tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ratsutamisteraapia

Ratsutamisteraapia (inglise keeles "equine-assisted therapy" või "hippotherapy") on alternatiivne ravimeetod, kus kasutatakse hobuse liikumist ja kohalolu inimese füüsilise, psüühilise või emotsionaalse seisundi parandamiseks. Ratsutamisteraapia ühendab endas ratsutamise, taastusravi ja psühhoteraapia elemente ning on suunatud eelkõige nendele, kellel on erivajadused või füüsilised piirangud. Seda kasutatakse laialdaselt nii laste kui täiskasvanute ravis.
Teraapia sisu.
Ratsutamisteraapia viiakse läbi spetsiaalselt koolitatud hobuste ja kvalifitseeritud terapeutide abiga. See teraapiavorm ei ole ratsutamistreening, vaid hobuse liikumist kasutatakse abivahendina, et mõjutada inimese närvisüsteemi ja lihas-skeleti süsteemi. Ratsutamisteraapia eesmärkideks on:
Ratsutamisteraapia võib aidata inimestel, kellel on füüsilisi või vaimseid probleeme, nagu näiteks neuroloogilised või psühholoogilised häired, ning sellele on teaduslikud tõendid (Wuang et al., 2010).
Kasutusalad.
Ratsutamisteraapiat kasutatakse laialdaselt erinevates valdkondades, sh neuroloogiliste ja psühholoogiliste häirete ravimisel. Teraapial on tõestatud kasu järgmiste seisundite puhul:
Ratsutamisteraapiat rakendatakse tihti koostöös füsioterapeutide, tegevusterapeutide ja psühholoogidega.
Teraapiameeskond.
Ratsutamisteraapia viiakse läbi spetsiaalsete meeskondade poolt, kuhu kuuluvad:
Teraapia toimub tihti spetsialiseeritud ratsakeskustes või teraapiataludes, kus on loodud sobiv keskkond ja spetsiaalne varustus.
Ratsutamisteraapia Eestis.
Eestis on ratsutamisteraapia üha enam levinud ja seda pakuvad mitmed keskused, sealhulgas:
Kuigi ratsutamisteraapia on Eestis levinud, ei kuulu see veel Eesti Haigekassa rahastatavate teenuste hulka. Siiski on Eesti Ratsaspordi Liit aktiivselt toetanud ratsutamisteraapia valdkonna arengut.
Erinevus loomateraapiast.
Ratsutamisteraapia kuulub laiemasse loomateraapia valdkonda, kuhu kuuluvad ka koerte ja kasside abil tehtav teraapia. Erinevalt passiivsest loomateraapiast (nt kassi paitamine) sisaldab ratsutamisteraapia aktiivset kehalist tegevust ja spetsiaalset teraapiakava. Ratsutamisteraapia on seetõttu intensiivsem ja suunatud rohkem kehalisele ja vaimsele rehabilitatsioonile.
Kurtis Conner

Kurtis Matthew Kenneth Conner (sündinud 4. mail 1994) on Kanada koomik ja "youtuber". 2025. aasta märtsi seisuga on tema YouTube'i kanalile kogunenud üle 5,38 miljoni tellija.
Ta on tuntud oma naljaka ja sageli satiirilise sisu poolest, mis käsitleb selliseid teemasid nagu popkultuur, igapäevaelu ja inimeste käitumine.
Elulugu.
Kurtis Conner sündis 1994. aastal Toronto North Yorki piirkonnas. Ta kasvas üles Ontario provintsis Hamiltonis, kuid kolis hiljem tagasi Torontosse. Conner õppis Humber College'is komöödia kirjutamise ja esinemise programmi, kuid lahkus sealt varakult, sest otsustas keskenduda oma loomingulisele karjäärile.
Conner alustas karjääri 2013. aastal Vine'i platvormil, kuhu ta kogus umbes 350 000 jälgijat. Pärast Vine'i sulgemist 2017. aastal suunas ta oma tähelepanu täielikult YouTube'ile. Tema esimene video ilmus 2014. aastal, kuid kanal saavutas laiema tuntuse 2017. aastal, kui üks tema videotest kogus kahe päevaga 600 000 vaatamist.
Youtube ja taskuhääling.
Conneri YouTube'i kanal on tuntud satiiriliste kommentaaride poolest, mis käsitlevad internetikultuuri ja sotsiaalseid teemasid. Ta on kritiseerinud probleemseid suundumusi ja isikuid, näiteks TikToki kasutajaid, kes trivialiseerivad tõsiseid teemasid nagu koduvägivald. 2019. aastal kogus ta üle 26 000 dollari annetusi organisatsioonile Love Is Respect, mis toetab koduvägivalla ohvreid.
Lisaks YouTube'ile juhib Conner taskuhäälingut "Very Really Good", kus ta arutab erinevaid teemasid ja vestleb külalistega. Tema taskuhääling on osa iTunesi "top" 100-st komöödiateemalistest taskuhäälingutest.
"Stand-up".
Conner alustas "stand-up" esinemistega 2013. aastal. 2016. aastal andis ta välja oma esimese komöödiaalbumi "Cuppla Jokes", mis jõudis iTunesi komöödia edetabelis esikohale ja Billboardi komöödia edetabelis kuuendale kohale.
Ta on osalenud mitmetel turneedel, sealhulgas 2019. aastal koos Danny Gonzaleze ja Drew Goodeniga "We Are Two Different People Touri" raames. 2025. aastal alustas Conner oma esimese ümbermaailma tuuriga "The Goodfellow Tour".
Isiklikku.
Kurtis Conner on olnud alates 2014. aastast suhtes Jenna Allardiga. Paar abiellus 2022. aasta 19. oktoobril Itaalias Toscanas. Nad elavad koos Ontarios.
Pikk sai

Pikk sai (ka prantsuse sai, bagett) on pärmitainast valmistatud magus saiatoode. Tavaliselt on see pikliku kuju, helepruun koorikuga ja pehme sisuga. Sageli kaetakse pikk sai pealt suhkruga ning vahel lisatakse ka täidist (näiteks moosi, kaneeli või martsipani).
Ajalugu.
Pika saia ajalugu ulatub tagasi Prantsusmaale 19. sajandi algusesse. Arvatakse, et bagetid (pikk sai) said populaarseks Napoleon Bonaparte'i ajastul, kui Prantsuse sõdurid soovisid, et neil oleks lihtne leiba transportida. Pikk ja kitsas kuju võimaldas sellel leival hõlpsasti sõdurite kotis või taskus mahutada. Esimesed bagetid olid lihtsad, kuid aja jooksul hakati neid rohkem arendama, saavutades tänapäevase kerge ja krõbeda koore.
Tees

Tees on uurimistöö põhiväide või uurimisküsimus, mille ümber kogu analüüs ja argumentatsioon üles ehitatakse. Selge ja loogiliselt põhjendatud tees annab lugejale töö keskse sõnumi ja suuna.
Teesi koostamisel tuleks järgida järgmisi põhimõtteid:
Autasu

