tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Janne

Janne on eesnimi.
Kui Taanis, Norras ja Eestis on see kasutusel naisenimena, siis näiteks Rootsis ja Soomes on see kasutusel mehenimena.
Nime Janne nimepäev on 15. august.
Päritolu.
Janne on heebrea päritolu. See tähendab "Jumal on armuline". Eesti keeles on nime Janne teisendid Jana, Jane, Jaana, Jaanika, Johanna, Janeli. Eesnime Janne vennasnimed on Janno, Janar, Jaanus, Janek, Janar, Jaan, Juhan, Johannes.
Nime levik Eestis.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Janne 10 mehel ja 844 naisel. Janne on populaarsuselt 2215. mehenimi ja 208. naisenimi. 
Vanim Janne on üle 85-aastaste vanuserühmas 85, noorim vanuserühmas 0–4.
Janne on keskmiselt 38 aasta vanune.
Kõige populaarsem on eesnimi Janne vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,14.
Kõige rohkem on eesnimega Janne sündinuid juunis, kokku 87.
Kõige populaarsem on eesnimi Janne Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,62.
Eesnime Janne esinemis­sagedus vanuserühma 10 000 elaniku kohta.
Eestis on Janne naise nime, Soomes, Rootsis, Norras mehe nimi.
Steven

Steven on rahvusvaheline mehe eesnimi. Steveni nimepäev on 26. detsember. 
Eesnime Steven statistika.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Steven 661 mehel. Steven on populaarsuselt 225. mehenimi. Vanim Steven on vanuserühmas 65–69, noorim vanuserühmas 0–4. Steven on keskmiselt 15 aasta vanune (mediaanvanus on 13). Kõige populaarsem on eesnimi Steven vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,35. Kõige rohkem on eesnimega Steven sündinuid mais, kokku 71. Kõige populaarsem on eesnimi Steven Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 12,19.
Karel

Karel on mehe eesnimi.
Nime Karel nimepäev on 28. jaanuaril.
Karel on populaarsuselt 206. mehenimi Eestis, kus seisuga 1. jaanuar 2018 kandis seda nime 769 meest.
Eestis on keskmine nime Karel kandev isik 22 aasta vanune (mediaanvanus on 23). Kõige populaarsem on eesnimi Karel vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,47. Kõige populaarsem on eesnimi Karel Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 17,39. Kõige rohkem on eesnimega Karel sündinuid juulis, kokku 76.
NHK World-Japan

NHK World-Japan on Jaapani Rahvusringhäälingu ingliskeelne telekanal. 
Lisaks päevauudistele edastatakse saateid Jaapani kultuurist, kokakunstist, teadus- ja tehnikamaailmast. 
Kanal on eetris ööpäev läbi.
Nora Raba

Nora Raba (10. jaanuar 1938 – 3. august 2023) oli eesti metallikunstnik.
Elukäik.
Nora Raba lõpetas 1955. aastal Tallinna 20. keskkooli. Aastatel 1957–1963 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis metallikunsti eriala. Tema õpetajad olid Albert Hansen, Ede Kurrel, Salme Raunam. Oma õpetajate kõrval austab ta Jaan Koorti ja Adamson-Ericut.
Aastatel 1963–1992 töötas ta Kunstitoodete Kombinaadis Ars metalliosakonna kunstnikuna.
Nora Raba on 1967. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.
Alates 1963. aastast on ta osalenud pidevalt eesti kunsti näitustel nii kodu- kui ka välismaal. Tema töid on eksponeeritud Moskvas, Peterburis, Soomes, Jaapanis, Kanadas, Ungaris, Tšehhoslovakkias.
Looming.
Metallikunstnik Nora Raba (kunstnikunimega Noraba) on osalenud Eesti kunstielus mitu aastakümmet. Ta on loonud ehteid, tegelenud palju dekoratiivsete seinataldrikute ja -plaatide ning spordiauhindade loomisega. Kunstnik on kavandanud väga palju suveniirmärke suurtele kultuuriüritustele, niisamuti Tallinnale ja teistele Eesti linnadele ja maakohtadele.
Nora Raba põhialaks on aga monumentaalsed pannood ja ruumilised kompositsioonid. Selles osas on ta kujunenud Eesti juhtivaks meistriks. Paljud tema tööd on loodud konkreetsetele arhitektuursetele objektidele (Venemaal Južno-Sahalinski sanatoorium, kultuuriasutused, restoranid, baarid, puhkekeskused, koolid Tallinnas ja mujal Eestis).
Nora Raba on oma tööde materjali- ja tehnikakasutuses, samuti temaatikas väga avar. Ta on töötanud palju rauaga, seda sepistades ja keevitades, kuid on ka kodus söövitus- ja kohrutustehnikas, samuti töös poleeritud ning poleerimata alumiiniumiga ning emailidega. Loomingulise tee esimesel etapil 1960.–1970. aastatel lähtus ta oma teemade valikul enamasti loodusest (pannood "Flora", "Dekoratsioon", "Merepõhi" jt), mis 1980. aastatel andis maad aga puhastele, konstruktiivselt selgetele geomeetrilistele vormidele (poleeritud alumiiniumist kompositsioonid "Probleem", "Lõpmatus", "Trepp", "Taebla" jt). 1990. aastatel on kunstnik taas lähenenud juhuslikele, looduse enda kujundatud vormidele, mida ta täiendab ootamatult erksavärvilise, mõnevõrra konstruktiivse detailiga. Koos sellega sigines kunstniku töödesse sürrealistlikust kunstitunnetusest tulenevat salapära ja mõistatuslikkust. Nora Raba on Eesti metallikunstis loonud väga tugeva ja jõuliselt isikupärase lehekülje. Tal on julgust olla teerajaja.
Mabeskraal

Mabeskraal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mabeskraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,55%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26%, valgeid 0,09%, värvilisi 0,03% ja teisi 0,08%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 92,91% inimesi, inglise keelt 2,07% ja suulu keelt 1,12%.
Marcinkonysi vald

Marcinkonysi vald (leedu keeles "Marcinkonių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil. Vald asub Valgevene piiri ääres. 
Valla pindala on 550 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1389 inimest. Valla keskuseks on Marcinkonysi küla. Vallavanem on Vilius Petraška. Marcinkonysi vald on üks Leedu suurematest ja hõredaimalt asustatud valdadest. Valda jääb ka Leedu suurim soo - Čepkeliai soo, mille kaitseks on moodustatud Čepkeliai looduskaitseala.
Agressiivne käitumine

