tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kurge

Kurge oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Läste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kurgel asus 1887. aastal valminud Lehtse mõisniku Friedrich von Hoyningen-Huene Kurge mõisa Kurge piiritusevabrik, mis oli toona Järvamaa suurim. Vabrikul oli telefoniühendus Lehtse mõisa ja viinavabriku vahel. 1914. aastal töötas seal 27 töölist. Vabrikul oli oma aurumasin (40 hj), toodangut anti 150 000 rubla eest. 1920. aastal taastati piiritusetehase töö. Viinavabrik töötas 1979. aastani.
Käända

Käända oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Soosalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Märjamaa kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Külas on sündinud eesti põllumajandusteadlane ja kodu-uurija Alfred Kasepalu.
Kõksi

Kõksi oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Vooru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kõksi külas on sündinud eesti ajakirjanik ja pedagoog Ado Grenzstein ja maalikunstnik Tõnis Grenzstein.
Kadrina vald (Kodavere kihelkond)

Kadrina vald (saksa keeles "Hohensee") oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kadrina vald Pala vallaga.
Valla alal asus Kadrina mõis ja Kodavere kirikumõis.
Kaisma vald (Pärnu-Jaagupi kihelkond)

Kaisma vald (saksa keeles "Kaisma") oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vallamaja asus Kaisma külas.
Vald eksisteeris 1866–1939. Muudetud piirides moodustati uus Kaisma vald.
1892 liideti Kaisma vallaga Kergu-Kõnnu ja Viluvere vald.
Tännassilma mõis

Tännassilma mõis (saksa keeles "Tennasilm") oli eramõis Keila kihelkonnas Harjumaal.
Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Saku valla Tänassilma küla territooriumile.
Vana-Nõmpa mõis

Vana-Nõmpa mõis (saksa keeles "Alt-Nempa") oli mõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.
Valgma mõis

Valgma mõis (harvemini "Valgmaa mõis") oli kahe Eesti karjamõisa nimi:
Tellista mõis

Tellista mõis (saksa keeles "Tellista") oli eramõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 1764 Vaimõisa mõisast eraldatud alast.
Telliste mõis

Telliste mõis (saksa keeles "Tellist") oli eramõis Haljala kihelkonnas Virumaal.
Rootsiaegne revisjonis nimetati Teyles’eks (Telliste karjamõis), hiljem Telliste küla, Kihleveres Kadrina kihelkonnas. 
Mõisast on teateid alates 1525.
Niidu mõis

Niidu mõis oli mitme Eesti mõisa nimi:
Joseph Schooling

Joseph Isaac Schooling (sündinud 16. juunil 1995) on Singapuri ujuja, olümpiavõitja (2016) 100 meetri liblikujumises. Schooling on esimene Singapuri sportlane, kes on tulnud oma riiki esindades olümpiavõitjaks. Tema isiklik rekord 50,39 sekundit 100 meetri liblikujumises on nii olümpia-, Aasia kui ka Singapuri rekord.
Schooling kvalifitseerus 2012. aasta suveolümpiamängudele, võites 200 m liblikujumises Kagu-Aasia mängudel 2011. aastal. 
Ta võitis kuldmedali 100 meetri liblikujumises 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros.
Ta käis koolis ja treenis USA-s Bollesi koolis (The Bolles School). Praegu õpib ta Texase Ülikoolis Austinis, kus on ka ujumismeeskonna liige ning treenib USA olümpiavõistlejate peatreeneri Eddie Reese'i käe all. Schoolingi käes on ka Aasia ja Singapuri rekord 23,25 sekundiga meeste 50 meetri liblikujumises 2015. aasta ujumise maailmameistrivõistlustelt.
2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta 100 meetri liblikujumise distantsil pronksmedali.
Riho Tammekand

Riho Tammekand (sündinud 30. detsembril 1963 Keilas) on olnud eesti karikaturist.
See oli üks osa tema elust ja hobidest. Tänapäeval on ta oma hobiga seotult eesti Huumoriliidu (taas)asutajaliige ja olnud liidu paljudel üritustel fotograafiks. Hobifotograaf.
Ta on õppinud Haljala 8-klassilises koolis (1971–1979). Haridusteed jätkas Tartu Kunstikoolis 1979–1983. 
Aastatel 1991–1999 joonistas karikatuure ajalehele Viru Sõna (Virumaa Teataja). Tema koomikseid avaldati ka ajalehes Meie Meel.
Tema karikatuure on avaldanud ka ajakiri Pilkaja. On osalenud mitmel karikatuurivõistlusel.
Põhitööna dekoraator-kujundaja, kleebisreklaamide kujundamine, väljalõikamine+kleepimine, suunaviidastiku paigaldamine, firmasümboolika loomine.
Aastast 2010 lasergraveerija Gravex Balti OÜ-s.
Ed Wood (film)

"Ed Wood" on 1994. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Rudolph Grey raamatul "Nightmare of Ecstasy". Film on mustvalge.
Sisu.
Filmi peategelane on Ed Wood, keda on nimetatud ka "kõigi aegade halvimaks filmirežissööriks". Filmi tegevus toimub aastatel 1952–1959, mil Wood tegi oma olulisemad filmid. Kesksete tegelaste hulgas on ka omaaegne õudusfilmide staar Béla Lugosi, kellega Ed Wood juhuslikult tuttavaks saab ja oma filmidesse mängima kutsub.
Verised majad

"Verised majad" on 2013. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Toomas Lepp. Filmi tootis Videomeedia.
Film räägib omandireformi tagajärgedest.
2017. aasta 25. juunil nõudis Eesti Üürnike Liidu esimees Peeter Tedre Eesti Rahvusringhäälingult filmi "Verised majad" näitamist. Eesti Rahvusringhäälingu juhi Erik Roose sõnul leidsid teleprogrammi koostajad pärast filmiga tutvumist, et film pole kooskõlas rahvusringhäälingu kvaliteedinõuetega. Filmile heideti ette faktide valikulist, üleliigselt emotsionaalset ja ühekülgset käsitlust.
Bande

"Bande" on 1985. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Arvo Kruusement. Filmi tootis Tallinnfilm.
Film on tehtud Dashiell Hammetti romaani "Klaasist võti" ainetel.
Värav nr. 2

"Värav nr. 2" on 1955. aasta Eesti lühimängufilm, tudengifilm. Filmi režissöör on Oleg Lentsius. Filmi tootis Kunstiliste- ja Kroonikafilmide Tallinna Kinostuudio.
See lühifilm on Oleg Lentsiuse diplomitöö, mille ta esitas Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi (VGIK) lõpetamisel.
Filmis naeruvääristatakse stalinistlikku tööstiili.
Idova mõis

Idova mõis (saksa keeles "Idowa") oli Jõgisoo mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Igi mõis

Igi mõis (saksa keeles Schöneichen) oli Loona mõisa karjamõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.
Jõgise mõis

Jõgise mõis (saksa keeles "Jöggis") oli eramõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõisast on teateid alates 1444. 
Mõis kuulus 16. sajandil Bergide suguvõsa liikmetele: Kasper Berg, Georg Bergk ning Kaspar von Bergile, kes oli Rootsi sõjaväe kolonelleitnant ja Saaremaa maanõunik. Casper Bergki poeg, Rootsi armee kapten Otto Reinhold von Berg hukkus Põhjasõjas 1700. aasta Narva lahingus.
Otto Reinholdi poeg Casper Johan Bergh (1688–1761), introdutseeriti 1723. aastal Rootsis Rootsi rüütelkonda tituleerimata aadlisuguvõsana nr. 1774, Berchina. Teine poeg, Georg Otto Berg (1685–1757) oli Rootsi sõjaväelane ning vene sõjavangis ja hiljem Eestimaa maanõunik.
1782. aastal oli ta iseseisev mõis ja 1791 ühendati ostu teel Güldenstubbede Lööne mõisaga.
Kaare mõis

Kaare mõis (saksa keeles "Friedrichshof") oli Rannamõisa mõisa karjamõis Martna kihelkonnas Läänemaal.
Kaguvere mõis

Kaguvere mõis (saksa keeles "Kaggofer") oli Haimre mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.
Kaimri mõis

Kaimri mõis (saksa keeles "Kaimer") oli eramõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Torgu mõisast eraldatud alale.
Kaldama mõis

Kaldama mõis (saksa keeles "Kaldama") oli Kaunispe mõisa kõrvalmõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.
Kalina mõis

Kalina mõis (saksa keeles "Kallina") oli Mäetaguse mõisa kõrvalmõis, u 1867. aastani rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Kalina (Kaltanus) küla on esmamainitud 1241. aastal. Kalina mõis tekkis 1643 ja 1694 aastate vahel. Paul Johanseni andmetel kuulu 1534. aastal Kalina/Kaluall küla Jõhvi mõisa alla, kuuludes Saksa Ordu Narva foogtkonnale. 1615. aastal läänistasid Rootsi valitsejad lühikeseks ajaks küla Berend/Bärent Taubele, 1624. aastal anti küla talle rendile. Rootsi kuningas Gustav II Adolf loovutas Daniel Brandtile Kalina küla eluaegseks kasutamiseks ning 18. juunist 1635 laienes eluaegne õigus tema naisele.
1642. aastal müüs Eestimaa kuberner Gustaf Gabrielsson Oxenstierna Narva ja Ingerimaa superindendendile Henricus Stahlile Kalina mõisa, klausliga, et viimane võis valdusse astuda alles pärast eelmise omaniku Daniel Brandti, lese surma. 1643. ja 1645. aastal kinnitas Rootsi kuninganna Kristiina Kalina kuulumist Narva, Ingeri, Karjala ja Alutaguse superintendendile Heinrich Staalile. Heinrich Stahlile surma (1657) järel, tema pärijate vahelisel kokkuleppel said Kalina mõisa oma ema venna Dettlof Sommeri eestkostel tema alaelised tütred teisest abielust, Barbara Sophia von Stahl ja Beatha Agnetha von Stahl. Mõisate reduktsioon ajal mõisa ei riigistatud, mõisaomanikuks jäi Hinrich Bagge ja 1695. aastal oli mõisaomanik Heinrich Bagge (Baggehufwudt).
1716. aastast oli mõis major Roseni pärusomand, ning seejärel Tartu kodanik Michalkow. 1720. aastast oli mõisaomanik Rosenite Roosna-Mäetaguse liinist major Otto Fabian von Rosen (1684–1764), (kaptenleitnant Hinrich Bagge väimees, kes oli abiellunud Barbara Sophia Baggehufwudtiga, kes oli pärinud mõisa oma emalt Beate Agneta von Staalilt). 1805. aastal pantis Eugene Octav August von Rosen Kalina mõisa ning Tärivere ja Mäetaguse mõisa piiril asuva tüki metsa kümneks aastaks rittmeister Andreas Schwebsile, 1820. aastal pandileping muudeti ostulepinguks. 1840. aastal sai loovutuslepinguga Andreas Hinrich von Schwebsi (surn. 1823) ja Henriette von Schwebs (sünd von Lantingshausen) (surn. 1849) poeg kreisikohtuassessor Theodor von Schwebs, isa pärandina Kalina mõisa ja Tammiku mõisa. 1859. aastal müüs Theodor von Schwebs Kalina mõisa Eduard Gotthard Theodor von Strykile (1834–1900), Tammiku ja Kalina mõisa pärija 1902. aastal oli tema tütar Emma von Maydell (sünd Stryk).
Karu mõis

Karu mõis (saksa keeles "Karro") oli Pidula mõisa karjamõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.
Koogi mõis

Koogi mõis (saksa keeles "Charlottenhof") oli Saadjärve mõisa karjamõis Äksi kihelkonnas Tartumaal.
Koolme mõis

Koolme mõis (saksa keeles "Kohlma") oli eramõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
Mõis rajati 17. sajandi 2. poolel Lehtse mõisast eraldatud alast.
Korjodi mõis

Korjodi mõis (saksa keeles "Korjoth, Klein-Arknal") oli eramõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati 18. sajandi algul Idavere mõisast eraldatud alast.
Kruusimäe mõis

Kruusimäe mõis (saksa keeles "Klingenberg, Payonal") oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kadapiku küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal.
Mõisast on teateid alates 1534.
Allika mõis

Allika mõis oli mitme Eesti mõisa nimi:
Võnnu vald (Ridala kihelkond)

Võnnu vald (saksa keeles "Wenden"; ka Võnnu-Jõesse vald, saksa keeles "Wenden und Jesse") oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. Vallamaja asus Üsse külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Võnnu ja Jõesse mõis.
1939. aasta vallareformiga jagati see Asuküla, Ridala ja Martna valla vahel.
Võnnu vald (Võnnu kihelkond)

Võnnu vald (saksa keeles "Wendau") oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866 – 19. sajandi algus. Perioodil 1900–1904 liideti Võnnu vald Kastre vallaga ja valla nimeks sai Kastre-Võnnu vald.
1892 liideti Võnnu vallaga Kurista vald.
Vormsi vald (Vormsi kihelkond)

Vormsi (saksa keeles "Worms") oli vald Läänemaal Vormsi kihelkonnas. Vallamaja asus Hullo külas.
Ajalugu.
Vald moodustati 1868. aastal.
1893 liideti Vormsi vallaga samas Vormsi kihelkonnas asunud Suuremõisa vald.
1939. aasta vallareformiga asutati valla piirides uus Vormsi vald. Uue valla esimene vallavanem oli Johan Landman, kes suri 22. juunil 1940.
Vald kuulus Noarootsi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimisringkonda. Vald kuulus ka Riigivolikogu 26. valimisringkonda, kust valiti Artur Kasterpalu.
Karula vald (Haljala kihelkond)

Karula vald (saksa keeles "Karrol") oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Karula vald Vihula vallaga.
Valla alal asus Karula mõis.
Voore vald (Viru-Jaagupi kihelkond)

Voore vald (saksa keeles "Forel") oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Voore vald Küti vallaga.
Valla alal asus Voore mõis.
Vohnja vald (Kadrina kihelkond)

Vohnja vald (saksa keeles "Fonal") oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vallamaja asus Kõrve külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
1893. aastal liideti Vohnja vallaga Arbavere, Kolu, Pala ja Tõdva-Kõnnu vald.
1939. aasta vallareformiga moodustati uus Vohnja vald.
Kasepää vald (Laiuse kihelkond)

Kasepää vald (saksa keeles "Kasepä") oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Kasepää küla, kus asus ka vallamaja.
Kasepää vald oli 1934. aastal ametlikult määratud ühena vene vähemusrahvuse enamusega valdadest.
Viiratsi vald (Viljandi kihelkond)

Viiratsi vald (saksa keeles "Wieratz") oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1934.
Valla alal asus Viiratsi mõis.
Tihhon Hrennikov

Tihhon Hrennikov (vene Тихон Николаевич Хренников; 10. juuni (vkj. 28. mai) 1913 Jelets – 14. august 2007 Moskva) oli vene helilooja.
Tihhon Hrennikov alustas 1929. aastal õpinguid Gnessinite-nimelises Riiklikus Muusikapedagoogika Instituudis. 1932. aastal läks ta üle Moskva Konservatooriumi, mille lõpetas 1936. aastal. 1947. aastal astus ta Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. Aastatel 1948–1991 oli Tihhon Hrennikov Nõukogude Liidu Heliloojate Liidu juhatuse esimene sekretär. 1941–1966 oli Tihhon Hrennikov Moskvas asuva Punaarmee Keskteatri direktor.
Tihhon Hrennikov kirjutas kolm sümfooniat. Ta lõi ka instrumentaalkontserte, oopereid ja ballette. Hrennikov kirjutas ka filmimuusikat ja laule.
Kavastu vald (Haljala kihelkond)

Kavastu vald (saksa keeles "Kawast") oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Kavastu vald Vihula vallaga.
Valla alal asus Kavastu mõis.
Veski vald (Kambja kihelkond)

Veski vald (saksa keeles "Mühlenhof") oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1916 ja seejärel liideti Veski vald Krüüdneri vallaga.
Valla alal asus Veski mõis.
Tālava madalik

Tālava madalik ehk Põhja-Läti madalik (läti keeles "Tālavas zemiene, Ziemeļlatvijas zemiene") on Läti maastikurajoon. Madalik asub Sakala kõrgustikust lõunas. Asti järve ümbruskonnas liigendavad madalikku voored, nende seas on ka madaliku kõrgeim koht Zilaiskalnsi mägi (127 meetrit üle merepinna) Zilaiskalnsi küla lähedal.
Kihnu vald (Tõstamaa kihelkond)

Kihnu vald (saksa keeles "Kühno") oli vald Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1950. Vallamaja asus tänapäeva Sääre küla aladel.
Valla alal asus Kihnu mõis.
1939. aasta vallareformiga arvati senise Kihnu valla maa-alast välja senise Seliste vallas asuva lahustüki Soldatikoht nr. XXIII maa-ala.
1. aprillil 1939 oli vallas 1037 elanikku.
Oisu vald (Türi kihelkond)

Oisu vald (saksa keeles "Oiso") oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Oisu vald Alliku vallaga.
Valla alal asus Oisu mõis ja Kärevere mõis.
Mõniste vald (Hargla kihelkond)

Mõniste vald (saksa keeles "Menzen") oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kuutsi küla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1939. 1907 küll eraldus Mõniste vallast Saru kogukond (moodustati Saru vald); Mõniste vald aga jäi püsima.
Mooste vald (Põlva kihelkond)

Mooste vald (saksa keeles "Moisekatz") oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Säässaare küla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1931.
Valla alal asus Mooste mõis.
Meeksi vald (Räpina kihelkond)

Meeksi vald (saksa keeles "Meeks") oli vald Võrumaal Räpina kihelkonnas ja Tartu maakonnas. Vallamaja asus Meeksi külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Meeksi mõis ja Naha mõis.
Maidla vald (Lüganuse kihelkond)

Maidla vald (saksa keeles "Wrangelstein" või "Maydel") oli vald Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1891 ja valla taasmoodustamise järel kuni 1939. aastani. Vallamaja asus Sookülas.
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Maidla vald Erra vallaga.
Valla alal asus Maidla, Aidu ja Rääsa mõis.
1939. aasta vallareformiga moodustati Maidla ja Püssi vallast, Maidla vald.
Nälkjas (perekond)

Nälkjas ("Deroceras") on perekond kojata tigusid ehk nälkjaid nälklaste sugukonnast.
Eestis elab 3 selle perekonna liiki –
Issaak Dunajevski

Issaak Dunajevski (vene keeles Исаак Осипович Дунаевский; 30. jaanuar (vkj. 18. jaanuar) 1900 Lohvõtsja – 25. juuli 1955 Moskva) oli juudi rahvusest Vene helilooja.
1910. aastal kolis Dunajevskite perekond Harkivisse, kus Issaak Dunajevski hakkas õppima nii gümnaasiumis kui ka muusikakoolis. Dunajevski lõpetas gümnaasiumi kuldmedaliga ja asus seejärel õppima Harkivi Ülikoolis õigusteadust. Muusikakooli lõpetas ta 1919. aastal. 1920. aastal katkestas Dunajevski õigusteaduse õpingud ning läks tööle Harkivi Vene Draamateatri orkestrisse, kus ta algul oli viiuldaja ja seejärel kontsertmeister. Hiljem sai ta orkestri juhatajaks ja teatri muusikaosakonna juhatajaks.
1924. aastal kolis Issak Dunajevski Moskvasse, kus oli Vaba teatri ja teatri Ermitaaž muusikaosakonna juhataja. 1926. aastal sai ta Satiiriteatri muusikajuhiks. 1929. aastal kolis Dunajevski Leningradi, kus töötas Music-Hallis. 1932. aastal hakkas ta kirjutama filmimuusikat.
1944. aastast elas Issaak Dunajevski Moskvas.
Dunajevski kirjutas 12 operetti ja arvukalt laule.
Isiklikku.
Dunajevski abiellus 1921. aastal üliõpilase Maria Švetsovaga, see abielu ei kestnud kaua. 1925. aastal abiellus ta baleriin Zinaida Sudeikinaga (1902–1979). Neil sündis poeg Jevgeni (1932–2000), kellest sai kunstnik. 
Hiljem oli Dunajevski elukaaslane baleriin Zoja Paškova (1922–1991). Neil sündis 1945. aastal poeg Maksim Dunajevski, kelle sünninimi oli Paškov, kuid kui ta 16-aastaselt pidi passi saama, otsustasid partei- ja riigiorganid poisi musikaalsust nähes anda talle perekonnanimeks Dunajevski. Poisist saigi väljapaistev helilooja, aastast 2008 Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik.
Kloostri vald (Kirbla kihelkond)

Kloostri vald (saksa keeles "Klosterhof") oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1917.
1892 liideti Kloostri vallaga Lautna vald.
Kohila vald (Simuna kihelkond)

