tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Bellingshauseni meri

Bellingshauseni meri on Vaikse ookeani (või ka Lõuna-Jäämere) ääremeri Antarktise rannikul Antarktika poolsaare (Grahami maa (läänes; umbes 70. meridiaan) ja Thurstoni saare (läänes) vahel. See piirneb läänes Amundseni merega (tinglik piir on ligikaudu 100. või 105. meridiaan). Selle äärde jääb Ellsworthi maa Eightsi ranniku ja Bryani rannikuga. Kaugemale põhja jääb Lõuna-Ameerika.
Mere osad on Ronne laht ja Marguerite'i laht.
Meres paiknevad Antarktika suurim saar Aleksander I maa (idas), Peeter I saar, Charcot' saar, Latady saar, Rothschildi saar ja Smyley saar.
Merepõhja põhjaosas on kuni 1500 m kõrgused järsud De Gerlache'i mäed.
Mere pindala on umbes 487 000 km², suurim sügavus 4115 m.
Vesi.
Soolsus on 33,5 promilli. Vee temperatuur on umbes –1°.
Kliima.
Kliima on karm. Ilm on pilves. Sagedased on tuuled ja udud. Suurema osa aastast (suurem osa merest aasta läbi) on Bellingshauseni meri kaetud ujuva liustikujää ja lume ning jäämägedega.
Antarktika poolsaare lähedal on tsüklonite keskmine läbimõõt umbes 370 km. Paljud tsüklonid liiguvad Bellingshauseni merelt kirdesse Drake'i väina poole ning toovad sinna karmi ilma. El Niño ajal aga on Bellingshauseni mere kohal ebatavaliselt kõrge õhurõhk. See tingib suurema voolu põhja poole mere lääneosas ja suurema temperatuurigradiendi Antarktise rannikul. See omakorda tingib Antarktika poolsaare lõunaosa poole suunduvate madalrõhusüsteemide kujunemise.
Jää ulatus Bellingshauseni merel on viimastel kümnenditel kahanenud umbes 8% kümnendis. Et aga Rossi merel on jää ulatus kasvanud kiirusega umbes 7% kümne aasta jooksul, on oletatud, et jää on migreerunud Bellingshauseni merest Rossi merre.
Eltanini asteroid.
Hilispliotseenis umbes 2,15 miljonit aastat tagasi kukkus sinna Eltanini asteroid.
Loomad.
Bellingshauseni meres elavad lonthülged ja Adélie pingviinid. Üks viimaste kahest asurkonnast talvitub Bellingshauseni mere paakjääl.
Avastamislugu.
Meri on nime saanud Saaremaalt pärit Fabian Gottlieb von Bellingshauseni järgi. Tema juhitud ekspeditsioon oli esimene, kes jõudis 1819. või 1821. aastal sellele merele.
Bhagirathi

Bhagirathi (hindi भागीरथी (Bhāgīrathī)) on Gangese lähtejõgi.
Algab kiirevoolulise mägijõena 7756 meetri kõrguselt Gangotri liustikust Himaalajas. Umbes 700 km kaugusel lähtest ühineb Devprayagi linna juures Alaknandaga ja kannab allavoolu Gangese nime.
Spree

Spree on Haveli lisajõgi Saksamaal. Pikkus umbes 400 km.
Algab Sudeetide äärmisest lääneosast. Mägedest laskunud, voolab valdavalt loodesse. Alamjooksul hargneb. Harud suubuvad Berliinis vasakpoolsete lisajõgedena Havelisse.
Spree keskjooksul elavad Spreewaldi piirkonnas lääneslaavlastest sorbid.
Eesti raamatukogude loend

Eesti raamatukogude loend esitab nimekirja Eestis tänapäeval ja minevikus tegutsenud raamatukogudest.
Aleuudid

Aleuudid (inglise "Aleutian Islands") on saarestik Vaikse ookeani põhjaosas. 
Saarestikust põhja jääb Beringi meri. Koosneb 110 saarest, millest suurem osa on üle merepinna ulatuvad vulkaanikoonused. Saarestik on saarkaar Vaikse ookeani tulerõngas.
Saarestiku kogupikkus on 1740 km ja pindala 37 800 km².
Seal valitseb jahe ja niiske mereline kliima, levivad lähisarktilised niidud ja mägitundra.
Kuuluvad Ameerika Ühendriikidele (Alaska osariik) aastast 1867.
Aleuudid (rahvas)

Aleuudid on rahvas Komandorisaartel, Aleuutidel ja Alaska poolsaarel. Lähedased eskimotele.
Saabusid Põhja-Ameerikasse arvatavalt 9000 aasta eest ja on elanud kultuuriliselt isoleeritult.
Kõnelevad aleuudi keelt. 
Neid on umbes 24 000 (1994). Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 482 aleuuti, kellest 16 oskas aleuudi keelt.
Traditsioonilised tegevusalad on kalapüük ja mereloomade küttimine.
Andromache

Andromache oli vanakreeka mütoloogias Väike-Aasias asuva Müüsia kuninga Eetoni tütar ja Trooja sõdalase Hektori naine. 
Kõik tema perekonnaliikmed tapeti Trooja sõja ajal. Pärast Trooja sõda vangistas Achilleuse poeg Neoptolemos Andromache. Andromache sünnitas Neoptolemosele kolm poega (sealhulgas Astyanaxi) ning seetõttu kandis mehe viljatu naine tema peale viha. Pärast Neoptolemose surma abiellus Andromache Helenosega, kes oli samuti Trooja sõjavang.
Oma viimased eluaastad veetis Andromache Väike-Aasia Pergamoni linnas, mille rajajaks oli üks tema poegadest.
Beringi meri

Beringi meri on ääremeri, mis asub Vaikse ookeani põhjaosas. See meri on ühenduses Põhja-Jäämerega Beringi väina kaudu. 
Läänes piirneb Beringi meri Kamtšatka poolsaare, loodes Tšuktši poolsaare ja kirdes Alaskaga ning lõunas Aleuutide saarestikuga, mis koosneb umbes 150 saarest, millest enamik on mere pinnale ulatuvad vulkaanikoonused. Suurimad lahed on Anadõri ja Bristoli laht.
Nimi ja avastuse ajalugu.
Beringi meri on nime saanud meresõitja Vitus Beringi (1681–1741) järgi. Ta oli Taanis sündinud, kuid vene päritolu meresõitja, kommodoor, kes teenis 1703. aastast Vene laevastikus. 1725. aastal juhtis ta Peeter I ülesandel esimest Kamtšatka-ekspeditsiooni, purjetas laeval Svjatoi Gavriil 1728. aastal läbi Aasia ja Ameerika vahelise väina, mis kannab 1778. aastast tema nime. Juhatas suurt põhjaekspeditsiooni ning jõudis laeval Svjatoi Pjotr Alaska rannikuni, tagasiteel avastas Aleuutide saari ja Beringi saare, kus talvitudes suri skorbuuti (C-vitamiini puudusest tingitud haigusse). Seikluslike ja ohtuderohkete retkedega tundmatutes vetes avardati Peeter Suure impeeriumi Siberist kuni Põhja-Ameerikani, pandi alus sealse geograafia uurimisele ning avati Vaikse ookeani loodeosas uus, Euroopa kaubanduse ja asustuse ajastu.
Suurus.
Beringi meri hõlmab 2,3 miljonit km² Vaikse ookeani põhjaosast. 
Sügavus.
Meri on põhja- ja idaosas madal, keskmiselt 200 m. Edelas ja lõunas läheb järsult sügavaks. Kõige sügavam koht on kuni 5500 m. Kirdes ja põhjas on mandrilava.
Vee soolsus.
Soolsus jääb 30–33‰ vahele, mis on pisut väiksem maailmamere keskmisest soolsusest, 35‰. Vaikse ookeaniga on ühendus hea. Suubuvad jõed on Kuskokwin, Yukon ja Anadõr.
Jäätumine.
Beringi merel on valdavalt külm kliima – see on osa Arktikast. Vee pinnakihis jääb temperatuur suvel 5–10 kraadi vahele. Suurema osa aastast on vesi Beringi meres ajujääs (välja arvatud äärmine lõunapoolne osa). Globaalne soojenemine on seda mõjutama hakanud. 
Veeliikumine.
Beringi merest saab alguse külm Kuriili hoovus. Pinnahoovused kulgevad vastupäeva. Loodete ulatus on kuni 7 m.
Rannikud.
Beringi merd ümbritseb läänest Kamtšatka poolsaar, mille ääres kulgeb põhja poolt Korjaki mägismaa ja lõuna poolt Kesk-Kamtšatka mäestik. Lõunast ümbritseb Beringi merd Aleuutide saarestik, idast Alaska. 
Riigid.
Beringi mere läänerannikul on Venemaa ja idarannikul USA, nende kahe riigi vahel ongi Beringi meri ära jaotatud. Tähtsamad sadamad seal on Providenija (Venemaa) ja Nome (USA). 
Probleemid.
Beringi meri on ise üks suur ökosüsteem, üle 50% USA meretoidust tuleb Beringi merest. Üks suur probleem on ülekalastamine. Ka Venemaal, Jaapanis, Lõuna-Koreas, Tais, Poolas ja paljudes muudes riikides tarbitakse just Beringi merest pärinevaid kalatooteid. Peale Beringi mere kala, krabide ja muude mereasukate populatsiooni vähenemise mõjutab seda piirkonda ka globaalne soojenemine. Viimase 10 aasta jooksul on temperatuurirekordid purustatud ja kohalikud inimesed on teatanud sellistest ilmanähtustest, mis pole seal kunagi varem aset leidnud – äiksetormidest ja vihmadest. 1997. ja 1998. aastal oli vee temperatuuri muutustest tingituna suur osa Beringi merest kaetud vetikatega (vetikate õitsemine).
Andromeda

Andromeda ('meeste valitsejanna') oli Aithiopia kuninga Kepheuse ja Kassiopeia tütar. Aithiopiat ei tohi segi ajada tänapäeva Etioopiaga, mida antiikajal kutsuti Aksumiks.
Kassiopeia uhkustas korduvalt, et ta on ilusam kui merenümfid nereiidid. Nereiidid kaebasid merejumalale Poseidonile ja too maksis solvangu eest kätte, saates riiki laastama uputuse ning merekoletise Ketose. Täieliku hävingu ärahoidmiseks otsustati Andromeda oraakli käsul Ketosele ohverdada ja seoti kettidega kalju jalami külge kinni. (Pärimuse kohaselt asub see kalju Tel Avivi sadamas.)
Õnnekombel sattus parajal ajal sinna Perseus, kes armus neiusse otsekohe. Ta jäi kaldale koletist ootama ja kui see tuli, lõi tal pea maha. Perseus viis Andromeda vanemate juurde ja palus neilt tütre kätt, mida need talle ka rõõmsalt lubasid.
Sellega ei olnud aga nõus Phineus, kellele Andromeda enne naiseks lubatud oli. Perseusel tekkis tema ja ta sõpradega tüli ning Perseus näitas neile Medusa pead. Sel oli omadus kõik kiviks muuta, kes seda näevad.
Perseus viis Andromeda Tirynsi Argolises, mida valitsema hakkas, ja abiellus temaga. Nad said kuus poega, keda nimetati perseiidideks: kõigi pärslaste esiisa Perses, Alkaios, Heleus, Mestor, Sthenelos ja Elektryon, ning tütre Gorgophone, kelle nimi tähendab tõlkes 'gorgohäälne'. Nende järeltulijad valitsesid Argolist, Mükeenet ja Teebat. Perseuse ja Andromeda järglaste hulka kuulus ka Herakles.
Pärast surma tõsteti Andromeda, Perseus, Kassiopeia, Kepheus ja Ketos tähtkujuna taevasse (Andromeeda, Perseus, Kassiopeia, Kepheus ja Lohe).
Andromeda kunstis.
Perseuse-müüti kujutati juba antiikajal reljeefidel, vaasidel ja seinamaalidel, sealhulgas Pompejis.
Andromedat on maalinud paljud kunstnikud, näiteks Piero di Cosimo, Paul Gustave Doré, Jean Auguste Dominique Ingres, Rembrandt, Peter Paul Rubens ja Tizian. Poznańis on Perseusele ja Andromedale skulptuur püstitatud.
Hans Sachs kirjutas Andromedast komöödia, Sophokles ja Euripides tragöödia. Samuti on sellest näidendi kirjutanud Pedro Calderón de la Barca ja Pierre Corneille. Jean Baptiste Lully ja Claudio Monteverdi kirjutasid Perseusest ooperi.
Poseidon

Poseidon (vanakreeka keeles Ποσειδῶν) on vanakreeka mütoloogias merejumal, Kronose ja Rhea poeg. Tema sümbol on kolmhark. Tema vaste vanarooma mütoloogias on Neptunus. 
Pärast Kronose surma jagasid tema kolm poega maailma omavahel ära: Zeus sai taeva, Hades allmaailma ja Poseidon mere, maad aga valitsevad nad kõik koos. Poseidonit peetakse sageli taltsutamatuks jumalaks, sest tema elemendiks on tormine meri. Poseidonit kujutati tihti kui jumalust, kes sõidab oma kuldsete merihobustega kaarikus üle vetesügavuse. Ta kandis võimast kolmharki, mis suutis mere hetkega möllama panna, tekitades ootamatu tormihoo. 
Tema naine on merenümf Amphitrite. Poseidonil on palju lapsi nii oma naise kui ka teiste naisolenditega (näiteks oli tal nereiid Thoosaga poeg Polyphemos). Jumalanna Athena meelehärmiks heitis ta ühte isegi gorgo Medusaga. Medusa maharaiutud peast hüppas välja tiivuline hobune Pegasos, kellest sai Poseidoni lemmikuid. 
Merejumala kultus oli kreeklaste seas laialt levinud, kuigi sadamalinnal Ateenal ei olnud temaga just kõige paremad suhted. Et ateenlased valisid oma linna kaitsejumalaks Athena, ujutas Poseidon maa veega üle, kuni Zeus osapooled lepitas. 
Kord palunud Kreeta saare valitseja Minos Poseidonilt, et see saadaks talle jumaliku märgi, ning samal ajal tõusis lainetest valge härg. Usukommete kohaselt oleks Minos pidanud härja ohverdama, kuid kuningas ei teinud seda. Poseidon solvus ja pani Minose naise Pasiphae härjasse armuma. Sellest armastusest sündis härja peaga olend Minotauros, kelle tappis Ateena kangelane Theseus.
Argonaudid

Argonaudid olid vanakreeka mütoloogias meresõitjad, keda kutsuti nõnda nende Argo-nimelise laeva järgi. Neid võib pidada maadeavastajateks; arvatavasti olid nad esimesed kreeka rändurid, kes sõitsid Mustale merele. Nad sõitsid välja Tessaaliast, kus nende juht Iason oli Iolkose õigusjärgne kuningas.
Müüdi järgi olevat Iasoni isa Aisoni võimult kõrvaldatud tema poolvenna Peliase poolt. Peliast hoiatati kord, et tema tõukab troonilt ühte sandaali kandev mees. Aison saatis oma poja salaja Cheironi juurde õppima, et teda Peliase eest kaitsta. Täiskasvanuks saades otsustas Iason Iolkosesse naasta ning trooni tagasi võtta. Rännakul oma sünnilinna pani teda proovile jumalanna Hera, kes oli ennast vanaks naiseks maskeerinud. Ta palus Iasonil kanda end teisele poole jõge, mis oli üle kallaste paisunud. Iason sai sellega hakkama, kuid kaotas ühe oma sandaalidest. Nii läkski hiljem täide ennustus, et Peliase tõukab troonilt ühe sandaaliga mees. 
Et Iasoni tagasitulek Iolkosesse kattus religioosse pidustuse ajaga, ei julgenud Pelias teda tappa, sest ta kartis jumalate viha alla sattuda. Kuningas Pelias ütles Iasonile, et too saab trooni, kui suudab hankida imepärase kuldvillaku. See villak kuulus jäärale, kes oli lennanud Kolchisesse (tänapäeva Gruusia ala Kolhethi). Villak rippus seal ühe puu otsas ning seda valvas madu, kes kunagi ei maganud.
Iason võttis koos rühma Tessaalia sõduritega ette ekspeditsiooni kuldvillakut tooma ning temast sai argonautide (kokkukutsutud kangelaste) juht. Argonautide hulgas olid Kastor ja Polydeukes, poeet ja laulik Orpheus, Borease pojad Kalais ja Zetes ning kangelane Herakles. Koos Iasoniga ületasid nad imedest tulvil mere ning külastaid veidraid paiku.
Andromeeda galaktika

