tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Alexandru Ioan Cuza ülikool

Alexandru Ioan Cuza ülikool (rumeenia keeles "Universitatea "Alexandru Ioan Cuza"") on ülikool Rumeenias Iașis.
Ülikool asutati 1860. Ta on nimetatud Rumeenia valitseja Alexandru Ioan Cuza (1820–1873) järgi.
Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase (2013).
Auburni Ülikool

Auburni Ülikool (inglise keeles "Auburn University") on ülikool USAs Alabama osariigis Auburnis.
Ülikool asutati 1856.
Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2018).
Augsburgi ülikool

Augsburgi ülikool (saksa keeles "Universität Augsburg") on ülikool Saksamaal Augsburgis.
Ülikool asutati 1970. aastal.
Ülikoolis õpib üle 20 000 üliõpilase.
Augusta State University

Augusta State University oli ülikool USA-s Georgia osariigis Augustas. Ülikool tegutses aastatel 1785–2012. 2012. aastal liitus see teise kohaliku ülikooliga ja moodustati Georgia Regentsi Ülikool, uuema nimega Augusta Ülikool.
Ülikoolis õppis üle 6900 üliõpilase (umbes 2012).
Eestkoste (Rooma õigus)

Eestkoste (ld "tutela") Rooma õiguses oli instituut eelkõige vabadele iseseisvatele isikutele (ld "persona sui iuris") varahooldusõiguse andmiseks, alaealiste üle anti teatud juhul ka isikuhooldusõigus. Eestkostet sai seada alaealiste laste (ld "impuberes") ja naiste üle. Rooma õiguses tunti ka terminit hooldus (ld "cura"), mis andis samuti õiguse isiku vara puudutavate tehingute järelevalveks ja seetõttu oli sarnane eestkostega. Hooldaja määrati pillajatele ja hullumeelsetele, samuti alla 25-aastastele täisealistele.
Isa enneaegse surma tõttu võis poeg saada vabaks iseseisvaks isikuks, kuid ta oli siiski liiga noor otsuste tegemiseks. Järelevalve vajamise tõttu määrati noorele eestkostja.
Paljud roomlased püüdsid vältida eestkostjaks olemist, vabandades end välja. Vabandusteks toodi näiteks seda, et ollakse liiga noor või vana, ka füüsilist nõrkust. Eestkostjaks olemisest vabastati ka isikud, kes olid näiteks turu kõrged ametnikud või need, kes olid juba kolmele isikule eestkostjaks.
Eestkoste oli vajalik näiteks mõlemapoolsete kehtivate tehingute tegemiseks. "Digesta". 19.1.13.29: "Kui keegi ostab [midagi] lapseealiselt ilma tema eestkostja nõusolekuta, on leping kehtiv vaid ühepoolselt: sest ostja on lapseealise suhtes kohustatud, aga lapseealine endale kohustust ei võta."
Nõuded eestkostjale.
Eestkostja võis olla isik, kes oli vähemalt 25 aastat vana Rooma kodanik, kes ei olnud sõdur. Eestkostjaks olemine oli üldjuhul meeste kohustus. Naisi ei saanud eestkostjaks määrata, välja arvatud printsipaadi perioodil ja seda juhul, kui nad spetsiaalselt taotlesid keisrilt oma laste eestkostjaks olemist.
Eestkostest vabanemine.
Minimaalse õigusvõime kaotamisel (ld "capitis deminutio minima") vabanes isik ka eestkostest. "Institutionese". 1.22.4 järgi lõppes peremuutuse korral isiku üle eestkoste (nt onu ei olnud enam onupoja eestkostja) agnaatilise sideme tõttu. Seda kinnitab ka Gaius 1.163: "Kui isal on kaks poega ja ta laseb ühe "emancipatio"'ga vabaks, ei saa see enam olla teisele seadusjärgseks eestkostjaks, sest agnaatiline side nende vahel on katkenud."
Alaealised poisid vabanesid eestkoste alt, kui nad jõudsid puberteediikka ehk 14-aastaselt said neist täiskasvanud. "Digesta" 34.3.28.3 järgi oli Titius [täiskasvanuks saades] teinud testamendi, kus oli muuhulgas välja toodud lause: "Ma tahan, et minu isa Seius oleks vabastatud eestkostja kohustustest".
Eestkoste alaealiste ja naiste üle.
Noored ei saanud kuni seitsmeaastaseks saamiseni tsiviilkäibest iseseisvalt osa võtta (nt sõlmida lepinguid), neid asendas eestkostja (ld "tutor").
Rooma vanimal ajal oli ka täisealiseks saanud naine teovõimetu ja lähima meesliinis oleva võimusugulase ehk agnaadi (ld "tutela legitima") eestkoste all. Kui noor naine jõudis puberteediikka, ei lõppenud eestkoste tema üle. Eestkostetavad naissoost isikud, kes polnud ei isa ega abikaasa võimu all, olid alati igavese eestkoste all. Hiljem olukord muutus ja naissoost isikud vajasid eestkostjat ainult teatud tsiviilkäibega seotud tehingute tegemiseks.
Perikoopide raamat

Perikoopide raamat, ka evangelistaar (ladina keelest "evangelistarium") on liturgiline raamat, millesse on koondatud kirikuaasta pühapäevade ja suurte pühade jumalateenistustel lugemiseks mõeldud tekstilõigud (perikoobid) Uuest Testamendist. Kasutatakse katoliku ja õigeusu kirikus.
Sõnavara.
Katoliku kirik nimetab inglise, prantsuse ja saksa keeles tänapäeval nii perikoopide raamatut kui ka nelja evangeeliumi täistekste koondavat evangeliaari sama sõnaga evangeliaariks ("évangéliaire", "evangeliary", "Evangeliar").
Bütsantsi liturgias on perikoopide raamat εὐαγγέλιον λειτουργικόν "evangelion liturgikon" või εὐαγγέλιον "evangelion", evangeeliumi täistekste sisaldav raamat τετραευαγγέλιον "tetraevangelion". Kirikuslaavi keeles vastab perikoopide raamatule "А́пракос" (vanakreeka keelest ἄπρακτος 'mitte-argipäevane').
Sisu.
Tekstilõikude järjekord on seotud kirikuaasta pühadega, alates vigiiliast enne jõule. Erinevalt evangeliaarist ei ole perikoopide raamatus evangeeliumide kogu tekst. Evangelistaar võis sisaldada evangeeliumist valitud tekste ka muudeks erilisteks puhkudeks, näiteks kiriku pühitsemise aastapäev (templipüha) või jumalateenistus surnute mälestuseks.
Ajalugu.
Alates 5. sajandist hakkas algne terve piibliteksti lugemine jumalateenistustel ("lectio continua") laiemalt asenduma valitud tekstilõikude lugemisega. Kuigi perikoopi kui piibli tekstilõiku mainitakse juba Justinuse 2. sajandi tekstides, pärinevad esimesed lektsionaarid (perikoopide raamat ja epistolaar koos) 5. sajandist.. 6. sajandiks oli tava koondada jumalateenistustel lugemiseks mõeldud tekstid omaette raamatusse täiesti välja kujunenud.
Perikoopide raamatud on sageli illustreeritud jutustavate miniatuuridega pühakirjalõigu kohta. Varaseimad tuntud näited keskaegsetest käsikirjalistest hinnaliste illustratsioonidega perikoopide raamatutest on Godescalci evangelistaar (781–783), Gero käsikiri ja "Codex Egberti" (Reichenau koolkond, 980–993), ottode kunstist Heinrich II ja Heinrich III perikoopide raamatud, glagoolitsas "Codex Assemanianus" (Novgorod, 11. sajand) ja 11. sajandi lõpust Gniezno ja Płocki "codex aureus"'ed ning Vyšehradi koodeks.
Liturgiline raamat

Liturgiline raamat, ka jumalateenistusraamat, on raamat, mis sisaldab jumalateenistusel kasutatavaid tekste, mõnikord koos nootide või neumadega kirja pandud meloodiaga.
Baleaaride Ülikool

Baleaaride Ülikool (katalaani keeles "Universitat de les Illes Balears") on ülikool Hispaanias Baleaaridel.
Ülikool asutati 1978.
Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase (2012).
Otto-Friedrichi Bambergi ülikool

Otto-Friedrichi Bambergi ülikool (saksa keeles "Otto-Friedrich-Universität Bamberg") on ülikool Saksamaal Bambergis.
Ülikool asutati 1647.
Ülikoolis õpib üle 13 000 üliõpilase.
Baškiiri Riiklik Ülikool

Baškiiri Riiklik Ülikool (baškiiri "Башҡорт дәүләт университеты", vene "Башкирский государственный университет") on ülikool Venemaal Baškortostanis Ufaas. Tegemist on Baškortostani vanima kõrgharidust pakkuva kooliga. Ülikoolis õpib kokku üle 27 500 üliõpilase.
Ülikool loeb oma asutamise alguseks 1. juulit 1909. aastal, kui loodi ülikooli eelkäija Ufaa Õpetajate Seminar.
Belfasti ülikool

Belfasti ülikool (inglise keeles "Queen's University Belfast") on ülikool Põhja-Iirimaal Belfastis.
Ülikool asutati 1819.
Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2016).
Queenslandi Ülikool

Queenslandi ülikool (inglise keeles "University of Queensland") on ülikool Austraalias Queenslandi osariigis Brisbane'is.
Ülikool asutati 10. detsembril 1909.
Ülikoolis õpib üle 55 000 üliõpilase (2019).
Bilgi ülikool

Istanbul Bilgi Ülikool asutati põhimõttega "Non scholae, sed vitae discimus" (Me ei õpi kooli, vaid elu jaoks) ning seda peetakse Türgi neljandaks eraülikooliks. Ülikooli eelkäijaks oli Istanbuli Rahvusvaheliste Uuringute Kool.
2020. aastal edendas ülikool oma rahvusvahelistumispüüdlusi koostöö kaudu Arizona State Universityga, mille eesmärk oli parandada hariduse ja teadustöö kvaliteeti. 2020. aasta Türgi Ülikoolide Rahulolu Uuringu kohaselt kuulus Istanbul Bilgi Ülikool riigi A-rühma ülikoolide hulka. 2025. aastal oli Istanbul Bilgi Ülikool QS World University Rankingsi andmetel viie parima eraülikooli seas Türgis.
Ülikoolil on partnerluslepingud 40 riigis Erasmus+ programmi, kahepoolsete ja Šveitsi mobiilsusprogrammide raames.See on Euroopa Ülikoolide Assotsiatsiooni (EUA), Ülikoolide Põhiväärtuste ja Õiguste Magna Charta Vaatluskeskuse, ÜRO ülemaailmse kokkuleppe (UNGC), Vastutustundliku Juhtimise Hariduse Põhimõtete (PRME), OECD Kõrgharidusprogrammi (IMHE) ja Rahvusvahelise Ärikoole Edendava Assotsiatsiooni (AACSB) liige. Lisaks pakub ülikool majanduse erialal Londoni Ülikooli topeltkraadiprogramme. Istanbul Bilgi Ülikool on akrediteeritud Türgi Kõrgharidusnõukogu ja Euroopa Kõrghariduse Kvaliteeditagamise Assotsiatsiooni (ENQA) poolt.
Bowling Green State University

Bowling Green State University on avalik ülikool USA-s Ohio osariigis Bowling Greeni linnas.
Ülikool asutati 27. septembril 1910.
Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase.
Bradley ülikool

Bradley ülikool (inglise keeles "Bradley University") on ülikool USAs Illinoisi osariigis Peorias.
Ülikool asutati 1897.
Ülikoolis õpib üle 5000 üliõpilase.
Òscar Cadiach

Òscar Cadiach (katalaani keeles "Òscar Cadiach i Puig"; sündinud 22. oktoobril 1952 Barcelonas) on Hispaania katalaani alpinist.
Meedia teatel on Cadiach tõusnud kõigi (14) üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu (teise katalaanina Ferran Latorre järel), seejuures lisahapnikku kasutamata (erinevalt Latorrest). Tal kulus selleks 33 aastat (1984–2017). Tema 14. tipp oli Broad Peak (8051 m) (tipus 27. juulil 2017).
Tagantjärele (2022. aasta juulis) selgus, et Eberhard Jurgalski hallatava veebisaidi "8000ers" väitel polnud Òscar Cadiach kahe kaheksatuhandelise peatippu tegelikult jõudnudki (Manaslu ja K2). Manaslu mäel jõudis ta eeltippu (tähistus C2). Hullem lugu oli K2 mäel, kus Cadiach peatus peatipust sedavõrd allpool, et Jurgalski uurimisrühm otsustas ta jätta ajaloolisest, nn "pärandi nimistust" hoopis välja.
Cadiach alustas mägedes ronimist 14-aastaselt. 22-aastaselt töötas instruktorina alpinismikoolis. Ta on tegutsenud fotograafina ja osa võtnud mitme dokumentaalfilmi loomisest. Dokumentaalfilmis "Al Filo de lo Imposible" mängis ta George Mallory rollis.
Benoît Chamoux

Benoît Chamoux (19. veebruar 1961 La Roche-sur-Foron, Haute-Savoie departemang – 6. oktoober 1995 Kangchenjunga, Nepal) oli prantsuse alpinist.
Ta oli tippalpinist, kes oli tõusnud 13 kaheksatuhandelise tippu. Kolm neist vaidlustati, seega ametlikult läks talle kirja 10 tipputõusu kaheksatuhandelistele.
Ta jäi kadunuks koos kahe kaaslasega (fotograafi ja šerpaga) 6. oktoobril 1995 tõusul Kangchenjunga (8586 m) tippu.
Erhard Loretan

Erhard Loretan (28. aprill 1959 Bulle, Fribourgi kanton – 28. aprill 2011 Grünhorn, Fieschertal, Valais' kanton) oli Šveitsi alpinist ja mägigiid.
Ta oli tippalpinist, kes Reinhold Messneri järel teise alpinistina maailmas oli tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 13 aastat (1982–1995).
Loretan alustas mägedes ronimist 11-aastaselt. Neli aastat hiljem tõusis ta Alpides Doldenhorni (3638 m) tippu. 1980. aastal ronis Andides mitme kuuetuhandelise tippu.
1982. aastal alustas ta kaheksatuhandeliste tipputõusude seeriat Nanga Parbati (8125 m) vallutamisega Himaalajas. Järgmisel aastal lisandus vaid 17 päevaga kolm tippu Karakoramis. 1986. aastal kulus tal Džomolungma (8848 m) alpistiilis tipputõusuks 43 tundi. Oma viimase, 14. kaheksatuhandelise Kanchenjunga (8586 m), tipputõus toimus 1995. aastal. Samal aastal tegi ta esmatõusu Antarktikas ühele 4600 meetri kõrgusel asuvale nimetule mäetipule (Loretan).
Alates 1998. aastast töötas Loretan Alpides mägigiidina. Hukkus Grünhorni (4043 m) mäel juhtides klienti tipu suunas. Klient kaotas tasakaalu ja tõmbas kukkudes Loretani endaga kaasa. Nad kukkusid 200 meetrit allapoole. Loretan suri saadud vigastustesse.
Loretan avaldas kaks alpinismiteemalist raamatut.
Kalnamuiža mõis (Umurga kihelkond)

Kalnamuiža mõis (saksa keeles "Maikendorf") oli rüütlimõis, hiljem aga Roperbeķi mõisa kõrvalmõis ning karjamõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Umurga valda.
Ajalugu.
1480. aastal ostis Johann Uexküll Tillemann von Herzenradelt 1700 marga eest Kalnamuiža mõisa. 1496. aastal jagasid Johanni pojad omandatud valdused, Maikendorfi ja Salsenhofi kaheks, Kalnamuiža ja Roperbeķi mõisaks. 1496. aastal oli mõisatel ühine omanik – Georg Uexkülli poeg Johann Uexküll (mitte varasem). Aastal 1589 päris mõisa Jürgen (Georg) von Mengden (1560–1622). End ise pärijaks pidanud Heinrich Uexküll vaidlustas selle, kuid nõustus 1619. aastal 3000 kuldna eest Mengdeneid mõisa õigusjärgseteks omanikeks pidama. 1738. aastal vahetas Carl Gustav von Mengden Katvari, Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa Boyedega Meeri mõisa vastu. Aastal 1750 vahetas vabahärra von Campenhausen selle kompleksi Liepa mõisa vastu. Aastaks omandas ta 1775 omandas piirkonnas suured maavaldused, mille pärijaks oli tema kasupoeg Friedrich Reinhhold von Berg. Too müüs mõisa 1779. aastal 21 000 taalri eest George Ludwig von Vegesackile, kes selle omakorda 1803. aastal 25 000 taalri eest Adam Heinrich von Belowile müüs. Aastaks 1816 oli Kalnamuiža kujunenud Roperbeķi karjamõisaks.
Mõisa suurus.
1641. aastal oli Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa suurus 2 ja 1/2 adramaad. 1688. aastal oli mõisate suurus 3 ja 1/2 adramaad, 1734. aastal oli adramaid 1 ja 1/4, 1757. aastal aga 6 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisate suurus 4 ja 1/3 adramaad. Aastal 1832 oli mõisatel adramaid 4 ja 1/5, aastal 1881 aga 3 ja 11/80, lisaks 5 ja 14/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
Ezerslokas

Ezerslokas (ka Lielslokas) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas. Ezerslokas asub valla põhjaosas merepinnast 104 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunzemist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 29 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele Lielslokase järve kaldale.
Aastal 2007 oli külas 13 elanikku.
Mežslokas

Mežslokas on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas. Mežslokas asub valla loodeosas merepinnast 116 meetri kõrgusel. 
Küla jääb valla keskusest Jaunzemist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 180 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mežslokase bussipeatus.
Mežslokases asuvad muinsuskaitse all olevad Mežslokase muinaskalmed.
Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.
Paiķeni

Paiķeni (ka Paiķēni) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas. Paiķeni asub valla keskosas merepinnast 114 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunzemist 2,5, piirkonna keskusest Alūksnest 30 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele.
Küla on endine leivude asuala. Leivude keeles kandis küla Paikna nime.
Aastal 1850 elas külas 135 elanikku. 2007 oli elanikke 22.
Theodore Henry Frison

Theodore Henry Frison (17. jaanuar 1895 – 9. detsember 1945) oli USA entomoloog.
Elulugu.
Theodore Henry Frisoni isa Joseph oli ettevõtja, sisserändaja Saksamaalt Hambachist, ema Helen O'Neal Frison oli sündinud Ameerika Ühendriikide New Yorgi osariigis Hermonis. Ta lõpetas Champaigni keskkooli, kus alustas entomoloogiaga tutvumist Frisonite naabri, ülikooli entomoloogiaprofessori J. W. Folsomi ja entomoloogiaosakonna juhataja Stephen Albert Forbesi käe all, osaledes ülikoolikursustel juba keskkooliõpilasena. Seejärel jätkas ta entomoloogiaõpinguid ametlikult Illinoisi Ülikoolis Urbana-Champaignis. 1918. aasta aprillis värvati ta sõjaväkke, kus ta teenis augustist detsembrini 2. leitnandina jalaväes. Pärast teenistust jätkas Frison õpinguid samas ülikoolis, sai magistrikraadi 1920 ja filosoofiadoktori kraadi 1923. Ülikooli ajal mängis ta orkestris viiulit ning õpingute kõrvalt töötas assistendina ülikooli entomoloogiaosakonnas (1922–1923). 
1920. aastal määrati ta Wisconsini osariigi riigientomoloogia assistendiks ning 1921–1922 töötas ta USA Entomoloogia ja Taimekarantiini Büroos Moorestownis New Jerseys.
1923. aastal alustas Frison tööd süstemaatilise entomoloogina Illinoisi osariigi looduslooteenistuses (Illinois Natural History Survey). Pärast teenistuse 1917. aastal rajanud Forbesi surma 1930. aastal sai Frisonist juhataja kohusetäitja ning 1. juulil 1931 nimetati ta teenistuse juhatajaks, sellele töökohale jäi ta 1945. aastani, mil suri lülisambavähki. Frison maeti Rose Lawni kalmistule Champaignis.
Teadustegevus.
Frison oli Wildlife Society, Ameerika Majandusentomoloogide Assotsiatsiooni (American Association of Economic Entomologists), Ameerika Entomoloogiaseltsi (Entomological Society of America), Illinoisi Auduboni Seltsi, Illinoisi osariigi Arheoloogiaseltsi ja Illinois' osariigi Teaduste Akadeemia (Illinois State Academy of Science) liige. 1936–1939 oli ta ajakirja Journal of Economic Entomology toimetaja. Eelkõige keskendus ta teadustöös kimalastele, pani muuhulgas nime liigile "Bombus religiosus", lehetäilistele ja kevikulistele ("Isoperla namata"). Elu jooksul avaldas ta üle 80 teadusartikli ja saavutas rahvusvahelise tuntuse.
Isiklikku.
1919. aastal abiellus Frison Ruby Gertrude Dukesiga, kes oli pärit St. Josephist Illinoisis. 1923. aastal sündis neil poeg Theodore Henry Jr. ja 1929. aastal tütar Patricia Ann.
Frison harrastas tennist, golfi, kalapüüki ja küttimist.
Aizpurieši

Aizpurieši (ka Aizpuri) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Aizpurieši asub valla lõunaosas merepinnast 138 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Aizpuri

Aizpuri on küla ("mazciems") Lätis Aizkraukle piirkonna Aizkraukle vallas.
Küla asub valla kaguosas merepinnast 85 m kõrgusel Daugava jõe ääres. Asulat läbib maantee A6. Aizpuri asub piirkonna keskusest Aizkrauklest 9 ja Riiast 83 km kaugusel. Külas asuvad Aizkraukle vana kalmistu ja Aizkraukle valla kalmistu. Sinna jäävad Aizkraukles kapi ning Aizpuri bussipeatused.
Küla jääb osaliselt Daugava oru loodusparki. Looduskaitse all on Karikste hiidrahn, Jõutamm, Tänutamm, Senči tamm ja Nädalakask.
Joškas

Joškas on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Joškas asub valla keskosas merepinnast 133 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 190 kilomeetri kaugusele.
Joškases kasvab kaks looduskaitsealuna Joškase elupuud.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
Medņi

Medņi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Medņi asub valla idaosas merepinnast 157 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele.
Medņis asuv Medņi linnamägi on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.
Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.
Greeni valem

Greeni valem (Greeni teoreem) on valem matemaatilises analüüsis, mis seob omavahel tasandilise teist liiki joonintegraali ja kahekordset integraali.
Matemaatiline definitsioon.
Kui funktsioonid formula_1 ja formula_2 ning nende osatuletised formula_3 ja formula_4 on pidevad formula_5-tasandi sidusas piirkonnas formula_6, mille rajajoon formula_7 on tükiti sile, siis kehtib Greeni valemformula_8kusjuures piirkonna formula_6 rajajoont formula_7 läbitakse positiivses suunas, st liikudes mööda rajajoont jääb piirkond formula_6 vasakule.
Ajalugu ja nimetus.
Greeni valem on nimetuse saanud George Greeni järgi, kuigi valemi tõestus pärineb Bernhard Riemannilt ja see on kahemõõtmeline erijuht üldisemast Stokesi valemist.
Kundrati

Kundrati on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Kundrati asub valla idaosas merepinnast 122 meetri kõrgusel Peetri jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 19 elanikku.
Micpapi

Micpapi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Micpapi asub valla edelaosas merepinnast 115 meetri kõrgusel Cirstupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 194 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Vilki

Vilki on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Vilki asub valla idaosas merepinnast 175 meetri kõrgusel Vilki mäest (177,9 m) läänes. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 24 ja Riiast 193 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
Setlagole

Setlagole on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Ratlou valla halduskeskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Setlagole elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,39%, värvilisi 1,19%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29%, valgeid 0,05% ja teisi 0,08%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 91,68%, sotho keelt 1,88%, inglise keelt 1,75% ja ndebele keelt 1,19%.
Pūzupi

Pūzupi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Pūzupi asub valla kirdeosas merepinnast 169 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusele.
Küla lähistel asuvad regionaalse kaitse all olevad Pūzupi muinaskalmed. Seal kasvab ka looduskaitsealune Pūzupi kask.
Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.
Tonaarium

Tonaarium (ladina keeles "tonarius", "tonarium") on keskajal kasutusel olnud liturgiline raamat ("libellus tonarium", 'toonide raamat'), mis sisaldas helilaadide (ladina keeles "tonus", "modus") kaupa korrastatud Gregoriuse laulude kogumikku.
Esimesed tonaariumid koostati 9. sajandil ja nende kasutus jätkus hiliskeskajani. Tegemist oli toetava materjaliga meloodiate meelespidamiseks. Meloodia märgiti teksti kohale kirjatähtede või neumade abil. Neumadega märgitud mitmetimõistetavate üksikmeloodiate väljalugemisel ja nende tonaalsuse tuletamisel oli helilaadide järgi süstematiseeritud tonaarium oluline abivahend, keskaegsed tonaariumid on ka tähtis allikmaterjal keskaegse muusikateooria uurimisel. 
Olulisemad tonaariumide koostajad olid Regino Prümist, Hartker Sankt Gallenist, Odo Clunyst ja Berno Reichenaust.
Mõni arvab olevat tulnud sõnast "tonarius" muusikatermini tonaalsus.
Ermiķi

Ermiķi (ka Ērmiķi) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. 
Ermiķi asub valla lõunaosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ermiķi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
Ķelles

Ķelles on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Ķelles asub valla keskosas merepinnast 140 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 196 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.
Küla on endine leivude asuala.
Makapanstad

Makapanstad on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas, Moretele valla halduskeskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Makapanstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,19%, värvilisi 0,04% ja teisi 0,11%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 82,62% inimesi, pedi keelt 5,37%, tsonga keelt 4,67%, inglise keelt 1,52%, ndebele keel 1,34%, viipekeelt 1,10%, suulu keelt 1,07% ja sotho keelt 1,06%.
Žagatas (Kalncempji vald)

Žagatas (kohalikus murdes ka Žogotas) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Žagatas asub valla lõunaosas merepinnast 142 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusele.
Küla lähistel asuvad regionaalse kaitse all olevad Žagatase muinaskalmed. Looduskatse all on Žagatase remmelgas.
Aastal 2007 oli külas üks elanik.
Melderpuļķi

Melderpuļķi (ka Puļķi) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Melderpuļķi asub valla loodeosas merepinnast 145 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 198 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Melderpuļķi muinaskalmed.
Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.
Uranaži

Uranaži on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Uranaži asub valla keskosas merepinnast 147 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Uranaži muinaskalmed.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Sprīvuļi

Sprīvuļi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Sprīvuļi asub valla lääneosas merepinnast 131 meetri kõrgusel Sprīvuļi järve ääres. 
Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 27 ja Riiast 194 kilomeetri kaugusele. Seal asub Sprīvuļi bussipeatus.
Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Sprīvuļi muinaskalmed.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Okani

Okani on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Okani asub valla idaosas merepinnast 157 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 205 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Okāni muinaskalmed, tuntud ka Kivimäe või Kalmemäe nime all.
Aastal 2007 oli külas üks elanik.
Põhjaõngejada

Põhjaõngejada on Eestis lubatud õngpüünis, üks õngejada alaliik.
Ehitus.
See on püünis, mille püügi põhimõte seisneb kala peibutamises õngekonksu otsa kinnitatud söödaga.
Söödaks sobib kasutada vihmausse, väikesi söödakalu või räimetükikesi. Sööda saab konksude otsa panna juba kaldal. 
Põhjaõngejada koosneb pealiinist ja sealt väljuvatest lipsudest, mille otsas on õngekonksud. Lipsude vahe on 2,5 m. Pealiin ja lipsud on uppuvast materjalist ning pealiini otsa kinnitatakse raskus (ankur või kivi) ja märklipp. Sellise ehitusega jada sobib väheliikuvate põhjakalade püüdmiseks.
Püük.
Põhjaõngejada lastakse vette analoogselt võrkudega. 
Põhjaõngejada on öine püügivahend, mis lastakse õhtul vette. Varahommikul, umbes päikesetõusu ajal, on soovitatav põhjaõngejada välja võtta, et kaitsta saaki lindude eest. Põhjaõngendajaga püütakse angerjat, ahvenat, säinast, turska, lesta, särge ja haugi.
Matigsalugi keel

Matigsalugi keel on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Mindanao saarel Davao del Suri provintsis.
Kõnelejate arv on umbes 50 000.
Armand Lepik

Armand Lepik (ka Leppik; 24. juuli 1908 Tallinn – 15. november 1969 Tallinn) oli eesti teatrikunstnik.
Sündis lukksepa perekonnas. Lõpetas 1922 aastal Tallinna 18. Algkooli ja 1929 Riigi Kunsttööstuskooli puuvoolimise erialal. 1930–1935 aastatel töötas dekoraatorina Võru teatris Kannel (seal töötas ka näitlejana). 1935. aastast on ta Eesti Näitlejate Liidu liige. 1935–1948 aastatel töötas Vanemuises. Peale II maailmasõda, asus ta tööle Jaan Tombi nimelisse Kultuuripaleesse lavakujundajaks ja asendas seal vahel ka direktorit. Hiljem tegutses ta ETKVL klubis kunstilise juhendajana ja pedagoogina, kus õpetas tulevastele kaubandustöötajatele ja kultuurijuhtidele kirjakunsti aluseid ja kaubavitriinide kujundamist. Elu viimastel aastatel tegutses Ilmarine tehases kunstnikuna, sealt läks ta ka pensionile.
Armand Lepik on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.
Gotlupi

Gotlupi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Gotlupi asub valla lääneosas merepinnast 134 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 31 ja Riiast 197 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.
Grēveles

Grēveles on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Grēveles asub valla edelaosas merepinnast 144 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Annast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 13 elanikku.
Kauļi

Kauļi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. 
Kauļi asub valla keskosas merepinnast 172 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Annast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele. Seal asub Sauleskalnsi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.
Mūrnieki

Mūrnieki (kohalikus murdes ka Mournīki) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. 
Mūrnieki asub valla lääneosas merepinnast 169 meetri kõrgusel Paparze jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mūrnieki bussipeatus.
Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Mūrnieki muinaskalmed.
Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.
Jana keel

Jana keel on hoka hõimkonda kuuluv kolmeks murdeks jagunenud lähedaste sugulasteta keel, mida enne 1940. aastaid kõnelesid janad Ameerika Ühendriikide California osariigis. Jana keele jahi murrakut kõneles California genotsiidis ellu jäänud Ishi.
Leviala.
Jana keelt kõneldi Sacramento oru kirdeosa mägedes ja kanjonites. Põhjas piirnes janade asuala Piti jõega, lõunas ulatus see tänapäeva Tehama maakonnas asuvast Deer Creeki jõest veidi lõunasse, läänes elasid janad mõne miili kaugusel Sacramento jõest (jõgi ise oli janade suhtes vaenulikult meelestatud vintude ja nomlakide valduses) ning idas elavatest atsugevidest ja maidudest eraldas janasid Kaskaadide mäestik.
Murded.
Jana keeles eristatakse kolme murret. Põhjajana ja keskjana murrete kõnelejad sarnanesid kultuuriliselt atšumavidega. Lõunajana murre jagunes omakorda murrakuteks, millest igat kõneles laavamaadel rändlevat eluviisi viljelev väiksem rühm. Lõunajana murrakutest on arvestataval määral dokumenteeritud vaid jahi murrakut, mida rääkis Edward Sapiri keelejuhiks olnud Ishi.
Jana keeleainest on kogunud John Wesley Powell, Roland Burrage Dixon, Clinton Hart Merriam ja John Peabody Harrington. Kõige rohkem on jana keelt dokumenteerinud, kirjeldanud ja publitseerinud Edward Sapir, kes 1907. aasta suvel ja sügisel kogus põhja- ja keskmurde ainest ning 1915. aasta suvel töötas Berkeleys Ishiga lõunamurde jahi murraku kallal.
Prēdeļi

Prēdeļi (kohalikus murdes ka Prīdeļi) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Prēdeļi asub valla põhjaosas merepinnast 177 meetri kõrgusel Umara jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele.
Küla lähistel asub Alūksne–Gulbene raudteel Vējiņi raudteepeatus.
Aastal 2007 oli külas 16 elanikku.
Vējiņi

Vējiņi (kohalikus murdes ka Viejiņi) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Vējiņi asub valla põhjaosas merepinnast 172 meetri kõrgusel Umara jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 8 ja Riiast 209 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Dacvari

Dacvari on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Dacvari asub valla keskosas merepinnast 162 meetri kõrgusel Dzelzsupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.
Dostas

Dostas on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Dostas asub valla keskosas merepinnast 11 meetri kõrgusel Dzelzsupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
Lejas

Lejas (kohalikus murdes ka Lajas) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Lejas asub valla lõunaosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Paparze jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.
Tarlapi

Tarlapi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Tarlapi asub valla keskosas merepinnast 156 meetri kõrgusel Dzelzsupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
Kadilas

Kadilas on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. 
Kadilas asub valla kirdeosas merepinnast 181 meetri kõrgusel ja jääb Annasmuiža mäest (185,6 m) lõunasse. Küla jääb valla keskusest Annast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 8 ja Riiast 209 kilomeetri kaugusele. Seal asub Kadilase bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
Otte

Otte (ka Ote) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas.
Otte asub valla lääneosas merepinnast 152 meetri kõrgusel Paparze jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 201 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ate bussipeatus.
Külas asub Ate mõisa hoonetekompleks, mille ait on kohaliku kaitse all. Mõisa veski jääb Kalncempji valda. Külas kasvab ka looduskaitsealune Otte mõisa pärn.
Keelejuht

Keelejuht on keelt või murret usaldusväärselt valdav inimene, kellelt uurija keeleainest kogub.
Vecanna

Vecanna (vanasti ka Vecanne, kohalikus murdes Vacanne) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas.
Vecanna asub valla idaosas merepinnast 179 meetri kõrgusel Kļavupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Küla lähistel maantee P43 ääres asub Vecanna bussipeatus.
Külas asub Vecanna mõisa hoonetekompleks. Mõisa süda, sealhulgas laut, ait, tall-kõrts ja häärberi varemed, on kohaliku kaitse all muinsusmälestised.
Dekšņi

Dekšņi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Dekšņi asub valla põhjaosas merepinnast 128 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Gribažas

Gribažas on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. 
Gribažas asub valla põhjaosas merepinnast 145 meetri kõrgusel Paneizīte jõe ääres. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele. Seal asub Gribažase bussipeatus.
Külas kasvavad looduskaitsealused Gribažase tammed.
Aastal 2007 oli külas 25 elanikku.
Lēģernieki

Lēģernieki (kohalikus murdes Lieģernīki) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Lēģernieki asub valla lõunaosas merepinnast 126 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 223 kilomeetri kaugusele.
2007. aastal oli külas 40 elanikku.
Mežtekas

Mežtekas (kohalikus murdes Mežtakas) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Mežtekas asub valla keskosas merepinnast 115 meetri kõrgusel Pedetsi jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 225 kilomeetri kaugusele.
Jaunanna jahiloss on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude partisanide juhile Hugo Meierile.
Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.
Silaveršas

Silaveršas on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Silaveršas asub valla põhjaosas merepinnast 123 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.
Ievedne

Ievedne (ka Ievednieki, kohalikus murdes Īvedne) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Ievedne asub valla põhjaosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 28 elanikku.
Mail (kalandus)

Mail ehk ankurdatud õngejada on õngpüünis, olles õngejada üks tüüpe.
See on ankurdatud õngejada, mille konksud on ujukitega või ujuva õngeliini abil põhjast kõrgemale tõstetud. Õngejada koosneb põhiliselt pealiinist, mille külge kinnituvad õngekonksudega lipsud. Kindla pikkusega lipsud paiknevad pealiinil ühesugusel kaugusel. Konksude arv, lipsude pikkus ja nendevaheline kaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Lisanduvad ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis, ning tähistuspoid ja ankrud. Püügiks asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida.
Söödaks kasutatakse eluskala, kalatükke, limuseid jne. Õngejadade pikkus ulatub sageli mitmete kilomeetriteni ja ühe pealiini külge võib kinnituda tuhandeid söödastatud konksudega lipse.
Svari

Svari (kohalikus murdes Svori) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas.
Svari asub valla lõunaosas merepinnast 119 meetri kõrgusel Svarīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. Seal asub Rūķīši bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.
UNESCO maailmapärand Tais

Tai alal on UNESCO maailmapärandi nimistus viis objekti ja seitse objekti kandidaati.
Nimistusse on kantud:
Pelaagiline õngejada

Pelaagiline õngejada on õngpüünis, olles õngejada üks tüüpe. Pelaagiliste õngejadade puhul, mil saagiks on tavaliselt hajusates parvedes rändel olevad avaveekalad, kasutatakse harvalt paiknevaid pikki lipsusid.
See on õngejada, mille konksud on ujukitega või ujuva õngeliini abil põhjast kõrgemale tõstetud. Õngejada koosneb põhiliselt pealiinist, mille külge kinnituvad õngekonksudega lipsud. Kindla pikkusega lipsud paiknevad pealiinil ühesugusel vahekaugusel. Konksude arv, lipsude pikkus ja vahekaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Lisanduvad ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis ning tähistuspoid ning vajadusel ankrud. Püügiks asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida.
Söödaks kasutatakse eluskala, kalatükke, limuseid jne. Õngejadade pikkus ulatub sageli mitmete kilomeetriteni ja ühe pealiini külge võib kinnituda tuhandeid söödastatud konksudega lipse.
Triivõngejada

Triivõngejada on õngpüünis, olles õngejada üks tüüpe.
See on ankurdamata õngejada, mille konksud on ujukitega või ujuva õngeliini abil põhjast kõrgemale tõstetud ning mis triivib hoovuse või tuule toimel. Õngejada koosneb põhiliselt pealiinist, mille külge kinnituvad õngekonksudega lipsud. Kindla pikkusega lipsud paiknevad pealiinil ühesugusel vahekaugusel. Konksude arv, lipsude pikkus ja vahekaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Lisanduvad ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis ning tähistuspoid. Püügiks asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida.
Söödaks kasutatakse eluskala, kalatükke, limuseid jne. Õngejadade pikkus ulatub sageli mitmete kilomeetriteni ja ühe pealiini külge võib kinnituda tuhandeid söödastatud konksudega lipse.
Jozini

Jozini on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMkhanyakude ringkonnas, Jozini valla halduskeskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jozini elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,60%, India või Aasia päritolu inimesi 4,28%, valgeid 3,22%, värvilisi 0,26% ja teisi 1,63%. Suulu keelt pidas emakeeleks 84,22% inimesi, inglise keelt 5,78%, afrikaani keelt 1,93%, tsvana keelt 0,85% ja ndebele keelt 0,76%.
Bremeni ülikool

Bremeni ülikool (saksa keeles "Universität Bremen") on ülikool Saksamaal Bremenis.
Ülikool asutati 1971.
Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase.
Victoria ülikool

Victoria Ülikool (inglise keeles "University of Victoria") on ülikool Kanadas Briti Columbia provintsis.
Ülikool asutati 1903. aastal.
Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase.
Brocki ülikool

Brocki ülikool (inglise keeles "Brock University") on ülikool Kanadas Ontario provintsis St. Catharinesi linnas.
Ülikool asutati 1964.
Ülikoolis õpib üle 18 000 üliõpilase.
Buffalo Ülikool

Buffalo Ülikool (inglise keeles "University at Buffalo") on ülikool USAs New Yorgi osariigis Amherstis.
Ülikool asutati 1846. Alates 1962 on ta ühtlasi State University of New York at Buffalo (SUNY) ja on State University of New Yorki peamiseks linnakuks.
Ülikoolis õpib üle 31 000 üliõpilase (2018).
Burgose Ülikool

Burgose Ülikool (hispaania keeles "Universidad de Burgos") on ülikool Hispaanias Burgoses.
Ülikool asutati 1994.
Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase.
Calgary ülikool

Calgary ülikool (inglise keeles "University of Calgary") on ülikool Kanadas Alberta provintsis Calgarys.
Ülikool on asutatud 1966. aastal.
Ülikoolis õpib üle 31 000 üliõpilase.
Camerino ülikool

Camerino ülikool (itaalia keeles "Università degli Studi di Camerino") on ülikool Itaalias Camerinos.
Ülikool asutati 1336.
Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase.
Theodosius

Theodosius (vene keeles Феодосий Печерский; ukraina keeles Феодосій Печерський) oli 11. sajandil tegutsenud õigeusu vaimulik, rajas koos püha Antoniusega Kiievi koobaskloostri.
Canterbury ülikool

Canterbury ülikool (inglise keeles "University of Canterbury") on ülikool Uus-Meremaal Canterbury piirkonnas Christchurchis.
Ülikool asutati 1873.
Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase.
Capilano ülikool

Capilano Ülikool (inglise keeles "Capilano University") on ülikool Kanadas Briti Columbia provintsis North Vancouveris.
Ülikool asutati 1968. aastal.
Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase (inglise "undergraduates").
Bāterava

Bāterava (ka Bātarava) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. 
Bāterava asub valla idaosas Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 11, piirkonna keskusest Alūksnest 27 ja Riiast 229 kilomeetri kaugusele. Seal asub Katrīnburga bussipeatus.
Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Betereva muinaskalmed.
Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.
Mežnieki

Mežnieki (kohalikus murdes Mežinīki) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. 
Mežnieki asub valla lääneosas. Küla jääb valla keskusest Mālupest 2, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mežinieki bussipeatus.
Miški

Miški (ka Mišķi) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Miški asub valla lääneosas merepinnast 125 meetri kõrgusel Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 5, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 223 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 24 elanikku.
Tarvase küla

Tarvas (kohalikus murdes Torvas) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Tarvas asub valla loodeosas Pedetsi jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 4, piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 221 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Tarvase muinaskalmed.
Aastal 2007 oli külas 32 elanikku.
Grundas

Grundas on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Grundas asub valla keskosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 6, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 224 kilomeetri kaugusele.
Külas kasvavad vaher kõrgusega 23.4 m ja tamm kõrgusega 20.2 m on looduskaitse all.
Aastal 2007 oli külas 16 elanikku.
Alodzene

Alodzene (kohalikus murdes Olūdzene) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Alodzene asub valla keskosas merepinnast 148 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Mālupest 9, piirkonna keskusest Alūksnest 26 ja Riiast 227 kilomeetri kaugusele.
Külas kasvav Daumanti tamm on looduskaitse all.
1934. aastal avati küla servas Pakalnieši–Kūdupe raudteel Svilte raudteepeatus, mis aga teise maailmasõja järel suleti.
2007. aastal oli külas 17 elanikku.
Briedinieki

Briedinieki (kohalikus murdes Brīdinīki) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Briedinieki asub valla edelaosas merepinnast 121 meetri kõrgusel Vētrupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 8, piirkonna keskusest Alūksnest 24 ja Riiast 226 kilomeetri kaugusele.
Žērveļi

Žērveļi (ka Žerveļi, kohalikus murdes Žierveļi) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Žērveļi asub valla keskosas Igrīve jõe kaldal.
Küla loeti varem Sofikalnsi koosseisu kuuluvaks. Seal asub Žerveļi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.
Sofikalns

Sofikalns (kohalikus murdes Sopikols) on küla ("ciems") Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Sofikalns asub valla keskosas Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 6, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 224 kilomeetri kaugusele.
Sofikalnsi karjamõisa ait on kohaliku kaitse all olev arhitektuurimälestis.
Varem loeti Sofikalnsi koosseisu ka Žērveļi küla.
1934. aastal avati küla servas Pakalnieši–Kūdupe raudteel Mālupe raudteejaam, mis aga Teise maailmasõja järel suleti. Külas on Stradiņši ja Sofikalnsi bussipeatus.
Mērnieki (Maliena vald)

Mērnieki (kohalikus murdes Miernīki) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Mērnieki asub valla idaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.
Blūmreiņi

Blūmreiņi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Blūmreiņi asub valla idaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.
Sviestiņi

Sviestiņi (kohalikus murdes Svīstiņi) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Sviestiņi asub valla loodeosas merepinnast 188 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 218 kilomeetri kaugusele.
Brūnas

Brūnas (ka Brounas) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Brūnas asub valla põhjaosas merepinnast 169 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas üks elanik.
Kaķi

Kaķi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. 
Kaķi asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Seal asub Kaķi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.
Kopmaņi

Kopmaņi (kohalikus murdes Kūpmaņi) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Kopmaņi asub valla keskosas Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Kopmaņi muinaskalmed ehk Kalmeküngas.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Kraukļi

Kraukļi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Kraukļi asub valla lääneosas merepinnast 143 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Orissaare Teataja

Orissaare Teataja (1997–2017 "Orissaare valla ajaleht") on aastast 1990 ilmuv ajaleht, mis vahendab Orissaare ja selle lähiümbruse uudiseid, varem Orissaare valla uudiseid. Lehte annab välja Orissaare teenuskeskus.
2015–2017 ilmus see leht Saarte Hääle lisana.
Luņķi

Luņķi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Luņķi asub valla põhjaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 1, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele.
Küla lähistel asuvad regionaalse kaitse all olevad Luņķi muinaskalmed.
Aastal 2007 oli külas 17 elanikku.
Biosfääri programmiala

Biosfääri programmiala (inglise keeles "biosphere reserve") on UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" alusel loodud ala haridus-, seire- ja uurimistöö korraldamiseks ning loodusvarade kaitse ja säästva kasutamise ühitamiseks (säästva arengu seadus).
Ala ülesanne on kaitsta terviklikult ökosüsteeme, mille osa on inimene: nii floorat, faunat ja kogu eluta loodust kui ka kultuuriväärtusi ja inimeste sotsiaal-majanduslikku arengut piirkonnas. Biosfääri programmialal on üks või mitu tuumala, neid ümbritsev puhverala ja neist väljapoole jääv majandusala. Biosfääri programmialad arendavad ning levitavad tasakaalustatud looduskaitse ja looduskasutuse meetodeid ja võtteid. Biosfääri programmialad moodustavad UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" biosfääri programmialade ülemaailmse võrgustiku ja juhinduvad oma tegevuses Sevilla strateegiast (1996), mis käsitleb biosfääri programmialasid säästva arengu mudelaladena. Eestis on loodud Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala. Vaata täiendavalt https://loodusveeb.ee/et/themes/saastev-areng/biosfaari-programmiala
Proņkas

Proņkas on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. 
Proņkas asub valla idaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele. Seal asub Vilnīši bussipeatus.
Külas kasvab looduskaitsealune Proņkase saar.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.