Mustamäe linnaosa

 
Mustamäe linnaosa on halduslik linnaosa Tallinna edelaosas, mis piirneb läänes Haabersti, lõunas Nõmme ning idas ja põhjas Kristiine linnaosaga. Linnulennult on linnaosa keskpunktist Tallinna linnasüdamikku umbes 5 km.
Mustamäe linnaosa territooriumi läänepoolsem piir kulgeb mööda endist Hiiu – Harku karjääri raudteed. Kirdesse kulgedes ületab linnaosapiir Kadaka tee, Akadeemia tee, Ehitajate tee ning ristub Tuuliku teega. Seejärel pöördub piir kagusse. Liikudes mööda Tuuliku teed, ületab Laki tänava ja suundub edasi Kadaka teele. Mustamäe teega ristudes jätkub piir mööda Tildri tänavat kuni Sõpruse puiesteeni, viimase ületades liigub Siili asumi piirina kuni Nõmme teeni. Nõmme teel pöördub piir edelasse, kus ristudes Tammsaare teega liigub mööda Retke teed kuni Tervise tänavani. Seal ületab piir Tervise tänava ja hakkab edasi kulgema mööda Nõmme–Mustamäe maastikukaitseala kuni Ehitajate teeni. Viimase ületades suundub edasi piki Üliõpilaste teed, Raja tänavat ja Soone tänavat Lossi tänavani. Seepeale liigub mööda kinnistuid ning läbi metsa läänes Kadaka puiesteeni. Üle puiestee pöördub piir loodesse, kus ristub jälle Hiiu – Harku karjääri raudteega.
Mustamäe on avatud linnaruumiga parklinn ja talitleb peamiselt Tallinna linna elurajoonina.
Mustamäe linnaosa jaguneb kolmeks eriilmeliseks osaks: elamurajoonid eeskätt Mustamäe, Siili ja Sääse asumis, Kadaka tee äärne tööstusrajoon ning Akadeemia tee äärsed Tallinna Tehnikaülikooli ja Tehnopoli tehnoloogiapargiga.
Territoorium.
Mustamäe linnaosa pindala on 8,15 km2, moodustades Tallinna linna pindalast vaid 5%. Sellest on pindalalt pisut väiksem vaid Kristiine linnaosa (7,87 km2).
Asumid.
Mustamäe linnaosa koosneb neljast asumist ja 21 struktuursest üksusest (mikrorajoonid ja kvartalid).
Linnaosas on järgmised asumid:
Haldus.
Linnaosa olemus, juriidiline staatus ning pädevus on määratletud Tallinna Linnavolikogu 7. septembri 2006 määrusega nr 54 kehtestatud Mustamäe linnaosa põhimäärusega (Mustamäe linnaosa põhimäärus, 2006). Linnaosa tegevuse juhtimiseks on moodustatud linna ametiasutusena Mustamäe Linnaosa Valitsus, mida juhib Musamäe linnaosa vanem. Tallinna Linnavolikogu tööorganina tegutseb linnaosas Tallinna Mustamäe Linnaosa Halduskogu, mis moodustatakse Tallinna põhimääruses sätestatud korras.
Mustamäe linnaosa vanema kt on Indrek Ahlberg. 2008. aastal töötas Mustamäe Linnaosa Valitsuses 101 inimest, kusjuures koosseisulisi kohti 65,5.
Mustamäe Linnaosa Halduskogu juhid
Mustamäe Linnaosa Halduskogu juurde on moodustatud ja töötab viis (5) komisjoni ning kaks (2) ajutist komisjoni, Linnaosa Valitsuse tööorganitena töötavad kaheksa (8)komisjoni.
Mustamäe linnaosa territooriumil oli 12. oktoobri 2007. aasta seisuga moodustatud ja registreeritud kokku 4231 äriühingut, 861 mittetulundusühingut ja 19 sihtasutust. See arv on viimaste aastate lõikes kasvanud.
Mustamäe linnaosa korrusmajades on 2007. aasta oktoobri seisuga moodustatud korteri- ja elamuühistud pea 83% majadest, sh 266 korteriühistut (74,5% majadest) ja 61 elamuühistut (17,1%).
Looduskeskkond.
Pinnaehitus.
Mustamäe linnaosa paikneb mere- ja tuiskliivast pinnakattega Harku tasandikul. Kagus asub Nõmme liivak, selle järsk nõlv on Mustamägi (63,5 m üle merepinna). Nõlv tekkis mandrijää viimase pealetungi (Valdai jäätumise nn Palivere staadiumis, kuni 11 200 aastat tagasi) ajal ja tähistab mandrijää serva asendit. Mustamäe elurajooni ala vabanes nn Litoriinamere alt 4000–6000 aastat tagasi.
1927. aasta arheoloogilistel kaevamistel muistsel rannaliival leiti tuleasemest pärinevat puusütt ja hulk lihtsaid dekoorita keraamikakilde. Viimased pärinevad kiviajast, umbes aastast 2000 e.m.a. Kuna kaevamistel püsiva asula jälgi ei avastatud, tuleb oletada, et tegemist oli ajutise laagriasemega.
Taimkate.
Võrreldes Kalamaja ja Kadrioruga on Mustamäel okaspuude (mänd) osatähtsus suurem (11,5%). Levinud on lepad (13,4%), eriti sanglepp, kohati arukased koos sookasega. Tänavaäärse puuliigina on levinud pärnad (7,8%), vähem on vahtraid (5,3%), harilikku hobukastanit (3,7%), toomingat. Palju on õunapuid, mis pärinevad eelnevast haljastusest. Põõsastest on valdavad sirel, viirpuu, villane lodjapuu, kuldsõstar, ebajasmiin, kontpuu, kuslapuu.
Väga väärtuslikud taimekooslused asuvad Sütiste tee luidetel. Tähelepanu väärivad linnatingimustes haruldased kooslused liigniisketes kasvupaikades nt. Mustamäe klindialune sanglepik.
Ohualti taimeliigi hanepaju ("Salix repens") kasvupaigad on teada Sütiste metsas ja liivikul. Arvatavasti on osa neist hübriidid hundipajuga.
Veestik.
Pinnaveekogusid pole Mustamäel palju säilinud. Enamasti on ajaloolised veekogud jäänud ehitustegevusele ette ja veed on suunatud kanalisatsioonisüsteemi, Näiteks ajalooline Mustjõe oja, mis algab Lepasalu allikatest. Suhteliselt palju on tehisveekogusid.
Looduskaitseobjektid.
Looduskaitse alla on Mustamäe linnaosa territooriumil võetud maastikukaitsealana Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala Mustamäe klindi serval või nõlva ümber (196,0 ha Mustamäe linnaosas).
Rändrahnud: Mustamäe kivikülv (Mustamäe ja Tammsaare tee ristmiku lähedal), Jäämäe ja Kirstukivi Mustamäe kivikülvist lõunas; Kadaka pst Suurkivi; Lastepäevakodu kivi (E. Vilde tee 72); Lehola kivi (E. Vilde tee Lehola bussipeatuse juures); Renniga kivi (Akadeemia tee ja Kadaka puiestee ristmiku lähedal)
Allikad: Lepasalu allikad. Mustamäel Sõpruse puiestee Lepistiku bussipeatuse juures.
Üksikpuud ja puuderühmad: arukase kultivar (leinavorm) ("Betula pendul"a Youngii). Mustamäe tee 60 ees.
Kultuuriline keskkond.
Pargid ja haljastus.
Mustamäe elamute vahele on projekteeritud siseõued, mis moodustavad mikrorajoonide haljasalad. Haljasalade pindala on linnaosadest suurim – 260,6 ha. Haljasmaad moodustavad linnaosa pindalast 43,71% (so 355,6 ha), ka see on suurim linnaosadest. Magistraalide haljasalasid on 83,05 ha. Parke ja pargilaadseid alasid on ligikaudu 6 ha.
Pargid 
Taristu.
Mustamäe üks suurem lahendamata probleem on suur autode hulk ja sellest johtuvad parkimisprobleemid. Mustamäe linnaosas oli 2004. aastal 18 300 parkimiskohta.
Sõiduteede kogupikkus on 29,6 km ja kõnniteede kogupikkus 34,2 km. Mustamäe linnaosa on nii era- ja ühistranspordiga hästi ligipääsetav. Probleemne on liiklus vaid tipptunnil ja näiteks avariide korral.
Tulevikus avaldab olulist mõju Mustamäed läbivale transiitliiklusele Haabersti ristmik, mille läbilaskevõime ei ole enam piisav ja kus lähiaastail ehitatakse välja mitmetasandiline ristmik. Koos Lõunaväila väljaehitamisest tuleneva liiklusvoogude suurenemisega võib see IB Stratumi spetsialistide arvutustele tuginedes väga tõenäoliselt tingida Tammsaare tee rekonstrueerimise vajaduse.
