tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Langust

Langust ("Palinurus") on kümnejalaliste seltsi langustlaste sugukonda kuuluv vähiliste perekond.
Langustide hulka kuulub vähemalt kuus liiki.
Langusti vastne on pelaagiline ehk vabalt vees hõljuv. Vastse arengujärk kestab kolm kuud.
Langust võib elada üle 15 aasta.
Langust on elav fossiil. 1995. aastal avastati Mehhikos Chiapase osariigis langusti perekonda kuuluv väljasurnud liik, mille nimeks pandi "Palinurus palaceosi".
Final Fantasy VII

"Final Fantasy VII" (ファイナルファンタジーVII, Fainaru Fantajī Sebun) on arvuti-rollimäng PlayStation 1-le ja PC-le, mängu tootjaks on Square. Mäng on "Final Fantasy" videomängude sarja seitsmes ja edukaim osa, mis tuli välja 1997. aastal. "Final Fantasy VII" on vastava sarja esimene mäng, kus kasutati 3D-graafikat.
Mängu tegevus toimub düstoopilises maailmas, mida kontrollib hiigelkorporatsioon Shin-Ra. Shin-Ra on saavutanud oma mõjuvõimu tänu sellele, et toodab planeedi Gaia eluvoolusest energiat. Mako energia kasutamine ähvardab aga hävitada kogu elu ning takkajärgi planeedi endagi. Et protestida Shin-Ra tegevuse vastu, loovad üksikud võitlejad organisatsiooni Avalanche, mis võtab oma eesmärgiks lõpetada mako energia ammutamine. "Final Fantasy VII" peategelaseks on üks Avalanche'i liikmetest, palgasõdur Cloud Strife. Mida edasi liigub mängu süžee, seda mitmetahulisemaks see muutub – lisanduvad keerulised probleemid, paljastuvad ammu ununenud saladused ning kerkivad uued vaenlased, nende hulgas ka kogu mängu peamine vastane Sephiroth.
"Final Fantasy VII" on sarja edukaim ning vaieldavalt ka tuntuim osa. Üle maailma on mängu tänaseks müüdud üle 9,8 miljoni eksemplari, mis muudab ta üheaegselt nii müüduimaks "Final Fantasy" sarja mänguks kui ka läbi aegade üheks suurima müügieduga Playstationi mänguks. Seitsmenda osa populaarsus julgustas Square Enixit alustama uut projekti "Compilation of Final Fantasy VII" ("Final Fantasy VII" tuletised), mille hulka kuulub mitu uut "Final Fantasy VII" ainetel tehtud mängu ja filmi.
Lisaks on just tänu "Final Fantasy VII" hiiglaslikule edule laienenud ka teiste Jaapani konsoolimängude turg väljapoole Jaapanit.
Göran Sonesson

Göran Harry Sonesson (17. oktoober 1951 Malmö – 17. märts 2023) oli rootsi semiootik.
Ta oli Lundi Ülikooli semiootikaprofessor. Tema erialaks oli kultuurisemiootika, visuaalsemiootika ja kognitiivsemiootika.
Ta õppis lingvistikat Lundi Ülikoolis ja semiootikat Algirdas Greimasi juures Pariisis. Ta on oma töödes analüüsinud Nelson Goodmani, Umberto Eco, Terrence Deaconi ja teiste ikoonilisuse kontseptsioone. Ta on analüüsinud ka Juri Lotmani teoreetilisi vaateid.
Ta esines loengukursusega Tartu Ülikooli semiootikaosakonnas 1997. aastal, samuti külastas Tartu semiootikuid korduvalt hiljem.
Krevetilised

Krevetilised ehk ujuvähilised ehk ujukhännalised (endine ladinakeelne teaduslik nimetus "Natantia") on kümnejalaliste seltsi kuuluvate vähilaadsete rühm, keda traditsiooniliselt käsitleti kümnejalaliste alamseltsina. Tänapäeval käsitletakse erinevaid krevetilisi omaette rühmas "Caridea", mis süstemaatiliselt vastab infraseltsile. 
Koos garneelidega on nad vähkide seas ühed tähtsamad püügiobjektid. 
Krevetilised asustavad paljusid maailma meresid ja mageveekogusid. 
Süstemaatika.
Krevetiliste süstemaatika on keeruline ja ses osas pole teadlased veel üksmeelel.
Krevetlased

Krevetlased ("Palaemonidae") on kõrgemate vähkide sugukond.
Maurice Mandelbaum

Maurice Mandelbaum (9. detsember 1908 Chicago – 1. jaanuar 1987 Hanover (New Hampshire)) oli Ameerika Ühendriikide ajaloofilosoof.
Alates 1957. aastast oli ta filosoofiaprofessor Johns Hopkinsi Ülikoolis.
Mandelbaum püüdis ajaloofilosoofias leida keskteed reaal- ja humanitaarteadusliku lähenemise vahel, pakkudes selleks välja Carl Gustav Hempeli "katvate seaduste" modifikatsiooni, kus jäik põhjus-tagajärg seos asendus võimalike põhjuste otsimisega ning seletava narratiivi osatähtsuse rõhutamisega ajalooteaduses.
Garneel

Garneel ("Crangon") on vähkide perekond garneellaste sugukonnast.
Garneelide üks tuntumaid esindajaid on põhjamere garneel ("Crangon crangon").
1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 12. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 8. aprillil 1967 Viinis Austrias Hofburgi palees. Lauluvõistluse võitis Suurbritannia.
Taani jäi lauluvõistlusest eemale kuni 1978. aastani, kuna DR ringhäälingu uus direktor arvas, et lauluvõistlusele minevat raha saab ka mõistlikumalt kasutada.
Algirdas Julien Greimas

Algirdas Julien Greimas, sünninimega Algirdas Julien Greimas, (9. märts 1917 Tula – 27. veebruar 1992 Pariis) oli leedu päritolu Prantsusmaa lingvist ja semiootik.
Tema varasem uurimistöö käsitles 1830. aastate Pariisi moodi, keelt ja suhteid. Tema tekstiteooria toetub Ferdinand de Saussure'i ja Louis Hjelmslevi strukturalistlikule traditsioonile. Ta uuringute keskmes oli tähenduse analüüs, diskursuseanalüüs ja narratoloogia. Ta arendas tähenduse minimaalüksuse – seemi – mõistet.
Ta võttis semiootilises analüüsis kasutusele semiootilise ruudu meetodi.
Leidschenveen-Ypenburg

Leidschenveen-Ypenburg on Haagi linnaosa, mis asub kesklinnast kagus ja on ülejäänud linnaga ühendatud vaid kitsa koridoriga. Koosneb neljast asumist: Hoornwijk, Ypenburg, Forepark ja Leidschenveen.
1990. aastateni oli linnaosas sõjaväelennuväli.
2005. aastal avati Den Haag Ypenburgi raudteejaam.
Krevett

Krevett ("Palaemon") ehk garneel on krevetlaste sugukonda kuuluv perekond kõrgemaid vähke. 
Argikeeles ei mõisteta sõna "krevett" all sageli mitte taksonit, vaid mõnda krevetiliste rühma kuuluvat vähki.
Gregor von Berg

Gregor von Berg (vene keeles "Григорий Максимович Берг" ja "Григорий Маврикиевич Берг"; 16. august 1765 Luunja mõis, Tartu-Maarja kihelkond, Liivimaa kubermang – 26. märts 1838 Tallinn, Eestimaa kubermang) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral).
Elulugu.
Gregor von Berg sündis Holstre rendivaldaja kindral "en chef" Magnus Johann von Bergi (1720–1784) ja vabaproua Eleonora Elisabeth Dorothea von Münnichi (Burchard Christoph von Münnich vennatütar) pojana. Tema vanem vend Christian (1760–1789) oli Venemaa keisririigi polkovnik. Teine vend Burchard Magnus von Berg (1764–1791) oli samuti Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) ja Viiburi komandant.
Gregor von Berg kirjutati noorena sõjaväeteenistusse ning juba 1778. aastal oli ta seersant Siberi jalaväepolgus. 1782. aastal ülendati ta porutšikuks. 1788. aastal teenis ta sekund-majorina Neeva jalaväepolgus. Võttis osa Vene-Rootsi sõjast 1788–1790 ja Kościuszko ülestõusu mahasurumisest 1794. 1797. aastal ülendati ta polkovnikuks ja määrati Tambovi jalaväepolgu ülemaks.
1798. aastal ülendati ta kindralmajoriks ja määrati Kostroma musketäripolgu ülemaks. 1800. aastal süüdistati teda polgu varade omastamises ja eemaldati ametipostilt. Sama aasta lõpus mõisteti ta siiski õigeks ja määrati Väike-Vene grenaderipolgu ülemaks.
Napoleoni sõdade, Kolmanda koalitsioonisõja 1805. aasta sõjakäigul paistis ta silma oma vaprusega. 5. novembril 1805 toimunud Amstetteni lahingus sai Berg raskelt vigastada. Mõni aeg hiljem toimunud Austerlitzi lahingus sai Berg jälle raskelt vigastada ning vaevu teadvusel olevana langes ta prantslaste kätte vangi. 1806. aasta jaanuaris naasis ta Venemaale.
26. oktoobril 1806 määrati Gregor von Berg Tallinna komandandiks. 1812. aasta kevadel sai ta 5. jalaväediviisi ülemaks. Diviis kuulus Peter Wittgensteini 1. korpusesse ning võttis osa lahingutest Napoleoni vägedega Venemaal. Sama aasta 20. juunil ülendati Berg kindralleitnandiks.
1813. aastal võttis osa Gdański piiramisest ja Berg oli esimeste Venemaa kindralite hulgas, keda autasustati Preisimaa Punase Kotka ordeniga.
Lützeni lahingus kattis Bergi üksus liitlasvägede taganemist ning Bergi autasustati selle eest Georgi ordeni III klassiga. Bautzeni lahingus hoidis Bergi tegutsemine ära liitlasvägede ühe tiiva sissepiiramise.
Gregor von Berg sai Reichenbachi lahingus vigastada, kui kuul lendas läbi tema vasaku jala. Berg oli sunnitud rindelt lahkuma ning ta asus uuesti Tallinna komandandiks. 1823. aastal ülendas keiser Aleksander I ta 1812. aasta isamaasõjas ülesnäidatud teenete eest jalaväekindraliks.
25. märtsil 1828 määrati ta Tallinna sõjakuberneriks. 9. veebruar 1832 läks ta erru.
Berg suri Tallinnas ja on sinna ka maetud.
George Dawe' maalitud Gregor von Bergi portree asub Ermitaaži 1812. aasta isamaasõja galeriis.
Perekond.
Gregor von Berg abiellus 1792. aastal Õisus Friedrich Wilhelm von Siversi tütre Hedwig Dorothea von Siversiga (1762–1830). Abielust sündis 4 poega ja 4 tütart, sh:
Tuletikk

Tuletikk on vahend tule süütamiseks. Tavaline tuletikk on umbes 45 millimeetri pikkune ja paari millimeetri paksune puidust tikk, mille otsas on hõõrdumisel kergestisüttiv, põlev aine. Tavaliselt kasutatakse tikuotsas kaaliumkloraadi, väävli, täiteainete ja sideainete segu. Tikk valmistatakse enamasti haavapuidust, kuid see võidakse teha ka papist. Tikud pakitakse tikutoosi, mille küljel on punast fosforit sisaldav hõõrdepind tiku süütamiseks. Tiku süttimise protsess on keeruline. Tiku otsa hõõrdumisest hõõrdepinna vastu saavad alguse mitmed keemilised reaktsioonid. 
Esimesed (valge) fosforiga tikud võeti kasutusele alles 1830. aastatel. Nende tikkudega tuli olla eriti ettevaatlik, sest need süttisid hõõrdumisel mis tahes pinnaga. Tänapäeva tuletiku leiutas 1844. aastal rootslane Gustaf Erik Pasch, kes asendas varem kasutusel olnud tuleohtliku ja mürgise valge fosfori punase fosforiga ning paigutas selle tikuotsa asemel tikutoosi küljele. Tänu sellele oli tikkude tootmise monopol pikka aega rootslaste käes.
Tänapäeval toodetakse ka väävlivabasid tikke.
Hille Karm (kunstnik)

Hille Karm (sündinud 8. augustil 1967) on eesti ajakirjanik ja multimeediakunstnik.
Hariduskäik.
Ta õppis 1982–1985 Tallinna 4. Keskkoolis.
1988–1989 õppis ta Stuudio B-s multiplikatsiooni. 2000–2004 õppis Eesti Kunstiakadeemias graafika erialal, oli 2009–2012 samas magistrantuuris uusmeedia erialal. 
Looming.
Ta on osalenud heli-, video- ja filmikunstiprojektides ning tegutsenud teleajakirjanikuna. Tema loomingule on iseloomulik erinevate meediumide kasutamine, ta eelistab töötada avalikus ja piirideta ruumis. 
Isiklikku.
Varasemast kooselust on tal 1989. aastal sündinud tütar Sille-Liis Karm ja 1990. aastal sündinud poeg Gaspar Karm.
Tema elukaaslane on Ilmar Taska ning neil on poeg ja tütar, 2018. sündinud kaksikud Leo Peter ja Lea Petra Taska.
Hind Laroussi

Hind Laroussi Tahiri (esinejanimega Hind; sündinud 3. detsembril 1984 Goudas) on Hollandi laulja.
Ta esindas Hollandit 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis lauluga "Your Heart Belongs to Me". Oma poolfinaalis sai ta 13. koha ega pääsenud finaali.
Pille Neeve

Pille Neeve (kunstnikunimedega Billeneeve, bille tuul, willu endelitytar, Sybille Neeve ja Bille Neeve; sündinud 17. november 1975) on eesti kunstnik.
Näitused.
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
Esinemine "performance"'i-kunstnikuna.
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Osalemine aktsioonides.
2006
2007
Hansarist

Hansarist (saksa keeles "Hanseatenkreuz") oli hansalinnade Bremeni, Hamburgi ja Lübecki 1915. aastal asutatud sõjaline teenetemärk.
Selma Bouvier

Selma Bouvier on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Marge'i õde ja Patty kaksikõde. Selmal on Hiinast pärit kasulaps Ling Bouvier. Nad elavad koos Pattyga vanatüdrukutele mõeldud korteris.
Selmale annab hääle näitleja Julie Kavner.
Nikolai Guli

Nikolai Guli (16. juuni 1936 Uzingont, Leningradi oblast – 12. mai 2008 Tallinn, Eesti) oli Eesti maalikunstnik.
Ta sündis Leningradi oblastis ajaloolisel Ingerimaal, kuhu asusid elama tema esivanemad Soomest. 1947. aastal tuli Nikolai Guli Eestisse. 1956. aastal lõpetas ta Tartu Kunstikooli ja omandas seejärel kõrghariduse Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1962. aastal maali erialal. 1962–1964 töötas Tallinna 42. keskkooli joonistusõpetajana. 
Maalikunstniku tegevuse kõrval töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis alates 1968. aastast õppejõuna. Aktiivse õppejõukarjääri viimasel perioodil 1983–1994 oli ta instituudis joonistuskateedri juhataja ja aastast 1985 ka dotsent. 
Samuti osales Nikolai Guli 1970. aastatel Tallinna Laste Kunstikooli rajamisel ja oli aastatel 1975–1980 selle esimene direktor.
Tema loomingust on tuntud eelkõige kunstiinimeste portreed ja mitmed figuraalkompositsioonid. Viimastest on silmapaistvaimad "Lillemüüjad" (1969), "Linn" (1971), "Lõunatund" (1984) ja "Figuratiivne" (1996).
Isiklikku.
Tema abikaasa oli tekstiilikunstnik Regina Guli (1936–2018).
Patty Bouvier