Kohila vald (saksa keeles "Koil") oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti Kohila vald Salla vallaga.
Valla alal asus Koila mõis.
Kohtla vald (Jõhvi kihelkond)

Kohtla vald (saksa keeles "Kochtel") oli vald Jõhvi kihelkonnas. Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939 Vallamaja asus Kohtla külas.
Valla alal asus Kohtla ja Ereda mõis.
1939. aasta vallareformiga moodustati Kohtla ja Järve vallast Kohtla vald
Koigi vald (Peetri kihelkond)

Koigi vald (saksa keeles "Koick") oli vald Paide kreisis Peetri kihelkonnas. Vallamaja asus Tamsi külas.
Vald eksisteeris 1866. aastani–1939.
1892. aastal liideti Koigi vallaga Huuksi, Päinurme, Silmsi ja Väike-Kareda – Köisi vald.
Kuimetsa vald (Juuru kihelkond)

Kuimetsa vald (saksa keeles "Kuimetz") oli vald Harjumaal Juuru kihelkonnas. Vallamaja asus Vaopere külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Kuimetsa mõis.
Kullamaa vald (Kullamaa kihelkond)

Kullamaa vald (saksa keeles "Goldenbeck") oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Kullamaa vald Vaikna vallaga.
Valla alal asus Suur-Kullamaa ja Väike-Kullamaa mõis.
Kuressaare vald (Tarvastu kihelkond)

Kuressaare vald (saksa keeles "Kurresaar") oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1902 ja siis liideti Kuressaare vald Tarvastu vallaga.
Valla alal asus Kuressaare ja Saare mõis ning Tarvastu kirikumõis.
Kärla vald (Kärla kihelkond)

Kärla vald (saksa keeles "Kergelhof") oli vald Saaremaal Kärla kihelkonnas. Vallamaja asus Kärla külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus palju mõisaid, teiste seas Kärla, Kandla, Kudjapäe mõis, Kärla kirikumõis.
James Finley

James Finley, ka Judge James Finley, (1756–1828) oli iiri päritolu USA kohtunik ja kohalik poliitik, kes laiemalt sai tuntuks insenerina – ta oli rippsildade esimesi projekteerijaid ja ehitajaid.
Finley projekteeritud oli Ameerika Ühendriikides esimene sepisrauast kettkanduritega rippsild – 1801. aastal üheavaline 21-meetrise sildega Jacob's Creek Bridge Mount Pleasantis Pennsylvanias (lammutati 1833) . 
Arvatakse, et Finley projekteeris kokku üle 40 silla. Ükski tema sild pole säilinud. Tema projekti järgi oli ehitatud teiste seas ka 39-meetrise avaga rippsild üle Potomaci jõe (1807), kaheavaline Schuylkilli kettsild (1808, varises kokku 1816) ja 74-meetrise avaga sild üle Merimacki jõe Newburyportis Massachusettsis (1810, varises kokku 1827).
1808. aastal patenteeris Finley oma rippsilla süsteemi.
Schuylkilli kettsild

Schuylkilli kettsild oli rippsild üle Schuylkilli jõe Philadelphiast põhja pool. 
Silla projekteeris ja ehitas James Finley. Sild valmis 1808. aastal. See oli tarinduselt kaheavaline rippsild, sildeavadega 200 jalga (61,0 m) ja 100 jalga (30,5 m). Kivisammastele ehitatud sildeehitis oli puidust püloonidega ja sepisrauast valmistatud kettkanduritega. 
1816. aastal varises Schuylkilli kettsild lume raskuse all kokku.
Thomas Birchi maal.
1811. aastal maalis Thomas Birch maastikupildi "Vaade Schuylkilli jõele ja kärestiku juures asuvale kettsillale" ()
Toonane kettsild asus Philadelphiast 5 miili ( 8 km) kaugusel.
Hilisemad sillad.
1818. aastal ehitati hävinud kettsilla säilinud sammastele katustatud sild.
Umbes samas asukohas rajati 1850. aastatel teine sild – Schuylkilli jõe viadukt.
Johannes Taperson

Johannes Taperson (18. august 1901 Tarvastu, Viljandimaa – 1. märts 1955) oli eesti koolijuht.
Aastatel 1945–1951 oli ta Vändra Keskkooli direktor, aastatel 1951–1953 Räpina Keskkooli direktor.
Käru vald (Simuna kihelkond)

Käru vald (saksa keeles "Kerro") oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti Käru vald Salla vallaga.
Valla alal asus Käru mõis.
Lasva vald (Vastseliina kihelkond)

Lasva vald (saksa keeles "Eichhof") oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vallamaja asus Lasva külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Lasva mõis.
Leisi vald (Karja kihelkond)

Leisi vald (saksa keeles "Laisberg") oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vallamaja asus Leisi külas.
Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga moodustati uus Leisi vald.
Valla alal asus teiste seas Leisi, Aru, Laugu mõis.
Lohusuu vald (Torma kihelkond)

Lohusuu vald (saksa keeles "Lohusu") oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas. Vallamaja asus Lohusuu külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Lohusuu küla ja Torma kirikumõis.
Julián Gil

Julián Gil (sünninimega Imanol Julián Elías Gil Beltrán; sündinud 13. juunil 1970) on Argentina näitleja ja modell.
Maidla vald (Kullamaa kihelkond)

Maidla vald (saksa keeles "Tockumbeck") oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja seejärel 1890 liideti osa Maidla vallast Koluvere ja osa Maidla vallast Kalju vallaga
Valla alal asus Maidla mõis ja Salutaguse küla.
Pihtla vald (Püha kihelkond)

Pihtla vald (saksa keeles "Pichtendahl") oli vald Saaremaal Püha kihelkonnas. Vallamaja asus Pihtla külas.
Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga loodi uus Pihtla vald.
Valla alal asus palju mõisaid, teiste seas Pihtla, Kõljala, Kangruselja mõis.
Puka vald (Sangaste kihelkond)

Puka vald (saksa keeles "Bockenhof") oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1899 ja seejärel liideti Puka vald Kuigatsi vallaga.
Valla alal asus Vana-Puka, Vastse-Puka ja Väike-Puka mõis.
Päri vald (Viljandi kihelkond)

Päri vald (saksa keeles "Ninigal") oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Vallamaja asus Päri külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Päri mõis.
Pühajärve vald (Otepää kihelkond)

Pühajärve vald (saksa keeles "Heiligensee") oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Sihva küla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Pühajärve ja Ilmjärve mõis.
Rakvere vald (Rakvere kihelkond)

Rakvere vald (saksa keeles "Schloss-Wesenberg") oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vallamaja asus Rakvere linnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus teiste seas Rakvere, Karitsa, Kloodi mõis.
Vastseliina vald (Vastseliina kihelkond)

Vastseliina vald (saksa keeles "Neuhausen") oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vallamaja asus Vastseliinas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Vastseliina mõis.
Vasalemma vald (Harju-Madise kihelkond)

Vasalemma vald (saksa keeles "Wassalem") oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti Vasalemma vald Padise vallaga.
Valla alal asus Vasalemma mõis.
Vara vald (Maarja-Magdaleena kihelkond)

Vara vald (saksa keeles "Warrol") oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Matjama küla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Vara mõis.
Vao vald (Koeru kihelkond)

Vao vald (saksa keeles "Waoküll") oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Vao vald Väinjärve vallaga.
Valla alal asus Vao mõis.
Uusna vald

Uusna vald (ka Uue-Tänassilma vald; saksa keeles "Neu-Tennasilm") oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Saareküla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Uusna mõis.
Uulu vald (Pärnu kihelkond)

Uulu vald (saksa keeles "Uhla") oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas. Vallamaja asus Rabaküla külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Uulu ja Surju mõis.
1939. aasta vallareformiga moodustati Taali, Tori, Kilingi ja Uulu valla osadest Paikuse vald. Reiu, Tahkuranna ja Uulu valla osast moodustati Tahkuranna vald.
Risti vald (Risti kihelkond)

Risti vald (saksa keeles "Kreuzhoff") oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Risti vald Nõva vallaga.. 1893 liideti Risti vald aga Padise vallaga.
Valla alal asus Risti, Kurkse ja Kõmmaste mõis.
Roosna-Alliku vald (Järva-Jaani kihelkond)

Roosna-Alliku vald (ka Alliku vald; saksa keeles "Kaltenbrunn") oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Roosna-Alliku vald Kuksema vallaga.
Valla alal asus Roosna-Alliku mõis.
Saare vald (Maarja-Magdaleena kihelkond)

Saare vald (saksa keeles "Saarenhof") oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kääpa küla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Saare mõis.
Sõmeru vald (Rakvere kihelkond)

Sõmeru vald (saksa keeles "Neu-Sommerhusen") oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Sõmeru vald Kaarli vallaga.
Valla alal asus Sõmeru mõis.
Taebla vald (Lääne-Nigula kihelkond)

Taebla vald (saksa keeles "Taibel") oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vallamaja asus Võntküla külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Taebla, Kirimäe ja Konvere mõis.
1939. aasta vallareformiga liideti valla territoorium uue Taebla valla koosseisu. Samuti liideti uue valla koosseisu osa Palivere ja Lähtru vallast. Eraldiseisev Taebla valla Nõmme küla piirkond liideti aga Piirsalu vallaga.
Karksi maastikukaitseala

Karksi maastikukaitseala (ka Karksi ürgoru kaitseala) on kaitseala Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja, Karksi, Kõvaküla, Polli ja Univere külas ning Karksi-Nuia linnas.
Kaitseala pindala on 209,9 ha. Karksi maastikukaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta:
1) Karksi ürgoru maastikku ning sealse elustiku mitmekesisust;
2) allikaid ja allikasoid;
3) kaitsealuste taimeliikide kollase kiviriku ja eesti soojumika kasvukohti.
Kaitsealusel alal asuvad järgmised veekogud: Karksi põrguallikad, Karksi järv, Linnaveske järv, Halliste jõgi ja Kutsiku oja.
Ajalugu.
Aastal 1964 moodustati kaitseala (Karksi ürgoru kaitseala), mille eesmärk oli Karksi ürgoru ja Karksi paisjärve kaitse. Aastal 2016 laiendati olemasolevat kaitseala ja loodi selle põhjal praegune kaitseala.
Helene elukool

"Helene elukool" on 2010. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm, üliõpilasfilm. 
Filmi režissöör on Liis Nimik ja tootja Alasti Kino. Film esilinastus 18. novembril 2010 kinos Artis.
See on Balti Filmi- ja Meediakooli filmiosakonna üliõpilase Liis Nimiku bakalaureusetöö. Linateos räägib noorest, 22-aastasest õpetajast oma pedagoogikarjääri alguses.
Nimik pälvis filmi eest 2010. aastal Kaljo Kiisa noore filmitegija stipendiumi.
Isa, poeg ja püha Toorum

"Isa, poeg ja püha Toorum" on 1997. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Mark Soosaar. Filmi tootsid Weiko Saawa Film ja Television Trust for the Environment.
Film räägib hantidest, kes elavad traditsioonilisel, looduslähedasel eluviisil, ja nende naftarikast ala tahtvatest kapitalistidest. Naftapumpamine sellelt alalt hävitaks aga hantide elukohad.
1997 pälvis film Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinna ja Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia.
Avesta (Rootsi)

Avesta on tiheasustusega paikkond Rootsis Dalarna läänis, Avesta valla keskus. 
Asulat on mainitud kirjalikult juba 1303. aastal nimega Aghastadhum.
Avesta on tuntud metallitootmise keskus. Seal on asunud ka rahapaja, kus on toodetud maailma suurim, 19,7 kg raskune münt.
Linnas asub kõige suurem Dala hobune (kõrgus 13 m; pikkus 12,8 m ja kaal 66,7 tonni).
Avesta on ka tähtis raudteesõlmpunkt.
Tallinna elanikud saavad 15. augustist 2016 taotleda sõidukaarti, millega saab sõita Avesta linna ühistranspordis tasuta.
Äratus

"Äratus" on 1989. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Jüri Sillart. Filmi tootis Tallinnfilm.
Film räägib 1949. aasta märtsiküüditamisest.
Film oli Sillarti kavandatud filmitriloogia esimene film (teine on "Noorelt õpitud", 1991); kolmas film jäi tegemata.
Äraoldud päevade summa

"Äraoldud päevade summa" on 2005. aasta Eesti muusikaline dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Marianne Kõrver ja tootja Exitfilm.
Filmis portreteeritakse 1944. aastal Rootsi emigreerunud Eesti heliloojat Eduard Tubinat. Peale tema annavad kommentaare Neeme Järvi, Käbi Laretei, Veljo Tormis, Asta Lepik ja Eduard Tubina poeg Eino Tubin.
Film on linastunud 2006. aastal Prantsusmaal rahvusvahelise audiovisuaalsete programmide festivali (FIPA) võistlusprogrammis ja 2007. aastal Kanadas toimunud dokumentaalfilmide festivali EstDocs programmis.
Poks 2016. aasta suveolümpiamängudel

Poks 2016. aasta suveolümpiamängudel toimub Rio de Janeiros 9.–21. augustini. Võistlused peetakse näituste- ja messikeskuse Riocentro kuuenda paviljonis.
Mehed võistlevad kümnes ja naised kolmes kaalukategoorias.
Poksivõistlustel osaleb 286 sportlast (250 meest ja 36 naist).
Val Barkeri karikas.
Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai helveskaalu (kuni 49 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Hasanboj Dusmatov (Usbekistan).
Tulemused.
Mehed.
Helveskaal (kuni 49 kg).
&lt;br&gt;Finaal: 14. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 22
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Zou Shiming, Hiina
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Kergekaal (kuni 60 kg).
&lt;br&gt;Finaal: 16. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Vassõl Lomatšenko, Ukraina
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
II kergekeskkaal (kuni 69 kg).
&lt;br&gt;Finaal: 17. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Serik Säpïev, Kasahstan
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Poolraskekaal (kuni 81 kg).
&lt;br&gt;Finaal: 18. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 26
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Jegor Mehhontsev, Venemaa
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Raskekaal (kuni 91 kg).
&lt;br&gt;Finaal: 15. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 18
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Oleksandr Ussõk, Ukraina
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Naised.
Kergekaal (kuni 60 kg).
&lt;br&gt;Finaal: 19. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 12
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2012: Katie Taylor, Iirimaa
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus

"Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus" on 2013. aasta Eesti mängufilm. 
Filmi režissöör on René Vilbre. Filmi tootsid Baltic Entertainment Company ja Eesti Rahvusringhääling.
Peategelased, neli Haapsalus suvevaheaega veetvat last, uurivad kohaliku antiigipoe vargust, mille käigus varastati antiiksed kellad. Filmi tegevus toimub nii nüüdisaegses kui ka keskaegses Haapsalus. 
Filmis on ka seiku, mis on seotud Haapsalu piiskopilossi Valge Daamiga.
Filmiga koos valmis kuueosaline teleseriaal "Väikelinna detektiivid" (2014, ETV).
Ainult hulludele ehk Halastajaõde

"Ainult hulludele ehk Halastajaõde" (kasutatud ka pealkirja "Halastajaõde") on 1990. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Arvo Iho. Filmi tootis Tallinnfilm.
Film räägib haiglasse viidud noormehest, kes üritas enesetappu. Noormehe eest hoolitseb haiglas õde Rita, kes püüab noormehel elutahet taastada. Kõrvaltvaatajad on aga Rita peale pahased.
George Kennan

George Kennan (16. veebruar 1845 – 10. mai 1924) oli ameerika maadeuurija, kes sai tuntuks peamiselt Vene Impeeriumi võimu all olnud Kamtšatka ja Kaukaasia piirkonna külastamise järel valminud reisikirjadega. 
George Kennan on samal kuul ja päeval sündinud diplomaadi ja ajaloolase George F. Kennani lähisugulane.
Kennani järgi on nimetatud Kennani instituut Ameerikas.
Mardipäev (film)

"Mardipäev" on 1989. aasta Eesti mängufilm. 
Filmi režissöör on Jaan Kolberg, tooja Tallinnfilm. Film räägib ebaharilikus võtmes pereliikmetevahelistest tülidest.
Film pälvis 1989. aastal Dušanbes toimunud XIII üleliidulisel filmifestivalil parima lühidebüütfilmi kategoorias eripreemia.
Kosrae keel

Kosrae keel on Mikroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Kosrae saarel, teistel Karoliinidel ja Naurul. 
2001. aastal oli keele kõnelejaid Mikroneesias 8000 ja kogu maailmas hinnatakse kõnelejate arvuks 9060. 
Kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku.
Irina Rätsep

Irina Rätsep (aastatel 1969–1982 Irina Jurjeva; 16. oktoober 1946 Moskva – 9. august 2016) oli Eesti skulptor.
Ta sündis aastal 1946 Moskvas vene ja poola juurtega haritlasperes (vanemad olid juristid). Aastal 1956 asus perekond elama Tallinna. Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna 19. Keskkooli ja aastal 1972 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri erialal.
Ta töötas aastatel 1972–1976 vabrikus Salvo kunstnikuna. Aastast 1976 tegutses vabakunstnikuna. Ta oli aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.
Isiklikud planeedid

Isiklike planeetide hulka loetakse tänapäeva Lääne astroloogias Päike, Kuu ja kolm planeeti: Merkuur, Veenus, Marss. 
Need planeedid teevad Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale lühikese ajaga, nii et võivad ka ühes kalendrikuus sündinud inimestel asuda üsna erinevates sodiaagi punktides, kandes seega horoskoobis inimese individuaalsust. Nii kehastavad need planeedid teemasid, mis puudutavad iga inimest väga erineval ja isiklikul moel:
Ühiskondlikud planeedid

Ühiskondlikeks planeetideks ehk sotsiaalseteks planeetideks nimetatakse tänapäeva Lääne astroloogias planeete, mille asend näitab eelkõige inimese ja ühiskonna vahelisi suhteid.
Ühiskondlike planeetide hulka arvatakse Jupiter ja Saturn. Nende planeetide asend näitab inimese suhet välismaailmaga: kuidas ta omandab üldharivaid teadmisi ja neid edasi annab, millised on tema moraalsed põhimõtted, milline suhe on tal töökohustuste, piirangute, karjääri ja majandusstruktuuridega. Võrreldes isiklike planeetidega liiguvad ühiskondlikud planeedid sodiaagi ja teiste planeetide suhtes aeglasemalt, näidates olulisemaid arengusuundi, mis ühendavad ühe või mitme aastakäigu inimesi.
Jupiteri ja Saturni asend horoskoobis näitab astroloogide arvates, millistes valdkondades on välismaailm horoskoobiomaniku suhtes soosiv ning kus tuleb kogeda piiranguid, rasket tööd ja loobumisi.
Transtsendentaalsed planeedid

Transtsendentaalsed ehk karma- ehk vaimsed ehk Saturni-tagused planeedid on tänapäeva Lääne astroloogias Uraan, Neptuun ja Pluuto. Kuna nad liiguvad aeglaselt, veedavad nad ühes sodiaagimärgis palju aastaid. Nii on sageli tervel põlvkonnal vaimsed planeedid samades märkides.
Transtsendentaalsed planeedid vastutavad teemade eest, mis jäävad isiklike ja ühiskondlike planeetide teemadest kõrgemale. Nad kirjeldavad materiaalsuse (Saturn) piire ületavaid vaimseid printsiipe. Seda sümboliseerib ka asjaolu, et neid planeete ei ole taevas palja silmaga näha. Lisaks sümboliseerivad nad seda, mida Carl Gustav Jung nimetas kollektiivseks alateadvuseks. 
Kuna vaimsed planeedid avastati üsna hilja, ei kuulu nad astroloogia esialgsesse planeetide süsteemi, vaid on hiljem edukalt integreeritud.
Mscisłaŭ rajoon

Mscisłaŭ rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1333 km². 2016. aasta seisuga elas seal 21 543 inimest.
Rajoon moodustati 17. juulil 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Chodasy, Doŭhavičy, Kapačy, Krasnaja Horka, Lutnia, Mazałava, Mušyna, Padsołtava, Rakšyno, Raździełi, Saprynavičy ja Sialeci külanõukogu. Halduskeskus on Mscisłaŭ linn.
Rajooni suurimad jõed on Sož ja selle lisajõed Vichra, Čornaja Natapa ning Vołčas. Rajooni territoorium asub Orša-Mahiloŭ orundi nõlvadel,keskmiselt 180-200 meetri kõrgusel. Kõrgeim koht ulatub 239 meetrit üle merepinna.
2009. aasta seisuga olid elanikest 90,73% valgevenelased, 7,68% venelased ja 1,59% oli teistest rahvustest. 67,6% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 30,92% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 30,2% elanikke, vene keelt aga 67,64%.
Aeg maha

"Aeg maha" on 1984. aasta Eesti joonisfilm.
Filmi režissöör ja stsenarist on Priit Pärn, kunstnikud Priit Pärn ja Miljard Kilk, helilooja Olav Ehala ja operaator Janno Põldma. Filmi tootis Tallinnfilm. Film esilinastus 20. mail 1985.
Film räägib kassist, kes kaotab aja ja satub seetõttu kummalistesse seiklustesse.
Film taastati 2007. aastal projekti "Eesti Film 100" raames.
Vaeste kirjanike maja

"Vaeste kirjanike maja" on 2012. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Manfred Vainokivi. Filmi tootis Filmivabrik.
Film toimub kirjaniku Peeter Sauteri viletsas korteris, kus on vaeste kirjanike kooskäimiskoht. Filmis kirjanikud filosofeerivad ja kurdavad viletsa elu üle.
Balti tee

Balti tee all võidakse mõelda järgmist:
Kiri Ruhnust

"Kiri Ruhnust" on 2009. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Heilika Pikkov. Filmi tootis Silmviburlane.
Film räägib Ruhnu saarele läinud noorest õpetajast Kadrist. Tal tuleb õpetada 1. ja 2. klassi, kus mõlemas on 1 õpilane. Õpetamise käigus tutvub Kadri ka ruhnlaste omapärase eluoluga.
Karksi järv

 
Karksi järv (ka Nuia järv ja Karksi paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas asuvas kaitsealuses Karksi ürgorus, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas ja Polli külas.
Kirjeldus.
Karksi järv asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas ja Polli külas. Üle järve viib Karksi ürgorgu läbiv Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee, järve paisul kulgeb Karksi-Nuia – Halliste tee.
Karksi järve pindala on 22,7 ha, keskmine sügavus 3,6 m, suurim sügavus 5,5 m, vee maht 840 000 m³ ja kõrgus merepinnast 58,5 m. Sügavaim koht asub väljavoolu juures. Järv asetseb loode-kagusuunal, järvest voolab läbi Halliste jõgi. Järves asub kaks saart pindalaga 0,23 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. 
Karksi järv on avalikult kasutatav veekogu, kaldal on koht puhkamiseks ja suplemiseks. Järv on kaitse all Karksi maastikukaitseala koosseisus.
Järves leidub hulgaliselt ahvenat ja särge.
Ajalugu.
Karksi järv paisutati Halliste jõele 1973. aastal. Tegemist on esimese tehisjärvega Eestis, mille põhi puhastati turbast ja võsast. Järv rajati eesmärgiga koguda vihmutusvett Polli katsebaasile, kuid leidis ka rohket kasutamist puhkekohana.
Daam autos

"Daam autos" on 1992. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Peeter Urbla. Filmi tootsid Freyja Film ja Novoje Vremja.
Film on tehtud Sébastien Japrisot' romaani "Daam ja auto, päikeseprillid ja püss" ainetel.
Emumäe Eedi ja Lobi küla Kristjan

"Emumäe Eedi ja Lobi küla Kristjan" on 2009. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Manfred Vainokivi. Filmi tootis Filmivabrik.
Film räägib kahest kolleegist-konkurendist filmitegijast Kristjan Svirgsdenist ja Edvard Ojast, kes otsustavad teineteist külastada. Külastamisel tuleb ette tögamist ja mitmeid tüliasju.
Taheva vald (Hargla kihelkond)

Taheva vald (saksa keeles "Taiwola") oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas ja Valga maakonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Taheva vald Laanemetsa vallaga. Vallamaja asus Hargla külas.
1921. aastal arvati Taheva vald Valga maakonna koosseisu.
Valla alal asus Taheva mõis ja Hargla kirikumõis.
1939. aasta vallareformiga moodustati senise Taheva valla maa-alast ja osaliselt senise Laanemetsa valla maa-aladest Taheva vald.
Tapa vald (Ambla kihelkond)

Tapa vald (saksa keeles "Taps") oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Tapa vald Lehtse vallaga.
Tapa vald moodustus Tapa mõisale kuuluvatele aladele jäänud asustusest. Esimene Tapa vallavanem, ehk tolle aja nimetusega „vallatalitaja“ (1866–1873) oli Gustav Steinberg, (1873–1892) Jaan Olesk, Vallakirjutajateks olid Tapa külakooli õpetajad W. Reinson ja A. Pohla. Tapa valla vallakohus asus Tapa külakooli ruumides ja teise astme kohus Paide ülemtalurahvakohus asus Paide kreisilinnas Paides.
Valla alal asus Tapa mõis.
Tori vald (Tori kihelkond)

Tori vald (saksa keeles "Torgel") oli vald Pärnumaal Tori kihelkonnas. Vallamaja asus Tori külas.
Vald eksisteeris 1866–1939. Muudetud piirides asutati uus Tori vald.
Valla alal asus Tori mõis ja Tori kirikumõis.
Triigi vald

Triigi vald oli mitme Eesti valla nimi:
Triigi vald (Kose kihelkond)

Triigi vald (saksa keeles "Gemeinde Kau"; 1891–1917 Aleksandri vald, saksa keeles "Alexander-Gemeinde") oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vallamaja asus Rava külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus mitu mõisat, teiste seas Triigi, Habaja ja Uue-Harmi mõis.
Vallas tegutses alates 1905. aastast Aleksandri kaheklassiline ministeeriumikool.
Tuhala vald (Kose kihelkond)

Tuhala vald (saksa keeles "Toal") oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tuhala vald Kose-Uuemõisa vallaga. 
1. jaanuaril 1925 eraldati Tuhala vald taas Kuivajõe vallast, jagati aga 1. aprillil 1939 Kuivajõe valla ja Rae valla vahel.
Valla alal asus Tuhala mõis.
Tõlliste vald (Sangaste kihelkond)

Tõlliste vald (saksa keeles "Teilitz") oli vald Sangaste kihelkonnas Tartu- ja Valga maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Tõlliste küla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1939.
1921. aastal arvati Tõlliste vald Valga maakonna koosseisu.
1939. aasta vallareformiga moodustati osaliselt a) senise Tõlliste valla maa-alast; b) senise Laatre valla maa-alast; c) senise Sooru valla maa-alast; d) senise Sangaste valla maa-aladest; e) senise Karula valla maa-aladest; f) senise Keeni valla maa-aladest Tõlliste vald.
Valla alal asus Tõlliste ja Uniküla mõis.
Uue-Kariste vald

Uue-Kariste vald (saksa keeles "Neu-Karrishof") oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Mulgi külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Uue-Kariste mõis.
1939. aasta vallareformiga moodustati Volveti, Vana-Kariste, Uue-Kariste ja Pati vallast Tihemetsa vald.
Uuemõisa vald

Uuemõisa vald oli mitme Eesti valla nimi:
Aapua

Aapua on küla Rootsis Norrbotteni läänis Övertorneå vallas. Asub 12 km kaugusel Soome piirist ühendusteel läänimaantee 392 ja riigimaantee 99 vahel, Aapuajärvi põhjakalda lähedal.
Aapuas asub organisatsiooni Svenska Tornedalingars Riksförbund – Tornionlaaksolaiset peakontor.
Uuemõisa vald (Pöide kihelkond)

Uuemõisa vald (saksa keeles "Neuenhof") oli vald Saaremaal Pöide kihelkonnas. Vallamaja asus Uuemõisa külas.
Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga arvati vald Pöide valla koosseisu.
Valla alal asus mitu mõisat, nende seas Uuemõisa, Orissaare, Keskvere.
Fritsud ja blondiinid

"Fritsud ja blondiinid" on 2008. aasta Eesti-Läti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Arbo Tammiksaar. Filmi tootis Kuukulgur Film.
Film räägib Baltimaade näitlejatest (peamiselt Tõnu Aavast, Uldis Lieldidžsist ja Algimantas Masiulisest), kes kehastasid Nõukogude võimu ajal vaenlasi. Nõukogude ajal oligi kombeks kasutada mängufilmides fašisti- ja spioonirollides Baltikumi näitlejaid.
Toržoki rajoon

Toržoki rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis.
Suuremad jõed on Tvertsa, Tma ja Ossuga.
Rajoonis on 22 külaasundust 459 asulaga. Suuremad külad on Slavnõi, Gruzinõ ja Võssokoje. Rajooni keskus on Toržoki linn, mis ei kuulu rajooni.
Rajooni läbib Peterburi-Moskva maantee (M10) ja mitmed raudteed.
Kaire Innos

Kaire Innos (sündinud 4. augustil 1970) on eesti epidemioloog. 
Ta lõpetas aastal 1994 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal ning aastal 2000 sai sealt ka doktorikraadi. Tema teadustegevuse põhiteemad on epidemioloogiliste andmete kvaliteet ning vähiepidemioloogia. Aastal 2000 anti talle Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduspreemia. 
Kaire Innos töötab aastast 2013 Tervise Arengu Instituudis epidemioloogia ja biostatistika osakonna juhatajana ning on külalislektor Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.
Gaas! Gaas! Gaas!

"Gaas! Gaas! Gaas!" on 1931. aasta Eesti populaarteaduslik film, õppefilm. Filmi režissöör on Theodor Luts. Filmi tootis Theodor Lutsu Filmiproduktsioon.
Film räägib, kuidas gaasiohu või gaasirünnaku eest end kaitsta.
Jonathan Austraaliast

"Jonathan Austraaliast" on 2007. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Sulev Keedus. Filmi tootis F-Seitse.
Film räägib Mustjala lihtrahva igapäevaelust, mis on täis probleeme ja kus juuakse palju viina. Elanike lootused suurenevad, kui Mustjalga ehitatakse süvasadam ja sinna tuleb kruiisilaev Lili Marleen. Siiski ei muutu elanike igapäevaelus midagi ja ka laevaettevõte läheb pankrotti.
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle dokumentaalfilmi ja mängufilmi "Sügisball" Eesti aasta filmideks.
Kaks paari ja üksindus

"Kaks paari ja üksindus" on 1984. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöör on Tõnis Kask. Filmi tootis Tallinnfilm.
Film on tehtud O. Henry jutustuste ainetel.
Kolme katku vahel (film)

"Kolme katku vahel" on 1970. aastal Eestis valminud telemängufilm. Filmi režissöör-lavastaja on Virve Aruoja ja režissöör Jaan Tooming. Filmi tootis Eesti Telefilm.
Film on Jaan Krossi samanimelise romaani osa ekraniseering.
Kuraditõestus

"Kuraditõestus" on 2008. aasta Eesti üliõpilasfilm. 
Filmi režissöör on Janno Jürgens. Filmi tootis Balti Filmi- ja Meediakooli filmiosakond.
Film valmis Balti Filmi- ja Meediakooli filmiosakonna üliõpilase Janno Jürgensi bakalaureuseõppe kursusetööna. Film on tehtud A. H. Tammsaare teose "Põrgupõhja uus Vanapagan" ainetel.
Müümise kunst

"Müümise kunst" on 2006. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöörid on Jaak Kilmi ja Andres Maimik. Filmi tootis Kuukulgur Film.
Film räägib turumajanduslikus ühiskonnas müügitööga seotust.
Põhjakonn (täpsustus)

Põhjakonn võib tähendada mitmesuguseid asju.
William Tierney Clark

William Tierney Clark (23. august 1783 Bristol, Gloucestershire – 22. september 1852 Hammersmith, London) oli inglise ehitusinsener ja sillaehitaja.
Ta projekteeris esimese rippsilla üle Thamesi jõe – Hammersmithi silla (valminud 1827). 1839. aastal projekteeris ta krahv István Széchenyi kutsel esimese alalise silla üle Doonau jõe ühendamaks Buda ja Pesti (Széchenyi kettsild, valminud 1849).
Tema projekti järgi on rajatud ka Marlow' rippsild üle Thamesi jõe Marlow's Buckinghamshire'is (ehitatud 1829–1832) ja Norfolki rippsild üle Aduri jõe Shoreham-by-Seas Lääne-Sussexis (valminud 1834, asendatud 1923).
Välislingid.
Adam Clark

Adam Clark (14. august 1811 Edinburgh – 23. juuni 1866 Buda) oli šoti päritolu ehitusinsener ja sillaehitaja Ungari kuningriigis.
Kettsild.
Krahv István Széchenyi kutsel juhtis ta aastatel 1842–1849 Kettsilla ehitamist. Sild oli esimene alaline sild üle Doonau jõe, mis ühendas jõe vastaskallastel asuvaid Budat ja Pesti. 1848. aasta Ungari revolutsiooni ajal õnnestus Clarkil ära hoida kettsilla õhkimine.
Lossitunnel.
Ta projekteeris aastatel 1853–1857 ning juhtis kaeve- ja ehitustöid Buda kindluslinnaku aluse ja 350 meetri pikkuse tunneli rajamisel.
Isiklikku.
1855. aastal abiellus ta Ungaris ja jäigi sinna elama. Peres sündis kolm last.
Hammersmithi sild

Hammersmithi sild (inglise "Hammersmith Bridge") on rippsild üle Thamesi jõe Hammersmithis Londonis. Sild ühendab Hammersmithi jõe põhjakaldal Richmond upon Thamesiga jõe lõunakaldal.
Praegune sild on arvult teine alaline sild samas asukohas.
Hammersmithi sild arvati 1983. aastal 2. järgu arhitektuurimälestiseks.
Silla rajamine.
Esimese alalise silla Hammersmithis projekteeris William Tierney Clark. 1827. aastal avatud sild oli esimene rippsild Thamesil. Sild oli sepisrauast valmistatud 8 kettkanduriga, keskmise ava sille oli 121,9 m. 
Teine sild.
1880. aastatel asendati olemasolev sild uuega – vanadele sillasammastele ehitati uus sildeehitis. Uue rippsilla projekteeris insener Joseph Bazalgette.
Rekonstrueerimine.
1973. aastal sild rekonstrueeriti ja aastatel 1997–1998 remonditi.