tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kálmán Kalocsay

Kálmán Kalocsay (6. oktoober 1891 Abaújszántó – 23. veebruar 1976 Budapest) oli ungari esperantist, luuletaja ja tõlkija. Ta mõjutas oluliselt esperanto kirjanduse ja keele arengut. 
Kalocsay kirjutas esperantokeelseid luuletusi ning tõlkis kirjandust ungari keelest ja teistest Euroopa keeltest esperanto keelde. Teda tuntakse ka esperantokeelse nime Kolomano Kaloĉajo all.
Kalocsay hakkas esperanto keelt õppima 1911. aastal. Ta lõpetas gümnaasiumi Miskolcis ning õppis seejärel Budapesti Ülikoolis arstiteadust, mille lõpetas 1916. aastal ning töötas 1920–1966 infektoloogina Budapestis.
Tema esimene luulekogu "Mondo kaj Koro" ('maailm ja süda') ilmus 1921. aastal. Samal aastal ilmus tal ka kolm ungarikeelset luuletust ajakirjas Nyugat. 1931. aastal ilmunud luulekogu "Streĉita Kordo" ('pingule tõmmatud nöör') peetakse esperanto luuleklassikaks. 1932. aastal avaldas ta pseudonüümi Peter Peneter all erootilise luule kogu "Sekretaj Sonetoj" ('salajased sonetid').
Lisaks ilukirjandusele avaldas ta ka esperanto grammatika "Plena Gramatiko de Esperanto", stiilijuhendi "Lingvo – Stilo – Formo" ning koos Gaston Waringhieniga esperanto luule käsiraamatu "Parnasa Gvidlibro". Ta oli ka üks kaheköitelise esperantokeelse entsüklopeedia "Enciklopedio de Esperanto" koostajaid.
1991. aastal asutati Ungaris Kálmán Kalocsay Sõprade Selts.
Uzõn

Uzõn (ukraina Узин, vene Узин) on linn Ukrainas Kiievi oblastis Bila Tserkva rajoonis. Uzõn asub Kiievist umbes 57 km lõunas ja Bila Tserkvast ligikaudu 21 km idas.
Uzõni on esmamainitud 1590. aastal. Alevi staatuse sai Uzõn 1956. aastal ja linnaõigused 1971. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uzõni elanikest ukrainlasi 88,81%, venelasi 9,26%, valgevenelasi 0,53%, armeenlasi 0,12% ja tatarlasi 0,08%.
Ana Šimić

Ana Šimić (sündinud 5. mail 1990 Gradačacis) on Horvaatia kergejõustiklane (kõrgushüppaja).
2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis võitis ta pronksmedali tulemusega 1.99. See on ühtlasi tema isiklik rekord. Sisehallis on tema isiklik rekord 1.95, mis on püstitatud 5. septembril 2009 Splitis.
Ta on osalenud 2012. ja 2016. aasta suveolümpiamängudel, kuid mõlemal korral ei ole ta kvalifikatsioonist edasi jõudnud. Maailmameistrivõistlustel on tema parimaks kohaks seitsmes (tulemus 1.93), mille ta on saavutanud 2019. aastal Dohas.
Zmijiv

Zmijiv (ukraina Зміїв, vene Змиёв) on linn Ukrainas Harkivi oblastis Tšuhujivi rajoonis. Kuni 2020. aastani oli linn Zmijivi rajooni halduskeskus. Zmijiv asub Harkivi kesklinnast umbes 17 km lõunakagus.
Zmijiv on rajatud kasakate kindlusena 1656. aastal. Linnaõigused sai 1797. aastal. Aastatel 1976–1990 kandis linn Tšehhoslovakkia kommunistliku partei- ja riigitegelase Klement Gottwaldi auks nime Gotvald.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zmijivi elanikest ukrainlasi 84,20%, venelasi 14,63% ja valgevenelasi 0,44%.
Plužine

Plužine on linn Montenegros, Plužine valla keskus. Linn asub Piva järve kaldal, umbes 17 km Bosnia ja Hertsegoviina piirist lõunas.
Umbes 2/3 linnaelanikest peavad ennast serblasteks.
Justyna Święty-Ersetic

Justyna Elżbieta Święty-Ersetic (neiupõlvenimega Justyna Elżbieta Święty; sündinud 3. detsembril 1992 Racibórzis) on Poola kergejõustiklane (sprinter).
Ta on kahekordne Euroopa meister ja kahekordne Euroopa sisemeister. Kergejõustiku maailmameistrivõistlustel on ta Poola teatenaiskonnaga võitnud 4×400 meetri teatejooksus ühe hõbemedali ja ühe pronksmedali.
Święty-Erseticile kuulub Poola siserekord 400 meetri jooksus (51,37). Lisaks on ta Poola teatenaiskonnaga püstitanud rahvusrekordi 4×400 meetri jooksus nii sise- kui ka välitingimustes.
Tetijiv

Tetijiv (ukraina Тетіїв, vene Тетиев) on linn Ukrainas Kiievi oblastis, Tetijivi rajooni halduskeskus. Tetijiv asub Kiievist umbes 140 km lõunaedelas.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tetijevi elanikest ukrainlasi 97,01%, venelasi 2,32%, valgevenelasi 0,21%, poolakaid 0,13% ja moldaavlasi 0,07%.
Murmastiene vald

Murmastiene vald (läti keeles "Murmastienes pagasts") on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Varakļāni, Mētriena ja Barkava vallaga ning Jēkabpilsi piirkonna Atašiene vallaga.
Valla pindala on 174,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 755 inimest. Valla halduskeskus on Murmastiene küla, vallamaja asub aadressil Jaunatnes iela 14. Vallavanem on Jānis Mozga.
Ajalugu.
Aastal 1873 liideti Murmastiene vald Barkava vallaga. Aastal 1945 moodustati Barkava vallas Barkava, Borbaļi, Čeržinieki, Murmastiene ja Sumenieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Murmastiene külanõukoguga likvideeritava Bērzkalnieki külanõukogu kolhoosi Uzvara maad, aastal 1954 aga likvideeritav Borbaļi külanõukogu. Aastal 1962 liideti külanõukoguga Varakļāni linna maaterritooriumi sovhoosi Varakļāni maad, aastal 1973 aga osa Atspuki külanõukogust. Aastal 1979 liideti külanõukoguga osa Dekšārese külanõukogu alasid, ent osa külanõukogu maid arvati Varakļāni külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2025 kuulus vald Varakļāni piirkonda.
Loodus.
Vald asub Ida-Läti madalikul. Kõrgeim koht (115,3 m) asub Siksala soosaarel valla lääneosas. Suurim jõgi on Isliena. Valla lääneosas asub osaliselt Teiči soo. Järvedest asuvad seal Mindauga järv (36 ha), Lisiņš (33,5 ha), Lielais Murmasts (29,4 ha), Vērtēzis (19,0 ha), Tolkaja järv (14,3 ha), Siksala järv (14 ha), Isliena järv (11,2 ha), Auka järv (5,3 ha). Teiči soo idaosas asub peaaegu täielikult kinni kasvanud Vabole järv.
Looduskaitse all on Tolkaja tamm ja kaks nimetut põlispuud. Osaliselt jääb valla aladele Teiči looduskaitseala, valla põhjaosa jääb osaliselt Barkava tammesalu hoiualale.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 752 lätlast, 19 venelast, 10 ukrainlast, 1 poolakas ja 3 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Baranivka

