tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Laulud tähtedega

"Laulud tähtedega" oli Eesti telesaatesari, kus võistlesid laulmises paarid, mis koosnesid ühest kutselisest lauljast ja ühest avaliku elu tegelasest. 
Igas saates esitasid paarid laule vastavalt teemadele ning kohtunike ja televaatajate punktide liitmisel langes üks paar välja. Võistluse auhinnaks oli rahasumma, mille võitnud paar pidi annetama heategevuseks enda valitud fondi. Saate formaat põhines Briti telesaatel "Just the Two of Us". Saadet tootis produktsioonifirma Ruut ja näitas TV3. 
Esimene hooaeg.
Esimene hooaeg sai alguse 5. oktoobril 2008. Saatejuhid olid Marko Matvere ja Karin Rask. Kohtunikud olid tunnustatud rokkmuusik, endine Ruja liige Jaanus Nõgisto, rahvusvaheliselt tuntud dirigent Kadri Tali ning kontsertide ja festivalide korraldaja Jüri Makarov. Saatesarjas osales üheksa paari. Hooaja võitsid Ines ja Valdo Randpere. Auhinnaks olnud 500 000 Eesti krooni annetasid võitjad Eesti Tennise Liidule noorte tenniselootuste toetuseks. 
Teine hooaeg.
Teise hooaja avasaade toimus 21. märtsil 2010. Saatejuhid olid esimese hooaja võitja Eda-Ines Etti ja näitleja Madis Milling. Kohtunikud olid kitarrist ja muusikakriitik Mihkel Raud, poplaulja Maarja-Liis Ilus ning ärijuht ja muusikaürituste korraldaja Peeter Rebane. Laulusaate võitsid filmiprodutsent Artur Talvik ja laulja Lenna Kuurmaa. Auhinnaks olnud 300 000 Eesti krooni annetas Artur Heateo Sihtasutuse kaudu Anni Akadeemiale ja teistele projektidele, mis on suunatud mõttelaadi muutustele ühiskonnas.
Höbringi oja

Höbringi oja on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Höbringi ja Riguldi külas.
Oja saab alguse Höbringi külas Sendri järvest ja suubub Riguldi külas paremalt Riguldi jõkke (1,6 km suudmest).
Ojal on kohati küllaltki kõrged kaldad (3-4m).
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Höbringi oja keskkonnaregistri kood on VEE1104100.
Parim päev (singel)

"Parim päev" on Getter Jaani debüütsingel albumilt "Parim päev EP". Tegemist on esimese lauluga Eestis, mille tegemisel on kasutatud varasemast ajast tuntud meloodiat, mille baasil on üles ehitatud uus laul. Selle laulu puhul on kasutatud Heini Vaikmaa kirjutatud laulu ansambli Mahavok repertuaarist "On läinud aastad". Laulu viisi autorid ongi Heini Vaikmaa ja Sven Lõhmus. Sõnad on kirjutanud Sven Lõhmus.
Parim päev (album)

"Parim päev" on Getter Jaani debüütalbum, mille andis välja Moonwalk studio 9. juunil 2010. Tegemist on EP ehk lühialbumiga, millel on kaheksa lugu. Albumi produtseeris Sven Lõhmus ning üldiseks stiiliks kogu albumil on "urban-pop". Albumilt on välja antud kaks singlit: "Parim päev" ja "Grammofon". 
Albumi esitluseks toimus üle Eesti esitlustuur, mille jaoks ehitati eraldi rularamp, mida Getter ja tema taustatantsijad kasutasid lavana. Koostöös Eesti Tänavaspordi Liiduga tegid lava peal trikke rulatajad ning pärast esinemist oli kõikidel rulahuvilistel võimalik ka oma oskusi demonstreerida. 
Getteri album anti välja CD'na üle Eesti, digitaalselt on võimalik albumit alla laadida üle maailma.
Referendum Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise küsimuses

Referendum Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise küsimuses toimus 3. märtsil 1991.
Nõukogude Liidu juhtkond otsustas 1991. aasta jaanuaris korraldada sama aasta 17. märtsil üleliidulise referendumi Nõukogude Liidu säilitamise küsimuses (vastava määruse võttis NSV Liidu Ülemnõukogu vastu 16. jaanuaril 1991). See seadis Balti vabariigid teataval määral sundseisu, vastukaaluks hakati korraldama oma referendumeid. Rahvahääletuse läbiviimise idee tekitas poliitiliste jõudude seas vastakaid arvamusi (õigusliku järjepidevuse küsimus, mittekodanike osalemine).
31. jaanuaril otsustas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu korraldada referendumi 3. märtsil 1991. Küsimus oli formuleeritud nii: "Kas teie tahate Eesti Vabariigi riikliku iseseisvuse ja sõltumatuse taastamist?" Referendumil oli õigus osaleda Eesti alalistel elanikel. Referendumist osavõtuks ei antud õigust Eesti territooriumil viibivatele NSV Liidu relvajõudude tegevteenistuses olevatele isikutele. 
Valijate nimekirjadesse oli kantud 1 144 309 isikut. Hääletussedeli sai 949 354 isikut, hääletas 948 130 (82,86%). 
Poolt hääletas 737 964 osalenut (77,83%), vastu oli 203 199 (21,43%) ja kehtetuks tunnistati 6967 hääletussedelit. 
Tallinnas oli poolthääletajate osakaal 65,75%, Tartus 85,61% ja Pärnus 85,79%. Narvas aga ainult 25,49% ning Kohtla-Järvel 46,11%.
Narva-Jõesuu Niguliste kogudus

EELK Narva-Jõesuu Niguliste kogudus on luterlik kogudus Narva-Jõesuus.
Kogudus kuulub Viru praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Merike Kütt, pikaaegne hooldajaõpetaja oli Avo Kiir, organist Ahto Kleius. Juhatuse esimees on Silvia Remmel. 
Jumalateenistused toimuvad kaks korda kuus kell 14.00 kogudusemajas Koidu tänav 19.
Ajalugu.
Narva-Jõesuu Narva-Jõesuu Nikolai kirik pühitseti 1900. aastal, kirik oli ehitatud suvitajatele ning allus alalise adjunktuurina Vaivara kogudusele.
Narva-Jõesuu iseseisev kogudus moodustati 1903. aastal, esimene õpetaja oli Jakob Jalajas, kes oli ametis kuni 1910. aastani. Aastatel 1910–1917 oli õpetaja Julius Schmidt, 1917–1919 Egon Leonhard Pallon ja seejärel 9 aasta jooksul Georg Frithjof Slöör. 1931. aastast kuni kiriku hävimiseni 1944 oli koguduse õpetaja Oskar Pastik. 
Narva-Jõesuu koguduse taastamise algus toimus 1992. aastal, kui diakon Ralf Alasoo (15.10.1964–03.08.2022) algatusel taastati Narva-Jõesuu kogudus. 17. jaanuaril 1993 toimus täiskogu koosolek, kus otsustati taastada Narva-Jõesuu kogudus ja esitada vastav taotlus EELK Konsistooriumile. 9. märtsil 1993 otsustas EELK Konsistoorium lugeda koguduse taastatuks ja võtta kogudus Viru praostkonna koosseisu.
Noarootsi Püha Katariina kogudus

EELK Noarootsi Püha Katariina kogudus on luterlik kogudus Lääne-Nigula vallas.
Kogudus kuulub Lääne praostkonda, varem kuulus Saarte-Lääne praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Tiit Salumäe, organist ja juhatuse esimees on Tiiu Tulvik.
Jumalateenistused toimuvad Noarootsi kirikus.
Nõva Püha Olevi kogudus

EELK Nõva Püha Olevi kogudus on luterlik kogudus Nõval.
Kogudus kuulub Lääne praostkonda. 
Kogudust teenib hooldajaõpetajana Lääne-Nigula koguduse õpetaja Kristo Hüdsi. 
Jumalateenistused toimuvad Nõva Püha Olevi kirikus kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 11.00, suveperioodil aga kõigil pühapäevadel. 
Vaimulikud.
24. juulil 1919 kinnitati Nõva kogudus iseseisva kogudusena, kuid kuni 1989. aastani oli sellel Harju-Risti kogudusega ühine vaimulik. 14. juulist 1991 oli Nõva kogudusel oma vaimulik.
Metsaerakond

Metsaerakond oli Eesti erakond, mis tegutses aastatel 1994–1999. Erakonda kuulusid riigimetskondade metsaülemad. Erakonna esimees oli Vello-Taivo Denks.
Metsaerakond osales 1995. aasta Riigikogu valimistel ja kogus 3239 häält (0,6% häälte koguarvust). Metsaerakonna nimekirjas kandideeris 31 inimest, teiste seas Jüri Liim, Mario Kivistik ja Kaupo Ilmet. Enim hääli sai Jõgeva- ja Tartumaal kandideerinud Ilmet.
1998. aasta septembri lõpus otsustas Metsaerakonna volikogu erakonna tegevuse lõpetada. Erakonnaseaduse kohaselt pidi erakonnas sama aasta 1. oktoobri seisuga olema vähemalt 1000 liiget. Metsaerakonnas oli 870 liiget. Vello-Taivo Denksi sõnul oleks erakond suutnud nõutava liikmete arvu kokku saada, aga sisuliselt poleks see midagi muutnud.
Erakondade registrist kustutati Metsaerakond 1999. aasta 26. veebruaril.
Michael Haneke

Michael Haneke (sündinud 23. märtsil 1942 Münchenis) on Austria filmirežissöör, teatrilavastaja ja stsenarist. Samuti on ta Viini filmiakadeemia õppejõud.
2009. aasta Cannes'i filmifestivalil pälvis ta film "Valge pael" Kuldse Palmioksa ning järgmise aasta algul parima võõrkeelse filmina Kuldgloobuse. 2012. aasta Cannes'i filmifestivalil sai ta teise Kuldse Palmioksa filmi "Armastus" eest.
Haneke sündis Münchenis saksa näitleja ja lavastaja Fritz Hanekese ja austria näitleja Beatrix von Degenschildi pojana. Ta kasvas üles Wiener Neustadtis. Õppis Viini ülikoolis filosoofiat, psühholoogiat ja dramaturgiat. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta toimetaja ja dramaturgina Saksamaa telejaamas Südwestfunk. Telerežissöörina tegi ta esimese saate 1974. aastal. 
Esimene Hanekese lavastatud kinofilm oli 1989. aastal valminud "Seitsmes kontinent", tuntuks sai ta aga kolm aastat hiljem valminud vastuolulise filmiga "Benny video". 2001. aastal pälvis ta senini kriitikutelt enim kiita saanud prantsuskeelne film "Klaveriõpetaja" 2001. aasta Cannes'i filmifestivali Grand Prix'. 
Tema film "Valge pael" debüteeris 2009. aasta Cannes'i filmifestivalil. Must-valge film räägib sündmustest Esimese maailmasõja eelsel Põhja-Saksamaal. Film on pälvinud lisaks Kuldsele Palmioksale ja Kuldgloobusele ridamisi muid auhindu (näiteks San Sebastiáni festivalil FIPRESCI Grand Prix' aasta parima filmina) ning ka kaks Oscari nominatsiooni. Samuti pälvis film kolm Euroopa filmiauhinda.
Film "Armastus" tõi talle 2012. aasta Cannes'i filmifestivalil samuti Kuldse Palmioksa. Film pälvis 2013. aastal aasta parima võõrkeelse filmi Oscari ning Haneke oli nomineeritud Oscarile parima režissööri kategoorias (selle võitis aga Ang Lee). 2014. aastal pälvis ta Sonningi auhinna.
Polükondensaadid

Polükondensaadid on kondensatsioonireaktsioonis moodustunud ahelmolekulid. 
Polükondensaatideks on näiteks valgud, mis moodustuvad aminohapete liitumisel ahelasse. Samuti kuuluvad polükondensaatide hulka nukleiinhapped (RNA, DNA).
Tiit Kändler

Tiit Kändler (sündinud 4. oktoobril 1948 Turbas Nissi vallas Harjumaal) on eesti teadusajakirjanik ja teaduse populariseerija.
Elulugu.
Tiit Kändler õppis 1956–1967 Tallinna 2. Keskkoolis, mille lõpetas kuldmedaliga. 1967–1972 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat, mille lõpetas "cum laude".
Kuni 1980. aastani töötas ta TA Küberneetika Instituudi teadurina. Kui selle instituudi ja Füüsika Instituudi molekulaarbioloogia rühma põhjal moodustati Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut, jätkas Kändler seal teadurina tööd veel kaheksa aastat.
Kuigi Kändleri sulest ilmus satiiri, artikleid ja kolumne juba alates 1974. aastast, võib põhiliseks ajakirjandustegevuse algustähiseks pidada 1988. aastat. Siis töötas Kändler huumoriühenduse Aara kirjandusala juhatajana. 1989. aastal sai temast ajalehe Maaleht poliitikaosakonna juhataja. 1991. aastast oli ta ajalehe Rahva Hääl lisalehe Vaatleja toimetaja ja 1995. aastast ajalehe Eesti Päevaleht teadustoimetaja.
Eesti Päevalehe teadustoimetajana töötas Kändler kuni 2002. aastani. Samas ametis jätkas ta 2006–2014. Vahepealsel ajal oli Kändler Loodusajakiri MTÜ juhatuse esimees ja peatoimetaja (2001–2004) ning projektijuht (2004–2006). Alates 2005. aastast tegeleb Kändler ka mittetulundusühinguga TeadusTeave, mis hoiab käigus teadusportaali teadus.ee ja korraldab teadus.ee suvekoole.
Priit Ennet

Priit Ennet (sündinud 8. juunil 1968) on eesti teadusajakirjanik ja Eesti Teadusajakirjanike Seltsi esimees.
Ennet on õppinud Tallinna 21. Koolis ja Tartu Riiklikus Ülikoolis. 
Töötab Eesti Rahvusringhäälingus ja juhib Vikerraadio teadussaadet "Labor".
Eesti Ema monument

Eesti Ema monument on 26. juunil 2010 Rõuges avatud mälestusmärk, mis väärtustab eesti naist emana ja väljendab tänutunnet. Eesti Ema monument on tehtud Udmurtiast toodud hallist graniidist, on 3,6 meetrit kõrge ning kaalub ligikaudu 6 tonni.
Kuju idee autor on Hans Sissas. Kavandi autorid on kunstnikud/skulptorid Ilme ja Riho Kuld ning selle raiusid välja skulptorid-kiviraidurid Margus Kurvits ja Kristjan Kittus.
Monumendi maksumus oli ligikaudu 1,7 miljonit krooni, millest umbes 60% moodustasid rahvalt ja asutustelt saadud annetused.
Jõe jõgi

Jõe jõgi (ka "Jõeoja") on jõgi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere, Kuke, Massu ja Mõisaküla külas. Jõgi suubub Uisu pangalt merre (Suurde väina). Suudme lähedale jääb Kiiraste kivimägi (kivikülv). Keskjooksust kagusse jääb Massu soo (Kuke soo).
Jõgi on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 
Jõe jõe keskkonnaregistri kood on VEE1119000.
Käära oja

Käära oja (ka "Kõera jõgi") on oja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõera ja Salevere külas. Oja alamjooks jääb Matsalu rahvuspargi alale.
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 
Käära oja keskkonnaregistri kood on VEE1118900.
Lepajõgi

Lepajõgi (ka "Lepaoja") on jõgi Harjumaal Lääne-Harju vallas Keibu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vaisi külas. Jõgi läbib Lepaauku. Jõgi saab alguse Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal. Jõe alamjooks jääb Nõva maastikukaitsealale. Keskjooksul jääb jõest umbes 100 m ida poole Suurkivi (rändrahn).
Jõe on tumedaveeline ja humiinaineterikas mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Lepajõe keskkonnaregistri kood on VEE1103500.
Tee (täpsustus)

TEE või Tee võib tähendada järgmist
Lepaauk

Lepaauk (ka "Lepajõe auk") on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vaisi külas. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale Lepaaugu piiranguvööndisse. Järve kaldajoone pikkus on 3064 m. Järve valgala on 27,6 km². Järve vesi on keskmise karedusega ja kihistumata. Järv on kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline.
Järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Lepaaugu keskkonnaregistri kood on VEE2018600.
Gianfranco Fini

Gianfranco Fini (sündinud 3. jaanuaril 1952 Bolognas) on Itaalia poliitik, Itaalia välisminister aastatel 2004–2006 ja parlamendi alamkoja esimees aastatel 2008–2013. 
Aastatel 1995–2008 juhtis Fini parteid Rahvuslik Allianss. 2007. aastal anti teada kavatsusest liita Rahvuslik Allianss ja Silvio Berlusconi juhitav Forza Italia. 2008. aasta valimistele läksid parteid ühise nimekirjaga, milles kolmanda suurema osapoolena osales Põhja Liiga. Koalitsioon saavutas valimisvõidu (344 alamkoja 630 kohast). Fini valiti parlamendi alamkoja esimeheks ja ta loobus parteijuhi kohast. 2009. aastal ühinesid Fini ja Rahvuslik Allianss ametlikult Forza Italiaga uueks parteiks, mille nimeks sai Il Popolo della Libertà (Vabaduse Rahvas, lühendatult PdL).
2010. aasta 29. juulil visati Berlusconiga tülli läinud Fini PdList välja. Järgmisel päeval rajast ta koos liitlastega uue 33-liikmelise alamkoja fraktsiooni Futuro e Libertà per l'Italia (FLI). Fraktsiooni kuulub ka valitsuse ministreid. Ka senatis loodi 10-liikmeline FLI fraktsioon. Economisti andmetel oli Berlusconi eeldanud, et Finil on alamkojas vaid 26 toetajat, mis jätnuks nende lahkulöömisel Berlusconile kontrolli parlamendi üle. Fini ise jäi nominaalselt PdLi fraktsiooni liikmeks. Alamkoja esimehe ametis ta üldiselt hääletustel osaleda ei saa. 
Aastatel 2001–2006 oli Fini Berlusconi valitsuses asepeaminister ja välisminister.
Suurkivi

Suurkivi on rändrahn Harjumaal Lääne-Harju vallas Keibu külas, endise Vihterpalu metskonna Suurekivi metsavahikoha lähedal. Kivi mõõtmed on 7,8 × 5,1 × 3,4 m ning ümbermõõt 20,8 m. Suurkivi on kaitse all aastast 1959.
Suurkivi keskkonnaregistri kood on KLO4000944. Objektile on kehtestatud piiranguvöönd 10 m (0,03 ha).
Tarkade Klubi

Tarkade Klubi oli populaarteaduslik ajakiri, mis ilmus Eestis aastatel 2007–2011.
Ajakiri ilmus alates novembrist 2007, selle peatoimetaja oli Arko Olesk ja väljaandja Presshouse. Tarkade Klubil oli umbes 4000 tellijat ning seda levitati ka üksikmüügis paari tuhande eksemplari jagu.
Tarkade Klubi on saanud nime samanimelise raadiomälumängusaate järgi.
2011. aastal ostis AS Äripäev ajakirja Tarkade Klubi ning liitis selle enda kirjastatava populaarteadusliku tõlkeajakirjaga Imeline Teadus. Tarkade Klubi viimane number ilmus septembris 2011, oktoobrist ilmus ühendajakiri nimega Imeline Teadus / Tarkade Klubi.
2011. aasta detsembris anti ajakirjale Tarkade Klubi ja selle peatoimetajale Arko Oleskile Eesti teaduse populariseerimise auhind kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine trükisõna abil". Seejuures nimetati ajakirja üheks Eesti populaarteadusliku kirjasõna nurgakiviks, tõsteti esile Eesti lugejate huve ja vajadusi arvestavat teemavalikut ning iseloomustati ajakirjas ilmunut stiililt haaravaks ja moelt üldarusaadvaks.
Orissaare kogudus

EELK Orissaare Püha Vaimu kogudus on luterlik kogudus Orissaares.
Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Anti Toplaan, organist Tiina Sünter. Juhatuse esimees on Anu Viljaste.
Jumalateenistused on esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 15.00 Orissaare Pühavaimu kirikus.
Viktor Turkin

Viktor Turkin (sündinud 27. märtsil 1965) on Eesti vandeadvokaat ja õigusteadlane, kes tegeleb peamiselt tsiviilõigusega (omandiõigus, perekonna- ja pärimisõigus, intellektuaalne vara).
Elulugu.
Turkin on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli. 2004. aastal kaitses Turkin ülikooli International University Audentes juures magistrikraadi rahvusvahelistes suhetes väitekirjaga "Kaubamärkide rahvusvaheline kaitse" (juhendaja Heinu Koitel) ja 2007. aastal sama ülikooli juures magistrikraadi õigusteaduses väitekirjaga "Leiutiste õiguskaitse. Siseriiklik ja rahvusvaheline regulatsioon" (juhendaja Heinu Koitel). Ta on õppinud Concordia Rahvusvahelise Ülikooli ja International University Audentese doktoriõppes.
Turkin on Eesti Advokatuuri liige alates 2008. aastast ja vandeadvokaat 2010. aastast. Aastatel 2008–2009 töötas ta advokaadibüroos HETA, 2010–2014 advokaadibüroos Hansa Law Offices. Alates veebruarist 2014 advokaadibüroos Viktor Turkin 
Viktor Turkin on ka mitme raamatu autor ja üliõpilastööde juhendaja. 2007. aastal avaldas ta kaks raamatut perekonnaõigusest, 2008. aastal aga koostas kaks riigikohtu lahendite kogumikku (perekonnaasjadest ja töövaidlusasjadest). Ta on avaldanud artikleid õigusteemadel, pidanud loenguid Eesti-Ameerika Äriakadeemias (2002–2007), Audentese Ülikoolis (2004–2006), Euroakadeemias (2005–2007) ja Tallinna Tehnikaülikoolis (2007–2009 ja aastast 2012).
1999. aastal tekitas meedias kõneainet kohtuasi, kus Viktor Turkin saavutas oma kliendile töölepingu ebaseadusliku lõpetamise kompensatsioonina hüvitise 334 800 krooni.
Tuntuimatest kriminaalmenetlustest on vandeadvokaat Turkin kaitsnud Eero Kangurit, samuti osalenud kaitsjana niinimetatud Deutsche Messe kohtuasjas. 2013. aastal saavutas Viktor Turkin Riigikohtus algatatud teistmismenetluses enam kui kolm aastat tagasi süüdi mõistetud isiku kriminaalasja uue läbivaatamise . 
Novembris 2014 esindas vandeadvokaat Turkin oma klienti Eesti Vabariigi vastu suunatud hüvitisenõudes, kus Tallinna Halduskohus mõistis seadusandluse puudulikkuse põhjendusel Eesti Vabariigilt lapsevanema kasuks välja 7500 euro suuruse mittevaralise kahju hüvitise (isal polnud võimalust enam kui kolm aastat lapsega kohtuda, kuna teine vanem keeldus kohtulahendit täitmast). 
Viktor Turkin kuulub ka Eesti Akadeemilisse Õigusteaduse Seltsi (2004) ja Eesti Juristide Liitu.
Varem (1987–1992) on Viktor Turkin tegutsenud ka judo- ja karateõpetajana ning olnud Tallinna judoklubi Budo esimees. 
Teoseid.
Artiklid.
Artiklite loetelu ei ole täielik.
Paistu Maarja kogudus

