tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kõrkvere raamatukogu

Kõrkvere raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõrkvere külas. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu. Raamatukogu tegutseb Kõrkvere seltsimaja ruumides.
Raamatukogu juhataja on Eve Kula.
Laimjala raamatukogu

Laimjala raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Laimjala külas. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Aive Sepp.
Leisi raamatukogu

Leisi raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Leisi asulas. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu eesotsas on Tiiu Kullamäe ja Inge Kask.
Liiva raamatukogu

Liiva raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Muhu vallas Liiva külas. See on üks kahest raamatukogust Muhu saarel (teine on Hellamaa raamatukogu).
Liiva raamatukogu asutamisaastaks loetakse 1910. aastat, mil asutati Muhu-Suurevalla raamatukogu (Muhu-Suuremõisa valla raamatukogu).
1926. aastal nimetati raamatukogu ümber Piiri Raamatukoguks. Piiri Raamatukogu on asunud tolleaegse Piiri algkooli hoones, Piiri vanas vallamajas, "Ühenduse" kolhoosi kontori majas ja Viira küla Kuusikul.
1991. aastal nimetati Piiri Raamatukogu ümber Liiva Raamatukoguks ja 1990. aastal koliti raamatukogu Viira külast Liiva külla Muhu Lasteaia hoonesse. 1992. aastal ühendati Nõmmküla raamatukogu Liiva raamatukoguga. Aastatel 1991–1995 oli Liiva Raamatukogu juhataja Helve Saartok (enne seda alates 1970. aastast Piiri Raamatukogu juhataja) ja 1995–2020 Erika Pints. Alates 2020. aastast töötab Liiva Raamatukogu juhatajana Marie Saarkoppel.
Ruhnu raamatukogu

Ruhnu raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Ruhnu külas. Raamatukogu juhataja on Silvi Meerits.
Sandla raamatukogu

Sandla raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Sandla külas. 
Raamatukogu juhataja on Marju Pulk.
Torgu raamatukogu

Torgu raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Iide külas. Raamatukogu juhataja on Estra Kullamaa.
Raamatukogu loeb oma asutamise ajaks 1919. aastat.
Valjala raamatukogu

Valjala raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Valjala asulas. Raamatukogu juhataja on Tiia Lätt.
Karja lugemis-teabetuba

Karja lugemis-teabetuba (mitteametliku nimega "Karja raamatukogu") on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Karja külas. Raamatukogu juhataja on Lii Mägi.
Järvselja raamatukogu

Järvselja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Järvselja külas.
Raamatukogu tegutseb 1913. aastal ehitatud endise Kastre mõisa tõllakuuri hoones. Varem asus samas hoones 1948–2011 Järvselja algkool. Raamatukogu kolis hoonesse 2008. aastal.
Raamatukoguhoidja on Ene Runtel.
Kallaste raamatukogu

Kallaste raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kallaste linnas. Raamatukogu juhataja on Liidia Opikova.
Kambja raamatukogu

Kambja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja asulas. Raamatukogu juhataja on Toivo Ärtis.
Kavastu raamatukogu

Kavastu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Luunja vallas Kavastu külas. Raamatukogu juhataja on Ille Edenberg.
Kokora raamatukogu

Kokora raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kokora külas. Raamatukoguhoidja on (2017. aasta seisuga) Maret Rätsep.
Kolkja raamatukogu

Kolkja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kolkja asulas. Raamatukogu juhataja on Kiira Ratmanova.
Konguta raamatukogu

Konguta raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas (enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi Konguta vallas) Annikoru külas. Raamatukogu juhataja on Õilme Kasetalu.
Koosa raamatukogu

Koosa Raamatukogu-Peipsiääre Valla Keskraamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa külas. Raamatukogu direktor on Sirje Leini.
Kureküla raamatukogu

Kureküla raamatukogu oli raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Kurekülas.
Raamatukogu asutati 1967. aastal. 2011. aastast tegutses ta Rannu raamatukogu harukoguna. Kureküla raamatukogu suleti 1. jaanuaril 2016.
Külitse raamatukogu

Külitse raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kambja vallas Külitse asulas. Raamatukogu juhataja on Toivo Ärtis.
Laeva raamatukogu

Laeva raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Laeva külas. Raamatukogu juhataja on Virve Tamm.
Lohkva raamatukogu

Lohkva raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Luunja vallas Lohkva külas. Raamatukogu juhataja on Kairit Alver.
Luunja raamatukogu

Luunja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Luunja vallas Luunja asulas. Raamatukogu asutati 1908. aastal. 
Ajalugu.
Luunja raamatukogu sündis seltsiliikumisest, mis algas Eestis 19.sajandi teisel poolel laulu- ja mänguseltside rajamisega ning jõudis 20. sajandi algupoolel eriala- ja harrastusorganisatsioonideni. Teiste hulgas asutati ka raamatukoguseltsid, mis olid loodud raamatukogude toetamiseks. Luunja valla raamatukogude seltside edendajaks oli Kaarel Eenpalu.
Luunja raamatukogu asus aastatel 1908–1911 Luunja koolimajas, 1911–1928 asus raamatukogu vallamajas ning seejärel kuni 1940. aastani asus see seltsimajas. 
Seltsiliikumise kaotamispoliitika tulemusena likvideeriti Luunja rahvaraamatukogu selts 23. oktoobril 1940. Uuesti alustas raamatukogu tegevust 12 aasta pärast Luunjast eemal asuvas Lohkva külas, kus tegutses aastatel 1952–1978. Raamatukogu viidi taas Luunja keskusse 1978. aastal.
Direktorid.
Raamatukogu direktorid on olnud:
Lääniste raamatukogu

Lääniste raamatukogu oli raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Lääniste külas. Raamatukogu juhataja oli Riina Gordejeva.
Raamatukogu suleti 2019. aastal.
Meeksi raamatukogu

Meeksi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Meeksi külas. Raamatukogu juhataja on Tiiu Rôzova.
Meerapalu raamatukogu

Meerapalu raamatukogu oli raamatukogu Tartu maakonnas Meeksi vallas Meerapalu külas. Raamatukogu suleti 2016. aasta lõpus.
Melliste raamatukogu

Melliste raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Melliste külas. Raamatukogu juhataja on Kätlin Link.
Nina raamatukogu

Nina raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nina külas. Raamatukogu juhataja on Maarika Helaja.
Piirissaare raamatukogu

Piirissaare raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Tooni külas. Raamatukogu juhataja on Zinovia Ventšikova.
Liitsõna

Liitsõna on liitmise ehk kompositsiooni abil moodustatud sõna. Liitsõna moodustatakse mingile sõnale teise sõna tüve (või vormi) lisamise teel, nt "raud + tee" &gt; "raud/tee".
Liitsõnamoodustus võimaldab nimetada asju, nähtusi, tegevusi ja omadusi mõne iseloomuliku tunnuse või seose põhjal. Liitmine on väga produktiivne sõnamoodustusviis, eriti nimisõnamoodustuses. Üsna sagedad on ka liitadjektiivid, liitverbe moodustatakse seevastu eesti keeles väga harva.
Liitsõna osad kirjutatakse alati kokku, ükskõik mis vormis või ümbruses nad ka ei esineks. Kõnes avaldub kokkuvormistus eelkõige rõhumallis – liitsõnal on üks alguspearõhk, nt "va·naema".
Liitsõna eesosa (täiendosa) jääb üldjuhul muutumatuks, ükskõik mis vormis järelosa ka ei esineks, nt "kalliskivi" &gt; "kalliskivist". On vaid üksikuid liitsõnu, mille eesosa ühildub järelosaga, nt "vaenelaps" &gt; "vaeselapse".
Liitsõnade jagunemine.
Liitsõnad jagunevad osade vastastikuse suhte alusel:
Enamik liitsõnu on põimliitsõnad.
Nii sõnaliigi kui ka muuttüübi määrab liitsõnal viimane moodustusosa, põhiosa. Liitsõna põhiosa sõnaliigi alusel jagunevad liitsõnad:
Liitverbi põhisõnaks on verb, millele liidetakse käändsõna nimetavas käändes, nt "sügavpuhastama", või määrsõna, nt "eesistuma". Liitverbid erinevad ühend- ja väljendverbidest selle poolest, et liitverbi moodustajad vormistatakse samas järjestuses kokku verbi mis tahes vormi korral.
Põimliitnimisõnad on liitsõnad, mille põhisõnaks on nimisõna, millele liidetakse a) omadussõna täis- või lühikujul, b) nimisõna nimetavas või omastavas käändes või lühikujul, c) verbitüvi või d) muutumatu sõna. Kui põhisõnaks on tegevust väljendav nimisõna või "ja"-tegijanimi, siis toimib verbipärane moodustusmall.
Rindliitnimisõnad on liitnimisõnad, mille osad on a) erineva tähendusega, nt "ööpäev", või b) sama tähendusega, nt "eluolu".
Põimliitomadussõnade põhisõnaks on omadussõna, millele liidetakse a) nimisõna nimetavas (määra väljendavad liitsõnad) või omastavas käändes (suhteliitsõnad), nt "tolmpeen", "tolmuvaba; b)" omadussõna nimetavas käändes, nt "tuhmkollane;" c) muutumatu sõna, nt "üliraske".
Rindliitomadussõnad sisaldavad võrdväärseid liikmeid, st moodustajate vahel on rinnastusseos. Põhitunnuseks ümbersõnastus sidesõnaga "ja", nt "magus ja hapu" &gt; "magushapu".
Liitmäärsõnad saadakse a) eesosa "pool-" või järelosa "-võitu" lisamisel, nt "poolmuidu"; b) fraasi määrsõnastumisel, nt "aegamööda"; c) tüvekorduse teel, nt "tipa-tapa".
Liitarvsõnade põhisõnaks on arvsõna, nt "poolsada".
Sidekriipsuga liitsõnad.
Sidekriips pannakse:
Sidekriipsu võib panna:
Liitsõnade lühendamine.
Lühendamisel märgitakse liitsõnade osade piir sidekriipsuga, nt "rahv-vah – rahvusvaheline".
Sidekriipsu ei panda, kui tegemist on kas kogu liitsõna valiktähtlühendiga või järelosa valiktähtlühendiga (eesosa välja kirjutatud), nt "lk – lehekülg", "sidejsk – sidejaoskond".
Puhja raamatukogu

Puhja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Puhja asulas. Raamatukogu juhataja on Leini Laars.
Rannu raamatukogu

Rannu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Rannu asulas. 
Raamatukogu juhataja on Viive Vink.
Roiu raamatukogu

Roiu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Roiu asulas. Raamatukogu juhataja on Elle Kruus.
Rõngu raamatukogu

Rõngu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Rõngu asulas.
Sangla raamatukogu

Sangla raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Sangla külas. Raamatukogu juhataja on Marika Soots.
2011. aastast alates on Sangla raamatukogu Rannu raamatukogu haruraamatukogu.
Uula raamatukogu

Uula raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Rämsi külas. 
Raamatukogu juhataja on Elga Alberi.
Vara raamatukogu

Vara raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vara külas. Raamatukogu juhataja on Olga Haljaste.
Varnja raamatukogu

Varnja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Varnja asulas. Raamatukogu juhataja on Tatjana Sosnovskaja.
Vedu raamatukogu

Vedu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu küla. Raamatukogu juhataja on Mare Sumberg.
Võnnu raamatukogu

Võnnu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu asulas. 
Raamatukogu juhataja on Riina Gordejeva.
Välgi raamatukogu

Välgi raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Välgi külas. Raamatukogu juhataja on Liidia Afanasjeva.
Äksi raamatukogu

Äksi raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Äksi asulas. Raamatukogu juhataja on Anita Priks.
Kõrveküla raamatukogu

Kõrveküla raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrveküla asulas. See on ühtlasi Tartu maakonna keskraamatukogu. 
Alates 1999. aastast on raamatukogu direktor Hele Ellermaa (snd 25.02.1956). 
1993. aastani paiknes Tartu maakonna keskraamatukogu Tartu linnas Narva maanteel ajaloolises Katariina majas (ehk Pistohlkorsi majas), mis tagastati omanikule ja kus alates 2001. aastast tegutseb Tartu linnamuuseum. Aastatel 1993–1999 asus raamatukogu ühes korteris Luunja vallas, endise Luunja sovhoosi Anne osakonna keskusehoone esimesel korrusel. 1999. aastal nõustus Tartu vald võtma raamatukogu vallamaja teisel korrusel välja ehitamata ruumidesse. 
Alates 2021. aasta jaanuarist asub raamatukogu Kõrveküla põhikooli vastvalminud juurdeehitises. 
Aastatel 2003–2011 andis keskraamatukogu välja Tartumaa raamatukoguhoidjate ajalehte Meie Leht.
Lähte raamatukogu

Lähte raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Lähte asulas. Raamatukogu juhataja on Heili Tali.
Toomas Meritam (arst)

Toomas Meritam (18. juuli 1933 Tartu – 12. detsember 2017) oli eesti arst (günekoloog ja onkoloog).
Ta sündis 1933. aastal Tartus suurtükiväe ohvitseri Toomas Meritami ja kehakultuuriõpetaja Mai Meritami pojana. 
Ta õppis Tallinna 7. keskkoolis, Tallinna Õpetajate Seminari Harjutuskoolis, Tallinna 20. Keskkoolis ja lõpetas 1951. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 1957. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna arsti kvalifikatsiooniga.
Ta suunati tööle Kingissepa Rajooni Haiglasse, kus ta töötas akušöör-günekoloogi, günekoloogia ja sünnitusabi osakonna juhataja ning rajooni tervishoiu osakonna juhatajana. Ta oli günekoloogia alal I kategooria arst.
1975. aastast töötas ta Tallinnas Eesti Onkoloogiakeskuses radioloogina, seal töötas ta veel aastal 1997.
Isiklikku.
Tema isa oli suurtükiväeohvitser Toomas Meritam. Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli arst Aino Meritam, abielust sündis kaks poega. Tema teine abikaasa oli dr. Tiiu Kull.
Verdeja

Verdeja on Hispaanias aastatel 1938–1954 tootmises olnud seeria kergetanke.
Abja raamatukogu

Abja raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Abja-Paluoja linnas. Raamatukogu juhataja on Ingrit Porkanen.
Halliste raamatukogu

Halliste raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kulla külas. Raamatukogu juhataja on Sirle Tellis.
Holstre raamatukogu

Holstre raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas. Raamatukogu juhataja on Ene Karu.
Vana-Võidu raamatukogu

Vana-Võidu raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vana-Võidu külas. Tegutseb koos Viljandi Kutseõppekeskuse raamatukoguga ja asub kutseõppekeskuse hoones.
Raamatukogu direktor on Erika Lond.
Raamatukogu alustas tegevust 1. jaanuaril 1996.
2004. aastast kasutab Vana-Võidu raamatukogu oma töös Raamatukogude Info- ja Kataloogisüsteemi RIKS. Alates 2015. aastast on kogu täielikult kantud elektroonilisse kataloogisüsteemi. 
Töötajad:
Tiia Paistu 1991-2005
Lagle Räga 2005-2011
Signe Kaasla 2011-2012
Liina Tammela 2012-2014
Erika Lond 2014-
Puiatu raamatukogu

Puiatu haruraamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Puiatu külas. Raamatukoguhoidja on Kristiina Mitt
Päri raamatukogu

Päri haruraamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Päri külas. Raamatukoguhoidja on Kristiina Mitt.
Pärsti raamatukogu

Pärsti raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas. Raamatukoguhoidjaks on Tiina Tõkke.
Ramsi raamatukogu

Ramsi haruraamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ramsi asulas. Raamatukogu juhataja on Vaike Hantson.
Karula raamatukogu

Karula raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Karula külas. Raamatukogu juhataja on Maire Paluoja.
Saarepeedi raamatukogu

Saarepeedi raamatukogu asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Alates 01.09.2020 sai Saarepeedi raamatukogust Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu haruraamatukogu.
Uue-Võidu Lugemisring avati koosolekuga, mis toimus 6. jaanuaril 1913. aastal Tõllasepa talus. Lugemisringi liikmeteks soovis astuda 26 inimest. Esimeheks valiti Tõnis Parik, raamatukoguhoidjaks Tõnis Valdmann. Samal koosolekul otsustati avada raamatukogu. Selts hakkas korraldama pidusid ja näitemänge. Piletirahana saadud tulust läks osa ka raamatute ostmiseks.
Paistu raamatukogu

Paistu raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Paistu külas. Raamatukogu juhataja on Vivika Virgu.
Kamara raamatukogu

Kamara raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kamara asulas.
Laatres asutati raamatukogu nähtavasti 1890. aastal. 1930. aastate lõpust on ta olnud Raja raamatukogu. Selle töötajatest on teada Meeta Pint, Johannes Prilinn ja Maie Kostabi. 1972. aastal toodi raamatukogu üle Kamara sovhoosi keskusse. Kamara raamatukoguks nimetati ümber alles 1980. aastal. Osa raamatuid toodi üle ka Pussi kooli raamatukogust. 
Kamara raamatukogus on töötanud Helmi Sutt (1971–1977), Edma Vill (1977–1978), Aime Seim (1978–1983), Maie Lond (1983–1986), Malle Rubin (1986–1987), Külli Kaunissaar (1987–1993), Kaire Pahk (1993–1998), Marje Kaaremaa (1998–2008), Eve Raska. Raamatukogu juhataja on Marvi-Liina Riid.
Karksi-Nuia raamatukogu

Karksi-Nuia raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Karksi-Nuia linnas. Raamatukogu juhataja on Mare Torim.
Kolga-Jaani raamatukogu

Kolga-Jaani raamatukogu (varem "Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu") on raamatukogu, mis tegutseb Viljandi vallas Kolga-Jaani asulas teenuskeskuse majas.
Ajalugu.
1892. aastal asutas Villem Reiman Kolga-Jaanis koguduse raamatukogu, kus juba 1894. aastal oli üle 500 raamatu ja 1902. aastal 1400 raamatut. Villem Reiman oli ise raamatukogu täiendaja, korraldaja ja laenutaja.
1926. aastal asutati Kolga-Jaani avalik raamatukogu, mis asus Kolga-Jaani rahvamajas kuni 1994. aastani. 1994–2001 aastal asus raamatukogu Kolga-Jaani lasteaiaga ühes majas. 2001. aastast alates asub raamatukogu Kolga-Jaani teenuskeskuses.
1. septembrist 2020 muudeti Kolga-Jaani raamatukogu Kolga-Jaani Rahvaraamatukoguks ning tema harukogudeks said Leie, Tänassilma ja Saarepeedi raamatukogud ning Karula teeninduspunkt. 2024. aastast on Kolga-Jaani raamatukogu Viljandi valla raamatukogu harukogu.
Meleski raamatukogu

Meleski raamatukogu oli raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Meleski külas.
Meleski raamatukogu asutati 1. oktoobril 1947. Esimese raamatukoguhoidjana tööd alustanud Asta Lehismets on meenutanud: "Kuna Meleski raamatukogul alguses raamatuid ei olnud, tuli raamatuid tuua lähedal asuvast Lätkalu raamatukogust. Minna tuli 4 km läbi metsa ja jalgsi. Kohver käe otsas. Kuna raamatukogul ruume polnud, toimus raamatute laenutamine oma kodus". 
Esimene saabunud raamatute sissekanne Meleski raamatukogu inventariraamatusse on tehtud 1. jaanuar 1948. 
1951. aastal Lalsi külanõukogu poolt koostatud aktist saab lugeda, et raamatukogu asus Meleski klaasivabriku keskuses. Ruumilised tingimused olid väga viletsad, sest asus üheskoos sideasutuse ja klaasivabriku kontoriga. Raamatukogu kasutuses oli ainult üks kapp. Umbes 600 uuemat teost asusid pakkides läbikäidavas lukustamata korteris. 
Alates 1957. aastast asus raamatukogu Meleski klaasivabriku punanurgas. Raamatute hoidmiseks mõeldud 3 kappi olid igaüks ise ruumis. 
1959. aastaks oli raamatukogu saanud esimese iseseisva ruumi, mis oli küll väike, 12 m2, kuid värskelt remonditud, küttekolded korras, talveaknad ja elektrivalgustus olemas. Raamatukogu asus Meleski klaasivabriku territooriumil, ühes tööliselamutest, kus elas veel viis klaasitsehhi töölise perekonda. 
Järjekordsed uued ruumid saadi 1967. aasta juulis tänu Meleski klaasitsehhi tollasele juhatajale Heino Koortile. Raamatukogu asus klaasivabriku kontorihoone teisel korrusel, Klaasitsehh pani raamatukogusse keskkütte. Peale raamatukogu asusid selles majas veel klaasivabriku kontor, -klubi ja -muuseum, postkontor, ühiselamu ja mõned korterid. Nendes ruumides asus raamatukogu 1993. aastani, mil toimus tulekahju ja mille tagajärjel maja hävis. Raamatukogu varast suudeti päästa väike osa. Põlengus hävinuna ja kustutusvees kahjustatuna kanti maha 6063 raamatut. Tollane kauaaegne juhataja Tõnu Sild organiseeris raamatukogule ruumid vanasse tööliselamusse ja tänu tema aktiivsusele sairaamatukogu oma tööd jätkata. Tõnu Sild asus Meleski raamatukogusse tööle 1965. aastal ja töötas seal 35 aastat. 
Internetiühenduse sai raamatukogu 2002. aasta detsembris, 2005. aastal telefoni ja samast aastast oli ka tasuta Wi-Fi kasutamise võimalus. 
Elektroonilist laenutust alustati 2007. aastal. 
Meleski raamatukogu suleti 2021.aastal ruumide amortiseerumise tõttu. 
Töötajad.
Raamatukogu juhataja on Astrid Dreving.
Leie raamatukogu

