tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hadise

Hadise Açıkgöz (sündinud 22. oktoobril 1985 Molis) on Belgia ja Türgi laulja.
2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Türgit lauluga "Düm Tek Tek".
Aubrey Miles

Aubrey Miles (õieti Aubrey Sandel; sündinud 16. märtsil 1982) on Filipiinide telesaatejuht, laulja, modell ja näitleja.
Tema esinejanime perekonnanimi on võetud German Moreno laulust "Miles Away".
Rabamuld

Rabamuld on Eesti mulla liik, mis valiti aastal 2016. aasta mullaks. See katab 5,1% Eesti territooriumist ja moodustab 21,7% turvasmuldkattest. 
Rabamuld on levinud Pärnu madalikul, Alutaguse madalikul, Võrtsjärve madalikul ja Peipsi madalikul.
Helju Müürsepp

Helju Müürsepp (sünninimi Helju Kukk; 25. august 1926 Saru – 10. märts 2016 Vastseliina) oli eesti rahvatantsujuht.
Aastatel 1933–1940 õppis Vana-Saaluse algkoolis, 1942–1944 Petseri koolis. 1947. aastal lõpetas Võru 1. Keskkooli. 
Aastatel 1956–1975 töötas ta Vastseliina raamatukogu juhatajana ja juhendas Vastseliina rahvamajas tantsurühmi. Hiljem pühendus täielikult rahvatantsurühmade juhendamisele.
Ta on maetud Vastseliina kalmistule.
Eesti meistrivõistlused autorallis

Eesti meistrivõistlused autorallis on Eesti Autospordi Liidu korraldatavad autoralli Eesti meistrivõistlused.
Esimest korda toimusid Eesti meistrivõistlused 1959. aastal. Võistlused olid lahtised.
Eesti Autospordi Liit

Eesti Autospordi Liit (lühend EAL) on mittetulundusühing, mis ühendab Eestis autospordiga ja autondusega tegelevaid juriidilisi ja füüsilisi isikuid nende töö edendamiseks ning koordineerimiseks.
EAL-i president on Toivo Asmer ja juhatuse liikmed Janis Kaal (tegevjuht), Kuldar Sikk (spordidivisjoni juht) ja Kristjan Sooper (meediajuht).
Alates 1998. aastast tunnustab EAL aasta parimaid sportlasi.
Ajalugu.
Eesti Autospordi Liit on Eesti Autoklubi (13.10.1924–16.06.1940) ja Eesti Autospordi Föderatsiooni (1947–1988) õigusjärglane ja nende tegevuse jätkaja.
EAL asutati 13. oktoobril 1924 Tallinnas, tegevus taastati 11. veebruaril 1989 ning registreeriti 10. aprillil 1989 Tallinnas.
Alates 11. oktoobrist 1991 on EAL Rahvusvahelise Autoliidu (FIA) liige, omades rahvusliku autoklubi staatust.
Alates 21. novembrist 2001 on EAL Eesti Olümpiakomitee liige.
Sashi Rawal

Sashi Rawal (sündinud 12. septembril Katmandus) on Nepali laulja.
Ta sai tuntuks lauluga "Chahana sakiyo bahana sakiyo" oma 2007. aastal ilmunud debüütalbumilt.
Olev Kitsas

Olev Kitsas (25. oktoober 1929 Tallinn – 1. märts 2018 Tallinn) oli eesti näitleja ja teatrijuht. 
Ta lõpetas 1948. aastal Tartu 6. Keskkooli ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio. 
Osi.
„Nota Bene! Teatriluulud” (telelavastus, 2000)
Isiklikku.
Tema isa oli raudtee liiklusala revident. 
Oli aastast 1970 abielus Tamara Solodnikovaga.
Mooste KülalisStuudio

MTÜ Mooste KülalisStuudio (lühendatult MoKS) on mittetulundusühing, mis tegutseb Põlva maakonnas Põlva vallas Mooste asulas endises Mooste mõisa peahoones. Hoonet kasutatakse ateljeena ja sinna oodatakse loomeinimesi eri kunstivaldkondadest. MTÜ korraldab hoones ka kultuuriüritusi, sh kunstinäitusi.
MTÜ asutati jaanuaris 2001.
Infoturbe põhimõisted

Infoturbe põhimõisteteks ehk põhikomponentideks on käideldavus ("availability"), terviklus ("integrity") ja konfidentsiaalsus ("confidentiality"). Inglise keeles kannab mainitud kolmik terminite esitähtede põhjal nimetust "CIA triad".
Mõned, eriti militaarvaldkonna allikad nimetavad põhimõistena ka salgamatust ("non-repudiation").
Infoturbes on olulised ka legaalsus/seaduslikkus ning [seadmete ja süsteemide] ohutus, kuid need ei kuulu infoturbe põhimõistete hulka. Samas, mõisted nagu autoriõigus ja internetipiraatlus ei ole infoturbe distsipliini osa, vaid tulenevad tehnoarenguga paratamatult kaasnenud juriidilistest konstruktsioonidest.
Anto Veldre on oma loengutes "CIA kolmnurga" kontseptsiooni edasi arendanud ning selgitanud, et:
Sellele paradigmale vastav CIA joonis näeb välja nii:
Joonisel on käideldavus, terviklus ja terviklus tähistatud tähtedega S (konfidentsiaalsus), T (terviklus), K (käideldavus), mis ühtlasi vastab ISKE notatsioonile.
Alice Svensson

Alice Cecilia Linh Svensson (sündinud 11. juulil 1991 Hanois) on Rootsi laulja.
Svensson on pärit Vietnamist. Ta lapsendati 10-kuuselt ja viidi elama Rootsi.
Ta on lauljana osalenud mitmes talendisaates. 2008. aastal võttis ta osa Briti talendisaate "Pop Idol" Rootsi versioonist ja saavutas teise koha.
Konfidentsiaalsus

Konfidentsiaalsus on üks infoturbe kolmest põhimõistest.
AKIT vahendab konfidentsiaalsuse definitsioonid:
AKITi selgituste kohaselt seisneb konfidentsiaalsuse olemus järgmises:
"teabe levi kitsendatus, üks teabe turvalisuse kolmest põhikomponendist (teised kaks on käideldavus ja terviklus).
- sisuliselt hõlmab salastatust, omandteavet ja/või privaatsust ;
- sõltuvalt kontekstist on tähendus kvalitatiivne ("on/ei ole konfidentsiaalne") või kvantitatiivne ("mil määral on/peab olema konfidentsiaalne")".
Terminoloogia.
Tuleb hoiduda konfidentsiaalsust segi ajamast privaatsusega. Konfidentsiaalsus on seotud infokaitse ja süsteemidega, konfidentsiaalsusvajadus võib esineda nii eraisikul, asutusel kui firmal. Seevastu privaatsus kuulub kategooriasse Inimõigused ning on omane üksnes inimesele, seda ei esine loomadel, juriidilistel isikutel, ärisüsteemidel ega robotitel.
Väino Tõnisson

Väino Tõnisson (1. jaanuar 1925 Tallinn – 18. august 1991) oli eesti graafik ja illustraator.
Keskhariduse omandas Tallinna 10. Keskkoolis, kus töötasid kunstiõpetajatena Ardo Sivadi ja Viktor Turp. Lõpetas kooli 1945. aastal. Õppis 1948–1951 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis ja 1951–1954 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis graafika erialal.
Töötas aastatel 1954–1957 kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetajana. Hiljem oli vabakutseline kunstnik. 
Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1957. aastast.
Illustreeris arvukalt raamatuid ja kujundas sadu eksliibriseid.
Käideldavus

Käideldavus on üks kolmest infoturbe põhimõistest. Käideldavus osutab, kas infosüsteem töötab ning/või kas andmed on kättesaadavad (seda muidugi vaid ettenähtud kasutajale, nn volitatud isikule, mitte aga igaühe tarbeks).
AKIT vahendab käideldavuse ametliku definitsiooni:
AKIT selgitab käideldavuse olemust nii: "käideldavus on üks kolmest teabe turvalisuse tuumelemendist (teised kaks on konfidentsiaalsus ja terviklus); iseloomustab teabe, IT-süsteemide, inimeste ja protsesside teovõimet ja kättesaadavust sel ajal, mil organisatsioon neid vajab; sõltuvalt kontekstist on tähendus kvalitatiivne ("on/ei ole käideldav") või kvantitatiivne ("mil määral on käideldav")".
VOSK

Lühend VOSK ('võta oma seade kaasa') on rahvalik toortõlge ingliskeelsest akronüümist BYOD ("Bring Your Own Device"). Eestikeelset lühendit kasutatakse seni põhiliselt õppeasutustes (Tallinna koolid, TTÜ).
AKIT defineerib termin-lühendi BYO... ("Bring your Own...") kui infoturbepoliitika sätte, isikliku töövahendi (mobiilseadme) kaasavõtmise ja kasutamise loa töö- või õppekohal.
Ajalugu.
Algne surve VOSK juurutamiseks pärines mugavate pilvekeskkondadega harjunud millenniumlastelt, kes soovisid tööelus tõsta mobiilsust ja pruukida neidsamu mugavaid pilvekeskkondi, millega nad olid harjunud oma eraelus. On hinnatud, et töötaja tööviljakus võib selle tagajärjel tõusta kuni 20%.
Aasta 2013 paiku tekkis tohutu surve tööandjatele, kes sellele survele alludes tekitasid oma töötajatele kaugjuurdepääsusid firma/asutuse sisevõrku pääsemiseks ka isiklikelt (tööandjale mittekuuluvatelt) seadmetelt. Üsna peatselt selgus, et kaugjuurdepääs juhuslikest seadmetest tõstab turvariskid talumatu tasemeni (sissemurdmised korporatiivvõrku, e-kirjade varastamine ja ülevõtmine). Turvariski leevendamiseks hakkasid tööandjad enne kaugjuurdepääsu andmist töötajatelt nõudma, et juurdepääsuks kasutatav mobiilseade antaks keskse turvakontrolli alla (keskne pahavaratõrje, keskne monitooring, keskelt hallatav turvaline kaugjuurdepääs (VPN), keskne logimine jne)
Juurutamine.
VOSK turvaline kasutamine eeldab kirjaliku turvapoliitika olemasolu, kus sätestatakse kummagi osapoole õigused ja kohustused. Tuleb arvestada, et oma isiklikku seadet tööandja keskse turvakontrolli alla andes loobub töötaja oma privaatsusest samal määral nagu tööandja arvutit kasutades.
Turul on saada mitmeid keskhalduslahendusi, näiteks Airwatch.
Eelised ja puudused.
VOSK positiivne külg on, et töötaja, õpilane jne saab olla innovaatilisem, kui ta tegutseb (riistvaralises ja tarkvaralises) keskkonnas, mida ta valdab, ning vajadusel ka väljaspool ametlikku tööaega.
VOSK negatiivne külg on erinevad infoturbeohud ning tööandja kulutused kasutajaseadmete tsentraalsele haldusele ja monitooringule.
Hariduses võimaldab VOSK asetada osa õpetamiskulusid õppijale.
Tarkuse püramiid

Tarkuse püramiid on infohalduse üks aluskontsepte. Inglise keeles nimetatakse seda kontsepti DIKW püramiidiks tulenevalt sõnade "data", "information", "knowledge" ja "wisdom" esitähtedest.
Angloameerika koolkonna kohaselt suhestuvad loetletud mõisted omavahel DIKW püramiidina:
andmed -&gt; info(rmatsioon) -&gt; teadmus -&gt; (elu)tarkus.
Terminoloogia.
Eesti keeles esineb veel omatüvi "teave" (näiteks sõnades teavik, teabekandja), mis angloameerika mõisteskeemiga ei sobitu.
Paradoksid.
Teatud käsitlustes esineb segadusi info ja andmete omavahelises positsioonis, näiteks paradoksina on Claude Shannoni bititeoorias bitt kõige väiksem infoühik ja andmed ei saaks olla sellest väiksemad.
Intonatsioon (keeleteadus)

Intonatsioon ehk kõnemeloodia on "kõneleja põhitooni varieerumine mingi lausungi piires, mida kuulaja tajub helikõrguste muutumisena".
Seega räägitakse ühtlasest, tõusvast, langevast, küsivast, laulvast intonatsioonist. Intonatsiooni mõistet ei tohi segi ajada fleksiooni, rõhu või aktsendiga.
Intonatsioon kuulub prosoodianähtuste hulka, nagu ka rõhk ja välde. Intonatsiooni mõjutavad näiteks lausungi grammatiline struktuur, infostruktuur ja suhtlusfunktsioon.
Intonatsioon on universaalne, mis tähendab, et see toimub sarnaselt enamikus keeltes. Foneetikas tehakse vahet lugemisintonatsioonil ja spontaanse kõne intonatsioonil, sest kõnemeloodia on mõjutatud sellest, kas tegemist on etteloetud teksti või spontaanse kõnega.
Bătdâmbângi provints

Bătdâmbângi provints on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Asub riigi lääneosas ja piirneb Taiga.
Provintsis asub Wat Ek Phnomi tempel.
Provintsi läbib Sangkae jõgi.
Haldusjaotus.
Provints jaguneb 14 ringkonnaks ja 96 vallaks.
Salgamatus

Salgamatus ("non-repudiation") on infoturbealane termin, mis märgib sündmusest lahtiütlemise võimatust, näiteks kõrge turvatasemega süsteemis. Vastandmõiste on salgamine ("repudiation"), mis AKITi järgi on "mingi toimingu sooritamise (või sooritamata jätmise) või selles osalemise valelik eitamine". Salgamatus on seega süsteemi turvaomadus, kus ühelgi osalisel ei õnnestu ühtki toimingut maha salata ega ka vastupidi, väita, nagu väljamõeldud toiming leidnuks aset.
AKITi järgi: "salgamatus on tõendatav eitamatus, mis põhineb süsteemi, teenuse või isiku võimel tõendada väidetava sündmuse või toimingu asetleidmist ja seda tekitanud olemite osalust, sealhulgas
ISO/IEC 27000 definitsioon katab vaid osa mõistet: "väidetava sündmuse või toimingu asetleidmise ja seda tekitanud olemite tõendatavus".
Johan Huizinga