Baranivka (ukraina Баранівка, poola Baranówka, vene Барановка) on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis, Baranivka rajooni halduskeskus. Baranivka asub Žõtomõrist umbes 70 km läänes.
Baranivkat on esmamainitud 1565. aastal. Aleviku staatuse sai Baranivka 1938. aastal ja linnaõigused 17. mail 2001.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Baranivka elanikest ukrainlasi 94,54%, poolakaid 2,62%, venelasi 2,15%, valgevenelasi 0,14%, juute 0,13% ja armeenlasi 0,10%.
Murmastiene

Murmastiene (latgali Mūrmastīne, vanasti Mūrmustīne) on küla ("ciems") Lätis Madona piirkonnas, Murmastiene valla halduskeskus.
Küla asub valla põhjaosas Ida-Läti madalikul. Murmastiene jääb Varakļānist 17,4 ja Riiast 193,9 kilomeetri kaugusele.
Aastal 1897 asus küla kohal mõis, mille asukad olid luterlased. Küla oli nõukogude perioodil Varakļāni sovhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda. 
Murmastienes on raamatukogu. Külla jääb Murmastiene bussipeatus. Asula jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.
Pivdennoukrajinsk

Pivdennoukrajinsk (ukraina Південноукраїнськ) on linn Ukrainas Mõkolajivi oblastis. Pivdennoukrajinsk asub Mõkolajivist umbes 115 km põhjaloodes.
Pivdennoukrajinski lähedal asub Lõuna-Ukraina tuumaelektrijaam.
Asula on rajatud 1976. aastal Južnoukrajinski nime all. Linnaõigused sai Južnoukrajinsk 1987. aastal. 2024. aastast kannab nime Pivdennoukrajinsk.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pivdennoukrajinski elanikest ukrainlasi 73,86%, venelasi 21,67%, moldaavlasi 0,68%, valgevenelasi 0,66%, bulgaarlasi 0,28%, armeenlasi 0,23% ja tatarlasi 0,22%.
Ameerika Ühendriikide relvajõud

Ameerika Ühendriikide relvajõud (inglise keeles "United States Armed Forces") on Ameerika Ühendriikide sõjalised formeeringud, mille harud on maavägi, merejalavägi, merevägi, õhuvägi, kosmosevägi ja rannikuvalve. Relvajõudude ülemjuhataja on Ameerika Ühendriikide president, kes koostöös kaitse- ja sisejulgeolekuministeeriumiga planeerib riigi kaitsepoliitikat. Kõik kuus relvajõudude väeliiki kuuluvad riigi kaheksa n-ö vormiriietusega teenistuse ("uniformed services") hulka.
Ajalugu.
Sõjavägi on kogu USA ajaloos mänginud olulist rolli. 19. sajandi alguses võidetud sõjad tekitasid rahvusliku ühtekuuluvuse ja identiteeditunde. Ameerika Ühendriikide kodusõjas olid Uniooni poolel võidelnud relvajõud suure tähtsusega, mõned üksused otsustasid üle minna Ameerika Riikide Konföderatsiooni sõjaväe poolele. Tänapäevase USA sõjaväe raamistik on loodud pärast teist maailmasõda vastu võetud National Security Actiga ('riikliku julgeoleku seadus'). Sellega loodi riigisõjaväe asutus (praegune kaitseministeerium), mida hakkas juhtima kaitseminister; lisaks asutati õhuväeministeerium ja riikliku julgeoleku nõukogu. Seadust muudeti 1949. aastal, riigisõjaväe asutus nimetati ümber kaitseministeeriumiks ning maaväe-, mereväe- ja õhuväedepartemangud viidi selle alluvusse.
USA relvajõud on isikkoosseisu suuruselt maailmas esirinnas. Sõdurid on elukutselised vabatahtlikud. Ajateenistust pole kasutatud 1973. aastast saadik, Selective Service Systemil (SSS) on endiselt õigus meessoost isikuid ajateenistusse värvata; kõik 18–25-aastased meessoost USA kodanikud ja elanikud peavad ennast SSS-is registreerima. 22. veebruaril 2019 otsustas piirkonnakohus, et ainult meestelt registreerimise nõudmine on vastuolus põhiseadusega, otsus kaevati edasi.
Ameerika Ühendriikide relvajõude peetakse laialdaselt maailma võimsaimaks sõjaväeks. 2019. aastal olid USA kaitsekulutused 693 miljardit dollarit (u 631 miljardit eurot) ehk suurimad maailmas. 2018. aastal moodustasid Ameerika Ühendriikide kaitsekulutused kogu maailma kaitsekulutustest 36%. USA relvajõududel on väljaspool kodumaad umbes 800 baasi. USA õhujõud on maailma tugevaimad ning USA merevägi on mahutavuselt maailma suurim. USA rannavalve on suuruselt maailma 12. merel tegutsev üksus. Ameerika Ühendriikide relvajõududel on umbes 14 000 õhusõidukit.
Diré

Diré on linn ja vald Nigeri jõe vasakul kaldal Timbuktu piirkonnas Malis. 
2009. aastal oli vallas 22 365 elanikku. Diré linn on Diré cercle'i keskus. Diré on multikultuurne paik, peamiselt räägitakse songhai keelt. Põhiline religioon on islam. Tulenevalt jõeäärsest asukohast on suuremad tööstusharud põllumajandus ja kaubandus.
Varakļāni vald

Varakļāni vald (läti keeles "Varakļānu pagasts") on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Varakļāni linna, Murmastiene ja Barkava vallaga, Preiļi piirkonna Sīļukalnsi vallaga, Rēzekne piirkonna Dekšārese vallaga ning Jēkabpilsi piirkonna Atašiene vallaga.
Valla pindala on 99 km². 2016. aasta seisuga elas seal 791 inimest. Vallamaja asub aadressil Stirnienes muiža 3-1.
Ajalugu.
Varakļāni valda on esmamainitud aastal 1872. Aastal 1935 oli valla pindala 290,6 km² ja seal oli 7582 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Atspuki, Bērzkalnieki, Dekšārese, Kristeļi, Maurāni, Strodi ja Varakļāni külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Varakļāni külanõukoguga likvideeritava Bērzkalnieki külanõukogu kolhoosi Gaišais ceļš maad, aastal 1954 aga likvideeritavad Maurāni ja Strodi külanõukogu. Aastal 1956 külanõukogu likvideeriti, selle maad liideti aga Varakļāniga, kus nad moodustasid Varakļāni linna maaterritooriumi. Aastal 1962 liideti Murmastiene külanõukoguga sovhoosi Varakļāni maad. Aastal 1965 liideti Varakļāni linna maaterritooriumiga likvideeritav Stirniene külanõukogu. Aastal 1973 moodustati Varakļāni linna maaterritooriumi kolhoosi Latgale maadest taas Varakļāni külanõukogu. Aastal 1973 arvati osa Murmastiene külanõukogu maid Varakļāni külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2025 kuulus vald Varakļāni piirkonda.
Valla halduskeskus on asunud Kokari külas ja Stirnienes.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Stirniene (Tiltagalsi) muinaskalmed ehk Sõjahauad. Regionaalse kaitse all on Varakļāni luteri kalmistu kabeli vitraažid, Silenieki muinaskalmed ja Stirniene katoliku kirik. Lisaks on kultuuriväärtuslike objektide nimestikus mälestusmärk Läti vabadussõjas hukkunud Varakļāni elanikele, Varakļāni luteri kabel, Varakļāni kalmistu väravad ja kelltorn.
Loodus.
Vald asub Ida-Läti madalikul. Suuremad jõed on Malmuta ja Teicija. Valla lääneosas asub osaliselt Teiči soo. Looduskaitse all on Muiža pärn, Silenieki mänd, Silenieki vaher, Kluši kalmistu mänd ja Kluši kalmistu mägimänd, lisaks kasvab seal veel kuus looduskaitsealust nimetut põlispuud. Osaliselt jääb valla aladele Teiči looduskaitseala, valla põhjaosa jääb osaliselt Lubānsi märgala hoiualale, lõunaosa aga Pelečāre Suursoo hoiualale.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 762 lätlast, 24 venelast, 1 valgevenelane, 2 ukrainlast ja 2 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kokari

Kokari (latgali Kuokari) on küla ("ciems") Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. Enne aastat 2009 asus seal Varakļāni valla halduskeskus.
Küla asub valla kaguosas. Kokari jääb Varakļānist 0,9 ja Riiast 202,7 kilomeetri kaugusele. Kokari on Varakļāniga faktiliselt ühte kasvanud ja nende infrastruktuurid on ühised.
Aastal 1897 oli Kokari katoliiklaste küla. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.
Hiiumaa roheline

Hiiumaa roheline on rahvaselektsiooni tomatisort, mis on pärit Hiiumaalt. Kõrgekasvuline sort, mille viljad on keskmised kuni suured ning ka küpsenult rohelist värvi.
Sophie Liebknecht

Sophie Liebknecht (sünninimi Sofia Rõss, vene keeles Софья Рысс); 18. jaanuar 1884 Rostov Doni ääres – 11. november 1964 Moskva) oli vene päritolu saksa sotsialist, feminist ja kunstiajaloolane. 
Sophie Liebknecht sündis kaupmehe ja inseneri peres. Ta sai hariduse Saksamaal ning astus Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 
1912. aastal abiellus ta kommunist Karl Liebknechtiga. 1918. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Ta osales novembrirevolutsioonis 1918–1919. Pärast seda, kui Karl Liebknecht ja Rosa Luxemburg olid 1919. aastal hukkunud (tapetud), põgenes ta Londonisse. 
1934. aastal läks ta Nõukogude Liitu ning teda ei lubatud enam välismaale. Ta jäi elama Moskvasse. Liebknecht suri 1964. aastal Moskvas, kuid on maetud Berliini.
Rosa Luxemburgi kirjavahetus Sophie Liebknechtiga on avaldatud.
Ungari-Türgi sõpruse park

Ungari-Türgi sõpruse park (ungari keeles "Magyar-Török Barátság Park", türgi keeles "Macar-Türk Dostluk Parkı") on avalik park Ungari lõunaosas Baranya komitaadis Szigetvári lähedal Csertő külas.
Park on pühendatud 1566. aastal toimunud Szigetvári piiramise (Szigetvári lahing) mälestuseks. Park avati 1994. aastal ühiselt Ungari ja Türgi ametiisikute poolt. Pargis asuvad Osmanite riigi sultani Suleiman I ja kindluse kaitse juhataja Miklós Zrínyi skulptuurid.
Otsiktanu

Otsiktanu (ka "harjakas") on ühtlaselt laia võruga ja rippuva sabaga tanu. 
Otsiktanul on nii pealae osa kui ka pärjataoline äär tehtud mitmekordselt kokkumurtud riidetükist. Tanu kuklaosas paiknesid mitmevärvilised siidnarmad.
Seda kandsid peakattena Põhja-Eesti abielunaised.
Pale

Paleon asula Bosnia ja Hertsegoviina lõunaosas Serblaste Vabariigis Pale vallas, osa linnaks nimetatavast Istočno Sarajevost. Asub Sarajevost 10 km kagus.
2013. aastal oli Pale asulas 13 883 elanikku, vallas 22 282 elanikku.
Tihkaine füüsika

Tihkaine füüsika ehk kondensaine füüsika on füüsika valdkond, mis uurib aine mikro- ja makroskoopilisi omadusi. Eriti puudutab see "kondenseerunud" olekuid, mis ilmuvad alati, kui süsteemi osade hulk on eriti suur ja nendevaheline vastastikmõju on tugev. Kõige tuntumad tihkained on tahkised ja vedelikud, mis tekivad aatomite vahelistest elektromagnetilistest jõududest. Tihkaine füüsikud püüavad nende olekute käitumist loodusseaduste abil mõista. Eelkõige hõlmavad need kvantmehaanika, elektromagnetilisuse ja statistilise mehaanika seadusi. 
Tavapäratumate kondenseerunud faaside hulka kuulub ülijuhtivus, mida ilmneb teatud ainetel madalatel temperatuuridel, aatomite kristallvõrede spinnide ferromagnetilised ja antiferromagnetilised faasid ning ülikülmades aatomsüsteemides leiduv Bose'i-Einsteini kondensaat. Tihkaine füüsika uurimine hõlmab erinevate ainete omaduste mõõtmist katseseadmetega ning teoreetilise füüsika kasutamist matemaatiliste mudelite väljatöötamiseks.
Szigetvár

Szigetvár on linn Ungaris Baranya komitaadis, Szigetvári kreisi halduskeskus. Szigetvár asub komitaadikeskusest Pécsist ligikaudu 34 km läänes.
Szigetvári on esmamainitud 1391. aastal, linnaõigused sai 1966. aastal.
1566. aasta 2. augustist kuni 7. septembrini toimus Szigetvári piiramine (Szigetvári lahing) Osmanite riigi vägedel õnnestus Szigetvár küll vallutada, kuid rasked kaotused panid piiri nende edasitungile Viini.
Osmanite riigi võimu alla jäi Szigetvár kuni 1689. aastani.
Szigetvári lähedal Csertő külas asub 1994. aastal avatud Ungari-Türgi sõpruse park.
Jaroslava Mahutšihh

Jaroslava Oleksiivna Mahutšihh (ukraina keeles Ярослава Олексіївна Магучіх; sündinud 19. septembril 2001 Dnipros) on Ukraina kergejõustiklane (kõrgushüppaja).
2017. aastal tuli ta kõrgushüppes noorte maailmameistriks. Aasta hiljem võitis ta kuldmedali noorte olümpiamängudelt.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta hõbemedali, püstitades juunioride maailmarekordi 2.04.
2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos võitis ta tulemusega 2.00 pronksmedali.
2022. aasta maailmameistrivõistlustele tuli ta peamise kuldmedalisoosikuna, kuid jäi Eleanor Pattersoni järel teiseks.
Sisetingimustustes on tema isiklik rekord 2.06, mis on püstitatud 2. veebruaril 2021 Banská Bystricas ja mis on Ukraina rekord.
7. juulil 2024 püstitas naiste kõrgushüppe valitsev Euroopa ja maailmameister Teemantliiga etapil Pariisis uue maailmarekordi 2.10.
Łukasz Piszczek

Łukasz Piotr Piszczek (sündinud 3. juunil 1985 Czechowice-Dziedzices) on Poola jalgpallur, kes mängib kaitsjana Saksamaa Bundesliga klubis Dortmundi Borussia.
2004. aastal sõlmis ta lepingu Saksamaa klubiga Hertha BSC, kuid kuni 2007. aastani mängis ta Poola kõrgliiga klubis Lubini Zagłębie. Hooajal 2006–07 tuli ta klubiga Poola meistriks. Hertha meeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas hooajal 2007–08. Esimese värava lõi ta Saksamaa kõrgliigas 26. aprillil 2008 mängus Hannover 96 vastu.
2010. aasta mais siirdus Piszczek Dortmundi Borussiasse. Viimati uuendas ta klubiga lepingut 2018. aastal. Ta tulnud klubiga hooaegadel 2010–11 ja 2011–12 Saksamaa meistriks, lisaks on võidetud kaks korda Saksamaa karikas ja kaks korda Saksamaa superkarikas. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 on ta valitud Saksamaa Bundesliga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Poola jalgpallikoondises mängis Piszczek aastatel 2007–2019 kokku 66 korda ja lõi kolm väravat. Koondisedebüüdi tegi ta 3. veebruaril 2007 sõprusmängus Eesti vastu. Ta kuulus Poola koondisse kolmedel Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Siti Nurhaliza

