tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Anna

Anna oli Jeesuse ema Maarja ema.
Anna elu.
Vanim Annat mainiv kirjalik allikas on 2. sajandi teisest poolest pärinev Jaakobuse protoevangeelium.
Annal ja Joakimil polnud lapsi, kuid Anna palvete peale ilmus talle ingel, kes lubas, et Anna saab lapse. Anna tõotas pühendada tulevase lapse Jumalale. Nii sündiski Maarja. Lool on tuntav sarnasus Vana Testamendi Hanna ja Samueli looga ning kuna Hanna ja Anna tähendavad mõlemad armu, armuaega või kaunidust, siis on Anna legend tõenäoliselt sama päritolu.
Teine legend kõneleb Annast kui Naatsaretis sündinud karjuse Akari tütrest, kes abiellus Joakimiga ning sai neljakümneaastaselt Maarja.
Anna õde Sobe olevat olnud Eliisabeti ema.
Anna kultuse ajalugu.
Anna austamine on tekkinud Maarja kultuse põhjal. Õigeusu kirikus hakati Annat austama 4. sajandil. Teistel andmetel pärineb Anna kultus 6. sajandist, kui Justinianus I pühitses talle Konstantinoopolis kiriku. Bütsantsist lääne poole levis Anna austamine alles 8. sajandil, aga Saksamaale alles hiliskeskajal. Napolis pühitseti 10. sajandil Anna käima peale saamise ehk Maarja eostumise päeva, sealt levis traditsioon 11. sajandi Inglismaale. Kui 12. sajandil hakkas laiemalt levima Maarja kultus, võttis mitu usuühingut oma patrooniks Anna. 
Pühal Annal kui Kristuse vanaemal oli keskaegses pühakukultuses eriline koht. Tema austamise juured on eeskätt esiema rollis. Hiliskeskajaks kujunes Annast üks armastatumaid naispühakuid ning tema kaitse haare oli väga lai: teda austati kui pühendunud ema ja abikaasat, kõlbelist lesknaist ja mõjuvõimast vanaema. Kristuse vanaemana oli Annal pühakute seas eriline koht eestseisjana. Anna ja Joakim olid kristliku abielu musternäiteks.
15. sajandil hakkas katoliiklik vaimulik Johannes Eck õpetama, et Anna vanemad olid Stollanus ja Emerentia. 1907. aastal välja antud Katoliiklik entsüklopeedia nimetab seda tõendite puudumise tõttu kaheldavaks.
16. sajandil hakkas luterlik müstik Valentin Weigel õpetama, et ka Maarja sündis Pühast Vaimust ja et ka Anna oli sünnitades neitsi. Katoliku kirik mõistis niisuguse seisukoha 1677. aastal eksitusena hukka.
Katoliiklikes maades püsib Anna kultus tänapäevani.
Kristlikus maailmas (ja see ei kehti pelgalt katoliikluse kohta) on Anna tänapäevani levinud eesnimi, kuigi selle populaarsus on 20. sajandil märgatavalt vähenenud.
Püha Anna kultus Eestis.
Keskaegsel Liivimaal kuulus Anna kõige austatumate naispühakute sekka. Talle pühitseti altareid ning Annat ja tema perekonda kujutavaid kunstiteoseid on säilinud mitu. Niguliste kiriku peaaltari (Hermen Rode 1481) retaabli kõige pidulikumas, avatud asendis on teda esitletud kesksel kohal koos oma tütre neitsi Maarja ja lapselapse Kristusega. Samas kirikus asub Pühalepa kirikust pärinev Anna altar (1460). Annale on pühitsetud ka 17. sajandist pärinev Anna kirik Järvamaal.
Annat kujutatakse tavaliselt kas Maarjat või Jeesuslast süles hoidvana või Maarjat lugema õpetamas. Annat, Maarjat ja Jeesust kujutava maalitüübi üldnimetus on "Anna ise kolmas". Niisugustest on üks kõige tuntumaid Leonardo da Vinci maal.
Anna on kaevurite kaitsepühak.
Anna päevaks on 26. juuli, rahvakalendris annepäev.
Tartus asub endisaegne Püha Anna kalmistu.
Jiella

Jiella on saamide popmuusika ansambel Soomest, Utsjoelt.
See alustas tegevust aastal 1999. Liikmed on Niilo Rasmus, Eeva-Liisa Rasmus ja Jenna Rasmus. Kaks viimast on bändi vokalistid; Niilo on nende isa ning bändi laulusõnade ja muusika autor.
Diskograafia.
Gosnu (2002)
Eallinbálgát (2006)
Qin Shi Huangdi

Qin Shi Huangdi (sünninimega Yíng Zhèng; 259 – 10. september 210 eKr) oli esimene Hiina keiser, Qini dünastiast Ta valitses aastatel 221–210 eKr.
Shi Huangdi valitses Qini riiki juba alates aastast 247 eKr. Halastamatu ja sõjaka poliitikaga õnnestus tal veerandi sajandi jooksul kõik tülitsevad Vana-Hiina väikeriigid alistada ning need esimest korda ühtseks keisririigiks liita. Ta valitses legistliku doktriini järgi, mis tähendas sisuliselt totalitaristliku riigi loomist: inimesed pidi jagatama sõjaväeüksuste kombel gruppidesse ja ühe eksimuse eest pidid kannatama kõik grupi liikmed. Et tagada keisririigi ühtsust, lasi Shi Huangdi lammutada endiste väikeriikide piiridel olevad kaitsemüürid ning alustas Suure Hiina müüri rajamist oma riigi põhjapiirile, et kaitsta seda rändrahvaste rünnakute eest.
Lühikese ajaga muutus Shi Huangdi loodud impeerium väga võimsaks ning tema armee kasvas arvatavasti enam kui poole miljoni meheliseks. Ta asus korraldama suuri vallutusi lõuna suunas ning läänes saavutas ta esimesed diplomaatilised kontaktid Rooma impeeriumiga (Qini dünastia nimest tuleneb ka Hiina nimi Euroopa keeltes). 
Legistlik riigiideoloogia ei osutunud siiski kuigivõrd edukaks, sest vaid sõjalisele jõule ja karistustele tuginev riigiaparaat toimis vaid osava ja halastamatu Shi Huangdi võimul olles. 
Shi Huangdi suri 49 aasta vanuses aastal 210 eKr olles mitu kuud kestnud ringreisil mööda riiki. Ta suri juulis või augustis. Keisri surma varjati (ka enamiku kaaskondlaste eest) kuni saabumiseni kahe kuu pärast pealinna Xianyangi.
Pärast tema surma võimule saanud tema noorim poeg Er Shi kaotas peagi võimu ning nii Qini riik kui ka dünastia hääbusid. Shi Huangdi loodud Hiina impeeriumi idee osutus siiski püsivaks, keisririik püsis mõningate vaheaegadega kuni 1912. aastani ning ka tänapäeva Hiina Rahvavabariigis on säilinud mitmeid Hiina impeeriumile omaseid jooni.
Shi Huangdimausoleumi lähedal Shaanxi provintsis Xi'ani lähedal leiti 1974. aastal terrakotasõdalased, sõdalased olid mõeldud kaitsma Qin Shi Huangdid surnuteriigis pärast tema surma.
Kortel

