tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Loovustehnika

Loovustehnika on meetod loovuse ergutamiseks ja uute ideede sihipäraseks esilekutsumiseks, et leida visioon või lahendada probleem.
Loovustehnika etapid on järgmised:
Ideede genereerimise tehnikaid on palju ja sageli on eri nimetuste all esinevad võtted tegelikult ühe ja sama sisuga. Pole mingit kindlat reeglit selle kohta, kuidas, millises järjekorras ja millise probleemi lahendamiseks teatud tehnikat tuleb rakendada. Siinkohal on oluline roll moderaatoril, kes peab otsustema tehnikate valiku ja rakendamise järjekorra. Kõige kindlam reegel teadasaamiseks, mis töötab ja mis mitte, on proovimine.
Moderaatori kohustuseks on valida sobivad tehnikad ja määrata nende kasutamise järjekord. Enne loovate probleemilahendustega tegelema hakkamist tuleb meeskonnaliikmed tegevuseks ette valmistada. Selleks võib rakendada lihtsamaid või keerukamaid "jäälõhkumisülesandeid". Oluline on panna inimesed rääkima ja sisse elama. Siin võiks rõhku panna n-ö parema ajupoolkera aktiveerimisele, et soodustada divergentset mõtlemist – need meeskonnad, kes oskavad naerda ja nalja teha, on ideede genereerimiseks paremini ette valmistatud.
Eesti Suursaatkond Canberras

Eesti Suursaatkond Canberras on Austraalias Canberras asuv Eesti suursaatkond. Hoonet kasutab ka Soome Suursaatkond Canberras. Suursaatkond avati veebruaris 2015.
Alates 2024. aastast on suursaadik Jaan Reinhold.
Suursaadik oli alates 2019. aastast kuni 2024. aastani Kersti Eesmaa.
Eesti Suursaatkond Prahas

Eesti Suursaatkond Prahas on Tšehhis Prahas asuv Eesti suursaatkond. Suursaatkond avati augustis 1997.
Hollandi Suursaatkond Tallinnas

Hollandi Suursaatkond Tallinnas on Tallinnas aadressil Maakri 30, korrusel 23 asuv Hollandi suursaatkond. Varem asus Hollandi Suursaatkond Tallinnas Rahukohtu tänav 4.
Suursaatkonna endine hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.
Saatkonnas resideerib Hollandi suursaadik Eestis, kelleks on alates 2024. aastast Sander van der Sluis.
Leedu Suursaatkond Tallinnas

Leedu Suursaatkond Tallinnas on Tallinnas aadressil Uus tänav 15 asuv Leedu suursaatkond. Suursaatkonna hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.
Aastast 2017 on Leedu suursaadik Eestis Giedrius Apuokas.
Enne teist maailmasõda asus Leedu saatkond Tallinnas aadressidel Kiriku tänav 6 ja Valli tänav 4.
Poola Suursaatkond Tallinnas

Poola Vabariigi Suursaatkond Tallinnas (Poola keeles: ) on Tallinnas aadressil Suur-Karja tänav 1 asuv Poola suursaatkond. Enne teist maailmasõda asus Poola saatkond Tallinnas Kohtu tänav 10.
Suursaatkonna hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. 
Ajaloost.
Poola Vabariigi Suursaatkond Tallinnas alustas tööd 1993. aasta augustis. Esialgu oli Poola suursaadikuks Eestis Riias resideeriv suursaadik Jarosław Lindenberg, 1994. aasta novembrist Tallinnas resideeriv saadik Jakub Wołąsiewicz.
Eesti ja Poola diplomaatilised suhted.
2020. aastal tähistati Eesti ja Poola diplomaatiliste suhete 100. aastapäeva.
6. oktoobril 1919. aastal sai Eesti Välisministeerium Poola kolleegidelt telegrammi teatega, et Poola tunnustab Eesti Vabariiki "de facto."
31. detsembril 1920. aastal allkirjastatud kirjaga teatas Poola välisminister Eustachy Sapieha oma ametivennale Otto Strandmanile, et Poola on otsustanud tunnustada Eesti Vabariiki kui iseseisvat ja suveräänset riiki. Otsusest anti teada päev pärast Ententeʼi Kõrgema Nõukogu 26. jaanuari 1921. a "de jure" tunnustust Eestile ja Lätile.
Mõned päevad pärast Eesti Vabariigi taasiseseisvumist 1991. aastal taastunnustas Poola Eestit iseseisva riigina. Diplomaatilised suhted Eesti ja Poola vahel taastati sama aasta 9. septembril.
Saksamaa Suursaatkond Tallinnas

Saksamaa Suursaatkond Tallinnas on Tallinnas aadressil Toom-Kuninga 11 asuv Saksamaa suursaatkond.
2025. aastast on Saksamaa suursaadik Eestis Jan Scheer
2019–2025 oli suursaadik Christiane Hohmann.
2015–2019 oli suursaadik Christoph Eichhorn.
Enne Teist maailmasõda asus Saksa saatkond Tallinnas samuti Toomkuninga 11 (algses) hoones.
Djibouti lauljate loend

"Siin loetletakse Djibouti lauljaid."
Eesti Suursaatkond Pariisis

Eesti Vabariigi Suursaatkond Pariisis on Prantsusmaa pealinnas Pariisis asuv Eesti suursaatkond. Saatkonnas tegutseb Eesti suursaadik Prantsusmaal, kes 2021. aastast on Lembit Uibo. 
Eestil on Pariisis küllaltki arvestatava suurusega saatkond, kus töötab ka Kaitseministeeriumi esindaja. 
Ajalugu.
Esimene Eesti esindaja Karl Robert Pusta nimetati Pariisi 1918. aasta veebruaris, tegutsemisloa sai ta sama aasta mais. Pärast "de jure" tunnustamist sai temast esimene Eesti saadik Prantsusmaal. Eesti saatkond asus kuni 1936. aastani Pariisis üürikorterites, kolmekorruselises majas Rue de Magellan’il Place de l'Étoile ja Avenue des Champs-Élysées' lähedal. Hoone asus heas rajoonis, erinevate riigiasutuste läheduses.
Lisaks saadikukohale loodi saatkondades 1922. aastal juurde diplomaatiliste sekretäride ja 1923. aastal atašeede ametikoht. Sellele lisaks olid saatkonna juures 1920. aastatel loodud ametikohad prantslasest abiliste – erasekretäri ja masinakirjutaja – jaoks.
1936. aastal ostis saadik Otto Strandman Eesti Vabariigi nimel Pariisis maja aadressil 4 rue Général-Appert, millest sai Eesti uus saatkond. Neljakorruseline linnapalee asus saatkondade piirkonnas. Lapsena seal elanud Lennart Meri on saatkonna hoonet kirjeldanud kui oma aja kauneimat.
Saatkond likvideeriti 1940. aastal, kui Nõukogude Liit Eesti okupeeris. Nõukogude okuptsiooni Eestis Prantsusmaa ametlikult ei tunnustanud, aga andis Eesti saatkonna üle Nõukogu Liidule.
Pärast Eesti iseseisvuse taastamist taasavati Eesti saatkond Pariisis 6. detsembril 1991. 2005. aastal ostis suursaadik Andres Talvik Pariisi Eesti Vabariigi nimel uue saatkonnahoone aadressil 17 rue de la Baume. Hoone renoveeriti ja avati 13. veebruaril 2007.
Eesti Suursaatkond Budapestis

