tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Halil Mutlu

Halil Mutlu (sündinud 14. juulil 1973 Bulgaarias Postnikis) on Türgi endine tõstja.
Isiklikku.
Halil Mutlu on 150 cm pikk ja kaalub 56 kg. Tema nimi tähendab eesti keeles "õnnelik". Elukaaslane on endine Türgi koondise võimleja. Kodumaal kutsutakse teda Väikeseks Naimiks (Naim Süleymanoglu järgi), sest Mutlu peab teda oma eeskujuks nii spordis kui ka käitumises. Mõlemad mehed on sündinud ja sportimist alustanud Bulgaarias. Klubi Konya Kombassan Club. Treener Ibrahim Elmali. Räägib türgi, bulgaaria ja vene keelt. Bulgaarias oli tema nimi Huben Hubenov.
Vettehüpped 2004. aasta suveolümpiamängudel

Vettehüpped 2004. aasta suveolümpiamängudel toimusid 14.–28. augustini.
Medalialad.
Meestel ja naistel olid kavas täpselt samad neli võistlusala: tornihüpped (10 m) individuaalselt ja paaris ning hoolauahüpped (3 m) samuti individuaalselt ja paaris.
Võistluspaik.
Võisteldi Olympic Aquatic Centre'i sisebasseinis, kus võistlusi sai jälgida 6200 pealtvaatajat.
1571

1571. aasta (MDLXXI) oli 16. sajandi 71. aasta.
Võru-eesti sõnaraamat

Võru-eesti sõnaraamat on võru kirjakeele ja eesti keele vaheline tõlkesõnaraamat.
Aastal 2002. ilmus Võru Instituudi väljaandel 15 000 märksõnaga ja grammatikalisadega esimene võru-eesti sõnaraamat, mille koostas Sulev Iva.
Sõnaraamatu internetiversioon on kõigile vabalt kasutatav ning sisaldab ka eesti-võru sõnaotsingu võimalust.
1190. aastad

1190. aastad oli ajavahemik 1190. aasta algusest kuni 1199. aasta lõpuni. See oli 12. sajandi viimane aastakümme.
1654

1654. aasta (MDCLIV) oli 17. sajandi 54. aasta.
Andres Õunmaa

Andres Õunmaa (sündinud 12. septembril 1974) on eesti taimekasvatusspetsialist.
Ta lõpetas 1992. aastal Rakvere Gümnaasiumi ja 1996 Eesti Põllumajandusülikooli agronoomiateaduskonna aianduse erialal. 1998. aastal kaitses ta samas magistritööd taimegeneetika erialal "Ploidsus Eestis kasvatatavatel ploomipuusortidel ja -aretistel" Hugo Remmelgi ja Heljo Jänese juhendamisel. Alates 2004. aastast on ta agronoomiateaduskonna doktoriõppes mullateaduse erialal.
Ta on õppinud ka Viljandi Kultuurikolledžis ja Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskuses.
Aastatel 1995–2000 töötas ta Eesti Põllumajandusülikooli Eksperimentaalbioloogia Instituudis algul agronoomina, alates 1998. aastast teadurina.
Alates 1997. aastast on ta olnud Eestirootslaste Kultuuriseltsi Paslepa Rahvaülikooli õpetaja, alates 1999. aastast OÜ Hansaplant meisteraednik.
Alates 23. aprillist 2001 oli ta Eesti Vabariigi Põllumajandusministeeriumi põllumajandusosakonna juhataja asetäitja (osakond nimetati 15. septembrist 2004 ümber põllumajandusturu korraldamise osakonnaks). 17. detsembrist 2004 kuni 2005. aastani oli ta taimetervise osakonna juhataja asetäitja.
Ta kuulus kuni 2006. aastani Põllumajanduskultuuride Geneetiliste Ressursside Nõukogusse, geenitehnoloogiakomisjoni ja Polli Aianduse Instituudi teadusnõukogusse.
Üldpatoloogia

Üldpatoloogia on patoloogia haru, mis vaatleb haigusprotsesside mehhanisme, põhjuseid, kulgu ja lõpet üldistatult, jättes tagaplaaniline nende regionaalsed iseärasused.
Tuntumad patoloogid, kes on töötanud Tartu Ülikoolis: Johann Below, Jacob Friedrich Below, Olaus Oestenius, Sebastian Wirdigi ja Heinrich Friedrich Isenflamm.
Düstroofiad

Düstroofia (ladina "dystrophia") on üldnimetus paljudel loomadel (sh inimestel) esineda võivate patoloogiliste 
ainevahetushäirete, toitumishäirete ja arengupeetuse kohta.
Düstroofiat võib põhjustada mõne koe, elundi või kogu organismi toitumise puudulikkus.
Liigitus.
Lokalisatsiooni järgi liigitatakse düstroofiad järgmiselt:
Põhjused.
Näiteks rakkude ja vaheaine kahjustused on tingitud ainevahetuskomponentide (valgud, lipiidid, mineraalained, süsivesikud, pigmendid) kvantitatiivsetest ja kvalitatiivsetest muutustest. Düstroofiad tekivad ultrastruktuuri kahjustuste järel.
Düstroofiate peamised põhjused:
Kvantitatiivsest aspektist lähtudes võib esineda metaboliitide liigne kuhjumine või defitsiit.
Metaboliitide liigne hulk mõjutab organismi tervislikku seisundit kahel viisil:
Bermuda kolmnurk

Bermuda kolmnurk on mereala Bermuda saare, Puerto Rico loodetipu ja Florida poolsaare lõunatipu vahel, kus väidetavalt esinevad paranormaalsed nähtused.
Laialt on levinud arvamus, et Bermuda kolmnurk on ala, kus on seletamatutel asjaoludel kadunud ebanormaalselt palju laevu ja lennukeid. Bermuda kolmnurgast on kirjutatud raamatuid ja palju artikleid. Nagu ikka erutab miski näiliselt seletamatu inimesi ja teema on pälvinud laialdast tähelepanu. Paljud inimesed usuvad, et Bermuda kolmnurga laeva- ja lennuõnnetuste taga on mingi müstiline jõud. Tavalisimaks kahtlusaluseks on ufod.
Mõistatuslikest laevahukkudest antud piirkonnas oli räägitud varemgi, kuid mõiste "Bermuda kolmnurk" võttis esimesena kasutusele Vincent H. Gaddis ajakirjas Argosy aastal 1964 ilmunud artiklis. Laia tuntuse saavutas Bermuda kolmnurk aastal 1974, kui ilmus Charles Berlitzi raamat "The Bermuda Triangle". Raamat sai menukiks ja sellest ajast on pakutud palju erinevaid hüpoteese, mis peaksid selgitama väidetavalt suurt hulka õnnetusi.
Berlitzi raamat oli küll väga populaarne, kuid mitte kõik ei võtnud seal kirjutatut puhta kullana. On tehtud statistikat ja leitud, et tegelikult ei ületa õnnetuste arv nn. Bermuda kolmnurgas keskmist õnnetuste arvu USA rannikumeredes. Teadlased on toonud välja mitmeid laevahukkude võimalikke põhjuseid. Tähtsamad neist on:
Lend 19.
Tuntuim Bermuda kolmnurgaga seotud õnnetus on viie Avenger pommitaja kadumine 1945. aastal. Kui asja analüüsida, siis selgub, et selles loos pole midagi müstilist. Pilootideks olid neli õpilast ja nende juhendaja leitnant Charles Taylor. Õnnetus tulenes tõenäoliselt juhendaja segadusse sattumisest, mille võis põhjustada kompassi mittetöötamine, millest Taylor teatas ka Fort Lauderdale'i õhujõudude baasi. Taylor arvas millegipärast, et ta on saarte kohal, mida tuntakse kui Florida Keys, ehkki ta tegelik asukoht oli ilmselt Bahama saarte kohal. Sellest tulenevalt võttis ta vastu vale otsuse lennata koju kirde mitte lääne suunas. Bahamast kirdes laiub aga avaookean. Tõenäoline hukkumise põhjus oli lihtsalt kütuse lõppemine, mida jätkus lennukeil kella kaheksani õhtul. Selles loos on mõndagi arusaamatut, kuid ilmselt siiski mitte müstilist. Müstiline oleks see, kui segadusse oleks sattunud kõik viis pilooti, kuid seda ei juhtunud. Baasi jõudis raadiosignaal, kus õpilased üritasid veenda oma juhendajat muutma kurssi. Üks neist ütles: "Kui me lendaksime läände, jõuaksime koju." Tal oli muidugi õigus. Baasist üritati saada ühendust Tayloriga, et käskida tal anda juhtimine üle mõnele oma õpilastest, kuid seda ta millegipärast ei teinud.
Fort Lauderdale'i linna – mis oli selle lennu kodukoht – ajaleht The South Florida Sun-Sentinel avaldas oma 2005. aasta numbris artikli, milles võtsid sõna erinevad spetsialistid ja mille kokkuvõte kõlas järgmiselt "Lennu 19 ehk "LostPatrol" (KadunudPatrull) saatus on siiani müsteerium, vaatamata erinevatele seletustele selle saatuse kohta."
Tereki jõgi

Terek (vene "Терек"; gruusia თერგი, "Tergi"; avaari "Терек") on jõgi Aasias Põhja-Kaukaasias. 
Jõgi saab alguse Kaukasuse mägedest ja voolab alguses itta. Seejärel pöördub põhja suunas ning murrab Dariali kuristikus läbi Kõrvalahelikku. Vladikavkazis laskub jõgi tasandikule, kus suund muutub loodesse, seejärel itta ning alamjooksul kirdesse. Lõpuks suubub Terek Kaspia merre, kus moodustab delta.
Tereki jõega ühineb Tšetšeeni Vabariigis Sunža jõgi, mis on üks suuremaid lisajõgesid.
Tereki pikkus on umbes 623 km ja valgla pindala 43 200 km².
Tereki jõe ääres asub mitmeid olulisi linnu ja asulaid. Kõige tuntum neist on Vladikavkaz, mis on suurim linn Põhja-Osseetias ja oluline piirkondlik keskus. Samuti lähedal asub Tšetšeenia pealinn Groznõi, mis küll ei paikne otseselt jõe ääres, kuid on seotud Tereki lisajõe Sunža kaudu. Kaukasuse mägedes, Tereki jõe ülemjooksul, asub Gruusia väike linn Stephantsminda, mis on tuntud ka kui tähtis turismisihtkoht.
Sierra Nevada (USA)

Sierra Nevada (inglise keeles ka "The Sierra", "The Sierras"; hispaania keeles 'lumine mäestik') on ida-Californias ja osalt Nevadas asuv mäestik.
Sierra Nevada kulgeb põhja-lõuna sihis. Läänenõlv on lauge, idanõlv järsk.
Sierra Nevada kõrgeim punkt on Mount Whitney (4421 m). Mäestiku pindala on 63100 km².
Geograafia.
Sierra Nevada kulgeb 650 kilomeetri pikkuselt Fredonyeri kurust põhjas 
Tehachapi kuruni lõunas. Lääne poole jääb Keskorg ja ida poole Suur nõgu.
Lääne-idasuunalises ristlõikes on Sierra Nevada erikülgse kolmnurga kujuline: läänenõlv on laugjas, idanõlv moodustab järsu astangu. Nõnda jääb mäestiku hari selle idapoolsesse otsa. 
Lääne suunas voolavad jõed jõuavad välja Vaiksesse ookeani. Itta voolavad jõed jäävad pidama Suurde nõkku, jõudmata ookeani. Mitmed väiksemad jõed ja Owensi jõgi suunatakse ümber Los Angelese linna (vaata Los Angelese veejuhe), mistõttu mõned idasse voolavad jõed jõuavad ka Vaikse ookeanini. 
Sierra Nevadas on mitmeid märkimisväärseid geograafilisi objekte:
Lõuna suunas Sierra Nevada kõrgus kasvab. Seetõttu on mäestiku lõunaosa tuntud ka "High Sierra" nime all. Seda piirkonda iseloomustavad maalilised kontrastid. Kõrgeim koht Tahoe järve lähedal on umbes 2700 meetrit, kuid Yosemite rahvuspargi juures Sierra Nevada lõunaosas tõuseb mäestiku kõrgus üle 4000 meetri ja saavutab oma maksimaalse kõrguse Mount Whitney juures. Mount Whitneyst lõuna pool väheneb mäestiku kõrgus kiiresti.
25 miljonit aastat tagasi hakkas Sierra Nevada kõrgenema ja lääne poole kalduma. Jõed hakkasid süvendama kanjoneid mõlemale mäestiku küljele. Maa kliima jahenes ja umbes 2,5 miljonit aastat tagasi algas jääaeg. Liustikud lõikasid omanäolisi U-kujulisi kanjoneid kõikjale kogu Sierra Nevadas. Jõgede ja liustike erosiooni kombinatsioon tõi nähtavale graniidist aluskihi, jättes settekivimitest ainult jäänukid mõnda mäetippu.
Sierra Nevada kõrgenemine jätkub ka tänapäeval, eriti selle idaküljel. Kõrgenemine põhjustab suuri maavärinaid (näiteks Lone Pine'i maavärin 1872. aastal).
Valkdüstroofiad

Valkdüstroofiad on ainevahetushäired, mis on tingitud liht- ja liitproteiinide muutustest. Eristatakse parenhüümseid ja mesenhüümseid valkdüstroofiaid.
Parenhüümsed valkdüstroofiad.
Parenhüümsed valkdüstroofiad on ainevahetushäired, mis väljenduvad parenhüümirakkude paisumises, valkude kämpumises ja hüdratatsioonis.
Mesenhüümsed valkdüstroofiad.
Mesenhüümsed valkdüstroofiad on ainevahetushäired, mis väljenduvad sidekoekiudude muutustes ja valkude ladestumises põhiainesse.
Granulaarne düstroofia

Granulaarne düstroofia on ainevahetushäire, mis avaldub valgulise päritoluga graanulite kogunemises maksa-, südamelihas- ja neerurakkudesse.
Granulaarse düstroofiaga kaasneb rakkude mahu suurenemine, sest moodustunud graanulid imavad endasse suurel hulgal vett (hüdrateeruvad). Rakkude paisumuse tulemusena suurenevad ka elundite mõõtmed, konsistents pehmeneb ja koejoonis muutub ebaselgeks.
Granulaarne düstroofia on üldjuhul pöörduv kahjustus, kuid raskema kulu korral võib see üle minna vakuoolseks või hüaliintilgaliseks düstroofiaks. Lisaks sellele võib granulaarse düstroofiaga kaasneda ka lipiiddüstroofia.
Vladikavkaz

Vladikavkaz (rööpnimi Dzäudžõkäu) on Põhja-Osseetia pealinn, Põhja-Kaukaasia suurimaid linnu. Asub Tereki ülemjooksul jõe mõlemal kaldal. 
Rahvastik.
Elanikke 316 700 (2004), mis on 48% Põhja-Osseetia elanikkonnast. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vladikavkazi elanikest osseete 59,51%, venelasi 27,59%, armeenlasi 3,89% ja grusiine 2,32%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vladikavkazi elanikest osseete 63,03%, venelasi 25,01%, armeenlasi 3,67% ja grusiine 1,94%.
Ajalugu.
Rajatud 1784. aastal Venemaa kindlusena, linn aastast 1860. 1931–1944 ja 1954–1990 kandis nime Ordžonikidze, 1944–1954 Dzaudžikau (vene keeles "Дзауджикау"). 
Oli aastatel 1924–1934 Inguši autonoomse oblasti ning samal ajal ka Põhja-Osseedi autonoomse oblasti pealinn.
Vladikavkazist lähtub Gruusia sõjatee.
Gəncə

Gəncə (mööndav "Gäncä"; varasem venepärane nimekuju oli "Gjandža") on linn Aserbaidžaani idaosas. Riigi suuruselt teine linn pealinna Bakuu järel.
Aastail 1804–1918 kandis linn nime "Jelizavetpol", ning aastail 1935–1989 "Kirovabad".
1694

1694. aasta (MDCXCIV) oli 17. sajandi 94. aasta.
Lənkəran

Lənkəran (vene Ленкорань "Lenkoran") on linn Aserbaidžaani kaguosas Kaspia mere rannikul.
Lənkəran on talõššide asuala keskus Aserbaidžaanis.
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Lənkərani Xəzər.
Mingəçevir

Mingəçevir (mööndav "Mingäçevir"; varasem venepärane nimekuju oli "Mingetšaur") on linn Aserbaidžaani idaosas Kura jõel. Temast ülesvoolu jääb Mingəçeviri veehoidla.
Võru kirjaviis

Võru kirjaviisi ("vahtsõnõ kiräviiś" 'uus kirjaviis') kinnitas 1995 Võru Instituudi poolt kokku kutsutud komisjon (Paul Hagu, Toomas Help, Sulev Iva, Enn Kasak, Valdek Pall, Peeter Päll, Seppo Suhonen, Tõnu Tender, Jüri Viikberg, Tiit-Rein Viitso).
Võru kirjaviisi aluseks on ladina põhitähestiku ja selle eesti versiooni põhjal koostatud võru tähestik, mis on võru-eesti sõnaraamatus esitatud järgmisel kujul:
Aa Bb (Cc) Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss (Šš) Tt Uu Vv (Ww) Õõ Ää Öö Üü (Xx) Yy (Zz) (Žž) ´
Sulgudes on antud võõrtähed. Neid kasutatakse ainult võõrkeelsete sõnade ja võõrkeelsete või vanapärases kirjaviisis nimede kirjutamiseks. Tähte c pruugitakse mõnevõrra ka luules ja ilukirjanduses. Tähte f kasutatakse ainult võõrsõnades.
Üldiselt häälduvad võru tähed samuti nagu eesti keeles, v.a. järgmised erandid:
Uue kirjaviisi parandused.
Võru keele uue kirjaviisi parandused on läbi arutatud ja vastu võetud Võru Instituudi sõnaraamatu töörühma koosolekuil 12. septembril ja 7. novembril 2005.
Paranduste põhisisu on, et kõrisulghäälikut ("q") ja peenendust (') soovitatakse märkida senisest vähem, ainult kõige hädatarvilisemal puhul, eelkõige seal, kus need eristavad tähendust. Kõrget "õ"-häälikut ("y") märgitakse edaspidi tavalise "õ"-ga, sest see häälik ei erista kunagi tähendust.
Kirjaviisi kriitika.
Võru kirjaviisi on kritiseeritud põhiliselt tähtede q ja y võõrapärasuse tõttu Eesti kontekstis. Kriitikale on ammendavalt vastatud kõrisulghääliku märkimise vajalikkuse ning tähemärkide q ja y kirjaviisi valimise osas. Nõrgemalt on argumenteeritud see, milleks on üldse vajalik kõrge "y" eristamine madalast "õ"-st. Nimelt kui "q" on võru keeles vaieldamatult omaette foneem, millel on väga tähtis roll sõnavormide tähenduste eristamisel, siis kõrge "y" ja madal "õ" ei erista tähendust. Omaette tähemärgi kasutamist kõrge "y" märkimiseks on põhjendatud selle hääliku tähtsusega keele tervikliku struktuuri säili(ta)misel. Nimelt näib "y" olevat üks põhjus, miks võru keeles on vokaalharmoonia üldse nii tugevasti säilinud.
Kirjaviisi kriitika on viinud ühelt poolt ülaltoodud uue kirjaviisi parandusteni, teisalt aga ajalehe Uma Leht kirjaviisini, kus kõrisulghäälikut ei märgita üldse, kuid peenendust märgitakse. Mõnedes väljaannetes kasutatakse kõrisulghääliku märkimiseks ülakoma.
Ilma omaette täheta märkimisviiside puuduseks on see, et võru keeles nii sage ja tähtis tähendusi eraldav häälik nagu kõrisulghäälik on täiesti märkimata, mis jätab sageli tähenduse ebatäpseks, või on kõrisulghäälik märgitud väikse ülakomaga, mida sageli lugedes ei märgata ega hääldata. Ülakoma taoline sagedasem kasutus kasvatab diakriitiliste märkide hulka, mis muudab kirjapildi keerukamaks ja loob olukorra, kus kergesti võivad omavahel segi minna kõrisulghäälik, peenendus, väljäjätmismärk ja jutumärgid, mida kõiki kirjutatakse sel juhul ühtmoodi (') või väga sarnaselt (' ´ ’ "), vrd nt lauseid: 
"Lugõja kai lehe üle. Imä pand' mar'a pangi."
"Lugõja' kai' lehe' üle. Imä pand' mar'a' pangi."
"Lugõjaq kaiq leheq üle. Imä pand' mar'aq pangi."
Gori

Gori (gruusia keeles გორი) on linn Gruusias Kura jõel, Thbilisist 76 kilomeetrit lääne pool. Ta on Šida Kharthli piirkonna halduskeskus. Linn on suure strateegilise tähtsusega, sest asub peamisel Gruusia lääne- ja idaosa ühendaval teel.
Linna asutas Gruusia kuningas David Ehitaja 12. sajandi alguses.
Goris sündis Jossif Stalin.
Thelavi

Thelavi on linn Gruusia idaosas. Ta on Kahhethi piirkonna halduskeskus. Eesti keeles kirjutati tema nime varem vene keele vahendusel kujul "Telavi".
Rajatud 8. sajandil.
Linna nimetatakse Gruusia veinipealinnaks, selle ümbruses on palju viinamarjaistandusi.
Rusthavi

Rusthavi (gruusia omaladinas "Rustavi") on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas Kura jõel Thbilisist allavoolu.
Elanike arvult on ta Thbilisi, Khuthaisi ja Bathumi järel Gruusia neljas linn. Linna staatuse sai 1948. aastal.
Rahvastik.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rusthavi elanikest grusiine 87,77%, asereid 4,29%, venelasi 3,06%, armeenlasi 2,41% osseete 1,21% ja muudest rahvustest inimesi 1,26%.
Ajalugu.
Linn oli tänase Rusthavi kohal juba 4.–3. sajandil eKr. 12.–13. sajandil oli ta Gruusia oluline poliitiline ja majanduskeskus. Hiljem purustasid selle mongolid.
Majandus.
Nõukogude ajal oli Rusthavi tänu 1941. rajatud metallurgiatehasele Gruusia üks suuremaid rasketööstuskeskusi.
Sport.
Rusthavis asub Rusthavi ringrada.
Bathumi

Bathumi (gruusia omaladinas "Batumi") on linn Gruusias, Adžaaria pealinn.
Bathumi ja põhja pool asuv Phothi on sisuliselt ainsad Gruusia sadamalinnad, sest Abhaasia sadamate üle pole Gruusia keskvõimul kontrolli.
2014. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bathumi elanikest grusiine 93,4%, armeenlasi 3,0%, venelasi 1,9%, ukrainlasi 0,4%, kreeklasi 0,2% ja muust rahvusest inimesi 1,1%.
Bathumi on Bakuu-Bathumi naftajuhtme lõpp-punkt, sealne sadam saab vastu võtta kuni 80 000-tonniseid naftatankereid.
Poks 2004. aasta suveolümpiamängudel

Poks 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–29. august.
Val Barkeri karikas.
Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai II kergekeskkaalu (kuni 69 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Baqtïyar Artayev (Kasahstan).
Medalialad.
Ateena olümpiamängudel võistlesid poksis vaid mehed ja kaalukategooriaid oli üksteist: 48 kg, 51 kg, 54 kg, 57 kg, 61 kg, 64 kg, 69 kg, 75 kg, 81 kg, kuni 91 kg ja üle 91 kg.
Võistluspaik.
Võistlused toimusid Peristeri Olympic Boxing Hall'is, kus poksilahinguid mahtus jälgima 8000 pealtvaatajat.
Tulemused.
48 kg.
Kuld: Yan Bartelemí, Kuuba 
Hõbe: Atagün Yalçınkaya, Türgi 
Pronks: Shiming Zou, Hiina ja Sergei Kazakov, Venemaa
54 kg.
Kuld: Guillermo Rigondeaux, Kuuba 
Hõbe: Worapoj Petchkoom, Tai 
Pronks: Ağası Məmmədov, Aserbaidžaan ja Bahodirjon Sooltonov, Usbekistan
1604

1604. aasta (MDCIV) oli 17. sajandi 4. aasta.
1606

1606. aasta (MDCVI) oli 17. sajandi 6. aasta.
1607

1607. aasta (MDCVII) oli 17. sajandi 7. aasta.
1608

1608. aasta (MDCVIII) oli 17. sajandi 8. aasta.
1609

1609. aasta (MDCIX) oli 17. sajandi 9. aasta.
1603

1603. aasta (MDCIII) oli 17. sajandi 3. aasta.
1602

1602. aasta (MDCII) oli 17. sajandi 2. aasta.
1601

1601. aasta (MDCI) oli 17. sajandi 1. aasta.
Białystok

Białystok (valgevene "Беласток", leedu "Balstogė", jidiši ביאַליסטאָק) on Poola kirdeosa suurim linn. Ta on Podlaasia vojevoodkonna keskus.
Umbes 50 kilomeetri kaugusel Valgevene piirist (Bobrowniki piiripunktist) asuv Białystok on üks Poola suurimaid õigeusu keskusi.
Białystok on ka tähtis turismikeskus, sest seda läbib suur osa Poolast Leetu ja Valgevenesse suunduvast liiklusest. Białystoki turismi arengut soodustab ka UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud Białowieża rahvuspargi ja teiste turismiobjektide lähedus.
Ajalugu.
Białystoki teadaolev ajalugu asulana algab aastal 1437, kui Raczków'ite perekonna liige Jakub Tabutowicz, kes kasutas luigega Łabędź'i vappi, sai Leedu suurvürsti Žygimantas I Kęstutaitis'e pojalt Mykolas Žygimantaitis'elt metsase ala Biała jõe kaldal. Białystok oli osa Podlaasia vojevoodkonnast, peale 1569. aastat kuulus see Poola Kuningriigi krooni valduste alla.
Białystok sai linnaõigused aastal 1692. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks Białystok 1795. aastal Preisi kuningriigi koosseisu. Vastavalt Tilsiti rahule läks linn aga 1807. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla.
1897. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid juudid 63% linna elanikest. 1921. aastal oli juute Białystoki elanikest 51,6% ja 1931. aastal 42,8%.
Suwałki

Suwałki (leedu "Suvalkai", saksa "Suwalken", 1941–1944 "Sudauen") on maakonnaõigustega linn Poola kirdeosas Podlaasia vojevoodkonnas, Suwałki maakonna keskus.
Linn asub Via Baltical ning seda läbib kogu Baltimaadest Kesk-Euroopasse suunduv maantee- ja raudteetransport.
Ajalugu.
Asutatud 1690, linn aastast 1720.
19. sajandil oli linna kiire arengu aeg: seda läbis Varssavi–Peterburi maantee.
Oli pikka aega vojevoodkonna- ja kubermangukeskus ning oluline garnisonilinn.
Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria

Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria on tänapäeval üldist tunnustust leidnud teooria, mille kohaselt iooniliste sidemetega ühendite lahustumise mehhanismiks polaarsetes lahustites on elektrolüütiline dissotsiatsioon. 
Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria alusepanijaks oli Rootsi keemik Svante August Arrhenius, kes sai selle eest 1903. aastal Nobeli keemiaauhinna.
Vehklemine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Vehklemine 2004. aasta suveolümpiamängudel 14.–22. augustil
Medalialad.
Nii mehed kui naised selgitasid individuaalarvestuse parimad epees, floretis ja espadronis. Võistkondlikus arvestuses heitlesid naised ainult epees; mehed kõigis kolmes relvaliigis.
Võistluspaik.
Kõik võistlused peeti Helliniko Olympic Complexi vehklemishallis. Eelvõistluste ajal oli seal pealtvaatajatele 3800 ja finaalide ajal 5000 kohta.
Tšuktši-kamtšadali keeled

Tšuktši-kamtšadali keeled on paleoaasia keeled, mida räägitakse Aasia äärmises kirdeosas.
Nendeks on:
Korjaki keel

Korjaki keel (korjaki keeles "чавʼчываелыел") on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad korjakid Kamtšatka poolsaare põhjaosas (Korjaki AR-s). 
Tarvitatakse ka nimetust "nõmõlani" - paiksete korjaakide kohta. 
2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal korjaki keelt 1665 inimest.
Kirjakeel aastast 1931, alguses ladina kirjas, alates 1936 kirillitsas.
Sõnastik
Корсаков Г. М. Нымыланско-русский словарь. — Л., 1939.
Sportvõimlemine 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude võistlused sportvõimlemises toimusid 14.–23. augustil.
Medalialad.
Kõik võistlejad kõikidel sportvõimlemise võistlusaladel läbisid esmalt kvalifikatsioonivõistlused, mille parimad pääsesid finaalidesse.
Mehed võistlesid seitsmel individuaalvõistlusalal (vabaharjutus, rõngad, toenghooglemine, rööbaspuud, kang, toenghüpe ja mitmevõistlus), naised viiel alal (vabaharjutus, rööbaspuud, kang, toenghüpe ja mitmevõistlus). Lisaks peeti mitmevõistluses ka võistkondlikud võistlused.
Võistluspaik.
Võistlused toimusid Ateena põhjapoolses eeslinnas Maroussis asuvas Ateena Olümpiaspordikompleksi sisehallis, mis mahutas 17 500 pealtvaatajat.
Korjakid

Korjakid on rahvas Venemaal Kamtšatka poolsaare põhjaosas (peamiselt Korjaki autonoomses ringkonnas). 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli neid 9200, 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 8743, kellest 60% oskab korjaki keelt. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 7953 korjakki.
Alates 18. sajandist on nad õigeusklikud. Lõunapoolsem osa neist on venestunud.
Tüüpilisteks tegevusaladeks on mereimetajate küttimine rannikul ning põhjapõdrakasvatus sisemaa tundraaladel. Traditsiooniliseks elamuks on "jarangad". Korjakid teevad ka luunikerdusi.
Võrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

Võrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–29. augustil.
Medalialad.
Nii naiskondi kui ka meeskondi sõitis Ateenasse 12. Kahest kuueliikmelisest alagrupist pääses edasi medalimängudele neli võistkonda.
Osalenud võistkonnad.
Meeskonnad: Argentina, Austraalia, Brasiilia, Holland, Itaalia, Kreeka, Poola, Prantsusmaa, Serbia ja Montenegro, Tuneesia, USA, Venemaa.
&lt;br&gt;Naiskonnad: Brasiilia, Dominikaani Vabariik, Hiina, Itaalia, Jaapan, Keenia, Kreeka, Kuuba, Lõuna-Korea, Saksamaa, USA, Venemaa.
Võistluspaik.
Kõik võrkpallikohtumised peeti Faliro Coastal Zone Olympic Centre's asuval Peace and Friendship Stadiumil, mille tribüünid mahutasid 14 000 pealtvaatajat.
Rannavõrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

Rannavõrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–24. augustil 2004.
Medalialad.
Nii meeste kui ka naiste seas hakkas medalitele võistlema 24 paari.
Võistluspaik.
Rannavõrkpallis selgitati parimad Faliro Coastal Zone Olympic Complexi rannavõrkpalli keskuses, kuhu kuulus peaväljak mahutavusega 10 000 pealtvaatajat ning kuus treeningu- ja kaks soojendusväljakut. Kuna keskuses oli olemas ka kunstvalgustus, toimus osa kohtumisi hilistel õhtutundidel.
1695

1695. aasta (MDCXCV) oli 17. sajandi 95. aasta.
1693

1693. aasta (MDCXCIII) oli 17. sajandi 93. aasta.
1692

1692. aasta (MDCXCII) oli 17. sajandi 92. aasta.
1691

1691. aasta (MDCXCI) oli 17. sajandi 91. aasta.
1690

1690. aasta (MDCXC) oli 17. sajandi 90. aasta.
Koptid

Koptid (ⲟⲩⲢⲉⲙ̀ⲛⲭⲏⲙⲓ ̀ⲛ̀Ⲭⲣⲏⲥⲧⲓ̀ⲁⲛⲟⲥ) on peamiselt Egiptuse linnades elav rahvas, muistsete egiptlaste järeltulijad. Nende arvuks hinnatakse ligikaudu 6 miljonit (1992). Enne araablaste invasiooni Egiptusesse moodustasid sealse rahvastiku enamiku.
Igapäevaelus kasutavad araabia keelt, jumalateenistustel kopti keelt. Enamik neist on kopti kirikusse kuuluvad kristlased.
1615

1615. aasta (MDCXV) oli 17. sajandi 15. aasta.
1614

1614. aasta (MDCXIV) oli 17. sajandi 14. aasta.
1613

1613. aasta (MDCXIII) oli 17. sajandi 13. aasta.
1612

1612. aasta (MDCXII) oli 17. sajandi 12. aasta.
1611

1611. aasta (MDCXI) oli 17. sajandi 11. aasta.
1610

1610. aasta (MDCX) oli 17. sajandi 10. aasta.
1617

1617. aasta (MDCXVII) oli 17. sajandi 17. aasta.
1618

1618. aasta (MDCXVIII) oli 17. sajandi 18. aasta.
1619

1619. aasta (MDCXIX) oli 17. sajandi 19. aasta.
Ә

Ә (ә) on täht, mida kasutati ja kasutatakse ä-hääliku märkimiseks endise Nõukogude Liidu alal elavate turgi rahvaste kirillitsal põhinevates tähestikes. Lisas ka mõnes muus keeles, näiteks talõši keeles. Soome-ugri keeltes seda ei kasutatud.
Aserbaidžaani keeles võeti pärast üleminekut kirillitsalt ladina kirjale kasutusel visuaalselt sarnane ladina kirja täht Ə.
Chișinău

Chișinău on Moldova Vabariigi pealinn.
Varem oli eesti keeles tuntud venekeelse nimekuju "Kišinjov" all. Moldova keele kürillilises kirjaviisis oli nime kuju Кишинэу (transkriptsioonis Kišineu).
Linn asub Dnestri lisajõe Bîci ääres.
Ajalugu.
Linna on ürikus esmamainitud 1466. aastal, linnaõigused sai 1712. aastal. Kuulus 16. sajandist Türgile, alates 1812. aastast, pärast järjekordset Vene-Türgi sõda, Venemaale. Linn oli Bessaraabia oblasti ja Bessaraabia kubermangu keskus. 1856. aastal oli linn Venemaa keisririigi suuruselt viies linn Peterburi, Moskva, Odessa ja Riia järel. 1918. aastal kuulutati välja nõukogude võim, kuid veel samal aastal läks linn Rumeenia võimu alla. Vahepeal, 6. veebruarist kuni 9. aprillini 1918 oli linn iseseisva riigi, Moldova Demokraatliku Vabariigi pealinn. Pärast Bessaraabia vallutamist Punaarmee poolt 1940. aastal sai linnast Moldaavia NSV pealinn. Aastatel 1941–1944 hõivasid Bessaraabia Saksa ja Rumeenia väed ja linn läks tagasi Rumeeniale. Teise maailmasõja järel jäi linn taas NSV Liidule. 1991. aastal, pärast NSV Liidu lagunemist, sai linnast Moldova Vabariigi pealinn.
Rahvastik.
1930. aastal oli Chișinău 114 896 elanikuga Rumeenia Kuningriigi suuruselt teine linn Bukaresti järel. Elanikest 42,17% olid rumeenlased, 35,74% juudid ja 17,08% venelased, 5% teised rahvused.
2007. aastal elas Chișinăus 592 900 inimest. Koos eeslinnadega oli rahvaarv 911 400.
Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Chișinău elanikest moldaavlasi 67,6%, venelasi 13,9%, ukrainlasi 8,3%, rumeenlasi 4,5%, bulgaarlasi 1,2% ja gagauuse 0,9%.
Haridus.
Linnas on 1945. aastal asutatud Chișinău Ülikool.
Transport.
Linnas asub Chișinău rahvusvaheline lennujaam ja Chișinău raudteejaam.
Elektrolüütiline dissotsiatsioon

Elektrolüütide lahustumisel vees jagunevad molekulid vastasnimeliselt laetud osakesteks – ioonideks. Et lahuses on liikuvad laenguga osakesed, juhivad sellised lahused elektrit, mistõttu tekib elektrivool. Seda ioonideks jagunemise protsessi nimetatakse elektrolüütiliseks dissotsiatsiooniks.
Elektrolüütiline dissotsiatsioon on lahustunud aine ja polaarse lahusti vastastiktoime tulemus.
Elektrolüütilise dissotsiatsiooni ulatust iseloomustab dissotsiatsiooniaste ehk ioonideks lagunenud (ioniseerunud) molekulide (valemühikute) arvu suhe lahuses olevate molekulide (valemühikute) üldarvusse.
Nõrgad happed jagunevad ainult osaliselt ioonideks elektrlüütilises dissotsiatsiooni lahuses.
Vähelahustuvate ainete puhul laguneb aine osaliselt ioonideks.
Tugevad elektrolüüdid – lahustuvad hästi, dissotsieeruvad täielikult ioonideks (KOH, KCl, NaNO³).
Nõrgad elektrolüüdid – lahustuvad halvasti, dissotsieeruvad vaid osaliselt ioonideks (CaCO³, Fe(OH)³).
Happe elektrolüütiline dissotsiatsioon on happe ja veemolekulide vaheline keemiline reaktsioon, milles tekivad hüdrooniumioonid ja (happe) anioonid.
1620

1620. aasta (MDCXX) oli 17. sajandi 20. aasta.
1621

1621. aasta (MDCXXI) oli 17. sajandi 21. aasta.
1622

1622. aasta (MDCXXII) oli 17. sajandi 22. aasta.
1624

1624. aasta (MDCXXIV) oli 17. sajandi 24. aasta.
1625

1625. aasta (MDCXXV) oli 17. sajandi 25. aasta.
1626

1626. aasta (MDCXXVI) oli 17. sajandi 26. aasta.
1627

1627. aasta (MDCXXVII) oli 17. sajandi 27. aasta.
1628

1628. aasta (MDCXXVIII) oli 17. sajandi 28. aasta.
1629

1629. aasta (MDCXXIX) oli 17. sajandi 29. aasta.
William Kunstler

William Moses Kunstler (7. juuli 1919 – 4. september 1995) oli USA advokaat ja kodanikuõiguste eest võitleja.
Ta sündis arsti pojana New Yorgis ning õppis Yale'i ja Columbia Ülikoolis.
Teise maailmasõja ajal teenis ta USA armees Vaikse ookeani rindel ning jõudis majori auastmeni. Teda autasustati Pronkstähe medaliga.
1948. aastal sai ta New Yorgis advokaadiks.
Ta oli õigusteaduse kaasprofessor New York Law Schoolis (1950–1951) ja ülikoolis Pace University (1951–1963) ning õpetas ülikoolis New School for Social Research (1966–1971).
Aastatel 1964–1972 oli ta Ameerika Kodanikuvabaduste Liidu (ACLU) direktor. 1972. aastal sai ta ACLU rahvusliku nõukogu liikmeks. 1969. aastal oli ta Konstitutsiooniliste õiguste keskuse kaasasutaja.
Kunstler oli tuntud värvika radikaalina, kes kaitses vaidlusi tekitanud kliente. Ta kaitses ainult neid kliente, kelle poolel oli tema arvates õigus. Tema klientide seas olid Lenny Bruce, H. Rap Brown, Stokely Carmichael, Indiaanlaste Liikumise (AIM) juhid, Jack Ruby, Abbie Hoffman, Angela Davis, Jerry Rubin, Martin Luther King, El Sayyid Nosair, Siddig Ibrahim Siddig Ali, Ibrahim A. ElGabrowny, Qubilah Shabazz ja viimase isa Malcolm X.
Ta sai üleriigiliselt tuntuks, kui ta kaitses "Chicago seitset" (algselt "Chicago kaheksat") süüdistuste eest vandenõus rahutuste õhutamiseks Chicagos Demokraatliku Partei 1968. aasta kongressi ajal. Kohtuprotsessi ajal kutsuti Kunstler ja teine kostjate kaitsja Leonard Weinglass kohtusse kohtu solvamise eest (hiljem süüdimõistmine kummutati).
Kunstler suri 76-aastaselt New Yorgis südameinfarkti.
Advokaatide loend

Advokaatide loend loetleb tuntud isikuid, kes on või on olnud advokaadid.
Jaanuar 2005

Jaanuar 2005, kroonika
15. jaanuar.
Eesti Kultuurkapital andis üle kaheksa 100 000-kroonist aastapreemiat. Laureaatideks osutusid Ilmar Moss, Tõnu Kaljuste, Aleksander Eelmaa, Ene Lamp, Ants-Eduard Teder, Krista Aru, Toomas Rank ning filmi "Frank ja Wendy" režissöörid.
Tokelau

Tokelau (endine nimi "Unioni saared") on kolmest atollist koosnev Uus-Meremaa territoorium Vaikses ookeanis, umbes poolel teel Hawaii saartelt Uus-Meremaale. Õieti on tegemist kolme väikestest saarekestest koosneva saartegrupiga: Atafu (varasem nimi "Duke of York Island"), Nukunonu (varasem nimi "Duke of Clarence Island") ja Fakaofo (varem Bowditchi) saar.
Tokelau kuulus 29. detsembrini 2011 ajavööndisse maailmaaeg UTC–10. 29. detsembril 2011 läks Tokelau ajavööndisse UTC+14. Seetõttu jäi Tokelaus vahele 30. detsember 2011 ja 29. detsembrile järgnes 31. detsember.
Loodus.
Reljeef.
Kõrgeim punkt ulatub 5 meetrit üle merepinna.
Haldus.
Tokelau on Uus-Meremaa territoorium.
Ametlikud keeled on tokelau ja inglise keel.
Sümbolid ja tähised.
Üladomeen.
Üladomeen on .tk.
Majandus.
Raha.
Rahaühikuna on käibel Uus-Meremaa dollar.
Arheograafia

Arheograafia on kirjalike ajalooallikate trükis avaldamist, selle meetodeid ja ajalugu uuriv ajaloo abiteadus.
Arhivist

Arhivist on arhiivinduse spetsialist või eriteadlane.
Praktilist arhiivitööd tegev inimene või arhiivis vastaval ametikohal töötaja on arhivaar.
Diplomaatika

Diplomaatika ehk ürikuteadus on ajaloo abiteadus, mis uurib ürikuid nende ehtsuse aspektist.
Genealoogia

Genealoogia on ajaloo abiteadus, mis uurib sugukondade, perekondade ja nende üksikliikmete põlvnemist ja sugupuid.
Genealoogia areng.
Genealoogia kui teadusharu kasvas välja 19. sajandil varasemast üksiksuguvõsade uurimisest. 
Oma päritolu teadmine aitas keskajal ja hiliskeskajal reguleerida õigus-varanduslikke suhteid. Kuulumine teatud sugulusrühma andis teatud privileege (seisusi). Arhailises ühiskonnas oli oma päritolu tundmine otseses seoses usundilise maailmavaatega, eriti esivanemate kultusega. Alates pärisnimede panemisest levis genealoogiliste andmete kogumine ka lihtrahva hulgas .
Geoloogia mõistete loendid

"Sellele leheküljele on koondatud lingid loenditele, milles loetletakse geoloogia mõisteid."
Ürik

Ürik on õigusliku sisuga, eriõigusi andev või kinnitav dokument keskajast või uusaja algusest.
Eesti vanimaks ürikuks peetakse paavsti saadiku Modena Wilhelmi ürikut aastast 1237. Selle ürikuga kuulutas ta Tallinnas välja Saksa-Rooma keisri Friedrich II määruse, millega kõigil soovijatel lubati oma varandust vabalt kirikule annetada. Seda ürikut säilitatakse Tallinna Linnaarhiivis.
Kroonika

Kroonika ehk ajaraamat on dateeritud sündmuste esitus ajalises järgnevuses. Kroonikakirjutajat nimetatakse kroonikuks.
Kuulsamad kroonikud Eesti ajaloos on olnud Läti Henrik ja Balthasar Russow.
Allikaõpetus

Allikaõpetus on ajalooallikate kasutamist uuriv ajalooteaduse abiteadus.
Allikaõpetus tegeleb tekstikriitika ja tekstide võrdlusega, et selgitada välja nende usaldusväärsus, päritolu jms.
Regionaalkeel

Regionaalkeel ehk piirkondlik keel on mitmeti mõistetav.
Duisburg

Duisburg on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Reini jõe ääres Ruhri jõe suudmes.
1491

1491. aasta (MCDXCI) oli 15. sajandi 91. aasta.
Muusad

Muusad olid Kreeka mütoloogias kunstide, hiljem ka teaduste ja üldse vaimse tegevuse kaitsjad. Nad olid Zeusi ja mälujumalanna Mnemosyne tütred. Esialgu arvati neid olevat kolm, üheksast muusast rääkis esimesena u 700 eKr. Hesiodos. Veel Hesiodos ei teinud muusadel vahet, pärastpoole spetsialiseerus iga muusa oma alale.
Muusad nagu kariididki olid Apolloni saatjad. Seetõttu kutsuti Apollonit Musageteseks ehk muusade juhiks. Apollon oli tõejumal, kuid muusad, nagu nad Hesiodose sõnul olevat talle kinnitanud, mõistavad ka nii valetada, et see tõena tundub. Pindarose sõnul oskasid nad lüürat mängida sama hästi kui Apollon. Laulmises polnud neile üldse võrdset.
Inimest, keda muusad inspireerisid, austati rohkem kui mis tahes preestrit. "Odüsseias" viskusid poeet ja preester mõlemad põlvili Odysseuse ette ja palusid armu. Odysseus tappis kõhklemata preestri, kuid kinkis elu poeedile: Homerose sõnul ei saanud ta surmata inimest, kellele muusad on õpetanud taevalikku kunsti. Antiiksete kirjandusteoste sissejuhatused sisaldasid harilikult pöördumist muusade poole.
Muusade templit nimetati kreeka keeles "musaion"'iks. Sellest tuleb sõna 'muuseum'.
Plejaadidega oli seotud neli mäge:
Traakia laulik Thamyris (või Thamyras) kutsus muusad endaga võistlema laulmises ja kitaramängus, soovides võidu korral üht neist endale naiseks. Muusad võitsid ning karistuseks torkasid mehel silmad peast ning võtsid talt laulu- ja kitaramänguande. See on ainus teadaolev müüt, kus muusad on julmad.
Ainus teadaolev muusa laps oli Orpheus, kelle ema oli Kalliope. Orpheuse isaks nimetatakse nii Apollonit, jõejumalat Oiagrost kui ka tundmatut traakia ülikut. Orpheus kasvas üles Traakias.
Legendid muusadest on sageli seotud Traakiaga, kus asuvad muu hulgas Pieros ja Olümpos. Vanad kreeklased pidasid traaklasi kõige musikaalsemaks rahvaks maailmas.
Roomlased samastasid muusad kameenidega. Nende ladinakeelsed nimed olid Erato, Euterpe, Calliope, Clio, Melpomene, Polymnia, Terpsichore, Thalia ja Urania.
Sahtel (ajakiri)

Sahtel oli eestikeelne ajakiri, mis kajastas rula, BMX ning "fixed-gear"'iga seotud subkultuure. Ajakirja põhivaldkonnad olid sport, muusika ja kunst.
Ajakirja esimene number ilmus 2004. aasta novembris. 2011. aasta jaanuaris ilmus ajakirja kümnes number.
Sahtel

