tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Radio BeFree

Radio BeFree ehk B3 (hiljem Pulss B3) oli raadiojaam, mis levis raadio Elmar sagedusel.
Saadete edastamist alustati 29. detsembril 1995 ja tegutsemine lõpetati jaanuaris 1998.
Raadiojaama haldas IS Music Group, kes müüs selle AS-ile Trio. Müümise järel jaam suleti ja selle saatjatevõrku hakati kasutama raadio Elmar programmide edastamiseks.
Laevastik

Laevastik on kindla eesmärgiga moodustatud ja juhitud laevade (mõnikord ka muude veesõidukite) grupp või organisatsioon. 
Kirjeldus.
Laevastikke võidakse moodustada näiteks sõjalaevadest, kalalaevadest, kaubalaevadest, sportlaevadest jne.
Mereväes on laevastik suurim sõjalaevade koondis, mis võib koosneda näiteks laevabrigaadidest ja laevadivisjonidest, mõnedes suuremates merevägedes ka laevadiviisidest.
Kalvene vald

Kalvene vald (läti keeles "Kalvenes pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute, Kazdanga, Embūte, Priekule, Bunka ja Vecpilsi vallaga ning Kuldīga piirkonna Rudbārži ja Nīkrāce vallaga.
Valla pindala on 119 km². 2016. aasta seisuga elas seal 746 inimest. Valla keskus on Kalvene küla, vallavanem on Henrijs Junkarēns.
Krusāta külas asub Riia loomaaia filiaal.
Ajalugu.
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Kalvene, Krusātdroga, Lieldroga, Tāšu Padure ja Pērbone mõisa maad. Vald kandis 1925. aastani nime "Tāšu-Padure vald". 1935. aastal oli Kalvene valla pindala 134 km². 1945. aastal moodustati vallas Kalvene, Bojase ja Lieldroga külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Kalvene külanõukoguga likvideeritav Lieldroga külanõukogu, 1954. aastal Bojase külanõukogu. 1958. aastal liideti Kazdanga külanõukogu Tebra kolhoosi maad Kalvene külanõukoguga. 1968. aastal liideti külanõukoguga osa Vecpilsi ja Krotese külanõukogus asunud kolhoosi Draudzība maadest. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kalvene linnamägi, Tāšu-Padure mõisakompleks ja Droga linnamägi. Kohaliku kaitse all on Tulči linnamägi.
Looduskaitse all on Tāši Padure park, lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid põlispuid. Valla lõunaosa jääb Blažģa järve hoiualale.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 689 lätlast, 11 venelast, 2 valgevenelast, 1 ukrainlane, 2 poolakat ja 28 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kalvene

Kalvene (vanasti ka Tāšu Padure) on küla ("vidējciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Kalvene valla halduskeskus. Küla jääb Riiast 170 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 16 kilomeetri kaugusel.
Külas asuvad rahvamaja, põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne mõisakompleks.
Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.
Looduskaitse all on Tāši Padure park. Lisaks on looduskaitse all tammed ümbermõõtudega 4.69 meetrit ja 6.59 meetrit ning saared ümbermõõtudega 3.93, 4.23 ja 3.66 meetrit.
Sealses mõisas elas kunstnik Eduard von Keyserling.
Küla järgi on nime saanud Zebre kihistu Kalvene kihistik.
Aastal 2018 oli külas 266 elanikku, aastal 2020 aga 257 elanikku. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
Harkader

Harkader on künnitööriist, millel on suur kaheharuline künnipuu koos mulda pöörava lusikaga.
Harkader jõudis Baltimaile II aastatuhande algul pKr. See võimaldas teha senisest tõhusamat pöörkündi ning seepärast tõrjus ta ajapikku konksadra ja vannasadra Lääne-Eestisse ja saartele, kus olid õhemad mullad. Läänemaa loodeosas ja Hiiumaal kasutati ka algelisemat künniriista – niinimetatud seanina, mille efekt oli harkadrast väiksem, kuid mis püsis seal osalt põllupinnase tingimuste, osalt aga ka traditsioonide tõttu. 
Harkatra kasutati sügavamate muldade korral, kõigepealt peamiselt alemaadel, hiljem ka põlispõldudel. Harkadra künnipuu harude otsa pandi sahkrauad, mulda pööravat lusikat sai ühelt sahkraualt teisele ümber tõsta. 
Sellel adral on suhteliselt lühikesed aisad, hobune rakendati ette pikkade nöörist rakmetega. Säärast atra oli hõlpus tõsta üle alemaal rohkesti leiduvate puujuurte, kändude või kivide. Kuna Põhja- ja Kesk-Eestis olid raskemad mullad, ühendati neis paigus konksadra ja harkadra eri osad uueks, oludele sobivamaks adratüübiks.
Harkader oli kerge tööriist, umbes 53 naela, seejuures rauda 10–15 naela adra labidal ja sahkraudadena. Puuosad tegi talupoeg ise, rauaga varustas aga kohalik sepp.
Harkadra tõrjus 19. sajandil kõrvale hõlmader, 20. sajandil kasutati harkatra kartuliharimisriistana.
Utqiaġvik

Utqiaġvik on linn USA-s Alaska osariigis, North Slope'i maakonna keskus. Asub Alaska põhjarannikul, 2100 km kaugusel põhjapoolusest. See on USA põhjapoolseim linn.
2016. aastani oli linna ingliskeelne ametlik nimi "Barrow".
Oktoobris 2016 toimunud rahvaküsitluse tulemusel sai 1. detsembril 2016 linna nimeks "City of Utqiaġvik". Varasem ingliskeelne nimi oli pandud linnast 14 km kaugusel asuva Barrow' neeme järgi.
Linna umbes 4400 elanikust on 61% inuitid.
Linnal ei ole maanteeühendust teiste linnadega. Utqiaġvikil on regulaarne lennuühendus Anchorage'i ja Fairbanksiga.
Päitsed

Päitsed on loomadele, põhiliselt hobusele pähe pandav nöörist või rihmadest kütke, mille abil sai looma juhtida või valitseda. Päitsetel suuraudu ei olnud. Päitsete külge kinnitati ohelik, millega sai hobust talutada või kinni köita (tallis, karjamaal).
Okei

Okei (inglise sõnast "okay", lühend OK, inglise keeles ka "O.K" ja "ok") on rahvusvaheliseks saanud sõna ja akronüüm, mis tähistab heakskiitu, aktsepteerimist, kokkulepet, nõusolekut, kinnitust või märkust ükskõiksusest. 
OK-d kasutatakse sageli mitmeti tõlgendatava rahvusvahelise käemärgina.
Sannieshof

Sannieshof on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Tswaingi vallas.
Asula sai alguse 1920. aastal rajatud postkontorist. Sannieshof on saanud nime Lichtenburgi postiülema naise järgi. 1928. aastal sai asula nimeks Roosville kohaliku poliitiku Tielman Roosi järgi. Kuid uus nimi osutus ebapopulaarseks ja 1952. aastal anti linnale endine nimi tagasi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sannieshofi elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,35%, valgeid 7,65%, värvilisi 2,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 0,45%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 80,90% inimesi, afrikaani keelt 8,15%, koosa keelt 3,38%, inglise keelt 1,68%, sotho keelt 1,57%, ndebele keelt 1,39% ja suulu keelt 1,33%.
Neeme Lopp

Neeme Lopp (sündinud 25. juulil 1980 Tallinnas) on Eesti kirjandusteadlane, õppejõud, kriitik ja kirjastaja.
Ta on lõpetanud Tallinna 54. Keskkooli (1998) ja Tartu Ülikooli eesti kirjanduse erialal (2003). 2006.–2013. aastal töötas ta Eesti Kirjandusmuuseumis erakorralise teadurina.
Alates 2014. aastast juhib ta Eesti Kunstiakadeemia kirjastuse tööd ning alates 2017. aastast õpetab samas kursuseid filosoofia ajaloost, esteetikast ja tänapäevasest teooriast. Varem on ta pidanud kursusi ka Tartu Ülikoolis. 2020. aastast on ta teadur uurimisprojekti "Eesti siirdekultuuri arengumustrid 1986–1998" juures.
Tegevus.
Ta on avaldanud artikleid eesti kirjanduse, kirjandus- ja teatriteooria alal ning kirjutanud kirjandus- ja kunstikriitikat. Ta on koostanud raamatud Hasso Krulli (2018) ja Kivisildniku (2016) retseptsioonist Eestis, Prantsuse filosoofi Jacques Rancière'i artiklikogumiku "Esteetika kui poliitika" (2017) ja Jean Baudrillardi esseekogumiku "Kunsti vandenõu" (2020). Ta on korraldanud võõrkeelse teaduskirjanduse vahendamist eesti keelde ja toimetanud tõlkeraamatuid (teiste hulgas Roland Barthesi "Camera lucida", Jacques Rancière'i "Esteetika kui poliitika" ja Stuart Halli eestvedamisel koostatud kogumik "Representatsioon"). 2009. aastal ilmus tema kaastoimetamisel mahukas kogumik "20. sajandi mõttevoolud" (peatoimetaja Epp Annus).
Neeme Lopp on Eesti "indie"-roki bändi Id Rev kitarrist, laulja ja laulukirjutaja.
Eesti Kunstiakadeemia Kirjastus

Eesti Kunstiakadeemia Kirjastus on Eesti kirjastus, mis kuulub Eesti Kunstiakadeemia juurde.
Protseduuriline müra

Protseduurilise müra (inglise keeles "procedural noise") all mõeldakse arvutigraafikas juhuslikku ja struktureerimata mustrit. Matemaatiliselt võib sellest mõelda kui 𝑛-kohalisest deterministlikust funktsioonist 𝑓, mis kujutab iga 𝑛-kohalise reaalarvude vektori mingiks juhuslikuks reaalarvuks. 
Kuigi osad mürad on juhuslikud, siis enamik mürasid kasutab arvude genereerimiseks mingit pseudojuhuslikku arvu, mida nimetatakse seemneks. Selle tõttu on võimalik täpselt sama juhuslik müra saada ühe kindla seemnega. See on kasulik kohtades, kus on vajadus luua samasuguseid ulatuslikke detaile mitmeid kordi ilma kindla struktuurita. Müra kasutus on laialt levinud pilditöötluses ja modelleerimises, kuid tihti kasutatakse seda ka videomängudes sisu juurde loomisel (arvuti juhuslik käitumine, erinevate mängumaailmade genereerimine jms).
Protseduurilised mürafunktsioonid.
Ülevaade.
Mürafunktsioone hakati kasutusele võtma 1980. aastatel, et asendada objektidele lisatavad mälurohked pildid, kuna tol ajal ei olnud arvutil piisavalt mälu ning taheti luua reaalsusega võimalikult sarnaseid tekstuure. Esmalt loodi väärtusmürasarnaseid algoritme, kuid need meenutasid rohkem udukogusid. 1985. aastal avaldas Ken Perli, kes oli gradientmüra alal üks esimesi ja andis esimese detailse kirjelduse gradientmürast, mida teatakse tänapäeval Perlini mürana. Ken Perli eesmärk oli muuta ümber arvutigraafika frustreeriv "masinlik" vaade.
Mürafunktsioone võime liigitada kolme kategooriasse:
Gradientmüra.
Gradientmürade ühine element on võre või võrk, mis jagab ala väiksemates sektsioonides (tavaliselt ruutudeks, kuid mitte tingimata). Gradientmüra puhul määratakse igale võrestiku tipule pseudojuhuslik gradient, mille järgi interpoleeritakse lineaarselt vahepealsed väärtused. Gradient on mitme muutuja funktsiooni 𝑓 kiireima kasvamise suunda ja kiirust antud punktis iseloomustav vektor. Algoritm liigub mööda ruudustikku, mis tekitab mürafunktsiooni igas ruudus. Tavaliselt tundub see müra "udune", nii et seda protsessi korratakse mitu korda, kasutades väiksemaid võrke, mis asetsevad eelmise kihi peal, et parandada määratlust. Igal kihil on kitsaribaline sagedusala, mis on proportsioonis ruudukujulise suurusega. Lisades uusi väiksemaid võrgukihte, suurendame müra kõrget sagedust ja parandame selle määratlust. Igat kihti kutsutakse oktaaviks. Peamised (ja peaaegu ainsad) üldkasutatavad gradientmüra algoritmid on Perlini müra ja selle derivaadid (simpleksalgoritmina).
Väärtusmüra.
Nagu gradientmüral on ka väärtusmüral ühiseks elemendiks kas võre või võrk. Väärtusmüra erinebki põhiliselt ainult selle poolest, et gradientmüra puhul määratakse igale võrestiku tipule pseudojuhuslik gradient, aga väärtusmüral on selle asemel skalaarsed väärtused. Väärtusmüra tagastab mürafunktsioon interpoleeritud numbri, lähtudes ümbritsevate võre punktide väärtustest.
Hõredatel konvendimuutustel põhinev müra.
Hõredatel konvendimuutustel põhinev müra tekib juhuslikult ja suvaliselt asetatud ning kaalutud punktide summana. Hõredatel konvendimuutustel põhinev müra kõige tuntumad esindajad on hõre konvolutsioonimüra, punktmüra ja Gabori müra.
LoRa

