tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Krista Kaer

Krista Kaer (sündinud 20. juulil 1951) on eesti tõlkija ja toimetaja.
Krista Kaer on õppinud Tartu ülikoolis inglise filoloogiat. Tõlkijana on ta töötanud alates 1978. aastast. Alates aastast 1995 on ta kirjastuse Varrak peatoimetaja. Ta on kirjandusfestivali HeadRead korraldaja.
Tõlketöö.
Krista Kaer on tõlkinud ligi 70 raamatut. Kõige tuntumad tema eestindatud teostest on "Harry Potteri" sarja kuuluvad raamatud. Seitsmest sarja raamatust kuus on ta tõlkinud koos tütar Kaisaga.
Ise peab ta lugu ulme- ja fantaasiakirjandusest ning on eesti keelde tõlkinud selliseid ulmekirjanikke nagu Terry Pratchett ja Ursula K. Le Guin. Muu hulgas on Krista Kaera tõlgitud Oscar Wilde'i "Õnnelik prints" ja "Esseed. Readingi vangla ballaad", Arthur Conan Doyle'i "Sherlock Holmesi seiklused" ja "Sherlock Holmesi memuaarid", Doris Lessingu "Kuldne märkmeraamat", "Hea naabri päevik", "Ellujäänu mälestused" ja "Kui vanad suudaksid" ning Peter Ackroydi "Oscar Wilde'i viimane testament".
Isiklikku.
Krista Kaera abikaasa on luuletaja Peep Ilmet.
Krista Kaeral on tütar Kaisa ja poeg Kaaren.
Aakre Kivivare

Aakre Kivivare ehk Aakre Kivivare linnamägi ehk Pangamägi on kunagine linnusekoht Tartu maakonnas Elva vallas Palamuste külas 3,5 km kaugusel Aakrest idas.
Muinaslinnus.
Viikingiajale omapärane muinaslinnus oli rajatud 11 m kõrgusele astangulisele liivakünnisele. Linnuse siseõue mõõtmed on 60 x 77 m. Tugevamaid kindlustustöid, nagu vallide rajamised, vallikraavi kaevamised, linnuse ehitamisel tehtud ei olnud. Kuna kahel arheoloogilisel kaevamisel on leitud tugevasti põlenud, korrapäraselt reastatud palke, oli muinaslinnus nähtavasti kindlustatud vaid palktarandiga.
Arheoloogilised uuringud.
Proovikaevamised mäel korraldas Tartu Ülikooli arheoloogia kabinet (Heiki Valk, Maarja Olli) 2011. aasta suvel. Ilmnes, et linnuse esimene kasutusjärk jääb eelrooma rauaaega (4.–1. sajandisse eKr). Siis on mägi olnud ümbritsetud puust kaitsetaraga. Samast ajast pärinev nõgine, põlenud kividega kultuurkihiosa seostub ilmselt mingi hoone jäänustega. Teist korda on mäel linnus olnud viikingiajal 8.–10. sajandil. Sel ajal paiknes linnamäe lõunaküljel oleval madalamal platool ka asula (kaevanud Mare Aun aastail 1972 ja 1973). 2011. aasta proovikaevamistel leiti rohkesti käsitsi tehtud savinõude kilde. Viikingiajast pärinevad luust ripatsi katke, luust nooleots, tuluskivi, savist helmed, västrapoolik ja kolm õngekonksu, eelrooma rauaajast rauast kaeluskirves.
Linnusest 150 m loode pool paikneb Aakre kivikalme.
Linnamäe külje all voolavat oja on rahvasuus kutsutud Veriojaks.
Noviaal

Noviaal on rahvusvaheline tehiskeel, mille lõi 1928 taani keeleteadlane Otto Jespersen. 
Keel leidis ruttu pooldajaid ning teda hakati esperantole vihjates naljatamisi nimetama "jesperantoks". Pärast Jesperseni surma 1943 vajus keel unustusse. Alates 1997. aastast on püütud noviaali taaselustada. 
Sõnavara.
Noviaali sõnavara põhineb romaani ja germaani keelte sõnavaral. 
On sarnasusi esperantoga, näiteks kasutatakse noviaalis nagu esperantoski sufikseid omadussõnadest nimisõnade tuletamiseks ja ümberpöördult. Kiri põhineb foneemidel. Võrreldes esperantoga on noviaal aga vähem skemaatiline, näiteks on loobutud kõigi nimisõnade ühesugusest lõppvokaalist. Puudub käänamine ja pööramine. 
Aegu väljendatakse sufiksite või eessõnadega. Näide: "me did parla" ehk "me parlad" (ma rääkisin).
Suurrahu (täpsustus)

Suurrahu on mitme Eesti saare ja madala nimi:
Maja järve ääres

"Maja järve ääres" (inglise keeles "The Lake House") on 2006. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm, mille lavastas režissöör Alejandro Agresti. Peaosi mängivad Keanu Reeves ja Sandra Bullock.
Film on uusversioon Lõuna-Korea filmist "II Mare".
Goodi

Goodi (vanaislandi "goði") oli germaani rahvastel pealik, kellele kuulus arvatavasti nii ilmalik kui ka vaimulik võim. 
Väljaspool Islandit on sõna "goodi" teadaolevalt kasutatud kahes Taani ruunitekstis ("guþi") ja paaris vanaülemsaksakeelses tekstis ("coting"). 
Islandil oli goodi pealik, kelle ülesandeks oli esindada oma mõjuala, goodkonna ("goðorð") talunikke Althingil, aidata oma talunikke vahendajana tüliküsimuste lahendamisel ning tagada oma piirkonnas rahu. 
Goodid kuulusid Althingi seadusandlikku kogusse Lögrétta. Nemad valisid nii Althingi kohtute kui ka kohalike tingide kohtunikud. 10. sajandi keskel oli Islandil 39 goodkonda, kuid nende arv ei olnud püsiv. Kõik Islandi pealikud – jõukad suurmaaomanikud, kelle võimu alla kuulus palju inimesi ja maad – ei olnud goodid, samas leidus ka goodisid, kel ei olnud erilist võimu.
Goodi mõju alla kuuluv goodkond ei olnud geograafiliselt määratletud piirkond, pigem oli see komplekt õigusi ja kohustusi. Vabad talupojad otsustasid ise, millist goodit nad toetasid. Kui nad olid oma goodiga rahulolematud, võisid nad asuda toetama mõnda teist goodit maa sama neljandiku sees. Ühele goodile võis kuuluda mitu goodkonda, samuti sai goodkondi pärandada, müüa, kinkida, juurde luua ja ära kaotada. 
Tegelikult oli talupoegade võimalus ise goodit valida piiratud. Goodiks oli tavaliselt üks oma kandi jõukamatest ja mõjukamatest meestest. Ümbruskonna talupojad sõltusid tema abist ja heast tahtest, ajapikku tekkisid vastastikuste teenete ja kingituste kaudu goodi ja tema talupoegade vahele tihedad sidemed. 
Goodi ülesannete hulka oli algselt kuulunud paganausu preestrina tegutsemine. "Goði" on seotud vanaislandi sõnaga "goð", jumal. Skandinaavias ei moodustanud paganausu preestrid omaette klassi, vaid usutalitusi viisid läbi pealikud, kelle käes oli ka ilmalik võim. Islandi allikates on goodide usulistest funktsioonidest vähe juttu, arvatavasti oli see amet Islandil algusest peale peamiselt ilmalikku laadi. Vähemalt osa goodidest tegeles siiski ka jumalate teenimisega. 
Paljud goodid olid kristlased juba enne Islandi ristiusustamist aastal 999 või 1000. Kui 11. sajandi lõpus hakati koguma kirikukümnist, ehitas suurem osa goodidest oma talu juurde kiriku ja lasi end preestriks pühitseda. Nõnda said nad osa kiriku tuludest ja ei pidanud loobuma võimust kiriku kasuks. 12. sajandi lõpus hakkas kirik piiskoppide võimu suurendamiseks tegutsema selle nimel, et goodisid enam preestriteks ei pühitsetaks. 
Goodi amet kaotati üheskoos goodkondade süsteemiga aastal 1271 Norra kuninga poolt.
Norra ajaloolised piirkonnad