EELK Paistu Maarja kogudus on luterlik kogudus Paistus.
Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Allan Kährik ja organist Tuuliki Jürjo. Juhatuse esimees on Ande Lehtmets.
Jumalateenistused on enamasti üle pühapäeva algusega kell 14 Paistu Maarja kirikus.
Ungru oja

Ungru oja (ka "Ungru jõgi") on oja Läänemaal Haapsalu linnas ja Haapsalu linnas Kiltsi ja Nõmme külas. Oja alamjooksu idakaldale jääb kaitsealune puistu Paralepa ja Pullapä mets.
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Ungru oja keskkonnaregistri kood on VEE1105600.
Tuulevaiksel ööl

"Tuulevaiksel ööl" on Jaan Tätte kirjutatud laul, mis oli Eesti 2009. aasta üldtantsupeo "Meri" tunnuslaul. Tseremoonial "Tule tulemine" ja tantsupeol esitasid seda Marko Matvere ja Liisi Koikson.
Jaan Tätte, kes on nii laulu meloodia kui ka sõnade autor, kirjutas erandlikult seekord kõigepealt viisi. Laulu teksti loomiseks tuli tal aga kaks nädalat Salavamaal veeta.
Laul ilmus esimest korda helisalvestisena Jaan Tätte 2009. aasta albumil "Tulemine". 
2010. aasta suvel korraldas Aarne Valmis kontserditurnee "Tuulevaiksel ööl", kus esinesid Jaan Tätte, Marko Matvere, Maarja-Liis Ilus, Liisi Koikson ja ansambli Udupasun liikmed. 
2010. aastal ilmunud albumiga "Tuulevaiksel ööl" (Hitivabrik : Udupasun, 2010, 2 CD-d) pälvis Jaan Tätte 2011. aastal Eesti popmuusika aastaauhinna Kuldse Plaadi kolmes kategoorias: parima meesartistina, aasta autorina ja aasta albumi eest.
Laul "Tuulevaiksel ööl" on valitud Raadio Elmar 2009. aasta hitiks, 2016. aastal eestlaste lemmikmerelauluks ja 2021. aastal Eesti vabadusaja parimaks lauluks (esikoht Raadio Elmar edetabelis "Taasiseseisvunud Eesti 100 parimat laulu").
Laulu "Tuulevaiksel ööl" kasutati 2017/2018. aastal projekti "Eesti tantsib" ühe tantsu, eesti tantsu saateloona ning esitati projekti avalikul ühestantsimisel 31. detsembril korraga 16 Eesti linnas: Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas, Rakveres, Viljandis, Jõhvis, Jõgeval, Paides, Kuressaares, Kärdlas, Võrus, Valgas, Põlvas, Raplas ja Haapsalus.
Programmi "Eesti Vabariik 100" raames 19. augustil 2018 Tallinna lauluväljakul toimunud üheslaulmisel esitas seda laulu eeslauljana Jaan Tätte ise. Üheslaulmisel kaasa laulnud ülemaailmsesse elektroonilisse ühendkoori kuulus toona kokku 52 772 inimest üle maailma.
Paralepa ja Pullapä mets

Paralepa ja Pullapä mets on mereäärne kaitsealune puistu Läänemaal Haapsalu linna lääneservas ja Haapsalu linnas Nõmme külas. 
Kaitsealuse puistu pindala on 211 ha ja geograafilised koordinaadid on . Ala läänepiiril voolab Ungru oja.
Paralepa ja Pullapä metsa keskkonnaregistri kood on KLO1200047.
Leonid Lentsman

Leonid Lentsman (vene keeles "Леонид Николаевич Ленцман"; 10. detsember 1912 Simferopol, Tauria kubermang – 9. detsember 1996 Peterburi Venemaa) oli Nõukogude partei- ja riigitegelane, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär ideoloogilise kasvatustöö alal.
Leonid Lentsman oli pärit Venemaa eestlaste seast, ta lõpetas 1933. aastal Neveli põllumajandustehnikumikaks2 kursust ja õppis aastatel 1933–1938 Leningradi Riiklikus Ülikoolis filoloogiateaduskonnas.
Töökohad pärast Teise maailmasõja lõppu:
Paldiski Nikolai kogudus

EELK Paldiski Nikolai kogudus on luterlik kogudus Paldiskis.
Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda.
Koguduse õpetaja on alates 1. augustist 2024 Jaan Tammsalu, organist Olga Gams. Juhatuse esimees on Evi Prass. 
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Paldiski Nikolai kirikus.
Ajalugu.
Algselt kasutas Paldiski Nikolai kogudus esimese kirikuna kirikuks kohandatud kroonumaja. Luterlikke jumalateenistusi peeti Paldiskis 1770. aasta kevadest, algul renditud kahekorruselises puumajas Eliisabeti ja Kivi tänava nurgal, mille kogudus ostis 1775. aasta sügisel. Venemaa keisrinna Katariina II aegse asehalduskorraldusega, moodustati Paldiski praostkond, mille 2. osa hõlmas Harju-Madise, Risti, Märjamaa ja Kullamaa kihelkonda.
1840. aasta juunis pandi nurgakivi Johann Schellbachi projekteeritud klassitsistlikule Paldiski Nikolai kiriku kirikuhoonele, mis sai Nikolai nime Myra piiskopi Nikolause ja Venemaa keisri Nikolai I auks. Paldiski Nikolai kiriku ühelöövine kirikuhoone valmis 1841. aastal.
1940 võeti kirikuhoone koguduselt käest ning sinna kolis Punaarmee klubi ning kinosaal. Pärast sõda oli see taas klubi, hiljem sõjaväekaubastu ladu ning seisis ka tühjalt. 1991. taastatud kogudus sai võtmed kätte ja kirikusse alles novembris 1993. 
1770–1874 oli Harju-Madise kihelkonnakiriku alluvuses. Kogudus iseseisvus 1874.
Koguduse vaimulikud.
Vt.
Trepimäe järv

Trepimäe järv (ka Porijärv) on järv Valgamaal Pilkuse külas, Otepäält 2 km ida pool.
Trepimäe järve pindala on 1,1 ha.
Raudemetsa mänd

Raud(e)metsa mänd (ka Raademetsa mänd) on looduskaitsealune põlispuu Järvamaal Türi vallas Kirna külas. 
Põlismänd asub Türi–Väätsa tee ääres. 
Männi ümbermõõt on umbes 3,3 m, kõrgus 12 m, vanus üle 380 aasta.
Merle Jalakas

Merle Jalakas (aastani 1990 Merle Kuklas; sündinud 5. augustil 1968 Tartus) on eesti laulja (sopran).
Merle Jalakas lõpetas 1996 Eesti Muusikaakadeemia dotsent Ludmilla Issakova lauluklassis, ta on täiendanud end A. Kapustjanski, L. Puglisi ja T. Valjakka juures ning osalenud professor E. Märtson-Wilsoni, M. Pelo, professor I. Kremlingi ja professor Jenny Anvelti meistrikursustel. 
Alates 1995. aastast on Merle Jalakas teatris Vanemuine ooperi- ja operetisolist, alates aastast 2010 ka muusikalavastuste lavastaja assistent. 
Ta on laulnud soolopartiisid mitmetes suurvormides: Mozarti „Grosse Messe c-moll” ja „Spatzenmesse C-duur”, Britteni „Lucretia teotamine”, Vivaldi „Gloria”, Mozarti „Ave verum corpus”, Bachi „Kohvikantaat”, Pergolesi „Stabat Mater”.
Lineaalne leht

