tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Astuuriakeelne Vikipeedia

Astuuriakeelne Vikipeedia (astuuria keeles "Wikipedia n’asturianu") on Vikipeedia astuuriakeelne versioon.
Astuuriakeelsele Vikipeediale pandi alus 20. juulil 2004.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
25. jaanuaril 2020 ületas astuuriakeelse Vikipeedia artiklite arv 100 000 piiri.
74% astuuriakeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Interlinguakeelne Vikipeedia

Interlinguakeelne Vikipeedia (interlingua keeles "Wikipedia in interlingua") on Vikipeedia interlinguakeelne versioon.
Interlinguakeelsele Vikipeediale pandi alus 29. aprillil 2002.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Paju-pigilaik

Paju-pigilaik ("Rhytisma salicinum") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Võsa-pigisõõn

Võsa-pigisõõn ("Hypoderma rubi") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Roo-pigihuul

Roo-pigihuul ("Lophodermium arundinaceum") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Hirvepähkli-kedristõlvik

Hirvepähkli-kedristõlvik ("Tolypocladium ophioglossoides") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
See parasiteerub perekonna hirvepähkel maa-alustel viljakehadel.
Kold-helekottseen

Kold-helekottseen ("Trichoderma citrinum") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Parasiit-helekottseen

Parasiit-helekottseen ("Trichoderma pulvinatum") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Puna-helekottseen

Puna-helekottseen ("Trichoderma rufa") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Rohekas üleniidik

Rohekas üleniidik ("Hypomyces viridis") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Oranž üleniidik

Oranž üleniidik ("Hypomyces aurantius") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab nii lehik- kui torikseentel ja värvub KOHi toimel lillaks.
Punakas üleniidik

Punakas üleniidik ("Hypomyces rosellus") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Harilik komuseen

Harilik komuseen ("Nectria cinnabarina") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Pärna-komuseen

Pärna-komuseen ("Nectria coccinea", sünonüüm "Neonectria coccinea") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Kerajas komuseen

Kerajas komuseen ("Dialonectria episphaeria") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Kausjas komuseen

Kausjas komuseen ("Nectria peziza") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Lamba-karvakera

Lamba-karvakera ("Lasiosphaeria ovina") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Pruun padjandsüsik

Pruun padjandsüsik ("Hypoxylon fuscum") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab sarapuul.
Seent on leitud ka Eestist.
Koorik-padjandsüsik

Koorik-padjandsüsik ("Jackrogersella multiformis", sünonüümid "Hypoxylon multiforme", "Annulohypoxylon multiforme") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist. See kasvab laguneval kasel.
Hispania Tarraconensis

Hispania Tarraconensis oli üks kolmest Rooma provintsist "Hispanias". See hõlmas enamiku tänapäeva Hispaania Vahemere rannikust koos keskplatooga. Lõuna-Hispaania, praeguse Andaluusia piirkond, oli "Hispania Baetica" provints. Läänes, Atlanti ookeani ääres asus Lusitaania provints, mis osaliselt kattub tänapäeva Portugaliga.
Ajalugu.
Foiniiklased ja puunialased koloniseerisid Vahemere ranniku 8. kuni 6. sajandil eKr. Hiljem rajasid ka kreeklased piki rannikut kolooniaid. Roomlased saabusid 2. sajandil eKr.
Keiserlik Rooma provints Tarraconensis asendas "Hispania Citeriori", mida valitses Augustuse reorganiseerimisega aastal 27 eKr hilise vabariigi konsul.
Selle keskus oli "Tarraco" (tänapäeva Tarragona Kataloonias). Kantaabria sõjad (29–19 eKr) tõid kogu Ibeeria Rooma ülemvõimu alla Tarraconensisesse. Astuurlased ja kantaabrid Ibeeria põhjarannikul olid viimased rahvad, keda tuli rahustada. Tarraconensis oli keiserlik provints ja eraldi kahest muust Ibeeria provintsist — Lusitaaniast (tänapäeva Portugal ilma põhjapiirkonnata, pluss Hispaania Extremadura) ja senatiprovints "Baeticast", mis vastab Hispaania lõunaosale või Andaluusiale. Galba, kes oli keiser lühidalt aastatel 68–69, valitses provintsi aastast 61. Plinius Vanem oli Tarraconensise prokuraator (73). Diocletianuse ajal, aastal 293, jaotati "Hispania Tarraconensis" kolmeks väiksemaks provintsiks: Gallaecia, Carthaginensis ja Tarraconensis. Keiserlik provints "Hispania Tarraconensis" kestis kuni 5. sajandi sissetungideni, alates aastast 409, kui sueebid, vandaalid ja alaanid ületasid Püreneed, ning lõpetades Läänegootide kuningriigi rajamisega.
Sissetung põhjustas ulatuslikku metallide kasutamist, eriti kulla, tina ja hõbeda. Las Médulase uhtkullakaevandused näitavad, et Rooma insenerid töötlesid setteid väga suurel mahul, kasutades mitmeid kuni 48 km pikki akvedukte, et kasutada ümbritsevate mägede vett. Kiirete veevoogude suunamisega pehmele kivimile võisid nad hüdraulilise kaevandamise meetoditega (Ruina montium) suurel hulgal kulda eraldada. Kui kuld oli ammendunud, järgnesid nad maa-alustele püriidikihtidele tunnelite kaudu, kasutades tuleseadet, et lõhkuda palju kõvemaid kulda kandvaid kivimeid. Plinius Vanem annab hea ülevaate Hispanias kasutatavatest meetoditest, eeldatavasti tema enda tähelepanekute põhjal.
Religioon.
Kõige populaarsem jumalus Hispanias oli Isis, talle järgnes Kybele, suur ema. Kartaago-foiniikia jumalused Melqart (nii päikese- kui ka merejumal) ja Tanit-Caelestis (emakuninganna võimalike kuu-sidemetega) olid ka populaarsed. Rooma panteon neelas identifitseerimise kaudu kiiresti kohalikud jumalused (Melqartist sai näiteks Hercules, keda kreeklased olid pikka aega võtnud oma Heraklese variandina). Baal Hammon oli Kartaago peajumal ja oli ka Hispanias tähtis. Egiptuse jumalad Bes ja Osiris leidsid ka kummardajaid.
Väljavedu.
Tarraconensisest veeti välja metsamaterjali, kinaveri, kulda, rauda, tina, pliid, savinõusid, marmorit, veini ja oliiviõli.
Kibedalehine pilvik

