tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Gérard Depardieu

Gérard Xavier Marcel Depardieu (; sündinud 27. detsembril 1948 Chateauroux's) on prantsuse filminäitleja.
Tunnustus.
Depardieu on nimetatud Prantsusmaa filmiauhinna César kandidaadiks meespeaosatäitja kategoorias 15 korda ja võitnud neist kaks, 1981 filmiga "Le Dernier Métro" ("Viimane rong") ja 1991 filmiga "Cyrano de Bergerac". Neist viimasega nimetati ta 1990 Oscari kandidaadiks meespeaosatäitja kategoorias, mis on mitteingliskeelse filmi kohta väga ebaharilik.
1985 tunnistati ta Veneetsia filmifestivali parimaks näitlejaks peaosa eest filmis "Police" ("Politsei").
1990 tunnistati ta Cannes'i filmifestivali parimaks näitlejaks peaosa eest filmis "Cyrano de Bergerac".
1991 pälvis ta Kuldgloobuse filmiga "Green Card" ("Roheline kaart").
1995 pälvis ta Prantsusmaa Riikliku Teeneteordeni ja 1996 sai Auleegioni rüütliks.
2006 pälvis ta Moskva filmifestivalil välja antava Stanislavski auhinna elutöö eest.
Eraelu.
1970 abiellus Depardieu näitleja Élisabeth Guignot'ga. Neil sündis kaks last, poeg Guillaume (1971–2008) ja tütar Julie (sündis 1973). Mõlemad lapsed said näitlejaks ja võitsid Césari. Gérard ja Élisabeth lahutasid 1996.
28. jaanuaril 1992, kui Gérard oli juba oma naisest lahku kolinud, sai ta modell Karine Syllaga tütre Roxanne'i. Roxanne oli filmi "Cyrano de Bergerac" naispeategelase nimi.
Depardieu elas Chaneli modelli ja samuti Césari saanud näitleja Carole Bouquet'ga koos 1997–2005.
Alates 2005 elab Depardieu koos Harvardi ülikooli lõpetanud romaanikirjaniku Clémentine Igouga.
Depardieu on tuntud anglofiilina. Ta on oma kodumaad kritiseerinud ja isegi solvanud. Näiteks kui Šveitsi televisioon intervjueeris teda 2012. aasta märtsis seoses uue filmiga, kus ta mängib Rahvusvahelise Valuutafondi häbistatud juhti Dominique Strauss-Kahni, teatas ta: "Ma arvan, et ta on natuke nagu kõik prantslased, pisut ülbe. Muide, ma ei armasta prantslasi eriti."
Jaanuaris 2013 võttis Depardieu Venemaa kodakondsuse (venepärase nimekujuga Жерар Депардьё "Žerar Depardjo") ja registreeris oma ametlikuks elukohaks Mordva Vabariigi pealinna Saranski, kus linnavõimud talle korteri kinkisid. 2024. aastal avaldati Eesti meedias väide, et Depardieu on Venemaa kodakondsusest loobunud.
2022. aasta veebruaris teatas Depardieu, et on saanud Araabia Ühendemiraatide kodakondsuse, täpsustamata kodakondsuse saamise aega.
2025. aasta kevadel mõisteti süüdi kahe naise seksuaalses ründamises 2021. aastal filmivõtete ajal.
Hoorn

Hoorn on linn Hollandi loodeosas ning kuulub Põhja-Hollandi maakonda. 
Hoorn'i linna pindala on 52,24 km², millest maismaa moodustab 19,31 km² ja vesi 32,93 km². Linnas elab 68 068 elanikku (2005).
Hoorn sai linnaõigused aastal 1357. 
Hoorni linnas on ajalooline raudtee Hoorni ja Medembliki vahel ("Steamtrain Hoorn Medemblik").
Rannak

Rannak ehk rannanõlv on randla veealune osa.
Rannaku maismaapoolseks piiriks on keskmine rannajoon. Merepoolseks piiriks on ala, kus lõpeb lainetuse mõju merepõhjale. Rannaku osa, mis paguvee korral kuivaks jääb, nimetatakse paguveerandiks.
Namibi kõrb

Namibi kõrb on kõrb Aafrikas. Piirneb läänes Atlandi ookeaniga, idas Suure astanguga, lõunas Oranje ja põhjas Cunene jõega. Laius 50–130 km.
Kõrb tõuseb Suure astangu jalamil lavamaadeks, kohati on mägesid.
Rannikul esineb mõnevõrra udu, Suure astangu jalami lähedal sajab suviti mõnevõrra vihma, Oranje jõe lähedal sajab väikeses koguses vihma talviti. Namibi kõrbe keskosas on aga väga kuiv kliima ja vähe taimi.
Suurelt astangult laskub Namibi kõrbe jõgesid, mis suviti mõnikord voolavad. Namibi kõrbe lõunaosa on liivakõrb. Kõik jõed kaovad liiva. Namibi keskosa läbib Kuisebi jõgi, mis voolab piisavalt tihti, et tuiskliiva ära uhtuda ja Atlandi ookeani suubuda. Väikesi jõgesid on ka Namibi kõrbe põhjaosas, mis on valdavalt kivikõrb, kuigi kohati on sealgi liivakõrbe.
Randla

Randla ehk rannavöönd on mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd, mida kujundab peamiselt lainetus.
Randla jaguneb veealuseks rannakuks ehk rannanõlvaks ja maismaaliseks rannaks.
Rannavööndi ehitust ja kujunemist uurivat teadusharu nimetatakse rannageoloogiaks.
Eesti looduslikud rannavööndid ja alltüübid.
Kaarel Orviku (1974) on Eestis eristanud kulutus- ja kuhjerannavööndeid. Neil vöönditel on mõlemal 4 alltüüpi.
Kulutusrannavööndid
Pankrannavöönd
Paerannavöönd
Astangrannavöönd
Moreenirannavöönd
Kuhjerannavööndid
Veeristikrannavöönd
Liivarannavöönd
Möllirannavöönd
Turbarannavöönd
Rand

Rand on randla maismaaline osa.
Ranna merepoolne piir on keskmine rannajoon. Maapoolse piiri määrab ajuveeaegse tugevaima tormilaine
mõjupiir.
Rannik

Rannik on randlat ja sellega piirnevat mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd. Ranniku maapoolne piir on lahepärasid, merepoolne aga poolsaarte tippe ühendav joon. Kui rannikumeres leidub saari, moodustub ranniku piir mööda kõige merepoolsemate saarte merepoolseid külgi.
Rannik jaguneb üldjuhul järskrannikuks ja laugrannikuks. Viimane jaotatakse järsakrannikuks ja lauskrannikuks. Eesti rannik, kaasa arvatud pankrannik, on täies ulatuses laugrannik. Järskrannik on näiteks fjordrannik.
Rannikutüübid.
Rannikul on erinevaid vorme. Et rannajoonel kohtuvad maa, vesi ja õhk, siis on tegemist keerulise süsteemiga, mida mõjutab suur hulk tegureid. Peamine tegur on lainetus ja sellega kaasnev energia ning setete liikumine. Rannikute klassifitseerimisel võetakse arvesse nende dünaamikat ja arengut ning neid mõjutavaid tegureid. Sageli on raske esile tuua üht kindlat mõjurit.
A. I. Jonin, P. A. Kaplin ja V. S. Medvedjev on välja töötanud järgmise rannikutüpoloogia, mille aluseks on rannikut kujundanud jõud.
*Rannikud, mille kujunemist meri on vähe mõjutanud. Rannik on kujunenud peamiselt geoloogiliste protsesside tulemusel ning olulist osa etendab algne pinnamood.
*Dalmaatsia rannik
*Fjordrannik
*Riasrannik
*Skäärrannik
*Limaanrannik
*Estuaarrannik
*Vulkaanrannik
*Rannikud, mille kujunemist mõjutab meri, kuid mitte lained. Peamised rannikut kujundavad jõud on vooluvesi, looded, elutegevus, termoabrasioon ja gravitatsioon.
*Deltarannik
*Alluviaalrannik
*Wattenmeer
*Korallrannik
*Mangroovrannik
*Jäätekkeline rannik
*Termoabrasiooni kujundatud rannik
*Rannikud, mis on kujundatud peamiselt lainete poolt. Liigitatakse vastavalt sellele, kuidas muutub rannajoone kuju.
*Sirgestuvad/õgvenduvad
*Sirgestunud
*Kulutusrannik
*Kuhjerannik
*Laguun
*Sekundaarsed
Erinevaid rannikute liigitusi ja nimetusi on väga palju. Jonini ja Kaplini tüpoloogia on ainult üks paljudest. Näiteks järgmised nimetused on pärit teistest liigitustest.
*Araali rannik
*Laherannik
*Laidrannik
*Padumere rannik
*Õgurannik
Teiste vaimude probleem

 
Teiste vaimude probleem seisneb küsimuses, miks me usume, et teistel inimestel ja võib-olla et ka muudel kõrgemalt arenenud loomadel on meiega sarnane teadvus ja vaim. Iga isik on teadvusel olemise tõttu oma teadvuse seisunditest teadlik ja seeläbi teab, et tal on vaim. Kuid teiste isikute vaimuseisundid ei ole talle samal viisil ligipääsetavad.
Tavaliselt põhjendatakse vaimu olemasolu teistel olenditel, lähtudes analoogiast meie käitumise ja sellega seotud vaimuseisundite ning teiste olendite käitumise vahel, seda eriti sarnase käitumise puhul. Samas on mõningad kliinilised seisundid, nagu näiteks kooma, väga tülikad interpreteerida, kuna sel juhul ei sarnane käitumine enam meie omaga.
Mõjuka katse seda probleemi lahendada tegid biheivioristid. Gilbert Ryle'i järgi ei ole vaim mitte kummitus füüsilises masinas, vaid kogum dispositsioone käituda arukalt ja tajuimpulssidele reageerida. Sellistest dispositsioonidest lähtuv käitumine on teiste inimolendite juures hõlpsasti jälgitav ja seega on teiste vaimude probleem kergesti lahendatav. See tekkis tänu segadusele vaimu kontseptsiooni ümber.
Teiste vaimude probleem on muutunud uuesti oluliseks seoses arvutite ja tehisintellekti arenguga.
Tsirkusorg

Tsirkusorg on liustikutekkeline orulaiend mägedes, millesse kogunenud jääst toituvad liustikud.
Aktiivsed ehk ka tänapäeva klimaatilistes oludes liustikke toitvad tsirkusorud asuvad kionosfääris ehk ülalpool lumepiiri. Tsirkusorgudes toimub lume kuhjumine. Lisanduvate lumekihtide surve all muutub lumi sõmerlumeks ehk firniks ning edasi juba liustikujääks. Kui jää saavutab piisava paksuse, muutub ta plastsemaks ja hakkab piki ruhiorge ehk trooge allapoole voolama. Tsirkusorud on seega liustike toitumis- ehk akumulatsioonialaks.
Geomorfoloogia mõisteid

"Siin on loetletud geomorfoloogiaga seotud mõisteid."
Negev

Negev on kõrb Aasias Iisraeli territooriumil. Piirneb põhjas Juuda mägismaaga, kirdes Juuda kõrbega, idas Al-‘Arabah' oruga, kagus Al-‘Aqabah' lahega ja edelas Siinai poolsaarega. 
Tegu on valdavalt madala mägismaaga.
Sademeid esineb talviti, sageli uputusi põhjustava paduvihmana.
Nuubia kõrb

Nuubia kõrb on kõrb Aafrikas Sudaanis. Piirneb läänes ja lõunas Niilusega, idas Punase merega ja põhjas Araabia kõrbega.
Nuubia kõrbe idaosa on mägine. Valdavalt on tegu kivikõrbega.
Kõrbele iseloomulik taim on medeemiapalm.
Kureika jõgi

Kureika (vene "Курейка", paralleelnimed: "Нума", "Люма") on jõgi Aasias Siberis. Algab Putorana lavamaa lõunanõlvult. Lookleb sügavas, kohati kuristik- ja kanjonorus valdavalt läände. Suubub paremalt Jenisseisse.
Pikkus 888 km. Jõel on rohkesti kärestikke ning 13 m kõrgune Suur Kureika juga.
Kureika voolab läbi kahest järvest: 280 meetri sügavusest ja 133 km pikast kitsast Djupkuni järvest ("Дюпкун") ja Anama järvest ("Анама").
Svetlogorski linna lähedal asub jõel Kureika HEJ (ehitatud 1975–2002, võimsus 600 MW).
Jaapani saarestik

Jaapani saarestik ehk Jaapani saared on saarestik Vaikse ookeani loodeosas. Suuremad saared on Honshū (231 000 km²), Hokkaidō (83 500 km²), Kyūshū (42 000 km²) ja Shikoku (19 000 km²). 
Saared kuuluvad Jaapanile.
Kureika

Kureika (vene "Курейка") on küla Venemaal Krasnojarski krais Igarka linna lähistel.
Aastatel 1913–1917 oli külas asumisel Jossif Stalin. Aastal 1934 rajati külla tema muuseum. 1952. aastal valmis uus suurejooneline muuseumihoone, mis Hruštšovi ajal suleti. 1996. aastal põles hoone maha. 2000. aastate alguses otsustati muuseum taas turismiobjektina üles ehitada, 2006. aastal püstitatud 3,5-meetrine Stalini kuju rüüstati mõne päeva jooksul.
Manhattan

Manhattan [mänh´ätən] on piklik kõrghoonestusega jõesaar Ameerika Ühendriikide idarannikul Hudsoni jõe suudmes jõe vasakkaldal. Samanimelise linnaosana (haldusüksusena New Yorgi maakond, inglise keeles "New York County") on see New Yorgi linna süda. 2007. aasta andmete järgi elas Manhattanil 1 620 867 inimest., 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 585 873 inimest. New Yorgi maakond on pindalalt USA maakondadest eelviimane (temast väiksem on Kalawao maakond Hawaiil) ja see on USA kõige tihedama asustusega maakond (28 154 in/km²).
Manhattan on alati olnud Ameerika Ühendriikide majandus- ja kultuurikeskuseks, millel on ka kaks võimsa siluetiga linnaosa: Lower Manhattani järel samuti Midtown Manhattan. Saarel asuvad muuhulgas ÜRO peakorter (selle krunt ei ole linna ega ühegi riigi territoorium) ja Wall Streeti ümbritsev ülemaailmse tähtsusega finantskvartal (sh aktsiabörsid AMEX ja New Yorgi börs). Saare keskel asub 3,4 km² suurune Central Park. Tuntumad "art déco" stiilis pilvelõhkujad 1930. aastatest on Chrysler Building ja Empire State Building.
Ajalugu.
1626. aastal ostis Madalmaade Ida-India Kompanii teenistuses olnud Pierre Minuit saare (Lenni Lenape põlisameerika keeles "Mannahatta", mis tähendas paljude küngastega maad) kohalikelt põlisameeriklastelt kauba eest 60 kuldna väärtuses. Tänapäevase Lower Manhattani lõunatipul kujunes välja Uus-Amsterdam – kindlustatud faktooria, linna esmane asuala. Multikultuurne ja maailma emigrantidega rahvastatud Manhattan on seejärel mänginud suursugust rolli Euroopa imperiaalsete asumaade (Uus-Madalmaad ja Uus-Inglismaa) kui ka tulevaste Ameerika Ühendriikide ajaloos, kuigi siiski ei kujunenud New Yorgist riigi pealinna (välja arvatud aastatel 1785–1790).
Manhattani lõunaosas asunud Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornid hävisid 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutes.
Stratigraafia mõisteid

"Siin on loetletud stratigraafia, geokronoloogia ning dateerimisega seotud mõisteid."
Uusaeg

Uusaeg, ka modernsus (inglise keeles "modernity", "modern times") on ajalooperiood umbes 1500 kuni umbes 1914/1918, seega suurtest maadeavastustest ja renessansist Esimese maailmasõjani. 
Uusaega on periodiseeritud mitut moodi. Uusaja alguseks on loetud: 
Marksistlikus ajalookäsitluses on uusaeg seostatud kapitalistliku ühiskondlik-majandusliku formatsiooniga. Selle kontseptsiooni kohaselt algas uusaeg siis, kui kapitalism saavutas võidu feodalismi üle. Uusaja algust dateeritakse marksismis Inglise revolutsiooniga (1640–1660).
Uusaja lõpuks loetakse Esimese maailmasõja algust või lõppu (1914/1918). Marksistlikus ajalookirjutuses peetakse selleks Vene oktoobrirevolutsiooni (1917).
Sama perioodi on jaotatud ka varauusajaks ja "päris" uusajaks, mille piir on umbkaudu 1800. aastal (sageli tõmmatakse piir 1789., Prantsuse revolutsiooni algusaastaga).
Uusaja alus on matemaatiline loodusteadus, millest lähtub masinlik tehnika. Uusaja maailmapilt on süsteem, mis on allutatud kalkuleerivale majandamisele ja ratsionaalsele, objektiveerivale teadmisele. Tehnika muutis ümbruse ressursiks ja suuremahuliseks tarvitamisobjektiks.
Eesti uusaeg.
Eestis on uusaja alguseks (keskaja lõpuks) peetud kas 1520.–1530. aastatel siiamaile jõudnud reformatsiooni või aastatel 1558–1583 kestnud Liivi sõda, enam küll viimast. Uusaja lõpuks on pakutud ärkamisaja, 20. sajandi või Esimese maailmasõja algust.
Leo Luks

Leo Luks (sündinud 13. novembril 1976 Tallinnas) on eesti filosoof. 
Leo Luks õppis Tartu ülikooli doktoriõppes ning kirjutas Ülo Matjuse juhendamisel doktoritööd teemal "Euroopa nihilismi piiritlemise katse filosoofia ja luule dialoogi abil". Hiljem asus ta õppima Tallinna Ülikooli doktoriõppesse Tõnu Viigi juhendamisel. Töö kaasjuhendaja oli Arne Merilai. 1. oktoobril 2010 kaitses ta Tallinna Ülikoolis doktoritöö ""Ei" kogemine nihilismi mõtlemises filosoofia ja kirjanduse ühtesulamisel". Oponendid olid Roomet Jakapi ja Daniele Monticelli. 
Ta on Eesti Maaülikooli filosoofia lektor ning on õpetanud ka EHI-s. Ta on Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi asutajaliige ja esimees.
Avaldanud artikleid peamiselt Eesti Ekspressis, Keeles ja Kirjanduses, Sirbis ja Akadeemias. Alustas tegevust kultuurilehe Sitatorn väljaandmisega.
Tartu Noorte Autorite Koondise endine tegevliige.
Aastast 2004 on kas enda üüripindadel või kodus organiseerinud mitteformaalset "Pornograafilist seminari", mis on mõeldud täiendama koolkondlikke seminare (Analüütilise filosoofia seminar, "Fenomenoloogiline seminar") ja feministlike ürituste rida, mis leiavad Margit Sutropi eestvedamisel aset Tartu Ülikooli Eetikakeskuses.
Rahvusvahelises plaanis on kogunud tuntust bridžimängijana. 
Pseudonüümid.
Kasutanud tõlkijana Jaan Kägu pseudonüümi.
Toni Gardemeister

Toni Gardemeister [ga:rdemaister] (sündinud 31. märtsil 1975 Kouvolas) on endine Soome rallisõitja.
Rallidebüüdi tegi aastal 1993, esimest korda startis maailmameistrivõistlustel 1996 aasta Tuhande järve rallill. Aastatel 1998–2000 esindas maailmameistrivõistlustel Seati, kuid firma loobumine rallist jättis ta 2001. aastaks sisuliselt tööta (osales üksnes 4 MM-rallil). Aastail 2002–2004 oli Škoda tehasesõitja. Aastal 2005 kuulus Fordi tiimi ja senise kaardilugeja Paavo Lukanderi asemel hakkas juhiseid andma Jakke Honkanen.
Islami viis sammast

Islami viis sammast (أركان الإسلام "arkān al-Islām" 'islami sambad'; ka أركان الدين "arkān al-dīn" ja صول الدین "usul ad-dīn", 'usu sambad') on islami viis alussammast. Viit sammast peavad sunniidid kohustuslikuks.
Islami sambad on järgmised:
"Sahahdah" on islami kõige olulisem alussammas. Ülejäänud nelja sammast kutsutakse üheskoos "ibadah". 
Usutunnistus (shahādah või shahāda).
Islami usutunnistuses "Shahāda"s tunnistatakse kokkuvõtlikult: "Ei ole jumalat peale Allahi ja Muhamed on tema prohvet" (إله إلا الله محمد رسول الله "lā ʾilāha ʾillā-llāhu muḥammadun rasūlu-llāh"). 
Islami vastuvõtmiseks pole inimesel vaja teha midagi muud, kui lausuda seda fraasi ("kalima") kahe tunnistaja juuresolekul. Hiljem korratakse kalimat palvetes ja rituaalides. Kuid islami usutunnistus ei piirdu vaid kalimaga. "Shahada" eeldab ka järgmiste tõdede omaksvõtmist ja tunnistamist:
Palvetamine ("salah").
Moslemitel on kohustus palvetada viis korda ööpäevas:
Võimaluse korral tuleks palveid lugeda mošees; kohustuslik on see aga vaid reede keskpäeval. Muul ajal võib moslem palvetada ka omaette. Palvetamise koht peab olema puhas – tavaliselt kasutatakse selleks spetsiaalset vaibakest ("musalla"). Palvetamisel peab näoga olema suunatud Meka poole ("qibla").
Palvetamine määrab ära moslemite päevarütmi. Kutse palvele ("adhan") hüüab "muezzin" mošee kõrgeimast paigast, milleks on tavaliselt minarett. Mošees viib palvet läbi imaam või selle puudumisel keegi auväärne meessoost moslem.
Palvetamisele eelneb pesemisrituaal "wuḑū"'. 
Palvetamisega kaasneb kindel asendite tsükkel ehk "ra'kah" – iga palvekord koosneb kahest kuni neljast "ra'kah"st. Palvetamise ajal retsiteeritakse koraani esimest suurat "Al-Fatiha"'d.
Paastumine ("saum" või "sawm").
Paast on tänapäeval kõige rangemalt järgitav usurituaal, ehkki ta on üks raskemaid. Islami kalendri 354-päevase kuuaasta 9. kuu ramadaani vältel, alates hommikuhämarusest, kui on juba võimalik eristada valget lõnga mustast, kuni õhtupimeduseni ei tohi süüa, juua, suitsetada, tarvitada lõhnaaineid ja suguliselt läbi käia. Paastu pidamise kavatsust tuleb teadvustada uuesti igal hommikul enne päikesetõusu. Ramadaani ajal pole kohustatud paastuma reisijad, raugad, menstrueerivad naised, rasedad ja imetavad naised ning haiged. Nad võivad seda teha mõnel muul sobival ajal või hüvitavad selle lepitusohvriga (näiteks vaeste toitmisega).
Annetamine ("zakah").
Kohustus anda 2,5% oma sissetulekust vaestele. Araabiakeelne sõna "zakah" tähendab 'kasvamist' või 'puhastumist'.
On kaht tüüpi "zakah"'d:
Hadž ehk palverännak Mekasse ("hajj").
Iga muslim peab vähemalt korra elus sooritama palverännaku Mekasse ehk "Hadži".
Hadž

Hadž on palverännak Mekasse, mida nõuab viies islami sammas igalt täiskasvanud muslimilt, kellele see on füüsiliselt ja rahaliselt teostatav, nii mehelt kui ka naiselt. Peamiselt kulukuse tõttu jääb hadž paljude muslimite jaoks vaid kord elus ettevõetavaks sündmuseks.
Hadži toimumise aeg.
Hadž toimub islami kalendri kuuaasta viimasel kuul ("Dhu Al-Hijjah"), 7.–12. päeval. Palverännakut Mekasse saab teha ka muul ajal, kuid tõelisena läheb arvesse vaid "Dhu Al-Hijjah", nn suur hadž – vaid selle sooritanu saab lisanime hadži.
Hadži on kohus sooritada ainult tervel inimesel, kes selleks füüsiliselt võimeline on. Samuti ei tohi palverännakul käimise kulude katmiseks võtta võlgu. Hadži jaoks kogutakse raha tihti kogu elu. Kellel töö ei võimalda palverännakut ette võtta, võib selleks volitada oma sugulasi või sõpru. Samuti võib muslim tasuda mošeele hadžiks tehtavate kulutustega sarnase summa.
Mekasse võivad siseneda vaid muslimid, teiste uskude järgijatele on see islami püha linn Saudi Araabia seaduste kohaselt suletud. Teel Mekasse ei tohi kanda riietes sõlmi ega sõrmedes sõrmuseid. Mekast teatavale kaugusele jõudnud, peab palverännakul olev muslim panema selga "ihrami", kahest valgest kokkuõmblemata riidetükist rituaalselt puhta rõiva, mis näitab kõigi palverändurite võrdsust Allahi ees.
Väike ja suur hadž.
Pärast Mekasse saabumist sooritavad palverändurid kindlaksmääratud rituaale. Nn väikese hadži ("umrah") põhirituaalideks on
Pärast "umrah"i sooritamist võib palverändur heita endalt "ihram"i ning riietuda oma tavarõivastesse. Samuti, ehkki see ei ole rituaali osa, joob enamus palverändureid pärast väikse hadži lõpulejõudmist vett Zamzami kaevust.
Seejärel suunduvad palverändurid tihti Mediinasse, kus külastavad Prohveti mošeed. Seejärel hadž jätkub. Palverändur heidab taas ülle "ihram"i ja sooritab kolm viimast rituaali, mida tuntakse suurema hadžina ("Al Hajjul Akbar"). Nendeks rituaalideks on:
Hadži lõpetamine.
Hadži lõpetuseks toimub suur "Eid-ul-Adha" ohverdamispidu. "Eid-ul-Adha" käigus ohverdatakse loomi – enamasti lambaid, kuid ka kaameleid, kitsi ja veiseid. Ohverdamine meenutab seda, et Jumal eelistas lammast Aabrahamilt algselt nõutud inimohvrile.
Pärast hadži lõpetamist võib palverändur siirduda rituaalse puhtuse seisundist, milles oli keelatud juukseid lõigata, võidelda, tülitseda ja suguliselt läbi käia, tavaseisundisse. Paljud palverändurid ajavad endal pea kiilaks. Ka võib siis taas "ihram"'i tavariiete vastu vahetada.
Hadži aunimetus.
Suure hadži läbinud mees saab aunimetuse "hadži", naine "hadža". Hadži saab õiguse maalida oma koduukse kohale sümboolse palmioksa kujutise.
Palverännakul käinu maetakse kombekohaselt maha "ihram"is.
Harris

Harris (gaeli "Na Hearadh") on lõunapoolne osa Lewise saarest Hebriidides.
Khōsti provints

Khōsti provints (ka "Khowsti provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Kunari provints

Kunari provints (ka "Konarhā provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Kunduzi provints

Kunduzi provints (ka "Kondūzi provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Lōgari provints

Lōgari provints (ka "Lowgari provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Nīmrōzi provints

Nīmrōzi provints (ka "Nīmrūzi provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Provintsi keskus ja ühtlasi ka suurim linn on Zaranj.
Provintsi koosseisu kuuluvad viis ringkonda: Chahār Burjaki, Chakhānsūri, Kangi, Khāsh Rōdi ja Zaranj ringkond.
Nūristāni provints

Nūristāni provints (ka "Nūrestāni provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Paktiyā provints

Paktiyā provints (ka "Paktīā provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Sar-e Puli provints

Sar-e Puli provints (ka "Sar-e Poli provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Takhāri provints

Takhāri provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Takhāri provints asub riigi kirdeosas Tadžikistani piiri ääres (piiriks on Pandži jõgi) Hindukuši põhjanõlval. Ida poole jääb Badakhshāni provints ning läände Kondūzi ja Baghlāni provints. Lõunas piirneb ta Parvāni provintsiga. 
Provintsist voolab läbi Pandži lisajõgi Kowkcheh. 
Provints moodustati aastal 1964. Algul kandis ta Tāloqāni provintsi nime. Alates 30. aprillist 1964 on provintsi nimi Takhār.
Provintsi halduskeskus on Tāloqān. Tähtis keskus on ka Rostāq.
Provints jaguneb 17 ringkonnaks ("woluswali"):
Kuberner oli 10. märtsist 2004 Abdul Kabir Marzban. 2010. aastast on kuberner ‘Abdoljabbar Takwā.
Provintsi tähis ISO 3166-2 järgi on AF-TAK.
Kasvatatakse puuvilla ja suhkrupeeti. Tegeletakse poolrändkarjatusega.
Uruzgāni provints

Uruzgāni provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
28. märtsil 2004 moodustati ühest Uruzgāni provintsi põhjaosas asunud ringkonnast Dāykondī provints.
Provintsi pindala on 11 474 km².
Wardaki provints

Wardaki provints (ka "Vardaki provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Provints jaguneb üheksaks ringkonnaks:
Vabadus, võrdsus, vendlus

"Vabadus, võrdsus, vendlus" (prantsuse keeles "Liberté, Égalité, Fraternité") on Prantsusmaa deviis.
Sõnakombinatsioon „"Liberté, Égalité, Fraternité"“ kinnitati Suure Prantsuse revolutsiooni ajal 1789. aastal markii de La Fayette’i (1757–1834) ettepanekul ja Generaalstaatide (Rahvakogu) otsusega Esimese Vabariigi ametlikuks deviisiks. Algses ettepanekus oli veel neljaski sõna („Vabadus, võrdsus, vendlus või surm“), kuid viimane sõna jäeti lõpuks siiski välja, kuna see tulenes revolutsioonilisest deviisist „Ela vabana või sure“. Kuna Maximilien de Robespierre’i (1758–1794) valitsus põhjendas oma terrorivalitsust mõttega „Vabaduse vaenlastel pole vabadust“ ja võttis selle poliitika elluviimiseks kasutusele giljotiini, siis suhtub tänapäeva Prantsuse ühiskond valuliselt igasugustesse isiksusliku arengu vabaduse piirangutesse.
Prantsuse 1789. aasta Inim- ja kodanikuõiguste deklaratsioonis selgitati vabaduse, võrdsuse ja vendluse sisu järgmiselt.
Revolutsioonijärgsel impeeriumite ajal oli see deviis Prantsusmaal keelatud nagu teisedki revolutsiooni sümbolid, kuid uued revolutsioonid tõstsid selle deviisi uuesti ausse ja 1848. aasta põhiseaduses nimetati seda Vabariigi põhiideeks. Kui Saksamaa 1940. aastal Prantsusmaa okupeeris, lõi marssal Pétain uue loosungi "Töö, perekond, isamaa" ("Travail, Famille, Patrie"), mis oli Vichy Prantsusmaa deviisiks. 
Pärast II maailmasõda taastati vana deviis ning see säilis ka 1946. ja 1958. aasta konstitutsioonis. Tänapäeval kasutatakse seda deviisi laialdaselt prantsuse müntidel ja postmarkidel.
ÜRO 1948. aastal vastu võetud Inimõiguste ülddeklaratsiooni esimene artikkel ütleb:
„Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim.“
Salzburgi liidumaa

