Rarotonga keel

Rarotonga ehk Cooki maoori keel on austroneesia keelkonda kuuluv polüneesia keel. Tegemist on Cooki saarte ametliku keelega, teiseks ametlikuks keeleks on inglise keel. Lisaks räägitakse veel pukapuka ja rakahanga-manihiki keelt.. Cooki maoori keeles võib eristada viit dialekti: Tongareva, Rakahanga-Manihiki, Ngaputoru, Aitutaki ja Mangaia. Rarotonga keel ning selle murded on lähedas suguluses tahiti ja Uus-Meremaa maoori keelega, pukapuka keel aga samoa keelega.
Rarotonga keele kõnelejaid on kokku 39 090, neist 13 100 Cooki saartel: 2035 Aitutaki, 481 Atiu, 573 Mangaia, 307 Mauke ja 189 Mitiaro saarel (2011. aasta loendus). Kõnelejate arv väheneb kiiresti. Rarotonga keel sarnaneb tuamotu, havai, mangareva ja markii keelega.
Tähestik.
Rarotonga keeles on 5 vokaali: a, e, i, o, u. Nende viie vokaali pikka hääldust kirjutatakse ülakriipsu ehk makroniga: ā, ē, ī, ō, ū. Peamisi konsonanthäälikuid on 9: ŋ(ng), m, n, p, t, k, ɾ, v, ʔ. (Lisaks f, mis on kasutusel vaid Manihiki saarel, s, mis on kasutusel Penrhyni atollil, ja h, mis on kasutusel mõlemas nimetatud paigas.) (Vrd: eesti keeles on 26 kvalitatiivselt erinevat segmentaalfoneemi: 9 vokaali ja 17 konsonanti.)
Tuleb meeles pidada, et helilist velaarset nasaali ŋ(ng) hääldatakse keeleselja ja pehme suulae vahel.
Kuigi rarotonga keeles on kasutusel makron (pikenduskriips tähe peal) ja kõrisulghäälik (ʔ/‘), ei kasuta keele kõnelejad neid diakriitilisi märke mitteformaalses kirjas.
Süntaks.
Rarotonga keeles on kasutusel sõnajärjetüüp VSO (verb – subjekt – objekt).
Grammatilised kategooriad.
Substantiivide grammatilised kategooriad.
Geenus.
Rarotonga keeles on enamasti sugu vaid elusolenditel (on siiski erandeid mõne taime osas, nt kastan). Osade nimisõnade puhul pole soo märkimine vajalik, kuna sõna ise juba viitab soole (nt "ake" – ema, "tamaine" – tütar). Sõnad, mis ei viita soole, vajavad tähistajaid "tane" või "vaine", kui on tegemist inimestega, ning "ua" või "toa", kui on tegemist loomadega. 
Näiteks: 
Arv (ainsus/mitmus).
Mitmuse tähistamiseks kasutatakse peamiselt sõnu "au" ja "aronga" (harvem "nga", "puke" ja "etai"), mis kirjutatakse substantiivi ette. Teatud juhtudel kasutatakse ka sõna "tini" (nt mehed – "tangata tini"), mis paigutatakse substantiivi taha. Vahel märgitakse mitmust reduplikatsiooni abil.
Näiteks:
Määratus.
Rarotonga keeles on definiitsed artiklid "te" (ingl k "the") ja "taua" ("that") ja indefiniitsed artiklid "e" ("a") ja "tetai" ("one").
Kääne ehk kaasus.
Rarotonga keeles on 6 käänet (vrd: eesti keeles 14) ja nende tähistamiseks kasutatakse eessõnu (sõna ise ei muutu).
Näiteks: "te akava" – kohtunik
"No", "na", "to" ja "ta" on kõik genitiivi tähistajad.
Adjektiivide grammatilised kategooriad.
Enamasti kirjutatakse adjektiiv substantiivi järgi, kuid on ka erandeid, nt numbrid (üks mees – "tangata okotai").
Võrdlus.
Võrdlusastmeid moodustatakse partiklite lisamise abil. Nt: lühike, lühem, kõige lühem – "poto", "a poto o", "poto rava".
Pronoomenid.
Rarotonga keeles on kuut liiki asesõnu: isikulised, relatiivsed, adjektiivsed, interrogatiivsed, demonstratiivsed ja indefiniitsed.
Keelenäide.
"Kua ‘anga‘ia tē reira ‘are ‘ei ngā‘i ‘akapū‘anga nō te tangata i te tuātau ‘uri‘ia." 
See maja oli ehitatud nii, et inimestel oleks kuhugi orkaanihooajal varjuda.
Kirjaviis.
Rarotonga keeles kasutatakse ladina kirjaviisi.
Huvitavat.
Reduplikatsioon.
Üheks huvitavaks morfoloogiliseks protsessiks rarotonga keeles on reduplikatsioon. Selle abil saab tähistada verbide intensiivsemat või korduvat olemust. Nt "aere – aaere" (jalutama – ringi jalutama), "akara – akara-kara" (vaatama – mitu korda vaatama), "iro – iroiro" (keerutama – keerlema), "tanu – tatanu/tanutanu" (istutama – kultiveerima) jne.
Piibli tõlge.
Rarotonga keeles avaldati piibel ("Te Bibilia Tapu Ra: Koia te Koreromotu Taito e te Koreromotu Ou") 1888. aastal.