Kibedalehine pilvik ("Russula acrifolia") on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv seen.
Kübar on seepia- või umbrapruun, 6–12 cm lai. Meenutab välimuselt tihedalehist pilvikut, kuid on sellest suurem ja rohmakam.
Kibedalehist pilvikut peetakse üldiselt kibeda maitse tõttu mittesöödavaks, Venemaal aga söödavaks.
Roostepruun padjandsüsik

Roostepruun padjandsüsik ("Hypoxylon rubiginosum") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Roomav padjandsüsik

Roomav padjandsüsik ("Nemania serpens", sünonüüm "Hypoxylon serpens") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Harilik lamesüsik

Harilik lamesüsik ("Kretzschmaria deusta"; varem "Ustulina deusta") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Harilik kerasüsik

Harilik kerasüsik ("Daldinia concentrica") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Sarvjas süsik

Sarvjas süsik ("Xylaria hypoxylon"), vanasti harilik põdraseen, on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Täpiline jalgnööbik

Täpiline jalgnööbik ("Poronia punctata") on kottseente hulka kuuluv seeneliik, mis kuulub süsikuliste sugukonda.
Sobivad elupaigad on loopealsed ja rannaniidud ning madala taimestikuga karjamaad. Liik kasvab hobuse-, eesli-, lehma- ja lambasõnnikul.
Seent on leitud ka Eestist, kuid viimane teadaolev leid pärineb 1960. aastast. Seda on leitud juulis-augustis Vormsilt, Hiiumaalt, Vilsandilt ja Saaremaalt. Seen on Eestis kriitilises seisundis.
Noviaalikeelne Vikipeedia

Noviaalikeelne Vikipeedia (noviaali keeles "Wikipedie") on Vikipeedia noviaalikeelne versioon.
Noviaalikeelsele Vikipeediale pandi alus 2006. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Galaatia (Rooma provints)

Galaatia oli Rooma keisririigi provints Anatoolias (tänapäeva Kesk-Türgi). Selle asutas esimene keiser Augustus (30 eKr – 14 pKr) aastal 25 eKr, hõlmates enamiku endisest sõltumatust keldi Galaatiast, mille pealinn oli Ancyra.
Tetrarhia aja Diocletianuse reformidega selle põhja- ja lõunaosa eraldati, et moodustada vastavalt Paflagoonia provintsi lõunaosa ja Lükaoonia provints.
Umbes aastal 398 pKr, Arcadiuse valitsemisajal, jagati see kaheks provintsiks: Galatia Prima ja Galatia Secunda või Salutaris. Galaatia Prima hõlmas vana provintsi kirdeosa, selle pealinn oli Ancyra ja seda juhtis "consularis". Salutaris hõlmas vana provintsi edelaosa ja seda juhtis "praeses", kes asus Pessinuses. Mõlemad provintsid olid osa Pontuse diötseesist. Justinianus I taasühendas provintsid lühikeseks ajaks aastatel 536–548. Kuigi ala liidendati 7. sajandi teises pooles lõpuks uude Anatolikoni teemasse, säilisid jäljed vanast provintsihaldusest kuni 8. sajandi alguseni.
Burjaadikeelne Vikipeedia

Burjaadikeelne Vikipeedia (burjaadi keeles "Буряад Википеэди") on Vikipeedia burjaadikeelne versioon.
Burjaadikeelsele Vikipeediale pandi alus 2006. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Ebardtorik

Ebardtorik ("Abortiporus biennis") on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Tõvakeelne Vikipeedia

Tõvakeelne Vikipeedia (tõva keeles "Тыва Википедия") on Vikipeedia tõvakeelne versioon.
Tõvakeelse Vikipeedia testversiooniga inkubaatoris tehti algust 11. mail 2006. 11. augustil 2013 alustas põhiversioon.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Väike sarvik

Väike sarvik ("Calocera cornea") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Nikolaos Mesarites

Nikolaos Mesarites (kreeka keeles Νικόλαος Μεσαρίτης, sündinud umbes 1163/4 – surnud pärast 1216) oli Bütsantsi vaimulik ja kirjanik, tegutses Efesose metropoolias Nikaia keisririigis.
Eluloolist.
Sündis 1163.–1164. aasta paiku Konstantinoopolis. 12.–13. sajandi vahetusel oli ta Konstantinoopoli suure palee kirikute "skeuophylax" (liturgiliste ruumide ja esemete ülevaataja). Pärast Konstantinoopoli rüüstamist 1204. aastal jäi ta linna ja oli kohaliku kreekakeelse elanikkonna kõneisik ja esindaja, kes osales kirikuga seotud diskussioonides ja otsustes. 1206. aastast kuni 1208. aastani elas ta Nikaias, säilitades siiski sidemed Konstantinoopoliga. Nimetati 1213. aastal Efesose metropoliidiks, tiitliga "kogu Aasia eksarh" ja 1214. aastal osales Nikaia keisririigi esindajana kardinal Pelagiuse (Pelagio Galvani) kokku kutsutud nõupidamisel, mille siht oli saavutada õigeusu kiriku vaimulikkonna minekut Rooma paavsti alluvusse. Mesaritese täpne surma-aasta on teadmata.
2014. aasta Hongkongi protestid

2014. aasta Hongkongi protestid ehk nn vihmavarjurevolutsioon toimus Hongkongis alates 26. septembrist kuni 15. detsembrini 2014.
Kümned tuhanded Hongkongi demokraatiameelsed protestijad olid tänavatel, et nõuda vabu valimisi. Kohati ületas protestijate arv 100 000 ning mitmed tänavad olid mitu kuud protestijate poolt hõivatud.
Aedšampinjon

Aedšampinjon ("Agaricus bisporus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Aniislehtrik

Aniislehtrik ("Clitocybe odora") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Udulehtrik

Udulehtrik ("Clitocybe nebularis") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on toorelt mürgine, kupatatult söödav.
Sirge lehtrik

Sirge lehtrik ("Infundibulicybe geotropa", endise nimega "Clitocybe geotropa") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Nuijalg-lehtrik

