tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
EGFR

EGFR (ka ErbB1 või HER1) ehk epidermaalse kasvufaktori (EGF) retseptor on transmembraanne valk, mis reguleerib rakkudes erinevaid võtmeprotsesse nagu nende kasv, proliferatsioon ja diferentseerumine, samuti tumorigenees ja metastaaside moodustumine. Tegu on retseptor-türosiinkinaasiga, mis kuulub ErbB perekonna retseptorite hulka ja on oluline organismi signalisatsioonisüsteemis. EGFR on retseptoriks mitmele EGF perekonna ligandile.
Nii epidermaalse kasvufaktori kui selle retseptori avastas Stanley Cohen Vanderbilti Ülikoolist. 1986. aastal tõi avastus koostöös Rita Levi-Montalciniga neile ka Nobeli meditsiiniauhinna.
EGFRi ja ka teiste retseptor-türosiinkinaaside ebapiisav ekspressioon võib viia erinevate neuroloogiliste haigusteni nagu näiteks Alzheimeri tõbi, Parkinsoni tõbi või skisofreenia. Samas on üleliigne ekspressioon või mutatsioonid retseptoris seotud hoopis kasvajate tekke ja mitmete vähivormidega. EGFRi ekspressiooni saab inhibeerida monoklonaalsete antikehadega, mille sihtmärk on ekstratsellulaarne moodul, ja väikeste molekulidega, mille märklaud on intratsellulaarne kinaasi domeen.
ErbB perekonda kuuluvad retseptorid.
Kokku on inimese genoomis ligi 60 retseptor-türosiinkinaasi. Nende hulka kuuluvad ka neli liiget ErbB perekonnast, mida leidub erinevat tüüpi koes. ErbB retseptorid on:
ErbB retseptorite ligandid.
ErbB molekule võivad aktiveerida 13 kasvufaktorit. ErbB ligandide kaks gruppi on:
Ligandid reguleerivad aju arengut ja funktsioone ning hälbed neid faktorites võivad viia skisofreenia või Parkinsoni tõveni.
Roll neuroloogilistes haigustes.
ErbB signalisatsioonil on väga tähtis roll ajurakkude arengus. Seetõttu on ErbB vähenenud ekspressioonil ka seos mitmete neuroloogiliste haigustega. Skisofreenia ja Parkinsoni tõve puhul esineb GABAergiliste ja/või dopaminergiliste neuronite väärtalitlus.
Parkinsoni tõbi on progresseeruv neurodegeneratiivne haigus. Patsientidel esinevad häired liikumises ja kõnes. Haiguse korral degenereeruvad keskajus dopaminergilised neuronid. Samuti on vähenenud nii EGFi kui EGFRi tase ajus. Haiguse eest vastutava geeni nimetatakse parkiniks. Selle mutatsioon kiirendab EGFRi degradatsiooni. Lõpuks hääbub ErbB-1 ehk EGFRi signaal.&lt;br&gt;Skisofreenia on vaimne häire, mis väljendub inimese ebanormaalses käitumises. Sümptomiteks on näiteks reaalsustaju kadu, luulud, nõrgenenud sotsiaalne ja emotsionaalne käitumine, depressioon. Skisofreenia patsientidel vahelduvad psühhootilised ja endassetõmbumise episoodid. Haiguse tekkel on mõju nii keskkondlikel kui geneetilistel faktoritel. Haigusele veel ravi pole, kuid sümptomeid saab leevendada.
Vilsmeieri-Haacki reaktsioon

Vilsmeieri-Haacki reaktsioon (tuntud ka kui Vilsmeieri reaktsioon) on keemiline reaktsioon asendatud amiidi (tihti kasutusel dimetüülformamiid ehk DMF), happelise kloriidi (enamasti fosforüülkloriid POCl3) ja elektroniderikka areeni vahel, et sünteesida aromaatset tuuma sisaldavat aldehüüdi või ketooni. Reaktsioon on nimetatud saksa keemikute Anton Vilsmeieri ja Albrecht Haacki järgi.
Reaktsioon asendatud amiidi ja fosforüülkloriidi vahel annab tulemuseks asendatud kloroimiiniooni, mida tuntakse ka Vilsmeieri reagendina. Esialgne produkt on imiiniioon, mis hüdrolüüsub edasi vastavaks aromaatse tuumaga aldehüüdiks või ketooniks.
Avastamine ja ajalugu.
1896. aastal leidis Friedel, et "N"-metüülatsetaniliidi töötlemisel fosforüülkloriidiga tekib punane värvus, mille ta omastas fosforüülkloriidiga toimuvatele muutustele. 1925. aastal parandasid teda Fischer, Miller ja Vilsmeier, kes omastasid selle värvuse hoopis tsüaniini-värvuse struktuurile ja väitsid, et see oli derivatiseeritud kinoliini soola iseeneslikust kondensatsioonist. Vilsmeier ning Haack hiljem avastasid, et üks "N"-metüülatsetaniliidi molekul atsetüleeris teise sama aine molekuli enne tsükliseerumist ning see viiski Vilsmeier-Haacki formüleerimise avastamisele.
Reaktsioonimehhanism.
Asendatud amiidi ja fosforüülkloriidi vaheline reaktsioon annab elektrofiilse imiini katiooni (Vilsmeieri reagent). Sellele järgneb elektrofiilne aroomaatne asendusreaktsioon, kus aromaatne tuum ründab imiinis olevat positiivse osalaenguga süsinikku ning aromaatsus kaob. Sellele järgneb kiire deprotoneerumine, mille tulemusel saavutatakse uuesti aromaatsus. Seejärel eraldub ka kloriid, mille lahkumise tulemusel saadakse imiini ioonne vaheühend, mis vesikeskkonnas hüdrolüüsub ning moodustub vastav aromaatne ketoon või aldehüüd.
Reaktsioonitingimused.
Vilsmeieri kompleksid, mis on kasutusel formüleerimise reaktsioonides, on tavaliselt derivatiseeritud "N","N"-diasendatud amiididest ja fosforüülkloriidist. Amiididest on tihti kasutusel "N"-metüülformaniliid ja "N","N"-dimetüülformamiid, lisaks on kasutatud "N"-metüülformamiidi ning "N"-formüülpiperidiini.
Samuti on uuritud asendusrühmadeta formamiidi kasutamist, ent leiti, et kompleks on vähem reaktiivne kui DMF/POCl3 või MFA/POCl3 kompleksid. Amiide, nagu "N","N"-dimetüülatsetamiid, "N"-metüülatsetamiid, "N","N"-dimetüülbensamiid on ka kasutatud POCl3 juuresolekul, ent need amiidid kipuvad kondenseeruma.
Kasutatakse ka teisi happelisi kloriide kui POCl3. Nendeks on COCl2, SOCl2, ClOCl, CH3COCl, ArCOCl, ArSO2Cl, PCl5, Me2NSO2Cl ja RO2CNHSO2Cl.
Kasutades reaktsioonil amiide nagu DMF, "N","N"-dimetüülatsetamiid, "N"-metüülpürrolidoon jt, mis on vedelikud, võime lahustina kasutada amiidi liiga. Muudel juhtudel on sagedased lahustid kloroform, metüülkloriid, benseen, tolueen, 1,2-diklorobenseen, dioksaan ja tetrahüdrofuraan.
Tavaliselt viiakse Vilsmeier-Haacki reaktsioon läbi toatemperatuuril või vahemikus 60-80 °C. Mõnedel juhtudel on ka kirjeldatud kuni 120 °C temperatuuri kasutamist.
Paadrema rahvamaja

