tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ülemõuemarssal

Ülemõuemarssal (vene keeles обер-гофмаршал, saksa keeles "Oberhofmarschall") oli Venemaa keisririigi õukonnateenistuse II klassi teenistusaste, mis oli võrdne tsiviilteenistuse tõelise salanõuniku auastmega. Ülemõumarssal oli ka Saksa-Rooma keisri (kuni 1806) ja Austria keisri (1804–1918) õukonnas.
Lumme Erilt

Lumme Erilt on eesti keeleteadlane.
Lumme Erilt lõpetas Tartu Ülikooli 1994. aastal inglise keele ja kirjanduse erialal.
Ta on Korporatsioon Filiae Patriae vilistlane. 2015. aastal sai ta Filiae Patriae 95. aastapäeva puhul aumärgi.
Kai Adamson

Kai Adamson (kuni 25. oktoobrini 1984 Kai Riikoja; sündinud 27. jaanuaril 1955 Tallinnas) on eesti filoloog. 
Haridus.
Ta lõpetas 1973. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1978. aastal "cum laude" Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. 
Töökäik.
Adamson töötas valdavalt keeletoimetajana, uuris arheoloogia ja õigusteaduse sõnavara ning avaldas selle kohta artikleid. Ta on Emakeele Seltsi ja Tallinna Reaalkooli vilistlasesinduse liige.
Teoseid.
2009. aastal avaldas Eesti Keele Sihtasutus mälestusraamatu "Keeleuurija ja sõnaseadja Elli Riikoja", mille Adamson on koostanud ja kaastoimetanud.
Isiklikku.
Tema vanaisa oli zooloog ja hüdrobioloog Heinrich Riikoja ning ema keeleteadlane Elli Riikoja, tema poeg on keemik Jasper Adamson.
Viited.
__SISUKORDEES__
Karl Mihkla

Karl Heinrich Mihkla (30. september 1901 Rääma – 10. märts 1980 Tallinn) oli eesti keeleteadlane, ajakirjanik, kirjandusteadlane. 
Töökäik.
Oli Eduard Vilde memoriaalmuuseumi direktor ja aitas ka selle muuseumi rajamisele kaasa. Oli ka Lydia Koidula muuseumi rajaja Pärnusse.
Korraldas Eduard Vilde memoriaalmuuseumis, Lydia Koidula muuseumis Pärnus ning Jakobsoni ja Tammsaare muuseumides ekspositsioone.
Isiklikku.
Oli kolm korda abielus ja neist abieludest sündis viis last.
Toomas Help

Toomas Help (sündinud 29. augustil 1961) on eesti keeleteadlane. 
Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga ja Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.
2004. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Sõnakeskne keelemudel: eesti regulaarne ja irregulaarne verb".
Help ja võru keel.
Isa poolt Võrumaa juurtega Toomas Help tegi 1989. aastal radikaalseid ettepanekuid võru kirjakeele arendamiseks ja oli esimene, kes hakkas võru keeles kasutama võru keeles tänini pruugitavat q-tähte kõrisulghääliku tähistamiseks.
Isiklikku.
Tema isa oli keemik Kalju Help, abikaasa on vioolamängija Mall Help.
Anu-Reet Hausenberg

Anu-Reet Hausenberg (sündinud 9. märtsil 1941 Võrus) on eesti keeleteadlane, fennougrist, komi folkloori ja kultuuri uurija, Tallinna Ülikooli emeriitprofessor. Ta on kirjutanud käsiraamatu "Keeleoskuse mõõtmine" (2003).
Henno Jänes

 Henno Harald Jänes 
(11. detsember 1905 Võru – 26. juuli 1970 Stockholm) oli pedagoog ja keeleteadlane.
Ta lõpetas aastal 1923 Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumi, õppis aastatel 1923–1929 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, omandades pedagoogidiplomi eesti keele, soome-ugri keelte, rahvaluule ning eesti ja üldise kirjandusloo alal.
Harald Henno Jänes oli Rakvere Gümnaasiumi direktor aastatel 1936–1940. Tema neli direktoriaastat olid Rakvere Gümnaasiumile üheks suuremaks tõusuperioodiks. Sellesse aega mahub ka koolile uue maja ehitamine. 
Eestimeelse mehena oli H. H. Jänes sunnitud punaste eest põgenema Rootsi, kus ta oli Stockholmi Eesti Gümnaasiumi direktor, Stockholmi Ülikooli eesti keele ja kirjanduse lektor ja sama ülikooli Eesti seminari, hilisema Soome Instituudi Eesti osakonna juhataja.
Koolitöö kõrvalt tegeles Jänes juba 1935. aastast alates kooliõpikute koostamisega. Tema sulest on ilmunud arvukalt eesti keele ja kirjanduse õpikuid.
Gerda Laugaste

Gerda Laugaste (24. juuni 1910 Alatskivi vald – 4. detsember 1992) oli eesti keeleteadlane.
Laugaste oli foneetikalaboris Paul Ariste assistent ning 1940. aastate lõpust alates õpetas ta Tartu Ülikoolis üldfoneetikat ja eesti keele foneetikat.
Uno Liivaku

Uno Liivaku (kuni 15. septembrini 1938 Toomberg; sündinud 20. mail 1926 Mornas Viljandimaal) on eesti keeleteadlane. 
Liivaku on aastaid olnud tõlkija. Ta tõlkis pikka aega populaarteaduslikke teoseid ja huumorikogumikke.
Isiklikku.
Tema tütar on teatriteadlane Luule Epner.
Kammerjunkur

Kammerjunkur (vene keeles камер-юнкер, saksa keeles "Kammerjunker") oli Venemaa keisririigi õukonnateenistuse IX klassi teenistusaste, mis oli võrdne tsiviilteenistuse titulaarnõuniku auastmega. 
1915 on mainitud, et Venemaa keisririigis oli 394 kammerjunkrut.
Tuulispea

Tuulispea oli nalja- ja pilkeajakiri, mis ilmus 1923. aastal Tallinnas ilmumissagedusega kord kuus. 
Nime sai ajakiri juba Soomes ilmunud (1903–1957) huumoriajakirja Tuulispää järgi. Väljaandja ja toimetaja oli Juhan Kruustee. Toimetus asus Tallinnas Lai tn 38. Ajakirja trükiti Tallinnas trükikojas Kiri kahevärvilisena. Ajakirja hind oli 25 marka. Kokku ilmus kaks numbrit.
Tallmeister

Tallmeister (vene keeles шталмейстер, saksa keeles "Stallmeister") oli keskajal ja uusajal õukonna liige, kelle ülesanne oli hobuste eest hoolitseda. 
Tallmeister oli Venemaa keisririigi õukonnateenistuse III klassi teenistusaste, mis oli võrdne tsiviilteenistuse salanõuniku auastmega.
Toomkapiitel

Toomkapiitel on vaimulike nõukogu toomkiriku juures. Kapiitel oli kesk-ja varauusaegses vürstpiiskopkonnas üks tähtsamaid vaimuliku ja ilmaliku võimu organeid.
Toomkapiitlisse kuulub enamasti 12 toomhärrat. Toomkapiitlit juhib toompraost, kes juhatab toomkapiitli istungeid.
Toomkapiitisse kuulusid kõrgvaimulikud ehk prelaadid, kapiitli hierarhias olid tähtsuse järjekorras toompraost, dekaan, toomskolastik ning toomhärrad.
Amel Tuka

