tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kodanikuplatvorm (Venemaa)

Kodanikuplatvorm (vene keeles Гражданская платформа) on parempoolne poliitiline partei Venemaal. 
2012. aasta märtsis teatas äsjastel Venemaa presidendivalimistel 8% valijate hääli saanud miljardär Mihhail Prohhorov uue partei loomisest (eelmisel aastal oli Prohhorov Pravoje Delo esimees, kuid oli sunnitud 2011. aasta septembris parteist lahkuma). 2012. aasta juunis teatati, et loodava partei nimeks saab Kodanikuplatvorm. 
Sama aasta juulis Moskvas toimunud Moskvas Kodanikupaltvormi asutamiskongressil valiti partei asutaja Mihhail Prohhorov alaliselt tegutseva partei juhtimisorgani – poliitkomitee – esimeheks. 
Partei juures tegutseb ühiskondliku organina kodanikukomitee. Sellesse kuuluvad kõik poliitkomitee liikmed, samuti ühiskonnategelased, kes ei ole partei liikmed, kuid toetavad Kodanikuplatvormi olles selle aktiivsed pooldajad. Tegemist on nõuandva organiga, kes edastab oma soovitused poliitkomiteele. 2013. aasta detsembris valiti kodanikukomitee esimeheks Irina Prohhorova.
Esimeseks partei suuremaks võiduks oli 2013. aasta juulis Jevgeni Roizmani esitamine Jekaterinburgi Linnaduuma esimehe ametikohale. Roizman sai 33% valijate häältest ja võitis valimised. 
2014. aasta mais sai Prohhorovi asemel partei poliitkomitee esimeheks Rifat Šaihhudinov (oli aastatel 2003–2011 Riigiduuma Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei fraktsiooni liige). Mihhail Prohhorov jäi poliitkomitee liikmeks edasi.
Partei poliitilise kursi muutmine.
2015. aasta märtsis seoses enamiku partei regionaalosakondade nõudega, et partei võtaks ametliku seisukoha Krimmi Venemaaga ühendamise tunnustamise osas ja heidaks muusik Andrei Makarevitši välja partei kodanikukomitee koosseisust, lahkus Prohhorov koos oma poolehoidjatega parteist.
24. märtsil 2015 toimunud partei konverentsil teatas Šaihhudinov, et partei poliitiline kurss muutub. Ta kuulutas, et "Prohhorovi epohh on lõppenud!" ja lisas, et Krimmi ühendamist Venemaaga on vaja toetada, Donbassi on vaja abistada ning oranžidele revolutsioonidele on vaja vastu seista.
19. augustil 2016 korraldas partei Augustiputši 25. aastapäevaks Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee toetuseks aktsiooni loosungi all "Jeltsini epohh – häbi epohh" ("Эпоха Ельцина – Эпоха позора"). 
2016. aasta septembris sai partei Riigiduuma valimistel hävitavalt lüüa (eelviimane 13. koht), saades vaid 0,2% valjate häältest. Sootuks teisiti läks partei liidril Rifat Šaihhudinovil, kes kandideeris Neftekamski ühemandaadilises valimisringkonnas, kus aga võimupartei Ühtne Venemaa oma kandidaati ei esitanud. Ta võitis valimised ja pääses parlamenti.
2018. aasta Venemaa presidendivalimistel toetas Kodanikuplatvorm Vladimir Putini kandidatuuri.
Mordva hümn

"Elagu, Mordva!" (mokša keeles/ersa keeles: Шумбрат, Мордовия!; vene keeles Радуйся, Мордовия!) on Mordva hümn. Muusika autor on Nina Vassiljevna Košeljeva (Нина Васильевна Кошелева), sõnade autor Sergei Vassiljevitš Kinjakin (Сергей Васильевич
Кинякин). Hümni sõnad on kirjutatud Mordva kolmes ametlikus keeles: mokša keeles (esimene salm ja osa refräänist), ersa keeles (teine salm ja ülejäänud osa refräänist) ja vene keeles (kolmas salm).
 Ши валда, Мордовия, седистот сай,
 Ши валда, Мордовия, сельмосот палы, юрнай,
 Россиять мяшться мокшень сияста сюлгам,
 Россиять карксэземса эрзянь зырняста пулай.
 Шумбрат! Шумбрат, Мордовия!
 Гайняк! Гайняк, Мордовия!
 Кельгома краеньке – най панжи маеньке,
 Мокшэрзянь шачема-касома край!
 Шумбрат! Шумбрат, Мордовия!
 Морак! Морак, Мордовия!
 Павазу эряфсь катк тонь эрь кудозт сувай!
 Ульхть шумбра, ульхть шумбра,
 Кода сонць Сияжарсь, ульхть шумбра!
 Тон ютыть, Мордовия, стака кить-янт,
 Тон молить, Мордовия, витьстэ, верьга кандыть прят.
 Вий макснесть келей Мокшась ды бойка Сурась,
 Секс течис тон седейс ды оймес – прок ванькс лисьмапрят.
 Шумбрат! Шумбрат, Мордовия!
 Гайняк! Гайняк, Мордовия!
 Кельгома краеньке – най панжи маеньке,
 Мокшэрзянь шачема-касома край!
 Шумбрат! Шумбрат, Мордовия!
 Морак! Морак, Мордовия!
 Павазу эряфсь катк тонь эрь кудозт сувай!
 Ульхть шумбра, ульхть шумбра,
 Кода сонць Сияжарсь, ульхть шумбра!
 Ты трудной дорогой, Мордовия, шла,
 И, что б ни случилось, всегда величава была.
 С тобою мчатся свободные Мокша, Сура,
 Ты духом была и осталась сильна и добра.
 Шумбрат! Шумбрат, Мордовия!
 Гайняк! Гайняк, Мордовия!
 Кельгома краеньке – най панжи маеньке,
 Мокшэрзянь шачема-касома край!
 Шумбрат! Шумбрат, Мордовия!
 Морак! Морак, Мордовия!
 Павазу эряфсь катк тонь эрь кудозт сувай!
 Ульхть шумбра, ульхть шумбра,
 Кода сонць Сияжарсь, ульхть шумбра!
Turjamaa

Turjamaa on mütoloogiline maa rahvuseeposes "Kalevipoeg". Eesti mütoloogias on mõeldud selle all põhjapoolset maad, põhiliselt polaaralasid praeguse Norra territooriumil.
Turjamaad on mainitud rahvuseepose esimeses loos (Kalevi tulek, Salme ja Linda, Pulmad).
Muistses Kalevalas kasvas paljudes külades kangeid mehi. Põhja piiril seisis tugev talu kaljudel, Taara tammemetsa ääres.
Peres kasvas kolm poega. 
Üks neist veeres Venemaale,
Teine tuiskas Turjamaale,
Kolmas istus kotka selga,
Põhjakotka tiiva peale. 
Sellest, kes reisis Venemaale sai tubli kaupmees. Sellest, kes läks Turjamaale, sai vapper sõjamees. Kalev, kes oli kolmas poeg, sõitis kotka seljas üle Läänemere ja jõudis Viru randa.
Mainitud Turjamaad ka eepose neljandas loos (Kalevipoja ujumisreis, Saarepiiga, Laul meresügavusest). 
Tuuslar oli Linda röövinud, kuid ei suutnud teda Soome viia, sest Pikker aitas. Kalevipoeg ja vennad otsisid ema kõikjalt, kuid ei leidnud. Kalevipoeg otsustas ujudes Soome randa jõuda:
Sõudis kiirelt Soome poole,
Tüüris otse Turja poole,
Purjeteli põhja poole;
Tõttas eite tabamaie,
Meridiani Planum

