tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Viljandi Haigla psühhiaatriakliinik

Viljandi haigla psühhiaatriakliinik on Viljandi maakonnas Viljandi vallas Jämejala külas asuv tervishoiuasutus. Asutus kuulub sihtasutusele Viljandi haigla.
Nimetused.
Asutusel on aja jooksul olnud mitu nime: Jämejala psühhiaatriakliinik, Jämejala psühhiaatriahaigla, Jämejala Vabariiklik psühhoneuroloogiahaigla, Jämejala psühhoneuroloogiahaigla, Jämejala vaimuhaigla.
Ajalugu.
Asutus ("Anstalt Marienhof") asutati 1897 Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Seltsi ja Viljandi mõisa omaniku Oswald Ungern-Sternbergi eestvõttel. Asutuse rajamiseks osteti apteeker Ewald von Deblerilt kolm talu (Kaljapulga, Västriku ja Jämejala), mis olid ühendatud Marienhofi kinnistuks suurusega 142 ha. Ühe talu nime järgi sai asutus ka oma hilisema eestikeelse nime.
Esimesed haiged paigutati asutusse ("Anstalt Marienhof bei Fellin für Blöde und Epileptische") vkj 24. oktoobril / ukj 5. novembril 1897. Haiglahooneks kujundati üks kinnistu elumajadest, nn Immanueli ühekorruseline maja, millest sai langetõbiste ja nõdrameelsete ravi- ja hoolekandeasutus. 1898. aasta lõpuks oli asutuses juba 26 hoolealust. 1904. aastal oli haigete arv juba 80–90 ja haiglas töötas üheksa nais- ja neli meespõetajat, kaheksa teenijat ja üks sulane. 
1919. aastal hakkas Jämejala haiglat kui peremeheta vara haldama Viljandi maakonnavalitsus. 1923. aastal viidi haigla üle Töö- ja Hoolekande Ministeeriumi alluvusse ja nimetati ümber Tervishoiu Peavalitsuse Jämejala Vaimuhaiglaks, juhataja oli (1923–1932) Osvald Soo, 1932–1940 Nikolai Born, 1940–1944 Bernhard Saarsoo.
Jämejala haiglas viibis lühikest aega ka 1954. aasta detsembris Konstantin Päts, enne Moskva lähedale praeguse Tveri oblasti Buraševo külla Litvinovi-nimelisse Psühhoneuroloogiahaiglasse viimist, kus ta ka 18. jaanuaril 1956 suri.
LGBT-kogukond

LGBT-kogukond või GLBT-kogukond (ka: geikogukond) on lõdvalt defineeritud lesbide, geide, biseksuaalsete ja transsooliste inimeste (LGBT) ning LGBT-inimesi toetavate inimeste, organisatsioonide ja subkultuuride grupeering, mida ühendab ühine kultuur ja sotsiaalsed liikumised. Need kogukonnad tähistavad LGBT uhkust, mitmekultuurilisust, individuaalsust ja seksuaalsust. LGBT-aktivistid ja sotsioloogid näevad LGBT-kogukondade ehitamises vastukaalu laiemas ühiskonnas olevale heteroseksismile, homofoobiale, bifoobiale, transfoobiale, seksualismile ja survele kohaneda ühiskonnaga. Mõistet LGBT uhkus kasutatakse, et väljendada LGBT-kogukonna identiteeti ja ühist jõudu. LGBT-paraadid on üheaegselt parim näide sõna kasutusest ja demonstratsioon selle laiemast tähendusest. LGBT-kogukond on mitmekesine poliitiliselt kuuluvuselt. Kõik LGBT-isikud ei pea end osaks LGBT-kogukonnast.
LGBT-kogukonnad võivad tekkida erinevates maailma kohtades. Nende loomisel võib olla erinevaid motiive. Näiteks luua LGBT-inimestele kogukond või toetada LGBT õigusi.
Trapene vald

Trapene vald (läti keeles "Trapenes pagasts") on vald Lätis Smiltene piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Koivaliina, Vireši ja Hopa vallaga, Gulbene piirkonna Lejasciemsi vallaga ning Alūksne piirkonna Alsviķi ja Ilzene vallaga. Põhjas piirneb vald Võrumaa Rõuge vallaga (varem Mõniste vallaga).
Valla pindala on 137 km². 2016. aasta seisuga elas seal 759 inimest. Valla keskus on Trapene küla. Vallavanem on Irisa Popoviča.
Valda läbib Peetri jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Blīgzne ja Baltiņupe.
Ajalugu.
Aastal 1902 liideti Bormaņi mõisavald ("Treppenhof") Koivaliina vallaga, ent aastal 1923 loodi vald taas. Aastal 1925 nimetati Bormaņi vald ümber Trapene vallaks. Aastal 1935 oli valla pindala 111,5 km² ja seal oli 1394 elanikku. 1945. aastal moodustati Trapene valda Mežase ja Trapene külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 likvideeriti Mežase külanõukogu, aga selle alad liideti Trapene külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Hopa piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mikuži palvemaja. Kaks Mikuži eluhoonet, Līzespastsi hobupostijaam, Līzespastsi kõrts, Repji muinaskalme ja Naugrubis asuv hiiepaik Tinābele on regionaalse kaitse all. Kohaliku kaitse all on Bormaņi mõisa hoonetekompleks (tall, park, härrastemaja) ja Naugrubi muinaskalme. Looduskaitse all on Tuulepesamänd, Tinābele õunapuu, Brice pahaga kask, 19 Trapene allee lehist ja Trapene allee. Valda jäävad ka 66 hektari suurune Melnupe metsade hoiuala ja 348 hektari suurune Tetersala soo hoiuala.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 713 lätlast, 48 venelast, 5 valgevenelast, 10 ukrainlast ja 9 poolakat.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Viimsi haigla

Viimsi haigla oli haigla Harju maakonnas Viimsi vallas Haabneeme alevikus. 2012 kustutati AS Viimsi Haigla Äriregistrist ja see ühines Fertilitase haiglaga.
Öö ei lase magada

"Öö ei lase magada" on ansambli Kosmikud album, mis ilmus 2011. Albumi tootis Viska Mulda Records.
2012. aasta Eesti Muusikaauhindade valimisel oli album üks aasta rokkalbumi nominente.
I Üks võimalus kuuest – 5:08
II See lend veab tänagi meid alt – 3:53
III Hirm meid hoiab koos 3:57
IV Pimedus, sulle pühendan palve – 4:13
V Sina ole jumal – 3:23
VI Su öödest – 4:15
VII Öö ei lase magada – 3:42
VIII Eikellegimaal – 4:16
IX Mere äärde – 3:51
X Kellelgi täna on valus – 4:39
Viimane

"Viimane" on ansambli Smilers album, mis ilmus 2011. aasta novembris. Albumi tootis Popcorn Production.
2012. aasta Eesti Muusikaauhindade valimisel oli album üks aasta rokkalbumi auhinna nominente.
Soolo (Black Velvet)

"Soolo" on Eesti ansambli Black Velvet laul, mis ilmus 1999. aastal. Laulu muusika ja sõnad kirjutas Sven Lõhmus. Laul oli üks Black Velveti albumi "Greatest Hits" laule.
Laul osales võistlusel "Eurolaul 1999", kus sai 5. koha.
Ring the Alarm

"Ring the Alarm" on Teele &amp; Tuuli &amp; ULA laul. Laulu autorid on Priit Uustulnd ja Teele Viira.
Laul osales võistlusel Eesti Laul 2013, kus saavutas 5. koha.
Palve (Tõnis Mägi)

"Palve" on Eesti laul, mille autorid on Tõnis Mägi ja Villu Kangur.
Laul on olnud mitme Eesti suursündmuse (näiteks X noorte laulupidu, Märkamisaeg) laulude nimekirjas. Ott Lepland esitas laulu 25. septembril 2018 Tallinnas paavst Franciscusele.
Mägede hääl

"Mägede hääl" on ansambli Mahavok laul, mis avaldati 1984. Laulu meloodia lõi Heini Vaikmaa ja sõnad kirjutas Madis Tross. Laul oli Mahavoki 1987. aasta albumi "Ansambel "Mahavok"" esimene lugu.
Sinilind (laul)

"Sinilind" on Raimond Valgre laul, mille ta kirjutas 1940.
Aivo Ivi

Aivo Ivi (kodanikunimega Ivan Grigorjevitš Vekšin, udmurdi keeles Иван Григорьевич Векшинлэн, vene keeles Ивана Григорьевич Векшин; 24. veebruar 1892 Kuzebajevo, Vjatka kubermang – 1963 Udmurdi ANSV) oli udmurdi proosakirjanik ja luuletaja.
Ta sündis 1892. aastal Kuzebajevos Vjatka kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Grahhovo rajoonis Udmurtias) talupoja perekonnas. Lõpetas 1927. aastal Brjussovi kõrgema kirjanduslik-kunstilise instituudi. 
Ta tegi koostööd Tsentrizdatiga. 1932. aastal mõisteti ta süüdi "Kuzebai Gerdi asjas" (gruppi udmurdi kirjanikke süüdistati kulakluse propagandas ja kontrrevolutsioonilises tegevuses). Aastal 1936 vabanes ta vanglast, kuid kirjandusliku tegevuse ta juurde tagasi ei pöördunud.
Isiklikku.
Tema õde oli silmaarst ja esimene udmurdi naisluuletaja Ašaltši Oki.
Kentmanni kohtumaja

Kentmanni kohtumaja oli Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Kentmanni tänav 13 asuv ehitis. 
Ehitis oli 2018. aastani Harju Maakohtu üks kolmest kohtumajast (teised kaks lid Liivalaia kohtumaja ja Tartu maantee kohtumaja). 2. aprillil 2018 alustas Harju Maakohtu Kentmanni kohtumaja tööd Justiitsministeeriumi endistes ruumides Tõnismägi 5a. 16. juuliks 2018 koliti kolm kohtumaja ühte Tallinna kohtumajja, Lubja tänav 4.
Viiekorruseline ehitis valmis 1971. Ehitise üldpind on 2611 m². Hoone projekteeris arhitekt Heili Volberg-Raig.
Nõukogude ajal kasutas hoonet Eestimaa Kommunistliku Partei Harju Rajoonikomitee Tööpartei esimees Tiit Toomsalu sõnul andis valitsus 7. oktoobril 1991 Kentmanni 13 hoone tervikuna tolleaegse iseseisva Eestimaa Kommunistliku Partei ja tema õiglusjärglase EDTP tähtajatusse kasutusse. 1997. aastal võttis Justiitsministeerium hoone üle Eesti Demokraatlikult Tööparteilt
2019 aasta lõpus avati Kentmanni tänaval endises kohtumajas uus Hestia Hotel Groupi, Hestia Hotell Kentmanni.
Liivalaia kohtumaja

Liivalaia kohtumaja on Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Liivalaia tänav 24 asuv ehitis. 
Ehitis oli Harju Maakohtu üks kolmest kohtumajast (teised kaks olid Kentmanni kohtumaja ja Tartu maantee kohtumaja) kuni uue kohtumaja valmimiseni Lubja tänaval. 
Ajalugu.
Ehitis valmis arhitekt Paul Madaliku projekti järgi 1987. aastal ning hoone jäi tühjaks 2018. aastal. Kui hoonet 1970. aastate lõpul projekteerima hakati, arvestati toonaste vajadustega, kui Tallinnas oli nelja kohtumaja peale kokku kaksteist kohtunikku. Igale kohtunikule oli projekti järgi ette nähtud oma saal, lisaks veel üks avaram auditoorium suuremate protsesside menetlemiseks. Kohtutegevus koliti hoonesse aga alles 1990. aastal ja selleks ajaks oli õigusemõistjaid juba märksa rohkem. Tippajal töötas majas kohtunikke lausa 56. Riigi Kinnisavara Aktsiaseltsi teatel on plaan hoone lammutada.
Hoone seinal asus Aime Kuulbusch-Mölderi 1991. aastal loodud bareljeef "Justitia", mis hiljem paigutati ümber Lubja tänava kohtumaja suurde kohtusaali.
10. mail 2018 kirjutasid ERR-i uudised, et RKAS on algatanud detailplaneeringu uute hoonete rajamiseks Liivalaia kohtuhoone asemele ning loodab arendusprojekti pärast planeeringu vastuvõtmist maha müüa. Alles juunis 2023 panigi RKAS kinnistu enampakkumisele ning alghinnaks määrati 4,5 miljonit eurot ja pakkumiste tähtajaks 14. august. Selleks ajaks ei laekunud aga ühtki pakkumist. RKAS jäi ootele kuniks linn detailplaneeringu kinnitab, enne hoonet ja kinnistut uuesti müüki ei panda. Lisaks oodatakse, et linn kinnitaks ka teede- ja tehnovõrkude lepingu. Kuni uue omaniku leidmiseni on hoone konserveeritud ja mingeid tegevusi seal ei toimu. 
2018. aastal algatatud planeering nägi ette, et senise kohtumaja kinnistule tuleb viis uut hoonet, neist kaks 14-korruselised, kaks 10-korruselised ja neli neljakorruselised. Seejuures Liivalaia tänava kui magistraali äärde tulevad kõrgemad ja sisehoovi poole madalamad hooned. Hoonetesse tuleb äri- ja kaubanduspindu, büroopindu ja ka korterelamuid. 
27. mail 2025 kiitis aga Tallinna linnavalitsus heaks detailplaneeringu, mis lubab endise kohtumaja asemele maksimaalselt 12-korruselise hoone rajamise. RKAS pani kohtumaja taas müüki 2025. aasta sügisel alghinnaga 4,14 miljonit eurot.
Mustamäe Laste Loomingu Maja

Mustamäe Laste Loomingu Maja (lühend MLLM) on Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Eduard Vilde tee 54 tegutsev noorteasutus. MLLMi direktor on Erna Podanjova.
MLLM asutati 1. novembril 1984. Tollal õppis MLLMis 200 õpilast. 
Tänapäeval on MLLMis 45 huviringi, 40 pedagoogi ja umbes 1100 õpilast.
Hantõ Jasang

Hantõ Jasang (handi Хӑнты ясаӈ; tõlkes Handi sõna) on Hantõ-Mansiiskis ilmuv handikeelne ajaleht.
Ajaleht asutati 1957. aastal. Aastani 1991 ilmus Hantõ Jasang koos mansikeelse ajalehe Luiima Seripos (tõlkes Hommikukoidik) Lenin Pant Huvat (tõlkes Lenini jälgedes) nime all. 
2000. aastate keskpaigast ilmuvad artiklid neljas handi murdes: vahhi, kazõmi, surguti ja šurõškari murretes. 
Aastal 2012 ilmus Hantõ Jasang kaks korda kuus neljal küljel tiraažiga umbes 400 eksemplari. Hantõ Jasangi lisana ilmub lasteleht Haltõje.
Bhāvanā

Bhāvanā (sanskriti ja paali keeles "bhāvanā" 'arendamine', 'kasvatamine' või 'olevaks tegemine'; tiibeti keeles "sgom pa"; hiina keeles 修習 "xiuxi"; jaapani keeles "shūjū") on budismis ja mitmetes India õpetustes meeleharjutus, mis kitsamas mõttes tähendab visualiseerimist, laiemas tähenduses aga meeleharjutusi või mediteerimist üldse. 
Mõiste.
Paalikeelne sõna "bhāvanā" on verbijuure "bhū" ('olema') tuletis ja tähendab 'olevaks tegemist' ja 'arendamist' viidates sellele, et praktiseerija laseb midagi oma meelde tulla, teeb selle olemasolevaks. Selleks võib olla mingi abstraktne mõiste (näiteks sõbralikkus või kaastunne) või konkreetne visuaalne kujund (näiteks mandala või idami kujutis, mida kasutatakse näiteks vadžrajaanas).
Budism.
Tipitakas leidub mitmeid õpetusi meele arendamiseks.:
Peamised kaks meetodit tänapäeva budismi praktikas on meelerahu ("samatha-bhāvanā") ja analüüsiva vaatluse ("vipassanā-bhāvanā") arendamine.
Õhtusöök viiele

"Õhtusöök viiele" oli TV3-s näidatud kokandusteemaline telesari. Telesarja saadetes valmistasid iga nädal viis üksteisele võõrast inimest õhtusöögi, mida üksteisele pakuti ja hinnati. Nädala lõpus selgus, kes viiest inimesest oli nädala parim kokk.
Telesarja viimane, 5. hooaeg oli aastal 2013.
Välismääraja

"Välismääraja" (kasutatud ka nimekuju "Väli(s)määraja") on Raadio Kuku raadiosaade, milles käsitletakse välispoliitikat. Saade kestab üks tund ja selle jooksul analüüsitakse tavaliselt kolme vastava nädala kõige aktuaalsemat välispoliitika teemat. Saates on enamasti kaks stuudiokülalist, enamjaolt välispoliitika eksperdid.
2017. aastal juhivad saadet Erkki Bahovski ja Hannes Hanso.
Hopa vald

Hopa vald (läti keeles "Apes pagasts") on vald Lätis Smiltene piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Trapene valla ja Hopa linnaga, samuti Alūksne piirkonna Vana-Laitsna, Alsviķi ja Vastse-Laitsna vallaga. Põhjas piirneb vald Võrumaa Rõuge vallaga (varem Varstu ja Mõniste vallaga).
Valla pindala on 125 km². 2016. aasta seisuga elas seal 521 inimest. Valla keskus on Hopa linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.
Valda läbib Vaidva jõgi.
Ajalugu.
Vald on kujunenud endisest Jaunroze vallast. 1935. aastal oli selle pindala 48,91 km² ja seal oli 1014 elanikku. 1945. aastal moodustati Jaunroze valda Jaunroze ja Hopa külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal nimetati Jaunroze külanõukogu ümber Hopa külanõukoguks. 1956. aastal ühendati see Hopa linnaga. Hopa linna maaterritooriumiga ühendati 1963 aastal Vastse-Laitsna külanõukogu kolhoosi Padomju Dzimtene alad. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Hopa piirkonda. 2010. aastal loodi Hopa linna maaterritooriumist Hopa vald.
Kaitstavad objektid.
Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Lūši kõrts ja Hopa mõisa hoonetekompleks, sealhulgas laut, häärber, ait, teenijate maja ja personali elumaja. Regionaalse kaitse all on Vastse-Laitsna mõisa jahiloss ja Ķipari muinaskalme (Rootsi kalmistu). Looduskaitse all on Uskani pärn, Gavari mänd, Hopa dolomiidipaljand, Niedrase nulg, Ģērmaņi nulg, Čūski kuusk, Miķeļi kadakas, Grūbe dolomiidipaljand, Dzenīši pajud ja Līdumi paju. Valda jääb ka 76 hektari suurune Aši soo hoiuala, valla põhjaosa jääb osaliselt Korneti-Peļļi hoiualale, samuti Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 451 lätlast, 42 venelast, 5 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 2 leedulast.
Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Varem asusid vallas ka Dzeņi, Dzidrumi ja Jaši küla.
Romet ja Julia

"Romet ja Julia" oli Kanal 2-s 2012–2013 näidatud Eesti teleseriaal.
Seriaali läbiv teema on vaesest perest pärit poisi Rometi (Kaarel Targo) ja rikkast perest pärit tüdruku Julia (Carolin Ligi) armastuslugu, mis on täis raskusi. Seriaali stsenarist on Martin Algus ja režissöör Ergo Kuld.
Seriaali kõrvalosades mängivad teiste seas Ivo Reinok, Lauri Pedaja, Indrek Taalmaa, Teele Viira.
Bormaņi mõis

Bormaņi mõis (ka "Trapene mõis", saksa keeles "Treppenhof", läti keeles "Bormaņu muiža", ka "Trapenes muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Trapene vallas Trapene külas.
Ajalugu.
Valduse läänistas Cisse von dem Rutenberg ühele Treppeni nimelisele mehele, ja aastal 1590 kuulus see tema järglastele Hans ning Wilhelm Treppenitele. Aastal 1592 müüs Hans mõisa Mathias Riviusele, kelle tütar mõisas veel koos oma abikaasa Melchior Bluhmiga aastal 1627 elas. Toona omandas mõisa Heinrich Röling, kes oli Treppenite suguvõsa järeltulija. Darseni andis Gustav II Adolf aastal 1632 Melchior Bornmannile, ent juba järgmisel aastal müüs too valduse Heinrich Rölingile. Aastal 1682 müüsid Rölingid mõisad Andreas Bornmannile. Aastal 1738 müüs Catharina Dorothea von Essen (sündinud Bornmann) valduse 28 500 taalri eest valduse Carl Friedrich von Radinghile. Aastal 1822 pantis tema poeg Alexander von Radingh mõisa 72 800 rubla eest Alexander von Glasenappile (1777–1840).
Kümneaastase pandilepingu järel omandasid mõisa Glasenappid. Aastal 1858 müüs Emilie von Glasenapp (lapsendatud, sündinud Möller) 143 00 rubla eest Ludwig Sigismund Johann Wolffile.
Mõisaansambel.
Mõisa peahoone rajati 19. sajandi alguses ja algselt asus seal Koivaliina mõisa omanike Wulffide jahiloss, ka oli hoone kasutusel Trapene kultuurimajana. Jahilossi juurde rajati ka faasaniaed.
Aastaks 1810 oli jahilossist saanud mõisa peahoone, kus sündis Friedrich Bidder. Mõisakompleksi juurde rajati ka muid ehitisi; tänapäevani on mõisakompleksist säilinud tallid ja nelja tiigiga park. Mitmed mõisa hooned on tänapäeval Trapene valla muuseumi käsutuses. Peahoone juures asub kirjanik Linards Laicensile püstitatud mälestussammas, kes töötas oma noorusaastatel mõisas aednikuna.
Mõisasüdamest viib Riia–Pihkva maanteeni viie kilomeetri pikkune lehiseallee, mis on üks pikimaid alleesid Läti aladel ja kuhu on istutatud 630 lehist. Allee põhiliigiks on Euroopa lehis. Allee looduskaitsealuses osas kasvavad veel Dauuria lehis, harilik pärn, harilik vaher ja õunapuu. Sellest edasi tuleb lõik, kus kasvavad valdavalt pärnad, viimased kaks kilomeetrit kasvavad allees aga lehised ja sookased. Allee lasi rajada Bormaņi mõisa mõisavalitseja 20. sajandi alguses.
Mõisakompleks, park, tallid ja häärber on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
Mõisa suurus.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal viis adramaad, sellele allus 303 mees- ja 383 naishinge.
Aastal 1627 oli mõisa suurus 8 ja 1/2 adramaad, sellest üks adramaa oli haritavat maad. Aastal 1641 oli adramaid 1 ja 3/4, aastal 1688 aga 4 ja 1/2, nii ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus viis adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 12 ja 1/3 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 12 ja 1/9 adramaad maad, aastal 1881 oli neid aga 6 ja 62/80, lisaks allus mõisale 14 ja 35/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.
Karjamõisad.
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Darsen ja Brundshof.
Välislingid.
The 1975

