Kunstiliik

Kunstiliik (saksa keeles "Kunstgattung") on kõrvuti stiili, ajastu ja žanriga üks kunsti klassifikatsioone.
Kui stiil liigitab kunsti tulenevalt selle tüüpilistest omadustest, ajastu vastavalt selle ruumilis-ajalisele asukohale ja žanr selle motiivilis-temaatilisele sisule, siis kunstiliik sõltub kunsti väljendusvahenditest.
Põhilisteks kunstiliikideks on
Vahel kunstiliigid põimuvad ja liituvad, näiteks 
Vastavalt Loovisikute ja loomeliitude seadusele on Eesti Vabariigis põhilised kunstiliigid (seaduses loomealad) arhitektuur, audiovisuaalne kunst, disain, etenduskunst, helikunst, kirjandus, kujutav kunst ja stsenograafia. 
=Visuaalkunst=
Selleks et visuaalkunsti mingilgi moel liigitada, jagatakse see kolme suurte gruppi:
Kujutav kunst.
Kujutav kunst ehk figuratiivne kunst on reaalsust (inimesi, objekte ja keskkonda) kujutav kunst. Mõiste on kohane peamiselt realistliku meetodi või mõõduka vormide formatsiooni puhul, vahel laiendatakse üldnimeks kõigile traditsioonilistele visuaalse kunsti alaliikidele.
Kujutava kunsti liigid on
Maalikunsti, skulptuuri ja graafikat nimetatakse veel klassikaliselt kauniteks kunstideks ("beaux-arts", "arts").
Tehnika arenedes suurenevad ka kunsti väljendamise võimalused. Siinkohal saame rääkida visuaalkunstist.
Maalikunst.
Kahemõõtmelisel tasapinnal kujutis(t)e edasiandmine värvide abil. 
Graafika.
Peamised väljendusvahendid on joon ja traditsiooniliselt must-valged pinnnad, kuid levinud on ka värvigraafika. Trükimenetluste järgi jaguneb graafika sügav-, lame- ja kõrgtrükiks. Alaliigid on illustratsioon, kirjakunst, tarbegraafika, plakat, karikatuur, vabagraafika, arvutigraafika, graafiline disain. Graafika alla arvatakse ka mittepaljundatav pliiatsi-, söe- ja tuššijoonistus. 
Skulptuur.
Ruumiline, kolmemõõtmeline kunstiteos, mis võib olla ümarplastiline (skulptuur) või reljeefne (reljeef).
Skulptuur jaguneb tehniliselt kaheks: 
Plastika.
Kuju luuakse plastilise materjali (savi, plastiliin) pideva lisamise ja vormimise teel (harilikult seest poolt väljapoole). 
Raidkunst.
Taiesed valmistatakse kõvast materjalist raiumise või nikerdamise teel. Hõlmab peamiselt looduskivi (graniit, marmor, dolomiit) ja puuskulptuure.
Skulptuuri alaliigid: 
Monumentaal-dekoratiivskulptuur.
Erinevalt vabaplastikast on need teosed seotud kindla asukohaga, kuuludes arhitektuursesse või looduslikku ansamblisse. Alaliigid on monumendid ja ehitusplastika.
Ehitusplastika.
Ehitusega orgaaniliselt seotud skulpturaalne dekoor, mis võib olla nii figuratiivne kui ka ornamentaalne, funktsionaalselt puhtdekoratiivne (nt. ehisviil) või ka konstruktsiooniline (nt. figuratiivsed sambad: atlant, karüatiid). Enamasti teostatud samast või samalaadsest materjalist nagu ehitiski. 
Reljeef.
Skulptuuri alaliik, mille puhul kõik kujundid on seotud tasapinnalise põhjaga, olles sellesse süvendatud või sellest eenduvad.
Tarbekunst.
Tarbekunst on kunstiharu, mis tegeleb tarbeliste esemete kunstilise kujundamisega. Vastavalt materjalile eristatakse klassikaliselt järgmisi alasid:
Kaudselt haakuvad tarbekunsti mõistega
Kõigil neil kunstiliikidel on suurem rakenduslik iseloom kui kujutava kunsti liikidel. Kasutatakse ka mõistet kunstkäsitöö - käsitsi valmistatud kunstiliselt kujundatud esemed, domineerib alati rakenduslik eesmärk. Kunstkäsitöö mõistet kasutatakse ka rahvakunstiesemete puhul.
Tarbekunsti osalise sünonüümina kasutatakse ka mõistet rakenduskunst, mis on rakenduslikke e. kindla funktsiooniga taieseid loovate kunstiliikide üldnimetus. Rakenduskunsti mõistet ei kasutata näitusesaalides eksponeeritavate teoste kohta, mille puhul tarbeväärtus on teisejärguline. 
Klaasikunst.
"Main article:" Klaasikunst
Klaasikunst on klaasimassist kunstiteoste loomine.
Klaasist valmistatakse mitmesuguseid plastilisi vorme, vitraaže, mosaiike. Klaasikunsti tunti juba Vana-Egiptuses III aastatuhandel eKr. 
Nahkehistöö.
"Main article:" Nahkehistöö
Nahkehistöö ehk nahakunst on käsitöö või tarbekunsti haru, milles valmistatakse nahast kunstiteoseid või tarbeesemeid.
Tüüpilised nahakunstiteosed on näiteks kotid, karbid, käevõrud, kaelaehted, kõrvarõngad, vööd ja raamatukaaned. Nahakunstil on suur ühisosa raamatu- ja ehtekunstiga.
Nahkehistöös kasutatakse mitut päritolu nahku: lamba-, kodukitse-, sea-, lehma- ja ussinahka. Samuti on olulisel kohal mitmesugused liimid ja värvid. Levinumad tehnikad on õmblemine, värvimine, parkimine ja liimimine. 
Metallehistöö.
"Main article:" Metallehistöö
Metallehistöö (ka metallikunst) on traditsioonilistest materjalidest (kuld, hõbe ning muud metallid ja vääriskivid) ja tänapäevastest materjalidest (plast jms) väikevormide valmistamine inimkeha või ruumi kaunistamiseks. 
Tekstiilikunst.
"Main article:" Tekstiilikunst
Tekstiilikunst on tarbekunsti haru, mis hõlmab telgedel või käsitsi kootud, põimitud või heegeldatud loomsest (vill, siid), taimsest (puuvill, kanep, kenaff, džuut jne) või sünteetilisest kiust praktiliste või dekoratiivsete esemete, sealhulgas rõivaste kunstilist kujundamist ja valmistamist.
Tekstiilikunst kasutab kõikvõimalikke tekstiilide valmistamise meetodeid alates viltimisest kuni niidist või lõngast kootud kangaste töötlemiseni. Tekstiilikunsti alla kuuluvad need tehnikad, mida kasutatakse tekstiilide kaunistamiseks, näiteks riide värvimine ja kangatrükk, et lisada sellele värvi ja mustrit, tikkimine ja teised õmblustöö vormid ning pitsi tegemine, samuti töövõtted, näiteks õmblemine, kudumine, heegeldamine, plisseerimine ja rätsepatöö. Tekstiilikunsti alla kuuluvad ka töövahendid, alates õmblusnõeltest kuni kangastelgedeni, ja valmistatud objektid (vaibad, päevatekid jne).
Keraamika.
"Main article:" Keraamika
Keraamika (vanakreeka sõnast "keramos" 'savi') on põletamisel põhinev savitöötehnika ja -kunst, samuti põletatud savist esemed ja tarindid (nõud, ehituskeraamika, kuumakindel keraamika, elektrokeraamika).
Keraamika kui materjal hõlmab tänapäeval mitmesuguseid anorgaanilisi mittemetalle (ränidioksiid, alumiiniumoksiid, ränikarbiid, titaannitriid) ja nende komposiite, mille töötlemisel rakendatakse kõrget temperatuuri. 
Puitehistöö.
"Main article:" Puitehistöö
Puitehistöö on puidust ilu- ja tarbeesemete, ka mööbli ja arhitektuuridetailide valmistamine.
Levinumad puitehistöös kasutatavad puiduliigid on tamm, pukspuu, pärn, pähklipuu.
Levinumad tehnikad on lõikamine, nikerdamine, põletamine, maalimine, aaderdamine, puulõige, rotangpunutis, kuldamine.
Puitehistöös kasutatakse tööriistadena peitlit, puuri, rasplit ja saagi.
Üks puitehistöö tehnikaid on intarsia, mis seisneb eri värvi õhukeste puitplaatide kombineerimises mingi suurema pinna kaunistamiseks. Reeglina valmistatakse intarsias geomeetrilisi mustreid, kuid tehakse ka figuraalseid kompositsioone.
Muu visuaalkunst.
Visuaalkunst on igasugune, eelkõige nägemismeelte kaudu tajutav kunst. Kuna kujutav kunst on liigselt seotud reaalsuse esitamisega, tähistab visuaalne kunst (lisaks vabadele kunstidele) elektroonilist kunsti, arhitektuuri, disaini ja visuaalreklaami, samuti ajas muutuvaid, meediumil põhinevaid kunste – videokunsti.
Laiemalt haarab visuaalkunst ka mitmeid väljendusvahendeid, sh visuaalseid kombineeritavaid kunstiliike:
Teatrikunst.
"Main article:" Teatrikunst
Teatrikunst (ka lavakunst ja näitekunst) on kollektiivsel loomingul põhinev kunst, milles on tihedalt läbi põimunud sõnakunst, kirjandus, muusika, laul ja tants.
Tantsukunst.
"Main article:" Tantsukunst
Tantsukunst on kunstivorm, milles kunstiline väljendus toimub kehaliigutuste ehk tantsu abil. Levinud on rütmilisus, sageli (kuid mitte alati) kasutatakse tantsu saateks muusikat. Etenduskunstina on tants lähedalt seotud teatriga. Mõnede allikate järgi on tantsukunst sama mis koreograafia (laias mõttes). 
Filmikunst.
"Main article:" Filmikunst
Filmikunst ehk kinematograafia on kunstiliik, mille alla kuuluvad kunstiteosed on filmid. 
Fotokunst.
"Main article:" Fotokunst
Fotokunst (ka kunstfotograafia ja "fine art" fotograafia) on kujutava kunsti liik, mis on loodud peamiselt kunstniku nägemuse väljendamiseks ja mis saavutab oma kunstilise mõjuvuse fotograafia vahenditega.