tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Henri de Bourbon

Henri-Charles-Louis de Bourbon (27. november 1899 Lunel – 9. jaanuar 1960 Beaumont-sur-Oise) oli naundorffistlik Prantsusmaa trooninõudleja aastail 1914–1960 Henri V ja Bourgogne'i hertsogi nime all.
Ta oli Jean de Bourboni ja Magdeleine Cuillé ainus poeg. 14. märtsil 1928 abiellus ta Casablancas Florence Greenhilliga (14. aprill 1892 Bornemouth – 2. veebruar 1972 Compiegne), abielu oli lasteta.
Ta osales Esimeses ja Teises maailmasõjas.
Järglane

Järglane on sugulisel või suguta paljunemisel tekkinud isend. Järglase võib olla andnud üks või mitu vanemat. 
Inimese järglasi nimetatakse vanemate suhtes lasteks sõltumata nende vanusest.
Sugulisel paljunemisel on järglase genoom kombinatsioon kahe vanema erinevatest genoomidest. Kloon on järglane, kelle genoom on vanema omaga identne.
Arkebuus

Arkebuus ehk harkpüss ehk haakpüss (saksa "Hakenbüchse", prantsuse "arquebuse") on eestlaetav sileraudne käsitulirelv, mida kasutati 15.–17. sajandil. Arkebuusi kaliiber oli 18–30 mm.
Embrüosiirdamine

Embrüosiirdamine (inglise "embryo transfer") on viljastatud munaraku viimine (siirdamine) organismi (naise, veise jne) emakasse.
Hüpovitaminoos

Hüpovitaminoos ehk vitamiinipuudus, ka osaline vitamiinivaegus, võib organismis tekkida vitamiini puudujäägi korral. Kui vitamiinivaegus on kestnud pikka aega, siis nimetatakse seda seisundit avitaminoosiks.
Kuna hüpovitaminoosi tajutavad sümptomid on eri vitamiinide ja muude asendamatute toitainete defitsiidi korral tihti kattuvad, siis tuleks patsienti kahtluse korral kliiniliselt uurida. Tihti tekivad vitamiinipuuduse korral üldisemat laadi nähud (väsimus, kehakaalu langus, vastuvõtlikkus nakkushaigustele, peavalu, liigeste ja lihaste valulikkus jne), mis võivad esineda paljude haiguslike seisundite korral ja ka juhul, kui organismis on vitamiine piisavalt.
Avitaminoos

Avitaminoos ka toitumisvaegus ka täielik vitamiinipuudus on haiguslike seisundite rühm, mis on põhjustatud kroonilise vitamiinivaeguse (hüpovitaminoos) või täieliku vitamiinipuuduse tõttu. Avitaminoos võib organismis kujuneda ühe konkreetse vitamiini kestval, täielikul puudumisel ja/või organismi võimetusel seda ensümaatiliselt metaboliseerida jt põhjustel.
Inimene.
Kliiniline meditsiin.
Avitaminoos on kliinilises meditsiinis seostatav konkreetsete haiguslike seisunditega (nt B1-vitamiini puhul beribeeri ja B3-vitamiini puhul pellagra).
Liigitus.
Ingrid Mesila liigitab avitaminoosid vajakaoleva vitamiini alusel järgmiselt:
RHK-10.
Eestis tänapäeval kehtiva rahvusvaheliste haiguste klassifikatsiooni RHK-10 alusel kuuluvad avitaminoosid IV peatüki alampeatükki E50-E64: Toitumusvaeguse muud liigid (ingl k "Other nutritional deficiencies"), kuid diagnostikaks kasutatakse erinevaid laborianalüüse, korduvate intervallide ja vajalike täpsustustega. Vajaduse korral täpsustatakse vitamiinivaegusi jaotistega: 
Toitumusvaeguse muud liigid
Pavlohrad

Pavlograd (ukraina keeles Павлоград) on linn Ukraina idaosas Dnipropetrovski oblastis.
Üldiseloomustus.
Asula sai linnaõigused 1784. aastal. Nüüdseks on linn raudteeliikluse sõlmpunkt.
Tarmo Tein

Tarmo Tein (sündinud 10. juunil 1951) on Eesti ettevõtja, Tabiveres asuva masinatööstusettevõte SAME OÜ tegevjuht.
Peep Põdder

Peep Põdder (sündinud 24. juunil 1964) on Eesti arst ja poliitik, Jõgeva haigla juhataja. 
Ta õppis Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas kiitusega 1988. aastal. 
11. märtsini 2005 töötas ta Lääne-Tallinna Keskhaigla juhina.
2012. aastal pälvis ta Jõgevamaa Kuldristi.
Põdder on olnud Eesti Keskerakonna juhatuse liige. Ta on kandideerinud kõigil kohalike omavalitsuste valimistel alates 1993. aastast. Aastatel 2005, 2009 ja 2013 osutus ta valituks Jõgeva linnavolikokku. Ta kandideeris ka 2003., 2007. ja 2011. aasta Riigikogu valimistel, kuid valituks ei osutunud. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 368 häält ning ei osutunud valituks.
Teda on nimetatud Edgar Savisaare ihuarstiks.
Tige Kala

Tige Kala on Eesti punkansambel Tallinnast.
Tige Kala alustas tegevust Tallinna 4. Keskkoolis 1980. aastate lõpu poole. 
Koosseis.
Esimese koosseisu moodustasid:
Mingitel ebaselgetel hetkedel ja asjaoludel osales aeg-ajalt ka ansambli Paha Värk eestvedaja Aarne (kitarr, trummid). 
Hilisem koosseis:
Helikandjad.
Albumid
1998 – "Kontsert 1990-ndal aastal" (Fucking Cunt Records, 1998, CD)
2002 – "ja nii oligi" (Fucking Cunt Records, 2002, CD)
Kogumikel
2001 – "Punk on sund`d V" (lugu nr 18) (Fucking Cunt Records, 2001, CD)
2022 – “Elagu Ukraina” (CD1 lugu nr 11) (Mumm Records, 2022, 2xCD)
Ilmar Sulg

Ilmar August Sulg (13. veebruar 1919 Jõgeva – 24. november 2012 Bergen, Norra) oli eesti arstiteadlane, arst ja soomepoiss.
Ta lõpetas 1937. aastal Türi Majandusgümnaasiumi, seejärel õppis Tondi Sõjakoolis, kus sai lipnikuks. Aastatel 1939–1943 õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Oli 1941. aastast EÜS Põhjala liige.
1943. aastal põgenes Saksa sõjaväe mobilisatsiooni eest Soome ja astus vabatahtlikuna Soome armeesse. Ta oli 1943–1944 sõjaväearst Soomes Vallila pataljonis ja 200. jalaväerügemendis. 1944. aasta augustis-septembris võitles Eestis Tartu rinde lahingutes. Nende pataljonist jäid vaid riismed järele, kuid tal oli õnne: ta pääses tagasi Soome, kus õppis 1944–1946 Helsingi ülikoolis arstiteadust, kaitses seal "Med. lic." kraadi.
1946. aastal kolis Rootsi, kus asutas Helsingborgis esimese kliinilise neurofüsioloogia laboriväljaspool ülikooli haiglaid. Seal kuulus ta arstide meeskonda, kelle vastutada oli kuningas Gustaf VI Adolfi ravi Helsingborgi haiglas. 1954. aastal sai "Med. lic." kraadi Lundi Ülikoolis; 1969. aastal samas tööga "The Quantitated EEG as a Measure of Brain Dysfunction" meditsiinidoktori kraadi kliinilise neurofüsioloogia alal. Aastatel 1971–1973 oli ta dotsent kliinilise neurofüsioloogia alal Lundi Ülikoolis; ta oli ka sisehaiguste, psühhiaatria ja kardioloogia asjatundja.
Aastatel 1973–1978 oli ta dotsent kliinilise neurofüsioloogia alal Helsingi Ülikoolis ja 1978–1982 dotsent Oulu Ülikoolis. 
1982. aastast oli ta Trondheimi ülikooli kliinilise neurofüsioloogia professor, 1984. aastast Tromsø ülikooli professor.
British National Corpus

