Wardriving

Wardriving (eesti k sõjasõitmine) on hobi, mis kujutab endast traadita interneti (Wi-Fi) võrkude otsimist liikuvalt sõidukilt (auto, buss, jalgratas, mootorratas vm) Wi-Fi-võimelise arvutiga ilma kuritahtlike kavatsusteta. 
Nimetus pärineb 1983. aasta filmist "WarGames" ("Sõjamängud"); varem oli "wardriving"'u asemel "WarDialing", mis seisnes suvalistele telefoninumbritele helistamises, lootusega, et kuskil võtab arvuti vastu. Windowsi operatsioonisüsteemis toimub sama juhtmevabu ühendusi otsides, kus tarkvara (Netstumbler, esimene versioon valmis mais 2001) saadab välja null-SSID pakette, millega sunnib AP-i talle vastama oma SSID-nimega, mis logitakse nimekirja, st Netstumbler on aktiivne skanner. Kavalam tarkvara on Linuxi all töötav Kismet (esimene versioon valmis detsembris 2001), mis ei saada pakette, vaid filtreerib need ise eetrist välja, st on passiivne skanner, mis ei jäta jälgi. Samuti kasutatakse veel Macintoshi arvutites programmi KisMac (esimene versioon valmis novembris 2002) ja Pocket PC-s MiniStumblerit (esimene versioon valmis juunis 2001).
"Wardriving"'u tegi populaarseks Ken Poulsen.
Täisautomaatse "wardriving"'u töötas välja Pete Shipley aprillis 2001. Tarkvaraks oli wi-scan, mis kujutas endast Perli skripti ja töötas FreeBSD all. Enne seda jooksid "wardriver"'id ringi sülearvutiga ja tegid märkmeid Wi-Fi AP-st (sageli paberile). Pete oli esimene, kes automatiseeris protsessi ja sidus AP-d GPS-koordinaatidega ning alustas andmete logimist andmebaasi. Pete ise alustas "wardriving"'uga aastal 1999, kuid polnud esimene, kes sellega tegelema hakkas.
Aastal 2002 oli mõnda aega kasutuses ka termin WiLDing (Wireless Lan Driving), kuid seda terminit ei võetud omaks.
"Wardriver"'id võõraste võrkudega ühendust ei loo. Kui keegi seda teeb, siis need isikud pole "wardriver"'id.
Võõrastesse võrkudesse loata sisenemise kohta kasutatakse inglise keeles terminit "piggybacking". 
Arvamus, et "wardriver"'id häkivad, on vale. Nad salvestavad vaid võrgunimesid logisse ja analüüsivad neid statistiliselt.
Eestis on valminud veebileht http://kaardistajad.wifi.ee, kus õpetatakse, kuidas ennast ja oma Wi-Fi-võrku turvata. 
"Wardriving"'u eetikareeglid.
§1. Ära loo võõra võrguga ühendust!
Lihtsalt ühenduse loomist võidakse tõlgendada kui sissetungimist võõrasse võrku ja see võib viia seadusega vastuollu ja trahvi sissenõudmiseni. Samuti võivad mõned inimesed nimelt jätta võrgu avatuks ja oodata, et mõni rumal ennast sinna ühendab, samal ajal aga korjates teie privaatseid andmeid, mis liiguvad teie arvuti ja Wi-Fi-ruuteri vahel (paroolid, failid, mailid jms.) ettevaatust ka avalikes Wi-Fi levialades, kus või aga ei pruugi sama juhtuda.
Eesti Karistusseadustiku § 217 näeb võõra arvutivõrgu ebaseadusliku kasutamise eest ette rahatrahvi või kuni kolmeaastase vangistuse, kuid seda ainult juhul, kui võrku tungitakse koodi, salasõna või muu kaitsevahendi kõrvaldamise teel.
Paragrahv 217 prim – Ebaseaduslikult kõrvaldatud ja muudetud identifitseerimisvahendiga terminalseadme kasutamine (1) Ebaseaduslikult kõrvaldatud või muudetud identifitseerimisvahendiga terminalseadme kasutamise eest elektroonilise side võrgus isiku poolt, kes oli teadlik, et identifitseerimiskood on ebaseaduslikult kõrvaldatud või seda on eba-seaduslikult muudetud – karistatakse rahalise karistusega.
Juhtum Inglismaalt
§2. Jälgi liiklusreegleid.
§3. Austa eramaad ja seda tähistavaid märke.
§4. Ära kasuta andmeid kasusaamise eesmärgil.
§5. Ole nagu rändaja moto ütleb "Tee ainult pilte, jäta ainult jalajälgi".
§6. Räägi teistega intelligentselt:
§7. Kui räägid meediaga, pea meeles, et sa esindad tervet "wardriver"'ite kollektiivi, mitte ainult iseennast.
§8. Ära unusta tankida enne "wardriving"'u seikluse algust!
§9. Maskeeri oma "wardriving"'u-varustus.
Viimane asi mida sooviksid lõunatades oleks vargad sinu autoakna kallal, kuna nad nägid seal sülearvutit ja GPS vastuvõtjat. Oma "wardriving"'u-komplekti peitmine aitab vähendada võimalust inimeste huviorbiiti sattumist. Nõnda ei tulda sult küsima, mis seal autos piiksub ja miks on igal pool juhtmed laiali. Lihtlabase karbi ja teibi kasutamine "wardriving"'u-komplekti peitmiseks on hea viis vargaid mitte köitmast - mingi karp pole ju varastamist väärt, see vähendab ka tekkivate küsimuste hulka. Vähem küsimusi jätab rohkem aega "wardriving"'uks ja vähem aega küsimustele vastamiseks.
§10. Ära joo ja söö enne "wardriving"'ut või selle ajal üleliia.
Nii tehes tuleb teha palju peatusi, mis vähendab "wardriving"'u marsruudi pikkust ja aega, sest pead otsima tualette. Kui autos on teisi inimesi peale sinu, siis käi enne "wardriving"'ut käi duši all ja kasuta deodoranti (lõhnatu higipulk on parim valik). Viimane asi, mida tahaksid oleks sõita autoaknad lahti, sest sa haised higi või mõne muu ebameeldiva lõhna järgi.
§11. "Wardriving" on legaalne.
Ära ole politseinike ega asjasse mittepuutuvate inimeste pärast närvis. Naabruskondades sõitmine võib tunduda kahtlane ja sarnaneda varaste käitumisega, kuid "wardriver"'ina sa ei soovi seda. Kui paned paika korraliku marsruudi, enne sõidu algust siis ei ära see tähelepanu, sest sa tead kuhu sõita ja ei paista välja nagu peata kana kes ei oska sõita ei sinna ei tänna.
§12. Ära tõmba endale soovimatut tähelepanu.
Kui su sõidukil on palju vidinaid küljes, siis võib see välja näha nagu sõitev pomm ja politseinikud võivad sind kinni pidada. Peaksid GPSi ja sülearvuti ekraanid võimalikult pimedaks/tumedaks lülitama, või muidu näeb 200 meetrit eemalt, et kõrvalistujal on sülearvuti või midagi kahtlast töös. Kui sõidad üksi siis, ära sõida sülearvuti ekraani vaadates, see on paljudes kohtades ebaseaduslik, kuna see hõivab juhi tählepanu. Sõites vaata ette ja ära näita välja, et oled eksinud. Tea oma marsruuti ette kasvõi tänava nimede järgi. Teeserval peatumine tõmbab palju tähelepanu.
§13. Kasuta aega mõistlikult!
Nädalavahetustel on rohkem inimesi kodus, mis tähendab, et töös võib olla rohkem Wi-Fi-ruutereid. Nädalavahetustel võib olla probleemiks inimesed, kes ehitavad omale maju ja teisi ehitisi, seega teedel võib olla takistusi. Ehitamisel on suurem võimalus, et nad märkavad võõrast (sind) oma naabruskonnas. Viimane asi, mida sooviksid teha on seletada kõigile (siiski, ole selleks alati valmis), mida sa nende naabruskonnas teed. Paranoilised kasutajad võivad oma Wi-Fi-ruuterid selleks ajaks, mil nad seda ei kasuta, välja lülitada – vähem leitud AP-sid sulle. Tööaeg on enamasti esmaspäevast reedeni kella 8–17 vahel, muul ajal võivad kontori ruuterid olla välja lülitatud. Samas on pärast tööaega koduruuterid enamasti sisse lülitatud.