Amel Tuka (sündinud 9. jaanuaril 1991) on Bosnia ja Hertsegoviina kergejõustiklane (keskmaajooksja).
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta 800 m jooksus ajaga 1.46,30 pronksmedali.
Aastal 2015 valiti ta Bosnia ja Hertsegoviina aasta sportlaseks.
Ta oli Bosnia ja Hertsegoviina lipukandja 2016. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial.
Värvimine

Värvimine on millegi (nt tekstiili või maja) värvainega katmine, immutamine või töötlemine. 
Endisajal, vähem ka tänapäeval kasutatakse värvimiseks sageli looduslikke materjale (nt värvitaimi).
Venemaa Teaduste Akadeemia professor

Venemaa Teaduste Akadeemia professor, lühemalt Venemaa TA professor, ka RAN-i professor, on aunimetus Venemaal, mida Venemaa Teaduste Akadeemia (RAN) annab alla 50 aasta vanustele Venemaa kodakondsusega teadlastele teadussaavutuste eest, samuti aktiivse osavõtu eest Venemaa Teaduste Akadeemia ees seisvate ülesannete realiseerimisel. 
RAN-i professori aunimetus asutati 2015. aastal. Aunimetust ei anta Venemaa TA liikmetele. Aunimetuse andmisel nõutakse 10-aastast teadus-pedagoogilist staaži, doktorikraadi, samuti eeldatakse, et kandidaadi uurimistöö efektiivsus on kõrgem kui keskmisel ülikooliprofessoril. Tiitel on eluaegne. Erinevalt akadeemikutest ja korrespondentliikmetest, ei kaasne RAN-i professori tiitliga lisatasu. RAN-i professoreid peetakse Venemaa TA liikmeskonna kaadrireserviks. Mõnes mõttes on nad nagu teaduste akadeemia assotsieerunud liikmed. 
RAN-i professorite valimised.
RAN-i professoreid valitakse iga 2–3 aasta tagant. Seni on valimised toimunud kolm korda (2015-2016, 2018 ja 2022). Nüüd on Akadeemial 712 professorit, neist 55% elab ja töötab Moskvas. RAN-i professoriks valiti kaks Venemaa kodakondsust omavat teadlast, kes oma uurimistööd teostavad välismaal. 
Venemaa TA 2016. aasta ja 2019. aasta ja 2022. aasta ja 2025. aasta valimistel valiti 188 RAN-i professorit Venemaa TA korrespondentliikmeks, 31 RAN-i professorit Venemaa TA akadeemikuks.
Bentheim-Bentheim

Bentheim-Bentheim oli krahvkond Saksamaal Alam-Saksimaa kaguosas, mille piirid aastal 1806 kattusid Bentheimi kreisi tänapäevaste piiridega. See krahvkond moodustati Bentheimi krahvkonnast aastal 1277 ja aastal 1454 moodustati sellest Bentheim-Steinfurt. Bentheim-Bentheim taastekkis krahvkonnana aastal 1643 ja mediatiseeriti aastal 1806 Bergile, enne kui Prantsusmaa selle aastal 1810 annekteeris. Viini kongress andis selle Hannoverile.
Bentheim-Bentheimi krahvid (1277–1530).
Gerulfingid
Götterswykid
Ecnomuse lahing

Ecnomuse lahing ehk Eknomose lahing (vanakreeka keeles "Ἔκνομος"; 256 eKr) oli esimese Puunia sõja merelahing, mis leidis aset Kartaago ja Rooma laevastiku vahel Ecnomuse neeme lähedal (tänapäeva Sitsiilia Licata linna lähistel). 
Kokku osales lahingus umbes 290 000 sõudjat ja sõdurit. See on üks suuremaid merelahinguid ajaloos. 
Lahingu võitsid roomlased.
Koirovo

Koirovo (vene "Койрово, Коeрово, Койeрово") on mitme endise küla nimetus ajaloolises Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas Gorelovo ja Pulkovo vahel. 
Nimetus tuleb arvatavasti soomekeelsest sõnast "koira" ehk koer.
Külad kuulusid samanimelise mõisa alla ning neid eristati üksteisest eesliidetega:
Laura Ikauniece

Laura Ikauniece (varem ka "Laura Ikauniece-Admidiņa"; sündinud 31. mail 1992 Ventspilsis) on läti kergejõustiklane (seitsmevõistlus).
Ta on seni osalenud kahtedel olümpiamängudel. Londoni olümpiamängudel 2012. aastal sai ta isikliku rekordiga 6414 9. koha ja 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängudel sai ta tulemusega 6617 4. koha.
Aastatel 2015 ja 2016 on ta valitud Läti aasta naissportlaseks.
Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 27.–28. mail 2016 Götzises saavutatud 6815 punkti, mis on ühtlasi ka Läti rekord.
Hans Lammers

Hans Heinrich Lammers (27. mai 1879 Lublinitz (tänapäeval Lubliniec, Poola) – 4. jaanuar 1962 Düsseldorf) oli saksa jurist ja Saksamaa riigitegelane.
Hans Lammers õppis õigusteadust Breslaus ja Heidelbergis, doktorikraadi õigusteaduse alal sai ta 1904. aastal. 1906. aastal sai ta abikohtunikuks ja 1912. aastal alustas ta tööd kohtunikuna. Hans Lammers võttis vabatahtlikuna osa Esimesest maailmasõjast, 1917. aastal sai ta raskelt haavata, kaotades sealjuures vasaku silma. Sõja järel töötas Lammers siseministeeriumis valitsusnõunikuna ja referendina. 1932. aasta veebruaris astus ta Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse. 30. jaanuaril 1933 asus Hans Lammers tööle Riigikantselei riigisekretärina. 1933. aasta novembris sai ta Riigikantselei juhatajaks. Alates 4. septembrist 1934 oli Lammersi ametinimetus Riigikantselei riigisekretär ja juhataja, alates 26. novembrist 1937 Riigikantselei riigiminister ja juhataja. Oma ametikohtadele jäi Hans Lammers kuni 24. aprillini 1945, mil ta Hitleri käsul arreteeriti Hermann Göringi võimuhaaramiskatse toetamise eest.
1946. aastal osales Hans Lammers Nürnbergi protsessil tunnistajana. 1948–1949 toimunud Wilhelmstrasse protsessil karistati teda sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude eest 20-aastase vabaduskaotusega. Hiljem lühendati karistusaega 10 aastani 16. detsembril 1951 vabastati ta ennetähtaegselt Landsbergi vanglast.
Fars

Fars oli huumoriajakiri, mis ilmus 1924. aastal Tallinnas. Väljaandjad H. Hasenbusch ja J. Loolähker, kes oli samas ka vastutav toimetaja. Ilmumissagedusega korra kuus.
Kokku ilmus 3 numbrit, mis trükiti trükikodades ERK (nr 1) ja Union (nr 2 ja 3).
1930. aastal levitati neid kolme ilmunud numbrit ühtse kogumikuna Fars : Pikantne, intiimsisuline pilke- ja naljadekogu
Index Herbariorum

