tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Arkma

Arkma (sks k "Arckma", ka "Harkma", "Harkema", "Arkmä") on küla Järva maakonnas Türi vallas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ja Türi–Arkma maantee ristmiku ümbruses. 
Arkma küla läbib Räpu jõgi, millesse küla territooriumil suubub Rokamäe peakraav. Räpu jõel Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ääres paikneb Arkma hüdrokeemiaseire jaam, mille kaugus jõe suudmest on 12,5 km.
Küla lähistel asusid Kabala-Arkma lokaatorijaam ja Kabala-Ollepa tagavaralennuväli (Võhma lennuväli).
Vaatamisväärsused.
Arkma külas asub Jüri Vilmsi sünnikodu Piduri (varem Pedori ja Pedo Jürri) talu, kuhu paigaldati 11. märtsil 1989, Jüri Vilmsi 100. sünniaastapäeval, mälestuskivi.
Külas asub Arkma II maailmasõja matmispaik, kuhu on väidetavalt maetud 1941. aasta taandumislahingutes langenud 39 punaarmeelast. Kohta tähistab standardne obelisk.
Arkma külas asub kunagine Kabala valla vallamaja hoone, mis ehitati 1870. aastal. Nõukogude ajal tegutses majas Mäo külanõukogu täitevkomitee, hiljem ambulatoorium. Praegu seisab maja tühjana.
Praeguse küla territooriumil asuvad kunagise Kabala mõisa viinaköögi varemed ja tuuleveski varemed, mis varem kuulusid Mäo küla alla.
Ajalugu.
Arkma külas ja selle ümbruses on kokku 3 muinsuskaitse all olevat rauaaegset kivikalmet: Altvälja (mälestis nr 9581), Oskari talu ja Seltsimaja (Kabala vallamaja) kinnistutel (mälestis nr 9582) ja kolmeosaline "Raadikumägi" endise väetisehoidla juures (mälestis nr 9583). Kabala vallamaja juures olev kalme kaevati välja aastal 1878.
Varaseid kalmeleide on tehtud ka kõrvalasuvas endises Vahamulla külas.
Arkma küla oli tõenäoliselt olemas juba keskajal, asudes nagu tänapäevalgi kahe olulise tee ristmikul. Küla on nime all "Harkema" mainitud 1660. aastate Pilistvere koguduse dokumentides.
Krahv Ludwig August Mellini koostatud Viljandimaa kaardil aastast 1796 on Arkma küla nimi toodud tänapäevasel kujul. Samuti on kaardil näha Arkma kõrts-postijaam ja keppidega sillutatud sootee Türi suunas.
19. sajandi lõpul asus külas kümme talu: Pedo Jürri, Toffri Pedi, Tudelepp, Pesti Jago, Raugo Mardi, Pakso Jürri, Mikko Mardi, Lause Simo, Pehrne, Tischler.
Maanteede ristumiskoha lähedal olid Arkma kõrts ja tuuleveski. Kumbki hoone pole praeguseks säilinud. Samuti tegutses külas 19. sajandi lõpul kaks kauplust.
Aastatel 1945–1954 oli Arkma Mäo külanõukogus koos Kurla, Meossaare, Kabala, Raja, Saare ja Mäo külaga. Endised Saare ja Mäo küla asuvad tänapäeval Arkma küla alal. Aastatel 1954–1991 kuulus Arkma Ollepa külanõukogusse, mis nimetati 1991. aastal ümber Kabala külanõukoguks ja hiljem Kabala vallaks.
Kolhoosid.
Tänapäevaks on piimakarjakasvatus Arkma külas lõpetatud ja endistest lautadest on järel vaid varemed.
Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused

Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused olid koolinoortele korraldatud mälumänguvõistlused, mis toimusid 7. aprillil 2007 Viimsi Keskkoolis.
Võistluse korraldajaks oli mittetulundusühing Eesti Mälumänguliit.
Mälumänguvõistluste eelvoor toimus 11. veebruaril 2007.
Jändja

Jändja on küla Järva maakonnas Türi vallas Pärnu jõe ääres.
Külas asub Jändja sild, mille lähistel paikneb Jändja betoonist pais. Enne paisu avamist oli selle taga Jändja paisjärv. Paisu ääres asuvad kultuurimälestisteks arvatud Jändja vesiveski varemed ja Jändja puidumassivabriku hoone varemed.
Veskikoha juures asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistukoht ning küla põhjaosas on kiviaja esemete leiukoht.
Küla läbib Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee.
Villevere

Villevere (ka "Suur-Villevere") on küla Järva maakonnas Türi vallas.
Ajalugu.
Suur-Villevere (18. sajandi kaartidel "Suur Willofer") lähedal oli eraldi Väike-Villevere (18. sajandi kaartidel "Weike Willofer") küla.
Külas asuva Vahemetsa talu alal on looduskaitse alla võetud Rõugu talupark-dendraarium.
Vilita

Vilita on küla Järva maakonnas Türi vallas.
Küla territooriumil suubub Prandi jõgi Pärnu jõkke.
1977. aastal liideti Vilitaga külaga Illassaare.
Türi-Alliku

Türi-Alliku on küla Järva maakonnas Türi vallas. 
Elanikke on seal 431.
Külas paiknes kunagi Türi-Alliku mõisa keskus.
1977. aastal liideti Türi-Alliku külaga Hundissaare.
Sagevere

Sagevere on küla Järva maakonnas Türi vallas. 
Sageverest läänes paikneb Võhma linn ja idas Põhja-Sakala valla Soomevere küla.
Ajalugu.
Põhja suunas paiknes endine Vahamulla küla ja idas endine Mändla küla.
Rikassaare

Rikassaare on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asus Rikassaare karjamõis.
Küla läbib Prandi jõgi.
1969. aastal leiti külast Rikassaare relvaleid.
Raukla

Raukla on küla Järva maakonnas Türi vallas. 
Külas asub arheoloogiamälestisena arvel olev kivikalme.
Külas asuvast Väljaotsa soost kaevandatakse turvast.
Kurla

Kurla on küla Järva maakonnas Türi vallas. 
Kurla algkooli õpetaja peres on sündinud Eesti poliitik August Rei. Kurla küla Korstna talus elasid Jüri Vilmsi vanemad.
Ajalugu.
Kurla küla esmamainimise ajaks peetakse aastat 1599. Küla hiilgeaeg oli 1930. aastatel, kui külas oli 47 põlistalu, mõned renditalud ja saunikukohad. Külas tegutsesid Kabala Vabatahtliku Tuletõrje ühingu Kurla pritsijaoskond, kaks algkooli, kõrts, mitu seltsi ja piimaühing.
Hariduselu.
Kurlas on olnud kaks algkooli: Kurla õigeusklik algkool ja Kurla algkool. Õigeusklik kool lõpetas tegevuse esimese Eesti Vabariigi alguses, teine kool tegutses kuni 1936. aastani, mil ta liideti Meossaare kooliga.
Vaatamisväärsused.
Külas asub Kurla karstiala.
Meossaare

Meossaare on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asus Meossaare mõis.
Külas asub Kabala mõisa kalmistu.
Näsuvere

Näsuvere on küla Järva maakonnas Türi vallas.
Pibari

Pibari on küla Järva maakonnas Türi vallas.
Poaka

Poaka on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asub Poaka karjamõis, mis kuulus Kirna mõisa juurde.
Küla asub Türi linnast 8 km kirdes ning piirneb Väätsa valla, Paide valla ja Kirna külaga.
Poaka küla südameks on saanud Pärnu jõe ääres elumajadeks ümber ehitatud suvilate rajoon. Küla elanike arv on pärast Eesti taasiseseisvumist uuesti tasapisi kasvama hakanud. 20. sajandi algul asus tänapäevase küla alal Poaka asundus ja Mõnnaku küla. 1977. aastal liideti Poaka külaga Epneri küla. Poakalt saab alguse Epneri oja.
Poaka külas asub kohalik ratsaspordikeskus – Kirna tall, kus tegutsevad laste ja täiskasvanute treeningurühmad, peetakse ratsaspordipäevi ja -võistlusi ning kus on tehtud ka ratsutamisteraapiat.
Poaka külas Pärdissaares asub taluturismimagnet Wile Farm, kus kasvatatakse Lõuna-Ameerikast pärit alpakasid.
Külast on pärit jurist ja riigiprokurör Heino Tõnismägi ning matemaatik ja ühiskonnategelane Kaia Iva.
Põikva

Põikva on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla asub 10 km Türi linnast edelas.
Põikva küla territooriumi läbivad Aruküla jõgi, Pikkmetsa jõgi ja Põikva oja.
Rassi

Rassi on küla Järva maakonnas Türi vallas.
Neeger

Neeger (saksa keeles "Neger" &lt; prantsuse keeles "nègre" &lt; hispaania keeles "negro" &lt; ladina keeles "niger" 'must') on sõna, millega tähistatakse Aafrikast pärit tumeda nahavärviga inimest. 
Eestikeelses kirjanduses kasutati seda sõna esimest korda 1811. aastal Karl Ernst Bergi põhjaeestikeelses aabits-lugemikus "Uus ABD ja Luggemisse-Ramat". 
Ingliskeelses kirjanduses on asendatud mõne neegritest rääkiva teose pealkiri poliitiliselt korrektsemaga. Selle mõju ulatub ka eesti keelde. Nii ilmus Agatha Christie klassikalise kriminaalromaani "Kümme väikest neegrit" uus eestikeelne väljaanne pealkirjaga "Ja ei jäänud teda ka" (Varrak, 2008).
2006. aasta õigekeelsussõnaraamatus oli märksõnal "neeger" märge "ei ole eesti keeles halvustav". 2013. aasta "Eesti õigekeelsussõnaraamatust" oli neutraalsuse märge eemaldatud. See oli ainus sõna õigekeelsussõnaraamatus, mille juures oli eraldi märge, et sõna ei ole halvustav. 
Mitmed autorid ja meediaväljaanded on siiski hakanud eelistama sõnu "must", "aafriklane", "mustanahaline" ja "tumedanahaline". Naljatledes on kasutatud sõna "neeger" sellistes ametile viitavates liitsõnades nagu "leheneeger" ja "IT-neeger".
2015. aastal leidis Eesti Keele Instituut tekstikorpusi läbi töötades, et sõna on eesti keeles oma neutraalse tähenduse minetanud ning seda kasutatakse pigem halvustavas kontekstis, lisades seetõttu vastava märkuse seletavasse sõnaraamatusse. Neutraalse tähenduse on säilitanud "mustanahaline".
2022. aastal otsustas Tallinna ringkonnakohus raadio Sky Plus eetris edastatud mõttevahetuse ja sellele järgnenud reaktsiooni kohtuasjas, et sõna "neeger" on eesti keeles halvustava tähendusega.
Dischord Records

Dischord Records on sõltumatu plaadifirma, mis on spetsialiseerunud põhiliselt "punk rock"'i, "hardcore"'i ja "post-hardcore"'i stiili viljelevatele bändidele. 
Firma asutasid Jeff Nelson, Nathan Strejcek ja Ian MacKaye aastal 1980. Plaadifirma on eelkõige tuntud 1980. aastate lõpul emo ja "post-hardcore"'i žanritele hoo andmisega ning oma DIY-eetika printsiipide tõttu.
Õhutemperatuur

Õhutemperatuur on õhu (keha - füüsika) soojuslik olek ehk õhu temperatuuri iseloomustav füüsikaline suurus.
Õhutemperatuuri mõõdetakse termomeetriga, ilmajaamades tavaliselt kuus korda päevas. Kasutatakse elavhõbe- ja vedeliktermomeetreid, elektrilisi termomeetreid ning bimetall-termomeetreid. Tavaliselt kasutatakse mõõtmiseks Celsiuse skaalaga termomeetreid. USA-s on levinud Fahrenheit`i skaalaga termomeetrid. Meteoroloogiliste arvutuste juures kasutatakse sageli absoluutses Kelvini skaalas mõõdetud temperatuure.
Meteoroloogias mõõdetakse õhutemperatuuri päikese varjus oleva, maapinnast 2 m kõrgusel paiknevalt termomeetrilt. Nende mõõtmiste alusel arvutatakse näiteks ööpäeva keskmine õhutemperatuur. Standard õhutemperatuur = +15°C.
Lennunduses kasutatakse aerodünaamilisteks arvutusteks (arvestusteks) ühtset rahvusvahelist standardit 'Rahvusvaheline standardatmosfäär' (ISA), milles õhutemperatuur on määratletud +15 °C.
Rekordid.
Maailmas.
Õhutemperatuuri kõrgeim mõõdetud ehk absoluutne maksimum on 56,7 °C, mis registreeriti 10. juulil 1913. 1922. aastal registreeriti Liibüas Al-‘Azīzīyah' linnas õhutemperatuur +57,8 °C, kuid seda tehti taatlemata mõõteriistadega, mistõttu Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon (WMO) ei kinnitanud seda rekordina.
Madalaima madalaim mõõdetud õhutemperatuur ehk absoluutne miinimum −89,2 °C registreeriti 1983. aastal Antarktises polaarjaamas Vostok.
Eestis.
Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Eestis on +35,6 °C. Registreeritud 11. augustil 1992 Võrus.
Madalaim mõõdetud õhutemperatuur Eestis on −43,5 °C. Registreeritud 17. jaanuaril 1940 Jõgeval.
Kõrgeim kuu keskmine õhutemperatuur Eestis on +21,6 °C. Mõõdeti 2001. aasta juulis Võrus.
Madalaim kuu keskmine õhutemperatuur Eestis on −18,0 °C. Mõõdeti 1987. aasta jaanuaris Narvas.
Kõrgeim aasta keskmine õhutemperatuur Eestis on olnud +8,3 °C. Selline tulemus saadi Vilsandi ilmajaama mõõtmistulemuste keskmistamisel 1975, 1989 ja 2000. aastal.
Madalaim aasta keskmine õhutemperatuur Eestis on olnud +1,6 °C. Arvutati 1942. aasta Jõgeva ilmajaama mõõtmistulemuste alusel.
Jaanuari keskmine õhutemperatuur