Johan Huizinga (; 7. detsember 1872 Groningen – 1. veebruar 1945 De Steeg, Holland) oli hollandi ajaloolane, 20. sajandi esimese poole üks olulisemaid kultuuriajaloolasi ja ühiskondlikke publitsiste.
Elukäik.
Johan Huizinga sündis 1872. aastal Groningeni ülikooli füsioloogiaprofessori perekonnas. 1891. aastast õppis ta samas ülikoolis hollandi filoloogiat, keskendudes mõne aja pärast võrdlevale keeleteadusele ja orientalistikale. 1897. aastal kaitses ta doktoritöö, mis käsitles vanaindia näitekirjandust. Seejärel töötas ta kooliõpetajana Haarlemis, kuni valiti 1905. aastal Groningeni ülikooli Hollandi ja üldajaloo professoriks. 1914. aastal pälvis ta üldajaloo ja ajaloolise geograafia professuuri Leideni ülikoolis, kuhu ta jäi oma akadeemilise karjääri lõpuni 1942. aastal, mil Saksa okupatsiooni käigus ülikool suleti ja Huizinga arreteeriti. Pärast lühikest vangistust saadeti Huizinga pagendusse De Steegi linnakesse, kus ta 1. veebruaril 1945 suri.
Looming.
Huizinga kõige tuntum teos on 1919. aastal ilmunud hiliskeskaja Euroopa kultuuriajaloo uurimus "Herfsttij der Middeleeuwen: Studie over levens- en gedachtenvormen der veertiende en vijftiende eeuw in Frankrijk en de Nederlanden" ("Keskaja sügis: uurimus 14.–15. sajandi elu- ning mõttevormidest Prantsusmaal ja Madalmaades"). Selles on antud paeluv sissevaade hiliskeskaja mõttemaailma ja tõstatatud teemasid, mis kujundasid oluliselt kultuuriajaloo arengusuundi 20. sajandil. Teine Huizinga peateos on "Homo ludens. Proeve eener bepaling van het spel-element der cultuur" ("Mängiv inimene. Kultuuri mänguelemendi määratlemise katse", 1938). Nendele lisaks kirjutas Huizinga veel mitu ajaloolist uurimust, sealhulgas raamatu Rotterdami Erasmusest (1924), ning mõned ühiskonnakriitilised esseekogumikud, sh "In de schaduwen van morgen. Een diagnose van het geestelijk lijden van onze tijd" ("Homse varjus. Meie ajastu vaimse haiguse diagnoos", 1935).
Forvarder

Forvader ehk kokkuveotraktor (inglise keeles "forwarder") on sõiduk, mis on mõeldud puitmaterjali transportimiseks metsas.
Esimesed forvarderid konstrueeriti Skandinaavia maades samal ajal esimeste harvesteride kasutusele võtmisega 1970. aastate alguses. Tänapäeval on suurimad metsa kokkuveotraktorite tootjad John Deere, Komatsu, Caterpillar ja Valmet.
Ehitus.
Forvarder koosneb enamasti juhikabiinist, palke tõstvast kraanast ja haagisest, kuhu asetatakse palgid. Forvarderi sildade arv varieerub, kuid ei ole alla kolme, mis tähendab, et masinal on all vähemalt kuus ratast. Erandiks on vanad mudelid, millel on vaid kaks silda, üks kabiini ja üks haagise osa all. Kõige tavalisem sildade paigutus on 2+2, ehk nii kabiinil kui ka haagisel on kaks silda. Enamasti kasutatakse forvarderite juures sügavamustrilisi rehve, kuid on olemas ka selliseid masinaid, mis kasutavad rehvide asemel roomikuid. Samuti on kasutusel roomikuid, mis paigaldatakse rehvide peale ning halvemal pinnasel lisatakse rehvidele ketid.
Leidub ka kokkuveotraktoreid, mis koosnevad ainult haagisest ja kraanast. Selliseid forvardere saab ühendada erinevate maastikumasinate (näiteks traktori) külge ning need on enamasti mõeldud väiksemate metsatööde tegemiseks. On ka forvardere, millel puudub kraanamehhanism, ning pigem haagist meenutavaid forvardere, mida saab haakida näiteks ATV-de külge.
Liigitamine.
Forvardere liigitatakse nende kandevõime alusel. Kõige algelisemad forvarderid, millel puudub kabiini- ja kraanaosa ning mis on mõeldud väiksemate metsatööde tegemiseks, suudavad korraga kanda kuni kolm tonni. Forvarderitel, millel on olemas juba ka kraana ning mida veab tavaliselt traktor, on kandevõime maksimaalselt 15 tonni. Isesõitvate forvarderide kandevõime algab enamasti 8-st tonnist ning kõige suuremad metsaveomasinad suudavad vedada kuni 25 tonni materjali.
Probleemid masina kasutamisega.
Kuna metsa pinnas on tundlik ning metsamasinad rasked, on peamine kokkuveotraktorite kasutamisega kaasnev probleem rööpad. Nende vältimiseks on hakatud üha rohkem kasutama linte ja roomikuid, et rööbaste sügavust vähendada. Samuti tegeletakse rööbaste tasandamisega ning kasutatavaid radasid toestatakse puiduga. Samuti tegeletakse sellega, et masin ise oleks rohkem loodust säästev. Euroopa Liidu rahastusel on ellu kutsutud projekt "Forwarder2020-project", mille eesmärk on reguleerida forvarderide ökoloogilist jalajälge ning samas parandada masinate kasutamismugavust. Plaan näeb ette minimeerida metsapinnasele tekitatavaid kahjustusi ning vähendada masinate kütusekulu, samas minimeerida ka masinajuhi tervise kahjustamist.
2018. aasta Itaalia parlamendivalimised

2018. aasta Itaalia parlamendivalimised toimusid 4. märtsil 2018 pärast seda, kui president Sergio Mattarella saatis 28. detsembril 2017 parlamendi laiali.
Alates 1948. aastast 18. parlamendi saadikutekotta valiti 630 ja senatisse 315 saadikut. Üldvalimised toimusid samaaegselt Lombardia ja Lazio kohalike valimistega.
Mõlemas kojas kogus Matteo Salvini Lega Nordi juhitud paremtsentristlik koalitsioon lihthäälteenamuse, parteidest kogus kõige rohkem hääli populistlik Viie Tähe Liikumine, mille juhiks on Luigi Di Maio. Ekspeaminister Matteo Renzi ja tema juhitud vasaktsentristlik koalitsioon sai kolmanda tulemuse. Ühelgi parteil ega liidul ei õnnestunud parlamendis enamust saada.
Jodokus Clodt von Jürgensburg

Jost (Jodokus, Justus) Clodt (Claudius) (1517–1572) oli Tallinna rae juures tegutsenud kõrgem ametnik ning Kuramaa hertsogiriigi 1. kantsler aastatel 1562–1566.
Tema isa oli 1515. aasta Vestfaalist Marki krahvkonnast Tallinna kolinud Rolof Clodt.
Jost Clodt oli õppinud Wittenbergi ja Marburgi Ülikoolis. 1545. aastal võttis Tallinna raad ta oma teenistusse sündikuna. Clodti soovitajateks olid Lübecki sündik Johannes Rudelius ja Brauschweig-Calenbergi superintendent Antonius Corvinus, viimane oli ka Clodti sugulane. Aastapalgaks oli ette nähtud 500 marka, 20 sülda puid ja prii elamine. 1547. aasta jõuludel võttis Josti oma liikmete sekka ka Tallinna Suurgild. 
1550. aastatel hakkas õpetatud jurist Clodt üha enam osutama teeneid ka Saksa Ordu Liivimaa harule. Teda kohtab tihti ordumeistri lähikonnas ja tähtsate diplomaatiliste ülesannete täitmisel. 1552. aastal läänistas ordumeister Heinrich von Galen Jost Clodtile Valkla veski. 
Jost Clodt oli üks ordumeister Gotthard Kettleri tähtsamaid läbirääkijaid Liivimaa Poolale alistumistingimuste üle. Kui Tallinn 1561. aastal alistus Rootsile, lahkus Clodt linna teenistusest. 
Temast sai Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri Kuramaa hertsogiriigi 1. kantsler aastatel 1562–1566. Kettler läänistas talle Jürgensburgi (Jaunpils) mõisa ja Zaube linnuse (saksa k. Jürgensburg), mille järgi Clodti asutatud aadlisuguvõsa hakkas kandma nime Clodt von Jürgensburg. 
Jost Clodt suri 1572. aastal.
Spektrite püsisälkamine

