Pärnu Ühisgümnaasium

Pärnu Ühisgümnaasium (varem ka "Pärnu Poeglaste Gümnaasium", "Pärnu 1. Keskkool", "August Jakobsoni nimeline 1. keskkool") on üldhariduskool Pärnus. Pärast 2014. aasta koolireformi on seal ainult gümnaasiumiklassid (10.–12. klass). Samast aastast hakkas kool tegutsema õppehoones aadressil Kooli 13 (endine Pärnu Hansagümnaasiumi hoone). Varem (1971–2014) töötas kool aadressil Mai 3.
Ajaloost.
Pärnu Ühisgümnaasiumi sünniajaks loetakse 1861. aastat, mil reorganiseeriti Pärnu kõrgem kreiskoolist Pärnu progümnaasium. Kool töötas pikka aega poeglaste gümnaasiumina. Aastatel 1861–1887 oli õppekeeleks saksa keel, 1887–1918 aga vene keel.
Kool tegutses aastatel 1875–1942 Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi hoones aadressil Kuninga 29. 1918. aastast oli kool eesti õppekeelega. Pärnu ühisgümnaasiumi hoonet hakati ehitama Pärnu linnaarhitekti Olev Siinmaa projekti järgi 1937. aastal, koolimaja valmis lõplikult 1941. aastal.
1940. aastal nimetati Pärnu I Gümnaasium Pärnu I Keskkooliks. Senine direktor Oskar Mälk nimetati seoses kooli ümbernimetamisega kooli direktori kohusetäitjaks.
1952. aastal muudeti kool segakooliks, mille nimeks sai Pärnu 1. Keskkool. 1995. aastal nimetati kool Pärnu Ühisgümnaasiumiks. Alates 1962. aastast töötavad koolis inglise keele süvaklassid. Lisaõpet võimaldatakse ka matemaatikas, keemias, füüsikas, filosoofias ja meediaõpetuses. Võõrkeeltest õpetatakse inglise, vene, saksa, prantsuse ja rootsi keelt. 1971. aastast töötas kool koolihoones Mai tänaval, 2014. aastast Kooli tänaval.
Õpilased ja õppekorraldus.
Pärnu Ühisgümnaasiumis õpib neljas paralleelklassis (a, b, c ja d) üle 350 õpilase. Koolis on tänapäevane õpikeskkond. Tänu kooli koostöölepetele Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži, Eesti Kunstiakadeemia, Tallinna Tehnikaülikooli ja Tallinna Ülikooliga tehakse nimetatud koolidesse mitmeid õppekäike või osaletakse külalislektorite loengutes kohapeal.
Koolis rakendatakse õpilasekeskset valikkursuste süsteemi, mis tähendab, et iga õpilane saab ise valida endale sobivad kursused. Läbida tuleb riiklikus õppekavas ette nähtud ained ning nendele lisaks valitakse juurde meelepärased kursused. Nendeks on arhitektuur, riigikaitse, majandusõpe, hispaania/prantsuse keel, draamakursus, digimuusika, kitarriõpe, rakendusbioloogia, veebidisain, kosmoloogia jpm.
Koolil on ka oma segakoor ja rahvatantsutrupp.
Õpilasesindus.
Pärnu Ühisgümnaasiumil on aktiivne õpilasesindus, mis seisab õpilaste huvide eest ja korraldab õppeaastaringselt erinevaid üritusi. Õpilasesinduse korraldatavate ürituste seas on selliseid, mis on saanud traditsiooniks, nagu Püüne (kooli lauluvõistlus), Suit Up Day ja filmiõhtud. Lisaks on tehtud ka selliseid ühekordseid üritusi nagu Ühisfest (2020, koolinoorte, Pärnu linnavalitsuse ja haridustegelaste arvamusfestival) ja Jõuluball (2021). 21. märtsil 2022 ilmus esimene kooli taskuhäälingusaade Ühishääling.
Igal kevadel enne suvevaheajale minekut valitakse uus õpilasesinduse juhtkond: president, asepresident ja protokollija.
Pärnu Ühisgümnaasiumi õpilasesindus on esindatud nii Facebookis kui ka Instagramis.
Kooli embleem.
Kooli lõpetamise tähistamiseks valmistati esimesed rinnamärgid 1949. aastal. Hiljem kooli embleemina kasutusele tulnud märgi kujundasid 1952. aastal õpetaja Marie Leksteini juhendamisel kunstiringis õpilased Gunnar Jürgenson, Olavi Kildemaa, Avo Rebane ja Vello Annusver. Ametivõimude keelu tõttu jäi see valmistamata ja kinnitati kooli lõpumärgiks alles 1965. aastal. Keelust hoolimata valmistati sama kujundusega märk siiski 1959. aastal ja seda kasutas 1961. aastal kooli esimese almanahhi "Kajakas" kaane kujundanud Kalle Kurg. Eri aegadel on kasutatud embleemil kirja PIK (Pärnu 1. Keskkool), PÜG (Pärnu Ühisgümnaasium) ja PÜ (Pärnu Ühisgümnaasium).
Traditsioonid.
Pärnu Ühisgümnaasiumil on mitmeid traditsioonilisi üritusi. Peale kooliaasta algust ja lõppu märkivate aktuste tähistatakse ka kümneid muid tähtpäevi ning korraldatakse koolielu kujundavaid üritusi. Kooli traditsioone: