tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Uša (Nemunas)

Uša on jõgi Valgevenes Minski ja Hrodna oblastis, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Уша (ka Вуша), vene keeles on jõe nimi samuti Уша.
Jõe pikkus on 105 km, valgla on 1220 km². Jõe langus on 0,5 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 7,3 m³/s. Jõe laius suudmes on 35 meetrit.
Uša algab Niasviži rajoonist merepinnast 175 meetri kõrguselt. Jõgi voolab läbi Niasviži linna, kus jõe saarel asub Niasviži loss. Seejärel voolab Uša üldjoontes põhja poole, läbib Kareličy rajooni ja suubub merepinnast 135,6 meetri kõrgusel Nemunasesse. Nii Niasviži kui ka Kačanovičy küla juures on jõel paisjärved.
Jõe org pole üldiselt välja kujunenud ja selle kaldad on soostunud. Jõe lamm on alamjooksul 2,5 km laiune, ülem- ja keskjooksul ulatub selle laius sajast meetrist kilomeetrini. Lähtest alates on jõgi 7,3 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud, samuti on see õgvendatud 2,8 kilomeetri ulatuses Jeśkavičy ja Kruty Bierahi külade vahel.
Riverside

Riverside on linn Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas, Riverside'i maakonna keskus. See asub Inland Empire'i piirkonnas Los Angelese kesklinnast 80 km kaugusel kagus 262 m kõrgusel merepinnast.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 314 998. Aastal 2010 oli elanikke 303 871. See on elanike arvult Inland Empire'i suurim ja osariigi 12. linn.
Linna asutas 1870. aastatel John W. North. Linn on saanud nime tänu asukohale Santa Ana jõe ääres (inglk "riverside" 'jõekallas'). Riverside sai linnaõigused 11. oktoobril 1883. Riverside on California tsitrusekasvatuse tekkekoht.
Linnas asub California Ülikooli kampus, California Baptistlik Ülikool ja La Sierra ülikool.
Riverside'i hotell Mission Inn on tuntud kultuurimälestisena.
Sõpruslinnad.
Riverside'il on üheksa sõpruslinna:
Agrolinnake

Agrolinnake (valgevene keeles аграгарадок, vene keeles агрогородок) on Valgevene asulatüüp, kus on välja arendatud sotsiaalne ja tööstuslik infrastruktuur, tagamaks sealse elanikkonna ja ümbritsevate alade elustandardit. Taoline asulatüüp loodi riigis aastal 1998 vastu võetud seadusega, kus oli ka kirjas, et kui külanõukogus on üks agrolinnake, siis peab see olema külanõukogu halduskeskuseks. Agrolinnakese hoonetes peab olema veevärk ja tsentraliseeritud gaasivarustus, selle tänavad peavad olema kattega teed ja asulal peab olema ühendus nii oblasti- kui ka rajoonikeskustega, samuti peavad seal olema ruumid kultuuriürituste läbiviimiseks. Nimetuse võttis kasutusele Alaksandr Łukašenka. Hiljem on nõuetele lisandunud veel kooli olemasolu, telefoni- ja mobiiltelefoniühenduse olemasolu, postkontori, tuletõrjebrigaadi ja ambulantsi olemasolu ja paljud teised nõuded.
Esimeseks agrolinnakeseks sai aastal 2005 Čerykaŭ rajoonis Jaziory. Aastaks 2011 oli loodud agrolinnakeste arv juba 1481.
Agrolinnakeste rajamine on toonud kaasa massilise uute majade ehitamise. Ehitustööde käigus on aga juhtunud, et kannatanud on loodusmälestised või ajaloolis-kultuurilise väärtusega ümbruskond (Halšany), ka on juhtunud, et nende ehitamise käigus on lammutatud väärtuslikke ajaloolisi hooneid (Prazaroki) või suletud muuseume. Samuti on agrolinnakestes üldiselt madalad palgad.
Noorte Majandusteadlaste Klubi

Noorte Majandusteadlaste Klubi (lühend NMK) oli Eesti Majandusteaduse Seltsi (EMS) noorliikmeid ühendav organisatsioon. NMK asutati 1981. 
EMS korraldas igal aasta aprillis-mais vabariikliku noorteadlaste teaduskonverentsi.
Organisatsiooni presidente: Ivar Raig, Rein Kaarepere, Andres Root.
Třebenice

Třebenice (saksa keeles "Trebnitz") on linn Tšehhis Ústí maakonnas Litoměřice ringkonnas. Linn asub Modla jõe kaldal merepinnast 228 meetri kõrgusel. Linna lähistel paikneb Košťáli mägi, linna piiridesse jäävad selle jalamile rajatud kindluse varemed.
Piirkonnas on varem kaevandatud granaate. Endises luteri kirikus asub tänapäeval muuseum, kus on hoiul sealsetest kividest valmistatud ehted sealhulgas ka kohaliku mõisniku Ulrika von Levetzowi poolt Johann Wolfgang Goethele valmistatud ehte koopia, samuti asub seal suurim Tšehhist leitud püroop kaaluga 2642 grammi. Linna lähistel paikneb Košťáli mägi, linna piiridesse jäävad selle jalamile rajatud kindluse varemed. Linnas asub katoliku kirik. Lisaks asuvad linna piirides veel aastail 1716–1724 valminud Sutomi kirik, Medvědice kirik, mis rajati XIV sajandi lõpus ja ehitati ümber aastal 1819 ja aastal 1788 valminud Lipá kirik.
Ajalugu.
Piirkonda on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1227. Toona kuulus piirkond Praha Püha Jüri kloostrile. XIII sajandi lõpus sai asula vaatamata oma väikesele elanikkonnale linnaõigused. Aastal 1363 alustati Lipá kiriku ehitamist (praegune kirikuhoone on pärit aastast 1788). Aastal 1372 rajati Košťáli mäe juurde väike kindlus. Samal sajandil rajati selle lähedale ka Skalka kindlus, mis jääb samuti linna piiridesse. Hussiitide sõdade ajal sai piirkonnast Kaplíř ze Sulevici valdus. Třebenice kujunes sisuliselt linnaks alles hiljem, XVI sajandil. 
XVII sajandi lõpus algas sakslaste sisseränne sellesse piirkonda. Esimesed saksakeelsed sissekanded linnaraamatutes pärinevad aastast 1716, aga alates aastast 1769 käis kõik linna asjaajamine juba saksa keeles. XIX sajandi keskel alustati palverännakuid Teplásse sealse rauarikka veega allika juurde, selle juurde rajati ka haigla ja aastal 1926 alustas seal tegevust klooster, mis suleti Teise maailmasõja järel. Aastal 1902 ehitati Třebenicesse luteri kirik, mis suleti aga juba aastal 1928.
Tänapäeval on linnaga liidetud ka mitmed ümbruskonna külad. Nende seas on Kocourov, mida on kirjalikult esmamainitud 1548. aastal; Kololeč (esmamainitud 1436); Lhota (esmamainitud 1407); Lipá (esmamainitud 1352); Medvědice (esmamainitud 1209); Mrsklesy (esmamainitud 1251); Sutom (esmamainitud 1276) ja Teplá (esmamainitud 1543).
Versailles' Saint-Quentin-en-Yvelinesi Ülikool

Versailles' Saint-Quentin-en-Yvelinesi Ülikool on ülikool, mis asub Versailles' linnas Yvelinesi departemangus Prantsusmaal. 
Ülikool on asutatud 1991. aastal.
UVSQ-s töötab ligi 1000 õppejõudu ja õpib üle 20 000 üliõpilase.
Štiavnica mäestik

Štiavnica mäestik (slovaki keeles "Štiavnické vrchy", saksa keeles "Schemnitzer Berge") on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi osa Slovaki keskmäestikust. Mäestiku kõrgeim tipp on Sitno (1009,2 m). Tähtsaim asula on Banská Štiavnica.
Asend.
Štiavnica mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Štiavnica mäestik on osa Štiavnica mäestiku kaitstavast maastikust.
Geoloogia.
Mäestik koosneb valdavalt Neogeenis tekkinud andesiidist ja rüoliidist, seal leidub ka bretšat ja tuffi. Suurem osa mägedest asub Miotseeni Štiavnica kihtvulkaani kaldeera kohal. Tõenäoliselt oli sealne vulkaan varem Slovakkia vulkaanidest kõrgeim – hinnanguliselt ulatus selle tipp 4000 meetrit üle merepinna. Mäestikust on leitud 140 liiki mineraale, seal leidub ka mitmeid maake. Varem kaevandati Banská Štiavnica ümbruses hõbedat.
Võtme tänav

Võtme tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.
Võtme tänav sai nime 2. oktoobril 2013.
Veerenni põik

Veerenni põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.
Veerenni põik sai nime 4. novembril 1952.
Pille tänav

Pille tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.
Pille tänav sai nime 4. novembril 2009.
Vana-Veerenni tänav

Vana-Veerenni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.
Ajalugu.
Vana-Veerenni tänaval asus 1909. aastal insener Ernst Boustedti projekti järgi toiduainetööstur ja vabakoguduste liikumise tegelase Jakob Eduard Lilienthali (1871–1952) krundile (tollal Veerenni tänav 4) evangeeliumi kristlaste palvelahoone. Evangeeliumi kristlased olid luteri kirikust eraldunud sõltumatu usuliikumine. Erilisi õpetusi neil pole, esiplaanile asetatakse isiklik pöördumine ja vaga elu praktiseerimine omavahelistes osadusgruppides. 1918. aastal ehitati neljakandiline tööstushoone-palvelahoone ümber kirikupäraseks ning sellele lisati torn. Algse tagasihoidliku projekti tegi insener Karl Jürgenson, hilisema kõrge torniga lahenduse aga arhitekt Eugen Habermann. 
1930. aastal müüdi Tallinna Veerenni kiriku hoone metodisti kirikule. Kirikus peeti lisaks eestikeelsetele ka vene- ja saksakeelseid jumalateenistusi. 1938. aastal ehitati arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi hoone ümber, hoone hävis 9. märtsil 1944. aastal.
Luku tänav

Luku tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.
Luku tänav sai nime 2. oktoobril 2013.
Tiiu tänav

Tiiu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.
Tiiu tänav sai nime 4. novembril 2009.
M16

"M16", "M-16" või "M 16" võib tähistada alljärgnevaid asju:
Putšeži rajoon

Putšeži rajoon (vene keeles "Пучежский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti idaosas. Rajooni keskus on Putšeži linn.
Rajoon piirneb põhjas Jurjevetsi rajooniga, idas Nižni Novgorodi oblastiga (ja Volga jõel asuva Gorki veehoidlaga), lõunas Nižni Novgorodi oblastiga, edelas Pestjaki rajooniga, ja läänes Luhhi rajooniga.
Rajooni pindala on 784,60 km².
Putšeži rajoonis on 165 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna (Putšeži) ja nelja külaasunduse koosseisu.
Kalnujai

Kalnujai on küla Leedus Raseiniai rajoonis, Kalnujai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Sealne kool on Raseiniai Viktoras Petkuse nimelise põhikooli filiaal.
Külas on sündinud leedu dirigent ja helilooja, Leedu professionaalse ooperiteatri rajaja Juozas Tallat-Kelpša.
Ajalugu.
Külas asub Kalnujai linnamägi. Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud XIV sajandil. Kuni XVIII sajandini oli see kuninglik valdus. Aastal 1711 surid sealsed elanikud katku, küla rajati uuesti alles aastal 1738. 
1818. aastal rajati külla kirik, mis kuulus algselt Raseiniai kihelkonda. Aastal 1853 hakkas selle juures tegutsema kihelkonnakool. 
Aastail 1914 ja 1944 põles Kalnujai maha. Viimases tulekahjus hävis ka küla kirik, selle praegune hoone valmis aastal 1946. Aastal 1941 hukati sealsel linnamäel 831 juuti ja kolm kommunisti. Nõukogude ajal oli Kalnujai kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Rodniki

Rodniki on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Rodniki rajooni halduskeskus.
Rodniki asulat on kirjalikes allikates mainitud 1606. aastal. 1918 sai linnaõigused.
1820. aastal alustas linnas tööd tekstiilitehas, mis kasvas Venemaa suurimaks ja kus töötas umbes 10 000 töölist.
Võrgukivi tänav

Võrgukivi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Võrgukivi tänav sai nime 1. oktoobril 2003.
Vimma tänav

Vimma tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Vimma tänav sai nime 14. juunil 1996. Tänav on saanud nime kalaliigi vimma järgi.
Viidika tänav

Viidika tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Viidika tänav sai nime 14. juunil 1996. Tänav on saanud nime kalaliigi viidika järgi.
Vana-Umboja tänav

Vana-Umboja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Vana-Umboja tänav sai nime 14. juunil 2006. Tänav on saanud nime Umboja talu järgi.
Vainutalu tänav

Vainutalu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Vainutalu tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime Vainu talu järgi.
Vainutalu põik

Vainutalu põik on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Vainutalu põik sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime Vainutalu tänava järgi.
Vabe tänav

Vabe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Vabe tänav sai nime 17. detsembril 2003. Tänav on nime saanud kalastusvahendi vabe järgi ('vabe' – õngeritv, võrgu kuivatamise puu).
Unna tänav

Unna tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Unna tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime kalapüügivahendi unna järgi.
Ujuki tänav

Ujuki tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Ujuki tänav sai nime 30. detsembril 1997.
Uime tänav

Uime tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Uime tänav sai nime 5. detsembril 2007.
Tursa tänav

Tursa tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Tursa tänav sai nime 15. septembril 1995.
Tirgu tänav

Tirgu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Tirgu tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime kalastusvahendi tirk järgi (tirk on sikuti sünonüüm).
Tindi tänav

Tindi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Tindi tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime kalaliigi tindi järgi.
Teivi tänav