Patty Bouvier on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Selma kaksikõde ja Marge'i õde. Patty on kaks minutit noorem kui Selma. Ta on nimetatud sarja looja Matt Groeningu vanema õe Patty järgi. Ta elab koos Selma ja tema kasulapse Lingiga ühes vanatüdrukutele mõeldud korteris.
Pattyle annab hääle näitleja Julie Kavner.
Marge Simpson

Marjorie Jacqueline (Marge) Simpson (neiupõlvenimi Bouvier) on üks joonissarja "Simpsonid" peategelastest. Ta on Bart Simpsoni, Lisa Simpsoni ja Maggie Simpsoni ema ning Homer Simpsoni abikaasa. 
Marge'il on õed Selma ja Patty Bouvier, kes jagavad viha Homeri vastu. Marge'l on pruunid silmad ja kuulus pikk sinine soeng, mis on inspireeritud Matt Groeningu ema Margaret Groeningu 1960. aastate soengust, kuigi päriselus ei olnud Margaret Groeningu juuksed sinised. Tema tavaline riietus on roheline varrukateta kleit, punased kingad ja pärlid kaelas. Ta on koduperenaine ning talle meeldib maalida ja joonistada. Marge on saanud nime Matt Groeningu ema Margaret Groeningu järgi, kuigi päriselus ei kutsutud teda kunagi Marge'iks.
Marge'i teksti esitab Julie Kavner, kes loeb ka Selma ja Patty Bouvieri rolli.
Suhe Homer Simpsoniga.
Marge kohtas Homerit, kui mõlemad olid kümneaastaselt laagris. Homer oli närvis ja valetas, et ta nimi on Elvis Jagger Abdul-Jabber. Marge aga triikis oma juukseid triikrauaga ja need kõrbesid pruuniks. Kumbki ei tundnud teineteist ära 8-9 aastat hiljem, kui nad kohtusid keskkoolis. Kui mõlemad sattusid peale tunde, armus Homer Marge'i ära. Kahjuks ei tundnud Marge Homeri vastu mingit huvi ning Homer valetas, et Homer on õpilane, kellel on probleeme prantsuse keele õppimisega. Marge oli nõus teda aitama ning pärast pikka õppimistööd kutsus Homer teda ballile. Marge oli kohe nõus, kuid Homer tunnistas tõtt ning Marge sai selle peale väga vihaseks. Marge otsustas minna ballile hoopis Artie Ziffiga, kuid kui Artie osutus liiga pealetükkivaks, otsis Marge Homeri üles. Siis läks Marge ülikooli ning armus väga kenasse professorisse, kuid jättis tolle maha, kuna mees ei tahtnud abielluda. Varsti avati Moe baar, mida toona kutsuti Meaux' baariks. Homer sai alkoholimürgistuse ning Marge sai Homeri peale väga kurjaks. Varsti jäi Marge esimest korda rasedaks ning Homer ja Marge abiellusid. Kaks aastat ja kolmkümmend päeva hiljem sündis Lisa ja enne seda kolisid Simpsonid oma praegusesse majja. Umbes kuus aastat hiljem jäi Marge rasedaks väga halvas olukorras: Homer oli just töökohta vahetanud ja võtnud vastu madalapalgalise töö keeglihallis. Homer pidi madalapalgalisest tööst loobuma ja tagasi tuumaelektrijaama tööle minema. Praeguseks on mõlemal olnud paar kõrvalehüpet ning Marge'i kõrvalehüppe Jacquesiga oli esimene kõrvalehüpe nende suhtest terves saates, mis leidis aset juba esimesel hooajal.
Lisa Simpson

Lisa Marie Simpson on joonissarja "Simpsonid" tegelane, Homer ja Marge Simpsoni tütar ning Barti ja Maggie õde. Lisa on kaheksa-aastane. Lisa on kooli targim tüdruk.
Ta on taimetoitlane ja budist. Ta oskab rootsi, prantsuse, itaalia, saksa ja hiina keelt. Ta saab aru albaania ja hispaania keelest. Lisa on väga nutikas ning erinevalt Bartist naudib kooliskäimist. Tal on peas 8-sakiline blond soeng.
Lisa on saanud nime Simpsonite looja Matt Groeningu noorema õe Lisa Groeningu järgi.
Lisa Simpsoni teksti loeb näitleja Yeardley Smith.
Algul ei olnud Lisa taimetoitlane, kuid osas "Taimetoitlane Lisa" oli Paul McCartney nõudmiseks külalisnäitlejana mängimiseks, et Lisa jääks taimetoitlaseks kogu sarja jooksul, mitte nagu tavaliselt situatsioonikomöödiates, kus mõni osa hiljem on kõik jälle nagu enne, ning sarja kirjutajad nõustusid. Lisa taimetoitlaseks hakkamine on üks väheseid püsivaid muutusi Simpsonite sarjas.
Yeardley Smith

Martha Maria Yeardley Smith (sündinud 3. juunil 1964 Pariisis) on USA näitleja. 
Tema tuntuimate rollide seas on Lisa Simpson. Ta on saanud Emmy auhinna.
Ilona Martson

Ilona Martson (kodanikunimi Ilona Kivirähk; sündinud 14. novembril 1970) on eesti ajakirjanik ja tõlkija. Ilona Martson on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli 1988. aastal ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1993. aastal.
Ta on alates 2004. aastast ajakirja Täheke peatoimetaja. Ta on olnud Eesti Päevalehe kultuuritoimetuse juhataja.
Isiklikku.
Ilona Martson on abielus Andrus Kivirähkiga. Neil on tütred Kaarin, Liisa ja Teele.
Dustin the Turkey

Dustin the Turkey on kalkunit kujutav nukk Iirimaa telekanali Radio Telefís Éireann lastesaatest.
Ta esindas Iirimaad 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis lauluga "Irelande Douze Pointe". Oma poolfinaalis sai see 22 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Štark Arena

Štark Arena (serbia keeles Штарк арена) on spordihall Belgradis. Kuni 2012. aastani kandis see nime Beogradska Arena, kuni 2017. aastani Kombank Arena. 
Spordihall avati 2004. aastal. Seal on toimunud 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus ja 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus.
Gisela (laulja)

Gisela (õieti Gisela Lladó Cánovas; sündinud 1. jaanuaril 1979 Barcelonas) on katalaani laulja.
Ta esindas lauluga "Casanova" Andorrat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Oma poolfinaalis sai ta 22 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali.
1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 13. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 6. aprillil 1968 Londonis Suurbritannias. Selle võitis Hispaania lauluga "La, la, la" (esitaja Massiel). Õhtujuht oli Katie Boyle.
1968. aasta võistlus oli esimene, mis kanti üle värvilises televisioonis, hoolimata sellest, et toona oli vähestel eurooplastel värviteler. Värviliselt sai seda näha Prantsusmaal, Saksamaal, Hollandis, Rootsis, Norras ja Šveitsis. Suurbritannias näidati võistlust otseesituses 6. aprillil 1968 kell 22 BBC1s veel mustvalgena, värviliselt sai seda näha BBC2s järgmisel päeval kell 16.30.
Valingu–Jõgisoo tee

Valingu–Jõgisoo tee (riiklik registreerimisnumber 11117) on kõrvalmaantee Harku ja Saue vallas. 
Tee pikkus on 5,1 km. Tee saab alguse Tallinna ringtee 37. kilomeetril Tutermaa külas (Harku vald). Tee läbib Tutermaa, Valingu, Aila ja Jõgisoo küla. Tee lõpeb Kanama–Jõgisoo tee viiendal kilomeetril Jõgisoo külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on asfaltkattega. Kuni 2. km-ni on tee klass V, edasi on tee klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
The Best Damn Thing

"The Best Damn Thing" on kolmas album Kanada rokklauljalt Avril Lavigne'ilt.
Album anti välja 17. aprillil 2007. Albumi esimene singel oli "Girlfriend" ja teine "When You're Gone". Kokku ilmus albumilt neli singlit.
Albumit on maailmas müüdud üle 6 miljoni eksemplari.
Horõn

Horõn (ukraina keeles "Горинь", valgevene keeles "Гарынь") on jõgi Ida-Euroopas. 
Jõgi algab Podoolia kõrgustikult. Ülemjooksul voolab itta. Keskjooksul voolab põhja ja läbib Volõõnia kõrgustiku. Alamjooksul laskub Polesjesse, voolab valdavalt kirdesse. Suubub paremalt Prõpjatsi.
Jõe pikkus on 659 km, valgala 22 700 km².
Kose tee (Kose)

Kose tee (registrinumber 11121) oli kõrvalmaantee Kose vallas Kose alevikus.
Tee pikkus oli 0,1 km. Tee sai alguse Kose–Jägala maantee kolmandal kilomeetril. Tee lõppes Kose–Purila maantee esimesel kilomeetril.
Tee ületas üht truupi. 
Teele jäi üks bussipeatus: Kose.
Tee oli mustkattega. Liiklussagedus oli kuni 200 autot ööpäevas. Teel oli kiiruspiirang (40 km/h).
Kose sanatooriumi tee

Kose sanatooriumi tee (riiklik registreerimisnumber 11122) on kõrvalmaantee Kose vallas Kose alevikus ja Vardja külas. 
Tee pikkus on 2,1 km. Tee saab alguse Kose–Jägala maantee neljandal kilomeetril. Tee lõpeb Kose–Ravila–Nõmbra tee teisel kilomeetril. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 11 truupi. 
Bussipeatusi jääb teele kaks: Sanatooriumi (Kose alevikus) ja Toomingamäe (Vardja külas).
Tee on asfalttee. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel on teadmata. Kiiruspiirangud ja teevalgustus on olemas (mõlemad Kose alevikus kuni aleviku piirini).
Maantee on saanud nime selle ääres asuva Kose sanatooriumi järgi.
Tee ääres, aadressil Ravila maantee 12, asus aastatel 1996–2013 Kose raamatukogu.
Kose–Ravila–Nõmbra tee

Kose–Ravila–Nõmbra tee (teeregistri number 11123) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 8,1 km.
Tee saab alguse Kose–Jägala maantee neljandal kilomeetril Kose alevikus. Tee läbib Kose ja Ravila aleviku ning Võlle, Vardja, Palvere ja Nõmbra küla. Tee lõpeb Kose–Jägala maantee kümnendal kilomeetril Nõmbra külas. 
Tee ületab kaheksat truupi. 
Teele jääb üks bussipeatus: Ravila.
Teega ristub teisel kilomeetril Kose sanatooriumi tee, kolmandal kilomeetril Vardja–Ravila tee.
Kuni 5. km-ni on tee mustkattega, edasi jätkub kruusatee. Kuni 5,4. km-ni on tee klass V, edasi on tee klassita. Liiklussagedus on tee algusest kuni Vardja–Ravila teeristini 500...1000 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Ravila aleviku piires (70, 50, 40). Ravila alevikus on tee valgustatud.
Malakoloogia

Malakoloogia ehk malakozooloogia on selgrootute zooloogia allharu, mis uurib limuseid ehk molluskeid. Malakoloogia eriteadlased on malakoloogid. 
Limused on kirjeldatud liikide arvu poolest suuruselt teine loomade hõimkond ("Mollusca") maailmas. 
Üks tähtsamaid malakoloogia allharusid on konhülioloogia ehk karbiteadus, mis keskendub limuste kodade uurimisele. 
Malakoloogia tegeleb eeskätt limuste taksonoomia, ökoloogia ja evolutsiooniga. Rakenduslik malakoloogia tegeleb muu hulgas limustega seotud meditsiiniliste ja põllumajanduslike aspektidega, näiteks kasutatakse limuseid skistosomiaasi raviks. 
Esimene limusteteemaline monograafia ilmus 1794. aastal. Aastal 1868 loodi Saksa Malakoloogide Ühing.
Eestis on limustealane teadustegevus seotud peamiselt Eesti Malakoloogia Ühinguga.
CSMA/CD

CSMA/CD (inglise keeles "Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection" - (multipöördus süsteem põrketuvastusega) on arvutivõrgu juhuslik pöördumisviis, mille korral jagavad kaks või enam arvutit kasutatavat meediat (andmete edastuskeskkonda) ilma keskse juhtimiseta.
Pöördumisreeglid on järgmised:
Pöördumisviisi eeliseks on võimalus, et iga võrku ühendatud arvuti saab alustada andmete edastamist igal ajahetkel (tingimusel, et sel hetkel ei ole mõni teine arvuti võrgus saatjaks).
Võrgu suure koormuse korral tekib juhusliku pöördumisviisiga võrkudes küllalt palju põrkeid ja võrgu töö aeglustub.
Günther Patzig

Günther Patzig (28. september 1926 Kiel – 2. veebruar 2018 Göttingen) oli saksa filosoof.
Patzig õppis Göttingeni ja Hamburgi ülikoolides ning oli aastatel 1960–1963 viimases ja 1963–1991 esimeses õppejõuks. Tema peamisteks tegevusaladeks oli analüütiline ja teadusfilosoofia.
Westminster Abbey

 
Püha Peetri kloostri kirik Westminsteris ehk Westminster Abbey on gooti kirik, mis asub Londonis Westminsteris, Westminsteri paleest lääne pool. Seda ehitati vaheaegadega aastatel 1245–1745.
Westminster Abbey on traditsiooniline koht Suurbritannia valitsejate kroonimiseks ja põrmude säilitamiseks. Teiste hulgas on seal kroonitud kuninganna Elizabeth II.
Seda kandiliste tornide ja luksuslike võlvidega gooti stiilis kloostrit peetakse üheks kõige paremaks kirikuarhitektuuri näiteks. Inglaste jaoks on see palju olulisem: see on rahva pühamu, kõige selle sümbol, mille nimel britid on võidelnud ja võitlevad praegugi. Seal on kroonitud suurem osa maavalitsejaid, paljud neist on sinna ka maetud.
Peaaegu iga tuntud Inglismaa ajalooline isik on Westminster Abbeyga seotud. Edward Usutunnistaja rajas 1065. aastal sellesse paika, vaatega Parlamendi väljakule benediktlaste kloostri. Harold II oli arvatavasti esimene Inglise kuningas, kes seal 1066. aasta jaanuaris krooniti. Kui ta Hastingute eluajal sõjas langes, krooniti William Vallutaja seal samal aastal. Esimene kirjutis kloostris kinnitab seda. Kroonimise traditsioonid on säilinud siiani. Kloostrihoone varainglise gooti struktuur on kõige enam võlgu Henry III-le, kuigi kloostri välimusse andsid oma panuse paljud arhitektid.
Poeetide Nurgas on Chauceri, Samuel Johnsoni, Tennysoni, Browningu, Charles Dickensi ja paljude teiste kuulsate kirjanike ja poeetide tuhk. Nende kõrvale on maetud näitleja David Garrick. Poeetide Nurgas asuvad Miltoni, Keatsi, Shelley, Henry Jamesi, T. S. Elioti, George Elioti ja teiste suurkujude mälestusmärgid. Kunstiliselt üheks huvitavamaks peetakse William Blake'i büsti, mis on Jacob Epsteini teos. Sealt võib leida ka luuletaja Dylan Thomase ja lord Laurence Olivier' mälestusplaadi.
Kölni toomkirik

Kölni toomkirik (saksa keeles "Kölner Dom") on gooti katedraal Saksamaal Kölnis. 
Kölni peapiiskopkonna katedraalkirik ehitati aastatel 1248–1437 ja 1842–1880. Kõrgus on 157 m, aastatel 1880–1884 oli maailma kõrgeim ehitis. 
Hoone kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Hüdraloomad

Hüdraloomad ("Hydrozoa") on ainuõõssete hõimkonda kuuluvate väga väikeste loomade klass. Enamik hüdraloomi elab meres, üksikud perekonnad (näiteks pärishüdra ("Hydra")) ka magevees. 
Hüdraloomad on röövloomad, kes võivad elada nii kolooniatena kui ka üksikult. 
Hüdraloomade tuntuimad esindajad on perekondadest pärishüdra ("Hydra"), kurdhüdra ("Obelia"), "Physalia", "Tubularia" jt. Eesti merevetes elavad "Gonothyraea loveni" ja "Laomedea flexuosa" ning võõrliik järvetõlvik ("Cordylophora caspia").
Hüdraloomad on omapärased selle poolest, et üksikisendid võivad teatud eluetapil esineda polüpoidselt (sageli sessiilne eluvorm) ja teisel etapil medusoidselt (enamasti vagiilne eluvorm).
Kogutoodang

 
Kogutoodang on tootja või tootjate rühma poolt mingi ajavahemiku jooksul toodetu või selle hulk, mida väljendatakse arvuliselt, mahuliselt, kaaluliselt või rahaliselt.
Guanajuato vald

Guanajuato vald on vald Mehhikos Guanajuato osariigis.
Guanajuato valla halduskeskus on Guanajuato.
Valla pindala on 996,74 km2 ja elanike arv 2005. aastal oli 153 364.
Ari Vatanen

Ari Pieti Uolevi Vatanen (sündinud 27. aprillil 1952 Tuupovaaras) on soome poliitik ja endine rallisõitja.
Aastatel 1970–1998 oli Ari Vatanen elukutseline rallisõitja. Autoralli maailmameistrivõistlustel osales ta alates 1974. aastast, kuid kordagi ei teinud ta kaasa kogu autoralli MM-hooaega, mõnel hooajal sõitis ainult ühe või paar etappi.
Ari Vatanen on 1981. aasta autoralli maailmameister. Läbi aegade on ta võitnud kümme MM-etappi, 13 korda tulnud teiseks ja neli korda kolmandaks, kuid hooaja kokkuvõttes tuli ta esikolmikusse ainult ühel korral. Esimest korda sai ta poodiumikoha 1977. ja viimast korda 1998. aastal.
Pariisi–Dakari ralli võitis ta neli korda, aastatel 1987, 1989, 1990 ja 1991. Ka 2004. ja 2005. aastal sõitis ta Dakari ralli lõpuni, 2007. aastal katkestas seitsmendalt kohalt.
1999. aastal valiti Vatanen Soome Rahvusliku Koonderakonna esindajana Euroopa Parlamenti. Praegu elab ta Lõuna-Prantsusmaal, kust ta ka 2004. aastal europarlamenti tagasi valiti. Ta kandideeris erakonna Rahvaliikumise Liit ("Union pour un Mouvement Populaire") nimekirjas. Europarlamendis tegeles Ari Vatanen peamiselt autode maksustamise, liikluse, arenguabi ja põllumajandusega.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta taas Soome Rahvusliku Koonderakonna nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Oktoobris 2009 kandideeris ta Rahvusvahelise Autoföderatsiooni FIA presidendiks, kuid kaotas häältega 49:135 endisele Ferrari juhile Jean Todtile. 
Märtsis 2013 valiti Vatanen Eesti Autospordi Liidu esimeseks välismaalasest presidendiks, Eesti Autospordi Liidu president oli ta 17. juunini 2021, mil valiti Eesti Autospordi Liidu presidendiks Toivo Asmer.
Surnud 2000

Siin on loetletud 2000. aastal surnud inimesi ja loomi.
Erich Krieger

Erich Krieger (sündinud 14. juulil 1961 Almatõs) on eesti laulja.
Ta kasvas üles ja käis koolis Tallinna külje all Lehmja kaheksaklassilises koolis. Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli. Tema isa oli rahvuselt sakslane.
Ta osales tõsielusarjas "Džunglistaar".
Albumid.
DVD
Viited.
Koduleht
Quảng Bìnhi provints

Quảng Bìnhi provints on 1. järgu haldusüksus Vietnamis. Piirneb Laosega.
Mati Nuude

Mati Nuude (18. veebruar 1941 – 10. märts 2001) oli eesti tõstja ja laulja.
Elulugu.
Mati Nuude oli pärit represseeritute Loopmannide dünastiast. Tema isa, leitnant Albert Nuude, arreteeriti 1948. aastal ja saadeti Nõukogude vangilaagrisse, kus ta suri. Mati koos ema, vanaema ja vennaga küüditati 1949. aastal Krasnojarski kraisse Šira rajooni (toona kuulus Hakassia Krasnojarski kraisse), kust saabus tagasi Eestisse 1958. aastal.
Mati Nuude oli 1960. aastate algul üks tugevamaid raskekaalutõstjaid Eestis, viiekordne Eesti meister (1961–1970) üliraskekaalus ja NSV Liidu meistersportlane.
1970. aastal Kaliningradis toimunud Vene laevastiklaste tõstevõistlustel surus ta 190 kg, rebis 142,5 ja tõukas 192,5 kg, saavutades kogusummaks 525 kg (võistluste ajal kaalus Nuude 140,8 kg).
Tema saavutuste hulka kuulus ka NSV Liidu 1971. aasta raskeima kivi tõstmine (238 kg) ja relvajõudude meistriks tulemine üliraskekaalus 535 kiloga (võistlus toimus Odessas). Isiklik rekord kolmevõistluses: 537,5 kg (192,5 + 145 + 200). Nuude esimene treener oli Alfred Neuland.
Nuude teenis aega Tallinnas sisekaitsevägedes Patarei vanglas vangivalvurina (1962–1964).
Mati Nuude töötas ka Pirital tuletõrjes (1970–1975).
Lauljana sai Mati Nuude populaarseks ansamblis Apelsin (1975–1985).
Esimese lauluna toonases Tallinna Kaubamaja ansamblis Apelsin laulis Nuude linti "Jambolaya".
Ta valiti aastatel 1998., 1999. ja 2002. aasta parimaks meeslauljaks.
Mati Nuude suri infarkti tagajärjel. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistu spordirahva kvartalisse.
Isiklikku.
Tema isa oli sõjaväelane Albert Nuude ja onu oli näitleja Rudolf Nuude.
Andres Valkonen

Andres Valkonen (21. juuni 1951 – 18. mai 2025) oli eesti helilooja. 
Elukäik.
Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tööstuse planeerimise alal ning Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli. 
Valkonen töötas aastatel 1973–1980 Tallinna Linna RSN Täitevkomitee Plaanikomisjoni ökonomistina, 1981–1994 Tallinnfilmis muusikatoimetajana, 1995–1999 samas muusikakonsultandina, 1999–2001 Reveko Bürooseadmete AS-s ja 2001–2014 Overall Eesti AS-s
Eesti Kinoliidu liige oli Valkonen alates 1990. aastast.
Looming.
Ta lõi muusika umbes 50 filmile (sesalhulgas mängufilmidele "Minu naine sai vanaemaks", "Küljetuul", "Nipernaadi", "Puud olid ...", "Bande", "Regina", "Päevad, mis ajasid segadusse") ning kujundas muusikaliselt üle saja dokumentaalfilmi ja ringvaate. 
Ta on mänginud mitmes ansamblis: Viking (1965–1969), Väntorel (varem Keldriline Heli 1970–1971) ja U.D.A. (1977–1981).
Tema loodud lauludest on tuntumad "Seitsmepenikoorma saapad", "Moonika", "Leib jahtub", "Sa tulid tuppa", "Las jääda ükski mets" , "Lootus" (Eurolaul 1993), "Muretut meelt ja südametuld" (Eurolaul 1993). Paljud tema laulud on olnud auhinnatud erinevatel lauluvõistlustel ning loodud suures osas Leelo Tungla või Ott Arderi tekstidele. Ta on rokkooperi "Põhjaneitsi" kaasautor. 
Valkoneni laulud on kõlanud laulupidudel: "Lootus" XXIII üldlaulupeol (1999),"Las jääda ükski mets", "Väikene rahvas, väikene maa" ja "Leib jahtub" IX Noorte laulupeol (2002) ja "Las jääda ükski mets" ka XXIV üldlaulupeol (2004).
Temalt ilmus kaks autoriplaati: "Valgus" (Hyper.records, 2001) ja "Teine valgus" (Andres Valkonen, 2011). Valkoneni looming ansambli Väntoreli esituses on ilmunud CD-del "Ma olen nahktiibadega väntorel" (SaluMuusik, 1997) ja "Keldriline Heli" (Frotee, 2014). Kirjastus SP Muusika andis 2013. aastal välja tema 74 laulust koosneva noodikogumiku.
Isiklikku.
Tema isa Aleksander Valkonen oli parteitöötaja, ema Vilma Valkonen koolijuht ja parteitöötaja. Tal on vend Jüri Valkonen ning tema vennatütar on helilooja Mariliis Valkonen. Tema poeg on Laas Valkonen.
Oligarhia

Oligarhia (kreeka keelest ὀλιγαρχία "óligarkhía" 'väheste valitsus') on valitsemisvorm, kus võim on koondunud väikese rühma inimeste kätte.
Finantsoligarhid Venemaal.
Mõistet on kasutatud 1990. aastate Venemaa kohta, kus üksikute inimeste kätte koondus suur varandus, mille kaudu nad said kontrollida poliitilist võimu riigis.
1990. aastate Venemaa finantsoligarhe:
2009. aasta majandustulemuse järgi oli Venemaa rikkaim oligarh terasemagnaat Vladimir Lissin. Venemaa suurima terasetootja Novolipetsk Steel (NLMK) omanik kasvatas tänu ettevõtte aktsiahinna tõusule mullu oma varandust 7,7 miljardilt dollarilt 18,8 miljardini. Lissin tõukas rikkurite edetabeli tipust eelmise aasta esinumbri, investeerimisfondi Onexim Groupi omaniku Mihhail Prohhorovi. Hinnangute järgi on kolmandal kohal jalgpalliklubi Chelsea FC omanik Roman Abramovitš.
Gustav Loorberg

Gustav Loorberg (12. detsember 1853 Helme vald, Viljandimaa – 17. märts 1937 Helme vald, Valgamaa) oli eesti põllumees.
Ta oli Palli talu peremees ja Helme vallavanem.
Ta oli Helme piimaühingu asutajaliige.
Mihkel Neps

Mihkel Neps (19. september 1890 Lümanda vald, Saaremaa – 21. märts 1937 Laheküla, Saaremaa) oli Saare maavalitsuse esimees aastail 1923–1935.
Mihkel Neps oli I Riigikogu liige ja pärast Peeter Jakobsoni tagandamist II Riigikogust kuulus Neps alates 14. septembrist 1925 ka II Riigikokku.
Raimo Kangro

Raimo Kangro (21. september 1949 Tartu – 4. veebruar 2001 Ruila) oli eesti helilooja ja muusikapedagoog.
Elu ja töö.
Raimo Kangro lõpetas 1973. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi, kus ta õppis kompositsiooni algul Jaan Räätsa ja hiljem Eino Tambergi käe all. 
Aastatel 1975–1976 oli ta Eesti Televisiooni muusikaline juht ja 1977–1985 Eesti NSV Heliloojate Liidu konsultant. 1993. aastast oli ta Eesti Muusika Sihtasutuse (Eesti Muusikafondi) direktor. 
Alates 1989. aastast õpetas Eesti Muusikaakadeemias kompositsiooni. 
Raimo Kangro sai rahvusvaheliselt tuntuks peamiselt heliloojana. Kangro oli üks Eesti kõige viljakamaid heliloojaid kammermuusika vallas. Tema muusikat on kirjeldatud kui võimast ja impulsiivset. 
Isiklikku.
Raimo Kangro abikaasa oli luuletaja Leelo Tungal. Nende tütred on Maarja Kangro, Kirke Kangro ja Anna-Magdaleena Kangro.
Raimo Kangro suri südame rütmihäiretest põhjustatud äkksurma, olles lõpetanud ooperi "Süda".
Heldur Palli

Heldur Palli (17. mai 1928 Tallinn – 23. detsember 2003) oli eesti ajaloolane.
Elulugu.
Ta küüditati koos vanematega 14. juunil 1941 Kirovi oblastisse. 1947. aastal tuli ta loaga tagasi Eestisse. 
1948. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 
Ta saadeti 4. augustil 1950 jaotusvangla kaudu asumisele tagasi, vabanes asumiselt septembris 1954. 
1958. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ning asus samal aastal tööl Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituuti. Ta kaitses 1966. aastal Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis kandidaadikraadi ja 1983. aastal doktorikraadi teemal "Eesti maarahvastiku loomulik liikumine 1650–1799".
Teadustöö.
Ajaloolasena oli tema peamine uurimisvaldkond rahvastikulugu ehk ajalooline demograafia, peamiselt perekonnaloo taastamise meetodil. Ta kirjutas ka Suurest Põhjasõjast.
Isiklikku.
Tema vanemad olid Tallinna restorani Du Nord pidajad Evald Palli ja Maria Palli.
Tema abikaasa oli ajaloolane Ea Jansen ja poeg on õigeusu preester Mattias (Madis) Palli.
Ülemiste keskus

Ülemiste keskus on Tallinna ja ühtlasi ka Eesti suurim kaubanduskeskus.
2004. aastal avatud keskuses on umbes 160 kauplust, teenindusasutust ja söögikohta. 2008. aasta seisuga oli Ülemiste keskuse pindala 50 000 m². 
Pärast Ülemiste Keskuse teise järgu valmimist 2014. aasta oktoobris on seal 92 000 ruutmeetrit üldpinda, ligikaudu 60 000 ruutmeetrit renditavat pinda, 210 kauplust ja restorani ning väliparklas ja parkimismajas kokku 1700 parkimiskohta. 
Ülemiste keskus laienes ka 2019. aastal, sellega kasvas üldpind 125 000 ruutmeetrini. 
Keskust haldab Ülemiste Center OÜ, mis teenis 2015. aastal rendituluna 12 miljonit eurot ja mille puhaskasum samal aastal oli 11,5 miljonit eurot. Ettevõtte omanik on Ülemiste Holding Nederland B.V, mis kuulub omakorda Norras registreeritud Linstow AS-ile.
William Smith

William Smith (23. märts 1769 – 28. august 1839) oli inglise geoloog ja paleontoloog. 
Ta koostas põhjaliku uurimuse Inglismaa geoloogiliste kihtide kohta ja määras igale kihile iseloomulikud fossiilid. Sellega töötas ta välja geoloogiliste kihtide suhtelise vanuse hindamise meetodi. Ta koostas suure (2,6 m × 1,8 m) geoloogilise kaardi "A Delineation of the Strata of England and Wales with Part of Scotland" (1815), mis sai paljude teiste geoloogiliste kaartide koostamise eeskujuks.
Teda peetakse inglise stratigraafia ja välipaleontoloogia rajajaks.
Ta sõnastas faunade järgnevuse reegli ("law of faunal succession"), mis sai tuntuks Smithi reeglina.
Smithi reegel

Smithi reegel (ehk Smithi seadus ehk faunade järgnevuse reegel) on stratigraafiline seaduspära, mille kohaselt erinevad fossiilid või nende kooslused järgnevad üksteisele erinevais paigus samas stratigraafilises järjestuses.
Selle reegli sõnastus pärineb inglise geoloogilt ja paleontoloogilt William Smithilt (1769–1839).
Appaloosa hobune

Appaloosa on hobusetõug, mida peetakse Ameerika vanimaks. Appaloosa hobused pärinevad Palouse'i maakonnast Ameerika Ühendriikide loodeosast Palouse'i jõe ümbrusest.
Päritolu.
Kromanjoonlaste hobuseid kujutavate kiviaja koopajoonistuste põhjal saab väita, et leoparditäpilist mutatsiooni põhjustav geen on väga vana. Konkistadoorid viisid täpilise hobuse geeni mõlemale Ameerika mandrile. "Nez percé" (omanimetus "nimiipuu") indiaanihõim tegeles selektiivse aretusega ning jälgis rangeid reegleid, et toota parimaid tõuloomi
Tänapäeval on Appaloosa hobuseid aretatud nii Ameerika Ühendriikide kui ka Kanada lääneosas. Alberta provintsis on neid aretanud krii-indiaanlased.
Välimus.
Ilmetu pea, teravad lühikesed kõrvad, ergas ja uudishimulik pilk. Kere ja kael lihaseline, jõuline tagaosa, arenenud jalad. Turjakõrgus 147–158 cm..
Appaloosal on elavate, väljendusrikaste silmadega pea. Kõrvad on väikesed ja teravaotsalised nagu kõikidel Ameerika hobustel.Tal on kauni kujuga kael ja lai rind. Laudjas on ümar ja võimas ning sabahoid kõrge. Lakk ja saba on küll õhukesed, kuid ebatavaliselt siidjad. 
Lisaks iseloomulikule laigulisele karvkattele on sel tõul veel kolm omadust:
Appaloosa värvus võib olla väga mitmekesine, võimalikud variandid: 
Iseloomustus.
Peetakse suurepärasteks universaalhobusteks. Iseloomult on appaloosa hobused vastupidavad, visad, sõnakuulelikud, abivalmid ja heasüdamlikud. Nad on kiired, hea hüppevõimega ja vähenõudlikud. Populaarne lääneratsutamise hobune, eriti vesternratsutamise aladel.
Friisi hobune

Friisi hobune (, ) on Friisimaa provintsist Hollandist pärit hobusetõug. See on ainuke põline hobusetõug Hollandis.
Ajalugu.
Tegu on küllaltki vana hobusetõuga, mis pärineb väidetavalt aastast 1000 eKr, kui ta oli roomlaste poolt hinnatud raskeveohobusena. Keskajal kasutati Friisi hobuseid rüütlihobustena. Hiljem on neid ristatud Andaluusia hobusega, mis on tõule lisanud temperamenti ja sihvakust. Seda tõugu hobuseid kasutati ka taludes kergematel töödel ja pühapäeviti vankri ees.
Friisi hobune on olnud mitmel korral väljasuremisohus.
19. sajandil oli traavisport populaarseks muutumas ja nii üritati ka seda tõugu paremaks muuta neid traavlitega ristates. Ka see lisas Friisi hobusele sihvakust, kuid õigeid traavleid neist ei saanud. 
1879. aastal asutati Friisi Hobuse Tõuraamat , mis oli ühtlasi ka esimene hobuste tõuraamat Hollandis. Hoolimata sellest oli aastal 1913 selles nimestikus kõigest kolm sugutäkku. Tõug päästeti tänu hoolikale aretusprogrammile. 
Kasutamine.
Friisi hobuseid kasutatakse tihti koolisõidus ja tõlla või vankri ees. Takistussõiduks ei ole see hobusetõug eriti sobiv tema loomuliku kehahoiaku tõttu. 
Nende kena välimuse tõttu kasutatakse Friisi hobuseid tihti Ameerika filmides. Näiteks on neid näha filmides:
Välimus.
Friisi hobusel on väga omanäoline välimus. Nad on musta värvi ja pika ning paksu laka ja sabaga. Ka on neil pikad sõrgatsitutid mida, erinevalt teistest hobusetõugudest, tavaliselt ei pügata. Varem võis Friisi hobune värvuse poolest olla ka hall või raudjas, kuid need värvid on aastate jooksul välja aretatud.
Valged märgised pole üldiselt tõuraamatu poolt soovitatud, kuid kuni 3,2-sentimeetrine täht on lubatud. Valged laigud mujal hobuse kehal või näol allpool silmajoont pole lubatud. 
Tõuraamatusse pääsemiseks nõutav turjakõrgus on 155–170 cm. Kõrgemaid hobuseid ei pruugita tõuraamatusse lasta. 
Iseloom.
Friisi hobune on iseloomult intelligentne, elavaloomuline, aga mitte tuline, töötahteline ega ustav.
Vaughan

Vaughan on linn Kanadas Ontario provintsis. Elanike arv on 238 866 (2006) ja pindala 273,58 km².
2011. aasta rahvaloenduse järgi oli 45,9% elanike emakeeleks inglise keel, 14,1%-l itaalia keel, järgnesid vene keel (6,5%) ja hispaania keel (2,6%), teisi keeli kõneldi vähem.
Madis Rubel

Madis Rubel (2. juuli 1935 – 13. detsember 2011) oli eesti paleontoloog ja stratigraaf. 
Ta lõpetas 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogina ja töötas seejärel pikka aega TA Geoloogia Instituudis.
Ta oli Tartu Ülikooli paleontoloogia ja stratigraafia professor (1992–2000), seejärel emeriitprofessor. Ta töötas muu hulgas numbrilise (kvantitatiivse) stratigraafia alal ning uuris brahhiopoodide paleontoloogiat.
Isiklikku.
Tema vanemad olid entomoloog Salme Rubel ja põllumajandusteadlane Peter Heinrich Rubel.
Tema õde oli keemik Mall Reeben.
Dire Straits (album)

"Dire Straits" on ansambli Dire Straits esimene stuudioalbum. See ilmus 1978.
Lood.
Kõikide lugude autor on Mark Knopfler.
Led Zeppelin III

"Led Zeppelin III" on ansambli Led Zeppelin kolmas stuudioalbum. See ilmus 1970. aasta 5. oktoobril.
Paljud albumi lood on kirjutatud 1970. aasta alguses Bron-Yr-Auri kotedžis Gwyneddis Walesis, kus laulja Robert Plant ja kitarrist Jimmy Page veetsid aega pärast USA-turneelt naasmist.
Albumi osaliselt akustiline ja folkmuusika mõjuline helikeel eristub selgesti Led Zeppelini varasemast loomingust.
Lood.
A pool
B-pool
Paju (Lõuna-Korea)

Paju (ka "P'aju"; ametlikult "Paju-si", hangulis 파주시, hanjas 坡州市) on linn Lõuna-Koreas Gyeonggi provintsis. Paju nimetati linnaks 1996. aastal. Elanike arv oli 2006. aasta seisuga 302 275.
Koorimuusika

Koorimuusika on vokaalmuusika liik, mis on kirjutatud koorile või mida esitab koor.
Koorimuusika žanre:
Planeet X

Planeet X ehk Transpluuto ehk Transuraan ehk kümnes planeet on hüpoteetiline Pluuto orbiidist kaugemal asuv Päikesesüsteemi taevakeha. 
19. sajandi lõpus jõudsid astronoomid Percival Lowell ja William Pickering järeldusele, et Neptuuni orbiidist kaugemal peab asuma veel üks suur planeet, mis põhjustab häireid Uraani liikumises, mida ei saanud selgitada üksnes Neptuuni mõjuga. Lowell andis planeedile nimeks "Planeet X".
1930. aastal avastas Clyde Tombaugh Pluuto. Esialgu tekitas leid elevust, et Planeet X on leitud, kuid peagi sai siiski selgeks, et Pluuto on liiga väike ega oma seetõttu piisavat gravitatsioonilist mõju Uraani liikumisele. Kuna Pluuto oli üheksandana avastatud planeet, hakati Planeet X-i nimetama ka kümnendaks planeediks.
Clyde Tombaugh ja paljud teised kulutasid kümnenda planeedi leidmisele palju aega ja energiat, kuid midagi märkimisväärset ei avastatud. 1989. aastal määras kosmosesond Voyager 2 Neptuuni massi senisest täpsemalt ning sellest piisas, et kaoks vajadus kümnenda planeedi järele. Häired Uraani liikumises jäid Neptuuni täpsustatud massi arvestades mõõtmisvea piiresse.
Lisaks avastati 1992. aastal ka Kuiperi vöö, mis paikneb Neptuuni orbiidist kaugemal ning sisaldab paljusid Päikesesüsteemi väikekehi. Alates 2006. aastast peetakse ka Pluutot Kuiperi vöö objektiks, mitte eraldi planeediks.
Aufbau printsiip

Aufbau printsiip ütleb, et orbitaalid hakkavad elektronidega täituma, alustades madalaima energiaga orbitaalist. Kõrgema energiaga orbitaal ei hakka enne elektronidega täituma, kui madalama energiaga orbitaal täis ei ole. Aufbau printsiipi kasutatakse (koos Hundi reegli ja Pauli printsiibiga) selleks, et määrata aatomi, iooni või molekuli elektronkonfiguratsiooni.
Aatomite korral hakkavad nende alakihid täituma (mõningate eranditega) järgmises järjekorras: 
1s, 2s, 2p, 3s, 3p, 4s, 3d, 4p, 5s, 4d, 5p, 6s, 4f, 5d, 6p, 7s, 5f, 6d, 7p.
Molekulide korral kehtib Aufbau printsiip samuti – keemilisest sidemest osavõtvad väliskihid täidavad molekulaarorbitaalid, alustades madalaima energiaga orbitaalist.
Aufbau printsiibi nimetus tuleneb saksa keelest ja tähendab "ülesehitust".
Erandid.
On aga ka elemente, mis ei allu Aufbau printsiibile. Kõik need elemendid asuvad perioodilisustabeli d-plokis. Põhjus, miks see nii on, seisneb selles, et poolikult (5 elektroniga) ja täielikult (10 elektroniga) täidetud d-alakihis elektroni hoidmiseks kulub aatomil vähem energiat kui madalama energiaga s-alakihis hoidmiseks. Erandeid, mis ei allu Aufbau printsiibile on ka perioodilisustabeli f-plokis.
Erandid 4. perioodis:
Erandid 5. perioodis:
Erandid 6. perioodis:
Lõpusjalgsed

Lõpusjalgsed ("Branchiopoda") on primitiivsete vähkide klass, mille enamik rühmi on mageveelised. Lõpusjalgseid on teada umbes 900 liiki. 
Sellesse klassi kuuluvad teiste seas vesikirp ("Daphnia"), kes on esindatud ka enamikus Eesti siseveekogudes.
Lõpusjalgsete ladinakeelne teaduslik nimi "Branchiopoda" võib segi minna käsijalgsete hõimkonna teadusliku nimega "Brachiopoda".
Süstemaatika.
Traditsiooniliselt käsitleti "Diplostraca" rühma ülemseltsina ning sellesse kuulus kaks seltsi: kodavähilised ("Conchostraca") ja vesikirbulised ("Cladocera"). Kuna uuemate andmete järgi on rühm kodavähilised parafüleetiline, siis tänapäeval seda enam ei kasutata. 
Seltsid.
† = väljasurnud
Sekventser

Sekventser (inglise "sequencer") on muusikute, heliloojate jne kasutatav riistvaraline ja/või tarkvaraline töövahend kõikvõimalikke muusikaliste käsujadade, heliliste ja/või muusikaliste sündmuste salvestamiseks, töötlemiseks, loomiseks ja/või taasesitamiseks.
Sekventsimine on nimetatud sündmuste salvestamine, korraldamine ja/või töötlemine ajaribal (inglise "timeline"). 
Tihti nimetatakse kõnekeeles sekventseriteks tarkvarapakette nagu näiteks Steinberg Cubase, Apple Logic, Sonar jne.
Tarkvaralisi sekventsereid / sekventseriga helitöötlustarkvarapakette.
Kommertsiaalsed sekventserid:
Vabavaralised avatud lähtekoodiga ("Open Source") sekventserid:
Riistvaralisi sekventsereid.
Nimekiri riistvaralistest sekventseritest ja süntesaatoritest, sekventseriga "groovbox"idest ja trummimasinatest:
Boise

Boise on linn Ameerika Ühendriikides, Idaho osariigi pealinn ja Ada maakonna halduskeskus.
2007. aastal oli Boise elanike arv 211 473, Boise linnastu elanike arv oli 643 650.
Boise kuulub erinevate küsitluste ja uurimuste põhjal USA parema elu- ja ärikeskkonnaga linnade hulka.
Baton Rouge

Baton Rouge on linn Ameerika Ühendriikides, Louisiana osariigi pealinn.
Baton Rouge on New Orleansi järel osariigi suuruselt teine linn. 2006. aastal oli Baton Rouge'i elanike arv 229 553.
Baton Rouge asub Mississippi jõe ääres ning on üks USA lõunaosariikide olulisemaid tööstus- ja naftakeemiakeskusi ning sadamaid.
Linn asutati 1719. aastal Prantsusmaa sõjalise tugipunktina. Alates 16. jaanuarist 1817 on Baton Rouge Ameerika Ühendriikide koosseisus.
1947. aastal ühendati linn koos East Baton Rouge'i vallaga ühiseks konsolideeritud linn-vallaks.
Clavivox

Clavivox on USA helilooja Raymond Scotti 1952. aastal leiutatud ja 1956. aastal patenteeritud klahvpill-süntesaator ja sekventser. 
Scott oli enne seda ehitanud teremini leluks oma tütrele Carriele. Oma esimeses Clavivoxi prototüübis kasutas ta noore Bob Moogi (kes oli 25 aastat noorem kui Scott) ehitatud teremini.
Pill võimaldas "portamento"'t 3 oktavi piires. Hiljem lisas ta Clavivoxile helitugevuse kõvera mähisjoone mudeli ("ADSR envelope"), vibraato ja muid efekte.
Hilisemad Clavivoxid kasutasid valgust helikõrguse ja tämbri reguleerimiseks (valgus lasti läbi fotofilmi fotoelemendi).
Pill oli "Control Voltage"'iga juhitud.