Kristiina Poska

Kristiina Poska (sündinud 12. juulil 1978 Türil) on eesti dirigent.
Haridus.
Kristiina Poska on lõpetanud 1994. aastal Türi Muusikakooli klaveri erialal Anne Laimetsa juhendamisel ja 1998. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal Merike Toro käe all. Aastatel 1998–2002 õppis ta Eesti Muusikaakadeemias koorijuhtimist Toomas Kapteni dirigeerimisklassis. 2004–2009 õppis ta orkestridirigeerimist Hanns Eisleri nimelises Berliini kõrgemas muusikakoolis Christian Ehwaldi klassis. 2009–2011 oli ta Ehwaldi juures täiendõppes ("Konzertexamen"), mille lõpetas kiitusega.
Töö ja looming.
Aastatel 2006–2011 oli Poska Berliini Humboldti Ülikooli sümfooniaorkestri Capella Academica peadirigent. 
Aastatel 2012–2016 töötas ta Komische Oper Berlini dirigendina. Ta oli selle ooperiteatri esimene naisdirigent ja esimene eestlane, kelle ooperiteatri juhtkond kutsus kapellmeistri ehk teise dirigendi ametikohale. 
Hooajast 2019/2020 töötas ta Šveitsi Baseli teatri peadirigendi-muusikajuhina. Samast hooajast kuni 2025. aasta kevadeni töötas ta ka Flandria sümfooniaorkestri peadirigendina Belgias Gentis. Flandria orkestriga valmis tal Fuga Libera plaadifirma kaudu ilmunud kogumik kõigi Beethoveni sümfooniate salvestistega. 
Aastatel 2021–2023 oli ta ühtlasi Läti Rahvusliku Sümfooniaorkestri külalispeadirigent. 
Alates 2025. aasta suvest on ta projektipõhise Prantsuse noorteorkestri Orchestre Français des Jeunes muusikajuht – esimese naisdirigendina sellel ametikohal.
Külalisdirigendina on Kristiina Poska juhatanud Norra Rahvusooperis (Bizet' "Carmen"), Zürichi Ooperiteatris (Valtinoni "Võlur Oz"), Soome Rahvusooperis (Mozarti "Figaro pulm"), Hamburgi Riigiooperis (Mozarti "Röövimine Serailist"), Viini Rahvusooperis (Donizetti "Viva la mamma"), Klagenfurti linnateatris (Mozarti "Võluflööt") ja Stockholmi Kuninglikus Ooperis (Mozarti "Võluflööt"). Ta on juhatanud ka Mozarteumorchester Salzburgi Austrias (2018) ja Liverpooli Filharmooniaorkestrit Suurbritannias (2025).
Eestiga seotud kontserttegevus.
2024. aasta veebruaris dirigeeris ta Saksamaal Dortmundi kontserdimajas Arvo Pärdi loomingu festivalil "Zeitinsel Arvo Pärt" Lääne-Saksa Ringhäälingu (WDR) sümfooniaorkestrit. 
2024. aastal käisid Eesti Filharmoonia Kammerkoor ja Flandria Sümfooniaorkester dirigent Kristiina Poska juhatusel ühisel ringreisil Prantsusmaal, Belgias ja Hollandis; Wolfgang Amadeus Mozarti ja Tõnu Kõrvitsa teostega tähistati ka Eesti Vabariigi aastapäeva. 2025. aastal võeti samade muusikakollektiividega sarnane Lääne-Euroopa turnee ette juba kolmandat korda, seekord oli repertuaari pearõhk Beethoveni 9. sümfoonial. Aprillis 2025 esinesid samad kollektiivid Estonia kontserdisaalis ja Pärnu kontserdimajas, esitusele tulid Beethoveni "Sümfoonia nr 9 d-moll" ning Beethoveni "Koorifantaasia" klaverile, koorile ja orkestrile. Solistidena tegid kaasa Lukas Geniušas (klaver), Mirjam Mesak (sopran), Yena Choi (sopran), Annely Peebo (metsosopran), Benjamin Hulett (tenor), Raul Mikson (tenor) ja Priit Volmer (bass).
2025. aasta üldlaulupeo avakontserdil dirigeeris ta Eesti Riiklikku Sümfooniaorkestrit, kes esitas Eino Tambergi "Pastoraali".
Saavutused.
Poska on pälvinud auhinnalisi kohti ja eripreemiaid paljudel rahvusvahelistel dirigentide konkurssidel Ateenas, Londonis, Saksamaal, Taanis ja mujal. 
Maailma suurima klassikalise muusika ürituste andmebaasi Bachtrack 2015. aasta andmetel oli Kristiina Poska maailma kõige hõivatum naisdirigent.
Isiklikku.
Kristiina Poska on vasakukäeline.
Ta on abielus, paaril on 2023. aastal sündinud poeg. Pere elab Berliinis Unter den Lindenil, kuid käib sageli Kristiina Poskaga tööreisidel kaasas.