British National Corpus (BNC) on 100 miljonit sõna sisaldav tekstikorpus, mis sisaldab erinevatest allikatest pärit tänapäeva Briti inglise keele tekste.
Brockhaus Enzyklopädie

"Brockhaus Enzyklopädie" oli saksakeelne üldentsüklopeedia, mille esimene väljaanne ilmus aastatel 1796–1808 nime all "Conversationslexicon". Hiljem omandas entsüklopeedia kirjastusõigused Friedrich Arnold Brockhausi loodud kirjastus Brockhaus.
Broker

 
Broker (eestipäraselt ka: brokker) ehk laevamaakler (inglise "shipbroker") on laeva ostu-, müügi-, kindlustus- või prahtimislepingu sõlmimise vahendaja.
Vladimir Malkovski

Vladimir Malkovski (vene keeles Владимир Сергеевич Мальковский; 13. märts 1951 Ivanovo – 5. veebruar 2003) oli Eesti NSV parteitöötaja ja poliitik, Eesti Vabariigis ärimees.
Ta hakkas 1968. aastal tööle Ivanovos elektrimontöörina, seejärel oli aastatel 1969–1971 ajateenistuses Nõukogude armees. Seejärel õppis ta Moskva Energeetikainstituudis, mille lõpetas 1978. aastal. 1989. aastal lõpetas ta Leningradi Kõrgema Parteikooli. 1976. aastast oli ta Moskva Energeetikainstituudi Kaasani filiaali komsomolikomitee sekretär, aastast 1977 ÜLKNÜ Tatari Oblastikomitee instruktor.
Aastast 1978 elas ta Narvas. Ta töötas algul kutsekeskkooli direktori asetäitjana, hiljem ettevõtte Eesti Energoremont direktori asetäitjana. Aastast 1980 oli ta parteifunktsionäär: algul EKP Narva Linnakomitee instruktor, seejärel EKP Narva Linnakomitee osakonnajuhataja. Aastal 1985 sai ta EKP Narva Linnakomitee teiseks sekretäriks, aastal 1987 esimeseks sekretäriks. Ta valiti EKP XX kongressil 25. märtsil 1990 EKP Keskkomitee liikmeks ja EKP KK III pleenumil 29. märtsil 1990 EKP Keskkomitee sekretäriks. 15. detsembril 1990 valiti ta NLKP platvormil seisva EKP kongressil selle partei keskkomiteesse ja ta sai teiseks sekretäriks.
Ta oli aastatel 1990–1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige (sai valimistel 8299 häält). Ülemnõukogus kuulus ta 8. novembrini 1990 õiguskomisjoni ja ajakirjanduskomisjoni, 23. jaanuarini 1992 eelarve- ja majanduskomisjoni. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma "Kommunistlik fraktsioon" (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad Virumaa, Võrdsete õiguste eest, Koostöö ja Kommunistlik fraktsioon laiali minna).
Eesti Vabariigis oli ta Narva Kaubamaja AS-i esimees. Pärast tema surma Narva Kaubamaja AS sundlõpetati.
Vladimir Malkovski suri 5. veebruaril 2003. Ta saadeti viimsele teekonnale 7. veebruaril 2003 Narva Issanda Ülestõusmise peakirikust ja maeti Riigiküla kalmistule. Tema mälestuseks toimuvad Narvas Vladimir Malkovski mälestusvõistlused võrkpallis.
Veljo Kalep

Veljo Kalep (12. detsember 1934 Pumbioja, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 26. november 2012 Toronto) oli eesti insener ja sportlane.
Ta lõpetas 1953. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1953–1956 Tartu Riiklikus Ülikoolis. 1966. aastal lõpetas ta tööstus- ja tsiviilehituse erialal TPI ning 1990. aastal sildade projekteerimise täiendusõppe Toronto Ülikoolis. 
Aastast 1960 oli ta Pärnu ehitusettevõtetes insener. 
Ta taotles sotsiaaldemokraatliku partei loomist (saates sellekohase kirja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumile 1975. aastal) ja kritiseeris üheparteisüsteemi. 
Veljo Kalep arreteeriti 1980. aastal ning oli vangilaagris kuni aastani 1984.
1987. aastal emigreerus ta koos perega Kanadasse ning asus Ontario provintsis ametisse insenerina.
Kalep oli aktiivne kirjasaatja ja avaldas kommentaare mitmetes Eesti ajalehtedes. Samuti on tuntud tema sõudealased kirjutised kunagises sõudespordi häälekandjas Eesti Sõudja.
Ta oli korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.
Sportlase ja sporditegelasena.
Ta hakkas sõudma 1950. aastal Mihkel Leppiku juhendamisel.
Eesti meteoroloogide loend

"Siin on loetletud Eesti meteorolooge."
Henry C. Reissar

Henry C. Reissar (18. november 1870 Kaubi vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa, Liivimaa – 20. september 1939 Kings County, New Yorgi osariik, USA) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide ja Eesti sõjaväelane.
Henry C. Reissar (sünnijärgne nimi Hindik Reissaar) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide ja hiljem Eesti sõjaväelane, kes pärast 1918. aasta novembris alanud Eesti Vabadussõja algust tegi 1918. aasta detsembri keskel Sõjaministeeriumile ettepaneku formeerida tema kulul üks sõjaväeline üksus (kompanii), mille kohta allkirjastati ka leping, millega Henry C. Reissar kohustus "kompaniid ülal pidama, kuni rahu maal ja valitsus kindel". Scoutsväeosa formeerimiseks jõudsid 19. detsembril Viljandisse esimesed ohvitserid, staabikapten Friedrich-Karl Pinka, leitnant Herbert Pinka, lipnik Johannes Paulmeister ja lipnik Anton Allik.
Eesti lugu

„Eesti lugu” on Vikerraadio saatesari, mis jutustab sellest, kuidas eestlased on kõigi raskuste kiuste püsima jäänud. Saatejuht ja saate toimetaja on Piret Kriivan. 
Saatesari algas 2004. aasta sügisel muinasaja käsitlemisega. Seejärel on räägitud keskajast Eestis, Vabadussõjast ja Eesti Vabariigi sünni juures olnud ajaloolistest isikutest, reformatsioonist, Liivimaa sõdade ajajärgust, Välis-Eesti kogukondade ajaloost, erisaadetes on räägitud Soome ajaloost, president Konstantin Pätsi rollist Eesti ajaloos ja kolmest pöördelisest päevast 1918. aasta veebruaris, kui Eesti ennast iseseisvaks kuulutas. 2018. aasta veebruaris algas minisari 1918. aasta Saksa okupatsioonist.
„Eesti loo” saateid peetakse väärtuslikuks õppematerjaliks näiteks ajaloos, kirjanduses, muusikas.
Saade on järelkuulatav Vikerraadio kodulehel saadete arhiivis.
Esinejad.
Saatesarjas on esinenud Eesti juhtivad ajaloolased, etnoloogid, kultuuriloolased, rahvaluuleteadlased, estofiilid ja kodu-uurijad, näiteks Ain Mäesalu, Mati Laur, Marten Seppel, Enn Tarvel, Raimo Pullat, Ants Viires, Ago Pajur, Marju Kõivupuu, Reigo Rosenthal, Tiina-Ann Kirss, Jüri Kivimäe, Aadu Must, Seppo Zetterberg, Pekka Linnainen jpt.
Dmõtraškivka

