Nižni Novgorod

Nižni Novgorod (vene keeles Нижний Новгород – 'alumine uus linn' või 'alumine Novgorod') on elanike arvult Venemaa kuues linn, Nižni Novgorodi oblasti keskus. Linn asub kohas, kus Oka jõgi suubub Volga jõkke. Aastatel 1932–1990 kandis nime Gorki. Linnast 425 km läänes asub Moskva ja 400 kilomeetrit idas asub Kaasan. 
Nižni Novgorodis on kaheksa linnaosa. 
Ajalugu.
Linn on asutatud 1221. aastal Vladimiri-Suzdali vürsti Juri Vsevolodovitši poolt.
1350. aastast Nižni Novgorodi-Suzdali vürstiriigi pealinn. 1392. aastal liideti see Moskva Suurvürstiriigiga. Aastatel 1508–1511 ehitatud Nižni Novgorodi kreml pidas vastu tatarlaste piiramisele 1520. ja 1536. aastal.
1612. aastal löödi kohaliku kaupmehe Kuzma Minini ja vürst Dmitri Požarski juhtimisel Moskvast välja Poola väed.
Venemaa Keisririigi haldusjaotuse järgi oli Nižni Novgorod Nižni Novgorodi asehaldurkonna ja Nižni Novgorodi kubermangu keskus.
Rahvastik.
Nižni Novgorodis elab üle 1,2 miljoni inimese. Miljoni elaniku piir ületati 1962. aastal. Perioodil 2013–2023 ei ole linna rahvaarv oluliselt muutunud (on vähenenud 0,3% võrra).
Transport.
Nižni Novgorodi läbib rahvusvahelise tähtsusega maantee M7, mis on osaks Euroopa kiirteest E22. Nižni Novgorodi rahvusvaheline lennuväli asub kesklinnast 22 kilomeetri kaugusel linnast edelas. Nižni Novgorod on ligipääsetav ka rongiga.
Nižni Novgorodi ühistranspordisüsteem koosneb bussi-, trammi-, trolli- ja metrooliinidest. Linna bussiterminal asub 6,7 kilomeetri kaugusel kesklinnast.
Linnas on olnud trammid kasutusel alates 1896. aastast ning nende liinide kogupikkus on umbes 198 kilomeetrit.
Linna esimene trolliliin avati 1950. aastatel. 
Nižni Novgorodi metroo avati 1985. aastal. Selle on kaks metrooliini, millel on kokku 15 peatust. Uusim peatus (Strelka) avati enne 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi, et teenindada Nižni Novgorodi staadionile sõitjaid. Metrooliinide kogupikkus on 21,8 kilomeetrit.
Majandus.
Nižni Novgorodist sai esimene linn Venemaal, mis erastas pärast kommunismi kokkuvarisemist oma väikeettevõtted, transporditööstuse ja kolhoosid ning sai eeskujuks teistele linnadele. Linna olulisim tööstusharu on masinatööstus, mis on orienteeritud peamiselt transpordivahendite tootmisele. Samuti on Nižni Novgorod üks infotehnoloogiasektori keskusi Venemaal.
Linnas tegeletakse: laevade disainimise, ehitamise ja parandamisega; põllumajandusmasinate ja seadmete tootmisega; erinevatele tööstustele tootmisseadmete tootmisega; metalltoodete tootmisega; sõidu- ja veoautode tootmisega; keemiatoodete tootmisega; ravimite tootmisega; toidu-, rõivaste- ja tekstiilide tootmisega.
Linnas tootis autosid ka Saksamaa autotootja Volkswgen Group, kes lõpetas Nižni Novgorodis oma tootmise Venemaa 2022. aasta sissetungi tõttu Ukrainasse. Nad tootsid siin Volkswageni ja Škoda kaubamärgiga autosid.
Nimi.
Aastatel 1932–1990 oli linna nimi "Gorki" ("Горький"). 1990. aastal taastati linna nimena "Nižni Novgorod" ("Нижний Новгород").
Linna nimi teistes keeltes on "Угарман" (mari keeles), "Чулхула" (tšuvaši keeles), "Түбәнге Новгород" (tatari keeles), "Алоош" (ersa keeles), "Макаръя" (komi keeles).
Vaatamisväärsused.
Linna siluetis domineerivad 1500.–1511. aastal püstitatud Nižni Novgorodi kremli telkkatustega tornid, mis on nagu kremli ringmüürgi ehitatud punasest tellisest. Nõukogude perioodil hävitati enamik kunagisi hooneid kremlis, ainus tänapäevani säilinud hoone on aastail 1624–1631 ehitatud telkkatusega Peaingli katedraal, mille esimene ehitis valmis juba 13. sajandil.
Enamik all-linna hooneid on ehitatud 19. ja 20. sajandi pseudovene stiilis või on hilisem stalinistlik arhitektuur. 17. sajandist pärineb kaks kloostrit: Jumalaema Rõõmukuulutamise klooster ja Taevaminemise koobasklooster, sajandi lõpus ehitatud ja restaureeritud Ristija Johannese kirik, samuti Stroganovide stiilis ehitatud Jumalaema Sündimise peakirik ning Jumalaema Smolenski ja Vladimiri pühakujude kirik. Vene modernistliku stiili ehitistest on tähelepanuväärsed Fjodor Schechteli ehitatud Nižni Novgorodi pangahoone (Rukavišnikovide pank, 1908) ja Rukavišnikovi linnavilla (1911/1912), kus praegu asub arhitektuurimuuseum. Vladimir Pokrovski projekteeritud on uusvene-juugendi stiilis riigipangahoone (1911–1913), uusklassitsistlik komöödiateater, vanausuliste koguduse Jumalaema kirik Bugrovski kalmistul (1916).