tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Salerano Canavese

Salerano Canavese on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Salerano Canavese kõrgus merepinnast on 247 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Salerano Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Banchette, Fiorano Canavese, Ivrea, Loranzè, Samone.
Fiorano Canavese

Fiorano Canavese on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canavese ajaloolis-geograafilises piirkonnas.
Fiorano Canavese kõrgus merepinnast on 256 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Fiorano Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Superiore, Banchette, Ivrea, Lessolo, Loranzè, Lugnacco, Montalto Dora, Salerano Canavese, Samone.
Lessolo

Lessolo on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Lessolo kõrgus merepinnast on 277 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Lessolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Superiore, Borgofranco d'Ivrea, Brosso, Fiorano Canavese, Montalto Dora, Vico Canavese.
Salza di Pinerolo

Salza di Pinerolo on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Salza di Pinerolo kõrgus merepinnast on 1210 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 5,12 inimest ruutkilomeetri kohta.
Salza di Pinerolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Massello, Perrero, Pragelato, Prali.
Salza di Pinerolo halduspiirides asuvad järgmised asulad: Didiero, Coppi, Inverso, Campoforano, Serre, Meynier, Missiera, Fontane, Serrevecchio.
Võhmetu-Lemküla-Porkuni karstijärved

Võhmetu-Lemküla-Porkuni karstijärved (ka: "Võhmetu-Lemküla karstijärved") on karstijärved Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 
Karstijärved paiknevad Võhmetu-Lemküla-Porkuni ooside vahel. Karstijärved esinevad seal ainult suurvee ajal. Järved jäävad Võhmetu-Lemküla maastikukaitsealale.
Perrero

Perrero on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Perrero kõrgus merepinnast on 840 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Perrero piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Angrogna, Massello, Perosa Argentina, Pomaretto, Prali, Pramollo, Roure, Salza di Pinerolo, Villar Pellice.
Mõdriku-Kulina allikad ja allikajärved

Mõdriku-Kulina allikad ja allikajärved on allikate moodustatud allikajärved Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Need jäävad Mõdriku-Roela maastikukaitsealale.
Allikad ja allikajärved esinevad Mõdriku-Kulina oosiahelike kõrval.
Neeruti järved

Neeruti järved on järvestik Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Need järved on Eesjärv, Tagajärv, Orajärv ja Sinijärv. Järved asuvad Neeruti mägede vahel. Järved jäävad Neeruti maastikukaitsealale.
Samone (Piemonte)

Samone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canaveses.
Samone kõrgus merepinnast on 250 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Samone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Banchette, Colleretto Giacosa, Fiorano Canavese, Loranzè, Pavone Canavese, Salerano Canavese.
Dragomir Milošević

Dragomir Milošević (serbia keeles Драгомир Милошевић; sündinud 4. veebruaril 1942) on Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunali otsusega süüdi mõistetud sõjakurjategija, kes juhtis Bosnia sõjas Republika Srpska sõjaväe korpust ("Sarajevsko-romanijski korpus").
Dragomir Miloševići juhitav korpus piiras Bosnia sõjas kolm aastat Sarajevo linna.
Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal mõistis Dragomir Miloševići 2006. aastal süüdi ja määras talle karistuseks 33-aastase vangistuse. 2009. aastal lühendas tribunali apellatsioonikogu karistust 29 aastale. 
Dragomir Milošević kannab alates 2011. aasta 22. märtsist karistust Eestis Tartu vanglas. Eesti ja tribunal on sõlminud kohtuotsuste täitmise kokkuleppe, mille kohaselt võtab Eesti vajadusel tribunali taotlusel süüdi mõistetud isikuid karistust kandma.
San Ponso

San Ponso on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
San Ponso kõrgus merepinnast on 347 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
San Ponso piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Busano, Oglianico, Pertusio, Rivara, Salassa, Valperga.
Sant'Antonino di Susa

Sant'Antonino di Susa on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Sant'Antonino asub Susa orus, Po vasakpoolse lisajõe Dora Riparia paremal kaldal.
Sant'Antonino di Susa kõrgus merepinnast on 380 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Sant'Antonino di Susa piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgone Susa, Coazze, Condove, Vaie, Villar Focchiardo.
Sant'Antonino di Susa halduspiirides asuvad järgmised asulad: Cresto, Mareschi, Vignassa.
Milan Martić

Milan Martić (serbia keeles Милан Мартић, sündinud 18. novembril 1954) oli Krajina Serblaste Vabariigi kolmas ja viimane president Horvaatia iseseisvussõja ajal aastail 1994–1995 ja on Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunali otsusega süüdi mõistetud sõjakurjategija. 
Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal mõistis Milan Martići süüdi sõjakuritegudes 2007. aastal süüdi ja määras talle karistuseks 35-aastase vangistuse. 
Milan Martić kannab alates 2009. aasta juunist karistust Eestis Tartu vanglas. Eesti riigi ja tribunali vahel on sõlmitud kohtuotsuste täitmise kokkulepe, mille kohaselt võtab Eesti vajadusel tribunali taotlusel süüdi mõistetud isikuid karistust kandma.
Norra begravningsplatsen

Norra begravningsplatsen ('Põhjakalmistu') on kalmistu Rootsis. Ta asub Stockholmi linna põhjaosas Solna vallas.
Aastal 1815 eraldati maa-ala kalmistu jaoks. Kalmistu avati pidulikult 9. juunil 1827 piiskop Johan Olof Wallini (kes maeti hiljem ka sellele kalmistule) poolt.
Paljud arhitektid, nagu Gustaf Lindgren, Gunnar Asplund, Sigurd Lewerentz ja Lars Iisrael Wahlman on osalenud kalmistu projekteerimisel. Kalmistul on palju skulptuure, reljeefe ja muid kunstilisi kaunistusi, mis on loodud Rootsi tuntuimate skulptorite, sealhulgas Carl Eldi ja Carl Millesi poolt. Norra begravningsplatsenil on ka juutide ja katoliiklaste matmisala.
Tõlinõmme järv

Tõlinõmme järv (ka: "Telinõmme järv, Humala järv") on järv Harju maakonnas Harku vallas. Järv jääb Vääna maastikukaitsealale.
Järve pindala on 6,5 hektarit ja sügavus kuni 2 meetrit.
Tõlinõmme järv asub paeplatoo häilus, mille mõõtmed on ligikaudu 1,7 × 2 km. Järv moodustus Litoriinamere laguunist, mille soostumine algas juba Antsülusjärve eksisteerimise ajal.
Veel 1930. aastate alguses oli Tõlinõmme järve pindala 38 hektarit ja see kuulus Eesti linnurikkamate järvede hulka. Veekogu olukord halvenes oluliselt 1937. aastal, mil loodeti järve arvelt uusi heinamaid saada. Ebaõnnestunud maaparanduskatsete (kaevati magistraalkraav Keila jõeni) järel vähenes järve veepeegli pindala ligikaudu ⅔ võrra.
Järve veetaseme alanemine ja kinnikasvamine hakkas uuesti kiirenema 1990. aastate alguses, kui lakkas töötamast järve kuivendussüsteemi truupregulaator. Rike parandati 2003. aastal Harjumaa keskkonnaameti eestvõttel.
Koigi järvestik

Koigi järvestiku moodustavad neli Saare maakonnas Koigi soos olevat järve. Need järved on Koigi järv, Koigi Ümmargune järv, Koigi Pikkjärv ja Naistejärv.
Kõlli järv

Kõlli järv (ka: "Peitlemäe järv, Metsajärv") on järv Valga maakonnas Otepää vallas. Järv jääb Otepää looduspargi territooriumile.
Järv asub 127 m üle merepinna. Järve pindala on 3,2 ha ja suurim sügavus 22 m, olles sellega Otepää kõrgustiku sügavaim järv.
Urvaste järved

Urvaste järved (ka "Urvaste järvestik, Urvaste ürgoru järvestik") on kolm järve Võrumaal Antsla vallas. Need järved on Uhtjärv, Luhasoo järv ja Lõõdla järv.
Paganamaa järved

Paganamaa järved (ka "Paganamaa järvestik") on neli järve Eesti-Läti piiril. Järvestiku Eesti-osa jääb Võrumaale Rõuge valda. Need järved on Kikkajärv, Sarapuujärv, Liivajärv ja Mudajärv. Kirdepoolsest Kikkajärvest saab alguse Peeli jõgi, mis voolab läbi ülejäänud kolme järve.
Värska järved

Värska järved on järvestik Võrumaal Setomaa vallas. Need järved on Õrsava järv (22 ha), Saarõpää järv (3 ha), Hilibiniidü järv ja Umbjärv (3,8 ha).
Lavatsi järv

Lavatsi järv (ka: "Lavatse järv, Lavaõue järv") on järv Tartu maakonnas Kastre vallas. 
Järve pindala on 5,8 ha ja maksimaalne sügavus 15,2 m.
Järve kaitseks on moodustatud Lavatsi järve hoiuala.
Järve idakaldal asuvad Mäletjärve Silmaläte ja Põrguvaluläte.
Lavatsi järvest vahetult põhja jääb Poka järv.
Poka järv

Poka järv on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Poka külas. 
Järve pindala on 3,9 ha ja maksimaalne sügavus 18,5 m.
Poka järvest edelasse jääb Lavatsi järv ja sellest kirdes asub Teokopli järv.
Järvest voolab läbi Melliste oja.
Järve põhjakaldal asub endise Poka veski hoone.
Kenti maakond (Rhode Island)

Kenti maakond ("Kent County") on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.
Maakonna halduskeskus on East Greenwich ja suurim linn Warwick.
Maakonna pindala on 487 km². Veepindala on 47 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 158. Aastal 2000 oli elanike arv 167 090.
Ajalugu.
Kenti maakond moodustati 1750. aastal Providence'i maakonna osadest.
Sarnaselt teiste Rhode Islandi maakondadega likvideeriti maakonna omavalitsus 1846. aastal. Maakond jaguneb Warwicki linnaks (city) ja neljaks aleviks (town): Coventry, East Greenwich, West Greenwich ja West Warwick.
Väike Karujärv

Väike Karujärv (ka Meose järv) on järv Tartu maakonnas Nõo vallas. 
Järv asub ürgorus ja selle lähedal asub ka Suur Karujärv; minevikus moodustasid need kaks järve ühise veekogu.
Kenti maakond

Kenti maakond on mitme riigi mitme haldusüksuse nimi.
Ameerika Ühendriigid:
Austraalia:
Kanada:
Illi järved

Illi järved on kaks järve Tartumaal Nõo vallas: Umbjärv ja Väike Umbjärv.
Providence'i maakond

Providence'i maakond ("Providence County") on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Providence.
Maakonna pindala on 1129 km². Veepindala on 60 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 626 667. Aastal 2000 oli elanike arv 621 602.
Ajalugu.
Providence'i maakond moodustati 1703. aastal algse nimega "Providence Plantationsi maakond", 1729. aastal nime muudeti.
Sarnaselt teiste Rhode Islandi maakondadega likvideeriti maakonna omavalitsus 1846. aastal. Maakond jaguneb kuueks linnaks (city): Providence, Central Falls, Cranston, East Providence, Pawtucket ja Woonsocket ning kümneks aleviks (town): Burrillville, Cumberland, Foster, Glocester, Johnston, Lincoln, North Providence, North Smithfield, Scituate ja Smithfield.
Washingtoni maakond (Rhode Island)

Washingtoni maakond ("Washington County") on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.
Maakonna halduskeskus puudub. Suurim linn on South Kingstown.
Maakonna pindala on 487 km². Veepindala on 47 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 158. Aastal 2000 oli elanike arv 167 090.
Ajalugu.
Washingtoni maakond moodustati 1729. aastal Providence'i maakonna osadest ning algselt kandis "Kingsi maakonna" nime. 1781. aastal nimetati maakond ümber Washingtoni maakonnaks. Washingtoni maakond on tuntud, kui ka South' maakond ("Lõuna maakond").
Sarnaselt teiste Rhode Islandi maakondadega likvideeriti maakonna omavalitsus 1846. aastal. Maakond jaguneb üheksaks aleviks (town), linnu (city) maakonnas ei ole: Charlestown, Exeter, Hopkinton, Narraganssett, New Shoreham, North Kingstown, Richmond, South Kingstown ja Westerly.
Newporti maakond

Newporti maakond ("Newport County") on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.
Maakonna halduskeskuspuudub. Suurim linn Newport.
Maakonna pindala on 812 km². Veepindala on 543 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 82 888. Aastal 2000 oli elanike arv 85 433.
Ajalugu.
Newporti maakond moodustati 1703. aastal "Rhode Islandi maakonna" nimelisena. 1729. aastal nimetati maakond ümber Newporti maakonnaks.
Sarnaselt teiste Rhode Islandi maakondadega likvideeriti maakonna omavalitsus 1846. aastal. Maakond jaguneb Newporti linnaks (city) ja viieks aleviks (town): Jamestown, Little Compton, Middletown, Portsmouth ja Tiverton.
Egle Heinsar

Egle Heinsar (2016. aastani Egle Pullerits; sündinud 12. märtsil 1982 Tõrvas) on eesti keeletoimetaja.
Ta on õppinud Vihasoo Lasteaias-Algkoolis ja Ants Lauteri nimelises Märjamaa Keskkoolis. Ta on lõpetanud Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi. Aastatel 2000–2005 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat ja kaitses bakalaureusetöö "Ametikiri kui tekst: struktuur ja keelekasutus" (juhendaja Reet Kasik). Tal on keeletoimetaja kutse. 
Aastatel 2004–2009 töötas ta ASis Inreko Press ja ASis Kalev Meedia, kus oli Sporditähe, Ärielu ja teiste ajakirjade ning 2008. aastast uudisteportaali ja teleuudiste keeletoimetaja. Ta on toimetanud ka ilu- ja aimekirjandust, tarbetekste. Koostöös mitme Eesti kirjastusega on tema osalusel ilmunud üle 75 raamatu, nende hulgas on koostatud, toimetatud või keeleliselt toimetatud raamatuid ning neid, millele ta on korrektuuri lugenud. 
Aastatel 2009–2014 töötas ta Keelehooldekeskuse juhatajana. Ta on Eesti Keeletoimetajate Liidu asutajaliige ja oli selle juhatuse esimees aastatel 2012–2019. 
Alates 2013. aastast juhib mikroettevõtet OÜ Keeletunne. 
Aastatel 2014–2019 töötas Postimehes keeletoimetaja-korrektorina, kirjutas ka artikleid, nt Arterisse, ja päevakommentaare, 2018–2019 töötas Postimehe küljetoimetajana. 
Ta on Vikerraadio rubriigi "Keelesäuts" idee autoreid koos teiste eesti keele arengukava 2011–2017 täitjatega ja saatejuht alates 1. jaanuarist 2012, alates 2013 oli selle kaasautor Maris Jõksi, Priit Kruusi ja Priit Põhjalaga. Tema keelenõuandeartikleid on ilmunud Postimehes, Eesti Päevalehes, ERRi kultuuri- ja uudisteportaalis, Sirbis, Oma Keeles ja mujal. Keeletoimetajate liidu rubriigi "Keeletoimetaja soovitab" autoreid. 
Ta on Keelehooldekeskuse brošüüri "Kuidas hoiduda kantseliidist" (2010) autor. Koos Maris Jõksiga on ta koostanud kogumikud "Keelesäutsud I" (2014) ja "Keelesäutsud II" (2015). 
2022. aasta kevadel töötas Türi Põhikoolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana.
2022–2023 töötas sihtasutuse Teeme Ära talitusjuhina.
Sügisest 2023 kevadeni 2024 õpetas Tallinna Ülikoolis keeletoimetamise aineid. 
Ühiskondlik tegevus.
Kuulub Emakeele Seltsi, Eesti Kirjanduse Seltsi ja Eesti Keeletoimetajate Liitu.
2013. aastal võitis Postimehe "online-"väitluse "Kas "neeger" on halvustav sõna". 
Osalenud mitmesuguste keeleettevõtmiste žüriides, nt Sakala sõnausel ("tuvasti").
Egle Heinsar kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel Rapla vallavolikokku Isamaa nimekirjas, sai 99 häält ja osutus valituks.
2013–2014 oli Tartu Mart Reiniku Kooli hoolekogu esimees.
Isiklikku.
On abielus Jaanus Heinsariga ning neil on kolm ühist last.
Lümandu ohvriallikas

Lümandu ohvriallikas (ka: "Lümandu silmaallikas, Lümandu külmaallikas") on allikas Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kasari jõe vasakul kaldal, kust Lümandu küla jääb 0,5 km kagusse.
Allikas on arvatud arheoloogiamälestiseks.
Üüste allikad

Üüste allikad (ka: "Mustallikad") on allikad Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
Allikad moodustavad kuus allikarühma, mille vesi suubub Üüste ojja. Allikatest suurim on Mustallikas.
Seli allikad

Seli allikad on allikad Rapla maakonnas Rapla vallas.
Allikad avanevad neljast allikalehtrist, millest kolm on liitunud. Liitunud allikalehtritesse moodustub 6 m laiune ja 1 m sügavune järvik.
Tulimurru allikad

Tulimurru allikad on allikad Rapla maakonnas Rapla vallas.
Allikad on 150 m pikkuses ja 100 m laiusel lõigul, moodustades veerikkal ajal järve, mille põhjas ja kaldapiirkonnas avanevad allikad.
Lümandu Nõiaallikas

Lümandu Nõiaallikas on allikas Rapla maakonnas Märjamaa vallas Lümandu mõisa pargis.
Allikas avaneb allikalehtris, mida on süvendatud, ja mille sügavus on 1,5 meetrit ja laius 5 meetrit.
Keetallikas

Keetallikas on allikas Rapla maakonnas Rapla vallas.
Allikas avaneb 0,5 m sügavuses nõos. Veerikkal ajal on allika vooluhulk mitukümmend liitrit sekundis.
Nadalama allikad

Nadalama allikad on allikad Rapla maakonnas Kehtna vallas.
Allikad avanevad kolme rühmana 400 m pikas ja 100 m laias allikaalas.
Lohu allikad

Lohu allikad (ka: "Pontiaki allikad") on allikad Rapla maakonnas Kohila vallas Keila jõest vasakul, kust Loone linnamägi jääb 0,6 km kagusse.
Pühajõe allikad

Pühajõe allikad on allikad Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulast u 3 km edelas Pühajõe talu õue lähedal.
Allikad avanevad tiigis. Allikate koguvooluhulk on 50 l/s.
Rannajõe allikad

Rannajõe allikad on allikad Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas, jäädes Matsalu rahvuspargi põhjapiirile.
Allikad avanevad 1 ha suurusel alal. Allikatest suurim on Rannajõe Ohvriallikas.
Trausella

Trausella on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Trausella kõrgus merepinnast on 654 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Trausella piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Superiore, Brosso, Castellamonte, Donnas, Castelnuovo Nigra, Meugliano, Quincinetto, Rueglio, Traversella, Vico Canavese.
Palade Silmaallikas

Palade Silmaallikas (ka: "Kukemäe allikas") on allikas Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas.
Allikas avaneb aluspõhjaastangu jalamile moodustunud 100 m läbimõõduga allikasoos (Silmaallika soo). Allika läbimõõt on 0,8 m ja sügavus 0,7 m.
Partsi allikad

Partsi allikad on allikad Hiiu maakonnas Pühalepa vallas Partsi küla lähedal.
Allikad on moodustanud kaks allikajärvikut, mille läbimõõt on 4 m ja 7 m ning sügavus 0,2 m.
Castelnuovo Nigra

Castelnuovo Nigra on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Castelnuovo Nigra kõrgus merepinnast on 828 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Castelnuovo Nigra moodustati kahe asula, väiksema, Villa Castelnuovo (keskus) ja suurema, Sale Castelnuovo ühendamisega.
Castelnuovo Nigra piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgiallo, Castellamonte, Cintano, Colleretto Castelnuovo, Frassinetto, Lugnacco, Rueglio, Trausella, Traversella, Vistrorio.
Quincinetto

Quincinetto on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Quincinetto kõrgus merepinnast on 295 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Quincinetto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Carema, Donnas, Settimo Vittone, Tavagnasco, Traversella, Trausella, Vico Canavese.
Valgioie

Valgioie on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Valgioie kõrgus merepinnast on 870 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Valgioie piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Avigliana, Chiusa di San Michele, Coazze, Giaveno, Sant'Ambrogio di Torino.
Valprato Soana