Dmõtraškivka (ukraina "Дмитрашківка") on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 1826. Pindala on 2,56 km².
Dmõtraškivkas on sündinud Ukraina dirigent Pavlo Muravskij.
Broomiarv

Broomiarv (inglise "bromine number") broomi mass (grammides), mis absorbeerub 100 grammis uuritavas aines (materjalis, segus, valmistises). Broomiarv iseloomustab uuritava aine küllastumatuse astet (enamasti C=C kaksiksidemete sisaldust).
Bensiini jt vedelkütuste korral on broomiarv oluline karakteristik, mis näitab sisuliselt olefiinide sisaldust. Broomiarv määratakse tavaliselt elektrokeemilise tiitrimisega, kusjuures broom tekitatakse "in situ" kaaliumbromiidi ja -bromaadi redoksreaktsioonil happelises lahuses kasutades katalüsaatorit, et kindlustada kõigi olefiinide kaksiksidemete bromeerimine.
Mõnel juhul kasutatakse analoogse karakterisikuna joodiarvu määramist.
Draglainekskavaator

Draglainekskavaator (inglise "dragline excavator") ehk draglain ehk heitkoppekskavaator on ühekopaline ekskavaator, mida kasutatakse tsiviilehituses ja pinnase kaevandamisel.
Kostjantõnivka (Vinnõtsja rajoon)

Kostjantõnivka (ukraina keeles Костянтинівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Pindala on 2,551 km²
Joonas Ljaš

Joonas Ljaš (sündinud 3. september 1990 Rakveres) on Eesti jalgpallur.
Ta mängib klubijalgpalli Esiliiga klubis Rakvere JK Tarvas äärepoolkaitsjana, kuid on mänginud ka keskel ründava poolkaitsjana.
Klubikarjäär.
Jalgpallurikarjäär sai alguse Rakvere FC Floras. Noorteaja eredaim hetk oli U-19 Eliitliiga pronks Marko Lelovi juhendamisel aastal 2008. Mõõduvõtt meestesarjas algas juba 2007 VJK Rakvere ridades.
2010 tekkis võimalus jõudu proovida Meistriliigas FC Kuressaare eest (Rakvere FC Flora oli sel aastal saarlaste duubelmeeskond). Kogemus jäi siiski põgusaks ja Ljaš jätkas Rakveres. Hooaeg lõppes aga Rakvere jaoks kukkumisega madalamale astmele – II liiga põhja/ida tsooni, misjärel toimusid klubis põhimõtteliselt muutused, sh muutus klubi nimi: Rakvere Florast sai Tarvas.
Klubi tõusis juba järgmisel hooajal tagasi Esiliigasse. Suur roll oli sellel ka Joonasel, olles nii Rakvere JK Tarva kui ka II liiga suurim väravakütt 27 väravaga. Lisandus aastalõputurniiri esikoht II liiga esimesel turniiril ja parima mängija nimetus.
Järgmine hooaeg oli samuti edukas: 2012. aasta lõppes Esiliiga pronksmedali, fännide antud hooaja parima mängija aunimetuse ja Eesti Jalgpalli Liidu aastalõputurniiri esikohaga, lisaks sai ta Esiliiga turniiri parima mängija nimetus ja kuldmedali Eesti meistrivõistlustel rannajalgpallis.
2013 jaanuaris viibis Ljaš testimisel Soome jalgpalliklubi GBK Kokkola juures.
Isiklikku.
On lõpetanud Vinni-Pajusti Gümnaasiumi.
Keila Põhikool

Keila Põhikool oli vene õppekeelega üldhariduskool Keilas. Kool asus aadressil Pargi 2, Keila. Keila Põhikool lõpetas iseseisva koolina tegevuse 1. septembril 2020 ja liideti Keila Kooliga.
Ajalugu.
1967. aastal jagati Keila Keskkool kaheks keskkooliks: eesti õppekeelega Keila 1. Keskkooliks ja vene õppekeelega Keila 2. Keskkooliks. Aastatel 1995–2005 kandis vene õppekeelega kool nime Keila Vene Gümnaasium, aastatel 2005–2019 Keila Ühisgümnaasium.
2015. aastal oli põhikooliastmes kooli õppekeeleks vene keel, gümnaasiumiastmes vene ja eesti keel, sest põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse kohaselt õpetati gümnaasiumiastmes 60% õppeainetest eesti keeles. 2014/2015. õppeaastal ei toimunud enam statsionaarsesse õppesse 10. klassi vastuvõttu ja seetõttu õppis 75% gümnasistidest mittestatsionaarses õppes. 2015. aastaks lõpetati Keila Ühisgümnaasiumis statsionaarne gümnaasiumiõpe, jätkus vaid mittestatsionaarne õpe. Tavaklassidele lisaks pakuti õppimisvõimalust hariduslike erivajadustega õpilastele.
2019/2020. õppeaastal suleti koolis gümnaasiumiaste ja kool nimetati ümber Keila Põhikooliks.
Kool kasutas 1960. aastatel Keila algkooli hoone kõrvale tüüpprojekti järgi ehitatud koolihoonet. Esimesed klassid tegutsesid Keila algkooli hoones ja pärast kooli liitmist Keila Kooliga õpivad algkooli hoones Keila Kooli 1.–4. klassi õpilased.
I Want to Break Free

"I Want to Break Free" on Briti rokkbändi Queen laul, mille kirjutas bassist John Deacon albumile "The Works" aastal 1984. Esimest korda esitati seda kontserdil 24. augustil 1984 Brüsselis järjekorras 25. loona. 
Laul on väga tuntud sellepärast, et ansambli liikmed riietusid videos naisteks, parodeerides Briti seebiooperit "Coronation Street". See oli trummar Roger Taylori idee.
Primaarsed ja sekundaarsed omadused

Primaarsed ja sekundaarsed omadused (inglise "primary and secondary qualities") on epistemoloogias ja metafüüsikas kasutatud terminid reaalsuse olemuse kirjeldamiseks (inglise "concerning the nature of reality").
Primaarsed omadused arvatakse olevat objektidel, sõltumata vaatlejast, ja sekundaarsed omadused saavad tekkida vaatleja meelte kaudu.
Veneetsia karneval (laul)

"Veneetsia karneval" on rahvaviis, mida tavaliselt seostatakse sõnadega "Mu mütsil on kolm nurka" (inglise keeles "My hat, it has three corners"; saksa keeles ""). Sellest teemast on kirjutatud mitmeid variatsioone trompetile, mis võimaldavad demonstreerida virtuoossust ja kiiret tempot.
"Veneetsia karnevali" on teiste seas töödelnud Jean-Baptiste Arban, Del Staigers, Herbert L. Clarke kornetile, trompetile ja eufooniumile, Francisco Tárrega ja Johann Kaspar Mertz klassikalisele kitarrile ning Ignace Gibsone klaverile. Frédéric Chopini variatsioon "Souvenir de Paganini" on pühendatud heliloojale ja viiulivirtuoosile Niccolò Paganinile. Uuem töötlus on Allen Vizzutti "The Carnival of Venus", mida peetakse üheks raskemaks trompetipalaks selle tehnilise nõudlikkuse tõttu.
Viisi on arranžeeritud ka tuubale, selle on salvestanud John Fletcher CD-l "The Best of Fletch" ja Roger Bobo CD-l "Tuba Libera", samuti on seda esitanud Norra tuubamängija Øystein Baadsvik. Mandoliinile ja kitarrile on loo kohandanud Carlo Munier.
Tšop

Tšop on linn Ukrainas Taga-Karpaatias. Asub Slovakkia ja Ungari piiri lähedal Latorica ja Tisza vahel. Tšopi lähedal asub Ukraina läänepoolseim punkt, kust on umbes 1500 km riigi idapoolseima punktini.
Asub 102–107 m kõrgusel merepinnast.
Elanike arv on 9000, neist umbes 40% on ukrainlased ja russiinid, 40% ungarlased. 1910. aastal oli ungarlasi 99% elanikest.
Ajalugu.
Tšopi on teadaolevalt esmamainitud 1281. aastal kujul Chap. 
1945 liideti linn Nõukogude Liiduga ja 1991. aastast kuulub linn Ukrainale.
Tšop kuulus 2003. aastani Užgorodi rajooni, kuid on nüüd oblastilise alluvusega.
Majandus.
Tšop on tähtis raudteesõlm ja piirijaam. Seda läbivad Ukrainat Slovakkia ja Ungariga ühendavad raudteed. Kuna Ukraina raudtee rööpmelaius erineb Ungari ja Slovakkia rööpmelaiusest, tuleb vahetada Tšopis vagunite alusvankrid. Linnas on ka veo- ja sõiduautode piiriületuspunkt. 
Slovakkia pool piiri asub Čierna nad Tisou linn, Ungari pool Záhony.
Keskseinand

Keskseinand ehk mediastiinum (keskaegses ladina keeles "mediastinus", uuemas ladina ja inglise keeles "mediastinum") on imetajatel rindkereõõnes paiknev kopsudevaheline ruum, mille eesmiseks piiriks on rinnak, külgmiseks mediastinaalne pleura ning tagumiseks lülisammas. Keskseinandis paiknevad süda, tüümus, hingetoru ja söögitoru ning suured veresooned ja lümfisõlmed. 
Keskseinand jaguneb järgmiselt:
The Savage Playground

"The Savage Playground" on Rootsi "glam metal"'i bändi Crashdïet neljas stuudioalbum. Album ilmus ülemaailmselt 22. jaanuaril 2013 ja 25. jaanuaril Skandinaavias.
See on teine album, kus pärast eelmise laulja H. Olliver Twistedi lahkumist astub üles bändi uus laulja Simon Cruz. Album salvestati 2012. aasta suvel ja sügisel ning selle produtsent on Otto Wellton. Esimene singel albumilt on "Cocaine Cowboys".
Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koda

Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koda (lüh. JPIK) on Jõgeva maakonnas tegutsev mittetulundusühing, mis ühendab maakonna puuetega inimeste ühinguid. Organisatsioon on tegutsenud aastatel 1994–1997 ja alates 2000. aastast. Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koja büroo paikneb Jõgeva linnas.
Ajalugu.
Esimest korda loodi JPIK 1994. aastal. See alustas tööd OÜ Jõgeva Sotsiaalkeskuse Elukaar ruumides. Tegevus lõpetati 1997. aastal mittetulundusühingute registrist kustutamisega tollase juhatuse esimehe Ülo Saviaugu algatusel. Aastatel 1994–1997 tegutsenud koja dokumendid ei ole säilinud .
Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koda asutati uuesti 3. oktoobril 2000. Asutamisleping ja põhikiri allkirjastati Jõgeva Maavalitsuse saalis 15 asutajaliikme poolt.
Ülesanded.
Põhikirjast tulenevalt esindab ja kaitseb koda puuetega inimesi ja neid esindavaid ühiskondlikke organisatsioone. Selleks jälgib see puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomise standardreeglite täitmist, osaleb nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil õigusnormide loomisel ja arendab koostööd teiste riikide ja piirkondade puuetega inimeste organisatsioonidega.
Koja liikmesorganisatsioonid.
Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koda on katusorganisatsiooniks 10 maakondlikule puuetega inimeste organisatsioonile:
Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents

"Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents" on 2009. aastast Tartus igal aastal toimuv üritus, mis ühendab teadust ja kunsti.
Konverentsi ettekanded peavad kas: 1) olema kunsti ja teaduse piiripealsed, 2) esitlema kunsti teadusliku konverentsi formaadis, 3) töötlema teadust või teaduslikku esitust nii, et see väljuks tead(v)use piirest või 4) esitlema teadlaste erakordseid ideid, millega nad tavapärases formaadis ja kanalites välja tulla ei taha, ei julge või ei saa.
2009. aastal toimus konverents Tartu Ülikooli peahoone aulas. Esitatud ettekannete seas olid U. Visnapuu "Kuidas levitada head tava ja eetilisi väärtusi?", Erkki Luugi ja S. S. Fabrique'i "Mõningatest seaduspärasustest rahvatantsijate rindkere temperatuuris", Taavi Noveki "Sanctuary – vana-egiptlaste hauakambriplaani osa", Seimo Pargi "Vaarao(de) mõtlemisest", Rauno Thomas Mossi "The Artist Depicted: the codes of recognition of an artist", J. Kivaste "Mõningaid aspekte töö tähendusest", M. A. Hentzi "The loss of holy", Sven Vabari "Sinise koera silmad: ettekanne sellest, miks praegu on maailmas elada parem kui eales varem ja miks aina paremaks läheb" ning J. Lüsi "MEIE. Kolmsus – inimene, sõna ja keskkond". TÜ IT õppetehnika talitus andis konverentsist välja DVD. Konverentsiga avati Tartu kunstikuu.
Neljas "Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents" toimus 30. novembril 2012 Tartu Ülikooli raamatukogus. Ettekannete seas olid Taavi Noveki "Experimental study of sleep", Vahur Murase "Minu laulu lipp", Meelis Kaldalu "Manywelt in semiolysis: living pass the edge and behind", Rasmus Rebase "Näopoolte väljenduslik asümmeetria: inaktiivse kulmu juhtum", T. Tee, L. Luu ja R. Kreatiivi "Kuidas särada põhja-hääbu valguses?" ning Erkki Luugi "Uued meetodid teaduse efektiivsuse tõestamise meetodid". Konverentsi kanti üle Tartu Ülikooli kodulehel UTTV-s.
Konverentside põhiorganisaatorid on olnud Kaisa Eiche ja Erkki Luuk.
Vahnivka

Vahnivka (ukraina keeles Вахнівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 1828. Pindala on 5,561 km².
Adavere Põhikool

Adavere Põhikool oli põhikool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Adaveres. 
Alates 1. septembrist 2021 ühendati kool Põltsamaa Ühisgümnaasiumiga ja on gümnaasiumi õppekoht. 
Ajalugu.
Kool tegutses Adavere mõisa peahoones. 
Kool asutati 1928. aastal Adavere algkoolina, hiljem kandis nime Adavere 7-klassiline, Adavere 8-klassiline ja alates 1. septembrist 1992 Adavere 9-klassiline Kool. Koolihoones oli ka lasteaed ning alates 2004. aastast ka õpilaskodu. Kool oli iseseisev kool kuni 30. augustini 2021, viimane direktor oli Sirje Jõemaa.
Jõgevamaa Kutsehaigete Ühing

Jõgevamaa Kutsehaigete Ühing on Jõgeva maakonnas tegutsev mittetulundusühing, mis koondab Jõgevamaal elavaid kutsehaigeid ja tööõnnetustes kannatanuid. 
Ajalugu.
Ühing asutati esmakordselt 1996. aastal. Tegevus katkes 2000. aastal. Teist korda loodi Jõgevamaa Kutsehaigete Ühing 6. juunil 2001. 
2002. aastal astus ühing Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koja liikmeks. 2010. aasta alguses oli ühingul 186 liiget .
Kassinurme mõis

