Vandenõuteooria

 
Vandenõuteooria on narratiiv sündmuste selgitamiseks salajase kokkuleppe või vandenõu abil. Vandenõuteooria näeb sündmusi konfliktina, mille käivitavaks jõuks on salaja kurjadel eesmärkidel tegutsev grupp.
Erinevalt reaalsetest vandenõudest, kus üldjuhul on tegemist väikese inimgrupi ja konkreetse eesmärgiga, haaravad vandenõuteooriad enamasti suuri inimhulki, paljusid eesmärke ja nende abil selgitatakse väga erinevaid tagajärgi. Sündmused, nähtused või olukorrad olevat tekkinud, lavastatud, moonutatud või võltsitud mingite varjatud ning tihti pahatahtlike ja võimsate jõudude vandenõu tulemusena. 
Vandenõuteooriaid ei saa falsifitseerida, ei tõestada ega ümber lükata. Tõestuseks peetakse nii tõendite puudumist kui ka vastutõendeid, mida siis tõlgendatakse kui tõestusi, mistõttu vandenõust saab pigem usu kui tõe küsimus.
Erinevalt teaduslikest teooriatest on paljud levinud vandenõuteooriad vähe põhjendatud ja irratsionaalsed. Eelduselt järeldusele liikumise asemel on vandenõuteooriatele omane korrastamata faktide kuhjamine. Tihti viitavad vandenõuteooriate autorid ainult või peamiselt üksteisele. Neist puudustest hoolimata võivad vandenõuteooriad kui osavad pettused olla väga püsivad ja laialdaselt tunnustatud. 
Usk vandenõuteooriasse võib psühholoogiliselt olla kahjulik või isegi haiglaslik, olles tugevasti seotud paranoiaga. Vandenõuteooriad hakkasid massimeedias laiemalt levima 20. sajandi lõpul ja 21. sajandi algul ning sarnanevad folkloristilises mõttes seletusmuistendite ja linnalegendidega. Väljend "vandenõuteooria" tekkis 19. sajandil ja sellel sõnal polnud toona negatiivset kõrvaltähendust, kui praegu.
On väidetud, et vandenõuteooriate väljamängimine tõe kummutamiseks, paralleelnarratiivide loomine, erinevate kuulujuttude levitamine, on eriteenistuste teadlik praktika. Nii tekivad vandenõuteooriad, mis kahtlevad vandenõuteooriates, olles iseloomulikuks nähtuseks "tõejärgsel ajastul". 
Vandenõuteooriate põhjused ja ajendid.
Vandenõuteooriate teke ja levik on sagedasem järskude ühiskondlike muutuste (riigipöörete, sõdade jmt) ja kriiside (näljahädade, epideemiate jmt) ajal. Vandenõuteooriad võivad tekkida ja levida soovist leida süüdlane, kes põhjustas elukvaliteedi languse, ning too siis hävitada või talle kätte maksta.
Vandenõuteooriad võivad tekkida ja areneda ka siis, kui mõni oluline sündmus tundub olevat liiga ootamatu või ebatõenäoline, et pidada seda vaid juhuseks või hooletuseks, ning vastav teooria saab sellele siis pakkuda usutavamaid põhjusi. 
Ühiskondlikud põhjused.
Tuntud on vandenõuteooriate levik totalitaarsetes ühiskondades, milles teabe kättesaadavuse piiratus ja ilmselge propaganda äratab ohutunde, mis võib kasvada paranoiaks. Vandenõuteooriad võivad tekkida ka siis kui ametlik seletus toimunud sündmusest jätab mõnele küsimusele vastamata. Vandenõuteooriate pooldajad võivad tunduda endale ja teistele paremini informeeritutena, elitaarsematena.
Ajendid.
Vandenõuteooriate tekkimise ajenditeks on enamasti ootamatud ja pöördelised sündmused, nagu sõjad, pandeemiad, laevahukud jm katastroofid. Ehkki atentaadid ongi olemuselt vandenõud, näevad vandenõuteooriad nende taga sageli veel omakorda vandenõusid (John F. Kennedy, Robert Kennedy, Martin Luther King jpt). Tuntud tegelaste surm on üldse sagedane ajend vandenõuteooriate tekkeks (Napoleon I, Vladimir Lenin, Adolf Hitler, Jossif Stalin jne).
Vandenõuteooriaid ajendavad ka oma tegevust varjavad või salastavad institutsioonid ja organisatsioonid, mille kohta on raske usaldusväärset teavet saada. Nende hulgas on näiteks katoliku kirik, vabamüürlased ning sõjalised ja luureorganisatsioonid (CIA, FBI, Mossad, KGB).
Vandenõuteooriate tüpoloogia ja areng.
Vandenõuteooriaid võib liigitada ja grupeerida mitmete tunnuste põhjal, näiteks sisu järgi (religioossed, rahvuslikud, poliitilised jne); suunitluse alusel (heatahtlikud, neutraalsed, pahatahtlikud); valdkondade kaupa (ajalugu, poliitika, meditsiin, popkultuur jne).
On tüüpteooriaid, mille puhul variandid erinevad vaid detailide poolest, nagu näiteks teooriad selle kohta, et maailma juhitakse hoopis mujalt (variandid: seda teevad juudid, vabamüürlased, illuminaadid, templirüütlid, ufod jne).
Vandenõuteooriate rühmi moodustavad ka teooriad, mis on ajendatud kellegi surmast. Tüüpilised on teooriad, mille kohaselt isik ei olegi surnud, vaid elab edasi (teise nime all, koomas vmt): Aleksander I, John Kennedy, Elvis Presley, Sid Vicious jpt. Tuntud inimeste surma puhul tekivad sageli alternatiivsed teooriad surma põhjuste kohta.
Vandenõuteooriate pooldajatel võib olla tugevaid seoseid New Age'i jm vaimsete liikumistega, mille puhul on tulnud kasutusele mõiste "konspirituaalsus". 
Vandenõuteooriad muutuvad ja arenevad. Mida elujõulisem ja kauakestvam on teooria, seda komplitseeritumaks ta võib muutuda. Tekib kirjandus nii teooria poolt kui ka vastu, kujunevad oletused, mis omakorda võivad omandada vandenõuteooria tunnuseid jne. 
Mitmed vandenõuteooriad eeldavad uskumist veelgi suuremate vandenõude võrgustikesse. Nii näiteks väidavad lameda Maa teooria pooldajad, et kõik pildid kerakujulisest Maast olevat võltsitud ja mingeid kosmosereise pole toimunud. Nõnda polevat toimunud ka inimeste reise Kuule ning USA ja Nõukogude Liidu vahelist külma sõda polevat samuti aset leidnud, sest suurriikide juhid olevat omavahel vandenõus või manipuleeritud veelgi suuremate jõudude poolt. 
Vandenõuteooriad kaovad ringlusest, kui nende tekkimise objektiivsed põhjused kaovad või muutuvad vähetähtsaks.
Vandenõuteooriate leviku tagajärjed.
Vandenõuteooriate levik võib suurendada ühiskonnas valitsevat ebakindlust, põhjustada kahtlustusi, hirme ja kartusi, võib panna inimesed käituma ebaratsionaalselt või paaniliselt, tegema vigu ja valeotsuseid. Nende teooriate levimine võib vähendada ühiskonnas turvalisust, rahulolu ja usaldust, stabiilsust ja järjepidevust. 
Erinevate teooriate pooldajad võivad ühineda ja organiseeruda ning asuda võitlusse teistsuguste teooriate pooldajatega, üksteist vastastikku süüdistades vandenõude toetamises, ebateaduses, pahatahtlikkuses jne. 
Suure hulga vastuoluliste vandenõuteooriate tulemusena võidakse üldse loobuda tõe otsingutest ning hakata pidama kõike vaid usu küsimuseks. Kogu maailma ja selle ajalugu võidakse hakata pidama üksnes näiliseks, manipuleerituks, võltsituks, mingite jõudude lavastatuks.
Tuntud vandenõuteooriaid.
Maailma valitsemist käsitlevad vandenõud.
Hulk teooriaid, mille kohaselt eksisteerivad salaorganisatsioonid, kes tegelikult valitsevad maailma või tahavad haarata võimu.
Koroonapandeemiaga seotud vandenõud.
Koroonapandeemia olevat näiline, koroonaviirust polevat olemas ja/või olevat see tahtlikult loodud biorelv; selle vastu vaktsineerimine olevat kahjulik jne.
Pizzagate.
2016. aasta USA presidendivalimiste eel Hillary Clintoni abiliste tellitud pitsad olevat tegelikult olnud lapsed, keda seksuaalselt kuritarvitati. 
QAnon.
USA-d juhib salajane pedofiilidest, satanistidest ja inimsööjatest koosnev grupp.
Maailmalõpu teooria.
Hulk teooriaid, mille kohaselt on peagi saabumas maailma lõpp. Erinevate teooriate põhjal võib kohe hävida kogu universum või planeet Maa või hukkuvad kõik eluvormid planeedil Maa või hävib kogu inimkond. Põhjuseks võidakse pidada jumalat või loodusseadusi või asteroidi või salapärast planeeti või inimkonda ennast või mingeid salaorganisatsioone või tulnukaid vmt ning seda kõike hoitakse meie eest saladuses.
Inimeste ohverdamine.
Satanistid, juudid, kristlased vmt pidavat salaja ohverdama inimesi, eriti väikseid lapsi. Variant: seda teevad ka tulnukad.
Ufode saladuse varjamine.
Suurriikide valitsused pidavat varjama ufode saladust.
Paul McCartney surma varjamine.
Ansambli The Beatles liige Paul McCartney olevat surnud ja asendatud teise isikuga.
Arstide ja farmaatsiatööstuse vandenõu.
Rahvusvaheline farmaatsiatööstus olevat arstid kinni maksnud.
Vaktsineerimise vandenõu.
Haiguste vastu vaktsineerimine pidavat lastel põhjustama autismi ja muid terviserikkeid. Variant: farmaatsiatööstus ise pidavat neid teooriaid levitama, et vaktsineerimisest keeldujaid jätkuks, haigused püsiksid ja vajadus vaktsiinide järele säiliks. 
Apollo vandenõu.
USA mehitatud kosmoselaev Apollo 11 ega ka keegi teine polevat kunagi Kuu peale laskunud.
Lameda Maa teooria.
Maa olevat tegelikult lame, kuid seda varjatakse meie eest. Kõik pildid kerakujulisest Maast, satelliitidest ja kosmoseobjektidest olevat võltsitud.
Holokaustirevisjonism.
Katsed tõestada, et natsionaalsotsialistlik režiim tappis holokausti käigus vähem juute, mustlasi ja teiste rahvuste esindajaid kui näidatakse üldiselt omaks võetud hinnangutes või et massilist ja süstemaatilist juutide tapmist pole üldse toimunud. 
11. septembri vandenõu.
Vandenõuteooria, mille kohaselt 11. septembril 2001. aastal sooritatud terrorirünnakud USA vastu ei toimunud sellisel viisil, nagu ametlik versioon seda seletab.
Estonia huku vandenõu.
28. septembril 1994 Läänemeres uppunud parvlaev Estonia olevat tegelikult uputatud.
Keemiapilved.
Sageli taevas lennukite järel nähtav saba olevat kindel märk sellest, et lennukilt puistatakse väidetavalt mürkkemikaale, et mõjutada kliimat või mürgitada inimesi. Sageli tehtavat seda riigi valitsuse käsul.
Ajaloo võltsimine.
Hulk teooriaid, mille kohaselt on võltsitud terveid ajalooepohhe (antiikaeg, mongoli-tatari ike, külm sõda jne).
Linnud pole tegelikud.
Vandenõuteooriate paroodia, mille kohaselt on linnud tegelikult valitsuse poolt inimeste jälgimiseks loodud droonid.