Siti Nurhaliza binti Tarudin (sündinud 11. jaanuaril 1979 Kampung Awah, Temerloh, Pahang, Malaisias) on Malaisia laulja, näitleja, laulukirjutaja, muusik, muusikaprodutsent.
Sambija poolsaar

Sambija poolsaar (vene keeles Самбийский полуостров, ametlik nimi Калининградский полуостров – "Kaliningradi poolsaar") on poolsaar Läänemere kagurannikul, Kaliningradist loodes. 
Poolsaart piiravad Kura laht (kirdes), Wisła laht (kagus), Pregolja jõgi (lõunas) ja Deima jõgi (idas).
Poolsaar jääb Venemaa Kaliningradi oblasti territooriumile.
Roslagen

Roslagen, varasema nimega Roden, on piirkond Rootsi idarannikul Upplandis. 
Nimi.
Etümoloogiliselt on mõlemad nimed arvatavasti seotud väljendiga "aerusulasepõli" (rootsi keeles "rodslag"). Skandinaavia poolsaare maa-alasid lõuna- ja idarannikul, mille põliselanikud olid rootslased, hakati sarnaselt nimetama nii eesti ("Rootsi") ja soome keeles ("Ruotsi") kui ka saami keeltes ("Ruoŧŧa").
Oletatakse, et samast nimest pärineb sõnatüvi "Rus", millega hakati tähistama Venemaad. Viikingitega võis nimekasutus mööda Ida-Euroopas looklevaid jõgesid ning Musta merd levida Bütsantsi impeeriumisse, mille kauplemiskohtade kaudu kinnistus see üldisemas keelekasutuses. Tõik, et enamikus läänemeresoome keeltes on aerupaati nimetatud kunagi veneks, on tähelepanuväärne.
Barvinkove

Barvinkove (ukraina Барвінкове, vene Барвенково) on linn Ukrainas Harkivi oblastis Izjumi rajoonis. Barvinkove asub Harkivist umbes 135 km lõunakagus.
Barvinkove asutasid kasakad 1653. aastal. Linnaõigused sai Barvinkove 1938. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Barvinkove elanikest ukrainlasi 91,05%, venelasi 7,02%, mustlasi 0,93%, armeenlasi 0,29% ja valgevenelasi 0,23%.
Peeter Malvet

Peeter-Ernst Malvet (kuni 20. juulini 1938 Peeter Ernst Mahlstein; 3. aprill 1907 Narva – 9. september 1978 Montréal, Kanada) oli eesti õigusteadlane.
Ta õppis aastatel 1925–1926 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas ja 1926–1932 (lõpetas) õigusteaduskonnas. 1934. aastal lõpetas Sõjakooli aspirantide kursuse ja ülendati lipnikuks. Korporatsiooni Fraternitas Estica liige.
Aastatel 1933–1936 oli ta Rakvere Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat. Aastatel 1936–1938 oli ta Eesti aukonsulaadi sekretär Stettinis Georg Behmi juures, 1938–1940 Riigivolikogu sekretär. 
1943. aastal põgenes Rootsi, siirdus sealt 1948. aastal Kanadasse.
Dniprorudne

Dniprorudne (ukraina Дніпрорудне, vene Днепрорудное) on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis Vassõlivka rajoonis. Dniprorudne asub Kahhovka veehoidla kaldal.
Asula rajati 1961. aastal seoses rauamaagi kaevandamise alustamisega piirkonnas ja kandis esialgu nime Družba. 1963. sai alevik uueks nimeks Dniprograd. Praeguse nime sai Dniprorudne 1964. aastal ja linnaõigused 1970. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dniprorudne elanikest ukrainlasi 60,82%, venelasi 36,64%, valgevenelasi 0,74%, armeenlasi 0,31%, bulgaarlasi 0,21% ja tatarlasi 0,21%.
Alates märtsist 2022 (Venemaa sissetungist Ukrainasse) on linn Vene okupatsiooni all. Okupandid võtsid linnapea Jevhen Matvejevi kinni ja hoidsid teda kaks aastat ja kaheksa kuud vangis ning piinasid surnuks.
Kihnu maalammas

Kihnu maalammas on põlistõug, kes on Eesti aladel elanud juba 3000 aastat. 
Kihnu maalammas kuulub Põhja-Euroopa lühisaba lammaste perre ja põlvneb uluklambast muflonist. 
Tegemist on väikesekasvulise, peente ilma villata jalgade ja lühikese sabaga lambaga, kes on säilitanud mitmed aborigeensed tunnused. Sarved esinevad ka uttedel, kaelal võivad esineda niinimetatud tilbad. Kihnu maalammastel on väga tugev emainstinkt. Vill esineb kahekihilise villakuna. Kihnu maalammast iseloomustab suur tõusisene ja individuaalne mitmekesisus. Nende villak on valge, pruun, must, hall või nimetatud toonides kirju. 
Kihnu maalammas tunnustati iseseisvaks tõuks 2016. aastal ja MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Selts (KMKS) tõuaretusorganisatsiooniks, kellel on õigus tegeleda tõuraamatupidamisega ja jõudluskontrolliga. 2019. aastal kanti kihnu maalammas ohustatud tõugude nimekirja.
14.09.2022 Põllumajandus- ja Toiduameti peadirektori otsusega kiidetakse heaks kihnu maalamba aretusprogramm ja Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liit saab õiguse tegeleda kihnu maalamba tõuraamatupidamisega ja jõudluskontrolliga.
Lambakasvatusega tegelevad organisatsioonid.
2007. aastal asutati MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Selts (KMKS). KMKS peab oma kihnu maalamba tõuraamatut, viib läbi jõudluskontrolli, tegeleb teadusuuringute, ametliku tõu statistika ning analüüsiga. 
2021. aastal asutati MTÜ Kihnu Maalamba Selts (KMS). KMS liikmete tegevuse peamiseks eesmärgiks on kihnu maalamba kui põlistõu aretamine, säilitamine kasvatamine ning populariseerimine. Ühtlasi selgitavad avalikusele kihnu maalamba tähendust ja tema tähtsust. Seisavad kihnu maalamba puhasaretuse eest. Peavad lugu põlistõu traditsioonilisest pidamisviisist ning populariseerivad lambakasvatussaaduste traditsioonilisi käitlemisviise. 
Nende tõuraamatu pidamist ja jõudluskontrolli viib läbi Eesti Lamba- ja kitsekasvatajate Liit.
Muskaat

