tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Johannes Küttim

Johannes Küttim (17. veebruar (vkj) 1896 Tooma talu, Napi küla, Kõrgessaare vald, Hiiumaa, Lääne maakond – 3. september 1955 Stockholm) oli Eesti vangivalvur, kes on tuntud Artur Sirgu põgenemisele kaasaaitajana.
Taust.
Küttim osales Vabadussõjas 3. kindluse raskesuurtükiväe divisjonis reamehena ja Soomusrongil nr 2, kus ta teenis Artur Sirgu alluvuses.
Alates 1925. aastast töötas ta Patarei vanglas.
Artur Sirgu põgenemine.
Johannes Küttimil oli Artur Sirgu põgenemises Patarei vanglast 1934. aastal üks võtmerolle. Esmalt saavutati vangla peaarsti Voldemar Kissi abiga Sirgu ümberpaigutamine, õpetades talle ishiase simuleerimist.
Sirk põgenes vangla õuelt jalutuskäigu ajal 11. novembril 1934. Kokkulepitud ajal avas Küttim uksed, võimaldades Sirgul õuest lahkuda, ja sulges seejärel kõik uksed endi järel lukustades, et Sirku saatnud valvur neile järgneda ei saaks. Küttimi käes oli enamikku vangla võtmeid sisaldav võtmekimp, nii jäid ülejäänud valvurid põgenemise avastamise ajal lukustatud uste taha. Vangla väravas ootas Sirku ja Küttimit juba auto. Info põgenemisest oli sel ajal ainult luku taha jäänud vangivalvuritel, mistõttu polnud väljaspool võimalik kiiret põgenejate jälitamist organiseerida, andes neile seega edumaa.
Kohtudes hiljem väliseestlastega, oli Johannese meenutuste põhjal põgenemisest osavõtt olnud päris usutavalt aatelistel kaalutlustel, ilmselt ka Eestis tekkinud vapside vastu suunatud poliitilise surutise vastu protestimisena.
Hilisem elu.
Tagaotsitav Johannes Küttim lahkus ka ise Eestist ja tema kohta liikus jutte, et ta liikus edasi Kanadasse või elas 1936. aastal juba Austraalias. Ajalehe Vaba Eesti Sõna hinnangul Küttim siiski Euroopast ei lahkunud ja suundus kõigepealt Soome ning sealt 1944. aastal Rootsi, kuhu jäi elu lõpuni. Ta võttis vähesel määral osa ka väliseestlaste poliitilisest tegevustest Vabade Eestlaste Ülemaailmse Keskorganisatsiooni (VEKO) valimiste organiseerimisest, ent oma minevikust väidetavalt palju ei rääkinud.
Küttim suri 59-aastaselt 3. septembril 1955 Stockholmis aadressil Sjövägen 10 maovähki. Testamendiga pärandas ta säästudest kogunenud raha, 30 000 Rootsi krooni, väliseesti kogukonnale, osa raha kirikule, osa Stockholmi eesti algkoolile ja osa piiskop Kõpu kapitalile, kust jagatakse ülikoolides õppivatele eesti noortele stipendiume.
Riikoja

Riikoja on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Riikoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Reichenbach. Heinrich-Roman Riikoja palvel kanti Riikoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 92 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Riikoja Eestis 8 mehel ja 8 naisel.
Veermaa

Veermaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Veermaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Veermann, Vreemann ja Vremann. Richard Veermaa palvel kanti Veermaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 46 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Veermaa Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Ugandi (perekonnanimi)

Ugandi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Ugandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgenson, Lammas, Langeproon, Siiman, Siska ja Umberg. Riho Ugandi (endine Richard-Gottfried Jürgenson) palvel kanti Ugandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 212 all.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ugandi Eestis 6 mehel ja 11 naisel.
Tuldava

Tuldava on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Tuldava uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Haman. Artur Tuldava palvel kanti Tuldava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 276 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. oktoobrist 1936).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Vanuatu keeled

Vanuatu keeled on Vanuatu saareriigis räägitavad keeled. Vanuatu on kõige suurema keelelise tihedusega riik. Viimase hinnangu järgi on seal kasutuses (või hiljuti välja surnud) 138 pärismaist keelt. Sealjuures oli 2009. aastal Vanuatu elanike arv 243 000 ning keskmine keele kõnelejate arv on seega 1760. Vanuatu pindala on 12 189 km² ning seega on seal üks keel iga 88 km² kohta.
Paljusid keeli räägib vaid väga väike arv inimesi ning need keeled on hävimisohus. Suurima kõnelejate arvuga keeled on lenakeli keel (umbes 11 500 kõnelejat), nakanamanga keel (umbes 9500 kõnelejat) ja uripivi-vala-rano-atšini keel (umbes 9000 kõnelejat). Kõik Vanuatu keeled kuuluvad Okeaania keelkonda. Vanuatus räägitavad keeled kuuluvad kolme rühma: Põhja- ja Kesk-Vanuatu (Lõuna-Okeaania), Lõuna-Vanuatu ja Polüneesia.
Vanuatus on kolm ametlikku keel: bislama, inglise ja prantsuse.
Loend.
Järgnev loend sisaldab Vanuatu pärismaiseid keeli, mida räägitakse käesoleval ajal või mis on hiljuti välja surnud. Loend ei ole täielik.
Kasepõld

Kasepõld on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kasepõld uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Birkenfeld, Birkenfeldt, Birkfeld, Birkfeldt, Gashkov, Gilden, Jootma, Pirkenfeldt, Reimund ja Vreindlik. 
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kasepõld Eestis 33 mehel ja 39 naisel.
Neklinovka rajoon

Neklinovka rajoon (vene keeles "Неклиновский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Pokrovskoje küla.
Rajoon piirneb põhjas Matvejev Kurgani rajooniga, kirdes Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, idas Mjasnikovi rajooniga, kagus Azovi rajooniga, lõunas Aasovi merega ning läänes Ukraina Donetski oblasti Novoazovski ʝa Telmanove rajooniga.
Rajooni pindala on 2148 km². Elanike arv oli 2012. aastal 85 088, 2009. aastal 82 721 ja 2002. aastal 82 706.
Neklinovka rajooni asulad kuuluvad 18 külaasunduse koosseisu.
Eitea

Eitea on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Eitea on pandud Paide kihelkonnas Järvamaal, Kaarma, Muhu ja Valjala kihelkonnas Saaremaal, Simuna kihelkonnas Virumaal ja Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Eitea-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Eigo, Kalmets ja Ojala. 
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Karlever

Karlever (ka Carlever) oli Tartu piiskopkonna vasallisuguvõsa.
Ajalugu.
Suguvõsa päritolu on teadmata. 1385. aastal on mainitud Rakveres Henneke Karleveri (suri pärast 1390) linna foogtina ("Vogt des Weichbilds zu Wesenberg"). 1417. aastal esineb allikais Claus Karlever. Ilmselt tema poeg oli Lubbrecht Carlever, kes müüs oma abikaasa nõusolekul 1445. aastal Tartu piiskopkonnas Võnnu kihelkonnas talle kuulunud Tammepee mõisa, küla ja "Kalenso" heinamaa. Võimalik, et suguvõsale kuulus ka Ropka, kuna seda tunti hiljem Karlevere nime all.
Varamaa

Varamaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Varamaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kutshinski. Valentin Varamaa palvel kanti Varamaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 39 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Avaro

Avaro on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Avaro uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andrekson, Bärenszrauch ja Berenstrauch. Julius-Alfred Avaro palvel kanti Avaro perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 395 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Julius-Alfred Avaro

Julius-Alfred Avaro (5. mai 1897 Taheva vald, Valgamaa – 17. juuli 1941 Sosva) oli eesti ärimees.
Ta oli hotelli ja restorani omanik, arreteeriti Tõrvas 14. juunil 1941, suri eeluurimisel.
Hiiemets (perekonnanimi)

Hiiemets on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Hiiemets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Hints. Johannes Hiiemetsa palvel kanti Hiiemets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 108 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).
Indra (perekonnanimi)

Indra on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Indra uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pressnikoff (Tallinnas, 1937. aastal). Paul-Otto Indra palvel kanti Indra perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 329 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. juulist 1937). 
1. jaanuari seisuga 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kalviste

Kalviste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kalviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ammerdorf, Ammerdorff, Frei, Genika, Hammerdorf, Kentem, Kolbak ja Kranig. Artur Kalviste palvel kanti Kalviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 158 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. septembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kalviste Eestis 17 mehel ja 16 naisel.
Kandre

Kandre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kandre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Konrad ja Kraus. Viktor-Evald Kandre palvel kanti Kandre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 320 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1937).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kandre Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Kanep (perekonnanimi)

Kanep on eesti perekonnanimi.
Kanep (Kannep) on pandud eesnimeks Keila kihelkonnas Harjumaal, Vigala kihelkonnas Läänemaal, Karja ja Pöide kihelkonnas Saaremaal, Kursi, Maarja-Magdaleena, Rannu ja Sangaste kihelkonnas Tartumaal, Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal, Kanepi, Rõuge ja Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Kanep uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klevers ja Kulp.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kanep Eestis 35 mehel ja 47 naisel.
Monism

Monism (vanakreeka sõnast μόνος, "monos" 'üks, ainus') on filosoofiline seisukoht, mille kohaselt objektide mitmekesisus taandub ühele algele. Monismi järgi ei ole vaim ja keha ontoloogiliselt erinevad alged. Erinevalt dualismist ja pluralismist, mis eeldavad kahe või enama alge olemasolu, eeldab monism suuremat sisemist kooskõla ja monoliitsust.
Ajalugu.
Termini "monism" võttis 18. sajandil kasutusele Christian von Wolff teoses "Loogika" (1728), et määratleda filosoofilise mõtte tüübid, milles püüti lahendada keha ja vaimu vastandumine ning selgitada kõiki nähtusi ühe ühendava põhimõttega või ühe aine avaldumiseni. Filosoofiaga seotud keha ja vaimu probleem uurib vaimu ja mateeria ning eelkõige teadvuse ja aju vahelist suhet.
17. sajandil käsitles probleemi René Descartes, mille tulemusena kujunes termin "Descartesi dualism" . Hiljem rakendati seda ka Hegeli ja Schellingi poolt välja töötatud absoluutse identiteedi teooria loomisel. Pärast seda kasutati terminit üldisemalt, mistahes teooria puhul, mis järgis ühendavat põhimõtet. Dualismivastast teesi laiendati ka pluralismi lisamiseks.
Monism kaotas oma populaarsuse 20. sajandi alguses analüütilise filosoofia ilmumise tõttu.
Keha ja vaimu probleem muutus taas aktuaalseks pärast sotsiaalpsühholoogia ja sellega seotud valdkondade arengut, ajendatuna huvist keha ja vaimu vastastikusest toimest ja Cartesi keha-vaimu dualismi identiteedi teesi hülgamisest monismi kaasaegses vormis.
Monismi defineerimine.
Monisme on mitut laadi ning monismi defineerimine iseenesest on filosoofiline probleem. 
Monistlikke teooriaid ühendab veendumus, et on olemas kas keha, vaim või miski neutraalne (ei keha ega vaim). 
Tänapäeva filosoofias võib monismi defineerida läbi kolme suurema kategooria: 
Tuntumateks monistlikeks teooriateks on veel biheiviorism, analüütiline biheiviorism, identsusteooria ja funktsionalism.
Monistlikud filosoofid.
Sokratese-eelsed:
Sokratese-järgsed:
Uusaegsed:
Hermetism

Hermetism on "Corpus Hermeticumi" järgi ajaloo kogum kreeka ja idamaise päritoluga usulisi, müstilisi, maagilisi ja natuurfilosoofilisi õpetusi, mis tekkisid hellenismi ajal ja olid mõjukad hilisantiigis.
"Hermetica" või "Corpus Hermeticumi" nime all on tuntud 2. ja 3. sajandist pärinev kogumik. Seda 18 traktaadist koosnevat kogumikku peeti antiikajal Hermes Trismegistose (= kolm korda suur Hermes = väga suur Hermes), see tähendab Egiptuse tarkusejumala Thotiga samastatud kreeka jumala Hermese ilmutuseks. Traktaatides sisalduvat salaõpetust nimetatakse hermetismiks ning sellel on palju kokkupuutepunkte antiikse gnoosisega.
Neid õpetusi vahendas niinimetatud hermeetiline kirjandus. Säilinud kreekakeelsed teosed moodustuvad "Corpus hermeticumi" ("Hermes Trismegistos"). Hermetismis sulandus (peamiselt gnotitsismi, platonismi ja uusplatonismi järgivalt) müsteeriumiusundite ning mütoloogiliste, maagiliste, astroloogiliste, alkeemiliste, naturaalfilosoofiliste ja meditsiiniliste õpetuste sugemeid; keskne oli käsitus, et mikro- ja makrokosmos (see on inimene ja loodus) on sümboolselt identsed. 
Hermetismi sümboliks peetakse "caduceus"t ehk heeroldikeppi ehk saadikukeppi ehk kerykeionit. See on kahe mao kujutisega kepp, mida kandsid jumalate teadetekandjad Hermes, Iris ja Mercurius. 
Keskajal oli hermetism peamisi antiikaja loodusteaduslike teadmiste vahendajaid ja arengu soodustajaid (alkeemia, „Puhtuse vennad“, Roger Bacon), ta sattus tihti vastuollu kiriku maailmakäsitusega. 
Huvi hermetismi vastu elavnes uuesti renessansiajal (Marsilio Ficino 1433–1499, Agrippa Nettesheimist 1486–1535, J. Andreä 1528–1590) ja kestis 18. sajandini.
Nüüdisajal leidub hermetismi ilminguid näiteks teosoofias, antroposoofias ja okultismis. Hermetismiga sarnaseid vaateid leidus vanaajast alates ka Indias ja Hiinas.
Valgete põgenemine