The 1975 on Suurbritannia rokkansambel, mis on pärit Manchesterist. 
Bändi kuuluvad Matthew “Matty” Healy (põhilaulja, klahvpillid, kitarr), Adam Hann (peakitarrist, taustalaulja, klahvpillid), Ross MacDonald (basskitarr, klahvpillid, taustalaulja) ja George Daniel (trummid, taustalaulja). 
Nad on välja andnud 4 EP-d ("Facedown" (2012), "Sex" (2012), "Music for Cars" (2013) ja "IV" (2013)) ja 2 albumit. Esimene album "The 1975" anti välja 2. septembril 2013. Teine album "I like it when you sleep, for you so beautiful yet so unaware of it" tuli välja 26. veebruaril 2016. 
Bändi esimene turnee sai teoks 2013. aasta septembris Inglismaal. Samal aastal andsid nad kontserte ka Põhja-Ameerikas ja Euroopas. 2014. aastal esines bänd Uus-Meremaal ja Austraalias.
Liikmed.
Kõik bändi liikmed tutvusid keskkoolis 2002. aastal Wilmslowis. Juba seal alustati muusika loomist, kaverdades algul punklaule. Matthew mängis siis trumme bändis, kus olid ka tema praegused bändikaaslased Adam Hann, Ross MacDonald ja George Daniel. 
Bändil on varem olnud palju nimesid, näiteks Talkhouse, Bigsleep, The Slowdown jpm.  
Looming.
The 1975 on post-modern pop-rokkbänd. Samuti võib bändi muusikat nimetada indie'likuks. Tegu on bändiga, mis viljeleb paljusid stiile. Kohati on The 1975 bändi muusikas 1980ndate stiili, "groove'i", R&amp;B-d ja elektroonilist muusikat. Samuti on bändil palju eeskujusid, näiteks Michael Jackson, Otis Redding, Kendrick Lamar, Mike Skinner. The 1975 sooviks on oma muusikaga teistest erineda. 
Tuntumad lood:
Bakeliit

Bakeliit on fenoolformaldehüüdvaigul põhinev termoreaktiivne plast, esimene täielikult sünteetiline tööstuslikult toodetud plast. Selle töötas välja Belgia päritolu Ameerika keemik Leo Baekeland 1907. aastal.
Ruvim Frajerman

Ruvim Fraerman (vene Рувим Исаевич Фраерман; 22. september (vkj. 10. september) 1891 Mogiljov – 28. märts 1972 Moskva) oli juudi rahvusest kirjanik, kes kirjutas vene keeles.
Ruvim Frajerman oli pärit vaesest juudi perekonnast. Ta lõpetas Mogiljovi reaalkooli ja 1916. aastal Harkovi Tehnoloogiainstituudi. 1917. aastal asus Fraerman elama Kaug-Itta, kus ta töötas kalurina, joonestajana, raamatupidajana ja õpetajana. Vene kodusõja ajal sõdis ta partisanisalga koosseisus jaapani interventide vastu. Alates 1921. aastast elas ta Moskvas. 1921–1926 töötas ta Venemaa Telegraafiagentuuri (ROSTA) korrespondendina. Seejärel töötas ta mitmete ajakirjandusväljaannete korrespondendina. Alates 1934. aastast oli ta Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu liige. Teises maailmasõjas osales Frajerman rindekorrespondendina, pärast haavatasaamist 1942. aasta talvel demobiliseeriti ta sama aasta mais. 
Ruvim Frajermani teostest on kõige tuntum 1939. aastal ilmunud jutustus "Дикая собака Динго, или Повесть о первой любви" (eesti keeles "Metsik koer Dingo, ehk, jutustus esimesest armastusest", 1965, 2. tr. 1990). Eesti keeles on veel ilmunud biograafiline seiklusromaan "Maadeuurija ning meresõitja kaptenleitnant Golovnini elu ja ebatavalised seiklused" (1956).
Kartulid ja apelsinid

"Kartulid ja apelsinid" oli TV3-s aastatel 2013–2014 (kahel hooajal) näidatud Eesti telesari. 
Sarja režissöör on Indrek Simm ja stsenarist Eleonora Berg. 
Sarja peategelane on psühholoog Vivian (Elisabet Reinsalu), kes püüab lahendada naiste psühholoogilisi probleeme. 
Sarja pealkiri tuleb sellest, et Vivian on seotud skandaaliga, kus naised liigitati kartuliteks ja apelsinideks.
Sarja tootis Duubel 3 Grupp OÜ.
Kalevipojad

"Kalevipojad" on Eesti telesari, mis räägib nelja Eesti ehitaja elust Soomes. Sarja näitas Kanal 2 aastatel 2011–2013.
Sarja peategelased on neli Eesti meest (vanuses umbes 20, 30, 40, 50), kes teenivad Soomes ehitajatena leiba, ent peavad koos elama kitsas haagises ja hiljem korteris. Kitsikus ja töö keskkond tekitabad probleeme ja tuleb ette tülisid, ent saab ka nalja. Neid nelja ehitajat mängivad Ivo Uukkivi, Pääru Oja, Andres Mähar ja Vello Janson.
Sarja loomise algataja ja üks autoreid on Ivo Uukkivi. Sarja stsenarist on Martin Algus ja režissöör Ergo Kuld.
Unetus (saade)

"Unetus" oli Eesti Televisioonis 2001–2006 eetris olnud telesaade, mis käsitles muu hulgas Eestis elavate venelaste (vt Eesti venelased) ja eestlaste ühiskonnaprobleeme, sealhulgas lõimumisküsimusi.
Algul juhtisid saadet Ainar Ruussaar ja Aleksandr Tšaplõgin (vahepeal oli Aleksandri asemel Dmitri Mihhailov), viimasel kolmel aastal aga Reet Oja koos Aleksandr Tšaplõginiga.
2003. aastal pälvis telesaate kollektiiv Koosmeele auhinna.
MTÜ Loomus

MTÜ Loomus on loomade eestkosteorganisatsioon, mis tegeleb loomade huvide ja õiguste kaitsega ning loomade huvide esindamisega ühiskondlikes aruteludes. Loomus seisab loomade eest, keda kasutatakse põllumajanduses, loomkatseteks, meelelahutustööstuses ja karusnahkade tootmiseks. Loomus teeb teavitustööd meedias, levitab materjale, korraldab üritusi ja osaleb seadusandluse väljatöötamises.
Loomuse juhatuse liige on Anu Tensing.
Loomuse kommunikatsioonijuht on Farištamo Eller.
Loomade Nimel

Loomade Nimel oli Eesti loomaõiguslik organisatsioon, mille eesmärk oli parandada kõikide loomade elukvaliteeti ja pöörata tähelepanu loomade väärkohtlemisele. Organisatsioon korraldas peamiselt kampaaniaid ja üritusi. Lisaks pidas organisatsioon oluliseks loomasõbralikku eluviisi ehk taimetoitluse tutvustamist.
Aastal 2017 liitus Loomade Nimel organisatsiooniga MTÜ Loomus.
Michael Park

Michael Steven Park (22. juuni 1966 – 18. september 2005) oli inglise autorallisõitja, Markko Märtini kaardilugeja.
Park sõitis Markko Märtiniga koos 2000. aastast. Ta tegi koostööd varem ka Richard Burnsi ja Colin McRaega.
2003. aastal võideti Märtiniga Kreeka ja Soome ralli, 2004. aastal Mehhiko, Korsika ja Kataloonia ralli.
2005. aasta Walesi ralli viimasel kiiruskatsel sõitis Märtini ja Parki Peugeot 307 vastu puud. Park suri õnnetuse tagajärjel saadud vigastustesse.
See oli esimene surmajuhtum ralli maailmameistrivõistlustel pärast 1993. aasta Austraalia rallit, kui hukkus Rodger Freeth.
Michael Parki lesk on Marie ja lapsed William ja Victoria.
Mälestuse jäädvustamine.
2006. aastal avati Tallinnas Michael Parki mälestusmärk. Monumendi autor on skulptor Mati Karmin.
Michael Parki sõbrad ja kolleegid on andnud välja temanimelist auhinda kaardilugejatele. Pronksist büsti autor on prantslane Francois Chevalier. Auhinna on saanud Timo Rautiainen, Denis Giraudet, Jarmo Lehtinen, Phil Mills, Ilka Minor, Stephane Prevot.
Endel Ilves

