tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Elekterpüük

Elekterpüük on veeloomade püük elektrivälja abil.
Eestis on loata elekterpüük seadusvastane. Selle eest saab teha 2003. aasta andmetel kuni 18 000 Eesti krooni trahvi.
Elekterpüügiks on vaja kaht elektroodi, mille kaudu lastakse vette elektrivool. Vool tekitab anoodi ja katoodi vahele kõrge pingega potentsiaali. Kui veeloom jõuab piisavalt suure potentsiaaligradiendini, hakkab elekter tema käitumist mõjutama. Tavaliselt kasutatakse alalisvoolu, mis tekitab veeloomadel galvanotaksist. See väljendub tahtmatute lihasekrampidena, mis paneb kalad ujuma anoodi suunas.
Kui elekterpüük toimub veesõidukist, siis on see sõiduk ise katoodiks ja anood(id) paigaldatakse vööri.
Sõltuvalt elektrivälja võimsusest ja püütava veelooma omadustest põhineb elekterpüük kas hirmutamisel, ligimeelitamisel või uimastamisel. Selleks eristatakse püsivaid (näiteks elekterpiiraja ja elekterlõks) ja kantavaid (elektertraal ja elekternoot) püügivahendeid. Töönduslikult kasutatakse kõige rohkem elektertraale, eriti vähilaadsete püügil Kanadas ja USA-s.
Elekterpüügi tõhusus oleneb paljudest asjaoludest, mille seas on nii bioloogilisi, tehnilisi, logistilisi kui keskkonnakaitsealaseid. Sõltuvalt sellest, mis liiki ja kui suurt saaki tahetakse püüda, kasutatakse eri meetodeid. Näiteks mõjutab saaki suuresti see, kui pideva alalisvoolu asemel kasutatakse pulseerivat alalisvoolu. Loomuse koostis ja suurus sõltub aga pulseeriva alalisvoolu impulsside kestusest ja suurusest.
Eestis kasutati elekterpüüki 1960. ja 1970. aastail rannikumeres angerjate püüdmiseks. Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt teadusotstarbel.
Elektri väljalülitamisel või elektroodide veest väljavõtmisel taastub veeloomade elutegevus tavaliselt paari minutiga.
Kes kohtab röövpüüdjaid, peab helistama telefonil 1313 ja teatama röövpüüdjate täpse asukoha.
Elmar Paldra

Elmar Paldra (aastani 1940 Elmar Pergelbaum, ka Elmar Bergelbaum; 12. juuni 1912 Väinjärve vald – 17. juuli 1969 Kilingi-Nõmme) oli eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1921–1928 Karinu algkoolis, aastatel 1928–1933 Tapa Linna Ühisgümnaasiumis, pärast seda teenis ta kaitseväes. Aastatel 1934–1938 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti 10. detsembril 1939 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1939–1940 Järva praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1940–1944 oli ta (valiti 25. veebruaril 1940) Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Aastatel 1945–1948 oli ta Tallinna toomkoguduse õpetaja. 15. mail 1948 ta arreteeriti Tallinnas, 21. mail 1956 vabastati ta Intas. 
Aastatel 1958–1966 oli ta Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1966–1969 oli ta Saarde Katariina koguduse õpetaja.
Elmar Paldra oli kaks korda abielus. Esimesest abielust Aino Grüünvergiga oli tal 2 last. Abielu lahutati 1958. Teine abielu, Helene Liimaga, sõlmiti samal aastal.
Paldra suri aastal 1969 ja ta on maetud Saarde kalmistule.
Marussia F1 Team

Marussia F1 Team oli 2012–2014 ja 2015 (Manor Marussia) tegutsenud Vormel-1 meeskond. Meeskonna eelmine nimi oli Virgin Racing.
Fujitsu Siemens Computers

Fujitsu Siemens Computer B.V. (lühend. FSC) oli Jaapani ning Saksamaa IT-tarnija ja viimane maailmamastaabis Euroopa ja Saksa osalusega arvutitootja. Ettevõte asutati 1999. aastal 50/50 osalusega ühisettevõttena Jaapani Fujitsu Limited ja Saksamaa Siemens AG vahel. 1. aprillil 2009 sai ettevõttest Fujitsu-poolse Siemensi-osa väljaostu tulemusel Fujitsu Technology Solutions, mis võttis FSC tegevuse üle.
Fujitsu Siemens Computers' tootevalikus olid pihu-, süle- ja lauaarvutid, serverid ja varundus, suurettevõtte-klassi IT-infrastruktuuri lahendused ja teenused. FSC omas kohalolekut Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika võtmeturgudel, ning mujal turustatud tooteid müüdi Fujitsu kaubamärgi all, kus teenuste-divisjon laienes 170 riigile üle maailma.
Fujitsu Siemens Computers asetas oma fookuse "rohelisele" IT-le ja ettevõtet peeti rohelise IT liidriks ja innovaatoriks erinevate öko- ja keskkonnamärgistuste seas, nagu Energy Star ja Nordic swan.
Ajalugu.
Fujitsu poole pealt hargneb ettevõtte ajalugu 1980ndate keskpaika, mil liideti Soome Nokia ja Rootsi Ericssoni PC-divisjonid ajal, kui Ericssoni personaalarvuteid tunti nende ergonoomika ja eredate värvide järgi. Nokia Data müüdi Briti firmale International Computers Limited (ICL). Hiljem haaras ICL-i enda alla Fujitsu. Iroonilisel kombel oli Fujitsu algselt Fuji Electric-u andmedivisjon, ning selle nimi tuletati allüksuse asutaja-firmade nimedest: "Fu" nimest Furukawa Electric zaibatsu, ja "Ji" sõnast "jimensu", mis oli jaapanikeelne transliteratsioon nimest Siemens.
Nokia MikroMikko kompaktarvutite seeria tootmist jätkati Espoos Kilo linnaosas asuvates tehastes. Komponente, nagu emaplaate ja Etherneti võrguadaptereid toodeti kohapeal seni, kuni tootmine viidi üle Taiwanisse. Rahvusvaheliselt turustati Fujitsu poolt MikroMikko seeriat ErgoPro nime all.
Saksa pool ettevõttest nimega Siemens Nixdorf Informationssysteme oli Nixdorf Computer ja Siemensi andmeside- ja infotehnoloogia-haru liitumise tulemus.
Novembris 2008 anti teada, et Fujitsu ostab ära ühisettevõtte Siemensi osa umbes 450 miljoni euro eest ja tehing läks käiku 1. aprillist 2009. Peale ülevõttu sai ettevõte uue nime Fujitsu Technology Solutions. FSC vana koduleht ei ole enam saadaval. Ostujärgselt turustab ettevõte oma tooteid vaid Fujitsu kaubamärgi all.
Järglaseks saanud Fujitsu Technology Solutions (FTS) hoiab siiani käigus oma Saksamaal tegutsevaid üksusi. FTS on Euroopa suurim arvutifirma mitme tütarettevõttega Lähis-Idas ja Aafrikas. Peakorter on Münchenis.
Tooted.
Fujitsu Siemens Computersi kaubavalikus olid järgmised tooted:
Caterham F1

Caterham F1 oli 2010–2014 tegutsenud Vormel 1 meeskond. Alguses kandis meeskond Lotuse nime, aga seoses nimetüliga Lotus Carsiga muudeti nimi Caterhamiks, kuna meeskonna omanik Tony Fernandez ostis ära Caterham Carsi. 2012. aastal sõitsid meeskonnas Heikki Kovalainen ja Vitali Petrov. Vitali Petrov asendas eelmist pilooti Jarno Trulli.
Elmar Kõrv

Elmar Kõrv (12. juuli 1901 Torila, Kokora vald – 7. august 1964 Äksi) oli eesti vaimulik.
Kõrv sai gümnaasiumitunnistuse 1924. aastal Tartus eksamikomisjoni ees. Aastatel 1924–1927 ja 1932–1935 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (aastal 1923 külastas loenguid vabakuulajana), aastatel 1927–1932 õppis ta õigusteaduskonnas majandust. Akadeemiliselt kuulus ta EÜS-i. 
Prooviaastal oli ta Järva-Peetri Püha Peetruse koguduses. Ordineeriti 27. detsembril 1936 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1937–1938 Rapla koguduse õpetaja Joosep Liivi isiklik adjunkt. Aastatel 1938–1951 oli ta Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja (valimistel 13. veebruaril 1938 sai ta 1465 poolt- ja 338 vastuhäält; vastaskandidaadid August Kobla 260 poolt- ja 1273 vastuhäält ning Martin Ots 195 poolt- ja 1189 vastuhäält. 
5. märtsil 1951 ta arreteeriti; ta viibis Karagandõ oblastis Kamõšlagis ja Irkutski oblastis Angarlagis. 6. juunil 1956 vabanes ta vangistusest. Aastatel 1956–1964 oli ta Äksi Andrease koguduse õpetaja.
Ta on maetud Kodavere kalmistule.
Isiklikku.
Tema tütretütar on kirjanik Kerttu Rakke.
CTD-sond

CTD-sond (lühend ingliskeelsetest sõnadest "Conductivity, Temperature, Density" 'elektrijuhtivus, temperatuur, tihedus') on seade, mille abil mõõdetakse vee elektrijuhtivuse, temperatuuri ja rõhu muutumist sõltuvalt kaugusest veekogu pinnast.
CTD-sondi leiutas Woods Hole'i okeanograafiainstituudi töötaja Neil Brown. Brown oli leiutanud ka CTD-sondi eellase STD-sondi.
Sond lastakse laevalt vintsi abil vette kas põhjani või kindla sügavuseni. Mõõtetulemused edastatakse kaabli kaudu veepinnale ja tänapäeval on see ühendatud arvutiga, mis vee temperatuuri ja elektrijuhtivuse põhjal arvutab vee soolsuse ja tiheduse. Lisaks võib CTD-sondiga mõõta vee hapnikusisaldust, fluorostsentsi ja läbipaistvust. Sondi sukeldatakse pinna poolt põhja poole ja mõõteseadiste näidud registreeritakse iga 2 sekundi järel. Vastav tarkvara võib saadud andmed näiteks graafikuna reaalajas printerisse saata.
CTD-sondil on titaanist korpus. See on väga vastupidav ja võimaldab mõõta vee omadusi isegi rohkem kui 10 km sügavusel. Sondi saab lisada teisigi andureid, näiteks vees lahustunud hapniku või klorofüllfluorestsentsi mõõtmiseks. Viimane näitab mikroskoopiliste fotosünteesivate organismide ehk fütoplanktoni olemasolu vees.
Tihti ühendatakse CTD-sond veeproovide võtmise seadmega. Veemahutid asuvad ringiratast ümber sondi ning neid avatakse ja suletakse laeva pardal olevast arvutist tulevate käskude abil. Niimoodi saab veeproove koguda kindlatelt sügavustelt ning ühtlasi mõõta veeproovi võtmise kohas valitsevaid füüsikalisi, keemilisi ja bioloogilisi tingimusi.
CTD-sondi peamine puudus on see, et seda lastakse sügavusse tavaliselt kiirusega pool meetrit sekundis. See tähendab, et mitme kilomeetri sügavusel oleva ookeanipõhjani jõudmiseks võib kuluda tunde.
Karl Kivi

Karl Kivi (10. jaanuar 1877 Kaagjärve vald – 25. september 1941 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti raamatukaupmees ja seltskonnategelane.
Ta oli põllupidajate poeg.
Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli vallakirjutaja. Alates 1907. aastast oli ta raamatukaupluse omanik Antslas. Alates 1921. aastast oli ta Antsla alevivolikogu juhataja
Ta küüditati 14. juunil 1941, tapeti vangide mässu ajal Sosva vangilaagris Venemaal - sõideti tankiga vastu maja seina surnuks.
Francesco Geminiani

Francesco Geminiani [džemini´aani] (5. detsember 1687 Lucca, Toscana – 17. september 1762 Dublin) oli itaalia viiuldaja, pedagoog, helilooja, muusikateoreetik ja -kirjanik. 
Ta oli viiulimängija Giuliano Geminiani poeg. Õppis viiulit Milanos Carlo Ambrogio Lonati ja Roomas Arcangelo Corelli ning kompositsiooni Napolis Alessandro Scarlatti juures. 
Aastatel 1707–1710 mängis ta viiulit Lucca linnaorkestris. 1711–1713 juhatas ta orkestrit Napolis. Alates 1714. aastast oli ta Londonis ja Dublinis solist ja pedagoog. Ta oli ka Georg Friedrich Händeli orkestris kontsertmeister. 1733. aastal debüteeris ta dirigendina. Aastatel 1749–1755 oli ta Pariisis, seejärel taas Inglismaal.
Tema teos "Viiulikool" (1740) üks esimesi omataolisi. Geminiani on kirjutanud ka raamatud "Saatetehnika" I (1756), II (1757), "Kitarrimängu kunst" (1760).
Tema õpilaste hulgas olid Charles Avison, Michael Dubour, Michael Festing. Tema pedagoogitöö oli väga oluline inglise ja iiri viiulikoolkonna arendamises.
Looming.
Ta on loonud 2 kogu viiulisonaate "con basso continuo" (1716, 1739), 2 kogu concerto grossosid (1732, 1733), kogu sonaate sooloviiulile (1705) ja tšellole bassiga (1739), triosonaate, klavessiinipalu.
Roberto Gerhard

Robert Juan René Gerhard Ottenwaelder (25. september 1896 Valls, Kataloonia – 5. jaanuar 1970 Cambridge) oli hispaania helilooja.
Ta õppis Enrique Granadosi, Felip Pedrelli ja Arnold Schönbergi juures. Töötas Barcelonas ja Suurbritannias. Püüdles loomes verismi poole, rõhutas kõlavärvide ja rütmi tähtsust.
Theodor Varblane

Theodor Varblane (1. detsember 1903 Verevi – 30. september 1982 Rannu) oli eesti vaimulik.
Lõpetas 1925. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1925–1935 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Prooviaastal oli ta Laiuse, Puhja ja Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti 31. mail 1936 õpetajaks.
Ta oli aastal 1936 Märjamaa Maarja koguduse vikaarõpetaja (kuna õpetaja Jaan Läänel keelati vapside liikumises osalemise tõttu Märjamaal viibimine); aastatel 1936–1945 oli ta Häädemeeste ja Tahkuranna koguduse õpetaja. Aastatel 1945–1965 oli ta Rannu Püha Martini koguduse õpetaja; lisaks hooldas ta aastatel 1950–1956 ka Puhja Püha Dionysiuse kogudust. Jäi aastal 1965 emerituuri. 
Maetud Rannu kalmistule.
Orlando Gibbons

