Ligipääsetavus

Ligipääsetavus on toodete, seadmete, teenuste või keskkondade kujundamine viisil, mis tagab puudega inimestele toote või teenuse maksimaalse kasutatavuse. Ligipääsetavuse kriteeriumid on valdkonniti erinevad, sest eri liiki puuetega inimestel on ligipääsetavuse osas omad spetsiifilised vajadused. 
Üldiselt võib eristada ligipääsetavust liikumis-, nägemis-, kuulmis- ja intellektipuudega inimestele. Kuigi ligipääsetavuse kontseptsioon keskendub puuetega inimestele, toob ligipääsetavuse arendustegevus kasu kõigile. Näiteks videofilmi subtiitritest ei ole kasu mitte ainult kuulmislangusega inimestel, vaid ka võõrkeele õppijatel; kaldteed aitavad nii ratastooli kasutajaid kui ka lapsevankritega vanemaid jne. 
Kaasav disain.
Ligipääsetavus on tugevalt seotud ka universaaldisaini või kaasava disaini mõistega, mille eesmärk on luua tooteid, mis oleks kasutatavad võimalikult laiale hulgale inimestele, sh puuetega inimestele, ning toimiksid võimalikult paljudes olukordades. Kaasava disainimeetodi puhul on oluline, et lõppkasutajate gruppide esindajad oleksid kaasatud disainiprotsessi igasse ossa: nii planeerimisse, elluviimisse kui ka järelhindamisse.
Õigusraamistik.
Puuetega inimeste organisatsioonid nõuavad võrdset ligipääsu sotsiaalsele, poliitilisele ja majanduslikule elule, mis ei hõlma mitte ainult füüsilist juurdepääsu, vaid ligipääsu samadele tööriistadele, teenustele, organisatsioonidele ja avalikele kohtadele (nt muuseumid ). Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 9 kohustab allakirjutanuid tagama täielikku ligipääsetavust oma riigis. 
Eesti liitus konventsiooniga 2007. aastal ning Riigikogu ratifitseeris selle 30. mail 2012. Alates 2019. aastast täidab puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise edendamise, kaitse ja seire ülesandeid õiguskantsler, kes aitab seega ligipääsetavust tagada põhiõiguste ja -vabaduste teostamiseks. 30. mail 2022 võttis Riigikogu vastu esimese ligipääsetavuse seaduse.
Valimised.
Puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohaselt on osalisriigid kohustatud tagama ligipääsetavust valimistele, sh hääletusprotseduuridele. 2018. aastal avaldas ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee arvamuse, et kõik valimisjaoskonnad peaksid olema täielikult ligipääsetavad. Valimisjaoskondade ligipääsematuse probleem esineb ka Eestis.
Näited.
Teenuse või toode ligipääsetavaks tegemiseks kasutatakse mitmesuguseid abivahendeid ja tehnoloogiaid. 
Ligipääsetav klienditeenindus.
Ligipääsetav klienditeenindus on klienditeeninduse vorm, mis on kujundatud nii, et see oleks sobiv ja kättesaadav erinevate erivajadustega inimestele, sealhulgas neile, kellel on nägemis-, kuulmis-, liikumis-, kognitiivsed või muud puuded. Ligipääsetavuse eesmärk on tagada kõigile klientidele võrdne ja väärikas teeninduskogemus, sõltumata nende individuaalsetest võimetest või vajadustest.
Ligipääsetav klienditeenindus hõlmab nii füüsilisi, digitaalseid kui ka suhtlusviisi kohandusi. See võib tähendada näiteks ligipääsetava sisenemistee või invatõstuki olemasolu, lihtsustatud keelekasutust, selget viitamist ning visuaalsete ja heliliste märkide kombineerimist. Samuti võib see tähendada töötajate koolitamist suhtlemiseks klientidega, kes kasutavad viipekeelt, juhtkoeri või muid abivahendeid.
Ligipääsetav klienditeenindus on seotud kaasava disaini ja universaalse disaini põhimõtetega ning seda peetakse oluliseks osaks sotsiaalsest vastutusest ja inimõiguste järgimisest. Paljudes riikides on see reguleeritud ka vastava seadusandlusega, näiteks võrdse kohtlemise või diskrimineerimisvastaste seadustega.
Koolitus ja teadlikkuse tõstmine.
Ligipääsetava klienditeeninduse pakkumine eeldab teadlikkust erinevatest erivajadustest ning oskust kohandada teenindusviise vastavalt kliendi vajadustele. Selleks pakutakse mitmeid koolitusi ja e-õppevorme nii avalikus kui ka erasektoris.
Üks eestikeelne e-kursus, mis keskendub praktilistele oskustele erivajadustega klientide teenindamisel, on saadaval platvormil Udemy:
📎 Erivajadustega kliendi teenindamine – Udemy
Kursus käsitleb eri liiki puuete (nt nägemis-, kuulmis- ja liikumispuue) eripärasid ning õpetab, kuidas teenindaja saab oma töös arvestada ligipääsetavuse põhimõtetega, pakkudes võrdväärset ja lugupidavat teenust kõigile klientidele.