Juhan Kukk

Juhan (Johann) Kukk VR III/1 (13. aprill 1885 Käru küla, Salla vald, Virumaa – 4. detsember 1942 Kargopollagi vangilaager, Kargopol, Arhangelski oblast, Venemaa) oli Eesti poliitik ja ettevõtja. 
Kukk oli Eesti riigivanem 21. novembrist 1922 kuni 2. augustini 1923 (Juhan Kuke valitsus).
Elulugu.
Juhan Kukk lõpetas Tartu Reaalkooli, õppis 1904–1910 Riia Polütehnikumi kaubandusosakonnas ja 1908 täiendas end Saksamaal, lõpetas I järgu diplomiga. Kukk oli 1909. aastal üliõpilasseltsi Liivika asutajaliige, enne seda kuulus ta Korp! Vironia liikmeskonda.
Aastatel 1910–1912 oli ta Tartu I Laenu ja Hoiu Ühisuse asjaajaja, 1911–1919/1920 "Ühistegevuslehe" väljaandja ja toimetaja, 1914. aastast "Ühistegevuse Büroo" juhataja, 1915–1919 Ühistegevuse Edendamise Seltsi esimees. Esimese maailmasõja ajal oli ta Eestimaa Toitluskomitee liige. 
1917. aastal valis Rakvere linnavolikogu ta Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu liikmeks. 19. veebruaril 1918. aastal toimus Tallinnas Estonia teatris eesti poliitikute nõupidamine, kus moodustati Eestimaa Päästmise Komitee. Sinna valiti Jüri Vilmsi ja Konstantin Pätsi kõrval ka Juhan Kukk. 20. veebruaril taandas Kukk ennast (väidetavalt poja haiguse tõttu) ning tema asemele tuli Konstantin Konik. Kukk oli Eesti Maapäeva Vanematenõukogu poolt 21. veebruaril kinnitatud ning 23. ja 24. veebruaril etteloetud Eesti iseseisvuse manifesti teksti peamine koostaja.
Ta oli aastatel 1919–1920 Asutava Kogu ning 1920–1926 I ja II Riigikogu liige, Tööerakonna nimekirjas.
Aastatel 1917–1918 oli Juhan Kukk Maavalitsuse rahandusosakonna juhataja, 1918–1919 Ajutise Valitsuse rahandus- ja riigivarade minister (Rootsi ajakirjanduse andmeil oli ta ainus eestlasest Eesti valitsuse liige, päritolult talupoeg ja osanud vaevalt oma nime kirjutada), 1919–1920 Eesti Vabariigi rahaminister (Kukk korraldas Eesti oma raha, marga kasutuselevõtu), 1920–1921 kaubandus-tööstusminister. Aastatel 1921–1922 I Riigikogu esimees (avati uus Riigikogu hoone), 1922–1924 Eesti Panga direktor, 1919–1930 Eesti Ühistegelise Liidu nõukogu esimees, 1923–1924 Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse direktor ja 1926–1930 nõukogu esimees.
Kukk oli aastast 1920 Eesti Rahvapanga juhatuse esimees, tarbijate ühingu "Oma" juhatuse, hiljem nõukogu liige, 1931–1940 AS-i Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabriku (Balti Manufaktuur) juhatuse esimees, 1933–1940 AS-i "Kreenbalt" direktor.
1925–1940 "Riigi Turbatööstuse" (aastast 1936 AS-i "Eesti Turbatööstused") nõukogu esimees, 1930–1931 Börsikomitee abiesimees ja Kaubandus-Tööstuskoja pankadesektsiooni esimees, 1937–1940 Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse liige suurtööstuse sektsiooni esindajana, 1936–1940 Üleriigilise Tekstiilitöösturite Ühingu esimees jm.
1933–1934 Tartu Ülikooli krediidi- ja tööstuspoliitika õppeülesande täitja. 1929–1940 Eesti Suusaklubi esimees, 1938–1939 Eesti Kergejõustikuliidu esimees.
1936. aastal asutas Juhan Kukk Nõmme Rotary klubi, mis oli kolmas Eestis Tallinna ja Tartu klubi järel. 
16. oktoobril 1940 vangistas NKVD Juhan Kuke ja nõukogude tribunal mõistis ta kaheksaks aastaks vangilaagrisse, kus ta ka suri. Juhan Kukk suri 4. detsembril 1942 Arhangelski oblastis Kargopollagi vangilaagris ja maeti sealsamas nimetusse hauda. 
Tallinnas perekonna matmisplatsil Hiiu-Rahu kalmistul on tema kenotaaf ja sümboolne haud. Kõigi Eesti riigivanemate sümboolne hauatähis asub aga Tallinna Metsakalmistul. 15. aprillil 2000. aastal tähistati Juhan Kuke 115. sünniaastapäeva tema sünnikohas Käru külas mälestuskivi avamisega. Kuke 125. sünniaastapäeval 13. aprillil 2010 andis Eesti Post välja talle pühendatud postmargi, mis oli sarjas "Eesti Vabariigi riigipead 1918-2018" neljas mark.