tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ameerika Ühendriikide eluasememinister

Ameerika Ühendriikide eluasememinister (inglise keeles "Secretary of Housing and Urban Development") on Ameerika Ühendriikide eluasememinister. Ta on valitsuskabineti liige ja juhib eluasemeministeeriumit. 
Praegune eluasememinister on Scott Turner.
Ameerika Ühendriikide transpordiminister

Ameerika Ühendriikide transpordiminister (inglise keeles "Secretary of Transportation") on Ameerika Ühendriikide transpordiminister. Ta on valitsuskabineti liige ja juhib transpordiministeeriumit.
Alates 28. jaanuarist 2025 on 20. transpordiminister Sean Duffy.
Gardoši torn

Gardoši torn (serbia keeles "Кула Гардош"), tuntud ka kui Aastatuhande torn ("Миленијумска кула") või János Hunyadi torn ("Кула Сибињанин Јанка"), on mälestustorn Zemuni linnaosas Serbia pealinnas Belgradis. See avati Franz Joseph I kingitusena 20. augustil 1896, et tähistada tuhande aasta möödumist Ungari asundusest Pannoonia tasandikul. Aastatuhande projekt hõlmas kokku seitset monumenti kogu Austria-Ungari selles osas, mis puudutas Transleitaaniat. Neist lõunapoolsem on Gardoši torn. Torn asub tollastel põlisungari piirialadel, kui Belgrad oli tollase Serbia Kuningriigi peamine piirilinn, täpsemalt Doonau paremkaldal Suure sõjasaare tagusel.
Ameerika Ühendriikide energeetikaminister

Ameerika Ühendriikide energeetikaminister (inglise keeles "Secretary of Energy") on Ameerika Ühendriikide energeetikaminister. Ta on valitsuskabineti liige ja juhib energeetikaministeeriumit.
Alates 3. veebruarist 2025 on 17. energeetikaminister Chris Wright.
Ameerika Ühendriikide haridusminister

Ameerika Ühendriikide haridusminister (inglise keeles "Secretary of Education") on Ameerika Ühendriikide haridusminister. Ta on valitsuskabineti liige ja juhib haridusministeeriumi.
Alates 3. märtsist 2025 on 13. haridusminister Linda McMahon.
Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater

Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater (krimmitatari keeles Qırımtatar devlet akademik muzıkalı drama teatri) on teater Krimmi poolsaarel Simferopolis. 
See on ainus teater Krimmis, mille repertuaar on ka turgi keeltes ja ainus krimmitatarlaste teater maailmas.
Teater asutati 1901. aastal.
János Hunyadi

János Hunyadi (rumeenia keeles Ioan de Hunedoara, serbia keeles Сибињанин Јанко / Sibinjanin Janko; u 1406 – 11. august 1456) oli 15. sajandil Ungari juhtiv sõjaline ja poliitiline tegelane Kesk- ja Kagu-Euroopas. 
Enamiku kaasaegsete allikate järgi oli ta rumeenia päritolu aadlipere poeg. Ta omandas oma sõjaväeoskused Ungari kuningriigi lõunapiiridel, mis olid Osmanite riigi rünnakute all. Ta määrati Transilvaania vojevoodiks ja mitme lõunapoolse maakonna juhatajaks, seega võttis ta 1441. aastal vastutuse piiride kaitsmise eest.
Ta suri Zimonys katku ning maeti Püha Miikaeli katedraali Gyulafehérváris.
Uus-Sadama tee

Uus-Sadama tee on tänav Kunda linna põhjaosas.
Tänava pikkus on 2727 meetrit, tänava-ala laius 16 - 18 meetrit.
Tänav saab alguse Jaama tänava ristmikult. Põhja poole suundudes ristub Mere tänavaga ja Rakvere maanteega ning on harutee kaudu ühenduses Lontova teega. Hiljem ületab looklev tänav Kunda jõe ning lõpeb Kunda sadama ehitiste juures.
Hoonestus ja rajatised.
Tänava alguses paiknevad üksikud ühepereelamud, keskosas asub tänava lääneservas kergliiklustee, tänava põhiosas paiknevad kahel pool rohealad.
Ungari Rahvusmuuseum

Ungari Rahvusmuuseum (ungari keeles "Magyar Nemzeti Múzeum") on rahvusmuuseum, kus talletatakse ungari ajalugu, kunsti ja arheoloogiat. Sealhulgas sisaldavad kogud leide, mis pärinevad kõikjalt István Püha krooni maadelt. Muuseum asutati aastal 1802. See asub Budapesti VIII ringkonnas uusklassitsistlikus hoones, mis ehitati aastatel 1837–1847 arhitekt Mihály Pollacki projekti järgi.
VSS Vintorez

VSS- Vintorez (vene keeles "Винто́вка Сна́йперская Специа́льная; vintovka snaiperskaja spetsialnaja)" on Nõukogude Liidus loodud ja Venemaa relvastuses olev eriline helisummutiga snaiperpüss (GRAU kood 6P29), padrunile 9×39 mm raske allahelikiiruselise soomustläbistava SP5 kuuliga. Selle arendas 1980. aastate lõpus välja TsNIITotšMaš ja seda tootis Tula relvatehas.
Uueturu

Uueturu on asum Tartu Kesklinna linnaosas Emajõe paremal kaldal.
Asum piirneb Emajõe, Poe tänava, Ülikooli tänava, Kalevi tänava, Aida tänava ja Väike-Turu tänavaga.
Neveklov

Neveklov (saksa keeles "Neweklau") on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Benešovi ringkonnas. Neveklov asub Benešovist umbes 12 km läänes ja Praha kesklinnast ligikaudu 38 km lõunas.
Neveklovi on esmamainitud 1285. aastal, linnaõigused sai 1563. aastal.
Mihály Pollack

Mihály Pollack (sünninimega Michael Pollack, 30. august 1773 Viin – 5. jaanuar 1855 Pest) oli austria päritolu ungari arhitekt, uusklassitsistliku arhitektuuri viljeleja. Tema põhitööks jäi Ungari Rahvusmuuseum (1837–1846).
Peeter Ellervee

