tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Bernhard Haab

Bernhard Haab (15. mai 1908 Lümanda – 26. juuli 1967 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane.
Ta lõpetas Lümanda algkooli. Aastatel 1922–1940 töötas trükitöölisena Kuressaares ja Tallinnas.
1938. aastal sai ta trükiladumise tööalal meistri kutsetunnistuse.
1944. aasta oktoobrist kuni 1949. aastani Riikliku Kirjastuse "Poliitiline Kirjandus" direktor. NLKP liige 1945. aastast. 1950 aastast oli ta raamatukirjastuste baasil loodud Eesti Riikliku Kirjastuse direktori asetäitja ja 1958. aastast alates töötas B. Haab sama kirjastuse direktorina.
Ta on maetud Hiiu-Rahu kalmistule.
Maardu raamatukogu

Maardu raamatukogu (ka Maardu linna raamatukogu) on raamatukogu Harju maakonnas Maardu linnas aadressil Orumetsa tänav 8.
Aastast 1993 on raamatukogu praegusel aadressil (Orumetsa tänav 8).
Raamatukogus on eesti ja väliskirjanduse osakond, kaks lugemissaali, laste osakond, internetipunkt ja muuseum (linna ajaloo osakond).
Raamatukogus on trükiseid üle 77 000.
Padise raamatukogu

Padise raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Padise vallas Padise külas Padise põhikooli ruumides. Raamatukogu juhataja on Reet Randmäe.
Raivo Korstnik

Raivo Korstnik (31. mai 1932 Uniküla, Virumaa – 15. oktoober 1992 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja kunstiõppejõud.
Elukäik.
Korstnik õppis Sargvere ja Koigi algkoolis. 1951. aastal lõpetas ta Paide Keskkooli. Õpiajal töötas Paide kino Aurora kunstnikuna. 1957. aastal lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.
Aastatel 1961–1980 töötas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja 1979–1992 ERKI / Tallinna Kunstiülikooli) õppejõuna. 
Korstnik oli alates 1959. aastast Eesti NSV Kunstnike Liidu (1990. aastast Eesti Kunstnike Liit) liige. 
Aastatel 1962–1964 tegi ta ajakirja Ehitus ja Arhitektuur kaanekujundusi ja illustratsioone. Aastatel 1957–1958 ning 1969 kujundas Eesti Televisiooni saatetiitreid ja vahel ka saateid.
Raivo Korstnik huvitus karatest. 
Looming.
Ta on maalinud maastikke, kalurielu- ja merepilte ning portreid. Hilisemal loomeperioodil maalis ta sürrealistlikke teosed. Ta oli seotud 1960. aastate maaliuuendustega ning noore avangardpõlvkonnaga. Ta astus üles ka 1966. aasta noortenäitusel, mida loetakse Eesti kunstiajaloo üheks olulisemaks uuele kunstile keskendunud väljapanekuks. Raivo Korstnik eelistas aktiivsele näitustegevusele õppejõuna töötamist. Teadaolevalt toimus kunstniku elu jooksul vaid üks isikunäitus, 1970. aastal Noorsooteatri fuajees Salme tänaval.
Aastatel 2017–2018 pühendati Korstniku 85. sünniaastapäevale näituste sari, mis andis läbilõike tema loomingust 1950. aastate lõpust kuni 1992. aastani ning tõi lisaks muuseumite pärandile esimest korda avalikkuse ette suure osa erakogudes hoidud teoseid.
Esimene näitus "Tagasivaates" avati 31. mail 2017 Fahle galeriis. See andis läbilõike Raivo Korstniku loomingust perioodil 1960–1992. Suur osa eksponeeritavat loomingust jõudis avalikkuse ette esimest korda (teosed pärinesid kunstniku perekonna erakogust). Näitusel oli lisaks enim kajastatud 1960. aastatel loodud loomingust olulisel kohal ka hilisemast loomeperioodist pärinevad sürrealistlikud teosed.
Paldiski raamatukogu

Paldiski Linnaraamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Paldiski linnas aadressil Rae tänav 38.
Raamatukogu asutati 1920. aastatel.
Riisipere raamatukogu

Riisipere raamatukogu on raamatukogu, mis tegutseb Harju maakonnas Saue vallas Riisipere asulas. 
2022. aastast alates on Riisipere raamatukogu Saue Raamatukogude haruraamatukogu.
Pool (tehnika)

Pool on tavaliselt silindriline alus, millele keritakse heie, lõng, niit, magnet-, filmilint, kaabel, traat, -mähis jm. Silindrilist pooli, mille otstes on keritava materjali mahalibisemist takistav kilp, nimetatakse äärikpooliks. Pool on ketrus-, kudumis- ja õmblusmasina osa. Isolatsioonkihiga traadi mähispoole kasutatakse näiteks elektrimasinates, -aparaatides ja -riistades takistus- või induktiivelemendina (ka takistuspool, süütepool).
Ruila raamatukogu

Ruila raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Kernu vallas) Ruila külas. 
Raamatukogu juhataja on Eve Šamotailo.
Rummu raamatukogu

Rummu raamatukogu (ka Rummu külaraamatukogu) on raamatukogu Harju maakonnas Vasalemma vallas Rummu alevikus. Raamatukogu juhataja on Eleonora Eriks.
Saku vallaraamatukogu

Saku Vallaraamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saku vallas. Raamatukogu direktor on Eva Ventser.
Raamatukogu koosseisu kuuluvad peale Saku raamatukogu veel Kiisa, Kurtna, Saku algkooli ja Saku põhikooli raamatukogud.
Tabasalu raamatukogu