Endel Ilves (9. juuni 1923 Tallinn – 19. veebruar 1991 Pompano Beach, Florida osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti päritolu insener.
Lõpetas 1939. aastal Tallinna 2. Progümnaasiumi ja hiljem Stockholmi Tehnikaülikooli ("dipl. ing."). Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Estica liige.
Ta põgenes 1944. aastal Rootsi, kust siirdus 1957. aastal Ameerika Ühendriikidesse.
Ta elas New Jersey osariigis, kuid oli läinud Floridasse sõbra matustele. Seal tabas teda südamerike.
Isiklikku.
Tema abikaasa alates 1950. aastast oli Irene Rebane (1927–2018) ja pojad Toomas Hendrik Ilves (sündinud 1953) ja Andres Ilves.
Priit Põldme

Priit Põldme (sündinud 15. oktoobril 1971) on Eesti sisearhitekt.
Põldme on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.
Natalja Vihljantseva

Natalja Konstantinovna Vihljantseva (vene Наталья Константиновна Вихлянцева; sündinud 16. veebruaril 1997 Volgogradis) on Venemaa tennisist. Tema seni parim koht WTA edetabelis on 54., mille ta saavutas 23. oktoobril 2017.
2017. aasta Ricoh Openi finaalis võitis Anett Kontaveit teda 6:2, 6:3.
Rølo de Ylmensalo

Rølo de Ylmensalo ( Rølo de Ylmezal) oli Eestimaa vasall 13. sajandil.
Ainsad olemasolevad andmed temast on tuletatavad pärast tema surma, 1346. aastal, antud kahest ürikust. Ta võis olla surnud juba mitu aastat varem (1343?). Talle kuulus Ylmensalo (Ylmezallo) mõis Harjumaal. Rohkem Ylmensalo-nimelisi isikuid pole teada, tõenäoliselt oli ta viimane oma nime kandja. Ylmensalod võisid varem olla Lodede allvasallid.
Ilmasoo (Ilmaso) küla kuulus 20. sajandi algul Põllküla mõisale Harju-Madise kihelkonnas. Taani hindamisraamatus seda küla mainitud pole.
5. veebruaril 1346 (Livl. U.B. DCCCXLIa, regest 1000a) pantisid Arnoldus Plate ja tema poeg Tylo pärast Rølo de Ylmensalo surma kuningale tagasi langenud ja neile läänistatud Ylmensalo mõisa koos küladega ("alodium Ylmensalo et villulas Kallathe, Lodenrode, Amunde et Langhe") Padise abtile Nicolausele ja tema kloostrile 300 Riia hõbemarga eest.
24. mail 1346 (Livl. U.B. DCCCXLVIIIa, regest 1007a) andis kuningas Valdemar IV (Waldemarus) pärast Rølo de Ylmezali surma temale tagasi langenud valdused ("alodium Ylmezallo et villulas Cullate, Loden-Röde, Aamunde et Lange") igaveseks ajaks omandiks Padise munkadele.
Ernst von Tritthof

Ernst Ulrich von Tritthof (8. veebruar 1869 Põllküla – 17. märts 1917 Haapsalu) oli Põllküla ja Ämari mõisnik.
Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1889. aastal.
Tema vanemad olid Põllküla mõisnik Rudolf von Tritthof (1825–1889) ja krahvinna Emilie Stenbock (1841–1921). Ernst von Tritthof ei abiellunud. 
Ta tapeti Vene madruste poolt, ta oli viimane mees oma suguvõsast.
Rudolf von Tritthof

Rudolf Gustav Reinhold Berend von Tritthof (24. juuni/6. juuli 1825 Kuijõe – 20. detsember 1889/1. jaanuar 1890 Tallinn) oli Põllküla mõisnik.
Tema vanemad olid Põllküla ja Kuijõe mõisnik Hermann von Tritthof (1794–1871) ja krahvinna Elisabeth Stenbock (1802–1833).
Ta õppis 1844–1848 Tartu Ülikoolis diplomaatikat ja õigusteadust, Korporatsioon Estonia liige.
Ta oli põllumees Kolga ja Kiiu mõisas.
1857 abiellus ta krahvinna Emilie Stenbockiga (1841–1921). Nende ainus poeg, Põllküla mõisnik Ernst von Tritthof, viimane mees oma suguvõsast, tapeti Vene madruste poolt.
Vladimir Antonov

Vladimir Antonov (; sündinud 20. juunil 1975 Navois) on vene pankur, ettevõtja ja investor.
2007. aastal hinnati Antonovi isikliku vara suuruseks 300 miljonit dollarit, millega ta oli Venemaa miljonäride seas 182. kohal.
Mart Siiroja

Mart Siiroja (7. aprill 1958 – 15. detsember 1995) oli eesti ajaloolane ja afrikanist.
Haridus.
Ta lõpetas 1976. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolasena. Aastatel 1984–1989 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli juures asuva Aasia ja Aafrika Maade Instituudi aspirant.
Töökäik.
Ta töötas aastatel 1981–1984 Valga 1. Keskkoolis ajalooõpetajana. 
Aastatel 1984–1986 oli kohustuslikus sõjaväeteenistuses Nõukogude armees ohvitserina. 
Aastatel 1989–1995 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas ja Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas Aafrika ajaloo õppejõud.
Paluoja

Paluoja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas ja Abja-Paluoja linnas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.
Oja pikkus on 4,3 km, langus 33 m ja lang 7,67 m/km. Oja saab alguse 70,5 m kõrgusel Abjaku külas ja suubub 37,5 m kõrgusel Päigiste külas vasakult poolt Kariste järve. Abja-Paluoja linnas on ojale paisutatud Abja paisjärv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Oja nimi võib olla üsna vana. Juba 1601 nimetati küla nimega "Pallas", kus elas "Pallo Andreas". Palu-nimeline paik on tänapäevalgi linnast läänes Abjakul. Mellini atlases olid aastal 1797 küla ja kõrts nimega "Pallo". 1883. aastast pärineb nimekuju "Paluja" ja umbes 1900. aastast Палуоя.
Süvahavva (seriaal)

"Süvahavva" oli Kanal 2-s näidatud Eesti telesari. 
Sarja sündmused keerlesid Süvahavva talu ümber. Talu hoone kohta käisid legendid, et seal saavad elavad kohtuda surnutega. Sarja stsenarist oli Indrek Hargla, lavastaja Gerda Kulli-Kordemets, produtsendid Ivo Uukkivi ja Ken Saan.
Sarjas mängisid teiste seas Ivo Uukkivi (ärimees Ludwig von Risebetter), Doris Tislar (Arnika), Ene Järvis, Mari-Liis Lill, Uku Uusberg, Hans Kaldoja ja Märt Visnapuu.
Kahvel (saade)