Spektrite püsisälkamine on tahkiste lisandite optilistesse neeldumisspektritesse kitsaste stabiilsete kahanenud neeldumisega ribade (spektraalsälkude) tekitamine monokromaatse valguse toimel.
Tingimused.
Nähtuse eelduseks on
Spektrite püsisälkamise varem tuntud analoogiks on küllastussälgud gaaside neeldumisspektrites, mille lühiealisus aga piirab oluliselt nende rakendusi.
Rakendused.
Spektrite püsisälkamist on tulemuslikult rakendatud tahkiste (sh ja eriti korrastamata tahkiste nagu nt klaasid) kõrglahutusspektroskoopias. Laboratoorselt on demonstreeritud suurt hulka spektraalsälkamise tehnilisi rakendusi nagu ülitihe optiline infosalvestus spektraalse mõõtme kasutamisega, optilised kitsasribafiltrid, aeg-ruumiline holograafia, väljade (deformatsiooniväli tahkistes, elektriväli jt.) visualiseerimine ja salvestamine jt. Kõigi nimetatud meetodite üldiseks puuduseks on senini olnud vajadus viia töökeskkonnad väga madalatele temperatuuridele (kuni vedela heeliumi keemistemperatuurini 4,2 K).
Avastamine.
Nähtuse avastasid 1974. aastal Tartu füüsikud Anšel Gorohhovski, Rein Kaarli ja Ljubov Rebane (ENSV TA Füüsika Instituut) ning Troitski (Nõukogude Liit) teadlased Boriss Harlamov, Roman Personov ja Ljudmila Bõkovskaja (NSVL TA Spektroskoopia Instituut) .
Antisotsiaalne isiksushäire

Antisotsiaalne isiksushäire (ka düssotsiaalne isiksushäire) on isiksushäire, mida iseloomustab teiste inimeste õiguste eiramine ja rikkumine. 
Antisotsiaalne isiksushäire esineb umbes 1,5 protsenti tihedamalt meestel kui naistel. Antisotsiaalse isiksushäirega inimene on silmanähtavalt ükskõikne sotsiaalsete normide, reeglite ja seaduste suhtes. Ta rikub ühiskondlikke norme ja käitub vastutustundetult. Ta ei tunne süüd, ei õpi kogemusest ega karistusest ning õigustab oma käitumist. See ei tähenda, et ta üldse õppida ei suuda, ta teab millistes olukordades on kahetsuse teesklemine kasulik ning oskab kahetsust ka vajadusel väljendada, näiteks kohtus.
Vangimõistetud inimeste ja kurjategijate hulgas on keskmisest oluliselt rohkem antisotsiaalse isiksushäirega inimesi. Kuid tihtipeale peetakse ka mitmeid suurettevõtete juhte nende kalkuleerivate ja manipuleerivate võtete ning kalkuse tõttu töötajate suhtes düssotsiaalseteks. 
Ärrituvus.
Antisotsiaalse isiksushäirega inimeste impulsikontrolli võime on madal, mistõttu ta tegutseb sageli tagajärgedele mõtlemata. Seetõttu rikub selle isiksushäirega inimene seadust ja arreteeritakse, ta kaotab töö või saab trahve. Ta võib juba väikese ärritumise korral väga kergesti agressiivselt reageerida.
Suhted.
Teistega suhteid luua suudab antisotsiaalse isiksusega inimene lihtsalt ja võib olla esmapilgul vägagi meeldiv ja osav suhtleja. Ta võib kasutada manipuleerimisvõtteid, luisata ja survestada. Tegelikult on ta teiste tunnete suhtes hoolimatu ja kalk. Püsisuhteid hoida niisuguse isiksushäirega inimene ei suuda, kuid selles on, tema arvates, süüdi teine pool.
Riskitegurid.
Suureks riskiteguriks selle isiksushäire kujunemisel on sama isiksushäire lapse vanematel. Sageli esineb koos antisotsiaalse käitumisega teisi impulsikontrolliga seotud häireid nagu uimasti- ja alkoholisõltuvust, hasartmängusõltuvust jms.
Antisotsiaalsele isiksushäirele iseloomulikud jooned.
Kaasnev joon võib olla püsiv ärrituvus. Diagnoosi võib kinnitada lapse- ja noorukieas ilmnenud käitumishäire, mida ei pruugi küll alati esinenud olla.
Teraapia.
Antisotsiaalse isiksushäire korral pöördub inimene haruharva ise ravile, kuid survestajaks võivad olla tema lähedased, või määratakse ravi kohtu poolt. Kõige tõhusamad on individuaalse psühhoteraapia eri vormid, mis keskenduvad inimese negatiivsete mõtlemis- ja käitumismustrite kohandamisele, impulsikontrollile, motivatsioonile.
Lääts (kaunvili)

Harilik lääts ("Lens culinaris") on üheaastane taim liblikõieliste sugukonnast. Eestis kutsutakse läätse mitmesuguste nimetustega: liats, liatse, leäts, läätse ja ka lääts. Siiski kasvatatakse kümnest läätse perekonna liigist ainult ühte söödavat – harilikku läätse – paljude sortidena.
Läätsede värvus varieerub olenevalt sordist ja kasvatuspiirkonnast – roheline, pruun, hall, kollane, kirju või oranž . Taime vars on 25–60 cm kõrge, nõrgalt harunenud 5–7 sulglehekesega ja köitraagudega. Õied on väikesed, valkja või õrnsinise tooniga, üksi või kahe kuni nelja kaupa kaenlasisestes kobarates. Kaunad on lamedad rombja kujuga, ilma vaheseinteta kuni 15 mm pikad ja 8–9 mm laiad. Kaunas on 1–3 seemet, mis on lapikud ümara kujuga ja mille kaal jääb 40–50 g/1000 seemne kohta. Taimede õitseaeg on juuni–juuli.
Ajalugu.
Kõige varasem läätse teadaolev ajalugu pärineb Kreekast Franchthi koopast paleoliitikumi ja mesoliitikumi kihtidest 13 000 aastat eKr. 
Peamiselt kasvas lääts Indias, Bangladeshis, Pakistanis, Vahemere piirkonnas ning Põhja-Ameerikas. Arheoloogiliste leidude järgi kasutati Põhja-Iisraelis läätse põllumajanduses juba 6800 aastat eKr. Vana-Kreekas kasutati läätse suppides ja lisati leivasse.
Sordid.
Maailmas on palju läätsesorte, allpool on toodud kõige tuntumad.
Roheline lääts.
Rohelised läätsed on üpris suured. Keetmisel nad oma kuju ei muuda. Sobivad hästi salatitesse ja pilaffi.
Prantsuse roheline lääts.
Prantsuse rohelised läätsed on rohelistest läätsedest väiksemad ning värvuselt tumedamad. Toidu valmistamisel on nende küpsemisaeg umbes 40 minutit.
Kollane lääts.
Kollased läätsed on magusad ning seest punaka viljalihaga. Toidu valmistamisel keevad nad väga ruttu katki ning seetõttu sobivad paremini India retseptidesse, kus läätsed keedetakse pudruks.
Punane lääts.
Punastel läätsedel on helepunane kuni oranž värvus. Nad on väiksemõõtmelised. Toidu valmistamisel valmivad need kõige kiiremini ning neist saab väga hea püree.
Must lääts.
Mustad läätsed on väikesed ja ümmargused. Neid kutsutakse tihti ka beluuga läätsedeks, sest küpsedes meenutavad nad beluuga kaaviari.
Tootmine maailmas.
2016. aastal toodeti maailmas läätsi kokku 6,3 miljonit tonni. Maailmaturul on tootja ja eksportijana esikohal Kanada, kus läätsede toodang oli 2017. aastal oli 3,39 miljonit tonni. Kanadas toodetakse 95% läätsedest Saskatchewani provintsis, kus läätsed külvatakse mai alguses ning saak koristatakse juba augusti keskel.
2017. aastal toodeti läätsi kõige rohkem Kanadas (3,39 miljonit tonni aastas), sellele järgnes India (1,01 miljonit tonni aastas).
Kasutamine.
Läätsed sisaldavad ohtralt valke, nad on mineraalaine- ja vitamiinirikkad. Tänapäeval valmistatakse läätsedest suppe ja putrusid. Neid kasutatakse ka salatite valmistamiseks, vormiroogades või lihatoitude kõrvale taimse lisandina. Samuti kasutatakse haljasmassi loomasöödana ja seemnejahu mitmesuguste söötade toiteväärtuse tõstmiseks.
Kastrõtšnitski rajoon (Vitsebsk)