Eesti Suursaatkond Budapestis on Ungaris Budapestis asuv Eesti suursaatkond. Suursaatkond avati 1999, suleti 2014 ja taasavati 2018.
Eesti suursaadik Ungaris on alates oktoobrist 2018 Kristi Karelsohn.
Eesti-Türgi suhted

Eesti-Türgi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Türgi vahel. 
Türgi tunnustas Eesti Vabariiki 23. jaanuaril 1924.
Türgi pole kunagi tunnustanud Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu koosseisu.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 23. oktoobril 1991.
2001 avati Türgi Suursaatkond Tallinnas. 2001 avati Eesti Suursaatkond Ankaras.
Eesti-Hispaania suhted

Eesti-Hispaania suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Hispaania vahel. 
Hispaania tunnustas Eesti Vabariiki 25. märtsil 1921.
Eesti esindaja Hispaanias Villibald Raud oli ametis kuni 1979. aastani.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. septembril 1991.
1997 avati Eesti Suursaatkond Madridis. 2004 avati Hispaania Suursaatkond Tallinnas.
Eesti-Aserbaidžaani suhted

Eesti-Aserbaidžaani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Aserbaidžaani vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 20. aprillil 1992
2010 avati Aserbaidžaani Suursaatkond Tallinnas.
Eesti-Bulgaaria suhted

Eesti-Bulgaaria suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Bulgaaria vahel. 
Bulgaaria tunnustas Eesti Vabariiki 20. mail 1922.
Bulgaaria taastunnustas Eesti Vabariiki 26. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. septembril 1991.
2006-2012 tegutses Eesti Suursaatkond Sofias. 2008-2011 tegutses Bulgaaria Suursaatkond Tallinnas.
Eesti-Kosovo suhted

Eesti-Kosovo suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Kosovo vahel. 
Eesti tunnustas Kosovo iseseisvust 21. veebruaril 2008. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti 24. aprillil 2008 Tallinnas.
Eesti suursaadik Kosovos resideerib Viinis.
Eesti-Kreeka suhted

Eesti-Kreeka suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Kreeka vahel. 
Kreeka tunnustas Eesti Vabariiki 19. mail 1922.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 2. oktoobril 1991.
Aastast 1997 tegutseb Eesti Suursaatkond Ateenas. Aastast 2005 tegutseb Kreeka Suursaatkond Tallinnas.
2013. aastast on Eesti suursaadik Kreekas Margus Rava.
Piusa matkarada

Piusa matkarada asub Võrumaal Piusa koobastiku looduskaitsealal.
Elistvere õpperada

Elistvere õpperada on Elistvere külas Tartu maakonnas Tartu vallas asuv õpperada.
Raja tutvustus.
Rada on edasi-tagasi 2 km pikk, lähtub Elistvere loomapargist.
Vaatamisväärsused.
Elustikukooslused järve ääres, linnurikas Elistvere järv.
Taevaskodade matkarada

Taevaskodade matkarada on Põlva maakonnas Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal asuv matkarada.
Raja tutvustus.
Ringikujulise matkaraja pikkus on 3 kilomeetrit. Matkaraja alguses on infostend raja ja puhkeala kaardiga ning rada tähistavad teeviidad. See võtab aega umbes poolteist tundi ja sobib ka lastega peredele. Rada on ratastooliga liigeldav kuni Väikese Taevaskojani (edasi-tagasi umbes kaks kilomeetrit).
Vaatamisväärsused.
Suur Taevaskoda, Väike Taevaskoda, Emaläte, Neitsikoobas, Salakuulajakivi, Savimägi, Ahja jõgi.
Tiksoja matkarajad

Tiksoja matkarajad on Tartu maakonnas asuvad 1 ja 2 kilomeetri pikkused ringikujulised metsarajad ja -teed. Need saavad alguse Tiksoja lõkkekoha parklast ning on tähistatud viitadega. Radadel on 9 loodust tutvustavat huvipunkti.
Asukoht.
Matkarajad asuvad Tartumaal Tartu linnas. Et kohale jõuda, tuleb sõita Tartu-Ilmatsalu ringteelt 2 km Tallinna mnt poole, kus puidust teeviit näitab RMK Tiksoja lõkkekohale. See asub maanteest 80 meetri kaugusel. 
Radade tutvustus.
Tiksoja matkarajad koosnevad kahest eri pikkusega metsateest. Lühema raja pikkus on 1 kilomeeter, pikema raja pikkus 2 kilomeetrit. Matkarajad on sobilikud jalutamiseks, tervisespordiks ja vaba aja veetmiseks. Teekonnal asub 9 tähistavat huvipunkti, mis tutvustavad ümbritsevat metsa ja selle majandamist. 
Loodus.
Tiksoja matkaraja vaatamisväärsuste hulka kuuluvad mitmesugused puu- ja raieliigid. Metsas kasvavad marjad (mustikad, metsmaasikad) ja seened.
Nohipalo õpperada

Nohipalo õpperada on 3 km pikkune õpperada, mis asub Põlvamaal Räpina vallas Nohipalo külas.
Raja tutvustus.
Nohipalo õpperada saab alguse ja lõpeb Ilumetsa metsamaja juurest, kus on parkimisvõimalus kuni kolmele autole. Rajal on suunaviited ning 16 jahindust ja metsandust tutvustavat infotahvlit. Rada on 3 kilomeetri pikkune ja selle läbimiseks kulub ligikaudu 2 tundi. Õpperajal on mustikad, pohlad ja seened. 
Vaatamisväärsused.
Õpperajal on mägralinnak, palumetsad, oosid, nõmmemetsad ja kopra tegevusjäljed.
Kiidjärve kuklasterada

Kiidjärve kuklasterada on Põlva maakonnas Kiidjärve–Koorvere tee läheduses asuv õpperada.
Raja tutvustus.
Rada tutvustab laanekuklaste elukorraldust spetsiaalselt selleks ehitatud 1,5 km pikkusel õpperajal. See asub 20 hektari suurusel alal, kus paikneb 200 pesa.
Ekskursioonide kõrgperioodil on Kiidjärve kuklaste kuningriik jagatud kahe võrdväärse õpperaja vahel. Mõlemad rajad on varustatud viitade ja infotahvlitega.
Matkarajal käies tuleks kasutada pesade läheduses liikumiseks vaid sinna paigaldatud sillakesi, et vältida sipelgate hukkumist. 14.02.2019 seisuga tegeleb Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) Kiidjärve kuklaste õpperaja ääres süsteemse metsahävitamise ja lageraiega. RMK kahjustab seal nii loodust ennast kui muudab õpperaja mõttetuks.
Vaatamisväärsused.
Suurim kuklasepesa on 1,7 meetri kõrgune. 
Näha saab ka heakasvulist kuusemetsa rekordkõrgete kuuskedega ja üle-eestilise kampaania korras istutatud kuusekultuuri. Raja kõrgeim kuusk on 42 meetrit kõrge.
Viited.
Voorepalu Põrgurada

Voorepalu Põrgurada on Põlva maakonnas Voorepalu metsas vana Tartu–Võru maantee (Postitee) ääres asuv matkarada. 
Raja tutvustus.
Matkarada on 500 meetri pikkune. 
Vaatamisväärsused.
Rajaga risti kulgeb vana Postitee. Lisaks asub rajal veel ka Ristimänd.
Matkaraja lähedal on suusarajad (3 ja 10 km), kelgumägi ja matkarada rabas (5 km). 
Nime päritolu.
Raja nimi on Põrgurada kahel põhjusel. Rahvajuttude järgi on Põrgurada saanud nime künkliku maastiku järgi, mida on vorminud Vanapagan.
Teine nime päritolu allikas on 1944. aastal sõja tagajärjel tekkinud maastik.
Palumägede matkarada

