Kadrina vald

Kadrina vald on kohalik omavalitsus Lääne-Virumaa lääneosas.
Kadrina vald on elanike arvult Eesti üks väiksemaid omavalitsusi, olles suuruselt 64. omavalitsus (Eestis on kokku 79 omavalitsust). Pindalalt on Kadrina vald Eesti suuruselt 48. omavalitsus.
Valla keskus on Kadrina alevik, kus elas 2020. aasta alguse seisuga 2113 inimest. Lisaks asub vallas ka Hulja alevik.
Kadrina valda läbivad riigimaanteed, millest suuremad on Tallinn–Narva ja Pärnu–Rakvere–Sõmeru.
Viljakad mullad on andnud võimaluse tegeleda seal pikka aega põlluharimise ja karjakasvatamisega.
Kadrina vallavanem on alates 2018. aastast Kairit Pihlak.
Asustus.
Alevikud.
Kadrina, Hulja
Külad.
Ama, Arbavere, Hõbeda, Härjadi, Jõepere, Jõetaguse, Jürimõisa, Kadapiku, Kallukse, Kihlevere, Kiku, Kolu, Kõrveküla, Lante, Leikude, Loobu, Läsna, Mõndavere, Mäo, Neeruti, Ohepalu, Orutaguse, Pariisi, Põima, Ridaküla, Rõmeda, Salda, Saukse, Sootaguse, Tirbiku, Tokolopi, Udriku, Uku, Undla, Vaiatu, Vandu, Viitna, Vohnja, Võduvere, Võipere
Ajaloolised külad.
Ahila, Koplimetsa, Kriska, Nagala, Ojaveski, Pankase, Päri, Sirgu, Tõrma, Uudeküla, Valgma, Vatku
Ajalugu.
Kadrina vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil. Varem tegutses sel alal Kadrina külanõukogu. Enne seda tegutses seal aastatel 1939–1950 Undla vald keskusega Kadrinas, mis moodustati vallareformiga suuresti senisest Kadrina kihelkonna Undla vallast (1866–1939).
1993. aasta juulis eraldati Kadrina vallast Saksi vald. Kui Saksi vald liitus 2005. aastal koos Tapa linna ja Lehtse vallaga uueks Tapa vallaks, siis liitusid Saksi valla Kiku, Pariisi ja Salda küla taas Kadrina vallaga.
Seniste reformidega on muudetud ka külade piire. Näiteks pole enam Koplimetsa küla, mis kuulub nüüd Ridaküla koosseisu.
Loodus.
Maastikukaitsealadest asuvad (sh osaliselt) vallas Kallukse maastikukaitseala, Neeruti maastikukaitseala ja Viitna maastikukaitseala. Osaliselt jäävad valla alale ka Lahemaa rahvuspark ja Ohepalu looduskaitseala. Samuti asub seal Tirbiku looduskaitseala, mis moodustati 2019. aastal.
Kaitsealustest parkidest jäävad valda Arbavere, Kolu, Loobu, Neeruti, Udriku, Undla ja Vohnja mõisa park.
Hoiualadest asub Kadrina vallas Loobu jõe hoiuala ning sinna ulatub osaliselt Lasila hoiuala.
Kadrina vald jääb Harju ja Viru alamvesikonda ning valla lõunaosa ka Pandivere põhjavee alamvesikonda.
Valla alal asub palju järvi. Nende seas Neeruti järved (Eesjärv, Tagajärv, Orajärv ja Sinijärv), Viitna järved (Pikkjärv, Linajärv ja Nabudi järv) ning Udriku järved (Suurjärv, Väikejärv ja Mädajärv). Samuti asub Ohepalu soos Ohepalu järv (67,9 ha). Loobu jõel on ka mitu paisjärve, näiteks Kadrina paisjärv (8,8 ha), Jõepere järv (3,3 ha) ja Undla veskijärv (1,2 ha).