Seoses võimaliku kiirtrammiühenduse rajamisega (aastatel 2014–2020) oli üldplaneeringus määratud trammitee koridor piki Sõpruse puiesteed.
Linnaosa tänavad.
Tänavad, mis asuvad või läbivad linnaosa. Nimed seisuga 12. jaanuar 2009. Sulgudes linnaosa asum.
Hooned ja elamud.
Mustamäe linnaosas on arengukavaga hõlmatava perioodi alguses 2006. aastal 473 elamut ning 30 672 eluaset ning elamufondi kokku 1,43 miljonit m2. Mustamäe peamine osa, Mustamäe asum oma mikrorajoonidega on valdavalt nõukogudeaegsest perioodist pärinevate korterelamutega. Need on väga suures osa tüüpsed korrusmajad, mis amortiseerumas või juba amortiseerunud ning kindlasti moraalselt vananenud. Enamus neist on ka just energeetiliselt vähesäästlikud ning nii hoonete poolelt kui ka õuealade väljaarendatuselt kindlasti vähekaasaegse või lausa vananenud ilmega. Korteriühistud, kes on igaüks vastavate kortermajade haldajad, on aastate jooksul maju remontinud ning riigi ja Kredexi toel hooneid soojustanud, tehes nad nii energiasäästlikumateks, mis oluliselt pikendab hoonete eluiga.
Uute kortermajade ehituse potentsiaal hoonestatud alal on väike, sest vaba ruumi olemasolevate hoonete vahel ei ole. Hoonestamine olemasolevatest elamualadest väljaspool võib aga riivata maa-alade kasutatavust üldistes huvides.
Munitsipaalelamute ehitust ei ole Tallinna Linnavalitsuse ja selle Elamumajandusameti poolt Mustamäe arengukava kestusperioodil kavandatud. Peamine põhjus on vabade munitsipaalpindade ja maade puudumine.
Elanikkond.
Mustamäe linnaosa on rahvaarvult Eesti neljas "linn" Lasnamäe ehk Tallinna linna Lasnamäe linnaosa, Tartu linna ja Narva linna järel. Seda muidugi juhul, kui me hüpoteetiliselt käsitleme Tallinna linnaosasid tinglikult iseseisvate üksustena. Mustamäe linnaosas elas rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuar 2008 seisuga 64 243 alalist elanikku.
Ka on seal väga suur rahvastiku tihedus – 1. jaanuar 2005 oli asustustihedus 8123 inimest km2-l (võrdluseks Tallinnas keskmiselt 2524 in/km2). See on konkurentsitult suurim kogu Tallinna alal, olles pea kaks korda suurem ehk tihedam kui Lasnamäel.
Rahvastikuregistri andmetel moodustasid 1. jaanuaril 2012 Mustamäe linnaosa elanikest eestlased 57,5%, venelased 34,3%, ukrainlased 3,3%, valgevenelased 1,7%, soomlased 0,7%, juudid 0,4%, tatarlased 0,3% ja teistest rahvustest inimesed 1,8%.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mustamäe linnaosas 62 255 elanikku, neist eestlasi 37 657 (60,49%).
Turvalisus ja korrakaitse.
Põhja Politseiprefektuuri statistika järgi on Mustamäe linnaosa üks Tallinna turvalisemaid – seal pannakse toime 31 kuritegu 1000 inimese kohta (kogu Tallinna keskmine näitaja 53; väiksem vaid Haabersti linnaosa osas). Seal pandi 2006. aastal kokku toime 2049 kuritegu, millest politsei suutis avastada 49,4% (Tallinnas 43,1%; suurem on see näitaja vaid Lasnamäe osas). Tänavakuritegusid toimus 852 ehk 9,9% Tallinnas toimunud analoogsetest kuritegudest.
Turvalisuse taseme tõstmisel on oma koht koostööl mittetulundusühinguga Eesti Naabrivalve. Mustamäel tegutses 2008. aastal 9 naabrivalve sektorit.
Ettevõtlus.
Mustamäe linnaosa territooriumil oli EV Justiitsministeeriumi Registrite ja Infosüsteemide Keskuse andmetel 12. oktoobri 2007. a. seisuga moodustatud ja registreeritud kokku 4231 äriühingut.
