tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lazduleja vald

Lazduleja vald (läti keeles "Lazdulejas pagasts") on vald Lätis Balvi piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Vectilža, Bērzkalne, Briežuciemsi, Tilža, Šķilbēni ja Medņeva vallaga.
Valla pindala on 97 km². 2016. aasta seisuga elas seal 303 inimest. Aastal 2011 elas vallas 183 lätlast, 122 venelast, 1 valgevenelane, 1 ukrainlane ja 7 leedulast. Valla keskus on Egļuciemsi küla, vallavanem on Andris Višņakovs.
Ajalugu.
Aastal 1945 moodustati Šķilbēni vallas Šķilbēni külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga Balvi vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Šķilbēni külanõukoguga likvideeritav Egļeva külanõukogu, aastal 1960 aga likvideeritav Demerova külanõukogu. Aastal 1968 nimetati Šķilbēni külanõukogu ümber Lazduleja külanõukoguks. Aastal 1971 liideti Lazduleja külanõukoguga likvideeritava Kraukļi külanõukogu kolhoosi Borec maad, sovhoosi Briežuciems maad liideti aga Briežuciemsi külanõukoguga, sovhoosi Šķilbēni maad Šķilbēni külanõukoguga ja kolhoosi Cīņa maad Upīte külanõukoguga. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.
Loodus.
Suurimaks jõeks on Rika jõgi. Valla põhjaossa jääb osaliselt Stompaki soo hoiuala, edelaossa aga Orlova (Ērgļi) soo hoiuala.
Külad.
Vallas on kolmkümmend seitse küla. Valla keskuses Egļuciemsis ("vidējciems") oli aastal 2018 106 elanikku. Neli valla küla on staatusega "mazciems" – Aizups 7 elanikuga aastal 2018, Čiganova 12 elanikuga aastal 2018, Egļova 12 elanikuga aastal 2018 ja Petrovka 7 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla külad on staatusega "skrajciems" – Akmiņsola 1 elanikuga aastal 2018, Avīški 6 elanikuga aastal 2007, Brinkīne 1 elanikuga aastal 2018, Burtnieki 7 elanikuga aastal 2017, Dmitrijevka 2 elanikuga aastal 2018, Dukuļova 8 elanikuga aastal 2018, Fricevka 1 elanikuga aastal 2018, Griščāti 1 elanikuga aastal 2015, Grīva, Keiļi 11 elanikuga aastal 2018, Lozdova 1 elanikuga aastal 2018, Lukjanovka 3 elanikuga aastal 2018, Malnusola 2 elanikuga aastal 2018, Medvežovka 5 elanikuga aastal 2018, Mežalauki, Mežareja, Orlova 13 elanikuga aastal 2018, Osinovka 1 elanikuga aastal 2017, Ozolzīles 2 elanikuga aastal 2018, Pleševa 2 elanikuga aastal 2016, Plešova 27 elanikuga aastal 2018, Plešova 10 elanikuga aastal 2018, Priedes 7 elanikuga aastal 2018, Purlova 3 elanikuga aastal 2018, Spičkova 1 elanikuga aastal 2018, Steigas 5 elanikuga aastal 2018, Ščeglova 12 elanikuga aastal 2018, Šumkova 5 elanikuga aastal 2018, Zaikova 7 elanikuga aastal 2018, Zirgadūbe 6 elanikuga aastal 2018, Zobukalns 4 elanikuga aastal 2018 ja Ūzulova 5 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Egļuciems

Egļuciems on küla ("vidējciems") Lätis Balvi piirkonnas, Lazduleja valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 130 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 18 ja Riiast 240 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel postkontor ja raamatukogu.
Küla tekkis nõukogude perioodil kui kolhoosi Borec keskasula.
Vectilža vald

Vectilža vald (läti keeles "Vectilžas pagasts") on vald Lätis Balvi piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Bērzkalne, Lazduleja, Tilža, Lazdukalnsi ja Rugāji vallaga.
Valla pindala on 99 km². 2016. aasta seisuga elas seal 444 inimest. Aastal 2011 elas vallas 401 lätlast, 18 venelast, 4 valgevenelast ja 5 ukrainlast Valla keskus on Vectilža küla. Vallamaja asub aadressil Melderu iela 2, vallavanem on Genovefa Jermacāne.
Ajalugu.
Aastal 1945 moodustati Tilža vallas Vectilža külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga Tilža vald ametlikult. Aastal 1958 liideti Vectilža külanõukoguga Tilža külanõukogu kolhoosi Sarkanais oktobris maad, sovhoosi Sarkanais partizāns maad liideti aga Tilža külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Liepāri külanõukoguga kolhoosi Varonis maad, sovhoosi Tilža maad liideti aga Tilža külanõukoguga. Aastal 1975 Vectilža külanõukogu likvideeriti ja selle maad liideti Tilža külanõukoguga. Aastal 1989 loodi Vectilža külanõukogu taas, selle maad eraldati Tilža külanõukogust. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Ezersala muinaskalmed. Looduskaitse all on Lūkusola tamm. Valla põhjaossa jääb osaliselt Orlova (Ērgļi) soo hoiuala.
Külad.
Vallas on kuusteist küla. Valla keskuses Vectilžas ("vidējciems") oli aastal 2018 171 elanikku. Teine sama kategooria küla on Sudarbe 49 elanikuga aastal 2018. Kaks valla küla on staatusega "mazciems" – Auška 13 elanikuga aastal 2018 ja Gaileiši 2 elanikuga aastal 2007. Kaksteist valla küla on staatusega "skrajciems" – Dambeiši 23 elanikuga aastal 2018, Dūberiucis 6 elanikuga aastal 2018, Griuznis 10 elanikuga aastal 2018, Krutova 51 elanikuga aastal 2018, Lutanāni 17 elanikuga aastal 2015, Lūkusola, Ranguči 13 elanikuga aastal 2018, Rūzinīki 13 elanikuga aastal 2007, Sāvāni 18 elanikuga aastal 2018, Upenīki 28 elanikuga aastal 2018, Vilkariucis 4 elanikuga aastal 2018 ja Vuškusola 15 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Vectilža

Vectilža (latgali Vactiļža) on küla ("vidējciems") Lätis Balvi piirkonnas, Vectilža valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 120 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 27 ja Riiast 252 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel postkontor, Tilža keskkooli Vectilža osakond, spordi- ja puhkekeskus ning raamatukogu.
Nõukogude perioodil oli küla kolhoosi Sarkanais partizāns keskasulaks.
Pühapäevakool (ajakiri)

Pühapäevakool oli EELK ajakiri, mis ilmus 1932–1942 ja uuesti 1991–1993. Ajakirja andis välja EELK konsistoorium.
Aastatel 1932–1938 oli ajakirja vastutav toimetaja või peatoimetaja August Grünberg. Aastatel 1938 ja 1940 oli ajakirja vastutav toimetaja või peatoimetaja Karl Tiit.
1932–1936 ilmus ajakiri Pärnus ja seejärel Tallinnas.
Tervis (ajakiri, 1903)

Tervis oli Eesti tervishoiu ajakiri, mis ilmus 1903–1944.
Väljaandjad:
1910–1920 ajakiri ei ilmunud.
Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri

Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri (inglise keeles "Journal of Estonian and Finno-Ugric linguistics") on soome-ugri keeli käsitlev teadusajakiri (täpsemalt jätkväljaanne), mis ilmub aastast 2010. Ajakirja peatoimetaja on Urmas Sutrop. Ajakirja annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus. Ajakiri ilmub sarjast .
Mall Noormets

Mall Noormets (kuni 1988 Mall Põldemaa; sündinud 6. aprillil 1966 Orissaares) on eesti koreograaf ja teatriõppejõud, Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia lavalise liikumise lektor.
Ta lõpetas 1984. aastal Orissaare Keskkooli ja 1988. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi koreograafia erialal. 
Pärast kõrghariduse omandamist töötas aastatel 1988–1990 Viljandi kultuuriosakonna tantsu ja rahvamuusika spetsialisti-metoodikuna. Aastatel 1989–1991 oli ka Kaarin Raidi draamastuudio ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri lavalise liikumise õppejõud, 1989–1992 ühtlasi Viljandi maavalitsuse kultuuriameti tantsu peaspetsialist ja Ugala liikumisjuht. Aastatel 1994–1995 oli Tallinna Pedagoogikaülikooli koreograafia õppetooli klassikalise tantsu ja režii õppetooli lavalise liikumise õppejõud, aastast 1996 eraballetikooli Noor Ballett Fouetté balletiõpetaja, aastast 2010 Eesti Rahvakultuuri Keskuse tantsukompositsiooni lektor, 2012–2015 Tantsuinfo Kuukirja toimetuskolleegiumi liige ja keeletoimetaja.
Mall Noormets on pikka aega olnud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia tantsuseade, kompositsiooni ja lavalise liikumise õppejõud, aastatel 1996–2006 õppetooli juhataja, õppekava hoidja ja programmijuht, 2007–2010 oli ta tantsukunsti professor. 
Mall Noormets on ka Muhu saarel tegutseva Külasema küla seltsingu tantsujuht.
Vabakutselise koreograafina loonud liikumisseadeid draama- ja muusikalavastustele.
Isiklikku.
Tema abikaasa on näitleja Allan Noormets.
Erich Seuberlich

Georg Robert Erich Seuberlich (13. veebruar (ukj 25. veebruar) 1882 Moskva − 27. veebruar 1946 Holzminden) oli baltisaksa genealoog.
Vilis Plūdons

Vilis Plūdons (ka Vilis Plūdonis, sünninimi Vilis Lejnieks; 9. märts 1874 Bauska kreis (tänapäeval Bauska piirkond) – 15. jaanuar 1940 Riia) oli läti luuletaja.
Vilis Plūdons oli pärit talupidaja perekonnast. 1895. aastal lõpetas ta Kuldīgas Balti Õpetajate Seminari ja töötas seejärel mitmel pool Lätis õpetajana. Aastatel 1919–1933 oli ta Riia 1. Linnagümnaasiumi õpetaja. Alates 1933. aastast oli Plūdons kutseline kirjanik.
Vilis Plūdons oli läti luule üks väljapaistvamaid lüürikuid ja lüroeepikuid. Ta oli 20. sajandi algul üks olulisemaid läti luule uuendajaid.
20-es Sajand

20-es Sajand oli Eesti ajaleht, mis ilmus 1934. aastal Tallinnas. Ajalehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli A. Hanson. Ajaleht ilmus kord nädalas. Ajalehe numbrite 2 ja 3 alapealkiri oli Rahvajutuleht.
Estlands-nytt

Estlands-nytt (enne 1996 "Norsk-Estisk kulturnytt") on Norra eestlaste ajakiri, mis ilmub 1991. aastast Norras Oslos. 
Ajakirja annab välja Norra-Eesti Ühing (norra keeles "Norsk-estisk forening"), aastatel 1991–1995 andis ajakirja välja Norsk-Estisk Kulturlag.
Ivan Käbina-nimeline

IVAN KÄBINa-nimeline : "Eestimaa Naerupooldajatega Sidemetepidamise Rahvusvahelise Ühisuse Eesti muigkonna Pjäälekandja" oli Soome eestlaste huumorileht, mis ilmus aastatel 1963–1988 Soomes Helsingis. Lehte andis välja Eestimaa Naerupooldajatega Sidemetepidamise Rahvusvahelise Ühisuse Eesti Muigkond, mille peatoimetaja oli Rein Riitsalu. Esimeses 10 numbris olid vaid tema artiklid ja karikatuurid. Ajakirja levitati aastatel 1963-1967 vaid Helsingis, kokku anti välja 17 numbrit, mis olid suht väikese levikuga (100 eksemplari). 1988. aastal ilmus ajakirja erinumber.
Keila Leht

Keila Leht on ajaleht, mis ilmus 1991–1995 ja ilmub uuesti aastast 2007 Keilas. Ajalehte annab välja SA Keila Leht. Ajalehe vastutav väljaandja oli Agu Veetamm, alates 2022.aasta algusest Evelin Povel.
Ajalehel oli lisa, mis kandis nime "Keila Valla Leht".
Raadio (täpsustus)

Raadio on informatsiooni juhtmeteta edastamine raadiolainete abil. Sõnal on ka teisi tähendusi:
Gibraltari rahvusvaheline lennujaam

Gibraltari rahvusvaheline lennujaam või North Fronti lennujaam (IATA: GIB, ICAO: LXGB) on rahvusvaheline tsiviil-militaarlennuväli, mis teenindab Suurbritannia meretagust ala, Gibraltarit.
Lennujaama lennurada omab Suurbritannia kaitseministeerium ning seda kasutavad tsiviillennufirmad, Suurbritannia kuninglik õhuvägi ja Gibraltari kuninglik õhuvägi. Lennujaama lendab kolm lennufirmat: British Airways, easyJet ja Royal Air Maroc Express.
Lennujaama lennurada ületab Winston Churchilli avenüü, mis on peamine tee, mis ühendab Gibraltarit ja Hispaaniat.
2017. aastal läbis lennujaama 571 184 reisijat ja 302 tonni kargot 4888 lennu pealt.
Rahva Hääl (täpsustus)

Rahva Hääl võib tähendada järgmist:
Virgats (USA ajakiri)

Virgats (koos täiendpealkirjaga "Virgats : Eesti riikliku iseseisvuse eest võitleja") oli USA eestlaste ajakiri, mis ilmus 1964–1981 New Jersey osariigis Deerfieldis. Ajakirja viimane väljaandja ja toimetaja oli Avdy Andresson. 1964-1972 andis ajakirja välja Ülemaailmne Eesti Vabadusvõitlejate Keskus USA-s.
Aastail 1977–1978 oli Virgatsi paralleelpealkiri Kaitse Kodu (1978 nr. 2/3 ka Kaitseliidu Peastaabi toimetised), 1979. aastal Kaitse Kodu lisa.
Austini maakond

Austini maakond ("Austin County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Bellville ja suurim linn on Sealy.
Maakond moodustati 1836. aastal.
2010. aasta seisuga elas Austini maakonnas 28 417 inimest.
Atascosa maakond

Atascosa maakond ("Atascosa County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigi lõunaosas.
Maakonna halduskeskus on Jourdanton ja suurim linn Pleasanton.
Maakond moodustati 1856. aastal Bexari maakonna osast. Maakond on saanud nime Atascosa jõe järgi.
2020. aasta seisuga elas Atascosa maakonnas 48 981 inimest. Aastal 2010 oli elanikke 44 911.
Aegviidu Aeg

Aegviidu Aeg oli Aegviidu valla ajaleht, mis ilmus 1993–2017. Ajalehte andis välja Aegviidu vallavalitsus. Ajalehe toimetaja oli Aleksander Soitu. Ajaleht ilmus üks kord kuus.
Archeri maakond

Archeri maakond ("Archer County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Archer City.
Maakond moodustati 1858. aastal.
2010. aasta seisuga elas Archeri maakonnas 9054 inimest.
Armstrongi maakond (Texas)

Armstrongi maakond ("Armstrong County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Claude.
Maakond moodustati 1876. aastal.
Alutaguse Elu

Alutaguse Elu oli Jõhvi ja Alutaguse häälekandja, mis ilmus 1930–1933 Jõhvis. 
Ajalehte andis viimasena välja kirjastusühistu Põhja-Eesti. Ajalehe viimane vastutav toimetaja oli A. Speek.
Bandera maakond

Bandera maakond ("Bandera County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Bandera ja suurim linn Lakehills.
Maakond moodustati 1856. aastal.
Bastropi maakond

Bastropi maakond ("Bastrop County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Bastrop ja suurim linn Elgin.
Maakond moodustati 1836. aastal.
2010. aasta seisuga elas Bastropi maakonnas 74 141 inimest.
Alutaguse Teataja

Alutaguse Teataja oli ajaleht, mis ilmus 1929–1934 Jõhvis. 
Ajalehe viimane väljaandja oli Narva Kirjastusühisus. Ajalehe viimane vastutav toimetaja oli Ulrich Kuusberg-Kullend. 
1934-1935 ilmus Uus Alutaguse Teataja.
Baylori maakond

Baylori maakond ("Baylor County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Seymour.
Maakond moodustati 1858. aastal.
2010. aasta seisuga elas Baylori maakonnas 3726 inimest.
Briežuciemsi vald

Briežuciemsi vald (läti "Briežuciema pagasts") on vald Lätis Balvi piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Lazduleja, Tilža, Šķilbēni ja Baltinava vallaga.
Valla pindala on 83.5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 546 inimest. Aastal 2011 elas vallas 561 lätlast, 23 venelast, 1 ukrainlane, 2 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Briežuciemsi küla, vallavanem on Anastasija Gabrāne.
Ajalugu.
Aastal 1945 moodustati Baltinava vallas Kvašņeva külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga Baltinava vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Kvašņeva külanõukoguga likvideeritav Buksti külanõukogu. Aastal 1960 liideti Baltinava sovhoosi maad Baltinava külanõukoguga. Aastal 1968 nimetati Kvašņeva külanõukogu ümber Briežuciemsi külanõukoguks. Aastal 1971 liideti Lazduleja külanõukogu sovhoosi Briežuciems maad Briežuciemsi külanõukoguga. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.
Loodus.
Suurimaks jõeks on Supenka jõgi. Looduskaitse all on Lejiņase tamm, Cērpene tamm, Upītese pärn, Grūšļeva pärn, Bērzusalase paju, Vīžugrīva tamm, Aususola pärn ja üks nimetu pärn valla lõunaosas. Valla põhjaossa jääb osaliselt Stompaki soo hoiuala, edelaossa aga Orlova (Ērgļi) soo hoiuala.
Külad.
Vallas on kolmkümmend üks küla. Valla keskuses Briežuciemsis ("mazciems") oli aastal 2018 4 elanikku. Griušļova on staatusega "vidējciems" ja seal oli aastal 2018 132 elanikku. Kakskümmend üheksa valla küla on staatusega "mazciems" – Abrines 12 elanikuga aastal 2018, Augstasils 22 elanikuga aastal 2018, Aussola 25 elanikuga aastal 2018, Begunova 8 elanikuga aastal 2018, Bieliņi 28 elanikuga aastal 2018, Bilga 5 elanikuga aastal 2018, Bokova 8 elanikuga aastal 2018, Brieksīne 19 elanikuga aastal 2018, Brīžusola 8 elanikuga aastal 2018, Čilipīne 47 elanikuga aastal 2018, Čilipīne 10 elanikuga aastal 2018, Dambergi 33 elanikuga aastal 2018, Dienīcova 16 elanikuga aastal 2018, Dubļova 4 elanikuga aastal 2018, Dukuļova 19 elanikuga aastal 2018, Jaunzemes 2 elanikuga aastal 2018, Kļavusola 3 elanikuga aastal 2007, Kroni 8 elanikuga aastal 2018, Kručinova 4 elanikuga aastal 2018, Kvašņova 6 elanikuga aastal 2018, Lozduļova 3 elanikuga aastal 2018, Ostraleidums 17 elanikuga aastal 2018, Piušļova 35 elanikuga aastal 2018, Ploskīne 17 elanikuga aastal 2018, Pužulova 1 elanikuga aastal 2018, Sedlenieki, Sepovka 2 elanikuga aastal 2018, Stabļova 17 elanikuga aastal 2018, Stouberova 18 elanikuga aastal 2018, Štikunova 26 elanikuga aastal 2018, Torkova 7 elanikuga aastal 2018, Vāzovka 1 elanikuga aastal 2018 ja Vilkusola. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Uus Alutaguse Teataja

Uus Alutaguse Teataja oli ajaleht, mis ilmus 1934–1935 Jõhvis. Ajalehe väljaandjad ja vastutavad toimetajad olid Valdur Mustel ja Arnold Aru. 1929-1934 ilmus Alutaguse Teataja.
Bee maakond

Bee maakond ("Bee County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Beeville.
Maakond moodustati 1857. aastal.
2010. aasta seisuga elas Bee maakonnas 31 861 inimest.
Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei Teataja

Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei Teataja oli Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei häälekandja, mis ilmus 1989–1991 Tartus.
Dibuuk

Dibuuk (jidiši keeles דיבוק "dibbūq" &lt; heebreakeelsest sõnast דָּבַק‬ "dāḇaq", 'liituma, liibuma') on juudi mütoloogias deemon, surnu hing, kes läheb elava inimese sisse ja valitseb tema käitumise üle ning räägib tema suu läbi. Dibuugi väljaajamiseks on vajalikud erilised rituaalid.
Netopalk

Netopalk ehk puhaspalk (inglise keeles "net profit") on sissetulek, mis pärast maksude maha arvestamist töötajale välja makstakse.
Töölepingu seaduse alusel on netopalga näitamine töölepingus ebaseaduslik. Töölepingus peab palk olema väljendatud brutosummana. Töötaja töötasust arvestatakse maha seaduse järgi kinnipeetavad maksud ja maksed.
Valem netopalga arvutamiseks
NETOPALK (töötajale välja makstav palk) = BRUTOPALK (töölepingus märgitud summa) – MAKSUD (sotsiaalmaks, tulumaks, töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni makse)
Eestis.
Netopalgast on maha arvatud tööjõumaksed, mida on neli: sotsiaalmaks, tulumaks, töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni makse.
Sotsiaalmaks.
Sotsiaalmaksu määr on 33%, mida tasub riigile tööandja. Sotsiaalmaksu eest tagatakse töötajale riiklik pension ja arstiabi. Sotsiaalmaksu kohustuse aluseks olev minimaalne kuumäär on 470 eurot, mis tähendab, et ühes kuus on 155,10 eurot sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks.
Tulumaks.
Tulumaksu kinnipidamise määr on 20%. Tulumaksu ei pea tasuma kogu palgalt, vaid see arvutatakse palga summalt, mis ületab tulumaksuvaba tulu piiri. 2018. aastal on tulumaksuvaba tulu piir kuni 500 eurot kuus ja kuni 6000 eurot aastas. Töötajal, kes töötab mitmes töökohas, on õigus maksuvaba tulu rakendada ainult ühes töökohas.
"Näide: Töötaja, kelle brutotööasu 2018. aastal on 1000 eurot, saab aastas tulu 12 000 eurot. Tema maksuvabaks tuluks on 500 eurot kuus, mis moodustab aastas 6000 eurot."
Töötuskindlustusmakse.
Töötuskindlustusmakse ühe osa tasub riigile tööandja (0,8%) ja teine osa (1,6%) võetakse maha töötaja palgast. Töötuskindlustusmakse on mõeldud olukorraks, kui töötaja peaks kaotama oma töö. Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kohustus lõpeb selle kuu viimasel kuupäeval, mil töötaja jõuab vanaduspensioniikka või talle määratakse ennetähtaegne vanaduspension.
Kohustusliku kogumispensioni makse.
Kohustusliku kogumispensioni makse määr on 2%, mis arvutatakse maha töötaja palgast. See rahasumma kantakse töötaja pensionifondi. Isiku isikukoodi järgi või masspäringuga on võimalik kogumispensioni makse kinnipidamise kohustust kontrollida. Kui töötaja ületab vanaduspensioni ea piiri ning ei alusta kogumispensioni väljamaksete saamisega ja otsustab töötamist jätkata, siis kogumispensioni arvestatakse edasi tavapärasel viisil.
Keskmine netokuupalk Eestis aastatel 2000–2019.
Hõlmatud on töölepingu, teenistuslepingu ja avaliku teenistuse seaduse alusel töötajad.
Filmileht

Filmileht oli filmikunsti käsitlev ajaleht, mis ilmus 1926–1931 Tallinnas. Ajalehte andis välja Peeter Parikas. Ajalehe viimane vastutav toimetaja oli Johannes Mülber.
Haaslava Teataja

Haaslava Teataja ("Teataja : Haaslava valla infoleht") oli Haaslava valla ajaleht, mis ilmus 1994–2017 Kurepalu külas. Ajalehte andis välja Haaslava vallavalitsus. Ajalehe vastutav toimetaja oli Rasmus Toompere.
Ajalehe osaline jätkaja on "Infoleht : Haaslava, Mäksa, Võnnu".
Harju Uudised

Harju Uudised oli Harju maakonna nädalaleht, mis ilmus 7. augustist kuni 18. septembrini 2002 Jüri asulas. Ajalehte andis välja OÜ Harju Uudised. Ajalehe peatoimetaja oli Jaanus Kulli.
Madame de Pompadour

Madame de Pompadour ehk markiis de Pompadour, kodanikunimega Jeanne Antoinette Poisson (29. detsember 1721, Pariis, Prantsusmaa – 15. aprill 1764, Pariis) oli Prantsuse õukondlane, kuningas Louis XV favoriit ja 1745–1751 tema ametlik armuke. Ta hoolitses kuninga päevakava eest, oli hinnatud abiline ja nõuandja, vaatamata ta nõrgale tervisele ja paljudele poliitilistele vaenlastele. Kuningalt hankis ta endale ja sugulastele rea tiitleid ning rajas terve võrgustiku toetajatest ja sõltlastest. Madame de Pompadour vältis hoolikalt vastandumist kuningannale Marie Leszczyńskale. 8. veebruaril 1756 nimetati Madame de Pompadour kuninganna 13. saatjadaamiks, mis oli tollal õukonnas üks hinnatumaid ameteid.
Pompadour paistis silma arhitektuuri ja tarbekunstide, eriti portselanikeraamika toetajana. Samuti toetas ta valgustusajastu filosoofe, nende seas Voltaire'i. Kaasaegsed kriitikud pidasid tema poliitilist mõju kahjulikuks, kuid tänapäeva ajaloolased suhtuvad temasse positiivsemalt, rõhutades ta edu kunstide edendajana ning Prantsusmaa rahvusliku uhkuse kaitsjana – nii näiteks asutati tema algatusel 1751 Pariisis maailma vanim sõjaakadeemia École Militaire, 1756. aastal aga tänini tegutsev Sèvres'i portselanivabrik. Kunstiloolase Melissa Hyde'i sõnul ajendas Pompadouri-vastast kriitikat hirm muutuste ees ühiskondlikus ja soolises hierarhias, mida esindas madalale päritolule vaatamata esile tõusnud Pompadouri mõjuvõim.
Tema isa oli François Poisson, ema Madeleine de la Motteb. 1741. aastal abiellus ta Charles Guillaume Le Normant d'Étiolles'iga (1717–99).
Infolaine

Infolaine Kesk- ja Lõuna-Eesti kuulutusi sisaldav ajaleht, mis ilmub aastast 1997. Lehte annab välja OÜ Aleak. 1997-1999 andis lehte välja OÜ Infolaine. Leht ilmub üks kord nädalas (esmaspäeval)
Välismaalaste seadus

Välismaalaste seadus (lühend VMS) on Eesti seadus, mis reguleerib välismaalaste Eestisse saabumise, siin viibimise, elamise ja töötamise aluseid (VMS §1). Välismaalaste seadus koosneb kaheksast peatükist, milleks on "Üldosa", "Eestis ajutine viibimine ja lühiajaline töötamine", "Eestis elamine ja töötamine", "Isikuandmete töötlemine", "Kohustused", "Riiklik järelevalve", "Vastutus" ning "Rakendussätted".
Seaduse sisu.
Välismaalaste seadus sätestab muuhulgas viisa liigid (§57) ja viisa andmise (§§ 62–64) ning viisa andmisest keeldumise (§§ 65–66) alused; viisamenetluse korra (§§ 81–103); sisserände piirarvu (§113); tähtajalise elamisloa andmise (§118), sellest keeldumise (§122–127), ning selle kehtetuks tunnistamise (§§135–136) alused; pikaajalise elaniku elamisloa andmise (§232), selle taastamise (§238); selle kehtetuks tunnistamise (§241) alused. Lisaks välismaalasele seatavatele kohustustele (§280–284), seatakse kohustused ka välismaalase tööandjale (§285-2862), õppeasutusele (§287), majutusettevõttele (§288) ning talle eluaset võimaldavale isikule (§289), vedajale (§290) ning kutsujale (§291)
Ajalugu.
Välismaalaste seadus võeti Riigikogus vastu 8. juulil 1993 (olles siis vaid 25 paragrahvi pikk), asendades Eesti Vabariigi immigratsiooniseaduse (vastu võetud 26.06.1990, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu poolt). 1. oktoobril 2010 hakkas kehtima uus välismaalaste seadus, mille kehtestamise eesmärgiks oli eelkõige suurem õigusselgus, tuues täpsustavat või üldistavat laadi muudatused.
Välismaalane.
Välismaalaste seaduse defineerib välismaalast isikuna, kes ei ole Eesti Vabariigi kodanik (§3). See mõiste on aja jooksul täpsustunud, sest 1993. aasta Välismaalaste seaduse mõistes oli välismaalane isik, kes on välisriigi kodanik või kes on tunnistatud kodakondsuseta isikuks (VMT 1993 §3). 
Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike ning nende perekonnaliikmete Eestis viibimise ja elamise õiguslikud alused sätestab Euroopa Liidu kodaniku seadus.
Blanco maakond

Blanco maakond ("Blanco County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Johnson City ja suurim linn Blanco.
Maakond moodustati 1858. aastal.
2010. aasta seisuga elas Blanco maakonnas 10 497 inimest.
Bexari maakond

Bexari maakond ("Bexar County") on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on San Antonio.
Maakond moodustati 1836. aastal.
2010. aasta seisuga elas Bexari maakonnas 1 714 773 inimest.
Elbtalaue ühisvald

Elbtalaue on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 422,52 km². 31. detsembril 2017 elas seal 20 722 inimest. Selle keskus on Dannenberg. Tegelikult tähendab sõna "Elbtalaue" "Elbe orgu" ja kirjeldab ruumiliselt mitteselgelt määratletud piirkonda jõe keskjooksu ümbruses Põhja-Saksamaal.
Samtgemeinde Elbtalaue koosneb järgmistest valdadest:
Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon

Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon (inglise keeles "Framework Convention for the Protection of National Minorities"; FCNM) on 1. veebruaril 1995 Strasbourgis Euroopa Nõukogu liikmesriikide algatusel sõlmitud konventsioon, mis kaitseb liikmesriikide territooriumidel asuvaid vähemusrahvusi.
Eesti liitus konventsiooniga 1995. aasta 2. veebruaril, võttis ratifitseerimisseaduse vastu 1996. aastal ja Eesti suhtes jõustus konventsioon 1998. aasta 1. veebruaril.
Konventsiooni kohaselt käsitatakse vähemusrahvusena Eesti kodanikke, kes:
Gartowi ühisvald

Gartow on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 134,3 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3644 inimest. Selle keskus on Gartow.
Samtgemeinde Gartow koosneb järgmistest valdadest:
Lüchowi ühisvald

Lüchow on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis.
Selle pindala on 561,19 km². 31. detsembril 2017 elas seal 23 991 inimest.
Selle keskus on Lüchow linn, mis on ühtlasi ka kreisi keskuseks.
Samtgemeinde Lüchow koosneb järgmistest valdadest:
Rudolf Uus

Rudolf Uus (eesnimi ka Rudolph; 4. september 1894 Laeva vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 28. august 1964 Toronto, Kanada) oli Eesti politseinik.
Ta mobiliseeriti 1915. aastal ja võttis osa Esimesest maailmasõjast. Läks 1917. aastal üle 1. Eesti Polku, võttis osa Vabadussõjast.
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1927. aastal Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Õppis aastatel 1927–1931 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsioon Ugalasse. 
Töökäik.
Astus 1920. aastal Eesti kaitsepolitsei teenistusse Narvas ja teenis pikemat poliitilise politsei juhina Valgas. Oli ka Valga linnavolikogu liige.
Ta oli aastatel 1939–1940 Pärnu poliitilise politsei komissar. Ta läks 21. juunil 1940 põranda alla ja oli edaspidi Nõukogude võimuorganite poolt tagaotsitav.
Ta määrati Saksa teise okupatsiooni aegu 28. augustil Tallinna välispolitsei juhatajaks, oli ka Tallinna ja Harju abiprefekt ning prefekt. Vastuolude tõttu Saksa politseijuhtidega viidi ta Tallinnast ära ja määrati juulis 1944 Võru ja Petseri prefektiks. 
Põgenes 1944. aastal koos perega Rootsi ja läks sealt 1952. aastal Kanadasse.
Eneseavamine

Eneseavamine on enesekohase informatsiooni edastamine, oluline komponent suhtlemises. "Enesekohane" tähendab tegeliku, eheda "mina" avaldamist.
Johari aken.
Et seda "mina" paremini mõista, võib vaadeldava / kirjeldatava isiku olemust kujutada ringina, mis jaguneb neljaks veerandiks.
Esimene neljandik kujutab "avatud mina", mis sisaldab kõiki isiku teadlikke tegusid ja ütlusi.
Teine on "pime mina", mis koosneb sellisest käitumisest, mis on teistele näha, kuid millest pole isik ise teadlik: tema harjumustest, maneeridest, kaitsemehhanismidest, põgenemisstrateegiatest.
Kolmas neljandik on "varjatud mina". Selles on peidus kõik isiku mõtted, tunded ja soovid, mida ta hoiab endale.
Neljas neljandik on "tundmatu mina," sest selle olemasolu saavad kõnealuse isiku lähedased ja tuttavad üksnes oletada, samuti saab ta ise oma "tundmatu osa" kohta teha vaid ligikaudseid oletusi. Unenäod, uimastihallutsinatsioonid ja müstilised kogemused on kindlaim tõend "tundmatu mina" olemasolust.
Need "mina" neli tahku ei ole kindlate piiridega alajaotused. Kõik, mida vaadeldav isik välismaailmas näeb, kuuleb ja puudutab, kandub tema "varjatud minasse".
Mõni neist asjust ununeb ning vajub "tundmatusse minasse".
Teine osa kogemusi võib kanduda isiku "pimedasse minasse" ja anda ümbritsevatele inimestele endast märku mõne selle isiku uue harjumusena, millest ta pole ise teadlik.
On asju, mis jäävad isikule endale küll eredalt meelde, kuid mingil põhjusel ta ei avalda neid kunagi – nad on tallel tema "varjatud minas". Kui ta mõnest sellisest endas hoitud tähelepanekust teistele inimestele teada annab, saab see tähelepanek osaks tema "avatud minast".
Seega liigub eneseavamise korral informatsioon kellegi tähelepanekute, tunnete, mõtete ja soovide kohta tema "varjatud minast avatud minasse". Isikul, kelle jaoks eneseavamine on hõlbus, on "avatud mina" ülejäänud neljandikest suurem.
Kuidas ennast avada.
Enda olemuse avamine tekitab paljudes ärevust, eriti kui on valida, kas mõni arusaamatus kehtestaval viisil jutuks võtta või jääda vaikselt kannatama ja kartma, et eneseavamine teeks asja veel hullemaks. ("Mis siis, kui ma pärast seda neile enam ei meeldi? Kui nad mõistavad mu hukka?")
Siin tuleb esile psühholoogiline vastutus: kes vastutab hea läbisaamise eest? Kes peab tegema esimese sammu?
Vastuse sellele küsimusele pakub Gordoni aken: kui suhte üks osapool tunneb ennast mingil põhjusel halvasti, siis on tema asi teisele osapoolele oma tähelepanekutest, mõtetest ja tunnetest teada anda kehtestava mina-sõnumiga ja vajadusel ka käiguvahetusega. Vastutust enda enesetunde eest ei saa panna kellegi teise peale.
Enda avamisel võib eristada tasemeid ehk sügavust:
Ametialastes, kaugemates suhetes ja suhte loomise alguses ollakse eneseavamises faktide tasandil. Suhte arenedes liigutakse järgmistele tasanditele.
Eneseavamine võimaldab.
Üldiselt räägib osa inimesi endast meelsasti, teistelt nõuab see tahtepingutust. Siiski ei ava keegi ennast alati ühepalju. Kõik sõltub sellest, kellega ja millest ta parajasti räägib, kui turvaliselt ennast tunneb ning mis tujus on.
Suurtükikaater

Suurtükikaater (ka soomuskaater, jõe-suurtükikaater, lahingukaater) on tugeva lähitõrjerelvastusega kaater (sõjalaev), mis on mõeldud rannikumerel või siseveekogudel kohaliku tähtsusega lahinguoperatsioonideks või maavägede toetuseks.
Kirjeldus.
Suurtükikaatreid kasutatakse üldjuhul operatsioonideks siseveekogudel, ranniku lähedal või madala sügavusega merealadel, kus suuremad sõjalaevad ei saa tegutseda.
Suurtükikaatri relvastus ja kaitstus on sarnases suuruses valvelaevast või -kaatrist tugevam. Relvastuseks võivad olla näiteks raskekuulipildujad või automaatkahurid, kahurid, mitmelasulised raketiheitjad, lühimaa õhutõrjeraketisüsteemid, miinipildujad, automaatgranaadiheitjad ning mõned meremiinid. Suurtükikaatrid on üldjuhul kergelt soomustatud kaitseks kergerelvade tule eest. Üldjuhul puudub neil allveetõrjevõime.
Järvamaa Elu

Järvamaa Elu oli ajaleht, mis ilmus 1932–1933 Paides. Ajalehte andis välja A. Tekko. Ajalehe esimesed numbrid kandsid alapealkirja "Erapooletu noorsoo nädalleht".
Kose Teataja

Kose Teataja on Kose valla ajaleht, mis ilmub aastast 1994. Ajalehte annab välja OÜ Läänetasandiku. Varem andis ajalehte välja Kose vallavalitsus. Ajalehe toimetaja oli Anne-Mari Alver.
Kuldne Börs

Kuldne Börs oli Eesti kuulutusteleht, mis ilmus 1992–2013 Tallinnas. Aastast 2013 on Kuldne Börs kättesaadav veebikeskkonnas andmebaasina. Ajalehe viimane väljaandja oli AS Sanoma Baltics. 1999–2004 kandis ajaleht pealkirjas nime "Eesti suurim kuulutusteleht"
Kuressaare Sõnumid

Kuressaare Sõnumid oli tasuta infoleht, mis ilmus 2004–2017 Kuressaares. Ajalehte levitati ajalehtede Meie Maa ja Saarte Hääl vahel. Infolehe viimane väljaandja oli Kuressaare linnavalitsus. Infolehe toimetaja oli Kristiina Maripuu.
Labõritsa

Labõritsa on küla Setumaal. Küla kuulub Seeritsä nulka. Tänapäevase halduse järgi asub Labõritsa Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Küla venepärane nimevorm on Buravenki.
Labõritsa asub samanimelise järve kaldal.
Truba

Truba on küla Setomaal. Küla kuulub Irboska nulka, selle järgi on Irboska nulka ka Truba nulgaks nimetatud. Praegu asub Truba Venemaal, Petseri rajoonis. Enne teist maailmasõda kuulus küla Eestile (asus Vilo vallas). 
2011. aastal elas külas 2 inimest, mõlemad setud. 
Küla venepärane nimi on Zatrubje (Затрубье). Praegu on Truba külge liidetud Leebedi (Лебеды) küla.
Briežuciems

Briežuciems (latgali Brīžucīms) on küla ("mazciems") Lätis Balvi piirkonnas, Briežuciemsi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 35 ja Riiast 258 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, postkontor ja raamatukogu.
Küla rajati nõukogude perioodil kui Briežuciemsi sovhoosi keskasula.
Külajutud

Külajutud oli ajaleht, mis ilmus 2006–2009. Ajalehte andis välja MTÜ Juminda Külaselts. Ajalehe toimetaja oli Aive Sarjas.
Biureedireaktsioon

Biureedireaktsioon on valkude üldreaktsioon, mis on tingitud peptiidsidemete esinemisest. Aluselises keskkonnas annavad kahevalentsed vaseioonid valkude peptiidsidemetega violetse värvusega kompleksi. Valgu osalise hüdrolüüsi produktid, peptoonid, annavad roosakas-violetse värvuse. Värvuse annavadki ühendid, mis sisaldavad vähemalt kaht peptiidsidet. Test on nimetuse saanud uurea derivaadi biureedi järgi, mis annab Cu2+-ioonidega tüüpilise positiivse reaktsiooni. Värvuse intensiivsus sõltub valgu kontsentratsioonist lahuses. Reaktsiooni kasutatakse nii valgu tõestamiseks kui ka valkude kvantitatiivseks määramiseks.
Beer-Lamberti seaduse järgi on biureedireaktsiooniga on võimalik määrata valgu kontsentratsiooni, kuna peptiidsidemed esinevad valku moodustavates aminohappetes sama sagedusega. Värvi intensiivsus on otseselt seotud valgu kontsentratsiooniga lahuses. 
Teostamine.
Vesilahusesse lisatakse sama suur kogus 1% tugevat alust (NaOH või KOH) ja 1-2 tilka Cu(II)SO4. Kui lahus muutub lillaks, siis leidub seal valgumolekule. Lahuses olevat valku on võimalik kvantitatiivselt määrata kolorimeetriga lainepikkusel 540 nm.
Peptiidsideme rühm –CO-NH– moodustab vasksulfaadiga värvilise vase kompleksühendi. See nähtus aitab tõestada, et aine sisaldab valku: valkudes on aminohapped liitunud peptiidsideme –CO-NH– kaudu peptiidahelateks .
Laekvere Valla Sõnumid

Laekvere Valla Sõnumid oli Laekvere valla ajaleht, mis ilmus 1996–2017 Laekveres. Hiljem liideti Laekvere Valla Sõnumid ajalehega Koduvalla Sõnumid. Laekvere Valla Sõnumeid andis välja Laekvere vallavalitsus. Laekvere Valla Sõnumite toimetaja oli Silvi Sirelpuu.
Hiiumaa (ajaleht)

Hiiumaa (1949–1989 Nõukogude Hiiumaa) oli Hiiu maakonna ajaleht, mis ilmus 1949–2004 Kärdlas.
1949–1989 oli ajaleht EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSNi ajaleht.
Ajaleht ei ilmunud 3. maist 1962 kuni 1. oktoobrini 1965. Sel perioodil ilmusid Hiiumaaga seotud uudised Haapsalu ajalehes Töörahva Lipp.
Oma Sõna

Oma Sõna on Viljandi Kesklinna Kooli koolileht, mis ilmub aastast 1988. Ajaleht ilmub 2-4 korda aastas.
Lauri Hirvesaar

Lauri Hirvesaar (sündinud 3. mail 1986 Eestis) on eesti toote- ja tööstusdisainer.
Haridus.
Ta on õppinud aastatel 1993–2005 Viimsi Keskkoolis. 2008. aastal sai Eesti Kunstiakadeemias tootedisaini erialal bakalaureusekraadi ja 2011. aastal magistrikraadi (magistritöö: elektriline paikveomopeed).
Töökäik.
Ta on töötanud tootedisainerina ettevõttes TenTwelve OÜ (2011-2012) ja ettevõttes Cleveron (2012). Alates ettevõtete jagunemisest (2022) on Lauri töötanud tööstusdisainerina ka autonoomseid sõidukeid arendavas firmas Clevon AS. Lisaks on ta korduvalt olnud külalisõppejõuna projektide ja lõputööde juhendaja Eesti Kunstiakadeemias.
Peipsirannik

Peipsirannik (vene keeles Чудское побережье) on ajaleht, mis ilmub aastast 2003 Mustvees. Ajalehe väljaandja ja toimetaja on Fjodor Maspanov. Ajalehe tekst on eesti ja vene keeles. Ajalehe esimesed kaks numbrit ilmusid nime all "Peipsi Reklaam".
Puurmani Uudised

Puurmani Uudised oli Puurmani valla ajaleht, mis ilmus 1996–2018. Ajalehte andis välja Puurmani vallavalitsus. Ajalehe toimetaja oli Ell Maanso. Ajalehte jätkab osaliselt Põltsamaa Valla Leht.
Vanemast võõrandamise vastane päev

Vanemast võõrandamise vastane päev on päev, millega juhitakse tähelepanu sellele, et lapsevanem hoiaks ja arendaks sidet lapsega ning et üks lapsevanem ei kaugendaks teist vanemat lapsest. Probleemi teadvustamise kuupäevaks on rahvusvaheliselt valitud 25. aprill. Idee võttis 2005. aastal kasutusele kanadalanna Sarvy Emo. Algne kuupäev oli 28. märts, aga muudeti et seda ühitada, Toronto vanemliku võõrandamise eksperdi Richard Warshaki kampaaniaga. 
Esmakordselt korraldati vanemast võõrandamise vastast päeva 25. aprillil 2006. Sama aasta augustis registreeriti Kanadas Parental Alienation Awareness Organization (PAAO) (Vanemast Võõrandamise Teadvustamise Organisatsioon). 2011. aastal tunnustasid ametlikult 25. aprilli vanemate võõrandamise vastase päevana Bermuda, 17 USA osariiki (New York, Maine, Connecticut, Florida, Indiana, Iowa, Kentucky, Montana, Nebraska, Alabama, Arkansas, Georgia, Maryland, Mississippi, Lääne-Virginia, Indiana, Oklahoma) ja paljud Kanada linnad.
Päeva on korraldatud vähemalt 25 riigis. Soomes näiteks aastast 2012.
Teadaolevalt esimesena käsitles vanemast võõrandamise sündroomi ("parental alienation syndrome" ehk PAS) põhjalikumalt alates 1985. aastast USA laste psühhiaater Richard Alan Gardner (1931–2003). Ta töötas oma teooria välja eranditult erapraksises saadud isiklike tähelepanekute põhjal, mille järgi sündroomi korral tegemist hälbe või isegi haigusega, mille korral laps ilma igasuguse põhjuseta alavääristab ning solvab pidevalt üht vanemat. Selles võib olulist rolli etendada teise vanema mõjutamine, mis on reeglina seotud lapse vaidlusega hooldusõiguse üle. Gardner on kirjutanud enam kui 40 raamatut ja 250 artiklit.
Eestis korraldati esmakordselt Vanemast võõrandamise vastase päeva raames 25. aprillil 2019 konverents, mis toimus Riigikogu konverentside saalis. Konverentsi kajastati mitmes meediaväljaandes.
Raadio (ajakiri, 1930)

Raadio : Üleriiklise Eesti Raadioühingu häälekandja oli ajakiri, mis ilmus alates 21. detsember 1930 – 1938 aastatel Tallinnas.
Väljaandjaks Üleriiklise Eesti Raadioühing.
Ajakirja trükiti Tallinnas Eesti Ühistrükikojas ja ilmus korra nädalas hinnaga 20 senti.
Vastutavad toimetajad: 
Tegevtoimetajad: 
Karikatuurid ajakirjale joonistas Kaarel Joon.
Rae Sõnumid

Rae Sõnumid on Rae valla ametlik ajaleht, mis ilmub aastast 1996. Ajalehte annab välja Rae vallavalitsus.
Eesti Naisteühenduste Ümarlaud

Eesti Naisteühenduste Ümarlaud on Eestis tegutsevate naisteühenduste, naiste koostöövõrgustike ning naisuuringute ja -koolitustega tegelevate organisatsioonide koostöökogu. ENÜ asutamislepe allkirjastati 16. augustil 2003. aastal. Ümarlaud taotleb osalusdemokraatia edendamist ning naiste ja meeste võrdõiguslikkust.
Ümarlauda kuuluvad nii piirkondlikud naiste ühendused kui üleriigilised naiste organisatsioonid nagu Naiskodukaitse, Eesti Lasteaednike Liit, Ettevõtlike Daamide Assotsiatsioon jt.
Eesti Naisteühenduste Ümarlaua Sihtasutus asutati 28. detsembril 2006.
Alates 2004. aastast annab ENÜ iga aasta 25. novembril välja Valge Lindi auhinna "üksikisikule või organisatsioonile, kes möödunud aasta jooksul on kõige rohkem ära teinud Eestis naistevastase vägivalla tõkestamiseks või probleemist teavitamiseks".
Külgvaatesonar

Külgvaatesonar on sonarite hulka kuuluv aktiivne sonarisüsteem, mida kasutatakse merepõhjast pildi loomiseks.
Tööpõhimõte.
Külgvaatesonarid paigaldatakse laevade poolt merepõhja lähedal järelveetavaile allveesõidukitele. Külgvaatesonar edastab heliimpulsse suunatult väikestesse ruuminurkadesse, kuni horisontaalsuuna lähedaste nurkadeni. Heliimpulsside peegelduste aja määramise abil koostatakse pilt merepõhja reljeefist, ebakorrapäradest, temal olevatest objektidest ja struktuuri muutustest.
Kasutusalad.
Külgvaatesonareid kasutatakse meregeoloogias, mereloomade elupaikade kaardistamises, meremiinide, laevavrakkide või mistahes merepõhjas olevate objektide otsimises. Eesti mereväel on külgvaatesonar näiteks miinijahtijal EML Ugandi ja Veeteede ametil on sama tüüpi sonar hüdrograafialaeval Jakob Prei.
Deyverson

Deyverson Brum Silva Acosta (sündinud 8. mail 1991 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Atlético Mineiro.
Ta alustas karjääri koduosariigi klubis Grêmio Mangaratibense. 2012. aasta liitus ta Portugali klubiga SL Benfica. Hooajal 2012–13 mängis ta klubi reservmeeskonnas Portugali teises liigas ja lõi kaheksa väravat. Benfica esindusmeeskonnas ta debüüti teha ei jõudnudki, sest juba enne järgmise hooaja algust liitus ta teise Portugali kõrgliigaklubiga, Belenenses. 2015. aasta veebruaris suundus ta kuue kuuks laenule Saksamaa kõrgliigaklubisse 1. FC Köln. Ainsa värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 8. märtsil 2015 Eintracht Frankfurti vastu.
2015. aasta juulis sõlmis Deyverson nelja aasta pikkuse lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Levante. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 23. septembril 2015 mängus Eibari vastu. Deyverson lõi sel hooajal Hispaania kõrgliigas kokku üheksa väravat, kuid ei suutnud sellega päästa klubi viimasest kohast kõrgliiga ja esiliigasse langemisest. Järgmise hooaja veetis ta laenul teises Hispaania kõrgliigaklubis, Deportivo Alavés. Esimese värava klubi särgis lõi ta 10. septembril 2016 mängus Barcelona vastu, tuues Alavésile võõrsilväljakul ajaloolise 2:1 võidu. Kokku lõi ta Hispaania kõrgliigas sel hooajal seitse väravat.
2017. aasta juulis naasis Deyverson kodumaale ja sõlmis Palmeirasega viie aasta pikkuse lepingu. 2018. aasta hooaja eelviimases mängus 25. novembril lõi ta värava Vasco da Gama vastu, tuues Palmeirasele võõrsil 1:0 võidu. Selle võiduga kindlustas Palmeiras enda 10. Brasiilia meistritiitli. 2021. aastal lõi Deyverson Copa Libertadorese finaalis Flamengo vastu 95. minutil võiduvärava.
Hooaja 2019–2020 teises pooles mängis ta Palmeirasest laenul olles Hispaania kõrgliigaklubis Getafe ja hooajal 2020–21 taas Deportivo Alavésis.
2022. aasta augustis siirdus Deyverson Palmeirasest Brasiilia kõrgliigaklubisse Cuiabá. 2023. aastal tegi Deyverson Brasiilia kõrgliigas seni oma edukaima hooaja, kui lõi 12 väravat.
2024. aasta juulis sõlmis ta kuni 2025. aasta detsembrini kehtiva lepingu Atlético Mineiroga.
Max Franz

Max Franz (sündinud 1. septembril 1989 Klagenfurtis) on Austria mäesuusataja.
Tema esimesed maailmameistrivõistlused olid 2013. aastal Schladmingis, seal sai ta kiirlaskumises 23. koha. Kaks aastat hiljem oli ta Beaver Creekis samal alal 19. kohal. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis sai ta kiirlaskumises juba pronksmedali. 
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis saavutas kiirlaskumises üheksanda koha, kuid veelgi parem koht tuli ülisuurslaalomis, kus ta sai kuuenda koha.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis ta oma eelmiste mängude tulemusi ületada ei suutnud: kiirlaskumises oli ta 11. ja ülisuurslaalomis 17.
Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 28. novembril 2009 Lake Louise'is. Esimest korda jõudis ta poodiumile sealsamas 24. novembril 2012 kiirlaskumises. Esimese etapivõidu sai ta 17. detsembril 2016 Itaalias Val Gardenas kiirlaskumises.
Tema nõbu on Austria endine mäesuusataja Werner Franz.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Max Franz on osalenud () 119 MK-etapil ja jõudnud poodiumile üheksal korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.
Dominik Paris

Dominik Paris (sündinud 14. aprillil 1989 Meranos) on Itaalia mäesuusataja. Ta on spetsialiseerunud kiirusaladele.
2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis võitis ta kiirlaskumises hõbemedali.
Ta on osalenud kolmedel taliolümpiamängudel, kus tema seni parim tulemus on 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kiirlaskumises saadud neljas koht.
2019. aastal tuli ta ülisuurslaalomis maailmameistriks.
Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 19. detsembril 2008. Esimest korda jõudis ta poodiumile 29. jaanuaril 2011 Chamonix's kiirlaskumises. Esimese etapivõidu sai ta 29. detsembril 2012 Bormios kiirlaskumises. Bormios toimunud etapil jäi ta võitu jagama austerlase Hannes Reicheltiga. Kolmanda koha pälvinud norrakas Aksel Lund Svindal kaotas kõigest ühe ja neljanda koha saanud Klaus Kröll kahe sajandikuga. Tegemist oli kõige tihedama esinelikuga kiirlaskumises MK-sarjas ja esimene kord pärast hooaega 1977–78, kui kiirlaskumises etapivõit jagamisele läks.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Dominik Paris on osalenud () 180 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 28 korral, millest 12 korral kõige kõrgemale astmele.
2018.–2019. aasta maailma karikasari kahevõistluses

2018.–2019. aasta maailma karikasari kahevõistluses oli 36. ametlik maailma karikasarja hooaeg. 
Esimene MK-etapp toimus 24. novembril 2018 Soomes Kuusamos ja viimane peeti 25. märtsil 2019 Saksamaal Schonachis.
MK-sarja paremusjärjestus.
Üldtabel
Mario Seidl

Mario Seidl (sündinud 8. detsembril 1992) on Austria kahevõistleja.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta normaalmäe meeskonnavõistluses pronksmedali. Suure mäe individuaalvõistlusel oli ta pärast hüppevõistlust esimene, kuid langes vaatamata 46 sekundilisele edumaale lõpuks neljandaks. Normaalmäe individuaalvõistlusel oli ta 18.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta suure mäe meeskonnavõistluses pronksmedali. Suure mäe individuaalvõistluses sai ta 13. koha.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel tuli meeskonnavõistluses taas pronksmedal. Suure mäe individuaalvõistluses oli ta taas neljas.
MK-sarjas tegi ta debüüdi 3. veebruaril 2012 Val di Fiemmes. Esimest korda jõudis ta poodiumile 4. veebruaril 2017 Pyeongchangis, kui oli suure mäe võistlustes teine. Esimese etapivõidu sai ta 24. novembril 2018 Kuusamos.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Mario Seidl on osalenud 114 maailma karikasarja etapil () ja jõudnud poodiumile seitsmel korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele.
Dom Kino

Dom Kino (Vene keeles "Дом кино") on Venemaa telekanal. Mis näitab Vene filme ja seriaale. Kanal on nähtav Venemaal, Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis, Poolas, Bulgaarias, Norras, Slovakkias, Ameerikas, Türgis, Prantsusmaal ja mujal riikides.
Netosissetulek

Netosissetulek (inglise keeles ) hõlmab ettevõtte või üksikisiku kogutulu, sealhulgas palka, ettevõtlusest saadud tulu, vara renditulu, elatisi ja toetusi, millest on maha arvatud mitmesugused maksud, näiteks tulumaks ja sotsiaalmaks. 
Statistikas tuuakse välja ka leibkonna sissetulek, mille puhul liidetakse kõigi leibkonnaliikmete sissetulekud ja jagatakse leibkonnaliikmete arvuga.
Üksikisiku netosissetulek.
Brutopalgast netopalga arvutamine.
Üksikisiku netosissetuleku üks osa on palk. Brutopalk on töölepinguga kindlaks määratud töötasu, millest ei ole maha arvatud makse. 
Brutopalgast tuleb maha arvata
Tulumaks ei rakendu kogu tulule, sest alates 2018. aastast kehtib tulumaksuvaba miinimumi määr, mille pealt makse ei maksta. Maksuvaba tulu suurus tuleneb aasta kogutulust.
Pärast brutopalgast maksude mahaarvamist jääb järele netopalk.
&lt;/br&gt;
Tabelis on näitena toodud Eesti keskmise brutopalga suurus ja selle muutus vahemikus jaanuar 2006 – märts 2019.
Ettevõtte netosissetulek.
Puhaskasum.
Ettevõtte netosissetulekut nimetatakse puhaskasumiks (inglise keeles ). Puhaskasum, samamoodi kui netosissetulek, on rahaline väärtus, mis jääb alles pärast kõikide kulude mahaarvamist. Ettevõtte tuludest arvatakse maha tegevuskulud, sealhulgas kulum, rent, kommunaalmaksed ja tööjõukulud.
Gulfi provints

Gulfi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas.
Provints jaguneb halduslikult 2 ringkonnaks.
Hela provints

Hela provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas.
Provints jaguneb halduslikult 3 ringkonnaks.
Hela provints moodustati 2012. aastal kolmest ringkonnast, mis varem kuulusid Southern Highlandsi provintsi koosseisu.
Jiwaka provints

Jiwaka provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas.
Provints jaguneb halduslikult 3 ringkonnaks.
Jiwaka provints moodustati 17. mail 2012 kolmest ringkonnast, mis varem kuulusid Western Highlandsi provintsi koosseisu.