Alutaguse (ajalooline piirkond)

Alutaguse on ajalooline piirkond Virumaal, kirde-Eestis.
Alutaguse muinaskihelkond piirnes läänes Askälä ja võib-olla ka Lemmu kihelkonnaga, põhjas Soome lahega, idas Narva jõe ja Novgorodi vürstiriiki kuuluva Vadjamaaga ning lõunas Peipsi järvega..
Alutaguse keskajal.
Aastatel 1219–1220 allutas ja ristis Taani Põhja-Eesti, sealhulgas Virumaa koos Alutaguse kihelkonna aladega. 1219–1238 oli kihelkond koos ümbritsevate kihelkondadega võimuvõitluste tallermaa ning Alutaguse kihelkonnas vahetus neil aegadel 12 korda peremees. 1238. aastal tagastati Stensby lepinguga Taanile kogu Põhja-Eesti (mis vahepeal oli Mõõgavendade ordu ja tema järglase Liivi ordu valduses) ning Põhja-Eesti koos Alutagusega kuulus Taani kuninga Eestimaa hertsogkonda.
Aastatel 1219–1241 koostasid mungad Taani hindamisraamatu, mille järgi oli Alutagusel ("Alentagh"), 316 adramaad (talu). Hindamisraamatus on nimetatud külasi: Puru (25 adramaad), Jõhvi (20), Saka (20), Kahula (18), Odris (18, praeguse Kohtla Vanaküla kohal), Järve (16, paiknes Kohtla-Järve Vanalinna ja Järve linnaosa vahel). Auwe (15, hiljem Oja, praegu Sompa-Vanaküla), Mäetaguse (11), Kalina (10), Atsalama (9), Tammiku (9), Võide (9), Vasavere (8), Narva (8), Kukruse (7, hilisema Kukruse mõisa kolbal), Kurtna (7), Ohakvere (6), Pühajõe (6), Ratva (6), Rausvere (6), Edise (5), Kiikla (5), Ontika (5), Pagari (5), Revinu (5, Kukruse ja Edise mõisa vahel), Paate (4, hiljem Kukruse), Peeri (4), Tõrvasküla (3, hilisema Järve mõisa kohal) ning Valaste (2). Veel kahe küla, Porte (3) ja Ville (2), asukoht on seni kindlaks tegemata. 22 adramaaga Kaytamele (Kaidma maa-ala?) hõlmas arvatavasti Kaidma, Jõuga, Sõrumäe, Iisaku ja Tärivere küla. 
Taani revisjonide andmeid analüüsides läbis 1241. aastal Alutaguse kihelkonda kaks põhilist ajalooliselt välja kujunenud teed. Tänapäevaseid kohanimesid kasutades kulgesid need Narvast Toolsesse ja sealt edasi suundub tee Rakvere–Tartu või Rakvere–Kadrina suunas. Teine tee oli ühenduses Vasknarva–Rannapungerja–Laiuse kaudu Kesk-Eestiga. Kohaliku tähtsusega küladevaheliste teede kulgemist võib ainult oletada, kuid kindlasti oli olemas mööda Narva jõe läänekallast kulgenud tee Narva sadama ja Vasknarva vahel.
Hiljem laienes Alutaguse mõiste ka naabruses asetsevale Virumaa Askälä muinaskihelkonnale.
1256. aastast olid esimesed teated Narva linnusest, mis ehitati Narvia küla lähistele, esialgu küll Narva jõe paremale kaldal. 1346. aastast olid ka esimesed kirjalikud teated kiriku kohta Narvas. Alutagusel ei kujunenud välja oma rüütelkonda, sest enamik külasid oli läänistamata, kuuludes otse Taani kuningale, maade läänistamine järgnevatel sajanditel kaasa Alutaguse lähenemise Virumaale. 
Alutaguse kihelkonna maadele moodustati 13. sajandil Jõhvi, Lüganuse ja Narva kihelkond. Alutaguse keskuseks oli Jõhvi, kihelkonnakeskusena on Jõhvit ajalooürikutes esmamainitud 1354. aastal. Jõhvi kindluskirik koos Järve, Edise, Purtse vasallilinnuse ja Lüganuse kaitsekiriku ning Toolse, Narva ja Vasknarva ordulinnusega moodustasid keskajal kindlustatud vööndi Peipsi järve ja Soome lahe vahel.
Taani kuninga poolt Eestimaa valduste müümisel Saksa Ordu kõrgmeistrile, Liivimaa Ordu kinnitas 1346: aastal rüütelkonnale Harjus, Virumaal ja Alutagusel erilise statuudi, mis säilitas Taani kuninga poolt antud laialdased õigused ja moodustati ordule iseloomulikud haldusüksused foogtkonnad, kusjuures Alutagusest moodustati Narva ja Virumaast Rakvere foogtkond.Kui ordumeister Goswin von Herike lasi ehitada Vasknarva ordulinnuse, loodi tõenäoliselt 1349. aastal Vasknarva foogtkond, kuid see hävitati juba samal aastal ja võimalik, et foogtkonna alad liideti seejärel ligi 80 aastaks Narva foogtkonnaga. 1427. aastal, seoses Vasknarva foogtkonna taasloomisega jaotati Alutaguse kaheks haldusüksuseks, Narva ja Vasknarva foogtkonnaks, mille piir kulges Mustajõe ja Gorodenka jõe vahelisel joonel. 
Liivimaa sõja esimese etapi, Vene–Liivimaa sõja tulemusel vallutas Moskva tsaaririik Vana-Liivimaal: Narva, Tartu ja Alutaguse alad. Alutaguse ja Virumaa langesid Vene vägede kätte 1558. aastal. 
Alutaguse varauusajal.
Aastatel 1580–1582 vallutas Pontus De la Gardie Moskva ja Rootsi vahelises Kahekümneviieaastases sõjas, Karjala ning Ingeri, Jaanilinna ja Narva. Vene vägi oli sunnitud Põhja-Eestist lahkuma. Aastatel 1581–1591 kuulus Alutaguse Rootsi Ingeri koosseisu ja 1591–1617 olid endised Narva ja Vasknarva foogtkonnad ühendatud Narva lääniks ning Alutaguse oli Rootsi Ingeri osa, ülejäänud Virumaa aga Rakvere linnuselään. Rootsi ajal, aastast 1623 nimetati Virumaa Narva kihelkond Vaivara kihelkonnaks ("Waywerschen Kerspel"). Rootsi riigikiriku superintendent Hermann Samsoni eestvõttel loodi Liivimaa kindralkubermangus 1636. aastal kuus praostkonda: Eesti aladel Narva praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond Narva praostkonda kuulusidVirumaa ja Ingerimaa kubermangu Narva, Ivangorodi lään, Jama lään, Koporje lään, Nöteborgi lään.
17. sajandi alguses asusid Alutaguse piirkonda põgenikud Venemaalt, põgenedes Peipsi järvest lääne pool toimunud Ingeri sõja ja Segaduste aja eest. Sajandi lõpus rändasid vene vanausulised Peipsi rannikule Mustvee ja Kallaste kandis. Ümberasunud vene õigeusklike luteri usku ümberpööramise soodustamiseks ehitati piirkonda Iisaku kirik ning moodustati ka eraldi Iisaku kihelkond. Usuvahetuse omaksvõtnute kohta tuli kasutusele nimetus poluvernikud (pooleusulised). 
1641 nimetati piirkonda esimene Narva, Ingeri ja Alutaguse Narva ja Ingerimaa superintendendiks Heinrich Stahl, Narvas.. 1651. aastal ühendati aga Alutaguse Eestimaa aadelkonna soovil nii halduslikult kui ka kiriklikult Eestimaa kubermanguga, Narva, kui Ingerimaa keskus aga ühendati Ingeriga. 1654. aastal moodustati Jõhvi ja Vaivara kihelkonna kaugematest osadest Iisaku kirikukihelkond, mis sellistes piirides eksisteeriris iseseisvana aastani 1744. Uuesti moodustati Iisaku kihelkond 1867. aastal.
Ajaloolist Alutaguse kihelkonna nime, kui ajaloolist territoriaalset mõistet, mis hõlmas antud territooriumil asuvaid väiksemaid haldusüksusi, kasutati kuni 19. sajandini paralleelselt antud ajal kehtiva haldusjaotusega. Samuti oli rahvasuus kasutusel Alutaguse kui koondmõiste Virumaa nelja idapoolse (Vaivara, Iisaku, Jõhvi ja Lüganuse kihelkonna) kohta.
Venemaa keisririigis.
1772. aastal moodustati Viru praostkonnas Virumaa idaosa Jõhvi, Lüganuse, Nigula ning Vaivara kihelkonnast Alutaguse praostkond. 20. sajandi alguses olid Alutaguse praostkonna kirikukihelkonnad Rakvere kreisis Virumaal: Nigula kihelkond, Lüganuse kihelkond, Jõhvi kihelkond, Iisaku kihelkond, Vaivara kihelkond.
1888 saatis õigeusu kirik Kostroma Ipatjevi kloostrist nunn Varvara (Blohhina) kolme õe saatel Virumaale haigeid ravitsema. Aastal 1891 anti luba rajada Pühtitsasse nunnaklooster, mille esimeseks eestseisjaks saigi ema Varvara. Ehituse patroon oli Eestimaa kindralkuberner vürst Sergei Šahhovskoi. Kloostri peakirik ehitati kohta, kus varem oli ehitusjärgus luteri Illuka kirik. Uue kiriku rajamisel kasutati osaliselt Illuka kiriku materjali. Kuremäe klooster, Kuremäe külas oli esimene Eestisse rajatud õigeusu klooster.
Uuemal ajal muutus Alutaguse tähendus rohkem mõisteks Alutaguse metsad, tähistamaks suuri metsaalasid Ida-Viru maakonna kesk- ja lõunaosas.
Alutaguse Eesti Vabariigis.
Eesti iseseisvumisel moodustati 1920. aastal omaette Alutaguse maakond koos Narva linnaga. Eelkõige pealinna valiku probleemi tõttu likvideeriti maakond 1921. aastal. Alutaguse nimi kerkis arutlustes ka hiljem haldusüksuse nimevariandina üles. 1939. aastal moodustati, 1939. aasta vallareformiga Alutaguse vald. 
Eesti NSV-s.
Eesti NSV-s rajoonide moodustamisega, moodustati Alutaguse läänepoolsest osast Kiviõli rajoon (Askele muinaskihelkonna järeltulija), idapoolsest Narva linnapiirkond ja keskosast Jõhvi rajoon. 1959. aastal moodustati Kiviõli ja osast Jõhvi rajoonist Kohtla-Järve linnapiirkond, millega 1961. aastal ühendati ülejäänud Jõhvi rajooni osa, 1962. aastal liideti ka seni Jõgeva rajooni kuulunud Lohusuu-Avinurme ümbrus. 1964 aastal reorganiseeriti Kohtla-Järve ja Narva linnapiirkond Kohtla-Järve rajooniks, kuhu kuulus ka Alutaguse külanõukogu.