NFT

Mitteasendatav vara (inglise keeles "non-fungible token", NFT; edaspidi NFT) on unikaalne ja võltsimatu andmeüksus, mida hoiustatakse plokiahelas, millest võib mõelda kui digitaalsest logiraamatust, kus sündmuste jada on kõigile nähtav. NFT võib olla muuseas meediumiks paljundatavatele digitaalsetele failidele nagu pildi-, video- või audiofailid. Plokiahel on struktureeritud nii, et kõik sündmused on kindlas järjekorras. Sellise hoiustamise eelis on autentsussertifikaadi (ingl "certificate of authenticity") ning omanditõenduse olemasolu. NFT kujutatavat meediat on võimalik jagada ja kopeerida. NFT-d pole omavahel vahetatavad, mis eristab neid krüptovaluutadest, nagu näiteks "bitcoin", mille iga münt on võrdväärne teise mündiga.
NFT-d on pälvinud kriitikat nendega seotud energiakulu ja süsiniku jalajälje tõttu, mis kaasneb plokiahelal toimunu autentsuse valideerimisega, ning ka sagedaste NFT-dega seotud pettuste tõttu. Rohke kriitika seab kahtluse alla omandi tõestatavuse suuresti õigusvälisel ja reguleerimata turul.
Kirjeldus.
NFT on andmeüksus, mida hoiustatakse digitaalses logiraamatus ehk plokiahelas ning sellega saab kaubelda. NFT mõistet saab kasutada seoses mingi kindla digitaalse- või füüsilise varaga (nagu näiteks fail või füüsiline objekt) ja litsentsiga selle vahendi kasutamiseks mingil eesmärgil. NFT-d (ja litsentsi selle sisu kasutamiseks, kopeerimiseks või näitamiseks) saab müüa digitaalsetel turgudel. NFT turud on õiguslikus suhtes suuresti reguleerimata, mille tõttu käib omanikuvahetus mitteametlikul viisil, kuna vahetatav vara pole üldiselt õiguslikult kaitstud. Õiguslikust vaatepunktist antakse üle kasvõi staatuse sümbolit.
NFT-d toimivad krüptograafiliselt turvatud varana, kuid erinevalt sellistest krüptovaluutadest nagu "bitcoin" või Ethereum pole NFT-d omavahel vahetatavad, sellest tulenevalt on NFT-d "asendamatud" (ingl "non-fungible"). Iga "bitcoin"'i ühik on väärtuses võrdne teise "bitcoin"'i ühikuga, kuid iga NFT esindab unikaalset vara, seega võib nende väärtus erinev olla. Uue NFT loomine kujutab endast krüptograafilise räsi abil moodustatud kirje lisamist plokiahela lõppu uue plokina, moodustades ahela eristatavatest andmeplokkidest. Selline krüptograafiline tehinguprotsess võimaldab kõikidele failidele anda digitaalsignatuuri, mille abil saab NFT omaniku identiteedis veenduda. Plokiahelas sisalduvad andmelingid, mis võivad viidata NFT vara hoiustusasukohale, seega on need lingid potentsiaalselt mõjutatavad lingikõdust.
Autoriõigus.
NFT ei taga autoriõigust ega intellektuaalomandi õigust sellele, mida NFT-s kujutatav vara esindab. Kui keegi müüb maha NFT, mis kujutab nende loodud teost, siis ostja ei saa tehingu raames endale autoriõiguse privileege kujutatavale teosele, mis tähendab, et algne kunstnik võib luua uusi teoseid samal temaatikal. Sellest lähtuvalt on NFT vaid omanditõend, mis ei tähenda autoriõigust. Lähtuvalt õigusteadlase Rebecca Tushnet'i sõnadest: "In one sense, the purchaser acquires whatever the art world thinks they have acquired. They definitely do not own the copyright to the underlying work unless it is explicitly transferred." Praktikas ei saa NFT ostja osaliseks autoriõigustes üle NFT poolt kujutatava kunstiloomingu.
Rakendused tehnoloogias.
Iga NFT puhul on nii unikaalsus kui ka omanik tõendatavad tänu plokiahela tehnoloogiale. NFT omandiõigus on litsents, mille alusel võib kujutatavat kunsti kasutada, kuid see ei anna autoriõigust omanikule. Mõned litsentsid on loodud vaid isiklikuks, mitte-turunduslikuks kasutuseks, samas kui mõned muud lubavad ka NFT poolt kujutatava vara ärilist kasutust.
Digitaalkunst.
Digitaalkunst oli üks esimesi kasutusvaldkondi NFT-de jaoks tänu plokiahela omadustele, mis lubavad digitaalallkirju ja omandiõigusi kinnitada. Digitaalne kunstiteos kunstnik Mike Winkelmanni (kunstnikunimega Beeple) poolt müüdi 2021. aastal 69,3 miljoni USA dollari eest. Sellest kallimalt on elava kunstniku teosena oksjonil müüdud vaid Jeff Koonsi ja David Hockney teoseid.
Plokiahela tehnoloogiat on kasutatud ka eelnevalt loodud kunstiteoste avalikult registreerimiseks ja autentsuse kinnitamiseks, et neid eristada võltsingutest ja et nende omanik kindlaks määrata.
Teine Beeple'i kunstiteos, "Crossroad", on 10-sekundiline video, kus jalakäijad kõnnivad Donald Trumpi kujust mööda, läks müügiks 6,6 miljoni USA dollari eest virtuaaloksjonil märtsis 2021.
Esimeseks NFT kunstikoguks Ethereumi plokiahelal peetakse "" kogu, mis on 30 unikaalsest kaardist koosnev kogum. See müüdi 1,2 miljoni USA dollari eest maha Christie'si oksjonimaja üritusel "Post-War to Present". Müüdud partii sisaldas ka kaarti "17b", mis oli vigane kaart, mis oli kogu genereerimisel "kogemata" trükitud.
Mõned NFT kogud, näiteks või , on näited generatiivsest kunstist, kus luuakse suur hulk unikaalseid pilte väiksemate pildiosade omavahelisel kombineerimisel.
2021. aasta märtsis ostis plokiahelatega tegelev ettevõte Injective Protocol 95 000 USA dollari eest Inglise grafitikunstikult Banksyöt originaalteose "Morons (White)" ja filmis selle põletamist. See video münditi NFT-na ning müüdi maha. Isik, kes selle kunstiteose hävitas, kirjeldas enda tehtut kui füüsilise kunsti NFT-maastikule viimist.
2021. aasta juunis korraldas kunstiga tegelev eraettevõte oksjoni "Natively Digital", mida peetakse esimeseks kureeritud NFT-teemaliseks oksjoniks.
Virtuaalmängud.
NFT-sid võib kasutada ka mängusiseste varadena, näiteks digitaalsete maalapikestena, mida kureerivad mängijad, mitte mängu loojad. NFT-d võimaldavad mängusiseste varade kauplemist kolmandate osapoolte turgudel ilma mängu loojate poolse nõusolekuta.
2021. aasta oktoobris keelustas mängulooja Valve oma platvormil Steam rakendused, mis kasutavad plokiahela tehnoloogiat või NFT-sid väärtustega või mängusiseste varadega kauplemiseks.
2021. aasta detsembris avalikustas videomängude ettevõte Ubisoft uue teenuse Ubisoft Quartz, mis võimaldab kasutajatel osta haruldasi digitaalseid esemeid krüptoraha eest. See teadaanne pälvis märgatavat kriitikat, kusjuures 96% reaktsioonidest teenust tutvustaval videol YouTube'is olid negatiivsed. Video eemaldati kiirelt pärast avaldamist YouTube'ist. Ka paljud Ubisofti enda töötajatest on selle ettevõtmise peale meelehärmi avaldanud.
Muusikatööstus.
Plokiahela tehnoloogia annab muusikutele võimaluse oma loomingut tokeniseerida ja seda avaldada mitte asendatava varana. NFT-de populaarsuse kasvuga alates 2021 on neid hakatud kasutama artistide ja rändavate muusikute poolt, et tasa teha kaotatud kasumid seoses koroonapandeemiaga. 2021. aasta veebruaris teatati, et NFT-de abil genereeritud kasum muusikatööstuses oli ligi 25 miljonit USA dollarit.
Elektroonilise tantsu muusikaesitaja 3LAU müüs 28. veebruaril 2021 11,7 miljoni USA dollari eest NFT kogu, mis sisaldas 33 NFT-d. Müügi pühendas 3LAU oma albumi "Ultraviolet" kolmandale aastapäevale.
3. märtsil 2021 oli rokkansambel Kings of Leon esimene, kes avaldas oma albumi "" NFT-na. Albumi müügiga teenis bänd üle 2 miljoni USA dollari kasumit.
Teised muusikud kes on avaldanud loomingut NFT-de abil, on näiteks Ameerika räppar Lil Pump, visuaalartist Shepard Fairey koostöös heliprodutsent Mike Dean'iga ja ka tuntud räppar Eminem.
Filmindus.
Filmistuudio 20th Century Fox koostöös piletivahendusettevõtte Atom Ticketsiga avaldas mais 2018 eriväljaandena kogu "Deadpool 2" digitaalseid postreid. Postreid sai osta ja GFT Exchange digiturgudel. 2021. aasta märtsis sai Adam Benzine'i 2015. aastal avaldatud dokumentaalfilmist esimene Oscari pälvinud teos, mis on oksjonil müüdud NFT-na.
Filmindusest võib tuua ka teisi näiteid NFT-de kasutusest – filmitootmisettevõte lubas avaldada teemalise NFT kunstikogu ja filmitegija teatas 2021 aprillis, et tema peatselt valmiv õudusfilm " avaldatakse NFT-na. 'i produtseeritud 2021 film ", kus mängib Anthony Hopkins, avaldati samuti NFT-na.
2021. aasta aprillis münditi esmakordselt NFT filmi hinnangust ja originaalmuusikast, tegemist oli Brett Leonardi lavastatud filmiga .
2021. aasta novembris avaldas filmirežissöör Quentin Tarantino seitse NFT-d, mis põhinesid filmist "Pulp Fiction" välja jäänud stseenidel. Filmistuudio kaebas Quentin Tarantino peatselt kohtusse, väites, et nende õigusi on selle NFT koguga rikutud.
Muud rakendused.
Paljusid internetis levivaid meeme on seostatud NFT-dega, mida on münditud ja müüdud nende loojate poolt. Näiteks võib tuua , mis on pilt Shiba Inu tõugu koerast, mis müüdi 2021 juunis 4 miljoni USA dollari eest, ja ka teisi tuntud meeme, nagu ", " ja "".
Internetist võib leida paljusid privaatseid kogukondi, mis on loodud kindlate NFT kogude ümber.
Mõned virtuaalsed maailmad, tihti tuntud ka kui metamaailmad (ingl "metaverse"), kasutavad NFT-sid virtuaalsete varadega kauplemiseks ja nende soetamiseks.
Leidub ka pornograafilisi teoseid, mida on müüdud NFT-dena, kuigi NFT turud on kogukonnana üldiselt sellise sisu vastu, mis tekitab pornograafilise sisu loojatele raskusi.
2021. aasta mais teatas California Ülikool Berkeleys, et paneb oksjonil müüki NFT-d, mis kujutavad patendi avalikustamise vorme kahe Nobeli auhinna võitnud tööle: CRISPR-Cas9 geenitöötlus ja vähi immunoteraapia. Ülikool jääb endiselt leiutiste patentide omanikuks, kuna NFT-d kujutavad kõigest patendi avalikustamise vorme.
On arutletud, et igat tüüpi ürituste pileteid saaks samuti müüa NFT-dena. Piletite NFT-vormingus müümine võimaldaks korraldajatel ja/või esinejatel koguda autoritasusid nende edasimüümisel.
Esimene tunnustatud poliitilise protesti NFT "Destruction of Nazi Monument Symbolizing Contemporary Lithuania" oli video, mille jäädvustas professor Stanislovas Tomas 8. aprillil 2019. 29. märtsil 2021 müntis ta sama videoklipi. Videos on näha, kuidas Tomas lõhub vasaraga natsi sõjakangelasele pühendatud riiklikku mälestustahvlit, mis seisis Leedu Teaduste Akadeemia seinal.
Plokiahela standardid.
Plokiahelatele on loodud kindlad standardid, et toetada kindlat kasutusotstarvet. Ethereum oli esimene plokiahel, mis toetas NFT-sid oma ERC-721 standardiga. Ethereum on ka kõige laialdasemalt kasutatud plokiahel. Ka paljud teised plokiahelad on loonud või on loomas tuge NFT-de jaoks nende kasvava populaarsuse tõttu.
