Kirill Dmitrijev

Kirill Aleksandrovitš Dmitrijev (Кирилл Александрович Дмитриев; sündis 12. aprillil 1975 Kiievis) on Venemaa finantsist, investor ja diplomaat, alates 23. veebruarist 2025 Vene Föderatsiooni presidendi eriesindaja investeeringute ja välisriikidega tehtava majanduskoostöö alal, 1. aprillist 2011 Venemaa otseinvesteeringute fondi tegevdirektor.
Ta on president Vladimir Putini noorema tütre Katerina Tihhonova lähedane tuttav.
Alates veebruarist 2025 osales ta Venemaa valitseja investeeringute ja majanduskoostöö alase eriesindajana Ukraina ja Venemaa kõnelustel.
Biograafia.
Isa oli bioloogiaprofessor, Ukraina Teaduste Akadeemia korrespondentliige. Õppis Kiievi keskkoolis füüsika- ja matemaatika süvaõppeklassis. 1989. aastal läks 14.-aastaselt vahetusõpilasena USAsse, kus läbis kaheaastase programmi Foothilli kolledžis Californias, seejärel lõpetas 1996. aastal kiitusega Stanfordi ülikooli majandusteaduste bakalaureusekraadiga. 2000. aastal sai ta kiitusega MBA kraadi Harvardi Ärikoolist (Baker Scholar). 
1996–1999 töötas investeerimispangas "Goldman Sachs" New Yorgis ja konsultatsioonifirmas "McKinsey &amp; Company" Los Angeleses, Moskvas ja Prahas. 2000–2002 töötas Venemaa juhtivas IT-frimas "IBS", kus ta oli kuni 8. novembrini 2001 peadirektori asetäitja ja seejärel kuni 29. maini 2002 juhtimiskonsultatsioonide osakonna tegevdirektor. 2002–2007 oli ta erakapitalifondi "Delta" investeerimisdirektor, seejärel tegevdirektor ja partner. 2005–2006 oli ta Venemaa Otse- ja Riskiinvesteeringute Assotsiatsiooni (RAVI) esimees. 2007–2011 erakapitali otseinvesteeringute fondi "Icon" tegevpartner ja president Ukrainas. Fondi omanik oli Ukraina oligarh Viktor Pintšuk, Ukraina ekspresidendi Leonid Kutšma väimees. Fondi eesotsas viis ta investeerimisturul lõpule hulga olulisi tehinguid, sealhulgas "Delta Banki" müügi "General Electricule", "Delta Crediti" "Société Générale'ile" ja "STS Media" aktsiate müügi "Fidelity Investmentsile".
2010. aastal nimetati ta Davosis toimunud Maailma Majandusfoorumil noorte globaalsete liidrite nimekirja. 2011. aasta aprillist on ta olnud Venemaa Otseinvesteeringute Fondi (RDIF) tegevjuht. Fondi nõukogu esimees oli Venemaa presidendi administratsiooni ülem Sergei Ivanov. Venemaa G20 eesistumise ajal (2013) juhtis ta investeeringute ja infrastruktuuri töörühma. 
Koroonapandeemia ajal oli ta Venemaal toodetud vaktsiini "Sputnik" peamisi levitajaid maailmas ja oli üks esimesi, kes testis "Sputnikut" enda peal, nimetades vaktsiini kõige ohutumaks ja tõhusamaks ning mõistes hukka "Sputniku"-vastase "infokampaania", süüdistades "suurt farmaatsiat" ja "Venemaa-vastaseid poliitilisi ringkondi". 
8. detsembril 2021 nimetas Venemaa president Vladimir Putin ta Venemaa esindajaks ühena Venemaa viiest liikmest riikidevahelise koostööorganisatsiooni BRICS tegevnõukokku.
Ta kuulus Vene-Ameerika läbirääkimistel Rijadis 18. veebruaril 2025 Venemaa delegatsiooni koosseisu. Kohtumistel USA välisministri Marco Rubio, riikliku julgeoleku nõuniku Mike Waltzi ja presidendi eriesindajaga Lähis-Idas Steve Witkoffiga juhtis Dmitrijev Venemaa delegatsiooni koosseisus investeerimis- ja majandusblokki. Ameerika delegatsiooni liikmetega peetud läbirääkimistel arutas Dmitriev Venemaa ja Ameerika Ühendriikide vahelise investeeringute ja majanduskoostöö taastamise küsimusi. 23. veebruaril 2025 nimetas Putin ta Venemaa Föderatsiooni presidendi eriesindajaks investeeringute ja majanduskoostöö alal välisriikidega.
2025. aasta oktoobris tegi ta ettepaneku ehitada Venemaa ja Ameerika Ühendriikide vahele Beringi väina alla veealune tunnel ning nimetada see Putini ja Trumpi auks. Oma projekti põhjenduses väitis ta, et tunneli saaks ehitada 8 aastaga ja selle maksumus oleks 8 miljardit dollarit.
Ta kuulub Rostelekomi, Gazprombanki, Venemaa Raudteede, Transnefti, Rosseti ja Alrosa nõukogusse. Ajalehe "Sobesednik" andmetel oli tema 2020. aasta kogupalk kõigi ettevõtete juhatuse liikmena ligikaudu 50 miljonit rubla. "The Insideri" andmetel on alates 2022. aastast Dmitrijevi sissetulekud salastatud, kuid aasta varem oli tema palk RDIF-is 78 522 809,4 rubla, Rostelekomis – 4 000 000 rubla, Venemaa Raudteel – 5 730 748,34 rubla, Alrosas – 6 364 286 rubla, Transneftis – 7 962 840 rubla ja Gazprombankis – 41 743 072,09 rubla.
Ta on Moskva Riikliku Ülikooli, Mariinski teatri, Venemaa Teatrikunsti Instituudi (GITIS) ja "Isamaa Ajaloo" Fondi hoolekogu liige.
Teda peetakse Vladimir Putini perekonna lähiringi liikmeks. Pärast abiellumist Putini noorima tütre Jekaterina Tihhoniva sõbranna Natalja Popovaga saavutas Dmitrijev Kremlis suure mõjuvõimu, saades Venemaa opositsioonilise väljaande "The Insider" sõnul Kremli "peamiseks probleemide lahendajaks." "Kirill Aleksandrovitši kaudu saab lahendada praktiliselt iga probleemi. Isegi pandeemia ajal, kui kõik oli suletud, lendas tema eralennuk Sotši, Moskva ja Peterburi vahet, reklaamides Sputniku vaktsiini. Kuid temaga on väga raske kohtumist saada; peate helistama tema naisele või sõpradele," ütles Dmitrijevi ringkonnaga hästi tuttav Moskva ärimees. 
Oktoobri lõpus 2025 pidas ta Miamis salajasi läbirääkimisi USA president Donald Trumpi erisaadiku Steve Witkoffiga Ukraina-Venemaa sõja lõpetamise küsimuses. Tulemuseks oli vastuoluline rahuplaan, mis lekkis novembri teisel poolel 2025 avalikkusse. 
Sanktsioonid.
24. veebruarist 2022 on ta Kanada sanktsioonide nimekirjas, kui president Vladimir Putini lähiringi võtmeisik. 28. veebruarist 2022 on ta olnud Ameerika Ühendriikide sanktsioonide all, kui Putini lähedane kaaslane ja Venemaa otseinvesteeringute fondi tegevjuht. Alates 1. märtsist 2022 on tema suhtes kehtestatud Ühendkuningriigi sanktsioonid seoses "Venemaa valitsusele majanduslikult olulise tegevusega osalemise ja selle tulemusel Venemaa valitsuselt kasu saamise või valitsuse toetamisega". Austraalia kehtestas talle sanktsioonid 14. märtsil 2022 ja Uus-Meremaa 5. aprillil 2022.
2. aprillil 2025 peatas USA ajutiselt talle kehtestatud sanktsioonid, et tal oleks võimalik Venemaa presidendi eriesindajana saabuda läbirääkimistele USAsse.