tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Havai keel

Havai keel on Austroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad Hawaii saarte polüneeslastest põliselanikud. 
Keel kasutab ladina kirja. 
2010. aastal kõneles havai keelt 24 000 inimest. Havai keel on (koos inglise keelega) ametikeel Hawaii osariigis, rohkem kõneldakse seda Hawaii saarel ja Niihau saarel, vähemal määral teistel saartel ja teistes USA osariikides. Koolides õpetatakse havai keelt teise keelena, samuti on võimalik seda õppida Hawaii Ülikoolis doktorantuurini välja. 
On välja antud havai keele sõnastikke ja grammatikaid, havaikeelseid ajalehti ja ajakirju ning havaikeelne Piibel.
Ortograafia.
Havaikeelsed sõnad lõppevad alati vokaaliga ja igale konsonandile peab järgnema vokaal. Havai tähestikus on vokaalid enne konsonante, nagu allolevas tähestikus näha.
Lisaks tähestikus ära märgitud vokaalidele, eristatakse veel pikki vokaale Āā Ēē Īī Ōō Ūū
Hääldus.
Havai keeles on 13 häälikut. Kuigi vokaali pikkus on foneemiline, ei hääldata pikki vokaale alati reeglipäraselt. Kuigi sõnarõhk on määratud kindlaks reeglitega, paikneb sõnarõhk alati pikal vokaalil.
Fonoloogia.
Havai keel on tuntud oma väheste konsonantfoneemide poolest – kõigest 8: /p, k ~ t, ʔ, h, m, n, l, w ~ v/. On märkimisväärne, et havai keeles on allofoonilised variatsioonid [t] ja [k], [w] ja [v] ning mõnes dialektis ka [l] ja [n] vahel.
Süntaks.
Havai keeles järgitakse lause koostamisel peamiselt öeldis-alus-sihitis sõnajärge (näiteks: Hele ´o Keoni i ke kula. – otsetõlkes "Läheb John kooli"). Üks erand on, kui lause on eitavas vormis ja alus on asendatud asesõnaga, siis kasutatakse sõnajärge alus-öeldis-sihitis.
Havai keeles enamasti välditakse kõrvallauseid ja tihtipeale kasutatakse selle asemel omastavat ülesehitust.
Grammatilised kategooriad.
Nimisõnad.
Konkreetsemad kategooriad on:
Grammatika.
Havai keel on ligikaudu isoleeriv keel. Sõnamoodustuseks on mõned ees- ja järelliited, sealhulgas kausatiivi eesliide "hoʻo-", nagu sõnas "hoʻonui" (sõnast "nui" 'suur') ja substantivatsioonijärelliide "-na", nagu sõnas "ʻokina" (sõnast "ʻoki" 'ära lõikama, eraldama, lahutama'). 
Etümoloogilisi tähelepanekuid havai keeles.
Havai keelde on paljud sõnad muuhulgas tulnud ka heebrea, kreeka ja ladina keelest.
Näiteks
Heebrea keelest:
Kreeka keelest:
Ladina keelest:
Jeji keel

Jeji keel (varasemad eestikeelsed nimetused "jeje keel", "vajeje keel", "jeje-guba keel") on Namiibias ja Botswanas räägitav Benue-Kongo keelkonda bantu keelte R-rühma kuuluv keel. Seda kõneleb 24 000 inimest, kellest UNESCO andmetel 20 000 elab Botswanas. WOLP (World Oral Literature Project) järgi räägib jeji keelt aga 25 200 inimest. Etniline populatsioon Botswanas on 47 000. 
Jeji keelt on mõjutanud juu keel. Jeji keeles on teiste bantu keeltega võrreldes kõige rohkem imihäälikuid: hammashäälikud (dentaalid), hammasvallhäälikud (alveolaarid), kõvasuulaehäälikud (palataalid) ja külghäälikud (lateraalid). Jeji keelt räägitakse kahes Aafrika piirkonnas, suurim kõnelejate grupp elab Okavango delta lähedal, mis on Põhja-Botswanas ja tuntud Ngamilandina. Jeji keelt eelistavad tavakõnes vaid vanemad rääkijad, lastele õpetatakse seda mõnes üksikus külas. Samas oskavad jeji keeles kirjutada 15–29-aastastest elanikest 95%. Kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku.
Imihäälikud.
Tabel 1. Sommer &amp; Voßen (1992) uuringute käigus leitud imihäälikud
Tabel 2. Fulop "et al." (2002) uuringute käigus leitud imihäälikud
Tabel 3. Miller (2011) ühisuuringute käigus leitud imihäälikud
Piirkond.
Jeji keelt kõneldakse loode piirkonnas: Mauri Shorobest Mababeni, Sankoyo, Daunara, Nokaneng, Gumare, Sepopo, Ikoga, Shakawe ja Seronga. Samuti keskpiirkonnas: Lerihakane, Xumu, Rakopa, Motopi ja ka Namiibias.
Tüpoloogia.
Jeji keeles on neli prefiksit ja üks sufiks. Verbi afiksid märgivad isikuid, numbreid ja sugusid, nimisõna afiksid aga käänet. Jeji keel on atonaalne. Põhisõnajärg keeles on SVO ehk subjekt-verb-objekt. Aafrika keeltes kasutatakse väga palju konsonante. Paljud bantu keeled, sh jeji, on tuntud selle poolest, et konsonantide hulka on suurendatud, laenates imihäälikuid ja helisid, mida tavaliselt Khoisani rühmas ei kasutata. Täishäälikuid on jeji keeles 5-6. Silbisüsteem on mõõdukalt keeruline.
Murded.
Shirwanga keel pole väga lähedalt jeji keelega seotud, leksikaalseid sarnasusi on lujana keelega 47% ja herero keelega 30%.
Bolgo keel

Bolgo keel on Nigeri-Kordofani hõimkonda kuuluv keel. Keele kood: bvo ISO 639-3 . Bolgo keelt kõneldakse Tšaadis, Kesk-Aafrikas (riigikeeled prantsuse keel ja araabia keel) . Bolgo keel kuulub bua keelte hulka, mida kõneldakse Lõuna- ja Kesk-Tšaadis. Keelt kõneldakse Koya, Boli, Gagne ja Bedi külas. Keelt kõneldakse Guéra regioonis, Bahr Signaka alal, Melfi alamosas, Ida-Barainis ja Kirde-Melfis.
Suur osa bolgo keele kõnelejatest on islami usku. 
Kõnelejaid on umbes 1800 (1993 aasta andmete põhjal). Nüüdisajal kõneleb bolgo keelt ilmselt vähem inimesi, kuna teadaolevalt ei ole bolgo keeles ilmunud raamatuid. Samas on teada, et bolgo keel kuulub elusate keelte hulka.
Bolgo keel kasutab ladina kirjaviisi 
Dialektid.
Keelel on kaks väiksemat dialekti- Bolgo Kubar (Suur Bolgo) ja Bolgo Dugag (Väike Bolgo) 
Keelenäited.
Keelenäited bolgo keele kohta: 
in-nāṇ rīm nāṇ n'ini (anna mulle vett mina joon), "anna mulle vett juua”
ibéri koko ao léti (mees abiellus naine kaks), "mees abiellus kahe naisega"
Lauseehitus.
Tüüpiline sõnade järjekord lauses on subjekt-verb-objekt. Mitmust bolgo keeles otseselt ei eksisteeri, küll aga liide –gi sõna lõpus näitab, et räägitakse rohkem kui ühest asjast. 
Kui tahetakse näidata verbi eitust. Siis lisatakse ta lause lõppu.
Lielborne

Lielborne (ka Grosborne) on küla ("mazciems") Lätis Augšdaugava piirkonnas Saliena vallas.
Külas asub endise Lielborne mõisa ("Groß-Born") keskus. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.
Leo Daniël Brongersma

Leo Daniël Brongersma (17. mai 1907 Bloemendaal, Põhja-Hollandi provints – 24. juuli 1994 Leiden, Lõuna-Hollandi provints) oli Hollandi zooloog ja herpetoloog ning lektor.
Publikatsioonid (osaline).
Ungaliophis