Valgete põgenemine (inglise keeles "white flight") on põliselanike siirdumine mujale sealt, kus sisserändajate, teisest rassist inimeste või sisserändajataustaga elanike osakaal suureneb.
Mõiste valgete põgenemine pärineb 20. sajandi keskpaiga Ameerika Ühendriikidest.
Ameerika Ühendriikides seisnes valgete põgenemine 1960. ja 1970. aastatel valgete lahkumises rassiliselt mitmekesisemaks muutunud kesklinnadest äärelinnadesse.
Krishna Leela Select (Bhajans)

Krishna Leela Select (Bhajans) on Cheb i Sabbahi EP vinüülplaat, millel on valitud laulud albumilt Krishna Leela. Vinüül anti välja 14. mai 2002.
Laulud.
PÕHI
LÕUNA
Sternstrahl

Sternstrahl (Rootsis tuntud kui "Stiernstråle") oli Rootsist Strängnäsist pärit Liivimaa aadlisuguvõsa. 
Ajalugu.
Suguvõsaliin algab Erik Johanssoniga, kes oli XVII sajandi alguses Rootsis Strängnäsi linnakodanik. Tema poeg Tartu ülikooli õigusteaduste professor Johan Eriksson (1607−1686) sai 1652. aastal aadlitiitli ja perekonnanime Stiernstråle (Liivimaal suguvõsa hiljem tuntud kui Sternstrahl). Rootsi rüütelkonda introdutseeriti 1654. aastal. Edaspidi oli suguvõsa seotud Liivimaaga. 1747. aastal võeti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsa kustus XIX sajandi keskpaiku, teistel andmetel 1891. aastal.
102 eKr

Aasta 102 eKr oli 102. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi "ab urbe condita" DCLII (652).
Rescheni kuru

Rescheni kuru (saksa: "Reschenpass"; itaalia: "Passo di Resia") on mäekuru üle Alpide peaaheliku, mis ühendab Ülemist Inni orgu põhjas Vinschgau piirkonnaga lõunas. 1919. aastast on piir Itaalia Lõuna-Tirooli ja Austria Tirooli vahel ligikaudu veelahkmel, kuru haripunkt kõrgusel 1504 m on täielikult Itaalia territooriumil.
Geograafia.
Asukoht.
Reschen on üks peamisi kurusid Alpides, paiknedes Brenneri mäekuru (idas) ja Viamala (läänes) vahel. See on veelahkme osa Doonau (põhjas) ja Adige (lõunas) vahel.
Rescheni ("Resia") küla paikneb otse veelahkmel, 1950. aastal ehitatud Reschensee veehoidla kaldal, ja on kuulus kellatorni poolest, mis kerkib veest Grauni valla esisel. Piir Austria Naudersiga jookseb kuru haripunktist umbes 2 km põhjas, kolmikpunkti suunas Šveitsi Valsotiga läänes.
Kliima.
Talvised maksimumid võivad ulatuda umbes 8–10 °C, kuid võib olla ka nii külm kui −10 °C. Suvel võib maksimaalne temperatuur olla 25–28 °C, või nii madal kui ühekohalised arvud. Siiski püsivad minimaalsed temperatuurid üldiselt üle 0 °C.
Ajalugu.
Juba enne Rooma aega ühendas nimetu ratsatee Inni jõe orgu Adige "(saksa: Etsch; ladina: Adesc)" jõe oruga. Praegune Rescheni kuru oli osa Via Claudia Augustast, mis avati umbes aastal 50 pKr. Hiljem asendas seda Via Raetia üle Brenneri mäekuru, mis ehitati keiser Septimius Severuse käsul 2. sajandil, jäädes üheks vähestest Rooma teedest, mis viisid Raetia provintsi ja Augusta Vindelicorumisse. Keskajal oli kuru alternatiiviks Graubündeni kurudele läänes, kuigi 14. sajandist alates omandas paralleelne Brenneri mäekuru tee idas Bozenist Eisacki oru kaudu üha enam tähtsust.
Erinevalt laiast ja sujuvast lõunapoolsest küljest on Rescheni kuru põhjapoolsel küljel järsk ja kitsas pudelikael Finstermünzis (1188 m). Austria ertshertsog Sigismund ehitas aastal 1472 sinna linnuse ning aastani 1854 rajati Austria Tirooli krahvkonna ja Šveitsi vaheline tollihoone kahe kindlustatud silla vahele üle Inni jõe.
Austria insenerid Carl Ritter von Ghega (kes oli juba ehitanud Semmeringi raudteeliini Viinist läbi Alam-Austria ja Steiermargi Grazi) ja Joseph Duile plaanisid uut teed Naudersi kindlusest (1394 m) Cajetansbrückeni Pfundsi juures (972 m), mis ehitati ajavahemikus 1850–1854. See tee viis Rescheni kuruni piki idapoolset, Austria-poolset Inni kallast, ühendades Austria maad Austria pinnal. Veel üks mägitee viib Inni orus Šveitsi külast Martinast (Austria: Martinsbrück) kuni Norbertshöhe ja Naudersini, pakkudes lühemat teed Šveitsist Itaaliasse võrreldes pikema teega Cajetansbrücke kaudu. Ehitati ka mitmeid struktuure kavandatud raudteeühendusele, kuid nendest plaanidest loobuti lõpuks pärast Teist maailmasõda.
Kapre

Kapre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kapre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grep, Krepp ja Rip. Voldemar-Otto-Johannes Kapre palvel kanti Kapre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 251 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Karindi

Karindi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Karindi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Karafin ja Krafin. Alfred-Nikolai Karindi palvel kanti Karindi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 179 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. detsembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Karindi Eestis 31 mehel ja 35 naisel.
Kasemäe

Kasemäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kasemäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Korn. Oskar Kasemäe palvel kanti Kasemäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 4 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Keerdoja

Keerdoja on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Keerdoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Keerberg, Kehrberg ja Kuurperk. Karl-Robert Keerdoja palvel kanti Keerdoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 342 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Keerdoja Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Kerem

Kerem on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kerem on pandud Põltsamaa ja Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Kerem uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kessa ja Kütt. August Keremi palvel kanti Kerem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 371 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kerem Eestis 39 mehel ja 39 naisel.
Kigaste

Kigaste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kigaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ruubel. Edgar-Ernst Kigaste palvel kanti Kigaste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 7 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kigaste alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Kindel

Kindel on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kindel on antud Kullamaa ja Märjamaa kihelkonnas Läänemaal, Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal, Muhu, Pöide ja Valjala kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kindel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Krüger. Eduard-Elmar Kindeli palvel kanti Kindel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 99 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kindel Eestis 31 mehel ja 48 naisel.
Kirdelaht

Kirdelaht on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kirdelaht uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kriveler (Tallinnas 1936. aastal). Hugo Kirdelahe palvel kanti Kirdelaht perekonnanimede kaitseregistrisse nr 286 all.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui viis.
Kirotar

Kirotar on eesti perekonnanimi.
Kirotar kanti Elmar-Juhan Kirotari palvel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 346 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kirotar Eestis 48 mehel ja 52 naisel.
Kivari

Kivari on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kivari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirpson ja Krootmann. Jaan Kivari palvel kanti Kivari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 260 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kivari Eestis 10 mehel ja 17 naisel.
Johan Stiernstråle

Johan Stiernstråle (varem Johan Eriksson, ka Johannes Erici) (1607 Strängnäs Södermanland − 22. detsember 1686) oli Rootsi õpetlane ja mõisaomanik Liivimaal, Tartu ülikooli professor.
Elulugu.
Johan Eriksson sündis Strängnäsi linnakodaniku Erik Johannsoni pojana; tema ema nimi ei ole teada. 1636. aastal immatrikuleeriti ta Uppsala ja samal aastal ka Tartus Academia Gustavianai üliõpilaseks. Tartus kaitses ta kahe aasta pärast filosoofiamagistri kraadi. 1641. aastal valiti astronoomia- ja füüsikaprofessoriks. 1650. aastal sai temast Tartu õuekohtu assessor. Valiti veel samal aastal Academia Gustavianas õigusteaduse erakorraliseks professoriks. 
1652. aastal aadeldas kuninganna Kristiina tema ja ta sai perekonnanime Stiernstråle, mis mugandus Liivimaal tema järeltulijate puhul Sternstrahleks. Rootsi rüütelkonda introdutseeriti suguvõsa 1654. aastal, nr 573 all. 
1653. aastal nimetati ta Ingerimaa kubermangu Koporje lääni kreisifoogtiks; samale ametikohale nimetati uuesti 1666. aastal. Ta valiti 1654. aastal Tartu ülikooli õigusteaduse korraliseks professoriks. Jama ja Ivangorodi lääni kreisifoogtiks nimetati 1667. aastal. 1675. aastal sai temast Tartu õuekohtu viitsepresident. Teda peeti õpetatud meheks, temalt ilmus 172 teadustööd.
Mõisavaldused.
1662. aastal läänistas kuninganna Hedwig Eleonora talle Tartu lähedal väikese Kirjutajamõisa ("Kirritoja"), mis jäi pärusvaldusena tema perekonnale kuni reduktsioonini; hiljem oli see Sternstrahlede rendivaldus. Ka sai ta sellel lisaks Galgauska mõisa omanikuks. 1675. aastal pantis ta Gerttenitelt Kärkna mõisa ("Falkenau"), mis oli tema valduses 1682. aastal. 1712. aastal jäeti see pandimõis perekonna valdusse.
Kivik

Kivik on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kivik (Kiwwik) on antud Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kivik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gans, Grezman, Grenzmann, Grünthal, Koch, Kuurmann, Seestrand, Steiberg, Steinberg, Steinmann, Traver ja Zukov. Artur Kiviku palvel kanti Kivik perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 279 all (Siseministeeriumi teadaanne 28. oktoobrist 1936).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kivik Eestis 32 mehel ja 34 naisel.
Kiviranna

Kiviranna on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kiviranna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Steinmann. Aleksander-Nikolai Kiviranna palvel kanti Kiviranna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 112 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Magnus Stiernstråle

Magnus Stiernstråle (ka Sternstrahl) (suri 18. detsembril 1734) oli Rootsi sõjaväelane.
Elulugu.
Ta sündis Tartu Ülikooli professori Johan Stiernstråle (1607−1686) ja tema abikaasa Elisabeth von Wieckedeni (maeti 1704) noorema pojana. Astus Rootsi sõjaväeteenistusse. 1678. aastal oli ta ooberst Taube rügemendis musketär. Seejärel viidi üle Cronmani jalaväerügementi, kus ülendati 1679. aastal ohvitseriks. Leitnandi aukraadi sai samal aastal. Astus 1680. aastal Madalmaade teenistusse ja oli Oranje printsi kaardiväerügemendi vabatahtlik. Läks 1684. aastal Madalmaade teenistusest erru ja temast sai Narva garnisonirügemendi kapten. Seejärel ülendati ta majoriks ja 1704. aastal ooberstleitnandiks. Ühtlasi määrati ta Ivangorodi komandandiks. 1708. aastal viidi üle samale ametikohale Kexholmis. 1710. aastal anti talle oobersti auaste ja ta nimetati Viiburi komandandiks, kuid juba mõne kuu pärast langes ta Vene sõjavangi. Viidi koos poeg Rembert Johanniga (1702−1762) Venemaale, kust ta naasis alles kas enne 1721. aastat või pärast rahulepingu sõlmimist. Tollase kombe kohaselt tõsteti tema auastet ja temast sai jalaväe kindralmajor. 1724. aastal nimetati Savolaksi ja Nyslotti jalaväerügemendi komandöriks.
Matvejev Kurgani rajoon

Matvejev Kurgani rajoon (vene keeles "Матвеево-Курганский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Matvejev Kurgani alev.
Rajoon piirneb kirdes Kuibõševo rajooniga, idas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, lõunas Neklinovka rajooniga ning läänes ja loodes Ukraina Donetski oblastiga.
Rajooni pindala on 1707 km². Elanike arv oli 2012. aastal 42 749, 2009. aastal 41 976 ja 2002. aastal 45 604.
Matvejev Kurgani rajooni asulad kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.
Rock FM

Rock FM on Eesti rokiraadio, mis asutati 2017. aastal pärast Radio Mania tegevuse lõppu.
Radio Mania tegevus kuulutati 1. novembril 2017 lõppenuks, kuna väikese kuulajaskonna tõttu ei olnud raadiojaam enam majanduslikult tasuv. Sky Media raadiogrupp asutas 6. novembril 2017 uue rokkmuusikajaama Rock FM. Sagedus jäi samaks, 88,8 MHz.
Lisaks muusikale on Rock FM-i kavas uudised, ülevaated spordivõistluste tulemustest ning vahepalad, mida esitavad tuntud Eesti koomikud ja näitlejad.
Aastatel 2017–2021 oli jaama programmijuht Meelis Tõrv.
Madison Mars

Madison Mars, kodanikunimega Madis Sillamo, on Pärnust pärit Eesti DJ ja produtsent, kes loob elektroonilist tantsumuusikat. 
Ta tegi debüüdi 2016. aastal plaadifirmas Hexagon lugudega "Theme O", "Milky Way" ja "Ready or Not". 
Hiljem on tähelepanu pälvinud looga "Atom", mis on välja antud 2017. aastal Spinnin Recordsis.
Pealelugemine

Pealelugemine on audiovisuaalsete teoste helindamise tehnoloogia, mida kasutatakse raadios, videos ja teleülekannetes.
Kasutades näitlejate, diktorite, sünkroontõlkide häält, loetakse kaadrile peale kas tõlge või kommentaarid, jättes originaalhääled ja -tekstid taustal kuuldavaks.
Paul P. Harris

Paul Percy Harris (19. aprill 1868 – 27. jaanuar 1947) oli Ameerika Ühendriikide advokaat, esimese Rotary klubi asutaja.
Tartu Hansa Rotary Klubi

Tartu Hansa Rotary Klubi on heategevuslik organisatsioon, kuhu on koondunud ühiskondlikult aktiivsed naised. Klubi asutati 2004. aastal.
Klubi toetab andekaid noori ja korraldab heategevusüritusi.
Tartu Hansa Rotary Klubi on osalenud kõigi korraldamisel 2017.–2020. aastal.
Sini-paelöölane

Sini-paelöölane ("Catocala fraxini") on paelöölase perekonda öölaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.
Eestis tavaline. Üks Eesti suurimaid liblikalisi.
Valmikud lendavad augustis, septembris ja oktoobri alguses, aktiivsed öösiti. Munetakse ükshaaval puuokstele. Talvitub munadena. Röövikud toituvad haaval, saarel ja teistel lehtpuudel mais ja juunis. Päevaajal röövikud puhkavad toidutaimede okstel. Nukuna mullas kuni 6 nädalat.
2017. aasta sügisel esitati sini-paelöölane üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.
Paelöölane

Paelöölane ("Catocala") on öölaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi.
Perekonda kuulub umbes 250 liiki.
Kiviste

Kiviste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kiviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kliimann, Steinfeld ja Türk. Georg Kiviste palvel kanti Kiviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 5 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kiviste Eestis 30 mehel ja 32 naisel.
Kodusalu

Kodusalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kodusalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kempis (Raiküla vallas, 1935. aastal). Hans Kodusalu palvel kanti Kodusalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 137 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kodusalu alla viiel mehel ja 5 naisel.
Kempis

Kempis on perekonna- ja lisanimi.
Eestis on perekonnanime Kempis antud Raikküla mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. 1935. aastal eestistati Kempis Kodusaluks, mis kanti perekonnanimede kaitseregistrisse. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Muusikaline struktuur

Muusikaline struktuur ehk muusika struktuur ehk heliehitis ehk helikooslus on muusikas väljaspool aega muusikaliste objektide kõigi seoste kogum. Muusikalise struktuuri üks skeeme on partituur.
Helilooja Iannis Xenakise (1992: 264-266) arvates asub muusikaline struktuur väljaspool aega ("outside time", "hors-temps"): "[...] struktuurid on olemuslikult väljaspool aega (hors-temps). [...] Muusika paikneb ruumis nii väljaspool aega kui ka ajavoos. Seega, helikõrguste skaalad; kirikulaadide skaalad; kõrgema taseme morfoloogiad: struktuurid, fuugalaadsed arhitektuurid, matemaatilised valemid, mis põhjustavad helisid või muusikat, need on väljaspool aega, nii paberil kui ka meie mälus. [...] Aeg on tahvel, millele on kirjutatud universumi, milles elame meie, nähtused ja nende suhted väljaspool aega. Suhted, mis viitavad arhitektuurilistele struktuuridele, reeglitele." ("[...] the structures, are essentially outside time (hors-temps). [...] Music participates both in space outside time and in the temporal flux. Thus, the scales of pitch; the scales of the church modes; the morphologies of higher levels; structures, fugal architectures, mathematical formulae engendering sounds or pieces of music, these are outside time, whether on paper or in our memory. [...] Time is the blackboard on which are inscribed phenomena and their relations outside the time of the universe in which we live. Relations imply architectural structures, rules.")
Venus ja Adonis (Poussin)

"Venus ja Adonis" on prantsuse kunstniku Nicolas Poussini (1594–1665) teos.
Teose vasakpoolne osa oli kuni XXI sajandi esimese kümnendi lõpuni Metropolitani Kunstimuuseumis, omandati Montpellier' Agglomérationi poolt ja pandi seejärel ühes raamis vaatamiseks välja oma praeguses asukohas.
Kohava

Kohava on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kohava uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kochtitski, Kochtitsky, Kohtitski ja Koktiski. Priidu Kohava palvel kanti Kohava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 265 all. 
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kohava Eestis 18 mehel ja 20 naisel.
106 eKr

Aasta 106 eKr ehk ab urbe condita DCXLVIII (648).
Kuibõševo rajoon

Kuibõševo rajoon (vene keeles "Куйбышевский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Kuibõševo küla.
Rajoon piirneb kirdes Ukraina Luhanski oblastiga, idas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, lõunas Matvejev Kurgani rajooniga ning läänes ja loodes Ukraina Donetski oblastiga.
Rajooni pindala on 871 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 483, 2009. aastal 14 837 ja 2002. aastal 15 237.
Kuibõševo rajoonis on 34 asulat, mis kuuluvad kolme külaasunduse koosseisu.
Hallimäe (perekonnanimi)

Hallimäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Hallimäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ambos, Grauberg, Haller ja Hansen.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hallimäe Eestis 41 mehel ja 38 naisel.
Koitmets

Koitmets on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Koitmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirt, Kops, Kotsmann, Kriegerberg ja Perkmann. Johannes Koitmetsa palvel kanti Koitmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 239 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koitmets Eestis 7 mehel ja 8 naisel.
Koitsalu

Koitsalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Koitsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Gutmann, Klimpmann, Köbler, Koika, Kutmann ja Petermann. Jaan Koitsalu palvel kanti Koitsalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 304 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koitsalu 15 mehel ja 10 naisel.
Koldre

Koldre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Koldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kollo ja Kovkin. Valentin Koldre palvel kanti Koldre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 382 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koldre Eestis 10 mehel ja 16 naisel.
Liisa Saukas

Liisa Saukas (sünninimi Liisa Bastik; 15. august 1906 – 5. märts 1997) oli eesti õpetaja.
Aastatel 1940–1941 oli ta Kehtna Algkooli juhataja.
Aastatel 1959–1963 oli ta Tallinna 34. 8-klassilise Kooli õppealajuhataja.
Ta on maetud Liiva kalmistule.
Auguraud

Auguraud, augustaja, augulööja, komposter on tavapärane kontoritarve, mida kasutatakse paberisse aukude löömiseks, peamiselt paberi arhiveerimise ja kausta panemise eesmärgil. 
Nahaaugustaja, mille konstruktsioon erineb paberiaugustajast, on mõeldud naha, riide ja õhukese plastiku augustamiseks. Olemas on ka metalliaugustajad.
Rodionovo-Nesvetaiskaja rajoon

Rodionovo-Nesvetaiskaja rajoon (vene keeles "Родионово-Несветайский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Rodionovo-Nesvetaiskaja sloboda.
Rajoon piirneb põhjas Ukraina Luhanski oblastiga, kirdes Krasnõi Sulini rajooniga, idas Oktjabrski rajooniga, kagus Aksai rajooniga, lõunas Mjasnikovi rajooniga, edelas Neklinovka ja Matvejev Kurgani rajooniga ning läänes Kuibõševo rajooniga.
Rajooni pindala on 1547 km². Elanike arv oli 2017. aastal 22 461.
Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooni asulad kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu.
David Poisson

David Poisson (31. märts 1982 Annecy – 13. november 2017 Nakiska) oli prantsuse mäesuusataja.
Poisson sai pronksmedali kiirlaskumises Schladmingis 2013. aasta maailmameistrivõistlustel.
2010. aasta olümpiamängudel Vancouveris sai ta kiirlaskumises 7. koha.
Q (Star Trek)

Q on väljamõeldud tegelane Star Treki ulmemaailmas.
Teleseriaalides , ja kehastas teda Ameerika Ühendriikide näitleja John de Lancie.
Haapsalu Kutsehariduskeskus

Haapsalu Kutsehariduskeskus (lühend HKHK) on kutsehariduskeskus Lääne maakonnas Haapsalu lähedal Uuemõisa alevikus. 
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1987, kui asutati Uuemõisa Ehituskool. 1990 kolis kool Taeblasse ja uueks nimeks sai Taebla Kutsekeskkool. 2005 kolis kool Uuemõisasse ja uueks nimeks sai Haapsalu Kutsehariduskeskus.
Aastatel 2010–2022 oli kooli direktor Ingrid Danilov.
Alates 1. juulist 2022 on kooli direktor Riinu Raasuke. 
Samas hoones tegutseb Uuemõisa raamatukogu.
Narva Kutseõppekeskus

Narva Kutseõppekeskus, ka Narva Kutsehariduskeskus (inglise keeles "Narva Vocational Training Centre", lühend "NVTC"; vene keeles "Нарвский профессиональный учебный центр"), oli kutsekool Narvas aadressil Kreenholmi tänav 45.
Kool asutati 1. oktoobril 2000 Narva Kutsekeskkooli, Narva Kergetööstuskooli, Narva Kaubanduskooli ja Narva Energeetikute Kooli põhjal. 
20. oktoobriks 2000 lõpetati õppetöö Narva Kaubanduskooli ruumides ja õpilased viidi üle Kergetööstuskooli ühiselamusse loodud tavaõppeklassidesse.
1. septembril 2016 liideti Narva Kutseõppekeskus Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse ja Sillamäe Kutsekooliga.
Sillamäe Kutsekool

Sillamäe Kutsekool (ka Sillamäe Kutsekeskkool) oli kutsekool Sillamäel aadressil Tallinna maantee 13. Õppekeel oli vene keel.
Otsus rajada Sillamäele kutsekool tööliste ettevalmistamiseks tehasele Baltijets tehti 1972. aastal. Sillamäe Kutsekeskkool nr 33 (vene keeles "Городское среднее профессионально-техническое училище №33") avati 1. septembril 1981.
1. septembrini 1994 kandis see nime Sillamäe Kutsekool (vene keeles "Силламяэское профессиональное училище"), 1. septembrini 1996 Sillamäe Kutsekeskkool.
2015. aastal oli Sillamäe Kutsekoolis viis õppesuunda: metallide töötlemine, logistika, infotehnoloogia, kokandus ja ehitus. Koolis oli palju erialasid, näiteks arvutiteenindaja, kokk, ehitaja, keevitaja, metallitöötlus ja palju muud. Koolis õppis kokku 800 õpilast.
2015. aastal kutsekooli hoone renoveeriti.
1. septembril 2016 liideti Sillamäe Kutsekool Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse ja Narva Kutseõppekeskusega ning koolist sai Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse Sillamäe õppekoht.
Valgamaa Kutseõppekeskus

Valgamaa Kutseõppekeskus on kutseõppekeskus Valgas aadressil Loode tänav 3/1.
Kool asutati 1. septembril 1999 Helme Kutsekeskkooli ja Valga Kutsekooli liitmisel.
Kooli uus hoonetekompleks avati 1. septembril 2011.
Viljandi Huvikool

Viljandi Huvikool on huvikool Viljandis aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 47c.
Kooli ajalugu algab aastast 1946, kui Viljandi Pioneeride Majas hakkasid tegutsema huviringid. 1990 korraldati Viljandi Pioneeride Maja ümber "Viljandi Noorte Huvikeskuseks". 2008 nimetati kool ümber Viljandi Huvikooliks.
Valga Kultuurikeskus

Valga Kultuurkeskus on asutus Valgas aadressil Kesk tänav 1. Asutus kandis varem nime Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus ja toimis nii Valga kultuurielu keskusena kui ka huvihariduse andjana. 
Valga Vallavolikogu otsustas mais 2024, et Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuse asemel koonduvad valla kultuurimajad sügisest ühise juhtimise alla ja huvikoolist saab eraldi asutus, mis kannab nime Valga valla huvikeskus. 
Kultuurilkeskuse hoone (tollal nimetati seda kultuurimajaks) avati 5. novembril 1967. 
Aastatel 1999–2001 hoonet renoveeriti ja tehti juurdeehitus.
Ökosil

AS Ökosil (ka ÖkoSil) on Eesti riigi osalusega aktsiaselts, mis tegeleb suurte keskkonnaprojektidega, samuti osutab keskkonnakorralduslikke ja keskkonnaseire teenuseid. Ettevõtte asutasid Eesti riik ja AS Silmet Grupp.
Ettevõte üks ettevõtmisi oli Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimisprojekt.
Ettevõttes töötab 18 inimest.
Eesti Haiglate Liit

Eesti Haiglate Liit on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab tervishoiuteenuseid pakkuvaid tööandjaid (sh haiglaid) Eestis. Liit asutati novembris 1994. Liidu peaeesmärk on "liikmete ühiste huvide edendamine tervisevaldkonnas ning koostöö arendamine liikmeks olevate haiglate vahel ning samuti partneritega tervishoiusektoris".
Liidus on 23 liiget.
Eesti Hasartmängude Korraldajate Liit

Eesti Hasartmängude Korraldajate Liit on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eestis tegutsevaid hasartmängude korraldajaid. Liidu eesmärk on teostada liikmete ühishuvisid ja koordineerida liikmete tegevust hasartmängude korraldamise alal.
Liikmed:
Finantsplaneerimine

Finantsplaneerimine on tegevus, mille käigus selgitatakse välja, kuidas on ettevõttel võimalik saavutada oma strateegilised eesmärgid. Tavaliselt loob firma finantsplaani kohe pärast visiooni sõnastamist ja eesmärkide seadmist. Finantsplaanis kirjeldatakse nii tegevust, ressursse, varustust ja materjali, mis on vajalikud eesmärkide saavutamiseks, kui ka aega, mis selleks kulub.
Finantsplaneerimine hõlmab järgmisi tegevusi:
Finantsplaneerimine on iga organisatsiooni edu eeldus. See tagab range äriplaani, kinnitades, et seatud eesmärgid on majanduslikult saavutatavad. See aitab ka juhil seada ettevõttele majanduslikke eesmärke ning premeerida töötajaid, jäädes eelarve piiridesse.
Finantsplaneerimine hõlmab kolme kategooriat:
Finantsplaani kavandamisel peaks ettevõte lähtuma kas lühiajalisest (tavaliselt 12 kuud) või pikaajalisest (2–5 aastat) plaaniperioodist. Lisaks peaksid ettevõtte iga tegevusüksuse individuaalprojektid ja investeerimisplaanid peaksid olema summeeritud ning neid tuleks käsitleda ühe suure projektina. Seda protsessi nimetatakse koondamiseks.
Eesti Kaitsetööstuse Liit

Eesti Kaitsetööstuse Liit (inglise keeles "Estonian Defence Industry Association", lühend "EDIA") aastast 2022 Eesti Kaitse- ja Kosmosetööstuse Liit (Estonian Defence and Aerospace Industry Association) on mittetulundusühing, mis ühendab kaitse- ja kosmosetööstuse sektoris tegelevaid ettevõtteid Eestis. EDIA asutati 2009. aastal.
2012. aastal moodustati kaitse- ja julgeolekutööstuse klaster ("Estonian Defence and Security Innovation Industry Cluster"), kuhu kuulub 16 liiget:
Valter Johanson

Valter Johanson (13. august 1931 Tartu – 4. august 1990 Tartu) oli eesti koolijuht, kabetaja, haridus- ja sporditegelane.
Haridus.
Ta õppis Luunja Algkoolis. 1952. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Instituudi, 1958. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi füüsika-matemaatikaõpetajana.
Töö.
1952. aastast töötas matemaatika- ja füüsikaõpetajana. Eri aegadel oli ta Sillaotsa kooli ja Aru kooli direktor.
Aastatel 1953–1962 oli ta Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee haridusosakonna juhataja. Aastatel 1967–1978 Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja.
Aastatel 1978–1990 oli ta Tartu 12. Keskkooli direktor.
Sporditegevus.
1967. aastal tuli ta kirikabes Eesti meistriks. 1987. aastal võitis ta Eesti võistkondlikel kirikabe meistrivõistlustel kulla Tartu linna võistkonnas.
1971. ja 1974. aastal tuli ta Eesti võistkonnas NSV Liidu meistriks kirikabes. Lisaks võitis ta NSV Liidu võistkondlikel kirikabe meistrivõistlustel Eesti võistkonnas 2 hõbedat (1967, 1978) ja 2 pronksi (1964, 1969). 
1960. aastast oli ta vabariikliku kategooria male- ja kabekohtunik.
1964. aastast oli ta Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi liige, aastatel 1969–1976 Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi esimees.
Krasnõi Sulini rajoon

Krasnõi Sulini rajoon (vene keeles "Красносулинский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Krasnõi Sulini linn.
Rajoon piirneb põhjas Kamenski rajooniga, idas Belaja Kalitva rajooniga, lõunas Oktjabrski rajooniga, lisaks on lõunas Šahtõ ja Novošahtinski linnad, edelas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga.
Rajooni pindala on 1950 km². Elanike arv oli 2012. aastal 80 352, 2009. aastal 84 874 ja 2002. aastal 34 906.
Krasnõi Sulini rajooni asulad kuuluvad kolme linnaasunduse (Krasnõi Sulini linna ning Gornõi ja Uglerodovski alevite) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Meistriliiga 2018

Meistriliiga 2018 (ametlikult sponsornimega Premium liiga 2018) oli Eesti jalgpalli kõrgeima liiga 28. hooaeg selle taasasutamisest 1992. aastal.
Hooaeg algas 25. veebruaril ning lõppes 10. novembril 2018. Meistriks tuli Nõmme Kalju. Tiitlikaitsja oli Tallinna FC Flora.
Meeskonnad.
Liigast võttis osa kümme võistkonda. Eelmise hooaja järel kaotas JK Sillamäe Kalev rahaliste kohustuste mittetäitmise tõttu oma Meistriliiga litsentsi ja langetati II liigasse. 4. novembril 2017 teatati, et FCI Tallinn liitub Levadiaga.
Kahte klubi pidi asendama Esiliiga 2017 võitja Maardu Linnameeskond ja teine koht JK Tallinna Kalev. Detsembris teatas loobumisest Maardu Linnameeskond, kelle koht anti Esiliiga viiendale FC Kuressaare-le, sest kolmandana lõpetanud Rakvere Tarvas kohta ei soovinud ning neljas oli Flora duubel.
Liigatabel.
Meistriliiga üleminekumängud.
Premium liiga 9. koht mängib üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga 2. kohaga. 
"Kuressaare võitis 2:0 ja säilitas Meistriliiga koha 2019. aasta hooajaks."
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Hooaja esimene pool.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Hooaja teine pool.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Hooaja statistika.
Kübaratrikid.
4 Mängija lõi 4 väravat.&lt;br&gt;(K) – Kodumeeskond&lt;br&gt;(V) – Võõrsil meeskond
Auhinnad.
Meistriliiga aasta parim mängija.
Zakaria Beglarishvili nimetati Meistriliiga aasta parimaks mängijaks.
Aasta ilusaim värav.
Tõnis Vihmoja värav Paide Linnameeskonna vastu valiti aasta ilusaimaks väravaks.
Kamenski rajoon (Rostovi oblast)

Kamenski rajoon (vene keeles "Каменский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) on rajoon Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Gluboki alev.
Rajoon piirneb põhjas Tarassovski rajooniga, idas Belaja Kalitva rajooniga, lõunas Krasnõi Sulini rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga.
Rajooni pindala on 2572,07 km². Elanike arv oli 2012. aastal 46 686, 2009. aastal 47 223 ja 2002. aastal 51 757.
Kamenski rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Gluboki alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Severski Donets.
Eesti Keemiatööstuse Liit

Eesti Keemiatööstuse Liit (lühend EKTL) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti keemiatööstusega tegelevaid ettevõtteid ja füüsilisi isikuid. EKTL asutati 16. septembril 1991. EKTLi põhieesmärk on arendada Eesti keemiatööstust, tõstes selle efektiivsust, konkurentsivõimelisust ja ohutust.
Tarassovski rajoon

Tarassovski rajoon (vene keeles "Тарасовский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Tarassovski alev.
Rajoon piirneb põhjas Millerovo rajooniga, kirdes Kašarõ rajooniga, kagus Belaja Kalitva rajooniga, lõunas Kamenski rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga.
Rajooni pindala on 2767,47 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 456, 2009. aastal 30 868 ja 2002. aastal 32 608.
Tarassovski rajoonis on 59 asulat, mis kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Glubokaja.
Anglokatoliiklus

Terminid anglokatoliiklus, anglikaani katoliiklus ja katoliiklik anglikanism viitavad inimestele, uskumustele ning tavadele anglikanismis, mis rõhutavad erinevate anglikaani kirikute katoliiklikku pärandit ja identiteeti.
Pessimism

Pessimism (ladina keele "pessimus" 'halvim') on vaimne hoiak, mis vastandub optimismile. Pessimistid eeldavad igast olukorrast ebasoodsat tulemust ja usuvad, et elu jooksul kogevad nad rohkem negatiivseid kui positiivseid olukordi. Üldiselt keskenduvad pessimistid pigem elu negatiivsetele aspektidele. Kõige levinum näide pessimismist on arvamus, et pooleldi täidetud klaas on pooltühi, mitte pooltäis. 
Filosoofiline pessimism on maailmavaade või eetika, mille kohaselt vaadeldakse maailma rangelt anti-optimistlikust vaatenurgast. Filosoofiline pessimism taotleb põhjendamatute ootuste eemaldamist, vaidlustab progressi ideed ja optimismi, mis põhineb lootusel või usul. Filosoofilised pessimistid on tihti ka eksistentsiaalsed nihilistid ehk usuvad, et elul iseenesest puudub mõte või väärtus. Filosoofilised pessimistid usuvad, et inimese teadlikkus ajast tekitab suuremat piina kui füüsiline valu, sest inimesed suudavad mõtiskleda mineviku ja tuleviku üle ning seega teavad, et ühel päeval nad surevad. Hirm selle ees on pidev meeldetuletus, et elu on ajutine ja et seda saatust ei saa ära hoida. 
Filosoofilise pessimismi järjekindel esindaja on näiteks Arthur Schopenhauer. Tema arvates on maailm kõigist võimalikest maailmadest kõige halvem, kui see oleks veelgi halvem, siis ta lihtsalt lakkaks eksisteerimast.
Tüübid.
Epistemoloogiline.
Mitut epistemoloogia teooriat võib pidada pessimistlikuks, kuna nad väidavad, et maailma kohta teadmisi omandada on raske või isegi võimatu.
Poliitiline ja kultuurne.
Konservatiivid, eriti sotsiaalsed konservatiivid, tajuvad poliitikat tihti pessimistlikult ning näevad läänemaailma kui dekadentlikku ja nihilistlikku tsivilisatsiooni, mis on hüljanud oma ristiusu ja/või kreeka filosoofia juured, põhjustades läänemaailma moraalse ja poliitilise kõdunemise.
Paljud majanduslikud konservatiivid ja klassikalised liberaalid usuvad, et valitsuse suurenemine on vältimatu ja et parimal juhul on võimalik vaid selle pidurdumise nimel võidelda.
Tehnoloogiline ja keskkondlik.
Tehnoloogiline pessimism on usk, et teaduse ja tehnoloogia areng ei paranda inimeste elu.
Entroopiline pessimism.
Entroopiline pessimism väidab, et inimeste tegevused ja tehnoloogia kiirendavad Maa "soojussurma" tulekut, kus energia ja keskkond on halvenenud ning loodusvarad ammendatud.
Seaduslik.
Advokaadid eelistavad pigem pessimistlikud olla, kuna optimistlikud ennustused võivad kohtus täiesti valeks osutuda - piinlik tulemus, mis vihastab kliente.