Kortel on vedelike mahuühik. Seda kasutati 18. ja 19. sajandil viinamüügi mõõduna Eesti- ja Liivimaa kõrtsides. 
Viina mõõtmiseks kasutati tembeldatud vasknõusid: ühetoobine, pooletoobine, veerandtoobine (kortel) ja kümnendiktoobine.
18. sajandil:
1 toop = 4 kortlit = 1,177 liitrit
1 kortel = 0,2942 liitrit
19. sajandil:
1 toop = 4 kortlit = 1,2299 liitrit
1 kortel = 0,3074 liitrit
1/2 kortlit = 0,1537 liitrit
1/4 kortlit = 0,0768 liitrit
Lood (massiühik)

Lood on massiühik, võrdne 12,8 grammiga. 
1 lood = 1/2 untsi = 3 solotnikku = 12,8 grammi
Lood polnud Eestis rahvapäraselt eriti tuntud, seda kasutati põhiliselt poodides, kullassepaärides ja apteekides. Lõplikult kadus tarvituselt meetermõõdustiku kehtestamise järel 1929 aastal.
Caius

Caius (ka Gaius) oli paavst 283–296. Ta oli 28. paavst.
Caius oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Dalmaatsiast Solinist Caiuse pojana, kes oli Rooma keiser Diocletianuse sugulane. Teda on peetud püha Susanna onuks. Hiljem on Dalmaatsiast pärinenud paavst Johannes IV.
Caiuse valimispäevana tunnustatakse tänapäeval 17. detsembrit 283, sest keiser Diocletianuse ajal toimunud kristlaste tagakiusamise tõttu on sellele vahetult eelnenud aja kohta säilinud vähe materjali ja Caiuse tegemistest pole seetõttu eriti teada. "Liber Pontificalise" järgi oli ta ametis 11 aastat 4 kuud ja 9 päeva, "Liberiuse kataloogi" järgi 12 aastat 4 kuud ja 7 päeva ning Eusebiose andmetel 15 aastat.
Caiust mainitakse püha Susanna ja püha Sebastianuse kannatuslugudes. Caius oli julgustanud Sebastianust ja tema kaaslasi enne nende märtrisurma. Ta sätestas "Liber Pontificalise" järgi, et kedagi ei tohi piiskopiks ordineerida enne, kui see isik pole saanud madalamaid vaimulikupühitsusi. Ta jagas Rooma kogudused diakonite vahel.
Ta ordineeris 25 presbüterit, 8 diakonit ja 5 piiskoppi.
Caius olevat "Liber Pontificalise" järgi tagakiusamise eest põgenenud katakombidesse ja suri 22. aprillil 296 märtrina, kuigi sel ajal pole teada suuremaid tagakiusamisi. Ta maeti San Callisto katakombidesse, kust on leitud tema nimega epitaaf.
Caiust on kunstis kujutatud koos tiaaraga.
Caiust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 22. aprill koos paavst Soteriga. Teda austatakse eriti Dalmaatsias ja Veneetsias.
Lood

Lood on eesti keeles mitmetähenduslik sõna:
Disturbed

Disturbed on Ameerika Ühendriikides tegutsev "hard rock"'i ja "metal"'i ansambel.
Bänd asutati 1996. aastal Chicagos.
Žanr

Žanr (prantsuse sõnast "genre") on algselt tähendanud kunstiloomingu sisu iseloomust tingitud ja ajalooliselt traditsiooniliseks saanud kujutamisvormi. Tänapäeval nähakse aga žanri laiemalt kui kultuurilist või kommunikatiivset akti.
Žanri mõiste pärineb . 
Eepika žanrite hulka kuuluvad romaan, novell ja jutustus. Rahvaluule olulisemad proosažanrid on muinasjutt, müüt ja muistend. 
Näitekirjanduse põhižanrid on tragöödia, komöödia ja draama, kuid teistest žanritest eristatakse ka tragikomöödiaid. 
On ka veel kõnekäänd, lüürika, mõistatus, poeem, sonett, uudis, vanasõna.
Vanaarmeenia kalender

Vanaarmeenia kalender on Armeenias kasutusel olnud kalender, milles oli 13 kuud, neist 12 olid 30 päeva pikad ja lisakuu, kus oli ainult viis päeva. Iga kuu kandis Haik Naapeti tütre või poja nime.
Kuupäevade nimed.
Vanaarmeenlastel olid nimed mitte ainult kuudel vaid ka igal kuupäeval. Nimi ²ÝáõÝ 
Tundide nimed.
Tundide nimed tähendasid taeva värve ööpäevas. Osa neist on jäänud kasutusele ka praegu ja tähendavad ajavahemikku: aig – koit; ahdgamuhdg – hämarik; aravot – hommik jne.
Mõõlu

Mõõlu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Märdi (Rõuge)

Märdi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Möldri (Rõuge)

Möldri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Nilbõ

Nilbõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Nogu

Nogu (aastani 1997 "Nogo") on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Ortumäe

Ortumäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Muna küla

Muna on Võrumaal Rõuge vallas asuv küla.
Lähimad külad on loodes Rasva, põhjas Hapsu, idas Kuuda, lõunas Vadsa ja edelas Kokõ.
Seda nime on esmamainitud 1796. aastal kujul "Torbi Munna Petre L. Madle". 1839. aastast pärineb nimekuju "Muna". Koht asus Rõuge kihelkonnas ja kuulus Haanja mõisale. 19. sajandini loeti Muna Torbi küla osaks, seejärel ta iseseisvus (iseseisev oli veel 1945), siis liideti Rasva külaga ja taastati 1997. aastal.
Küla nimi on tekkinud lisanimest Muna, mis ilmselt tulebki sõnast "muna".
Paaburissa

Paaburissa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Paeboja

Paeboja on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Koosneb Kikka (elanik Elli) ja Mõttussõ (elanik Imbi) talust. Piirneb ühelt poolt kahe taluga Räestu külaga, teiselt poolt Võru–Mõniste maanteega ja orust Veriojaga. Imbi juurest läheb Ala-Sännä nn Poola tee, mis olevat nime saanud sellest, et Poola sõjavägi sealt kord läbi läks. 
Küla teenindab autokauplus.
Petrakuudi

Petrakuudi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Pugõstu

Pugõstu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Pulli (Rõuge)

Pulli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Põdra (Rõuge)

Põdra on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Põru (Rõuge)

Põru on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Pärlijõe

Pärlijõe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Püssä

Püssä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Viliksaarõ

Viliksaarõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Tsutsu

Tsutsu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Tüütsi

Tüütsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Raudsepä

Raudsepä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Saarlasõ

Saarlasõ (aastani 1997 "Saarlase") on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Saarlasõ küla Palu talu on Kauksi Ülle sünnikodu.
Väiku-Ruuga

Väiku-Ruuga on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Utessuu

Utessuu (Utesoo) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Sika (Rõuge)

Sika on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Tindi

Tindi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Tindi asub Rõugest idas ja läbi selle kulgeb Rõuge–Rebäse–Haanja tee. Küla põhjaosas liituvad Rõuge–Kurgjärve–Haanja teega Rõuge–Vastseliina tee ja Rõuge–Verijärve tee.
Küla lõunaosas asub Liinjärv. Sellesse suubuv Tindi oja jääb aga juba Rõuge territooriumile.
Külas asub Rõuge linnamägi, kus paikneb ka Rõuge vaatetorn.
Saki

Saki on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Toodsi

Toodsi on Võru maakonnas mitme koha nimi:
Toodsi (Rõuge)

Toodsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Küla läbib Rõuge–Kurgjärve–Haanja tee.
Rebäsemõisa

Rebäsemõisa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Sadramõtsa

Sadramõtsa (aastani 1997 "Sadrametsa") on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Roobi

Roobi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Suurõ-Ruuga

Suurõ-Ruuga on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Soomõoru

Soomõoru on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Soekõrdsi

Soekõrdsi ehk Soekõrtsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Sikalaanõ

Sikalaanõ ehk Sikalaane on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Riitsilla

Riitsilla on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Vadsa

Vadsa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Tsirgupalu

Tsirgupalu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik.
Ristemäe

Ristemäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Ruuksu

Ruuksu ehk Rooksu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Rasva

Rasva on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Tilgu

Tilgu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Sandisuu

Sandisuu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Kümme jardi

"Kümme jardi" on 2004. aastal USA-s valminud järg komöödiafilmile "Üheksa jardi" (2000), mille peaosi mängivad Matthew Perry ja Bruce Willis.
Süžee.
Peategelane Oz (Matthew Perry) elab õnnelikult oma naise Cynthiaga (Natasha Henstridge) Californias ja peab edukat hambaravipraksist, kuni ühel päeval vanglast vabanenud maffiaboss Lazlo (Kevin Pollak) röövib Cynthia, et teada saada Jimmy Tudeski (Bruce Willis) asukohta. Oz otsustab Jimmylt abi paluda ja sõidab tema juurde Mehhikosse, kus Jimmy aga rahuliku elu elab ja algul Ozi aitamast keeldub, kuni selgub, et Lazlo on nad juba üles leidnud. Sellest algab tagaajamisjaht, millest ei puudu tülid, draamad ega ka naljakad seigad.
Tiidu (Rõuge)

Tiidu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Küla asub Rõuge aleviku kõrval Jaanipeebu ja Tindi külade vahel.
Küla lääneossa jääb Rõuge Valgjärv.
Tialasõ

Tialasõ ehk Tealase on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Savioru

Savioru on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Simmuli

Simmuli ehk Simuli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Algkude

Algkoed ehk meristeemid (inglise keeles "meristematic tissues") on taimedele omased diferentseerumata rakkudest koosnevad koed. 
Mitmeaastastel taimedel ehk püsikutel püsivad meristeemid kogu elu, mis võimaldab neil pidevalt kasvu jätkata. 
Eristatakse primaarset meristeemi ehk esimeristeemi, mis tekib kohe, kui seemnes hakkab arenema idu, ja sekundaarset meristeemi ehk teismeristeemi, mis kujuneb eristunud kudedes. 
Algkoel on kaks põhiomadust:
Ehitus.
Meristeem koosneb tihedalt paiknevatest rakkudest, mis on väga õhukese (esmase) kestaga. Rakkude õõs on täidetud tsütoplasmaga, suuri vakuoole ei ole. Raku keskel on suur tuum. 
Liigitus.
Asukoha järgi eristatakse nelja algkoe rühma:
Välislingid.
[[Kategooria:Taimekoed]]
Taudsa

Taudsa ehk Tautsa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Epiderm

Epiderm ehk epidermis on elusatest rakkudest koosnev kattekude taime lehtede, noorte varte ja viljade pinnal. Kattekoe rakud paiknevad tihedalt üksteise kõrval ning kaitsevad taime sisemisi kudesid kuivamise ja mitmesuguste kahjulike välismõjude eest.
Epiderm on enamasti ühekihiline ega sisalda kloroplaste. Kihi moodustavad rakud on paksude rakukestadega ja võivad sisaldada peale tselluloosi ka muid ehituselemente, näiteks räni. Epidermi katab kutiikula või vahakiht.
Epidermi moodustised: 
Epidermis olevate õhulõhede kaudu toimub taime gaasivahetus ehk hingamine.
Taime noori juuri katvat sarnast kattekude nimetatakse epibleemiks.
Soemõisa

Soemõisa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Tugikude

Tugikude ehk mehaaniline kude on kude, mis annab taime koorele tugevuse ja painduvuse ning hoiab teda murdumise ja rebenemise eest. 
Tugikoe rakud on prosenhüümsed, paksenenud ja puitunud kestaga, tihti surnud. 
Tugikude jaotatakse kaheks suureks rühmaks: 
Juht- ja tugikoe rakud on sageli kimpudena koos. Selliseid erinevate rakkude kogumikke nimetatakse juhtkimpudeks. Neis sisalduv tugikude toestab juhtkimpe. Juhtkoe ülesanne on ainete transportimine taimes.
Tallima

Tallima on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Erituskude

Erituskude on taimekude, mille ülesandeks on tagada vedelate või tahkete ainete eritumine taimedest. 
Erituskoed võivad paikneda nii taimeelundite sisemuses kui ka välispinnal ja need on moodustatud eritüübiliste rakkude poolt. Eritamisele kuuluvaid aineid, milleks võivad olla näiteks vesi, piimmahl, nektar, parkained, valgud, eeterlikud õlid jms, kogutakse vakuoolidesse.
Põhikude

Põhikude on taime koed, mis moodustavad valdava osa taime massist. Põhikude koosneb õhukeseseinalistest elusatest rakkudest, mille vahel on suured rakuvaheruumid. Neis rakkudes toimuvad mitmed olulised protsessid: fotosüntees, varuainete ja vee säilitamine, gaasivahetus jne.
Asurad

Asura (sanskriti ja paali keeles "asura "‘mittejumal’) on india mütoloogiates jumalike olendite nimetus, sageli nimetatud ka pooljumalateks. 
Kunagi olevat asurad asunud jumalate kombel Trāyastriṃśa taevas, kuni selle valitseja Indra nad sealt minema kihutas. Asurad elavad enamasti Meru mäe koobastes ja peavad jumalatega raevukaid võitlusi, kuigi jäävad alati kaotajateks. Asurate ja jumalate tüliõun on müütiline puu Tšittapātāli, mille juured asuvad asurate valdustes, viljad aga küpsevad taevas. 
Veedades liigitatakse jumalaid ja asuraid veel eri liiki jumalateks, hiljem muutusid asurad india mütoloogias aga deemoniteks. 
Budistlikus kosmoloogias moodustavad asurad ühe kuuest olemasolu valdkonnast ning nende olekut peetakse õnnetuks. 
Vadžrajaanas sümboliseerivad nad kadedust.
Saika (Rõuge)

Saika on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Palli (Rõuge)

Palli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Küla piiresse jääb väike osa Luhasoo maastikukaitsealast.
Saagri (Rõuge)

Saagri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Kattekude

"Kattekude" on mitmetähenduslik sõna.
Soodi

Soodi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Sormuli

Sormuli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Söödi

Söödi ehk Söödü on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Vaarkali (Rõuge)

Vaarkali on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Tsolli

Tsolli on Võru maakonnas kahe küla nimi:
Trolla

Trolla on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Sellest külast on sirgunud kunstnik Navitrolla.
Vorstimäe

Vorstimäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Vungi

Vungi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
19. sajandi lõpust 1963. aastani tegutses Vungi külas savitehas, mis tootis telliseid ja savinõusid.
Vänni

Vänni on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Vihkla

Vihkla on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Vastsekivi

Vastsekivi ehk Vahtsõkivi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Uue-Saaluse

Uue-Saaluse ehk Vahtsõ-Saalussõ ehk Vahtsõ-Saalusõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Küla keskel asub Kavadi järv, millest läände jääb Saaluse Alajärv.
Asulat läbib ida-läänesuunaline Rõuge–Vastseliina tee. Sellega liituvad Haanja–Vaskna–Uue-Saaluse tee ja Räpo–Uue-Saaluse tee.
Külas asuvad Uue-Saaluse mõisa varemed.
Alates 2006. aastast tegutseb Uue-Saaluse külaselts.
1977. aastal liideti Uue-Saaluse külaga Hääli küla.
Vaalimäe

Vaalimäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Dharmalikud religioonid

Dharmalikeks religioonideks ehk seadmususunditeks on nimetatud India päritolu usundeid: hinduism, džainism, budism, sikhism. Taoismi liigitamine dharmalikuks religiooniks on vaieldav.
Tõnkova

Tõnkova on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Mäe-Palo

Mäe-Palo ehk Mäe-Palu ehk Mäepalu ehk Kändra on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Mäe-Suhka

Mäe-Suhka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Mäe-Suhka küla kõrval asub Ala-Suhka küla.
Mäe-Suhka küla alale jäi endine Suhka küla.
Mäe-Tilga

Mäe-Tilga on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Märdimiku

Märdimiku on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Pausakunnu

Pausakunnu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Vakari

Vakari on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Tuuka

Tuuka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas..
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Külas asub looduskaitse all olnud Klaasi tamm.
Tummelka

Tummelka ehk Tummõlka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Tsiiruli

Tsiiruli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
1977. aastal liideti Tsiiruli külaga Ausina.
Tsiamäe

Tsiamäe ehk Tseamäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Simula

Simula on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Küla läbib põhja-lõuna suunas Kose–Käbli tee.
Järvedest asuvad seal Vällämäe Küläjärv, Vällämäe Peräjärv ja Vällamäe Vahejärv.
Sarise

Sarise ehk Sarisõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Küla piiresse jääb osaliselt Sarise järv ja osaliselt Tsilgutaja järv. Külast voolab läbi Tsilgutajasse suubuv Soodi oja. Seal asuvad Haavamägi, Kerigumägi ja Kõivõmägi.
Sarise küla läbib Luutsniku–Ruusmäe tee.
Naapka

Naapka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Külas asub looduskaitse all olnud Majori tamm.
Palanumäe

Palanumäe ehk Palunumäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Piipsemäe

Piipsemäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Palujüri

Palujüri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Küla keskosas asub Palujüri järv, mis on oja kaudu ühenduses naaberküla piiresse jääva Hanija järvega.
Küla lõunaosa läbib Palli–Ruusmäe tee. Palujüri lõunaossa jääb ka asundus, põhjaosa on metsa all.
Posti