Norra jaotatakse viieks ajalooliseks piirkonnaks ("landsdeler"), mis hõlmavad maakondi järgmiselt (sulgudes endised maakonnad):
See jaotus põhineb geograafilistel ja murdeerinevustel ning järgib ligikaudu maakonnapiire. 
Mõnikord räägitakse Trøndelagi asemel Kesk-Norrast (norra "Midt-Norge", uusnorra "Midt-Noreg"), kuid Kesk-Norra alla arvatakse tavaliselt ka need Møre og Romsdali osad, mis kuuluvad Nidarosi piirkonda (ligikaudselt ajaloolised maakonnad Nordmøre ja Romsdal, kuid mitte Sunnmøre). 
Mõnikord arvatakse Rogaland või osa sellest mitte Vestlandeti, vaid Sørlandeti alla.
Svalbardi tavaliselt Põhja-Norra osaks ei arvata. 
Jaotusest jäävad välja ka Norra sõltkonnad Bouvet' saar, Kuninganna Maudi maa ja Peeter I saar.
Mossi vald

Mossi vald on vald Norras Østfoldi maakonnas. Asub Oslo fjordi kaldal ja hõlmab ka Jeløya saare.
Valla halduskeskus on Moss.
2020. aastal liideti Rygge vald Mossi vallaga.
Alfred von Tirpitz

Alfred Peter Friedrich von Tirpitz ['alfreet "või" 'alfred fon t'irpits] (19. märts 1849 – 6. märts 1930 Ebenhausen, Müncheni lähedal) oli Saksa admiral, Saksa keiserliku mereväe juhataja Esimeses maailmasõjas aastatel 1914–1916.
Teenistus sõjamerelaevastikus.
Alfred von Tirpitz oli pärit riigiteenistuja perekonnast ning alustas teenistust Preisimaa sõjamerelaevastikus 1865. aastal mereväelasena, pärast mida asus õppima ja lõpetas Kieli Mereväekooli, mille lõpetas 1869. aastal. Pärast sõjakooli asus Tirpitz teenima torpeedokaatrite flotilli ning järgnevalt edutati torpeedokaatrite laevastiku peainspektoriks. Peainspektorina huvitus ta ning muutus allveelaevade sõjalise kasutamise entusiastiks ning propageerijaks.
1895. aastal edutati ta tiibadmiraliks ning teenis aastatel 1896–1897 Saksa ristlejate laevastiku juhina Ida-Aasias.
Saksamaa sõjalaevastiku arendamine.
1897. aastal määrati Tirpitz Saksa keisririigi keiserliku mereväe riigisekretäriks ehk kantsleriks. Kantslerina alustas Tirpitz keiser Wilhelm II toetuses Saksamaa keisririigi sõjalaevastiku arendamiseks ja suurendamiseks, eesmärgiga võistelda Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi Kuningliku Laevastikuga ("British Royal Navy").
1898. aastal võeti von Tirpitzi initsiatiivil vastu Laevastiku arendamise I kava ja 1900. aastal II kava, mille kohaselt selleks, et Saksa laevastik oleks suuteline võistlema Kuningliku Laevastikuga kavatseti 17 aasta jooksul ehitada Saksamaal 2 lipulaeva, 36 lahingulaeva, 11 suurt ja 34 väikest ristlejat. Tirpitzi laevastiku ehitusprojektid tekitasid Saksamaa ja Suurbritannia vahel võidurelvastumise.
1899. aastal sai ta viitseadmirali, 1903 admirali ja 1911 suuradmirali auastme. 
Saksamaa ja von Tirpitz Esimeses maailmasõjas.
1914. aastal määrati Tirpitz Saksa keisririigi keiserliku mereväe juhatajaks.
Esimene maailmasõja alguseks 1914. aasta suvel oli Saksamaa suutnud ehitada vaid 29 lahingulaeva Briti laevastiku 49 lahingulaeva vastu, mistõttu ei olnud Saksamaa laevastik võimeline asuma Briti laevastikuga otsesesse konfrontatsiooni, vaid laevastike vahel toimus pidev taktikaline manööverdamine ning üksikud mereoperatsioonid vaid osapooltele edukate sõjaliste vahekordade korral.
Saksamaa sõjamerejõudude nõrkuse tõttu propageeris ta allveelaevade aktiivset kasutamist sõjas, lootuses allveelaevade abil võrdsustada Saksamaa ja Briti sõjamerejõud.
Agressiivse allveesõja tulemusena, mille käigus Saksamaa allveelaevad uputasid peale Suurbritannia laevade ka Suurbritanniaga kaubavahetuste teostavate neutraalsete riikide kaubalaevastiku laevu, uputati 1916. aasta märtsis Ameerika Ühendriikide laev, mis viis koos Zimmermanni telegrammiga Ameerika Ühendriikide poolse sõja väljakuulutamiseni Saksamaa vastu ning Esimesse maailmasõtta astumiseni Suurbritannia ja Antandi lepingu riikide poolel.
1916. aastal läks Tirpitz erru protestiks allveelaevasõja piiramise vastu pärast Lusitania uputamist.
Tegevus pärast I maailmasõda.
1917. aastal oli ta üks Saksa Isamaapartei ("Deutsche Vaterlandspartei" (DNVP)) asutajatest ja oli 1924–1928 Reichstagi esimees.
Tema järgi nimetati 1939. aastal valminud saksa sõjalaev Tirpitz.
Bacău maakond

Bacău maakond [bak'öu m'aakond] on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Moldovas, Ghimeș-Făgeti vald maakonna kirdeosas kuulub Transilvaaniassse.
Bacău maakond on Rumeenia üks peamisi tööstuspiirkondi.
Maakonnas on 8 linna ja 80 valda.
Kõrini!

"Kõrini!" on Eesti-Saksa film aastast 2005.
Film esilinastus 3. veebruaril 2006.
Film arvudes.
2006. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 3038 vaatajat.
Head käed

"Head käed" (läti keeles "Labās rokas") on 2001. aasta Eesti ja Läti koostööfilm, mille on lavastanud Peeter Simm.
Filmi aluseks on Toomas Raudami jutustus "Arnold". 
Sisukokkuvõte.
Pärast autovargust Lätis läheb Margita jalgealune kuumaks ja ta pageb rahulikku Eestisse. Unises Vineeri-nimelises väikelinnas leiab ta peavarju peres, kus poeg on politseinik. Arnold hoiab võõral kahtlustavalt silma peal, samas kui sõbrad Adolf ja doktor Lepik võtavad uue elaniku meelsasti vastu. Ka asjaolu, et Margita eesti keelt ei räägi, pole takistuseks. Ent politseinik Arnold ei ole nii lihtsameelne, kui paistab. Tuleb aeg, kui Margita peab valima sõpruse ja oma mineviku vahel.
2006. aasta Rootsi parlamendivalimised

2006. aasta Rootsi parlamendivalimised olid Rootsi parlamendi (Riksdagi) valimised 2006. aasta 17. septembril.
Ralph Waldo Emerson

Ralph Waldo Emerson [rälf u'ooldõu 'emerson] (25. mai 1803 – 27. aprill 1882) oli ameerika proosakirjanik, luuletaja ja filosoof. 
Tema kirjutatud teos "Loodus" avaldati trükisena 1836. aastal. Esseega pani Emerson aluse oma transtsendentalistlikule filosoofiale, mis rajaneb ideel looduse tunnetamise täiusest.
15. juulil 1838 šokeeris Emerson Harvardi ülikooli teoloogiateaduskonna lõpetajaid kõnega ("Divinity School Address"), milles väitis, et moraaliintuitsioon on parem religioossest doktriinist ning leidis, et usk ajaloolisesse Jeesusesse ei ole vajalik.
Mais 2006, 168 aastat hiljem rajas Harvardi teoloogiateaduskond Emersoni-nimelise professuuri ("Emerson Unitarian Universalist Association Professorship").
Tunnustus.
Ralph Waldo Emerson valiti 1867. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Flight of the Amazon Queen

"Flight of the Amazon Queen" on ettevõtte Interactive Binary Illusions 1995. aasta seiklusmäng DOS-ile ja Amigale. 2004. aastast alates on mäng tasuta tarkvarana allalaaditav ning ScummVM-iga mängitav.
Mäng toimub 1940. aastatel ning meenutab tolleaegseid "pulp"-seiklusjutte. Mängija juhib lendur Joe Kingi, lennuki Amazon Queen omanikku. King kukub lennukiga mängu alguses Amazonase džunglisse ning peab päästma oma reisija, kuulsa filmitähe Faye Russeli, samuti amatsoonide hõimu ja kogu maailma hullumeelse teadlase käest, kes soovib amatsoonid dinosaurusteks muundada.
Emulaator

Emulaator (inglise "emulator") on arvutiprogramm, mis võimaldab programme käivitada teises riistvaras või operatsioonisüsteemis kui see, mille jaoks need tegelikult on loodud. Emulaator on masinkoodi käivitav interpretaator.
Lev Veršinin

Lev Veršinin [leff verš'iinin] (sündinud 14. augustil 1957 Odessas) on ukraina päritolu vene ulmekirjanik, ajaloolane ja poliitik.
Lev Veršinin õppis Kaasani ülikoolis ajaloo teaduskonnas, lõpetas Odessa ülikooli ajaloo teaduskonna. Mõnda aega töötas õpetajana koolis. 
Samuti on ta olnud Odessa abilinnapea.
Pirates With Attitude

"See artikkel on warez-grupist; RAC-ansambli vaata P.W.A.
Pirates With Attitude ehk PWA oli aastatel 1992–2000 tegutsenud piraattarkvara ("warez") levitanud grupp.
4. mail 2000 teatas USA Justiitsdepartemang grupi liikmetele süüdistuse esitamisest. PWA oli esimesi gruppe, kellele esitati "No Electronic Theft Act"'i all süüdistus.
Volgogradi oblasti lipp

Volgogradi oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Volgogradi oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 18. septembril 2000.
Lipu autor on .
Lipu kirjeldus.
Volgogradi oblasti lipuks on ristkülikukujuline punane kangas, mille vardapoolses osas on kaks sinist vertikaalset triipu nii, et nende vahele ja neist vardapoole jäävad kitsad punased triibud. Lehvipoolsel punasel väljal on aga kujutatud valget teise maailmasõja mälestussammast "Emake kodumaa" (Матери-Родины), kujutis moodustab 3/4 lipu kõrgusest. Siniste kitsaste triipude laiuseks on 1/16 lipu laiusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendused.
Punane pärineb Volgogradi (Tsaritsõn) ajalooliselt vapilt, punane oli ka Vene NFSV vapi ja ka praeguse Venemaa Föderatsiooni vapi põhivärviks ning see sümboliseerib Volgogradi oblasti järjepidevust, traditsioone ja ajalugu. Samuti sümboliseerib see ka mehisust, uhkust, vabadust ning neid, kes on oma isamaa kaitsmise eest verd valanud.
Sinised triibud tähistavad oblasti kahte suurimat jõge Doni ja Volgat, mis on selle piirkonna ja üleüldse ajaloos väga tähtsat rolli mänginud. Sinine on ka nooruse, harmoonia, tarkuse ja täiusliku hinge värv.
Valge tähistab rahu, õilsust, õiglust ning helget tulevikku.
"Emake Kodumaa" viitab teise maailmasõja pöördepunktiks osutunud Stalingradi lahingule ning oblasti rahva kangelaslikkusele selles lahingus.
Sinine, punane ja valge on ka Venemaa lipu värvid; oblasti lipul viitavad nad sellele, et Volgogradi oblast on Venemaa lahutamatu osa.
Kamõšin

Kamõšin on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Volga jõel asuva Volgogradi veehoidla ääres, Kamõšinka jõe suudmes. 
Linn on asutatud 1667. aastal. 1697–1780 kandis nime Dmitrijevsk. 1780. aastal sai linnaõigused.
Kamõšinis on jõesadam, seda läbib raudtee ja Saratovi-Volgogradi automagistraal.
Puistu

Puistu on ühtlase struktuuriga metsaosa, mis naabermetsaosast erineb mõne takseertunnuse (näiteks vanuse, diameetri, kõrguse, koosseisu, boniteedi, kasvukohatüübi, rinnete arvu, tagavara, peapuuliigi järelkasvu, keskmise diameetri või kõrguse) poolest. 
Puistud jagatakse puht- ja segapuistuteks ning looduslikeks ja kultuurpuistuteks. Kui puistu jääb mitmele maatükile või seal tehakse metsamajanduslikke töid või muud sellist, jagatakse üks puistu eraldisteks.
Puistu nimetus määratakse enamuspuuliigi ja kasvukohatüübi järgi, näiteks jänesekapsakuusikus domineerivad kuused ning alustaimestikus on harilikult ohtralt jänesekapsast.
Metsaeraldis

Metsaeraldis või lihtsalt eraldis (ehk littera) on metsanduses kasutatav piisavalt ühetaoline ja terviklik metsaosa, mida saab kasutada ühesuguste majandamisvõtete rakendamiseks. 
Eraldis on ühetaoline puistu koosseisu, vanuse, päritolu, rinnaspindala, kõrguse, tagavara ja kasvukohatüübi poolest.
Kõrgusindeks

Kõrgusindeks (tähis H100) on meetrites väljendatav näitaja, mis iseloomustab puistu kasvuheadust ning näitab, kui kõrge oleks puistu saja-aastaselt. Kõrgusindeks määratakse matemaatiliste mudelite kaudu esimese rinde enamuspuuliigi vanuse ja kõrguse alusel.
Kuni 15-aastastes puistutes määratakse kõrgusindeksiks boniteediklassi kõrguste vahemiku keskväärtus.
Kasvukohatüüp

