tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kolkja külanõukogu

Kolkja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1949. 
Kolkja külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Peipsiääre vallas. Külanõukogu keskus asus Kolkja külas.
1949. aastal liideti Kasepää ja Kolkja külanõukogu ning moodustati Peipsiääre külanõukogu.
Kolu külanõukogu

Kolu külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1950–1954 ja seejärel liideti see Türi külanõukoguga.
Konguta külanõukogu

Konguta külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu pindala oli 108 km² (1977).
Koogi külanõukogu

Koogi külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tabivere külanõukoguga.
Koonga külanõukogu

Koonga külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Soontaga vallas. Külanõukogu pindala oli 455 km² (1977).
Koosa külanõukogu

Koosa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kavastu valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Kõnnu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Koosa külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Sädeme", "Esimese Mai", Kalinini-nimeline ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Elusloomade Varumise Vabariikliku Kontori Söödabaas. Külanõukogu keskus asus siis Koosa külas.
1959 veebruarist Kallaste rajoon likvideeriti ja Koosa külanõukogu liideti Tartu rajooniga.
1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 95 km² ja elanike arv 1143. Külanõukogus piires asusid Kargaja, Kirepi, Koosa, Koosalaane, Kõnnu, Meoma, Metsakivi, Praaga, Põdra, Põldmaa, Põrgu, Rehemetsa, Sookurgu, Vanaussaia, Viira ja Tähemaa küla. Külanõukogu maadel tegutses Koosa sovhoos.
Krundiküla külanõukogu

Krundiküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Krundiküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Häädemeeste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Viira külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Krundiküla külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu.
Krundiküla külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territooriumist koos likvideeritud Rannametsa külanõukogu maadega moodustati Häädemeeste külanõukogu.
Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu

Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Undla vallas. Külanõukogu keskus asus Kruusimäe-Kadapiku külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.
1954 juunis Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kadrina külanõukoguga.
Kudina külanõukogu

Kudina külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Kudina külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kudina vallas. Külanõukogu keskus asus Kudina külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kudina külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.
1954 juunis Kudina külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Palamuse külanõukoguga.
Kuigatsi külanõukogu

Kuigatsi külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Puka külanõukoguga.
Kuijõe külanõukogu

Kuijõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu keskus asus Kuijõe külas.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Piirsalu valla koosseisus. 1950. aastast, pärast maarajoonide moodustamist ja valdade likvideerimist, oli Kuijõe külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisus. 1954. aastal liideti Kuijõe külanõukogu Risti külanõukoguga.
Kuimetsa külanõukogu

Kuimetsa külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kaiu külanõukoguga.
Kuivajõe külanõukogu

Kuivajõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1954 juunis Kose rajoonis Kurena ja Oru külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu keskus asus Kolu külas. Külanõukogu piires tegutsesid 1954. aasta seisuga "Sotsialismi Tee" ja J. Lauristini nimeline kolhoos.
Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Kuivajõe külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.
1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 132 km² ja elanike arv 2229. Külanõukogu hõlmas Kabeli, Kanavere, Karla, Kata, Kolu, Kose-Uuemõisa, Krei, Kuivajõe, Kurena, Liivaküla, Nõmme, Nõrava, Oru, Ridaküla, Saula, Särge, Tade, Tammiku, Tuhala ja Võivere küla.
Kukulinna külanõukogu

Kukulinna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Kukulinna külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Äksi vallas. Külanõukogu keskus asus Kukulinna külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kukulinna külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Kukulinna külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Kärkna külanõukogu maadega moodustati Äksi külanõukogu.
Kulina külanõukogu

Kulina külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Viru-Jaagupi külanõukoguga.
Kulli külanõukogu

Kulli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Kulli külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Varbla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kulli külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kulli külanõukogu 1950 septembris Lihula rajooni koosseisu.
Kulli külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Varbla külanõukoguga.
Kureküla külanõukogu

Kureküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Kureküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Rannu vallas. Külanõukogu keskus asus Noorma külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kureküla külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.
1954 juunis Kureküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rannu külanõukoguga.
Kuremäe külanõukogu

Kuremäe külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Illuka külanõukoguga.
Kurena külanõukogu

Kurena külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Kurena külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuivajõe vallas. Külanõukogu keskus asus Kurena külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurena külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 
1954 juunis Kurena külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumist koos likvideeritud Oru külanõukogu maadega moodustati Kuivajõe külanõukogu.
Kurista külanõukogu

Kurista külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Kurista külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Võnnu vallas. Külanõukogu keskus asus Kurista külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurista külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Kurista külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Võnnu külanõukoguga.
Kurna külanõukogu

Kurna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Tõdva vallas. Külanõukogu keskus asus Kurna mõisas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurna külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.
1954 juunis Kurna külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Saku külanõukogu koosseisu.
Kursi külanõukogu

Kursi külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Puurmani külanõukoguga.
Kuuste külanõukogu

Kuuste külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haaslava ja Kambja külanõukoguga.
Kõo külanõukogu

Kõo külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960 Mõisaküla ja Soomevere külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 159 km² (1977).
Kõpu külanõukogu

Kõpu külanõukogu (aastani 1951 "Tässa külanõukogu") oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu pindala oli 249 km² (1977).
Estonian Dixieland Band