LoRa (Long Range) on patenteeritud traadita andmete saatmise tehnoloogia.
Selle töötas välja Cycleo Prantsusmaal ja 2012 omandas selle Semtech. LoRa tehnoloogia koosneb kahest osast – LoRa, mis OSI (avatud süsteemide sidumise arhitektuur) mudelil oleks füüsiline kiht ja LoRaWAN, mis oleks MAC-"layer" ehk kanalikiht.
LoRa ja LoRaWAN on väikese energiatarbega, seade peab oma akudel vastu üle 10 aasta ja on väga hea levialaga: 15–30 km linnavälisel alal. Need omadused võimaldavad ühendada erinevaid nutistu (Internet of Things – IoT) seadmeid ja saada nende infot. Olenevalt levitamistegurist on andmete edastamise kiiruseks 292 bitti kuni 27 kilobitti sekundis, mis on IoT sensoriteks piisavalt, kuid otsepildi edastuseks liiga vähe. LoRa kasutab litsentsivabu alla gigahertsiseid sagedusi. Litsentsivabad sagedused on näiteks 433 MHz, 868 MHz (Euroopas), 915 MHz (Põhja-Ameerikas) 865 MHz kuni 867 MHz (Indias) ja 923 MHz (Aasias). Neid sagedusi saab igaüks vabalt kasutada, kuid paljude kasutajatega võib tekkida palju müra ning info kättesaamine halveneb.
LoRa saab kasutada ka seadme asukoha määramiseks.
LoRaWAN.
LoRaWAN on MAC-protokoll, mis on suure mahtuvuse, pika vahemaa ja vähese energiatarbimisega ning on mõeldud spetsiaalselt Internet of Things võrgustiku ühenduse jaoks neile, kes kasutavad LoRa tehnoloogiat. Tegemist on avaliku LPWANi standardiga, mida haldab LoRa Allience. LoRaWAN on Wi-Fi, mis ühendab IoT seadmed võrguga ja võimaldab neil omavahel suhelda.
LoRaWAN määrab võrgu sideprotokolli ja süsteemi arhitektuuri, LoRa füüsiline kiht võimaldab pikamaasuhtlusühenduse. LoRaWAN vastutab ka kõigi seadmete kommunikatsioonisageduste, andmeedastuskiiruse ja võimsuse haldamise eest. Võrgu seadmed toimivad asünkroonis ehk edastatakse andmeid ainult siis, kui seadmel on midagi edastada. Seadme poolt edastatud andmed edastatakse mitmesse erinevasse lüüsi (ingl "gateways"), mis edastab andmepaketid tsentraliseeritud võrku. Seal omakorda filtreeritakse välja duplikaadid, krüptitakse info ja edastatakse see vastavasse rakendusse, kus soovitakse näha tulemusi.
LoRa liit.
LoRa liit on aastal 2015 loodud ühendus, mis toetab LoRaWAN protokolli ning tagab kõigi LoRaWAN-i toodete ja tehnoloogiate koostalitlusvõime. Sellel ühingul on praegu üle 500 liikme. Liitu juhib VTM Group, mis asub Oregonis, Beavertonis.
LoRaPHY.
LoRaPHY on LoRa füüsilise kihi protokoll, aga kuna see on suletud ja patenteeritud, siis ei ole tegemist vabalt kättesaadava dokumentatsiooniga.
LoRaWan turvalisus.
Kuna LoRa abil saadetakse palju infot, mis peaks olema nähtav ainult neile, kellele on ligipääs antud sensorile siis on turvalisus tähtsal kohal. LoRa turvalisuse tagamiseks kasutatakse erinevaid võtteid:
LoRaWANi platvormid.
LoRa tehnoloogiat kasutavad mitmed sensorid, näiteks:
Akadeemiline Rootsi-Eesti Selts

Akadeemiline Rootsi-Eesti Selts oli Eesti esimesel iseseisvusajal Tartu ülikooli juures tegutsenud teadusorganisatsioon, mis tegeles Eesti-Rootsi küsimustega. Selts andis välja aastaraamatut Svio-Estonica.
Itaalia Eesti Selts

Itaalia Eesti Selts on Roomas asuv mittetulunduslik kultuuriselts, mis arendab Eesti ja Itaalia vahelist koostööd kultuuri-, majanduse- ja turismivaldkonnas.
Aastast 2012 on seltsi esimees Ülle Toode.
Adelaide'i Eesti Selts

Adelaide'i Eesti Selts on Austraalia eestlaste selts. 
Seltsi juures tegutses Adelaide'i Eesti Seltsi Teater. 
Selts annab välja ajakirja Virgats.
Norra Eesti Selts

Norra Eesti Selts (ka Eesti Selts Norras) on Norra eestlaste selts. Seltsi juhatuse esimees oli Hanna-Liisa Pakosta.
Selts asutati 1987. Selts on tegevuse lõpetanud. 
Selts toetab muu hulgas Norras tegutsevat eesti rahvatantsutruppi Viikingite naised.
Kotka Eesti Selts

Kotka Eesti Selts on Soome eestlaste selts, mis tegutseb Soomes Kotka linnas. 
Selts on Soome Eestlaste Liidu liige.
Iisalmi Eesti Klubi

Iisalmi Eesti Klubi on Soome eestlaste organisatsioon, mis tegutseb Soomes Iisalmi linnas.
Selts on Soome Eestlaste Liidu liige.
Turu Eestlaste Klubi

Turu Eestlaste Klubi on Soome eestlaste organisatsioon, mis tegutseb Soomes Turu linnas.
Klubi loodi 2013. aastal.
Klubil on üle 200 liikme. Klubi on osa Turu Eesti keskuse tegevustest ().
Klubi juures tegutsevad rahvatantsurühm Nopsajalad, laste laulurühm Laululapsed ja meeste korvpallimeeskond. Eestlaste klubi algatatud Urmas Sisaski koor harjutas ja esines Turus 2014–2018.
Yaqup Istipan

Yaqup Istipan (uiguuri keeles:ﻳﺎﻗﯘﭖ ﺋﯩﺴﺘﯩﭙﺎﻥ) oli uiguuri rahvusest kirjanik. Kuna Yaqup oli kristlane, oli ta sunnitud Xinjiangist põgenema. Hiljem kirjutas ta autobiograafia oma lapsepõlvest ja sellest, miks ta pidi olema "põgenik Kristuse" jaoks.
PostgreSQL

PostgreSQL, kõnekeeles Postgres, on relatsioonilise andmebaasi haldamise süsteem, mille loojad rõhutavad laiendatavust ja standardite järgimist. See pärineb 1986. aastast Berkeley ülikooli POSTGRESi projekti osana ja seda on põhilise platvormiga rohkem kui 30 aastat arendatud.
PostgreSQL on ACID-ühilduv ja tehingust tulenev. PostgreSQL-il on ajakohastatud vaated, realiseeritud vaated, trigerid ja välisvõtmed; toetab funktsioone ja salvestatud protseduure ning muud laiendatavust.
PostgreSQL on välja töötanud PostgreSQL-i globaalne arendusrühm, mitmekülgne rühm paljudest ettevõtetest ja üksikisikutest. See on tasuta ja avatud lähtekoodiga, mis on avaldatud PostgreSQL-i tingimuste kohaselt vabatarkvara litsentsi alusel.
Omadused.
PostgreSQL piirangud:
Arendus.
PostgreSQL-il ei ole vigade jälgijat (aga sellel on vigade esitamise vorm, mis edastatakse pgsql-vigade postiloenditesse), mistõttu on vigade staatusest arusaamine üsna raske.
Andmebaasi haldamine.
PostgreSQLi haldamiseks avatud lähtekoodiga esiosad (ingl "front end") ja tööriistad on järgmised:
Kiviõli Püha Clara kirik

Kiviõli Püha Clara kirik on katoliku kirik Kiviõlis aadressil Vabaduse puiestee 3. 
Kirikut kasutab Püha Clara kogudus. Kiriku patroon on Clara. Kirikus peetakse teenistusi vene keeles.
Pärnu Püha Apostel Johannese kabel

RKK Pärnu Püha Apostel Johannese kabel on katoliku kabel Pärnus aadressil Karusselli tänav 27 asuva hoone alumisel korrusel. Kabelit kasutab Püha Apostel Johannese kogudus. Kabeli patroon on apostel Johannes. Kabelis peetakse teenistusi eesti ja poola keeles.
Hoone sai koguduse omandusse 1937, võõrandati Eesti NSV ajal ja tagastati kogudusele taas 1994. Novembris 2013 pühitses piiskop Philippe Jourdan hoones sisse arhitekt Leles Luhse ümberehitatud kabeli.
Avraham Sinai