Salzburgi liidumaa on Austria liidumaa. Selle pealinn on Salzburg.
Asend.
Salzburgi liidumaa laiub piki oma peamist jõge Salzachi, mis voolab Kesk-Ida-Alpidest lõunas – Großvenedigeri mägi kõrgusega 3657 m – alla Eel-Alpidesse põhjas. See asub riigi põhjaosas, Saksamaa Baieri liidumaa piiri ääres. Seda ümbritsevad Austria Ülem-Austria liidumaa kirdes, Steiermargi liidumaa idas, Kärnteni liidumaa lõunas, samuti Tirooli liidumaa, Lõuna-Tirool (Trentino-Alto Adige Itaalias) ja Ida-Tirool edelas.
Liidumaa lõunapiirile jääb Alpi veelahe (sealhulgas Kõrg-Tauerni mäed) koos arvukate kolmetuhandemeetriste tippudega. Põhja-Lubjakivialpide Dachsteini massiiv ja Berchtesgadeni Alpid piiravad Salzburgi liidumaad idas ja põhjas.
Piirkonnad.
Liidumaa on traditsiooniliselt jagunenud viieks suureks piirkonnaks ("Gaue"), mis ühtivad halduslike ringkondadega ("Bezirke").
Rahvastik.
Rahvaarvult on see riigi üks väiksemaid liidumaid.
Suuremad linnad.
Salzburgi liidumaa linnaõigusega omavalitsusüksused:
Umbes 12 000 elanikuga tavaline vald Wals-Siezenheim on tuntud kui "Austria suurim küla".
Haldusjaotus.
Ringkonnad.
Salzburgi liidumaa koosneb kuuest ringkonnast ("Bezirke", rahvakeeli "Gaue"):
Salzburgi linn on omaette haldusringkond.
Omavalitsusüksused.
Liidumaa jaguneb 119 vallaks ("Gemeinden"), sealhulgas Salzburgi linn. Neist 11 on linnad ("Städte"), 24 turulinnad ("Marktgemeinden") ja ülejäänud 84 on tavalised vallad. Allpool on loetletud kõik vallad ringkondade kaupa:
Steiermargi liidumaa

Steiermark (horvaadi ja sloveeni "Štajerska", ungari "Stájerország") on Austria liidumaa. Steiermark on pindalalt Alam-Austria järel suuruselt teine Austria liidumaa. Steiermark külgneb lõunas Sloveeniaga ning päripäeva edelast alates Austria Kärnteni, Salzburgi, Ülem-Austria, Alam-Austria ja Burgenlandi liidumaadega. Selle pealinn on Graz.
Steiermargi nimi tuletati valitseva Otakari dünastia algsest asukohast: Steyr tänapäeva Ülem-Austrias. Iidne Steyri ja Steiermargi vaheline side ilmneb ka nende peaaegu identsetes vappides, valge panter rohelisel taustal.
Eristatakse Ülem-Steiermarki ("Obersteiermark") liidumaa põhja- ja loodeosas (Liezeni, Murau, Murtali, Leobeni ja Bruck-Mürzzuschlagi ringkond) ning Lääne-Steiermarki ("Weststeiermark") Grazist läänes (Voitsbergi ja Deutschlandsbergi ringkond ning Leibnitzi ringkonna lääneosa). Ringkondi Grazist idas (Weizi, Hartberg-Fürstenfeldi ja Kagu-Steiermargi ringkond) on nimetatud Ida-Steiermargiks ("Oststeiermark").
Graz-Umgebungi ringkonna ('Grazi ümbrus') lääne- ja idaosi võib, kuid ei pruugi pidada vastavalt Lääne- ja Ida-Steiermargi osadeks. Steiermargi hertsogkonna lõunaosi, mis moodustasid osa endisest Jugoslaaviast ja hiljem Sloveeniast (välja arvatud Teise maailmasõja ajal), on koos nimetatud (ja mitteformaalsetes tekstides nimetatakse mõnikord nii ka praegu) Alam-Steiermargiks ("Untersteiermark", sloveeni "Štajerska").
Ajalugu.
Steiermargi asustasid keldi hõimud. Pärast roomlaste vallutust oli praeguse Steiermargi idaosa Pannoonia osa, samas lääneosa kuulus Noricumi. Barbarite sissetungide ajal vallutasid või läbisid seda läänegoodid, hunnid, idagoodid, rugid ja langobardid. Avaaride võimu all olevad slaavlased asusid orgudesse 600. aasta paiku. Samal ajal hakkasid frankide võimu all olevad baierlased oma piirkonda lõuna ja ida poole laiendama, neelates lõpuks slaavi elanikkonna.
1180. aastal eraldati Steiermark Kärnteni hertsogkonnast ja sellest sai omaette hertsogkond; 1192. aastal sai Austria hertsog Leopold V ka Steiermargi hertsogiks. Hiljem moodustas Steiermark Sise-Austria keskse osa.
Steiermark arenes kultuuriliselt ja majanduslikult ertshertsog Johanni ajal aastatel 1809–1859.
1918. aastal pärast Esimest maailmasõda jaotati see põhjaosaks (praegune Austria liidumaa) ja lõunaosaks, mida kutsuti Alam-Steiermargiks, nüüd sloveenidega asustatud, ja mis annekteeriti Jugoslaaviasse ja sai hiljem Sloveenia osaks. Kahe maailmasõja turbulentsi tagajärjel Alam-Steiermargi saksakeelne elanikkond, mis oli linnadesse koondunud, kolis või saadeti piirkonnast välja.
Haldusjaotus.
Eraldiseisev linn:
Liezeni ringkonda kuulub ka alaringkond Gröbming.
Tirool

Tirool on Austria liidumaa. Selle pealinn on Innsbruck. Liidumaa piirneb Saksamaa, Šveitsi ja Itaaliaga. Tirool koosneb kahest geograafiliselt lahusolevast alast: Põhja-Tiroolist ja Ida-Tiroolist.
Haldusjaotus.
Liidumaa jaguneb kaheksaks ringkonnaks ja Innsbrucki iseseisvaks linnaks. Kõik nad asuvad Põhja-Tiroolis, välja arvatud Lienzi ringkond, mis asub Ida-Tiroolis.
Suurima keskmise meetod