Orlando Gibbons (ristiti 25. detsember 1583 Oxfordis – 5. juuni 1625 Canterbury) oli inglise organist, virginalist ja helilooja.
Orlando oli pärit musikaalsest perest. Tal oli kolm venda. Vanim vend Edward Gibbons (1568–1650) oli koormeister. Teine vend Ellis Gibbons (1573–1603) oli samuti andekas helilooja, aga suri noorelt.
Alates 1588 elas ta Cambridge'is. 1596–1598 laulis ta Cambridge'i kuningliku kolledži kooris, mida juhatas tema vend Edward, ja õppis talt orelit mängima. 1598 astus ta ülikooli ja pälvis 1606 bakalaureusekraadi muusika alal. James I määras ta umbes 1605 Kuningliku Kabeli organistiks ja sellel kohal töötas ta kuni surmani, saades 1623 vanemorganistiks. Alates 1622 oli ta Oxfordi ülikooli muusikadirektor, 1619. aastast õukonna, täpsemalt prints Charlesi, hilisema Charles I kammervirginalist, 1623. aastast Westminster Abbey organist.
Ta suri noorelt sisemise verejooksu kätte. Rahvas kahtlustas, et ta suri katku, mis Inglismaal parajasti ringles, kuid kaks arsti, kes tema surma tunnistasid ja surnukeha lahkasid, kinnitasid, et nii see siiski polnud. Pisut rohkem kui aasta hiljem suri ka Gibbonsi naine Elisabeth, misjärel vanim vend Edward pidi nende lapsed üles kasvatama. Lastest vanim, Christopher Gibbons (1615–1676) sai samuti heliloojaks ja organistiks.
Orlando Gibbonsi loomingus on renessansi polüfoonia segunenud baroki ühehäälsuse elementidega. Kirikumuusikas järgis ta John Taverneri, Thomas Tallise ja William Byrdi stiili. Ta vokaalmuusikast tehti lautoseadeid.
Cambridge'i kuningliku kolledži kabelis korraldatakse tänapäevani igal aastal Orlando Gibbonsi mälestusjumalateenistus.
Alberto Ginastera

Alberto Evaristo Ginastera [hinas´teera] (11. aprill 1916 Buenos Aires – 25. juuni 1983 Genf) oli argentina helilooja, pedagoog, Kaunite Kunstide Akadeemia liige. 
Ta lõpetas 1938. aastal Buenos Airese riikliku konservatooriumi J. Andrese ja A. Palma juures, töötas sealsamas pedagoogina. Aastatel 1946–1947 õppis USAs. Töötas 1948–1958 (vaheaegadega) La Plata konservatooriumi direktorina, oli ka üks selle asutajaid). 
Aastatel 1958–1962 oli ta Buenos Airese Katoliku Ülikooli kaunite kunstide osakonna pedagoog, üks Ladina-Ameerika Muusika Uurimiskeskuse organiseerijaid Torquato di Tellas 1965. 
Teda peetakse argentina muusika võtmefiguuriks. Talle on omapärased nii rütmika kui ka indiaani rituaaltemaatika.
Alar Läänelaid

Alar Läänelaid (sündinud 10. mail 1951) on maastikuökoloog ja dendrokronoloog. 
Lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna 1974. a. 1979. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi väitekirja "Hariliku männi rabavormid kõrgsoode dünaamika indikaatorina" Tartu Riiklikus Ülikoolis ja 2002. aastal kaitses ta doktoritöö (PhD) "Aastarõngasdateerimine Eestis" Helsingi Ülikoolis.
Töötanud õppejõuna Tartu ülikoolis algul botaanika osakonnas, siis geograafia osakonnas. Õpetanud botaanikat, biogeograafiat, dendrokronoloogiat, looduskaitset jm. Alates 2020. a. emeriitdotsent. 
Läänelaid on uurinud Eesti taimestikku, rabamändide juurdekasvu, puude aastarõngaid ja nende laiuse seoseid kliimanäitajatega, Eesti põlispuude vanust, ajalooliste ehitiste, laevavrakkide, maalitahvlite ja viiulite vanust dendrokronoloogia abil. 
Ta on avaldanud üle 300 trükitöö Eesti taimedest ja taimestikust, eksootilistest taimedest, rabamändide juurdekasvust, puude aastarõngaste uurimisest, puude vanuse määramisest, ehitiste ja vrakkide dendrokronoloogilisest dateerimisest, maalitahvlite dateerimisest, lisaks reisikirju ja vesteid.
Meinhard Niglas

Meinhard Niglas (5. juuli 1932 Käina vald, Hiiumaa – 2. märts 2007 Tallinn) oli eesti maadleja, treener ja kohtunik.
Saavutused.
Ta on üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1953, 1954, 1956, 1958, 1959, 1960, 1961, 1962, 1963)
Tuli Eesti meistriks sambomaadluses 1954. aastal. 1956. aastal sai NSV Liidu meistersportlaseks Kreeka-Rooma maadluses.
Treeneritöö.
Tema parimad õpilasted olid Henn Põlluste, Ants Nisu, Olev Kiirend, Heldur Roone, Juura Kallari, Valeri Nikitin.
Juura Kallari

Juura Kallari (2. jaanuar 1941 Võõpsu, Mikitamäe vald, Võrumaa – 9. detsember 2005 Mikitamäe) oli eesti maadleja.
Saavutused.
Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1964, 1966, 1967, 1969, 1970).
Eesti meister vabamaadluses – 1963.
Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel saavutas esikoha – 1964 ja 1965.
Nõukogude Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1963.
Nõukogude Liidu meistersportlane vabamaadluses – 1964.
Heldur Roone

Heldur Roone (sündinud 16. jaanuaril 1950 Harjumaal) on endine eesti maadleja.
Saavutused.
Üheteistkordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (raskekaalus – 1969, 1970, 1971, 1973, 1974, 1975, 1978, 1980, 1981, 1982, 1983 ja absoluutkaalus – 1975, 1978)
NSVL meistersportlane – 1969
Valeri Pormann

Valeri Pormann (sündinud 25. detsember 1951 Rakveres) on Eesti maadleja ja maadlustreener.
Saavutused.
Ta on kahekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses – 1972. ja 1977. aastal.
Georg Lurichi mälestusvõistlused – 5-kordne võitja.
Alates 1971. aastast on ta NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses.
1968. aastal võitis ta Tööjõureservide üleliidulistel noorte meistrivõistlustel kuldmedali. 
Tema poeg on maadleja Marger Pormann.
Villi Olumets

Villi Olumets (sündinud 12. märtsil 1945 Mooste vallas Võrumaal) on eesti maadleja ja maadlustreener.
Tema edukamad õpilased on Richard Karelson, Meelis Ludvig ja Leo Lumila.
Saavutused.
Villi Olumets on kuuekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1964, 1969, 1970, 1974, 1977, 1979);
NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1964.
2012. aasta veteranide MM-il Budapestis sai kehakaalus kuni 76 kg kuldmedali.
Tema poeg on jalgpallur Indro Olumets.
Loetud read