Avraham Sinai (heebrea keeles אברהם סיני‎; enne usuvahetust Ibrahim Yassin, araabia keeles إبراهيم ياسين; sündinud 15. detsembril 1962) on Liibanoni šiiitlik muslim, kes pöördus judaismi. Ta oli enne seda Ḩizb Allāhi liige. Ta spioneeris Iisraeli kasuks, kuhu hiljem perega kolis.
Elulugu.
1997. aastal lahkus Sinai Liibanonist ja kolis oma perega Safedi. Pärast Yom Kippuri jumalateenistuste külastamist sünagoogis otsustas ta 2000. aastal saada juudiks. Aastaid kestnud õppimise järel pühitses rabi Shmuel Eliyahu ta judaistiks. Sinai on kirjutanud raamatu "A Martyr from Lebanon: Life in the Shadow of Danger", kus ta kirjeldab oma elukogemusi.
Lehre

Lehre on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 71,57 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 218 inimest. Vald asub umbes 13 km Wolfsburgist edelas ja 12 km Braunschweigist.
Vald koosneb 8 ümberkaudsest külast. Need on Beienrode, Essehof, Essenrode, Flechtorf, Groß Brunsrode, Klein Brunsrode, Lehre ja Wendhausen.
Ajalugu.
1934. aastal algas Armee laskemoona instituudi ehitamine Kampstüh metsas, 2,4 km Lehrest idas. 225 hektarile ehitati rohkem kui 100 hoonet ja need ühendati raudteesüsteemi. Instituut valmistas laskemoona jalaväe relvadele, tankimiine, tankimürske, suurtükke. 1945. aasta veebruarini viidi instituuti 6000 t keemiarelvi. Seda ei pommitatud Teise maailmasõja ajal ja kuni sõja lõpuni jäi enamus nendest relvadest paigale. 1945. aastal oli paikkonnas ka Vene sõjavange. 11. aprillil 1945 vabastati piirkond Ameerika Ühendriikide 5. soomusdiviisi poolt ja Armee laskemoona instituut hõivati võitluseta. 1945. aasta keskpaigas anti ala üle Briti vägedele, kes viibisid kohapeal 1951. aastani. Täna on palju algseid hooneid veel püsti ja mõnda kasutatakse veel.
Transport.
Maantee.
Lehre asub liidumaa maanteel ("Landesstraße") L295, mis pakub ligipääsu kiirteedele A2 ja A39.
Rong.
Lehre rongiteenus algas, kui Braunschweigi riigiraudtee kompanii lõpetas 1904. aastal Schunteri oru raudtee, mis ühendas Braunschweigi Fallerslebeniga. See liin lõpetas ametlikult tegevuse 1998. aastal pärast Weddeli silmuse avamist, mis ühendas Wolfsburgi ja Braunschweigi, minnes Lehrest mööda.
Graslebeni ühisvald

Grasleben on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Selle keskus on Grasleben.
Samtgemeinde Grasleben koosneb järgmistest valdadest:
Heesebergi ühisvald

Heeseberg on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Helmstedti kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. See asub umbes 20 km Helmstedtist edelas ja 35 km Braunschweigist kagus. Selle keskus on Jerxheim.
Samtgemeinde Heeseberg koosneb järgmistest valdadest:
Renderdusfarm

Renderdusfarm ehk renderdusklaster on suure jõudlusega arvutisüsteem ehk arvutite klaster, mille ülesanne on 3D-programmidega loodud mudelitest, piltidest või animatsioonidest (näiteks Blender, Cinema 4D) genereerida fotoreaalsed arvutis kasutatavaid 2D-kujutised.
Ajalugu.
Renderdusfarmi mõiste tuli esmalt esile Audodesk 3D Studio animeeritud filmi "The Bored Room" produktsiooni käigus juulis 1990. aastal. Animatsiooni valmimine oli määratud pealtnäha võimatule tähtajale, mistõttu pidi kasutama suuremat renderdusvõimsust, et soovitud tähtajaks valmis jõuda. Selleks konfigureeriti käsitsi mitmed Compaq 386 arvutid renderdama konkreetset animatsioonilõiku, et jagada kogu animatsiooni renderdusaega mitme arvuti vahel. Tänapäeval on renderdavate osade ära jagamine arvutite vahel automatiseeritud.
Tööpõhimõte.
Renderdusfarm töötab klient-server põhimõttel, kus server saab ühelt arvutilt käsu renderdamise alustamiseks ning jagab renderdava projekti klient-arvutite (vabade renderdavate arvutite) vahel automaatselt laiali. Renderdusprotsessi ning klient-server arvutite tööd haldab peamiselt eraldi tarkvara, mis juhib renderdavate projektide järjekorda, jagab ära projektide kaadreid ning optimeerib töövoolu. Renderdusprotsess koosneb kolmest etapist:
Kasutusala.
Renderdusfarme kasutavad peamiselt suure produktsiooniga filmistuudiod ja 3D-graafika ning animatsioonide disainerid. Projektide renderdamine võib võtta erinevalt aega. Tavaline renderdusaeg animeeritud graafika või mudeliga kaadri kohta on 30 minutit kuni tund. Küll aga näiteks "Transformers: Revenge of the Fallen" filmi ühe tegelase Devastatori renderdamine võttis aega 72 tundi kaadri kohta.
Olemas on kolme tüüpi renderdusfarme. Esimene neist on lokaalne renderdusfarm, mis töötab vaid konkreetsete arvutite peal lokaalses võrgus. Teine tüüp on avalik renderdusfarm, kus kasutajad saavad oma arvutid renderdamise jaoks "vabaks teha" ning sellega pakkuda arvutusjõudlust projektide renderdamiseks. Kolmandaks on olemas pilveteenuse kaudu töötavad renderdusfarmid, mis pakuvad peamiselt tasulist teenust kaadrite kiiremaks renderdamiseks ning nõuavad kõrge kiirusega internetiühendust.
Nord-Elmi ühisvald

Nord-Elm on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. See on nime saanud Elmi järgi, mille põhjanõlval see paikneb. Selle keskus on Süpplingen. See asutati 1969. aastal.
Liikmesvallad:
Annabel

Annabel (prantsuse Annabelle, portugali Anabela, hispaania Anabel) on inglispärane naisenimi. Arvatavasti on nimi saanud alguse keskajal Šotimaalt. 
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Annabel 866 naisel, aasta hiljem aga 895 naisel.
Nime levik.
Annabel oli 2018. aasta seisuga populaarsuselt 205. naisenimi, 2019. aastal 201. naisenimi.
Vanim Annabel oli 2018. aastal vanuserühmas 40–44, noorim vanuserühmas 0–4. Annabel oli keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus on 10). Kõige populaarsem oli eesnimi Annabel vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,81.
Kõige rohkem oli eesnimega Annabel sündinuid mais, kokku 87.
Kõige populaarsem oli eesnimi Annabel Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,75. 
Eestis hakkas nimi levima 1990. aastate keskel.
Mujal.
1995. aastal ilmus ansambli Mr. Lawrence teine album „Swing“, millel on lugu „Annabel“.
Triin (eesnimi)

Triin on eesti naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Triin 2817 naisel. Triin on Eestis populaarsuselt 49. naisenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Triin vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 64,95 ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,7. Triin oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). 
Nimepäev.
Nime Triin nimepäev on 25. novembril kadripäeval
Velpke ühisvald

Velpke on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Selle keskus on Velpke.
Velpke ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Kupee (keretüüp)

