tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Križi

Križi (ka Križauka, valgevene keeles "Крыжы", "Kryžy", "Крыжаўка", "Kryžaŭka"; vene keeles "Крыжи́") on Läti linna Daugavpilsi põhjapoolseim osa. Asub Mazie Stropist põhja pool, Līksna valla ja Naujene valla vahel. Läänes piirneb Daugavpilsi–Peterburi raudteega. 
Križi tekkis Mazā Stropu järve kaldale rajatud lihakombinaadi juurde, kui sinna ehitati töölistele elamud. Varem asus linnaosa kohal Križauka küla. Lisaks on Križis mitmed suvilakooperatiivid. Lihakombinaat on olnud sunnitud oma tootmismahtusid tunduvalt kärpima ja see on negatiivselt mõjunud ka linnaosa arengule.
Mazie Stropi

Mazie Stropi (vene keeles "Малые Стропы") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Križist lõunas ja Jaunie Stropist põhjas. poolsel kaldal. 
Mazie Stropi on suvilakooperatiivide piirkond Mazā Stropu järve ja Lielais Stropu järve vahel.
Jaunie Stropi

Jaunie Stropi (ka Jaunstropi, vene keeles "Новые Стропы") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Mazie Stropist lõuna pool, Lielais Stropu järve kaldal.
Jaunie Stropi tekkis Lielais Stropu järve kaldale kui linna vanim suvilate piirkond. Linnaosas on laululava, haigla, postkontor, kultuurimaja, koolimaja. Tänapäeval on seal lisaks suvilatele ka elumajad (tegemist on ühe prestiižikama linnaosaga), linnaosa ühendab Daugavpilsi kesklinnaga trammiliin nr. 3. Järve kaldal on mitmed supelrannad ja puhkebaas.
Vecstropi

Vecstropi (vene keeles "Старые Стропы") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Jaunie Stropist lõuna pool, Lielais Stropu järve lõunakaldal.
Vecstropi tekkis 18. sajandil Daugavpilsist Krāslavasse viiva tee äärde. Vanade külahoonete asemele on kujunenud ettevõtete piirkond, linnaosas asub vanadekodu. Maantee (Daugavpilsi piirides 18. novembra iela) on linnaosa peatänavaks veel praegugi. Naujene vallas piirneb linnaosaga Vecstropi küla.
Ruģeļi

Ruģeļi (vene keeles "Ругели") on Läti linna Daugavpilsi idapoolseim osa. Asub Vecstropist lõuna pool, Daugava jõe kaldal.
Ruģeļi tekkis Daugava jõe kaldale kui Daugavpilsi hüdroelektrijaama ehitajate linnak aastal 1979. Aastal 1981 liideti linnaosa Daugavpilsiga. Hüdroelektrijaama ehitus peatati seoses rahva seas levinud protestimeeleoludega (fosforiidisõja Läti analoog).
Čerepova

Čerepova (vene keeles "Черепово") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Jaunbūvest ida pool (neid eraldab Daugavpils-Polotski raudteeliin) ja Ruģeļist läänes.
Čerepova tekkis tööstuspiirkonnana 19. sajandi lõpus. Linnaosas on naftabaas, betoonitehas. Linnaosas on viis paneelelamut, suurem osa elumajadest on aga individuaalelamud.
Gajoks

Gajoks (vene keeles "Гаёк") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjakaldal.
Gajoksi nimi tuleb poola keelest, kus sõna "gaj" tähendab salu. Linnaosa tekkis 19. sajandil Daugava kaldale, üleujutuste tõkkeks püstitatud tammi (praegu 18. Novembri tänava) taha. Algul tekkisid sinna väikesed ettevõtted ja saekojad, aga kuna jõgi soodustas kauba transporti, siis arenes linnaosa tööstuspiirkonnana kiirelt edasi. Aastal 1860 rajati õlletehas, 1863 rajati linnaosa territooriumile Daugavpilsi vangla, tuntud ka hüüdnime Valge Luik ("Baltais gulbis" või "Белый лебедь") all. Aastal 1941 hukkas NKVD vangla hoovil Meletijs Kaļistratovsi, kõigi Läti seimide saadiku, venekeelse elanikkonna ja vanausuliste elanike peamise eestvõitleja. Aastast 2008 liideti vangla administratiivselt Grīva vanglaga, nii et praegu asub seal Daugavgrīva vangla Daugavpilsi filiaal.
Aastal 1886 ehitati vanausuliste palvemaja. 1889 rajati Gajoki kaubajaam, et paremini rahuldada linnaosa ettevõtete vajadusi. 1908. aastal laastas linnaosa suur tulekahju. 1911. aastal rajati elektrijaam. Linnaosas tegutseb vene kultuuriselts "Дом Каллистратова", seal asub Valgevene konsulaat.
Jahu (täpsustus)

Jahu või jahu on mitmetähenduslik sõna:
Corte Franca

Corte Franca on vald ("comune sparso") Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Timolines.
Corte Franca moodustati 1928. aastal Borgonato, Colombaro, Nigoline ja Timoline ühendamisega
220 meetri kõrgusel merepinnast asuva Corte Franca asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Corte Franca piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Adro, Cazzago San Martino, Iseo, Passirano, Provaglio d'Iseo.
Corte Franca halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Borgonato, Colombaro, Nigoline Bonomelli, Timoline (halduskeskus).
Cadiz (Ohio)

Cadiz on küla USA-s Ohio osariigis, Harrisoni maakonna halduskeskus.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3353. Aastal 2000 oli 3308.
Cadiz rajati 1803. aastal. Cadiz on saanud nime Hispaania linna Cádizi järgi.
Cadizis sündis näitleja Clark Gable.
Tersicoccus phoenicis

Tersicoccus phoenicis on bakteriliik. 
Bakterit T. phoenicis on leitud kahes kohas:
Liivamäe tänav

Liivamäe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. Liivamäe tänav algab Juhkentali tänavalt, ristub Võlvi ja Mardi tänavaga ning lõpeb Lastekodu tänaval.
Liivamäe tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ja ligikaudu 375 meetri pikkune. 
Tänapäeval on Liivamäe tänav hoonestatud viie- ja üheksakorruseliste paneelmajadega (tüüpprojekti 111-121 variandid), varasema perioodi maju ei ole säilinud.
Ajalugu.
Liivamäe tänav on üks vanemaid eeslinna tänavaid, mida mainitakse juba 16. sajandil kui linakangrute asupaika. Ametlikult kannab tänav praegust nime alates 1881. aastast (saksa keeles "Auf dem Sande" ehk "Sandbergstrasse", vene keeles "На песках" ehk "Песочная гора").
Comezzano-Cizzago

Comezzano-Cizzago on vald ("comune") Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Comezzano-Cizzagos.
107 meetri kõrgusel merepinnast asuva Comezzano-Cizzago asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Comezzano-Cizzago piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castelcovati, Castrezzato, Chiari, Corzano, Orzivecchi, Pompiano, Roccafranca, Trenzano.
Comezzano-Cizzago halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Comezzano, Cizzago.
Salme Tanning

Salme Tanning (1904–1962) oli eesti keeleteadlane.
Ta huvialaks oli murdeainestiku kogumine ja Eesti murrete uurimine. Ta töötas murdekogujana kõigil Eesti murdealadel. Salme Tanning oli aastatel 1937–1939 kogunud 47 572 sõnasedelit ja 500 lehekülge murdetekste Karksi kihelkonnast, mis saidki tema kandidaadiväitekirja aluseks. Salme Tanningust kujunes hinnatud murdekeelte eriteadlane, eriti mulgi murde alal.
2004. aastal ilmus Eesti Keele Instituudi kirjastusel Tanningu raamat "Karksi murrak".
John Francis Daley