Teivi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Teivi tänav sai nime 14. juunil 1996. Tänav on saanud nime kalaliigi teivi järgi.
Sooranna tänav

Sooranna tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Sooranna tänav sai praeguse nime 15. septembril 1995. Enne seda oli tänava nimi alates 11. märtsist 1977 olnud Sooranna tee.
Soolahe tee

Soolahe tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Soolahe tee sai nime 11. märtsil 1977. Tänav on saanud nime Kakumäe lahe mõjul.
Silmu tänav

Silmu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Silmu tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime kalaliigi silmu järgi.
Sikuti tänav

Sikuti tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Sikuti tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime kalastusvahendi sikuti järgi (sikuti – 'lühike õng jääaugust püüdmiseks'). Varem oli osa Sikuti tänavast Kammelja tänava osa.
Siia tänav

Siia tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Siia tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on nime saanud kalaliigi siia järgi.
Rajapere tänav

Rajapere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Rajapere tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Raja talu järgi.
Poru tänav

Poru tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Poru tänav sai nime 1. oktoobril 2003. Tänav on saanud nime kalastustermini poru järgi (poru – 'võrgukivi tüüp').
Otsatalu tänav

Otsatalu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Otsatalu tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on nime saanud Otsa talu järgi.
Oti tänav

Oti tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Oti tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime Oti talu järgi.
Nigli tänav

Nigli tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Nigli tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime kalaliigi nigli järgi.
Nata tänav

Nata tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Nata tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime kalastusvahendi nata järgi (natt – 'puu- või metallrõngale kinnitatud võrk, kahv').
Mäepere tänav

Mäepere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Mäepere tänav sai nime 13. märtsil 2013. Tänav on saanud nime Mäe talu järgi.
Merinõela tänav

Merinõela tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Merinõela tänav sai nime 17. mail 2006. Tänav on nime saanud kalaliigi merinõela järgi.
Merihärja tänav

Merihärja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Merihärja tänav sai nime 14. juunil 1996. Tänav on saanud nime kalaliigi merihärja järgi.
Lõhe tänav

Lõhe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Lõhe tänav sai nime 15. septembril 1995.
Loomuse tänav

Loomuse tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Loomuse tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime kalanduse mõiste "loomus" ('kalasaak') järgi.
Loigu tänav

Loigu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Loigu tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime Loigu talu järgi.
Liivaranna tee

Liivaranna tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Liivaranna tee sai nime 11. märtsil 1977.
Lehtmäe tänav

Lehtmäe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Lehtmäe tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime Lehtmäe talu järgi.
Latika tänav

Latika tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Latika tänav sai nime 15. septembril 1995. Enne seda oli tänav Sooranna tee osa.
Laose tänav

Laose tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Laose tänav sai nime 1. oktoobril 2003. Tänav on saanud nime kalastusvahendi laose järgi (laos – 'võrguujuk').
Landi tänav

Landi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Landi tänav sai nime 30. detsembril 1997.
Kaulakiai

Kaulakiai on küla Leedus Raseiniai rajoonis, Pagojukai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Sealne kool on Raseiniai Šaltinise progümnaasiumi filiaal.
Külas asub Dubysasse voolaval Liolinga ojal 13,1 hektari suurune 1980. aastal rajatud paisjärv. 2000. aastal rajati selle juurde väike hüdroelektrijaam võimsusega 250 kW. Külas on kolm saekaatrit, seal tegutseb ka ühistu RWProduktai, mis toodab puidugraanuleid.
Sealset mõisat on esmamainitud 1599. aastal. Nõukogude ajal oli Kaulakiai kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Kruusaranna tee

Kruusaranna tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Kruusaranna tee sai nime 11. märtsil 1977.
Kiviranna tee

Kiviranna tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Kiviranna tee sai nime 11. märtsil 1977.
Kilu tänav

Kilu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Kilu tänav sai nime 15. septembril 1995.
Kammelja tänav

Kammelja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Kammelja tänav sai praeguse nime 30. detsembril 1997. Enne seda oli tänava nimi alates 11. märtsist 1977 Kammelja tee.
Kahva tänav

Kahva tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Kahva tänav sai nime 30. detsembril 1997.
Johan Vilip

Johan Vilip (12. mai 1870 Uue-Kariste vald – 27. jaanuar 1942 Tartu) oli eesti füüsik.
Elulugu.
Johan Vilip lõpetas Tartu Ülikooli 1895. aastal. 
Ta töötas 1896–1920 Peterburi Mereväeakadeemias ja Venemaa Teaduste Akadeemias. Oli aastatel 1911–1920 Pulkovo seismoloogiajaama juhataja. 
1920. aastast töötas Tartu Ülikoolis füüsikaprofessorina. Oli füüsikainstituudi juhataja pensionile jäämiseni 1940. aastal. Juba Tartusse tulles oli ta nimekas eksperimentaator ja konstruktor. Uuris 1899–1900 koos Boriss Golitsõniga vedelike kriitilist olekut, 1906–1907 broomi ja elavhõbedaauru neeldumis- ning kiirgusspektreid, kontrollis 1907 Doppleri efekti kehtivust valguslainete puhul. Tema peamiseks teadushuviks oli seismoloogia. Täiustas Golitsõni vertikaalseismograafi, leiutas mehhanismi, mis kompenseerib temperatuurimuutuste põhjustatud pendli pikkuse muutumist. Doktorikraadi kaitses 1930. aastal Tartu Ülikoolis, selle teemaks oli seismograafide teooria ja konstruktsiooni lahendused. 
Vilipi seismograafid olid võnkeperioodi konstantsuse ja nullpunkti püsivuse poolest ühed täpseimad maailmas. Aastail 1925–1939 valmistati Vilipi seismograafe 22 maailma suurele seismoloogiajaamale. Vilipi seismograaf seati üles ka Metobsis.
Vilipi publikatsioonidest käsitles seismoloogiat 18 tööd ja muid teemasid 8 tööd.
Vilip suri 27. jaanuaril 1942 Tartus, ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Ahvena tänav

Ahvena tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Sujainiai

Sujainiai on küla Leedus Raseiniai rajoonis, Paliepiai valla halduskeskus. Küla asub paigas, kus Alėja jõgi Upė jõkke voolab. Viimasel asub 0,662 km² suurune 1971. aastal rajatud Sujainiai paisjärv. Külas on raamatukogu.
Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1590. aastal. Nõukogude ajal oli Sujainiai kolhoosi „Tarybiniu keliu“ keskasulaks.
Northrop F-5

Northrop F-5A/F-5B Freedom Fighter ja F-5E/F-5F Tiger II on 1950. aastate lõpus Ameerika Ühendriikides Northrop Corporationi loodud ja seeriaviisiliselt ehitatud ülehelikiiruseline kerge reaktiivhävituslennuk.
Vičiūnai

