tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Fenrir (kuu)

Fenrir ehk Saturn XLI (esialgne tähis S/2004 S 16) on Saturni kaaslane. 
Selle väikese taevakeha (ja veel 11 Saturni kaaslast) avastasid 12. detsembril 2004 Subaru teleskoobiga Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan Kleyna, orbiidi elemendid arvutas Brian G. Marsden. Koos 13. detsembrist kuni 5. märtsini 2005 kogutud andmetega avalikustas Rahvusvaheline Astronoomiaunioon avastuse 4. mail 2005.
Fenrir kuulub Saturni kaaslaste skandinaavia gruppi ("Norse group"). 
Nimi.
Fenrir on saanud nime Skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiglasliku hundi Fenriri järgi. 
Füüsikalised parameetrid.
Fenriri keskmine diameeter on hinnanguliselt 4 km (eeldusel, et albeedo on 0,04). 
Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil), mis viitab sellele, et ta on Saturnist möödudes tema raskusvälja lõksu jäänud ega ole tekkinud Saturni algselt ümbritsenud tolmukettast akretsiooni teel nagu mõned suuremad ja planeedile lähemad Saturni kaaslased. 
Fenriri orbiidi pikem pooltelg (keskmine kaugus Saturnist) on 22,4548 miljonit km, ta on Saturni praeguseks teada olevate kaaslaste seas kauguselt 57. kohal. Peritsenter on 19 463 821 km, apotsenter 25 445 779 km. Orbiidi pikkus on 140 459 769,23 km. Orbitaalkiirus on 4643,3 km/h. Tiirlemisperiood on 1260,3 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 164,9° või 164,444° ja orbiidi ekstsentrilisus 0,136 või 0,1332
Fenriri näiv tähesuurus on 25. Ta on üks tuhmimalt paistvaid planeedi kaaslasi Päikesesüsteemis. Ta avastati Maa pealt suure Subaru teleskoobi abil. Selle taevakeha heledus on nii väike, et teda ei "näe" ka Saturni ümber tiirlev kosmosesond Cassini, mille juurest ei paista ta kunagi heledamana tähesuurusest umbes 17.
Aegir (kuu)

Aegir (ka Saturn XXXVI) on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul 12. detsember 2004 kuni 11. märts 2005. Esmaseks ajutiseks nimeks sai S/2004 S 10.
Nimi Aegir pandi talle 2007. aasta aprillis skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiu Ægiri järgi, kes on hiid Fornjóti poeg, Logi (tulejumal) ja Kári (tuulejumal) vend. Hiid Ægir on skandinaavia mütoloogias merede valitseja või merekuningas, kelle võimuses on näiteks peatada merel tormi.
Aegir on umbes 6-kilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel Saturnist 19 618 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1140,24 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 167° (140° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,237.
Thrymr (kuu)

Thrymr (ka Saturn XXX) on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastas 2000. aastal Brett J. Gladmani töörühm. 
Algul pandi taevakehale koodnimi S/2000 S 7, kuid siis nimetati ümber Skandinaavia mütoloogia tegelase, jöötun Thrymri järgi (jöötunid on hiiud). Algne nimekuju oli Thrym, IAU planetaarsete süsteemide nomenklatuuri töögrupp lisas lõppu r-tähe, nii jäi nimeks Thrym.
Thrymri läbimõõt on hinnanguliselt 7 kilomeetrit (teistel andmetel 5,6 km), ruumala 180 km3 ning ta tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel Saturnist 20 439 600 km. 
Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1,094 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika suhtes on tal 174° ja ekstsentrilisus ligikaudu 0.5.
Päritolu.
Üldiselt on Thrymri kohta väga vähe teada. Arvatakse, et ta võiks olla Saturni kuu Phoebe küljest lahti löödud tükk. Saturni Norra grupi ("Norse group") kuude suured erinevused telje kalletes, orbiitide ekstsentrilisuses ja kuude keskmistes kaugustes Saturnist viitavad, et nad ei pärine ühelt objektilt (selle teise taevakehaga kokkupõrkel purunemisel), vaid on tõenäoliselt pärit mitmelt eri objektilt. 
Kõik Norra grupi kuud tiirlevad ümber Saturni selle pöörlemisele vastassuunas. Sel põhjusel ning lisaks nende orbiitide kõrvalekalde tõttu ringikujulisusest ja tiirlemistasandi erinevusest Saturni ekvaatori suhtes nimetatakse neid "irregulaarseteks" kuudeks. Sellised "irregulaarsed" kuud arvatakse olevat tulnud Saturni kaaslasteks pigem kuskilt mujalt kui tekkinud samas akretsioonikettas, mis ümbritses noort Saturni ta moodustumisel. Ilmselt on nad Saturnile lähenedes püütud kinni selle gravitatsiooni poolt ning jäänud ümber Saturni tiirlema. Viimane käib ka Thrymri kohta.
Surnud 18. aprillil

"Siin on loetletud 18. aprillil surnud tuntud inimesi.
Farbauti (kuu)

Farbauti (ka nimega Saturn XL) on Saturni üks kuudest. 
Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005. Esmaseks kataloogimisnimeks pandi talle S/2004 S 9. 2007. aasta aprillis nimetati ta ümber Skandinaavia mütoloogiasse kuulva Loki isa, tormihiiu Fárbauti järgi.
Farbauti on umbes viiekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 291 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal ligikaudu 1079,099 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika suhtes on 158° (131° Saturni ekvaatori tasandi suhtes) ja ekstsentrilisus 0,209.
Tarmo Pajusaar

Tarmo Pajusaar (sündinud 9. aprillil 1969 Tallinnas) on eesti klarnetist, muusikateadlane ja helirežissöör. 
Ta õppis klarnetit Nõmme lastemuusikakoolis (Urmas Ojavee ja Villu Mustingu juhendamisel), lõpetas aastal 1987 klarneti erialal Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 1994 Eesti Muusikaakadeemia (Hannes Altrovi ja Vahur Vurmi klassis) ning on saanud samast õppeasutusest ka magistrikraadi muusikateaduse erialal (juhendaja Jaan Ross). Ta on õppinud Stockholmi Kuninglikus Tehnikaülikoolis muusikaakustikat (juhendaja Erik Jansson). 
Töötanud Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris ja Eesti Raadio orkestris, kuulunud NYYD Ensemble'i ja Ansambel U: algkoosseisu. Esinenud solisti ja ansamblistina projektiansamblites, esitanud mahukaid kavu nii nüüdis- kui ka klassikalisest muusikast.
Isiklikku.
Tema abikaasa on klaveriõpetaja ja helilooja Riine Pajusaar.
Joseph Canteloube

Joseph Canteloube (täieliku nimega Marie-Joseph Canteloube de Malaret; 21. oktoober 1879 Annonay – 4. november 1957 Grigny) oli prantsuse helilooja.
Kogus sadu rahvaviise Touraine'i, Languedoci, Pays Basques'i, Angoumois' piirkondadest. Canteloube'i meelest väljendus rahvalaulus rahva kollektiivne vaimsus. 
Oma teose "Anthologie des chants populaires français" eessõnas kirjutas ta: 
"Olemaks prantslane, on vaja täielikult hinnata ja mõista prantsuse rahvalaulu. Selleks peab hindama, mõistma ja armastama loodust, maad ja maaelu."
Mari-Katrina Suss

Mari-Katrina Suss (sündinud 4. jaanuaril 1984) on eesti viiuldaja.
Suss alustas viiuliõpinguid Nõmme Muusikakoolis (õpetaja Leila Eespere) ja jätkas Tallinna Muusikakeskkoolis (õpetaja Tiiu Peäske, hiljem professor Mari Tampere-Bezrodny). 2007. aastal lõpetas ta kiitusega Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia bakalaureuseõppe ja 2010. aastal kiitusega ka magistriõppe professor Mari Tampere-Bezrodny viiuliklassis. Nüüd on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias doktoriõppes kammermuusika erialal. 
Ta on mänginud mitmes Eesti orkestris (Pärnu Linnaorkester, Tallinna Kammerorkester, Põhjamaade Sümfooniaorkester, Üle-eestiline Noorte Sümfooniaorkester, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Sümfooniaorkester – ka kontsertmeistrina) ning esinenud solisti ja kammermuusikuna nii Eestis kui ka välismaal. Aastast 2005. aastast töötab ta Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris. Hooajal 2007/2008 töötas ta ka rahvusooperi Estonia sümfooniaorkestri kolmanda kontsertmeistrina. 
Ta on keelpillikvarteti Prezioso liige aastast 2006.
Tõnu Jõesaar

Tõnu Jõesaar (sündinud 3. detsembril 1963 Tallinnas) on eesti tšellist.
Ta lõpetas aastal 1982 tšelloerialal Tallinna Muusikakeskkoolis (Laine Leichteri õpilasena) ja aastal 1989 Eesti Muusikaakadeemia (Toomas Velmeti tšelloklassis). Ta on täiendanud ennast rahvusvahelistel kammeransamblite kursustel Rootsis ja Hollandis. 
Tõnu Jõesaar on olnud Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri ja Tallinna Kammerorkestri tšellorühma kontsertmeister, mänginud Tallinna Keelpillikvartetis ja kuulub keelpillikvartetti Noobel Nelik. Lisaks mängib ta ansamblites Tallinn Baroque, Tallinn Sinfonietta, Corelli Consort, Rondellus ja Baltic Baroque. Continuo-mängijana on Jõesaar osalenud Soome vanamuusikaorkestrite 6-korruse orkester ja Opus X töös. Ka tegi ta kaasa Läti Rahvusooperis lavastatud Händeli ooperis "Alcina", mille etendused toimusid ka Hispaanias ja Hongkongis.
Isiklikku.
Tema abikaasa on pianist Lilian Jõesaar. Nende tütar Melissa Jõesaar mängib viiulit.
Lilian Jõesaar

Lilian Jõesaar (sündinud 28. jaanuaril 1965) on eesti pianist ja klavessinist.
Ta lõpetanud 1989. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Lilian Semperi klaveriklassis. 
Alates 1988. aastast töötab ta kontsertmeistrina Tallinna Ülikoolis ja 2003. aastast Rapla Muusikakoolis. 
Ta on mänginud vanamuusikaansamblis Rondellus rataslüürat, portatiivorelit ja kastanjette. Klavessinistina osaleb ta ansambli Baltic Baroque ja teiste kammeransamblite töös.
Isiklikku.
Tema abikaasa on tšellist ja gambist Tõnu Jõesaar.
Yamaha Diversion

Yamaha Diversion on tänavasõidu tüüpi (street bike) mootorratas, mis põlvneb Yamaha varasematest XJ mootorrataste seeriast. Varajastel mudelitel on neljataktiline sisepõlemismootor õhkjahutusega 8-klapiline rida neli mootor.
Diversioni mudelid.
Enne 2009. aasta mudeli turuletulekut koosnes Diversioni seeria neljast põhimudelist: XJ600S, XJ600N, XJ900S ja XJ900GT.
XJ600S Diversion/Seca II.
XJ600S on tuntud kui Diversion suuremas osas maailmast, kuid Põhja-Ameerikas ja Austraalia turgudel on see tuntud nimega Seca II. Mootorrattal on väike ülemise osa gondel, alumise osa gondel on saadaval lisana. XJ600S põlvneb XJ600 mudelist, mida toodeti aastatel 1984–1991. Mootorrattal on 598 cm3, õhkjahutusega rida neli mootor, mille võimsus on 45 kW (61 hj). Algupärase XJ600 mootor on seadistatud madalatele ja keskmistele pööretele tippvõimsuse arvelt.
600 cm3 Diversioni mudeleid toodeti aastatel 1992–2004. Seca II oli tootmises aastatel 1992–1998.
Diversioni konstruktsioon baseerub varasemal hästi välja arendatud XJ600 mudelil. Muudatused, mida mootorrattal tehti tootmise aastatel, olid pigem tagasihoidlikud: need puudutasid gondlite arendust, lisati teine esipiduriketas ning väike õlijahutus 1998. aasta mudelile koos karburaatorite täiustamisega.
Diversionil on püstine sõiduasend, võrreldes enamiku 600 cm3 sportmootorratastega. See püsis tootmises päris pikka aega, ilmselt oma soodsa hinna, tagasihoidliku kütusekulu ja vastupidavuse ning töökindluse pärast. Väga vähesed seeriatootmise mootorrattad on olnud nii kaua aega tootmises.
XJ600N.
XJ600N on peaaegu identne XJ600S-iga, kuid see on "naked bike"'i tüüpi mootorratas. Erinev on näidikute plokk ja see liigub koos juhtrauaga. Lisaks on esilatern ümmargune ja see liigub samuti koos juhtrauga.
XJ900S/XJ900GT.
XJ900S ja XJ900GT on sisuliselt sama mootorratas, mille erinevus seisneb gondlites ja lisavarustuses. GT-l on suurem gondel ja kaks Krauser K2 küljekohvrit. XJ900S gondel on väiksem ja sarnaneb XJ600S välimusega. Näidikute plokk on laiem ja lisatud on kütusenäidik. XJ900S mootorrattal on 892 cm3, õhkjahutusega, 8 klapiga rida neli mootor, võimsusega 66 kW (89 hj). XJ900S/GT mudelitel on kardaanülekanne ja 600 cm3 mudelid on kettülekandega.
XJ6 Diversion, XJ6 N ja XJ6 Diversion F.
Aastal 2009 tutvustas Yamaha uut Diversioni seeriat XJ6 ja XJ6N. Mootor on Yamaha Fazeri jõuallika edasiarendus ja mõlemale versioonile on ABS-pidurid lisana saadaval. Uuel seerial on vedelikjahutusega, 16 klapiga, neljataktiline ettepoole kallutatud rida neli mootor, millele on võimsust 57 kW (78 hj)..
Pressure immobilisation technique

Pressure immobilisation technique on valdavalt inimestel kasutatav elupäästev esmaabi tehnika, mida kasutatakse osade mürgiste loomade hammustuse või piste korral.
"Pressure immobilisation technique" võtet ei kasutata mitte kõikide loomade hammustamise puhul, vaid soovitatakse kasutada mürkmadude hammustuse, mürgiste ämblike, mesilaste, herilaste nõelatorke korral ja sipelgate "happepritse" korral.
Tehnika on kasutusel peamiselt Austraalias, kus elab üsna rohkelt inimese suhtes mürkmadudes liigitatud madusid ja soovitatakse kasutada kõikide mürkmadude hammustuse korral.
Nimetatud võtte eesmärgiks on näiteks jäsemetesse sisestatud mürgina toimivate võõrvalkude liikumise piiramine, et ained jääksid kas hammustatud või "pista" saanud jäsemesse ega liiguks lümfisüsteemi ja koos lümfiga elutähtsatesse elunditesse.
Esmaabi andmisega paralleelselt tuleks püüda ka hädaabinumbrile helistada, Eestis on see number 112. 
Võte elastse rõhksidemega.
Mürgiste loomadega kokkupuutel toimunud õnnetusjuhtumi puhul võib püüda kannatanul näiteks hammustada/torgata saanud jalga ka esimese ettejuhtuva riideesemega rõhkselt kinni siduda, kuid siis ei pruugi see võte õnnestuda. Võtte ülesandeks on ühtlaselt survestatud (rõhutud) piirkonna moodustamine hammustuskoha ümber. Elastiksideme (soovitatav laius 10–15 cm) sidumist alustatakse 10 cm kaugusel hammustuskohast (hammustuskoha ja südame vahelisel kehapiirkonnal) ja seotakse ümber jäseme liikudes südame suunas ja seejärel liikudes sidumisega tagasi hammustuskohta ja sealt edasi kas jala- ehk käelaba suunas. Soovitatavalt võiks hammustada/torgata/pista saanud jäseme ka lahastada, see aitab jäset liikumatuna hoida. 
Elastse rõhksideme sidumistugevus võiks olla sarnane vigastatud hüppeliigese sidumistugevusega, st rõhksideme eesmärgiks ei ole vereringluse takistamine. Võimalusel tuleks hammustuskoht märgistada ka sidemel. 
Sidet tuleks peal hoida kuni haiglasse jõudmiseni, kus selle eemaldavad vastava väljaõppe saanud ja meditsiiniaparatuuri kasutamist tundvad meditsiinitöötajad. 
"Pressure immobilisation technique"'i väljatöötajaks peetakse austraallast 
Struan Keith Sutherland'i (17. juuni 1936 – 11. jaanuar 2002).
Martin Škrtel

Martin Škrtel (sündinud 15. detsembril 1984 Handlovás) on endine Slovakkia jalgpallur, kes mängis keskkaitsjana.
Škrtel mängis Slovakkia, Venemaa, Inglismaa, Türgi ja Itaalia klubides (mh FK AS Trenčín, Peterburi Zenit, Liverpool, Fenerbahçe ja İstanbuli Başakşehir).
Slovakkia rahvuskoondises osales Škrtel 2010. aasta MM-il ja 2016. aasta EM-il.
Kultuuriline pluralism

Kultuuriline pluralism tähistab olukorda, kus suurema kogukonna sees olev väiksem grupp säilitab oma ainulaadse kultuurilise identiteedi ning laiem kultuur aktsepteerib nende väärtushinnanguid ja tavasid (juhul kui need on kooskõlas seaduste ja suurema kogukonna väärtushinnangutega). Kultuurilist pluralismi aetakse sageli segamini multikultuursusega, kus aga puudub domineeriva kultuuri nõue.
Üks näide kultuurilisest pluralismist on Ameerika Ühendriigid, kus on olemas suhteliselt tugev domineeriv kultuur, mis sisaldab tugevaid rahvusluse elemente ning kus on olemas spordikultuur ja kunstiline kultuur. Pluralistlikus kultuuris ei eksisteeri unikaalsed grupid lihtsalt kõrvuti, vaid need käsitlevad teiste gruppide väärtusi kui tunnuseid, mis väärivad kohta ka domineerivas kultuuris. Edukas pluralistlik ühiskond ootab oma liikmetelt integreerumist, mitte assimileerumist. Ühiskond, kus puudub tugev domineeriv kultuur, võib kultuurilist pluralismi praktiseerimata ja ilma ühiskonnapoolsete tahtlike sammudeta hõlpsasti multikultuurseks ühiskonnaks muutuda.
Selliste institutsioonide ning tavade olemasolu on aga võimalik vaid juhul kui väiksemad kultuurilised kogukonnad on pluralistliku kultuuri suurema kogukonna poolt tunnustatud. Mõnikord on selleks tarvis ka seadustega kaitsmist. Teise kultuuri oma kultuuri vastu võtmine nõuab sageli seda, et vähemuse kultuur peab kõrvaldama oma kultuuri need aspektid, mis ei sobi kokku dominantse kultuuri seaduste või väärtustega.
Ameerika Ühendriikide kultuurilise pluralismi mõtte juured on transtsendentalistlikus liikumises ning seda on arendanud nii pragmatistlikud filosoofid William James ja John Dewey kui ka hilisemad mõtlejad Horace Kallen ja Randolph Bourne. Üks kuulsamaid kultuurilise pluralismi ideede väljendusi on Randolph Bourne'i 1916. aasta essee "Trans-National America".
Pasha

Pasha (kreeka keeles πάσχα, vene keeles пасха, hääldus ['pas.ha]; ka "lihavõttepasha") on õigeusumaade rahvusköökides ülestõusmispühadeks kohupiimast ja lisakoostisainetest valmistatav püramiidja kujuga magus rammus pühaderoog.
Pasha on õigeusklike lihavõtteroog. Sama nime kannavad ka paasapühad.
Pasha on tavapärselt kohupiimast, hapukoorest, vahukoorest, rosinatest, võist ja munadest valmistatud lihavõttetoit, seda süüakse suure paastu lõppedes koos lihavõtteküpsetistega – kulitšite ja baabadega.
Klassikalist pashat valmistatakse erilises, nikerdatud kaunistustega puust pashavormis. Traditsioonilise pashavormi külgedel olevad ja pasha pinnale üle kanduvad kirikuslaavikeelsed algustähed "XB" tähendavad "Hristos voskrese!" ('Kristus on üles tõusnud!').
Pashavormi puudumisel võib kasutada ka muid koduses majapidamises olevaid suvalise suuruse ja kujuga kööginõusid. 
Lisakoostisained.
Lisakoostisained ja nende kogused sõltuvad nii retseptidest kui ka valmistaja maitsest ja võimalustest.
Lisaks kohupiimale, hapukoorele, võile ja suhkrule lisatakse tänapäeval ka mitmete puuviljade suhkrustatud koort (näiteks apelsinisukaadi jt), šokolaadi (kakaopasha), magusat kondenspiima, mandlilaaste, tükeldatud pähkleid, kuivatatud puuvilju (näiteks tükeldatud aprikoose) ja brändit jpm.
Valmistamisviisid.
Traditsiooniliselt on pashasegu valmistatud nii kuumutamata (toores pasha) kui ka kuumutatult (keedetud pasha).
Proua A. Hoffmanni "Keetmise õpetuses" (Tartu, 77:1912) on hariliku pasha valmistamise retsepti kirjeldatud järgnevalt:
"4 naela (1 nael = 410 grammi) värsket kohupiima pandakse 24 tunniks vajutise alla, õerutakse siis läbi sõela, pandakse 1/2 klaasi värsket haput koort, 1/4 naela kõige paremat koorevõid, 1 theelusika täis soola, 1/2 klaasi suhkrut, vähe peeneks tõugatud vaniljet ja mandlit juurde, ja õerutakse kõik hästi läbi. Ilusasti nikerdatud puuvormi sisemised küljed kaetakse puhta, peene muslini ribadega, surutakse siis piimasegu kõvasti vormi sisse ja pandakse puhas lauakene ja raske kivi vajutuseks peale, et vedelik välja nõrgub, muidugi peab vorm selleks kausi sees olema. Enne lauale andmist pannakse pasha ettevaatlikult vaagna peale ja ehitakse pealt rosinate, korinthide ja kunstliku lillega."
Samalt autorilt pärineb (1912) ka keedetud pasha retsept:
"Seda valmistatakse niisama, kui eelmises tükis õpetatud, lisatakse ainult 4 klopitud toorest muna, 1/4 naela suhkrut ja pool klaasi puhastatud rosinaid juurde, segatakse kõik läbi, seatakse kastruliga tulele, ja lastakse ühtelugu segades vähe keeda. Lastakse siis ära jahtuda ja kui tarvis on, lisatakse veel suhkrut juurde, kallatakse siis puuvormi sisse ja tehtakse kõik niisama kui eelmises nr õpetatud."
Moekad pasha-asendajad.
Tänapäeval saab pashat ka valmis kujul poest osta, kuid pasha koostises võivad rammusa kohupiima, vahukoore, munade ja või asemel olla väherasvane vahustuv kooreasendaja, lahjemad toorjuustud ja kohupiimad või lahjad kohupiimapastad. Kaasaegsed lihavõttepühade kohupiimaroad võivad olla ka moekad vahud, tarretised, pashaparfee, kihilised kohupiimaga pühademaiustused (nn pokaalipasha), pashatordid jm.
Karaat (puhtus)

