Venemaa sekkumine 2016. aasta USA presidendivalimistesse

Venemaa valitsus sekkus 2016. aasta USA valimistesse välismaalt eesmärgiga saboteerida Hillary Clintoni presidendikampaaniat, edendada Donald Trumpi presidendikampaaniat ning suurendada poliitilist ja sotsiaalset ebakõla Ameerika Ühendriikides. USA luurekogukonna andmetel käskis operatsiooni – koodnimega "Projekt Lahta" – käivitada Venemaa president Vladimir Putin. „Häkkimis- ja desinformatsioonikampaania” Clintoni kahjustamiseks ja Trumpi abistamiseks sai „Russiagate’i” nime all tuntud skandaali tuumaks. 
Internetiuuringute Agentuur (IRA), mis asub Venemaal Peterburis ja mida kirjeldatakse trollifarmina, lõi tuhandeid sotsiaalmeedia kontosid, mis väidetavalt toetasid Trumpi ja olid Clintoni vastu. Venemaa valitsuse kontrolli all oleva meedia väljamõeldud artikleid ja desinformatsiooni levitati sotsiaalmeedias, kus need jõudsid miljonite kasutajateni aastatel 2013–2017.
Venemaa sõjaväeluurega (GRU) seotud arvutihäkkerid tungisid valimiskampaania ajal Demokraatliku Rahvuskomitee (DNC), Demokraatliku Kongressi Kampaaniakomitee (DCCC) ja Clintoni kampaaniaametnike infosüsteemidesse ning avalikustasid varastatud faile ja e-kirju. Venemaaga seotud isikud võtsid ühendust Trumpi kampaaniakaaslastega, pakkudes ärivõimalusi ja kahjustades Clintoni kohta käivat teavet. Venemaa valitsusametnikud on eitanud oma osalemist häkkimistes või leketes ning Donald Trump eitas sekkumise toimumist.
Venemaa katsed sekkuda USA presidendivalimistesse avalikustasid esmakordselt USA Kongressi liikmed 2016. aasta septembris, USA luureagentuurid kinnitasid seda 2016. aasta oktoobris ja USA rahvusliku luurebüroo direktor (DNI) James Clapper kirjeldas seda üksikasjalikumalt 2017. aasta jaanuaris.
Venemaa sekkumistegevus vallandas USA luureagentuuride karmid avaldused, toonase USA presidendi Barack Obama otsese hoiatuse Venemaa presidendile Vladimir Putinile, Venemaa-vastaste majandussanktsioonide uuendamise ning Venemaa diplomaatiliste esinduste sulgemise ja nende töötajate väljasaatmise. USA Senati ja Esindajatekoja luurekomisjonid viisid selles küsimuses läbi oma uurimised. 
Vastuseks uurimistele üritasid Trump, Vabariikliku Partei juhid ja parempoolsed konservatiivid diskrediteerida uurimiste tulemusi, nimetades neid sageli „Venemaa pettuseks”. Selline tendents jätkus Trumpi tagasivalimise järel 2025. aastal. 26. juunil 2025 avaldas Trumpi juhitud CIA järelauditi 2016. aasta valimistesse sekkumise uurimise kohta. Audit ei vaidlustanud järeldust ennast: kahtluse alla ei seatud, et venelased toetasid Donald Trumpi valimist, kuid kritiseerisid selle uurimisprotsessi. Trump ise nimetas süüdistusi temavastaseks "pettuseks".
Sündmuste käik.
Ukraina presidendivalimisi 2014. aasta mais segasid mitme päeva jooksul küberrünnakud, sealhulgas häkitud e-kirjade avaldamine, katsed muuta hääletustulemusi ja levitatud teenusetõkestusrünnakud lõpptulemuse edasilükkamiseks. USA ja Ukraina luure leidis, et need olid käivitanud Venemaa-meelsed häkkerid. 
USA ametnik, kes oli kursis USA luureandmete hinnanguga Venemaa seostega USA valimistega seotud häkkimise kohta, ütles, et arvatakse, et operatsioon viidi läbi keerukate häkkimisvahenditega, mis on samaväärsed USA Riikliku Julgeolekuagentuuri (NSA) kasutatavatega. Täiustatud vahendite kasutamine viitab Venemaa presidendi Vladimir Putini osalemisele häkkimises. 15. detsembril 2016 ütles tollase USA presidendi Barack Obama pressiesindaja John Earnest, et "hr Trump teadis ilmselgelt, et Venemaa tegeles pahatahtliku kübertegevusega, mis aitas teda [ja] kahjustas [demokraat Hillary] Clintonit. Need kõik on faktid, mille üle vaielda ei ole."