Tabasalu raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Harku vallas Tabasalu alevikus. Raamatukogu asub endisaegse Ranna sovhoosi söökla ruumides.
Raamatukogu asutati 1945 "Haabersti külaraamatukoguna" ja tollal asus see Rannamõisas Ranna algkooli ruumides. 1965. aastal nimetati raamatukogu ümber "Ranna külaraamatukoguks". 1990. aastatel nimetati raamatukogu ümber Tabasalu raamatukoguks. Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud.
Vasalemma raamatukogu

Vasalemma raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Vasalemma vallas Vasalemma asulas. Raamatukogu juhataja on Mallis Rank.
Vääna raamatukogu

Vääna raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. 2014. aastast asub endise Vääna mõisa tall-tõllakuuri teisel korrusel (Väänamõisa tee 1). 
Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud.
Kesk tänav (Rakvere)

Kesk tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse Näituse tänavalt. Kulgedes lääne suunas, lõpeb tänav Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ristmikuga. 
Tänava pikkus on 512 meetrit ja tänav on paralleelne Tallinna–Narva raudteeliiniga, mis asub ligikaudu 300 meetrit lõuna pool. Tänav ristub Koidu põik tänava, Tähe tänava, Eha tänava ja Lääne tänavaga. 
Tänava ääres paiknevad enamasti katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles.
Anija valla keskraamatukogu

Anija valla keskraamatukogu on keskraamatukogu Harju maakonnas Anija vallas Kehra linnas aadressil Kreutzwaldi 6.
Keskraamatukogu moodustati 2011. aastal Alavere külaraamatukogu, Kehra linnaraamatukogu ja Anija külaraamatukogu baasil.
Põhja tänav (Rakvere)

Põhja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse Näituse tänavalt. Suundudes läände, lõpeb tänav Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ristmikuga.
Tänava pikkus on 549 meetrit. Tänav on paralleelne Kesk tänava, Koidu tänava ja Tallinna–Narva raudteega, mis asuvad lõuna pool. Tänav ristub Põhja põik, Niidu, Tähe, Välja ja Lääne tänavaga.
Tänava ääres paiknevad peamiselt katusekorrusega eramud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles.
Mongoolia Rahvavabariik

Mongoolia Rahvavabariik oli sotsialistlik riik tänapäeva Mongoolia territooriumil aastatel 1924–1992.
Ajalugu.
Aastatel 1919–1921 toimus Mongoolias võitlus Mongoolia rahvuslaste (Bogdo Khaaniriigi toetajate), Mongoolia kommunistide, Roman Ungern von Sternbergi juhtimisel tegutsenud Vene valgete, Nõukogude Venemaa vägede ja Hiina vägede vahel. 1921. aastal õnnestus Mongoolia kommunistidel Punaarmee toetusel nii Vene valged kui hiinlased välja tõrjuda ja Bogdo khaan võimult kõrvaldada. 1924. aastal kuulutati välja Mongoolia Rahvavabariik.
Mongoolia Rahvavabariigi sisuline juht oli alates 1931. aastast Horloogijn Tšojbalsan, kes oli Mongoolia relvajõudude marssal (ülemjuhataja) 1923. aastast kuni surmani 1952. Tema valitsemine oli kaasaegse Mongoolia ajaloos esimene ja viimane kord, kui ühe inimese käes oli täielik poliitiline võim. Teda on kutsutud ka Mongoolia Staliniks. Tema valitsemise ajal 1930. aastate lõpul toimusid Mongoolias Nõukogude Liidu poolt suunatud repressioonid, milles hukkus 30 000 – 35 000 mongolit. Enamik ohvritest olid budismi vaimulikud, intelligents, poliitilised dissidendid, burjaadid ja kasahhid ning teised "revolutsiooni vaenlased". Tema intensiivne budistide tagakiusamine viis peaaegu lõpule nende eksistentsi Mongoolias. Samuti likvideeris ta oma konkurente-kaaskommuniste, kellest mitmed hukkusid Gulagi vangilaagrites Nõukogude Liidus.
Kuigi Tšojbalsani pühendumine Jossif Stalinile aitas Mongoolial (erinevalt Tõva Rahvavabariigist) säilitada Mongoolia Rahvavabariigi alguses selle iseseisvust, sidus see Mongooliat ka tihedalt Nõukogude Liiduga. Kogu tema valitsemise ajal Mongoolia majanduslikud, poliitilised ja sõjalised sidemed NSV Liiduga süvenesid, infrastruktuuri ja kirjaoskuse tase paranes ning Mongoolia iseseisvuse rahvusvaheline tunnustamine laienes, eriti pärast Teist maailmasõda. Kuid tema lootus Stalini abiga ühendada Hiinale kuuluv Sise-Mongoolia Mongoolia Rahvavabariigiga ei teostunud viimase vastuseisu tõttu.
Arnold Agur

Arnold Agur (kuni 1937 Sakermann; 21. jaanuar 1922 Lepassaare talu, Kohtla-Rutiku küla, Kohtla vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 6. aprill 2008 Vitsiku küla, Kohtla vald, Ida-Viru maakond) oli eesti poksija.
Agur oli 1943. aastal Eesti meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg). Ta sai 1941. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 2. koha.
1939. aasta II Eesti mängude poksivõistlustel Tallinnas võitis ta keskkaalus (kuni 73 kg) nii katsevõistluse 1. juunil kui ka põhivõistluse 18. juunil.
Haanja Valla Rahvamajad