Valprato Soana on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Valprato Soana kõrgus merepinnast on 1113 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 1,61 inimest ruutkilomeetri kohta.
Valprato Soana piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Champorcher, Cogne, Ronco Canavese, Traversella, Vico Canavese.
Valprato Soana halduspiirides asuvad järgmised asulad: Campiglia Soana, Piamprato.
Xenia Poska

Xenia Poska (ka Ksenia Poska; 26. detsember 1896 Tallinn – 1. detsember 1964 Haapsalu) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1915 Tallinna Tütarlaste Gümnaasiumi, sooritades küpsuseksamid Tallinna Kroonugümnaasiumi juures. Seejärel õppis ta aastatel 1915–1918 Peterburi Nais-Meditsiini Instituudis; aastatel 1919–1921 jätkas ta õpinguid Pariisis Sorbonne'i ülikooli arstiteaduskonnas. Aastal 1921 pöördus ta tagasi kodumaale, kus asus õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1923. Akadeemiliselt kuulus ta naiskorporatsiooni Amicitia. 
Ta oli aastal 1924 Tallinna Keskhaigla sisehaiguste osakonna volontäärassistent ja ta jäi sinna töötama aastani 1940 sisearstina nooremordinaatori ja ordinaatori kohustes. Aastatel 1937, 1938 ja 1939 täiendas ta ennast Budapestis, Debrecenis ja Szegedis. Ta valdas peale eesti, vene, saksa, prantsuse ja inglise keelele veel rootsi ja ungari keelt. Ta kuulus Rahvusvahelisse Soroptimistide Klubisse.
Aastal 1940 saadeti ta sundkorras Tallinnast välja ja ta töötas määramise korras Järva maahaiglas Paides, kuid kommunistlikule juhtkonnale ei tundunud see veel küllaltki kauge väljasaatmisena ja aastal 1941 saadeti ta Haapsalu Haigla siseosakonda ordinaatoriks; aastal 1945 sai ta siseosakonna juhatajaks ja oli sellel ametikohal surmani. Aastal 1944 päästis ta arvukalt eesti noori haavatuid leegionäre kommunistide kätte sattumisest, paigutades nad nakkusosakonda tüüfuse sildi all. Aastal 1945 täiendas ta ennast Leningradis Pasteuri instituudis, aastal 1947 Leningradi Arstide täiendusinstituudis ja aastal 1951 Moskvas. Haapsalus olles oli ta kohakaasluse alusel tööl ka Haapsalu Tuberkuloosi Dispanseris.
Dr. Xenia Poska suri 1. detsembril 1964 Haapsalus ja ta maeti Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Isiklikku.
Xenia Poska oli vallaline ja tal polnud lapsi. Tema isa oli riigitegelane Jaan Poska. Tema õed-vennad olid advokaat, naisliikumise tegelane mag. jur. Vera Poska-Grünthal (1898–1986); ajakirjandusdoktor Tatjana Poska-Laaman (1900–1988) (oli abielus Aleksander Arderiga ja seejärel teises abielus Eduard Laamaniga); advokaat ja "Estonia" nõukogu esimees Jaan Poska (1902–1941); Georg Poska (1904–1906); lasteraamatute tõlkija Anna Poska (1905–1986); advokaat Helena (Jelena) Poska–Niinemanni (1907–1939); Niina (Nina) Poska-Lehes (1913–1953); jurist ja vaimulik Jüri Poska (1919–1974).
Mercedi maakond

Mercedi maakond ("Merced County") on maakond USA-s California osariigis. 
Maakonna halduskeskus on Merced. 
Maakonna pindala on 5107 km². Veepindala on 111 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 255 793. Aastal 2000 oli elanike arv 210 554. 
Ajalugu.
Mercedi maakond moodustati 1855. aastal Mariposa maakonna osadest. Osa sellest territooriumist anti 1856. aastal Fresno maakonnale. Maakond on saanud nime Mercedi jõe järgi, mis läbi maakonna voolab.
Lebanoni maakond

Lebanoni maakond ("Lebanon County") on maakond USA-s Pennsylvania osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lebanon.
Maakonna pindala on 940 km². Veepindala on 3 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 133 568. Aastal 2000 oli elanike arv 120 337.
Westchesteri maakond

Westchesteri maakond ("Westchester County") on maakond Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis. 
Maakonna halduskeskus on White Plains ja suurim linn Yonkers. 
Maakonna pindala on 1280 km². Veepindala on 180 km². Maakond asub Hudsoni jõe orus. Maakond piirneb idas ja kirdes Connecticuti osariigiga ning lõunas New Yorgi linnaosaga Bronx.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 1 004 457. 2010. aastal oli elanike arv 949 113 ja 2000. aastal 923 459. See on elanike arvult New Yorgi osariigis seitsmendal kohal. Keskmine asustustihedus on 780 in/km². Westchesteri maakond on üks kõige tihedamini asustatud maakondi USA-s.
Ajalugu.
Esimeste eurooplastena uurisid Westchesteri maakonna piirkonda Giovanni da Verrazzano 1524. aastal ja Henry Hudson 1609. aastal. Sel ajal elasid maakonna territooriumil algọnkinid. Inglise asunikud jõudsid Uus-Inglismaale 1640. aastatel. Westchesteri maakond on üks kaheteistkümnest algsest maakonnast New Yorgi osariigis. Maakond moodustati 1683. aastal. 
Tänapäeval on Westchesteri maakond mitmekesine piirkond, nii majanduslikult kui ka rahvastikult. Näiteks Yonkersis, Port Chesteris, Elmsfordis ja Mount Vernonis asuvad olulised mustanahaliste ja ladinaameeriklaste kogukonnad.
Omavalitsused.
Linnad.
Westchesteri maakonnas on kokku kuus linna:
Vallad.
Westchesteri maakonnas on kokku 19 valda ("town"):
Trumbulli maakond

Trumbulli maakond ("Trumbull County") on maakond USA-s Ohio osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Warren.
Maakonna pindala on 1650 km². Veepindala on 50 km².
Idas piirneb Trumbulli maakond Pennsylvania osariigiga.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 201 977. 2010. aastal oli elanikke 210 312 ja 2000. aastal 225 116.
Ajalugu.
Trumbulli maakond moodustati 10. juulil 1800 Jeffersoni ja Wayne'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime Connecticuti kuberneri Jonathan Trumbulli järgi.
Linnad.
Trumbulli maakonda ulatub lisaks väike osa Youngstowni linnast.
Abbeville'i maakond

Abbeville'i maakond ("Abbeville County") on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Abbeville.
Maakonna pindala on 1323 km². Veepindala on 8 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 417. Aastal 2000 oli elanike arv 26 167.
Maakond on tähestiku järgi USA maakondadest esimene.
Ajalugu.
Abbeville'i maakond moodustati 12. märtsil 1785. aastal. Maakond on saanud nime Prantsusmaa linna Abbeville järgi.
Mansueto Velasco

Mansueto Velasco (sündinud 10. jaanuaril 1974; Bago, Lääne-Negrose provints) on Filipiinide endine poksija ja näitleja.
Velasco sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Daniel Petrovile (Bulgaaria). 
Isiklikku.
Mansueto Velasco vanem vend Roel on samuti tuntud endine Filipiinide poksija.
Markerensüümid

Markerensüümid on ensüümiperekondade üksikud kliiniliselt olulised liikmed.Markerensüümid on olulised haiguste kindlaks tegemisel. Veres on tõenäoliselt kõiki organismi ensüüme ja need vabanevad hävivatest rakkudest verre kudede pideva uuenemise tõttu. Südamelihaseinfarktiga pääseb hukkuvatest südamelihasrakkudest vereringesse teatud ensüüme tavalisest rohkem.Kui markerensüüm ilmub verre, on tegu vastava koe kahjustusega, kust ensüüm pärit on. Nimetatud ensüümide mõõtmised teostatakse laboratoorse diagnostika kaudu. 
Kliinilise keemia uuringud.
Levinuimad markerensüümid kliinilise keemia kaudu on: 
Eesti Haigekassa ja meditsiinilaborite kaudu võime leida teisigi laborites töödeldavaid ensüümianalüüse:
Browardi maakond

Browardi maakond ("Broward County") on maakond USA-s Florida osariigis. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fort Lauderdale. Suuremad linnad on veel Pompano Beach, Coral Springs, 
Miramar, Hollywood ja Pembroke Pines.
Maakonna pindala on 3418 km². Veepindala on 296 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 748 066. Aastal 2000 oli elanike arv 1 623 018.
Ajalugu.
Browardi maakond moodustati 1915. aastal. Maakond on saanud nime Napoleon B. Browardi järgi, kes oli Florida kuberner aastatel 1905–1909.
Kuivajõe karstiala

Kuivajõe karstiala on karstiala Harju maakonnas Kose vallas Kuivajõe küla ja Kose-Uuemõisa vahel Kuivajõe orus. Karstialal kaob Kuivajõgi veevaesel perioodil maa alla. Karstiala kaitseks on loodud Kuivajõe sängi kaitseala, mis asub Kuivajõe ja Tade küla ning Kose-Uuemõisa aleviku maadel, pindala  22,3 ha. Asutatud 1960, et kaitsta Kuivajõe sängi 3 km ulatuses jõe neeldumiskohast (umbes 200 m Tallinna–Tartu maanteest lõuna pool) allavoolu. Orus on mitu salajõe allikarühma. Sängi maapealses osas voolab jõgi ainult suurvee ajal. Kuivajõe karstiala ja säng on ürglooduse objektid.
Kuivajõgi kaob maa alla samanimelise küla ja Kose-Uuemõisa vahel, voolates salajõena umbes 2–2,5 kilomeetrit.
Vääna kurisu

Vääna kurisu (ka: "Tõlinõmme kurisu") on kurisu Harju maakonnas Harku vallas. Kurisud kaitstakse Vääna maastikukaitseala koosseisus.
Kurisus neeldub Tõlinõmme järvest algav oja. Kurisu on ovaalne ja see on 20 m lai ja 2,5 m sügav.
Hardini maakond (Kentucky)

Hardini maakond ("Hardin County") on maakond USA-s Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Elizabethtown.
Maakonna pindala on 1632 km². Veepindala on 18 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 105 543. Aastal 2000 oli elanikke 94 174.
Ajalugu.
Hardini maakond moodustati 15. detsembril 1792 Nelsoni maakonna osast. Maakond on nime saanud kolonel John Hardini järgi.
Vasaristi karstiala

Vasaristi karstiala on karstiala Harju maakonnas Kuusalu vallas. Karstiala kaitstakse Lahemaa rahvuspargi koosseisus.
Karstialal kaob Vasaristi oja kurisusse, mis on 80 m läbimõõduga ja 3 m sügav. See maa-alune oja on 180 m pikkune ja avaneb allikatena maapinnale.
Hardini maakond

Hardini maakond (inglise "Hardin County") on kuue Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus.
Henrico maakond

Henrico maakond ("Henrico County") on maakond USA-s Virginia osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Richmond.
Maakonna pindala on 635 km². Veepindala on 18 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 314 881. Aastal 2000 oli elanike arv 306 935.
Chesterfieldi maakond

Chesterfieldi maakond ("Chesterfield County") on maakond USA-s Virginia osariigis.
Maakonna halduskeskus ja on Chesterfield.
Maakonna pindala on 1132 km². Veepindala on 28 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 322 388. Aastal 2000 oli elanike arv 259 903.
Ako Ülavere

Ako Ülavere (11. august 1972 – 18. detsember 1992) oli eesti näitleja.
Ta mängis filmis "Armastuse lahinguväljad" desertööri rolli.
1992. aastal asus ta õppima Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedris. Ta hukkus Tallinnas ebaselgetel asjaoludel.
Roel Velasco

Roel Velasco (sündinud 26. juuni 1972; Bago, Lääne-Negrose provints) on Filipiinide endine poksija.
Velasco sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Rogelio Marcelole (Kuuba). 
Velasco sai helveskaalus (kuni 48 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Maikro Romerole (Kuuba).
Isiklikku.
Roel Velasco noorem vend Mansueto on samuti tuntud endine Filipiinide poksija.
Skype'i auhind

Skype's Go Change The World Award ehk Skype'i auhind oli Tallinn Music Weeki toetaja ja partneri Skype'i rahaline auhind. 
Eesmärgiks oli pakkuda ansamblile või artistile võimalust oma karjääri tõsiselt arendada: salvestada video või album, palgata välisprodutsent või saada mõnel muul moel tuul tiibadesse. Auhind selgitati välja festivali väliskülaliste, Eesti publiku ja Skype'i ühisel valikul.
Kalme karstiala

Kalme karstiala on karstiala Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärlijõe ääres. Karstiala kaitstakse Lahemaa rahvuspargi koosseisus.
Karstialal neeldub osa Pärlijõe veest maa alla, moodustades salajõe. Pärlijõe kallastel on rühm karstilehtreid.
Muuksi karstinõgu

Muuksi karstinõgu on karstinõgu Harju maakonnas Kuusalu vallas Muuksi külas.
Küla territooriumil on paekallas, millest mõnisada meetrit lõunas on 250 m laiune, 300 m pikkune ja 4,5 m sügavune nõgu. Nõo läänepoolsel nõlval avanevad suurvee ajal allikad.
Rolando Garbey

Rolando Garbey Garbey (19. november 1947; Santiago de Cuba, Santiago de Cuba provints – 16. detsember 2023) oli Kuuba poksija. 
Garbey oli kolmekordne Kuuba meister I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1972–1974.
Garbey sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Boriss Lagutinile (NSV Liit). ja 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Tadija Kačarile (Jugoslaavia). Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Wiesław Rudkowskile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Garbey võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.
Garbey oli koos Enrique Regüeiferosiga esimesed Kuuba poksijad, kes on võitnud olümpiamedali.
Kose-Risti Hundikuristik