Jaanuari keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. 
Jaanuari jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.
Jaanuar on kõige külmem kuu suuremas osas põhjapoolkera maismaast.
Tabel.
Tabelis on toodud jaanuari keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.
Kaagna

Kaagna on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Kaagvere (Kanepi)

Kaagvere (kohaliku hääldusega Kaagri) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Karste

Karste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Külas asub Karste hiietamm.
Koigera

Koigera on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Koigeras on sündinud matemaatik ja pedagoog August Kasvand.
Kooraste

Kooraste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Külas asub Kooraste Kõrgemäe hiis.
Rebaste (Kanepi)

Rebaste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Sõreste

Sõreste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Magari

Magari on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Peetrimõisa

Peetrimõisa on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Varbuse

Varbuse on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 
Varbusel asub Eesti Maanteemuuseum. 
Külas asuvad looduslikud pühapaigad Ukukivi, Tilleoru Silmavee läte, Tilleoru ristimänd ja kaitse all olnud Varbuse hall pähklipuu.
Piigandi (Kanepi)

Piigandi on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Mustanahalised

Mustanahalised on Musta Aafrika tumeda nahavärviga põliselanikud ja nende järglased mujal maailmas.
Mustanahalised on tumeda nahavärviga inimesed. 
Mustanahaliste all mõistetakse väga erineva nahatooniga inimesi alates tumedamast kuni albiinoni. Seetõttu võib seda määratlust pidada mitte niivõrd tumeda nahavärvi tähistajaks, kuivõrd rassiliseks või etniliseks klassifikaatoriks, mida kasutatakse paljude erinevate populatsioonide kokkuvõtvaks ajaloolise ja eelajaloolise päritolu tunnuseks.
Ameerika Ühendriikides arvatakse mustanahaliste hulka tihti ka mulatid ning kohalikke mustanahalisi nimetatakse seal afroameeriklasteks.
Mustanahalise tähenduses on vahel kasutatud ka sõna "neeger".
Sten-Hans Vihmar

Sten-Hans Vihmar (sündinud 6. oktoobril 1987 Tallinnas) on eesti ühiskonnategelane.
Ühiskondlik-poliitiline tegevus.
Sten-Hans Vihmar kuulus aastatel 2005–2006 Isamaaliitu ja 2006–2011 Isamaa ja Res Publica Liitu. Ta osales IRL-i haridus-, põllumajandus- ja kaitsepoliitika väljatöötamisel. 22. mail 2007 valiti ta täishäältega IRL-i noorteühenduse esimeheks. 2010. aasta hiliskevadel astus ta IRL-i noorteühenduse esimehe kohalt omal soovil tagasi ja lahkus erakonnast.
Kaitseliidu pikaajaline liige.
2006. aastal tegutses Vihmar poliitilise survegrupi Alati Ustav eestvedajana. Poliitiline survegrupp Alati Ustav moodustus 2006. aasta mai lõpus inimestest, kes osalesid Sten-Hans Vihmari ja Siim Abroi korraldatud pronkssõdurivastasel piknikul. Selle üldisem eesmärk oli koondada erinevaid poliitilisi jõude koostööle, et pronkssõdur Tõnismäelt eemaldada. 
2011–2012 oli ta Eesti Rahvusliku Liikumise juhatuse liige.
Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ühena nn ühinenud üksikkandidaatidest Tartu linnas. 
Vihmar kuulus EKRE-sse aastatel 2012–2014. Ta oli Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna üks asutajaliikmeid ning on olnud ka erakonna juhatuse ja volikogu liige. Ta oli ka EKRE Harju-Raplamaa ringkonna aseesimees. Samuti oli ta EKRE noorteliikumise Sinine Äratus Tallinna ringkonna liige. 
2014. aastal oli ta üks MTÜ Vaba Ukraina algatajatest. 
2018. aastal oli Vihmar Vabaerakonna liige. Tegeles Vabauudiste meedianõunikuna erakonna uudistekanali väljatöötamises.
Septembris 2021 asutas Tartus koos Indrek Särjega MTÜ Konservatiivide Klubi.
Välislingid.
Sten-Hans Vihmari artiklid
Kliimaklassifikatsioon

Kliimaklassifikatsioon on klassifikatsioon, mille alusel eristatakse kliimatüüpe ning Maa pind jagatakse kliimavöötmeteks.
Kõige levinumad on Köppeni kliimaklassifikatsioon ja Alissovi kliimaklassifikatsioon.
Juuli keskmine õhutemperatuur

Juuli keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. 
Juuli jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.
Juuli on kõige soojem kuu suuremas osas põhjapoolkera maismaast, sealhulgas ka Eestis.
Tabel.
Tabelis on toodud juuli keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.
Eistvere

Eistvere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel on Eistvere järv.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Jalametsa

Jalametsa on küla Järva maakonna Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Küla lähistel Jalametsa rabas asub Jalametsa järv.
Külas oli mõis.
Külast lõunas Kikeveres (20. sajandi alguse kaartidel ka "Kiksvere") on Kikevere kalmistu ja endise Kikevere õigeusu kiriku (20. sajandi alguse verstakaartidel "Ц.Успенiя") park.
Vana Jalametsa.
20. sajandi alguse kaartidel on kaks eraldi küla: Uue-Jalametsa (Jalametsa mõisa ümbruses) ja Vana-Jalametsa (Jalametsa mõisast kirdes, kus paiknesid kaardi järgi Mihkli, Mugeri, Saare ja Tagametsa talu).
Järavere

Järavere ("Jarawer", 18. sajand kaartidel ka "Irrafer") on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Järavere oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Järavere küla on kroonikas esmamainitud aastal 1599.
Järavere külas elas Reinhold Kamsen, tuntud lastelaulu "Küll on kena kelguga" sõnade autor. Tänapäeval jääb see koht Imavere küla alla.
Kiigevere

Kiigevere (18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil "Kikifer") on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Käsukonna

Käsukonna on küla Järva maakonnas Järva vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Käsukonna külas on külaraamatukogu alates aastast 1926.
Varem tegutses raamatukogu endises Lõimetsa küla juures paiknenud Kikevere külakoolis, mis hävis tulekahjus 1927. Kikevere Rahvaraamatukogu Selts asutati 10. novembril 1920. Kikevere kooliõpetaja Joh. Pumbo ja Käsukonna koolijuhataja E. Rammo algatusel.
Käsukonna külas oli Pilistvere koguduse 200-kohaline Risti abikirik, mis pühitseti 27. oktoobril 1874. Kiriku süütasid punaväelased 17. juulil 1941 ja selle asukohta tähistab mälestuskivi.
18. sajandi kaartidel on "Kässakona" külast põhja suunas Hermani mõis ("Hermanshof"). 19. sajandi lõpul ehitas kaupmees P. Lehmann Käsukonna mõisa ("Marienruh").
Külast lõunas algab Navesti jõgi (Henriku Liivimaa kroonika järgi Pala jõgi).
7. septembril 2015 eraldati Käsukonna küla maadest Hermani küla.
Laimetsa

Laimetsa on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Külas asus Laimetsa mõis.
1920. aastatel moodustati Laimetsa asundus. 1977 nimetati asundus Laimetsa külaks.
Puiatu (Järva)

Puiatu (18. sajand kaardil "Pujat") on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Pällastvere

Pällastvere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Taadikvere

Taadikvere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Ajalugu.
Taadikvere küla (18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil "Taudikfer") kuulus Eistvere mõisa alla.
Tammeküla

Tammeküla on (18. sajandi kaartidel "Tammekülla") küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Tammeküla oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Ajalugu.
Juulis 1941 süüdati Tammekülas Lõimetsa külast tulnud Läti hävituspataljonlaste poolt ka kolme talu hooned.
Võrevere

Võrevere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Võreveres oli mõis ("Werrefer"). Võrevere lähedal on Jalametsa raba.
Peetri (Järva)

Peetri on alevik Järva maakonnas Järva vallas. Ajalooliselt asus Peetri kihelkonnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Kareda valla keskus.
Alevikus asub põhikool, raamatukogu, postkontor ja Järva-Peetri kirik.
2001. aastal oli Peetri elanike arv 312. 2011. aastal oli elanikke 213.
Seal on asunud Peetri karjamõis.
Ammuta

Ammuta on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.
Ataste

Ataste on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.
Aastail 1837–1854 tegutses Atastes Eestimaa rüütelkonna toel ning edumeelsete mõisnike poolt külakoolmeistrite ettevalmistamiseks asutatud Ataste seminar, mis oli esimeseks taoliseks 19. sajandil asutatud õppeasutuseks praeguse Eesti alal.
Samas asunud Ataste mõis ("Alexanderhof") oli Aruküla mõisa kõrvalmõis.
Esna

Esna on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.
Järvamaa viljakate põldude keskel asuvat Kareda küla (Carethen) on esmamainitud 1212. aastal Läti Henriku kroonikas. Ilmselt asus seal üks Järvamaa omaaegseid keskusi. Asulakohana pärineb küla tõenäoliselt juba I aastatuhandest. 19. sajandi keskpaigani püsis Kareda sumbkülana (taluhooned kobaras üksteise lähedal), talude päriseksostmise ja maadekruntimise käigus kujunes sellest 19. sajandi lõpuks ridaküla.
Ajalooliselt oli Kareda küla tihedalt seotud Esna mõisa ja selle omanikega ning hiljem 1920. aastatel väljakujunenud uue keskusega, Esna alevikuga, kus oli ka raudteejaam Tamsalu-Türi liinil.
Külas on mitu arhitektuuriväärtuslikku hoonet ja üksikobjekti – Esna vallamaja (1896), koolimaja (1867–1869), endine külapood, hästisäilinud 19. sajandi rehemajad ja aidad, kroonu- ja linnaarhitektuuri elementidega elamud, maa- ja paekivist kõrvalhooned. 1988. aastal püstitati Kareda külla mälestuskivi.
Esna raudteejaama läbis aastatel 1920–1972 Türi–Paide–Tamsalu raudtee.
Külas asub arheoloogiamälestisena kaitse alla võetud Villismägi.
2018. aastal avati külas raamatukogu, mis tegutseb endise Esna haigla surnukuuris.
Esnas on filmitud suur osa telesarjast "Naabriplika".
Köisi

Köisi on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.
Külas asub Köisi tuuleveski.
Küti (Järva)

Küti on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.
Vodja

Vodja on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.
Osa Eesti Vabadussõja järel Vodja mõisa südamest välja mõõdetud asunikutaludest ning kunagine Vodja raudteejaama hoone asuvad nüüdsel ajal Paide linna piires.
Pärisorjuse kaotamise eel asus küla Vodja mõisa maadel; küla lähistel on Vodja soo, mõisa lähistelt voolab läbi Vodja jõgi.
Vodja mõisa peahoones tegutseb alates 2005. aasta septembrist Rocca al Mare Kooli Vodja Individuaalõppekeskus.
Mõisa peahoones paiknes kool ka varem. Aastatel 1849–1958 tegutses asulas ka Vodja algkool, mis paiknes eraldi koolimajaks ehitatud hoones.
Küla territooriumil asus Kuhjavere kõrts, mille asupaika märgib mälestuskivi.
Õle

Õle on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.
Ämbra

Ämbra (ka: Embra) on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.
Küla on esimest korda mainitud 1253. aastal ("Embere"). 17. sajandil kuulus ta Roosna-Alliku ja 18. sajandil Kodasema mõisa koosseisu.
Vedruka (Paide)

Vedruka on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.
Külas asub Vedruka hiiemägi ja Ukukivi.
Tännapere

Tännapere (1798. aasta atlases "Tennaper") on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.
Koordi

Koordi on küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas asus Koordi mõis, küla lähistel on Koordi raba. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.
Kultuuriloost.
Koordi küla on Hans Leberechti (1910–1960) jutustuse "Valgus Koordis" (1948, e.k raamatuna 1949) formaalne tegevuspaik. Koordi külas elas Leberechti emapoolne vanaema, kelle juures tulevane kirjanik veetis lapsepõlvesuvesid. Aastaks 2006 oli Leberechti vanaema maja hiljutise põlengu tõttu peaaegu täielikult hävinud. Alles jäid vaid alusmüür ja köögi kiviseinad, mille kõrvale talukoha uus peremees on nüüdseks ehitanud uue hoone. Asukoht: Koordi lõunapoolne osa, Peetri ja Paide–Rakvere maantee vahelise teelõigu ääres, Koordi külateega ristumise kohas.
Kodasema