Nuijalg-lehtrik ("Ampulloclitocybe clavipes") on kandseente hulka heinikuliste sugukonda kuuluv seeneliik. Seen liigitati varem lehtriku perekonda.
Nuijalg-lehtrikut on leitud ka Eestist.
Seen on söödav, ent koos alkoholiga süües on mürgine.
Jahulehtrik

Jahulehtrik ("Clitocybe ditopa") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Lehelehtrik

Lehelehtrik ("Clitocybe phyllophila") on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on kutsutud varem ka härmlehtrikuks.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mürgine.
Soomusšampinjon

Soomusšampinjon ("Agaricus sylvaticus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Mürkšampinjon

Mürkšampinjon ("Agaricus xanthoderma", sünonüüm "Agaricus xanthodermus"), vanasti kollakas šampinjon, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mürgine.
Haisev pisisirmik

Haisev pisisirmik ("Cystoderma carcharias") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Kollane pisisirmik

Kollane pisisirmik ("Cystoderma amianthinum") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Puidu-tupplehik

Puidu-tupplehik ("Volvariella bombycina"), vanasti viltjas loorik ("Volvaria bombycina"), on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Parasiit-tupplehik

Parasiit-tupplehik ("Volvariella surrecta") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Valge tupplehik

Valge tupplehik ("Volvariella hypopithys") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Hall tupplehik

Hall tupplehik ("Volvariella murinella") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Gabrielle Giffords

Gabrielle Dee Giffords (sündinud 8. juunil 1970) on Ameerika Ühendriikide poliitik ja relvakontrolli aktivist. 
Ta kuulub Demokraatlikku Parteisse ja oli Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige alates 2007. aastast, kuni astus 2012. aastal tervislikel põhjustel tagasi. Ta on kolmas naine, kes on Arizona osariigist Kongressi valitud. Kongressis keskendus ta peamiselt tervishoiureformile ja illegaalsele immigratsioonile.
Giffords on pärit Arizona osariigist Tucsonist ning on lõpetanud Scrippsi Kolledži ja Cornelli Ülikooli. Enne Kongressi valituks osutumist, oli ta aastatel 2001–2003 Arizona osariigi esindajatekoja liige ning kuulus aastatel 2003–2005 Arizona osariigi senatisse.
8. jaanuaril 2011, mõni nädal pärast tema kolmanda ametiaja algust, oli Giffords Tucsonis valijatega kohtumas ning sai temale tehtud atentaadis raskelt vigastada kui relvastatud mees tulistas teda lähedalt pähe. Mees tulistas veel 24 inimest, kellest kuus hukkus ja 18 sai vigastada. Tulistaja peeti kinni ning kohus mõistis talle hiljem eluaegse vangistuse. Giffords sai tulistamise tagajärjel ajutrauma, kuid taastusravi tulemusel õnnestus tal osaliselt taastada võime kõndida, rääkida, lugeda ja kirjutada.
1. augustil 2011 naasis ta tööle, osaledes esindajatekoja hääletusel. Giffords teatas jaanuaris 2012 oma tagasiastumisest, et keskenduda taastusravile, kuid lubas tulevikus poliitikasse naasta.
Giffordsi abikaasa on endine NASA astronaut Mark Kelly.
Eesti seente süstemaatiline nimestik

Kottseened "(Ascomycota)".
"Ascocoryne cylichnium" – violett-tardliudik
"Leotia lubrica" – kollane hüüvik
Hüüvikseened ("Leotiomycetes") (klass).
Pigilaigulaadsed "Rhytismatales" (selts).
Pigilaigulised "Rhytismataceae" (sugukond).
"Rhytisma" – pigilaik (perekond)
Kandseened ("Basidiomycota").
Agaricomycetes (klass).
Torikulaadsed "Polyporales" (selts).
Torikulised "Polyporaceae" (sugukond).
NAHKIS
-PÄSSIK
TAGEL
POORIK
TORIK
SÜLDIK
VAABIK
JT
TÕLVIK
KLAVULINOPSIS
HARIK
MAATÄHT
JT
MURUKARIKAS
MURUKERA
MURUMUNA, sh MUNA
KÄRBSESEEN
JT
SIRMIK
JT 
KÜLMASEEN
JT 
HEINIK
JT 
LEHTRIK
JT 
RUPIK
KÕRGES
JT 
NUTT, sh NARMASNUTT
JT 
NÖÖBIK
SERVIK
MÜTSIK
JT 
RIISIKAS
JT 
PILVIK
JT 
LEHIK
JT 
NAPSIK
VÖÖDIK
MAMPEL
HEBEL
ŠAMPINJON
JT 
PÕLDSEEN
VÄRVIK
PSATÜRELL
TINDIK
LIIMIK
VAHELIK
JT 
PURAVIK
JT, sh TATIK
Megrelikeelne Vikipeedia

Megrelikeelne Vikipeedia (megreli keeles მარგალური ვიკიპედია) on Vikipeedia megrelikeelne versioon.
Megrelikeelsele Vikipeediale pandi alus 2011. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Tava-pisarseen

Tava-pisarseen ("Dacrymyces stillatus"), ka kuuse-pisarseen, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Karvane kõrvtarrik

Karvane kõrvtarrik ("Auricularia mesenterica") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Üdik

Üdik ehk üdiseen ehk pärisüdik ("Pseudohydnum gelatinosum"), vanasti narmasüdik, on kõrvtarrikulaadsete seltsi kuuluv seeneliik.
Seen on Eestis augustist oktoobrini tavaline okaspuukändude külgedel.
Seen pole söödav, kuid Lääne-Euroopas peetakse söödavaks salatina.
Tammesüldik

Tammesüldik ("Exidia glandulosa"), ka "E. truncata" on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab enamasti tammedel ja sarapuudel, on lehterja kuju ja karvase ülapinnaga.
Lehtersüldik

Lehtersüldik ("Exidia recisa") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Lehterüdik

Lehterüdik ("Tremiscus helvelloides") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen esineb Eestis harva Põhja- ja Lääne-Eestis.
Lehterüdik pole söödav, kuid Lääne-Euroopas peetakse söödavaks salatina. Eestis on korjamine taunitav, sest seen on haruldane. Kuulub Eesti punase raamatu ohulähedaste seente loendisse.
Pohla-paisseen