Agressiivseks käitumiseks suhtluspartneri poolt nimetatakse ründavat tegevust teise suhtes, mis ületab teise poole piire. See võib olla omane inimesele, kes lähtub eelkõige oma huvidest ja õigustest, pidades teis(t)e osapool(t)e huvisid ja õigusi ebaolulisteks ning tühistades neid oma käitumisega, nii-öelda sõites neist üle. Agressiivset käitumist esineb ka loomariigis.
Agressiivseks käitumiseks nimetatakse suhtlemises käitumist, mis kahjustab teiste huvisid ja rikub nende õigusi. Tavaelus ilmneb see süüdistamise, pilkamise, alandamise või hirmutamisena, millega võivad kaasneda karjumine, sõim või kehaline vägivald. Sellist käitumist võib määratleda n-ö kuuma agressiivsusena. Kuid liiga võib teha ka väliselt rahulikuks jäädes ja lausa naeratades (n-ö külm agressiivsus). 
Inimestevaheliste psühholoogiliste piiride arvestamise / mittearvestamise alusel saab eristada kolme peamist käitumisviisi: alistuv, agressiivne ja kehtestav käitumine.
Agressiivne käitumine keelekasutuses ja vastutus.
Erutuse korral, ajapuuduses jm põhjustel kõlavad sina-sõnumid, nt "Kus sa olid nii kaua, ise lubasid juba kella viieks tulla! Sa peaksid vähem suitsetama / suitsetamise maha jätma! Sa ei tohi mulle kogu aeg selle tööjutuga peale käia – muudkui otsi ja otsi ja otsi!" 
Agressiivsus keelekasutuses ilmneb sina-lausete sageda kasutamisena. Enamik sina-sõnumeid kõlab ründavalt või süüdistavalt, väljendades rääkija veendumust, et tema teab (paremini), mida teine pool tegema ja mõtlema peab. Sõnumi vastuvõtjale võib selline toon ja tekst kergesti mõjuda ebaõiglasena, sest eeldab temalt kuuletumist (alistuv käitumine) või provotseerib vasturünnakule: "Aga sa ise ju…" (agressiivne käitumine). Sel juhul puhkeb tõenäoliselt konflikt.
Seega tekitab agressiivne pöördumine kas vastupanu või passiivsust, loobumist oma vajadustest. Nii vastupanu kui ka loobumise korral võib olla takistatud mõlema poole vajadustega arvestamine ehk koostöö.
Agressiivse käitumise eelised.
"Tugevama õigus" loob eelised:
Agressiivse käitumise ohud.
Agressiivse käitumisega kaasnevad puudused:
Soovitused.
Teiste inimeste oma tahte alla painutamise asemel on kasulik väljendada rohkem huvi nende mõtete ja tunnete vastu, st rohkem ärakuulamist. Agressiivse sina-sõnumi asemel kasutada mina-sõnumit, nt "Sa ei saanud üldse aru!" asemel "Las ma seletan veel kord." või "Mis sul viga on?" asemel "Ma olen sinu pärast mures."
Agressiivselt käituv inimene võtab endale tavaliselt kogu (psühholoogilise) vastutuse, käitudes sealjuures ka manipulatiivselt. Siis on kasu sellest, kui teine osapool käitub kehtestavalt, kasutades selget eneseväljendust, aktiivset kuulamist ja käiguvahetusi.
Kirsti Metusala

Kirsti Metusala (neiupõlvenimi Kirsti Kiivit; 16. detsember 1937 Jõhvi – 12. aprill 2025 Tallinn) oli eesti disainer.
Haridus.
Lõpetanud 1962. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi metallehistöö eriala.
Töö.
Kirsti Metusala läks Estoplasti tööle 1965. aastal. «Linnaks soovitas mind, sest me olime ühe eriala inimesed. Metallikunstnikul on kergem tegeleda konstruktsioonidega ja vormidega. Minu diplomitöö oligi nimelt vormidest. 1962. aastal, kui mina ERKI lõpetasin, ei olnud üldse disaini eriala, see loodi hiljem,» meenutab Metusala.
Estoplastis töötas ta aastatel 1965–1992 valgustidisainerina. Tema lambikuplite kujunduses varieerusid eri suurusega kerad ja poolkerad, domineerisid puhtad erksad värvitoonid. Materjalidest kasutas valdavalt Estoplasti nimele kohaselt ja vääriliselt plasti ja orgaanilist klaasi, mida kombineeriti metallist ja puidust detailidega. Samuti kasutati plastkilet, millest valmistatud kuplid kaeti kangaga.
«Tööstusdisain on meeskonnatöö. Tehases ei saa töötada sellised inimesed, kes tahavad olla individualistid või suure egoga kunstnikud. Suurtootmises saab enese mina palju hoope sellega, et sa tead, kuidas teha tahaksid, aga kõiki ideid ei saa alati ellu viia. Suurtootmine seab raamid…» meenutab Metusala. Esto­plasti kunstnikuna on Kirsti Metusala olnud tegev sadade valgustite projekteerimise juures, mille hulgas on näiteks Eesti NSV Ülemnõukogu istungite saali töölaudadele kohtvalgustid, kosmonautide Tähelinna valgustid ja eluruumivalgustid paljudes Nõukogude Liidu paikades.
Kirsti Metusala lõpetas töö Estoplastis 1992. aastal.
Isiklikku.
Tema abikaasa on tehnikateadlane Tiit Metusala. Tema isa oli peapiiskop Jaan Kiivit seenior, vend peapiiskop Jaan Kiivit juunior, vanaisa Jaak Varik oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja.
Gordoni aken

Gordoni aken kujutab endast skeemi, mis võimaldab hinnata teise inimese käitumist ja otsustada, kelle probleemiga on konkreetses suhtlussituatsioonis tegemist. 
Thomas Gordon kasutas teiste inimeste käitumise tõlgendamiseks akna metafoori. Sellest lähtuvalt on teise inimese käitumine (sõnad, mittesõnalised vahendid) ülejäänutele näha nagu läbi akna, käitumisakna. Osa käitumisi, mis aknast paistavad, on teistele vastuvõetavad, teine osa käitumisi häirib. Lisatud joonis kirjeldabki Gordoni akent.
Enda ümber inimesi jälgides on võimalik märgata
Neist kahest inimtüübist ei mõjuta teisi otseselt kumbki. Gordoni aknas asetsevad nad kahes ülemises osas.
Kuid on ka olukordi, kus 
Skeemi alumises osas on need inimesed, kelle tegevus või käitumine parasjagu häirib kedagi. Kui selle kellegi vajadused on rahuldamata, siis on probleem mitte temal, vaid tal endal. Seetõttu tahab ta õigustatult ise rääkida, ise ennast aidata, ja käitub kehtestavalt.
Kui üritada muuta teise inimese sellist käitumist, mis häirib, siis on soovitatav kasutada mina-sõnumit ja teha seda pigem abi küsimise vormis, nt "Tead, su koer on öösiti rahutu. Ma ei ole kaks nädalat saanud korralikult magada. Ma olen mõelnud, et ehk sa saad mind aidata". Enamik inimesi reageerib ausale abipalvele märksa vastutulelikumalt kui nõudmisele, kamandamisele või ähvardamisele.
Käiguvahetus (psühholoogia)

Käiguvahetuseks suhtlemisel nimetatakse kehtestava käitumise tehnikat, mille käigus kasutatakse nii aktiivset kuulamist kui selget eneseväljendamist.
Oma mina-sõnumi korduvat esitamist ja vastureaktsiooni aktiivset kuulamist võib võrrelda käiguvahetusega, kui autojuht püüab lumevaalust läbi sõita 1. või 2. käiguga. Kui auto ikkagi lumme kinni jääb, lülitab autojuht sisse tagurduse, mille analoogiks suhtlemises on teise osapoole vastuargumentide ümbersõnastamine. Isegi kui tema vastuargumendid on väga emotsionaalsed, näitab nende ümbersõnastamine rääkijale, et kuulaja on teda mõistnud, ja see võimaldab tunnetel järk-järgult jahtuda.
Ka siis, kui mina-sõnumi ütleja hoiak on heatahtlik ja ta käitub väljapeetult kehtestavalt, võib käitumise muutmise soov teises osapooles esile kutsuda ebamugavust ja isegi teatud määral vaenulikkust. 
Et emotsionaalset temperatuuri enam mitte tõsta, on tark tema vastuväited ära kuulata ja ümber sõnastada (vt lähemalt aktiivne kuulamine, sisu ümbersõnastamine), kuid seejärel oma sõnumit kindlameelselt korrata.
Seda suhtlustehnikat nimetataksegi käiguvahetuseks. 
Lisatud joonis kirjeldab emotsionaalse temperatuuri muutmist käiguvahetuse tehnikat kasutades.
Ümbersõnastajal on oluline meeles pidada, et ta ei laskuks teise poole argumentidega vaidlusse, vaid taluks ära nii vaenulikkuse kui ehk isegi pisarad või ignoreerimise, kuid ikkagi sõnastaks iga vastuväite lühidalt ümber ning ootaks, kas teine tunnistab tema ümbersõnastuse piisavalt täpseks. Kui ei, tuleb ümbersõnastust veelgi täpsustada, ja kui teine pool sellega nõusse jääb, uuesti korrata oma algset mina-sõnumit. Vahel tuleb mina-sõnumit väikeste variatsioonidega korrata 7-8 korda, enne kui emotsionaalne pinge väheneb ja pooled saavad asuda lahenduse üle läbi rääkima.
Soovitus.
Kui soovid muuta midagi teise inimese käitumises, aita tal vastupanust üle saada. Selleks kuula tema vastuväited ära ja anna ümbersõnastuste abil talle tagasisidet selle kohta, kuidas oled temast aru saanud. Seejärel korda oma soovi ja jätka neid kaht tegevust, kuni olete valmis probleemi lahendamises kokku leppima.
Mõjutamine suhtlemisel

Mõjutamine on kavatsuslik tegevus eesmärgiga kedagi nõusse rääkida, veenda, mõjutada või kellelegi muljet avaldada, et saada teda toetama mõjutaja arvamust või soovi saavutada kindel mulje või mõju teisele inimesele. Mõjutamine on suhtlemise kompleksoskus.
Mõjutamise tasandid.
Mõjutamisel võib eristada järgmisi tasandeid:
–1 ei püüagi end arusaadavaks teha, loobub mõjutamisest või käitub lammutavalt, ründavalt;
0 eeldab nõustumist, ei pea veenmist ja mõjutamist oluliseks;
+1 kasutab lihtsat mõjutamist, ühte tüüpi argumente ja sarnaseid meetodeid;
+2 kasutab mõjutamisel erinevaid vahendeid, arvestab partneri huvidega, valib partnerist lähtuvalt meetodeid ja argumente, kohandab oma käitumist või argumentatsiooni;
+3 kasutab mitmeastmelist ja kaudset mõjutamist, suunab partneri soove.
Mõjutatavust mõjutavad hoiakud.
Hea mõjutaja on teadlik sellest, mis inimesi mõjutatavateks ja manipuleeritavateks teeb. Eelkõige suurendavad inimeste mõjutatavust mitmed hoiakud, mis neile peamiselt varases lapseeas sisendatud. Manipuleerimine toimub enamasti selle kaudu, et kui õnnestub partnerit mõnda tema hoiakut ära kasutades süü- või alaväärsustunnet tekitada, on lihtsam tema arvamust mõjutada.
Mõned näited mõjutatavust suurendavate hoiakute kohta:
Mõjutamisoskuste arendamiseks on oluline tunda oma hoiakuid ja teada nende kaudu manipuleerimise võimalusi. See suurendab vabadust ja valikuvõimalusi. Paraku on hoiakute teadvustamine pikk ja vaevaline tee, mis enamasti eeldab asjatundlikku abi.
Mõjutatavuse seaduspärasused.
Mõjutatavuse kohta on viimaste aastakümnete uurimustes välja selgitatud mitmeid üldisemaid seaduspärasusi, mida on mõistlik teada. Samas pooldame pikaajalist kasu ja suhete soovitavas suunas arendamist silmas pidades pigem kõigile osapooltele sobivate kokkulepeteni jõudmist, kui teise nõrkuste ärakasutamist.
Näiteid uurimistulemustest:
Suhtlusoskused

Suhtlusoskused (lähtudes suhtluse definitsioonidest) tähendab oskust kontakteeruda teise inimesega, anda ja vastu võtta informatsiooni, tajuda teist inimest, tema sõnumit ja ennast selles situatsioonis, mõjutades vastastikku üksteist.
Suhtluse mõiste.
Suhtlust on defineeritud mitmeti, näiteks:
Seega kujutab suhtlemine endast kommunikatsiooni (teabevahetuse) pertseptsiooni (isikutaju) ja interaktsiooni (vastastikuse mõjutamise) protsessi.
Inimene suhtleb tahtmatult omandatud (kehakeel, sõnad) ja teadlikult õpitud (kirjalik suhtlus) vahendite kaudu.
Suhtlusoskuste mõiste.
Küsimus, kuidas täpsemalt kirjeldada suhtlusoskusi, on olnud probleemiks alates selle teemaga sügavama tegelemise algusest 20. sajandil.
Suhtlusoskused kuuluvad sotsiaalsete oskuste, ka nn elamisoskuste (ingl "life skills") hulka.
Sotsiaalpsühholoogias jaotatakse inimestevahelise suhtlusega seotud protsessid järgmisteks tasemeteks:
Kõigil nendel tasemetel toimub suhtlemine kas iseenda, teise inimese või teistega. Kõigil nendel tasemetel on kasutusel suhtlusoskused.
Suhtlusoskusi on liigendatud mitmel moel. Mõned näited:
Suhtlusoskuste skeem.
Eesti Suhtlemistreenerite Ühing töötas 2007. aastal välja mudeli, mille abil on võimalik suhtlusoskusi kaardistada ja neid treenida (õpetada).
Suhtlusoskuste skeem, nn roos, kirjeldabki suhtlusoskusi.
Sellel skeemil jagunevad suhtlusoskused baasilisteks ja kompleksoskusteks. Joonisel on kujutatud oskused nii, et iga järgmine (kiht) sisaldab ka eelnevaid.
Baasilised suhtlusoskused.
Baasilised suhtlusoskused on järgmised.
Esmaseks kompleksoskuseks võib pidada kehtestavat käitumist ehk enesekehtestamist, mis eeldab lisaks kontakti, aktiivse kuulamise ja selge eneseväljendamise kasutamisele ka kindla suhtlusstiili/hoiaku omamist (võidan-võidad mõtteviis).
Suhtlemise kompleksoskused.
Järgnevad kompleksoskused nagu konflikti reguleerimine, veenmine, tagasisidestamine, aga ka müügi, läbirääkimiste, nõustamis- jms oskused sisaldavad kõiki eelnevaid, kuid neis on veel midagi (mudelid, tehnikad). Ka omavad keerulisemad kompleksoskused omavahelist ühisosa, nt konflikti reguleerimine sisaldab nii tagasisidestamise kui veenmisoskuse teatud komponente.
Kõige üldisemaks, laiemaks suhtlusoskuseks peetakse mõjutamist. Mõjutamine on suhtlemise tegelik eesmärk.
Pikse litaania

"Pikse litaania" on Veljo Tormise 1974. aasta teos meeskoorile ja suurele trummile.
Teose teksti kohandas Ain Kaalep 1644. aastal Erastvere piksepapilt Vihtla Jürgenilt kirja pandud Pikse palvest. Algteksti näol on tegemist äiksejumal Piksele härjaohverdusel loetud šamanistliku loitsuga, et päästa põuast kõrbenud vilja.
Teose autorikäsikirja hoitakse Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis.
Zervynos

