Olenivka vangla veresaun

29. juulil 2022 hävitati Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse Ukraina sõjavangide majutus Donetski oblastis Olenivka lähedal Molodižnes asuvas venelaste hallatavas vanglas, hukkus 53–62 Ukraina sõjavangi ja haavata sai 75–130. Vangid olid peamiselt sõdurid Azovstali tehasekompleksist, mis oli Ukraina viimane tugipunkt Mariupoli piiramisel.
Ukraina relvajõudude peastaap teatas, et venelased lasid kasarmu õhku, et varjata seal toimunud Ukraina sõjavangide piinamist ja mõrvamist, ning Ukraina võimud esitasid nende sõnul satelliidipildid eelnevalt kaevatud haudadest. ja kuulasid pealt sidet, mis viitas Venemaa süüdiolemisele, samal ajal kui venelased väitsid, et HIMARS-i rakett tulistati Ukraina territooriumilt. Kohtuekspertiisi ja relvaekspertide tööl põhineva CNN-i uurimise kohaselt on sündmuste Venemaa versioon vägagi tõenäoline väljamõeldis ja desinformatsioon, kuna praktiliselt puudub võimalus, et kahju põhjustas HIMARS-⁸i rakett. 
3. augustil teatas ÜRO peasekretär Antonio Guterres oma otsusest asutada faktide kogumise missioon, nagu seda taotlesid nii Venemaa kui ka Ukraina. Venemaa keeldus aga ÜRO ja Rahvusvahelise Punase Ristiga koostööd tegemast ning faktide kogumise missioon saadeti laiali.
Plahvatused.
Ööl vastu 29. juulit 2022 sai Molodižne vanglas üks kasarm plahvatuses kannatada, hukkus ja sai haavata mitu kinnipeetavat vangi. Vangla asus Olenivka lähedal, Donetskist edelas asuva asula lähedal, mida kontrollib Venemaa toetatud Donetski Rahvavabariik (DRV). Venemaa ja DRV ohvrite arvud näitavad, et hukkus 53 Ukraina sõjavangi ja veel 75 sai haavata (Vene kommünikees pakuti algselt 40 hukkunut ja 75 haavatut, lisaks 8 valvurile). Ukraina pool väitis, et hukkus umbes 40 inimest ja 130 sai haavata.
Hävitatud kasarmus oli palju vangistatud Aasovi võitlejaid, kes toodi sinna paar päeva varem. DRV juht Deniss Pušilin väitis, et kinnipidamisasutuses viibinud 193 kinnipeetava hulgas ei olnud välismaalasi, kuid ei täpsustanud vangistuses olevate ukrainlaste arvu. Venemaa ametnikud avaldasid surnud sõjavangide nimekirja. Ukraina ametnikud ütlesid, et neil ei õnnestunud nimekirja kontrollida.
Vangide tapmise päeval säutsus Venemaa saatkond Londonis Twitteris, et Aasovi pataljoni võitlejad "väärivad hukkamist, kuid surma mitte mahalaskmise, vaid poomise läbi, sest nad pole tõelised sõdurid. Nad väärivad alandavat surma" koos videoga Mariupolist pärit paarist, kes ütles, et nad on pommitamise ohvrid. Lause säutsus oli tsitaat videos olnud mehelt.
Neli päeva pärast plahvatust kuulutas Venemaa ülemkohus Aasovi pataljoni terroristlikuks organisatsiooniks ning vastuseks teatas Ukraina luure, et sellega sooviti õigustada Venemaa sõjakuritegu, mis pandi toime ukrainlaste, sealhulgas Ukraina Rahvuskaardi liikmete vastu.
Vastutus.
Venemaa võimud teatasid, et Ukraina väed ründasid sõjavangidega vanglat, kasutades raketisüsteeme HIMARS. Kuna Venemaa pool avaldas kasarmust videoid ja fotosid, märkis CNN-i analüüs, et sündmuste Venemaa versioon on suure tõenäosusega väljamõeldis, kuna pole praktiliselt mingit võimalust, et kahju põhjustas HIMARS-i rakett. Analüüsi kohaselt oli plahvatuse kõige tõenäolisem põhjus vangla lao seest õhkinud süüteseade. Sõjauuringute instituut teatas, et olemasolevad visuaalsed tõendid toetavad sündmuste Ukraina versiooni, kuna plahvatuste iseloom ei olnud kooskõlas HIMARS-i löögiga, kuid ta ei saa kindlalt öelda, kumb pool on süüdi.
Ukraina vabatahtlike algatus InformNapalm määras süü venelastele, hinnates et nad kasutasid RPO-A Šmel leegiheitjat või MRO-A raketti ja ootasid, kuni vangid elusalt põlevad. Ukraina peaprokurör Andri Kostin teatas, et "rahvusvaheliste ekspertide esialgsetel andmetel tapeti okupeeritud Olenivka paranduskoloonias vange vaakumpommiga". Iisraeli-Ukraina sõjaväeohvitser väitis, et Venemaa korraldas rünnaku Ukraina sõjavangide vastu, et panna Vene sõdurid piinamist kartma ja seega takistada neid alistumast Hersoni piirkonnas edasi tungivatele Ukraina vägedele.
Ukraina julgeolekuteenistus (SBU) avaldas Vene sõdurite telefonivestluste salvestised, mis viitasid sellele, et venelased panid hoonesse lõhkekeha. SBU lisas, et saadaolevate videotõendite põhjal jäid mõned aknad terveks ja ükski pealtnägija ütlus ei maini mürsku või helisid, mis sellega tavaliselt oleks kaasnenud, mis viitab ka sellele, et kinnipidamisasutust polnud rakett tabanud. Ukraina kaitseministeeriumi luuredirektoraadi andmetel korraldas plahvatuse Wagneri grupp, Venemaa valitsuse toetatud sõjaline erakompanii, mida süüdistatakse sõjakuritegudes Aafrikas, Süürias ja Ukrainas.
Uurimine.
Ukraina välisministeerium kaebas rünnaku osas Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, mida nimetas Venemaa sõjakuriteoks, ja Venemaa teatas, et alustab oma uurimist. Venemaa ja Ukraina ametnikud kutsusid ka Rahvusvahelist Punast Risti ja ÜRO-d sekkuma. 30. juuli hilisõhtul teatas Venemaa, et lubab nende organisatsioonide esindajad kohapeale. ICRC (Rahvusvaheline Punase Risti komitee) teatas aga, et ta ei saanud kutset ega ka vastust nende enda palvele seda sündmuskohta külastada. 2022. aasta oktoobriks ei lubatud ühtegi rahvusvahelist vaatlejat ega humanitaarabiorganisatsiooni Olenivkasse ega võimaldatud juurdepääsu ellujäänutele ning Venemaa ei ole kunagi avaldanud hukkunute ja haavatute üksikasjalikku nimekirja ega teavitanud nende sugulasi ega ICRC-d, kes on nad ametlikult sõjavangideks registreerinud nende alistumise ajal Mariupolis.
3. augustil teatas ÜRO peasekretär Antonio Guterres oma otsusest asutada faktide kogumise missioon, nagu seda taotlesid nii Venemaa kui ka Ukraina. Guterres saatis 3. jaanuaril 2023 (ÜRO pressiesindaja sõnul) rünnakule faktiuurimismissiooni laiali, "kuna ÜRO missiooni ei saa sündmuskohale lähetada".
2023. aasta märtsis väideti ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aruandes sõjavangide kohtlemise kohta Vene-Ukraina sõja ajal, et ta avastas veresaunaga seotud uusi üksikasju, mis viitavad Venemaa süüle. Need hõlmavad vangivalvurite kolimist kasarmust eemale, valvuritele kindlustatud kaeviku kaevamist, kuulivestide ja kiivrite kandmist valvurite poolt ning äsja kasutusele võetud raketisüsteemi BM-21 Grad tulistamist, et katta plahvatuste helid.
Reaktsioonid.
Euroopa Liidu välissuhete kõrgeim ametnik Josep Borrell süüdistas 29. juulil tehtud avalduses Venemaad rünnakus ning nimetas seda "kohutavaks julmuseks" ja "barbaarseks teoks". Eesti, Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa ametnikud väljendasid sarnast suhtumist.
Valge Maja mainis 2. augustil 2022, et uus luureteave viitab sellele, et Venemaa töötab veresauna kohta tõendite fabritseerimise nimel. Augustis kutsus Venemaa mitme Venemaa meedia väljaande esindajad ja näitleja Steven Seagali rajatisse, kus nad tegid avaldusi, mis toetasid HIMARS-i rünnaku ametlikku venekeelset versiooni.
Tagajärjed.
11. oktoobril viidi Ukrainasse tagasi 62 sõduri surnukehad, sealhulgas Olenivkas hukkunud sõjavangid.
25. juulil 2023 lükkas ÜRO ametlikult tagasi Venemaa väited, et plahvatuse põhjustas Ukraina HIMARS-rakett.