Kodasema (1798. aasta atlases "Koddasim") on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.
Külas asus Kodasema mõis (1798. aasta atlases "Kodaassem M:") ning seal asub ka Esna mõisa kalmistu.
Kirisaare

Kirisaare on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.
Kihme

Kihme on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Kihme oja. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.
1972 leiti külast Kihme aardeleid.
Esna (Paide)

Esna on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.
Allikjärve

Allikjärve on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.
Külas asub Roosna-Alliku mõisa kalmistu.
Roosna-Alliku

Roosna-Alliku on alevik Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Roosna-Alliku valla halduskeskus.
Alevikus on Roosna-Alliku Vallaraamatukogu, rahvamaja, Roosna-Alliku Põhikool ja tegutseb spordiklubi. 
Ajalooliselt asus Järva-Jaani kihelkonnas.
Seal on asunud Roosna-Alliku mõis.
Seliküla

Seliküla (18. sajandi kaartidel "Sellikül") on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.
Küla läbib Piibe maantee.
Külas on asunud Seliküla mõis.
Matthias Johann Eiseni raamatu "Esivanemate varandus" jutus "Katkuaed" kirjeldatakse kiviahervaret Järva-Jaani kihelkonnas Rava ja Säliküla raja peal metsas.
Ramma

Ramma on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Ramma mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.
Metstaguse

Metstaguse on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Metstaguse mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.
Metsla

Metsla on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.
Kuksema

Kuksema on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Kuksema kraav, külas on asunud Kuksema mõisa keskus ning Kuksema mõisa kalmistu.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.
Karinu

Karinu on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on olnud Karinu mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.
Külas asub Karinu klaasikoda. Kuni 1999. aastani tegutses Karinu mõisahoones Karinu Põhikool.
Küla järgi on nime saanud Tamsalu kihistu Karinu kihistik.
Kagavere

Kagavere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.
Enne 2017. aasta haldusreformi oli küla Järva-Jaani valla koosseisus.
Jalgsema

Jalgsema on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.
Jalgsema külas on sündinud Johan Pitka.
Jalalõpe

Jalalõpe (18. sajandi kaartidel "Jallalep") on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda.
Küla läbib Piibe maantee.
Koigi

Koigi on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Aastatel 1991–2017 asus Koigis samanimelise valla halduskeskus.
Külas asus Koigi mõisa keskus. Tänapäeval tegutseb endise mõisa peahoones Koigi Kool (loodud 1856).
Osaliselt ulatub Koigi küla territooriumile Nurmsi lennuväli ehk Koigi lennuväli.
Asulat läbib Neeva kanal ja selle juurest möödub Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.
Koigi (täpsustus)

Koigi on mitme Eesti küla nimi:
Lembit Annus (täpsustus)

Lembit Annus on mitme isiku nimi:
Metsla (Viljandi)

Metsla (kohalik hääldus Mõtsla) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Külast voolab läbi Ärmä jõgi, millele on paisutatud Hansuveske järv, samuti voolab külas Virastuoja, mis suubub Hansuveske järves Ärmä jõkke. Virastuojale on külas paisutatud Sumbaku järv ja Uue-Olde järv.
Tagamõisa (Viljandi)

Tagamõisa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Külast voolab läbi Tarvastu jõgi. Külas asub Tulba-Tõnise paisjärv ja küla läänepiiril asub Purgi järv.
Tagamõisa

Tagamõisa on kahe Eesti küla nimi:
SKT elaniku kohta

SKT elaniku kohta ehk sisemajanduse kogutoodang ühe inimese kohta on mingi piirkonna (tavaliselt riigi) majandusliku arengutaseme näitaja. SKT elaniku kohta arvestamiseks jagatakse sisemajanduse kogutoodang elanike arvuga.
Riikide SKT elaniku kohta ostujõu pariteedi alusel väljendatakse kohaliku valuuta ostujõu järgi USA dollarites. See tagab hindade ja kulutuste rahvusvahelise võrreldavuse.
"The World Factbooki" andmetel oli aastatel 2004–2006 kõrgeim SKT elaniku kohta Bermuda saartel (69 900 dollarit elaniku kohta), Luksemburgis (68 800), Jerseyl (57 000), Ekvatoriaal-Guineas (50 200) ja Araabia Ühendemiraatides (49 700).
Madalaim SKT elaniku kohta oli Malawis, Somaalias, Komooridel ja Saalomoni Saartel (600 dollarit elaniku kohta) ning Kongo Demokraatlikus Vabariigis (700).
Eestis oli "The World Factbooki" andmetel SKT elaniku kohta 2006. aastal 19 600 USA dollarit, Maailmapanga andmetel 2007. aastal 21 104 USA dollarit elaniku kohta. 2010. aastal oli SKT elaniku kohta 19 000 dollarit elaniku kohta.
SKT elaniku kohta ei sobi ühiskonna heaolu näitajaks, sest see ei arvesta inimeste haridustaset ja tervishoiusüsteemi olukorda riigis. Seda arvestab inimarenguindeks. Selle indeksi arvestamiseks kasutab ÜRO Arenguprogramm ostujõu pariteedi järgi ümber arvestatud SKT elaniku kohta. Selle programmi andmetel oli aastal 2004 kõrgeim SKT elaniku kohta Luksemburgis (69 961 dollarit elaniku kohta), USAs (39 676), Iirimaal (38 827), Norras (38 454) ja Islandis (33 051).
Madalaim SKT elaniku kohta oli Tšaadis (209 dollarit elaniku kohta), Mauritaanias (194), Bangladeshis (187), Nepalis (149) ja Keenias (114).
Järveküla (Viljandi)

Järveküla (kohalik hääldus Järvekülä) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. on asunud kaks Järveküla karjamõisa: Järveküla mõis (Tarvastu mõisa karjamõis) ja Järveküla mõis (Vana-Suislepa mõisa karjamõis).
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Sissel Kyrkjebø

Sissel Kyrkjebø (esinejanimega Sissel; sündinud 24. juunil 1969 Norras Bergenis) on norra laulja. 
Ta sai laiemalt tuntuks 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris olümpiahümni esitamisega. Ta on laulnud duetti Plácido Domingo ja Charles Aznavouriga (1994. aasta Viini jõulukontserdil), Warren G ja Josh Grobaniga ning esinenud ansambliga The Chieftains. 
Sissel on laulnud mitmes stiilis muusikat, klassikast popmuusikani. Osalemine filmi "Titanic" "soundtrack"'i sisselaulmisel tõi kaasa koostöö Iiri laulja Enya ja inglise laulja Sarah Brightmaniga.
Kui mitte arvestada "soundtrack"'e ja albumeid, kus ta on esinenud teistega koos, vaid ainult ta sooloalbumeid, siis on tema plaate ostetud üle 9 miljoni eksemplari, millest enamik Norras, kus elab ligikaudu 4,5 miljonit inimest.
Tõnuküla

