Valgevorst

Valgevorst (valge vorst) ehk tanguvorst, saarte murdes ka makk on Eesti traditsiooniline jõulutoit: vorstipudrust, lisandite ja maitseainete segust loomasooltes valmistatud vorst. Jämedasse soolde tehtud suure vorsti nimeks oli kogu Eestis mauk.
Saartel, Põhja-Eestis ja Setomaal nimetati tanguvorste valgeks vorstiks.
19. sajandil mindi enamikus Eestist valgevorstidelt üle verivorstidele, kuid tänini on valgevorstid levinud Saaremaal. Vanad eestlased ei söönud verivorsti, vaid tanguvorsti, ning tänapäevalgi leidub neid, kes meditsiinilistel ja usulistel põhjustel soovitavad endiselt tanguvorsti.
"Valgevorstid" on endiselt Eestis populaarsed. Neid süüakse ka jõulutoiduks. Valgevorste toodetakse tööstuslikult ka täna, nagu Grossi Lihameistrite poolt, mida müüakse Grossi kauplustes, samuti toodab valgevorste Saaremaa Lihatööstus.
"Valgevorsti" sarnane on Ida-Euroopa "kishka" (ka "kiszka", "kishke", leedu "vedarai"). "Kishka" võib sisaldada kartulit, odratangusid või tatart. Sellest on palju erinevaid versioone, on selliseid mis on nagu verivorstid, ja selliseid mis ei sisalda verd, võivad olla lihaga või ilma lihata.
Valmistamine.
Vanasti keedeti kodus tangupudrust hulga paksem vorstipuder, millele lisati maitseained. Pudru hulka valiti jämedamad tangud, mida enne keetmist ka leotati. Seapekk lõigati väikesteks tükkideks, sellele lisati hakitud sibul ja pandi patta keema. Pekitükid keedeti poolpehmeks, pärast seda lisati tangud. Kui puder valmis sai, lisati vorstirohtu ehk harilikku punet ja köömneid.
Täidise üks tänapäevane variant koosneb suitsulihast, keedetud odrakruupidest, pannil hautatud sibulast ja punest. Kasutada võib ka hakkliha. Maitseks lisatakse soola ja musta pipart. Teise retsepti järgi lisatakse vorsti tegemisel maitseks tüümiani ja majoraani.
Soolikad täideti varem läbi loomasarve või vorstilehtri pulgaga ajades, tänapäeval kasutatakse abivahendina ka vorstiotsikuga elektrilist hakkmasinat. Et täidis libedamalt soolde läheks ja sooled terveks jääks, lisatakse pisut õli. Vanemad vahendid soolikatäitmiseks olid vorstivale ja vorstisarv. Vorsti otsad suletakse ning kinnitatakse tikuga või seotakse niidi või nööriga, varem seoti lõnga või paelaga.
Valgevorste keedetakse, kuni need pinnale tõusevad, seejärel pannakse jahtuma. Säilitamiseks pandi need varem aita vilja peale, tänapäeval sügavkülma. Enne söömist praetakse vorstid ahjus paarisaja kraadi juures krõbedaks. Vanasti küpsetati vorste ahjukerisel või ahjupõrandal.
Kombed.
Vorstivalmistamise käigus võidi ka tulevikku ennustada. Teada on ended nagu "Kui vorsti tehes tangud inimese käsi põletavad, siis surevad lambad" ja "Kui tuline tukk hõõrus vastu pulma vorstipudru pada, siis pulmarahvas läks kaklema". Vorstikeetmise kohta kehtis mitmesuguseid reegleid: vorste ei tohtinud kiita ega rääkida, neid ei tohtinud teha pehme tuulega, sulailmaga ega võõraste nähes, samuti ei tohtinud vorstiteo ajal süüa ega vorstipaja all tuld suuremaks puhuda (siis võisid vorstid ägedama tulega lõhki keeda).
Vorste tehti korraga rohkem, neid viidi naabritele ja mõnel pool ka kirikuõpetajale vorstimaksuks. Naabritele ei antud valgevorste tihtipeale kätte, vaid pandi need luua otsa või riputati õlgedest inimkuju kaela, mis viidi naabrite ukse taha.
Pühade eel tehti nalja vorstipaindepaku otsimisega, mille peal pidavat vorste kõveraks painutama. Teine komme oli nn vorstipainde vedamine: õlgedest tehtud ja tõrvaga määritud jäme vorst visati üle ukse, nii et viskajat ei nähtud, naabrite puhtale põrandale. Nood pidid siis vorstipainde omakorda järgmisse tallu sokutama.
Koostis.
Tervise Arengu Instituudi andmeil on 100 g tanguvorstis 904,0 kJ ehk 216,0 kcal energiat, 12,3 g süsivesikuid, 14,0 g rasva, 10,4 g valke, 58,0 g vett, 2,7 g tuhka, 12,1 g tärklist, 65,0 g kolesterooli, 720,0 g naatriumi, 6,2 g A-vitamiini, 4,5 g retinooli, 10,4 g beetakaroteeni ekvivalenti, 0,29 g E-vitamiini, 0,13 g B1-vitamiini, 0,1 g B2-vitamiini, 3,3 g niatsiini ekvivalenti, 0,5 g pantoteenhapet, 0,12 g B6-vitamiini, 2,0 g biotiini, 2,0 g folaate, 1,0 g B12-vitamiini ja 1800,0 g soola ekvivalenti.