Paadrema rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mõtsu külas. Asutuse eesotsas on Anneli Lobjakas.
Asutus taasasutati 1993.
1939, 29.nov Lääne Elu: Paadremaal tähistati raamatu-nädalat. Paadremaa Haridusseltsi avalik raamatukogu ja kohalike noorteorganisatsiooni korraldusel oli laupäeval kohalikus koolimajas referaat-õhtu. --- Referaat-õhtust ühes tasuta jalakeerutusega kohalikus rahvamajas võttis osa rohkel arvul asjast huvitatud noori ja vanu.
Oonurme külamaja

Oonurme külamaja on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Oonurme külas. Külamaja haldab Oonurme Külaselts.
Olgina rahvamaja

Olgina rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Olgina külas.
Oidrema külakeskus

Oidrema külakeskus on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Oidrema külas. Külakeskust haldab Oidrema Naisselts.
Külakeskus asutati 2002.
Navi seltsimaja

Navi seltsimaja on kultuurikeskus Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Asutuse eesotsas on Tarmo Timmi.
Valgejõe seltsimaja

Valgejõe seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Kuusalu vallas Valgejõe külas. Asutuse administraator on Leili Valk.
Metsküla rahvamaja

Metsküla rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metskülas. Metsküla rahvamaja on ehitatud 1935 seltsi- ja pritsumajaks.
Lääne Elu 1935 12. jaanuar ja Hiiu Teataja 1935 15. jaanuar teatavad: "Saastna saab pritsumaja. Neil päevil omandas ostu teel Massu tuletõrjeühingu Saastna jaoskond oksjonilt wana Metsküla koolimaja 181 krooni eest ehituse materjaliks. Hoone lammutatakse lähemal ajal ja weetakse Saastna koolimaja lähedale seltsimaja ehituskohta. Maaala on juba ostetud seltsimaja pritsikuuri jaoks. Rahvamaja jaoks on tuletõrje jaoskonnal kapital olemas nii, et tulewal suvel kerkib Saastna rahwamaja-pritsimaja."
Rahvamaja kuulub praegu MTÜ Metsküla Kultuuriühingule ja on aktiivses kasutuses rahvamaja lähedal asuva Metsküla Algkooli ja laiema Matsalu lahe lõunakalda kogukonna poolt.
https://www.facebook.com/MetskulaRahvamaja/
Metsküla seltsimaja

Metsküla seltsimaja on Metsküla Küla Seltsi hallatav kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Metskülas.
Manija külatuba

Manija külatuba on külakeskus Pärnu maakonnas Manilaiul. Asutuse eesotsas on Sulev Alas.
Mäetaguse rahvamaja

Mäetaguse rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse asulas. Asutuse eesotsas on Kärolin Kivestu.
Lustivere kultuurimaja

Lustivere kultuurimaja on kultuurimaja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lustivere külas. Kultuurimaja haldab Lustivere Külaselts.
Kultuurimaja asutati 1989.
Lootvina külakeskus

Lootvina külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Asutuse eesotsas on Tõnu Lumi.
Bremeni lennujaam

Bremeni lennujaam (saksa Bremen Airport Hans Koschnick; IATA: BRE, ICAO: EDDW) on lennujaam Saksamaal.
Lennujaam kannab alates 29. novembrist 2017 endise Bremeni bürgermeistri (aastail 1967–1985) Hans Koschnicki nime.
Inés Arrimadas

Inés Arrimadas García (sündinud 3. juulil 1981 Jerez de la Fronteras) on Kataloonia jurist ja poliitik, ta kuulub erakonda Kodanikud.
Ta sündis aastal 1981 Jerez de la Fronteras. Ta õppis Jerez de la Frontera katoliiklikus koolis "Nuestra Señora del Pilar". Keskkooli aeg unistas ta arheoloogi ametist ja tundis huvi katalaani keele vastu. Aastal 1999 asus ta õppima õigusteadust Pablo de Olavide ülikoolis Sevillas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta juristina.
Aastal 2008 asus ta elama Barcelonasse. Aastast 2010 kuulub ta erakonda Kodanikud. 
Isiklikku.
Ta on aastast 2016 abielus Xavier Cimaga.
Viinamärdi järv

Viinamärdi järv (ka "Viinamärdi paisjärv") on paisjärv Tartu maakonnas Nõo vallas Luke külas. 
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda. 
Viinamärdi järvest voolab läbi Voika oja. Järve pindala on 6 ha, järvel asub 0,1 ha suurune saar, kaldajoone pikkus on 1523 m.
Väike karikas 2015

Väike karikas 2015 ehk 2015. aasta väikesed karikavõistlused olid Eesti jalgpalli madalamate liigade karikavõistlused, mis algasid 2. aprillil 2015 ja lõppesid finaaliga 9. septembril 2015.
1/64-finaalid.
Loosimine toimus 11. märtsil 2015. Sulgudes võistkonna liiga tase. 
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Märkused:
Vabapääsmed.
Otse 1/32-finaali pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata:
1/32-finaalid.
Loosimine toimus 14. aprillil 2015. Sulgudes võistkonna liiga tase. 
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Märkused:
1/16-finaalid.
Sulgudes võistkonna liiga tase. 
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Märkused:
1/8-finaalid.
Sulgudes võistkonna liiga tase. 
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Märkused:
Poolfinaalid.
Loosimine toimus 6. augustil 2015.
Dimaro Folgarida

Dimaro Folgarida on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 34 km Trentost loodes. 2015. aasta 1. jaanuari seisuga elas seal 2206 inimest ja valla pindala on 36,53 km².
Dimaro Folgarida külgneb järgmiste valdadega: Cles, Commezzadura, Croviana, Malé, Pinzolo, Ville d'Anaunia.
Vald loodi 1. jaanuaril 2016 pärast endiste valdade Dimaro ja Monclassico ühendamist.
Drena

Drena (saksa: "Drenn") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 476 inimest ja valla pindala on 8,4 km².
Drena külgneb järgmiste valdadega: Dro, Cavedine, Arco ja Villa Lagarina.
Loosi seltsimaja

Loosi seltsimaja on kultuurikeskus Võru maakonnas Võru vallas Loosi külas. Asutust haldab Loosi Kandi Selts.
Asutus asutati 1932.
Lohusuu kultuurimaja

Lohusuu kultuurimaja on kultuurimaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu asulas.
Dro (Trento)