Haanja valla rahvamajad on asutus Võru maakonnas Haanja vallas. Asutuse alla kuuluvad Haanja rahvamaja (asub Haanja külas) ja Ruusmäe rahvamaja (asub Ruusmäe külas). Asutuse eesotsas on Sirje Pärnapuu.
Võru Kannel

SA Võru Kannel on sihtasutus Võrus aadressil Liiva tänav 13. 
Sihtasutus asutati 6. detsembril 2011. Sihtasutus jätkab 1881 asutatud Võru laulu- ja mänguseltsi Kannel traditsioone. Sihtasutus kasutab samanimelist kultuurimaja.
Uue-Antsla rahvamaja

Uue-Antsla rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Antsla vallas Uue-Antsla külas. Rahvamaja juhataja on Kati Velner.
Rahvamaja asutati 1960.
Tsooru rahvamaja

Tsooru rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Antsla vallas Tsooru külas. Rahvamaja juhataja on Kalle Nurk.
Rahvamaja asutati 1928.
Samas hoones tegutseb ka Tsooru raamatukogu.
Söödi tänav (Rakvere)

Söödi tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Ida-läänesuunaline tänav on Rakvere linna kõige loodepoolsem tänav, see saab alguse Lääne tänavalt. Suundudes lääne suunas, lõpeb tänav Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ristmikuga.
Tänava pikkus on 98 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ligikaudu 1,9 km.
Tänava ääres paikneb viis eramut, mis on ehitatud 20. sajandi teisel poolel.
Viited.
Rõuge rahvamaja

Rõuge rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge asulas. Rahvamaja eesotsas on Riina Kööts ja kunstiline juht on Ive Ruusamäe.
Rahvamajas tegutseb teiste seas Rõuge segakoor.
Rahvamaja asutati 1937.
Puiga rahvamaja

Puiga rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Puiga külas.
Rahvamaja avati 5. detsembril 1981 "Puiga maakultuurimajana". 1991 nimetati maja ümber "Puiga rahvamajaks".
Parksepa rahvamaja

Parksepa rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Parksepa asulas. Rahvamaja juht on Kaisa Niilo.
Rahvamaja ajalugu algab 1956, kui asutati "Võru EPT ametiühingute klubi".
Soome iseseisvuspäev

Soome iseseisvuspäev on Soome rahvuspüha, mida tähistatakse Soome iseseisvumise auks 1917. aastal iga aasta 6. detsembril. Päev on seotud mitmete tavadega, nagu vabariigi presidendi iseseisvuspäeva vastuvõtt, paraadid, tõrvikurongkäigud ja uuema traditsioonina filmi "Tundmatu sõdur" televisioonis näitamine. Iseseisvuspäev on seotud sõja ja langenute meeldetuletamisega. 
Detsembri kuuendat päeva on iseseisvuspäevana tähistatud alates 1919. aastast, kui sellest sai üldine vaba päev koolides, kohtutes ja riigiasutustes. 1929. aastal sai sellest tasuline puhkepäev ja 1937. aastal üldine pidu- ja puhkepäev. Iseseisvuspäev on Soomes lipupäev.
Ajalugu.
Soome iseseisvus Venemaast 6. detsembril 1917 pärast seda, kui bolševikud olid kaaperdatud Venemaal võimu 7.–8. novembril 1917. 4. detsembril 1917 kuulutas Senat P. E. Svinhufvudi juhtimisel välja Soome iseseisvuse. Eduskund kinnitas iseseisvusdeklaratsiooni 6. detsembril häältega 100:88.
Alguses oldi iseseisvumise päeva suhtes erineval arvamusel. Parempoolsed leidsid, et Soome eraldus Venemaast täielikult alles kodusõja lõppedes ja tahtsid iseseisvuspäeva tähistada valgete armee võiduparaadi päeval 16. mail. Vasakpoolsed pidasid iseseisvumispäevaks novembri 15. päeva, sest rahva võimu esindanud Soome parlament oli kuulutanud end kõrgeima võimu kandjaks 15. novembril 1917. Kui iseseisvusdeklaratsiooni kinnitamisest oli möödunud aasta, tähistasid akadeemilised ringkonnad 6. detsembril 1918 selle aastapäeva.
Laiemalt on 6. detsembrit iseseisvuspäevana tähistatud alates 1919. aastast, kui Riiginõukogu määras selle päeva puhkepäevaks riigiasutustes, koolides ja kohtutes. Aastal 1929 sätestati päev seadusega üldiseks tasuliseks puhkepäevaks. 1937. aastal võeti vastu seadus, mis sätestas, et iseseisvuspäev on üldine pidu- ja puhkepäev, mille kohaselt pidi see olema tasuline vaba päev või tuli selle eest maksta suuremat palka, nagu pühapäeval tehtava töö eest, kui ei ole võimalik anda puhkepäeva.
Iseseisvuspäev on Soomes ametlik lipupäev. Erinevalt teistest talvistest lipupäevadest langetatakse lipp alles kell 20.
Viited.
&lt;/ref&gt;
Välja tänav (Rakvere)

Välja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes põhja suunas, lõpeb tänav Rakvere valla Tõrremäe küla piiril.
Tänava pikkus on 80 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,8 km.
Tänava ääres paikneb kaks ühepereelamut ja kaks ridaelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Niidu tänav (Rakvere)

Niidu tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes põhja suunas, lõpeb tänav Rakvere valla Tõrremäe küla piiril.
Tänava pikkus on 134 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna u 1,7 km.
Tänava ääres paikneb kuus ühepereelamut ja üks kaksikelamu, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Viited.
Avatäited