Kupee on auto keretüüp, millel on kinnine katus ja kaks ust ning üks või kaks istmerida. 
Erinevalt luukpärast on kupeeautol pagasiruum ja salong eraldatud kinnise vaheseinaga.
Ohelik

Ohelik on nöör, mida seotakse veise kaela või sarvede ümber või hobuse päitsete külge. Oheliku abil looma talutatakse või seotakse ta kuhugi kinni (tallis-laudas, karjamaal jne). 
Lõunaeesti murretes on oheliku nimetuseks ka lõõg (veiste puhul).
Kütke (kinnitusvahend)

Kütke oli veise seina, posti jms külge kinnitamise vahend. 
Selle moodustasid vitsvõrudest ahel või vitsvõrudega ühendatud puitpulgad ning looma kaela ümber käiv looka painutatud tugev vits. Selle otsi ühendas looma kuklal lahtikäiv "sõlg". Kütke oli kasutusel põhiliselt Põhja-Eestis ja saartel, see asendus 20. sajandil ketiga.
Lõunaeesti murretes oli sarnase kinnitusvahendi nimetuseks ka lõõg.
Lõõg

Lõõg on nöör, mida seotakse veise kaela või sarvede ümber. Lõõga abil looma talutatakse või seotakse ta millegi külge kinni (post, sein jne). Lõõga kasutati peamiselt Lõuna-Eestis. Lõõgaks nimetati vahel ka looma kaela ümber käivat looka painutatud tugevat vitsa. 20. sajandil asendus lõõg kaela ümber pandava ketiga.
Välislingid.
Lõõg, ERM 1472, Eesti Rahva Muuseum
Grasleben

Grasleben on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 11,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2391 inimest. Vald asub umbes 10 km Helmstedtist põhjas ja 20 km Wolfsburgist kagus. Valda kuuluvad Graslebeni ja Heidwinkeli küla.
Mariental (Alam-Saksi)

Mariental on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 6,53 km². 31. detsembril 2017 elas seal 816 inimest. Valda kuuluvad Mariental-Dorfi ja Mariental-Horsti küla.
Querenhorst

Querenhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 4,78 km². 31. detsembril 2017 elas seal 483 inimest.
Ants Tarraste

Ants Tarraste (sündinud 13. jaanuaril 1936 Võru maakonnas Murati külas) on Eesti haridustegelane, kutsehariduse edendaja. 
Teaduskorralduslik tegevus.
20 aastat katselist õppetööd kutsekoolis.
26 aastat teaduslikku uurimistööd kutseõppeteooria ja -didaktika vallas (teadustöö aruanded Kutsepedagoogika TUIs ja TPÜs).
Trükis ilmunud üle 80 töö, sh 5 puiduõpikut kutsekoolidele ja 2 kutseõppedidaktika loengukonspekti kõrgkoolidele.
Suurauad

Suurauad on hobustel kasutatavate valjaste suuosa, mida saarte murdes ja läänemurdes nimetatakse ka suulised.
Ajaloost.
Eesti aladel on leitud suuraudu, mis pärinevad 5.- 6. sajandist pKr. Need koosnesid varem enamasti kahest raudlülist, mis olid omavahel liikuvalt ühendatud ning mille otstes on ohjarõngad. Ohjarõngaste külge kinnitati ratsmed ja põserihmad. 
Valmistamine.
Suurauad võimaldavad hobuste kindlamat juhtimist, nad aitavad ratsanikul hobust paremini kontrollida ja märguandeid edastada. 
Suulisi tehakse roostevabast terasest, niklist, kõvakummist, silikoonist jne. Need paigutuvad hobuse alalõualuu hammasteta osale lõikehammaste ja purihammaste vahel. Suurauad peavad laiuselt olema hobusele sobivad, mida peenemad nad on, seda teravamalt tunneb hobune neid suus. Liiga kitsad suulised hõõruvad hobuse suunurki ja liiga laiad rõhuvad purihambaid. Suuraudu kontrollitakse aeg-ajalt, et teravaks kulunud nurgad ei kahjustaks hobuse suud.
Rennau

Rennau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 22,6 km². 31. detsembril 2017 elas seal 682 inimest. Valda kuuluvad Ahmstorfi, Rennau ja Rottorf am Klei küla.
Valjad

Valjad on koos suuraudade ehk suuliste ja ratsmetega nahkrihmadest päitsed hobuste juhtimiseks ja valitsemiseks. Need pannakse hobusele pähe ratsutamise ajaks. Saartel ja Kagu-Eestis on valjaste nimeks suitsed.
Euroopas olid valjad laialdaselt kasutusel juba pronksiaja lõpust alates.
ZBrush

ZBrush on digitaalse skulpteerimise tarkvara, mis sisaldab tööriistu 3D-modelleerimiseks, tekstuurimiseks, 3D-renderdamiseks ja värvimiseks. ZBrush kasutab väärtuste hoidmiseks programmile spetsiifilist tehnoloogiat nimega pixol (täpsem kirjeldus all). ZBrush on arendatud ettevõtte Pixologic Inc poolt, mille asutajateks on Ofer Alon ja Jack Rimokh.
ZBrush tarkvara demoversiooni esitleti esimest korda 27. septembril 1999. Esimene töötav versioon avalikustati 15. augustil 2000.
Pixol.
Pixol on ZBrushis kasutatav andmetüüp, mis hoiab infot oma positsiooni ja värvi kohta. Seda kasutatakse 3D-mudeli loomiseks ning see sarnaneb väga vokseli andmetüübiga. ZBrushiga seotud failid sisaldavad pixoli infot, mis ei tule kaasa eksportimisel teisteks failitüüpideks.
Funktsioonid.
ZBrushile on sisseehitatud mitmeid funktsioone, et luua 3D-mudel, mis on valmis kasutamiseks nii filmides kui ka mängudes. Loomulikult saab luua 3D-mudeleid ka muuks otstarbeks.
Baasmudeli loomine.
Esialgse mudeli loomiseks on kasutajale kättesaadavad erinevad tööriistad, mille kasutamine vähendab baasmudeli loomise aega.
Skulpteerimine.
On ZBrushi kõige võimekam osa ja põhjus, miks nii paljud tänapäeva suurfirmad just seda tarkvara oma skulpteerimistöödes kasutavad. 
Loomaks rohkete detailidega 3D-mudeleid on kasutusel erinevad skulpteerimist ja mudeli muutmist kergendavad tööriistad.
Tekstuurimine.
Loodud 3D-mudeli värvimine ja tekstuurimine on tarvilik osa, et 3D-mudel meenutaks pärismaailma objekte.
3D-renderdamine.
3D-mudeli teisendamaks 2D-pildiks on vaja 3D-renderdamist.
Best 3D Rendering Software in 2021
ZBrush pakub selleks järgmisi abivahendeid:
Läti kunst

Läti kunsti all võidakse mõista nii Lätis kui ka lätlaste loodud kunsti.
19. sajand kuni 20. sajandi algus.
Üheks esimeseks läti maalikunsti rajajaks peetakse Oto Bērtiņšit (1817–1885), kes oli saanud oma kunstnikuhariduse Antwerpeni kunstiakadeemiast. Läti eeliseseisvusaegsed kunstnikud pidid õppima Venemaa kunstikoolides ja hiljem jätkasid enda kunstialast harimist harilikult Lääne-Euroopas, kas Prantsusmaal, Skandinaavia riikides, Belgias või Itaalias. Lätis ei olnud sellel ajal kunstikoole, ainukesed võimalused olid kas joonistustunnid tavalistes koolides või iseseisvalt. Arhitektuuri sektoris oli olukord parem. 1869. aastal avati Riia Polütehnikum, kus avati ka arhitektuuri osakond. Pärast Bērtiņšit töötasid Lätis kunstnikena Jānis Roze (1823–1897), Kārlis Hūns (1830–1877) ja maastikumaalija Jūlijs Feders (1838–1909).
Teadliku rahvusliku stiili on näha Ādams Alksnise (1864–1897) loomingus, kelle maalingutel ja akvarellidel on kujutatud Läti talupoegi tööd tegemas. Rahvuslikku stiili viljelesid ka Janis Rozentāls (1866–1916) ja Vilhelms Purvītis (1872–1945). Rozentāls oli ka oskuslik portreekunstnik ning tema käe all on õppinud Villem Ormisson kui ka Konstantin Süvalo. Purvītis oli pühendunud Läti maastikumaali arendamisele. Purvītist peetakse impressionismi rajajaks läti maalikunstis. Tänu temale pälvis läti kunst ka rahvusvahelist tuntust. Purvītis mõjutas oma loominguga Aleksandrs Štrālsi (1879–1947) ja Läti Kunstiakadeemia asutajat ja tolleaegset rektorit prof. Jānis Kugat (1878–1969), kes on Läti teatri dekoratsioonikunsti looja. Kõige kuulsamad olid Kuga Läti rahva elust jutustavate lavastuste jaoks loodud dekoratsioonid. Kuulus dekoratsioonikunstnik oli ka Eduards Vītols (1877–1954), kelle teoste hulgas leidub palju akvarelle.
Lätis, nagu ka mujal, hakati 20. sajandi algul kasutama kunstis uusi väljendusviise. Uuenduslikuma kunsti teerajajaks võib pidada Voldemārs Matvejsi (1877–1914). Prantsuse järelimpressionismi tutvustas lätlastele Jēkabs Kazaks (1895–1920) ja Jāzeps Grosvalds (1891–1920), kes hakkas hiljem maalima monumentaalseid teoseid läti sõjapõgenikest. Kunstiajaloolane prof. Boriss Vipers on nende stiili nimetanud „fantastiliseks realismiks“. Sellel stiilil oli Lätis veel mitmeid järgijaid.
20. sajandi alguse poolel, kui Läti oli saavutatud iseseisvuse, hakkasid paljud kunstnikud näitama üles huvi ka Läti rahvakunsti vastu. Näiteks hakkasid rahvakunstiga tegelema Ansis Cīrulis, Niklāvs Strunke, impressionist Jēkabs Bīne, Teodors Zaļkalns ja Burkards Dzenis. „Värsket jõudu ja loomingutahet“ said nad 1934. aasta ajaloolisest sündmusest, mil algas Lätis n-ö uus ajajärk.
Kupalavskaja metroojaam

Kupałaŭskaja metroojaam (vene keeles Купаловская ("Kupalovskaja metroojaam"), valgevene Купалаўская (transkribeerituna Kupalavskaja metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Leninski rajoonis.
Jaam avati 31. detsembril 1990; see oli üks Minski metroo teise liini algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Jaam on ühendatud Maskoŭskaja liini Kastryčnickaja metroojaamaga. Jaam on üks kolmest Minski metroo jaamadest, mille väljapääs on rajatud varem olemas olnud hoonesse.
Jaam asub paari meetri sügavusel maa all, Maskoŭskaja liin on sellest madalamal ja Kastryčnickaja jaama viiv tunnel suundub perroonilt alla. Kupałaŭskaja metroojaam on pühendatud Janka Kupałale, ka asub selle ühe sissepääsu lähistel Janka Kupala nimeline Riiklik Akadeemiline Teater. Jaama kujunduses on üritatud edasi anda poeedi luulet. Jaama lagi on lihtne ja valge, seinad on kaetud roheliste keraamiliste plaatidega, soklid on hallikasrohelised.
Global Association of International Sports Federations

Global Association of International Sports Federations (GAISF, 2017. aastani SportAccord) on rahvusvaheliste spordialaliitude ja muude spordiorganisatsioonide katusorganisatsioon.
Cristhian Stuani

Cristhian Ricardo Stuani Curbelo (sündinud 12. oktoobril 1986 Talas) on Uruguay jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliigaklubis Girona ründajana.
Ta alustas karjääri kodumaa kõrgliigaklubis Danubio. 2008. aastal suundus ta Itaalia kõrgliigaklubisse Reggina. Hiljem on ta kuulunud põhiliselt Hispaania klubide meeskonda, sealhulgas kolm hooaega Hispaania kõrgliigaklubi Espanyoli ridadesse. Aastatel 2015–2017 mängis ta Inglismaa klubis Middlesbrough.
Gironas on ta mänginud alates hooajast 2017/18. Ta lõi sel hooajal Hispaania kõrgliigas kokku 21 väravat, olles sellega hooaja paremuselt viies mängija liigas. Hooaegadel 2019/20 ja 2021/22 (koos Borja Bastóniga) oli ta suurim väravakütt Hispaania esiliigas.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Uruguay jalgpallikoondises tegi ta 14. oktoobril 2012 sõprusmängus Poola vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 10. septembril 2013 MM-i valikmängus Colombia vastu. Aastatel 2012–2019 lõi ta 50 koondisemänguga kaheksa väravat.
Ta esindas Uruguayd koondises 2014. ja 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal, 2016. aastal Copa América Centenariol ja 2019. aasta Copa Américal.
San Francisco Eesti Selts

San Francisco Eesti Selts on Ameerika Ühendriikide eestlaste selts, mis tegutseb California osariigis San Franciscos. Seltsi president on Mai-Liis Bartling.
Selts asutati 1950. aastatel.
Selts on aitanud korraldada Lääneranniku Eestlaste Päevi.
Ukraina Eesti Selts

Ukraina Eesti Selts on Ukraina eestlaste selts, mis tegutseb Ukrainas Kiievis.
Selts asutati 1994.
Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.
Arhangelski Oblasti Kultuuriselts Viru

Arhangelski Oblasti Kultuuriselts Viru on Venemaa eestlaste selts, mis tegutseb Venemaal Arhangelski oblastis.
Seltsi esimees on Jüri Rebane. Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.
Värvaine

Värvaine on keemiline aine, mida kasutatakse värvuse andmiseks. Enamasti on värvained orgaanilised ühendid, mis lahustuvad vees või muus värvi valmistamisel kasutatavas sideaines. Anorgaanilist lahustumatut värvivat ainet, mis kantakse värvuse andmiseks pinnale koos sideainega, nimetatakse värvipigmendiks.
Peter Lõhmus

Peter Lõhmus (sündinud 3. oktoobril 1966 Ukrainas Mukatševos) on Eesti pangandustegelane.
Ta on õppinud aastatel 1987–1992 Tallinna Tehnikaülikoolis ökonoomikat ja juhtimist ning seejärel aastatel 1993–1994 Columbia ülikooli rahvusvaheliste suhete koolis (inglise "School of International and Public Affairs").
Aastatel 1996–1997 oli ta mikro- ja makromajanduse lektor Estonian Business Schoolis. Märtsist 1997 kuni juunini 2000 oli ta Eesti Panga asepresident, kusjuures 28. aprillist 2000 oli ta Eesti Panga presidendi kohusetäitja. Aastatel 2001–2009 töötas ta vanemökonomistina Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF). 2009. aasta märtsis asus tööle majandusnõunikuna Euroopa Komisjonis. Alates märtsist 2013 töötab taas IMFis.
2023 septembrist on ta Eesti eelarvenõukogu esimees.
Isiklikku.
Tema õde on vaimulik Annika Laats.
Pieršamajskaja metroojaam