Dro (saksa: "Drau") on linn ja vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias. See asub sügavas Sarca jõe orus ja 2004. aasta seisuga elas seal 3388 inimest. Vallas on frazioni (alljaotused) Pietramurata ja Ceniga.
Linte külakeskus

Linte külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Räpina vallas Linte asulas. Asutuse juhataja on Ester Nagland.
Külakeskuses tegutseb Linte raamatukogu.
Lilli seltsimaja

Lilli seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Anija vallas Lilli külas.
Faedo

Faedo (saksa: "Pfaid") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 566 inimest ja valla pindala on 10,6 km².
Geograafia.
Faedo külgneb järgmiste valdadega: Mezzocorona, Giovo ja San Michele all'Adige.
Muusikaturism

Muusikaturism on suurlinna või linna külastamine, et osaleda pealtvaatajana muusikafestivalidel või muudel muusikaüritustel. 
See turismiliik on eriti tähtis nii külade kui ka suurlinnade jaoks. Üldiselt reisib rahvusvaheliselt igal aastal ligi 10 miljonit inimest muusika- või kultuurifestivali vaatamiseks või seal osalemiseks. Hiljutine Jami ansambli nähtus on tänapäevane näide sellest, mis julgustab muusikaturismi. Liikumist “Artful Music Tourist Board” hakati tähistama 2003. aastal muusikute ja nende sõprade poolt baaris Paradise (Royal Alberti pubi) Londonis Suurbritannias.
Muusikaga seotud üritused ja asukohad.
Igal aastal toimub maailmas tuhandeid muusikafestivale, mis meelitavad ligi palju välisriikide külastajaid. Maailma suurimaks muusikafestivaliks peetakse Summerfesti, mis on 11-päevane üritus USA Wisconsini osariigis Milwaukee linnas ja kus igal aastal osaleb ligi miljon inimest. Lisaks toimub palju muidki iga-aastasi karnevale ja üritusi, mis sisaldavad muusikat, tantsu ja tänavapidu. Suurimate karnevalide hulka kuuluvad Rio karneval Brasiilias, kus osaleb igal aastal ligi pool miljonit külastajat välisriikidest, ja Salvador de Bahia karneval, mis on suurim tänavapidu ning mis meelitab terve nädala jooksul ligi umbes kaks miljonit inimest. Suurim tänavapidu Euroopas on Notting Hilli karneval (London, Suurbritannia), millest võtab igal aastal osa ligikaudu miljon inimest. Armastuse paraadil ja elektroonilise tantsumuusikafestivalil, mis toimus aastatel 1989–2010 Saksamaal, oli näha hiiglaslikku rahvahulka, 1,6 miljonit inimest. 
Üle maailma korraldatakse igal aastal ka sadu džässifestivale. Neist suurim on Montreali rahvusvaheline džässifestival, kus on võimalik näha 2,5 miljonit osalejat, kellest kolmandik on turistid. Samuti on linnu ja piirkondi, mis on aasta läbi peamisteks sihtkohtadeks muusikaga seotud reisidel, nagu näiteks New Orleans Dixielandile, Zydecole ja teistele muusikastiilidele ning Bayreuth festival Saksamaal. Ooperi- ja klassikalise muusika pealinnaks sobivad hästi Viini linn Austrias, Aix-en-Provence festival Prantsusmaal ning La Scala ooperimaja Milanos. Rokkmuusika harrastajatele sobib hästi Suurbritannia.
Liivi seltsimaja

Liivi seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Liivi külas. Asutust haldab Liivi Naisselts.
Lehetu külakeskus

Lehetu külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Lehetu külas. Külakeskust haldab Lehetu Külaselts.
Külakeskuses toimuvad erinevad ühisüritused nii kohalikele kui ka teistele Saue valla elanikele. Seltsi eestvedamisel toimub igaaastane EV vabariigi aastapäeva tähistamine!
Fai della Paganella

Fai della Paganella (saksa keeles "Oberpfeidt" või "Welsch-Faid") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 14 km Trentost loodes. Valla territooriumil asub Paganella mägi ja suusakuurort.
Fai della Paganella külgneb järgmiste valdadega: Spormaggiore, Mezzolombardo, Cavedago, Zambana ja Andalo.
Leevi rahvamaja

Leevi rahvamaja on rahvamaja Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. 
Rahvamaja tööd juhatab Piret Rammo.
Leesi rahvamaja

Leesi rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Leesi külas. Asutuse juhataja on Maila Velström.
Asutus asutati 2001.
Lavassaare rahvamaja

Lavassaare rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Lavassaare asulas. Asutuse tööd korraldab Lavassaare Külaselts.
Asutus asutati 1978.
Kristiina Tõnnisson

Kristiina Tõnnisson (sündinud 15. mail 1976) on eesti sotsiaalteadlane ja poliitik.
Haridus.
Ta lõpetas 1994. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas avaliku halduse eriala, sai magistrikraadi juhtimises New Yorgi Ülikoolist ning on kaitsnud doktorikraadi Tartu Ülikoolis. 
Töö.
Ta oli esimene Teaduse ja Kultuuri Sihtasutuse Domus Dorpatensis tegevjuht (praegu nõukogu esimees), samuti viimane Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži direktor. Alates 2016. aastast on Tõnnisson Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudi juhataja. 
Ta on uurinud avalike organisatsioonide juhtimist üleminekuühiskondades.
Tuleviku Hariduse SA juhatuse liige alates 2021.
Poliitiline tegevus.
Kristiina Tõnnisson kuulub alates aastast 2018 erakonda Eesti 200.
Tõnnisson kandideeris 2021. aasta kohalikel valimistel Tartu linnas, kogus 316 häält ning osutus volikokku valituks. Ta oli linnavolikogu hariduskomisjoni aseesimees. 
Tõnnisson kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 312 häält ning ei osutunud valituks.
Fiavé

Fiavé on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1053 inimest ja valla pindala on 24,3 km².
Fiavè vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Ballino, Favrio ja Stumiaga.
Fiavè külgneb järgmiste valdadega: Comano Terme, Bleggio Superiore, Ledro ja Tenno.
Maailma kultuuripärandi koht.
Siin asub üks või rohkem eelajaloolist vaielamu asulakohta, mis on osa eelajaloolistest vaielamutest ümber Alpide UNESCO maailmapärandi nimistus.
Fierozzo

Fierozzo (mohheni: "Vlarötz"; saksa: "Florutz") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kirdes. 
2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 456 inimest. Valla pindala on 17,9 km². 2001. aasta rahvaloenduse järgi pidas 423 elanikku 441-st (95,9%) end ülemsaksa keelevariandi – mohheni keele kõnelejaks.
Fierozzo külgneb järgmiste valdadega: Palù del Fersina, Sant'Orsola Terme, Torcegno, Frassilongo ja Roncegno Terme.
Aili Aben

Aili Aben (sündinud 25. mail 1935 Narvas) on eesti haridus- ja parteitegelane.
1956. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
1956. aastast töötas ta Tallinna Lastemuusikakooli muusikaõpetajana. Aastatel 1957–1964 oli ta Tallinna 1. Keskkooli füüsikaõpetaja ja õppealajuhataja. 1964. aastast oli ta Tallinna 42. Keskkooli direktori asetäitja, hiljem direktor.
1962. aastast oli ta NLKP liige. 1973. aastast EKP Tallinna Linna Mererajooni Komitee teine sekretär, 1979. aastast EKP Tallinna Linna Mererajooni Komitee I sekretär. 1980. aastast EKP Keskkomitee teaduse ja õppeasutuste osakonna juhataja.
1983. aastast oli ta Eesti NSV Naiste Nõukogu esinaine.
1990.–2000. aastatel töötas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli vastuvõtu spetsialistina.
Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu 8. koosseisu saadik ning Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisus oli ta väliskomisjoni esimehe asetäitja, Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisus haridus- ja kultuurikomisjoni esimees.
Folgaria

Folgaria (tsimbri: "Folgrait"; saksa: "Vielgereuth") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kagus. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3193 inimest. Valla pindala on 71 km².
Geograafia.
Folgaria külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Altopiano della Vigolana Besenello, Calliano, Lavarone, Lastebasse, Rovereto, Terragnolo ja Laghi.
Vallas on Rio Cavallo ja Astico orgudes "frazioni" (alljaotused) Costa, Serrada, Guardia, Mezzomonte, San Sebastiano, Carbonare e Nosellari, Pont, Ondertol, Dori, Molino nuovo, Forreri, Ca nove, Molini, Peneri, Fontani, Scandelli, Sotto il soglio, Carpeneda, Mezzaselva, Erspameri, Francolini, Colpi, Nocchi, Perpruneri, Tezzeli, Morganti, Cùeli ja Buse e Virti.
See on tuntud suusakeskus, kuid seda külastatakse ka suvel.
Fondo

Fondo (saksa keeles "Pfund"; nonesi murdes "Fón") on vald ("comune") Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 40 km Trentost põhja pool, täpselt Val di Noni põhjapiiril. 
Fondo külgneb järgmiste valdadega: Brez, Castelfondo, Malosco, Ronzone, Sarnonico, Eppan ja Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix.
Juliana Telman

Juliana (õieti Juliania) Telman (31. mai 1901 Tallinn – 23. detsember 1970 Tallinn) oli eesti kommunist.
Ta sündis Tallinnas tööliste perekonnas. 1920. aastast oli ta EK(b)P liige. 1921. aastast Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu liige. 3. mail 1922 ta vangistati Viktor Kingissepa varjamise pärast ja mõisteti eluaegsele sunnitööle. 1923. aasta 5. mail põgenes, kuid 7. juunil tabati. Kandis vanglakaristust 16 aastat, vabanes vanglast 1938. aastal amnestia alusel. 1940. aasta juunipöörde järel oli ta üks EKNÜ organiseerijaid.
1940. aastal valiti ta II Riigivolikogu (Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseis) liikmeks 70. valimisringkonnast. Ta oli Rahvusvahelise Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsiooni (MOPR) Eesti NSV Keskkomitee esimees. Aastatel 1941–1954 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadik. Aastatel 1942–1944 oli ta ELKNÜ Keskkomitee 1. sekretär. Aastatel 1945–1952 oli ta EK(b)P Keskkomitee naisosakonna juhataja.
Aastatel 1952–1961 oli ta Eesti NSV Riikliku Loodusteaduste Muuseumi direktor. Alates 1954. aastast oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi liige.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku.
Ta oli oma vanemate Jelissaveta ja Feodori seitsmest lapsest vanuselt kuues – temast vanemad olid Ann(a), Peeter, Minadoora, Jekaterina ja Salomonia; noorem oli Maria. Tema õde oli kommunistliku liikumise tegelane Salomonia Telman (1898–1967). Tema abikaasa (ae 1947) oli Ivan Kerro (1903–1959). Tal oli 1946. aastal lapsendatud tütar Anne (ae Taniel).
Fornace

Fornace (saksa keeles "Braunstein") on vald ("comune") Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 10 km Trentost kirdes. Valla pindala on 7,2 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1218 inimest.
Fornace külgneb järgmiste valdadega: Lona-Lases, Baselga di Pinè, Albiano, Civezzano ja Pergine Valsugana.
Frassilongo

Frassilongo (mohheni "Garait"; saksa keeles "Gereut") on vald ("comune") Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 14 km Trentost idas. Valla pindala on 16,7 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 354 inimest.
Frassilongo külgneb järgmiste valdadega: Sant'Orsola Terme, Fierozzo, Roncegno Terme, Vignola-Falesina, Pergine Valsugana, Novaledo ja Levico Terme.
2001. aasta rahvaloenduse järgi kuulutas 340 elanikku 357-st (95,2%) end ülemsaksa keelevariandi – mohheni keele kõnelejaks.
Fulmar

Fulmar on Hispaanias toodetav kaugjuhitav mehitamata õhusõiduk.
Garniga Terme

Garniga Terme (saksa: "Garnich") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 8 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 364 inimest ja valla pindala on 13,1 km².
Garniga Terme külgneb järgmiste valdadega: Trento, Cimone ja Aldeno.
Giovo

Giovo (saksa keeles "Jaufen") on vald ("comune") Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 10 km Trentost kirdes.
Tuntud inimesed.
Palù di Giovo külast on pärit mitu kuulsat maanteeratturit:
Giustino (Trento)

Giustino (saksa keeles "Zustin", "Justen" või "Jobsten") on vald ("comune") Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 30 km Trentost loodes. Valla pindala on 40,1 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 748 inimest.
Giustino külgneb järgmiste valdadega: Vermiglio, Pinzolo, Spiazzo, Strembo, Carisolo, Caderzone, Massimeno, Stenico ja Comano Terme.
Grigno

Grigno (saksa keeles "Grims") on vald ("comune") Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 40 km Trentost idas.
Grigno külgneb järgmiste valdadega: Castello Tesino, Cinte Tesino, Ospedaletto, Arsiè, Asiago, Cismon del Grappa ja Enego. Seal asuvad Grotta della Bigonda ja Grotta Calgeron grotikompleksid, samuti kaks eelajaloolist arheoloogilist paika (Riparo Dalmeri ja Grotta di Ernesto).
Kevin MacLeod

Kevin MacLeod (sündinud 28. septembril 1972) on Ameerika helilooja ja muusikaprodutsent.
MacLeod on tuntud oma kasutustasuta muusikakogu levitamise tõttu oma veebisaidil incompetech.com. MacLeod on loonud ligi 2000 muusikapala, mis on allalaadimiseks saadaval Creative Commonsi litsentsiga. Selle litsentsi tingimused võimaldavad kõigil kasutada tema muusikat tasuta, juhul kui teose autorile viidatakse. Tema muusikat on kasutatud paljudes YouTube'i videotes, videomängudes ja filmides, 2016. aasta juuli seisuga oli MacLeodi IMDb keskkonnas heliloojana märgitud rohkem kui 2700 teose puhul.
Taupo

Taupo (ka Taupō; maoori: "Taupō-nui-a-Tia") on linn Uus-Meremaal Põhjasaarel Waikato piirkonnas.
See asub Uus-Meremaa suurima mageveejärve Taupō järve serval. 
Taupō on Taupō ringkonna suurim linn ja Waikato piirkonna suuruselt teine ​​linn Hamiltoni järel. Juunis 2023 elas linnas ligikaudu 26 500 inimest. Taupō on tuntud oma loodusliku ilu poolest ning seal on mitmeid vaatamisväärsusi, näiteks Wairakei elektrijaam, Huka juga ja Tongariro rahvuspark.
Kurukse

Kurukse küla oli küla Jõgevamaal Kursi kihelkonnas.
Kurukse ("Kruckenmoyse") küla on esimest korda mainitud 1426. aastal. Küla kohta on saksa keeles kasutatud ka nime "Kurckushoff", lisaks veel Kurukase, Kurukos (1582).
Alates 1977. aastast arvatud Härjanurme küla koosseisu.
Kaatvere

Kaatvere küla on endine küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Küla nime mainimised varastes ajalooallikates: 1582 "Kazwer", 1592 "Kadwer", 1627 "Kattwer". Alates 1977. aastast arvati Kaatvere Härjanurme küla koosseisu.
Aarne Liiv

Aarne Liiv (sündinud 19. augustil 1950) on eesti bioloog, ihtüoloog.
Ta on lõpetanud Tartu ülikooli bioloogina. Ta on kalakasvatuse spetsialist.
Talle kuulub kala- ja vähikasvatusega tegelev kalatalu (kalatalu Härjanurmes), mis asub Jõune külas.
Ivan Iljin

Ivan Aleksandrovitš Iljin (vene keeles Иван Александрович Ильин; vkj 28. märts / ukj 9. aprill 1883 Moskva – 21. detsember 1954 Zollikon Zürichi lähedal) oli vene filosoof ja publitsist.
Iljin pärines Moskva aristokraatide perekonnast. 1906. aastal lõpetas ta Keiserliku Moskva Ülikooli õigusteaduskonna ning jäi sinna tööle. 1909. aastast töötas ta eradotsendina. 1918. aastal kaitses ta väitekirja teemal "Философия Гегеля как учение о конкретности Бога и человека" ('Hegeli filosoofia kui õpetus Jumala ja inimese konkreetsusest') ning asus tööle õigusteaduskonna professorina. 
Teda vahistati korduvalt kommunismivastase tegevuse pärast. 1922. aastal mõisteti ta surma, kuid saadeti siiski 160 haritlase seas niinimetatud Filosoofide laeval Venemaalt välja. 
1923–1934 töötas ta Vene Teaduste Instituudis Berliinis. 1927–1930 oli ta ajakirja Russki kolokol (Русский колокол) toimetaja ja väljaandja. 1934. aastal vahistati ta Saksa võimude poolt, kuid vabanes tänu Sergei Rahmaninovile ning asus 1938. aastal Šveitsi Genfi. 
Kuna ta ei olnud Šveitsi kodanik, siis oli tal keelatud avaldada poliitilise sisuga teoseid. Ta hiilis sellest keelust mööda, avaldades oma kirjatöid Vene emigrantide väljaannetes pseudonüümi all. Ent kultuuri- ja religiooniteemalisi kirjutusi avaldas ta oma nime all.
Iljin suri 21. detsembril 1954 ning maeti Zürichi lähedale Zollikoni.
2005. aasta oktoobris maeti Anton Denikin koos abikaasaga ning Ivan Iljin koos abikaasaga ümber Moskvasse Püha Donskoi kloostri kalmistule.
Teosed.
Ivan Iljin kirjutas üle 50 raamatu ja brošüüri ning sadu artikleid vene, saksa ja teistes Euroopa keeltes.
Pietermaritzburg

Pietermaritzburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, KwaZulu-Natali provintsi halduskeskus ja suuruselt teine linn.
Pietermaritzburg asutati buuri ümberasujate poolt 1838. aastal.
Linnas asub Kwa-Zulu Natali muuseum.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Pietermaritzburgi elanikest mustanahalised aafriklased 69,99%, valged 14,24%, India või Aasia päritolu inimesed 8,35%, värvilised 6,91% ja teised 0,50%. Emakeeleks pidas suulu keelt 57,03%, inglise keelt 28,94%, afrikaani keelt 4,24%, koosa keelt 3,51%, sotho keelt 2,26%, ndebele keelt 0,93%, tsvana keelt 0,47% ja teisi keeli 2,63%.
Laitse seltsimaja

Laitse seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Kaasiku külas.
Seltsimaja asutati 1996.
Imèr

Imèr (saksa: "Immer" või "Almern") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1213 inimest ja valla pindala on 27,6 km².
Imèri vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Masi di Imèr, Sass Maor ja Pontet.
Imèr külgneb järgmiste valdadega: Primiero San Martino di Castrozza, Canal San Bovo, Mezzano ja Sovramonte.
Valla territooriumil on Vederne mägi ja osa Val Noanast.
Laatre vabaajakeskus

Laatre vabaajakeskus on asutus Valga maakonnas Valga vallas Laatre asulas. Asutuse eesotsas on Riina Pill.
Isera

Isera (saksa keeles "Iser") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 20 km Trentost edelas. Valla pindala on 14,1 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2496 inimest.
Isera vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Marano, Cornalé, Reviano, Folaso, Patone, Lenzima ja Bordala.
Isera külgneb järgmiste valdadega: Villa Lagarina, Ronzo-Chienis, Rovereto, Nogaredo ja Mori.
Kuusalu rahvamaja

Kuusalu rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu aleviku keskel. 
Rahvamaja (praegune fuajee ning Tormise seltsi tiib) valmis 1905 ja avati sama aasta 10. augustil. Tollal oli see Kuusalu Karskuse Seltsi Seeme seltsimaja. Samal aastal läks maja Kuusalu Põllumeeste Seltsile.
Seda on hiljem ümber ehitatud, remonditud ning lisatud laiendusi. 1932 valmis Kupu poolne saaliosa, hoone välisseinad vooderdati ja värviti. 
1997 oli taas suurem remont. Muuhulgas likvideeriti 1932. lisatud esikülje saalipoolne sissekäik ja kalmistu poolne väike juurdeehitus-eeskoda. Viimati uuendati ning laiendati hoonet 2005-2006. Praegu majandab hoonet Veljo Tormise Kultuuriselts, see on kasutuses ja heas korras.
Kurtna külamaja

Kurtna külamaja on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Kurtna asulas. Asutust haldab MTÜ Nelikand.
Kullametsa seltsimaja

Kullametsa seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullametsa külas. Asutust haldab Kullametsa Külaselts.
Kuijõe külamaja

Kuijõe külamaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kuijõe külas. Asutust haldab Kuijõe Külaselts.
Kuigatsi külamaja

Kuigatsi külamaja on kultuurikeskus Valga maakonnas Otepää vallas Kuigatsi külas.
Külamajas tegutseb ka Kuigatsi raamatukogu.
Swellendam

Swellendam on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas.
Swellendam on asutatud 1743. aastal ja on üks Lõuna-Aafrika Vabariigi vanemaid linnu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Swellendami elanikest värvilisi 63,06%, valgeid 19,46%, mustanahalisi aafriklasi 15,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27% ja teisi 1,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 81,29% elanikest, koosa keelt 9,50%, inglise keelt 4,77%, sotho keelt 1,07% ja teisi keeli 1,20%.
Kõue rahvamaja

Kõue rahvamaja (nimetatud ka "Kõue rahva maja") on rahvamaja Harju maakonnas Kose vallas Kõue külas. Asutust haldab Kõue Külade Selts.
Kõrtsialuse külastuskeskus

Kõrtsialuse külastuskeskus (varem "Kõrtsialuse seltsimaja") on asutus Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kõrtsialuse külas. Asutust haldab Kõrtsialuse Küla Selts.
Koorküla rahvamaja

Koorküla rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas Koorkülas. Asutuse eesotsas on Liivi Arro.
Asutus asutati 1910.
Kõnnu külamaja

Kõnnu külamaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Kuusalu vallas Kõnnu külas. Asutust haldab Kõnnu Külaselts.
Koluvere seltsimaja

Koluvere seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Koluvere külas. Asutust haldab Koluvere Küla Selts.
Kolgaküla rahvamaja

Kolgaküla rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgakülas.
Esimene Kolgaküla rahvamaja avati 1931. aastal. Ehitamise algatas Kolgaküla Haridusselts.
17. juulil 2006 põles süüdatud rahvamaja maha. Uus rahvamaja, mis on praktiliselt põlenud hoone koopia, avati pärast korjandusi ja heategevusaktsioone 19. juunil 2008. Kohal oli president T. H. Ilves.
19. ja 20. oktoobril 2012 korraldas Kolgaküla Selts rahvamajas filmifestivali, kus näidati kaheksat filmi, mille stseene on filmitud Kolgakülas. 
Kohalikud inimesed on osalenud massistseenides sellistes mängufilmides nagu "Inimesed sõdurisinelis" (1968), "Verekivi" (1972), "Äratus" (1989), "See kadunud tee" (1990), "Tulivesi" (1994), "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (2002), "Seenelkäik" (2012) ning üldlaulupeo tule teekonda kajastavas dokumentaalfilmis "Tulekummardajad" (2000).
Festivaliga samal ajal avati maja kõrval Eesti filmi 100. aastapäevale pühendatud infotahvel-kaart.
Lavarone

Lavarone (saksa keeles "Lafraun", tsimbri murdes "Lavròu") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 20 km Trentost kagus. Valla pindala on 26,3 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1109 inimest. 
Lavarone vallas on "frazioni" (alljaotused): Chiesa, Cappella, Gionghi, Masetti, Villanova, Longhi, Magrè, Slaghenaufi, Bertoldi, Nicolussi, Piccoli, Oseli, Gasperi, Lanzino, Albertini, Rocchetti, Malga Laghetto, Stengheli, Azzolini ja Masi di Sotto.
Lavarone külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Luserna, Folgaria, PPedemonte, Levico Terme ja Lastebasse.
20. sajandi alguseni kõneles Lavarone rahvas tsimbri murret, iidset saksa baieri murde alamdialekti.
Õie Arusoo

Õie Arusoo (sündinud 12. oktoobril 1944) on eesti ajakirjanik.
Ta on töötanud 1970. aastast Eesti Televisioonis toimetaja ja produtsendina. Ta on teinud laste- ja haridussaateid (teemadeks kirjandus ja kunst) ning toimetanud pikka aega loodus- ja keskkonnasaadet "Osoon".
Kolga rahvamaja

Kolga rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolga asulas.
Koksvere seltsimaja

Koksvere seltsimaja on kultuurikeskusmaakonnas Põhja-Sakala vallas Koksvere külas. 
Seltsimaja tegevust korraldab Koksvere Maanaiste Selts.
Lavis

Lavis (saksa keeles "Navis") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 9 km Trentost põhja pool. Valla pindala on 12,4 km². 2006. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 9000 inimest.
Lavisi vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Pressano, Sorni ja Nave San Felice.
Lavis külgneb järgmiste valdadega: Giovo, San Michele all'Adige, Nave San Rocco, Zambana, Trento ja Vallelaghi.
Tuntud inimesi.
Mägigiid Franco Nicolini on Lavisis sündinud.
Kolmanda inimese argument

Kolmanda inimese argument, millest räägib esimesena Platon oma dialoogis "Parmenides" (132d-133a), on Platoni ideedeõpetuse kriitika.
Väljendi kolmas inimene (vanakreeka keeles τρίτος ἄνθρωπος, "tritos anthropos") võttis kasutusele Aristoteles, kes kasutab näitena inimest (sellest ka argumendi nimi), et argumenteerida Platoni teooria vastu. Argumendi kohaselt peab vastavalt ideedeõpetuse postulaatidele inimese ja ideede sfääris paikneva "inimese idee" vahel olema sarnasus, mida aga peab omakorda väljendama eraldiseisev, sj ühtlasi ideede sfääri kuuluv idee ning see viib lõputu regressi tõttu ideede hulga kasvamisele lõpmatusse, muutes sellega ideede sfääri piiritlematuks, mis on metafüüsilises mõttes ebasoovitav.
Aristotelese sõnastuses leiab argumendi tema "Metafüüsika" 1. raamatust (990b1), 13. raamatust (1079a13) ja "Sofistide ümberlükkamistest (178b36). Platoni "Parmenideses" on Aristoteleselt nime saanud argumendi kõrval veel teisi sarnaseid ideedeõpetuse probleeme väljendavaid arutlusi.
Platoni ideedeõpetus.
Platoni ideedeõpetuse kohaselt koosneb maailm lisaks meelelisele maailmale ka ideede maailmast. Ideed on n-ö nähtavad ainult mõistusele st neist saab ainult mõelda. Nt lahendades geomeetria ülesannet kolmnurga kohta, ei tee me seda mitte joonisel oleva kolmnurga kohta vaid lahendus kehtib kolmnurga idee kohta. Ideede maailma ja meelelise maailma vahekorda seletas Platon koopamüüdi abil. 
Argument.
Platoni ideedeõpetuse järgi on igasugune sarnasus tingitud ideest. Inimesed on omavahel sarnased, sest neis on inimese idee. N-ö esimene inimene on päris inimene, n-ö teine inimene on esimese inimese idee. Ideedeõpetusest järeldub aga ka, et peab olema n-ö kolmas inimene, sest kui esimesed kaks on omavahel sarnased, tähendab see, et ka neis on üks ühine idee. See ühine idee tingib sarnasuse ja ongi n-ö kolmas inimene. Analoogselt arutledes järeldub ka neljas ja viies jne inimene. Seega peab ideede maailmu olema lõpmata palju, sest idee ja tema kehastus on erinevates maailmades.
Langebaan

Langebaan on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas.
Langebaan asub Kaplinnast 120 kilomeetrit põhja pool, Langebaani laguuni kaldal.
Langebaan on asutatud 1922. aastal. Kuni 1960. aastani asus seal vaalapüügijaam.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Langebaani elanikest valgeid 56,02%, värvilisi 34,74%, mustanahalisi aafriklasi 7,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,49% ja teisi 1,41%. Emakeeleks pidas afrikaani keelt 76,21% elanikest, inglise keelt 19,19%, koosa keelt 1,33%, sotho keelt 0,57%, suulu keelt 0,51%, tsvana keelt 0,44% ja teisi keeli 1,75%.
Ledro

Ledro (kohalikus murdes: "Léder") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias. See loodi 1. jaanuaril 2010, kui ühendati endised vallad Pieve di Ledro, Bezzecca, Concei, Molina di Ledro, Tiarno di Sopra ja Tiarno di Sotto.
Ajalugu.
Vald loodi pärast 30. novembril 2008 korraldatud referendumit kõigis 6 Valle di Ledro vallas.
Geograafia.
Vallas on "frazioni" (alljaotused) Bezzecca, Biacesa, Concei, Enguiso, Legos, Lenzumo, Locca, Mezzolago, Molina di Ledro, Pieve di Ledro (vallakeskus), Pré di Ledro, Tiarno di Sopra, Tiarno di Sotto.
Ledro külgneb järgmiste valdadega: Bleggio Superiore, Bondone, Borgo Chiese, Fiavè, Limone sul Garda (Brescia provints), Magasa (Brescia provints), Nago-Torbole, Riva del Garda, Pieve di Bono-Prezzo, Storo, Tenno, Tione di Trento ja Tremosine (Brescia provints).
Maailma kultuuripärandi koht.
Siin asub üks või rohkem eelajaloolist vaielamu asulakohta, mis on osa eelajaloolistest vaielamutest ümber Alpide UNESCO maailmapärandi nimistus.
Tolkieni turism

Tolkieni turism on turisminähtus, mis hõlmab fännide reise "Sõrmuste isandaga" seotud kohtadesse – paikadesse mis esindavad raamatu ja filmi fiktiivset universumit. Tolkieni turism on eriti seotud Uus-Meremaaga, sest see on režissöör Peter Jacksoni loodud filmitriloogia tegevuspaik. Tänu Tolkieni turismile on suurenenud märgatavalt Uus-Meremaad külastavate turistide hulk.
Päritolu.
Kolm J. R. R. Tolkieni raamatutriloogial põhinevat filmi (", " ja "") filmiti mitmes Uus-Meremaa paigas. Paljud kohad on hästi hoitud ning muudetud selliseks, mis soodustab turismi. Mõnikord riietavad turistid end raamatu- ja filmitegelasteks, osaledes nähtuses, mida kutsutakse inglise keeles sõnaga "cosplay". Turiste, kes reisivad "Sõrmuste isanda" filmide või raamatutega seotud kohtadesse, nimetatakse Tolkieni turistideks.
Uus-Meremaa.
Tolkieni turistid ei huvitu niivõrd riigi rahvusparkidest, vaid maastikest, kus stseenid filmiti. Üks Tolkieni turistide populaarsetest sihtkohtadest on näiteks Mount Olympus, mis asub Uus-Meremaa Lõunasaare loodeosas Kahurangi rahvuspargis. 
Uus-Meremaa turismiagentuur reklaamib oma kodulehel riiki tunnuslausega "Koge Uus-Meremaad, Keskmaa kodu" ning turistidele jagatakse tasuta Keskmaa kaarte, mis aitavad leida paiku, kus toimusid filmivõtted. Uus-Meremaa esindajate, filmi režissööri Peter Jacksoni ja filmistuudio New Line Cinema vahel on toimunud läbirääkimised "Sõrmuste isanda" muuseumi rajamise üle, et eksponeerida mõningaid umbes 40 000-st filmi rekvisiidist ja kostüümist. Ulmekirjanik Jan Howard Finder on korraldanud ekskursioone filmi võttepaikadesse.
Uus-Meremaa on muutunud üha populaarsemaks turismisihtkohaks. Kui 2000. aastal oli turistide arv 1,7 miljonit, siis aastal 2006 oli see 2,4 miljonit. Selline tõus on suurel määral mõjutatud ka "Sõrmuste isanda" fenomenist. 6% rahvusvahelistest reisijatest on märkinud filmi põhjuseks, miks nad riiki külastasid.
"Sõrmuste isanda" filme on peetud Uus-Meremaa jaoks parimaks tasuta reklaamiks läbi aegade. Samas on ka väidetud, et see pole tasuta reklaam, sest Uus-Meremaa toetas triloogia filmimist 150 miljoni dollariga.
"Kääbiku" filmimine.
Paljud asjatundjad ja Uus-Meremaa elanikud lootsid nn Tolkieni efekti kordumist seoses filmiga "Kääbik", mis filmiti samuti Uus-Meremaal. Arvates, et "Kääbiku" filmimine toob riigile (sh turismivaldkonnale) kasu, ja kartes, et filmi tootmisest Uus-Meremaal võidakse loobuda, tegi valitsus USA filmistuudiotele mitmesuguseid mööndusi (toetused, seadused), mis tõi kaasa kriitika. Leiti, et 25 miljonit dollarit, mis Uus-Meremaa maksis, oli liiga suur summa. Mõnedel andmetel oli see summa veelgi suurem – 109 miljonit dollarit.
Ühendkuningriik ja Lõuna-Aafrika.
Tolkieni turism ei ole seotud üksnes Jacksoni filmidega. Kõige tähelepanuväärsemad on järgmised kohad:
Austria šilling

Šilling (saksa keeles "Österreichischer Schilling") oli Austria valuuta aastatel 1925–1938, 1945–1999 ning raharingluses 2002. aastani. Üks šilling jagunes 100 krossiks. 
Šilling vahetati välja euroga, mis võeti vastu fikseeritud kursiga 1 euro = 13,7603 šillingit.
Ajalugu.
Esimene šilling.
1 šilling (1925). Šilling kehtestati 1924. aasta 20. detsembril Šillingi Aktiga, kursiga 1 šilling kümnele tuhandele Austria-Ungari kroonile ning anti välja 1. märtsil 1925. Šilling tühistati anšlussi alguses (1938), mil seda vahetati kursiga kaks Saksa riigimarka kolmele šillingile.
Teine šilling.
Šilling võeti uuesti kasutusele pärast teist maailmasõda, 30. novembril 1945 liitlasvägede poolt, kes andsid välja paberraha nimiväärtuses 50 krossist 100 šillingini. Kurss riigimarga suhtes oli üks ühele, limiidiga 150 šillingit inimese kohta. 1945. aastal hakkas paberraha välja andma Natsionaalpank ja esimesed mündid anti välja 1946.
21. novembril 1947 võeti vastu teine šillingi seadus, anti välja uued paberrahad ning seoti šilling USA dollariga kursiga 1 dollar = 26 šillingit. 1976. aasta juulis dollari kõikumise järel seoti šilling Saksa margaga.
Kuigi Austria ametlikuks rahaks sai 1999. aastal euro, ei võetud euromünte ega kupüüre kasutusele enne 2002. aastat. Vanad šillingid hakkasid vaikselt ringlusest kaduma pärast 2002. aasta 28. veebruari. Šillingikupüürid ja -mündid on endiselt euro vastu vahetatavad ükskõik millises Austria Natsionaalpanga harus määramata ajani.
Hannoveri hobune

Hannoveri hobune (sks "Hannoveraner") on hobusetõug, mis pärineb Saksamaalt Alam-Saksi ("Niedersachsen") liidumaalt. Hannoveri hobune kuulub soojavereliste hobuste hulka. 
Kirjeldus.
Hannoveri hobuste eelistatud turjakõrgus on 165 cm, kuid täpset kõrgust ei peeta nii oluliseks kui hobuse üleüldist harmoonilist välimust. Värvuselt võivad nad olla raudjad, mustad, hallid või kõrvid. Kael on lihaseline ja proportsionaalse pikkusega ning pea sirge profiiliga. Keha on kompaktne, turi pikk, nimme lihaseline ning laudjas pikk ja langev. Jalad on pikad, tugevate liigeste ning keha suhtes proportsionaalses suuruses ühtlase kujuga kapjadega. Iseloomult on hannoveri hobused tasakaalukad, mistõttu on nad erakordselt head ratsa- ja sporthobused.
Ajalugu.
Hannoveri hobuste aretus sai alguse 18. sajandil Celles. Tõuraamatut peetakse aastast 1888. Hobuse algseteks kasutusaladeks olid põllumajandustööd ning ratsavägi. Sajandi lõpuks hinnati neid tõllahobustena. Pärast teist maailmasõda langes nõudlus põllumajandushobuste järele ning uueks aretuseesmärgiks sai sportliku tüübi loomine. Tänaseks on hannoveridest saanud hinnatud kolmevõistluse ning takistus- ja koolisõiduhobused.
Sport.
Hannoveri hobused koolisõidus.
Maailma Sporthobuste Kasvatajate Föderatsiooni (WBFSH) andmete järgi on Hannoveri hobune olnud edukaim tõug Rahvusvahelise Ratsaspordi Liidu (FEI) koolisõiduvõistlustel alates aastast 2001, kui hakati tulemusi avaldama tõuraamatute kaupa. Tipptasemel hannoveri tõugu koolisõiduhobuste seas on Salinero, Satchmo 78, Sunrise, Bonaparte 67, Brentina ja Wansuela Suerte. Alates 1956. aasta olümpiamängudest on hannoveri hobused teeninud individuaalses arvestuses kolm kuldmedalit (Salinero kahel korral, Gigolo ühel), neli hõbemedalit (Satchmo ühel, Gigolo kahel, Woycek ühel korral) ja neli pronksi (Bonaparte, Weyden, Mehmed ja Dux). Hannoveri hobuseid on seitsmel korral autasustatud kuldmedaliga meeskondlikus sõidus (2008, 2004, 2000, 1996, 1992, 1976, 1968 ja 1964). Mitmed hannoveri hobused on võitnud ka ülemaailmsetel FEI võistlustel, näiteks on koolisõidus maailmameistriteks saanud Mehmed (1974), Gigolo (1994, 1998), Satchmo (2006) ja Salinero (2006, vabakava).
Hannoveri hobused takistussõidus.
Hannoveri hobused on järjekindlalt püsinud viie kõige edukama tõu hulgas ka takistussõidus. Ühed selle aastatuhande parimad hannoveri takistussõidu hobused on olnud Shutterfly ja For Pleasure. Shutterfly võitis takistussõidu maailma karikavõistluse 2005., 2008. ja 2009. aastal. For Pleasure sai 1995. aasta maailmameistrivõistlustel teise koha ning oli kahel korral olümpiamängudel kuldmedali võitnud takistussõidu meeskonna liige.
Kokora külakeskus

Kokora külakeskus on kultuurikeskus Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kokora külas. Asutust haldab Kokora Kandi Külaselts.
Tammur

Tammur on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Tammur (Tammor) on pandud Aru mõisas Mihkli kihelkonnas Läänemaal, Kalli mõisas Mihkli kihelkonnas Pärnumaal ja Pühajärve mõisas Otepää kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Tammur uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Trampärk (1940. aastal Tallinnas).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tammur Eestis 20 mehel ja 30 naisel.
Koigi seltsimaja

Koigi seltsimaja on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Koigi külas. Asutust haldab Koigi Kultuuriselts.
Asutusel pole oma maja ja nad tegutsevad kohaliku haigla ruumides.
Kohtla-Nõmme rahvamaja

Kohtla-Nõmme rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Kohtla-Nõmme asulas. Aastast 2007 kuulub rahvamaja Kohtla Kaevanduspark-Muuseumi koosseisu.
Rahvamaja asutati 1952.
Sillam

Sillam on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Sillam on pandud Jägala mõisas Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Sillam uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andersen, Krivoborski, Lilienthal ja Schönberger. Gottlieb Sillami palvel kanti Sillam perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 188 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sillam Eestis alla viiel mehel ja 10 naisel.
Kiviloo külakeskus

Kiviloo külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Raasiku vallas Kiviloo külas. Asutuse juhataja on Eve-Liis Remmelgas.
Kirbla rahvamaja

Kirbla rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kirbla külas. Asutust haldab on Kirbla Külaselts.
Kiltsi rahvamaja

Kiltsi rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Kiltsi asulas.
Asutus asutati 1938.
Kiikla rahvamaja

Kiikla rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kiikla külas. Asutuse juhataja on Rutt Linnard.
Kelvingi külakeskus

Kelvingi külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Viimsi vallas Kelvingi külas. Asutuse tegevjuht on Ants-Lembo Lindemann.
Kehra rahvamaja

Kehra rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kehra linnas. Asutust haldab Anija valla kultuurikeskus.
Käsmu rahvamaja

Käsmu rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmu asulas. Asutust haldab Käsmu Külaselts.
Rahvamaja valmis 1917.
Aablo

Aablo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aablo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sondberg.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kapera seltsimaja

Kapera seltsimaja on kultuurikeskus Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Asutust haldab Kapera Kandi Ühing.
Kabala rahvamaja

Kabala rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Kabala külas. Rahvamaja haldab Türi kultuurikeskus.
Rahvamaja avati 1948.