Ungaliophis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Ungaliophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Berta keel

Berta keelt räägitakse põhiliselt Sudaanis ja Etioopias. Keel kuulub Niiluse-Sahara keelkonda. Berta keel kasutab ladina kirja. See on mõjutanud mitmeid keeli ida pool, näiteks Jebeli keeli. Araabiakeelne nimi „Beni-Shangul“ tuleneb berta keele sõnast, mis tähendab eesti keeles 'kivi'.
Berta keelt räägib Etioopias umbes 190 000 ja Sudaanis umbes 22 000 inimest (2007. aasta seisuga). 
Berta keelt õpetatakse näiteks algkoolides, on olemas berta keele sõnaraamatud.
Berta keeles on kuus murret, nende hulgas dabuta, gebeto, mayu ja shuru. 
Berta keele sõnajärg on SVO (subjekt, verb, objekt), nagu ka eesti keeles. 
Berta keel on toonikeel.
Asesõnad.
Berta keele asesõnade tabel:
Erinevalt teistest Niiluse-Sahara keeltest puuduvad Berta keeles asesõnade eksklusiivsed ja inklusiivsed vormid ning duaal.
Prosymna

Prosymna on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Prosymna" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Lelepa keel

Lelepa keel on 
Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Põhja- ja Kesk-Vanuatu keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Lelepa saarel, Efate saare lääneosas, Mangaliliul ja Napkoas. 
Keele struktuuri andmed.
Lelepa keeles on neliteist konsonantfoneemi ja viis vokaalfoneemi. Labiaalne velaar (huultega moodustuv pehme suulae häälik) /kpw/ ja /ŋmw/ on koos artikuleeritud jada, mis koosneb järgmistest elementidest: velaarne osa esimesena, millele järgneb bilabiaalne (mõlema huule abil moodustatav) või nasaalne komponent, artikulatsioon lõpeb labiaalselt. Mõnikord jääb kiirkõnes velaarne komponent ära, kuid labiaalne on alati olemas.
Vokaalfoneemid.
Vokaalipikkus on fonoloogiline:
 faat ‘kivi’
 eelo ‘päike’
 mala ‘aeg’
Vokaalipikkuse sagedus on piiratud ja kiirkõnes on seda raske kuulda.
Rõhk ei ole lelepa keeles fonoloogiline.
Nimisõna.
Suur osa nimisõnadest lelepa keeles algab kas "n-" või "na-"ga, need nimisõnad tähistavad kehaosi ("namata" ’silm’), inimese valmistatud esemeid ("nasum̃a" ’maja’, "nap̃rat" ’kanuu aer’), loomi, nagu kalad ("napel" ’sardiin’, "neik" ’kala’), isemõeldud mõisteid ("nalati" ’päev’, "natu" ’aasta’). See pole kindel kriteerium, kuid iseloomustab suurt osa nimisõnadest, nimisõnad algavad ka muude häälikutega. Lelepa keele "na-" tundub olevat üks osa sõnast, mitte artikkel sõna ees. Neid sõnu on vähe, mis tähendavad sama koos ja ilma artiklita "na-". Tegusõna muutub nimisõnaks, kui tegusõnale lisada eesliide "na-" ja järelliidete "-n/-an/-en/-in/-un".
Tegusõna.
Tegusõna koosneb kindlasti kahest elemendist, subjekti asesõnast ja tegusõnatüvest, millele võib lisanduda veel morfeeme. Morfeemid on tegusõnatüve ees või taga. 
Ajavormid.
Lelepa keeles puuduvad ajavormid. Läbi kõneviisi ja aspekti vastastikuse mõju saab kõnes aru, mis ajal sündmus on toimunud.
Keele näited.
"Douglas eto sum̃a to." – Duglas on kodus. 
"Kuto plag nsfa? "– Mida sa otsid? 
"P̃ati to takai mou!" – Lõpeta tantsimine! 
"Epi naure kik skei eto mlatigk Tahiti. "– See on väike saar Tahiti lähedal. 
"Arptol, nina arpagk ntali." – Nad olid näljased ja sellepärast ronisid nad pähklipuu otsa. 
"P̃atu konou memes kik." – Anna mulle see väike nuga.
Arvsõnad.
1. "Skei"
2. "Rua"
3. "Tolu"
4. "Vati"
6. "Latsa "
Drehu keel

Drehu keel, mille alternatiivsed nimed on Dehu, De’u, Lifou, Lifu, Qene keel, kuulub Austroneesia hõimkonda. Täpsemalt, drehu keel on üks Loyality saartel kõneldud keeli, mis kuuluvad Kaug-Okeaania keelkonda. Kaug-Okeaania keeled pärinevad Kesk-Ida-Okeaania keeltest ning need omakorda Ida Malai-Polüneesia keelkonnast. Viimane keelkond tekib Kesk-Ida Malai-Polüneesia keeltest, mis kuuluvad Malai-Polüneesia keelkonda ja see pärineb Austroneesia hõimkonnast. 2009. aasta andmel on umbes 13 000 kõnelejat, kelle emakeel on drehu keel. Lisaks nendele on 2500 kõnelejat, kes kasutavad drehu keelt teise keelena. Drehu keel on suuliselt põlvest põlve üle kandunud. Esmakordselt panid selle keele kirja inglise misjonärid 1840. aastatel. 1970. aastatel loodi uuenenud süsteem. Keeles on kasutusel 30 tähte: 7 vokaali ja 23 konsonanti. Drehu keeles kasutatakse ladina tähestikku.
Asesõnad.
Ainsus
Eni/ni : Mina, minu
Eö/ö : Sina
Nyipë/nyipëti : Sina(viisakas vorm, pöördumaks vana mehe poole)
Nyipo/nyipot(i) : Sina(viisakas vorm, pöördumaks vana naise poole)
Angeic(e) : Tema
Nyidrë/nyidrët(i) : Tema(viisakas vorm, pöördumaks vana mehe poole)
Nyidro/nyidrot(i) :Tema(viisakas vorm, pöördumaks vana naise poole)
Ej(e) : See 
Duaalsus
Eaho/ho : Meie kaks (mina ja tema)
Easho/sho (easo/so) : Meie kaks (mina ja sina)
Epon(i)/pon(i) : Teie kaks
Eahlo : Nemad kaks
Lue ej(e) : Nemad kaks, asjade või loomade kohta 
Mitmus
Eahun(i)/hun(i) : Meie (mina ja nemad)
Eashë/shë, easë/së : Meie (mina, sina ja nemad)
Epun(i)/pun(i) : Teie kõik
Angaatr(e) : Nemad kõik
Itre ej(e) : Nemad kõik (asjade või loomade kohta)
Keelenäide.
Thupene lai angatr a tro qa lei ngōne hnapet. 
Nad pidid saarelt konflikti tõttu lahkuma.
Huvitavat drehu keele kohta.
Drehu keel on laialdaselt levinud kirikukeel, selle tõestuseks on fakt, et Jehoova tunnistajate igakuine ajakiri Vahitorn ilmub ka drehu keeles (Ita Ne Thup). Kokku ilmub see ajakiri maailmas veidi rohkem kui 150 keeles.
Herero keel

Herero keel on keel, mida kõnelevad hererod Lõuna-Aafrikas Angolas, Botswanas ja Namiibias. Täpsemalt on keel kasutusel Kunene, Omaheke, Otjozondjupa piirkonnas Namiibias, Ghanzi ringkonnas Botswanas ning Huila ja Cunene provintsis Angolas. Herero kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda Benue-Kongo keelkonda bantu keelte läänerühma keelte hulka. Keelel on ka oma regionaalsed murdekeeled: kaokolendi ja mbanderu murded Namiibias ning mahalapi murded Botswanas. Kõnelejate arv on 150 000 (1999). ja 237 000 inimest maailmas (2006) Herero keelt õpetatakse ka Namiibia Ülikoolis.
Tänu sellele, et 19. sajandil tegeles Gottlieb Viehe piibli tõlkimisega, on herero keel saanud ladina tähestiku.
Grammatika.
Herero keele foneetilisi eripärasid on lahtine silp, vokaalharmoonia, kvantitatiivne rõhk (eelviimane silp) ja toonikeel (3 tooni). Sõnajärje poolest kuulub herero keel SVO rühma. Uute sõnade moodustamine toimub prefiksite ja sufiksite abil. Keeles on palju saksa, inglise ja afrikaani laensõnu.
Nimisõna (substantiiv).
Herero keeles on nimisõnade 10. Igal klassil on oma mitmuse ja ainsuse vormid. Nimisõna klassid eristatakse prefiksi abil. Igal klassil on oma mitmuse ja ainsuse prefiksid ja neid vahetades moodustatakse erinevaid vorme. Mõned prefiksid korduvad, näiteks "omu-" ja "oma-" , sellisel juhul eristatakse nimisõna klass sõna tähenduse abil (selleks tuleb teada vähemalt ühte sõna igast klassist). Kahjuks pole kõikidel klassidel oma täpseid sõnade tähendusi, nagu esimesel klassil. Esimesse klassi kuuluvad kõik inimesed. On veel ka erand prefks "oo-" *, see on esimese klassi teise mitmuse prefiks, mida kasutatakse erandsõnadega. Erandsõnadel puudub klassi prefiks nt: "mama" (ema) mitmuses on "oomama", "tate" (isa) mitmuses on "ootate".
Eessõnad (prepositsioonid).
Eessõnad "pu", "ku" ja "mu" võivad esineda ka alusena ning toimub sõnade ühildumine, mis sarnaneb nimisõnade ühildumisega. Mõnikord neid käsitletakse 11. 12. ja 13. nimisõna klassidega.
Isikulised asesõnad.
Herero keeles on 3 isikut ning asesõnad jagatakse ainsuse ja mitmuse rühmadeks.
Tegusõnad.
Tegusõnad võib herero keeles jaotada kahte gruppi: reeglipärased ja ebareeglipärased.
Tegusõnadel on 3 võimalust pööramiseks:
Infinitiivi pööramine.
Kõik tegusõnad infinitiivis algavad "oku-" prefiksiga ja lõppevad "-a" tähega.&lt;br&gt;
Näiteks:
Infinitiivi tüve pööramine.
Moodustatakse ilma "oku-" prefiksi.
Näiteks:
Alternatiivne pööramine.
On neli erinevat võimalust
Keelenäiteid.
Herero keeles:
"Korutenga Ndjambi wa memene eyuru nehi. Nehi kara ri nomuhapo, nu ra ri tjo. Nu kwa ri onḓorera mourekoto, nOmbepo yaNdjambi ya tengerere kombanda yomeva." Tõlge: "Alguses lõi Jumal taeva ja maa. Maa oli tühi ja paljas ja pimedus oli sügavuse peal ja Jumala Vaim hõljus vete kohal."
Meieisapalve murdekeeles (Mbandieru):
"Yen agya a wowo soro, wo din hõ ntew, I wo ahenni mmra, nea wope nye wo asase so nso se nea eye wo soro, I ma yen nso se firi won a wode yen akaw, I na mfa yen nko sofye mu, na yi yen fi bone mu, na wo na ahenni ne ahõeden ne anuonyam ye wondea da. Amen."
Arvsõnad:
Päevade nimetused:
Kehaosad:
Njandža keel

Njandža keel on Nigeri-Kordofani hõimkonda Bantu keelte hulka kuuluv keel.
Seda räägitakse peamiselt Ida-Aafrikas. See üks Ida-Aafrika levinumatest keeltest, seda kõneleb umbes 8,6 miljonit inimest. Njandža keel on olnud "lingua franca" Malawis ja Sambias ja alates 1968. aastast olnud neis ka valitsev keel. Mosambiigis kõneldakse tševa murret. 
Njandža keel kasutab ladina kirja. 
Njandža keel on nominaalkeel.
Sõnavar.
Isikulised asesõnad.
1.Ine "– "mina
2.Iwe "– "sina
3.Iye "–" tema
4.Ife "– "meie
5.Inu "– "teie
6.Iwo "– "nemad
Määrsõnad.
Nditku "–" päriselt, tõesti
Pang’ono "–" natukene
Kwambiri "–" palju
Manga "–" kiiresti
Kaya "–" ei tea
Pang’onopang’ono "–" natukese haaval
Morfosüntaks.
Tševa keeles on negatiiv märgitud eesliitega "si", mis asub kaashääliku ees, näiteks:
"Si-ndi-ona" "– "Ma ei näe
"S-u-ona" "– "Sa ei näe
Häälikusüsteem.
Njandža kirjasüsteem põhineb ladina tähestikul. Sõnade hääldus aga sõltub vaatamata ühisele kirjasüsteemile peamiselt dialektist. 
Täishäälikud: 
A [a] 
E [e]
I [i]
O [ou]
U [u] 
Kaashäälikud ja konsonantühendid:
B [b]
C,Ch [tš]
D [d]
Di [dzi]
F [ph]
G [g, ž]
H [h]
J [ž]
K aspireerimata k]
Kh [k]
L [l]
M [m]
N [n]
Ng [nk, ng]
Ny [ni,nj]
P [aspireerimata p]
Ph [p]
R palataliseeritud l]
S [ss]
Si [š]
T [aspireerimata t]
Th [t]
Tch [tš]
W [w]
Ŵ [f]
Z [z] 
Keelenäited.
"Moni!" – Tere! "Muli bwanji?" "–" Kuidas sul läheb? "Dzina lanu ndani?/Dzina lanu ndi yani?" "–" Mis su nimi on? "Mwauka bwanji? / Mwadzuka bwanji?" "–" Tere hommikust! "Ndalama zingati room ya munthu m'modzi/anthu awiri?" "– "Kui palju maksab tuba ühele/kahele? "Chakudya chinali bwino" "–" See oli maitsev. "Sindingakwanitse" "– "Ma ei saa seda endale lubada. "Sindiri kufuna –" Ma ei taha seda.
Samarate

Samarate on linnaks nimetatav omavalitsusüksus ("comune") Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Samarate sai linnaõigused presidendi 2009. aasta 2. veebruari dekreediga.
Cascina Costa fraktsioonis asub maailma ühe suurima helikopteritootja, Finmeccanica AgustaWestlandi grupi "peakorter".
221 meetri kõrgusel merepinnast asuva Samarate asustustihedus on inimest ruutkilomeetri kohta.
Haldus.
Samarate piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Busto Arsizio, Cardano al Campo, Ferno, Gallarate, Lonate Pozzolo, Magnago (MI), Somma Lombardo, Vanzaghello (MI).
Samarate halduspiires asuvad järgmised fraktsioonid: Cascina Costa, Cascina Elisa, San Macario, Verghera, Lottizzazione-Barlocco.
Ajalugu.
Arheoloogiliste väljakaevamiste käigus saadud leiud annavad tunnistust sellest, et piirkond oli asustatud hiljemalt rauaajast alates.
Pseudaspis

Pseudaspis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Pseudaspis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
Aleksander Teetsov

Aleksander Teetsov (4. märts 1891 Pärnu – 25. juuli 1946 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja Endla teatri direktor.
Ta lõpetas aastal 1906 Pärnu linnakooli, õppis elektrikuks ja töötas firmas AEG. Lavategevust alustas ta aastal 1907 Pärnu seltsides, aastatel 1909–1911 õppis ta Endla seltsi lähetusel Vanemuise teatris Karl Menningu juures teatrijuhiks ja töötas ühtlasi näitlejana.
Ta oli kutselise Endla teatri asutajaid ning aastatel 1911–1914, 1922–1924 ja 1925–1932 näitleja, näite- ja teatrijuht. Aastatel 1914–1916 oli ta Vanemuise teatri näitleja, aastatel 1916–1922 Draamateatri (oli Pandorini Rahvateatri näitleja ja liitus seejärel Tallinna Tööliste Teatri trupiga; aastatel 1918–1919 oli Venemaal vangis) näitleja. Aastatel 1924–1925 oli ta Ugala teatri näitleja ja direktor ning aastatel 1932–1944 Tallinna Töölisteatri ja aastatel 1944–1946 Noorsooteatri näitleja. Ta on mänginud kuuldemängudes ("Kosjasõit", 1941).
Isiklikku.
Ta oli aastast 1910 abielus Olly Teetsoviga. Riigiametnik, Kotkaristi IV klassi teenetemärgi kavaler Ants Teetsov (1926–2005) oli tema poeg teisest abielust Lydia Teetsoviga. Aleksander Teetsovi vend Anton Teetsov oli eesti pangandustegelane ja rahandusminister.
Kunigami keel