Kassinurme mõis, varem Rehevere mõis (saksa keeles "Cassinorm", varem "Rehefer"), oli rüütlimõis Tartumaal Palamuse kihelkonnas. Tänapäeval jääb endine mõisasüda Jõgeva valda Jõgeva maakonnas. See on 2,8 km kaugusel Kaarepere raudteejaamast.
Ajalugu.
Kassinurme mõis kuulus järjest mitmele suguvõsale, teiste seas Wrangellidele, Ungern-Sternbergidele ja 1875. aastast Samson-Himmelstjernadele. Iseseisvaks rüütlimõisaks sai see 1663. aastal, mil Kassinurme eraldati Kudina mõisast. 1919. aastal mõis riigistati ning 1920. aastal jagati see asundustaludeks. Hiljem asus seal Jõgeva näidissovhoosi, Võidu kolhoosi, seejärel Kalevi kolhoosi keskus ja lõpuks Jõgeva Riigimajand.
Mõisaansambel.
Mõisa peahoone oli ühekorruseline väiksem puitehitis, mis püstitati arvatavasti 18. sajandil ning ehitati ümber 20. sajandil. 2002. aastaks ei olnud muinsuskaitseamet mõisa veel kaitse alla võtnud, 6. augustil hävis mõisa peahoone tulekahjus. 2005. aastal lammutati ka hoone varemed. Mõisa kõrvalhoonetest on samuti säilinud vaid riismed. Piibe maanteelt suundub mõisasüdamesse 200 meetri pikkune allee.
Eduard Ermits

Eduard Ermits (7. juuni 1886 Rannu – 1953 Eesti) oli eesti vaimulik.
Ta tunnistati gümnaasiumihariduse vääriliseks aastal 1916 Peterburi õpperingkonna eksamikomisjoni poolt. Ta õppis aastatel 1923–1927 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses 1927–1928. Ordineeriti õpetajaks 4. novembril 1928. 
Ta oli aastatel –1939 Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Ta oli tugeva sõna ja hea lauluhäälega õpetaja. Tema ettevõttel remonditi Vastseliina kirik. Surnuaiale tehti ümber aed ja betoonist värav, mille ülemisel kaarel on sõnad: ”Tulge tagasi inimese lapsed”. Surnuaiale ehitati ka kellatorn, kuhu paigutati maheda häälega kell, mis on kasutusel tänaseni. Aitas kaasa Misso palvemaja ehitamisele. Tagandati Vastseliina koguduse õpetaja kohalt Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku hooldaja poolt. Töötas õpetajana Elva koguduses 1940–1948 ning 1951–1952 Sangaste ja Laatre koguduses.
Karl Torro

Karl Torro (6. detsember 1888 Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 20. märts 1960 Waiblingen, Baden-Württemberg, Lääne-Saksamaa) oli eesti luuletaja ja veskimeister.
Torro oli iseõppija, koolis sai ta käia vaid ühe aasta. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Hiljem pidas ta oma isa Jaan Torro rajatud tuuleveskit Tormiku veskitalus Kassinurme külas Kaarepere vallas, kus neile kahele on püstitatud mälestuskivi. Karl Torro oli ka Ahja jõel paikneva Kiidjärve vesiveski viimane omanik, veski ostis ta selle ehitanud mõisaomanikelt Maydellidelt 1925. aastal.
1944. aastal põgenes Torro koos oma kolmelapselise perega Saksamaale, kus oli põgenikelaagris Geislingenis.
Karl Torro kirjutas üle 400 luuletuse ja mitu romaani, novelle ja lastelaule. 1948. aastal koostas ta mälestusalbumi "3 aastat Geislingenis" (fotod Karl Hintzer). Postuumselt on tema luule ilmunud kogudes "Valge tee" (Tallinn: I. Randalu, 1995), "Valged teed" (Frankfurt Maini ääres: Tiio-Mai McCurty, 2000) ja "Võlulinik" (Frankfurt Maini ääres: Tiio-Mai McCurty, 2000). Tema sõnadele on kirjutanud laule Inno Salasoo ja Tiina Kiilaspea, neid on esitanud Eesti Rahvusraamatukogu Naiskoor ja Eesti Meeslaulu Selts.
Torro valdas vene, inglise, saksa, soome, hispaania, prantsuse ja esperanto keelt.
Jüri Vallsalu

Jüri Vallsalu (sündinud 15. juulil 1957 Ääsmäel) on eesti vaimulik.
Ta on lõpetanud 1976. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal. 
Töötas lühikest aega ehitusmeistrina Rapla MEK-is ja oli aastatel 1976–1978 ajateenistuses Nõukogude armees. Seejärel töötas Harju KEK-is. 
1979. aastal astus Usuteaduse Instituuti; oli praktikal Saarte praostkonnas (töötas jutlustajana praost Toomas Pauli alluvuses). Täiendas end aastatel 1981–1983 Helsingi Ülikoolis; õpingud Helsingis katkesid, kuna nõukogude võimud ei võimaldanud sealseid õpinguid lõpetada. Ordineeriti 10. juunil 1981 aseõpetajaks; sai õpetaja õigused 3. juunil 1986 (pärast instituudi lõpetamist).
Ta oli aastatel 1981–1985 Püha Jakobi koguduse õpetaja ning Mustjala ja Muhu Katariina koguduse hooldajaõpetaja. Aastatel 1985–1990 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1990–1993 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna õpetaja, selle kõrvalt 1992–1993 Tallinna praostkonna abipraost. 
1993. aastast on ta Hageri Lambertuse koguduse õpetaja ja Lääne-Harju praostkonna praost. Ta on hooldanud aastatel 1996–2002 Nissi Maarja kogudust, 1997–1998 Jõelähtme, Jüri, Loksa ja Leesi kogudust, 1998–1999 Randvere kogudust, 1997. aastal Kuusalu, Harju-Jaani ja Tuhala Kaarli kogudust ning 2008. aastal Keila ja Paldiski Nikolai kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1997–1998 ja 1999–2000 Ida-Harju praostkonna praosti kohusetäitja.
Ta on 1991. aastast Kirikukogu liige. Aastatel 1997–2001 oli ta EELK Konsistooriumi assessor ja on 2009. aastast EELK majandusnõukogu liige.
Ta on 2009. aastast Kohila vallavolikogu liige.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kuus last.
Ivo Pill

Ivo Pill (sündinud 6. aprillil 1955 Tallinnas) on eesti vaimulik.
Ta on lõpetanud 1974. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1978. aastal Kaarepere Sovhoostehnikumi. Aastatel 1989–1993 õppis ta EELK Usuteaduste Instituudis. 1997. aastal omandas ta bakalaureusekraadi usuteaduses ja 2008. aastal bakalaureusekraadi ajaloos. Töötanud metsatehniku, metsavahi, treiali ja keevitajana. Oli Eesti Kongressi saadik. Töötanud Lüllemäe Põhikooli ja Tsirguliina Keskkooli ajaloo-, filosoofia- ja religiooniõpetajana.
Teenistuskäik.
Ordineeritud diakoniks 5. detsembril 1989, aseõpetajaks 6. juunil 1990, antud õpetaja õigused 10. juunil 1993. Ta oli 1990. aastal Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Alates 1. oktoobrist 1990 kuni 2023. aasta mai lõpuni oli ta EELK Sangaste koguduse õpetaja (alates juunist 2023 samas abiõpetaja) ning 1991–2023 ühtlasi ka Laatre koguduse hooldajaõpetaja. 
Olnud 1990. aastal Võru vikaardiakon, aastatel 1997–2001 Elva hooldajaõpetaja, aastatel 1997–1999 Karula hooldajaõpetaja, aastatel 1997–2002 Nõo hooldajaõpetaja, aastatel 1998–1999 Helme ja Taagepera hooldajaõpetaja. Ta on olnud EELK Kirikukogu liige aastatel 1992–1997 ning 2009–2013.
Laiuse Põhikool

Laiuse Jaan Poska Põhikool on üldhariduskool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse alevis. 
Laiusel tegutsenud kooli on esmamainitud 1677. aastal. 1686. aastal alustas seal tööd õpetajana Rainer Brockmann. 1822 alustas tööd Laiuse kihelkonnakool. Uus koolimaja avati 1915. aastal. 1922. aastal muudeti kool Laiuse 6-klassiliseks algkooliks. 
1944 nimetati see Laiuse Mittetäielikuks Keskkooliks, koolis oli 7 klassi. 1961. aastal muudeti kool 8- ja 1988. aastal 9-klassiliseks. 1991. aastal sai kooli nimeks Laiuse Põhikool. 2010. aastal liideti kooliga Laiuse lasteaed. 
Alates 2012. aasta 1. septembrist on Laiuse Põhikooli direktor Siiri Rahn, õppeaastal 2012/2013 oli koolis 7 klassikomplekti 67 õpilasega ning 16 õpetajat. 
1999. aastal valminud juurdeehitises tegutsevad ka kohalik kultuuriselts "Püüe" ja Laiuse külaraamatukogu.
Kooli muuseum.
Koolis tegutseb oma muuseum.
Nikolai Raudla

Nikolai Raudla (kuni 9. novembrini 1936 Nikolai Persidski; 28. detsember 1911 – 19. detsember 1969) oli Eesti NSV ühiskonnategelane, Jõgevamaa Täitevkomitee esimees 1949. aasta aprillist 1951. aasta detsembrini.
1960. aastal oli ta Anija kolhoosi parteialgorganisatsiooni sekretär ja põllumajandusbrigaadi liige.
Välislink.
https://dea.digar.ee/?a=d&amp;d=harjueluensv19691225.2.47
August Salundi

August Heinrich Salundi (kuni 1938. aastani August Heinrich Preimann; 25. juuni 1907 – 4. mai 1974, Võrumaa) oli Eesti NSV ühiskonnategelane, Jõgevamaa Täitevkomitee esimees 1952. aasta jaanuarist 1953. aasta juulini.
1941. aastal astus Salundi Haapsalus formeeritud hävituspataljoni, võttis osa lahingutest Lihulas ja Karusel, sai 22. augustil haavata Kiviloo lahingus, aasta hiljem ka korra Venemaal. 
1944 pandi ta Asuküla valla täitevkomitee esimeheks, aprillis 1945 saatis EK(b)P Läänemaa Komitee saatis ta parteiorganisaatorina tööle Velise valda.
1946. aastal kandideeris August Salundi NSV Liidu NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukokku Lääne valimisringkonnas nr. 383. 31. augustist 1946 kuni 1948. aastani ja 1949. aastal oli ta Haapsalu TSN TK esimees.
1960. aastal oli Salundi Anija kolhoosi parteialgorganisatsiooni sekretär ja põllumajandusbrigaadi liige.
Christiern Henrici

Christiern Henrici oli Liivimaa vaimulik.
Ta oli sündinud Viiburi linnas ja pühitseti ametisse 1625. aastal. 1626. aastal sai ta Vastseliina, Rõuge ja Põlva pastoriks, kuid loobus järgmisel aastal Rõugest ja Põlvast ja jäi ainult Vastseliina kihelkonna hingekarjaseks. 
Tema ametiajal pandi alus Vastseliina kirikumõisale ja kirikumaadele. Liivimaa kindralsuperintendent teatas Rootsi kuningas Gustav II Adolfile Vastseliina kohta järgmist: "Õpetaja Christiern Henricil ei ole midagi kaebamist oma Eesti koguduse üle, ainult seda ta soovib, et paganausu kombed maha pannaks. Ka kogudusel ei ole õpetaja vastu midagi". 
Aastal 1633 läks Henrichi Palamuse pastoriks, kus ta oli ühtlasi ka Maarja-Magdaleena ja Äksi koguduse pastor.
Paunvere väljanäitus

Paunvere väljanäitus on Palamusel toimuv iga-aastane laat ja põllumajandusnäitus, mis on saanud nime Oskar Lutsu teostest. 2017. aasta septembris toimus see 20. korda.
2011. aastal osales väljanäitusel üle 900 kaupleja. Väljanäituse raames on korraldatud ka spordivõistlusi.
2010. aastal valiti see üritus Lõuna-Eesti parimaks turismisündmuseks.
Jõgeva Vaegkuuljate Ühing

Jõgeva Vaegkuuljate Ühing on Jõgeva maakonnas tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärgiks on Jõgevamaa vaegkuuljate probleemide teadvustamine ja nende lahendamisele kaasa aitamine. Ühing on Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koja liige.
Ajalugu.
Ühing asutati 27. veebruaril 2001. Asutamiskoosolekul osales 33 inimest, sealhulgas Eesti Vaegkuuljate Ühingu esimees Uno Taimla, Rootsi Värmlandi vaegkuuljate ühingu esimees Torbjörn Raneffell ja juhatuse liige Stig Börklund, SA TÜ Kliinikumi Kõrvakliiniku Kuulmiskeskusest Mari Reilson jt.
Ad hoc-hüpotees

Ad hoc"-hüpotees (inglise "ad hoc hypothesis") ehk ad hoc"-oletus on teaduses ja filosoofias hüpotees, mis on lisatud mingile teooriale eesmärgiga päästa seda teooriat falsifitseeritavuse eest.
Mõiste on kasutusele võetud teadusfilosoof Karl Popperi poolt.
Argumentum ad hominem

Argumentum ad hominem (ladina keeles 'argument inimesest lähtudes'), lühemalt ad hominem, on argument, mis on tehtud personaalselt oponendi vastu, mitte oponendi sisulise argumendi ("argumentum ad rem") vastu. Seda inimese vastu esitatud argumenti käsitletakse loogikaveana.
Ajalooline materialism

Ajalooline materialism (inglise "historical materialism") ehk materialistlik ajalookäsitus on ühiskonnafilosoofias Karl Marxi jt metodoloogiline lähenemine ühiskonnauurimisele, majandusele ja ajaloole. Ajaloolise materialismi seisukoht on, et ühiskonna arengu alus on materiaalsete hüvede tootmine.
Kodavere kirik

Kodavere kirik ehk Kodavere Püha Mihkli kirik on luteri kirik tänases Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kodavere külas.
Esimest korda mainiti Kodavere kiriku aastal 1342. 15. sajandil oli selles kohas puukirik.
Praegune Kodavere Püha Mihkli kirik on arvult neljas, seda ehitati aastatel 1775–1777 (õnnistatud 1777). See on ühelööviline varaklassitsistlik kivikirik. mida ehitati vanema keskaegse kiriku asemele.
Kodavere Püha Mihkli kirik on laevakujuline ehitis torniga, mis on valminud üheaegselt kirikuga. Pikihoonega liitub ristkülikulise põhiplaaniga käärkamber idas, läänefassaadil on kolmnurkne frontoon ja kaheksatahuline, ülaosas trumlikujuline haritorn, millel sibulakujuliseks paisutatud kiiver.
Altar ja kantsel on tehtud puidust. Altarimaali "Jeesus mere peal" autor on Junker, kes maalis seda 1877. aastal Dresdenis. Muud altarimaalid on "Ülestõusmine" (18. sajand) ja "Kolgata" (19. sajandi esimene pool).
Kiriku kõrval Peipsi järve rannikul asub kalmistu, mis on sisse õnnistatud 1773. aastal.
Ajalooliselt oli see Tartumaa põhjaosas asunud Kodavere kihelkonna keskuseks. Tänapäeval tegutseb kirikus Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Kodavere Mihkli kogudus, mille õpetaja on Raigo Ojamets.
Lääne muusika

Lääne muusika on läänemaailma muusika.
Nagu ka "läänemaailm", on "lääne muusika" mitmetähenduslik termin. Selle all võidakse mõelda Euroopa klassikalist muusikat (Euroopa vaimulikele ja ilmalikele muusikatraditsioonidele toetuv kunstmuusika alates 10. sajandist, kõrgaeg 16.-19. sajandil), lääne kultuurile iseloomulikku muusikat jt.
Kaljujoonis

Kaljujoonis ehk petroglüüf on pikto- või logogrammidest koosnev joonis, mis on uuristatud kaljupinda või värvitud kaljupinnale.
Põltsamaa Pühavaimu kirik

Põltsamaa Pühavaimu kirik on õigeusu kirik Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, praeguse haldusjaotuse järgi Jõgeva maakonnas Põltsamaal. Kirikut kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartu piiskopkonna Põltsamaa Pühavaimu kogudus.
Esimene Põltsamaa Pühavaimu koguduse kirik ehitati 1851. aastal alevi keskusest ühe versta kaugusele Kuningamäele. See kellatorni ja viie kupliga palkkirik ehitati arhitekt Adamsoni projekti järgi. 
Kehva seisukorra ja ebasobiva asukoha tõttu otsustati uus kirik ehitada sobivamasse kohta asula keskuses. Sobiv maatükk kiriku ehitamiseks saadi Lossi tänaval 1892. aastal. Tartu piiskopkonna arhitekti Apollon Edelsoni projekti järgi alustati kivikiriku ehitamist 8. mail 1894, ehitaja oli S. Felder. Põltsamaa Pühavaimu kiriku pühitseti 10. septembril 1895.
Kalendid

Kalendid (ladina sõnast "Kalendae") olid Vana-Rooma kalendris kuu esimesed päevad.
Külgvaksamine

Külgvaksamine ehk kaldvaksamine (inglise "sidewinding") on madudele loomulik liikumisviis looduses, mille korral madu liigub külg ees.
Kaldvaksamine on omane ülemsugukondade "Caenophidia" ja "Alethinophidia" maoliikidele nagu kääbus-aafrikarästik, kääbus-aafrikarästik, sarvik-lõgismadu, harilik eefa jt) nt kõrbes lahtisel liival ja alamsugukonna veemadulased ("Homalopsinae") (nt märjal mudasel ehk liivasel pinnasel liikudes).
Kaldasammas

Kaldasammas (inglise "abutment") on silla vm ehitise kaldaäärne tugisammas.
Paunvere Tootsid-Teeled

Paunvere Tootsid-Teeled on Jõgeva maakonna Jõgeva valla Palamuse Kultuuri segarahvatantsurühm. Tegutsetakse Palamuse rahvamajas. 
Rühma esimene koosseis tuli esimest korda kokku 1972. aasta 14. oktoobril. Paunvere Tootside-Teelede esimeseks juhendajaks oli Evi Lestal.
2007. aastast juhendab rühma Virve Muser.
Ao-Saunaküla

Ao-Saunaküla (19. sajandil Ao-Saanakülla, saksa "Hageweide") oli endine küla Ao lähedal.
Ao saunakülas oli mitmeid väikseid saunikukohti. Ao saunakülas elas vanaduspäevil külakoolmeister Jüri Brehm (1823–1902). Tema pojast Priidikust sai muusikamees ja pojatütrest Paulast väljapaistev laulja. Ühekeelsel moldpillil õpetas Jüri Brehm juba 1861–1881 Rakke külakoolis neljahäälset laulu.
Kalchedoni kirikukogu

Kalchedoni kirikukogu (ka Chalkedoni kirikukogu) oli neljas oikumeeniline kirikukogu, mis toimus 8. oktoobrist kuni 1. novembrini 451 pKr Kalchedonis (praeguse İstanbuli alal).
Kirikukogul võeti vastu Kalchedoni dogma.
451. aasta oktoobris tuli Kalchedonis kokku uus üleriigiline kirikukogu. Otsuste aluseks võeti 433. aastal Antiookia ja Aleksandria vahel sõlmitud kokkulepe ning paavst Leo kristoloogilised arusaamad. Efesose kirikukogu (toimus aastal 449) kirikukogu otsused tühistati. Halkedoni kirikukogul võeti vastu usuvormel, mida nimetatakse ka Kalchedoni vormeliks. Selles püüti vältida nii monofüsiitlikke kui ka nestoriaanlikke äärmusi ning selle kohaselt "Kristus on üks isik kahe loomusega – jumaliku ja inimliku loomusega". Need kaks on temas täielikul kujul. Mõlemad loomused on koos segunematult ja muutumatult, eraldamatult ja lahutamatult. Kirikukoguliste arvates selline kahe loomuse olemasolu, nende segunematuse ja muutumatuse rõhutamine välistas monofüsiitluse ning loomuste eristamatuse ja lahutamatuse rõhutamine välistas nestoriaanluse.
Kalchedoni vormeli sõnastus on negatiivse loomuga. Kristuse kahe loomuse neli põhiomadust on segunematus ja muutumatus, eraldamatus ja lahutamatus. Sõnastatakse kuidas need kaks loomust ei ole koos, aga nad ei sõnastata midagi selle kohta, kuidas nad koos on. Selline negatiivne, eksiteid välistav funktsioon on üldiselt omane kiriklikele dogmadele. Algselt polnud nende eesmärgiks sundida kristlasi teatud kindlat teed käima, vaid näidata, millised teed on umbteed.
Kalchedoni kirikukogu ei suutnud oma otsusega vaidlusi ja tülisid Bütsantsi impeeriumis lõpetada. Seetõttu püüdsid keisrid pikema aja jooksul üldse loobuda igasugustest arutlustest selle üle, kui palju ja kuidas on Kristus jumal ning kui palju ja kuidas on ta inimene. Seega püüti probleem surnuks vaikida. See aga ei õnnestunud ning hiljem, kui valitsema hakkas Justinianus I, kuulutati Kalchedoni kirikukogu otsus terves keisririigis riigiseadusena kehtivaks. Ometi ei uskunud paljud impeeriumi kristlased Kalchedoni ette kirjutatud kombel. Terve hulk arvas, et Kristusel on ikkagi üks, jumalinimlik loomus, mis oli küll pärit kahest loomusest – jumalikust ja inimlikust –, aga ometi on Jeesus Kristus üks. Kalchedoni kirikukogu dogmas nähti nestoriaanlikku eksiõpetust: arvati, et rääkides kahest segunemata loomusest, räägitakse paratamatult kahest isikust, kahest pojast. Sellel viisil uskuvaid kristlasi hakati nimetama monofüsiitideks, keda oli märgataval hulgal just Süürias ja Egiptuses, mis tollel ajal olid Bütsantsi impeeriumi osad. Neis piirkondades oli tihti nõnda, et kreekakeelsed kristlased järgisid Kalchedoni vormeli, aga koptid ja süürlased kaldusid monofüsiitlusse.
Pieter van Klaveren

Pieter van Klaveren (1. september 1930 Rotterdam – 28. aprill 2008 Rotterdam) oli Hollandi poksija.
Van Klaveren osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Van Klaveren osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Marcello Padovanile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 
Isiklikku.
Ka Pieter van Klavereni vanem poolvend Lambertus oli tuntud Hollandi poksija.
Kalasport

Kalasport ehk sportkalastus (inglise "sport fishing", "recreational fishing") on võistluslikul (ka spordiala) või harrastuslikul eesmärgil kalapüük.
Kalasporti kõrvutatakse mõnikord tööndusliku kalapüügiga (inglise "commercial fishing"), kus eesmärgiks on tulu teenimine.
Palamuse kihelkonnakool

