tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Piiumetsa külanõukogu

Piiumetsa külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Väätsa külanõukoguga.
Prangli külanõukogu

Prangli külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu hõlmas Prangli, Aksi ja Keri saare. Külanõukogu eksisteeris 1950–1971 ja seejärel liideti see Viimsi külanõukoguga.
Prangli külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 26. septembrist 1950, millega muudeti Prangli valla töörahva saadikute nõukogu Prangli küla töörahva saadikute nõukoguks.
Põdrangu külanõukogu

Põdrangu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaa Vao vallas. Külanõukogu keskus asus Loksa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Põdrangu külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 
1954 juunis Põdrangu külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti Tamsalu külanõukoguga.
Pärsamaa külanõukogu

Pärsamaa külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Leisi külanõukoguga.
Sterzing

Sterzing (itaalia: "Vipiteno") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. 
See on Lõuna-Wipptali peamine küla. Läbi keskaegse linna voolab Eisacki jõgi.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 73,64% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 25,95% itaalia keelt ja 0,41% ladiini keelt.
Majandus.
Tööstus.
Sterzing on koduks Leitner grupile, rahvusvahelisele tööstusele, kaablisüsteemide, lumekoristajate, kommunaalteenuste lintsõidukid, linnaraudteesüsteemide "(minimetrò)" ja tuuleturbiinide tootjale.
Rahvusvahelised suhted.
Sõpruslinnad.
Sterzingi sõpruslinn on
Pöögle külanõukogu

Pöögle külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Polli külanõukoguga.
Rahkla külanõukogu

Rahkla külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Laekvere külanõukoguga.
Ranna külanõukogu (Orissaare rajoon)

Ranna külanõukogu oli külanõukogu Orissaare rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Leisi külanõukoguga.
Risti külanõukogu (Harju rajoon)

Risti külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Padise vallas. Külanõukogu pindala oli 260 km² (1977).
Roela külanõukogu (Mustvee rajoon)

Roela külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Roela külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Voore vallas. Külanõukogu keskus asus Roela asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Roela külanõukogu 1950 septembris Mustvee rajooni koosseisu.
1954 juunis Roela külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Saare külanõukoguga.
Ruhnu külanõukogu

Ruhnu külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu hõlmas Ruhnu. Külanõukogu moodustati 1950.
Rõusa külanõukogu

Rõusa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1966. 
Rõusa külanõukogu moodustati 1945. aasta augustis Pärnumaal Vändra valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Rõusa külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rõusa külanõukogu septembris 1950 Vändra rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu territooriumil Lidia Koidula nimeline, Carl Robert Jakobsoni nimeline, "Sirbi ja Vasara" ning "Viisaastaku" kolhoos ning Võidula sovhoos.
Seoses Kaansoo külanõukogu likvideerimisega liideti 1959. aasta veebruaris Rõusa külanõukoguga "Koidula" kolhoosi alad.
Seoses Vändra rajooni likvideerimisega 1962. aastal arvati Rõusa külanõukogu Pärnu rajooni koosseisu.
1966. aastal Rõusa külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Vändra külanõukoguga.
Saare külanõukogu

Saare külanõukogu (enne 1967 "Vassevere külanõukogu") oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu pindala oli 215 km² (1977).
Saku külanõukogu

Saku külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tõdva vallas. Külanõukogu pindala oli 249 km² (1977).
Salme külanõukogu

Salme külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 232 km² (1977).
1960 jaotati Salme külanõukogu Kuressaare, Lümanda ja Torgu külanõukogu vahel. 1972 nimetati Torgu külanõukogu Salme külanõukoguks.
Sangla külanõukogu

Sangla külanõukogu (1945-1954 "Sangla-Jõesuu külanõukogu") oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rannu külanõukoguga.
Simuna külanõukogu

Simuna külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Avanduse vallas. Külanõukogu pindala oli 181 km² (1977).
Jevgeni Urbanski

Jevgeni Urbanski (vene Евгений Яковлевич Урбанский; 27. veebruar 1932 Moskva – 5. november 1965 Buhhaara oblast, Usbeki NSV) oli vene näitleja.
Jevgeni Urbanski lõpetas 1957. aastal Moskva Kunstiteatri stuudiokooli, samast aastast töötas ta Stanislavski-nimelise Moskva Draamateatri näitlejana.
Jevgeni Urbanski hukkus filmivõtetel. Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.
Võrdetegur

Võrdetegur on suurus, mille lisamisel võrrandisse, kehtib võrdus antud suuruste vahel. Näiteks kvantfüüsika võrrandis formula_1 on Plancki konstant formula_2 võrdeteguriks energia (formula_3) ja sageduse (formula_4) vahel. Energia ja sagedus on võrdelised suurused.
Kuimetsa rahvamaja

Kuimetsa rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas.
Rahvamaja asutati 2006.
Rein Koppelmann

Rein Koppelmann (28. mai 1941 – 21. juuni 2014) oli Eesti riigiametnik ja kultuuritegelane, kes tegutses ka filmilavastaja assistendi ja näitlejana. 
Ta oli aastatel 1976–1984 Eesti Rahvusraamatukogu direktor , mis oli tol ajal Eesti NSV Riiklik Raamatukogu , ning ta on olnud ka Vabaõhumuuseumi haldusdirektor. 
Filmograafia.
Eesti filmile "Tütarlaps mustas" ilmus video, milles kommenteeritakse filmi. Filmi valmimise lugu meenutavad Rein Koppelmann, Margit Ojasoon, Harry Rehe, Veronika Bobossova, Ly Pulk, Jaak Lõhmus.
Isiklikku.
Tema vanemad olid Jaan ja Aliide Miralda Koppelmann ning õde Juta Rätsep. 
Rein Koppelmann on maetud Rahumäe Kalmistule.
Võidu park (Peterburi)

Võidu park on avalik park Peterburi Moskva rajoonis.
Leningradi blokaadi ajal asus praeguse pargi territooriumil olnud telliskivitehase kohal krematoorium.
Kaarli rahvamaja

Kaarli rahvamaja on rahvamaja Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kaarli külas.
Rahvamaja asutati 1965.
Rahvamaja juhataja on Deily Tatar.
Tuhalaane külamaja

Tuhalaane külamaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Tuhalaane külas. Külamaja juhataja on Anneli Anijärv.
Külamajas tegutseb teiste seas Tuhalaane raamatukogu.
Saarepeedi rahvamaja

Saarepeedi rahvamaja on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Rahvamaja juhataja on Ille Mirka.
Rahvamaja asutati 1971.
Vastemõisa rahvamaja

Vastemõisa rahvamaja on rahvamaja Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vastemõisa külas. Rahvamaja juhataja on aastast 1999 Rein Luup. Enne teda oli rahvamaja juhataja Mati Lepik.
Rahvamaja valmis 1996. Rahvamaja projekteeris arhitekt Urve Rukki.
Uusna külamaja

Uusna külamaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Uusna külas. Rahvamaja juhataja on Ulve Kannimäe.
Külamaja hoones tegutseb ka Uusna raamatukogu.
Väätsa rahvamaja

Väätsa rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Väätsa asulas. Rahvamaja juhataja on Kalev Lifländer.
Mõistmine

Mõistmine ehk arusaamine on teatav mõtlemine ja enesevaatlus, mis vajab uuritava probleemi taaskujutamist ja selgitamist. Ka iseseisev teadmise liik rööbiti seletusliku teadmise liigiga. Ning käsitletav ka humanitaarteaduse tunnetusmeetodina, mille eesmärk on end teise inimese olukorda seades näha maailma tema pilgu läbi. 
Wilhelm Dilthey.
Wilhelm Dilthey oli saksa ajaloolane, psühholoog, sotsioloog ja hermeneutik. Ta oli esimene, kes rõhutas kontrasti loodus- ja vaimuteaduse (sks "Geisteswissenschaft") vahel. Looduse mõistmine – interpretatio naturae (ladina k)
Mõistmist määratles ta nii:
Kuna kõiki kultuurinähtusi saab vaadelda tekstidena, mis vajavad tõlgendamist ja mõistmist, siis on vaimuteaduste seas oluline koht hermeneutikal.
Vastandamine.
Dilthey jaoks vastandus mõistmine seletamisele (sks Erklärung). Viimase puhul näidatakse seost fakti ja mingi seaduspärasuse(nt loodusseaduse)vahel ning see on tüüpiline loodusteadusele. Seletades vaadeldakse tunnetatavat objekti n-ö väljastpoolt, mõistmise puhul aga seestpoolt. Loodusteaduse eesmärk on faktide seletamine, mille tulemus on arusaamine. Humanitaarteaduse eesmärk on aga mõista kultuurinähtusi(tekste, sümboleid, kunstiteoseid jms) nende loojatest lähtudes.
Mõistmisel on erinevad astmed.
Selle põhjuseks on eelkõige huvi, Kui huvi on piiratud, on seda ka mõistmine. Kui kärsitult me kuulame mõnda seletust, me paneme selles tähele vaid mõnd meile praktiliselt tähtsat punkti ega tunne huvi kõneleja siseelu vastu. Seevastu teistel juhtudel me püüame pingsalt tungida kõneleja sisemusse iga ilme, iga sõna kaudu. Kuid pingsamastki tähelepanust saab vaid siis kunstipärane protsess, mis küünib kontrollitavale objektiivsuse astmele, kui elu väljendus on fikseeritud ja me võime nii üha uuesti tema juurde tagasi pöörduda. Niisugust kestvalt fikseeritud eluväljenduste kunstipärast mõistmist me nimetame tõlgitsuseks või interpretatsiooniks.
Teisi "mõistmist" käsitlenud autoreid.
Martin Heidegger.
Martin Heidegger (saksa filosoof, eksistentsialismi ja fenomenoloogia klassik) käsitleb mõistmist teoses "Olemine ja aeg" (sk "Sein und Zeit", 1927) inimliku "olemasolemise "olemise" põhimoodusena" (eksistentsiaal), mis pole üksik tunnetustoime teiste seas, vaid igasugusele tunnetussooritusele eelneva inimliku olemasolemise teostumisvorm. Nii käsitatud mõistmine on Heideggeri selgituse kohaselt eelkõige inimese enda olla-võimise mõistmine (nii-või-teisiti-olla-võimise mõistmine). Heidegger käsitleb mõistmist olemise saladusena (mitte nähtuvusena, "fenomen").
Hans-Georg Gadamer.
Hans-Georg Gadamer (saksa filosoof ja hermeneutika klassik) jätkab M. Heideggeri tõlgenduse käsitlust peateoses "Tõde ja meetod" ("Wahrheit und Methode", 1960). Gadamer sõnab: "Olemine, mis võib mõistetud saada, on keel". Gadamer seob olemise, keele ja mõistmise. Sellega ta eristab enda filosoofiat Heideggeri omast. (Gadamer loob eelduse Richard Rorty nn keelelisele pöördele.) Gadamer kujundab mõistmisest inimteaduste meetodi (hermeneutika).
Albu Valla Rahvamajad

Albu Valla Rahvamajad on asutus Järva maakonnas Järva vallas. Asutuse alla kuuluvad Albu rahvamaja ja Ahula rahvamaja. Asutuse juhataja on Malle Lomp.
Sindi seltsimaja

Sindi seltsimaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Sindis aadressil Pärnu maantee 44. Seltsimajas tegutseb Tori valla kultuurikeskus.
Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino

Euroregioon Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino (saksa: "Europaregion Tirol-Südtirol-Trentino"; itaalia: "Euregio Tirolo-Alto Adige-Trentino") on Euroregioon, mille moodustasid kolm erinevat piirkondlikku omavalitsust Austrias ja Itaalias: Austria liidumaa Tirool (s.o. Põhja- ja Ida-Tirool) ning Itaalia autonoomsed provintsid Lõuna-Tirool ja Trentino. 
Ülevaade.
Ühenduse piirid vastavad endisele vürstlikule Tirooli krahvkonnale, Habsburgide monarhia kroonimaale (sealhulgas endised vürstlikud piiskopkonnad Trento ja Brixen), mis kujundas sajandeid elu Alpide piirkonnas. Ühendusest on provintsi fašistide poolt muutmise tõttu välja jäänud Cortina, Livinallongo, Colle Santa Lucia, Pedemonte, Valvestino ja Magasa, kuid nad hääletasid aastal 2007/2008 tagasipöördumise poolt Lõuna-Tirooli/Trentino provintsidesse, mida Itaalia seadusandja Roomas ei ole veel heaks kiitnud. Jagatuna pärast Esimest maailmasõda säilitas piirkond suure osa oma kultuurilisest terviklikkusest seoses oma traditsiooniliselt tugeva kiindumusega maasse ja sügava omavalitsussooviga mõlemal pool piiri. Pikaajalised kultuurilised, sotsiaalsed ja majanduslikud sidemed, nagu ka sarnaste huvide tunnistamine, mis põhineb traditsioonilisel rollil transiidimaana ja suuresti identsetel keskkonnatingimustel Ida-Alpides, viisid aastal 1998 kolme provintsi Euroregiooni loomiseni.
Keeleliselt on Austria Tirooli rahvastik saksakeelne, samas valdav enamus Trentino asukaid on itaaliakeelsed. Lõuna-Tiroolis kõneleb ligikaudu 2/3 emakeelena saksa keelt ja 1/4 itaalia keelt. Kokku on 62% Euroregioonist saksakeelne ja 37% itaaliakeelne. Umbes 1% Euroregiooni kogurahvastikust kõneleb emakeelena ladiini keelt, see rühm on päline peamiselt Lõuna-Tiroolis, aga ka Trentinos ja Bellunos.
Liikmed.
Euroregioon arvudes, nagu see oli 31. detsembril 2006:
Koostöö.
Piiriülene koostöö kolme naabri vahel katab täna palju valdkondi, sealhulgas turism, liiklus, taristu, sotsiaalteenused ja keskkonnaprobleemid tundlikul Kesk-Alpide alal. Aastal 2001 kutsuti ellu ühine "Alpendeklaration" (Alpideklaratsioon), säästva arengu harta majandusliku surve sobitamiseks kohalike elanike sooviga säilitada oma elukeskkond. Brüsselis loodi ühine kontaktasutus suhete edendamiseks Euroopa Liiduga.
Pärast Austria Tirooli ja Lõuna-Tirooli parlamentide vahelist ajaloolist kohtumist aastal 1971 (esimene 57 aasta jooksul) laiendati 20 aastat hiljem ühiskohtumisi Trentino kaasamisega. 1990. aastatel anti Austria liidumaale Vorarlbergile, kellel olid piirkonnaga tihedad sidemed minevikus, vaatlejastaatus Kolme Provintsi Parlamendis ("Dreier Landtag"). Nõukogu kohtumisi peeti erinevates ajaloolise tähtsusega kohtades, nagu Innsbruck ja Tirooli endine pealinn Merano.
Orissaare kultuurimaja

Orissaare kultuurimaja on kultuurimaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Orissaare asulas, Kuivastu maantee 37. Kultuurimaja juhataja on Anu Viljaste.
Kultuurimaja valmis 1959. Kultuurimälestis nr 27352 Orissaare keskväljak koos pärnaalleega rajati 1950. aastal osana Orissaare rajooni halduskeskuse planeeringust. Ansamblituumikusse kuuluv kultuurimaja on ehitatud 1959. aastal arhitekt Arnold Matteuse projekti järgi.
Mustjala rahvamaja

Mustjala rahvamaja on rahvamaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Mustjala külas. Rahvamaja juhataja on Edith Viira.
Rahvamaja valmis 1931.
Hellamaa külakeskus

Hellamaa külakeskus on kultuurikeskus Saare maakonnas Muhu vallas Hellamaa külas. Külakeskuse juhataja on Tiina Jõgi.
Lasva rahvamaja

Lasva rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Lasva külas. 
Rahvamaja juhataja on Sirje Kuuseorg.
Ajalugu.
Lasva rahvamaja on ehitatud tsaariaegse magasiaida müüridele. Eesti Vabariigi iseseisvuse algaastatel oli see aidahoone. Ehitusprojekti autorid on Võru rajooni Agrotööstuse ehitusjärelevalve insener Kalle Sibul ja Võru KEKi ehitusinsener Enn Martinson. Projekti lähteülesandeks oli kolhoosile Oktoobri Lipp kuuluva aida ümberehitamine kolhoosi kontor-klubiks ja sööklaks. Rahvamaja valmis 1975. aastal.
Tänapäev.
Maja esimesel korrusel tegutseb lisaks rahvamajale Lasva raamatukogu ning teisel korrusel MTÜ Lasva Käsitööselts ja MTÜ Lasva Sõprade selts.
Tegevus.
Lasva Rahvamajas tegutsevad isetegevuskollektiivid: nais- ja segarahvatantsurühm, Lasva meeskoor, näiteringid Näitelust ja Häänali ning laste huviring ja eakate tantsuring. 
Igal aastal korraldab Lasva rahvamaja traditsioonilist Lasva järvemuusika üritust ja ürituste sarjas „Viis Võru valla päeva" Lasva piirkonna päeva. Lasva rahvamaja haldab Lasva ajalugu tutvustavat veetorn-galeriid, mis on kuulus oma klavertrepi poolest.
Karin Tammemägi

Karin Tammemägi (sündinud 4. juunil 1975 Kaalepi külas) on Eesti poliitik, alates 2004. aastast Eesti Keskerakonna liige. Ta oli 10. novembrist 2017 XIII Riigikogu liige (Andrei Novikovi asemel).
Ta sündis aastal 1975 Kaalepi külas. Ta lõpetas aastal 1993 Aravete Keskkooli. Aastal 1997 lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Seminari noortetöö juhtimise erialal; aastal 2001 lõpetas ta kultuurinõunikuna Tallinna Ülikooli (õppides lisaerialana näitekunsti).
Ta töötas aastatel 1997–2003 spetsialistina oü-s "Tulisilm". Aastal 2003 töötas ta Loksa Linnavalitsuses kultuuri- ja noorsootöö spetsialistina, aastatel 2003–2005 Loksa Linnavalitsuses haridus- ja sotsiaalosakonna juhatajana, aastal 2005 Loksa linnapea. Aastal 2006 töötas ta Tallinna Linnavolikogu aseesimehe nõunikuna. Aastatel 2006–2009 töötas ta Harju Maavalitsuses avalike ja välissuhete nõuniku kohusetäitjana ja haridusosakonna juhatajana. Aastatel 2009–2016 oli ta Põhja-Tallinna linnaosa vanem. Aastal 2017 oli ta Eesti Keskerakonna Harju- ja Raplamaa arendusjuht.
10. novembrist 2017 oli ta XIII Riigikogu liige (Andrei Novikovi asemel).
Ta on täiendanud ennast Tartu Ülikooli Avatud Ülikoolis haridusuuenduse alal. Ta on osalenud vabatahtlikuna sotsiaalprojektides. Ta on Eru Lahe Rannarahva Seltsi liige.
Isiklikku.
Ta on abielus ning poja ja tütre ema. Tema huvialadeks on matkamine, jalgrattasõit, teater, muusika, kino.
Konstantin Ilkovski