Pohla-paisseen ("Exobasidium vaccinii") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Türkmeenikeelne Vikipeedia

Türkmeenikeelne Vikipeedia (türkmeeni keeles "Türkmençe Wikipediýa") on Vikipeedia türkmeenikeelne versioon.
Türkmeenikeelsele Vikipeediale pandi alus 16. veebruaril 2004.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
2019. aasta novembris blokeeriti Türkmenistanis Vikipeedia, enne seda, 5. novembril oli oluliselt täiendatud president Gurbanguly_Berdimuhammedowi kohta käivat artiklit.
Roosa kirmik

Roosa kirmik ("Peniophora incarnata") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Tammekirmik

Tammekirmik ("Peniophora quercina") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Radiaalvammik

Radiaalvammik ("Phlebia radiata") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Lõhislehik

Lõhislehik ("Schizophyllum commune") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Tamme-oksakoorik

Tamme-oksakoorik ("Vuilleminia comedens") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Kuiv mädanik

Kuiv mädanik ("Coniophora arida") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Põdramokk

Põdramokk ("Sarcodon") on lehternahkiselaadsete seltsi sugukonda mütsnarmikulised kuuluv seente perekond.
Liivapuidik

Liivapuidik ("Coltricia perennis"), vanasti liiva kõbjas, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Ketšuakeelne Vikipeedia

Ketšuakeelne Vikipeedia (ketšua keeles "Qhichwa Wikipidiya") on Vikipeedia ketšuakeelne versioon.
Ketšuakeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Lepapässik

Lepapässik ("Inonotus radiatus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Haavapässik

Haavapässik ("Inonotus rheades") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Pruun suitsik

Pruun suitsik ("Bjerkandera fumosa") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Lepa-antrodiell

Lepa-antrodiell ("Antrodiella serpula"), ka "Antrodiella hoehnelii" on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Poolliibuv antrodiell

Poolliibuv antrodiell ("Antrodiella pallescens"), ka "A. semisupina", on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab tavaliselt tuletaelal või selle läheduses.
Harilik pehmik

Harilik pehmik ("Datronia mollis"), vanasti pehme pess, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Pehmik

Pehmik ("Datronia") on klassi "Agaricomycetes" torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Oksatorik

Sarapuu-ebakorgik, ka oksatorik ("Polyporus campestris") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Kasepehik

Kasepehik ("Trametes betulina", varem "Lenzites betulina") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seenel on alaküljel eoslehekesed, sarnasel lambakorrikul on labürintjad poorid ja vill-taglal väiksed korrapärased poorid.
Seent on leitud ka Eestist.
Punapoorik

Punapoorik ("Trametes cinnabarina", varem "Pycnoporus cinnabarinus"), vanasti punane pess, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen kuulus varem punapooriku perekonda.
Karvane pruuntagel

Karvane pruuntagel ("Coriolopsis trogii"), varem ka karvane kõbjas, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Kuusekõbjuk

Kuusekõbjuk ("Trichaptum abietinum") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab nii kuusel kui männil ja selle alaküljel on pruunikad või lillakad poorid. Puuduvad pikivaod, mis on iseloomulikud männikõbjukile.
Seent on leitud ka Eestist.
Puna-peenpoorik

Puna-peenpoorik ehk punatarrik ("Skeletocutis amorpha") on peenpooriku perekonda kuuluv seeneliik.
Seen kasvab männil.
Tammekakk

Tammekakk ("Fomitopsis quercina") on torikulaadsete hulka kuuluv kandseen.
See kuulus varem tammekaku perekonda. 2024. aastal paigutati liik molekulaarsete fülogeneetiliste andmete põhjal pessi perekonda.&lt;/small&gt;.
Tammekakk on saanud nime selle järgi, et kasvab sageli tammel. Tammekakk võib põhjustada tammedel mädanikku.
Tammekakk esineb Euroopas, Aasias, Põhja-Aafrikas ja Australaasias. Seent on leitud ka Eestist.
Tammekakk on mittesöödav, kuid tema viljakeha võib kasutada loodusliku kammina.
Mustjas kõrbik

Mustjas kõrbik ("Gloeophyllum sepiarium"), pruun kõrbik, vanasti koerapehik, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Kuusekõrbik

Kuusekõrbik ("Gloeophyllum abietinum") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Kaneelpruunik

Kaneelpruunik ("Hapalopilus rutilans") ehk kinaverpruunik, ka "kakaopruunik", on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mürgine.
Harilik tõrvis

Harilik tõrvis ("Ischnoderma benzoinum") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Juurepruunik

Juurepruunik ("Phaeolus schweinitzii") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Suur tõlvharik

Suur tõlvharik ("Clavariadelphus pistillaris") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Krasnoselski rajoon (Moskva)

Krasnoselski rajoon on rajoon Moskvas, mis kuulub Keskhaldusringkonda. Rajoonile vastab munitsipaalringkond Krasnoselski.
Rajoon hõlmab 496 hektari suuruse territooriumi Moskva tsentrumi kirdesektoris. Piirneb Basmannõi ja Meštšanski rajooni ning Idaringkonda jääva Sokolniki rajooniga. Rajoonis on üle 48 000 elaniku.
Krasnoselskis on seitse metroojaama: Krasnoselskaja, Komsomolskaja (Sokolnitšeskaja), Komsomolskaja (Koltsevaja), Krasnõje Vorota, Suhharevskaja, Turgenevskaja ja Sretenski Bulvar.
Rajooni territooriumile jääb Komsomolskaja ploštšad, mille ääres asub kolm jaamahoonet: Leningradi, Jaroslavli ja Kaasani.
Võimuorganid.
Rajooni juhitakse Krasnoselski rajoonivalitsuse (vene keeles Управа Красносельского района), kohaliku omavalitsuse tööorganite ning teiste rajooni võimuorganite abil (politsei, prokuratuur jt).
Administratiivvõimuorganiks on Krasnoselski rajooni valitsus. Seda juhib valitsuse pea (глава управы), kellel on neli asetäitjat: elamu-kommunaalmajanduse ja heakorra küsimuste alal; ehitusalaste ja maaomandi küsimuste alal; majanduse, kaubanduse ja teenuste osutamise küsimuste alal ning asetäitja elanikkonnaga läbiviidava töö alal.
Kohaliku omavalitsuse tööorganid.
Kohaliku omavalitsuse esindusorgan on 10-liikmeline Krasnoselski munitsipaalringkonna saadikute nõukogu, kes valib enda liikmete hulgast esimehe. Saadikute nõukogu korraldab istungeid mitte harvemini kui kord kvartalis. Kohaliku omavalitsuse täidesaatvaks organiks on munitsipaalringkonna saadikute nõukogu aparaat, mida juhib nõukogu poolt valitud munitsipaalringkonna pea.
2017. aasta septembris toimunud Moskva munitsipaalsaadikute valimistel võitsid Krasnoselski munitsipaalringkonna nõukogu 10 saadikukohast sõltumatud kandidaadid 7 kohta (ülejäänud kolm said Ühtse Venemaa kandidaadid). Saadikute nõukogu valis nõukogu esimeheks ja munitsipaalringkonna peaks tuntud opositsioonipoliitiku Ilja Jašini.
Munitsipaalringkonna eelarve 2018. aastal oli 14,8 miljonit rubla.
Vaatamisväärsused.
Rajoonis asub endine Novo-Aleksiuse klooster (praegu Aleksiuse stauropegiaalne nunnaklooster), mille territooriumil paikneb õigeusu pühakoda Hram Vsehh Svjatõhh v Krasnom Sele.
Põõsaspteerula

Põõsaspteerula ("Pterula multifida") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Must torbikseen

Must torbikseen ("Craterellus cornucopioides") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Pruun toruseen

Pruun toruseen ("Craterellus undulatus") on torbikseene perekonda kuuluv seeneliik.
Seen arvati varem kuuluvat perekonda toruseen.
Seent on leitud ka Eestist.
Pruun toruseen on söödav.
Aimarakeelne Vikipeedia

Aimarakeelne Vikipeedia (aimara keeles "Aymar Wikipidiya") on Vikipeedia aimarakeelne versioon.
Aimarakeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Lesgikeelne Vikipeedia

Lesgikeelne Vikipeedia (lesgi keeles "Лезги Википедия") on Vikipeedia lesgikeelne versioon.
Lesgikeelsele Vikipeediale pandi alus 2012. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Jintara Poonlarp

 
Jintara Poonlarp (tai keeles จินตหรา พูนลาภ; sündinud 6. märtsil 1969) on tai laulja ja näitleja.
Havaikeelne Vikipeedia

Havaikeelne Vikipeedia (havai keeles "Hawai‘i Wikipikia") on Vikipeedia havaikeelne versioon.
Havaikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Abhaasikeelne Vikipeedia

Abhaasikeelne Vikipeedia (abhaasi keeles "Аԥсны авикипедиа") on Vikipeedia abhaasikeelne versioon.
Abhaasikeelsele Vikipeediale pandi alus 2008. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Laokeelne Vikipeedia

Laokeelne Vikipeedia (lao keeles "ວິກິພີເດຍ") on Vikipeedia laokeelne versioon.
Laokeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Paalikeelne Vikipeedia

Paalikeelne Vikipeedia (paali keeles "विकिपीडिया") Vikipeedia paalikeelne versioon.
Paalikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
79% paalikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Aeroakustika

Aeroakustika on akustika haru, milles uuritakse helide tekkimist voolise turbulentse voolamise tõttu või aerodünaamiliste jõudude interaktsioonist pindadega. Heli teket võib siduda ka perioodiliselt varieeruva voolamisega. Selle nähtuse märkimisväärne näide on tuuleheli, mida tekitab tuul erinevatest paigalseisvatest objektidest mööda puhudes.
Kuigi puudub täielik teaduslik teooria aerodünaamilisest voolamisest tulenevate helide tekke kohta, põhineb kõige praktilisem aeroakustiline analüüs n-ö aeroakustilisel analoogial, mille esitas James Lighthill 1950. aastatel, töötades Manchesteri Ülikoolis. Aeroakustilise analoogia kohaselt on vedeliku liikumist väljendavad valemid viidud kujule, mis sarnanevad klassikalise (lineaarse) akustika helilainevõrrandiga vasakul poolel ja allesjäänud liikmed allikatena paremal poolel.
Karatšai-balkaarikeelne Vikipeedia

Karatšai-balkaarikeelne Vikipeedia (karatšai-balkaari keeles "Къарачай-Малкъар Википедия") on Vikipeedia karatšai-balkaarikeelne versioon.
Karatšai-balkaarikeelsele Vikipeediale pandi alus 2010. aastal. 
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Papiamentokeelne Vikipeedia

Papiamentokeelne Vikipeedia (papiamento keeles "Wikipedia na papiamentu") on Vikipeedia papiamentokeelne versioon.
Papiamentokeelsele Vikipeediale pandi alus 2006. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Tongakeelne Vikipeedia

Tongakeelne Vikipeedia on Vikipeedia tongakeelne versioon.
Tongakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aasta jaanuaris.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Tetumikeelne Vikipeedia

Tetumikeelne Vikipeedia on Vikipeedia tetumikeelne versioon.
Tetumikeelsele Vikipeediale pandi alus 2006. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
28% tetumikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Ave Oit

Ave Oit (sündinud 17. detsembril 1975) on eesti ökoliikumise eestvedajaid. 
Ta on Lilleoru kogukonna juhte ja Eesti Ökokogukondade Ühenduse üks asutajaid, ökoasumite korraldaja.
Tahitikeelne Vikipeedia

Tahitikeelne Vikipeedia on Vikipeedia tahitikeelne versioon.
Tahitikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Panaca

Panaca on linn Ameerika Ühendriikide Nevada osariigis Lincolni maakonnas. See asub 1,6 km kaugusel Utah' osariigi piirist. 
Panaca asutati mormoonid 1864. aastal.
Panaca on nii-öelda kuiva seaduse linn, kus alkoholi müük on keelatud. Lisaks on keelatud ka hasartmängud.
Volofikeelne Vikipeedia

Volofikeelne Vikipeedia (volofi keeles "Wikipedia Wolof") on Vikipeedia volofikeelne versioon.
Volofikeelsele Vikipeediale pandi alus 2005. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Karczew