Karaat on (näiteks kulla) puhtuse mõõtühik. Üks karaat on selles tähenduses kaaluliselt üks kahekümne neljandik puhtast metallist. 24-karaadine kuld on seega puhas kuld; 12-karaadine kuld on 50%-lise puhtusega kuld jne. Väärismetallide puhtuse mõõtühikuna on kasutatusel ka proov.
Karaadi ja proovi ligikaudsed vastavused:
Sten Zupping

Sten Zupping (sündinud 29. jaanuaril 1968 Tartus) on eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 1986. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend).
Ta on töötanud aastatel 1992–1993 teatris Endla ja hiljem vabakutselise näitlejana ka muudes teatrites. 
Zupping on mänginud mitmes mängufilmis ("Pääsemine", 2002; "Puhastus", 2002; "Apteeker Melchior", 2022; "Aurora", 2022; jm) ja telesarjas ("Ohtlik lend", 2006; "Kelgukoerad", 2006–2010; "Kättemaksukontor", 2010–2016; "Köök", 2016; Rootsi kriminaalsarjas "Arne Dahl: Misterioso", 2011; jm).
Eesti Teatriliidu ja Näitlejate Liidu liige (2006).
Ta kandideeris 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Järva-Jaani vallavolikokku (Keskerakonna nimekirjas), sai viis häält ega osutunud valituks.
Isiklikku.
Sten Zupping oli aastatel 1994–2006 abielus näitleja Liina Tennosaarega, neil on ühine tütar Epp. 2006. aastast on tema elukaaslane näitleja Kersti Tombak.
Hing (detail)

Hing on ukse, akna, kaane vms kinnitusdetail, mille abil need avamisel ja sulgemisel saavad pöörduvalt liikuda.
Uksehing on üks tüüp laager, see ühendab kaks keha, tüüpiliselt võimaldab pöörelda ainult piiratud pöördenurga all. Kaks keha seotakse omavahel fikseeritud uksehingega, mis on kindla pöörlemisteljega. Hinged on tehtud paindlikest materjalides või liikuvatest komponentidest. Bioloogias on palju liiteid, mis toimivad samal põhimõttel nagu uksehinged.
William Grant Stairs

William Grant Stairs (1. juuli 1863 – 9. juuni 1892) oli Kanada päritolu Suurbritannia maadeuurija.
Ta oli muu hulgas belglaste kuninga Léopold II teenistuses ja juhtis Katanga vallutamiseks ette võetud Stairsi ekspeditsiooni.
Léopold II

Léopold II (saksa ja hollandi keeles Leopold II; sünninimega saksa keeles Leopold Ludwig Philipp Maria Viktor; prantsuse Léopold Louis-Philippe Marie Victor; hollandi Leopold Lodewijk Filips Maria Victor; 9. aprill 1835 Brüssel – 17. detsember 1909 Laeken) oli belglaste kuningas aastast 1865 kuni surmani.
Ta oli belglaste teine kuningas ja sai troonile pärast oma isa, esimese kuninga Léopold I surma. Ta valitses 44 aastat. See on olnud pikim valitsusaeg Belgia monarhia ajaloos.
Léopold II sai tuntuks eelkõige erakordse julmusega Kesk-Aafrikas. Ta asutas 1885. aastal teiste seas Henry Morton Stanley abiga Kongo Vaba Riigi ja oli selle ainuomanik kuni 1908. aastani, mil Belgia valitsus selle kuritarvituste tõttu koos Katangaga oma hoole alla võttis. Lépold II valitsusaeg põhjustas 8-12 miljoni kongolase huku. Valdusest sai Belgia Kongo ja hiljem Kongo Demokraatlik Vabariik.
Bitis gabonica rhinoceros

Bitis gabonica rhinoceros on rästiklaste sugukonda, aafrikarästiku perekonda kuuluva gabooni aafrikarästiku alamliik. 
Klassifikatsioon.
"Bitis gabonica rhinoceros"'e süstemaatika pole päris selge. Roomajate andmebaasis käsitletakse teda eraldi maoliigina "Bitis rhinoceros". 
Levila.
Need maod elavad Guinea-Bissaus, Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Elevandiluurannikul, Ghanas ja Togos.
Bitis gabonica gabonica

Bitis gabonica gabonica on rästiklaste sugukonda, aafrikarästiku perekonda kuuluva gabooni aafrikarästiku alamliik.
Anthe

Anthe on vanakreeka mütoloogias üks alküoniididest, titaan Alkyoneuse tütardest.
Koos õdedega heitis ta end leinast isa surma pärast merre. Amphitrite päästis nende elu, muutes nad jäälindudeks.
Tema järgi on nimetatud Saturni kaaslane Anthe.
Kramatorski sõjalennuväli

Kramatorski sõjalennuväli on sõjalennuväli Ukrainas Donetski oblastis, umbes 3,4 km kaugusel Kramatorski keskusest idakagus, umbes 20 km kaugusel Slovjanskist lõunas.
2014. aasta 15. aprillil vallutasid valitsusväed terrorismivastase operatsiooni käigus lennuvälja venemeelsetelt separatistidelt tagasi. Erinevatel kinnitamata andmetel hukkus mõlemal poolel kokku kuni 11 inimest.
Ametivõimude teatel sai ööl vastu 10. juunit 2014 lennuväljale toimunud umbes 3 tundi kestnud terroristide ebaõnnestunud rünnakus surma esialgsetel andmetel ligikaudu 40 terroristi.
2015. aasta 10. veebruari päevases raketiheitjarünnakus Kramatorskile hukkus vähemalt 25 inimest (17 tsiviilisikut ja 8 sõjaväelast), vähemalt 64 inimest (sealhulgas 29 sõjaväelast) sai haavata, 10 haavatu seisund oli kriitiline. Sõjaväelased said haavata peamiselt sõjalennuvälja juures asuvas Ukraina sõjaväebaasis (ATO staap).
Sai (täpsustus)

SAI või Sai võib tähendada mitut asja.
Florian Zeller

Florian Zeller (sündinud 28. juunil 1979 Pariisis) on prantsuse näite- ja romaanikirjanik.
Ta on lõpetanud Institut d’études politiques de Paris' (Pariisi Poliitiliste Uuringute Instituudi). Ta töötab samas kirjanduse õppejõuna ja ajakirjanikuna.
Ta sai tuntuks 2004. aastal oma kolmanda romaaniga ("La Fascination du pire" ("Kurjuse võlu")), mille eest sai samal aastal maineka auhinna Prix Interallié. 
Eesti keelde on tõlgitud tema romaan "La Jouissance" (2012), mis ilmus 2014. aastal pealkirjaga "Elu on nauding: Euroopa romaan" (tõlkija Jana Porila, sarjas "Nüüdisromaan", väljaandja kirjastus Eesti Raamat).
Isiklikku.
Tema abikaasa on eksmodell, näitleja ja skulptor Marine Delterme; neil on poeg.
Orne'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Orne'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 21 kantonit. Vallad Alençon (kogupindalaga 10,68 km²), Argentan (kogupindalaga 18,28 km²) ja Flers (kogupindalaga 21,15 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Alençoni ringkond.
Alençon 1. kanton
Alençon 2. kanton
Alençon 3. kanton
Carrougesi kanton
Courtomeri kanton
Domfronti kanton
La Ferté-Macé kanton
Juvigny-sous-Andaine'i kanton 
Le Mêle-sur-Sarthe'i kanton
Passais' kanton
Sées' kanton
Argentani ringkond.
Argentan-Ida kanton
Argentan-Lääne kanton
Athis-de-l'Orne'i kanton
Briouze'i kanton
Écouché kanton
Exmesi kanton
La Ferté-Frêneli kanton 
Flers-Lõuna kanton
Flers-Põhja kanton
Gacé kanton
Le Merlerault' kanton 
Messei kanton
Mortrée kanton
Putanges-Pont-Écrepini kanton 
Tinchebray kanton
Trun' kanton
Vimoutiersi kanton
Mortagne-au-Perche'i ringkond.
L'Aigle-Ida kanton
L'Aigle-Lääne kanton
Bazoches-sur-Hoëne'i kanton
Bellême'i kanton
Longny-au-Perche'i kanton 
Mortagne-au-Perche'i kanton
Moulins-la-Marche'i kanton
Nocé kanton
Pervenchèresi kanton 
Rémalardi kanton
Le Theili kanton
Tourouvre'i kanton
Vari departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Vari departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 23 kantonit. Vallad Fréjus (kogupindalaga 102,27 km²), Hyères (kogupindalaga 132,28 km²) , La Seyne-sur-Mer (kogupindalaga 22,17 km²) ja Toulon (kogupindalaga 42,84 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Brignolesi ringkond.
Aupsi kanton
Barjolsi kanton
Besse-sur-Issole'i kanton 
Brignolesi kanton
Cotignaci kanton
Riansi kanton
La Roquebrussanne'i kanton 
Saint-Maximin-la-Sainte-Baume'i kanton
Tavernesi kanton
Draguignani ringkond.
Callasi kanton
Comps-sur-Artuby kanton 
Draguignani kanton
Fayence'i kanton
Fréjusi kanton
Grimaud' kanton
Lorguesi kanton
Le Luci kanton
Le Muy kanton
Saint-Raphaëli kanton
Saint-Tropez' kanton
Salernesi kanton
Touloni ringkond.
Le Beausset' kanton
Collobrièresi kanton
La Crau kanton
Cuersi kanton
La Garde'i kanton
Hyères-Esti kanton
Hyères-Ouesti kanton
Ollioulesi kanton
Saint-Mandrier-sur-Meri kanton
La Seyne-sur-Meri kanton
Six-Fours-les-Plagesi kanton
Solliès-Ponti kanton
Touloni 1. kanton
Touloni 2. kanton
Touloni 3. kanton
Touloni 4. kanton
Touloni 5. kanton
Touloni 6. kanton
Touloni 7. kanton
Touloni 8. kanton
Touloni 9. kanton
La Valette-du-Vari kanton
Wang Fuzhi

Wang Fuzhi (hiina keeles 王夫之; 1619–1692) oli hiina filosoof.
Tsitaat.
Koerad ja hobused näevad öösel; öökullid on päeval pimedad; lohe kuuleb sarvedega; sipelgas räägib tundlatega. Kuulmisel ja nägemisel pole kindlat asukohta, vaid mõjutajad erinevad ja vastuvõtmisorganid erinevad. Inimene sureb vees, kala sureb kuival [...]. Maitsed on erinevad ja saadav kasu on erinev. [...] Sellepärast see, mida inimene teab/tajub, on inimese taevas ja see, mida teised olendid teavad/tajuvad, on olendite taevas. (Tõlkinud Margus Ott.)
犬馬夜視,鵂鶹晝闇,龍聽以角, 語以鬚,聰明無方,感 者異而受者殊矣。人死於水,魚死於陸 [...]。歆者異而利殊矣 [...]。故人之所知,人之天也。物之所知,物之天也。若夫天之為 天者,肆應無極,隨時無常,人以為人之天,物以為物之天, 人物之合以敦化,各正性命而不可齊也。
Eva Koff

Eva Koff (sünninimi Eva Rõuk; sündinud 17. aprillil 1973) on eesti kirjanik ja õpetaja.
Haridus.
Ta on lõpetanud 1991. aastal Tallinna Reaalkooli ning 1996. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe prantsuse keele ja kirjanduse alal.
Töökäik.
Ta on töötanud prantsuse keele õpetajana Rocca al Mare koolis (2001–2006) ja 2020. aasta seisuga on prantsuse keele õpetaja Vanalinna Hariduskolleegiumis. 
Looming.
Ta on kirjutanud stsenaariumi Vikerraadio lastesaatele "Mina lood", mis oli eetris aastatel 2004–2007. Aastatel 2011–2014 oli ta Eesti Televisiooni lastesaate "Lastetuba" stsenarist.
Isiklikku.
Eva Koff oli abielus kirjanik Indrek Koffiga ja neil on neli last.
Journeyman

"Journeyman" on Eric Claptoni üheteistkümnes stuudioalbum, mis ilmus 1989. aasta novembris. Siin on väga palju elektroonilist soundi ning tunda on 1980. aastate roki mõjutusi. Aga plaadil on ka mõned bluusilood, nagu “Before You Accuse Me”, "Running on Faith" ja "Hard Times". Plaat on kaverite ja originaalide segu, kus domineerivad Jerry Lynn Williamsi laulud. 
Kõige menukam singel sellelt albumilt oli “Bad Love”, mille eest pälvis Clapton 1990. aastal Grammy kategoorias "Parim rokkmuusika esitus – meesvokaal". See lugu jõudis ka edetabelis (Mainstream Rock) esikohale, kuhu jäi kolmeks nädalaks. Aasta varem oli esikohale jõudnud singel "Pretending" ja püsinud seal tervelt viis nädalat.
Albumit saatis mõõdukas edu. See piirdus edetabelis Billboard 200 16. kohaga, kuid albumi läbimüük kujunes edetabelikohta arvestades suurepäraseks. See oli esimene Claptoni sooloplaat, mis ületas topelt plaatinaplaadi normi. See on ka Claptoni enda üks lemmikplaate; tema lemmiklugu sellelt plaadilt oli “Old Love”, mille ta kirjutas koos Robert Crayga ning kus nad esitavad võrdselt ka kitarripartiisid.
Christian Krohg