Zervynos on küla Leedus Varėna rajooni territooriumil Marcinkonysi vallas. Küla asub Ūla jõe ääres ja jääb Dzūkija rahvuspargi aladele. 
Zervynoses asub Vilniuse–Marcinkonysi raudtee Zervynose raudteepeatus. Küla lähistel asub kaks järve: 36 hektari suurune Išrūginis ja 136 hektari suurune Mekšrinis. Küla on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis, eraldi kaitse all on veel kaheksa sealset talu ja 32 üksikhoonet. 
Seal asub ka looduskaitsealune Zervynose tamm ja kaks õõnsat mändi, mida varem kasutati looduslike tarudena. Mančiagirė ja Zervynose vahel asuvad Mančiagirė paljandid.
Külas on elanud Leedu kirjanik Juozas Aputis.
Ajalugu.
Küla asustati juba paleoliitikumis. Sealne muinasasula oli asustatud pronksiajani. 
Kirjalikes allikates on küla esmamainitud aastal 1742. XVIII sajandil kuulus Ūla paremkaldale jääv külaosa Varėna isandatele ja sealsed elanikud maksid teorenti. Jõe vasakkaldale jääv osa allus Kaniava mõisa metsamajandile. Sealsed elanikud tegelesid toona põhiliselt mesindusega, kasutades tarudena puuõõsi.
Esimese maailmasõja järel asus Zervynos Poolas. Aastal 1921 oli seal 235 elanikku, neist viis olid juudid, ülejäänud leedulased. 
Aastal 1965 filmiti seal Vytautas Žalakevičiuse linateos "Mitte keegi ei tahtnud surra". Aastal 1981 toimusid seal filmi "Fakt" võtted.
Lõplik olekumuundur

Lõplikuks olekumuunduriks nimetatakse lõplikku olekumasinat, millel on kaks mälulinti: sisend ja väljund. Tavalisel lõplikul olekumasinal on vaid üks mälulint. Lõplik olekumuundur on selline lõpliku oleku automaat, mis kaardistab kahe hulga sümbolite vahel. Lõpliku olekuga automaat defineerib formaalse keele määrates hulga masina poolt aktsepteeritud sõnu, aga olekumuundur defineerib suhted sõnade vahel, seetõttu peetakse lõplikku olekumuundurit ka üldisemaks kui lõplikku oleku automaati. 
Ülevaade.
Öeldakse, et automaat tunneb sõne ära, kui ta arvutab funktsiooni, mis kaardistab sõned hulka {0,1}. Alternatiivselt võime öelda, et automaat genereerib sõnu, sellel juhul vaatame masina väljundlinti. Selles vaates genereerib automaat formaalse keele, mis on sõnede hulk. 
Neid kahte linti vaadatakse muunduril tavaliselt kui sisend- ja väljundlinti. Selles vaates öeldakse, et muundur muudab (tõlgib) sisendlindi sisu väljundlindile ehk sisendiks tuleb üks sõna, mille automaat aktsepteerib ja genereerib selle pealt väljundiks mingi uue sõna. Seda võib automaat teha ka mittedeterministlikult ja ühe sisendiga võib olla mitu erinevat väljundit. On ka võimalik, et lõplik olekumuundur ei annagi mingi sisendiga väljundit. Sellisel juhul öeldakse, et masin lükkas sisendi tagasi.
Iga sõnest sõne tegev lõplik olekumuundur teeb sisendsõnastiku (Σ) ja väljundsõnastiku (Γ) vahelise suhte. Relatsioon R Σ*×Γ* peal, mida saab implementeerida kui lõplikku olekumuundurit, nimetatakse ratsionaalseks relatsiooniks. Ratsionaalsed relatsioonid, mis seostavad iga sõne Σ*-st maksimaalselt ühe sõnega Γ*-st, nimetatakse ratsionaalseteks funktsioonideks
Selle alal kuuluvad tegijate hulka näiteks Ronald Kaplan, Lauri Karttunen, Martin Klay ja Kimmo Koskenniemi. 
Lõplikku olekumuundurit kasutatakse tihti näiteks keelte morfoloogilises analüüsis loomulike keelte töötlemises, uurimustes ja rakendustes..
Formaalne konstruktsioon.
Formaalselt on lõplik muundur "T" 6-ennik ({"Q", Σ, Γ, "I", "F", δ}) selliselt:
Me võime vaadata ("Q", "δ") kui märgistatud suunatud graafi. Graafi tippude hulk on "Q" ja formula_2 tähendab, et meil on märgistatud serv, mis läheb tipust "q" tippu "r". Samuti saame öelda, et "a" on selle serva sisend ja "b" serva väljund.
Kaaludega automaat.
Lõplik olekumuundur võib olla kaaludega, mis tähendab, et iga üleminek on märgistatud kaaluga lisaks sisend- ja väljundsiltidele. Kaalutud lõplik olekumuundur üle kaalude hulga K saab defineerida sarnaselt kaalumata muundurile 8-ennikuna {"T"=("Q", Σ, Γ, "I", "F", "E", "λ", "ρ"), kus 
Selleks, et teha kindlaid operatsioone kaalutud lõplikus olekumuunduris paremini defineerituks, on mugav pärida, et kaalude hulk moodustaks semiringi.. Kõige sagedasemad semiringi variandid logaritmiline semiring ja troopiline semiring. Kui kõik kaalud kuuluvad tõeväärtuse (Boolean) semiringi, siis vaatleme seda kui kaaludeta automaati.
Aktiivne kuulamine

Aktiivne kuulamine on kuulamisoskus, mis soodustab rääkija soovi ennast avada, oma teemadest rääkida. 
Aktiivne kuulamine sisaldab tavaliselt kolme tehnikat:
Aktiivne kuulamine on eriti sobiv
Kuna aktiivse kuulamise tehnikate kasutamine ergutab rääkijat ennast avama, siis ei tohi seda kuritarvitada. Ebaeetiline on seda kasutada, kui rääkija on n-ö nõrgemas või sundpositsioonis.
Aktiivne kuulamine on kehtestava käitumise oluline komponent. Kehtestav käitumine koosnebki selgest eneseväljendusest ja aktiivsest kuulamisest. Seda protsessi kirjeldab mh käiguvahetuse tehnika.
Vaikne kuulamine

Vaikne ehk passiivne kuulamine eeldab erinevalt kuulmisest teadlikku suhtlemispratneriga kontaktis olemist mittesõnalisel moel (pilgu suund, pea kallutus, avatud poos, tähelepanu pööramine ja keskendumine ainult rääkijale). Seega on piir kuulmisega õhuke ja kipub sageli kaduma.
Lihtsalt kuulmisest eristab kuulamist rääkija poolt räägituga mõttes kaasas olemine, st keskendumine rääkijale ja tema sõnumile.
Vaikset kuulamist kasutab inimene, kes
Vaikne kuulamine pole efektiivne juhtudel, kui rääkija on häbelik või ebakindel, kui tal on raskusi eneseväljendamisega või ta ei taha teatud teemadel rääkida.
Seda on sobilik kasutada juhtudel, mil rääkija on häiritud või mures millegi pärast ja tahab sellest väga rääkida.
Vaikse kuulamise teeb keeruliseks enda lülitamine rääkijale. Tavaliselt kipume ikka vaikselt kuulates mõtlema omi mõtteid või tegelema muude asjadega – seega me ei kuula, me vaid kuuleme … nagu taustamüra. Seetõttu võib vaikse kuulamise puhul infokadu olla suhteliselt suur.
Toetav-julgustav kuulamine

Toetav-julgustav kuulamine on üks kuulamisoskusi.
Kontaktis olemise tunnustele lisandub sellise kuulamise puhul rääkija jutule kaasaelamine, mis on jälgitav kuulaja mittesõnalises käitumises. Lisaks võib kasutada kajatehnikat.
Kaasaelamine.
Kaasaelamise puhul on oluline rääkija rütmis püsimine, st aeglase rääkija puhul on kuulaja reaktsioonid aeglasemad, kiire rääkija puhul kiiremad.
Kaasaelamise tunnusteks on
Oluline on tähele panna rääkija poosi muutusi, mida tasub markeerida (nt kui rääkija käed ristab, markeerib kuulaja seda oma sõrmi ristates). Sellist tehnikat on nimetatud ka sünkroonimiseks. Kui rääkija ja kuulaja vahetavad oma poosi/kehaasendit alateadlikult sünkroonis, siis viitab see tõenäoliselt avatud, usalduslikule suhtele ja üksteisemõistmisele.
Kajatehnika.
Kui rääkija oma jutuga takerdub, võib kuulaja kasutada kajatehnikat, korrates kuulaja üle üht või paari-kolme viimast sõna ja jääb ootama, kuni rääkija oma juttu jätkab. Nt: R: "Ma kohe ei tea, mida ma valiksin"? K: "Valiksid?" R: "Nojah, ma mõtlesin esialgu rohelise peale!" K: "Rohelise…"
Kaja sobib eriti juhtudel, kui emotsioonid takistavad rääkijal oma juttu jätkata, ja kuulaja peaks hoidma pausi, kuni rääkija end kogub. Kaja sage kasutamine võib jätta mulje, et kuulaja on kärsitu.
Toetavat-julgustavat kuulamist sobib kasutada juhul, kui on tegemist tagasihoidliku, mureliku, häbeliku vms rääkijaga.
Toetav-julgustav kuulamine on inimeseks olemise oluline oskus.
VH1

VH1 on Ameerika Ühendriikide telekanal, mis läks eetrisse 1. jaanuaril 1985.
Kanali algne eesmärk oli MTV-ga sarnaselt mängida muusikavideoid, kuid sihiti veidi vanemat vaatajaskonda ja keskenduti rohkem kergele popmuusikale. Hiljem on kanal hakanud näitama ka tõsielusarju.
VH1 kuulub MTV Entertainment Group alla, kuhu kuuluvad ka näiteks MTV, Paramount Network ja Comedy Central. See kuulub omakorda ettevõttele Paramount Media Networks, mis on ettevõtte Paramount Skydance TV Media omanduses ja kuulub konglomeraati Paramount Skydance, mis moodustati 2025. aastal Paramount Globali ja Skydance Media liitumisel.
Täpsustamine

Täpsustamise all mõeldakse aktiivse kuulamise puhul küsimuste esitamist.
Oluline on kasutada uurivaid küsimusi, et räägitust paremini aru saada. Täpsustavad küsimused piirduvad ainult rääkija poolt räägituga. Seetõttu on kasutusel ka termin selgitamine.
Küsimustega ei tasu liialdada, sest järjestikused küsimused tekitavad või suurendavad ebavõrdsuse tunnet (ühel on õigus küsida ja pärida, teine peab vastama).
Küsimine.
Küsimustel on kalduvus:
Selleks, et küsimused suhet ei rikuks ja ka vastused saadaks, soovitatakse:
Juhul kui neid soovitusi ignoreeritakse, siis võivad esitatud küsimused 
Täpsustamist ehk küsimuste esitamist kasutatakse ka selleks, et reageerida nn keerulistele (ebamäärastele, segadust tekitavatele vms) sõnalistele väljenditele, mida rääkija kasutas. Lähtudes N. Chomsky keel süva- ja pinnastruktuuri käsitlusest, töötasid R. Bandler ja J. Grinder välja metamudelid, kus kirjeldatakse eelpoolnimetatud sõnu/väljendeid ja lisatakse nende jaoks täpsustavaid küsimusi.
Küsisõnad.
Küsimused võivad olla avatud (vajavad vastamiseks pikemat lauset/ lauseid) või suletud (valikuvõimalusi 2-3 nt kas-küsimuse puhul "jah, ei").
Nagu ukseavajategi puhul on rääkijat ennast avama innustavateks küsimusteks pigem kuidas- ja mida-küsimused st traditsioonilised avatud küsimused. Vähem on soovitatav kasutada kas-küsimusi ja võimalusel tuleks vältida miks-küsimusi (vähemalt seni, kuni usaldussuhe on loodud).
Miks-küsimustel on kalduvus üles kergitada selliseid tundeid nagu ärevus, süütunne ja ebakompetentsuse tunne. Selliste tunnete tekkimisel reageerib inimene kas vastu vaidlemisega või enda õigustamisega. Kasulikum küsimus algab sõnaga "kuidas".
Kas-küsimustele vastatakse sageli "jah" või "ei" vastusega. Seega ei käivita kas-küsimus rääkimist. Kui inimene räägib, siis me saame rohkem infot mõistmiseks, otsuste tegemiseks jne. Siiski, ebaselge lõpuga või pooleli jäetud kas-küsimus võib viia laiema vastuseni, kuid seda eelkõige juhul, kui rääkija rääkida ka tahab, nt "Kas sa oled mõelnud tänase õhtu peale ka või ..."
Kuna ei miks- ega kas-küsimused üldjuhul ei aita meil teemaga edasi minna, sellest paremini aru saada, siis tasub nende kasutamist vähendada.
Kui usaldussuhe on juba loodud, siis ei pruugi miks- ja kas-küsimused enam takistusteks saada.
Anu Korb

Anu Korb (kuni 1972 Anu Teesalu; sündinud 27. novembril 1950) on eesti folklorist. Ta on keskendunud Siberi eestlaste ja Eesti diasporaa uurimisele.
Haridus.
Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli.
Ümbersõnastamine

Ümbersõnastamine (inglise keeles "reframing") on räägitu/kuuldu ülekordamine neutraalses vormis. Ingliskeelses kirjanduses kasutatakse mõistet "reframing" ka laiemas tähenduses. Juhul kui nn ülekordamine ei toimu neutraalselt, tekib risk, et selline tegevus mõjub manipuleerivalt. 
Ümber sõnastada saab nii teksti, tundeid, olukorda kui ka teha kokkuvõtteid. Ümber sõnastada saab ka mitteverbaalset (mittesõnalist) infot, näiteks kehahoiakut, miimikat, pilkkontakti jms.
Kasutusel on samaaegselt mõisted peegeldamine ja ümbersõnastamine. Nende ühisosa on kirjeldatud artikli "Kuulamine" tabelis ""Kuulamisoskuste käsitlused"."
Ümbersõnastamise protsess.
Ümbersõnastamine peaks toimuma keeles, sõnavaras, mis on rääkijale (teisele osapoolele) hästi tuttav.
Ümbersõnastamine koosneb tinglikult kahest osast:
Kasulik on ümbersõnastamist alustada esimeses isikus (mina), nt
Nii väldite ümbersõnastamise muutumist küsimuseks. Ümber sõnastades jääb hääletoon samasuguseks kogu lause ulatuses (küsimuste puhul hääl enamasti lõpus tõuseb, ähvarduse puhul langeb). 
Oluline on jätta peale ümbersõnastamist teisele osapoolele reageerimise võimalus ehk pidada paus välja, et rääkija kinnitaks oma jutu või selle osa ümbersõnastuse täpsust või ümbersõnastust omalt poolt korrigeeriks.
Ümbersõnastamise liigid.
Ümbersõnastamise võimalused: 
Ümbersõnastamise mõju.
Ümbersõnastamine võimaldab kuulajal:
Seega on ümbersõnastamine nii heaks tehnikaks inimese rääkima innustamisel kui ka võimaluseks kaudselt vestlust juhtida.
Kaudsel vestluse juhtimisel kasutatakse valikulist ümbersõnastamist ehk sõnastatakse ümber see osa tekstist, mis on kuulaja arvates edasiviivaks. Juhul kui teisele osapoolele valitud osa ei sobi, siis ta annab sellest teada, näiteks "Ei, ei, ma mõtlesin hoopis …".
Hea ümbersõnastamine on pigem lühike, ettevaatlik ja avameelne. Ümbersõnastamise puhul ei tooda sisse rääkijale uusi mõisteid (sõnu).
Ümbersõnastamise algus ja dominantne meelesüsteem.
Soovituslikud ümbersõnastamise algused tulenevalt rääkija dominantsest meelesüsteemist eneseväljenduses:
Püha Ema Teresa katedraal