Karczew on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas, Karczewi valla halduskeskus. Linn asub Visla paremal kaldal, Otwockist vahetult lõunas.
Karczew oli olemas juba 13. sajandil. Linnaõigused sai 1548. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1958. aastal sai Karczew alevi staatuse ja 1959. aastal uuesti linnaõigused.
Brwinów

Brwinów on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Pruszkówi maakonnas, Brwinówi valla halduskeskus. Brwinów asub Varssavi kesklinnast umbes 25 km edelas.
Brwinówit on ürikutes esmamainitud 1406. aastal, linnaõigused sai 1950. aastal.
Kollakas juurepähkel

Kollakas juurepähkel ("Rhizopogon luteolus") on puravikulaadsete seltsi juurepähkliliste sugukonda kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Karik-vakkseen

Karik-vakkseen ("Cyathus olla") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Joonik-vakkseen

Joonik-vakkseen ("Cyathus striatus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Suur pesaseen

Suur pesaseen ("Nidularia deformis") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Tähtkuulik

Tähtkuulik ("Sphaerobolus stellatus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Sihvakas murumuna

Sihvakas murumuna ehk sihvakas murukarikas ("Lycoperdon excipuliforme") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on noorena värskelt söödav.
Kott-murukarikas

Kott-murukarikas ("Lycoperdon utriformis", end. "Calvatia utriformis") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on noorena värskelt söödav.
Hiline luiteseen

Hiline luiteseen ("Tulostoma brumale") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Luite-tanuseen

Luite-tanuseen ("Phallus hadriani") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Pisar-limaloorik

Pisar-limaloorik ("Limacella guttata") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Frangi-mongoli liit

Frangi (Lääne-Euroopa) ristisõdalased ja mongolid tegid 13. sajandil rea katseid luua frankide ja mongolite liit ühise vaenlase - islamikalifaatide vastu.
Täiemahuline sõjaline koostöö toimus 1259-1260, kui frangi rüütlid Bohemund VI ja tema äi Hetoum I vallutasid liidus mongolitega, keda juhtis Hulagu, moslemite valitsetava Süüria, vallutades ühiselt Aleppo ja hiljem Damaskuse.
Pikaajalist kindlat liitu siiski ei sündinud.
Pruun limaloorik

Pruun limaloorik ("Limacella delicata", varem ka jahu-limaloorik "Limacella glioderma") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav.
Juur-ebakõrges

Juur-ebakõrges ("Hymenopellis radicata", varem "Xerula radicata") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Hiidkõrges

Hiidkõrges ("Megacollybia") on kandseente hulka kuuluv perekond seeni.
Seeni on leitud ka Eestist.
Tavakühmik

Tavakühmik ("Melanoleuca polioleuca") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Lühijalg-kühmik

Lühijalg-kühmik ("Melanoleuca brevipes") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Oksanupik

Oksanupik ("Collybiopsis ramealis") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen on kuulunud varem perekondadesse nööbik (nimega "Marasmius ramealis"), nupik (nimega "Marasmiellus ramealis") ja metskõrges (nimega "Gymnopus ramealis").
Seent on leitud ka Eestist.
Tavasüsik

Tavasüsik ("Myxomphalia maura") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Hiirkäbik

Hiirkäbik ("Baeospora myosura") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab okaspuudel mahakukkunud käbidel.
Oranž gerroneem

Oranž gerroneem ("Loreleia postii", sünonüüm "Omphalina postii") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Szydłowiec

Szydłowiec on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Szydłowieci maakonna ja Szydłowieci valla halduskeskus.
Szydłowiec oli olemas juba 12. sajandil, linnaõigused sai 1427. aastal.
Maksasõlik

Maksasõlik ("Omphalina subhepatica") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Omphalina pyxidata

Omphalina pyxidata on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud Eestist.
Kelluk-nabaseen

Kelluk-nabaseen ("Xeromphalina campanella") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Oranž rikenell

Oranž rikenell ("Rickenella fibula"), sõlik, pannalsõlg, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Mustjas rikenell

Mustjas rikenell ("Rickenella swartzii") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Kurgiseen

Kurgiseen ("Macrocystidia cucumis") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Kollane torujalg

Kollane torujalg ("Bolbitius titubans", sünonüümid "Bolbitius variicolor" ja "Bolbitius vitellinus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Samblatanuk

Samblatanuk ("Galerina hypnorum") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Jahutanuk

Jahutanuk ("Galerina marginata", sünonüüm "Galerina autumnalis"), ka keegeltanuk, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist. Teda esineb nii kevadel kui sügisel. Tilk KOHi muudab ta kübara punaseks.
Seen on mürgine.
Tava-lepanigerik

Tava-lepanigerik ("Naucoria escharioides") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Talinigerik

Talinigerik ("Tubaria furfuracea") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Błonie

Błonie on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Lääne-Varssavi maakonnas, Błonie valla halduskeskus. Błonie asub Varssavi kesklinnast umbes 25 km lääne pool.
Asulat mainiti juba 11. sajandil, kuid siit on leitud ka asustuse jälgi 8. sajandist. 1257. aastal asutas Mazowsze ja Czerski vürst Konrad II tänaseni säilinud Püha Kolmainsuse kiriku. Błonie sai linnaõiguse 1338. aastal.
Ebapaljak

Ebapaljak ("Deconica inquilina", varem ka "Psilocybe muscorum", "Psilocybe inquilina") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Melanootus

Melanootus ("Melanotus phillipsii", sünonüüm "Psilocybe caricicola") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Harilik sitaseen

Harilik sitaseen ("Panaeolus fimiputris", ka "Panaeolus semiovatus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
See on üks tavalisemaid Eesti lehikseeni. Esineb väga sageli karjamaadel, niitudel, sõnnikuhunnikutel, paiguti massiliselt.
Harilik sitaseen ei ole söödav. Võib põhjustada psilotsübiinimürgistust.
Koppelseen

Koppelseen ("Panaeolina foenisecii") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mürgine.
Aniislentinell

Aniislentinell ("Lentinellus cochleatus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Šiitake