Leie raamatukogu tegutseb Viljandi maakonnas Viljandi vallas Leie külas endise Leie Põhikooli hoones. Alates 2020. aastast on Leie raamatukogu Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu haruraamatukogu. 
Ajalugu.
1883. aastal oli Viljandimaal, toonases Võisiku vallas Lätkalu-Leies oli raamatukogu asutamine Leie möldri, tulise jakobsonlase Tõnis Laari eestvedamisel käsil. Kokku oli kogutud hulk raamatuid. Siis tungisid mõisaametnikud väevõimuga majja, kus raamatukogu pidi tegevust alustama, raamatud viidi mõisa. Seal käskis mõisnik kõrvaldada raamatud, mis temale ei meeldinud, näiteks Carl Robert Jakobsoni "Kolm isamaakõnet", "Kooli lugemise raamatu" jm. Anti käsk kogutud raamatud annetajatele tagastada ning mõisnik keelas mõisa maa peal raamatukogu asutamise.  
1922. aasta algul asutati Lätkalu-Leie Rahvaraamatukogu Selts. Selle mõtte algatajaks oli Tõhu talu peremees Martin Anni. Lätkalu-Leie Rahvaraamatukogu Seltsi koondus üle 30 kultuurihuvilise. Tegutseti ühiskondlikel alustel, ilma kindla materiaalselt vastutava isikuta. Suureks abiks raamatute ostmisel olid pidude korraldamisest saadud tulud. 1924. aastal nimetas ajaleht Postimees" piirkonna suuremate seltside hulgas, mil haridusline ja kultuuriline tähendus, ka Lätkalu-Leie Rahvaraamatukogu Seltsi. 
Järgnenud aastatest on raamatukogu kohta vähe teada. Raamatukogu nime muudeti korduvalt, samuti koliti raamatukogu mitmel korral ümber järgmistesse asukohtadesse. Umbes aastast 1947 on säilinud ajalehe väljalõige, mille teatel "hiljuti Nõukogude armeest demobiliseeritud V. Sudov asus raamatukogu juhataja kohale, teenindas lugejaid eeskujulikult ning pidevas koostöös rahvamaja juhatajaga aitas kaasa valla kultuurielu tõstmisele". Ajalehes "Kiir" seevastu noomib 1960. aastal Põltsamaa rajooni raamatukogu juhataja: "Jõudku Kaavere, Saduküla, Tapiku, Käsukonna, Umbusi, Lätkalu-Leie jt raamatukogude juhatajad ometi kord niikaugele, et nende raamatufondides ei leiduks keelatud kirjandust!". Siit aimub, et raamatukogus püüti tsensuurile vaatamata säilitada ja küllap ka lugejatega jagada nõukogude võimu poolt keelatuks kuulutatud kirjandust. Nõukogude ajal tuli raamatukogutöö kõrval ka kolhoosis normtunde täita. Näiteks 1964. aasta tööaruandest võib lugeda, et raamatukogutööd takistasid aasta alguses kohustuslikud loomade loendamised, 1972. aasta aruandes on kirjas, et raamatukogu juhatajal oli kohustus käia 16 tundi kartuleid korjamas.
1964. aastal tegutseti Lätkalu-Leie ühiskondliku raamatukogu nime all ning samal aastal ajutiselt raamatukogu suleti kuna töö oli soikunud, laenutajad lahkunud. Siiski samas taastati raamatukogu töö, tööle võeti uus juhataja ning raamatukogu nimetati ümber Lätkalu-Leie külaraamatukoguks. 
1980. aastal muudeti taas nime: Lätkalu-Leie raamatukogust sai Leie raamatukogu. 
1995. aastal kolis raamatukogu Leie asulast, kolmetoalisest korterist, Leie Põhikooli vastvalminud ruumidesse ning külaraamatukogu tööle lisandus kooliraamatukogu töövaldkond. Raamatukogu juhatajana alustas tööd Taimi Russki, kes tänaseni Leie raamatukogus ametis. 2020. aastal moodustati Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu, mille üheks haruraamatukoguks sai Leie raamatukogu.
Tallinna Ülikooli teenetemärk

Tallinna Ülikooli teenetemärk on Tallinna Ülikooli autasu, millega tunnustatakse pikaajalise suurepärase tööga silma paistnud ülikooli töötajaid ja ülikooli ees suuri teeneid omavaid isikuid väljastpoolt ülikooli.
Teenetemärk on hõbedast rinnamärk. Märgi kujunduses on kasutatud abstraktset kristallivormi, sümboliseerides kultuuriprotsessi pikaajalisust. Märgi dekooril on Hartmann Schedeli teose "Liber chronicarum…" ja Juri Lotmani teose "Kultuur ja plahvatus" fragmendid.
Teenetemärgi andmise otsustab ülikooli rektor.
Oiu raamatukogu

Oiu raamatukogu oli raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Oiu külas. 
Esimesed teated Oiu kandi elanikkonna lugemishuvi kohta pärinevad aastast 1923, kui asutati Oiu Lugemise Ring kooliõpetaja Ado Västriku eestvedamisel. Ring käis koos Oiu Kooli talus. Kasutada oli umbes 600 köidet.
Sõjaaja kohta märkmed puuduvad, ilmselt oli tegevus soikus. Küll aga on teada, et 1948. aastal on Oiu lugemisring Leida Jüristu algatusel koos käinud Saksa talus. Mõnda aega hoidsid kohalike seas lugemishuvi üleval Oiu Kooli õpetajad Oja ja H.Raid.
Alates 1952. aastast tegutses Oiu raamatukogu Oiu külas Viljandi - Tartu maantee ääres ajaloolises kõrtsihoones. (Allikas: Kogumik Viljandimaa raamatukogud. Käsikiri. Oiu raamatukogu käsitleva artikli autor raamatukoguhoidja Aita Arula)
2020.a. lõpus tuli raamatukoguteenuse pakkumine Oiul lõpetada hoone amortiseerunud seisundi tõttu. 2021. aasta algusest viidi Oiu piirkonna lugejate teenindamine üle 3 km kaugusel asuvasse Valma Külamajja (Valma Infopunkti).
Kõo raamatukogu

Kõo raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõo külas. Alates 1. augustist kuulub Kõo raamatukogu Põhja-Sakala Raamatukogu koosseisu.
Raamatukogu ruumides ja raamatukogutöötaja halduses on Kõo piirkonna kolhooside ja Kõo valla arhiiv.
Ajalugu.
1927. aastal asutati Kõo Haridusselts, mille raamatukogu oli mõni aeg hiljem avalikkude raamatukogude nimestikus (Külaleht number 4, 1930, 52. oktoober).
8. jaanuaril 1946 avati Kõo külaraamatukogu vanas vallamajas Kirivere küla (1951. aastani). 1951–1977 oli raamatukogu Kõo külanõukoguga ühes majas, kus ruumid olid kitsad ja ülekuhjatud. Raamatukogu paistis silma rohkete plakatite, graafikute, tsitaatide ja kaunistatud pealkirjade poolest. Mitmekülgsete huvidega raamatukogu juhataja Richard Kleemann oli kohaliku spordikomitee esimees ja loodussõbrast fotograaf, kelle looduspiltide albumid „rändasid ringi“ nii kohalikus koolis, kus neid kasutati näidismaterjalina õppetöös, kui ka Viljandi keskraamatukogus näitusel.
1977. aastal kolis raamatukogu avaramatesse remonditud ruumidesse Kõo mõisas, kus asus kuni 1997. aastani.
1981–1993 oli Kõo raamatukogul Kirivere koolimajas laenutuspunkt.
1997. aastal kolis Kõo vallavalitsus mõisa ringhoonesse ja raamatukogu vallamaja vabanenud ruumidesse (praeguses sotsiaalmajas, endine vaestemaja), kus asus 2004. aastani.
2002. aastal hakati Kõo valla kultuuritöötaja Aare Järviku eestvedamisel välja andma Kõo Vallalehte, mille toimetamisega olid raamatukogutöötajad seotud selle väljaandmise lõpuni 2017 augustis.
2003. avati raamatukogus avalik internetipunkt, millega seoses pikendati raamatukogu lahtiolekuaeg ja võeti 0,5 koormusega tööle teine töötaja. 
2004. aasta sügisel said Kõo mõisa ringhoone lõunatiivas valmis raamatukogule ehitatud uued ruumid, kus raamatukogu asub tänaseni.
Töötajad.
Leili Heringson, Erna Raudla, Aino Kleemann 1946–1951
Ricard Kleemann 1951–1979
Ille Riisk (Valdlo) juhataja (2019 ametinimetus direktor), töötas alates 1979 – 2024
Helin-Liidia Valk (asendaja lapsehooduspuhkuse ajal) 1990–1993
Marju Roosileht, laenutaja (0,5 koormusega) 2003–2008
Inna Aus, raamatukoguhoidja-arhivaar (2019 ametinimetus raamatukoguhoidja), töötas alates 2008-2024
Katrin Raestik, raamatukoguhoidja, töötab alates 2024
Kõpu raamatukogu

Kõpu raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõpu asulas. Raamatukogu juhataja on Velje Paakspuu.
Mõisaküla raamatukogu

Mõisaküla raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Mõisaküla linnas. 
Raamatukogu juhataja on Evi Oissar.
Pilistvere raamatukogu

Pilistvere raamatukogu on 2022. aastast Põhja-Sakala raamatukogu Pilistvere teeninduspunkt Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Pilistvere külas. 
Ajalugu.
1879. aastal teatas C. R. Jakobson raamatukogu asutamisest Pilistveres ajalehes Sakala. Raamatukogu asutasid 20 meest neljast külast, kellest igaüks teatud raha (põhjuskapitali) sisse maksis. Kogutud raha eest osteti 140 raamatut ja igaüks, kes raamatuid laenutada tahtis, maksis iga raamatu eest nn kuluraha. Esimene Pilistvere raamatukogu tegutses ainult 1880. aastate lõpuni.
1891. aastal asutati Pilistveres karskusseltsi „Tugevus“ juurde raamatukogu. Viimased andmed karskusseltsi „Tugevus“ raamatukogust pärinevad aastast 1908.
1896. rajati Pilistvere kiriku juurde koguduse raamatukogu.
1897. aastal rajati Pilistvere kihelkonnakooli juurde raamatukogu. 1930. aastate lõpuks oli see üks suuremaid kooliraamatukogusid.
1908. aasta juulis loodi Kõo Noorsoo Ühisus, mis reorganiseeriti 1909 Pilistvere Haridusseltsiks. Eestseisuse juures hakkasid tegutsema raamatukogu ja kõneõhtute komisjon. Raamatukogudele tõid tollal sissetulekut näitemüügid, peod ja näidendid. Pilistvere Haridusseltsi raamatukogu on algusest peale asunud Pilistvere rahvamajas. Aastal 1921 asutati praeguse Pilistvere raamatukogu laenutuspunkti piirkonnas asuvas Maalasti külas Maalasti Lugemisring. Lugemisringil oli spordiosakond. 1930. aastatel oli Maalasit kirjatalus asuvas raamatukogus üle 1000 raamatu.
1927. aastal asutati Kõo Haridusselts kohalike kultuurihuviliste algatusel. Samal ajal ühendati Pilistvere Haridusselts Kõo Haridusseltsiga ja Pilistveres asuv raamatukogu oli mõnda aega Kõo Haridusseltsi üks osakond. 1930 toodi raamatud Pilistverre tagasi. 1939. aastal kinkis Eistvere mõisnik Otto von Mühlen oma raamatud Pilistvere raamatukogule. Sõja ajal käksid need kõik kaduma.
1940. aasta suvest jäid raamatukogud suures osas suletuks. Pilistvere rahvamajas avati külaraamatukogu 8. jaanuaril 1946. Haridusseltsi ajast oli alles 270 raamatut.
1965. aastal oli Pilistvere Jaoskonna Haigla juures rändkogu (mõned aastad).
1978. aastal loodi Koksvere külasse teeninduspunkt, mis on tänaseni aktiivset kasutamist leidnud.
Tänapäev.
Pärast Lembe Alliku pensionile siirdumist 2012. aastast teenindab elanikke Pilistvere raamatukogus ja Koksvere laenutuspunktis Kõo raamatukogu.
2019.aasta 1. jaanuarist reorganiseeriti Pilistvere raamatukogu Kõo raamatukogu haruraamatukoguks.
2022. aasta 1. augustist on Pilistvere raamatukogu Põhja-Sakala Raamatukogu Pilistvere teeninduspunkt.
Töötajad.
Leida Rei, Rudolf Tschejenjuk, Valentina Martin 1946–1948
Linda Leis 1949–1954
Heljo Nael, Vaike Sverev, Raja Hüpponen, Heljo Naarits, Eiri Söödor 1954–1958
Lea Kontus 1958–1964
Lembe Allik 1965–2012
Ille Riisk, Inna Aus 2022-2024
Katrin Raestik 2024-
Suure-Jaani raamatukogu

Suure-Jaani raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Suure-Jaani linnas. . Raamatukogu alguseks loetakse Suure-Jaani laulu- ja mänguseltsi Ilmatar (1919. aasta Suure-Jaani Haridusselts Ilmatar) raamatukogu asutamist 1909. aastal.
Valküüride lend

"Valküüride lennuks" (saksa keeles "Walkürenritt" või "Ritt der Walküren") nimetatakse III vaatuse algstseeni Richard Wagneri ooperist "Valküür" ("Die Walküre"), mis on ühtlasi kolmas ooper Wagneri ooperitetraloogias "Nibelungi sõrmus".
Eraldi esitatuna on "Valküüride lend" tüüpiliselt umbes kolmeminutiline instrumentaalpala. Koos "Lohengrinist" pärit "Pulmamarsiga" peetakse seda üheks tuntumaks Wagneri teoseks. "Valküüride lend" kestab ooperis kaheksa minutit ja algab III vaatuse algstseenis. Selle taustal viivad neli Brünhilde valküüridest õde lahingus langenud kangelasi Valhallasse. Algselt oli Wagner pikka aega kategooriliselt "Valküüride lennu" ooperist eraldi palana esitamise vastu, nimetades seda 1870. aastate esimesel poolel "täielikuks mõtlematuseks". 1876. aastaks loobus ta oma algsest keelust ja nõustus pala eraldi esitamisega.
Teose juhtmotiivi kirjutas Wagner 23. juulil 1851.
Popkultuuris.
"Valküüride lennu" instrumentaaltausta on kasutatud mitmetes filmides, näiteks 1915. aasta "The Birth of a Nation", 1957. aasta "What's Opera, Doc?" ja 1980. aasta "Bluusivennad". Pala on helitaustana kasutanud ka 2018. aasta Eesti film "". Üks kuulsamaid "Valküüride lendu" kasutanud filme on Francis Ford Coppola 1979. aasta "Tänapäeva apokalüpsis", milles Ameerika Ühendriikide relvajõudude 1/9 Air Cavalry rügemendi sõdurid seda helikopteritega vietkongide küla rünnates kõlaritest kuulavad.
Samuti on "Valküüride lendu" kasutanud mitmed telesarjad ja videomängud.
Väino Sinisalu

Väino Sinisalu (sündinud 7. mail 1940 Pärnus) on eesti arst (neurokirurg), meditsiiniteadlane ja tervishoiuorganisaator. 
Ta on lõpetanud 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ja on sellest ajast alates töötanud närvikliinikus, kus ta on olnud 1965–1975 neurokirurgia osakonnas anestesioloog ja intensiivraviarst. 
Aastatel 1975–1983 oli ta ühtlasi ka TRÜ üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi (ÜMPI) ajuvereringehaiguste labori juhataja ja vanemteadur. 
Tema uurimisteemadeks on olnud aju veresoonte aneurüsmide kirurgiline ravi ning transitoorse ajuisheemia profülaktika. Aastatel 1983–1999 oli Sinisalu neurokirurgia osakonna juhataja ning pärast seda on ta olnud sealsamas arst-õppejõud. 
Aastatel 2000–2010 oli Sinisalu ajakirja Eesti Arst peatoimetaja. Ta on ajakirjale kirjutanud meditsiini- ja tervishoiupoliitika artikleid ning jätkab tööd ajakirjas meditsiinitoimetajana. 
1975 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja. 
1991–1994 oli Sinisalu Eesti Arstide Liidu president, 1997–1999 Tartu Arstide Liidu juhatuse esimees.
Isiklikku.
Tema pojad on Arnold Sinisalu ja Hando Sinisalu.
Malosco

Malosco (saksa keeles "Malusch" või "Maluschg") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 54 km Trentost põhjas.
Ajalugu.
Malosco asustati vanaajal, mida tõestab piirkonnas välja kaevatud Rooma müntide ja muude esemete rohkus, ja sel oli aadli seas tähtis seisund. Saint Tecla kihelkonnakirik peamises linnas pärineb aastast 1228. Casa Nesler on kaunistatud freskode ja piirkonnas tähtsa Guarienti perekonna vapiga ning pärineb aastast 1576. Arvukalt muid vanu aadlimaju paikneb peamises linnas. Praeguse Malosco, Ronzone, Sejo ja Sarnonico ala kiideti heaks Trento piiskopkonna vürstliku piiskopi, kardinal Ludovico Madruzzo hartaga.
2003. aastal oli Malosco rahvusvahelise laste- ja pereteenuste uurijate rühma kohtumispaik, kus töötati välja laste ja perekonna kogukondlike keskuste võrdlev rahvusvaheline uuring.
Malosco loss (pärineb algselt 12. sajandist) ehitati 1593. aastal krahv Gerolamo Guarienti poolt ümber. Malosco lossiisandate liin lõppes pärast Guarienti surma. Ühel ajal kasutati seda ringkonnakohtu ja kontorite majutamiseks. See oli ka keiserliku Austria kuningliku kohtu ülema, Val di Noni "visdomino" kohtuniku elukoht.
Geograafia.
Malosco paikneb maantee SS42 ääres Kirde-Itaalias. Kuigi peamine maantee linna juures on SS42, on siiski maantee SS238 see, mis on peamine juurdepääsutee põhjast, mis viib Marlengost välja, ja maantee SS43 on see, mis ühendab linna Santa Giustina järvega edelas, maantee, mis ühineb A22 kiirteega (Euroopa maantee 45) San Michele all'Adige juures kagus. Malosco paikneb kaldplatool Sasi jõe vasakul kaldal, keskmiselt 1041 m üle merepinna. Lähedal on Novella oja.
Malosco on jalutuskäigu kaugusel Fondost, kaks linna on teineteise kõrval, kusjuures Fondo jääb loodesse. Lisaks Fondole külgneb Malosco ka Ronzone, Sarnonico ja Eppani vallaga. Dasine mets ja niidud jäävad linnast põhja poole. Santa Giustina järv on mõni kilomeeter edelas.
Fauna ja floora.
Piirkonda iseloomustavad rohumaad.
Põllumajandus.
Maa on viljakas, toodetakse veini, mooruspuu vilju, türgi maisi, nisu, rukist, otra ja kartulit.
Rajatised.
Pénegalile (1737 m) jõuab Maloscost umbes 2,3 tunniga, ja keskusest põhja pool on talvised murdmaasuusatamise rajad, kus on üle 10 km nõlvu. Maloscos on ka mänguväljak, tenniseväljakud, võrkpalli- ja korvpalliväljakud ning mitmeotstarbeline spordiväljak. Raekoda paikneb Piazza Vittorio Erspameris. Linna hotellide hulka kuuluvad Lady Maria Hotel Bar Ristorante, Hotel Panorama, Hotel Bel Soggiorno ja Hotel Rosalpina. Hotel Panorama tegutseb tervise ja heaolu valdkonnas.
Euroopa toompihlakas

Euroopa toompihlakas ("Amelanchier ovalis") on toompihlaka perekonda kuuluv taimeliik. 
Kirjeldus.
Kasvab 0,5–2 (3) m kõrguseks põõsaks. Võrsed on nooremana karvased, seejärel paljad, läikivad ning punakaspruunid. Pungad on munaja kujuga, tipp on teritunud, seda katavad viltjaskarvased punakaspruunid soomused. Lehed on 2–4 cm pikkused, ümara kuni munaja või äraspidimunaja kujuga, teravaservalised ja tömpjad. Sügisel värvuvad lehed oranžiks kuni sarlakpunaseks. Õitsemine toimub maikuus. Õitseb hiljem kui teised toompihlaka liigid ning viljasumine on võimalik ka ainult oma õietolmuga. Kroonlehed on valged, kuid tipp roosa. Viljadel olevad tupplehed on püstised või nõrgalt tagasi käändunud. Viljad on rohelise viljalihaga, lääged ning viljades paiknevate suurte seemnete tõttu kuivad.
Alamliigid.
Euroopa toompihlaka alamliigid on järgmised:
Väikese saagikuse tõttu ei oma euroopa toompihlakas puuviljanduses suurt tähtsust.
Levik.
Looduslik päritolu on Kesk- ja Lõuna-Euroopa mäed, Väike-Aasia, Põhja-Aafrika.
Kasutamine.
Saak on väheldane ning seetõttu kasvatatakse liiki pigem dekoratiivtaimena liivasel ja kuival kasvukohal.
Arti Hilpus

Arti Hilpus (sündinud 31. oktoobril 1972 Elvas) on Eesti diplomaat.
Hilpus on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal "cum laude" ning täiendanud end Genfi Julgeolekupoliitika Keskuses.
1996. aastast töötab ta välisministeeriumis, kus on olnud personalibüroo direktor ning Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika büroo direktor. 
Aastatel 2001–2004 oli Hilpus Berliini suursaatkonna 1. sekretär poliitikaküsimustes ning seejärel Eesti välisministeeriumi 1. poliitikaosakonna julgeolekupoliitika büroo direktor.
2009–2012 oli Hilpus Eesti suursaadik Norras ja Islandil (asukohaga Oslos). 2012–2015 oli ta Eesti suursaadik Serbias, Montenegros, Makedoonias ning Bosnia ja Hertsegoviinas. 2015–2018 oli ta Eesti suursaadik Venemaal ja 2018–2022 oli ta suursaadik Lätis. 
Märtsist 2019 kuni 2022. aastani oli Hilpus ka Eesti suursaadik Usbekistanis (asukohaga Riias). Alates 16. septembrist 2025 on ta Eesti suursaadikuks Austria Vabariigis, asukohaga Viinis. 
Hilpus on Eesti Reservohvitseride Kogu asutajaliige.
Parijõgi