Looduskaitsealustest üksikobjektidest asuvad vallas Kallukse mänd, Viitna kadakas (kuivanud), Linda-Neitsi kivi, Kolu allikad ja Jõepere allikad. Lisaks on puistuna kaitse alla võetud Jõepere põlispuud.
Rahvastik ja elutingimused.
Kadrina valla elanike arv on püsinud alates 2020. aastast stabiilsena. Valla elanikest on 95,1% eestlased, 2,4% venelased ja 2,5% muude rahvuste esindajad.
Valla elanike emakeel:
Võrreldes teiste Eesti omavalitsustega on Kadrina vallas pensionäride osakaal suhteliselt madal. Kadrina valla elanikest moodustavad pensionärid 22,9% (Eestis 22,6% ja Lääne-Virumaal 25%). Selle näitaja poolest ollakse Eestis omavalitsuste seas 59. kohal (kokku 79 omavalitsust). Vallas elab 23% pensionäridest üksi. Tööl käivate pensionäride osakaal on Eesti keskmisel tasemel. Nii vallas kui Eestis käib tööl 18% pensionäridest.
Kadrina vallas on ka puudega isikute osakaal Eesti omavalitsuste seas pigem üks madalamaid. Vaid 8,3 protsendil Kadrina valla elanikest on diagnoositud puue (Eestis on keskmiselt diagnoositud puue 8,5% elanikest ja Lääne-Virumaal 9,1% elanikest). Kõige enam on diagnoositud puuet tööealistel isikutel (52% juhtudest).
Valla elanikest 51% elab eramajas, 47% korteris, 1% ühiseluruumis ja 1% mitteeluruumis. Umbes 3/4 valla elanikest omab oma elamispinda (77%), 11% üürib ja 12% kasutab elamispinda muudel alustel.
Usk.
Kadrina vallas elavad Lääne-Virumaa keskmisest vähem usklikumad inimesed. Valla elanikest 14% peab omaks mõnd usku. Nendest, kes peab omaks mõnd usku, 49% on luterlased ja 21% õigeusklikud.
Hoonestus.
Kadrina vallas paiknevad hooned on nii Eesti kui ka Lääne-Virumaa keskmisest vanemad. Iga teine vallas asuv eluhoone on ehitatud perioodil 1919–1960 (52% hoonetest). Sel sajandil on valminud vaid 5% valla territooriumil asuvatest hoonetest. Enam kui iga kolmas vallas asuv kortermaja on ehitatud perioodil 1981–1990.
Umbes 3/4 valla eluruumidest on asustatud (74%), mis on võrreldav Eesti keskmise näitajaga (Eestis on asustatud 76% eluruumidest). Lääne-Virumaal on asustatud 68% eluruumidest.
Eelarve.
2022. aastal olid Kadrina valla eelarve tulud 8,6 miljonit eurot. Selle näitaja alusel oli Kadrina valla eelarve Eesti 79 omavalitsuse seas üks väiksemaid, jäädes 68. kohale. Kadrina valla netovõlakoormus moodustab 27% valla eelarvest. Selle näitajaga ollakse omavalitsuste võrdluses pigem väiksema võlakoormusega omavalitsuste seas (51. kohal).
Haridus.
Vallas tegutsevad Kadrina Lasteaed Sipsik, Vohnja Lasteaed-Algkool, Kadrina Keskkool ja Kadrina kunstidekool.
Kadrina vallas omab 20% vähemalt 15-aastastest elanikest 'bakalaureusekraadi või sellest kõrgemat haridustaset, 49% keskharidust või sellega võrdsustatud haridustaset ja 29% põhiharidust või sellest madalamat haridustaset. Nende näitajate poolest ollakse võrreldav maakonna keskmiste näitajatega. Võrreldes Eesti keskmiste näitajatega on vallas põhiharidusega või sellest madalama haridustasemega osakaal Eesti keskmisest kõrgem ja bakalaureusekraadiga või sellest kõrgema haridustasemega inimeste osakaal Eesti keskmisest madalam.
Majandus.
Arvulised on vallas enim põllu- ja metsamajanduse valdkonnas tegutsevaid ettevõtteid. Suurimad tööandjad on aga tööstusettevõtted.
Suuremate ettevõtete seas on näiteks Aru Grupp, Aru Põllumajandus, Flexa Eesti AS, HAKA Plast OÜ ja Pomemet OÜ.
Meedia.
Alates 1992. aasta detsembrist ilmub Kadrina valla ajaleht Kodukant. Ajalehe toimetaja on Gethe Rohumägi. Varem on toimetajad olnud Ilmar Tomusk, Harald Rahupõld, Enn Mälgand, Rein Sikk ja Lisete Laisaar.
Sümboolika.
Kadrina valla lipp on horisontaalsete väljadega trikoloor. Ülemine laid on valge, keskmine must ja alumine roheline. Väljade laiuste suhte on 3:2:3. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11. Lipu normaalsuurus on 98x154 cm. Lipp kinnitati 23. jaanuaril 1995 ning õnnistati sama aasta 25. novembril – kadripäeval ehk püha Katariina sünnipäeval – Kadrina kirikus.
Koos Kadrina valla lipuga õnnistati samal päeval Kadrina kirikus ka valla vapp. Sellel on hõbedase kaldtalaga vasakult poolitatud rohelise-musta kilbi ülemisel, rohelisel väljal kuue kodaraga ratas, millest osa on ära murdunud ja mustal väljal kolm Kreeka risti – kõik hõbedased. Vapil kujutatud katkine ratas on ajalooline sümbol: nimelt purunes 307. aastal Aleksandrias Katariina piinamise ratas, mis andiski alust Katariina pühakuks kuulutamisele. Vapi autori Jaan Liivsoo sõnul võib katkine ratas tähendada ka Kadrina arengu hüplikkust, kolm Kreeka risti märgivad aga usku Jumalasse, Eesti Vabariiki ja iseendasse.
Vabaühendused.
Vallas tegutseb mittetulundusühing Neeruti Selts. Seltsi ellukutsumise idee käis 1997. aastal välja Enn Loik (1938–2003), kes oli juba 1994. aastal algatanud n-ö Kadrina kultuurigrupi tegevuse. Selts asutati 2001. aastal ning MTÜ registreeriti 30. aprillil 2002. Korraldatakse avalikke üritusi (loodusretked, õpitoad, koolitused) ning avaldatakse loodusteemalisi ja koduloolisi toimetisi. Seltsi tegevust juhtinud ning piirkonna ajalugu talletanud ja tutvustanud Tiiu Uusküla pälvis 2021. aastal esimese Kadrina valla elutööpreemia.
Avalikku sauna teenust korraldab Kadrina Saunaklubi. Kadrina saun tegutseb 1957. aastast ja on vanim järjepidevalt tegutsev külasaun Eestis. Üldjuhul on aastas 44 avalikku saunakorda, mida külastab 2500 saunasõpra nii Kadrinast kui ka Rakverest, Tapalt ja kaugemaltki. Pooled saunas käijatest on pensionärid ja lapsed. Vähemalt kord aastas toimub vallarahvale tasuta saunapäev. Kadrina saunas on rahvaga kohtumas käinud ministrid, sh peaministrid, aga ka Riigikogu esimehed ja peapiiskop.
Spordiürituste korraldajana on tuntud Huviklubi Nelson. See vabatahtlike ühendus korraldab Kadrina Paisjärve jooksu, Tamsalu-Neeruti Maratoni, Kadrina Kadripäeva kadrijooksu, Loobu Jõe poolmaratoni ja teisi liikumisharrastuse üritusi. Lisaks toimuvad Huviklubi Nelsoni korraldusel ronimistreeningud Kadrina huvikeskuse ronimisseinal.
Sõprussuhted.
Alates 26. novembrist 1986 on vallal sõprussuhted Janakkala vallaga Soomes. Koostöölepingut on uuendatud 1996. ja 2012. aastal.