Andromeeda galaktika ehk Andromeeda tähesüsteem ehk Andromeeda udu (varasem ja tavakeelne nimi: "Andromeeda udukogu") on meie Galaktika (Linnutee) naabergalaktika, umbes 2,5 miljoni valgusaasta ehk umbes 780 kiloparseki kaugusel asuv spiraalgalaktika tähistusega M31 või NGC 224. Ta asub Andromeeda tähtkujus.
Linnutee ja Andromeeda galaktikad põrkavad umbes 4 miljardi aasta pärast kokku ning moodustavad ühinemisel uue galaktika. 
Uurimislugu.
1885. aastal avastas Carl Ernst Albrecht Hartwig Tartu tähetornis supernoova süttimise Andromeeda udus.
1922. aastal avaldas eesti astronoom Ernst Öpik ajakirjas The Astrophysical Journal artikli "Andromeeda udukogu kauguse hinnang", milles ta hindas Andromeeda udukogu kauguseks Maast 1 500 000 valgusaastat. Ta järeldas sellest, et Andromeeda udukogu ja teised spiraaludud on kaugel väljaspool Linnutee tähesüsteemi asuvad iseseisvad tähesüsteemid, teised galaktikad (spiraalgalaktikad). Öpiku kaugushinnang jäi mitmekümneks aastaks kõige täpsemaks Galaktika-välise objekti kauguse hinnanguks. Kauguse hindamisel kasutas ta uudset dünaamilist meetodit, mille olemust teised astronoomid ei taibanud. Mõni aasta hiljem hindas USA astronoom Edwin Hubble tsefeiidide heleduskõverate alusel Andromeeda udukogu kauguseks 900 000 valgusaastat. See hinnang oli mõistetav, mistõttu spiraaludude Galaktika-välisuse tõestajaks peetakse Hubble'it.
Vaatlemine.
Eestis on Andromeeda udukogu vaadeldav aasta ringi. Paremad õhtused vaatlusajad on sügisel ja talvel. Andromeeda galaktika on palja silmaga nähtav vaevumärgatava udulaiguna. Väga hästi vaadeldav on ta 7–8-kordse suurendusega binokli abil. Kui suurendus ületab 10 korda, on raske hoida binoklit paigas ja objekti vaateväljas.
Asklepios

Asklepios (ladinapäraselt "Aesculapius") oli vanakreeka mütoloogias tervisejumal. Ta oli Apolloni ja tema armukese järvenümf Koronise poeg. Koronis võttis endale Apolloni seljataga teise armukese. Legendi kohaselt tõi sõnumi Koronise pettusest ilusa valge sulestikuga vares, kelle Apollon raevuhoos mustaks muutis. Erinevate legendide kohaselt tappis Apollon ise truudusetu armukese, või saatis oma õe Artemise teda alati tabava noolega tapma. Kui matuseriida leegid Koronist puudutasid, hakkas Apollonil oma sündimata pojast kahju. Ta eemaldas lapse ema surnukehast ja nii sündiski Asklepios.
Apollon viis lapse kentaur Cheironile, kes poisi oma Pelioni mäe koopas üles kasvatas. Cheiron õpetas talle arstimite kasutamist, manamist valude vastu ja võlujookide valmistamist. Asklepios oli peagi võimeline kõigi tõbede vastu abi leidma.
Kord anti Asklepiosele võime üks õnnetu surnuist ellu äratada ja ravitseja tegi seda. Mõne legendi kohaselt oli see Hippolytos, Theseuse poeg, kes ei surnud enam kunagi uuesti, vaid elas igavesti. Teda kutsuti Virbiuseks ja austati nagu jumalat.
Zeusile ei meeldinud Asklepiose tegu ja ta tappis ravitseja piksenoolega. Apollon sattus poja surma tõttu raevu ja tappis vibuga kükloobid (teise legendi kohaselt kükloopide pojad). Zeus karistas teda omakorda, pannes jumala teenima kuningas Admetost. Kuningas Admetos oli seesama kuningas, kelle naise Alkestise Herakles Hadesest päästis. Apolloni soovi kohaselt asetati ravitsejajumal tähtede sekka Ophiuchose ehk Maokandja nime all.
Kuulsaim Asklepiose pühamu asus Epidauroses, alates 5. sajandist eKr rajati teisigi asklepieioneid (Kosi saarel, Pergamonis jne). Asklepiost kujutatakse kunstis habetununa, mantlisse rõivastununa ning ravikunsti sümbolit – kepi ümber keerdunud madu – käes hoidvana.
Detsimeeter

Detsimeeter (tähis dm) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub kümnendiku meetriga ehk 10 sentimeetriga:
 1 dm = 0,1 m = 10 cm.
Kuupdetsimeeter ehk liiter on laialt levinud mahuühik, mis võrdub 10×10×10 = 1000 kuupsentimeetriga.
Kasvatusteadlane

Pedagoog (vanakreeka keele sõnast "paidagogos" 'lapse saatja') on pedagoogikateadlane või pedagoogilisi teadmisi rakendav ja õpetajana töötav inimene.
Pedagoog kitsamas tähenduses on õpetaja ametijärk. Noorempedagoogi, pedagoogi või vanempedagoogi ametijärgu omistamiseks peab kandidaat vastama Haridus- ja teadusministeeriumi kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele.
Sõna "pedagoog" ajaloolised tähendused.
Vana-Kreekas oli pedagoog ("paidagogos") usaldusväärne, sageli vanem ja kogenum ori, kellele usaldati laste saatmine kooli ja nende tagasitoomine. Pedagoogi ülesandeks oli laste järele vaadata, et nendega midagi tee peal ei juhtuks. Pedagoog viibis sageli ka koos lastega õppetundides, ta võis seal kanda ka laste motiveerimise (sh karistamise) ülesannet. Pedagoog ise õpetamisega ei tegelenud.
Termin "pedagoog" Eesti haridussüsteemis.
Eesti haridussüsteemis on neli õpetaja ametijärku: noorempedagoog, pedagoog, vanempedagoog ja pedagoog-metoodik. Kõrgeima kvalifikatsiooniga ametijärgu nimetusena on kasutusel sünonüümselt ka õpetaja-metoodik.
Patendiraamatukogu

Patendiraamatukogu on tööstusomandialase informatsiooni tutvustamise ja levitamise keskus, mille põhimõttelise statuudi kehtestab Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (vastu võetud 20. märtsil 1883, uuesti läbi vaadatud Brüsselis 14. detsembril 1900, Washingtonis 2. juunil 1911, Haagis 6. novembril 1925, Londonis 2. juunil 1934, Lissabonis 31. oktoobril 1958 ja Stockholmis 14. juulil 1967 ning parandatud 28. septembril 1979) artikli 12 lõige 1, mille kohaselt iga liidu liikmesriik kohustub looma eriameti tööstusomandi õiguskaitse asjade ajamiseks ja üldsusele patentide, kasulike mudelite, tööstusnäidiste ja kaubamärkide tutvustamise keskuse.
Patendiraamatukogu funktsioone täitvate keskuste loomine on kohustuslik kõigile tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga liitunud riikidele. Konventsiooniga on praeguseks liitunud absoluutne enamus maailma riike. Eri riikide patendiraamatukogude vahel toimub reeglina ka tööstusomandialase informatsiooni vastastikune vahendamine, et levitada oma asukohariigi tööstusomandialast dokumentatsiooni teistesse riikidesse. Vastastikusteks vahetus- või müügiobjektideks on tööstusomandialase informatsiooni kandjad (bülletäänid, elektroonilised infokandjad või mikrokandjad).
Eestis täidab nimetatud keskuse funktsioone Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus, mis vahendab Eesti Patendiameti publitseeritavate tööstusomandialaste dokumentide kohta infot nii riigisisesele kui ka rahvusvahelisele tarbijaskonnale.
Bismarcki saarestik

Bismarcki saarestik on saarestik Vaikses ookeanis, Uus-Guineast kirdes. Kuuluvad Paapua Uus-Guineale.
Saarestik on Melaneesia osa. Saared on mägised ja vulkaanilised. Nende pindala on 49 658 km².
Esimesed inimesed jõudsid sinna 30 000 – 40 000 aastat tagasi. Eurooplastest jõudis saartele esimesena hollandlane Willem Schouten aastal 1616.
1885. aastal arvati saared aasta varem moodustatud Saksamaa protektoraadi koosseisu ja nimetati kantsler Otto von Bismarcki auks Bismarcki saarestikuks.
Saarestikus elab umbes 470 000 inimest.
Ebausk

Ebausk on käitumisreeglite kogum, mis võib põhineda usul või maagilisel mõtteviisil, mille alusel ebausu praktiseerija usub, et tulevikku või teatud sündmuste tulemust saab mõjutada tema käitumisega. Näide: uskumus, et kulla ja hõbeda koos kandmine toob õnnetust.
Selle tõlgenduse kriitikute väitel põhineb ebausk mitte arutlusel, vaid tuleneb kõrvale juhitud või "valgustamata" usulistest tunnetest, mis viib mõningatel juhtudel jäikuseni usulistes vaadetes või praktikas, teistel juhtudel aga usuni ebatavalistesse sündmustesse või talismanidesse, ennetesse ja ennustustesse. Paljud ebausukombed on taandatavad väärarusaamadele põhjuslikkusest või statistikast.
Ülaltoodu võib viia alusetute hirmude või liialdatud hoolikuseni välistes kommetes.
Alan Dundese definitsiooni järgi nimetatakse ebausuks "traditsioonilisi väiteid, mis koosnevad ühest või enamast tingimusest ja ühest või enamast tagajärjest, kus osa tingimusi kuulutab midagi ette ja osa põhjustab midagi." Dundes pakub välja ebausu kolm põhikategooriat: 
Mõnede väitel tuleneb fanatism samadest kõrvalekaldunud usulistest tunnetest enesekindlas erutusseisundis. Selline jäik lojaalsus võib rakenduda nii usundis kui poliitikas ja ideoloogias; see võib keskenduda isegi spordile ja kuulsustele.
Mis ka seda ei põhjustaks, võib ebausk viia mõistusevastase käitumiseni tänu toetumisele oletatavale jumalikule või paranormaalsele kontrollile maailma üle. Mängur võib põhjendada oma võituderida pokkeris kaasaskantava jänesekäpa või konkreetses toolis istumisega oskuste või statistika asemel. Lennukireisija võib uskuda, et teda kaitseb õhus reisijate kaitsepühaku Püha Christopheri medal, mitte statistiline fakt, et lennuõnnetusi juhtub väga harva.
Sõna "ebausk" kasutatakse ka viitamiseks rahvausundile, tavaliselt vastandatuna mõnele teisele usundile või teadusele.
Trükiarv

Trükiarv ehk tiraaž on trükise ühe väljaande eksemplaride arv.
Tallinna linnaosade ajalehed.
2011. aastal oli mõne Tallinna linnaosa ajalehe trükiarv järgmine: Kesklinna Sõnumid 33 000, Mustamäe ajaleht 31 600, Põhja-Tallinna Sõnumid 28 000, Lasnamäe Leht 20 000, Kristiine Leht 15 600.
Panteism

Panteism (kreeka k "pan" – kõik, "theos" – jumal) on usulis-filosoofiline mõttesuund, mille järgi kõiksus on samane Jumalaga. Panteistlik Jumal on individuaalsuseta "miski", halb lähtub jumalast nagu heagi. Samm panteismist edasi viib fatalismi või ateismi. Kogu maailm on jumala ilming ja Jumal on sama maailmaga. Panteism samastab Jumala ja universumi. Panteism tähistab immanentset usundivormi.
Bismarcki meri

Bismarcki meri on Vaikse ookeani osa Paapua Uus-Guineas. 
Edelas piirneb meri Uus-Guinea rannikuga, kagus ja kirdes Bismarcki saarestikuga ning põhjas Admiraliteedi saartega. Kagusse jääb Saalomoni meri, põhja Vaikse ookeani ala, mida eraldi mereks ei arvata.
Piirid.
Bismarcki mere läänepunkt on Uus-Guinea rannikul olev Baudissini neem (142° O). Sealt kulgeb piir Wuvulu, Aua ja Manu saarele (viimane asub mere kirdepunktis), sealt läbi Peleluni saarte Hermiti saarele ja edasi Admiraliteedi saarte suurima saare Manuse saare läänetippu. Manusi idatipust kulgeb piir Lavongai ehk Uus-Hannoveri saareni ja sealt Uus-Iirimaa kirdetippu.
Kagus piirneb Bismarcki meri Saalomoni merega. Nende piir algab Uus-Guineal olevalt Teliata neemelt (147° 24' O), kulgeb üle Vitjazi väina Umboi saare põhjatippu, sealt Uus-Britannia saare läänetippu, selle põhjarannikut mööda kuni kirderannikul oleva Kokopo linnani ja sealt mööda 4°50' lõunalaiust itta Uus-Iirimaa lõunatippu, mis on Bismarcki mere idapunkt.
Gilgiti jõgi

Gilgit on jõgi Aasias Kashmiris.
Algab Hindukuši mägedest. Voolab sügavas orus Karakorami jalamil. Suubub parempoolse lisajõena Indusesse. Jõe ääres on Gilgiti linn.
Rakendusteadused

Rakendusteadused (inglise keeles "applied research") on teadusliku uurimistöö suunad, mille peamiseks eesmärgiks on leida alusuuringute leidudele võimalikke kasutusalasid või teha kindlaks uusi meetodeid või võimalusi varem määratletud eesmärkide saavutamiseks. 
Rakendusteadustele vastandatakse alusteadusi ehk fundamentaalteadusi, mille eesmärk on teadmiste saamine sõltumata nende praktilisest rakendamisest. Kuna ühe teadusharu raames tehtav uurimistöö võib olla orienteeritud nii alusteadmiste avardamisele kui ka teadmiste rakendamisele, kasutatakse tänapäeval pigem mõisteid "alusuuringud" ja "rakendusuuringud". Uurimistöö rakendusliku fookuse esiletõstmiseks kasutatakse teadusharude nimetustes sageli täiendit "rakendus-" või "rakenduslik", näiteks rakendusmatemaatika, rakenduskeemia, rakenduslingvistika, rakenduslik mõõteteadus, rakenduslik majandusteadus jmt.
Šamaan

Šamaan on traditsionaalkultuuris inimene, kellel usutakse olevat võime meelerännakuteks ning väe ja teadmiste toomiseks, et neid enda ja teiste heaks kasutada. Sõna "šamaan" on pärit Siberis kõneldavast evengi keelest ja tähendab 'teadjat'.
Šamaanid suudavad transiseisundis ühendust võtta vaimudega, vaimude maailma elavate maailmaga ühendada. Nad suudavad endasse vaime koguda ja ise vaimudeks kehastuda. 
Abivahenditena teadvuse seisundi muutmisel kasutavad šamaanid šamaanitrummi, kõristit, hallutsinogeenseid aineid jne.
Myanmari asulate loend

Asulad Myanmaris
A.
Aler - Amarapura - Ann - Athôk - Aungban - Aunglan - Ayadaw 
B.
Bagan - Bago - Bahtoo - Bawdwin - Bawlakhe - Beik - Bhamauk - Bhamo - Bilin - Bogale - Bôkpyin - Budalin - Bu-hku - Buthidaung 
C.
Chaisanu - Chauk - Chaung-Oo - Chaungzôn - Chaungtha - Chipwi 
D.
Dagôn Myothit - Daik-u - Dalet - Daletmay - Dalla - Danubyu - Dapain - Dawei - Dedayè 
E.
Einmè 
F.
Falam 
G.
Gangaw - Gôkteik - Gwa - Gyingyi - Gyobin-gauk 
H.
Haicin - Hakha - Hamyingyi - Hawhkam - Heho - Hinthada - Hkamti - Hkegu - Hlinebwe - Hmawbi - Homalim - Hopang - Hopim - Hopong - Hpa-an - Hpakant - Hpasawng - Hsa Möng Hkam - Hsenwi - Hsi-hkip - Hsihseng - Hsipaw - Hsum Hsāi - Htantapin - Htauk-kyan - Hti-pa-a-daw - Htonbo - Htoogyi 
I.
Indaw - Ingapu - Injangyang - Inma - Inntakaw - Innwa - Insein - Inywa 
K.
Kada - Kalaw - Kale - Kalewa - Kamaing - Kamarse - Kamma - Kanbalu - Kanbè - Kani - Kankyidaung - Kanpauk - Kanpetlet - Kanyutkwin - Kathar - Kathonepaw - Kawa - Kawphmu - Kawkhareik - Kawkhapon - Kawlin - Kawludo - Kawnglanghpu - Kawthoung - Kayan - Ke-hsi Mānsām - Kēng Tawng - Kengtung - Khemapyu - Kintut - Kin-u - Kon-Kyan - Kungyangôn - Kunhing - Kunlong - Kutkai - Kyaikkami - Kyaiklat - Kyaikmayaw - Kyaiktaw - Kyaikto - Kya-in Seikkyi - Kyan-gin - Kyaukkyi - Kyaukmè - Kyaukmyaung - Kyaukpadaung - Kyaukpyu - Kyaukse - Kyauksit - Kyauktaga - Kyauktan - Kyauktaw - Kyaunggôn - Kyawzan - Kyeintali - Kyephogyi - Kyitaungkan - Kyôndo - Kyong - Kyônkadun - Kyonpyaw - Kyu-hkök - Kyunchaung - Kyun-gôn - Kyunhla - Kyunzumyo - Kywèbwè
L.
Labutta - Lahè - Lāi-hkā - Lamu - Langhko - Lashio - Launglôn - Lawksawk - Lawpita - Layshi - Ledaunggan - Lè-gya - Lehnya - Lemyethna - Letpadan - Lèwe - Loikaw - Loilèm - Loimwe - Lungler
M.
Ma-ubin - Mabein - Machanbaw - Madauk - Madaya - Magway - Magyichaung - Mahlaing - Maliwan - Man-aung - Mān Hpāng - Mandalay - Mansi - Matupi - Maungdaw
Arakanid

Arakanid on rahvas Myanmaris. Nad moodustavad enamiku Arakani osariigi elanikest.
Etniliselt ja keeleliselt on nad lähedased birmalastele, räägivad birma keele murret. Usuliselt on arakanid budistid. Tänapäeval võidakse neid tihti segi ajada rohingjadega, kes on islami sunniidid ja keda seetõttu kiusatakse Birma iseseisvumisest saadik taga. Põhiline vastasseis on tingitud erinevast ajaloo käsitlusest oma rahva paiknemise suhtes.
15.–17. sajandil oli arakanidel oma riik koos rohingjadega.
Ligikaudne arv 3,4 miljonit (2010).
Reaalteadused

Reaalteaduste all on mõistetud selliseid fundamentaalteadusi, mis kogemusele tuginedes uurivad mingit kindlat reaalsuse valdkonda. Näiteks loodusteadused uurivad loodust, sotsiaalteadused uurivad ühiskonda, ajalooteadus uurib ajalugu. selles tähenduses võib neid samastada empiiriliste teadustega. Selles tähenduses liigitatakse reaalteadused sageli loodusteadusteks ja humanitaarteadusteks ning neid vastandatakse formaalteadustele (ehk ideaalteadustele; näiteks loogika ja matemaatika), mis töötavad välja ning kirjutavad ette mõtlemise vorme ja tunnetusmeetodeid. Kolmandasse rühma on selles jaotuses paigutatud filosoofia ja mõnikord teoloogia. Seda rühma on mõnikord nimetatud metateadusteks.
Reaalteadusteks on hakatud nimetama ka kindlalt piiritlemata teadusharude rühma, mis koonduvad füüsika ümber ja mida vastandatakse humanitaarteadustele. Mõnikord samastatakse reaalteadusi täppisteadustega ning arvatakse nende hulka laialdaselt matemaatikat kasutavad loodusteadused ja matemaatika. Mõnikord mõistetakse reaalteaduste all loodusteadusi, mõnikord ka loodusteadusi ja matemaatikat.
Arakani osariik

Arakani osariik on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Elanikkonna enamus on arakanid.
Osariik jaguneb Man-aungi, Kyaukpyu, Sittwe ja Thandwè ringkonnaks.
Ayeyawadi piirkond

Ayeyawadi piirkond (ka "Ayeyarwady piirkond") on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Elanikkonna enamus on birmalased ja karenid.
Piirkond jaguneb kuueks ringkonnaks:
Bago piirkond

Bago piirkond on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Piirkond jaguneb Bago, Pyay, Taungoo ja Tharyarwady ringkonnaks.
Shyok

Shyok on jõgi Aasias. Algab Karakorami mägedest. 
Ülemjooksul voolab kagu suunas, seejärel pöördub loodesse ja voolab Karakorami jalamil. Suubub paremalt Indusesse. Shyoki jõgi läbib Indiat ja Pakistani.
Nansei saared

 
Nansei saared (mööndav ka kuju Riukiu saared; jaapani 南西諸島 (Nansei-shotō)) on saarteahelik Taiwani ja Jaapani vahel, mis eraldab Filipiini merd Ida-Hiina merest. Saared kuuluvad Jaapanile.
Saared on halduslikult jaotatud kahte ossa. Põhjaosas asuvad Amami saared kuuluvad Satsunani saartega Kagoshima prefektuuri. Halduspiir jääb Yoroni saarest lõunasse. Okinawa saared kuuluvad koos Sakishima saartega Okinawa prefektuuri. Suurim saar saarestikus on Okinawa saar.
Saartel valitseb lähistroopiline kliima pehme lühikese talve ja kuiva kuuma suvega. Kõrge sademetehulgaga kaasnevad pikad vihmaperioodid ja taifuunid. 
Saartel kõneldakse riukiu keelt, millel eri saartel on oma murded. See on jaapani keele sugulaskeel, kuid on hakanud viimasel sajandil jaapani keele survel taanduma.
Ajalugu.
Kunagi eksisteeris Riukiu kuningriik, mis hõlmas kogu saarestiku. 1372 muutus see riik Mingi dünastia maksualuseks.
1609 ründas saarestikku Satsuma isand Shimazu Tadatsune koos 2500 samuraiga, kehtestades saartel oma ülemvõimu. Riukiulastel puudus märkimisväärne sõjavägi ja -kogemus ning nende kuningas Shō Nei pidas inimelude säästmiseks paremaks alistuda. Riukiu hakkas maksma andamit nii Jaapani šogunile kui ka Hiina keisrile.
Kuni 1829. aastani kasutati saarte kohta inglise keeles nimesid Luchu, Loo-Choo või Lewchew, hiina keeles aga Liuqiu.
1879 kuulutas Jaapan Meiji reformide käigus Riukiu saared enda omaks. Riukiu kuningas saatis saadikud Pekingisse palvega mitte eraldada Riukiu saari Hiinast. Hiina võimud palusid vahekohtunikuks Suurbritannia, kes kohalike soove arvestamata otsustas Jaapani kasuks. Ülevõtmise käigus hukkas Jaapan poliitikuid ja tsiviliste, kes sellele vastu olid. Koolides keelati kohaliku keele kasutamine, kogu õpe pidi toimuma jaapani keeles. Esialgu allusid Riukiu saared Satsumale, pärast loodi eraldi Okinawa prefektuur. Tänapäeval on see Jaapani kõige vaesem prefektuur.
Rängalt mõjus Riukiu saartele Teine maailmasõda. Riukiu saared oli ainus Jaapani osa, mis okupeeriti. Seal on tänapäevani USA sõjaväebaas.
Baffini laht