Meridiani Planum on Marsi tasandik, mis asub 2 kraadi Marsi ekvaatorist lõunas ning moodustab Terra Meridiani läänepoolseima osa. Tasandikult on leitud haruldast halli kristallilist hematiiti. Maal moodustub hematiit sageli kuumaveeallikates, mistõttu arvavad teadlased, et Marsil võis kunagi olla vedelat vett või kuumaveeallikaid. Meridiani Planumist on leitud ka kraatreid ja vulkaanilist basalti.
Meridiani Planum valiti Opportunity ja Schiaparelli maandumispaigaks, sest see on võrdlemisi tasane ning seal on vähe kraatreid ja kive. Regioonis asub Opportunity maandur, Challenger Memorial Station.
Paharet

Paharet on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Etümoloogia sõnaraamatu järgi on paharet paha vaim või kurivaim, põrgu kujutelmas väike kurat, sarviku abiline.
Pahareti poegasid on mainitud rahvuseepose kümnendas loos (Kikerpära soo. Vetevaimu kuld. Jõukatsujad. Võlatasumine Soome. Ilmaneitsi sõrmus.)
Kalevipoeg läks hobust ostma, käis Virus, Harjus ja Järvas ning linnulaul metsas juhatas talle teed, kuni ta jõudis soo juurde. Pahareti poegadele oli nende järv kitsaks jäänud, nad pidid pere juurest ära tulema ning arvasid uueks koduks soo sobiv olevat.
Sealap leidsid õnne soovil
Suures K i k e r p ä r a soossa
Kogemata kohakese, 
Kuhu koer ei korjaks kodu,
Penipoeg ei pesapaika.
Pahareti poegadelle
Paistis paika meelepärast; 
Kuid nad ei jõudnud kokkuleppele, kes peaks soos pärisperemeheks saama ning läksid karvupidi kokku. Nähes Kalevipoega tulemas, palusid nad teda õigust mõistma. Kalevipoeg sõitles paharette
Pööraspeaga poisikesed,
Meelest tölbid mehikesed!
ning andis Alevipojale ülesandeks nööriga kummagi pahareti poja jaoks vastav osa rabast välja mõõta.
USA Today

USA Today (hääldus: ) on 1982. aastal Al Neuharthi asutatud ingliskeelne Ameerika Ühendriikide päevaleht, mille omanik on Gannett Company.
2016. aastal oli väljaandel hinnanguliselt 7 miljonit lugejat, millega see oli USA-s kolme loetavaima väljaande seas kõrvuti Wall Street Journali ja New York Timesiga".
Venemaa Liberaaldemokraatlik Partei

LDPR – Venemaa Liberaaldemokraatlik Partei (vene keeles ЛДПР – Либерально-демократическая партия России) on ultranatsionalistlik partei Venemaal, mis asutati 1989. aastal Nõukogude Liidu Liberaaldemokraatliku Partei nime all. 
Partei liider oli kogu selle tegevusaja jooksul kuni surmani 2022. aastal Vladimir Žirinovski. Pärast seda sai partei esimeheks Leonid Slutski.
Legaat

Legaat (ladina keeles "legatus"; mitmuses "legati") oli kõrge sõjaväeline auaste Vana-Rooma armees, võrreldav tänapäeva kindraliga.
Legaadiks nimetati ka provintsidesse või teistesse riikidesse saadetud Vana-Rooma saadikuid
Eino Niineste

Eino Niineste (aastani 1935 Nihver; 13. detsember 1926 Vohnja vald, Kadrina kihelkond, Virumaa – 22. juuni 1983 Kohtla-Järve) oli eesti maadlustreener ja Kohtla-Järve maadluskoolkonnale alusepanija.
Ta hakkas sportima Kolu koolis. Sundvõeti Teise maailmasõja ajal Saksa sõjaväkke, tegi läbi Tšehhi põrgu ja viibis mitmes sõjavangilaagris, teenis vangipõlve lõpus Nõukogude tööpataljonis Sillamäel, kust vabanemise järel suundus aastal 1951 Kohtla-Järvele kaevuriks. Osales vabal ajal maadlustreeningutel, mille käigus näitas annet treeneritööks, millest sai elukestev kutsumus. Võistles ka Eesti NSV meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses. 
Oli 1952–1954 Kohtla-Järve LNSK maadlustreener kaevuritöö kõrvalt, aastast 1954 põhikohaga ja 1956–1963 kohakaasluse alusel ka direktor, 1963–1976 Kohtla-Järve LNSK ja 1976–1983 KSMK maadlustreener. Aastal 1964 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 
Tegutses ka kohtunikuna, oli üleliidulise kategooria maadluskohtunik (1970). Oli Maadlusföderatsiooni presiidiumi mitme koosseisu liige, Eesti, Kalevi ja Nooruse koondise vanemtreener ja treener. Tema tuntuim õpilane oli Avo Talpas. 
Eino Niineste suri ootamatult peale spordikooli treenerite omavahelist korvpallimängu. Erinevalt nekroloogis väidetust (Spordileht, nr. 73, 27 juuni 1983) ei kuulunud mitte kunagi kommunistlikku parteisse (Spordileht, nr. 64, 20 detsember 1996).
Eesti Tiibeti Traditsioonilise Meditsiini Akadeemia

Eesti Tiibeti Traditsioonilise Meditsiini Akadeemia (lühend ATTM Eesti) on Tallinnas tegutsev mittetulundusühing, mis tegeleb Tiibeti meditsiiniga seotuga. Ühing loodi 2008. Ühing on teinud tihedat koostööd MTÜ-ga Eesti Ngak-Mang Instituut.
Ühing haldab Välustes asuvat Väluste Tiibeti meditsiini kooli.
Kuuda leprosoorium

Kuuda leprosoorium oli pidalitõbiste hooldusasutus (leprosoorium) Läänemaal Märjamaa vallas Kuudal.. 
Asutus avati 16. detsembril 1896. Asutust juhtis kuratoorium, mille esimees oli Eestimaa rüütelkonna peamees. Kui Eesti iseseisvus, allutati asutus keskvalitsusele.
1980. aastatel oli Kuudas Rapla Rajooni Keskhaigla leepraosakond. See osakond suleti 1995.
Tarvastu leprosoorium

Tarvastu leprosoorium oli pidalitõbiste hooldusasutus (leprosoorium) Viljandimaal Tarvastus. Asutus eksisteeris 1899–1939
Tallinna Diagnostikakeskus

Tallinna Diagnostikakeskus oli Tallinnas tegutsev ettevõte (aktsiaselts), mis pakkus patsientidele kõrgtehnoloogilisi diagnostikateenuseid. 2011 ühendati keskus Ida-Tallinna Keskhaiglaga.
Keskuse asutas 1988. aastal Tallinna linn.
Keskuse algusaegadel oli selles Eesti ainus kompuutertomograaf.
Kevin Trapp

Kevin Trapp (sündinud 8. juulil 1990 Merzigis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Saksamaa kõrgliiga klubis Frankfurdi Eintracht ja Saksamaa jalgpallikoondises.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Saksamaa rahvuskoondises tegi Trapp 6. juunil 2017 sõprusmängus Taani vastu.
Ta kuulus Saksamaa koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel, kuid ta ei pääsenud platsile üheski mängus.
Saksamaa koondisse valiti ta ka 2018. aasta maailmameistrivõistlusteks.
Venemaa opositsiooni koalitsioon

Koalitsioon "Venemaa Eest Ilma Omavolita ja Korruptsioonita" (vene keeles Коалиция "За Россию без произвола и коррупции") oli liberaalsete poliitiliste organisatsioonide koalitsioon Venemaal. 
Demokraatlike jõudude koalitsiooni loomisest teatati 2010. aasta septembris pressikonverentsil Moskvas. Koalitsiooni liidriteks said Mihhail Kasjanov, Boriss Nemtsov, Vladimir Rõžkov ja Vladimir Milov. 
Koalitsiooni koosseis.
Koalitsiooni koosseisu kuulus neli poliitilist organisatsiooni, kuid eelnevalt peeti läbirääkimisi ka mitme teise parteiga. Erimeelsuste tõttu ei liitunud koalitsiooniga Garri Kasparovi juhitud Ühinenud Kodanikerinne ja Jabloko. 
Pravoje Deloga läbirääkimisi ei peetudki, kuna parteid peeti Kremli projektiks. Pravoje Delo kaasesimees Leonid Gozman kommenteeris 16. septembril, et näeb uues demokraatlikus koalitsioonis liitlast, kuid kahtles, et neil lastakse parteina registreeruda.
Koalitsiooni kuulusid 4 poliitilist organisatsiooni:
Koalitsiooni esimene miiting.
9. oktoobril 2010 toimus Moskvas Bolotnaja väljakul opositsiooni koalitsiooni esimene miiting. See oli linnavõimude poolt sanktsioneeritud. Miitingul nõuti ausaid valimisi, jõustruktuuride omavoli keelustamist, vaba meediat ja kohtupidamise Mihhail Hodorkovski üle lõpetamist. Ka lubati 2011. aastal esitada 2012. aasta Venemaa presidendivalimistel demokraatlike jõudude ühiskandidaat.
Partei loomine.
9. oktoobril 2010 toimunud koalitsiooni korraldustoimkonna koosolekul otsustati luua partei – Rahvavabaduse Partei. Sama aasta detsembris toimus Moskvas partei asutamiskongress. Meedias ilmusid pealkirjad "Venemaa opositsioon ühines parteiks". Mihhail Kasjanov teatas, et kui parteid ei registreerita, siis jätkab opositsioon poliitilist võitlust koalitsioonina.
2011. aasta mais esitas Rahvavabaduse Partei (akronüüm PARNAS) taotluse Venemaa justiitsministeeriumile partei registreerimiseks, mida ei rahuldatud. 2012. aasta juunis ühines Rahvavabaduse Partei Venemaa Vabariikliku Parteiga (RPR). Kahe partei ühinemine vormistati sellisel viisil, et PARNAS-i liikmed astusid RPR-i liikmeks ja RPR muutis enda partei nime. Uus nimi: Venemaa Vabariiklik Partei – Rahvavabaduse Partei (lühend RPR–PARNAS).
Mihkel Fuhrmann

Mihkel Fuhrmann (15. märts 1823, Pööravere mõis, Pärnumaa – märts 1873, Nohtuisk, Jakuutia) oli teadaolevalt esimene eestlasest maadeuurija. Ta töötas aednikuna Middendorffidele kuulunud Pööravere mõisas. Alexander Theodor von Middendorffi üliõpilaspäevil sai Fuhrmannist tema teener ning hiljem abiliseks ekspeditsioonidel. Ta saatis Middendorffi retkedel Taimõrile ja Ida-Siberisse ning Ohhoota mere rannikule. Samuti osales ta hilisematel ekspeditsioonidel. Ta kogus zooloogilisi ja botaanilisi materjale, mineraale ja kivistisi, mis asuvad nüüd Peterburis.
Louwsburg

Louwsburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.
Louwsburg on asutatud 1920. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louwsburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,87%, valgeid 2,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44%, värvilisi 0,34% ja teisi 0,12%. Suulu keelt pidas emakeeleks 94,39%, afrikaani keelt 2,07%, inglise keelt 1,45% ja ndebele keelt 1,15%.
Ntuzuma

Ntuzuma on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ntuzuma elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17%, värvilisi 0,16%, valgeid 0,08% ja teisi 0,13%. Suulu keelt pidas emakeeleks 91,58%, inglise keelt 2,30%, ndebele keelt 1,62% ja koosa keelt 1,62%.
Clanwilliam

Clanwilliam on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas, Cederbergi valla halduskeskus.
Asula on rajatud 1806. aastal ja kandis esialgu nime Jan Disselvlei. Praeguse nime sai Clanwilliam 1814. aastal ja linnaõigused omandas 1901. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Clanwilliami elanikest värvilisi 68,50%, mustanahalisi aafriklasi 22,65%, valgeid 7,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,47% ja teisi 0,72%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 77,68% inimestest, sotho keelt 9,24%, koosa keelt 7,78% ja inglise keelt 2,32%.
Tööväärtused

Tööväärtusteks loetakse nii töö eest saadavatele hüvedele omistatud olulisust kui ka mitmesuguseid sotsiaalselt ihaldatud töötamise aspekte. Tööväärtuste uurijad liigitavad neid eri motiveerivate tegurite põhjal ehk töö tegemise eest oodatavate hüvede iseloomu kaudu. Tavapärased ehk instrumentaalsed tööväärtused osutavad töö tegemise eest saadavatele töövälistele tasudele või hüvedele. Oma olemuselt on need vahendväärtused ja kujutavad endast tööväliseid tasusid (võimalus omandada positsioon ühiskonnas, suur sissetulek, karjääritegemise võimalused, elukutsega kaasnev prestiiž). Ekspressiivsed ehk eneseväljenduslikud väärtused tulenevad töö tegemisega kaasnevatest hüvedest (töö huvitavus ja loomingulisus, töötamisega kaasnevad enesearendamise võimalused). Sotsiaalsete väärtuste (töötamine meeldivas kollektiivis) alla arvestatakse sageli ka ühistel huvidel baseeruvad ehk altruistlikud väärtused (aidata teisi, panustada ühiskonna heaks).
Eestis on uuritud nii väärtuste struktuuri kui väärtuste hierarhiaid. 
Saarniit nimetab siirdeaja Eestis asetleidnud väärtustemuutust väärtusteadvuse individualistlikuks pragmatiseerumiseks.
Darling (LAV)

Darling on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.
Asula on rajatud 1853. aastal. Darling on saanud nime Kapi koloonia leitnant-kuberneri Charles Henry Darlingi järgi. Linnaõigused sai Darling 1955. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Darlingi elanikest värvilisi 81,9%, mustanahalisi aafriklasi 8,6%, valgeid 8,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 1,0%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 85,4%, inglise keelt 6,2%, koosa keelt 5,7% ja teisi keeli 2,7%.
Neuenhaus

Neuenhaus on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis, Samtgemeinde Neuenhausi keskus. Neuenhaus asub Vechte jõel Hollandi piiri ääres ning on umbes 10 km Nordhornist loodes ja 30 km Enschedest põhjas. Valla pindala on 31,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 9894 inimest.
Ajalugu.
Neuenhaus asutati 1317. aastal Münsteri ja Amsterdami vahelisele kaubateele Bentheimi krahvi Johannes II korraldusel, kes ehitas ka enda kaitseks lossi. Kiirelt kasvav uus linn sai linnaõigused 1369. aastal. Linna käsutuses olid "Amti" kohus ja teised asutused, mis koliti kreisikeskusesse Nordhorni pärast Teist maailmasõda. Tänast Neuenhausi linna laiendati 1970. aastal endiste autonoomsete kogukondade Grasdorfi, Hilteni ja Veldhauseni liidendamise kaudu, millest viimane oli olemas juba 10. sajandil. Kahe paisu ehitamisega Vechte jõele ja veel ühega Dinkeli jõel saadi kontrolli alla üleujutused, mis olid Neuenhausi varem nii tihti ahistanud.
Neuenhausi kesklinna peatänav kaotati aastal 2005 pärast edelaümbersõidu ehitamist ümber linna.
Palju vanu "Ackerbürgerhäuser" ("härrastalupoegade majad") on renoveeritud või renoveerimisel.
Linnas on hea liigelda jalgrattal. Rattateed on väga hästi tähistatud ning moodustavad umbes 250 km pikkuse võrgustiku, mis viib läbi aasade ja metsade, samuti piki Vechte ja Dinkeli jõge. Teede ääres on juba üha enam kunstiteoseid vaatamiseks. Veelgi enam, kohalik võimlemis- ja spordiklubi (kohapeal tuntud kui "TuS", "Turn- und Sportverein") on tähistamas oma 100-aastast juubelit.
Veldhausen.
Kõrvaline keskus Veldhausen on tegelikult rohkem kui 1000 aastat vana kihelkonnaküla, mis liidendati Neuenhausi linnaga 1970. aastal. Sellest hoolimata on Veldhausen suutnud säilitada oma autonoomiat. Siin on umbes 2200 külaelanikku.
Veldhausen tekkis, kui talunikud naaberkogukondadest Eschest, Grasdorfist ja Osterwaldist väljendasid soovi saada koht oma uuele kirikule, kuna paljudele oli liiga kauge käia Uelseni kirikus, ja halva ilmaga tõesti isegi võimatu. Seega otsiti kesksel kohal olev väheviljakas maatükk, selline kohapeal kunagi tuntud hollandi sõna "veld", tähendusega "põld" (hollandi keelt kasutati Veldhausenis veel 100 aastat tagasi endiselt ametliku keelena). Esimene kirik ehitati usutavasti peamiselt puidust. Kiriku ümber asusid aja jooksul käsitöölised ja härrastalupojad ("Ackerbürger"). Tänane kivist kalvinistlik kirik, koos tuuleveski ja veskipargiga naabruses, loetakse Veldhauseni maamärkide hulka kuuluvaks.
Veskipargi "Brauchtum- und Mühlenverein" – Tavandi- ja veskiklubi – alale on ehitatud vana möldrimaja ja pagaritöökoda. Pagaritöökojas küpsetavad harrastuspagarid leiba, mis tehtud veskis jahvatatud jahust.
Transport.
Neuenhaus asub "Bundesstraßel" 403, mis kulgeb Nordhornist Hollandisse. On ka raudteeühendus, mis järgib umbes sama teed; kuid liinil ei ole 1970. aastate keskpaigast reisijateveo teenust, kuigi kaupu veetakse siiani.
Aberdeen (LAV)

Aberdeen on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas.
Aberdeen on rajatud 1856. aastal, linnaõigused sai 1858. aastal. Aberdeen on saanud nime Šotimaal asuva Aberdeeni linna järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aberdeeni elanikest värvilisi 73,0%, mustanahalisi aafriklasi 19,4%, valgeid 6,7%, India ja Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,4%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 80,7% inimesi, koosa keelt 15,5%, inglise keelt 2,2% ja teisi 1,0%.
2023. aastal tehti ettepanek nimetada Aberdeen ümber Camdebooksiks. 2024. aastal lükkas kunsti- ja kultuuriminister Gayton McKenzie selle ettepaneku tagasi.
Karl Lõhmus

Karl Lõhmus VR II/3 (27. september/9. oktoober 1891 Laiksaare vald, Pärnumaa – 10. november 1936 Laiksaare vald) oli eesti põllumees ja sõjaväelane (nooremseersant, 1940).
Töötas tislerina, teenis alates 1913 Vene sõjaväes ja osales Esimeses maailmasõjas. Vabadussõjas osales märtsist 1919 Pärnu kaitsepataljonis, maist 1919 9. jalaväepolgus (jaoülem, nooremallohvitser). Võitles Vabadussõjas Narva rindel. Autasustatud vapruse eest II liigi 3. järgu Vabadusristiga 1920 ning tasuta maaga elupõliseks kasutamiseks. Saadud maale rajas Pärnumaal Laiksaare vallas Urissaare külas Lehtmetsa talu. VRVÜ Pärnu osakonna liige.
II liigi 3. järgu Vabadusrist (diplom 11. juunist 1920: 9 jalaväe polgu nooremale alamohvitserile Karl Juhani p. Lõhmus'ele, hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud lahingutes 12 septembril 1919 a. Novo-Pjätnitskoje küla all ja 27 novembril 1919 a. Sala poolmõisa juures).
Abikaasa Helmi-Ottilie Tammann (1902–1976), lapsed Valve-Lovise Soovik (1926–2007), Kaljo-Johannes Lõhmus (1927–1935), Arnold-Voldemar Lõhmus (*1928), Meta-Miralda Uusma (1933–1994).
Suri haiguse tagajärjel. Maetud Häädemeeste luteri kalmistule. Haud tähistatud kalmistu stendil.
Osterwald

Osterwald on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Neuenhaus.
Valla osad on Osterwald, Alte Piccardie ja Hohenkörben (Veldhauseni kihelkond). Valla pindala on 33,38 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1172 inimest.
Osterwaldis on kaks oja: Soermannsbecke ja Böltbecke, mis voolavad Leesse.
Ajalugu.
Nime "Osterwald" on esmamainitud 14. sajandi dokumentides.
Majandus.
Osterwaldi majanduslik tugisammas on põllumajandus ja selle järgmine kõige olulisem elatusallikaks on naftatööstus. Lisaks sellele leidub palju väiksemaid ettevõtteid, nagu puusepatöökoda, autokool ja kingapood. Kunagi oli naftatööstus valla suurim majanduslik tegur. Sel ajal ehitati ka ujula, mille lagi langes sisse; sellest ajast seda enam ei kasutata.
Sport.
Jalgpalliväljaku kõrval, mida kasutab BCO n.e.V. (Bolz Club Osterwald), on ka spordisaal, kus mängitakse võrkpalli, käsipalli, korvpalli ja jalgpalli.
Rahvastik.
Mõned kohalikud inimesed, peamiselt vanemad, kõnelevad ikka veel alamsaksa keelt.
Kultuur.
Osterwaldis on naftamuuseum ja talumuuseum. Küla kogukonnamajas jagavad teatrietenduste või lastemuusikalidega ruumi pulmad ja teised pidustused.
Osterwald on ka lemmikkoht, kuhu inimesed tulevad ja mängivad piirkondlikku mängu "Kloatscheeten", mis hõlmab meeskondi, kes veeretavad väikest puidust pliisüdamikuga ketast piki maanteid.
Rühma nõukogude kirjanike kiri Solženitsõnist ja Sahharovist

Rühma nõukogude kirjanike kiri Solženitsõnist ja Sahharovist (vene keeles Письмо группы советских писателей о Солженицыне и Сахарове), ka Kiri ajalehe Pravda toimetusse (Письмо в редакцию газеты «Правда»), oli rühma tuntud nõukogude kirjanike avalik kiri seoses A. Solženitsõni ja A. Sahharovi nõukogudevastase tegevuse ja sõnavõttudega. Avaldati ajalehes Pravda 31. augustil 1973. 
Kiri lõpeb sõnadega: "seesuguste inimeste, nagu Sahharovi ja Solženitsõni käitumine, kes laimavad meie riiklikku ja ühiskondlikku korda, püüavad sünnitada usaldamatust Nõukogude riigi rahuarmastava poliitika vastu ja sisuliselt kutsuvad üles Läänt jätkama "külma sõja" poliitikat, ei saa äratada mingeid muid tundeid peale sügava põlguse ja hukkamõistu." 
Kirjale kirjutasid alla: Tšõngõz Ajtmatov, Juri Bondarev, Vassil Bõkav, Rassul Hamzatov, Oless Gontšar, Nikolai Gribatšov, Sergei Zalõgin, Valentin Katajev, Alim Kešokov, Vadim Koževnikov, Mihhail Lukonin, Georgi Markov, Ivan Melež, Sergei Mihhalkov, Sergei Narovtšatov, Vitali Ozerov, Boriss Polevoi, Afanassi Salõnski, Sergei Sartakov, Konstantin Simonov, Sergei Smirnov, Anatoli Sofronov, Mihhail Stelmahh, Aleksei Surkov, Nikolai Tihhonov, Mirzo Tursunzoda, Konstantin Fedin, Nikolai Fedorenko, Aleksandr Tšakovski, Mihhail Šolohhov, Stepan Štšipatšjov.
Vaalbank

Vaalbank on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Dr JS Moroka vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vaalbanki elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,88%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62%, värvilisi 0,18%, valgeid 0,02% ja teisi 0,28%. Pedi keelt pidas emakeeleks 57,96% inimesi, ndebele keelt 15,72%, tsonga keelt 6,98%, sotho keelt 6,20%, tsvana keelt 6,20%, suulu keelt 2,97% ja inglise keelt 0,99%.
Oleksandr Kuts

Oleksandr Kuts (ukraina keeles "Олександр Іванович Куць"; sündinud 6. augustil 1976 Tšernihivi oblast) on Ukraina sõjaväelane ja riigiametnik. 
Teenistus.
Ta oli alates 22. juunist 2018 Donetski oblasti administratsiooni juht. 
Alates 19. juulist 2022 juhib ta SBU Harkivi oblasti peavalitsust.
Komani

Komani (kuni 2016. aastani Queenstown) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis, Chris Hani ringkonna ja Enoch Mgijima valla halduskeskus.
Linn on asutatud 1853. aastal ja saanud Queenstowni nime kuninganna Victoria auks.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Komani elanikest mustanahalisi aafriklasi 81,8%, värvilisi 10,0%, valgeid 6,5%, India või Aasia päritolu inimesi 1,1% ja teisi 0,6%. Koosa keelt pidas emakeeleks 75,2%, afrikaani keelt 13,8%, inglise keelt 7,3% ja teisi keeli 3,7%.
Ideaal

Ideaal on esteetikas, eetikas ja teadusfilosoofias eeskujuks oleva täiuslikkuse kehastus. 
Immanuel Kanti ja Friedrich Schilleri jaoks oli ideaal individuaalne idee. Mõlemad kasutavad seda esteetika ja praktilise eetika kontekstis. 
Georg Wilhelm Friedrich Hegel kasutab ideaali mõistet ainult seoses kaunite kunstidega: ideaal on absoluutse idee meeleline esitus. 
Paul Lorenzen nimetab ideaalseks püüdlust sotsiaalse normi poole, mida pole võimalik täielikult teostada. Ideaali mõistab ta sellele lähenemise kriteeriumina.
Eikaži mõis

Eikaži mõis (saksa keeles "Eikasch", läti keeles "Eikažu muiža") oli rüütlimõis, hiljem Bīriņi kõrvalmõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Krimulda kirikumõis

Krimulda kirikumõis (saksa keeles "Pastorat Kremon", läti keeles "Krimuldas mācītājmuiža") oli kirikumõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas. Kirikumõisa hoone on suure kultuuriväärtusega ehitis.
Jaunāmuiža mõis (Krimulda kihelkond)

Jaunāmuiža mõis (saksa keeles "Neuhof", läti keeles "Jaunā muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Jērkule mõis

Jērkule mõis (saksa keeles "Jerkull", läti keeles "Jērkules muiža") oli rüütlimõis, hiljem riigimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Pabaži mõis

Pabaži mõis (saksa keeles "Pabbasch", läti keeles "Pabažu muiža") oli rüütlimõis, hiljem riigimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Sēja mõis

Sēja mõis (saksa keeles "Zögenhof", läti keeles "Sējas muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Ķizbele mõis

Ķizbele mõis, ka Rāmava mõis (saksa keeles "Kipsal", ka "Rammenhof", läti keeles "Ķizbeles muiža", ka "Rāmavas muiža") oli rüütlimõis, hiljem Krimulda kõrvalmõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Ajalugu.
1801. aastal pantis mõisa Johann Wilhelm Krause, seal sündis tema poeg Hermann Krause.
Armuallikas

Armuallikas (ka Veriläte) on allikas Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Allikas jääb Otepää looduspargi alale. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Allikast alguse saav oja voolab Pühajärve.
Arula Emaläte

Arula Emaläte (ka Emaläte, Peraläte) on allikas Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Allikas jääb Otepää looduspargi alale. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Fr. R. Kreutzwald arvas, et Emalättest saab alguse Väike Emajõgi.
Allika vooluhulk on 7 l/s (augustis 1998).
Stipulatsioon

Stipulatsioon (ld "stipulatio") oli Vana-Rooma õiguses kasutatav verbaalne leping, mis seisnes suulises lubaduses täita teatav kohustus.
Sõlmimine.
Stipulatsioon sõlmiti kreeditori ("creditor") ehk võlausaldaja ja deebitori ("debitor") ehk võlgniku vahel. Verbaalsete lepingute puhul lasi üks pool endale lubaduse anda ja teine pool lubas seda. Leping oli sõlmitud, kui kreeditor küsis deebitorilt küsimuse ning deebitor vastas nõutavate sõnadega. Näiteks küsis kreeditor deebitorilt "Kas lubad?" ning deebitor oli kohustatud vastama "Luban". Või kreeditor küsis "Kas teed?" ning deebitor vastas "Teen". Vanimal ajal olid taolised vorminõuded väga ranged, kuid hiljem võis stipulatsiooni sõlmida ükskõik milliste sõnadega, sealjuures võis seda teha ka mõnes muus keeles. Lisaks ei olnud oluline, et lepingu osapooled räägiksid sama keelt, vaid oli tähtis, et esitatud küsimusele vastati õigesti.
Tähtsus.
Stipulatsioon oli Vana-Roomas oluline, sest stipulatsiooni teel fikseeriti mitmesuguseid pooltevahelisi kokkuleppeid. Võlausaldajale oli stipulatsioon kasulik leping, sest võlgnik oli kohustatud täpselt kinni pidama sellest, mida ta võlausaldajale lubas, hiljem ei olnud lubaduse sisus võimalik muudatusi teha.
Leppetrahv.
Stipulatsiooni teel oli võimalik kokku leppida eri tehingutes, nt leppetrahvis ("stipulatio poenae"). Leppetrahv Vana-Rooma õiguses oli samuti verbaalne leping, mille kohaselt poolte kokkuleppe tulemusena kohustus üks pool teisele poolele maksma teatud trahvisumma mingi teo sooritamise või mittesooritamise korral või ka, kui kohustus oli mittetäidetud või mitteõigeaegselt täidetud. Väga oluline leppetrahvi funktsioon oli survestada võlgnikku kohustust tasuma nii, et see ei muutuks võlgnevuseks ja oleks seega õigeaegselt tasutud. Lisaks oli leppetrahv ainus võimalus, kuidas tagada mittevaraline huvi mingi konkreetse eseme või tegevuse vastu.
Stipulatsiooni mõiste Eesti õiguses.
Eesti õiguses ei ole stipulatsiooni teel võimalik lepingut sõlmida, sest puudub kohustus lepingu sõlmimisel sõnada kindlaid sõnu, nagu seda pidi tegema Vana-Roomas. Eesti õiguse kohaselt on lepingut võimalik sõlmida suuliselt, kuid verbaalset lepingut tuleb eristada suulisest lepingust ja seega ei ole need samastatavad.
Engden

Engden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.
Valla pindala on 44,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 431 inimest.
Engden asub Nordhorni ja Schüttorfi vahel. See kuulub valdade ühendusse "(Samtgemeinde)" Schüttorf.
Kultuur ja vaatamisväärsused.
Katholische Kirche Abt St. Antonius (kirik) ehitati 1899. aastal uusromaanika tellisehitisena.
Dobbe laohoone võib olla ehitatud 1800. aasta paiku ja on öeldavasti Loode-Saksamaa vanim säilinud maapiirkonna viljadestileerimise hoone ning on sellisena oluline tööstusmälestis.
Majandus ja taristu.
Autobahnid A 31 ja A 30 asuvad 6 km vallast ja on kergesti ligipääsetavad.
Kurioosum.
Engdeni lapsed lähevad kooli või lasteaeda Emsbürenis, teises kreisis.
Hinnioru allikas

Hinnioru allikas (ka Kahrila allikas) on allikas Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas Kahrila järve kaldal Hinni kanjonis. Allikas jääb Haanja looduspargi alale. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Allika vesi toidab Enni oja.
Hundiallikas

Hundiallikas on allikas Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Peatskivi külas Alatskivi ürgoru veerul endise Peatsekivi (Peatskivi) veski lähedal. Allikas jääb Alatskivi maastikukaitsealale. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Hõbeda allikas

Hõbeda allikas on allikas Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hõbeda külas Allika talu alal. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Illi allikad

Illi allikad on allikad Võru maakonnas Võru vallas Illi külas. Allikad on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Allikad toidavad Raudoja.
Ulundi

Ulundi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, Zululandi ringkonna ja Ulundi valla halduskeskus.
Ulundi asutati 1873. aastal suulude riigi pealinnana. 1879. aastal toimus Ulundi lähedal Briti vägede ja suulude vahel Ulundi lahing, milles suulude vägi puruks löödi.
1980–1994 oli Ulundi KwaZulu bantustani pealinn.
1994–2004 oli Ulundi KwaZulu-Natali provintsi halduskeskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ulundi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,88%, värvilisi 0,29%, valgeid 0,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 0,43%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,39% inimesi, inglise keelt 2,58% ja ndebele keelt 1,14%.
Isterberg

Isterberg on vald Grafschaft Bentheimi kreisis Alam-Saksimaal, mis tekkis 1970. aastatel kahe endise valla Wengseli ja Neerlage liitumisel. See asub Bad Bentheimi ja Nordhorni vahel ning kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schüttorf. Valla pindala on 20,28 km². 31. detsembril elas seal 566 inimest.
Tegelik külakeskus puudub. Nimekaimust küngas Isterberg kõrgusega 68 m on üks viimaseid Teutoburgi metsa jäänukeid. Vallas on kohalik NMKÜ (CVJM Isterberg-Quendorf), mis on mitte ainult noorte, vaid ka täiskasvanute ja vanemate kodanike kohtumiskohaks. Veelgi enam, vallas on loodud ka "Landjugend" ("Maanoored"). "Landjugend" korraldab muu hulgas iga-aastast telkimisfestivali, mis on tuntud kogu vanas Bentheimi krahvkonnas. Väikeses vallas on ka oma vabatahtlik tuletõrje salk, millest paljud vabatahtlikud osa võtavad.
Teutoburgi metsa kaugeim jäänuk ei ole Isterberg, vaid see lõpeb Bad Bentheimi eemalolevas keskuses Gildehausis. Väljudes sealt, minnes Hollandi suunas, lõpevad metsa viimased puud. Siiski peaks eeldama, et Teutoburgi mets ulatus kord "Fürstlicher Buschini" (Vürstlik põõsas), mis asub Bardeli põllumajandusvallas.
Isterbergis on ka tasuta väliujula.
Kassinurme allikad

Kassinurme allikad on allikad Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Patjala ja Painkülas Kassinurme linnuse juures. Allikad on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Kassinurme allikatest on tähtsaimad Raja-, Külm-, Keev- ja Mustallikas.
Kavilda ohvriallikas

Kavilda ohvriallikas (ka (Mõisanurme) Käve läte, (Mõisanurme) Kave läte) on ohvriallikas Tartu maakonnas Elva vallas Mõisanurme külas Kavilda ürgoru veerul. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks. Ohvriallikast 2 km lõunas asub Soova Veskiallikas.
Konsa allikas

Konsa allikas (ka Konsa läte, Konsu allikas) on allikas Põlva maakonnas Kanepi vallas Prangli külas Konsaveski (Konsuveski) talu alal. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Ceres (LAV)

Ceres on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas, Witzenbergi valla halduskeskus.
Ceres on asutatud 1854. aastal, linnaõigused sai 1864. aastal.
29. septembril 1969 sai Ceres maavärina tagajärjel raskesti kannatada.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ceresi elanikest värvilisi 61,4%, mustanahalisi aafriklasi 28,7%, valgeid 8,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 1,0%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 70,2% inimesi, koosa keelt 23,0%, sotho keelt 2,9%, inglise keelt 2,1% ja teisi keeli 1,9%.
Nieuwoudtville

Nieuwoudtville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Hantami vallas.
Nieuwoudtville on asutatud 1897. aastal. Linn on saanud nime Nieuwoudt'i perekonna järgi, kellele kuulunud maale linn rajati.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nieuwoudtville'i elanikest värvilisi 80,55%, mustanahalisi aafriklasi 8,98%, valgeid 8,22%, India või Aasia päritolu inimesi 1,62% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,05% inimesi ja inglise keelt 3,07%.
Franschhoek

Franschhoek on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas.
Franschhoeki rajati 1688. aastal, kui piirkonda asus elama 176 hugenotti.
Hollandi keeles tähendab Franschhoek 'prantsuse nurk'.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Franschhoeki elanikest värvilisi 52,04%, mustanahalisi aafriklasi 41,47%, valgeid 5,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 0,91%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 56,48% inimesi, koosa keelt 30,87%, inglise keelt 4,85% ja sotho keelt 2,97%.
Humansdorp

Humansdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas. Linn asub India ookeani rannikust ligikaudu 15 km kaugusel.
Humansdorp on asutatud 1849. aastal. Humansdorp on saanud nime kohaliku kirikukoguduse asutajate Johannes Jurie Humani ja Matthys Gerhardus Humani järgi. Linnaõigused sai Humansdorp 1906. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Humansdorpi elanikest värvilisi 54,3%, mustanahalisi aafriklasi 38,0%, valgeid 6,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,6%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 63,1% inimesi, koosa keelt 31,4%, inglise keelt 2,6% ja teisi keeli 2,9%.
Häpening

Häpening (levinud samuti kirjaviis häppening; inglise keeles "happening" 'sündmus; juhtumine, toimumine') on tegevuskunsti liik, milles kunstnik loob sündmuse, etenduse, milles tihti osaleb publik.
Teatrietendusest eristab häpeningi tavaliselt süžee puudumine; mingid sündmused kunstniku juhtimisel lihtsalt juhtuvad, mõjutades sellega publiku reaktsioone, mis omakorda mõjutavad häpeningi kulgu.
Port Alfred

Port Alfred on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas, Ndlambe valla halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul Kowie jõe suudmes.
Port Alfred on asutatud Briti asunike poolt 1820. aastal. Esialgu kandis Kowie jõe läänekaldal paiknenud asula nime Port Kowie ja idakaldal paiknenud asula nime Port Frances. 1860. aastal sai linn prints Alfredi järgi nimeks Port Alfred.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Port Alfredi elanikest mustanahalisi aafriklasi 75,8%, valgeid 16,7%, värvilisi 6,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Koosa keelt pidas emakeeleks 71,2% inimesi, inglise keelt 14,4%, afrikaani keelt 11,4% ja teisi keeli 3,1%.
Tantsutrupp

Tantsutrupp (inglise keeles "dance troupe") ehk tantsuansambel (saksa keeles "Tanzensemble") ehk tantsurühm ehk tantsukollektiiv on tantsu valdkonnas koreograafi juhtimisel tegutsev tantsijate rühm.
Tantsutrupp võib tegutseda iseseisva majandusüksuse või suurema organisatsiooni, näiteks ooperi- või draamateatri osana.
Tantsutrupi liikmetel võib olla erinevaid rolle: näiteks kunstiline juht ("artistic director"), kunstnik ("artist"), koreograaf ("choreographer"), tantsija ("dancer"), haridusprojektide korraldaja ("education administrator"), tehnik ("theatrical technician"), klienditeenindaja ("receptionist"), turundusjuht ("marketing manager"), finantsjuht ("finance manager"), repetiitor ("répétiteur"), inspitsient ("stage manager"), produtsent ("producer"), valguskunstnik ("lighting designer"), kostüümikunstnik ("costume designer"), direktor ("general manager"), juhatuse liige ("member of the board of directors").
Ühine nimetaja

Ühine nimetaja (saksa keeles "Gemeinsamer Nenner", inglise keeles "Common Denominator") on keeles metafoor omaduste kokkulangevuse, näiteks isikute rühma liikmete ühiste huvide tähistamiseks.
Metafoor 'ühine nimetaja' viitab matemaatikas harilike murdude liitmiseks vajaliku ühise nimetaja leidmisele.
Quendorf

Quendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.
Seal ei ole keskset küla. Vald koosneb mitmest asulast ja hajali talust. 1971. aastal ühines Quendorf koos Drievordeni (liitus Engdeniga 1974. aastal), Engdeni, Neerlage (liitus Isterbergiga 1974. aastal), Ohne, Samerni, Suddendorfi ja Wengseli (liitus Isterbergiga 1974. aastal) vallaga Schüttorfi linnaga, mille tulemusel moodustati Schüttorfi valdade ühendus. Valla pindala on 14,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 543 inimest.
Kui ehitati Autobahn A 30, siis tekkis väike järv, mida nüüd kasutatakse kohaliku puhkepaigana. Väike Vechte jõgi, mis suubub IJsselmeeri, lõhestab valla ala ning pakub õngitsejatele ja kanuusõitjatele võimalust tegeleda oma hobidega maalilises ümbruses.
Väikeses algkoolis õpib nii Quendorfi kui ka naabervallas Isterbergis elavaid lapsi. Vallas toimub iga-aastane laskefestival, mida korraldab valla laskurite klubi.
Matra Vahruševa

Matra Vahruševa (Матра Вахрушева; ametlikult Matrjona Vahruševa; Матрена Панкратьевна Вахрушева; 12. aprill 1918 Harmpavõli küla, Tobolski maakond (tänapäeval Kondinskoje rajoon, Handi-Mansi Jugra autonoomne ringkond) – 1. jaanuar 2000 Peterburi) oli mansi keeleteadlane ja kirjanik.
Koolis sundis õpetaja teda muutma eesnime Matrjonaks. Ta lõpetas 1938. aastal Ostjako-Vogulskis (tänapäeval Hantõ-Mansiiskis) pedagoogikakooli ja asus 1939. aastal õppima Leningradi Põhjarahvaste Instituuti. Blokaadi ajal oli ühe aasta Leningradis. 1943–1946 õpetas mansi keelt Hantõ-Mansiiski pedagoogikakoolis. 1947. aastal pöördus Vahruševa Leningradi tagasi õpinguid jätkama. 1952. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja "Формирование сложных слов мансийского языка на базе соматической лексики (на материалах кондинского диалекта". Ta töötas 46 aastat õppejõuna A. I. Herzeni nimelises Leningradi Pedagoogilises Instituudis. Ta on avaldanud (koos abikaasa A. M. Balandiniga) uurimuse "Мансийский язык" ('Mansi keel', 1957). Ta koostanud mansi-vene sõnaraamatu (1959) ja kirjutanud mansikeelse aabitsa ning lugemikke.
Luuletusi hakkas ta kirjutama pedagoogikakoolis õppimise ajal. Vahruševa avaldas 1949. aastal venekeelses tõlkes autobiograafilise jutustuse "На берегу Малой Юконды" ("Väikese Jukonda ääres").
Kanep Kanadas

Kuni 2018. aasta oktoobrini on kanep – millele sageli viidatakse kui marihuaanale – Kanadas seaduslik ainult meditsiinilisel otstarbel ja vastava õigusakti tingimuste kohaselt&lt;ref name="Access to Cannabis for Medical Purposes Regulations (SOR/2016-230)"&gt;&lt;/ref&gt;. Kanepi kasvatamine on praegu Kanadas seaduslik seemnete, terade ja kiu tootmiseks ainult Health Canada välja antud litsentside alusel. 2018. aasta oktoobri keskel sai Kanadast teine riik maailmas Uruguay järel, mis on kanepi formaalselt legaliseerinud; Hollandis ei ole kanep formaalselt legaliseeritud, kuid ametivõimud taluvad ametlikult selle kasutamist.
Samern