Püha Ema Teresa katedraal (albaania keeles "Katedralja e së Shën Nënë Tereza në Prishtinë", serbia keeles Катедрала Мајке Терезе у Приштини) on suurim katoliiklik kirik Kosovo pealinnas Prishtinas. 
Sakraalhoone koos kellatorniga, kus asub linnavaateline platvorm, kuulub Prizren-Priština roomakatoliku peapiiskopkonna (ladina keeles "Dioecesis Prisrianensis e Pristinensis") valdusse. 
2011. aastal ehitama hakatud katedraal on pühitsetud kosovoalbaania nunnale ja india misjonärile – pühale ema Teresale.
Suhtlustõkked

Suhtlustõketeks nimetatakse tegevusi, mis blokeerivad rääkija soovi rääkida või viivad ta oma teemast eemale. 
Tõkked on jaotatud kolmeks :
Suhtlemist takistab ka kontakti vähesus või selle katkestamine, näiteks muude asjadega tegelemine, mujale vaatamine jms. 
Järgnevalt keskendume kuulaja rollis oleva suhtleja nendele tegevustele, mille eesmärk võib olla positiivne, kuid mis tegelikult mõjuvad rääkijale pidurina.
Kohtumõistmine.
Kohtumõistmine on oma olemuselt hinnangu andmine, mis käivitab vaidlemise või suunab rääkija oma teemast eemale. Kuulaja on asunud rääkija positsioonile.
Kohtumõistmiseks kuulamise asemel nimetatakse:
Lahenduste pakkumine.
Lahenduste pakkumise puhul asub kuulaja neutraalse positsiooni hoidmise asemel andma hinnanguid, asetades sellega ennast rääkijast kõrgemale positsioonile. Sel juhul ta ei kuula, mida suhtluspartner mõtleb ja tegelikult vajab. Rääkija tunneb end mittemõistetuna, üksildasena, sest teda ei kuulatud tegelikult ära.
Lahenduste pakkumiseks peetakse:
Rääkijast lähtuva vältimine.
Rääkijast lähtuva vältimise puhul ei saa rääkija oma teemaga edasi minna, ennast avada. Ta sulgub ja saab tagasisideks, et tema jutt / teema / mure / tema ise ei ole oluline. Vältimine võib tuleneda ka sellest, et kuulaja samastab ennast rääkijaga (kõnealuse teemaga). See käivitab temas soovi võtta rääkija roll, et oma kogemusi, tundeid jms edastada või jagada.
Kasutatakse
Karl Annus

Karl Annus (sündinud 1986) on tootedisainer ja Framed by Karl asutaja.
Helsingi kunstiakadeemia

Helsingi Kunstiülikooli kunstiakadeemia (soome keeles "Taideyliopiston Kuvataideakatemia", lühend KuvA) on üks Helsingi Kunstiülikooli kolmest akadeemiast. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli kõrval on see üks olulisemaid kunstikõrgkoole Soomes. Kunstiakadeemia õppehoone paikneb Helsingis Vallila linnaosas ja koolis õpib umbes 300 üliõpilast.
Helsingi kunstiakadeemia asutas 1848. aastal Soome Kunstiühing. Algul kandis see Soome Kunstiühingu joonistuskooli (1848–1939) nime, seejärel oli Soome Kunstiakadeemia kool ehk Ateneum (1939–1985) ning Helsingi Kunstiakadeemia (ka Soome Kunstiakadeemia, 1985–2013). 2013. aastal liideti Helsingi Kunstiakadeemia vastloodud Helsingi Kunstiülikooliga. 
Helsingi kunstiakadeemias on õppinud ka eesti kunstnikke, nende hulgas Erki Kasemets, Maarit Murka ja Katarina Meister. Akadeemia skulptuuriosakonda juhatab professor Villu Jaanisoo.
Mittesõnalised suhtlusvahendid

Mittesõnalise ehk mitteverbaalse suhtlemise (kõnekeeles kehakeele) puhul kasutab inimene suhtluseks oma keha liigutusi, hääle omadusi jt vahendeid, mis pole otseselt sõnad, kuid võivad neid nii asendada kui täiendada. Mittesõnaline suhtlus inimeste vahel on vanem kui sõnaline suhtlus. Mittesõnaline suhtlus on kiirem suhtlusviis.
Spontaansed ja mittespontaansed suhtlusvahendid.
Enamikku mittesõnalisi eneseväljendus- ja suhtlusviise-/vahendeid kasutab suhtleja ilma selge teadvustamiseta ja mõtlemata, kuidas need suhtluspartnerile paistavad. Kohati on oma mittesõnalist käitumist siiski võimalik teadlikult kontrollida. Kui eesmärk on ehe kontakt ja koostöine suhe, siis selleni viib loomulik ja sisemisest vabadusest lähtuv, mitte manipuleeriv käitumine.
Kahe inimese suhtluses sisaldab kummagi osapoole mittesõnaline käitumine igas ajaühikus nii palju muutusi, et kõigi nende teadlik märkamine pole võimalik, kuigi alateadvus suure osa neist registreerib. Alateadvusse pääsenud info alusel võivad teise osapoole suhtes tekkida sümpaatia ja usaldustunne, kuid ka kahtlus ebasiiruses ja varjatud eesmärkides.
Nähtavad ehk visuaalsed mittesõnalised suhtlusvahendid.
Nähtavad suhtlusvahendid on:
Populaarteaduslikus kirjanduses on kirjeldatud nähtavate mittesõnaliste suhtlusvahenditena eelkõige žeste. Uurijad on žeste klassifitseerinud järgmiste tunnuste alusel:
Kuue põhiemotsiooni – rõõmu, kurbuse, viha, üllatuse, hirmu ja vastikuse – väljendumist näoilmes mõistetakse eri kultuurides ühtemoodi, kuid muu miimilise eneseväljenduse kohta kultuurideülesed normid puuduvad. Tänapäeval võib kultuuride vahel (ida-lääs) mõne põhiemotsiooni äratundmine siiski teatud määral erineda.
Suurem osa võõra kultuuri mittesõnalistest suhtlusviisidest vajab õppimist analoogselt võõrkeele omandamisega.
Jälgida saab ka tahtele allumatuid kehareaktsioone, nt punastamist, higistamist, hingeldamist jms, mis tekivad nii füüsilise pingutuse tagajärjel kui ka füüsilise pingutuse puudumisel. Hingamissageduse muutused tulenevad nii negatiivsetest kui positiivsetest mõjuritest.
Kuuldavad mittesõnalised vahendid ehk paralingvistiline keel.
Kuuldavaid suhtlusvahendeid võib jagada:
a) kõnega seotud helilisteks signaalideks, mille ühisnimetaja on intonatsioon:
ja
b) kõnega kaasnevateks helideks:
Negatiivse värvinguga helid (kõrge tämber, vali hääl) varjavad või muudavad sõnalist infot rohkem kui positiivse värvinguga helid.
Haistetavad ehk olfaktoorsed suhtlusvahendid.
Lõhnana tajutavad suhtlusvahendid on:
Puudutusega seotud ehk taktiilsed suhtlusvahendid.
Suhtlemine füüsilise kontakti kaudu toimub:
Mittesõnaliste suhtlusvahendite kasutamine.
Suhtlemine sujub tulemuslikumalt, kui
Oma suhtlusoskusi teadlikult arendades tuleb õppida märkama muutusi teise poole mittesõnalises käitumises ja selle info abil teadlikult mõjutada suhtluse kulgu.
Mittesõnalisi suhtlusvahendeid soovitatakse vaadata tervikuna, mitte teatud signaale üle tähtsustada või kontekstist välja rebida.
Aalto Ülikool