Kunigami keel (Yanbarukutuba) on üks Okinawa keeltest, mida räägitakse põhiliselt Okinawa saare põhjaosas, kuid ka keskel. Nagu teised Okinawa keeled, kuulub ka kunigami keel Aasia areaali jaapani keelkonda, täpsemalt Ryūkyū keelte alla. Emakeelena rääkivate inimeste arv on 5000. 20−40-aastased räägivad kunigami keelt vaid kodus. Noorem generatsioon, alla 20-aastased, räägib vaid standardset jaapani keelt. Kunigami keelt tuntakse ka Nago dialekti nime all. Keel on väljasuremisohus.
Keelest.
Kuigi kunigami keel on jaapani keelega üsna sarnane, on neis siiski erinevusi. Kunigami fonoloogiasse kuulub suur hulk rõhuga konsonante, sealhulgas sulg- ning ninahäälikud. Keeles on foneemid /h/ ja /p/ eraldi. Näiteks on kunigami keeles /haʔkáí/, jaapani keeles /akárí/. Mõlema tähendus on 'lamp', 'lambivalgus' või 'valgus'. Erinevuseks on algusfoneem /h/ ja keskel olev rõhuga foneem /k/. Samuti puudub jaapani keelele omane /r/ enne /i/-d.
Kiri.
Kirjasüsteemina on kasutusel silpidena olevad hiragana ja katakana, mingil määral ka hiina hieroglüüfiline kanji.
Raphaël Varane

Raphaël Xavier Varane (sündinud 25. aprillil 1993 Lille'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa kõrgeima liiga Premier League'i klubis Manchester United ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis RC Lens, debüteerides Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2010–11.
Aastatel 2011–2021 mängis Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real.
2021. aasta augustis siirdus ta Manchester Unitedi.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta 22. märtsil 2013 MM valikmängus Gruusia vastu.
Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 18. novembril 2014 sõprusmängus Rootsi vastu.
2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Uruguay vastu. Finaalis alistati Horvaatia ja tuldi teist korda maailmameistriks.
Ta on esindanud Prantsusmaad koondises ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustest jäi ta vigastuste tõttu eemale.
Buster Posey

Gerald Dempsey Posey III (sündinud 27. märtsil 1987 Leesburgis Georgias) on Ameerika Ühendriikide pesapallur, püüdja.
Ta mängib MLB liiga meeskonnas San Francisco Giants. Aastatel 2010, 2012 ja 2014 on klubiga tulnud World Seriesi võitjaks. Kuuel korral on ta valitud MLB tähtede mängule.
2017. aastal võitis ta USA pesapallikoondise koosseisus World Baseball Classicu turniiril kuldmedali.
Obinitsa tsässon

Obinitsa tsässon on tsässon Setumaal Setomaa vallas Obinitsa külas Obinitsa muuseumitarõ kõrval. 
Üldandmed.
Tsässon on paasapäeva tsässon, paasapäev on 19. august. Tsässon on ehitatud 2007. aastal, ehitaja on Ain Raal. Tsässonat kasutatakse paasapäeval, muul ajal avatakse turistidele setu kultuuri tutvustamiseks, sest see asub Obinitsa muuseumitarõ kõrval ja võti asub muuseumis.
Ehituslikud andmed.
Obinitsa tsässon on ehitatud männipalgist ja palgid on nii seest kui ka väljast tahumata. Hoonel on palkidest põhiosa ja postidele toetuv eeskoda. Tsässona välismõõdud ilma nurgapähikuteta on 347 x 560 cm, sellest pikkusest on eeskoda 130 cm. Eeskoda on ilma laeta ja väravata, piire on umbes 1 m kõrgune ja valmistatud püstistest servamata laudadest, mis on paigaldatud mõnesentimeetriste vahedega. Hoone otsaviil on ehitatud laudadest, mis on asetatud nn poola laudisena. Tsässon toetub maakividele. Hoone palkosa kõrgus on 194 cm ja kõrgus katuseharjani 383 cm. Katusel on kahekordne laastukate. Katuseharjal on lihtne ümarpuidust valmistatud kadakane rist. Hoonel puudub lagi ja põrand on valmistatud laiadest plankudest.
Hoone eesseinas on laiadest plankudest sissepoole avanev uks. Hoone on lukustatud suure tabalukuga. Aknad puuduvad, kuid lõunaküljel, keset seina on luugiga suletav pajaauk.
Sisustus.
Tsässona tagaseinas on lihtne ja kitsas ikoonilaud, mis on kaetud tumepunase kootud pühaserätiga. Ikoonilauale ja tagaseinale on paigutatud uuemaaegsed trükitud ikoonid. Seina keskel asuva ikooni kohale on riputatud maalitud pühaserätt. Tsässonas on ka üks puidust treitud küünlajalg ning analoi. Põrandal on mõningad traditsioonilised kootud põrandavaibad.
Härmä tsässon

Härmä tsässon on Härmä külas Setomaa vallas asuv Maa-Mihkli tsässon. 
Üldandmed.
Tsässon on ehitatud 300 aastat tagasi hävinud tsässona asemele Margus Timmo eestvedamisel ja ümbruskonna külade inimeste toetusel ning kaasabil.
Kuigõ tsässon

Kuigõ tsässon on Kuigõ külas Setomaa vallas asuv tsässon. Tsässon paikneb Meremäe–Kuigõ teest umbes 100 meetrit lääne pool, Leo Tamme talu lähedal.
Üldandmed.
Kuigõ tsässon on suvistepühi tsässon. Suvistepüha on liikuv püha. Tsässon on kasutusel ja heas seisukorras. Pühitsetud 2008. aasta suvistepühal.
Ehituslikud andmed.
Kuigõ tsässon on ehitatud nii seest kui ka väljast tahumata männipalgist. Hoonel on lahtine varjualune, mille külgedel on umbes 80 cm kõrgune piire. See on valmistatud püstistest servamata laudadest ja paigaldatud mõnesentimeetriste vahedega. Piirdelauad kinnituvad pikalt väljaulatuvate seinapalkide külge. Tsässona palkosa välismõõdud ilma nurgapähikuteta on 350 x 486 cm, eeskoda moodustab pikkusest 136 cm. Eeskoda on ilma laeta. Hoone otsaviil on ehitatud laudadest, mis on nn poola laudisena asetatud servaga üksteise peale ning see ulatub vaid pennini. Kuigõ tsässon asetseb maakividel. Hoone kõrgus katuseharjani on 350 cm. Katusel on kahekordne laastukate, katuseharjal asub lihtne saematerjalist valmistatud rist. Ka ukse kohale, palkide külge, on kinnitatud puidust rist. Hoone eesseinas on laiadest plankudest sissepoole avanev uks ja põhjapoolses külgseinas nelja ruuduga (50 (k) x 40 (l) cm) aken.
Sisustus.
Tsässon on traditsiooniliselt sisustatud: tagaseinas paikneb ikoonilaud, mis on kaetud valge rätikuga. Valdav osa ikoone on kinnitatud tagaseinale ning ikoonilaual seisab klaasuksega kibot. Keset seina, kiboti kohal paikneb neitsi Maarjat kujutav ikoon, mida katab villane, kootud punasemustriline pühaserätt. Teisi ikoone katavad kaks tumedale kangale maalitud pühaserätti ja üks uuem kootud pühaserätt. Külgseintel ripuvad tikitud ja heegeldatud otstega ilukäterätid ning mõned ikoonid. Parempoolse nurkmise ikooni ees ripub väheldane metallist õlilamp ja ikoonilaua ees asub looduslikult sõlme kasvanud puutüvest valmistatud küünlajalg. Keset tsässonat seisab analoi, ühe seina ääres laud ja teise seina ääres pikk pink. Põrandat katavad kaltsuvaibad.
Tsässona lagi on valmistatud servamata laudadest, mis on paigaldatud nn poola laudisena. Põrand on ehitatud laiadest plankudest. Lisaviimistlus hoone siseseintel ja põrandatel-lagedel puudub.
Meremäe noortekeskus

