Kohtuministeerium

Kohtuministeerium oli üks Eesti ministeeriumeid, aastatel 1918–1929 ja 1934–1940.
Kohtuministeerium.
Kohtuministeerium alustas tegevust 1918. aasta novembris-detsembris. Kohtuministeeriumi alluvusse kuulusid 
1919. aasta alguseks oli välja kujunenud Kohtuministeeriumi järgmine struktuur: 
Vangimajade Peavalitsuse asutas Ajutine Valitsus 22. jaanuaril 1919. aastal, “Wangimajade walitsuskorra” seadusega Kohtuministeeriumi juurde Vangimajade Peavalitsuse (1918–), millele allutati kõik vanglaasutused. Vangimajade peavalitsust juhtis ülemana peavalitsuse ülem, kes kui kohtuministeeriumi osakonna juhataja kohtuministrile allus. Peavalitsuse ülema abilisteks oli vangimajade inspektor, vangimajade peaarst ja insener. Vangimajade peavalitsuse ülesandeks olid: vangiasutuste organiseerimine ja ülevalpidamine; vangide toitmine; vangiasutuste terwishoidmise ja kõlbelise seisukorra eest hoolitsemine; vangide valvamine ja konvoeerimine; vangide töökodade organiseerimine jne. Aastatel –1934 tegutses Kohtu- ja Siseministeeriumi Vangimajade Valitsus, 1934–1938 Kohtuministeeriumi Vangimajade Valitsus ja 1938–1940 Kohtuministeeriumi Vangimajade Talitus. 
Vangimajade ülemana tegutses: (1919–1924) Andres Strandmann (1865–1927); kohtuministri abi ja ka vangimajade peavalitsuse ülem; 1929– ) Aleksander Prees; (1932–) Vangimajade Valitsuse (alates 1938 Vangimajade Talituse) direktor Otto Tammend (Otto Treufeldt).
30. juulil 1919. aastal hakati Eesti valitsuse korraldusel andma Vangimajade Peavalitsusele üle Kalaranna forti, kuhu hakati rajama Keskvanglat. Selle osakond avati Harkus ja Harkus ka alaealiste parandusmaja.
6. augustist 1919 Kohtuministeeriumi alluvusse määratud Kaitsepolitsei määrati jaanuaris 1920 Siseministeeriumi haldusalasse. 1924. aasta mais vastu võetud seadusega viidi Eesti politsei Eesti kriminaalpolitsei Kohtuministeeriumi peavalitsus ning piirkondlikud osakonnad ja abipunktid Siseministeeriumi alluvusse, peale eelkaristusteadete toimkonna, kelle kohustused jäid Kohtuministeeriumile.
Kohtuministeeriumi koosseisus olid 1928. aastal:
Kohtuministeeriumile allusid
Kohtu- ja Siseministeerium.
1929. aasta 1. juulist liideti Kohtuministeerium Siseministeeriumiga, kohtuminister Tõnis Kalbus jätkas uue liitministeeriumi – Kohtu- ja Siseministeeriumi ministrina. Ühendatud Kohtu- ja Siseministeerium koosnes järgmistest allüksustest:
Aastal 1934. aastal need ühendatud ministeeriumid lahutati taas, Kohtuministeeriumi asus juhtima endine kohtu- ja siseminister Johan Müller. 1935. aastal kehtestati Kriminaalseadustik, Kaitseväe kriminaalseadustik, Maksukaristuse seadustik, Kriminaalkohtupidamise seadustik, Vangistusseadustik ja Distsiplinaarseadustik.
Kohtuministeerium.
Kohtuministeerium koosseisus olid: 
4. juuli 1940. aasta Valitsemise korraldamise seaduse muutmise seadusega sedastati, et Kohtuministeerium koosnes: Kodifikatsiooniosakonnast ja Üldosakonnast. 13. augustist 1940 siseminister Maksim Unti, Vabariigi Presidendi ülesannetes dekreediga sedastati, et: Kohtuministeeriumi ülesandeks on: kohtuasutiste valitsemisala korraldamine; kohtute toimetuste ja asjaajamise järelevaatusega ühenduses olevate asjade korraldamine; prokuratuuri tegevuse juhtimisega ja järelevalvega ühenduses olevate asjade korraldamine; Vabariigi Valitsuse või ministrite poolt seisukoha võtmiseks antud juriidiliste küsimuste selgitamine; seaduste, dekreedina antavate seaduste, seadluste ja määruste kavade läbivaatamine; kodifitseerimistööd. Kõik seaduste, dekreedina antavate seaduste, seadluste ja Vabariigi Presidendi ning Vabariigi Valitsuse määruste eelnõud esitatakse algatava ministri poolt Kohtuministeeriumi kaudu. Nende läbivaatamine Kohtuministeeriumis ning vajalikkude paranduste teatavaks tegemine toimub Vabariigi Presidendi poolt antud korra kohaselt. § 54. Kohtuministeerium koosneb: 1) Kodifikatsiooni-osakonnast; 2) Üldosakonnast. Vangimajade Talitus allutati Kohtuministeeriumi alluvusest, Siseministeeriumile.
Kohtuministeeriumi likvideerimine.
Eesti NSV Kohtu Rahvakomissariaat ja seejärel Eesti NSV Kohtuministeerium olid ka Eesti NSV-s kuni 1960. aastani. 1970. aastal asutati Eesti NSV Justiitsministeerium, millest sai Eesti Vabariigi Justiitsmisteerium.