Moštšuni lahing

Moštšuni lahing oli lahing Moštšuni küla ja selle ümbruse kontrollimiseks 2022. aasta Venemaa sissetungi Ukrainasse algfaasis. Lahing kestis 5. märtsist 21. märtsini 2022 ja seda on kirjeldatud kui "üks ägedamaid ja tähtsamaid lahinguid Kiievi kaitsmise ajal."
Eellugu.
Pärast seda, kui Venemaa maaväed võtsid 25. veebruaril 2022 kontrolli Hostomeli lennujaama üle, alustas Venemaa vägede põhirühm Valgevenest läbi Tšornobõli keelutsooni massilise pealetungi Kiievile. Kiire edasitungi käigus võtsid Vene väed oma kontrolli alla Tšornobõli, Ivankivi, Dõmeri ja Borodjanka. Nad jõudsid ka Butša äärelinna.
Venemaa edasitungi tõkestamiseks lasid Ukraina väed taganedes õhku Irpini jõge ületavad sillad. Mööda jõge jätkus mitu päeva pommitamist ja võitlust.
Lahing.
5. märtsil sisenesid Moštšuni loodeosasse väike arv Vene eriüksusi ja hõivasid selle.
6. märtsi hommikul asus jõge ületama märkimisväärne hulk Vene vägesid. Sel ajal kaitses Moštšuni 72. mehhaniseeritud brigaadi kompanii. Surve all taandusid Ukraina väed küla keskele ja koondusid uuesti. Hiljem saabusid abivägedeks Ukraina eriüksused, mis olid relvastatud tankitõrjerelvadega. Venelased ründasid küla pidevalt "Gradide", suurtükitulede, miinipildujate, õhurünnakute, droonide ja ründehelikopteritega. Vene väed tegid kahjutuks ka Ukraina droonid ja segasid piirkonnas elektroonilise sõjapidamise taktikat kasutades side.
Märtsi keskpaigaks seisid Vene väed endiselt silmitsi Ukraina kaitsjate ägeda vastupanuga nii naaberlinnas Irpinis kui ka teistes pealinnast läänes asuvates piirkondades. Kuna Venemaa armee ei suutnud neis piirkondades Ukraina kaitsest läbi murda, otsustas ta eelistada Kiievisse tungimist Moštšuni kaudu.
Sõja alguses lasti osa Kozarovitši tammist õhku, et Kiievi veehoidlast pääseks vesi Irpini jõkke, et tõsta selle taset ja luua looduslik barjäär. Jõgi ületas kaldaid 1,5–2 meetri võrra, muutes ületamise keeruliseks. Üleujutus muutis Hostomeli lennujaamas paiknevatel Vene vägedel peaaegu võimatuks jõuda Moštšuni, mida nad pidasid väravaks Kiievisse.
11. märtsil alustasid Vene väed Moštšuni igast küljest ulatuslikku pealetungi. Ukraina väed tõid külasse abivägesid, et rünnak tõrjuda. Tugeva suurtükitule mõjul taandusid Ukraina väed järgmiste päevade jooksul järk-järgult küla äärealadele. Pärast seda seadsid Ukraina väed Moštšuni lähedale metsa kaitsepositsioonid.
13. märtsiks väitsid Ukraina allikad, et 155. üksik merejalaväebrigaad on senise lahingu käigus saanud umbes 600 surma ja veel 600 haavata. 14. märtsi paiku pakkus 72. mehhaniseeritud brigaadi ülem Oleksandr Vdovitšenko Ukraina relvajõudude ülemjuhatajale Valeri Zalužnõile Moštšunist taganemist. Kindral vastas sõnadega "Kui te lähete ära, siis Kiievisse" ja "Me otsime jõude ja vahendeid". Komando otsustas küla kaitsmist jätkata ja taktikat muuta. Vdovitšenko hakkas vägesid vahetama iga kolme päeva tagant, öeldes: "Mürsutiheduse ja külma tõttu oli [neil] võimatu kauemaks jääda." Ta tõi lahingusse ka uue pataljoni.
Mõni päev hiljem piirasid Ukraina üksused Moštšuni kahelt poolt ümber ning asusid tugevalt tulistama külas asuvaid Vene vägesid ja jõeületusi. Seejärel surus Ukraina armee Vene väed tagasi Irpini jõe äärde.
21. märtsil vabastasid Ukraina relvajõud täielikult Moštšuni küla Vene okupatsiooni alt.
Sõjaline väärtus.
Moštšunist sai Kiievi oluline kaitse eelpost. Vene väed nägid Moštšuni küla strateegilise positsioonina, mida neil oli vaja kontrollida Kiievi vallutamiseks. Selleks saatis Vene armee küla vallutama palju kvalifitseeritud vägesid, reaktiivsuurtükke, miinipildujaid ja lennukeid. Vaatamata keerulisele olukorrale peatas Ukraina armee Venemaa pealetungi ja suutis hiljem Vene väed Irpini jõe vasakule kaldale suruda.
Tagajärg.
Venemaa kaotused Moštšunis, Irpinis, Makarivis ja teistes lähedalasuvates asulates aitasid kaasa nende otsusele Kiievi oblastist täielikult lahkuda.
Lahingu käigus hävis Moštšuni 2800 hoonest umbes 2000.