tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
E-etteütlus

E-etteütlus on alates 2008. aastast Vikerraadios emakeelepäeva puhul toimuv eesti keele õigekirja võistlus. Algselt ühekordse projektina mõeldud ettevõtmisest on saanud üks emakeelepäeva olulisemaid sündmusi, mida 2018. aastal tõsteti esile ka aasta keeleteo valimisel.
2008. aastal 277 osalejaga toimunud e-etteütlus on kasvanud ettevõtmiseks, millest võtab igal aastal osa juba tuhandeid inimesi. Senine e-etteütluse osalejate rekord sündis 2023. aastal, kui Vikerraadiosse jõudis 10 890 etteütlust, neist 432 olid 100% korrektsed. Juba mitmendat aastat on koolide osalusrekord Tartu Jaan Poska Gümnaasiumi käes, kust 2023. aastal osales 410 kirjutajat. Rohkem kui sada tööd esitati Nõo reaalgümnaasiumist, Püha Johannese koolist, Tallinna 21. koolist, Viljandi gümnaasiumist, Kohtla-Järve gümnaasiumist ja Väike-Maarja gümnaasiumist. 
Etteütlus loetakse ette Vikerraadios ning see tuleb sisestada Vikerraadio kodulehel e-etteütluse aknasse. 
16 aasta jooksul on Vikerraadio toimetusse jõudnud ligi 81 000 etteütluse, kuid tegelik e-etteütluse kirjutajate arv on märksa suurem, kuna paljud teevad etteütlust isekeskis, seda ära saatmata. 
2020. aastal lükati e-etteütlus edasi seoses koroonapandeemiaga Eestis. Etteütlus toimus Vikerraadio sünnipäeval, 3. aprillil 2020 kell 10.30. 
2025. aasta e-etteütlus toimub 14. märtsil.
Võistluskategooriad.
Etteütlusel saab osaleda viies kategoorias: 
Alates 2018. aastast on e-etteütluse võistlusel võimalik osaleda ka kuulmispuudega inimestel, kes saavad lugeda teksti huultelt. Ka vaegkuuljate seast selgitatakse välja parim kirjutaja.
Etteütluse tekst on kõigis kategooriates sama, kuid võitjad otsustatakse eraldi. Üldvõitjaks tuleb osaleja, kes saadab kõige kiiremini täiesti korrektse teksti. Laulupeoteemalise tekstiga märkis Vikerraadio 2019. aastal nii eesti keele aastat kui ka Eesti laulu- ja tantsupeo juubeliaastat. Võistlusel osales ka laulupeo kunstiline meeskond.
Korraldajad.
E-etteütluse idee autor on Riina Rõõmus ja projektijuht Laura Raudnagel (Teder). 
E-etteütlust korraldab Vikerraadio koostöös Eesti Emakeeleõpetajate Seltsi ja Eesti Keele Instituudi ning Haridus- ja Teadusministeeriumiga.
Teksti koostajad.
2023. aasta e-etteütluse teksti koostasid
Varem on teksti koostajate hulgas olnud ka Martin Ehala, Edward Kess, Priit Kruus, Maris Jõks, Killu Mei ja Piret Kärtner.
Osavõtt.
Võitjaid.
Esimestel aastatel e-etteütlusel kategooriaid ei olnud, võitjad olid järgmised: 2008. aastal Laurits Leedjärv, 2009. aastal Riin Raadla ja 2010. aastal Ann Metslang.
Telefoniõigus

Telefoniõiguseks nimetatakse kõnekeeles kellegi suhtes võimupositsioonil oleva isiku võimalust avaldada mõjualusele survet tolle otsuste või tegevuse mõjutamiseks kas telefoni teel või muul viisil, millest ei jää dokumentaalseid tõendeid.
Üldjuhul on telefoniõiguse kasutamine ebaseaduslik. Kõnekeelses tähenduses võib seda pidada korruptiivseks teoks. Eesti kriminaalseadustikus käsitleb telefoniõigust näiteks mõjuvõimuga kauplemise keeld.
Telefoniõigust võib kasutada näiteks poliitik, kes saab parteistruktuuride või ametialase tegevuse kaudu suunata mõjutatava jaoks olulisi otsuseid, kuid telefoniõiguseks tarviliku mõjujõu võivad anda ka isiklikud tutvused.
Telefoniõigust on peetud omaseks Nõukogude ajale. Ajaloolase Tõnu Tannbergi väitel juurdus telefoniõigus NSV Liidus Jossif Stalini valitsemisajal. "Telefoniõigust kasutati sõjajärgsetel aastatel järjest enam kõigil riigivalitsemise tasanditel. Seda ka liiduvabariigi tasandil," kirjutab Tannberg. "Telefoniõigus oli nõukogudeaegsele bürokraatiale igati vastuvõetav, kuna võimaldas tegelikust vastutusest kõrvale hoida." Tema hinnangul on sel oluline mõju ka Nõukogude ajastu uurimisele tänapäeval: "Telefoniõigusest tulenevalt jäävad mitmete sündmuste tagamaad mõistmatuks, kuna enamasti ei kajastunud telefoni teel antud korraldused hiljem paberil."
Samalaadset praktikat võib siiski kohata ka praeguses Eestis, selle suhtes esineb lahknevad seisukohti. Ajaleht Põhjarannik nimetas 2004. aastal telefoniõiguse kasutamiseks Narva linnavolikogu aseesimehe Larissa Olenina korraldust kultuurimaja juhile mitte lubada kultuurimajja Tšetšeenia-teemalist dokumentaalfilmide festivali. Ivar Tallo on pidanud telefoniõiguse rakendamiseks riigikogu õiguskomisjoni esimehe, IRL-i liikme Marko Pomerantsi sekkumist Toila valla kohalikku poliitikasse 2012. aasta märtsis, kui Pomerants helistas koalitsiooni volikogu esimehe kandidaadile Roland Peetsile ning soovitas Toila uuel koalitsioonil loobuda tema parteikaaslase, Toila volikogu esimehe Kalle Lehismetsa umbusaldamisest, sest vastasel juhul võib riik jätta Toila sadama ja rannaala arendamise projekti toetuseta. Pomerants tunnistas oma tegu ka ajakirjanduses ning ütles, ei näinud oma käitumises midagi erakordset või sobimatut.
Jaak Treiman

Jaak Treiman (sündinud 27. juulil 1943 Võrus) on Eesti aukonsul Ameerika Ühendriikides Los Angeleses.
Ta lõpetas 1964. aastal Lõuna-California Ülikooli politoloogia ja 1967. aastal õigusteaduse alal, 1969. aastal sai magistrikraadi rahvusvahelise õiguse alal Chicago Ülikoolis. Ta on Eesti Üliõpilaste Selts Põhjala vilistlane.
Jaak Treiman põgenes koos vanematega 1944. aastal Rootsi, kust siirdus 1947. aastal Austraaliasse ja 1951. aastal USA-sse. 1971. aastal asutas ta äri- ja kinnisvaranõustamisega tegeleva õigusbüroo Treiman &amp; Schiffmann, tänini on ta selle osanik. Treiman on esindanud Ameerikas mitut välisettevõtet, samuti on ta aidanud Ameerika firmadel luua Eestis ärisuhteid.
Aastate vältel on Treiman osalenud väliseesti rahvuslikus liikumises, hoides okupeeritud Eesti teemat üleval USA ja rahvusvahelises ajakirjanduses. Ta on Balti Ameerika Vabadusliiga liige. Pärast Ernst Lauri surma sai ta 6. märtsil 1986 Eesti aukonsuliks Los Angeleses (2013. aasta seisuga oli ta selles ametis olnud 27 aastat). Teda on valitud Los Angelese konsulaarkorpuse varahoidjaks.
Mull (mullateadus)