Avatäited on ehituses akna- ja ukseavadesse paigaldatavad aknad ja uksed.
Aknad.
Aken on ava seinas, ukses või katuses, mis võimaldab siseruumi lasta valgust, heli ja enamasti ka õhku. Tänapäeva aknad on tavaliselt klaasitud või kaetud mõne muu läbipaistva materjaliga. Ka lükandosad ja raam viitavad aknale. Paljusid klaasitud aknaid saab avada, et ruumi ventileerida, või sulgeda, et vältida väliseid ilmaolusid. Enamasti on akendel riiv või muu mehhanism, mille abil saab aknaid sulgeda või avada.
Akende tüübid.
On olemas väga palju aknatüüpe, mis erinevad üksteisest positsiooni, materjali ja funktsiooni poolest. 
Üldiselt klassifitseeritakse aknaid järgmiselt:
Uksed.
Uks on juurdepääsetav tõke, mis on varustatud seina avas, et võimaldada juurdepääsu hoone ruumi siseküljele. Hoone sisemised osad on ühendatud ustega.
Uksi liigitatakse lähtudes:
Beethoveni monument (Bonn)

Beethoveni monument on Saksamaal Bonni Münsterplatzil helilooja Ludwig van Beethoveni 75. sünniaastapäeva tähistamiseks 12. augustil 1845 avatud mälestusmärk.
Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U20 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa.
Mogiljovi asehaldurkond

Mogiljovi asehaldurkond (vene keeles "Могилёвское наместничество") oli Venemaa keisririigi haldusüksus 1778−1796. 
Ajalugu.
Asehaldurkond moodustati 1778. aastal Mogiljovi kubermangu ümbernimetamisel. Haldusüksus koosnes 12 maakonnast ja selle pealinnaks oli Mogiljov. 1796. aastal asehaldurkond kaotati ja selle alad ühendati koos Polotskiga Valgevene kubermanguks.
Erik Valeur

Erik Viggo Valeur (sündinud 2. septembril 1955 Kopenhaagenis) on taani ajakirjanik, kirjanik ja meediakommentaator.
2011. aastal sai Erik Valeur Danske Banki debüüdiauhinna (Danske Banks Debutantpris) romaani "Seitsmes laps" eest ("Det syvende barn"). Sama teose eest sai ta ka Põhjamaade kriminaalkirjanikke ühendava organisatsiooni Skandinaviska Kriminalsällskapet väljaantava auhinna Klaasist Võti (2012) parima Põhjamaade kriminaalromaani eest.
Eesti keeles on ilmunud ta teos "Seitsmes laps", 2016 Varrak ("Det syvende barn", 2011), ja "Mees majakas", 2019 Varrak ("Logbog fra et livsfolis", 2015), mõlemad on tõlkinud Jaan Pärnamäe.
Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U15 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. 
Viimati uuendatud pärast 27. augustil 2023 peetud mängu Bosnia ja Hertsegoviinaga.
Paim

Paim on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Paim uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Printsmann ja Pritsmann. Jaan Paimu palvel kanti Paim perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 210 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Paim Eestis 5 mehel ja 7 naisel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Paim Eestis 5 mehel ja 6 naisel.
Pajusoo

Pajusoo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Pajusoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Paiasson, Pajoson, Pajosson ja Pajusson. Oskar Pajusoo palvel kanti Pajusoo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 199 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pajusoo Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.
Paldre

Paldre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Paldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Posimann ja Vidrigsmann. Voldemar Paldre palvel kanti Paldre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 102 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paldre Eestis alla viiel mehel ja 10 naisel.
Parre (perekonnanimi)

Parre on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Parre on pandud Vana-Vigala mõisas Vigala kihelkonnas Läänemaal ja Sääre mõisas Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Parre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Petrov. Leo Parre palvel kanti Parre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 126 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Parre Eestis 5 mehel ja 7 naisel.
Parvet

Parvet on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Parvet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Busch, Preitoff ja Puss. August Parveti palvel kanti Parvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 196 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. veebruarist 1936).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Parving

Parving on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Parving uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Piilberg, Prikman ja Prikmann. Boris Parvingu palvel kanti Parving perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 242 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. juunist 1936). 
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Pedari

Pedari on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Pedari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Berendt, Bergmann, Freyberg, Peeterson, Penter, Pertman ja Peterson. Jaan Pedari palvel kanti Pedari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 243 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. juunist 1936).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pedari 18 mehel ja 11 naisel.
Pedaste (perekonnanimi)

Pedaste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Pedaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Meenson ja Roth. Imant Pedaste palvel kanti Pedaste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 98 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pedaste 9 mehel ja 13 naisel.
Pihel

Pihel on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Pihel (Pichel, Pihhel, Pehhel) on pandud Keskvere mõisas Martna kihelkonnas ja Lauka mõisas Reigi kihelkonnas Läänemaal, Taaliku mõisas Jaani kihelkonnas, Elme, Kaarma-Suuremõisa, Kudjapäe, Loona ja Piiamõisas Kaarma kihelkonnas, Luulupe mõisas Karja kihelkonnas, Lümanda mõisas Kihelkonna kihelkonnas, Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas, Rinsi mõisas Muhu kihelkonnas, Küdema mõisas Mustjala kihelkonnas, Keskvere, Tumala ja Orissaare mõisas Pöide kihelkonnas, Kõljala mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal ja Sänna mõisas Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Pihel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pilberg ja Piilberg. Rudolf Piheli palvel kanti Pihel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 214 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pihel Eestis 73 mehel ja 88 naisel.
Pikre