Peeter Ellervee (sündinud 7. detsembril 1960 Raplas) on eesti tehnikateadlane.
Haridus.
Lõpetas Tartu 5. Keskkooli 1979, Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatikateaduskonna elektronarvutite erialal "cum laude" 1984; õppis aspirantuuris TPI automaatikateaduskonnas 1985–1986; oli külalistudeng Linköpingi Ülikoolis Rootsis 1990; õppis doktorantuuris Rootsi Kuninglikus Tehnikaülikoolis elektronsüsteemide disaini erialal 1993–2000, kaitses samas tehnikateaduste doktori kraadi väitekirjaga "High-Level Synthesis of Control and Memory Intensive Applications" (juhendaja Ahmed Hemani) 2000. 
Töökäik.
Töötab Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 1980: elektronarvutite kateedri laborant 1980–1984, insener 1984–1986 ja 1988–1991; arvutitehnika instituudi digitaaltehnika õppetooli nooremteadur 1991–1993, teadur 2000, dotsent 2000–2004, digitaalsüsteemide disaini professor 2004–2016; arvutisüsteemide instituudi professor aastast 2017 (abiprofessor tenuuris 2019-2024, alates 2024 õpperaja kaasprofessor), arvutisüsteemide õppekeskuse juht 2017–… ., 
Oli külalisteadur Rootsi Kuninglikus Tehnikaülikoolis 1993 ja Atlantas 2001.
Teadustöö.
Teadustöö põhisuunad.
Loodusteadused ja tehnika. Arvutiteadused: kiipsüsteemi disain, riist- ja tarkvara koosdisain, riistvara kirjelduskeeled; Elektrotehnika ja elektroonika: arhitektuurne ja kõrgtasemesüntees, loogika-taseme süntees.
Avaldanud üle 130 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 40 magistri- ja 4 doktoritööd. 1 patentse leiutise kaasautor.
Teaduskorralduslik tegevus.
Paljude rahvusvaheliste konverentside programmi- või korralduskomitee liige alates 2000; IEEE, Circuits and Systems Society liige alates 2000; IEEE, SP/CAS/SSC Chapter (Estonia Section), Chapter Chair alates 2000; IEEE, Computer Society liige alates 2005; IEEE, Education Society liige alates 2008; eelretsenseerija mitmetel teaduskonverentsidel ja ajakirjades; ajakirja Elsevier Journal on Hardware Design (MICPRO) toimetuskolleegiumi liige alates 2008; külalistoimetaja ajakirjade Elsevier Journal on Hardware Design (MICPRO) ja Analog Integrated Circuits and Signal Processing (ALOG) erinumbrile "Norchip 2008" 2009–2010; IEEE, Estonia Section aseesimees 2014–2016; IEEE Estonia Section esimees 2017–2020; IEEE CASS VLSI Systems &amp; Applications tehnilise komitee liige alates 2018. , 
Harrastused.
Elektroonika ja programmeerimine, raudteemudelism ja keelte ajalugu.
Alam-Pannoonia

Alam-Pannoonia oli Rooma impeeriumi provints, mis piirnes kirde- ja idakaares valdavalt Doonauga. Selle peamised linnad olid Sirmium ja Aquincum. Provintsi moodustas aastal 103 pKr keiser Trajanus, kes jagas endise Pannoonia provintsi kaheks osaks: Ülem-Pannooniaks ja Alam-Pannooniaks. Selle alla kuulusid praeguse Ungari, Serbia, Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina alad. Teisel pool peajõge elasid vandaalide saabumiseni Sarmati hõimu esindajad jazygid. Provints lagunes 3. sajandil, kuigi Frangi riigi ajal kasutati nimetust taas slaavi elanikkonnaga Alam-Pannoonia vürstiriigi määratlemiseks.
Lõikepind

"Lõikepind"" (originaalpealkiri "Sharp Objects") on Ameerika kirjaniku Gillian Flynni 2006. aastal ilmunud debüütromaan. Eesti keeles andis romaani 2016. aastal välja kirjastus Varrak. Tõlkija on Anne Kahk, kes on ka teised Flynni raamatud ("Kadunud" ja "Paha paik") eesti keelde tõlkinud.
Sisukokkuvõte.
USA Missouri osariigis asuvast Wind Gapist pärit, kuid Chicagos elav krimireporter Camille Preaker saab ülesandeks kajastada oma kodulinnas Wind Gapis (fiktiivne linn) toimunud kahe teismelise tüdruku jõhkrat mõrva. Camille pole aastaid oma kodulinnas käinud, sest tema suhted oma ema Adoraga ei ole kõige paremad.
Ema juures olles avastab Camille, et ema annab talle ja ta poolõele Ammale teadlikult ravimite pähe rotimürki, üritades neid haigeks teha. Camille'ile meenuvad lapsepõlvemälestused ülihoolitsevast emast ja alati haiglasest väikeõest. Varalahkunud väikeõe Mariani kunagise arstiga rääkides jõuab Camille järeldusele, et tema ema kannatab Münchauseni sündroomi all ja oli tõenäoliselt Mariani surma põhjustaja. Camille võtab ühendust detektiiv Willisega, mispeale Willis jagab oma kahtlusi, et Adora võib teismeliste tüdrukute Ann Nashi ja Natalie Keene'i mõrvas süüdi olla.
Camille jõuab emotsionaalselt sellisesse punkti, kus ta annab alla ja laseb lõpuks emal "enda eest hoolitseda", misjärel ta kaotab teadvuse. Adora vahistatakse süüdistatuna Mariani surma põhjustamises ning ta tunnistab süüd nii Mariani kui ka Anni ja Natalie mõrvas. Amma kolib Chicagosse Camille'i juurde ja läheb seal uude kooli. Pärast Amma uue klassiõe kadumaminekut avastab Camille, et Amma oli tegelik mõrvar.
Peategelased.
Camille Preaker – romaani peategelane. Oma teismeeas kaotas ta oma väikeõe Mariani, kelle mälestus teda siiani kummitab. Alles mitu aastat hiljem saab Camille teada, et väikeõe surma taga oli Adora. Minevikutraumade tagajärjel on Camille ennast lõikunud ja tal on probleeme alkoholiga.
Adora Crellin – Camille'i, Mariani ja Amma ema. Adora pärineb jõukast perest ja kuulub väikelinna koorekihti. Tema seafarmis töötavad paljud linlased. Adoral on diagnoosimata Münchauseni sündroom esindaja kaudu (inglise keeles "Munchausen syndrome by proxy"). See tähendab, et ta tekitab oma lastele terviseprobleeme, et saada laste eest hoolitsedes tähelepanu ja kaastunnet.
Amma Crellin – Camille'i poolõde, keda ta suure vanusevahe tõttu kõige paremini ei tunne. Amma on pealtnäha armas tüdruk, aga tegelikult elab ta topeltelu. Ebatervisliku suhte tõttu Adoraga on ta manipuleeriv ja võimeline tapma.
Ekraniseering.
2018. aastal tuli HBO-s välja Gillian Flynni raamatul põhinev samanimeline kaheksaosaline lühiseriaal. Sarja režissöör on Jean-Marc Valleé ja stsenarist Marti Noxon.
Näitlejatena teevad kaasa Amy Adams (Camille Preaker), Patricia Clarkson (Adora Crellin), Eliza Scanlen (Amma Crellin) ning Chris Messina, Sophia Lillis ja Sydney Sweeney.
Jakob Pöltl

Jakob Pöltl (sündinud 15. oktoobril 1995 Viinis) on Austria elukutseline korvpallur, kes mängib 2018. aastast NBA klubis San Antonio Spurs. 
Pöltl on esimene austerlane, kes on mänginud NBA-s.
Karjäär.
Enne USA-sse Utah' ülikooli siirdumist mängis Pöltl ühe hooaja (2013/14) Austria meistriliigaklubis Traiskirchen Lions.
Pöltl värvati 2016. aasta NBA "draft"'i 9. valikuna Toronto Raptorsisse, kelle eest kogus oma avahooajal keskmiselt 3,1 punkti ja 3,1 lauapalli mängus. Pöltl esindas debüüthooajal korduvalt ka Raptorsi G-liiga sõsarklubi Raptors 905.
2017/18. hooajal Raptorsi kasuks keskmiselt 6,9 punkti ja 4,8 lauapalli toonud Pöltl vahetati 2018. aasta suvel koos DeMar DeRozaniga Kawhi Leonardi ja Danny Greeni vastu San Antonio Spursi. Spursis kogus Pöltl hooajal 2018/19 keskmiselt 5,5 punkti ja 5,3 lauapalli ning hooajal 2019/20 keskmiselt 5,6 punkti, 5,7 lauapalli ja 1,4 viskeblokeeringut mängus.
Rahvuskoondis.
Pöltl tegi debüüdi Austria koondises 30. juulil 2015, kui kogus 52 : 64 kaotusmängus Saksamaa vastu 5 punkti, 5 lauapalli ja 4 viskeblokeeringut.
Isiklikku.
Pöltli vanemad on olnud rahvuskoondise tasemel võrkpallurid.
Alam-Pannoonia vürstiriik