 
Sahtel on laua, kapi või muu mööblieseme sisse lükatav kast.
Sahtlil võib olla nupp või käepide, mis hõlbustab selle väljatõmbamist. Sahtel võib olla lukustatav. Kui sahtlit kasutatakse salalaekana, siis ei pruugi see olla märgatav ja puuduvad ka nähtavad käepidemed.
Ajalugu.
Esimesed kirjed sahtlitega kirstudest pärinevad 16. sajandist. Kirst on üks vanemaid mööbli liike. Ajapikku hakati sellele lisama sahtleid, mis muutusid kuninganna Anne'i perioodil väljatõmmatavateks ja nii vormusid sellest kummutid ja kapid.
Materjalid.
On kasutatud erinevaid materjale sahtlite valmistamisel, traditsiooniliselt on kasutusel peamiselt puit, kuid koos tehnoloogia arengu ja materjalide lisandumisega on kasutusele võetud metall ja plastik, samuti puitlaastplaat ja vineer. 
Siinid.
Kuna sahtli eripära on selle avamiseks vajalik libisemine – erinevalt näiteks kapi- vms uksest –, siis on oluline osa sahtlist ka jooksu-liistud ehk siinid – nood on samuti seni olnud peamiselt puidust, kuid tänapäeval on levinud erinevad ratastel või laagritel jooksvad siinid. Puitsiinidel libisemise parandamiseks kasutatakse näiteks parafiini.
D*Art

D*Art on Eestis baseeruv kunstiline grupp, mis tegeleb loomeprojektidega.
Loodud 2001.
Gruppi kuuluvad Timo Toots, Pent Talvet ja Risto Kalmre.
Timo Toots

Timo Toots (sündinud 15. septembril 1982 Tartus) on eesti kunstnik.
Timo Toots on loonud Eesti Rahva Muuseumile käelise osalusega multimeediat.
Isiklikku.
Tootsi innustab ulme lapsepõlves ulmeraamatute lugemise tõttu.
Texas

Texas on Ameerika Ühendriikide osariik 1845. aastast. Põhjas piirneb see Oklahoma, kirdes Arkansase, idas Louisiana ja läänes New Mexico osariigiga. Lõunas ja loodes piirneb Texas Mehhiko osariikide Chihuahua, Coahuila, Nuevo Leóni ja Tamaulipasega (piiriks Rio Grande jõgi).
Texas on osariikide seas teisel kohal nii rahvaarvult (California järel) kui ka pindalalt (Alaska järel).
2015. aastast on Texase kuberner Greg Abbott. Enne teda oli kuberner Rick Perry.
Rahvastik.
Texases elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 25 145 561 inimest.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 254 maakonnaks.
Austin

Austin on Texase osariigi pealinn. Austin asub Lõuna-Texases Colorado jõe ääres.
Linna hüüdlause on "Live Music Capital of the World" (Maailma elava muusika pealinn).
Rahvastik.
2010. aastal elas Austinis 774 229 inimest. 2016. aastaks arvati elanike arvuks 931 830 inimest, samas kui viit maakonda hõlmava linnastu rahvaarvuks oli enam kui 2 miljonit. 2018. aastal arvati elanike arv olevat 964 254 inimest.
Haridus.
Linnas asub Texase ülikool ("University of Texas at Austin").
Dallas-Fort Worth

Dallas-Fort Worth, ka Dallas-Fort Worth Metroplex, (lühend DFW Metroplex) on linnastu Ameerika Ühendriikides Texase osariigis. 
DFW Metroplex on suurim urbaniseerunud piirkond Texases. See ümbritseb kahte USA suurlinna – Dallast ja Fort Worthi. Dallase ja Fort Worthi elanikud kasutavad tihti nime "Metroplex" "Põhja-Texasega" samas tähenduses, kuigi Põhja-Texas tähistab suuremat maa-ala, kuhu kuuluvad ka väiksema asustusega maapiirkonnad. Urbaniseerunud DFW Metroplex koosneb üheksast maakonnast: Collin, Dallas, Denton, Ellis, Henderson, Hood, Hunt, Johnson, Kaufman, Parker, Rockwall ja Tarrant.
Sõda

Sõda on riikide, rahvaste või muude rühmituste vaheline organiseeritud (relvastatud) konflikt, surumaks ühe osapoole tahet, huvisid või ideoloogiat jõuga (vägivaldselt) peale vastaspoolele. 
Põhiliseks edu saavutamise meetodiks sõjas on üldjuhul lahing.
Eesmärgid ja liigid.
Tavaliselt on sõja eesmärk geopoliitiline. Oma raamatus "Sõjast" on Preisi sõjandusteoreetik Carl von Clausewitz öelnud, et sõda on poliitika jätkamine teiste vahenditega."
Tulenevalt toimumise tingimustest, ulatusest, kasutatavatest vahenditest ja meetoditest võidakse sõda või selle olulist osa (olulist operatsiooni) nimetada ka näiteks tuumasõjaks, maailmasõjaks, meresõjaks, õhusõjaks, sissisõjaks, kaevikusõjaks või manööversõjaks.
Kodusõda võivad pidada samas riigis asuvad erinevad osapooled (näiteks Inglise kodusõda) või mõnel juhul ka eri riigid, mis on olnud varem ühendatud (näiteks Ameerika Ühendriikide kodusõda).
Sõna "sõda" kasutatakse metafoorina ka mittesõjalise konflikti või sõjalist vastasseisu jäljendava tegevuse kohta, näiteks sõnades "klassisõda", "kaubandussõda", "kübersõda", "propagandasõda" ja lisaks mängulises mõistes ka "padjasõda" või "lumesõda".
Sõjaks nimetatakse vahel ka kollektiivseid konflikete muudel loomadel kui inimestel. Sipelglased osalevad ulatuslikes liikidevahelistes kokkupõrgetes, mida saab pidada sõjaks, ning šimpansid peavad samuti hõimusõdu. Arvatud on ka, et sarnast käitumist esineb teistelgi liikidel, kuid andmeid selle kohta on vähe.
Ajaloost.
Algselt koosnesid sõjad tõenäoliselt väikestest rüüsteretkedest. 12 000 aasta vanusest Nuubia matmispaigast on leitud vägivalla ohvreid. Alates riikide loomisest Lähis-Idas umbes 5000 aastat tagasi on sõjategevust esinenud suuremas osas maailmast. 
Püssirohu kasutuselevõtmine ja tehnoloogiline areng on viinud moodsa sõjapidamiseni. 
Maailma ajaloo ohvriterohkeim sõda on olnud teine maailmasõda 1939–1945.
Tänapäeval kasutatakse sõdades varasemast märksa rohkem ka majanduslikke, diplomaatilisi ja ideoloogilisi mõjutusvahendeid, seetõttu on sõja mõiste tähendus muutunud.
Iseseisvuspäev (täpsustus)

Iseseisvuspäev on riigi iseseisvumist tähistav püha.
Seda pealkirja kannavad ka mitmed teosed.
1560