Mull ehk pehme huumus on huumuse liik, mis tekib varise kiirel humifitseerumisel; kõdukiht on õhuke või puudub, huumushorisont on hästi eristatav.
Organoleptilised omadused

Organoleptilised omadused ehk meeltajutavad omadused on toidu, vee või mõne muu aine omadused, mis on tajutavad inimese meeleelunditega. Näiteks vee puhul on need omadused värvus, maitse, lõhn ja väljanägemine.
Georg Friedrich Ignatius

Georg Friedrich Ignatius (19. aprill/30. aprill 1789 Vigala – 16. veebruar/28. veebruar 1865 Käina) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1806–1810 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1811–1814 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana Uuemõisas, Hiiumaal. Ordineeriti 7. juunil/19. juunil 1818 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1818–1864 Käina Martini koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1861–1864 Saarte-Lääne praostkonna praost. Jäi 31. juulil/12. augustil 1864 emerituuri.
Isiklikku.
Tema isa Johann Friedrich Ignatius oli Vigala Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Johann Ignatius oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Teine vanaisa Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Tema isa isapoolne vanaisa Ignatsi Jaak oli Kambja koguduse köster, emapoolne vanaisa Carl Friedrich Hasselblatt oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema õepoeg Adalbert Hugo Willigerode oli Tartu Maarja koguduse õpetaja ja eesti I üldlaulupeo korraldaja.
Jeannot Ahoussou-Kouadio

Jeannot Ahoussou-Kouadio (sündinud 6. märtsil 1951 Raviartis) on Elevandiluuranniku poliitik, 13. märtsist 14. novembrini 2012 Elevandiluuranniku peaminister. Peaministri kohusetäitjana jätkas ta valitsuse juhtimist kuni sama aasta 21. novembrini, mil uueks peaministriks nimetati Daniel Kablan Duncan.
Ta oli alates 5. detsembrist 2010 justiitsminister ja säilitas selle ameti ka valitsusjuhiks saades. Ta oli sunnitud pea- ja justiitsministri ametist lahkuma, kui president Alassane Ouattara saatis valitsuse seoses uue abieluseaduse ümber puhkenud poliitiliste konfliktidega laiali.
Ta kuulub Elevandiluuranniku Demokraatlikku Parteisse.
Aleksander Burk

Aleksander Burk (21. aprill 1897 – 19. juuli 1957 Paterson, New Jersey osariik) oli Eesti sõjaväelane (veebel).
Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Rahuajal teenis Aleksander Burk Oru lossi valvemeeskonnas. 
Osalenud Teises maailmasõjas, taandus ta Saksamaale, teenis USA vägede juures, siirdus 1951. aastal USA-sse.
Carl Conrad Rauch

Carl Conrad Rauch (3. september 1751 Eckardtshausen – 18. aprill/30. aprill 1803 Viru-Jaagupi) oli Eesti vaimulik.
Ta sündis Eckardtshausenis, Eisenachi lähedal, Tüüringis. Ta õppis (immatrikuleeriti 5. mail 1773) Jena ülikoolis. Teenis aastatel 1781–1786 koduõpetajana Porkuni vabahärra Magnus von Tiesenhauseni peres. Ordineeriti 28. juunil/9. juulil 1786 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1786–1798 (kutsuti 15. veebruaril/26. veebruaril 1786) Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. 12. veebruaril/23. veebruaril 1798 lahkus ametist (kuna konsistooriumi oli saabunud kaebus, et tal oli sündinud abieluväline laps pastoraadi taluperemehe tütrega), oli seejärel Kohtla ja Pada mõisate rentnik.
Ta andis Hupeli väljaannetes ülevaate Viru-Jaagupi kihelkonna tähelepanuväärsematest pühadest allikatest.
Isiklikku.
Tema poeg Adolf von Rauch oli arst.
1 (Tallinna trolliliin)

1. trolliliin oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Akadeemia tee – Kaubamaja. Väljumised 10-20 minuti tagant. 
Liin avati 1965. aastal marsruudil Estonia teater – Tallinna Hipodroom. Veebruarist 1975 pikenes liin Mustamäele ja kaks aastat hiljem nihutati kesklinnas Estonia teatri vastas asunud lõpp-peatus praegusele Kaubamaja tänavale. 
Alates 1. novembrist 2024 asendab seda liini ajutiselt buss nr. 81. 
Marsruut.
Liin läbib Kesklinna, Kristiine ja Mustamäe linnaosa, kulgeb mööda järgmisi tänavaid: E. Vilde tee, Mustamäe tee, Paldiski maantee (tagasisuunal Tehnika tänav, Paldiski mnt), Toompuiestee, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Kaubamaja tänav, tagasisuunal Rävala puiestee, Teatri väljak. Kuni 2002. aastani kulges liin Mustamäele tagasi ümber Kaubamaja.
Peatused.
Mustamäe – Kaubamaja.
Akadeemia tee, Kaja, Szolnok, A. H. Tammsaare tee, Sääse, Aiandi, Löwenruh, Marja, Välja, Lille, Ristiku, Tehnika, A. Adamsoni, Tõnismägi, Vabaduse väljak, Estonia, Kaubamaja.
Kaubamaja – Mustamäe.
Kaubamaja, Estonia, Vabaduse väljak, Tõnismägi, Hotell Tallinn, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Hipodroom, Välja, Marja, Löwenruh, Aiandi, Sääse, A. H. Tammsaare tee, Szolnok, Kaja, Akadeemia tee, Mustamäe.
2 (Tallinna trolliliin)

2. trolliliin oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Mustamäe – Estonia. Liin avati 1967. aastal ja see suleti 2012. aastal. Linnavalitsus tõi trolliliini sulgemise põhjuseks liini pikendamise Mäepealse piirkonda. 1. detsembril 2012 hakkasid trollide asemel sõitjaid teenindama bussiliinid 24 ja 24A.
Peatused.
Mustamäe – Estonia.
Akadeemia tee, Kaja, Szolnok, Lehola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Koidu, Tõnismägi, Vabaduse väljak, Estonia.
Estonia – Mustamäe.
Estonia, Vabaduse väljak, Tõnismägi, Koidu, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Lehola, Szolnok, Kaja, Akadeemia tee, Mustamäe.
6 (Tallinna trolliliin)

6. trolliliin oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Väike-Õismäe – Kaubamaja. Viimane troll väljus liinile Kaubamajast 1. jaanuaril 2016 3:00. Järgnevast hommikust alustasid liini teenindamist hübriidbussid liininumber 42 all.
Peatused.
Väike-Õismäe – Kaubamaja.
Väike-Õismäe PR, Väike-Õismäe, Kullerkupu, Nurmenuku, Karikakra, Sinilille, Haabersti, Zoo, Looga, Mustjõe, Humala, Pirni, Hipodroom, Mooni, Taksopark, Koidu, Tõnismägi, Vabaduse väljak, Estonia, Kaubamaja.
Kaubamaja – Väike-Õismäe.
Kaubamaja, Estonia ,Vabaduse väljak, Tõnismägi, Koidu, Taksopark, Hipodroom, Pirni, Humala, Mustjõe, Looga, Zoo, Haabersti, Sinilille, Karikakra, Nurmenuku, Kullerkupu, Väike-Õismäe, Väike-Õismäe PR.
8 (Tallinna trolliliin)