Kastrõtšnitski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Vitsebski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 35 km². 2009. aasta seisuga elas seal 131 192 inimest.
Rajoon moodustati 19. juulil 1940. Sinna kuulub ka linna ajalooline keskus. 1950. aastatel liideti sellega Šõrkova küla ja Pavnotšnõ alevik, aastal 1964 aga Ulanavitšõ küla. Aastal 1967 liideti rajooniga Žuržava, Sakalovka ja Sebiahhi külad ning Vitsba raudteejaama ümbrus. Aastal 1998 liideti rajooniga Bileva küla, aastal 2004 Janapal ja aastal 2011 Selivovštšõna küla. Rajooni tänavavõrgustiku pikkus on veidi üle 300 kilomeetri.
Rajoonis asuvad Jakub Kolase nimeline teater ja Vitsebski filharmoonia. Sinna jääb ka Vitsebski Riiklik Tehnikaülikool.
Säilituseksemplar

Säilituseksemplar on füüsilisel teabekandjal avaldatud väljaanne ja võrguväljaanne ning füüsilised teabekandjal avaldatud väljaande digitaalne algmaterjal, mida säilitatakse säilituseksemplari seaduse eesmärkide täitmiseks.
Peršamaiski rajoon (Vitsebsk)

Peršamaiski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Vitsebski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 35 km². 2009. aasta seisuga elas seal 170 970 inimest.
Rajoon moodustati 19. juulil 1940. See koosneb kahest suurest elamupiirkonnast. Üks neist kannab nime Markavštšõna ja on saanud nime Marki Püha Kolmainu kloostri järgi, mis rajati sinna 1576. aastal. Kloostri rajas sealne maaomanik Mark Ziamianin, kes ehitas oma kätega mitu kloostri hoonet. Tema järgi on saanud nime klooster ja hiljem ka selle ümbruskond. Tänapäeval domineerivad Markavštšõnas ja kogu rajoonis Nõukogude perioodil rajatud korterelamud.
ISMN

ISMN ("International Standard Music Number") on rahvusvaheline noodi standardnumber, mis koosneb 13 numbrist. ISMN antakse muusikateose igale eraldi ilmunud noodile.
ISMNi saavad kõik noodid (trükitud või elektroonilisel kujul), sh:
Eestis annab väljaannetele ISMN-koodi Eesti Rahvusraamatukogus tegutsev Eesti ISMN Agentuur.
Kataloogikirje

Kataloogikirje on kindlas kogus asuva teavikuga seotud bibliokirje kataloogis (ISO 5127).
Ideaalmaailmad

"Ideaalmaailmad" oli Klassikaraadio raadiosaade, mis oli eetris aastatel 2003–2013. 
Saates tutvustati tähelepanuväärseid endis- ja nüüdisaegseid rokkmuusikaalbumeid. 
Esimene saade oli eetris märtsis 2003 ja selles tutvustati 1973. aastal ilmunud Pink Floydi albumit "Dark Side of the Moon".
Inemise sisu

"Inemise sisu" oli Eesti Raadio / Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriteemaline raadiosaatesari, mis oli Vikerraadio eetris aastatel 1999–2011. Saatesarja autor ja enamiku saadete juht oli Urmas Vadi. 
Saadetes intervjueeriti Eestis elavaid kultuuritegelasi, kelle kaudu käsitleti lisaks nende loomingule ja mõttemaailmale ka nendega seotud kultuurižanre, subkultuure, stiile, liikumisi, suundumusi ja kultuuriüritusi. Saadetes esinesid näiteks Matti Milius, Taavet Jansen, Vaino Vahing, Andres Maimik, Villu Tamme, Berk Vaher, Jaak Johanson, Peeter Jalakas, Sofia Joons, Sven Kuntu, Vello Salo, Jaan Pehk, Aidi Vallik, Andrei Hvostov, Slawomira Borowska-Peterson jpt.
Tšõgunatšnõ rajoon

Tšõgunatšnõ rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Vitsebski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 50 km². 2009. aasta seisuga elas seal 45 766 inimest, lisaks veel 7134 inimest Rubas.
Rajoon moodustati 19. juulil 1940. Rajoon asub Daugava vasakkkaldal, selle territooriumi asuvad nii Vitsebski raudteejaam kui ka Vitsebski bussijaam. Valdavalt on sinna ehitatud individuaalelamuid, raudtee läheduse tõttu on see ka üks linna tööstuspiirkondadest. Rajoonile allub administratiivselt Ruba alev.
Pilteepos Kalevipoeg

Pilteepos "Kalevipoeg" on graafiline novell, mis põhineb Fr. R. Kreutzwaldi koostatud eesti rahvuseeposel "Kalevipoeg". Tegu on esimese "Kalevipoja" tõlkega võru keelde.
Seitsmeosalisena kavandatud teose autorid on harrastusajaloolased Raoul Annion ja Marek Laimets. Pilteepose esimene osa valmis 2014. aastal, teine 2016. ja kolmas 2017. aastal. Esimese osa on illustreerinud Toom Tragel, teise Jevgenia Dudin ja kolmanda Ats Nukki. Valmimas on eepose neljas osa, mille kunstnik on Urmas Viik.
Pilteepose eesmärk on propageerida rahvuseepost "Kalevipoeg" Eestis kui ka mujal, tuua see meie inimestele lähemale, elavdada muinasaegne eepiline lugu käesolevatele põlvedele ja teha sellest tänapäevases mõistes väärikas rahvakultuuri kunstiteos. Teos on suunatud kõigile vanuseklassidele, aga eeskätt kui pilteepos – sobiks ta kindlasti väga hästi just noortele. Samas, kuna teoses on kätketud ehedat materjali Kalevipoja eeposest selle autentsel regivärsilisel kujul, siis sobiks see kindlasti ka vanemale põlvkonnalegi. Võimalikult realistlikule pildimaterjalile ja ajaloolistele materjalidele tuginedes avab teos lugeja ees kogu oma eheduses tolle aja ühelt poolt karmi, teisalt regivärsile tuginedes jälle luuleliselt ilusa muinasaja maailma. Pildimaterjalile tuginedes on ka kõik ümbruskond koos sealse looduse, erinevate inimtüüpide, mütoloogiliste jumaluste ja haldjatega kindlasti väga arhailine, mis aitab lugejal-vaatajal seda kahtlemata paremini omastada ja nendesse rollidesse sisse elada. Seetõttu on antud kontekstis ka teoses olev regivärsiline luulekeel paremini omastatav ja loetav, mitte ainult lastele ja kooliealistele, vaid ka neile, kes muidu luulekeelest eriti lugu ei pea.
2014. aasta Keeleteo auhinnavõistlusel pälvis pilteepos "Kalevipoeg" VI koha.
Bavaria (ausammas)

Bavaria on 19. sajandi monumentaalne pronksist skulptuur, mis asub Müncheni kesklinnas Lõuna-Saksamaal. 
See on Baierimaa naiselik personifikatsioon, mis sümboliseerib liidumaa jõudu ja hiilgust. Ruhmeshalle ette püstitatud kujuesisel väljakul peetakse igal aastal Oktoberfesti pidustusi.
Tootmisliin

Tootmisliin on tehases loodud järjestikuste toimingute kogum, kus materjalid viiakse läbi rafineerimisprotsessi, et toota lõpptoodet, mis sobib edasiseks tarbimiseks; või on detailid kokku pandud valmistoote valmistamiseks.
Tavaliselt vajavad toormaterjalid, nagu metallimaagid või põllumajandussaadused, näiteks toiduained või tekstiilmaterjali saamiseks kasutatavad taimed (puuvill, lina) rafineerimist, et need oleksid kasulikud. Metalli puhul hõlmavad protsessid purustamist, sulatamist ja edasist rafineerimist. Taimede jaoks tuleb kasulik materjal eraldada kestadest või saasteainetest ja seejärel töödelda edasiseks müümiseks. 
Ajalugu.
Varasemad tootmisprotsessid olid piiratud energiaallikate kättesaadavusega, kus tuuleveskid ja vesiveskid andsid jõu rasketesse protsessidesse ja inimtööjõudu kasutati täpsemateks toiminguteks. Varasematel sajanditel levitati toodangut paljudes kohtades, kuna tooraine, võim ja inimesed asusid sageli erinevates kohtades. Tööliste arvukuse kontsentratsioon vabrikus ja hiljem tehases, nagu näitas Richard Arkwrighti puuvillavabrik, hakkas liikuma üksikprotsesside ühispaiknemise poole. 
Aurumootori lühitutvustus.
Aurumootori arenguga 18. sajandi teisel poolel muutusid tootmisliinid vähem sõltuvaks toiteallika paiknemisest, seega viidi kaupade töötlemine materjalide allika või inimeste juurde, kes hakkasid neid ülesandeid täitma. Eraldi protsessid erinevate töötlusetappide puhul viidi samasse hoonesse ning kombineeriti rafineerimise või valmistamise eri etappe. 
Tööstuslik revolutsioon.
Auruvõimsuse üha suurenev kasutamine ja masinate kasutuselevõtu suurenemine (inimtööjõu vähendamiseks) aitasid integreeritud meetoditel tootmisliinides kaasa Euroopa ja Põhja-Ameerika tööstuslikele revolutsioonidele. 
Konveierliin.
Seega, alates toormaterjalide töötlemisest kasulikeks kaupadeks, oli järgmiseks sammuks konveierliini kontseptsioon, nagu tutvustas Eli Whitney. See jõudis 1913. aastal Ford Motor Companyle järgmisse etappi, kus Henry Ford tutvustas innovatsiooni pidevalt liikuvate autode kokkupanemisel varasematest individuaalsetest töökohtadest. See tõi kaasa standardiseerimise idee. Konveierliin oli kummaline seade erinevate kettide ja lülidega, mis paigutasid erinevad osad auto erinevatesse kohtadesse. Auto kere liikus mööda 45-meetrist kettkonveierit, et 140 töötajat saaksid neile ettenähtud detailid lisada autosse. Teised töötajad tõid autotootjatele täiendavaid detaile, et hoida nende varud täis. Konveierliin lühendas märgatavalt auto montaaži aega, nimelt langes ühe auto tootmise aeg kaheteistkümnelt tunnilt üheksakümne kolmele minutile.
Kahkjas niiduritsikas

Kahkjas niiduritsikas ("Bicolorana bicolor") leiti Eestist esmakordselt 2015. aastal Vana-Kuustest . Ta laul on kõrgetooniline väikeste pausidega sirin. Kahkja niiduritsika levila ulatub Prantsusmaast Uuraliteni, elupaigana eelistab kuivasid kõrge rohustuga niite.
Ieva Zasimauskaitė

Ieva Zasimauskaitė-Kiltinavičienė (sündinud 2. juulil 1993 Kaunases) on Leedu laulja. 
2015. aastal lõpetas ta Vilniuses rahvusvahelise õiguse ja ärikooli (Tarptautinė teisės ir verslo aukštoji mokykla (TTVAM)).
2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Leedut lauluga "When We're Old" ning sai finaalis 12. koha. Leedu eelvoorus on ta osalenud ka aastatel 2013, 2014, 2016 ja 2017.
2015. aasta juunis abiellus ta korvpallitreener Marius Kiltinavičiusega.
Karutamm

Karutamm on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Karutamm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünberk (Luiste vallas 1937. aastal) ja Värravatagga (Paldiskis).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Equinox

Equinox on Bulgaaria kvintett, mille liikmed on Bulgaaria lauljad Zhana Bergendorff, Georgi Simeonov ja Vlado Mihailov ning USA vokalistid Johnny Manuel ja Trey Campbell.
2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ansambel Bulgaariat lauluga "Bones".
Ansambli nimi tuleneb ingliskeelsest sõnast, mis tähendab "pööripäeva". Laulu "Bones" produtsent Borislav Milanov on samuti märkinud, et "equinox" tuleneb sõnast, mis tähendab "võrdsust", viidates sellele, et kõik ansambli liikmed on võrdsed.
Liikmed.
Zhana Bergendorff (sündinud 20. oktoobril 1985 Sofias) on laulja. Ta sai tuntuks 2013. aastal Bulgaaria talendisaate "X Factor" teise hooaja võitajana.
Georgi Simeonov on laulja, laululooja ja produtsent.
Vladimir Mihailov on laulja ja laululooja. Ta laulab Bulgaaria ansamblites Safo ja Sleng. 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli ta Bulgaaria esindaja Kristian Kostovi taustalaulja.
Johnny Manuel (bulgaaria keeles Джони Манюел) on pärit USA-st Michigani osariigist. Ta on esinenud juba lapsepõlvest. Ta sai tuntuks 2017. aastal USA talendisaatest "America's Got Talent", kus esitas Whitney Houstoni laulu "I Have Nothing".
Trey Campbell on Los Angeleses tegutsev laulukirjutaja ja laulu "Bones" üks autoritest. Ta on kirjutanud laule teiste seas Alexandra Stanile.
Maruste

Maruste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Maruste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Martinson. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Maruste Eestis 9 mehel ja 12 naisel.
Hull (perekonnanimi)

Hull on perekonnanimi, mis on levinud inglise keeleruumis ja mida on pandud ka Eestis.
Eestis on perekonnanime Hull (Ull) on pandud Torgu mõisas Jämaja kihelkonnas ja Leisi mõisas Karja kihelkonnas Saaremaal ning Hurmi mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Haljas, Lehtmaa, Palmiste, Randma, Reva, Saare ja Sõmer.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Sibi (perekonnanimi)

Sibi on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Sibi (Sibbi) on pandud Harjumaal, Järvamaal, Pärnumaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Virumaal. Hiljem võtsid perekonnanime Sibi kandvad isikud nime muutes uuteks nimedeks Jõgiste, Oja, Palm, Raagmets, Rohtla, Sabbi, Siibre ja Siim.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Biider

Biider on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Biider (Bieder) on pandud Voore mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas ja Äntu mõisas Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Biidri-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kannes (Kolga vallas 1936. aastal), Piidre (Haljala vallas 1940. aastal) ja Piidri (Rägavere vallas 1937. aastal). 
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Biider Eestis 5 mehel ja 8 naisel.
Martin Short

Martin Short (õieti Martin Hayter Short; sündinud 26. märtsil 1950 Hamiltonis Ontario provintsis Kanadas) on Ameerika Ühendriikide komöödianäitleja.
Peet Sillaots

Peet Sillaots (3. oktoober 1920 – 2. aprill 1996) oli eesti muuseumijuht.
1941. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Keskkooli. Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo eriala 1952.
Aastatel 1965–1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi direktor, hiljem kuni surmani Tallinna Tehnikaülikooli muuseumi juhataja.
Embraer Phenom 300

Embraer Phenom 300 on Brasiilia lennukitootja Embraeri väljatöötatud kerge reaktiivlennuk. Lennuk mahutab kuni 11 reisijat.
Arendus.
Embraer alustas Phenom 300 arendamist, kui Phenom 100 potentsiaalsed kliendid soovisid osta suuremat sama tüüpi lennukit. See oli uus disain, mille sihiks oli võimaldada opereerimist väikestes lennujaamades nagu London City ja Telluride Regional Airport. Selle mudeli esmalend toimus 29. aprillil 2008 ning sai lennukõlblikkuse sertifikaadi 3. detsembril 2009. Esimese Phenom 300 lennuki ostis ettevõte Executive Flight Service. Lennuk toimetati nende peakorterisse São José dos Campose linna Brasiilias.
Disain.
Embraer Phenom 300 on kahe mootoriga monoplaanlennuk, millel on madalal asuvad nooljad tiivad. Lennuki horisontaalne stabilisaator on T-saba kujuga, ning lennukil on kolme ratta konfiguratsiooniga ülestõstetav telik. Jõujaamaks on sellel lennukil kaks tagumistele püloonidele monteeritud Pratt &amp; Whitney Canada PW535E turboventilaatormootorit. Lennuki salongis on ruumi üheksale reisijale ning kokpitis kahele meeskonnaliikmele. Kokpitti ja salongi pääseb lennuki kere esiosas oleva trepi kaudu.
Lennuki arvatav iga on 28 000 lennutsüklit või 35 000 tundi. Lennuk on ehitatud 18% komposiitmaterjalidest. Embraer Phenom 300-l on "winglet"'id, kuid puudub "thrust reverser" süsteem. Phenom 300-l on ühe-punkti-tankimine ning privaatne tualett.
Kasutajad.
Ühendkuningriik.
 (esimene klient Euroopas)
Ameerika Ühendriigid.
Flight Options
Õhusõiduki tarned.
Järjekorras 400. õhusõiduk tarniti 2017. aasta märtsis. Phenom 300 sai enim tarnitud eralennukiks, 2013. aastal valmistati neid 60. Sama arv lennukeid toodeti ka 2014. ja 2015. aastal ning 2015. aasta lõpuks oli Phenom 300 kasutuses 28 riigis ning kogunud kokku ligi 300 000 lennutundi. 2016. aasta juuliks on kogu Phenomite koosteliin viidud üle Floridasse Melbourne'i. See rajatis on võimeline tootma aastas 96 Phenomi mudelit ja 72 Embraer Legacy 450/Embraer Legacy 500 mudelit. 2016. aasta juuniks on seal toodetud juba 170 Phenomi lennukit, peamiselt USA turule.
Tehnilised andmed.
Andmed Embraer Phenom 300 brošüürist (seisuga 9. jaanuar 2008)
Vaata ka.
Sarnaste rollide, konfiguratsiooni ja ehitusega lennukid
Viited.
__SISUKORDEES__
Usundiõpetus

Usundiõpetus on usu- ja mõttevabaduse põhimõtetest lähtuv üldhariduslik õppeaine, mille raames käsitletakse erinevaid religioone, usulisi liikumisi ja maailmavaateid; õpitakse tundma religiooni väljendumist kultuuris ning inimese ja ühiskonna elus; arutletakse eksistentsiaalsete küsimuste üle, et aidata orienteeruda mitmekesises maailmas.
Usundiõpetuses lähtutakse tasakaalustatud teaduslikust lähenemisest, selle raames õpitakse tundma religioonide mitmekesist pärandit tänapäeva nii positiivsetes kui ka probleemsetes ilmingutes.
Usundiõpetuse eesmärgid.
Eesti riiklikus õppekavas on kirjeldatud 5 kursust: I kooliastmes kursus "Tavad, lood ja väärtused", II kooliastmes kursus "Väärtused ja valikud", III kooliastmes kursus "Maailmareligioonid", gümnaasiumiastmes kaks kursust: "Eesti usuline maastik" ja "Inimene ja religioon.
Sopho Halvaši

Sopho Halvaši (gruusia keeles სოფო ხალვაში; sündinud 31. mail 1986 Bathumis) on Gruusia laulja.
2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Gruusiat lauluga "Visionary Dream".
Usuõpetus

Usuõpetus on ühe usu (usundi) aluseid tutvustav õppeaine, mille õpetamist korraldavad vastava usundi institutsioonid.
Tiiu Talvistu

Tiiu Talvistu (sündinud Tiiu Hagel; 2. veebruar 1955 Tartu – 17. veebruar 2020) oli eesti kunstiajaloolane, kuraator ja pedagoog.
Elulugu.
Tiiu Talvistu sündis inseneri ja eesti filoloogi peres. Ta lõpetas 1973. aastal Tartu M. Härma nimelise 2. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna.
1974. aastal asus ta tööle Tartu Kunstimuuseumis, kus töötas 2016. aastani, ühtekokku 42 aastat. Selle aja jooksul oli ta teaduri (1974‒1990), peavarahoidja (1990‒2004), teadusdirektori (2004‒2012) ja kogude kuraatori (2012‒2016) ametikohtadel. Ta on korraldanud näitusi, püsiekspositsioone, väljaspool Eestit toimunud projekte, arutelusid, giidituure jne.
Alates 2007. aastast oli ta Eesti kunsti ajaloo lektor Tartu Ülikoolis.
Teadustöö.
Tema uurimisteemade ring on olnud lai: Ants Laikmaa, Pallas, eesti sõjaaegne kunst, 1970. aastate kunst, eesti pagulaskunst jm. Tema erilist tähelepanu on köitnud Elmar Kits, Karin Luts, Johannes Saal, Paul Burman, Ülo Sooster ja Valve Janov.
Isiklikku.
Tema vanaisa oli ajaloolane Peeter Tarvel.
Tema abikaasa oli kunstiajaloolane ja Tartu Kunstimuuseumi endine direktor Enriko Talvistu. Tema poeg Peeter Talvistu on kunstiajaloolane ja Tartu Kunstnike Liidu esimees, tütar Mary-Ann Talvistu on endine Kumu hariduskeskuse juhataja. Tütar Maria-Elisabeth on erialalt geograaf (kartograaf).
Uplinn

Uplinn on muistne pelgupaik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kinksis.
=Mälestise kirjeldus=
Uplinna pelgupaik on ümbritsevast maapinnast 1–2 m kõrgem, põhja-kirde – lõuna-edelasuunaline seljandik. Seljandiku ida-, lääne- ja lõunanõlv langeb laugjalt. Põhja-kirde poolt aga piirab pelgupaika kaevatud kraav, mille tõttu omandas seljandiku põhjanõlv järsu kallaku.
Pelgupaiga laius on 50–60 m, kõrgema osa pikkus ligikaudu 100 m. Piki seljandiku keskosa kulgeb maapinnast umbes 80 cm kõrgem 10 m laiune tasane ala. Selle lääneserv ühtib laugjalt seljandiku pinnaga, idaserv aga langeb järsult. Piki tema keskosa kasvab aga kõrgemate puude (peamiselt tammede) rida. Hõredalt kasvab tammi ka seljandiku lääneosas. Kultuurkiht pelgupaigal puudub.
Muistis kuulub arvatavalt II aastatuhande I poolde või keskpaika.
Vabaakadeemia Nord

Vabaakadeemia Nord on Tallinnas aadressil Siili tänav 14 asuv eraõppeasutus. 
Kool pakub ja edendab loomealast vabahariduslikku tegevust läbi vabahariduslike projektide, meistriklasside ja koolituste. Kooli haldab Nord Arendus OÜ.
Koolil on kunstigalerii, kus toimuvad kunstinäitused ja kus müüakse kunstiteoseid.
Rita (Iraani ja Iisraeli laulja)

Rita Yahan-Farouz (ריטה יהאן-פרוז; ریتا جهان‌فروز‎; esinejanimega Rita (ריטה); sündinud 24. märtsil 1962 Teheranis Iraanis) on Iisraeli-Iraani laulja.
Alates 1970. aastast elab ta Iisraelis.
1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Iisraeli lauluga "Shara Barkhovot".
Tritikale

Tritikale (ka tritik; "Triticosecale") on ristamisega saadud hübriid, mille emastaim on nisu ("Triticum") ja isastaim rukis ("Secale").
Ajalugu.
Esimeste nisu ja rukki hübriidide sünniaasta küündib juba 1875. aastani, kuid tänapäeval kasutusel olevad suurt saaki andvad tritikale sordid on aretatud viimastel aastakümnetel. Nisu ja rukki ristamise mõte seisnes selles, et ühendada nisu kvaliteet, produktiivsus ja resistentsus haigustele ning rukki vastupidavus keskkonnatingimustele.
Algul kasvatati tritikalet söödaviljana, nüüdisaegseid sorte kasvatatakse ka inimtoiduks mitmete küpsetiste tegemiseks.
Külvamine.
Suvitritikalet tuleks külvata nii vara kui võimalik, et saak jõuaks valmida, kuna suvitritikalel on hiline valmimisaeg. Suvitritikale tuleks külvata mai teisel nädalal. Soovituslikult tuleks külv lõpetada 15. maiks. Talitritikale külvamiseks sobilik aeg on alates 15. augustist. Talitritikale idanemine sõltub eelkõige mulla temperatuurist. Mida hilisemaks jääb külv, seda vähem talvekindel on taim, ja kui külvata liiga vara, on oht, et taim saavutab liiga suure kasvu ning see muudab ta samuti vähem talvekindlaks.
Tritikale kasvatamine.
Talitritikale kasvupind Eestis olnud 6000–8000 ha, saagikus 2,5–3,5 t/ha. Eestis kasvatatakse tritikalet peamiselt loomasöödaks. Suvitritikalet viimastel aastatel meil kasvatatud ei ole. Suvitritikale jaoks on meie suved lühikesed ja päikesevaesed.
1960. aastatel kasvatati ainuüksi Ameerikas tritikalet 250 000 hektaril, kuid ajapikku kadus tritikale järele nõudlus. Nüüdisajal kasvatatakse USAs tritikalet vaid mõnel tuhandel hektaril ja sedagi ainult loomasöödaks.
Tritikale sortidel on suurepärane haiguse resistentsuse profiil. Kuigi nad on haiguskindlamad kui mõned muud teraviljad, vähendab kevadiste sortide hiline küpsus teatud piirkondades sobivust teravilja tootmiseks. Talvine tritikale on väga hea külmakindlusega, kuid mitte nii kindel kui rukis. Tritikale on ka põuakindlam kui kaer, nisu ja oder.
Maailma kogutoodang.
2017. aastal toodeti maailmas kokku 15,56 miljonit tonni tritikalet.
Karvane viirpuu

Karvane viirpuu ("Crataegus submollis") kasvab madala puu või kõrge põõsana. 
Karvane viirpuu kasvab looduslikult Põhja-Ameerika kirdeosas ja Kanadas. Tavaliselt esineb teda alusmetsarindes ja metsaservadel.
Kirjeldus.
Kasvab 5–8 meetri kõrguseks. Tüve läbimõõt kuni 30 cm ning see on tihe ja munajas. 
Karvase viirpuu koor on hallikaspruun, peenerõmeline. Noored võrsed on karvased ja rohekad, hiljem muutuvad punakaspruuniks. Pungad on pruunid ja ümarad. Okstel asuvad 4–10 cm pikkused punakaspruunid astlad.
Lehed.
Lehed on tal hõlmised lihtlehed, mis on 5–13 cm pikad, 9–11 hõlmaga, 5–7 paarina. Lehe alus on ümardunud laikiilja või sirge alusega. Värvus on neil pealt kollakasroheline, alt heledam. Lisaks on lehed mõlemalt küljelt noorena karvased, hiljem on vaid rood või alumine külg karvane. Leheroots on 2–5 cm pikk, samuti karvane, kaetud näärmetäppidega. Sügisel värvuvad lehed purpurpunaseks.
Viljad.
Karvase viirpuu vili on oranžikaspunane tumedate täppidega õunvili. Sellel on kollakas viljaliha 3–5 luuseemnega. Õitseb mai lõpust juunini. Tema õied on valged, läbimõõduga 2–2,5 cm, valkjaskollaste tolmukatga. Õied asuvad 10–15 kaupa hõredates kännasõisikutes. Viljad valmivad oktoobris ja tihti jäävad puule/põõsale terveks talveks. Viljad on maitselt jahukasmahlased.
Kasutamine.
Kasvatatakse ilupõõsana, kõige rohkem hekitaimena, sest summutab hästi müra ja püüab tolmu. Lisaks on hea meetaim.
Huvitavat.
Karvane viirpuu on külmakindel, poolvarjutaluv – samas õitseb ainult täisvalguses, talub kärpimist. On mulla viljakuse suhtes nõudlik ehk eelistab kasvada liivsavi- või viljakamatel saviliivmuldadel.
Alin Olteanu

Alin Olteanu (sündinud 1987) on rumeenia päritolu semiootik.
2017. aastast töötab ta Kaunase Tehnoloogiaülikoolis. Tema erialaks on haridussemiootika. Ta on õppinud Rumeenias, kognitiivsemiootikat Aarhusi Ülikoolis Taanis, semiootika ajalugu Bologna Ülikoolis Itaalias, ning saanud doktorikraadi Roehamptoni Ülikoolist Inglismaal. Seejärel on ta töötanud Kaunases ja Tartus.
Mei Finegold

Mei Finegold (מיי פיינגולד; sündinud 12. detsembril 1982) on Iisraeli laulja.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Iisraeli lauluga "Same Heart".
Gustav Valgma

Gustav Valgma (1935. aastani Gustav Weismann; 30. september 1917 Pärnu – 2. veebruar 1997 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane, tõlkija ja publitsist.
1950. aastate alguses oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Polügraafiatööstuse, Kirjastuste ja Raamatukaubanduse Valitsuse juhataja asetäitja. 1953. aasta juunist kuni 1954. aasta detsembrini oli ta Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsuse ülem.
EKP IX kongressil 1956. aastal valiti ta EKP Keskkomitee liikmeks.
Ta oli Eesti Riikliku Kirjastuse direktor, hiljem kirjastuse Perioodika direktor.
Ta on tõlkinud vene keelest eesti keelde õppekirjandust ning koostanud kogumiku Teise maailmasõja ajal Venemaal nõukogude tagalas elanud eestlaste mälestustest.