Palumägede matkarada on Tartu maakonnas Kambja vallas asuv matkarada.
Raja tutvustus.
Raja algus ja lõpp on Pangodi järve ääres. Rajal on üks suur infotahvel ning kaheksa viita.
Vahelduva pinnamoega raja pikkuseks on 1 kilomeeter.
Vaatamisväärsused.
Matkarajal on võimalik tutvuda Pangodi järve ja seda ümbritseva mõhnastikuga.
Padakõrve matkarada

Padakõrve matkarada on Tartu maakonnas Peipsiääre vallas asuv matkarada. Rada on 3,6 km pikk ja tutvustab sipelgate elu.
Raja tutvustus.
Raja ümbruses on laanekuklaste asurkond. Rada on varustatud teabetahvlite ja siltide-viitadega. Matkarada asub Padakõrve looduskaitsealal. Rada võib läbida ka sõidukiga.
Tammeluha matkarada

Tammeluha matkarada on Jõgevamaal Mustvee vallas asuv matkarada. See on 3 km pikk ning tutvustab 11 huvipunktis seda ümbritsevaid vaatamisväärsusi. Matkarada viib ka Pedassaaresse 0,6 km pikkuse laudteega.
Saare järve õpperada

Saare järve õpperada on Jõgevamaal Mustvee vallas asuv õpperada.
Raja tutvustus.
Raja pikkus on ~3,5 kilomeetrit. Rada kulgeb mööda metsasiseseid pinnaseteid, sihte, laudteid ja jalgradu vaheldusrikkal maastikul.
Lõõmav juuni

"Lõõmav juuni" on inglise kunstniku Frederic Leightoni maal.
Klini rajoon

Klini rajoon (vene keeles "Клинский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Klini linn.
Rajoon piirneb põhjas Tveri oblastiga, idas Dmitrovi rajooniga, kagus Solnetšnogorski rajooniga, lõunas Istra rajooniga, edelas Volokolamski rajooniga ja läänes Lotošino rajooniga.
Rajooni pindala on 2019,62 km². Elanike arv oli 2012. aastal 127 736, 2009. aastal 126 054 ja 2002. aastal 127 938.
Klini rajoonis on 265 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Klini ja Võssokovski linnade ning Rešetnikovo alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Sestra.
Eesti-Serbia suhted

Eesti-Serbia suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Serbia vahel. 
Kahe riigi vahelised suhted diplomaatilised suhted sõlmiti 9. veebruaril 2001 Helsingis.
Eesti suursaadik Serbias on Daniel Erik Schaer. Suursaadik resideerib Tallinnas. Serbia suursaadik Eestis on Saša Obradović. Suursaadik resideerib Helsingis.
Eesti – Sri Lanka suhted

Eesti – Sri Lanka suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Sri Lanka vahel. 
Sri Lanka tunnustas Eesti Vabariiki 10. oktoobril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 31. jaanuaril 1996.
Eestit esindab Sri Lankal aukonsul Dudley F. S. Thambinayagam.
Yuka Koide

Yuka Koide (小出由華 "Koide Yuka"; sündinud 5. jaanuaril 1985) on Jaapani näitlejatar ja modell. 
Ta sündis Tokyos Katsushikas ja oli noor näitleja. Aastatel 1992–1994 ilmus ta Ugo Ugo Ruga Ruga-chani juures ja 1993. aastal sai ta hõbemedali.
1997. aastal ei olnud Koide'il peaaegu üldse mingit meelelahutustegevust oma keskkooli diplomi tõttu. Ta naasis oma meelelahutaja karjääri juurde 2005. aastal. Pärast laval näituste ja draamade juurde naasmist töötas ta näitlejana filmides.
3. oktoobril 2006 sai temast Hayamimi Musume "Hayamimi Trend No.1" Mezamashi teleris.
Minori Terada

Minori Terada (jaapani keeles 寺田農 "Terada Minori"; sündinud 7. november 1942 Tokyo – 14. märts 2024) oli jaapani filmi- ja televisiooninäitleja. 
1968. aastal sai ta Mainichi filmiauhinna.
Eesti-Tšiili suhted

Eesti-Tšiili suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Tšiili vahel. 
Kui Eesti 22. septembril 1921 võeti Rahvasteliitu, siis oli vastuvõtmise poolt ka Tšiili. 
Tšiili taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti 27. septembril 1991.
Eestil on aukonsulaat Santiagos.
Sachiko Kokubu

Sachiko Kokubu (jaapani keeles 国分佐智子 ("Kokubu Sachiko"); sündinud 5. detsembril 1976 Tōkyōs) on jaapani näitleja ja modell.
Solnetšnogorski rajoon

Solnetšnogorski rajoon (vene keeles "Солнечногорский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Solnetšnogorski linn.
Rajoon piirneb kirdes Dmitrovi rajooniga, idas Lobnja linnaringkonnaga, kagus Himki linnaringkonnaga, lõunas Krasnogorski linnaringkonnaga, edelas Istra rajooniga ja loodes Klini rajooniga.
Rajooni pindala on 1163,93 km². Elanike arv oli 2012. aastal 131 459, 2009. aastal 123 585 ja 2002. aastal 124 369.
Solnetšnogorski rajoonis on 198 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Solnetšnogorski linna ning Andrejevka, Povarovo, Mendelejevo ja Ržavki alevite) ja kuue külaasunduse koosseisu.
Narva piiripunkt

Narva piiripunkt (ka Narva maantee piiripunkt, ka Narva-1 piiripunkt) on piiripunkt Narvas Peterburi maantee 1, Tallinna-Narva maanteel Eesti-Vene kontrolljoonel.
Narva piiripunkt.
Narva piiripunkti kompleksi kuuluvad: Narva piiripunktihoone, piirivalvehoone, kontrollkabiinid, varjualused, varikatusealused, piiripunkti piirdeaed ja kontrolliväljak.
Narva maantee piiriületuspunkt (piiriületuspunkt Narva-1) on mõeldud mootorsõidukitele, piiriületuspunkt Narva-2 on mõeldud vaid jalakäijatele. Piiripunkti sisenemine ja väljumine toimub Tuleviku tänava kaudu. 
1. novembril 1990 võeti vastu Vabariigi Valitsuse määrus nr 219 Eesti Vabariigi majanduspiiri alaliste kontrollpunktide loomise kohta, millega moodustati Narva maantee kui raudtee piiripunktid. 1. novembril 1990 määras valitsus kindlaks 27 alalist kontrollpunkti ja seda päeva peetakse ka Eesti piirivalve taasloomise aastapäevaks. Eesti Vabariigi majanduspiiril teostasid kontrolli politsei-, piirikaitseteenistuse ja tolliameti töötajad.
2. juulil 1991 otsustas Narva linnavolikogu likvideerida 5. juuliks Narvas asuvad EV majanduspiiri tollipunktid. Piirikaitseamet avas oma ajutise kontrollpunkti Narva-Tallinna maanteel, Narva ja Sillamäe vahel 19. kilomeetril.
2015. aasta 15. juulil avati Narva piiripunkti uus jalakäijate ja sõiduautode terminal, ümberehituse käigus lammutati vana 1990. aastatel ehitatud 500-ruutmeetrine jalakäijate terminal ja selle asemele ehitati uus, ligi kolm korda suurem kaasaegne terminalihoone. Selle juurde on rajatud 8 rada jalakäijatele, 12 sõidurada sõiduautodele ja 2 eraldiseisvat sõidurada bussidele. Enne rekonstrueerimist koosnes Narva-1 piiripunkt kolmest terminalist: sõiduautode ja busside, jalakäijate ning veoautode terminalist. 15. juulil 2015 suleti Narva piiripunkti ajutine jalakäijate terminal Vestervalli tänaval. Samal ajal avatati jalakäijate piiriületus Narva piiripunkti uues hoones Peetri platsil.
Rosée

