Toomas Tammis

Toomas Tammis (sündinud 17. septembril 1969 Tallinnas) on eesti arhitekt ja Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonna professor.
Ta on õppinud Tallinna 7. Keskkoolis. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Tallinna Kunstiülikoolis aastatel 1987–1994. Aastatel 1995–1996 õppis Londonis AA arhitektuurikoolis ja 2004–2007 Veneetsia IUAV ülikoolis.
1997. aastal asutas Toomas Tammis koos Inga Raukase, Tarmo Teedumäe ja Urmas Luurega ArhitektuuriAgentuuri (AA). AA tegevused varieeruvad interjööri disainist linnaplaneerimise ja akadeemilise õpetamiseni Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonnas.
Alates 2003. aastast on valitud professor Eesti Kunstiakadeemia (EKA) arhitektuuriosakonnas, kus ta on juhatanud magistristuudiot ja 1. kursuse arhitektuurigraafikat, osalenud näitustel ja näitusi korraldanud, pidanud loenguid ja kirjutanud arhitektuuriharidusest. Aastatel 2011–2017 oli ta arhitektuuriteaduskonna dekaan, pärast seda on töötanud mahulise arhitektuuri professorina.
2010. aastal asus tööle arhitektuuribüroos Allianss Arhitektid.
2012. aastast on ta ajakirja Ehituskunst toimetuskolleegiumi liige.
Looming.
Tammise loomingust võib leida mitmeid eramuid. Tammise jaoks on eramu sisuliselt töö mööbli skaalas, sest suhe keskkonna ja materjaliga on väga täpne ja võimaldab oma väikese skaalaga kontrolli all hoida ka üsna väikseid detaile. Lisaks on eramu puhul tellija suhe töö tulemusse mõnevõrra eriline – hea tulemuse nimel ollakse nõus ka natuke erandlikumate lahendustega, mida müügiks tehtud projektide puhul on sageli võimatu saavutada. Sellised eramud on näiteks Saha-Lool (2002–2004) ja kaks maja Meriväljal (viimastest üks koostöös Tarmo Teedumäe ja Inga Raukasega, 2002–2007).
Imetlusväärsemaks võib pidada Meriväljale ehitatud eramut (2006–2009). Krundile plaanitud kahekorruseline hoone koos keldrikorrusega on kujundatud nii, et Tallinna lahe kaunid vaated oleksid võimalikult hästi esindatud. Keldrikorrusel on salong ja avatud terrass.
Suurematest elamutest võib esile tuua kortermaja Masti tänaval (2005–2013), mis valmis koostöös Tarmo Teedumäega. Hoone on kolmekorruseline ja mahutab 14 eri suuruses korterit.
Eramute kõrval moodustavad tähtsa osa tema loomingust spaa- ja veekeskused. Oma esimese suurema tööna projekteeris ta koos Inga Raukase, Tarmo Teedumäe ja Urmas Luurega Tartusse Aura Veekeskuse (1997–1999). Selles veekeskuses on 25 × 50 m suurune bassein, 300-kohaline tribüün, 8 × 25 m suurune treeningubassein, veepark, tervisekeskus ja katuseterrassiga saunakeskus. Üle 10 aasta on Aura olnud üks suurema külastatavusega veekeskus Tartus.
Samuti on arhitekt tegelenud rekonstrueerimise ja juurdeehitustega. Kõige silmapaistvamaks võib lugeda Niine tänaval paikneva kontorihoone renoveerimist ja katuseosa juurdeehitust (2006–2012, kaasarhitektid Inga Raukas, Tarmo Teedumäe, Kaiko Kivi, Paco Ulman). Projekti eesmärk oli olemasolev keeruline ehituskompleks muuta ühtseks tervikuks ja korraldada hoone funktsionaalse kasutamise mahud. Kaks lisakorrust katusele olid planeeritud kontoriteks ja kujundati vastavalt Kalamaja linnaosa terviklikule kompleksile ja üldisele stseenile.
Arhitekt on tegelenud jõudsalt ka linnaplaneerimisega. Inga Raukase, Tarmo Teedumäe ja Urmas Luurega koostöös on valminud Narva linna üldplaneeringu kontseptsioon. Selle eesmärgiks on linnaruumi probleemide tuvastamine ja kontseptuaalsete vahendite leidmine üldplaneeringu materjalide analüüsimiseks ning arengusuundade ja alternatiivsete stsenaariumide lisamiseks muidu nii staatilisse dokumenti. Käesolev töö loob meetodi nn dünaamiliste programmide tiheduste ja intensiivsuste kujutamiseks koos maakasutuse ja võimalike arengustsenaariumitega.
Suur osa Tammise loomingust on veel realiseerimata projekti järgus. Mainimist väärt on Puhkuseküla projekt Norras Varmaki linnas (2010–2011, kaasautor Paco Ulman). Selle kontseptsioon sisaldab motelli, maju, restorani- ja spaakompleksi, terrassialasid, konverentsikeskust ja vee peal liikuvat paatmajakest.
Laias mõttes püüab tema looming silmas pidada keskkondlikkust ja kontekstuaalsust. See tähendab võimalikult täpset haakumist nii ümbritseva (linna)ruumiga tänavate, avaliku ruumi, kõrguste, haljastuse, valguse ligipääsu, inimeste ja autode liikumise osas kui ka selle konkreetse koha potentsiaaliga lähtudes suuremas kontekstis asukohast linnas või asulate võrgustikus. Samuti tähendab see kaasaegse konteksti laiemat mõistmist ja kaasamist, arvestades nii kultuurilist, tehnoloogilist kui ka majanduslikku taustsüsteemi ja nende arengut, nii et kavandatav saaks parimal juhul olla vähemalt mingis osas uusi võimalusi avav ja teednäitav.
Toomas Tammis on kommenteerinud linnaplaneerimist järgmiselt: "Linn on nagu elusorganism, kui ta ei arene, siis ta kipub ära surema."