tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Johannes Fibiger

Johannes Andreas Grib Fibiger (23. aprill 1867 – 30. jaanuar 1928) oli taani arst ja Kopenhaageni Ülikooli anatoomilise patoloogia professor.
1883. aastal astus ta Kopenhaageni Ülikooli õppima zooloogiat ja botaanikat. Pärast nende õpingute lõppu õppis ta meditsiini ja lõpetas ülikooli 1890. aastal. Seejärel töötas ta sõjaväes ja Kopenhaageni ülikoolis, kus sai 1900. aastal professoriks.
Fibiger sai 1926. aastal Nobeli meditsiiniauhinna ümarussi "Spiroptera carcinoma" ja vähi vahelise seose avastamise eest. Fibigeri uurimistulemused lükati pärast tema surma ümber ja ta oli auhinna saanud ekslikult. Hilisemad uurimised tõestasid, et Fibigeri laborirottidel leitud kasvajad ja vähk olid põhjustatud A-vitamiini puudusest ning ilmselt oli ta metaplaasia ajanud segi pahaloomulise neoplaasiaga.
Istandik

Istandik on põllumaale rajatud puittaimede (tavaliselt) monokultuur. Taimed on istutatud rangelt regulaarsete vahedega. Siia kuuluvad näiteks viljapuuaiad, jõulukuuseistandikud, hübriidhaavaistandikud.
Julius Wagner-Jauregg

Julius Wagner-Jauregg (7. märts 1857 – 27. september 1940) oli Austria psühhiaater.
Wagner-Jauregg õppis meditsiini Viini Ülikoolis, mille lõpetas 1880. aastal. 1927. aastal sai Nobeli meditsiiniauhinna, olles esimene psühhiaater, kes on selle saanud.
Liitunud puistu

Liitunud puistu ("closed forest")) on loodusliku metsa alajaotus, mida kasutatakse üleilmses metsainventuuris. 
Liitunud puistu koosneb erinevatest puurinnetest ja alusmetsast, mis katavad vähemalt 40% maapinnast. Liitunud puistule on iseloomulik tiheda rohurinde puudumine. Need puistud võivad olla nii majandatavad või asuda reservaatides. Need võivad olla nii primaarsed kui sekundaarsed puistud, mida on raiutud korduvalt, kuid kus on säilinud kõik metsale iseloomulikud tunnused.
Agrometsandus

Agrometsandus on maakasutuse üks viis. FAO poolt läbi viidavas üleilmses metsainventuuris kuulub agrometsanduseks kasutatav maa klassi "muu puittaimestikuga maa" ("Other land with tree cover"), kus kasvab hõre puittaimestik, mille all kasvatatakse põllukultuure, heina või karjatatakse loomi.
Dunika vald

Dunika vald (läti keeles "Dunikas pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Rucava, Bārta, Kalēti, Nīca ja Otaņķi vallaga. Vald asub Leedu piiri ääres, Leedus piirneb see Skuodase rajooni Skuodase ja Lenkimai vallaga.
Valla pindala on 210,5 km². Valla keskus on Sikšņi, vallavanem on Agija Kaunese.
Ajalugu.
Dunika vald moodustati aastal 1919 Nīca, Rucava ja Bārta valla 13 küla maadest. Aastal 1935 oli Dunika valla pindala 174,6 km² ja seal oli 2550 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Sikšņi ja Dunika külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Sikšņi külanõukoguga likvideeritav Kāķišķe külanõukogu. Aastal 1968 liideti Bārta külanõukogus asunud kolhoosi Nākotne maad Sikšņi külanõukoguga, ent Sikšņi külanõukogus asunud kolhoosi Padomju Latvija territoorium liideti Rucava külanõukoguga. Aastal 1989 nimetati Sikšņi külanõukogu ümber Dunika külanõukoguks. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rucava piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Rāti keskaegne kalmistu ja Sanderi keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad.
Looduskaitse all on arvukalt nimetuid vallas kasvavaid põlispuid; suurem osa neist kasvab valla põhja- ja kirdepiiril voolava Bārta jõe kallastel. Vallas asuvad Nīca jugapuutuka hoiuala pindalaga 108 hektarit ja Dunika hoiuala pindalaga 1800,9 hektarit.
Asustus.
2011 aasta seisuga elas seal 680 inimest. Aastal 2011 elas vallas 584 lätlast, 23 venelast, 4 valgevenelast, 2 ukrainlast, 2 poolakat ja 62 leedulast.&lt;ref&gt;Ethnic composition of Latvia 2011&lt;/ref &gt;
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Põdrakahjustus

Põdrakahjustus tekib puudele, kui põder koorib puu koort või murrab või kärbib väiksemate, tavaliselt alla 2,5 meetri kõrguste, puude latvu. Põdrakahjustusi esineb tihti lati- ja keskealistes kuusikutes ja - haavikutes ning haava- ja männinoorendikes.
Kasvava metsa müük

Kasvava metsa müük on tehing, kus võõrandatakse puistu maapealne osa. Kokkuleppel võidakse võõrandada ka kännud. Maa ei ole tehingu objektiks. Kasvava metsa müügi aluseks on tavaliselt metsa takseerandmed või kluppimisandmed. 
Kasvava metsa müümiseks sõlmitakse leping, milles sätestatakse (tavaliselt) metsamajanduskava alusel tehingu objektiks olevate metsaeraldiste loend (lisatakse kaardimaterjal). Lepingus määratakse raiumise ja metsamaterjali väljaveo ajavahemik, makstav hind ning raielankide, kuivendussüsteemide ja teede korrastamise nõuded peale materjali äravedu. Kasvava metsa ja raieõiguse müüki on kõige turvalisem korraldada läbi metsaühistu või mõnes avalikus metsatehingute oksjoni keskkonnas.
Keskmine kõrgus

Keskmine kõrgus on puistu või puistu elemendi takseertunnus.
Puistu elemendi keskmist kõrgust võime määrata kas:
&lt;ol&gt;
&lt;ol&gt;
Kooreprotsent

Kooreprotsent on metsanduses näitaja, millega väljendatakse koore mahtu suhtarvuna puu tüve koorega mahust. Koore paksus ja maht oleneb puu liigist, vanusest, puu genotüübist ja kasvukohast. Puukoore osakaalu on oluline teada näiteks vineeripakkude puhul.
Puistu koosseisu valem

Puistu koosseisu valem ("percentage of stand composition") on puistut moodustavate puuliikide lühendite loetelu koos lühendi ees seisva kordajaga, mis näitab puuliigi tüvemahu osatähtsust protsentides (varem ümardatult kümnetes protsentides) puistu rinde tüvemahust. Võib aluseks võtta ka rinnaspindala. Noorendikes võidakse kordaja määrata toetudes puuliigi puude arvu osatähtsusele üldisest puistu puude arvust. 
Männikuks e. männipuistuks (kuusikuks, kaasikuks jne.) nimetatakse puistuid, milles männi (või vastavalt mõne teise) vastava puuliigi osakaal moodustab vähemalt 70% elusate puude tüvede mahust. Okaspuu segapuistuks nimetatakse puistut, milles okaspuude osatähtsus on vähemalt 70%, okas- ja lehtpuu segapuistutes on okaspuuliikide osatähtsus 31…69%, lehtpuu segapuistutes on lehtpuu osatähtsus vähemalt 70%.
Timothy Castagne