Index Herbariorum on andmebaas, mis koondab maailma avalikke herbaariume, mille kogudesse on kantud vähemalt 5000 eksemplari.
Lisaks eksemplaridele sisaldab Index Herbariorum teavet iga herbaariumi ajaloo, asukoha, kontaktaadressi, veebilehe, kogude suuruse ja tüüpeksemplaride kohta.
Index Herbariorum asutati 1935. aastal. Kuni 1997. aastani anti herbaariumide nimekirja välja raamatutena.
Index Herbariorumis antakse igale herbaariumile kordumatu akronüüm, nii tähistab lühend H Helsingi ülikooli herbaariumi. Eesti herbaariumidest on andmebaasi kantud:
Amancio Ortega

Amancio Ortega Gaona (sündinud 28. märtsil 1936) on Hispaania suurärimees. Ta on Inditexi grupi, mis on peamiselt tuntud Zara poeketi tõttu, asutaja ja endine juhatuse esimees. Ta on Forbesi andmetel Euroopa jõukaim inimene, 2017. aasta märtsini oli ta maailmas jõukuselt teine; tema omakapitali suurus on umbes 67,3 miljardit eurot.
Herbaariumi käsiraamat

"Herbaariumi käsiraamat" on Eestis 2015. aastal kirjastuse Hea Lugu avaldatud juhendmaterjal taimede herbariseerimise kohta Eesti oludes. 
Raamatu autor on Toomas Kukk. Autori arvates on taimede kogumine käsitöö, mille eesmärgiks pole herbariseerimise protsess, vaid herbaarium.
"Herbaariumi käsiraamatus" on toodud põhjalikud juhised taimede kogumiseks, kuivatamiseks ja õppeherbaariumi koostamiseks ning ülevaatlik omakeelne taimemäärajate loetelu.
Taksonoomia ja herbaariumid.
Taimede klassifitseerimisega tegeleb taimetaksonoomia ja see on taimede või taimerühmade paigutamine süsteemi ning tugineb tüüpeksemplaridele. Meie taimemäärajates on autori arvates viimasel ajal olnud kasutusel Saksa botaaniku Heinrich Gustav Adolf Engleri (1844-1930) süsteem ja APG III, mis on avaldatud 2009. aastal.
Taimede all peetakse silmas soontaimi ja samblaid. Taim saab korraga kuuluda ühte liiki, liik ühte perekonda. Taimi kogudes soovitab autor ajutisele etiketile kirjutada ka taksoni (varieteet, alamliik, liik, perekond jne) ühe kehtiva nimetuse ehk taime nimetada, teised avaldatud nimetused on sünonüümid. Kasutada tuleb esimesena antud ja õigesti trükis avaldatud nimetust.
Tüüpeksemplare kirjeldatakse ühe herbariseeritud taime alusel, alates 1. jaanuarist 2012 võib liigikirjeldus olla ladina või inglise keeles. Tüüp peab säilima igavesti ja seetõttu ei saa uut taksonit kirjeldada elava isendi põhjal, vaid tüübiks saab olla üksnes herbariseeritud ekspemplar. Herbaareksemplar, mille alusel on uut taksonit kirjeldatud on holotüüp ja herbaalehele kantud märge või viide annab tunnistust selle kohta, et liigikirjeldus põhineb just sellel eksemplaril.
Taimeliigi teaduslik nimetus on ladinakeelne ja koosneb kahest osast perekonnanimest ja liigi epiteedist, nende järele kirjutatakse kokkulepitud korra kohaselt liigi esmakirjeldaja nime lühend (autorinimi) – lühendatud nimed on punktiga. Kui kahe autorinime vahel on sidesõna ex. siis on teine autor avaldanud nõuetekohase liigikirjelduse kuid soovib mainida ka liigi esmaleidja või -kirjeldaja nime, nii näiteks kannab eesti soojumikas teaduslikku nimetust "Saussurea esthonica" Baer ex Rupr. – esmakordselt leidis liigi Karl Ernst von Baer, nõuetekohaselt publitseeris aga Franz Josef Ruprecht. Kui autorinimesdi on rohkem ja esimesed neist paigutatud sulgudesse siis sulgudes on harilikult autor, kelle kirjeldatud takson vastab nõuetele, ent on paigutatud autori poolt algselt teise perekonda. See algne nimetus on basionüüm.
Hübriidsete taksonite märkimiseks kirjutatakse kahe vanemliigi vahele korrutusmärk × , kui aga mugavusest kasutatakse x-tähte, siis jäetakse x-i ja nime vahele tühik. Hübriide võib olla ka kolme-või neljakordseid, näiteks "Salix aurita"×"S.caprea"×"S.cinerea" (kõrvpaju, raagremmelga ja tuhkur paju hübriid)..
Kultuurtaimede herbariseerimisel lisatakse kultivari nimi ka etiketile ülakomade vahel ja suure algustähega, näiteks hübriid-teeroosisort 'Staatspräsident Päts'.
Eestikeelsed taimenimetused moodustatakse kindla eeskirja järgi ja need on leitavad andmebaasist www.ut.ee/taimenimed.
Eesti herbaariumid.
Eesti herbaariumitena kirjeldab autor nelja herbaariumi, nendeks on:
Tet el Badi kivikirst

Tet el Badi kivikirst on kivist kirst Belaul Ngarchelongi osariigis Ollei külas.
26. augustil 2004 võeti see kultuuripärandina UNESCO maailmapärandi nimistu kandidaadiks.
Appi

Appi = На помощь! oli kirjandus-pilke ajakiri, mis ilmus 1921. aastal Tallinnas. 
Ajakirja andis välja Eesti Punase Risti Üliõpilaste Venemaa näljahädaliste avitamise osakond. Vastutav toimetaja oli J. Kester. Osa teksti oli vene keeles. Ajakirjas ilmusid ka mõned karikatuurid. Ajakirja trükiti trükikojas Ühiselu.
Autorid: В. Брандъ, И. Гумвлегь, Н. Jänes. J. Kester, Ф Кизер, Milli Mallikas, Л. Павловичъ, Алексви Ремиаовъ, Игорь Сверянииъ, J. Vaht.
Don't Play Your Rock 'n' Roll to Me

"Don't Play Your Rock 'n' Roll to Me" on Briti glämmroki ansambli Smokie laul. Laulu autorid on Mike Chapmani ja Nicky Chinn. Singel anti välja septembris 1975 ja hiljem albumil "Changing All the Time".
"Don't Play Your Rock 'n' Roll to Me" jõudis Briti singlite edetabelis UK Singles Chart kaheksandale kohale.
Singli B-poolel oleva laulu "Talking Her Around" autor on Uttley. 
Laulu on hiljem teiste seas kaverdanud Chris Norman (albumil "Full Circle", 1999) Laulust on avaldanud saksakeelse versiooni Tanja Berg ("Denk Nicht, Ich Sei Ein Teil Von Dir", 1976) ja prantsuskeelse versiooni Johnny Hallyday ("Joue Pas De Rock'n'Roll Pour Moi", 1976).
"Don't Play Your Rock 'n' Roll to Me" on aastaid hiljem avaldatud mitme albumi CD-versioonidel, näiteks "Gold - 1975-2015" (2015).
Bentheim-Steinfurt