 
Konstantin Konstantinovitš Ilkovski (vene keeles Константин Константинович Ильковский; sündinud 12. jaanuaril 1964 BatagaisVerhojanski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa ja Sahha poliitik, ekskuberner.
Aastatel 2002–2011 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) ja 2011–2013 Riigiduuma liige. Aastatel 2013–2016 juhtis ta kubernerina Siberi föderaalringkonda kuuluvat Taga-Baikali kraid. 
Päritolu, haridustee ja töökäik.
Konstantin Ilkovski sündis Põhja-Jakuutias asuvas Batagai alevis. Tema vanemad olid Batagaisse sattunud suunamisega pärast õppeasutuse lõpetamist. 
1986. aastal lõpetas ta Plehhanovi-nimelise Leningradi Mäeinstituudi mäeinseneri-geoloogi kutsega. Pärast seda töötas ta Põhja-Jakuutia piirkonna mäetööstusettevõtetes.
1994. aastal sai ta teise kõrghariduse Venemaa Föderatsiooni valitsuse juures asuvast Rahvamajanduse Akadeemiast. Hiljem kaitses ta majandusteaduste kandidaadi kraadi.
Aastatel 1998–1999 töötas ta Sahha tööstusministri esimese asetäitjana, 1999–2000 Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi administratsiooni juhi esimese asetäitjana ja 2000–2009 Jakutskis asuva aktsiaseltsi Jakutskenergo peadirektorina.
2011. aastal pääses ta poliitilise partei Õiglane Venemaa nimekirjas Riigiduumasse. Lahkus sealt seoses määramisega 1. märtsil 2013 Venemaa Föderatsiooni presidendi Vladimir Putini seadlusega Taga-Baikali krai kuberneri ajutiseks kohusetäitjaks. 8. septembril 2013 toimunud krai kuberneri otsestel valimistel sai ta 71,6% valijate häältest ja 18. septembril astus Taga-Baikali krai kuberneri ametisse.
2016. aasta veebruaris rahuldas president Putin kuberner Ilkovski tagasiastumispalve. Viimane oli seotud Taga-Baikali krai väga halva finantsseisuga ja krai võimueliidi sisetülidega.
2016. aasta septembris teatas Taga-Baikali krai ekskuberner Ilkovski enda valmisolekust vajadusel asuda Sahha (Jakuutia) Vabariigi etteotsa.
Ala (Trento)

Ala (saksa: "Ahl am Etsch" või "Halla") on vald "(comune)" Trento provintsis. 
Kuni Esimese maailmasõjani oli Ala tähtis piirilinn Itaalia kuningriigi ja Austria-Ungari vahel.
Seal elas 2013. aasta seisuga 8966 inimest. 2020. aasta aprilli lõpus oli elanike arv 8794.
Võidu park (Riia)

Võidu park on avalik park Riias Daugava vasakkaldal Āgenskalnsi asumis.
Algselt Peetri pargi nime kandnud park nimetati 1923. aastal ümber Võidu pargiks (tähistamaks 1919. aasta võitu Pavel Bermondt-Avalovi vägede üle), nõukogude ajal, 1961. aastal, nimetati park ümber NLKP XXII kongressi nimeliseks pargiks. Taasiseseisvumise järel nimetati park taas Võidu pargiks.
Albiano

Albiano (saksa: "Albian") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias.
Aldeno

Aldeno (saksa: "Aldein im Lagertal" või "Alden") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias.
Altavalle

Altavalle on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias. See loodi 1. jaanuaril 2016 endiste valdade Faver, Grauno, Grumes ja Valda liitmisega.
Amblar-Don

Amblar-Don on vald "(comune)" Val di Nonis Trento provintsis Põhja-Itaalias. See tekkis 1. jaanuaril 2016, kui liideti endised vallad Amblar ja Don.
Altopiano della Vigolana

Altopiano della Vigolana on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias. See moodustati 1. jaanuaril 2016 endiste valdade Bosentino, Centa San Nicolò, Vattaro ja Vigolo Vattaro liitmisel.
Kaljuste

Kaljuste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kaljuste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Antonov, Birkfeldt, Gefria, Gutzõlin, Hints, Hold, Indov, Jakk, Jansen, Junn, Jürgenthal, Jürjenson, Juusu, Kamerant, Karlson, Kihelevelt Kiishäid, Killmann, Kilsman, Kiltsmann, Kleemann, Knuut, Kokkuta, Korotshenkov, Kraasenberg, Krassmann, Kronk, Kuhlabach, Kuhlbach, Lillevors, Lindebaum, Litvinenko, Maikov, Martinson, Miller, Naisson, Närripä, Niug, Orik, Pelt, Penter, Pranno, Rikson, Roosenbaum, Rosmann, Rusch, Schvarz, Semjonov, Sokolov, Soopa, Sopa, Sopaauk, Sormul, Summatavet, Suurmann, Tiidemann, Trehvelt-Kuutenberg, Turmann, Vahleberg, Vaksmann, Valper, Veide, Veltmann, Vessmann, Vetmann, Vikker ja Villemson.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kaljuste Eestis 178 mehel ja 179 naisel.
Põldmäe

Põldmäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Põldmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Thärvelt (Avanduse vallas 1936. aastal). Julius Põldmäe palvel kanti Põldmäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 140 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põldmäe Eestis 27 mehel ja 24 naisel.
Põlatud

Põlatud on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Põlatud (Pöllatud) on pandud Tuula mõisas Keila kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Põlatud-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Põldru (Kuressaares 1936. aastal).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
​
Andalo

Andalo (saksa: "Andel") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, aastal 2010 elas seal 1050 inimest.
Geograafia.
Linn asub Paganella tasandikul, Piz Galini (2442 m) ja Paganella (2125 m) mägede vahel, ja selle territoorium on Adamello-Brenta looduspargi osa.
Ajalugu.
Piirkond asustati esmakordselt keskajal ja kasutas jaotust 13 asunduseks nimega "masi" (Bortolon, Cadin, Casanova, Clamer, Dos, Fovo, Ghezzi, Melchiori, Monech, Pegorar, Perli, Pont ja Toscana), mis lõpuks üheks linnaks liideti. Seda jaotust on ikka veel märgata, eriti kõige isoleeritumas masis (näiteks Pegorar).
20. sajandi teises pooles muutus küla üheks kõige kuulsamaks turismisihtkohaks Trento provintsis, peamiselt suusaradade tõttu.
Majandus.
Kohalik majandus, kunagi põllumajandusest sõltuv, on nüüd peaaegu täielikult keskendunud turismile (nii suvel kui ka talvel, vastandina mõnele muule ümbruskaudsele linnale), peamiselt linna asukoha tõttu Dolomiitides. Turismi tulemusena on Andalo rikkaimate linnade seas provintsis ja riigis.
Pärnamäe (perekonnanimi)

Pärnamäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Pärnamäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Permanson. Hugo Pärnamäe palvel kanti Pärnamäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 30 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pärnamäe Eestis 26 mehel ja 22 naisel.
Rahenurm

Rahenurm on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Rahenurm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rehmann (Nõmmel 1937. aastal). Eevart Rahenurme palvel kanti Rahenurm perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 324 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1937).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Raidjõe

Raidjõe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Raidjõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Viks. Siseministri otsusega 14. märtsist 1936 määrati Johannes Viks'ile ühes abikaasa Salmega ja tütre Ainoga uueks perekonnanimeks Raidjõe. Perekonnanime muutmise põhjuseks oli perekonnanime labane tähendus. (Ühtlasi parandati Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 27. jaanuarist 1936 Johannes Viksi nimi "Johannes", kirjutades selle eesti õigekeelsuse reeglite kohaselt "Juhan".)
Juhan Raidjõe palvel kanti nimi Raidjõe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 205 all. 
2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raidjõe Eestis 8 mees- ja 7 naissoost isikul.
Luts (perekonnanimi)

Luts on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Luts (Luitz, Luz, Lutz) on pandud 48 Eesti mõisas. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Koitme, Loorberg ja Luhamaa. 
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Luts Eestis 306 mehel ja 340 naisel.
Raidlo

Raidlo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Raidlo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Buschmann ja Redlich. Artur-Heinrich Raidlo palvel kanti Raidlo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 159 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. septembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raidlo Eestis 9 mehel ja 7 naisel.
Raidna

Raidna on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Raidna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Algpeus, Freiberg, Frisch, Ilusck, Ilusk, Müürmann, Papu, Piilberg, Reichenbach, Reier, Reinbaum, Reinberk, Riigor ja Rootsmann. Aarne Raidna palvel kanti Raidna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 262 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raidna Eestis 19 mehel ja 25 naisel.
Kiple

Kiple on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kiple on pandud Kastre mõisas Võnnu kihelkonnas Tartumaal.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kiple Eestis 9 mehel ja 8 naisel.
Raitmäe

Raitmäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Raitmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rosenberg. Artur-Roman Raitmäe palvel kanti Raitmäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 388 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. juunist 1939).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Rajamaa

Rajamaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Rajamaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klein. Herman Rajamaa palvel kanti Rajamaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 74 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Arkaadia park

Arkaadia park, ka Arkaadia aed (läti keeles Arkādijas dārzs), on park Riias Daugava vasakkaldal Torņakalnsi asumis.
Park kannab Arkaadia nime alates 1911. aastast.
Arco (Trento)

Arco (saksa: "Arch") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias.
Linna üks külg on vastu esileulatuvaid püstloodis lubjakivikaljusid nagu seda ümbritsevat müüri, ja iidne kindlus on mäe otsas.
Majandus.
Turism on suurem osa kohalikust majandusest, kui palju sakslasi ja austerlasi tuleb üle Brenneri mäekuru Austriast. Populaarsed turismitegevused on purjelauasõit lähedasel Garda järvel ja kaljuronimine linna lähistel. Iga-aastast Rock Masterit, rahvusvahelist ronimisvõistlust peetakse linnast väljas tehisseinal. Maastikujalgrattasõit on populaarne ja rahvusvahelised ratturid parvlevad linnas.
Ka põllumajandus on tähtis, viinamäed ja tsitruseliste aiad täidavad orgu lossi vastas. Agrokeemiatehased asuvad Sarca jõel järve suunas.
Rajand

Rajand on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Rajand uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Volter või Voltri (Naissaare vallas 1936. aastal). Johannes Rajandi palvel kanti Rajand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 244 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. juunist 1936). 
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rajand Eestis 5 mehel ja 8 naisel.
Avio (Trento)

Avio (saksa: "Aue") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias. See asub umbes 50 km Trentost, Vallagarinas ja sellest voolab läbi Adige jõgi. Avio hõlmab tasandiku, mida ümbritsevad Monte Baldo idast ja Monti Lessini läänest.
Majandus.
Avio ala on eriti tuntud veini tootmise poolest, nagu autohtoonne Enantio.
Rajandi

Rajandi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Rajandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Perkmann, Rosenstrauch, Rudsit ja Stachelstrauch. Edgar-Adolf Rajandi palvel kanti Rajandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 67 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rajandi Eestis vähem kui viiel mehel ja vähem kui viiel naisel.
Randal (perekonnanimi)

Randal on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randal uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pavel ja Reismann. Gottfried Randali palvel kanti Randal perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 198 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randal Eestis 5 mehel ja 6 naisel.
Baselga di Piné

Baselga di Piné (saksa: "Wasilig-Pineid") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 12 km Trentost kirdes.
Randel (perekonnanimi)

Randel on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Johannson, Johanson, Kuuskman ja Kuuskmann. Feliks-Karl Randeli palvel kanti Randel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 231 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randel Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.
Randes

Randes on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Randes on pandud Väike-Rõude mõisas Martna kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Randes uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Blum, Breitenbach, Brenner, Fischer, Fisher, Kleesmann, Kurg, Magnuson, Roseblatt ja Rothberg. Linda Randese palvel kanti Randes perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 200 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randes 11 mehel ja 14 naisel.
Kronvaldsi park

Kronvaldsi park on park Riias Keskuse asumis, Linnakanali mõlemal kaldal.
Park on nimetatud läti publitsisti, keelemehe ja pedagoogi Atis Kronvaldsi järgi.
2009. aastal avati pargis Moskva linnavolikogu kingitud Aleksandr Puškini kuju, mis püstitati Läti Puškini ühingu ja Vene saatkonna toetusel. 2023. aastal kuju eemaldati.
Pargis asuvad ka Andrejs Upītse skulptuur ja Sudrabu Edžusi büst.
Randla (perekonnanimi)

Randla on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randla uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamovitsch, Aksberg, Arjas, Bäärs, Bachmann, Brakmann, Erlbaum, Grimberg, Grünberg, Günter, Günther, Ilp, Johanson, Jungmann, Junkmann, Jünter, Kellamov, Kristmann, Krüüsmann, Messer, Neumann, Nitova, Oriko, Papa, Pärs, Platov, Rais, Randmann, Rätsep, Raudmann, Reimann, Roosmann, Rosenstrauch, Rostok, Rumessen, Sergejev, Vehlman ja Vevers. Robert Randla palvel kanti Randla perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 119 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juunist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randla Eestis 76 mehel ja 96 naisel.
Randmets

Randmets on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Randmets on pandud Nurme mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Randmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli August, Mager, Simonson, Tomson ja Vilkis. Erich Randmetsa palvel kanti Randmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 81 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randmets Eestis 27 mehel ja 27 naisel.
Vaateratas

Vaateratas, ka kuradiratas, on rajatis, mis koosneb püstisest pöörlevast rattast, millele on kinnitatud tavaliselt raskusjõu mõjul püstsuunalisena püsivad kohad (gondlid, kabiinid, korvid vms) sõitjaile.
Esimese vaateratta konstrueeris 1893. aastal George Washington Gale Ferris Jr.
Randmäe

Randmäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ästi, Bakhoff, Bauman, Elbe, Elbrecht, Esloon, Hansson, Jaanmann, Joosik, Kiilaspean, Kirusk, Korbmann, Korpmann, Lemann, Lillo, Pavlin, Pender, Petersohn, Peterson, Raatsin, Radsin, Ramler, Rammler, Rebina, Reichenbach, Reimann, Reinart, Reinberg, Reinhold, Reinmann, Reinol, Reisenbuk, Rekker, Rekor, Rimann, Ring, Romsak, Roosmann, Rosenbaum, Rosenberg, Rumask, Ruukholm, Sipsaka, Strandberg, Strandson, Temo, Tölpt, Tralla, Velt ja Vorn. Jaak Randmäe palvel kanti Randmäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 390 all (Siseministeeriumi teadaanne 19. augustist 1939).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Randmäe Eestis 102 mehel ja 127 naisel, 2021. aasta alguses 104 mehel ja 129 naisel.
Randsalu

Randsalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Frants, Franz, Friedemann, Tops, Treumann ja Truumann. Karl-August Randsalu palvel kanti Randsalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 127 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randsalu Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.
Randur

Randur on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randur uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pommer. Kaarel Randuri palvel kanti Randur perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 85 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Randvee

Randvee on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randvee uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Embach, Kirikmann, Riimanson ja Rimanson. Aleksander Randvee palvel kanti Randvee perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 41 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randvee Eestis alla viiel mehel ja 9 naisel.
Narva-Jõesuu linnaraamatukogu

Narva-Jõesuu linnaraamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus aadressil Kesk tänav 3. Raamatukogu juhataja on Aime Zahharov.
Ranna (perekonnanimi)

Ranna on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ranna on pandud Moe mõisas Ambla kihelkonnas Järvamaal, Putkaste mõisas Käina kihelkonnas ja Kassari mõisas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal, Pihtla mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal, Tarvastu mõisas Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal, Vaivara mõisas Vaivara kihelkonnas Virumaal ja Valgjärve mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Ranna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Blumberg, Feodorov, Holm, Jürgenson, Kurmann, Pull ja Raskatshov. Joann Ranna palvel kanti Ranna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 27 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ranna Eestis 22 mehel ja 22 naisel.
Piilsi raamatukogu

Piilsi raamatukogu ehk Piilsi välisteeninduspunkt on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Jõemetsa külas. See on Mustvee raamatukogu väliteeninduspunkt.
Raamatukogu juhataja on Anne Agan.
Püssi raamatukogu

Püssi raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Püssil aadressil Kooli tänav 5. 
Raamatukogu juhataja on Koidu Tauts.
Saka raamatukogu

Saka raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Saka külas. Raamatukogu juhataja on Anne Saatman.
Rannes

Rannes on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Rannes uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Filaretov. Arkadi Rannese palvel kanti Rannes perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 111 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ranno

Ranno on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Ranno uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Breede, Otto, Piits ja Zovo. August-Voldemar Ranno palvel kanti Ranno perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 58 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Alexander Gauland

Eberhardt Alexander Gauland (sündinud 20. veebruaril 1941 Chemnitzis) on Saksamaa jurist ja poliitik, ta kuulub erakonda Alternatiiv Saksamaale.
Ta õppis õigusteadust Marburgi Philippi Ülikoolis ja Gießeni ülikoolis. Ta on aastast 1970 õigusteaduse doktor.
Alates 2. detsembrist 2017 kuni 30. novembrini 2019 oli ta üks erakonna Alternatiiv Saksamaale kaasesimeestest (teine oli Jörg Meuthen).
Sillamäe raamatukogu

Sillamäe raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Sillamäel aadressil Kesk tänav 1. Raamatukogu juhataja on Elviira Sidorova.
Raamatukogul on kaks haruraamatukogu: "Kalda raamatukogu" (aadressil Kalda tänav 12) ja "Viru raamatukogu" (aadressil Viru tänav 26).
Rannus

