tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Theódoros Papagiánnis

Theódoros Papagiánnis (Θεόδωρος Παπαγιάννης; sündinud 1942 Ellinikós (Ioánnina piirkonnaüksus) on kreeka skulptor.
Aastatel 1961–1966 õppis ta Yiannis Pappase stipendiumiga Ateena kunstikoolis (School of Fine Arts).
Aastal 1967 õppis ta kaheaastase Kreeka valitsuse stipendiumiga (IKY) Vana-Kreeka kunsti ja Vahemere piirkonna kunsti. Vahemere-reisid viisid ta Egiptusse, Väike-Aasiasse, Küprosele, Lõuna-Itaaliasse ja Sitsiiliasse.
Papagiánnis on olnud Ateena kunstikooli skulptuuriprofessor.
Ta elab ja töötab Kreekas Ateenas, kuid tema galerii-muuseum asub Ioanninas. Teda peetakse tänapäeva Kreeka omanäolisemaks skulptoriks.
Mõigas

Mõigas (saksa keeles "Wulst", prantsuse keeles "boudin") on kumera, pool- või kolmveerandringi kujulise ristlõikega (vastandina nõgusale rihvale) latitaoline kaarjas raidvorm. Antiikarhitektuuris on joonia ja korintose sammaste baasid kujundatud ringja mõikana ("torus"), samuti romaanikas ja antiikkunstist lähtunud hilisemates stiilides. Keskaja arhitektuuris esineb mõigas sageli ka portaali arhivoldi ja võlviroiete kujunduses, aga ka sakramendiniššide ja aknaavade dekooris hilisromaani ja gooti arhitektuuris.
Eesti arhitektuuris on mõigas sage dekoorielement Saaremaa ja Läänemaa vanemates kirikutes.
Saroni saared

Saroni saared (kreeka keeles Νησιά του Αργοσαρωνικού ("Nisiá tou Argosaronikoú")) on Kreekale kuuluv saarestik Egeuse mere lääneosas Saroni lahes (seal asuvad näiteks Salamína, Aígina, Agkístri ja Póros) ning Saroni ja Argolída lahe vahel (seal asuvad näiteks Ýdra, Dokós ja Spétses). 
Paljudel mandril elavatel kreeklastel on Saroni saartel omad suvilad. 
Saartel on parvlaevaühendus Pireuse ja Peloponnesosega.
Põhja-Sporaadid

Põhja-Sporaadid (kreeka keeles Βόρειες Σποράδες) ehk Tessaalia Sporaadid ("Θεσσαλικές Σποράδες"), antiikajal ka Magnesia saared, on Kreekale kuuluv saarestik Egeuse meres riigi idarannikul Euboia saarest loodes, osa Sporaadidest. Pärast 1960. aastaid mõeldakse Kreekas Sporaadide (Σποράδες) all eeskätt Põhja-Sporaade. 
Põhja-Sporaadide saarestikku kuulub 24 saart, millest neljal (Alónnisos, Skiáthos, Skópelos ja Skýros) on märkimisväärne püsielanikkond.
Plafoon

Plafoon (prantsuse keeles "plafond" 'lagi') on lame-või peegelvõlvlagi, mis on sageli dekoreeritud maaliga (plafoonmaal) või stukkdekooriga.
Esimesed plafoonid maaliti Itaalias renessansi ajal, väga tavaliseks muutus plafoon barokkarhitektuuris. Plafooni leidub nii sakraalarhitektuuris kui ka profaanarhitektuuris.
Eestis on plafoonmaali kasutatud avalike hoonete, nagu Kuressaare raekoda, ja elumajade, näiteks Tallinnas Kuninga 1, Kuninga 6, Pikk 7, või mõisahoonete lagede kaunistamiseks.
Palo mõis

Palo mõis, Pallamõis (saksa keeles "Gut Pallamois") oli rüütlimõis Räpina kihelkonnas Võrumaal, mis oli kolme mõisasüdame (Leevi, Palo, Vastse-Koiola) üks osa.
Linnamäe mõisa kalmistu

Linnamäe mõisa kalmistu on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Linnamäe külas Võru vallas Võru maakonnas. 
Ajalugu.
Kalmistu rajasid Linnamäe mõisa tollased omanikud Maydellid tõenäoliselt millagi 19. sajandil, sinna on maetud arvatavasti vähemalt 13 inimest. Kalmistu on 1997. aastast koos mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis, sinna on püstitatud ka Maydellide mälestustahvel.
Kirjeldus.
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 450 meetri kaugusele itta Matusmäele ehk siis kalmistu asub mõisa peahoone ees oleva pargi kaguservas.
Kalmistul on nelinurkne ning seda ümbritseb piirdevall. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdevallist ja hauatähistest on säilinud vähesed varemed. Mõisa südamest kalmistule viiv tammeallee on samuti kohati hävinenud.
Kalamáta oliivid

Kalamáta oliiv on suur lillakaspunane oliiv, millel on palju viljaliha ning ühtlane tekstuur. Oliiv on saanud nime Kreekas Peloponnesose lõunaosas asuva Kalamáta linna järgi. Viljade vähese õlisisalduse tõttu (6,8%; õli valmistamiseks kasutatavate oliivide õlisisaldus võib olla isegi suurem kui 20–25%) tarvitatakse neid sageli lauaoliividena ja säilitatakse veiniäädikas või oliiviõlis. Kalamáta oliividel on Euroopa Liidus kaitstud päritolunimetuse staatus ja seetõttu võib liikmesriikides müüdavatel toodetel tähistada nimega "Kalamáta" vaid Kalamáta piirkonnast pärit oliive.
Kirjeldus.
Kalamáta oliive kasvatatakse Kalamáta piirkonnas, mis jääb nii Messeenia maakonna kui selle kõrval asuva Lakoonia maakonna territooriumile. Oliivid on kergelt ebasümmeetrilised, mandlikujulised, lihavad, tumedama lillakaspunase tooniga ning kasvavad puul, mida eristab tavalisest oliivipuust lehtede suurus (need kasvavad kaks korda nii suurteks kui teistel oliivipuu sortidel). Puud ei talu külma ja on vastuvõtlikud "Verticillium"-tüüpi närbumistõvele, kuid neid ei kahjusta ei oliivipuudele kasvajaid tekitav "Pseudomonas savastanoi" ega oliivi-äädikakärbes.
Kuna Kalamáta oliive ei saa korjata rohelistena, tuleb neid muljumise vältimiseks korjata käsitsi.
Töötlemine.
Kalamáta oliivide hoidistamiseks on kaks meetodit: pika- ja lühiajaline meetod. Lühemat meetodit kasutades eemaldatakse oliivide kibe maitse nende ligikaudu nädalaks ajaks vette või kergesse soolvette konserveerimise teel. Kui see etapp on valmis, konserveeritakse viljad soolvette ja veiniäädikasse ning kaetakse oliiviõli kihi ja sidruniviiludega. Sageli lõigatakse oliivid töötlemisele kuluva aja vähendamiseks lõhki. Pikem meetod hõlmab oliivide lõhki lõikamist ja kibeda maitse eemaldamiseks soolvette asetamist; see võib võtta kuni kolm kuud. 
Peale töötlemist jääb oliividesse polüfenoole, mis annavad neile kergelt mõru maitse.
Toiteväärtus.
100 g Kalamáta oliivide toiteväärtus:
Elektrostriktsioon

Elektrostriktsioon on dielektriku deformatsioon, mida põhjustab dielektriline polarisatsioon elektrivälja toimel. 
Elektrostriktsioon ei sõltu elektrivälja suunast ja on võrdeline elektrivälja tugevuse ruuduga. Selle poolest erineb elektrostriktsioon mõningate dielektrikute – piesoelektrikute – korral esinevast piesoelektrilisest pöördefektist, mille puhul dielektriku mahumuutus on võrdeline rakendatava pinge esimese astmega. Vaatamata ruutsõltuvusele on elektrostriktsiooni mõju isoleermaterjali mõõtmetele palju väiksem kui piesoelektrilisel pöördefektil.
Elektrostriktsiooni rakendatakse näiteks ultraheli tekitamiseks. Tugeva elektrivälja toimel võib elektrostriktsioon muuta kondensaatori dielektriku paksust ja seega põhjustada müra, nii nagu magnetostriktsioon põhjustab müra pooli ja trafo ferromagnetilises südamikus.
Sokilnõkõ

Sokilnõkõ on kohanimi.
Sokilnõkõ (Luhanski oblast)

Sokilnõkõ on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 30 km Luhanski keskusest loodes.
Sokilnõkõ asutati 1764. aastal.
Siverskõi Donetsi kaldal asuva Sokilnõkõ kõrgus merepinnast on 73 meetrit.
1859. aastal elas asulas 271 inimest, 1886. aastal 273 inimest.2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 377 inimest, kellest 80,37% emakeeleks oli vene keel ja 19,63% emakeeleks ukraina keel, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.
Donbassi sõja ajal 2015. aasta suvel võtsid valitsusvastased relvajõud "hallis tsoonis" asuva asula oma kontrolli alla.
T-rakkude retseptorid

T-rakkude retseptorid (ingl "T-cell receptors", TCR, ka TcR) on lümfoid(-immuun)süsteemiga loomadel T-rakkude membraanil paiknevad valkude kompleksid ja immuunretseptorid, mille ülesandeks on antigeenide äratundmine üksnes läbi organismiomaste MHC-molekulide ja immuunvastuse regulatsioon.
T-rakkude koolitamine MHC-molekulide tunnistamiseks toimub tüümuses.
Nii näiteks tunnevad T-rakkude retseptorid ehk TCR-molekulid ära kehavõõraste antigeenide olemasolu viirusega nakatatud rakumembraanil koos raku enda peamise koesobivuskompleksi (inimestel "HLA") antigeenidega.
TCR-molekulid aktiveeritakse biokeemiliste sündmuste toimel, mille vahendajateks on ensüümid, koretseptorid, spetsiaalsed molekulid ja aktiveeritud või vabastatud transkriptsioonifaktorid.
TCR-molekulide aktiveerimise tulemina võidakse suunata T-rakkude diferentseerumist T-abistajarakkudeks või tsütotoksilisteks T-rakkudeks ja paljunemist ning geeniekspressiooni muutmist.
T-rakkude retseptorid koosnevad kahest erinevast valguahelast kas α ja β või γ/δ ahelatest, mida kodeerivad vastavad geenid, mõlemad αβ ja γδ T-rakud on võimelised tsütokiine sünteesima ja mikroorganismidele ning vähirakkudele toksilisi aineid eritama.
Lisaks TCR pinnaretseptoritele espresseerivad tümotsüüdid ka mitmeid teisi antigeene, näiteks CD-sid.
T-rakkude retseptorid erinevad immunoglobuliinidest.
Eesti Põlevloodusvarad ja -jäätmed

Eesti Põlevloodusvarad ja -jäätmed on populaarteaduslik ajakiri, mida annab 2004. aastast välja Eesti Biokütuste Ühing.
Selle ajakirja valdkonnad on
Käsitletavad loodusvarad on põlevkivi, diktüoneemaargilliit, puit, turvas, pilliroog, kõrs- ja heintaimed. Käsitletavad jäätmed on diktüoneemaargilliit, poolkoks, puitjäätmed, õled, hein, orgaanilist ainet sisaldavad jäätmed (plast, kummi jm), aga ka mittepõlevad biolagunevad jäätmed.
Olulisel kohal on termokeemilise muundamise tehnoloogia ja ökonoomika, energeetiline efektiivsus, kompleksne kasutus.
Å (Senja)

Å on küla Norras Tromsi maakonnas Senja vallas Senja saare lõunaosas 7,5 km Stonglandseidetist läänes, osa Å alusühikust.
Å juures Stonglandseidetit ja Skrolsviki ühendavalt teelt fylkesvei 221 ära tee fylkesvei 224 Rødsandi suunas. 
Å's oli varem oma lasteaed, kool ja poed. Praegu on need kõik, nagu ka kirik, pank ja vanadekodu, Stonglandseidets. 12,5 km läänes asuval Skrolsvikil on kiirlaevaühendus Harstadiga. 
Å postiaadress on 9392 Stonglandseidet.
Kadriko

"Kadriko" on Eesti ansambli Collage teine stuudioalbum. 
Album ilmus 1974. aastal, selle andis välja plaadifirma Meloodia. Album salvestati Tallinna Heliplaadistuudios 1971. aastal, helirežissöör oli Jazeps Kulbergs.
Taust.
Album "Kadriko" jätkas ansambli varasemaid katsetusi eesti rahvalaulude töötlemisel. Ka ansambli esikplaadil leidus eesti rahvalaule Aarne Vahuri ja Tõnu Naissoo seades. "Kadriko" oli tervikuna kaasaegselt rüütatud rahvalaulude plaat. Kõigi laulude seaded oli ansambli juhi Aarne Vahuri sulest. 
Koosseis.
Solistid:
Eeslauljad: 
Instrumentaalansambel: 
Uusväljaanded.
2002. aastal ilmus album "Kadriko" esmakordselt CD-l ja kassetil duubelkogumiku "Parimad lood 1970-76" raames, väljaandjaks hyper.records. Heli restaureeris originaallintidelt Priit Kuulberg.
2014. aastal anti "Kadriko" uuesti välja vinüülplaadil (väljaandja hyper.records). LP masteeris Pauli Saastamoinen (Finnvox Studios).
Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

Järgnev on loend Prantsusmaa Pas-de-Calais' departemangu 890 vallast, rühmitatuna ringkondade ja kantonite kaupa. Iga vallanime järel on toodud INSEE kood. Mõned kantonid jagunevad kahe ringkonna vahel ja mõned vallad jagunevad mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.
Kantonid.
Departemangus on kokku 39 kantonit. Vallad Arras (kogupindalaga 11,63 km²), Boulogne-sur-Mer (kogupindalaga 8,42 km²), Calais (kogupindalaga 33,50 km²) ja Hénin-Beaumont (kogupindalaga 20,72 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Salamína laht

Salamína laht (kreeka keeles "Όρμος Σαλαμίνος") on laht Kreekas Salamína saare läänerannikul, Saroni lahe osa. Lahe suurim pikkus on umbes 9 km läänest itta, laius 4 km põhjast lõunasse. 
Lahe kirderannikul asub Salamína saare keskasula Salamína, lahe lõunarannikul on Eántio küla.
Salamína lahe rannikut ümbritsevad lamedad küngad.
Toronto Vana-Andrese kogudus

Toronto Vana-Andrese kogudus (ka Toronto Esimene Eesti kogudus) on Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudus Torontos.
Aastail 1951–2014 kasutas kogudus Toronto Vana-Andrese kirikut. Nüüd kasutab Agricola Finnish kirikut.
Koguduse õpetajad on olnud:
Agkístri

Agkístri (kreeka keeles Αγκίστρι 'õngekonks') ehk Agkístrion (Αγκίστριον) Kreekale kuuluv väike saar Egeuse meres Aígina saare lähedal, üks Saroni saartest. 
Saarele saab Aíginalt Angistri Expressi laevaga või väikese veetaksoga 10 minutiga. Laevasõit saarele Pireuse sadamast võtab tund aega. 
Agkístri on kaetud männimetsaga.
Saarel on kolm asulat: Megalochóri (Mýlos), Skála ja Limenária.
Ýdra saar

Ýdra (kreeka keeles "Ύδρα") on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres, üks Saroni saartest. Paikneb Saroni ja Argolída lahe vahel. Kitsas väin eraldab seda Peloponnesose poolsaarest. Antiikajal teati seda saart nagu Hydrea ("Υδρέα", pärineb kreeka sõnast, mis tähendab "vesi"), mis viitab saarel paiknevatele allikatele.
Tzatziki

Tzatziki (kreeka keeles τζατζίκι) on Kreeka kaste, mida serveeritakse dipikastmena grillitud liha kõrvale. "Tzatziki" peamine koostisosa on lamba- või kitsepiimast valmistatud kurnatud jogurt (nn Kreeka jogurt) ning seda segatakse kurgi, küüslaugu, soola, oliiviõli ja mõnikord ka tilli, mündi või peterselliga. "Tzatziki"'t serveeritakse alati külmana.
"Tzatziki" nimi pärineb sellesarnase Türgi toidu "cacık" [džadžõk] nimest. Lisaks Kreekale ja Türgile leiab sarnast toitu ka Bulgaaria, Põhja-Makedoonia, Serbia, Iraagi, Iraani, India ja Kaukaasia köögist (nii supi, salati kui dipikastmena).
Pórose saar

Póros (kreeka keeles "Πόρος") on Kreekale kuuluv kaksiksaar Saroni lahe lõunaosas, 58 km kaugusel Pireusest. Peloponnesose poolsaarest eraldab seda kitsas väin laiusega 200 m, väina teisel kaldal on Galatáse linn. Antiikajal nimetati saart Pogoniks. Nagu teisedki Saroni lahe sadamad, Póros on poulaarne nädalavaheaja veetmise koht. 
Póros koosneb kahest saartest: vulkaanilise päritoluga Sphairia saarest (kreeka keeles "Σφαιρία") lõunaosas ja Kalaureia (kreeka keeles "Καλαυρία") ehk Kalavria või Calauria (tähendab "vinu") saarest põhjaosas. Kitsa väinaga eraldatud saari ühendab sild.
Saarel on kolm asulat: Póros (rahvaarv 3651 inimest), Ágios Nektários (101 in.) ja Kyaní Aktí (213 in.).
Bath

Bath on linn Inglismaal. Bath asub Somerseti krahvkonnas Inglismaa edalaosas, 156 km kaugusel Londonist. Alates 1987. aastast kuulub Bath UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Piirkond (Kreeka)

Piirkond (kreeka keeles περιφέρεια) on 1. järgu haldusüksus Kreekas. Iga piirkond koosneb mitmest 2. järgu haldusüksustest, esialgselt maakondadest ja alates 2011. aastast Kallikratese programmi kohaselt piirkonnaüksustest.
Kesk-Makedoonia piirkonnaga piirneb autonoomne piirkond mungavabariik Ágio Óros, mis asub Egeuse merre väljaulatuval Chalkidike poolsaarel.
112 (hädaabinumber)

112 on hädaabinumber, mida saab valida ilma kõnealustustasu ja minutitasuta kõigilt laua- ja mobiiltelefonidelt või taksofonidest, et saada ühendust hädaabiteenistustega (päästeteenistus, politsei või kiirabi).
112-le helistamiseks ei pea ette valima riigi, linna või maakonna koodi.
Euroopa hädaabinumber 112 loodi Euroopa Nõukogu otsusega 29. juulil 1991.
Number on kasutusel Euroopa Liidus ja mitmetes riikides üle kogu maailma. Mõnedes riikides on 112 kasutusel paralleelselt vana hädaabitelefoninumbriga, näiteks Suurbritannias on kasutusel 999 ja 112. USAs on mõned sidefirmad seadnud nii, et numbrile 112 tehtavad kõned ühendatakse numbrile 911.
Kasutus.
Euroopa Liidus on hädaabinumbri 112 töökorralduse organiseerimine ja finantseerimine liikmesriikide õlgadel. Liikmesriikide otsustada on ka, kuhu kõne ühendatakse. Näiteks Eestis vastavad numbrile 112 tehtud kõnedele vastava väljaõppe saanud Häirekeskuse töötajad. Numbrit kasutavad ka Euroopa Liidu kandidaatriigid ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigid.
ITU soovitab oma liikmesriikidel hädaabinumbrit valides võtta peamiseks numbriks 112, 911 või mõlemad. GSM-standardi järgi on 112 hädaabinumber ja see võimaldab valides 112 saada hädaabiga ühendust ka Põhja-Ameerikas, kus sideoperaatorid ühendavad numbrile 112 tehtud kõned automaatselt numbrile 911. Austraalias ühendatakse 112 kõned numbrile 000.
Chalkidike poolsaar

Chalkidike poolsaar ehk Chalkidikí poolsaar (kreeka keeles: Χαλκιδική; varem eesti keeles "Halkidike poolsaar") on poolsaar Kreeka kirdeosas Egeuse mere ääres. Poolsaare keskasula on Polýgyrose linn.
Poolsaare põhja- ja keskosa hõlmab Cholomóntase mäestik. Saare kuju meenutab kätt, mille kolm "sõrme" on Áthose, Sithonía ja Kassándra poolsaar. Poolsaarte vahel on Ágio Órose ja Kassándra lahed.
Poolsaare suurimad linnad on Néa Moudanía, Néa Kallikráteia ja Polýgyros.
Chalkidike poolsaar on populaarne suvepuhkusekoht.
Tuli öös

"Tuli öös" on 1973. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Eno Raua jutustusel "Tuli pimendatud linnas". 
Süžee.
Filmi tegevus toimub ühes Eesti väikelinnas 1942. aasta sügisest kuni 1943. aasta kevadeni. Linna saabub keegi Velirand. Ülo märkab ta käes portfelli, mis kuulus nende õpetajale. Poisid teevad kindlaks, et Velirand elab õpetaja korteris ja käib sakslastega tihedalt läbi. Ülo ja Olev otsustavad inimesi nuhi ja provokaatori eest hoiatada.
Filmi retseptsioon.
Arvustaja Maret Loo oli filmi suhtes üsnagi kriitiline. Muu hulgas kirjutas ta järgmist: "Taas üks Eesti film, mis ei köitnud ega erutanud, vaid tundus hõre, kiretu, igavgi." (Maret Loo. Hajukil küsimärk filmile "Tuli öös". Õhtuleht, 03.10.1973). Mati Unt oli filmi suhtes leebem. Ta leidis, et tunnustust väärib filmi operaatoritöö. Väikelinna oli kujutatud poeetiliselt, meeleolukalt oli filmitud videvikku ja ööd. Samuti hindas Unt positiivselt seda, et teismelisi peategelasi oli kujutatud intelligentsetena. Kokkuvõtteks tõdes Mati Unt, et mitmeid puudusi vabandab filmi pretensioonitus. (Mati Unt. Sõda alevis. Sirp ja Vasar, 21.09.1973).
Taagepera mõisa kalmistu

Taagepera mõisa kalmistu on kalmistu Helme kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Taagepera külas Tõrva vallas Valga maakonnas. Kalmistu jääb Taagepera mõisa südamest linnulennult umbes 600 m kaugusele põhjakirdesse ehk kalmistu asub mõisa peahoone ees oleva pargi kirde servas.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Strykid tõenäoliselt millagi 19. sajandi lõpul. Kalmistu pindala on 0,05 ha, sellele maetute üldarv ei ole teada.
Kalmistu on 1999. aastast koos mõisa pargi ja alleedega ühine riiklik kultuurimälestis.
Tranøy vald

Tranøy vald (saami "Ránáidsuolu") oli vald Norras Tromsi maakonnas Senja saare lõunaosas.
Vallas asus 68 km² suurune Ånderdaleni rahvuspark.
Vald jagunes kaheks osapiirkonnaks: Tranøy (891 elanikku 2011. aastal) ja Stonglandet (644).
Vallas oli kaks kooli: Stonglandeti kool ja Vikstranda kool.
2020. aastal liideti Tranøy vald Senja vallaga.
Riina Ries

Riina Ries (sündinud 17. mail 1987 Tallinnas) on eesti näitleja.
Põlise õismäelasena käis Riina Ries põhikooli lõpuni Tallinna Järveotsa Gümnaasiumis. 2006. aastal lõpetas Tallinna 32. Keskkooli teatriklassi.
Ta on mänginud filmis "Klass" (Riina, 2007) ning episoodilisi rolle teleseriaalides "Õnne 13" (2009–2014), "Kättemaksukontor" (Grit, 2010) ja "Viimane võmm" (2015).
Riina Ries on töötanud klubides Privé ja Studio.
Tērvete muinaslinnus

Tērvete muinaslinnus oli tänapäeva Läti Zemgale regiooni Tērvete asula territooriumil kuni 1286. aastani asunud linnus. Linnuse ümber asus Tērvete maakond.
Linnus asus Tērvete jõe kaldal 19 m kõrgusel neemikul. Linnamägi asustati juba nooremal pronksiajal, tugevad puidust kindlustused ehitati 10. sajandil. 1000 m² suurune linnuseõu piirati 8 m kõrguse valliga ja linnuse jalamil kaitsekraaviga. Linnus oli tihedasti hoonestatud ja seal elas mitmete alade käsitöölisi. Väljakaevamisel leiti ühest hoonest ka 18 tonni vilja. Linnuse kõrval asus 9,5 ha suurune asula.
13. sajandil oli Tērvete linnus läänepoolsete semgalite peamisi keskusi. Henriku Liivimaa kroonika järgi oli sajandi alguses seal valitsejaks Vesthard. Pikemalt kirjeldab linnusega seotud sündmusi Liivimaa vanem riimkroonika. Selle kohaselt piirasid Liivi ordu väed 1259./1260. aasta talvel edutult linnust ja sinna varjunud ordu võimu vastu üles tõusnud semgaleid. Järgmisel, 1270. aasta piiramisel õnnestus neil linnus vallutada. Sel ajal kuulus linnus arvatavasti semgali ülikule Nameisisele. Nüüd tegi ordu sellest oma tugipunkti ja ehitas olemasolevaid linnuse kindlustusi võimsamaks. 1279. aastal puhkes uus semgalite ülestõus, mille esimene aktsioon oli Tērvete linnuse vallutamine Nameisise juhitud vägede poolt. 1281. aastal piiras Tērvetet orduvägi ja seal olnud semgalid nõustusid taas ordu ülemvõimu tunnistama. Linnust aga ei vallutatud ja see jäi endiselt semgalite valdusse. 1286. aastal rajas ordu otse Tērvete linnuse vastu Svētkalnsi linnuse. Seda asusid ründama žemaidid ja kohalikud semgalid, kuid kui edu ei saavutatud, siis otsustasid nad Tērvete linnuse maha põletada ja teise ülestõusu keskusse, Rakte linnusesse, taanduda.
1339. aastal ehitati Tērvete linnamäele Tērvete ordulinnus, mille 1345. aastal Leedu väed hävitasid.
Tērvete linnus

Tērvete linnuse all võidakse mõelda
Elektervedu

Elektervedu ehk elektertransport on tehnoloogia, mille puhul veokeil rakendatakse elektriajameid.
Elekterveoajamite põhikomponendiks on veomootor. Hübriidajami veo-elektrimootor võib olla kombineeritud teist liiki mootoritega, näiteks hübriidautodel ja diisel-elektrilistel veduritel. Veo-elektrimootoreid reguleeritakse tänapäeval jõupooljuhtseadistel põhinevate jõupooljuhtmuunduritega, see valdkond kannab nime jõuelektroonika.
Elektervedu kasutatakse:
Kassándra poolsaar

Kassándra poolsaar (kreeka keeles "Κασσάνδρα") ehk Pallíni poolsaar ("Παλλήνη") on poolsaar Kreeka põhjaosas, Chalkidike poolsaare edelaosa. Selle kirderannikut ümbritseb Egeuse mere Kassándra laht ja edelarannikut Therme laht.
Poolsaare keskasula ja Kassándra valla halduskeskus on Kassándreia linn.
Dihhotoomia (apooria)

"Dihhotoomia" on üks Zenoni apooriatest.
Et läbida mingi vahemaa, tuleb läbida kõigepealt pool sellest vahemaast. Selleks aga, et jõuda poolele maale, tuleb omakorda läbida poolest vahemaast pool, jne lõpmatuseni. See tähendab, et läbida tuleks lõpmata palju teepikkusi. See aga pole võimalik lõpliku aja jooksul. 
Zenon Eleast järeldas sellest, et vahemaa läbimine pole võimalik, nii et liikumine pole võimalik.
Surnud 30. oktoobril

"Siin loetletakse 30. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Achilleus ja kilpkonn

 
"Achilleus ja kilpkonn" on üks Zenoni apooriatest. 
Achilleus ja kilpkonn jooksevad võidu. Kilpkonnale antakse väike edumaa, et võistlus põnevam oleks. Natukese aja pärast stardib Achilleus – ja ta ei jõua kilpkonnale iialgi järele. Põhjendus on järgmine: kui Achilleus jõuab punkti, kus kilpkonn asus stardihetkel, on viimane sealt juba jõudnud järgmise punktini. Kui Achilleus jõuab selle järgmise punktini, on kilpkonn jõudnud jälle edasi, ja nii lõpmatuseni. Vahemaa Achilleuse ja kilpkonna vahel väheneb pidevalt, kuid iial ei saa see võrdseks nulliga ning iialgi ei jõua Achilleus kilpkonnale järele.
Zenon Eleast järeldas sellest, et liikumine on võimatu.
Nool (apooria)

"Nool" on üks Zenoni apooriatest.
Ükskõik kus lendav nool ka ei asuks, alati ta asub mingis kohas. Kui nool asub teatud kohas, siis ta ei liigu, sest võimatu on üheaegselt asuda mingis kohas ja liikuda. Järelikult nool ei liigugi.
Sellest järeldas Zenon Eleast, et liikumine ei ole võimalik.
Nool

Nool on terava otsaga varb, mida kasutatakse tavaliselt vibust, ammust või puhkpüssist lendu laskmiseks.
Nooli on inimesed kasutatud jahipidamisel saaklooma või -linnu tabamiseks, võitluses teiste inimestega, täpsuslaskmisel või -viskamisel märklaua pihta.
Surnud 31. oktoobril

"Siin loetletakse 31. oktoobril surnud tuntud isikuid."
Tartu Kultuurkapital

Tartu Kultuurkapital on Eesti sihtasutus, mis toetab Tartu-keskseid kultuuri-, teadus-, haridus- ja spordiprojekte.
Sihtasutus on välja andnud näiteks Ado Vabbe nimelist stipendiumi ja Tartu Kultuurkapitali aastapreemiat (1995–2011)
Indigolapsed (ansambel)

Indigolapsed on Eesti ansambel. Ansambel iseloomustab oma muusikat kui vokaal-akustiline ja etno-pop-džässilik, kuhu muu hulgas on sisse põimitud nii regivärsse kui bluusielemente.
Ansambel loodi 2005. aastal.
Laika Virgin

