tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lennujuhtimistorn

Lennujuhtimistorn (inglise keeles "air traffic control tower") on lennuvälja lähedal asuv tornikujuline rajatis, kust on hea vaade lennuväljale ja kust juhitakse lennuliiklust.
Otstarve.
Lennujuhtimistorni eesmärk on teha maandumisrada ja lennuvälja lähiümbrus lähilennujuhtide jaoks hästi nähtavaks. Lähilennujuhid on lennujuhid, kes juhivad lende lennuväljade vahetus läheduses ning stardi-, maandumisrajal ja ruleerimisteedel. Tänu lennujuhtimistornile näevad lähilennujuhid maanduvaid ja õhkutõusvaid õhusõidukeid ning saavad tänu sellele õhusõidukeid ohutult juhendada.
Ajalugu.
Esimene lennujuhtimistorn.
Esimene lennujuhtimistorn ehitati 1920. aastatel Londoni Croydoni lennuväljale. Torni ehitamiseks anti käsk 25. veebruaril 1920 ja see valmis sama aasta kesksuveks. Torn oli umbes 4,5 m kõrge ja selle igal küljel olid aknad. Torn ehitati uuesti üles 1928. aastal ja 2000. aastal tehti sellest muuseum, mis tegutseb tänapäevani.
Lennujuhtimistornide algusaastad USAs.
1930. aastal, 10 aastat pärast esimese torni ehitamist, ehitati ka Clevelandi lennujaama lennujuhtimistorn. Järgmise viie aasta jooksul ehitati tornid veel umbes kahekümnesse linna. Kuni 1941. aastani korraldasid lennujuhtide tööd ja tornide ehitamist lennuväljad, kuid 1941. aastal alustas lennujuhtide töö korraldamise ülevõtmist tsiviillennundusamet CAA (Civil Aviation Authority). 
Irdtorn.
Irdtorn (ingl Remote TWR) on kontseptsioon, kus lennujuhtidele kuvatakse kogu vajaminev visuaalne informatsioon videosüsteemi vahendusel. Irdtorn võimaldab lennujuhtidel töötada mujal kui lennujuhtimistornis. Lennuvälja lähedale paigaldatakse kaamerad nii, et lennujuhtidele saaks kuvada videosüsteemi abil lennuväljast 360° vaade. Irdtorn võimaldab kuluefektiivsemalt pakkuda lennujuhi teenust mitmel lennuväljal korraga. Esimene irdtorn hakkas tööle Rootsis 2015. aasta aprillis. Paljudes teistes EASA (European Union Aviation Safety Agency) liikmesriikides käivad katsetused, et võtta kasutusele esimesed irdtornid. Esimene täielikult irdtorniga juhitav lennujaam avati 2019. aasta detsembris Rootsis. USA kaitseministeerium katsetab USA esimest irdtorni Colorado osariigis.
X-riba

X-sagedusriba on osa elektromagnetlainete spektrist vahemikus 8–12 GHz. Mõningatel juhtudel, näiteks telekommunikatsioonis, on sagedusalaks määratud 7 kuni 11,2 GHz. X-riba kasutatakse peamiselt satelliitsides, lennunduses, merenduses, sõjaväes ja ilmaradarites.
Karwendel

Karwendel on suurim mäestik Põhja-Lubjakivialpides. Suurem osa jääb Austria Tirooli liidumaale, kui piirkond põhjas on osa Baierist Saksamaal. Neli ahelikku ulatuvad läänest itta; lisaks on põhjas mitmeid servaahelikke ja ulatuslik eend ("Vorkarwendel").
Geograafia.
Mõiste "Karwendel" kirjeldab Alpide osa Isari jõe ja Seefeldi sadula (läänes) ning Achensee (idas) vahel. Põhjas ulatub see Baieri Eel-Alpideni. Lõunas eraldab Alam-Inntal koos Innsbrucki linnaga Karwendelit Kesk-Ida-Alpidest. Teised suured asulad on Seefeld in Tirol ja Mittenwald läänes, samuti Eben am Achensee idas. Naabermäestikud on Wetterstein ja Miemingi mäed läänes ning Brandenbergi Alpid idas.
Mägironija Hermann von Barth lõi traditsiooni nimetada Karwendeli mäeahelikke orgude järgi, mis piirasid neid lõunast: Karwendeli org, Hinterautal ja Vomper Loch, Gleirschi org, Halli org ja Inntal:
Kõrvalmäestikud on Erlspitze grupp, Soierni grupp ja Vorkarwendel, Falkeni grupp, Gamsjochi grupp ja Sonnjochi grupp.
Tipud.
Karwendelis on 125 tippu, mille kõrgus on üle 2000 m. Kõige olulisemad on loetletud allpool koos mõne tähtsa tipuga, mille kõrgus on vahemikus 1800 kuni 2000 m.
Alpihütid.
Karwendeli 21 alpihütist on 18 Saksamaa või Austria Alpiklubide hallata:
Anton Kanepi

Anton Kanepi (kuni 10. juulini 1935 Anton Konopinski; 3. august 1919 Tallinn – 28. veebruar 1990 Haugesundi vald, Rogaland, Norra) oli eesti poksija. 
Kanepi poksis Tallinna Spordis.
Ta oli sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1942. aastal Eesti meister.
Ta põgenes Eestist 1944. aastal ning asus lõpuks elama Norrasse.
Isiklikku.
Ta on maetud Päästja koguduse kalmistule Haugesundi vallas Rogalandi maakonnas.
Anton Kanepi üks vend oli poksija Harald Kanepi ja teine vend oli lauatennisist Albert Kanepi, kelle pojatütar on tennisist Kaia Kanepi.
ASSITEJ Eesti Keskus

ASSITEJ Eesti Keskus on Rahvusvahelise Laste- ja Noorteteatrite Assotsiatsiooni (Association Internationale du Theatre pour l\’Enfance et la Jeunesse, ASSITEJ) kohalik, Eestis tegutsev üksus, õiguslikult MTÜ. MTÜ asutati 24. juulil 1997.
Põhikirja järgi on MTÜ eesmärkide seas "koostöö organiseerimine Eestis lastele ja noortele mängivate teatrite vahel, nende töö uurimine, arendamine, saavutuste jäädvustamine ja tutvustamine Eestis, samuti info kogumine ja suhete arendamine rahvusvahelisel tasandil ning osalemine ASSITEJ raames tehtavas rahvusvahelises koostöös".
Ilmarine (teater)

Ilmarine (ametliku nimega MTÜ Stuudioteater Ilmarine) on Narvas aadressil Vabaduse tänav 20 tegutsev kutseline teater. 
Teatri nimi "Ilmarine" on inspireeritud Narvas 1874–1940 tegutsenud Narva Eesti Seltsist Ilmarine.
Teater asutati 1989 Juri Mihhaljovi ja Irina Mihhaljova eestvõttel.
Aastast 2010 on teatril oma maja.
Ri Yong-ho (poliitik)

Ri Yong-ho (hangulis 리용호; 10. juuli 1956 – 5. jaanuar 2023) oli Põhja-Korea poliitik ja diplomaat. Ta oli 13. maist 2016 kuni 8. jaanuarini 2020 Põhja-Korea välisminister.
Ta lõpetas 1973. aastal Pyongyangis keskkooli ja hiljem Pyongyangi Võõrkeelte Ülikooli inglise keele erialal.
Ta töötas 1978. aastast Põhja-Korea välisministeeriumis, seahulgas aastatel 1979–1983 oli ta Põhja-Korea saatkonna sekretär Zimbabwes ja 1985–1988 Põhja-Korea saatkonna sekretär Rootsis.
Häire (ajaleht)