Timothy Castagne (sündinud 5. detsembril 1995 Arlonis) on Belgia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Fulham ja Belgia jalgpallikoondises. Ta on tavaliselt paremkaitsja, kuid võib mängida ka vasakkaitsjana.
Ta alustas klubikarjääri Belgia klubis Genk, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Belgia kõrgliigas hooajal 2014–15.
Aastatel 2017–2020 mängis ta Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta.
2020. aasta septembris siirdus ta Leicester Citysse, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta 13. septembril 2020 mängus West Bromwich Albioni vastu ja lõi selles mängus ka värava. Ta sai sellega viiendaks Belgia mängijaks, kes on oma Premier League'i esimeses mängus värava löönud.
Suvel 2023 liitus ta ligi 13 miljoni euro eest Fulhamiga.
Belgia jalgpallikoondises debüteeris Castagne 7. septembril 2018 sõprusmängus Šotimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 8. juunil 2019 EM-i valikmängus Kasahstani vastu.
Charles Nicolle

Charles Jules Henri Nicolle (21. september 1866 – 28. veebruar 1936) oli prantsuse bakterioloog.
Nicolle õppis meditsiini Pariisi Ülikoolis, mille lõpetas 1893. aastal. 1903. aastal sai ta Tunise Pasteuri Instituudi direktoriks ja oli selles ametis kuni surmani. Pasteuri Instituudis uuris ta tüüfust ja avastas koos Louis Manceaux'ga alglooma "Toxoplasma gondii", mis põhjustab toksoplasmoosi.
Nicolle avastas, et täid levitavad epideemilist tüüfust ja sai selle eest 1928. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.
Ühisvaral põhinev koosloome

Ühisvaral põhinev koosloome ("commons-based peer production") on uus sotsiaalne majandusmudel, mis põhineb ülemaailmselt võrgustunud vabatahtlike ühisel panusel ühisesse eesmärki. Selle mudeli tekkimise aluseks on info- ja sidetehnoloogia areng. Mõiste võttis kasutusele USA Harvardi ülikooli õigusteaduse professor Yochai Benkler.
Ühisvaral põhineva koosloome ühed suuremad näited on Vikipeedia, Apache serveritarkvara, Linuxi operatsioonisüsteem jne. Koosloomest on ka mittetarkvaralisi näiteid. Näiteks liidab vabatahtlik arvutivõrgustik SETI@home (Search for Extraterrestrial Intelligence) omavahel suure hulga arvutite arvutusvõimsuse, et otsida raadioteleskoopide andmemassiividest maavälise elu märke. Ühisvaral põhineva koosloome üks vormidest on ka ühisvaralised õpikogukonnad, näiteks The Little Tree õpikogukond eelkooliealistele lastele Kreekas.
Täpsem kirjeldus.
Ülevaade.
Benkler argumenteerib, et ülemaailmne võrgustumine on loonud võimaluse inimestel seniolematul viisil ühineda ja tööd teha. Ta lisab, et sellise töö väärtus on vooruslik ning võimaldab panustada nn. kõrgemasse ühisesse eesmärki. Ühisvaral põhinevat koosloomet ei oma keegi, samas üksikute panuste autoriõigused jäävad nende loojatele. Üldiselt puudub taolistel projektidel keskne juhtimine ning otsused võetakse vastu ühistes aruteludes. Enamasti puudub ühisvarasse panustamisel rahaline tasu.
Benkler toob esile kolm põhilist koosloodud ühisvara tunnust:
Eelised.
Benkleri väitel on turumajanduslikes ühingutes tavaks otsustusprotsesse kasumlikkuse eesmärgil lihtsustada ja siluda. See pärsib kaastööd ja selle mitmekesisust. Seevastu ühisvaral põhinevas koosloomes võivad panustada peaaegu kõik soovijad üle kogu maailma, mis loob suurema andmerikkuse ja loomingulise mitmekesisuse. Lisaks on saab ühisvarasse panustaja valida endale meelepärase teema ning panustamiseks sobiva aja, koha ja töö mahu.
Õiguslik tugi.
Ühisvara koosloome projektidele on loodud mitmeid toetavaid õigusraamistikke. Neist kaks tuntumat on Creative Commons ja GNU General Public License.
Kriitika.
Michel Bauwens (P2P Foundation Netherlands) ja Alekos Pantazis (Tallinna Tehnikaülikool) väidavad, et ühisvaral ja loomel põhineva uue majanduse tekkimist pärsib selle sõltuvus turumajandusest. Ühisloome ei ole piisavalt kaitstud kapitalistliku ärakasutamise eest ning ühisloojaid piirab ühisloomesse panustamise suhteliselt väike rahaline tasuvus.
Pruun HT

Pruun HT ("Brown HT", "Chocolate Brown HT") on pruun sünteetiline kivisöetõrvast valmistatud värvaine, ehituselt kahe asorühmaga asovärv.
Värvainete indeksis kannab ta tähiseid Food Brown 3, C.I. 20285 ja toiduvärvina e-aine tähist E155.
Omadused.
Tavaliselt esineb värvaine punakaspruuni pulbri või graanulite kujul. Lisatuna toidule annab ta tumepruuni värvitooni, mis sarnaneb šokolaadi või tumeda karamelli värvusega. Värvaine ADI (lubatud päevane kogus, "Acceptable Daily Intake") on 0–1,5 mg kehakaalu ühe kilogrammi kohta. 
Kasutamine.
Värvainet on kasutatud toidule värvi andmiseks kakao või karamelli asendajana, enamasti šokolaadikookides ja saiakestes, kuid ka juurviljatoitudes, piimas ja juustus, jogurtites, moosides, puuviljahoidistes jm.
Värvainet on lubatud kasutada toiduvärvina Euroopa Liidus. Värvaine kasutus toidus on keelatud Austraalias, Austrias, Belgias, Taanis, Prantsusmaal, Saksamaal Norras, Rootsis, Šveitsis ja Ameerika Ühendriikides.
Terviseriskid.
Värvainet peetakse võimalikuks allergiatekitajaks.
Ksülomeeter

Ksülomeeter ("xylometer ") on seade puu või selle osade mahu määramiseks. Maht määratakse vedelikku uputatud puu või selle osa poolt väljatõrjutud vedeliku koguse järgi.
Sikšņi

Sikšņi on küla ("vidējciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Dunika valla halduskeskus. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Külas on põhikool, postkontor, Dunika valla muuseum ja raamatukogu. Küla juures asub kardirada.
Aastal 2006 oli külas 252 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 177.
Kvaliteediklass

Kvaliteediklass ("quality class") on puistust saadava puidu keskmist kvaliteeti iseloomustav takseertunnus.
Puu kvaliteedi määrab puu kahjustatus (putukkahjurid, puitu kahjustavad seened, loomad ja linnud, inimese tekitatud kahjustused), kuid ka muud puidu kvaliteeti vähendavad faktorid (suur okslikkus, jämedad oksad, kõverused jne). Enamasti jagatakse puud kolme klassi: terved, kahjustatud ja küttepuud, varasematel aegadel vastavalt tarbe- pooltarbe- ja küttepuud.
Kõrgusmõõtja

 
Kõrgusmõõtja ka kõrgusmõõtur ("hypsometer, clinometer")) on puude kõrguse määramiseks kasutatav riist. Töö põhimõtte ja ehituse järgi võidakse jaotada mehaanilisteks, optilis-mehaanilisteks, optilisteks ja mehaanilis-elektroonilisteks geomeetrilisel ja trigonomeetrilisel põhimõttel töötavaiks kõrgusmõõtjateks.
Koone

Koone on puutüve omadus. Puu tüve läbimõõdu ahenemist tüükast ladva suunas nimetatakse kooneks. Seda iseloomustatakse sentimeetrites meetri kohta. Puu tüve keskmiseks kooneks (formula_1) nimetatakse suhet formula_2 või ka formula_3, mis arvutatakse rinnasdiameetri formula_4 või mõnel muul kõrgusel mõõdetud tüveläbimõõdu formula_5 ja puu kõrguse "h" järgi. Tüve suhteliseks kooneks formula_6, kus formula_5 on tüve läbimõõt kõrgusel formula_8 maapinnast ja formula_9 on aluseks võetud läbimõõt, tavaliselt formula_4.
Platvormimajandus

