Sotsiaalmeedia luure

Sotsiaalmeedia luure (SOCMINT – "social media intelligence") on meetodid ja tööriistad, mis aitavad organisatsioonidel analüüsida sotsiaalmeedia sisu, reageerida kasutajate tegevusele ja tuvastada olulisi trende. See võimaldab koguda andmeid sotsiaalmeedia platvormidelt, kasutades nii avalikke kui ka suletud allikaid ja on osa avatud allikate luurest (OSINT – "open source intelligence"), mis keskendub avalikult kättesaadava teabe kogumisele ja analüüsile, kuid eristub sellega, et keskendub reaalajas saadavale sisule, mida kasutajad loovad platvormidel nagu Facebook, Twitter ja Instagram.
SOCMINT kui eraldiseisev luurevaldkond hakkas kujunema 2010. aastate alguses. Sotsiaalmeedia luure mõiste võtsid esimestena kasutusele 2012. aastal David Omand, Jamie Bartlett ja Carl Miller, kes rõhutasid tehnoloogia arengu olulisust ja vajadust arvestada selle uue nähtusega kaasneva uudse luurevormiga. Tegemist on luurepere uusima liikmega OSINT-i, IMINT-i, HUMINT-i, SIGINT-i kõrval.
SOCMINT-i ja OSINT-i erinevused.
Sotsiaalmeedia luure on OSINT-i kitsam ja spetsiifilisem alavaldkond, mis keskendub sotsiaalmeediaplatvormidel toimuvale. Mõlemad täiendavad teineteist ja neid saab kasutada kombineeritult, et saavutada täpsem ülevaade kogutavast infost.
SOCMINT-i olulisus ja kasutusvaldkond.
Sotsiaalmeedia ajastul saab SOCMINT-i kasutada riiklikus luuretöös ainult siis, kui täidetakse kaks olulist tingimust. Esiteks peab see põhinema usaldusväärsel meetodil, mis tagab andmete kogumise, kontrollimise, analüüsimise ja kasutamise täpsuse. Teiseks tuleb kindlustada, et sellega seotud eetilisi ja moraalseid riske saab õiglaselt ja vastutustundlikult hallata.
SOCMINT on kaasaegses luuretegevuses oluline, sest võimaldab reaalajas hinnata avalike ürituste, potentsiaalsete ohtude ja kriiside kulgu. Sotsiaalmeedia jälgimise kaudu saab tuvastada ohutegureid, jälgida huviorbiidis olevate isikute tegevust ning analüüsida nende käitumist ja emotsioone võimalike sihtmärkide hindamiseks. Samuti uuritakse jagatud sisu, et selgitada välja ohuallikate meetodid ja võimekus. Suurbritannia politsei ja luureteenistused on üks nendest riikidest, kes kasutavad SOCMINT-i avaliku korra tagamisel ning kuritegevuse ja terrorismiohtude hindamisel.
Eestis peab Politsei- ja Piirivalveamet (PPA) sotsiaalmeedia kasutamist oluliseks vahendiks nii uute töötajate värbamisel, ennetustöö tegemisel võitlemaks internetis levivate skeemide vastu, kui ka erinevatele olukordadele reageerimisel. Facebookis liiklusinfo jagamise gruppides, nagu „Liiklusinfo Tallinnas“ ja „EZ-дуны!“, jagavad kasutajad tihti videoid ja pilte ohtlikest liiklusolukordadest ning märgivad politsei kommentaaridesse, et tuvastada rikkumisi ja parandada liiklusohutust. 
SOCMINT olulisus peitub selle võimes:
Lisaks eelmainitule on SOCMINT-i kasutatud ka ebaeetilistel eesmärkidel näiteks sellistes valdkondades nagu
Teabe kogumise meetodid ja platvormid.
SOCMINT-i valdkonnas on palju erinevaid aspekte, sealhulgas, millist teavet saab koguda ja milliseid platvorme selleks kasutada.
Esiteks on oluline mõista, et SOCMINT hõlmab kõiki sotsiaalmeedia platvorme, mitte ainult selliseid suhtlusvõrgustikke nagu Facebook ja LinkedIn. Need on vaid osa platvormidest, mida saab andmete kogumiseks kasutada. Teavet võib leida ka sellistelt platvormidelt nagu Instagram, Reddit, Pinterest, YouTube, Twitter, Xbox Live ja WordPress.
Teiseks on oluline teada, millist tüüpi teavet saab sotsiaalmeediast koguda. Selle saab jagada kolmeks põhikategooriaks:
SOCMINT ja terrorism.
SOCMINT mängib olulist rolli terrorismivastases võitluses, võimaldades ametkondadel jälgida ja analüüsida äärmuslike rühmituste sotsiaalmeedia tegevust. Näiteks pärast 2017. aasta Manchesteri rünnakut jälgiti sotsiaalmeedia platvorme, et tuvastada "libakontosid" ("sockpuppets" ehk Käpiknukk (Internet)), mille kaudu levis valeinformatsioon eesmärgiga suurendada hirmu ja islamofoobiat. SOCMINT-i tulemusel selgus, et islamiriigi džihadistide rühmitus kasutas sotsiaalmeedias manipuleeritud pilte, et külvata hirmu ja segadust, väites ekslikult, et lääne linnasid, nagu New York ja Pariis, ootavad ees uued rünnakud.
Terroristlikud rühmitused kasutavad aktiivselt sotsiaalmeediat nagu YouTube, Facebook ja erinevad blogid oma ideoloogiate levitamiseks, liikmete värbamiseks ja rahastuse otsimiseks. Lisaks kasutavad nad Twitterit, et kavandada rünnakuid ja jagada teavet oma liikmete vahel. Islamiriigi toetajad postitavad iga päev ligikaudu 50 000 säutsu. Selliste andmete analüüs on võtmetähtsusega äärmuslaste tuvastamisel ja alistamisel, kuna see võib anda ametivõimudele olulist teavet, näiteks terroristlike rakkude asukohtadest. Samuti aitab see paremini mõista vaenlaste ideoloogiat ja eesmärke.
Väljakutsed ja riskid.
Kuigi sotsiaalmeedialuure on tõhus tööriist, kaasneb sellega eetilisi ja seaduslikke probleeme:
Kuigi esineb küsitavusi SOCMINT kasutamises, on selle kasutamine levinud kõikjal, kus sotsiaalmeedia infoanalüüs pakub väärtust julgeoleku, luure, kriisireguleerimise, poliitilise analüüsi või äristrateegia seisukohast.