Jeesuse tähendamissõnad

Tähendamissõna on mõistujutt või lihtne igapäevaste esemete/teemade abil edasiantav lugu, mis on mõeldud õpetamiseks.
See oli levinud õpetusmeetod Jeesuse Kristuse eluajal. Tavaliselt õpetajad seletasid loo õpetusliku mõtte kuulajaskonnale kohe ära.
Jeesus Kristus kasutas avalikult õpetades tähendamissõnu, mille seletust ta alati rahvale ei andnud (Matteuse 3:34 ja Matteuse 3:10-15). Oma jüngritele aga seletas Jeesus tähendamissõnade sisu selgemalt (Markuse 3:33-34)
Jeesus rääkis tähendamissõnadega, et kuulajad ta sõnumit kuuleksid, aga ei mõistaks (Matteuse 3:10-17, Luuka 3:9-10 ja Matteuse 3:10-12). J. R. Kirkland kirjutab, et Jeesuse õpetus oli tähendamissõnades selleks, et need, kes hoolivad Jeesuse õpetusest ja tahavad kuulda ta sõnu, saaksid tähendamissõna üle mõtiskledes sellest aru, aga need, kes ei soovi Jeesuse õpetusest aru saada ega ole siirad kuulajad, ei mõista Jeesuse sõnade mõtet. Nagu on kirjas Matteuse 13:14b-16 :"„Kuuldes te kuulete ega mõista, vaadates vaatate ega näe." "Sest selle rahva süda on kalestunud ja nad kuulevad kõrvadega raskesti ja sulevad oma silmad, et nad silmadega ei näeks ja kõrvadega ei kuuleks, et nad südamega ei mõistaks ega pöörduks, et ma võiksin neid parandada.”" Õndsad on aga teie silmad, et need näevad, ja teie kõrvad, et need kuulevad.
Piiblist leiab Jeesuse tähendamissõnu Matteuse, Markuse ja Luuka evangeeliumist.
Jeesuse tähendamissõnad.
Tähendamissõna külvajast.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 13:1-9, 18-30, Markuse 4:1-9, 13-20 ja Luuka 8:4-8, 11-15.
Tähendamissõna Külvajast räägib külvajast, kes läks seemet külvama. Seeme langes neljale erinevale pinnasele. Hea pind kandis palju vilja, aga ülejäänud kolm ei kandnud. Siin loos sümboliseerib seeme Jumala sõna. Erinevad pinnased sümboliseerivad erinevate inimeste südameid ja seda, kuidas nad Jumala sõna vastu võtavad. Jeesus kutsus selle tähendamissõnaga oma jüngreid olema hea pinnas, mis Jumala sõna vastu võtab ja vilja kannab.
Tähendamissõna umbrohust.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 13:24-30, 36-43 ja Markuse 4:26-29.
Tähendamissõna umbrohust räägib põllust, kuhu külvati head seemet, aga kuhu vaenlane öösel külvas umbrohu seemneid lisaks. Kui siis nisu ja umbrohi kasvasid ja see teatavaks sai, et nisu hulgas umbrohi on, otsustas põllu omanik lasta mõlemal kasvada ja alles lõikuse ajal umbrohud ja nisu üksteisest lahutada. Nisu viidi aita. Umbrohi põletati ära.
See tähendamissõna sümboliseerib seda, kuidas Jumal eraldab viimsel päeval õiged halbadest. Jeesuse aegsed eeldasid, et kui Messias tuleb, mõistab ta kohe kohut õigete ja ülekohtuste vahel, vabastades juudi rahva Rooma ikke alt. Jeesus selle tähendamissõnaga näitas, et kohus toimub alles Jeesuse teisel tulemisel ja senini saavad mõlemad "kasvada".
Tähendamissõna Sinepiivakesest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 13:31-32, Markuse 4:30-32 ja Luuka 13:18-19. 
Tähendamissõna sinepiivakesest räägib sellest, et kuigi sinepiivake on väike, kasvab see istutades suureks. See sümboliseerib Jumala riigi tulemist. Juudid eeldasid, et Messias toob Kuningriigi kohe ja militaarselt. Jeesuse viis on aga teistsugune.
Tähendamissõna haputaignast.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 13:33 ja Luuka 13:20-21.
Tähendamissõna haputaignast räägib naisest, kes segas väikse hulga haputaignat suure hulga jahu hulka kuni kõik läks hapnema. See lugu sümboliseerib Jumalariiki ja seda, et väikesest hulgast võib saada palju, väike mõju võib viia suure muutuseni. See arusaam ei sobinud kokku tolleaegsete juutide arusaamaga Messia tulekust. Juudid ootasid, et Messias toob Jumalariigi sisse suure väe ja suure mõjuga, mitte nii nagu Jeesus seda tegi.
Tähendamissõna peidetud varandusest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 13:44
Tähendamissõna peidetud varandusest räägib mehest, kes leides ühelt põllult varanduse, müüs kõik, mis tal oli ja ostis selle põllu, et omandada see varandus. See tähendamissõna näitab Jumala riigi väärtust - Jumala riigi kätte saamiseks kõige ära andmine on seda väärt.
Tähendamissõna hinnalisest pärlist.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 13:45-46 
Tähendamissõna hinnalisest pärlist räägib kaupmehest, kes otsis hinnalisi pärle. Kui ta siis ühe kalli pärli leidis, müüs ta kõik, mis tal oli selleks, et pärl endale osta. See tähendamissõna, nii nagu ka sellele eelnenud tähendamissõna peidetud varandusest, näitab kui hinnaline on Jumala riik.
Tähendamissõna noodast.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 13:47-50
Tähendamissõna noodast räägib, kuidas kalavõrguga püüti hulk kalu, mida hiljem sorteerima hakati - head ja halvad eraldi. See sümboliseeriv viimsel päeval sündivat kohtumõistmist, kus õiged ja ülekohtutegijad üksteisest eraldatakse. See sümboliseerib seda kuidas Jumal küll kutsub kõiki, aga kõik ei pääse tema kuningriiki.
Tähendamissõna kadunud lambast.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 18:10-14 ja Luuka 15:3-7
Tähendamissõna kadunud lambast räägib selest, et kui karjane kaotab ühe lamba sajast siis ta läheb teda otsima, kuni ta lamba leiab ja koju teeb. Sama teeb ka Jumal oma lastega. See viitab Jumala ustavusele ja armastusele.
Tähendamissõna tigedast sulasest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 18:23-35 
Tähendamissõna tigedast sulasest räägib sulasest, kes oli oma isandale väga suure summa võlgu, aga kelle peale ta isand halastas, tühistades ta võla. See sama sulane aga ei halastanud oma kaassulasele, kes oli talle väikse summa võlgu. Kui tigeda sulase isand sellest kuulis sai ta vihaseks ja taastas ta võla.
Selle tähendamissõnaga kutsus Jeesus inimesi üles andestama oma ligimestele, nii nagu Jumal neile andestab. Kui inimene oma ligimesele ei andesta, ei andesta Jumal ka talle.
Tähendamissõna kahest pojast.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 21:28-32
Tähendamissõna Kahest Pojast räägib kahest pojast, keda nende isa palus minna põllule tööle. Üks lubas minna, aga ei läinud, teine ei lubanud minna, aga mõtles hiljem ümber ja läks ikkagi. Selle tähendamissõnaga näitas Jeesus, kuidas Taevariigi pärivad pigem "vähem-religioossed" ja patused inimesed kui kirjatundjad, sest patused parandasid meelt ja tulid Jeesuse juurde, aga variserid ei tulnud.
Tähendamissõna rentnikest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 21:33-44, Markuse 12:1-11 ja Luuka 20:9-18
Tähendamissõna rentnikest räägib loo viinamäe omanikust, kes annab selle rentnikele hoida. Kui omanik saadab hiljem käskjalad oma viinamäele saaki koguma, tapavad rentnikud need käskjalad, et viinamäge endale saada. Omanik saadab ka oma poja viinamäele saagi järele, aga rentnikud tapavad ka tema. Siis tuleb omanik ja karistab neid rentnike, kes niiviisi käitusid.
Selles tähendamissõnas võrdles Jeesus varisere ja kirjatundjaid rentnikega, kes omaniku (Jumala) käskjalad (prohvetid) ja poja (Jeesus) tapsid. Jeesus hoiatas neid, et Jumala riik võetakse neilt selle pärast ära.
Tähendamissõna pulmapeost.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 22:1-14
Tähendamissõna pulmapeost räägib isandast, kes korraldas suure pulmapeo ja kutsus külalisi pulma, need aga ei tulnud. Selle peale isand laskis need ära tappa ja kutsus nende asemele muid külalisi, suvalisi inimesi tänavalt, et peoruum saaks täis. Üks külaline aga ei kandnud sobivaid riideid mistõttu ta visati vangi.
Selle tähendamissõnaga Jeesus näitas, et Taevariiki kutsutakse küll kõiki, aga kõik ei saa sisse. Samuti mõistis Jeesus hukka Iisraeli rahva, kes oli Jumala valitud rahvas, aga kes tema, Messia, hülgasid.
Tähendamissõna pidusöögist.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka 14:16-24 
Tähendamissõna pidusöögist räägib isandast, kes korraldas suure pulmapeo ja kutsus külalisi pulma, need aga ei tulnud. Selle peale laskis isand nende asemele kutsuda muid külalisi ja mitte lasta algsetel külalistel tulla.
Selle tähendamissõnaga Jeesus näitas, et Taevariiki kutsutakse küll kõiki, aga kõik ei saa sisse. Jeesus hoiatab, et kui sind kutsutakse siis tule, ära hülga Jumala kutset.
Tähendamissõna kümnest neitsist.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 25:1-13
Tähendamissõna kümnest neitsist räägib, kuidas kümme neitsit valmistusid pulmapeoks ja ootasid oma peigmeest. Kui peigmehe tulek viibis jäid nad magama. Kui siis peigmees saabuma hakkas avastasid pooled neitsid, et nende lambis ei jätku õli, sest nad polnud piisavalt õli varunud. Nad pidid minema seda ostma. Sel ajal aga tuli peigmees ja need viis neitsit, kellel oli piisavalt õli ja kes olid valmis, läksid peigmehega pulma. Ülejäänud viis jäid hiljaks ja neid uksest sisse ei lastud.
Selle tähendamissõna mõte oli, et Jeesus tuleb tagasi ajal, mida keegi ei tea. Jeesus kutsub oma jüngreid alati valmis olema, et kui Jeesus tagasi tuleb saaksid nad osa Talle pulmapeost.
Tähendamissõna talentidest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Matteuse 25:14-30 ja Luuka 19:11-27
Tähendamissõna talentidest räägib isandast, kes andis oma sulastele talente (raha) enne kui ta reisile läks. Osad sulased kauplesid neile antud rahaga ja kasvatasid selle hulka, aga üks sulane peitis raha ära ja ei teinud sellega midagi. Kui nüüd isand tagasi tuli tasus ta igale sulasele, kes talente kasvatas vastavalt nende tööle. See sulane aga, kes raha peitis ja kasu ei teeninud, selle ta heitis vangi.
See tähendamissõna näitab, et Jumal annab inimestele erinevaid ande ja ressursse ja ülesandeid ning ootab, et me neid kasutaksime. Jeesuse jüngrid peaksid hoolsalt vaeva nägema kuni Jeesus tuleb mitte olema laisad.
Tähendamissõna Halastajast Samaarlasest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka 10:29-37
Tähendamissõna Halastajast Samaarlasest räägib mehest, keda teel rännates rünnatakse ja kes teele paljaks röövitult ja vigastatult maha jäetakse. Kui siis üks preester ja hiljem üks leviit sealt mööda kõndisid jätsid nad mehe sinna ega aidanud teda. Siis aga tuli üks samaarlane, kes aitas meest ja hoolitses ta eest kuni tervenemiseni.
Selle tähendamissõnaga vastas Jeesus küsimusele - Kes on minu ligimene. Juudid pidasid samaarlasi oma vaenlasteks, aga selles loos halastas vigase juudi mehe peale mitte juudist preester või juudist leviit vaid samaarlane. Jeesus kutsus aitama ligimesena igaühte, kes abi vajab.
Tähendamissõna rumalast rikkast mehest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka 12:16-21
Tähendamissõna rumalast rikkast mehest räägib rikkast mehest, kes omandas palju vara ja lootis elada luksuslikult ja turvaliselt palju aastaid. Siis ta suri ja ta varast ei olnud talle mingit kasu.
Jeesus hoiatab inimesi rahaahnuse eest. Samuti mõistetakse hukka mehe armastus varanduse vastu, mis ületas tema armastuse Jumala vastu. Tuleb välja, et maine vara ei ole midagi võrreldav taevase varandusega, seega Jeesus kutsub inimesi koguma vara taevasse mitte maa peale.
Tähendamissõna viljatust viljapuust.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka 13:6-9
Tähendamissõna viljatust viljapuust räägib viljapuust, mis ei kanna mitu aastat järjest vilja. Omanik tahab selle välja juurida, aga aednik palub anda puule veel ühe aasta. Võib-olla ta hakkab veel vilja kandma, kui seda väetada .
See tähendamissõna sümboliseerib Kristuse järgia elu - see peaks kandma vilja. Jeesus kutsub Iisraeli rahvast meelt parandama ja Jeesuse poole pöörduma niikaua kui on armuaeg.
Tähendamissõna pulmapeo külaliseks olemisest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka 14:7-11
Tähendamissõna pulmapeo külaliseks olemisest räägib sellest, et kui sind kutsutakse pulma siis vali ise tagumine iste ja las pulmaisand kutsub sind aulisemale kohale. Ära vali endale aulisemat kohta ja lase end siis pulmaisanda poolt taha poole saata. Jeesus ütleb, et need, kes end ise alandavad neid Jumal ülendab, aga kes end ise ülendavad, need alandatakse.
Tähendamissõna kadunud mündist.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka 15:8-10 
Tähendamissõnas kadunud mündist kaotab üks naine ühe oma kümnest mündist (1 münt oli võrdne päeva palgaga). Naine süütas siis lambi ja otsis seda ühte münti kuni ta selle leidis. Selle tähendamissõnaga andis Jeesus mõista, et igast inimesest, kes on vaimselt kadunud, aga tuleb meeleparandusele ja saab päästetud on taevas suur rõõm. Jumal otsib kõiki, et tuua nad meeleparandusele.
Tähendamissõna kadunud pojast.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka 15:11-32 
Tähendamissõna kadunud pojast räägib loo isast, kellel on kaks poega. Noorem poeg küsib isalt oma päranduse osa kätte, läheb kaugele maale ja raiskab seal kõik isalt saadu ära. Hiljem, kitsikuses olles, naaseb poeg isa juurde lootes saada kasvõi üheks isa sulastest. Isa võtab oma poja rõõmuga vastu ja korraldab talle tagasituleku puhul peo. Vanem poeg ei rõõmusta vaid on kade.
See tähendamissõna, koos tähendamissõnaga kadunud mündist ja tähendamissõnaga kadunud lambast, näitab kui palju näeb Jumal vaeva, et saada kätte need inimesed, kes temasse ei usu või on temast eemaldunud. Jumal rõõmustab kui keegi sünnib ülalt ja kutsub ka meid rõõmustama.
Tähendamissõna kavalast majapidajast.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka 16:1-9 
Tähendamissõna kavalast majapidajast räägib kavalast majapidajast, kes ei toonud oma isandale kasu, nii et see ta vallandas. Enne ära minekut ajas aga kaval majapidaja isanda võlglastega asju nii, et ta võitis võlglaste poolehoiu tagades endale nii head tulevikuväljavaated. Selle peale isand kiitis kavala majapidaja kavalust.
Jeesus näitab selles tähendamissõnas maailma inimeste kavalust endale kasu lõikamises. Jeesus kutsub oma jüngreid olema kavalad Jumala riigi kasuks.
Tähendamissõna rikkast mehest ja Laatsarusest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka – 16:19-31 
Tähendamissõna rikkast mehest ja Laatsarusest räägib, kuidas rikas mees elas maapealset elu naudingutes, Laatsarus aga viletsuses ja vaevas. Kui rikas mees suri sattus ta põrgusse vaevlema, Laatsarus läks surres aga taevasse Aabrahami sülle. Rikas mees tahtis, et Laatsarus tuleks põrgusse tema kannatusi vähendama. See aga ei olnud võimalik. Siis rikas mees tahtis, et Laatsarus läheks tõuseks surnust üles, et rikka mehe vendi põrgu eest hoiatada, et ka nemad põrgusse ei satuks. Ka see ei sündinud.
See tähendamissõna kutsub kuuljaid mitte olema nagu rikas mees, kes teisi ei aidanud ja oma elu ajal Jumalasse ei uskunud. Siin tuleb esile ka tõsiasi, et kui keegi sureb siis tema saatus on otsustatud ja seda ei saa enam muuta. Lisaks kõnetab Jeesus varisere selle läbi, et Jumalasse uskumiseks on elavatel Mooses ja prohvetid. Kui need varisere ei veena siis ei veena neid ka see kui keegi surnuist üles tõuseb (Jeesus tõusis surnuist üles ja paljud variserid ikka ei uskunud temasse).
Tähendamissõna järjekindlast lesknaisest.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist]] Luuka 18:1-8 
Tähendamissõna järjekindlast lesknaisest räägib lesknaisest, kes käis järjekindla kohtuniku juures endale õigust otsimas. Kuigi kohtunik ei hoolinud naisest, siis lese järjepideva pealekäimisepärast ta siiski aitas naist. Selle tähendamissõnaga kutsus Jeesus inimesi püsivusele ja järjekindlusele palves. Kui see kuri kohtunik halastas lese peale tema pealekäimise pärast siis kui palju enam Jumal taevas aitab oma lapsi ja mõistab neile õiglaselt õigust.
See tähendamissõna on järg sellele eelnenud mõttele Jumalariigi tulekust ja selle ootamisest. Kuigi siin maailmas kogeme me kannatusi ja Jumalariigi tulek viibib, siiski kutsub Jeesus meid mitte lootust kaotama ja usaldama, et Jumal, kes mõistab kohut elavate ja surnute üle, toob toob õigluse meie kannatustesse.
Tähendamissõna variserist ja tölnerist.
Selle tähendamissõna leiab Piiblist Luuka 18:9-14 
Tähendamissõna variserist ja tölnerist räägib loo variserist, kes tundis end Jumala ees õigena oma heade tegude pärast, ja tölnerist, kes end Jumala ees alandas ja Jumalalt armu palus. Tölneri mõistis Jumal õigeks, sest too alandas end, aga variseri Jumal õigeks ei mõistnud, sest too ülendas ennast.
Eesti keeles ilmunud.
Eesti keeles on ilmunud Peeter Roosimaa "Jeesuse tähendamissõnad: kuidas neid tõlgendada?", mille on välja andnud Allika MTÜ 2021. aastal.