tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tokelau keel

Tokelau keelt kõneletakse valdavalt Tokelau saartel, kuid ka Ameerika Samoa saartel, Uus-Meremaal ja Ameerikas. 
Keele põliseid kõnelejaid on Tokelau saartel ligikaudu 1400 (1987) ja mujal maailmas veel umbes 3540. 
Tokelau keel kuulub tõsiselt ohustatud keelte hulka.
Keelkonna andmed.
Austroneesia hõimkond, Kesk-Ida-Austroneesia keelkond, Polüneesia keeled.
Keele struktuur.
Tokelau keeles 15 häälikut: viis täishäälikut ja kümme konsonanti. 
Häälikud ja hääldused.
täishäälikud: a [a], e [e], i [i], o [o], u [u]
konsonandid: f , g [ng], k [k], l [l], m [m], n [n], p [p], h, t [t], v [v]
Kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku. 
Pikkade vokaalide kirjutamisel märgitakse vokaali peale pikkusmärk (nt. mālō). 
Grammatilised arvud.
Tokelau keeles on nii ainsus, duaalsus kui mitmus. 
Artiklid.
Artikleid kasutatakse nimisõnade ees ainsuse või mitmuse määramiseks, samuti on artiklid kas umbmäärased või määravad (näiteks inglise keeles on määrav artikkel "the" ja umbmäärased "a, an"). 
Näide:
Süntaks.
Tokelau keeles on VSO (verb, subjekt, objekt) sõnajärjetüpoloogia. 
Näide:
"Na kai e Mele te ika."
Otsetõlge: sõi Mele kala
Mele sõi kala
Reduplikatsioon.
Tokelau keeles kasutatakse nii osalist ("nofo - nonofo") kui ka täielikku reduplikatsiooni ("kata - katakata"). 
Rõhuasetus.
Kui täishäälik on pikk, siis rõhutatakse seda. 
Kui aga pikki täishäälikuid sõnas pole, siis on rõhk eelviimasel täishäälikul ("tekáu, fekéi"). 
Liitsõnade puhul on rõhutatud mõlemate sõnaosade pikad täishäälikud või eelviimased täishäälikud, samuti reduplikatsioonide puhul ("kiátomatúa, pékapéka"). 
Keelenäiteid.
Numbrid ühest kümneni.
1 - "Tahi"
2 - "Lua"
3 - "Tolu"
4 - "Fa"
5 - "Lima"
6 - "Ono"
7 - "Hitu"
8 - "Valu"
9 - "Iva"
10 - "Hehulu"
Näitelauseid.
"E m afai ke maua nā tamā magō i te namo." - Laguunist on võimalik püüda väikeseid haisid.
"E tatau ke inu koe k i nā vai." - Sa pead rohtu võtma.
"He ā na fano ai ia ki Hāmoa?" - Miks ta Samoasse läks?
"E fia ia ika?" Kui palju siin kalu on?
"He ā tenā?" - Mis see on?
"E ā mai koe?" - Kuidas sul läheb?
"Ko toku igoa ko Helen." - Minu nimi on Helen.
"He aho Hā tēnei." - Täna on pühapäev.
Muud huvitavat.
Tokelau keeles ei ole palju kirjalikke allikaid, seda keelt kasutatakse pigem suulise keelena, siiski on Tokelau keeles ilmunud Uus Testament.
Berkut (skafander)

Berkut (vene keeles "Беркут" 'kaljukotkas') on universaalne kosmoseskafander, mis loodi Nõukogude Liidus aastatel 1964-1965 ja mis oli mõeldud inimese kaitsmiseks väljumisel avakosmosse ning päästmiseks kosmoselaevas tekkivate rõhu muutuste korral. Berkut kuulub pehmet tüüpi skafandrite hulka ehk ei sisalda kõva karkassi.
Kosmoses kasutati skafandrit ainult ühel korral kosmoselaeva Voskhod-2 lendamisel. 18. märtsil 1965 väljus Aleksei Leonov esimese inimesena ajaloos avakosmosesse. Skafandrit kandsid kosmoselaeva ülem P. I. Beljajev ja piloot A. A. Leonov. Missioonil avastatud vead viisid skafandri Jastreb loomise algusele.
Sokol (skafander)

Sokol on Nõukogude Liidus loodud skafander, mida kannavad kõik kosmonaudid kosmoselaeva Sojuz üleslennul ja maandumisel. Kasutatakse 1973. aastast siiani. See NPP Zvezda toodetud skafander on päästeskafander, kuna on mõeldud ainult kosmonaudi päästmiseks kosmoselaeva kabiinis rõhu järsu vähenemise korral. Sokol sarnaneb USA skafandriga ACES, mida kandsid astronaudid Space Shuttle'i üleslennul ja maandumisel. Skafandriga Sokol ei saa väljuda avakosmosesse.
Mudelid.
Mudel K.
See on Sokoli esimene mudel, mida kasutati kosmoselaeva Sojuz-12 lennul 27. septembril 1973.
Mudel KR.
See mudel oli loodud kasutamiseks kosmoseaparaadil TKS (Транспортный корабль снабжения; varustuse transportimise kosmoseaparaat), mis oli osa programmist Almaz. Testimine jäi aga ära, kuna TKS ei lennanud mehitatuna. Peamine erinevus tavalisest Sokolist oli selles, et skafander oli disainitud töötamiseks regeneratiivse elutalitluse süsteemiga.
Mudelid KM ja KV.
Skafandri Sokol-K täiustamine algas 1973. aastal kohe pärast selle tutvustamist. Sokol-KM ja -KV olid kesktaseme mudelid. Esimese skafandri loomise jooksul tekkinud ideed rakendati uue Sokol-KV2 mudeli peal. Kumbki neist mudelitest ei jõudnud kunagi kosmosesse. Skafandrid Sokol-KM ja -KV jagunesid omakorda kaheks osaks, ülemiseks ja alumiseks osaks, mida ühendas tõmblukk. Sokol-KV2 loomisel sellest aga loobuti. Teised muudatused sisaldasid ideed suurendada jäsemete liikuvust ja parandada kinnaste töövõimet. Samuti lisati skafandrile vedeljahutusega aluspesu, et suurendada kehasoojuse eemaldamise võimekust. Varem kasutati jahutamiseks õhu liikumist.
Mudel KV2.
Sokol-KV2 on praegu kasutusel olev skafander, mida kasutati esimest korda kosmoselaeval Sojuz T-2 1980. aasta 5. juunil.
Peamiseks uuenduseks oli Sokol-K kummist survekihi asendamine kummiga kaetud polükaprolaktaami kihiga, seda eelkõige kaalu alandamiseks. Samuti uuendati kiivrit, et suurendada kasutaja vaatevälja. Mudel KV2 jaoks jäeti alles Sokol-KV parandatud liikuvuse omadused, kuid loobuti vedeljahutusega aluspesust.
Faktid.
Venekeelne sõna "сокол" tähendab küll jahikulli ja pistrikku, kuid piltlikult ka lendurit.
Volofi keel

Volofi keel on Atlandi keelkonda kuuluv keel, volofide emakeel, mida kõneletakse Senegali jõe lääne- ja keskosa vasakkaldast Roheneemeni, samuti Prantsusmaal, Gambias, Guinea-Bissaus, Malis ja Mauritaanias.
Volofi keele kõnelejaid on Senegalis 3 930 000 (2006), kokku on kõnelejaid 3 976 500.
Häälikud.
Volofi keeles on 15 täishäälikut, neist 8 lühikest ja 7 pikka häälikut ning 24 kaashäälikut. Sõnade rõhk asub esimesel silbil.
Grammatika.
Sugu ei eristata. Nimisõnale järgneb järelliiteid.
Relatiivlaused.
On olemas kolme peamist liiki relatiivlauseid:
Keelenäide.
"Deg nga Angale?" – Kas sa räägid inglise keelt?
Kiri.
Kasutatakse peamiselt ladina kirja, aga ka araabia kirja maghribi ja "naskh"i kirjaviisi.
White Marsh

White Marsh on asula Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis Gloucesteri maakonnas. White Marsh asub maantee U.S. Route 17 ääres Gloucester Courthouse'ist 8 km kaugusel lõunas.
White Marshis asuvad Abingdoni kirik ja Fairfieldi ala on kantud riiklikku ajalooliste paikade registrisse (National Register of Historic Places).
Asula asub merepinnast 16 m kõrgusel.
Bemba keel

Bemba keel (ka chibemba, chiwemba, cbemba, ichibemba ja wemba keel) on keel, mida räägitakse Ida-Aafrikas Sambia Vabariigis. Enim kõnelejaid asub riigi põhjapoolses osas ning Copperpelti ja Luapula maakonnas. Bemba keelt räägitakse ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Bemba keelt kõneleb umbes 3,6 miljonit inimest.
Bemba keel on laialdaselt kasutatav "lingua franca" just linnapiirkondades. Seda kasutatakse nii hariduslikel kui ka administratiivsetel eesmärkidel. Bembat õpetatakse algkoolides, lisaks antakse selles keeles välja ajalehti ja tehakse raadiosaateid.
Bemba keelt loetakse Benue-Kongo keeleks. Tal on mitmeid dialekte – kabende, lembue, lomotua, lunda, mukulu, ngoma, linna-bemba. Viimane põhineb Bemba baasil ning on segunenud inglise- ja naaber-bantu keeltega.
Fonoloogia.
Mitmed bantu keeled on tonaalsed. Bemba keel samuti. Hääletoon omab sõna tähenduses väikest rolli, sest sõnu, mida võidakse tooni erinevuse pärast segamini ajada, on väike. Rõhk langeb sõnadel prefiksile, juhul kui see on olemas. Sellega võivad kaasneda kerged muudatused sõna tähenduses.
Keelenäited.
Ma õpin bemba keelt – "Nde sambilila iciBemba"
Ma lähen tööle – "Naya ku nchito"
Mis su nimi on? – "Ishina lyenu nimwe bani?"
Numbrid 1–10 bemba keeles.
üks – kamo
kaks – tubili
kolm – tutatu
neli – tune
viis – tusano
kuus – mutanda
seitse – cine lubali
kaheksa – cine konse konse
üheksa – pabula
kümme – ikumi limo
Kirjaviis.
Bemba keelt kirjutatakse ladina tähtedega. Trükiseid ilmub ka Braille kirjas.
Krio keel

Krio keel on inglise keelel põhinev kreoolkeel, mis kuulub Atlandi keelkonda. 
Enamik keele sõnavarast (ligi 70%) tuleb inglise keelest, kuid häälikusüsteem ja grammatika sarnanevad pigem Aafrika keelte, eriti joruba keele omaga. Krio keel sarnaneb väga Nigeeria pidžini ja Jamaica provintsikeelega.
Krio keelt kõneldakse peamiselt Sierra Leones (Freetowni kogukonnad, poolsaarel, Banaanisaared, Yorki saar, Bonthe). Samuti leidub krio keele kõnelejaid Gambias, Guineas, Senegalis, Ameerika Ühendriikides.
1993. aasta andmetel oli Sierra Leones krio keele kõnelejaid 473 000. Uuemate andmete järgi kõneleb krio keelt umbkaudu 6 250 000 inimest – peaaegu terve Sierra Leone elanikkond (97% elanikest).
Arvsõnad.
Kuna krio keel on inglise keelel põhinev kreoolkeel, sarnanevad selle keele arvsõnad (1–10) inglise keele arvsõnadega.
Grammatika.
Krio keeles ei ole grammatilist sugu. Küll aga on olemas nimetav, osastav ja omastav kääne.
Küsisõnad.
Krio keel kuulub toonikeelte hulka, st intonatsioonierinevused eristavad sõnade tähendusi. Nagu paljudes teisteski kreoolides, saab küsimust küsida ainult intonatsiooni muutmisega.
Näiteks: “Yu de go?”: “Kas sa lähed?” või “Yu de go.”: “Sa lähed.”
Krio keeles on 6 täishäälikut ja 23 konsonanti:
Asesõnad.
Krio keel kasutab ladina kirjasüsteemi, kuid mitte tähti q ja x. Lisatud on kolm tähte Aafrika tähestikust: Ɛɛ, Ŋŋ (eng) ja Ɔɔ.
Siin on näidatud krio keele kirjutamissüsteemi soovituslik ortograafia, mida kasutatakse Sierra Leone koolides ja ülikoolides. Osade täishäälikute jaoks kasutatakse foneetilisi sümboleid.
Näited krio keele häälikutest inglise keele abil:
Pehme nasaalne suulae häälik 'ŋ' (nagu inglise sõnas 'king') on krio keeles kasutuses ‘fulɔp piŋ’ (ääreni täis). 
Keelenäited.
Krio keeles on rohkelt idiomaatilisi väljendeid.
Näiteks:
Atšoli keel

Atšoli kuulub Niiluse-Sahara keelte hõimkonda, Ida-Sudaani keelkonda, Lääne-Niiluse keelte hulka. Seda kõneletakse Ugandas ja Lõuna-Sudaanis.
Atšoli keele rääkijaid on Ethnologue'i andmetel 1 197 000: Ugandas räägib seda keelt 1 170 000 inimest, Lõuna-Sudaanis räägib seda keelt umbes 27 000 inimest. Ugandas räägitakse atšoli keelt riigi põhjaosas (Kitgumi, Gulu, Amuru, Lamwo, Nwoya, Adjumani ja Paderi piirkonnas); Lõuna-Sudaanis räägitakse seda riigi lõunapoolses osas. Atšoli keele kõnelejate arv kasvab. 
Dialektid: Dhupalou, Nyakwai, Lango, Kumam ja Dhopadhola. Leksikaalne sarnasus on Lango, Kumami ja Dhapadholaga.
Arvsõnad.
Arvsõnu ühest üheksani väljendab kindel sõna:
Grammatika.
Atšoli keel on tooni keel. Mõned sõnad ongi eristatavad ainult tooni põhjal. Näiteks bèl – kortsus (madal) ja bél – mais (kõrge). 
Atšoli keeles on 16 konsonanti ja 9 vokaali (ainult viiel neist on kirjapilt). Liitkonsonantideks on bw, ny ja pw. Poolvokaalideks on w ja y.
Atšoli tähestik ja hääldus
Vokaalid: 
Näiteks: Koyo (madal o) – külm; Koyo (kõrge o) – eraldama.
Näiteks: daa (minu vanaema), koo (bambus), lee (loom), maa (minu ema)
Konsonandid :
Keelenäide.
Keelenäiteks on kõige tuntum atšolikeelne kirjutis Okot p’Biteki luuletus "Song of Lawino". See ilmus 1966. aastal. 
"I acakki piny Lok onoŋo tye, Lok tye bot Lubaŋa, Lok en Lubaŋa. Jami dcu en aye ceŋ otiyo, pe tye gin mo ma ceŋ giketo laboŋo en. I en con tye kwo, kwo meno con ceŋ pa dano."
(Algul oli sõna ja see sõna oli koos Jumalaga ja sõna oli Jumal. Sama oli algselt Jumalaga. Kõik asjad olid Tema tehtud ja ilma Temata ei oldud midagi tehtud, mis oli tehtud.) 
Muud huvitavat.
Atšoli keelt kasutatakse Ugandas igapäevakeelena. Seda õpetatakse algkoolides. Keskkoolis õpetatakse seda eraldi ainena. Atšoli keeles antakse välja ajalehti ja tehakse raadiosaateid. Piibel tõlgiti atšoli keelde 1986. aastal.
Kuvasuhe