1560. aasta (MDLX) oli 16. sajandi 60. aasta.
1561

1561. aasta (MDLXI) oli 16. sajandi 61. aasta.
1562

1562. aasta (MDLXII) oli 16. sajandi 62. aasta.
1563

1563. aasta (MDLXIII) oli 16. sajandi 63. aasta.
1566

1566. aasta (MDLXVI) oli 16. sajandi 66. aasta.
1567

1567. aasta (MDLXVII) oli 16. sajandi 67. aasta.
1568

1568. aasta (MDLXVIII) oli 16. sajandi 68. aasta.
1569

1569. aasta (MDLXIX) oli 16. sajandi 69. aasta.
1515

1515. aasta (MDXV) oli 16. sajandi 15. aasta.
Skandinaavia mäestik

Skandinaavia mäestik on mäestik Skandinaavia poolsaare lääneosas. Kulgeb edela-kirde suunas poolsaare lääne- ja loodeosas, hõlmab Norra ning osa Rootsist ja Põhja-Soomest.
Mäestiku pikkus on umbes 1700 km ja laius umbes 600 km (lõunas).
Kõrgeim osa on Jotunheimen. Suurim kõrgus on 2469 m üle merepinna (Galdhøpiggen); läheduses paikneb ka Skandinaavia kõrguselt teine tipp, mille kõrgus on 2465 m (Glittertind). Kõrgeimad piirkonnad Rootsis on Kebnekaise mäe ümbrus (kõrgem punkt 2097 m) ja Sareki rahvuspark (kõrgeim punkt 2089 m). Soome kõrgeim punkt (1324 m) asub Halti mäe nõlval Soome-Norra piiril. 
Skandinaavia mäestik on tekkinud kaledoonia kurrutuste ajal. Murrangute põhjustatud järsud tugevasti liigestatud läänenõlvad moodustavad fjordranniku, lauged idanõlvad laskuvad astanguina Norrlandi platoole.
Mäestikud paljud piirkonnad on rahvuspargid ja kaitsealad. Mõned suuremad neist on Hardangerdvidda ja Jotunheimen Norras, Padjelanta ja Sarek Rootsis. Teiselt poolt on mäestik aktiivses kasutuses puhkealana. Seal on mäesuusakeskused, matkarajad ning väga tihe mägimatkamise toetusvõrgustik - mägimajad, päästeonnid, märgistatud rajad, sillad ja paadiühendused.
1387

1387. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad - 1380. aastad - 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad
Aastad: 1382 1383 1384 1385 1386 - 1387 - 1388 1389 1390 1391 1392
Vene-Türgi sõda

Vene-Türgi sõja all võidakse mõista ühte järgmistest sõdadest:
Venemaa ja Türgi sõdisid eri pooltel ka Esimeses maailmasõjas 1914–1918.
Oma Keel

Oma Keel on keeleajakiri Eestis, mida annab välja Emakeele Selts ning mis ilmub alates 2000. aasta sügisest. 
Kui kõik teised enne 2000. aastat Eestis ilmunud keeleajakirjad olid filoloogide teadusajakirjad (Keel ja Kirjandus, Linguistica Uralica) või keskendunud murretele (Kodumurre), siis Oma Keel oli esimene kõigile keelehuvilistele mõeldud ajakiri. 
Ajakiri levitab mõtteviisi, et eesti keel ei ole ainult kirjakeel ega ka ainult kohalikud murded, vaid paljude keelekujude keeruline süsteem. Propageeritakse suuremat sallivust teiste keelekujude – oma keelte – suhtes, kuid samas näidatakse, et igal keelekujul on oma normid ning ühiskonnas oma kindel koht ja aeg. 
Kesksel kohal ajakirjas on kirjakeele hoole, sest kirjakeel on tänapäeva ühiskonnas kõige olulisem keelekuju. Tutvustatakse asutusi, kus tegeldakse eesti keelega, räägitakse tuntumatest keeleteadlastest ja sellest, millega nad tegelevad. Igas numbris tutvustatakse uusi keeleraamatuid ning esitatakse keelesündmuste kroonika.
Kirjutiste valikul ja ainestiku esitusviisil peetakse eriti oluliseks, et kõik see oleks huvitav, vajalik ja jõukohane ka gümnaasiumiõpilastele. 
Oma Keel ilmub kaks korda aastas.
Emakeele Seltsi aastaraamat

Emakeele Seltsi aastaraamat (lühendatult ESA) on perioodiline väljaanne, mis ilmub Emakeele Seltsi väljaandel alates 1955. aastast.
Alates 2021. aastast on aastaraamatu peatoimetaja Reili Argus, eelmine peatoimetaja oli Mati Erelt. Toimetuskolleegiumi kuuluvad Riho Grünthal (Helsingi), Cornelius Hasselblatt (Groningen), Tuomas Huumo (Turu/Tartu), Helle Metslang (Helsingi), Karl Pajusalu (Tartu), Raimo Raag (Uppsala), Kristiina Ross (Tallinn), Urmas Sutrop (Tallinn), Lembit Vaba (Tampere), Jüri Viikberg (Tallinn), Tiit-Rein Viitso (Tartu), Eberhard Winkler (Göttingen).
ESA on refereeritud/indekseeritud rahvusvahelistes perioodiliste väljaannete andmebaasides:
Uurali jõgi

Uural (varasem eestikeelne nimi "Uraal"; vene "Урал", van. "Яик", kasahhi "Жайық" (Žajõk)) on jõgi Venemaal ja Kasahstanis. Algab Uurali idanõlvult. Mägedest laskunud, voolab pikalt mööda Uurali idajalamit lõunasse. Orski lähedal pöördub läände ja voolab selles suunas umbes Oralini (end. Uralsk). Seejärel pöördub taas lõunasse ja suubub Atõraust (end. Gurjev) allavoolu Kaspia merre. 
Uurali jõge peetakse kogu pikkuses või mingites lõikudes piiriks loodusgeograafilise Euroopa ja Aasia vahel.
Uurali jõel asuvad linnadest Magnitogorsk, Orsk, Novotroitsk, Orenburg (Venemaal), Oral ja Atõrau (Kasahstanis).
Jõe pikkus on 2428 km ja valgala 249 500 km².
Uurali lisajõed.
Vasakul
Paremal
Sudeedid

Sudeedid (tšehhi ja poola keeles "Sudety"; saksa keeles "Sudeten") on mäestik Euroopas, peamiselt Tšehhi ja Poola piiril. 
Sudeedid kulgevad Poola-Tšehhi piiril loode-kagu suunas Neissest Morava väravateni, eraldavad Čechyt (edelas) Sileesiast (kirdes), lääneosa ulatub ka Saksamaa territooriumile. 
Sudeetide kõrgeim tipp Sněžka Krkonoše mäestikus on ühtlasi Tšehhi kõrgeim tipp. Mäetipu kõrgus on 1603 meetrit üle merepinna ja see asub Liberecist umbes 50 km kaugusel idas.
Briti saared

Briti saared on saarestik Atlandi ookeani põhjaosas. Koosneb Suurbritanniast, Iirimaast ja paljudest neid ümbritsevatest väiksematest saartest.
Briti saartel paikneb kaks iseseisvat riiki: Ühendkuningriik ja Iirimaa. Saarestikus on ka Briti krooni sõltkonnad Mani saar ning traditsiooniliselt ka Jersey ja Guernsey, kuigi kaks viimast ei ole füüsiliselt saarestiku osad.
Saartest umbes 136 on püsiasustusega. Üsna ühtlaselt suure asustustihedusega on Suurbritannia saare Inglismaa osa (mille rahvaarv moodustab umbes 80% kogu saarestiku elanikkonnast), teistes piirkondades on asustus koondunud peamiselt suurematesse linnadesse ja nende ümbrusse.
Horatius

Horatius (Quintus Horatius Flaccus; 8. detsember 65 eKr Apuulia, Venusia – 27. november 8 eKr Rooma) oli Vana-Rooma tähtsamaid lüürilisi luuletajaid.
Ajalooline tähtsus.
Üks Horatiuse luuletusi, "Exegi monumentum" ("Püstitasin monumendi"), on olnud hiljem temaatiliseks eeskujuks mitmetele kunstnikele ja kirjanikele (näiteks Puškinile).
Jules Mazarin

Jules Mazarin (sünninimega Giulio Raimondo Mazzarino; tuntud kui kardinal Mazarin 14. juuli 1602 – 9. märts 1661) oli itaalia päritolu Prantsuse riigimees, diplomaat ja kardinal. 
Kardinal Mazarin oli kardinal Richelieu järglane ning teenis Prantsusmaad esimese ministrina aastatel 1642–1661. Mazarin mängis olulist rolli kolmekümneaastase sõja lõpu ja Vestfaali rahulepingute sõlmimisel ning aitas tugevdada Prantsusmaa kuningavõimu, sillutades teed Louis XIV absoluutsele monarhiale.
1661

1661. aasta (MDCLXI) oli 17. sajandi 61. aasta.
1638

1638. aasta (MDCXXXVIII) oli 17. sajandi 38. aasta.
1660. aastad

1660. aastad on ajavahemik 1660. aasta algusest kuni 1669. aasta lõpuni.