Christian Krohg (13. august 1852 – 16. oktoober 1925) oli Norra naturalistlik maalikunstnik, illustraator, kirjanik ja ajakirjanik.
Elu ja karjäär.
Krohgi isa oli jurist ja riigimees Georg Anton Krohg (1817–1873) ning tema vanaisa oli valitsusminister Christian Krohg (1777–1828). Krohg õppis aastatel 1869–1873 Oslo Ülikoolis (siis kandis Oslo nime Christiania) õigusteadust ning ta sai oma kunstihariduse Saksamaal Karlsruhes asunud Badeni kunstikoolis rahvuskaaslasest maalikunstniku Hans Gude käe all. Aastatel 1881–1882 töötas ta Pariisis.
Realismi ideede poolt inspireerituna valis ta oma motiive peamiselt igapäevaelust – sageli selle tumedamatest või sotsiaalselt alamat sorti külgedest. Eriti tuntud on tema maalid prostituutidest. Prostitutsioon on ka tema 1886. aastal ilmunud romaani "Albertine" teema. Romaan põhjustas ilmudes skandaali ning see konfiskeeriti politsei poolt.
Krohgi jõuline ja otsekohene stiil tegi temast Norra kunstile iseloomuliku romantismist naturalismile üle mineku perioodi ühe juhtfiguuri. Tänu oma perioodilisele Skagenis viibimisele (kuhu ta sattus esimest korda aastal 1879), oli tal suur mõju Anna ja Michael Ancherile ja ta toetas ka Edvard Munchi tema loometee algperioodil.
Krohg oli ka 1886. aastal loodud boheemliku ajakirja "Impressionisten" asutaja ja toimetaja. Seejärel sai temast ajakirjanik Oslo ajalehes "Verdens Gang", kus ta töötas aastatel 1890–1910 ning kuhu ta kirjutas tähelepanuväärseid portreeintervjuusid. Hiljem sai temast Norra Kunstiakadeemia ("Statens Kunstakademi") direktor ja professor (ta töötas seal 1909–1925).
Ta oli abielus kunstnik Oda Krohgiga ning nende poeg Per Lasson Krohg on tuntud oma seinamaalide poolest. Christian Krohgi väljapaistvaid töid leiab nii Oslos asuvast Riiklikust Kunsti-, Arhitektuuri- ja Disainimuuseumist kuni Skageni Muuseumist Taanis.
Rakvere saksa kogudus

Rakvere saksa kogudus oli aastail 1835–1939 Rakveres tegutsenud evangeelne kogudus.
Kogudus pidas jumalateenistusi Rakvere Kolmainu kirikus, õpetaja oli ühine Rakvere Kolmainu kogudusega, kuni 1923. aastal saadi oma õpetaja.
Aastail 1926–1935 moodustas kogudus iseseisva usuühingu, kuni astus Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku ja selle saksa praostkonna koosseisu.
Koguduse ainus õpetaja oli Walter von Holst, aastail 1923–1939.
1939. aastal Rakvere saksa kogudus andis oma varanduse üle Rakvere Kolmainu kogudusele, selle hulgas ka saksa koguduse suure surnuaia, mis asus linna sees.
Kalle

Kalle ehk kallakus on pinna vm asend harilikult rõht- või püstasendiga (-tasandiga) võrreldes viltu, nurga all; konkreetse suurusena ka kaldumise määr (kaldenurk).
Alfred Sharpe

Alfred Sharpe (19. mai 1853 Lancaster – 10. detsember 1935 London) oli Suurbritannia koloniaalametnik Aafrikas.
Alfred Sharpe sündis Inglismaal Lancashire'is Lancasteris. Tema isa oli raudteeinsener ja pidi töö tõttu tihti elukohta vahetama. Alfredi lapsepõlves kolis perekond algul Walesi, hiljem Šveitsi ja sealt Prantsusmaale. Ta õppis Hertfordi lähedal Haileybury and Imperial Service College'is ja hiljem advokaadibüroos ning sai 23-aastaselt advokaadi kutse.
Aastal 1883 sõitis ta koos oma nõoga Fidži Viti Levu saarele suhkruistandust pidama. Et neil puudusid maaharimiskogemused ja ka suhkruhind oli parajasti madal, sai juba esimese aastaga selgeks, et nende ettevõtmine on ebaõnnestunud. Aastatel 1885–1886 töötas Alfred Sharpe Fidžil kohtunikuna. Seejärel ütles ta ära tööpakkumisest riigiametnikuna ja suundus hoopis Kesk-Aafrikasse.
Aastal 1887 jõudis ta Njassa järve piirkonda ja plaanis järvest lõunas asuval Shire'i platool elevante jahtida ja elevandiluuga kauplema hakata. Ta sattus aga peaaegu kohe sõjatandrile. Peamiselt järve põhjakaldal Karongas käis sõda African Lakes Company ja araabia orjakaupmeeste vahel.
Silmaümbrised kilbised

Silmaümbristeks kilbisteks nimetatakse paljudel soomuselistel silma ümber paiknevaid kilbiseid. 
Silmade ümber paiknevad soomused on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. 
Madudel.
Madudel ääristavad silmakilbist ja loetakse silmaümbritsteks kilbisteks järgmised soomused:
Silma ümber paiknevate kilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Korrelatsioon

Korrelatsiooniks (keskladina keeles "correlatio", vastastikune seos) nimetatakse statistikas juhuslike suuruste "X" ja "Y" vahel esinev statistiline seos. Teise definitsiooni alusel on korrelatsioon vastastikune seos ehk suhteseos, mis tähistab kahe või enama objekti, sündmuse, olukorra või funktsiooni seost. Kui korrelatiivne seos on tugev, vihjab see küll põhjusliku seose
võimalusele, ent ei tõesta veel selle olemasolu.
Pałata

Palata on jõgi Venemaal ning Valgevenes, Daugava parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi "Палата", vene keeles "Полота".
Jõe pikkus on 93 km, sellest Valgevene territooriumil 86 kilomeetrit. Valgla on 651 km², sellest Valgevenes 470 km². Jõe lang on 0,5 m/km.
Palata voolab välja Neklotši järvest Pihkva oblastis. Ta voolab algul 7 kilomeetrit Pihkva oblastis, seejärel läbib Połacki rajooni Viciebski oblastis, laskudes Połacki madalikule. Ülemjooksul asub veel Izmaki järv. Połacki rajoonis suubuvad temasse paremalt ka Lutaja ja Stradań. Suurim asula selle jõe kaldal (Połack) asub Valgevenes, paigas, kus Palata Daugavasse suubub.
Marksa hiiemägi

Marksa hiiemägi on hiiemägi Tõstamaa kihelkonna ja Pärnu linna Marksa külas.
Hiiemäe ümber paiknevad hooned on muinsuskaitseametile teadaolevalt ehitatud enne hiiemäe mälestiseks tunnistamist. Hiiemägi on muinsuskaitseameti hinnangul heas korras ja seda on hooldanud ümbruskonna elanikud. Hiiemäel on ohvrikivi.
Muraka hiiesaar

Muraka hiiesaar (ka nimega Tori hiiesaar) on hiiesaar Tori kihelkonna ja valla Muraka külas Pärnu jões.
Ehitusfüüsika