8. trolliliin oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Väike-Õismäe – Vabaduse väljak 1. aprillini 2000. Liin avati ENSV 42. aastapäeva auks. Vabaduse väljaku lõpp-peatus kandis Eesti NSV ajal nime Võidu väljak.
Kui trollid 6 ja 7 sõitsid Õismäe teel mööda lõuna- ja idakaart, sõitis 8 mööda läänekaart.
8. liin avati taas ainult üheks päevaks ja mõneks tunniks Tallinna trolli 45. aastapäeva auks. 6. juulil 2010 Tallinna trolli 45. aastapäeval sõitis sama liin Väike-Õismäelt Õismäe tee läänekaart mööda Paldiski maantee depoosse ühe Ikarus 412T trolliga.
Liin sõitis ka eritellimusel 3. märtsil 2013 ühe Solarise trolliga.
Peatused.
Väike-Õismäe – Vabaduse väljak.
Väike-Õismäe PR, Väike-Õismäe, Rukkilille, Meelespea, Sinilille, Haabersti, Zoo, Looga, Mustjõe, Humala, Pirni, Lille, Ristiku, Tehnika, A. Adamsoni, Tõnismägi, Vabaduse väljak.
Vabaduse väljak – Väike-Õismäe.
Vabaduse väljak, Tõnismägi, Hotel Tallinn, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Hipodroom, Pirni, Humala, Mustjõe, Looga, Zoo, Haabersti, Sinilille, Meelespea, Rukkilille, Väike-Õismäe, Väike-Õismäe PR.
Füüsikakonstant

Füüsikakonstant ehk universaalkonstant on füüsikalisi objekte iseloomustav jääv suurus, s.t looduse teatud omadusi kirjeldav arv, millel on igal pool ja igal ajal üks ja seesama väärtus. Füüsikakonstandid kuuluvad seostavate teguritena põhilisi füüsikaseadusi väljendavatesse valemitesse.
Tuntakse sõltumatuid konstante, näiteks valguse kiirus vaakumis, gravitatsioonikonstant, Plancki konstant, ja neist sõltuvaid füüsikakonstante; näiteks aatomifüüsika oluline konstant Bohri raadius avaldub elektrilise konstandi, Plancki konstandi, elementaarlaengu ja elektroni massi kaudu.
Füüsikakonstantide väärtused ja dimensioonid olenevad mõõtühikute süsteemist. Nn loomulikes süsteemides loetakse mõningad füüsikakonstandid dimensioonita suurusteks ja võrdseks ühega. 
Füüsikakonstante.
Tabeliandmed pärinevad allikast: CODATA Internationally recommended 2018 values of the Fundamental Physical Constants.
Sulgudes olevad numbrid näitavad viimaste numbrikohtade määramatust (nt väärtus 6,674 30(15) tähendab sama mis 6,674 30 ± 0,000 15).
Nendel konstantidel, mis on aluseks SI-süsteemi põhiühikute defineerimisel, on antud täpne väärtus (ilma piirhälveteta); see väärtus on valitud niisugune, mis kehtestamise ajal vastas kõige paremini mõõtmistulemustele.
Desodoreerimine

Desodoreerimine on haisu kõrvaldamine või maskeerimine õhus või vees. 
Desodoreerimist kasutatakse näiteks kosmeetikas, kokanduses, taimeõlide rafineerimisel, kodumajapidamises.
Niall Horan

Niall James Horan (sündinud 13. septembril 1993) on Iirimaa poplaulja, ansambli One Direction liige.
Niall sai kuulsaks Suurbritannia telesaates "The X Factor" bändi One Direction liikmena. Ta on pärit Iirimaalt Mullingarist.
Tal on vanem vend Greg Horan. Tema vanemad Bobby ja Maura Horan (nüüdseks Maura Gallagher) lahutasid abielu, kui ta oli viieaastane. Niall ja tema vanem vend Greg kolisid mitu korda edasi-tagasi enne, kui jäid isaga Iirimaale elama.
Pärast One Directionit.
Niall on käinud palju reisimas, jäänud pildile koos jalgpallur Robbie Keane'iga; on vaadanud tennist, jalgpalli, jäähokit ja mänginud golfi. Horan on käinud Hanois ja Maya Bays. Pärast One Directionist puhkamist tegeleb taas muusikaga. 
Horan mängib ka golfi. Teinud koostööd Justin Rose'iga. Temalt ilmus ka ta enda kirjutatud singel "This Town".
4. mail 2017 ilmus temalt singel "Slow Hands". 
Albumid.
One Direction koosseis: 
Sooloartistina:
Guanabara laht

Guanabara laht (portugali keeles "Baía da Guanabara") on ookeanilaht Brasiilia kaguosas Rio de Janeiro osariigis.
Lahe läänekaldal asub Rio de Janeiro linn, idakaldal Niterói ja São Gonçalo. 
Guanabara laht on suuruselt Brasiilias teine, selle pindala on 412 ruutkilomeetrit. Laht on 31 kilomeetrit pikk ja kõige laiemas kohas 28 kilomeetrit lai. Lahe suue on vaid 1,5 kilomeetrit lai.
Lahes asub üle 130 saare. Paljud neist on mandriga silla abil ühendatud.
Lahe nimi tuleb aborigeenide tupi keelest, kus "gua" tähendab lahte, järelliide "na" tähendab 'sarnane' ja "para" tähendab merd.
Esimesed eurooplased jõudsid lahte 1. jaanuaril 1502. See oli Portugali maadeavastajate Gaspar de Lemose ja Gonalo Coelho ekspeditsioon, mis andis lahele nimeks Ria de Janeiro, sest sel ajal tähistas portugali keeles sõna "ria" lahte. Hiljem aeti see segamini sõnaga "rio", mis tähendab jõge, ja lahe kaldale asutatud linn sai nimeks Rio de Janeiro.
Tükk aega ei asutanud eurooplased lahte oma tugipunkti, kuigi see oli nii meresõidu kui sõja mõttes selleks suurepärane koht. Alles 1555 jõudis sinna hugenotist admiral Nicolas Durand de Villegaignon, kes asutas seal Prantsusmaa kõigi aegade esimese koloonia Prantsuse Antarktika. 1563 vallutas Portugal selle ja võttis enda valdusse. Portugal tekitas lahest peaaegu vallutamatu merekindluse.
Tänapäeval ületab lahe 13,29 km pikkune Rio-Niteri sild, mille alt võivad läbi sõita kuni 72 m kõrgused laevad. Lahes on tihe paadi- ja laevaliiklus, sealhulgas sõidab seal palju parvlaevu.
Mõnelgi pool on lahte täidetud, et laiendada selle kaldal olevaid asulaid. Sealhulgas on lahe arvel täidetud pinnal koguni lennujaam (Santos Dumont (IATA: SDU, ICAO: SBRJ)).
Minevikus ümbritsesid lahte troopilised metsad, liivarannad ning imeliku kujuga kaljud ja mäed. Kõik see tegi lahe ja selle kaldal asuvad linnad tähtsaks turismisihtkohaks.
Keskkonnakahjustused.
Viimastel aastakümnetel on lahe elukeskkond tugevalt kahjustada saanud ja seda loetakse üheks kõige saastatumaks piirkonnas Brasiilia rannikul. Seda on põhjustanud metsatustamine, linnastumine ning kanalisatsioonist, prügist ja naftaleketest tulenev reostus.
Suurimad naftareostused olid aastatel 1975, 1997 ja 2000.
Eriti halvasti on läinud mangroovimetsadel. 2000 lekkis naftajuhtmest lahte 1300 m³ naftat, mis hävitas kogu mangroovimetsade ökosüsteemi. Puud surid ning tänapäeval on nende asemel paks lehkav must muda, mille seest turritavad välja puuköndid. Kunagine mangroovimetsade ala on tänapäeval elutu ja mangroovide omapära tõttu ei saa seda ala ka muuks otstarbeks kasutusele võtta.
Georg Hackenschmidti mälestusvõistlused

Georg Hackenschmidti mälestusvõistlus on Euroopa meistri Georg Hackenschmidti mälestuseks peetav rahvusvaheline turniir Kreeka-Rooma maadluses.
Võistlusi korraldatakse alates 1969. aastast Tartus.
Kakao