Loetud read on Eesti Rahvusringhäälingu ja MTÜ HeadRead koostöös ERR-i veebi osana valminud veebikeskkond, milles avaldatud videolõikudes loevad Eesti kirjanikud ja tõlkijad ette katkendeid oma teostest.
2012. aasta veebruari keskpaiga seisuga on selles esindatud viis kirjanikku ja viis tõlkijat: kirjanikud Tiit Aleksejev ("Kindel linn"), Indrek Hargla ("Apteeker Melchior ja timuka tütar"), Armin Kõomägi ("Hea firma"), Kai Aareleid ("Vene veri") ja Paavo Matsin ("Doktor Schwarz. Alkeemia 12 võtit") ning tõlkijad Kätlin Kaldmaa (Madeleine Thien "Koerad välisservas"), Juhan Habicht (Jason Goodwin "Kuri silm"), Aet Varik (David Mitchell "Varikirjas"), Terje Loogus (Thomas Glavinic "Öötöö") ja Triin Tael (Rawi Hage "De Niro mäng"). Autorite tutvustused on kirjutanud Jan Kaus.
Roberto Cammarelle

Roberto Cammarelle (sündinud 30. juunil 1980 Milanos) on Itaalia poksija.
Cammarelle osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Robin Reidile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Cammarelle sai I keskkaalus (kuni 71 kg) pronksmedali 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Israel Akopkohjanile (NSV Liit) ning
29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Torsten Schmitzile (Saksamaa). 
http://amateur-boxing.strefa.pl/Championships/EuropeanChampionships2011.pdf
Toomas Proovel

Toomas Proovel (sündinud 29. septembril 1973 Tartus ) on Eesti maadleja ja treener.
Ta lõpetas 1991. aastal Lähte Keskkooli, 1995. aastal maadlustreenerina Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, 2003. aastal Šveitsis Baseli Ülikooli spordiinstituudi ja 2005. aastal Saksamaal Bad Säckingenis füsioteraapia erakooli.
Saavutused.
9-kordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1993, 1995, 1996, 1998, 1999, 2000, 2001, 2004, 2006)
Tuntumad konkurendid – Hamza Yerlikaya, Thomas Zander.
Olümpiamängud.
2000. aasta suveolümpiamängud Sydneys – 9. koht (85 kg).
OM valikturniir.
2004 Novi Sad – 12. koht;
2004 Taškent – 13. koht
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1997 Wrocław – 21. koht (85 kg);
1998 Gävle – 13. koht (85 kg);
1999 Athena – 6. koht (85 kg);
2001 Patras – 14. koht (85 kg);
2003 Créteil – 36. koht (96 kg);
2005 Budapest – 17. koht (96 kg).
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1995 Besançon – 18. koht (82 kg);
1996 Budapest – 16. koht (82 kg);
1998 Minsk – 11. koht (85 kg);
1999 Sofia – 9. koht (85 kg);
2000 Moskva – 15. koht (85 kg);
2001 Istanbul – 4. koht (85 kg);
2004 Haparanda – 10. koht (96 kg).
Üliõpilaste maailmameistrivõistlused.
2000. aasta – 1. koht (85 kg);
Rahvusvahelised turniirid.
Põhjamaade meistrivõistlused
1993. aasta – 1. koht (juunior);
2000. aasta – 2. koht;
2005. aasta – 1. koht.
Grand Prix of Germany 
1998. aasta – 5. koht;
2003. aasta – 5. koht;
2005. aasta – 5. koht.
Läänemere mängud Tallinn 
1993. aasta – 1. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
1996. aasta – 1. koht;
1999. aasta – 1. koht;
2008. aasta – 3. koht.
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
1996. aasta – 2. koht;
1998. aasta – 1. koht;
2005. aasta – 3. koht;
2006. aasta – 7. koht.
Klubid.
Treener – Jakob Proovel
EPMÜ
TuS Adelhausen
Isiklikku.
Tema isa oli Vahur Proovel (1946–2018), onu Jakob Proovel.
Kummi

Kummi on kautšuki vulkaniseerimisel saadav sitke elastne materjal (elastomeerne süsivesinikpolümeer). Algselt toodeti seda mõne taime, näiteks kummipuu piimmahlast.
Kõnekeeles nimetatakse kummiks ka kummivaiku, sealhulgas kummiaraabikut (E414).
Kivitäks

Kivitäks ("Oenanthe oenanthe") on linnuliik rästaslaste sugukonna kivitäksi perekonnast.
Levila.
Kivitäks pesitseb Euroopas, Loode-Aafrikas, Aasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Eestis on kivitäks tavaline haudelind, tema pesitsusaegne arvukus on viimase hinnangu järgi 20 000 – 30 000 paari. 26. oktoobril 2013 tuvastati Eestis uue linnuliigina meil varem kohtamata liiv-kivitäks, kelle peamine levila jääb stepialadele. Kivitäksi perekonnas on üldse kokku arvel 22 liiki.
Kivitäks talvitub Aafrika lõunaosas. Alaskal pesitsevate lindude rändetee ühe otsa pikkus on kuni 15 000 kilomeetrit läbides keskmiselt 290 kilomeetrit päevas.
Elupaik.
Elupaigana eelistab kivitäks avamaastikke. Teda leidub kuivadel aasadel, karjamaadel, loopealsetel, uhtorgudes, saviste kinkude nõlvadel, põlendikel ja jäätmaadel, samuti jõgede järskudel kallastel.
Rove Digital

Rove Digital on Eesti ettevõte. 2007. aastal tõusis see kiiresti ajalehe Äripäev IT- ja arvutifirmade, telekommunikatsioonifirmade edetabeli ettevõtte hulka
Maailmas on Rove Digital tuntuks saanud kui rämpspostitaja, Trooja hobuste levitaja ja küberkuritegevuse pesa. 
Rove Digital on SpamHausi poolt pandud teisele kohale nimekirjas "Top 10 Worst Spammers" ning selle juht Vladimir Tšaštšin kümnendale kohale nimekirjas "Top 10 worst chief executives" tegevuse eest ettevõttes EstDomains
15. veebruaril 2012 otsustas Harju Maakohus, et Timur Gerassimovi, Dmitri Jegorovi, Vladimir Tšaštšini ja Konstantin Poltevi väljaandmine USA-le on õiguslikult lubatav. Varem on kohus sarnase otsuse langetanud ka Anton Ivanovi ja Valeri Aleksejevi osas. Esimesena viidi USAsse Anton Ivanov sama aasta aprillis.
Mükobiont

Mükobiont on seenkomponent, üks osapool seene ja fotosünteesiva organismi (fotobiondi) vastastikku kasulikus kooselus, mille tulemusena moodustub
samblik. Mükobiondina toimib samblikus tavaliselt kottseen, üksjuhtudel kandseen. Mükobiont on selles kooselus domineeriv osapool, kuna 
seenehüüfid moodustavad põhiosa sambliku tallusest, seen on säilitanud võime suguliseks paljunemiseks. 
Samblikus osaleva seene liigi järgi määratakse ka sambliku liigiline kuuluvus.
Põõsassamblikud