John Francis Daley (sündinud 20. juulil 1985 Wheelingis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, stsenarist ja lavastaja.
Ta alustas näitlejakarjääri noorukieas ning sai tuntuks rolliga Sam Weirina kultuslikus noortesarjas "Freaks and Geeks" (1999–2000). Laiemale publikule on ta tuntud eelkõige psühholoogi dr Lance Sweetsi rolliga menuseriaalis "Kondid" ("Bones"), kus ta mängis aastatel 2007–2014.
Lisaks näitlemisele on Daley edukas ka stsenaristina. Ta on kaasautor mitmetele Hollywoodi filmidele, sealhulgas "Horrible Bosses" (2011), "" (2017) ja "Game Night" (2018). Viimases kahes projektis töötas ta koos oma stsenaristipartneri Jonathan Goldsteiniga. Duol on olnud edu ka lavastajatena, sealhulgas filmiga "" (2023).
West Hollywood

West Hollywood (kõnekeeles viidatud kui "WeHo") on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas.
West Hollywood sai linnaõigused 29. novembril 1984.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3353, aastal 2000 aga 3308. 2002. aasta uurimuse järgi oli 41% linna elanikest geid.
Asend.
West Hollywood asub Los Angelese nõo loodeserval Santa Monica mägede lähedal. West Hollywood piirneb põhjas Los Angelese Hollywood Hills Westi linnaosa Laurel Canyoni asumiga, kirdes Hollywood Hillsiga, idas Los Angelese Hollywoodi piirkonnaga, lõunas Fairfaxi piirkonnaga ja läänes Beverly Hillsi linnaga.
Rahvastik.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli West Hollywoodi linnas 34 399 inimest. Rahvastiku tihedus oli 7036,9 in/km². Linna elanikest oli 84,2% valged, 3,2% mustanahalised, 0,3% põlisameeriklased 5,4% aasialased, 0,1% Vaikse ookeani saarte rassist, 3,0% muudest rassidest ja 3,6% kahest või enamast rassist. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,5%.
Majandus.
Linna suurim tööandja on Ticketmaster, mille peakorter asub Norma Triangle'i asumis.
Cellatica

Cellatica on vald ("comune") Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Cellaticas.
170 meetri kõrgusel merepinnast asuva Cellatica asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Cellatica piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Brescia, Collebeato, Concesio, Gussago.
Cellatica halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Fantasina.
Bolesław Bierut

Bolesław Bierut (sünninimi Bolesław Biernacki; 18. aprill 1892 – 12. märts 1956) oli Poola partei- ja riigitegelane, Poola Ühendatud Töölispartei liider aastatel 1948–1956.
Bolesław Bierut sündis Rury Jezuickies (tänapäeval Lublini osa) külakooliõpetaja Henryk Rutkowski ja tema naise Barbara Biernacka pojana. Oma hilisema perekonnanime Bierut kombineeris ta oma vanemate perekonnanimede esimestest silpidest.
Bierut oli aastatel 1912–1918 pahempoolse Poola Sotsialistliku Partei liige. Aastatel 1918–1938 kuulus ta Poola Kommunistlikku Parteisse, olles 1925–1927 ka selle Keskkomitee liige. Õppis 1927–1930 Moskvas Kominterni koolis. Seejärel pöördus Poolasse tagasi põrandaalusele parteitööle. Oli 1931–1933 Łódźis Poola Kommunistliku Partei piirkonnakomitee sekretär. 1933–1938 oli ta revolutsioonilise tegevuse eest vangis. Ennetähtaegse vabanemise järel töötas ta Varssavis raamatupidajana.
Teise maailmasõja algul põgenes ta Poola idaossa, mis varsti inkorporeeriti Nõukogude Liidu koosseisu. Alates 1942. aastast kuulus ta Poola Töölispartei juhtkonda. 1944–1947 oli ta Krajowa Rada Narodowa esimees.
Bierut mängis olulist rolli Poolas stalinistlikku tüüpi kommunistliku režiimi sisseseadmisel.
22. detsembril 1948 sai ta Poola Ühendatud Töölispartei esimeheks, 1954. aastal sama partei esimeseks sekretäriks. Lisaks sellele oli 5. veebruarist 1947 kuni 21. novembrini 1952 Poola Rahvavabariigi president ning Riiginõukogu esimees. 20. novembrist 1952 kuni 18. märtsini 1954 oli ta Poola Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees.
Bolesław Bierut suri segastel asjaoludel Moskvas, kus ta viibis NLKP 20. kongressil. Sümboolselt tähistas ta surm stalinismiajastu lõppu Poolas.
Emily Deschanel

Emily Erin Deschanel (sündinud 11. oktoobril 1976 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja, filmi- ja teleprodutsent.
Eesti televaatajale on ta tuntud teleseriaalist "Kondid", kus ta mängib nimitegelast doktor Temperance "Bones" Brennanit. 
Isiklikku.
Tema noorem õde Zooey Deschanel on näitleja ja muusik. Nende ema Mary Jo Deschanel on näitleja, isa Caleb Deschanel aga filmi- ja telerežissöör.
Phthiraptera

Phthiraptera on putukate selts. 
Klassifikatsioon.
"Phthiraptera" seltsi kuuluvad järgmised alamseltsid:
Lambi tänav

Lambi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Mõigu asumis. 
Lambi tänav algab Tartu maanteelt, ristub Mõigu tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Lambi tänav on ligikaudu 360 meetri pikkune.
Lambi tänav sai nime 16. mail 1958.
Zooey Deschanel

Zooey Claire Deschanel (sündinud 17. jaanuaril 1980 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja muusik.
Ta mängis 2000. aasta filmis "Kuulsuse jahil" Anita Millerit. 
Telesarjas "Weeds" mängis ta neljas osas Kat'i. 2011. aastal esilinastunud telesarjas "Uus tüdruk" mängib ta Jessica "Jess" Dayd.
Isiklikku.
Tema vanem õde Emily Deschanel on näitleja ja produtsent. Nende ema Mary Jo Deschanel on näitleja, isa Caleb Deschanel filmi- ja telerežissöör.
Jahukastelised

Jahukastelised ("Erysiphaceae") on jahukasteliselaadsete seltsi kuuluv seente sugukond.
Jahukasteliste sugukonda kuuluvad järgmised jahukasteseente perekonnad:
Randu pļavas

Randu pļavas on hoiuala Lätis Liivi lahe ääres Heinaste ja Kuiviži vahel. See on 100 kuni 300 m laiune rannaniitude vöönd, mille pindala on 200 hektarit.
Seal kasvab umbes 600 liiki taimi (kolmandik Läti taimestikust), sealhulgas 37 Lätis või Euroopas haruldast või ohustatud liiki. Nende seas on punane aruhein, valge kastehein, mustjas rebasesaba, rand-õisluht, randaster, harilik merikann ja rand-teeleht. 
See on lindude läbirändekoht ja pesitsemispaik. Aastal 2006 nähti seal 116 linnuliiki, mis on Läti rekord. Sealsete lindude seas on roo-loorkull, niidurüdi, huik, tutkas ja jõgitiir. 
Aastal 2006 rajati loodusrada ja linnuvaatlustorn.
Liivi lahte suubub Blusupīte.
Blusupīte

Blusupīte ehk Plussu oja on vooluveekogu, mis suubub Lätis Heinastes Randu pļavases Liivi lahte. 
Selle pikkus on 15 km ja valgala 30,4 km².
Tropidolaemus

Tropidolaemus on maoperekond. Teadlased loevad neid mürkmadudeks, kuna nende hammustus on loomadele eluohtlik ja võib surmavaks saada. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Tropidolaemus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Odapeamadu

Odapeamadu ehk kufia ("Trimeresurus") on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Odapeamadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Aasias. 
Kokkupuuted inimestega.
Odapeamadude perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna mitmete maoliikide hammustus võib inimesel nõrka kuni keskmist mürgistust esile kutsuda.
Kääbuslõgismadu

Kääbuslõgismadu ("Sistrurus") on madudeperekond.
Klassifikatsioon.
Kääbuslõgismao perekonda klassifitseeritakse Roomajate andmebaasis järgmised liigid:
Uuemas maoliste klassifikatsioonis ("Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species", 2015) on perekonda liigitatud ka maoliik "Sistrurus messasaugus" .
Lõgisti.
Paljude kääbuslõgismadude saba tippu jäävad pärast kestamist tagumised soomused saba külge alles, moodustades lõgisti. Lõgisti nahkrõngaste arv (mitte üle 12 lüli) oleneb mao vanusest. Saba väristamisel tekitavad need nahkrõngad lõgisevat heli. Teadlaste arvates toimib lõgisti kaitse- või hoiatusvahendina.
Sikorsky UH-60 Black Hawk

 
Sikorsky UH-60 Black Hawk ('must pistrik') on USA Sikorsky Aircrafti valmistatav neljalabalise komposiitrootoriga, kahe turbiinmootoriga keskmise kaaluklassi kopter.
Ajalugu.
Helikopteri peamised modifikatsioonid: Sikorsky SH-60 Seahawk, Sikorsky HH-60 Pave Hawk, Sikorsky MH-60 Jayhawk jt. 
Ühe kopteri hind oli 2012. rahandusaastal 21,3 miljonit USD.
Kopteri peamised kasutajad on Ameerika Ühendriikide armee, Lõuna-Korea armee, Colombia relvajõud ja Türgi relvajõud. 
2023. aasta seisuga kasutas modifikatsiooni UH-60A Ukraina sõjaväeluure HUR MO.
Jüri-Rajur Liivak

Jüri-Rajur Liivak (kuni 1935 Julius-Rudolf Liivak; 25. märts (vkj)/ 7. aprill 1912 Miku talu, Rae vald, Jüri kihelkond, Harjumaa – 6. juuli 2000) oli eesti põllumees.
Alates 1936. aastast oli ta Miku talu peremees.
Ta kandideeris I Riigivolikogu valimistel 1938. aastal 18. valimisringkonnas.
Jüri-Rajur Liivak seati samas ringkonnas vastaskandidaadina üles ka II Riigivolikogu valimistel 1940. aastal, kuid arreteeriti ja sunniti üles tunnistama talle inkrimineeritud vekslivõltsimist, mille järel ta vabanes pärast kahenädalast vangistust. 
6. jaanuaril 1941 arreteeriti ta uuesti Soome põgenemise katsel, talle mõisteti sama aasta juunis 15 aastat sunnitööd ja 5 aastat pagendust. 1955. aastal ta vabanes ja rehabiliteeriti.
Jüri-Rajur Liivak oli taarausuline.
Dzintari (Daugavpils)

Dzintari (vene keeles "Дзинтари") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjapoolsel kaldal. 
Dzintari on individuaalelamute piirkond Riiga viiva tee ääres, Daugava jõe ja Daugavpilsi kindluse maade vahel.
Taimer

Taimer (inglise keeles "timer") on ajavahemiku mõõtmiseks või ajahetke määramiseks kasutatav seade, mis annab etteseatud ajal väljundsignaali.
Liigitus.
Taimerid võivad mehaanilised või elektrilised. Elektrilised taimerid jagunevad tööpõhimõtte järgi analoogtaimeriteks ja digitaaltaimeriteks.
Aja lugemise järgi eristatakse tagasilugevaid ja reaalajataimereid.
Mežciems (Daugavpils)

Mežciems, ka Poguļanka (latgali keeles "Paguļāni", vene keeles "Межциемс" või "Погулянка"), on Läti linna Daugavpilsi läänepoolseim osa. Asub Dzintarist ja Vizbuļist läänes Daugava jõe põhjapoolsel kaldal. Linnaosa piirab Līksna vald, jõe teisel kaldal asub Svente vald.
Mežciems tekkis suvituskohana ja kuurordina Līksna valla maadele. Esimene sanatoorium rajati aastal 1883. Aastast 1937 kannab paik Mežciemsi nime, aastast 1947 liideti Daugavpilsi linnaga.
Vizbuļi

Vizbuļi (vene keeles "Визбули") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Mežciemsist idas, Viduspoguļankast läänes ja Cietoksnisest põhjas.
Vizbuļi on eramajade ja suvilate piirkond Daugavpilsi kindluse ja Riia–Daugavpilsi raudtee vahel. Seal asub Daugavpilsi kindluse garnisoni kabeliks ehitatud ja aastal 1897 valminud õigeusu kirik.
Viduspoguļanka

Viduspoguļanka (latgali keeles "Vydsguļāni", vene keeles "Средняя Погулянка") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Vizbuļist idas, piirneb ka Līksna vallaga.
Viduspoguļanka on Mežciemsi raudteejaama lähedusse tekkinud eramajade ja suvilate piirkond.
Ezermala

Ezermala (vene keeles "Эзермала") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Šunezersi järve ja Daugavpilsi kindluse vahel.
Ezermala on üks Daugavpilsi uuemaid linnaosasid. Kuigi järve kaldal asus juba 18. sajandil juudi kalmistu, jäid need maad tühjaks. Linnaosa rajamise eel uuriti maa arheoloogide poolt läbi ja avastati, et kalmistuna on kasutusel olnud suurem maa-ala kui algul arvati, seetõttu jäeti uute hoonete ja kalmistu vahele planeeritust laiem vahe.
Vecā Forštate

Vecā Forštate (vene keeles "Старый Форштадт") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Šunezersi järve põhjapoolsel kaldal.
Vecā Forštatet mainitakse esimest korda aastal 1784, kuid linnaosa on tunduvalt vanem. Algul asus seal Taupoli ("Тауполь"), hiljem Raipoli ("Райполь") eeslinn, mida esimest korda märgitakse mingi kindla aastaarvuga seotult just 1784. aastal kui Daugavpilsi jesuiitide kloostri omandit. Aastal 1810, mil hakati ehitama Daugavpilsi kindlust, kasvas linnaosa tunduvalt, kuna kindluse alla jäävate maade elanikud olid sunnitud ümber asuma. Üheks peamiseks sihiks oligi neile Vecā Forštate. 
Linnaosas on põhiliselt ühekorruselised puidust eramajad. Linnaosas asuvad kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asuvad kolm kirikut - aastal 2006 avatud katoliku kirik, õigeusu Peetri ja Pauli kirik (valminud 1934) ning vanausuliste Nikolai-Pokrovski palvemaja (valmimisaeg aastate 1890 ja 1930 vahel).
Jaunā Forštate

Jaunā Forštate (vene keeles "Новый Форштадт") on Läti linna Daugavpilsi osa. 
Jaunā Forštate nime kandis vanasti hoopis praegune Centrsi linnaosa. Praegune linnaosa hakkas kujunema 1980. aastatel. Algselt kandis see 1. Mai või Pervomaiski nime ja 1992. aastal sai Jaunā Forštate nime. Venekeelne elanikkond kutsub piirkonda siiani "Первомайка". Hoonete seas on valdavalt seitsme- ja üheksakorruselised kooperatiivelamud. Linnaosas asub kool.
Andmevara

AS Andmevara on Eesti infotehnoloogiaettevõte, mille aktsiad kuuluvad Leedu IT-ettevõttele INVL Technology.
AS Andmevara põhilised tegevusalad on tarkvaraarendus, majutusteenus, klienditoe teenus ja digiteerimine. AS Andmevara oli aastatel 2002–2015 Eesti ühe suurima registri, rahvastikuregistri volitatud töötleja.
AS-il Andmevara on Moldovas tütarettevõte Andmevara S.R.L.
Ajalugu.
AS Andmevara on asutatud 19. septembril 1997, kuigi Plaanikomitee Arvutuskeskuse õigusjärglasena ulatub ajalugu 1970ndatesse.
AS Andmevara eelkäijad on:
Koostöö Moldova rahvastikuregistriga.
Aastal 2013 ilmutas Moldova huvi Eesti e-riigi lahenduste vastu, soovides digiteerida oma rahvastikuandmeid, mis eksisteerisid veel samal aastal enamasti paberkujul. Rahvusvahelise hankekonkursi tulemusena hakkas kolme aastast projekti läbi viima AS Andmevara.
Digiteerimise protsessi kuulus materjalide skaneerimine, metaandmete sisestamine, kvaliteedikontroll, digiteeritud materjalidega tutvumist võimaldava infosüsteemi loomine ja andmete üles laadimine MCloudi. 13 miljonist digiteeritavast dokumendist digiteeriti esimene miljon viie kuuga ning seitsme kuuga digiteeriti kaks miljonit dokumenti. Tänu tihedale koostööle on AS Andmevara sealsed tegevused tänaseks märkimisväärselt laienenud. Üks olulisem käimasolevatest on Eesti Välisministeeriumi kaudu rahastatav projekt, mille käigus viiakse ellu arengukoostööprojekt „Moldova Vabariigi Kodanike Registri arendus SAIS infosüsteemi baasil“.
AS Andmevara on teinud esimesi samme alustamaks koostööd ka Usbekistaniga, osaledes välisministri Urmas Paetiga Eesti-Usbekistani ärifoorumil.
Ķīmija

Ķīmija (vene keeles "Химия", ka "Химпосёлок") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Jaunbūvest põhjas ja Jaunie Stropist lõunas.
Ķīmija linnaosa hakkas kujunema 1960. aastatel, mil sinna rajati suur keemiatehas. Tehase lähedale ehitati tehasetööliste elamud. Enne seda asus linnaosa maadel tühi liivaväli, mida hüüti Daugavpilsi kõrbeks. Linnaosa tänavad nimetati tuntud keemikute järgi, erandiks oli Tsiolkovski tänav. 1962. aastal rajati sinna trammide lõpp-peatus. Ehitati kool, kultuurimaja ja katlamaja ning soojuselektrijaam tehase elektriga varustamiseks.
Seoses Nõukogude Liidu lagunemisega oli tehas sunnitud tootmismahtusid kärpima. Tehase territooriumile rajati tehnopark, paljud hooned võeti kasutusele väiksemate ettevõtete poolt. Linnaosas asub Riia Tehnikaülikooli Daugavpilsi filiaal.
Dzelzceļnieks

Dzelzceļnieks (vene keeles "Железнодорожник") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub kolme raudtee vahel Centrsist põhja pool.
Dzelzceļnieks tekkis Teise maailmasõja järel raudteelaste asumina Riia–Viciebski ja Peterburi–Vilniuse raudteeliinide ning neid ühendava raudtee vahele, algul domineerisid kahekorruselised kaheksa korteriga elamud. Linnaosa territooriumil asub põhiosa Daugavpilsi raudteesõlmest.
Esplanāde

Esplanāde (vene keeles "Эспланада") on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjapoolsel kaldal, Centrsist läänes, Dzelzceļnieksist lõunas ja Cietoksnisest idas. Cietoksnisest eraldab linnaosa Peterburi–Vilniuse raudtee, Dzelzceļnieksist Riia–Viciebski raudtee.
Esplanāde tekkis linnaosana Daugavpilsi kindluse rajamisel aastal 1810, mil Daugavpilsi linna ajalooline keskus lammutati. Kindluse ja Centrsi linnaosa vahele rajati suur lage väli ehk esplanaad. Aastal 1949 rajati läbi selle piirkonna kindluse juurde viiv trammiliin. Ala hakati hoonestama alles 1950. aastate teisel poolel, rajati keskkool, elumajad. Vahepeal kutsuti piirkonda analoogse arhitektuuriga Moskva piirkonna järgi Tšerjomuškiks. 
Tänapäeval on Esplanāde põhiliselt äripiirkond. Linnaosa territooriumil asub ka Latgale zoopark ehk Daugavpilsi loomaaed.
Juhtnahk

Juhtnahk on tugev ja paks pargitud nahk, mis on kasetökatiga immutatud. Naha toormena eelistatakse hobusenahka.
Juhtnahka on kasutatud nt sadulate, rakmete, sõdurijalatsite valmistamiseks.
Juveliirikunst

Juveliirikunst on kullassepakunsti haru (mõne allika järgi sama mis "kullassepakunst"), mis tegeleb vääriskividest ja väärismetallidest valmistatud esemete kunstilise töötlemisega. Juveliirikunstiga tegelejat (ühtlasi ka nende toodetega kauplejat) nimetatakse juveliiriks.
Eestis tekkis juveliiri eriala 17. sajandil ja esimesed teated vastavate tööde kohta on Tallinnas tegutsenud Wilhelm Christian Hillebrandtist.
Stende mõis

Stende mõis (läti keeles "Stendes muiža", ka "Dižstendes muiža") on mõis Lätis Talsi piirkonnas Lībagi vallas Dižstendes. Saksa keeles "Gut-Stenden", ka "Groß-Stenden".
Stende mõisa on esmamainitud 1288. 15. sajandist on teada omanik Marquard Stekemes, aga aastast 1556 Philipp von der Brügen. Pärast võõrandamist hakkas aastast 1922 mõisas tööle sordiaretusjaam. Peahoonesse rajati aastal 1925 korterid; korterelamuna on see olnud pidevalt kasutuses, seetõttu on hoone ka hästi säilinud.
Mõisa vanim hoone on 16. sajandil rajatud põhiliselt üllataval kombel veel romaani stiilis vana peahoone. Klassitsistlik uus häärber rajati aastail 1820–1848, aastail 1848–1858 lisati hoonele veel teine korrus. Klassitsistlikud on ka tõllakuur ja kaks talli.
Park rajati juba XVI sajandil. Paljud teed olid rajatud tiike eraldavatele tammidele. Park ise on 18,7 hektari suurune. 19. sajandil uuendati tiike, laiendati parki ja rajati pärnaallee. Pargis on 57 võõrliiki, seal kasvab 36 meetri kõrgune ja 5 meetrit jäme hiidtamm. Pargi servas paikneb graniidist hauaplaatidega von der Brügenite suguvõsa rahula.
Dižstende

Dižstende on küla ("ciems") Lätis, Talsi piirkonnas Lībagi vallas.
Küla asub Stende jõe ülemjooksul maantee A10 ääres. Dižstende jääb valla keskusest Mundigciemsist 5,6, piirkonna keskusest Talsist 7,5 ja Riiast 112 kilomeetri kaugusele. Külas asub Dižstende bussipeatus.
Esimest korda mainiti asulat aastal 1288, mil see anti Talsi Tiidemannile lääniks ja rajati Stende mõis ("Gut-Stenden"). Stende mõisa vana häärber on riikliku kaitse all. Ülejäänud mõisa hoonetekompleks, sealhulgas häärber, tallid, vatõllakuur ja park on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Külast läänes on regionaalse kaitse all Stende mõisa muinaskalmed.
Aastal 1922 rajati mõisa maadele 120 ha suurune sordiaretusjaam. Kuni aastani 1937 kandis küla Stendesmuiža või Stends muiža nime. Nõukogude perioodil kandis küla nime Selekcija.
Dižstendet ühendab Bungciemsis asuva Bungi kalmistuga looduskaitsealune kaseallee.
Külas tegutsevad raamatukogu, algkool ja kultuurimaja. Külast idas on luteri kirik.
Tsüklopentadieen