Pikre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Pikre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Prenka. Arnold Pikre palvel kanti Pikre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 145 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lina tänav (Rakvere)

Lina tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse põhja-lõunasuunaliselt Kesk põigu tänavalt. Tänav suundub läände ja lõpeb Tähe tänava ristmikul.
Tänava pikkus on 150 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,6 km.
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Viited.
Kesk põik

Kesk põik on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes lõuna suunas, lõpeb tänav Kesk tänava ristmikul. 
Tänava pikkus on 183 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust, Turu platsist, on linnulennult mõõdetuna umbes 1,5 km.
Tänava ääres paiknevad põhiliselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Viited.
Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U16 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. 
Viimati uuendatud pärast 28. septembri 2023 peetud mängu Põhja-Iirimaa.
Lahkarvamus

Lahkarvamus on kahe või enama isiku erimeelsused (arvamused) millegi suhtes. 
Näiteks võib töötajal ja tööandjal olla lahkarvamus töötajale õiglase palga suhtes või tekib kohtunikul ja treeneril lahkarvamus spordimängu käigu suhtes. 
Lahkarvamuse sünonüümid on lahkheli, arusaamatus, ebasuhe, diskrepants, lahkkõla ja dissonants.
Lahkarvamused võivad olla erinevad, see sõltub teema tähtsusest osapooltele ja nende endi suhtlusoskusest. Erinevate arvamuste korral võib rahulik vestlus minna üle vaidluseks, kuid kui inimesed oskavad enda emotsioonid kõrvale jätta, võib vestlus jätkuda rahulikult. Mõtete rohkus võib jutuajamist edasi viia, uusi ideid ja lahendusi probleemidele tekitada ning arendada osapoolte silmaringi. Lahkarvamus on püsiv ja ilma käegakatsutava või selgelt ette kujutatava lahenduseta.
Psühholoogilised alused.
Kui kahele isikule anda samad faktid võivad nad jõuda erinevate järeldusteni. Seda nähtust on seletanud Daniel Kahneman läbi piiratud ratsionaalsuse. Teisisõnu langetatakse otsuseid heuristilisel meetodil, mis toimib hästi igapäeva situatsioonides, kuid ei toimi keerulistes teemades nagu kliima soojenemine. Üksikisikud usuvad suurema tõenäosusega kliima soojenemist kui välitemperatuur on tavapärasest kõrgem, kui nad on suunatud mõtlema soojusest.
Õiguslikud alused.
Õigusteoorias on lahkhelid juriidilistest juhtumitest erinevad. Kui kohtuasjade hulka kuuluvad kriminaalmenetlused ja eraisiku juhtumid, siis lahkhelid on puhtalt eraisikutel.
Orest Reis

Orest Reis (22. juuni 1911 Laimjala vald, Saaremaa – 4. juuli 1997 Laimjala vald, Saare maakond) oli eesti õpetaja ja õigeusu vaimulik (preester).
Ta lõpetas 1930. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja õppis aastatel 1930–1931 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja lõpetas 1937 Petseri vaimuliku seminari. Üliõpilasselts Concordia liige.
Ta pühitseti diakoniks ja preestriks 1938. aastal. Aastatel 1938–1939 oli Laanemetsa Peetruse ja Pauluse koguduse preester, aastatel 1941–1944 Salme ja Roobaka kooli õpetaja Saaremaal. 1944. aastal teenis Saksa sõjaväes, 1944–1945 Piila Peaingel Miikaeli koguduse preester, 1944–1946 Eikla algkooli juhataja, 1946–1950 Kahtla algkooli õpetaja, 1950–1955 tööline, seejärel kooliõpetaja Saaremaal.
Johannes Hainsalu

Johannes Hainsalu VR II/3 (Johan Holzmann, Vabadusristi annetamise otsuses Johannes Holtsmann) (29. märts/10. aprill 1894 Suure-Konguta vald, Tartumaa – 16. märts 1980 Alavere, Kose külanõukogu, Harju rajoon) oli Eesti põllumees.
Ta oli tisler Tartus, osales Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväe koosseisus, Vabadussõjas 6. jalaväepolgus, 3. Diviisi tagavarapataljonis, Kuperjanovi partisanide pataljonis reamehena. Pidas Madise talu. Teise maailmasõja järel Saare vallavalitsuse käskjalg, meieri abiline Kääpa meiereis, kolhoosi Punalipp tööline, Saare 8-klassilise kooli teenija ja internaadi kasvataja. 
Maetud Maarja-Magdaleena kalmistule.
Tema Vabadusrist ja rahaline autasu 10 000 marka anti eksikombel reamees Juhan Holtsmannile (Heinsalu) ja ta ei saanud sellest kunagi teada. Eksitus selgus alles 2004. aastal, mil selle avastas Jaak Pihlak.
Põhja põik

Põhja põik on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes põhja suunas, lõpeb tänav Rakvere valla Tõrremäe küla piiril. 
Tänava pikkus on 147 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust, Turu platsist, on linnulennult mõõdetuna umbes 1,7 km.
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Viited.
Valguse tänav (Rakvere)

Valguse tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse põhja-lõunasuunaliselt Näituse tänavalt. Suundudes lääne poole, lõpeb tänav Koidu põik tänava ristmikul.
Tänava pikkus on 131 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,3 km. 
Tänava ääres paikneb kaheksa ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Viited.
Tähe tänav (Rakvere)

Tähe tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Põhja-lõunasuunaline tänav saab alguse Rakvere valla piirilt, Tõrremäe küla territooriumilt. 
Tänav suundub lõuna poole, ristub Põhja ja Kesk tänavaga ning lõpeb Koidu tänava ristmikul. Tänava pikkus on 607 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 1,4–1,8 km.
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teisel poolel.
Mahla tänav (Rakvere)

Mahla tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. 
Rakvere linnast alguse saava Näituse tänavapõhjapoolselt lõigult, mis paikneb Rakvere valla territooriumil Tõrremäe külas, algab Mahla tänav. 
Suundudes ida poole ja seejärel lõunasse, lõpeb tänav Näituse tänav 22 kinnistu juures. Tänava pikkus on 195 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust, Turu platsist, on linnulennult mõõdetuna 1,7–1,9 km. 
Mahla tänava aadressiga on registreeritud kaks kinnistut; aadressil Mahla 8 paikneb tootmis-laohoone ja Mahla 10 on hoonestamata.
Welfide fond

Welfide fond (Welfenfonds) on 29. septembril 1867 sõlmitud lepinguga endisele Hannoveri kuninglikule perekonnale määratud hüvitus. 
Kuna Georg V jätkas pärast Prantsusmaale põgenemist Preisi-vastast propagandat, toetussummasid talle välja ei makstud, vaid fondi tulusid kasutati peamiselt Saksamaa sisepoliitika huvides ("Reptilienfonds"), muuseas toetati Baieri kuningat Ludwig II. Alates 1879. aastast toetati fondist Georg V leske ja tütreid. Wilhelm II korraldusel maksti alates 1892. aastast fondi tulud välja Hannoveri kuningliku perekonna peale. 
Riigikohtu otsusega määrati 1933. aastal endisele Braunschweig-Lüneburgi hertsogile Ernst Augustile hüvituseks 8 miljonit riigimarka, Calenbergi mõis ja kaks põllumajandusettevõtet.
Videviku tänav (Rakvere)

Videviku tänav asub Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb see tupikuga enne Tallinna–Narva raudteeliini maa-ala. Tänav on 47 meetrit pikk ja sellega üks Rakvere linna lühemaid. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,4 km.
Tänava ääres paikneb kaks ühepereelamut (Videviku 3 ja 4). Elamud on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Jegorlõkskaja rajoon

Jegorlõkskaja rajoon (vene keeles "Егорлыкский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Jegorlõkskaja staniitsa.
Rajoon piirneb põhjas ja läänes Zernogradi rajooniga, idas Tselina rajooniga ja lõunas Krasnodari kraiga.
Rajooni pindala on 1460 km². Elanike arv oli 2017. aastal 33 713.
Jegorlõkskaja rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Gaidamatška, Gruzskaja, Jegorlõtšok, Kavalerka, Kamennaja balka, Kugo-Eja, Mokraja Grjaznuhha, Ploskaja, Sredni Jegorlõk, Ternovataja, Ternovaja ja Elbuzd.
Neutraalne monism

Neutraalne monism on vaatenurk vaimufilosoofias, mille järgi mentaalne ja füüsiline on kaks erinevat moodust kirjeldamaks üht ja sama elementi, mis on neutraalne, mis ei ole füüsiline ega mentaalne. See eitab, et füüsiline ja mentaalne (vaimne) on kaks fundamentaalselt erinevat asja. Neutraalne monism väidab, et keha ja vaim on kaks erinevat võimalust samade asjade organiseerimiseks või kirjeldamiseks, mis ise oma olemuselt on "neutraalsed", st ei füüsilised ega vaimsed.
Ajalugu.
Keha ja vaimu probleemi on kirjeldanud C. D. Broad ühes oma varaseimas teoses "Mõistus ja selle koht looduses". Broadi nimekiri võimalikest nägemustest keha ja vaimu probleemi üle, mis sai tuntuks nimega "Broadi kuulus nimekiri 1925", sisaldab aluspõhja, mida see teooria on endast kujutanud. On veel mõned ise-hakanud neutraalsed monistid, aga enamus filosoofe, kellel see vaade on olnud, on klassifitseeritud peale nende surma. Mõned näited on Baruch Spinoza, David Hume, Ernst Mach, Richard Avenarius, Kenneth Sayre, Joseph Petzoldt ja Jonathan Westphal.
Seda mõistet on maininud William James oma essees "Kas teadvus eksisteerib?" aastal 1904. Whately Carington oma raamatus "Aine, mõistus ja mõte" (1949) toetus neutraalsele monismile. Ta leidis, et mõistus ja aine mõlemad sisaldavad sellist komponenti, mis on tuntud kui "cognita" või meelteandmed. Stephen Stichi ja Ted Warfieldi arvates ei ole olnud neutraalne monism väga populaarne vaade filosoofias, kuna neutraalsete elementide olemust on raske arendada või mõista.
David Chalmers.
David Chalmers käsitleb kivide teadvust nagu termostaati, kuigi ta väldib ideed, et kividel on teadvus:
Chalmers arutleb ettevaatlikult neutraalse monismi ja panpsühhismi varianti, mida ta püüab nimetada "Tüüp-F monismiks". Ta tunnistab:
Oisu külanõukogu

Oisu külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Särevere vallas. Külanõukogu pindala oli 126 km² (1977).
Omedu külanõukogu

Omedu külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Raja külanõukoguga.
Oru külanõukogu

Oru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Oru külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuivajõe vallas. Külanõukogu keskus asus Oru külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Oru külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 
1954 juunis Oru külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumist koos likvideeritud Kurena külanõukogu maadega moodustati Kuivajõe külanõukogu.
Paadla külanõukogu

Paadla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kärla külanõukoguga.
Padise külanõukogu