Häire oli 1934. aastal Tartus ilmunud rahvuslikku poliitikat ja majanduslikku iseseisvust taotlev ajaleht.
24. veebruarist kuni 10. märtsini 1934 ilmus kord nädalas laupäeviti kolm numbrit. Vastutav toimetaja oli A. Eber ja väljaandja E. Lill, ajalehte trükiti K. Mattieseni trükikojas.
Ajaleht oli juudivastane ("Lugedes käesolevat lehte Sa märkad, et meie nädalalehe suund on puhtrahvuslik, kusjuures terav ots rahvusliku võitluses on sihitud juutide vastu. Teeme seda täie teadvusega, saades aru, et juutlus on meil teguriks, mis pidurdab Vaba-Eesti majanduslikku kui ka kultuurilist arengut; killustab meie rahvuslikku terviklikkust, pidurdades sellega ka rahvusliku kultuuri arenemist ja oma (s. o.) mittejuudi kapitali täie koormatusega tööle rakendamist."). 
Avaldati uudiseid kogu maailmast, paljastades juute ja nende väidetavaid käsilasi, sh. Jaan Tõnisson ("Kui juutide tublim tugi Jaan Tõnisson oma tsensuri ja kaitseseisukorraga ei suutnud rahvahääletust juutidele soovitavas suunas läbisuruda, siis on see nüüd juba lootusetu katse neil kindral J. Laidoneriga välja tulla."), Johan Laidoner ("juut Scheeli panga teenistuses olev vabamüürlane kindral J. Laidoner" ) ja Ants Piip. "Lõpuks peab veel ära märkima, et vabamüürlased ässitasid rahvast üles ristiusu, peamiselt kreeka-veneusu vastu. Eriti agarad olid selles tegevuses baptistid ja metodistid, kes suuri toetussummasid juudi vabamüürlaste loožidelt seks otstarbeks olid saanud."
Ajalehe karikatuuridel olid kujutatud "mürgine madu maailma haaramas", Johan Laidoner, Jaan Tõnisson, August Kerem ja Eesti erakondade personifikatsioonid.
Kõigi vaenlastega võitlemine käis nii väikesele lehele üle jõu ja pärast kolmanda numbri ilmumist ta suleti ametivõimude poolt.
Lina-tähtöölane

Lina-tähtöölane ("Autographa gamma L.") on tähtöölaste perekonda öölaste ("Noctuidae") sugukonda kuuluv liblikas.
Levila.
Lina-tähtöölane on levinud Euroopas, osas Aasiast ja Põhja-Aafrikast. Mõnel kevadel toimub lina-tähtöölaste sisseränne Islandile, Gröönimaale ja Soome. Kesk-Euroopa ja Suurbritannia saartel leidub suvel arvukalt täiskasvanud isendeid, kes hukkuvad külmade tulles. Üksikud isendid võivad lennata Vahemere ja Musta mere aladele talvituma. 
Välimus.
Lina-tähtöölase tiibade sirulaius on 35–50 mm. Esitiivad hallikaspunased või violetjaspruunid tumeda joonisega. Esitiibadel on hõbehall Kreeka tähte gamma (γ) meenutav joonis. Tagatiivad on hallikaskollased, tiiva tagaserv tume. Tiivavärvus sõltub kliimast, milles röövik kasvab. 
Elutsükkel.
Liblika lennuaeg algab juuni teisel poolel või juuli algul. Lina-tähtöölane paljuneb aastas kaks kuni kolm, heades tingimustes ka neli põlvkonda. Munevad ühe- või mitmekaupa, kas ülemise või alumise lehe pinnale. Üks emane liblikas muneb 500–600 muna, kuid võib muneda ka kuni 1400 muna. Munad on valged ja poolkerakujulised, kooruvad kolme kuni nelja päeva pärast või hiljem, kui ilm on külm.
Röövikud on kuni 30 mm pikad, neil on kolm paari ebajalgu, jalad puuduvad tagakeha 3. ja 4. lülil, mistõttu röövik liigub edasi nn maamõõtja sammuga. Röövikud on tavaliselt rohelist värvi. Röövikute kaks esimest kasvujärku on väheliikuvad ja toituvad samas, kus koorusid. Aktiivsemaks muutuvad röövikud kolmandas kasvujärgus, mil siirduvad uutele toidutaimedele. Kokku läbib lina-tähtöölase röövik viis kasvujärku. 
Röövikud söövad mitmeid madalakasvulisi taimi, dokumenteeritud on üle 200 liigi, sealhulgas köögiviljataimed nagu hernes ("Pisum sativum"), suhkrupeet ("Beta vulgaris") ja kapsas ("Brassica oleracea"). Röövikud kahjustavad köögivilja lehti, närides neisse suuri auke või hävitades lehed täielikult. Lina-tähtöölase röövikuid peetakse kahjuriteks. 
Röövik nukkub mullas, kus ka talvitub. Nukk on esmalt roheline, vananedes muutub värvus järjest tumedamaks. Paiknevad tavaliselt võrgendist kookonis. Täiskasvanud paarituvad esimesel või teistel päeval pärast nukust väljumist ja munevad üks kuni viis päeva hiljem. Koid surevad 3–19 päeva pärast nukust väljumist.
Ljubov Rimm

Ljubov Rimm (sünninimi Ljubov Mutt; 10. september 1894 Aruküla, Tuhalaane vald – 29. juuli 1976 Viljandi) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu luuraja, 1930. aastatel Nõukogude spiooni Richard Sorge rühma liige Shanghais.
1925. aastal tutvus Moskvas elav Ljubov Mutt Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Staabi IV (Luure) Valitsuse juhtivametniku Karl Rimmiga, kellega ta kolm aastat hiljem abiellus. 1931. aastal värbas NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse juht Jānis Bērziņš Nõukogude sõjaväeluuresse tööle ka Karl Rimmi vastse abikaasa Ljubovi.
Aastatel 1930–1935 oli Karl Rimm Zelman Klaasi nime all luuretööl Hiinas Shanghais, kus ta kuulus Nõukogude sõjaväeluure residendi Richard Sorge juhitud rühma. Peatselt järgnes talle sinna Berliini kaudu luuretööle ka Ljubov Rimm. 1935. aastal naasid Rimmid vahelejäämise kartuses Moskvasse.
Aastatel 1935–1937 oli Ljubov Rimmi põhitööks šifreerimine NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse peakorteris. Ülemuse abina tegutses ta ka peavalitsuse raamatukogus. Ljubov Rimmi lisatööks oli diplomaatilise korpuse prouadele seltskondliku tegevuse korraldamine ning nende värbamine ja neilt teabe väljameelitamine.
Karl ja Ljubov Rimm arreteeriti suure terrori käigus 11. detsembril 1937. Karl Rimm mõisteti süüdi "kontrrevolutsioonilises terroriorganisatsioonis osalemises" ja hukati 22. augustil 1938. Ljubov Rimmile mõistis NKVD Erinõupidamine 20. aprillil 1939 kaheksa aastat vabadusekaotust. Voroneži sõjatribunal rehabiliteeris Ljubov Rimmi 23. aprillil 1957, misjärel ta asus elama Viljandisse.
1958. aastal taastati Ljubov Rimmi Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liikmesus ning 1965. aastal, pärast Richard Sorge ametlikku tunnustamist, anti talle Punatähe orden. 1965. aastal sai temast ainus üleliidulise tähtsusega personaalpensionär Viljandimaal. 
Ljubov Rimm suri Viljandi keskhaiglas 29. juulil 1976. aastal maksavähki ning ta maeti Viljandi Metsakalmistule.
Häire (ajakiri)

Häire : "Tapa Garnisoni ajakiri" oli aastail 1928–1931 ilmunud (1. Soomusrongirügemendi) ajakiri.
Kokku ilmus nelja aasta jooksul 10 numbrit. Vastutav toimetaja oli major Paul Villemi. Avaldati põhiliselt algupärast ilukirjandust ja mälestusi Vabadussõjast. Häire oli Eesti ainus garnisoniajakiri. Seda trükiti Tallinnas Jaan Zimmermanni trükikojas.
Artur Veborn

Artur Veborn (30. november 1905 Undla vald, Virumaa – 27. veebruar 1931 Karitsa küla, Virumaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1927) ja suusataja.
Ta õppis 1924–1927 (lõpetas) Sõjakoolis ja 1928–1931 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna kehalise kasvatuse osakonnas, Korporatsioon Sakala liige.
Sõjakooli lõpetamisel kingiti talle kuldkäekell ning anti õigus esimesena valida väeosa. Teenis 1. soomusrongirügemendis. Suusataja (Eesti rekordid 5 ja 10 km), kergejõustiklane (kaitseväe rekord 5000 m jooksus). 1931. aasta Eesti suusameistrivõistluste eel rajaga tutvudes kukkus ta rinnaga kännu otsa ja suri sisemise verejooksu tagajärjel, maeti 6. märtsil 1931 Kadrina kalmistule.
"N.-ltn. A. Veborn oli meie kaitseväe noori juhte, kellele tema haruldaselt suurejooneline ja suuremeelne iseloom, kindel rahvuslik mõtlemine ja suured isiklikud võimed vajutasid otsaette kangelaskuju pitseri. Temalt ootasime palju, kuid nüüd vaid leinas mälestame lahkunut."
Ingrit Kala

Ingrit Kala (sündinud 17. detsembril 1968 Räpinas) on setu rahvakultuuri edendaja ja eesti orienteeruja.
Ta lõpetas 1986. aastal Värska Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Aastatel 1991–2007 töötas ta Värska Gümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetajana, 2007–2009 õppealajuhatajana. 2006. aastast on ta OÜ Kurveri juhatuse liige. 2011. aastast on ta ka Seto Käsitüü Kogo tegevjuht ja juhatuse liige.
Aastatel 1986–2017 on ta võitnud Eesti meistrivõistlustel orienteerumises 17 kulda (neist 5 orienteerumisjooksus, 8 rattaorienteerumises ja 4 suusaorienteerumises), 21 hõbedat ja 17 pronksi.
Ta on Värska Orienteerumisklubi Peko liige.
Isiklikku.
Tema abikaasa Raul Kudre on omavalitsustegelane ja orienteeruja, nende tütred on orienteerujad Daisy Kudre ja Doris Kudre.
Fotoonika

Fotoonikaks nimetatakse valgusega seotud teadust ja tehnoloogiaid. 
Nimetus "fotoonika" väljendab vähima valgusosakese footoni abil toimivat tehnoloogiat, nagu elektroonika tähendab laengukandjate elektronidega toimivat tehnoloogiat. 
Fotoonika hõlmab valguse tekitamist, tuvastamist, levimist, mõõtmist ja manipuleerimist. Seda nii elektromagnetlainete nähtavas piirkonnas kui ka lähedastel lainepikkustel ultravioletis ja infrapunases. 
Fotoonika valdkonda kuuluvad näiteks laserid, valgusdioodid, optiline andmeside nii optilistes kiududes kui ka õhu kaudu, valguse abil toimivad salvestusseadmed (CD, DVD), kuvamisseadmed nagu ekraanid, valgusmodulaatorid, projektorid, fotod, hologrammid ning palju muud. 
Fotoonika alguseks võib lugeda esimese laseri ehitamist 1960. aastal. Valdkond arenes jõudsalt koos pooljuhtvalgusallikate (LED-dioodide), optiliste kiudude ja võimendite arenguga 1970. aastatel. Fotoonikaseadmed on juba lahutamatu osa meie argistest tehnikaseadmetest ning järgmise põlvkonna arvutuskiibid kasutavad valgust üha enam infokandjana. Oleme liikumas elektroonika ajastust fotoonika ajastusse.
Fotoonika ja kiudoptiline telekommunikatsioon.
Kaasaegne kiire internetiühendus on saanud teoks tänu optiliste signaalide saatmisele ja vastuvõtmisele telekommunikatsioonikaablites. Võrreldes elektriliste signaalidega elektrikaablites, võimaldavad optilised kiud edastada suuremat andmehulka ning on seejuures häirekindlamad. See tähendab, et edastusvigu tekib vähem.
Narva Aleksander Nevski kirik

Narva Aleksander Nevski kirik oli Narva linnuse õues asunud puukirik. 
Pühale Aleksander Nevskile pühitsetud kirik ehitati 1859. aastal Narva linnuse lääneõuele Narva majutatud 92. Petseri jalaväepolgu ajateenijate jumalakojaks. Esimese maailmasõja alguses, 12. augustil 1914, lahkus polk Narvast, kirik lõpetas tegevuse, ikonostaas ja kirikuvara anti aga 1925. aastal üle Narva Iveri Jumalaema Kristliku Naistöö Ühingu komiteele kloostri kiriku tarbeks. Hoone hävines Teises maailmasõjas 1944. aastal.
Roosimine

Roosimiseks nimetatakse mustrilõngade põimimist kudumise käigus põhikoe silmuste vahele. 
Roosimine on eesti rahvakunstis uuem kaunistusvõte, mis tuli kasutusele 19. sajandi I poolel, ent laiemalt levis sajandi lõpul. Roosimist on kujundanud rootsi ja saksa sarnased tehnikad. Eestis kasutati roosimist ajalooliselt sõrmkinnaste ja sokkide kaunistamiseks, tehnika oli levinud peamiselt Pärnu- ja Viljandimaal.
Roosimine Pärnumaal.
Pärnumaal (Tõstamaa, Audru) olid eriti levinud valgepõhjalised kindad. Tavaliselt asusid roositud motiivid käe alumisel serval väikese sõrme tipuni, pöidlal ja keskmisel sõrmel. Sealsete kinnaste eripäraks oli narmastega roositud ranne ehk pära. Taimevärvide ajastul kasutati roosimiseks peamiselt madarapunast ja potisinist, aniliinvärvide kasutuselevõtuga lisandusid ka roheline, lilla ja kollane.
Roosimine Viljandimaal.
Viljandimaal (Helme, Tarvastu, Viljandi) olid kindad enamasti punase või oranži põhjaga. Toonid varieerusid heleoranžist kuni pruunikaspunaseni. Hiljem kasutati ka lillakaspunast ja lillat, lisaks on säilinud mõned paarid kollaseid, siniseid, musti ja lambahalle kindaid. Piirkonna eripäraks olid horisontaalsed roositud triibud, mis paiknesid käeselja motiivi lõpus ja enne sõrmede algust. Triip võis joosta ainult kindaseljal või ka ringselt. Tavapäraselt kaunistati roosides kõik sõrmed. Mulgimaa kinnaste randmed kooti sageli soonikus või valelapilised, ent vahel ka lapilises või pitsilises koes. Kootud randme lõpetas sageli pahempidikoes kootud rida või poolvits. Esines ka heegeldatud randmeid, mis ääristati pitsiga. 
Roositud sukad.
Roositud sukad olid tüüpilised Pärnu-ja Viljandimaale (Halliste, Häädemeeste, Kõpu, Kolga-Jaani, Suure-Jaani, Tõstamaa), mujal on roositud sukki esinenud üksiknähtustena. 
Ornament kulges reana mõlemal pool säärt kuni pahkluuni ja hargnes siis ühe otsaga labajalale, teisega kannale. Tavaliselt kasutati rombi- ja tähemotiive. 
Tavaliselt oli roositud sukkade põhivärv valge, vahel ka lilla. Sääre ülaosa võis olla teist värvi: tumesinine või neokirjaline (kirjuks värvitud lõngaga kootud). Enamasti roositi punase ja sinisega, lisandina ka rohelise, kollase, roosaga jne. Ruhnu rootslaste tumedapõhjalistel (tumesinine, must) sukkadel kasutati roosimiseks aga valget.
Ornamentika.
Kinnaste ornament meenutab osaliselt vöökirju. Uuemad kindad on vanematest kirevamad ja keerukamad. Vanemad motiivid on näiteks ruudud, kaldruudud ja kaldristid, uuemad kolm- ja nelinurgad, rööpkülikud, kaldristid, tärnid jne. Viljandi kinnaste kompositsioonid sarnanevad geomeetriliste lillkirjadega.
Roosimine kui tehnika.
Roosimiseks kasutatakse kaht lõnga: põhilõngaga kootakse parempidist pinda ja kirjalõngaga kujundatakse muster. Koeskeem märgitakse eri värvi joonte abil ruudupaberile. Roosida saab edasi-tagasi ja ringselt, kuid kirjalõngad töö pahemal pool ei tohiks olla väga pikad.
Abstraktne interpretatsioon

Abstraktne interpretatsioon (inglise keeles "abstract interpretation") on informaatika teooria arvutiprogrammide semantika korrektseks lähendamiseks, põhinedes monotoonsetel funktsioonidel üle osaliselt järjestatud hulkade, eelkõige võrede. Seda võib vaadelda kui arvutiprogrammi osalist täitmist, millega kogutakse informatsiooni selle semantika (nt juhtimisvoo, andmevoo) kohta, tegemata kõiki arvutusi.
Selle teooria põhiline rakendus on formaalne staatiline analüüs, mis hangib informatsiooni programmide võimalike täitmiste kohta. Sellistel analüüsidel on kaks põhilist kasutusvaldkonda:
Abstraktse interpretatsiooni teooria formaliseerisid prantsuse informaatikud Patrick Cousot ja Radhia Cousot 1970. aastate lõpus. Esimene suuremahuline automaatne programmianalüüs abstraktse interpretatsiooni abil teostati Ariane 5 raketi koodil pärast selle esmalennu ebaõnnestumist 1996. aastal.
Abstraktsed domeenid.
Abstraktseks interpretatsiooniks kasutatavaid võresid nimetatakse abstraktseteks domeenideks (inglise keeles "abstract domain"). Domeeni elemendid on programmi konkreetsete seisundite lähendused, millel sooritatakse konkreetsetele operatsioonidele vastavaid abstraktseid operatsioone. Lähendamine ja sellega kaasnev täpsuse kaotus võib olla vajalik, et semantika oleks lahenduv (vt Rice'i teoreem, peatumisprobleem).
Domeeni valik sõltub sellest, milliste programmi omaduste kohta informatsiooni otsitakse. Lisaks tuleb teha kompromiss selle täpsuse ja keerukuse vahel.
Täisarvude domeenid.
Täisarvuliste muutujate ja nende tehete lähendamiseks on abstraktsel interpreteerimisel mitmeid võimalusi.
Märkide domeen.
Selliste muutujate puhul võib unustada täpsed väärtused, jättes alles ainult nende väärtuste märgid (+, - või 0). Mõningate aritmeetiliste tehete, näiteks korrutamise puhul selline lähendus täpsust ei kaota: kahe täisarvu korrutise märk on üheselt määratud korrutatud arvude märkidega. Teiste tehete, näiteks liitmise puhul lähendus võib kaotada täpsust: positiivse ja negatiivse arvu summa märki pole võimalik ainult liidetavate märke teades määrata.
Intervallide domeen.
Täpsemaks analüüsiks võib kasutada näiteks arvtelje lõike, kirjeldades iga muutuja formula_1 võimalikke väärtusi täisarvude intervalliga formula_2. Sellistel lähendustel on võimalik defineerida aritmeetilised tehted, moodustades intervallaritmeetika. Näiteks muutujate formula_1 ja formula_4, mille intervallid on vastavalt formula_2 ja formula_6, korral on
Relatsioonilised domeenid.
Järgnevas programmis on muutuja codice_1 väärtus alati null:
Kasutades intervallide domeeni ja eeldades, et muutuja codice_2 väärtus on algul lõigus formula_11, leitakse, et muutuja codice_1 väärtus on lõigus formula_12. Tulemus pole vale, kuid mitte nii täpne, kui võiks tahta, sest see domeen ei arvesta lahutamisel muutujate omavahelist seost, mistõttu nimetatakse domeeni mitterelatsiooniliseks.
Relatsionaalsed domeenid, mis muutujatevahelisi seoseid arvestavad, on näiteks:
Muud domeenid.
Lisaks täisarvuliste väärtustele võib analüüsida ka muud tüüpi andmeid ja muid programmi omadusi, näiteks:
Momentvõti

Momentvõti on käsitööriist, mida kasutatakse poltide ja mutrite kindla tugevusega kinnikeeramiseks. Tavaliselt on momentvõti padrunvõtme kujul, mille varre sisse on ehitatud spetsiaalne süsteem. Selle leiutas Conrad Bahr 1918. aastal, mil ta töötas New Yorgi linnavalitsuse veeosakonnas. Momentvõti loodi selleks, et vältida maa-aluste vee- ja aurutorude poltide ülepingutamist.
Momentvõtit kasutatakse seal, kus kruvide ja poltide kinnitustugevus on otsustava tähtsusega. See võimaldab mõõta kinnitusvahendile rakendatavat pöördemomenti, nii et see vastaks etteantud spetsifikatsioonidele. Momentvõti mõõdab nii pöördemomenti kui ka poldi pinget. Poldi pinge mõõtmine (kaudselt poldi venitamise abil) on see, mida tegelikult soovitakse, kuid sageli on pöördemoment ainus praktiline mõõtmine, mida saab teha.
Momentkruvikeerajal ja momentvõtmel on sarnased mehhanismid.
Liivatuhnur

Liivatuhnur ("Cryptomys") on imetaja, kes kuulub mullatuhnurlaste sugukonda. Tuntuimad liivatuhnurid on hotentoti liivatuhnur ("Cryptomys hottentotus") ja suur-liivatuhnur ("Cryptomys zezhi"). Teada on umbes 50 liivatuhnuri vormi ja neist 5 võib nimetada eraldi liigiks.
Välimus.
Tüvepikkus on 8–33 cm, sabapikkus 1–7 cm. Karvastiku värvus varieerub mitmesugusest kollakast kuni hallikaspruuni ja mustjani. Tavaliselt on kuklal hästi märgatav hele laik.
Levik.
Nad asustavad kogu Aafrikat Saharast lõuna pool, välja arvatud troopikametsi.
Elupaik.
Liivatuhnurid eelistavad liivase pinnasega avamaastike. Urud kaevavad nad harilikult 10–20 cm sügavusele, eriti kobedas pinnases kuni 50 cm sügavusele. Hargnevates maa-alustes käikudes leiduvad pesakambrid ja toiduvarude panipaigad. Käike rajavad nad esikäppade ja võimsate lõikehammaste abil. Liivatuhnurite poolt käikutest väljapaisatud liiv kõrgub maapinnal mõnikord nagu termiidi miniatuurne pesakuhik.
Toitumine.
Liivatuhnurid toituvad mitmesuguste taimede juurtest ja sibulatest, eriti meelsasti ühe iiriseliigi risoomist, mida peetakse mürgiseks koduloomadele. Urgude läheduses söövad nad mõnikord mitmete aaloeliikide õisi, loomseks toiduks on neil vihmaussid.
OKO