Baffini laht (inglise "Baffin Bay") on Põhja-Jäämere osa, mis piirneb idas Gröönimaaga, edelas Baffini saarega ja loodes Ellesmere'i saarega. Sügavus kuni 2100 meetrit. Valitseb külm kliima. Isegi suvel on lahes triivjääd, ka on palju jäämägesid.
Bengali laht

Bengali laht on laht India ookeani kirdeosas.
Bengali laht piirneb edelas Sri Lankaga, läänes, põhjas ja kirdes Euraasiaga, idas Andamanide ja Nicobaridega ning kagus Sumatraga. Lahe kaldad kuuluvad Sri Lankale, Indiale, Bangladeshile, Birmale ja Indoneesiale.
Bengali merest itta jääb Andamani meri. Nende merede vaheline piir algab Birmas asuvalt Negraisi neemelt ja kulgeb üle kõigi suuremate Andamanide: Preparise, Suur-Coco, Landfalli, Põhja-Andamani, Kesk-Andamani, Lõuna-Andamani, Rutlandi ja Väike-Andamani saare. Väike-Andamani lõunatipust Sandy neemelt läheb piir otsejoones Sumatra kirdepoolseima neemeni. Sellelt neemelt kulgeb Bengali lahe lõunapiir Sri Lanka lõunapoolseima tipu Dondra Headini.
Bengali lahe põhjaossa suubuvad Ganges ja Brahmaputra, seetõttu on lahe vesi magedam kui mujal India ookeanis. 
Lahel esineb torme, mis tekitavad põhjarannikul uputusi. 1970. aasta novembri keskel hukkus orkaanis ligi pool miljonit inimest ja see on läbi aegade inimohvriterohkeim torm kogu maailmas.
Umbes 300 eKr tekkis Lõuna-Indias ja Sri Lankal Chola riik, mis oma suurima ulatuse saavutas 10. sajandil, kui kõik Bengali lahe kallastele jäävad alad olid Chola vasallriigid. Sel ajal kutsuti Bengali lahte Chola järveks. Chola riik lakkas olemast 1279 ja hiljem seda nime kuigivõrd ei kasutatud.
Praeguse nime sai Bengali laht Bengali järgi. See nimi tuleb sanskritikeelsest sõnast "banga" või "vanga", mis tähistab Gangese jõge.
Lombok

Lombok on üks Väikestest Sunda saartest. 
Läänes eraldatud Balist Lomboki väinaga. Pindala 5435 km². Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 3726 meetrit. 
Kuulub Indoneesiale.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lombokil 3,16 miljonit elanikku.
Kiloparsek

Kiloparsek (tähis: kpc) on astronoomias kasutatav pikkusühik. Üks kiloparsek võrdub 1000 parsekiga. Nimetuses on kasutatud eesliidet "kilo-". 
1 kiloparsek võrdub ligikaudu
Kiloparsekit kasutatakse enamasti kauguste esitamiseks galaktikate sees ning pea- ning satelliitgalaktikate vahel. Linnutee korral kasutatakse harilikult 1000 pc-st väiksemate kauguste esitamiseks parsekit ning 1000 pc-st alates kiloparsekit.
Põhja-Kaukaasia

Põhja-Kaukaasia ehk Ees-Kaukaasia (vene "Северный Кавказ") on Kaukaasia osa, mis jääb Kaukasuse peaahelikust põhja poole, ulatudes kuni Aasia ja Euroopa loodusgeograafilise piirini Kuma-Manõtši nõos.
Põhja-Kaukaasia kuulub alates 19. sajandist Venemaa keisririigile, kes kulutas piirkonna allutamiseks kaks esimest kolmandikku nimetatud sajandist (nn Kaukaasia sõjad).
Suurimad linnad: Jekaterinodar, Vladikavkaz, Rostov Doni ääres, Stavropol, Groznõi, Pjatigorsk.
Etniline koosseis.
Etniliselt ja religioosselt on Põhja-Kaukaasia kirev piirkond.
Piirkonna riigid 1918. aastal.
Pärast Venemaa keisririigi lagunemist 1917. aastal moodustati Põhja-Kaukaasias 1918. aasta kevadel 3 nõukogude vabariiki: Kubani-Mustamere Nõukogude Vabariik ("Кубано-Черноморская"), keskus Jekaterinodar; Terski Nõukogude Vabariik ("Терская"), keskus Vladikavkaz ja Doni Nõukogude Vabariik ("Донская") ning bolševike juhitav Stavropoli kubermangus. 
1918. aasta juulis moodustati nende nõukogude vabariikide poolt Põhja-Kaukaasia NSV
Antiikaeg

Antiikaeg oli Vana-Kreeka ja Vana-Rooma antiikkultuuri ajastu, mis kestis eelkõige Vahemere maades ajavahemikul ligikaudu 800 eKr–500 pKr.
Antiikaja kokkuleppeliseks alguseks peetakse Homerose eeposte loomist (9. sajandi lõpp või 8. sajand eKr) või esimeste antiikolümpiamängude toimumist 776 eKr.
Antiikaja viimane periood oli hilisantiik (300–600 pKr) ja sellele järgnes varakeskaeg.
Antiikaja algus: Vahemere maade ärkamine 9. sajandil eKr.
Umbes 900 eKr algas Atlandi ookeani põhjaosas rauaaja kliimapessimum ja umbes 800 eKr Bondi sündmus. Kliimamuutustest mõjutatuna toimusid 9. sajandil eKr Vahemere maade regioonis ka kultuurilised muutused. Sellel sajandil jõudis Vana-Kreekasse (esmalt Jooniasse) foiniikia kiri ja rauast relvade üldise levikuga saabus lõpp Kreeka tumedale ajajärgule. Rajati Sparta asula, etruskid jõudsid Toscanasse, Foiniikia hakkas metallide otsingul asutama Vahemere piirkonnas läänekolooniad (Kartaago eellased). Samal sajandil laienes Rooma asula, seal algas rauaaeg ja jõukaid inimesi hakati matma uhkematesse haudadesse. Keldid jõudsid Galliasse. Sama sajandi jooksul kujunes välja ka Kreeka ajalugu oluliselt mõjutanud Pärsia riik. Juutide riik lõhenes 926 eKr kaheks ja see tähendas juutide ajaloos uue ajajärgu saabumist.
Antiikaja lõpp: antiikkultuuri hääbumine Läänes 6. sajandil.
Antiigi lõpuks võib Lääne-Euroopas pidada 6. sajandi keskpaika (550). Idagootide ülemvõimu kehtestamisega lõppes seni säilinud Rooma haldus, majanduskriisi tõttu lõpetasid tegevuse Rooma linna senat ja teater ning hääbus senine hariduselu. Sajandi algul suleti Ida-Roomas Platoni rajatud Ateena Akadeemia ja pärast Hypatia tapmist hääbus Aleksandria teaduskooli tegevus. Langobardide vallutusretkega Põhja-Itaaliasse Rooma aladele 375. aastal lõppes seal rahvasteränne. Itaalia vallutanud Bütsants sattus katkulainete ja idapoolse rahvasterände tagajärjel kriisi ja polnud võimeline sealset elu korraldama. Rahvas pöördus toe saamiseks vaimulike poole ja tekkinud haldustühikut hakkas täitma katoliku kirik.
Teine oluline keskaja algust märkiv sündmus on Rooma keisririigi lõpu aegu loodud Frangi riik ja sellele järgnenud frankide katoliku usku astumine. Just katoliku usk sai vastukaaluks germaanlaste ariaanlusele ja tagas vallutatud aladel frankidele kohaliku kiriku ja elanikkonna usalduse ning toetuse.
Antiigi lõpp seostub ka 535.–536. aasta kliimakatastroofiga, sajandi keskel alanud katkulainetega ja umbes 600. aastal saabunud Bondi sündmusega.
Antiikaja kliima ja katk.
Antiikaja alguspool (900–300 eKr) oli peamiselt jahe, 800 eKr saabus Bondi sündmus, umbes sajandi väldanud külmem periood. Umbes 600 pKr saabus järgmine külmalaine. 535. aastal oletatavalt Ida-Aasias toimunud vulkaanipurse põhjustas ajavahemikul 535–540 väldanud ulatuslikud kliimamuutused kogu Maal. Tõenäoliselt olid just need muutused Ida-Aafrika katkulaine põhjustajaks. Ajavahemikul 543–664 oli Lääne-Euroopas umbes 10 katkupuhangut, Ida-Euroopas oli 200 aasta jooksul umbes 20 epideemiapuhangut, Konstantinoopolis vähenes rahvaarv haiguse tagajärjel 100 aastaga poolelt miljonilt sajale tuhandele.
Katšini osariik

Katšini osariik on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Elanikkonna enamus on katšinid.
Osariik jaguneb Bhamo, Mohnyini, Myitkyina ja Putao ringkonnaks.
Kareni osariik

Kareni osariik on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Elanikkonna enamus on karenid.
Osariik jaguneb Hpa-ani, Kawkareiki ja Myawadi ringkonnaks.
Kaja osariik

Kaja osariik on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Elanikkonna enamus on kajad.
Osariik jaguneb Bawlakhe ja Loikawi ringkonnaks.
Magway piirkond

Magway piirkond on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Üle 95% elanikest on birmalased.
Osariik jaguneb Gangawi, Magway, Minbu, Pakokku ja Thayeti ringkonnaks.
Mandalay piirkond

Mandalay piirkond on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Elanikkonna enamus on birmalased.
Osariik jaguneb seitsmeks ringkonnaks:
2010. aastal eraldati piirkonnast Naypyidawi liiduterritoorium.
Moni osariik

Moni osariik on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Elanikkonna enamus on monid.
Osariik jaguneb Mawlamyine ja Thatoni ringkonnaks.
Taninthayi piirkond

Taninthayi piirkond (ka "Tanintharyi piirkond") on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Antiikkultuur

Antiikkultuur on Vana-Kreeka ja Vana-Rooma antiikaja kultuur (tavaliselt ei arvata antiikkultuuri hulka egeuse kultuuri).
Sagaingi piirkond

Sagaingi piirkond on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Piirkond jaguneb kaheksaks ringkonnaks:
Pealinna Brüsseli piirkond

Pealinna Brüsseli piirkond on Belgia 1. järgu haldusüksus, üks kolmest piirkonnast Flandria ja Valloonia kõrval. Pealinna Brüsseli piirkond on "de facto" Belgia pealinn.
Piirkond on kakskeelne. Seal elavad nii prantsuse keele kõnelejad kui ka hollandi keele kõnelejad (peamiselt flaamid).
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb 19 vallaks (kohaliku omavalitsuse üksuseks), millest ühte nimetatakse Brüsseli linnaks. Kõik nad kokku moodustavad ühe asula (linna). Brüsseli linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus moodustab kesklinna. Brüsseli haldusringkond hõlmab kogu Pealinna Brüsseli territooriumi.
 Brüsseli vallad on Anderlecht (1), Bruxelles/Brussel (2), Ixelles/Elsene (3), Etterbeek (4), Evere (5), Ganshoren (6), Jette (7), Koekelberg (8), Auderghem/Oudergem (9), Schaerbeek/Schaarbeek (10), Berchem-Sainte-Agathe/Sint-Agatha-Berchem (11), Saint-Gilles/Sint-Gillis (12), Molenbeek-Saint-Jean/Sint-Jans-Molenbeek (13), Saint-Josse-ten-Noode/Sint-Joost-ten-Node (14), Woluwe-Saint-Lambert/Sint-Lambrechts-Woluwe (15), Woluwe-Saint-Pierre/Sint-Pieters-Woluwe (16), Uccle/Ukkel (17), Forest/Vorst (18), Watermael-Boitsfort/Watermaal-Bosvoorde (19).
Rahvastiku tihedus on 6270 inimest ruutkilomeetril.
Kõik Brüsseli piirkonna kohanimed on hollandi päritolu peale Evere, mis on keldi päritolu.
Vaatamisväärsused.
Brüsseli kõrgeim hoone on 150 meetri kõrgune Lõunatorn, kõige kuulsam aga Atomium, mis ehitati 1958. aasta maailmanäituse tarbeks. Üks turismimagneteid on ka vanalinnas asuv purskkaev "Manneken Pis" ("Pissiv poiss").
Bantu keeled

Bantu keeled on benue-kongo keelte hulka kuuluv keelterühm.
Bantu keeli on ligikaudu 500. Keelte arvu keelkonnas on keeruline määrata keele ja murde piiri hägususe tõttu. Samal põhjusel on erinevaid andmeid keelte kõnelejate arvude osas, sest teatud murdeid võidakse arvestada iseseisvate keeltena ja vastupidi. Teine põhjus on statistika üldine madal kvaliteet Aafrika riikides.
Suurima kõnelejate arvuga bantu keel on suahiili keel (kokku kõnelejaid 40 miljonit, kuid enamiku kõnelejate jaoks ei ole see emakeel). Emakeelena kõnelejate arvult on suurimad šona keel (10,8 miljonit) ja suulu keel (10,3 miljonit).
Bantu keeled said arvatavasti alguse tänapäevase Kameruni alalt Lääne-Aafrikas. Aja jooksul on Bantu keele kõnelejad rännanud ka kaugele ida ja lõuna poole.
Teistesse keeltesse (ja ka eesti keelde) on jõudnud mitmeid laensõnu bantu keeltest, näiteks bongod, bugi-vugi, konga, jenga, mamba, marimba, rumba, safari, samba, šimpans, ubuntu.
Isiklik kompetentsus

Isiklik kompetentsus on emotsionaalse intelligentsuse (tundetaipamise) osa. 
Isikliku kompetentsuse komponendid on:
Sotsiaalne kompetentsus

Sotsiaalne kompetentsus on emotsionaalse intelligentsuse (tundetaipamise) osa. 
Sotsiaalse kompetentsuse komponendid on:
Daniel Goleman

Daniel Goleman (sündinud 1946 Californias Stocktonis) on USA psühholoog, emotsionaalse intelligentsuse (tundetarkuse) kontseptsiooni propageerija.
Ta on saanud doktorikraadi Harvardi ülikoolist. Ta oli Harvardi ülikooli kliinilise psühholoogia õppejõud, toimetas ajakirja "Psychology Today" ning on aastaid toimetanud ajalehe "New York Times" psühholoogia ja neuroteaduste rubriiki.
Ta sai kuulsaks 1995 ilmunud raamatuga "Emotsionaalne intelligentsus". Selles rõhutab ta, et akadeemilise võimekuse (IQ) kõrval etendavad inimese toimetulekus suurt osa emotsioonidega seotud võimekused. Tähtsad on isiksuseomadused: algatusvõime, empaatia, kohanemine ja veenvus.
Goleman pakub emotsionaalse intelligentsuse mõiste propageerijana asutuste ja firmade juhtidele nõuandeid, kuidas parema suhtlemise kaudu töötulemusi parandada.
Pärimus

Pärimus ehk suuline pärimus on lugude, teadmiste, oskuste, kommete ja muude kultuurinähtuste omandamine, hoidmine ja edasiandmine suuliselt, ilma kirjasüsteemita. Pärimuse edasiandmine võib toimuda suuliselt, kõne või lauluga, aga, laiemas mõttes, ka ettenäitamise või eeskuju kaudu, liigutuste või tantsu abil, piltide või kujutistega või muul viisil.
Kuivõrd kirjasüsteemid on inimkonna ajaloos suhteliselt hiline nähtus ja üldine kirjaoskus veelgi hilisem, siis koosneb inimkonna ajalugu valdavalt suulisest pärimusest. 
Suulise pärimuse ehk sõnalise traditsiooni säilitamisel kasutatakse mitmesuguseid mnemotehnilisi vahendeid, nagu värsistamine, retsiteerimine jmt.
Paljud vanemad tekstid, sealhulgas pühakirjad, olid enne kirjapanemist olemas pärimusena. 
Budism.
Paali kaanonis säilisid Buddha õpetused üksnes suulise pärimusena üle viiesaja aasta. Budistlikel suurkogudel peetakse suulise pärimusena alles hoitud õpetusi theravaada traditsioonis siiamaani esmaseks ja usaldusväärsemaks allikaks, võrreldes kirjutatud tekstidega. Paljud mahajaana traditsiooni kirjalikud tekstid on aga hävinud ja säilinud üksnes katkendite, tsitaatide ning hiina- või tiibetikeelsete tõlgetena.
Kristlus.
Ehkki kristlikud pühakirjad on juba varakult olnud üles kirjutatud, säilitatakse liturgilistel jumalateenistustel kogu Piibli teksti korrapäraselt ka suulise pärimusena. 
Välislingid.
Võibolla ta hoopis laulis.
Legend

Legend on suuliselt edasikantav jutustus, mis räägib mingi koha või eseme päritolust või mingist meeldejäävast sündmusest. Legendi selles mõttes nimetatakse folkloristikaterminiga muistendiks. 
Legendiks nimetatakse ka väljamõeldud jutustust.
Folkloristikas nimetatakse legendiks kristliku taustaga muistendeid, näiteks pühakulugusid, laiemalt mõne maailmareligiooni toetusel levinud lugusid (nt budistlikud legendid).
Loodus

Loodus on kõik füüsilised objektid ning nende omadused ja nendevahelised suhted, mis ei ole inimese (või muude kehaliste mõistusega olendite) poolt teadlikult tehtud. Looduse hulka kuulub nii orgaaniline ehk elusloodus kui ka anorgaaniline ehk eluta loodus. Looduses olevaid seaduspärasusi, loogikat uurib teadus. Looduse hulka ei kuulu artefaktid.
Uusajal levima hakanud mõistekasutuses vastandatakse loodus kui loomulik substants kultuurile kui tehislikule ehk kunstlikult loodud substantsile. Sellist mõistekasutust leiab tänapäeval põhiliselt populaarteaduslikus kirjanduses.
Mõnedes religioossetes käsitlustes vastandatakse loodus ja Jumal, nimetades loodust – maailma, kosmost, universumit – Jumala looduks. Teisalt võib samuti religioosses tähenduses vaadelda loodust kui Jumala enda olemasolemist siin ja praegu, kõigi oma seaduspärasuste ja protsessidega (vt panteism). Peale selle on oma vaade loodusele ka budismil, mis käib samuti religiooni mõiste alla. Budismi seisukohalt vaadatuna Jumal kui selline olemasoleva realiteedina puudub.
Müüt

Müüt (kreeka keeles "mythos") on jutustav pärimus, mis seletab pärimusliku kultuuri teadmiste ja kogemuste põhjal kujundilisel viisil maailma ja inimese algupära, olemust ja tähendust.
Müüdid esinevad lugudena, mille tegelasteks on tihti üleloomulikud olendid – jumalad, loom-inimesed, heerosed. Filosoof Tõnu Luik määratleb müüti järgmiselt: "Müüt on hõimu-sugukonna algkogemusele igikestvana ilmnev jutt oma eksistentsi (oldavolu) seotusest oma jumalate, kangelaste eluga: nende pärinemise, võitlemiste ja saatusega."
Teaduse-eelsel ajastul oli müütide kompleks ehk mütoloogia maailmapildi raamistikuks. Ratsionaalse ja teadusliku maailmapildi valdavaks muutudes kaotasid müüdid senise tähtsuse ja vajusid unustusse või teisenesid muinasjuttudeks, mida jutustaja ega kuulajad tõepärasena ei võtnud.
Ülekantud tähenduses nimetatakse müüdiks laialt levinud olulise tähtsusega uskumust.
Müütide uurimine.
Lisaks müütide kompleksile võib nimetada mütoloogiaks ka müütide uurimist või teadusharu, mis müütide uurimisega tegeleb. Laiemad teadusharud, kus müütide uurimisega kokku puututakse, on etnoloogia või etnograafia ja kultuuriantropoloogia.
Müütide uurijad on märkinud, et väga erinevate rahvaste müütides esinevad tihti sellised sarnased arhetüübid nagu esimene inimene, kultuurheeros, surev ja taassündiv jumalus, surnute teejuht, taevaisa, tembutaja (ehk trikster; ingli "trickster") jt.
Bronisław Malinowski on juhtinud tähelepanu sellele, et müüdid on pärimuse kandjaile "elavaks tõelisuseks, mida usutakse"; nende tähendus on võrreldav sellega, kuidas suhtuvad usklikud Piibli lugudesse. 
Müütide teadusliku uurimise puhul on peamiseks probleemiks see, et uurija maailmapilt erineb uuritavate maailmas-olemise kogemusest ja uuritavast oleluskontekstist põhimõtteliselt; uurija ja uuritava vahel on kultuuriline lõhe. Selle lõhe ületamiseks püütakse rakendada mitmesuguseid hermeneutilisi kaalutlusi, mille eesmärgiks on eelkõige püüe vältida tänapäevase hoiaku, arusaamise ja mõistestiku sissetõlgendamist kultuuridesse ja ajastutesse, milles inimene mõistis end ilma selliste mõisteteta, teistsuguste mõistete abil või üldse mõisteid kui selliseid tundmata.
Kuna täielik lähenemine müüdilise olelusviisi mõistmisele on meie tänapäevasuse tõttu võimatu, püütakse minimeerida tänapäevasuse osakaalu tõlgendustes. Tavaline võte tänapäevasuse vältimiseks on eelarvamuste selge määratlemine uurimise alguses ning nende pidev tematiseerimine uurimise käigus, mille läbi loodetakse distantsist teadlikuna mõistmise horisonti järjekindlalt nihutada rikkalikuma ja terviklikuma mõistmise suunas.
Müüt eesti rahvausundis.
Müüti kui jutupärimuse liiki kohtab Eestis võrdlemisi vähe. Valdavalt on ülekaalus muinasjutud ja muistendid. Eestis ei ole ükski rahvajutt nii suure tähendusega. Nii öeldaksegi Eestis liikuvate müütide kohta pigem "kvaasimüüt", mis tähendab müüdiga sarnast pilkavat ja naljatledes asjade teket seletavat jutukest.