Pühajärve raamatukogu

Pühajärve raamatukogu on Otepää valla Sihva külas asuv rahvaraamatukogu.
Ajalugu.
1913. aastal asutati Pühajärve Rahvaraamatukogu Selts, mis tegutses 1940. aastani. Seltsi asutajaks oli kooliõpetaja Mihkel Neumann ja esimeheks Peeter Altosaar Lokumatsi talust. 1914. aasta algul oli seltsil 95 liiget.
Raamatukogu põhikogu asus Otsa talus Pühajärvel (praegu Sihva küla), osakonnad Öödre talus Ilmjärvel ja Aaviku talus Arulas. Esimene raamatukoguhoidja oli Arnold Luik, kes valiti seltsi raamatukogu eest vastutavaks isikuks. Pühajärve koguga tegeles August Petti. 
1920. aasta küsitluslehe andmetel oli raamatukogu avatud pühapäeviti ja koosnes 459 raamatust. Lugeja võis raamatu enda kätte jätta kaheks nädalaks, ülemäärase aja eest tuli maksta trahvi 5% raamatu hinnast.
1920. aastate algul valiti Pühajärve Rahvaraamatukogu Seltsi esimeheks legendaarne õpetaja-koolijuhataja Ferdinand Linnamägi. Pühajärve Otsa talu raamatukogu viidi koolimajja ja selle kõrval asunud vallamajja. Pidude korraldamisest saadud rahaga osteti raamatuid juurde, koostati kartoteek. 
1940. aasta juunipöörde järel likvideeriti seltsid, Ferdinand Linnamäel tuli aga 1950. aasta algul ette võtta Siberi-teekond. 
Vallamajas asunud raamatukogu tegevusest teise maailmasõja ajal pole aga midagi teada. 
Pärast sõda olid inimeste mäletamist mööda raamatukogutööga seotud Mare Lauri, Ida Soklakova ja Silvia Urbanik. Raamatukogu asus vanas vallamajas, kus oli koos palju eriilmelisi tolleaegseid asutusi. Raamatukogu on asunud maja pea igas ruumis, sest kui mõni asutustest otsustas oma “elutingimusi parandada”, tõsteti raamatukogu paar ruumi edasi. 1949. aastal oli raamatukogu 7 m2 suuruses ruumis, 1951. aastal kahes ruumis suurusega 33 m2, edasi varieerus ruumi suurus 20–25 m2 vahel. 
Aastatel 1949–1970 raamatukogus töötanud Irene Kahro mälestuste järgi asus ta kõigepealt ümber kirjutama vigast venekeelset põhinimestikku. 
Nendel aastatel oli raamatukogu majanduslik olukord väga vilets. Raamatukogu juhataja kurtis aruannetes korduvalt riiulite vähesust, näitusevitriini puudumist ja väga külmi ruume. Puudus valitses ilukirjandusteostest, mis olid lugejate hulgas väga nõutud. 
1970. aastate majanduslikus olukorras mingit paranemist ei toimunud – 22 m2 väike ruum oli külm ja kitsas, inventar vana, nappis riiuleid. Üritused toimusid koolimajas. 
1980. aastad on olnud pöördelised. 1986. aastal kolis majandikeskus vastvalminud teenindusmajja ning vabanenud hoones sai raamatukogu esialgu poole alumisest korrusest, aga järgmise kümne aasta jooksul õnnestus raamatukogu tarvis remontida kogu 130 m2 suuruse pinnaga alumine korrus, ehitada välja turvasüsteemid ja korrastada maja välisilme. 
1990. aastad olid hiilgeaeg. Lugejate arv, mis seni oli püsinud 260–280 ringis, tõusis 1996. aastal 319-ni ning sama trendi jätkudes jõuti 2002. aastal 370-ni. 
1994. aastal tähistati raamatukogu 80. ja puhkpilliorkestri 70. aastapäeva, mida kajastas ka ajalehe Valgamaalane 12. mai erinumber. 
Väga kirev on olnud Pühajärve raamatukogu administratiivne kuuluvus: 1913. aastal Tartumaa Pühajärve vald, 1949–1953 lisandub Voki külanõukogu, 1950–1958 Otepää rajoon, 1952–1953 Tartu oblast, 1954–1959 Pühajärve külanõukogu, 1959–1962 Elva rajoon, 1960–1989 Otepää külanõukogu, 1990–1991 Pühajärve külanõukogu, 1992–1998 Pühajärve vald, 1999. aastast tänaseni Otepää vald.
1998. aastal sai raamatukogu esimese tööarvuti koos raamatukoguprogrammiga Kirjasto 3000 (hiljem RIKS). Valga maakonna esimese külaraamatukoguna hakati kirjeid arvutisse sisestama. 2007. aastal läks raamatukogu üle täielikule elektroonilisele laenutusele. 
Statistika.
Statistika 2014. aasta seisuga