Meremäe noortekeskus on noortekeskus Setomaa vallas Meremäe külas.
Meremäe valla algusaastal asus kantselei perekond Kärneri majapidamises Põrste külas[1]. Vallakeskuse asukoha ja nime ümber toimunud vaidluste tulemusena otsustati ehitada vallamaja valla geograafilisse keskpunkti, Mihailova puustusele, ajalooliste Võru-Petseri ja Pankjavitsa-Kiirova-Orava-Räpina teede ristumiskohta[2]. Meremäe noortekeskuse maja oligi esimene spetsiaalselt Meremäe vallamajaks ehitatud hoone. 
Alates 1920. aastate keskpaigast tekkis tõsine vajadus lahendada Serga Algkooli ruumiküsimus, sest selle kooli pidamine mitmes talumajas nii Serga kui ka Keerba ja Vaarkali külas muutus järjest keerulisemaks. Leiti, et Serga kool tuleks vallamajja üle tuua ning juba 1926.–1927. aasta paiku võtsid vallanõukogu ja -valitsus plaani uue ja suurema vallamaja ehk administratiivhoone ehitamise. 31. jaanuaril 1929 allkrjastasid Meremäe valla kodanik, Unkipa talu omanik Semen Prokofi p. Põhja ja Efim Liivik Meremäe vallakogukonna volinikuna Petseris avaliku notari Johan Piipi juures kinkelepingu, mille kohaselt Semen Põhja annab oma kinnistust Meremäe vallakogukonna kätte 0,575 ha suuruse hoonestamata maatüki nime “Meremäe vallamaja” all.
1932. aastal alustas vallamajas õppetööd Serga Algkooli 1.–4. klass. 5.–6. klassi jaoks tuli esialgu veel ruume üürida lähedal asuvas Valter Seimi majapidamises. Seda kuni mahuka juurdeehituse valmimiseni 1936. aastal. Pärast seda pandi koolile Meremäe nimi. Hiljem asus selles majas kooli ühiselamu. Nüüd asuvad seal Meremäe noortekeskus, Meremäe kooli tehnoloogiaklass ja käsitööruumid.
Abdulla Yameen

Abdulla Yameen Abdul Gayoom (maldiivi keeles އަބްދުﷲ ޔާމީން އަބްދުލް ގައްޔޫމް; sündinud 21. mail 1959 Males) on Maldiivide poliitik, kes oli 17. novembrist 2013 kuni 17. novembrini 2018 Maldiivide president.
Abdulla Yameen on Maldiivide Progressiivse Partei liige ja on alates 1993. aastast kuulunud parlamenti.
Ta õppis Beiruti Ameerika Ülikoolis ärijuhtimist ja Californias Claremonti ülikoolis politoloogiat.
Tema poolvend Maumoon Abdul Gayoom oli Maldiivide president aastatel 1978 kuni 2008.
Obinitsa järv

 Obinitsa järv (ka "Obinitsa paisjärv"," Tuhkvitsa veehoidla", "Tääglova veehoidla") on järv Võrumaal Obinitsa küla idaküljel.
Järve kaldajoone pikkus on 4534 m ja valgala pindala 42 km². Obinitsa paisjärve rajamine Tuhkvitsa ojale lõppes 1995. aastal. Kaunis ja puhtaveeline järv on sobiv nii ujumiseks, kalapüügiks kui paadisõiduks. Obinitsa järve vasakpoolses kaldas on allikatekkeline liivakivi paljand ja koobas. Paljude legendidega seotud koopa nimeks on Juudatarõ. Kõrgel Obinitsa paisjärve kaldal seisab Seto Lauluema kuju. Järves on sagedasemalt püüda: haug, ahven, nii roo kui ka harilik särg, hõbekoger, karpkala, kiisk ja linask. Kunagi on sisse lastud latikat ja lutsu.
Intransitiivlause

Intransitiivlauses puudub grammatiline objekt ehk sihitis. Grammatilise predikaadi ehk öeldisega väljendatav tegevus ei ole suunatud sihitisele ega avaldu selles tulemusena. 
Intransitiivlause öeldis.
Intransitiivlauses võib öeldiseks olla kas 
Intransitiivlause, milles on öeldiseks sihitu verb.
"Kliendi leping aegub enne juunit."
"Artiklis toetun mitmele allikale."
"Arno ei jõudnud isaga koolimajja."
"Sõdur tõusis püsti ja lahkus lahinguväljalt võitjana."
Intransitiivlause, milles on öeldiseks sihituna kasutatav sihiline verb.
"Villu lihtsalt tunneb nii", vrd "Villu tunneb, et peab Viljaga hüvasti jätma, sest naine lahkub linnast."
"Sõnumitooja teatas heast uudisest", vrd "Sõnumitooja teatas hea uudise."
"Huviline küsis maja kohta", vrd "Huviline küsis küsimuse maja kohta."
Väljajätteliste lausete sihilisus.
Intransitiivlauseks ei saa pidada sellist transitiivlauset, milles on sihitis välja jäetud, kuid sisaldub seal mõtteliselt.
Kontekstiellips: "Mis sa selle jäätisega teed? – Söön (selle jäätise) ära."
Vaata ka.
Sihilisus
Lünklause
Ellips (lausekujund)
Hilläkeste järv

Hilläkeste järv (ka Meremäe järv, Meremäe paisjärv, Tsirgu paisjärv) on järv Võrumaal Meremäe küla lähedal. Kaldajoone pikkus on 625 m ja valgala pindala 1 km².
Hilläkeste järv on Meremäe piirkonna inimeste puhkekoht, kus käiakse ujumas ja kalastamas. Järve rannas on väike liivarand, varem oli seal ka ujumissild, mis on nüüdseks hävinud. Meremäe vallavalitsus on algatanud menetluse, taotlemaks järve munitsipaalomandisse.
Seto lauluema kuju

Seto lauluema kuju (setupäraselt "Seto lauluimä kujo") on mälestusmärk Obinitsas, mis püstitati Setumaa lauluemade, eeskätt Hilana Taarka, Miko Ode ja Irö Matrina mälestuseks.
Kuju mudel valmis Tartu Kunstnike Majas 1980. aastal, autor oli kujur Elmar Rebane. graniidis teostas selle ENSV Kunstifondi Tartu Kombinaat Ars kujur Endel Taniloo juhendamisel. Kuju kõrgus on 3 meetrit ja mass 9 tonni.
Mälestusmärk on paigutatud kõrgele mäenõlvale vaatama all laiuvale Obinitsa järvele ning see avati 1986. aastal IV Setu Leelopäevade ajal.
Seoses Obinitsa järve avamise-pühitsemise ristikäigu ning Obinitsa muuseumi avamisega avati 3. juunil 1995 Seto lauluimä kujo juures teistegi kohalike laulikute – Mast Hemmo (1900–1983), Lust Nasta (1893–1983), Luik Okse (1882–1958) ja Vahvik Tepa (1893–1978) – mälestuskivid.
Igor Sikorski

Igor Sikorski (ukraina keeles Ігор Сікорський, vene keeles Игорь Иванович Сикорский; 25. mai 1889 Kiiev – 26. oktoober 1972 Easton, Connecticut) oli vene-ukraina-poola päritolu Vene ja USA lennunduspioneer ning lennukite ja helikopterite konstruktor.
Ta sündis Kiievis Kiievi ülikooli psühhiaatriaprofessori Ivan Sikorski pojana. Aastatel 1903–1906 õppis ta Peterburis merekoolis, aastal 1907 asus õppima Kiievi Polütehnilisse Instituuti, kus ta võttis osa mehaanikaringi õhulaevanduse ringi tööst.
1913. aastal konstrueeris ta maailma esimese mitmemootorilise fikseeritud tiibadega lennuki ("Russki Vitjaz") ja 1914. aastal maailma esimese suure reisilennuki ("Ilja Muromets").
1919. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus asutas 1925. aastal ettevõtte Sikorsky Aircraft Corporation. 
Kiievis asuvad Igor Sikorski nimeline tänav, lennundusinstituut ja rahvusvaheline lennujaam. Samuti on talle seal püstitatud ausammas.
Isiklikku.
Tema isa Ivan Sikorski oli psühhiaater.
Üks tema neljast pojast oli Sergei Sikorsky (1925–2025)
Teatelaad