Kose-Risti Hundikuristik (ka: "Hundikuristik") on kurisu Harju maakonnas Kose vallas Kose-Ristilt lõuna-kagus ja Risti-Juuru maanteest umbes 100 m läänes.
Kurisu on 50 m pikk, 30 m lai ja 4 m sügav, järskude veergudega.
Hundikuristik

Hundikuristik (saksa keeles "Wolfschlucht") on sälkorg Kadrioru pargis Tallinnas.
Sellest voolab läbi Kohaoja. Koht sai nime Carl Maria von Weberi ooperi “Nõidkütt” järgi.
Esku karstiala

Esku karstiala on karstiala Harju maakonnas Saue vallas Ääsmäe külas Esku talu ja Kuivajõe talu läheduses.
Karstialal on Esku talu juures kurisu, mille laius on 40 m ja sügavus 5 m. Suurvee ajal kõik vesi ei jõua neelduda ja sinna moodustub karstijärvik. Kurisu asub ka Esku talu lähedal olevas Mäe talus. Nendest kurisutest 800 m põhjas avanevad mitmed allikad.
Keldi karstinõgu

Keldi karstinõgu on karstinõgu Harju maakonnas Saue vallas Keldi talu juures.
Turvaste kurisu

Turvaste kurisu on kurisu Harju maakonnas Saue vallas Turvaste külas Turvaste talu juures.
Kurisus neeldub Turvaste oja vesi; oja lähe on Turvaste Valgjärv.
Kustja karstiala

Kustja karstiala (ka: "Kustja karst") on karstiala Harju maakonnas Saue vallas Haiba külast 0,6–1,5 km lõuna pool. 
Karstialal on kaks soostunud nõgu, kuhu suurvee ajal moodustuvad karstijärvikud ("Kustja karstijärvikud"), mille sügavus on kuni 1 m.
Chesterfieldi maakond (Lõuna-Carolina)

Chesterfieldi maakond ("Chesterfield County") on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis.
Maakonna halduskeskus ja on Chesterfield.
Maakonna pindala on 2088 km². Veepindala on 18 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 734. Aastal 2000 oli elanike arv 42 768.
Ajalugu.
Chesterfieldi maakond moodustati 1798. aastal. Maakond on saanud nime Briti poliitiku Philip Stanhope järgi.
Orange'i maakond (New York)

Orange'i maakond ("Orange County") on maakond USA-s New Yorgi osariigis. 
Maakonna halduskeskus on Goshen, suurim linn on Newburgh. 
Maakonna pindala on 2173 km². Veepindala on 57 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 372 813. Aastal 2000 oli elanike arv 341 367. 
Ajalugu.
Maakond on saanud nime Oranje vürsti William III järgi. Orange'i maakond oli üks esimesi, mis liitus 1683. aastal New Yorgi kolooniaga.
Holmesi maakond (Ohio)

Holmesi maakond ("Holmes County") on maakond USA-s Ohio osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim asula on Millersburg.
Maakonna pindala on 1100 km². Veepindala on 4 km².
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 44 223. 2010. aastal oli elanikke 42 366.
Holmesi maakonnas asub suurim amišite kogukond Ohio osariigis ja Pennsylvania osariigis asuva Lancasteri maakonna järel suuruselt teine USA-s. Amišid moodustavad maakonna rahvastikust ligi poole. Tänu suurele sündimusele võib Holmesi maakond saada esimene maakond, kus amišid moodustavad enamuse. Amišite kogukond on teinud Holmesi maakonna Ohio osariigi üheks kõige populaarsemaks turismisihtkohaks. Kuna Holmesi maakonnas on laialt levinud traditsiooniline eluviis, oli 2021. aasta juuli seisuga maakonnas madalaim koroonaviiruse vastu vaktsineeritute osakaal osariigis.
Alates 1944. aasta presidendivalimistest ei ole vabariiklased Holmesi maakonnas võidutsenud vaid korra, aastal 1964. Enne 1920. aastaid võidutsesid maakonnas jällegi ainult demokraadid.
Ajalugu.
Holmesi maakond moodustati 20. jaanuaril 1824 Coshoctoni, Tuscarawasi ja Wayne'i maakonna osadest. Maakond on nime saanud 1812. aasta sõjas hukkunud Ameerika ohvitseri Andrew Holmesi järgi.
Asulad.
Holmesi maakonnas ei ole ühtegi linna. Maakonnas asub seitse küla ja viis rahvaloendustel arvestatavat kohalikku võimuorganita asulat ("census-designated place").
Vallad.
Maakond jaguneb 14 vallaks ("township"):
Kaitsealad.
USA ajalooliste paikade registrisse National Register of Historic Places on Holmesi maakonnas 2022. aasta veebruari seisuga kantud 16 objekti.
Holmesi maakond

Holmesi maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Pätsiniidu paekärgastik

Pätsiniidu paekärgastik on karstiala Järva maakonnas Järva vallas Kurisoo külas endise Pätsiniidu küla lähedal.
Paekärgastik kujutab endast kamardunud paljaskarstiala. Karstiala pindala on 8 ha.
Lüsingu karstiala

Lüsingu karstiala on karstiala Järva maakonnas Järva vallas Ambla – Järva-Jaani maanteest ida pool olevas metsas. 
Karstiala kaitstakse Lüsingu maastikukaitseala koosseisus.
Ashlandi maakond

Ashlandi maakond ("Ashland County") on maakond USA-s Wisconsini osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ashland.
Maakonna pindala on 5941 km². Veepindala on 3237 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 366. Aastal 2000 oli elanike arv 16 866.
Ajalugu.
Ashlandi maakond moodustati 27. märtsil 1860 endise La Pointe maakonna osast.
Orgmetsa loopealne

Orgmetsa loopealne on karstivorm (loopealne) Järva maakonnas Järva vallas Orgmetsa külast loodes.
Loopealse pindala on 30–40 ha ja seal paljandub Porkuni lademe lubjakivid. Alal esineb kuni 1,5 m laiuseid karre.
Kuksema karstihäil

Kuksema karstihäil on karstiala Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani – Varivere – Kodasema maanteest 50 m läänes ja Kuksema peakraavi suudme juures.
Karstivormi laius on 50 m ja sügavus 5 m. Suurvee perioodil moodustub häilu karstijärvik.
Paistevälja-Jalgsema karstinõod

Paistevälja-Jalgsema karstinõod on karstinõod Järva maakonnas Järva vallas Paistevälja ja Jalgsema küla vahel.
Kahe küla vahel 1 km pikkuses lõigus on neli nõgu, mille sügavus on kuni 4 m.
Kurla karstiala

Kurla karstiala (ka: "Kalevipoja Põrguvärav") on karstiala Järva maakonnas Türi vallas Kurla külas.
Karstiala nõos paljanduvad siin-seal Raikküla lademe dolokivid. Määru talu ja maantee vahelisel rohumaal esineb palju karstilohke (nn Kuritsa augud), mille sügavus on kuni 1 m ja laius 10 m, erandiks on Määru kurisu, mis on 80 m pikk, 30 m lai ning 2 m sügav karstiorund.
Varasemal ajal esines Määru talu lähedal ka pisikesi koopaavasid, mida tänapäeval enam ei ole.
Nõmme kurisu

Nõmme kurisu (ka: "Nõmme kuristik") on kurisu Rapla maakonnas Kohila vallas Mälivere külas, jäädes Lohu raudteejaamast 1,3 km edela poole.
Kurisu, mille pikkus on 15 m ja laius 10 m, paikneb 50 m laiuses karstinõos.
Lipstu nõmm

Lipstu nõmm on nõmm (loomets) Rapla maakonnas Rapla vallas Lipstu külast lääne poole. Nõmme kaitstakse Jalase maastikukaitseala koosseisus.
Nõmmel paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Nõmme edelaosas on karstunud 1,5 m kõrgune astang ("Lehmlõugas"). Karstunud ala laiub ka nõmme kaguosas, kus on nii avalõhesid kui karstilohke; suurimat lõhe nimetatakse rahvasuus "Vanapagana jalajäljeks".
Lipstu nõmme looduskaitse alla võtmise algatas Heinrich Aasamaa ja see võeti kaitse alla 1937. aastal.
Karukella loopealne

Karukella lood on lood ehk loopealne Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase küla lähedal Abru metsas.
Loopealse laius on 300–400 m ja seal paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Loopealse kirdenurgas on karstilõhe, mille pikkus on 20 m, laius 1 m ja sügavus 0,8 m.
Türiauk

Türiauk on kurisu Rapla maakonnas Kohila vallas Adila külas.
Kurisu on 40 m lai ja 3 m sügav.
Hundiaukude karstiala

Hundiaukude karstiala on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase küla lähedal. 
Karstiala paikneb astanguga piirneval alal, mille pikkus on mitusada meetrit ja laius 150 m. Alal on palju kuni 1 m sügavusi avalõhesid ja langatuslohke.
Tiidu-Tõnikse lookarstiala

Tiidu-Tõnikse lookarstiala on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase külas.
Karstiala pikkus on 250 m ja laius 100 m. Alal paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid, milles on näha avalõhesid, karre, esineb murdunud paepanke.
Kaunismaa järta

Kaunismaa järta on järta (karstijärve nõgu) Rapla maakonnas Märjamaa vallas Orgita asula lähedal.
Nõos esineb palju karstilehtreid, mille sügavus on 1,0–1,5 m. Nõo lääneosas on karre.
Tammiäärne järta

Tammiäärne järta on järta (karstijärve nõgu) Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulas.
Nõo pikkus on 1 km, laius 250 m ja sügavus kuni 2 m. Suurvee ajal tekib nõkku väikese saarega karstijärvik.
Rangu karrid

Rangu karrid (ka: "Rangu rangad") on karrid Rapla maakonnas Märjamaa vallas Nõmmealuse ja Varbola asula vahel.
Karrid asuvad lubjakiviastangu pervel 50–100 m laiusel alal. Astangu juures avanevad 20 m pikkusel lõigul mitmed allikad (Rangu allikad).
Sõtke loopealne

Sõtke loopealne (ka: "Sõtke paepaljand") on loopealne Rapla maakonnas Märjamaa vallas Sõtke külas.
Loopealse laius on kuni 2 m ja seal paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Loopealse edelaserva lähedal nõos on karstilohke (sügavus kuni 70 cm).
Salajõe karstiala

Salajõe karstiala on karstiala Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Karstiala kaitstakse Salajõe maastikukaitseala koosseisus.
Karstialal neeldub maa alla Salajõgi ning voolab maa all 1,3 km ulatuses. Neeldumisala (Salajõe kurisu) on 600 m pikk, 100 m lai ja 7,5 m sügav. Suurimad karstilehtrid on 50 m pikad ja 20 m laiad. Jõgi väljub Salajõe allikatena.
Kirimäe kurisud

Kirimäe kurisud on kurisud Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Roosna mõisa pargi lähedal.
Kurisud asuvad karstialal, mille pikkus on 200 m ja laius 100 m. Kurisute sügavus on 2 m ja läbimõõt 10–15 m. 
Suurim kurisu on Viidase kurisu. 
Kurisutesse jõudev vee hulk on 20. sajandi keskel tehtud maaparanduse tõttu oluliselt vähenenud.
Kurisu-Pihla karstiala

Kurisu-Pihla karstiala on karstiala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kurisu külas.
Karstialal on 30 m läbimõõdu ja 6 m sügavusega koonusjas kurisu. Karstialal asub karstikoobas, mille pikkus on 6 m ja kõrgus 0,7 m. Koopas neeldub Kurisu oja.
Kurisoo karstiala (Hiiumaa)

Kurisoo karstiala (ka: "Kurisoo (neelu)auk") on karstiala Hiiu maakonnas Emmaste-Kurisu külas.
Nõmba karstiala

Nõmba karstiala on karstiala Hiiu maakonnas Nõmba küla lähedal.
Karstialal esineb langatuslehtreid, mis on liitunud umborudeks. Umborude pikkus on kuni 40 m ja sügavus 2–3 m.
Bor

Bor on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis. Asub Volga jõe ääres, Nižni Novgorodi vastas.
Esimesed teated asulast pärinevad 14. sajandist. Linnaõigused sai 1938. aastal.
Nižni Novgorodi ühendab Boriga 1608 m pikkune maantee- ja raudteesild.
Karu karstiala

Karu karstiala on karstiala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kolga küla lähedal.
Karstiala moodustavad 250 m pikkune karstivormide lõik. Alal esineb ka karstijärvik ("Põhjatu auk").
Tartu on unenägu

"Tartu on unenägu" on ilukirjanduslik Tartu-aineline tekstikogumik.
Raamat ilmus 2006. aastal Eesti Kirjanduse Seltsi väljaandena. Kogumiku toimetajateks on Krista Ojasaar ja Berk Vaher ning avaldatud fotod on teinud Toomas Liivamägi ja Margit Paas.
"Tartu on unenägu" sisaldab 16 Tartuga seotud autori 38 erinevat teksti (15 proosapala ja 23 luuletust).
Proosapaladega on esindatud: Mehis Heinsaar, Lauri Sommer, Urmas Vadi, Kadri Tüür, Piret Bristol, Aare Pilv, Berk Vaher, Jüri Ehlvest, Hedda Maurer ja Andres Keil.
Luuletekstid pärinevad autoritelt: Hannes Varblane, Reet Sool, Merca, Krista Ojasaar, Igor Kotjuh ja Jüri Talvet.
Kogumiku näol on tegemist esimesega kolmest 2000. aastatel ilmunud Tartu-teemalisest tekstivalimikust. 2009. aastal avaldati proosatekste koondav teos "" ning 2012. aastal kogu "Mitte-Tartu" Tartu mittekohtadest jutustavatest tekstidest.
Ashlandi maakond (Ohio)

Ashlandi maakond ("Ashland County") on maakond USA-s Ohio osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ashland.
Maakonna pindala on 1105 km². Veepindala on 10 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53 139. Aastal 2000 oli elanikke 52 523.
Maakond asub Ohio kesk- ja idaosas, umbes 60 kilomeetrit Erie järvest lõunas. Umbes 23% Ashlandi maakonnast moodustab mets.
Ajalugu.
Ashlandi maakond moodustati 24. veebruaril 1846 Huroni, Loraini, Richlandi ja Wayne'i maakonna osadest.
Alfred Prants

Alfred August Prants (15. oktoober 1894 Tuula vald – 9. märts 1944 Tallinn) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1914 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kuid aastal 1918 õpingud katkesid. Ta võttis osa Vabadussõjast. Õpingud jätkusid aastal 1920 ja aastal 1922 lõpetas ta ülikooli arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilaste seltsi Raimla.
Tööd alustas ta eraarstina Tallinnas sise- ja silmahaiguste alal, olles ühtlasi aastast 1922 Tallinna vaestearst. Aastast 1926 oli ta Tallinna II ambulatooriumi ja aastast 1929 oli ta Tallinna I ambulatooriumi arst. Aastal 1934 sai tast Tallinna IV ambulatooriumi juhataja. Aastal 1939 määrati ta Nõukogude Liidu sõjaväebaaside arstiks Paldiskisse.
Dr. Alfred Prants hukkus 9. märtsil 1944 Tallinnas märtsipommitamisel ja ta on maetud Siselinna kalmistule pommitamisohvrite ühishauda.
Isiklikku.
Ta oli abielus, peres kasvasid poeg ja tütar. Poeg tapeti kommunistide poolt aastal 1941.
Jaungulbene

Jaungulbene on küla ("ciems") Lätis Gulbene piirkonna Jaungulbene vallas.
Küla asub Gulbene linna viiva raudtee ääres. Varem asus külas Jaungulbene raudteepeatus. Jaungulbenesse jäävad Pienenīte, Arodvidusskola ja Jaungulbene busspeatused.
Asula oli Jaungulbene valla halduskeskus kuni valla liitmiseni naabervaldadega, uueks halduskeskuseks kujunes seejärel Gulbītis.
Asulas on 1878. aastal ehitatud uusgooti stiilis Jaungulbene mõisa peahoone ning park ja kirik. Sealsel teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistul asub mälestusmärk.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaungulbene mõisakompleks, sealhulgas park, tall, hiljem tuletõrjedepoo, paraadväravad, obelisk, läbikäiguga tootmishoonete kompleks, Kuradiväravad koos selle juures asuvate tehislike linnusevaremetega, vahimajake, kelder-tootmishoone, mõisavalitseja maja, laut, kabel, mõisapargi piirdemüür, sepikojaga kutsari maja, teine kabel (hilisem Jaungulbene luteri kirik), kaks elumaja, pesumaja, aedniku maja koos kuuri ning aiainventari laoga, teeviit, Mesilasmaja või Nukumaja, häärber, häärberi vestibüüli interjöör, ahi ja kaks skulptuuri. Häärberi fassaadil olev vapp on kohaliku kaitse all.
Looduskaitse all on Jaungulbene tammeallee ja tamm ümbermõõduga 4,15 meetrit.
Holmesi maakond (Mississippi)

Holmesi maakond ("Holmes County") on maakond USA-s Mississippi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Lexington ja suurim linn Durant.
Maakonna pindala on 1979 km². Veepindala on 21 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 198. 2000. aastal oli seal 21 609 elanikku.
Holmesi maakonna keskmine eluiga on madalaim USA-s.
Ajalugu.
Holmesi maakond moodustati 19. veebruaril 1833 Yazoo maakonna osadest. Maakond on saanud nime David Holmesi järgi, kes oli endise Mississippi territooriumi viimane kuberner (1809–1817), esimene Mississippi osariigi kuberner (1817–1820) ja USA senaator (1820–1825).
Zubova Poljana rajoon

Zubova Poljana rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigi lääneosas. Piirneb Rjazani oblasti ja Penza oblastiga.
Rajoonis on 4 linna- ja 27 külaasundust.
Rajooni rahvaarv on 2022. aasta seisuga 52566 (2010. aasta seisuga oli 59 300). 50% elanikest on mokšad ja 44,6% venelased. Suuremad asulad on Zubova Poljana, Javass, Potma, Sosnovka ja Udarnõi.
Zubova Poljana rajoonis asuvad vanglilaagrid, kus viibib umbes 13 000 kinnipeetavat,
Regina Birk

Regina Birk (8. oktoober 1911 Tallinn – detsember 1999 Narva) oli eesti arst ja sportlane (jalgrattur).
Ta lõpetas 1928. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Sügisel 1928 läks õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta õppis vaheaegadega aastani 1941, ehkki stuudium jäi lõpetamata.
Aastatel 1930–1931 oli ta Eesti meister ja rekorditeomanik jalgrattasõidus.
Aastal 1940 võttis ta väga punase hoiaku. Oli 1940. aastal "Mareti" toimetaja ja EK(b)P Tartumaa komitee naistetöö instruktor, 1941. aastal "Maanaise" kaastööline ja Harku jaoskonnaarst. 
Põgenes 1941. aastal Nõukogude Liidu tagalasse, teenis seal ja kuni 1944. aastani Punaarmees arstina.
Aastatel 1944–1945 töötas ta Tartu Lastekliiniku ordinaatorina ja ühtlasi lõpetas aastal 1945 ka poolelijäänud Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonna. 
Pärast lõpetamist töötas ta TRÜ arstiteaduskonna lastehaiguste kateedris assistendina. Oli aastatel 1945–1948 TRÜ sportliku hügieeni kateedri juhataja kohusetäitja.
Aastatel 1953–1954 oli ta Pärnus rajoonihaiglas arst-terapeut. Aastatel 1954–1971 oli ta jaoskonnaarst Narvas. Läks 1971. aastal pensionile.
Isiklikku.
Tema isa Ado Birk oli Eesti poliitik ning vend Aadu Pirk (1919–1945) oli ohvitser 45. Relva-SS Grenaderirügemendis.
Humphreysi maakond (Mississippi)

Humphreysi maakond ("Humphreys County") on maakond USA-s Mississippi osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Belzoni.
Maakonna pindala on 1117 km². Veepindala on 34 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 9375. Aastal 2000 oli elanike arv 11 206.
Ajalugu.
Humphreysi maakond moodustati 28. märtsil 1918 Holmesi, Sunfloweri, Washingtoni ja Yazoo maakonna osadest. Maakond on saanud nime poliitik Benjamin G. Humphreysi järgi, kes oli Mississippi osariigi kuberner aastatel 1865–1868.
Humphreysi maakond

Humphreysi maakond ("Humphreys County") on maakond USA-s Tennessee osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Waverly.
Maakonna pindala on 1442 km². Veepindala on 63 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 538. Aastal 2000 oli elanike arv 17 929.
Ajalugu.
Humphreysi maakond moodustati 19. oktoobril 1809. aastal Stewarti maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda liikme Benjamin G. Humphreysi järgi.