Vičiūnai (poola keeles "Wiciuny") on Kaunase linnaosa, mis asub linna idaosas Panemunė valla territooriumil. Vičiūnai asub Nemunase jõekäärus Panemunė männikus, see piirneb Panemunė linnaosaga ja Kaunase veehoidla paisuga. Linnaosast viib üle Nemunase Gričiupisesse jalakäijate sild. Linnaosas asub sanatoorium.
Ajalugu.
Linnaosa varasema ajaloo kohta pole kuigi palju allikaid. Koduloolase Pranas Juozapavičiuse väitel asus seal algselt ümbruskonna mõisadest pagenud pärisorjade asula. Sealsed elanikud tegelesid kalapüügiga ja rajasid sinna ka võõrastemaja. Hiljem rajas Panemunė omanik Simonas Sirutis sinna ka teise asula. Selle juures tegutses õppelaager äsja sõjaväkke värvatud sõduritele, keda kutsuti "vyčiai". Nende järgi sai piirkond ka oma nime.
Kirjalikes allikates on küla esimest korda mainitud aastal 1787. Aastal 1827 toime pandud rahvaloendus kinnitab kahe seal asuva küla olemasolu. Aastal 1847 kuulus paikkond Augustovi kubermangu, üks sealsetest küladest kuulus Panemunė mõisale, teine kuulus aga riigile ja oli ametlikult pažaislise mõisa hallata. 
XIX sajandi teisel poolel oli Panemunė mõisale kuuluvas külas 127 elanikku, teises külas aga 58 elanikku. Aastal 1878 kuulusid linnaosa maad Freda valda.Kaunase kindluse ehitamisel rajati sinna VI patarei, samuti asus seal kindluse komandandi Vladimir Grigorjevi puidust villa. 
Esimese maailmasõja järel hakkas küla kuuluma Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1923 oli külas 297 elanikku. Aastal 1932 asuti koostama piirkonna arengukava, milles nähti ette Punase Risti sanatooriumile maa eraldamine ja mis pani aluse praegusele tänavavõrgustikule. Vičiūnai liideti kaunasega aastal 1933. Aastal 1963 rajati linnaossa veevärk. Aastal 1968 oli Vičiūnais 330 elanikku. Aastal 2008 hakati ehitama linnaosa servaaladele jäävat uut raudteed, mis ehitati selleks, et rongid saaksid Kaunase raudteejaama läbimata läbi linna sõita. Raudtee ise valmis aastal 2010.
AS Tartu Jõujaam

AS Tartu Jõujaam on kontserni Fortum Tartu kuuluv äriühing, mille põhitegevusteks on kontserni tütarettevõtte AS Anne Soojus katlamajade varustamine kohalikku päritolu kütustega (freesturvas, hakkpuit, puidujäätmed) ja turbatootmine.
2014. aastal müüs AS Tartu Jõujaam katlamajadele 828 GWh väärtuses kohalikke kütuseid. 2016–2017 tarneperioodil oli see näitaja 813 GWh.
Tänaseks on kasutusel kolm turbamaardlat (Möllatsi, Laukasoo ja Keressaare) mäeeraldise pindalaga 519 ha, millele lisandub 2017. aasta lõpuks veel 106 ha. 
2018. aastal valmis Laukasoos lisaks praegusele 106 ha suurune turbamaardla. Keressaare maardla põhjaosa jaoks on valminud 40 ha suuruse maardla projekt. 
Ajalugu.
Ettevõte asutasid 1993. aastal Tartu linn ja AS Giga, et võtta Tartu soojusmajanduses kasutusele kohalikku päritolu kütuseid. 1994. aastast alates on AS Tartu Jõujaam varustanud freeskütteturbaga Anne ja Ropka katlamaja ning varunud kütustena veel hakkpuitu, tükkturvast ja saepuru.
Detsembris 2004 väljastati Möllatsi turbamaardla kasutusluba ja järgmise aasta suvel alustati seal freesturba tootmist. Kohalikud elanikud kaebasid ettevõtte kohtusse, kuid kohus ei võtnud kaebust menetlusse.
Juunis 2005 omandas ettevõte Hollandi ettevõttelt Nevema B.V. 100% osaluse OÜ-s Lauka Turvas, mis oli Äriregistrisse kantud 2001. aasta lõpul.
2006. aastal moderniseeriti tootmistehnoloogiat, mis võimaldas kogutud turvast paremini säilitada ja aitas ühtlustada toodangu kvaliteeti.
Juunis 2012 ühines AS Tartu Jõujaam oma tütarettevõttega OÜ Lauka Turvas.
Eduard Kivimäe

Eduard Kivimäe (kuni 1936 Eduard Teinberg; 24. jaanuar 1908 Kaarli vald, Viljandimaa – 1973 Viljandi) oli eesti põllumees, Kuuste vallavanem.
Ta õppis 1927–1930 Tartu Ülikooli põllumajandus- ja 1931–1939 (lõpetas) õigusteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Estica liige.
Taluomanik Vana-Kuuste vallas, Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944 Kuuste vallavanem, 1944–1950 Rimmu vallas koolijuhataja, arreteeriti 1950. Pärast vabanemist ei lubatud tal Eestis elada, elas pikka aega Lätis.
Trapezundi keisririik

Trapezundi Keisririik oli aastatel 1204–1461 Väike-Aasia kirdeosas, Musta mere lõunarannikul ja Krimmi poolsaare lõunarannikul asunud riik, pealinn Trapezund (nüüd Trabzon).
Trapezundi keisririigi rajasid Gruusia kuninganna Tamari abiga Bütsantsi endise keisri Andronikos I Komnenose pojapojad pärast Konstantinoopoli ristisõdijate kätte langemise ajal, 1204.
1461. aastal vallutas riigi Osmanite riigi sultan Mehmet II.
AS Tartu Keskkatlamaja

AS Tartu Keskkatlamaja on kontserni Fortum Tartu kuuluv 13 töötajaga võrguettevõtja ja klienditeenindaja, mille põhitegevusteks on soojusenergia jaotamine ja müük. Soojusenergiat ostab AS Tartu Keskkatlamaja Fortum Tartu kontserni kuuluvalt ettevõttelt AS Anne Soojus.
Ettevõtte teenuseid tarbib ligi 1700 hoonet Tartus aastase soojusenergia kogutarbimisega 491 GWh ja soojustrasside kogupikkus on umbes 175 km.
Ajalugu.
Seoses Tartus 1960. aastatel intensiivistunud elamuehitusega rajas Tartu linn aastatel 1964–1967 Tartu keskkatlamaja ehk Turu tänava katlamaja, mida laiendati 1975. aastal.
1971–1992 oli katlamaja Eesti Energia omanduses, pärast seda naasis see Tartu linna haldusse.
Soojusenergiat tootev ja müüv munitsipaalettevõte reorganiseeriti 1996. aastal aktsiaseltsiks (esmakanne registris 1997). Varem linnale kuulunud ettevõte erastati 2000. aasta septembris ja selle uueks omanikuks sai AS Tartu Energia (hilisema ärinimega AS Fortum Tartu).
1. detsembril 2001 sõlmis AS Anne Soojus AS Tartu Keskkatlamajaga pikaajalise rendilepingu, millega omandas õiguse vallata ja opereerida kõiki AS Tartu Keskkatlamajale kuulunud katlamaju.
Turu tänava katlamaja lõpetas tegevuse 2014. aastal. Aktsiaselts Tartu Keskkatlamaja jätkab tegevust soojusenergia jaotamise ja müügi vallas.
Rokai

