Robert Treufeldt

Robert Treufeldt (sündinud 19. juunil 1965) on eesti arhitektuuriajaloolane.
Tema peamised uurimussuunad on 18.–20. sajandi militaararhitektuur ja linnaplaneerimine 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul. Treufeldt on kindlusarhitektuuri asjatundja.
Haridus- ja töökäik.
Ta lõpetas 1984. aastal Tallinna 4. Keskkooli. 1988. aastal asus Treufeldt õppima Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonda. Vahepeal täiendas ta end Soomes: õppis aastatel 1992–1993 Helsingi Tarbekunsti Kõrgkoolis (praegu Aalto Ülikooli Kunstide ja Disaini Kõrgkool) ja Helsingi Ülikoolis kunstiajalugu. Hiljem jätkas ta õpinguid Tartu Ülikoolis ja lõpetas selle 2000. aastal, kaitstes bakalaureusekraadi teemal "Arhitekt Anatolij Počekaev". Aastatel 2002–2005 õppis Treufeldt Tartu Ülikooli magistriõppes kunstiajalugu.
Treufeldt on töötanud projektijuhina erinevates ehitusfirmades, juhtinud ajalooliste hoonete restaureerimistöid; kirjutanud artikleid arhitektuurist ja linnaplaneerimisest ning koostatud eritingimusi Eesti kultuuripärandi kaitseks.
Tartu sõjakooli projekti dateeringust.
Ajakirjas Ajalooline Ajakiri ilmus 2013. aasta teises numbris rubriigis "Allikas ja kommentaar" kunstiajaloolase Kaur Alttoa artikkel, milles ta tutvustab 1980. aastate keskel üht Nõukogude Liidu riiklikust sõjaajaloo arhiivist leitud ehitusjoonist, mis on tõenäoliselt seotud 19. sajandi alguses päevakorras olnud sõjakooli rajamise kavaga Tartusse.
Arhiivinimistu andmeil tegi Alttoa tookord järelduse, et sõjakooli ehitamise projekt pärineb aastast 1763 ning hiljem, kirjutades Tartu 1760. aastate kindluskavadest, kirjutas ta sinna suure enesestmõistetavusega sisse repliigi: "Tartusse oli plaanis ehitada ka sõjakool". Et see väide valeks osutus, selgus alles hiljem, kui mõni aeg tagasi Robert Treufeldt osutas, et plaanil kujutatud situatsioon viitab ilmselt esplanaadile Tartu linna lõunaküljel – kohale, kuhu pisut hiljem ehitati kaubahoov. Ühtlasi juhtis ta ka tähelepanu 2002. aastal ilmunud Tõnu Tannbergi artiklile sõjateadustest Tartu ülikoolis, milles käsitles muuhulgas ka 19. sajandi algul Venemaal päevakorrale kerkinud uute sõjakoolide teemat, nn jalaväekindral Platon Zubovi ideed. Analüüsinud kõiki andmeid, arvab Alttoa nüüd, et suure tõenäosusega vaatlusalune projektijoonis ei pärine Tartu kindlustustööde ajast aastast 1763, vaid on seotud hoopis kindral Zubovi algatatud üritusega.
Ühiskondlik tegevus.
Alates 2007. aastast on Treufeldt Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukogu (ICOMOS) Eesti komitee liige, aastast 2008 ka ICOMOSi Fortifikatsiooni ja Sõjalise Pärandi teaduskomitee (ICOFORT) liige.
Aastatel 2009–2012 oli Treufeldt Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukogu (ICOMOS) Eesti komitee esimees.
Treufeldt oli kindlusarhitektuuri pärandi uurimisega tegeleva mittetulundusühingu Castellumi juhatuse esimees (MTÜ tegutses aastatel 2002–2016).
Treufeldt on panustanud eestikeelse Vikipeedia arendamisse ning kuulub 2023. aastast MTÜ Wikimedia Eesti juhatusse.
Näitused.
Treufeldt on kureerinud järgmisi näitusi:
Raamatud.
Tallinna vesilennukite angaari tutvustava raamatu kaasautor.
2014. aastal kirjastas Eesti Meremuuseum Lennusadama ja vesilennukite angaari ajalugu käsitleva raamatu. "Vesilennukite angaar. Lennukuurist muuseumiks". Teose autorkonda kuulub ka Robert Treufeldt, kes kirjutas kolm peatükki: