tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Elva keskväljak

Elva keskväljak on Elva linna keskne väljak, mis asub Kesk tänava ja Arbi järve vahelisel alal Elva Kultuurikeskuse ees.
Väljaku lähistel paiknevad Arbi järv, Leopold Hanseni allee, Elva vallamaja ning Elva ajalooline vaksalihoone. Väljakul on ka 2013. aastal Elva metsapealinnaks valimise puhul president Toomas Hendrik Ilvese istutatud tamm.
Väljaku ja linnasüdame rekonstrueerimise ideekonkurss toimus Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamiseks loodud arhitektuuriprogrammi "Hea avalik ruum" käigus. Võidutöö "Sõstrapõõsate vahel" sidus jalakäijate kiire kaudu Arbi järve äärse puhkeala keskväljakuga. Sellel asuvad linnamööbel, mängualad ning ranna- ja kohvikumajake. Väljak avati 2020. aastal. 
Kesk tänava ja Arbi järve vahele rajatud 20 m laiune lineaarne eri tegevusi pakkuv keskväljak algab esindusväljakuna kultuurikeskuse eest, ning muutub mängulisemaks ja sportlikumaks, sulades lõpuks järveäärsesse loodusesse. Väljaku lõpetab purskkaevudega puitplatvorm Arbi järve kohal. Kohalike poolt armastatud Hanseni alleel saab nüüd lisaks jalutamisele aega veeta rippkiikedel, allee lõpus on veepiirile rajatud sillalt avaneb vaade järvele. Vallavalitsuse hoone ees paiknevat esinduslikku lipuväljakut kaunistavad kirsipuudega palistatud istumisalad ja isesuunda vaatavad kellukesekujulised valgustid.
Uue lahendusega muutus linnaruum atraktiivseks ja mugavaks eelkõige kergliiklejatele. Kitsam sõidutee teeb ruumi jalgrattarajale ja avarale jalakäijate promenaadile tänava päikeselisel küljel, mille olulisematesse sõlmpunktidesse on lisatud haljastusega palistatud istumispesad. Ruum on väikelinlikult tihe, kasutatud on vanaema aiast tuttavaid taimi, nagu sõstrapõõsad, kirsid ja kõrrelised, ning uudistama kutsuvaid elemente (moonid, võrkkiiged, mängualad ja soojad kivid). Väikevormide ja valgustite vormikeel arvestab Elva ajaloolise keskkonnaga, sekundeerides moodsa keskväljaku rõõmsatele ja elegantsetele elementidele. Materjalidest on kasutatud palju töödeldud puitu, värvidest annab valgele ja hallile aktsenti sõstrapunane.
Kohaliku ettevõtluse soodustamiseks ja aktiveerimiseks on alale projekteeritud kolm ärimoodulit. Kaks neist paiknevad keskväljakul, üks endise jäätisekohviku asukohas Kesk tänava ääres. Kaks paviljoni, mis on rajatud Arbi järve kohal paiknevale purdele, on mõeldud vetelpääste, kohviku ja väliduššide tarbeks.
Ajalugu.
Elva esimene väljak asus Tuletõrje Seltsi maja esisel platsil, mis oli ühtlasi ka turuplats. Juba enne 1940. aastat koliti turg aga Uderna kõrtsi lähedusse, kuhu rajati hiljem ka turuhoone. Kuni Elva kaasajastatud keskväljaku valmimiseni püstitati linna jõulukuusk kas raudteejaamaesisele väljakule, kultuurikeskuse kõrval asunud parklasse või mujale.
Rangpuri jaotis

Rangpuri jaotis (bengali keeles রংপুর বিভাগ, "Raṃpur bibhāg") on 1. järgu haldusüksus (jaotis) Bangladeshi loodeosas.
Jaguneb 8 ringkonnaks.
Faetano

Faetano on omavalitsus ("castello") San Marinos. 
Piirneb Montegiardino, Fiorentino, Domagnano ja Borgo Maggiore omavalitsustega ning Itaalias Rimini provintsi Coriano ja Montescudo omavalitsustega ning Pesaro ja Urbino provintsi Sassofeltrio omavalitsusega.
Faetano liideti San Marinoga 1463. aastal.
Khulna jaotis

Khulna jaotis (bengali খুলনা বিভাগ, "Khulnā bibhāg") on 1. järgu haldusüksus (jaotis) Bangladeshi edelaosas.
Jaguneb 10 ringkonnaks.
Nakkus (film)

"Nakkus" on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide põnevusfilm, mille režissöör on Steven Soderbergh.
Filmis näitlevad sellised tuntud näitlejad nagu Marion Cotillard, Matt Damon, Laurence Fishburne, Jude Law, Gwyneth Paltrow ja Kate Winslet. Film räägib viirusest, mis levib kiiresti üle kogu maailma, muutudes pandeemiaks, ning arstiteadlaste ja terviseametnike katsetest viirus kindlaks teha ja selle levikut piirata.
Soderbergh ja Scott Burns said filmi tegemisel inspiratsiooni aastate 2002–2004 toimunud SARSi haiguspuhangust ja 2009. aasta A(H1N1)2009 gripipandeemiast. Burns konsulteeris stsenaariumi koostamisel Maailma Terviseorganisatsiooni ja epidemioloogidega. Filmimine algas septembris 2010 ja kestis kuni veebruarini 2011.
Film esilinastus 3. septembril 2011 Veneetsia filmifestivalil ja ülemaailmselt 9. septembril 2011. Filmikriitikud kiitsid filmi näitlejatöid ja narratiive ning teadlased filmi realistlikkust.
2020. aastal muutus film väga populaarseks, kui maailmas puhkes 2019.–2020. aasta koroonapandeemia.
Fiorentino

Fiorentino on omavalitsus ("castello") San Marino lõunaosas. 
Piirneb Chiesanuova, San Marino, Faetano,Montegiardino ja Borgo Maggiore omavalitsustega ning Itaalias Pesaro ja Urbino provintsi Sassofeltrio ja Monte Grimano Terme omavalitsustega.
1463. aastal liideti San Marinoga.
Digikultuuriaasta

Digikultuuriaasta ehk täieliku nimetusega digikultuuri teema-aasta 2020 oli Kultuuriministeeriumi välja kuulutatud temaatiline fookus digitaalsele kultuurile aastal 2020. Digikultuuriaasta hõlmas algatusi ja projekte, mis puudutavad "digitaalselt loodud, levivat ja kasutatud kultuuri" ning eesmärgiks seati, et uued põlvkonnad võtaksid digitaalse meedia kaudu omaks meie "elava kultuuri ja pärandi".
Aasta tegevusi ja üritusi korraldasid Muinsuskaitseamet, Eesti Rahvusringhääling, Eesti Rahvusraamatukogu ja Eesti Filmi Instituut.
Teema-aasta projektijuht oli Martin Aadamsoo.
Debatt digikultuuri üle.
Postimees ja Tallinna Ülikool on pühendanud teema-aastale aastapikkuse arvamuslugude sarja. Indrek Ibrus, Marek Tamm ja Katrin Tiidenberg kritiseerivad avaartiklis teema-aasta kitsast digikultuuri definitsiooni ja rõhuasetust olemasoleva kultuuri uutele põlvkondadele kättesaadavaks tegemisele kultuuripärandi digiteerimise teel. Ibrus osutab oma avaartiklis, et digikultuur on Eestis olnud allutatud majanduse ja riigihalduse eesmärkidele ning isegi majanduslikus mõttes kapitaliseerivad selle kultuuri väärtuse rahvusvahelised meediaettevõtted, mitte omakultuuri loovad kohalikud meedia- ja kultuuritegijad. Ibruse järgi on kultuuri väärtus avalikkuses ja taaskasutatavuses ning kultuuri veetud digiriik saaks pakkuda omakultuurile elujõulisust ning ettevõtjatele uusi võimalusi sellega, et "Eesti oma kodanikud ja ettevõtted saaksid Eestis kultuurile ligi ja võiksid selle sees uusi väärtusi luua".
Bar-vorm

Bar-vorm on muusikas struktuurimuster AAB, esimese värsi või värsipaari ja meloodiaosa kordamine, millele järgneb muusikaliselt erinev lõpetav fraas. See on tavaline vorm kantsoonis, eriti saksa muusikas.
Hiliskeskaegses "Meistersinger"ite sõnavaras tähistas sõna "Bar" reeglite järgi komponeeritud laulu. 19. sajandil laenati see sõna muusikaterminoloogiasse tähistamaks keskaegse ilmaliku laulu kolmerealist kantsoonistroofi.
Vorm.
Bar-vormis korratakse esimest värssi või värsipaari ja meloodiaosa (ladina keeles "pes", saksa keeles "Stollen", mõlemad koos "Aufgesang") ja neile järgneb kolmas lõpetav erineva meloodiaga fraas (ladina keeles "cauda", saksa keeles "Abgesang"). B-osa võib olla A-osadest märgatavalt erineva pikkusega. Bar-vormil esineb peale tüüpilise kuju ka mõningaid variante.
Näiteks minnesinger Neidhart von Reuentali laul "Meie, dîn liehter schîn" on bar-vormis, sest kahe esimese lause või salmi riimiskeem ja muusika kordub ja kolmanda oma on täiesti erinev:
Meie, dîn liehter schîn
und diu kleinen vogelîn
bringent vröuden vollen schrîn
daz si willekomen sîn
ich bin an den vröuden mîn
mit der werlde kranc.
Alle tage ist mîn klage,
von der ich daz beste sage
unde ir holdez herze trage,
daz ich der niht wol behage
von der schulden ich verzage
daz mir nie gelanc.
Also noch genuogen an ir
dienest ist gelungen
die nach guoter wibe lone
hoveschlichen rungen,
nu han ich beidiu umbesunst
gedienet unde gesungen.
Ajaloost.
Bar-vormi põhimõte on äratuntav juba Vana-Kreeka oodis, milles on "strophe", "antistrophe" ja "epode", viimane neist lõpetav fraas. Gregooriuse laulus on bar-vorm äratuntav "Alleluia"'de melismides ja lõpu-"jubilus"'tes. Samuti esineb see mõnedes hümnitekstides, näiteks "Iste confessor".
Ka keskaegses ilmalikus muusikas, just trubaduuride ja truvääride lauludes ning saksa minnesingerite laululoomingus oli bar-vorm väga levinud. Minnesingerite kunsti varal kujunenud linlikus "Meistersang"i traditsioonis kasutati vanu tekste ja bar-vormi edasi ja see avaldas oma mõju ka hilisemale saksa muusikale, näiteks 15. ja 16. sajandi mitmehäälsetesse lauludesse ja seda leiab kirikukoraalide tekstides, näiteks "Allein Gott in der Höh' sei Ehr" (Au, kiitus olgu igavest') ja "Wachet auf, ruft uns die Stimme" (Ärgake, nii vahid hüüdvad), repriisiga bar-vormis on "Es ist ein Ros entsprungen" (Üks roosike on tõusnud).
Väljend pärineb "Meistersinger"ite rangelt piiritlevast erialasõnavarast, kus see tähendas üht vähemalt kolmesalmilist meisterlikult reeglite järgi komponeeritud laulu ("Meistersang"). Tänapäevase tähenduse omandas sõna 19. sajandil, kui Richard Wagner kasutas oma ooperites "Tannhäuser" ja "Nürnbergi meisterlauljad" seda mitte terve laulu, vaid laulu ühe salmi kohta käivana. Selles tähenduses on bar-vorm kasutusel tänapäevani.
Käpp (perekonnanimi)

Käpp on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Käpp (ka Käp või Kaep) on pandud neljas mõisavallas Järva-, Pärnu- ja Viljandimaal. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Käpp 30 mehel ja 32 naisel.
Martin Andreas Nowak

Martin Andreas Nowak (sündinud 7. aprillil 1965 Klosterneuburgis) on Harvardi Ülikooli bioloogia ja matemaatika professor ning erakapitalil tegutseva Evolutsiooni Dünaamika Programmi direktor. 
1975–1983 Albert Magnuse gümnaasium Viinis.
1983–1989 õppis Viini ülikoolis biokeemiat ja matemaatikat.
Novak on avaldanud arvukalt töid bioloogia, matemaatika, evolutsiooniteooria ja keeleteaduse alal. Koostöös Roger Highfieldiga ilmus 2011. aastal autobiograafiliste motiividega populariseeriv raamat "Supercooperators: The mathematics of evolution, altruism and human behaviour". YouTube'is on võimalik jälgida tema esinemisi.
Viirusliku nakkuse matemaatiline baasmudel.
Nowak koos kaasautoritega on formuleerinud matemaatilise baasmudeli viirusliku nakkuse levimise kirjeldamiseks:
formula_1,
formula_2,
formula_3
See mudel põhineb diferentsiaalvõrranditel, kus muutujateks on nakatumata rakkude arv formula_4, nakatunud rakkude arv formula_5 ning vabade viiruste arv formula_6. Nakatamata tundlikud rakud tekivad kiirusega formula_7, mis on konstantne või sõltub nakatumata ja nakatunud rakkude koguarvust. Nakatamata rakkude suremus on formula_8 ja nakatuvus formula_9, kus formula_10 on nakatuvust iseloomustav konstant. Nakatunud rakud tekivad kiirusega formula_9 ja surevad kiirusega formula_12. Vabad viirused väljuvad nakatunud rakkudest kiirusega formula_13 ja kaovad kiirusega formula_14. Peetakse silmas, et vabade viiruste väljalangemine on samuti sõltuv nakatumata ja nakatunud viiruste populatsioonist aga vähesel määral. Parameetrid formula_15, formula_16 ja formula_17 on määratud viiruse vastase immuunsusega.
=Koostöö evolustiooni mõtestamine=
2006. aastal on Nowak publitseerinud kirjatöö, mis võtab kokku palju aastaid arendatud evolutsionistide seisukohad koostöölise valiku kohta. Ta toob välja 5 reeglit:
sugulaslik eelistus (Hamiltoni reegel),
otsene koostöö,
kaudne koostöö,
võrguline koostöö,
grupi valik.
Balletto

Balletto on muusikas 16. sajandi lõpul ja 17. sajandi algul levinud kergesisuline mitmehäälne laul, mis levis päritolumaalt Itaaliast ka teistesse maadesse. Väga iseloomulik "balletto"'le on salmilisus ja "falala"-refrään.
Kirjeldus.
"Balletto" on tantsulise karakteriga ja sel on kergesti eristatav rõhuliste ja rõhutute löökide vaheldumise muster, mis oli tavaline selle perioodi meelelahutuslikumas muusika vormides, nagu "canzonetta", "villota", "villanesca" või "villanella". Ta sarnaneb põhijoontes 16. sajandi kõige tavalisema mitmehäälse ilmaliku vokaalmuusika vormi madrigaliga, on tüüpiliselt salmistruktuuriga, mille värsse korratakse ja iga korratud rea järele lauldakse "balletto"'le väga iseloomulik "falala"-refrään.
Ajaloost.
Nimetus on pärit 16. sajandist ja ilmus esmakordselt itaalia helilooja Giovanni Gastoldi 1591. aastal ilmunud laulukogumiku "Balletti a cinque voci ... per cantare, sonare, et ballare" tiitlil.
Itaalia "balletto"'st mõjutatuna kirjutas "balletto"'sid ka inglise helilooja Thomas Morley ja avaldas need kogumikus "First Booke of Balletts" (1595), tõlgendades "balletto"'t küll omal moel, nii et need on selgelt eristatavad itaalia "balletto"'dest. Morley stiil omakorda mõjutas mitte ainult teisi inglise heliloojaid, vaid ka sakslast Hans Leo Hasslerit ja tema nooremaid kaasaegseid, kes kirjutasid 17. sajandi alguses "balletto"'st inspireeritud instrumentaalteoseid sellele iseloomulikus akordilises stiilis. Johann Hermann Scheini süidid ja ka 17. sajandi alguse Itaalia instrumentaalteosed, näiteks Girolamo Frescobaldi omad, sisaldavad sageli selliseid "balletto"-osi.
Veel ka 18. sajandil on Johann Sebastian Bachi sulest ilmunud instrumentaalpalasid, mis on määratletud kui "balletto".
Tuvalu kuningas

Tuvalu kuningas, täistiitliga Tuvalu ja Tema teiste riikide ja territooriumite kuningas, Rahvaste Ühenduse juht (inglise keeles "King of Tuvalu and of His other Realms and Territories, Head of the Commonwealth"), on Tuvalu riigipea, kelleks on Suurbritannia monarh. Kohapeal esindab teda kindralkuberner, kelleks on alates 16. aprillist 2010 Iakoba Italeli.
Alates Tuvalu muutumisest sõltumatuks Rahvaste Ühenduse kuningriigiks 1. oktoobril 1978 valitses Tuvalu kuningannana Elizabeth II. Kuninganna koos oma abikaasa prints Philipiga külastas Tuvalut 26. ja 27. oktoobril 1982. Pärast Elizabeth II surma 8. septembril 2022 on Tuvalu kuningaks Charles III.
2008. aastal lükkas rahvahääletus (häältega 1260:679) tagasi ettepaneku muuta Tuvalu vabariigiks.
Michał Woś

Michał Piotr Woś (sündinud 8. veebruaril 1991 Racibórzis) on Poola jurist ja poliitik. Ta oli 5. märtsist 2020 kuni 6. oktoobrini 2020 Poola keskkonnaminister.
Ta on lõpetanud Krakówi ülikooli õigus- ja haldusteaduskonna. Magistritöö kaitses ta Varssavi majanduskoolis ("Szkoła Główna Handlowa w Warszawie").
Ta oli 5. märtsist 2020 kuni 6. oktoobrini 2020 Poola keskkonnaminister.
Saint Kittsi ja Nevise kuningas

Saint Kittsi ja Nevise kuningas, täistiitliga Saint Christopheri ja Nevise ning Tema teiste maade ja territooriumite kuningas, Rahvaste Ühenduse juht (inglise keeles "King of Saint Christopher and Nevis and of His other Realms and Territories, Head of the Commonwealth"), on Saint Kittsi ja Nevise riigipea, kelleks on Suurbritannia monarh.
Kohapeal esindab kuningat kindralkuberner, kelleks on alates 1. septembrist 2015 Tapley Seaton.
Alates Saint Kittsi ja Nevise saamisest sõltumatuks Rahvaste Ühenduse kuningriigiks 19. septembril 1983 valitses seda kuningannana Elizabeth II. Pärast tema surma 8. septembril 2022 asus valitsema kuningas Charles III.
PAKRI Teadus- ja Tööstuspark

 
PAKRI Teadus- ja Tööstuspark on nutikat tööstuslinna arendav ettevõte Pakri poolsaarel, mis on spetsialiseerunud peamistele rohetehnoloogia sektori väljakutsetele ja innovatsioonile. PAKRI Teadus- ja Tööstuspark asutati oktoobris 2007. 
Teadus- ja Tööstuspargi kontseptsioon töötati välja 2007. aastal ning selle aktiivne partner on Tallinn Teaduspark Tehnopol, kus tegutseb 2019. aasta seisuga ligi 200 ettevõtet (sh Skype, Transferwise, Crystalsol, IoT Technologies, Unipallet jt). Teaduspark Tehnopol ning PAKRI Teadus- ja Tööstuspark sõlmisid 2010. aastal koostööleppe, mis hõlmas rohetehnoloogia valdkonna arendamist Eestis ja Eesti ettevõtete viimist välisturgudele. PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi tegevjuht on Enn Laansoo (noorem). 
Asukoht.
PAKRI Teadus- ja Tööstuspark asub Pakri poolsaarel Paldiski linnas Paldiski Põhjasadama kõrval.
Ajalugu.
2012. aastal avati Paldiskis esimene PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi hoone, milleks oli 5000 m2 suurune renoveeritud lao- ja tootmishoone aadressil Kivi tänav 12. Hoone koosneb 100–1300-ruutmeetritest renoveeritud lao-, tootmis- ja bürooruumidest, pakkudes ka vajalikku taristut nii väiksematele kui ka suurematele ettevõtetele. Teine, 5500 m2 suurune hoonekompleks avati 2014. aastal aadressil Kivi tänav 2 ning kolmas, 5500 m2 suurune hoonekompleks 2018. aastal Tallinna mnt 31, kuhu on rajatud ka 0,95 MW võimsusega päikesepark. Kokku on arendamisel üle 70 hektari ulatuses nutikat tööstuslinnakut Paldiski linnas. PAKRI Teadus- ja Tööstuspark on aastatel 2008–2025 Harjumaa arengustrateegia üks prioriteetsemaid projekte.
Võimalused.
Tänaseks on PAKRI Teadus- ja Tööstuspargil tugev äriplaan ja finantseerimisestruktuur. See hõlmab ligikaudu 65 ha suurusega ja hea asukohaga maad, mille potentsiaaliks on veel laieneda koguni 2-3 korda. Tänaseks on valminud kolm tootmiseks ettenähtud hoonekompleksi kogupinnaga kuni 20 000 m2. PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi üheks tugevaks konkurentsieeliseks võib pidada veel ka autonoomset, nutikat ja taastuvenergial toimivat, seni ligikaudu 25 MW võimsusega PAKRI Tarka Energiavõrku. See innovaatiline lahendus, sisaldades ka energia salvestamist ja annab võimaluse toota energiat taastuvallikastest PAKRI enda territooriumil. PAKRI Tark Energiavõrgu plaan pärineb ideest muuta PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi klientidele taastuvenergiahind madalamaks. PAKRI Targa Energiavõrgu üheks peamiseks eesmärgiks on pakkuda ka Põhja-Euroopa parimat test-ala eri tehnoloogiatele nii väikses kui ka suures mastaabis, sh tuuleturbiinid, päikesepaneelid, energiasüsteemi integratsiooni programmid/lahendused jne. PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi plaan on kasvada Põhja-Euroopa juhtivaks kompetentsikeskuseks 2020. aastaks valdkondades nagu taastuvenergeetika, hoonete energiatõhusus, taastuvenergia võrku integreerimine, energia salvestamine ja alternatiivse rohelise kütuse kasutusele võtmine.
Peiteaeg

Peiteaeg ehk inkubatsiooniaeg on ajavahemik, mis kulub kokkupuutest nakkuse/haiguse tekitajaga (bakter, viirus, kiiritus vms) haiguse sümptomite avaldumiseni.
Digikultuur

Digikultuur on digitaalselt ehk arvandmete kujul loodud või tagantjärele digiteeritud kultuur, mis levib digitaalseid kommunikatsioonikanaleid pidi ning leiab aset ja on tarbitud digitaalselt kujundatud keskkonnas.
Eristatakse digikultuuri kitsast, formalistlikku definitsiooni, mille kohaselt on see mistahes digitaalselt loodud, vahendatud või tarbitud loometöö, ja laiemat kultuurilist definitsiooni, mille järgi on digikultuur iseseisev ja uutlaadi tähendusloome moodus.
Viimase järgi tulenevad digikultuuri omadused digitaalse tehnoloogia eripäradest, mis põhjustavad sotsiaalseid, majanduslikke, poliitilisi ja ökoloogilisi muutusi ja kutsuvad esile ühiskondlikke debatte digitaalsete õiguste ja infoühiskonna väärtuste üle. Laiema definitsiooni järgi võimaldab digikultuur siduda omavahel eri digitaalseid meediume alates tekstidest ja piltidest kuni multimeedia ja liitreaalsuse ning asukohapõhiste installatsioonidega kaasneva osaluskultuurini. Digitaalsusel on kultuuritarbijat võimestav roll, sest piirid kultuuri looja ja tarbija vahel digitehnoloogia pakutavate võimaluste tõttu hägustunud, koos digikultuuri andmebaasilisusega loob see võimaluse "jõuda uutmoodi poeetikani, avada elu ja ühiskonna uusi tahke".
Digikultuuri paradigmaatiliseks kujuks peetakse internetikultuuri, millele on omane pinge meediatööstuse ärimudelite ja sisuloojate loomevabaduse vahel. Digikultuur lähtub tähendusloomes uusi tehnoloogiaid kasutusele võtvate kogukondade loodud praktikatest, mis muudavad võrgukäitumise kultuurilisi ja sotsiaalseid norme, mida meediatööstus omakorda püüab õiguslike vahenditega kontrolli alla võtta ning juurutada nende baasil uusi tulu ja kasumi teenimise viise. Selle tulemusel on tekkinud paralleelsed vabakultuuri ja kommertskultuuri süsteemid, mille piirid pidevalt muutuvad ning tekitavad hübriidseid kultuuriloome mudeleid.
2020. aasta oli Eestis nimetatud Digikultuuriaastaks.
Age oja

Age oja on oja Tartumaal. 
Age oja suubub vasakult Mõra jõkke Roiu ja Kurepalu vahel. 
Oja voolab kõrgete kallastega orus, mille liivakivist nõlvade alt siseneb ojja mitmeid allikaid.
Oja asub Age oru hoiualal.
Õigus surra

Õigus surra on kogukonnas eetiline ja õigusriigis juriidiline kontseptsioon. 
"Õigus elada ei tähenda kohustust elada," ütles abistatud enesetapu hagi esitaja Wolfgang Putz Saksa ülemkohtus 2020. aastal. Eetika küsib, kas surmaõigus võib eksisteerida koos eluõigusega või mitte. 
"Õigus surra" on teema, mis eristab riike üksteisest ja väljendab nende olemust. Kui riigi olemasolu mõte on oma inimeste teenimine ja see tunnustab oma kodanike eneseteostuse vabadust, siis on ka inimestel vabadus ise otsustada, kui kaua nad tahavad selles maailmas olla. Kui aga inimesed on riigi jaoks ja nad on kohustatud teenima oma kodumaad, siis otsustavad selle valitsejad, kes ja kuidas elab ning millal ja millisel viisil keegi peab surema. 
Suremisõiguse probleem on suuresti põhjustatud meditsiinitehnoloogia arengust, mis võimaldab elus hoida inimkeha, millel pole teadvust ja mis ei suuda väljendada inimesele omast tahet. Enne neid meditsiinilisi edusamme lõpetas keha lihtsalt elutegevuse, kuid nüüd on see muutunud majanduslikuks küsimuseks: kes katab keha elushoidmisest tulenevad kulud? 
Religioonide vaated selles küsimuses varieeruvad suuresti. Aasia päritolu usundid, nagu hinduism, džainism ja budism, tunnustavad vägivallatu enesetapu õigust paastumise kaudu (Prayopavesa, Santhara). Sintoism tunnustab ka au kaitsmise nimel tehtud enesetappu (Harakiri). Katoliiklik ja ortodoksne kristlus peavad enesetappu patuks, mis on andestamatu, mistõttu ei tohi sellise lahenduse valinud inimesi matta nende surnuaedadesse.
Õigustavad käsitlused.
Vabatahtliku enesetapu küsimus kerkib olukorras, kus inimese normaalse elu jätkamine on muutunud võimatuks vanadusest, haigusest või õnnetusest põhjustatud pöördumatute muutuste pärast organismis või majanduslike toimetulekuvõimaluste ammendumise tõttu. See teema võib päevakorrale tulla ka olukorras, kus inimene on lihtsalt "kaotanud elu mõtte" või ei jaksa enam osaleda turumajanduslikus konkurentsis või olelusvõitluses.
Suremisõiguse kaitsjad lähtuvad arusaamast, et inimese keha ja elu on inimese isiklik omand ning tal on õigus ise otsustada, kuidas seda kasutab. Aga et surm on lõplik ja "tehtud vea" parandamise võimalus puudub, siis peab igale inimesele andma piisavalt aega väljendada oma vaba tahet, enne kui ta langetab lõpliku otsuse. Seda tingimust on aga liigkeeruline täita olukorras, kus inimene on kaotanud vanaduse (dementsus) või vaimuhaiguse tõttu iseseisva otsustamise võime. 
Keelavad käsitlused.
Suremisõiguse vastased leiavad, et inimesel puudub kompetents otsustamaks oma elu ja surma üle. Paternalistlikud valitsejad ja totalitaarsete riikide juhid leiavad, et vaid riigil kui suveräänil on õigus otsustada oma alamate kehade kasutamise ja nende elus püsimise üle. Humanistid on seisukohal, et õigus elule on võõrandamatu ja sellest ei saa loobuda.
Suhtumine riikide kaupa.
Aktiivne eutanaasia on lubatud Uruguays, Belgias, Madalmaades, Luksemburgis ja Colombias ning kindlatel juhtudel ka Jaapanis. 
Abistatud enesetapp on lubatud Austraalias Victoria osariigis, Kanadas, Šveitsis (ka välismaa kodanikele) ning Ameerika Ühendriikide Oregoni ja Washingtoni osariigis.
Eesti seadustes pole seda teemat sätestatud.
Aleksandr Gortšakovi nimeline fond avaliku diplomaatia toetuseks

Aleksandr Godtšakovi nimeline fond avaliku diplomaatia toetuseks on Venemaa rahastatud fond, mis on loodud Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi dekreediga 2. veebruaril 2010 Vene Rahvusvaheliste Suhete Nõukogu eesmärkide täitmiseks (viimase ülesanne on korraldada koostööd Venemaa teadusasutuste ja välisriikide analüüsikeskuste vahel). Presidendi dekreedi kohaselt asutas fondi Venemaa välisministeerium ning selle eelarvet rahastatakse föderaaleelarvest, vabatahtlikest sissemaksetest ja annetustest ning muudest allikatest vastavalt Venemaa õigusaktidele. Fond on saanud nime legendaarse Venemaa diplomaadi Läänemaal Taeblas sündinud Aleksander Gortšakovi järgi.
Fondi asutamisel ütles Medvedevi abi Sergei Prihhodko, et fondi eesmärk on kaitsta Venemaa huve ning toimida kodanikuühiskonna ja ametiasutuste vahelise täiendava koostööplatvormina, et rahastada neid rahvusvaheliste uuringutega tegelevaid vabaühendusi, mis avalikustamata põhjustel ei saa rahalist toetust. Fond korraldab mitmesuguseid konverentse, nagu Balti Dialoog, Vene–Saksa Kultuuridiplomaatia Foorum ning SRÜ ja Balti riikide esindajatele suunatud Dialoog Tuleviku Nimel.
Fondi tegevdirektor on alates loomisest 2010. aastal Leonid Dratševski.
Kriitika.
2. veebruaril 2015 sulgesid Ukraina võimud fondi esinduse Kiievis süüdistades teda Ukraina üliõpilaste hulgas tehtavas Ukraina-vastases propagandas.
Seosed Eestiga.
Seoses Balti riikide iseseisvuse 100. aastapäeva tähistamisega finantseeris Gortšakovi fond 24. oktoobril 2017 Peterburis toimunud konverentsi „Sõjad ja revolutsioonid 1917–1920: Soome, Eesti, Läti ja Leedu riikluse sünd“. Eesti Välisluureameti hinnangul olid seal peetavad ettekanded Baltimaade iseseisvust mõnitavad.
Rainis Ruusamäe

Rainis Ruusamäe (8. september 1965 Võru – 4. märts 2020) oli Eesti sotsiaaldemokraatlik poliitik, ettevõtja ja põllumajandustegelane. Ta oli IX Riigikogu liige.
Ta lõpetas aastal 1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga.
Ta valiti 1999. aasta Riigikogu valimistel IX Riigikogu liikmeks. Riigikogus olles kuulus ta mõõdukate fraktsiooni.
Ta kuulus 9. novembrist 1994 kuni surmani Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (ja selle eelkäija Mõõdukate) ridadesse
Hiljem tegutses ta talupidaja ja ettevõtjana Võru maakonnas Kooli-Nurme talus.
Acquaviva

Acquaviva on omavalitsus ("castello") San Marino lääneosas. 
Piirneb San Marino ja Borgo Maggiore omavalitsustega ning Itaalias Rimini provintsi San Leo ja Verucchio omavalitsustega.
Acquavivas asub Baldasserona kalju, mille koopas olevat legendi järgi püha Marinus peavarju leidnud. Omavalitsus on nime saanud seal asuva allika järgi.
Mymensinghi jaotis

Mymensinghi jaotis (bengali ময়মনসিংহ বিভাগ, "Maẏmansiṃha bibhāg") on 1. järgu haldusüksus (jaotis) Bangladeshi põhjaosas.
Jaguneb 4 ringkonnaks.
STS-85

STS-85 oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon.
Missiooni ajal paigutati üheksaks päevaks orbiidile satelliit CRISTA-SPAS-2, mis uuris Maa atmosfääri keskosa. Satelliidi pardal olid ka mõned elemendid, mida plaaniti kasutada tollal veel planeerimisjärgus olnud Rahvusvahelises kosmosejaamas.
Meeskond.
Esialgu pidi missioonil piloodina osalema ka Jeffrey Ashby, kuid ta eemaldati omal soovil missioonilt, et ta saaks olla koos oma raskelt haige abikaasaga. Tema asemel läks kosmosesse Kent Rominger.
STS-94

STS-94 oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon.
STS-94 startis 1. juulil 1997 ja see oli teine missioon, mille raames käis kosmoses Microgravity Science Laboratory, milles tehti katseid kaaluta olekus.
Columbia naasis Maale 17. juulil. 
Meeskond.
STS-94 missioonil lendas sama meeskond, mis oli lennanud missioonil STS-83. See on seni ainus kord kui kahel erineval kosmoselennul, millel oli enam kui üks meeskonnaliige, lendas täpselt sama meeskond.
Montegiardino

Montegiardino on omavalitsus ("castello") San Marino kaguosas. 
Piirneb Fiorentino ja Faetano omavalitsustega ning Itaalias Monte Grimano ja Sassofeltrio omavalitsustega.
Montegiardinos asub San Marino ainuke ülikool, San Marino Vabariigi Ülikool.
Häme lääni jalaväerügement

Häme lääni jalaväerügement ehk Tavastehusi lääni jalaväerügement, ka Hämeenlinna jalaväerügement (soome keeles "Hämeen läänin jalkaväkirykmentti", rootsi keeles "Tavastehus läns infanteriregemente") oli Rootsi kuningriigi sõjaväeline üksus Soomes aastatel 1626−1809.
Ajalugu.
Rügemendi asutas 1626. aasta 16. veebruaril Rootsi kuningas Gustav II Adolf. Kolmekümneaastase sõja ajal asus väeosa alguses Soomes ja Eestimaal, kuid 1636. aastal saadeti Põhja-Saksamaale. 1641. aastal naasis rügement Soome, kuid juba järgmisel aastal viidi see taas Saksamaa sõjatandrile. Seekord jäi väeosa sinna kuni sõja lõpuni ja naasis Soome 1649. aastal. XVII sajandi 2. poolel olid mitmed kompaniid Liivi- ja Eestimaal garnisoniteenistuses. Kuningas Karl X Gustavi ajal osales rügement sõjas Poola vastu: selle viis kompaniid liideti krahv Jakob De la Gardie armeega ning see tegi kaasa sõjakäigu Kuramaale ja Leetu. Põhjasõja alguses aastatel 1700−1703 dislotseerus väeosa Riias. 1708. aastal võttis see osa sõjategevusest Ingerimaal, kuid kandis vangilangenute näol suuri kaotusi ja see formeeriti uuesti. Rügement osales Vene-Rootsi sõdades aastatel 1788−1790 ja 1808−1809. Pärast Soome Venemaaga liitmist väeosa kaotati.
Koosseis.
Rootsi jalaväerügement koosnes XVII sajandi lõpul ja XVIII sajandi algul reeglina staabist ja kaheksast kompaniist. Taktikaliselt jagunes rügement kaheks eskadroniks ehk pataljoniks (kummaski neli kompaniid), millest ühte juhtis ooberst, teist ooberstleitnant või erandjuhul major. Kõige olulisem üksus oli ihukompanii, mis allus otse rügemendi ülemale. Ühe kompanii eesotsas oli ooberstleitnant ja teist juhtis major. Ülejäänud viit kompaniid juhtisid kaptenid. Häme lääni jalaväerügemendis oli majori kompanii tuntud ka premier-majori ja Asikkala kompanii sekund-majori kompaniina. 1696. aastal kuulus väeosasse 1025 meest. 1791. aastal formeeriti rügemendi juurde neljast kompaniist koosnev jäägripataljon.
Lelulugu (film)

"Lelulugu" ("Toy Story") on Disney ja Pixari animastuudio täispikk joonisfilm, mis valmis 1995. aastal. Eestis esilinastus see 6. septembril 1996.
Lelulugu 2

"Lelulugu 2" ("Toy Story 2") on Disney ja Pixari animastuudiote täispikk joonisfilm, mis valmis aastal 1999.
Lelulugu 3

"Lelulugu 3" ("Toy Story 3") on The Walt Disney Company ja Pixari animastuudio täispikk joonisfilm, mis valmis 2010. aastal.
Välislingid.
Lelulugu 4

Lelulugu 4 (Toy Story 4) on Disney ja Pixari animastuudiote täispikk joonisfilm, mis valmis aastal 2019.
Andrei Jessipenko

Andrei Jevgenjevitš Jessipenko (vene keeles Андрей Евгеньевич Есипенко; sündinud 22. märtsil 2002 Novotšerkasskis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2018). 
Jessipenko tuli 2012. aastal Prahas Euroopa noortemeistriks U10-vanuseastmes. 2017. aastal tuli U16-vanuseastmes Montevideos noorte maailmameistriks ja Mamaias (Rumeenias) Euroopa noortemeistriks.
Novembris 2017 täitis Jessipenko kolmanda suurmeistrinormi. Suurmeistri nimetuse andis FIDE talle 16-aastaselt aprillis 2018. 
Jaanuaris 2019 jagas Jessipenko Tata Steeli pretendentide turniiril (14. kategooria turniir) Uladzislaŭ Kavaljoŭ järel 2.–4. kohta.
Märtsis 2019 Skopjes Euroopa meistrivõistlustel tuli Jessipenko 16. kohale ja kvalifitseerus septembris 2019 Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniirile. Seal võitis ta avaringis FIDE eksmaailmameistri Ruslan Ponomarjovi tulemusega 1,5:0,5, kuid kaotas teises Pjotr Svidlerile 1:3 ja langes edasisest konkurentsist välja. 
Oktoobris 2019 mängis ta Mani saarel peetud Suurel Šveitsi turniiril, kus kogus 6 punkti 11-st (56. koht).
Detsembris 2019 võitis Jessipenko Tallinnas Euroopa meistrivõistlustel välkmales pronksmedali.
Koos 43 teise Venemaa tippmaletajaga allkirjastas ta avaliku kirja Vladimir Putinile, milles protesteeriti Venemaa sissetungi vastu Ukrainasse.
Väike-merivart

Väike-merivart ("Aythya affinis") on partlaste sugukonda vardi perekonda kuuluv veelind.
Levila.
Väike-merivart on levinud Põhja-Ameerikas. Euroopas ja Eestis on teda kohatud eksikülalisena.
Kirill Aleksejenko

Kirill Aleksejevitš Aleksejenko (vene keeles Кирилл Алексеевич Алексеенко; sündinud 22. juunil 1997 Peterburis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2015). 
Karjäär.
Aleksejenko tuli 2007. aastal Euroopa noortemeistriks U10-vanuseastmes. Samal aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. 2011. aastal tuli ta Caldas Novases (Brasiilias) noorte maailmameistriks U14-vanuseastmes. Samal aastal Peterburis peetud Mihhail Tšigorini mälestusturniiril täitis ta esimest korda suurmeistrinormi. Teise suurmeistrinormi täitis ta 2012. aastal Plovdivis Euroopa meistrivõistlustel (tuli 44. kohale). 2013. aastal tuli ta Euroopa noortemeistriks U16-vanuseastmes.
Suurmeistri nimetuse andis FIDE talle 18-aastaselt 2015. aastal pärast seda kui tema ELO-reiting tõusis üle 2500. 
Kolmel aastal järjest (2015–2017) on Aleksejenko võitnud Tšigorini mälestusturniiri. Aastavahetusel 2017/2018 võitis ta Stockholmis Riltoni karikaturniiri. 
Augustis 2019 tuli ta Venemaa meistrivõistlustel kaheksandaks. Samal aastal võitis Aleksejenko Bathumis Venemaa võistkonna koosseisus Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel kuldmedali.
Septembris 2019 mängis Aleksejenko Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniiril (pääses turniirikorraldaja nominatsiooni kaudu). Võitis avaringis Nguyễn Ngọc Trường Sơni, teises ringis Johan-Sebastian Christianseni ja kolmandas ringis Pentala Harikrishna, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Ding Lirenile tulemusega 1:3 ja langes edasisest konkurentsist välja. 
Oktoobris 2019 tuli ta Mani saarel peetud Suurel Šveitsi turniiril kolmandaks (edestades seejuures teiste seas Levon Aronjani, Magnus Carlsenit, Aleksandr Grištšukki, Sergei Karjakinit, Viswanathan Anandit ja Pjotr Svidlerit).
Pretendentide turniir.
Märtsis 2020 pääses Aleksejenko mängima Jekaterinburgis alanud pretendentide turniirile (turniirikorraldaja nominatsiooni kaudu). Kaheksa osavõtjatega turniiri teine ring peeti koroonapandeemia tõttu alles aprillis 2021. Aleksejenko jõi lõpparvestuses eelviimaseks (võitis Jan Nepomnjaštši).
Poliitilised avaldused.
Koos 43 teise Venemaa tippmaletajaga allkirjastas ta avaliku kirja Vladimir Putinile, milles protesteeriti Venemaa sissetungi vastu Ukrainasse.
Chiesanuova (San Marino)

Chiesanuova on omavalitsus ("castello") San Marinos. Piirneb Fiorentino ja San Marino omavalitsustega ning Itaalias Sassofeltrio, Verucchio ja San Leo omavalitsusega.
1996. aasta Paul Kerese mälestusturniir

1996. aasta Paul Kerese mälestusturniir oli 1996. aastal Pärnus Paul Kerese mälestuseks korraldatud tugevakoosseisuline maleturniir, mis peeti kuue osavõtjaga ja kahes ringis.
Turniir peeti 2.–17. veebruaril 1996 Pärnus. Kõigi kuue osavõtja ELO-reiting jäi vahemikku 2640–2670. Turniir kuulus 17. kategooriasse.
Turniiril mängisid neli külalissuurmeistrit: Briti maletaja Nigel Short (1993. aasta pretendentide turniiri võitja), 1995. aasta Hollandi malemeister Ivan Sokolov, Leningradi maletaja Aleksandr Halifman (samal aastal tuli ka Venemaa malemeistriks ja kolm aastat hiljem FIDE maailmameistriks) ning 1994. aasta Tšehhi malemeister Zbyněk Hráček.
Eesti maleparemik oli esindatud Jaan Ehlvesti ja Lembit Olliga.
Turniiri lõpptulemus.
Turniiri võitis Nigel Short kogudes 6,5 punkti 10 võimalikust. Short võitis neli ja kaotas ühe partii (Hráčekile). Ehlvest võitis ühe partii (Hráček) ja kaotas samuti ühe partii (Shortile). Oll võitis ühe partii (Hráček) ja kaotas kolm partiid (Shortile, Hráčekile ja Sokolovile).
Paremusjärjestus.
1. Short 6,5 punkti, 2. Halifman 5,5 p, 3.–4. Ehlvest ja Hráček 5 p, 5.–6. Oll ja Sokolov 4 p.
Mõru aktiniidia

Mõru aktiniidia ehk jaapani aktiniidia on õistaim aktiniidia perekonnast.
Levik.
Mõru aktiniidia on südajast ja teravahambulisest aktiniidiast lõunapoolsema päritoluga. Looduslik leviala on Jaapanis.
Kirjeldus.
Taime kõrgus on kuni 5 m. Taim väänleb ja hargneb võrreldes südaja ja teravahambulise aktiniidiaga vähem. Võrseid katavad pikliku kujuga tähnid. Mõru aktiniidia lehed on enamasti ovaalsed, sümmeetrilised, sirge lehealusega, terava tipuga, saagja või peenehambulise leheservaga. Taimeleht on 10–15 cm pikkune.
Õis on suur, koosnedes viiest kroon- ja tupplehest. Emasõitel on suur sigimik, seda ümbritsevad steriilsed tolmukad. Isasõies on kollased tolmukapead, mis asetsevad 2–3 kaupa. Õitsemise aeg on juunis kuni juulis. Saak valmib enamasti septembris. Marjade mass varieerub vahemikus 0,5–3 g. Maitse sarnaneb keedetud porgandi omaga, millele on peale raputatud punast pipart, kuid võib leiduda ka parema maitsega vorme.
Kasvunõuded.
Mõru aktiniidia on valgusenõudlik liik. Kasvatamist võiks proovida Saaremaal või mõnel väikesaarel, kus leidub tuulekaitset ning niiskust ja kerget kõdumulda.
STS-84

STS-84 oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon.
Missioon startis 15. mail ja see oli kuues kord kui kosmosesüstik külastas Vene kosmosejaama Mir. Atlantis viis jaama varustust ja vahetas meeskonda, viies jaama Michael Foale'i ning tuues Maale tagasi Jerry Linegeri. Lisaks tehti missiooni ajal teaduslikke katseid.
Atlantis naasis Maale 24. mail.
STS-83

STS-83 oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon.
Missioon startis 4. aprillil 1997 ning see oli Microgravity Science Laboratory esimene lend. Missiooni teenindanud kosmosesüstik Columbia jõudis edukalt orbiidile, kuid missioon tuli katkestada kui kolmest Columbia kütuseelemendist ühe töö muutus ebastabiilseks ja tuli välja lülitada.
Columbia naasis Maale 8. aprillil.
Kuna missioon pidi esialgsete plaanide kohaselt kestma 15 päeva ning see katkestada vähem kui neli päeva pärast starti, otsustas NASA sama missiooni uuesti kosmosesse saata ning sama meeskond lendas kaks kuud hiljem missioonil STS-94.
Venemaa meistrivõistlused males

Venemaa meistrivõistlused males (vene keeles Чемпионат России по шахматам) on Venemaa Föderatsiooni meistrivõistlused males. Meistrivõistluste finaalturniiri võitjast saab Venemaa malemeister.
Nõukogude Liidus korraldati Vene NFSV malemeistrivõistlusi (1920–1991). Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja Venemaa Föderatsiooni moodustamist korraldatakse malemeistrivõistlusi alates 1992. aastast (järjestust arvestatakse 1920. aastast, st et 1992. aasta meistrivõistlused olid 45ndad).
Strambotto

Strambotto (mitmuses "strambotti") on ühesalmiline kaheksast või kuuest 11-silbilisest värsireast koosnev luuletus, mis kuulub vanimate Itaalia luulevormide hulka.
Vorm.
Kaheksarealise "strambotto" värsiskeemiks oli tavaliselt üks neist:
Kuuerealise "strambotto" riimiskeem võis olla ababab, ababcc või aabbcc.
Näited.
Serafino dell'Aquila kaheksarealine "strambotto" astroloogia ja armastuse teemal on oktaavis:
Segni celesti, voi fusti cagione
del mio ardente amore però piangete;
gemini, career, segno del lione,
virgini, libra, tauro &amp; ariete;
capricorno, sagittario &amp; scorpione,
pisces, aquario, per me vi dolete;
voi che fusti cagion del mio languire
datemi aiuto avanti al mio morire.
Anonüümne tekst Montecassino kloostris asuvast 15. sajandi Napoli õukonna jaoks loodud laulukogumikust on Sitsiilia "strambotto":
"O tempo bono, e chi me t'a levato,
que non te tengo più como solea?
O tempo chiaro, ecomo si' turbato,
che fai fortuna da chi bonanza avea?
O dolçe tempo, e como m'ai lassato
intrare sença vista e sença via?
Felice tempo, tu te nde si' andato
mo luce ad altro la lenterna mia."
Ajaloost.
"Strambotto"'d olid eriti populaarsed renessansiaja Toscanas ja Sitsiilias, kuid nende algne päritolupiirkond on jäänud ebamääraseks. Teemad käsitlesid enamasti armastust, kuid "strambotto" võis olla ka satiirilise sisuga. Nimetus tuleb oksitaani keelest, kus "estrabot" tähendab armuvärsse.
"Strambotto" vormis tekste kasutati sageli "frottola" või madrigali tekstidena 15. ja 16. sajandi muusikas. Ka 17. sajandil luuakse selles vormis tekstiga muusikat, ent eelistatakse Sitsiilia strambotto't, ja seda on peetud "siciliana" kaudseks eelkäijaks.
Kuldsõstar

Kuldsõstar ("Ribes aureum") kuulub sõstraliste sugukonda kuuluvasse perekonda sõstar. 
Levik.
Kuldsõstar on levinud Põhja-Ameerikas, alates USA keskosast ja Põhja-Mehhikost kuni Vaikse ookeani rannikuni. Pärineb looduslikult kuiv ariidsest või poolkõrbelise kliimaga alalt. 
Kirjeldus.
Taim kasvab umbes 2-2,5 m kõrguse põõsana. Esialgu on võrsed helerohelised, hiljem punakaspruunid, kaetud karvakestega. Kuldsõstral on kolmehõlmalised lehed, mis on kuni 5 cm pikkused ning tömbi jämehambulise servaga. Leht meenutab karusmarjalehte. Leht on pealtpoolt sile, alt hõbekarvaline. Leherootsu pikkus on 3-4 cm. Õis on kollane, torujas, 1,5-2 cm pikkune ning koondunud 3-7 cm pikkustesse kobaratesse. Kuldsõstar õitseb mai teisel poolel 2-3 nädala vältel. Viljad võivad paikneda vanematel okstel ühekaupa või nelja kaupa kobaras. Viljade valmimise algus on augustis, need võivad variseda. Viljakuju on kerajas, ovaalne või ruljas. Enamasti on vilja värvus must, kuid võib olla ka pruunikas, punane ja kollane. Viljad on erineva suurusega, valmivad ebaühtlaselt. Maitse on meeldiv, magushapu. Taime saagikus on ebastabiilne, seda mõjutab kevadine ilm. Kui kuldsõstra õitsemise ajal on külm ning vihmane, siis tolmeldajad puuduvad ning viljastamine on, kas vähene või puudub. Taim on hea talvekindlusega, sügavpuhkefaas on pikk. 
Saagi koristamine.
Viljad valmivad augustis. Käsitsikorjet tuleb teha vähemalt kahel korral, sest viljade valmimine on ebaühtlane. Saaki korjates eemalduvad viljad põõsa küljest koos tupplehtede jäänustega, mis tuleb kompoti, keedise ja toorhoidise valmistamisel eemaldada. Vihmane koristusperiood põhjustab viljade lõhenemist ning mädanemist. Viljad taluvad transporti ning lühiajalist säilitamist. Uutel sortidel on vähem taolisi puuduseid.
Kasutamine.
Iluaianduses.
Taim sobib rikkaliku õitsemise ja läikiva lehestiku tõttu hästi dekoratiivtaimena kasvatamiseks.
Sordiaretus.
Sordiaretus algas 19. sajandil. Sordiaretusega on tegeletud USA-s, Venemaal, Usbekistanis, Ukrainas, Eestis. 
Paljundamine.
Kuldsõstart saab paljundada seemnetega, juurevõsaga, puitunud pistikutega, rennvõrikutega või jagamise teel.
Barisāli jaotis

Barisāli jaotis (bengali বরিশাল বিভাগ, "Bariśāl bibhāg") on 1. järgu haldusüksus (jaotis) Bangladeshi lõunaosas.
Jaguneb 6 ringkonnaks. 
Barisāli jaotis on kõige väiksema elanikes arvuga Bangladeshi jaotis.
Sylvestre Ilunga

Sylvestre Ilunga Ilunkamba (sündinud 1947) on Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik, alates 7. septembrist 2019 kuni 26. aprillini 2021 Kongo Demokraatliku Vabariigi peaminister. Ta on alates 1970. aastatest olnud Kongo DV poliitikas tegev ning korduvalt kuulunud valitsusse. Aastal 1979 sai temast ka Kinshasa ülikooli professor. Ta on juhtinud Kongo DV riiklikku raudtee-ettevõtet. Ilunga on tuntud kui kogenud ametnik, tehnokraat ning ekspresident Joseph Kabila liitlane.
Wijk aan Zee

Wijk aan Zee on väikelinn Põhjamere rannikul Hollandis Põhja-Hollandi provintsis Beverwijki vallas.
Linn jääb Amsterdamist 24 km kaugusele loode suunas. Valla keskus Beverwijk jääb Wijk aan Zeest neli kilomeetrit ida suunas. 
Wijk aan Zee elanike arv oli 2019. aastal 2155.
Sport.
Linnas korraldatakse 1938. aastast iga-aastast rahvusvahelist Tata Steeli maleturniiri.
Clément Mouamba

Clément Mouamba (13. november 1943 – 29. oktoober 2021) oli Kongo Vabariigi poliitik, alates 23. aprillist 2016 kuni 12. maini 2021 Kongo Vabariigi peaminister. Ta oli aastatel 1992–1993 Kongo Vabariigi rahandusminister.
2021. aasta mais astusid Clément Mouamba ja tema valitsus tagasi.
Rotrouenge

Rotrouenge (oksitaani keeles "retroencha", "retroncha", vanaprantsuse keeles ka "retrowange") on keskaegne žanrimääratlus, mis esineb trubaduuride ja truvääride laulurepertuaaris teatavat liiki laulu kirjeldusena. Kõik laulud, mille kohta laulukäsikirjades ja muudes allikates on öeldud "rotrouenge", on refrääniga ja see paistab olevat ainus erinevus, mis eristab neid muudest lauludest. "Rotrouenge"'i muude erisuste üle veel vaieldakse, sest selle sõna tähendust pole allikates mingil viisil kirjeldatud.
On arvatud, et "rotrouenge" on eepilise luule ettekandmiseks kasutatud stroofilise "laisse"-laulu muudetud variant lüürilise luule jaoks ja et oksitaani "retroncha" on tuletatud sõnast "retronchar" 'kordama', mis vihjab korratavale refräänile.
Refrääniga trubaduurilaulud ongi küllalt haruldased, ent veel pole selge, miks kõiki neid pole nimetatud "rotrouenge"'iks. Prantsuse lingvisti Alfred Jeanroy järgi kannab ainult neli oksitaanikeelset laulu käsikirjades määratlust "retroencha", ja need kõik on refrääniga. Kolm neist on säilinud muusikaga ja nende autoriks on trubaduur Guiraut Riquier.
Truvääride luulest on teada kuus "rotrouenge"'iks nimetatud laulu, vaid üks säilinud muusikaga, neli neist on omistatud truväär Gontier de Soignies'le.
Näited.
Truväär Gontier de Soignies' "rotrouenge" (katkend):
Li tans noveaus et la douçors
Ki nous retrait herbes et flors
Me fait estreu pensieu d'amors
Et renouvelle mes dolors.
Ce dont me plaing sor tote rien
Tenroit uns autres a grant bien
Vers une dame de haut pris
Avoie mon coraige mis;
Trop legierement le conquis,
Autrui fust boin et moi est pis.
Ce dont me plaing sor tote rien
Tenroit uns autres a grant bien
Choe Ryong-hae

Choe Ryong-hae (hangulis 최룡해, hanjas 崔龍海; sündinud 15. jaanuaril 1950) on Põhja-Korea poliitik ja sõjaväelane, alates 11. aprillist 2019 Põhja-Korea kõrgema rahvaassamblee presiidiumi esimees ja riigiasjade nõukogu esimene aseesimees. Ta on ka Korea Töölispartei aseesimees ning poliitbüroo presiidiumi liige. Ta on olnud Kim Chŏng-uni parem käsi riigikaitseteemadel.
Kim Jae-ryong

Kim Jae-ryong (korea keeles 김재룡) on Põhja-Korea poliitik, alates 11. aprillist 2019 kuni 13. augustini 2020 Põhja-Korea valitsusjuht. 
Ta on ka Korea RDV rahva ülemkogu liige. Kim Jae-ryong on Korea Töölispartei kauaaegne liider ning ta on olnud kõrgetel juhtivatel ja poliitilistel kohtadel tööstuses. 
Alates 13. augustist 2020 on ta Korea Töölispartei esimehe asetäitja.
Sulbi külateater

Sulbi külateater on harrastusteater, mis tegutseb Võrumaal Pühajõe piirkonnas Sulbi külas. Teater alustas tegevust 2005. aasta sügisel ning on vahepausideta tegutsenud. 
Esimesel hooajal liitus teatriga 7 liiget, kellest mõned osalevad ringi tegevuses tänaseni. 15 aasta vältel on Sulbi külateatrist lühemat või pikemat aega mänginud ligikaudu 40 inimest (fotol). Peamiselt osalevad teatri tegemistes Sulbi küla ja sellega piirnevate külade elanikud, kuid huvilisi on tulnud ka teistest Pühajõe piirkonna (endine Sõmerpalu vald) küladest. Proovid toimuvad kaks korda nädalas õhtuti Sulbi külas, endise Sulbi koolimaja ja praeguse Roosu talu vabaajakeskuse saalis. 
Algusaastatel etendati külateatris peamiselt rahvusromantilisi komöödiaid ja lühinäidendeid. Aja möödudes tekkis vajadus uue materjali järele. Seetõttu hakkas lavastaja Airika Saamo kirjutama ise näitemänge ja kohandama nii filmi- kui ka teatriklassikat külateatrile suupärasemaks. 
Sulbi külateater tuleb ühel hooajal keskmiselt välja ühe pikema lavastuse ja mitme lühilavastusega. Aastate jooksul on lavale toodud O. Lutsu "Pärijad" (fotol), J. W. Jannseni "Pärmi-Jaagu unenägu", H. Raudsepa ainetel "Vaheliku-proua vapustused", E. Vilde ainetel "Vigased peigmehed", A. Saamo " Farmis ainult naised", "Hullud pealinnast", "Me paneme su lehte!", "Peedilehe Liisa", "Kae kos pandse plõnni!" , "Sina see oledki!"
Lisaks esinemisele kohaliku vaatajaskonna ees sõidab Sulbi külateater esinema kõikjale üle Eesti. Külastatud on Valgamaad, Põlvamaad, Tartumaad, Viljandimaad, Raplamaad, Järvamaad, Harjumaad ning Ida-Virumaad. 
Laiemat tuntust on Sulbi külateater kogunud osalemistega Kuhjavere külateatripäevadel, kus 2014. ja 2017. aastal tuldi seal laureaadiks (fotol) ja lisaks toodi koju mitu eripreemiat. 
2020. aastal on Sulbi külateater 11-liikmeline ja käimas on uue lavastuse "Kõik müügiks!" proovid. Etendus "Kõik müügiks!" sai valmis alles 14. augustil 2021, sest proovid katkesid mitu korda koroonapandeemiast tulenevate piirangute tõttu. 
21. novembril 2020 tähistas Sulbi külateater 15. tegevusaastat. Külateatriga on liitunud ka tantsutreener Kätlin Rosenberg, kelle juhendamisel on hakatud lavale seadma lavastuslikke tantsupalu. 
XVIII Võrumaa Maateatripäeval (21. augustil 2021) nimetati Sulbi külateatri lavastus "Kõik müügiks!" parimaks etenduseks ja pälvis peaauhinna. 
14.07.2024 jõudis lavale Airika Saamo kirjutatud näitemäng "Kuidas me röövisime Triinu Baari." Näidend kujunes sedavõrd menukaks, et Sulbis Roosu talu vabaajakeskuses toimunud esietendusele saabus kolm korda rohkem publikut, kui saalis oli istekohti. Pool tundi enne etenduse algust otsustas näitetrupp anda samal õhtul, kaks tundi hiljem ka teise etenduse. Mõlemal etendusel oli saal puupüsti täis. Lavatüki menust ilmus artikkel Võrumaa Teatajas ja Lõunalehes.