 
Autasu on eriti hinnatavate saavutuste või teenete eest määratud materiaalne tasu, aumärk vms tunnustus.
Autasude liigid.
Autasud jagunevad tavaliselt järgmistesse kategooriatesse:
Ajalugu.
Autasude andmise tava ulatub tagasi antiikaja aegadesse. Vana-Kreekas ja Roomas anti sõjaväelastele medalite ja kiituste kaudu erilisi auhindu. Keskajal olid auhinnad sageli seotud religioossete ja aadli väärtustega. Erinevad ordenid ja medalid, mis olid seotud väärikuse ja teenetega, andsid tunnustust nii kodanikule kui sõdalasele.
Tuntud autasud.
Rahvusvaheliselt tunnustatud on näiteks
Autasud Eestis.
Eestis antakse autasusid mitmesugustes valdkondades. Üks tuntumaid on Eesti riigivapi orden, mida antakse välja kõrgete teenete eest Eesti riigi heaks. Samuti on Eestis mitmeid kultuuri- ja spordi preemiaid, nagu näiteks Eesti Kultuurkapitali aastapreemiad ja Eesti spordiauhindade gala.
Autasude andmise rituaalid.
Autasude andmine on sageli seotud eriliste tseremooniate ja rituaalidega, olgu selleks ametlikud vastuvõtud, galaõhtud või tseremoniaalne auhindade üleandmine. Tihti kaasnevad autasude andmisega ka kõned, kus peetakse esitlusi autasu saaja saavutuste kohta.
Autasu ja selle tähendus.
Autasu andmine ei ole ainult indiviidide tunnustamine, vaid ka ühiskonna väärtushinnangute väljendamine. See võib inspireerida inimesi jätkama oma tööd või saavutama veelgi rohkem. Samuti on autasud oluline osa kultuuriliste ja ajalooliste traditsioonide kandmisest, kuna nad aitavad säilitada ja edendada väärtusi, mis on ühiskonna jaoks olulised.
Vahvel

Vahvel on küpsetis, mis valmistatakse pärmitaignast või -taignast, küpsetades seda kahe mustriga plaadi vahel, et anda sellele iseloomulik suurus, kuju ja pindmuster. Vahvleid süüakse üle kogu maailma, eriti aga Belgias, kus on üle tosina piirkondliku sordi. Vahvleid võib valmistada värskelt või lihtsalt soojendada pärast nende kaubanduslikku küpsetamist ja külmutamist.
Ajalugu.
Vahvleid on valmistatud ja tarbitud Euroopas juba keskajal. 13. sajandi lõpus on esimesed kirjalikud tõendid vahvlite kohta, kui neid küpsetati avatud tule kohal rauast vormides. 16. sajandi lõpus on vahvlite valmistamine levinud, nagu on näha Joachim de Beuckelaeri ja Pieter Bruegeli maalidel, kus kujutatakse inimesi vahvleid küpsetamas.
? sajandi alguses muutusid vahvlid Euroopas vähem populaarseks, kuid 20. sajandi alguses kogusid nad taas populaarsust, eriti Ameerikas. 1962. aastal tutvustas belglane Walter Cleyman vahvleid Ameerikas Seattle'i Century 21 Exposition'il, pakkudes neid vahukoore ja maasikatega. 1964. aasta New Yorgi maailmavälinäitusel populariseeris belglane Maurice Vermersch vahvleid, teenides neid vahukoore ja maasikatega ning nimetades need "Bel-Gem Waffle'iks", et vältida segadust Brüsseli nimega.
Tootmisprotsess ja koostisosad.
Vahvlite valmistamiseks kasutatakse tainast või taigent, mis küpsetatakse kuumade plaatide vahel, andes sellele iseloomuliku mustri. Koostisosad võivad sisaldada jahu, mune, suhkrut, piima, võid ja pärmi. Mõned retseptid sisaldavad ka vürtside või puuviljade lisamist.
Kultuuriline tähendus.
Vahvlitel on erinevates kultuurides erinev tähendus. Näiteks Rootsis tähistatakse 25. märtsil "Våffeldagenit" ehk vahvlipäeva, mis on seotud Neitsi Maarja kuulutamise päevaga. Samuti on vahvlid osa paljusid rahvuspühade traditsioonidest.
Tervisemõjud.
Vahvlid on kõrge kalorsusega toidud, mis sisaldavad sageli suures koguses suhkrut ja rasva. Seetõttu tuleks neid tarbida mõõdukalt. Samuti on saadaval tervislikumaid versioone, mis sisaldavad vähem suhkrut või on gluteenivabad.
Peucker

Peucker oli baltisaksa aadlisuguvõsa.
Piotr Michael

Piotr Michael Walczuk (sündinud 27. märtsil 1988 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Antonio María Rouco Varela

Antonio María Rouco Varela (sündinud 20. augustil 1936 Villalbas Lugo provintsis) on Hispaania katoliku kiriku emeriitpeapiiskop. Ta oli aastatel 1984–1994 Santiago de Compostela peapiiskop, 1994–2014 Madridi peapiiskop ning 1999–2005 ja 2008–2014 Hispaania piiskoppide konverentsi president.
Pärast ladina keele, humanitaarteaduste ja filosoofia õppimist Mondoñedo seminaris (1946–1954) õppis ta Salamanca paavstlikus ülikoolis ("Universidad Pontificia de Salamanca") teoloogiat (1954–1958). Ta pühitseti preestriks 1959. aastal ja määrati koguduse preestriks. Ta jätkas teoloogia ja õiguse õpinguid Münchenis ning sai 1964. aastal kanoonilise õiguse doktoriks. Hiljem õpetas ta Mondoñedo seminaris ja Müncheni ülikoolis.
Ta nimetati 1976. aastal Gergise titulaarpiiskopiks. Ta oli aastatel 1976–1984 Santiago de Compostela piiskopkonna abipiiskop, 1984–1994 Santiago de Compostela peapiiskop ning 1994–2014 Madridi peapiiskop. 
21. veebruaril 1998 sai ta (paavst Johannes Paulus II poolt) kardinaliks. Ta juhatas Hispaania piiskoppide konverentsi aastatel 1999–2005. Põhjuseks, miks teda sellel ametikohal jätkata ei lubatud, peeti tema ranget hoiakut autonoomiat taotlevate baski ja katalaani rahvuslaste suhtes. Kuid aastatel 2008–2014 valiti ta uuest Hispaania piiskoppide konverentsi presidendiks.
Ta on olnud halbades suhetes Zapatero sotsialistliku valitsusega, mis valitses Hispaaniat aastatel 2004–2011. 2008. aasta jaanuari lõpus tegi Hispaania piiskoppide konverents avalduse, milles mõistis hukka sotsialistliku valitsuse läbirääkimised terroriorganisatsiooniga Euskadi ta Askatasuna ja kutsus üsna avalikult üles hääletama parempoolsete poolt. Kirik korraldas ka perekonna väärtust rõhutava pidustuse Madridi kesklinnas.
Kadja kraav

Kadja kraav voolab Harjumaal Kose vallas ja Raplamaal Rapla vallas Lõuna-Kõrvemaal.
Kraavi pikkus on 3.4 km, valgla 5,4 km². Algab Kadja külast, voolab Kihuraba kaguserval ja suubub Kadja järve.
Eesti Noorte Loodusmaja

Eesti Noorte Loodusmaja oli aastatel 1952–1994 tegutsenud üle-eestiline kooliväline õppeasutus. 
Asutus on kandnud järgmisi nimesid:
Tallinnas Tõnismäel (Veetorni 3) 14. novembril 1952 asutatud ENSV Vabariikliku Noorte Naturalistide Jaama algusaastate tegevus oli paljuski kantud elanikkonna toiduga varustamise vajadusest. 12 ringi tööst võttis osa paarsada last. Algusaegade ringide nimetused: loomakasvatuse, taimekasvatuse, aianduse, põllumajandusmasinate, meteoroloogia ring jt viitavad tolleaegsetele prioriteetidele noorte õpetuses. Naturalistide jaama juures asus viljapuu- ja iluaed, kasvuhoone, elavnurk ja õues loomad (küülikud, nutriad, metskitsed jt).
1973. aastal toimus Veetorni tänava Loodusmajas põleng, mille tagajärjel said kahjustada osa kogudest ja õppematerjalidest. Edasi jätkas Loodusmaja tegevust Noorte Turistide Majas, mis samuti asus Tõnismäel, ja ka üle linna muudes kohtades. Samal ajal käisid uue maja ehitustööd Mustamäe teel. 1978. aastal valmiski uus maja, mis anti aga peatselt Pioneeride Palee (hilisem huvikeskus Kullo), mitte Loodusmaja bilanssi. Pioneeride Palee munitsipaliseeriti 1992. aastal. Loodusmaja kui haridusministeeriumi haldusalasse kuulunud riigihuvikooli töö jätkus Pioneeride Paleele kuuluvas majas kuni 1994. aastani. Järgnevatel aastatel riigi huvi Loodusmaja vastu järjest vähenes. 
Loodusmaja tegevusel oli viis põhisuunda:
Kahe riigi huvikooli (Loodusmaja ja Tehnikute Maja) liitmisel moodustati 1994. aastal Eesti Noorte Huvikeskus Telo (tehnika ja loodus) ja asutus viidi üle Endla tänavale. Asutus likvideeriti 20. juunil 2001 peamiselt majanduslikel põhjustel.
Shivangi Joshi