Tsüklopentadieen on orgaaniline ühend molekulivalemiga C5H6. See on värvitu ebameeldiva lõhnaga vedelik. Toatemperatuuril see dieen dimeriseerub mõne tunni jooksul andes ditsüklopentadieeni, mis soojendamisel annab tagasi monomeerse tsüklopentadieeni.
Tsüklopentadieeni kasutatakse tsüklopenteeni saamiseks. Tihti kasutatakse seda metallorgaaniliste ühendite tsüklopentadienüülkomplekside valmistamisel.
Skrunda mõis

Skrunda mõis (läti keeles "Skrundas muiža", saksa keeles "Schrunden") oli riigimõis Lätis Skrunda piirkonnas Skrundas peahoone aadressiga Pils iela 2. 
Skrunda mõisa ajaloo alguseks võib pidada 1253. aastat, mil Venta jõe kaldale rajati ordulinnus, mis allus Kuldīga komtuurile. Gotthard Kettler omandas selle aastal 1576. XVII sajandil rajati lossi ümber neli bastioni.
Skrunda mõisa praegune peahoone rajati 1819. aastal, selle projekteeris arhitekt Johann Georg Adam Berlitz. Peahoone on Mežotne mõisa peahoone väiksem koopia. Klassitsistlik häärber rajati 1818. ja renoveeriti 1849. aastal, mil mõisa rentnikuks oli A. Henning.
Tänapäeval asub vana ordulinnuse kohal vabaõhulava. Peahoone omandas firma Anderson Baltic, seal asuvad hotell ja konverentsikeskus.
Haavakliinik

Haavakliinik ehk kirurgiakliinik oli endisaegne ülikooli juures tegutsev raviasutus, kus eelkõige koolitati tulevasi arste (sh kirurge ehk haavaarste) haavade ravimise, lõikuse, lahasesse panemise jms alal.
Eestis tegutses näiteks Tartu ülikooli haavakliinik.
Hagu

Hagu või haod on langenud või kütuseks vm otstarbeks maharaiutud peened puud (diameeter alla 7 cm) või puitunud põõsad, ladvad ja laasitud oksad.
Hagu moodustavatest sirgetest osadest on tehtud fašiine.
Hagusid on kasutatud ka veookstena (saohaod): nendega veeti heinasaadusid.
Hambapüha

Hambapüha on Eesti rahvakultuuris Nõo kihelkonnas tähistatud püha, mis peeti pärast lapse ristimist, ja mille puhul lapsele anti hambaraha.
Hans (mehenimi)

Hans on saksa mehenimi. See nimi on lühend nimest Hannes, mis omakorda lühend nimest Johannes. Nime "Hans" eestistatud kuju on Ants.
Silmalaug

Silmalaug ehk laug ("palpebra", mitm "palpebrae") on paljude imetajate, lindude ja roomajate silma lisaelund. Laugude servale kinnituvad ripsmed. Liigutatav naha- ja lihasekurd tõenäiliselt kaitseb ja niisutab silmamuna eestpoolt.
Osal loomadest on ka nn kolmas silmalaug ("palpebra tertia").
Silmalaud on mõlemal silmal ning need liigitatakse järgmiselt: 
Kalad.
Kaladel silmalaud puuduvad.
Maolised.
Madude silmi ei kata liikuvad silmalaud, vaid kokkukasvanud laugudest moodustunud läbipaistev nahk – nahkkile, mis katab sarvkesta ja uueneb üheskoos kestamisega.
Inimene.
Laugude välimine pind on kaetud õhukese nahaga. Sisepinda katab aga lau-sidekest.
Lauhaigused.
1972. klassifitseeriti lauhaigustena järgmised haiguslikud seisundid: blefariit, blefaroptoos, entroopium, ektroopium, lagoftalm,odraiva, rahetera.
Nüüdisajal on lauhaigused klassifitseeritud Eestis kehtiva RHK-10 alampeatükis H00-H06 – Silmalau, pisaraelundite ja silmakoopa haigusseisundid, mida vajadusel täpsustatakse vastavates alamjaotistes.
Robert Ressler

Robert Kenneth Ressler (15. veebruar 1937 Chicago – 5. mai 2013) oli Ameerika Ühendriikide kriminoloog, kes töötas Föderaalse Juurdlusbüroo eriagendina.
Ressleri kitsam eriala oli vägivaldsete kurjategijate psühholoogiline profileerimine ja teda peetakse mõiste "sarimõrvar" ('serial killer') juurutajaks inglise keeleruumis.
Ta tegeles 1970.–1980. aastatel mitmete Ameerika Ühendriike vapustanud sarimõrvade uurimisega ja aitas luua nende toimepanijate psühholoogilisi profiile. Tuntumatest juhtumitest oli Ressler seotud näiteks sarimõrvarite Jeffrey Dahmeri, John Jouberti ja Richard Chase'i tabamisega.
1988. aastast alates avaldas ta mitu autobiograafilist raamatut, milles kirjeldas oma tööd ja kokkupuuteid sarimõrvaritega. Föderaalsest Juurdlusbüroost läks ta 1990. aastal erru.
Lawrence (Massachusetts)

Lawrence on linn Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Essexi maakonnas. Linn asub osariigi kirdeosas Merrimacki jõe ääres. Lawrence'i linnapea on William Lantigua.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 76 377 inimest, 25 181 leibkonda ja 17 501 perekonda. 42,8% linna elanikest olid valged, 7,6% mustad ja 2,5% aasia päritolu. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 73,8%. Sissetulek elaniku kohta oli 16 557 dollarit. Tippajal, 1920. aastal elas linnas 94 270 elanikku, järgmised 60 aastat linna elanikkond vähenes. 1980. aastal hakkas linna elanike arv taas kasvama, mis on jätkunud ka 21. sajandil. Väljaränne 1920. aastal oli tingitud nõrgast majanduslikust olukorrast.
Esimesed Euroopa asunikud saabusid Lawrence'i linna piirkonda 1640. aastal. Linna tulevase asupaiga ostsid aastal 1845 grupp Bostoni tööstureid, eesotsas rikka kaupmehe ja kongressiliikme Abbott Lawrence'iga, kelle järgi on linn ka nime saanud. Linn inkorporeeriti 1853. aastal. Töösturid, kõige silmapaistvamalt Lawrence, rajasid tekstiilitehase rikkalike veeallikate lähedale. Töötingimused selles tekstiilitehases olid ebaturvalised ning 1860. aastal varises tehas kokku. Õnnetuses hukkus 88 töölist.
19. sajandi keskel saabus Euroopast Lawrence'isse palju tööotsijaid. Tol ajal kutsuti linna immigrantide linnaks ja Lawrence'is oligi kõige rohkem sisserändajaid elaniku kohta maailmas.
1912. aastal võeti kasutusele üks suuremaid tööturumeetmeid Ameerika ajaloos – niinimetatud "Leib ja roosid" –, mille käigus tekstiilitehase omanikud suurendasid kangastelgedel töötamise kiirust ning hiljem alandasid tuhande nais- ja lapstöölise töötasu. Massachusettsi rahvuskaart, era- ja linnapolitsei tõrjusid 23 000 streikijat kaks kuud, streikide tulemuseks olid arvukad surmad ja massiarreteerimised. Pärast seda, kui politsei ründas gruppi naisi ja lapsi, andsid tehase omanikud pärast pealesurutud avalikku protesti alla. Streikivad töötajad võitsid suurema töötasu ka tuhandetele töötajatele Uus-Inglismaa tehastes.
Lawrence oli suur villatöötlemiskeskus, kuni selle tööstusharu olulisus 1950. aastatel vähenes.
Lawrence'is on niiske mandriline kliima. Juulis on temperatuur kuni +28 °C, jaanuaris kuni –8 °C. Madalaimaks temperatuuriks on mõõdetud 1943. aastal −32 °C. Kõrgeim temperatuur registreeriti 1926. aastal, kui oli 39 °C. Sademeid on keskmiselt 1119 mm aastas. Kõige sademeterohked kuud on detsember ja märts (mõlemal kuul keskmiselt 125 mm). Kõige kuivem kuu on august (92 mm).
1872. aastal avati Lawrence'is avalik raamatukogu. Lawrence'is ilmub 1890. aastal tegevust alustanud ajaleht Eagle-Tribune, mis on üks peamisi ajalehti Merrimacki oru piirkonnas.
Lawrence'is on sündinud helilooja ja dirigent Leonard Bernstein ning luuletaja Robert Frost. Seal alustas tegevust ansambel Godsmack. Sellest linnast on pärit ka sarimõrvar John Joubert.
Kurna mõisa park

