tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kurtinig an der Weinstraße

Kurtinig an der Weinstraße (itaalia: "Cortina sulla Strada del Vino"), sageli lühidalt Kurtinig või Cortina, on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost edelas.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 646 inimest.
Valla pindala on 2,0 km².
Kurtinig külgneb järgmiste valdadega: Margreid, Neumarkt ja Salorno.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 68,67% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 31,15% itaalia keelt ja 0,17% ladiini keelt.
Sakala tee matkarada

Sakala tee matkarada on Põhja-Sakala vallas, Viljandi maakonnas asuv matkarada, osa Oandu–Ikla matkateest.
Raja tutvustus.
Matkarada on 12 kilomeetri pikkune, seal asuvad Kabelimäe lõkkekoht, Luite lõkkekoht, Saeveski metsaonn, Mullasamba ning Maltsaare puhkekohad. Raja lõunaosa kulgeb mööda Vanaõue luiteid. Rada on võimalik läbida nii jalgsi kui ka jalgrattal. Rada on tähistatud kollase-punase triibuga märgistatud postidega.
Huvitavat.
Matkarada kulgeb mööda metsateid, mille kaudu Carl Robert Jakobson oma kodust Kurgjalt Viljandisse ajalehte Sakala toimetamas käis.
Üritused.
Märtsikuus korraldavad RMK külastuskorraldusosakonna Lõuna-Eesti piirkond ja Carl Robert Jakobsoni talumuuseum rajal Sakala tee matkapäeva, mida on korraldatud aastast 1961.
Neumarkt (Lõuna-Tirool)

Neumarkt (sõna-sõnalt "uus turg"; itaalia: "Egna") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost lõunas.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 5001 inimest.
Geograafia.
Valla pindala on 23 km².
Neumarkt külgneb järgmiste valdadega: Kaltern, Kurtatsch, Kurtinig, Margreid, Montan, Salorno ja Tramin.
Neumarkt on Überetsch-Unterlandi ringkonna keskus. See on peamine kultuuriline, ajalooline ja kunstikeskus väga kena vanalinnaga. Linnastusse kuuluvad naabruskonnad Vill, Laag ja Mazon. Terves ringkonnas on Neumarkt rahvaarvult alles kolmas linn Laivesi ja Eppani järel, mis kuuluvad Bolzano linnastusse.
Linn asub tasandikul, kõrgusel 214 m, Adige jõe vasakul kaldal.
Neumarkt oli Rooma küla Claudia Augusta teel; seda kutsuti "Endidae". Vaatamisväärsused on vanalinna kaaristud, kihelkonnakirik, kohaliku kultuuri muuseum ja Vill'i kirik.
Frazioni.
Neumarkti vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Laag (Laghetti), Mazon (Mazzon), St. Florian (San Floriano) ja Vill (Villa).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 62,70% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 36,89% itaalia keelt ja 0,42% ladiini keelt.
Die Moorsoldaten

"Die Moorsoldaten" ehk "Moorsoldatenlied" ehk "Börgermoorlied" või ka "Moorlied" on Börgermoori koonduslaagri vangide poolt 1933. aastal Emslandis Papenburgi lähedal loodud saksakeelne vastupanulaul. 
Tekkelugu.
Laulu sõnad pärinevad Johann Esserilt ja Wolfgang Langhoffilt ja viis Rudi Goguelilt.
Laulu „Moorsoldatenlied” kandsid 27. augustil 1933 "Zirkus Konzentrazani" etenduse ajal ette 16 vangi, valdavalt endised Solinger Arbeitergesangvereini liikmed.
Rudi Goguel meenutas hiljem:
Kaks päeva pärast esmaettekannet keelasid laagrikomandandid laulu ära. Vaatamata keelule olevat SS-lastest laagrivalvurid korduvalt nõudnud, et vangid laulaksid seda laulu sohu marssides.
Levila.
Koonduslaagrist vabastatute või ka teistesse Saksamaa koonduslaagritesse üle viidud vangidega levis vastupanulaul Börgermoorist väljapoole. 1935 õppis selle Londonis ära helilooja Hanns Eisler. Ta töötles meloodiat laulja Ernst Buschi jaoks.
Tänapäeval on laul levinud ka mitmes muus keeles, näiteks inglise keeles pealkirjaga "The Peat Bog Soldiers".
Tuntuimateks interpreteerijateks on saanud Ernst Busch, Peter Rohland, Hein &amp; Oss, Paul Robeson, Pete Seeger, Perry Friedman, The Dubliners ja Hannes Wader. Uuemad töötlejad ja esitajad on Kölner Saxophon Mafia, , Liederjan, Die Toten Hosen, Die Schnitter, Michael von der Heide ja Helium Vola.
"Dokumentations- und Informationszentrum (DIZ) Emslandlager" Papenburgis andis 2002. aastal välja ka topelt-CD "Das Lied der Moorsoldaten". Sellele on salvestatud rohkem kui 30 "soosoldatite laulu" versiooni.
Laives

Laives (saksa: "Leifers") on väikelinn ja vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 8 km Bolzanost lõunas. See on üks viiest vaid peamiselt itaaliakeelsest vallast Lõuna-Tiroolis, ja suuruselt neljas vald provintsis.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 17 168 inimest.
Valla pindala on 24,3 km².
Frazioni.
Vallas on "frazioni" (alljaotused) Pineta (Steinmannwald), La Costa (Seit) ja San Giacomo (St. Jakob)
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 71,50% rahvastikust esimese keelena itaalia keelt, 27,99% saksa keelt ja 0,51% ladiini keelt.
Vinnõtsja lennujaam

Vinnõtsja rahvusvaheline lennujaam (Gavrõšivka) (ukraina keeles Міжнародний Аеропорт «Вінниця» (Гавришівка)) oli lennujaam Ukrainas Vinnõtsja oblastis, umbes 7,5 km kaugusel Vinnõtsja keskusest lääneedelas.
Lennuväljal baseerus Ukraina lennuväe 456. kaardiväe transpordilennukite brigaad.
2022. aasta raketirünnak.
Lennuväli sai tugevaid kahjustusi Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse 2022. aasta 6. märtsil, kui seda tabas 8 raketti.
Margreid an der Weinstraße

Margreid an der Weinstraße (itaalia: "Magrè sulla Strada del Vino"), sageli lühidalt Margreid või Magrè, on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost edelas. Valla pindala on 13,9 km².
Margreid külgneb järgmiste valdadega: Kurtatsch, Kurtinig, Neumarkt, Roverè della Luna ja Salorno.
Novembris 2010 elas vallas 1302 inimest.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 84,33% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 15,22% itaalia keelt ja 0,45% ladiini keelt.
Montan

Montan (itaalia: "Montagna") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost lõunas.
Geograafia.
Valla pindala on 18,9 km² ja 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1634 inimest.
Montan külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Auer, Neumarkt, Salorno, Truden ja Capriana.
Frazioni.
Montani vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Glen (Gleno), Gschnon (Casignano), Kaltenbrunn (Fontanefredde), Kalditsch (Doladizza) ja Pinzon (Pinzano).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõneleb 92,54% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 6,94% itaalia keelt ja 0,52% ladiini keelt.
Auer (Lõuna-Tirool)

