tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lavakujundus

Lavakujundus on kunstivorm, kus stsenograafi poolt on kokku pandud visuaalsed elemendid lavastuse ruumis.
See moodustab terviku, hõlmates rekvisiite, dekoratsioone, kostüüme, valgust, heli ja multimeediaefekte. Need elemendid loovad keskkonna, milles toimub lavastus.
Eesmärk.
Lavakujunduses dekoratsioonide kasutamise eesmärk on luua vastav ajastu, ajaline määratus (lumelabidas – talv), koht (vastav keskkond), meeleolu (romantiline) või karakteristika (piip, kepp). Lisaks kasutatakse dekoratsioone ka näitleja tegevuse toetamiseks, näiteks vihahoos millegi puruks viskamine.
Alaliigid.
Lavadekoratsioonide alla kuuluvad mitmesugused riputised, raamdekoratsioonid ehk kulissid, plastilised ehk ruumilised dekoratsioonid, poolplastilised dekoratsioonid, poodiumid, trepid ja käsipuud.
Lavakujunduses on rekvisiidid jaotatud kolme valdkonda: lavarekvisiidid, käsirekvisiidid ja kujunduselemendid. Lavarekvisiidid on enamasti suuremad esemed, mis loovad vajalikku atmosfääri ning mida on lihtne laval transportida. Näiteks mööbel, vaip ja ahi. Käsirekvisiidid on väiksemad esemed, mida näitlejad saavad vajadusel endaga kaasas kanda. Nendeks võib olla näiteks taldrik, kiri, raamat ja latern. Kujunduselementideks peetakse üldjuhul selliseid rekvisiite, mida näitlejad ei puutu ega kasuta, näiteks kardinad, seinamaalid ja laternad.
Kostüüme kasutatakse lavakujunduses karakterite võimendamiseks. Kostüüme saab liigitada kaheks – visuaalselt nähtavad ja varjatud. Varjatud kostüümielemendid on aluspluus, korsett, püksid, sukad jms. Lisaks kuuluvad varjatud kostüümi alla ka keha moonutavad elemendid, näiteks padjad kõhu või lihaste suurendamiseks. Visuaalselt nähtavate kostüümielementide alla kuuluvad riided, aksessuaarid (saapad, mütsid, kotid), ehted, parukad ning ka näitlejate grimm.
Helikujundus luuakse vastavalt stseeni meeleolu loomiseks. Helitehnik loob heliefekte ja muusikat. Helikujundus kooskõlastatakse dekoratsioonide, rekvisiitide, kostüümide ja valguskujundusega.
Lavakujunduses kasutatakse valguskujundust eri valgusallikate kaudu lavastuse atmosfääri loomiseks. Valgusallikateks võivad olla nii prožektorid kui ka küünlad ja lambid. Valguskujundus luuakse vastavalt atmosfääri, karakteri, konteksti või objekti informatsiooni edasiandmiseks.
Stsenograaf.
Stsenograaf ehk lavakujundaja on kunstnik, kes loob ja organiseerib kõik vajaminevad elemendid lavakujunduse loomiseks. Üldjuhul jaotuvad need oskused selliste töötajate vahel nagu butafoor, kostüümikunstik, grimeerija, helitehnik ja valguskujundaja.
Bit (täpsustus)

BIT tähendab järgmist:
Bit tähendab järgmist:
bit tähendab järgmist:
Milestone Media

OÜ Milestone Media (varasema nimega "Saare Media") on Eesti meediaettevõte, mis on tegelenud kirjastamisega ja filmitootmisega.
Ettevõte asutati 1998.
2014 tootis ettevõte dokumentaalfilmi "Sõda rahu ajal".
Eesti Ajaleht Välismaal

Eesti Ajaleht Välismaal oli eesti pagulaste kirjastusühisus Saksamaal. 
1948 andis ühisus ajalehte Eesti Post.
Üks (ajakiri)

Üks : terviseajakiri tervetele oli Eesti ajakiri, mis ilmus aastatel 2005–2014. Ajakirja andis välja OÜ Meedium. 
Ajakiri ilmus kuus korda aastas. 
2005–2012 oli ajakirja toimetaja Ülli Plink ja 2013–2014 Anne Veskimeister.
Balvi vald

Balvi vald (läti keeles "Balvu pagasts") on vald Lätis Balvi piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Balvi linna ning Bērzkalne, Kubuli ja Rugāji vallaga.
Valla pindala on 82,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 726 inimest. Aastal 2011 elas vallas 581 lätlast, 98 venelast, 5 valgevenelast, 3 ukrainlast, 1 poolakas ja 4 leedulast. Valla keskus on Naudaskalnsi küla, vallavanem on Andris Ķerāns.
Ajalugu.
Vald kujunes Balvi mõisast. Aastal 1935 oli valla pindala 445,6 km² ja seal elas 11 038 inimest. Aastal 1945 moodustati Balvi vallas Kubuli, Balvi, Silamala, Vistusala, Ploskena, Celmene ja Dekšņi külanõukogu, aastal 1949 Balvi vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Balvi külanõukoguga likvideeritavad Silamala ja Medņi külanõukogu, ent kolhoosi Strana Sovetov maad liideti Ploskena külanõukoguga. Aastal 1961 liideti külanõukoguga Kubuli ja Ploskena külanõukogusse kuulunud sovhoosi Balvi maad. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Rugāji külanõukogust, samas loovutas külanõukogu maid Rugāji ja Ploskena külanõukogule. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all üks linnamägi. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Kübaramägi ja Lācupe keskaegne kalmistu ehk Sõjahauad. Looduskaitse all on Kārnīte künnapuu, Ozoli tamm ja Veckalni tamm.
Külad.
Vallas on kakskümmend kolm küla. Valla keskuses Naudaskalnsis ("vidējciems") oli 2018. aastal 153 elanikku. Ülejäänud valla külad on staatusega "skrajciems" – Āžudambis 32 elanikuga aastal 2018, Centramuiža 63 elanikuga aastal 2018, Dobenieki 11 elanikuga aastal 2018, Dūrupe 16 elanikuga aastal 20187, Dzeņalauzs 22 elanikuga aastal 2018, Kārklinieki 11 elanikuga aastal 2018, Keņi 15 elanikuga aastal 2018, Lācupe 25 elanikuga aastal 2018, Lāčugabali 4 elanikuga aastal 2018, Lemešava 27 elanikuga aastal 2018, Mēķi 21 elanikuga aastal 2018, Pilskalns 15 elanikuga aastal 2018, Plītinava 24 elanikuga aastal 2018, Rāvusala 1 elanikuga aastal 2018, Reči 16 elanikuga aastal 2018, Salmaņi 16 elanikuga aastal 2018, Silamala 11 elanikuga aastal 2018, Stepjugabali 13 elanikuga aastal 2018, Žaugupe 28 elanikuga aastal 2018, Ūzulsola 13 elanikuga aastal 2018, Vaņki 23 elanikuga aastal 2018 ja Verpuļeva 131 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Naudaskalns

Naudaskalns (latgali Naudyšova, vanasti ka Naudaskolns ja Naudišova) on küla ("vidējciems") Lätis Balvi piirkonnas, Balvi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 5 ja Riiast 228 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, kultuuri- ja spordikeskus ning raamatukogu.
Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Ya‘qūb Ḩaydarī

Moḩammad Ya‘qūb Ḩaydarī (passinimi Mohammad Yaqub Haidari; puštu ja pärsia محمد یعقوب حیدری; sündinud 15. mail 1962) on tadžiki päritolu Afganistani ettevõtja ja poliitik.
Haidari on lõpetanud tehnikakooli Kabulis, 1980-1984 õppis ta Minski kõrgemas poliitilises sõjakoolis. 1984-1987 teenis ta Afganistani kaadriohvitserina, tõustes hiljem Afganistani julgeolekuteenistuse ülema nõunikuks. 
1989. aastal alustas ta põllumajandusäriga Ida-Euroopas, talle kuulusid mitmed toiduainetööstusettevõtted ning ka karjamaid. Hiljem alustas ta põllumajandustoodete impordi-ekspordiga Afganistani.
2001–2003 oli ta Eesti piimandusettevõtte AS Rapla Diary juht.
2013. aastast on ta Afganistani turvaettevõtte TacForce juht.
2002. aastast alates oli ta Ahmad Zia Massudi nõunik ning 2014. aastal juhtis tema presidendivalimiste kampaaniat. 2017. aastast on ta Kabuli provintsi kuberner.
Plaadikompass

Plaadikompass on magnetkompass, mille ristkülikukujulisele alusplaadile on kinnitatud magnetilise nõela karp.
Nõela punane ots näitab põhjasuunda, selle järgi keeratakse orienteerumiskaart põhja suunas. Kompassi nõel pöörleb laagerdatud teravikul hermeetilises nõelakarbis, mis on täidetud vedelikuga. Vedelik tagab nõela stabiilse liikumise. Esimese vedelikuga täidetud kompassi valmistas soomlane Tuomas Volhonen 1936 aastal. Kompassinõelu on mitme kuju ja suurusega, millest olenevalt peatub nõel kas kiiremini või aeglasemalt. Samuti oleneb nõela kujust, kui stabiilne on see liikumise pealt suunda jälgides. Pööratava nõelakarbi läbipaistval põhjal on markerid ehk peened jooned, mis keeratakse paralleelseks kaardi põhjasuuna joontega.
Plaadikompassil võivad lisadena olla:
Välislingid.
Kompassitootjaid:
Tribeca filmifestival

Tribeca filmifestival on 2002. aastal Jane Rosenthali, Robert De Niro ja Craig Hatkoffi asutatud filmifestival.
Festival toimub igal aastal Tribeca naabruskonnas Lower Manhattanil New Yorgis Ameerika Ühendriikides.
18. aprillil 2014 toimus festivali raames Ilmar Raagi lavastatud draamafilmi "Ma ei tule tagasi" maailmaesilinastus.
24. aprillil 2017 toimus seal Rainer Sarneti filmi "November" maailmaesilinastus.
Pöidlakompass

Pöidlakompass on magnetkompass, mis kinnitatakse kummipaelaga ümber pöidla.
Pöidlakompassi põhilised funktsioonid on samad mis plaadikompassil. Pöidlakompass võimaldab mugavamalt kaarti kompassiga samas käes hoida ning kaardil asukohale vastavat järge hoida.
Pöidlakompasse valmistatakse nii parema kui ka vasaku käe jaoks. Kompassi nõelakarp võib olla pööratav või mitte. Osale mudelitest on võimalik kinnitada luup detailse kaardiinfo lugemise hõlbustamiseks.
Välislingid.
Kompassitootjaid:
Jamāl Khāshuqjī

Jamāl Aḩmad Khāshuqjī (araabia keeles جمال أحمد خاشقجي‎ "jamāl ʾaḥmad ḵāšuqjī"; türgi keeles Cemal kaşıkçı; kasutatud ka kirjapilti Jamal Ahmad Khashoggi; 13. oktoober 1958 – 2. oktoober 2018) oli Saudi Araabia ajakirjanik, dissident, kirjanik ja uudistekanali Al Arab News juht ja peatoimetaja. Ta oli ka Saudi Araabia progressiivse ajalehe Al Watan toimetaja.
Khashoggi põgenes kodumaalt 2017. aasta septembris ning läks eksiili. Ta väitis, et Saudi Araabia valitsus eemaldas tema konto Twitterist ning hiljem kritiseeris oma artiklites kodumaa võime. Khashoggi kritiseeris teravalt ka Saudi Araabia kroonprintsi Mohammad bin Salmani ning kuningas Salman bin Abdul-Aziz Al Saudi. Ta oli vastu Saudi Araabia juhitud koalitsiooni sekkumisele Jeemenis. 2018. aasta 2. oktoobril mõrvasid Saudi Araabia valitsuse agendid ta Saudi Araabia Istanbuli konsulaadis. 
Khāshuqjī mõrv.
Khashoggi sisenes Saudi Araabia Istanbuli konsulaati 2. oktoobril 2018, kuid enam sealt ei väljunud. Kui liikuma hakkasid jutud sellest, et ajakirjanik tapeti ja tükeldati konsulaadis, viisid Saudi Araabia ja Türgi ametnikud 15. oktoobril majas läbi uurimise. Alguses väitsid Saudi võimud, et Khashoggi väljus konsulaadist elusana, kuid 20. oktoobril tunnistasid, et ta kägistati seal puhkenud kakluse käigus surnuks. 25. oktoobril tunnistas Saudi Araabia peaprokurör pärast Türgis kohapeal käimist, et mõrv oli ettekavatsetud.
16. novembril 2018 teatas USA meedia eesotsas The Washington Postiga, et Luure Keskagentuur (CIA) jõudis oma uurimises järelduseni, et kroonprints Mohammed bin Salman tellis Khashoggi mõrva. 20. novembril vaidlustas president Donald Trump selle järelduse ning ütles, et uurimine peab jätkuma. Kaks päeva hiljem väitis Trump uuesti, et CIA pole jõudnud järelduseni, et Mohammed bin Salman mõrvaks käsu andis.
Bērzkalne vald

Bērzkalne vald (läti keeles "Bērzkalnes pagasts") on vald Lätis Balvi piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Vectilža, Lazduleja, Kubuli, Balvi, Vīksna, Kuprava, Susāji, Medņeva ja Rugāji vallaga.
Valla pindala on 103 km². 2016. aasta seisuga elas seal 498 inimest. Aastal 2011 elas vallas 333 lätlast, 146 venelast, 2 valgevenelast, 8 ukrainlast ja 3 poolakat. Valla keskus on Bērzkalne küla. Vallamaja asub aadressil Ūdru iela 1, vallavanem on Skaidrīte Saleniece.
Ajalugu.
Aastal 1945 moodustati Balvi vallas Ploskena külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga Balvi vald ametlikult. Aastal 1959 liideti Ploskena külanõukoguga likvideeritav Vistusala külanõukogu ja Balvi külanõukogu kolhoosi Strana Sovetov maad, kolhoosi Progress maad liideti aga Kraukļi külanõukoguga. Aastal 1961 liideti Balvi külanõukoguga sovhoosi Balvi maad. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Balvi külanõukogu maadest. Aastal 1989 nimetati Ploskena külanõukogu ümber Bērzkalne külanõukoguks. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mežarija muinaskalmed ehk Sõjahauad. Kohaliku kaitse all on Silakrogsi keskaegne kalmistu ja Moziņķi muinaskalmed ehk Sõjahauad. Valla lääneossa jääb osaliselt Stompaki soo hoiuala.
Külad.
Vallas on kakskümmend seitse küla. Valla keskuses Bērzkalnes ("vidējciems") oli aastal 2018 181 elanikku. Ülejäänud valla külad on staatusega "skrajciems" – Aizpūre 26 elanikuga aastal 2018, Auzāji 8 elanikuga aastal 2018, Babāni 6 elanikuga aastal 2018, Brīžova 31 elanikuga aastal 2017, Brūklāji 8 elanikuga aastal 2018, Burčava 6 elanikuga aastal 2018, Dubļava 30 elanikuga aastal 2018, Elkšņova 21 elanikuga aastal 2018, Gaiļi 2 elanikuga aastal 2007, Garstierdele, Kārnīte 2 elanikuga aastal 2018, Krievkalns 6 elanikuga aastal 2018, Lemešava 1 elanikuga aastal 2018, Lielmežnieki 9 elanikuga aastal 2018, Lozdukolns 8 elanikuga aastal 2018, Mežarija 4 elanikuga aastal 2018, Moziņki 8 elanikuga aastal 2018, Mūrava 8 elanikuga aastal 2018, Ploskīne 4 elanikuga aastal 2007, Rubeņi 45 elanikuga aastal 2018, Silakrūgs 13 elanikuga aastal 2018, Šūcene 1 elanikuga aastal 2018, Taureskalns 10 elanikuga aastal 2018, Užgova 1 elanikuga aastal 2018, Vējava 11 elanikuga aastal 2018 ja Vistusola 19 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Bērzkalne

Bērzkalne on küla ("vidējciems") Lätis Balvi piirkonnas, Bērzkalne valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 6 ja Riiast 229 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel vabaõhulava, postkontor, lasteaed ja raamatukogu.
Küla tekkis nõukogude perioodil kui kolhoosi Sarkanais partizāns keskasula.
Julija Belorukova

Julija Sergejevna Belorukova-Stupak (vene keeles Юлия Сергеевна Белорукова-Ступак; sündinud 21. jaanuaril 1995 Sosnogorskis) on Venemaa murdmaasuusataja. 
Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 1. märtsil 2014 Lahtis toimunud etapil vabatehnikasprindis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 24. novembril 2017 Kuusamos klassikasprindis. Aasta aega hiljem sai ta seal samas oma esimese etapivõidu. 
2. mail 2022 andis president Vladimir Putin Stupakile Venemaa relvajõudude kapteni auastme.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Julija Belorukova on osalenud individuaalselt () 68 maailma karikasarja etapil, millest jõudnud esikolmikusse kahel korral ja võitnud korra.
Maja Dahlqvist

Maja Anna Linnéa Dahlqvist (sündinud 15. aprillil 1994 Falunis) on Rootsi murdmaasuusataja.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis tuli ta sprinditeates koos Stina Nilssoniga maailmameistriks.
Esimest korda osales ta maailma karikasarjas 29. novembril 2014 Kuusamos toimunud etapil klassikatehnikasprindis. Esimest korda jõudis ta MK-sarjas poodiumile 13. jaanuaril 2018 Dresdenis vabatehnikasprindis. Päev hiljem võitis ta sealsamas koos Ida Ingemarsdotteriga teatesprindi.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maja Dahlqvist on individuaalarvestuses osalenud () 33 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile kuuel korral.
Sean Couturier

Sean Gerald Couturier (sündinud 7. detsembril 1992 Phoenixis Arizona osariigis USA-s) on Kanada-USA jäähokimängija, keskründaja. Ta mängib NHL-i klubis Philadelphia Flyers. Ta on klubi meeskonna asekapten.
Couturieri isa Sylvain Couturier on endine jäähokimängija, kes mängis kolmel hooajal ka NHL-is. Pärast tema isa karjääri lõppu kolis perekond Kanadasse Bathursti. Ta alustas karjääri Kanada noorteklubides. Hooajal 2010–11 valiti ta Quebec Major Junior Hockey League'i hooaja parimaks mängijaks.
2011. aastal valiti ta NHL-i "draft"is Flyersi poolt kaheksanda valikuna. Samal aastal alustas Flyersi meeskonnas karjääri NHL-is. Esimese värava NHL-is lõi ta oma viiendas mängus 18. oktoobril 2011 mängus Ottawa Senatorsi vastu. Samal hooajal jõudis ta Flyersiga Stanley karika väljalangemismängudele. Idakonverentsi veerandfinaali teises mängus Pittsburgh Penguinsi vastu tegi ta kübaratriki, saades teiseks kõige nooremaks mängijaks, kes on väljalangemismängudes kübaratriki teinud.
Hooaeg 2017–18 lõi põhihooajal kokku 31 väravat ja jõudis Flyersiga taas väljalangemismängudele. Hooajal 2018–19 lõi ta 33 väravat. Järgmisel hooajal pälvis Couturier liiga hooaja parimale kaitsvale ründemängijale antava Frank J. Selke Trophy.
Kanada jäähokikoondise koosseisus tuli ta 2015. aastal maailmameistriks.
Inčukalnsi gaasihoidla

Inčukalnsi maa-alune gaasihoidla (läti keeles Inčukalna pazemes gāzes krātuve) on gaasihoidla Lätis Ragana küla lähedal.
Kompresseeritud maagaasi hoitakse 700 meetri sügavusel poorses lubjakivisoones, mida mõlemalt poolt katavad gaasikindlad kaljukihid. Hoidla avati 9. augustil 1968. 
Suurim hoidlas oleva gaasi kogumaht on olnud 4,47 miljardit m3, sellest 2,32 miljardit m3 on ringluses olev gaas ning ülejäänud maht on vajalik hoidla survestamiseks. Hoiustatava gaasi mahtu on võimalik tõsta kuni 3,2 miljardi kuupmeetrini.
Hainburg an der Donau

Hainburg an der Donau (ka lihtsalt Hainburg) on linn "(Stadtgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.
Hainburg asub Doonau jõe paremkaldal. See asub Slovakkia pealinnast Bratislavast 12 km läänes ja Austria pealinnast Viinist 43 km idas. See on Alam-Austria liidumaa "Industrievierteli" piirkonna osa. 
45,87% valla territooriumist katab mets. 
Majandus ja taristu.
2001. aastal tegutses 242 ettevõtet ning 29 põllumajandus- ja metsandusettevõtet. Töötajaid oli 2512. Tootlikkuse määr oli 45,07%. Töötuid oli 70.
Haslau-Maria Ellend

Haslau-Maria Ellend on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.
Haslau-Maria Ellend asub Alam-Austria "Industrievierteli" piirkonnas. U. 42 % valla territooriumist on kaetud metsaga.
326. raskepommituslennuväe diviis

326. Kutuzovi ordeniga Tarnopoli raskepommituslennuväe diviis (326 TBAD) on Venemaa kauglennunduse lennuväe diviis. Varem kuulus see 37. õhuarmeesse. Algselt oli see 326. ööpommitajate lennudiviis, mis moodustati Moskva oblastis Jegorjevskis 10. oktoobril 1943. 23. juunil 1944 nimetati see ümber 326. pommitajate lennudiviisiks.
Ajalugu.
1945. aastal oli sellel kolm pommitajate Tupolev Tu-2 rügementi. 12. raskepommitajate lennurügement Pihkva oblastis Ostrovis kuulus 1959–1960 lühiajaliselt diviisi koosseisu, lennates Tu-16-ga.
Komponendid 1990. aastal Michael Holmi järgi: 
Peakorterid asusid: 
Aastatel 1987–1991 oli diviisi ülem Džohhar Dudajev, kellest sai hiljem Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi president.
Divisjoni hajutuslennuväljade hulka kuulusid Ugolnõi lennujaam Anadõri lähedal, Magadani lennujaam ja Tiksi. 
Koosseis.
Diviisi juhtkond asub Kaug-Idas Ukrainka lennubaasis.
Jaoskonna koosseisu kuulus:
Aastatel 2007–2009 saadeti laiali 444. raskepommitajate lennurügement.
2020. aasta seisuga asus diviis Ukrainka baasis, üks osa kasutas Belaya lennubaasi.
Atsonaalsus

Atsonaalsus ehk mittevööndilisus on maastiku- ehk geograafilise sfääri seaduspärasus, mis seisneb selles, et mõni loodusnähtus ilmneb väljaspool vastavat loodus- või kliimavöödet.
Nende loodusnähtuste hulka kuulub näiteks geoloogiline ehitus, mis ei järgi täiel määral tsonaalsust ehk vööndilisust. Atsonaalsust tekitavad peamiselt Maa sisejõud.
Atsonaalsed mullad

Atsonaalsed mullad ehk vööndivälised mullad on mullad, mille kujunemist ja arengut takistavad asukoha geoloogilised tingimused, pinnamood või veeolud. Selletõttu nende muldade esinemine ei allu kliimaga seotud leviku seaduspärasusele, nad on suhteliselt noored ja ebastabiilse tekkega, nende mullaprofiil on halvasti väljakujunenud.
Atsonaalsed mullad esinevad mägedes, kus mulla kujunemist ja arengut mõjutavad väringud, laviinid ja erosioon.
Samuti esinevad nad vulkaanilistes piirkondades, kui varem väljakujunenud muld kaetakse tuha või laavaga.
Veel üks atsonaalsete muldade esinemispiirkond on veekogude rannikud ja lammid. Nendes alades sageli toimuvad üleujutused ning nendega seotud setete pealekanne või ärauhtumine.
Lidzbark Warmiński maakond

Lidzbark Warmiński maakond (poola "powiat lidzbarski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Lidzbark Warmiński linnas.
Maakond moodustati 1818. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Lidzbark Warmiński maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Lidzbark Warmiński ja Orneta.
Lidzbark Warmiński maakonnas on neli valda:
Szczytno maakond

Szczytno maakond (poola "powiat szczycieński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Szczytno linnas.
Maakond moodustati 1818. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Szczytno maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Pasym, Szczytno ja Wielbark.
Szczytno maakonnas on seitse valda:
Holger Sinding-Larsen

Peter Andreas Holger Sinding-Larsen (5. juuli 1869 Christiania – 12. detsember 1938 Oslo) oli Norra arhitekt.
Ta õppis aastatel 1885–1889 Kristiania Tehnikaülikoolis ja 1892–1893 Berliini Tehnikaülikoolis, kus oli 1893. aastal Johannes Vollmeri assistent. 1890. aastate teisel poolel tegi ta õppereise Hispaaniasse, Itaaliasse ja Kreekasse, aga ka Ühendkuningriiki ja Rootsi.
Aastatel 1905–1922 oli ta Akershusi lossi restaureerimiskomitee liige.
Ta oli mitu aastat õpetaja Norra Käsitöö- ja Kunstikoolis. Antwerpeni olümpiamängudel 1920. aastal võitis arhitektuuri alal hõbemedali.
Šatoi

Šatoi (vene keeles Шато́й; tšetšeeni keeles Шуьйта) on küla ("selo") ja Tšetšeeni Vabariigi Šatoi rajooni halduskeskus Venemaal.
2002. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 1771 inimest ja 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2953 inimest.
See asub vabariigi lõunaosas Arguni jõe paremal kaldal Arguni kurus. Groznõi on 57 km kaugusel.
Oleg Slabõnko

Oleg Slabõnko (vene keeles Олег Александрович Слабынько; 8. august 1962 Leningrad – 25. jaanuar 1996 Moskva) oli Venemaa ajakirjanik. 
Ta töötas Venemaa Televisiooni Kanal 2 saate "Moment Istinõ" ("Tõehetk") produtsendina Moskvas.
Slabõnko mõrvati oma kodus palgamõrvari poolt. See oli üks rohkem kui 562 palgamõrvast, mis juhtus kolme aasta jooksul.
Isiklikku.
Oleg Slabõnko sündis 1962. aastal Venemaal Peterburis. Slabõnko tundis ajakirjanduse vastu huvi kogu oma elu ja töötas 24-aastaselt juba tähtsal ametikohal. Ta oli lahutatud ning elas koos oma vanemate ja vanema tütrega Moskvas korteris.
Karjäär.
Slabõnko tuli Kanal 2-sse tööle ajal, mil kanal oli Boriss Jeltsini poliitilise kontrolli all, kes soovis seda kasutataks oma poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. Tema määratud Venemaa televisiooni juht, Vjatšeslav Bragin, soovis ringhäälingut korruptsioonist puhastada. Selle eesmärgi saavutamiseks palkas Bragin kogenud juhi asemele kaks noort uut juhti. Seetõttu palkas Bragin 30-aastase Slabõnko Ostankino telejaama esimeheks, ilma et Slabõnkol oleks varasemat televisioonikogemust. Slabõnko oli töötanud Bragini heaks vaid kaks kuud tema pressisekretärina, kuid ta oli pälvinud oma ülemuse usalduse. 
Kolm aastat hiljem oli Slabõnko kahe uudistesaate "Tõehetk" ja " "Unustatud nimed"" produtsent Venemaa televisiooni kanalis 2. "Tõehetke" programm võimaldas Venemaa tsiviilisikutel esitada küsimusi silmapaistvatele avaliku elu tegelastele. Ta oli ka reklaamiagentuuri "Time Moves Forward" peadirektor. Ta palkas Moskva avalikkusele uudiste edastamiseks tugevaid ja visad ajakirjanikud. Ta oli Venemaa sõnavabaduse liikumise peamine toetaja. 
Surm.
25. jaanuaril 1996 kell 22.30 lasid Oleg Slabõnko Moskvas tema enda korteris maha kaks tundmatut isikut. Korter asus Klinskaja uulitsal. Enne kui Slablõnkot tema välisukse juures rünnati, helistasid palgamõrvarid tema korterisse, et veenduda, kas ta on seal. Moskva politsei teatel lähenesid relvastajad tema korterile ja tulistasid Slabõnkot neli korda lähidistantsilt 9 mm relvast. 
Reaktsioonid.
Venemaa peaprokuröril kulus kuu aega, kuni määras Slabõnko ja veel kolme Vene ajakirjaniku mõrvasid uurima politsei töörühma. Slabõnko endine ülemus ei uskunud, et Slabõnko oleks mõrvatud selle eest, mida ta otsustas televisioonis näidata, kuid politsei teated on tõestanud vastupidist. UNESCO peadirektor Federico Mayor mõistis Oleg Slabõnko palgamõrvarid hukka ja ütles järgmist: "Sain ehmatusega teada Oleg Slabõnko mõrvast ja mõistan selle kõige karmimalt hukka. UNESCO kaitseb oma liikmesriikides sõltumatut ja pluralistlikku ajakirjandust, mis on iga demokraatliku ühiskonna oluline komponent. Kutsun Venemaa ametivõime üles tegema kõik endast oleneva, et tagada ajakirjanikele oma kutsealaks tegutsemiseks turvatingimused."
Biltine

Biltine (araabia keeles بلتن) on linn Tšaadis ja Wadi Fira piirkonna (varem Biltine prefektuur) halduskeskus.
Mässuliste rühmitus RFC vallutas linna korraks 25. novembril 2006, seejärel vallutas valitsus selle järgmisel päeval uuesti tagasi koos lähedal asuva Abéchéga, mille oli vallutanud teine mässuliste rühmitus UFDD. 16. juunil 2008 toimus linnas lahing valitsusvägede ja mässuliste vahel, mille mässulised väidetavalt võitsid. 
Linna teenindab Biltine lennujaam.
Działdowo maakond

Działdowo maakond (poola "powiat działdowski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Działdowo linnas.
Działdowo maakond moodustati 1920. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Działdowo maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Działdowo ja Lidzbark.
Działdowo maakonnas on viis valda:
Ostróda maakond

Ostróda maakond (poola "powiat ostródzki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Ostróda linnas.
Ostróda maakond moodustati 19. sajandil, kuid likvideeriti 1975. aastal. Ostróda maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Miłakowo, Miłomłyn, Morąg ja Ostróda.
Ostróda maakonnas on kaheksa valda:
Piszi maakond

Piszi maakond (poola "powiat piski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Piszi linnas.
Piszi maakond on moodustatud 1. jaanuaril 1999 haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Biała Piska, Orzysz, Pisz ja Ruciane-Nida.
Piszi maakonnas on neli valda:
Sárvár

Sárvár on linn Ungaris Vasi komitaadis, Sárvári kreisi keskus.
Körmend

Körmend on linn Ungaris Vasi komitaadis, Körmendi kreisi keskus.
Asulat on esmamainitud 1238. aastal nimega Curmend terra.
Linnas on suur mööblivabrik.
Körmendis asub Batthyányi aadlisuguvõsale kuulunud loss.
Celldömölk

Celldömölk on linn Ungaris Vasi komitaadis, Celldömölki kreisi keskus.
Asulat on esmamainitud 1252. aastal nimega Demunk.
Gyomaendrőd

Gyomaendrőd on linn Ungaris Békési komitaadis, Gyomaendrődi kreisi keskus. Läbi linna voolab Körösi jõgi.
Asula moodustati 1982. aastal Endrődi ja Gyoma suurvalla liitmise teel.
Gyomat on esmamainitud 1332. aastal.
2021. aasta alguses oli linna elanike arv 12 639.
Battonya

Battonya on linn Ungaris Békési komitaadis Mezőkovácsházai kreisis. Asub Rumeenia piiri lähedal.
Battonyat on esmamainitud 1340. aastal kujul Bothanya. 1989 sai linnaõigused.
2021. aasta alguses oli linna elanike arv 5494. Linnas on rumeenlastest (8,4%) ja serblastest (5,2%) vähemus.
Bonyhád

Bonyhád on linn Ungaris Tolna komitaadis, Bonyhádi kreisi keskus.
Bonyhádi tekkis 14. sajandil, 1977 sai linnaõigused.
2021. aasta alguses oli linna elanike arv 12 431.
Sárospatak

Sárospatak on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Sárospataki kreisi keskus. 
Sárospatakis asus Rákóczi aadlisuguvõsa residents.
2022. aasta alguses oli linna elanike arv 10 938.
Himberg

Himberg bei Wien on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.
See kuulus varem Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.
Varem oli see Heypergerite perekonna valdus.
Hof am Leithaberge

Hof am Leithaberge on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.
Hof am Leithaberge asub Alam-Austria "Industrievierteli" piirkonnas. U. 36,74 % valla territooriumist on kaetud metsaga.
Hundsheim

Hundsheim on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.
Hundsheim asub Alam-Austria "Industrievierteli" piirkonnas, kuid on suuresti põllumajanduslik. See asub Hundsheimeri mäe (480 m) jalamil. U. 28 % valla territooriumist on kaetud metsaga.
Höflein

Höflein on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.
Höflein asub Alam-Austria "Industrievierteli" piirkonnas. U. 15 % valla territooriumist on kaetud metsaga.
Klein-Neusiedl

Klein-Neusiedl on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.
Varem kuulus see Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.
Ełki maakond

Ełki maakond (poola "powiat ełcki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Ełki linnas.
Maakond moodustati 1818. aastal, kuid see likvideeriti 1975. aastal. Ełki maakond taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonna ainus linn on Ełk.
Ełki maakonnas on neli valda:
Lanzendorf

Lanzendorf on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.
Varem kuulus see Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.
Leopoldsdorf

Leopoldsdorf on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.
Varem kuulus see Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.
Grigori Mjassojedov

Grigori Mjassojedov (vene Григорий Григорьевич Мясоедов; 19. aprill (vkj. 7. aprill) 1834 Pankovo, Tula kubermang – 31. detsember (vkj. 18. detsember) 1911 Poltava) oli vene maalikunstnik.
Elulugu.
Grigori Mjassojedov oli pärit vaesunud aadliku perekonnast. 1858. aastal astus ta Peterburi Kunstide Akadeemiasse, mille lõpetas 1862. aastal.
Aastatel 1863–1868 täiendas ta ennast Saksamaal, Itaalias, Hispaanias ja Prantsusmaal. 1870. aastal nimetati ta Peterburi Kunstide Akadeemia akadeemikuks. Grigori Mjassojedov oli üks peredvižnikute ühingu asutajatest.
1876. aastal lahkus Grigori Mjassojedov vastuolude tõttu Ilja Repini ja mõnede teiste kunstnikega peredvižnikute ühingu juhatusest. 1880. aastatel asus Mjassojedov elama talle kuuluvasse Pavlenki mõisa Poltava lähedale, kus ta jätkas maalikunstiga tegelemist.
1893. aastal valiti ta Peterburi Kunstide Akadeemia tegevliikmeks.
Looming.
Mjassojedovi looming arenes realistliku traditsiooni raames. Enamasti kujutas ta oma maalidel talupoegade ja muu lihtrahva elu. Kuid Grigori Mjassovedov oli väga mitmekülgne kunstnik, tema tööde hulgas on ka žanrimaale, ajaloolisi maale, portreesid ja maastikumaale.
Intratsonaalsed mullad

Intratsonaalsed mullad on mullad, mille kujunemist ja arengut mõjutasid suuremal määral muud mullatekkekegurid – lähtekivim, pinnamood või taimestik. Selletõttu esinevad need mullad igas loodusvööndis sellele iseloomulikute tüüpiliste muldade kõrval.
Intrasonaalsete muldade näidiseks Eestis võivad olla karbonaatsel aluskivimil kujunenud kaltsiumkarbonaadirikkad mullad, mis pole metsavööndile iseloomulikud. Tänu sellele, et maapinna lähedal ladestub lubjakivi, mis takistab metsakoosluse kujunemist, metsa asemel kasvavad niidud ning nende taimede lagunemisel muutub muld huumusrikkamaks. Selletõttu on mulla kujunemine sarnane mustmulla tekkega.
Intrsonaalsed mullad on samuti gleimullad, mis kujunevad märjades asukohtades. Sarnase tekkimisviisiga on turvasmullad, mille peamine mullatekketegur on veerohkus. 
Soolajärvede ümbruses ja nõgudes aurumise ülekaalusega piirkondades esinevad sooldunud mullad. 
Intrasonaalsed mullad levivad laigutiselt naabervööndites. Näiteks gleimullad esinevad nii tundras kui ka metsavööndis ning sooldunud mullad rohtla- ja kõrbevööndis.
Maya Wildevuur

Martje Lammigje "Maya" Wildevuur (24. juuli 1944 Deventer, Holland – 11. aprill 2023 Midwolda, Holland) oli hollandi maalikunstnik. 
Ta alustas professionaalselt lilleseadete ja siidist maastikukollaažidega. Aastatel 1984 ja 1992 asutas ta kunstigaleriid, millest esimesega seoses oli tal pikk kohtuvaidlus oma pojaga. Teda tuntakse julgete, kontrastsete värvide kasutamise poolest maalides. 
Üks tema eeskujusid oli Emil Nolde just värvikasutuse poolest.
Selma Gürbüz

Selma Gürbüz (1960 İstanbul – 22. aprill 2021 İstanbul) oli türgi maalikunstnik ja skulptor.
Läbinud edukalt 3 aastat kestnud vähiravi, suri ta 2021. aastal Covid-19sse.
Krista Saar (tekstiilikunstnik)

Krista Saar (20. detsember 1945 Pärnu – 21. oktoober 2021 Tallinn) oli eesti tekstiilikunstnik, Eesti Teatriliidu liige.
Saar lõpetas 1964 Sindi Keskkooli ja 1970 Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi kangaste koloreerimise ja kunstilise kujundamise erialal.
Töötas 1970–2011 Estonias tekstiilikunstnikuna, 1981–91 ka Noorsooteatris kübarategijana. Tegi lavastustele kostüüme peaaegu kõigis Eesti teatrites, ka Soome Rahvusooperis, Vilniuse Ooperiteatris, varieteedes jm. Juhtis töötube Vilniuses, Stockholmis ja Göteborgis ning Eesti Kunstiakadeemias (2010–14).
Agressiivne vesi

Agressiivne vesi osaleb aktiivselt keemilistes reaktsioonides ning korrodeerib torustikke ja metallstruktuure ning murendab ka betooni. Selline vesi on oma olemuselt pehme ja happeline ning sisaldab tavaliselt palju süsihappegaasi. Võib esineda looduslikult või olla inimtekkeline.
Mullatüüp

Mullatüüp on muldade klassifikatsiooni põhiühik. Ühe mullatüübi alla kuuluvad mullad, mida iseloomustab teatud kindla mullatekkeprotsessi suund. 
Iga muld kuulub kindlale mullatüübile, mida iseloomustab kindel omaduste kogum. Aga see mõiste on abstraktne ja looduses mullatüübid puuduvad, vaid esinevad mingit mullatüübi hulka kuuluvad mullad. 
Mullatüübi määramiseks kasutatakse enamasti tunnuseid, mis on mullatekkeprotsesside tulemus (nagu Saksamaa muldade süstemaatikas). Muudes süsteemides kasutatakse nii mullatekkepõhiseid kui ka lähtekivimiga seotud tunnuseid (nagu USDA mulla klassifikatsiooni ja Muldade liigitamine WRB järgi). Mõnedes süsteemides pole tähtis, kas mulla omadused on mullatekkeprotsesside tulemus või mitte (nagu Austraalia muldade klassifikatsioon).
Mullatüübi määramiseks võiks olla mugav mullahorisontide arvestamine, aga pole see alati võimalik, sest mullatekke algfaasis võivad nad puududa. Mõnede mullatüüpide määramisel on mugavam arvestada muldade mõningaid omadusi, mis on kogu mullaprofiilile iseloomulikud. Näiteks "Arenosols" rühma koosseisu kuuluvaid muldi määratakse liiva sisalduse järgi. Paljude muldade areng toimub inimtegevuse mõjul.
Ene Lamp

Ene Lamp (sündinud 17. septembril 1936) on eesti kunstiajaloolane ja -kriitik. 
Kooliteed alustas Ene Lamp 1944. aastal Tartus, jätkas seejärel sõjapõgenikuna aastatel 1944–1946 Saksamaal ja seejärel taas Eestis. Lõpetas 1955. aastal Alatskivi keskkooli ja õppis aastatel 1955–1960 Tartu Ülikoolis.
Aastatel 1960–1981 töötas Lamp Ajaloo Instituudis teadurina ja alates aastast 1965 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis kunstiajaloo ja kostüümiajaloo lektorina. Ene Lamp on töötanud ka Eesti Kunstiakadeemia kunstiajaloo õppejõuna ja erakorralise dotsendina ning dotsendina ja olnud aastatel 1994−2007 Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse eriala magistrinõukogu liige. Alates 2007. aastast on Ene Lamp Eesti Kunstiakadeemia emeriitdotsent. Ene Lamp on Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1969. aastast ja valiti auliikmeks 2006. aastal.
Kui 2002. aastal ekraniseerus film Konrad Mägist, siis Ene Lamp heitis uuele filmile ette stampides püsimist.
Esiliiga 2021

Esiliiga 2021 oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 31. hooaeg, mis algas 4. märtsil 2021 ja lõppes 21. novembril 2021.
Liigatabel.
Esiliiga üleminekumängud.
Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2021 kolmandaks jäänud meeskonnaga.
"Ida-Virumaa FC Alliance võitis koondtulemusega 4:1 ja tõusis Esiliigasse."
Mängutulemused.
1.-18. voor.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
19.-30. voor.
Esiliiga 2022

Esiliiga 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 32. hooaeg, mis algas 3. märtsil 2022 ja lõppes 13. novembril 2022.
Liigatabel.
Esiliiga üleminekumängud.
Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2022 kolmandaks jäänud meeskonnaga.
"Ida-Virumaa FC Alliance võitis koondtulemusega 4:3 ja säilitas koha Esiliigas."
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Hooaja esimene pool.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Hooaja teine pool.
Esiliiga B 2021

Esiliiga B 2021 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, Esiliiga B, 9. hooaeg, mis algas 6. märtsil 2021 ja lõppes 21. novembril 2021.
Mängutulemused.
Hooaja esimene pool.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Hooaja teine pool.
Abaj oblast

Abaj oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Kasahstanis. Piirneb põhjas Venemaaga ja kagus Hiinaga.
Oblast moodustati 8. juunil 2022 eraldades selle Ida-Kasahstani oblastist.
Žetisu oblast

Žetisu oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Kasahstanis. Piirneb idas Hiinaga.
Ulõtau oblast

Ulõtau oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Kasahstanis. Asub riigi keskosas.
Oblast moodustati 8. juunil 2022 eraldades selle Karaganda oblastist.
Esiliiga B 2022

Esiliiga B 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, Esiliiga B, 10. hooaeg, mis algas 3. märtsil 2022 ja lõppes 13. novembril 2022.
Mängutulemused.
Hooaja esimene pool.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Hooaja teine pool.
II liiga 2021

II liiga 2021 oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2021. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - ida/põhi ja lõuna/lääs. 
II liiga ida/põhi.
II liiga ida/põhi üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga ida/põhi 12. kohaga.
II liiga lõuna/lääs.
II liiga lõuna/lääs üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga lõuna/lääs 12. kohaga.
II liiga 2022

II liiga 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2022. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - ida/põhi ja lõuna/lääs. 
II liiga ida/põhi.
II liiga ida/põhi üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga ida/põhi 12. kohaga.
II liiga lõuna/lääs.
II liiga lõuna/lääs üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga lõuna/lääs 12. kohaga.
MagneRide

MagneRide on autode kohanduv vedrustus magnetoreoloogiliste amortisaatoritega, mille töötas välja Delphi Automotive Corporation ajal, mil ettevõte oli General Motorsi (GM) tütarettevõte, ja mis kasutab magnetiliselt juhitavaid amortisaatoreid ehk amortisaatoreid väga kohanduva sõidu tagamiseks. Erinevalt traditsioonilistest vedrustussüsteemidest ei ole MagneRide'il mehaanilisi ventiile ega isegi väikesi liikuvaid osi, mis võivad kuluda. See süsteem koosneb neljast monotuubilisest amortisaatorist, millest üks on sõiduki igas nurgas, andurikomplektist ja elektroonilisest juhtseadmest (ECU), mis hoiab süsteemi töökorras.
Dyskomfort

Eesti punk rock bänd Põlvamaalt Verioralt. 
Bänd alustas tegevust 2005. aasta detsembris.
Abeno Harukas

Abeno Harukas (jaapani あべのハルカス) on kõrghoone Jaapanis. See on kõrguselt Jaapani teine hoone, Jaapani ehitiste seas kõrguselt neljas. Hoone asub Osaka linnas Abeno kvartalis. Selle kõrgus on 300 meetrit.
Hoones asuvad äripinnad ja hotell (38.–57. korrus). Ruumide kogupind on 211 900 m².
Pilvelõhkuja valmis 2014. aastal ja oli sestpeale Jaapani kõrgeim hoone kuni 2022. (teistel andmetel 2023.) aastani, mil Tōkyō prefektuur linnas valmis 325 meetri kõrgune Azabudai Hills Mori JP Tower.
Itaalia Vennad

Itaalia Vennad (itaalia keeles "Fratelli d'Italia", lühend FdI) on Itaalia rahvuskonservatiivne parempopulistlik erakond, mis on pärast 2022. aasta Itaalia üldvalimisi riigi suurim erakond. Erakonda juhib Giorgia Meloni, Itaalia ametisolev peaminister. Vaatlejate hinnangul tähistab FdI Itaalia esimest vabariiklikku valitsust, mida juhib parempoolne partei, ja kõige parempoolsemat valitsust pärast Teist maailmasõda.
Arete Kerge

Arete Kerge (sünninimi Arete Teemets; sündinud 4. juunil 1985 Tallinnas) on eesti ooperilaulja (sopran). 
Ta on lõpetanud 2009. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia klassikalise laulu eriala bakalaureuseõppe Nadia Kuremi lauluklassis. 2012. aastal lõpetas ta Roomas Santa Cecilia konservatooriumi magistriõppe Rebecca Bergi lauluklassis. 
Ta on laulnud Teatro Lirico Sperimentale di Spoleto teatris, Guardiagrele Ooperifestivalil, Vanemuise teatris Tauno Aintsi lasteooperis „Guugelmuugelpunktkomm“ (2017), Händeli koomilises kantaadis „Ustav süda, sa loodad tühja“ Nargen Opera suvelavastuses (2018) ning teinud kaasa Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ooperistuudio etendustes ning Rahvusooperis Estonia Piret Rips-Laulu lastelavastuses „Imelaps“.
Toivo Yläjärvi

Toivo Juhani Yläjärvi (30. mai 1941 Ruovesi – 3. juuli 2014 Kuopio) oli Soome poliitik (Keskerakonna liige), agronoom ja tegevjuht. Ta oli aastatel 1975–1987 Eduskunna liige. 6. maist 1983 kuni 29. aprillini 1987 oli ta Soome põllumajandus- ja metsandusminister Kalevi Sorsa neljandas valitsuses.
Tema vanemad olid taluperemees Oiva Johannes Yläjärvi ja -perenaine Saimi Vilhelmiina Taipale. Ta immatrikuleeriti aastal 1960 Mänttä ühiskooli, mille lõpetas aastal 1967 agronoomia erialal. Ta oli aastatel 1968–1971 Kuopio Põllumajandustootjate Liidu Maataloustuottajain Keskusliitto Põhja-Savo tegevdirektor, aastatel 1971–1975 Kuopio Lihakoja teabejuht ja aastatel 1987–1990 Lihakoja hankedirektor. Aastatel 1990–1998 oli ta Savon Sanomat Oy tegevjuht ja aastast 1999 Savon Mediat Oy kirjastusdirektor.
Aastatel 1975–1987 Keskerakonna parlamendisaadik Kuopio maakonna valimisringkonnast. Ta asendas 27. jaanuarist 1975 liiklusõnnetuses hukkunud Pentti Pekkarineni. Ta oli aastatel 1979–1982 Eduskunna põllumajandus- ja metsakomisjoni esimees ning 6. maist 1983 kuni 29. aprillini 1987 Soome põllumajandus- ja metsandusminister Kalevi Sorsa neljandas valitsuses. Ta oli aastal 1978 presidendivalimistel presidendi valija ning osales munitsipaalpoliitikas Kuopio linnavolikogu liikmena aastatel 1973–2008. Ta oli ka 1978–1983 Riigispordinõukogu liige, Põllumajanduspoliitika Nõukoja liige ja Põllumajanduse Arengu Fondi Nõuandekogu esimees aastal 1980.
Toivo Yläjärvi suri Kuopios 3. juulil 2014 ootamatu haiguse tagajärjel.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli aastast 1976 Sirkka Elisa Nieminen. Neil oli kaks last, sealhulgas Helsingin Sanomat peatoimetaja Erja Yläjärvi.
Kodukoristusteenus

Kodukoristusteenus ehk hoolduskoristus on eraisiku või juriidilise isiku poolt sisse ostetud teenus, mille eesmärgiks on tagada puhtus kodus või kontoris. 
Kodukoristusteenust kasutatakse tavaliselt regulaarselt sagedusega üks kord kuus kuni kaks korda nädalas.
Hoolduskoristuse käigus puhastatakse kõik käeulatuses olevad horisontaal- ja vertikaalpinnad välispidiselt.
Hoolduskoristus on Eestis aina kasvav trend, mis on jõudnud oma populaarsusega ka Tallinnast kaugemale näiteks Tartusse ja Pärnusse.
Tartu Koidu Keskus

Tartu Koidu Keskus on pika ajalooga mittetulundusühing (asutatud 1999.aastal), mis vastavalt ajastu vajadustele on pakkunud kogukonnale erinevaid teenuseid. Kõige pikemalt tegutses Koidu 13 majas Tartus asenduskodu, mis esimesena Eestis rakendas tänaseks tavapäraseks saanud peremudelit, andes nii lastele võimaluse ühiselt tegutsedes õppida teineteisega arvestamist turvalises ning toetatud keskkonnas. Tartu Koidu Keskuse majas algas ka noorsootöö Avatud Noortekeskuste (ANK) teenusena, samuti tegutses seal MTÜ Öökull. Pikka aega pakkus Tartu Koidu Keskus koostöös Tartu linnaga laste päevakeskuste teenust, et vähekindlustatud lapsed saaksid pärast kooli turvalises ruumis õpiabi, sooja toitu ning eakaaslastega aega veeta. Aastal 2008.avati keskuse hoovimajas väikelastehoid Koidukiir, mis tegutseb tänaseni. Tartu Koidu Keskuse pikaaegne juht oli Anne Schotter, kelle eestvedamisel toimetas organisatsioon kuni aastani 2020. 
Alates 2020.aasta kevadest on MTÜ eestvedaja Eva Üprus ja senisest suurem rõhk on Tartu Koidu Keskuse kogukonnakeskuseks kujunemisel. Kogukonnale pakutakse erinevaid vaba-aja veetmise võimalusi, huviringe, koolitusi ning töötubasid. 2024.aasta alguses avatakse plastiku ümbertöötlemise töökoda. 
http://koidukeskus.eu/
Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat

Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat on kord aastas väljaantav eelretsenseeritav ajakiri. Ajakiri ilmub alates 2005. aastast ning seda annab välja Eesti Rakenduslingvistika Ühing. Ajakirjas avaldatakse eri rakenduslingvistika valdkondade (Eestis on olulisemateks võõrkeeleõpe ja eesti keele kui teise keele õpe, kontrastiivgrammatika uuringud, keeletehnoloogia, leksikoloogia ja leksikograafia, eri valdkondade terminoloogia, tõlkimine, keelepoliitika, hindamine ja vigade analüüs, keelehoole ja keelekorraldus) alaseid artikleid, millel on lisaks rakenduslikule ka teoreetiline kaal.
Ajakirja toimetajad on Margit Langemets, Maria-Maren Linkgreim, Helle Metslang ja David Ogren.
III liiga 2022

III liiga 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga, III liiga 2022. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – ida, põhi, lõuna ja lääs.
III liiga 2023

III liiga 2023 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga, III liiga 2023. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – ida, põhi, lõuna ja lääs.
III liiga 2023 üldvõitjaks tuli idatsooni meister Paide Linnameeskond III, kes alistas finaalis lõunatsooni meistri Tartu Team Helmi tulemused 5:4.
Formaat.
Pärast põhiturniiri lõppu III liigasse tõusmiseks üleminekumänge ei toimunud.
III liiga piirkondade 11.-12. kohale tulnud võistkonnad langesid järgmiseks hooajaks IV liigasse ja IV liiga mõlemas piirkonnas 1-4. kohale tulnud võistkonnad tõusid otse III liigasse.
III liiga ida.
Mängutulemused.
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+ : -2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
III liiga põhi.
Mängutulemused.
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+ : -2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 53
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : +4
 
 
 
III liiga lõuna.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
III liiga lääs.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+ : -2
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|7 : -3
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1 : -4
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 35
 
III liiga võitja.
Üldhooaja lõpus kohtuvad tsoonide võitjad sõelmängudes, et selgitada III liiga 2023 üldvõitja.
IV liiga 2022

IV liiga 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2022. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni – põhi/lõuna ja põhi/lääs.
IV liiga võitja.
Üldhooaja lõpus kohtusid omavahel tsoonide võitjad ühes finaalmängus, et selgitada IV liiga üldvõitja.