tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kertu Lääts

Kertu Lääts (sündinud 3. aprillil 1972) on eesti majandusteadlane ja Tartu Ülikooli majandusarvestuse õppetooli juht. 
Tema peamised uurimisteemad on kulu- ja juhtimisarvestus, finantsilise tulemuslikkuse mõõtmine ja hindamine, ettevõtete jätkusuutlikkuse aruanded ("sustainability reporting"), digitaliseerimise mõju majandusarvestusele, arvestusala spetsialisti rolli muutused. 
Haridustee.
Lääts lõpetas 1996. aastal Tartu Ülikooli arvestuse ja turunduse eriala, oli 1996–1997 magistrant Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas ning 1997–1998 Stockholmi Ülikoolis. 
Ta kaitses 2011. aastal Tartu Ülikoolis doktorikraadi teemal "Management Accounting Change in a Dynamic Economic Environment Based on Examples from Business and Public Sector Organization" ("Juhtimisarvestuse areng dünaamilises majanduskeskkonnas äri- ja avalikus sektori organisatsioonide näitel", juhendaja Toomas Haldma). 
Töökäik.
Kertu Lääts töötas aastatel 1998–1999 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna majandusarvestuse assistendina, 1999–2012 majandusarvestuse lektorina ning 2012–2020 majandusarvestuse dotsendina. Alates 2019. aastast on ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja majandusarvestuse õppetooli juht. 
Tunnustus.
2002 – TÜ majandusteaduskonna toimetiste konkursi parima töö tiitel 
2011 – Emerald Literati Network 2012 Awards for Excellence auhind artikli „Performance measurement patterns in service companies: An empirical study on Estonian service companies“ eest 
Teadusorganisatsiooniline tegevus.
Lääts on alates 1999. aastast European Accounting Associationi, 2000. aastast European Network for Research into Organisations and Accounting Change’i ning 2013. aastast MTÜ Majandusarvestuse Õpetajate Kogu liige.
Jaan Masso

Jaan Masso (sündinud 2. oktoobril 1975) on eesti majandusteadlane. 
Tema peamised uurimisteemad on tööökonoomika, ettevõtete tootlikkus, otsesed välisinvesteeringud, ettevõtete innovaatiline tegevus, teaduse rahastamine avaliku sektori poolt. 
Haridustee.
Masso lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna bakalaureuseõppe "cum laude" ning 2001. aastal sai sealsamas magistrikraadi "cum laude". 2005. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas doktoritöö teemal "Labour reallocation in transition countries: efficiency, restructuring and institution" ("Tööjõu ümberpaiknemine üleminekuriikides: efektiivsus, restruktureerimine ja institutsioonid"), juhendajad Raul Eamets, Otto Karma. 
Töökäik.
Jaan Masso oli aastatel 1998–2001 Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas õppeülesande täitja ning 1999. aastal Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži õppeülesande täitja. Ta oli Tartu Ülikooli majanduse modelleerimise õppetooli teadur aastatel 2001–2006, ökonomeetria teadur 2003–2006, ökonomeetria vanemteadur aastatel 2006–2016 ja rakendusökonomeetria vanemteadur alates 2016. aastast. 
2014. aastast on Masso Tartu Ülikooli matemaatilise majandusteaduse magistriõppe programmijuht ja 2013. aastast majandusteaduskonna majanduse modelleerimise õppetooli juhataja. Masso juhendamisel on kaitstud üle poolesaja magistritöö ning 8 doktoritööd. 
Teadusorganisatsiooniline tegevus.
Masso on olnud mitme erialaühingu liige, näiteks Eesti Majandusteaduse Selts, Euroopa Tööökonomistide Assotsiatsioon (European Association of Labour Economists), Euroopa Võrdlevate Majandusuuringute Assotsiatsiooni liige (European Association for Comparative Economic Studies). Ta on hetkel Balti Majandusteadlaste Assotsiatsiooni (Baltic Economic Association) nõukogu liige Tartu Ülikooli esindajana. 
Ta on olnud retsensent enam kui 25 teaduslikus ajakirjas ning retsenseerinud Eesti, Läti, Leedu, Poola ja Euroopa Komisjoni teadusagentuuridesse esitatud projektitaotlusi. 
Jaan Masso on saanud riigisiseseid ja Euroopa Komisjoni teadusgrante.
Eesti Teaduste Akadeemia Mereteaduste Komisjon

Eesti Teaduste Akadeemia mereteaduste komisjon (MTK) on Eesti Teaduste Akadeemia tehnikateaduste osakonna juures tegutsev riigisisene nõustav kogu.
Mereteaduste all mõistab komisjon kõigi merede ja muude suurte veekogude ja nende ökosüsteemi funktsioneerimisega seotud teadusharude kogumit. 
Mereteaduste komisjoni esimees on akadeemik Tarmo Soomere.
Eesti Teaduste Akadeemia Energeetikakomisjon

Eesti teaduste akadeemia energeetikakomisjoniks (TA EK) on Eesti Teaduste Akadeemia juures tegutsev ühendus.
Energeetikakomisjoni tegevuse eesmärgiks on erapooletu kompetentse ekspertide koguna anda soovitusi ja hinnanguid riigi teaduspõhise energiapoliitika kujundamiseks.
Ajalugu.
Eesti Teaduste Akadeemia energeetikanõukogu asutati juhatuse otsusega 9. märtsil 1999 ning nimetati juhatuse otsusega 25. septembril 2018 Eesti Teaduste Akadeemia energeetikakomisjoniks.
Komisjoni esimees.
Eesti teaduste akadeemia energeetikakomisjoni esimees on Arvi Hamburg.
Mervi Raudsaar

Mervi Raudsaar (sündinud 8. jaanuaril 1975) on eesti sotsioloog ja majandusteadlane.
Tema peamised uurimisteemad on ettevõtlus, ettevõtlusõpe ja -metoodika, kolmas sektor, sotsiaalne ettevõtlus, Eesti diasporaa ning noorsootöö.
Haridustee.
Raudsaar lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsiaaltöö bakalaureuseõppe ning 2004. aastal sealsamas sotsiaaltöö ja -poliitika magistriõppe.
2016. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis sotsioloogia doktoriväitekirja "Developments of social entrepreneurship in Estonia" ("Sotsiaalse ettevõtluse arengud Eestis", juhendajad Tõnis Mets ja Judit Strömpl).
Töökäik.
Mervi Raudsaar oli aastatel 1997–2000 raamatukaupluse Krisostomus tegevjuht ning 2002–2007 Tartu Teoloogia Akadeemia teadussekretär ja noorsootöö lektor.
2007. aastal oli ta Tartu Ülikooli ettevõtluskeskuse spetsialist, 2007–2011 projekti koordinaator. 2010–2013 oli ta Tartu Ülikooli ettevõtluskeskuse ettevõtluse assistent ja 2013–2014 nooremteadur.
M. Raudsaar oli Tartu Ülikooli majandusteaduskonna õppetooli juhataja 2014–2016. Alates 2013. aastast on ta ettevõtluse lektor, 2014. aastast majandusteaduskonna peaspetsialist ja 2017. aastast ettevõtluse dotsent. 2020. aasta veebruarist on ta ettevõtluse õppetooli juhataja.
Raudsaar on ka ettevõtja ning tegutseb koolitajana ettevõtluse ja äriplaanide alal.
Teadusorganisatsiooniline tegevus.
Mervi Raudsaar on osalenud rahvusvahelistes võrgustikes Eesti sotsiaalse ettevõtluse eksperdina. Need võrgustikud on näiteks OECD, Nordic NoE: Social entrepreneurship Network ja EMPOWER-SE (Empowering the next generation of social enterprise scholars) Network.
Anne Reino

Anne Reino (sündinud 30. märtsil 1972) on eesti majandusteadlane ja Tartu Ülikooli juhtimise dotsent. 
Elukäik.
Reino lõpetas 1994. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ning 1998. aastal sai sealsamas magistrikraadi. 2009. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas doktoritööd teemal "Manifestations of organizational culture based on the example of Estonian organizations" ("Organisatsioonikultuuri avaldumine Eesti organisatsioonide näitel", juhendaja Maaja Vadi).
Anne Reino oli aastatel 2002–2019 Tartu Ülikooli teadur ning 2008–2014 organisatsioonikäitumise, organisatsioonikultuuri ja ärieetika lektor. Alates 2014. aastast on ta Tartu Ülikooli juhtimise dotsent ning 2019. aastast majandusteaduskonna asejuhataja õppe alal. 
Lisaks on Reino Tartu Ülikooli majandusteaduskonna toimetiste seeria toimetaja ja majandusteaduskonna nõukogu liige.
Teadustöö.
Tema peamised uurimisteemad on organisatsioonikultuur, organisatsiooni väärtused, ärieetika ja organisatsiooni innovatiivsus. Reino on toimetanud ja retsenseerinud rahvusvahelisi artikleid ja kogumikke. 
Ta on üliõpilaskorporatsiooni Amicitia vilistlaskogu liige. Alates 2010. aastast on ta ajakirjade EBS Review ja Baltic Journal of Management retsensent ning alates 2016. aastast ajakirja Akadeemiake toimetuskolleegiumi liige. 2020. aastast kuulub ta vabaühendusse Korruptsioonivaba Eesti.
Kyle Larson

Kyle Miyata Larson (sündinud 31. juulil 1992 Sacramentos) on Ameerika Ühendriikide elukutseline võidusõitja. 
Ta on kahekordne NASCAR Cup Series meister (2021, 2025) ning üks andekamaid ja edukamaid sõitjaid oma põlvkonnas.
Larson sündis Sacramento linnas, kuid kasvas üles Elk Grove'is, Californias. Enne professionaalsesse NASCARi jõudmist võistles Larson edukalt erinevates sarjades, sealhulgas NASCAR K&amp;N Pro Series Eastis, kus ta teenis 2012. aastal meistritiitli. 
Larson tegi oma Cup Series debüüdi 2014. aastal Chip Ganassi Racingus, sõites Chevrolet'ga. Tema meeskonnaga liitumise ajal saavutas ta 2014. aastal üheksa võitu, kuid töösuhe lõpetati 2020. aasta aprillis pärast rassistlike kommentaaride tegemist virtuaalses võidusõidus. Pärast ajutist karistust naasis Larson 2021. aastal Hendrick Motorsportsi. Alates sellest ajast on ta võitnud mitmeid suuri võistlusi, sealhulgas 2021. aasta Coca-Cola 600, 2023. aasta Southern 500 ja 2024. aasta Brickyard 400. 2025. aastal saavutas Larson oma teise NASCAR Cup Series meistritiitli, võites Phoenix Racewayl toimunud finaalis Denny Hamlinit.
Kord (riie)

Kord (inglise keeles "Bedford cord") on pealtnäha velvetiga sarnanev, pikisuunaliste püstvagudega väga vastupidav kangas, millest tehakse pealisrõivaid ja mida kasutatakse mööblikangana. Kordkangal on üks lõim, kuid kaks kude; lisakoelõng vahetab korrapäraselt kohta põhikoelõngaga, tagaküljel jooksevad lõngad kõrgtriibu alt läbi.
Omadused.
Erinevalt velvetist pole triibud karustusest, vaid on sisse kootud. Algselt kooti kordkangast kammvillast, tänapäeval enamasti puuvillast või puuvilla ja tehiskiu, näiteks polüesterkiu segust.
Franz (Pommeri)

Franz (24. märts 1577 - 27. november 1620) oli Pommeri-Stettini hertsog ja Kammini piiskop.
Elu.
Franz oli hertsog Bogislaw XIII ja selle naise Clara poeg. Isa õhutusel sai ta parima võimaliku hariduse. Ta näitas juba varases nooruses, et tema huvid kalduvad rüütellikkuse ja sõjaasjanduse poole. Tema plaanid minna Saksi õukonda nurjas aga Johann Friedrich, kes tõi ta Kammini piiskopkonda. 1592. aastal määrati ta piiskopkonna koadjuutoriks; 1593. aastal osales ta üleriigilisel sinodil. 1594. aastal tegi ta reisi Viini ja Ungarisse. Ta võttis osa Esztergomi kindluse piiramisest Matthiase käe all, kellest hiljem sai Austria ertshertsog. Ta läks 1596. aastal Itaaliasse ja tuli siis Pommerisse tagasi.
Pärast seda, kui onu Kasimir 1602. aastal Kammini piiskopi kohalt tagasi astus, valiti Franz hoolikalt ettemääratud valimistel järgmiseks piiskopiks. Tema residents oli Köslin (nüüd "Koszalin"), kus ta lasi lossi vastavalt varustada.
Kui Rootsi kuningas talle 1604. aastal Rootsi-Poola sõjas 3000 jalamehe ja 1000 ratsamehe juhtimist pakkus, pidi ta Pommeri erapooletust silmas pidades keelduma.
1607. aastal tegi ta uue reisi. See viis ta kõigepealt Prahasse ning sealt Šveitsi ja Prantsusmaa kaudu Hispaania piirile. Ta tuli tagasi Inglismaa, Šotimaa ja Madalmaade kaudu. Oma piiskopkonna piiride turvamiseks rajas ta 1614. aastal väikese sõjaväe. Pärast oma venna Philipp II surma pärijateta 1618. aastal järgnes Franz talle kui Pommeri-Stettini valitseja. Kammini piiskopkond läks tema vennale Ulrichile.
Tema pingutused Pommeri kaitsevõime tugevdamiseks olid seisuste vastuseisu tõttu suuresti edutud. Nad lükkasid tagasi tema nõude Stettini arsenali varustamiseks relvade ja varustusega ning keeldusid ka Pützerlinis 1619. aasta novembris väljakuulutatud kontrollist.
Ta ei jaganud oma eelkäija Philipp II huvi teaduse vastu. Geograafia või rahvusliku ajaloo projektid nagu Valentin von Wintheri "Pomeranographia", leidsid Franzi poolt vähe toetust. Ta pühendus intensiivselt valitsuse ja Stettini linna asjadele. Tema allkirja nõudvaid dokumente kontrolliti alati põhjalikult. Oma lahkuse ja heatahtlikkuse tõttu alamatega suhtlemisel oli ta elanike seas väga populaarne.
Hertsog Franzi valitsemisajal süüdistati 80-aastast nunna Sidonia von Borcket Marienfließi kloostrist nõidumises. Teda süüdistati hertsogite Philipp II ja Georg II varase surma põhjustamises ning hertsog Bogislaw XIII teiste poegade lastetuks jäämises. Ta leiti süüdi olevat ja hukati. Kolm kuud hiljem jäi hertsog Franz haigeks. Ta oli hommikul veel terve, jäi pärastlõunal haigeks ja suri mõni päev hiljem.
1610. aastal abiellus hertsog Franz Saksi kuurvürsti Christian I tütre Sophiega. Abielu jäi lastetuks.
Klokee

Klokee (prantsuse sõnast "cloqué" 'vill', 'villistuma') on topeltkangaste hulka kuuluv reljeefse pinnaga efektkangas, milles alus- ja pealiskangas on ühendatud mustrit pidi.
Klokee kudumisel kasutatakse kaht lõime ja kaht kude ning efekt saavutatakse erinevate omadustega materjalide abil: näiteks kasutatakse ühes lõngasüsteemis tiheda keeruga krepplõnga ja teises siledat sünteetilist lõnga, selline klokee on liigitatud ka kreppkangaste hulka; või saavutatakse efekt kokkutõmbuva ja mittekokkutõmbuva materjali kasutamisel ja kanga hilisemal töötlemisel veeauruga.
Omadused.
Klokee alumine kangas on siledatest niitidest, selle kohal moodustab krepplõngast kootud pealiskangas krepplõnga omaduste tõttu villi meenutavaid kummis kuplasid. Kangast kasutatakse selle efektse struktuuri tõttu õhtukleitide ja bleisrite õmblemiseks. Klokeed ei tohi triikida, aga kui see on siiski vajalik, triigitakse kangast vaid kerge kuumusega pahemalt poolt.
Kudumisviisi ja materjali järgi liigitatakse klokeekangad kolme rühma:
Klokeerimine

Klokeerimine on tekstiili viimistlemise protsess, mille puhul töödeldakse kangast kemikaalidega ja saavutatakse kanga reljeefne või kortsuline pind. Efekt tekib kanga kokkutõmbumisel kemikaalide mõjul. Pärast viimistlust kangas neutraliseeritakse pesemise teel, kusjuures pesujäägid vajavad enne vee ringlusse laskmist töötlemist.
Meetodid.
Puuvillkanga osalisel ületrükkimisel naatriumhüdroksiidi lahusega tõmbub kangas kokku ja muutub tihkemaks kohtades, kuhu lahus satub, kuid trükkimata pind tõmbub kortsuliseks. Töötlemata pinnad tõmbuvad kortsu. Nii toodetakse triibulist puuvillast kortsuriiet. Värvitud kanga puhul võib töödeldud pinnal tekkida mõningane värvimuutus. 
Sünteetiliste kangaste, nagu nailon- või polüesterkanga kortsutatud pind saavutatakse, kui pinda osaliselt lahustatakse, näiteks fenooliga trükkimisel tekib kangale osaliselt lahustunud või pundunud struktuurne pind, mis kuivades tõmbub kortsu.
Klokeeritud kangaid tavaliselt ei triigita.
Yvan Goll

Yvan Goll (pseudonüümid: "Iwan Goll", "Ivan Goll", "Iwan Lassang"; sündinud Isaac Lang; 29. märts 1891 Sankt Didel, Elsass, Saksamaa – 27. veebruar 1950 Neuilly-sur-Seine, Pariis, Prantsusmaa) oli saksa, prantsuse ja inglise keeles kirjutanud juudi luuletaja ja tõlkija, abielus Claire Golliga. Ta oli seotud ekspressionismi ja sürrealismiga ning arendas oma elu lõpu poole välja uue kirjandusvoolu, mida nimetas reismiks. Goll alustas kirjanduslikku tegevust Saksamaal, siirdus pärast esimest maailmasõda Prantsusmaale, viibis aastatel 1939–1947 eksiilis Ameerika Ühendriikides ning naasis seejärel Prantsusmaale. Aastal 1945 diagnoositi tal leukeemia, millesse ta ka suri.
Milanees

Milanees on looduslikust siidist või tehissiidist õhuke trikotaaž, kuulub lõimetrikoode hulka. Kanga pahemal poolel moodustasid silmuspostide lõngad diagonaaljoonelise pinna. Milaneesi kasutati 20. sajandi algul ja keskel kleitide ning peenema pesu õmblemiseks. Nimetus on kangale antud Milano järgi, on tänapäeval praktiliselt käibelt kadunud.
Tartu Ülikooli genoomika instituut

Tartu Ülikooli genoomika instituut on teadus- ja õppeasutus (instituut) Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonnas. 
Genoomikainstituut moodustati 1. jaanuaril 2018, kui Eesti geenivaramu ja Tartu Ülikooliga liideti Eesti Biokeskus. Instituut oli algul valdkonnaväline üksus, kuid 1. jaanuarist 2021 kuulub instituut loodus- ja täppisteaduste valdkonda. Instituudi direktor on Mait Metspalu.
Asutuse põhiülesanne on teha genoomikauuringutel põhinevaid transdistsiplinaarseid alus- ja rakendusuuringuid ning õppetööd ja täita geenivaramu vastutava töötleja ülesandeid. Lisaks on instituut Eesti geenivaramu pidaja ja arendaja ning osutab tuumiklaboris genoomikaalaseid laboriteenuseid.
Välislingid.
Venemaa keisririigi teedeministrite loend

Venemaa keisririigi teedeministrite loend on loetelu Venemaa Keisririigi Teedeministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi loomisest 1865. aastal kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini.
Jimmie Johnson

Jimmie Kenneth Johnson (sündinud 17. septembril 1975 El Cajonis California osariigis) on Ameerika Ühendriikide elukutseline autosportlane.
Johnson osales NASCAR-i karikasarjas hooajal 2002–2020 Hendrick Motorsportsi meeskonnaga. Selle sarja meistriks tuli ta seitse korda: 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2013 ja 2016 (sama palju on karikasarjas võitnud ainult Richard Petty ja Dale Earnhardt).
2021. aastal kolib Johnson IndyCari, et liituda Chip Ganassi Racingu meeskonnaga.
Mihhail Žvanetski

Mihhail Žvanetski (vene keeles "Михаил Михайлович Жванецкий", tegelik isanimi "Маньевич"; 6. märts 1934 Odessa – 6. november 2020 Moskva) oli vene kirjanik, satiirik, humorist ja näitleja.
Ta sai tuntuks ühiskonnakriitiliste, satiiri ja huumori piiril kirjutatud aforismisarnaste monoloogide ja lühijuttudega argieluteemadel.
Žvanetski sündis 1934. aastal Odessas arstide perekonnas. Juba üliõpilasena alustas ta miniatuuride ja monoloogide kirjutamist üliõpilasteatrile, kus ta sageli need ka ise ette kandis. Oma tööelu alustas ta inseneri- ja projekteerimisbüroos, kuid õige pea keskendus ta ainult humoreskide ja aforismide kirjutamisele.
1963. aastal tutvus ta teatri- ja filminäitleja Arkadi Raikiniga, kes võttis Žvanetski kirjatööd oma Miniatuuriteatri repertuaari ja kutsus ta järgmisel aastal juhtima teatri kirjandusosakonda. Peagi järgnesid sooloesinemised Odessa filharmoonias ja Ermitaaži teatris Moskvas. 1990. aastal avas Žvanetski Odessa kodanikele mõeldud maailmaklubi. Ta oli ka enda loodud Moskva Miniatuuriteatri kunstiline juht ja paar viimast aastakümmet seotud mitme telesaatega Venemaa telekanalites RTR ja Russia-1.
Žvanetski on külastanud ka Eestit. 2014. aastal esines ta Tallinnas Nokia Kontserdimajas ja 2019. aastal Tartu kirjandusfestivalil Prima Vista.
Alates 1990. aastast surmani oli ta ülemaailmse odessiitide klubi president.. 
Odessas on tema järgi nimetatud ka bulvar. 
Žvanetski maeti 9. novembril 2020 Moskva Novodevitšje kalmistule näitlejate ja lavastajate Galina Voltšeki ja Mark Zahharovi kõrvale. Koroonapandeemia tõttu toimus hüvastijätt kinnises režiimis.
Ektoderm

Ektoderm on embrüo varase arengu käigus moodustunud kolmest primaarsest lootelehest kõige välimine looteleht. Teisteks lootelehtedeks on mesoderm (keskmine kiht) ja endoderm (sisemine kiht). 
Ektodermi diferentseerumise käigus moodustuvad teatud tüüpi epiteelkoed, näiteks naha välimine kiht ehk epidermis, aga ka närvisüsteem (seljaaju, perifeersed närvid ja aju). Ektodermist moodustuvad ka suu, päraku, ninasõõrmete, higinäärmete, juuste ja küünte pindmised kihid. Teised epiteliaalsed struktuurid moodustuvad endodermist.
Selgroogsete ektoderm koosneb neljast osast: välimine ektoderm, mida tuntakse ka pinnaektodermina, neuraalplaat, neuraalhari ja ektodermaalsed plakoodid. Neuraalplaat ja neuraalhari on tuntud neuroektodermina.
Hobuste alfaherpesviirus 3

Hobuste alfaherpesviirus 3 ehk valdavalt edasikanduv ja nakkav hobuste haigus. Hobuste alfaherpesviirus kuulub "herpesviridae" ja varitselloviiruse perekonda. Hobuste herpeseviirus 3 on suguorganite ekseemi (ECE) põhjustaja, mis levib kogu maailmas ning erineb antigeneetiliselt, geneetiliselt ja patoloogiliselt teistest hobuslaste herpesviirustest. 
Sümptomid.
Hobuste herpeseviirus on akuutne, sümptomid võivad olla vistrikud, villid, mädapaised/villid ja ka haavandid peenisel ja eesnahal isasloomadel. Märadel võib samasuguseid tunnuseid esineda vaginaalsel limaskestal ja anaalpiirkonnas. Hingamisteedel, huultel ja limaskestal on aeg-ajalt täheldatud patoloogilisi kahjustusi, mis on põhjustatud nakatunud nakkuselevitajate ja iatogreense leviku kaudu. Paljud nakkuslikud juhtumid on kerged või kliiniliste tunnusteta. EHV-3 ei põhjusta vireemiat ega looduslikes tingimustes tiinetel loomadel aborti. Piirdub nina, limaskestade ja vaginaalpiirkonna epiteeli nakkusega, Viirus ei riku basaalmembraani ega immuunrakke.
Ravi ja ennetamine.
Viirus võib teiste hobusteni jõuda ka kaudselt, inimeste või esemete kaudu. Viirus püsib välismaailmas (sh riietel, heinaharkidel, koerakarvadel jne) nakkavana enamasti nädala. Mitte kõik viirust eritavad ja teistele hobustele nakkusohtlikud hobused ei ole kliiniliselt haiged. Parim viis EHV-3 ennetamiseks on jälgida loomade kliinilisi tunnuseid, kahtluse korral hoiduda lähikontaktist loomadega, isoleerida haiged loomad ning vältida hobuste omavahelist seksuaalkontakti. Herpesviirused suudavad ennast peremeesorganismi immuunsüsteemi eest edukalt peita. Selle viiruse
oskus on püsida latentselt (st peidus, mitte aktiivselt) ja seega ka peremeesorganismile märkamatult teatud rakkudes, on taganud haiguse laialdase leviku ja teeb tema täieliku kõrvaldamise võimatuks. Kahjuks on ka hobust vaktsineerides keeruline saavutada pikaajalist ja täielikku immuunsust. Vaktsineerimise peamine eesmärk on vähendada haige hobuse poolt eritatava viiruse kogust. Sekundaarsete infektsioonkahjustuste vältimiseks tuleks paranemisprotsessiks määrida kahjustunud kohtadele antibiootikumiga salvi. Samuti on oluline loomade käsitlemisel kasutada ühekordseid kindaid ja kaitsevahendeid, kuna haigus võib nakkuda ka saastunud pindade kaudu.
Mazew

Mazew on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Łęczyca maakonnas Daszyna vallas. Mazew asub Łęczycast umbes 14 km põhjaloodes.
Mazew sai linnaõigused 1416. aastal, kuid kaotas need enne 1500. aastat. Teist korda sai Mazew linnaõigused 1523. aastal, aga kaotas need enne 1530. aastat.
Demetrius (Rudjuk)

Demetrius (ukraina keeles Димитрій "Dõmõtri"; kodanikunimi Вадим Миколайович Рудюк "Vadõm Mõkolajovõtš Rudjuk"; sündinud 13. novembril 1971 Krõvorudkas Krassõlivi rajoonis Hmelnõtskõi oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Lvivi ja Sokali metropoliit.
Töökäik.
Alustas teenistust vaimulikuna Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirikus.
Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku administraator

Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku administraator oli pärast metropoliit Aleksandri surma 1953. aastal ülempreester Aleksander Jürissoni omandatud mittekanooniline tiitel.
Metropoliit Aleksander, kes oli juhtinud Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikut kodumaal ja alates 1944. aastast paguluses, suri 18. oktoobril 1953 Stockholmis.
26. oktoobril 1953, päev pärast metropoliit Aleksandri matust, teatas Aleksander Jürisson New Yorgist, et metropoliit Aleksandri salajase otsusega 30. aprillist 1953 on ta nimetatud Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku administraatoriks ja asub oma ülesannete täitmisele 29. oktoobril.
Stockholmis tegutseva Sinodi hinnangul ei olnud metropoliidi otsus kirikuõigusega kooskõlas, kuna mistahes volitus saab kehtida ainult volitaja eluajal. "Kirik ei ole mitte kirikupea isiklik varandus, mille valitsemist ta saaks oma suva kohaselt edasi anda, ja pealegi veel salaja." 27. oktoobril 1953 otsustas Sinod jätkata kirikuvalitsuse ülesannete täitmist ja võtta ajutiselt oma peale ka kirikupea administratiivala ülesanded.
3. detsembril 1953 nimetas Konstantinoopoli patriarh Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku hooldajaks ("locum tenens") Lääne- ning Kesk-Euroopa eksarhi, Thyateira peapiiskopi Athenagorase. Peapiiskopi esindaja, arhimandriit Jaakobuse ja Sinodi vahel sõlmiti 13. veebruaril 1954 kokkulepe, milles Sinod tunnistas peapiiskop Athenagorase Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku metropoliidi ajutiseks asetäitjaks, Sinod jätkas tegevust peapiiskopi kõrval. See kokkulepe kinnitati peapiiskop Athenagorase poolt 8. märtsil 1954.
Aleksander Jürisson jätkas tegevust administraatorina, rõhutades, et ta on ametisse nimetatud kogu Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule, ka okupeeritud Eestis asuvale, mitte ainult selle paguluses olevale osale, nagu peapiiskop Athenagoras. Nii kutsus ta 11. septembril 1954 kokku ajutise nõuandva kogu ja tagandas 27. detsembril 1954 New Yorgi koguduse juhatuse.
Vaimulikkude ja koguduste deklaratsioonis 16. jaanuarist 1955 on öeldud, et ülempreester Aleksander Jürisson ei oma administraatori tunnustust Konstantinoopoli patriarhilt, metropoliidi asetäitjalt ("locum tenens"'ilt) ega vaimulikelt ja kogudustelt, sest preester-administraatori funktsioone ei ole kiriku põhimääruses ette nähtud.
14. oktoobril 1956 pühitseti Jüri Välbe Stockholmis Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku piiskopiks Ravenna piiskopi ametinimetusega.
Aleksei Bobrinski

Aleksei Bobrinski oli mitme Bobrinski aadlisuguvõsa liikme nimi:
Eesti riigivõlad 1. jaanuaril 1940

Sisevõlad: Kr. 8.663.400.46
Sisevõlad ja vahetusraha: Kr. 15.227.400.54
Sõjavõlad: Kr. 87.825.411.53
Riigimajanduse tervendamise võlad: Kr. 31.116.801.12
Välisvõlad: Kr. 118.842.212.65
Riigi võlad: Kr. 134.169.613.19
Venemaa Keisririigi Posti- ja Telegraafiministeerium

Venemaa Keisririigi Posti- ja Telegraafiministeerium (vene keeles "Министерство почт и телеграфов Российской империи") oli Venemaa keisririigi keskvalitsusasutus aastatel 1865−1868 ja 1880−1881, mille pädevusse kuulusid postindus ja telegraafside.
Ajalugu.
Ministeeriumi eelkäijaks oli 1819. aastal asutatud Venemaa siseministeeriumi koosseisu kuulunud postidepartemang ("Почтовый департамент"). 1830. aastal eraldati see siseministeeriumist ja sellele anti ministeeriumi õigused. 1865. aasta 15. juunil moodustati viimase ja siseministeeriumi allüksuse telegraafiosakonna alusel posti- ja telegraafiministeerium. Juba kolme aasta pärast ministeerium kaotati ja reorganiseeriti posti- ja telegraafidepartemanguks, mis allus siseministeeriumile. Ministeerium taastati 1880. aasta 6. augustil, kuid ka seekord jäi selle eluiga lühikeseks. 16. märtsil 1881 reorganiseeriti see kaheks asutuseks, mis mõlemad allutati siseministeeriumile: postidepartemanguks ja telegraafidepartemanguks.
1884. aastal ühendati kaks departemangu siseministeeriumi posti- ja telegraafi peavalitsuseks ("Главное управление почт и телеграфов"), mis tegutses kuni Veebruarirevolutsioonini. Ministeeriumiks sai asutus taas Ajutise Valitsuse võimuperioodil.
Posti- ja telegraafiminister.
Ministeeriumi juhiks oli posti- ja telegraafiminister. Kokku oli neid ametis kolm.
La Red

La Red on Tšiili telekanal, mille omanik on Albavisión. See alustas tegevust 12. mail 1991.
Łopienno

Łopienno on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Gniezno maakonnas Mieleszyni vallas. Łopienno asub Gnieznost umbes 20 km põhjaloodes.
Łopienno sai linnaõigused 1519. aastal, kuid kaotas need 1888. aastal.
Torupilli Selver

Torupilli Selver on Selveri kaubandusketi kaubanduskeskus Torupilli asumis aadressil Vesivärava tänav 37.
Kaubanduskeskus avati 2002. aastal.
Erik IV Adraraha

Erik IV Adraraha (taani keeles "Erik Plovpenning"; u 1216 – 10. august 1250) oli Taani kuningas aastatel 1232–1241 koos isa Valdemar II-ga ja 1241–1250 iseseisvalt. 
Tema valitsusaega iseloomustasid konfliktid ja kodusõjad oma vendade (Schleswigi hertsogi Abeli (1218–1252), Christoffer I (1219–1259), Eestimaa hertsogi Knudi (u 1205 – 1260)) vastu ning vastuolud Rooma katoliku kirikuga, mille põhjuseks oli soov hoida enda kontrolli all kirikut ja kirikuvara Taanis.
Suhted Eestiga.
1240.–1241. aastani korraldasid Liivi ordu, Taani kuningas Valdemar II vasallid ja Tartu piiskopkond sõjaretki ida poole, vallutades ajutiselt Vadjamaa lääneosa ja Pihkva. 1243. aastal andis paavst Innocentius IV indulgentsi Liivimaale ja Preisimaale siirdunud Taani, Norra, Rootsi, Poola ristisõdijatele. 20. veebruaril 1245 andis paavst Innocentius IV indulgentsi neile Lundi peapiiskopkonna alamatele, kes lähevad ühe aasta jooksul Taani kuninga Erik IV alluvuses võitlema Eestimaa paganate vastu. Ta lubas 26. novembril 1247 Taani kuningal korraldada Eestimaa vastristitute kaitseks ristisõda, kuid see sõda jäi pidamata.
1248. aastal andis Taani kuningas ja Eestimaa hertsog Erik IV Tallinnale Lübecki linnaõiguse.
Lisków

Lisków on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Kaliszi maakonnas, Liskówi valla halduskeskus. Lisków asub Kaliszist umbes 23 km idakirdes.
Lisków sai linnaõigused enne 1458. aastat, kuid kaotas need enne 1600. aastat.
Bogislaw XIV (Pommeri)

Bogislaw XIV (31. märts 1580 – 10. märts 1637) oli viimane Pommeri hertsog. Ta oli ka Kammini piiskopkonna luterlik administraator.
Elulugu.
Bogislaw sündis Barthis Pommeri dünastia liikmena. Ta oli hertsog Bogislaw XIII ja selle naise Clara kolmas poeg. Pärast isa surma 1606. aastal said tema ja ta noorem vend Georg II Rügenwalde (Darłowo) kaasvalitsejateks. Georg II suri 1617. aastal ja Bogislawist sai ainuvalitseja. 1620. aastal liidendati tema valdus Stettini hertsogkonnaga, mille ta päris pärast oma vanema venna Franzi surma. 1625. aasta alguses sai temast kogu Ees-Pommeri valitseja, kui suri viimane Wolgasti hertsog Philipp Julius, ja 19. veebruaril abiellus ta Schleswig-Holstein-Sonderburgi hertsogi Johann II tütre Elisabethiga (24. september 1580 – 21. detsember 1653).
Hoolimata püüdest vältida Kolmekümneaastasesse sõtta sattumist, oli Bogislaw Franzburgi kapitulatsiooniga sunnitud 1627. aastal lubama Albrecht von Wallensteini juhitud keisrivägedel kasutada oma territooriume baasina. Järjekorras sattusid tema maad sõtta, koos kõigi selle katastroofiliste tagajärgedega. 1630. aastatel püüdsid paljud kohalikud aadlikud tema võimu vähendada ja see probleem hõivas Bogislawi 1630. aastate alguses, põhjustades insuldi, mis jättis ta osaliselt halvatuks. 1634. aastal loobus ta troonist ilma selge järglaseta, mille tulemuseks oli põhiseaduslik võimuvõitlus tema sugulaste ja valitsusnõukogu vahel. Põhiseaduslikud küsimused lahendamata, ilma tunnustatud meessoost järglaseta ja praktiliselt kogu Pommeri Rootsi ja keisrivägede poolt okupeeritud, suri Bogislaw 1637. aastal. Pommeri kui hertsogkonna isikliku ja põhiseadusliku järgluse ning üldise tuleviku ümber käivad konfliktid ja probleemid olid nii tõsised ja keerukad, et nende tulemusel lükati Bogislawi surnukeha matmine peaaegu 20 aastaks edasi.
Järglus tema maadele oli peamiselt Brandenburgi kuurvürsti Georg Wilhelmi, kes oli pärija kahe perekonna vahelise 1464. aasta pakti kohaselt, ja tema õemehe Rootsi kuninga Gustav II Adolfi vahel, kes oli okupeerinud enamuse Pommerist 1629. aastal Kolmekümneaastasesse sõtta astudes. Bogislawi testamendi järgi, kui Pommeri dünastial puudub järglane, pidid tema maad minema Rootsile, mitte Brandenburg-Preisimaale. Nii Rootsi kui ka Brandenburg kasutasid ära mitte ainult oma positsiooni kõrgema sõjalise ja okupatsioonivõimuna, vaid ka pärimiskonflikte Pommeri dünastias endas. Seega, kui Vestfaali rahuga, mis sõja 1648. aastal lõpetas, otsustati territooriumi jaotamine, tükeldati Pommeri ning territooriumid jaotati Rootsi ja Brandenburgi vahel. See tähendab, et Vestfaali rahu tähistas Pommeri kui autonoomse poliitilise üksuse lõppu.
25. mail 1654, peaaegu seitse aastat pärast Pommeri iseseisvuse kaotamist ja alles pärast Bogislawi naise Elisabethi surma sai Bogislawi surnukeha lõpuks Stettinis puhata.
Venemaa Keisririigi Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeerium

Venemaa Keisririigi Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeerium (vene keeles "Министерство императорского двора и уделов"), lühendatult ka Venemaa Keisririigi Õukonnaministeerium oli Venemaa keisririigi keskvalitsusasutus aastatel 1826−1917/1918. 
Selle pädevusse kuulusid keiserliku õukonnaga seotud asutused, kuid see täitis ka mitmeid teisi funktsioone. Aastatel 1852−1856 oli ministeerium ajutiselt jaotatud Keiserliku Õukonna Ministeeriumiks ja Udellide Ministeeriumiks.
Ajalugu.
Ministeerium asutati 1826. aasta 22. augustil. Sellega ühendati kõik varasemad keiserliku õukonna haldamisega seotud institutsioonid üheks asutuseks ja see hõlmas kõiki neid instantse, mis ei allunud valitseva senati või mõne teise kõrgema institutsiooni järelevalvele. 1852. aastal jagati ministeerium kaheks erinevaks valitsusasutuseks − Keiserliku Õukonna Ministeeriumiks ja Udellide Ministeeriumiks −, kuid endine korraldus taastati juba 1856. aastal.
Pärast Veebruarirevolutsiooni ja monarhia kaotamist minetas ministeerium oma mõtte. Kummatigi venis selle likvideerimine 1918. aasta alguseni.
Struktuur.
Ministeerium koosnes järgmistest institutsioonidest:
Üldosakonnad
Eriosakonnad
Minister ja abiminister.
Ministeeriumi juht oli minister, kes allus otse keisrile ja andis temale aru. Seda eriseisundit on põhjendatud sellega, et tema pädevus ei olnud üleriikliku iseloomuga, vaid puudutas eranditult keisrikoda. Ministri abiliseks oli abiminister ("помощник министра"), kelle ametikoht loodi 1893. aastal ja kellel olid aseministri ("товарищ министра") õigused.
Stępuchowo

Stępuchowo on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Wągrowieci maakonnas Damasławeki vallas.
Stępuchowol olid linnaõigused aastatel 1458–1523.
Monstereophonic – Theaterror vs. Demonarchy

"Monstereophonic – Theaterror vs. Demonarchy" on Soome bändi Lordi stuudioalbum, mis ilmus 2016. aasta sügisel.
Sexorcism

"Sexorcism" on Soome bändi Lordi stuudioalbum, mis ilmus 2018. aasta sügisel.
Killection

"Killection" on Soome bändi Lordi stuudioalbum, mis ilmus 2020. aasta sügisel.
Wishmaster

"Wishmaster" on Soome bändi Nightwish stuudioalbum, mis ilmus 2000. aasta mais.
Century Child

"Century Child" on Soome bändi Nightwish stuudioalbum, mis ilmus 2002. aasta mais.
Once (Nightwish album)

"Once" on Soome bändi Nightwish stuudioalbum, mis ilmus 2004. aasta juunis.
Dark Passion Play

"Dark Passion Play" on Soome bändi Nightwish stuudioalbum, mis ilmus 2007. aasta septembris.
Imaginaerum

"Imaginaerum" on Soome bändi Nightwish stuudioalbum, mis ilmus 2011. aasta novembris.
Endless Forms Most Beautiful

"Endless Forms Most Beautiful" on Soome bändi Nightwish stuudioalbum, mis ilmus 2015. aasta märtsis.
Panigródz

Panigródz on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Wągrowieci maakonnas Gołańczi vallas. Panigródz asub Gołańczist umbes 7,5 km idakirdes ja Wągrowiecist ligikaudu 23 km kirdes.
Panigródz sai linnaõigused 1233. aastal, kuid kaotas need 1283. aastal.
Parzynów

Parzynów on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Ostrzeszówi maakonnas Kobyla Góra vallas.
Parzynówit on ürikutes esmamainitud 13. sajandi teisel poolel. Parzynów sai linnaõigused 1752. aastal. Linnaõigused olid Parzynówil kuni 1793. aastani.
Alfred North Whitehead

Alfred North Whitehead (15. veebruar 1861 – 30. detsember 1947) oli inglise matemaatik ja filosoof.
Ta oli üks protsessifilosoofia arendajaid.
Koos Bertrand Russelliga kirjutas ta matemaatika aluste alase mõjuka teose "Principia Mathematica" (ilmus kolmes köites aastail 1910–1913),
Greatest Lovesongs Vol. 666

"Greatest Lovesongs Vol. 666" on ansambli HIM stuudioalbum, mis ilmus 1997. aasta sügisel.
Mielżyn

Mielżyn (saksa keeles "Mieltschin") on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Gniezno maakonnas Witkowo vallas. Mielżyn asub Witkowost umbes 6 km lõunas ja Gnieznost ligikaudu 21 km lõunaedelas.
Mielżyn sai linnaõigused 1513. aastal, aga kaotas need 1717. aastal. Teist korda sai Mielżyn linnaõiguse 1764. aastal, ent kaotas need 1908. aastal.
Trzebosz

Trzebosz (saksa keeles "Triebusch") on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Rawiczi maakonnas Bojanowo vallas. Trzebosz asub Bojanowost umbes 4 km lõunas ja Rawiczist ligikaudu 11 km loodes.
Hundisõit

Hundisõit oli Eesti pärimuskultuuris talvine meelelahutus või jahipidamise viis, mida harrastasid peamiselt noored mehed. 
Hobuse taha rakendatud saani külge seati pikema köie või muu kinnituse otsa õlekott vmt või tükk toorest liha ning lasti sellel taliteed pidi järele lohiseda. Hundid võtsid lõhna järgi jälje üles ning asusid kihutavat hoburakendit jälitama. Vahel võis rakendit jälitada suurem hundikari. 
Hundisõitu peeti ohtlikuks, sest talvisel ajal võisid hundid olla väga näljased ning murda hobuse või vihale aetult rünnata ka inimesi.
Ķīburi

Ķīburi on küla ("skrajciems" – 'hajaküla') Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Bārta vallas.
Küla asub valla loodeosas, merepinnast 20 meetri kõrgusel Ķīburi kraavi kaldal. Ķīburi jääb valla keskusest Bārtast 7,5, piirkonna keskusest Grobiņast 17 ja Riiast 223 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Ķīburi metskonna ("Kieber") ja Otanka raudteejaama juurde. Aastail 1949–1954 oli see Ķiburi külanõukogu haldusekskuseks. 2021. aastani kuulus küla Grobiņa piirkonda.
Looduskaitse all on külas kasvav saar ümbermõõduga 4,1 ja kõrgusega 20 meetrit.
2005. aastal oli külas 42 elanikku.
Plostagals

Plostagals (ka Plosti või Straumēni) on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Bārta vallas.
Küla asub valla lõunaosas, merepinnast 15 meetri kõrgusel Bārta jõe kaldal. Plostagals jääb valla keskusest Bārtast 2,5 piirkonna keskusest Grobiņast 30 ja Riiast 233 kilomeetri kaugusele. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.
Külas on Bārta katoliku kirik ja Plostnieki kalmistu. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bārta muinaskalmed, kohaliku kaitse all aga Franči kalmete keskaegne kalmistu.
Aastal 2005 oli külas 35 elanikku.
Plosti

Plosti on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonnas Kandava vallas.
Küla asub valla lääneosas Abava jõe kaldal. Aastail 1999–2021 kuulus küla Kandava piirkonda.
Küla jääb Abava ürgoru looduspargi territooriumile. Looduskaitse all on külas kasvav tamm ümbermõõduga 6,6 meetrit.
Krūte

Krūte on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Bārta vallas.
Küla asub valla lääneosas, merepinnast 20 meetri kõrgusel Vārtāja jõe kaldal. Krūte jääb valla keskusest Bārtast 8,2, piirkonna keskusest Grobiņast 33 ja Riiast 209 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Krūte mõisa ("Kruhten") ja Krūte kirikumõisa ("Groß-Kruhten") keskuste juurde. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda. Küla põhjaosas asub kruusakarjäär.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Krūte luteri kirik, selle kantsel ja altar. Kohaliku kaitse all on Krogzemji keskaegne kalmistu.
Aastal 2005 oli külas ligi 30 elanikku.
Mantelloomad

Mantelloomad ("Tunicata", varem ka "Urochordata") on alamhõimkond keelikloomade hõimkonnas.
Mantelloomad elavad enamasti meredes. Neid on teada umbes 3000 liiki.
Mantelloomadel on seljakeelik vaid looteeas.
Süstemaatika.
Mantelloomad jaotuvad kolme klassi:
Eesti liigid.
Soome lahes leidub ripiklooma "Fritillaria borealis". 
Läänemere edelaosas elab ka meritupp "Ciona intestinalis".
Razorblade Romance

"Razorblade Romance" on ansambli HIM stuudioalbum, mis ilmus 2000. aasta sügisel.
Kurzętnik

Kurzętnik (saksa keeles "Kauernik") on küla Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Nowe Miasto Lubawskie maakonnas, Kurzętniki valla halduskeskus.
Küla on esmamainitud 1291. aastal. Kurzętnik sai linnaõigused enne 1330. aastat. 1466. aastal läks Kurzętnik Poola Kuningriigi koosseisu. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Kurzętnik 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Kurzętnik kaotas linnaõigused 1905. aastal. Tagasi Poolale läks küla 1920. aastal.
Deep Shadows and Brilliant Highlights

"Deep Shadows and Brilliant Highlights" on ansambli HIM stuudioalbum, mis ilmus 2001. aasta sügisel.
Tears on Tape

"Tears on Tape" on ansambli HIM stuudioalbum, mis ilmus 2013. aasta sügisel.
Unholy Ground

"Unholy Ground" on Sunrise Avenue album, mis ilmus 2013. aastal.
Heartbreak Century

"Heartbreak Century" on Sunrise Avenue album, mis ilmus 2017. aastal.
Käsipall 1936. aasta suveolümpiamängudel

Käsipall 1936. aasta suveolümpiamängudel toimus 6.–14. augustini. 1936. aasta suveolümpiamängudel oli käsipall esmakordselt olümpiamängude programmis. Sellel osales kuus meeskonda. Mängiti õues, meeskonda kuulus 11 mängijat. 
Kuus võistkonda jagunesid kaheks alagrupiks. Kõik võistkonnad mängisid alagrupis omavahel. Iga alagrupi kaks parimat meeskonda pääsesid lõppvooru, kolmandal kohal olevad meeskonnad mängisid omavahel viienda ja kuuenda koha nimel. Viimases voorus mängisid kõik võistkonnad omavahel. Lõplik paremusjärjestus selgus nende mängude põhjal.
Lammaste paljunemine

Lammaste paljunemine on uute järglaste tekkimise protsess. Lammas paljuneb sugulisel teel ja ta käitumine seejuures sarnaneb teiste karjaloomade omaga. Lambakarja paaritatakse tavaliselt ühe valitud jääraga. Metsikute lammaste populatsioonide puhul saab paaritamisõiguse füüsiliselt domineerivam jäär. 
Lamba tiinus kestab ligikaudu 150 päeva. Enamik lambaid poegib sügisel, kuid mõned on võimelised järglasi saama aasta läbi. Uttedel sünnib tavaliselt 1–2 talle, harvemini 3.
Paaritumine.
Uted saavutavad suguküpsuse ligikaudu 6–8 kuu vanuselt ja jäärad 4–6 kuu vanuselt. Uttedel on indlusperiood iga 17 päeva tagant ning kestab ligikaudu 30 tundi. Jäärad on võimelised indleva ute ära tundma. Nende vomeronasaalelundis ehk Jacobsoni elundis on retseptorid, mis suudavad tuvastada östrogeeni ute uriinis. Selleks nad nuusutavad ute uriini, millele järgneb Flehmeni vastus. See on nähtus, kus jäära kael laieneb ja tema ülemine mokk keerdub. Ligikaudu kolmandikul jääradest puudub seksuaalne huvi uttede vastu, mistõttu karja tuuakse rohkem jäärasid, et kindlustada uttede viljastamine. 
Tiinus.
Pärast paaritumist kestab uttede tiinus ligikaudu viis kuud. See sõltub lambatõust ja tallede arvust. Tavaliselt ei sünnita uted enne 142 päeva möödumist ja tiinus kestab keskmiselt 145 päeva.Alles kuus nädalat enne poegimist on tiine lamba kõht teistest silmaga eristatav. Enne sünnitust võivad uted hakata käituma ülejäänud karjast erinevalt, näiteks võivad nad rohkem lamada või end pikali visata, kaapida ja patsutada sõraga maad.
Poegimine.
Esimesed sünnituse lähenemise märgid on ute udara märgatav täitumine ja häbeme paisumine. Utt eraldub karjast ja otsib sobiva varjatud paiga sünnituseks. Tarandikus lähevad uted tüüpiliselt nurka poegima. Utt hakkab pesas ringe tegema ja madalal häälel määgima. Kui emaka kokkutõmbed muutuvad tugevamaks ja loode liigub vaagnasse, hakkab utt end tihedamini pikali heitma ja püstise peaga pressima. Ühe talle puhul kestab intensiivselt pressimine ligikaudu 30 minutit või vähem. Mitme talle puhul võib sünnitus kesta mitu tundi.
Õige talle asend sünnitusel on kui eesjäsemed eelnevad ninale umbes 6 cm. Samuti on normaalne, kui tall sünnib tagajalad ees, kuid selline positsioon on riskantsem. Kui sünnitus võtab rohkem aega ning nabanöör on surutud talle ja vaagna vahele, võib tall enne sünnituse lõppu lämbuda. Pärast talle sünnitust seisab utt püsti, et nabaväät puruneks, keerab ümber ja hakkab talle lakkuma, et teda puhastada ning stimuleerida tema hingamist ja püstitõusu.
Ema võtab talle omaks esimese tunni jooksul pärast poegimist. Kui tall ei suuda leida nisa ja emaga sidet luua, on see riskitegur alajahtumisele ja sepsisele. Seetõttu on oluline, et lammas ja vastsündinud tall saaksid olla eraldatuna teistest lammastest rahulikus keskkonnas, et vältida talle hülgamist ema poolt.
Käsipall 1972. aasta suveolümpiamängudel

Käsipalliturniir peeti 1972. aasta suveolümpiamängudel 30. augustist 10. septembrini. 1972. aastal oli käsipall suveolümpiamängude kavas teist korda pärast 36-aastast vaheaega. Võisteldi ainult meeste arvestuses, osales kuusteist võistkonda. 
Võistkonnad olid loositud nelja kaupa nelja alagruppi. Iga võistkond mängis oma grupis kõigi teiste võistkondadega.
A-alagrupigrupi viimane võistkond mängis B-alagrupi viimasega, samas kui C- ja D-alagrupi viimased mängisid omavahel. Nende mängude võitjad mängisid omavahel 13. ja 14. koha, kaotajad aga 15. ja 16. koha nimel.
Samuti mängisid A- ja B-alagrupi kolmandal kohale jäänud võistkonnad, nii nagu C- ja D- alagrupi võistkonnad. Jällegi mängisid omavahel nende mängude võitjad, seekord 9. ja 10. koha selgitamiseks. Kaotajad mängisid 11. ja 12. koha selgitamiseks.
Iga alagrupi kaks paremat meeskonda pääsesid lõppvooru. A- ja B-alagrupi kaks esimest võistkonda mängisid I-alagrupis, C- ja D-alagrupi kaks paremat aga mängisid II-alagrupis. Nendes alagruppides mängiti veel üks voor, kusjuures eelvooru tulemused kanti üle.
Mõlemas lõppvooru alagrupis neljandaks jäänud meeskonnad mängisid omavahel 7. ja 8. koha nimel. Kolmandaks jäänud meeskonnad mängisid omavahel 5. ja 6. koha eest. Teise koha saanud võistkonnad mängisid pronksmedali ja 4. koha eest. I ja II alagrupi võitjad mängisid omavahel kuld- ja hõbemedalite nimel.
Tulemused.
Lõppvoor.
I-alagrupp.
Ida-Saksamaa võit Tšehhoslovakkia üle kanti edasi sellesse vooru, nagu ka Rootsi ja Nõukogude Liidu eelvooru mängu tulemus.
II-alagrupp.
Rumeenia võit Lääne-Saksamaa ja Jugoslaavia võit Ungari üle olid osa selle vooru tulemustest.
Jon Favreau

Jonathan Kolia Favreau (sündinud 19. oktoobril 1966 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide filmilavastaja.
Ta on filmide "Raudmees" ja "Raudmees 2" režissöör.
Marveli kinouniversumi filmides on ta mänginud Happy Hogani tegelaskuju.
Ta lõi "Star Warsi" telesarja "The Mandalorian".
Komandandi tänav (Kuressaare)

Komandandi tänav on tänav Kuressaare kesklinnas.
Tänav saab alguse Kohtu tänavalt ja suundub itta. Tänav ristub Torni ja Rootsi tänavaga ning lõppeb seejärel pärast käänakut Tallinna tänavaga ristudes. Tänava esimene ja kolmas lõik on ühesuunalised ida suunas, teine lääne suunas.
Tänav on umbes 500 meetrit pikk.
1940. aastast oli tänava nimi Oktoobri.
Notari ametiteenus

Notari ametiteenus on notari osutatav erialane teenus, mida ta võib pakkuda lisaks kohustuslikele ametitoimingutele.
Pakutavad ametiteenused.
Notar on vaba valima, milliseid ametiteenuseid ta pakkuda soovib. Võimalikud pakutavad ametiteenused on:
Info konkreetse notari poolt pakutavate ametiteenuste kohta on leitav Notarite Koja kodulehelt.
Nõustamine ametiteenusena.
Nõustamine võib tähendada dokumendi koostamist ja maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamist notari kaudu.
Notaril on õigus esindada isikut kohtus hagita asja menetluses. Registriasja kohtumenetluses võib notar olla esindaja ainult siis, kui tegu ei ole sama notari poolt tõestatud dokumendiga.
Lisaks võib notar esindada pärijat pärandvara pankrotimenetluses.
Hoiustamine ametiteenusena.
Hoiustamine, mis ei ole tõendamistehinguga kaasnev kohustus või ei tulene VÕS §-s 120 sätestatud hoiustamisest vastuvõtuviivituse korral, on ametiteenus.
Ametiteenuste osutamine.
Ametiteenuse osutamisel on notar avalik-õigusliku ameti kandja.
Kohustused.
Notar peab olema erapooletu ja usaldusväärne.
Ametiteenuse käigus saadud informatsiooni on kohustus hoida saladuses niivõrd, kui see pole seadusega teisiti sätestatud. Notarite koda kehtestab ametiteenuste jaoks koostatud dokumentide säilitamise tähtajad ning säilitamise ja üleandmise korra.
Notaril on õigus keelduda konkreetsele isikule ametiteenuse osutamisest ilma põhjenduseta, kuid kui ta on juba korra nõustunud ametiteenuse pakkumisega, ei ole tal õigus sellest hiljem keelduda.
Osutatavad ametiteenused peavad olema kaetud notari ametikindlustuslepinguga.
Notar ei tohi ametiteenuseid pakkuda, kui ta ametisolek on peatatud. 
Peatamine ja edasilükkamine.
Notar võib ametiteenuse osutamist edasi lükata, kui see on vajalik:
Notar võib peatada ametiteenuse osutamise, kui see on kas hagi tagamiseks vajalik või see on kohtumääruse alusel esialgne õiguskaitse.
Kui notar on ametiteenuse osutamise edasi lükanud või peatanud, on teenuse taotlejal õigus saada kolme tööpäeva jooksul sellekohane põhjendus. Notar on kohustatud teavitama taotlejat antud nõude esitamise õigusest.
Tasu.
Notar ning teenuse tellija lepivad kokku ametiteenuste hinna. Seda tuleb teha enne teenuse osutamist. Tasu kokkulepe peab olema tehtud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. 
Kui notar osutab lepitusteenust Notarite Koja lepitus- ja vahekohtu kaudu, ei ole pooled vabad hinda ise kokku leppima.
Teenuse osutamise koht.
Notar võib ametiteenuseid osutada oma tööpiirkonnas. Väljaspool oma tööpiirkonda võib notar osutada vaid lepitamisteenust, tegutseda vahekohtunikuna või viia läbi ja tõestada enampakkumist, hääletamist, loosimist ning liisuheitmist.
Väljaspool Eestit on notaril keelatud ametiteenuseid osutada. Teises riigis tehtud tõestamistoimingud on tühised.
Teiste riikide kodanikud ning kodakondsuseta isikud võivad taotleda ametiteenuste osutamist samas korras nagu Eesti kodanikud.
Kingu tänav (Kuressaare)

Kingu tänav on tänav Kuressaares. 
See algab Juhan Smuuli tänavalt Ristiku lasteaia juurest ja lõpeb Hariduse tänaval Kuressaare Hariduse Kooli kõrval. Tänav on umbes 190 meetri pikkune.