Aleksandr Suvorov (jõelaev)

Aleksandr Suvorov (vene keeles Александр Суворов) on nelja reisijatekiga Valerian Kuibõševi klassi 400 reisijakohaga Venemaa jõereisilaev, mis ehitati 1981 Tšehhoslovakkias Komárnos Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases (slovaki keeles Slovenské Lodenice n.p. Komárno). Laev sai nime Venemaa väejuhi Aleksandr Suvorovi auks.
Tehnilised andmed.
Aleksandr Suvorov on 135,8 m pikk, 16,8 m lai ja tema süvis on 2,90 m. Laeva maksimaalne kiirus on 14 sõlme.
Laeva peamasina moodustavad 3 diiselmasinat, mille koguvõimsus on 2208 kW ehk 3000 hj.
Projekti kohaselt on laev ette nähtud 400 reisijale. Pärast kapitaalremonti on reisijakohtade arvu vähendatud 316-le.
Ajalugu.
Laev tehasenumbriga 2007 valmis Komárnos ja anti 1981 üle Doni-äärses Rostovis tegutsevale Volga-Doni laevakompaniile.
5. juunil 1983 sõitis Doni-äärsest Rostovist Moskvasse teel olnud Aleksandr Suvorov Uljanovskis täiskäigul madala silla alla, mida mööda samal ajal sõitis kaubarong. Laeva ülemine tekk põrkas sillaga kokku; õnnetuses hukkus eri andmetel 176–600 inimest.
Laev remonditi Ukrainas Kilijas ja anti Nižni Novgorodis asuvale Volga laevandusele üle 1984, mis käitas Aleksandr Suvorovit kasutusest mahavõtmiseni 1994. 1995. aastal kasutati alust hotellina Sevastopolis. 1998 ja 1999 korraldas ettevõte Admiral laevaga reise Kaasanist, 2000–2004 ettevõte Ekspres Samarast ja 2005–2006 laevakompanii Volga-Flot-Tur Nižni Novgorodist.
2007. aastast kasutab Vodohodi Peterburi filiaal Aleksandr Suvorovit kruiisideks Peterburist Valamo saarele.
2012. aasta seisuga on laeva kapten Igor Burenkov.
Katastroof.
5. juunil 1983 kell 22.45 sõitis turismireisil Doni-äärsest Rostovist Moskvasse olnud Aleksandr Suvorov Uljanovskis raudteesilla selleks mitte ette nähtud sildeavast läbi ja rammis ülatekiga sildeehitist. Kokkupõrke ajal oli laeva kiirus 25 km/h, mis oli lähedane maksimaalsele.
Kokkupõrke tagajärjel hävis laeva ülatekk täielikult. Sealhulgas hävisid roolikamber, kino ja tantsusaal ning korstnad lõigati maha. Pärast kokkupõrget sillaga läbis laev inertsist veel 300 m, enne kui peatus.
Sild sai samuti kahjustada ja selle osad nihkusid kuni 40 cm. Asja tegi halvemaks see, et õnnetuse ajal ületas silda kaubarong massiga 3300 t ja kiirusega 70 km/h. Rongi koosseisus oli 53 vagunit, millest 11 jooksid rööbastelt maha ja mõned läksid ümber. Vagunite laadung (kivisüsi, vili ja palgid) kukkusid osaliselt laevale.
Hukkus vähemalt 176 inimest. Hukkunute täpset arvu polnud võimalik kindlaks teha, sest laeval oli inimesi ettenähtust rohkem. Lisaks 330 reisijale oli laeval veel 50 meeskonna- ja 35 teenindavat laevapereliiget ning laevapereliikmete sugulasi ja tuttavaid. Hukkunute suur arv on seletatav asjaoluga, et kokkupõrke ajal oli suur osa reisijaist ülakorrusel kinos või tantsusaalis, mis mõlemad õnnetuses täielikult hävisid.
Juba samal aastal avaldati õnnetuse põhjuste aruanne. Ekspertide hinnangul põhjustas õnnetuse vanemtüürimehe ja roolimadruse hooletus. Õnnetust soodustas signaaltulede puudumine sillal pimedal ajal, seevastu 6. sildeava kohal, millest laev läbi sõita ei tohtinud, seisis raudteeputka, mis hämaruses meenutas seda signaalkilpi, mis tähistas laevasõiduks ette nähtud sildeava.
Pärast kokkupõrget hüppas osa reisijaist laevalt vette. Suur osa kannatanute päästmisel oli raudteelastel.
2008. aasta õnnetus.
30. mail 2008 sõitis Aleksandr Suvorov mööda Moskva-nimelist kanalit Moskvast Tveri. Laeva pardal oli kolmsada reisijat.
Kui laev läbis lüüsi, puutus ta selle seina pardaga ja kokkupõrke tagajärjel läks laeva rooliseade rikki. Edasi sõita ta enam ei saanud. Kohe pärast kokkupõrget täideti lüüs uuesti veega ning tagurpidikäiguga suutis laev lüüsist ise välja sõita. Ükski reisija selles vahejuhtumis kannatada ei saanud ja nad viidi kõik bussidega Moskvasse tagasi. Sellegi õnnetuse asjaolude väljaselgitamiseks moodustati komisjon.