Laika Virgin on Eesti elektroonika ja alternatiivroki bänd. 
Bändi kuuluvad Siim Raidma (vokaal, kitarr, klahvpillid), Indrek Ups (basskitarr, klahvpillid) ja Joosep Voolmaa (löökriistad).
Kollektiivile panid 2010. aastal aluse Indrek Ups ja Andero Nimmer. 2011. aastal andis Laika Virgin välja debüütalbumi, millel tegid vokalistidena kaasa mitmed eesti lauljad. 2012. aasta Eesti Muusikaauhindade galal sai helikandja Aasta Alternatiivalbumi auhinna.
Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee

Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee (nr 16196) on Eesti kõrvalmaantee. Kulgeb Kirblast Pärnu maakonnas Vana-Vigalasse Raplamaal. Tee pikkus on 20,2 km.
Tee 13.–20. kilomeeter (k.a Rumba raudteesild) on rajatud raudteetammile (Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudtee tammile).
Opõtne (Jassõnuvata rajoon)

Opõtne on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis, umbes 10 km kaugusel Donetski keskusest loodes ja umbes 2 km kaugusel Donetski lennujaamast põhjas.
Opõtne kõrgus merepinnast on 207 meetrit.
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 755 inimest.
Eesti Kardioloogide Selts

Eesti Kardioloogide Selts (lühend EKS) on Eesti kardiolooge ja kardioloogiaalase tööga tegelevaid arste ühendav organisatsioon. EKS loodi 1963. aastal.
Robin Reid

Robin Reid (sündinud 19. veebruaril 1971 Seftonis) on Suurbritannia poksija. 
Ta võitis 1992. aasta olümpiamängudel I keskkaalus pronksmedali. 
Elukutselise poksijana peetud 51 matšist lõppes 42 võiduga ja 8 kaotusega ning 1 jäi viiki.
Ukaas

Ukaas on Venemaa presidendi, tsaari või riigivõimuorgani välja antud õigusakt või korraldus.
Nool (täpsustus)

Nool võib tähendada mitut asja.
Vaucluse'i departemangu haldusüksuste loend

Vaucluse'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. 
Kantonid.
Departemangus on kokku 17 kantonit. Vald Avignon (kogupindalaga 64,91 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Apt.
Apti kanton
Bonnieux' kanton
Cadenet' kanton
Cavailloni kanton
Gordes'i kanton
Pertuisi kanton
Avignon.
Avignon-Ida kanton
Avignon-Lõuna kanton
Avignon-Lääne kanton
Avignon-Põhja kanton
Bédarrides'i kanton
Bollène'i kanton
L'Isle-sur-la-Sorgue'i kanton
Orange-Ida kanton
Orange-Lääne kanton
Valréasi kanton
Carpentras.
Beaumes-de-Venise'i kanton
Carpentras-Lõuna kanton
Carpentras-Põhja kanton
Malaucène'i kanton
Mormoironi kanton
Pernes-les-Fontaines'i kanton
Saulti kanton
Vaison-la-Romaine'i kanton
Hinniala linnamägi

Hinniala linnamägi ehk Päevapööramise mägi ehk Hobuseseljamägi on neemiklinnuse tüüpi linnamägi. Linnamägi asub Võru maakonnas Võru vallas Hinniala külas Piusa jõe ürgoru maastikukaitsealal.
Linnamäe kirjeldus.
Pikk järsunõlvaline neemik on kolmest küljest piiratud Piusa jõega. Linnamäe absoluutne kõrgus on 109 meetrit ja suhteline kõrgus 24 meetrit. Linnusekoht paikneb selle otsal. Linnust kaitseb maapoolsel küljel kaelakoht, mille pikkus on 25 m ja laius 1,5 m. Selle taga on 8 meetri laiune ja 2,5 m sügavune vallikraav. Vallikraavist lääne pool paikneb 90 m pikkune eeslinnuse ala. Linnamäel paiknevad vallid platoo idakülje otsavall (1,3 m) ja kagukülje madal (0,40–0,48 cm).
Arheoloogilised uuringud.
1995. aasta inspekteerimise käigus leiti mitu esemelist leidu. 2006. aastal tehtud arheoloogiliste kaevamiste käigus leiti, et peavall oli kuhjatud kahes järgus, mille vahel on 5.–7. sajandi põlengukiht. Selle siseküljelt leiti teise vallijärgu aegne suurtest kividest laotud kiviring, mis viitas 7.–10. sajandile. Kagupoolse ala arheoloogiliste kaevamiste ajal ilmnes, et sealgi on liivast vall algselt olnud 1,8 m kõrge ning samast ajast pärinevad mitmed postiaugud ja söestunud kaitsetara jäänused.
Mälestise ajalugu.
Linnamägi oli kindlustatud juba pronksiaja lõpus/rauaaja alguses, hiilgeaeg rahvasterännu perioodil. Enamik leidudest, mis on kaevamiste käigus päevavalgele ilmunud, pärineb keskmisest rauaajast, 5.–7 sajandist.
Rahvapärinus.
Linnamäge on pärimuses peetud ohvripaigaks, kus pööripäevade ajal toimusid päiksekultusega seotud riitused.
Surnud 7. juulil

"Siin loetletakse 7. juulil surnud tuntud isikuid."
Sulestik

Sulestik on lindude sulgedest kehakate ehk linnu keha katvad suled koosvõetult. 
Eristatakes väikesulestikku (selle moodustavad kattesuled) ja suursulestikku (selle moodustavad hoo- ja tüürsuled).
Sulgimisest lähtuvalt eristatakse hund- (enne pesitsust) ja puhkesulestikku (pärast pesitsust) ning mõne linnu puhul (nt rabapüü) ka suve- ja talvesulestikku.
Rent

Rent (ka "renditasu", "rendimaks", "rendimakse") on tasu, mida rendile (üürile) võtja peab aineliste väärtuste kasutamise eest maksma teisele isikule (üüriandjale, rentijale).
Hädaabinumber

Hädaabinumber on telefoninumber, mille kaudu saab ühendust hädaabiteenistustega (päästeteenistus, politsei või kiirabi), et abi kutsuda. Hädaabinumber koosneb tihti kolmest numbrist, et seda saaks kiiresti valida ja oleks lihtne meelde jätta. Mõnedes riikides on erinevate hädaabiteenistuste jaoks erinevad numbrid, mis sageli erinevad üksteisest ühe numbri võrra (nt. 17, 18, 19). 
Tänapäeval on levinuimad hädaabinumbrid 112 (Euroopas) ja 911 (Ameerikas). GSM-standardi järgi peavad need numbrid alati olema saadaval ja helistada saab ka siis, kui võrku pole registreeritud. Kui mobiiltelefonis SIM-kaart puudub, võib tarkvara lugeda lisaks eelmisele kahele ka 000, 08, 110, 118, 119 ja 999 hädaabinumbriks ja tegelikku valitud numbrit ei saadeta, vaid ühendatakse teenusepakkuja poolt häirekeskusega. 
Eesti hädaabinumber on 112.
Petikaken

Petikaken on akna kuju jäljendav lame dekoratiivnišš. See koosneb akna elementidest, kuid on ilma avata – sellel on dekoratiivne funktsioon.
Levis laialdasemalt keskajal, kasutati gooti arhitektuuris, eriti tellisgootikas.
Esineb tavaliselt gruppidena. Petikaken on levinud nii sakraalarhitektuuris kui ka profaanarhitektuuris.
Strobeerimine

Strobeerimine ehk "vilgutamine" on katkestamine etteantud strobeerimissignaaliga ("strobe").
Digitaalsel andmevahetusel on vajalik edastavaid osasid eraldada. Juhtimissignaal "strobe" määrab uue andmevahetustsükli alguse.
Surnud 8. juulil

"Siin loetletakse 8. juulil surnud tuntud isikuid."
Kassándra laht

Kassándra laht (kreeka keeles "Κόλπος Κασσάνδρας"; ka "Torone laht" ("Τορωναίος Κόλπος")) on Egeuse mere loodeosas paiknev laht, mis ümbritseb Kassándra ja Sithonía poolsaare rannikut.
Surnud 9. juulil

"Siin loetletakse 9. juulil surnud tuntud isikuid."
Andres Vihalem

Andres Vihalem (14. aprill 1937 Tartu – 13. juuni 1991 Tallinn) oli eesti raadio- ja teleajakirjanik.
Haridus.
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli (hõbemedaliga) ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 
Aastatel 1969–1971 õppis ta NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis ajakirjandust. 
Töö Eesti Raadios.
Ta oli üks Eesti Raadio meelelahutussaadete toimetuse RAMETO asutajaid, Vikerraadio asutajaid, raadiosaate "Mnemoturniir" looja. 
Töö Eesti Televisioonis.
Ka Eesti Televisioonis tegi ta palju populaarseks saanud meelelahutussaateid: oli muusikasaate "Horoskoop" (1968–1973) saatejuht ja toimetaja, saate "Käokava" (1971–1972) kaassaatejuht (koos Mati Talviku ja Rein Karemäega) ning 1980. aastatel ""Viljaveski" lauluvõistluse" saatejuht. Ta oli ka muusikafilmi "Arne Oidi laulud" (1975) stsenarist.
Kuid aastatel 1978–1991 valmis tal saadete autori ja saatejuhi rollis mahukas, vähemalt 73 saatest koosnev teadussaatesari “Akadeemikud”. Saated käsitlesid näiteks järgmiste akadeemikute teaduspanust: Harald Haberman, Johan Eichfeld, Heino Liimets, Gustav Naan, Agu Aarna, Boris Tamm, Harald Keres, Karl Siilivask, Juhan Kahk, Endel Lippmaa, Jaan Einasto, Gustav Suits, Paul Ariste jpt. 
Veel käsitles ta näiteks ehitusteemasid saatesarjas "Maaehitajad" (1987), masinaehitust saates "Töömehe au" (1984), meditsiinisaavutusi dokumentaalfilmis "Veel on aega" (1982, stsenaristina) jne.
Andres Vihalem suri 13. juunil 1991 Tallinnas ja maeti 19. juunil 1991 Metsakalmistule.
Isiklikku.
Tema onu oli õigusteadlane Paul Vihalem.
Horoskoop (saade)

"Horoskoop" oli Eesti Televisiooni muusikasaatesari aastatel 1968–1973. Esimene saade oli eetris 12. oktoobril 1968. 
Saatejuht oli Andres Vihalem ja toimetaja Kustas Kikerpuu. Lauljaid saatis ETV ansambel Kustas Kikerpuu juhatusel ja ETV naistrio koosseisus Kersti Johannson, Sirje Kiik ja Laida Kull.
Sporaadid

Sporaadide (Σποράδες 'hajasaared') all mõeldi antiikajal kõiki Egeuse mere saari peale Küklaadide. Nimi tuleb sellest, et nad ei koondu mingi ühe saare ümber, nii nagu Küklaadid koonduvad ümber Delose.
Sporaadide tänapäevased allrühmad on järgmised:
Algselt mõisteti Põhja-Sporaadide all Küklaadidest põhjas ning Lõuna-Sporaadide all Küklaadidest läänes paiknevaid saari (hiljem hakati viimaste alla paigutama ka Dodekaneese), hiljem haarati Sporaadide mõiste alla ka ülejäänud Egeuse mere saared. 
Pärast 1960ndaid jäi Sporaadide nimi Kreekas Põhja-Sporaadidele, ülejäänud saari hakati nimetama Põhja-Egeuse saarteks, Ida-Egeuse saarteks ja Saroni saarteks.
Domeen (struktuuribioloogia)

Domeen on osa valgu struktuurist, mis on võimeline, sõltumata ülejäänud valgust, arenema ja funktsioneerima. Valgu domeen omab endale iseloomulikku konformatsiooni ja aktiivsust.
Üks ja sama domeen võib esineda mitmes erinevas valgus. Olemasolevate domeenide duplitseerumine, ümber paigutumine ja muutumine on oluliseks mehhanismiks molekulaarses evolutsioonis ning see aitab suuresti kaasa uudsete omadustega valkude tekkele.
Valgu domeenide pikkus varieerub reeglina vahemikus 25–500 aminohappejääki.
Domeeni kontseptsiooni pakkus 1973. aastal välja Donald B. Wetlaufer. Ta jõudis selleni lüsosüümi ja papaiini molekulide uurimisel röntgenkristallograafia abil.
Inimene, keda polnud

"Inimene, keda polnud" on 1989. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.
Süžee.
Eesti raadiotöötajatele pühendatud Peeter Simmi filmis on kajastatud sündmusi legendaarsest raadio- ning lavahäälest Imbi Valgemäest tema päevikute alusel, aga ka Mari Möldre ja Ruut Tarmo elust. Kasutatud on teatri- ja raadiotöötajate mälestusi. See on pühendus- ja mälestusfilm nendele, kelle hääl on saatnud paljude põlvkondade elu.
Film jälgib noore tüdruku Imbi kasvamist ja elukäiku keerulistel aegadel Eesti ajaloos – alates 1930. aastatest ja lõpetades 1949. aasta küüditamisega. Vahetuvast riigikorrast ja nõudmistest hoolimata üritavad Imbi ning inimesed tema ümber oma eludega edasi minna ja leida argipäevast üles need hetked, mis endiselt rõõmu valmistavad. Sõjajärgsel stalinlikul ajal saab temast tuntud raadioesineja. Ta peab raadiokuulajatele sisendama võltsoptimismi, kuid nii satub ta üha enam vastuollu iseendaga. Ideoloogia rindejoon surub end üha enam peale ja võimalusi reeglite vastu eksimiseks tekib aina juurde. Noor naine peab olema tunnistajaks, kuidas tema kõrvalt kaovad aegade jooksul Saksa sõdurist peigmees, onu ja lõpuks ka isa. On selge, et peagi on kord Imbi enda käes.
Bila

Bila on mitme koha nimi:
"asulad"
"jõed"
Vabade Eestlaste Põllumajandusliit

Vabade Eestlaste Põllumajandusliit (lühend VEPL) 1949. aastal asutatud väliseestlaste põllumajandusorganisatsioon, mille eesmärk pärast Nõukogude okupatsiooni säilitada eksiilis Eesti rahvusvahelised suhted põllumajandusorganisatsioonidega.
Aastast 1956 VEPL Euroopa Põllumajandusliidu täisliige.
VEPLi eesotsas oli 1950–1980 Tõnis Kint.
Eesti Maa-Keskerakond

Eesti Maa-Keskerakond oli Eesti paremtsentristlik erakond. Aastal 1996 liitus erakond Eesti Sotsiaaldemokraatliku Parteiga ja moodustati uus erakond: Mõõdukad. Eesti Maa-Keskerakonda on võrreldud Põhjamaade agraartsentristlike parteidega. 
Eesti Maa-Keskerakonna esimene esimees oli Ivar Raig ja viimane juht oli Vambo Kaal.
Eesti Liberaaldemokraatlik Partei