Bentheim-Steinfurt oli krahvkond tänapäevase Saksamaa alal Nordrhein-Westfaleni loodeosas Steinfurti ümbruses. Bentheim-Steinfurt tekkis Bentheim-Bentheimi jagunemisel, mis ise tekkis Bentheimi krahvkonna jagunemisel. Bentheim-Steinfurt jagunes aastal 1606 endaks ja Bentheim-Tecklenburg-Rhedaks; ning aastal 1643 endaks ja Bentheim-Bentheimiks.
Ajalugu.
Bentheim-Steinfurt ja selle territooriumid pöörati aastal 1544 krahv Arnold II poolt luterlusse. Talle järgnes tema väheusklik poeg Eberwin III. Pärast viimase varajast surma 26-aastaselt järgnes tema alaealine poeg Arnold III, kelle regendiks oli Tecklenburgi Anna. Arnold III abiellus aastal 1576 Neuenahri Magdalenaga ja ta alustas katseid krahvkonna põhjalikult protestantismi pööramiseks. 1587. aasta sügisel külastasid krahvkonda luterlikud jutlustajad üle kogu Saksamaa, et aidata reformida Bentheimi, Steinfurti, Lingeni ja Tecklenburgi krahvkondi. Uued seadused kujundati suuresti Moersi omade järgi ning viidi järgmisel aastal sisse Bentheimis ja Tecklenburgis ning lõpuks aastal 1591 Steinfurtis. Arnold asutas 1588. aastal ka eduka kooli Schüttorfis, mis viidi aastal 1591 Steinfurti ja õpetas ladina keelt, õigust, teoloogiat, filosoofiat ja (aastast 1607) meditsiini. Arnold suri aastal 1606 ja talle järgnesid tema pojad Arnold Jost, Wilhelm Heinrich, Friedrich Ludolf ja Konrad Gumprecht. Arnold Jost asutas Bentheimi territooriumil 1613. aastal kõrgema kirikunõukogu, kui ülima vaimuliku võimu krahvide alluvuses, ja sel samal aastal loodi ka Bentheimi reformitud kirik, mis sisaldas ka 12 artiklit.
Aastal 1643 Arnold Jost suri ja talle järgnes tema poeg Ernst Wilhelm. Teda mõjutas suuresti Münsteri vürstlik piiskop Christoph Bernhard von Galen ja aastal 1688 pöördus ta katoliiklusse. Järgnes äge kriis, milles protestantlikud jutlustajad minema aeti. Ernst Wilhelm suri aastal 1693 ja talle järgnes tema poeg, krahv Ernst, kes murede lahendamiseks pöördus aastal 1701 luterlusse. Väljastati uus reformitud kirikukonstitutsioon, mis põhines 1678. aasta Lingeni kirikukonstitutsioonil (seda kasutati aastani 1971). Bentheim-Steinfurt omandas aastal 1700 Batenburgi lossi, kuigi selleks ajaks ei olnud see püsivalt mehitatud ja see purustati prantslaste poolt aastal 1795.
Krahv Ludwig omandas aastal 1803 Bentheim-Bentheimi krahvkonna. Bentheim-Steinfurt mediatiseeriti aastal 1806 Preisimaasse, loovutati aastal 1809 Bergile, taastati aastal 1813 Preisimaasse ja loovutati aastal 1815 Hannoveri kuningriigile.
Tüüp 63 mitmelasuline raketiheitja

Tüüp 63 mitmelasuline raketiheitja on järelveetav, 12 toruga, 107 mm Hiina RV-s 1960. aastate alguses välja töötatud laskeseade, mida hiljem eksporditi ja toodeti üle kogu maailma. 
See raketiheitja pole küll enam aktiivsete jalaväeüksuste kasutuses, kuid rahvavabastusarmees kasutavad seda veel mägijalaväe- ja sihtotstarbelised üksused. 63. tüüpi raketiheitjat kasutati Hiina rahvavabastusarmees laialdaselt 1980. aastate lõpuni. Selle eelkäija oli 50-5 tüüpi 102 mm raketisüsteem. Hiinas töötati välja ka 63. tüüpi 130 mm laskeseadeldis.
Bentheim-Lingen

Bentheim-Lingen oli krahvkond tänapäevase Saksamaa alal Lingenis. Bentheim-Lingen tekkis Bentheim-Tecklenburgi jagunemisel aastal 1450 ja neelati Hispaania poolt aastal 1555. Järgmise sajandi jooksul vaheldus Bentheim-Lingeni omandus Hispaania ja Oranje-Nassau vahel, enne kui Preisimaa selle aastal 1702 annekteeris.
Kaval Hans

Kawal Hans oli pilke- ja naljaleht, mis ilmus 1911. aastal Tallinna Teataja ja Tallinna Uudiste lugejatele kord kuus lisalehena.
Väljaandja oli Reintalu Johannes (Reinthal). Toimetus asus Tallinnas, Suur Turu 16. Ajakirja trükiti Tallinnas Mihkel Schifferi trükikojas.
Kaastöölised.
Johan Kruberg – kirjandusosa toimetaja
Bentheim-Tecklenburg

Bentheim-Tecklenburg oli krahvkond tänapäevase Saksamaa alal Nordrhein-Westfaleni põhjaosas Tecklenburgi ümbruses. Bentheim-Tecklenburg tekkis aastal 1277 Bentheimi krahvkonna jagunemisel ning jagunes aastal 1450 iseenda ja Bentheim-Lingeni vahel. Krahv Konrad pööras oma krahvkonna aastal 1541 luterlusse. Aastal 1557 päris selle Bentheim-Steinfurt.
Bentheim-Alpen

Bentheim-Alpen oli lühiealine Saksa-Rooma riigi krahvkond, mis tekkis aastal 1606 Bentheim-Steinfurti jagunemisel. Aastal 1629 taasühendati see Bentheim-Steinfurtiga.
Helgi Polli

Helgi Polli (sündinud 22. aprillil 1952) on eesti tekstiilikunstnik.
Elukäik.
Helgi Polli on õppinud joonistamise, joonestamise ja tööõpetuse õpetajaks.
Ta on teinud lepingulist tööd kostüümikunstnikuna nii Viljandi kui Rakvere teatrile. Aastatel 1980–1991 töötas ta Tallinna Laustekstiili Teadus-Tootmiskoondises Mistra kunstnik-dessinaatorina. Aastast 1991 on ta Indigo galerii omanik ja galerist. 
Isiklikku.
Helgi Polli abikaasa on kunstnik Heitti Polli. Nende tütred Eeli-Ethel Polli ja Üüli-Heivi Polli on samuti kunstnikud. 
Liikmesus.
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1991 ja Eesti Tekstiilikunstnike Liitu aastast 1993.
Bentheim-Limburg

Bentheim-Limburg oli lühiealine Saksa-Rooma riigi krahvkond, mis tekkis aastal 1606 Bentheim-Steinfurti jagunemisel. Aastal 1632 taasühendati see Bentheim-Steinfurtiga.
Mari Adamsoni nimeline parima tekstiilitudengi stipendium

Mari Adamsoni nimeline parima tekstiilitudengi stipendium on stipendium, mida annab õppetöös edukale ja loominguliselt aktiivsele üliõpilasele alates 1998. aastast välja Eesti Kunstiakadeemia. Stipendium on ühekordne.
Bentheim-Tecklenburg-Rheda

Bentheim-Tecklenburg-Rheda oli krahvkond tänapäevase Saksamaa alal Nordrhein-Westfaleni loodeosas ja Alam-Saksimaa edelaosas. Bentheim-Tecklenburg-Rheda tekkis aastal 1606 Bentheim-Steinfurti jagunemisel ja see mediatiseeriti aastal 1806 Preisimaale.
Helgid

Helgid": Tõe-, nalja- ja pilkeajakiri", mis ilmus aastatel 1922–1927 Valgas, sagedusega 1–6 korda aastas.
Alapealkirjadega:
Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Jaan Pommer = Jaan Raudma
Tegemist oli ajaleht Lõuna Eesti lisalehega. Esimene number ilmus 22. märtsil 1922, ajakiri oli 12-leheküljeline ning hind oli 15 marka. Vahepeal oli aastane paus. 1924. aastal uuesti välja antud ajakiri oli alapealkirjaga "Kirjanduse ja kultuuri ajakiri" ja juba 24–36 leheküljeline, kuid ei olnud enam nii satiiriline ja huumorikas, sisaldas mitmeid jutte ja kommertsteateid.1927. aasta juunis trükitud ajakiri sisaldas vaid nelja lehekülge.
Kaasautorid.
Jaan Raudma väljaandja ja toimetaja
Kapa oja

Kapa oja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas.
Oja pikkus on 7,1 km, valgla pindala 7,8 km², langus 26 m ja lang 3,66 m/km. Oja saab alguse 73,5 m kõrgusel Abja-Vanamõisa külas ja suubub 47,5 m kõrgusel Veskimäe külas vasakult poolt Lüütre ojasse 4,8 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Tarmo Luisk

Tarmo Luisk (sündinud 31. märtsil 1970) on eesti disainer.
Elukäik.
Tarmo Luisk lõpetas 1996. aastal Eesti Kunstiakadeemia tootedisainerina.
Liikmesus.
Tarmo Luisk kuulub Eesti Disainerite Liitu.
Tõtt ja Nalja

Tõtt ja Nalja oli jutu-, pilke- ja naljaleht, mis ilmus 1929. aastal Tallinnas. Väljaandja ja vastutav toimetaja Harald C. Pitsahl. 
Ajakirja trükiti Tallinna trükikojas Täht. Ilmus ainult üks number.
Kabaree (ajakiri)

Kabaree oli nalja-ajakiri, mis ilmus Nõmmel aastatel 1929 ja 1931 (ei ilmunud 1930 aastal).
Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Eduard Koppel. Ajakirja trükiti samuti Nõmmel (Rahumäel) "E. Antov &amp; Ko" trükikojas Vaigu tänav 3).
Karrār

Karrār on Iraani põhilahingutank. Tanki esitleti 12. märtsil 2017. Esitlusel märgiti, et tankil on elektro-optiline tulejuhtimissüsteem, laserkaugusmõõdik, ballistiline arvuti ning, et see saab lasta nii seisvate kui ka liikuvate sihtmärkide pihta nii ööl kui päeval. Hoolimata tanki välisest sarnasusest T-90-le pole Iraan Venemaalt T-90 tüüpi tankide tootmisõigust taotlenud.
Nalja-Wana

Nalja-Wana oli huumori- ja satiiriajakiri, mis ilmus 1903. aastal Tallinnas. 
Ajakirja maht oli 16 lehekülge, millest 2 lehekülge oli kuulutusi. 
Ajakirja trükiluba oli antud kirjastaja Gustaw Pihlakale ja sisu eest hoolitses Hans Oras, kes oli tuntud ka vaimuliku kirjamehena. 
Ajakirja trükiti Tallinna trükikojas "А. Матизен и А. Лаурман" tiraažiga 5000 eksemplari.
Alfred Kurlents

Alfred Karl Kurlents (19. detsember 1902 Soe – 18. detsember 1990 Montréal) oli eesti rahvaluuleteadlane, kirjandusteadlane, kirjanik ja tõlkija. Tema kirjaniku pseudonüüm on Ain Kurmes. 
Alfred Kurlents sündis Helme kihelkonnas Hummuli vallas Soe külas. Tema isa oli rätsep. 
Alfredi koolitee algas 1909 Valga Linnakoolis. Alates 1922 oli ta Tartu Ülikoolis vabakuulaja ja 1923–1931 üliõpilane, 1931 omandas ta samas ülikoolis magistrikraadi folkloristikas. 1952 sai Montréali McGilli Ülikoolis bakalaureusekraadi raamatukogunduses ja 1962 samas ülikoolis doktorikraadi slavistikas. Alfred Kurlents oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige 
Enne teist maailmasõda ja veel sõja ajal töötas ta Narvas ja Tartus kooliõpetajana. 1944 põgenes Rootsi. 1949 läks Kanadasse, kus asus elama Montréali.
Kirjanduslik tegevus.
Alfred Kurlents alustas kirjanduslikku tegevust Tartus kirjandus- ja rahvaluulealaste artiklitega ja lühiromaaniga "Loterii meetod" (1929). Romaan "Kindluse-ehitajad" ilmus 1939. Kurlents esitas "Looduse" romaanivõistlusele 1940. aastal oma romaani "Naise jälgedel", mis aga jäi trükis avaldamata. Ta on tõlkinud vene keelest järgmised ilukirjandusteosed: Aleksandr Kuprini ulmejutu "Vedel päike" (1929), Aleksandr Jakovlevi novellikogu "Hiina vaas" (1929), Aleksandr Grini novelli "Sunnitööline" (1929), Aleksei Tolstoi romaani "Aeliita" (1930), Aleksandr Neverovi romaani "Viljalinn Taškent" (1930), Aleksandr Puškini romaani "Kapteni tütar" (1931), Lev Nikulini romaani "Saladuse müüjad" (1931) ja Nikolai Nikitini romaani "Kiirik Rudenko roim" (1933).
Vibulane

Vibulane oli huumori- ja satiirileht, mis ilmus 1958. aastal Tallinnas Noorte Hääle lisalehena. 
Kokku ilmus 28 numbrit. Toimetaja oli Edgar Spriit.
Roodva

Roodva (vene keeles "Ротово") on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Laura vallas. Asub Ruuda jõe ääres.
Küla kuulus aastatel 1922–1944 Eesti Vabariigi Petseri maakonda Roodva valda (kuni 1939 Rootova vald) ja liideti 1944 Vene NFSV-ga.
Rahvakeeles on küla nimi olnud Tserepinna. Nime Rotovo on vene allikates mainitud 17. sajandil, selle päritolu pole teada. Seal sündis kultuuritegelane Nikolai Solovei.
2000. aastal oli külas 529 elanikku.
Vefsni vald

Vefsni vald on vald Norras Nordlandi maakonnas.
Valla keskus on Mosjøen.
Balti Assamblee medal

Balti Assamblee medal on Balti Assamblee välja antav medal inimesele, kes on märkimisväärse panuse andnud Baltimaade koostöö ja ühtsuse edendamisele.
Medalit antakse välja aastast 2002. Seisuga 2017 on medali saanud 328 inimest.
Baltimaade teaduste akadeemiate medal

Baltimaade teaduste akadeemiate medal on Baltimaade teaduste akadeemiate (Eesti TA, Läti TA ja Leedu TA) ühiselt välja antav medal teadlasele, kelle tähelepanuväärne teadustöö on hõlmanud kolme Baltimaad.
Medalit antakse välja aastast 1999. Seisuga 2019 on medali saanud 29 teadlast.
Järvamaa teenetemedal

Järvamaa teenetemedal on Järva maakonna autasu (teenetemedal). Medaliga autasustatakse isikuid, kes on Järva maakonna arengule oluliselt kaasa aitanud. Medal asutati 2001 seoses Eesti taasiseseisvumise 10. aastapäevaga.
Seisuga 2017 on medali saanud 128 inimest.
Pfuri, Gorps &amp; Kniri

Pfuri, Gorps &amp; Kniri oli Šveitsi ansambel.
1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindasid nad koos ansambliga Peter, Sue &amp; Marc Šveitsi lauluga "Trödler und Co", mis kogus 60 punkti ja saavutas 10. koha.
Space Shuttle'i programm

Space Shuttle'i programm oli NASA neljas mehitatud kosmoselendude programm, mis toimus aastatel 1981–2011. Programmi ametlik nimi oli "Space Transportation System" (STS). NASA võttis nime üle USA president Richard Nixoni poolt 1969. aastal ellu kutsutud kosmose rakkerühma (Space Task Group) loodud korduvkasutatavate mehitatud kosmoselaevade süsteemi plaanist. Space Shuttle'ist sai algse plaani ainuke ellu viidud osa.
Space Shuttle koosnes kosmosesüstikust, välispaagist ja kahest tahkekütuskiirendist ning see võis Maa-lähedasele orbiidile viia kuni 23 tonni kaaluva laadungi ja kuni kaheksa astronauti. Pärast missiooni lõppu sisenes kosmosesüstik taas Maa atmosfääri ja maandus nagu tavaline mootoriteta lauglennuk.
Space Shuttle'i programm algas 1972. aastal ning pärast Apollo programmi ja Skylabi programmi lõppu keskendus NASA mehitatud kosmoselaevade arenduses ainult Space Shuttle'ile. Programmi algusjärgus esitleti Space Shuttle'it kui kosmoseveokit ("Space Truck"), mis muude asjade hulgas pidi hakkama 1980. aastatel ehitama Ameerika Ühendriikide kosmosejaama ning asendatama 1990. aastatel uue kosmoselaevaga. USA kosmosejaama plaan arenes ajapikku Rahvusvaheliseks Kosmosejaamaks (ISS), mida hakati ametlikult arendama 1983. aastal. Kuna kosmosejaama planeerimine ja ehitus venis, pikendati programmi kuni 2011. aastani, ja 2004. aastast teenindasid kosmosesüstikud ainult ISS-i. 
Esimene Space Shuttle'i programmi raames ehitatud kosmosesüstik Enterprise oli atmosfääris katselende sooritav lauglennuk. Enterprise startis spetsiaalselt modifitseeritud Boeing 747 turjal ning selle esimene katselend toimus 18. veebruaril 1977. Space Shuttle'i programmi esimene missioon, STS-1 startis 12. aprillil 1981, ja selle sooritas kosmosesüstik Columbia. Programmi viimane missioon STS-135 toimus juulis 2011 ning ametlikult lõpetati programm 31. augustil 2011.
Pärast Space Shuttle'i programmi lõppu on paljud kosmosesüstiku ülesanded võtnud üle eri riikide valitsustele ja erafirmadele kuuluvad kosmoselaevad. Aastatel 2008–2015 teenindas ISS-i varustusmissioone Euroopa Kosmoseagentuuri kosmoselaev ATV. USA õhuväe salastatud kosmosemissioone teenindab X-37. Alates 2012. aastast varustavad ISS-i SpaceX-i kosmoselaev Dragon ja 2013. aastast ettevõtte Orbital Sciences (aastast 2015 Orbital ATK, aastast 2018 ettevõtte Northrop Grumman allüksus Innovation Systems) kosmoselaev Cygnus. Seisuga 7. jaanuar 2024 toimetasid ISS-i kosmonaute Venemaa Sojuzid ja USA Dragon 2.
Arlette Zola

Arlette Jaquet (esinejanimega Arlette Zola; sündinud 29. aprillil 1949) on Šveitsi laulja.
1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Amour On T'Aime".
Mariella Farré

Mariella Farré (sündinud 1963) on Šveitsi laulja.
1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga ""Io così non ci sto" ja 1985. aastal (koos Pino Gaspariniga) lauluga "Piano, Piano".
Pino Gasparini

Pino Gasparini (sündinud 22. märtsil 1946) on Šveitsi laulja.
1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Mariella Farréga Šveitsi lauluga "Piano, Piano".
Rainy Day

Rainy Day oli Šveitsi ansambel.
1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Šveitsi lauluga "Welche Farbe Hat Der Sonnenschein".
Daniela Simmons

Daniela Borruso-Sereftug (esinehanimega Daniela Simmons; sündinud 9. detsembril 1961) on Šveitsi laulja ja laulukirjutaja.
1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Norras esindas ta Šveitsi lauluga "Pas pour moi" ja tuli teisele kohale.
Simmons oli varem Eurovisiooni Šveitsi eelvoorus osalenud ka 1983 ja 1985, kuid ei pääsenud edasi. 1991. aastal püüdis ta lauluga "Come finirà?" taas Eurovisioonile pääseda, kuid jäi Šveitsi eelvoorus teiseks.
Carol Rich

Carol Rich (sündinud 15. veebruaril 1962) on Šveitsi laulja.
1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Moitié, moitié".
Furbaz

Furbaz oli Šveitsi ansambel.
1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Šveitsi lauluga "Viver senza tei".
Egon Egemann

Egon Egemann (sünninimi Egon Lackner; sündinud 3. aprillil 1963 Grazis) on Austria laulja.
1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Musik klingt in die Welt hinaus", mis kogus 51 punkti ja saavutas 11. koha.
Sandra Studer

Sandra Studer (sündinud 10. veebruaril 1969) on Šveitsi laulja.
1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Canzone Per Te".
Daisy Auvray

Daisy Auvray on Šveitsi laulja.
1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Mister Music Man", mis kogus 32 punkti ja saavutas 15. koha.
Annie Cotton

Annie Cotton (sündinud 13. juulil 1975) on Kanada laulja.
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Moi, Tout Simplement.
Duilio

Lorenzo di Ciccio (esinejanimega Duilio; sündinud 23. veebruaril 1973) on Šveitsi laulja.
1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Sto Pregando", mis kogus 15 punkti ja saavutas 19. koha.
Kathy Leander

Kathy Leander (sündinud 24. mail 1963 Alles Jura kantonis) on Šveitsi laulja.
1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Mon cœur l'aime".
Barbara Berta

Barbara Berta (sündinud 29. detsembril 1963) on Šveitsi laulja.
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Dentro di me".
Gunvor Guggisberg

Gunvor Guggisberg (sündinud 23. augustil 1974 Bernis) on Šveitsi laulja.
1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Lass ihn". Laul ei pälvinud punkte üheltki riigilt ning lõpetas võistluse nullskooriga.
Jane Bogaert

Jane Bogaert (sündinud 5. augustil 1967 Solothurnis) on Šveitsi laulja, tantsija, helilooja ja modell.
2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "La Vita Cos'e", mis kogus 14 punkti ja saavutas 20. koha.
Piero Esteriore

Piero Esteriore (sündinud 23. septembril 1977) on Šveitsi laulja.
2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Celebrate".
Perthi lennujaam

Perthi lennujaam (IATA: PER, ICAO: YPPH) on kohalik ja rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Lääne-Austraalia pealinna ja suurimat linna Perthi.
Lennureisijate arvu poolest on see suuruselt neljas lennujaam Austraalias.
Perthi lennujaam on eraomandis olev ettevõte. Alates 1997. aastast haldab seda Perth Airport Pty Ltd.
Perthi lennujaamast alustas 24. märtsil 2018 lende Qantas otselennuga Suurbritanniasse. See oli esimene otselend Okeaaniast Euroopasse.
Six4one

six4one oli Šveitsi ansambel.
2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Šveitsi lauluga ""If We All Give A Little".
DJ BoBo

Peter René Baumann (esinejanimega DJ BoBo; sündinud 5. jaanuaril 1968) on Šveitsi laulja, tantsija, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent.
2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Vampires Are Alive".
Paolo Meneguzzi

Pablo Meneguzzo (esinejanimega Paolo Meneguzzi; sündinud 6. detsembril 1976 Stabios) on Šveitsi laulja.
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Era stupendo".
Abu Dhabi rahvusvaheline lennujaam

Abu Dhabi rahvusvaheline lennujaam (araabia keeles: مطار أبو ظبي الدولي) (IATA: AUH, ICAO: OMAA) on rahvusvaheline lennujaam Abu Dhabi emiraadi pealinnas Abu Dhabis Araabia Ühendemiraatides. 
Abu Dhabi rahvusvaheline lennujaam on Etihad Airwaysi kodulennujaam. Lennujaama läbib aastas umbes 26 miljonit reisijat.
Lovebugs

Lovebugs on aastal 1992 asutatud Šveitsi ansambel.
2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Šveitsi lauluga "The Highest Heights".
Anna Rossinelli

Anna Rossinelli (sündinud 20. aprillil 1987 Baselis) on Šveitsi laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "In Love for a While".
Athena Keskus

Athena Keskus (ka "Ateena Keskus", "Athena Konverentsi- ja Kultuurikeskus") on meelelahutus- ja konverentsikeskus Tartus aadressil Küütri tänav 1. Keskust haldab OÜ Kasmo.
Keskuses on pööningusaal ehk "black-box", suur saal ja nurgasaal.
Rykka

Christina Maria Rieder (esinejanimega Rykka; sündinud 13. märtsil 1986 Vancouveris) on Kanada päritolu Šveitsi laulja.
2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "The Last of Our Kind".
Put

Put on Rijekast pärit Horvaatia ansambel.
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Don't Ever Cry", mis kogus 31 punkti ja saavutas 15. koha.
Tony Cetinski

Tony Cetinski (sündinud 31. märtsil 1969) on Horvaatia laulja.
1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Nek' ti bude ljubav sva".
Magazin

Magazin on Horvaatia ansambel, mis alustas tegevust 1979. aastal.
1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Lidija Horvat-Dunjkoiga Horvaatiat lauluga "Nostalgija". Saavutati 6. koht.
Ansambli algsest koosseisust on alles Željko Baričić ja Nenad Vesanović. 2010. aastal liitus Andrea Šušnjara.
Lidija Horvat-Dunjko

Lidija Horvat-Dunjko (sündinud 1967 Varaždinis) on Horvaatia laulja.
1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Magaziniga Horvaatiat lauluga "Nostalgija".
Dragonfly (ansambel)

Dragonfly oli Horvaatia ansambel.
2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Dado Topićiga Horvaatiat lauluga "Vjerujem u ljubav".
Dado Topić

Dado Topić (sündinud 4. septembril 1949) on Horvaatia laulja.
2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Dragonflyiga Šveitsi lauluga "Vjerujem u ljubav".
Igor Cukrov

Igor Cukrov (sündinud 6. juunil 1984) on Horvaatia laulja.
2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Andrea Šušnjaraga Horvaatiat lauluga "Lijepa Tena".
Andrea Šušnjara

Andrea Šušnjara (sündinud 26. veebruaril 1987) on Horvaatia laulja.
2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Igor Cukroviga Horvaatiat lauluga "Lijepa Tena".
Rana vald

Rana vald on vald Norras Nordlandi maakonnas.
Valla keskus on Mo i Rana linn.
Valla pindala on 4460 km², millega see on Norra omavalitsuste seas suuruselt neljas.
Vallas paikneb üleujutunud maa-alune koobastik Pluragrotta, mis on üks sügavamaid Põhja-Euroopas.
Maja Blagdan

Maja Blagdan (sündinud 16. märtsil 1968) on Horvaatia laulja.
1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Sveta ljubav".
E.N.I.

E.N.I oli Horvaatia ansambel.
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Horvaatiat lauluga "Probudi me".
Danijela Martinović

Danijela Martinović (15. juulil 1971) on Horvaatia laulja.
1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Neka mi ne svane".
Tättimbet Kazangapulõ

Tattimbet Kazangapov (ka Tättimbet Qazanğapulı; 1815 Mõržõqi alevik, Karaganda oblast, Kasahstan - 1862 sünnikohas) oli kasahhi dombra-, klaveri- ja kuimängija ning helilooja.
Goran Karan

Goran Karan (sündinud 2. aprillil 1964) on Horvaatia laulja.
2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Kad Zaspu Anđeli".
Vanna

Ivana Ranilović-Vrdoljak (esinejanimega Vanna; sündinud 1. septembril 1970) on Horvaatia laulja.
2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Strings of My Heart".
Elmen

Elmen on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 976 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 373 inimest.
Elmen asub peateest eemal Lechi paremkaldal.
Claudia Beni

Claudia Beni (esinejanimega Vanna; sündinud 30. märtsil 1986) on Horvaatia laulja. 
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Više nisam tvoja".
Ivan Mikulić

Ivan Mikulić (sündinud 8. mail 1968) on Horvaatia laulja.
2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "You Are The Only One", mis kogus 50 punkti ja saavutas 12. koha.
Boris Novković

Boris Novković (sündinud 25. detsembril 1967) on Horvaatia laulja.
2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos ansambliga Lado Horvaatiat lauluga "Vukovi umiru sami".
Forchach

Forchach on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 910 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 14,4 km², 1. jaanuaril 2017 elas seal 258 inimest.
Asend.
Forchach asub Lechi orus Lechau servas. Vald ulatub Lechi jõest kuni 2227 m kõrguse Schwarzhanskarspitzeni Lechtali Alpides.
Ajalugu.
Forchachi on esmamainitud 1200. aastal kui Vorhach (mänd).
Majandus.
Kogukond elatub põllumajandusest, turismist ja väiketööstusest.
Kraljevi ulice

Kraljevi ulice on Horvaatia ansambel.
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Romanca".
Feminnem

Feminnem oli Bosnia ja Hertsegoviina ja Horvaatia ansambel.
2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Call Me" ja 2010. aastal Horvaatiat lauluga "Lako je sve".
Grän

Grän on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1138 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 20,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 614 inimest.
Grän asub Tannheimi orus, mis on kõrge mägiorg Baieri piiril. See asub maanteel Pfrontenisse Lõuna-Saksamaal.
Ned Beatty

Ned Thomas Beatty (6. juuli 1937 Louisville, Kentucky – 13. juuni 2021 Los Angeles, California) oli USA näitleja.
Näitlejatööd alustas ta koduosariigi Kentucky kohalikes teatrites. Filmidebüüdi tegi ta 1972. aastal, mängides filmis "Pääsemine" ("Deliverance"). Tema tegelaskuju osales seal vägistamisstseenis, mis šokeeris publikut. 
Filmikarjääri jooksul mängis Beatty põhiliselt kõrvalosades. Ta tegi rolle sellistes filmides nagu "Nashville" (1975), "Kõik presidendi mehed" ("All the President's Men"; 1976), "Televõrk" ("Network"; 1976), "Superman" (1978), "Back to School" (1986) ja "Rudy" (1993). Rolli eest filmis "Televõrk" oli ta nomineeritud parima meeskõrvalosatäitja Oscarile ja komöödiafilmis "Kuule mu laulu" ("Hear My Song"; 1991) parima meeskõrvalosatäitja Kuldgloobusele. Animafilmis "Lelulugu 3" ("Toy Story 3"; 2010) andis ta hääle Lotso-nimelisele tegelasele.
Alates 1970. aastatest mängis Beatty ka paljudes telesarjades ja -filmides ning pälvis kaks Emmy auhinna nominatsiooni.
2003. aastal mängis Beatty Broadway lavastuses "Kass tulisel plekk-katusel" ja pälvis osatäitmise eest Drama Desk Awardi.
Beatty oli neli korda abielus ja tal on kaheksa last.
Emakeeleolümpiaad

Emakeeleolümpiaad on õpilastele mõeldud eesti keele teadmiste võistlus.
Ajalugu.
Esimene emakeeleolümpiaad toimus 1964. aastal ja seda korraldati 2006/07. õa-ni vaheldumisi kirjandusolümpiaadiga. Kolm esimest olümpiaadi oli kokkulepitud teemata, neljandast olümpiaadist alates on enne olümpiaadi antud teada, mis teemavaldkonda käsitletakse.
Alates 2008/09. õa korraldavad Tartu ja Tallinna Ülikool olümpiaadi vaheldumisi.
Teemad.
Aastatel 1964–2008 korraldas emakeeleolümpiaadi Tartu Ülikool.
Alates 2008/09. õa-st korraldavad emakeeleolümpiaadi vaheldumisi Tallinna Ülikool ja Tartu Ülikool.
Vanuserühmad.
Emakeeleolümpiaadi vanuserühmi on kolm: 
Voorud.
Olümpiaad koosneb piirkonnavoorust ja lõppvoorust. 
Piirkonnavoor.
2021/22. õa-ni pääses noorem vanuserühm lõppvooru piirkondliku ülesandevooru kaudu. Keskmine ja vanem vanuserühm pääsesid lõppvooru, võttes osa ülesande- või uurimistöövoorust. 2017/18. õa oli keskmisel ja vanemal vanuserühmal võimalus piirkonnavooru või uurimistöö asemel kirjutada lõppvooru pääsemiseks Vikipeedia artikkel. Lõppvooru pääsenud artiklid:
2022/23. õa-st pääsevad kõigi kolme vanuserühma õpilased lõppvooru vaid piirkondliku ülesandevooru kaudu. Uurimistöövooru enam ei korraldata, sest ülesannetega kontrollitavad oskused erinevad uurimistööga kontrollitavatest ja uurimistööga osalejate arv oli kõikuv. 
2020/21. õa-st alates korraldatakse piirkondlikku ülesandevooru veebis. 
Lõppvoor.
Lõppvooru kutsutakse 80 õpilast. Lõppvoorus lahendatakse vanuseastme ainekavast lähtuvaid ja olümpiaadi üldteemaga seostuvaid ülesandeid. 
2019/2020. õa-l jäi lõppvoor koroonapandeemia tõttu ära, võitjad selgitati välja piirkonnavooru tulemuste põhjal. 2020/21. õa-l toimus lõppvoor koroonapiirangute tõttu veebis.
Gramais

Gramais on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1321 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 32,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 51 inimest ja 1. jaanuaril 2023 40 inimest.
Gramais on väikseim omaette vald Austrias. See asub Lechi oru kõrvalorus.
Daria Kinzer

Daria Kinzer (sündinud 29. mail 1988) on horvaadi-austria laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Celebrate".
Häselgehr

Häselgehr on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1006 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 50,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 659 inimest.
Häselgehr asub Lechi oru ülemises otsas.
Lado

Lado Members on Horvaatia ansambel.
2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Vukovi umiru sami".
Fazla

Muhamed Fazlagić (esinejanimega Fazla; sündinud 17. aprillil 1967) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Sva Bol Svijeta".
Alma Čardžić

Alma Čardžić (sündinud 1968) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Dejan Lazarevićiga Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Ostani Kraj Mene".
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Goodbye".
Dejan Lazarević

Dejan Lazarević on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Alma Čardžićiga Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Ostani Kraj Mene".
Sõltuv isiksushäire

Sõltuv isiksushäire on isiksushäire, mida iseloomustab inimese pikaajaline ja ülemäärane psühholoogiline sõltuvus teistest inimestest. Tal on suur vajadus hoolitsuse järele, millega kaasneb alluv käitumine ja lahutuskartus. Kas tegemist on diagnoosi või lihtsalt teistest sõltuva inimesega, sõltub kultuurikontekstist ja sellega seotud ootustest soorollidele. 
Üldjuhul on seda isiksushäiret rohkem diagnoositud naistel.
Sõltuva isiksushäire tunnused.
Sõltuva isiksushäirega võib kaasneda enese tajumine abitu, ebakompetentse ja jõuetuna.
Sõltuva isiksushäire diagnoosiga inimesel on asteeniline, saamatu (inglise keeles: "inadequate"), passiivne ja ennastnurjav (inglise keeles: "self-defeating") isiksus.
Davorin Popović

Davorin Popović (23. september 1946 – 18. juuni 2001) oli Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Dvadeset prvi vijek".
Amila Glamočak

Amila Glamočak (sündinud 19. juulil 1966) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Za našu ljubav".
Dino Merlin

Edin Dervišhalidović (esinejanimega Dino Merlin; sündinud 12. detsembril 1962) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Béatrice Poulotiga Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Putnici".
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Love in Rewind".
Rapla Rüblik

Rapla Rüblik on Rapla valla haridusauhind isikule, kelle elutöö või silmapaistev tegevus jooksval õppeaastal ja isiklik eeskuju on oluliselt kaasa aidanud valla hariduselu edendamisele üld- või huvihariduses. 
Auhind Rapla Rüblik koosneb tunnuskirjast, meenest ja rahalisest preemiast. Auhind antakse igal aastal kuni kolmele isikule. Isikut, kellele on auhind antud, ei või uuesti auhinnale kandideerima esitada enne 5 aasta möödumist.
Haridusauhinda Rapla Rüblik antakse välja 21. oktoobrist 1998, tunnustamise kord kinnitati 19. detsembril 2008. Auhinna andmise üks algatajaid oli Rapla Linnavolikogu kultuuri- ja hariduskomisjoni esimees Rein Voorel.
Nino Pršeš

Nino Pršeš on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Hano".
Mija Martina

Mija Martina (sündinud 26. aprillil 1984) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Ne brini".
Hari Mata Hari

Hari Mata Hari on Bosnia ja Hertsegoviina ansambel.
2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosniat ja Hertsegoviinat lauluga "Lejla".
Elvir Laković Laka

Elvir Laković Laka (sündinud 15. märtsil 1969) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Pokušaj".
Vukašin Brajić

Vukašin Brajić (sündinud 9. veebruaril 1984) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga ""Thunder and Lightning".