Rokai (poola keeles "Roki") on Kaunase linnaosa, mis asub linna lõunaosas Panemunė valla territooriumil. 
Rokai asub Nemunase ja Jiesia kallastel, see piirneb idas Panemunė linnaosaga ja läänes Aleksotase vallaga. Rokais asub Kaunase meditsiiniülikooli onkoloogiakliinik. Sinna on valdavalt ehitatud individuaalelamuid.
Jiesia jõe kaldal asub Jiesia maastikukaitseala, kus asub Rokai paljand, mis võeti 2013. aastal looduskaitse alla. Paljand on üks väheseid paiku Euroopas, kus paljanduvad jääajal tekkinud 75 – 18 000 aastat vanad setted.
Ajalugu.
Rokai kohal asus varem osa Rokai külast, millest Kaunase linnaga on liidetud vaid osa. Aastal 1894 rajati sinna Kaunase kindluse IV fort. Esimese maailmasõja eel asutati linnaosa aladel keraamikatöökoda, mis valmistas kindluse patareide ja fortide tarbeks ahjukive. Sõja järel jätkas ettevõte ahjukivide tootmist, ent nende toodangusse lisandusid ka drenaažitorud ja muud keraamikatooted. Ettevõte jätkas tootmist vahelduva eduga kuni aastani 1953, mil see spetsialiseerus üksnes drenaažitorudele. Aastal 1993 sai sellest UAB „Rokų keramika".
Aastal 1998 rajati selle ettevõtte ruumidesse kabel. Aastal 2005 loodi Rokaisse kihelkond ja sealsest kirikust sai kihelkonnakirik. Aastal 2008 hakati ehitama linnaosa servaaladele jäävat uut raudteed, mis ehitati selleks, et rongid saaksid Kaunase raudteejaama läbimata läbi linna sõita. Raudtee ise valmis aastal 2010.
Asumid.
Linnaosas eristatakse kaht asumit. Linnaosa kirdepiiril asub XX sajandi alguses Kaunasega ühendatud Prendzeliava, linnaosa kagupiiril asub aga Rokeliai, mis ühendati Kaunasega aastal 1996. Varem oli Rokeliai omaette küla, mis ühendati Kaunasega aga osaliselt, Kaunasega ühendamata alad asuvad Rokeliai külana Kaunase rajoonis. Rokeliais asub Rokai raudteejaam.
Nikaia keisririik

Nikaia keisririik oli riik Väike-Aasia kirdeosas aastatel 1204–1261, mis tekkis Neljanda ristisõja ajal pärast Ida-Rooma riigi pealinna Konstantinoopoli vallutamist Lääne-Euroopa ristisõdijate poolt (1204).
Nikaia keisririiki peeti Bütsantsi järglaseks, seal valitsesid kreeka päritolu Palaiologoste dünastia keisrid. 
Keiser Theodoras I (1204–1222) lõi 1208. aastal seldžukkide ja 1211. aastal Ladina keisririigi vägesid ning kindlustas seega Nikaia keisririigi iseseisvuse.
Keiser Johannes III (1222–1254) peatas 1224. aastal Müüsias Poimanenoni lahingus Ladina keisririigi poolt toetatud võimuhaaramise äia ja endise keisri Theodoros I sugulaste poolt ning peatas Ladina keisririigi edasise laienemise. Johannes III vallutas 1225. aastal peaaegu kõik Ladina keisririigi Väike-Aasias olevad valdused ja hõivas 1246 Chalkidike poolsaart kontrolliva Thessaloníki ja laiendas Nikaia keisririigi alasid nii, et Ladina keisririik oli piiratud Nikaia aladega nii Euroopa kui ka Väike-Aasias osas.
Johannes III lõi dünastilised sidemed Balkani suurriigi Bulgaaria tsaaririigiga, naites oma poja ja pärija Theodoros II, Bulgaaria tsaari Ivan Asen II tütrega, kuid tema surma järel vallutas Bulgaaria Traakia alad ning abiellus pärast esimese naise (Theodoras I tütre) surma Saksa-Rooma keisri Friedrich II tütrega. Johannes III lõi ka mongolite vastase liidu Rumi Seldžukkidega.
Keiser Michael VIII Palaiologos (1258–1261) sõlmis 1261. aastal Genova vabariigiga Ladina keisririigi ja Veneetsia vastase lepingu, hõivas 25. juulil 1261. aastal Konstantinoopoli ja taastas Bütsantsi keisririigi.
Linnuvaatlus

Linnuvaatlus on lindude jälgimine looduses. 
Sageli kasutatakse linnuvaatlusel binokli või teleskoobi abi. Linnuvaatlejad koguvad andmed lindude leviku ja rände kohta. Harrastajatest linnuvaatlejate kogutud andmed omavad ornitoloogide jaoks suurt tähtsust uurimismaterjalina.
Linnuvaatlus on üks aktiivse puhkuse vorme. USAs ja Inglismaal on kümneid turismiettevõtteid, mis on spetsialiseerunud linnuvaatlusele. Suurbritannias on Big Garden Birdwatchi nime kandvaid linnuvaatluspäevi korraldatud juba 38 aastat. Kui esimesel aastal võttis üritustest osa 2000 huvilise ringis, siis viimasel ajal on osalejate arv küündinud üle poole miljoni. Soomlased tunnevad linnuvaatluspäevi Pihabongause nime all ja seal osales mullu ligikaudu 18 000 huvilist. 
Reeglina vaadeldakse kohalikke liike, kuid võidakse käia ka spetsiaalsetel linnuvaatlusmatkadel. Paljude rahvuseparkide jaoks on see üheks tähtsamaks sissetulekuallikaks. Parasvöötme kliima kõige aktiivsemad linnuvaatlusajad on kevad- ja sügisränne, kuna siis on võimalus näha rohkesti liike. Vaadeldavad linnud on teel kas põhja või lõunasse, vastavalt kas siis talvituma või pesitsemiskohta. Parim aeg vaatluseks on varajased hommikud, sest linnud on aktiivsemad ja helilisemad – tehes end paremini märgatavaks. Vaatlusteks eelistatakse vastavalt asukohale ja hooajale teatud metsatukki, soiseid või rannikualasid. Merevaatlus on linnuvaatluse tüüp, kus maismaalt vaadeldakse üle mere lendavaid linde.
Linnuvaatlejad võivad osaleda mingi kindla liigi populatsiooni või rändeloenduses või siis loendada kõiki liike mingil kindlal alal või kindla ajavahemiku jooksul. Nii kogutud andmed aitavad teha kindlaks potentsiaalseid ohte lindudele või vastupidi hinnata keskkonnaalgatuste tulemusi, mille eesmärk on ohustatud liikide säilimine. Linnuvaatlus on kasulik tööriist keskkonnahariduses ja keskkonnaprobleemide esiletoomisel. 
Mitmel pool korraldatakse linnuvaatlusvõistlusi. Võistlusest osavõtjad loendavad võimalikult palju mingi kindla liigi isendeid teatud aja või teatud koha lõikes. 
Eesti populaarseim linnuvaatlusüritus on talvine aialinnuvaatlus, millest võttis 2017. aastal osa üle 2600 huvilise enam kui 1800 paigas üle Eesti, kes vaatlesid ligi 60 000 lindu 64 liigist. Vaatlusel osalemiseks tuleb jaanuari viimasel nädalavahetusel märkida tunni aja jooksul aias või pargis kohatud linnuliigid. Aialinnuvaatlusel kogutud andmeid kasutatakse talilindude arvukuse muutuste jälgimiseks, mis võimaldab vajadusel võtta ette samme lindude heaolu parandamiseks.
Pestjaki rajoon