Lineaalne leht on kitsa ja pika labaga leht, mille servad on ligikaudu rööpsed ja mille laba pikkus ületab selle laiuse rohkem kui 4 korda (teistel andmetel rohkem kui 7 korda). 
Lineaalsed lehed on näiteks kõrrelistel ja tarnadel.
Süstjas leht

Süstjas leht on leht, mille laba aheneb tipu ja aluse suunas, kusjuures lehelaba kõige laiem koht on selle keskosas ja lehelaba laius moodustab kuni kolmandiku selle pikkusest.
Elliptiline leht

Elliptiline leht on leht, mille laba aheneb tipu ja aluse suunas, kusjuures lehelaba kõige laiem koht on selle keskosas ja lehelaba laius moodustab üle kolmandiku (teistel andmetel üle poole) selle pikkusest.
Elliptiline leheke on analoogsete omadustega leheke.
Johannes Brasche

Johannes Brasche (21. jaanuar 1877 Paide – 8. mai 1960 Potsdam) oli Eesti vaimulik.
Õppis Paides erakoolis ja aastatel 1890–1894 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1897–1904. Oli prooviaastal Karusel, Tallinnas ja Paides. Ordineeriti õpetajaks 11. juunil 1906 Tallinnas.
Oli aastal 1906 Tallinna Toompea Kaarli koguduse vikaarõpetaja, aastal 1907 oli Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1908–1927 oli ta Harju-Madise koguduse õpetaja. Jäi 1. mail 1928 emerituuri. Emerituuris olles elas Kloogal.
Põgenes 1939. aastal Saksamaale. Suri 1960. aastal Potsdamis.
Isiklikku.
Tema onu Johann Heinrich Brasche oli Saarde ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja, onupoeg Christfried Brasche oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, onupoeg Arvid Leopold Brasche oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja. Äi Immanuel Rinne oli Reigi ja Karuse koguduse õpetaja.
Marcellus

Nime Marcellus on kandnud mitmed isikud:
Marcellus geograafilise nimena:
Leopold Bernhard Wilhelm Rinne

Leopold Bernhard Wilhelm Rinne (21. veebruar/5. märts 1827 Reigi – 7/19. detsember 1887 Hanila) oli Eestimaa vaimulik
Õppis aastatel 1838–1841 Haapsalu kreikoolis, 1842–1847 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1848–1852, lõpetas ülikooli septembris 1852 konsistoriaaleksamiga. Oli 1852–1854 Eistveres (Pilistvere kihelkonnas) koduõpetaja ja samal ajal sooritas ta ka Pilistvere Andrease koguduses Eugen Mickwitz (vanem)a juures prooviaasta. Ordineeriti 23. mail 1854 õpetajaks.
Oli 1854–1887 Hanila ja Varbla koguduse õpetaja. Ranna-Lääne praostkonna praostiks valiti 23. mail 1870 ja introdutseeriti 24. septembril 1871. Aastal 1879 oli Läänemaa ülemkirikueestseisja-ameti liige; aastatel 1872–1877 Läänemaa maakonna koolikomisjoni liige. Asutas aastal 1854 abipiibliseltsi ja oli selle juhataja.
Kirjutas Tallinna ajalehele Revalsche Zeitung artikleid, näiteks Eestimaa rahvakoolioludest (1861), teedeparandusest, Varbla kooli pidupäevast (1873), Varbla kihelkonnakoolist ja 1881. aasta rahvaloendusest. Mõned artiklid ilmusid ka Ristirahva Pühapäewa Lehes.
Isiklikku.
Tema isa Wilhelm Friedrich Rinne oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, vanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vend Gustav Felix Rinne oli Reigi, Peterburi Katharina ja Järva-Peetri koguduse õpetaja.
Diplomaadi kroonika

"Diplomaadi kroonika" alapealkirjaga "Ülestähendusi ja dokumente aastatest 1938–44" on Aleksander Warma mälestusteraamat. 
Raamatus käsitleb autor aega, mil ta oli Eesti saadik Kaunases (1938–1939), saadik välisministeeriumi käsutuses (1939; kirjeldatud on ka baaside lepingu läbirääkimisi) ja saadik Helsingis. 
Diplomaadi kroonika ilmus peale autori surma 1971 Lundis Eesti Kirjanike Kooperatiivi väljaandel, kordustrükid 1993 ja 2010 Tallinnas. 1973. aastal ilmus raamatu soomekeelne tõlge Helsingis (pealkirjaga "Lähettiläänä Suomessa") Martti Rauhala tõlkes.
Rokilaager 2

"Rokilaager 2" (täieliku pealkirjaga "Rokilaager 2: Viimane esitus") on 2010. aasta Disney Channeli originaalfilm. Film esilinastus 3. septembril 2010 USA-s. Kanadas ja Inglismaal 17. septembril Disney Channelil.
25. septembril esilinastus see Eestis TV3-s .
Sisu.
Mitchie Torres (Demi Lovato) ei jõua ära oodata, mil ta saaks Rokilaagrisse tagasi, et tema ja rokistaarid Shane Gray (Joe Jonas), Nate (Nick Jonas) ja Jason (Kevin Jonas) saaksid suve veeta muusikat tehes ja lõbutsedes koos nende sõpradega. Aga kui nad kohale jõuavad, avastab Mitchie, et Staarilaager, libe uus laager järve teises otsas, on peibutanud mitu laagrilist ja õpetajat Rokilaagrist ära, ähvardades Rokilaagri lõpu. Tess Tyler (Meaghan Jette Martin), Rokilaagri diiva, naaseb, aga varsti läheb Staarilaagrisse, jättes Rokilaagri maha. Vahepeal Nate ja tüdruk Staarilaagrist nimega Dana Turner (Chloe Bridges) armuvad, ja võitlevad, et olla koos hoolimata sellest, et nende laagrid on tülis. Rokilaager ja Staarilaager võitlevad, et välja selgitada, kumb laager on parem ja jääb avatuks.
Promo.
"Tee Rokilaager 2-ni" annab informatsiooni filmi kohta.
Viti järv

Viti järv asub Tartumaal Nõo vallas Elva-Vitipalu maastikukaitsealal.
Järve lähedal on 2,3 km pikkune matkarada ja vaatetorn.
Rakvere rattamaraton

 
Rakvere rattamaraton on 2000. aastal alguse saanud rattaspordiüritus. Kuni 2008. aastani kuulus maraton sarja Elion Estonian Cup. Maraton on Eesti Maratonide Sarja osavõistlus. 
Maratoni distants on 70 km, poolmaratonil 30 km.
2011. aastal oli maratonile registreerunud 89 osalejat.
Uuemõisa oja

Uuemõisa oja (ka "Juurika jõgi") on oja Läänemaal Haapsalu linnas Herjava, Kadaka, Rohense ja Uuemõisa külas. Üle oja kulgeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Oja hajub roostikus, selget suubumiskohta ei ole.
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Uuemõisa oja keskkonnaregistri kood on VEE1105200.
Joe Hachem

Joseph Hashem (araabia جوزف هاشم‎; sündinud 11. märtsil 1966) on Liibanoni päritolu elukutseline Austraalia pokkerimängija. 
Ta võitis 2005. aasta World Series of Pokeri. Ta on esimene austraallane, kes on selle turniiri võitnud. Võidusumma oli tollal rekordiline – 7,5 miljonit dollarit.
Aasta hiljem võitis Hachem ka World Poker Touri, mille võidusumma oli 2,2 miljonit dollarit. Ta on üks viiest, kes on võitnud nii WSOP kui ka World Poker Touri.
2010. aasta augusti seisuga on ta teeninud 10 912 724 USA dollarit.
Võnnu oja

Võnnu oja (ka "Silma jõgi") on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Saunja külas ja Haapsalu linnas Erja, Herjava, Jõõdre, Kabrametsa, Kadaka, Laheva, Litu ja Uneste külas. 2,2 km suudmest suubub paremalt ojja Arumetsa peakraav. Oja suudmeala jääb Silma looduskaitsealale. Üle oja kulgeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.
Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Võnnu oja keskkonnaregistri kood on VEE1105000.
Arumetsa peakraav

Arumetsa peakraav (ka "Vihati jõgi") on kraav Läänemaal Kesu, Erja, Kabrametsa, Kadaka, Laheva, Litu, Uneste, Võnnu, Üsse külas. Oja läbib Võnnu tiigi.
Peakraavi pikkus on 7,9 km. Peakraav suubub Kadaka külas paremalt Võnnu ojja (2,2 km suudmest). Peakraavi valgla on 25,4 km². Lähe on Kesu külas.
Arumetsa peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Arumetsa peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105100.
Wild Ones

Wild Ones on Eesti "rockabilly"-ansambel, mis on loodud 2002. aastal.
Ansambli nimi on võetud 1953. aasta filmi "The Wild One" järgi.
2004. aastal osales ansambel üritusel Valga Cruising ainsa Eesti bändina üheksa bändi hulgas.
Võnnu tiik

Võnnu tiik on paisjärv Lääne maakonnas Haapsalu linnas Uneste külas.
Võnnu tiigi valgala pindala on 7,2 km², järve kaldajoone pikkus on 51 m.
Võnnu tiik on mitteavalik veekogu.
Võnnu tiigi keskkonnaregistri kood on VEE2051420.
Historism

Historismi all mõeldakse (eriti ajaloo puhul) teaduslikku lähenemist, mis vaatleb uurimisobjekti oma arengus ning suhestab seda konkreetsete ajalooliste tingimustega. Sõnale on sugenenud üsnagi erinevaid tähendusvarjundeid. 
Algselt tähendas historism sellist lähenemist ajaloonähtustele, mis nõuab nende olemusliku eripära tabamist. Selleks on tarvis sisse elada nende taga olnud inimeste elutingimustesse. 
Laiemas tähenduses nõuab historism, et mingi nähtuse loomuse mõistmiseks leitaks üles selle koht ajaloolises arengus. Niiviisi mõistetud historismi kiputakse pidama relativistlikuks.
Uljaspea

"Uljaspea" ("The Wild One") on 1953. aasta USA mängufilm mootorratturite jõugust.
Film põhineb Frank Rooney lühijutul "The Cyclists' Raid".
Piirsalu kogudus

EELK Piirsalu kogudus on luterlik kogudus Piirsalus, mis kasutab Piirsalu kirikut.
Kogudus kuulub Lääne praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Kari Tynkkynen, juhatuse esimees Maie Hinno ja organist Ivi Küla.
Jumalateenistused toimuvad Piirsalu kirikus iga kuu 1. ja 3. pühapäeval algusega kell 13.00.
Historitsism (filosoofia)

Historitsismiks nimetatakse Karl Popperi eeskujul vaadet, mille kohaselt on võimalik leida ajaloo käigu objektiivsed, vääramatud seaduspärasused ning nende põhjal ka ette näha ajaloo edasist kulgu. 
Popperi raamatud "Avatud ühiskond ja selle vaenlased" ja "Historitsismi viletsus" vastustavad seda vaadet. Ta kritiseerib eriti Georg Friedrich Wilhelm Hegelit ja Karl Marxi.
Prangli kogudus

EELK Prangli Laurentsiuse kogudus on luterlik kogudus Prangli saarel.
Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Tanel Ots, diakon Kalle Rebane. Juhatuse esimees on Taavi Linholm.
Jumalateenistused on suvel 2010 igal pühapäeval algusega kell 11.00 Prangli Laurentsiuse kirikus.
Rosatom

Aatomienergia Riiklik Korporatsioon Rosatom (vene keeles Государственная корпорация по атомной энергии «Росатом»; lühinimi Rosatom Росатом) on Venemaa riiklik korporatsioon, mis valitseb kogu Venemaa Föderatsiooni tuumasektorit – nii tsiviilotstarbelist kui ka tuumarelvastusega seonduvat. 
Rosatom tegeleb aatomienergia ja tuumkütuse tootmisega, tuumarelvastusega, rakendus- ja baasuuringutega, tuuma- ja kiirgusohutuse tagamisega. Rosatom toodab üle 40% Venemaa Euroopa-osas toodetavast elektrienergiast. Rosatomi kontrolli all on ka aatomijäälõhkujate laevastik. Rosatom ühendab enam kui 360 aatomitööstuse ettevõtet riigis. 
Riiklik korporatsioon Rosatom loodi 2007. aastal Föderaalse Aatomienergia Agentuuri Rosatom ümberkujundamise tulemusena. Agentuur Rosatom (eksisteeris 2004–2007) moodustati Venemaa Aatomienergia Ministeeriumi reorganiseerimise tulemusena. Nõukogude Liidus oli Rosatomi eelkäijaid NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Ministeerium. 
Korporatsiooni peakorter asub Moskvas aadressil ulitsa Bolšaja Ordõnka 24. Korporatsiooni peadirektor on 2016. aastast Aleksei Lihhatšov (nimetati ametisse Venemaa presidendi Vladimir Putini seadlusega). Aastatel 2005–2016 juhtis Rosatomit Sergei Kirijenko. Korporatsiooni kõrgeim juhtimisorgan on järelevalve nõukogu. Selle eesotsas on 2016. aastast Kirijenko.
Rosatomi eriesindaja Aafrika tuumatehnoloogia arendamise alal on olnud Vladimir Stržalkovski.
Korporatsiooni keskaparaadis ning korporatsiooni struktuuri kuuluvates ettevõtetes ja instituutides töötas 2015. aastal üle 256 000 inimese.
Pöide Maarja kogudus

EELK Pöide Maarja kogudus on luterlik kogudus Pöides.
Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Veiko Vihuri. Juhatuse esimees on Elje Kula.
Jumalateenistused on iga kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 13.30 Pöide Maarja kirikus.
Pühajõe kogudus

Pühajõe Maarja kogudus on luterlik kogudus Pühajõel Jõhvi vallas.
Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Ulvar Kullerkupp, organist Inna Badina. Juhatuse esimees on Tiiu Truupõld.
Jumalateenistused toimuvad kaks korda kuus Pühajõe kirikus.
Pühajõe köstrid.
Teise maailmasõja ajal käisid kirikus jutlust pidamas
Julm maa

"Julm maa" (originaalpealkirjaga "Badlands") on 1973. aasta Ameerika Ühendriikide mängufilm.
Film räägib süüdimatust noorest mehest, kes leiab samasuguse süüdimatu tüdruksõbra, kellega koos seigeldes pannakse toime mõrvu.
Film põhineb reaalse hullumeelse mõrvari Charles Starkweatheri ja tema tüdruksõbra Caril Ann Fugate'i lool.
Randvere kogudus

EELK Randvere kogudus on luterlik kogudus Randveres.
Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Aare Kimmel, diakon Andres Suurevälja, organist Anne Pilvisto. Juhatuse esimees on Hans Rätsep.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 14.30 Randvere kirikus.
Rannamõisa kogudus

EELK Rannamõisa kogudus on luterlik kogudus Rannamõisas.
Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Aare Kimmel, organist Ivi Küla. Juhatuse esimees on Tarmo Sulger.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.30 Rannamõisa kirikus.
The Sadist

"The Sadist" (ka "Profile of Terror" ja "Sweet Baby Charlie") on 1963. aasta USA mängufilm.
Film räägib süüdimatust noorukist ja tema tüdruksõbrast, kes võtavad pantvangi juhuslikud teelised.
Film põhineb reaalsel hullumeelsel mõrvaril Charles Starkweatheril ja tema tüdruksõbral Caril Ann Fugatel.
Parex banka

Parex banka on Läti pank.
Parex banka asutati 1992. aastal ja on üks vanimaid Läti kommertspankasid. Pank on pidanud harukontoreid Saksamaal, Rootsis, Eestis, Venemaal, Ukrainas, Aserbaidžaanis ja mujal. AS Parex banka Eesti filiaal kandis nime Parex Pank.
2008. aasta finantskriisi ajal sattus Parex banka suurtesse raskustesse ja Läti riik ostis panga päästmiseks suuromanikelt Viktors Krasovickiselt ja Valerijs Karginsilt 51% panga aktsiatest, makstes kummalegi osaluse eest ühe lati.
2010. aasta 30. juulil andis Parex banka endised juhatuse liikmed ja suuromanikud Krasovickise ja Karginsi pangale kahju tekitamise eest kohtusse.
2009. aasta novembri seisuga kuulus 70,3% aktsiatest Läti erastamisagentuurile ning 25% Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale.
2010. aastal jaotati pank kaheks, et seda oleks hõlpsam erastada. Parex banka tütarettevõte Citadele banka sai tegevusloa 29. juunil ja võttis muuhulgas üle Parex banka Eesti filiaali, mille nimeks sai Citadele Pank.
2010. aasta augustis avaldati ajakirjanduses teatis, mille kohaselt plaanisid Läti Parex panga USAst ja Luksemburgist pärit väikeaktsionärid panga aktsiakapitali suurendamise otsuse konstitutsioonikohtusse kaevata (Läti valitsus suurendas aastail 2009-2010 raskustesse sattunud Parexi aktsiakapitali kolm korda. 2008. aasta lõpus oli see 65,03 miljonit latti, tänavu juuni lõpu seisuga aga 261,53 miljonit latti). Otsuse tulemusena vähenes väikeaktsionäride osalus pangas neli korda.
Reigi Jeesuse kogudus

EELK Reigi Jeesuse kogudus on luterlik kogudus Hiiumaal Reigi kihelkonnas Pihla külas.
Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Kristi Ugam. Juhatuse esimees on Merike Klein.
Jumalateenistused toimuvad kuu 2. ja 4. pühapäeval Reigi kirikus.
Arch Hall juunior

Arch Hall juunior (sündinud 2. detsembril 1943 Los Angeleses California osariigis) on USA filminäitleja, muusik ja lendur.
Elulugu.
Arch Hall juunior sündis Van Nuysi linnaosas Los Angeleses California osariigis. 
Laulma hakkas ta noorukieas ansamblis Arch Hall juunior &amp; Archers. Filminäitlejana tegi kaasa filmides, mille produtsent oli tema isa Arch Hall seenior (v.a "The Sadist"), kes kasutas tiitrites valenimesid.
Pärast filmikarjääri 1960. aastate keskel töötas Arch Hall kuni 2003. aastani reisi- ja kaubalennukite piloodina.
2001. aastal avaldas ta Nicolas Merryweatheri nime all (sama nime, mida tema isagi tihtipeale on kasutanud) kirjutatud romaani "Apsara Jet".
Wild Guitar

"Wild Guitar" on 1962. aasta USA mängufilm.
Film räägib muusikatööstusest, kus kasutatakse kõikvõimalikke lubamatuid võtteid.
Eegah

"Eegah" on 1962. aasta Ameerika Ühendriikide õudusfilm.
Film räägib üksikust hiiglaslikust koopainimesest.
Lakkhunt

Lakkhunt ehk guara ("Chrysocyon brachyurus") on koerlaste sugukonda lakkhundi perekonda kuuluv kiskja, oma perekonna ainus liik.
Nimi.
Kohalikud guaraniid nimetavad lakkhunti oma keeles "aguará guazú", mis tähendab nende keeles 'suur rebane'. Sellest tuleb ka eestikeelne paralleelnimetus guara.
Looma teaduslik nimetus "Chrysocyon" tähendab kreeka keeles kuldset koera. Sedasama tähendab šaakali ladinakeelne nimetus "Canis aureus". Nii šaakal kui ka lakkhunt kuuluvad koerlaste sugukonda.
Levila ja elupaigad.
Lakkhunt on Lõuna-Ameerika suurim koerlane. Tema levila ulatub Brasiiliasse, Paraguaysse, Boliiviasse, Uruguaysse ja Põhja-Argentinasse. Ta elutseb rohtlates ja sooservades. Neis paigus on tal tänu pikkadele jalgadele kerge üle kõrge rohu saakloomi jälgida. 
Välimus.
Lakkhunt meenutab suurt rebast. Ta on omapäraste proportsioonidega: jalad on pikad, kõrvad suured, saba lühike. Pika koonu ja sihvaka kaela tõttu tundub keha lüheldane. Kolp meenutab tugevasti rebase oma. Ka värvus on iseäralik: pealtpoolt on keha kollakasoranž, altpoolt aga peaaegu must. Saba see-eest on hele ja valge tipuga. 
Lakkhundi tüvepikkus on umbes 125 cm, sabapikkus ligi 30 cm, õlakõrgus kuni 75 cm, mass 20–23 kg. 
Lakkhuntidel on hea kuulmine. Nende saagiks langevad peamiselt aguutid, pakad, linnud, roomajad ja putukad; nad söövad ka taimetoitu, näiteks maha kukkunud puuvilju. Võimalusel näppab lakkhunt kodulinde ja haruharva, hulgakesi koos murrab lambaid. 
Pojad sünnivad talvel, harilikult on neid vaid 2–3. Kutsikad on tumedad, välja arvatud valge sabaots. 
Lakkhunt loomaaias.
Loomaaias on lakkhunti üsna lihtne pidada. Lakkhunt elas 2021. aasta novembrini Tallinna loomaaias. 2022. aasta keskel saabus Tallinna lakkhunt nimega Walter. Loomaaedades, sealhulgas Tallinnas, on lakkhuntidelt sageli järglasi saadud.
The Choppers

"The Choppers" on 1961. aasta USA mängufilm.
Film räägib noortejõugust, kes teenivad raha ebaseaduslikel teedel.
Deadwood '76

"Deadwood '76" on 1965. aasta USA vesternfilm.
The Nasty Rabbit

"The Nasty Rabbit" (tuntud ka kui "Spies-a-Go-Go") on 1964. aasta USA komöödiafilm.
Magic Spectacles

"Magic Spectacles" on 1961. aasta USA komöödiafilm.
Arch Hall seenior

Arch Hall seenior (kodanikunimega Archibald Williams Hall, tuntud ka kui Archie Hall, Arch Hall, Nicholas Meriwether, Nicholas Merriweather, Nicholas Merriwether ja William Watters; 21. detsember 1908 Saint Louis, Missouri osariik – 28. aprill 1978 Los Angeles, California osariik) oli lendur, filminäitleja, -stsenarist ja -produtsent.
Enne filmimaailma jõudmist oli Arch Hall seenior lennukipiloot USA õhujõududes. Seejärel sai temast kaskadöör Hollywoodi filmides, tihtipeale vesternites. 
Ta asutas oma filmistuudio Fairway Productions, kus tegi hulga B-kategooria filme, milles näitles ise koos ainsa poja Arch Hall juunioriga, kõrvalosi mängis ka abikaasa Addalyn Faye Pollitt.
Phil Ivey

Phil Ivey (sündinud 1. veebruaril 1976) on Ameerika Ühendriikide elukutseline pokkerimängija. 
Ta on võitnud kaheksa World Series of Pokeri käevõru ja World Poker Touri. 
Turniiridel võidetud 13 545 958 dollariga ta on aegade enim teeninud pokkerimängija.
Scotty Nguyen

Thuận B. Nguyễn (sündinud 28. oktoobril 1962) on Vietnami päritolu Ameerika Ühendriikide elukutseline pokkerimängija. Ta on võitnud viis turniiri World Series of Poker käevõru ja ühe põhiturniiri. Ta on ainuke inimene, kes on võitnud nii põhiturniiri kui ka 50 000-dollarise H.O.R.S.E-kõrvalturniiri. Samuti võitis ta 2006. aastal World Poker Touri.
Tänapäeval on ta üks aktiivsemaid kutselisi pokkerimängijaid maailmas. Aastatel 2000–2004 sai ta turniiridel kokku üle saja rahalise auhinna.
Turniiridel kokku on ta võitnud 11 341 524 USA dollarit.
Imre Lakatos

Imre Lakatos (9. november 1922 Debrecen – 2. veebruar 1974 London) oli teadusfilosoof.
Looming ja vaated.
Demarkatsiooniprobleem.
Imre Lakatos leidis, et Popperi demarkatsioonikriteerium, mis tugineb falsifitseeritavusele, on "üpris hämmastav. Teooria võib [Popperi järgi] olla teaduslik isegi juhul, kui tema kasuks ei ole põrmugi tõendeid, ja võib olla pseudoteaduslik isegi juhul, kui kõik kättesaadavad tõendid on tema poolt.".
Lakatosi (1970, 1974a, 1974b, 1981) enda kriteerium, mida ta nimetas sofistikeeritud (metodoloogiliseks) falsifikatsionismiks, ei käi eraldi võetud teooria või hüpoteesi kohta, vaid kogu uurimisprogrammi kohta, milles teooriad järjest vahetavad üksteist välja. Progresseeruvas uurimisprogrammis teevad uued teooriad üllatavaid ennustusi, mis leiavad kinnitust; degenereeruvas uurimisprogrammis luuakse teooriaid ainult tuntud faktide seletuseks. Kui uurimisprogramm ei rahulda miinimumnõuet, et igal uuel teoorial on suurem empiiriline sisu kui eelmisel, siis ta on pseudoteaduslik.
Limpa

Limpa on Eesti limonaadi maskott ehk limonaadipõrsas. Seda hakkas karastusjookide tootja A Le Coq kasutama traditsioonilise limonaadi turustamisel 2001. aastal. Limpa autor on kunstnik Anni Mäger. 
Turustamise eesmärgil on Limpa kujutist kasutatud nii toitlustusasutustes ("vt pilt") kui ka näiteks mobiiltelefonidel.
Kasutamine kultuuris.
2004. aastal ilmus kirjastuses Varrak Andrus Kivirähki lasteraamat "Limpa ja mereröövlid", kus Limpa seikleb koos kahe sõbra Limmo ja Limmaga. Raamatu loo põhjal on Limpast loodud mitu teatrilavastust.
Wilhelm Windelband

Wilhelm Windelband (11. mai 1848 Potsdam – 22. oktoober 1915 Heidelberg) oli saksa filosoof, üks tähtsamaid saksa filosoofiaajaloolasi, uuskantiaanluse Badeni koolkonna rajaja.
Ta õppis algul Jena, Berliini ja Göttingeni ülikoolis arstiteadust ja loodusteadusi, seejärel aga ajalugu ja filosoofiat, mille ta avastas tänu Kuno Fischerile ja Hermann Lotzele. Viimase juhendamisel kirjutas ta doktoritöö juhuse teooriatest. Aastal 1873 kaitses ta habilitatsioonitöö tunnetuse kindlusest.
Ta oli 1876. aastast Zürichi ülikooli, 1877. aastast Freiburgi ülikooli, 1882. aastast Straßburgi ülikooli ja 1903. aastast Eduard Zelleri ja Kuno Fischeri ametijärglasena Heidelbergi ülikooli professor.
Oma kõnes Straßburgi ülikooli rektori ametisse astumise puhul 1. mail 1894 "Ajalugu ja loodusteadus" võttis ta kasutusele eristuse idiograafilise ja nomoteetilise meetodi vahel: nomoteetiline teaduslik mõtlemine otsib seadusi, millele nähtused alluvad, idiograafiline teaduslik mõtlemine avab üksiknähtusi.
Ta vastustas positivismi ning väitis, et filosoofia ei tohiks loodusteaduste metoodikat kriitikavabalt üle võtta, vaid peaks astuma loodusteadustega humanistlikku dialoogi.
Windelband pani aluse uuskantiaanluse väärtusfilosoofilisele suunale (aksioloogiale). Tema sõnul tähendab Kanti õigesti mõistmine Kantist edasi minemist. Kantist edasi minemiseks toetus ta Georg Wilhelm Friedrich Hegelile, Johann Friedrich Herbartile ja Hermann Lotzele.
Windelbandi tööd teadusfilosoofia ja aksioloogia alal jätkas tema tähtsaim õpilane ning ametijärglane Heidelbergi ülikoolis Heinrich Rickert. Windelbandi õpilaste seas olid ka sotsioloog Max Weber ning teoloogid Ernst Troeltsch ja Albert Schweitzer.
Tiidu mänd

Tiidu mänd on looduskaitsealune põlispuu Valgamaal Otepää vallas Tiidu külas. 
Männi ümbermõõt on umbes 2,3 m, kõrgus 13 m.
Laekvere mänd

Laekvere mänd on looduskaitsealune põlispuu ja pühapuu Lääne-Virumaal Vinni vallas Laekvere alevikus.
Männi ümbermõõt on umbes 3 m, kõrgus 9,5 m, võra diameeter 10 m.
Kraaviotsa pettai

Kraaviotsa pettai on looduskaitsealune põlispuu, mänd Põlvamaal Põlva vallas Aarna külas.
Puu kõrgus on 17 m, ümbermõõt 3,2 m.
Carl Georg Fick

Carl Georg Fick (28. juuni 1801 Tallinn – 12. juuni 1883 Keila) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastani 1820 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1820–1823. Seejärel oli koduõpetaja Keilas Meyendorffide juures. Ordineeriti õpetajaks 25. septembril 1827.
Oli Keila Miikaeli koguduse adjunkt aastatel 1827–1828 (kutsuti 19. juulil 1827) ja õpetaja 1828–1883 ehk 55 aastat. Lääne-Harju praostkonna praost oli ta 27. märtsist 1835–1870, Eestimaa konsistooriumi assessor 28. veebruarist 1844 kuni 1863.
Oli 9. septembrist 1843 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Pooldas Eduard Ahrensi eesti kirjakeele muutuste arutamist konsistooriumis. 1865. aastal lõi ta kiriku juurde Keila esimese meeskoori. 
Maetud Keila kirikuaeda, matmispaik asub kiriku lõunaküljel.
Isiklikku.
Carl Georg Fick pärines Tallinna fajansimanufaktuuri rajaja Carl Christian Ficki (1730–1792) perest. 
Tema poeg Max Wilhelm Fick oli pärast teda Keila Miikaeli koguduse õpetaja. Tema teine poeg Eduard Georg Fick oli esimene Keilas tegutsenud arst.
Männiku mänd

Männiku mänd on looduskaitsealune põlispuu, mänd Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kurgja külas.
Kõrgus 25 m, ümbermõõt 2,1 m.