Kasvukohatüüp (ka metsakasvukohatüüp) on mullastikult ja taimestikult ühtlane metsaala. Nimetus tuleb sellele kasvukohatüübile iseloomuliku taime järgi (näiteks kasvab naadi kasvukohas sageli arvukalt naati, jänesekapsa kasvukohatüübis jänesekapsast jne). Kasvukohatüüpide eristamisel on taimestik siiski vaid indikatiivseks tunnuseks, peamine eristuskriteerium on muld.
Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon.
Eesti metsakasvukohatüüpide uurimisel ja klassifikatsiooni väljatöötamisel on olnud suur roll Erich Lõhmuse, Liivia Laasimeri ja Viktor Masingu töödel. 
Järgnevalt toodud klassifikatsioon on nende töö arendus, mis on toodud Jaanus Paali teose "Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon" (1997) järgi.
Esimene rinne

Esimene rinne on puistu suurima kõrguse ja tagavaraga rinne, mille täius on vähemalt 30%. Esimest rinnet loetakse puistu põhirindeks.
Täius (metsandus)

Täius ("stocking level") iseloomustab kasvuruumi kasutamise ulatust võrreldes samades tingimustes kasvava normaalpuistuga. Täius leitakse puistu ühe hektari rinnaspindala või tagavara jagamise teel samasuguse kõrgusega normaalpuistu rinnaspindala või tagavaraga.
Rinnaspindala

Rinnaspindala on puistus puude rinnaskõrguse (1,3 m juurekaelast) ristlõikepindalade summa hektaril. Metsa mõõtmisel määratakse rinnaspindala üldjuhul Bitterlichi lihtrelaskoobi abil. Rinnaspindala määratakse rinnete kaupa.
Rinnaspindala tähis on G ja ühik m²/ha.
Hektaritagavara

Hektaritagavara on kasvavate puude tüvemahtude summa hektari kohta. Tagavara määratakse puistuelementide hektaritagavarade summana. Puistuelemendi hektaritagavara arvutatakse puistuelemendi kõrguse ning rinnaspindala (või täiuse) või puude arvu alusel.
Hektaritagavara arvestuse ühikuks on m³/ha. Kasutatakse ka metsanduses juurdunud ühikut tihumeeter/ha. 
Määratakse ka tagavara juurdekasvu hektari kohta aastas.
Statistilise metsainventeerimise (SMI) andmed hektaritagavara kohta on suuremad kui tavametsakorralduse (metsaregistri) järgi. 2008. aasta SMI järgi on Eesti metsamaa keskmine hektaritagavara 201 m³/ha. 
Üldine keskmine hektaritagavara on suurem kaitsealustes metsades ja väiksem majandatavates metsades, kus noorte ja uuenevate metsade osakaal on suurem. Samas on tagavara juurdekasv suurem just majandatavates metsades.
Normaalpuistu

Normaalpuistu ehk mudelpuistu on puistu, mis antud puistuelementide, vanuste ja kasvutingimuste (metsamajandusrežiimi) korral on optimaalne. Normaalpuistu täius on 100%. Normaalpuistu on ühevanuseline puhtpuistu, kus puude väljalangemine toimub iseharvenemise või mõõduka hooldusraie teel. 
Normaalpuistu on puistu ideaal, seda kasutatakse puistute kasvu modelleerimisel ja hindamisel.
Rinnasdiameeter

Rinnasdiameeter ehk rinnasmõõt on puutüve 1,3 m kõrguselt juurekaelast mõõdetud läbimõõt.
Puistuelemendi keskmine rinnasdiameeter on puistuelemendi kõikide puude juurekaelast 1,3 m kõrguselt mõõdetud tüve läbimõõtude ruutkeskmine väärtus.
Puistuelement

Puistuelement ("stand component")) on puistu ühes rindes olevate sama puuliigi puude kogum ehk sama liiki puud, mis on ühesuguse tekkeviisiga, samasuguse vanusega ja ühtemoodi arenenud. Näiteks esimeses rindes olevad männid või teises rindes olevad kuused on omaette puistuelemendid. Ühe puuliigi puud võivad jaguneda mitme elemendi vahel, kui neid leidub eri rinnetes.
Puistuelementide kaupa kirjeldatakse kasvava metsa takseertunnuseid.
Ühes ja samas metsakasvukohatüübis kasvavat ühevanuselist, ühesuguse päritoluga lihtpuistut saab kujutada ette ühe elemendina. Iga puuliigi iga põlvkond igas rindes moodustab ühe elemendi. Näiteks: puistu koosseisuga esimeses rindes 55Mä 35Ku 10Ks ja teises rindes 100Ku koosneb neljast puistu elemendist.
Dmitrijevsk

Dmitrijevsk on kahe linna endine nimi:
Asunción

Asunción [asunsj'onn] on Paraguay pealinn ja riigi suurim linn. Asub Paraguay jõe ääres Pilcomayo jõe suudme ja Argentina piiri lähedal.
Ajalugu.
Asunción on üks Lõuna-Ameerika vanimaid linnu. Nuestra Señora de la Asuncióni linna asutasid Juan de Salazar ja Gonzalo de Mendoza 15. augustil 1537.
Aastal 1731 toimus linnas esimene ülestõus hispaania koloniaalvõimu vastu.
1865–1876 okupeeris linna Brasiilia.
Vürst Trubetsky &amp; J. M. K. E.

Vürst Trubetsky &amp; J. M. K. E. (täisnimega Vürst Trubetsky &amp; Joodikud Moskva Kohviku Eest) oli aastail 1986–1988, 2001 ja 2006 tegutsenud Tallinna punkansambel.
260

260. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad
Aastad: 255 256 257 258 259 - 260 - 261 262 263 264 265
306

306. aasta (CCCVI) oli 4. sajandi 6. aasta.
834

834. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - 830. aastad - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 
Aastad: 829 830 831 832 833 - 834 - 835 836 837 838 839
Lakross

Lakross (ka "kahvpall"; prantsuse keeles "lacrosse") on eelkõige muruväljakul mängitav pallimäng.
Mäng on arenenud Põhja-Ameerika indiaanlaste rahvuslikust mängust "baggataway"st ja mängust, mida hakati harrastama Prantsusmaal 14. sajandil.
Pikavarreliste, otsast kahvataoliste keppidega püütakse täiskummist palli vastase väravasse lüüa. Väravavahi kepp erineb oluliselt väljakumängijate kepist.
Lakrossil on palju sarnasusi maahokiga. Tänapäeval mängitakse ka lakrossi saaliversiooni, mis mahutatakse jäähokiväljakule.
Nüüdisajal on lakross Kanada rahvusmäng. 
Olümpiamängude kavas.
Lakross oli olümpiamängude kavas 1904. ja 1908. aastal. Mõlemal korral võitis Kanada meeskond.
Vladimiri oblasti lipp

Vladimiri oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Vladimiri oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 28. aprillil 1999.
Lipu kirjeldus.
Vladimiri oblasti lipuks on punane kangas, mille vardapoolses osas on sinine vertikaalne laid. Sinine laid moodustab 1/8 lipu pikkusest (samuti oli ka Vene NFSV lipul) ning selle ülaosas on ristatud kuldsed sirp ja vasar. Punase välja keskel on kuldne Vladimiri oblasti vapp. Vapi kujutis moodustab 1/3 punase välja pikkusest.
Lipu laiuse ja pikkuse ametlik suhe oli algselt 1:2, kuid alates 1. juulist 2017 on ametlik standard 2:3.
Småland

Småland [sm'ooland] on Lõuna-Rootsis asuv ajalooline maakond (rootsi keeles "landskap"). See piirneb Blekinge, Skåne, Hallandi, Västergötlandi, Östergötlandi ning Ölandi saarega.
Monoodiline lüürika

Monoodiline lüürika on eoollastest poeetide poolt Lesbose saarel loodud soololaululine lüürika.
See on määratud laulmiseks üksikule lauljale lüüra saatel.
Märkimisväärsemad esindajad olid 6. sajandi esimesel poolel Anakreon ning lesboslased ja naisluuetaja Sappho.
Monoodiline lüürika jaguneb: 
Toetudes kohalikele rahvalauludele, võtsid sealsed luuletajad kasutusele rea uusi värsimõõte. Kultuslikud ja rituaalsed, peo-, pulma- ning armastuslaulud, mis on seotud isiklike elamustega ning päevasündmustega. Luuletused olid mõeldud ettekandmiseks teatavas kindlas keskkonnas.
Västergötland

Västergötland on Rootsi ajalooline maakond (rootsi keeles "landskap"), mis asub Rootsi edelaosas. "Västergötland" tähendab Lääne-Götalandi. Maakond piirneb Bohusläni, Dalslandi, Värmlandi, Närke, Östergötlandi, Smålandi ja Hallandiga. See piirneb ka kahe Rootsi suurima järvega, Vänerni ja Vätterniga.
Östergötland

Östergötland (tõlkes Ida-Götaland) on Rootsi ajalooline maakond (rootsi keeles "landskap"), mis asub Rootsi lõunaosas. See piirneb Smålandi, Västergötlandi, Närke, Södermanlandi ja Läänemerega.
Götaland koosnes väikekuningriikidest, mille asukaid kutsuti muinaspõhja keeles "Gautar"'iteks. Neid samastatakse anglosaksi eeposes "Beowulf" mainitud "Geatas"tega. Götalandilt on pärit ka goodid. Ajalooliselt oli see üks maakondadest, mis sai Rootsi osaks keskajal.
Paskvill

Paskvill () on teotav pilke- ja laimukirjutis, mis on suunatud sellele, et laimata teatavat isikut või tema au riivata.
Sõtke (Märjamaa)

Sõtke on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Asub Märjamaast läänes.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas Sõtke külas 74 inimest.
Küla on esimest korda mainitud kirjalikes allikais 1241. aastal (Hetkyl), Sõtke mõisa 1560. aastal ("Zetkul, Sõtküla", ka "Söttküll").
Sõtke külas on arheoloogiamälestisena kaitse all Sõtke (Sõtküla) linnusekoht.
Sõtke kooli on esimest korda mainitud 1771. aastal.
Sõtke

Sõtke on mitme Eesti koha nimi:
Felix I

Felix I oli paavst 269–274. Ta oli 26. paavst.
Felix I sündis "Liber Pontificalise" järgi Roomas Constantiuse pojana.
"Liber Pontificalise" järgi sai Felix I paavstiks 272. aastal ja oli ametis 2 aastat 10 kuud ja 25 päeva. Felix I paavstiks saamise kuupäevana tunnustatakse tänapäeval 5. jaanuari 269, sest Rooma keiser Diocletianuse ajal toimunud kristlaste tagakiusamise tõttu on sellele vahetult eelnenud aja kohta säilinud vähe tolleaegset materjali ja Felix I valitsemisaja daatumid on seetõttu ebamäärased. 
Felix I sai kätte Antiookia sinodi poolt oma eelkäijale Dionysiusele läkitatud kirja, milles teatati Samosata Pauluse tagandamisest piiskopiametist. Segaduste pärast Antiookias kohustas Rooma keiser Aurelianus uut piiskoppi kuuletuma paavsti kogudustega osaduses olevate kogudustega. Felix I oli kirjavahetuses Pauluse järglase piiskop Domnus I-ga, tolle järglase Timeusega ja Aleksandria piiskopi Maximusega.
Felixile on omistatud usutunnistuse fragment Aleksandria Maximusele saadetud kirjas, mida 5. sajandil peetud debattidel kasutas Aleksandria Cyrillos. Sellele toetudes on eeldatud, et ta tunnustas Jeesus Kristuse jumalikku ja inimlikku loomust. Talle on omistatud veel 3 kirja, kuid nende autorsus on vaieldav.
Felix toetas kristliku traditsiooni järgi Aurelianuse tagakiusamise ajal kristlasi, kuid seda fakti on peetud vaieldavaks, kuna Aurelianuse ajal pole teada kristlaste tagakiusamisi. Ta oli "Liber Pontificalise" järgi sätestanud märtrite matmise altarite alla ja nende haudadel missa pidamist, kuid seda kommet peetakse tunduvalt varasemaks. Ta olevat alustanud ka kirikute pühitsemist ja püstitanud "Liber Pontificalise" järgi Via Aurelia lähedale basiilika.
Ta ordineeris 9 presbüterit, 2 diakonit ja 5 piiskoppi.
Felix I suri "Liber Pontificalise" järgi märtrina 30. detsembril 274 ja maeti "Depositio episcoporumi" järgi San Callisto ("Liber Pontificalise" andmetel Via Aurelia) katakombidesse. Felix I on katoliku kirikus ja õigeusu kirikus austatud märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 30. mail, kuid alates 1969. aastast ei ole katoliiklased enam kohustatud seda pidama, sest Paulus VI üleskutsel läbi viidud kaanoni revideerimisel oli Felix I üks neist pühakutest, kelle tegude kohta polnud säilinud piisavalt ajaloolisi andmeid. Teda on kunstis kujutatud koos ankruga.
Eutychianus

Eutychianus oli paavst 275–283. Ta oli 27. paavst.
Eutychianus sündis "Liber Pontificalise" järgi Toscanas Lunis Marinuse pojana.
Eutychianuse paavstiks valimise päevana tunnustatakse 4. jaanuari 275, sest keiser Diocletianuse ajal toimunud kristlaste tagakiusamise tõttu on sellele vahetult eelnenud aja kohta säilinud vähe materjali ja Eutychianuse valitsemisaja daatumid on seetõttu ebamäärased. "Liber Pontificalise" järgi oli tema valitsemisaja pikkus 8 aastat 10 kuud ja 4 päeva, kuid ajaloolase Eusebiose andmetel ainult 10 kuud.
Eutychianuse ametiajast on teada eelkõige "Liber Pontificalises" sisalduva biograafia alusel. Ta lubas vaimulikel altaril õnnistada saagiks korjatud põllusaadusi: ube ja viinamarju, kuid neid kombeid peetakse tunduvalt hilisemateks. Eutychianus oli "Liber Pontificalise" järgi isiklikult matnud 342 märtrit, kuid tema ajal pole Roomas teada kristlaste tagakiusamisi. Eutychianus sätestas, et märtrite säilmed tuleb katta dalmaatikaga.
Ta ordineeris 14 presbüterit, 5 diakonit ja 9 piiskoppi.
Eutychianus suri 7. detsembril 283 ja ta oli viimane paavst, kes maeti San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti. "Liber Pontificalise" järgi suri ta märtrina.
Eutychianust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 8. detsember.
Erottaja

Erottaja ('eraldaja'; rootsi "Skillnaden") on väljak Helsingi kesklinnas. Seda loetakse Helsingi keskpunktiks, millest alates mõõdetakse teiste linnade kaugusi Helsingist. Erottajalt saab alguse Mannerheimintie.
Erottaja sai nime 19. sajandil, kui seal asunud turg oli piiriks Helsingi linna ja Uusimaa eeslinna vahel. Tänapäeval eraldab väljak nelja linnaosa: 
Väljakul asub Helsingi Rootsi Teater (Svenska teatern).
Mööda Erottajat sõidavad trammid 3B, 3T, 6 ja 10.
Kaartinkaupunki

Kaartinkaupunki (rootsi keeles "Gardesstaden") on linnaosa Helsingis. 
Kaartinkaupunki ala põhiplaan kinnitati 1812. aastal, kuid sellenimeline linnaosa loodi ametlikult 1959. aastal. Linnaosa on saanud nime seal asunud kaardiväelaste kasarmu järgi.
833

833. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - 830. aastad - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 
Aastad: 828 829 830 831 832 - 833 - 834 835 836 837 838
832

832. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - 830. aastad - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 
Aastad: 827 828 829 830 831 - 832 - 833 834 835 836 837
831

831. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - 830. aastad - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 
Aastad: 826 827 828 829 830 - 831 - 832 833 834 835 836
830

830. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - 830. aastad - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 
Aastad: 825 826 827 828 829 - 830 - 831 832 833 834 835
Järve vasallilinnus

Järve vasallilinnus asub Ida-Virumaal Jõhvi vallas Tallinna–Narva maantee ääres.
Järve mõisa on esmamainitud 1497. aastal, mil see kuulus Lodede perekonnale ning kandis Türpsali nime.
Kivilinnus püstitati veidi hiljem, aastal 1508, kui Järve mõis kuulus Payküllide suguvõsa valdusse ning oli nende käes aastani 1808.
Linnus ehitati kohalikust paest ja on tolle aja üks omapärasemaid kaitseehitisi ning oli algselt kolmekorruseline. Linnuse algsest kolmest korrusest on säilinud kaks alumist korrust. Ülemine kaitsekorrus võis hävineda juba Liivi või Põhjasõja ajal. Linnuse pikkus on 17,5 meetrit, laius 12,7 meetrit ja müüride paksus on 1,75–2 meetrit. Linnuse kõrge soklikorruse peal oli kaks elukorrust, mis olid kaheruumilised. Suuremal ruudukujulisel pearuumil on tõusva kiirujoonega kuplitaoline ristvõlv. Selle kõrgus ulatub 7 meetrini. Elukorruse kõrgus on 3,5 meetrit, kõrge läänepoolne väiksem osa on piklik ja kahevõlvilise laega. Põhja- ja idapoolses seinas on suur nišš, kus ilmselt asusid voodipaigad. Soklikorrus on hiljem võlvitud ja laskeavadega varustatud. Korruse loodenurgas asub ülakorrust soojendav keris hüpokaustiga seotud soojakanal. Kahe ruumi põhjapoolses osas oli peakorrusele viiv müüritrepp. Kaitsekorrusele pääses vaid mööda redelit, mis ohu korral üles tõmmati.
Villem Raami uurimistööde järgi pidi linnuse kõrval eeshoovis linnuse põhjaseina kõrval olema puidust elumaja. Sellest oli sissepääs linnuse soklikorrusele ja hoone teiselt korruselt peakorruse võlvsaali. Ka köök võis asuda samas kõrval puitelamus. Kaevamistöödega selgus ka, et linnuse põhjapoolsel küljel asusid puithooned, mis moodustasid kastellitaolise piiratud eeshoovi. See oli ka kaitseomadustega majandushoov linnusele.
Abner Uustal

Abner Uustal (22. jaanuar 1915 Abula, Mustjala kihelkond, Saaremaa – 27. jaanuar 1985) oli eesti õigusteadlane. 
Ta sündis meremehe perekonnas. Abula külas asuvale sünnikodule on õpilaste ja valla poolt paigutatud mälestustahvel. 
Haridus.
Lõpetas 1934. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. 1934. aastast õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas 1940. aastal "cum laude". 1936 lõpetas ta Sõjakooli aspirantideklassi kursuse jalaväe alal. Korporatsioon Revelia liige.
1947. aastal astus ta aspirantuuri rahvusvahelise õiguse alal. 1950. aastal kaitses ta Moskva Riikliku Ülikooli juures kandidaadiväitekirja ""Борьба СССР в Организации Объединенных Наций за мир и безопасность народов" (Diss. Trt. 492741). 1961. aastal kaitses doktoriväitekirja "Международно-правовый режим территориальных и внутренних морских вод"" (Diss. Trt. 483957, 492742).
Töö.
Teenis 1940. aastal Majandusministeeriumis. Töötas Väliskaubanduse Komitees Tallinnas vanema referendina.
Nõukogude okupatsiooni ajal määrati ta Kergetööstuse Rahvakomissariaadi transpordiosakonna juhatajaks. Augustis 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse, elas 28.−29. augustil 1941 üle Juminda miinilahingu. Oli aastatel 1942–1945 Eesti laskurkorpuses. Veebruarist 1942 oli ta 1. Eesti Tagavara Laskurpolgu õppepataljoni juhtivkoosseisus, alates veebruarist 1944 kuni sõja lõpuni Leningradi rindel.
1945–1947 töötas Tartu Riikliku Ülikooli sõjalise õpetuse kateedris.
Pärast väitekirja kaitsmist 1950. aastal asus ta tööle Tartu Riiklikku Ülikooli õigusteaduskonda rahvusvahelise õiguse õppejõuna, 1952. aastal sai dotsendiks, 1965. aastal professoriks. Ta õpetas üle 40 aasta rahvusvahelist õigust ja välisriikide õigust, oli pikka aega õigusteaduskonna dekaan ja 1973. aastast õigusteaduskonna riigi- ja haldusõiguse kateedri juhataja.
Tegutses ka ajalehe Edasi väliskommentaatorina.
Teadustegevus.
Ta oli üks esimesi ÜRO uurijaid ja mereõiguse spetsialiste NSV Liidus, kes asus uurima territoriaalmere õiguslikku režiimi.
Teosed.
Tema isikuarhiivi ulatuslikuma osa moodustavad avaldamata teadustööde ja artiklite käsikirjad. Kirjavahetus teadlastega, mis isikuarhiivis on esindatud põhiliselt õnnesoovikaartidega, näitab mõningal määral tema teaduslikke sidemeid.
Tunnustus.
Teda autasustati ordeniga "Austuse märk", nelja medaliga ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga.
Isiklikku.
Ta abiellus 1948. aastal Lidia Uustaliga (neiuna Kütt, Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna iluvõimlemise õppejõud ja treener).
1945. aastal sündis varasemast kooselust poeg Aarne Uustal.
Urjupinsk

Urjupinsk on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Hopjori jõe ääres.
Linn on asutatud 1500. aastal (teistel andmetel 1619). 1929. aastal sai linnaõigused.
Urjupinsk on Mihhail Šolohhovi jutustuse "Inimese saatus" tegevuskoht.
308

308. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad - 300. aastad - 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad
Aastad: 303 304 305 306 307 - 308 - 309 310 311 312 313
385

385. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad - 380. aastad - 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad 
Aastad: 380 381 382 383 384 - 385 - 386 387 388 389 390
Bukavu

Bukavu on linn Kongo DV idaosas, Lõuna-Kivu provintsi halduskeskus. Asub Kivu järve edelakaldal. 
Linna asutasid belglased 1901. aastal ja see kandis esialgu nime Costermansville. 
Rwanda kodusõja ja genotsiidi ajal põgenes Bukavusse palju hutusid. 
Aastal 1996 ründasid linna Rwanda valitsusväed, algatades Esimese Kongo sõja. 
Teise Kongo sõja ajal 2004 toimusid linnas lahingud valitsusvägede ja sisside vahel. Kindral Laurent Nkunda sõdurid vägistasid linnas ühe nädalavahetuse jooksul umbes 16 000 naist.
Bukavus elab üle 245 000 inimese, koos eeslinnadega ligi 500 000 inimest.
Bukavus on sündinud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku metropoliit Stefanus.
Täkumetsa

Täkumetsa on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.
310

310. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad
Aastad: 305 306 307 308 309 - 310 - 311 312 313 314 315
Please Please Me

"Please Please Me" on The Beatlesi esimene album. See ilmus Suurbritannias 22. märtsil 1963 pärast samanimelise singli edu.
Laulud.
Kõikide laulude autorid on Paul McCartney ja John Lennon, kui pole märgitud teisiti. Sellel albumil olid laulude autoritena kirjas McCartney/Lennon, kõigil hilisematel albumitel vastupidises järjekorras Lennon/McCartney.
With the Beatles

"With the Beatles" on The Beatlesi teine album.
2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 420. kohal.
Laulud.
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.
B-pool.
Ameerika Ühendriikides anti selle albumi asemel osaliselt sama sisuga album "Meet the Beatles!".
Mandrijää

Mandrijää ehk jääkilp on suure paksuse ning enam kui 50 000 km² pindalaga liustik, mis võib reeglina laieneda kõigis suundades.
Liustiku all lasuv pinnamood ei kujuta jää liikumisele tavaliselt suurt takistust, sest mandrijää paksus on reeglina mitu kilomeetrit.
Tänapäeval on mandrijää säilinud Antarktise (Antarktise mandrijää) ning Gröönimaa kohal, kuid Pleistotseenis kattis mandrijää suurt osa Põhja-Ameerikast ning Euroopast, kaasa arvatud Eestit.
Kyknos

Kyknos oli vanakreeka mütoloogias Arese ja Pelopeia verejanuline poeg, gigant. Ta elas Makedoonias ja tappis nii palju möödakäijaid kui sai. Tema unistuseks oli tapetute luudega kaunistada oma isa templit, mida ta Anaurose jõe kaldale ehitas.
Heraklest nähes kargas Kyknos talle kallale, lootes saada häid tugevaid konte. Herakles tappis ta odaga ära. See juhtus Echedorose jõe ääres, mis suubub Saloniki lähedal Therme lahte.
Kui Ares sellest teada sai, sööstis ta Heraklesele kätte maksma. Herakles haavas reide ka jumalat ennast ja sundis ta põgenema.
Templi ehituse lõpetas kohalik kuningas Keyx, aga vahetult pärast selle valmimist tõusis Anaurose jõgi üle kallaste ja pühkis templi minema.
Pealuudega kaunistatud templid on omased Kālī kultusele hindu mütoloogias.
Lõuna-Serbias Nišis asub Pealuutorn, aga selle rajasid Ottomani impeeriumi sõjaväejuhid alles 1809 serblaste ülestõusu mahasurumise meenutuseks.
Tuapse

Tuapse (vene "Туапсе" &lt; adõgee "TIуапс", 'kaks jõge') on kuurortlinn Venemaal Krasnodari krais, Tuapse rajooni halduskeskus. Asub Musta mere rannikul.
Linn on tekkinud tšerkesside maale 1838. aastal rajatud venelaste kindluse juurde. Linnaõigused sai 1916. aastal.
Tuapse on tähtis naftasadam. 
Tuapsest on pärit maletaja Vladimir Kramnik ning Eesti võrkpallitreener Ivan Dratšov.
Frolovo

Frolovo on linn Venemaal Volgogradi oblastis, Frolovo rajooni keskus. Asub Artšeda jõe ääres.
Linn on asutatud 1868. aastal. 1936. aastal sai linnaõigused.
Vaprad ja ilusad

"Vaprad ja ilusad" ("The Bold and the Beautiful") on USA seebiooper kahest perest, Forresteridest ja Loganitest, kes elavad Los Angeleses.
Eestis on näidanud "Vapraid ja ilusaid" TV3, praegu jookseb kanalil 3life
Ameerika televisiooni seebiooper , mille on loonud William J. Bell ja Lee Phillip Bell CBS-i jaoks. See esilinastus 23. märtsil 1987Bellsi teise seebiooperi " "Noored ja rahutud"" (Young and restless) sõsarshowna ; mitmed tegelased mõlemast kahest saatest on alates 1990. aastate algusest üle läinud teisele. Los Angeleses Californias asuv show keskendub Forresteri perekonnale ja nende kõrgmoeärile.
Sarja 9000. osa jõudis eetrisse 18. aprillil 2023.  Praegu on CBS seriaali uuendanud, et see toimiks telehooajal 2024–2025. 
Tegelase Eric Forrester Forresteri perekonna patriarh ja Stephanie lesk. Ericul on kuus last: Ridge, Thorne, Kristen ja Felicia koos Stephaniega ning Rick (tegelikult Eric Junior) ja Bridget abielust Brooke'iga. Ericul ja Stephaniel oli ka tütar Angela, kes on surnud. Eric on andekas moelooja, kes on koos Stephaniega asutanud moemaja Forrester Creations. Ta on sihikindel ja tugev inimene, kelle jaoks on perekonna ühtsus ja lapsed elus kõige tähtsamad. Peale Stephanie on ta olnud abielus Brooke Logani, Donna Logani ja Sheila Carteriga. Eric ja Ridge müüsid Forrester Creationsi moemaja ärimees Bill Spencerile, Forresterid said jääda oma endisesse ettevõttesse. millal eric tänapäeval on "?" Moemaja Forrester Creations tegevjuht ja kaasomanik, 25% osalusega. Eric on endiselt tugevalt seotud moemaja tegemiste ja otsustega. Pärast Stephanie surma kohtus Eric oma endise minia Taylor Hayesiga, kuni Taylor temast lahkus ja linnast lahkus. Täna on Eric abielus Donna Forresteriga
Kabelimetsa

Kabelimetsa on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani oli küla Toila valla koosseisus.
Külas asub Kukruse mõisa tuulik ja Kukruse mõisa kalmistu.
Valaste

Valaste on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.
Külas voolab veerohkel ajal Valaste juga, mis on Eesti kõrgeim juga.
Valaste küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus ("Uvalat").
Teise maailmasõja ajal asus Valastes (Ontika külas) sakslaste Valaste 10,5 cm patarei.
Kunagise Toila mõisa süda jääb Valaste küla territooriumile.
Saka

Saka on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Asub Aast ida ja Ontikast lääne pool.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.
Seal asub Saka joastik. 
Sakal on rahvamaja koos raamatukogu ja AIP-ga. Endises mõisahoones asub hotell.
Küla territooriumil asub osa Ontika maastikukaitsealast.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Küla järgi on nime saanud Toila kihistu Saka kihistik.
Järve (Jõhvi)

Järve on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kohtla valla halduskeskus. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.
Järve küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal nimega Jeruius. 
Järvel asub Järve vasallilinnus, Järve tarandkalmed.
Kohtla

Kohtla on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.
Kohtla küla on kirjas juba Taani hindamisraamatus aastast 1241. Siis kandis see nime Odri ning oli oma 18 adramaaga tänapäeva Ida-Virumaa aladel suurimate seas. 1805. aasta Eestimaa kubermangu kaardil on Kohtla (Odri) suuruseks märgitud 40 majapidamist. Odri nimi vahetus Kohtla vastu 19. sajandi keskel. 
Küla kõrvale, ilmselt kohaliku muinasüliku majapidamise kohale tekkis keskajal Kohtla mõis, mida on esmamainitud aastal 1419. Peale Vabadussõda jagati mõisamaa taludeks ja Kohtla küla kõrvale tekkis Kohtla asundus, mille valis oma õlitehase töölisasula asupaigaks Inglismaa ettevõtte Goldfields. Töölisasulast kujunes hiljem Kohtla-Nõmme alev, kui 1945. aasta detsembris moodustati Kohtla töölisalev. Tänapäeval kutsutakse Kohtla küla ka Kohtla-Vanakülaks või lihtsalt Vanakülaks. 
Kohtlast pärineb leitud mitu hinnalist aardeleidu.. Küla ja jaama vahelt on leitud kuivanud allikas koos hulga ohverdustega. On leitud ka rauasulatuskoht.
Sealt on pärit Lembit Oll.
283

283. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 
Aastad: 278 279 280 281 282 - 283 - 284 285 286 287 288
Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel

"Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel" on raamat, mis ilmus 2006. aasta mais kirjastuses ILO. Raamatu on koostanud endine ajakirjanik Madis Salum.
ISBN 9985-57-797-3
Emujärve Koda

Emujärve Taarausuliste ja Maausuliste Koda (lühemalt Emujärve Koda) on usuline ühendus, mis koondab Võrumaa ja Mulgimaa taara- ja maausulisi.
Emujärve Koda kuulub Maavalla Kotta.
Koda on nime saanud Võrtsjärve varasema nime järgi.
Härjapea Koda

Härjapea Taarausuliste ja Maausuliste Koda (lühemalt Härjapea Koda) on usuline ühendus, mis koondab Harjumaalt, Hiiumaalt, Järvamaalt, Läänemaalt ning Pärnumaalt pärit taara- ja maausulisi.
Härjapea Koda kuulub Maavalla Kotta.
Koda on nime saanud Härjapea jõe järgi.
Unukse

Unukse on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus kui "Vnox/Unox".
1790. aasta paiku asutati Unukse mõis, mis eraldati Koogu mõisa maadest. Hiljem sai Unukse mõisast Vasta mõisa kõrvalmõis. Aastatel 1913–1945 tegutses Unukse mõisa härrastemajas Unukse kool. 
Endise Unukse mõisa viinavabriku hoones tegutses 1925. aastast Viru-Nigula Piimaühingu meierei, Nõukogude perioodil Rakvere Piimatoodete Kombinaadi Kunda võitsehh, hiljem õlletehas.
1977. aastal liideti Unukse külaga Adrika.
Unukse küla maadel asub arheoloogiamälestisena kaitse all olev püha Naiskivi.
Samma

Samma on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Ajalooliselt on Samma kuulunud Viru-Nigula kihelkonda.
Külas asub Samma ehk Tammealuse hiis.
305

305. aasta (CCCV) oli 4. sajandi 5. aasta.
Sumner Welles

Benjamin Sumner Welles (14. oktoober 1892 – 24. september 1961) oli president Franklin D. Roosevelti valitsemise aegne Ameerika Ühendriikide asevälisminister, kes mängis oma rolli USA välispoliitika piirjoonte kujundamisel Teise maailmasõja eel ja algul, mil USA oli sunnitud isolatsionismilt üle minema suurema rolli etendamisele maailmapoliitikas.
Sumner Welles avaldas 23. juulil 1940 USA deklaratsiooni (nn Wellesi deklaratsiooni), millega tunnistati kehtetuks Balti riikide anneksioon Nõukogude Liidu poolt ja kinnitati jätkuvat poolehoidu eestlastele, lätlastele ja leedulastele nende seaduspäraste diplomaatiliste esindajate tunnustamisega Washingtonis ja New Yorgis.
See deklaratsioon oli aluseks USA poliitikale Baltimaade rahvaste ja riikide suhtes, mida tuntakse mittetunnustamispoliitikana. Sumner Wellesi avaldus oli USA valitsuse reaktsiooniks Punaarmee tääkide all korraldatud nn Balti valimistele, mille tulemusel kogunesid nukuparlamendid, kes avaldasid neile Moskva emissaride poolt ette kirjutatud deklaratsioonid Eesti, Läti ja Leedu liidendamiseks Nõukogude Liiduga.
Personaalunioon

Personaalunioon on olukord, kus mitmel riigil on ühine riigipea, aga nende piirid ja seadused jäävad eraldiseisvateks.
Personaalunioon erineb föderatsioonist, mida loetakse ühtseks riigiks, mille koosseisus on osariigid või muud sarnased üksused.
Personaalunioon võib tekkida läbi kokkusattumuse, näiteks siis, kui ühe riigi printsess, kes on abielus teise riigi kuningaga, saab oma riigis valitsevaks kuningannaks, ning nende laps pärib mõlema riigi trooni. Personaalunioon võib olla riigis ka seadusega ette nähtud.
Personaalunioonid on peaaegu eranditult seotud monarhiaga, sest demokraatlikes vabariikides valitakse riigipead tavaliselt oma riigi kodanike hulgast. Tänapäeval on erandiks Andorra, kus seaduse järgi on üks riigipeadest Prantsuse president ja teine roomakatoliku piiskop.
Lisaks Andorrale on tänapäeval personaalunioon ainult Rahvaste Ühenduse kuningriikide vahel.
Petrovskoje

Petrovskoje (vene keeles Петровское) on mitme asula nimi:
Paleogeograafia

Paleogeograafia on loodusgeograafia haru, mis uurib ning kirjeldab geoloogilises minevikus Maal valitsenud looduslikke tingimusi.
Paleogeograafia alla kuulub näiteks mandrite asendi ja kuju rekonstrueerimine, paleoklimaatiliste tingimuste väljaselgitamine jne.
Siberi

Siberi on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Küla on erinevatel aegadel nimetatud ka kui Siberi-Liiva, Liiva küla ja Siberi Liivaküla.
Küla hakkas 1881. aastal rajama Kunda tsemendivabriku rajaja, Kunda mõisnik John Karl Girard de Soucanton Kunda mõisa, tsemendivabriku ja kaevanduse töötajatele.
Siberi külas on sündinud kirjanik Jüri Parijõgi, ajakirjanik Ulvar Käärt ja eesti vanimaks elanud inimene Ottilie-Armilde Tinnuri.