Pieršamajskaja metroojaam (vene keeles Первомайская ("Pervomaiskaja metroojaam"), valgevene Першамайская (transkribeerituna Peršamaiskaja metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Leninski rajoonis.
Jaam avati 28. mail 1991 ehk paar kuud pärast Minski metroo teise liini algse osa avamist. Jaamas on ainsana Minski metroo jaamadest kaks 100 meetri pikkust ja 10 meetri laiust perrooni, mille vahel peatuvad rongid. 
Jaama avamine oli algselt kavandatud teise liini avamisega samaaegseks, ent liini ehitusel tekkisid tehnilised raskused – jaam asub Svisłači jõe poolt kohale kantud lahtises liivas, mida ei suudetud piisavalt kindlustada. Algselt oli jaama kavandatud üks perroon, ent variseva liiva tõttu tuli projekti muuta ja jaam projekteerida nii, et selle kogupikkus oleks 138 meetrit. Kui metrooliin jätkus mõlemal pool jaama, jaama valmimiseni rongid seal ei peatunud. Pieršamajskaja jaamas on invaliididele mõeldud lift.
Metroojaam on kahe lööviga. Kahe rööpapaari vahel on kolmnurksed sambad, keskel asub kunstilise kompositsiooniga pannoo. Jaama kujunduses on kasutatud halli graniiti ja valget marmorit.
Maamõõtja

Maamõõtja on üldine nimetus spetsialistile, kelle põhiline tööülesanne on maakorraldustoimingute ja katastrimõõdistamistööde tegemine.
Kutsed Eestis.
Eestis jagunevad geomaatika-alased ametid kaheks. Kutsesüsteemi klassifikaatoris on nimetatud geodeet ja maakorraldaja, mis omakorda jagunevad järgnevalt nimetatud viisidel.
Geodeet (kutsestandardid kehtivad kuni 12.03.2023): 
Maakorraldaja (kutsestandardid kehtivad kuni 07.06.2022):
Nimetatud kutseid annab Eesti Geodeetide Ühing.
Haridus Eestis.
4. taseme maamõõdutehnikuks saab ainsana Eestis õppida Kehtna Kutsehariduskeskuses. Õppekava maht on 60 EKAP, õpe toimub sessioonidena ühe õppeaasta vältel.
Kajavaba ruum

Kajavaba ruum on ruum, mis on kavandatud nii, et tema seinad ei peegelda kas helilaineid või elektromagnetlaineid ning samuti ei lase väliskeskkonnast antud ruumi neid lained levida. Selle tulemusel on ruumis võimalik kuulda (detekteerida) ainult allikast otse levivaid heli- või raadiolaineid. Kajavaba ruum matkib levipiirete puudumist. Kajavabade ruumide mõiste võeti algselt kasutusele akustikute poolt ja tähistas algselt just akustiliste kajade vaba ruumi. Raadiolainete suhtes kajavabadeks kavandatud ruumide kasutusele võtmisest tingituna on mõiste kasutusala laiendatud.
Kajavabad ruumid võivad olla alates mikrolaineahju suurustest kuni lennukite angaaride suurusteni. Seejuures sõltub kajavaba ruumi suurus uuritavate objektide mõõtmetest ja vaatlusalustest sagedusribadest.
Bethal

Bethal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Govan Mbeki vallas.
Bethal on asutatud 1880. aastal Blesbokspruiti farmi maadele. Bethal on saanud nime farmiomanike naiste õdede Elizabeth du Plooy and Alida Naude järgi. Asula sai linnaõigused 1921. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bethali elanikest mustanahalisi aafriklasi 84,69%, valgeid 13,24%, värvilisi 0,87%, India või Aasia päritolu inimesi 0,84% ja teisi 0,36%. Suulu keelt pidas emakeeleks 66,69% inimesi, afrikaani keelt 13,10%, ndebele keelt 6,76%, inglise keelt 3,48%, svaasi keelt 3,17% ja sotho keelt 1,40%.
Karjala Eesti Sõprusühing Otšag

Karjala Eesti Sõprusühing Otšag (ka Karjala Sõprusühing Eestiga Otšag; "otšag" 'kolle') on Ida-Karjala piirkonna (Karjala Vabariigi) eestlaste organisatsioon.
Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.
Moskva Eesti Selts

Moskva Eesti Selts on Venemaa eestlaste selts, mis tegutseb Venemaal Moskvas. Seltsi veab Mihkel Maran.
Selts asutati 1990.
Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.
Moskva Eesti Seltsi sekretär on Kai Murdmaa.
Louieville

Louieville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas.
Kuni 1994. aastani oli Louieville KaNgwane bantustani pealinn.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louieville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,63%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 94,06% inimesi, tsonga keelt 3,15% ja afrikaani keelt 0,59%.
Peterburi Eesti Selts

Peterburi Eesti Seltsi all võidakse mõelda järgmisi organisatsioone:
Tirana Püha Pauluse katedraal

Püha Pauluse katedraal (albaania keeles "Katedralja e Shën Palit") on suurim katoliiklik kirik Albaania pealinnas Tiranas. 
Postmodernistlik sakraalehitis koos kellatorniga kuulub Tiranë-Durrëse roomakatoliku peapiiskopkonna (ladina keeles "Archidioecesis Tiranensis-Dyrracena") valdusse. Peaportaali vasakul küljel paiknev vitraaž kujutab paavst Johannes Paulus II-t ja kosovoalbaania päritolu ema Teresat. Katedraali sissepääsu ees on ka püha ema Teresa skulptuur.
Ajalugu.
Katedraalile pani nurgakivi paavst isiklikult Albaania visiidi ajal 1993. aastal. Katedraali kolmnurkne arhitektuur, mis järgib peapiiskopi Rrok Mirdita ideed, sümboliseerib islami, õigeusu ja katoliikluse kooseksisteerimist Albaanias. Esimesel missal uues katedraalis 27. jaanuaril 2002 teenisid Vatikani kardinal-riigisekretär Angelo Sodano ja peapiiskop Rrok Mirdita. Peapiiskopi maja ehitati katedraali kõrvale.
Peterburi Eesti Kultuuriselts

