tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Nuki oja

Nuki oja (ka Koguli peakraav) on peakraav Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas ja Valga maakonnas Tõrva vallas, Tarvastu jõe vasakpoolne lisajõgi.
Kraavi pikkus on 8,9 km, valgla 11,8 km², langus 20 m ja lang 2,25 m/km. Kraav saab alguse 65 m kõrgusel Roosilla külas ning suubub Pikru külas 45 m kõrgusel paremalt poolt Tarvastu jõkke 10 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Monopteer

Monopteer (vanakreeka keeles ὁ μονόπτερος &lt; μόνος 'ainuke, üksik' + τὸ πτερόν 'tiib') on ilma tugiseinteta ringikujuline kolonnaad, mis toetab katust. Paviljonehitisena meenutab see üksnes sammastikuga rotundi.
Sabbe

Sabbe on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Sabbe (Sabe) on pandud Pindi mõisas Rõuge kihelkonnas Võrumaal.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Christian Coleman

Christian Coleman (sündinud 6. märtsil 1996 Atlantas Georgias) on USA kergejõustiklane (sprinter).
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta hõbemedali 100 meetri jooksus ja 4×100 meetri teatejooksus. 
20. jaanuaril 2018 jooksis ta 60 meetrit 6,37-ga, kärpides 1999. aastast Maurice Greene'ile kuulunud maailmarekordit kahe sajandikuga, kuid maailmarekordina see kirja ei läinud, sest võistlustel puudusid elektroonilised stardipakud, mis oleksid tuvastanud võimaliku valestardi. Sellest hoolimata ületas ta selle tulemuse kuu aega hiljem, 18. veebruaril New Mexico osariigis Albuquerques toimunud USA sisemeistrivõistlustel, joostes 60 meetrit 7,34-ga. See tulemus läks kirja maailmarekordina.
2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta 60 meetri jooksus kuldmedali, püstitades sisemaailmameistrivõistluste rekordi 6,37. 
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas tuli Coleman 100 m jooksus maailmameistriks ajaga 9,76.
2020. aastal määrati Colemanile kaheaastane võitluskeeld 2019. aasta detsembris dopinguproovi andmata jätmise eest. Hiljem lühendati karistust 18 kuule. 2020. aasta suveolümpiamängudel Coleman võistluskeelu tõttu ei osalenud.
2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis oli Coleman 60 meetri jooksus Marcell Jacobsi järel teine. Maailmameistrivõistlustel Eugene'is oli ta 100 meetri jooksus kuues ning võitis 4×100 meetri teatejooksus hõbemedali.
2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis sai Coleman 100 meetri jooksus 5. koha. 4×100 meetri teatejooksus tuli ta USA meeskonna koosseisus maailmameistriks.
2025. aasta maailmameistrivõistlustel Tokyos tuli ta teatejooksus kolmandat korda maailmameistriks.
Coleman on 100 meetri jooksus kolmekordne Teemantliiga võitja (2018, 2023, 2025).
Isiklikku.
Ta õppis Tennessee Ülikoolis.
2017. aastal pälvis ta USA parima ülikoolis õppiva kergejõustiklase The Bowermani auhinna.
Lehtla

Lehtla (vanemas keeles lehtmaja ja ka laube) on väike sõrestikehitis varjualuse puhke- ja lustkohana enamasti aias või pargis. Need suvepaviljonid võivad olla ronitaimedest kaetud külgede ja laega.
Lehtlad asuvad enamasti looduskaunites paikades, kust avaneb hea vaade. Sellepärast on nad olemuselt "belvedered".
Uuskross

Uuskross ("Neugroschen", lühend Ngr.) oli aastail 1841–1873 vermitud Saksi ja Saksi-Altenburgi peenrahaühik ja väike hõbemünt.
Uuskross oli üks kolmekümnendik taalrit ja jagunes kümneks penniks. 
1. juunil 1876 kaotas uuskross kehtivuse ja asendati niklist Saksa kümnepennisega.
Su Bingtian

Su Bingtian (hiina keeles 苏炳添, "pinyin"'is "Sū Bǐngtiān"; sündinud 29. augustil 1989 Zhongshanis) on Hiina kergejõustiklane (sprinter).
2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta Hiina teatemeeskonnaga 4×100 meetri teatejooksus hõbemedali.
2018. aasta sisemaailmameistrivõistlutsel Birminghamis võitis ta 60 meetri jooksus hõbemedali Aasia rekordit tähistava 6,42-ga. Kõigi aegade edetabelis paigutub 6,42 kuuendale kohale.
Talle kuulub Hiina rekord 100 meetri jooksus – 9,83, mis on püstitatud 1. augustil 2021 Tokyos.
Paviljon

Paviljon on mitmesuguse kuju (ennekõike ümmargune ja mitmekandiline) ja otstarbega (ennekõike aia- ja pargimaja, lusthoone, ooteruum või kiosk) kergema konstruktsiooniga ehitis. See võib olla suurema hoone ettepoole ning kõrgusse ulatuv iseseisva katusega kesk- või nurgaosa.
Paviljone kasutatakse ka näituste väljapanekute ja ka filmivõtete tegemise jaoks. Modernismi järgsed erikujundustega paviljonid on teatud EXPO maailmanäitustelt.
Nimetus.
Sõna pärineb prantsuskeelsest sõnast "pavillon", mis omakorda tuletub ladinakeelsest sõnast "papilio".
Elaiza

Elaiza on Saksamaa ansambel.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Saksamaad lauluga "Is It Right"
Mandó (laulja)

Adamantía Stamatopoúlou (Αδαμαντία Σταματοπούλου; esinejanimega Mandó (Μαντώ); sündinud 13. aprillil 1966) on Kreeka laulja.
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Kreekat lauluga "Never Let You Go".
Moldaavia murre

Moldova murre ("subdialectul / graiul moldovean / moldovenesc") on üks paljudest rumeenia keele murretest. Seda räägitakse Põhja-Rumeenias, Moldova vabariigis ja vähe ka Ukrainas.
Nodiko Tatišvili

Nodiko Tatišvili (gruusia keeles ნოდიკო ტატიშვილი; sündinud 5. novembril 1986 Thbilisis) on Gruusia laulja.
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Sopho Gelovaniga Gruusiat lauluga "Waterfall".
Gloriette

Gloriette on "belvedere"-entiteediga kõrgema klassi hoone aias või pargis, mis on ehitatud enamasti õukonna tarbeks ümbruskonna nauditavaks vaatlemiseks kõrgemale asukohale. Selle struktuuriline teostus ja dekoreeritud kuju võivad oluliselt erineda, esinedes sageli paviljoni või "tempietto" kujul, jäädes külgedel enam-vähem lahtiseks.
Etümoloogia.
Sõna pärineb 12. sajandi prantsuskeelsest sõnast "gloire", mis tähendab tillukest tuba. Seejärel rõhus kohandatud sõna pigem sõnale "gloria" ehk kristlusest tuntud "Jumala aule".
Sõna "gloriette" võib viidata ka suurele linnupuurile, mis on valmistatud sepistatud rauast või harvemini puidust. Need vabaõhulinnupuurid, nagu lehtladki, võivad olla kaetud ronitaimedega.
Linnuraba (Lääne maakond)

Linnuraba on rabamassiiv Läänemaa Suursoos Lääne maakonnas. Soo jääb Suursoo maastikukaitsealale.
Linnuraba on suur lageraba ja väga hästi oma algse struktuuri säilitanud rabamassiiv. Raba nõlval kasvab vaid üksikuid puid ja puudegruppe, seal pole toimunud kuivenduse mõjul metsastumist. Rabas kasvab kohati kaitsealust külma purusamblikku. Rabamassiivi ümbritseb kuivenduse mõjuta või nõrga kuivenduse mõjuga liigirikas madalsoo. 
Raba keskosas on väike laugastik väheste mändidega. Need laukad on veelindude meelispuhkepaigaks ja osad neist lindude väljaheidetest tugevalt eutrofeerunud.
Gloriette (Schönbrunni lossipark)

Gloriette on suurim ja tuntuim "gloriette", mis valmis 1775. aastal "renomeetemplina" keiserliku arhitekti Johann Ferdinand Hetzendorf von Hohenbergi kavandite järgi Schönbrunni palee lossipargis Viinis. 
Paviljon asub Doonau jõe paremalt kaldalt algava Alpide jalami laugjal nõlvakul lossi Prantsuse stiilis pargis. Olles pargi keskne dominant, kasutati seda keiser Franz Joseph I peo- ja einestussaalina. Teises maailmasõjas hävitas liitlasvägede pommirünnak galerii idatiiva, kuid see taastati juba kahe aasta pärast 1947. aastal Austria okupatsiooni ajal. Tänapäeval asub 1995. aastal renoveeritud ehitises kohvik.
Väärsus.
Gloriette on sõjaõiguse monumendina pühendatud rahule. Selle fassaadil on kiri: "Püstitatud keiser Joseph II ja keisrinna Maria Theresia valitsemise ajal 1775."
Aasta kirjutamise viis kasutab kujundlikult kreeka tähte Φ (phi), tähistamaks ladina numbrites arvu 1000. Vana-Roomas oli samuti tavaline, et Φ asendab M-i. Tähise vastuoluline osa on AVGVSTO ja AVGVSTA lisamine, mida kasutati Rooma esimese keisri Augustuse ja tema pärijate märgistamiseks. Seega näitas tähis Habsburge Saksa Rahvuse Püha Rooma keisrite järeltulijatena.
Aksel Niilop

Aksel Niilop (10. aprill 1933 – 30. september 2017 Uhtna) oli eesti agronoom.
Ta oli Rakvere rajooni Uhtna kolhoosi peaagronoom.
Heino Uus (agronoom)

Heino Uus (13. mai 1937 Käru – 26. september 2016) oli eesti põllumajandustegelane.
1957. aastal lõpetas ta Olustvere Põllumajandustehnikumi agronoomia eriala kiitusega. 1962. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.
1962. aastast oli ta Kingissepa rajooni Kalevi kolhoosi agronoom, 1964. aastast sama kolhoosi esimees, hiljem Kaarma kolhoosi esimees.
Tempietto

Tempietto (itaalia keeles 'pisitempel') on templit meenutav ehitis, mis asub enamasti planeeringuga iluaias või -pargis, hoonetekompleksi taga- või esiõuel.
Gazebo (täpsustus)

Gazebo on paviljoni laadne aia- või pargimaja, varjualune puhkekoht ehk lehtla.
Väljendi järgi on nime saanud:
Kuusalu Vabadussõja mälestussammas

Kuusalu Vabadussõja mälestussammas on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas Kuusalu kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 16. mail 1921. See oli esimene mälestussammas Eestis, mis püstitati Vabadussõjas langenutele.
Esimese Nõukogude okupatsiooni ajal lõhuti mälestussammas 2. juulil 1941 osaliselt, tükid maeti maha. Saksa okupatsiooni ajal mälestussammas taastati ja avati 10. augustil 1942. Teise Nõukogude okupatsiooni ajal eemaldati 1945. aastal Vabadussõjale viitavad kirjad koos langenute nimedega, sammas ise aga säilis oma paigas. Kolmandat korda pühitseti mälestussammas 26. novembril 1988.
Vändra Vabadussõja mälestussammas

Vändra Vabadussõja mälestussammas on Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vändra asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 24. juunil 1922.
1941 sammas lõhuti. Saksa okupatsiooni ajal sammas osaliselt taastati. 1945 oli sammas teadmata kohta ära viidud. 1980. aastate lõpus leiti sammas endise Pärivere sovhoosi maadelt. Sammas taasavati 24. juunil 1989.
Maarja-Magdaleena Vabadussõja mälestussammas

Maarja-Magdaleena Vabadussõja mälestussammas on Tartu maakonnas Tartu vallas Maarja-Magdaleena külas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 20. augustil 1920.
1945 võeti sammas maha ja maeti sinnasamasse. 22. juunil 1988 kaevati sammas välja ja 31. juulil 1988 see taasavati.
Pärnu-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas

Pärnu-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas on Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 24. septembril 1922.
1945 sammas õhiti. Samas kohas avati 18. juunil 1989 uus sammas, mis on endise täpne koopia.
Euroopa Nüüdiskeelte Keskus

Euroopa Nüüdiskeelte Keskus (ka Euroopa Nõukogu Euroopa Nüüdiskeelte Keskus, inglise keeles "European Centre for Modern Languages of the Council of Europe", lühend ECML) edendab innovatsiooni keeleõppes ja õpetamises ning soodustab tulemusliku keelepoliitika rakendamist. Keskus arendab materjale, pakub koolitusi, seminare ja nõustamist.
Keskus loodi 1994. aastal Euroopa Nõukogu ja keskuse liikmesriikide kokkuleppe alusel. Keskuse töös osaleb 33 liikmesriiki, nende hulgas alates 1995. aastast ka Eesti. Keskus asub Grazi linnas Austrias.
Keskuse tegevused.
Keskuse tegevused põhinevad nelja-aastastel programmidel ning hõlmavad rahvusvahelisi projekte, koolituspakkumisi ja nõustamist.
2016.–2019. aasta programm "Languages at the Heart of Learning" keskendub sellistele teemadele nagu digioskused keelte õpetamises ja õppimises, keeleteadlikkuse tõstmine ainetundides, viipekeele õpetamine ja tasemekirjeldused, Euroopa keeleõppe raamdokumendi rakendamine, koolide toetamine õppekeelte edendamisel.
Keskuse arendustegevuste ja projektide tulemuseks on materjalid, mida saavad oma töös kasutada poliitikakujundajad, õpetajate koolitajad, õpetajad ja teised keelehuvilised. Materjalidest annab ülevaate trükiste kataloog. 2017. aastal tõlgiti eesti keelde viipekeele tasemekirjeldused.
Liikmesriigid.
Euroopa Liidu riigid: Austria, Bulgaaria, Eesti, Holland, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Malta, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi.
Mitte-ELi riigid: Albaania, Andorra, Armeenia, Bosnia ja Hertsegoviina, Island, Liechtenstein, Montenegro, Norra, Serbia, Šveits, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.
Euroopa Liidu riigid, kes ei kuulu keskusse, kuid osalevad üksikutes tegevustes: Belgia, Itaalia, Suurbritannia, Portugal, Hispaania, Ungari.
Lisaks tehakse koostööd Brasiilia, Kosovo, Türgi, Ukraina, Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Kanadaga.
Euroopa keeltepäev.
Alates 2001. aastast tähistatakse 26. septembril Euroopa keeltepäeva. Euroopa Nüüdiskeelte Keskus toetab Euroopa keeltepäeva tähistamist.
Viru-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas

Viru-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas on Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 24. juunil 1923.
Sügisel 1940 peitsid kohalikud elanikud samba ära. Suvel 1941 viidi sammas vanale kohale tagasi. 1945 sammas õhiti. Samas kohas avati 24. juunil 1990 uus sammas, mis on endise täpne koopia.
Vana samba säilinud elemendid asuvad samal kalmistul.
Tori Vabadussõja mälestussammas

Tori Vabadussõja mälestussammas on Pärnu maakonnas Tori vallas Tori asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 24. juunil 1923.
1945 sammas õhiti. Ühel kohalikul õnnestus päästa samba bareljeef. Uus sammas avati sealsamas 30. septembril 1989.
Tudulinna Vabadussõja mälestussammas

Tudulinna Vabadussõja mälestussammas on Tudulinna kalmistul Iisaku kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tudulinna külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas asuv Vabadussõjas langenute auks püstitatud mälestusmärk.
Samba autor on kujur Voldemar Melnik. Mälestussammas avati 16. septembril 1923.
Sammas lõhuti 14. oktoobril 1940. Samas kohas avati 6. oktoobril 1990 uus sammas, mis on endise ligilähedane koopia.
Palamuse Vabadussõja mälestussammas

Palamuse Vabadussõja mälestussammas on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus, Palamuse kalmistu uues osas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 29. mail 1924.
1952. aastal sammas lõhuti. Samas kohas avati 29. mail 1994 uus sammas, mis on endise täpne koopia.
Ratsarügemendi mälestussammas

Ratsarügemendi mälestussammas oli Tartus asuv Ratsarügemendi koosseisus Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 12. aprillil 1926. Sammas hävitati arvatavasti juba enne Teist maailmasõda.
Kodavere Vabadussõja mälestussammas

Kodavere Vabadussõja mälestussammas on Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kodavere kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 31. augustil 1924.
1940 lükati sammas ümber ja veeti lähedale võssa. Saksa okupatsiooni ajal pandi sammas uuesti kokku ja taasavati 28. septembril 1941. 1950 sammas õhiti. Samas kohas avati 27. augustil 1989 uus sammas, mis on endise täpne koopia.
Friedrich Vreemanni mälestussammas

Friedrich Vreemanni mälestussammas on Vabadussõjas langenud kapten Friedrich Vreemannile püstitatud mälestusmärk Võru maakonnas Võru vallas Pindi kalmistul.
Mälestussammas avati 12. oktoobril 1924 Vabadussõjas langenute mälestamise Võrumaa komitee poolt.
Sammas lõhuti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu poolt 1947. aastal. Sammas taasavati kapten Vreemanni 100. sünniaastapäeval 10. novembril 1994.
Friedrich Vreemanni langemiskohale Võru maakonnas Rõuge vallas Suure-Ruuga küla põllul püstitati samuti mälestussammas. Ka selle lõhkus Nõukogude okupatsioonivõim. Uus mälestuskivi paigutati 27. novembril 2001 Rõuge Jaani-Peebu kalmistu servale. Augustis 2019 viidi see üle ning taasavati see Rõuge Mälestuste pargis, kus asuvad ka Rõuge Vabadussõja mälestussammas ja Taani vabatahtlike (Borgelini kompanii) mälestusmärk.
AKS

AKS või Aks võib tähendada järgmist:
Aktuelle Kamera

"Aktuelle Kamera" oli Saksa DV uudistesaade, mida 1952–1990 näidati Saksa DV Televisioonis (saksa keeles "Deutscher Fernsehfunk"). 
Selle saksakeelse saate nimi inspireeris ka analoogset eestikeelset saadet nimetama "Aktuaalseks kaameraks". Ka Ukraina NSV telekanali uudistesaade kandis 1980-tel nime Актуальна камера.
Adam Kszczot

Adam Piotr Kszczot (sündinud 2. septembril 1989 Opocznos) on Poola endine kergejõustiklane, keskmaajooksja. Tema põhiala oli 800 meetri jooks.
Ta on 800 meetri jooksus kolmekordne Euroopa välis- ja sisemeister.
2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta 800 meetri jooksus hõbemedali.
2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta kuldmedali.
Talle kuulub 800 meetri jooksu Poola siserekord (1.44,57; 2012. aastast).
Kaskneem

Kaskneem on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kaskneem uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Alber, Kabanof, Kabanov ja Vasiljev. 
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Puurvasar

Puurvasar on pneumaatiline või elektromehaaniline tööriist, mis ühendab haamri otse peitliga.
Puurvasara leiutas William Mcreavy, kes müüs patendi Charles Brady Kingile. Käeshoitavad puurvasarad töötavad tavaliselt suruõhuga, kuid mõned mudelid ka elektrimootoritega. Suuremad puurvasarad, näiteks ehitusmasinatele mõeldud tõsteseadmega puurvasarad, töötavad tavaliselt hüdrauliliselt. Neid kasutatakse tavaliselt kivi, kõnniteede ja betooni purustamiseks.
Tõkisking

Tõkisking on sõiduki ratta liikumist tõkestav seadis.
Tõkiskingi kasutatakse sõiduki iseenesliku liikumahakkamise takistamiseks. 
Kasutamine.
Tõkiskingi kasutatakse alati paaris ning need paigutatakse rehvi keskele.
Marcin Lewandowski

Marcin Przemysław Lewandowski (sündinud 13. juunil 1987 Szczecinis) on Poola kergejõustiklane, keskmaajooksja.
Talle kuulub 1500 meetri jooksus ja miilijooksus nii Poola välis- kui ka siserekordid.
Riigipidamise kava

Riigipidamise kava on Eesti Koostöö Kogu 2013.–2015. aastal läbi viidud programm, mille eesmärgiks oli arendada ühiskonnas riigihalduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse arutelu, sõnastada probleemid ning töötada välja lihtsama, läbipaistvama, loogilisema ja konkreetselt Eestile sobiva riigi töökorralduse ettepanek.
Kava sõnastab probleemid ja pakub lahendused täpsemalt viies valdkonnas: arutlev demokraatia (osalemine); kohalik omavalitsus; riigihaldus; Vabariigi Valitsus; Riigikogu.
Kava koostati ühistöös teadlaste, ametnike, poliitikute, ettevõtjate ja vabakonna esindajatega.
Riigipidamise kava koostamisel selgitati esmalt välja kõigi viie valdkonna probleemid, milliste muudatusega neid lahendada saaks ning mida nende muudatuste saavutamiseks teha on vaja. Samuti analüüsiti, milliseid uusi probleeme muudatused kaasa võivad tuua. Selle põhjal loodi lühidalt järgmised ettepanekud:
Jared Kushner

Jared Corey Kushner (sündinud 10. jaanuaril 1981) on Ameerika Ühendriikide juudi päritolu investor, kinnisvaraarendaja ja kirjastaja, kes oli 2017–2021 oma äia, USA presidendi Donald Trumpi, vanemnõunik. 
Jared Kushner on kinnisvaraarendaja Charles Kushneri vanem poeg ning on abielus president Trumpi tütre ja nõuniku Ivanka Trumpiga. Varem on ta olnud kinnisvaraettevõtte Kushner Companies ja ajalehe New York Observer kirjastaja Observer Media tegevjuht. Ta on veebipõhise kinnisvarainvesteeringute platvormi Cadre kaasasutaja ja osanik.
2016. aastal aitas Kushner Trumpi kampaaniameeskonnal luua ja teostada meediastrateegiat, 9. jaanuaril 2017 nimetati ta presidendi vanemnõunikuks. Pärast seda astus ta tegevjuhi ja kirjastaja kohalt tagasi.
Kushner on väitnud, et kohtus enne Trumpi presidendiks saamist neljal korral Vene ametnikega ning et ükski kohtumistest ei läinud USA valitsuse eesmärkidega vastuollu. Ta töötab Valges Majas ajutise turvaloa alusel, kuna tema taustakontroll seoses kohtumistega pole veel lõppenud.
Pärandvara hoiumeetmed

Pärandvara hoiumeetmed on pärandvara valitsemise korraldamine ja hagi tagamise abinõude rakendamine. 
Pärandvara hoiumeetmeid reguleerib pärimisseadus, täpsemalt pärimisseaduse (PärS) 6. peatükk §§ 110–115. Pärandihoid on riigi poolt pärandvara tagamiseks teatud abinõude rakendamine kohtu poolt. Pärandvara hoiumeetmete eesmärk on tagada pärandvara säilimine ja selle eesmärgipärane valitsemine kohtu järelevalve all. 
Pärandvara hoiumeetmete kohta rakendatakse ka tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) §§ 584–590.
Pärandvara hoiumeetmeid rakendab kohus hagita menetluses (TsMS § 475 lg 1 p 9; §-d 584–590) kui on tegemist pärimisseaduse § 110. sätestatud olukordadega:
Seaduest tulenevalt rakendab kohus hoiumeetmeid omal algatusel, kuid praktikas toimub praktikas pärandvara hoiumeetmete rakendamine sagedamini pärandaja või pärija võlausaldaja initsiatiivil. Taotluse hoiumeetmete rakendamiseks võivad esitada pärandi võlausaldaja, annakusaaja või muu pärandvara suhtes nõuet omava isikud, nt sundosa saaja, kuid seda üksnes juhul, kui hoiumeetmete rakendamata jätmine võiks ohustada nimetatud isikule kuuluva nõude rahuldamist pärandvara arvel (PärS § 111 lg 3).
Hoiumeetmeid rakendab pärandi avanemise koha kohus hagita menetluse korras omal algatusel, võlausaldaja või pärimisõiguse tunnustamist taotleva isiku avalduse alusel. Pärandi hoiumeetmete rakendamise kulud kantakse pärandvara arvel. 
Hoiumeetmete rakendamisel tehakse ka vastav kanne pärimisregistrisse (TsMS § 586 lg 6).
Pärandvara valitsemisel on praktiliselt suur tähendus (PärS § 112). Pärandvara valitsemise määramise läbi saavutatakse sisuliselt pärija isikliku vara ja pärandvara eraldamine õiguslikus mõttes. Kohus nimetab pärandvara valitsemiseks pärandi hooldaja, kelleks saab olla isik, kes on võimeline pärandvara nõuetekohaselt valitsema ning hooldaja kohustusi täitma. Need kohustused vastavalt PärS § 112 on:
Hooldaja on kohustatud alluma täielikult kohtule. Pärijal ei ole õigust pärandvarale, kui kohus on selle määranud pärandi hooldaja valitseda. Pärandvara hooldajal on õigus käsutada pärandvara juhtudel, mis on seotud pärandvaraga seotud kulude katmiseks. Hooldaja peab kohustused täitma vastavalt Pärimisseaduse § 113. Lisaks on pärandvara hooldajal pärandvara valitsemise eest tasu. 
Pärandvara hoiumeetmete lõpetamise regulatsioon tuleneb pärimisseadusest ja tsiviilkohtumenetluse seadustikust. Pärandvara hoiumeetmete rakendamise lõpetamise põhjuseks on PärSis sätestatud aluste äralangemine, samas ka pärandvara valitsemise vajaduse äralangemine, kuna hooldaja on oma kohustused täitnud ja muu valitsev vara puudub. Pärandvara hoiumeetmete lõpetamine on sätestatud PärS §115. Üldiselt rakendatakse pärandvara hoiumeetmeid kuni pärandvara vastuvõtmiseni.
Firelight

Firelight oli Malta ansambel.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Maltat lauluga "Coming Home".
Amber Bondin

Amber Bondin (sündinud 26. mail 1991) on Malta laulja.
2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Warrior".
Nadine Beiler

Nadine Beiler (sündinud 27. mail 1990 Inzingis) on Austria laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis esindas ta Austriat lauluga "The Secret Is Love".
Ta on andnud välja neli stuudioalbumit.
Eric Papilaya

Eric Papilaya (sündinud 9. juunil 1978 Vöcklabruckis) on Austria laulja.
2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis esindas ta Austriat lauluga "Get a Life – Get Alive". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Mariko Ebralidze

Mariko Ebralidze (sündinud 1984) on Gruusia laulja.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Ebralidze koos The Shiniga Gruusiat lauluga "Three Minutes to Earth".
The Shin

The Shin on Gruusia ansambel.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Mariko Ebralidzega Gruusiat lauluga "Three Minutes to Earth".
Sam Kendricks

Sam Kendricks (sündinud 7. septembril 1992 Oxfordis, Mississippi osariigis) on USA teivashüppaja.
Kendricksi esimene suurem tiitlivõistlus oli 2015. aasta maailmameistrivõistlused Pekingis, kus ta saavutas 5.65-ga üheksanda koha.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 5.85-ga pronksmedali.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta 5.95-ga maailmameistriks.
Sisemaailmameistrivõistlustelt on ta võitnud kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali.
Kendricksi isiklik rekord teivashüppes on 6.06, mis on püstitatud 27. juulil 2019 Des Moinesis. Tema siserekord on 5.93, mis on püstitatud 25. veebruaril 2018 Clermont-Ferrand's.
Ta on õppinud Mississippi Ülikoolis.
Stubaital

Stubaital on alpiorg Tiroolis Austrias. See on Stubai Alpide keskne org. Orus voolab Ruetzi jõgi.
See 40 km pikkune org kulgeb Innsbrucki lähedasest Schönbergist edelasse. Ruetzi jõe mõlemal kaldal Fulpmesist allavoolu jäävad linnad paiknevad terrassidel. Fulpmesis terrassid liituvad, moodustadades orupõhja. Neustift im Stubaitalist edela suunas jätkuv peaorg kannab nime Unterberg ja sellest hargneb põhja suunas Oberbergtal. Fulpmesis asuv 16 MW hüdroelektrijaam varustab elektriga Austria Liiduraudteed. Fulpmesi kinos on kasutusel Austria vanim filmiprojektor.
Orus asuvad vallad on Schönberg im Stubaital, Mieders, Telfes, Fulpmes ja Neustift im Stubaital. Ühistranspordiga saab Innsbruckist sinna orgu Stubaitali bussiliiniga või Stubaitali raudteega.
Stubaitali oru lõpus asuvat Stubai liustikku kasutatakse suusakuurordina.
Gazebo (muusik)

Gazebo (õieti Paul Mazzolini; sündinud 18. veebruaril 1960) on itaalia muusik. 
Gazebo on tuntud nimi eelkõige "Italo disco" muusika austajatele.
Elulugu.
Mazzolini sündis Beirutis Liibanonis Itaalia diplomaadi (isa) ja Ameerika laulja (ema) peres. Teismeline Mazzolini alustas muusikukarjääri rokkansamblis, õppis kaks aastat Pariisis klassikalist kitarri ning veetis mõnda aega Londonis punkmuusikaga tegeledes.
1981. aastal tagasi Roomas, andis Mazzolini koostöös Paul Micioniga välja oma esimese singli "Masterpiece" (1982), mis tõusis muusikaedetabelites Itaalias kuuendale ja Šveitsis viiendale kohale.
Aasta hiljem valmis Gazebo esimene album "Gazebo", mille lugudest sai tuntuimaks "I Like Chopin". Viimast müüdi singlina üle 8 miljoni eksemplari ning lugu jõudis paljude maade muusikaedetabelites kõrgele kohale. Laialdaselt on levinud valearvamus, et laulus olev klaverimotiiv on Chopini oma, tegelikult on laulu autor Pierluigi Giombini ning Chopiniga pole selle muusikal pistmist.
Tarvastu metsapark

Tarvastu metsapark on kaitsealune park Viljandi maakonnas Viljandi vallas Sooviku külas.
Pargi pindala on 3,9 ha. Pargis asuvad Tarvastu ordulinnuse varemed, Tarvastu kabel ja Tarvastu veski paljand, pargist voolab läbi Tarvastu jõgi.
Kibuspuu

Kibuspuu on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kibuspuu (Kibbuspu) on pandud Suuremõisa mõisas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal ja Lümanda mõisas Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kibuspuu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Espenbaum (1938. aastal Kõrgesaare vallas).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kibuspuu Eestis 18 mehel ja 29 naisel.
Malcolm Kushner

Malcolm Lewis Kushner (sündinud 1952) on ameerika kõnemees ja -kirjutaja, konsultant, humorist ja jurist. Kushner on tuntust kogunud ka kirjanikuna, tema teost "Presentations For Dummies" on müüdud üle 100 000 eksemplari. 
Kushner on naeruhinnaindeksi (c"ost of laughing index") koostaja. Indeks ilmub alates 1987. aastast iga aasta 1. aprillil ning käsitleb nalja ja huumoriga seotud toodete ja teenuste hindu. Indeks on kajastatud olnud nii "Good Morning Americas", "The Tonight Show's" kui ka The Wall Street Journalis. 
Alates 1982. aastast korraldab Kushner koolitusi, kus õpetab tippjuhtidele, kuidas saada huumori abil tööturul konkurentide ees eeliseid. Tema kliendite hulka kuuluvad erafirmad, nagu IBM, Aetna, HP, AT&amp;T, Bank of America, kui ka avaliku ja kolmanda sektori asutused, näiteks Ameerika Meditsiiniühing, Michigani Munitsipaalliit ja USA Maksuamet. 
Enne koolitajaks hakkamist töötas Kushner nii era- kui ka avalikus sektoris juristina.
Haridus.
Malcolm Kushneril on bakalaureusekraad ja magistrikraad suulises kommunikatsioonis. Bakalaureusekraadi sai ta Buffalo Ülikoolist, magistrikraadi Lõuna-California Ülikoolist. Kushneril on ka doktorikraad ("juris doctor") California Ülikooli Hastingsi kolledžist.
Vicky Rosti

Virve Hannele "Vicky" Rosti (sündinud 10. novembril 1958) on Soome laulja.
1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Rosti koos Boulevardiga Soomet lauluga "Sata salamaa".
Boulevard

Boulevard oli Soome ansambel.
1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Boulevard koos Vicky Rostiga Soomet lauluga "Sata salamaa".
1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Soomet lauluga "Nauravat silmät muistetaan".
Pave Maijanen

Pave Maijanen (kodanikunimi Pekka Juhani Maijanen; 3. september 1950 – 16. jaanuar 2021) oli Soome laulja.
Maijase üks tuntumaid hitte kannab pealkirja "Lähtisitkö". Lugu ilmus 1984. aasta albumil "Maijanen".
1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Soomet lauluga "Yamma, yamma".
Uku Masingu bibliograafia

Käesolevas artiklis on loetletud polühistori, teoloogi, luuletaja Uku Masingu (1909–1985) loomingut.
Suur osa Uku Masingu loomingust jäi Nõukogude okupatsiooni ajal käsikirja, kuid levis laialdaselt omakirjastuslikul teel. Seetõttu ei pruugi alljärgnevatel ilmumisaastatel olla seost kirjutamise ajaga. Kui kirjastus on märkimata, siis viitab see eelmainitud levimisviisile (kuigi algselt levis väga palju nüüdseks avaldatut just selsamal viisil).
Luule on sorditud esmase trükiaasta järgi. Pealkirja taga on kirjutamisaasta(d).
Filmid Uku Masingust.
Isikulooline filmitriloogia "Uku Masingu maastikud"
Filmitriloogia idee ja stsenarist oli Mikk Sarv ning stsenarist ja režissöör-operaator Vallo Kepp. Filmide helirežissöör ja toimetaja oli Enn Säde, helilooja Rauno Remme. Teaduskonsultant oli Külliki Kuusk.
Filmid on koondatud 22. aprillil 2009 Eesti Rahvusraamatukogus esitletud kaksik-DVD-le. Ühel plaadil on filmitriloogia, teisel plaadil (neljanda osana) rohkelt filmide aluseks olnud helisalvestisi ning video- ja tekstimaterjali. Lisaks sisaldab neljas osa Uku Masingu loengute lindistusi Usuteaduse Instituudis, Toomas Pauli intervjuud Uku Masinguga, valikut Uku Masingu kirju ja postkaarte kodustele ning filmide aluseks olnud intervjuude täielikke lindistusi, nende litereeringuid jpm.
Waldo's People

Waldo’s People oli Soome ansambel.
2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Soome lauluga "Lose Control".
Will Claye

Will Claye (sündinud 13. juunil 1991 Tucsonis) on USA kaugus- ja kolmikhüppaja.
2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis võitis ta kolmikhüppes hõbemedali ja kaugushüppes pronksmedali.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta kolmikhüppes taas hõbemedalile.
Maailmameistrivõistlustelt on ta kolmikhüppes võitnud hõbemedali ja kaks pronksmedalit.
Kolmikhüppes on ta lisaks tulnud kahel korral sisemaailmameistriks (2012 ja 2018).
Tema isiklik rekord kolmikhüppes on 17.91, millega ta hoiab kõigi aegade edetabelis üheksandat kohta.
Ta on õppinud Oklahoma Ülikoolis ja Florida Ülikoolis.
Johannes Põderson

Johannes Põderson (24. juuni/6. juuli 1898 Haaslava vald, Tartumaa – 12. veebruar 1973) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas 1918 Hugo Treffneri gümnaasiumi ning õppis 1919–1920 Tartu Ülikooli filosoofia- ja 1920–1925 (lõpetas) õigusteaduskonnas. Korporatsioon Revelia liige.
Osales Vabadussõjas.
1926–1930 vandeadvokaat Eugen Kääriku, 1930–1932 Gustav Seene abi, alates 1932 vandeadvokaat Põltsamaal. Valiti 1934 vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekirjas Põltsamaa linnavolikogu liikmeks.
Põderson

Põderson on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Pöddrason/Põdrason/Põderson/Põdderson (ka Põdder, varasema lisanimega Põdra) on pandud Tõdu mõisas Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Põdersoni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Põdersalu (1936. aastal Ahja vallas) ja Põdersoo. 
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põderson Eestis 16 mehel ja 13 naisel. 
Selle nime tuntud kandja oli eesti advokaat Johannes Põderson (1898–1973).
Tomas Walsh

Tomas Walsh (sündinud 1. märtsil 1992 Timarus) on Uus-Meremaa kuulitõukaja.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 21.36-ga pronksmedali.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta maailmameistriks tulemusega 22.03
Lisaks on ta tulnud kolmel korral sisemaailmameistriks.
2016. aastal võitis ta Teemantliiga kuulitõuke arvestuses.
Tema isiklik rekord kuulitõukes välistingimustes on 22.67, mis on püstitatud 25. märtsil 2016 Aucklandis, ja sisetingimustes 22.31, mis on püstitatud 3. märtsil 2018 Birminghamis. Mõlemad tulemused on Okeaania rekordid. 22.67-ga jagab ta kõigi aegade edetabelis kuuendat kohta.
2017. aastal valiti ta Uus-Meremaa aasta meessportlaseks.
Põdersalu

Põdersalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Põdersalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Morgen (Kavastu vallas), Põderson (Ahja vallas) ja Vittunk (Roela vallas), kõik 1936. aastal.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põdersalu Eestis 15 mehel ja 14 naisel.
Põdersoo

Põdersoo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Põdersoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Põdderson (1937. aastal Tartus) ja Põderson. 
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põdersoo Eestis 11 mehel ja 15 naisel.
Põdder

Põdder on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel on Põdderi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks määratud Mariste.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põdder Eestis 13 mehel ja 10 naisel.
Põder (perekonnanimi)

Põder on eesti perekonnanimi.
Seda perekonnanime on kirjutatud ka Paedder, Pedder, Peder, Podder, Poeder, Poedder, Pödder ja Pötjer. (Perekonnanimest Põdder on eraldi artikkel.) Nimede eestistamisel määrati Põdra-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Karina ja Pähklimäe. Põder määrati uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kolberg, Põdder-Pindsol, Põder-Pindsol ja Pommer.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Põder Eestis 778 mehel ja 808 naisel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Põder Eestis 775 mehel ja 802 naisel. Põder oli Eestis levikult 26. perekonnanimi.
Vesi-külmaseen

Vesi-külmaseen ("Desarmillaria ectypa") on seeneliik külmaseene perekonnast ja sugukonnast "Physalacriaceae". Varem on neid käsitletud ka heinikuliste sugukonnas. 
Levila.
Levinud Rootsist, Inglismaast ja Austriast kuni Jaapani ja Hiinani. Maailmas teada umbes 75 leiukohta. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) punase raamatu liik, ohulähedane (NT). 
Kirjeldus.
Vesi-külmaseened on üheaastaste viljakehadega kuni 12 cm pika jala ja kuni 8 cm läbimõõduga kollaka, sageli vanemana ladestunud huumusainetest pruuni kübaraga seen. Kübar on enamasti liibuvalt soomuseline, keskelt tumedam ja nõgus. Külmaseene kübara all on valkjaid eoslehekesed. Erinevalt teistest külmaseentest pole temal jalal rõngast. Jalg on sageli alusel jämenev ja pehme ning seal külmaseentele iseloomuliku oliivroheka jumega. Nii kübar kui ka jalg on kiulised, kuid kergesti purunevad. Kasvab üksikult ja hajusate kogumikena soomätastel.
Söögiseenena.
Vesi-külmaseen on jäävalt viha maitsega, mittesöödav. 
Elupaik.
Vesi-külmaseen kasvab väga märgadel aladel, eelkõige lubjarikastes ja lämmastikuvaestes allikasoodes, madalsoodes ja siirdesoodes. . 
Eestist on seni teada viiest soost: kolmest lubjarikkast madalsoost, ühest luhttarnasoost ja ühe järve äärselt ilmselt lubjarikkalt õõtsikult. Seni on leitud Läänemaalt, Hiiumaalt ja Viljandimaalt. Kasvab eelkõige kesksuvisel ajal, eelistatult põuaga, perioodil, kui turvas pole üle ujutatud.. 
Vesi-külmaseen on saprotroof, erinevalt teistest Eesti külmaseentest pole seotud puittaimedega. Sageli kasvab täiesti puittaimedeta alal turbasammaldes, pärislehtsammalde või tarnade vahel. Eestis isendirikkamad leiukohad siiski porsasoodes.
Ohustatus.
Vesi-külmaseen vajab eluks väga märga elupaika. Juba nõrk soode kuivendamine muudab soo tema jaoks ebasobivaks. Lubjarikaste madalsoode kerge kuivendusele allumise tõttu on hävinud enamus talle kunagi sobinud elupaiku Lääne-Euroopast. Teda kui lämmastikuvaeste elupaikade liiki võib ohustada ka õhusaaste, heitgaasidest pärinevate lämmastikoksiidide sadenemine. 
Ka Eestis on tema võimalike elupaikade hulk ilmselt kümneid kordi vähenenud. Siiski võib hinnata, et praegu teadaolevatest selle liigi populatsioonidest asub Eestis umbes 7%, sealjuures on osad kogumid väga isendirohked. Eestil on oluline vastutus selle liigi säilimisel maailmas.
Muusikaarheoloogia

