai (1900–2099).
5. juuni

5. juuni on Gregoriuse kalendri 156. (liigaastal 157.) päev. Juliuse kalendri järgi 23. mai (1901–2099).
6. juuni

6. juuni on Gregoriuse kalendri 157. (liigaastal 158.) päev. Juliuse kalendri järgi 24. mai (1901–2099).
7. juuni

7. juuni on Gregoriuse kalendri 158. (liigaastal 159.) päev. Juliuse kalendri järgi 25. mai (1901–2099).
8. juuni

8. juuni on Gregoriuse kalendri 159. (liigaastal 160.) päev. Juliuse kalendri järgi 26. mai (1901–2099).
9. juuni

9. juuni on Gregoriuse kalendri 160. (liigaastal 161.) päev. Juliuse kalendri järgi 27. mai (1901–2099).
10. juuni

10. juuni on Gregoriuse kalendri 161. (liigaastal 162.) päev. Juliuse kalendri järgi 28. mai (1901–2099).
11. juuni

11. juuni on Gregoriuse kalendri 162. (liigaastal 163.) päev. Juliuse kalendri järgi 29. mai (1901–2099).
12. juuni

12. juuni on Gregoriuse kalendri 163. (liigaastal 164.) päev. Juliuse kalendri järgi 30. mai (1901–2099).
13. juuni

13. juuni on Gregoriuse kalendri 164. (liigaastal 165.) päev. Juliuse kalendri järgi 31. mai (1901–2099).
14. juuni

14. juuni on Gregoriuse kalendri 165. (liigaastal 166.) päev. Juliuse kalendri järgi 1. juuni (1901–2099).
15. juuni

15. juuni on Gregoriuse kalendri 166. (liigaastal 167.) päev. Juliuse kalendri järgi 2. juuni (1901–2099).
16. juuni

16. juuni on Gregoriuse kalendri 167. (liigaastal 168.) päev. Juliuse kalendri järgi 3. juuni (1901–2099).
17. juuni

17. juuni on Gregoriuse kalendri 168. (liigaastal 169.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. juuni (1901–2099).
18. juuni

18. juuni on Gregoriuse kalendri 169. (liigaastal 170.) päev. Juliuse kalendri järgi 5. juuni (1901–2099).
19. juuni

19. juuni on Gregoriuse kalendri 170. (liigaastal 171.) päev. Juliuse kalendri järgi 6. juuni (1901–2099).
20. juuni

20. juuni on Gregoriuse kalendri 171. (liigaastal 172.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. juuni (1901–2099).
21. juuni

21. juuni on Gregoriuse kalendri 172. (liigaastal 173.) päev. Juliuse kalendri järgi 8. juuni (1901–2099).
22. juuni

22. juuni on Gregoriuse kalendri 173. (liigaastal 174.) päev. Juliuse kalendri järgi 9. juuni (1901–2099).
23. juuni

23. juuni on Gregoriuse kalendri 174. (liigaastal 175.) päev. Juliuse kalendri järgi 10. juuni (1901–2099).
24. juuni

24. juuni on Gregoriuse kalendri 175. (liigaastal 176.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. juuni (1901–2099).
25. juuni

25. juuni on Gregoriuse kalendri 176. (liigaastal 177.) päev. Juliuse kalendri järgi 12. juuni (1901–2099).
26. juuni

26. juuni on Gregoriuse kalendri 177. (liigaastal 178.) päev. Juliuse kalendri järgi 13. juuni (1901–2099).
27. juuni

27. juuni on Gregoriuse kalendri 178. (liigaastal 179.) päev. Juliuse kalendri järgi 14. juuni (1901–2099).
28. juuni

28. juuni on Gregoriuse kalendri 179. (liigaastal 180.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. juuni (1901–2099).
29. juuni

29. juuni on Gregoriuse kalendri 180. (liigaastal 181.) päev. Juliuse kalendri järgi 16. juuni (1901–2099).
30. juuni

30. juuni on Gregoriuse kalendri 181. (liigaastal 182.) päev. Juliuse kalendri järgi 17. juuni (1901–2099).
1. juuli

1. juuli on Gregoriuse kalendri 182. (liigaastal 183.) päev. Juliuse kalendri järgi 18. juuni (1901–2099).
2. juuli

2. juuli on Gregoriuse kalendri 183. (liigaastal 184.) päev. Juliuse kalendri järgi 19. juuni (1901–2099).
3. juuli

3. juuli on Gregoriuse kalendri 184. (liigaastal 185.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. juuni (1901–2099).
4. juuli

4. juuli on Gregoriuse kalendri 185. (liigaastal 186.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. juuni (1901–2099).
5. juuli

5. juuli on Gregoriuse kalendri 186. (liigaastal 187.) päev. Juliuse kalendri järgi 22. juuni (1901–2099).
6. juuli

6. juuli on Gregoriuse kalendri 187. (liigaastal 188.) päev. Juliuse kalendri järgi 23. juuni (1901–2099).
7. juuli

7. juuli on Gregoriuse kalendri 188. (liigaastal 189.) päev. Juliuse kalendri järgi 24. juuni (1901–2099).
8. juuli

8. juuli on Gregoriuse kalendri 189. (liigaastal 190.) päev. Juliuse kalendri järgi 25. juuni (1901–2099).
9. juuli

9. juuli on Gregoriuse kalendri 190. (liigaastal 191.) päev. Juliuse kalendri järgi 26. juuni (1901–2099).
10. juuli

10. juuli on Gregoriuse kalendri 191. (liigaastal 192.) päev. Juliuse kalendri järgi 27. juuni (1901–2099).
11. juuli

11. juuli on Gregoriuse kalendri 192. (liigaastal 193.) päev. Juliuse kalendri järgi 28. juuni (1901–2099).
12. juuli

12. juuli on Gregoriuse kalendri 193. (liigaastal 194.) päev. Juliuse kalendri järgi 29. juuni (1901–2099).
13. juuli

13. juuli on Gregoriuse kalendri 194. (liigaastal 195.) päev. Juliuse kalendri järgi 30. juuni (1901–2099).
14. juuli

14. juuli on Gregoriuse kalendri 195. (liigaastal 196.) päev. Juliuse kalendri järgi 1. juuli (1901–2099).
15. juuli

15. juuli on Gregoriuse kalendri 196. (liigaastal 197.) päev. Juliuse kalendri järgi 2. juuli (1901–2099).
16. juuli

16. juuli on Gregoriuse kalendri 197. (liigaastal 198.) päev. Juliuse kalendri järgi 3. juuli (1901–2099).
17. juuli

17. juuli on Gregoriuse kalendri 198. (liigaastal 199.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. juuli (1901–2099).
18. juuli

18. juuli on Gregoriuse kalendri 199. (liigaastal 200.) päev. Juliuse kalendri järgi 5. juuli (1901–2099).
19. juuli

19. juuli on Gregoriuse kalendri 200. (liigaastal 201.) päev. Juliuse kalendri järgi 6. juuli (1901–2099).
20. juuli

20. juuli on Gregoriuse kalendri 201. (liigaastal 202.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. juuli (1901–2099).
21. juuli

21. juuli on Gregoriuse kalendri 202. (liigaastal 203.) päev. Juliuse kalendri järgi 8. juuli (1901–2099).
22. juuli

22. juuli on Gregoriuse kalendri 203. (liigaastal 204.) päev. Juliuse kalendri järgi 9. juuli (1900–2099).
2. mai

2. mai on Gregoriuse kalendri 122. (liigaastal 123.) päev. Juliuse kalendri järgi 19. aprill (1901–2099).
1. mai

1. mai on Gregoriuse kalendri 121. (liigaastal 122.) päev. Juliuse kalendri järgi 18. aprill (1901–2099).
30. aprill

30. aprill on Gregoriuse kalendri 120. (liigaastal 121.) päev. Juliuse kalendri järgi 17. aprill (1901–2099).
29. aprill

29. aprill on Gregoriuse kalendri 119. (liigaastal 120.) päev. Juliuse kalendri järgi 16. aprill (1901–2099).
28. aprill

28. aprill on Gregoriuse kalendri 118. (liigaastal 119.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. aprill (1901–2099).
Albert II (Belgia)

Albert II (sündinud 6. juunil 1934) oli 1993–2013 belglaste kuningas. 
Ta on kuningas Léopold III ja tema esimese abikaasa Rootsi printsessi Astridi noorem poeg, täieliku nimega Albert Félix Humbert Théodore Christian Eugène Marie. 
3. juulil 2013 teatas Albert II, et loobub 21. juulil troonist oma poja Philippe'i kasuks. 
Ta külastas juunis 2008 Eestit.
Lapsepõlv.
Kuna prints Albert oli kuningapaari kolmas laps ning tal oli vanem vend Baudouin, ei arvatud, et temast kunagi kuningas saab. Tema ristivanemad olid Bourbon-Parma prints Felix ja Belglaste kuninganna Elisabeth. 
Ta õppis Institut Le Rosey erakoolis Šveitsis ning troonipärija sai temast 1951. aastal, kui tema vennast Baudouinist sai Belglaste kuningas. Kui Baudouin 1993. aastal ilma järeltulijateta suri, sai Albertist kõige vanem Belgia kuningas, kes troonile tõusnud. Enne seda kandis ta Liège'i printsi tiitlit, mille lõi Albertile kasutamiseks tema isa.
Perekond.
Prints Albert abiellus 2. juulil 1959 Brüsselis Itaalia printsessi Paola Ruffo di Calabriaga.
Neil on kolm last:
2020. aastal tunnistas Albert II, et on Delphine Boëli bioloogiline isa. Delphine Boëli ema on Sybille de Selys Longchamps, Belgia aristokraat.
27. aprill

27. aprill on Gregoriuse kalendri 117. (liigaastal 118.) päev. Juliuse kalendri järgi 14. aprill (1901–2099).
26. aprill

26. aprill on Gregoriuse kalendri 116. (liigaastal 117.) päev. Juliuse kalendri järgi 13. aprill (1901–2099).
25. aprill

25. aprill on Gregoriuse kalendri 115. (liigaastal 116.) päev. Juliuse kalendri järgi 12. aprill (1901–2099).
24. aprill

24. aprill on Gregoriuse kalendri 114. (liigaastal 115.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. aprill (1900–2099).
23. aprill

23. aprill on Gregoriuse kalendri 113. (liigaastal 114.) päev. Juliuse kalendri järgi 10. aprill (1901–2099).
22. aprill

22. aprill on Gregoriuse kalendri 112. (liigaastal 113.) päev. Juliuse kalendri järgi 9. aprill (1901–2099).
21. aprill

21. aprill on Gregoriuse kalendri 111. (liigaastal 112.) päev. Juliuse kalendri järgi 8. aprill (1901–2099).
20. aprill

20. aprill on Gregoriuse kalendri 110. (liigaastal 111.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. aprill (1901–2099).
Pühad.
20. aprill (tuntud kui 420) on kontrakultuuri tähtpäev, mil tähistatakse kanepi tarvitamist.
19. aprill

19. aprill on Gregoriuse kalendri 109. (liigaastal 110.) päev. Juliuse kalendri järgi 6. aprill (1901–2099).
18. aprill

18. aprill on Gregoriuse kalendri 108. (liigaastal 109.) päev. Juliuse kalendri järgi 5. aprill (1901–2099).
17. aprill

17. aprill on Gregoriuse kalendri 107. (liigaastal 108.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. aprill (1901–2099).
16. aprill

16. aprill on Gregoriuse kalendri 106. (liigaastal 107.) päev. Juliuse kalendri järgi 3. aprill (1901–2099).
15. aprill

15. aprill on Gregoriuse kalendri 105. (liigaastal 106.) päev. Juliuse kalendri järgi 2. aprill (1900–2099).
14. aprill

14. aprill on Gregoriuse kalendri 104. (liigaastal 105.) päev. Juliuse kalendri järgi 1. aprill (1901–2099).
13. aprill

13. aprill on Gregoriuse kalendri 103. (liigaastal 104.) päev. Juliuse kalendri järgi 31. märts (1901–2099).
12. aprill

12. aprill on Gregoriuse kalendri 102. (liigaastal 103.) päev. Juliuse kalendri järgi 30. märts (1901–2099).
11. aprill

11. aprill on Gregoriuse kalendri 101. (liigaastal 102.) päev; aasta lõpuni jääb 264 päeva. Juliuse kalendri järgi 29. märts (1900–2099).
10. aprill

10. aprill on Gregoriuse kalendri 100. (liigaastal 101.) päev. Juliuse kalendri järgi 28. märts (1901–2099).
9. aprill

9. aprill on Gregoriuse kalendri 99. (liigaastal 100.) päev; aasta lõpuni jääb 266 päeva. Juliuse kalendri järgi 27. märts (1901–2099).
8. aprill

8. aprill on Gregoriuse kalendri 98. (liigaastal 99.) päev. Juliuse kalendri järgi 26. märts (1900–2099).
7. aprill

7. aprill on Gregoriuse kalendri 97. (liigaastal 98.) päev. Juliuse kalendri järgi 25. märts (1900–2099).
6. aprill

6. aprill on Gregoriuse kalendri 96. (liigaastal 97.) päev. Juliuse kalendri järgi 24. märts (1900–2099).
5. aprill

5. aprill on Gregoriuse kalendri 95. (liigaastal 96.) päev. Juliuse kalendri järgi 23. märts (1900–2099).
4. aprill

4. aprill on Gregoriuse kalendri 94. (liigaastal 95.) päev. Juliuse kalendri järgi 22. märts (1900–2099).
3. aprill

3. aprill on Gregoriuse kalendri 93. (liigaastal 94.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. märts (1900–2099).
2. aprill

2. aprill on Gregoriuse kalendri 92. (liigaastal 93.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. märts (1900–2099).
1. aprill

1. aprill on Gregoriuse kalendri 91. (liigaastal 92.) päev. Juliuse kalendri järgi 19. märts (1900–2099).
31. märts

31. märts on Gregoriuse kalendri 90. (liigaastal 91.) päev. Juliuse kalendri järgi 18. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 275 päeva.
30. märts

30. märts on Gregoriuse kalendri 89. (liigaastal 90.) päev. Juliuse kalendri järgi 17. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 276 päeva.
29. märts

29. märts on Gregoriuse kalendri 88. (liigaastal 89.) päev. Juliuse kalendri järgi 16. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 277 päeva.
28. märts

28. märts on Gregoriuse kalendri 87. (liigaastal 88.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 278 päeva.
27. märts

27. märts on Gregoriuse kalendri 86. (liigaastal 87.) päev. Juliuse kalendri järgi 14. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 279 päeva.
Statistika

Statistika ehk arvustikuteadus on teadus, mis käsitleb andmete kogumist, töötlemist ja analüüsi. Statistika on teadus massnähtuste kvantitatiivse uurimise meetoditest. Statistikat kasutatakse paljudes teistes teadustes, samuti riigi- ja ärijuhtimises otsuste langetamiseks. 
Statistikat saab jagada rakendus- ja matemaatiliseks statistikaks. Rakendusstatistika tegeleb andmete kogumise ja kirjeldamisega (kirjeldav statistika), samuti andmete modelleerimisega (reaalsete andmete põhjal). Matemaatiline statistika uurib statistika teoreetilisi aluseid, ta uurib statistiliste andmete põhjal järelduste tegemise meetodeid. Matemaatilise statistika üheks aluseks on tõenäosusteooria.
Statistika all mõistetakse sageli ka andmete uurimise tulemust (näiteks keskväärtuse, standardhälbe, mediaani, ülemise ja alumise kvartiili loendit).
Statistika ülevaade.
Statistika rakendamine algab vaatluste või katsete tegemisega. Mõõta võib näiteks kristalle mingis kivimis või isegi teatud perioodi jooksul mingis tehases valmistatud tooteid. Samuti võib üht asja korduvalt mõõta fikseeritud ajavahemike järel.
Üldiselt on uuritava kogumi (üldkogumi) kõigi esindajate mõõtmine keerukas, näiteks liigse kulukuse tõttu. Seetõttu uuritakse sageli väiksemat osa üldkogumist, mida nimetatakse valimiks. 
Valimi andmeid saab kasutada mitmel viisil. Kõige lihtsam on valimi andmeid kirjeldada, näiteks leida keskväärtus ja standardhälve. Samas võib valimist teha järeldusi üldkogumi kohta, kasutades hüpoteeside kontrollimist (millega vastatakse mingile ei/jah-küsimusele), statistikute (arvuliste kirjeldajate) hindamist, korrelatsiooni leidmist, regressioon- ja dispersioonanalüüsi. 
Mingi kahe tunnuse korrelatsiooni leidmine aitab sageli kõige lihtsamini jõuda jälile, kas need tunnused on omavahel seotud. Näiteks inimeste kaal ja pikkus on sageli tugevasti korreleeritud, pikematel inimestel kipub olema ka suurem kehakaal. Ent mõnikord võivad tugevas korrelatsioonis olla ka üksteisest sõltumatud tunnused, seetõttu ei tähenda korrelatsioon kohe sisulist seotust. Samuti ei tähenda korrelatsioon põhjuslikku seost.
Valimi põhjal üldkogumi kohta järelduste tegemiseks peab valim olema moodustatud korrektselt. Näiteks kui tahame hinnata mingi kooli õpilaste keskmist kasvu, siis me ei tohi valimiks võtta ühe klassi õpilasi. Korrektse valimi määramisega (ning erinevate määrangute põhjal leitud hinnangute korrigeerimisega) tegeleb valikuuringute teooria.
Mingit statistika meetodit võib rakendada vaid siis, kui uuritav kogum vastab selle meetodi matemaatilistele eeldustele. Statistika väärkasutamine võib luua vääri järeldusi ning seeläbi mõjutada näiteks riigi sotsiaalpoliitikat või uute ravimite efektiivsust. Üsna sage on ka (korrektselt rakendatud statistika) tulemuste väärtõlgendamine statistikakauge inimese poolt.
Briti Neitsisaared

Briti Neitsisaared, ametlikult Neitsisaared (Virgin Islands), on Suurbritannia meretagune ala.
Nimeosa "Briti" kasutatakse Neitsisaarte nime ees selleks, et eristuda USA Neitsisaartest.
Majandus.
Valuutana käibib USA dollar (USD).
Sarnaselt emamaale on Briti Neitsisaared vasakpoolse liiklusega, kuid enamus autosid imporditakse USAst ja seetõttu on vasakpoolse rooliga.
Sport.
Briti Neitsisaarte ROK-i kood on IVB. 1984. aastast on osaletud olümpiamängudel.
Gibraltar

Gibraltar on Suurbritannia meretagune ala, mis asub Ibeeria poolsaare lõunatipus, Gibraltari väina põhjarannikul. Selle pindala on 6,8 km² ning see piirneb põhjas Hispaaniaga (Campo de Gibraltar). Maastikku domineerib Gibraltari kalju, mille jalamil asub tihedalt asustatud linnapiirkond. Gibraltaril elab umbes 34 000 inimest.
1160. aastal rajas Almohaadide riik Gibraltarile alalise vahiposti. Keskajal vahetas see korduvalt omanikke, saavutades strateegilise tähtsuse pärast lähedal asuva Algecirase hävitamist umbes aastal 1375. Aastal 1462 liideti see uuesti Kastiilia krooniga. 1704. aastal vallutasid Hispaania pärilussõja ajal Gibraltari Anglo-Hollandi väed ning Hispaania loovutas selle 1713. aastal Utrechti rahulepingu alusel igaveseks Suurbritanniale. Sellest sai oluline baas Briti kuninglikule mereväele, kuna see kontrollib Vahemere kitsast sisse- ja väljapääsu – Gibraltari väina – mida läbib umbes pool kogu maailma meretranspordist. Pärast Brexitit ei kuulu Gibraltar enam Euroopa Liitu.
Gibraltari suveräänsus on Hispaania ja Suurbritannia suhetes vaidlusalune teema, kuna Hispaania esitab nõude sellele territooriumile. 1967. aasta rahvahääletusel lükkasid gibraltarlased üksmeelselt tagasi Hispaaniaga liitumise ning ka 2002. aasta referendumil keelduti jagatud suveräänsusest. Sellest hoolimata on Gibraltar säilitanud tihedad majanduslikud ja kultuurilised sidemed Hispaaniaga ning paljud gibraltarlased räägivad nii hispaania keelt kui ka kohalikku murret, mida tuntakse nime all "Llanito".
Majandus.
Gibraltari majandus tugineb turismile, finantsvahendusele ja laevandusele.
Rahaühik on Gibraltari nael (GIP).
Poliitika.
Seadusandlik organ on 17-kohaline parlament, mis valitakse üldvalimistel.
Riigipea on Suurbritannia kuningas, keda esindab kuberner. 2013. aastast on kuberner David Steel.
Valitsusjuht on 2011. aastast Fabian Picardo.
2002. aasta rahvahääletusel lükkasid Gibraltari elanikud ülekaalukalt (99%) tagasi Suurbritannia ja Hispaania ühisvalitsuse moodustamise ettepaneku. 2016. aasta Brexiti referendumil hääletas 96% Euroopa Liitu jäämise poolt.
Ajalugu.
Briti-Hollandi väed vallutasid Gibraltari Hispaanialt Hispaania pärilussõjas 1704. aastal. Utrechti rahulepinguga läks Gibraltar 1713. aastal Suurbritannia valdusse. 1967. ja 2002. aastal toimunud referendumitel lükkasid Gibraltari elanikud tagasi ettepaneku liituda Hispaaniaga. Pärast 1967. aasta referendumit sulges Hispaania piiri Gibraltariga kuni 1985. aastani.
Pindala

Pindala on pinna (või pinna üldistuse) või selle osa teatavat mõõtu väljendav arv.
Saab rääkida kas pinna või selle osa pindalast matemaatikas, mida väljendab tavaliselt mittenegatiivne reaalarv, või füüsilise keha pinna või selle osa pindalast, mida mõõdetakse pindala mõõtühikuga (SI-süsteemis ruutmeeter). Väga sageli räägitakse mingi territooriumi pindalast.
Matemaatika.
Pindala on funktsioon, mis seab igale kujundile mingist tasapinnaliste kujundite hulgast (näiteks hulknurkadele) vastavusse arvu (selle kujundi pindala), kusjuures on täidetud järgmised tingimused:
Pindala mõiste laiendatakse kahemõõtmelistele pindadele kolmemõõtmelises ruumis, "k"-mõõtmelistele pindadele "n"-mõõtmelises eukleidilises ruumis või Riemanni ruumis (2≤"k"≤"n"), orienteeritud pindadele ja muudele objektidele.
Elementaargeomeetrias on mitmesuguste kujundite pindala arvutamiseks pindalavalemid. Keerukate kujundite pindala arvutamiseks kasutatakse integraalarvutust.
Füüsika.
Füüsikas on pindala füüsikaline suurus, mille mõõtühik SI-süsteemis on ruutmeeter.
Geograafia.
Mõõtühikuks ruutkilomeeter (km2), harvem (nt maakasutuse juhul) hektar (ha) või ruutmeeter (m2).
Hahk

Hahk ("Somateria mollissima") on partlaste sugukonda kuuluv liik, suur sukelpart. Ta toitub merepõhjas elavatest selgrootutest, eriti söödavatest rannakarpidest. Karpe otsides võib hahk sukelduda kümmekonna meetri sügavusele.
Nimetus.
Haha varasem nimetus oli "eiderhani". Murdepärased nimetused on "ahk", "kahk", "lann", "oodutaja", "vaagalind".
Ladinakeelne nimetus "Somateria mollissima" pärineb Carl von Linnélt. Ladinakeelse nimetuse lühend on "SOMMOL". Ingliskeelne nimetus on kas "eider" või "eider duck."
Välimus.
Isaslind on pulmasulestikus kontrastselt mustvalge ja emaslind ookerpruun. Hahapojad on musta sulestikuga. Nokk on teiste partide omadega võrreldes suurem, see läheb sujuvalt üle peaks.
Elupaigad.
Eestis elutseb haha alamliik "Somateria mollissima mollissima". Vilsandi rahvuspargis pesitseb üle 4000 paari. Endise Torgu valla territooriumil pesitseb 50 hahapaari. Hahad elavad avamerel ning pesitsevad kaugematel meresaartel ja laidudel.
Haha pesitsusaegset üldarvukust Eestis hinnatakse 3000–7000 paarile, talvist arvukust 20–100 isendile.
Pesitsemine.
Hahale sobivad pesitsemiseks hästi need mereäärsed piirkonnad ja laiud, kus meri kiiresti sügavaks muutub. Hahad toituvad rannakarpidest, mis asuvad 3–4 meetri sügavusel merepõhjas.
Haha hästivarjatud pesas on tavaliselt 4–6 sinakasrohekat muna.
Uus-Kaledoonia

Uus-Kaledoonia (prantsuse keeles "Nouvelle-Calédonie"; kohalik nimi "Kanaky") on Prantsusmaa meretagune ala, mis asub Vaikses ookeanis Korallimere idaosas. Hõlmab Uus-Kaledoonia saare, Loyauté saared ja hulga väiksemaid lähisaari. On osa Zealandiast.
Saarte pindala on 18 576 km² ja 2014. aasta rahvaloenduse järgi elas neil kokku 268 767 inimest. Suurimaks linnaks ja ühtlasi halduskeskuseks on Nouméa.
Saared asustati umbes teisel aastatuhandel eKr. Eurooplastest silmas saari esimest korda James Cook 4. septembril 1774. Napoleon III käsul hõivas piirkonna admiral Auguste Febvrier Despointes 24. septembril 1853 ning sealt alates on see kuulunud Prantsusmaale. Seni viimane iseseisvusreferendum toimus 12. detsembril 2021 ja sel hääletas üle 96% hääletamas käinutest iseseisvuse vastu, kuid iseseisvuse pooldajad boikoteerisid referendumit.
Eelmine iseseisvusreferendum toimus 4. oktoobril 2020 ning siis hääletas 46,74% osalenutest iseseisvuse poolt.
2014. aastal oli Uus-Kaledoonia SKT 11,1 miljardit USD. Piirkonna majandus sõltub oluliselt nikli ja koobalti kaevandamisest, mis annab kümnendiku SKTst. Uus-Kaledoonias leidub umbes veerand maailmas teadaolevatest niklivarudest ning seal kaevandatakse 7% maailma niklist.
Loodus.
Saarte rannajoon on liigestunud ja korallrahuderohke. Uus-Kaledoonia siseosa on mägine.
Kliima.
Uus-Kaledoonias valitseb troopiline, ookeanilt puhuvate kagupassaatide tõttu niiske kliima. Aasta keskmine temperatuur on 21–26 °C, sademeid esineb 1050–2250 mm/a. Sademete hulk on suurem mägede idanõlvul.
Taimestik.
Leivad hõrendikud ja rohumaad (savann), metsadest okasmetsad. Metsade all on 39% pindalast.
Maavarad.
Leidub niklimaaki (veerand teadaolevaist varudest maailmas), kroomi-, raua-, koobalti-, mangaani-, vase-, plii- ja tsingimaaki, kulda ja hõbedat.
Rahvastik.
Suuremad etnilised rühmad on melaneeslastest kanakad (44%), eurooplastest sisserännanute järeltulijad (34%), polüneeslased (9%) ja indoneeslased (5%).
Religioonidest on enim pooldajaid katoliiklusel (60%). Muudest on arvukamalt protestante (30%).
Ametlikuks keeleks on prantsuse keel. Põliselanikud (melaneeslased) kõnelevad 33 eri dialekti.
Majandus.
Maavararikkuse tõttu kuulub Uus-Kaledoonia Okeaania rikkamate maade hulka. Saarel asub umbes 20% maailma teadaolevatest niklivarudest.
Kaevandatakse ja sulatatakse niklit, koobaltit ja rauda.
Tegeldakse troopilise põllumajanduse ja kalandusega. Peetakse veiseid ja sigu, kasvatatakse jamssi, bataati, kookospalmi. Välja veetakse koprat ja kohvi.
Rahaühikuna on käibel CFP frank (XPF). SKT inimese kohta oli 14 800 USA dollarit (2003) ja 26 554 eurot (2007).
Ajalugu.
Kanakade saartele jõudmise ajaks peetakse 2.–3. aastatuhandet eKr.
1774. aastal avastas James Cook saared eurooplastele.
1853. aastal kuulutati Uus-Kaledoonia Prantsusmaa valduseks.
1984. aastast on Uus-Kaledoonial siseautonoomia.
1998. aastal pidi toimuma referendum Uus-Kaledoonia iseseisvuse üle, mis jäi aga toimumata. 4. novembril 2018 toimunud referendumil oli iseseisvumise vastu 56,4% hääletanuist.
Haldusjaotus.
Uus-Kaledoonia jaguneb 3 provintsiks ja need 33 vallaks.
Prantsuse Polüneesia

Prantsuse Polüneesia on Prantsusmaale kuuluv meretagune territoorium ("collectivités d'outre-mer") Okeaanias.
Loodus.
Prantsuse Polüneesia koosneb viiest suuremast saarterühmast: Seltsisaared, Lõunasaared, Tuamotu saared, Gambier' saared ja Markiisaared, mis kõik on kirde–edelasuunaliselt välja venitatud. Seltsisaared jagunevad Tuulepealseteks saarteks (Tahiti, Moorea, Maiao, Tetiaroa ja Mehetia) ja Tuulealusteks saarteks (Huahine, Raiatea, Tahaa, Bora Bora, Maupiti, Motu Iti, Mopihaa, Fenua Ura (Scilly) ja Motu One (Bellingshauseni)).
Kokku on Prantsuse Polüneesias 35 saart ja 83 atolli kogupindalaga 4167 km² (sh siseveed). Koos majandusvetega on pindala aga koguni 5 030 000 km².
Haldusjaotus.
Halduslikult jaguneb Prantsuse Polüneesia viieks ringkonnaks:
Rahvastik.
Hinnanguliselt elas Prantsuse Polüneesias 2006. aasta juulis 260 338 inimest. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli saartel 245 405 elanikku, neist 69% Tahiti saarel. Etnilistest rühmadest oli polüneeslasi 83%, eurooplasi (peamiselt prantslased) 12% ja asiaate (peamiselt hiinlased) 5%.
Religioosne koosseis 2000. aasta rahvaloenduse andmetel: protestante 54%, katoliiklasi 30%, muude religioonide järgijaid 10% elanikkonnast.
Majandus.
Alates 1962. aastast, kui Polüneesiasse viidi üle Prantsuse tuumapolügoon, asendus senine põllumajandusel põhinenud majandus sõjaväebaaside teenindamise ja ka turismitööstusega. Tuumakatsetuste lõpetamise järel on sõjaväe tähtsus majandusele järsult langenud. Neljandiku majandusest moodustab turism, muudest on olulisemad pärlite tootmine ja kalapüük.
Rahaühikuna käibib CFP frank (XPF).
Kasvatatakse kookospähkleid, vanilli, kohvi, köögi- ja puuvilju, toodetakse linnu- ja loomaliha ning piimatooteid.
Tegeldakse turismi, pärlipüüdmise ja -kasvatamisega, käsitöö ja põllumajandustoodete töötlemisega.
Välja veetakse pärle, kookospähkleid, koprat, vanilli, hailiha. Peamisteks ekspordipartneriteks on Prantsusmaa 66,3%, Jaapan 16,1%, Ameerika Ühendriigid 9,1% (2003).
Sisse veetakse naftasaadusi, mitmesuguseid toiduaineid, masinatööstuse tooteid. Peamisteks impordipartneriteks on Prantsusmaa 59,9%, Austraalia 11,9%, Uus-Meremaa 6%, Ameerika Ühendriigid 6% (2003).
*1521 – Magalhães avastas eurooplastele Pukapuka atolli (üks Tuamotu saartest)
*1595 – Mendaña jõudis Markiisaartele
*1722 – Roggeveen avastas Bora Bora
*1767 – Samuel Wallis saabus Tahitile
*1768 – Bougainville jõudis Tahitile
*1769 – James Cook Tahitil
Prantsuse Guajaana

Prantsuse Guajaana on Prantsusmaa ülemerepiirkond ja ülemeredepartemang Lõuna-Ameerika kirdeosas. See on pindalalt Prantsusmaa suurim departemang; piirneb Brasiiliaga idas ja lõunas ning Surinamega läänes.
Guajaanast sai Prantsusmaa asumaa 1604. aastal. 1946. aastal sai see ülemeredepartemanguks.
Prantsuse Guajaana kuulub Prantsusmaa osana Euroopa Liitu ja NATOsse.
Prantsuse Guajaanas Kourous asub Guajaana kosmosekeskus, mida kasutavad ühiselt Euroopa kosmoseagentuur ESA ("European Space Agency"), Prantsuse kosmoseuuringute keskus CNES ("Centre national d'études spatiales") ja eraettevõte Arianespace.
Prantsuse Guajaana tähtsamad maavarad on boksiit, kuld, kinaver ja kaoliin.
Ülemeredepartemang jaguneb halduslikult järgmiselt:
Martinique

Martinique [martin'ik] (Martinique'i kreoolkeeles "Matinik") on Prantsusmaa ülemerepiirkond ja ülemeredepartemang.
Kolumbus avastas saare 1502. aastal. Saarest sai Prantsusmaa asumaa 1635. Martinique'i majandus tugines kaua orjandusele, mis keelati alles 1848. aastal.
8. mail 1902 purskas Mont Pelée vulkaan ja hävitas Saint-Pierre'i linna. Hukkus üle 30 000 inimese.
Martinique sai Prantsusmaa meretaguseks departemanguks 19. märtsil 1946.
Tähtsamad ekspordiartiklid on rumm, suhkur, banaanid ja ananassid.
Ülemeredepartemang jaguneb halduslikult:
Langekare

Langekare on 0,9 hektari suurune laid (kare) Hiiumaa valla Sarve küla territooriumil Väinameres. Langekare kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Langekare sihtkaitsevööndisse.
Nimi.
Saart on 1770 mainitud kui "Langokari" ja 1855 "Langekarre".
Asend.
Langekare asub Hiiumaast kagus ja Heinlaiust 3 kilomeetrit lõunas.
Loodus.
Saar paikneb merest välja ulatuval paekivist aluspõhjal.
Langekare on pindalalt sama suur kui Hanerahu ning sarnaneb mõnevõrra sellega taimestiku ja klibuse ranna poolest.
Taimed.
1999. aasta seisuga oli Langekarelt leitud 51 liiki soontaimi. Muuhulgas kasvavad saarel harilik türnpuu, mage sõstar, koer-kibuvits, põldmurakas, harilik pihlakas, harilik lodjapuu, koirohi, merikapsas, kõrvenõges.
2004 oli soontaimede nimestikus 54 liiki, kusjuures lisandusid rihu-peenlook, roog-aruhein ja valge pusurohi. 2007. aastal on märgitud esmakordse leiuna valget pusurohtu (leitud ka 2004), longus põisrohtu ja humallutserni. Viimane liik loeti uueks ka 2008. aastal, mil lisandusid kaks liiki, harilik nõiahammas ja humallutsern. Arvestades seda, et mõned taimed on välja toodud uutena mitmel aastal ning 2005. ega 2006. aastal loendust ei toimunud, on Langekare soontaimede nimestikus 57 liiki.
Samblaid Langekarel ei leidu.
Samblikud.
2004. aasta seisuga on saarelt leitud 27 samblikuliiki.
Linnud.
Eraldatuse tõttu on Langekare hea pesitsuspaik lindudele. 2002. aastani pesitses saarel hulgaliselt kormorane, kes on mitmed linnu- ja taimeliigid (näiteks kõik samblad) välja tõrjunud.
Linnud sulgivad sageli saare ümber meres, eriti Langekare ja Kõverlaiu vahel. Kohatud on näiteks 2002. aastal 700 sõtkast, kühmnokk-luikesid ning 2003. aastal 120 hallhane.
Loomad.
Ükski imetaja saarel püsivalt ei ela. Talviti külastavad kõiki Hiiumaa laide näiteks kährikud ja rebased. Saare ümber meres võib kohata hall- ja viigerhülgeid.
Inimtegevus.
Laiul on lubatud viibida jääkatte tekkimisest selle lagunemiseni, teaduslikel välitöödel kaitseala valitseja nõusolekul, samuti järelevalve- ja päästetöödel.
Francesco Grimaldi

Francesco Maria Grimaldi (2. aprill 1618 Bologna – 28. detsember 1663 Bologna) oli Itaalia füüsik ja astronoom, jesuiit.
Grimaldi avastas valguse difraktsiooni ja võttis kasutusele termini "difraktsioon". Ta oletas, et valgusel on laineiseloom. 
Grimaldi andis Kuu meredele fantaasiarikkad nimed.
Nendest nimedest õigustavad ennast ehk vaid "Selguse meri" ja "Vaikuse meri", eriti kohatult mõjuvad aga "Niiskuse meri", "Aurude meri" ja teised veega seotud nimed.
Esimesena avaldas need nimed Grimaldi kaasmaalane ja ordukaaslane Giovanni Riccioli 1651. aastal.
Hollandi Antillid

Hollandi Antillid (ajalooline nimi "Hollandi Lääne-India") oli aastatel 1954–2010 Madalmaade Kuningriigi autonoomne osa. 1986. aastal eraldus Aruba, 15. oktoobril 2010 kaotati Hollandi Antillid haldusüksusena, tulemusena moodustati kaks uut Madalmaade Kuningriigi maad: Curaçao ja Sint Maarten. Ülejäänud saared: Bonaire, Saba ja Sint-Eustatius, moodustavad Hollandi Kuningriigi osa kohaliku omavalitsuse üksuse 'eriomavalitsuse' (bijzondere gemeente) staatuses Kariibi Madalmaadena.
Loodus.
Kliima.
Aasta keskmine temperatuur on Tuulealustel saartel 27,8 °C ja Tuulepealsetel saartel 27,0 °C.
Aasta keskmine sademete hulk oli 2003. aastal vastavalt 450 mm ja 1758 mm.
Ajalugu.
Mõlemad saarterühmad avastasid ja koloniseerisid hispaanlased 1493–1499. 17. sajandil okupeeris saared Hollandi Lääne-India Kompanii ja rajas sinna orjakaubanduse keskused. Orjapidamine keelustati 1863. aastal.
1954. aastal said Hollandi Antillid täieliku autonoomia siseasjades. Välispoliitika ja riigikaitse eest vastutab Holland. 1986. aastal eraldus Hollandi Antillidest Aruba.
Haldus.
Hollandi Antillid ei olnud jaotatud haldusüksusteks, kuid igal saarel oli omavalitsus.
Hollandi Antillidele kuuluvad saared jaotusid kahte rühma, mida eraldab Kariibi meri (vahemaa umbes 800 km):
1. juulil 2007 plaaniti esialgu kaotada Hollandi Antillid kui haldusüksus, see toimus 15. oktoobril 2010. Selle asemel moodustati eraldi autonoomsete üksustena Curaçao ja Sint Maarten, mille staatus sarnaneb 1986. aastal Hollandi Antillidest eraldunud Aruba omaga. Bonaire, Saba ja Sint-Eustatius moodustavad Hollandi eristaatusega vallad.
Majandus.
Tuluallikaiks olid peamiselt turism ja "offshore"-majandus.
Suurem osa kaupadest imporditi USA-st ja Mehhikost.
Vaene pinnas ja veepuudus pärssisid põllumajandust.
Rahaühikuks oli Hollandi Antillide kulden (ANG).
Kommunikatsioonid.
Telejaamu oli 3 (lisaks neile ka kaablioperaator, mis edastas USA satelliidijaamu ja 4 Venezuela kanalit).
Sport.
AHO oli Hollandi Antillide maakood, mida kasutas Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
Põhja-Mariaanid

Põhja-Mariaanid on Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata territoorium Vaikse ookeani lääneosas. Asub Hawaii ja Filipiinide vahel.
Riigi territooriumi moodustavad Mariaani saarestiku 16 põhjapoolset saart, millest suuremad on Saipan, Rota ja Tinian. Saarte hulgas on kolm tihedasti koos paiknevat saart (Maugi saared), mida mõnikord loetakse üheks saareks, nii et saarte koguarvuks saadakse 14.
USA Neitsisaared

USA Neitsisaared on Ameerika Ühendriikidele kuuluv liidendamata ala, osa Väikestest Antillidest. See asub Puerto Ricost idas. Ala hõlmab 53 vulkaanilist saart, millest suurimad on Saint John, Saint Thomas ja Saint Croix.
Peamine sissetulekuallikas on turism.
Taani koloniseeris 1672. aastal asustamata Saint Thomase saare, 1718. aastal ka asustamata Saint Johni saare ja 1733 ostis Prantsusmaalt Saint Croix' saare.
Napoleoni sõdade ajal vallutas Suurbritannia saared 1801. Taani garnison kapituleerus rahumeelselt ilma verevalamiseta, 1802 tagastati saared Taanile. Detsembris 1807 vallutas Suurbritannia uuesti saared ja tagastas Taanile 20. novembril 1815.
1860. aastatel ilmutas USA huvi saarte üle. President Andrew Johnson sõlmis Taaniga kokkuleppe Saint Johni ja Saint Thomase saare ostmise üle 7,5 miljoni dollari eest, mis 1868. aastal saartel peetud referendumiga heaks kiideti, kuid USA senat ei ratifitseerinud lepingut, kuna Johnson tagandati.
1915. aastal avaldas USA uuesti huvi saarte üle, kuna käimas oli esimene maailmasõda ja saarte strateegilise asukoha tõttu Panama kanali lähedal oli karta, et Saksamaa võib saared vallutada ja rajada sinna allveelaevabaasi. Ka Taanile oli saarte ülalpidamine kulukas ja strateegiline probleem. Kuna Taani oli sõjas neutraalne, tuli tegutseda kiiresti enne USA võimalikku sõttaastumist. 14. detsembril 1916 toimud referendumi tulemusel (64,2% poolt, 35,8% vastu) kiitis Taani heaks saarte müügi USA-le, 17. jaanuaril 1917 sõlmitud Taani Lääne-India lepinguga müüs Taani saarestiku USA-le 25 miljoni dollari eest ja USA andis Taanile vabad käed kogu Gröönimaa üle. 31. märtsil 1917 lõppes Taani administratsioon saarte üle.
USA Neitsisaared on ainus USA territoorium, mis on vasakpoolse liiklusega. Vasakpoolne liiklus kehtis juba Taani koloniaalperioodi ajal. Samas on enamus autosid saartel vasakpoolse rooliga, kuna on imporditud USAst.
Sport.
USA Neitsisaarte ROK-i kood on ISV.
Ameerika Samoa

Ameerika Samoa on Ameerika Ühendriikide hallatav omavalitsuslik ala Vaikse ookeani lõunaosas, mis hõlmab Samoa saarte idapoolsed saared. Ameerika Samoa moodustavad Tutuila saar koos seda ümbritsevate väikesaartega, Manu'a saared (Ta'ū, Ofu ja Olosega), Swainsi atoll ja Rose'i atoll.
1899. aastal sõlmitud lepinguga USA ja Saksamaa vahel sai Saksamaa läänepoolsed saared (tänapäeval Samoa) ja USA idapoolsed saared.
Ameerika Samoa ROK-i maakood on ASA.
Hongkong

Hongkong (hiina keeles 香港; "pinyin"'is "xiānggǎng"; kantoni keeles "heung gong" 'lõhnav sadam'; ametlikult Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkond) on linn ja Hiina erihalduspiirkond Lõuna-Hiina mere ääres. See koosneb Hongkongi saarest, Kowlooni poolsaarest ning Uutest Territooriumidest (sh rohkem kui 200 saarest).
Vastavalt "ühe riigi, kahe süsteemi" poliitikale on Hongkongil Mandri-Hiina suhtes suur autonoomia. Hongkongil on oma valuuta, tolli- ja immigratsioonisüsteem, juriidiline süsteem ja liikluseeskiri, mis näeb ette vasakpoolse liikluse.
Hongkongis tegutsev Hongkongi börs on üks maailma suuremaid väärtpaberibörse.
Ajalugu.
1841.–1997. aastal oli Hongkong Briti koloonia.
Teise maailmasõja ajal okupeeris Jaapan Hongkongi.
1982. aastal külastas Suurbritannia peaminister Margaret Thatcher Pekingit, et otsustada Hongkongi tuleviku üle koos Hiina poliitiku Deng Xiaopinga. Hongkong läks 1997. aastal erihalduspiirkonnana Hiina Rahvavabariigi koosseisu.
Poliitika.
Hongkongis on võimude lahusus kohtuvõimu, seadusandliku võimu ja täitevvõimu vahel.
Hongkongil on parlamentaarne demokraatia. Seadusandlikus kogus on 70 kohta, millest 40 kohta ei ole valinud inimesed otse. Lisaks sellele on häälteenamus Pekingile lojaalsete esindajate käes.
Haldusjaotus.
Uus.
1. Saar
2. Kwai Tsing
3. Põhja
4. Sai Kung
5. Sha Tin
6. Tai Po
7. Tsuen Wan
8. Tuen Mun
9. Yuen Long
Kowlooni poolsaar.
10. Kowloon
11. Kwun Tong
12. Sham Shui Po
13. Wong Tai Sin
14. Yai Tsim Mong
Hong Kongi saar.
15. Kesk ja Lääs
16. Ida
17. Lõuna
18. Wan Chai
Majandus.
Hongkong, Singapur, Taiwan ja Lõuna-Korea loetakse Aasia tiigrite hulka, mille majandused tegid 1960.–1990. aastal hüppelise arengu. 1991. aastal liitusid Hongkong, Hiina Taipei (Taiwan) ja Hiina Rahvavabariik Aasia ja Vaikse Ookeani Majanduskoostööga.
Sarnaselt Hiina investeeringutega on Hongkongi ettevõtteid kõige rohkem huvitanud kapitalipaigutused jae- ja hulgikaubandusse. Lisaks on Hongkongi residendid teinud otseinvesteeringuid tööstusse, transporti, laomajandusse, sidesse ning kinnisvara- ja äriteenindusse.
Hongkong, USA, Jaapan, Saksamaa ja Lõuna-Korea on Hiina suurimad ekspordisihtkohad.
Hongkongi rahaühik on Hongkongi dollar (HKD).
Sport.
Hongkongi ROK-i kood on HKG. 1954. aastal astus Hongkong Aasia Jalgpalli Konföderatsiooni.
Esimest korda osales Hongkong taliolümpiamängudel 2002. aastal.
Eesti ja Hongkongi suhted.
Hongkong on majanduslikult hästi arenenud, soodsa asukohaga ja Eesti majandusele huvipakkuv piirkond. Seetõttu on Eesti-Hongkongi majandussuhted pärast Eesti taasiseseisvumist kiiresti arenenud. Alates 1998. aastast on Hongkongi külastanud ka mitu ametlikku Eesti delegatsiooni.
22. veebruaril 2011 avasid välisministeeriumi kantsler Alar Streimann ja Eesti suursaadik Hiinas Andres Unga Eesti aukonsulaadi Hongkongis. Eesti aukonsul Hongkongis on Matthew Lam Kin Hong.
Kaart (täpsustus)

"Kaart" on sõna, mis on kasutusel mitmes tähenduses:
Asulate loendid riigiti

Artikkel sisaldab linnade ja muude asulate loendeid riikide kaupa.
 A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Ä Ö Ü X Y
Mir

Mir (vene keeles Мир 'maailm' või 'rahu') ehk Mir-1 oli moodulitest koosnev Nõukogude Liidu (hiljem Venemaa) orbitaaljaam, mis oli kasutusel aastatel 1986–2001. 
Miri tuum saadeti kosmosesse 20. veebruaril 1986. Jaam lendas 350–410 km kõrgusel inklinatsiooniga 51,6 kraadi. 
Mir oli esimene moodulitest ehitatud kosmosejaam. See ehitati aastatel 1986–1996.
Miri meeskonnaliikmed olid enamasti venelased, aga mitmete koostööprogrammide raames külastasid jaama ka ameeriklased, jaapanlased ja mitme Euroopa riigi kosmonaudid.
23. märtsil 2001 kukutati vananenud Mir tahtlikult Vaiksesse ookeani.
Hiiumaa laiud

Hiiumaa laiud on laiustik Väinameres Hiiumaa (Salinõmme ja Sarve poolsaare) ja Muhu vahel.
43 laiu ja rahu kogupindala on 6,6 km².
Suurematel idapoolsetel laidudel (Heinlaiul, Kaevatsi laiul) ning neid ümbritsevatel rahudel karjatatakse noorloomi. Ülejäänud, sealhulgas Saarnaki, Hanikatsi, Vareslaid, Kõrgelaid, Ahelaid ja Kõverlaid, moodustavad aastast 1971 Hiiumaa laidude maastikukaitseala.
Heinlaiust põhja poole ja Salinõmme poolsaarst lääne poole jäävaid laide ei arvata Hiiumaa laidude hulka (näiteks Vohilaid, mis kuulub samuti Hiiu maakonda). Kõik Hiiumaa laiud jäävad Hiiumaa valla territooriumile. Hiiumaa laidude maastikukaitseala laiud (välja arvatud Langekare) kuuluvad Salinõmme külale ja Kaevatsi laid ning Heinlaid Sarve külale.
Laidusid katavad valdavalt niit ja kadastik. Loendatud on üle 600 liigi kõrgemaid taimi.
Püsiasustus on olnud vähemalt kolmel Hiiumaa laiul: Kaevatsil (kuni 1974), Saarnakil (kuni 1973) ja Hanikatsil (kuni 1964). Kõrts oli Hanikatsi laiul 1826–1878 ja Kõrgelaiul 1842–1860. 1880 ehitatud Saarnaki tuulik ja 1888 ehitatud Hanikatsi tuulik on arhitektuurimälestistena kaitse all.
Pindalaga üle 1 hektari on 12 Hiiumaa laidu, need on järgmised:
Ahelaid (laev)

Ahelaid oli endine Eesti Merelaevanduse ja seejärel Saaremaa Laevakompanii parvlaev, mis ehitati 1986. aastal Riia Laevatehases. Riia Laevatehas ehitas Eesti Merelaevandusele kokku neli Laid-tüüpi jääklassiga parvlaeva. Ahelaid sai nime Väinameres asuva Ahelaiu järgi.
Laev ehitati Riias 1986. aastal ning nagu sageli Nõukogude ajal, oli laeval ka ülesanne sõja puhuks, mil see pidi olema võimeline armee jaoks tanke vedama. Sellest seeriast ehitas Riia Laevatehas Eesti Merelaevandusele ka parvlaevad Vohilaid (1983), Harilaid (1985) ja Kõrgelaid (1987). Ahelaid sõitis Rohuküla-Heltermaa, mõnikord ka Rohuküla-Sviby liinil.
Saaremaa Laevakompanii müüs Ahelaiu mais 1999 Kanadasse Newfoundlandi ja Labradori provintsi. Seal kandis Ahelaid ajutiselt nime "Hull 100". Seejärel sai laev nimeks "Nonia".
Laeva remont ja kaasajastamine nõudis Kanada riigilt väga suuri kulutusi. Kui laeva ostuhind oli 1999. aastal 1,2 miljonit Kanada dollarit, siis remondikuludega koos kujunes laeva hinnaks ligi 19 miljonit Kanada dollarit. Veebruaris 2013 otsustas provintsivalitsus Noniast loobuda, sest selle edasise uuendamise ja terviseohtliku asbesti eemaldamise kulud oleksid olnud liiga suured.
Detsembris 2013 müüdi laev 76 222 dollari eest vanarauaks. Ostja teatas kavatsusest laev 2014. aasta jooksul lammutada. Tegelikult lammutati vaid laeva peatekist kõrgemal asuv tekiehitis, ülejäänud laevast sai tööplatvorm.
Vohilaid (laev)

Vohilaid oli kolmandasse Teise maailmasõja järgsesse seeriasse kuuluv jäälõhkuja tüüpi parvlaev. Laev ehitati 1983. aastal Riias. See sai nime Väinameres Hiiumaa naabruses asuva suuruselt 15. saare järgi Vohilaid.
Vohilaid oli Väinamerel esimene laid-tüüpi parvlaev. Laev valmis Riia laevatehases ning lipp heisati 31. detsembril 1983. Aastail 1984–1998 sõitis Vohilaid Rohuküla-Heltermaa liinil. Enne 1990. aastate lõppu lammutati laev pärast suuremate, mugavamate ja ökonoomsemate, kuigi vanemate laevade soetamist. Vohilaiu sõsarlaevad on lammutatud.
Kuigi need parvlaevad olid üldiselt tsiviilkasutuses, nähti seda tüüpi laevade puhul ette võimalus sõjamasinate veoks. Nii näiteks on ka Hiiumaa Muuseumis oleval mudelil kiri, mis märgib mahutavuseks 18 militaarveoautot Gaz 66. Militaarse sünnipära tõttu oli ka laeva reisijateruum askeetlik. Laevale lubati 120 reisijat, mis on hiljem liinil sõitnud St.Ola ja Regulaga võrreldes ligi neli korda vähem.
Vohilaiu makett on suure tõenäosusega kingitud toonasele Hiiumaa Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomiteele, kust see Hiiumaa Muuseumi kogusse saadi.
Lennufirmade loendid riigiti

Lennufirmade loendisse riigiti on koondatud kõikide riikide lennufirmad. Samas vaata ka artikli lõpus olevat loendit rahvusvahelistest lennufirmadest, mille omanikud on mitu riiki. Lisatud on ka varem eksisteerinud ehk ajalooliste lennufirmade loend.
Harilik türnpuu

Harilik türnpuu ("Rhamnus cathartica") on türnpuuliste sugukonda türnpuu perekonda kuuluv puu.
Teaduslikult kirjeldas türnpuud esimesena Linné, kes pani talle nimeks "R. catharticus", aga hiljem selle õigekirja muudeti, sest "Rhamnus" on ladina keeles naissoost sõna.
Levila.
Türnpuu kasvab Euraasias Briti saartelt kuni Kirgiisiani, samuti Loode-Aafrikas.
Türnpuu on Eesti looduses tavaline, kuid mitte nii sage kui harilik paakspuu.
19. sajandi alguses, aga võib-olla varemgi viidi türnpuu Põhja-Ameerikasse, kus ta muutus invasiivseks liigiks. Talle annab konkurentsieelise see, et ta lehtib kohalikest liikidest varem ja varjab sellega nende eest ära päikesevalguse, mistõttu viimased känguvad. Põhja-Ameerika Kesk-Läänes seostatakse türnpuud ka invasiivsete Euroopast pärit vihmaussidega: kui mingilt alalt kõik türnpuud hävitati, siis vähenes Euroopast pärit vihmausside biomass poole võrra.
Kirjeldus.
Türnpuu kasvab harilikult kõrge põõsana, harva madala puuna. Ta on tavaliselt kuni 8, harva kuni 10 m kõrge. Tüvi võib vahel olla üpris jäme, hallikaspruuni puukoorega. Oksad lõpevad enamasti astlaga.
Türnpuu kasvab hajusalt metsades, võsades ja loodudel, enamasti väheviljakatel ja kuivadel muldadel.
Lehed paiknevad vastastikku paarikaupa ja on nahkjad, servadel väikeste sakkidega. Lehed on elliptilised või ovaalsed, 25–90 mm pikad ja 12–35 mm laiad. Lehed on rohelised, aga sügisel muutuvad kollaseks.
Õitseb mais-juunis. Õied on väikesed ja kollakasrohelised, 4 kroonlehega ja kahekojalised. Õisi tolmeldavad putukad.
Türnpuul on luuvili. See on must, marjataoline, läbimõõduga 6–10 mm, 2–4 seemnega, kibeda ja tülgastava maitsega, suurtes kogustes süües kergelt mürgine, tekitades kõhus krampe ja mõjudes lahtistina. Kuid linnud söövad türnpuu vilju meeleldi. Seemned ei seedu ja oma väljaheidetega linnud levitavad türnpuid.
Kasutamine.
Türnpuu puit on kõva, aga seda kasutatakse vähe. Selle tihedus on 720 kg/m³.
Türnpuud on lihtne kasvatada. Ta on vastupidav, talub varju ja võib kasvada ka linnas. Pinnas, millel kasvab palju türnpuid, sisaldab keskmisest rohkem lämmastikku ja vett ning on kõrgema pH-ga kui sarnased alad, kus türnpuid ei kasva. See võib olla seotud asjaoluga, et türnpuu lehed on lämmastikurikkad ja kõdunevad kergesti.
Minevikus kasutati türnpuud lahtistina, aga ohtlike kõrvaltoimete tõttu seda tänapäeval ei tehta.
Türnpuu marjadest ja koorest saadud kollast värvainet on kasutatud tekstiilide värvimiseks ning sellest tehtud värvi kasutatud keskajal käsikirjade illumineerimiseks, hiljem ka tahvelmaalis ("stil de grain").
Ameerika Ühendriikide presidentide ja asepresidentide loend

"Siin on loetletud Ameerika Ühendriikide presidendid ja asepresidendid."