Padise külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Kloostri ja Põllküla külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 140 km² (1977).
Paeküla külanõukogu

Paeküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Paeküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Paekülas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Paeküla külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Paeküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu.
Pagari külanõukogu

Pagari külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 
Pagari külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Mäetaguse vallas. Külanõukogu keskus asus Pagari asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pagari külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Tuleviku" ja "Edasi" kolhoos.
1960 septembris Pagari külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Mäetaguse külanõukogu koosseisu.
Paide külanõukogu

Paide külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Paide vallas. Külanõukogu pindala oli 358 km² (1977).
Paju külanõukogu

Paju külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tõlliste külanõukoguga.
Pajusi külanõukogu

Pajusi külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Loopre ja Tapiku külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 280 km² (1977).
Pajusti külanõukogu

Pajusti külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Viru-Jaagupi külanõukoguga.
Pakitu-Sorgi külanõukogu

Pakitu-Sorgi külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kadrina külanõukoguga.
Pala külanõukogu

Pala külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Pala valla koosseisus. 1950. aastal Pala vald likvideeriti ja Pala külanõukogu arvati Kallaste rajooni koosseisu. Seoses maarajoonide arvu vähendamisega arvati Pala külanõukogu 1959. aastast Jõgeva rajooni koosseisu. 
Külanõukogu pindala oli 164 km² (1977).
Palade külanõukogu

Palade külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pühalepa külanõukoguga.
Palamuse külanõukogu

Palamuse külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuremaa vallas. Külanõukogu pindala oli 247 km² (1977).
Paluküla külanõukogu

Paluküla külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lelle külanõukoguga.
Paluoja külanõukogu

Paluoja külanõukogu oli külanõukogu Abja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Abja külanõukoguga.
Pamma külanõukogu

Pamma külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s Saaremaal.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Saare maakonna Pärsamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Nõmme külas. 1950 septembrist, seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega, arvati Pamma külanõukogu Orissaare rajooni koosseisu. 1954. aastast asus külanõukogu keskus Pamma külas.
1960. aastal liideti Pamma külanõukogu Leisi külanõukoguga.
Pandivere külanõukogu

Pandivere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Pandivere külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vao vallas. Külanõukogu keskus asus Pandivere külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pandivere külanõukogu 1950 septembris Väike-Maarja rajooni koosseisu.
1954 juunis Pandivere külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Väike-Maarja külanõukoguga.
Parapalu külanõukogu

Parapalu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Meeksi vallas. Külanõukogu keskus asus Parapalu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Parapalu külanõukogu 1950 septembris Räpina rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Peipsi" ja "Laane" kolhoos.
1960 oktoobris Parapalu külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Mehikoorma külanõukoguga.
Parastuma külanõukogu

Parastuma külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Parastuma külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Raudna vallas. Külanõukogu keskus asus Parastuma külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Parastuma külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.
1954 juunis Parastuma külanõukogu likvideeriti, selle territoorium koos likvideeritud Heimtali ja Puiatu külanõukogu aladega arvati moodustatud Raudna külanõukogu koosseisu.
Peedu külanõukogu

Peedu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Peedu külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Albu vallas. Külanõukogu keskus asus Peedu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Peedu külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.
1954 juunis Peedu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Albu külanõukoguga.
Peipsiääre külanõukogu

Peipsiääre külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1949 Kasepää ja Kolkja külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 18 km² (1977).
Peningi külanõukogu

Peningi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Peningi külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Peningi vallas. Külanõukogu keskus asus Peningi asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Peningi külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 
1954 juunis Peningi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Pikavere külanõukoguga.
Penuja külanõukogu

Penuja külanõukogu oli külanõukogu Abja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Abja külanõukoguga.
Pera külanõukogu

Pera külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Külanõukogu moodustati 1. augustil 1946 Pärnu maakonna Rajangu külanõukogu ala vähendamise arvel. 1950. aastast kuulus Pera külanõukogu vastaselt moodustatud Abja rajooni koosseisu.
Külanõukogu eksisteeris 1946–1954 ja seejärel liideti see Abja külanõukoguga.
Perametsa külanõukogu

Perametsa külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vastseliina külanõukoguga.
Perjatsi külanõukogu

Perjatsi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Perjatsi külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vaivara vallas. Külanõukogu keskus asus Perjatsi külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Perjatsi külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.
1954 juunis Perjatsi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vaivara külanõukoguga.
Permisküla külanõukogu

Permisküla külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Illuka külanõukoguga.
Pidula külanõukogu

Pidula külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kihelkonna ja Mustjala külanõukoguga.
Pihva külanõukogu

Pihva külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Pihva külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Tähtvere vallas. Külanõukogu keskus asus Pihva külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pihva külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Pihva külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos Tähtvere-Vorbuse külanõukoguga moodustati Tähtvere külanõukogu.
Piirissaare külanõukogu

Piirissaare külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis Piirissaarel. Külanõukogu moodustati 1946. Külanõukogu pindala oli 7,5 km² (1977).
Pikajärve külanõukogu

Pikajärve külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Valgjärve külanõukoguga.
Pikavere külanõukogu

Pikavere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Peningi vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Pikavere külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pikavere külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires Tšapajevi-nimeline, "Lembitu" ja "Tasuja" kolhoos ning Peningi sovhoos. Külanõukogu keskus asus Suurevälja külas.
Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Pikavere külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.
1973. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 110 km² ja elanike arv 1127.
Pikevere külanõukogu