Palamuse kihelkonnakool oli Jõgeva maakonnas Palamusel asuv kihelkonnakool, mis asutati 1687. aastal köstrikoolina. 1824. aastal muudeti see kihelkonnakooliks.
Praegune Palamuse kihelkonnakooli hoone, mis koos köster Aleksander Georg Nieländeri eluruumidega ehitati 1873. aastal, on ühekorruseline puidust hoone, mille kõrge vundament on maakivist ja katus sindlist. Palkseinad on laudvoodriga.
Hoone põhjapoolses otsas asus klassituba, õpilaste magamistuba (hiljem ehitati see ümber klassitoaks), sahver, õpetajatuba ja kantselei. Lõunaküljel olid köstri eluruumid (saal, kirjutus-, magamis-, söögituba ja köök). Sissepääs kooliruumidesse on kirdeotsas, köstri eluruumidesse viiva kagupoolse välisukse ees on viilkatusega tuulekoda. Aknad on kõrged, kuue ruuduga.
Selles koolihoones õppis aastatel 1895–1899 tuntud eesti kirjanik Oskar Luts, kes kirjeldas oma koolielu raamatus "Kevade".
Kool tegutses seal 1975. aastani.
Praegu asub seal Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, mis avati 5. jaanuaril 1987.
Kalasilm

Kalasilm (inglise "fisheye") on ülilaia pildinurgaga (kuni 180º) lainurkobjektiiv, mida kasutatakse pildistamisel panoraamsete, poolkerakujuliste jt moonutatud perspektiiviga kujutiste saamiseks.
Martin Wilberg

Martin Andreas Wilberg (ka Willberg) (29. august 1821, Põltsamaa – 21. märts 1903, Põltsamaa) oli eesti koorijuht ja muusikategelane, esimese eesti segakoori asutaja.
Wilberg sündis Saksamaalt Magdeburgist sisserännanud käsitöölise pojana. Ta õppis 1828–1833 Põltsamaa elementaarkoolis. Oli aastatel 1833–1840 Paides ühe maalri õpipoiss. Paides elades õppis laulmist Paide vaeslaste-kooli juhataja juures. 
Wilberg töötas aastatel 1840–1846 Põltsamaa kihelkonnakooli juhatajana, 1846–1852 köstrina Kolga-Jaanis ning 1852–1899 köster-organistina ja 1852–1862 taas kihelkonnakooli juhatajana Põltsamaal. 
Wilberg asutas 1840. aastal Põltsamaal esimese eesti segakoori.
Kalandrimine

Kalandrimine ehk kalandreerimine (inglise "calendering") on kangasmaterjali mehaaniline viimistlemine kalandri abil.
Kalandrimise tulemusena muutub kangasmaterjal siledamaks ja läikivamaks. 
Kalander võeti kasutusele 18. sajandil. Enne seda kangaid vaaliti.
Verbivka (Lõpovetsi rajoon)

Verbivka (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 520. Pindala on 2,42 km².
Andres Ülviste

Andres Ülviste (sündinud 1963) on eesti jurist.
Ta on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli kuldmedaliga. Andres Ülviste on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1993. aastal.
Ta töötab riigiprokuratuuris.
Prokuratuuri 86. aastapäeval novembris 2004 kuulutati ta aasta prokuröriks.
Jölöga

Jölöga (komi keeles "Йöлöга", 'Kaja') on Komi Vabariigis Sõktõvkaris ilmuv komikeelne noorteleht.
Ajaleht ilmub alates 1991. aasta oktoobrist ja sagedusega üks kord nädalas.
Ajalehe trükiarv on 1500 eksemplari.
Leopold Mozart

Johann Georg Leopold Mozart (14. november 1719 – 28. mai 1787) oli saksa helilooja, dirigent, õpetaja ja viiulimängija, helilooja Wolfgang Amadeus Mozarti isa ja õpetaja. Ta on kirjutanud viiuliõpiku "Põhjalik viiulikool" ("Versuch einer gründlichen Violinschule").
Leopold Mozart õppis õigusteadust ja filosoofiat Salzburgi ülikoolis, kuid sagedase puudumise tõttu visati ta sealt välja. Ta oli abielus erateenri tütre Anna Maria Pertliga, neil oli seitse last, kellest vaid kaks, Maria Anna ja Wolfgang Amadeus, elasid imikueast kauem.
Maria Firsova

Maria Firsova (vene keeles Мария Трифоновна Фирсова) on Eesti pedagoog, vanausuliste traditsioonide hoidja.
Ta sündis Mustvees vanausuliste peres. Õppis vene õppekeelega koolis ja omandas vene keele ja kirjanduse õpetaja eriala. Üle 40 aasta töötas ta Mustvee Vene Gümnaasiumis.
Viimase 20 aasta jooksul on ta Mustvee Vanausuliste Koguduse liige. Ta on kirjutanud raamatu "Mustvee Vanausuliste mälestusi".
2005. aastal sai Maria Firsova Mustvee linna aukodanikuks. 2012. aastal pälvis ta Jõgevamaa Kuldristi.
Jõgeva näidissovhoos

Jõgeva näidissovhoos (hiljem Jõgeva Katsesovhoos ja Jõgeva Riigimajand) oli nõukogude ajal Jõgeva rajoonis tegutsenud sovhoos, üks Eesti suurimaid ühismajandeid.
Sovhoos moodustati 1961. aastal Jõgeva Sordiaretusjaama maadest. Sellega liideti ümberkaudseid kolhoose, sealhulgas 1975. aastal Estonia kolhoos, 1976. aastal Tooma katsebaas ja 1978. aastal ka Pedja külanõukogus Vaimastveres tegutsenud sovhoos Bolševik, nii kujunes Jõgeva näidissovhoosist üks suuremaid maavaldajaid. Mõnd aega kuulus selle koosseisu ka Kuremaa tehnikumi õppemajand.
Sovhoos allus 1956. aastal loodud Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudile (EMMTUI), nagu ka Jõgeva Sordiaretusjaam. 1987. aastal oli sovhoosi üldpindala 18 690 ha, veiseid oli sovhoos kõrgajal umbes 6500.
Algaastatest kuni 1988. aastani juhtis näidissovhoosi Mart Uudla, 1988. aastast majandi likvideerimiseni (siis juba Jõgeva Riigimajandi nime all) Indrek Raidmäe. Pärast seda jäid sovhoosi maid kasutama piimandusettevõte AS Perevara ja Jõgeva Sordiaretuse Instituut.
Jõgeva Näidissovhoos ja Jõgeva Sordiaretusjaam andsid novembrist 1987 kuni 1989. aastani kord kuus välja ühist ajalehte Sordi Sõnumid.
Big Bang (Lõuna-Korea bänd)

Big Bang (BIGBANG) on Lõuna-Korea ansambel. Nad on tegutsenud alates 2006. aasta 19. augustist. Liikmed on Daesung, Seungri, Taeyang, G-Dragon, T.O.P. Ansambel on lepingusuhetes YG Entertainmentiga
Grupp on teeninud austust sellega, et nad kirjutavad ka ise omale laule (eriti G-Dragon). 
Bändi edu saabus lauluga "Lies", mis oli Korea edetabelites esimesel kohal rekordilised seitse nädalat. Big Bang võitis aastatel 2007 ja 2008 palju auhindu, mille hulgas olid näiteks "Aasta laul" ja "Aasta artist".
2009–2010 keskendus grupp Jaapani turule. Ka Jaapanis võideti mitu auhinda, näiteks aasta uustulnuka ja parima uue artistina. Kõige selle keskel tegelesid nad ka oma sooloalbumitega (G-Dragon, Taeyang ja Seungri).
Aastal 2011 avaldasid nad albumi ja muusikavideo "Tonight", mis oli samuti edukas.
BIGBANG on avaldanud tänaseks kuus stuudioalbumit: "Big Bang Vol.1" (2006), "Remember" (2008), "Number 1" (2008), "Big Bang" (2009), "Big Bang 2" (2011), "Alive" (2012)
Big Bang'i fänniklubi nimi on V.I.P.