Muskaat on vürts, mida jahvatatakse muskaatpähklist või muskaatõiest. Neid vilju saadakse omakorda troopilisest ja igihaljast muskaadipuult "(Myristica fragrans)". Puu pärineb Maluku saartelt ehk Vürtsisaartelt, kus seda ka peamiselt kasvatatakse. Teine tähtis kasvatuspaik on Lääne-India saarestik. Oluline on teha vahet, et muskaatpähkel on puu seemne tuum, kuid muskaatõis seemet ümbritsev kest. 
Ajalugu.
Riivitud muskaati on varem kasutatud lõhnakottides ja Vana-Roomas viirukina. Umbes 1600. aastatel omandas see suure tähtsuse läänemaailma vürtsikaubanduses.
Muskaadipuu.
Muskaadipuu on lehtpuude perekonnast ja kuulub muskaadiliste sugukonda. Puud võivad kasvada kuni 20 meetri kõrguseks ning on suutelised vilja kandma 60 aastat või isegi kauem.
Kulinaaria.
Muskaadile on omane terav aroom ning soe ja kergelt magus maitse. Seda kasutatakse nii soolaste kui ka magusate roogade maitsestamiseks. Seega võib seda vürtsainet lisada küpsetistele, pudingutele ja kompottidele, aga ka kartulitele, lihale, kastmetele ning köögi- ja aedviljadele. Samuti saab seda kasutada jookides, näiteks munalikööris või punšis.
Muud kasutused.
Peale vürtsi on veel võimalik toota muskaatvõid ehk rasva, mida saadakse samuti seemneist. Seda võid tarvitatakse parfümeerias (annab meeldiva aroomi juuksehooldustoodetele, näiteks palsamitele). Vili sisaldab ka eeterlikke õlisid, mis leiavad kasutust parfüümides ja seepides, kuid nende abil ravitakse ka liigese- ja lihasevalu. Suures koguses manustatult on muskaatpähklil psühhoaktiive mõju, mis võib tekitada hallutsinatsioone. Muskaatpähkli mürgistus on harva fataalne, kuid võib põhjustada krampe, südamerütmihäireid, hingamisraskusi ja valu.
Haivoron

Haivoron (ukraina Гайворон) on linn Ukrainas Kirovohradi oblastis, Haivoroni rajooni halduskeskus. Gaivoron asub Lõuna-Bugi jõe paremal kaldal, oblastikeskusest Kropõvnõtskõist umbes 185 km läänes.
Asulat on esmamainitud 1796. aastal, linnaõigused sai 1949. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Haivoroni elanikest ukrainlasi 94,88%, venelasi 3,79%, valgevenelasi 0,28%, armeenlasi 0,22%, mustlasi 0,19% ja moldaavlasi 0,15%.
Boglárka Kapás

Boglárka Kapás (sündinud 22. aprillil 1993 Debrecenis) on Ungari ujuja.
2019. aastal tuli ta maailmameistriks 200 meetri liblikujumises. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 800 meetri vabaujumises pronksmedali. Lisaks on ta tulnud seitse korda Euroopa meistriks, millest ühel korral lühirajal.
Talle kuulub Ungari rahvusrekord 800 ja 1500 meetri vabaujumises suures basseinis ning 400 meetri vabaujumises väikeses basseinis.
Ajna Késely

Ajna Evelin Késely (sündinud 10. septembril 2001 Budapestis) on Ungari ujuja.
Késely on juunioride maailmameister ja 15-kordne juunioride Euroopa meister. 2018. aasta noorte suveolümpiamängudel Buenos Aireses võitis ta kolm kuldmedalit. Täiskasvanute euroopa meistrivõistlustelt on ta võitnud neli medalit, sh 2016. aastal kulla 4×200 m vabaujumises. Euroopa lühiraja meistrivõistlustelt on ta võitnud kaks medalit.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros osales ta individuaalselt 200 ja 400 meetri vabaujumises, kus sai vastavalt 25. ja 21. koha. 2019. aasta veealade maailmameistrivõistlustel Gwangjus saavutas ta 400 meetri vabaujumises neljanda koha, kaotades pronksmedali võitnud ameeriklannale Leah Smithile kõigest kahe sajandikuga.
Késelyle kuulub Ungari rahvusrekord 400 meetri vabaujumises pikal rajal 4.01,31, mis on püstitatud 21. juulil 2019 maailmameistrivõistlustel Gwangjus, ja 1500 meetri vabaujumises lühirajal 16.04,13, mis on püstitatud 14. detsembril 2019 Ungari meistrivõistlustel Kaposváris.
Hrõstõnivka

Hrõstõnivka (ukraina Христинівка, vene Христиновка) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Hrõstõnivka rajooni halduskeskus.
Asula tekkis 1890. aastal seoses raudteejaama rajamisega. Linnaõigused sai Hrõstõnivka 1956. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hrõstõnivka elanikest ukrainlasi 94,86%, venelasi 3,53%, armeenlasi 0,45%, mustlasi 0,36%, valgevenelasi 0,22% ja moldaavlasi 0,13%.
Tomáš Koubek

Tomáš Koubek (sündinud 26. augustil 1992 Hradec Královés) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib väravavahina Saksamaa kõrgliiga klubis Augsburg ja Tšehhi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis FC Hradec Králové. Hooajal 2015–2016 mängis ta Libereci Slovanis ja seejärel aastatel 2016–2017 Praha Spartas.
2017. aastal siirdus Koubek Prantsusmaa kõrgliigasse, liitudes Rennesi Stade'iga, mille põhiväravavaht ta kaks hooaega oli. 2019. aastal võitis ta klubiga Prantsusmaa karika.
2019. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Augsburgiga.
Tšehhi jalgpallikoondises tegi Koubek debüüdi 2016. aastal. Samal aastal kuulus ta Tšehhi koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Algus (film 2010)

"Algus" (inglise keeles "Inception") on 2010. aasta märuli- ja ulmefilm. Filmi stsenarist ja režissöör on Christopher Nolan ning produtsent Emma Thomas. 
Peaosatäitja Leonardo DiCaprio tegelaskuju on elukutseline varas, kes varastab informatsiooni, tungides oma ohvrite alateadvusse. Talle antakse võimalus kustutada oma kuritegude ajalugu sellega, et ta sisendab ühe mõtte oma sihtmärgi ajju. 
Teised osatäitjad: Ken Watanabe, Joseph Gordon-Levitt, Marion Cotillard, Elliot Page, Tom Hardy, Dileep Rao, Cillian Murphy, Tom Berenger, Michael Caine jt.
Jiří Pavlenka

Jiří Pavlenka (sündinud 14. aprillil 1992 Hlučínis) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib väravavahina Saksamaa kõrgliiga klubis Bremeni Werder ja Tšehhi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Tšehhi klubis Ostrava Baník, mille meeskonnas debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas hooajal 2012–13. Aastatel 2016–2017 mängis ta Praha Slavias.
2017. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Bremeni Werderiga.
Tšehhi jalgpallikoondises tegi Pavlenka debüüdi 15. novembril 2016 sõprusmängus Taani vastu.
Goundam

Goundam on linn ja vald Timbuktu piirkonnas Mali keskosas. Goundam on Goundami "cercle"'i keskus. Aastal 2009 oli vallas 16 253 elanikku. Peamiselt elavad Goundamis songhaid, tuareegid ja fulbed.
Maa-alused ehitised