"Kahvel" oli jutu- ja meelelahutussaade, mida näidati TV3s. Saade oli eetris aastatel 1998–2002 ja 2005–2007. Saate formaat pärines Soome MTV3-s näidatud jutusaatest "Hyvät, pahat ja rumat" (1992–1997).
Saadet "Kahvel" juhtisid Kiur Aarma ja Hannes Võrno. Aeg-ajalt oli ka asendussaatejuhte, näiteks Jaak Joala jt. 
Saate režissöörid on olnud Masa, Maire Radsin ja Jaanus Nõgisto. 
Esimesel paaril kuul toimetasid saadet Epp Väljaots, Mihkel Kärmas ja Hannes Rumm, novembrist 1998 kuni 2001 Ave Lepik ja Olavi Paide, hooajal 2001–2002 Tiina Jõgeda ja Tõnis Kahu. Aastatel 2005–2007 toimetasid "Kahvlit" taas Ave Lepik ja Olavi Paide, neile lisandus Mart Normet. 
Saadet tootis OÜ Eetriüksus.
Laulupealinn

"Laulupealinn" oli TV3-s 2011. aastal näidatud muusikasaade, mille tulemusel sai laulupealinna tiitili Kärdla.
Saates esindasid tuntud Eesti lauljad endaga seotud paika. Saate võitja esindatud asula pälvis laulupealinna aunimetuse ja 20 000 euro suuruse heategevusraha. Saate võitis Ott Lepland, kes esindas Kärdlat.
Konkurentsis olid veel kuue linna – Kohtla-Järve, Kohila, Laagri, Tartu, Pärnu ja Otepää – esindajad. Kuna saadet hilisematel hooaegadel korratud pole, siis laulupealinna tiitlit pole teistele linnadele edasi antud.
Me saame hakkama

"Me saame hakkama" oli Eesti telesari, mida näidati Kanal 2-s aastatel 2001–2002.
Sarja tootis Wireframe Productions. Sarja stsenarist oli Mihkel Ulman ja režissöör Ain Prosa.
Sarjas näitlesid teiste seas Maria Avdjuško, Piret Kalda, Ülle Kaljuste, Mait Lepik, Mait Malmsten ja Marta Vaarik.
Meeletu maailm

Meeletu maailm võib tähendada järgmist:
Korjausliike

Korjausliike ("Parandusliikumine", 2021–2022 Siniset ("Sinised"), 2017–2021 Sininen Tulevaisuus ("Sinine Tulevik") on juunis 2017 asutatud Soome erakond, mille lõid Põlissoomlastest lahku löönud poliitikud Timo Soini juhtimisel.
Erakonnal oli aastatel 2017–2019 19 kohta Eduskunnas. 2019. aasta parlamendivalimistel erakond valimiskünnist ei ületanud.
Rebekka Habermas

 
Rebekka Habermas (3. juuli 1959 Frankfurt – 21. detsember 2023 Göttingen) oli saksa ajaloolane.
Ta oli 2000. aastast Göttingeni ülikooli uusaja ajaloo professor. Tema peamine uurimisvaldkond hõlmas 19. sajandi sotsiaal- ja kultuuriajalugu.
Haridustee ja töökäik.
Ta õppis aastatel 1979–1985 Konstanzi Ülikoolis ja Pariisis ajalugu ja romanistikat. Ta sa 1985. aastal magistrikraadi ja 1990. aastal Saarimaa Ülikoolist doktorikraadi. 1998. aastal ta habiliteerus Bielefeldi Ülikoolis.
2002. aastal töötas ta külalisprofessorina Prantsusmaal õppeasutuses L'École des hautes études en sciences sociales. 2013/2014 õppeaastal oli ta kutsutud külalisteadurina Oxfordi Ülikooli ja 2014. aastal Münsteri Ülikooli.
Isiklikku.
Ta oli Jürgen Habermasi tütar.
Jõhvi postijaam

Jõhvi postijaam oli postijaam Jõhvis.
Algselt asusid Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteel Eestimaa kubermangus Kauksi (Kaulks), Pungerja (Pungern), Puru (Purro) ja Voka (Fockenhof) postijaamad. 1782. aastal suleti Puru postijaam hoonete tuleohtliku seisukorra pärast ja postijaam viidi Jõhvi kiriku juurde üle.. Jõhvis ristus Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteega, Tallinna–Peterburi postimaantee.
Postijaamahoone.
Postijaamahoone valmis 1782. See oli esimene kivist postijaam Põhja-Eestis.
Hoone lammutati 1970. aastal.
Viited.
Meeletu maailm (album)

"Meeletu maailm" on kogumikplaat helilooja Valter Ojakääru muusikaga. Albumi andis 1998. aastal välja Eesti Raadio.
Tallinna linnavalitsuse hoone

Tallinna linnavalitsuse hoone on Tallinna kesklinnas aadressil Vabaduse väljak 7 asuv hoone. Hoonet kasutab Tallinna linnavalitsus.
Hoone projekteeris Robert Natus. Hoone valmis 1932. aastal. Enne Teist maailmasõda kasutas seda kindlustusselts EKA (sealt ka hoone tolleaegne nimi EKA maja).
Meie (saade)

"Meie" oli Eesti Televisiooni telesaade, kus Eesti inimesed rääkisid oma elust. 
Saadet juhtis Maire Aunaste. Saate toimetajad olid Tiina Jõgeda ja Katrin Vaga, režissöör Maire Radsin ja produtsent Piret Priisaar.
Nurjatud tüdrukud

"Nurjatud tüdrukud" oli TV3-s 2012. aastal näidatud ühehooajaline Eesti telesari. Sarja tegevus toimus väljamõeldud raskestikasvatavate tüdrukute õppeasutuses Vaigistu erikoolis.
Püramiidi tipus

"Püramiidi tipus" oli Eesti Televisiooni teadussaade, mida tehti aastatel 2011–2017. 
Saates räägivad Eesti või Eesti juurtega teadlased ja insenerid populaarteaduslikus võtmes teaduse ja tehnika arengu tähtsusest tänapäeva ühiskonnas.
Saadete autorid ja saatejuhid on Neeme Raud ja Astrid Kannel. 
Saate režissöör on Tarvo Mölder ja operaator Tauno Sirel, produtsent Ene-Maris Tali.
Saade valmis Euroopa Sotsiaalfondi toetatava TeaMe programmi raames.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniir

2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniir oli kümnes FIFA konföderatsioonide karikaturniir, mis toimus 17. juunist kuni 2. juulini 2017 Venemaal. See oli peaprooviks aasta hiljem Venemaal toimuvateks maailmameistrivõistlusteks.
Turniiril osales kaheksa koondist: korraldajariik Venemaa, valitsev maailmameister Saksamaa ning konföderatsioonide (AFC, CAF, CONCACAF, CONMEBOL, OFC, UEFA) valitsevad meistrid.
Esimest korda osalesid turniiril Venemaa, Tšiili ja Portugal. Turniiril ei osalenud 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri võitja Brasiilia, kes ei jõudnud 2015. aasta Copa América turniiril kaugemale veerandfinaalist. See oli esimene kord pärast 1995. aastat, kui Brasiilia turniirist osa ei võtnud.
Esimest korda tuli FIFA konföderatsioonide karikavõistluste võitjaks Saksamaa, kes alistas finaalis Tšiili tulemusega 1:0.
Staadionid.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri mängud toimusid neljas linnas. Kõigil neljal staadionil toimusid mängud ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Sipelga 14

"Sipelga 14" oli Kanal 2-s 2007. aastal näidatud 8-osaline naljasaade. Saade oli uustöötlus varasemast naljasaatest "Wremja". Saate stsenaristid olid Andrus Kivirähk ja Mart Juur.
Tegevus toimub Õnne tänava (vihje telesarjale "Õnne 13") lähedal asuva Sipelga tänava majas nr 14. Selles majas elavad teiste seas Eesti esimene kosmonaut Jaan Zorro (Jan Uuspõld), krooniline alkohoolik Uno Nisu (Dan Põldroos), naistejuuksur Mart (Meelis Adamson), rullnokad Pets ja Aiku.
SAKO

SAKO (soome keeles "Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja Oy") on Soome käsitulirelvade tootja, mille peakorter asub Riihimäki linnas. Praegu kuulub SAKO Itaalia valdusühingule Beretta Holding.
Tähed muusikas

"Tähed muusikas" oli Eesti muusikasaade. 
Saates oli kaks võistkonda, kes pidid konkreetse laulu üksikute sõnade etteandmisel selle laulu ära tundma. Võistkondade kaptenid on aegade jooksul olnud Antti Kammiste, Tomi Rahula, Urmas Lattikas, Margus Kappel, Tarmo Pihlap, Peeter Saul ja Mihkel Mattisen.
Saadet juhtis Mart Sander. Saate toimetaja oli Reet Linna.
Esimestel hooaegadel 1998–2002 oli saade eetris Eesti Televisioonis. Alates 2002 näidati saadet Kanal 2-s.
Leo Varadkar

Leo Eric Varadkar (sündinud 18. jaanuaril 1979 Dublinis) on Iirimaa arst ja poliitik, aastatel 2017–2020 ja 2022–2024 Iirimaa peaminister ("taoiseach"). 
Ta sündis Mumbaist pärit arstist isa Ashok Varadkari ja Dungarvanist Waterfordi krahvkonnast pärit ema Miriam Varadkari (neiuna Howell) pojana. Ta õppis Dublinis Trinity College'is algul õigusteadust, kuid lõpetas kõrgkooli arstina. 
2015. aastal Iirimaal toimunud samasooliste abielu referendumi käigus sai temast Iirimaa esimene avalikult geist valitsuse minister ning samuti esimene India juurtega minister. 
Pärast 38-aastase Varadkari valimist Iirimaa peaministriks sai temast riigi noorim ning esimene rahvusvähemuse taustaga peaminister. Ta on Iirimaa esimene ja maailma neljas avalikult LGBT valitsusjuht (järgnedes Jóhanna Sigurðardóttir'ile, Elio Di Rupo'le ja Xavier Bettel'ile). 
Isiklikku.
2015. aastal andis Varadkar enda sünnipäeval intervjuu RTÉ raadiole, kus ta rääkis esimest korda avalikult geiks olemisest: "See ei ole midagi, mis mind määratleks. Ma ei ole üksnes india juurtega poliitik või arst-poliitik või gei-poliitik. See on lihtsalt osa sellest, kes ma olen. See ei defineeri mind. See on osa minust." Selle teatega sai temast Iirimaa esimene avalikult geist minister. Varadkar oli märkimisväärne samasooliste abielu referendumi toetaja.
Varadkari partner Matthew Barrett töötab arstina Mater Misericordiae Ülikooli Haiglas.
Candy Crush Saga

Candy Crush Saga on mõistatusmäng, mille 12. aprillil 2012 andis välja videomänge tootev ettevõte King. 
Candy Crush Saga on uuem versioon varasemast brauserimängust Candy Crush.
Algul oli mäng kättesaadav Facebookis, hiljem töötati välja versioonid ka iOS-ile, Androidile, Windows Phone'ile ja Windows 10-le. 
Seda mängu peetakse üheks edukamaks freemiumi mudeli kasutuseks läbi aegade. Mängijad saavad küll mängu tasuta otsast lõpuni läbi mängida, kuid võivad raha eest saada täiustatud mängimisvõimalusi. Aastal 2014 mängis seda mängu üle 93 miljoni inimese, Kingi kasum oli siis üle 493 miljoni USA dollari.
Pia Fraus

Pia Fraus on 1997. aastal tegevust alustanud Eesti "shoegaze"-bänd. 
Ansambli lõid koolivennad Rein Fuks ja Tõnis Kenkmaa, kellele lisandusid basskitarrist Reijo Tagapere ja trummar Joosep Volk, laulja Kristel Loide ja klahvpillimängija Kärt Ojavee ja basskitarrist Margus Voolpriit. Pia Frausi nime sai bänd 1998. aasta sügisel. 
2001. aastal ilmus ansambli debüütalbum "Wonder What It's Like" (plaadifirma Pia Fraus), 2002. aastal CD "In Solarium" (Clairecord). Varsti pärast seda lahkus ansamblist Loide, kelle asemele tuli grupi praegune laulja Eve Komp. 2006. aastal ilmus bändi kolmas album "Nature Heart Software" ning aastal 2008 album "After Summer" (mõlemad Seksoundi märgi all).
2016. aastal ilmus Pia Frausil mitmeaastase pausi järel uus singel "Autumn Winds", millele järgnes 2017. aasta kevadel EP "That's Not All"; 2017. aasta sügisel ilmus album "Field Ceremony". Aasta 2018 alguses avaldati EP "Mountain Trip".
Jaan Alver

Jaan Alver on kahe tuntud eesti inimese nimi:
Kolmkümmend kuus luulepühakut

Kolmkümmend kuus luulepühakut (jaapani keeles 三十六歌仙 "Sanjūrokkasen") on jaapani luuletaja ja luulekriitiku Fujiwara no Kintō koostatud loend Asuka, Nara ja Heiani perioodidel elanud Jaapani parimatest "waka"-luuletajatest. Nende hulgas on kolmkümmend üks meest ja viis naist.
Alates 11. sajandist muutus loendisse kuuluvate luuletajate kujutamine populaarseks jaapani kunstnike seas.
Menetlus

Menetlus on kindlas järjekorras tehtavad õiguslikud toimingud mingi küsimuse lahendamiseks.
Uushõbe

Uushõbe (ka alpaka) on vase, nikli (5–35%) ja tsingi (13–45%) sulam. 
Tänu tsingi sisaldusele on uushõbe võrreldes melhioriga odavam. Lisaks võib sulam sisaldada ka pliid, tina, mangaani või rauda. Sulamit iseloomustab korrosioonikindlus.
Parker Solar Probe

Parker Solar Probe (PSP) on NASA kosmoseaparaat, mis uurib Päikese krooni ja läheneb Päikesele kuni 5,9 miljoni kilomeetri kaugusele.
Missioon kuulutati välja Ameerika Ühendriikide 2009. rahandusaastal. 1. mail 2008 teatas Johns Hopkinsi Ülikool, et projekteerib ja ehitab sondi ning selle start peaks toimuma 2015. aastal. Hiljem lükati start 2018. aastale. 31. mail 2017 nimetas NASA kosmosesondi astrofüüsik Eugene Parkeri järgi Parker Solar Probe'iks ning NASA sõnul on see esimene kord, mil kosmosesond nimetati elava inimese järgi.
Parker Solar Probe startis 12. augustil Cape Canaveralilt. 29. oktoobril 2018 lähenes kosmoseaparaat 43,5 miljoni km (0,29 aü) kaugusele Päikesest ning sai Päikesele lähimaks kosmoseaparaadiks. 24. detsembril 2024 kell 11.53 (UTC) lähenes PSP Päikesele kõige lähemale, jõudes Päikese pinnast 6,1 miljoni km kaugusele, kus kosmoseaparaat pidi vastu pidama temperatuurid kuni 982 °C. PSP signaal võeti vastu 26. detsembril, mis näitas, et see pidas krooni läbimise vastu. Üksikasjalikud andmed lennu kohta saadi 1. jaanuaril 2025.
Daniil Andrejev

Daniil Leonidovitš Andrejev (vene keeles Даниил Леонидович Андреев; 2. november (vkj 20. oktoober) 1906 Berliin – 30. märts 1959 Moskva) oli vene kirjanik ja müstik.
1947. aastal mõisteti ta 25 aastaks vangi nõukogudevastase agitatsiooni eest. Vangis olles kirjutas ta teose "Роза Мира" ('Maailma roos'). Ta vabanes vanglast 1957. aastal 
Isiklikku.
Tema isa Leonid Andrejev ja vend Vadim Andrejev olid kirjanikud.
Peter Watson