Eesti Liberaaldemokraatlik Partei (lühend ELDP) oli Eesti erakond, mis tegutses 1990–1994. 
ELDP asutati 9. märtsil 1990 Tallinnas, asutajaliikmeid oli 251. Erakond tekkis Rahvarindest välja kasvanud Eesti Liberaalse Rahvapartei ja Loomeliitude Kultuurinõukogu ringkondi ühendanud Eesti Vabade Demokraatide algatusrühmade ühinemisest. 
ELDP registreeriti 5. mail Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi poolt, esimehena tegutses asutamisest saadik Paul-Eerik Rummo. 
1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ELDP erileppe alusel "Isamaa" nimekirjas. 1993. aasta oktoobris moodustasid nad VII Riigikogus iseseisva fraktsiooni (6 liiget). ELDP oli kahe ministriga esindatud nii Mart Laari kui Andres Tarandi valitsuses.
Aastal 1994 ühines ELDP Reformierakonna algatusgrupiga ja moodustati uus erakond – Eesti Reformierakond.
13. novembril 1994 tegi Reformierakonna asutav koosolek ELDP-le ettepaneku ühinemiseks, ELDP erakorraline kongress kiitis ühinemise heaks ja 18. novembril kirjutati alla ühinemisleppele. 9. detsembril registreeriti uus partei Eesti Reformierakonna nime all.
Valimisliit Isamaa

Valimisliit Isamaa oli Eesti valimisliit, mis tegutses 1991–1992. 
Liidu moodustasid 1991. aasta sügisel Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit, Vabariiklaste Koonderakond ja Eesti Liberaaldemokraatlik Partei. 
1992. aasta Riigikogu valimistel kogus liit enim hääli: 100 828 ehk 22% ja sai Riigikogus 29 mandaati.
21. novembril 1992 ühinesid Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja Vabariiklaste Koonderakond uueks erakonnaks: Rahvuslik Koonderakond Isamaa.
Vabariiklaste Koonderakond

Vabariiklaste Koonderakond (W) oli Eesti erakond, mis asutati 22. septembril 1990. Esimees oli Leo Štarkov. 
1991. aastal oli erakond valimisliidu Isamaa üks moodustajaid. 1992. aastal ühines erakond veel mitme erakonnaga ja moodustati uus erakond: Rahvuslik Koonderakond Isamaa.
Isamaa koosseisus moodustasid aktiivsemad vabariiklased omaette fraktsiooni. 1994. aasta Isamaa killustumisel lahkusid erakonnast ka suur osa Isamaaga ühinenud vabariiklastest. 28. juunil 1994 otsustasid vabariiklaste fraktsiooni liikmed taastada Vabariiklaste Koonderakonna. Taastatud Koonderakonna esimeheks oli Sulev Valner, kuid erakond ei saanud end enam ametlikult registreeritud, sest liikmete arv polnud piisav. 10. septembril 1994 kogunes vabariiklaste koonderakonna kongress, kus otsustati luua Isamaast eraldunud konservatiividega koos Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond.
Eesti justiits- ja digiminister

Justiits- ja digiminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Justiits- ja Digiministeeriumi.
Justiits- ja digiminister ning Justiitsministeerium lähtuvad oma tegevuses Eesti põhiseadusest, Vabariigi Valitsuse seadusest, Justiitsministeeriumi põhimäärusest ja muudest seadustest. 
Eesti justiits- ja digiminister näiteks esindab ministeeriumi valitsemisala piires riiki kohtus tsiviilasjades ja kriminaalasjades tsiviilhageja või -kostjana, kinnitab prokuratuuri põhimääruse, määrab prokuröride arvu, esitab Vabariigi Valitsusele ettepaneku riigi peaprokuröri ametisse nimetamiseks, määrab esindaja Euroopa õigusalase koostöö üksusse Eurojust, nimetab ametisse ja vabastab ametist vanglate direktorid; määrab maa-, linna- ja halduskohtute tööpiirkonna, maa-, linna-, haldus- ning ringkonnakohtute täpse asukoha ja neis töötavate kohtunike arvu, nimetab ametisse ja vabastab ametist notarid, kohtutäiturid ja vandetõlgid, kehtestab isikule pankrotihaldurina tegutsemise õiguse andmise ja äravõtmise korra.
Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 23. juulist 2024 on Eesti justiits- ja digiminister Liisa-Ly Pakosta.
Ministrite loend.
Parteid
Surnud 10. juulil

"Siin loetletakse 10. juulil surnud tuntud isikuid."
Jelena Vassiljeva

Jelena Vassiljeva (sündinud 22. mail 1959 Gorkis) on vene inimõiguslane, kodanikuõiguste aktivist.
2014. aasta sügisel valmis tal Donbassi sõda käsitlev film "Ukraina: tõe otsinguil".
Psalter

Psalter (kreeka keeles ψαλτήριον "psalterion", ladina keeles "psalterium") on liturgiline raamat, milles on psalmid, vahel koos lisatekstidega. Kasutatakse katoliku ja õigeusu kirikus enim tunnipalvustel.
Keskajast on säilinud rida käsikirjalisi illustreeritud psaltreid. Kuulsaimad varased psaltrikäsikirjad on näiteks Dagulfi psalter, Sankt Galleni Kuldne psalter ja Utrechti psalter. Keskajal oli psaltri tähtsus vaimulikus igapäevaelus suur, sest igapäevast psalmide retsiteerimist hardusharjutusena harrastasid nii vaimulikud kui ilmikud. Enamik tänapäeval keskaja raamatukunsti olulisteks näideteks peetavaid rikkalikult illumineeritud psaltreid oli valmistatud hoopis kõrge positsiooniga ilmikute tarvis, näiteks Melisende psalter, Ingeborgi psalter või De Lisle psalter.
Liturgilised raamatud olid ka ühed esimesed, mida trükikunsti abil paljundati. Nii on vanim Eestist leitud trükisefragment osa Mainzi psaltrina tuntud inkunaablist.
Sisu.
Enamiku psaltrite alguses on kalendaarium, milles on näidatud pühakute päevad.
Enne Vulgata ilmumist olid olemas vanas tõlkes ("vetus latina") psaltrid ja enne Gregoriuse kirikureformi ning tekstide ühtlustamist 6. sajandil olid olemas gallikaani, ambroosiuse, mosaraabia jt liturgiatele vastavad erinevate tekstidega psaltrid.
Kolledž

Kolledž (ladina sõnast "collegium") on kõrgkool, mida haldab ülikool. Eelkõige ingliskeelsetes maades on see iseseisev kesk- või erialane kõrgõppeasutus.
Magneetumus

Magneetumus on vektorsuurus, mis iseloomustab füüsikalise keha magneetumist. Magneetumust väljendab magneetiku magnetmoment ruumalaühiku kohta:
 formula_1
kus formula_2 on magneetumuse vektor, formula_3 on magnetmomendi vektor ja formula_4 on magneeditava aine ruumala.
Magneetumuse mõõtühik on amper meetri kohta (A/m), seega sama mis magnetvälja tugevusel.
Magneetumuse formula_2 ja magnetvälja tugevuse formula_6 vaheline seos on diamagneetikute ja paramagneetikute korral praktiliselt lineaarne:
formula_7
kus võrdetegur formula_8m on magnetiline vastuvõtlikkus.
Ferromagnetiliste materjalide korral puudub formula_9 ja formula_10 vahel magnetilise hüstereesi tõttu ühetähenduslik sõltuvus ja selle kirjeldamiseks tuleb kasutada vastuvõtlikkuse tensorit. Magneetumus seostatakse sel juhul välise välja formula_6 poolt materjalis esile kutsutud magnetinduktsiooniga formula_12:
formula_13
kus formula_14 on magnetiline konstant ja formula_15 on materjali magnetiline läbitavus.
Kasparov.ru

Kasparov.ru on venekeelne, Vladimir Putini suhtes kriitiline veebisait, mille rajajaks on Garri Kasparov. 2013. aasta märtsi seisuga oli see Venemaal populaarsuselt 816. kohal.
Karjasoo (soo)

Karjasoo on kõrgsoo Võru maakonnas Võru vallas Hänike külas. 
Soo pindala on ligikaudu 60 ha.
Soo tekkimise kohta on kohalik muistend, mille järgi olnud soo kohal kunagi Karja järv, mis jooksnud jõgede kaudu tühjaks siis, kui Järvetaat vee oma kaksikute tütarde mehelemineku puhul neile kaasavaraks andis.
Magistritöö

Magistritöö (inglise "master's thesis", "master's work") on magistrikraadi kaitsmiseks tehtav uurimus. Enamasti tehakse magistritöö magistriõppe jooksul.
Prorektor

Prorektor on rektori asetäitja ja rektoraadi liige.
Õppeasutustes, kus prorektoreid on mitu, täidab iga prorektor talle määratud valdkonnaga seotud ülesandeid. Näiteks nii Tartu Ülikoolis kui ka Tallinna Ülikoolis on ametis "õppeprorektor" (rektori asetäitja õppetöö alal), "teadusprorektor" ja "arendusprorektor".
5. Suurtükiväegrupp

5. Suurtükiväegrupp oli Eesti sõjaväe suurtükiväeüksus Viljandis. 
Enne 1940. aastat kuulus suurtükiväegrupp 3. Diviisi koosseisu, hiljem 4. Diviisi koosseisu.
Suurtükiväegrupi ülem oli major Artur Tenno.
Ajalugu.
5. Suurtükiväegrupi baasiks oli Ülemjuhataja päevakäsuga 14. märtsist 1919. formeeritud 3. Raske Välja Suurtükiväe Divisjon ja selle komplekteerimiseks kasutati 1. ja 2. suurtükiväepolgust toodi üle 5 patareid. Divisjoni ülemaks määrati Suurtükiväe valitsuse Varustuse osakonna ülem polkovnik Martin Terras, kes asus väeosa vormeerimisele Tallinnas 16. märtsil.
3. Raske Välja Suurtükiväe Divisjon formeeriti ümber 3. Suurtükiväepolguks ja saadeti peale Vabadussõja lõppu laiali, kuid formeeriti 1921. aastal uuesti. 1925. aastal jagati 3. suurtükiväe rügement 5. ja 6. suurtükiväe grupiks.
1924. aastal muudeti Eesti suurtükiväe organisatsioon järgmiseks: 1. diviisil oli 1. diviisi suurtükivägi, 2. diviisil 2. diviisi suurtükivägi ja 3. diviisil 3. suurtükiväe rügement. Mõlema diviisi suurtükiväed jagunesid kaheks grupiks. 1. augustil 1925. aastal loodi uus organisatsioon, kus suurtükivägi jagunes suurtükiväegruppideks: 1. diviisil oli 1. suurtükiväegrupp ja 2. Suurtükiväegrupp; 2. diviisil 3. suurtükiväegrupp ja 4. suurtükiväegrupp ja 3. diviisil 5. Suurtükiväegrupp. 
5. suurtükiväegrupi staap asus Viljandis, Jakobsoni tänav 4.
1932–1940 asus 5. Suurtükiväegrupi kasarm Johan Laidoneri plats 5 hoones.
3. diviisi hilisema 6. suurtükiväegrupi staap, patareid nr. 4 ja 5 - Loodi mõisas Viljandimaal.
1928. aastal kehtestati "Kaitseväe organisatsiooni ja koosseisude seadlusega, Eesti kaitseväe rahuaegne organisatsioon. Välisuurtükivägi oli koondatud A, B ja C tüübilistesse gruppidesse. A tüübilises suurtükiväegrupis (1. ja 3.) on staap, spetsialistide komando, kaks kerge kahuri-, üks kerge haubitsa- ja üks raske kahuri-või haubitsapatarei ning igas patareis on kaks rühma. 
B tüübilises suurtükiväegrupis on staap, neli kerget ja kaks rasket patareid. Igas kerges patareis on kolm rühma, igas raskes patareis on kaks või kolm rühma. C tüübilises suurtükiväegrupis on staap, kaks kerget ja kaks rasket patareid. Igas patareis on kolm rühma.
Seoses 1928. aasta muudatustega ja ajateenijate arvu vähendamisega likvideeriti 3. diviisi piirkonnas 6. suurtükiväegrupp ning ka 3. diviisi suurtükiväe juhatus. Suurtükiväe laod ning muud spetsiaalosad hakkasid alluma 5. suurtükiväegrupi ülemale, suurtükiväegrupi patareid koondati Viljandisse. Ülemaks (1928–1934) määrati senine diviisi suurtükiväe ülem kolonelleitnant Georg Kirschbaum.
5. Suurtükiväegrupi dekoreeritud allohvitseride loend.
Kotkaristi hõberist
Kotkaristi raudrist
Vana-Egiptuse loomismüüdid

Vana-Egiptuse loomismüüdid püüdsid kirjeldada maailma teket.
Erinevad kosmogooniad.
Vana-Egiptuse loomismüütide kohaselt oli kõige alguses olnud elutu ürgmeri Nun.
Hermopolise kosmoteogoonia.
Hermopolise loomismüüt keskendus universumi olemusele enne maailma loomist. Ürgmere omadusi kirjeldasid 8 jumalust, keda tunti kui Ogdoad. Need olid Nu ja Naunet, Huh ja Hauhet, Kuk ja Kauket ning Amun ja Amaunet. Nende ühendusest tekkis ürgküngas.
Ürgookeanist tõusis maailmamuna, mille tarkuse- ja kuujumal Thot asetas ürgkünkale. Munast koorus päikesejumal Ra.
Heliopolise kosmoteogoonia.
Heliopolise kosmoteogoonia järgi tõusis ürgmerest välja päikesejumal Atum. Viimane sigitas omakorda õhujumal Šu ja niiskuse jumalanna Tefnuti. Nendest said alguse maajumal Geb ja taevajumalanna Nut, kes põimusid ühte, kuid lahutati Šu poolt. Sellest taeva ja maa ühendusest sündisid päike, kuu ja tähed. Neil olid 4 last: Osiris, Isis, Seth ja Nephthys.
Peajumalaks oli Ra, kes oli inimeste looja, maailma ja taeva valitseja ning Maati isa. Maat oli õiguse, tõe ja maailma harmoonia jumalanna.
Memphise kosmoteogoonia.
Memphise linna kaitsja Ptah, kes oli tuntud kui kirja, kunsti ja käsitöö jumal, lõi nii maailma kui ka jumalad oma mõtte ja sõna jõul eimiskist. Teisi jumalaid peeti Ptahi eri ilminguteks ja Ptahi kehastusena austati ka härg Apist.
Elefantine kosmoteogoonia.
Kõigi olendite loojaks peeti jäära peaga viljakusjumalat Hnum, kes olevat potikedral Niiluse mudast valmis vorminud ka inimese.
Teeba kosmoteogoonia.
Teeba kaitsjaks peetud Amoni tähtsus hakkas kasvama seoses Teeba esilekerkimisega. Lõpuks ei olnud Amon mitte ainult Ogdoadi liiga, vaid ka maailma looja. Ühtlasi sulandas ta endasse päikesejumal Ra saades nõnda nimeks Amon-Ra. Ehnaton püüdis Amonit asendada päikesekettaga Aton.