Samern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.
Valla pindala on 25,99 km². 31. detsembril 2015 elas seal 728 inimest.
Samern asub Nordhorni ja Steinfurti vahel, Nordrhein-Westfaleni piiril. Vald kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schüttorf.
Kultuur ja vaatamisväärsused.
Mansbrügge vaatetorn, või kohalikus kõnepruugis "Piggetörnken", oli vastavalt kohalikule legendile kunagi 14. sajandil krahvile kuuluv rahapaja. Kuid uuemad leiud näitavad, et seda hoonet kasutati tollipunktina.
Sport.
Samernis on spordiklubi SV Suddendorf-Samern 1959 e.V.
Majandus ja taristu.
Autobahn A 31 kulgeb otse läbi Samerni valla.
JetBlue

JetBlue Airways Corporation (NASDAQ: JBLU), lühinimega jetBlue, on Ameerika Ühendriikide odavlennufirma, mille peakorter asub New Yorgis Ameerika Ühendriikides. 
Lennufirma on suuruselt kuues lennufirma Ameerika Ühendriikides ja Põhja-Ameerikas suuruselt seitsmes lennufirma. JetBlue peakorter asub Long Island City naabruskonnas Queensi linnaosas New Yorgis. Lennufirma kodulennujaam on John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on ka ettevõtte kontorid ka Cotttonwood Heightsis Utah' osariigis ja Orlandos Florida osariigis. 
2018. aasta mai seisuga on JetBluel 102 sihtkohta (kõige uuem neist Steamboat Springs Colorados) USAs, Mehhikos, Kariibidel, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerikas.
Ajalugu.
JetBlue asutati 1998. aasta augustis Delawere'is. David Neeleman rajas firma 1999. aasta veebruaris nimega NewAir. JetBlue sai alguse, pakkudes odavaid lende nagu turukonkurent Southwest, kuid lennufirma püüdis ennast teistest eristada nii, et neil on meelelahutus lennukis, televiisor iga istme juures ja Sirius XM satelliitraadio. Neelemani sõnul üritab JetBlue tuua inimlikkuse õhutransporti tagasi.
Sihtkohad.
"Pikemalt artiklis: JetBlue sihtkohad"
2018. aasta mai seisuga lendab JetBlue 102 sihtkohta Põhja-, Lõuna- ja Kesk-Ameerikas; sihtkohamaad: Aruba, Bahama, Barbados, Bermuda, Colombia, Costa Rica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Grenada, Jamaica, Kuuba, Mehhiko, Peruu, Puerto Rico, Sint Maarten, Saint Lucia, Trinidad ja Tobago, Turksi ja Caicose saared ja Ameerika Ühendriigid.
Koodijagamine.
JetBluel on koodijagamislepingud järgmiste lennufirmadega:
Kaal (kaalumisseade)

Kaal on seade keha massi mõõtmiseks kehale harilikult mõjuva raskusjõu kaudu. Lihtsaimat tüüpi kangkaaludel toimub mõõtmine mõõdetava massi tasakaalustamisega ühe või mitme teadaoleva massi ehk kaaluvihi vastu. Kangkaalude abil saab massi mõõta korrektselt ka erineva gravitatsioonivälja puhul. Vedrukaalu, mille tööpõhimõte seisneb jõu mõjul deformeerunud vedru pikkuse mõõtmisel, kasutamisel sõltub näit aga gravitatsioonist, olles sama massi korral maakera poolusel ja ekvaatoril erinev.
Võrdõlgseid kangkaale võib leida tänapäeval veel mõnest laborist. Tehnilisi mõõtmisi tehakse peamiselt mittevõrdõlgsete kangkaaludega, mille õlgade suhe on kas muutumatu (näiteks 1:10 detsimaalkaal, 1:100 sajandikkaal, 1:200, 1:500, 1:1000) või muutuv (liikuva vihiga kaalud, margapuu). Massi määramisel kasutatakse ka kaale, mis põhinevad kvartsniidi või spiraalvedru väändenurga (torsioonkaal), vedeliku rõhu (hüdrauliline kaal) või elektrijuhi takistuse mõõtmisel. Laborites kasutatakse analüütilisi kaale väikeste ainekoguste massi mõõtmiseks. Nendel kaaludel on mõõtealus läbipaistvas klaasustega kambris, et vältida ruumi õhuvoolude toimet kaalumisprotseduurile. Kaalumine uuematel analüütilistel kaaludel toimub elektromagnetilisel jõu kompenseerimise põhimõttel . Veelgi väiksemate ainekoguste kaalumiseks kasutatakse mikrokaale, millega on võimalik mõõta mikrogrammi suurusi masse. Kvartskristallmikrokaal mõõdab massi tänu kvartskristalli piesoelektrilistele omadustele.
Ajalugu.
Tõendeid kangkaalude olemasolu kohta võib leida juba I–III aastatuhandest eKr . Lihtsat mittevõrdõlgset kaalu, margapuusarnast bismarit, hakati laialdaselt kasutama ligikaudu aastal 400 eKr . Esimeseks vedrukaaluks peetakse Richard Salteri 1770. aastal loodud kaalu . Suurbritannias võeti vedrukaalud laialdaselt kasutusse pärast 1840. aasta postireformi (Uniform Penny Post), kui R. W. Winfield leiutas “küünlajalg-kaalu" kirjade ja pakkide kaalumiseks . Postitöötajate töö muutus tänu sellele palju tõhusamaks, sest uue kaaluga sai kaaluda palju kiiremini kui kangkaaludega. 1940. aastatel võeti kasutusse elektroonilisi seadmeid, mis muutsid vedrukaalude lugemise täpsemaks . Koormusandurid, väikesed sõlmed, mis muudavad rõhku (või jõudu) digitaalsignaaliks, olid olemas juba 19. sajandi lõpus, aga võeti kasutusele alles 20. sajandi lõpus, kuna muutusid piisavalt täpseks, et võtta laiemasse kasutusse .
Aafrika aasta jalgpallur

Aafrika aasta jalgpallur on Aafrika jalgpallur, keda Aafrika Jalgpallikonföderatsioon (CAF) tunnustab igal aastal alates 1992. aastast Aafrika parim jalgpalluri auhinnaga. Aafrika aasta jalgpallureid hakkas valima juba 1970. aastal Prantsusmaa jalgpalliajakiri France Football ning esimeseks Aafrika aasta jalgpalluriks valiti Mali mängija Salif Keïta. Viimast korda valis France Football Aafrika aasta jalgpalluri 1994. aastal ning alates sellest ajast on Aafrika aasta jalgpallureid valinud ainult Aafrika Jalgpallikonföderatsioon.
Aafrika aasta jalgpallurid.
Aafrika aasta jalgpallurid koos koduklubiga.
France Football.
France Footballi poolt valitud Aafrika aasta jalgpallurid
Aafrika Jalgpallikonföderatsioon.
Aafrika Jalgpallikonföderatsiooni poolt valitud Aafrika aasta jalgpallurid