Pestjaki rajoon (vene keeles "Пестяковский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Pestjaki alev.
Rajoon piirneb põhjas Verhni Landehhi rajooniga, idas Nižni Novgorodi oblastiga, lõunas Vladimiri oblastiga ja läänes Juža rajooniga.
Rajooni pindala on 1119,28 km².
Pestjaki rajoonis on 133 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning kahe külaasunduse koosseisu.
Verhni Landehhi rajoon

Verhni Landehhi rajoon (vene keeles "Верхнеландеховский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Verhni Landehhi alev.
Rajoon piirneb põhjas Luhhi rajooniga, idas Putšeži rajooniga, lõunas Pestjaki rajooniga ja läänes Palehhi rajooniga.
Rajooni pindala on 626,14 km².
Verhni Landehhi rajoonis on 125 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu.
Palehhi rajoon

Palehhi rajoon (vene keeles "Палехский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Palehhi alev.
Rajoon piirneb põhjas Rodniki rajooniga, kirdes Luhhi rajooniga, idas Verhni Landehhi rajooniga, lõunas Juža rajooniga ja läänes Šuja rajooniga.
Rajooni pindala on 852,60 km².
Palehhi rajoonis on 124 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu.
Anne Soojus

AS Anne Soojus on kontserni Fortum Tartu kuuluv äriühing, mille põhitegevuseks on soojus- ja elektrienergia tootmine. Samuti toodetakse jahutusenergiat Tartu kesklinna ja Lõunakeskuse kaugjahutusvõrgu tarbeks.
Aktsiaseltsi alla kuuluvad 2009. aastal valminud Tartu Elektrijaam, kõik kontserni Fortum Tartu katlamajad (Anne, Ropka, Aardla, Tulbi, Tuglase, Tarkoni ning mõned väikekatlamajad) ja külmajaamad (Tartu Kesklinna Külmajaam ja Aardla Külmajaam). Installeeritud soojuse tootmisvõimsus küünib 303 MW-ni.
Soojus- ja jahutusenergia müüakse sama kontserni võrguettevõttele AS Tartu Keskkatlamaja.
Ajalugu.
1982. aastal ehitas Luunja sovhoos kasvuhoonete kütmise tarbeks katlamaja, mille juurde rajas Tartu linn 1986–1990 katlamaja laienduse, mis jäi aga pooleli. 1991–1992 seisis katlamaja suurema osa ajast, kuna elamuehitus oli lakanud, saabunud oli energiakriis ning kasvuhooneid ei köetud.
11. novembril 1993 moodustati AS Anne Soojus, mille omanikud olid Tartu linn (50%), AS Tartu Jõujaam (20%) ja Luunja vallavalitsus (30%). Enne seda olid Tartus viibinud IBRD esindajad, kellele tutvustati plaani üle minna kohalike kütustega kütmisele. 1994. aastal alustati Tartu soojusmajanduse rekonstrueerimist ning võeti selle tarbeks IBRD-st laenu. 1995. aasta suvel anti töösse esimesed katlad ning täisvõimsus saavutati 1996. aastal.
2000. aastal erastati AS Anne Soojus ja AS Tartu Keskkatlamaja. Ettevõtete omanikuks sai AS Kotka Energy Holding läbi vastloodud valdusettevõtte AS Tartu Energia, praeguse nimega AS Fortum Tartu.
1. detsembril 2001 sõlmisid AS Anne Soojus ja AS Tartu Keskkatlamaja pikaajalise rendilepingu kõigi AS Tartu Keskkatlamajale kuulunud katlamajade valdamiseks ja opereerimiseks.
2009. aastal avati Lohkval 1,2 miljardit krooni (76,7 miljonit eurot) maksma läinud elektri ja soojuse koostootmisjaam.
2013. aastal osteti AS-lt Eraküte Tartu Tammelinna piirkonna kaugküttevõrk koos katlamajaga. Tehingu väärtuseks oli 7 miljonit eurot.
2014. aastal valmis Ropkas uus tipukatlamaja ning alustati kaugjahutusprojekti arendamist. Seoses uue täisautomaatse 8,2 miljonit eurot maksnud Ropka gaasikatlamaja avamisega suleti ka Tartu keskkatlamaja.
Ettevõte avas 2016. aasta mais Baltimaade esimese külmajaama. 13 MW võimsusega Tartu Kesklinna Külmajaama ja 1,6-kilomeetrise jahutusvõrgu rajamine maksis kokku 5,7 miljonit eurot. 22. juunil 2017 avati ka Aardla külmajaam, mille võimsus on 5,4 MW ja kogumaksumus 3,5 miljonit eurot.
Jaan Rander

Jaan Rander (24. veebruar 1902 Tähtvere vald, Tartumaa – 9. oktoober 1983 Bethlehem, Pennsylvania osariik, USA) oli eesti vaimulik.
Õppis 1923–1924 Tartu Ülikooli filosoofia- ja 1926–1932 (lõpetas) usuteaduskonnas.
Teenis 2. diviisi suurtükiväes. 1935–1944 Loksa koguduse vikaarõpetaja. 
1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USA-sse, kus ka suri.
Meremäe vaatetorn

Meremäe vaatetorn on vaatetorn Kalatsova külas Setomaa vallas Võru maakonnas. See on 18 meetri kõrgune sindlikatusega puidust torn, mis ehitati 2008. aastal. Torni jalamil asuval laululaval ja peoplatsil peetakse igal aastal jaanipäeva ning teisi üritusi.
Rein Vahisalu

Rein Vahisalu (10. juuni 1946 – 2. oktoober 2022) oli eesti kardioloog ja publitsist.
Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikoolii arstiteaduskonna.
Ta töötas kardioloogina Ida-Tallinna Keskhaiglas (põhikohaga) ja City Tervisekliinikus. Ta on töötanud laevaarstina Livonial ja Regina Baltical.
Aastatel 1995–1996 viibis ta laevaarstina kolm kuud Kanada Kõrg-Arktikas (kaks korda läbiti Loodeväil) ja neli kuud Antarktikas. Livonia teaduslaevast reisilaevaks ümber ehitatud alusel tehti polaarturistidele tutvustavaid ringreise (ekstreemturismi).
Teoseid.
Ta on kirjutanud neli meditsiinist rääkivat raamatut, sealhulgas ühe neist ulmežanris – "Viies kabinet" (pilguheit tänapäeva ja lähituleviku meditsiini), kaks polaarreisiraamatut ja ühe jalgpalliraamatu.
Isiklikku.
Ta oli kirglik spordiarmastaja: jooksnud erinevatel maratonidel ning jooksudel ümber Eesti tuntumate järvede – Viljandi, Ülemiste, Maardu.
Tal on mitu last, nende seas mägironimisega tegelenud Raul Vahisalu.
Zuikinė

Zuikinė on Kaunase asum, mis asub linna idaosas Panemunė valla territooriumil Vaišvydava linnaosas. Zuikinė piirneb idas Kaunase veehoidlaga ja jääb Kaunase veehoidla regionaalparki.
Zuikinė aladele rajati Kaunase kindluse V fort. Samuti rajati sinna XX sajandil ilmasõdade vahelisel ajal põhikool. Aastal 1949 asutati sealne raamatukogu.
Vaišvydava

Vaišvydava on Kaunase linnaosa, mis asub linna kaguosas Panemunė valla territooriumil. Vaišvydava asub Kaunase veehoidla kallastel, seal on ligi 4000 elanikku. Linnaosas on põhikool ja seltsimaja.
Ajalugu.
Legendi kohaselt kuulunud sealsed maad vürst Vaišvidasele, kes rajanud sinna kivist lossi. Kirjalikes allikates mainitakse Vašvydavat esimest korda aastal 1384. Aastal 1694 kuulusid sealsed maad Marvelė mõisale, ent linnaosa aladel on asunud ka Vaišvydava mõis. 
Esimese maailmasõja järel kuulusid sealsed maad Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1960 rajati Kaunase hüdroelektrijaam. Veehoidla rajamisega seoses liideti Vaišvydavaga osa Pakalniškiai külast.
Asumid.
Linnaosas eristatakse kaht asumit. Linnaosa loodepiiril asub Armališkės, linnaosa kirdepiiril asub aga Zuikinė.
Skënder Hyseni

Skënder Hyseni (sündinud 17. veebruaril 1955 Podujevos) on Kosovo poliitik.
Skënder Hyseni lõpetas 1979. aastal Priština ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal.
3. märtsist 2008 kuni 18. oktoobrini 2010 oli ta Kosovo välisminister. Alates 9. detsembrist 2014 kuni 9. septembrini 2017 oli ta Kosovo siseminister.
Ta on Kosovo Demokraatliku Liiga liige.
Ameerika Filmiliit

Ameerika Filmiliit (inglise keeles The Motion Picture Association of America, lühendina MPAA) on Ameerika Ühendriikide kuut suurimat Hollywoodi filmistuudiot ühendav erialaliit. Ühendus rajati 1922. aastal nimetusega Motion Picture Producers and Distributors of America (MPPDA; Ameerika Filmitootjad ja -levitajad) eesmärgiga edendada oma liikmete ärihuve. Algaastatel kujundas MPAA filmide sisu hindamisjuhised, millest arenes välja USA-s pikka aega valdavalt kasutatud filmitootmise reeglistik Motion Picture Production Code, ning tänapäeval haldab Filmiliit omanimelist filmisisu reitingusüsteemi.
MPAA liikmed on Netflix, Paramount Pictures, Sony Pictures Entertainment, Universal Studios, Walt Disney Studios ja Warner Bros. Entertainment.
Viimastel aastakümnetel on MPAA esindanud USA seadusloome juures lobitöö kaudu kohaliku filmi- ja teletööstuse huve, et kaitsta neile kuuluvaid teoseid piraatluse eest ja langetada kaubanduslikke tõkkeid filmide rahvusvahelise levitamise ees. MPAA on võidelnud pikka aega autoriõiguste rikkumise vastu, püüdes piirata autoriõigustega kaitstud teoste jagamist P2P-protokollidel põhinevates failijagamisvõrkudes. Ameerika Filmiliidu peakorter asub Washingtonis, 2017. aasta kevade seisuga on ühingu juhatuse esimees ja tegevdirektor endine USA senaator demokraatlikust parteist Chris Dodd.
Kirsanov

Kirsanov on linn Venemaal Tambovi oblastis, Kirsanovi rajooni ja Kirsanovi linnaringkonna keskus. Asub 95 km Tambovist ida pool Vorona jõe ääres. 
Linnas on toiduainetetööstuse ja metallitööstuse ettevõtted.
Duatlon

Duatlon on spordiala, mis koosneb kolmest alast: jooksust, jalgrattasõidust ja jooksust. Neil aladel võisteldakse järjest (ilma pausideta). 
Duatloniga tegelevaid sportlasi nimetatakse duatleetideks. 
Duatlon sobib eriti lühikese ja jaheda suvega maadesse ning annab triatleetidele võimaluse võistlushooaega pikendada ajale, kus avaveekogudes ujumine on võimatu. Duatlonis saavad kaasa lüüa ka neel harrastajad, kellel ujumine ei ole just tugevaim ala.
Ajalugu.
Duatlon ehk jooks-ratas-jooks-variant triatlonist ilmus esmakordselt 1980. aastate keskpaigas biatloni nimetusega. Algusaegadel oli kõige levinum formaat jooks-ratas, millele järgnes jooks-ratas-jooks ja seejärel ratas-jooks formaat, kuid ajapikku hakati keskenduma jooks-ratas-jooks formaadile, mis ongi jäänud püsima tänapäevani. See oli Daniel Honigi, New Yorgi tritloni klubi presidendi idee. Mõte tekkis sellest, et kevadel ja sügisel oli veetemperatuur liiga jahe, et triatloni harrastada. Ta nägi duatlonis eelkõige võimalust pikendada mitmespordi spordialade hooaega. Kiiresti sai aga selgeks, et see sobib hästi ka eraldiseisva spordialana, eriti neile kelle ujumisoskus oli kehv või lausa puudulik. 1990. aastate keskpaigas muudeti nimetus "biatlon" "duatloniks", kuna rahvusvaheline triatloni liit tegi avalduse, et triatlon võetaks olümpiamängude kavva.
Kuigi jooks-ratas varianti ei olnud plaanis mängude kavva lisada sai selgeks, et vaja on uut nime kuna talvistel olümpia mängudel on biatlonina tuntud murdmaasuusatamine ja täpsuslaskmise mitmesport ning rahvusvaheline biatloni liit ei olnud rahul olukorraga, kus biatlon saaks olla nii talve- kui ka suvemängude kavas. Seega otsustati kreekapärase alguse asemel kasutada ladinapärast ning nimetuseks saigi duatlon.
Võistlusalad ja distantsid.
Lastedistants: jooks 1–2 km, jalgrattasõit 4–8 km, jooks 0,5–1 km
Sprindidistants: jooks 5 km, jalgrattasõit 20 km, jooks 2,5 km
Standarddistants: jooks 10 km, jalgrattasõit 40 km, jooks 5 km 
Pikk distants: jooks 20 km, jalgrattasõit 80 km, jooks 10 km
Kaliopi