Kuvasuhe näitab kujutise laiuse ja kõrguse vahelist matemaatilist suhet ehk kujutise laiuse suhet kõrgusesse. Koos kuvaseadme lahutusvõime ja kaadrisagedusega määrab see ära video peamised tehnilised omadused.
Āraiši kihelkond

Āraiši kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Arrasch", läti keeles "Āraišu draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis.
Ajalugu.
Āraiši kihelkonda on esmamainitud 1445. aastal. 1634. aastal moodustati see uuesti, kuid liideti hiljem Võnnu kihelkonnaga. 1772. aastal eraldati see viimasest lõplikult omaette kihelkonnaks. Esimese kihelkonnakiriku ehitamise aeg ei ole teada, kuid Liivi sõja ajal 1577. aastal see laastati. See ehitati uuesti üles, kuid langes taas hävingu ohvriks. 1675. aastal ehitati uus kirik. Hilisem Āraiši kivikirik pärineb aastast 1879. Patronaadiõigus kuulus kirikukonvendile.
Rapanui keel

Rapanui keel on Polüneesia keelkonna Ida-Polüneesia rühma kuuluv austroneesia keel. Rapanui keelt räägitakse Tšiilile kuuluval Lihavõttesaarel (tuntud ka kui Rapanui saar), mille rahvaarv on natuke alla 4000. Umbes 3700 inimest Tšiilis ja Lihavõttesaarel peab end rapanuiks. Viimastel andmetel räägib rapanui keelt vabalt umbes 800 inimest. Tänapäeval räägivad paljud täiskasvanud rapanuid hispaania keelt. Kasutatakse ladina kirja.
Keele kood rahvusvahelise standardi ISO 639-3 järgi on rap. Keele staatus on 6b, mis tähendab seda, et keel on ohustatud seisundis. Sõnajärje tüüp on VSO.
Morfoloogia.
Silbid saavad olla ainult kas konsonant vokaal või lihtsalt vokaal. Sõnalõpulisi konsonante ei esine.
Süntaks.
Lauseliikmete järjekord on öeldis-alus-sihitis (VSO). Rapanui keeles kasutatakse laialdaselt reduplikatsiooni, näiteks värvuste tähistamiseks "‘ehu" – udu &gt; "‘ehu ‘ehu" – tumehall. Jah/ei-küsimustele vastatakse intonatsiooni abil. Vorm jääb samasuguseks nagu väide.
Näide.
He hakahu koe i te rama – pane tõrvik põlema
Tao keel

Tao keelt (hiina keeles 達悟語) ehk jami keelt (雅美) räägivad taod Taiwanis Taiwani saarest 46 km kagusse jääval Orhideesaarel. See on ainus Taiwani põlisrahva keel, mis ei kuulu Taiwani keelte hulka, vaid on üks Põhja-Filipiini keelte hulka kuuluvatest Batanese keeltest.
Arvsõnad.
"1" ása
"2" dóa
"3" tílo
"4" ápat
"5" líma
"6" ánem
"7" píto
"8" wáo
"9" síam
"10" póo
Üldinfo.
Tao keel kuulub väljasuremisohus olevate keelte hulka. Kasutusel on ladina tähestik,tähestikus on 24 tähte (4 täishäälikut:"a,e,i,o" ning 20 kaashäälikut). Sõnajärg esineb kujul tegusõna→nimisõna→ülejäänud lauseliikmed. Esineb hulgaliselt sõnalisi sarnasusi tagalogi keelega,samuti on palju laensõnu jaapani keelest.
Rauna kihelkond

Rauna kihelkond (saksa keeles "Kirchpiel Ronneburg", läti keeles "Raunas draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.
Megreli keel

Megreli keel (samuti ka Margaluri, Megrel, Megruli) kuulub kartveli keelkonna sani rühma. Megreli keelt kõneldakse põhiliselt Gruusia lääneosas Samegrelo ja Abhaasia piirkonnas. 1989. aasta andmete järgi kõneles megreli keelt 500 000 inimest, 2015. aasta andmete järgi 345 530. 
Foneetika ja fonoloogia.
Megreli keeles on viis põhivokaali: a, e, i, o, u. Zugdidi-Samurzaqano dialektis on kuues vokaal ə.
Morfoloogia.
Megreli keeles on 9 käänet: nominatiiv, ergatiiv, daativ, genitiiv, latiiv, ablatiiv, instrumentaalkääne, adverbiaal, benefaktiiv.
Süntaks.
Sõnajärg gruusia (sh ka megreli) keeles ei ole väga range. Tavalise lause struktuur on järgnev: "alus" – "kaudsihitis" – "otsesihitis" – "tegusõna". Näiteks lause "ma kirjutan kirja oma emale" võib kõlada järgmiselt:
Ingl. k – I am writing a letter to my mother (NOM-nominatiiv, DAT-daativ,PRES-present screeve)
See lause võib samuti ilmneda ka sellisel viisil: "alus" – "tegusõna" – "otsesihitis" – "kaudishitis". Kuna tegusõna sisaldab selle argumendi kogu informatsiooni, siis igaühe nendest võib välja jätta. Asesõna argumentide väljajätmine on tavaline nähtus.
Keelenäited.
Mu rjokh(x)o? – Mis su nimi on?
Soishe req(t)? – Kust sa pärit oled?
Man saat re? – Mis kell on?
Did madloba! – Suur aitäh!
Kirjaviis.
Megreli keeles on kasutusel gruusia tähestik. Gruusia kiri on aramea kirjast kreeka kirja kaasmõjul tekkinud kiri. Tegelikult aga gruusia tähestiku ajalooline teke on vaieldav. Erinevatele teooriatele toetudes on see tekkinud kas aramea, kreeka või kopti keeltest.
Varasematel sajanditel oli kasutusel vanagruusia kiri "asomtavruli" (ka "mrglovani/mrgvlovani"). 9. sajandist alates arenes "nuskhuri" ("khutsuri") kiri. Khutsuri kirjas oli 38 suur-ja väiketähte. 11. sajandil aga võeti kasutusele "mkherduli" kiri, mille tähestikus on 33 tähte, millest 28 tähistavad konsonante ja 5 vokaale; suuri ja väikesi tähti ei eristata. "Mkhedruli" kiri on tänapäevani kasutusel.
"Asomtavruli" kiri erines vormide ümaruse ning ühesuguse tähesuuruse poolest ning oli kasutusel 9.-10. sajandil. Seda asendas "nuskhuri" kiri, mis oli nurkliku kallakuga ning ökonoomsem. 10. sajandil kujuneb "nuskhurist" "mkhedruli" kiri, mis oli erisuguste vertikaalsete suuruste ning ümaramate kujudega. "Nuskhuri" ja "mkhedruli" eksisteerisid mitu sajandit, kusjuures esimene oli kasutusel vaimulikus ning teine ilmalikus kirjanduses. 17. sajandil kadus "nuskhuri" kõnepruugist ning tähtede kirjakujud stabiliseerusid.
Huvitavat.
Megreli ja üleüldse gruusia keelele on omane konsonantide rohkus. Eestlasel on väga raske hääldada megreli või gruusia sõnu (nt Gruusia linn Mtshetha).
Foneetlised protsessid: Kindlad vokaalide paarid muutuvad ühekordseks:
"ae" ning "ai" → "ee" → "e"
"ao", "oa" ning "oo" → "aa" → "a"
"ou" → "uu" → "u"
Zugdidi-Samurzaqano dialektis vokaalid "i" ja "u" samuti muutuvad sageli "ə"-ks. 
Arvsõnad megreli keeles.
1 – arti [ɑrti]
2 – žiri / žəri [ʒiri] / [ʒəri]
3 – sumi [sumi]
4 – otxi [ɔtxi]
5 – xuti [xuti]
6 – amšvi [ɑmʃwi]
7 – škviti [ʃkviti]
8 – bruo / ruo [bruɔ] / [ruɔ]
9 – čxoro [t͡ʃxɔrɔ]
10 – viti [viti]
Joke keel