Tõnuküla (ka "Tõnu") on küla Viljandimaal Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Küla põhjapiiril voolab Tänassilma jõgi. Külast läbi voolab Mähma oja, mis suubub küla põhjapiiril Tänassilma jõkke.
Mäeltküla

Mäeltküla on küla Viljandimaal Viljandi vallas.
Külas asuvad Kosilase järv, Mudajärv ja Valgjärv, viimasest voolab välja Sooba oja. Küla idapiiril voolab Verilaske oja, millele on paisutatud Koordi veskijärv.
Külas asuvad AS Ekseko seafarm ja puidutööstusettevõtte OÜ Pinska liimpuidutehas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Loime

Loime on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Abjaku

Abjaku on küla Viljandimaal Mulgi vallas.
Abjat on esmamainitud 1504. aastal, kui nimetati "Abie" küla. 1551 nimetati vakust "wacke thor Abbingen", 1601 mõisa "Abienn", 1624 küla "Abbiakil" ning 1638 mõisa ja küla kujudega "Abiakh" ja "Abbia". See paik kuulus Halliste kihelkonda.
Abja mõisa maadele tekkis 1920. aastatel Abja külast põhja poole Abja asundus. 1939 nimetati Abja asundus ümber Põlde külaks ja Abja küla Abjaku külaks. 1977 liideti Abjakuga Jaanihansu küla ning põhjapoolne osa Sookülast ehk Vihtsist. Niihästi Jaanihansu kui Sooküla nime on esmamainitud alles 1970. aastal, ehkki Vihtsit on esmamainitud juba 1731. aastal kujul "Wichtmes".
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Kohanime päritolu.
Abja nime tänapäevakujule vastaks "abjas : abja", mis tähendaks abajat, merelahte. Mulgimaal võiks seda sõna kasutada ojakääru tähenduses.
Lauri Kettunen moodustas oletamisi algvormi "Abija" ehk "abik : abiku" ('abimees, abiline'), mis seostuks tegusõnaga "aitama" (soome keeles "auttaa, avittaa"). Tema seletuse puuduseks on see, et niisugust sõna pole eesti keelest teada. Pealegi sõna "abi" eesti kohanimedes ei esine. See häälikukombinatsioon on küll olemas, aga ta on muud algupära, näiteks Abikülä.
Rahvapärimus seob kohanime siiski sõnaga "abi": Abja mõis olevat olnud esialgu Vanamõisa mõisa abimõis, ehkki tegelikult oli vastupidi: hoopis Vanamõisa mõis moodustati 1811. aastal Abja mõisast eraldatud alast.
Tänapäeva nimelõpp "-ku" võiks olla moodustunud sõnast "küla". Teine võimalus on pärinemine kollektiivliitest.
Abjaku nime käänatakse väliskohakäänetega (nt Abjakule).
Atika küla

Atika on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Külas asuvad Atika ohvrikivi ja Lopa paljand.
Kamara

Kamara (kohalikus kõnepruugis Pässaste) on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Küla kirdeosas asub Pässaste soo ja idapiiril voolab Tiru oja, millele on paisutatud Tiru järv. Küla lõunapiir kulgeb mööda Valga–Uulu maanteed.
Laatre küla

Laatre on küla Mulgi vallas Viljandimaal. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Külas asub Vanamõisa järv. Külas on olnud Laatre mõis.
1997. aastal liideti Laatrega Penniküla.
Ajalugu.
1919. aastani kuulus Laatre mõis (saksa keeles "Moiseküll") ja Laatre vald Volmari maakonda Põhja-Ruhja kihelkonda Lätimaal. Seejärel on Laatre kuulunud Halliste kihelkonda. 1940. aastal asusid Laatre asundus, küla ja tollipunkt Rajangu vallas Pärnumaal.
Lasari

Lasari on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Külast saab alguse Tiru oja.
Põlde

Põlde on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Külas asuvad Abja mõisa süda, mõisa kalmistu ja Konnaveski järv.
1939 nimetati senine Abja asundus Põlde külaks.
Raamatu

Raamatu (kohalikus kõnepruugis Tuski, läti keeles "Ramata") on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Külas asub Kõrvi järv.
Räägu (Mulgi)

Räägu on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Külas asub Losu hiiekuusk.
Saate

Saate on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Külas on asunud Saate karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Külas asub Saate ohvrijalakas.
Sarja

Sarja on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Sarja küla on ligi 90% ulatuses kaetud metsaga, põllumaad on vähe. Sealt on mustikametsi, kaasikuid, haavikuid, saarikuid, seemnemännikuid, vähem aga pindalalt suuri põlde ääristavaid lepikuid. Sügiseti saadakse neist metsadest rikkalik seenesaak. Sarja metsades leidub põtru, metskitsi, metssigu, punahirvi, karusid, ilveseid ja muid loomi. Paljude ojade ja kraavide kallastel saab jälgida kobraste elutegevust – hinnanguliselt on Sarja külas iga inimese kohta kaks kobrast. Sarja külast voolab läbi Enu oja, Tiru oja, mis suubub Hendrikhansu ojja. Hendrikhansu talu all on viimane üles paisutatud Hendrikhansu järveks, mille kaldal on Eesti pikim liivakivipaljand – Hendrikhansu Põrgu. Seal võib kohata jäälindu.
Sarja külaga liideti 1977. aastal Peraküla (1722 "Peria Külla", 1797 "Para" küla, u 1900 "Пяракюля") ja 1970. aastal Sambla.
Veelikse (Mulgi)

Veelikse (kohalikus kõnepruugis Lambaküla) on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Külast läheb läbi Valga–Uulu maantee.
Külast voolab läbi Hendrikhansu oja, millele on küla keskuses paisutatud Veelikse järv, küla põhjaosas asub oja ääres Vaida paljand. Küla loodepiiril voolab Tiru oja, millele on paisutatud Tiru järv.
Veelikse külas oli Veelikse rüütlimõis (). Mõisal oli Hendrikhansu ojal vesiveski.
1926. aastal avati Abja ning Mõisaküla vahelisel raudteelõigul uus jaam - Laatre. Samal aastal valmis ka stiilne Laatre jaamahoone, mis on Eesti väikeraudteede miljöö ehedaks näiteks. Kitsarööpmeline raudtee suleti 1973. aastal. Laatre jaamahoone asub Veelikse külas.
Välislingid.
Abja Maaturism
Veelikse küla
Mulgimaa loodus ja pärandikultuuri objektid
Veskimäe (Mulgi)