Rahvaloenduse andmetel nimetas 11 761 Tallinna elanikku oma töökohaks Mustamäe linnaosa. Mustamäe 31 080 töötavast elanikust nimetas töökohana Tallinna 20 360 inimest ja 4250 Mustamäe linnaosa (36% Mustamäe linnaosas töötavatest Tallinna elanikest).
Suuremad tööandjad on Mustamäe haiglalinnak umbes 2220, Tallinna Tehnikaülikool umbes 1010 ja Tallinna Autobussikoondis umbes 765 töötajaga ja teised. Elurajoonide keskustes on endiste nn ABC-tüüpi kaupluste baasil välja arendatud kohaliku tähtsusega teeninduskeskused koos toidupoodidega.
Uute ettevõtlusobjektide, sealhulgas töökohtade arengualaks saab tulevikus endise Kadaka aiandi maa-alal arendamist Tallinna Läänekeskuseks. Oma panuse annab Tallinna Tehnoloogiapargi, sh tehnoloogilise orientatsiooniga ettevõtlusinkubaatori arendamine koos riigi ja TTÜ-ga.
Tervishoid.
Mustamäe linnaosa territooriumil on kaks haiglat, neist üle-eestilise, piirkondliku ja Tallinna mõistes linnalise tähtsusega Põhja-Eesti Regionaalhaigla. Polikliinikutest asuvad seal Lääne-Tallinna Keskhaigla Mustamäe Polikliinik (Ehitajate tee 27 ja Tallinna Lastehaigla Konsultatiivne Polikliinik (Tervise tänav 28).
Turism.
Eriti head looduslikud eeldused on Mustamäel lühiajalise puhkuse, ühepäevapuhkuse ja loodusliku puhkuse viljelemiseks. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015 peab probleemiks kaasaegsetele nõuetele vastavate majutuskohtade puudumist. Kuna Mustamäe on magalarajoon, asuvad hotellid peamiselt Kesklinnas.
Haridus.
16. mail 2007 oli munitsipaallasteaedades lapsi 3670. Üldhariduskoolidest on Mustamäe linnaosa territooriumil kümme gümnaasiumi, kaks lasteaed-algkooli, üks kutseõppeasutus, üks erakool ja üks parandusõppega kool (on planeeritud sulgeda). Selline struktuur ja arv üldprintsiibis säilib ka aastani 2015. Üldhariduskoolides õppis 2005/2006. õppeaastal 7780 ja 2006/2007. õppeaastal 7490 õpilast. 2010. aastaks väheneb prognooside kohaselt õppijate arv üldhariduskoolides kuni 6460-ni, 2015. aastaks aga on ette näha taas tõusu üle 7000.
Noorsootööd teevad Mustamäe linnaosas (Mustamäe Linnaosa noorsootöö arengukava projekt, 2005): Mustamäe Avatud Noortekeskus (MANK), Mustamäe Kultuurikeskus Kaja, Mustamäe Laste Loomingu Maja (MLLM).
Mustamäe linnaosa üldhariduskoolid
Teadus.
Mustamäe linnaosa innovaatilise tegevuse eestvedajad ja innovaatilised üksused on eelkõige Tallinna Tehnikaülikool – väljaarendatav ülikoolilinnak; Tallinna Tehnoloogiapargi Arendamise Sihtasutus Tehnopol – tehnoloogiapark ning ettevõtluse ja innovatsiooni linnak; SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla – meditsiinilinnak.
Teoseid Mustamäe kohta.
1970. aastail kirjutasid Arvo Valton ("Mustamäe armastus", 1974) ja Mati Unt ("Sügisball", 1979) oma Mustamäe-teemalised teosed.
Helilooja Avo Tamme ja Heldur Karmo on kirjutanud populaarse laulu "Mustamäe valss".
Ajalugu.
Tänapäevased linnaosa alad kuulusid kuni 1961. aastani Tallinna "Kesklinna rajooni" (moodustati 1945) koosseisu. Aastatel 1961–1974 asuti "Keskrajooni" haldusalas, mis 1974. aastal nimetati ümber "Lenini rajooniks". Mustamäe mikrorajoonid pidid mahutama 6000 – 10 000 elanikku. Uue rajooni koosseisu kuulunud Mustamäe ja Lilleküla maa-alad ühendati aga samal ajal asutatud "Oktoobri rajooniga".
1991. aastal nimetati "Oktoobri rajoon" ümber "Läänerajooniks". Alates 1993. aastast eksisteerib Tallinna halduslik linnaosana "Mustamäe linnaosa".