Maa-alused ehitised võivad olla inimtekkelised või looduslikud. Selliseid ehitisi on juba aastasadu kasutatud varjupaigana, tänapäeval ka muudel eesmärkidel. 
Omadused.
Eelised.
Maa-alustel ehitistel on palju eeliseid. Kasutades tunneleid ja maa aluseid ehitisi ühistranspordis, vähendame liiklusvoogu ning lühendame sõiduaega. Samuti on väiksem risk liiklusõnnetusteks. 
Ehitades maa alla, säästame keskkonda ja rohelusele jääb rohkem ruumi. Ehitist ümbritseb väga hea isolatsioonimaterjal. Müra on vähe ja ehitise hoolduskulud on väikesed tänu stabiilsele temperatuurile ja vähestele välismõjudele. 
Hoonetel on ka sotsiaalsed eelised. Maa-alused ehitised võimaldavad uut elamispinda, ilma et peaks linna piire laiendama. Ehitised on vastupidavad ja elaksid üle paljud looduskatastroofid. 
Puudused.
Maa-alustel ehitistel on märkimisväärselt palju puudusi, mis on ka olnud põhjuseks, et selliseid hooneid on nii vähe. Olemasolevad hooned on valdavalt ühiskasutuses, mitte elamispind. 
Ehitusalased puudused on peamised, miks maa-aluseid hooneid ei teha palju. Ehitise rajamise maksumus on suur. Kuigi enamik vajaminevat materjali saab kaevandades, tekivad uued probleemid. Raskusi tekitab veesüsteem. Maa-all on niiske ja pole aknaid hoone tuulutamiseks. Õhk muutub niiskeks ning korralikku ventilatsiooni on kulukas paigaldada. 
Sotsiaalse poole pealt on samuti puudusi. Päikesevalguse puudumine ja kinnised ruumid mõjuvad rusuvalt.
Zvjahel

Zvjahel (ukraina "Звягель") on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis, Zvjaheli rajooni halduskeskus. Zvjahel asub Žõtomõrist umbes 84 km lääneloodes.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zvjahel elanikest ukrainlasi 85,29%, venelasi 8,51%, poolakaid 4,29%, valgevenelasi 0,57%, juute 0,33%, mustlasi 0,27% ja sakslasi 0,11%.
Linnast möödub maantee E40, mis viib idas Žõtomõri ja Kiievi ning läänes Rivnesse ja Lvivi.
Ajalugu.
Aastatel 1795–1941 ning aastatel 1944–2022 kandis linn nime Novohrad-Volõnskõi (Новоград-Волинський). 
16. juunil 2022 otsustas linnanõukogu nimetada muuta linna nime taas Zvjaheliks. 16. novembril 2022 otsustas Ukraina ülemraada nimetada linn ümber Zvjaheliks.
Kadri Jäätma

Kadri Jäätma (sündinud 4. veebruaril 1961 Tallinnas) on Eesti kunstnik, poliitik ja näitleja.
Haridus.
Aastatel 1968–1979 õppis Kadri Jäätma Tallinna 10. Keskkoolis. Ta on lõpetanud 1986. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi tarbekunsti ja keraamika erialal.
Töö ja looming.
Aastatel 1991–1996 oli ta Vanalinna Hariduskolleegiumi keraamikaõpetaja ning 1995–1999 kunstnike ühenduse MTÜ Katariina Gild looja ja juht. Ta töötab keraamikuna Katariina Gildi keraamikastuudios. 
Alates 1992. aastast on Kadri Jäätma Eesti Kunstnike Liidu, Eesti Keraamikute Liidu ja kunstnike ühenduse ON-grupp liige.
Filmirollid.
Kadri Jäätma on mänginud kahes mängufilmis. 1977. aastal mängis ta filmi "Reigi õpetaja” massistseenis väikest karjatüdrukut. Tänu "Reigi õpetajale” märkas Sulev Nõmmik Tallinnfilmi arhiivis Jäätma fotot ning kutsus 1978. aastal ta komöödiafilmi "Siin me oleme!" meeldejäävaks osutunud kõrvalosa – peretütar Liinat mängima.
Keraamikalooming.
Kadri Jäätma looming on valminud kõrgkuumustehnikates. Vormimiseks ja dekooriks on kasutatud autoritehnikaid. Varasemad tööd on gaasipõletuses ja inspireeritud geomeetriast, huvitavate konstruktsioonilahendustega, värvigamma must-valge.
Alates 2011. aastast on enamik tema näitusetöid tehtud puupõletustehnikas, inspiratsiooniallikaks loodus. Jäätma lemmikmotiiv on kalad. Kadri Jäätma teosed on väljas Katariina Gildi keraamikastuudio galeriis ja Tallinna vanalinnas Katariina käigus.
Poliitiline tegevus.
1999. aastal suundus Jäätma poliitikasse. Ta valiti Riigikokku Isamaaliidu nimekirjas, kus ta töötas neli aastat rahanduskomisjonis. Pärast poliitikukarjääri naasis Jäätma kunstnikutöö juurde.
Kadri Jäätma kuulus aastatel 2014–2019 Eesti Vabaerakonda.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 329 häält ning ei osutunud valituks.
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas Isamaa nimekirjas, sai 99 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku.
Kadri Jäätma abiellus 1985. aastal graafilise disaineri Marko Kekiševiga. Neil on pojad Mart Kekišev (sündinud 1986), Ott Kekišev (1987–2022) ja Jaan Kekišev (sündinud 1989).
Sadio Gassama

Sadio Gassama (sündinud 1954) on Mali sõjaväelane, brigaadikindral. Aastast 2004 kuni 2012. aasta Mali riigipöördeni oli ta riigi sisejulgeoleku ja tsiviilkaitseminister ning kaitse- ja veteranideminister. Ta läks 21. märtsil 2012 Bamako lähedale sõjavebaasi mässumeelseid sõdureid rahustama, kuid tema kõne ebaõnnestus; rahvusvaheliselt peetakse juhtumit riigipöörde alguseks.
Sõdurid loopisid tema autot kividega, Gassama ihukaitsjad vastasid hoiatuslaskudega ning ministril õnnestus pääseda. Mässajad suundusid seepeale moona- ja relvaladudesse. Juhtumis sai kaks sõdurit haavata, ametlikel andmetel pääses minister vigastusteta. Ta jäi kaitseministri ametisse aprillini.
Gassama ametliku biograafia sõnul meeldib talle tegeleda spordi ja lugemisega. Ta valdab prantsuse, vene, soninke ja bambara keelt.
Amadou Sanogo

Amadou Haya Sanogo (sündinud 1972 või 1973) on Mali sõjaväelane, kes aastal 2012 juhtis president Amadou Toumani Touré vastu suunatud riigipööret. Ta nimetas end Demokraatia ja Riigi Taastamise Rahvusliku Komitee (CNRDRE) juhiks. Teda seostati 2012. aasta detsembris peaministri kohusetäitja Cheick Modibo Diarra arreteerimise ja tagasiastumisega, pärast Diarrat sai peaministri kohusetäitjaks Diango Cissoko. Organisatsioon Human Rights Watch seostas Sanogo vägesid karmide inimõiguste rikkumistega, mh pandi toime piinamisi, seksuaalkuritegusid ning ajakirjanike ja kinnipeetud võitlejate pereliikmete tagakiusamist.
Knüpffer

Knüpffer (vene keeles "Кнюпффер") on Tüüringist Greizist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Suguvõsa on pärit Tüüringist Greizist, kus nad 1671. aasta paiku Eestimaale rändasid, kui 1671. aastal tuli Eestisse koduõpetajaks Andreas Knüpffer, kellest hiljem sai Märjamaa koguduse õpetaja. 1870. aastal tõsteti nad Venemaa aadliseisusse ja võeti Peterburi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.
Viimane Knüpffer lahkus Eestist 1939. aastal Saksamaale.
Mali rahvaassamblee

Mali rahvaassamblee on Mali ühekojaline 147-liikmeline parlament.
Liikmed ehk saadikud valitakse üldvalimistel viieks aastaks ning neil on saadikupuutumatus. Igal valimisringkond saab ühe mandaadi, valimised toimuvad kahes voorus ning kandidaat peab valituks osutumiseks koguma üle poole häältest.
Assambleel on tavaliselt aastas kaks istungjärku, alates oktoobri esimesest esmaspäevast kuni 75 päeva ning alates aprilli esimesest esmaspäevast kuni 90 päeva. Peaminister või parlamendi enamus võib assamblee kokku kutsuda ka kolmandaks istungjärguks. Kui kolmas istungjärk toimub assamblee enda kutsel, ei tohi see olla üle 15 päeva pikkune.
Parlamendi praegune koosseis valiti 29. märtsil ja 19. aprillil 2020. Valimised võitis erakond Rassemblement pour le Mali (RPM), mis sai 51 kohta. Rahvaassamblee presidendiks valiti 11. mail 2020 Moussa Timbiné.
School of Oriental and African Studies