Peterburi Eesti Kultuuriselts (vene keeles Санкт-Петербургское общество эстонской культуры) oli Peterburi eestlaste selts, mis tegutses aastatel 1992–2024 Venemaal Peterburis. Seltsi eesmärk oli säilitada Peterburis elavate eestlaste kultuurialgupära, traditsioonid ja eesti keel ning hoida Eestiga suhteid kultuuri, teaduse ja kunsti vallas. 2017. aastal oli seltsi esimees Viiu Fjodorova. Selts oli Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.
Seltsi raames tegutsesid segakoor Kaja, millel omakorda oli ansambel Linda; folkloorirühm Neevo, Rahvakunsti Klubi osakond ja eesti keele kursused. Selts andis aastail 1999. aastast välja kvartaliajalehte Peterburi Teataja.
Ajalugu.
Peterburi Eesti Kultuuriselts registreeriti 1992. aastal Peterburis. 1993. aastal alustasid tegevust eesti keele kursused ja pühapäevakool, 1996 asutati segakoor Kaja, 1998 loodi folkloorirühm Neevo ja eesti rahvakunsti klubi Peterburi osakond, 1999. aastal hakkas koostöös Jaani kiriku fondi ja kogudusega taas ilmuma ajaleht Peterburi Teataja ning 2011. aastal taasavati Peterburi Jaani kirik.
Pärast Venemaa sissetung Ukrainasse 2022. aasta veebruaris katkesid suuresti kontaktid Eesti ja Peterburi eestlaste vahel. Lõppes Peterburi Jaani kirikus selle ajani tegutsenud kohalike eesti laste pühapäevakool. Samuti lõpetasid Peterburis tegutsemise Eesti Kontsert ja peakonsulaat.
2024. aastal taotles Peterburi Eesti Kultuuriselts enda kui juriidilise isiku tegevuse lõpetamist, põhjuseks oli kasvav riiklik bürokraatia ja aruandlus, mis seltsile üle jõu käis. Vene justiitsministeeriumi Peterburi ja Leningradi oblasti peadirektoraat esitas Peterburi linnakohtule taotluse eesti kultuuriseltsi registrist kustutamiseks 26. veebruaril, linnakohus kustutas seltsi registrist 28. märtsil 2024.
Hertzogville

Hertzogville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Tokologo vallas.
Hertzogville on asutatud 1915. aastal, linnaõigused sai 1924. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hertzogville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,5%, valgeid 3,5%, värvilisi 2,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,4%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 62,8% inimesi, koosa keelt 15,0%, sotho keelt 10,7%, afrikaani keelt 6,5% ja teisi keeli 5,0%.
Kosovo albaanlased

Albaanlased (albaania keeles "Shqiptarët në Kosovë") on alates 20. sajandi algusest ülekaalukalt suurim etniline elanikkond (2011. aasta seisuga 1 616 869 inimest) tänapäevase Kosovo Vabariigi piirides, keda muudes keeltes nimetatakse ka kosovarideks.
Bidache'i vürstiriik

Bidache'i vürstiriik oli suveräänne riik praegusel Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangu maa-alal.
Bidache oli Navarra kuningriigi läänivaldus, kuulutati sõltumatuks 21. oktoobril 1570, annekteeriti Prantsusmaa poolt 1790. ja vallutati 1793. aastal.
Tveri Eesti Selts

Tveri Eesti Selts on Venemaa eestlaste selts, mis tegutseb Venemaal Tveris.
Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.
Londoni Eesti Selts (Kanada)

Kanada Eesti Selts on Kanada eestlaste selts, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Londonis. Seltsi juhatuse esinaine on Ave Siilak.
Stanisławi Akadeemia

Stanisławi Akadeemia (L’académie de Stanislas) on Prantsusmaal Nancys tegutsev teaduslik ühing.
Akadeemia asutas endine Poola kuningas Stanisław Leszczyński 28. detsembril 1750. Aastail 1793–1802 oli akadeemia revolutsioonivalitsuse poolt ajutiselt suletud, praegust nime kannab alates 1852. aastast. President (2022) on Francine Roze.
Akadeemia liikmed (2022):
Auliikmed (2022):
Korresponderivad liikmed (2022):
Akadeemia liikmete hulka on kuulunud Ferdinand Foch, Alexandre Lenoir, Charles de Montesquieu, Otto von Habsburg ja Henri Poincaré.
Sydney Eesti Seltsi kuldmärk

Sydney Eesti Seltsi kuldmärk on Sydney Eesti Seltsi välja antav auhind. Enamasti on auhinna saajal suuri teeneid eesti kultuuri hoidmisel ja arendamisel Austraalias.
Esimese kuldmärgi sai 1952 austraallane James Donelly, kel oli suuri teeneid Sydney Eesti Seltsi ja sealsete eestlaste ees.
Leivategija

Leivategija on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Leivategija (Leiwategia) on pandud Kassinurme mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Kalm ja Luigamäe. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Leivategija Eestis 18 mehel ja 11 naisel.
Ratsmed

Ratsmed (ka ratsuti, saarte ja läänemurdes "varus", lõunaeesti murretes "ratus", "ohilõig") on kaheharaline rihm, millega juhitakse hobust ratsutamisel.
Ratsmed kinnitatakse hobuse valjaste suuraudade rõngaste külge. Sõiduhobusel tõmmatakse ratsmed loogarõngast läbi ning seotakse aisa külge. Seetõttu ei saa hobune pead alla lasta. Ratsmeid saab lisaks kasutada hobuse talutamiseks ja kinnisidumiseks.
Tänapäevased ratsmed võivad olla nahast, nailonist, kummist, kumminiitidega, punutud, stopperitega, siledad jne.
Ross Edgley

Ross Edgley (sündinud 13. oktoobril 1985 Granthamis) on endine briti veepallur.
Edgley töötab modelli ja treenerina Cheshire‘is Inglismaal.
2018. aasta novembris sai temast esimene ümber Suurbritannia saare ujunud inimene. Edgley alustas 2800 km pikkust ujumist Inglismaalt Kentist Thanetist Margate’is ja jõudis tagasi 157 päevaga. Avavee ujumise ühenduse ("World Open Water Swimming Association") kinnitusel oli tegemist pikima avavee ujumisega.
Beierstedt

Beierstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 9,59 km². 31. detsembril 2017 elas seal 365 inimest.
2018.–2019. aasta maailma karikasari vigursuusatamises

2018.–2019. aasta maailma karikasari vigursuusatamises oli 40. ametlik vigursuusatamise maailma karikasarja hooaeg, mis algas 5. septembril 2018 ning lõppes 30. märtsil 2019. Võistlused toimusid kuuel distsipliinil: "big air", mogulsuusatamine, pargisõit, rennisõit, suusakross ja vigurhüppamine. Hooaja põhisündmus oli 2019. aasta vigursuusatamise maailmameistrivõistlused.
Praletarskaja metroojaam

Praletarkaja metroojaam (vene keeles Пролетарская ("Proletarskaja metroojaam"), valgevene Пралетарская (transkribeerituna Praletarskaja metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Leninski rajoonis.
Jaam avati 31. detsembril 1990, see oli üks selle liini algsetest jaamadest. Perroon on 100 meetri pikkune ja 10 meetri laiune. See asub Svisłači jõe kaldal Minsk-Uschodni raudteejaama juures. Algselt projektis kandiski jaam nime Minsk-Uschodni metroojaam. 
Metroojaam on ühe sissepääsuga (teine sissepääs on küll rajatud, ent see pole kasutusel), perrooni mõlemas küljes on sambad. Sissepääsust eemale jääva seina ääres seisab proletaarlase kuju (autor M. Ryžankov). Jaam on mõeldud stiliseeritult kujutama linna tööliste armastust oma töö vastu; lage toestavad sambad on mõeldud kujutama stiliseeritud palke kandvaid tööliste käsi. Domineerivad helehall graniit ja marmor, kohati on kasutatud ka punast.
Gevensleben

Gevensleben on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 15,14 km². 31. detsembril 2017 elas seal 633 inimest. Valda kuuluvad Gevenslebeni ja Watenstedti külad.
Jerxheim

Jerxheim on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 17,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1167 inimest.