Tupolev Tu-160

Tu-160 (NATO koodnimega Blackjack) oli Nõukogude Liidu ja on Venemaa ülehelikiirusega strateegiline kontinentidevahelise lennukaugusega pommituslennuk.
Praegu on see suurim ülehelikiirusel lendav ja suurim lennu ajal muudetava tiivanoolsusega lennuk. Tu-160 on kõigi aegade raskeim sõjalennuk.
Kontseptsioonilt on Tu-160 1974. aastal esmalennu teinud USA pommituslennuki B-1B analoog, kuid teostatud suuremas mõõtkavas. Tu-160 järelpõlemisega turboventilaatormootorid NK-321 arendavad suurimat võimsust kui ühegi seni ehitatud sõjalennuki mootorid, kuid pole kütusesäästlikkuse poolest eesrindlikud.
Ajaloost.
1967. aastal otsustas NSV Liidu valitsus alustada tööd uue strateegilise pommitaja loomisega. 
Esitatud kavandite põhjal valiti 1972. aastal lennuki projekteerijaks Tupolevi konstruktoribüroo. 1977. aasta lõpus kiideti esialgne projekt valitsuskomisjoni poolt heaks ja alustati lennuki kolme esimese prototüübi ehitamist. Esimene katselend toimus 18. detsembril 1981 Moskva oblastis Ramenskoje lennuväljal. Lennuki sarjana ehitamist alustati 1984. aastal Kaasani lennukitehases. Esimene seerialennuk valmis 10. oktoobril 1984, teine 16. märtsil 1985, kolmas 25. detsembril 1985. Teostati katsetusi raketi H-55 (X-55) kasutamiseks lennuki relvastuses. 
Relvastusse võeti lennuk ametlikult 1987. aastal. Tu-160 esimene avalik esinemine lennuväeparaadil toimus 1989. aastal. 1989. ja 1990. aastal püstitati selle lennuki kaaluklassis kokku 44 maailma kiirusrekordit.
1992. aasta jaanuaris lubas president Boriss Jeltsin peatada Tu-160 jätkuva seeriatootmise juhul, kui Ameerika Ühendriigid ei alusta strateegiline kaugpommituslennuki B-2 Spirit seeriatootmist. 
Tu-160 Ukrainas.
Kokku ehitati 35 lennukit Tu-160, neist 27 NSV Liidu ajal, millest 8 Tu-160 jäid katse- ja testlennukiteks, ülejäänud võeti relvastusse. Kõik oma baasis olnud 19 lennukit jäid NSV Liidu kokkuvarisemise järel Ukrainasse. Neist 8 andis Ukraina ajavahemikus 5. novembrist 1999 kuni 21. veebruarini 2000 üle Venemaale, saades vastutasuks 285 miljoni USA dollari väärtuses maagaasi.
10 Tu-160 lennukit lõigati ajavahemikus 16. novembrist 1998 kuni 2. veebruarini 2001 strateegilise relvastuse vähendamise raamides vanametalliks, kusjuures mõni neist lennukitest oli lennanud alla 100 tunni. Üks Tu-160 anti 30. märtsil 2000 üle Poltaava lennundusmuuseumile, kus see muudeti hiljem lennuvõimetuks. Nüüdseks lennukeid Tu-160 Ukrainas enam ei ole.
Moderniseerimine.
17. augustil 2007 teatas Venemaa president Vladimir Putin strateegiliste kaugpommitajate lendude taasalustamisest, mis oli varem peatatud 1991. aastal. Esimene moderniseeritud lennuk, mis suudab kanda uut kaugmaa raketti H-555, anti Vene õhujõududele üle 2008. aasta aprillis. 2008. aastal avalikustas Venemaa plaanid, mille kohaselt ehitatakse iga ühe-kahe aasta tagant uus Tu-160, et suurendada lennuparki 30 lennuki võrra 2030. aastaks.
12. aprillil 2006 teatati Tu-160 uuendatud mootorite riiklikest testidest. Uusi mootoreid iseloomustas oluliselt suurenenud füüsiline ressurss ja suurem töökindlus. 2012. aastal testiti järjekordselt täiustatud mootorit, mis pidi tootmisse jõudma 2016. aastal.
Novembris 2014 tegi oma esimese lennu Tu-160, mida oli täiendatud uute radarite ja navigatsioonisüsteemidega. Lennuk toimetati Vene õhujõududele Tu-160M mudelina 2014. aasta detsembris. Tu-160M oli mõeldud originaallennuki Tu-160 põhjalikuks arendusena, nähes ette moderniseeritud NK-32-02 mootorite paigaldamise ja pardavarustuse ulatusliku asendamise kaasaegsega. Olemasolevate lennukite moderniseerimine pidi lõppema 2016. aastaks, kuid tootmisvõimsuste piirangud sundisid tähtaega oluliselt pikendama. 
2015. aasta mais teatas uudisteagentuur TASS, et Vene õhujõud ostavad Kaasani lennukitehaselt vähemalt 50 lennukit Tu-160M. Kindral Viktor Bondarev märkis, et perspektiivse kaugpommitaja arendamine jätkub koos Tu-160M tootmisega. Perspektiivse Tu-160M2 seeritootmine pidi algama 2019. aastal tarnetega Vene õhujõududesse 2023. aastal.
2. veebruaril 2020 sooritas lõplikult moderniseeritud Tu-160M oma esimese katselennu. Viis lennukit Tu-160M oli moderniseeritud 2022. aasta augustiks ja Vladimir Putin sõnul teostati seda 2023. aastal veel nelja lennukiga.
2025. aasta juulis võttis Venemaa lennuki Tu-160 kasutusele sõjas Ukraina vastu, kasutades seda tiibrakettide väljalaskmiseks.
Taktikalised andmed.
Maandumistee pikkus u 2000 m ja õhkutõusutee pikkus u 1600 m.
Relvastus.
Relvalast kuni 40 tonni, kahes eraldi pommišahtis, milles asuvad pöörlevad 6 lendkeha riputuskohaga revolvertrummlid.