Ehitusfüüsika on teadusharu, kuhu on kombineeritud füüsika, matemaatika ja inseneriteaduse erialad, mõistmaks nende kolme valdkonna omavahelisi seoseid. Fundamentaalfüüsikas kombineeritakse erinevate probleemide lahendamist ja tehnilisi oskuseid, seega leidub antud valdkonnal laialdaselt rakendusi. Karjääri ehitusfüüsikas on tavaliselt (enamasti) võimalik teha ehitusvaldkonnas õppides tehnika-, rakenduskõrgkoolides, teadus-või rakenduslikfüüsikas teadustööd tehes. Interdistsiplinaarsed teadmised on mõeldud pideva innovatsiooniga, mis tehnoloogias esinevad.
Kaupo Deemant

Kaupo Deemant (12. veebruar 1936 Kõrgepalu, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 14. juuni 2010 Tallinn) oli eesti ajaloolane.
Ta lõpetas 1962. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis ajaloo eriala. 
Magistritöö "Proosa kivikalmistu" kaitses ta Tartu Ülikoolis 1993. aastal.
Ta töötas aastatel 1962–2002 Tallinna Linnamuuseumis. 
Aastatel 1970–1984 juhatas ta arheoloogilisi kaevamisi Proosa kalmeväljal ning 1985–1997 Proosa asulakohal.
Ta uuris ja kogus materjale Eesti Vabariigi riigitegelaste ja ohvitseride represseerimisest, 1941. aasta juuni- ja 1949. aasta märtsiküüditamisest, metsavendlusest; mälestusi ja suulist pärimust, teiste hulgas Marie Laidoneri ja Hengo Tulnola mälestusi.
Brooklyni sild

Brooklyni sild (inglise keeles "Brooklyn Bridge") on sild New Yorgis. See on üks vanemaid rippsildu Ameerika Ühendriikides. Sild avati 24. mail 1883. Sild ühendab Manhattani ja Brooklyni linnaosa. See oli esimene terastraadist ehitatud rippsild. Silla projekteeris Preisi päritolu Ameerika ehitusinsener John Augustus Roebling (Johann August Röbling). Ehitise pikkus on 1825 meetrit, laius 26 meetrit, kõrgus merepinnast 84,3 meetrit ja kõige pikem kaarelaius 486,3 meetrit. 
Silla püloonid on ehitatud graniidist, lubjakivist ja Rosendale'i tsemendist. Graniidiplokid on pärit Vinalhaveni saarelt Maine'i osariigist.
1966. aastal kanti sild Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse ("National Register of Historic Places"). 29. jaanuarist 1964 on see New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kuulutatud kaitsealuseks mälestusmärgiks ("New York City Landmark").
Avamine.
Brooklyni sild avati kasutamiseks 24. mail 1883. Avatseremoonial osales mitu tuhat inimest ja paljud laevad viibisid East Bays. President Chester A. Arthur ja linnapea Franklin Edson ületasid silla piduliku kahuritule saatel ja neid tervitas Brooklyni linnapea Seth Low. Pidustused jätkusid kontserdiga, lasti kahurituld laevadelt ja ilutulestikurakette. Esimesel päeval ületas silla 1800 sõidukit ja 150 300 inimest. Esimene silla ületaja oli Roeblingi minia Emily Warren Roebling.
Jalakäijate ja sõidukite juurdepääs.
Sild rajati esialgu hobuste ja raudteeliikluse jaoks ning sellel olid eraldatud kõnni- ja jalgrattateed. 1950. aastast on tehtud kuus sõidurada autode liiklemiseks. Sõiduteele on kehtestatud piirangud, mis keelavad silda kasutada üle 11 jala (3,4 m) kõrgustel ja üle 6000 naela (2700 kg) kaaluvatel sõidukitel.
Ušača

Ušača ehk Ušatša on jõgi Valgevenes, Daugava vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi "Ушача", vene keeles "Ушача".
Jõe pikkus on 118 km, valgla on 1150 km². Jõe lang on 0.5 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk jõe suudmes on 8 m³/s
Ušača algab Dokšycy rajoonist Viciebski oblastis. Ta voolab põhja suunas läbi Ušačy rajooni, läbides sealjuures ka Ušačy alevit. Ušačy rajoonis laskub jõgi Połacki madalikule, läbides teel mitut järve. Alamjooksul läbib jõgi veel Połacki rajooni, suubudes seejärel Navapołacki juures Daugavasse.
Josephus Nicolaus Laurenti

Josephus Nicolaus Laurenti (ka Joseph Nicolaus Laurenti) (4. detsember 1735 Viin – 17. veebruar 1805 Viin) oli Austria arst, loodusuurija, herpetoloog ja zooloog. 
Laurentit peetakse roomajate klassi esmakirjeldajaks 1768.aastal teoses "Specimen medicum, exhibens synopsin Reptilium emendatam cum experimentis circa venena et antidota Reptilium austriacorum". Roomajate klassile lisaks kirjeldas ta mitmeid kümneid kahepaiksete ja roomajate perekondi nagu "Bufo", "Hyla", "Salamandra", "Gekko", "Chamaeleo", krokodill ("Crocodylus"), "Iguana", rästik ("Vipera"), kobra ("Naja"), "Constrictor", nastik ("Natrix") jt. 
Tema kirjeldatud taksonid ja liigid on tähistatud nimega Laurenti.
Roomajate liigid.
Käesoleval ajal kehtivad roomajate andmebaasis järgmised Laurenti poolt kirjeldatud roomajate liigid:
Causinae

Causinae on roomajate klassi 
maoliste alamseltsi rästiklaste sugukonda kuuluv madude alamsugukond. 
Klassifikatsioon.
Alamsugukonna "Causinae" süstemaatika pole päris selge. 
"Integrated Taxonomic Information System"'is liigitatakse sellesse alamsugukonda üksainus maoperekond
 kärnrästik ("Causus").
2 hilisemat molekulaar-fülogeneetilist uuringut paigutasid kärnrästikud pärisrästiklaste ("Viperinae") sekka. Seega peetakse alamsugukonda "Causinae" mittesobilikuks taksoniks.
Obali jõgi

Obal on jõgi Valgevenes, Daugava parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi "Обаль", vene keeles aga "Оболь" (Obol).
Jõe pikkus on 148 km ja valgla on 2690 km². Jõe langus on 56 meetrit ja lang 0,4 meetrit. Keskmine vooluhulk jõe suudmes on 19,4 kuupmeetrit sekundis.
Obal voolab välja Jeziaryšča järvest Haradoki rajoonis. Ta voolab algul Haradoki kõrgustikul läbi Haradoki rajooni, läbides Jeziaryšča alevi. Lähtest 32 kilomeetri kaugusel asub endine Klučahorskaja hüdroelektrijaam. Šumilina rajoonis pöörab jõgi lõunasse, seal suubub Obalisse ka veerohkeim lisajõgi Śvina. Seejärel suubuvad Obalisse paremalt Vydryca, Usysa ja Budavieść. Šumilina rajoonis läbib jõgi ka Obali alevi. Seejärel pöörab jõgi läände, voolates Połacki madalikul veel läbi Połacki rajooni, suubudes Daugavasse.
Elapomorphus

Elapomorphus on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Elapomorphus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Emmochliophis

Emmochliophis on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Emmochliophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Tehniline füüsika

Tehniline füüsika on teadusharu, milles on ühendatud füüsika, matemaatika ja inseneriteaduse erialad, mõistmaks nende kolme valdkonna omavahelisi seoseid. Fundamentaalfüüsikas kombineeritakse erinevate probleemide lahendamist ja tehnilisi oskusi, seega leidub sel valdkonnal laialdaselt rakendusi.
Tehnilise füüsika valdkonnas on tavaliselt (enamasti) võimalik karjääri teha ehitusvaldkonnas, õppides tehnika-, rakenduskõrgkoolides, teadus- või rakenduslikfüüsikas teadustööd tehes. Interdistsiplinaarsed teadmised on mõeldud pideva innovatsiooniga, mis tehnoloogias esinevad.
Ülevaade.
Erinevalt tavapärastest insenerierialadest ei pruugi inseneriteadus/füüsika piirduda konkreetse teadusharu või füüsikaga. Selle asemel on inseneriteadus/füüsika eesmärgiks pakkuda põhjalikumat rakendust füüsikas valitud valdkondadele nagu optika, kvantfüüsika, materjaliteadus, rakendusmehaanika, nanotehnoloogia, mikrotehnoloogia, masinaehitus, elektrotehnika, biofüüsika, kontrolliteooria, aerodünaamika, energia, tahkisefüüsika jne. Selle teadusala eesmärgiks on luua ja optimeerida tehnilisi lahendusi süvendatud mõistmiseks ja integreeritud kohaldamiseks matemaatikas, loodusteadustes, statistikas ja inseneritöö põhimõtetes. Teadusala on mõeldud mitmekülgsele funktsionaalsusele ja aitab omavahel ühendada teoreetilist ja praktilist teadust rõhutades teadus- ja arendustegevust, projekteerimist ja analüüsimist.
Tehnilise füüsika või inseneriteaduse kraadist peetakse lugu paljudes riikides. Tähelepanuväärseks võib pidada, et paljudes keeltes termin "insenerifüüsika" oleks inglise keelest otse tõlgituna "tehniline füüsika". Mõnes riigis kasutatavad terminid "insenerifüüsika" ja "tehniline füüsika" tähendavad teadusala vastavat kraadi, millest esimene tähendab spetsialiseerumist tuumaenergia uurimisele ja viimane tehnilisele füüsikale. Mõnes institutsioonis on tehniline (rakenduslik) kõrgharidus füüsikas peamine teadusharu või spetsialiseerumiseriala inseneriteaduses või rakendusteaduses.
Uła jõgi

Uła ehk Ula on jõgi Valgevenes, Daugava vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi "Ула", vene keeles aga "Улла" (Ulla).
Jõe pikkus on 123 km, valgla on 4090 km². Jõe langus on 30,2 meetrit, keskmine vooluhulk suudmes on 25,4 m³/s. Jõe laius on 30 meetrit, kohati ka kuni 50 meetrit.
Uła voolab välja Lepieli järvest Lepieli rajoonis, läbides Lepieli linna. Algul voolab jõgi kagusse, pöörates seejärel Čašniki linna juures põhja poole. Čašniki all voolab Ułasse ka jõe suurim lisajõgi Łukomka, seejärel aga Usviejka. Jõgi läbib Čašniki rajooni ja Biešankovičy rajooni laskudes seal Połacki madalikule. Biešankovičy rajoonis suubub Ułasse veel ka Sviačanka. Viimane suurem asula selle jõe kaldal (Uła) asub paigas, kus Uła Daugavasse suubub.
Randrüütel

Randrüütel (Lääne-Eestis saartel ka: "tonger") oli Vene keisririigi ajal Baltimaade randades tegutsenud ratsapiirivalvur. Randrüütli peaülesanne oli ohjeldada salakaubandust.
Rzeczpospolita haldusjaotus

Rzeczpospolita haldusjaotus oli Poola-Leedu ühisriigi Rzeczpospolita eksisteerimise jooksul 16.–18. sajandini kujunenud ja korduvalt muudetud Poola kuninga ning Poola Krooni maade jaotuse loetelu.
Rzeczpospolita territooriumi moodustasid Poola ja Leedu ajaloolised piirkonnad: ' ("Kaszuby"), Warmia, Preisimaa ("Prusy"), (Klaipėda ("Kraj Kłajpedzki")), Suur-Poola ("Wielkopolska"), Masoovia ("Mazowsze"), Väike-Poola ("Małopolska"), ('), Kujawy, Podlaasia ("Podlasie"), Aukštaitija ("Auksztota"), Dzūkija ("Dzukija"), Suwałkimaa ("Suwalszczyzna"), Žemaitija ("Żmudź"), Volõõnia ("Wołyń"), Galiitsia ("Ruś Halicka"), Volodõmõr ("Ruś Włodzimierska").
Rzeczpospolita territoorium oli haldusjaotuses jagatud vojevoodkondadeks ja maakondadeks ("powiat").
Ungru kool

Ungru kool oli Läänemaal tegutsenud kool.
Ungru kooli eelkäija oli 1762. aastal rajatud õppeasutus. See oli ühtlasi Ridala kihelkonna esimene kool.
Ungru kool pandi kinni 1952. aastal põhjendusega, et seal asunud sõjaväelennuväljale oli maad vaja. Sulgemise ajal õppis koolis viis last.
Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee

Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee (lühemalt ka: Eesti NSV Spordikomitee) oli Eesti NSV ajal kehakultuuri ja sporti riiklikul tasemel juhtinud asutus. Komitee allus üheaegselt kolmele asutusele: EKP Keskkomiteele, Eesti NSV Ministrite Nõukogule ja Üleliidulisele Kehakultuuri- ja Spordikomiteele.
Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juurde asutati Kehakultuuri- ja Spordikomitee 1940. aastal, Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu
määrusega 24. detsembril 1940. aastal.
Kehakultuuri- ja Spordikomitee ülesanded olid:
1. olla Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures, kehakultuuri ja spordi alal tööd kontrollivaks ja juhtivaks organiks Eesti
Nõukogude Sotsialistlikus Vabariigis.
2. teostada Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi territooriumil:
a) kõigi kehakultuuri-organisatsioonide tegevuse juhtimist;
b) kogu töö juhtimist spordi alal;
d) laste, õpilaste ja eelsõjaväe-ealise noorsoo kehalise kasvatuse üldist juhtimist;
e) osavõttu töö juhtimisest spordi sõjastatud erialadel (laske-, lennu-, purilennu-, langevarju- j. t.), mida teostavad massilised kaitseorganisatsioonid;
f) kesk- ja kursusteharidusega kehakultuuri- ja spordikaadrite ettevalmistamise, täiendamise ja paigutamise juhtimist;
g) kehakultuuri-õppeasutiste tegevuse üldist juhtimist;
h) kehakultuuri ja spordi õppelise programmilis-metoodilise materjali läbitöötamise ja kirjastamise organiseerimist riiklikkude programmide ja õppevahendite alusel, mida kinnitanud Üleliiduline Kehakultuuri- ja Spordikomitee NSVL Rahvakomissaride Nõukogu juures;
i) kehakultuuri-ehituste ja seadete ehitamise ja spordiinventari tootmise plaanimist ja juhtimist;
j) kogu kehakultuuri- ja sporditöö plaanimist ja aruannete saamist.
Aastatel 1959–1968 täitis komitee ülesandeid Eesti NSV Spordiühingute ja Organisatsioonide Liit.