Parijõgi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Parijõgi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Parinbak, Parrinbak ja Permann.
Tarvastu raamatukogu

Viljandi valla raamatukogu Tarvastu haruraamatukogu Viljandi valla raamatukogu | Viljandi vald Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustla alevikus. 
Raamatukogu juhataja on Tiina Torim.
Raamatukoguhoone teisel korrusel tegutseb Tarvastu muuseum.
Tääksi raamatukogu

Tääksi raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala valla Tääksi külas. 
Aastatel 1951–2001 oli raamatukogu juhataja Hilda Luik,
Aastatel 2001- 2003 oli raamatukogu juhataja Piret Luup
Aastatel 2003 - 2015 oli raamatukogu juhataja Reet Marjapuu
Aastatel 2015 - ... on ametis Nadežda Hansen.
Võhma raamatukogu

Võhma raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võhma linnas ja on Põhja-Sakala Raamatukogu haruraamatukogu.
Ajalugu.
5. detsembril 1911 sai Pilistvere Haridusseltsi Võhma osakonna raamatukogu tegevusloa asukohaga Võhmas. Kõo valla haldusesse kuuluv Võhma osakond alustas iseseisvana tööd 1919. aastal ja 1924 liitus raamatukogu avalike raamatukogude võrguga. Nõukogude võimu tulekuga 1940. aastal muutus raamatukogu sisu ja nimetus rahvaraamatukoguks. Sõja ajal tegevus seiskus. 1945. aastal Võhma alevi tekkega sai raamatukogust Võhma Aleviraamatukogu. Enne Viljandi rajooni alla kuulumist 1963. aastal töötas raamatukogu Suure-Jaani ja Põltsamaa rajooni alluvuses. Seoses rahvaraamatukogude võrgu tsentraliseerimisega oli Võhma raamatukogu alates 1972. aastast Viljandi Keskraamatukogu üks filiaalidest. 
Eesti taasiseseisvumise ja 1990. aasta haldusreformi tulemusel hakkas raamatukogu alates 1992. aastast kuuluma Võhma alevivalitsuse alluvusse. Peale Võhmale linnaõiguste andmist 1993. aastal sai raamatukogust Võhma Linnaraamatukogu. 
Raamatukogu on asunud mitmes kohas. Aastatel 1947–1974 asus raamatukogu kultuurimajas, algul väikeses 16 m² toakeses, aga sai peagi remonditud ja suuremad ruumid. Aja jooksul maja aga amortiseerus ja raamatukogu töötingimused jäid aina kehvemaks. Aastatel 1974–1982 asus raamatukogu aadressil Kalevi 3-1 asuvas kahetoalises korteris ja 1982–1996 aadressil Tallinna 13 kolmetoalises korteris, mis oli ahjuküttega ja pinda oli 54,3 m². Samas majas oli ka alevi täitevkomitee. 
1996. aastal kolis raamatukogu Võhma lasteaed Mänguveski ühte tiiba, kus on põrandapinda 168,5 m². Raamatukogu asub tänaseni seal. Maja teises otsas asub Võhma Päevakeskus. Peagi peale sissekolimist toimus raamatukogu internetiseerimine, muretseti arvutid ja loodi avalik internetipunkt. Raamatukogust on saanud kaasaegne lugemis- ja infoasutus, kellel on hea koostöö kooli, lasteaia, päeva-, noorte- ja vaba aja keskusega. 
Alates 1. augustis 2022 kuulub Võhma haruraamatukogu Põhja-Sakala Raamatukogu koosseisu. 
Töötajad.
Raamatukogus on töötanud ka Meedi Kuuse, Linda Feodorova, Maimu Vares.
Õisu raamatukogu

Õisu raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Õisu asulas. Raamatukogu juhataja on Anne Järvis.
Ränisaar

Ränisaar (19. sajandi kaartidel "Renni saar") on varasem Emajõe saar Tartus Ihaste linnaosas. 
Saart piirab lõunas Emajõgi ning põhjas ja idas soot, mis lääne pool on kuivanud.
Saar on nime saanud Räni mõisa järgi, millele see varem kuulus.
Ränisaar on osa Ihaste luhast.
Pad Man

"Pad Man" on 9. veebruaril 2018 esilinastunud India biograafiline komöödia-draamafilm.
Sally Kellerman

Sally Clare Kellerman (2. juuni 1937 Long Beach, California – 24. veebruar 2022) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.
Antsla linnaraamatukogu

Antsla linnaraamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Antsla linnas.
Raamatukogu tegutseb Antsla vallamaja teisel korrusel.
Raamatukogu juhataja on Mall Hüvenen.
Raamatukogu alustas tegutsemist Antsla aleviraamatukogu nime all 1. aprillil 1928 algkooli klassiruumis.
1974–2004 tegutses raamatukogu eraldi osakonnana Antsla linna lasteraamatukogu.
Haanja raamatukogu

Haanja raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas.
Raamatukogu juhataja on Riina Lõhmus.
Haanja raamatukogu alustas 1928. aastal tööd Haanja-Pressi Rahvaraamatukogu Selts Koit osakonnana ja registreeriti iseseisva raamatukoguna 3. juulil 1930.
Kirepi raamatukogu

Kirepi raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Kose alevikus. Raamatukogu juhataja on Tuuli Eksin.
Krabi raamatukogu

Krabi raamatukogu oli raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Krabi külas.
Raamatukogu juhataja oli Evi Taal.
Raamatukogu asutati 10. oktoober 1922, kui tegevust alustas Krabi Rahvaraamatukogu Seltsi raamatukogu.
1997. aastal avati Krabil nüüdisaegne koolimaja ja sinna hoonesse kolis ümber ka raamatukogu, mis avati uues asukohas 3. juunil 1998.
Krabi raamatukogu suleti 2022. aasta sügisel.
Kuldre raamatukogu

Kuldre raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Antsla vallas Kuldre külas.
Raamatukogu juhataja on Saima Tell.
Kuldre raamatukogu alustas tegevust 1906. aastal Väikoni Lindsaare talus Uue-Antsla Haridusseltsi raamatukogu nime all.
Kuutsi raamatukogu

Kuutsi raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Kuutsi külas.
Raamatukogu juhataja on Helgi Kõivumägi.
Ajalugu.
Raamatukogu tegevuse alguseks võib lugeda 1870. aastat, kui kooliõpetaja Jaan Koka eestvõttel soetati Mõniste mõisniku Eduard von Wulfi annetatud raha eest 300 raamatut. Aastal 1885 raamatukogu tegevus küll soikus. Raamatute laenutamine sai uuesti hoo sisse pärast karskusseltsi loomist 1902. aastal ning senise kogu põhjal loodi Mõniste Rahvaharidusseltsi raamatukogu.
Mõniste raamatukogu nimetati 1979. aastal ümber Kuutsi raamatukoguks ning varasem Mõniste-keskuse raamatukogu nimetati Mõniste raamatukoguks.
1996. aastal lõpetati Saru raamatukogu tegevus ning raamatud jaotati Mõniste ja Kuutsi raamatukogu ning Mõniste Muuseumi vahel.
Pärast seda, kui 2003. aasta kevadel koliti raamatukogu Mõniste vanasse koolimajja liideti sellega Mõniste kooli raamatukogu.
2023. aasta algul tegi Rõuge vald ettepaneku raamatukogu sulgeda.
Kääpa raamatukogu

Kääpa raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Kääpa külas.
Raamatukogu juhataja on Annika Rõngas.
Raamatukogu asutati 7. jaanuaril 1917 kui Kääpa Haridusseltsi raamatukogu.
Kuni 2020. aasta septembrini asus raamatu kogu Kääpa hooldekodu ruumides, seejärel koliti see Kääpa Kooli hoonesse.
Lasva raamatukogu

Lasva raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Lasva külas.
Raamatukogu juhataja on Tea Kallaste.
Raamatukogu asutati 1911. aastal.
Linda raamatukogu

Linda raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Antsla vallas Kobela asulas.
Raamatukogu juhataja on Liana Allas.
Raamatukogu alustas tegevust 1920. aastal ja registreeruti ametlikult 1921.
1958. aastal viidi raamatukogu Luhametsast Partisani kolhoosi ja nimetati ümber Peetri raamatukoguks. Aastal 1973 koliti ümber Linda kolhoosi keskuse hoonesse. 1979. aastal koliti raamatukogu neljatoalisse korterisse Aia tänaval ning 1999 koliti endise kolhoosi peahoonesse.
Loosi raamatukogu

Loosi raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Loosi külas. Raamatukogu juhataja on Siiri Mägi.
Raamatukogu rajati 1921. aastal koolijuhataja Karl Puusepa eestvõttel.
1948. aastal koliti raamatukogu endise Loosi mõisa hoonesse.
Luutsniku raamatukogu

Luutsniku raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Luutsniku külas Läti piiri lähedal.
Raamatukogu juhataja on Aili Valb.
Ajalugu.
1917. aastal asutati Kikre Raamatukogu Selts, millele hangiti korjanduse teel 200 raamatut. Selts suleti 1920. aastal ning raamatukogu läks värskelt asutatud haridusseltsile Valgustaja. 1930. aastal koliti raamatukogu endise Luutsniku mõisa hoones asuvasse koolimajja.
1940. aastal anti sellele üle piirivalve Petseri jaoskonna raamatukogu, kuhu kuulunud inventari ja köiteid oli kokku 2500. 1964. aastal liideti raamatukoguga Luutsniku 7-klassilise kooli raamatukogu.
1965. aastal pälviti Eesrindliku raamatukogu aunimetus ning pikaajalist raamatukogujuhatajat Jaan Loogi autasustati ENSV kultuuriministeeriumi aukirjaga.
2023. aasta algul tegi Rõuge vald ettepaneku raamatukogu sulgeda.
Meremäe raamatukogu

Meremäe raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Meremäe külas.
Raamatukogu juhataja on Anni Lahe.
Raamatukogu all tegutseb ka Luhamaa laenutuspunkt.
Misso raamatukogu

Misso raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Misso asulas.
Raamatukogu juhataja on Inge Pilt.
Ajalugu.
1921. aastal asutati Misso Rahvaraamatukogu Selts.
1936 sai raamatukogu kaks ruumi Misso seltsimaja teisel korrusel. 1942. aastal hävis aga seltsimaja tules. Järelejäänud raamatud koguti kokku 1944. aastal ning 1948. aastal alustas raamatukogu tühjaksjäänud palvemajas taas tegevust.
1985. aasta lõpul koliti kohaliku sovhoosi kontorihoonesse.
2002. aastast alates tegutseb raamatukogu kultuurimaja teisel korrusel.
Mõniste raamatukogu

Mõniste raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Mõniste külas.
Raamatukogu juhataja on Liilia Veber.
Raamatukogu asutas 1921. aastal Theodor Petai.
Tegevuse algusajal kandis asutus Vastse-Roosa raamatukogu nime. 1965. aastal nimetati see ümber Mõniste-keskuse raamatukoguks ja 1979. aastal omakorda Mõniste raamatukoguks (enne 1979. aastat kandis Mõniste raamatukogu nime tänane Kuutsi raamatukogu).
Nursi raamatukogu

Nursi raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas.
Raamatukogu juhataja on Sirje Saarniit.
Raamatukogu alustas tegevust 200 annetusena saadud raamatuga 24. märtsil 1921.
Obinitsa raamatukogu

Obinitsa raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Obinitsa külas.
Raamatukogu spetsialist on Tiina Lillmaa.
Raamatukogu loodi 5. veebruaril 1925 Meremäe vallanõukogu otsusega.
Osula raamatukogu

Osula raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Osula külas.
Raamatukogu juhataja on Ülle Ermel.
Ajalugu.
Vallakirjutaja Samuel Matsi eestvõttel asutati 1909. aastal Sõmerpalu Põllumeeste Seltsi raamatukogu.
1940. aastal nimetati raamatukogu ümber Sõmerpalu rahvaraamatukoguks ja 1967. aastal Osula raamatukoguks.
1996 koliti raamatukogu Osula põhikooli ruumidesse ning 2005. aastal liideti sellega kooliraamatukogu.
Parksepa raamatukogu

Parksepa raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Parksepa asulas.
Raamatukogu juhataja on Elvi Määr.
Raamatukogu alustas tegevust 1946. aastal Kungla raamatukogu nime all. 1979. aastal nimetati raamatukogu ümber Raiste raamatukoguks ja 2002. aastal Parksepa raamatukoguks.
Puiga raamatukogu

Puiga raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Puiga külas.
Raamatukogu juhataja on Maire Noormaa.
Ajalugu.
Raamatukogu alustas tegevust 1918. aastal Kasaritsa Haridusseltsi raamatukoguna.
1946. aastast kandis raamatukogu Kasaritsa valla rahvaraamatukogu nime ning 1947. aastal koliti Kasaritsa vallamajja eraldi ruumi.
1950. aastal sai asutuse nimeks Vana-Kasaritsa külaraamatukogu.
1994. aastal avati laenutuspunkt Puiga koolimajas ning 1996. aastal koliti sinna üle kogu raamatukogu. Vanas kohas jäi edasi tegutsema laenutuspunkt, mis suleti 2010. aasta lõpus.
Puiga raamatukogu nime kannab asutus alates 1. märtsist 2002.
Ruusmäe raamatukogu

Ruusmäe raamatukogu (Rõuge Valla Raamatukogu Ruusmäe haruraamatukogu) on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Ruusmäe külas.
Raamatukogu asub endise Rogosi mõisa ehk Ruusmäe mõisa hoones.
2017. aastal oli raamatukogu juhataja Sirje Moorus. 2025. aasta seisuga juhib raamatukogu Aive Leppik.
Ajalugu.
Esimesed raamatud saadi annetustena aastatel 1917–1920.
Rogosi Rahvaraamatukogu Selts registreeriti 28. aprillil 1922 ning sama aasta 8. detsembrist pärinevad raamatukogu esimesed sissekanded
1934. aastal koliti Pütsepä algkooli hoonest Rogosi mõisa tiibhoonesse.
Raamatukogu ei töötanud aastatel 1941–1944.