Persoonibränd

Persoonibränd on isiku oskustest, kogemustest, iseloomust, hoiakutest ja meie eneseväljendusest kujunenud kuvand selle kohta, kes me oleme ja mida teeme. 
Terminit "personal brand" kasutas esimest korda Ameerika juhtimisguru Tom Peters Fast Company artiklis "The Brand Called You". Sõna "persoonibränd" kasutas esimest korda kommunikatsioonijuht konsultant ja esimene persoonibrändi konsultant Liisi Toom Postimehe erilehe "Turundustrendid 2009" artiklis "Persoonibränd" . Toom lõi ja kasutab persoonibrändi kujundamisel oma loodud persoonibrändi mudelit, mis koosneb neljast küsimusest:
Kuigi ühe isiku brändimine sisaldab palju mahukamaid kaardistamise, karjääriplaneerimise ja turundamise küsimusi ja võtteid, on need neli küsimust baasiks. 
Mis on persoonibränd.
Persoonibränd on teiste peas kujunenud ettekujutus või kuvand selle kohta, kes me oleme ja mida me teeme, koondades enda alla isiku oskused, kogemused, iseloomu, väärtused, hoiaku, stiili, elustiili ja eneseväljenduse. 
Tänapäeval öeldakse, et bränd on kliendi peas olev ettekujutus sinu ettevõttest, tootest või teenusest, väärtustest, ootustest ja kogemustest. Nii nagu
iga eduka brändi ehitamine on pikaajaline tegevus, on seda ka persoonibrändingu loomine.
Igal inimesel on alati olemas persoonibränd, mis teda teistest eristab. Tugev persoonibränd on kogum reputatsioonist, usaldusest, nähtavusest ja sooritusest , sisaldab nii kutsealaseid kui ka isikuomadusi , mis aitavad selgelt eristuda konkurentidest ning sisaldavad konkreetset väärtuspakkumist .
Mis on persoonibränding.
Persoonibränding on kõikide nende tegevuste kogum, mida sa saad teha, et oma persoonibrändi teadlikult kujundada, arendada ja turundada.
Persoonibrändingul on ettevõtluses ja ärimaailmas oluline roll, sest tugevad persoonibrändid on ettevõtte või organisatsiooni oluliseks turundusvõi müügikanaliks, aga ka tööandja kuvandi toetajaks. Tugevad brändisaadikud kannavad edasi ettevõtte lugu ja tugevdavad seda tehes ka ettevõtte brändi. 
Persoonibrändingu üheks rajajaks võib pidada Erving Goffman'i (1959) ja tema enesepresentatsiooni teooriat . Persoonibrändingule pani tänapäevases võtmes aluse aga 1997. aastal Ameerika juhtimisguru Tom Peters oma artikliga “The Brand Called You”, kus ta tõi välja, et igaüks, kes soovib persoonibrändinguga tegeleda, peab teadma, mis teeb ta eriliseks ja mida ta oskab. 
Kui veel mõni aeg tagasi tegelesid persoonibrändingu ja oma kuvandiga eelkõige näitlejad, poliitikud, lauljad ja teised avaliku elu tegelased, on olu- kord tänaseks muutunud. Persoonibrändingusse tasub igal ettevõttel in- vesteerida ja panustada, sest sellel on alati ka rahaline väärtus. Erinevad uuringud näitavad, et edukas bränd võib tõsta ettevõtte väärtust kuni 75%. Lisaks tunnistavad üle poolte tarbijatest, et just tuntud ja usaldusväärne bränd on põhjus, miks nad mõnda toodet või teenust tarbivad . Veelgi enam töötab see persoonibrändide puhul. 
Tugev persoonibränd aitab eristuda ja leida kliente ükskõik millises valdkonnas, olgu selleks siis koolituste müük, ärinõustamine, kinnisvara, B2B (ärilt ärile) müük ja eksport, poliitika, kokakunst, personaaltreeningud, iluteenused, veebilehtede kujundamine, koerte dresseerimine või hoopis midagi muud, millega sa tegeled või millele soovid tulevikus keskenduda.
Persoonibränding Eestis.
Sõna "persoonibränd" kasutas esimest korda kommunikatsioonijuht konsultant ja esimene persoonibrändi konsultant Liisi Toom Postimehe erilehe "Turundustrendid 2009" artiklis "Persoonibränd" 5. Toom lõi ja kasutab persoonibrändi kujundamisel oma loodud persoonibrändi mudelit[3], mis koosneb neljast küsimusest:
Eesti esimene persoonibrändingu raamat "Bränd nimega sina" ilmus 2019. aasta detsembris. Raamatu on kirjutanud pika staažiga müügi- ja turunduseksperdd Evelin Org ja Olesija Saue. 
Raamatus on välja toodud seitse küsimust, millest lähtuta oma persoonibrändi teadlikul kujundamisel. 
Kasu teadlikust persoonibrändi kujundamisest.
Sinu persoonibränd peaks enda alla koondama kõik selle, mille järgi sa tahad, et sind teatakse. Edukas persoonibränding aitab eelkõige turunduskulusid kokku hoida ning firma käivet, kasumit ja väärtust väga lihtsate ent tõhusate tegevustega kasvatada. Lisaks sellele on tugeval persoonibrändil teisigi olulisi eeliseid, näiteks:
Persoonibrändi sisu ja pakend.
Igaühel meist on olemas persoonibränd, kuid väga vähesed tegelevad selle teadliku juhtimise ja turundamisega. Need, kes seda teevad, on teistest edukamad. Persoonibrändingu fookuses on tänapäeval enamasti “pakend”, mistõttu jääb “sisu" tihti tagaplaanile. Eesti esimene persoonibrändi raamat “Bränd nimega Sina” defineerib persoonibrändi pakendina lugu, väärtuspakkumist, kanaleid, sisustrateegiat, visuaalset identiteeti ja sihtgrupi valikut. Sisu, mis koosneb persoonibrändi eesmärgist, visioonist, missioonist, tugevusest, väärtustest, stiilist ja kirest, annab ka pikemas plaanis väärtuse ja aitab eristuda.
Ettevõtte tegevjuhi persoonibrändi roll.
Ettevõtte tegelik väärtus ei peitu üksnes ettevõtte varades, oskusteabes, kogemustes. Oluline on ka potentsiaalsete ja olemasolevate klientide peas olev ettekujutus sinu ettevõttest, omanikest, juhtidest ja töötajatest ehk brändist. Ettevõtted ja nende juhid, kes on mõistnud persoonibrändingu tähtsust tänapäeva muutuvas ärimaailmas ja selle ka strateegiliselt kasutusele võtnud, on märksa edukamad kui konkurendid. 
Bränding algab juhtkonnast, otsustajatest, nende tõekspidamistest, hoiakutest, väärtus- test ja eesmärkidest. Maailma juhtivaid kommunikatsiooniettevõtteid Weber Shandwik on seda teemat koos KRC Researchiga detailsemalt uurinud. Nende viimane uuring tõestab, et pea pool (44%) ettevõtte turuväärtusest on seotud ettevõtte tegevjuhi mainega. Sama uuring toob välja ka teised eelised, mida tugeva persoonibrändiga tegevjuht oma ettevõttele pakub. 77% ettevõtte töötajatest on lojaalsed tänu oma tegevjuhi mainele, 87% investoreid teevad oma positiivse või negatiivse investeerimisotsuse tulenevalt tegevjuhi mainest.
Ettevõtte brändi tugevdamine brändisaadikute abil.
Lisaks ettevõtte juhile ja tema persoonibrändile on ettevõtte brändi tuntuse kasvul kriitiline roll kõikidel töötajatel, kes on ettevõtte parimaks müügi- ja turunduskanaliks. Brändisaadikuna saab töötaja oluliselt kaasa aidata tööandja brändi kujundamisel või toote/teenuse müümisel.
Ettevõtte töötajad on tõhusad brändisaadikud, kuna neil on põhjalikud teadmised organisatsioonist ja selle toodetest. Lojaalsed töötajad, kes toetavad ettevõtte missiooni ja väärtusi, jagavad teavet brändi kohta nii füüsilises keskkonnas kui ka sotsiaalmeedias. LinkedIn-i võrgustiku tegevuse analüüs kinnitab, et sisul on kaks korda suurem klikkimise määr (CTR), kui seda jagab töötaja, võrreldes ettevõtte enda jagatud sisuga.
Eelkõige on töötajate kui brändisaadikute kasutamine levinud tööandja brändi kujundamisel. 
Tööandja bränd.
Esmakordselt tutvustasid tööandja brändi mõistet 1996. aastal Tim Ambler ja Simon Barrow, defineerides seda kui „funktsionaalsete, majanduslike ja psühholoogiliste kasude paketti, mida töö pakub ning mis seostatakse tööandjaga“. Seda täiendasid Kristin Backhaus ja Surinder Tikoo, märkides et „tööandja bränding tähendab ettevõtte siseselt ja väliselt selge ülevaate andmist aspektidest, mis muudavad ettevõtte ihaldusväärseks ja usaldusväärseks tööandjaks ning eristavad teda konkurentidest“.
Uuringu „Employer Branding 2024 NOW“ põhjal peab maailma kõige ahvatlevamatest tööandjatest 68% peab tööandja brändingut esmatähtsaks.
Tööandja brändingu vajalikkus on tingitud tööjõu kättesaadavusest, mida Eestis mõjutab langev iive, vananev rahvastik ja ränne. Eduka tööandja brändi aluseks on atraktiivne palgapoliitika, eneseteostus, inimest väärtustav organisatsioonikultuur, lugupidavad alluvussuhted, vähene bürokraatia jms. Peamiste hüvedena tööandja brändi edukal rakendamisel saab välja tuua tõhusama värbamise, olemasolevate töötajate hoidmise ja töötajate pühendumise.
Järjest enam konkureerivad ettevõtted kvalifitseeritud tööjõu pärast ja kasutavad tööandja brändingu meetodeid, rakendades turunduse teooriaid personalijuhtimises, et meelitada uusi töötajaid ja hoida olemasolevaid.
A. Mutter kirjutab enda uuringus  “Neli brändisaadiku tüüpi”, et tööandja brändikujundamisel on keskne roll töötajate vabatahtlikul soovituskäitumisel. Uurimus kirjeldab, kuidas sisemine ettevõtte sotsiaalne vastutus ning töötajate rahulolu mõjutavad valmisolekut tööandjat teistele soovitada. Töötajad jagunevad nelja tüüpi brändisaadiku persoona arhetüübiks: Sparkers (kõrge rahulolu ja aktiivne soovitamine), Supporters (lojaalsed soovitajad), Seekers (rahulolevad, kuid ettevõttega veel vähe seotud) ja Strikers (madala seotuse ja vähese soovitusaktiivsusega). Mudel rõhutab, et tugev tööandja bränd kujuneb eelkõige siis, kui ettevõtte sisekultuur toetab töötajate heaolu, arengut ja kaasatust, mis suurendab nende valmisolekut esindada ettevõtet positiivse brändisaadikuna.
Töötajatest brändisaadikute mõju müügile ja turundusele.
Töötajatest brändisaadikud suurendavad ettevõtte sotsiaalset haaret, müügivihjete arvu ja nende kvaliteeti ning vähendavad turunduskulusid.
Eriti just noorem põlvkond on järjest kriitilisem erinevate reklaamsõnumite suhtes ja suhestuvad pigem autentsete ja siirate brändisaadikutega. Võrreldes ettevõtte enda jagatud sisuga, peetakse töötaja jagatud sisu 3 korda usaldusväärsemaks, saab 8 korda rohkem kaasatust, 24 korda rohkem jagamisi ja on 7 korda tulemuslikum. 
Brändisaadiku programm töötajatele.
Persoonibrändi tähtsuse mõistmise järel on paljud ettevõtted viimastel aastatel loonud brändisaadikute programmid (employee brand ambassador programs).
Nende eesmärk on panna ettevõtte töötajaid toetama ja autentsel viisil nähtavaks tegema ettevõtte ning tööandja brändi, tooteid ja teenuseid. Brändisaadikute programmid on võtmetähtsusega ka selleks, et parandada töötajakogemust, suurendada töötajate heaolu ja arengut. 
Töötajate brändisaadikute programm tugineb ideele, et inimesed usaldavad inimesi rohkem kui reklaami. Eriti suur on kasu organisatsiooni jaoks, kui brändisaadik on tuntud ja usaldusväärne. Nilseni uuring näitas, et 88% vastajatest usaldavad soovitusi neilt, keda nad tunnevad.
Tüüpiline töötajate brändisaadikute programm sisaldab:
Töötajate brändisaadikute programmi loomisel ja arendamisel on arvukalt eeliseid, sealhulgas oluliselt madalam hind kui ettevõtte väliste brändisaadikute kasutamisel. Programmi loomisel tuleb alustada ettevõtte kultuurist, sest kui töötaja pole rahul, siis temast brändisaadikut ei saa. Samuti tuleb luua mugavad võimaluse sisu jagamiseks sotsiaalmeedias ja arvestada, et kõik töötajad ei ole olnud aktiivsed sotsiaalmeedia kasutajad.
Persoonibränd ja eneseturundus.
Eneseturundus on turundustaktikate kogum, mis toetab brändi kujundamist, seda ka isiku puhul. See ei ole võrdne persoonibrändi terminiga, mis on oma olemuselt palju põhjalikum, terviklikum strateegiline konstrukt. Eneseturundus on vaid osa isiklike eesmärkide, soovitud tulemuste ja oma oskuste pakkumiseks kliendile või tööandjale. Head eneseturundust ei saa teha persoonibrändi mudeli kõiki osi eelnevalt kaardistamata. Eneseturundus vastab Liisi Toomi mudelis küsimusele "Kuidas oled nähtav?" ja on viimane etapp persoonibrändi kujundamises.