Põõsassamblikeks nimetatakse organisme, mis kuuluvad suursamblike alamklassi ning on tugevasti harunevad põõsakest või habet meenutava tallusega samblikud.
Põõsassamblikud kinnituvad substraadile ainult läbi aluse ja kasvavad maapinnal, meenutades väikesi põõsaid või rippudes koonaldena puuokstel, meenutades habet. Neid leidub mitmesuguste kliimaoludega paikades, alates kõrbetest kuni vihmametsadeni. Nad saavad kasvada ka mitmel erineval aluspinnal, sealhulgas liivastel muldadel, puukoorikul ja kivipindadel.
Struktuur ja koostis.
Nii nagu teised suursamblikud, on põõsassamblikud kooselulised ehk sümbiootilised organismid, mis koosnevad seenkomponendist ehk mükobiondist ja fotosünteesivast komponendist ehk fotobiondist. Seenkomponent kuulub tavaliselt kottseente ja vähestel juhtudel kandseente hulka, kus ta on sedavõrd kohastunud, et mujal looduses peaaegu ei esinegi. Fotosünteesivaks komponendiks on tavaliselt kas rohevetikas või tsüanobakter ehk sinivetikas.
Põõsassamblike tallus meenutab väikest põõsast ning on püstine või rippuv, enamasti tugevasti jagunenud lintjateks, pulkjateks või niitjateks harudeks. Harud on läbilõikes radiaalsümmeetrilised (ümmargused) või dorsiventraalse (lapiku) ehitusega. Talluse värvi määrab enamasti seenkomponent, kuid välised tegurid, näiteks õhusaaste määr ja keskkonna niiskus mängivad ka rolli. Põõsassamblikud võivad olla pruuni, halli, kollaka või rohelise värvusega, kuid enamasti on nad kas tumehallid või pruunid.
Enamikul põõsassamblikel on kahekihiline koorestruktuur, mis koosneb koosolevatest sisemistest hüüfidest ja õhukesest polüsahhariidirikkast välisest kihist. Sambliku koorekiht on oluline suursamblike struktuurilise stabiilsuse ja vee ning toitainete transportimise jaoks talluse sisemusse. Siiski, ei ole kõikide samblike sisemine rakustruktuur ühesugune, ja rakuväliste polüsahhariidide koostise kohta on vähe teada.
Levik.
Samblaliikide levik sõltub abiotilistest tingimustest, nagu substraat, valguse kättesaadavus, elupaiga kvaliteet ja kliima. Liikide levik võib sõltuda ka sellest, kuidas nad on kohanenud teatud elukeskkonnaga ja kuidas fotobiontid, nende eluks vajalikud partnerid, sellele reageerivad. Samuti mängib keskkonna niiskus väga tähtsat rolli samblike leviku puhul.
Põõsassamblikele meeldib kasvada hea õhukvaliteediga niiskes kliimas. Peamiselt kasvavad nad männi- ja kuusemetsades.
Bioindikatsioon.
Keskkonnategurite suhtes tundlike organismidena on epifüütsed ehk puude ja okste küljes kasvavad samblikud head bioindikaatorid, kuna saavad peamise osa vajalikust veest ja mineraalainetest õhust. Sealt tulenevalt kasvavad samblikud väga aeglaselt ning on oma pikaealisuse poolest ideaalsed seire objektid. Samblike käitumine saastatud alal sõltub nii õhus leiduvatest saasteainetest, kui samblike substraadi (nt puukoore) omadustest. Samblike tundlikkus sõltub ka kasvuvormist, millest kõige tundlikumad on põõsassamblikud.
Põõsassamblikud on kõige tundlikumad keskkonnategurite suhtes, sest võrreldes teiste suursamblikega on nad toitainete püüdmisel keskkonnast tõhusamad nende talluse suure pindala tõttu.
Lehtsamblikud

Lehtsamblik on lame, lapik, puulehte või rosetti meenutava tallusega samblik, mis kinnitub alaküljega substraadile.
Ehitus.
Lehtsamblike tallus koosneb neljast kihist:
Janīna Kursīte-Pakule

Janīna Kursīte-Pakule (sündinud 2. märtsil 1952 Arendoles) on Läti kirjandusteadlane ja poliitik, 2008. aastast alates Läti Seimi liige. Kuulub ühendusse Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK". 2011–2014 kuulus erakonda Ühtsus.
Ta õppis aastatel 1970–1974 Tartu Riiklikus Ülikoolis ja 1974–1976 Läti Riiklikus Ülikoolis.
1996. aastast alates on ta Läti Ülikooli professor. 1999–2007 oli ta filoloogiateaduskonna dekaan.
Janīna Kursīte-Pakule oskab eesti keelt.
6. novembril 2018 andis ta seimis ametivande liivi keeles.
Majandusarvestus

Majandusarvestus on majandustehingutest tuleneva informatsiooni töötlemise süsteem, mille käigus toimub informatsiooni vaatlemine, kogumine, töötlemine, edastamine ja tõlgendamine info kasutajatele.
Majandusarvestuse protsess hõlmab
Majandusarvestus on infoprotsess, millel on oma infotarbijad. Infotarbijad jaotuvad ettevõttevälisteks infotarbijateks ja ettevõttesisesteks infotarbijateks.
Sõltuvalt infotarbijate huvist on nende suhe ettevõtte majandustulemustega erinev. Väliseid infotarbijaid (aktsionärid, võlausaldajad, riigiametid jne) huvitab ettevõtte kui terviku kohta käiv informatsioon, mida võimaldab finantsarvestus. Ettevõttesiseseid infotarbijad (juhtkond, töötajaskond jt) vajavad informatsiooni ettevõttesiseste igapäevaste otsuste vastuvõtmiseks. Nemad vajavad informatsiooni, mis võimaldab hinnata ettevõtte strukturaalsete allüksuste ja eri tegevussegmentide tulemusi. Ettevõttesiseste tulemuste arvestusega tegeleb juhtimisarvestus. Enamlevinud on definitsioon, mille kohaselt juhtimisarvestus tegeleb organisatsioonisiseselt ärijuhtide informatsiooniga varustamiseg, et kergendada paremate otsuste vastuvõtmist (Drury). Juhtimisarvestust võib määratleda kui informatsiooni identifitseerimise, mõõtmise, kogumise, analüüsi, interpreteerimise ja levitamise protsessi aitamaks ärijuhte organisatsiooni eesmärkide täitmisel (Horngren, Sundem).
Eurütoopne organism

Eurütoopne organism on elupaika vähevaliv organism ehk laia ökoloogilise amplituudiga organism. Ta on võimeline elutsema mitmes erinevas biotoobis. Talle vastandub stenotoopne organism.
Kaltsifiil

Kaltsifiil ehk kaltsikool on lubjalembeline liik ehk organism, mis eelistab elutseda lubjarikkas keskkonnas.
Kaltsifiilide näideteks on punapeet, elulõng, harilik mustnupp ja osa Euroopa käpalisi.
Stokesi seadus

Stokesi seadus [stouksi] on loodusseadus, mis käsitleb vedelikus liikuvale kerale mõjuvat hõõrdetakistust.
Vastavalt Stokesi seadusele mõjub piiramatus viskoosses keskkonnas aeglaselt liikuvale jäigale kerale hõõrdetakistus formula_1, kus formula_2 on keskkonna sisehõõrdetegur ehk dünaamiline viskoossus, formula_3 keha raadius ja formula_4 kiirus.
Stokesi seadus eeldab, et keha on jäik, sest kui ta ei ole jäik, siis ta deformeerub hõõrdejõu toimel, misjärel ta ei ole enam täpselt kerakujuline ja talle hakkab mõjuma teistsugune hõõrdetakistus.
Stokesi seadus eeldab, et keha liigub aeglaselt, mis võimaldab vedeliku laminaarset voolamist tema ümber. Kui keha liigub kiiresti, siis tekitab ta enda läheduses turbulentsi, millega kaasnevad keerisvoolud ei allu nii lihtsale matemaatilisele analüüsile.
Stokesi seaduse tuletas 1851 George Gabriel Stokes.
Seadust kasutatakse viskosimeetrias. Stokesi seadust kasutab viskosimeeter, millega mõõdetakse vedelike viskoossust. Viskosimeeter koosneb klaastorust, mis on täidetud uuritava vedelikuga. Sellesse lastakse kera, mille läbimõõt ja tihedus on teada. Kui kera tihedus on suurem vedeliku omast, siis hakkab ta selles vabalt langema. Üldjuhul saavutab kera kiiresti lõppkiiruse, mis mõõdetakse. Selleks on klaastorule tavaliselt tehtud ühesuguste vahedega rõhttriibud. Kui vedelik ei paista läbi, siis saab kera kiirust mõõta elektrooniliselt. Kui on teada kera läbimõõt, tihedus ja lõppkiirus ning uuritava vedeliku tihedus, saab selle põhjal arvutada vedeliku viskoossuse.
Kui Stokesi seadust uuritakse koolis, kasutatakse vedelikuna tavaliselt glütseriini või siirupit. Ühtlasi on võimalik vedelikku kindla temperatuurini kuumutada, et uurida vedeliku viskoossuse sõltuvust temperatuurist.
Holmi tänav

Holmi tänav on umbtänav Haapsalus Holmi linnaosas. See algab Kaluri tänavalt ning kulgeb kirde suunas.
Holmi tänava aadressiga on 16 kinnistut.
Aadressil Holmi 14 asub Veskiviigi sadam koos vana jahtklubi ja trahteriga.
Lahe tänav

Lahe tänav on mitmes Eesti asulas:
Madis Sihimets

Madis Sihimets (sündinud 29. aprillil 1989) on Eesti maadleja.
Saavutused.
2008. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht;
2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht;
2010. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht;
2011. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht;
2011. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht;
2012. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht.
Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused.
2003. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht (kadett);
2003. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht (juunior);
2004. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);
2005. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);
2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (kadett);
2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);
2006. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (kadett);
2006. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);
2007. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);
2007. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);
2008. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);
2008. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);
2009. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior);
2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior);
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
2008. aasta İstanbul – 18. koht (juunior);
2006. aasta Ankara – 8. koht (juunior).
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
2005. aasta Tirana – 20. koht (kadett);
2006. aasta İstanbul – 5. koht (kadett);
2007. aasta Belgrad – 5. koht (juunior);
2008. aasta Košice – 3. koht (juunior);
2009. aasta Tbilisi – 7. koht (juunior).
Rahvusvahelised turniirid.
Herman Kare Tournament 
2011. aasta – 8. koht.
Põhjamaade meistrivõistlused
2002. aasta – 2. koht (kadett);
Sumo.
2005. aasta Euroopa kadettide meistrivõistlused – 3. koht;
2006. aasta Juunioride maailmameistrivõistlused – 2. koht.
Sitsiilia krahvkond

Sitsiilia krahvkond oli normanni riik, mis koosnes Sitsiilia ja Malta saarest aastatel 1071–1130.
Krahvkonna moodustamine algas Sitsiilia normannide poolt vallutamise käigus (1061–91) 965. aastal asutatud Sitsiilia moslemiemiraadilt. Krahvkond on seega üleminekuperiood Sitsiilia ajaloos. Pärast moslemite alistamist ja nende kas sunnitud või vabatahtlikku liitmist normannide väega toimus edasine üleminekuperiood krahvkonna ja sitsiillaste jaoks.
Ajalugu.
Sitsiilia krahvkonna asutas Robert Guiscard aastal 1071 oma nooremale vennale Roger Bossole. Guiscard ise oli saanud 1059. aastal paavst Nicolaus II-lt tiitli Sitsiilia hertsog ("dux Siciliae") julgustuseks vallutada see moslemitelt. Aastal 1061 tehti esimene jääv normanni vallutus (Messina). Aastal 1071, pärast Sitsiilia emiraadi pealinna ja tulevase krahvkonna pealinna Palermo langemist, ülendas Guiscard Rogeri krahviks ja andis talle pea täieliku võimu saarel. Küll jättis ta endale aga poole Palermost, Messina ja Val Demone. Roger asus valitsema krahvkonda, mis koosnes ühtlasi Guiscardi plaanitavatest vallutustest. Veebruaris 1091 jõudis Noto langemisega Sitsiilia vallutamine lõpule. Malta vallutamine algas hiljem samal aastal; see lõpetati aastal 1127, kui saare araabia administratsioon välja saadeti.
Robert Guiscard jättis Rogeri mitmetähenduslikesse suhetesse oma järglastega Apuulia ja Calabria hertsogkonnas. Roger II ja Wilhelm II valitsemise ajal puhkes konflikt kahe normanni vürstkonna vahel, vastavalt Rogeri ja Roberti nõbude vahel. Paavst Calixtus II vahendustegevusel ja vastutasuks abi eest Ariano krahvi Jordani juhitud mässu vastu aastal 1121 loovutas lastetu Wilhelm kõik oma Sitsiilia territooriumid Rogerile ja nimetas ta oma pärijaks. Kui Wilhelm aastal 1127 suri, päris Roger mandri-hertsogkonna. Kolm aastat hiljem ühendas ta oma valdused vastupaavst Anacletus II nõusolekul Sitsiilia kuningriigi moodustamiseks.
Krahvide loend.
Sitsiilia anti aastal 1059 kristliku tagasivallutuse ootuses paavst Nicolaus II poolt "hertsog" Robert Guiscardile. Guiscard andis selle krahvkonnana oma vennale Rogerile.
Psittacini

Psittacini on triibus afrotroopilisi linde papagoilaste sugukonnas. Nende hulka kuulub 8 liiki kahes perekonnas. Paljudel selle triibuse esindajatel on alamliigid. 
Klassifikatsioon.
Perekond "Psittacus"
Perekond "Poicephalus"
Ivar Abner

Ivar Abner (sündinud 28. oktoober 1962 Amblas) on endine eesti maadleja.
Saavutused.
Üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1984, 1985, 1991, 1992, 1993, 1995, 1997, 1998, 1999).
1986. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
1987. aasta Eesti NSV Suvespartakiaad – 2. koht
1989. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
2000. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1992 Kopenhaagen – 11. koht (57 kg)
Sõjaväelaste maailmameistrivõistlused.
2002. aasta Tallinn – 11. koht (58 kg);
Rahvusvahelised turniirid.
Põhjamaade meistrivõistlused
1994. aasta – 3. koht;
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
1991. aasta – 4. koht;
1996. aasta – 3. koht;
1998. aasta – 4. koht
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
1991. aasta – 4. koht;
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlus 
1987. aasta – 6. koht
Vee magestamine

Vee magestamine on vee soolsuse vähendamine. Tavaliselt on vee magestamise eesmärgiks joogivee saamine.
Magestatud vesi erineb destilleeritud veest selle poolest, et destilleeritud vees pole üldse sooli, aga magestatud vees on neid joomiseks sobivas koguses.
Loodusliku vee soolsust põhjustavad mitmesugused katioonid (eriti levinud on kaltsiumi, magneesiumi, naatriumi ja kaaliumi ioonid) ning anioonid (eriti levinud on sulfaadi-, kloriidi- ja vesinikkarbonaadiioonid). Nende summaarset kontsentratsiooni nimetatakse kuivjäägiks. Joogivee kuivjääk ei tohi olla suurem kui 1–1½ g/l. Mageveekogude kuivjääk ei ole tavaliselt suurem kui ½–1 g/l.
Nendes Maa piirkondades, kus pole piisavalt magevett, tänapäeval vett tavaliselt magestatakse. Vahel on vaja ka tootmisvett magestada. Lisaks kliimale suurendavad joogivee nappust globaalses mastaabis joogiveevarude ja rahvastiku ebaühtlane paiknemine, samuti rahvaarvu suurenemine ja linnastumine.
Vee suures mahus magestamine on enamasti väga energiakulukas ja võrdlemisi kallis. See nõuab mahukat ja erilist infrastruktuuri. Sellepärast annavad 75% magestatud vee toodangust Lähis-Ida riigid, kes saavad selleks kasutada oma suuri naftavarusid. Saudi Araabias on 70% tarvitatavast mageveest magestatud. Väljaspool Lähis-Ida on suurim tegija ja teerajaja selles vallas Hispaania. Eeldatavasti saab see teema varsti aktuaalseks USA-s, kus paljudes rannikupiirkondades põhjavesi sooldub ja rahvaarv kasvab.
Kui vaadata aastail 2000–2006 võidetud magestamise hankeid, siis on maailma viis suurimat veemagestusettevõtet alates suurimast Lõuna-Korea päritolu Doosan Heavy Industries, Prantsusmaa päritolu Veolia, Itaalia päritolu Fisia, USA päritolu General Electric ja Hispaania päritolu Befesa.
Vee magestamise meetodid.
Vee magestamise peamised meetodid on destillatsioon, ioonivahetus ja pöördosmoos ehk hüperfiltratsioon.
Vee soolasisalduse nimetamise seadet nimetatakse magestiks.
Destillatsioon seisneb vee aurustamises ja saadud veeauru kondenseerimises. Hetkkeemisega mitmeastmelises magestis läbib soolarikas vesi üha madalama rõhuga astmeid ehk kambreid, kus ta osaliselt aurustub. Selle auru destillaat kogutakse ja suunatakse tarbijaile. 1980. aastatel saadi 96% mageda vee maailmatoodangust destilleerimise abil.
Ioonivahetus seisneb selles, et vett juhitakse läbi kationiit- ja anioniitfiltri, milles peetakse kinni vastavalt katioonid ja anioonid.
Pöördosmoosi korraldatakse atsetüültselluloosist ja polüamiidvalkudest valmistatud membraanide ehk poolläbilaskvate kilede abil. Need lasevad osmootset rõhku ületava rõhu korral läbi vee molekule ning peavad kinni sooli ja neid moodustavaid ioone.
Vett saab magestada ka elektrodialüüsi abil, kui vesi läbib elektriliselt selektiivsete membraanidega täidetud elektrodialüüsivanne. Need membraanis ei lase läbi magedat vett.
Vett saab magestada ka soolade väljakülmutamist kasutades: mage vesi nii jäätub kui sulab enne soolast vett. Kui soolane vesi külmub, siis moodustuvad mageda jää kristallid, mille vahele jäävad soolase jää kristallid. Sellise kristallide segu sulamisel sulab kõigepealt mage jää.
Carl Johann Sommer

Carl Johann Sommer (22. september/3. oktoober 1715 Tallinn – 27. september/8. oktoober 1765 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik.
Sommer sündis Tallinnas klaasimeistrite tsunfti oldermanni Gottfried Sommeri pojana. Ta töötas aastani 1738 klaasimeistrina Tallinnas. Usuteadust õppis ta aastatel 1739–1743 (immatrikuleeriti 8. augustil 1739) Jena ülikoolis. Ordineeriti 12. märtsil/23. märtsil 1743 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1746–1748 (introdutseeriti 23. märtsil/3. aprillil 1746 Anton thor Helle poolt) Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1748–1765 oli ta (kutsuti aprillis 1748) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja.
Sommer kuulus hernhuutlaste hulka. Ta pidas tähtsaks, et kihelkondadesse asutataks koole, jagas lastele usuraamatuid ja õpetas nende järgi lapsi lugema.
Loodeteelektrijaam

Loodeteelektrijaam ehk loodete-hüdroelektrijaam ehk tõusu-mõõnaelektrijaam on elektrijaam, mis muundab loodete energiat elektrienergiaks.
Loodeteelektrijaam rajatakse basseini, milleks suletakse laht või jõe suue. Loodeteelektrijaama töö põhineb basseini ja mere veetaseme vahe muutumisel. Selle vahe muutumist põhjustavad tõus ja mõõn. Seetõttu sõltub elektrienergia tootmine loodeteelektrijaamas tõusu ja mõõna režiimist.
Loodeteelektrijaamades kasutatakse kapselhüdroseadmeid, mis võivad töötada suhteliselt suure kasuteguriga nii elektrigeneraatori- kui pumbarežiimis. Vajadusel saab neist seadmetest vett ka niisama läbi lasta.
Looded töötavad Maa-Kuu süsteemi pöörlemise energiat. See energia ei taastu, mistõttu loodete energia on taastumatu energiaallikas. Maa pöörlemine on tema eksisteerimise 4,5 miljardi aasta jooksul aeglustunud esialgselt 21,9 tunnilt 24 tunnini ja loodeteenergia kasutamine muudab Maa pöörlemist veelgi aeglasemaks, kuid see toimub üsna aeglaselt. Loodeteenergia kasutamist on Maa pöörlemise aeglustumises näha alles sajandite möödudes, kui selle kasutamine ei suurene.
1985. aastal oli maailmas viis loodeteelektrijaama. Neist esimene ja suurima võimsusega valmis Prantsusmaal Rance'is 1967 ja selle võimsus oli 240 MW. 1984 valmis USA-s Annapolises 20 MW võimsusega loodeteelektrijaam ja 1985 Hiinas Jianxias 2,0 MW loodeteelektrijaam. Neist märksa väiksemad loodeteelektrijaamad olid Hiinas Baishakous (1985), NSV Liidus Kislaja Gubas (1968) ja Hiinas Shashanis (1980).
Vari (vesiehitus)

Vari on liigutatav tarind, millega osaliselt või täielikult suletakse vesiehitise, näiteks ülevoolupaisu, lüüsi, torustiku, kalakäigu või hüdrotehnilise tunneli suudmeava.
Varja avatakse ja suletakse vastava mehhanismi, näiteks vintsi, kraana või tungraua abil, mis võib olla nii paikne kui liikuv.
Asukoha järgi eristatakse pindmisi varjasid, mis asuvad ülevoolu harjal, ja süvistatud varjasid, mis asuvad allpool ülemise bjefi veetaset. Süvistatud ehk süvavarja kasutatakse veealuste vooluavade sulgemiseks. Otstarbe järgi eristatakse põhi- ehk töö-, remondi-, avarii-, varu- ja ehitusaegseid varjasid. Ehituse järgi eristatakse tasand-, segment-, sektor- ja silindervarjasid.
Varjasid kasutatakse veetaseme ja -hulga reguleerimiseks ning näiteks parvede, jää, ujuvprahi või kalade allalaskmiseks hüdrosõlmest.
Viga

Viga (ehk eksimus) on miski mis on juhtunud mittevastavalt soovitule.
Valetamine erineb eksimusest selle poolest, et valetaja tegelikult teab tõde.
Süvendamine

Süvendamine on veekogu sügavamaks tegemine ja selle põhja kuju muutmine pinnase väljavõtmise või ümberpaigutamise abil.
Süvendamine on vajalik uute vesiehitiste rajamiseks ning olemasolevate hooldamiseks ja ümberehitamiseks. Vastavalt eristatakse kapitaalseid ja ekspluatatsioonilisi süvendustöid. Näiteks veeteede laevatatavuse parandamiseks tehtavad tööd on kapitaalsed, aga veeteede normaalset kasutamist takistatavate setete kõrvaldamiseks tehtavad korralised tööd on ekspluatatsioonilised.
Väikesi veekogusid saab süvendada kaldal asuvate mullatöömasinatega, suurte veekogude süvendamiseks kasutatakse süvendeid. Kui pinnas koosneb liivast, kruusast ja mudast, siis kasutatakse süvendamiseks pinnasepumpasid ja hüdromonitore. Seevastu kaljupinnas lõhestatakse ja võetakse välja mitmekopaliste süvenditega.
Veekogu põhjast võetud pinnase ja vee segu nimetatakse pulbiks. Pulp viiakse süvenduskohalt puistekohale ja puistatakse sinna. Puistekoht võib asuda nii veekogus kui kuival maal. Pulpi saab puistekohta toimetada torustiku või renni abil, pinnasepraamiga või süvendi enese trümmis.
Süvendustööd tekitavad veesambas planktonit.
Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon

Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon (ametlik lühend EENA; inglise keeles "Estonian Association of Business and Professional Women", lühend "BPW – Estonia") on 1992. aastal loodud mittetulundusühing, mis ühendab ametialaselt edukaid ja naiste ühiskondliku rolli edendamisest huvitatud Eesti naisi.
Ühingu eesmärk on aidata kaasa oma erialal pädevate, ettevõtlike naiste ja naisjuhtide omavaheliste kontaktide loomisele, ideede ja arvamuste vahetamisele, ühiste tegevuskavade elluviimisele ning klubilise tegevuse traditsioonide säilitamisele.
Rahvusvahelisel tasandil kuulub EENA alates 1993. aastast naisorganisatsioonide liitu Federation of Business and Professional Women.
Aastatel 1995–1999 korraldas ühing iga aasta märtsis naiste ettevõtlusmessi. Alates 1993. aastast antakse välja aunimetusi "aasta naine" ja "aastate naine".
Aastate naine

Aastate naine on aunimetus, mida alates 1993. aastast annab välja Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon. 
Lisaks aastate naise aunimetusele annab sama organisatsioon välja ka Aasta Naise auhinda.
Laureaadid.
Aastate naise aunimetuse on pälvinud:
Aasta naine (täpsustus)

Aasta naine on aunimetus, mida annavad või on välja andnud mitmed Eesti organisatsioonid ja omavalitsused:
Tombolo

Tombolo on maasäärekujuline rannakuhjevorm, mis ühendab mandrit selle lähedal oleva saarega, harvem kaht saart omavahel.
Tombolo on tavaliselt laugete nõlvadega. Ta koosneb veeristest, kruusast ja liivast.
Tüüpiline tombolo tekib lainete refraktsiooni tagajärjel. Kui laine läheneb saarele ja jõuab selle läheduses madalasse vette, siis tema liikumine aeglustub. Seejärel laine murdub või paindub: laine see osa, mis möödub saarest kaugemalt, jätkab liikumist sügavamas vees, ei aeglustu ja jõuab sama ajaga kaugemale. Laine paindub saarest mõlemalt poolt mööda ning kusagil teisel pool saart on koht, kus laine saarest kummaltki poolt möödunud osad kokku saavad. Kui tuuled ja hoovused on püsivad, siis kaldub ka laine iseendaga kokkusaamise koht olema umbkaudu püsiv. Kui laine kannab endaga tahkeid aineosakesi, siis kipuvad need selles kohas põhja settima, sest kummaltki poolt tulevad lained piltlikult öeldes kustutavad teineteist ära ja puudub jõud, mis aineosakesi üleval hoiaks. Mida rohkem ainet saare tagumisse külge settib, seda enam kaotavad lained seal jõudu ja seda enam kuhjavad nad sinna uut ainet. Kui osakesed on pikka aega saare taha settinud, siis lõpuks kerkib setetest moodustunud maariba veepinnast kõrgemale.
Tombolod näitavad kaldajoone muutlikkust. Suhteliselt väike maalapp, sel juhul saar, muudab oluliselt lainete liikumise ja setete ladestumise viisi.
On juhtunud, et saare ja mandri vahele moodustub kaks tombolot, mille vahele jääb väike laguun. Lõpuks täitub ka laguun tavaliselt settega.
Eestis oli Antsülusjärve ajal tombolo Toompea ja Tõnismäe vahel, aga keskajal see enamjaolt tasandati Tallinna kaitsekindlustuste ja vallikraavi rajamise käigus.
Michael Michaelsen

Michael Jacob Michaelsen (11. aprill 1899 Sundby, Kopenhaagen – 13. august 1970 Frederiksberg) oli Taani poksija, rahvuselt juut.
Michaelsen oli kokku neljakordne Taani meister: poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1929. aastal ning raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1928, 1930 ja 1932.
Michaelsen sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Arturo Rodríguezele (Argentina) ning võites 3. koha kohtumises Sverre Sørsdali (Norra).
Michaelsen võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) pronksmedali.
Ranulph Glanville

Ranulph Glanville (13. juuni 1946 London – 20. detsember 2014) oli arhitektuurifilosoof, arhitekt ja küberneetik.
Tema lähtepositsiooniks on, et iga inimene ehitab endale ümbruse ise. Sellega seoses on ta vaated lähedased radikaalsele konstruktivismile. Ta on kirjutanud artikleid teist järku küberneetika teemadel. Ta on olnud Ameerika Küberneetika Seltsi ("American Society for Cybernetics") president.
Ta külastas Eestit veebruaris 2012 ja pidas loenguid Eesti Kunstiakadeemias.
Teoseid.
Edition Echoraum (Vienna):
Anmary

Anmary (õieti Linda Dinsberga; sündinud 3. märtsil 1980) on Läti laulja. 
Veebruaris 2012 võitis Anmary lauluvõistluse Eirodziesma 2012 ja esindas Lätit 57. Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus lauluga "Beautiful Song". Laul finaali ei jõudnud.
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel edestas ta Läti punktid.