Aalto Ülikool (soome keeles "Aalto-yliopisto", rootsi keeles lühend Aalto) on Espoos ja Helsingis asuv ülikool, mis on tegev tehnika, majandusteaduse ja kunsti valdkonnas. Aalto Ülikool moodustati 2010. aastal, mil ühinesid Helsingi Tehnikaülikool, Helsingi Majandusülikool ja Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool. Helsingi Ülikooli järel on Aalto Ülikool Soome suuruselt teine ülikool. Koolis õpib umbes 17 500 üliõpilast.
Aalto Ülikooli peamine linnak asub Espoos Otaniemis, kuhu on koondunud valdav osa ülikooli tegevusest. Ülikooli alla kuuluvad ka Aalto University Executive Education endises Majandusülikooli hoones Töölös, rahvusvahelise äri bakalaureuseprogramm Mikkelis ning Metsähovi raadioobservatoorium Kirkkonummis.
Aalto Ülikool on nimetatud soome arhitekti Alvar Aalto järgi, kes on Helsingi Tehnikaülikooli vilistlane ning on projekteerinud paljud Otaniemi linnaku õppehoonetest.
Ülesehitus.
Aalto Ülikool koosneb kuuest kõrgkoolist.
Frans de Waal

Franciscus Bernardus Maria de Waal, tuntud kui Frans de Waal, (29. oktoober 1948 's-Hertogenbosch, Põhja-Brabandi provints, Holland – 14. märts 2024) oli hollandi ja Ameerika Ühendriikide primatoloog ja etoloog.
Haridus ja töökäik.
1970. aastal sai de Waal esimese akadeemilise kraadi ("kandidaats" bioloogias) Nijmegenis asuvast Nijmegeni Ülikoolist. Teise kraadi ("doctorandus" bioloogias) sai ta 1973. aastal Groningeni Ülikoolist. 
De Waal, kelle uurimistöö oli mõjutatud Niko Tinbergeni töödest, sai 1977. aastal Utrechti Ülikoolist doktorikraadi (PhD) bioloogias. Tema doktoritöö, mis käsitles makaakide agressiivset käitumist , juhendajaks oli Jan van Hooff. 
1981. aastal siirdus de Waal USA-sse, kus jätkas primaatide käitumise uurimist, esialgu Wisconsini osariigis. 1991. aastast töötab ta Atlantas Emory Ülikoolis, kus oli 1991–1993 psühholoogia osakonnas kaasprofessor ja 1993. aastast on primaatide käitumise uurimise professor. Ühtlasi juhib ta 1997. aastast Living Links Centerit Yerkesi Riiklikus Primaatide Uurimiskeskuses Atlantas. 2013. aastal nimetas Utrechti Ülikool de Waali distingeeritud professoriks.
2008. aastal sai Frans de Waal USA kodakondsuse.
Uurimistööd.
Empaatiavõime loomadel.
Dr Sue Johnson kirjeldab oma raamatus "Armastuse tähendus. Uus revolutsiooniline teadus armastusest" (2014) ahvide uurija Frans de Waali raamatu "The Age of Empathy" ('Empaatia ajastu') põhjal autori selget seisukohta: empaatiavõimet ei ole antud ainult inimestele. Kõik liigid, nende hulgas inimesed, inimahvid, delfiinid ja elevandid, kelle peaajus on peegelneuronid ja eneseteadvus, reageerivad üksteise valule ning ka leinavad, kuisureb nende liigikaaslane. Ta toob näite reesusahvide käitumise kohta. Reesusahvid ei ole nõus tõmbama ketti, millega tagatakse juurdepääs toidule, juhul kui sama tegevus annab nende kõrvalpuuris olevale naabrile elektrilöögi. 
Šimpansid pakuvad tröösti, sasivad teise karva ja kallistavad ning häälitsevad lohutamaks karja vanema liikmega võitluse kaotanud liigikaaslast. 
Etioloogia ja inimpsühholoogia.
Etioloogia ja inimpsühholoogia seosed pole selged. Inimpsühholoogias eristatakse erinevaid emotsionaalseid seisundeid nagu meeleolu, ärevus, stress, frustratsioon, afekt, kirg; lisaks neile on tundmusteks veel ka nn kõrged tundmused, empaatia ja alaväärsuskompleks.
Seisus

Seisus on õiguslikult ja sotsiaalselt piiritletud inimrühm, kellel on kindlaks kujunenud päritav või elu jooksul omandatud roll ühiskondlikus tööjaotuses ja võimuhierarhias, näiteks aadel, vaimulikud, linnaelanikud ja talupojad.
Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool

Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool (soome keeles "Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu", lühend Aalto ARTS) on kõrgkool, mis pakub õpet arhitektuuri, disaini, audiovisuaalse kommunikatsiooni, kunstiõpetuse ja kunsti valdkonnas. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool on üks kuuest Aalto Ülikooli kõrgkoolist. See on oma valdkonna suurim õppeasutus Põhjamaades. Koolis õpib umbes 1900 üliõpilast.
2018. aasta septembris avati Espoos Otaniemi linnaosas Aalto Ülikooli linnakus Väre õppehoone, kus asuvad kõik kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli osakonnad.
Ajalugu ja nimetused.
Aalto Ülikool moodustati 2010. aastal, mil ühinesid Helsingi Majandusülikool, Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool ja Helsingi Tehnikaülikool. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool põhineb suuresti Helsingi Kunsti- ja Disainiülikoolil, millega 2012. aastal liideti Helsingi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond.
Õppeasutuse varasemad nimetused:
Bockenem

Bockenem on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Linna pindala on 109,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9827 inimest. Koht asutati 1154. aastal.
Sõpruslinnad.
"Meteor Gummiwerke" asub ka Bockenemis. Meteor on autode tihendusfirma, mis varustab tihenditega ülemaailmselt. Meteor on suurim vabrik Bockenemis, andes tööd rohkem kui 1500 inimesele.
Briti India

Briti Raj (hindustani keeles tähendab "rāj" sõnasõnalises tõlkes 'valitsust') oli Briti Krooni valitsusala Hindustani poolsaarel aastatel 1858–1947. Nii-öeldud India impeeriumi pealinnaks seati esiti Kolkata (1858–1911), hiljem New Delhi (1911–1947).
Elze

Elze on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Linna pindala on 47,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8858 inimest. See asub Leine jõe ääres, umbes 15 km Hildesheimist läänes. Omavalitsusse kuuluvad ka "Esbecki, Mehle, Sehlde, Sorsumi, Wittenburgi" ja "Wülfingeni" külad.
Elzes ristuvad ka maanteed Bundesstraße 1 ja Bundesstraße 3.
Ajalugu.
Elze on üks vanimaid asulaid piirkonnas, sest selle nimi pärineb ladina: "aula caesaris", Karl Suure linnus, mille ta rajas 800. aasta paiku Saksi valdustes pärast võitu hertsog Widukindi üle Saksi sõdades. Keiser asutas sinna ka Peetrusele ja Paulusele pühitsetud misjonipiiskopkonna, millest sai alguse Hildesheimi piiskopkond. Kuningas Ludwig Vaga viis piiskopitooli 815. aastal Hildesheimi, kuid luterlik kihelkonnakirik on endiselt pühitsetud Peetrusele ja Paulusele ning pühakuid on kujutatud ka linna vapil.
"Wittenburgi" külas on endine augustiinlaste regulaarkanoonikute klooster, rajatud 14. sajandil endise linnuse paigas, võibolla püstitatud Billungi dünastia liikmete poolt juba 805. aastal. Klooster lammutati reformatsiooni käigus, samas gooti stiilis kloostrikirik säilis.
1856. aastal avas Hannoveri kuningriik Hannoveri lõunaraudtee ("Hannöversche Südbahn") Hannoverist Kasselisse jaamaga Elzes. Pärast annekteerimist Preisimaa poolt 1866. aastal sai linnast oluline raudteesõlm Elze–Löhne raudtee ("Weserbahn") ehitamisega Löhnesse Vestfaalis ettevõtja Bethel Henry Strousbergi poolt, lõpetati 1875. aastal.
Kolkata Püha Pauluse katedraal