Kurna mõisa park on endise Kurna mõisa park Kurna külas. See kuulus ajaloolise haldusjaotuse alusel Jüri kihelkonda. 
Park on looduskaitse all. Kaitsealuse pargi pindala on 11,0 ha. Pargis kasvas 1998. aastal Eesti jämedaim sanglepp, ümbermõõduga 430 cm.
Park on arvel maatulundusmaana.
Sajandi armastus

"Sajandi armastus" (türgi keeles "Muhteşem Yüzyıl") on Türgi telesari (seebiooper), mis põhineb osaliselt ajaloolistel faktidel. See räägib sultan Suleiman I ja tema ukraina päritolu lemmiknaise Haseki Hürrem Sultani armastusloost.
Sari on populaarne kogu maailmas. Eestis näitas "Sajandi armastust" Kanal 2, nüüd, aastatel 2023-2024, näitab TV3.
Maakoodeks

Maakoodeks (vene земельный кодекс) on Venemaa maaseadusandluse normide süstematiseeritud kogu. Maakoodeks oli käibel ka NSV Liidu ajal. 
Eesti NSV maakoodeks.
Eesti NSV maakoodeksi võttis ENSV Ülemnõukogu vastu 1970. aastal ja see jõustus 1971. aastal.
Maaomand

Maaomand on riigile, kohalikule omavalitsusele, juriidilisele või füüsilisele isikule kuuluv maa-ala. 
Ürgkogukonnas kuulus kogu maa kogukonnale ja maakasutus ning ümberjaotamine korraldati ühiselt. 
Maaomand Eestis.
Eestis tekkis feodaalne maaomand 13. sajandil maade läänistamise ja mõisade rajamise käigus. Maa kuulus maaisandale, kes jagas selle läänideks peamiselt sõjaväeteenistuse eest. Harilikult jagunes lään mõisamaaks ja talumaaks.
1680. aastail toimus mõisate reduktsioon ehk osa mõisu riigistati, aga pärast seda, kui Eesti läks Põhjasõja tulemusena Rootsi koosseisust Venemaa koosseisu, anti redutseeritud mõisad üldjuhul endistele omanikele tagasi. Aastal 1783 muudeti eravalduses olevad aadlimõisad alloodideks.
Eesti talupoegadel tekkis maaomand talude päriseksostmise ajal.
Lõplikult kaotas mõisate suurmaaomanduse maareform, millele pani aluse 10. oktoobril 1919 vastu võetud maaseadus. Võõrandati 23 100 km² maad (peamiselt mõisnikelt) ja rajati 56 239 uut majapidamist. Sellega muutus Eesti väiketalude maaks, näiteks 1939. aastal oli Eestis 139 984 talu.
Nõukogude võimu ajal, 1940. aastal Eesti maaomand riigistati. Võõrandatud maale rajati 22 486 uusmaasaajatalu. Saksa okupatsiooni ajal need maad enamasti tagastati endistele omanikele, kuid pärast maailmasõja lõppu taastati nõukogude maareform.
1989 seadustas taluseadus üksiktalude rajamise. Maa anti omanikele tagasi 1991. aastal maareformi seaduse jõustumisel. Tänapäeval on Eestis kolm maaomandiliiki: eramaa, munitsipaalmaa ja riigimaa.
Ušačy

Ušačy (transkribeerituna Ušatsõ, poola keeles "Uszacz", ka "Uszacze") on alev Valgevenes Viciebski oblastis, Ušačy rajooni ja Ušačy külanõukogu halduskeskus. 
Ušačy nimi tuleneb Ušatša jõest, mis voolab läbi alevi. Jõe vasakul kaldal on individuaalelamute piirkond, paremal aga asuvad kortermajad. Alevis on laste spordikool ja keskkool. Antakse välja ajalehte Патрыёт. Ušačys on kaks raamatukogu ja kultuurimaja. Tegutseb U. Labanka nimeline Rahvusliku Kuulsuse Muuseum. Asulas on puidutööstus.
Ajalugu.
Ušačyt on esimest korda mainitud XVI sajandi lõpus, mil see oli Antin Sielava valduses. Hiljem kuulus asula Štšõtadele, Szabydele, Plateritele. Aastal 1716 ehitati Ušačysse klooster, aga aastal 1758 andis Poola kuningas August III asulale linna staatuse, kinnitades ühtlasi ka Ušačy vapi.
Poola esimesel jagamisel aastal 1772 eraldati Ušačy seni piirkonna keskuseks olnud Połackist. Aastal 1787 rajati kloostri juurde kuueklassiline kool. Poola teisel jagamisel aastal 1793 sai piirkonna endale Venemaa, aastal 1805 sai linnast alev.
1812. aasta isamaasõda tõi endaga kaasa lahingud Vene ja Prantsuse vägede vahel. 1863. aastal surusid Vene väed maha poolakate ülestõusu ning rüüstasid teiste selle piirkonna kloostrite seas ka Ušačy kloostri. Kui Venemaa usupoliitika hakkas 1905. aastast liberaliseeruma, tõi see asulas kaasa massilise usuvahetuse ja kloostri juures asunud katoliku kirik taastati. See omakorda johtus tsaarivõimude korraldus hakata taastatud kirikus pidama õigeusu jumalateenistusi, mistõttu asulasse hakati ehitama uut katoliku kirikut.
1924. aastal oli Ušačy Valgevene NSV koosseisus. Vana dominiiklaste püstitatud katoliku kirik laastati taas. Teises maailmasõjas hukkus 735 elanikku. Ušačy kuulus Połacki-Lepeli partisanide tegevuspiirkonda. Ušačys oli partisanibrigaadi staap, asulas tegutses põrandaalune trükikoda, telefonijaam, partisanidel oli koguni oma elektrijaam.
Trahheaalkops

Trahheaalkops (inglise keeles "tracheal lung") on lülijalgsetel ja paljudel maolistel hingamiselundkonna elund. 
Maolised.
Paljude, üksnes ühe täismõõtmetes (valdavalt parema) töötava kopsuga, maoliste hingamiselundkonnas läheb hingetoru üle trahheaalkopsuks. Trahheaalkops on hingetoru laiend mis paikneb südamest eespool. Trahheaalkops on ühendues südame taga paikneva töötava kopsuga (inglise keeles "bronchial lung").
Maarent