Veskimäe on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Külas asuvas Ärma talus on elanud president Toomas Hendrik Ilves.
Külas voolab Lüütre oja, millele on paisutatud Kille paisjärv.
Veelikse järv

Veelikse järv on kahe Eesti järve nimi:
Umbsoo küla

Umbsoo on küla Mulgi vallas Viljandimaal. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Küla põhjapiiriks on Valga–Uulu maantee, lõunapiiriks riigipiir Lätiga.
Küla on saanud nime Umbsoo järgi. Küla lähistel voolab ka Umbsoo oja.
Külas asub Mõisaküla kalmistu.
1977. aastal liideti Umbsoo külaga Lämba.
Kuni 2008. aastani poolitas küla territooriumi Pärnu–Mõisaküla raudteelõik.
MET ART

MET ART (algselt "Most Erotic Teens") on alates 1999. aastast tegutsev kunstiliste aktifotode galerii internetis.
Grigori Galitsõn

Grigori Aleksandrovitš Galitsõn (vene Григорий Александрович Галицын; 1957 Rozdilna, Rozdilna rajoon, Odessa oblast – 13. november 2021) oli vene aktifotograaf.
Ta on teinud erootilisi aktifotosid Volgogradi oblastist pärit naismodellidest (kellest ühega on ta nüüd abielus) ning riputanud neid veebisaitidele (algul Obolenski nime all). 
Ta oli üks juhtivaid erootiliste fotode tegijaid ning on avaldanud fotoalbumi "Galitsin's Angels: From Russia With Love" (2005).
Ta elas Volgogradis. 17. septembril 2006 arreteeriti ta koos oma abikaasa Irina Aleksandrovna Pistšassovaga oma kodus. Neile esitati süüdistus pornograafiliste kujutiste levitamises. Veebisaidid on suletud. Galitsõn saatis Vladimir Putinile kirja, kus ta näitab nende süüdistuste alusetust. 
Ta vabastati vanglast 2009. aasta algul.
Alates 2014. aastast elas ta Kalatšjovski rajoonis, kus kasvatas sigu ja kanu.
Maija Plissetskaja

Maija Mihhailovna Plissetskaja (vene keeles "Майя Михайловна Плисецкая"; 20. november 1925 Moskva – 2. mai 2015 München) oli juudi päritolu Vene balletitantsija, keda on sageli nimetatud oma aja suurimaks baleriiniks.
1943. aastal lõpetas ta Moskva koreograafiakooli.
Kohe pärast seda sai temast priimabaleriin, mis on algaja baleriini kohta haruldane. Tema punased juuksed ja silmapaistev välimus tegid temast glamuurse kuju. Tema pikad ja nõtked käed olid tollal ainulaadsed, samuti oli ta tuntud oma hea hüppevõime, ekstreemselt painduva kaela, tehniliselt tugeva tantsu ja karisma poolest. Plissetskaja üks kuulsamaid rolle oli surev luik Camille Saint-Saënsi tsükli "Loomade karneval" põhjal tehtud balletis.
Plissetskaja oli baleriine, kes pälvis "prima ballerina assoluta" austava nimetuse.
Isiklikku.
Plissetskaja oli abielus helilooja Rodion Štšedriniga. Elu viimastel kümnenditel elas peamiselt Münchenis ning vahel ka abikaasa kodumaal Leedus Trakais.
Huuksi

Huuksi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Huuksi mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
2014. aastal läks osa küla territooriumist taastatud Pätsavere külale.
Maret Maripuu

Maret Maripuu (sündinud 16. juulil 1974 Tallinnas) on Eesti poliitik ja riigiametnik. Ta on alates 1. juulist 2022 Sotsiaalkindlustusameti peadirektor.
Ta on õppinud Tallinna 49. Keskkoolis ja Akadeemias Nord õigusteadust ja Tartu Ülikoolis terviseteadusi.
Maret Maripuu on töötanud aktsiaseltsis Eesti Statoil. Aastatel 2014–2022 oli ta Tööinspektsiooni peadirektor.
Poliitiline karjäär.
Maripuu töötas 1994–1999 riigikogus liberaalide ja reformierakonna fraktsiooni nõunikuna ning ühtlasi Eesti Reformierakonna kantselei juhatajana.
1999–2011 oli Maripuu IX–XI Riigikogu liige.
Maripuu oli 2001–2005 Tallinna volikogu esimees ja 2006–2007 Riigikogu aseesimees.
Ta oli 2007–2009 Andrus Ansipi teise valitsuse sotsiaalminister. Pensionide kojukande ja sotsiaaltoetuste väljamaksmisega tekkinud probleemide tõttu esitas Maripuu lahkumisavalduse. Tema asemel sai sotsiaalministriks Hanno Pevkur.
16. oktoobril 2005 toimunud kohalike omavalitsuste valimistel kogus Maripuu Tallinnas 2767 häält. See oli kogu Eesti peale 5., Tallinnas 4. ja Reformierakonnas 3. tulemus.
Maripuu kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta kogus 1458 häält ning sai keskkonnaministri ametikohale asunud Keit Pentuse asendusliikme kohast loobunud Ülle Rajasalu asemel asendusliikmena XII Riigikogu liikmeks.
Isiklikku.
Maripuu abiellus 2017. aasta juunis oma ammuse elukaaslase Igor Gräziniga. Nende ühine poeg Kaspar Gräzin on sündinud 2001. aasta mais. Kaspar Gräzini ristivanemad on Ivi Eenmaa, Jaanus Rahumägi ja Valdo Randpere.
Kahala (Järva)

Kahala (ka: Järva-Kahala) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Huuksi mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
Keri küla

Keri on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
Keri (täpsustus)

Keri on eesti keeles käskiva kõneviisi ainsuse teine vorm sõnast "kerima".
Keri on kasutusel kohanimena:
Lähevere

Lähevere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Lähevere mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
2014. aastal läks osa küla territooriumist taastatud Pätsavere külale.
Allikajärv

Allikajärv on allikatest toituv järv.
Allikajärv on ka mitme Eesti järve põhinimi:
'Ndrangheta

'Ndrangheta [ndr'angeta] (ka Famiglia Montalbano, Onorata società, Picciotteria, "la Santa") on Calabria organiseeritud kuritegevuse (maffia) organisatsioon. 
Tähtsus.
Tänapäeval peetakse 'Ndranghetat Itaalia kõige ohtlikumaks kuritegelikuks organisatsiooniks ning üheks vägevamaks kuritegelikuks organisatsiooniks maailmas. 
Nimi.
Nime päritolu pole selge. Arvatakse, et see on tulnudb kreeka sõnast "andragathia" ('mehisus') või "andragathos" ('mehine').
Suurus ja struktuur.
Korrakaitsejõudude andmetel tegutseb Calabrias praegu umbes 155 kohaliku klanni ("cosca" (sitsiilia murdes 'artišokk', solidaarsuse sümbol) ehk" 'ndrina"), kuhu kuulub umbes 6000 kurjategijat, kes peaaegu alati on omavahel sugulussidemetes. 
Eurispesi 2008. aasta raporti järgi on 'Ndrangheta käive 44 miljardit eurot.
Ajalugu.
'Ndrangheta hakkas Calabrias kujunema peagi pärast Itaalia ühendamist 1861. aastal vastukaaluks põhjast peale tulevale rikkale klassile. Organisatsiooni rajasid 19. sajandil mässajad Plati ja San Luca linnas.
Pärast Teist maailmasõda kogus 'Ndrangheta jõudu salakaubandusega, 1970. aastail läksid moodi inimröövid ja lunaraha, mis omakorda investeeriti uimastikaubandusse. 
Levik.
'Ndrangheta juured on Itaalias Reggio Calabria provintsis. Ta on tugev ka Vibo Valentia, Catanzaro ja Crotone provintsis, vähemal määral Cosenza provintsis. 
'Ndrangheta tegutseb Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning Austraalias, seda peetakse Euroopa võimsaimaks maffiaorganisatsiooniks. 
'Ndrangheta on Euroopa kokaiinikaubanduses üks tähtsamaid gruppe, mille osatähtsus ületab isegi Colombia uimastikartellide oma. Ta on osa sellest ärist üle võtnud Cosa Nostralt, mis sattus 1990. aastatel suure surve alla. Tähtsad tuluallikad on ka relvakaubandus, rahapesu ja väljapressimine. 
Võrreldes Cosa Nostraga rajaneb liikmesus suuremal määral veresugulusel. Liiget nimetatakse "'ndrinu", klanni" 'ndrina". Veresuguluse tõttu on ka reetmist vähem. Seni on politseiga koostööd teinud 157 liiget (Sitsiilias seevastu umbes 390). 
Erinevalt püramiidstruktuuriga Sitsiilia maffiast Cosa Nostrast, kus on olemas pealik ehk "capo", pole ’Ndranghetal selget liidrit. 'Ndrangheta struktuur on perekonnapõhine, mis ühest küljest teeb politseile raskeks maffiasse sisse imbuda, teisalt aga on veritasu tõttu raske kustutada vaenutsevate perekondade võitlust. Siiski on aga mõni perekond nii-öelda peamine ning selleks peetaksegi just San Luca omasid – Strangio-Nirta ja Pelle-Romeo klanne.
Harry Belafonte

Harry Belafonte (kodanikunimega Harold George Belafonte Jr.; 1. märts 1927 – 25. aprill 2023) oli Jamaica päritolu ameerika kalüpsolaulja, näitleja, filantroop ning kodanikuõiguste ja rahu eest võitleja.
Ta pälvis kolm Grammy auhinda, sh aastal 2000 Grammy elutööauhinna. Samuti on ta saanud Emmy ja Tony auhinna. Tema nimi on kantud Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. 
Belafonte pälvis 1989. aastal Kennedy keskuse autasu, 1994. aastal USA riikliku kunstimedali ja 2014. aastal andis Berklee muusikakolledž talle audoktori kraadi.
Ta suri 25. aprill 2023 oma New Yorgis Manhattanil asuvas kodus südamepuudulikkuse tõttu.
Arojärv

Arojärv (ka "Arujärv, Rasina Arojärv") on järv Põlvamaal Põlva vallas Rasinast 0,7 km idas.
Kirjeldus.
Arojärv on ida–läänesuunaliselt ovaalse kujuga 28,7 ha suurune järv. Asub 36,4 meetrit üle merepinna, sügavus ulatub 3 meetrini. 
Järv paikneb soises nõos ja on kõvasti soostunud, ligi pääseb vaid lõunapoolsest küljest, mujalt ümbritseb kaldaid sooriba ja lepik.
Päinurme

Päinurme on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Päinurme jõgi ja asetseb Päinurme soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
Külas on asunud Päinurme mõis.
Rutikvere

Rutikvere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel asetseb Rutikvere soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
Külas on asunud Rutikvere mõis ja meierei.
Rutikveres asub Pärnassaare kalmistu.
Sõrandu

Sõrandu on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
Seda kohanime käänatakse sisekohakäänetega (nt Sõrandusse).
Sõrandu asub edelas oleva Huuksi ja kirdes oleva Silmsi vahelise tee ääres. Lõunasse jääb Pätsavere, loodesse Väike-Kareda küla. Muudest paikadest asuvad lähedal põhjas olev Kiiluküla ja idas olev Sigapusma.
Ajalugu.
Sõrandu küla on esmamainitud 1564. aastal kujul "Sernisz".1615. aastal on seda nimetatud kujul "Serrantt", 1726 kujul "Sarrando" ja 1796 kujul "Serrando".
Küla kuulus Peetri kihelkonda. 16. sajandil allus ta Mäo mõisale ja kuulus ka Prandi vakuse koosseisu. 1615 mainiti seda küla kroonule kuuluvate tühjade maade hulgas. 18. sajandil kuulus Sõrandu taas Mäo mõisale, veel hiljem Koigi mõisale.
Sõrandu külas sündis 1900. aastal skulptor Johannes Hirv.
1937 arutas Koigi vallavolikogu Sõrandu ja Sigapusma küla elanike palvet need külad ühendada ning anda neile uueks nimeks Koigi küla, sest nende vanad nimed olevat halva kõlaga. Kohta tuntavat juba nagunii Koigina endise Koigi vallamaja järgi ja peetavat Koigi valla keskuseks. See palve jäi tagajärjeta. 1939 tehti uus ettepanek vähemalt Sigapusma küla Sõranduga liita. 1945. aasta külade loendis enam Sigapusmat polnudki.
1977 liideti Sõranduga Kiiluküla, mis koosnes endistest Sõrandu küla saunadest.
Nime päritolu.
Lauri Kettunen esitas külanime päritolu kohta kaks selgitust. Nime alus "sõrama" tähenduses "särama" on neist kahest vähem usutav. Tõenäolisem nime alus on sõna "sõõrd : sõõru" ('maharaiutud võsa'). Peale selle võib nime aluseks olla sõna "sõrg", näiteks sõraliste loomade kohta öeldi "sõrane". Nimelõpp "-ndu" võib olla vana tuletusliide, aga võib olla ka kunagise liitsõna teise poole "-niidu" lühenenud kuju.
Tamsi (Järva)

Tamsi on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
Pätsavere sood on vahel Tamsi sooks nimetatud.