Auer (itaalia: "Ora") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Bolzanost lõunas.
Geograafia.
Valla pindala on 11,8 km² ja 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3648 inimest.
Auer külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Bronzolo, Montan ja Vadena.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 69,74% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 29,59% itaalia keelt ja 0,67% ladiini keelt.
Skopini rajoon

Skopini rajoon (vene keeles "Скопинский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Skopini linn (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Pronski rajooniga, kirdes Korablino rajooniga, idas Rjažski rajooniga, lõunas Miloslavskoje rajooniga, läänes Tula oblastiga ja loodes Mihhailovi rajooniga.
Rajooni pindala on 1720 km². Elanike arv oli 2012. aastal 27 022, 2009. aastal 27 225 ja 2002. aastal 31 142.
Skopini rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Paveletsi ja Pobedinka alevite) ning seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Ranova, Vjorda, Pitomša, Starõi Kelets, Mokraja Tabola ja Suhhaja Tabola.
Miloslavskoje rajoon

Miloslavskoje rajoon (vene keeles "Милославский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Miloslavskoje alev.
Rajoon piirneb põhjas Skopini rajooni, idas Rjažski rajooni, kagus Lipetski oblasti Tšaplõgini rajooni, lõunas Lipetski oblasti Lev Tolstoi rajooni, edelas Lipetski oblasti Dankovi rajooni ning läänes Tula oblasti Kurkino ja Kimovski rajooniga.
Rajooni pindala on 1397 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 193, 2009. aastal 14 643 ja 2002. aastal 16 564.
Miloslavskoje rajoonis on 120 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Miloslavskoje ja Tsentralnõi alevite) ning kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Ranova, Panika, Suhhaja Polotebnja, Kotšurovka, Pitomša, Brusna, Mokraja Polotebnja, Muravka, Krugljanka, Rožnja ja Driska.
AHS Krab

AHS Krab ('krabilised') on Poolas valmistatud soomustatud liikurhaubits.
Kessler

Kessler või Keßler on mitme tuntud isiku perekonnanimi:
Kessler on mitme koha nimi:
Viktor Rassadin

Viktor Rassadin (jakuudi keeles Виктор Рассадин; sündinud 1993. aastal Srednekolõmski ulussis Sahhas) on jakuudi maadleja, maailma karikavõistluste medalist, suurmeister.
Ta on Sahha vabamaadluse koondise kapten. Rassadin on kolmel aastal kuulunud Venemaa koondisse maailma karikavõistlustel vabamaadluses kaalukategoorias 61 kg (2015, 2016, 2017).
2016. aastal tuli ta Çorumis Türgis üliõpilaste maailmameistriks vabamaadluses.
Dmitri Korkini rahvusvahelisel mälestusturniiril vabamaadluses on Rassadin võitnud neli medalit, neist 3 kuldmedalit (2014, 2015, 2017).
Maailma karikavõistlused.
2015. aastal sai Venemaa koondis, kuhu kuulus ka Viktor Rassadin, Los Angeleses korraldatud maailma karikavõistlustel vabamaadluses meeskondliku neljanda koha.
2016. aastal taas Los Angeleses peetud karikavõistlustel pääses Venemaa koos Iraaniga finaali. Rassadin kaotas finaalkohtumises varem MM-idelt kaks medalit toonud iraanlasele Masoud Esmaeilpourile; ka meeskondlikult jäi Venemaa Iraanile alla. Meeskondlik teine koht tagas aga Rassadinile maailma karikavõistluste hõbemedali.
2017. aasta veebruaris Kermānšāhis Iraanis peetud karikavõistlustel kaotas Rassadin teises ringis (USA–Venemaa kohtumises) maailmameistrile ameeriklasele Logan Stieberile. Lõppkokkuvõttes saavutas Venemaa meeskondliku 5. koha.
Venemaa meistrivõistlused.
Venemaa meistrivõistlustelt on Rassadin toonud kaks hõbemedalit (2016, 2017). 2016. aastal Jakutskis toimunud meistrivõistluste finaalis kaotas ta tasavägises heitluses kaasmaalasele Jegor Ponomarjovile. Aasta hiljem, Inguššias peetud meistrivõistlustel kaalukategooria 61 kg finaalis, kaotas Rassadin napilt Euroopa meistrile Gadžimurad Rašidovile.
Haridustee.
Viktor Rassadin õpib Ammossovi-nimelises Kirde Föderaalülikooli kehakultuuri ja spordi instituudis individuaalgraafiku alusel.
Ralphie May

Ralph Duren May (17. veebruar 1972 Chattanooga, Tennessee – 6. oktoober 2017 Las Vegas, Nevada) oli Ameerika Ühendriikide televisiooniprodutsent ja näitleja.
Tegevdirektor

Tegevjuht ehk tegevdirektor (inglise keeles "chief executive officer", lühend "CEO") on asutuse või ettevõtte igapäevast tegevust juhtiv direktor. Tegevdirektor on samal ajal ka enamasti asutuse või ettevõtte peadirektor.
Organisatsiooni tegevjuhi ülesanded määrab tavaliselt organisatsiooni juhatus, olenevalt ettevõtte õiguslikust struktuurist.
Tegevdirektorid võivad olla näiteks riiklikes, kommerts- ja mittekommertsorganisatsioonides või ettevõtetes, samuti rahvusvahelistes ettevõtetes või korporatsioonides.
Kohustused.
Tegevjuhi põhiülesanneteks on tähtsamate otsuste langetamine, ettevõtte ressursside haldamine ning juhatuse esimehega suhtlemine. Ülesanneteks võivad olla ka ajakirjandusega suhtlemine, ettevõtte igapäevaste toimingute korraldamine ning ettevõtte töötajate ja juhatuse juhtimine ning nende motiveerimine. Tegevjuht on isik, kes teeb olulisi otsuseid, mis hõlmavad ettevõtte kõiki valdkondi: igapäevased toimingud, turundus, arendus, rahandus, inimressursid jne. Ettevõtte tegevjuht ei pruugi olla ettevõtte omanik. Tegevjuht paneb paika ettevõtte strateegilised tegevussuunad ja määratleb turusektori. Lisaks vastutab ta firma majandustulemuste eest nagu käive, kasum ja kahjum. Tegevjuhi ametikohustused on suur- ja väikeettevõtetes erinevad. Suurettevõttes peab tegevjuht suhtlema ettevõtte nõukoguga, andma ülevaate ettevõtte strateegilisest plaanist. Lisaks peab ta suhtlema avalikkusega, looma kontakte ja suhtlema äripartneritega. Väikeettevõttes võib tegevjuhiks olla ettevõtte omanik ning sel juhul on ülesanded pigem tehnilisemad. Ta peab vastutama ettevõtte igapäevase toimimise eest, värbama töölised, määrama ülesanded, planeerima raha kasutust ja palju muud.
Mõkola Gogoli nimeline Nižõni Riiklik Ülikool

Mõkola Gogoli nimeline Nižõni Riiklik Ülikool (ukraina keeles Ніжинський державний університет імені Миколи Гоголя "Nižõnskõi deržavnõi universõtet imeni Mõkolõ Gogolja") on ülikool Ukrainas Tšernigivi oblastis Nižõnis. 
Õppeasutuse vilistlaste hulgas on üle 40 000 õpetaja, juristi, inseneri jne, sh kirjandusklassik Mõkola (Nikolai) Gogol (aastatel 1821–1828), ukraina kirjanikud Jevgeni Grebenka, Leonid Glebov, Juri Zbanatski ja Jevgeni Gutsalo, valgevene kirjanik Frantsisk Boguševitš, aga ka näiteks eesti keeleteadlane Johannes Aavik. 
Ülikool on Gogoli-uuringute üldtunnustatud keskus. 
Ülikooli raamatukogu pärineb vürst Bezborodko gümnaasiumi asutamise ajast 1820. aastal. Raamatukogus on 1 miljon köidet, sealhulgas üle 100 000 haruldase raamatu 16.–19. sajandist. Ülikoolil on seitse muuseumi (sealhulgas haruldaste raamatute muuseum) ja maaligalerii, kus on eksponeeritud üle saja maali 17.–20. sajandi ukraina ja Lääne-Euroopa kunstnikelt. Maalid on osalt pärit Ermitaažist, osalt annetatud kooli asutaja poolt. Krahv O. G. Kušeljov-Bezborodko annetas Nižõni lütseumile 25. aastapäeva puhul 175 maali.
Kogusse on kuulunud mitmeid renessansiaja maale Pisa, Bologna, Veneetsia ja Rooma kunstnikelt. Autorite hulgas olid Pisanello, Giovanni Bellini ja Vittore Carpaccio, samuti Anton Raphael Mengs, Annibale Carracci, Giovanni Battista Tiepolo ja koguni Pieter Brueghel vanem. Kogul ei olnud isegi korralikku kataloogi. Sõja ajal läks kaduma 50 kõige paremat maali, teiste hulgas Peter Paul Rubensi "Ema", Carracci "Narkissos kevadel" ja Tiepolo "Herakles ja Omphale". Kaduma läinud maale ei teata olevat Saksamaa sõjasaagi hulgas. Nad võivad olla eraomanduses. 
Ajalugu.
1805. aastal sai vürst Bezborodko tsaarilt loa rajada Nižõni gümnaasium. 25. juulil 1805 võttis senat vastu resolutsiooni, millega asutati Nižünis vürst Bezborodko kõrgemate teaduste gümnaasium. Ehitustööd võtsid aega ja jätkusid veel ka pärast vürst Bezborodko surma 1815. aastal. Õppetöö algas "vürst Bezborodko kõrgemate teaduste gümnaasiumis" 4. septembril 1820.
Ōsaka Ülikool

Ōsaka ülikool on ülikool Jaapanis Ōsakas, üks suuremaid Jaapani ülikoole.
Õppeasutus asutati 1869. aastal, ülikooli staatuse sai 1931. aastal.
Ōsaka ülikoolis õpib 25 248 üliõpilast.
IV liiga 2017

IV liiga 2017 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2017. aasta hooaeg, mis jagunes kolme tsooni – ida/põhi, põhi/lääs ja lõuna.
IV liiga ida/põhi.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0 : 23
 style="background: #DFE7FF;"|1 : 02
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0 : 04
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0 : 35
 
IV liiga põhi/lääs.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0 : 02
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0 : 43
 
 
 
IV liiga lõuna.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-3
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-4
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1 : 05
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|-:+6
Liimik

Liimik ("Gomphidius") on liimikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Perekonna teaduslik nimetus tuleneb vanakreekakeelsest sõnast γομφος ("gómphos"), mis tähendab 'kinnituspulk'.
Liimikud esinevad Põhja-Ameerika, Euraasia ja Põhja-Aafrika okasmetsades. Ta kasvab kuuse, lehise, ebatsuuga, nulu ja tsuuga läheduses.
Liimikute kübara värvus ulatub roosakast punaseni või hallikast pruunini. Kübar on pealt limane.
Osad liimikud kuuluvad söögiseente hulka. Mürgiseid seeni liimikute seas ei ole.
Sarah Vaughan

Sarah Lois Vaughan (27. märts 1924 – 3. aprill 1990) oli tunnustatud Ameerika džässlaulja.
50-aastase muusikukarjääri jooksul nomineeriti ta 9 korral parima džässlaulja Grammy auhinnale ning ta võitis nendest kaks, sh 1989. aastal elutööpreemia.
Vaughan kasvas üles musikaalses perekonnas ning lapseeas õppis ta klaveri- ja orelimängu. Mõni aeg hiljem kirikukooris lauldes tuli välja ka tema lauluoskus ning Vaughan hakkas kooris lauldes soleerima. 
Läbimurre.
Oma suure läbimurde saavutas Vaughan 1942. aastal, olles 18-aastane: ta võitis esikoha Apollo teatri amatööride õhtul. Kuulsa džässipala „Body And Soul“ hingestatud esitus garanteeris talle koha Earl Hinesi orkestris. Teinud paar aastat edukalt orkestriga koostööd, liitus Vaughan Billy Eckstine’i ansambliga, kus mängisid ka Charlie Parker ja Dizzie Gillespie.
Muusikaline eripära.
Sarah Vaughan on tuntud oma laia hääleulatuse, säravate improviseeritud meloodialiinide ning unikaalse hääle kõla poolest. Vaughani peetakse tänini suurte tuntud nimede nagu Ella Fitzgerald ja Billie Holiday kõrval üheks kõigi aegade parimaks džässlauljaks. Temale endale aga stiililine sildistamine ei meeldinud ning ta mõtles endast laiemalt – ta on laulja ja muusik.
Oma unikaalse hääletooni ja fraseerimise tõttu oli tal palju austajaid ning algul ka kritiseerijaid. Samas oldi enamasti ühel nõul asjaolus, et ta oli oma esitustes üks originaalsemaid. Vaughan valdas lisaks laulmisele ka klaverimängu ning ta põhjendas oma omanäolisi improvisatsiooniliine nende sagedase harjutamisega klaveril või orelil. Samas pidas ta arusaadavalt enda suurteks eeskujudeks hoopis virtuoosseid instrumentaliste nagu Dizzie Gillespie ja Charlie Parker.
Surm.
Kui Sarah Vaughan 66-aastaselt kopsuvähki suri, tõi Stephen Holden New York Timesi artiklis välja, et laulja on mõjutanud lugematul hulgal teisi artiste. Nende hulka kuuluvad näiteks ka Anita Baker, Sade ja Ricky-Lee Jones. Sarnaselt paljude teiste kirjutistega toob ka Holden välja, et Vaughani häält on imetletud just tämbri ning talle omase mahlase vibraato tõttu.
Bernhard Krüger