Rannus on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Rannus on pandud Haapsalu ja Ungru mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Rannus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Huusmann ja Rosenbaum. Johannes Rannuse palvel kanti Rannus perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 258 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rannus Eestis 16 mehel ja 9 naisel.
Sonda valla raamatukogu

Sonda valla raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Sonda asulas. Raamatukogu juhataja on Stella Mäitse.
Raamatukogu asutas 12. aprillil 1948 Karl Malva.
Pealuu (perekonnanimi)

Pealuu on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Pealuu (Pealu) on pandud Kiideva mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Pealuu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Paas (Asuküla vallas) ja Pajus (Haapsalus), mõlemad 1936. aastal.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Toila raamatukogu

Toila raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Toila alevikus. Raamatukogu juhataja on .
Varja raamatukogu

Varja raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Varja külas. 
Raamatukogu juhataja on Aiki Maalma.
Voka raamatukogu

Voka raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Voka asulas. Raamatukogu juhataja on Merle Äri.
Mäetaguse raamatukogu

Mäetaguse raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse alevikus. Raamatukogu juhataja on Tiina Tõnurist.
Raudalu (perekonnanimi)

Raudalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Raudalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Muhel, Raisk ja Reinmann. Arnu Raudalu palvel kanti Raudalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 235 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lüganuse valla raamatukogu

Lüganuse valla raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganuse asulas. 
Raamatukogul on kolm haruraamatukogu:
Raamatukogu juhataja on Aiki Maalma.
Raudar

Raudar on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Raudar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pollak, Raudberg ja Rusman. Nikolai Raudari palvel kanti Raudar perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 335 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. novembrist 1937).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Raudava

Raudava on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Raudava uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rosenfeld või Rosenfeldt (1940. aastal Tallinnas). Johannes Raudava palvel kanti Raudava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 396 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raudava Eestis alla viiel mehel ja 9 naisel.
Raudma

Raudma on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Raudma on pandud Kaiavere mõisas Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Raudma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pommer. Ilmar Raudma palvel kanti Raudma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 47 all.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Nõuni kultuurimaja

Nõuni kultuurimaja (ka Nõuni maakultuurimaja) on kultuurimaja Valga maakonnas Otepää vallas Nõuni külas.
Kultuurimaja asutati 1902.
Sooru rahvamaja

Sooru rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Valga vallas Sooru külas.
Rahvamaja asutati 1959.
Automat

Automaat on kahe itaalia muusiku Romano Musumarra ja Claudio Gizzi loodud instrumentaalse elektroonilise muusika album. Muusika salvestati 1977. aastal ja ilmus 1978. aastal Itaalia EMI plaadifima Harvest Recordsi all.
Kõik kõlad albumil, kaasa arvatud elektrooniliste trummide kõlad, on loodud itaalia inseneri Mario Maggi projekteeritud, ehitatud ja programmeeritud monofoonilisel analoogsüntesaatoril MCS70.
Kullervo Manner

Kullervo Achilles Manner (12. oktoober 1880 Kokemäki – 15. jaanuar 1939 Uhta, Komi ANSV) oli Soome ajakirjanik ja poliitik.
Kullervo Manner oli pärit kaplani ja kirikuõpetaja Gustaf Manneri perekonnast. Ta õppis Helsingi Ülikoolis kreeka-rooma filoloogiat.
1900–1906 töötas ta Porvoos ilmuva ajalehe Uusimaa toimetuses. 1906. aasta lõpus asutas ta ajalehe Työläinen, mille peatoimetaja ta oli 1909. aastani. 1910–1918 oli ta ajalehe Työmies ajakirjanik. Alates 1905. aastast oli ta Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.
Alates 1. märtsist 1910 oli Manner Soome Eduskunna liige. 1917. aasta 4. aprillist kuni 31. oktoobrini oli ta Eduskunna esimees. Alates 1917. aasta juuni keskpaigast oli ta Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.
28. jaanuaril 1918 nimetati Kullervo Manner Soome revolutsioonivalitsuse esimeheks (sisuliselt valitsusjuhiks). 1918. aasta aprillis oli punased sunnitud Helsingist taanduma. 10. aprillil 1918 nimetati Manner Viiburis diktaatoriks. 25. aprillil 1918 oli ta sunnitud koos punase Soome valitsusega Petrogradi põgenema.
1918. aasta augustis oli ta Nõukogude Venemaal üks Soome Kommunistliku Partei asutajatest. 1920–1930 oli ta Soome Kommunistliku Partei esimees ja 1930–1934 peasekretär.
Manner vahistati 1. juulil 1935. Nõukogude Liidu Ülemkohus mõistis talle 1935. aasta novembris kümme aastat vabaduskaotust. Ta suri 1939. aasta jaanuaris vangilaagris kopsutuberkuloosi.
Kenneth G. Wilson

Kenneth Geddes Wilson (8. juuni 1936 Waltham, Massachusetts – 15. juuni 2013 Saco, Maine) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik.
1982. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind faasisiirete uurimisel tehtud töö eest.
Hans Bethe

Hans Albrecht Eduard Bethe (2. juuli 1906 Strasbourg – 6. märts 2005 Ithaca, New Yorgi osariik) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide tuumafüüsik.
1967. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind tähtede tuumasünteesi teooria eest.
Heebrea kiri

Heebrea kiri on heebrea keeles ning jidiši, ladiino ja muudes diasporaa juudi keeltes kirjutamiseks kasutatav kiri. Heebrea kiri on konsonantkiri, kuid mõnede tähtedega võidakse märkida ka täishäälikuid.
Erinevus suur- ja väiketähtede vahel puudub. Heebrea keeles on kõik tähed konsonanditähed, kuid nelja neist (א "alef;" ח "he;" ן "vav;" י "jod") on varem kasutatud täishäälikute kirjutamiseks. Täishäälikute kirjutamiseks kasutatakse täppe ("nekudot"). On ka teisi märke, mida kasutatakse tähestiku kaunistamiseks.
Heebrea tähtede abil kirjutatakse ka arve. Igal tähel on oma numbriline väärtus ("gematria"; vt tabel).
Ajalugu.
1. aastatuhandel eKr (960–585) hakkasid juudid kasutama vanaheebrea keelt. Paabeli pagenduse ajal lõpetasid juudid vana kirja kasutamise. Aastal 535 eKr hakati Paabelis kasutama aramea kirja (heebrea ruutkirja).
Heebrea ruutkirjas oli kirjutatud esimene Piibel, mis aitas seda kirja säilitada. Vaatamata sellele, et keskajal kujunes igas piirkonnas oma kirjastiil, on selle tähestiku tähed meieni jõudnud muutmata kujul.
Arhitektuuris kasutatud kaunistustes tarvitati tihti ruutkirja ning seetõttu olid kalligraafia ja mikrograafia kõrgelt arenenud.
Templite ajal ei kasutanud juudid pühasid kirjatähti argiseks otstarbeks, vaid ainult Toora rullraamatute ümberkirjutamiseks. Seepärast hakati püha kirja kirjutamise reegleid unustama, kuid kirjatundjad suutsid need taastada.
Heebrea tähtede müstiline tähendus.
Heebrea tähtede müstiline tähendus ilmneb kabalistlikus kirjanduses (Zohar ja Midraš).
Leon Lederman

Leon Max Lederman (15. juuli 1922 New York – 3. oktoober 2018 Rexburg, Idaho) oli Ameerika Ühendriikide eksperimentaalfüüsik.
1988. aastal anti talle, Jack Steinbergerile ja Melvin Schwartzile Nobeli füüsikaauhind müüon-neutriino avastamise eest.
Brian Josephson

Brian David Josephson (sündinud 4. jaanuaril 1940 Cardiffis) on Walesi füüsikateoreetik.
1973. aastal sai ta pool Nobeli füüsikaauhinda Josephsoni efekti avastamise ja matemaatilise kirjeldamise eest. Teist poolt auhinnast jagasid Leo Esaki ja Ivar Giaever.
Bedollo

Bedollo (saksa: "Bedull") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1406 inimest ja valla pindala on 27,4 km².
Bedollo vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Centrale, Piazze, Brusago ja Regnana.
Bedollo külgneb järgmiste valdadega: Sover, Segonzano, Lona-Lases, Baselga di Piné, Palù del Fersina ja Sant'Orsola Terme.
Bersone vald

Bersone (saksa: "Bersaun") on endine vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias.
1. jaanuaril 2015 ühendati see koos Daone ja Praso vallaga uueks Valdaone vallaks.
Hans Georg Dehmelt

Hans Georg Dehmelt (9. september 1922 Görlitz – 7. märts 2017 Seattle) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.
1989. aastal jagas ta poolt Nobeli füüsikaauhinda Wolfgang Pauliga. Teise poole sai Norman Ramsey.
Philip Warren Anderson

Philip Warren Anderson (13. detsember 1923 Indianapolis – 29. märts 2020) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.
1977. aastal anti talle, Nevill Francis Mottile ja John Hasbrouck Van Vleckile Nobeli füüsikaauhind.
Besenello

Besenello (saksa: "Pysein" või "Bisein") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost lõunas. See paikneb Vallagarina sissepääsu juures. Peamised vaatamisväärsused on Beseno loss, suurim kindlusehitis Trento provintsis, ja romaani stiilis "Sant'Agata" kirik.
Besenello külgneb järgmiste valdadega: Trento, Altopiano della Vigolana, Aldeno, Calliano, Nomi ja Folgaria.
Kip Thorne

Kip Stephen Thorne (sündinud 1. juunil 1940) on Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik.
2017. aastal anti talle, Rainer Weissile ja Barry C. Barishile Nobeli füüsikaauhind Laserinterferomeetrilise Gravitatsioonilainete Observatooriumi (LIGO) arendamise eest, mis muutis võimalikuks gravitatsioonilainete detekteerimise.
Bieno

Bieno (saksa: "Blein") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 447 inimest ja valla pindala on 11,7 km².
Bieno külgneb järgmiste valdadega: Pieve Tesino, Scurelle ja Strigno.
Bleggio Superiore

Bleggio Superiore (saksa: "Oberpless" või "Oberbletsch") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1540 inimest ja valla pindala on 32,7 km².
Geograafia.
Bleggio Superiore külgneb järgmiste valdadega: Tione di Trento, Comano Terme, Bolbeno, Fiavè, Zuclo ja Ledro.
Irõna Bilõk

Irõna Bilõk (sündinud 6. aprillil 1970 Kiievis) on ukraina laulja. Ukraina rahvakunstnik (2008).
Bocenago

Bocenago (saksa: "Butschenach") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 30 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 394 inimest ja valla pindala on 8,5 km².
Bocenago külgneb järgmiste valdadega: Spiazzo, Strembo, Caderzone Terme, Massimeno, Stenico, Montagne ja Comano Terme.
Kümme levinumat perekonnanime on Alberti, Boroni, Riccadonna, Franzelli, Ferrazza, Fostini, Botteri, Cavoli, Bonafini, Maffei.
Fritz Riemann

Fritz Riemann (15. september 1902 Chemnitz – 24. august 1979 München) oli saksa psühhoanalüütik, psühholoog, psühhoterapeut, astroloog ja kirjamees.
Elulugu.
Fritz Riemann oli keskmine kolmest pojast (vanem poeg oli Hans, vanem poeg Heinz) ja kasvas üles suurkodanlikus perekonnas. Vanaisa oli rajanud Chemnitzis lambivabriku, kus toodeti auto-, mootorratta- ja jalgrattalampe. Perekond elas suurejooneliselt: neil oli suur maja ja teenijad, sealhulgas lastehoidja. Enne poiste surma kaotas ema ühe tütre nurisünnitusega ja teine sündis surnult. Ema oli poegadele küll armastav ema, aga Riemanni abikaasa Ruthi kirjutatud lühibiograafia järgi riietas ema nooremat poega pikka aega tüdrukuriietesse.
Isa oli „enesestmõistetava autoriteediga patriarh. Ta oli pigem range ja kangekaelne kui armastav. Et Fritz nägi isaga sarnane välja, pidi temast saama perekonnafirma jätkaja.
Aastal 1912 jäi isa väga haigeks ja suri varsti. Ema tahtis jätta kõik nii, nagu oli, kui isa nad maha jättis. Kogu perekonnal oli hädasti tarvis abi leinast ülesaamiseks. Siin näeb Ruth Riemann tõuget Fritz Riemanni psühhoteraapilistele kalduvustele.