Ethereum.
ERC-721 oli esimene standard NFT-de kujutamiseks Ethereumi plokiahelal. ERC-721 päritav Solidity nutileping. Päritavus tähendab seda, et programmeerijad saavad luua uusi ERC-721 nõuetele vastavaid nutilepinguid, võttes raamiks kindla baasimplementatsiooni, mis vastab ERC-721 standardile. ERC-721 pakub viise unikaalse identifikaatoriga seotud omaniku kinnitamiseks ning ka kindla viisi, et omanik saaks identifikaatorit teistele üle anda.
ERC-1155 standard lubab pooleldi asendatavaid varasid, mis tähendab et vara võib viia asendatavast formaadist mitte asendatavasse vormi. ERC-1155 pakub ka analoogi ERC-721 funktsionaalsusele, teisisõnu võib ERC-721 vara olla loodud kasutades ERC-1155. Kui ERC-721 standardi järgselt vastab unikaalsele identifikaatorile vaid üks ainus varaüksus, siis ERC-1155 standardi järgselt vastab üks unikaalne identifikaator mingile klassile varaühikutest, lisaks on antud täiendav väli mis viitab klassi esindavate ühikute kogusele mingis kindlas rahakotis. Sama klassi varaühikud on omavahel vahetatavad ning kasutaja saab mis tahes koguse varaühikuid teistele saata.
Ethereumi plokiahelal on kehtestatud kõrged tehingu vahendustasud (ingl "gas fees"), mis tulenevad tehingu töötlemisest Ethereumi võrgustikus, tuntud kui esimene kiht (ingl "layer 1"). Kõrged vahendustasud on motiveerinud arendajaid looma teise kihi lahendusi looma (ingl "layer 2"), ehk tehinguid töötlema enne nende põhivõrgustikku edasisaatmist, mis toetavad ka NFT-sid:
Ajalugu.
Varajane ajalugu (2014–2017).
Esimesena tuntuks saanud NFT "Quantum" loodi Kevin McCoy ja Anil Dashi poolt 2014. aasta mais. "Quantum" oli videoklipp, mille oli filminud McCoy abikaasa Jennifer. McCoy registreeris videoklipi plokiahelal ning müüs selle Anil Dashile 4 USA dollari eest keset nende esitlust Seven on Seveni konverentsil, mis leidis aset New Yorgis asuvas is. McCoy ja Dash viitasid kasutatud tehnoloogiale kui "monetized graphics". Kaubeldav ja mitte asendatav plokiahela viide ühendati unikaalse kunstiteosega kasutades ahelal hoiustatavaid metaandmeid, mida võimaldas NameCoin. See on vastandlik asendatavatele ja ilma metaandmeteta "värvilistele müntidele" teistest plokiahelatest ja st.
2015. aasta oktoobris loodi esimene NFT projekt "Etheria", mida demonstreeriti "DEVCON 1-l" Londonis, mis oli Ethereumi esimene arendajate konverents, kolm kuud pärast Ethereumi plokiahela loomist. Enamikku Etheria 457 ostetavatest ja kaubeldavatest kuusnurksetest plaatidest ei müüdud kauem kui viis aastat, kuni 13. märtsini 2021, mil taas tärganud huvi NFT-de vastu pani aluse uuele ostuhullusele. 24 tunni sees müüdi maha kõik uues ning eelneva versiooni kogus sisalduvad plaadid, millest iga üks väärtustati 1 ETH (hetkel oli 1 ETH väärt 0,43 USA dollarit). Kogutulu müügist oli 1.4 miljonit USA dollarit.
Mõiste NFT leidis oma populaarsuse ERC-721 standardi tekkega, mis pakuti esmalt välja 2017 aastal Ethereumi GitHub lehel pärast mitmete NFT teemaliste projektide teket sel samal aastal. Mõned nendest projektidest olid "Curio Cards, " (unikaalsete multikategelaste kauplemise projekt, mille lõi Ameerika stuudio Larva Labs Ethereumi plokiahelale) ning ka platvorm. Kõik kolm mainitud projekti olid viidatud esialgses ettepanekus koos "" koguga.
Üldine tuntus (2017. aasta lõpp – 2021).
NFT-d said üldisele avalikkusele tuntuks CryptoKitties projekti eduga, mis on netipõhine mäng kus mängijad võtavad omaks ning vahetavad virtuaalseid kasse. Peatselt pärast alguse saamist kasvas projekti populaarsus plahvatuslikult, kogudes investoritelt 12,5 USA dollarit, väärtustades mõned mängusisesed kassid üle 100 000 USA dollari. Järgnedes projekti edukusele lisati CryptoKitties ERC-721 standardile, mis loodi 2018 jaanuaris (lõplikult valmis 2018 juuni), kus kinnitati mõiste NFT selle praeguses tähenduses.
Plokiahela-põhine virtuaalmaailm Decetraland, mis müüs oma esimesed väärtühikud 2017. aasta augustis, teenis 2018. aastal 26 miljonit USA dollarit kasumit esmase müntide pakkumisega. Decentraland'i keskkonna sisene käive oli 2018. aasta septembri seisuga 20 miljonit USA dollarit. Pärast CryptoKittiese suurt edu jõudis avalikkuse ette teine kuid sarnane netipõhine NFT-sid kasutav mäng , mis avaldati 2018. aasta märtsis, edaspidi sai sellest üks kalleimaid NFT kogusid 2021 mai seisuga.
2019. aastal patenteeris Nike süsteemi CryptoKicks, mis kasutab NFT-sid, et tõestada füüsiliste jalanõude autentsust ning et anda kasutajale jalanõu virtuaalset varianti.
2020. aasta esimesel poolel andis CryptoKittiesi arendaja Dapper Labs välja beetaversiooni NBA TopShotist, mis on projekti "NBA's" tipphetki kujutavate NFT-de müümiseks. Projekt rajati Flow plokiahelal, mida peetakse uuemaks ning tõhusamaks võrreldes Ethereumiga. Hiljem samal aastal avalikustati projekti lõplik versioon, mis tõi tootjatele kasumit üle 230 miljon USA dollari 28. jaanuari 2021 seisuga.
NFT turg koges väga kiiret kasvu aastal 2020, mil selle väärtus kolmekordistus uuele väärtusele 250 miljonit USA dollarit. Aasta 2021 esimese kolme kuu jooksul on NFT-de kauplemisele kulunud juba 200 miljonit USA dollarit.
NFT-de ostuhuvi kasv (2021 – olevik).
2021 esimestel kuudel on huvi NFT valdkonna vastu kasvanud pärast hulgalisi kõrge profiililisi tehinguid. NFT müügid 2021 veebruaris hõlmasid muuseas digikunsti muusiku i poolt, NFT-d Nyan Cat meemist ning NFT-sid muusiku 3LAU poolt oma albumi "Ultraviolet" reklaamimiseks. 2021 märtsis leidsid samuti aset paljud avalikud NFT tehingud, mille hulgas olid näiteks NFT, mis loodi bändi Kings of Leon albumi "" reklaamimiseks, üks 69,3 miljoni USA dollari väärtuses müügitehing digiteosele i poolt, mis kannab pealkirja "'"ref&gt;&lt;/ref&gt;, ja ka Twitteri asutaja loodud NFT, mis kujutas tema esimest säutsumist (postitus Twitter suhtlusvõrgustikus).
NFT-de spekulatiivne turg on ajendanud rohkem investoreid kauplema suuremates kogustes kui kunagi varem. NFT ostmise tõusu kutsuti ekspertide poolt "ökonoomiliseks mulliks", kes võrdlesid seda ka "dot-comi mulliga" (ingl "dot-com bubble"). Teisisõnu ei arvatud, et kaubeldavate varade väärtus ei õigusta mitte mingil moel nende turuhinda. 2021 märtsis kutsus Beeple NFT-sid ebaratsionaalse liialduse mulliks. 2021 märtsi keskpaigaks oli nõudlus suuresti hääbunud, mis kutsus esile märgatava hinnalanguse. Varajased ostjad olevat väga suure edu osaliseks saanud, nagu toodi välja ajakirjas Bloomberg BusinessWeek. Veebi lähtekoodi kujutav NFT müüdi 2021 juunis Londonis asuvas toimunud oksjonil 5,4 miljoni USA dollari eest.
2021 septembris Sothesby'sis toimunud oksjonil müüdi maha kogum 101-st Bored Ape Yacht Clubi NFT-st 24,4 miljoni USA dollari eest. 1. oktoobril 2021 müüdi Christie'si oksjonimajas täiskogu Curio Cards, milles sisaldus ka "17B" valetrükk, ETH393 eest (sel ajal väärt 1,3 miljonit USA dollarit) – tegemist oli esimese üritusega, kus füüsilisel oksjonil müüdi partii Ethereumi krüptoraha eest. Sothesby'si oksjonimajas toimus hiljem samal kuul oksjon, kus müüdud partiide seas olid esindatud CryptoPunksi kogu, mitmeid kassiteemalisi NFT-sid ning "rare Pepe, Pepenopoulus, 2016," mis müüdi maha 3,6 miljoni USA dollari eest.Tegemist oli esimese Sothesby'si oksjoniga Metaverse'is – platvormil, mis loodi pühendusega NFT-kunsti kogujatele, millest teha iga kahe aasta järel aset leidev üritus.
Popkultuur.
27. märtsil 2021 avaldas "Saturday Night Live" komöödiasketši, kus USA Föderaalreservi juhile Janet Yellenile, keda kehastas , seletati NFT-sid läbi räppimise.
Ameerika voogedastusteenuse Paramount+ 2021 filmis "" oli näha täiskasvanud versiooni klassikalisest tegelasest, Butters Stotchist, kes meelitas aastal 2061 inimesi NFT-sid ostma, olles enda "alter ego"'s professor Chaos. Kuigi NFT-sid kujutati selles filmis kehva investeeringuna, sai väljamõeldud professor Chaos NFT-dega kauplemises nii osavaks, et ta paigutati psühhiaatriakliinikusse.
Probleemid ja kriitika.
Ahelaväline hoiustamine.
Digikunsti kujutavad NFT-d ei hoiusta üldiselt seotud audio, video või pildifaile plokiahelal nende failide suuruse tõttu. NFT toimib pigem rohkem kui omanditõendina, viidates muuhulgas veebiaadressile, kus konkreetne fail asub. Sellest tulenevalt on need lingid haavatavad lingikõdu suhtes. Kuna NFT-d on funktsionaalselt eraldatud nendega seonduvast kunstiteosest, võib iga üks hõlpsalt NFT kujutatava pildi kopeerida näiteks paremklõpsuga. NFT entusiastid kutsuvad sellist NFT kunsti dubleerimist halvustavalt "paremklõpsaja mentaliteediks" (ingl "right-clicker mentality") ning üks kollektsionäär ütles et NFT väärtus on ühtlasi justkui staatuse sümbol "selleks et näidata teistele et ta saab seda endale lubada".
"Paremklõpsaja mentaliteet" on alates esmasest mainimisest kiirelt levinud, eriti nende seas, kes NFT turu suhtes ebausklikud olid. Nende jaoks oli termin pigem uhkustavaks kasutuseks, rõhudes sellele et NFT taga peituvat kunsti on nii kerge tasuta kasutada, et selle eest pole justkui mõtet maksta. Seda kriitikat adresseeris austraallasest programmeerija Geoffrey Huntley, kes lõi keskkonna The NFT Bay, võttes eeskuju The Pirate Bayst, mis on tuntud internetipiraatide seas. The NFT Bay pakkus allalaadimiseks torrentit, mis väidetavalt sisaldas 19 TB jagu digikunsti populaarsetest NFT-dest. Huntley võrdles enda loodut kunstiprojektiga ilt ning lootis, et loodud veebikeskkond harib kasutajaid teemal, mis on ja mis ei ole NFT.
Ökoloogiline jalajälg.
NFT ost ja müük on pälvinud paljudelt pahameelt seoses suure energiakulu ja kasvuhoonegaaside tekkega, mida seostatakse tegevustega plokiahelal. Põhiliselt peetakse silmas toimingutõendi protokolli, mis on krüptograafiline meetod tõestamaks, et mingi tegevus tõesti sooritati. See protokoll on vajalik et reguleerida ning kontrollida plokiahela tehinguid võrgustikel nagu Ethereum, mis tarbib suure koguse elektrienergiat. Süsinikujalajälje hindamiseks mingi kindla NFT tehingu puhul peab tegema erinevaid eeldusi plokiahela tehingute ülesehituse, plokiahela kaevandajate majanduslike maneeride (sealhulgas kui palju elektrit nende tööriistad tarvitavad) ning ka taastuvenergia koguse kohta, mida kasutatakse mainitud süsteemides. NFT-ga seotud tehinguid on plokiahelal võrdlemisi väike osakaal, ning nende keskkonna koormusele on toodud analoog, mis lisanduvat kahju toob lisandunud reisija lennukil – lennule kulub sama kogus kütust nagu siis, kui see reisija ei oleks peale tulnud.
Mõned uuemad NFT tehnoloogiad kasutavad alternatiivseid valideerimise protokolle, nagu näiteks panusetõenduse protokoll, mis on valideerimistsükli kohta palju energiasäästlikumad, kui toimingutõendi protokolli järgivad valideerimised. Teised viisid energia säästmiseks on näiteks müntimistoimingute valideerimine väljaspool plokiahelat. Paljud NFT kunsti portaalid püüdlevad säästlikkuse poole ning osad neist vahetavad vanad süsteemid ja protokollid uuemate ning loodussõbralikemate vastu. Mõned teised pakuvad NFT soetamisel variante süsinikujalajälje tasa tegemiseks, kuid nende keskkonda säästva tõhususe üle vaieldakse. On ka näiteid kunstnikest, kes on otsustanud oma loomingu NFT-de edasi müümise vastu keskkonna säästlikkuse eesmärgil.
Kunstnikud ja ostutasud.
Müügiplatvormid võtavad kunstnikelt ja ostjatelt vahendustasu müntimise, kuulutuste loomise ja edasimüümise pealt. Märtsis 2021, kohe pärast Beeple'i teose "Everydays: The First 5000 Days" müüki 69,3 USA dollari eest, koostati NFT turgude analüüs, millest oli näha, et enamiku NFT kunstiteoste müügihinnad olid alla 200 USA dollari, kusjuures kolmandik müüs hinnaga alla 100 USA dollari. Need tehingud, mille hind oli alla 100 USA dollari, maksid vahendustasusid mis varieerusid vahemikus 72,5–157,5% nendest summadest, mis tähendab, et keskmine kunstnik käis välja rohkem raha vahendustasudena kui oli tema müügitulu.
Plagiaat ja pettused.
On ette tulnud juhtumeid, kus kunstnike teoseid on NFT-na müünud kolmandad osapooled ilma autori loata. Pärast kunstnik Qing Hani surma 2020. aastal võttis tema identiteedi üle pettur ja suur hulk tema loomingust ilmus turgudele NFT-dena. Sarnane juhtum leidis aset ka aastal 2021, kui artist Banksy nime kasutades müüs pettur edukalt tema loomingut NFT maha 336 000 USA dollari eest, küll aga maksis müüja tuluna saadud raha ostjale tagasi pärast selle juhtumi avaliku silma ette jõudmist.
Protsess "sleepminting" võimaldab kellelgi müntida NFT kunstniku NFT rahakotis ning seejärel NFT enda rahakotti edastada ilma, et kunstnik sellest üldse teadlik oleks. Selle meetodi abil müntis üks heade kavatsustega häkker, hüüdnimega Monsieur Personne ehk Mister Nobody, ühe teose, jättes mulje, et selle müntis esialgselt Beeple.
BBC on andnud teada siseringi kauplemise (ingl "insider trading") juhtumist, kus NFT turu OpenSea töötaja ostis välja valitud NFT-sid enne nende avalikkuseni jõudmist eelneva teadmisega, et neid hakatakse pärast väljakuulutamist reklaamima OpenSea kodulehel. NFT kauplemine on seni suuresti reguleerimata turg, kus sellise olemusega tegevused on tihti õiguslikult karistamatud.
Adobe on teatanud, et nad on oma pilditöötlusrakendusele Photoshop NFT tuge arendamas, millega tegid nad ühtlasi ka ettepaneku luua InterPlanetary File Systemi protokolli kasutav andmebaas, mis pakuks kaitset juhtudel, kui keegi loob teose, mille müntimisega jõuab keegi teine ette. Kunstnik saab valmistada teose, ning selle kohe jäädvustada uut protokolli kasutavasse andmebaasi, mis on integreeritud Photoshoppi, ning hiljem saab NFT müntiv keskkond tuvastada, et müntida üritab tõesti see sama kunstnik.