tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Klaasmägi

Klaasmägi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Klaasmägi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Glasberg (Paasvere vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Klaasmägi Eestis 10 mehel ja 10 naisel.
Eeljärv

Eeljärv on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Eeljärv uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Enkoff (Ravila vallas). 
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Punapart

Punapart on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Punapart (Punnapart) on pandud Lehmja mõisas Harju-Jaani kihelkonnas, Peningi mõisas Harju-Jaani kihelkonnas, mõlemad Harjumaal, ja Roosna-Alliku mõisas Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nimede eestistamisel määrati Punapardi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kasela ja Maidla. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Punapart Eestis 16 mehel ja 20 naisel.
Puunurm

Puunurm on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Puunurm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Paurmann, Punik ja Schmidt. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Puunurm Eestis 7 mehel ja 7 naisel.
Tambek

Tambek on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Tambek (Tambeck, Tambek) on pandud viies mõisas Järva-, Lääne- ja Virumaal. Nimede eestistamisel oli Tambek nii muudetav kui antav perekonnanimi: Tambek määrati uueks perekonnanimeks Tambergi-nimelistele isikutele ja Tambeki-nimelistele isikutele määrati uueks perekonnanimeks Tali, Tamme, Tammemäe, Tammin ja Tammjärv. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tambek Eestis 18 mehel ja 21 naisel.
Peips

Peips on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Peips on pandud Õisu mõisas Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Peips uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Putting (Kabala vallas 1938. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Peips Eestis 23 mehel ja 16 naisel.
Helistve

Helistve on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Helistve uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Soss (Kasaritsa vallas 1936. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Soss

Soss on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Soss on pandud Võisiku mõisas Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal ja Vastse-Kasaritsa mõisas Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Sossi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Helistve, Lannes ja Loit. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kaljuvald

Kaljuvald (ka Kaleva ehk Kaljuve) on eesti pseudomütoloogias kangelaste (Vanemuine, Ilmarine, Lämmeküne, Vibuane ja teised) eluase. Kaljuvalda samastatakse Soomega.
Uhke

Uhke on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Uhke (Uchke, Ucke, Uhke, Uke) on pandud viies mõisas Lääne-, Pärnu-, Saare- ja Tartumaal). Nimede eestistamisel määrati Uhke uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jaansen. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Uhke Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
August Tamman

August Tamman (17. detsember 1893 Halliste küla − 27. juuli 1934 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.
Sündis Viljandimaal Suure-Kõpu vallas Halliste külas Rossa-Anni talus kingsepa pojana. Kasvas üles Pärnumaal Kilingi-Nõmme lähedal Saareoja talus, õppis Lavi vallakoolis ja Pärnu eesti progümnaasiumis (lõputunnistuse sai 1924. aastal eksternina Tartus), 1921−1924 vabakuulajana ja 1924−1930 immatrikuleerituna Tartu ülikoolis õigusteadust, stuudiumit lõpetamata.
Juba varakult hakkas kirjutama ajalehtedele ja oli vaadetelt isegi sotsialist, kuuludes ka õpilaste salajasse organisatsiooni "Laine". Töötas 1912. aastast Pärnus Meie Kodumaa, Tartus Meie Aastasada ja Tartu Päevalehe toimetuses, 1915. aastast Tallinnas Päevalehe ja Tallinna Teataja ning 1918−1933 Vaba Maa toimetuses, 1919. aastast oli ka ajalehe Helsingin Sanomat alaline kirjasaatja. 1926−1929 oli III Riigikogu liige tööerakonnast ja alates 11. detsembrist 1928 Riigikogu juhatuse sekretär, 1931 ETA esindaja Helsingis, 1933 Tallinnas ajakirjandusbüroo juhataja, hiljem Raadio Ringhäälingu asjaajaja. Eesti Kirjanikkude Liidu liige alates 1932 ja selle juhatuse liige alates 1934. aastast.
Lõpetas oma elu enesetapuga vekslivõlgadesse sattumise tõttu Tallinnas Raadio Ringhäälingu ruumides Estonia teatrimajas. Ta on maetud Rahumäe Kaarli koguduse kalmistule.
Ajakirjanikuna ja poliitikategelasena avaldas Tamman ülevaateteoseid, kirjutas ja toimetas ühistegevusalaseid väljaandeid jms. Tema ajalooalastest töödest on tähtsamad "Eesti iseseisvuse teel", "Jüri Vilms" ja "Eesti üldised laulupidud XIX aastasajal" (kõik raamatud anti välja 1923. aastal Tallinnas) ja postuumne lühibiograaf "Johann Woldemar Jannsen" (Tallinn, 1938).
Koos Peet Vallakuga proovisid hakata välja andma raamatusarja "Lääne Euroopa kirjandus". Esimese (ja ka viimase) raamatuna oli neil tõlgitud Arthur Schnitzleri novellid "Kui surnu vaikib. Kiusatus" (Pärnu, 1910).
August Tamman joonistas noorpõlves ka karikatuure pseudonüümi "Ataṁaṅṅ" all huumoriajakirjale Ulak (Viljandi, 1908).
Tema ilukirjandulikus loomingus on esikohal näitekirjandus.
Kübbernahk

Kübbernahk (Kübernahk) on eesti perekonnanimi, mida on pandud Karula mõisas Karula kihelkonnas Võrumaal. 
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või oli neid vähem kui 5.
Ütsaig

Ütsaig on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ütsaig on pandud Karula mõisas Karula kihelkonnas Võrumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Karjad

Karjad on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Karjad on pandud Orajõe mõisas Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Usai

Usai on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Usai on pandud Avinurme mõisas Torma kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Usai-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Torm. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Usai Eestis 19 mehel ja 16 naisel; 2023. aasta alguse seisuga 20 mehel ja 17 naisel.
Tubalkain

Tubalkain on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Tubalkain on pandud Atla mõisavallas Juuru kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Tubalkaini-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kiviloo (Jõelähtme vallas 1936. aastal). 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tubalkain 11 mehel ja 8 naisel.
Aaben

Aaben on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Aaben (Abben) on pandud Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal ja Karste mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Aabeni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aabla, Aabna, Aasa ja Aavasalu. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aaben Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Aaberg

Aaberg on eesti ja taani perekonnanimi.
Eestis on perekonnanime Aaberg (Ahberg) pandud Kiiu ja Kolga mõisas, mõlemad Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Aabergi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aaboja, Aava ja Arumäe. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aabot

Aabot on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aaboti-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaldmaa (1939. aastal Taali vallas ja Paikuse vallas). 
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aabreldaal

Aabreldaal on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Aabreldaal (Abreldahl, Abreldaal) on pandud Kiiu mõisas Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Aabreldaali-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aavanurm, Leidma ja Veersalu. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aabreldaal Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Abreldaal

Abreldaal on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Abreldaal (Abreldahl) on pandud Kiiu mõisas Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Abreldaali-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Avatare. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Abreldaal alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Kaljuramm

Kaljuramm on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kaljuramm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gavrillov (Kiiu vallas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kirsiste

Kirsiste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kirsiste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirsen (Kiiu vallas 1938. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kirsiste Eestis 9 mehel ja 8 naisel.
Kirsen

Kirsen on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kirsen on pandud Vardi mõisas Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Kirseni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kirsiste (Kiiu vallas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Sõudja (perekonnanimi)

Sõudja on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel on perekonnanime Sõudja pandud isikutele, kelle perekonnanimi oli Inggelmann (Kiiu vallas 1935. aastal) ja Saaberg (Kolga vallas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lepporg

Lepporg on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati perekonnanime Lepporg isikutele, kelle perekonnanimi oli Baumthal (Käru vallas 1936. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Baumthal

Baumthal on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Baumthal on pandud Käru mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal. Nimede eestistamisel määrati Baumthali-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Alamuru, Arniste, Kalm, Lepporg, Niinemäe, Orula, Pilvik, Puuorg, Põldla, Sööt ja Viirsalu. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Hobuajam

Hobuajam ehk gööpelajam ehk gööpel (saksa k. "Göpel") on jõuülekande agregaat, mille abil kantakse edasi hoburakendi vedavat jõudu mõnele töömasinale. 
Hobuajamit kasutati talude ja tööstuslike protsesside teenindamiseks. Näiteks kombainid, rehepeksumasinad, pumbad ja puidu saagimise masinad. Hobuajameid tuntakse kahte tüüpi – sammashobuajam ja lamav hobuajam.
Lamavad ehk horisontaalsed ajamid olid palju efektiivsemad ja veoloomi säästvamad. Horisontaalseid ajameid sai kinnitada erinevatele masinatele. Gööpelit sai hiljem asendada ka muud tüüpi seadmetega, nagu näiteks manuaalraami, statsionaarse aurumootori vedukvõlli või traktori veorihmaga, mis lõpuks gööpelit asendaski.
Medņeva vald

Medņeva vald (läti "Medņevas pagasts") on vald Lätis Balvi piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Viļaka linnaga ning Susāji, Šķilbēni, Vecumi, Bērzkalne ja Lazduleja vallaga.
Valla pindala on 99 km². 2016. aasta seisuga elas seal 696 inimest. Valla keskus on Semanova küla, vallamaja asub aadressil Mežmalas iela 1. Vallavanem on Juris Prancāns. Aastal 2011 olid valla elanikest 85,8 % lätlased ja 3,2 % venelased.
Valla lääneosa jääb Ida-Läti madalikule, idaosa aga Velikaja madalikule. Valla kõrgeim koht on selle lõunaosas asuv Kanguri mägi (144,2 m). Suuremad jõed on Lodumka ja Kira jõgi. Järvedest asuvad seal 2,6 ha suurune Loduma järv ja 3,1 ha suurune Ilziņi järv.
Aastal 1945 moodustati Viļaka vallas Medņeva külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Medņeva külanõukoguga likvideeritav Viduči külanõukogu. Aastal 1962 liideti Šķilbēni sovhoosi maad Logina külanõukoguga. 1968. aastal nimetati Logina külanõukogu ümber Šķilbēni külanõukoguks. Aastal 1971 liideti Šķilbēni külanõukogu Medņeva sovhoosi maad Medņeva külanõukoguga. Külanõukogust sai aastal 1990 vald. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļaka piirkonda.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Kozlova muinaskalmed ehk Kivikallas, Kuningahaua muinaskalmed, Logina muinaskalmed, Skandīne muinaskalmed ja Kangari muinaskalmed ehk Kõrgeküngas. Kohaliku kaitse all on Slotukalnsi muinaskalmed, hiiepaik Rači Nõiamägi, Bronti keskaegne kalmistu, Kirikuaseme nimeline hiiepaik, Aizgalīne muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Medņeva keskaegne kalmistu, Medņeva muinaskalmed ehk sõjahauad ehk Stepi mägi ja Laški muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu.
Looduskaitse all on Pasaciņa tamm, Viduči hiidtamm, Skandīne kalmistu mänd, Skandīne kalmistu tamm ja Medņi tamm. Valda jääb ka kaks nimetut põlispuud. Osaliselt jääb Medņeva valda ka Stompaki soode hoiuala.
Vallas on kuuskümmend kaks küla. Valla keskuses Semanovas ("vidējciems") oli 2018. aastal 218 elanikku. Teised valla külad on staatusega "skrajciems" – Aizgalīne 15 elanikuga aastal 2018, Aizpurve 44 elanikuga aastal 2018, Bahmatova 19 elanikuga aastal 2018, Bordova 20 elanikuga aastal 2018, Bronti 12 elanikuga aastal 2018, Čudarīne, Dagunova 3 elanikuga aastal 2018, Iļziņi 12 elanikuga aastal 2018, Janapole 22 elanikuga aastal 2018, Kangari 10 elanikuga aastal 2018, Kļučnīki 9 elanikuga aastal 2018, Kozlova 8 elanikuga aastal 2015, Lāški 5 elanikuga aastal 2018, Loduma 31 elanikuga aastal 2018, Lozdova 6 elanikuga aastal 2018, Medņova 14 elanikuga aastal 2018, Olūtova 3 elanikuga aastal 2018, Rači 39 elanikuga aastal 2018, Rogovskie 11 elanikuga aastal 2018, Skandīne 10 elanikuga aastal 2018, Slūtukolns 13 elanikuga aastal 2018, Zaicova 10 elanikuga aastal 2018, Tereškova 21 elanikuga aastal 2018, Torkova 6 elanikuga aastal 2018, Viduči 61 elanikuga aastal 2018 ja Vīksnīne 5 elanikuga aastal 2007. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
New Yorgi raekoda

New Yorgi raekoda on New Yorgi Linnavalitsuse ajalooline esindushoone, mis asub Civic Centeri linnajao pargis City Hall Park, Lower Manhattani tänavate Broadway, Park Row ja Chambers Street vahel. 
Esindus.
Ameerika Ühendriikide vanimas siiani tegutsevas raekojas asuvad New Yorgi linnapea ja New Yorgi volikogu ametiruumid. Linnavalitsuse osakonnad asuvad aga naaberkõrghoones Manhattan Municipal Buildingus, mis on maailma suurimaid valitsushooneid.
Ehituskunst.
Prantsuslikult uusrenessanslik ja ameerikalikult georgiaanlik hoone ehitati aastatel 1803–1811 ja valmis aastal 1812. Selle keskel asub krooniva katuselaternaga paviljon, millest eenduvad hoonetiivad. 
Mälestis.
19. detsembril 1960 registreeriti ehitis Ameerika Ühendriikide Riikliku Ajaloomälestisena ("National Historic Landmark").
15. oktoobril 1966 kanti hoone Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse ("National Register of Historic Places"). New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon määras samuti 1966. aastal ehitise eksterjööri ning 1976. aastal lisaks ehitise interjööri kaitsealusteks mälestusmärkideks ("New York City Landmark").
Semanova

Semanova (ka "Semenova" või "Medņeva") on küla ("vidējciems") Lätis Balvi piirkonnas, enne 2009. aastat Balvi rajoonis. 
Semanova on Medņeva valla keskus. Küla asub Kira jõe kaldal, Riiast 253,2 ja piirkonna keskusest Viļakast 6,8 kilomeetri kaugusel.
Semanova on nime saanud seal asunud Viļaka mõisa karjamõisa rentinud Semjonide pere järgi. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Viļaka piirkonda.
Seal asuvad rahvamaja, raamatukogu ja postkontor.
Kutuzovi orden

Kutuzovi orden (vene keeles орден Кутузова) oli Nõukogude Liidu sõjaline autasu (orden). 
Ordeni I järguga autasustati rinde- ja armeekomandöre vaenlase vägede oskusliku tõrjumise ja edukate vasturünnakute eest.
Ordeni II järguga autasustati korpuse-, diviisi- ja brigaadikomandöre vaenlase vägede oskusliku tõrjumise ja edukate vasturünnakute eest.
Ordeni III järguga autasustati polgukomandöre, nende staabiülemaid ning pataljoni ja kompaniikomandöre vaenlase vägede oskusliku tõrjumise ja edukate vasturünnakute eest. 
Orden asutati 29. juulil 1942. Esimene orden anti välja 28. jaanuaril 1943.
Ordenil oli 3 järku.
Bogdan Hmelnitski orden

Bogdan Hmelnitski orden (vene keeles орден Богдана Хмельницкого) oli Nõukogude Liidu sõjaline autasu (orden).
Orden asutati 10. oktoobril 1943.
Ordenil oli 3 järku.
Ordeni I järku anti rinde- või armeekomandöridele sõjaliste operatsioonide eduka juhtimise eest, mille tagajärjel vabastati mingi piirkond või linn ja tekitati vaenlasele suuri kaotusi. 
Ordeni II järguga autasustati korpuse-, diviisi-, brigaadi-, või pataljonikomandöre vastase kaitseliinide murdmise või haarangu eest vaenlase tagalas.
Shanghai Keskuse Hoone

Shanghai Keskuse Hoone (hiina keeles 上海中心大厦) on 632-meetrine ja 128-korruseline üüratukõrge pilvelõhkuja, mille asukoht on Hiina Rahvavabariigi suurim linn Shanghai. Kõrghoone ehitustööd kestsid aastatel 2008–2015. 118. korrusel paikneb vaateplatvorm.
Kannuraha kogumine

Kannuraha kogumine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks.
Kannuraha kogumine oli Lääne-Eestis ja Saaremaal tuntud tava (vrd. lemmkibu) pulmades raha kogumiseks õlle pakkumise abil. Rahakogujaks oli enamasti pruudivend, kes hoidis käes kannu sooja (või ka külma) õllega ja sundis pulmalisi jooma. Tema kõrval seisis peiupoiss tühja kannuga, kuhu jooja pidi viskama raha.
Maie Toom

Maie Toom (Maie Männik, 30. detsember 1935 – 4. september 2016) oli eesti bioloog.
Ta töötas pikka aega Tartu Ülikoolis õppejõuna.
Ta on mitmete bioloogiaõpikute ja õppematerjalide autor.
Ta on maetud Kuusalu kalmistule.
Pere.
Tema abikaasa oli bioloog Jaan Toom.
Hemmingen

Hemmingen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 6 km Hannoverist lõunas.
Linna pindala on 31,65 km². 31. detsembril 2016 elas seal 18 923 inimest.
Detsembrini 2004 kuulus Hemmingen Hannoveri ringkonda, mis kaotati jaanuaris 2005.
Sõpruslinnad.
Hannoveri sõpruslinnad:
Tarkvarasüsteemi integratsioon

Tarkvarasüsteemi integratsioon on protsess, mille käigus liidetakse eri moodulid või rakendused ühtseks töötavaks tervikuks.
Laatzen

Laatzen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas Hannoverist lõunas Leine jõe ääres.
Linna pindala on 34,05 km². 31. detsembril 2016 elas seal 41 449 inimest.
Linnaosad.
1964. aastal ühendati Laatzeni (tänapäeval umbes 22 000 elanikku) ja Grasdorfi (3500 elanikku) vald Laatzeni linnaks. 1974. aastal liideti linnaga Rethen/Leine (8100 elanikku), Gleidingen (4300 elanikku) ja Ingeln-Oesselse (3700 elanikku).
Pidev integratsioon

Pidev integratsioon (inglise keeles "continuous integration", lühend CI) on tarkvaraarenduses järgitav tava, kus arendajad pidevalt oma koodi ühisesse hoidlasse üles panevad.
Iga muudatust kontrollib automaatne protsess, mis tagab arendusprojekti stabiilsuse ning kui esineb vigu, leitakse need kiiresti. Selleks et arendajate tehtud muudatused koodis ei jääks isoleerituks, peavad arendajad oma muudatused ühishoidlas asuva koodiga liitma. Nende muudatuste edukust testitakse kohe, luues uus tarkvaraversioon ("build"), mida testivad automaattestid. Pidev integratsioon säästab aega, kuna identifitseerib varakult koodimuudatustest tulenevad konfliktid ja regressioonid, kuid selle edukaks läbiviimiseks on vaja palju automaatteste.
Kinga-ajamine

Kinga-ajamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks.
Kinga-ajamine oli mõrsja kingaga rahakogumine Saaremaa (Karja, Kaarma, Pühalepa jne) pulmas. Toimus mõrsjakodus esimesel päeval enne lahkumist või teise päeva hommikul peiu kodus. Pruudivend võttis mõrsja parema kinga pulmamõõga(~kepi) otsa, millel oli kelluke küljes. Ta käis ringi, tilistas kellukest ja hõikas: "Austage pruuti, andke raha!". Raha visati kinga sisse. Mõrsja istus sel ajal kingata jalg saunavihal. Toimingut saatis vastav laul.
Kruusement

Kruusement on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kruusement (Krusement) on pandud Ravila mõisas Kose kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Kruusemendi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kivilo (Nõva vallas 1937. aastal) ja Kurvet (Lähtru vallas 1938. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kruusement Eestis 54 mehel ja 72 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kruusement 53 mehel ja 69 naisel.
Kirstu lunastamine

Kirstu lunastamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas.
Kirstu lunastamine oli pulmakomme: peiu ema (Lüganuse), peig ise (Jõhvi) või peiupoiss (Vaivara) lunastab veimekirstu mõrsja emalt raha panemisega kirstule. Kirstu lunastamine toimus kas enne pulmi või pulmade ajal ning kas kirstu avamisel või pärast veimede jagamist. Raha läks mõrsjaemale.
Õlle

Õlle on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Õlle (Ölle) on pandud Kuimetsa mõisas Juuru kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Õlle-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Olev (Kuimetsa vallas 1936. aastal). 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Õlle alla viiel mehel ja 5 naisel.
Kirstu varastamine

Kirstu varastamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas.
Veimekirstu varastamine oli eriti Läänemaal levinud pulmakomme. Tuli varastada kirstuhoidjatelt kirst, et koguda hiljem selle väljaostmise läbi mõrsja jaoks raha. Komme muutus hiljem populaarseks pulmanaljaks. Kirstu iga järjekordne valdaja pidi hoolega valvama, et kirstu ära ei varastataks. See olnuks halbaennustav abielule ja häbistav vastavale pulmategelasele.
Värbu

Värbu on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Värbu (Wärbu) on pandud Valgu mõisas Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Värbu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Tammiste (Raiküla vallas 1935. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Värbu Eestis 15 mehel ja 10 naisel.
Läbivkarakteristik

Läbivkarakteristik on süsteemi elemendi väljundsuuruse sõltuvus sisendsuurusest.
Elektroonikas on läbivkarakteristik võimenduselemendi, näiteks transistori, väljundvoolu sõltuvus sisendpingest. Bipolaartransistori puhul on see seos küllat täpselt kirjeldatav eksponentfunktsiooniga.
Valgustuslambi läbivkarakteristik on lambi heleduse või tema poolt kiiratava valgusvoo sõltuvus lambile rakendatud pingest. See seos on väga keeruline, sest muutub ka kiirguse spektraalkoostis (näiteks hõõglambi hõõgniidi temperatuurist sõltuvalt).
Elektriahju läbivkarakteristik on temperatuuri sõltuvus rakendatud pingest. Esimeses lähenduses on see seos esitatav ruutsõltuvusena.
Valgusdioodi läbivkarakteristik on tema heleduse või tema poolt kiiratava valgusvoo sõltuvus teda läbivast voolust. See seos on ligilähedaselt lineaarne (pingega juhtimisel oleks eksponentsiaalne).
Ralf (jalgpallur)

Ralf de Souza Teles (mängijanimega Ralf; sündinud 9. juunil 1984 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia esiliigaklubis Vila Nova.
Ralf alustas profikarjääri 2004. aastal Imperatrizis. 2005. aastal tuli ta klubiga Maranhão osariigi meistriks. 2007. aasta hooajal mängis ta Brasiilia esiliigaklubis Gama. 2008. aastal liitus ta teise esiliiga klubiga, Grêmio Recreativo Barueriga. Samal hooajal saadi esiliigas teine koht ja tõusti kõrgliigasse. 2009. aastal saadi kõrgliigas 11. koht. Barueri särgis lõi ta kõrgliigas ainsa värava 27. juulil, kui kodus kohtuti São Pauloga.
2010. aastal sõlmis ta juba lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians. 2011. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks ja lisaks valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Järgmisel hooajal võideti lisaks Lõuna-Ameerika klubide meistrisari Copa Libertadores ja tuldi klubide maailmameistriks, kui finaalis alistati Chelsea. 2013. aastal alistati Lõuna-Ameerika klubide superkarikamängus São Paulo. Teist korda õnnestus Ralfil Corinthiansega Brasiilia meistriks tulla 2015. aastal.
Aastatel 2016–2017 mängis ta Hiina kõrgliiga klubis Beijing Sinobo Guoan.
Aastatel 2018–2019 mängis ta taas Corinthianses. 2020. aastal mängis ta Brasiilia esiliigaklubis Avaí.
Koondisekarjäär.
Brasiiliat on ta rahvuskoondises esindanud kokku kaheksas kohtumises. Debüüdi koondise särgis tegi ta 10. augustil 2011 sõprusmängus Saksamaa vastu.
Aegrelee

Aegrelee ehk viitrelee on kombinatsioon releest ja viitelemendist, mille toimel relee väljundolek muutub viivituse ehk viitega. Aegreleed kasutatakse näiteks vooluahela sisse- või väljalülitamisel viivituse tekitamiseks. 
Viivitust tekitav element võib olla mehaaniline (näiteks kellamehhanism), elektriline (näiteks RC-lüli) või elektrooniline.
Aegreleega sarnase toimega on taimer, mis muudab oma väljundolekut etteantud ajavahemiku järel või etteantud ajahetkel.
Draiv

Draiv (ingl "drive") on informaatikas riistvarakomponent, milles andmed kirjutatakse andmekandjale ja loetakse neid sealt. Draiv on tuntud ka kui kettaseade. Kettaseadme põhiosad on ketta ajur (ketast pöörlema panev ajam), lugemis-kirjutuspea (või ainult lugemispea) ja selle positsioneerimise (etteantud kohta paigutamise) mehhanism. 
Andmete jäädvustamise põhimõtte järgi on andmekandjad olnud optilised (CD-plaat, DVD-plaat, Blu-ray-ketas), magnetoptiline (magnetoptiline ketas) ja magnetiline (diskett). 
Magnetiliselt säilitatakse andmeid ka kõvakettal ehk HDD-draivil, kuid erinevalt eelmistest moodustab selles draivis andmeid kandev ketas koos magnetpea ja ajuriga tervikliku seadme. Niisugust pöörleva andmekandjaga kõvaketast asendab arvutis järjest ulatuslikumalt elektrooniline, välkmälul põhinev SSD-ketas ehk SSD-draiv. Sellel puudub ajur ja lugemis-kirjutuspead asendab juhitav kontroller.
Nadia Murad

Nadia Murad Basee Taha (kurmandži keeles Nadiye Murad Basî Teha, sorani keeles نادیە موراد باسی تەھا, araabia keeles نادية مراد باسي طه; sündinud 10. märtsil 1993 Kojos, Iraagis) on Saksamaal elav Iraagi jeziidi inimõigusaktivist. ISIS röövis Muradi ja hoidis teda vangistuses kolm kuud. 2018. aastal pälvis ta koos Denis Mukwegega Nobeli rahuauhinna nende pingutuste eest sõjalise seksuaalvägivalla lõpetamiseks. Temast sai Iraagi esimene nobelist. 
Murad rajas organisatsiooni Nadia's Initiative, mis abistab genotsiidi, massimõrvade ja inimkaubanduse ohvriks langenud naisi ja lapsi.
3. mail 2017 kohtus Murad Vatikanis paavst Franciscuse ja peapiiskop Paul Gallagheriga. Kohtumisel küsis ta tuge jeziidide abistamiseks, kes on endiselt ISIS-e vangistuses, ning arutas Iraagi vähemuste olukorda.
Muradi autobiograafia "" ilmus 7. novembril 2017.
Isiklikku.
2018. aasta augustis kihlus Murad jeziidi inimõigusaktivisti Abid Shamdeeniga, samal aastal nad ka abiellusid.
Rakvere linnakalmistu

Rakvere linnakalmistu on kalmistu Rakveres Kondivalu linnaosas.
Kalmistu paikneb Juhan Kunderi tänava, Rahu tänava ja Tammiku tänava vahelisel alal.
Kalmistu rajati 1806. aastal. Kalmistu pindala on 60,6 hektarit.
Kalmistu on ajaloomälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Hobuseaasta

Hobuseaasta on osa Hiina kalendri 12-aastasest tsüklist. Hiina astroloogias on kaksteist loomamärki, millest igaüks mõjutab ja märgistab üht kuuaastat ja sellel aastal sündinud inimeste iseloomuomadusi.
Hobuseaastal sündinud inimene on oma loomult püsimatu ja kiire ning valmis alati tõttama uute seikluste poole. Huumorimeel ning ausus on iseloomuomadused, millega hobuseaastal sündinud inimene hangib enda ümber suure sõprusringkonna. Hobusele sobivad kõige paremini suhtlemist nõudvad töökohad.
1966. aastal langes Jaapanis tugevalt sündivus, kuna see oli hobuseaasta ja viie elemendi õpetuse kohaselt paaris tulega. Astroloogia kohaselt on tulehobuse aastal sündinud naistel palju tugevam temperament, mille kohaselt on neil suurem risk oma abikaasa tappa.
Iseloom.
Hobuseaastal sündinud inimene naeratab alati meeldivalt ning on sotsiaalselt väga aktiivne. Ta tunneb vajadust olla avalikkuse tähelepanu keskmes. Hobuseaastal sündinud inimene on sõnaliselt väga väljendusrikas ning ta oskab olla oma jutuga väga veenev. Ta on väga hea kuulaja ning seetõttu on paljud tema tuttavad (ka võõrad) valmis talle avaldama ka oma kõige suuremaid saladusi. Hobuseaastal sündinud inimene suudab anda head nõu, kuid vahel võib tal olla raskusi talle usaldatud saladuste hoidmisega.
Hobuseaastal sündinud inimene vaimustub uutest ideedest ning on valmis neid kohe teostama. Sellise tegutsemise kaudu võib ta päris tihti nii mõnelegi inimesele kandadele astuda ja sekeldustesse sattuda.
Armastus.
Hobuseaastal sündinud inimene on pidevalt hõivatud romantiliste tundepursetega. Ta on alati valmis alustama uut suhet. Hobuseaastal sündinud inimene liigub vana suhte juurest uue juurde ilma, et jõuaks enne sügavamalt suhte üle mõtlema hakata. Hobusele on ideaalne partner see, kes mõistab, et hobuseaastal sündinud inimene vajab aeg-ajalt aega üksinda olemiseks. 
Karjäär.
Hobuseaastal sündinud inimene on tööline, kes vajab tööl selgeid reegleid. Ta on valmis töötama ainult ühe ülesande kallal korraga, andes siis kõik, mida tal anda on. Ta töötab kõvasti ning on suuteline leidma õnne ka siis kui teistel on väga rasked ajad. Hobust on õnnistatud hea hingelise ja füüsilise tervisega.
Maoaasta

Maoaasta on kuues Hiina kalendri 12-aastases tsüklis. Hiina astroloogias on 12 sodiaadimärki, millest igaüks mõjutab üht kuuaastat ja sellel aastal sündinud inimeste iseloomuomadusi. 
Madu valitseb hommikutunde 9–11. Tema ilmakaared on lõuna ja kagu ning aastaed kevad ning kuu mai. Vastav lääne süsteemi märk: Sõnn. Mao elemendiks on tuli. 
Sobivus.
Madu sobib Härja ja Kukega. Ei sobi Seaga.
Iseloomustus.
Mao märgi all sündinut iseloomustavad kõige paremini sügav mõtlemine ja tugevad tunded. Maol on hästi arenenud huumorisoon ja ta oskab seda õiges kohas kasutada. Uued ideed ja intellektuaalsed vaidlused ergutavad Madu. Madu suudab kergelt vestlusesse liituda, kuid seda ainult juhul, kui ei tegeleta asjatu lobisemisega.
Madu on tihti võimeline nägema situatsioone mitme külje pealt, mis muudab ta suurepäraseks otsustajaks. Üldiselt järgib Madu vastuvõetud otsuseid nii tõetruult, et keeldub kategooriliselt teiste nõuannetest. Madu armastab pidusid ning tahab elada luksuslikult. Aeg-ajalt vajab ta siiski tõmbumist oma maailma ning tahab tegeleda oma hobidega. Madu kaitseb sõpru ja soovib luua ainult pikemaajalisi sidemeid.
Draakoniaasta

Draakoniaasta on osa Hiina kalendri 12-aastasest tsüklist. Hiina astroloogias on kaksteist loomamärki, millest igaüks mõjutab ja märgistab üht kuuaastat ja sellel aastal sündinud inimeste iseloomuomadusi. 
Draakon on hiina mütoloogias suure au sees ja draakoniaastal sündinud inimesi peetakse aasia maades õnnesärgis sündinuteks. Draakon esindab head õnne, tugevust ja tervist ning sümboliseerib Yang elementi. 
Iseloom.
Draakonid on enamasti intelligentsed, andekad, domineerivad, valjuhäälsed, ülbed ja tujukad, ent samas ka populaarsed ja edukad. Nad on elurõõmsad ja entusiastlikud. Draakonid näivad sageli väga avatud inimestena, ent tegelikult on nad tohutult õrnahingelised. Nad on ülilahked. Nad annavad ilma mõtlemata, ilma kartmata. Draakon on pühendanud end neile, keda ta armastab.
Armastus.
Draakonile meeldib, et teda imetletakse, ta ei talu, kui keegi teine teda varju jätab. Oma kaaslasena eelistab ta kedagi, kes poleks sama ambitsioonikas ja julge kui tema. Et ta saaks silma paista ja särada, ning teise üle valitseda. Kui Draakon õige inimese endale leiab, saab temast truu kaaslane. Tähelepanelik ja hooliv.
Töö.
Draakon armastab, et talle jäetakse töö juures kogu vabadus. Ta armastab omapead tegutseda ja omas rütmis. Ta on väga dünaamiline, tema töö tegemine on kiire ja tõhus. Oma projektid viib ta kiirelt ellu. Ta on kiire reageerimisega. Temast saaks hea firmajuht. Ta armastab iseseisvust, seega kõik juhtivad kohad on tema jaoks loodud. Alluvana ei tunneks ta end hästi, sest ta ei suudaks austada olemasolevat hierarhiat. Ta ei talu, kui teda käsutatakse. Draakonile sobivateks ametiteks on kunstnik, preester, poliitik ja juht.
Draakoni õnnenumbrid: 3, 4, 5, 6, 15, 21, 34, 36, 45
Draakon sobib kokku: Rott, Madu, Jänes, Ahv
Draakon ei sobi kokku: Draakon, Härg, Koer
Viited.
1. Hiina Horoskoop, 19.07.2016, Kodused lood.
https://kodusedlood.blogspot.com/2016/12/hiina-horoskoop-draakon.html
Ahviaasta

Ahvi aasta on osa Hiina kalendri 12-aastasest looma-aastate tsüklist. Hiina astroloogias on kaksteist loomamärki, millest igaüks mõjutab ja märgistab üht aastat ja sellel aastal sündinud inimese iseloomuomadusi.
Hiina astroloogias on ahvi aastal sündinul sobivus draakoni või roti aastal sündinuga ja mittesobivus tiigri aastal sündinuga.
Üldiseloomustus.
Ahv on eduka inimese märk, sest ta on võimeline mõjutama ükskõik millist inimest. Ahv on loomult näitleja ja teiste naerutaja, mis võib küll kätte maksta näiteks kergeusklikul abiellumisel. Ahv sobib kõige paremini ametisse, kus on vaja kasutada inimsuhteid ning ametitesse, kus esinemine ja otsustamine on peamised, näiteks ärielus. 
Iseloom.
Ahv valdab täielikult oma intellekti. Ahv on alati valvel ning suudab hinnata ümberringi toimuvat ka siis, kui ta mingi tegevusega täielikult hõivatud on. Ahv on väga sotsiaalne inimene ning elab alati aktiivset elu. Ahv on inimene, kellele teised usaldavad oma saladusi, sest ta oskab saladusi suurepäraselt hoida.
Ahv suudab andestada, kuid ei unusta iialgi. Kui keegi tema vastu korduvalt eksib, siis muutub ta väga kergesti kättemaksuhimuliseks. Ahv ootab alati oma võimalust ning kui see saabub, ei suuda keegi teda peatada.
Ahvil on suurepärane mälu, mistõttu ei pea ta eriliselt pingutama numbrite/arvude ja nimede meeldejätmisega.
Armastus.
Ahvidel on väga elav armuelu. Ahv oskab inimestele pakkuda meeldivustunnet ning ka kõige kinnisemad inimesed avanevad talle. Ahvi partner peaks olema usaldatav, kiiresti kohanev ja rõõmsameelne. Kahjuks on ahvil aga raskusi pühendumisega ning ta võib käituda üsna lapselikult. Ideaalseks partneriks ahvile on inimene, kes suudab ahvi alati maha rahustada. 
Karjäär.
Ahv on väga mitmekülgne, mistõttu omandab ta uusi oskusi väga kiiresti. Oma hiilgava mõistuse tõttu ebaõnnestub Ahv oma ülesannete täitmisel üliharva. Ahv oskab suurepäraselt hinnata riske ning finantsilisi olukordi. Ahv reageerib ettetulevatele olukordadele alati kiiresti.
Kukeaasta

Kuke aasta (雞年 / 鸡年, "jī nián") on üks kaheteistkümnest looma-aastast hiina astroloogilises sodiaagiringis. 
See kordub iga 12 aasta järel järgnedes ahvile ja eelnedes koerale. Igal kuke aastal on lisaks oma element viieelemendi süsteemis (puit, tuli, maa, metall, vesi), mis kordub iga 60 aasta järel.
Iseloomustus.
Hiina astroloogia kohaselt iseloomustab kuke aastal sündinud inimesi täpsus ning kiirus. Nad on pealtnäha vagurad ja vaiksed, kui aga jõuab kätte õige aeg, siis tegutsevad nad kohe. Kukeaastal sündinud inimesed on töökad, julged, targad, ülbed, hoolimatud, egoistlikud ja ekstsentrilised. Nad janunevad teadmiste järele, on oma töö suhtes entusiastlikud ning head otsusetegijad. Kuked on oma ametis väga oskuslikud ning pööravad tähelepanu detailidele.
Töö.
Kuked elavad iseendale ning tahavad olla alati kõikides asjades parimad. Seetõttu sobib neile töö, kus saab konkureerida. See hoiab ära ka probleemid kodus, kuna nii saavad nad selle iseloomujoone tööl välja elada.
Armastus.
Kukele meeldib suhtes olla ja ta ei kannata üksindust. Seetõttu proovivad nad enda kõrvale võimalikult kiiresti kedagi leida, et üksindust vältida. Suhte algul on Kukk avatud, kuid samas ka üliskeptiline. Ta katsetab, jälgib ning alles hiljem otsustab, kas ta tahab selle inimesega koos olla või mitte. Kuked on oma valikutes suhteliselt pirtsakad ja otsivad oma kõrvale ideaalset kaaslast. Suhtes peab jääma Kukele väga suur otsustusõigus.
Sobivus.
Kuke aastal sündinud sobivad pühvli ja mao aastal sündinutega ja ei sobi jänese aastal sündinutega.
Jäneseaasta

Jäneseaasta on osa Hiina kalendri 12-aastasest tsüklist. Hiina astroloogias on 12 sodiaadimärki, millest igaüks mõjutab üht kuuaastat ja sellel aastal sündinud inimeste iseloomuomadusi. Ühe legendi kohaselt pärinevad loomanimetused Buddha aegadest, kes nimetas aastad kõigi kaheteistkümne looma järgi, kes tulid temaga hüvasti jätma. Üks nendest loomadest oli jänes. 
Aastad ja viis elementi.
Inimesed, kes on sündinud alltoodud kuupäevade ja aastate sees võib nimetada ka jäneseaastal sündinud inimesteks, samal ajal kandes ka elementide nimetusi. 
Jäneseaastal sündinud inimese üldiseloomustus.
Jänes on heatahtliku ja rahuliku iseloomuga inimene. Jänes armastab seltskonda ja on sõbralik enamasti kõigiga, tavaliselt ümbritseb teda suur sõprusringkond. Kuna Jänesel on igas asjas väga hea maitse, valivad nad tavaliselt oma erialaks loova teenindusala, näiteks sisearhitekti eriala vms.
Iseloom.
Jänes on pika eluea sümboliks ning selleks annab jõudu Kuu. Jäneseaastal sündinud inimesed on õnnelikud – see on märk, kes üldiselt leiab oma elus õnne ja rahulolu.
Jänes on graatsiline, hea käitumisviisiga ning Jänes on suurepärane nõuandja. Jänesele on esmatähtsaks ilu ning selle suhtes on ta väga tundlik. Jänese pehme kõne ning graatsiline ja kiire võime kehastada ihaldatud iseloomujooni, muudab Jänese väga diplomaatiliseks. Jänese märgi all sündinud inimesed elavad rahulikku elu.
Kui Jänesele pakutakse valikuvõimalust, siis valib ta alati kergema eluviisi. Jänesele meeldib kerge klassikaline riietus. Jänes on hea meelejahutaja ja suurepärane võõrustaja. Jänes usub enda otsustusvõimesse ja võimesse elus läbi lüüa.
Tiigriaasta

 
Tiiger on kolmas Hiina astroloogia 12-aastases looma-aastate tsüklis.
Tiigri aastal sündinud on iseloomult määrajad inimesed, kellele ei meeldi vastuhakkamine. Tiigrid on tihti temperamentsed ja julged, kuid tiigrite iseloom sõltub ka sellest, mis ajal nad on sündinud: öösel sündinud tiigrid elavad tavaliselt rahulikumat elu.
Aastad ja viis elementi.
Nendes ajavahemikes sündinud inimesed on sündinud tiigri aastal ja nendega seostub erinev element.
Anton Pedriks

Anton Pedriks (20. juuli 1875 – 6. veebruar 1919) oli eesti kaupmees ja omavalitsustegelane, esimene eestlasest Rakvere linnapea.
Ta sai Rakvere linnapeaks 1914. aastal. Tegutses kaupmehena. Talle kuulus muuhulgas 1915. aastal ehitatud hoone Rohuaia tänav 13.
Ta on maetud Rakvere linnakalmistule.
Toidupank

Toidupank (inglise keeles "food bank") on heategevuslik organisatsioon, mis tasuta jagab toiduaineid toimetulekuraskustes inimestele. Toiduained on pärit tootjatelt või tarnijatelt.
Toidupankade idee pärineb 1960. aastate keskpaigast, mil Ameerika Ühendriikides loodi esimene toidupank.
Eestis tegutseb Eesti Toidupank.
Töövapruse eest

Töövapruse eest (vene keeles медаль «За трудовую доблесть») oli Nõukogude Liidu autasu (medal), mida anti töötajatele, kel oli silmapaistvaid teeneid sotsialistliku ühiskonna ülesehitamise ees.
Medal asutati 27. detsembril 1938. Esimene medal anti välja 15. jaanuaril 1939. 
Medali sai umbes 1 825 100 inimest.
Uudismaade ülesharimise eest

Uudismaade ülesharimise eest (vene keeles медаль «За освоение целинных земель») oli Nõukogude Liidu autasu (medal). 
Medaliga autasustati kõiki Nõukogude Liidu töölisi, kes aitasid 1954–1956 rajada 36 miljonit hektarit uudismaad Kasahstanis, Siberis, Uuralites, Volga piirkonnas ja Põhja-Kaukaasias. 
Medal asutati 20. oktoobril 1956.
Medali sai umbes 1,3 miljonit inimest.
Venemaa 2002. aasta rahvaloendus

Venemaa 2002. aasta rahvaloendus toimus oktoobris 2002. See oli esimene ülevenemaaline rahvaloendus, mis toimus pärast Nõukogude Liidu lagunemist. Eelmine rahvaloendus toimus 1989.
Loendusel korjati vastajatelt andmeid vanuse, perekonnaseisu, keelte oskamise, rahvusliku kuuluvuse ja hariduse kohta. Osadelt vastajatelt küsiti andmeid ka varandusliku seisu ja elumaja kohta (vene keeles о состоянии жилья).
Rahvaloendus läks Venemaale maksma umbes 4,8 miljardit rubla.
Rahvaloenduse järgi elas Venemaal 145 166 731 inimest. Seejuures eestlasi loendati 28 113 ja nendest setusid ja poluvernikuid (vene keeles полуверцы, сето, сету) oli 197.
2002. aasta rahvaloendus

2002. aasta rahvaloendus:
Villem Vainsalu

Villem Vainsalu (aastani 1935 Wilhelm Britmann; 27. august 1903 Põltsamaa – 24. veebruar 1981 Boynton Beach, Florida) oli eesti sõjaväelane (kapten, 1937).
Ta teenis aastatel 1925–1928 lennuväerügemendis. Aastatel 1932–1940 töötas ta Tallinna Tehnikumis riigikaitse õpetajana.
Mobiliseeriti 16. juulil 1941 Punaarmeesse. Ta oli 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 354. Laskurpolgu 2. pataljoni komandöriks. Läks detsembris 1942 Velikije Luki lahingus üle sakslaste poole. Velikije Lukis organiseeris ta sakslaste nõusolekul ülejooksnud ja vangilangenud eestlastest pataljonisuuruse väeosa, mis osales ka Velikije Luki kaitsmisel Punaarmee vastu. Enne Velikije Luki lõplikku vallutamist õnnestus tal linnast välja murda ja rindejooneni jõuda. 24. jaanuaril 1944 mõistis Punaarmee sõjatribunal ta §58-1b alusel vangilangemise eest surma, kuid kuna meest ei suudetud üles leida ja arvati tõenäoliselt surnud olevat, lõpetati kohtuasi 15. veebruaril 1943 kuriteo koosseisu puudumisel.
Tema elust sõjaaegses Eestis ei ole teada, kuid tal õnnestus aastal 1944 Saksamaale põgeneda. Aastal 1947 oli ta USA 95. vahikompanii ülem Saksamaal. Hiljem elas ta Boynton Beachis, Palm Beachi maakonnas, kus ta ka 24. veebruaril 1981 suri.
Venemaa 2010. aasta rahvaloendus

Venemaa 2010. aasta rahvaloendus toimus põhiosas oktoobris 2010. Loendushetk oli 14. oktoobril kell 00.00 kohaliku aja järgi. 
Eelmine rahvaloendus oli toimunud 2002. Rahvaloenduse korraldas riiklik statistikateenistus (vene keeles Федеральная служба государственной статистики).
Rahvaloendus ja sellega seotu läks Venemaale maksma umbes 17 miljardit rubla (2002 maksis see 4,8 miljardit rubla).
Rahvaloenduse järgi elas Venemaal 142 905 200 inimest (2002 oli see arv 145 166 731).
2010. aasta rahvaloendus

2010. aasta rahvaloendus:
Renteni torn

Renteni torn on keskaegne Tallinna linnamüüri torn, säilinud on torni alaosa Lai tänav 49 hoone sees. Torni jäänused tulid Lai 49 hoone seest välja 2003. aastal lammutustööde käigus. Ajaloolased olid seni pidanud torni täielikult hävinuks.
Arvatavasti rajati torn koos uue linnamüüriga aastail 1340–1355. Linnamüüri käänukohal asunud Renteni torn oli kolmveerandringi kujulise põhiplaaniga. Algkujul kahekorruseline, linna poolt avatud ehitis rekonstrueeriti 14–15. sajandi vahetusel raehärra Arent von Renteni käe all kolme- või neljakorruseliseks linna poolt suletud ehitiseks. Umbes 20 meetri kõrguse torni seinte paksus oli 2–3 meetrit, torni läbimõõt oli 10,2 meetrit. Torni kaks ülemist korrust olid kaitsekorrused, ülemine neist oli algselt tõenäoliselt lahtine platvormkorrus, millele ehitati katus 16. sajandi esimesel poolel. Torni allosas võis asuda ladu või vangla. 
Tornist vasakul pool asus Kuldjala torn ja paremal pool Suur Rannavärav.
Torni ülemine kaitsekorrus oli juba 1730. aastatel täielikult varisenud. Järgmiseks sajandiks oli torn veelgi rohkem lagunenud. 1880. aastal ehitati Lai 49 hoone ja pikka aega arvati, et seoses sellega pole tornist enam midagi järel.
Toivo Kitvel

Toivo Kitvel (19. august 1938 – 29. detsember 2024) oli eesti tööstuspsühholoog, lennundusajaloolane ja aimekirjanik.
Ta lõpetas 1957 Tallinna 10. Keskkooli, 1963 TPI energeetikateaduskonna ja 1971 kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogiaosakonna. 1975. aastast psühholoogiakandidaat. Ta oli 1967–1981 Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi sotsioloogiasektori noorem- ja vanemteadur, 1981–19861 Tallinna Pedagoogikaülikooli (TPÜ) pedagoogika ja psühholoogia kateedri vanemõpetaja, 1986–1991 TPÜ koolieelse kasvatuse kateedri, 1991–1997 TPÜ andragoogika ja 1997–2003 Tallinna Tehnikaülikoolis psühholoogiaõppejõud (dotsent).
Ta on osalenud Eesti veteranide võistlustel kergejõustikus.
Looming.
Ta on kirjutanud raamatuid ja üle 50 teadusartikli sotsioloogiast, psühholoogiast (peamised uurimisalad töössesuhtumise kujundamine ja kasvatusväärtused ning -meetodid kodus ja koolis), Eesti lennunduse ajaloost ning Ivan Narodny (1869–1953) biograafia. 
2001. aastal ilmunud teoses "Aeg. Mehed. Lennukid" väitsid Johannes Tilk, Toivo Kitvel ja Frits Gerdessen, et eesti päritolu Alexander Liwentaal oli üks esimesi inimesi maailmas, kes tegi eduka lennu omakonstrueeritud lennukil 1898. aastal Inglismaal enne vendi Wrighte 1903.
Isiklikku.
Tema lell oli Lennukooli ülem kolonelleitnant Hans Kitvel.
Wulfardi-tagune torn

Wulfardi-tagune torn kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. Torn ehitati arvatavasti 1370-1390.
Lehrte

Lehrte on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 17 km Hannoverist idas.
Linna pindala on 127 km². 31. detsembril 2016 elas seal 43 932 inimest.
19. sajandil oli Lehrte kõige tähtsam raudteesõlm endises Hannoveri kuningriigis.
Ajalugu.
Piirkonda on esmamainitud 1147. aastal ja siis oli Lehrte suhteliselt väike põllumajandusküla. Aastaks 1352 ehitati kirik, nüüd tuntud kui Nikolauskirche; kohalikud talunikud käisid pühapäevakiriku teenistustel Steinwedeli külas.
Sel ajal asus Lehrte ajaloolises piirkonnas "Großen Freien" "(suur vaba)" ning asus kaugel suurtest transiit- ja liiklusteedest.
Lehrte oli üsna unine aastani 1843, kui tööd alustas Hannover–Braunschweigi raudtee, mis ühendas Lehrtet mõlema linnaga. Järgmisel aastal hakati ehitama liine Cellesse (1845), Hildesheimi (1846) ja Berliini (1871).
Kui tööd raudteeliinil algasid, oli Lehrtes 755 elanikku, 60 aastat hiljem oli rahvastik kasvanud umbes kümme korda. 1898. aastal sai Lehrte ala omavalitsusõigused ja tunnistati ametlikult linnaks.
Hästi ja tõeliselt rajatud raudteega kasvas tööstus Lehrtes, sealhulgas savi-, mineraalväetiste, tsemenditehas, konservi- ja suhkruvabrik 1883. aastal, mis domineeris kesklinnas kuni 2002. aastani. Tsemenditehase asutas 1881. aastal Hermann Manske koos partneritega ja see oli teine tsemenditehas Hannoveri piirkonnas. Tehas suleti 1910. aastal.
1911. aastal loodi kariloomade turg ja Lehrtest sai üks kõige tähtsamaid kohti karjakaubanduses ja -veos Põhja-Saksamaal. 1912. aastal algas piirkonna potasemaardlas kaevandamine. Lehrter Bahnhof (Lehrte jaam) Berliinis on nimetatud Lehrte järgi. See avati 1871. aastal kui lõpp-peatus liinil, mis ühendab Berliini Lehrte ja Hannoveriga, millest hiljem sai Saksamaa kõige olulisem ida-lääne liin.
1920. aastatel ehitatid Ahltenisse suur alajaam, mis 1944. aastal oli katselise HVDC Lehrte–Misburgi liini lõpp.
Vainsalu (perekonnanimi)

Vainsalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Vainsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Brikmann, Britmann, Burmann, Feldmann, Isberg, Jürgenthal, Kaltmann, Kulkov, Paumann, Reinberg, Vainov, Valp, Vants, Veber ja Veidrik. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vainsalu Eestis 28 mehel ja 23 naisel.
Haug (perekonnanimi)

Haug on eesti ja norra perekonnanimi.
Perekonnanime Haug on Eestis pandud neljas mõisas Harju- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Haug uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Auk või Prants. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Haug Eestis 88 mehel ja 93 naisel.
Uručča metroojaam

Uručča metroojaam (vene keeles Уручье ("Urutšje metroojaam"), valgevene Уручча (transkribeerituna Uruttša metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Uručča linnaosas.
Jaam on seni liini lõppjaam. Tegemist on esimese Minski metroo jaamaga, mis asub väljaspool Minski ümberringteed. 2016. aastal oli see üks metroo kasutatavamaid jaamu, päevas kasutas seda keskmiselt 47 700 inimest.
Jaama hakati ehitama 2001. aastal ja jaam avati 7. novembril 2007. Jaamas on üks 102 meetri pikkune perroon; metroorongid peatuvad selle mõlemal küljel. Jaamas on invaliididele mõeldud lift. Barysaŭski trakti metroojaamani on 1750 meetrit.
Ehitustööde käigus avastati kaheksa meetri sügavuselt üle meetri pikkune luu, mida algul peeti mammutile kuuluvaks, ent hiljem tehti kindlaks, et see kuulub "Loxodonta cyclotis"'ele.
Õekivi

Õekivi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Õekivi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgens (Pärnus 1937. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Pattensen

Pattensen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 12 km Hannoverist lõunas.
Linna pindala on 67 km². 31. detsembril 2016 elas seal 14 630 inimest.
Ajalugu.
Linn oli Calenbergi vürstkonna pealinn 1636. aastani, mil pealinn viidi Hannoverisse, mille järgi nimetati ka Hannoveri riik (sealhulgas Calenberg ja Celle).
Majandus.
Suur-Hannoveri piirkonna postitöötluskeskus paikneb Pattensenis.
Sõpruslinnad.
Pattenseni sõpruslinnad on Saint-Aubin-lès-Elbeuf Prantsusmaal, Karpniki ja Wilkszyn Poolas ning Ahrensfelde Saksamaal.
Õmmik

Õmmik on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Õmmik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Friedrichson (Avanduse vallas 1938. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Õmmik Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.