Alam-Pannoonia vürstiriik ehk Balatoni vürstiriik oli Frangi riigile alluv territoorium Pannoonia tasandikul aastatel 846–875. Selle põhja- ja idapiir kulges mööda Rábat ja Doonaud. Selle elanikkonna enamuse moodustasid varaslaavlased. 10. sajandi alguseks oli see asendunud Ungari vürstiriigiga.
76 mm diviisikahur M1942 (ZiS-3)

76 mm diviisikahur M1942 (ZiS-3) (vene keeles 76-мм дивизионная пушка обр. 1942 г. (ЗиС-3)) oli Nõukogude Liidu 76,2-millimeetrine lahingukahur. Lühend "ZiS" märkis 92. suurtükitehase, kus neid kahureid toodeti, aunimetust (Stalini-nimeline tehas). GRAU indeks 52P354U.
Kosovo väli (Horvaatia)

Kosovo väli on karstiala Šibeniki-Knini maakonnas. Selle pindala on umbes 33 km², olles enam-vähem 13,5 kilomeetrit pikk ja 5 kilomeetrit lai. Läbi välja voolab Kosovčica jõgi, mis on Krka jõe vasakpoolne lisajõgi. Sellest lõunasse jääb Petrovo väli ja põhja Knini väli.
Ajalugu.
9. juulil 1989 toimus Kosovo väljal Horvaatia serblaste kogunemine, mida peeti serblaste mässu alguseks Horvaatias. Tolleaegne Horvaatia Sotsialistliku Vabariigi juhtkond mõistis viharalli hukka, mille käigus vahistati 14 inimest.
Dubravka Ugrešić

Dubravka Ugrešić (27. märts 1949 Kutina – 17. märts 2023 Amsterdam) oli serbohorvaadi keeles kirjutanud kirjanik, kes kirjeldas ennast kui "Jugoslaavia-järgset postnatsionalistlikku ja rahvusülest kirjanikku". Ta sündis Jugoslaavias, ent elas 1993. aastast Hollandis.
Haridus ja elukäik.
Ugrešić õppis Zagrebi ülikoolis võrdlevat kirjandusteadust ja vene keelt, tegutsedes samal ajal ka kirjanikuna. Pärast õpingute lõpetamist töötas ta Zagrebi ülikooli kirjandusteooria instituudis.
Kui Jugoslaavia liitriik 1991. aastal lagunes, oli Ugrešić ägedalt sõjavastane ja kritiseeris natsionalistlikku liikumist. Natsionalistid reageerisid omapoolsete süüdistustega, laimu- ja ähvarduskampaaniaga. 1993. aastal lahkus Ugrešić Hollandisse. Ta on õpetanud mitmes Euroopa ja USA ülikoolis ning tegeles kirjutamisega Amsterdamis.
Horvaatia serblased

Horvaatia serblased (serbia-horvaadi keeles "Срби у Хрватској" / "Srbi u Hrvatskoj") moodustavad Horvaatias suurima rahvusvähemuse. Neid elab riigis 2011. aasta loenduse järgi 186 633 inimest. Kogukond on usu järgi valdavalt õigeusklikud, erinevalt rooma-katoliiklastest horvaatidest.
Tõrvaahi

Tõrvaahi oli ahi, milles tõrvastest põletati tõrva. 
Ajaloost.
Eesti aladele jõudis tõrvapõletamise oskus arvatavasti balti hõimude kaudu ja seda juba muinasajal. Tõrvapõletamine oli suur töö, mis tavaliselt võeti ette üks kord aastas – kevaditi, seda tehti enamasti männimetsarikastel aladel, põhiliselt saartel ja Kagu-Eestis. Algselt põletati tõrva maa sees aukudes, kus tõrva kadu oli suur või mätaste ja mullaga kaetud riidas. Tõrvaahjude levik Eestis sai alguse 18.–19. sajandi vahetusel, mil mõisates hakati otsima uusi sissetulekuallikaid. See näitas ka suurenenud vajadusi – enda tarbeks tõrva ajamine asendus ajapikku pool-tööstusliku tootmisega. 
Tõrvaahju kasutus.
Eestis kasutatud tõrvaahjud olid suhteliselt väikesed (umbes 2 meetri kõrgused), nad olid kividest või savist pooleldi maasse ehitatud ning kahekordse silindri kujulised. Seesmine silinder ("emaahi") täideti tõrvastega, välimine osa ("isaahi") oli küttekoldeks. Pealt kaeti siseahi õhukindlalt savitatud kiviplaatidega, selle põrand oli savist ja kaldu väljavooluava poole. Ahju kütmise aeg ja saadava tõrva hulk sõltus nii ilmaoludest (tuul, temperatuur) kui ka tõrvapuude hulgast ja kvaliteedist. Tõrva hakkas tulema umbes 400 °C juures, kuid ahju ei tohtinud üle kütta, et tõrv kõrbema ei läheks. Ööpäeva või kahe jooksul teostatud kütmisega võis saada kuni sadakond toopi tõrva. Enamasti põletati tõrva müügiks, oma tarbeks võidi talus tõrva põletada ka vana kummulipööratud paja sees. Tõrva kasutati peamiselt paatide, laevade, köite, reejalaste ja vankrirataste tõrvamisel, samuti ehitusel ning mitmesuguste puitpindade katmisel. Lisaks tõrvale, sai ahjust ka puuhapet ehk "tõrvavett". Sarnaselt tõrvaga, on sellelgi puitu mädaniku eest kaitsvad omadused. Tõrvaajamise jääkproduktiks oli ka süsi, mida kasutati sepikodades. Sellised tõrvaahjud olid kasutusel saartel ja Kagu-Eestis veel 20. sajandi alguses.
Tšehhi keskmäestik

Tšehhi keskmäestik (tšehhi keeles "České středohoří") on vulkaanilise päritoluga mäestik Tšehhi põhjaosas, mis on osa Maagimäestikust. Mäestiku kõrgeim tipp on Milešovka (857 m). 
Mäestik ulatub Česká Lípast kirdes Lounyni edelas, olles ligi 70 kilomeetri pikkune. Seda poolitab Elbe jõgi. Elbe jõe orus Děčínis asub ka mäestiku madalaim punkt (121,9 m). Mäestik on vulkaanilist päritolu ja seda iseloomustavad teravatipulised mäed. Maastikurajooni pindala on 1,266 km².
Geograafia.
Mäestik jääb Elbe vesikonda. Elbe orus on erosiooni tagajärjel tekkinud mitu juga, mis pole aga kõrgemad kui 12 meetrit. Metsade all on 28,4 % mäestikust.
Tšehhi keskmäestikku jäävad linnadest Děčín, Verneřice, Třebenice, Teplice, Žandov, Benešov nad Ploučnicí, Trmice, Litoměřice, Most, Bílina, Česká Kamenice, Jílové, Kamenický Šenov, Ústí nad Labem ja Úštěk.
Maastikurajoonid.
Tšehhi keskmäestikus eristatakse kaht piirkonda. Verneřice keskmäestik on kirdepoolsem osa, kuhu jääb ka mäestiku madalaim punkt. Seal eristatakse nelja alamregiooni. Benešovi keskmäestiku kõrgeimaks tipuks on Medvědí hůrka (643 m), Buková hora keskmäestiku kõrgeimaks kohaks on Buková hora mäetipp (683 m), Ústí keskmäestiku kõrgeimaks tipuks on aga Javorský vrch (617 m). Verneřice keskmäestiku kõrgeim osa on Litoměřice keskmäestik, mille kõrgeim tipp Sedlo ulatub 726 meetrit üle merepinna. 
Edelapoolne osa kannab nime Milešovka keskmäestik, mille keskmine kõrgus on 331,7 meetrit. Ka seal eristatakse nelja alamregiooni. Bořeňi keskmäestiku kõrgeimaks kohaks on Bořeňi mäetipp (539 m), Teplice keskmäestiku kõrgeimaks kohaks on Štrbický vrch (475 m), Raná keskmäestiku kõrgeimaks punktiks on Milá (510 m). Milešovka keskmäestiku kõrgeim osa on Kostomlaty keskmäestik, mille kõrgeim tipp Milešovka on ka mäestiku kõrgeim tipp. Sellesse piirkonda jääb ka Porta Bohemica. 
Geoloogia.
Mäestik tekkis tänu Ohře riftile. Rifti servadel arenes vulkanism, mis pani aluse mäestikule. Vulkaanilistest kivimitest valdab trahhüüt, vähemal määral on ka andesiiti. Piirkonnas on sagedased lakoliidid. Vulkanism leidis piirkonnas aset pliotseenis ja miotseenis. 
Valdavad siiski settekivimid, eriti liivakivi. Plešiveci küla jurues leidub pruunsütt. Třebívlice küla juurest on leitud granaate ja ka kolm teemanti.
Jadwiga Wysoczanská-Štrosová

Jadwiga Wysoczanská-Štrosová (24. mai 1927 Praha – 31. märts 2021 Praha) oli tšehhi ooperilaulja, sopran.
Õppis laulmist Praha Konservatooriumis Vojtěch Bořivoj Aimi käe all.
Ta oli 1960. aastast kuni 1990. aastate alguseni Praha Rahvusteatri solist.
Jadwiga Wysoczanská laulis peaosa Bedřich Smetana ooperis "Libuše", Antonín Dvořáki ooperis "Näkineid" ja Verdi "Aidas. Samuti oli ta donna Anna rollis Mozarti "Don Giovannis" ja Tatjana osas Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Oneginis".
1967. aastal muusikafestivalil Praha kevad laulis ta Václav Neumanni juhendamisel Ludwig van Beethoveni 9. sümfoonia sopranisoolot.
Anatoli Luts

Anatoli Luts (24. detsember 1908 Tallinn – 11. veebruar 1932 Narva) oli Eesti poksija.
Ta oli 1927. aastal Eesti meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg). Ta sai Eesti meistrivõistlustel sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 2. koha aastatel 1929, 1930 ja 1932. Viimane saavutus 31. jaanuaril 1932 on eriti hinnatav, sest Anatoli Luts oli juba haige ja surigi 10 päeva pärast.
Ta osales neli korda Eesti–Soome maavõistlusel. Ta võitis oma kohtumised kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) aastatel 1927 ja 1929 ning kaotas oma kohtumised kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) aastatel 1926 ja sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1928. aastal.
Ta osales ühe korra Eesti-Läti maavõistlusel ning võitis oma kohtumise kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1927. aastal.
Ta maeti 14. veebruaril 1932 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Isiklikku.
Tema vend oli poksija Valentin Luts.
Miletín

Miletín (saksa keeles "Miletin") on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Jičíni ringkonnas. Miletín asub Jičínist umbes 23 km idas ja Hradec Královést ligikaudu 24 km põhjaloodes.
Miletín paikneb merepinnast 334 meetri kõrgusel.
Miletínit on esmamainitud 1124. aastal, linnaõigused sai 1560. aastal. 1846. aastal põles linn maha, kuid taastati.
Miletínis on sündinud tšehhi ajaloolane, kirjanik, tõlkija ja rahvaluulekoguja Karel Jaromír Erben (1811–1870).
Teplá kõrgustik

Teplá kõrgustik (tšehhi keeles "Tepelská vrchovina") on Tšehhi loodeosas asuv geomorfoloogiline piirkond, mis on osa Maagimäestikust. Kõrgustiku kõrgeim tipp on Podhorní vrch (847 m). 
Kõrgustik on osa Maagimäestikusse kuuluvast Karlovy Vary kõrgustikust. Seda iseloomustab üldiselt lauge maastik, kus keskmine kõrgus on 627 meetrit. Maastikurajooni pindala on 682 km².
Geograafia.
Mäestik jääb Elbe vesikonda. Jõgedest voolavad seal Teplá jõgi ja Ohře.
Põhjas piirneb Tepla kõrgustik Slavkovi metsaga, kirdes Doupovi mäestikuga, idas Rakovníku mägismaaga, lõunas Plasy mägismaaga ja läänes Podčeskoleská mägismaaga.
Tepla kõrgustikule jäävad linnadest Mariánské Lázně, Toužim, Teplá, Bochov, Bezdružice, Žlutice ja Planá.
Geoloogiliselt moodustavad kõrgustiku valdavalt kristalliseerunud kildad, leidub ka andesiiti.
Maastikurajoonid.
Tepla kõrgustikul eristatakse kolme piirkonda. Keskse osa moodustab Toužimi tasandik. Sellel eristatakse Mariánské Lázně kõrgustikku (kõrgeim punkt Podhorní vrch), Mrázovi mägismaad ja Útvina tasandikku (kõrgeim koht Třebouňský vrch, 824,5 m). 
Lõunapoolse osa moodustab Bezdružice kõrgustik, milles eristatakse Michalovy Hory kõrgustikku (kõrgeim koht Milhostovský kopec, 745 m), Hanovi mägismaad, Krasíkovi kõrgustikku (kõrgeim koht Ovčí vrch, 696,7 m), Trhomné kõrgustikku (kõrgeim koht Ovčí hora, 691,3 m) ja Vidžíni kõrgustikku (kõrgeim koht Stěnský vrch, 761,5 m). 
Kirdepoolse osa moodustab Žlutice kõrgustik, milles eristatakse Bochovi kõrgustikku (kõrgeim koht Zámecký vrch, 733,1 m) ja Vladaři kõrgustikku (kõrgeim koht Homolka, 713,4 m).
Ishak Bej mošee

Ishak Bej mošee (makedoonia keeles "Исхак-бегова џамија") on Osmanite-aegne mošee, mis asub Põhja-Makedoonia pealinnas Skopjes. Pühakoda, mille lasi 1438. aastal ehitada komandör Ishak Bej, paikneb vana basaari põhjapiiril Bit Pazari lähedal. Selle minarett on ligi 30 meetrit kõrge.
Tšehhovi sünnikodu

Tšehhovi sünnikodu on hoone Taganrogis aadressil ул. Чехова, 69, kus 1860. aastal sündis kirjanik Anton Tšehhov.
Maja valmis 1850. aastal. Hoone asub kaupmees A. Gnutovile kuulunud krundil, kus asusid lisaks Tšehhovi isamajale veel kaks tiibhoonet, tõllakuur ja majapidamishooned. Aastail 1859–1861 üüris seda maja Antoni isa Pavel Tšehhov, kelle lett asus majakese lähedal Petrovski väljakul.
Kui Tšehhovi sünnist oli möödunud 50 aastat, paigaldati hoonele Jevgeni Garšini eestvedamisel mälestustahvel. Garšin soovis sinna rajada ka Tšehhovi majamuuseumi, ent maja omanik küsis hoone eest 10 000 rubla. Linna hinnangul oli hoone väärtus üksnes 4500–5000 rubla. 1916. aastal ostis linn lõpuks maja ära, ent kulus veel neli aastat, kuni muuseumi rajamiseks leiti raha. Seni üüriti hoonet eraisikutele välja.
1926. aastal avati muuseum külastajatele, samal aastal istutas linnavalitsus maja ette kirsipuud.
Kosovo väli (Kosovo)

Kosovo väli (albaania keeles "Fusha e Kosovës", serbia keeles "Косово поље" / "Kosovo polje", ungari keeles "Rigómező", saksa keeles "Amselfeld") on suur karstilagendik ("polje"), mis asub Kosovo idaosas. Enamasti on see tuntud Morava Serbia ja Osmanite armee vahelise Kosovo lahingu (1389) poolest. Hiljem on seda kasutatud ka teistegi pealetungide lahinguväljana. See ulatub Mitrovicast peaaegu Kaçanikisse.
Jemnice

Jemnice (saksa keeles "Jamnitz") on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Třebíči ringkonnas. Jemnice asub Austria piirist 11 km kaugusel, Třebíčist umbes 32 km edelas ja Jihlavast ligikaudu 43 km lõunas.
Jemnice paikneb merepinnast 470 meetri kõrgusel.
Jemnicet on esmamainitud 1226. aastal. 1422. aastal piirasid linna hussiidid, kuid ei suutnud seda vallutada. 1530. aastal kaotas Jemnice kuningalinna staatuse. 1832. aastal sai linn suure tulekahju tagajärjel rängalt kannatada. Raudteeühenduse sai Jemnice 1896. aastal.
Sýntagma metroojaam

Sýntagma metroojaam (kreeka keeles Σταθμός Συντάγματος "Stathmós Syntágmatos") on Kreeka pealinna Ateena keskne metroojaam, mis asub Sýntagma väljaku all. See on Ateena metroo 2. ja 3. liini ümberistumispunkt. Tänava tasandil ühendub see Ateena trammiga.
Pilt (perekonnanimi)

Pilt on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pilt 299 inimesel (146 mehel ja 153 naisel). Perekonnanimede levikult on Pilt meeste puhul 481. ja naiste puhul 510. kohal.
Karl Renner

Karl Renner (14. detsember 1870 – 31. detsember 1950) oli Austria poliitik ja jurist. Aastail 1945–1950 oli ta Austria president.
Elulugu.
Karl Renner sündis Unter-Tannowitzis sakslaste peres 18. lapsena. Koolis käis ta Nikolsburgis. Aastail 1890–1896 õppis ta Viini ülikoolis õigusteadust. Aastal 1895 aitas ta asutada ühingut Naturfreunde International.
1896. aastal abiellus Karl Luise Stoisitsiga, neil sündis tütar Leopoldine. Samal aastal liitus ta sotsiaaldemokraatidega, keda ta esindas ka parlamendi alamkojas. Sel perioodil avaldas ta mitmeid õigusalaseid küsimusi puudutavaid töid, ent tehes seda varjunimede all, kuna kartis kaotada oma positsiooni parlamendi raamatukoguhoidjana. Ta leidis, et Austria kui iseseisva riigi olemasolu õigustavad nii geograafilised, poliitilised kui ka majanduslikud põhjused. Ühtlasi väljendas ta marksistlikke vaateid. Samas leidis ta, et ühinemine Saksamaaga on maale kasulikum; ta kasutas isegi sõna "anšluss". 
Oma teostes lõi ta koos Otto Baueriga vähemusrahvaste kultuuri kaitse teooria. See muutis tema teooriad oluliseks Bundile, ent nii Vladimir Lenin kui ka Jossif Stalin olid tema ideede suhtes kriitilised. 
Kui Austria-Ungari 1918. aastal kokku varises, oli ta üks saksakeelse elanikkonna omariikluse eestvedajatest. Liitlasväed keelustasid aga mitmed saksa elanikkonna ideed, sealhulgas riigi nime esialgse variandi ja liitumise Saksamaaga. Ka pidid nad aktsepteerima Austria territooriumite kaotusi, sealhulgas läks ka Renneri sünnikodu Tšehhimaa koosseisu. Nii pidi ta loobuma oma õigustest isatalule, et jääda Austria ametnikuks.
Karl Renner oli 1920. aastani kolme esimese Austria valitsuskabineti juhiks, ühtlasi täitis ta ka välisministri kohuseid. Sel perioodil aitas ta luua riigis tervisekindlustuste süsteemi, kehtestada riigis kaheksatunnilist tööpäeva, luua töötukassat ja kollektiivlepingute süsteemi.
Aastail 1931–1933 oli ta Austria parlamendi presidendiks, ent aastal 1934 keelustasid riigis võimu haaranud fašistlikud jõud tema partei. Nii tervitas ta anšlussi, lootes, et natsid on Saksamaal võimul ajutiselt ja et see aitab kaasa maa demokratiseerimisele. Tema mõju aitas kaasa sellele, et enamik austerlasi hääletaski kahe maa liitumise poolt. Ta soovis teha natsidega koostööd, ent jäeti kõrvale. Ka toetas Renner Sudeedimaa annekteerimist.
29. märtsil 1945 tungisid Fjodor Tolbuhhini juhitud Nõukogude väed Austriasse. Karl Renner võttis nendega ühendust ja temast sai ajutise valitsuse pea. 2. aprillil 1945 kuulutati Austria taas iseseisvaks. Renner oli sunnitud Moskva mõjul kolmandiku kabinetist moodustama Austria kommunistidest, sealhulgas said nood enda kätte ministrikohad siseasjade ministeeriumis ja haridusministeeriumis. See muutis nii USA kui ka Suurbritannia Renneri suhtes kriitiliseks. Renner oli aga määranud kommunistide kontrolli all olevatesse ministeeriumitesse sekretärideks teiste parteide esindajad ja suutis nii olukorda riigis kontrolli all hoida ja hoida riiki lõhenemast. Ka jätkas ta Austrias juudivaenulikku poliitikat.
Substraat (filosoofia)

Substraat on filosoofias partikulaari omaduse alus, ilma ühegi omaduseta "paljas partikulaar" ("naked particular", "bare particular", "thin particular"), mis kannab omadust, liidab omadused kokku üheks asjaks ning eristab üht asja teistest.
Substraaditeooria (inglise keeles "substratum theory", ka "substance-attribute view") on käsitlus, mille järgi partikulaaril on metafüüsiline struktuur, mille moodustavad omadused ja substraat. Substraaditeooria järgi ei ole partikulaar ontoloogiliselt fundamentaalne, sest seda on omadus ja substraat. Substraaditeooria ei eita universaale ja partikulaare kui põhikategooriaid. Substraaditeooria konkureeriv teooria on kimbuteooria ("bundle theory").
Pilv (perekonnanimi)

Pilv on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pilv 280 inimesel (143 mehel ja 137 naisel). Perekonnanimede levikult on Pilv meeste puhul 494. ja naiste puhul 606. kohal.
Pikk

Pikk on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pikk 347 inimesel (182 mehel ja 165 naisel). Perekonnanimede levikult on Pikk meeste puhul 352. ja naiste puhul 456. kohal.
Piirsalu (perekonnanimi)

Piirsalu on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Piirsalu 384 inimesel (192 mehel ja 192 naisel). Perekonnanimede levikult on Piirsalu meeste puhul 320. ja naiste puhul 365. kohal.
Ujumise maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri (mehed)

See on täielik nimekiri veealade maailmameistrivõistluste medalistidest meeste ujumises aastatel 1973 kuni 2025.
50 m vabaujumine.
 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 50 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid
100 m vabaujumine.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 100 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid
200 m vabaujumine.
 
 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 200 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid
400 m vabaujumine.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 400 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid
800 m vabaujumine.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 800 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid
1500 m vabaujumine.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 1500 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid
100 m selili.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 100 m seliliujumise olümpiamängude medalivõitjaid
200 m selili.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 100 m seliliujumise olümpiamängude medalivõitjaid
100 m rinnuli.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 100 m rinnuliujumise olümpiamängude medalivõitjaid
200 m rinnuli.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 200 m rinnuliujumise olümpiamängude medalivõitjaid
100 m liblikat.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 100 m liblikujumise olümpiamängude medalivõitjaid
200 m liblikat.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 200 m liblikujumise olümpiamängude medalivõitjaid
200 m kompleksi.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 200 m kompleksujumise olümpiamängude medalivõitjaid
400 m kompleksi.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 400 m kompleksujumise olümpiamängude medalivõitjaid
4x100 m vabalt.
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Vaata ka: 4×100 m vabaujumise teateujumise olümpiamängude medalivõitjaid
Ada Škerl

Ada Škerl (3. aprill 1924 Ljubljana – 29. mai 2009 Maribor) oli sloveeni kirjanik ja tõlkija. Ta tõlkis prantsuse keelest.
Teise maailmasõja ajal, keskkooliõpilasena, kuulus rahvavabastusarmeesse (Osvobodilna fronta slovenskega naroda) ja osales vastupanuliikumises
Ada Škerl õppis Ljubljana ülikoolis slavistikat. Samuti õppis ta ülikooli juures olevas Ljubljana Teatri-, Kino-, Raadio- ja Televisiooniakadeemias.
Aastail 1958–1982 töötas ta Sloveenia meediaettevõttes Radiotelevizija Slovenija.
Ta alustas kirjutamist sõja ajal. Esimene täiskasvanutele mõeldud luulekogu "Senca v srcu" ilmus 1949. aastal. Hiljem ilmusid veel täiskasvanud lugejale mõeldud luulekogud "Obledeli pasteli" (1965) ja "Temna tišina" (1992). 
Ada Škerl kirjutas ka lastele. Aastal 1953 ilmus "Zgodba o morskem konjičku", 1962. aastal "Voščila" ja "Nevsakdanje potovanje" 1973. aastal. Lastele tõlkis ta teiste seas Claude Aveline'i romaani "Baba Diène et Morceau de Sucre" (1953) ja Victor Hugo "Meretöölised" (1956). 
Ada Škerli teosel "Senca v srcu" põhineb Ivo Svetina ooperi libreto, mis tuli ettekandele 2017. aastal Ljubljana Rahvuslikus Sloveenia ooperi- ja balletiteatris.
Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole.
Skopje Kunstisild

Kunstisild (makedoonia keeles Мост на уметноста) on sild Põhja-Makedoonias Skopjes Vardari jõel. 
Jalakäijatele mõeldud silla kavandasid Kosta ja Viktorija Mangarovski. Sild valmis projekti Skopje2014 raames ja maksis 2,3 miljonit eurot. Sild on 83 meetrit pikk ja 9,2 meetrit lai, keskosas aga 12 meetrit lai. Silda kaunistab 27 skulptuuri: 13 skulptuuri silla mõlemas servas ja üks keskel. Skulptuurid kujutavad Põhja-Makedoonia kunsti- ja kultuurielus olulisi tegelasi.
Voose kultusekivi

Voose kultusekivi on Paunküla–Vetla tee ääres asuv lohukivi. Kivi on tunnistatud arheoloogiamälestiseks (nr 17436) ja seda ümbritseb 50-meetrine kaitseala. Läheduses on ka Voose ohvriallikas, Voose linnamägi ja 300-aastane Tagasauna mänd.
Tartu veetorn

Tartu veetorn on ehitis Tartus aadressil Õpetaja 9. See ehitati seoses moodsa veevärgi rajamisega. 1938. aastal koostasid insener Voldemar Onton ja arhitekt Voldemar Tippel Õpetaja tänava veetorni projekti. Ehitus algas 14.aprillil 1939, valmis sai 11.detsembril 1940, torn avati ametlikult 26. novembril 1941. Ülakorrusel, mida kaunistavad poolümarad pilastrid, asub veepaak.
Veetorn kuulub ettevõttele Tartu Veevärk ning algselt korterelamuks-veetorniks ehitatud hoones asuvad veevärgi väljakolimise järel kontorid.
Olga Kultšõnska

Olga Kultšõnska (ukraina keeles "Ольга Сергіївна Кульчинська"; sündinud 12. juulil 1990 Rivnes) on ukraina ooperilaulja, sopran.
Skuteč

Skuteč (saksa keeles "Skutsch") on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Chrudimi ringkonnas. Skuteč asub Chrudimist umbes 19 km kagus ja Pardubicest ligikaudu 27 km lõunakagus.
Skuteči on esmamainitud 1289. aastal. Linnaõigused omandas Skuteč tõenäoliselt 14. sajandi esimesel poolel. Linn sai 1862. aasta mais ja 1867. aasta augustis tulekahjudes rängalt kannatada.
Svetlana Boiko

Svetlana Boiko (vene Светлана Анатольевна Бойко; sündinud 13. aprillil 1972 Rostov Doni ääres) on endine Venemaa vehkleja.
Tema treener oli Mihhail Zolotarjov. Nõukogude Liidu ja seejärel Venemaa naiskonda kuulus 1993. aastast.
Maailmameistrivõistlustelt võitis Svetlana Boiko võistkonnavõistluses karjääri jooksul kolm kuldmedalit, kaks hõbemedalit ja ühe pronksmedali. 2002. aastal Lissabonis võitis ta individuaalse kuldmedali.
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis võitis ta naiskondlikus floretis kuldmedali. Pärast neid olümpiamänge lõpetas sportlaskarjääri.
Svetlana Boiko on Venemaa teeneline meistersportlane. 2013. aastal autasustati teda Sõpruse ordeniga.
Kvantiteet

Kvantiteet ehk kogus (ladina keeles "quantitas") on asjade loendatav kogus või mõõdetav suurus. 
Kvantiteeti võib mõista ka suuruse, hulga või arvu omadusena, mis võimaldab ühendada sama liiki andmed üheks arvutuslikuks mõtlemisüksuseks. 
Kvantiteet peegeldab taju võrdlevat ja mõõtvat funktsiooni. Isegi kui kvantiteet on tingituna kvantitatiivselt määratud suhtest subjekti vaid suhteline, on kvantiteedil subjekti kogemuses ja objektis endas alus ("Fundament"), mille kaudu mõtlemine ennast juhib. Looduse füüsikalise, mehhanitsistliku käsituse eesmärk on omistada kvaliteetidele kvantiteete.
Sýntagma väljak

Sýntagma väljak (kreeka keeles "Πλατεία Συντάγματος") on Ateena keskväljak, mis asub linna südames Vana kuningapalee esisel.
Kvaliteet (filosoofia)

Kvaliteet (ladina keeles "qualitas") on objektist mõtlemise üks põhivorme, mille alla kuulub kõik see, mida ei mõelda objekti "sellena" ("Daß"), st olemasolu ("Existenz") või olemusena ("Wesenheit"), vaid määramise ("Bestimmung") ja tunnusena ("Merkmal"), mis eristab üht objekti teistest. 
Kvaliteet kui niisugune sedastatakse taju ("Apperzeption") kaudu juba võrdlevas konkreetses ning seejärel abstraktses mõtlemises. Kvaliteedi määramiseks peab mõtlemisel olema alus ("Fundament"), mis annab sellele sunduse ("Nötigung") ja piirid ("Anlaß"). 
Laiemas tähenduses hõlmab kvaliteet objekti kõiki määramisi ("Bestimmtheit"), kitsamas mõttes tehakse vahet kvaliteedil ja kvantiteedil.
Riivo Kallasmaa

Riivo Kallasmaa (sündinud 11. aprillil 1981 Tallinnas) on eesti oboemängija ja bariton. 
Töökäik.
Kallasmaa on töötanud Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris, Rahvusooperi Estonia Sümfooniaorkestris ja Vanemuise Sümfooniaorkestris ning Soomes ja . Lisaks mängib ta tihti Tallinna Kammerorkestri ridades. Ta on teinud koostööd ka NYYD Ensemble'i, Voces Musicalesi ja Kremerata Balticaga.
Laulja ja oboemängijana on ta musitseerinud vanamuusikaansamblis Vox Clamantis, lauljana kammerkooris Voces Musicales ja Eesti Filharmoonia Kammerkooris.
Solisti ja kammermuusikuna on Riivo Kallasmaa esinenud Norras kammermuusika festivalil Horten Kammermusikkfest. Kallasmaad silmas pidades on kirjutanud teoseid mitmed Eesti heliloojad nagu Märt-Matis Lill, Timo Steiner, Tõnis Kaumann, Helena Tulve, Rein Rannap, Rasmus Puur, Pärt Uusberg jt.
2018. aastal asutas Kallasmaa koos sopran Jaanika Kuusikuga ansambli Duo ObSolute..
Amsterdami Kunstide Ülikool

Amsterdami Kunstide Ülikool (hollandi keeles "Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten") on kunstidele keskenduv rakenduskõrgkool Amsterdamis.
Kõrgkooli koosseisus on arhitektuuriakadeemia, teatri- ja tantsuakadeemia, Breitneri akadeemia (kujutava kunsti õpetajakoolitus), Amsterdami konservatoorium, Hollandi filmiakadeemia, Reinwardti akadeemia (museoloogia).
Kõrgkool loodi 1987. aastal mitme õppeasutuse liitmisel.
Liitiumi Kolmnurk

Liitiumi Kolmnurk () on liitiumivarude poolest rikas piirkond Andides, Argentina, Boliivia ja Tšiili piiride lähedal. Kolmnurgas olev liitium on kontsentreeritud soolatasandikele, mis paiknevad Atacama kõrbes ja teistes läheduses paiknevates kuivades piirkondades.
Arvatakse, et sellel alal paikneb umbes 54% kogu maailma liitiumivarudest. India merevägi on liitiumikolmnurga vastu huvi üles näidanud, kuna liitium on vajalik Li-ION patareidele, mida kavatsetakse paigaldada tulevastesse allveelaevadesse.
PPD-40

PPD (vene keeles "Пистолет пулемёт Дегтярёва (ППД), Pistolet-pulemjot Degtjarjova", Degtjarjovi püstolkuulipilduja) on Nõukogude Liidu püstolkuulipilduja, mille konstrueeris aastal 1934 V. Degtjarjov. PPD-l on traditsiooniline puust kaba, relv tulistab automaatselt vabaluku konstruktsiooni põhimõttel. Relvastusse võeti Nõukogude Liidus selle püstolkuulipilduja täiustatud variant PPŠ-41.
Serbia kampaania

Serbia kampaania toimus Esimeses maailmasõjas kahes jaos: 1914. aastal ja 1915. aastal. Algselt suutsid serblased eskaleerunud kättemaksuaktsiooni tagasi hoida. Teises jaos sõja kuulutanud Austria-Ungari armee alistas ja okupeeris lõplikult Saksa Riigi ja Bulgaaria Kuningriigi abiga Serbia Kuningriigi.
Järelm.
Austria-Ungari impeerium lagunes 1918. aasta oktoobris, mil Ungari lõi sellest lahku kui rahvusriik. Serbia armee vabastas Liitlaste abiga oma maad ja pealinna Belgradi 1918. aasta novembriks. Kuigi, armee suurus oli kahanenud umbes 320 000 sõduri võrra.
Anna Murray Vail

Anna Murray Vail (7. jaanuar 1863 – 18. detsember 1955) oli USA botaanik ja New Yorgi botaanikaaia esimene raamatukoguhoidja.
Ta õppis Columbia ülikoolis botaaniku ja geoloogi Nathaniel Lord Brittoni käe all, kellel aitas asutada New Yorgi botaanikaaeda. Jaanuaris 1900 sai temast botaanikaaia raamatukogu juhataja ja sellel ametipostil töötas ta kuni septembrini 1907. Tema lahkumise põhjuseks sellelt ametikohalt peavad eri allikad kas soovi asuda elama Prantsusmaale ema juurde või solvumist süüdistuste tõttu, nagu oleks ta raamatukogus sigarette suitsetanud.
1911. aastal Prantsusmaale kolinuna osales Vail esimese maailmasõja ajal Ameerika fondis, mis rahastas haavatud prantslaste ravi, ning jätkas hiljem tööd raamatukoguhoidjana kuni nägemise kaotuseni. Prantsusmaal elades soetas ta maja Seine-et-Marne'i departemangu Héricy vallas.
SVT-40

SVT-40 (vene keeles Самозарядная винтовка Токарева, образец 1940 года, "Samozarjadnaja vintovka Tokareva, obrazets 1940 goda", 'Tokarevi iselaadiv püss, 1940. aasta mudel', hüüdnimega Sveta) on Nõukogude Liidu poolautomaatne lahingupüss.
Esimese variandina tuli välja 1938. aastal SVT-38, mis sai tuleristsed Talvesõjas. Seal ilmnesid relval mitmed puudused: gaasitoru kippus määrduma, salv kukkus relvast välja ja relv oli suhteliselt ebatäpne, olles efektiivne vaid 600 meetri piires. Aprillis 1940 SVT-38 tootmine lõpetati.
SVT-38 vahetas välja SVT-40, mida juulis 1940 hakati tootma Tuula tehases, hiljem ka Iževskis ja Podolskis. SVT-40 kasutati laialdaselt teises maailmasõjas, sellest pidi saama Punaarmee uus teenistusrelv, aga Saksamaa sissetungi tõttu 1941. aastal tootmine langes. Punaarmee varustustabelis plaaniti üks iga kolmest vintpüssist olema SVT-40, kuid selleni jõuti harva. SVT-40 anti enamasti allohvitseridele ja eliitüksustele nagu merejalavägi. Barbarossa plaani ajal kaotas Punaarmee sadu tuhandeid SVT-40 püsse, mispeale ülejäänud sõjaks mindi tagasi poltlukuga vintpüssidele Mossin-Nagant. Lisaks oli SVT-40 toota palju keerulisem ning vaid algelise väljaõppega vägedel oli raskusi nende korrashoiuga, seevastu püstolkuulipildujad nagu PPŠ-41 olid lihtsa ehitusega, odavad ja tõhusad jalaväe tulejõu täiustamiseks. 1941. aastal toodeti ligi miljon SVT-40, kuid 1942. aastal anti Iževski tehasele käsk tootmine lõpetada ja hakata uuesti tootma Mossin-Nagante. 1942. aasta jooksul toodeti vaid ligi 264 000 relva ja igal aastal toodang vähenes, kuni jaanuaris 1945 anti käsk tootmise täielikuks lõpetamiseks.
Juulis 1942 arendati kuulipildujate vähesuse tõttu punaaramees välja automaatversioon AVT-40. Automaatrežiimis oli relv aga praktiliselt kontrollimatu ja relva raud kulus juba pärast 200–250 lasku, mistõttu keelati relva automaatrežiimis kasutamine ja pärast 1943. aasta suve seda enam ei toodetud.
Pärast teist maailmasõda võttis NSV Liit kasutusele uued relvad, nagu SKS ja AK-47.
Füsun Köksal

Füsun Köksal (sündinud 1973. aastal Bursas) on türgi helilooja.
Füsun Köksal sündis ja kasvas Türgi lääneosas Bursas. Õppis aastail 1989–1996 Ankaras Bilkenti Ülikoolis muusikateooriat ja kompositsiooni, seejärel aastail 1996–2002 Saksamaal Kölni muusikakõrgkoolis Krzysztof Meyeri käe all.
2002. aastal naasis Bilkenti ülikooli ja töötas kompositsiooni õppejõuna. 2004. aastal siirdus ta õppima Ameerika Ühendriikidesse Chicago Ülikooli, kus omandas doktorikraadi kompositsiooni erialal. Tema juhendajateks olid Marta Ptaszynska ja Shulamit Ran.
Füsun Köksal kirjutab teoseid sooloinstrumentidele, kammeransamblitele ja orkestritele.
Tema loomingut on mängitud mitmel festivalil Põhja-Ameerikas ja Euroopas. 
2019. aasta märtsis viibis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kutsel Eestis, andis muusikaakadeemias tunde ja samas töötas muusikute Tarmo Johannese ja Taavi Kerikmäega.
Tomáš Satoranský

Tomáš Satoranský (sündinud 30. oktoobril 1991 Prahas) on Tšehhi elukutseline korvpallur, kes mängib 2019. aastast NBA klubis Chicago Bulls. 
Klubikarjäär.
Euroopa.
Satoranský mängis aastatel 2007–2009 Praha USK-s, misjärel siirdus aastateks 2009–2014 Hispaania kõrgliigaklubisse CDB Sevilla (nüüdne Real Betis).
2014. aasta juulis liitus Satoranský kaheks aastaks Hispaania tippklubiga FC Barcelona, kelle meeskonnas mängis nii kohalikus kõrgliigas kui ka Euroliigas.
NBA.
Satoranský mängijaõigused omandas 2012. aasta NBA "draft"'i 32. valikuga Washington Wizards, kelle eest tegi Satoranský debüüdi hooajal 2016/17, mil kogus vahetusmängijana keskmiselt 2,7 punkti, 1,5 lauapalli ja 1,6 resultatiivset söötu mängus.
2018/19. hooajaks olid Satoranský keskmised näitajad kerkinud 8,9 punkti, 3,5 lauapalli ja 5 tulemusliku sööduni mängus.
2019. aasta suvel vahetati Satoranský Chicago Bullsi, kelle kasuks tõi ta hooajal 2019/20 keskmiselt 9,9 punkti, 3,9 lauapalli, 5,4 resultatiivset söötu ja 1,2 vaheltlõiget mängus (kõik näitajad NBA karjääri parimad).
Rahvuskoondis.
Satoranský tegi debüüdi Tšehhi korvpallikoondises 2009. aastal ning on koondises riiki esindanud 2013., 2015. ja 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus saavutati vastavalt 13., 7. ja 20. koht.
Elene Hoštaria

Elene Hoštaria (gruusia keeles ელენე ხოშტარია; sündinud 18. novembril 1979 Thbilisis) on Gruusia poliitik.
Meinhard Glücke

Meinhard Glücke (3. august (vkj)/ 16. august 1912 Joala vald, Vaivara kihelkond, Virumaa – 11. november 1963 Tallinn) oli eesti poksija.
Ta oli poksis 1930. aastal Eesti meister kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg). Ta sai Eesti meistrivõistlustel 2. koha kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1929. aastal ning 3. koha kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) aastatel 1931 ja 1932.
Ta osales ühe korra Eesti–Soome maavõistlusel ning kaotas 1929. aastal oma kohtumise kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg).
Elukutselt oli ta kelner restoranis "Rummi" Pirital.
Regressioonanalüüs

Regressioonanalüüs on meetodite kogum statistikas, kus uuritakse suurustevahelist sõltuvust ja võimalusi sõltuvuse funktsionaalseks kirjeldamiseks etteantud valemi põhjal. 
Regressioonanalüüsi käigus leitakse regressioonmudeli deterministlik komponent. Levinuim regressioonanalüüsi tüüp on lineaarregressioon, milles leitakse lineaarne seos, mis kirjeldab etteantud andmete vahelist seost mingi määratud matemaatilise kriteeriumi alusel võimalikult lähedaselt.
Regressioonimudel.
Uurides suuruste vahelist sõltuvust ja proovides kirjeldada antud funktsionaalset sõltuvust etteantud valemi põhjal, eeldatakse, et sõltuvus koosneb täpselt määratavast komponendist (determineeritud) ja juhuslikust komponendist. Sellise eeldusega seost nimetatakse regressioonmudeliks. Seega koosneb regressioonmudel deterministlikust ja juhuslikust komponendist.
Defineerides üldjuhul, et juhuslik(ud) suurus(ed) formula_1 on funktsionaalses sõltuvuses juhuslikust suurusest / juhuslikest suurustest formula_2 ning formula_3 on määratavad determineeritud komponendi parameetrid. Kui tähistada erinevat päritolu juhuslik komponent tähisega formula_4, võib regressioonimudeli kirja panna kujul
 formula_5
Regressioonanalüüsi eesmärgiks on määrata täpne funktsiooni kuju formula_6, mis kirjeldab võimalikult täpselt etteantud andmete muutujate vahelist seost. Regressioonanalüüsi tegemiseks tuleb funktsiooni formula_7 matemaatiline kuju ette anda.
Maria Välja

Maria Välja (sünninimi Maria Kondimäe; sündinud 13. augustil 1989 Pärnumaal) on eesti maalikunstnik ja illustraator.
Ta on lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli (praegune Kõrgem Kunstikool Pallas) maali erialal (2012). 2016.-2017. aastal täiendas ta end Tartu Kunstikoolis kunstnik-kujundaja jätkuõppes, omandades illustraatori 5. taseme kutse.
Maria Välja on alates 2021. aastast Tartu Kunstnike Liidu liige.
Looming.
Maria Välja tegeleb peamiselt akvarellmaali ja tindijoonistusega, illustratsioone täiendab ta ka graafikalaual digitaalselt maalides. 
Tema looming on inspireeritud Eesti loodusest ja inimestest. Detailirohkete akvarellmaalide ja illustratsioonide temaatikaks on loomad ja taimed oma loomulikus keskkonnas ja olekus. Ka inimesi kujutades keskendub kunstnik eelkõige nende hingestatud suhtele loodusega.