Pikevere külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Väike-Maarja külanõukoguga.
Pikru külanõukogu

Pikru külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koidu külanõukoguga.
Pikva külanõukogu

Pikva külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Anija vallas. Külanõukogu keskus asus Pikva külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pikva külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu.
1954 juunis Pikva külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Alavere külanõukogu, ning hiljem omakorda Anija külanõukogu koosseisu.
Pinska külanõukogu

Pinska külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pärsti külanõukoguga.
Polli külanõukogu

Polli külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Karksi vallas. Külanõukogu pindala oli 331 km² (1977).
Pootsi külanõukogu

Pootsi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Pootsi külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Seliste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kõpu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pootsi külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu.
Pootsi külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Seliste külanõukoguga.
Porkuni külanõukogu

Porkuni külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Assamalla vallas. Külanõukogu keskus asus Porkuni külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Porkuni külanõukogu 1950 septembris Väike-Maarja rajooni koosseisu.
1954 juunis Porkuni külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Tamsalu ja Rakvere külanõukogu vahel.
Priipalu külanõukogu

Priipalu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Priipalu külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Kuigatsi vallas. Külanõukogu keskus asus Priipalu alevikus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Priipalu külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu.
1954 juunis Priipalu külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Õru külanõukoguga.
Pugola külanõukogu

Pugola külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võrumaa Misso valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Siksälä külas.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Misso vald likvideeriti ja Pugola külanõukogu territoorium arvati Vastseliina rajooni koosseisu. 
Külanõukokku kuulusid Hino, Kaubi, Kimalase, Kivioru, Kure, Kõrgessaare, Käbli, Lemmatsi, Muakese, Muraski, Parmu, Pulli, Põdrametsa, Rammuka, Ritsika, Sakuti, Siksali ja Suursoo küla ning Misso asundus ja alevik.
1954. aastal liideti Pugola külanõukogu Misso külanõukoguga.
Puhja külanõukogu

Puhja külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Puhja vallas. Külanõukogu pindala oli 164 km² (1977).
Puiatu külanõukogu

Puiatu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Puiatu külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Raudna vallas. Külanõukogu keskus asus Puiatu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Puiatu külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.
1954 juunis Puiatu külanõukogu likvideeriti, selle territoorium koos likvideeritud Heimtali ja Parastuma külanõukogu aladega arvati moodustatud Raudna külanõukogu koosseisu.
Puide külanõukogu

Puide külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu eksisteeris aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Puide külas.
Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valga maakonna Hummuli valla koosseisus. Aastatel 1950–1954 kuulus Puide külanõukogu Tõrva rajooni. 
1954. aastal liideti Puide külanõukogu Hummuli külanõukoguga.
Purdi külanõukogu

Purdi külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Paide külanõukoguga.
Purtse külanõukogu

Purtse külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lüganuse külanõukoguga.
Puru külanõukogu

Puru külanõukogu oli külanõukogu Jõhvi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Jõhvi külanõukoguga.
Puurmani külanõukogu

Puurmani külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kursi vallas. Külanõukogu pindala oli 208 km² (1977).
Põdruse külanõukogu

Põdruse külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haljala külanõukoguga.
Põima külanõukogu

Põima külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1954. aastal Tapa rajoonis. Külanõukogu keskus asus Põima külas. 1954. aasta seisuga asusid külanõukogu piirides "Kalevi", "Punase Tähe" ja "Leegi" kolhoos ning Udriku Invaliidide Kodu.
1. detsembrist 1956 viidi Põima külanõukogu keskus üle Põima külast Pakitu külla.
1960. aastal Põima külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti ga. 
Põima külanõukogu likvideeriti 1. oktoobrist 1960 ja selle alad jagati Kadrina, Saksi ja Vohnja külanõukogu vahel, nii et "Punase Tähe" kolhoosi territooriumid liideti Kadrina külanõukoguga, "Leegi" kolhoosi territoorium Saksi külanõukoguga ja "Kalevi" kolhoosi territoorium Vohnja külanõukoguga.
Põlli külanõukogu

Põlli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Põlli külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Varbola vallas. Külanõukogu keskus asus Sirgu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Põlli külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Põlli külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Varbola külanõukogu koosseisu.
Põllküla külanõukogu

Põllküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. 
Põllküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Padise vallas. Külanõukogu keskus asus Põllkülas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Põllküla külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu. 
1954. aastal Põllküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Klooga külanõukoguga.
Põlula külanõukogu

Põlula külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rägavere külanõukoguga.
Päidla külanõukogu

Päidla külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Otepää külanõukoguga.
Päinurme külanõukogu

Päinurme külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis ja Põltsamaa rajoonis. 
Külanõukogu eksisteeris 1945–1960. Kuni 1950. aastani oli see Järvamaa koosseisus, alates 26. septembrist 1950 Põltsamaa rajooni koosseisus. 1960. aastal jagati see Koigi (Paide rajoon) ja Pajusi külanõukogu (Põltsamaa rajoon) vahel.
Päkste külanõukogu

Päkste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Päkste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kuuste vallas. Külanõukogu keskus asus Unikülas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Päkste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Päkste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Haaslava külanõukoguga.
Pärsti külanõukogu

Pärsti külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Viljandi vallas. Külanõukogu pindala oli 98 km² (1977).
Pääsküla külanõukogu

Pääsküla külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Saue külanõukoguga.
Pöide külanõukogu

Pöide külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Pöide vallas. Külanõukogu pindala oli 279 km² (1977).