School of Oriental and African Studies (SOAS) on Londonis Suurbritannias asuv avalik-õiguslik ülikool, Londoni ülikooli osa. SOAS asutati aastal 1916, see asub Londoni kesklinnas Bloomsburys.
SOAS on maailma juhtivaid Aasia, Aafrika ja Lähis-Ida uuringute keskusi. SOASis asub ka Brunei galerii, mille rajamist rahastas Brunei sultan Hassanal Bolkiah; galerii avas 22. novembril 1995 Londoni ülikooli kantsler printsess Anne. Brunei galeriis eksponeeritakse näitusi Aasia, Aafrika ja Lähis-Ida ajaloost ja tänapäevast.
SOAS-is on kolm teaduskonda: kunsti- ja humanitaarteaduskond, keelte- ja kultuuriteaduskond ning õigus- ja sotsiaalteaduskond. SOAS-i õigusteaduskonda peetakse Ühendkuningriigis üheks parimatest. SOAS annab haridust umbes 350 bakalaureuseõppe ja rohkem kui 100 magistriõppe ainekava kaudu, lisaks saab paljudes valdkondades õppida doktoriõppes. SOASis on märkimisväärselt hea õppejõudude-õpilaste vahekord (1:11).
SOAS oli Ühendkuningriigi ülikoolide edetabelites 2020. aastal 38.–58. kohal. Aastal 2020 hindas väljaanne QS World University Rankings SOASi arengu-uuringute õppimiseks maailmas paremuselt kuuendaks ülikooliks. 
SOASi vilistlaste seas on riigipäid, ministreid, diplomaate, keskpankureid, ülemkohtunikke, Nobeli rahuauhinna laureaat ning teisi prominente. SOAS kuulub Rahvaste Ühenduse Ülikoolide Liitu.
Samar (Ukraina)

Samar () on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis, Samari rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Samar asub Samara jõe ääres, oblastikeskuse Dnipro kesklinnast umbes 25 km kirdes.
Ajalugu.
Linn on eksisteerinud 17. sajandi lõpust. Siis tunti seda Samari nime all. 18. sajandi ürikutes on linna nimetatud ka Samartšuk, Novoselitsa või Palanka. Linn oli Zaporižžja kasakate Samar Palanka (provintsi) halduskeskus. Kasakad jätsid linna maha 1688. aastal, kui Venemaa ehitas linna Bogoroditski kindluse.
1777. aastal ehitati sellele kohale linn nimega Jekaterinoslav (Vene keisrinna Katariina II auks). Koht oli halvasti valitud – allikaveed muutsid linna rabaks. Säilinud asula nimetati 1794. aastal ümber Novomoskovskiks. Linnanimi Jekaterinoslav anti praegusele Dniprole.
Linn on kuulus Püha Kolmainu katedraali poolest, mille Jakõm Pohrõbnjak ehitas 1778. aastal puidust ilma naelteta. Ukraina kirjaniku Oles Hontšari katedraalile pühendatud romaanist sai 20. sajandi ukraina kirjanduse klassika.
1917. aastal üritas Ukraina Rahvavabariik Novomoskovski ümber nimetada Samaraks.
Kuni 18. juulini 2020 oli Novomoskovski oblasti tähtsusega linn ja see toimis Novomoskovski rajooni halduskeskusena, kuigi rajooni ei kuulunud. 2020. aasta juulis liideti Ukraina haldusreformi raames, millega Dnipropetrovski oblasti rajoonide arv vähenes seitsmeni, Novomoskovski linn Novomoskovski rajooniga.
Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aastal hääletas linnavolikogu 2024. aasta jaanuaris Novomoskovski ümbernimetamiseks Nova Samariks (Нова Самарь). 19. septembril hääletas ülemraada Novomoskovski ümbernimetamise poolt Samariks.
Rahvastik.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Samari (tol ajal Novomoskovsk) elanikest ukrainlasi 84,45%, venelasi 13,34%, valgevenelasi 0,48%, armeenlasi 0,30% ja mustlasi 0,28%.
Jeremy Keenan

Jeremy Keenan (sündinud 1945) on briti sotsiaalantropoloog. Ta on keskendunud peamiselt Sahara, Põhja-Aafrika ja Saheli piirkondadele. Ta uurib eelkõige arengut, julgeolekut ja üleilmastumist. Viimastel aastatel on ta avaldanud raamatuid ja artikleid Ameerika Ühendriikide terrorismivastasest võitlusest Aafrikas.
Keenan on pikka aega väitnud, et Põhja-Aafrika terroriühendusi toetab Alžeeria ning et CIA ja teised luureagentuurid on sellest teadlikud. Põhjuseks toob ta Alžeeria ja USA tahet piirkonnas oma võimu suurendada. Raamatus "The Dark Sahara" ("Tume Sahara") süüdistab ta Alžeeriat ja USA-d tõestusmaterjali võltsimises ning Al-Qā‘idah tähtsuse kohta valetamises. Ta on terrorismivastast sõda nimetanud petuskeemiks, millega põhjustatakse Sahara rahvastele, eriti tuareegidele, tohutut kahju.
22. mail 2012 süüdistas ta BBC-le antud intervjuus Alžeeria valitsust terrorirühmituse Ansar Dine toetamises.
Ansongo

Ansongo on vald ja linn Gao piirkonnas Ida-Malis. Linn asub Nigeri jõe vasakul kaldal, umbes 90 km Gaost lõunas. Ansongo on Ansongo cercle'i keskus. Valla pindala on 445 ruutkilomeetrit ning 2009. aastal elas seal 32 709 inimest.
Novõi Buh

Novõi Buh (ukraina Новий Буг) on linn Ukrainas Mõkolajivi oblastis, Novõi Buhi rajooni halduskeskus. Novõi Buh asub Mõkolajivist umbes 90 km põhjakirdes.
Novõi Buh sai linnaõigused 1961. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Novõi Buhi elanikest ukrainlasi 93,38%, venelasi 4,38%, moldaavlasi 0,66%, valgevenelasi 0,59% ja armeenlasi 0,51%.
Azawadi iseseisvusdeklaratsioon

6. aprillil 2012 kuulutas Azawadi Rahvuslik Vabastusliikumine (MNLA), et iseseisvub Mali vabariigist. Avaldus tehti 2012. aasta tuareegide ülestõusu käigus, sellele oli eelnenud veel arvukalt tuareegide ülestõuse. Nad nimetasid enda riiki Azawadi iseseisvaks riigiks. Deklaratsioon rahvusvahelisel tasandil toetust ei pälvinud.
Alatõri jõgi

Alatõr (vene: Алатырь, ersa: Ратор, tšuvaši: Улатăр) on jõgi Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Mordva Vabariigis ja Tšuvaššias, Sura vasakpoolne lisajõgi. 
Jõgi saab alguse Nižni Novgorodi oblastist ja voolab peamiselt itta. See on 307 kilomeetrit pikk ja selle valgala on 11 200 km². Alatõr külmub novembris ja on jääs aprillini. Jõe ääres asuvad Ardatovi ja Alatõri linn ning Turgenevo alev.
Suuremad lisajõed on Rudnja ja Inzar.
Azawadi sisesõda

Azawadi sisesõda on 2012. aastal Põhja-Malis alanud võitlus Azawadi Rahvusliku Vabastusliikumise (MNLA) ja islamiterroristlike grupeeringute liidu vahel. 
Konflikt sai alguse, kui MNLA kuulutas Põhja-Malis välja iseseisva Azawadi riigi. Enne seda olid pooled teinud koostööd võitluses Mali valitsusvägede vastu, lahkhelid tekkisid, kui islamistid soovisid kehtestada šariaati ning MNLA demokraatlikku riigikorda. Islamistid kogusid toetust mittetuareegidest elanikkonna seas ning neil õnnestus enda kontrolli alla saada Gao linn. Gao lahinguga tõrjuti MNLA välja nii Gaost kui ka Timbuktust. Järgnevate kuude jooksul kaotas MNLA kõik oma suuremad tugipunktid ning võitlejad olid sunnitud pakku minema. 
Aastal 2013 algas Prantsusmaa sekkumine ning piirkond läks taas Mali valitsuse kontrolli alla. MNLA toetas Prantsuse ja Tšaadi vägesid mägedes toimunud lahingutes. MNLA-l õnnestus saada paar Kidali piirkonna tähtsamat linna enda kontrolli alla, kuid nad keeldusid neid Mali valitsusvägedele üle andmast. Islamistid vastasid MNLA tegevusele terrorirünnakutega baasidele ja kontrollpunktidele. Juunis sõlmis MNLA Mali valitsusega rahulepingu ning andis valitsusvägedele loa MNLA poolt okupeeritud piirkondades liikuda. Pinged lahvatasid taas, kui tuareegide valitsuse liikme perekond mõrvatuna leiti, MNLA hakkas kättemaksuks fulbesid taga kiusama ja tapma; fulbed moodustasid enamuse islamistidest. Islamistid vastasid sellele omapoolsete rünnakutega, ühel juhul hukati korraga koguni 30 tuareegi.
Ökosotsiaalne turumajandus

Ökosotsiaalse turumajanduse (saksa keeles "Ökosoziale Marktwirtschaft") on majandusmudel, mille eesmärgiks on vabaturumajanduse, sotsiaalse õigluse ning loodusressursside kaitse ja jätkusuutliku kasutamise omavaheline sidumine ja kooskõlastatud edendamine. 
Mudelile pani aluse Rooma Klubi 1978. aastal ilmunud raport „Kasvu piirid“ ning sellest väljakasvanud arusaam, et inimkond elab olemuselt „lõpliku looduskapitali“, mitte sellest tekkiva „lõpmatu intressi“ arvelt. Paljud teadlased on arvamusel, et alanud klimaatilised muutused on põhjustatud majanduspraktikast, milles looduslikku keskkonda ja selle ressursse peetakse avalikuks hüveks, mille kasutamise eest ei pea midagi maksma. Kuna klimaatilised muutused on juba alanud, siis on sellega kahjustatud järeltulevate põlvkondade toimetulekut ja heaolu ning vältimatuks muutunud turumajandusliku mudeli muutmise vajadus. Inimühiskonna ja selle tsivilisatsioonide püsimajäämise eelduseks on sotsiaalse õigluse (ühiskondliku konsensuse) taastamine ja ökoloogilise vastutuse kehtestamine turumajanduslikus keskkonnas. Selle saavutamiseks on vaja majanduslikku eetikat, mis lähtub kristlikust sotsiaalõpetusest.
Ökosotsiaalne turumajandus on ordoliberaalse majandusõpetuse edasiarendus, milles riiklikul institutsioonil on keskne koht. Lahendusena nähakse lõppevate ressursside maksustamist ja range keskkonnavastutuse sätestamist põhimõttel: saastaja maksab ja kannab tekitatud kahjust tulenevad kulud. Oluliseks elemendiks selles oleks tootedeklaratsiooni kohustuse kehtestamine, millest peab ilmnema selle tootmisel tekkinud saaste ja tööjõu kasutamisest tekkinud mõjud (s.h lapstööjõukasutamine) ning toiduainete puhul ka geneetiliselt muundatud materjalide ja hormoonide kasutamine. Nende põhimõtete edendamisele on Saksamaal pühendunud Ökoloogia ja Demokraatia Sihtasutus ("Stiftung für Ökologie und Demokratie e. V").
2019. aastal võttis saksa "Allians 90 / Roheline partei" ("Bündnis 90/Die Grünen") enesele kohustuse arendada ökosotsiaalset turumajandust. "See strateegia näeb ette, et k"eskkonna kahjustamist ja ressursside kasutamist saab piirata kas kvoote müües või siis tegevust või tootmistegevusest tekkivaid ressursse maksustades (CO2 maks). Selline maksupoliitika on tulude suhtes neutraalne ja ei suurenda üldist maksukoormust. Laekunud tuludega saab toetada erasektori investeeringuid energiatõhusamate tehnoloogiate arendustesse, ressursitasude tõttu tõusnud hindade tõttu majandusraskustesse sattunud inimesi, reostunud keskkonnast tekkinud tervisekahjude ravikulusid.
Azawadi Araabia Liikumine

Azawadi Araabia Liikumine (araabia keeles الحركة العربية الأزوادية, prantsuse keeles "Mouvement arabe de l’Azawad"; MAA) on relvastatud liikumine, mis tegutseb Azawadis Põhja-Malis. Liikumine sai alguse 2012. aasta esimeses pooles, kui lahvatas tuareegide ülestõus, liikumise algne nimi oli Azawadi Rahvuslik Vabastusrinne (prantsuse keeles "Front de libération nationale de l'Azawad"; FLNA). MAA peab end sekulaarseks mitteterroristlikuks organisatsiooniks, mille peamine eesmärk on araablaste huvide kaitsmine Mali põhjaosas. Väidetavalt on nad avatud "koostööks Prantsusmaaga terrorismi, narkokaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse tõkestamiseks". Grupeering toetab Põhja-Mali autonoomiat.
Sidi Brahim Ould Sidatt mõrvati Bamako s 13. aprillil 2021.
Ezermuiža (Engure vald)

Ezermuiža on küla ("mazciems") Lätis, Tukumsi piirkonna Engure vallas. 
Küla on tekkinud endise Ezeri mõisa ("Seehof") keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Külas kasvab looduskaitsealune tamm ümbermõõduga 4,1 meetrit.
Rovenkõ

Rovenkõ on linn Ukrainas Luhanski oblastis, 53 km Luhanskist lõunas.
Ajalugu.
Rovenkõd on mainitud 1705. aastal, linnaõigused sai 1934. aastal.
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta kevadel võtsid keskvalitsuse vastased relvajõud asula oma kontrolli alla.
2013. aastal oli linnas 47 800 elanikku.
Linna läbib raudtee.
Rovenkõst on pärit kosmonaut Georgi Šonin.
Bērzciems

Bērzciems on küla ("vidējciems") Lätis, Tukumsi piirkonna Engure vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal, mere ja Engure järve vahelisel ribal.
Külas on raamatukogu. Seal asuvad Tauriņi, Bērzciemsi ja Rasase bussipeatus.. Külla jääb Bērzciemsi kalmistu.
Külas asuvad Lielkristi ja Skarase talud on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Abragciems

Abragciems (vanasti ka Ābragciems) on küla ("mazciems") Lätis, Tukumsi piirkonna Engure vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal, mere ja Engure järve vahelisel ribal. Seal asub Abragciemsi bussipeatus.. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.