Suurima keskmise meetod on üks võimalus jaotada kohti võrdeliselt esindusorganis parteinimekirjade korral.
Suurima "keskmise meetod" vajab häälte arvu igal parteil, mille põhjal kohti jaotada iga partei häälte arv jagada jagajate jadast lähtuvalt ja niimoodi tekkinud koefitsientidest suuremate koefitsiendiga kandidaadid täidavad kõik esindusorgani kohad. Võrdlusarv = häälte arv parteil / jagajate jadast kohale vastav väärtus. Koefitsient arvutatakse jagades. Kõige rohkem kasutatakse jagajate väärtuste komplekti (1,2,3, jne) ehk nii-öelda d'Hondti meetodit.
Sainte-Laguë meetod jagab häälte arvu paaritu arvuga (1,3,5,7). Sainte-Laguë jagajate jada jagab häälte arvu paaritute numbritega. Sainte-Laguëd saab modifitseerida, tüüpiline modifikatsioon on esimene jagaja 1,4 peale määrata. Mis teeb keerukas väikeparteidele kohta saada väikestes ringkondades.
Täienduseks sellele protseduurile saab suurima keskmise meetodit arvutada ka teisiti. Näiteks leides jagaja millega läbi jagades ja üles ümardades nõnda, et tulemus on täismaja kohti; saame tulemuse mis on võrdne Sainte-Laguë protseduuriga. Ja leides sellise jagaja, mis alla ümardades annab täismaja, saame tulemuse. mis on võrdne D'Hondti protseduuriga.
Alternatiivmeetod on suurima ülejäägi meetod, mis kasutab kohtade leidmiseks kvoote ja ülejääke. Mida arvutatakse kvoodi valemi põhjal.
Alsace

Alsace [alz'ass] (ka: Elsass) oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa kirdeosas.
Piirkond jagunes kaheks departemanguks: Bas-Rhin ja Haut-Rhin.
2016. aastal moodustati Alsace'i, Champagne-Ardenne'i ja Lorraine'i piirkonna alal Grand Esti piirkond.
Titaanid

Titaanid on kreeka mütoloogias Gaia (Maa) ja Uranose (Taeva) liidust sündinud jumalasugu - 6 meest ja 6 naist:
Kronos tõukab Uranose troonilt.
Titaanid olid ülbed ja ohjeldamatud. Isa Uranos vihkas neid ja hoidis Tartaroses vangis. Seepärast tõukas Kronos (Aeg) ema Gaia palvel Uranose võimult. Kohe peale ema plaani elluviimist päästis Kronos sügavalt maapõuest oma õed ja vennad, kes kohe tunnistasid teda uue valitsejana ja aitasid tal võimu kindlustada. Nende abiga vabanes Kronos hoolimata Gaia vastuseismisest ühesilmsetest kükloopidest ja sajakäelistest hekatonheiridest.
Kronos naitus oma õe Rheaga ning neist sai peale Gaiat ja Uranost teine maailma valitsev jumalapaar. Kronos võttis Uranose trooni ja valitses taevaid tema asemel. Rhea aitas Kronost sellega, et kontrollis asjade kulgu maailmas, korraldas edasiminekut ja liikumist. Hiljem sai temast viljakus- ja maajumalanna ning ta sünnitas esimesed Olümpose jumalad.
Teised titaanid istusid troonidel valitsejapaari kõrval ning aitasid Kronosel valitseda. Nad olid pühendunud üksteise abistamisele ja kaitsmisele. Igaüks neist vastutas mingi kindla osa eest maal. Enamik titaanidest heitsid omavahel paari ja neist sündis palju väiksemaid jumalusi. 
Titaanid kehastasid loodusjõude ja -nähtusi. Need jõud valitsesid maailma tema loomisele järgnenud ajajärgul. Intellektuaalseid omadusi esindasid vaid Themis (Õiglus) ja Mnemosyne (Mälu).
Titanomahhia.
Hiljem puhkes titaanidel võitlus Olümpose jumalatega, keda juhtis Zeus ja kelle liitlased olid hekatonheirid. Titaanid kaotasid ja heideti Tartarosse (titanomahhia ehk sõda titaanide vastu).
Titaanid kunstis.
Titaanide allajäämist olümposlastele on kunstis kujutanud Peter Paul Rubens ja Anselm Feuerbach.
Titaanlik tähendab üleinimlikku, võimsat, hiiglaslikku.
Väin

Väin ehk merekitsus on maailmamere eri osi (ookeane, meresid, lahti) ühendav ja maismaad lahutav kitsas mereosa.
Strateegilised väinad.
Tihti on väinadel strateegiline tähtsus, sest nende kaudu liikudes on võimalik palju aega ja energiat kokku hoida. Mitmed väinad on väga kitsad ja seetõttu hõlpsalt kontrollitavad ning vajaduse korral liikluseks suletavad. Et vältida rahvusvahelisi skandaale ja võimaldada kõigile vaba liiklemine maailmamerel, on nende väinade läbimine reguleeritud rahvusvaheliste lepingutega. Nende kohaselt on väinad mere- ja õhuliikluseks vabalt kasutatavad kõigile riikidele.
Strateegilise tähtsusega väinad on järgmised:
Baghlān

Baghlān (varasemad eestikeelsed nimekujud "Baghlan" ja "Baglan") on linn Afganistanis Baghlāni provintsis.
Kabul

Kabul on Afganistani pealinn ja Kabuli provintsi keskus. Asub 1808 m kõrgusel Kabuli jõe ääres Khyberi kuru lähedal.
Kabulis asub Afganistani valitsus. 2021. aasta 15. augusti hommikuks olid linna võtnud piiramisrõngasse Ţālebāni väed, kes kuulutasid õhtul presidendipaleest välja Afganistani Islamiemiraadi.
Kabul jaguneb halduslikult 18 sektoriks.
Linn on üle 3000 aasta vana.
Kabul asub Ida-Afganistanis. Kabul on Afganistani suurim linn. 2011. aasta ametlikel andmetel on Kabuli elanike arv 3,9 miljonit inimest. Linn on ühenduses Kandahāri, Herāti ja Mazār-e Sharīfiga ringtee kaudu, mis ulatub üle terve riigi. Kabulist algab ka peatee, mis viib Jalālābādi ja sealt edasi Peshāwari Pakistanis.
Vorarlberg

Vorarlberg on Austria liidumaa. Selle pealinn on Bregenz. Liidumaa piirneb põhjas Saksamaaga (Baieriga), läänes Liechtensteini ning läänes ja lõunas Šveitsiga.
Liidumaa läänepiiril voolab Rein ja loodepiiril paikneb Bodeni järv. Kõrgeim tipp on 3312-meetrine Piz Buin.
Vorarlbergi valitseja oli kuni 1160. aastani Bregenzi hertsog ja seejärel Montforti krahv kuni 1525. aastani, kui Habsburgid üle võtsid. Peale esimest maailmasõda soovisid paljud elanikud liituda Šveitsiga, 11. mail 1919 toimunud referendumis hääletasid 80% selle poolt. Kuid Šveitsis ei saavutanud see toetust - Šveitsi prantsuse- ja itaaliakeelsed kantonid ei soovinud juurde saada veel ühte saksakeelset osa, ka protestandid ei tahtnud juurde tugevalt katoliiklikku ala. Ka nâiteks Itaalia soovis, et Šveits loobus Ticino kantonist, kui riigi idapiiril peaks toimuma muutusi. Ka Austria ja liitlasväed kartsid jõudude tasakaalu muutumist Kesk-Euroopast.
Rahvastik.
Elanike arv.
2008. aastal moodustasid immigrandid 18% elanikest. Suurimad rahvusrühmad on austerlaste järel türklased ja endise Jugoslaavia rahvad.
Erinevalt teistes liidumaadest, kus domineerib austriabaieri murre, on Vorarlbergis domineeriv alemanni murre. Sellepärast on Voralberg kultuuriliselt lähedasem rohkem Šveitsile, Liechtensteinile ja Švaabimaale kui muule Austriale.
Asustus.
Vorarlberg on asustustihedusega 142 inimest km² kohta Viini järel teine liidumaa.
Vorarlbergis on viieks linna: Dornbirn, Feldkirch, Bregenz, Hohenems ja Bludenz.
Haldusjaotus.
Liidumaa jaguneb neljaks ringkonnaks
Liidumaal on 96 valda, neist 11 on "Marktgemeinde" õigustega.
Andaluusia