Teatelaad on kõneviisiülene kategooria, mis näitab kõneleja ja kuulaja positsioone edastatava teate suhtes. 
Teatelaad eesti keeles.
Vastavalt sellele, milline on kõneleja ja kuulaja suhe teatega, saab teatelaadi jagada kahte liiki:
Otsene teatelaad.
Otsese teatelaadi ehk direktaali puhul on kõneleja ühtlasi ka teateallikas. See tähendab, et teates edastatav info pärineb otse kõnelejalt ning on suunatud otse kuulajale. 
Väljendub kindlas, tingivas ja käsivas kõneviisis.
"Poiss loeb voodi peal raamatut."
Kõneleja on ise kindlaks teinud, et voodi peal on poiss, kes loeb raamatut ning nüüd teatab seda kuulajale.
"Kui poiss loeks voodi peal raamatut, siis oleks emal selle üle hea meel."
Kõneleja väljendab oma isiklikku arvamust / oletust kuulajale.
"Mine loe voodi peal raamatut!" 
Kõneleja väljendab otsest käsku kuulajale.
Kaudne teatelaad.
Kaudse teatelaadi ehk indirektaali puhul on kas kõneleja või kuulaja vahendaja rollis. See tähendab, et edastatav info pärineb kõrvalisest allikast ja suunatakse otse kuulajale või pärineb info otse kõnelejalt ning on suunatud kellelegi muule kui kuulajale. 
Väljendub kaudses ja möönvas kõneviisis.
"Poiss lugevat voodi peal raamatut."
Kõneleja ei ole ise näinud poissi voodi peal raamatut lugemas, kuid on saanud selle teate kellegi käest ning nüüd vahendab seda järgmisele kuulajale. Kõneleja on vahendaja rollis.
"Poiss lugegu voodi peal raamatut."
Kõneleja soovib poisile käsku edastada, kuid teeb seda läbi vahendaja. Kuulaja on vahendaja rollis.
"Isa ütles, et poiss loeb voodi peal raamatut."
Tegu on küll kindla kõneviisiga, kuid teade poisist, kes loeb raamatut, jõuab meieni läbi vahendaja. Seega on tegemist kaudse teatelaadiga.
Priit Pikamäe

Priit Pikamäe (sündinud 22. novembril 1973) on Eesti jurist, kohtunik, Euroopa Kohtu kohtujurist.
Ta õppis Tallinna 1. Keskkoolis prantsuse eriklassis.
Pikamäe õppis Tartu Ülikooli õiguse erialal bakalaureuseõppes 1992–1997, magistriõppes 1999–2001 ning doktoriõppes 2002–2006. Ta on oma teadmisi täiendanud Prantsusmaal Poitiers' ja Paris I (Panthéon-Sorbonne) ülikoolide õigusteaduskondades.
. Doktoritöö kirjutas Pikamäe teemal "Tahtluse struktuur. Tahtlus kui koosseisupäraste asjaolude teadmine".
Enne kohtunikuks asumist töötas ta nii Kodakondsus- ja Migratsiooniameti õigusosakonna juhataja nõunikuna kui ka Välisministeeriumi konsulaarosakonna büroo direktorina, õppides samal ajal Tartu Ülikoolis. Aastatel 1996–2001 töötas Pikamäe Justiitsministeeriumis.
Oktoobrist 2001 – 2002 oli ta esimese astme kohtunik Tallinna Linnakohtus.
2002–2006 teise astme kohtunik Tallinna Ringkonnakohtus.
1. septembrist 2006 Riigikohtu liige. Selle otsuse poolt oli salajasel hääletusel 64 Riigikogu liiget, vastu oli 2 ning erapooletuks jäi 1 Riigikogu liige. Ta andis ametivande 8. juunil 2006. 2010–2013 oli ta Riigikohtu kriminaalkolleegiumi esimees.
13. septembrist 2013 Riigikohtu esimees. Selle otsuse poolt oli salajasel hääletusel 89 Riigikogu liiget, vastu ei olnud keegi ning erapooletuks jäi 2 Riigikogu liiget.
13. septembril 2018 otsustas Vabariigi Valitsus esitada Priit Pikamäe Euroopa Kohtu kohtujuristi kandidaadiks. Pikamäe kandidatuuri esitas valitsusele välisminister kooskõlastatult justiitsministriga, olles kuulanud ära valikukomisjoni, õiguskantsleri ja riigisekretäri arvamuse. 19. detsembril 2018 kohtus Pikamäe seitsmeliikmelise valikukomiteega Luxembourgis, kes eksamineerisid teda sobivuses kandideeritavale ametikohale. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikkel 255 alusel moodustatud valikukomitee esitas samal päeval oma arvamuse, mille kohaselt vastab Pikamäe ELTL artiklis 253 sätestatud nõuetele ning sobib Euroopa Kohtu kohtujuristi ametikohale. 30. jaanuaril 2019 kinnitasid Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajad Priit Pikamäe ametisse. Tema ametiaeg kestab kuni 6. oktoobrini 2024. Selle ajani on tema volitused riigikohtunikuna peatunud.
Kui 2024. aasta oktoobris on Riigikohtus vaba ametikoht, siis on tal võimalik naasta Riigikohtusse. Pikamäel on ka võimalus asuda madalama astme kohtu vabale kohtunikukohale. Kui sellega seoses talle makstav palk oleks väiksem võrreldes sellega, mis Pikamäe oleks saanud, kui ta oleks tagasi pöördunud Riigikohtusse vabale kohtunikukohale, säilitatakse talle kuue kuu jooksul kõrgem palk. Teisal juhul vabastatakse ta ametist koos hüvitisega määras, milline oli tema ametipalk enne rahvusvahelise kohtuinstitutsiooni ametikohale minekut.
29. jaanuaril 2019 anti talle Riigivapi III klassi teenetemärk.
Veebruarist 2019 töötab Euroopa Kohtus kohtujuristina.
Ta on Tartu Ülikooli õigusteaduskonna külalisprofessor ning tema põhiline uurimisvaldkond on karistusõigus, eriti selle harud kriminaalmenetlus ja vangistusõigus.
Ta on Eesti Vabariigi justiitsministeeriumi juures tegutseva põhiseaduse asjatundjate kogu liige 5. detsembrist 2016.
Eesti Vabariigi spordipreemia

Eesti Vabariigi spordipreemia on auhind, mis määratakse väljapaistvate saavutuste eest spordi alal.
Igal aastal annab Eesti riik spordivaldkonnas välja kaks elutööpreemiat ja kuus aastapreemiat. Preemia elutöö eest määratakse isikule, kelle aastatepikkune panus Eesti sporti on pälvinud avalikkuse kõrge hinnangu ja kelle kogu elutöö on olnud eeskujuks noorele põlvkonnale. Aastapreemia määramisel arvestatakse sportlikke tulemusi, edukat treeneritööd, tulemuslikkust sporditöö korraldamisel, panust spordi propageerimisse, spordipedagoogikasse või sporditeadusse, mis on saavutatud või avalikustatud eelmise kalendriaasta jooksul.
Soga keel

Soga keel kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda Bantu keelte J-rühma hulka.
Seda keelt räägitakse peamiselt Busoga regioonis, täpsemalt Uganda kesk-idaosas, Victoria järve ja Kyoga järve vahel. Keeleoskajad on jagunenud järgmistesse piirkondadesse: Jinja, Kamuli, Luuka, Iganga, Buyende, Bugiri mayuge ja Namayingo.
Soga keel kasutab ladina kirjaviisi.
Soga keelt räägib 2 060 000 inimest ning selle keele kõnelejate arv kasvab. Soga keel on üks Uganda kõige räägitumaid keeli. Põhja-Busogas räägitakse Lulamogi ja Lupakoyo dialekti, Lõuna-Busogas Lutenga dialekti. 
Grammatika.
Omastavad eesliited.
Soga keeles kajastatakse nimisõnu peamiselt eesliidete muutmisega: elusolenditele osutatakse eesliitega ba-" (mitmus) ja mu-" (ainsus), riikide nimedele viitab eesliide "bu-".
Asesõnad, mis liituvad tegusõnale:
Tegusõna pöörates tuleb eemaldada sõnaliide "oku" ja asendada see nõutava asesõnaga: "n, o, a, tu, mu" või "ba".
 Näiteks:
Keelenäited.
"Wasuze otya (osiibye otya) Isebo (Inhabo)?" – Kuidas sa magasid, (Kuidas oli teie päev,) härra (proua)?
"Baali bantu ba ife aye..." – Nad olid meie inimesed, aga...
"Nkwenda" – Ma armastan sind.
"sula" – magama
"yozya" – pesema
"eizo" – eile
"izo" – homme
"kyakyankya" - tähistama
"kweijukya" – kahetsema
"musaiza" – mees
"mwana" – laps
"zeiza" - vanavanem
"huuta" – jook
"nviili" – juuksed
"munywa" – suu
"mwenya" – naer
"mwaka" - aasta
Viro kivirist

Viro kivirist tähistab väga vana Viro tsässona kohta Viro 
külas. See asub 1 km kaugusel Meremäe külast Obinitsa viiva tee ääres. Lubjakivist 
rist 15. sajandist on ainuke, mis on alles jäänud omaaegses Meremäe vallas olnud 
kiviristidest.
Meremäe leinapark

Meremäe leinapark on park omaaegsest Meremäe vallast küüditatute mälestuseks. Pargis asub tagasihoidlik ja lihtne mälestuskivi küüditatutele.
Park ja mälestuskivi on pühendatud nõukogude võimu repressioonide ohvritele, ennekõike sealkandis toimunud kolme küüditamise ohvritele. Pargi ja mälestusmärgi rajas oma kinnistule Voldemar Rannaste, kes 16-aastase poisina küüditati koos vanematega Siberisse 1941. aasta juuniküüditamisel. Pargis on ristimärgiga tähistatud väike kivikangur ning küüditatute mälestuseks istutatud kaheksa tamme. Iga puu tähistab 1941. aastal Meremäelt küüditatud perekonda. Leinapargi pühitseti sisse juuniküüditamise 50. aastapäeval 14. juunil 1991. Jumalatalituse viis läbi õigeusu preester isa Jevgeni Petserist. Valla jaoks on tegemist püha paigaga, kuhu viiakse lilli ja kus põletatakse küünlaid ning korraldatakse mälestusüritusi.
Meremäe kaasik

Meremäe kaasik ehk Kärneri kaasik on kaitsealune puistu Setomaa vallas Meremäe külas. Kaasiku pindala on 2,0 ha ja see on riikliku kaitse all. Kaasik võeti kaitse alla Võru rajooni TSN TK 30.03.62 otsusega nr 33 "Looduskaitse ja kultuurimälestiste kaitse korraldamisest Võru rajoonis". 
Kaasikut on varem hüütud Kärneri kaasikuks, kuna puistu asus kunagise Kärneri talu maadel. Kaasikut on meremäelased pidanud oma puhkealaks ja silmarõõmuks ning piirkonna sümboliks. Valdavalt on tegemist kasepuistuga, mille alusmetsas domineerib kuusk.
Uusvada ludimägi

Uusvada Ludimägi on looduslik pühapaik Setomaa vallas Uusvada külas. Ludimäe kõrval asub ka iidne asulakoht, mis on arheoloogiamälestisena nr 13598 kaitse all. 
Nimetatud ludimägi on üks kolmest Uusvada küla ludimäest (pühapaigast). Ludimäed olid külarahva kogunemiskohtadeks pühade ajal: jaanipäev, volbripäev. Ludimäel tehti pühade puhul lõkkeid. Nõukogude võimu ajal ehitati Uusvada ludimäele dolokivist kolhoosi kelder, mis oli hiljem kasutuses ka hobusetallina. Tänapäevaks on kelder lagunenud ning alles on ainult paekivist keldri müürid. Uusvada ludimägi asub eravalduses, Ludimäe kinnistul. Ludimägi asub vallateest 100 meetri kaugusel, juurdepääsutee ludimäele puudub ja objektile pääseb ainult jala.
Bantava keel

 
Bantava keel (inglise keeles "Bantawa language", kuid ka "Bantaba", "Bantawa Dum", "Bantawa Rai", "Bantawa Yong", "Bantawa Yung", "Bontawa") on Hiina-Tiibeti keelkonda kuuluv keel, mis kuulub Tiibeti-Birma kiranti keelte alla. Bantava keelt kõneleb maailmas umbes 404 600 inimest, neist umbes 371 000 Nepalis (2001. aasta seisuga). 
Bantava keeles on kasutusel devanaagari kiri. 
Bantava on ohustatud keel ning piirkondades, kus bantavat räägitakse, asendub see vaikselt nepali keelega. Et keel täiesti ei hääbuks on seda ka hakatud õpetama koolis ning keeleteadlased tegelevad bantava keele ja selle dialektidega. 
Bantava on Ida-Nepalis elava kirat rai rahva emakeeleks. 
Geograafiline jaotus.
Bantava keelt räägitakse enamasti Nepalis Kosi ringkonnas (Morani, Dhankuta, Bhojpuri ja Sunsari maakonnas), Sagarmāthā ringkonnas (Khotani ja Okhaladhunga maakonnas). Mechi ringkonnas (Iiami, Jhapa, Pamchthari ja Taplejuni maakonnas). Bantava keelt räägitakse ka Indias Bhutani kuningriigi idapiirkonnas. 
Keele struktuuri andmed.
"Süntaks."
Sõnajärjeks on tavaliselt SOV (subjekt-objekt-verb).
Unko munima chupaµ iaµ. &lt;br&gt;
Minu kass väike on.
Minu kass on väike.
Am khim khada? Uµ khim Ilam. &lt;br&gt;
Sinu kodu kus? Minu kodu Iiam.
Kus on sinu kodu? Minu kodu on Iiamis
"Foneetika" &lt;br&gt;
Häälikud:
Vokaalid:
Konsonandid:
Silbistruktuur: KV, KVK, KVKK. 
"Morfoloogia, grammatika."
Bantava keeles on esimene ja teine isikuline asesõna. Nad jagunevad kaheks "meie (kaks isikut)" (uµkachi) ja "meie (rohkem kui kaks isikut)" (uµkanchi). Sama moodi on ka "sina" (khana) "teie kaks" (khanachi) ja "teie (rohkem kui kaks isikut" (khananinchi)..
Järelliide -wa lisatakse tihti nimisõnadele, samuti järelliited -ma ja -pa, mis näitavad, kas
tegu on naissoost või meessoost sõnaga. Näiteks sõna "wa" tähendus on kana üldiselt, seega 
wapa-kukk, wama-kana. 
Keelenäited.
"Puchhap-a mo-dhok bhane saro tuk." &lt;br&gt;
Kui mind hammustab madu, siis see teeb haiget.
"Akhumaµ uµ iawa kha-wa." &lt;br&gt;
Eile mu sõber nuttis.
"chukkaba" &lt;br&gt;
ahv
"Hoµku-da µa-chi mo-iaµ." &lt;br&gt;
Jões on kalad.
"chama" &lt;br&gt;
sööma
"bima" &lt;br&gt;
kõndima
"dhamma" &lt;br&gt;
kukkuma
"wasuma" &lt;br&gt;
pesema
"Uµ khim-da kutewa iaµ." &lt;br&gt;
Minu majas on koer.
Muu.
Bantava keeles on palju dialekte: põhja bantava (Dilpali), lõuna bantava (Chewali, Okhreli, Hatuwali, Hangkhim), ida bantava (Dhankuta), lääne bantava (Amchoke, Amchauke).
Üks uuring, mis viidi läbi bantava keelt kõnelevate inimeste seas aastal 2011.
Kirgiisi keel

Kirgiisi keel (kirgiisi keeles кыргыз тили, кыргызча, araabia kirjas قىرعىزچا, قىرعىز تىلى) on Altai keelkonna turgi keelte kõptšaki rühma kuuluv keel, Kõrgõzstani ametlik keel.
Kõnelejaid on üle 4 miljoni Kõrgõzstanis, Hiinas, Afganistanis, Kasahstanis, Pakistanis, Tadžikistanis, Türgis, Usbekistanis ja Venemaal.
Kirgiisi keel pärineb 9.–10. sajandil Jenissei jõe ääres elanud turgi hõimude keelest.
Kirgiisi keel on alates 23. septembrist 1989 Kõrgõzstani riigikeel. 
Kirjaviis.
Kuni 1928. aastani kasutas kirgiisi kirjakeel araabia kirja, seejärel mindi üle ladina kirjale. 1940. aastal võeti kasutusele kirillitsa, mis on kasutusel tänaseni.
Tänapäeva kirgiisi keel kasutab kahte ametlikku kirja: kirillitsat kasutatakse Kõrgõzstanis, Usbekistanis, Kasahstanis. Hiinas, Afganistanis ja mujal Aasias kasutatakse araabia kirja.
Tähestik.
Kirgiisi tähestikus on 36 tähte. Tähti "в, ф, х, ц, щ, ъ, ь" kasutatakse ainult uuemates sõnades. Kõige rohkem kasutatakse tähte "ж", mille hääldus on "dž", näiteks sõna "жер" ('maa') hääldus on "džer".
Järgnevas tabelis on toodud kirillitsale vastavad tähed araabia tähestikus (kasutusel Xinjiangis) ja kirgiisi-eesti transkriptsioonis.
Foneetika.
Häälikusüsteem
Kirgiisi keele foneetikas on vokaalharmoonias eesvokaalideks "э, и, ө" ja "ү" ja tagavokaalideks "а, ы, о &amp; у". Näiteks: "ата" 'isa' "аталар" 'isad', "тоо" 'mägi' – "тоолор" 'mäed'. Jaotusesse kuuluvad veel sekundaarsed pikad vokaalid, need mis kujunenud kaashäälikute asemele. Näiteks "сув&gt; суу" 'vesi'.
Vokaalid
Konsonandid
Morfoloogia.
Isikulised asesõnad
Kirgiisi keeles on kindel sõnajärg.
Lauses: "alus+ öeldis" või "alus+ täiend+ objekt+ öeldis" (verb on viimasel kohal) ("кишилер"-inimesed "үйдө"-majas "турган"-elasid)
Enamasti rõhutatakse kirgiisi sõnades viimast silpi.
Keelenäited.
Põhiarvsõnad 1–10 on:
Piusa ürgoru matkarada

RMK Piusa ürgoru matkarada asub Piusa jõe ürgoru maastikukaitsealal, Võru maakonnas.
Raja tutvustus.
Tegemist on 15 km pikkuse Vana-Vastseliina linnuse varemete juurest mööda Piusa jõe ürgorgu Lindora külani kulgev matkarajaga. Rada on varustatud puidust suunavate viitadega ja vaatamisväärsusi tutvustavate infotahvlitega. Lisaks on olemas kaks lõkkekohta, mis on varustatud grillimisrestidega ja kus on võimalik telkida. Kasutada on kaks varjualust koos laua ja pinkidega ja kaks kuivkäimlat.
Vaatamisväärsused.
Huvitavamateks vaatamisväärsusteks on rajal linnusevaremed, liivakivipaljandid, Härma Mäemine müür ehk Keldri müür (Eesti kõrgeim liivakivipaljand), Härma alumine müür ehk Keldri müür ja mitmed vanad veskikohad.
Matkarajal on kokku 12 liivakivipaljandit.
Science Museum

Science Museum ('teadusmuuseum') on muuseum, mis asub Londonis South Kensingtoni linnaosas Exhibition Roadi tänaval.
Muuseum asutati 1857.
Muuseumi külastab üle 3 miljoni inimese aastas.
Muuseumi kogudes on ligikaudu 300 000 eset.
Sissepääs on külastajatele tasuta.
Riidepuu

Riidepuu on õlgadekujuline ese, mille peale riputatakse mantleid, pluuse, särke ja kampsuneid, et need kortsu ei läheks. Riidepuu küljes võib olla rõhtne pulk, mille peale saab panna pikki pükse. 
Riidepuid on mitmesuguse kujuga ja mitmest materjalist, näiteks traadist, puidust ja plastist; on ka kokkupandavaid riidepuid.
Kastekann

Kastekann on kantav anum (enamasti sanga ja pika torukujulise tilaga, mille otsas võib olla sõelaga otsik), mis on mõeldud taimede käsitsi kastmiseks.
Kastekann on enamasti valmistatud metallist või plastmassist.
Isik (keeleteadus)

Isik on üks öeldise grammatiline kategooria. Isik on seotud kõnealuse olendi või asja osalusastmega kõnesituatsioonis. 
Eesti keel.
Mina "õpin eesti filoloogiat";" "
Teie "soovite poodi minna"; "Sajab";" "
"Hooplevad, et võitsid kuldkarika."
Maria "kirjutab luuletusi";" "
Hulk lapsi "jälgis teatrietendust."
Isik ja arv.
Ainsus:
Mitmus:
"(Me) sööme; "(Sa) harjutad; "(Te) karjute"; "(Sina, tüdruk) tuled mulle appi."
"Grupp turiste vaatleb monumenti"; "Täna külmetab."
"Õppigem hoolega"; "Astugem kiiresti"; "Laulgem valjemini."
AgustaWestland AW119

AgustaWestland AW119 Koala on algselt ettevõtte Agusta poolt Itaalias konstrueeritud ja toodetud ühe gaasiturbiinmootoriga kaheksakohaline üldotstarbeline kerge helikopter. 
Enne Agusta ja Westlandi ühinemist AgustaWestlandiks oli kopteri nimi Agusta A119 Koala.
Lielborne mõis

Lielborne mõis (ka "Lielborni mõis", saksa keeles "Groß-Born", läti keeles "Lielbornes muiža") oli rüütlimõis Kuramaal Ilūkste kreisis Aizlauce kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Saliena vallas Lielbornes.
Ajalugu.
Lielborne mõis tekkis 1729. aastal Borne mõisa jagunemisel Vecborne ja Lielborne mõisaks. Selle esimeseks omanikuks sai major von Knabenau. Talle järgnesid Fölckersahmid. 1811. aastal oli mõisa valdajaks Alexander Magnus Wilhelm von Lysander (1764−1821). 1820. aastal eraldati sellest Karolinova mõis. Mõis läks 1824. aastal konkurssile ja selle omandas Georg Andreas Anton von Seck. 1850. aastal kuulus Lielborne Kovno kubermangu aadlimehele Ludwik Pietkiewiczile. 1856−1859 oli see B. von Renngarteni, 1859−1866 läti päritolu Carl Otto Skersti ja seejärel August Georg Friedrich von Oettingeni (1823−1908) valduses. 1879−1900 oli omanikuks Alexander Robert Wulffius (1854−1940), seejärel Reinhard Freytag von Loringhoven. Viimane omanik oli aastatel 1912−1920 Friedrich Sellin.
Pärast mõisa võõrandamist tegutses seal Saliena põhikool.
Mõisaansambel.
Peahoone.
Lielborne mõisal oli kaks peahoonet. Uus häärber oli algselt klassitsistlik, kuid 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul ehitati see toona Sēlijas populaarses "suvemaja" stiilis ümber. Selles majas on sündinud Wessel Freytag von Loringhoven, Natsi-Saksamaa väejuht ja osaline Adolf Hitlerile sooritatud atentaadis.
Kõrvalhooned.
Kõrvalhoonetest on säilinud laut ja mitmeotstarbeline põllumajanduslik tootmishoone. Veskist on jäänud järele vaid varemed.