Bernhard Krüger (26. november 1904 Riesa – 3. jaanuar 1989 Hamburg) oli natsionaalsotsialismiaegne Saksamaa sõjaväelane ("SS-Sturmbannführer").
Heinrich Himmleri korraldusel moodustas Krüger Sachsenhauseni koonduslaagri vangidest valerahategemise üksuse. 132 juuti, teise allika järgi 144 eri rahvusest vangi, trükkis 18. ja 19. barakis 132 miljoni väärtuses Suurbritannia naelu 5-, 10-, 20- ja 50-naelastes kupüürides Suurbritannia naelu, teise allika järgi 134 610 810 naela väärtuses (kokku 8 965 080 pangatähte). See tegevus kandis Krügeri eesnime järgi
nime Operatsioon Bernhard. Toodeti ka USA dollareid ja valepasse.
Krüger oli NSDAP liige. Krügeri pere elas Dasselis, seal võtsid Briti võimuesindajate ta kinni ning ta oli neli aastat vangis. Pärast vabastamist asus ta elama Dasselisse ja töötas paberivabrikus Hahnemühle, kust pärines valerahategemiseks vajalik spetsiaalne paber. Hiljem asus ta elama Hamburgi.
Sachsenhauseni vang temast.
Üks neist valerahategijatest vangidest, elukutseline trükkal Adolf Burger (memuaarid "Saatana töökoda") nimetas teda samasuguseks mõrtsukaks nagu teisedki: "Ta laskis kuus inimest maha lasta ainuüksi sellepärast, et nad olid haiged. Ta ei saanud neid haiglasse saata, sest nad oleksid võinud operatsiooni kohta midagi rääkida, sellepärast ta tappis nad."
Disainiprotsess

Disainiprotsess on korduv, mittelineaarne toote või teenuse väljaarendamise protsess, mis koosneb erinevatest etappidest. See tähendab, et protsessi lõpus võidakse sattuda tagasi algfaasi ning seejärel tuleb kogu protsess või osa sellest uuesti läbida. Disainiprotsessi saab illustreerida “double-diamond” ehk kahekordse teemandi mudeliga, kuhu kuuluvad neli faasi: avastamine, kirjeldamine, arendamine ja valmistamine. 
Faasid.
Avastamise faas.
Kõige esimeses ehk avastamise faasis toimub disaini lähteülesande püstitamine ning konteksti uurimine. Disainer või disainimeeskond vaatab ülesannet värske pilguga, et avastada uut informatsiooni. Taustauuringutega selgitatakse välja projekti parameetrid ja piirid. 
Kirjeldamise faas.
Teises ehk kirjeldamise faasis tegeletakse info ja võimaluste analüüsimisega. Analüüsimine aitab määrata ala, millele keskenduda ning mida edasi arendada. Selles faasis defineeritakse täpne probleem, mis võib lähteülesande probleemist erineda. 
Arendamise faas.
Kolmandas ehk arendamise faasis toimub ajurünnak ja ideedevälja avardamine. Ideid kombineeritakse, katsetatakse, mängitakse läbi ja luuakse uusi kontseptsioone. Kolmanda faasi lõpuks ahendatakse ideedevälja, valitakse välja üksikud lahendused ning täiustatakse neid. 
Valmistamise faas.
Neljandas ehk valmistamise faasis toimub projekti viimistlemine, prototüüpimine, dokumenteerimine ja elluviimine. Selles faasis töötatakse välja detailid, produtseeritakse joonised ja 3D-mudelid, mis on juhisteks tootmise alustamisel.
Industrial metal

Industrial metal (kõnekeeles ka tööstus-"metal") on muusikastiil, mis tekkis "heavy metal"'i ja industriaalmuusika segunemisel. 
Tüüpiliselt sisaldavad selle stiili palad korduvaid "metal"-muusikale omaseid kitarririffe, osi elektroonilisest muusikast, kasutatakse süntesaatorit või sekventserit ja isegi moonutatud vokaale. "Industrial metal"'i tähtsaimad esindajad on ansamblid Ministry, Godflesh, KMFDM ja Rammstein. "Industrial metal" hakkas jõudsasti arenema 1980. aastate lõpus, kui "industrial"- ja "metal"-muusika hakkasid aegamisi sulanduma üheks muusikastiiliks. 21. sajandi esimesel poolel hakkasid ka "black metal"'i bändid kaasama oma muusikasse industriaalmuusika elemente. 
"Industrial metal"'i populaarsus jõudis tippu 1990. aastatel, seda eriti Põhja-Ameerikas. Edukamate "industrial metal"'i ansamblite seas oli siis näiteks Nine Inch Nails. "Industrial metal"'i populaarsus hakkas raugema 1990. aastate lõpus.
Eduard Pekarski

Eduard Karlovitš Pekarski, poolapäraselt Edward Piekarski, (vene keeles Эдуард Карлович Пекарский; jakuudi keeles Эдуард Карлович Пекарскай; 25. oktoober (vkj 13. oktoober) 1858 Igumenski maakond, Minski kubermang, Venemaa Keisririik – 29. juuni 1934 Leningrad) oli poola päritolu Venemaa Keisririigi ja Nõukogude Liidu lingvist, etnograaf ja folklorist.
Tal on uurimusi jakuudi leksikograafia, etnograafia ja folkloori alalt.Tema elutööks oli põhjalik jakuudi keele sõnaraamat "Slovar jakutskogo jazõka" ("Словарь якутского языка"). Põhiosa sellest kirjutas ta Jakuutias olles, kuhu ta 1881. aastal asumisele saadeti. 1887. aastaks oli ta kogunud ja tõlkinud umbes 7000 jakuudi sõna, 1892. aastaks 20 000 sõna. 1930. aastal oli tema sõnaraamatus 25 000 sõna. Teos ilmus ositi aastatel 1907–1930.
Päritolu, haridustee ja asumisele saatmine.
Pekarski sündis Minski kubermangus vaesunud poola aadli perekonnas. Pärast gümnaasiumi lõpetamist Tšernigivis 1877. aastal asus ta õppima Harkivi Veterinaaria Instituuti, kuid osalemise eest narodnikluses heideti ta 1878. aasta detsembris instituudist välja. 1881. aastal saadeti ta revolutsioonilise tegevuse eest asumisele Siberisse. Asumise kohaks määrati Igidei nasleg Jakuudi oblastis.
Jakuudi keele sõnaraamat.
Igidei naslegis (halduslikult kuulub praegu Tatta ulussi) veedetud 18 aasta jooksul kirjutas ta oma peateose – jakuudi keele sõnaraamatu – põhiosa. Sõnaraamatu koostamisel aitasid teda kohalikud jakuudi keele asjatundjad preester Dmitri Popov, olonghode pajataja Marija Androssova-Jonova, jakuudi tähestiku loojaid Semjon Novgorodov ja meditsiiniterminitega tegelenud Prokopi Sokolnikov ning mitmed tuntud teadlased, sealhulgas keeleteadlane Karl Zaleman ning turkoloogid Wilhelm Radloff ja Vassili Bartold.
14 aastat kestnud asumine lõppes ametlikult 1895. aastal, kuid Pekarski eelistas jätkata sõnaraamatu koostamist Jakuutiast lahkumata. 1899. aastal asus ta elama Jakutskisse. Alles 1905. aastal lahkub ta Jakuutiast Peterburi, kus ta sai teaduri töökoha Antropoloogia- ja Etnograafiamuuseumis. Ühtlasi jätkas ta tööd sõnaraamatu kallal.
Aastatel 1933–1934 tõlgiti Mustafa Kemal Atatürki korraldusel Pekarski jakuudi keele sõnaraamat türgi keelde. See 12-köiteline teos anti välja vaid ühes eksemplaris. 2014. aastal andis Türgi saatkond Venemaal Sahha rahvusraamatukogule üle selle teose elektroonilise koopia diskide kujul. Raamatukogu printis need diskid paberikandjale ja brošeeris Pekarski sõnaraamatu tõlke kõik 12 köidet. Pekarski sõnaraamatu tõlke köidete presentatatsioon toimus 2015. aasta veebruaris Jakutskis.
Harilik kukemari

Harilik kukemari ("Empetrum nigrum") on taimeliik kanarbikuliste sugukonnast kukemarja perekonnast.
Tüüpalamliik "Empetrum nigrum" subsp. "nigrum" (harilik kukemari) kasvab Eestis rabades, rabametsades, nõmmedel. Taim on Eestis tavaline.
Eestis kasvab ka alamliik põhja-kukemari ("Empetrum nigrum" subsp. "hermaphroditum").
Murbecki kortsleht

Murbecki kortsleht ("Alchemilla murbeckiana") on taimeliik roosõieliste sugukonnast kortslehe perekonnast.
Taim kasvab Eestis niitudel, hõredates metsades. Taim on Eestis väga haruldane.
Mägivaher

Mägivaher ("Acer pseudoplatanus") on taimeliik vahtraliste sugukonnast vahtra perekonnast.
Taim kasvab Eestis ilupuuna, vahel ka metsistub.
Brüsseli tänavate loend

"Siin on loetletud Brüsseli tänavad.
Rabamänd

Rabamänd ("Pinus sylvestris" var. "nana") on hariliku männi üks teisendeid.
Rabamänd kasvab rabas. Rabamänd on enamasti madal ja selle okslik tüvi on osaliselt või kogu ulatuses mattunud turbasamblasse.
Rabamänd kasvab ka Eestis.
Artillerisystem 08

Artillerisystem 08 (projektinimega ARCHER) on BAE Systems Bofors AB poolt valmistatud Rootsi liikurhaubits.
Hall pähklipuu

Hall pähklipuu ("Juglans cinerea") on taimeliik pähklipuuliste sugukonnast pähklipuu perekonnast.
Taim kasvab Eestis ilupuuna. Taime leidub Eestis hajusalt.
Angerpist

Angerpist ("Filipendula vulgaris") on taimeliik roosõieliste sugukonnast angervaksa perekonnast.
Taim kasvab Eestis loodudel, loomännikutes. Taim on Põhja- ja Lääne-Eestis tavaline, ent mujal Eestis on teda harva.
Ateena tänavate loend

"Siin on loetletud Kreeka pealinna Ateena tänavaid:
Harilik lumimari

Harilik lumimari ("Symphoricarpos albus") on taimeliik kuslapuuliste sugukonnast lumimarja perekonnast.
Taim kasvab Eestis ilupõõsana aedades ja parkides. Mõnikord taim metsistub.
Hanevits

 
Hanevits ("Chamaedaphne calyculata") on taimeliik kanarbikuliste sugukonnast hanevitsa perekonnast.
Taim kasvab Eestis rabades, rabamännikutes, siirdesoodes. Taime leidub Eestis paiguti ja eelkõige Ida-Eestis.
Hundipaju

Hundipaju ("Salix rosmarinifolia") on taimeliik pajuliste sugukonnast paju perekonnast.
Taim kasvab Eestis näiteks soistel niitudel, madal- ja siirdesoodes. Taim on Eestis tavaline.
Maroko linnade loend

"Siin on loetletud Maroko linnu, kus elab vähemalt 50 000 elanikku. See hõlmab asulaid, mis olid 2014. aasta rahvaloenduse määratletud linnadena ja koosnesid ühest omavalitsusüksusest.
Tom Price

Thomas Edmunds Price (sündinud 8. oktoobril 1954 Lansingis Michigani osariigis) on Ameerika Ühendriikide arst ja poliitik. Ta oli 10. veebruarist 2017 kuni 29. septembrini 2017 Ameerika Ühendriikide tervishoiu- ja sotsiaalminister.
Ta sündis aastal 1954 Lansingis Michigani osariigis, ta kasvas üles Dearbornis, kus õpetas ka keskkooli. Ta lõpetas Michigani Ülikooli aastal 1975 Bachelor of Arts kraadiga ja aastal 1979 meditsiinidoktori kraadiga.
Ta astus ministriametist tagasi, sest teda kritiseeriti liigsete lennukulude pärast. 
Isiklikku.
Ta on abielus, peres on poeg. Tema abikaasa Betty Price on samuti arst ja (vabariiklik) poliitik. Usutunnistuselt on ta presbüterlane.
Suurtükkide loend

Suurtükkide loend on loetelu toodetud suurtükkidest. 
Suurtükk on mürskudega tulistav vint- või sileraudne tulirelv kaliibriga vähemalt 20 mm. Suurtükke kasutatakse enamasti brigaadi või diviisi taseme tuletoetuseks. Suurtükk on relv, mis on loodud laskemoona tulistamiseks pika vahemaa taha, kuhu tavaline jalaväerelvastus ja miinipildujad ei ulatu. Tehnoloogia arenedes muutusid suurtükid järjest kergemaks ja mobiilsemaks. Tänapäeval on suurtükid muutunud iseliikuvaks ja väga mobiilseks.
Rjažski rajoon

Rjažski rajoon (vene keeles "Ряжский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Rjažski linn.
Rajoon piirneb põhjas Korablino rajooniga, idas Uhholovo rajooniga, kagus Aleksandro-Nevski rajooniga, edelas Lipetski oblastiga, läänes Miloslavskoje rajooniga ja loodes Skopini rajooniga.
Rajooni pindala on 1019 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 281, 2009. aastal 29 352 ja 2002. aastal 31 097.
Rjažski rajoonis on 61 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Rjažski linna) ja viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Ranova ja Hupta.
Alžeeria sihtnumbrite loend

"See on Alžeeria sihtnumbrite loend; esimesed kaks numbrit on provintsi kood. Suuremate linnade shtnumbrid koosnevad peamiselt provintsikoodidest ja nullidest pärast seda. Ametlikes linnapiirkondades on ka suuri linnaosasid, millel on oma sihtnumbrid.
Aleksandro-Nevski rajoon

Aleksandro-Nevski rajoon (vene keeles "Александро-Невский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Aleksandro-Nevski alev.
Rajoon piirneb kirdes Uhholovo rajooniga, kagus Tambovi oblasti Starojurjevo ja Pervomaiski rajooniga, edelas Lipetski oblasti Tšaplõgini rajooniga ning loodes Rjažski rajooniga.
Rajooni pindala on 833 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 659, 2009. aastal 12 312 ja 2002. aastal 13 071.
Aleksandro-Nevski rajoonis on 76 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Aleksandro-Nevski alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.
Maroko sihtnumbrite loend

"Siin on loetletud Maroko sihtnumbreid. Need on viiekohalised. Kaks esimest numbrit näitavad laiemat piirkonda. Praegune süsteem võeti kasutusele 1. jaanuaril 1997.
Uhholovo rajoon

Uhholovo rajoon (vene keeles "Ухоловский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Uhholovo alev.
Rajoon piirneb kirdes Sapožoki rajooniga, idas Sarai rajooniga, kagus Tambovi oblastiga, edelas Aleksandro-Nevski rajooniga, läänes Rjažski rajooniga ja loodes Korablino rajooniga.
Rajooni pindala on 956 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9497, 2009. aastal 10 801 ja 2002. aastal 11 725.
Uhholovo rajoonis on 53 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Uhholovo alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu.
Harilik küüvits

 
Harilik küüvits ("Andromeda polifolia") on taimeliik kanarbikuliste sugukonnast küüvitsa perekonnast.
Taim kasvab Eestis rabastuvates männimetsades, soodes, rabades. Taim on Eestis tavaline.
Lemmel

Lemmel ("Lemna") on veetaimede perekond lemleliste sugukonnast.
Eestis on neli selle perekonna liiki:
Richard Kruus

Richard Kruus (6. oktoober 1899 Kooli talu, Võidivere küla, Torma vald, Tartumaa – 7. mai 1989) oli eesti põllumees.
Ta osales Vabadussõjas, sai Aidu lahingus raskesti haavata. 1938. aastal sai ta kinkelepingu alusel Kooli talu omanikuks. Alates 1950. aastast töötas Torma MTJ-s treialina.
One Sweet Day

"One Sweet Day" on ameerika laulja Mariah Carey ja Boyz II Meni esitatud ballaad.
Selle kirjutasid Carey, Walter Afanasieff, Boyz II Men: Wanya Morris, Shawn Stockman, Nathan Morris ja Michael McCary.
"One Sweet Day" anti algselt välja singlina, hiljem on laulu esitatud paljudel kontsertidel, raadios, Spotifys ja mujal.
"One Sweet Day" on vaadatav-kuulatav YouTube'i muusikavideona.
Vladimir Politov

 
Vladimir Petrovitš Politov (vene keeles Владимир Петрович Политов; sündinud 6. detsembril 1970 Batagais Verhojanski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa muusik (laulja ja kitarrist), popansambli Na-Na liige, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.
1990. aastal pääses ta konkursi kaudu popansambli Na-Na koosseisu, esialgu basskitarristina, kuid üsna varsti sai ta ansambli lauljaks. Ansambliga on Politov käinud rohkesti esinemas väljaspool Venemaad, sealhulgas Saksamaal, Türgis, USA-s ja Iisraelis. Esinetud on ka Pariisis. Politov on Na-Na põhikoosseisus tänini. Kolm ansambli liiget, sealhulgas Politov, said 2001. aastal Venemaa presidendi seadlusega Venemaa teenelisteks kunstnikeks.
Päritolu ja haridustee.
Vladimir Politov on sündinud Põhja-Jakuutias asuvas Batagai alevis. Tema vanemad olid Batagaisse sattunud suunamisega pärast õppeasutuse lõpetamist; tegelikult oli isa pärit Sverdlovski oblastist ja ema Petropavlovsk-Kamtšatskist. Politov lõpetas Batagai keskkooli ja kohaliku muusikakooli (õppis seal klarnetit ja kitarrimängu). Asus õppima Riia tsiviillennunduse inseneride instituuti, kuid pärast kolmandat kursust jättis instituudi pooleli, sest otsustas pühenduda muusikukarjäärile.
Keskkonnadisain

Keskkonnadisain on kujunduskunst, mis pakub probleemilahendusi keskkonnateemadel. Keskkonnadisain hoiab ära elukeskkonnale ohtlikke mõjusid ning tegeleb nende kõrvaldamisega. Keskkonnadisain on säästlik ja loodussõbralik. Keskkonnadisaini eesmärk on toota tooteid, mis oma olelusringi jooksul mõjutaksid keskkonda võimalikult vähe.
Universaalne disain.
Keskkonnadisaini saab nimetada ka universaalseks disainiks. Universaalne disain on suunatud kõigile inimestele, sõltumata nende east, kehakujust või võimetest, võttes arvesse kõiki keskkonnaga seotud probleeme ja teemasid.
Keskkonnadisaini tooted.
Selleks, et toode keskkonda võimalikult vähe mõjutaks, on vaja mõelda mitmetele aspektidele, mis 80% tekivad toote disainimisprotsessis. Disainimisprotsessis arutletakse toote materjali üle, mõeldakse loodusvaradele ja toodete tootmisele üldiselt. Samuti pakendamisele, erinevate jääkide ja mürgiste ainete kõrvaldamisele ning toote ringlusele.
Haridus.
Õpilased kes on huvitatud keskkonnadisainist, saavad soovi korral taotleda professionaalset akadeemilist haridust antud valdkonnas. See interdistsiplinaarne valdkond on sageli tugevas seoses kolledžite ja ülikoolide arhitektuuri ja planeerimise osakondadega. 
Keskkonnadisaini kursuste hulka võivad kuuluda kogukonna disaini, valitsuse poliitik, haridusalase arengu, maakasutuse, keskkonnakaitse ja ajaloolise säilimise teemad.
Erinevalt linnaplaneerimis- ja arhitektuuriprogrammidest keskenduvad keskkonna projekteerimise programmid disainipõhimõtetele, mis keskenduvad jätkusuutlikkusele ja madalale ökoloogilisele mõjule. Enamik programme sisaldab lisaks praktilist õpet õppetööde, praktikakohtade või praktikumide kaudu.
Mõned populaarsed keskkonnadisaini ametid on järgmised:
Keskkonnadisaini õppesuund Eesti Kunstiakadeemias.
Eesti kunstiakadeemias saab õppida keskkonnadisainist lähemalt. Keskkonnadisaini eriala kuulub kujunduskunsti õppekavasse ning on mõeldud isikutele, kes soovivad omandada bakalaureuse kraadi töö/pere kõrvalt ning/või kes elavad Eesti kaugemates regioonides.
Roheline mõtteviis.
Roheline mõtteviis tegeleb probleemidega, milleks on:
Keskkonnadisainiga tegelevad kuulsad brändid.
Järgnevalt mitmed näited kuulsatest brändidest, mis keskkonnadisainiga tegelevad.
Disaini audit

Disaini audit on disaini efektiivsuse uuring. See on disainijuhtimise tööriist, mida ettevõtte disainijuht kasutab hindamismudelina. See aitab mõista ettevõtte disainikasutuse hetkeolukorda ning analüüsida võimalikke arengusuundi ja planeeritavate investeeringute tasuvust. 
Disaini auditi käigus viiakse läbi küsitlus töötajate ja tarbijate seas. Vastuseid analüüsitakse koos uurimisobjektidega ning analüüsi põhjal antakse hinnang ettevõtte disaini tõhususele.
Disaini audit on kokkuvõte ettevõttes kasutusel olevatest elementidest, mida kasutatakse suhtlemiseks klientide ja avalikkusega. Disaini audit visualiseerib mittemateriaalse vara ja omadused.
Eesmärk.
Disaini auditi eesmärk on uurida, mida disaini praktikad võivad teha, et suurendada vastukaja ettevõtte brändile, toodetele ja teenustele ning toetada ettevõtte arengut. Samuti on selle eesmärk uute võimaluste väljaselgitamine.
Sarai rajoon

Sarai rajoon (vene keeles "Сараевский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Sarai alev.
Rajoon piirneb põhjas Putjatino rajooniga, kirdes Šatski rajooniga, idas ja lõunas Tambovi oblastiga, läänes Uhholovo rajooniga ning loodes Sapožoki rajooniga.
Rajooni pindala on 2117 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 459, 2009. aastal 20 249 ja 2002. aastal 22 725.
Sarai rajoonis on 154 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Sarai alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Para ja Vjorda.
Sholef

Sholef on Iisraelis valmistatud soomustatud liikursuurtükk.
Malts

Malts ("Atriplex") on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Metslauk

Metslauk ("Allium scorodoprasum") on taimeliik amarülliliste sugukonnast laugu perekonnast.
Taim kasvab Eestis puisniitudel, liivikutel, kadastikes. Metslauk kasvab Eestis paiguti, peamiselt Mandri-Eesti lääneosas ja saartel.
Šatski rajoon

Šatski rajoon (vene keeles "Шацкий район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Šatski linn.
Rajoon piirneb põhjas Sassovo rajooniga, idas Mordva vabariigiga, kagus Penza oblastiga, lõunas Tambovi oblastiga, edelas Sarai rajooniga, läänes Putjatino rajooniga ja loodes Tšutškovo rajooniga.
Rajooni pindala on 2400 km². Elanike arv oli 2012. aastal 23 640, 2009. aastal 26 510 ja 2002. aastal 30 944.
Šatski rajoonis on 131 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Šatski linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Tsna, Võša, Šatša, Vokša, Kermiš ja Aza.
Pruun sepsikas

Pruun sepsikas ("Schoenus ferrugineus") on taimeliik kõrreliste sugukonnast sepsika perekonnast.
Taim kasvab Eestis lubjarikastes allika- ja madalsoodes. Taim on Lääne- ja Loode-Eestis sage, ent mujal Eestis on harv.
Rabaluga

Rabaluga ("Juncus stygius") on loa perekonda ja loaliste sugukonda kuuluv püsik.
Harilik sinihelmikas

Harilik sinihelmikas ("Molinia caerulea") on taimeliik kõrreliste sugukonnast sinihelmika perekonnast.
Taim kasvab Eestis näiteks soodes, rabaservadel, kuivendatud aladel. Taim on Eestis sage.
Luste

Luste ("Bromus") kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Liike Eestis:
Kaerand

Kaerand ("Helicotrichon") kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kaks kaerandi liiki:
Kõrkjas

Kõrkjas ("Scirpus") kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kaks kõrkja liiki:
Timut

Timut ("Phleum") kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Liike Eestis:
Valge nokkhein

Valge nokkhein ("Rhynchospora alba") on taimeliik kõrreliste sugukonnast nokkheina perekonnast.
Taim kasvab Eestis rabaälvestes, laukaservadel. Taim on Eestis harilik.
Tolmpea

Tolmpea ("Cephalanthera") käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kaks tolmpea liiki:
Käoking

Käoking ("Aconitum") on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kaks käokinga liiki:
Käopõll

Käopõll ("Listera") käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kaks käopõlla liiki:
Neiuvaip

Neiuvaip ("Epipactis") käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kolm neiuvaiba liiki:
Öövilge

Öövilge ("Goodyera") käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab üks öövilke liik: roomav öövilge.
Võtmehein

Võtmehein ("Botrychium") on taimeperekond maokeeleliste sugukonnast.
Eestis elab kuus liiki:
Raunjalg

Raunjalg ("Asplenium") on taimeperekond raunjalaliste sugukonnast.
Eestis on levinud kolm liiki:
Astelsõnajalg

Astelsõnajalg ("Polystichum") on taimeperekond sõnajalaliste sugukonnast.
Eestis on levinud kaks liiki:
Putjatino rajoon

Putjatino rajoon (vene keeles "Путятинский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Putjatino küla.
Rajoon piirneb kirdes Tšutškovo rajooniga, idas Šatski rajooniga, lõunas Sarai rajooniga, edelas Sapožoki rajooniga ja loodes Šilovo rajooniga.
Rajooni pindala on 1008 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7402, 2009. aastal 7474 ja 2002. aastal 8745.
Putjatino rajoonis on 77 asulat, mis kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Para, Tõrnitsa, Inkaš ja Vorša.
Taraenelas

Taraenelas ("Spiraea chamaedryfolia") on taimeliik roosõieliste sugukonnast enela perekonnast.
Taime kasvatatakse dekoratiiv- ja meetaimena.
Taime looduslik levila on Kagu-Euroopa ja Aasia.
Peasalat

Peasalat ("Lactuca sativa" var. "capitata") on korvõieliste sugukonda ja salati perekonda kuuluva üheaastase köögivilja aedsalati teisend.
Tšutškovo rajoon

Tšutškovo rajoon (vene keeles "Чучковский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti idaosas. Rajooni keskus on Tšutškovo alev.
Rajoon piirneb kirdes Pitelino rajooniga, idas Sassovo rajooniga, kagus Šatski rajooniga, edelas Putjatino rajooniga ja loodes Šilovo rajooniga.
Rajooni pindala on 896 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8493, 2009. aastal 10 100 ja 2002. aastal 11 244.
Tšutškovo rajoonis on 66 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšutškovo alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Alešnja, Pjot, Serednik ja Võnitsa.
Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev

Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev on 9. augustil tähistatav põlisrahvaste õigustele ja kaitsele pühendatud tähtpäev. 
Päev kuulutas välja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee detsembris 1994. See märgib ÜRO põlisrahvaste töörühma esimese kogunemise kuupäeva 9. augustil 1982.
Ålandi koalitsioon

Ålandi koalitsioon (rootsi keeles "Åländsk samling" ("ÅS")) on Ahvenamaa erakondade poolt moodustatud poliitiline koostöökoalitsioon. Soome Eduskunnas Ålandi koalitsioonil on üks mandaat, millele Ahvenamaa erakonnad konkureerivad. Ahvenamaa rahvasaadik esindab Eduskunnas siis alati Ålandi koalitsiooni. Koos Soome Rootsi Rahvaparteiga moodustab ta rootsi saadikurühma.
Ahvenamaa maakonnal on alati üks saadikukoht Soome Eduskunnas sõltumata maakonna elanike arvust ning maakond moodustab ühe ühtse valimisringkonna. Maakonnas tegutsevad Mandri-Soomest erinevad erakonnad, mis osalevad maakonna kohalikel valimistel. Presidendi ja Euroopa Parlamendi valimistel maakonna elanikud valivad samu kandidaate kui teised Soome kodanikud.
Ahvenamaa esindaja Soome Eduskunnas on olnud alates 2015. aastast Mats Löfström, enne teda esindas seal Ahvenamaad Elisabeth Naucler.
Ålandi koalitsioon moodustati 1957. aastal. 1950.–1960. aastatel osalesid koalitsioonis kõik erakonnad, v.a rahvademokraatid (kommunistid). Koalitsioonis oli eraldi osakondi. Näiteks sotsiaaldemokraadid moodustasid koalitsiooni palgatöötajate osakonna, millest kasutati ka nimetust "Åländsk Samling II". Osakondade alusel arenesid praegused maakonna erakonnad.
Führersonderzug