Andaluusia on Hispaania suurima rahvaarvuga ja pindalalt teine suurim autonoomne piirkond riigis.
Andaluusia pealinn on Sevilla (700 000 elanikku).
Andaluusias asub Hispaania mandriosa kõige kõrgem mäeahelik Sierra Nevada.
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb kaheksaks provintsiks: Almería provints, Cádizi provints, Córdoba provints, Granada provints, Huelva provints, Jaéni provints, Málaga provints ja Sevilla provints.
Aragón

Aragón [arag'oon] (hispaania ja aragoni keeles "Aragón" [aɾaˈɣon], katalaani keeles "Aragó" [əɾəˈɣo] või [aɾaˈɣo]) on 1. järgu haldusüksus Hispaania kirdeosas keskaegse Aragóni kuningriigi alal.
Aragóni põhjapoolseim, Huesca provints piirneb Prantsusmaaga ja paikneb Püreneede keskosas. Hispaanias piirneb piirkond idas Katalooniaga, lõunas Valencia ja Castilla–La Manchaga ning läänes Castilla-Leóni, La Rioja ja Navarraga.
Aragóni pindala on 47 719 km², millega see on Hispaania autonoomsete piirkondade seas neljandal kohal.
Aastal 2021 oli piirkonna rahvaarv 1 326 261 ning veidi üle poole rahvastikust elas pealinnas Zaragozas.
Loodus.
Piirkonna maastik on mitmekülgne, ulatudes liustikest haljendavate orgudeni, rikkalike karjamaadeni ja viljapuuaedadeni ning kuiva stepini kesktasandikul.
Aragóni tähtsaim jõgi on Ebro, mis on Hispaania suurim jõgi veehulga poolest ning voolab piirkonnas läänest itta läbi Zaragoza provintsi.
Aragónis on ka Püreneede kõrgeim mägi Aneto.
Haldus.
Piirkond koosneb kolmest provintsist. Need on põhjast lõunasse: Huesca provints, Zaragoza provints ja Terueli provints.
Aragón on jagatud 33 maakonnaks ("comarca").
Piirkonna pealinn on Zaragoza.
Ajalugu.
Piirkonna ajalugu ulatub Rooma-eelsesse aega. Pärast Rooma riiki kuuluti frankide Hispaania marki. Hiljem moodustus Aragóni kuningriik.
Castilla – La Mancha

Castilla – La Mancha (ka Kastiilia – La Mancha) on Hispaania autonoomne piirkond.
Piirkond on jagatud viieks provintsiks: Toledo provints, Ciudad Reali provints, Cuenca provints, Guadalajara provints ja Albacete provints.
Castilla y León

Castilla y León (ka Kastiilia ja León) on Hispaania autonoomne piirkond.
Castilla y Leóni pindala on 94 222 km², millega see on Hispaania autonoomsete piirkondade seas suurim. Asustustihedus on aga madal ja 2024. aasta seisuga elas seal 2,39 miljonit inimest.
Piirkond jaguneb üheksaks provintsiks: Ávila provints, Burgose provints, Leóni provints, Palencia provints, Salamanca provints, Segovia provints, Soria provints, Zamora provints ja Valladolidi provints.
Piirkonnas on tervelt 11 UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvat objekti.
Extremadura

Extremadura on Hispaania autonoomne piirkond.
Jaguneb kaheks provintsiks: Cácerese provints põhjas ja Badajozi provints lõunas. Extremaduras on 383 valda.
Extremadura moodustab 8,3% Hispaania pindalast, kuid ainult 2,2% rahvastikust 2021. aasta seisuga.
Kantaabria

Kantaabria (hispaania keeles "Cantabria") on provints ja autonoomne piirkond Hispaania põhjaosas Biskaia lahe lõunarannikul.
Kliima.
Kantaabria aasta keskmine temperatuur on +17,1 °C, jaanuaris +12,4 °C, augustis +22,5 °C.
Aastas sajab keskmiselt 1268 mm, sealhulgas jaanuaris 127 mm ja augustis 84 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1732 tundi, sealhulgas jaanuaris 91 ja augustis 196 tundi.
Haldusjaotus.
Vallad.
Kantaabria autonoomsesse piirkonda kuuluvad järgmised 102 valda:
"Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata."
La Rioja

La Rioja on Hispaania provints ja autonoomne piirkond.
Hispaania autonoomsete piirkondade seas on see kõige väiksema pindala ja rahvaarvuga. Väiksemad on ainult kaks autonoomset linna.
Autonoomse piirkonna suurim linn ja pealinn on Logroño, suuremad linnad on veel Calahorra, Arnedo, Alfaro, Haro, Santo Domingo de la Calzada ja Nájera.
Provintsis asub suurem osa La Rioja veinipiirkonast (D.O.C. Rioja).
Kliima.
La Rioja provintsi aasta keskmine temperatuur on +13,4 °C, jaanuaris +5,8 °C, augustis +21,8 °C.
Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 28 mm ja augustis 22 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2284 tundi, sealhulgas jaanuaris 109 ja augustis 286 tundi.
Haldusjaotus.
Vallad.
La Rioja autonoomsesse piirkonda kuuluvad järgmised 174 valda:
"Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata."
Feyẕābād

Feyẕābād (eesti keeles on kasutatud ka nimekuju "Faizabad") on linn Afganistani kirdeosas Kowkcheh' jõe kaldal, Badakhshāni provintsi halduskeskus.
Elanike arv on 1992. aasta andmetel 9100. Elanikud on põhiliselt tadžikid. 
Linnas on riisitöötlemis- ja jahuvabrik. 
Talvel on linn mõnikord paksu lume tõttu muust maailmast ära lõigatud. 
1979. aastal oli Feyẕābād Nõukogude vägede sissetungi tõkestada püüdnud sisside keskus. 1980. aastal linn vallutati ning sinna paigutati Nõukogude Liidu garnison.
Kentaurid

Kentaurid on vanakreeka mütoloogias hobuinimesed. Kentauril oli hobuse keha, kuid inimese pea, rindkere ja käed.
Cheiron.
Cheiron (ladinapäraselt "Chiron") oli tark, õiglane ja inimsõbralik kentaur. Cheiron oli suurte kangelaste, näiteks Achilleuse, Theseuse, Aktaioni ja Iasoni kasvataja. 
Kord külastas Herakles Pholose-nimelist kentauri. Heraklesel oli janu ja ta palus Pholost, et too annaks talle lonksu veini, mis aga oli kõikide kentauride ühisvara. Haistes veini lõhna, said kõik kentaurid aru, millega tegu, ja ruttasid karistama varast, kes oli nende ühisvara kallale tikkunud. Heraklese vastu nad aga ei saanud. 
Õnnetuseks haavas vägilane võitluse käigus mürginoolega ka ühte kentauri, kes võitlusse üldse ei olnud sekkunud. See oli kentauride juht Cheiron, kes oli ainsana surematu. Haav osutus paranematuks. Väljakannatamatud piinad sundisid surematut enesele surma soovima. Ta oli nõus Prometheuse eest surema. Käies Prometheust veenmas, et too Zeusile järele annaks, oli Hermes öelnud:
"Ei lõpe sinu hirmsad piinad;
vast ehk siis, kui mõni jumal tahab
sult võtta valu enda kanda
ja sinu eest veel alla minna pimedusse,
kus valitsemas surmasügavik."
See näis uskumatu ohvritoomisena, kuid Cheiron tegi just seda ja Zeus aktsepteeris seda ohvrit.
Zeus tõstis Cheironi surnukeha taevasse, kus rahvas teab teda Amburi nime all.
Kentaur (täpsustus)