OKO või Oko võib tähendada järgmist:
Puuviljade loend

"Puuviljade loendis on enamlevinud puuviljad ja neid puuvilju kandvad taimed - puud või põõsad, mille vilju kasutatakse söögiks. Kuna "puuvili" ei ole teaduslik termin, vaid põhineb kokandus- ja kultuuritraditsioonidel, võidakse seda sõna mitmeti mõista."
Hiidlaste Koostöökogu

Hiidlaste Koostöökogu on vabatahtlikkuse alusel ühinenud Hiiu maakonnas tegutsevate juriidiliste isikute, füüsilisest isikust ettevõtjate ja kohalike omavalitsuste iseseisev kasumit mitte taotlev ühendus, mis tegutseb avalikes huvides kohaliku algatuse ning kohaliku elu arendamise eesmärgil. 
Koostöökogu eesmärgiks on
Koostöökogu juhatus asub Kärdla linnas. Koostöökogu on asutatud 30. juunil 2006. Koostöökogu kõrgeim organ on üldkoosolek. Asutajaliikmeid 25: Kassari Haridusselts; MTÜ Kuriste Haridusselts; MTÜ Emmaste Spordiklubi; MTÜ Kõpu piirkonna arendusselts Valguskiir; MTÜ Haridusselts EDU; Hiiumaa Tarbijate Ühistu; AS M ja P Nurst; AS LeVa; OÜ Padu Hotell; OÜ Vetsitall; OÜ Hiiu Autotrans; OÜ Hiiulink; OÜ Orjaku Mõisakoha; UÜ Landless; FIE Mare Ellen; FIE Jaan Puusepp; FIE Kairi Pall; FIE Õie Laksberg. Koostöökogu tegevust juhib kuueliikmeline üldkoosoleku poolt ametisse valitud juhatus. Igat sektorit (avalik-, era- ja mittetulundussektor) esindab kaks liiget. Alates 2008. aasta hilissügisest töötab tegevuskeskuses kaks töötajat: tegevjuht ja nõustaja. Koostöökogus on seisuga 18.12.2017 kokku 79 liiget. Koostöökogu liikmesus on avatud: kõigil tegevuspiirkonna huvitatud era- või avalikõiguslikel organisatsioonidel on õigus astuda koostöökogu liikmeks.
Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor

Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor on Tallinna Tehnikaülikooli juures tegutsev naiskoor.
Koor, algse nimega Tallinna Polütehnilise Instituudi naiskoor, asutati 24. septembril 1951 dirigent Alma Tamme juhatusel.
Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor on Eesti Naislaulu Seltsi liige ja koori põhiväärtusteks on Eesti naislaulu ja kooritraditsioonide hoidmine ning edendamine. Ehkki koor tegutseb Tallinna Tehnikaülikooli juures, laulab seal mitme kõrgkooli üliõpilasi ja vilistlasi. Lauljate arv ulatub 70-ni.
TTÜ Akadeemiline Naiskoor korraldab traditsiooniliselt ühiskontserte koos maakondlike ja regionaalsete tütarlaste- ja neidudekooridega. Traditsiooniks on ka osalemine rahvusvahelistel ja kodumaistel koorifestivalidel ja laulupidudel.
Moskva sõjaväeringkond

Moskva sõjaväeringkond on Venemaa Föderatsiooni sõjaväeringkond, mis on kasutuses 2024. aasta 1. märtsist. Tegemist on ka ajaloolise sõjaväeringkonnaga, mis oli Venemaa Keisririigi, Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni sõjaväeringkond aastail 1864–2010. 
Sõjaväeringkond hõlmab Belgorodi, Brjanski, Ivanovo, Jaroslavli, Kaluga, Kostroma, Kurski, Lipetski, Moskva, Nižni Novgorodi, Orjoli, Rjazani, Smolenski, Tambovi, Tveri oblast, Tuula, Vladimiri ja Voroneži oblastit ning Moskva linna. 
Ajalugu.
Ringkond moodustati 6. augustil 1864 Venemaa 12 kubermangu territooriumil. Sõjaväeringkond hõlmas Moskva, Tveri, Jaroslavli, Vologda, Kostroma, Vladimiri, Nižni Novgorodi, Smolenski, Kaluga, Tuula, Rjazani ja Tambovi kubermangu.
Moskva sõjaväeringkond reformiti 1. septembrist 2010 koos senise Leningradi sõjaväeringkonnaga Lääne sõjaväeringkonnaks. Uue sõjaväeringkonna alluvusse läksid ka Põhjamere ja Balti mere laevastik. 
Venemaa president Vladimir Putin taastas 2024. aasta veebruaris Moskva sõjaväeringkonna vanades piirides alates 1. märtsist 2024.
Püha Sofia katedraal

Püha Sofia katedraal on mitme kiriku nimi või nime osa:
Frederick Forsyth

Frederick McCarthy Forsyth (25. august 1938 – 9. juuni 2025) oli inglise kirjanik, ajakirjanik ja spioon. Ta on tuntud põnevusteoste "Šaakali päev", "Odessa toimik", "Nelja protokoll", "Sõjakoerad", "Ikoon", "Jumala rusikas", "Afgaan" järgi. 
Tema raamatuid on müüdud üle 70 miljoni eksemplari ja neid on tõlgitud enam kui 30 keelde. Mitmetest tema teostest on tehtud ka filme, kuulsaim neist on 1973. aastal esilinastunud "The Day of the Jackal" ("Šaakali päev") Edward Foxiga peaosas.
Alexandra Film

OÜ Alexandra Film on Eesti filmistuudio. Ettevõtte asutas 2006. aastal filmiprodutsent Marianne Ostrat, et toota dokumentaal- ja mängufilme.
Ülemaailmne Harrastusteatrite Liit

Ülemaailmne Harrastusteatrite Liit (rahvusvahelise nimega "Association Internationale du Theatre Amateur", lühend AITA) on maailma harrastusteatreid ühendav katusorganisatsioon.
AITA loodi 1952. AITAsse kuulub rohkem kui 80 rahvuslikku keskust (sh Eesti Harrastusteatrite Liit) ja rohkem kui 100 000 harrastusteatrit üle maailma.
Rahvusvaheline Teatriuurijate Föderatsioon

Rahvusvaheline Teatriuurijate Föderatsioon (rahvusvahelise nimega "The International Federation for Theatre Research", lühend IFTR) on teatriteadusega tegelevaid teatriuurijaid ühendav rahvusvaheline organisatsioon.
IFTR korraldab igal aastal rahvusvahelist konverentsi ja iga nelja aasta tagant maailma kongressi.
IFTR kontaktisik Eestis on Anneli Saro.
Terry Eagleton

Terence Francis Eagleton (sündinud 22. veebruaril 1943) on briti kirjandusteadlane, kriitik ja avalik intellektuaal. 
Ta on avaldanud üle 40 raamatu, millest tuntuim on oma ilmumisaja kirjandusteoreetilisi seisukohti sünteesiv "Literary Theory: An Introduction" (1983). Ta on ühtlasi tuntud postmodernismi kriitik, lahates selle vastuolusid näiteks raamatus "The Illusions of Postmodernism" (1996). 2000. aastate keskpaigast on ta silma paistnud eelkõige Richard Dawkinsi ja Christopher Hitchensi esindatud "uue ateismi" hääleka kriitikuna.
UNIMA Eesti Keskus

UNIMA Eesti Keskus on Rahvusvahelise Nukuteatrite Liidu (UNIMA) kohalik, Eestis tegutsev üksus.
Keskus asutati 1999. Keskuse liikmed on Eesti nukuteatrid ja nukukunstiga seotud inimesed. 
Keskuse eestvõttel on toimunud mitmed festivalid ja seminarid, näiteks Tallinn Treff Festival, festival "Teater Kohvris" ja festival "Suur sirmik".
Hiidvöölane

Hiidvöölane ("Priodontes maximus") on vöölaste sugukonda kuuluv imetaja. Ta on oma sugukonna suurim esindaja. Ta on looduskaitse all.
Välimus.
Tüvepikkus on 90–100 cm, sabapikkus 50 cm ja mass ligi 50 kg (kuni 55 kg).
Levik.
Levila asub Lõuna-Ameerika idaosas, ulatudes Guyanast Kesk-Argentinani (Buenos Aires).
Elupaik.
Elab metsades ja põõsastutes, harvem avamaastikul. Inimasustusega alasid väldib ja kui ilmubki asulate lähedusse, siis püüavad farmerid teda hävitada, sest toiduotsinguil tuhnib ta põllud üles. Pealegi tuhnib ta väga jõuliselt: tihti torkavad silma metsaservad, lagendikud või salud, mille hiidvöölane on sügavalt risti-rästi läbi tuhninud. Tema urg on nii laia avaga, et sellest võib isegi inimene sisse roomata. Hiidvöölast on raske märgata, sest ta lahkub urust vaid öösel.
Toitumine.
Tagajalgadele tõusnult ja sabale toetudes purustab hiidvöölane oma võimsate teravate küünistega termiidipesi. Murdnud lahti pesa seinad, tõmbab ta pika ja kleepuva keelega putukad välja.
Vaenlased.
Hiidvöölase liha tarvitatakse vähe, kuid sabast valmistavad pärismaalased ruuporeid. Hiidvöölast hävitatakse kui põlde ja karjamaid ülestuhnivat kahjurit, sellepärast on ta mitmel pool haruldaseks jäänud ning kuulub kaitse alla kui unikaalne gigant vöölaste seas.
Villem Tamm (mõisavalitseja, 1836–1915)

Villem Tamm (1836–1915; hüüdnimega Ilus Villem) oli enim Johann Köleri modellina tuntud Vaemla mõisavalitseja.
Lapsena töötas ta Vaemla mõisas Hiiumaal karjapoisina, noormehena sai kutsariks, mil juhtus teda nägema Vaemla mõisas külas käinud kunstnik Johann Köler. Kunstnik tegi kutsarist mitu etüüdi ja skitsi, üks neist portree "Hiiu talumees kirvega."
Villem Tamm on maetud Kassari kabeliaeda koos oma naise Anni ja tütre Helenega.
Johann Köleri fresko.
Aastal 1879 alustas Johann Köler tööd Tallinna Kaarli kiriku freskoga "Tulge minu juurde kõik, kes teie vaevatud ja koormatud olete, mina tahan teile hingamist saata". Ta valis Jeesus Kristuse prototüübiks Ilusa Villemi, kasutades Vaemlas külaskäigul tehtud töid.
Villem Tamm kuulis alles hiljem, vanana, et tema nägu on Kaarli kiriku freskol ning külastas ka kirikut. Villem Tamme hauakivi on Kaarli koguduse pandud.
Jaan Krossi "Kolmandad mäed".
Oma raamatus "Kolmandad mäed" on Jaan Kross võtnud teose aluseks fresko loomisprotsessi ning kirjeldanud kunstniku siseheitlust, kui ta teada saab, et Jeesus Kristuse prototüübiks valitud Ilus Villem on tegelikult õel ja kuri inimene.
Kassari maasild.
Villem Tamm oli mõisnikule lisaks oma otsestele tööülesannetele abiks ka kaartide joonistamisel. Tema nõul lasi mõisnik ehitada 1,5 km pikkuse maasilla, mis ühendab Kassarit Hiiumaaga.
Kordonimaja Kassaris.
Ka kordonimajana tuntud kultuurimälestise Aino Kallase suvemaja lasi Villem Tamm ehitada. Enne kirjanik Aino Kallasele ja rahvaluuleteadlase ning diplomaadi Oskar Kallase perele üürimist suvitas seal mitmeid kultuuritegelasi: luuletaja Marie Under, kunstnikest vennad Paul Raud ja Kristjan Raud. Pärast Kallaseid on majas suvitanud vennad luuletaja Ott Arder ja muusik Jaan Arder oma peredega.
ITI Eesti Keskus

ITI Eesti Keskus on Rahvusvahelise Teatriinstituudi (ITI) kohalik, Eestis tegutsev üksus.
Keskus loodi 1992. 2000. aastatel keskuse tegevus soikus. 2010 loodi keskus uuesti. Keskuse juht on Anu Lamp.
Teater kohvris

Teater kohvris on Eestis toimuv rahvusvaheline nukuteatrite festival, mida aastast 1997 korraldab Viljandi Nukuteater. Festivali raames näidatakse nukuteatrit eri Eesti linnades, toimuvad teemakohalised õpitoad, arutelud ja nukuetenduste laat Viljandis Arkaadia aias.
D3.js

D3.js (või lihtsalt D3 ehk Data-Driven Documents 'andmepõhised dokumendid') on Javascripti teek andmete visualiseerimiseks veebilehitsejas. Teek kasutab SVG, HTML5 ja CSS standardeid, et luua veebilehitsejate tehnoloogiaga ühilduvaid dünaamilisi ja interaktiivseid visualiseeringuid. Teek põhineb varasemal Protovis projektil. Erinevalt paljudest teistest andmete visualiseerimise teekidest pakub D3.js võimalikult suurt kontrolli lõpptulemuse üle.&lt;ref name="Viau_2012/06"&gt;&lt;/ref&gt; Teegi arendamisest anti teada 2011. aastal, versioon 2.0.0 ilmus augustis 2011.
D3.js teeki kasutavad sajad tuhanded veebilehed.
La forza

"La forza" (eesti keeles 'jõud') on itaaliakeelne laul, millega ooperilaulja Elina Netšajeva võitis lauluvõistluse "Eesti laul 2018". Laul esindas Eestit 12. mail 2018 Lissabonis toimunud Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus tuli 8. kohale.
Laulu muusika autorid on Mihkel Mattisen ja Timo Vendt ning sõnade autorid Elina Netšajeva ja Ksenia Kutšukova. Laulu lavaesituses osales lavataguse vokaaliga ka Timo Vendt (5 nooti üleminekul lõpurefräänile).
Laulu demoversiooni kirjutas Timo Vendt ning selle peale lõi Mihkel Mattisen laulu viisi spetsiaalselt Elinale, arvestades tema hääle ulatust ja iseärasusi. Eesti Laulu produtsent Mart Normet palus autoritel konkursile saadetud laulu produktsiooni muuta, kuna instrumentaal lämmatab laulja vokaali. Mattisen ütleb lõpptulemuse kohta: "Ma pole vist ühegi teise looga nii palju pühendunult vaeva näinud."
Andmete visualiseerimine

Andmete visualiseerimine on infoühiskonna kommunikatsioonipraktikate komponent, mis keskendub statistiliste või muude lähteandmete arusaadavaks tegemisele nende oluliste aspektide visuaalse kujutamise abil nägemistaju iseomast võimekust ära kasutades. Andmete algsest vormist erineva kujutamise eesmärk on enamasti lihtsustamine ning andmetes peituvate tähendusrikaste seoste leidmine või vahendamine avalikkusele.
Kuigi andmeanalüüs on enamasti seotud statistikaga ning andmete visualiseerimisel kasutatakse harjumuspäraseid diagramme, graafikuid, skeeme, kaarte, tabeleid, on visualiseeringu lugemine siiski tõlgenduslik ning seega on andmete visualiseerimises oluline kunstiline komponent. Andmete visualiseerimise jaoks oluliste uurimisvaldkondadena nimetatakse statistikat ja arvutiteadust, psühholoogiat ja semiootikat ning graafilist ning multimeediadisaini.
Lisaks visualiseerimisele andmeid ka helindatakse, muudetakse kombatavaks jne.
Elliott Porter

Elliott Owen George Porter (sünninimi Elliott Owen George Kuum; sündinud 31. detsembril 1991 Leicestershire, Inglismaa) on Briti jalgrattur.
Ta võistleb alates 2013. aastast elukutselisena.
Isiklikku.
Tema isa oli eestlasest Norra jalgrattur Jaanus Kuum ja ema on endine Briti jalgrattur, kahekordne olümpiavõistleja Maria Blower.
Semantiline võrk

Semantiline võrk on teadmuse esitus, mis väljendab mõistetevahelisi seoseid. Mõisted on võrgus esitatud sõlmede ehk tippudena, mida ühendavad sidemed, mis võivad graafidena olla suunatud või suunamata. Sidemed võrgus moodustavad silmuseid, mida saab kirjeldada graafiteooria vahenditega.
Semantilisi võrke väljendavad tüüpiliselt semantilised kolmikud.
Ülemontoloogia

Ülemontoloogia on infoteaduses selline ontoloogia, mis koosneb üldistest mõistetest, mis on ühised paljudele kitsama valdkonna ontoloogiatele. Ülemontoloogia eesmärk on pakkuda süsteemi madalama taseme ontoloogiate ühildamiseks ning ülemontoloogia on madalama taseme ontoloogiate jaoks lähtepunkt määratluste sedastamiseks.
Ontoloogiate kontseptualiseerimisel võib liikuda alt üles, ülalt alla kui ka asuda liikuma keskelt mõlemas suunas. Viimasel juhul on võimalik alamtaseme ja ülemtaseme ontoloogiaid paralleelselt. Kuna suuremate ja tegelikkusega haakivate ontoloogiate puhul on ontoloogia loomine keeruline ja sammsammuline protsess, siis lähtutakse tänapäeva ontoloogiadisainis enamasti modulaarse disaini põhimõttest.
Welkom

Welkom on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis, Lejweleputswa ringkonna ja Matjhabengi valla halduskeskus.
Welkom on asutatud 1947. aastal, linnaõigused sai 1968. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Welkomi elanikest mustanahalisi aafriklasi 84,9%, valgeid 10,8%, värvilisi 3,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 58,3% inimesi, afrikaani keelt 14,6%, koosa keelt 13,6%, inglise keelt 5,0% ja teisi keeli 8,5%.
Vrevski

Vrevski (vene keeles "Вревский") oli vene aadlisuguvõsa, Kurakini suguvõsa kõrvalliin. 
Ajalugu.
Vrevskid olid Venemaa viitsekantsleri vürst Aleksandr Borissovitš Kurakini (1752−1818) abieluvälised järeltulijad. Suguvõsa sai oma nime Pihkva kubermangus asunud Vrevi küla järgi. 1808. aastal tõstis Austria keiser Franz I vürst Kurakini kaks poega ja tütre vastavalt vabahärra ja vabapreili seisusse. 1822. aastal anti kolmele nooremale lapsele Venemaa keisririigi paruni tiitel ja neist said pärilikud aadlikud. Perekonnaliin läks edasi vabahärra Boriss Aleksandrovitš Vrevskiga (1805−1888). Suguvõsa kustus 1995. aastal.
Ventura maakond

Ventura maakond on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis Vaikse ookeani ääres.
Maakonna pindala on 5720 km². Veepindala on 950 km². Maakond asub Vaikse ookeani kaldal ning on osa Los Angelese linnastust. Maakond hõlmab lisaks Channel Islandsi rahvuspargi koosseisu kuuluvad Anacapa saared ja San Nicolase saare. Maakonna põhjaosa on mägine, metsane ja hõreda asustusega, suurem osa asustusest on koondunud lõunarannikule. Maakonna kõrgeim tipp on asuv Transverse'i mäeahelikus asuv Mount Pinos (2697 m).
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 843 843. 2010. aastal oli elanike 823 318. Asustustihendus on 177 in/km².
Ajalugu.
Praeguse Ventura maakonna esmaasukad olid tšumaši indiaanlased. Esimeste eurooplasetena jõudsid sellesse piirkonda 1542. aastal Juan Rodríguez Cabrillo juhitud ekspeditsiooni liikmed.
Ventura maakond moodustati 22. märtsil 1872 Santa Barbara maakonna lõunaosast.
Maakond on saanud nime Venturas asuva San Buenaventura misjonikeskuse järgi, mis omakorda on saanud nime püha Bonaventura järgi. Buenaventura tuleneb hispaaniakeelsetest sõnadest "buena" ('hea') ja "ventura" ('saatus').
Kaitsealad.
USA Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse on kantud Ventura maakonnas 2025. aasta jaanuari seisuga 41 objekti.
Filmiprodutsent

Filmiprodutsent on isik, kes juhib ja korraldab filmi tootmisel organisatsioonilist, rahanduslikku ja sageli osaliselt ka kunstilist poolt. Produtsent kannab peamist administratiivset ja finantsilist vastutust filmi tootmise eest. Produtsent on tehniline, mitte loominguline töötaja.
Enne seda, kui Eestis produtsendi ametinimetust kasutama hakati, nimetati filmi administratiivse, organisatoorse ja finantsjuhtimise eest vastutavat isikut filmidirektoriks. Filmidokumentatsioonis ja -tiitrites võidi kasutada ka nimetusi "tootmisjuht" või "filmitootja".
Filmil võib olla ka mitu produtsenti, kes kas jagavad kogu filmi eest vastutust võrdselt või vastutavad mingi kindla töölõigu või valdkonna eest.
Autoriõiguse seadus § 33, lg. 3
Ärirahanduse ja investeeringute õppetool

Ärirahanduse ja investeeringute õppetool oli Tartu Ülikooli õppetool, mis rajati rahanduse ja krediidi kateedri reorganiseerimise tulemusel ning toimis 1. septembrist 1992 kuni 1. jaanuarini 2008.
Õpetati põhiliselt järgmisi distsipliine: ettevõtete rahandus; väärtpaberiinvesteeringud; kinnisvara rahandus; kindlustuse rahandus. 
Õppetooli korraliseks professoriks oli majandusdoktor Vambola Raudsepp ning kandvateks õppejõududeks Priit Sander ja Kaia Kask. Kasutati välisõppejõude, näiteks professoreid Lars Hasselit (Soomest), George Hacheyt (USA-st) jt. Koostati õppematerjale, arendati edasi eestikeelset erialaterminoloogiat, avaldati teadustöid kogumike ja artiklite näol, sh rahvusvahelisel tasandil. Kaitsti doktoritöid (Priit Sander, Danel Tuusis) ja arvukalt magistritöid.
Omaladina

Omaladina (inglise "national romanization") on ladina kirjast erinevat kirja kasutavale keelele seda keelt kasutavas riigis või kogukonnas kehtestatud latinisatsioonireeglid (transliteratsioon ladina kirja), mis võib, aga ei pruugi olla rahvusvaheliselt heaks kiidetud.
Ri Su-yong

Ri Su-yong (hangulis 리수용; sündinud 15. juunil 1940) on Põhja-Korea poliitik ja diplomaat. Ta oli 9. aprillist 2014 kuni 9. maini 2016 Põhja-Korea välisminister.
Ta on lõpetanud Rahvusvaheliste Suhete Ülikooli prantsuse keele erialal. Tema koolikaaslane oli Kim Jong-il, Põhja-Korea hilisem juht, kellega ta oli tihedalt seotud ka hilisemas elus: ta vastutas Kimi ​​pangakontode eest Šveitsis ning oli Kim Chŏng-ili laste Kim Chŏng-uni ja Kim Yo-jongi juhendaja, kui nood elasid ja õppisid Šveitsis.
Ta on töötanud Põhja-Korea saatkonnas mitmes Aafrika riigis. Ta oli 1980. aastatel Põhja-Korea esindaja ÜRO-s Genfis ja 1990. aastatel Põhja-Korea suursaadik Šveitsis.
9. aprillist 2014 kuni 9. maini 2016 oli ta Põhja-Korea välisminister.
Valgevene-eesti transkriptsioon

Valgevene-eesti transkriptsioon on valgevenekeelsete sõnade ja nimede kirjutamine eestikeelses tekstis ladina kirjas.
Valgevene keele latinisatsiooniks on maailmas kasutusel mitu eri süsteemi.
Eestis on kasutatud vabariikliku õigekeelsuskomisjoni 1976. aastal koostatud tabeleid, KNAB kasutab 2012. aasta ÜRO kohanimekorralduskonverentsil üleüldiseks kasutamiseks soovitatud tabeleid.
Emakeele Seltsi keeletoimkond on soovitanud esialgu jääda senise eesti transkriptsiooni juurde, ÜRO soovitatud süsteem võiks olla alternatiivina kasutusel.
Gertrud

Gertrud või Gertrude on germaani päritolu naisenimi. Selle vähem levinud variandid on Gertraud, Gartred, Geertruida, Geltrude ja Gertrudis. Gertrudist on tuletatud ka inglise naisenimi Trudy ja saksa Trude, eesti ja soome naisenimed Kerttu, Kerttuli, Kertu ja Kärt.
Gertrud Nivellesist

Püha Gertrud Nivelles'ist (u 626, Landen, Austraasia – 17. märts 659) oli frangi nunn Austraasiast, praeguse Belgia aladelt, katoliku kiriku pühak. 
Tema isa Pippin Vanem oli Frangi kuninga Dagobert I majordoomus. Gertrud ja tema ema Itta asutasid Nivelles'i kloostri. Paavst Clemens XII tunnistas Nivelles'i Gertrudi pühakuks 1677. aastal, kanoniseerides samal ajal ka tänapäeval mõnevõrra tuntuma Gertrudi Helftast ehk Gertrud Suure. Gertrud on Nivelles'i, reisijate, aednike ja kasside kaitsepühak, kes kaitseb ka hiirte ja vaimuhaiguste eest, tema mälestuspäev on 17. märts.
Nivelles'i Gertrudit on austatud ka Eestis: Tallinnas Suure Rannavärava läheduses asus kuni reformatsioonini meremeeste Püha Gertrudi kabel, Lõuna-Eestis ja Lätis tähistati aga 17. märtsil käädripäeva.
Püha Gertrud on kujutatud Tallinnas Niguliste muuseumis eksponeeritud Lucia legendi meistri Maarja altaril. Ta seisab retaabli paremal tiival abtisaua ja jalade ees oleva musta rotiga.
Väidetavalt tõi Riia piiskop Michael Hildebrand püha Gertrudi säilmed Madalmaadest oma sünnilinna Tallinna.
Yōichirō Nambu

Yōichirō Nambu (南部 陽一郎 "Nambu Yōichirō"; 18. jaanuar 1921 Tokyo – 5. juuli 2015 Toyonaka) oli jaapani füüsik. Ta õppis ja töötas suure osa oma elust Ameerika Ühendriikides ja sai 1970. aastal ka Ühendriikide kodanikuks.
2008. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinda 1960. aastal tehtud spontaanse sümmeetria rikkumise mehhanismi avastuse eest subatomaarses füüsikas.
Bertram Brockhouse

Bertram Neville Brockhouse (15. juuli 1918 Lethbridge – 13. oktoober 2003 Hamilton) oli Kanada füüsik.
1994. aastal anti talle ja Clifford Shullile Nobeli füüsikaauhind neutronspektroskoopia arendamise eest.
Ilse DeLange

Ilse Annoeska de Lange (tuntud esinejanimega Ilse DeLange; sündinud 13. mail 1977 Almelos Overijsseli provintsis) on Hollandi laulja.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Waylonga The Common Linnets Hollandit lauluga "Calm After The Storm", mis saavutas 2. koha.
Informatsioonidisain

Informatsioonidisain (ehk teabe kujundamine; ingl "information design") on tava esitada informatsiooni viisil, mis soodustab selle tõhusat ja selget mõistmist. See termin on kasutusele võetud spetsiaalselt graafilise disaini valdkonna jaoks ning on mõeldud teabe tõhusaks kuvamiseks, seega tegu ei ole lihtsalt kunstilise väljendiga. Informatsioonidisain on tihedalt seotud andmete visualiseerimise valdkonnaga ning seda õpetatakse sageli graafilise disaini kursuse raames.
Informatsioonidisain on seletav kujundamine. See avab mõistete sisu ning toob kaasa teadmised ja informeeritud tegevuse.
Ajalugu.
Mõiste "informatsioonidisain" kerkis esile 1970. aastatel multidistsiplinaarsetes õppevaldkondades. Sellest ajast alates hakkasid seda terminit kasutama graafilised disainerid. See mõiste konsolideeriti ajakirja Information Desing Journal avaldamisega 1979. aastal ning natuke hiljem selle publikatsiooniga seotud International Institute for Information Design (IIID) asutamisega aastal 1987 ja Information Design Association (IDA) asutamisega aastal 1991. 
Edward Tufte kirjutas informatsioonidisainist 1982. aastal raamatu "The Visual Display of Quantitative Information". Terminit "teabegraafika" hakati sellest ajast alates kasutama peamiselt kvantitatiivsete teadmiste visuaalse kujutamise korral.
Rakendused.
Informatsioonidisainil on väga palju rakendusvaldkondi. See leiab rakendust nii laiemalt (nt lennujaamas olevate märkide abil) kui ka kitsamalt (nt personaliseeritud telefoniarved). Sellest tuleneva töö eesmärk on parandada tarbija usaldust toote suhtes (nagu näiteks meditsiinipakendite lisad, tööstuslike masinate kasutusjuhendid või hädaolukorra teave).
Valitsused ja teised reguleerivad asutused on võtnud vastu õigusakte, mis käsitlevad mitmesuguseid informatsioonidisaini puudutavaid küsimusi. Näiteks kui väike võib olla kirja suurus finantsdokumendil, samuti ka töödeldud toidu ja ravimite koostise kirja suurus. Professor Edward Tufte selgitas, et informatsiooniekraanide kasutajad täidavad teatud analüütilisi ülesandeid, näiteks võrdluste ja põhjalikkuse kindlakstegemine. Disainiaspekt informatsioonigraafikal peaks toetama analüütilisi ülesandeid, väljendades võrdlust või põhjalikkust.
Lihtsus.
Lihtsus on informatsioonidisaini puhul peamine püüeldav väärtus – eesmärk on selgus. Sõnumite lihtsus võib teinekord tähendada selle kvantitatiivset vähendamist, kuid mitte alati. Mõnikord edastab suurem infohulk rohkem selgust. Kuna lihtsus on väga individuaalne, siis selleni püüdlemisel tuleks alati võtta arvesse keskmist teabekasutajat. Lihtsust saavutada võib olla kerge, kui jälgida informatsiooni kujundamisel viit põhimõtet: 
Need põhimõtted aitavad informatsioonidisaineril oma tulemusi kitsendada ning hoida oma vaatajaskonda kaasatuna.
Püha Gertrud

Püha Gertrud Helftast ehk Gertrud Suur (6. jaanuar 1256 – u 1302) oli Saksa benediktiini nunn, müstik ja teoloog, katoliku pühakuna Lääne-India kaitsja. 
Gertrud Helftasti tunnistas pühakuks 1677. aastal paavst Clemens XII, kes samal ajal kanoniseeris ka Gertrudi Nivellesist. Helfta Gertrudi päev katoliku kirikukalendris on 16. november.