Joke keel on paapua keel, mis kuulub Alam-Mamberamo keelkonda. Seda keelt kõneleb vaid umbes 200 inimest. Keele staatus on 6b (ohustatud). 
Joke keel on halvasti dokumenteeritud keel, mida räägitakse Paapua maakonna põhjaosas Indoneesias. Algul räägiti seda keelt ainsas külas sisemaal, kuid hiljuti asustas valitsus kolmandiku elanikkonnast rannikule Mantarbori külla.
Seda keelt kasutatakse Indoneesias Paapua maakonna põhjaosas Ida-Waremboris Mamberomo jõe idarannikul Mantarbori külas. Alles hiljuti on keel jõudnud sisemaalt suuresti ka rannikule.
Keel.
Umbes kolmandik joke keele sõnavarast on suguluses varembori keelega. Need kaks keelt on grammatiliselt väga sarnased, sarnased on ka nende morfoloogilised ebareeglipärasused, mis näitab, et keeled on omavahel suguluses. 
Ebatavaline ühe paapua keele kohta on joke keelel nagu ka varembori keelel eessõnade kasutamine ja alusest-verbist-sihitisest koosnev sõnajärg, milles alus on esimesel, verb teisel ja sihitis kolmandal kohal. Neil verbidel on aluse eesliited ning võib-olla ka üks või enam sihitise järelliidet. Verbi liited on järgmised:
Häälikud.
Täishäälikud / a e i o u /
Keelenäide.
Eβu eɾaβupiaβiɾanakumambao – 'ma olen saagopuu sinu jaoks juba kirvega maha raiunud'
Sellel veebilehel saab kuulata joke keele näidet:
Keelenäide
Navaho keel

Navaho keel või ka navajo keel on apatši keelkonda kuuluv indiaanikeel. Keelt räägitakse Kirde-Arizonas, New Mexico loodeosas, Kagu-Utah´s ning mõneti ka Colorados. 
Keele elujõulisus.
Keelekõnelejate arv on 171 000, millest 7600 räägivad navaho keelt ainsa keelena ja 120 000 emakeelena. Keel on ohustatud staatuses. Seda kasutatakse jõuliselt mõnedes peredes ning koolides keelekümblusprogrammides. Ametlikult õpetatakse navaho keelt mitmetes ülikoolides. Navaho keeles on leida kirjandust ja ka uut meediat. Navaho keeles on koostatud sõnaraamatuid ja sellesse on tõlgitud aastatel 1985–2000 piibel. Kirjakeeles kasutatakse ladina tähestikku.
Arvsõnad.
Navaho keeles on kasutusel kümnendsüsteem ja esimesed kümme arvsõna on:
1 – "tʼááłáʼí"
2 – "naaki"
3 – "tááʼ"
4 – "dį́į́ʼ"
5 – "ashdlaʼ" 
6 – "hastą́ą́" 
7 – "tsostsʼid"
8 – "tseebíí"
9 – "náhástʼéí"
10 – "neeznáá" 
Keele struktuur.
Navaho keel on toonikeel ja seda on hiljem raske õppida, kui ei olda sellega tuttav lapsepõlvest. Navaho keeles on kaks tooni: kõrge ja madal. Silbid on vaikimisi madalatoonilised. Pikkade häälikutega kombineerub neli võimalust: kõrge "ąą" ja "ęę", madal "aa" ja "ee", tõusev "aá" ja "eé", langev "áa" ja "ée". Pikkade vokaalide kontuurtoone peetakse kõrvuti olevate kahe täishääliku erinevateks toonideks: tõusev "‹aá›" ja langev "‹áa›". Kõrge toon on tähistatud akuudiga. Madal toon on märkimata. Häälik "n" võib kanda nii madalat kui kõrget tooni "‹ń›".
Algul ei olnud sel keelel kirjapilti, sest näiteks esindab navaho ortograafias täht "h" kaht erinevat häälikut: see hääldatakse kui "x" ja kui "h". Kui "x"-ile eelneb "s", on see alati kirjutatud kui "x" ja mitte kunagi kui "h", et see ei oleks ekslikult segi aetav "sh"-ga. Kõrisulghäälikut ei kirjutata sõnade algustesse. "Gh" jaoks mõlemad nii palatalisatsioon kui huultega moodustatavad häälikud on esitatud ortograafias kus see on kirjutatud kui "y" palataliseeritud variandis ja "w" huultega moodustatavas variandis. Nasaalseid häälikuid tuuakse esile "ogonęk" aktsendiga, sageli kutsutud ka kui "nina konks". 
Kõrgete toonide ja nasaalsete häälikute kombinatsioonid on sagedased ühes ainsas häälikus: "ą́".
Süntaks.
Navaho keel on aglutinatiivne, polüsünteetiline. Sõnajärg navaho keeles on SOV, sõnad järjestuses: subjekt, objekt, verb. 
Paljud eessõnad sulanduvad omavahel nagu fusiivsetes keeltes. Ülekaalus on tegusõnad, nimisõnu on vähem, lisanduvad abisõnad. Inglise grammatikale vastavaid omadussõnu pole. Verbid on koostatud põhisõnadest, millele lisanduvad tuletusliidetest eesliited. Igal verbil peab olema vähemalt üks eesliide. Eesliited on verbile lisatud kindlas järjekorras. Eesliited on käänatud isiku ja numbri järgi.
Konsonandid.
Navaho keeles on järgmised konsonant-foneemid IPA transkriptsioonis:
Vokaalid.
Navaho keeles on neli põhilist vokaali: "a", "e", "i" ja "o".
Lühikesed: "a" ja "e";
pikad: "aa" ja "ee";
nasaalsed häälikud: "ą" ja "ę";
pikad nasaalsed häälikud: "ąą" ja "ęę".
Navaho keeles esinevad selliste omadustega vokaalid:
Keelenäide.
Tõlge eesti keelde: "küpseta mune võiga".
Hano keel

Hano keel (inglise keeles Hano; Raga; Bwatvenua; Lamalanga; North Raga; Vunmarama) on Austroneesia hõimkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Pentecosti saare põhjaosas. Väljarände tulemusel on keele rääkijate kogukonnad ka Maewo saarel, Port Vilas ja Luganville'is. Kõnelejate arv on ligikaudu 6500 ja kirjutamisel kasutatakse ladina kirja.
Foneetika.
Hano keele konsonandid on b, d, g, h, k, l, m, n, ng, ngg, (need on nina kaudu rõhutatud g'ga) r, s, t, v, w. Kasutusel on ka konsonandid bw, mw, ja vw. 
Hano keeles esineb konsonantide nasaliseerimine, (b -&gt; mb ja d -&gt;nd) siis, kui sõnas varem esinev kaashäälik on nasaalne. Seetõttu hääldatakse "mabu" (puhkamine) [mambu].
Hano keeles on viis täishäälikut: a, e, i, o, u.
Grammatika.
Tavapäraselt on kasutusel sõnajärg SVO (subjekt-verb-objekt).
Nimisõnad.
Mitmuse märkimiseks lisatakse nimisõna ette "ira".
Tegusõna on võimalik muuta nimisõnaks lisades sufiksi "-ana".
Kuuluvus.
Kuuluvust näitab omistusliide ehk possesiivsufiks.
Kuuluvuse määramiseks kasutatakse ka eesliiteid.
Roviana keel

Roviana keel (inglise keeles ka Robiana; Ruviana; Rubiana) on keel, mida kõneldakse täpsemalt Saalomoni Saarte Lääneprovintsis, põhjas New-Georgia keskosas, Roviana ja Vonavona laguunide lähedal. Keel kuulub austroneesia keelte hulka. 
Kõnelejate arvuks peetakse 1999. aasta seisuga 9870 inimest, kes kõnelevad seda keelt emakeelena. Teise keelena kõneleb roviana keelt 1987. aasta seisuga 16 000 inimest, kes on praeguseks üle 30 aasta vanad ning kes asuvad põhiliselt Saalomoni Saarte Lääneprovintsis, Bukas, Bougainville'is ja Paapua Uus-Guineas. Roviana keeles on kasutusel ladina kirjaviis ja tähestik.
Keele struktuuri andmed.
Konsonandid roviana keeles:
bilabiaalsed: p, b, v, m, r
dentaalsed: t, d, s, z, n, l
velaarsed: k, q, g, ng
kõrisulghäälik: h 
Näiteks z hääldub nagu ingliskeelses sõnas "zebra". 
Vokaalid roviana keeles:
kõrged: i ja u
keskmised: e ja o
madalad: a 
Roviana keeles esineb viis diftongi: /ei/, /ai/, /ae/, /au/ ja /oi/
Suurem osa morfeeme koosneb kahest või kolmest silbist.
Roviana keeles on nii määramata kui määratud artiklid.
Määramata artikkel on na.
Näiteks: na nana buka – tema raamat
na võib vahetada ka sa vastu.
Näiteks: sa hore – see kanuu
Artikleid na ja sa võib kasutada ka mitmuslike nimisõnade puhul:
na tie habahuala-di – vaene rahvas
Määratud artikkel on sa
Näiteks: sa dia vetu – nende maja
Sõnarõhk roviana keeles pole kontrastiivne. 
Sõnajärjeks roviana keeles on VSO ehk siis verb, subjekt, objekt.
Keelenäited.
Alljärgnevas tabelis on kujutatud keelenäiteid roviana keeles.
Arvsõnad.
Alljärgnevas tabelis on näidatud arvsõnad üks kuni kümme nii eesti kui ka roviana keeles.
Muud huvitavat keele kohta.
Võrdlust kasutatakse ainult positiivsete lausete puhul.
Näiteks: leana hokora – parim ja leana sisigiti – kõige parem 
Roviana keeles on väga vähe eessõnu ja selle keele vokaalid kõlavad sarnaselt itaalia keele omadega. 
Roviana keeles kasutatakse ka sõnakordusi, mis viitavad kas mitmusele, sagedusele või intensiivsusele. Näiteks sõna busa (tegema jooni või triipe) ja samast sõnast busabusa (mis näitab siis selle tegevuse intensiivsust).
Komo keel (Sudaan)

Komo keel kuulub Niiluse-Sahara hõimkonnas koma keelkonda.Komo keelt kõneletakse Ida-Sudaanis ja Lääne-Etioopias.
Kõnelejate arv varieerub eri allikate põhjal 4500-st (1975) kuni 18 500-ni (1979).
Fonoloogia.
Komo keeles on palju vokaale (üle seitsme) ja kõik klusiilid (k, p, t, g, b, d). Esindatud on kõik tavalised konsonandi tüübid (huulhäälikud, hõõrdhäälikud, ninahäälikud, külghäälikud).
Nominaalkategooriad.
Mitmust väljendatakse prefiksiga. Asesõnades eristatakse sugu ainult ainsuse kolmanda pöörde isikus. 
Süntaks.
Komo keel on SVO-sõnajärjega keel (subjekt-verb-objekt). Lausejärjes eelneb agent patsiendile. Nimisõnale järgneb lausejärjes omastava käände tunnus, samamoodi järgneb nimisõnale omadussõna ja demonstratiiv. Eitusmorfeem eelneb verbile.
Kirjaviis.
Kasutatakse ladina tähti. Tulevikus plaanitakse Etioopias kirjaviisi edasi arendada. 
Keelenäide.
Komo keeles eristatakse ainsust, kaksust ja mitmust. Kaksus ehk duaal on grammatiline arv, mis viitab kahele entiteedile või näitab kaht subjekti. Komo keeles eristatakse kaksust ja mitmust hääletooniga. 

Ganda keel

Luganda keel või Ganda (Oluganda) on üks Uganda suurimaid keeli, mida räägib üle 16 miljoni inimese. Seda kõneldakse peamiselt kagus, Buganda provintsis, Victoria järve loodekaldal kuni Kyoga järveni ja Tansaania piiril. See keel kuulub Bantu harusse Nigeri-Kongo keelkonda.
Luganda keelt räägib Buganda regioonis pea seitse miljonit inimest, see on Uganda üks räägitavamaid keeli, olles teisel kohal inglise keele järel ja suahiili keele ees. 
Luganda keel ilmus kirjateksti 19. sajandi teisel poolel. Esimene luganda grammatika avaldati 1882, seejärel hakati avaldama ka muid tekste, millest põhiosa olid kirjutanud misjonärid. Mitut erinevat luganda õigekirjasüsteemi hakati arendama pärast seda. 
Arvsõnad 1–10 luganda keeles.
üks – emu
kaks – bbiri
kolm – ssatu
neli – nnya
viis – ttaano
kuus – mukaaga
seitse – musanvu
kaheksa – munaana
üheksa – mwenda
kümme – kkumi
Tüpoloogiliselt on luganda keel aglutineeriv koos alus-tegusõna-sihitis sõnajärjega.
Fonoloogia.
Peamiseks tunnuseks luganda fonoloogias on selle kaksikkonsonandid ja eristatav täishäälikute pikkus. Keele kõnelejad üldiselt nimetavad konsonandi geminatsiooni ja vokaali pikenemist kahe ilmingu samaks efektiks, mida nad kutsuvad lihtsustavalt „kahekordistav“ ja „rõhutav“.
Luganda keel on ka tonaalne keel; silbi helikõrguse muutumine võib muuta ka sõna tähendust. Näiteks sõna "kabaka" tähendab kuningat siis, kui kõigil kolmel silbil on sama helikõrgus. Kui esimene silp oleks kõrgem, oleks selle sõna tähendus „väikene püüab“.
Luganda täishäälikud.
i e a o u
Kõigil viiel täishäälikul on kaks vormi; pikk ja lühike. Pärast kahte konsonanti on kõik häälikud pikad. Enne prenasaalset konsonanti on kõik häälikud pikad. Enne omadussõna on kõik häälikud lühikesed. Hääliku kvaliteet ei sõltu selle pikkusest.
Tonaalsus.
Luganda on tonaalne keel, mis koosneb kolmest toonist: kõrge, madal ja langev. Langev võib esineda ainult sõna viimases silbis. Kõrged ja madalad võivad esineda igas kohas.
Grammatilised kategooriad.
Luganda keeles on olemas nimisõnad, omadussõnad, tegusõnad, määrsõnad ja omastavad sõnad.
Ortograafia.
Luganda õigekiri, mis on standardiseeritud alates 1947, kasutab ladina tähestikku, lisatud on üks uus täht ŋ ja graaf ny (mida käsitletakse ühe tähena). Sellel on väga kõrge häälikult-tähele muutus, üks täht tavaliselt esindab ühte häälikut ja vastupidi.
Erinevus liht- ja tegusõnade vahel on alati selge, lihtsõnad on kirjutatud ainsuses ja tegusõnad mitmuses. Erinevus lühikeste ja pikkade täishäälikute vahel on arusaadav hääldusest, lühikesed täishäälikud on alati kirjutatud ainsuses ja pikad on kirjutatud siis mitmuses, kui nende pikkust ei saa tuletada kontekstist. Rõhk ja toon ei ole häälduses esindatud.
Tähestik.
Tavaline luganda tähestik koosneb 24 tähest.
18 konsonanti: b, p, v, f, m, d, t, l, r, n, z, s, j, c, g, k, ŋ, ny
5 täishäälikut: a, e, i, o, u
2 poolvokaali: w, y
Keelenäide koos tõlkega.
"Saagenda era ssaakuba ssimu." – “Ma ei läinud ega teinud seda telefonikõnet.”
Belutši keel

Belutši keel on makrokeel, mis jaguneb lõunabelutši keeleks, idabelutši keeleks ja läänebelutši keeleks. Belutši keeles kasutatakse araabia kirja. Keel kuulub indoeuroopa keelkonna indoiraani keelte haru iraani keelte rühma.
Belutši keel on peamine esimese või teise keelena räägitav keel belutšide seas Belutšistanis, mis hõlmab Pakistani edelaosa, Iraani kaguosa ja Afganistani äärmise lõunaosa alad.
Lõunabelutši keelt kõneldakse Lõuna-Sindhis ja Karachis, mis asuvad Pakistanis, samuti Iraanis, Omaanis ja Araabia Ühendemiraatides.
Idabelutši keelt kõneldakse Loode-Sindhis, Edela-Punjabis ja ka Indias.
Läänebelutši keelt kõneldakse Afganistanis, Iraanis, Türkmenistanis ja Tadžikistanis.
Belutši keelt räägib kokku 7 005 640 inimest, neist 3 405 000 räägib lõunabelutši keelt, 1 800 800 idabelutši keelt ja 1 799 840 läänebelutši keelt.
Foneetika.
Vokaalid.
Belutši häälikusüsteemis on vähemalt kaheksa vokaali: viis pikka ja kolm lühikest. Pikad vokaalid on /aː/, /eː/, /iː/, /oː/ ja /uː/. Lühikesed vokaalid on /a/, /i/ ja /u/. Lühikestel vokaalidel on rohkem tsentraliseeritud foneetiline kvaliteet kui pikkadel. Lõunabelutši keeles on ka nasaalsed täishäälikud, peamiselt /ẽː/ ja /ãː/.
Konsonandid.
Konsonantide /s/, /z/, /n/, /ɾ/ ja /l/ häälduskoht on läänebelutši keeles väidetavalt hambasompude juures, kuid lõunabelutši keeles on vähemalt /ɾ/ hammashäälik. Sulghäälikud /t/ ja /d/ on väidetavalt mõlemas dialektis hammashäälikud.
Grammatika.
Normaalne sõnade järjestus on subjekt-objekt-verb. Nagu paljude teiste indo-iraani keelte puhul, jälgib belutši keel osaliselt ergatiivset malli (sihitu tegusõna alus käitub nagu sihilise tegusõna sihitis). Olevikus ja tulevikus on belutši keeles alus nimetavas käändes ja sihitis on sihitavas käändes. Minevikus aga on sihiliste tegusõnade alused märgitud kaudseks kõneviisiks ja tegusõnad vastavad sihitisele. Selle tõttu on belutši keele süntaks ja morfoloogia eesti keelest erinevad.
Muu.
Arvatakse, et belutši keel on arenenud aastatel 200–700 eKr hääbunud keelest (Partia keel), mida räägiti Partia impeeriumi territooriumil. See aitaks seletada seda, miks belutši keele lähimad sugulaskeeled on kurdi ja pärsia (farsi) keeled. Mitte ükski riik, milles belutši keelt räägitakse, ei ole andnud belutši keelele ametliku keele staatust, seda ei kasutata nende riikide haridussüsteemis. Olgugi et belutši keel on peamine räägitav keel Belutšistanis, ei õpetata seda koolides õpetajate vähesuse, lapsevanemate toetuse puudumise ja teiste keelegruppide konkureerimise surve tõttu. Belutši keeles on ajalehti, ajakirju ja ka ilukirjandust, aga kirjanduse hulk moodustab vaid 1%. Raadio osatähtsus on olnud väga oluline keele kolme dialekti edendamises. Nüüdisajal on belutši keel jäänud peamiselt kodu ja kohaliku kogukonna keeleks.
Enne 19. sajandit ei olnud see keel kirjakeeles levinud. Esimene belutšikeelne luulekogu "Gulbang" ilmus 1951. aastal, selle autor oli Mir Gul Khan Nasir. Hiljem kirjutas Sayad Zahurshah Hashomi kõikehõlmava juhise urdu araabia kirjast ja standardiseeris selle Pakistanis kui belutši ortograafia.
Igavene kevad

„Igavene kevad“ (prantsuse keeles „"L'Éternel Printemps"“) on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur.
1884. aastal valminud teos kujutab suudlevat armastajapaari.
Teosest on valminud mitmeid pronks- ja marmorkoopiaid. Umbes 1901. aastal valminud marmorkoopia müüdi 2016. aasta mais toimunud oksjonil 20 miljoni dollari eest.
Suudlus (Rodin)

„Suudlus“ (prantsuse keeles „"Le Baiser"“) on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur.
1886. aastal valminud teos kujutab suudlevat meest ja naist.
Skulptuurist on valminud mitmeid koopiaid.
Rupert Sheldrake

Alfred Rupert Sheldrake (sündinud 28. juunil 1942 Newark-on-Trentis) on inglise parapsühholoog ja raamatute autor. Ta on tuntud morfilise resonantsi teooria väljaarendamise tõttu.
Aastatel 1967–1973 töötas ta Cambridge'i Ülikooli Clare College'is arengubioloogia alal. Seejärel töötas ta aastatel 1974–1985 taimefüsioloogina Indias rahvusvahelises troopiliste taimede saagikuse uurimise instituudis. Aastatel 2005–2010 juhtis ta Perrott-Warricki projekti, mida haldab Cambridge'i Ülikool.
Morfilise resonantsi teooria hüpoteesi kohaselt omavad looduslikud süsteemid, nagu termiidikolooniad, orhideed, tuvid, insuliinimolekulid kollektiivset mälu kõikide samasse liiki kuuluvate isenditega. Sheldrake'i teooria puudutab ka ettenägemise ja telepaatia küsimusi.
Teaduskogukond on morfilise resonantsi teooriat laialdaselt kritiseerinud, nimetanud seda pseudoteaduseks ja osutanud veenva tõestusmaterjali puudumisele.
Arthur Janov

Arthur Janov (21. august 1924 Los Angeles – 1. oktoober 2017) oli Ameerika Ühendriikide psühholoog ja psühhoterapeut, primaalteraapia looja. Primaalteraapia seisneb korduvalt allasurutud lapsepõlvevalusse regresseerumises ning selle uuesti läbielamises.
Calais' kodanikud

"Calais’ kodanikud" (prantsuse keeles „"Les Bourgeois de Calais"“) on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur.
1884. aastal tellitud ja 1889. aastal valminud "monumendis on jäädvustatud grupp patrioote, kes end kodulinna eest ohverdasid ja end vaenlasele pantvangiks andsid."
Calais' piiramisel 1346. aastal, Saja-aastase sõja ajal, nõudis Edward III linna säästmise eest kuut kodanikku (Eustache de Saint Pierre, Jacques et Pierre de Wissant, Jean de Fiennes, Andrieu d'Andres ja Jean d'Aire), kuid nad jäid kuninganna, Hainalt' Philippa, eestkostel ellu.
Francesca da Rimini

Francesca da Rimini ehk Francesca da Polenta (1259/1260 Ravenna – 1283/1285 Gradara), oli Ravenna isanda, kondotjeer Guido da Polenta tütar.
Dante Alighieri kujutas Francescat tegelasena "Jumalikus komöödias".
Auguste Rodini skulptuuri "Suudlus" – mis oli algselt kavandatud osana teosest "Põrguväravad" – esialgseks pealkirjaks oli "Francesca da Rimini".
Aime Unt

Aime Unt (5. oktoober 1941 Leie küla, Võisiku vald – 16. detsember 2024) oli eesti teatrikunstnik.
Haridus.
1960. aastal lõpetas ta C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1960–1963 Tartu Kujutava Kunsti Koolis. 1969. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maali- ja teatridekoratsiooni erialal, tema juhendajad olid Eldor Renter ja Mari-Liis Küla. 
Töö.
Aime Unt töötas alates 1969. aastast Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kunstnikuna, aastatel 1970–1975 oli peakunstnik. Aastatel 1977–1989 oli ta Tallinna Riikliku Akadeemilise Draamateatri peakunstnik. Tegi lavakujundusi ka Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri, Vanemuise ja Nukuteatri lavastustele. Aastatel 1999–2002 töötas Tallinna Linnateatri kunstnikuna.
Alates 1980. aastast oli ta põhitöö kõrvalt Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi teatridekoratsiooni eriala õppejõud. Aastatel 1994–1999 Eesti Kunstiakadeemia professor ja stsenograafiaosakonna juhataja, 1999. aastast emeriitprofessor. 
Ta oli Eesti Lavastuskunstnike Liidu auliige.
Isiklikku.
Tema tütar on kunstnik Liina Unt.
Jumprava

Jumprava (saksa keeles Jungfernhof) on küla ("ciems") Lätis Ogre piirkonnas Jumprava vallas. Aastatel 2009–2021 jäi asula Lielvārde piirkonda.
Asulat läbib Riia-Krustpilsi raudteeliin.
Asulas on vallavalitsus, keskkool, muusika- ja kunstikool, lasteaed, kultuurimaja ja raamatukogu.
Alfred Lõhmus

Alfred Lõhmus (sündinud 6. oktoobril 1947) on eesti alpinist.
Ta on kolmas Eesti alpinist, kes on tõusnud Tian Shani kõrguselt teise mäe Han-Tengri (7010 m) tippu.
Alpinism.
1982. aastal toimus Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva tähistamiseks ekspeditsioon Kesk-Pamiiri Tanõmasi ahelikule. Selle käigus esmavallutati kaks kuuetuhandelist nimeta mäetippu. Tipp, millele tõusti Alfred Lõhmuse juhtimisel, nimetati J. F. Parroti mäetipuks (6277 m).
1986. aastal töötas ta Rahvusvahelises alpilaagris Pamiir treener-konsultandi ja mägipäästjana. Koos Kalev Muru ja Jaan Künnapiga tegid nad 6 nädalaga 3 kõrgtippu – Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m).
1987. aastal korraldati ametiühingute üleliiduline alpinistide ekspeditsioon Han-Tengrile (7010 m). Selle koosseisus tõusis tippu 10. augustil ka Alfred Lõhmus. Kaks päeva varem käisid tipus Jaan Künnap ja Kalev Muru.
Krasnapołle

Krasnapołle (transkribeerituna Krasnapolle, poola keeles "Krasnopole") on alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Krasnapołle rajooni halduskeskus. Krasnapołle asub Mahiloŭ linnast 109 kilomeetri kaugusel.
Haridust annavad kaks keskkooli ja muusikakool. Alevis on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Seal antakse välja rajoonilehte «Голас Краснапольшчыны». Alevis on toiduainetetööstus, seal valmistatakse ka ehitusmaterjale ja toodetakse puidust gaasi.
Alevi nimi tähendab ilusat põldu (краснае – 'ilus').
Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum ja osaliselt säilinud XIX sajandi lõpus rajatud ehitistega piirkond.
Ajalugu.
Aastal 1708 külastas Aleksandr Menšikov Mstsisłavi vojevoodkonna aladele jäävat Krasnapołlet. Tänapäeva Krasnapołle jääb aga selle vojevoodkonna piiri lähedusse, asudes siiski endise Minski vojevoodkonna aladel. Sealset asulat on kirjalikult esimest korda kindlamalt mainitud aastal 1741.
Aastal 1754 sai Krasnapołlest alev, kus peeti neli korda aastas laata. Alevis oli suur juudi kogukond.
Seoses Poola jagamisega läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu.. Aastal 1774 läks alev Golitsõnide valdusse. Aastal 1784 mainitakse esimest korda kirjalikult Małastoŭka küla, mis on tänapäeval Krasnapołlega ühte kasvanud. XIX sajandil läks alev Benckendorffide valdusse. Alevis olid õigeusu kirik, apteek ja veski, seal tegutses kolm parkalitöökoda.
Aastal 1924 läks Krasnapołle Valgevene NSV koosseisu. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed 1714 alevi ja selle ümbruskonna elanikku. Aastal 1996 püstitati alevisse Tšornobõli tuumakatastroofi ohvrite mälestusmärk "Must oli Krasnapołle maa".
Vladimir Šatajev

Vladimir Šatajev (vene keeles Владимир Николаевич Шатаев; sündinud 1. mail 1937 Moskvas) on vene alpinist ja alpinismitreener.
Ta on alpinistina tõusnud kahe üle 8000 m kõrguse mäe tippu.
Alates 1970. aastast peab ta Lumeleopardide ametlikku nimekirja.
Ta on alates 2000. aastast Venemaa Alpinistide ja Kaljuronijate Liidu president.
Haridus- ja töökäik.
Ta lõpetas 1972. aastal Moskvas Kehalise kasvatuse riikliku keskinstituudi õhtuse osakonna.
Ta on töötanud alpinismi instruktori ja treenerina. 1974. aastal sai ta riiklikuks treeneriks alpinismi alal. Aastatel 1986–1992 oli ta NSV Liidu alpinismikoondise riiklik treener, 1993–2001 Venemaa alpinismikoondise peatreener.
Alpinism.
Mägironimist hakkas ta harrastama 1959. aastal. 1964. aastal sai ta NSV Liidu meistersportlaseks.
NSV Liidu kõrgeimal mäetipul (Kommunismi) on ta käinud neljal korral. 
Ta tõusis 1977. aastal Mount McKinley (6194 m), 1981. aastal Pobeda (7439 m), 1992. aastal Xixabangma (8027 m), 1994. aasta talvel Annapurna Southi (7219 m) ja 1995. aastal Džomolungma (8848 m) tippu.
Pärnu Keskus

Pärnu Keskus on Astri Gruppi kuuluv kaubanduskeskus Pärnus aadressil Aida 7 ja Lai 5. Pärnu 
Keskus koosneb kahest hoonest, mis on omavahel ühendatud üle Aida tänava kulgevate galeriidega.
Pärnu Keskuse Aida 7 hoone avati 2009. aastal. Hoone projekteerisid arhitektid Vilen Künnapu ja Ain Padrik. 2014. aastal keskus laienes, kui avati Lai 5 hoone. Hoone esimesel korrusel avati supermarket Delice Toidupood ja kolmandal korrusel kaasaegne kobarkino Apollo Kino Pärnu. Laiendusega suurenes keskuse äripind 4200 ruutmeetri võrra 11 000 ruutmeerile.
Tänapäeval tegutseb Pärnu Keskuses 40 kauplust ja teenuseosutajat. Keskuses on 12 000 ruutmeetrit kaubanduspinda ja ostukeskust külastab aastas üle 2,5 miljoni inimese.
Pronksiaeg (Rodin)

"Pronksiaeg" (prantsuse keeles „L’Âge d’airain“), ka „Pronksiaja inimene“, on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur.
Rodinil kulus oma esimese pronksskulptuuri loomisele 18 kuud, modelliks oli 22-aastane Belgia sõdur Auguste Neyt.
1877. aastal esitles Rodin Brüsseli kunsti- ja kirjandusringis teost pealkirja „Le Vaincu“ („Võidetu“) all, hiljem, Pariisi kunstnike salongis pealkirja „L’Âge d’airain“ („Pronksiaeg“) all ning 1900. aasta Pariisi maailmanäitusel pealkirja „L’Homme qui s’éveille“ all.
Teodor Meleșcanu

Teodor Meleșcanu (sündinud 10. märtsil 1941 Bradis) on Rumeenia poliitik, diplomaat ja jurist. Ta oli aastatel 2007–2008 Rumeenia kaitseminister. Aastatel 1992–1996 ja 2012 oli ta Rumeenia välisminister, uuesti oli ta Rumeenia välisminister 4. jaanuarist 2017 kuni 24. juulini 2019. Aastatel 2012–2014 oli ta Rumeenia Välisluureteenistuse direktor.
Ta sündis aastal 1941 Bradis Hunedoara maakonnas. Ta lõpetas aastal 1964 Bukaresti Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1968 lõpetas ta Genfi Ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonna.
Aastatel 1966–1990 täitis ta mitmesuguseid Rumeenia välisministeeriumi ülesandeid.
Isiklikku.
Teodor Meleșcanu on lesk. Ta oli 15. jaanuarini 2004 abielus Rumeenia teleajakirjaniku ja juristi Felicia Meleșcanuga, neil sündis tütar.
Biķernieki

Biķernieki on Läti kohanimi.
Zeltiņi

Zeltiņi (vanasti ka Zeltiņš) on küla ("ciems") Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Küla asub piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 180 kilomeetri kaugusel merepinnast 121 meetri kõrgusel.
Asulas tegutseb puusöetööstus Marienburg. Samuti asuvad seal Zeltiņi kirik ja endise Zeltiņi mõisa hoonetekompleks. Külas on raamatukogu. Seal asuvad Zeltiņu centrsi ja Zeltiņi bussipeatus.
Zeltiņi mänd ja veel neli nimetut mändi on looduskaitse all.
Külas asub kalmistu. Kalmistule on maetud Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurid, nende haudadel asub mälestusmärk. Zeltiņi kirik, Zeltiņi kalmistu kabel ja selle kellatorn on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Regionaalse kaitse all on Zeltiņi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas kõrts, tall – kutsari maja, mõisavalitseja maja ja ait. Ka küla lähistel asuv Zeltiņi Kirikumägi on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.
La Parisienne (Renoir)

"La Parisienne" on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.
Renoiri modelliks oli prantsuse näitleja Henriette Henriot (1857–1944), kes oli maali loomise ajal 16-aastane.
1874. aastal valminud teos oli üks seitsmest, mille Renoir samal aastal toimunud esimesele impressionistide näitusele välja pani.
Lubeja

Lubeja on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas.
Nüüdisaegne asula on tekkinud endisaegse Lubeja mõisa (Lubey) keskuse kohale. Küla teenindav Lubeja bussipeatus jääb Arona valda.
Looduskaitse all on kaks nimetut põlispuud, tamm ja saar.
Küla lähistel asuv Lubeja linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
2007. aastal oli külas vähem kui viis elanikku.
Tüdruk kastekannuga

„Tüdruk kastekannuga“ on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.
1876. aastal valminud maalil on kujutatud kastekannuga tüdrukut ("mademoiselle" Leclere).
Rīgas Kaos

"Rīgas Kaos" on ansambli Vennaskond album 2005. aastast. Albumi tootis Līgo.
Madame Monet lit Le Figaro

"Figarod lugev proua Monet" (prantsuse keeles "Madame Monet lit Le Figaro") on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.
Umbes 1874. aastal valminud maalil on kujutatud Claude Monet' abikaasat lugemas ajalehte Le Figaro.
Monet lisant

"Lugev Monet" (prantsuse keeles "Monet lisant") on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.
1868. aastal valminud maalil on kujutatud ajalehte lugevat piibuga Claude Monet'd.
Mujāni

Mujāni on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas.
Küla asub Jumara jõe kaldal Asula jääb valla keskusest Kocēnist 3, aga Riiast 96 kilomeetri kaugusele. Külas on Mujāni bussipeatus.
Nüüdisaegne asula asub endisaegse Mujāni mõisa ("Mojahn") kohal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Mujāni haridusseltsi maja on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Mujani vasallilinnus on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Uisutaja

„Uisutaja“ (inglise keeles „"The Skater"“) on ameerika kunstniku Gilbert Stuarti õlimaal lõuendil.
1782. aastal valminud maalil on kunstnik kujutanud William Granti.
Rozula

Rozula (varasema nimega "Rozbeķi" ja "Rozbeķu muiža", Nõukogude ajal "Vienotnes") on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonnas Stalbe vallas.
Rozula asub merepinnast 58 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Stalbest 6 ja Riiast 78 kilomeetri kaugusel. Külas on Rozula bussipeatus.
Rozulat on esmamainitud 1419. aastal. Nüüdisaegne asula asub endisaegse Rozbeķi mõisa (Rosenbeck) keskuse alal. 2021. aastani kuulus küla Pārgauja piirkonda.
Asulas asub rahvamaja, külast põhjas aga Rozbeķi vasallilinnuse varemed.
Šķirstiņi

Šķirstiņi on küla ("mazciems") Lätis, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Limbaži piirkonnas Viļķene vallas.
Küla asub valla keskosas Svētupe jõe ääres ja jääb valla keskusest Viļķenest kolm kilomeetrit itta. Külas asub Šķirstiņi bussipeatus.
Nüüdisaegne asula on endisaegse Šķirstiņi mõisa (Napküll) keskus. 1860. aastatel kuulusid mõisakompleksi häärber, kõrts ja veski. Veski tarbeks rajati mõisa juurde paisjärv, veski ise tegutses Teise maailmasõjani. Häärber rajati XIX sajandil. Tegemist oli puidust hoonega, mida kattis tellistest vooderdis. Pärast võõrandamist asusid seal vaestemaja ja rahvamaja, hiljem kujunes see Raudupese talu elumajaks. Nõukogude perioodil asusid seal kohaliku kolhoosi kontor, klubi ja pood. 1948. aastal asutatud põllumajanduslik artell Dzirkstele oli toonase Valmiera rajooni alade esimene kolhoos. Aastal 1957 sealne kolhoos likvideeriti ja selle maad liideti Viļķene sovhoosiga. 1999. aasta detsembris hävis sealse mõisa häärber tules.
Külas asuv Ungurkalnsi ehk Ozoliņi mäe linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Looduskaitse all on külas kasvavad raagremmelgas ja hall lepp.
2007. aastal oli külas 18 elanikku.
Elmar Salulaht

Elmar Salulaht (1937. aastani Elmar Soop; 17. aprill 1910 Tartu – 7. oktoober 1974 Tallinn) oli eesti näitleja ja laulja (bass).
1925. aastal lõpetas ta Tartu 4. Algkooli. Õppis laulmist Georg Karl Stahlbergi juures. 
Aastatel 1923–1936 töötas metallitöölisena. Aastatel 1936–1939 oli ta Vanemuise teatri ja 1939–1940 Narva teatri laulja ja näitleja. Aastatel 1942–1943 oli Estonia teatri ja 1943–1974 Vanemuise teatri näitleja. 
Ta mängis peaosa – Vanapaganat – mängufilmis "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964). Mängis ka filmides "Keskpäevane praam" (1967), "Tuulevaikus" (1970), "Kolme katku vahel" (1970), "Väike reekviem suupillile" (1972) ja "Maaletulek" (1972).
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.