Maarent on tasu (rent), mis tuleb maksta maa kasutamise eest. Enamasti maksab maarendi maa kasutaja (rentnik) maaomanikule, kusjuures kahe poole vahel on mingil kujul tehtud rendileping.
Eestis oli 13.–16. sajandil domineeriv loonusrent, mis tähendas enamasti rendi maksmist teraviljaga. 15. sajandi lõpus ja 16. sajandi algul hakkas Eestis kasvama teorendi osatähtsus. Teorent jäi Eestis valdavaks 1860. aastateni, mil järk-järgult asendus raharendiga.
Maarjakase Selts

Maarjakase Selts on maarjakase säilitamiseks 2000. aastal Tartus asutatud selts.
Seltsi põhikirja järgi on nende eesmärk "maarjakase kasvatamise, uurimise, aretamise, genofondi säilitamise, kasutamise, töötlemise ja turustamise edendamine Eestis ning maarjakase kasvatajate, uurijate, töötlejate ja harrastajate seltsina tegutsemine".
Tšornomõn

Tšornomõn (ukraina keeles Чорномин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv oli 2023. aasta seisuga 1113. Pindala on 2,59 km².
1. armee

1. armee võib viidata järgnevatele väeüksustele:
2. armee

2. armee võib viidata järgnevatele väeüksustele:
Hoplocephalus

Hoplocephalus on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Käesoleval ajal klassifitseeritakse perekonda "Hoplocephalus" roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Mürgisus.
"Hoplocephalus" perekonna maoliigi "Hoplocephalus curtus" isendi hammustus võib inimesele surmav olla, kuid "Hoplocephalus variegatus" ei ole surmav isegi väikestele neljajalgsetele ja inimesel põhjustab üksnes peavalu.
3. armee

3. armee võib viidata järgnevatele väeüksustele
Krustpils

Krustpils (poola keeles "Kryżborg"; saksa keeles "Kreutzburg"; latgali keeles "Krystapiļs") on Läti linna Jēkabpilsi osa. Asub Daugavast põhjas Daugavpilsi–Riia raudtee ääres. Kuni 1962. aastani oli Krustpils iseseisev linn.
Kuigi Krustpils on sõdades palju kannatanud, on vanalinnas siiski säilinud mitmeid ajaloolisi hooneid. Vanalinna keskus on Riia tänav ("Rīgas iela"). Krustpilsi ajalooline süda kannatab suure liikluskoormuse käes.
Ajalugu.
Krustpilsi on esimest korda mainitud 1237. aastal, mil Riia piiskop lasi sinna rajada linnuse (saksa keeles "Kreuzburg"). Piirkond jäi 1511. aastani piiskoplikuks lääniks. Liivi sõja tagajärjel sai Krustpilsist koos ülejäänud Latgale ning Põhja-Lätiga Rzeczpospolita osa ja kuningas Stefan Batory andis lossi Korffide suguvõsale. Nende kätte jäi Krustpilsi loss kuni võõrandamiseni aastal 1920.
Poola jagamisel sai Krustpilsist 1772. aastal Venemaa osa. Koos ülejäänud Latgalega asus asula Viciebski kubermangus. Aastal 1784 sai asulast alev. Asula hakkas kasvama pärast 1861. aastat, mil rajati Daugavpilsi–Riia raudtee. Vene-Türgi sõda tõi endaga Krustpilsi hulgaliselt Türgi sõjavange, sellest ajast peale asub Krustpilsis türklaste kalmistu. Veel kiirema kasvu tõi Rõbinskisse viiva raudtee rajamine aastal 1904, nii et Krustpilsist sai raudteesõlm. 
Aastaks 1914 oli Krustpilsis üle 5000 elaniku. Ehitati luteri ja katoliku kirik, sünagoog, koolid, vesiveski. Krustpils oli lõunapoolseim punkt, mille Eesti väed Vabadussõja käigus suvel 1919 hõivasid. 
Sõda mõjus Krustpilsile laastavalt, hävis 600 hoonet. Aastaks 1920, mil asulast sai linn, oli rahvaarv vähenenud 1862 inimeseni. Linn hakkas taas kasvama, kuid endist rahvaarvu ei saavutanud, kuigi aastal 1924 laiendati linna maid piki Rēzeknesse viivat raudteeliini, nii et Zīlāni külas asunud raudteepeatus jäi Krustpilsi territooriumile. Aastal 1929 liideti linnaga ka seni linna piiride taga asunud Krustpilsi raudteejaam (hoone aastast 1954). Aastal 1932 rajati suhkruvabrik (likvideeritud aastal 1999).
Aastal 1941 kasutati Krustpilsi raudteejaama küüditamiseks. Krustpils ise kannatas küüditamise all üsna vähe, linnast viidi Siberisse ainult 36 inimest. Samuti kasutati raudteejaama 1949. aasta küüditamisel. Aastal 1962 liideti Krustpils Jēkabpilsiga.
Krustpilsi kirikumõis

Krustpilsi kirikumõis ("Krustpils mācītājmuiža") on kirikumõis Lätis Jēkabpilsi linnas Krustpilsis aadressil Madonas iela 19A.
Kirikla asub Krustpilsi luteri kirikust veidi põhja pool. Aastal 1940 võõrandati kirikla hooned ja neid ei ole kogudusele tagastatud. Elumaja on tunduvalt ümber ehitatud ja alates 1980. aastatest pole enam äratuntav. Peahoone vastas asuva aida endisaegse ilme on aga peaaegu täielikult säilinud ja Jēkabpilsi linn on aida arhitektuurimälestisena kaitse alla võtnud.
Sala mõis (Jēkabpils)

Sala mõis oli mõis Lätis Jēkabpilsis, aadressil Brīvības iela 169/171. Läti keeles "Salas muiža".
Sala mõisa valdused asusid Daugava jõe saartel Jēkabpilsi ja Krustpilsi vahel, kuigi peahoone ise oli jõe lõunakaldal. Mõis ei olnud kuigi suur, aastal 1907 oli seal viis hoonet. Tänapäevaks on mõisakompleksist järgi jäänud ainult varemed.
Mõisa juures oli puidust kirik, mis likvideeriti, kui Jēkabpilsi linna rajati uus luteri kirik.
Kenni mõis

Kenni mõis oli suvemõis Lätis Jēkabpilsis aadressil Dambju iela 19. Läti keeles "Kena muiža".
Kenni mõisa rajasid 19. sajandil juba olemasoleva pargi juurde Jēkabpilsi ärimehed Kennid, neile kuulus linnas liköörivabrik. Uusgooti stiilis peahoone juurde rajati ka paar kõrvalhoonet – tall, laut, ait. Praegu kuuluvad mõisa hooned Jēkabpilsi kaubanduskoolile. 
Kenni park pärineb 18. sajandist. Pargi pindala on 4,1 hektarit, seda ehivad tiigid ja neid ületavad sillad.
Maaviljelussüsteem

Maaviljelussüsteem on maakasutusviiside ja -abinõude kogum, mis on mingi aja jooksul ise kujunenud või on seda teadlikult kujundatud. 
Liike.
Mitmeväljasüsteem.
Tänapäeval eristatakse intensiiv-, tava- ja alternatiivset maaviljelussüsteemi.
Maaviljelussüsteemid Eestis.
Eesti alal valitses kuni teoorjuse lõpuni (19. sajandini) kolmeväljasüsteem.
Lachesis (perekond)

Lachesis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Lachesis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Mürgisus.
"Lachesis" perekonda liigitatud maoliigi bušmeister ("Lachesis muta" ka "Lachesis mutus") isendi hammustus võib antiseerumi puudumisel inimesele surmav olla (suremus 10–12%).
Manna

Manna on väga teraline toiduaine, mis on saadud nisu jahvatamisel. 
Manna toiteväärtus on peamiselt sama mis kõrgema sordi jahul. 
Kuna mannast valmistatud toite omastab inimese organism hästi, siis kasutatakse mannatoite sageli laste- ja dieettoitudena.
Meierei

Meierei ehk piimatalitus on piimatööstusettevõte, mis varub piima ja valmistab sellest piimatooteid.
Eesti esimene koorelahutajaga meierei asutati 1878. aastal Vana-Kuuste mõisas. Nende arv kasvas kiiresti, näiteks 1898 oli Eestis juba 194 meiereid. Talupoegade esimene ühismeierei asutati 1897 Restus. 1930 oli Eestis juba 53 erameiereid ja 330 ühismeiereid. Pärast seda hakkas piimatööstus kontsentreeruma ja meiereide arv vähenes.
Eesti NSV-s meiereid riigistati ja ühendati piimakombinaatidega.
Sõjaeelse aja Eesti meierei sisustusest saab ülevaate Imavere piimandusmuuseumis.
Ühismeierei

Ühismeierei ehk ühispiimatalitus on ühistegelistel (kooperatiivsetel) alustel tegutsev piimatööstusettevõte, mis varub piima, töötleb seda ja valmistab sellest piimatooteid.
Ühismeiereid Eestis.
Talupoegade esimene ühismeierei asutati 1897 Restus (Sangaste kihelkond, Tartumaa). Alates 20. sajandist rajati neid Eestis rohkesti, 1928. aastal oli Eestis 331 ühismeiereid. 1930. aastatel hakkas piimatööstus kontsentreeruma ja kõikide meiereide arv vähenes, 1938. aastal oli Eestis üldse 277 meiereid.
Eesti NSV-s riigistati kõik meiereid, aja jooksul ühendati need piimakombinaatidega.
Metsavalve

Metsavalve oli Eestis tegutsenud riigiteenistus, mis jälgis metsa seisukorda ja metsakasutuse õiguspärasust. 
Riikliku metsavalve koosseisus olid enamasti metsavaht, metsnik ja metsaülem.
Metsamaa

Metsamaa on metsamajanduslikuks tegevuseks kasutatav maa-ala. 
2006. aastal oli Eestis metsamaad u 2,2 mln hektarit.
Metsaga metsamaa.
Metsaga metsamaa on maa, mille pindala on vähemalt 0,1 ha, seal kasvavate puude kõrgus on vähemalt 1,3 m ja puuvõrade liitus vähemalt 30%.
Metsata metsamaa.
Metsata metsamaa on metsamaa, kus ajutiselt puudub metsaseaduse metsa mõistele vastav puittaimestik. Metsata metsamaa hulka kuuluvad uuenemata raiesmikud, põlendikud, hukkunud puistud, lagendikud ja harvikud.
Atseetanhüdriid

Atseetanhüdriid ehk etaanhappe anhüdriid (ka äädikhappe anhüdriid) on keemiline ühend valemiga (CH3CO) 2O, mille puhul tihti kasutatav lühend on Ac2O. See on värvitu vedelik, millel on äädikhappe lõhn, kuna õhu niiskuse toimel kergesti hüdrolüüsub andes äädikhappe:
(CH3CO) 2O + H2O → 2CH3COOH
Atseetanhüdriidi kasutatakse reagendina orgaanilises sünteesis. Atsetüültselluloos ja triatsetüültselluloos saadakse tselluloosi atsüleerimisel atseetanhüdriidi või jää-äädikhappega.
Metsakaitse

Metsakaitse on metsanduse haru, mis tegeleb looduslike (nt metsakahjurid, puuhaigused) ja inimtekkeliste metsakahjustuste uurimise, vältimise ja tõrjega. 
Eesti metsakaitse.
Eestis on metsakaitsealast uurimistööd teinud Eesti Metsainstituut, EMÜ metsandus- ja maaehitusinstituut. Metsakaitsega tegeles Eestis 2010. aastani ka Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus. Eestis on metsakaitse korraldamisega tegelenud muuhulgas Keskkonnateabe Keskus ja Keskkonnaagentuur.
Olga Bogdanova

Olga Kööp (enne abiellumist — Bogdanova) (sündinud 24. detsembril 1994) on Eesti iluvõimleja, mitmekordne Eesti meister. 
2014. aastal lõpetas ta Tallinna Läänemere gümnaasiumi ja 2018. aastal Tallinna Ülikooli kehakultuuri erialal (bakalaureusekraad). 2019. aastal astus Tallinna Ülikooli kehakultuuri magistriõppesse ning lõpetas 2021. aastal. 
2012. aastal tuli Olga Bodanova Eesti meistriks nii rõnga-, palli-, lindi- kui ka kurikaharjutuses. 2014. aastal tuli ta iluvõimlemise absoluutseks meistriks. Eesti Võimlemisliit valis ta 2014. aasta parimaks iluvõimlejaks. 2015. aastal osales Bogdanova oma viiendatel maailmameistrivõistlustel Stuttgardis, kus ta pääses 50 parema hulka. See tagas Eestile kaks kohta, et saada võimalus osaleda olümpiamängude kvalifikatsioonivõistlustel, mis toimusid Rio de Janeiros. 2017. aastal tuli Olga taas absoluutseks Eesti meistriks. Euroopa meistrivõistlustel Budapestis saavutas Olga 18. koha, millega kindlustas 2018. aasta Euroopa meistrivõistluste finaali, kuhu pääses võistlusele 24 paremat. 2018. aastal võitis ta Eesti karika ning osales MK-etapil Taškendis, kus tuli 18. kohale. 
2018. aastal avas Olga Bogdanova-Kööp koos oma kaksikõega Viktoria Bogdanovaga endanimelise võimlemisklubi.
2021. aastal valiti Olga Eesti iluvõimlemise toimkonna liikmeks. 
Tema kaksikõde Viktoria Bogdanova on samuti iluvõimleja, mõlemad valiti 2013. aastal maailma kauneimate iluvõimlejate hulka.
Ühenõusüntees

Ühenõusüntees ("one-pot synthesis") on keemilise sünteesi efektiivsuse tõstmise strateegia, mille puhul ained reageerivad samas kolvis/reaktoris üksteisele järgnevates staadiumides. Seejuures jäävad ära tülikad vaheühendite eraldamise ja puhastamise protseduurid ning saavutatakse aja, energia ja materjalide kokkuhoid ning vähem jääke. 
Tuntud ühenõusünteesi näide on Robinsoni tropinooni süntees (1917), mille korral sünteesitakse tropinooni vaid ühe astmega 1,4-butaandiaali, metüülamiini ja atsetoondikarboksüülhappe reageerimisel (pH 7, H2O). Varem totaalsünteesiti sama ainet mitmeastmeliselt (Willstätter, 1901).
Mitmeetapiliste sünteesiteede asemel või kõrval on üha enam välja töötatud efektiivseid mitmekomponentseid reaktsioone, milles kolm või enam lähteainet reageerivad üksteise järel ja saadakse (üks) produkt. Vajadusel lisatakse reagendid kolbi järjestikku ükshaaval.
Mälk

Mälk on perekonnanimi või muinaseestlaste puhul ka eesnimi (omastavas: Mälgu).
Mängutoos

Mängutoos on karpi suletud kellamehhanismiga mänguriist, mis enamasti esitab üht pala.
Gloydius

Gloydius on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Käesoleval ajal klassifitseeritakse perekonda "Gloydius" roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: