Qırmızı Qəsəbə

Qırmızı Qəsəbə ('punane linn'; ; heebrea keeles העיר האדומה, "ha-'Ir ha-'Adumá)" on küla Quba rajoonis Aserbaidžaanis. 2010. aasta seisuga elas külas 3598 inimest, kellest enamik olid juudid. Arvatakse, et tegemist on ainsa väljaspool USA-d ja Iisraeli asuva täielikult juutide asulaga. See on ka maailma viimane štetl.
Küla asub Quba linna lähistel Qudyali jõe kaldal ja on Aserbaidžaani Kaukaasia juudi elanikkonna peamine asula. Enim räägitakse külas juuditaadi keelt.
Küla nimi aserbaidžaani, vene ja heebrea keeles tähendab punast linna või punast küla, mis viitab väidetavalt hoonetel kasutatud punastele plaatidele. Teised allikad omistavad Qırmızı Qəsəbə nimele kaitstud staatuse, mille see sai Teise maailmasõja ajal, kui selle elanikke kaitsti võimaliku tagakiusamise eest seoses Natsi-Saksamaa sissetungiga Nõukogude Liitu.
Ajalugu.
Juudid Qubas ja Aserbaidžaanis.
Esimene juudi asula selles piirkonnas kandis Kulgati nime ning asus Gudjalchay vasakul kaldal, vaid mõne kilomeetri kaugusel tänapäevast Qırmızı Qəsəbə'st. Kulgati piirkonna vanad hauakivid ja muud tõendid, mis 18. sajandi alguses Nadir Shahi rünnakute käigus osaliselt hävisid, näitavad, et seal elasid juudid.
Juudite asula Quba vastas.
Kui mägismaa juute oli Quba ümbruses elanud vähemalt 13. sajandist, siis asula ametlik loomine pärineb 18. sajandist. Aastal 1742 andis Quba khaan Huseynali Khan juutidele loa rajada tagakiusamisest vaba kogukond üle jõe Quba linnast. Algselt nimetati seda "Jevreiskaja slobodaaks" ehk juudi asunduseks, Nõukogude võimu ajal sai selle nimeks "Krasnaja Sloboda" ('punane asundus').
Rohkesti juute hakkas külla elama asuma alates 1731. aastast. Pärast Huseynali-khaani surma 1758. aastal oli tema poeg Fatali-khaan Quba khaaniriigi valitseja. Fatali-khaan, kes hindas kõrgelt mägijuutide lojaalsust, tarkust ja töökust, andis neile võimaluse tegeleda põllumajanduse, aianduse, kaubanduse ja käsitööga. Juutidele Qubas loodud soodsad elamistingimused põhjustasid juutide kolimise teistest küladest, nagu Qusar, Uçgün, Şuduq, Griz ja isegi Bakuust, Iraanist, Türgist ja mujalt Qubasse.
Sinna kolis juute üheksast asulast. Juudid Gilanist kolisid asulasse 1780. aastatel. Asula keskel asus Gilani juutide Gilaki asula. Inimesed, kes tulid Bakuust ja Qubast, elasid Mizrahi (heebrea keeles: "ida") asulas. Ränne erinevatest kohtadest mõjutas tööhõive mitmekesisust. Näiteks mägistest piirkondadest liikunud juudid tegelesid erinevate põllumajandusvaldkondadega ja Iraanist sisserännanud inimesed tegelesid kaubandusega.
Lõpuks ühinesid rünnakutest ja tagakiusamisest pääsenud mägijuudid Husseynanli-khaani peavarjuga Qubas. Hussein-khaani (1722–1758) ja tema poja Fatali-khaani (1758–1789) valitsemisajal kujunenud Quba khaaniriik koosneb Aserbaidžaani põhjapoolsetest maadest Lankaranini. Alates 1722. aastast on Gudyalchay territooriumile elama asunud mägijuudid.
Vene juutide seas oli küla kunagi tuntud kui "väike Jeruusalemm".
Linna on rahaliselt toetanud kohalike Iisraelis elavad sugulased. Kuid pärast Aserbaidžaani iseseisvumist 1991. aastal emigreerusid paljud elanikud Iisraeli, USA-sse ja Euroopasse ning rahvaarv langes tuntavalt.
Demograafia.
Algselt kogu mägipiirkonnas levinud mägismaa juudi elanikkond koondus üha enam Quba ümber.
1881. aastal registreeriti Kaukaasia 34 asulas ametlikult 213 138 juuti. Viimase saja aasta jooksul elas Aserbaidžaanis koos mägijuutidega ka teistest etnolingvistilistest rühmadest või nende päritolupiirkonna järgi määratletud juudid: aškenazi juudid, krõmtšakid, kurdi juudid ja Gruusia juudid. Alates 19. sajandist moodustavad vabariigi juudi elanikkonnast aga enamuse mägijuudid.
Juutide religioossed tavad.
Qırmızı Qəsəbə linnas on kaks sünagoogi: kuue kupliga sünagoog, mis ehitati 1888. aastal ja renoveeriti 2000. aastal, ja "Giləki" (Hilaki) sünagoog, mis ehitati 1896. aastal ja renoveeriti hiljuti.
Külas räägitakse peamiselt juuditaadi keelt, mis on mägijuutide igapäevakeel, ning vene ja aseri keelt. Külas on kaks kooli, neis ühes käib õppetöö aseri ja teises vene keeles.