Kentaur võib tähendada mitut asja.
Richteri skaala

Richteri skaala on logaritmiline skaala, mida kasutatakse maavärina võimsuse hindamiseks.
1935 Charles Richteri loodud skaalal ei ole miinimum- ega maksimumväärtusi. Maavärina tugevust (magnituudi) hinnatakse nimelise mõõtühikuta arvuga kümnendiku täpsusega. Maavärina tugevus võib olla ka negatiivne, näiteks –3,0. Inimene seda ei tunne, kuid tundlikele seismograafidele on see madalaim registreeritav väärtus. 
Võimsaima registreeritud maavärina magnituud on olnud 9,5 (Suur Tšiili maavärin). Maavärina amplituud kasvab magnituudi suurenemisel ühe ühiku võrra kümnekordselt. Näiteks on 6-ne maavärin 10 korda suurema amplituudiga kui 5-ne ning 100 korda suurema amplituudiga kui magnituudilt 4-ne maavärin. Eralduvad energiahulgad on vastavalt umbes 32 korda suurem ja 1000 korda suurem (31,6×31,6=1000). 
Maavärinate tugevuse hindamiseks kasutatakse seismograafe. Magnituud arvutatakse maavärina tugevaima tõuke amplituudi põhjal. Hinnata tuleb ka maavärina kaugust seismojaamast. Kaugus jaamast ja maavärina epitsentri asukoht leitakse mitme jaama andmete võrdlemisel.
Osoonikiht

Osoonikiht (ka "osoonikilp", "osooniekraan") on keskmiselt 15–55 km kõrgusel asuv stratosfääri kiht, kus Päikese ultraviolettkiirguse toime tõttu on atmosfääri keskmisest suurem osooni kontsentratsioon.
Osoon tekib atmosfääris ultraviolettkiirguse mõjul. Osooni molekuli tekkeprotsess on kaheastmeline. Esmalt laguneb hapniku molekul UV-kvandi toimel. Pärast lagunemist liitub üksik hapniku aatom hapniku kaheaatomilise molekuliga, moodustades osooni kolmeaatomilise molekuli.
Osoonikiht kaitseb Maa organisme ultraviolettkiirguse eest. Kui osoonikihti ei oleks, oleks elu Maa peal jäänudki ookeanide sügavamatesse kihtidesse.
Tõsiseks ohuks osoonikihile on keemilised ühendid, mille koondnimeks on freoonid. Freoonide toimel võib moodustuda niinimetatud osooniauk.
Osoonikiht ei koosne peamiselt osoonist. Osooni kontsentratsioon on seal lihtsalt kõrgem kui mujal: umbes üks sajast tuhandest osoonikihi molekulist on osooni molekul.
Osooniauk

Osooniauk on osoonikihi osa, milles osooni kontsentratsioon on vähenenud.
Tavaliselt mõeldakse osooniaugu all Antarktika kohal püsivalt paiknevat hõredamat osoonikihi osa, kuid osoonikihi hõrenemist on täheldatud ka Arktika, Euroopa ning Põhja-Ameerika kohal.
Osooniaugu tekkimises on põhiliselt süüdistatud inimeste poolt õhku paisatavaid freoone. Freoon on tugev katalüsaator, mis lõhustab kolmest hapniku aatomist koosneva osooni molekuli hapnikuks ja vabaks radikaaliks.
Osooniaugu tekkimist kirjeldavad Chapmani võrrandid. Osooni tekib ja kaob stratosfääris pidevalt, kuid looduses toimub see reeglina ultraviolettkiirte, mitte freoonide toimel.
Osooniauk Antarktika kohal on tegelikult täiesti loomulik nähtus. Osoon tekib põhiliselt ekvaatori kohal olevas stratosfääris, seal on osooni teke intensiivsem kui selle lagunemine. Ekvaatorilt liigub osoonirikas õhk pooluste suunas, kus vastupidi on ülekaalus osooni molekule lõhkuvad protsessid. Osooni tungimist Antarktikasse takistavad aga ümber tolle maailmajao püsivalt puhuvad läänetuuled, mille põhjustajaks on Coriolisi efekt.
Osooniauk Antarktika kohal avastati 1970. aastate alguses. 1986 avastati osoonikihi hõrenemine ka põhjapoolkeral Arktikas; see pani rikkad tööstusriigid tegutsema. 1985. aastal allkirjastati Osoonikihi kaitsmise Viini konventsioon ja 1987. aastal sõlmiti Montréali protokoll.
Osoonikihi hõrenemine on üks vähestest globaalprobleemidest, millega võitlemisel on saavutatud teatavat edu. Ei ole siiski selge, kas osoonikihi mõningane taastumine on tingitud looduslikest rütmidest või vähenenud freoonide kasutamisest.
Teadaolevalt oli osooniauk kõige suurem 2000. aastal, kui see laius enam kui 29,9 miljonil ruutkilomeetril.
Ürtide loend

"Siin on loetletud taimi, mille ürti kasutatakse farmaatsias ravimtoorainena või kulinaarias maitseürtidena"
Virmalised

Virmalised ehk põhjavalgus ja ka lõunavalgus on atmosfääri kõrgemates kihtides esinev optiline nähtus, mille põhjustajaks on Päikeselt lähtuvate laetud osakeste (nn päikesetuule) kokkupõrked Maa atmosfääri osakestega.
Virmalised esinevad nii põhja- kui ka lõunapoolkeral. Neid nimetatakse vastavalt "aurora borealis" ja "aurora australis" (ladina keeles 'põhjakoit' ja 'lõunakoit'). Üldnimetus on "aurora polaris" 'polaarkoit'.
Virmalised tekivad, kui atmosfääri aatomeid ergastatakse päikesetuule osakeste poolt. Ergastuse tulemusel kiirgub valguskvant, mida inimesed näevad virmalistena. Maa magnetpooluste asetsemise tõttu suurtel laiustel on ka virmalised jälgitavad keskmiselt 60-kraadisel või kõrgemal laiusel. Et magnetiline põhjapoolus paikneb Kanadale kuuluva Ellesmere'i maa lähedal, siis on virmalised Põhja-Ameerikas samal laiusel paremini vaadeldavad kui Euroopas. Virmalisi on nähtud isegi Floridas, samal laiusel asuvatel Kanaari saartel on see praktiliselt võimatu.
Virmalised on seotud magnetpoolustega, sest neid tekitavad päikesetuule osakesed on laetud ning nad liiguvad Maa magnetvälja sattudes piki selle jõujooni, sisenedes atmosfääri magnetpooluste kohal.
Kui ergastatuks osutub atomaarne hapnik, kiirgub sellest kas rohelist (100–150 km kõrgusel) või punast (umbes 250 km kõrgusel) valgust. Molekulaarne lämmastik kiirgab aga punakat või violetset valgust. Nende värvuste vaheldumine pakub lummavat vaatemängu, mida võib mõnikord näha ka Eestis.
Virmaliste tekkimise keskmine kõrgus on 105 km maapinnast. Madalaim kõrgus on umbes 80 km ja kõrgeim umbes 200 km. Virmaliste esinemise tõenäosus on tihedas seoses magnettormidega, sest mõlemat põhjustab sama nähtus – päikesetuul.
Päikesesüsteemis.
Päikesesüsteemis on virmalisi vaadeldud või vastavaid emissioone täheldatud igal planeedil.