Rosée (varem Roos ja Rose) oli baltisaksa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Rosée suguvõsa täpne päritolu on ebaselge. 1757. aastal on Haapsalus teateid Carl Johann Roosi (Rose) (u 1740−1827) kohta, kellest sai 1763. aastal kodanik ja 1776. aastal raehärra. Ta oli Käblaküla rentnik ja Orjaku riigimõisa allrentnik. Tema poeg porutšik Magnus Wilhelm Rosée (1771−?) oli mitme mõisa pandivaldaja. Viimase pojast Friedrich Konstantin von Rosée´st (1798−1868) sai sõjaväelane ja mõisaomanik.
Valga-1 piiripunkt

Valga-1 piiripunkt on piiripunkt Valgas Valga-Uulu maanteel Eesti-Läti piiril. Alates 2007. aastast, mil Eesti ühines Schengeni viisaruumiga, puudub tavaolukorras piirikontroll.
Valga-3 piiripunkt

Valga-3 piiripunkt on piiripunkt Valgas Sepa tänaval Eesti-Läti piiril. Alates 2007. aastast, mil Eesti ühines Schengeni viisaruumiga, puudub tavaolukorras piirikontroll.
Skin on Skin

"Skin on Skin" on Saksa laulja ja laulukirjutaja Sarah Connori esitatud laul. Laulu autorid on Rob Tyger ja Kay Denar.
"Skin on Skin" anti välja 4. novembril 2002 tema teise stuudioalbumi "Unbelievable" (2002) teise singlina.
"Sarah Connor (album)" (2004).
"Skin on Skin" ilmus ka Sarah Connori kogumikalbumil, mis anti välja 9. märtsil 2004.
Islandi päev

Islandi päev oli 21. augustil 2011 Tallinnas toimunud üritus, millega tähistati Eesti taastunnustamise (Islandi poolt) 20. aastapäeva. Island oli teadupärast esimene riik, kes Eestit tunnustas. 
Ürituse jooksul külastasid Eestit ka Islandi president Ólafur Ragnar Grímsson ja välisminister Össur Skarphéðinsson.
Alfred von zur Mühlen

Karl Alfred von zur Mühlen (2. september (vkj) 1865 Vorbuse − 6. veebruar 1945 Lehnsdorf) oli baltisaksa päritolu põllumees ja pangadirektor.
Elulugu.
Ta sündis Pornuse mõisniku Hugo Kaspar von zur Mühleni (1828−1869) ja tema abikaasa Julie Alexandra Elisabeth von Rosée (1833−1904) pojana. 1875−1881 õppis ta Tartus eragümnaasiumis ja 1881−1887 Viljandi maagümnaasiumis. Seejärel astus Tartu ülikooli, kus tudeeris aastatel 1887−1891 põllumajandusteadust. 
Pärast ülikoolistuudiumi lõppu reisis välismaal. Kodumaale naasnult õppis praktilist põllumajandust Sangastes ja Kaagjärvel. Seejärel majandas alates 1893. aastast Vorbuse mõisa, mis 1898. aastal ema kingitusena tema nimele kirjutati. 1904−1910 valdas ta koos vendade Walteritega Meeksi mõisa. Viibis mõnda aega taas välismaal, kuid 1908. aastal naasis Tartusse. Ta oli Saksa seltsi hoiukassa kaasasutaja ja juhataja. 1913−1929 oli ta Tartu panga direktor. Siirdus 1919. aastal Saksamaale, kuid tuli juba järgmisel aastal Tartusse tagasi, kus elas kuni 1939. aastani. 
Kolis ümberasumise korras Saksamaale ja elas kuni 1945. aastani Posenis. Suri põgenemisel Belzigi (Markis) lähedal.
Sokráti

"Sokráti" (kreeka keeles "Σωκράτη" oli 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse kreekakeelne laul, mille esitas Elpída.
Laulu muusika autor on Doros Georgiades ja sõnade autor Sofia Tsotou. 
Laul kirjutati vanakreeka filosoofi Sokratese (469–399 eKr) auks, keda laul kujutab "superstaarina", viidates Sokratese üle peetud kohtuprotsessile ja Ateena kodanike "mittemidagi tegemisele" tema surmamineku takistamiseks.
Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides

Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides on Eesti volitatud suursaadik Ameerika Ühendriikides. Suursaadik juhib Eesti Suursaatkonda Washingtonis.
Peale suursaadiku tegutsevad USAs ka Eesti volitatud peakonsul ja aukonsul.
Eesti suursaadik Austrias

Eesti suursaadik Austrias on Eesti volitatud suursaadik Austrias. 
Eestil on Austrias ka viis aukonsulit.
Eesti suursaadik Belgias

Eesti suursaadik Belgias on Eesti volitatud suursaadik Belgia Kuningriigis. Ta juhib Eesti suursaatkonda Brüsselis.
GO Hotel Shnelli

GO Hotel Snelli on Tallinnas aadressil Toompuiestee 37 asuv hotell. Hotelli haldab OÜ GoHotels. Hotell on nimetatud Snelli tiigi järgi, millele avaneb hotellist vaade.
Hotellis on kokku 137 tuba. Hotellis on kolme tüüpi tube (standard, superior ja peretoad kööginurgaga). Hotellis on ka koosolekute, seminaride või koolituste korraldamiseks nõupidamisruum Vagun, mis mahutab kuni 36 inimest. Hotelli esimesel korrusel asub Perrooni kohvik.
Hotelli interjööri kujundas Taisi Kadarik. Hotell renoveeriti 2017. aasta kevadel.
Susi Hotell

Susi Hotell on hotell Tallinnas aadressil Peterburi tee 48. Hotelli haldab OÜ Wolf Hotel.
Hotellile on antud kolm tärni. Hotellis on 99 numbrituba. Hotelli esimesel korrusel on restoran Vana Mõõk.
Hero (Enrique Iglesiase laul)

"Hero" on Hispaania laulja ja laulukirjutaja Enrique Iglesiase esitatud ja kirjutatud (kaasautorina) laul. Laulu autorid on Enrique Iglesias, Paul Barry ja Mark Taylor. 
Pärast 11. septembri terrorirünnakuid New Yorgi Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornidele oli "Hero" raadiodiskorite poolt valitud lauluks, mida edastati politsei, tuletõrje ja inimeste ja poliitikute teadete vahele.
"Hero" anti välja singlina, hiljem on laulu esitatud paljudel kontsertidel, raadios ja Spotifys jm. 
"Hero" muusikavideo.
"Hero" muusikavideo kujutab Iglesiast kriminaalina, keda vaenlased, ühte neist kehastab Mickey Rourke, taga ajavad ja tema armsamat mängib Jennifer Love Hewitt.
"Hero" muusikavideot oli vaadatud-kuulatud YouTube'is 2017. aasta 25. oktoobri seisuga 274 234 414 korda.
Hotell Metropol