Kolkata Püha Pauluse katedraal on 1847. aastal Briti Krooni korraldusel Briti Indiasse rajatud gooti stiilis anglikaani kirik, mis asub Lääne-Bengali osariigi pealinnas Kolkatas. See oli Aasia esimene episkopaalkirik.
Sarstedt

Sarstedt on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Linna pindala on 42,94 km². 31. detsembril 2017 elas seal 19 262 inimest. Sarstedt on Hannoveri lähedal. Sarstedti raudteejaam on Hannoveri lõunaraudteel ja teenindab S-Bahn Hannoveri.
Läheduses paikneb GEO 600 gravitatsioonilainete detektor.
Endine omavalitsus Giften sai Sarstedti osaks 1. märtsil 1974.
Orienteerumisklubi

Orienteerumisklubi on orienteerumissportlasi ja orienteerumisest huvitatud inimesi koondav spordiklubi.
Orienteerumisklubid tegelevad enamasti võistluste ja treeningute korraldamisega. Klubide ülesanne on orienteerumisest huvitatud inimeste (võistlussportlaste, harrastajate, kohtunike, treenerite jt) koondamine ning nende professionaalse arengu toetamine.
Eesti Orienteerumisliit koondab 2018. a seisuga 34 liikmesklubi, mis tegutsevad erinevates asukohtades üle Eesti. Eesti Spordiregistri andmetel tegeletakse 2018. aastal orienteerumisega 54-s spordiorganisatsioonis.
Kersti Karu

Kersti Karu (sündinud 25. detsembril 1946 Tallinnas) on eesti keraamik ja maalikunstnik.
Haridus.
Kersti Karu on lõpetanud ERKI 1971. aastal keraamika erialal.
Töökäik.
Aastatel 1971–1980 töötas ta Tallinna Kunstitoodete Kombinaadis ARS tehnoloogina, aastatel 1980-1996 autoritiraaži kunstnikuna. 1996-2003 töötas OÜ ARS Keraamikas kunstnikuna. Alates 2003. aastast on ta tegutsenud vabakutselise keraamikuna ning Lasnamäe Noortekeskuse savistuudio juhendajana. 
Looming.
Kersti Karu tööd asuvad nii Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis kui ka erakogudes üle maailma. Tema loomingust on toimunud seitse isikunäitust, sealhulgas Tammsaare muuseumis (1996), Adamson-Ericu muuseumis (2016), Tallinna Ülikooli Akadeemilises Raamatukogus (2006, 2017).
Koos abikaasa Valeriy Sakoviga on ta korraldanud ka maalinäitusi. 
Kersti Karu kuulub Eesti Kunstnike Liitu alates 1984. aastast ja Eesti Keraamikute Liitu alates 1992. aastast.
Isiklikku.
Kersti Karu on abielus vene maali- ja monumentaalkunstniku Valeriy Sakoviga, neil on kaks tütart. Kirjandusteadlane Aija Sakova on Kersti Karu tütar.
Nöörirada

Nöörirada on orienteerumisrada, mis on mõeldud algaja orienteeruja julgestamiseks. See on rada, mis on maastikul tähistatud lindiga nii, et liikujat ei juhatata otse ühest kontrollpunktist teise, vaid pikema ringiga. Idee on selles, et algaja orienteeruja saaks turvaliselt harjutada maastikul liikumist ja õppida iseseisvalt teevalikute üle otsustama.
Nöörirada kasutatakse nii algajate treeningutel kui ka orienteerumisvõistlustel kuni 12-aastaste laste radadel.
William Henry Pickering

William Henry Pickering (15. veebruar 1858 – 16. jaanuar 1938) oli Ameerika Ühendriikide astronoom. Ta ehitas ja asutas mitmeid observatooriume ja vaatlusposte, sealhulgas Lowelli observatooriumi. Pickering juhtis ka mitmeid päikesevarjutuste vaatlusmissioone ja uuris Kuu kraatreid. 1899. aastal avastas Pickering Saturni üheksanda kaaslase Phoebe.
Kõnekujundus

Kõnekujundus on õppeaine, peamiselt Waldorfi pedagoogikas, "mis õpetab kasutama häält, harjutusi selle töökorras hoidmiseks ja tervendamiseks".
Lihameister

Lihameister oli Eesti aktsiaselts, mis tegeles lihaga seonduvaga.
Ettevõte kanti Äriregistrisse 1997.
1. oktoobril 2006 omandas Rein Kilgile kuuluv tapamaja OÜ Ahto Sirel Tartumaal Konguta vallas asuva aktsiaseltsi Lihameister lihatööstuse.
Ettevõte läks pankrotti 2012 ja Äriregistrist kustutati see 2015.
195 eKr

195. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DLIX (559).
Orienteerumisrada

Orienteerumisrada on orienteerumisspordis maastikule paigutatav kontrollpunktide kogum, mida võistleja peab läbima.
Suundorienteerumises tuleb võistlusraja kontrollpunktid läbida kindlas etteantud järjestuses. Valikorienteerumises valib võistleja ise kontrollpunktide läbimise järjekorra.
Orienteerumise võistlusrajad planeeritakse vastavalt Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni (IOF) orienteerumisradade planeerimise põhimõtetele. Eestis tuleb orienteerumisradade planeerimisel arvestada lisaks IOF põhimõtetele ka Eesti Orienteerumisliidu (EOL) võistlusreegleid ja juhendeid. 
Orienteerumisjooksus mõõdetakse võistlusraja pikkus linnulennulise vahemaana stardist läbi kõikide kontrollpunktide finišini, kaldudes linnulennulisest teest kõrvale vaid füüsiliselt läbimatutest tõketest (kõrged tarad, järved, ületamatud järsakud jms) ja keelatud aladest möödumiseks ning tähistatud lõikude läbimiseks. Ratta- ja suusaorienteerumises antakse raja pikkus nii linnulennulise vahemaana kui ka vahemaana mööda lühimat optimaalset liikumisteed. Võistlusraja summaarne tõus mõõdetakse mööda optimaalset liikumisteed. 
Teatevõistlustel tuleb kasutada hajutust, kombineerides kontrollpunkte võistkonniti erinevalt, kuid kokkuvõttes peavad kõik võistkonnad läbima sama raja samas suunas. Individuaalvõistlustel võib kasutada hajutust, kombineerides mitmeringilisel rajal kontrollpunkte erinevalt, kuid kokkuvõttes peavad kõik võistlejad läbima sama raja. 
Rajad kantakse kaardile vastavalt IOFi orienteerumiskaartide, sprindiorienteerumiskaartide, rattaorienteerumiskaartide ja suusaorienteerumiskaartide nõuetele. Raja kõikide kontrollpunktide kohta tehakse eraldi legend . Orienteerumisradade planeerijat nimetatakse rajameistriks.