Kakao on jook, mida valmistatakse kakaopulbrist ja piimast või (kuuma kakao puhul piima asemel ka) veest. Kui kakaopulber ei sisalda suhkrut, lisatakse valmistamisel tavaliselt ka seda. Kakao sisaldab teobromiini.
Kõrgekvaliteedilisel ja orgaanilisel kakaol on arstimina pikk ajalugu, vaadates tagasi Kesk- ja Lõuna-Ameerika aegadele.
Kompaktsusteoreem

Kompaktsusteoreem on matemaatilises loogikas teoreem, mille kohaselt on esimest järku lausete hulgal mudel siis ja ainult siis, kui igal selle lõplikul alamhulgal on mudel. Teoreem on tähtis mudeliteoorias, kuna see annab kasuliku meetodi, konstrueerimaks mudeleid igale lõplikult konsistentsele lausete hulgale. 
Lausearvutuses tuleneb kompaktsusteoreem Tihhonovi teoreemist, rakendatuna kompaktsetele Stone'i ruumidele.
Kompaktsusteoreem on üks kahest võtmeomadusest (koos Löwenheimi–Skolemi teoreemiga), misa kasutatakse Lindströmi teoreemis esimest järku loogika iseloomustamiseks. Ehkki mõned kompaktsusteoreemi üldistused kehtivad ka kõrgemat järku loogikais, kompaktsusteoreem ise neis ei kehti.
Elizabeth Anne Matisoo-Smith

Elizabeth Anne Matisoo-Smith (ka Lisa Matisoo-Smith; sündinud 1963 Hawaiil) on eesti päritolu Uus-Meremaa bioantropoloog, kelle peamiseks uurimistööks on DNA-analüüside põhjal välja selgitada Vaikset ookeani ületanud inimeste päritolu ja liikumisteed. Ajaloo rekonstrueerimisel kasutab ta tänapäeva ja iidsete populatsioonide DNA-d ning arheoloogilisi ja lingvistilisi tõendeid.
Matisoo-Smith on Vaikse ookeani rannikult leitud leidude põhjal kirjutanud teadusartikleid sellest, milliseid alasid koloniseerisid ookeani ületanud rahvad ja milline oli inimeste kaasa toodud loomade ja taimede mõju keskkonnale Lõuna-Ameerikas. Ta kaitses doktoriväitekirja antropoloogias 1997. aastal Aucklandi ülikoolis ja sai doktorikraadi. Pärast seda on töötanud õppejõuna Aucklandis. 2009. aastast töötab Matisoo-Smith antropoloogia professorina Otago ülikoolis Uus-Meremaal. Ta on uurinud ka Vaikse ookeani piirkonna inimpopulatsioonide suhteid, nende läbikäimist ja segunemist ning eri populatsioonide tekkimist tänapäevastes piirkondades Paapua Uus-Guineast Uus-Meremaani.
Pere.
Elizabeth Anne Matisoo on sündinud Hawaiil, kuid isalt saadud perekonnanimi Matisoo on pärit Eestist. Tema isa on sündinud Eestis ja teeninud USA mereväes, tema tööst tingitult on pere elanud peale Hawaii saarte ka USA California osariigis ja Jaapanis.
Jörgen Olsson

Anders Jörgen Olsson (sündinud 18. detsembril 1968 Malmös) on endine Rootsi maadleja. Ta võistles klassikalises stiilis.
1988. aastal võitis ta noorsoo Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.
1991 võitis ta maailmameistrivõistlustel hõbemedali.
1992. aastal sai ta maailma karikavõistlustel teise koha.
1993 tuli ta Euroopa meistriks.
Eestlastest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes võitis teda 1992. aasta olümpiamängude avamatšis kohtunike häältega 3:0.
Meelis Ludvig

Meelis Ludvig (sündinud 1. aprillil 1966 Tallinnas) on Eesti endine maadleja.
NSV Liidu meistersportlase normi täitis ta 15-aastaselt 1981. aastal üleliidulisel kuni 20-aastaste juunioride turniiril Sotšis. Seda tulemust ei ole ükski Eesti maadleja suutnud korrata.
Ühena vähestest Eesti maadlejatest on Ludvig suurvõistlustel korduvalt maadelnud Venemaa kuulsuse Aleksandr Kareliniga (1986. aastal NSV Liidu Rahvaste Spartakiaadil Minskis ja 1989. aastal maailma karika etapil Tamperes).
Tuntumad konkurendid Eestis: Heldur Roone, Sergei Fjodorov, Aap Uspenski, Gennadi Bogoljubov.
Tuntumad konkurendid väljastpoolt Eestit: Nikolai Balbošin (1982, Homiel), Guram Gedehauri (1983, Ufa), Aleksandr Karelin (1986, Minsk, 1988, Tampere)
Meelis Ludvig tegeles Nõukogude armees ajateenistuses viibides lühikest aega ka samboga (sambomaadlusega). Aastal 1985 tuli Ludvig Bagrationovskis Balti sõjaväeringkonna meistrivõistlustel sambos kehakaalus kuni 100 kg kolmandaks.
Haridus ja ametialane tegevus.
Õppis aastatel 1979–1981 Tallinna Spordiinternaatkooli klassikalise maadluse osakonnas. Lõpetas 1984. aastal Tallinna Arte Gümnaasiumi. Aastal 1992 lõpetas ta Eesti Põllumajandusülikooli metsamajanduse insenerina. 2006. aastal lõpetas ta Sisekaitseakadeemia korrektsiooni erialal. 2009. aastal kaitses ta eraülikoolis Akadeemia Nord õigusteaduses süütegude menetluse ja karistusõiguse õppesuunal magistrikraadi.
Ajavahemikul 1992–2002 töötas peamiselt AS G4S Eesti'le eelnenud firmades AS ESS-s ja AS ESS Lõunas erinevatel ametikohtadel. Aastatel 2002–2010 töötas ta põhiliselt Justiitsministeeriumi haldusala asutustes keskastmejuhina. Aastatel 2010–2015 töötas ta Keskkonnainspektsiooni Tartu büroos keskkonnakaitseinspektorina. 2015. aastal siirdus tööle erasektorisse transpordivaldkonda.
Ühiskondlik tegevus.
Ludvig on Eesti Jahimeeste Seltsi liige.
Aastast 2005 oli ta Eesti Keskerakonna liige.
Jaanuaris 2022 astus Ludvig Keskerakonnast välja.
Alates 20. novembrist 2023 on Meelis Ludvig erakond Isamaa Tartu piirkonna liige.
Saavutused.
Kolmekordne Eesti meister täiskasvanute vanuseklassis Kreeka-Rooma maadluses kehakaaludes 100 kg (1986. aastal) ja raskekaalus (aastatel 1985 ja 1989). Olnud teine Eesti meistrivõistlustel 1982, 1990. a raskekaalus ja 1983. a kehakaalus 100 kg ning kolmas 1988. a raskekaalus, 1983. a absoluutkaalus.
Aastatel 1982–1988 esindas ta 14 korda eri vanuseklassides Eesti NSV-d või võistles Dünamo (spordiselts) üleliidulise koondise koosseisus NSV Liidu esivõistlustel, NSV Liidu meistrivõistlustel, NSV Liidu meeskondlikel karikavõistlustel või NSV Liidu Rahvaste Spartakiaadil.
IPad 3

iPad 3 on kolmanda põlvkonna iPad, tahvelarvuti USA ettevõttelt Apple Inc.
iPad 3 on kujundatud ühe inimese liikuva töökoha suhtlemisliidesena Internetiga ja seeläbi teiste inimestega. Seda tutvustati tarbijatele 7. märtsil 2012 Californias San Franciscos Yerba Buena kunstikeskuses.
Tehnilised andmed.
iPad 3 on 241 mm kõrge, 185,7 mm lai ja 9,4 mm paks ja kaalub kas 652 g (ainult Wi-Fi) või 662 g (Wi-Fi+4G).
Selle ekraan on 9,7-tolline ja selle lahutusvõime on 2048x1536 pikslit, mis teeb pilditiheduseks 264 pikslit tolli kohta. Tema Wi-Fi on 802.11a/b/g/n, protsessor on ASX ja operatsioonisüsteem on iOS 5. Mälu on seadmel 16, 32 või 64 GB. Seadmel on 42,5-vatt-tunnine USB kaudu laetav liitiumpolümeeraku ja 5 megapiksli suurust fotot teha võimaldav iSight, mis võimaldab salvestada 1080p 30 kaadrit sekundis.
Kriitika.
Sidevahendina ei ole iPad 3 Eestis kasutatav 4G-mobiilsidevõrgus. Puudub eestikeelne kasutajaliides. 15. märtsi 2012 seisuga pole iPad 3 mõeldud Eestis turustamiseks, Apple'i veebis on eestikeelsena näha ainult vana mudelit iPad 2.
Ramona Emerson avaldas ajalehes Huffington Post artikli "6 puudust, mis kriitikutele Apple'i uue tahvelarvuti juures ei meeldi":
Positiivse poole pealt võib öelda, et uue iPad-i suurim muudatus on aku. Kõigest hoolimata on uus iPad tahvelarvutitest endiselt parim.
Csongrádi veinipiirkond

Csongrádi veinipiirkond on üks Ungari veinipiirkondi Alföldi (Doonau) veiniregioonis.
Ajalugu.
Alföldi regioonis olevate veinipiirkondade ajalugu on väga sarnane. Algul kujunes viinamarjade kasvatamine viinapuulehtlates välja jõgede orgudes, üleujutatud piirkondades ning viinamarjakasvatus arenes põhiliselt alevites. Esimesed usaldusväärsed andmed pärinevad Garamszentbenedeki abtkonna asutamisdokumendist 1075. aastast. Selles dokumendis mainitakse "Donatio Regia" hulgas ka Tisza jõe kõrval läheduses asuva Alpári piirkonna viinamarju. 15. sajandiks arenes viinamarjakasvatusest omaette tootmisharu, mida tõendab ka kohustuslik kümnisemaks. Türklaste valitsemiasjal oli vein vilja kõrval kõige minevamaks kaubaartikliks ning kõige olulisemaks tulubaasi moodustajaks. Seda kinnitab ka Buda bei 1573. aasta kohta käiv sultani käsk: "Buda vilajetis (kuhu kuulus valdavalt ka Doonau ja Tisza jõe vaheline ala) sõltub sultani maavalduste tulevik ning emiiride ja nahaparkalite omandi tulevik enamasti veinist saadud sissetulekutest." 16. sajandil ja 17. sajandil toimunud rahvaste rändamine tõi sinna balkani päritolu punase veini kultuuri ja Kadarka. 
Levinud oli viinamarjade lõikamine. See tähendas teatud kaitset talvekülmade vastu. Viinamarjapuid kasvatati ilma tugedeta.
18. sajandi esimesel poolel hakkas Doonau ja Tisza jõe vahel levima lendliiv. Ungari kuninganna Maria Theresia käskis 1779. aastal välja antud seadusega viia viinamarjade kasvatamise Alföldi, et lendliivad taimed kinnitaksid. Viinapuutäid ei jää ellu liivases pinnases, mis sisaldab rohkem 75–80% kvartsi, seetõttu ei tekitanud nad Alföldis kahju. Levinumad viinamarjasordid olid Kadarka, Kövidinka ja Izsáki sárfehér, mida tänapäeval nimetatakse Arany sárfehér.
Kliima.
Vaheldusrikas, kõikuv kliima sarnaneb Kunsági veinipiirkonna omaga, kuid aastane päikesepaiste hulk on suurem. See on üks riigi kõige soojemaid veinipiirkondi.
Pinnas.
Osaliselt Doonau jõest pärit lubjarikas liiv, osaliselt ilma lubasisalduseta jõesete ja liivane pinnas, kohati löss ning lössi ja liiva segu.
Pindala.
Veinipiirkonna kogupindala on 2840 ha, kogukonna registri järgi 1770 ha. Veinipiirkonda kuuluvate asulate arv on 16.
Viinamarjasordid ja veinid.
Kékfrankos, Rajnai rizling, Kövidinka, Zweigelt. Võrreldes Alföldi veinipiirkondadega domineerib ka siin lauaveinide tootmine.
Jakob Meck

Jakob Meck (ka "Jacobus, Jakobus Meck") (surnud 1575) oli Liivimaa vaimulik ja Poola ametnik.
Jakob Mecki päritolu pole selge, tõenäoliselt pärines tema suguvõsa Sileesiast. Võimalik, et ta ise on sündinud Vilniuses, sest 1520. ja 1530. aastatel oli Greger Meck Vilniuse raehärra. 1552. aastal on Mecki esimest korda mainitud Riia toomhärrana, mil ta oli kapiitli keldriülem ("cellerarius"). 1550. aastatel ning Vene-Liivimaa sõja alguses tegutses ta Riia peapiiskopi Wilhelmi saadikuna. 1559–1566 oli Meck Riia toomkapiitli viimane dekaan.
1561. aastal, kui suri Riia toompraost Georg Schwantz, tekkis Meckil kui kapiitli tähtsaimal elusoleval liikmel tõsine tüli peapiiskop Wilhelmiga, kes püüdis praosti ja ka teiste toomhärrade valduseid endale saada, et need koadjuutor Christoph von Mecklenburgiga ära jagada. Meck palus abi nii Wilhelmi vennalt, Preisimaa hertsogilt Albrechtilt kui ka Poola kuningalt Zygmunt II Augustilt. Koos kapiitlisekretär Johannes Koleriga õnnestus Meckil osa kapiitli valdustest peaiiskopi ja koadjuutori haardest tagasi saada, kuid tüli jätkus kuni peapiiskopi surmani 1563. aastal. Praosti valdustest ning veel mitmed prebendidest jäi kapiitel igaveseks ilma, samas kui Meckil õnnestus säilitada dekaanivaldused, kaasa arvatud Suntaži (saksa "Sunzel") linnus. 1563. aastal vangistati Poola kuninga nõudmisel ka koadjuutor Christoph, mille tõttu kapiitel suutis säilitada oma senised valdused. Juba kaotatud valdused läksid Poola kontrolli alla.
Pärast Riia toomkapiitli likvideerimist 1566. aastal sai Meckist Poola ametnik, ta nimetati Riia kastellaaniks. 1567. aastal tõsteti ta aadliseisusse ja sai 1568. aastal senise dekaaniprebendi, Suntaži linnuse oma lääniks. Järgnevatel aastatel püüdis ta peamiselt kaitsta Liivimaad jätkuva sõja eest ning edendada kohaliku aadli õiguseid. Ta suri 1575. aastal, veebruari ja augusti vahel. Seejärel läksid tema valdused tema naisele ja alaealistele lastele ning järgnevatel aastatel püüdsid erinevad jõud neid endale haarata. Viimaks õnnestus tema naisel ning tema uuel mehel, Christoph Richteril need siiski tagasi saada ning suur osa Jakob Mecki valdustest jäi kuni 20. sajandi alguseni Meckide perekonna valdusse.
Füüsikalised omadused

Keemilise aine või materjali füüsikalised omadused on omadused, mis pole seotud aine osalusega keemilistes reaktsioonides. Neid eristatakse keemilistest omadustest, mis on seotud aine osalusega keemilistes reaktsioonides. Füüsikalised omadused on näiteks aine tihedus, sulamistemperatuur, soojusjuhtivus, radioaktiivsus.
Füüsikas mõistetakse objekti füüsikaliste omaduste all mis tahes omadusi, mis on kirjeldatavad füüsika mõistete kaudu.
August Janni

August Janni (26. november (vkj)/ 8. detsember 1895 Ahja mõis, Võnnu kihelkond, Tartumaa – 27. november 1984) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1928 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Ta õppis ka aastatel 1922–1926 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis. Ta õppis aastatel 1929–1930 ja 1934–1939 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ning aastatel 1931–1934 õigusteaduskonnas. Ta töötas aastatel 1915–1920 postiametnikuna Riias, Petroskois ja Tallinnas ning aastatel 1920–1942 postiametnikuna Tartus. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses. Ordineeriti 17. mail 1942 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1942–1944 Tartu Peetri koguduse 1. pihtkonna adjunkt, aastatel 1944–1981 oli ta Tartu Peetri koguduse õpetaja; aastatel 1954–1981 oli ta veel Tartu praostkonna praost. Aastal 1981 jäi ta emerituuri.
Regiobahn

Regiobahn on Saksamaa linnade lähedal paiknev piirkondlike raudteede võrk. 
Eristatakse RegionalBahni ja RegionalExpressi, mis on kiirem. 
Piirkondlikel liinidel kasutatakse ühe- ja kahekorruselisi vaguneid.
Woltersdorfi tramm

Woltersdorfi tramm on Berliinist idas asuv standardrööpmeline trammiliin number 87, mis algab Rahnsdorfi raudteejaamast. 
Liinil sõidavad vanad vagunid.
Schöneiche-Rüdersdorfi tramm

Schöneiche-Rüdersdorfi tramm on Berliinist idas asuv trammiliin number 88, kus opereerivad vanad Gotha ja CKD Tatra vagunid.
Liin on 14,1 km pikkune ja sellel on 20 peatust.
Osvald Põldma

Osvald Põldma (enne eestistamist Osvald Beifeldt; 5. märts 1903 Kokora vald – 11. november 1954) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1924 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1929 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.
Ta oli aastatel 1930–1950 Alatskivi koguduse õpetaja, aastatel 1949–1950 hooldas ta ka Kodavere Mihkli kogudust. Aastatel 1950–1954 oli ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1951–1954 ka Järva-Peetri Püha Peetruse kogudust.
Hammetti võrrand

Hammetti võrrand kirjeldab lineaarse vabaenergia sõltuvust reaktsioonide kiiruste (või tasakaalukonstantide) vahel paljude meta- ja para-asendatud bensoehapete reaktsioonide korral. Reaktsioon on kirjeldatav kahe parameetriga: asendaja konstandi σ, mis vastab konkreetsele asendusrühmale antud asendis, ja reaktsiooni konstandiga ρ, mis sõltub reaktsiooni tüübist.
formula_1,
kus:
k – reaktsiooni kiiruskonstant asendatud ühendi jaoks
k0 – kiiruskonstant asendamata ühendi jaoks
ρ – reaktsiooni konstant 
σ – asendaja konstant
Jaan Aarmann

Jaan Aarmann (18. september 1885 – 18. jaanuar 1978) oli eesti tehnikateadlane.
Ta sai hariduse enne Esimest maailmasõda Peterburi Mäeinstituudis.
Aastatel 1914–1920 töötas ta Donbassis mitme kaevanduse juhatajana.
Pärast Vabadussõja lõppu kutsuti ta põlevkivi kaevandamist korraldama. Tema juhtimisel rajati kiiresti Kukruse põlevkivi allmaakaevandus.
Aastatel 1923–1937 töötas ta Riigikontrollis.
Ta on 1933. aastal ilmunud "Mäetööde õpperaamatu" üks autoritest.
Aastast 1941 õpetas ta TPI-s, aastast 1947 oli dotsent.
Müncheni ülikool

Müncheni ülikool (ka "Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikool"; saksa keeles "Ludwig-Maximilians-Universität München" lõhidalt LMU München) on ülikool Saksamaal Münchenis.
Selle ülikooli asutas 1472. aastal Ingolstadtis Baieri hertsog Ludwig IX ja esialgu tunti seda Ingolstadti ülikoolina.
Baieri kuurvürst Maximilian Joseph viis 1800 ülikooli Ingolstadtist üle Landshuti, kuna Ingolstadti ähvardasid prantslased.
1826 viis Baieri kuningas Ludwig I ülikooli üle Münchenisse. Ühtlasi nimetati ülikool Ludwigi ja tema isa järgi ümber Ludwigi ja Maximiliani ülikooliks.
19. sajandil peeti Müncheni ülikooli üheks Euroopa kõige mainekamaks ülikooliks. 1903. aastal lubati naistel ülikooli astuda ja 1918. aastal sai Adele Hartmannist esimene naine Saksamaal, kes oli kaitsnud doktoriväitekirja ja saanud doktorikraadi. Samal aastal oli üliõpilaste seas naisi juba 18%.
Ülikooliga on tihedalt seotud 34 Nobeli auhinna laureaati, nende seas Wilhelm Röntgen, Max Planck, Werner Heisenberg, Otto Hahn ja Thomas Mann. Nobelistide arvult on Müncheni ülikool maailmas 13. kohal. Johannes Paulus II oli nii ülikooli tudeng kui ka professor.
Tänapäeval on Müncheni ülikool üliõpilaste arvult Saksamaa teine ülikool, sest 2009/2010. aasta talvesemestril oli seal 45 539 üliõpilast. Nendest esmakursuslasi oli 7801 ja välismaalasi 6743 ehk peaaegu 15% üliõpilastest. Ülikooli rahastati 2008. aastal 458,8 miljoni euroga, aga kui sinna juurde arvata ülikooli haigla, siis küündib summa juba miljardi euroni.
Jaan Rea

Jaan Rea (30. juuli 1896 Seli vald, Pärnumaa – 1937 NSV Liit (hukati)) oli eesti poliitik (kommunist).
Jaan Rea sündis 1896. aastal Pärnumaal, Seli vallas põllutöölise peres.
Poliitilist tegevust alustas Jaan Rea Eesti Vabadussõja ajal, 1922. aastal organiseeris J. Rea õpilasstreigi Pärnus.
1924. aastal valiti Jaan Rea II Riigikogu liikmeks, kommunistliku Töörahva Ühise Väerinna nimekirjas, Riigikogust astus ta tagasi 20. mail 1924. aastal, teda asendas Riigikogus Jaan Velt. 
Jaan Rea osales 1. detsembri riigipöördekatse ettevalmistamisel Pärnus, pärast riigipöördekatse läbikukkumist põgenes Eestist NSV Liitu, kus töötas kooliõpetajana.
Javier Marías

Javier Marías Franco (20. september 1951 Madrid – 11. september 2022 Madrid) oli hispaania kirjanik ja tõlkija. 
Alates 2006. aastast oli Marías Hispaania Kuningliku Akadeemia ("Real Academia") liige. Tema teoseid on tõlgitud 40 keelde ja avaldatud 50 riigis.
Peter von Tiesenhausen

Peter von Tiesenhausen (ka "Petrus de Tisenhusen, Dissenhussen") oli Vana-Liivimaa aadlik ja vaimulik, Tartu toomhärra 1550–1558.
Peter von Tiesenhausen pärines Tartu piiskopkonnast, tema isa oli Heinrich von Tiesenhausen, Tiesenhausenite vasallisuguvõsast. 1536. aastal immatrikuleeriti Peter von Tiesenhauseni nimeline isik Oderi-äärse Frankfurdi ülikooli, võimalik, et see oli hilisem toomhärra; 1545. aastal immatrikuleeriti samanimeline Wittenbergi ülikooli. 20. jaanuaril 1550 on Peter von Tiesenhausenit esmakordselt nimetatud Tartu toomhärraks.
1551. aastal teatas Liivimaalt lahkunud Tartu piiskop Jodokus von der Recke, et sooviks Peter von Tiesenhausenit näha enda järglasena piiskopitoolil. Kuid Tartu kapiitel valis 1552. aastal uueks piiskopiks Kärkna kloostri abti Hermann Weseli, kellel aga kuni 1554. aastani ei õnnestunud hankida paavsti kinnitust. Seetõttu tekkis Riia peapiiskopil Wilhelmil ja tema vennal, Preisimaa hertsogil Albrechtil 1553. aasta lõpus plaan Tiesenhausen ikkagi Tartu piiskopiks teha, selles lubas neid abistada ka Roomas elav kunagine Tartu toomhärra Alexander Sculteti. Kuid Peter von Tiesenhausen ise polnud eriti valmis Tartu seisuste tahte vastu astuma, kartes ebaõnnestumist ja oma toomhärravalduste kaotsiminekut. Peapiiskop Wilhelm pakkus seepeale võimalust Tiesenhausenist Hermann Weseli koadjuutor teha, kuid ka see plaan ei õnnestunud, sarnaselt ebaõnnestus ka Tiesenhauseni võtmine Riia toomkapiitlisse.
Tiesenhausen oli Tartu toomkapiitlis kuni selle lõpuni 1558. aastal, ta esines Tartu piiskopkonna esindajana veel 1558. aasta märtsis peetud Liivimaa maapäeval. Tartu piiskopkonna vallutamise järel loobus Tiesenhausen vaimulikuseisusest ning 20. novembril 1561 läänistas Zygmunt II August talle mõisaid Rēzekne lähedal. Varsti pärast seda abiellus ta Barbara Tiesenhauseniga, kes oli Riia peapiiskopi vasalli Fromhold von Tiesenhauseni tütar.
Walter von Pezold

Walter von Pezold (8/20. september 1882 Tallinn – 3. juuni 1955 Hamburg) oli Eesti jurist.
Walter von Pezold oli kohtunik, Kohtukoja liige. W. von Pezold oli I Riigikogus II abisekretär (4. jaanuarist 1921 kuni 7. juunini 1923).
Walter von Pezold kuulus Saksa-Balti Erakonda.
Valter Pezold vabastati Kohtukoja liikme ametikohalt omal palvel arvates 1. augustist 1940
Otto-Rudolf Pärlin

Otto-Rudolf Pärlin (14. august 1887 Torma vald, Tartumaa – 18. august 1964 Tartu) oli eesti põllumees ja omavalitsustegelane.
Kuulus I ja II Riigikogu koosseisu ning lühikest aega ka III Riigikogusse (astus tagasi 17. novembril 1926). Oli Põllumeestekogude liige.
1930. aastate lõpuperioodi puhkes suurimaid ja kõmulisemaid kohtuasju Eestis - Lõuna-Eesti Eksporttapamajade kohtuprotsess, kui kevadel 1937 allutati Tartu suurim tapamaja Eesti Lihaekspordile ja enne üleandmist viidi ühisuses läbi revisjon. Juurdlusel ilmnes, et Tartus, Teguri tänav 48 tegutseva ühisuse 1933, 1934 ja 1935. aasta bilanssi on paigutatud tõele mittevastavaid andmeid. 1933. aastal oli ülejääk näidatud 92 725 krooni võrra vähemana, 1934 oli võlausaldajate arve näidatud 167 666 krooni võrra suuremana ja ülejääk 280 000 krooni võrra vähemana, 1935 bilansi aktivas olid võlausaldajate arved näidatud 248 948 krooni võrra suuremana. Kohtuotsusega mõisteti Lõuna-Eesti Eksporttapamaja juhatuse esimees Jüri Ottas ja Otto-Rudolf Pärlin kaheks aastaks vangimajja ühes kõigi õiguste kaotamisega.
Benjamin Sehene

Benjamin Sehene (sündinud 1959 Kigalis) on Rwanda kirjanik.
Benjamin Sehene on tutsi päritolu. Tema perekond põgenes 1963. aastal Ugandasse, kus ta ka oma kooliteed alustas. Ta õppis 1980. aastate alguses Pariisis Sorbonne'i ülikoolis ning kolis 1984. aastal Kanadasse. Tema esimesed kirjutised ilmusid 1988. aastal. Pärast 1994. aasta genotsiidi pöördus ta Rwandasse tagasi, et püüda juhtunut mõista ja dokumenteerida. Praegu elab ta Pariisis.
Tema teosed räägivad eelkõige Rwanda genotsiidist. Ta kirjutab prantsuse keeles.
Ta on rahvusvahelise PEN-klubi liige.
Bachide suguvõsa

Bachide suguvõsa oli muusikaajaloos tähtsal kohal ligi kaks sajandit. Sellesse kuulus üle 50 tuntud muusiku ja rida silmapaistvaid heliloojaid, kellest kõige tuntum on Johann Sebastian Bach (1685–1750). Johann Sebastian Bach koostas ise sugupuu, mille lõpetas tema poeg Carl Philipp Emanuel Bach.
Bachide suguvõsa ei lahkunud Tüüringist, kuni Sebastiani pojad siirdusid laia maailma. Vaatamata talupojaseisuse viletsusele Kolmekümneaastase sõja ajastul säilitas suguvõsa oma positsiooni ning andis Euroopa suurimate hulka kuuluvaid muusikuid, isegi kui nende eluaegne kuulsus jäi kohalikuks. Tähelepanuväärseid muusikuid oli sedavõrd palju, et Erfurdis nimetati kõiki muusikuid Bachideks, isegi kui nad ei kuulunud kohalike Bachide perre. Nii päris Sebastian Bach suguvõsa kunstilise traditsiooni, mida ajaloolised asjaolud olid kaitsnud sajandipikkuse muusikalise käärimise eest, mis ülejäänud Euroopas oli hävitanud polüfoonilise muusika.
Johann Sebastian Bachi esivanemad.
16. sajandi algusest on teada neli Bachide suguvõsa haru. 1561. aastal kuuleme Tüüringis Gotha ja Arnstadti linnade vahele jäävas Wechmari külas Hans Bachist, keda peetakse Veit Bachi isaks.
Teised enne 1685. aastat sündinud Bachid.
Johann Ambrosiuse onu Heinrich Arnstadtist sai kaks poega: Johann Michael ja Johann Christoph, kes kuuluvad J. S. Bachi suurimate eelkäijate hulka. Johann Christophit peeti mõnd aega moteti "Ich lasse dich nicht" ("I will not leave you") autoriks, mida varem omistati Sebastian Bachile ning on nüüd teadaolevalt tõesti tema looming (BWV 159a). Veel üks Veit Bachi järeltulijaist, Johann Ludwig, pälvis Sebastianilt enam imetlust kui ükski teine ta esivanemaist – Johann Sebastian kopeeris kaksteist Johann Ludwigi kirikukantaati ning lisas neile mõnikord omaenese tööd.
Sugupuu.
&lt;/table&gt;
Johann Christoph Bach (1645–1693)

Johann Christoph Bach (22. veebruar 1645, Erfurt – 28. august 1693, Arnstadt) oli Saksa barokkajastu muusik ja helilooja. 
Ta oli Christoph Bachi kolmas poeg ja Johann Ambrosius Bachi kaksikvend, samuti Johann Sebastian Bachi onu. Johann Christoph Bach oli abielus Martha Elisabeth Eisentrautiga (1654–1719) ning töötas Arnstadtis õue- ja linnamuusikuna.
Johann Ambrosius Bach

Johann Ambrosius Bach (22./24. veebruar 1645, Erfurt – 20./24. veebruar 1695, Eisenach) oli saksa helilooja, Johann Sebastian Bachi isa.
Christoph Bachi (1613–1661) poeg Ambrosius sündis Saksamaal Erfurdis Johann Christoph Bachi (1645–1693) kaksikvennana. Ta töötas Erfurdis viiuldajana.
1671. aastal kolis ta koos perega Tüüringis Eisenachi, kus sai õukonnas tööd trompetimängija ja linnamuusikuna. Tema kohustuste hulka kuulus ka koraalide esitamine raekoja tornist kaks korda päevas, kirikumuusikute abistamine paastupäevadel ning kohalike ürituste saatmine muusikaga.
1684. aastal palus Johann Ambrosius Bach edutult end ametist vabastada, et võtta vastu töökoht kodulinnas.
Oma esimese naise Maria Elisabeth Lämmerhirtiga abiellus ta 1. aprillil 1668 ning sai kaheksa last. Neli neist said muusikuteks, teiste seas ka Johann Sebastian.
Johann Ambrosius Bach suri Eisenachis 1695. aastal.
Rahvusvaheline Puhta ja Rakenduskeemia Liit

Rahvusvaheline Puhta ja Rakenduskeemia Liit (inglise keeles "International Union of Pure and Applied Chemistry", lühend IUPAC) on keemikute esindusorganisatsioon paljudes riikides. Üks oluline tegevusvaldkond on keemiaterminoloogia küsimused. Peakorter asub Zürichis Šveitsis.
Eesti Kodukaitse Ajaloo Selts

Eesti Kodukaitse Ajaloo Selts on avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mis kogub Eesti Kodukaitse ajaloolist pärandit ning korraldab üritusi ja Eesti Kodukaitse endiste liikmete tunnustamist.
Selts tegutseb Tallinnas.
EKAS

EKAS on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Ettevõtja

Ettevõtja on isik, kes tegutsedes ettevõtte vormis pakub oma nimel tasu eest püsivalt kaupu või teenuseid, kannab ettevõtte tegevusega seotud riske ning omandab ettevõttest saadavat ettevõtjatulu. 
Äriseadustiku järgi võib ettevõtja olla füüsiline isik või juriidiline isik – äriühing, mis võib olla täisühing, usaldusühing, osaühing, aktsiaselts ja tulundusühistu.
Kärdla linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Lääne maavanema poolt 4. novembril 1939 kinnitati Kärdla linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
Destilleerimisseade

Destilleerimisseade ehk destillatsiooniseade ehk destillaator on seade, millega lahusest eraldatakse destilleerimise teel vedelik.
Antsla linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril valiti ja Võru maavanema poolt 1. novembril 1939 kinnitati Antsla linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
Mustla linnavolinike loend

Mustla linnavolinike loend
Musta alev sai kolmanda astme linnaks 1. mail 1938. Sel puhul sai senine alevivolikogu linnavolikoguks.
1939.
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Viljandi maavanema poolt 30. oktoobril 1939 kinnitati Mustla linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
Välja jäid:
521 hääleõiguslikust kodanikust käis valimas 447 (86%).
Elva linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril valiti ja Tartu maavanema poolt 30. oktoobril 1939 kinnitati Elva linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
Peggy Sue

Peggy Sue Wright (neiupõlvenimi Peggy Sue Webb; sündinud 24. märtsil 1943) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja, kelle hiilgeajad jäävad 1960. aastate lõppu ja 1970. aastate algusse.
Tema õed on tuntud kantrilauljad Loretta Lynn ja Crystal Gayle.
Mõisaküla linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Pärnu maavanema poolt 21. oktoobril 1939 kinnitati Mõisaküla linnavolinikeks alates 1. detsembrist 1939 (RTL 1939, 101):
7. detsembril 1939 valis linnavolikogu 7 poolt-, 3 vastu- ja 2 erapooletu häälega linnavanemaks Juhan Sõmeri, senine linnavanem Jaan Paalits sai 3 poolt-, 7 vastu- ja 2 erapooletut häält. Linnavanema palka vähendati 106 kroonilt 100-le.
Kilingi-Nõmme linnavolinike loend

"Siin on loetletud Kilingi-Nõmme linnavolikogu volinikke."
1939.
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Pärnu maavanema poolt 28. oktoobril 1939 kinnitati Kilingi-Nõmme linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
1940.
25. ja 26. veebruaril valiti ja Pärnu maavanema poolt 8. märtsil 1940 kinnitati Kilingi-Nõmme linnavolinikeks (RTL 1940, 27, 28. märts 1940):
Kunda linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril valiti ja Viru maavanema poolt 28. oktoobril 1939 kinnitati Kunda linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
Mustvee linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Tartu maavanema poolt 30. oktoobril 1939 kinnitati Mustvee linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
Valimised toimusid kahes ringkonnas, hääleõiguslikke kodanikke oli kokku 1394, valimas käis 911 (65,35%).
12. detsembril valis linnavolikogu linnavanemaks senise linnavanema Mihkel Koppeli (11 häälega poolt, enda hääle mitteandmisel, vastaskandidaat oli Pavel Apolinski) ja linnavanema abiks ühel häälel Peeter Kalinini. Linnavanema palgaks määrati 80 krooni ja abile 40 krooni kuus.
Sindi linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril valiti ja Pärnu maavanema poolt 21. oktoobril 1939 valiti Sindi linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
12. detsembril 1939 valis linnavolikogu linnavanemaks senise linnavanema Jakob Ollepi (11 häält poolt, 1 erapooletu) ja tema abiks Jakob Kulleri (kuna Kuller ja vastaskandidaat Nikolai Lett said mõlemad 6 häält, otsustati küsimus liisuga) ning määras linnavanema palgaks 120 krooni ja linnavanema abi palgaks 20 krooni kuus.
Eerik Hiisjärv

Eerik Hiisjärv (kuni 17.12.1937 Erich, kuni 14.02.1938 Hinrikson; 30. aprill 1913 Tartu – 20. mai 1995 Tallinn) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1931 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Teenis seejärel Kaitseväes. Aastatel 1933–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Torma ja Tartu Peetri koguduses. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1939–1949 Kodavere Mihkli koguduse õpetaja. Aastatel 1949–1975 oli ta Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, olles aastatel 1968–1975 Lääne praostkonna praost; lisaks hooldas ta aastatel 1949–1956 Ridala Püha Maarja Magdaleena kogudust, aastatel 1968–1975 Martna Püha Martini kogudust ja aastatel 1972–1975 Noarootsi Püha Katariina kogudust; veel oli ta aastatel 1966–1990 konsistooriumi assessor. Aastatel 1975–1990 oli ta Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse õpetaja ja aastatel 1976–1986 Tallinna praostkonna praost. Aastatel 1986–1987 oli ta peapiiskopi kohusetäitja. Jäi aastal 1990 emerituuri.
Suure-Jaani linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Viljandi maavanema poolt 30. oktoobril 1939 kinnitati Suure-Jaani linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
Keila linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril valiti ja Harju maavanema poolt kinnitati Keila linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
Narõm

Narõm on küla Parabelski rajoonis Tomski oblastis.
2008. aasta seisuga elas külas 995 inimest.
1941. aasta küüditamiste käigus saadeti mitmed väljasaatmisele määratud perekonnad Narõmi piirkonda. 1912. aastal oli Vene Keisririik samasse piirkonda asumisele saatnud Jossif Stalini, Narõmi on nimekatest NSV Liidu riigitegelastest asumisele määratud ka näiteks Jakov Sverdlov.
Jõhvi linnavolinike loend

1. maist 1938 sai Jõhvist kolmanda astme linn ja 1934. aastal valitud alevivolikogu muutus linnavolikoguks. 
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Jõhvi linnavolikogu teine koosseis ja Viru maavanema poolt 28. oktoobril 1939 kinnitati Jõhvi linnavolinikeks (RTL 1939, 101) volituste algusega 1. detsembrist 1939: