Scala (programmeerimiskeel)

Scala on üldotstarbeline platvormist sõltumatu objektorienteeritud programmeerimiskeel, mis toetab funktsionaalset programmeerimist ja tugevat staatilist tüübisüsteemi. Scala on disainitud olema kompaktne ja selle eesmärk on parandada Java probleemseid omadusi.
Scala lähtekood kompileeritakse Java baitkoodiks, mis tähendab, et Scala käivitamisel käitatakse seda Java virtuaalmasinas. Sarnaselt Javaga on ka Scala objektorienteeritud ning kasutab loogeliste sulgude süntaksit, mis pärinevad C-programmeerimiskeelest, kuigi Scala 3 toetab ka Pythoni-stiilis taandepõhist süntaksi. Scala eristub Javast teatud eriomaduste tõttu, mis on pärit teistest funktsionaalprogrammeerimiskeeltest, sh Scheme, Standard ML ja Haskell. Nendeks funktsionaalsusteks on karrimine ehk funktsiooni osaline rakendamine (ingl k "currying"), tüübijäreldus (ingl k "type inference"), muutmatud objektid (ingl k "immutability"), laisk väärtustamine (ingl k "lazy evalutation") ja mustrisobitus (ingl k "pattern matching"). Scala väldib teatud vastuolulisi Java omadusi, näiteks erandite kohustuslik töötlus, kuigi Scala 3 puhul on see valikuliselt saadaval.
Nimi Scala on kohversõna sõnadest "skaleeritav" (ingl k "scalable") ja "keel" (ingl k "language"), mis viitab, et see on disainitud kasutajate vajadustele vastavalt kohanduma ja kasvama.
Ajalugu.
Martin Odersky alustas Scala väljatöötamist 2001. aastal Lausanne'is Šveitsi föderaalses tehnoloogiainstituudis (École Polytechnique Fédérale de Lausanne ehk EPFL). See arendati välja programmeerimiskeelest Funnel, mis sisaldas funktsionaalset lähenemist Petri võrkudele. 
Scala avalikustati Java platvormi jaoks 2004. aasta esimeses pooles. Selle teine versioon tuli välja 2006. aasta märtsis.
17. jaanuaril 2011 võitis Scala arendusmeeskond Euroopa Teadusnõukogult teadustöö grandi viieks aastaks koguväärtuses üle 2,3 miljoni euro. 12. mail 2011 lõi Odersky koos oma kaastöötajatega ettevõtte Typesafe Inc., mille eesmärgiks oli Scala majanduslik toetamine ning edasiõppe ja teenuste võimaldamine. Samal aastal tegi ettevõte Greylock Partners Typesafe'i 3 miljoni dollari suuruse investeeringu. Hiljem sai firma nimeks Lightbend Inc.
Näited.
“Hello World”.
Kuulsat Hello World programmi saab Scalas kirjutada järgmiselt:
 codice_1
Võrreldes Java Hello World programmiga, puudub Scalas selle programmi kirjutamiseks klassi deklareerimise vajadus ning samuti pole antud koodis märgitud midagi staatiliseks, vaid selle asemel on kasutatud ühekordset objekti, mis luuakse märksõnaga codice_2.
Kui programm on salvestatud faili codice_3, saab selle käsurealt kompileerida järgmise käsuga:
 codice_4
Käivitada saab selle programmi, kui käitada käsurealt käsku
 codice_5
Scala kompileerimine ja käivitamine on analoogne Javaga, kusjuures Scala kompileerimise ja kasutamise mudel on identne Java omale, mis tähendab, et Scala ühildub Java kompileerimistööriistadega (näiteks Apache Ant).
“Hello World“ lühem versioon.
 codice_6
Scala toetab interaktiivset käsureaprotsessorit ja skriptimist. Kui ülalmainitud koodirida salvestada faili codice_7, siis saab seda käsurealt käitada ilma mingisuguse eelneva kompileerimiseta käsuga
 codice_8
Skripte saab sisestada ka otse käsureale, lisades käsule parameetri –e:
 codice_9