Posti on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Peedo

Peedo on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Pillardi

Pillardi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Saluora

Saluora on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Sardiinia

Sardiinia saar on saar Vahemeres, Itaalia Sardiinia maakonna põhiosa. Idas külgneb ta Türreeni merega, põhjas eraldatud Korsikast Bonifacio väinaga. 
Saare pindala on 23 816 km², koos väiksemate naabersaartega 24 090 km². Tugevalt liigestatud rannajoone kogupikkus on 1850 km. 
Saar on mägine, kõrgeim tipp on Punta La Marmora 1834 meetrit. Tegemist on iidse geoloogilise struktuuriga ning maavärinate oht on tunduvalt väiksem kui Itaalia mandriosas ja Sitsiilias.
2017. aastal elas saarel 1 651 793 inimest.
Sardiinia pealinn on Cagliari.
Sardiinias on kaks ülikooli – Sassari Ülikool ja Cagliari Ülikool.
Piirkonnas räägitakse itaalia keelt ja sardi keelt
Aakre

Aakre on küla, mis asub Tartumaal Elva vallas Purtsi jõe keskjooksul.
Aakrest läände jääb Pühaste, lõunasse Rebaste, itta Pedaste ning põhja Koruste ja Raigaste.
Vooluveekogudest on külas veel Vennaru peakraav. Helmi-Aakre liivamaardla kuulub riikliku tähtsusega kruusa ja liiva varude hulka.
Aakre järgi on nimetatud Aakre metsandik ja endine Aakre metskond.
Ajalugu.
Aakret on esmamainitud 1557. aastal mõisana kujul "Aicker" ning 1582. aastal väikemõisana kujul "Aiakar" ja külana kujul "Aiakiell". 1782. aastast pärineb nimekuju "Ajakarre mois". Küla kuulus Rõngu kihelkonda ja Aakre valda.
1919. aasta maareformi tulemusel jagati Aakre mõis kruntideks ja moodustati asundus. Pärast teist maailmasõda jagunes asundus omakorda väiksemateks küladeks, mõisasüda jäi Kivirehe külla. Uuesti moodustati Aakre küla 1977. aastal, kui liideti järgmised külad: Kanaküla, Kivirehe, Matu, Tuuse, Undi, Veere, Väljaotsa ja Ägli.
10. septembril 1933 avati Aakre rahvamajas Vabadussõja mälestustahvel, mis eemaldati või lõhuti 1947. aastal.
Aastatel 1939–1950 kuulus küla Aakre valda, 1945. aastast Aakre külanõukogusse ja seejärel 1973. aastast Puka külanõukogusse.
1973–1975 töötas mõisa peahoones Aakre Eriinternaatkool, mis viidi üle Kuigatsisse.
Nõukogude ajal tegutses Aakres Aakre kolhoos, 1976. aastast oli seal Vambola kolhoosi keskus.
Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus Aakre Puka valla koosseisus Valgamaale.
Nime päritolu.
Esimesena käsitles Aakre nime Matthias Johann Eisen, kes küla saksakeelsest variandist "Ayakar" lähtudes oletas alusetult, et nime varasem kuju võis olla "Ainakaar" 'heinakaar' või "Ajatar" 'metsavaim'. Viimast võrdles ta leedu sõnaga "aitvaras" 'luupainaja, tulihänd'.
Aakre nimi on liitsõnaline. Selle esiosa on nähtavasti sama päritolu kui samuti Tartumaal asuva Aakaru küla nimes. Kuid erinevalt viimasest ei viita nime tagaosas miski sõnale "kõrb : kõrve". Väga ettevaatlikult võiks oletada hääbunud "kar"-tüve metsa või soo tähenduses.
Aakre nime käänatakse sisekohakäänetega (nt Aakresse).
Aakre tänapäeval.
Endise klubi-kontori ruumides tegutseb Aakre raamatukogu. Tegutseb ka Aakre rahvamaja, mille juures on küla võrkpalliplats.
Aakre pargis asub Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud ja mälestusmärk.
Külas on katlamaja, puurkaev, biopuhasti ja paistiik. Aakres asub AS Bacula moositsehh, puidufirma AS Kiilung ning mitu põllumajandusettevõtet.
Kibena

Kibena on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
2010. aastal elas Kibena külas 38 inimest.
Kibena külas Vana-Liinamäe talu maadel on Kuigatsi linnamägi ehk Puka linnamägi. Külas on ka mitu tehisjärve, millest üks on avalikus kasutuses supluskohana. Küla nimi - Kibena - tähendab tartu murdekeeles tulesädet.
Kolli

Kolli on küla, mis asub Valgamaal Otepää vallas.
Kollist kagusse jääb Puka alevik. Edelas asub Plika, loodes Rebaste ja kirdes Palamuste. Muudest kohtadest asuvad lähedal lõunas Tsopi, edelas Rehe ja läänes Koosa.
Kolli oli 18. sajandil talu, mis kuulus Sangaste kihelkonda Puka mõisale. Talus elavat isikut nimetati 1758 "Kolly Thootz" ja 1805 "Kolli Mang". Talu säilis 20. sajandini. Külana on Kollit esmamainitud alles 1949. aastal kujul Колли.
1977 liideti Kolli külaga Koosa ja Tsopi küla.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
Külas asub ohvriallikas Nuudaläte.
Nime päritolu.
Lisanime "Kolli" kasutati Päris-Soome maakonnas juba 15. sajandil. Samast ajast pärineb nimekuju "Kolle". Sama lisanimi on Eestist teada 1624.–1627. aasta revisjonist, kus Aiaste külas elas "Kolli Martt".
Nime aluseks oli tõenäoliselt isikunimi Koll(i) või Kolle, kuid 15. sajandi lõpust on Novgorodist teada isikunimi Голь, mis pärineb sõnast голый ('väga vaene, puupaljas').
Resto

Resto ehk Restu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Komsi

Komsi on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
Kuigatsi

Kuigatsi on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
Kuigatsit on esmamainitud 1366. aastal. Seal asus Kuigatsi mõis, mida on esmamainitud 1509. aastal. Mõisa peahoone ja mitmed abihooned on säilinud. 1765. aasta käskkirja alusel loodi Kuigatsisse külakool, mis avati 1768. aastal. 20. sajandil tegutses kool mõisa peahoones kuni 1975. aastani. Pärast seda leidis seal koha Valga rajooni erivajadustega laste kool (Kuigatsi Eriinternaatkool), hiljem ka lastekodu. See likvideeriti 2001. aastal.
Kuigatsi on olnud valla keskus. Külas tegutseb alates 1904. aastast ka raamatukogu, mis asub külamajas. Lisaks raamatukogule on samas ka seltsiruumid, noortetuba ja kogukondlike teenuste osutamise saal. Varem asus samas ka kauplus.
Kuigatsis asub bussipeatus ning külakeskusest 2 kilomeetri kaugusel paikneb Mägiste raudteepeatus. Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee. Küla iseloomustab hajaasustus, talude nimed on teiste seas Haljamäe, Laudanurme, Pedajamäe, Luiga, Laane, Villemi, Hargo jm.
Kuigatsi külas on sündinud vaimulik Paul Uibopuu ning looduskaitsetegelane ja orienteeruja Madis Aruja. Külas kasvab valge mänd, mis on Eesti suuremate seas.
Kähri (Otepää)

Kähri on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
Suurematest vooluveekogudest asuvad Kähris Päästra oja ja Aakre peakraav
Küla loodepiiril kulgeb Tartu–Valga raudtee.
Meegaste

Meegaste on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
Külas kasvab Jaanimäe mänd.
Meegastel asuvad Pärdu järv, Päästjärv, Rahi tiik ja Kutskalomp.
Palamuste

Palamuste on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda.
Külas asuvad muinaslinnus Aakre Kivivare ja Aakre raudteepeatus.
Pedaste

Pedaste on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda.
Plika

Plika on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
2000. aastal elas Plikas 48 inimest.
Plikale lähimad asulad on põhjas Rebaste, kirdes Kolli, idas Puka, kagus Ruuna, lõunas Prange ja edelas Põru. Väiksematest paikadest asuvad loodes Helmi ja Turbasöödi, põhjas Põhu, kirdes Koosa, idas Rehe ja Pukamõisa, kagus Raja, lõunas Laane ning edelas Tollari ja Sauniku.
Plika on üsna noor asula. Kohanime on esmamainitud alles 1903, kui nimetati "Plikka" ehk "Piiri" talu. See oli metsavahikoht Kuigatsi ja Puka mõisa piiril, sellest Piiri nimigi. Talu asus Sangaste kihelkonnas ja kuulus Puka mõisale. 1920. aastatel tekkis Puka mõisa põllule asundus. 1930. aastail nimetati seda ka Puka külaks. 1977 liideti Plikaga Pukamõisa ja Rehe küla ning osa Raja külast.
Külanime päritolu pole selge, aga see näib tulevat läti keelest. 1858. aasta hingeloendi järgi elas Vana-Puka mõisas mitu läti peret. Kuigatsis on olnud "Plintska" mets; selle nimi oli samuti läti päritolu. Sõna "pliks" (naissoovorm "plika") tähendab läti keeles paljast, lagedat. Sel juhul oleks tegu metsadevahelise lageda kohaga.
Prange

Prange on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Küla iseloomustab hajaasustus; suuremate ja vanemate talude nimed on Kõrepi, Upseri, Savikoja, Nõlvaku, Miku, Nurme jm.
Purtsi

Purtsi on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda.
Puspuri

Puspuri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Põru (Otepää)

Põru on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
Külas asub Villemisilla mägi.
Purka

Purka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Pühaste

Pühaste on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda.
Pundi

Pundi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Preeksa

Preeksa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Preeksa külas asub Uuri järv.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Sigrid Undset

Sigrid Undset (20. mai 1882 Kalundborg, Taani – 10. juuni 1949 Lillehammer, Norra) oli norra kirjanik, kes 1928. aastal pälvis Nobeli kirjandusauhinna. Ta on kirjutanud 36 teost, millest kuulsaim on romaanitriloogia "Kristiina Lauritsatütar". Undseti loomingut on tõlgitud paljudesse keeltesse.
Elukäik.
Sigrid Undset sündis oma ema lapsepõlvekodus Taanis pere kolmest tütrest vanimana. Kui ta oli kaheaastane, kolis pere isa haiguse tõttu Norrasse Kristianiasse (aastast 1925 Oslo). Sigrid Undseti kujunemist mõjutasid suuresti nii isa haigus kui ka isalt saadud laialdased teadmised arheoloogia, Norra saagade ja Skandinaavia rahvalaulude kohta. Ka isa surm 1893. aastal jättis Sigrid Undseti ellu sügava jälje. Pere väikese sissetuleku tõttu polnud tal lootust saada ülikooliharidust. Pärast keskkooli tegi Undset läbi üheaastase sekretärikoolituse ja asus 16-aastaselt sekretärina tööle sakslastele kuuluvasse suurde Kristiania tehasesse. Ta töötas ettevõttes kümme aastat, et teenida raha ema ja kahe noorema õe ülalpidamiseks.
Vabal ajal kirjutas Undset luuletusi, maalis ja luges palju väliskirjandust. Eelkõige vaimustus ta ingliskeelsetest teostest, eriti William Shakespeare'i ja Geoffrey Chauceri loomingust ning kuningas Arthuri legendidest. Samuti köitsid Undsetit Skandinaavia autorite Henrik Ibseni, August Strindbergi ja Georg Brandese tööd.
Iseloomult oli Undset häbelik, pigem introvertne inimene, kel oli vähe lähedasi sõpru. Ta oli aga tuntud oma erakordselt terava pilgu poolest, mis otsekui nägi inimestest läbi.
Aastatel 1912–1927 oli Sigrid Undset abielus Anders Castus Svarstadiga. Neil oli kolm last: Anders Castus (1913–1940), Maren Charlotte (1915–1939) ja Hans Benedict (1919–1978).
1924. aastal sai Sigrid Undsetist katoliiklane.
1930. aastatel olid Undseti raamatud Saksamaal põlu all. Pärast sakslaste sissetungi Norrasse oli kirjanik 1940. aastal sunnitud emigreeruma Ameerika Ühendriikidesse. Sama aasta aprillis hukkus sõjas Undseti vanem poeg Anders. Teise maailmasõja lõppedes naasis Undset Norrasse, kus ta 1949. aastal suri.
Sigrid Undseti portree on Norra 500-kroonisel rahatähel.
Kirjanikutee.
Kui Undset oli 22-aastane, valmis tal mahukas ajalooromaanitsükkel, mille kirjutamist oli ta alustanud juba 16-aastaselt. Romantikasugemetega romaanisari rääkis peamiselt Taani keskajast. Kuid kirjastaja ei olnud nõus teost avaldama. Sigrid Undset tegi kirjandusdebüüdi hoopis 25-aastaselt, kui tal valmis 80-leheküljeline realistlik lühiromaan "Proua Marta Oulie". See algab kurikuulsa lausega "Ma olen oma mehele truudust murdnud." Algul keelduti sedagi teost avaldamast, kuid hiljem võeti käsikiri siiski vastu. Selle lühiromaaniga arvati noor Undset Norra kirjandusringkondadesse ja ta hakkas saama väikest stipendiumi.
Romaani "Proua Marta Oulie" nimitegelane on 20. sajandi algul Kristianias elanud keskklassi naine. Ka Undseti teised 1907.–1918. aastail kirjutatud romaanid kujutavad tähtsusetuid linnaelanikke, sh morne sekretäre, kelle elus on vähe armastust ja soojust ning kes alatasa võitlevad depressiooniga. Peamiselt kirjeldab kirjanik naisi ja nende armastust, mitme romaani tegevus toimub Kristianias.
Rebaste (Elva)

Rebaste on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda.
Plaksi

Plaksi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
1977. aastal liideti Plaksi külaga Kerekunnu.
Ruuna

Ruuna on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
Rusa

Rusa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Soontaga

Soontaga on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Varem on küla kuulunud Puka valda, Kuigatsi valda ja Puka külanõukogusse. Ajalooliselt kuulub see Rõngu kihelkonda.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 50 inimest. 1994. aasta loenduse järgi oli külas 55 elanikku. Aastal 1974 oli elanike arv 48.
Mööda külaterritooriumi idapiiri voolab Väike Emajõgi. Külast läände jääb Sauniku oja. Küla keskus ja endine mõisahoone asuvad Soontaga ojal (ehk harvem ka nimetatud Saeveski oja) endise vesiveski paisjärve Soontaga järve või ka Soontaga Veskijärve ääres. Külas asuvad ka Aakre Saeveski paisjärv, Kadajärv ja Rooni järv.
Administratiivselt kuuluvad Soontaga küla koosseisu Parve küla (endine Kadajärve küla; saksa "Kadierwz"), Saviküla, Prentsi küla (endine Tepu; saksa "Waldhof") karjamõis ja Sauniku küla ning Saeveski.
Saeveski paisjärve ääres ehk Saeveskil on Hermann Walteri mälestussammas ja Soontaga telkimisala. Samuti on külas endise Aakre metskonna hooned.
Külas on Soontaga looduskaitseala, millel pole ühtki alalist elanikku. Looduskaitsealal on lisaks Saeveski paisjärve Soontaga matkarada ja Soontaga metsaonn.
Soontagal on ka II maailmasõjas hukkunute ühishaud.
Soontagal, Parve külas, Väikese Emajõe ääres on üks Eesti suuremaid kaasaegseid palkmaju.
Soontagal töötab taksidermist Aare Jaama.
Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee. Küla lääneosa piirneb Jõhvi–Tartu–Valga põhimaanteega.
Ajalugu.
Soontagat on esmamainitud 1439. aastal ja Soontaga mõisa ("Sontacke") 1539. aastal.
Vaardi

Vaardi on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
Nõuni

Nõuni on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.
Külas asub Nõuni järv, mis on Päidla järvestiku suurim järv.
Asulat läbib Tatra–Otepää–Sangaste maantee.
Astuvere

Astuvere on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.
Küla lääneosa läbib Tartu–Valga raudtee. Samuti läbib küla Elva–Palupera–Kähri tee.
Astuvere idaosas voolab Purtsi jõgi.
Astuvere ("Hastiver") küla ja mõis on teada 8. aprillist 1449, mil Tartu piiskop Bartholomäus läänistas allvasall Peter Gudeiaeri mõisa ja küla ("Hof und Dorf zu Hastiver") Diedrich von Tisenhusenile. Hilisem väljakujunenud saksakeelne kohanimi on "Hastofer". 20. sajandi algul kuulus küla Rõngu mõisale. 1939. aastal kuulus Astuvere küla Rõngu valda.
Atra

Atra on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.
Küla läbib ida-läänesuunaliselt Rõngu–Otepää–Kanepi maantee. Küla idapiiril kulgeb Tartu–Valga raudtee.
Atra küla lõunaosa läbib Purtsi jõgi.
Hellenurme

Hellenurme on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda ja oli Palupera valla halduskeskus.
Küla läbib Elva jõgi, millele on paisutatud Hellenurme järv.
Ajalugu.
Hellenurme on endise Palupera valla vanim küla.
Külas asus Hellenurme mõisa keskus. Mõisat on esmamainitud 1641. aastal. Selle peahoone valmis 18. sajandi viimasel veerandil.
1880. aastatel rajati Hellenurme vesiveski, mis on tänapäeval kohandatud muuseumiks. Ühtlasi tegutseb seal Hellenurme hüdroelektrijaam.
1867. aastal asutati külas raamatukogu, mis suleti aga tegutsemisloa puudumise tõttu 1903. aastal. 1909. aastal otsustati raamatukogu taastada. Nii avati Hellenurme raamatukogu pärast loa saamist 1914. aastal.
Nõukogude ajal asus külas Hellenurme kolhoosi keskus.
1993. aasta alustas külas tegevust hooldekodu.
Külas avati 2020. aastatel Mägestiku pubi.
Rahvastik.
2008. aasta lõpus oli külas elanikke 186. 2019. aasta algul oli külaelanike arv 142.
Lutike

Lutike on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.
Lutike külast eraldus 2007. aasta novembris Makita küla.
Miti

Miti on küla Valga maakonnas Otepää vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.
Mäelooga

Mäelooga on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.
Pressi

Pressi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Neeruti (Otepää)

Neeruti on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.
Palupera

Palupera on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.
Külas on Palupera raudteejaam.
Paluperast on pärit Mai Treial.
Pastaku

Pastaku on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.
1977. aastal liideti Pastaku külaga Kirmi.
Päidla

Päidla on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.
Küla piirneb põhjas Laguja ja Ketneri, idas Nõuni, Neeruti ja Vana-Otepää, lõunas Kastolatsi ja Räbi ning läänes Hellenurme külaga.
2007. aastal elas Päidlas 102 inimest. Külas on 37 talu ja 2 korterelamut.
Suurem osa külast jääb Otepää looduspargi territooriumile.
Küla ümber paikneb kaarekujuliselt Päidla järvestik, kuhu kuulub 12 järve. Neist suurimad on Nõuni järv, Mõrtsuka järv ja Päidla Mõisajärv.
Maastik järvede ümber on künklik, kõrgemate tippudena eristuvad teistest moreenküngastest Kalmemägi ja Põrgumägi.
Külas asub puiduettevõte Rasper OÜ ja mahe lihaveisekasvatusettevõte Heizung OÜ. Külas tegutseb Päidla külaselts. 
Ajalugu.
Päidla küla alal on asustusest jälgi juba alates viikingiajast. Arheoloogiamälestistest asuvad Päidlas Kalmejärve kaldal I aastatuhande kivikalme ja varauusaegne, pärimuse järgi Rootsi sõdurite matmispaik. Kolmas, II aastatuhandest pärinev matmispaik asub Mõrtsuka järve lähedal Laari talu maadel. Küla keskuses Mõisajärve ümbruses paikneb lisaks kolm asulakohta.
Küla vanimate talude hulka kuuluvad Väärsi, Orava, Järve ja Kilgi talu.
Päidla mõisa on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1522. aastal Krowelshofi nime all. Hiljem kutsuti seda ka Samhofiks. Mõisa juures asunud küla kohta on teateid alates 1582. aastast (Paidel). 19. sajandil kuulus Päidla mõis Alexander Theodor von Middendorffile.
Mõisa hooned on 20. sajandil hävinud. Alles on ainult mõisa peahooneni viinud saarepuiestee. 
Alates 1819. aastast oli küla ka Päidla valla keskus. Vald liideti 1939. aastal Otepää ja Veski vallaga.
18. sajandi teisest poolest 1940. aastani töötas külas Kintsli kõrts, kus 1884. aastal peatus Eesti lipu õnnistamisele teel olnud Eesti Üliõpilaste Seltsi delegatsioon.
1930. aastatel oli Päidlas eraldi Kaitseliidu kompanii. Selle pealik Rudolf Andrei moodustas Suvesõja ajal Päidla metsavendade salga, mis allus Karl Talpaku grupile, osales Tartu ülestõusus ja tegi kaasa lahingutee Tallinna vallutamiseni.
Päidlas on elanud kirjanik August Kitzberg, ornitoloog Mihkel Härms ja sõjaväelane Eduard Värsi.
Räbi

Räbi on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.
Urmi

Urmi on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.
Pari

Pari on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Perametsa (Võru)

Perametsa on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Plessi

Plessi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–1997 asus küla Meremäe vallas ja 1998–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Vastseliina vallas.
Hargla

Hargla ehk Harglõ on küla Valga maakonnas Valga vallas, Hargla kihelkonna keskus. 
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.
Külas asub Hargla kirik ja selle juures tegutseb Hargla kogudus.
Harglas tegutsevad Hargla raamatukogu ja Hargla Kool.
Seal asub Hargla kalmistu.
Külas asub ohvrimänd.
Asulat läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Varem kulges sealt läbi ka Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee; külas asus Hargla raudteepeatus.
Külast voolab läbi Mustjõgi. Jõeäärne ala kuulub Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisu. Küla kohal suubub Mustjõkke Hargla oja.
Saarde (Võru)

Saarde ehk Saartõ on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Külas kasvab Saarniite jalakas.
1977. aastal liideti Saarde külaga Joora.
Kalliküla

Kalliküla on küla Valga maakonnas Valga vallas. 
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.
Küla territooriumi lõunaosast voolab läbi Mustjõgi. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee.
Kultuurimälestiseks arvatud Taheva mõisa metsniku elamus tegutseb Hargla hooldekodu. Hooldekodule kuulub ka mitu lähedal paiknevat tähelepanuväärset hoonet: Taheva mõisa metsniku abihoone, Kalli postijaama ait ja Kalli postijaama tall-tõllakuur.
Koikküla

Koikküla ehk Koikkülä on küla Valga maakonnas Valga vallas. 
Külas asus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee Koikküla raudteejaam. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee.
Ajalugu.
Külas asus Koikküla mõisa keskus. Mitmed mõisahooned on arvatud kultuurimälestisteks.
Alates 1922. aastast tegutseb külas Koikküla raamatukogu.
Nõukogude okupatsiooni perioodil asus külas Tahe sovhoosi keskus.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.
Loodus.
Küla lõunaosas asuvad Pügeri järv ja Raubatsi järv. Küla kirdenurk puutub kokku Aheru järvega ja osaliselt jääb küla piiresse samas lähedal asuv Aheru Mudajärv.
Koikküla park on võetud looduskaitse alla.
Voki

Voki on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
2000. aastal oli elanike arv 62.
Viitka

Viitka on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
2000. aastal oli elanike arv 148.
Külas asub Ristimägi ja ohvrikivi.
1977. aastal liideti Viitka külaga Järvemäe.
Koiva (Valga)

Koiva on küla Valga maakonnas Valga vallas. 
Küla põhjapiir kulgeb Võru–Mõniste–Valga maantee ääres ja lõunapiir mööda Koiva jõge. Küla lääne- ja lõunapiir ühtib Eesti-Läti piiriga.
Küla piiresse jääb osa Koiva-Mustjõe maastikukaitsealast. Kaitse alla on ka Vaitka männik ja Malluste männikud.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.
Korkuna

Korkuna on küla Valga maakonnas Valga vallas. 
Küla asub Võru–Mõniste–Valga maantee ääres Laanemetsa ja Taheva küla vahel.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.
Küla lõunaossa jääb Korkuna soo.
Raadi küla

Raadi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Raadis asub ajaloolise mantelkorstnaga varemetes vennastekoguduse palvemaja.
Külale pani nime mõisnik Carl von Liphart, kes oli just ostnud Raadi mõisa ning kolis osa oma talurahvast Põhjasõja ja katku laastatud Võrumaale.