Kaliopi (kodanikunimega Kaliopi Bukle, makedoonia keeles "Калиопи Букле"; sündinud 28. detsembril 1966 Ohridis) on Põhja-Makedoonia laulja.
Ta osales aastatel 2012 ja 2016 Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Papinianus

Aemilius Papinianus (kr Αιμίλιος Παπινιανός) (142–212), tuntud lühemalt kui Papinianus, oli hinnatud Rooma jurist, ülemprokurör ning pärast Gaius Fluvius Plautianuse surma 205. aastal ka pretoriaanide prefekt (keisri ülemnõunik ja ülemihukaitsja).
Papinianus oli üks antiikaja auväärsemaid juriste, keda kutsuti kui "õigluse varjupaik ja õiguste laekur". Koos Gaiuse, Pauluse, Modestinuse ja Ulpianusega oli Papinianus 426. aasta seadusega arvatud viie juristi hulka, kelle "responsa" oli kohtunikele kohustuslik. Hiljem võib pidada nende viie juristi seisukohti Theodosianuse koodeksi ning "Corpus iuris civilis" peamisteks allikateks. Kui ülejäänud nelja ideed ei ühildunud, jäid peale Papinianuse omad. Prantsuse jurist Jacques Cujas on hiljem kirjutanud: "Ei ole kunagi enne olnud nii suurt juristi ning ei tule ka peale teda".
Elu.
Papinianusest teatakse üsna vähe. Papinianus on sündinud Süürias ning oli ilmselt Emesa (Homs) linna kodanik, kuna on kirjutatud, et Papinianus oli keiser Septimius Severuse teise naise, Julia Domna sugulane ning Julia Domna oli Emesa kuningliku perekonna liige.
Tööd.
Võrreldes teiste suurte juristidega, nagu Ulpianus ja Paulus, on Papinianuse töödest vähe säilinud. Olulisemateks töödeks loetakse: "Quastiones" (37 raamatut), "Responsa" (19 raamatut), "Definitiones" (2 raamatut) ja "De adulteriis" (2 raamatut).
Jaanilille põik

Jaanilille põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Jaanilille põik sai nime 23. märtsil 2016. Varem oli see osa Jaanilille teest
Visase tänav

Visase tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Visase tänav sai nime 15. novembril 2006. Tänav on saanud nime Visase talu järgi.
Viited.
Vesse põik

Vesse põik on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Vesse põik sai nime 28. juunil 1988. Tänav on saanud nime Vesse tänava järgi.
Viited.
Vedru tänav

Vedru tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Vedru tänav sai nime 14. märtsil 2012.
Tapri tänav

Tapri tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Tapri tänav sai nime 11. augustil 2010. Tänava nimi on Nuia tänava paarisnimi.
Viited.
Tala tänav

Tala tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Tala tänav sai nime 9. detsembril 2009.
Suur-Sõjamäe põik

Suur-Sõjamäe põik on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Suur-Sõjamäe põik sai nime 1963. aastal. Tänav on saanud nime Suur-Sõjamäe tänava järgi.
Viited.
Silluse tänav

Silluse tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Silluse tänav sai nime 17. juulil 2006. Tänav on saanud nime ehitusalase mõiste "sillus" ('müüriava sildav tarind') järgi.
Viited.
Silde tänav

Silde tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Silde tänav sai nime 20. aprillil 2011. Tänav on saanud nime selle järgi, et läheduses asuval Juhan Smuuli tee sillal üle raudtee on Eesti pikim sille ehk silla kandetugede vahekaugus.
Sarruse tänav

Sarruse tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Sarruse tänav sai nime 5. detsembril 2007.
Viited.
Ruunaoja tänav

Ruunaoja tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Ruunaoja tänav sai nime 18. mail 2011. Tänav on nime saanud Ruunaoja ja Ruunaoja kõrtsi järgi.
Viited.
Rakise tänav

Rakise tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Rakise tänav sai nime 30. jaanuaril 2013.
Viited.
Plasti tänav

Plasti tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Plasti tänav sai nime 21. novembril 2007. Tänav on saanud nime Salvo kui plasttoodete tehase järgi.
Viited.
Nuia tänav

Nuia tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Nuia tänav sai nime 11. augustil 2010. Tänava nimi on Tapri tänava paarisnimi.
Viited.
Kriidi tänav

Kriidi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Kriidi tänav sai nime 9. mail 2007.
Viited.
Gaasi tänav

Gaasi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Gaasi tänav sai nime 19. juunil 1987. Tänav on saanud nime gaasikontori ja -jaotusjaama järgi.
Viited.
Armatuuri tänav

Armatuuri tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Armatuuri tänav sai nime 11. aprillil 1980.
Viited.
Publius Iuventius Celsus

Publius Iuventius Celsus (75–130 pKr), täpsemalt Publius Iuventius Celsus Titus Aufidius Hoenius Severianus, oli samanimelise vähetuntud Rooma juristi poeg ning seetõttu kasutatakse temast rääkimisel ka nime Celsus "filius". Ta oli 2. sajandi pKr esimeste kümnendite silmapaistvamaid Rooma juriste.
Haridus.
Celsus "filius" oli oma isa Celsus "pater" 'i õpilane. Celsuse enda õpilaseks oli jurist Pomponius (sündinud 115. aastal). Ta võttis enda isalt üle prokuliaanide koolkonna eestvedamise.
Karjäär.
Ta oli preetor, Traakia ja hiljem ka Väike-Aasia kuberner, keiser Hadrianuse nõukogu liige ning konsul. Celsuse üks peamisi töid oli tema 39 digestide raamatut, mis pole säilinud. Väljavõtteid tema kirjutistest ja samuti mitmeid osundusi tema õpetustele on võimalik leida Iustinianuse "Digestas". Ülejäänud Celsuse töö on teada teiste juristide kommentaaride järgi.
Celsuse tähtsamad tsitaadid.
Dig 1.1.1 Preambula "Ius est ars boni et aequi." – "Õigus on headuse ja õigluse kunst."
Dig 1.3.17 "Scire leges non est verba earum tenere, sed vim ac potestatem." – "Seaduse tundmine ei ole selle sõnade meelespidamine, vaid selle eesmärgist ja võimust arusaamine."
"Institutsioonides" on kasutatud Celsuse õpetust, kuid seda on ümber sõnastatud (Inst. 4.6 prea.). Originaalne tsitaat on: "Nihil aliud est actio quam ius, quod sibi debetur, iudicio persequendi". – "Hagi ei ole midagi muud, kui õigus nõuda kohtunikult seda, mida võlgnetakse."