Shivangi Joshi (sündinud 18. mail 1998) on India näitlejanna, kes on tuntud oma töö poolest Hindi televisioonis.
Sirmione

Sirmione (idalombardi murretes "Sirmiù", veneti keeles "Sirmion") on Lombardia idaosas Brescia provintsis asuv vald. See asub Desenzano del Garda ja Peschiera del Garda vahel, ajaloolise vanalinnaga piklikul Sirmio poolsaarel, mida ümbritseb Garda järv.
Ajalugu.
Sirmione ümbrusest pärinevad esimesed tõendid inimeste kohalolust 6.–5. aastatuhandest eKr. Vaimajadega asum tekkis 3. ja 2. aastatuhandel eKr.
Vanaaeg.
1. sajandil eKr sai Garda piirkonnast peamiselt Roomast pärit aristokraatidest perekondade kuurort. Catullus kirjeldas oma luules asula ilu ning mainis oma piirkonnas asunud villat. Hilis-Rooma ajastul 4.–5. sajandil pKr, kujunes asulast järve lõunakallast kaitsev tugipunkt.
Keskaeg.
Kindlustus eksisteeris edasi ka pärast langobardide vallutusi Apenniini poolsaarel. Langobardide kuningriigi lõpuaastatel kujunes asulast otse kuningale alluv kohturingkonna pealinn. Desideriuse abikaasa Ansa rajas väikelinna nii kloostri kui ka kiriku. Sirmione oli aastatuhande vahetusel tõenäoliselt vabavald, kuid allutati 13. sajandi alguses Scaligeri dünastiale. Mastino I della Scala käsul hakati linna ehitama kindlust. Sirmione oli samal perioodil varjupaik ketseriteks kuulutatud kataritele.
Uusaeg.
Veneetsia vabariigile oli vald kuulnud juba aastast 1405, kuid kindlustuse sõjaline roll jätkus 16. sajandini. 1797. aastal, pärast Napoleoni juhitud Esimese koalitsiooni sõda, anti võim üle Habsburgidele-Lotringidele. Garnisoni hoiti igaks juhuks kindluses veel 19. sajandilgi, mil ümbruskonnast moodustati Lombardia-Veneetsia kuningriik. 1860. aastast kuulus vald aga Itaalia kuningriigile, mis toimis edasi Itaalia vabariigina aastast 1946.
Book Tower

Book Tower on 145 meetrit kõrge 38-korruseline pilvelõhkuja, mis asub Detroiti südalinnas USA Michigani osariigis.
Arhitektuur.
"Beaux-arts"'i stiilis neorenessanslike ja neoklassitsistlike nüanssidega kõrghoone tarindustöid alustati 1916. aastal, kümnend hiljem valmides sai sellest paariks aastaks linna kõrgeim ehitis. 13-korruselise Book Buildingi juurdeehitisena siiani linna ilmestava lubjakivist fassaadiga kõrghoone projekteeris arhitekt Louis Kamper.
Kapitaalremont.
Viimane üürnik sulges oma müügipinnad 2009. aastal, mil hoone jäi kasutuseta ja tühjalt seisma. Bedrock omandas kogu hoone 2015. aastal. Seitsme aasta jooksul remonditi ja kaasajastati hoonet ulatuslikult. 2023. aastal avati hoone täielikult renoveeritud korteritega, ROOST-i sviitidega, kontorite, poodide, baaride, restoranide, mitmeotstarbeliste ruumide ja ballisaaliga sündmuskeskusega.
Tunnustus.
Sisekujundusajakiri Architectural Digest arvas hoone pärast selle taasavamist nimekirja "11 maailma ilusaimat uue otstarbe leidnud hoonet".
Laura Kipper

Laura Kipper (sündinud 18. oktoobril 1977) on eesti etnoloog, alates 5. maist 2025 Eesti Rahva Muuseumi direktor. 
Laura Kipper on hariduselt Tartu Ülikooli lõpetanud etnoloog ning tal on magistrikraad maastikuarhitektuuris Eesti Maaülikoolist, samuti on ta õppinud Tartu Ülikooli etnoloogia magistrantuuris. Ta on lõpetamas "Kultuuriliidri" arenguprogrammi.
Kipper on Eesti Rahva Muuseumis töötanud aastatel 2010–2012, mil ta oli omakultuuri osakonna kogude kuraator ning uuesti alates 2023. aastast, mil temast sai ERM-i arendusdirektor. Selles ametis on ta juhtinud näituste ja omaprogrammi produktsiooni, sündmuskeskust, restorani, muuseumipoodi ja teenindusvaldkonda.
Varem on Kipper töötanud Eesti Ajaloomuuseumis näituste ja ürituste juhina ning Maarjamäe ajalookeskuse ehituse ja püsinäituste projektijuhina, samuti Pärnu Muuseumi peavarahoidjana.
Alates 7. märtsist 2025 oli Kipper Eesti Rahva Muuseumi direktori kohusetäitja. 
23. aprillil 2025 avaldas Kultuuriministeerium pressiteate, et kultuuriminister Heidy Purga otsustas konkursikomisjoni ettepanekul sõlmida Laura Kipperiga Eesti Rahva Muuseumi direktori töölepingu ning tema ametiaeg algab 5. mail ja kestab viis aastat.
Kipper on olnud ka Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu ICOM Eesti Rahvuskomitee juhatuse liige (2014–2020) ning mitmete rahvusvaheliste näituste ja konverentside projektijuht.
Wink Martindale

Wink Martindale (kodanikunimi Winston Conrad Martindale (4. detsember 1933 Jackson, Tennessee – 15. aprill 2025 Rancho Mirage, California) oli Ameerika Ühendriikide saatejuht.
Janika Läänemets

Janika Läänemets (sündinud 28. septembril 1990) on eesti luuletaja ja kirjanduskriitik.
Ta on kaitsnud Tartu Ülikoolis magistritöö "Irma Truupõllu looming" (2016).
PRNEWS.io

PRNEWS.io on digitaalse sisuturunduse ja sponsoreeritud sisu levitamise platvorm, mis on asutatud 2015. aastal Ukrainas Mykolaivis Alexander Storozhuki poolt. Platvorm ühendab kaubamärke meediaväljaannetega, võimaldab avaldada tasulisi reklaamartikleid, pressiteateid jms.
Ajalugu.
PRNEWS.io asutati 2015. aastal Ukrainas Mykolaivis Alexander Storozhuki poolt ülemaailmse sponsoreeritud sisu levitamise platvormina.
2018. aastal registreeris ettevõte Eestis, kasutades e-residentsuse programmi, ettevõtte PRNEWS OÜ, võimaldades sellega oma tegevust kogu Euroopa Liidus laiendada.
Aastatel 2019–2020 sai PRNEWS OÜ-st ametlik e-residentsuse turuplatsi teenusepakkuja.
2020. aastal registreeriti ettevõtte kapitali NASDAQ väärtpaberite keskdepositooriumis (CSD), ja ettevõte emiteeris 2 miljonit eurot vahetusvõlakirju. Samal aastal maksis PRNEWS.io kirjastajatele üle maailma 1,4 miljonit dollarit sponsoreeritud sisu eest.
2021. ja 2022. aasta jooksul avas PRNEWS.io uue kontori Tallinnas Porto Franco piirkonnas ja alustas kohalike talentide värbamist, integreerudes veelgi enam Eesti elavasse idufirmade ökosüsteemi.
2022. aastal toetas ettevõte aktiivselt Ukrainat pärast Vene-Ukraina sõja puhkemist. Samal aastal võitis PRNEWS.io ka Go Global auhinna kategoorias „Turundus ja suhtekorraldus“.
2023. aastal käivitas PRNEWS.io oma SaaS-põhise PRO-tellimuse ja sai taaskord tunnustust Go Global Awards'il, seekord kategoorias „Newswire“. Ettevõte valiti TMW 100 Awards raames üheks 50 kõige uuenduslikumaks ettevõtteks turundustehnoloogia valdkonnas ning sai G2-lt mitu tunnustust, sealhulgas Momentum Leader, High Performer, High Performer Small Business, User Most Likely to Recommend, ja Best Support.
2024. aastal kasvas PRNEWS.io tulu 30%, ja ulatus 5,2 miljoni euroni, mis on kolm korda suurem kui turu keskmine. Ettevõte maksis Eestis üle 375 000 euro ulatuses makse ja tasus maailma meediaväljaannetele rekordilised 3,3 miljonit dollarit.
Richard Laur

Richard Laur (3. märts 1927 – 4. detsember 2018) oli Eesti motosportlane ja motospordi edendaja. Ta oli Kalevi suursõitude algataja ning Kalevi Auto-Motoklubi asutaja.
Karjäär motosportlasena.
Richard Laur oli tegev motosportlane aastatel 1946–1959. Tee spordialani leidis ta 1940. aastal, kui osales igamehe täpsussõidul korvipoisina. Juba 1945. aastal võistles ta mootorrattavõistlusel ning 1946 osales ta koos Oskar Kullerkupuga Moskvas Nõukogude Liidu meistrivõistlustel, saavutades kilomeetrisõidu külgvankrite 600 cm³ kategoorias teise koha. Laur on võistelnud mootorrattaspordi ringrajasõidu, motokrossi, hipodroomisõidu, talimotokrossi ja kilomeetrisõidu kategooriates. 
Saavutused Eesti meistrivõistlustel:
Lisaks võitis Laur vahemikus 1946-1958 Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kolm hõbedat ja kaks pronksi.
Lauri sportlaskarjääri viimane võistlus oli 1959. aastal esimesel Kalevi suursõidul.
Treeneritöö.
Laur töötas 1947–1949 Vabariiklikus Auto-Motospordi Klubis treeneri ja sõiduõpetajana. 1950–1959 tegutses ta Spartaki Auto-Motoklubis motosporditreeneri ja klubi juhina ning 1959–1991 Kalevi Auto-Motoklubi eestvedajana. Samal ajal oli ta 1949–1991 Eesti motoringrajasõitjate koondise peatreener. Kolmel aastal oli Laur Nõukogude Liidu võistkonna esindaja ja treener rallil.
Lauri õpilaste hulka kuuluvad Lembit Teesalu, Endel Kiisa ja Indrek Till.
Laur töötas ka motospordikohtunikuna ning 1971. aastal sai ta rahvusvahelise kohtuniku tiitli.
Panus Eesti auto-motosporti.
Richard Laur on andnud suure panuse Eesti auto- ja motosporti. Aastatel 1949–1992 kuulus ta Eesti NSV Auto-Mootorrattaspordi Föderatsiooni ja Eesti NSV Mootorrattaspordi Föderatsiooni juhatustesse ning 1965–1990 oli Nõukogude Liidu Mootorrattaspordi Föderatsiooni ringrajasõidu komitee aseesimees ja esimees.
Laurist on tehtud dokumentaalfilm “Terasratsanik” (1998). 
Kalevi Auto-Motoklubi.
Kalevi Auto-Motoklubi loodi Richard Lauri eestvedamisel 1959. aastal. Keskuse hoone asus Tallinnas aadressil Kloostrimetsa tee 56a. Hoone projekteeris arhitekt Uno Tölpus, ehitis oli kahekorruseline ning maja kõrval asusid garaažid ja töökojad. Hoone keldris asus algul jõusaal ja hiljem baar. Auto-Motoklubi pakkus ka majutust kuni 25 motosportlasele. 1970. aastatel kuulus klubisse 260 liiget. Hoone lammutati 2021. aastal.
Kalevi suursõit.
Laur pani aluse aastatel 1959–2006 toimunud rahvusvahelisele võistlusele Kalevi suursõit. Esimene suursõit toimus 20.09.1959 Tallinnas Iru-Lükati-Kloostrimetsa rajal, hiljem muudeti rada Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrajaks. Ringrada oli 1933. kasutatud Eesti suursõidu ehk Estonian T.T. (Tourist Trophy) võistluseks, mille järgi ka algselt Kalevi suursõidule nimi sooviti panna. Võistlusel võisteldi mootorratastega 32 võistlusklassis ja autodega 19 võistlusklassis. Kalevi suursõidud osutusid väga menukaks ning tippajal küündis pealtvaatajate arv 100 000–180 000 inimeseni.
Kalevi suursõitudel on Eesti sportlastest võistelnud näiteks Luule Tull, Lembit Teesalu ja Hanno Velt ning välissportlasi 22 riigist.
José Cobo Cano

José Cobo Cano (sündinud 20. septembril 1965 La Lomas Jaéni provintsis) on Hispaania katoliku vaimulik, ta on 12. juunist 2023 Madridi peapiiskop. 30. septembrist 2023 on ta kardinal.
Tagaukselogistika

Tagaukselogistika (inglise keeles "backdoor logistics") on kaupade peale- ja mahalaadimine ning logistikavoogude korraldamine hoone või kaubandusüksuse tagaukse kaudu. 
Seda kasutatakse laialdaselt linnalogistikas, jaekettides, toitlustuses ning viimase miili tarnetes, et vähendada müügisaali segamist, tagada kaupade turvaline vastuvõtt ja kiirendada teenindust.
Tagaukselogistikat rakendatakse tarneahela viimases etapile, kus kaup tuuakse objekti taha, sageli spetsiaalsele laadimisalale. See võimaldab müügipinnal toimuvat tegevust mitte häirida ja tagab sujuvama töökorralduse. Samuti vähendab see turvariske ja kaubakadu, sest kaup ei liigu avalike alade kaudu.
Tagaukse kaudu toimetatakse sageli:
Tänapäevased lahendused.
Tänapäevased ettevõtted kasutavad tagaukselogistikas digitaalseid tarnegraafikuid, automaatseid väravasüsteeme, kontaktivabu tarneid ning mobiilirakendusi, mis võimaldavad täpset ajastust ja jälgitavust. Kasvav trend on ka keskkonnasõbralike sõidukite, näiteks elektrikaubikute ja kaubarobotite kasutamine linnas.
Sleepy Hallow

Tegan Joshua Anthony Chambers (sündinud 20. detsembril 1999), ametialaselt tuntud kui Sleepy Hallow, on Jamaica-Ameerika räppar ja laulja-laulukirjutaja, kes on spetsialiseerunud Brooklyni drillile . Jamaical sündinud Chambers kasvas üles Far Rockaways, Queensis, New Yorgis koos teise tuntud räppari, kellega ta tihti koos töötab, Sheff G-ga . 
2019. aastal sõlmis Sleepy Hallow lepingu Winners Circle Entertainmentiga. Järgmisel aastal alustas plaadifirma koostööd RCA Recordsiga . Esimest korda sai Chambers tunnustust oma 2019. aasta singlilga "Flows" (koos Sheff G-ga). Tema 2020. aasta singel " Deep End Freestyle " (koos Fousheéga ) sai Ameerika salvestustööstuse assotsiatsiooni (RIAA) plaatina sertifikaadi ja oli tema esimene laul "Billboard" Hot 100 edetabelis . Tema 2021. aasta laul " 2055 " saavutas eelmainitud edetabelis 51. koha.
Pärnu reisiterminal

Pärnu reisiterminal on üks kahest rahvusvahelisest Rail Baltica reisiterminalist mis Eestis rajatakse. 
Praegu asub Pärnu reisiterminalil Edelaraudtee Pärnu raudteepeatus. 
Eelduskohaselt algab ehitus Pärnu reisiterminalil aastal 2026.
Eggers (suguvõsa)

Eggers oli Saksamaalt Lübeckist pärit baltisaksa suguvõsa, Tallinnas mh raehärrad ja ettevõtjad.
Lennuvedaja

Lennuvedaja (inglise "air transport carrier") on kommertsalustel tegutsev lennundusettevõte, mis tegeleb reisijate kaubasaadetiste või mõlema vedamisega lennukitega riigisiseselt või riikide vahel rahvusvahelises ulatuses. Lennuvedajad võivad teha nii liinivedusid kui ka tellimusvedusid ehk tšartervedusid.
Ülevaade.
Mitmes riigis on tavaks, et lennuvedajad jaotatakse nn peamisteks (suurteks) vedajateks, rahvuslikeks vedajateks, regionaalseteks vedajateks ja lennukauba vedajateks. Viimased tegelevad üksnes kaubasaadetiste veoga kas riigisiseselt ja/või rahvusvaheliselt. Turismigruppe veavad kaugel paiknevatesse sihtkohtadesse nii regulaarliine teenindavad lennufirmad kui ka reisijavedusid tegevad tšarterfirmad. Kohalik lennuvedaja opereerib riigisiseselt ja/või teostab reisijate ettevedu väikese rahvastikutihedusega territooriumitel asuvatest lennujaamadest huub- ja transiitlennujaamadesse.
Kaupu vedavad lennundusettevõtted omakorda jaotatakse liinivedusid tegevateks firmadeks ja tšartervedajateks. Lennuliine teenindavad vedajad lendavad graafiku järgi kindlaksmääratud pendel- ja/või ringmarsruutidel. Tšartervedajad teostavad lennuveo ekspedeerimisfirmade tellimusel, ilma kindlaksmääratud lennugraafikuta, toimuvaid lendusid kindlaksmääratud lähtelennujaamast sihtlennujaama. Võidakse kasutada nii pendel- kui ka ringmarsruute.
Lennuvedajaid jaotatakse ka integreerimata vedajateks ja integreeritud vedajateks. Integreerimata vedaja on enamasti lennuveoettevõte, kes pakub ainult lennujaamast lennujaama veoteenust ning ei tegele saadetiste maapealse kokkuveo ega jaotusega. Integreeritud vedaja lennufirma omab võimekust pakkuda "ukselt uksele" teenindust. Lisaks lennuvedudele korraldatakse ka saadetiste kokkuvedu ja jaotust maanteetranspordiga.
Lennuveo ekspedeerija

Lennutranspordi ekspedeerija (ingl.k. "air freight forwarder") on ekspedeerimisettevõte, kes tegutseb analoogiliselt maismaa transpordiliike kasutavate ekspedeerijatega, konsolideerides väikseid saadetisi pikkadel distantsidel toimuvateks vedudeks. Samuti tehakse saadetiste dekonsolideerimist ning jaotust. Ekspedeerijad kasutavad lennuvedudel saadetiste kohaletoimetamiseks nii kauba- kui ka reisilennukeid.
Ülevaade.
Lennufirmade põhitegevuseks on lennuki pardale tõstetud saadetiste transportimine sihtlennujaama ja nende üleandmine kohalikule kaubaterminali operaatorfirmale. Need korraldavad lennuki tühjakslaadimise ja saadetiste transportimise lennuki juurest kaubaterminali, kus järgneb nende üleandmine ekspedeerijale, kes saadetised saajale kohale toimetab. 
Ekspedeerijate vastutusalas on suhtlemine saatjate ehk klientidega ning saajatega. Töö dokumentatsiooniga on vastutusrikas tegevus, mis nõuab paljude andmete saamist saajalt, nende töötlemist ning lennutranspordi saatelehtede ("AirWaybill") vormistamist elektrooniliselt ja paberkandjal.
Lennuveo ekspedeerija on kaudne lennuvedaja, kes tüüpiliselt tegeleb:
Ekspedeerimisettevõtted sõlmivad lennufirmadega lepingud kaupade vedamiseks erinevatel lennuliinidel ja tšarterlendude tegemiseks. Ekspedeerija arveldab klientidega ja tasub lennufirmale kogu lennuki või selle osa kasutamise eest lennureisil, samuti korraldab kaubasaatedokumentide vormistamise ja tollivormistuse, võttes endale sageli ka tollimaakleri (tolliagendi) kohustused ja vastutuse.
Ekspedeerimisettevõte on ühenduslüliks lennuvedaja ja saatja vahel. Enamasti suhtleb vedaja vaid ekspedeerijaga, mitte kauba tegeliku saatjaga. Ekspedeerimisfirma on lennufirma professionaalne partner, kes omab vastavat kõrgtasemel kompetentsi, on infotehnoloogiliselt ja tehniliselt võimeline genereerima, töötlema ja edastama kaubaveoks vajalikke dokumente paberkandjal ja elektroonsel kujul. Oma töös lähtub ekspedeerimisettevõte IATA kehtestatud reeglitest.
Lennuveo ekspedeerija:
Saatja silmis on ekspedeerija professionaalne osapool veoahelas, kes tunneb lennutranspordi eripära detailideni, orienteerub lennukaubaveo reeglistikus, haldab mitmekülgset informatsiooni abistades kliente ning on volitatud koostama lennuveo kauba saatedokumentatsiooni. Ekspedeerija peab olema suuteline töötama lennuveo reegleid kirjeldavate materjalidega, tundma paljusid liinilendude graafikuid, lennukite ekspluatatsiooni võtmenäitajaid, lennujaama kaubaterminaali tööpõhimõtteid ning erikäitlust vajavatele saadetistele kehtestatud nõudeid.
Pesahülgaja

Pesahülgaja on lind või muu loom, kes hülgab oma pesa, jättes munad või pojad hoolduseta. Pesahülgamine võib olla tingitud häirimisest, röövloomade ohust, parasiitidest, toidupuudusest või ebasoodsatest ilmastikutingimustest.
Põhjused.
Pesahülgamise levinumad põhjused on:
Mõju.
Pesahülgamine põhjustab tavaliselt kogu pesakonna hukkumise, kuid teatud olukordades võib see suurendada vanalindude ellujäämise ja edasise pesitsusedu võimalusi.
Ditmar (Pommeri)

Ditmar (kuni XIX sajandini Dittmar) (vene keeles "Дитмар") oli Pommerist Kolbergist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Päritolu küsimus.
Perekonnatraditsiooni järgi olid Dit(t)marid juba XVI sajandil Saaremaal elanud Ditmari suguvõsa haru. Selle teooria kohaselt oli Pommeris Kolbergis sündinud Püha ja Pöide pastor Johann Ludwig Dittmar (1713–1763), kellega algab suguvõsaliin, 1726. aastal Eestimaal rüütelkonda vastu võetud Otto Wilhelm von Ditmari (u 1682–1754) poeg. Perekonnatraditsiooni toetas muuhulgas genealoog parun Harald von Toll. Ta pidas ekslikuks Klingspori teoses "Baltisches Wappenbuch" toodud seisukohta, et Ditmarid ja Dittmarid on erinevad suguvõsad. Tema käsitluses on kummatigi puudujääke. Tolli koostatud sugupuus samastas viimane Otto Wilhelmi poja staabikapten (selle auastme omistamine on küsitav) Otto Johanni (sündis 1721) pastor Dittmariga ja kirjutas viimase lapsed Otto Johanni nimele. See aga ei ole tõene: Toll ei olnud üldse võtnud arvesse Pöide kirikuraamatu andmeid.
Et tegemist on siiski erinevate suguvõsadega, osutab asjaolu, et Dittmarite vana vapp oli täiesti erinev (kui hilisemal vapil kujutati vapikilbil kolmnurka koos kuueharuliste tähtedega, siis varasemal oli kujunduselementideks pullipea ja jooksev rebane). Saaremaa Ditmarite vapi võtsid nad kasutusele alles alates 1840. aastatest. Samuti kirjutasid nad oma nime erinevalt (Dittmar), nimekuju Ditmar tuli käibele alles XIX sajandil.
Dittmarid ja Ditmarid rüütelkonna matriklis.
1804. aastal võeti Alexander von Dittmar (1781–1856) Saaremaa rüütelkonna matriklisse (nr 22). Tema noorem vend kindralmajor Georg von Dittmar (1789−1852) immatrikuleeriti 7. detsembril (vkj) 1833. Edmund von Ditmar (1842−1892) võeti 1869. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse. 1845. aastal kanti suguvõsa Moskva kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse (II raamat).
Shahid Rajaee sadama plahvatus

Iraani lõunaosas Bandar Abbasi lähedal asuvas Shahid Rajaee sadamas toimus 2025. aasta 26. aprillil võimas plahvatus ja tulekahju, mille tagajärjel hukkus vähemalt 57 ning sai vigastada vähemalt 1000 inimest. Umbes 12:20 kohaliku aja järgi toimunud plahvatus sai alguse sadama kai piirkonnas asuvast mitmest konteinerist, mis sisaldasid tõenäoliselt ohtlikke materjale või kemikaale.
Lennuki lastiruum

Kauba- ja reisilennuki lastiruumid (inglise "cargo hold") on mõeldud lennukauba veoks. Suurtel kaubalennukitel on harilikult kaks lastiruumi: ülemisel tekil ehk peatekil paiknev lastiruum ja alumise teki lastiruum. Osal kaubalennukitest (tsiviil- ja militaarkasutuses lennukid) võib olla ka üks läbi kogu lennukikere ulatuv lastiruum.
Ülevaade.
Kõigil suurtel kaubalennukitel on kaks tekki – ülemine tekk, ehk peatekk ja peateki all olev alumine tekk. Kuna kaubalennuki peatekk on alumisest tekist üldjuhul pikem, laiem ja kõrgem, veetakse suurem osa lennukile laaditavast kaubast peateki lastiruumis. Peateki lastiruum kulgeb täies pikkuses läbi lennuki.
Kaubalennukitel on kahesuguseid lastiruume – lahtise kauba ehk tükikauba lastiruumid ja lennukauba konteinerite ja lennualuste (ULD) lastiruumid. Puudub lahtise kauba lastiruumide ühtne standard, lastiruumide suurus ning lastimise võimalused sõltuvad konkreetsest lennukitüübist. Veoste kinnitamiseks kasutatakse lahtise kauba lastiruumides vahevõrke. Raskemad pakkeüksused kinnitatakse eraldi rihmade ja kinnitusklambritega.
Kitsa kerega reisilennukite lastiruumid ei ole sobivad suurte kaubakoguste ning raskete pakkeüksuste veoks. ULD-lastiruumidega reisi-ning kaubalennukites on alati lisaks väike eraldi lastiruumi osa, mahutamaks erilaste (elusloomad), postisaadetisi, prioriteetset pagasit, pardavarustust jms.
Vanemate kaubalennukite puhul teisaldatakse laadimisühikud inimjõul. Uuemate lennukite tekil on rulliktee, mis töötab rullikute, juhtrataste, andurite ja kinnitusklambrite abil ning mis on mõeldud laadimisühikute liigutamiseks ja kinnitamiseks. Laadimisühikute liigutamiseks on lennuki lastiruumi põrandas rullikud ning kinnitamiseks lukkude süsteemid.
Rulltekk on põrandasse süvistatud pöörlevate rullikutega ja/või metallkeradega kaubalennuki peatekk, mis võimaldab liigutada lennukis laadimisel inimjõul konteinereid ja lennualuseid.
Lennukitel on ülestõstetavate telikute tarvis lennuki keskosas telikute ruum, mis jaotab alumise teki kaheks osaks – eesmiseks ja tagumiseks. Kummalgi lastiruumil on üks hüdrauliliselt ülestõstetav uks. Kui peatekil veetakse nii lennukonteinereid kui ka lennualuseid, siis arvestades alumise teki väiksemat kõrgust ja laiust, sobib see ainult konteinerite veoks. Peateki laadimisuksed paiknevad nii lennuki esi- kui ka tagaosas. Tagumine uks paikneb lennuki tagaosas, tiibadest tagapool. Suurematel lennukitel võib olla tiibadest tagapool ka kaks laadimisust.
Boeing 777F

Boeing 777F (pikalt "Boeing 777 Freighter", lühidalt "B777F") on suur kontinentidevaheline kaubalennuk.
Boeing 777F lastikaal on 102,0 t, peateki lastiruumi maht 518 m3, alumise teki lastiruumi maht 135 m3, ning lennukaugus maksimaalse lastikaaluga 9070 km. Lennuki tonnkilomeetri kütusekulu on 19% väiksem kui lennukil B747-400F ning isegi 39% väiksem kui firma varasemal mudelil B747-200F.
B777F, B767-300F ja B747-400F lennukeil kasutatakse sama tüüpi lennualuseid ja -konteinereid, mistõttu on võimalik lennujaamades laadimisühikute kiire ümberlaadimine ühelt lennukilt teisele, ilma vahepealse kaubaterminalis käitlemiseta.
Lennukil töötab "Onboard Weight &amp; Balance System", mis mõõdab laadimise ajal lennualuste avaldatavat raskusjõudu lennuki erinevates osades ja arvutab selle põhjal lennuki raskuskeskme. Peateki luugi kõrgus on 3,0m ja lennuki ninaosa ülestõstmisel tekib laadimisava läbimõõduga 6,1m.
Tänu muudetud tiivakujule on vähenenud hõõrdetakistus, mistõttu tarbib lennuk võrreldes eelmise mudeliga vähem mootorikütust. 20 t suurema lastikaalu juures on lennuki maandumiskiirus sama, mis B747-400F -l.
Lennuki klappide, spoilerite ja pöördetüüri tootmisel kasutatakse erinevaid komposiitmaterjale, (sh süsinikkomposiitmaterjale), uuetüübilisi alumiiniumsulameid ja titaani. Uued materjalid on seni kasutatutest vastupidavamad vigastuste ja korrosiooni suhtes. Materjalid on ka kergemad, mis aitab vähendada lennuki kütusekulu, lennuki kaalu alusel arvutatavaid navigatsiooni- ja maandumistasusid.
Boeing 767-300F

Boeing 767-300F (B767-300F) on kaubalennuk, mis on toodetud 767-300ER platvormil olles asendajaks vanematele lennukitüüpidele nagu DC-8, DC-10, B707 ja Airbus A310. Lennuki opereerimiskulud on keskmiselt 20% väiksemad kui mainitud lennukitüüpidel.
95% keskmise suurusega kaubalennukitest opereerib igapäevaselt marsruutidel, mille pikkus jääb alla 3000 miili (u 4800 km). Boeingi andmetel on B767-300F opereerimiskulude poolest parim võimalik valik regionaalsete lendude tarvis. Boeing 767F on suuteline vedama 57 tonni kasulikku lasti 6025 km kaugusele. Nii ülemisel kui ka alumisel tekil on võimalik hoida temperatuuri  +5...+25°C.
Lennuki ülemise teki põrand on varustatud lennukonteinereid ja –aluseid liikumapanevate rullikute, pööravate rataste ja veoühikute lukustitega. Lennukil kasutatakse sama tüüpi ja samade mõõtudega lennualuseid nagu B747-400F kaubalennukitel, mistõttu on võimalik lennujaamades nende veoühikute kiire teisaldamine ühest lennukist teise ilma vahepealse käitlemiseta kaubaterminalis.
Boeing 747-8F

Boeingu kaubaveolennuk Boeing 747-8F  (Dash 8) on arendatud välja reisilennuki Boeing 787 Dreamliner uute materjalide ja tehniliste lahenduste ning Boeing 777F kaubatehniliste lahenduste baasilt.
Lennuki tonnkilomeetri kulu on 15% ja kütusekulu 16% väiksem kui Boeing 747-400F vastav kulu. Müratase on uuel lennukil 30% väiksem. Laineri tõstetav nina võimaldab laadida selle esiosast ülegabariidilisi veoseid.
Võrreldes B747-400F lennukiga saab B747-8F vedada peatekil 4 täiendavat lennualust ja alumisel tekil 3 lisakonteinerit. Uue lennukiga saab vähendada tonnkilomeetri kulusid 16% võrra võrreldes mudeliga B747-400F. See tähendab, et operaatorid saavad praktiliselt sama või veidi suurema lennuki opereerimiskulu juures võrreldes B747-400F-ga täiendavat veotasu 20 t veetava kauba eest.
Airbus A330-200F

Airbus A330-200F on kaubalennuk, mille tootmist alustas Airbus 2010. aastal. Populaarse kaubalennuki Airbus A330-200F stardikaal on 227 t, tangitav lennukikütuse kogus 97 500 liitrit, lasti kaal 70 t, ja kere siseläbimõõt 5,64 m. Lennuki pikkus on 58,8 m, tiivaulatus (laius) 60,3 m ja kõrgus 16,9 m. Lennukaugus 65 tonni kaubaga pardal on 7400 km ja 70 t lastikaaluga 5900 km. Nii lennuki ülemisel kui ka alumisel tekil on võimalik hoida temperatuuri  +5...+25°C. Lennuk sobib kasutamiseks nii regionaalses kui ka kontinentide vahelises liikluses.
Hollywood Bowl

Hollywood Bowl on laululava, mis asub Los Angelese äärelinnas California osariigis.
Los Angelese maakonna omanduses olev ja korduvalt ümber ehitatud laululaval korraldatakse üritusi ning peetakse popmuusika- ja filharmooniakontserte. Tänapäeval mahutab sealne lauluväljak maksimaalselt ligikaudu 17 500 kuulajat. Hollywoodi silt paistab külastajatele otse lauluväljaku kohalt Santa Monica mägedest. Läheduses asub teada-tuntud Capitol Records Building.
Esimene laste ja noorte ülesaste toimus aastal 1921, mil esitati Sibeliuse heliteost "Finlandia". 2023. aastal kanti laululava Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse.
Maapealne teenindus (lennundus)

Maapealne teenindus (inglise "ground handling service"; GHS) on reisija- ja kaubaliikluse teenindamine lennujaamas, mis hõlmab tavaliselt järgmisi töid: lennuki rataste kinnitamine vältimaks lennuki liikumahakkamist tuule mõjul, väljumistrepi paigaldamine lennuki juurde, lennukite tankimine kütusega, reisilennukite varustamine toidu- ja jookidega, kauba maha- ja pealelaadimine reisilennukitele, reisilennukitelt mahalaaditud kauba toimetamine lennujaama kaubaterminali jms. Lisaks on maapealse teeninduse ülesanne varustada lennukit veega, teha lennuki salongi puhastustöid jms. Lennukeid teenindab spetsialiseerunud ettevõte - maapealse teeninduse operaator (inglise "airport services provider").          
Operaator ja selle alltöövõtjad kasutavad oma töös erinevaid maapealse teeninduse seadmeid (inglise "ground service equipment"). Need on tehnilised vahendid, millega osutatakse erinevaid teenuseid saabuvatele ja lahkuvatele lennukitele ning nende meeskondadele. Maapealse teeninduse seadmed on väljumistrepid, lennukeid teisaldavad puksiirid, reisilennukeid teenindavad tõstukitega veoautod, lennukit kütusega varustavad veokid, lennukeid jääst puhastavad seadmed, puksiirid ja vankrid reisijapagasi ning tükikauba veoks lennuväljal jms.
Eesti naiskirjanduse auhind

Eesti naiskirjanduse auhind loodi 2025. aastal ja seda annab välja Eesti Naiskirjanduse Selts.
Auhinna idee sündis 2024. aastal naiskirjanike seminaril.
Auhinna väljaandmise eesmärk on esile tõsta ja tunnustada kirjutavate naiste rolli Eesti kirjanduses ning võimaldada neile paremad tingimused loometööks. Auhind antakse naissoost autori teosele, kus on vahendatud naiste vaadet ja kogemust kirjanduslikult professionaalselt, loovalt, täpselt ja tundlikult ning mis suurendab seeläbi naiste nähtavust ühiskonnas. Teos peab olema ilmunud eelmise kalendriaasta jooksul ning mõeldud täiskasvanutele. Arvesse lähevad nii luule, proosa kui ka esseistika.
Eesti naiskirjanduse auhinda antakse välja üks kord aastas ning selle suurus sõltub auhinnafondi võimalustest. Esimese naiskirjanduse auhinna metseen on Aive Meerits.
Tule süütamine

Tule süütamine on tule tekitamine tule süütamise vahenditega.
Kõige vanem viis tule süütamiseks on keerutades puupulka käte vahel või vibuga, mille alumine ots on puutüki sisse tehtud augus. Augu ääres on ava, kuhu läheb hõõrumise tulemusena tekkinud puru. Osa sellest on hõõguv, see pannakse taela peale, hõõguv puupuru süütab paljud kuivad materjalid. Pulga ja alumise puutüki võib teha pehmemast kuivast lehtpuust nagu paju või pärn, käepide on toorest, soovitavalt kõvemast puust nagu tamm. Käepideme auku pannakse midagi võideks, nagu rohi või võilille lehed. Pulga ülemine ots on koonusekujuline, alumine ots on ümar. Sellise riista valmistamine nõuab oskust, kõik peab olema õigesti tehtud et ta töötaks.
Teine vana meetod on lüües ränikivi teravat serva vastu püriiti või tulerauda. Kasutades tulerauda on see kiirem ja on ka võrdlemisi lihtne, võimaldades panna taela hõõguma mõne sekundiga, tule süütamine vibuga võtab umbes minuti ja nõuab päris palju jõudu. Kuid kuna metallist väljalendavad sädemed on väiksemad, nõuab see spetsiaalset taela.
Veel üks meetod tule süütamiseks hõõrdumisega on tulerull, mille leiutasid sõjavangid teise maailmasõja ajal. See seisneb vati kiudude ja muu materjali hõõrdumises üksteise vastu. Vatt kaetakse tuhaga ja keeratakse rulli, ning seda keerutatakse kahe laua vahel, rull hakkab seest hõõguma. Vati asemel võib kasutada ka muid looduslikke kiudusid.
1844. aastal leiutati tuletikud, 1903. aastal ferrotseerium, mida kasutatakse tulemasinates tule süütamiseks.
Välislingid.
How To Start A Fire With A Bow Drill -- Video tule süütamisest vibuga (inglise keeles).
Valge süldik

Valge süldik ("Exidia thuretiana") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab lehtpuude lamatüvedel.
See sai eestikeelse nime aprillis 2025, nimekomisjonis Irja Saar, nime autor Sven Pruul.
Kehakaal

Kehakaal on elusolendi (hrl inimese) kaal. See kajastab kõiki keha osi, sealhulgas luid, lihaseid, rasvkoed ja vedelikud. Kehakaalu hindamine on üks peamisi mõõdikuid, mida kasutatakse tervise hindamiseks, kuid see ei pruugi alati anda täpset ülevaadet inimese kehalisest seisundist, kuna kehamassi koostis võib olla erinev.
Kehakaalu mõõdetakse tavaliselt kilogrammides (kg) või naelades (lbs), sõltuvalt geograafilisest piirkonnast. Kehakaalu määramiseks kasutatakse sageli ka kehamassiindeksi (KMI) väärtust, mis arvestab inimese pikkust ja kehakaalu, et määrata, kas inimene on normis, ülekaaluline või alakaaluline.
Kehakaalu mõõtmine.
Kehakaalu mõõdetakse tavaliselt kaalu järgi, millele astub inimene. Tulemused sõltuvad paljuski mõõtmise täpsusest, kaalumise ajalisest muutusest ja kasutatava skaala tüübist. Kehamassi hindamiseks on välja töötatud ka teisi meetodeid, näiteks kehamassiindeks (KMI), mille järgi määratakse, kas inimese kaal on normis.
Kehamassiindeks (KMI) arvutatakse järgmise valemiga: KMI= kaal(kg): pikkus(m)2. 
KMI väärtuse järgi jagatakse inimesed järgmistes kategooriatesse:
Kuid KMI ei arvestata kehakaalu koostist (rasv, lihased, luud jne) ega tervislikkuse muid aspekte, mistõttu võib see mõnikord olla ebatäpne.Kehakaal
Iraagi Kurdistani parlament

Iraagi Kurdistani parlament (ka Kurdistani parlament – Iraak, Perleman või Kurdistani Rahvusassamblee; kurdi keeles پەرلەمانی كوردستان, araabia keeles برلمان اقليم كردستان) on Iraagi koosseisu kuuluva autonoomse Kurdistani piirkonna parlament. Sellesse valivad Iraagi Kurdistani kodanikud erinevate erakondade ja valimisnimekirjade liikmeid iga nelja aasta tagant.
Ühekojalises parlamendis on 100 kohta, millest 5 on mitte-kurdidest vähemustele. Parlamendi hoone asub Iraagi Kurdistani pealinnas Erbilis.
Aastas toimub kaks nelja kuu pikkust istungjärku. Saadikutest on moodustatud ka komisjonid, nagu õigus-, haridus- ja kõrgharidus-, rahandus- ja majandus- ning kultuurikomisjon. Seaduseelnõusid saavad algatada valitsus või vähemalt 10 saadikut.
Pärast 2024. aasta valimisi olid suurimad erakonnad parlamendis Kurdistani Demokraatlik Partei (KDP; 39 kohta), Kurdistani Patriootlik Liit (KPL; 23 kohta) ja Uue Põlvkonna Liikumine (UPL; 15 kohta). Veel pääses parlamenti saadikuid üheksast erinevast nimekirjast.
Valimised.
Valimised toimuvad seaduse järgi iga nelja aasta tagant. Aastaks 2025 olid toimunud kuued valimised: 1992, 2005, 2009, 2013, 2018 ja 2024.
1992. aasta valimised.
Esimesed valimised toimusid kuus kuud pärast Iraagi Kurdistani autonoomia saavutamist ehk 19. mail 1992. Valimiskünnis oli 7% ehk ainsad erakonnad, kellel oli reaalne võimalus parlamenti pääseda, olid Kurdistani Demokraatlik Partei (KDP) ja Kurdistani Patriootlik Liit (KPL). Valimised võitis napilt KDP, mis sai 45% häältest ja 51 kohta, KPL sai 44% ja 49 kohta. Kuna levisid kuuldused valimispettusest, otsustasid kaks erakonda jaotada mandaadid võrdselt ning moodustada ühisvalitsuse, mis ei pidanud kaua vastu ning juba 1994. aastal puhkes kodusõda. Viimane istung toimus 1996. aastal. Kodusõjaga moodustus omakorda kaks Iraagi Kurdistani: KPL-i ala Sulaymaniyah's ja KDP ala Erbilis. Mõlemad pidasid end Iraagi Kurdistani legitiimseteks valitsejateks.
Mark Williams

Mark James Williams (sündinud 21. märtsil 1975 Cwmis Walesis) on Walesi elukutseline snuukrimängija. Ta on kolmekordne maailmameister (2000, 2003, 2018). Reitinguturniiridest on ta võitnud UK Championshipi (1999, 2002) ja China Openi (2002, 2006, 2010). 
1998. ja 2003. aastal võitis ta Mastersi.
Sierra Morena

Sierra Morena on mäeahelik Hispaania lõunaosas. Mäestik on kirde–edelasuunaline ning ulatub Meseta Centrali tasandikust Portugali piirini. Selle pikkus on umbes 450 km ja laius 75 km. Mäestiku kõrgeim tipp on Bañuela (1332 m).
Scoutspataljoni B-soomusjalaväekompanii

B-soomusjalaväekompanii on kompanii suuruses üksus, mis kuulub 1. jalaväebrigaadi Scoutspataljoni koosseisu. Tänapäeva üksus loodi 2001 aastal. Üksus on osa võtnud Operatsioonist "Inherent Resolve" Iraagis koos Estcoyga. 2025 aasta 22. aprillist 2. maini osaleb B-soomusjalaväekompanii Soome rahvusvahelisel õppusel Mighty arrow 25 .
Varustus.
B-soomusjalaväekompanii kasutab jalaväe lahingumasinat CV9035EE, Soomustransportöör Patria Pasi XA180EST ja XA188EST, mis on relvastatud M2HB raskekuulipilduritega. Kompanii jalaväelased on varustatud relvasüsteemidega LMT R-20 Rahe, FGM-148 Javelin, Granaadiheitja Carl-Gustav. 
Sümboolika.
Embleem.
2015. aastal tuli ette vajadus näidata Scoutspataljoni embleeme rohkem välja. Aastal 2012 - 2014 (ebatäpne) innustas tolle aegne Scoutspataljoni ülem sõdureid lahingusse hundi häälega. Just sealt tuli idee teha B-soomusjalaväekompanii huntide teemal.
Struktuur.
Staap
Pierbattista Pizzaballa

Pierbattista Pizzaballa (sündinud 21. aprillil 1965) on Itaalia katoliku prelaat, kes on alates 6. novembrist 2020 Jeruusalemma ladina patriarh. 
Pärast Jeruusalemma ladina patriarhi Fouad Twali tagasiastumist 2016. aastal, nimetas paavst Franciscus tekkinud sedisvakantsi tõttu Pizzaballa piiskopkonna apostlikuks administraatoriks ning Verbe titulaarpeapiiskopiks. Kardinalid Leonardo Sandri, peapiiskop Twal ja piiskop Francesco Beschi pühitsesid Pizzaballa piiskopina ametisse sama aasta 10. septembril Bergamo katedraalis. 24. oktoobril 2020 nimetas Franciscus ta Jeruusalemma patriarhiks. 
30. septembril 2023 sai temast Franciscuse korraldusega kardinal.
Kõrgessaare poolsaar

Kõrgessaare poolsaar, tuntud ka kui Ninametsa poolsaar, on poolsaar Hiiumaa loodeosas, asudes Paope, Reigi ja Kirikulahe vahel.
Simoonia

Simoonia on kirikuametite või vaimuliku varaga äritsemine.
Katoliku kiriku kanooniline õigus keelab simooniat ja ütleb, et sel viisil ameti omandamine on õigustühine.
Mõiste tuleneb Uues Testamendi tegelase nõid Siimoni nimest, kes tahtis apostlitelt Peetruselt ja Pauluselt raha eest osta Püha Vaimu edasiandmise võime.