Teepõõsalised

 
Teepõõsalised ("Theaceae") on õistaimede sugukond kanarbikulaadsete seltsist. 
APG IV süsteemi järgi liigitatakse teepõõsalised kolmeks triibuseks, need omakorda üheksaks perekonnaks. Liike on eri hinnangute järgi 195–500. Sugukonnasisese süstemaatika osas siiski veel konsensust ei ole, peamiselt rohke hübridiseerumise pärast, mistõttu on oodata tulevikus nii perekondade kui ka liikide piiride muutumist. 
Levila.
Teepõõsaliste looduslik levila on troopikas, lähistroopikas ja neotroopikas. Kõige suurem liigirikkus esineb Kagu- ja Ida-Aasia laialehistes metsades, kus kasvab enam kui 55% teadaolevatest liikidest. Kasvamiseks eelistavad teepõõsalised väikese pH ja suure alumiiniumisisaldusega kasvukohti. Teepõõsalised, sealhulgas "Camellia sinensis", millest tehakse teed, on alumiiniumi akumulaatorid, kogudes seda oma vartesse ja lehtedesse. 
Evolutsioon.
Kõige varasem fossiil, mida võib pidada teepõõsaliste sugukonna esindajaks, pärineb Ülem-Kriidi ajastust, ligikaudu 90 miljonit aastat tagasi. Fossiilid, mis on juba suurema kindlusega teepõõsaliste esindajad, pärinevad eotseeni ajastust, ligikaudu 45 miljonit aastat tagasi, sellest ajast neogeeni lõpuni on fossiilid sagedased. 
Seda toetavad ka geneetilised andmed, mis paigutavad sugukonna tekke Ülem-Kriiti ning levila ja liigirikkuse suurenemise sündmused eotseeni kliimaoptimumidesse. Neotroopika ja Aasia liigid lahknesid teineteisest tõenäoliselt hilises miotseenis. 
Morfoloogia.
Teepõõsalised on puud või põõsad. Enamasti on tegemist igihaljaste taimedega. 
Lehed.
Lehed paiknevad teepõõsalistel kas spiraalselt või vahelduvalt, kinnituvad leherootsudele. Iseloomulikud on nahkja tekstuuriga sulgroodsed lihtlehed, leheserv on enamasti hammastega, harvemini terve. Õhulõhed paiknevad lehe alumisel küljel. 
Õied.
Õied on suured ja silmatorkavad, paiknevad enamasti ühekaupa lehekaenaldes. "Camellia" perekonnale on iseloomulik ka õite lõhnamine, samuti leidub selles perekonnas liike, kelle tolmukad on kokku kasvanud. Enamasti on õied viietised, kroonlehti võib harvadel juhtudel olla ka üle viie. Õied on teepõõsalistel üksikute eranditega hermafrodiitsed. Nektarit õites ei ole, tolmeldajaid meelitab ligi õietolm. Lisaks tavalisele õietolmule toodavad teepõõsalised ka pseudoõietolmu, mille ülesanne tolmeldamisel pole veel päris selge. Tõenäoliselt on see mõeldud tolmeldajate petmiseks, jättes n-ö rikkalikuma toidulaua mulje, nagu on täheldatud osadel käpalistel. 
Viljad.
Teepõõsaliste viljaks on seinavanev kupar, mis pooldub küpsedes kaheks, harvemini esineb ka kuivi või lihakaid marju või luuvilju. Seemneid on neil vähe, need on lapikud, sageli on seemnetel paremaks levikuks tiivakesed. Tiivakesi on varem kasutatud ka liike eristava tunnusena. 
Tähtsus inimestele.
Teepõõsaliste kasutamine inimeste poolt ulatub mõne tuhande aasta tagusesse aega, kui "Camellia sinensist", eestikeelse nimetusega hiina teepõõsast hakati kasutama tee valmistamiseks. See on mõningate eranditega ainus teepõõsaline, mida tee valmistamiseks kasutatakse. Tänapäeval on tee üks levinumaid jooke. Peamine tee tootja ja eksportija on Hiina.
Esimesed füüsilised tõendid tee tarbimisest pärinevad enam kui 2100 aasta tagusest ajast, Hani dünastiast. Sel ajal toimus kaubavahetus mööda siiditeed, sealhulgas ka teelehtede ja -pungade transport luksuskaubana. Tõenäoliselt tunti teed Hiinas juba paar tuhat aastat varem, kuni 2700 aastat e.m.a. Algselt tarbiti seda ravieesmärkidel, kuid alates kolmandast sajandist m.a.j. muutus tee joomine argisemaks ja levinumaks ning on sellest ajast üha populaarsem ja globaalsem. Teel on pika ajalooga tseremoniaalne tähtsus, kõige tuntum näide sellest on jaapani teetseremoonia. Umbes 1000 aastat tagasi hakati tegelema sordiaretusega ja kujunesid välja tee töötlemise viisid, millest tulenevad erinevad tee tüübid: valge, roheline, must jne. 
Mitmeid "Camellia" liike kasvatatakse ka ilutaimedena. "Camellia olifeirast" toodetakse õlisid, mida kasutatakse kokanduses ja kosmeetikas. 
Süstemaatika.
Riik: Taimed (Plantae) 
Klaad: Soontaimed (Tracheophyta) 
Klaad: Õistaimed (Angiospermae) 
Klaad: Päriskaheidulehelised (Eudicotidae) 
Klaad: Superasteriidid (Superasteridae) 
Klaad: Asteriidid (Asteridae) 
Selts: Kanarbikulaadsed (Ericales) 
Sugukond: Teepõõsalised (Theaceae)