Hotell Metropol on hotell Tallinnas aadressil Roseni tänav 13.
Hotellis on 149 numbrituba.
Rodeneck

"Lombardia linna kohta vaata Rodengo-Saiano."
Rodeneck (itaalia: "Rodengo") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.
Geograafia.
Rodeneck külgneb järgmiste valdadega: Kiens, Lüsen, Mühlbach, Natz-Schabs, St. Lorenzen ja Vintl.
Ajalugu.
Päritolu.
Mittekohalike ränikivi- ja kvartsileidude olemasolu näitab, et keskmisel kiviajal (5000 eKr) asustasid ala kütid. Keskmise pronksiaja linnuste avastamine dateerib püsiasustuse vähemalt 1500 eKr.
Kogukonda on nimega esmamainitud 1050. aasta dokumendis "Actum Rotungun" kohana, mis tegi annetusi piiskopile. Järgnenud sajanditel esines nimi eri vormides. 1140. ja 1147. aasta vahel tegi Brixeni piiskop Hartmann linnast alloodi ning annetas selle oma ministeriaalile Friedrich II-le ja selle naisele Gerbirgile, kes ehitasid sinna lossi.
19. sajandi alguses sai Rodeneck iseseisvaks omavalitsuseks, 1822. aastast haldas seda oma meer. 1926. aastal kaotas omavalitsus autonoomia ja sai Mühlbachi osaks, kuid võitis 1955. aastal pärast pikka võitlust oma iseseisvuse tagasi.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 99,65% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,26% itaalia keelt ja 0,09% ladiini keelt.
Ausmaa

Ausmaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime Ausmaa isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ausendork, Ausland ja Ausmann. Aleksei Ausmaa palvel kanti Ausmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 190 all.
Avandi

Avandi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime Avandi isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Alberg ja Ampel. August Avandi palvel kanti Avandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 344 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).
Vahrn

Vahrn (itaalia: "Varna") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Bolzanost kirdes.
Geograafia.
Vahrn külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Klausen, Franzensfeste, Natz-Schabs, Sarntal ja Feldthurns.
Frazioni.
Vahrni vallas on "frazione" (alljaotus) Neustift (Novacella) ja "Schaldersi" (Scaleresi) org.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 87,8% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 11,18% itaalia keelt ja 1,02% ladiini keelt.
Hellat

Hellat on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Hellat uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kirschbaum, Rose ja Rosen. Lembit Hellati palvel kanti Hellat perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 275 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. oktoobrist 1936).
Helk

Helk on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime Helk isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Braun, Grenzstein, Hämmalberg, Hanson, Hendrikson, Herberg, Hergauk, Herr, Hintervald, Ivanov, Johanson, Kärtmann, Leon, Lossmann, Otsmann, Preimann, Tomson, Treifeld, Tshistjakov ja Tsistjakov. Nikolai Helgi palvel kanti Helk perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 273 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. oktoobrist 1936).
Feldthurns

Feldthurns (itaalia: "Velturno") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias umbes 25 km Bolzanost kirdes.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2740 inimest ja valla pindala on 24,8 km².
Feldthurns külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Klausen, Villnöß ja Vahrn.
Frazioni.
Feldthurnsi vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Garn (Caerne), Schnauders (Snodres), Schrambach (San Pietro Mezzomonte), Tschiffnon (Giovimano).
Ajalugu.
Tõestatult on Ötzi seal oma lapsepõlve veetnud, umbes 5300 aastat tagasi.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,33% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,91% itaalia keelt ja 0,76% ladiini keelt.
Hotel L'Ermitage

Endine L'Ermitage Hotel Tallinn on nüüd ibis Styles Tallinn. ibis Styles Tallinn on inspireeritud fotograafiast – siin muutub iga tuba omamoodi Tallinnast rääkivaks fotostuudioks. Ideaalse asukohaga hotell pakub stiilseid tube, mängulisi ruume ja erakordseid elamusi, mis hoiavad su loovuse ärksana kogu viibimise vältel.
Hotellis on kokku 122 numbrituba.
Rixwell Old Town Hotel

Rixwell Old Town Hotel (varasema nimega "Meriton Old Town Hotel") on hotell Tallinnas aadressil Lai tänav 49. Hotelli haldab hotellikett Rixwell Hotels.
Hotellis on 41 tuba.
Park Inn by Radisson Central Tallinn

Park Inn by Radisson Central Tallinn on hotell Tallinnas aadressil Narva maantee 7c.
Hotellis on 245 tuba.
Tallinn Seaport Hotel

Tallinn Seaport Hotel on hotell Tallinnas aadressil Uus-Sadama tänav 23. Hotelli haldab OÜ Tallinn Seaport Hotel.
Hotellil on kolm tärni. Hotellis on 113 numbrituba.
Lilleküla Hotell

Lilleküla Hotell on hotell Tallinnas aadressil Luha tänav 18b.
Hotellis on 33 numbrituba.
Georg Gorrissen

Georg Gorrissen (sündinud 1950) on saksa ühiskonnategelane.
Ta on olnud Põlva maakonna sõprusmaakonna Segebergi kreisi (asub Schleswig-Holsteini liidumaal) maavanem.
2008. aastal sai ta Eesti-Saksa koostöö edendamise eest Maarjamaa Risti V klassi teenetemärgi.
Pirita Spa Hotel

Pirita Marina Hotel &amp; SPA on spaahotell Tallinnas aadressil Purje tänav 9. 
Hotell pakub tervise-, ilu- ja heaoluteenuseid, seal asub merevaatega restoran Regatta ja 25-meetrine bassein ning saunad.
Hoone ehitati 1980. aasta suveolümpiamängude regati olümpiakülaks ning see paistab silma katamaraani meenutava unikaalse arhitektiuuri poolest.        
Hotellile on antud kolm tärni.
Tallink City Hotel

Tallink City Hotel on hotell Tallinnas aadressil Ants Laikmaa tänav 5. See hotell on üks neljast Tallinki hallatavast hotellist. Hotellile on antud neli tärni.
Kuressaare Kultuurivara

Kuressaare Kultuurivara on Kuressaare linna allasutus, mis korraldab kultuuritegevust Kuressaares. Asutus korraldab näiteks Kuressaare kultuurikeskuse ja Kuressaare Raegalerii tööd, samuti on asutus Kuressaare Merepäevade peakorraldaja.
Mustamäe Kultuurikeskus Kaja

Mustamäe Kultuurikeskus Kaja on kultuurikeskus Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Eduard Vilde tee 118. Keskust haldab Mustamäe linnaosa valitsus.
Tegevuse eesmärk.
Keskuse põhimääruse järgi on selle tegevuse eesmärk "luua Mustamäe linnaosa elanikele vaba aja veetmise võimalused, korraldada huvi-, kultuuri- ja sporditegevust, tervisedendust ning noorsootööd, arendada rahvuskultuuri ja seltsitegevust".
Keskuse allüksused.
Kultuurikeskuse allüksused on Mustamäe Avatud Noortekeskus (MANK) ja Mustamäe Vaba Aja Keskus.
Keskuse ajalugu.
Kultuurikeskuse Kaja eelkäijaks oli 1966. aastal Mustamäe II mikrorajoonis avatud 400 istekohaga kino, mille projekteeris arhitekt Raul-Levroit Kivi. Kinomaja lõpetas tegevuse 1997. aastal ja pärast hoone rekonstrueerimist alustas 2001. aastal seal tegevust Mustamäe Kultuurikeskus Kaja.
Endine kinohoone lammutati kevadel 2018 ja 2019. aasta mais avati samale kohale ehitatud hoones praegune Kultuurikeskus Kaja.
Otepää Kultuurikeskus

Otepää Kultuurikeskus on kultuurikeskus Otepääl.
Keskuse juhataja on Sirje Ginter.
Keskuse põhimääruse järgi on selle eesmärkide seas edendada kohalikku seltsi- ja kultuurielu, korraldada kohalikke ja maakondlikke kultuuriüritusi.
Kotkas (laev)

Kotkas (pardanumber EK-0903) on Baltika-klassi Eesti kalapüügilaev. 
Laev ehitati 1985 Nõukogude Liidus Sosnovkas Sosnovski laevatehases.
Elina (laev)

Elina on Eesti reisilaev. 
Ajalugu.
Laev ehitati 1953 Saksamaal Gehlsdorfis laevatehases Schiffs und Bootswerft.
Algselt oli kasutusel päästelaevana. Hiljem on kasutatud ja kohandatud reisijate veoks, mis ei takista vajadusel ka päästelaevana toimimast. Kuulub Saartereisid OÜ-le ja seisab tavaliselt Tallinnas Kalasadamas.
Norman J.W. Goda

Norman J.W. Goda (sündinud 1959) on Ameerika ajaloolane ja mitme ajalooraamatu autor.
Goda on spetsialiseerunud natsionaalsotsialismiaegse Saksamaa ajaloole ja holokaustile.
Norman J.W. Goda on "Norman and Irma Braman Professor of Holocaust Studies". Goda on 
Põhja-Carolina Ülikooli filosoofiadoktor.
Teosed (osaline).
Goda artikleid on ilmunud sellistes ajakirjades nagu Journal of Modern History, The International History Review, The Journal of Contemporary History ja Antisemitism Studies. 
Tema teosed ja artiklid on olnud aluseks mitmetele The New York Timesi, Associated Pressi, US News and World Reporti jt uudisteväljaannete lugudele.
Vladimir Jakovlev (poliitik)

 
Vladimir Anatoljevitš Jakovlev (vene keeles Владимир Анатольевич Яковлев; sündinud 25. novembril 1944 Oljokminskis Oljokminski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa poliitik ja riigitegelane.
Ta oli aastatel 1996–2003 Peterburi kuberner, 2003–2004 Venemaa Föderatsiooni Valitsuse aseesimees (kureeris elamu- ja kommunaalmajandust, ehitust ning transporti) ning 2004–2007 Venemaa Föderatsiooni regionaalarengu minister.
2009. aastast on ta Venemaa Ehitajate Liidu president.
Päritolu, haridustee ja töökäik.
Vladimir Jakovlev sündis Jakuutias, kuhu tema ingerisoome juurtega isa perekond asustati ümber Leningradi oblastist.
Jakovlev lõpetas 1965. aastal Leningradi Montaažitehnikumi. Pärast Loode Kaugõppe Polütehnilise Instituudi lõpetamist 1973. aastal Leningradis töötas ta ehitusorganisatsioonides: alustas ehitusobjekti meistrina ja lõpetas trusti juhatajana. 
1993. aastal määrati Jakovlev Peterburi aselinnapeaks (linnapea oli Anatoli Sobtšak). 1994. aastal sai temast linnapea esimene asetäitja (teine esimene asetäitja oli samal ajal Vladimir Putin). Aastatel 1996–2003 oli Jakovlev Peterburi kuberner.
Aastatel 2003–2007 töötas ta Venemaa Föderatsiooni Valitsuses. 2007. aastast on ta pensionil.
Valimisliit Ühendus

Valimisliit Ühendus (aastatel 2017–2020 Valimisliitude Ühendus) on Eesti 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisteks moodustatud valimisliit Lääne-Harju vallas.
Valimisliitude Ühendus moodustati neljas endises omavalitsusüksuses 2013. aasta kohalikel valimistel osalenud valimisliitude ja erakonna nimekirjade baasil:
15. oktoobril 2017 toimunud valimistel saavutas see ülekaaluka võidu moodustamisel olnud Lääne-Harju vallas, saades selle 21-liikmelises volikogus 13 kohta. 30. oktoobril valiti Lääne-Harju vallavolikogu esimeheks valimisliidu liige, endist Padise valda esindav Külli Tammur. Valimisliitude Ühendus sai endale ka mõlemad vallavolikogu aseesimeeste kohad, mida asusid täitma Olga Kugal ja Tanel Lambing. 4. novembril 2017 valiti Lääne-Harju vallavanemaks Valimisliitude Ühenduse esindaja Jaanus Saat.
Novembris 2020 teatas Valimisliitude Ühendus, et nende uus nimi on Valimisliit Ühendus ja et nad kavatsevad selle nime all osaleda 2021. aasta kohalikel valimistel.
Tartu Ülikooli Kliinikumi radioloogiakliinik

Tartu Ülikooli Kliinikumi Radioloogiakliinik tegeleb ultrahelidiagnostika , röntgeni, kompuutertomograafia, magnettomograafia, angiograafia, nukleaarmeditsiini ja menetlusradioloogiaga.
Radioloogiakliinikumis on angiograafia osakond, nukleaarmeditsiini osakond ja maarjamõisa radioloogiaosakond.
Ajalugu.
Röntgeni avastuse esmakordne teaduslik ettekanne Eestis toimus 13. veebruaril 1896 Tartu Loodusuurijate Seltsi aastakoosolekul. Märtsis 1896 tehti Tartus esimene arstiteadusliku otstarbega röntgeniülesvõte ühe noormehe käest.
Suuremas ulatuses teostati röntgenoloogilisi uuringuid Tartus seoses sõjaväerongi õnnetusega 13. mail 1897. Puka jaama lähedal oli vagunirusude alt päästetud sajast inimesest 47 raskelt vigastatud. 15. mail komandeeriti sõjaministri korraldusel Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemiast kohale füüsikakateedri assistent N. Georgijevski koos spetsiaalse meditsiiniotstarbelise röntgeniaparaadiga ning koos Tartu füüsikute Aleksandr Sadovski ja M. Kossatši abiga viidi läbi vigastatute röntgenuuringud. Röntgeniaparaat oli Tartus juuni alguseni.
1906 osteti esimene meditsiiniotstarbeline röntgeniaparaat. Olulise murrangu röntgendiagnostika kvaliteedi alal tõi röntgenoloog Friedrich Kienasti tööle asumine Tartu ülikooli II sisehaiguste kliinikusse ja uue moodsa röntgeniaparaadi muretsemine 1928. aastal.
Välismaalt uute aparaatide ostmine oli väga kallis ning seetõttu püüti seadmeid kohapeal ehitada. 1929. aasta sügissemestril saadi tööle esimene omavalmistatud röntgensüvaraviaparaat – Holfelderi kanoon –, mis töötas naistekliinikus kuni 1958. aastani. 
1951. aastal moodustati üks röntgeniosakond Tartu Vabariikliku Kliiniku Haiglas. Osakonnas toimusid spetsialiseerumiskursused arstidele röntgenoloogia erialal ja alates 1964. aastast kursused röntgenilaborantidele. 
SA Tartu Ülikooli Kliinikumi moodustamise järel loodi 1. septembril 1999. aastal radioloogiateenistus.
Vabaduse laul

Vabaduse laul oli 8. septembril 1991 Tallinna lauluväljakul toimunud üritus, millega tähistati Eesti taasiseseisvumist. Ürituse deviis oli "Jää vabaks, Eesti meri". Ürituse põhieestvedaja oli Eestimaa Rahvarinne.
Augustis 2011 toimus Eesti taasiseseisvumise 20. aastapäeva tähistamiseks samanimeline üritus.
Mukri loodusrada

Mukri loodusrada on 2,5 km pikkune matkarada, mis asub Raplamaal Kehtna vallas.
Ebaausad kauplemisvõtted

Ebaausad kauplemisvõtted (inglise keeles "Unfair Trading Practices") on jaemüüjatelt lepingupartneritele peale surutud ebaausad tingimused: jaemüüjate ühepoolne hindade langetamine, kaubanduslepingute muutmine tagasiulatuvalt, kulude ja riskide tootja kanda jätmine, lepingusuhte ebaõiglane lõpetamine, tellimuste muutmine lühikese etteteatamisega, tootjate ähvardamine jne.
Esinemine.
Ebaausad kauplemisvõtted tekivad olukorras, kus tarneahela lepingupartnerite vahelistes kaubandussuhetes puudub majanduslik tasakaal ja osaliste läbirääkimispositsioonid on ebavõrdsed.
Näited ebaõiglastest kauplemisviisidest.
Eksitatav kauplemisvõte.
Eksitav on kauplemisvõte siis, kui kaupleja või teenuseosutaja
Agressiivne kauplemisvõte.
Agressiivne on kauplemisvõte siis, kui kaupleja või teenuseosutaja piirab sellega tarbija valikuvabadust, ahistades, sundides või mõjutades liigselt tema kaupa või teenust ostma. Näiteks kui kaupleja või teenuseosutaja loob mulje, et enne lepingu sõlmimist ei saa lahkuda, teeb telefoni või e-posti teel järjekindlalt soovimatuid pakkumisi, nõuab tasu saadetud tellimata kauba eest jms.
Ebaõiglaste kauplemisvõtete vastu astumine.
Tootjatel on ebaausate kauplemisvõtete vastu keeruline astuda, sest see võib neile tähendada oma peamistest ostjatest ja seega elatisest ilma jäämist. Eriti laastav on olukord arengumaades, kus puudub sotsiaalkindlustus ja napib töövõimalusi.
Euroopas on ebaausate kauplemisvõtetega seotud probleeme viimastel aastatel teadvustatud ja arutatud. 7. juunil 2016 tegi Euroopa Parlament otsuse ebaausate kauplemisvõtete kohta, mis hakkab mõjutama nii Eesti kui ka arenguriikide jaemüüjaid ja põllumehi. Parlamendi liikmed otsustasid, et kõikides liikmesriikides tuleb samade põhimõtete alusel rakendada tugevaid meetmeid nende jaemüüjate ja ettevõtete suhtes, kes ebaõiglaselt suruvad oma lepingupartneritele peale ebaausaid tingimusi.
20 liikmesriigis on juba olemas mehhanism ebaausate kauplemisvõtete vastu võitlemiseks. Europarlamendi otsus tähendab nende mehhanismide harmoneerimist üle Euroopa, millega tagatakse ühisturul ühesugune lähenemine ettevõtjalt-ettevõtjale suhtes. Iga liikmesriik peab vaatama, kuidas jälgida ja takistada ebaausaid kauplemisvõtteid terves tarneahelas ja nendest teada anda, kahjustamata nõrgemat osapoolt.
Ebaõiglaste kauplemisvõtete vastu astumine Eestis.
Eestis on eneseregulatsioonina algatatud toiduainete vertikaalse tarneahela heade tavade väljatöötamine, millega töötavad ettevõtjate ja tootjate ühendused. 2016. aasta augustiks soovitakse koostada tegevuskava, kuidas tutvustada väljatöötatud head tava toiduainete vertikaalses tarneahelas tegutsevatele ettevõtjatele ning alustada tegevuskavas nimetatud tegevuste elluviimist. Heade tavade koostamise eesmärk on edendada vabatahtlikkuse alusel head äritava, edendada ettevõtjatevahelisi ausa kauplemise põhimõtteid ning vähendada ebaausate tavade kasutamist toiduainete vertikaalses tarneahelas.
Aviation Safety Network

Aviation Safety Network on veebileht lennundusintsidentide ja õnnetuste kajastamiseks. Elektrooniline andmebaas algab 1905. aastast.
Enno Mõts

Enno Mõts (sündinud 14. oktoobril 1974 Tartus) on Eesti kaitseväelane (kindralmajor, 2023).
Ophelia (maal)

"Ophelia" on inglise kunstniku John Everett Millais' maal.
Teosel on kujutatud William Shakespeare'i teose "Hamlet" tegelaskuju Opheliat laulmas enne jõkke uppumist.
Music is the Key

"Music Is the Key" on Saksa laulja ja laulukirjutaja Sarah Connori ja ameerika "a cappella" rühma Naturally 7 esitatud ballaad. Laulu autorid on Rob Tyger ja Kay Denar. 
"Music Is the Key" anti välja 3. novembril 2003 Sarah' kolmanda stuudioalbumi "Key to My Soul" (2003) singlina.
"Sarah Connor (album)" (2004).
"Music Is the Key" ilmus ka Sarah Connori kogumikalbumil "Sarah Connor", mis anti välja 9. märtsil 2004.
Humanitaarharidus

Humanitaarharidus on projektipõhine õpe lastele ja noortele, mis aitab neil tõlgendada olukordi inimlikust seisukohast ja annab neile võimaluse lahendada probleeme ning võtta meetmeid organisatsioonide Punane Rist ja Punane Poolkuu aluspõhimõtteid ja humanistlikke väärtusi silmas pidades. Humanitaarhariduse initsiatiiviks on propageerida kõrgema kvaliteediga haridust, rõhudes igapäevaelus vajaminevatele oskustele ning personaalsele ja kogukonna paindlikkusele hädaolukorras. Taolise hariduse toetajaskond seisab selle eest, et humanistlik perspektiiv jõuaks ka hariduspoliitikasse, -strateegiasse ja õppekavasse ametlikes ja mitteametlikes koolides. Selliste teadmistega on indiviid valmis tegutsema, et vabatahtliku töö või muu projekti kaudu elustada inimlikud põhimõtted ja väärtused. 
Humanistlik perspektiiv.
Punase Risti liikumise arvates peaks humanistlik perspektiiv olema osa teadmiste tuumast, oskustest, arusaamast ja väärtustest, mis lastel ja noortel kujuneb. Selline haridus on oluline, kuna see parendab olukorda nii üksikisiku kui ka ühiskonna tasemel. Sellise väljavaate propageerimine ärgitab inimesi saama oskaks Punase Risti liikumisest, mis omakorda aitab kanda edasi ideed sellest, milliseid väärtusi koolis õpetada ning selgitada lisaks hariduse olulisusele ka harituse tähtsust.
Humanitaarhariduse erilisus.
Humanitaarharidust aetakse tihtipeale segamini kestliku arengu hariduse, globaalhariduse või lihtsalt esmaabi või valitsusväliste organisatsioonide (inglise keeles "Non-governmental organization", NGO) tutvustamisega. Humanitaarhariduse pooldajad rõhutavad ka seda, et taoline haridus on nii filosoofias kui ka praktikas inimõigusteharidusest kardinaalselt erinev, kuna humanitaarhariduse humanistlik ajend on rajatud pigem vajadustele, mitte õigustele või õiguspärasusele.
Humanitaarhariduse visioon tulevikuks.
2020. aastaks on kõigil humanitaarharidusele ligipääs. Sellest saab osa koolide õppekavas, ka mitteametlikes haridusasutustes, keskendudes enim lastele 5.–11. eluaastani.
Humanitaarharidus Tuftsi ülikoolis.
Feinstein International Center ja Tuftsi ülikool võimaldavad huvilistel oma humanitaarhariduse oskusi arendada ja teadmisi praktiseerida. Nende õpetajaskond annab kursusi sellistes koolides nagu Fletcher School of Law and Diplomacy ning Friedman School of Nutrition Science and Policy. Mõned Tuftsis pakutavad humanitaarhariduse kursused on "Sundmigratsioon", "Konflikt Aafrikas" ja "Rahuoperatsioonid".
Salangathelphusa

Salangathelphusa on vähilaadsete perekond ülemvähkide klassist.
Perekonda "Salangathelphusa" liigitatakse järgmised liigid:
Kogenbergi mõis

Kogenbergi ehk Brenti mõis (saksa keeles "Kokenberg", varem "Kimpen" ja "Ermeshof", läti keeles "Brentes muiža", ka "Brentu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Valka piirkonnas Ērģeme vallas Härgmäel.
Ajalugu.
Kogenbergi mõis kuulus orduperioodil Ermesi suguvõsale. 1597. aasta 22. märtsil läänistas Poola kuningas Zygmunt III Waza valduse Caspar Ermesele. Gustav II Adolf läänistas tema pojale ka Vīganti mõisa. Aastal 1749 müüs Johann Arend von Ermes (suri 1754) Kogenbergi koos selle kõrvalmõisa Viigandiga Hedwig Agneta von Hinckeldeyle (sündinud von Ottonissen) (1713−?). Mõis jäi tema tütrele Johanna Justina von Palmstrauchile (1743−1806). 
Aastal 1805 omandas mõisa 20 000 taalri eest Johanna poeg Friedrich Reinhold Johann von Palmstrauch (1774−enne 1809), tema surma järel aastal 1809 läks mõis 29 000 taalri eest Johanna teise poja Karl Gotthard von Palmstrauchi (1777−1846) valdusse. Aastal 1827 omandas mõisa 13 600 rubla eest Paul Reinhold von Rennenkampf. Aastal 1828 pantis ta mõisa 18 500 rubla eest Carl Johann Bohdzewicz-Dolengale (1792−1855). Too sai aastal 1838 ka mõisa pärisomanikuks. Hiljem kehtestas keiser mõisa kasutamisele rüütelkonna nõudmisel Bohdzewicz-Dolenga võlgate tõttu kasutamispiirangud. Aastal 1858 omandasid mõisa Carli lesk Dorothea (sündinud Schumann) ja nende lapsed Friedrich Martin Julius (1820−1883) ning Catharina. Sama aasta detsembris võttis Dorothea mõisa 25 000 rubla eest teistelt pärijatelt üle. Mõisa viimane omanik oli aastast 1892 Richard Theodor Bohdzewicz-Dolenga (1856−1935).
Mõisa suurus.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/8 adramaad, sellele allus 62 mees- ja 81 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus (koos Vīganti mõisaga) 6 ja 1/2 adramaad. Aastail 1688 ja 1734 oli adramaid 3 ja 5/8, aastal 1758 aga 3 ja 7/8 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 3 ja 17/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 3 ja 19/20, aastal 1881 oli neid aga 1 ja 76/80, lisaks allus mõisale neli adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
Agraarreformi ajal, mil mõis tükeldati, kuulus sellele 342 hektarit maad.
Karjamõisad.
Mõisa koosseisus oli mitu karjamõisa: Annakalns ("Annekaln"), Apši ("Apsch") ja Lībieši ("Lihbet").
Pedeli mõis

Pedeli mõis, ka Pedele mõis (saksa keeles "Peddeln", varem "Seiershof", läti keeles "Pedeles muiža"), oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Mõisasüda jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Valka piirkonda Valka valda Pedele külla.
Ajalugu.
Sealsed valdused olid osa Härgmäe ordulinnuse linnuseläänist. Härgmäe mõisast eraldati see koos Annase mõisaga, kui Hans Conrad Wilhelm Ungern-Sternberg need Johann Dietrich Hornile pantis. Too loovutas aastal 1821 oma pandiõigused 17 400 taalri ja 23 000 rubla eest Otto Eduard Ernst Maydellile. 
Otto Eduard Ernst Maydell pantis mõisad 69 500 rubla eest koos Paju mõisaga aastal 1827 kreisisaadik Gustav Eduard von Richterile. Richter loovutas 27 500 rubla eest õigused Pedeli ja Annase mõisale aastal 1835 Friedrich von Grochowskyle. Too sai ka aastal 1839 mõisate pärisomanikuks ja müüs need siis aastal 1850 August Robert von Voigtile, saades nende eest 44 000 rubla.
Mõisa suurus.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/2 adramaad, sellele allus 63 mees- ja 102 naishinge. Aastal 1734 oli mõisa suurus (koos Härgmäe, Annase ja Hoomuli mõisaga) 22 ja 7/8 adramaad. Aastal 1758 oli mõisa suurus 3 ja 1/2 adramaad, aastal 1823 aga 3 ja 1/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 oli neid aga 5 ja 63/80, lisaks allus mõisale 6 ja 49/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
Karjamõis.
Pedeli mõisal oli üks karjamõis, mis asus Bērzis ("Charlottenthal").
Viigandi mõis

Viigandi ehk Vīganti mõis (saksa keeles "Wiegandshof", läti keeles "Vīgantu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi paikneb Lätis Valka piirkonna Härgmäe vallas Vīganti külas.
Ajalugu.
Gustav II Adolf läänistas mõisa aastal 1682 Johann Caspar Ermesele, kellele kuulus ka Kogenbergi mõis. Edasi kujunes see viimase kõrvalmõisaks. Aastal 1749 müüs Johann Arendt von Ermes mõisad Hedwig Agnetha von Hinckeldeyle. Mõis jäi tema tütrele Agneta Elisabethile. 
Too suri aastal 1838, jättes mõisa oma tütrele Caroline Schitikowile ja oma lastelastele. Alexander von Schrippen võttis siis mõisa 12 000 rubla eest teistelt pärijatelt üle. Tema pärandi jagamise järel aastal 1856 omandas mõisa 18 000 rubla eest teine Alexander von Schrippen.
Mõisa suurus.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 adramaad, sellele allus 49 mees- ja 62 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus (koos Kogenbergi mõisaga) 6 ja 1/2 adramaad. Aastal 1688 oli adramaid 4 ja 1/4. Aastal 1734 oli mõisa suurus 3 ja 5/8 adramaad, aastal 1758 aga 4 ja 1/4 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 2 ja 4/5 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 8/80, lisaks allus mõisale 2 ja 64/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
Agraarreformi ajal, mil mõis tükeldati, kuulus sellele 535 hektarit maad.