tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Yves Chauvin

Yves Chauvin [iiv šov'ä(n)] (10. oktoober 1930 Belgia Menin – 28. jaanuar 2015) oli prantsuse keemik.
Chauvin lõpetas 1954. aastal Lyoni École Supérieure de Chimie Industrielle'i. Ta töötas Pariisi lähedal Rueil-Malmaisonis Institut Français du Pétrole'is, 1990. aastate keskel läks ta pensionile ning nimetati instituudi auteadusdirektoriks. 1996. aastast oli ta Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.
2005. aastal sai ta koos Robert Grubbsi ja Richard Schrockiga Nobeli keemiaauhinna metateesimeetodi väljatöötamise eest orgaanilises sünteesis.
Clyde Kull

Clyde Kull [klaid] (sündinud 2. märtsil 1959 Võrus) on Eesti endine diplomaat. Ta omab suursaadiku diplomaatilist auastet.
Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1985. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi. 
1985–1990 töötas ta Moskvas Üleliidulise Ametiühingute Kesknõukogu rahvusvaheliste suhete osakonnas Põhjamaade referendina.
Diplomaatilisel tööl on Clyde Kull olnud alates 1991. aastast. Ta oli üks esimesest viiest või kuuest inimesest, kes sel ajal välisministeeriumis alustas. Ta alustas tööd Eesti esindajana Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni juures. 
Aastatel 1992–1996 oli ta erakorraline ja täievoliline Eesti suursaadik Belgias, Hollandis ja Luksemburgis ning alaline esindaja NATO juures. 
Aastatel 1998–1999 töötas ta välisministeeriumi asekantslerina välismajanduspoliitika küsimustes ja 2008–2011 asekantslerina poliitika küsimustes. 
1992–1997 esindas Kull Eestit Euroopa Liidu juures Brüsselis, 2000–2004 ÜRO peakorteri ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis ning aastail 2004–2008 oli ta suursaadik Saksamaal. 
Aastatel 2012–2019 oli Kull Eesti alalise esinduse Euroopa Liidu juures asejuhataja ja esindaja alaliste esindajate komitees. 2017. aastal juhtis Kull Euroopa Liidu Nõukogu eesistumist, aidates kaasa põhiliste kliima-, energia- ja digitaalõigusaktide vastuvõtmisele. 2019. aastast kuni 20. maini 2021 oli Kull Eesti suursaadik Prantsusmaal Pariisis. 
Seejärel oli ta nõunik välisministeeriumi peamajas Tallinnas. 2022. aastal peatas välisministeerium teenistussuhte Kulliga, sest KAPO ei pikendanud tema luba riigisaladustele.
Aastal 2023, Harju maakohus otsustas lõpetada Clyde Kulli kriminaalasja menetlemise seoses restoranikuludega otstarbekuse kaalutlusel. Oportuniteedi tõttu lõpetas kohus menetluse, kuid ta pidi riigile maksma 25 000 eurot ning hüvitama 7500 euro suuruse kahju.
Isiklikku.
Tal on õde.
Tema abikaasa on Olga Kull. Nad elavad Pariisis.
Abiajamine

Abiajamine või viinutamine (Lõuna-Eestis ka "linutamine", Saaremaal ja Virumaal "ajamine") oli 20. sajandi alguseni vana külakondlik abistamiskomme, mis seisnes vaestele või tuleõnnetuse ohvritele õlgede, heina, põhu, kartulite, lina vms andmises lonksu viina või õlle vastu. 
Abi ajamas käidi põhiliselt sügisel ja talvel eeskätt sugulaste ja tuttavate juures.
Eesti talupojapulmas nimetati viinutamiseks tava, kui mõrsja käis kosjaviinaga sugulastele pulmadest teatamas, saades vastu andeid (nt Jõhvi, Kuusalu, Märjamaa, Vändra jm). Lisaks tähendas viinutama ehk "hundihända ajama" (nt Rapla, Varbla, Tõstamaa, Pärnu-Jaagupi, Kolga-Jaani jm) pruudiandide kogumist, mida teostas mõrsja koos abilisega. Kogujad pakkusid viina (ja ninatubakat), neile anti villu, lõnga ja valmisesemeid (sukad, sokid, kindad, vööd jne). Hilisemal ajal anti kingiks eelmise pulma veimavakast saadud annid (mis muutusid seega tarbeesemetest rändkinkideks). Kogumas käidi kas teisipäeval, neljapäeval või laupäeval (nn head päevad) – ühel päeval nädalas, käidi nii tuttavate kui võõraste pool, eriti just viimaste pool. Komme püsis Eestis kohati veel 1930. aastateni.
Abiellumus

Abiellumuseks nimetatakse demograafias abielude sõlmimise (abiellumise) nähtust.
Abielude sõlmimise sagedust iseloomustavad abiellumuskordajad.
Abielulisus

Abielulisus ehk abielulevimus on abielus oleku levimus rahvastikus. 
Abielu levimust mingil perioodil iseloomustab keskmine abielulisus, abieluinimeste keskmise arvu ja keskmise rahvaarvu suhe.
Abielu levimust mingis põlvkonnas iseloomustab lõplik vallalisus.
Abietiinhape

Abietiinhape (sõna moodustamisel on kasutatud ladina sõna "abies" 'nulg'; molekulivalem C19H29COOH) on vaikhapete hulka kuuluv keemiline aine, üks tähtsamaid vaikhappeid.
Füüsikalised omadused.
Abietiinhappe sulamistemperatuur on 173...175 °C, keemistemperatuur 248...250 °C.
Ars longa

"Ars longa" oli Eesti Televisiooni saatesari aastatel 1968–1978, milles kunstiteadlane Leo Soonpää rääkis kunstist ja kunstiajaloost.
Saatesarja esimene osa oli eetris 3. jaanuaril 1968. Saate toimetaja oli Tiina Alla (Park) ja režissöör Elvi Koppel.
Vaatevinkel

"Vaatevinkel" oli Eesti Televisiooni päevakajalise sisuga saatesari aastatel 1985–1991.
Saatejuhid olid Mati Talvik, Uno Maasikas ja Märt Müür. Saate tegemisel osalesid ka toimetaja Aarne Rannamäe ja režissöör Sulev Talberg ning Juhan Aare ja Märt Müür.
Esimene saade läks eetrisse 5. detsembril 1985.
Ove Abildgaard

Ove Johannes Abildgaard (17. september 1916 Lemvig – 11. oktoober 1990) oli taani luuletaja, tõlkija ja kriitik.
Elukäik.
13-aastaselt asus ta õppima Haslevi gümnaasiumi, mille ta lõpetas 1935. Ta õppis Kopenhaageni ülikoolis õigusteadust ja kirjandust. Noorte kunstnike klubi kaudu puutus ta kokku 1940. aastate luuletajate põlvkonnaga. Aastatel 1943–1944 oli ta Dybvadis koduõpetaja. 30-aastaselt debüteeris ta luuletajana. Aastatel 1953–1966 oli ta vabakutseline leksikoniautor, tõlkija ja kirjanduskriitik sotsiaaldemokraatlikus ajakirjanduses. Aastatel 1967–1983 töötas ta Taani Raadio luuletoimetajana. 
Looming.
Ta debüteeris 1946 koguga "Uglegylp". Pärast 1954. aastat, kui ta oli juba omandanud moodsa klassiku maine, vaikis ta luuletajana paarkümmend aastat. Kogus "Og Lises hånd i min" (1972) ja "Mariehønen" (1976) katsetas ta uusi vorme. Mälestuskillud "Hvorfor netop i dag da det er søndag" (1986) sisaldavad konkreetse luule mõjulises küljenduses luulet ja proosat.
Ta oli traditsiooni- ja vormiteadlik luuletaja, kellel oli oma stiil. Sageli puudutas ta humoorikas, sentimentaalsust ja paatost vältivas metafooririkkas sõnastuses suuri eluprobleeme. 
Isiklikku.
Tema vanemad olid kaupmees Alfred Julius Abildgaard (1876–1954) ja Asta Katrine Dalgaard (1886–1965).
Ta abiellus 5. mail 1948 Kopenhaagenis Unnur Skúladóttir Thoroddseniga (sündinud 1917 Islandil Ísafjörðuris), Islandi advokaadi ja parlamendiliikme Skúli S. Thoroddseni (1890–1917) ning Guðrún Skúladóttiri (1897–1950) tütrega.
Viiekümnendad

"Viiekümnendad" oli aastatel 1986–1989 eetris olnud Eesti Televisiooni ajalooteemaline saatesari, milles käsitleti 1940. aastate teise poole ja 1950. aastate sündmusi.
Saatejuht oli Rein Järlik ja režissöör oli Juho Jalviste. Esimene osa oli eetris 15. novembril 1986. Sari löppes märtsis 1989 23. saatega. Need on vaadatavad ERR-i kodulehel ning Jupiteris.
Õhutusklapp

Õhutusklapp on seade õhu automaatseks väljastamiseks vesi-küttesüsteemist.
Õhutusklapi korpuses on ujuk, mis ujukiruumi täitumisel veega sulgeb õhu väljastamisava. Õhutusklapid paigaldatakse küttesüsteemi kõrgematesse osadesse, kuhu muidu koguneks õhk.
Rein Hanson

Rein Hanson (18. juuni 1948 Hälvati – 8. detsember 2012) oli eesti ajakirjanik.
Koolipõlves avaldas lühikirjutisi Haapsalu rajooni ajalehes nime "ajakirjanik Benson" all.
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppes ajakirjanduse erialal 1973. aastal.
Eesti Televisioonis oli üks saatesarja "Viljaveski" juhte.
Ta oli aastatel 1992–1995 VII Riigikogu liige (valimisliidus Kindel Kodu, sai valimistel 2120 häält).
Hiljem pidas kodutalu Hälvatis.
Isiklikku.
Tema abikaasa Ene Hanson on keeletoimetaja.
Nemenčinė

Nemenčinė (poola "Niemenczyn") on linn Leedus Vilniuse rajoonis. Asub umbes 20 km Vilniusest kirdes.
Nemenčinėt on esmamainitud 1338. aastal. Linnaõigused sai 1955. aastal.
Enne Teist maailmasõda olid 35% elanikest juudid. 2001. aastal oli 56,3% elanikest poolakad ja 24,2% leedulased.
Reet Kudu

Reet Kudu (sündinud 10. augustil 1949) on eesti ajakirjanik, kirjanik, koreograaf ja tantsukriitik.
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal 1972. aastal.
Ta on loonud autorilavastusi, koreograafiat lavastustele põhiliselt VAT Teatris ja Vanemuises ning mujal.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Savisaare valimisliidu ja Tegusa Tallinna nimekirjas ning sai 122 häält.
Ta on Fred Kudu tütar.
Vilniuse rajoon

Vilniuse rajoon on 1. järgu haldusüksus (omavalitsus) Leedus Vilniuse maakonnas. Ümbritseb kolmest küljest Vilniust ja piirneb idas Valgevenega.
Kuulub Vilniuse maakonda.
Halduslikult jaguneb 23 vallaks ("seniūnija"). Rajoonis on Nemenčinė linn ja 4 alevit: Bezdonys, Maišiagala, Mickūnai ja Šumskas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vilniuse rajooni elanikest poolakaid 52,07%, leedulasi 32,48%, venelasi 8,01%, valgevenelasi 4,18%, ukrainlasi 0,65%, tatarlasi 0,38% ja juute 0,11%
Urmi Reinde

Urmi Reinde (sündinud 12. novembril 1953) on eesti naisajakirjanik.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1978. aastal kaugõppe teel ajakirjanduse erialal.
Urmi Reinde on töötanud Tallinna Polütehnilise Instituudi ajalehe peatoimetajana ja ajakirja Kultuur ja Elu toimetuses. Ta on teinud ka Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei ajalehte.
Alates 2007. aasta maist oli ta ajalehe Kesknädal peatoimetaja. 29. septembril 2016 vallandas Keskerakonna juhatus Reinde usalduse kaotuse tõttu häältega 9:6.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Savisaare valimisliidu ja Tegusa Tallinna nimekirjas ning sai 79 häält.
Abikülä

Abikülä ehk Abiküla ehk Abi (kohakääne Abiküllä ehk Abikülässe), rahvakeeles ka Kivikülä on endine küla Rõuge kihelkonnas.
Küla liideti 1977 Voki külaga, mille kese asub loode pool. Paik asub Vastseliinast läänes, Võrust kagus ja Haanjast kirdes.
Selle nime esmamainimine võib olla 1588. aastal, kui mainiti isikut "Jurik Awwiow" Haanjast. Veel mainiti 1626. aastal isikut "Ahwy Michly" ja 1638. aastal "Awy Michell". 1684 nimetati küla kujul "Afwi", 1731 kujul "Awi" ja 1839 kujul "Awwi". Abiküla algtalu kuulus Verstna küla alla, mis on nüüdseks hääbunud ja asus praeguses Meelaku külas. 17. sajandil oli seal Haanja mõisa talu ja hiljem talurühm, mis läks 18. sajandil algul Vastseliina mõisa ja hiljem Tsorona mõisa alla. Küla kuulus Rõuge kihelkonda.
18. sajandil oli Haanjas teinegi "Awiküllä"-nimeline koht. Praegu on see liidetud Trollaga. Arvatavasti on üks neist teise järgi nimetatud, aga kumb neist oli algne, pole teada. Ka Abikülä rööpnimi Kivikülä võiks olla ajendatud Trollas asunud põlisest veskikohast.
Kohanimi pärineb oletatavasti isikunimest. Seda võib võrrelda soome perekonnanimedega "Auvinen" ja "Avikainen", mida seostatakse muinasgermaani isikunimega "Ava ~ Ave ~ Avi ~ Avico ~ Avicon ~ Auwa ~ Auwe ~ Auwo". Sellega seoses võib mainida 1561 Haanjas olnud isikut Андрусь Авсивъ сынъ, mis võimaldab oletada nimekuju "Avis".
Lõuna-Eesti "Abi"- ja "Avi"-osisega nimede seostamine sõnaga "havi" 'haug' on väär, sest varastes kirjapanekutes pole h-st nime algul jälgi ning pealegi käändub kalanimetus võru keeles "haug : havvõ" – omastav kääne ei lõpe i-ga, vaid õ-ga.
Mart Riikoja

Mart Riikoja (sündinud 21. jaanuaril 1959) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1983. aastal.
Margus Mets

Margus Mets (sündinud 2. septembril 1961) on eesti ajakirjanik ja ajakirjandusettevõtja.
Ta on lõpetanud 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna žurnalistikaosakonna.
Töötanud ajalehtede Edasi, Rahva Hääl, Noorte Hääl, Päevaleht ja Eesti Päevaleht toimetuses, seejärel Ajakirjade Kirjastuses, Pärnu Postimehes ja Ühinenud Ajalehtedes. Taasasutas 1990.aastal koos mõttekaaslastega Päevalehe (1990–1995). Ta on olnud Noorte Hääle ja Päevalehe peatoimetaja ning Eesti Päevalehe, Ajakirjade Kirjastuse, Pärnu Postimehe ja Ühinenud Ajalehtede vastutav väljaandja.
2015. aasta detsembrist on Margus Mets Postimees Grupi juhatuse liige.
Ta on 1990. aastast Eesti Meediaettevõtete Liidu asutajaliige ja nõukogu liige.
2016. aastast Jaan Tõnissoni Postimehe Fondi juhatuse liige.
Margus Mets on koos oma ülikoolikaaslaste ja hiljem koos Hans H. Luige, Toomas Leito ja Jüri Ehasaluga andnud välja noore ajakirjaniku aastapreemiaid ja elutööpreemiaid.
Isiklikku.
Tema isa oli ajakirjanik ja ajakirjandusjuht Sulev Mets (1930–2018), ema on tekstiiliinsener ja ettevõtte "UKU" pikaaegne direktor Milvi Mets. Õde on raamatukogundustegelane Triin Soone. Poeg on Eesti tippkarateka Mihkel Mets.
Margus Mets on Tallinna Jahtklubi juhatuse liige 1999.aastast ja ekskommodoor.
Ester Šank

Ester Šank (sündinud Näpping; 13. märtsil 1956) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.
Ta on lõpetanud 1974. aastal Türi Keskkooli (kuldmedaliga) ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.
Ta on olnud toimetaja ajalehtedes Ühistöö, Rahva Hääl, Eesti Sõnumid, Sõnumileht ja Maaleht ning ajakirja Saldo peatoimetaja. 
Aastatel 2002–2006 töötas Ester Šank president Arnold Rüütli pressinõunikuna, 2006–2015 oli ta Tallinna linnavolikogu avalike suhete nõunik. 
Alates 2016. aasta aprillist kuni 2021. aasta suveni töötas ta Tallinna Kesklinna Valitsuses avalike suhete nõunikuna.
Alates 2022. aastast töötab ta eesti keele ja kirjanduse õpetajana Rapla Kesklinna Koolis ja 2023. aastast ka Hagudi Põhikoolis.
Isiklikku.
Ester Šangi abikaasa on Ruve Šank. Nende tütred on Ede Schank Tamkivi ja Ave Schank-Lukas, nende väimees on Sten Tamkivi.
Mati Narusk

Mati Narusk (sündinud 18. detsembril 1940) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli 1969. aastal ajakirjanduse erialal kaugõppes.
Ratsaväekindral

Ratsaväekindral (saksa keeles "General der Kavalierie") oli sõjaväeline auaste ratsavägedes, kus oli kasutusel Saksa sõjaväemudel. Sama kõrge auastmega suurtükiohvitser oli suurtükiväekindral ("General der Artillerie") ja jalaväeohvitser jalaväekindrali ("General der Infantrie").
Ra's al-Abyaḑ

Ra's al-Abyaḑ (رأس الابيض) ehk Cap Blanc ('valge neem') on neem Vahemere ääres Tuneesias Banzarti linnast põhjas. Seda peeti Tuneesia mandriosa ja Aafrika mandri kõige põhjapoolsemaks punktiks, praegu peetakse kõige põhjapoolsemaks punktiks 950 meetrit lääne pool asuvat Ras ben Sakka neeme, mis ulatub põhja poole 30 meetrit võrra kaugemale. Geograafilised koordinaadid on .
Cap Blanc

Cap Blanc (prantsuse keeles 'valge neem') on mitme koha nimi:
Abilaev

Abilaev on tsiviillaevanduses teiste laevade põhiülesande täitmise toetamiseks või nende teenindamiseks mõeldud laev, mereväes sõjaliste põhitegevuste toetamiseks või teiste laevade teenindamiseks mõeldud laev. 
Abilaevu on väga erineva otstarbega. 
Abilaevu, mis pole mõeldud otseselt vaid teiste laevade teenindamiseks või meresõidu toetamiseks (näiteks õppelaev, uurimislaev), võib liigitada ka eriotstarbelisteks laevadeks.
Salme Masso

Salme Masso (neiupõlvenimega Salme Liigand; 19. oktoober 1909 Tartu – 5. august 1990) oli eesti õpetaja, kokk ja kokaraamatute autor.
Ta õppis aastatel 1917–1928 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumi majandusharus ja 1928–1930 Kehtna kodunduskooli majandusharus. Andis aastal 1932 Tallinna Pedagoogiumis kesk- ja kutsekooliõpetaja kutseeksami, sai aastal 1934 kutsetunnistuse. Jätkas õpinguid aastatel 1949–1953 Tallinna Polütehniline Instituudi majandusteaduskonnas kaubandusökonoomika erialal (lõpetas kiitusega).
Ta töötas aastatel 1931–1934 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis ja 1935. aastast Tallinna Kodumajanduse Instituudis õpetajana, 1945–1951 Tallinna Ühiskondliku Toitlustamise Tehnikumis direktori asetäitjana õppealal ja aastani 1960 õpetajana. Aastatel 1960–1972 töötas ta vanemõpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi üldtehniliste distsipliinide kateedris.
Teise maailmasõja eel kuulus Masso 1940. aastal valitud Kodumajanduskotta. Nõukogude ajal avaldasid tema kokaraamatud ja esinemised telesaadetes suurt mõju Eesti köögi kujunemisele.
Salme Masso hukkus 5. augustil 1990 liiklusõnnetuses ja ta maeti 10. augustil 1990 Metsakalmistule.
Isiklikku.
Tema isa Oskar Karl Johann Liigand oli koolmeister ja Riigikogu liige. Abikaasa Nikolai Masso oli agronoom, nende poeg Tiit Masso on ehitusinsener.
Abilava

Abilava on teatris lava abiruum, kus paiknevad lavavankrid. 
Abilava ülesannet täidavad tagalava või külglavad.
Niccolò Cusano ülikool

Niccolò Cusano ülikool ("Università degli Studi Niccolò Cusano", UNICUSANO) on ülikool Itaalias Roomas aadressil Via don Carlo Gnocchi, 3. Ta asutamisajaks arvatakse aastat 2006.
Ülikoolis on kuus teaduskonda: haridus-, õigus-, poliitika-, majandus-, inseneri- ja psühholoogiateaduskond.
Eer

Eer on piiblitegelane.
Esimeses Moosese raamatus on ta Juuda vanim poeg.
Emil Kolozsvári Grandpierre

Emil Kolozsvári Grandpierre (15. jaanuar 1907 Kolozsvár – 11. mai 1992 Budapest) oli Ungari kirjanik, kriitik, tõlkija ja ajakirjanik.
Eesti keeles on ilmunud tema muinasjutukogumik "Imeflööt" (tõlkinud Valmen Hallap, Paul Kokla, Tiiu Kokla, K. Kont, H. Niit, Paula Palmeos, Aino Pervik, Huno Rätsep, Erik Vaheri illustratsioonidega, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959 ja kordustrükk Tallinn: Varrak, 2006; 2. trükk Heldur Laretei illustratsioonidega Tallinn: Eesti Raamat, 1981).
Abilene

Abilene ['äbeliin] on linn USA-s Taylori ja Jonesi maakonnas 300 km Dallasest edelas, Taylori maakonna keskus.
Elanike arv on 117 063 (2010. aasta rahvaloendus).
Linna rajasid 1881 karjakasvatajad raudtee Texas and Pacific Railroad karjalaadimispunktina. Linn on saanud nime Chisholm Traili algse lõpp-punkti, Kansases asuva Abilene'i järgi.
Abilene'i ümber on preeria põllumajanduspiirkond. Linnas on nafta- ja gaasitöötlemistehased.
Linnas on 1891 asutatud baptistlik eraülikool Hardin–Simmons University.
Abilene'is on sündinud sprinter Bobby Morrow.
Vaatamisväärsus on vesternistiilis turismiatraktsioon Old Abilene Town.
Kure tänav

Kure tänav on mitmes Eesti asulas:
Anderlues

Anderlues () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.
Anderlues' territooriumil asub Haine'i jõe läte.
Abilöök

Abilöögiks nimetatakse sõjanduses pealetungioperatsiooni või rünnaku käigus pealööki andvaid peavägesid toetavat lööki. 
Abilöögi suunda nimetatakse tavaliselt kõrvalsuunaks.
Haine

Haine (), ka Hayne ( hollandi keeles "Hene", saksa keeles "Henne"), on jõgi Belgias ja Prantsusmaal, Schelde parempoolne lisajõgi. 
Haine'i allikas asub Belgias Anderlues' territooriumil (179 meetrit üle merepinna), jõgi suubub Scheldesse Prantsusmaal Condé-sur-l'Escaut's (16 meetrit üle merepinna).
Jõgi voolab läbi järgmiste suuremate asulate: La Louvière, Mons, Saint-Ghislain.
Isetärkamine

Isetärkamine on varem võimalikuks peetud protsess, milles organismid sageli spontaanselt tekivad eluta ainest.
Antiikajal arvati, et organismid võivad tekkida vahetult eluta ainest nt. lehetäid kastetilkadest ja ussid roiskunud lihast. Üha lihtsamate organismide biogeneesi tundma õppimisega kitsenes abiogeneesi mõiste hõlmama ainult väiksemaid organisme. Kuni 18.–19. sajandini peeti võimalikuks siseparasiitide ja mikroobide isetärkamist. Selle vaate kummutas lõplikult prantsuse teadlane Louis Pasteur, kes tõestas katsetega, et ka bakteritel on omasugused eellased ja nad ei teki eluta ainest.
Abioperatsioon

Abioperatsioon on tootmises teenindava iseloomuga operatsioon, näiteks vedu, kontroll.
Streisandi efekt

Streisandi efekt ilmneb, kui keegi püüab teatud infot varjata või kõrvaldada, kuid selle tagajärjel tõmbab teemale tahtmatult hoopis suurema tähelepanu. See nähtus on saanud nime Ameerika laulja ja näitleja Barbra Streisandi järgi, kelle 2003. aastal tehtud katse eemaldada avalikkuse eest oma majast tehtud fotod tekitas fotode vastu hoopis senisest suurema huvi.
Sarnaseid katseid on tehtud näiteks juriidilistes hoiatuskirjades, et eemaldada internetist faile, veebilehti või illegaalseid arve. Info salajas hoidmise asemel pöördub sellele avalikkuse tähelepanu, sel teemal luuakse laule ja videoid, internetis rajatakse peegelsaite või jagatakse infot failijagamisvõrkudes.
Vikipeedias on üks näiteid Streisandi efektist Pierre-sur-Haute'i sõjaväeraadiojaama ümber toimunu, kus Prantsuse siseluureagentuur nõudis artikli eemaldamist prantsuskeelsest Vikipeediast, mille tõttu tõusis varem tähelepanu mittepälvinud artikkel mõneks ajaks selle keeleversiooni loetuimaks. See vikiartikkel tõlgiti ka paljudesse teistesse keeltesse, sh eesti keelde.
Algne kohtuasi.
Mike Masnick portaalist Techdirt pani efektile selle nime siis, kui selgus, et Streisand oli kaevanud fotograaf Kenneth Adelmani veebilehe Pictopia.com eraelu puutumatuse rikkumise pärast kohtusse, kuid ei saavutanud seal soovitud eesmärki. 50 miljoni USA dollari suuruse kohtuasjaga püüdis ta eemaldada aerofotot Streisandi häärberi kohta avalikult kättesaadavast fotokogust, kus oli 12 000 fotot California rannajoonest. Adelman väitis, et oli pildistanud rannal asuvat maavaldust, et dokumenteerida ranniku erosiooni. Seda tööd tegi ta valitsuses heaks kiidetud keskkonnaprojekti "California Coastal Records Project" raames. Enne, kui Streisand hagi sisse andis, laaditi fotot "Image 3850" Adelmani veebilehelt alla vaid kuus korda, neist kaks korda tegid seda Streisandi advokaadid. Kohtuasja tõttu kasvas aga avalikkuse huvi järsult: järgmise kuu jooksul külastas veebilehte üle 420 000 inimese.
Eestis.
Streisandi efekti tunnustega juhtumeid on ette tulnud ka Eestis. Streisandi efektiga on seostatud juhtumit, milles Mart Laar püüdis 2012. aasta jaanuaris põhjendada tema Facebooki-kontolt ACTA-teemaliste küsimuste kustutamist "ruumi otsasaamisega" – sellele järgnes ulatuslik kriitikalaine nii internetis kui ka ACTA-vastastel meeleavaldustel. 2023. aastal meenutas Õhtuleht Streisandi efekti seoses endise advokaadi Robert Sarve asutatud advokaadibüroo EMERALDLEGAL nõudmisega, et Google'i keskkonnast eemaldataks firmale pandud madalad hinded, mispeale madalate hinnete arv plahvatuslikult kasvas.
Abiponi keel

Abiponi keel oli guaikuru keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelesid Argentinas Chaco provintsi idaosas abiponid. ISO 639-3 keelekood on axb.
Abiponi keel on teada 18. sajandist pärit dokumentide järgi. Arvatakse, et abiponi keel suri välja 19. sajandil.
Châtelet

Châtelet on prantsuskeelne linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.
Châtelet sai linnaõigused 1825. aastal.
Asulad.
Châtelet jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Mokovi keel

Mokovi (alternatiivnimed Mocovi, Mocobí, Mbocobí, Mokoví) on guaikuru keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Argentinas. Ethnologue'i andmetel oli 2011. aastal mokovi keele kõnelejaid umbes 3000. Ethnologue'i 2000. aasta andmetel oli selle keele kõnelejaid 4530, World Oral Literature Projecti andmetel on rääkijate arv 4525. 
Keelt kõneletakse Santa Fe provintsi põhjaosas ning Chaco provintsi lõunaosas. Rääkijad on peamiselt üle 40 aasta vanad, kahes kogukonnas on ka lapsi, kuid väga tugeva hispaania keele mõju tõttu eelistatakse emakeele asemel hispaania keelt ning keele edasikandjaid ei ole. Viies koolis toimub kakskeelne õpe. 
Mokovi keeles on kasutusel ladina tähestik. Puudu on aga kindel arvsõnade süsteem, selle asemel kasutatakse erinevaid hulka näitavaid omadussõnu, nagu näiteks "?goyk" – palju, "?wewk" – mitu ja "-a?wge" – kõik. Sõnad 'üks' ja 'kaks' on vastavalt "iñiateda" ja "iñabako".
Keele struktuur.
Sõnajärg on peamiselt SVO ehk subjekt – verb – objekt. Ka VOS ehk verb – objekt – subjekt on üsna levinud. Näide: "sekinagir" – me tervitame sind.
Mokovi omadussõnadel ei ole kesk- ega ülivõrde vormi. Neid väljendatakse selle asemel sõnadega "peg" – "pageg" – rohkem ja "calego" – väga.
Eitust väljendatakse negatiivse eesliitega, "sqae"- või "se"- 
Mokovi keeles on 23 konsonantfoneemi, kaks neist on hispaania keelest laenatud, ning kaheksa vokaalfoneemi, neli lühikest täishäälikut ning neli pikka.
Lisaks.
Mokovi keelel ei ole oma kirjasüsteemi, küll aga arendas üks grupp misjonäre 1950. aastatel välja kirjutamise süsteemi toba keele jaoks, mis kuulub mokovi keelega samasse keelkonda ning seda kirjasüsteemi kasutati hiljem ka mokovi keele puhul, aga süsteem põhines ikkagi hispaania keele kirjasüsteemil. Ainus teadaolev kirjutis mokovi keeles on üks piibel, mille on tõlkinud Alberto Buckwater.
Muhv (rõivas)

Muhv on käte soojashoidmiseks mõeldud silindrikujuline riietusese. Muhv on tavaliselt valmistatud karusnahast.
Muhv toodi naiste rõivamoodi 16. sajandil. 17.-18. sajandil kandsid seda ka mehed. 20. sajandiks oli see jäänud vaid naiste rõivastusesemeks. Tänapäeval ei ole muhv enam eriti populaarne.
Muhvi järgi on saanud nime tegelane Eesti kirjandusklassikast, Eno Raua raamatu "Naksitrallid" üks peategelasi Muhv.
Saint-Ghislain

Saint-Ghislain on prantsuskeelne linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis. 
Haine'i kallastel asuv Saint-Ghislain sai linnaõigused 1825. aastal. 
15. sajandi alguses sündis seal helilooja Johannes Ockeghem. 
2007. aastal valis Google Saint-Ghislaini oma uueks Euroopa andmekeskuseks ("European datacenter"). 
Asulad.
Saint-Ghislain jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Švaabimaa hertsog

Švaabimaa hertsogite loend hõlmab Švaabimaa hertsogkonda valitsenud valitsejaid.
Švaabimaa oli üks viiest keskaegse Saksa kuningriigi hõimuhertsogkonnast, selle hertsogid kuulusid kõige võimsamate magnaatide hulka Saksamaal. Kõige tähtsam perekond Švaabimaal olid Hohenstaufenid, kes valitsesid seal lühikese vaheajaga aastatel 1079–1268. Enamasti olid Hohenstaufenid sel ajal ka Saksa-Rooma keisrid. Viimase Hohenstaufenist hertsogi Konradini surmaga lagunes ka hertsogkond, kuigi kuningas Rudolf I püüdis seda oma Habsburgide perekonna jaoks 13. sajandi lõpul taaselustada.
Järglasriigid.
13. sajandil lagunes Švaabimaa hertsogkond arvukateks väikeriikideks. Mõned kõige tähtsamad vahetud järglasriigid:
Järgneva sajandi jooksul omandati mitmed nendest riikidest Württembergi või Austria poolt, nagu eespool märgitud.
Jay Mohr

Jon Ferguson Mohr (sündinud 23. augustil 1970 New Jersey osariigis Veronas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Eesti televaatajale on ta tuntud teleseriaalidest "Kummituselausuja", "Vallaline Gary" ja "Monk".
Christian Finnegan

Fletcher Christian Finnegan (sündinud 1. aprillil 1973 Albanys New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Jermak

 
Jermak Timofejevitš (vene keeles "Ермак Тимофеевич"; 1532 ja 1542 vahel – 5. või 6. august 1584) oli Moskva tsaaririigi kasakast väepealik, kes juhtis Ivan Julma valitsusajal Siberi vallutamist.
Katariina (eesnimi)

Aleksandria Katariina (legendi järgi 3. või 4. sajandil) oli pühak, kelle nimi levis laialt naisenimena. Seda nime kannavad:
Perekonnanimega.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Katariina 300 naisel. Katariina on Eestis populaarsuselt 400. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Katariina vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,88 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,13. Katariina on keskmiselt 14 aasta vanune (mediaanvanus on 14).
Katariina kogudus

Katariina kogudus on mitme koguduse nimi:
Katariina kirik

Katariina kirik või püha Katariina kirik on mitme kiriku nimi:
Luterlikud kirikud.
Saksamaa.
Lübecki Püha Katariina kirik
Puntukas

Puntukas on rändrahn Leedus. Asub Anykščiaist 5 km lõuna pool Šventoji jõe ääres.
See on mahult teine rändrahn Leedus. Selle kaal on umbes 265 tonni, pikkus 7,54 m, laius 7,34 m ja kõrgus 5,7 m (millest 1,5 m on maa all). Puntukase maht on umbes 100 m³ ja tihedus umbes 2,7 g/cm³. Suurim horisontaalne ümbermõõt on 21,39 m. Koostiselt on see rabakivi, mis sisaldab suuri kaalium-päevakivi kristalle.
1957. aastani peeti seda Leedu suurimaks rändrahnuks, praegu on selle tiitli omanik aga Barstyčiai rändrahn.
1943. aastal tahus Bronius Pundzius kivisse Steponas Dariuse ja Stasys Girėnase profiilid ja lõigu nende testamendist nende hukkumise 10. aastapäeva puhuks.
Mouscroni ringkond

Mouscroni ringkond oli üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.
2019. aastal liideti Mouscroni ja Tournai ringkond Tournai-Mouscroni ringkonnaks.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides oli kaks valda ja üheksa osavalda.
Athi ringkond

Athi ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.
2019. aastal liideti Athi ringkonnaga Enghieni, Lessinesi ja Silly vald, mis varem olid Soignies' ringkonnas.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 11 vallast ja 82 osavallast.
Charleroi ringkond

Charleroi ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.
2019. aastal lahutati Charleroi ringkonnast Manage'i ja Seneffe' vald, mis viidi üle Soignies' ringkonda.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 12 vallast ja 62 osavallast.
Denominaal

Denominaal on sõna, mis on tuletatud noomeni tüvest.
Eesti keeles on denominaalid näiteks "armastama" (sõna "armas" tüvest), "müürima" ("müür"), "lapsik" ("laps"), "külmik" ("külm"), "soojus" ("soe", "sooja"), "kõvasti" ("kõva").
Monsi ringkond

Monsi ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 13 valda ja 80 osavalda.
Soignies' ringkond

Soignies' ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.
2019. aastal lahutati Soignies' ringkonnast Enghieni, Lessinesi ja Silly vald, mis viidi üle Athi ringkonda, ning La Louvière'i vald, mis viidi üle La Louvière'i ringkonda. Samast aastast kuuluvad Soignies' ringkonda Manage'i ja Seneffe'i vald, mis varem olid Charleroi ringkonnas.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 6 valda ja 31 osavalda.
Variant (keeleteadus)

Variant ehk teisend on keeleüksuse (nt keelendi) esinemiskuju.
Variant võib olla kas vaba ehk rööpne (nt mürgitus ja mürgistus) või naaberkeelendite laadist sõltuv (rõhutusliite "-gi" või "-ki" kasutus sõltuvalt sellele eelnevast häälikust).
Variant

Sõna "variant" on erialati kasutusel terminina:
Thuini ringkond

Thuini ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.
2019. aastal lahutati Thuini ringkonnast Binche'i, Estinnesi ja Momignies' vald, mis sestpeale kuuluvad La Louvière'i ringkonda.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 11 valda ja 67 osavalda.
Tournai ringkond

Tournai ringkond oli üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis.
2019. aastal liideti Tournai ja Mouscroni ringkond Tournai-Mouscroni ringkonnaks.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides oli 10 valda ja 90 osavalda.
Keelend

Keelend ehk keeleline väljend on keelekasutuse ühiku (nt sõna, sõnaühendi) vahetu vorm.
Alles käibele tulnud keelendit nimetatakse uudiskeelendiks ehk neologismiks.
Namuri ringkond

Namuri ringkond on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Namuri provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 16 valda ja 142 osavalda.
Thomas Ferdinand Striedter

Thomas Ferdinand Striedter (21. september/3. oktoober 1810 Tallinn – 23. veebruar/6. märts 1880 Haljala) oli Eestimaa vaimulik.
Ta õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1830 Tartu ülikooli filosoofia- ja 1831–1834 usuteaduskonnas, mille lõpetas (grad. stud.). Korporatsioon Estonia liige.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koduõpetajana Peterburis. Ordineeriti 18. detsembril/30. detsembril 1838 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1838–1880 Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Tema isa Gottfried Wilhelm Striedter oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja.
Philippeville'i ringkond

Philippeville'i ringkond on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Namuri provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 7 valda ja 82 osavalda.
PM M1910

PM M1910 (vene keeles "Пулемёт Ма́ксима образца 1910 года -pulemjot Maksima obraztsa 1910 goda, Станковый пулемёт Максима - stankovõi pulemjot Maksima") on 'Maksimi raskekuulipilduja', laskemoonale 7,62×54 mm.
PM M1910 töötati välja 1910. aastal Venemaal Maximi kuulipilduja eeskujul. Seda kasutati laialdaselt Esimeses ja Teises maailmasõjas ning Vene kodusõjas. Punaarmees hakati neid välja vahetama 1943. aastal kuulipildujate SG-43 vastu. Lisaks tavapärasele jalaväekuulipildujale olid olemas ka lennukitele (PV-1) ja mereväele mõeldud versioonid. 
Kirjeldus.
Kuulipilduja paiknes soomuskilbiga ratasalusel. Kuulipilduja rauda jahutati veega, mistõttu relvarauda ümbritses plekist veereservuaar. Kuulipilduja linti mahtus tavaliselt 60 ja lindikasti 250 padrunit.
Dinanti ringkond

Dinanti ringkond on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Namuri provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 15 vallast ja 145 osavallast.
PPŠ-41

PPŠ-41 ehk PPŠ 1941, tuntud ka kui Špagini püstolkuulipilduja (vene keeles "Пистолет-пулемет Шпагина", "ППШ 1941"), on NSV Liidu tuntuim püstolkuulipilduja teise maailmasõja päevilt.
Ajalugu.
Relva konstrueeris Georgi Špagin odava ja lihtsustatud alternatiivina PPD-40 asemele ja see muutus peagi põhiliseks püstolkuulipildujaks teises maailmasõja Idarindel. Seda oli odav toota stantsides ja sel oli tulevaliku võimalus. PPŠ-d kasutati veel isegi Vietnami sõjas ning kohati leidub seda relvastuses veel tänapäevalgi (Süüria kodusõda). 
PPŠ loomise ajend oli Talvesõda, kus Soome kasutas edukalt Nõukogude armee vastu Suomi KP-31 püstolkuulipildujat lähivõitluses nii linnalahingutes kui ka metsas. Kui 1941. aastal toodeti neid mõnisada, siis järgmise viie kuuga valmistati neid 155 000. 1942. aasta kevadeks toodeti juba 3000 relva päevas. PPŠ on hea näide teise maailmasõja võiduni viiva massitootmise mõjust. Selle osi võis toota vähekoolitatud tööjõuga kas või autotöökodades. PPŠ koosnes 87 osast ning selle valmistamiseks kulus 7,3 töötundi. Relvaraud saadi tootmisel Mossin-Naganti vintpüssi rauast, lõigates selle lihtsalt pooleks ja puurides 7,62 mm vintraua padrunipesa ümber Tokarevi püstolipadrunile 7,62.
PPŠ oli populaarne ka Wehrmachti poole peal, kus võeti neid meeleldi vastaselt kasutada, sest Tokarevi padrun ja Mauseri püstolipadrun olid nii lähedase kaliibriga, et PPŠ tulistas normaalselt ka nendega. Teise maailmasõja lõpu poole võttis Wehrmacht selle lausa ametlikult kasutusele, konvertides selle 9x19 mm Parabellum moona peale, ristides selle ümber MP41(r). Nõukogude armee relvastas sellega sõja lõpuks terveid roode (kompaniisid) ja pataljone, sõja lõpuks oli ligi pool Nõukogude jalaväest relvastatud PPŠ-ga. Tuhanded püstolkuulipildujad visati vaenlase tagalasse suurtele partisaniüksustele, kes häirisid sellega Saksa vägede varustamist ja liikumist. Kokku toodeti neid ligi 6 miljonit.
Nivellesi ringkond

Nivellesi ringkond on Belgia Vallooni Brabandi provintsi ainuke, kogu provintsi hõlmav haldusringkond.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 27 valda ja 113 osavalda.
Gottfried Wilhelm Striedter

Gottfried Wilhelm Striedter (27. jaanuar/7. veebruar 1773 Tallinn – 4. november/16. november 1844 Kose) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1783–1791 Tallinna toomkoolis. Edasi õppis ta (immatrikuleeriti 27. septembril 1791, oli kohal veel aastal 1794) Jena ülikoolis. Ordineeriti 16. veebruaril/28. veebruaril 1802 õpetajaks.
Ta oli pärast ordineerimist Kose Püha Nikolause koguduse adjunktõpetaja, sai 17. oktoobril/29. oktoobril 1802 sama koguduse õpetajaks (olles aastatel 1802–1844 Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja). Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai 3. juulil/15. juulil 1824, valiti uuesti aastal 1833. Sai 27. jaanuaril/8. veebruaril 1832 Ida-Harju praostkonna abipraostiks ja 23. märtsil/4. aprillil 1835 praostiks. 3. novembril/15. novembril 1836 sai konsistoriaalnõunikuks.
Isiklikku.
Tema poeg Thomas Ferdinand Striedter oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja.
Euroopa teadlaste öö

Euroopa teadlaste öö (inglise keeles "The European" "Researchers' Night") on teadust populariseeriv üleeuroopaline algatus, kus ühe öö(päeva) jooksul toimub hulgaliselt teadust ja teadlasi tutvustavaid üritusi.
Teadlaste öö sündis 2005. aastal Euroopa Komisjoni algatusel. See on osa Euroopa Liidu rahastatavatest Marie Curie meetmetest, mis edendavad rahvusvahelisi teadusalaseid karjäärivõimalusi Euroopas. Üle-euroopaline festival toimub igal aastal septembri viimasel reedel ja selle raames toimuvaid üritusi külastab enam kui 1,5 miljonit inimest. 2023. aastal võttis festivalist osa 26 riiki.
Teadlaste öö Eestis.
Eestis toimus teaduspidu algselt kahes formaadis: mitmepäevane Tartu teadusfestival ja reedene üle-eestiline teadlaste öö. Alates 2012. aastast kannab festival teadlaste öö nime, kuid jätkuvalt toimub palju üritusi ka muudel päevadel kui reedel. 2016. aastal lisandus festivali kavasse eriprogramm koolidele, mis hõlmab lihtsaid, ent efektseid teaduskatseid ja töötube, mida saab läbi viia koolitundides. Kuni 2022. aastani oli festivali peakorraldaja Eestis teaduskeskus Ahhaa. 
2023. aastal teaduskeskus Ahhaa Eestis teadlaste ööd ei korralda.
Rahvuskeel

Rahvuskeel on keele arengujärk, mis tekib koos rahvusega ja tagab suhtlemisvõimaluse kõigil elualadel. 
Rahvuskeele põhivormiks on normitud rahvuslik kirjakeel, millest hiljem tekib rahvuskeelde suuline väljendusviis – ühiskeel. 
Eesti rahvuskeel tekkis 19. sajandi II poolel.
Omasõna

Omasõna on põliselt oma sõna või keeles kohanenud laensõna, millel ei ole võõraks peetavaid struktuurijooni. 
Eesti keele omasõnad on nt "kõndima", "mahtuma".
Omasõnale vastandub võõrsõna.
Waremme'i ringkond

Waremme'i ringkond on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 14 vallast ja 80 osavallast.
Huy ringkond

Huy ringkond on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 17 vallast ja 71 osavallast.
Pontcharra vald

Pontcharra on vald Prantsusmaal Isère'i departemangus.
Valla pindala on 16 km². 2006. aastal elas seal 7027 inimest.
Liège'i ringkond

Liège'i ringkond on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 24 valda ja 119 osavalda.
Isère

Isère on jõgi Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.
Jõe lähe on Val-d'Isère'i lähedal. 286 km pikkune jõgi suubub Rhône'i jõkke.
Jõe järgi on nimetatud Isère'i departemang.
Verviers' ringkond

Verviers' ringkond on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 29 valda ja 86 osavalda.
Isère'i departemang

Isère'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.
Departemang on saanud nime Isère'i jõe järgi.
2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda.
Elsa Triolet

Elsa Triolet (24. september 1896 – 16. juuni 1970) oli vene-juudi päritolu prantsuse kirjanik. 
1944. aastal pälvis teos "Le premier accroc coûte 200 Francs" Goncourti auhinna. 
Elsa Triolet oli luuletaja Vladimir Majakovski muusa ja armastatu Lilja Briki noorem õde.
Mette-Triin Purde

Mette-Triin Purde (sündinud 27. jaanuaril 1995) on Eesti üliõpilane, kes on edukalt esinenud nii riiklikel kui ka rahvusvahelistel olümpiaadidel. Ta lõpetas 2013. aastal kuldmedaliga Tallinna Prantsuse Lütseumi ja õpib praegu Tallinna Tehnikaülikoolis geenitehnoloogiat.
Halle-Vilvoorde ringkond

Halle-Vilvoorde ringkond on üks kahest haldusringkonnast Belgias Flaami Brabandi provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 35 vallast ja 101 osavallast.
Leuveni ringkond

Leuveni ringkond on üks kahest haldusringkonnast Belgias Flaami Brabandi provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 30 valda ja 130 osavalda.
Maasikavälu

"Maasikavälu" (rootsi keeles "Smultronstället") on 1957. aastal valminud Rootsi mängufilm, mille režissöör oli Ingmar Bergman. 
Isak Borg on professor, kes sõidab Lundi, sest teda ootab sealse ülikooli audoktoriks promoveerimine. Professori unenäod tahavad midagi öelda ja Isak hakkab edukalt pendeldama tegelikkuse ja unelmate vahel. Film võitis 1958. aastal Berliini filmifestivalil Kuldkaru.
Brugge ringkond

Brugge ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 10 vallast ja 41 osavallast.
Diksmuide ringkond

Diksmuide ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 5 vallast ja 30 osavallast.
Oostende ringkond

Oostende ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 7 valda ja 27 osavalda.
Roeselare ringkond

Roeselare ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 8 valda ja 19 osavalda.
Lillesand

Lillesand on linn Norras Agderi maakonnas Lillesandi vallas.
Tielti ringkond

Tielti ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 9 valda ja 20 osavalda.
Kortrijki ringkond

Kortrijki ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 12 valda ja 42 osavalda.
Ieperi ringkond

Ieperi ringkond (hollandi keeles ja ametlik nimi "Ieper", lääneflaami keeles "Yper") on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 8 valda ja 38 osavalda.
Veurne ringkond

Veurne ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 5 valda ja 28 osavalda.
Herbert Metsa

Herbert Metsa (2. jaanuar 1931 Koimula, Torma vald – 27. mai 2008) oli eesti majandusteadlane.
Ta lõpetas aastal 1945 Torma Mittetäieliku Keskkooli, aastal 1949 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1954 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1956 asus ta aspirantuuri Tartu Ülikooli poliitökonoomia kateedrisse, aastal 1963 kaitses ta tööga "Hinnakujundamise küsimused sotsialistlikus tööstuses" (juhendaja Mihhail Bronštein) majandusteaduste kandidaadi väitekirja. Aastal 1976 kaitses ta tööga "Ühiskondliku tootmise majandusliku efektiivsuse tõstmise probleemid" majandusteaduste doktori väitekirja.
Ta oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia professor.
Pere.
Esimene abikaasa oli keeleõpikute autor Antidea Metsa, nende tütred on Ülle Kurm ja Riina Veiram.
Teine abikaasa oli hambaarst Eve-Maaja Metsa, neil sündisid pojad Jaanas ja Andras.
Békés

Békés on linn Ungaris Békési komitaadis, Békési kreisi halduskeskus. Asub Körösi jõe ääres.
Esimene kirjalik teade asulast pärineb 1220. aastast. 1241 hävitasid tatarlased Békési. 1295 asula taastati ja 1405 mainitakse linnana. 1695 hävis linn taas sõjas ja taastus vähehaaval 18. sajandiks. 1872 kaotas linnaõigused, kuid 1973 nimetati taas linnaks.
Eeklo ringkond

Eeklo ringkond on üks kuuest haldusringkonnast Belgias Ida-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 6 vallast ja 16 osavallast.
Oudenaarde ringkond

Oudenaarde ringkond on üks kuuest haldusringkonnast Belgias Ida-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkonna halduspiirides on 11 valda ja 58 osavalda.
Dendermonde ringkond

Dendermonde ringkond on üks kuuest haldusringkonnast Belgias Ida-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad.
Ringkond koosneb 10 vallast ja 28 osavallast.
Pistik (elekter)

Pistik (ingl "plug", "connector") on pistikühenduse liikuv pool, harilikult painduva juhtme või kaabli otsas. Pistiku ühendamisel pistikupessa on võimalik olenevalt pistmiku liigist ühendada elektritarviti toitevõrku või juhtida edasi signaale (andmeid).
Pistik võib olla nii isaskontaktidega (väljaulatuvate harudega, tihvtidega) või emaskontaktidega (süvistatult). Isaspistik on näiteks elektritarviti toitejuhtme otsas ja emaspistik toiteadapterist tuleva juhtme otsas.
Pistikupesa

Pistikupesa on pistikühenduse pool, millesse saab pista pistiku. 
Majapidamises leiduvad pistikupesad jagunevad peamiselt kaheks. On olemas pinnapealsed pistikupesad ning süvistatud pistikupesad. Süvistatud pistikupesad on tavaliselt suuresti peidetud seina sisse.
Várpalota

Várpalota on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Várpalota kreisi halduskeskus. Asub umbes 70 km Budapestist kagu pool.
Ajalugu.
14. sajandil rajati kindlus, mis siiani asub kesklinnas. 19. sajandiks oli linnas suur juudi kogukond.
20. sajandil kujunes linn kivisöe kaevandamise ja keemiatööstuse keskuseks.
2000. aastal rajati linna lähedale esimene Ungari elektrituulik.
Aleksander Siivas

Aleksander Siivas (3. juuli 1922 Tartu – 31. detsember 1967 Tartu) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.
Aleksander Siivas sündis Tartus töölisperekonnas. 1935. aastal lõpetas ta Tartu 2. algkooli, töötas 1936–1940 maalrina, ajalehemüüjana ja muudel juhutöödel, õppides samal ajal Tartu õhtugümnaasiumis. 
Alates 1940. aasta suvest tegutses Tartumaa ELKNÜ Tartumaa komitee sekretärina, 1941. aasta algul töötas ajalehe Noorte Hääle korrespondendina. Võttis Teisest maailmasõjast osa Eesti laskurkorpuse suurtükiväelasena, sai 1944. aastal Narva all raskelt haavata. 
Oli Noorte Hääle töölisnoorte osakonna juhataja 1945 ja ELKNÜ Tartumaa komitee esimene sekretär 1945–1946. Aastatel 1946–1953 töötas ta peamiselt ajalehtede Edasi, Uus Tee ja Traktoristi Hääl toimetuses. Alates 1953. aasta juunist oli kutseline kirjanik, võttis osa Tartu Noorte Autorite Koondise tegevusest. Oli NLKP liige 1945–1963. 
Kandis 1965–1967 vanglakaristust alkoholismist tingitud kuriteo eest.
Suur Paljassaar

Suur Paljassaar on Paljassaare poolsaare kõrgem loodeosa Paljassaare lahe ja Saartevahe lõuka vahel Tallinnas Paljassaare asumis. Liitus mandriga Paljassaare poolsaare moodustumise käigus 20. sajandi teisel kümnendil.
Varasem ajalooline nimetus oli germaani keeltes (rootsi, saksa, taani) tüvega Karl(os): alamsaksa Blote-Karl "paljas Karl" ja Rughen-Karl "kare Karl", u 1250 Karlsö, 1297 Blocekarl et Rughenkarl (1. nimi ilmselt *Blotekarl), 1689 Kahl Holmar, 1855 Paljas-saar, 1883 Paljasaar; rootsi keeles Stora och Lilla Karlön, saksa keeles Karlos. Eestikeelne nimi Paljassaar on lagedat maastikku kirjeldav ning on arvatavasti aluseks olnud ka muukeelsetele nimedele. Paljassaare poolsaar sai nimetuse (Suur ja Väike Paljassaare saarte) järgi, mis aja jooksul kokku sulasid ja 1912–1917 Uue sadama (Miinisadama) ehitamisel täideti mere täitmise teel Kopli poolsaarega ühendati.
Suur Paljassaar lõpeb põhjas Kõrgemäe otsaga. Kõrgeim koht on Kõrgemägi (14,4 m). 
Randa liigestavad väikeste neemedena Paljassaare lahte sirutuvad Suur haak ja Väike haak ning Saartevahe lõukasse veidi suurem Saartevahe haak. Esineb valdavalt kivine moreen- või kamarrand, liivasemat randa leidub Saartevahe lõuka ääres Saartevahe haagist läänes. Itta Väikese Paljassaare poole jääb roostikuline rannajärvedega Saartevahe. Varem lage ala on nüüd kattunud lehtmetsaga.
1915. aastal rajati põhjaossa Kõrgemäele Peeter Suure Merekindluse rannakaitsepatarei nr 12, mille säilinud osad on muinsuskaitse all.
See kuulub Paljassaare hoiualasse.