Muusikaarheoloogia (inglise keeles "archaeomusicology", saksa keeles "Musikarchäologie") on interdistsiplinaarne teadusvaldkond, mis tegeleb mineviku inimese muusikalise käitumise ja minevikus kõlanud helide uurimisega. 
Arnd Adje Bothi meelest oleks sõna 'muusikaarheoloogia' asemel täpsem kasutada pigem sõna 'heliarheoloogia'.
Muusikaarheoloogia koostöövaldkondadeks on näiteks filoloogia, etnoajalugu, etnomusikoloogia, akustika, organoloogia, arheoloogia ja muusikaikonoloogia.
Paberivabrik

Paberivabrik on vabrik, kus toodetakse paberit. Sageli kasutatakse toormaterjalina kasepuitu.
Eesti vanim paberivabrik on Räpina Paberivabrik.
Erhard Kivisaar

Erhard Kivisaar (7. veebruar 1925 Uue-Vändra vald – 27. august 2010 Sillaotsa) oli eesti agronoom.
1946. aastal lõpetas ta Olustvere Põllumajandustehnikumi agronoomia eriala kiitusega. 1962. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina, kaitses diplomitöö "Särevere sovhoosi majandusliku tegevuse analüüs ja põhiliste tootmisharude väljaarendamise perspektiivid".
1950. aastatel oli ta Paide rajooni seemnekontrollilaboratooriumi juhataja, 1970. aastatel Paide Rajooni TSN Täitevkomitee põllumajandusvalitsuse peaagronoom, 1980. aastatel Paide Agrotööstuskoondise peaagronoom.
Ta on kirjutanud Kirna kolhoosi kroonika.
Ta on maetud Türi Kõrgessaare kalmistule.
Haapsalu Vabadussõja mälestussammas

Haapsalu Vabadussõja mälestussammas on Lääne maakonnas Haapsalus Lossiplatsil asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 9. novembril 1924. Mälestussamba autor oli skulptor Voldemar Mellik.
Sammas õhiti augustis 1940 (teistel andmetel 19. juunil 1941).
Samas kohas avati 27. novembril 1994 uus sammas, mis on endise ligilähedane koopia.
Puhja Vabadussõja mälestussammas

Puhja Vabadussõja mälestussammas on Tartu maakonnas Elva vallas Puhja asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 5. juulil 1925.
Sammas maeti arvatavasti mais 1950 selle asukoha lähedal maa alla.
Väljakaevatud ja korrastatud sammas taasavati 20. augustil 1988.
Laiuse Vabadussõja mälestussammas

Laiuse Vabadussõja mälestussammas on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 30. augustil 1925.
Sammas lõhuti juulis 1941. Saksa okupatsiooni ajal sammas taastati. Sammas hävitati 1954.
Samas kohas avati 22. veebruaril 1998 uus sammas, mis ei sarnanenud varasemaga.
Nikolay Kuznetsov

Nikolay Kuznetsov (vene keeles Николай Владимирович Кузнецов; sündinud 29. detsembril 1976) on komi päritolu Eesti komi keeleteadlane, komi folkloori ja kultuuri uurija ning tõlkija. 
Ta on Tartu Ülikooli Humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna eesti ja üldkeeleteaduse instituudi soome-ugri keelte lektor ja Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna teadur, oli projekti Eesti-uuringute Tippkeskuse liige. Ta on tõlkinud komi keelde eesti vanemat ja uuemat luulet.
Haridus.
Kuznetsov sai kõrghariduse Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna eesti ja soome-ugri keeleteaduse osakonna uurali keelte õppetooli juures, spetsialiseerudes komi keele uurimisele. 2002. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö ja 2012. aastal doktoritöö teemal "Prostranstvennaja semantika mestnõh padežej komi jazõka (kognitivnõj analiz)" (Komi keele kohakäänete ruumisemantika (kognitiivne analüüs))..
Teadustöö.
Nikolay Kuznetsovi uurimisteemad on seotud keeleteaduslike probleemidega, sh kognitiivse lähenemisega komi keelele. Folkloristikas on ta jälginud keele ja folkloori positsiooni komi nüüdisühiskonnas.
Ta on avaldanud teose "Komi folkloor" I ja II ning Paul Ariste päevikud.
Nikolay Kuznetsov on korraldanud selliseid teadusüritusi nagu Eesti Kirjandusmuuseumis rahvusvaheline ettekandepäev "Paul Ariste ja soome-ugri pärand" (2006), on olnud XXVIII rahvusvahelise soome-ugri üliõpilaste konverentsi (2012) ning konverentsi "Soome-ugri keeled ajas ja ruumis" korraldustoimkonna liige (2015). Ta on osalenud järjekindlalt IFUSCOl ja soome-ugri rahvaste keele- ja kultuuri-uuringute konverentsidel ja kongressidel.
Nikolay Kuznetsov on 2007. aastast usundi- ja kombeloo alaseid artikleid avaldava ajakirja Sator toimetuskolleegiumi liige. 2020. aastast ajakirja "Коми филология" (Sõktõvkar) toimetuskolleegiumi liige.
Vara Vabadussõja mälestussammas

Vara Vabadussõja mälestussammas on Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vara külas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 20. septembril 1925.
Sammas lõhuti 1950.
Et samba lõhutud tükid leiti hiljem kõik üles, siis sai samba hiljem taasavada originaaltükkidega ja täpselt samasugusena. Sammas taasavati 30. oktoobril 1988.
Antsla Vabadussõja mälestussammas

Antsla Vabadussõja mälestussammas on Võru maakonnas Antslas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 27. septembril 1925.
Sammas lõhuti augustis 1945.
Samas kohas avati 22. juunil 1993 uus sammas, mis on endise ligilähedane koopia.
Valga-Priimetsa Vabadussõja mälestussammas

Valga-Priimetsa Vabadussõja mälestussammas on Valga maakonnas Valgas Priimetsa kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Valga linna pargis asub ka teine Vabadussõja mälestussammas: Valga Vabadussõja mälestussammas.
Mälestussammas avati 11. oktoobril 1925.
Septembris 1940 aeti sammas ümber. Juulis 1941 tõsteti sammas uuesti püsti. Pärast Teist maailmasõda aeti sammas taas ümber ja maeti ka maha.
Samas taasavati samas kohas 27. novembril 1988. Sammas oli kokku monteeritud originaaltükkidest.
Julius Kuperjanovi mälestussammas

Julius Kuperjanovi Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk Vabadussõjas langenud Eesti väejuhi Julius Kuperjanovi haual. See asub Tartu linnas Tartu Maarja kalmistul.
Saaremaa dolomiidist mälestussammas avati 11. oktoobril 1925. Selle aluseks oli skulptor Jaan Koorti kavand.
Nõukogude ajal eemaldati Kuperjanovi pronksbareljeef ja raiuti välja tekst, kuid monument ise jäi alles ning pärast Eesti taasiseseisvumist taastati ka selle algkuju. Ajaloolase Hillar Palametsa hinnangul on jäänud selgusetuks, miks Nõukogude võim Kuperjanovi mälestussammast ei hävitanud, kui Tartust kaotati peaaegu kõik samalaadsed tähised Eesti iseseisvusvõitlusest. Üheks võimaluseks pidas Palamets, et sammas jäeti omamoodi lõksuks, mille juures tabada protestimeelseid, kes käisid sinna tähtpäevade puhul lilli viimas. 1970.–1980. aastatel kujunes selline meelsusenäitamine Tartu üliõpilaste seas populaarseks.
Mihkli Vabadussõja mälestussammas

Mihkli Vabadussõja mälestussammas on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mihkli külas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 30. mail 1926.
Samba lõhkumise kartuses peitsid kohalikud 1950. aastatel samba maa sisse.
Juunis 1988 tõsteti sammas üles. Sammas taasavati 26. juunil 1988.
Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussammas

Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussammas oli Vabadussõjas langenute mälestuseks püstitatud mälestusmärk Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus.
Mälestussammas avati 24. juunil 1926.
Amandus Adamsoni kavandi järgi rajatud 8,5 meetri kõrgune mälestussammas kujutas kaljut, mille tipus seisis lipu ja kilbiga sõjamees. Kalju korrapärane nelinurkne alaosa sümboliseeris Eesti Vabariigi juba väljatöötatud korraldust, "tahumata" tipp aga veel korraldamata alasid, mille juures edaspidist tööd võimaldab valvelolev sõdur. Kalju esiküljel oli kiri "1918–1920 Vabadussõja mälestuseks" ja selle all pronksist reljeefplaat sõjastseeniga. 
Juunis 1941 sammas purustati. On ainus suur seni Vabadussõja taastamata mälestusmärk Eestis.
Päev enne Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussamba avamist, 23. juunil 1926, avati Narva-Jõesuu luterlikul kalmistul hauasammas Vabadussõjas langenute ühishaual. See on säilinud tänaseni.
Tudu metskond

Tudu metskond oli metskond, mis moodustati 1925. aastal Roela metskonna (Tudu metsandik), Iisaku metskonna (Oonurme metsandik) ja Paasvere metskonna (Ädara, Peresaare, Suigu, Küüska, Kõrve, Punasoo vahtkond) metsadest. Metskonna kantselei asus Tudu alevikus. Metskonda on korduvalt naabritega liidetud ja neist eraldatud ning ka nime vahetatud (Tuduküla metskond, Kaukvere metskond).
Tudu metskonna kontor on asunud mitmes eramajas, kus mõned ruumid olid kohandatud kantseleiks. Alates 1992. aastast asus Tudu metskonna kontor endises Tudu jaamahoones, kus oli tehtud euroremont ja metskond haldas tervet hoonet.
Administratiivsed ümberkorraldused.
Metsade Peavalitsuse juhataja Jaan Kustase poeg Rosen (hilisema nimega Hellat ) andis 13. märtsil 1925 välja päevakäsu: "“Vastavalt Põllutööministri käskkirjale 9. märtsist 1925 a. nr 13 § 6 põhjal on endine Viru maakonna metsaülema abi Daniel Uustalo määratud Tudo metskonna II järgu metsaülemaks 1. märtsist k.a. arvates.”" 13. märtsi võib seega lugeda Tudu (vanemas kõnepruugis Tudo) metskonna sünni kuupäevaks. 
Kaukvere metskonna metsaülemad.
1992. aastal hakati jälle metskondi ümber korraldama. 
24 aastat eksisteerinud Kaukvere metskond likvideeriti ning liideti Tuduküla metskonnaga. Metskond sai jällegi nimeks Tudu metskond, piirid ühitati rajooni piiriga ning see jäi tervenisti Rakvere rajooni. Metskonna pindala oli 11 318 ha. 1994. aastal pärast metsaametite moodustamist läks Tudu Metskond Lääne-Virumaa Metsaameti haldusalasse. Kui 1997. aasta 1. aprillist likvideeriti Roela Metskond, liideti osa Roela aladest Tudu metskonnaga. Tudu metskonna pindalaks sai 13 560 ha. 
2000. aasta 1. jaanuarist likvideeriti Tudulinna metskond ja sellega seoses läksid Tudu metskonna alluvusse Oonurme metskonna, mis vahepeal 1997. aastal jõudis minna Tudulinna metskonna koosseisu, alad. Tudu metskond sai lõpuks enam-vähem tagasi oma esialgsed, 1925. aastal moodustatud metskonna piirid. Pindala oli 18 970 ha kuni metskondade likvideerimiseni 2008. aastal.
Matti Päts

 
Matti Päts (10. aprill 1933 – 14. november 2024) oli eesti riigiametnik ja poliitik. 
Ta oli Eesti Kongressi ja VII Riigikogu liige ja kuulus valimisliitu Isamaa. 2001. aastal esines ta Konservatiivide Klubi presidendikandidaadina 2001. aasta Eesti presidendivalimistel, kuid ametlikult teda kandidaadiks ei esitatud. 
Alates 28. oktoobrist 1992 kuni 31. märtsini 2015 oli ta Patendiameti peadirektor. 
1940. aastal küüditati ta koos perega Baškiiriasse Ufasse ning pärast vanemate vahistamist paigutati ta lastekodusse. Ta õppis Ufa 44. keskkoolis. Pärast ema vangist vabanemist õnnestus neil Eestisse tagasi pöörduda. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. keskkooli ja töötas tehases Volta. 1954. aastal astus Tallinna Polütehnilisse Instituuti, mille lõpetas 1959. aastal energeetikuna. Töötas ta lühikest aega meistrina tehases Teras, seejärel insenerina Eesti Energias. 1973. aastal lõpetas Päts kaugõppes Moskva Patendiinstituudi.
Matti Päts oli Viktor Pätsi poeg ja Konstantin Pätsi pojapoeg. On maetud Metsakalmistule, perekonna rahulasse.