Estonian Dixieland Band (EDB) on 2015. aasta jaanuaris loodud traditsionaalset džässi (diksiländi) esitav eesti ansambel.
Mängitav muusika pärineb 20. sajandi alguse Põhja-Ameerikast, täpsemalt New Orleansist. Repertuaar ei koosne pelgalt traditsioonilistest diksiländi hittidest. Muusikatranskriptsioone leidub nii aegumatust klassikalisest kui ka tänapäeva popmuusikast.
EDB põhikoosseisu kuulub kuus muusikut. Instrumentidest on esindatud klarnet, trompet, tromboon, tuuba, klahvpillid ja trummid. Lisaks põhikoosseisule kuulub liikmete hulka veel bandžomängija ning laulusolist.
Ajalugu.
EDB eelkäijaks võib nimetada koosseisu, mille tõi kokku 2009. aastal trompetist Sander Valdmaa. Selleks oli põhjus – diksiländmuusika ja selle mängimine oli Eesti muusikakultuuri jaoks kaugeks ja võõraks jäänud. Algupärane koosseis eksisteeris umbkaudu ühe aasta. Seejärel suundus enamus koosseisus olevaid muusikuid välismaale õppima ning ühine muusikaloomine jäi katki. EDB taassünni idee hakkas uuesti idanema 2014. aastal. Sander Valdmaa soovitusel sai 2015. aastal uueks ansambli eestvedajaks löökpillimängija ja trummar Petri Piiparinen. Esmakoosseisust on ansamblis trompetist Sander Valdmaa ja trummar Petri Piiparinen. Alates 2015. aastast on EDB esinenud nii avalikel üritustel kui ka erapidudel. Mõned neist: Tallinn Vintage – 2016, International Dixieland festival, Umurga – 2016, Valge Daam, Haapsalu – 2016, Tartu Summer Swing – 2016, Pärnu Suvemuusika – 2017, Viimsi Happy-Jazz Festival – 2017, Rannapungerja Tuletorni kontsert - 2019.
Roela Kool

Roela Kool on lasteaed-põhikool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela asulas.
Õppeasutus asutati 1822. aastal. 1996. aastani oli see keskkool. 2011. aastal liideti kooliga Roela Lasteaed. Aastatel 1999–2022 kandis asutus baltisaksa päritolu Venemaa meresõitja Ferdinand von Wrangelli nime.
Kooli nimed:
Simuna kool

Simuna kool on kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna asulas. 
Kool asutati 1690.
Kooli nimed:
Tapa erikool

Tapa erikool oli erikool Lääne-Viru maakonnas Tapal. 2015 moodustati mitme erikooli (sh Tapa erikooli) baasil Maarjamaa Hariduskolleegium.
Kool asutati 1965.
Tudu kool

Tudu kool on kool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. 
Kool asutati 1850.
Kooli nimed:
Tudu kool suleti 2022. aastal
Uhtna põhikool

Uhtna põhikool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas (varem Sõmeru vallas) Uhtna asulas. 
Kool asutati 1986.
Vajangu Põhikool

Vajangu Põhikool oli põhikool Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vajangu külas. 
Kool asutati 1986. aastal Vajangu Lasteaed-Algkoolina. 1992. aastal nimetati kool ümber Vajangu Põhikooliks.
Alates 1. septembrist 2021 liideti Vajangu Põhikooli kooliosa Tamsalu Gümnaasiumiga ja Vajangu Põhikooli lasteaiaosa Tamsalu lasteaiaga Krõll.
Vajangu Põhikool lõpetas tegevuse iseseisva asutusena 31.08.2021.
Vasta kool

Vasta kool on kool Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Vasta külas, Vasta mõisas. 
Kool asutati 1867.
Kooli nimed:
Viru-Jaagupi algkool

Viru-Jaagupi algkool oli algkool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi asulas.
Kool asutati 1908. aastal.
Kooli nimed:
Võsu kool

Võsu kool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas (varem Vihula vallas) Võsu asulas. 
Kool asutati 1898.
Kooli nimed:
Asuküla algkool

Asuküla algkool oli algkool Lääne maakonnas Ridala vallas Asukülas. 
Kool asutati 1787.
Kooli nimed:
Liivi algkool

Liivi algkool oli algkool Lääne maakonnas Kullamaa vallas Liivi külas. 
Kool asutati 1870. aastal, ühendati Kullamaa Keskkooliga 2000. aastal ja suleti 2005. aastal.
Kooli nimed:
Martna põhikool

Martna põhikool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Martna vallas) Martna külas. 
Kool asutati 1836.
Kool asub 1970 valminud hoones.
Nõva kool

Nõva kool on kool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Nõva vallas) Nõva külas. 
Kool asutati 1863.
1920. aastast tegutses kool Nõva mõisa härrastemajas. 2002. aastal hoone majavammi tõttu lammutati ja selle asemele ehitati uus, mis jäljendab endisaegset härrastemaja.
Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Lääne-Nigula Lasteaiaga ja kooliosa Noarootsi Kooliga.
Kooli nimed:
Oru Kool

Oru Kool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Oru vallas) Linnamäe külas. 
Oru Kool asutati 1903. aastal kaheklassilise ministeeriumikoolina.
Ajalugu.
1900. aastal tehti valitsevate ringkondade poolt Oru vallale ettepanek ehitada uus koolimaja, milles hakkaks töötama ministeeriumikool. Uuele koolile lubati riiklikku toetust. Algul kartis Oru valla volikogu suure hoone ehitamist ette võtta, aga kui ministeeriumikool taheti teha hoopis Taeblasse, otsustati siiski koolimaja ehituse kasuks. Koolimaja hakati Linnamäele ehitama 1902. aastal. Kuna maja sisetööd ei saanud 1903. aasta sügiseks valmis, alustas Oru ministeeriumikool tööd Kärbla koolimajas.
Seoses ministeeriumikooli rajamisega Linnamäele suleti Vedra ja Kärbla külakool, hiljem ka Rannaküla kool.
Uude kahekorruselisse koolimajja asuti 1903. aasta novembris; see oli tollal ümbruskonna kõige avaram koolimaja. Oru ministeeriumikooli esimene lend lõpetas 1906. aasta kevadel. Lõpetajate hulgas olid Helmi Tilling, Luise Rangis, Veera Arder (vend Aleksander Arder on luuletaja Ott Arderi ja muusik Jaan Arderi vanaisa), Helene Ketmann, Helene Truberg, Leopold Pilt, Aleksander Viikmann, Aleksander Nurk, Paul Albert, Aleksander Elts.
Saksa okupatsiooniga 1918. aasta suvel vabastati ametist kõik Oru kooli õpetajad ja nende asemele määrati uued. 1918. aasta sügisel algas Oru koolis töö Saksa okupatsioonivõimude juhendite järgi. Õpetajaiks olid kolm naisõpetajat, kes said töötada ainult kolm kuud. Eesti Vabariigi ajal tegutses Orul 6-klassiline algkool.
1998. aasta sügisel algas õppetöö Linnamäele ehitatud uues kolmekorruselises koolimajas (arhitekt Tiit Trummal). Vana maja jäi tühjaks. See renoveeriti kakskümmend aastat hiljem. Linnamäe Arenguselts avas seal 2018. aastal tegevus- ja teeninduskeskuse.
Otsene realism

Otsene realism, ka terve mõistuse realism ja naiivne realism on seisukoht epistemoloogias ja vaimufilosoofias, mille kohaselt meeled annavad meile otsese teadlikkuse esemetest, just nii nagu nad on. Esemed alluvad füüsika seadustele ja säilitavad kõiki oma omadusi olenemata sellest, kas keegi neid vaatleb või mitte. Esemed koosnevad ainest, täidavad ruumi ja neil on omadused nagu suurus, kuju, tekstuur, lõhn, maitse ja värvus.
Teooria.
Otsese realismi teooriat võib iseloomustada viie järgmise uskumuse põhjal:
Psühholoogia visuaalse tajumise valdkonnas oli tuntuim otsese realismi teoreetik J. J. Gibson, teised psühholoogid olid tugevalt mõjutatud tema lähenemise viisidest.
Filosoofia.
Tänapäevases filosoofias on otsest realismi kaitsnud näiteks John R. Searle, John McDowell, Hilary Putnam, ja Galen Strawson
Näiteks John R. Searle väljendab populaarset, aga võib-olla ka valesti mõistetud oletust, et me saame otseselt tajuda ainult meie endi subjektiivseid kogemusi, kuid me ei saa kogeda objekte ega suhtlusolukordi. Searle'i arvates on see ajendanud paljusid mõtlejaid otsest realismi tagasi lükkama. Searle'i järgi rajaneb otsese realismi tagasilükkamine illusiooniargumendil, mis tugineb ebaselgel oletusel looduse või olemise meeleandmetel (ing. sense data, meele kogemus). Mitmeid meeleandmete teooriaid on kirjeldatud Briti filosoofi J. L. Austini 1962. aastal kirjutatud raamatus "Sense and Sensibilia".
Otsene ja kaudne realism.
Pole ebatavaline mõelda, kui otsest realismi eraldiseisva terminina kaudsest realismist, mille kohaselt universum sisaldab ainult neid omadusi, millest on teaduslik kirjeldus või seletus ja kõik objektid omavad kindlat lainepikkust ning mikroskoopilist pinnastruktuuri.
Otsene realism ei väida, et reaalsus on ainult see, mida me näeme, kuuleme, tunneme, maitseme – nii ka kaudne realism ei väida, et reaalsus on ainult see, mida saab kirjeldada teaduse, keemia või füüsika kaudu.
Otsene realism väidab, et päikseloojangu vaatamine on reaalne päikeseloojang, mida me otseselt kogeme. Kaudne realism väidab aga seda, et meie otsene side reaalsusega on kaudne, seega päikeseloojangu kogemine on subjektiivne koopia sellest, mis tegelikult on füüsika poolt kirjeldatud radiatsioon. Aga otsene realist ei eita ka seda, et päikeseloojang on vaid kiirgus, sellel kogemusel on lihtsalt hierarhiline struktuur ja radiatsioon on osa koguväärtusest otsesel kogemisel.
Üks näide kaudsetest realistidest on John Locke, kes väitis, et maailm koosneb ainult peamistest omadustest, mille määrab osakeste teadus ja teised omadused on täielikult subjektiivsed. Eksistents sõltub vaatlejast, kes teadvustab objekte.
Mjasnikovi rajoon

Mjasnikovi rajoon (vene keeles "Мясниковский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Tšaltõri küla.
Rajoon piirneb põhjas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, idas Aksai rajooniga, kagus Doni-äärse Rostoviga, lõunas Azovi rajooniga ja läänes Neklinovka rajooniga.
Rajooni pindala on 880 km². Elanike arv oli 2017. aastal 45 689. Rajooni elanikest on 56,1 % armeenlased.
Mjasnikovi rajoonis on 23 asulat ja nad kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Donskoi Tšulek, Kamennaja Balka, Lagutnik, Mjortvõi Donets, Mokrõi Tšaltõr, Morskoi Tšulek, Starõi Kolodets, Suhhoi Sambek, Suhhoi Tšaltõr, Temernik, Tuzlov ja Havalõ.
Vidruka Kool

Vidruka Kool oli erikool Lääne maakonnas Taebla vallas Vidruka külas Palivere mõisas. 
Kool asutati 1960. aastal, kui seni Palivere mõisas tegutsenud Palivere lastekodu tegevus lõpetati ja seal avati Palivere Erirežiimiline Internaatkool. Aastatel 1964–2007 kandis kool nime Palivere Eriinternaatkool. 2007. aastal nimetati kool ümber Vidruka Kooliks. 
Kool tegutses endisaegse Palivere mõisa viinaköögis, mis oli kooli tarbeks ümber ehitatud. Peale selle oli koolil eraldi internaadihoone.
Vidruka Kool lõpetas tegevuse, kui see liideti 2013. aastal Haapsalu Sanatoorse Internaatkooliga. Uue kooli nimeks sai Haapsalu Viigi Kool.
Martna-Palivere Põhikool

Martna-Palivere Põhikool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Kool tegutseb Palivere alevikus ja Martna külas.
Kool asutati 1860. aastal Palivere vallakoolina. 1960. aastast kandis kool nime "Palivere Algkool" ja seejärel 1992. aastast nime "Palivere Põhikool". Nime "Martna-Palivere Põhikool" kannab kool 2024. aastast, mil sellega liideti Martna Põhikool.
Tuudi Algkool

Tuudi Algkool oli algkool Lääne maakonnas Lihula vallas Tuudi külas. 1. septembril 2012 liideti kool Lihula Gümnaasiumiga.
Kool asutati 1861. aastal.
Kooli nimed:
Vatla põhikool

Vatla põhikool oli põhikool Lääne maakonnas Hanila vallas Vatla külas. 
Kool asutati 1923. Kool töötas 2017. aastani.
Kooli nimed:
Virtsu kool

Virtsu Kool on algkool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas (varem Hanila vallas) Virtsu asulas. 
Nimed.
Kooli nimed:
Ajalugu.
Kool asutati 1940.
1. septembril 2010 ühinesid Virtsu Põhikool ja Virtsu Lasteaed ühendasutuseks nimega Virtsu Kool.
Lääneranna vallavolikogu otsustas 2023. aasta kevadel sulgeda kooli 6.–9. klassid ja 31. augustil muuta kool neljaklassiliseks. Valla otsuse kohtusse kaevanud õpilaste vanemad kaotasid kohtus. Vaidlus jõudis välja Riigikohtusse ning 2025. aasta sügisel tühistas Riigikohus Lääneranna valla koolide sulgemise ja ümber korraldamise otsuse. Kuigi osades argumentides jäeti õigus vallale, siis leidis kohus, et tehtud mõjuanalüüs jäi pinnapealseks, vald taganes liiga kergekäeliselt peredele antud lubadustest ega kuulanud piisavalt nende arvamust. Vahepeal olid koolid aga juba ümber korraldadatud, mille tõttu peab vald tegema koolide osas otsuse, kas on otstarbekas ja vajalik muudatused tagasi pöörata või mitte.
Alates 1. septembrist 2024 tegutseb kool tegutsemiskohana Lääneranna Gümnaasiumi juhtimise all ja lasteaed Lääneranna Lasteaia juhtimise all.
Vormsi lasteaed-põhikool

Vormsi lasteaed-põhikool on lasteaed-põhikool Lääne maakonnas Vormsi vallas Vormsi saarel. 
Kool asutati 1937.
Kooli nimed:
Ambla-Aravete Kool

Ambla-Aravete Kool oli lasteaed-põhikool Järva maakonnas Järva vallas (varem Ambla vallas) Ambla asulas. Kool suleti 2023. aastal. 
Ajalugu.
Kool asutati 1866. aastal. 1919. aastal asutati Amblasse gümnaasium. Sellele koolile ehitati kohaliku haridusseltsi ja maakonnavalitsuse toel uus koolimaja. Gümnaasium suleti 1930. aastal ja koolimaja müüdi Ambla vallavalitsuse kaudu Ambla algkoolile. Ambla algkool alustas ostetud hoones tööd 1930. aastal.
1. septembril 2018 liideti Ambla Lasteaed-Põhikooliga Aravete lasteaed Mesimumm. Uue õppeasutuse nimeks sai Ambla-Aravete Kool.
1. septembril 2023 muudeti Järva valla koolivõrgu reorganiseerimise tulemusel Aravete Keskkool põhikooliks ja sellega liideti Albu Põhikooli ja Ambla-Aravete Kooli kooliosa. Reorganiseeritud Aravete Keskkooli nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Kool, millel on kolm õppekohta: Aravetel, Amblas ja Albus. Albu Põhikooli lasteaiaosa liideti Ambla-Aravete Kooli lasteaiaosaga. Koolieelse lasteasutuse nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Lasteaed, millel on neli õppekohta: Albus, Aravetel, Amblas ja Ahulas.
Imavere Kool

Imavere Kool on lasteaed-põhikool Järva maakonnas Järva vallas Imavere külas. 
Kool asutati 1827. aastal.
Viited.
Paide Slaavi Gümnaasium

Paide Slaavi Gümnaasium oli vene õppekeelega gümnaasium Järva maakonnas Paides.
Kool asutati 1969. aastal ja see kandis nime Paide 2. Keskkool. 1995. aastal nimetati kool ümber Paide Slaavi Gümnaasiumiks. 
Kool suleti 2007. aastal ja liideti Paide Ühisgümnaasiumiga.
Paide Täiskasvanute Keskkool

Paide Täiskasvanute Keskkool on Paide linnavalitsuse haldusalas tegutsev üldhariduslik munitsipaalkool, mis asub aadressil Lai tänav 33.
Koolis on põhikooli III kooliaste (7.–9. klass), gümnaasium (10.–12. klass) ja rahvaülikool. Põhikoolis toimub õppimine mittestatsionaarses õppevormis kolmel päeval nädalas 9. klassis ja kahel päeval nädalas 7.–8. klassis. Gümnaasiumi mittestatsionaarses õppevormis õpitakse üldaineid kahel päeval nädalas ning lisaks projektipõhiseid valikaineid kolmandal päeval. Et koolil on ka rahvaülikooli üksus, siis on kooli nimetatud ka "Paide täiskasvanute keskkool-rahvaülikooliks". 
Kool asutati 1963. aastal.
Peetri kool (Järva vald)

Peetri kool on kool Järva maakonnas Järva vallas (varem Kareda vallas) Peetri asulas. 
Ajalugu.
Esimesed kirjalikud teated kooli kohta pärinevad aastast 1829. Kooli on mainitud 1911. aastal ülevenemaalise algkoolide loenduse materjalides. Sealt selgub, et tollane koolimaja oli ehitatud 1850. aastal.
Kool oli mõisa ülalpidamisel. 20. sajandi alguseks oli koolimaja muutunud selliseks, et remonti teha polnud enam võimalik. Otsustati ehitada uus. Uue koolimaja ehitamise võttis vähempakkumisel 8. oktoobril 1913 enda kätte Gustav Blitze. Maja valmis tähtajaliselt ja võeti vastu 4. oktoobril 1915. aastal. 1920. aastal avati koolis 6 klassi. 1938/1939. õppeaastal oli õpilasi 57. Õpilaste arvu kasv tõi kaasa ruumipuuduse. 1940. aastal asus osa klasse kooli kõrval asuvas majas. Alates 1. oktoobrist 1944 oli kool 7-klassiline. 1950. aastate algul anti kooli käsutusse endine kirikumõis. 1966. aastal oktoobri alguses valmis juurdeehitus. Kogu koolimaja sai asuda õppima ühte majja.
Purdi põhikool

Purdi põhikool oli põhikool Järva maakonnas Paide vallas Purdi asulas. 
Kool asutati 1920.
Kooli nimed:
Nurme Kool

Nurme Kool on hariduslike erivajadustega lastele mõeldud põhikool Järva maakonnas. Koolil on kaks õppekohta: Päinurme külas ja Paide linnas.
Kool asutati 1970 "Päinurme internaatkoolina". 1997 nimetati kool ümber "Päinurme internaatkooliks".
Nurme Kool tegutses kuni 30.06.2025. Kooli õigusjärlane on Maarjamaa Riigikool, mis moodustati seitsme seni tegutsenud riigikooli baasil: Urvaste Kool, Valga Jaanikese Kool, Kammeri Kool, Ämmuste Kool, Raikküla Kool, Nurme Kool ja Kiigemetsa Kool. Õppetegevus jätkub kõigis senistes tegevuskohtades.
Sargvere põhikool

Sargvere põhikool oli põhikool Järva maakonnas Paide vallas Sargvere külas Sargvere mõisa peahoones. 2011 liideti Sargvere ja Tarbja kool ning moodustati uus õppeasutus: Paide valla lasteaed-kool.
Kool asutati 1920.
Kooli nimed:
Tarbja lasteaed-algkool

Tarbja lasteaed-algkool on lasteaed-algkool Järva maakonnas Paide vallas Tarbja külas. 2011 liideti Tarbja ja Sargvere kool ning moodustati uus õppeasutus: Paide valla lasteaed-kool. Paide valla lasteaed-kool tegutses 2018. aastani ja siis korraldati kool taas ümber ja taastati varasem nimi Tarbja lasteaed-kool.
Õppeasutus asutati 1990.
Õppeasutuse nimed:
Heljo Talmet

Heljo Talmet (30. september 1922 Tallinn – 30. august 1974 Haapsalu) oli eesti rahvatantsujuht. 
Ta sündis Tallinnas, õppis Nõmme gümnaasiumis ja Tallinna konservatooriumis. 
1942. aastal asus ta elama Haapsallu. Töötas algul Haapsalu haigla laborandina, hiljem kirurgiaõena. Õppis rahvatantsu 1946. aastal Ullo Toomi juhendatud tantsujuhtide seminaris.
Aastatel töötas 1951–1956 töötas haiglatöö kõrvalt klaveriõpetajana Haapsalu Pedagoogilises Koolis, 1954. aastast oli ta ka Haapsalu Laste Muusikakooli klaveriõpetaja.
Ta on loonud tantse, millest tuntumad on 1955. aastal segarühmadele kirjutatud "Läki tantsule" ja 1956. aastal naisrühmadele kirjutatud "Kalurineiud". Tema tantse on tantsitud üldtantsupidudel ja noorte tantsupidudel. 
1971. aastal hakkas ta korraldama kalurikolhoosis Lääne Kalur varietee-etendusi. 
2007. aastal ilmus tema 85. sünniaastapäevaks raamat "Heljo Talmet ja tema tantsud" (koostajad Helgi ja Ants Miller). 
Ta on maetud Haapsalu Metsakalmistule.
Isiklikku.
Tema onu (ema vend) oli helilooja Adolf Vedro.
Henno-Allan Sein

Henno-Allan Sein (1. november 1932 Viljandi – 7. juuni 1992) oli eesti laulja.
1959. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli klassikalise laulu erialal.
1964. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Muusika- ja Teatrikunsti Instituudi laulu erialal (Aleksander Arderi klassi). 
1956. aastast laulis ta Estonia teatri kooris, tegi ka hääleseadet ning osales ooperirollides.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli viiuldaja Reet Sein, naise isa (äi) oli kirjanik Paul Viiding.
Jordaan

Jordaan on Hollandi pealinna Amsterdami linnaosa, mis paikneb kesklinnast läänes. Jordaani idapiiriks on Prinsengracht ja läänepiiriks Lijnbaansgracht.
Nime päritolu.
Nimi Jordaan arvatakse tulevat prantsuskeelsest sõnast "jardin" 'aed', sest selle linnaosa esimesed elanikud olid protestantidest hugenotid, kes põgenesid 16. ja 17. sajandil oma kodumaalt Hollandisse. Prantsuse päritolule osutab ka asjaolu, et paljud selle linnaosa tänavad ja kanalid on nimetatud puude ja lillede järgi. Teise levinud seletuse kohaselt on Jordaani linnaosa on nime saanud sõna "joden" järgi, mis märgib hollandi keeles juute, sest see piirkond oli populaarne ka juutidest põgenike seas.
Ajalugu.
Jordaan on rajatud 17. sajandil töölisklassi ning prantsuse, inglise, hispaania jt riikide immigrantide tarbeks. Kuna piirkond oli asustatud vaestega, siis otsustasid linnavõimud jätta selle 1610. aasta linnaplaneeringust välja. Seetõttu pole Jordaani puhul järgitud ranget linnakorralduskava, vaid tänavad paiknevad seal, kus varem olid polderkuivenduskanalid.
19. sajandi teiseks pooleks oli Jordaanist kujunenud linna üks keerulisimate oludega piirkondi, sest seal paiknes linna töölisklass. Jordaani elanikud teenisid leiba peamiselt lastijate ja tehasetöölistena, töötades dokkidel, ladudes, tehastes jm. Aastal 1900 oli Jordaanis ligikaudu 80 000 elanikku. Kuna majad olid väikesed, lisaks puudus neis kanalisatsioon ja tsentraalne joogivesi, siis olid elutingimused rasked.
Jordaani elanikkonda tõi muutuse kinnisvarahindade hüppeline kasv 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses, sundides keskklassi inimesi otsima elamispindu väljastpoolt.
Tänapäev.
Tänapäeval on Jordaan üks nõutumaid linnaosi, kus elada.
Pestšanokopskoje rajoon

Pestšanokopskoje rajoon (vene keeles "Песчанокопский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pestšanokopskoje küla.
Rajoon piirneb põhjas Salski rajooniga, idas Kalmõkkiaga, kagus Stavropoli kraiga, edelas Krasnodari kraiga ja loodes Tselina rajooniga.
Rajooni pindala on 1882 km². Elanike arv oli 2017. aastal 28 171.
Pestšanokopskoje rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.
Kaksikute paradoks

Kaksikute paradoks on erirelatiivsusteooria mõtteline eksperiment identsete kaksikutega, kus üks neist teeb raketiga reisi kosmosesse ning naasnult märkab, et teine, koju jäänud kaksik on oluliselt rohkem vananenud. 
Stsenaariumi saab lahendada erirelatiivsusteooria standardraamistikus: reisil oleva kaksiku trajektoor sisaldab kahte erinevat inertsiaalset raami, üks väljasõiduks ja teine tagasisõiduks, nii et kahe kaksiku ruumitee ei ole sümmeetriline. Seepärast ei ole kaksikute paradoks paradoksaalne loogilises tähenduses.
Villevere algkool

Villevere algkool oli algkool Järva maakonnas Türi vallas Villevere külas. Kool suleti 2000.
Kool asutati 1820.
Kooli nimed:
Kõue külanõukogu

Kõue külanõukogu (1945-1954 "Kõu külanõukogu") oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõue vallas. Külanõukogu pindala oli 241 km² (1977).
Käina külanõukogu

Käina külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Käina vallas. Külanõukogu pindala oli 220 km² (1977).
Kärkna külanõukogu

Kärkna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Kärkna külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Äksi vallas. Külanõukogu keskus asus Mõisa külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kärkna külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Kärkna külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Kukulinna külanõukogu maadega moodustati Äksi külanõukogu.
Kärla külanõukogu

Kärla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kärla vallas. Külanõukogu pindala oli 209 km² (1977).
Kärstna külanõukogu

Kärstna külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tuhalaane vallas. Külanõukogu pindala oli 121 km² (1977).
Kääpa külanõukogu

Kääpa külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Võru külanõukogu ja Lasva külanõukoguga.
Laatre külanõukogu

Laatre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Laatre külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Tõlliste vallas. Külanõukogu keskus asus Tsirgulinna alevikus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laatre külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu.
1954 juunis Laatre külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Tõlliste külanõukoguga.
Laekannu külanõukogu

Laekannu külanõukogu oli külanõukogu Mustvee rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Ulvi külanõukoguga.
Laeva külanõukogu

Laeva külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Laeva külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Laeva vallas. Külanõukogu keskus asus Laeva alevikus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laeva külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954. aasta juunis Laeva külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kärevere külanõukoguga. 1968. aastal nimetati Kärevere külanõukogu aga ümber Laeva külanõukoguks. 1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 207 km² ja elanike arv 1129.
1976. aasta detsembris Laeva külanõukogu taas likvideeriti ja selle territoorium liideti Tähtvere külanõukoguga.
1987. aasta märtsis moodustati Laeva külanõukogu uuesti ning selle koosseisu arvati 25 329 ha suurune osa Tähtvere külanõukogu territooriumist, millel asusid Kärevere, Kämara, Laeva, Siniküla, Valmaotsa ja Väänikvere küla ning Laeva katsesovhoosi ja Tartu Metsamajandi maakasutused.
11. juulist 1991 sai omavalitsusliku staatuse Laeva vald ja varasem külanõukogu lõpetas tegevuse.
Lahepera külanõukogu

Lahepera külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Lahepera külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Alatskivi vallas. Külanõukogu keskus asus Lahepera külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Lahepera külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.
1954 juunis Lahepera külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alatskivi külanõukoguga.
Laimjala külanõukogu

Laimjala külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Laimajala vallas. Külanõukogu pindala oli 115 km² (1977).
Laitse külanõukogu

Laitse külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vasalemma külanõukogu ja Nissi külanõukoguga.
Lauka külanõukogu

Lauka külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõrgesaare vallast. 
Pärast 1954. aastal Malvaste ning 1963. aastal Luidja ja Lauka külanõukogu ühendamist hõlmas Lauka külanõukogu Kõrgessaare valla ala. Külanõukogu pindala oli 361 km² (1977).
Laupa külanõukogu

Laupa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Särevere vallas. Külanõukogu keskus asus Laupa asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laupa külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Leegi", "Jüriöö" ja Kirovi-nimeline kolhoos.
Seoses Türi rajooni likvideerimisega liideti Laupa külanõukogu 1959. aastal Paide rajooniga.
1960 oktoobris Laupa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Türi külanõukoguga.
Leebiku külanõukogu

Leebiku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Leebiku külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Põdrala vallas. Külanõukogu keskus asus Leebiku asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Leebiku külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu.
1954 juunis Leebiku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Riidaja külanõukoguga. 
Vaata ka.
Leebiku vald
Leesi külanõukogu

Leesi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Leesi külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kolga vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Leesi külas.
1947 oktoobris viidi külanõukogu keskus Leesi külast üle Pudisoo külla.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Leesi külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu.
1954 juunis Leesi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Loksa külanõukoguga.
Leevaku külanõukogu

Leevaku külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Alaküla külanõukoguga.
Leevre külanõukogu

Leevre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Leevre külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Kullamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Sooniste asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Leevre külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Leevre külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Vaikna külanõukogu koosseisu.
Lehtse külanõukogu

Lehtse külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lehtse vallas. Külanõukogu pindala oli 161 km² (1977).
Leisi külanõukogu

Leisi külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Leisi vallas. Külanõukogu pindala oli 331 km² (1977).
Leisu külanõukogu

Leisu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Läänemaal Emmaste vallas. Külanõukogu keskus asus Leisu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Leisu külanõukogu 1950 septembris Hiiumaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Leisu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Emmaste külanõukoguga.
Lihula külanõukogu

Lihula külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tuudi külanõukoguga.
Liivi külanõukogu

Liivi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Liivi külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Kullamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Liivi asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Liivi külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Liivi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Kullamaa külanõukogu koosseisu.
Lohkva külanõukogu

Lohkva külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Luunja külanõukoguga.
Lohu külanõukogu

Lohu külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kohila külanõukoguga.
Lohusuu külanõukogu

Lohusuu külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lohu vallas. Külanõukogu pindala oli 81 km² (1977).
Loopre külanõukogu

Loopre külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pajusi külanõukoguga.
Vodja kool

Vodja kool on kool Järva maakonnas Järva vallas (varem Kareda vallas) Vodja külas. Kool on Rocca al Mare kooli hallatav individuaalõppekeskus.
Kool asutati 1843.
Kooli nimed:
Kaarepere põhikool

Kaarepere põhikool oli põhikool Jõgeva maakonnas Palamuse vallas Kaarepere külas. 
Kool asutati 1897. aastal ja see lõpetas tegevuse 2008. aastal.
Saare põhikool

Saare põhikool oli põhikool Jõgeva maakonnas Saare vallas Kääpa külas. 
Kool asutati 1929.
Kooli nimed:
Viimane koolikell helises Saare Põhikoolis 2001. aastal.
Sadala põhikool

Sadala põhikool on põhikool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas (varem Torma vallas) Sadala asulas. 
Kool asutati 1897.
Kooli nimed:
Saduküla lasteaed-algkool

Saduküla lasteaed-algkool oli lasteaed-algkool Jõgeva maakonnas Puurmani vallas Sadukülas. 
Kool asutati 1766.
Kooli nimed:
Kool lõpetas laste vähesuse tõttu tegevuse 2013. aastal.
Vaimastvere kool

Vaimastvere kool on kool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaimastvere külas.
Koolimaja ümbritseb Vaimastvere mõisa park. Samas hoones tegutseb Vaimastvere raamatukogu.
Kool asutati 1766.
Kooli nimed:
Toila gümnaasium

Toila gümnaasium on gümnaasium, mis asub Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Toila alevikus. Gümnaasiumis õpivad ümberkaudsete Toila valla külade lapsed. Suurema enamuse moodustavad Toila ja Voka lapsed. 
Gümnaasiumi hoone paikneb Toila-Oru pargis, kus kunagi asus president Konstantin Pätsi suveresidents. Gümnaasiumi alal on kaks hoonekompleksi: vanem hoone on ehitatud 19. sajandi lõpus ja uuem hoone 1974. aastal. Uuemas hoones on ka ainekabinetid, õpetajate tuba, juhtkonna ruumid, arstikabinet, spordisaal/aula ja söökla. 
Algklasside ruumid asuvad vanemas hoones, kus on ka Toila Muusika- ja Kunstikooli ruumid, raamatukogu, ainekabinetid, jõusaal ning väiksem saal, kus saab korraldada kontserte ja muid üritusi. Ühtlasi on koolil oma muuseum, raamatukogu, söökla, katlamaja ja staadion.
Kooli ajalugu.
Talupoegade hariduselule hakati Eestis esimest korda tähelepanu pöörama 17. sajandi alguses. Sel ajal oli koolide esmaülesanne lugemaõpetamine. 
Toila kooli asukoht on aastate jooksul muutunud. Kool on asunud nii Pühajõel, Valastel, Konjus, Päites, Vokas, Vaivinas ja Orul. Aastast 1956 asub kool Oru pargi kõrval.
Koolil on olnud mitu nime: 
2026. aasta septembrist jätkab kool tegevust põhikoolina.
Hoonete ajalugu.
1897. aastal alustati Peterburist pärit ärimehe Grigori Jelissejevi soovil Pühajõe suudmealale suvituskoha ehitamist. Uhke hoone, mille projekteeris arhitekt G. Baranovski, hakkas kandma Oru lossi nime. Loss ise valmis aastal 1899, kuid kõrvahooned ning park 1901. aastal. Samal aastal kolisid hoonesse ka Grigori Jelissejev ja tema abikaasa Maria koos oma viie poja ja tütrega. 
Pärast Venemaal toimunud revolutsiooni emigreerus Grigori Jelissejev Pariisi ning Orul asuv loss ja park jäid valvuri hooldada. 1934. aastal ostsid Eesti töösturid Oru lossi ja pargi ning kinkisid selle Eesti Vabariigi riigipeale suveresidentsiks. Eesti Vabariigi president kasutas lossi nii suvepuhkuseks kui ka väliskülaliste vastuvõtuks. 
1936. aastaks olid uuendatud nii loss kui ka park. Pargis oli ligi 300 puu- ja põõsaliiki, mis tegi selle Põhja-Eesti liigirikkaimaks pargiks. Samuti loodi parki Euroopa suurim kiviktaimla, mis oli ligi kahe hektari suurune. Veel leidus pargis rikkalik rosaarium ja palju muud.
13. augustil 1941 süütas taganev Nõukogude armee Oru lossi. Hoone ei hävinud tulekahjus täielikult: puutumata jäi keldrikorrus, kuhu paigutasid sakslased oma miinilao. 19. septembril 1944 aga hävitas SS-erikomando miinilao, sellega hävines ka keldrikorrus.
Praegu asub Toila Gümnaasiumi vanem hoone kunagise teenijate maja kohal ning uuem hoone hobuste maneeži kohal.
Kooli sümboolika.
Koolil on oma pitsat, millel on Toila valla vapi kujutis ja kooli nimetus, ning oma sümboolika.
Tudulinna põhikool

Tudulinna põhikool oli põhikool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas (varem Tudulinna vallas) Tudulinna asulas. 
Kool asutati 1845.
Kool suleti 2018/19 õppeaasta lõpus.
Kõpu algkool

Kõpu algkool oli algkool Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu külas. 2001 ühines kool Lauka põhikooliga.
Kool asutati 1873.
Alavere Lasteaed-Põhikool

Alavere Lasteaed-Põhikool on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Anija vallas Alavere külas aadressil Kose mnt 6. 
Kool asutati 1844. aastal.
Kuni 2024. aasta sügiseni oli kooli nimi Alavere Põhikool. 1. augustil 2024 liideti Alavere Põhikooliga Alavere Mõmmila lasteaed. Õppeasutuse uueks nimeks sai 1. septembrist 2024 Alavere Lasteaed Põhikool.
Anija algkool

Anija algkool oli algkool Harju maakonnas Anija vallas Anija külas. 
Kool asutati 1738.
1962 oli kooli nimi "Anija algkool". 1975 kool likvideeriti. 1990 kool taasavati "Anija algkoolina".
Ardu Kool

Ardu Kool on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Kose vallas Ardu asulas. 
Kool asutati 1762. Kooli esimene oma koolimaja valmis 1873.
Kool on tegutsenud põhikoolina. Kuni 1. septembrini 1992 oli kooli nimi Ardu 9-klassiline Kool, seejärel Ardu Põhikool. 1. septembril 2007 liideti Ardu Lasteaed ja Ardu Põhikool, uue õppeasutuse nimi on Ardu Kool.
Jõgisoo algkool

Jõgisoo algkool oli algkool Harju maakonnas Saue vallas Jõgisoo külas. 
Kool asutati 1882.
Kooli nimed:
Keila SOS Hermann Gmeineri Kool

Keila SOS Hermann Gmeineri Kool oli kool Harju maakonnas Keilas. Koolis õppisid ja elasid vanemateta lapsed. Kool on nimetatud SOS Lasteküla (inglise "SOS Children's Villages") asutaja Hermann Gmeineri järgi. Kool lõpetas tegevuse 2009. 
Kool asutati 1995. Kool ehitati SOS Lasteküla läbi viidud aktsiooni raames. Kooli raamatukogu asutati Rootsi printsessi Liliani annetatud raha eest. Kooli klasside sisustuseks saadi raha Norra õpilastelt saadud annetustest.
Lehmja põhikool

Lehmja põhikool oli põhikool Harju maakonnas Rae vallas Lehmja külas. 
Kool asutati 1898.
Kooli nimed:
2017.–2018. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2017.–2018. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari oli 37. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Sarja esimene etapp peeti 24. novembril 2017 Soomes Kuusamos ja viimane 18. märtsil 2018 Rootsis Falunis.
Maardu õhtukeskkool

Maardu õhtukeskkool on õhtukool Harju maakonnas Maardus. Kool tegutseb Maardu põhikooli ruumides.
Kool asutati 1949 "Maardu töölisnoorte õhtukeskkoolina". 1983 nimetati kool ümber "Maardu õhtukeskkooliks".
Padise põhikool

Padise põhikool on põhikool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas (varem Padise vallas) Padise külas. 
Kool asutati 1684.
Kooli nimed:
Püünsi Kool

Püünsi Kool on kool Harju maakonnas Viimsi vallas Püünsi külas. 
Kool asutati 1993. aastal. Kuni 2008. aastani kandis kool "Püünsi Põhikooli" nime.
Saku Gümnaasium

Saku Gümnaasium on gümnaasium Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus. 
Kool asutati 1869.
Vääna mõisakool

Vääna mõisakool on kool Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Kool asub Vääna mõisa peahoones.
Kool asutati 1855.
Kooli nimed läbi aegade:
Ääsmäe põhikool

Ääsmäe põhikool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Ääsmäe külas. 
Kool asutati 1786.
Kooli nimed:
Mals

Mals (itaalia: "Malles Venosta") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost loodes, Šveitsi ja Austria piiril. Valla pindala on 246,7 km².
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 5092 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,92% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,00% itaalia keelt ja 0,08% ladiini keelt.
Mals külgneb järgmiste valdadega: Graun im Vinschgau, Glurns, Laas, Scuol (Šveitsis), Schnals, Schlanders, Schluderns, Sölden (Austrias) ja Taufers im Münstertal.
Vallas on järgmised "frazione"-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Burgeis (Burgusio), Laatsch (Laudes), Matsch (Mazia), Planeil (Planol), Plawenn (Piavenna), Schleis (Clusio), Schlinig (Slingia), Tartsch (Tarces) ja Ulten-Alsack (Alsago-Ultimo).
Vald on põhjapoolne lõpp-peatus rongile Meranost, reis kestab umbes 1 tunni ja 15 minutit. Rongid väljuvad iga tund. Malsi ja Schlandersi vahel on ka kohalik bussiühendus.
Polotski asehaldurkond

Polotski asehaldurkond (vene keeles "Полоцкое наместничество") oli Venemaa keisririigi haldusüksus 1777−1796. 
Ajalugu.
Asehaldurkond moodustati 1777. aastal Polotski kubermangu ümbernimetamisel. Haldusüksus koosnes 12 (kuni 1793. aastani, mil loodi Lepeli maakond, 11) maakonnast ja selle pealinnaks oli Polotsk. 1796. aastal asehaldurkond kaotati ja selle alad ühendati koos Mogiljoviga Valgevene kubermanguks.
Asend.
Asehaldurkond piirnes läänes Riia, põhjas Pihkva, idas Smolenski ja kagus Mogiljovi asehaldurkonnaga. Lõunasse jäi Poola kuningriik.
Martello

Martello (saksa: "Martell") on org ja vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See paikneb 28,5 km pika Plima jõe Martelli orus, umbes 45 km Bolzanost läänes. Valla pindala on 143,7 km²
Vald asub kõrgusvahemikus 957 m kuni 3757 m, millest viimane on Zufallspitze (itaalia: "Monte Cevedale") tipp oru kaguotsa kohal.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 884 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 100% rahvastikust esimese keelena saksa keelt.
Martell külgneb peamiselt Latschi vallaga oru alumises otsas. Teised naabrid Adige jõe Vinschgau orus on Stilfs, Laas ja Schlanders. Ulten on naaberorus idas, samas Peio, Rabbi ja Valfurva jäävad lõunasse.
Peale peamise küla Gand (Ganda) on Martelli vallas "frazione"-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Ennetal (Val d'Enne), Ennewasser (Transacqua), Gand (Ganda), Meiern ja Sonnenberg (Montesole), samuti mitu farmi ja hotelli.
Prad am Stilfserjoch

Prad am Stilfserjoch (itaalia: "Prato allo Stelvio"), sageli lühidalt Prad või Prato, on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost läänes, piiril Šveitsiga ja Stelvio kuru lähedal.
Geograafia.
2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3474 inimest ja valla pindala on 51,4 km².
Pradi vallas on "frazione" (alljaotus) Lichtenberg (Montechiaro).
Prad külgneb järgmiste valdadega: Glurns, Laas, Schluderns, Stilfs, Taufers im Münstertal ja Val Müstair (Šveitsis).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,21% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,73% itaalia keelt ja 0,06% ladiini keelt.
Aegviidu vallaraamatukogu

Aegviidu vallaraamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Anija vallas (enne 2017 haldusreformi Aegviidu vallas) Aegviidu asulas aadressil Piibe maantee 13. 
Raamatukogu asutas 1917 Aegviidu haridusselts.
Praegusel aadressil (Piibe maantee 13) asub raamatukogu alates 1975.
Harju-Risti raamatukogu

Harju-Risti raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Harju-Risti külas. Raamatukogu juhataja on Luule Schmidt.