Führersonderzug (eesti keeles "juhi erirong") oli Saksamaa juhi ja riigikantsleri Adolf Hitleri erirong ja liikuv peakorter. 
Rong valmis 1936. aasta keskpaigas. Selle varjunimi oli "Amerika", hiljem "Brandenburg". 
Erirong koosnes auruvedurist ja viieteistkümnest pulmanvagunist. Rongi ees ja taga olid platvormvagunid, millel olid rongi kaitseks nii maa- kui ka õhuohu vastu 20 mm õhutõrjekahurid. 
Hitleril oli oma rongis salavagun nr 10206. 
Hitler ja tema kaaskond sõitsid rongiga Teise Maailmasõja ajal Berliini, Münchenisse ja teistesse kohtadesse, kus paiknesid füüreri peakorterid. 
Hitleri rongireisidel tehti tema reeglipäraste süstimiste ajaks (toimetas peamiselt tema ihuarst Theodor Morell) harilikult peatus. 
Teisi Saksamaa erironge.
Lisaks Hitlerile kasutasid teised Saksamaa riigiametnikud ja sõjaväelased järgmisi erironge:
Anatoli Burtsev

Anatoli Aleksejevitš Burtsev (jakuudi keeles Анатолий Алексеевич Бурцев; 14. oktoober 1944 Jakutsk Jakuudi ANSV – 22. juuli 2025) oli jakuudi kirjandusteadlane, Sahha teaduste akadeemia liige.
Ta oli Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli vene ja välismaa kirjanduse kateedri professor. Aastatel 1987–2013 oli ta ühtlasi kateedrijuhataja. 
Burtsev on avaldanud teadustöid inglise, ameerika, jaapani, vene ja jakuudi kirjanduse alalt. Ta osales paljudel teaduskonverentsidel, sealhulgas Oxfordis, Edinburghis ja Londonis. Tema teadustöö üks olulisemaid saavutusi on jakuudi kirjanduse uue, deideologiseeritud kontseptsiooni väljatöötamine.
Haridus ja töökäik.
Anatoli Burtsev lõpetas 1967. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse osakonna ja 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna aspirantuuri erialal "Lääne-Euroopa, Ameerika ja Austraalia maade kirjandus".
Ta kaitses Moskva riiklikus ülikoolis filoloogiakandidaadi väitekirja "Проблема ориентализма и развитие английского рассказа в конце 19 века". 1990. aastal sai ta samas doktorikraadi väitekirjaga "Английский рассказ конца 19 – начала 20 вв.: Проблемы типологии и поэтики".
Alates 1967. aastast töötas ta Kirde föderaalülikoolis. Aastatel 1987–2013 juhatas ta vene ja välismaa kirjanduse kateedrit. Filoloogiateaduskonna dekaanina töötas ta aastatel 1987–1992 ja 2002–2010.
Tunnustus.
Talle on antud Baikali Riikliku Ülikooli auprofessori aunimetus.
Armando Calderón Sol

Armando Calderón Sol (24. juuni 1948 San Salvador – 9. oktoober 2017 Houston) oli El Salvadori poliitik. 
Ta oli 1. juunist 1994 kuni 1. juunini 1999 El Salvadori president.
Harilik pihlenelas

Harilik pihlenelas ("Sorbaria sorbifolia") on taimeliik roosõielised sugukonnast pihlenelase perekonnast.
Taime kasvatatakse Eestis ilupõõsana. Mõnikord taim metsistub.
Rasvalasu

Rasvalasu, rasvamägi või rasvaklomp on kanalisatsiooni kogunenud moodustis, milles on hangunud massiks kogunenud rasv, õli, mähkmed, hügieenisidemed, kondoomid, salvrätid jms. 
Kui lasu õigeaegselt ei avastata ega eemaldata, siis võib mass kanalisatsioonisüsteemi täielikult ummistada. On ka projekte jäätmete kasutamiseks biokütusena. 
Rasvamägede (inglise keeles "fatberg") nimetus pärineb kanalisatsiooni hooldustöötajatelt ja on moodustatud termini "jäämägi" (inglise keeles "iceberg") eeskujul.
Läänepärn

Läänepärn (ka hollandi pärn) ("Tilia × europaea") on hariliku pärna ja suurelehise pärna hübriid.
Läänepärna peetakse pärnade hulgas üheks parimaks dekoratiiv- ja meetaimeks.
Koosdisainimine

Koosdisainimine (inglise k. "co-design", vahel ka "koosloome" eesti k) on väljakujunenud lähenemine loomingulisele praktikale. Koosdisaini alustaladeks on Skandinaavias 1970. aastatel välja töötatud osalusdisaini tehnikad. Koosdisainimist kasutatakse tihti kaasloomise juures oleva terminina.
Koosloome peegeldab traditsiooniliste disainer-kliendisuhete fundamentaalset muutust. Kaasautoreklaamipõhine lähenemine võimaldab paljudele inimestele loominguliselt kaasa aidata probleemide sõnastamisel ja lahendamisel. Selline lähenemisviis läheb kaugemale konsulteerimisest, arendades ja süvendades võrdset koostööd kodanike vahel, kes konkreetset väljakutset lahendavad või üritavad lahendada. Koostöös peamine juhtmõte on see, et kasutajad, kes on oma kogemuse "eksperdid", on projekteerimisprotsessi keskmes.
Seda terminit kasutatakse mitmes valdkonnas, näiteks disaini, arhitektuuri, maastikuarhitektuuri, toote disaini, jätkusuutlikkuse, graafilise disaini ning planeerimise juures.
Ajalugu.
1960. paiku kasvas kogukonnaga arvestamise nõudlus suurema otsuse langetamistel. 1965. aastal Suurbritannias sündis esmakordselt idee, et rahval peaks olema võimalus oma koosloome meetodeid jagada, (Taylor, 1998, lk 86) ent osaliste poolt panustatava töö suurus polnud sugugi võrdne. Koosdisainimine on püüdnud luua platvormi projekteerimisprotsessi aktiivseks osalemiseks lõppkasutajatele.
Skandinaavia.
Koosdisainimine on alguse saanud Skandinaaviast, kus algusaastatel nimetati seda ühisdisainiks (inglise k. "cooperative design)." 
Kui see meetod jõudis Ameerika Ühendriikidesse, otsustati, et "cooperative design" ei ole õige termin, mida kasutada, kuna tegemist ei olnud näost-näkku infovahetusega, siis otsustati kutsuda antud meetodit "participatory design" nime pidi.
Skandinaaviast tulenevad andmed koosdisainimise kohta põlinevad 1970. aastatest, kus tegeleti nn kollektiivse ressursside lähenemisega ning töötati välja strateegiad ja tehnikad, mis mõjutavad töökohtades kasutatavate arvutirakenduste kavandamist ning rakendamist. Norra Raua- ja metallitööliste liidu projekt (NJMF) astus esimese sammu traditsioonilistest teadusuuringutest inimestega töötamise poole, muutes otseselt ühistusse kuuluvate osapoolte tähtsust.
Ventspilsi sadam

Ventspilsi sadam (läti keeles Ventspils osta) on sadam Lätis Ventspilsis; ühtlasi üks suuremaid Läti sadamaid.
Sadama pindala on 2623,9 ha, sh akvatooriumi pindala 266 ha.
Sadama kogukäive 26,2 mln tonni (2014).