Peter Watson (sündinud 23. aprillil 1943) on Briti ideedeajaloolane, ajakirjanik, publitsist ja kirjanik.
Ta on kirjutanud 15 mitteilukirjanduslikku teost, sealhulgas 2010. aastal ilmunud "The German Genius", mis käsitleb Saksamaa intellektuaalset ajalugu alates 18. sajandi keskpaigast ning 2017. aastal ilmunud teadusajaloo-teemalise "Convergence". Krimiautorina on ta avaldanud kümmekond romaani. 
Ta on tegutsenud aastaid ajakirjanikuna, teinud kaastööd väljaannetele The Sunday Times, The Times, The Observer, Punch, The Spectator ja The New York Times.
Haridustee ja töökäik.
Ta on õppinud Durhami, Londoni ja Rooma Sapienza Ülikoolis. Aastatel 1997–2007 töötas ta teadurina Cambridge'i Ülikooli McDonaldi arheoloogiliste uuringute instituudis.
"Kohutav ilu".
2000. aastal ilmunud raamat "A Terrible Beauty: the People and Ideas that Shaped the Modern Mind" (USA-s ilmus 2001. aastal pealkirjaga "The Modern Mind: An Intellectual History of the 20th Century"; eesti keelde tõlgiti teos 2004. aastal) on Peter Watsoni põhjalik ülevaade 20. sajandi vaimuloost. Teoses esitatakse kokkuvõte olulisematest arengusuundadest möödunud sajandi kultuuriloos: kirjanduses, filosoofias, humanitaar- ja täppisteadustes, muusikas, kunstis ja filmikunstis ning tutvustatakse põgusalt kõiki 20. sajandi olulisemaid loomeinimesi ja teadlasi, samuti mõjukamid mõtte- ja kunstivoole. 
Kriitika.
Kriitik Hasso Krull nendib, et Watsoni "Kohutav ilu" ei ole suurteos. Ta heidab raamatule ette hõlmamatust, kuigi tema sisu püütakse kokku võtta lugematutes tõlgendustes ja ümberjutustustes. Biograafilisele lähenemisele omaselt teeb Watson seda ennekõike isikulooliste portreede kaudu. Raamatus on iga tühine detail, iga mõttetu elulooline seik pilkupüüdvam kui see, mille pärast raamat on kirjutatud, mida ta tahab tõestada. Krull leiab, et "moraal, milleni Peter Watson viimaks jõuab, pärast kogu hajusate faktide kribu-krabu, on ju täiesti triviaalne ja õõnes".
Pierluigi Chicca

Pierluigi Chicca (22. detsember 1937 Livorno – 18. juuni 2017 Rooma) oli itaalia vehkleja.
Chicca võitis hõbemedalid meeskondlikus espadronis 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs ja 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos. 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas võitis ta meeskondlikult pronksi.
Erna Selts

Erna Selts (juriidilise nimega Sõjalis-sportlik selts Erna) on Eesti selts, mis korraldab sõjalisi üritusi. Selts registreeriti 1999. aastal. Selts on nime saanud Teise maailmasõja ajal moodustatud eriüksuse Erna järgi.
Selts on ise või koos teiste organisatsioonidega või asutustega korraldanud muu hulgas Erna retke, Utria dessanti ja Admiral Pitka luurevõistlust.
Kindral Johan Laidoneri Selts

Kindral Johan Laidoneri Selts on Eesti selts. Seltsi eesmärk on põhikirja järgi "kindral Johan Laidoneri kui Eesti Vabadussõja sõjavägede ülemjuhataja ja Eesti Vabadussõja kangelaste au ja väärikuse taastamine ning jäädvustamine". Samuti aitab selts kaasa Laidonerile annetatud Viimsi mõisa restaureerimisele ja mõisahoones asuva muuseumi (Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum) haldamisele.
Selts asutati 1994 ja seltsi põhikiri kinnitati 1995.
New Yorgi Eesti Haridusselts

New Yorgi Eesti Haridusselts on USAs New Yorgis tegutsev Ameerika eestlaste haridusselts. Seltsi eesmärk on säilitada eesti kultuuri USAs. Seltsile kuulub New Yorgi Eesti Maja.
Selts asutati 7. detsembril 1929.
Gérard Collomb

Gérard Collomb (20. juuni 1947 Chalon-sur-Saône – 25. november 2023) oli Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 17. maist 2017 kuni 2. oktoobrini 2018 Prantsusmaa siseminister.
Ta sündis aastal 1947 Chalon-sur-Saône'is Saône-et-Loire'i departemangus, tema isa oli tööline-metallurg. Ta on lõpetanud Lyoni Ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Lyoni lütseumides klassikalise kirjanduse õpetajana.
17. mail 2017 sai tast Prantsusmaa siseminister.
Tatari Kogukond Eestis

Tatari Kogukond Eestis (varem Tatari Kultuuri Selts) on Eestis elavate tatarlaste organisatsioon.
Selts taasasutati 1988. aastal Timur Seifulleni eestvõttel. Selts osales Eestimaa Rahvuste Foorumil ja oli Eestimaa Rahvuste Ühenduse asutajaliige. 
1990. aastate algul moodustasid seltsi liikmed ka Eesti Islami Koguduse liikmeskonna. 1994. aastal kogudus reorganiseeriti.
2017. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused

2017. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused on Euroopa meistrivõistlused vehklemises, mis toimusid 12.–17. juunini 2017 Gruusias Thbilisis.
Lääne-Viru Omavalitsuste Liit

Lääne-Viru Omavalitsuste Liit (lühend VIROL) on organisatsioon, mis ühendab Lääne-Viru maakonna omavalitsusi. VIROL esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides. 
VIROLi juhatuse esimees on Einar Vallbaum. VIROLil on büroo, mille tegevdirektor on Monika Ehand.
Kvartal (kaubanduskeskus)

Kvartal on Tartu kesklinnas Riia, Turu, Soola ja Aleksandri tänavaga piirnevas kvartalis aadressil Riia tänav 2 asuv kaubanduskeskus. 
Kvartali ehitus algas 2014. aasta suvel ja Kvartal avati 21. mail 2016.
Alates 2016. aasta 1. detsembrist tegutseb Kvartali hoones ka V spaa- ja konverentsihotell.
Kvartali hüüdlause on "Tartu südames".
Hirō Onoda

Hirō Onoda (jaapani keeles 小野田 寛郎 "Onoda Hirō"; 19. märts 1922 Kainan, Jaapani keisririik – 16. jaanuar 2014 Tokyo, Jaapan) oli Jaapani keiserliku armee sõjaväeluuraja, kes osales Teises maailmasõjas ning ei andnud 1945. aastal alla.
Ta peitis end 29 aastat Filipiinidel, arvates, et sõjategevus pole läbi. Aastal 1974 tuli tema endine ülemus talle sõja lõpust isiklikult teatama. Tal oli Jaapani armees nooremleitnandi auaste.
Helios (kino)

Helios oli kino, mis tegutses aastatel 1917–1995 Tallinnas aadressil Viru tänav 4. 
Kino asutati veebruaris 1917 nimega Passash. 1927 omandas kino osaühing Estonia Film ja kino nimeks sai Rekord, aga hiljem aastani 1932 kandis nime Uus Rekord. 1933 sai nime Helios. 1940 kino natsionaliseeriti. 1947 sai kino nimeks Oktoober. 1988 nimi Helios ennistati. 1995 kino suleti.
Kadaka parkmets

Kadaka parkmets (ka Kadaka mets) on Tallinnas Mustamäe linnaosas Mustamäe asumis asuv parkmets. Parkmets jääb mõlemale poole Ehitajate teed, ulatudes põhjas Kadaka ja A. H. Tammsaare teeni ja lõunas Eduard Vilde teeni. Parkmetsa pindala on 19,3 ha, millest puude all on 18,1 ha. Parkmetsas valdavad männid.