Šiitake ehk tammeseen ("Lentinula edodes") on kandseente hõimkonda kuuluv seen, mida on üksikutel juhtudel leitud ka Eestist. Liik kuulub vanimate kultuurseente hulka, on söödav ning võib omada raviomadusi.
Levila ja kasvukoht.
Tammeseen kasvab looduses paljude puuliikide kõdunevatel tüvedel. Tehistingimustes kasvatatakse seent ekstensiiv- ja intensiivmeetodil. Ekstensiivmeetod tähendab puunottide inokuleerimist ehk seeneniidistikuga nakatamist, intensiivmeetodi puhul on kasvukeskkonnaks saepuruga täidetud kilekotid.
Kirjeldus.
Seene viljakehal on mustjaspruun kübar ja keskne jalg. Kübara all paiknevad eoslehekesed.
Ajalugu.
Nimetus šiitake tuleneb jaapani keelest. Seent hakati kasvatama üle 1000 aasta tagasi Hiinas, kust oskus levis Koreasse, Jaapanisse ning viimaks ka läänemaailma. 1940. aastatel leiutati Jaapanis uusi inokulatsioonimeetodeid, mis tegid võimalikuks tammeseene suurtes kogustes kasvatamise ning eksportimise. 1978. aastal tegeles Jaapanis tammeseene kasvatamisega 188 000 inimest. 1985. aastal pärines Jaapanist pea 83% maailma tammeseenetoodangust, kuid juba 1997. aastal kuulus ligikaudu 89% turust Hiinale. 
Kasutamine.
Tammeseent on sadu aastaid kasutatud Korea, Hiina, Jaapani ja Siberi rahvameditsiinis. Seenes sisaldub näiteks vähivastase, antioksüdantse ja immuunsust tugevdava toimega ühendeid, mis võivad tulevikus leida kasutust ravimitööstuses, kuid selleks pole veel läbi viidud piisavalt uuringuid.
Mahe panell

Mahe panell ("Panellus mitis") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Tigupanell

Tigupanell ("Panellus serotinus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Kirbe panell

Kirbe panell ("Panellus stipticus") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Must sõnnikuseen

Must sõnnikuseen ("Panaeolus ater") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mürgine.
Hallikas sõnnikuseen

Hallikas sõnnikuseen ("Panaeolus fimicola") on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Kübara suurus on 1-4 sentimeetrit hallikas kollaka tooniga. Tavaliselt võib teda leida peale külma vihma kevade lõpupoole. Sisaldab väheses koguses psilotsübiini.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mürgine.
Kevad-põldseen

Kevad-põldseen ("Agrocybe praecox") on kandseente hulka kuuluv seeneliik põldseene perekonnast.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Mõrand-põldseen

Mõrand-põldseen ("Agrocybe dura") on kandseente hulka kuuluv seeneliik põldseene perekonnast.
Seent on leitud ka Eestist.
Mõrand-põldseen ei ole söödav, kuid kirjanduses peetud sageli söödavaks.
Poolkerajas põldseen

Poolkerajas põldseen ("Agrocybe pediades") on kandseente hulka kuuluv seeneliik põldseene perekonnast.
Seent on leitud ka Eestist.
Poolkerajas põldseen ei ole söödav.
Viesatase vald

Viesatase vald (läti keeles "Viesatu pagasts") on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunpilsi, Zante, Zemīte ja Irlava vallaga ning Salduse piirkonna Remte vallaga.
Valla pindala on 156 km². 2016. aasta seisuga elas seal 386 inimest. Valla keskus on Viesatase küla.
Ajalugu.
Vald on kujunenud Rāve mõisa ("Rawen"), Viesatase mõisa ("Weesahten") ja Vīnšeņķi mõisa ("Weinschenken") maadele. Suur osa valla maadest kuulus ka Strutele mõisale, mille maadest moodustati aastal 1871 Remte-Viesatase vald, mis aastal 1927 nimetati ümber Remte vallaks. Kõrvalasuvas Strutele vallas moodustati aastal 1945 Viesatase ja Strutele külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Viesatase külanõukoguga likvideeritav Strutele külanõukogu, aastal 1961 aga osa Grenči külanõukogust. Aastal 1975 liideti osa Viesatase külanõukogust Degole külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulus vald Jaunpilsi piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Tukumsi piirkonnaga.
Loodus.
Suurimaks jõeks on Abava lisajõgi Viesata, suurimaks järveks 3 ha suurune Viesatase Veskijärv. Looduskaitse all on Ozoli tamm ja veel kolm nimetut põlispuud.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Veckuipji linnamägi. Kohaliku kaitse all on Jumalamäe hiiepaik.
Piirkonna üldplaneeringus on ära märgitud veel mitmed objektid, mida soovitakse säilitada: Ķuņķuri looduspark, Katkumägi, Vēžese kalmistu, Kluigani kalmistu, XVIII sajandil rajatud Vīnšeņķi mõisa magasiait, Viesatase vesiveski varemed, aastal 1937 rajatud endine Rāvi koolimaja ja Aleslauki talu.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 375 lätlast, 6 venelast, 3 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 2 leedulast.
Vallas on kaks küla. Valla keskus Viesatas on staatusega "vidējciems" ja seal oli 2020. aastal 154 elanikku. Teine küla on staatusega "mazciems": Rāvi 46 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Tartu linna elektrijaam

Tartu linna elektrijaam oli aastatel 1910–1926 Tartu linnas tegutsenud soojuselektrijaam võimsusega 150 kW, asukohaga Soola tänaval. See hakkas tööle 11. detsembril 1910. Abonentide arv kasvas pidevalt: algul 51 eravoolutarbijat, aasta pärast 204, 1918. aastal 1160 abonenti, 1924. aastal 3236 eravoolutarbijat. Peale ettevõtete ja eratarbijate vajaduste rahuldamise kasutati elektrit ka Tartu linna tänavate valgustamiseks.
1923. aasta lõpus rajati Ulila elektrijaam, mis oli märksa ökonoomsem, ning alates 1926. aasta oktoobrist hakkas Tartu linna elektrienergiaga varustama elektrijaam Ulilas, Soola tänava elektrijaam aga peatati.
Viesatas

Viesatas (varem Viesati) on küla ("vidējciems") Lätis Tukumsi piirkonnas, Viesatase valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel Viesata jõe kaldal, asudes endisest piirkonna keskusest Jaunpilsist 13 ja Riiast 93 kilomeetri kaugusel. Viesatases asuvad kultuurimaja, postkontor, raamatukogu ja põhikool. Külas asub Viesatase bussipeatus..
Küla kujunes endise Viesatase mõisa ("Wesaht") keskuse juurde. Nõukogude perioodil ehitati asula välja kui kolhoosi "Darba spars" keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.
Külas kasvav Ozoli tamm on looduskaitse all. Viesatase vesiveski varemed on piirkonna üldplaneeringus ära märgitud kui säilitamist vääriv objekt.
Aastal 2019 oli külas 156 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 154.
Pärnu päikeseelektrijaam

Pärnu päikeseelektrijaam ehk Pärnu päikesepark on Eesti suurim päikeseelektrijaam. See asub Pärnus endise Rääma prügimäe alal.
2018. aasta märtsis kavandatud detailplaneeringu järgi pidi 30 hektari suuruse pindalaga alast 25% kaetama 22 000 päikesepaneeliga. Park pidi valmima paari aastaga.
17. juulil 2019 avati 16 ha suurune 13 000 päikesepaneeliga Pärnu päikesepark, mis koosneb neljast jaamast, igaüks võimsusega 990 kW. Pargi aastane elektritoodang peaks olema umbes 400 MWh, millest piisab ligi 1000 majapidamise vajaduse rahuldamiseks. 
Elektrijaama ehitamiseks loodi ettevõte Pärnu Päikesepargid, mis on Eesti Gaasi AS ja Pärnu linnale kuuluva Paikre OÜ ühisettevõte. Investeeringu maht oli 3,5 miljonit eurot. Jaama ehitas Solar4You.
Iraani tuumalepe

Iraani tuumalepe (ametlikult inglise keeles: "Joint Comprehensive Plan of Action" ehk JCPOA; eesti keeles: Ühine terviklik tegevuskava) on leping Iraani tuumaprogrammi kohta, milleni jõuti Viinis 14. juulil 2015. Leppe sõlmiti Iraani ja P5+1 (viis ÜRO Julgeolekunõukogu alalist liiget – Hiina, Prantsusmaa, Venemaa, Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid – ja Saksamaa) ja Euroopa Liidu vahel.
Ameerika Ühendriikide president Donald Trump teatas 8. mail 2018, et Ameerika Ühendriigid lahkuvad ühepoolselt Iraani tuumaleppest.
Põlluliivikas

Põlluliivikas ("Cicindela campestris") on jooksiklaste sugukonda mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Nõmmeliivikas

Nõmmeliivikas ("Cicindela hybrida") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Rio Bravo

 
Rio Bravo on linn Ameerika Ühendriikide Texase osariigis Webbi maakonnas. Asub Mehhiko piiri ääres.
Metsaliivikas

Metsaliivikas ("Cicindela sylvatica") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Väikeliivikas

Väikeliivikas ("Cylindera germanica", sünonüüm "Cicindela germanica") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suur-võrajooksik

Suur-võrajooksik ("Calosoma sycophanta") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tähnik-võrajooksik

Tähnik-võrajooksik ("Calosoma auropunctatum") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Violettjooksik

Violettjooksik ("Carabus violaceus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Aiajooksik

Aiajooksik ("Carabus nemoralis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Nahkjooksik

Nahkjooksik ("Carabus coriaceus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Nahkjooksik on Eesti suurim jooksiklane (pikkus kuni 40 mm).
Kollatähn-pungsilm

Kollatähn-pungsilm ("Notiophilus biguttatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Milanówek

Milanówek on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grodzisk Mazowiecki maakonnas. Milanówek asub Varssavi kesklinnast umbes 25 km lääne-edela suunas.
Milanowo küla oli olemas juba 15. sajandil. 16. sajandil on asulat ürikutes mainitud ühe aadliku eraomandina. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul kujunes Milanówekist kuurortlinn. 20. sajandi algul sai Milanówek Varssaviga raudteeühenduse ja 1936. aastal elektrirongiühenduse. Linnaõigused sai Milanówek 1951. aastal.
Väike-kaldajooksik

Väike-kaldajooksik ("Elaphrus riparius") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kerasjooksik

Kerasjooksik ("Omophron limbatum") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Mügrijooksik

Mügrijooksik ("Broscus cephalotes") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suur-kollalaiklane

Suur-kollalaiklane ("Badister unipustulatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik kaevur

Harilik kaevur ("Dyschirius globosus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Nelitähn-võsajooksik

Nelitähn-võsajooksik ("Dromius quadrimaculatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Vask-ehmesjooksik

Vask-ehmesjooksik ("Harpalus affinis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Lodu-süsijooksik

Lodu-süsijooksik ("Pterostichus nigrita") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Vask-süsijooksik

Vask-süsijooksik ("Poecilus cupreus", vananenud nimega "Pterostichus cupreus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Läik-ketasjooksik

Läik-ketasjooksik ("Agonum sexpunctatum") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Väike-punajooksik

Väike-punajooksik ("Panagaeus bipustulatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suur-punajooksik

Suur-punajooksik ("Panagaeus cruxmajor") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Rist-rohujooksik

Rist-rohujooksik ("Lebia cruxminor") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kaelusjooksik

Kaelusjooksik ("Odacantha melanura") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Pruun-roostejooksik

Pruun-roostejooksik ("Leistus ferrugineus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kirju-koogimardikas

Kirju-koogimardikas ("Sphaeridium scarabaeoides") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Must-raisamatja

Must-raisamatja ("Nicrophorus humator") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik raisamatja

Harilik raisamatja ("Nicrophorus vespillo") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
See putukaliik esineb ka Eestis.
Sile-raisamatja

Sile-raisamatja ("Nicrophorus investigator") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suur-raisamardikas

Suur-raisamardikas ("Necrodes littoralis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Punaselg-raisamardikas

Punaselg-raisamardikas ("Oiceoptoma thoracicum") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Saluvalvur

Saluvalvur ("Dendroxena quadrimaculata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Laiba-lühitiib

Laiba-lühitiib ("Creophilus maxillosus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Karus-lühitiib

Karus-lühitiib ("Emus hirtus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.