Platvormimajandus (inglise keeles "platform economy") on majanduslik või sotsiaalne tegevus, mille võimaldajaks on (digi)platvorm. Platvorm toimib kontaktide loojana või tehnoloogilise raamistiku võimaldajana. Kõige tuntumad platvormid on kontaktide loomisele orienteeritud ("match-making") platvormid, näiteks Airbnb, Amazon, Uber, Baidu. 
Kuigi esialgu räägiti platvormimajandusest kui uudsest fenomenist, eristub see üha vähem tavamajandusest. Digitehnoloogiate areng on toonud kaasa ka tavapärase ettevõtluse üha suurema platvormistumise. Platvormimajanduse eripäraks on digiplatvormide roll vahendajana, võrguefekti olulisus ja uudsed ärimudelid. Platvormimajandus on hakanud üha rohkem muutma seda, kuidas inimesed suhtlevad, töötavad, ostlevad ja majanduses väärtust loovad.
Platvormimajanduse mõistega seostuvad teemad on sageli jagamismajandus, digimajandus, platvormitöö.
Digiplatvormide tüübid ja ärimudelid.
Platvormimajandus on asendanud mitmed seni toiminud ärimudelid. Näiteks on filmide ja sarjade levikule keskendunud digiplatvormid Netflix ja Hulu asendanud traditsioonilise videolaenutusäri. Samamoodi on platvormistunud taksoäri ning puhkemajandus. 
Kolm põhilist platvormitüüpi on:
Kenney &amp; Zysman (2016) jagavad digiplatvormide peamised tüübid järgnevalt: 
Majanduslikud järelmid.
Platvormimajanduse esilekerkimine muudab seda, kuidas majanduses väärtust luuakse. Digiplatvormid on üles ehitatud uudsele ärimudelile. Levinuimad digiplatvormide ärimudelid on:
Välislingid.
„Tasuta“ internet maksab sulle elu. Uus pärisorjuse ajastu on kohal ja väljapääsu ei paista, EE, 11. juuni 2025
Koonekoefitsient

Koonekoefitsient iseloomustab puu tüve suhtelist koonet.
A. Schiffel võttis kasutusele koonekoefitsiendid (-tegurid):
formula_1;
formula_2;
formula_3;
formula_4, 
millest enamkasutatav on formula_5. Koonekoefitsient formula_5sõltubpuu kõrgusest, rinnasläbimõõdust ja puistu liitusest ning varieerub enamasti piirides 0,50–0,85.
Klupp

Klupp ("calliper") on nihikusarnane riist puu tüve läbimõõdu mõõtmiseks. Olenevalt eesmärgist mõõdetakse 1 mm, 4, 2 või 1 cm sammuga. Jagatakse ümardatud skaalaga ja täpsuskluppideks. Nn. elektronklupid võimaldavad vastavalt klupis olevale tarkvarale mõõdetud takseertunnuseid registreerida ja töödelda kas kohe klupis ja/või personaalraalis.
Kõvalehtpuud

Kõvalehtpuudeks nimetatakse lehtpuid, mille puit on tihedam, raskem ja tugevam kui enamikul teistel lehtpuudel või okaspuudel.
Kõvalehtpuude vastupidavat ja tihedat puitu kasutatakse ehituses ning mööbli ja käsitööriistade valmistamiseks.
Kännuhind

Kännuhind ("stumpage price") ka kännuraha või metsataks. Kasvava metsa müügiks määratud hind. Metsatihumeetri hinna suurus sõltub saadava materjali kvaliteedist ja selle valmistamise ning kokku- ja väljaveo tingimustest.
Platvormitöö

Platvormtöö on digiplatvormi vahendusel tehtav töö, mille käigus osutatakse isikult-isikule teenust või isikult-ettevõttele teenust. Platvormtöö on esile kerkinud olulise platvormimajanduse osana. Kõige tuntumad platvormitööd vahendavad digiplatvormid maailmas on näiteks sõidujagamisteenust vahendav Uber ja tööotsi vahendav TaskRabbit. Eestis on suurima turuosaga tööplatvormid ka Bolt ja Wolt. Igasugust platvormitööd võib nimetada virtuaaltööks. Platvormitöötajad tegutsevad iseseisva lepingupartnerina, see tähendab, et nad ei ole platvormide poolt palgatud töötajatena. Platvormitöötajate õiguslik staatus on tekitanud maailmas poleemikat, sest neile ei laiene töötajatele ette nähtud sotsiaalsed garantiid ja nad kannavad ettevõtjatele omaseid riske. Samal ajal on platvormitöötajate sissetulek sõltuv digiplatvormide hinnapoliitikast ning neil on sageli ette määratud töötingimused. Platvormitöötajaid peetakse seetõttu sageli majanduslikult sõltuvalt töötegijateks. 
Sõltuvalt töö iseloomust ja eeldatavast oskustasemest saab platvormitöö jagada neljaks platvormitöö tüübiks: 
Platvormtöö Eestis.
2018. aasta esindusliku valimiga küsitlusuuringu andmete põhjal selgus, et platvormitöö on saanud eestlaste seas oluliseks sissetulekuallikaks, aga see ei ole enamjaolt nende põhitöö. Uuringust selgus, et 8,2% Eesti elanikest teeb platvormtööd iga nädal, kuid vaid 4,2% platvormitöötajate jaoks on see põhiline sissetulekuallikas.
Küpsusvanus

Küpsusvanus on puistu vanus, millest lähtuvalt kavandatakse raiet. Küpsusvanus sõltub muuhulgas puuliigist ja kasvukoha viljakusest. Puistupõhiste optimaalsete küpsustvanuste prognoosimudelite väljatöötamine on metsateaduse üks olulisi uurimissuundi.
Rucava vald

Rucava vald (läti keeles "Rucavas pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald asub Läänemere kaldal.
Vald piirneb sama piirkonna Dunika ja Nīca vallaga. Vald asub Leedu piiri ääres; Leedus piirneb see Skuodase rajooni Lenkimai vallaga, Palanga linnaga ja Kretinga rajooni Darbėnai vallaga.
Valla pindala on 238 km². 2011 aasta seisuga elas seal 1134 inimest. Valla keskus on Rucava.
Ajalugu.
Rucava valla alal asusid Ķāķišķe, Meirišķe ja Rucava mõis. Aastal 1919 viidi osa selle küladest Dunika valla koosseisu. Aastal 1935 oli Rucava valla pindala 268 km² ja seal oli 5021 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Pape, Brušvīti, Ķāķišķe, Meirišķe ja Rucava külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Rucava külanõukoguga likvideeritavad Brušvīti, Meirišķe ja Pape külanõukogu. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Sikšņi külanõukogus asunud kolhoosi Padomju Latvija territoorium. Aastal 1975 liideti osa Rucava külanõukogust Nīca külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rucava piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pape majaka torn, Pape Ķoņu ciemsi kaluriküla, Mazgatuži muinaskalmed, Leja muinaskalmed ja ohvriallikas-hiiepaik, hiiepaik Klaustiņi kivi juures, Kalna Urbāni muinaskalmed, Ģeistauti muinaskalmed, Bašķi muinaskalmed, Jūrmalnieki kalurite talu, Gaiļi talu, Žubri talu elumaja, Rucava luteri kiriku orel ning orelirõdu.
Kohaliku kaitse all on Čukāni kiviaed ja asulakoht, Geči muinaskalmed, Cibuki keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad, Bakupi muinaskalmed ehk Möödashauad, Dzintarnieki keskaegne kalmistu, Balči muinaskalmed, Gauri asulakoht, Timbri muinaskalmed, Pupihaudade muinaskalmed, Öökullihaudade muinaskalmed, Agatnieki talu, Boži talu, Ezermaļi talu elumaja, Rucava luteri kirik, Pape kalatööstuse kalatöötlemistsehh, Jūrkalni talu ning Nida muinaskalmed ehk Rootsi hauad.
Loodus.
Vald asub Läänemere kaldal Rannikumadalikul. Kõrgeim koht on Pāļi mägi (35,9 m), mis on kõrgeim vahetult Läänemere kaldail asuv luide. Ligi 30% valla territooriumist katavad metsad
Suurim jõgi on Šventoji jõgi, teine tähtsam vooluveekogu on aastal 1834 rajatud Pape järve merega ühendav Pape kanal.
Looduskaitse all on Nida mererand, Ezergali jugapuu, Rucava hiidpärn, Rucava vaher, Žvaģi pärn, Dzintarnieki pärn ja Pērkoņi kadakas, lisaks veel arvukalt nimetuid vallas kasvavaid põlispuid. Vallas asuvad Sventāja jõe oru hoiuala pindalaga 409 hektarit ja Ķirba soo hoiuala pindalaga 1103 hektarit, valla loodeosa jääb osaliselt Pape loodusparki.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1068 lätlast, 15 venelast, 3 valgevenelast, 8 ukrainlast, 4 poolakat ja 34 leedulast.
Valla külad:
Lage ala

Lage ala ("unstocked area") on metsa arenguklass, mis tähistatab ala, kus loodusliku uuenemisega tekkinud peapuuliigiks sobivad puittaimed puuduvad või kuhu on rajatud metsakultuur, kuid kasvavate taimede arv ei ole veel metsa uuenemiseks piisav.
Lank

Lank ehk raielank ("i.k. coupe") on raiumiseks või vaigutamiseks määratud, looduses piiritletud metsaosa. Langiks nimetatakse ka juba raiutavat metsaosa. 
Langi laius on langi pikima mõõtmega risti olev mõõde. Langi eraldab looduses selleks volitatud isik. Eraldamine hõlmab langi nurkade (piiride) märgistamist, langi ja selle sidekäigu mõõdistamist, takseerabrissi koostamist. Varem oli tavaks langi nurgad tähistada postidega, kuhu kirjutati raieliik, raieaasta ja -pindala.
Małastów

Małastów on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Małastów asub Slovakkia piirist umbes 12 km kaugusel ja Gorlicest ligikaudu 11,5 km kagus.
Thurni kuru

Thurni kuru (1274 m) on mäekuru Austrias Kitzbüheli Alpides. See ühendab Kitzbüheli Tiroolis ja Mittersilli Salzburgi liidumaal.
Jochberger Ache läte on mäekuru lähedal. Rida turbasoid mäekuru lähedal on 2004. aastast kaitsealused Ramsari märgalad.
Tõstukid.
Mäekurus on mitu tooltõstukit ja pinnatõstukit. Gondeltõstuk, mis ühendab Hollersbach im Pinzgau ja Thurni kuru suusakuurorti, avati 2005. aasta detsembris. 2005. aastal ühendas gondeltõstuk Hollersbachi piirkonda Kitzbüheli suusapiirkonnaga. Aga 2011. aasta suvel asendati Resterhöhe kaksiktooltõstuk ja Moseralmi pinnatõstuk uue moodsa eemaldatava kuueinimesetooltõstukiga, millel oli ilmamull ja istmesoojendus. Need tõstuki täiustused on osa suurest tõstuki parandamise kavast, mis algasid juba 2004. aastal. Sellest ajast alates on 15 uue gondel- ja tooltõstukiga vahetatud välja vanemad tooltõstukid kogu suusakuurordis.
Likviidne puit

Likviidne puit ("merchantable wood") puu (tüve) osa, mis on ostu-müügi objektiks.
Kluppimine

Kluppimine on puude rinnasdiameetri mõõtmine klupiga. 
Ülepinnaline kluppimine on kasvava metsa iga puu rinnasdiameetri mõõtmine, mis on suurema töökuluga, kuid müüdava metsa mahu hindamisel täpsem kui teised kiiremad ja odavamad meetodid. Ühe hektari kasvava metsa raieala tähistamiseks, puude mõõtmiseks ja tähistamiseks kulub kolmel mõõtjal (kaks mõõdavad ja märgivad puid, üks kirjutab mõõtmistulemusi üles) umbes üks päev.
Kluppimisleht

Kluppisleht on tabel, kuhu kirjutatakse metsas kluppimise tulemused. Diameetriklassides puude loendamiseks kasutatakse tippimise meetodit, kus ruudu nurgad ja küljed märgivad kokku kaheksat puud ning diagonaalid kokku kaht puud.
Näiteid.
Puid saab raielangi kluppimisel loendada diameetriklasside kaupa.
Toxoplasma gondii

Toxoplasma gondii on parasiitne ainurakne eukarüoot, mis põhjustab nakkushaigust toksoplasmoos.
Toxoplasma gondii on levinud üle kogu maailma ning see on võimeline nakatama praktiliselt kõiki soojaverelisi loomi. Kodukass on teadaolevalt ainus peremeesorganism, milles see on võimeline paljunema. Toxoplasma gondii põhjustatav toksoplasmoos on eriti ohtlik imikutele, HIV ja AIDSi diagnoosi saanutele ja teistele nõrga immuunsüsteemiga inimestele.
Toxoplasma gondii avastasid 1908. aastal prantsuse teadlased Charles Nicolle ja Louis Manceaux.
Metsagrupp

Metsagrupp oli Eesti NSV-s kasutusel olnud metsaklassifikatsioon. Tänapäeval Eesti metsi gruppidesse ei jagata.
Metsagruppe oli kolm, neist esinesid Eestis vaid kaks esimest: I – looduskaitsemetsad, parkmetsad, teedeäärsed ja maastikukaitsemetsad ning I grupi majandusmetsad; II – majandusmetsad; III – tööstusliku tähtsusega metsad.
Metsakategooria

Metsakategooria ("category, functional group") on klassifikatsioon metsas toimuva ja metsaga seotud inimtegevuse reguleerimiseks. Eesti Vabariigi jaotatakse metsad majandamis-(/kaitse-)režiimi alusel kolme kategooriasse: hoiu-, kaitse- ja tulundusmetsad.
Metsamahutabel

Metsamahutabel on kasvava metsa mahu määramiseks. Metsamahutabelid on jagatud kas kõrgusjärkude või tugikõrguste (tänapäevasemad ja täpsemad) järgi koostatud tabeliteks. Tabelist on leitavad vastavates läbimõõduastmetes olevate üksikpuude mahud nendest keskmiselt saadavate sortimentide lõikes. Tabelis olevad mahuklassid on pealkirjastatud kas kõrgusjärkude või tugikõrguste formula_1 järgi.
Metsa kõrvalkasutus

Metsa kõrvalkasutus on marjade, seente, jmt. varumine ning metsa kasutamine rekreatsiooniks.
Christiaan Eijkman

Christiaan Eijkman (11. august 1858 – 5. november 1930) oli hollandi arst.
1875. aastal asus Eijkman Amsterdami Ülikooli õppima meditsiini ja sai Hollandi Ida-Indias sõjaväearstiks. Sõjaväearstina töötades haigestus ta malaariasse ja saadeti Hollandisse paranema. Hiljem osales ta Hollandi valitsuse korraldatud missioonil, mille eesmärgiks oli uurida beribeerit, mis tol ajal Hollandi Ida-Indiat laastas. 
Eijkman avastas beribeerit uurides juhuslikult, et seda põhjustab tiamiinipuudus. Ta sai 1929. aastal koos Frederick Hopkinsiga vitamiinide avastamise eest Nobeli meditsiiniauhinna.
Metsapõlv

Metsapõlv ("forest generation"). Erinevateks metsapõlvkondadeks jaotatakse samas rindes olev puuliik vanuse erinevuse alusel. Kui elemendi vähemalt 10% üksikpuude vanused erinevad ülejäänutest enam kui kaks vanuseklassi (vastavalt puuliigile 20 (lehtpuud) või 40 (okaspuud) aastat), moodustavad nad eri põlvkonnad. 
Vaata ka.
Puistu vanus
Metsavaru

Metsavaru ehk metsaressurss ("forest resource")). Inimesele kasulik metsast saadav ning õigel metsa majandamisel taastuvad toidu- ja tooraine ning muud metsa kasulikud omadused. Jagatakse puidu-, tehnilisteks-, toidu-, sööda-, ravimtaimede ja puhkealade varudeks.
Takseerimine

Takseerimine ehk metsatakseerimine (inglise keeles "forest mensuration") on tööde kompleks, mille eesmärgiks on metsavarude (metsaressursside) mitmesuguste iseloomulike tunnuste (liigiline koosseis, puidu varu ja tootlikkus, seisukord tulevikus) hindamine ja arvestamine. Silmamõõdulisel takseerimisel ei ole selle viga keskealistes ja vanemates puistutes üldjuhul suurem kui 10%. Nooremates on vead suhteliselt suuremad.
Frederick Gowland Hopkins

Sir Frederick Gowland Hopkins (20. juuni 1861 – 16. mai 1947) oli inglise biokeemik.
Hopkins õppis meditsiini King's College Londonis, mille lõpetas 1894. aastal. 1901. aastal avastas ta aminohappe trüptofaani. 1914. aastal sai ta Cambridge'i Ülikooli biokeemia professoriks.
1929. aastal sai ta vitamiinide avastamise eest koos Christiaan Eijkmaniga Nobeli meditsiiniauhinna.
Brixental

Brixental ("Brixeni org") on umbes 30 km pikkune Tirooli Alam-Inni oru kagupoolne kõrvalorg Austrias. Wörgli juures (513 m) Brixentali ja Inntali orud kohtuvad. Brixental kuulus 1312. aastast Salzburgile ja ühendati Tirooliga 1816. aastal, kui jõustus uus Euroopa kord.
Org asub Kitzbüheli Alpides ja selle peamine jõgi on Brixentaler Ache. Lauge mäekuru taga Brixen im Thale juures ulatub see Kitzbüheli suusakuurordini, mis on ühtlasi ringkonna keskus ja asub liidumaanteel ("Bundesstraße") Salzburgi. 1875. aastast on orus ka Salzburgi–Tirooli raudtee.
Brixentali maastikku iseloomustavad siledad, peamiselt metsased mäed. Kaks tippu ulatuvad peaaegu 2000 m kõrgusele: Hohe Salve (1828 m, ka "Tirooli Rigi"), mis on kaugelt nähtav, ja Gampenkogel (1957 m).
Peamine asula on Hopfgarten im Brixental (623 m), kus org muudab suunda 70°. Teisi suuri külasid ei leidu enne ülemist orgu, sest seal on oru põhi laiem (vaata pilti): Brixen im Thale (794 m), kus ühineb mitu jõe lähet, ja eriti Kirchberg in Tirol (837 m), kus Spertental ühineb Brixentaliga mitte kaugel Kitzbühelist.
Oru alumises otsas – Westendorfi ja Hopfgarteni vahel – voolab Ache läbi kitsa kuristiku, läbi mille lookleb vaid "Bundesstraße" – raudteeliin hargneb niinimetatud Windau kurvis. Teine kitsas lõik on uure Itteri küla lähedal.
Selle suuremad kõrvalorud on (loetletud Wörglist ülesvoolu):
Brixentaler Ache valgla katab umbes kolmandiku Kitzbüheli ringkonnast, millest suurema osa moodustavad Windauer ja "Kelchsauer Ache" lisajõed. Brixentaler Ache suubub Inni Wörglis.
Vincent Ostrom

Vincent Alfred Ostrom (25. september 1919 – 29. juuni 2012) oli Ameerika Ühendriikide poliitilise ökonoomia teadlane, kes koos oma abikaasa Elinor Ostromiga lõi Indiana Ülikoolis 1973. aastal poliitilise teooria ja poliitika analüüsi töötoa, mida nad pidasid ja juhtisid koos 39 aastat. 
Vincent Ostrom kombineeris teadustöös teooria ja praktika ning keskendus peamiselt loodusvarade jätkusuutlikule kasutamisele, linnade ja külade haldamisele ning rahvusvaheliste institutsioonide uurimisele. Ta oli polütsentrilise valitsemise teooria teerajaja ehk uskus, et kattuva ja samaaegse otsustusprotsessi tulemusena tehakse avaliku sektori majanduses parimad valikud.
Kitsas lank

Kitsas lank on kuni 30 meetri laiune lageraielank.
Kitsaid lanke kasutatakse tavaliselt veerraie korral.
Liitunud võrastik

Liitunud võrastik esineb, kui puistus hakkavad puude võrad horisontaal- või vertikaalsuunas kokku puutuma.
Metsa uuenemine

Metsa uuenemine on protsess, mille tulemusena tekib uus puistu.
Metsa uuenemine hõlmab nii metsauuendust kui ka looduslikku metsa uuenemist.
Mittemetsamaa

Mittemetsamaa ("non-wooded area") on Eesti NSV riigimetsade ja ka kolhooside ja sovhooside metsafondi hulka kuulunud maa, mis ei olnud ettenähtud metsa kasvatamiseks (muud kõlvikud, kasutamata maad ja eriotstarbelised maad). Eesti Vabariigis mittemetsamaad metsade pindala hulka ei arvestata.
Mudelpuu

Mudelpuu ("sampletree") on puistust kas juhuslikkuse meetodil või subjektiivselt väljavalitud puu, mille mõõtmisandmeid statistiliselt töödeldes leitakse puistu vajalikud takseertunnused puistu tüvemahu määramiseks. Tuntakse mitmeid mudelpuude valimismeetodeid (keskmise mudelpuu, Draudti jne.). Määrangud mudelpuude juures tuleb teha suure täpsusega, et võimalikult vähendada üldistuses tehtavat viga.
Nulldiameetri vanus

Nulldiameetri vanus ("breast height age") on vanus, mil puu saavutab 1,3-meetrise kõrguse.
Pehmelehtpuud

Pehmelehtpuudeks ehk peenelehisteks lehtpuudeks nimetatakse kiirekasvulisi hajulisoonelisi puuliike (kask, haab, must ja hall lepp, pärn, pappel, remmelgas). 
Eestis on enamlevinud pehmelehtpuuliigid kask, haab, hall- ja sanglelepp ning paju. Seda klassifikatsiooni kasutatakse näiteks boniteerimismudeli puhul.
Planšett

Planšett on riigimetsa puistute paiknemise kartograafiline kujutis mõõtkavas 1:10000. Kujutatud on metsakvartalite piirid, paigutus ja numbrid, puistute ja eraldiste asend, nende numbrid, teed, kraavid, veekogud ning muu üldtopograafiline olukord. Veekogud ja kraavid on planšetil kujutatud sinisega.
Praegu üldiselt planšette enam ei joonestata ega trükita. Vanad planšetid on hoiul Sagadi muuseumis.
Pooltarbepuu

Pooltarbepuu ("partly commercial tree") on puu, millest on võimalik valmistada tarbepuitu, kuid seda mitte kogu tüve läbimõõdult võimaldavas pikkuses. Tänapäeval vähekasutatav mõiste.
Vaata ka.
kahjustatud puu
küttepuu
Tarbepuu

Tarbepuu ("commercial tree") on lankide hindamisel kasutatud mõiste. Kvaliteedilt puistu paremad puud, mis üle 20 m kõrguse korral võimaldavad nendest valmistada üle 6,5 m , alla 20 m kõrguse korral aga vähemalt 1/3 tüve pikkuses tarbepuitu (palgid, notid, vineeripakud). Tänapäeval asendab tarbepuu mõistet – terve puu.
Peapuuliik

Peapuuliik ("main tree species") on esimese rinde puuliik, mis antud metsakasvatuslikes ja majanduslikes tingimustes vastab kõige paremini püstitatud majanduslikule eesmärgile. Ei pea olema enamuspuuliik.
Tulundusmets

Tulundusmets ("production forest"). Selle kategooria metsa juhtfunktsiooniks on peamiselt puidu või muu omanikule rahalist tulu toova teenuse tootmine.
Tüves (metsandus)

Tüves (inglise keeles "log") on langetatud puu laasitud tüveosa, millelt on eemaldatud edasises töötlemises mittekasutatav ladvaosa ja oksad. Tänapäeval vähekasutatav mõiste.
Virnmaterjal

Virnmaterjal (ingl. "stockpile wood") on virnastatud küttepuit, hagu, enamasti ka paberipuit jm metsamaterjal.
Vähetootlik mets

Vähetootlik mets või vähetootlik metsamaa on metsamaa, millel puistu kasvunäitajad on madalamad Va boniteediklassist.
Soomes oli 2005. aastal vähetootliku metsamaa pindala 2 670 000 hektarit.
Üleseisnud puistu

Üleseisnud puistu ehk üleiganenud puistu on puistu, mis on oma vanuselt ületanud küpsusvanuse ühe vanusklassi võrra.
Pape järv

Pape järv (ka Pāpe järv, läti keeles "Pāpes ezers" või "Papes ezers") on järv Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Järve pindala on 12,05 km². Järve suurim sügavus on 1,1 m.
Järve ümbruses asub Pape maastikukaitseala.
Järve eraldab merest 1-2 kilomeetri laiune rannaluidete riba. See asub merepinnast 0,1 meetri kõrgusel. 1834. aastal kaevati järve merega ühendav Pape kanal, ühtlasi rajati selle algusse järve veetaset reguleeriv lüüs. 1966. aastal kaevati järve suubuv Līgupe–Paurupe kanal, mis kiirendas järve veevahetust.
Kaldajoone pikkus on 40,4 km. Sellel on arvukalt lahesoppe ja sõltuvalt vee tasemest 5–12 saart. Kaldaid palistab 1-2 kilomeetri laiune veetaimestiku riba. Kaldad on madalad, põhi mudane. Mudakiht on ligi 5 meetri paksune.
Kuigi Läänemeri pole kuigi soolane, mõjutab selle aeg-ajalt järve tungiv vesi siiski järve elustikku. Pape järvest on leitud 12 liiki kalu. Seal elutsevad linask, nurg, haug, särg, roosärg, koger, hõbekoger, ahven, kiisk, viidikas ja mudamaim.
Valdava osa veetaimestikust moodustavad pilliroog, tarnad, kõrkjad, kilbukad ja penikeeled. Seal kasvavad ka valge vesiroos, väike vesiroos, lääne-mõõkrohi, kamm-penikeel ja harilik skorpionsammal. Kaitsealustest taimedest on seal esindatud silmjärvikas ja meri-näkirohi. Veetaimestikust vabad osad on kohalikelt elanikelt omad nimed saanud: Veitu dziļums, Skolas dīķis, Brušvītu dziļums, Šāvēja dīķis, Lankuču dziļums, Gaiļa līcis, Ezermaļu dīķis, Līgupes dīķis, Kallas dziļums, Menceļa dīķis ja Trumpenieku dīķis.
Mazais Baltezers

Mazais Baltezers on järv Lätis Ādaži piirkonnas, kohati jääb selle kallastele ka Ropaži piirkond. 
Järv asub merepinnast 0,1 meetri kõrgusel. Selle veetaset alandas XX sajandi alguses rajatud Baltezersi kanal, mis suubub Lielais Baltezersisse.
Järve kaldad on kohati lauged, kohati järsud. Järvel on üks saar. Põhi on osalt mudane, osalt aga liivane. Järves elab 12 liiki kalu.
Asulaist asuvad järve kallastel Baltezers ja Alderi, Garkalne piirkonda kuulub Baltezers. Aastail 1903–1904 ehitati Alderi mõisa juurde pumbajaam, mis hakkas Riia linna mageveega varustama. Tänapäeval on pumbajaama rajatud Riia veevarustuse muuseum.
Lielais Baltezers

Lielais Baltezers on järv Lätis Ropaži ja Ādaži piirkonnas. 
Järv asub merepinnast 0,1 meetri kõrgusel. Selle veetaset alandas 1,8 meetri võrra XX sajandi alguses rajatud Jugla kanal; enne kanali rajamist oli tegemist umbjärvega.
Järve kaldad on lauged. Põhi on osalt mudane, seal esineb murdunud puid. Järves elab 13 liiki kalu.
Lielais Baltezersis on kuus saart kogupindalaga 14,5 ha. Saarad on Ropažu sala (Ropaži saar, 4,5 ha), Priežu sala (Männisaar, 3,7 ha), Auzu sala (Kaerasaar, 3 ha), Liepu sala (Pärnasaar, 2,8 ha), Jaunā sala (Uus saar, 1,4 ha) ja Mazā sala (Väike saar, 0,5 ha). Aastal 1977 moodustati saarte ja seal kasvava metsa kaitseks hoiuala, kus on rikkalik soontaimede koosseis. Saartel kasvavad männid ja pärnad, kallastel ka sanglepad. 
Asulaist asuvad järve kallastel Ādaži piirkonnas Baltezers, Garkalne piirkonda jäävad Priedkalne, Bukulti ja Baltezers.
Slamsti

Slamsti on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.
Küla asub valla loodeosas.
2006. aastal elas külas 3 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Eeluuendus

Eeluuendus on alusmetsas kasvavad puud, mis ei vasta üldiselt järelkasvu nõuetele, aga mis näiteks peale lageraiet võivad jõuda koos järelkasvupuudega puistu põhirinnetesse. Eestis on tavaliseks eeluuenduseks alusmetsakuused, mille kõrguskasv on valguse puuduse tõttu väiksem külgvõrsete kasvust. 
Eeluuenduse säilitamine raiete tegemisel on kasulik nii majanduslikult kui ka tulevase puistu elurikkuse suurendamiseks. Eeluuenduse kuuskede kohastumine peale raiete toimub mõne aasta jooksul, mil uutele võrsetele tekivad suurenenud valgustugevuse tingimustes tõhusalt fotosünteesivad okkad.
Kasvuklass

Kasvuklass ehk Kraft-i klass on puistus kasvavate puude suhtelise konkurentsi kirjeldamiseks. Klasse on kokku viis.
George Hoyt Whipple

George Hoyt Whipple (28. august 1878 – 1. veebruar 1976) oli Ameerika Ühendriikide arst, arstiteadlane ja pedagoog. 
Whipple õppis meditsiini Johns Hopkinsi Ülikoolis ja Yale'i Ülikoolis. Ta lõpetas Johns Hopkinsi 1905. aastal ja töötas ülikoolis kuni 1914. aastani. 1921. aastal asus ta tööle Rochesteri Ülikooli, kus töötas kuni pensionile jäämiseni. 
1934. aastal sai ta koos George Minoti ja William Murphyga Nobeli meditsiiniauhinna makrotsütaarse aneemia ravi avastamise eest.
Kitsavõraline puu

Kitsavõraline on selline puu või põõsas, mille võra on keskmisest kitsam. Kitsavõralisus on pärilik omadus.
Kitsavõraliste puude näideteks on püramiidtamm, serbia kuusk.
Puude sortidele, mille iseloomulikuks tunnuseks on kitsas ja sammasjas võra, antakse tihti sordinimi 'Fastigiata'.
Lumevaalimine

Lumevaalimine ehk lumevaal on (enamasti noorte) puude paindumine (kuni maapinnani), kui puuvõradesse koguneb märg ja raske lumi.
Metsanduse arengukava

Metsanduse arengukava on metsapoliitika alusdokument.
Metsateatis

Metsateatis on metsaomanikult riigile esitatav dokument, kus ilmutatakse kavatsust teha mõnda metsamajanduslikku tööd (raie, kultuuri hooldamine jne). Metsateatis ei kohusta kavatsust ellu viima.
Metsateatise esitamist reguleerib Eesti metsaseaduse paragrahv 41. Metsateatis tuleb esitada Keskkonnaametile. Metsateatist esitamata võib metsaomanik raiuda kuni 20 tihumeetrit puitu kinnisasja kohta aastas.
Piitsutamine (metsandus)

Piitsutamiseks nimetatakse protsessi, kus ühe puu peenikesed (rippuvad) oksad liiguvad tuule käes ja erodeerivad (uuristavad) lähedaloleva puu võra.
Näiteks võivad kiiremakasvulise kase oksad piitsutada noore männi võra.
Raiemaht

Raiemaht on raieks kavandatud või juba raiutud puidu maht (tavaliselt tihumeetrites). 
Eesti.
2019. aasta raiemaht Eestis oli Keskkonnaagentuuri spetsialistide eksperdihinnagu järgi (satelliidipiltidelt leitud lagedate alade võrdlus lageraieteatistega) hinnanguliselt 11 300 000 tihumeetrit. Statistilise metsainventeerimise (SMI) alusel oli 2018. aasta raiemaht 12 741 000 tihumeetrit ja 2017. aastal 12 508 240 tihumeetrit.
Tüvemaht

Tüvemaht on puu tüve ruumala. Tavaliselt antakse kuupmeetrites.
Vana mets

Vana mets on suhteline mõiste, mis seondub metsaökosüsteemi arenguga, puistu visuaalse olemusega ja puude bioloogilise elueaga. Hall-lepik võib olla vana juba paarikümneaastaselt, kuid männikud hakkavad vana metsa moodi välja nägema oluliselt hiljem. 
Vaata ka.
ürgmets
Hohe Salve

Hohe Salve on hästituntud mägi Kufsteini, Wörgli ja Kitzbüheli vahel Austria Tirooli liidumaal. See on Kitzbüheli Alpide osa ja selle hüüdnimi on "Tirooli Rigi". Selle tipu kõrgus on 1828 m merepinnast ning ilusa ilmaga on hea vaade Kõrg-Tauernile ja Zillertali Alpidele, samuti Wilder Kaiserile, mis asub Hohe Salvest vahetult põhja pool. Ülevalt võib näha ka Großglocknerit ja Großvenedigerit.
Omadused.
Mäel on väga silmatorkav kooniline välimus. Tipus on vana palverännukabel, restoran ja ülekandemast. Lisaks teenindab tippu kaks gondeltõstukit Söllist ja Hopfgartenist. Tipurestoran ja -kirik kuuluvad Westendorfi kihelkonnale; ülekandemast Hopfgartenile.
Talviti on Hohe Salve osa "Skiwelt Wilder Kaiser/Brixentali" suusapiirkonnast ning siin on mitu laskumist tipust ümberkaudsetesse küladesse: Söll, Itter, Hopfgarten ja Brixen im Thale.
Oma kuju ja asukoha tõttu on Hohe Salve ka populaarne alguspunkt tiibvarjuritele.
Nimi on tõenäoliselt retoromaani päritolu.
Hohe Salve ülekandemast.
Hohe Salve saatja seisab Hopfgarteni territooriumil ja seda haldab ORS. See edastab saateid Kirde-Tiroolile, osale Miesbachi ringkonnast ja Rosenheimi ringkonnale Baieris, samuti väikesele osale Salzburgi liidumaa lääneosas.
Myth Takes

"Myth Takes" on ansambli !!! stuudioalbum (2007).
Vikeni maakond

Vikeni maakond oli maakond Norras aastatel 2020–2023. Ta asus Lõuna-Norras Østlandeti piirkonnas. Maakond moodustati 1. jaanuaril 2020 jõustunud haldusreformiga Akershusi, Buskerudi ja Østfoldi maakonna ning veel kolme valla liitmisel. Reform tühistati osaliselt ning 1. jaanuaril 2024 jõustunud muudatusega taastati Vikeni maakonna alal endised kolm maakonda.
Vallad.
Maakonnas oli 51 valda (sulgudes elanike arv seisuga 1. jaanuar 2020).
Strange Weather, Isn't It?

"Strange Weather, Isn't It?" on ansambli !!! stuudioalbum (2010).
THR!!!ER

"THR!!!ER" on ansambli !!! stuudioalbum (2013).
As If

"As If" on ansambli !!! stuudioalbum (2015).
Shake the Shudder

"Shake the Shudder" on ansambli !!! stuudioalbum (2017).
Agderi maakond

Agderi maakond on Lõuna-Norras Sorlandeti piirkonna maakond, mis loodi 1. jaanuaril 2020 Vest-Agderi ja Aust-Agderi maakonna liitmisel.
Vallad.
Maakonnas on 25 valda.
Wallop

"Wallop" on ansambli !!! stuudioalbum (2019).
Innlandeti maakond

Innlandeti maakond on Lõuna-Norras Østlandeti piirkonna maakond, mis loodi 1. jaanuaril 2020 Opplandi ja Hedmarki maakonna liitmisel.
Vallad.
Maakonnas on 46 valda.
Vestfold og Telemargi maakond

Vestfold og Telemargi maakond oli maakond Norras aastatel 2020–2023. Ta asus Lõuna-Norras Østlandeti piirkonnas. Maakond moodustati 1. jaanuaril 2020 jõustunud haldusreformiga Vestfoldi ja Telemargi maakonna liitmisel. Reform tühistati osaliselt ning 1. jaanuaril 2024 jõustunud muudatusega taastati Vestfold og Telemargi maakonna alal endised kaks maakonda.
Vallad.
Maakonnas oli 23 valda.
Jon Matsumoto

Jonathan Richard Matsumoto (sündinud 13. oktoobril 1986 Ottawas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliigaklubis Kölner Haie.
Aastatel 2004–2007 mängis ta Bowling Green State University jäähokimeeskonnas.
2006. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i "draft"is 79. valikuna. NHL-is on ta mänginud ühel hooajal Carolina Hurricanesis (2010–11) ja ühel hooajal Florida Panthersis (2011–12). Aastatel 2007–2014 mängis ta peamiselt American Hockey League'i klubides. 2010. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule.
Alates 2014. aastast on Matsumoto mänginud Saksamaa kõrgliigas. Saksamaal on ta mänginud kokku viies klubis: hooajal 2014–15 Schwenninger Wild Wingsis, hooajal 2015–16 Augsburger Pantheris, aastatel 2016–2018 EHC Münchenis, hooajal 2018–19 Iserlohn Roostersis ja alates 2019. aastast Kölner Haies. Aastatel 2017 ja 2018 tuli ta EHC Müncheniga Saksamaa meistriks.
Garrett Roe

Garrett Roe (sündinud 22. veebruaril 1988 Viennas, Virginias) on USA jäähokimängija, kes mängib vasaku ääreründaja või keskründajana Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions.
Aastatel 2004–2007 mängis ta United States Hockey League'i klubis Indiana Ice ja aastatel 2007–2011 St. Cloud State University jäähokimeeskonnas.
2008. aastal valiti ta NHL-i "draft"is Los Angeles Kingsi poolt 183. valikuna, kuid NHL-is ei ole ta karjääri jooksul kunagi mänginud. Aastatel 2011–2013 mängis ta NHL-is üks aste madalamal American Hockey League'is, kuuludes Adirondack Phantomsi meeskonda.
Alates 2013. aastast on Roe mänginud Euroopas. Hooajal 2013–14 mängis ta Austria kõrgliiga klubis Salzburgi EC Red Bull. Ta jõudis sel hooajal Salzburgi Red Bulliga Austria meistrivõistlustel finaali, kus kaotati HC Bolzanole.
Aastatel 2015–2017 mängis Roe Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC ja aastatel 2017–2019 Šveitsi kõrgliiga klubis EV Zug. Hooajal 2018–19 võitis ta Zugiga Šveitsi karika. Samal hooajal jõuti Šveitsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati SC Bernile mängudega 1:4. Väljalangemismängudes oli Roe klubikaaslase Lino Martschini kõrval resultatiivseim mängija (mõlemad 17 punkti). 2019. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu Lionsiga.
Roe kuulus USA jäähokikoondisse 2018. aasta taliolümpiamängudel.
Clementinenthali suvemõis

Clementinenthali suvemõis oli 19. sajandi I poolel baltisaksasest kaupmehe ja töösturi Georg Eggersi rajatud suvemõis Narva maantee ja Kuristiku tänava ristmiku piirkonnas. Suvemõisa peahoone asub tänapäeva Joa tänava ääres. Suvemõis nimetati Eggersi abikaasa Clementine järgi Clementinenthaliks. 
1840. aastal valmis ka mõisa pea- ja kõrvalhoone.
1880 liideti suvemõisaga valdustega seni eritingimuste alusel kasutada olnud Hundikuristiku piirkond, mille ehteks olev Hundikuristiku joastik piirab ka Clementinenthali suvemõisa aeda. 19. sajandi lõpus jagunes Clementinenthal mitmeks väikseks suvemõisaks või suvituskrundiks.
Hundikuristiku lubjatehas.
Georg Eggers rajas suvemõisas lähedale lubjatehase, mis hakkas toodangut andma 1844. aastal.
Georg Eggers

Georg Arnold Eggers (21. jaanuar (vkj)/ 1. veebruar 1791 Tallinn – 24. veebruar (vkj)/ 9. märts 1851 Tallinn) oli baltisaksa kaupmees, Tallinna Suurgildi oldermann ja tööstur. 
Ta asutas Tallinnas 1813. aastal Tallinnas laenuraamatukogu ja 1819. aastal raamatukaupluse. 
1822. aastal alustas ta kirjastamist, hiljem laiendas tegevust ka Peterburi, avades seal raamatukaupluse Eggers &amp; Сo Nevski prospekti majas nr 8. Eggersi raamatukaupluse rentis 1835. aastal Franz Ferdinand Kluge. 1848. aastal ostsid Kluge ja Carl Ströhm Eggersi raamatukaupluse. Äri sai nimeks Kluge &amp; Ströhm.
1830. aastal asutas ta keemiatehase (valmistas pliiatsetaati, äädikat ja värvaineid), 1838. aastal tuletikumanufaktuuri ja aastatel 1843–1844 Hundikuristiku lubjatehase. 
1849. aastal omandas ja moderniseeris Ülemiste paberivabriku Juhkentalis (hilisema Põhja Paberi- ja Puupapivabriku).
Isiklikku.
Tema isa oli baltisaksa Eggersite suguvõsast Friedrich Eggers (1751–1814), kaupmees Tallinnas ja Tallinna Suurgildi oldermann ning ema Catharina Elisabeth (sündinud Riesenkampff) (1761–1808).
Ta oli abielus 1823. aastast Clementine Halleriga, kellega olid tal järglased:
Ječi

Ječi (ka Jēči) on küla ("vasarnīcu ciems" ehk suvilapiirkond) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.
Küla asub valla lääneosas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Külas kasvavad tammed ümbermõõtudega 4,41 meetrit, 4,51 meetrit, 4,88 meetrit, 5,1 meetrit ja 5 meetrit, pärn ümbermõõduga 3,5 meetrit ja sanglepp ümbermõõduga 3,08 meetrit on looduskaitse all.
2006. aastal elas külas 12 inimest, aastal 2020 oli seal 26 elanikku.
Liepieni

Liepieni on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.
Küla asub valla loodeosas.
2006. aastal elas külas 13 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Benevento Calcio

Benevento Calcio on Itaalia jalgpalliklubi, mis tegutseb Campania maakonnas Beneventos. See mängib Itaalia kõrgliigas Serie A.
Klubi asutati 1929. aastal nimega Associazione Calcio Benevento. Praegusel kujul loodi klubi 2005. aastal.
Hooajal 2016–17 osales Benevento esimest korda Itaalia esiliigas. Kohe esimesel hooajal jõuti "play-off"i, kus pärast Spezia, Perugia ja Carpi alistamist kindlustati pääs Itaalia kõrgliigasse. Esimene hooaeg Itaalia kõrgliigas kujunes Beneventole raskeks. Liigas kaotati neliteist esimest mängu, mis märkis Euroopa viie suurima kõrgliiga negatiivset rekordit. Esimene punkt saadi 3. detsembril 2017, kui viigistati AC Milaniga 2:2. Viigivärava lõi mängu viiendal lisaminutil Benevento väravavaht Alberto Brignoli. Kuigi Benevento kogus hooaja lõpuks kuus võitu ja 21 punkti, jäädi liigas viimaseks ja langeti tagasi esiliigasse. 2019. aastal sai klubi peatreeneriks Filippo Inzaghi ja hooajal 2019–20 võitis Benevento kindlalt esiliiga (teisele kohale jäänud Crotonet edestati 18 punktiga) ja tõusti taas kõrgliigasse.
Klubi kodustaadion on 16 867 pealtvaatajat mahutav Stadio Ciro Vigorito.
Praegune koosseis.
"Seisuga 5. oktoober 2020"
Võlupunane AC

Võlupunane AC ehk alluurpunane AC (ka punane toiduvärv 17 ("Food Red 17"), "FD&amp;C Red 40") on punane asovärvaine. Toiduvärvina kannab see e-aine tähist E129.
Tegemist on populaarse värvainega, mida kasutatakse maailmas laialdaselt. 1980. aastatel oli selle aastane toodang enam kui 2300 tonni.
Euroopa Liidus on võlupunane toiduvärvina lubatud, kuid paljudes Euroopa Liidu riikides on selle kasutamine toidus kohalike seadustega keelatud. Värvainet kasutatakse magustoitudes ja maiustustes, ka kosmeetikatoodetes. Toidulisaainena on see keelatud Taanis, Belgias, Prantsusmaal, Saksamaal, Šveitsis, Austrias, Norras ja Rootsis.
Ameerika Ühendriikides on võlupunast lubatud värvainena kasutada kosmeetikas, ravimitööstuses ja toiduainetetööstuses. Värvainet võidakse kasutada tätoveerimistindis.
Sedviņi

Sedviņi on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.
Küla asub valla idaosas Bārta jõe kaldal Leedu piiri ääres.
2006. aastal elas külas 25 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.