tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
James Madison

James Madison (16. märts 1751 – 28. juuni 1836) oli Ameerika Ühendriikide neljas president aastail 1809–1817.
Madison oli üks USA Iseseisvusdeklaratsiooni koostajatest.
1801–1809 oli Madison USA riigisekretär. Riigisekretärina saatis ta saadikud Pariisi Napoleon I juurde ostma New Orleansi linna, aga saadikud suutsid 30. aprillil 1803 sõlmida lepingu, millega USA ostis Prantsusmaalt 15 miljoni USA dollari eest kogu Louisiana, millega USA territoorium kahekordistus.
1809–1817 oli Madison USA president. Tema ametiaega jäi 1812. aasta sõda, milles Suurbritannia püüdis USA-d vallutada, hõivas ajutiselt ja põletas maha koguni pealinna Washingtoni, kuid lõpuks ikkagi kaotas sõja.
Madisoni ajal sai presidendi residentsiks Valge Maja, kuid see põletati 1812. aasta sõja ajal maha. Hiljem see taastati.
Madison on kõige väiksem USA president, olles 163 sentimeetrit pikk ja kaaludes umbes 100 naela (45,4 kilogrammi).
15. septembril 1794 abiellus Madison Dolley Payne Toddiga, kes oli 26-aastane lesknaine. Abielu kestis mehe surmani. Lapsi neil polnud, kuid Madison lapsendas Dolley poja esimest abielust John Payne Toddi (1792–1852). Pojast sai alkohoolik, kes istus korduvalt pisikuritegude eest vangis, tal polnud kunagi naist ega lapsi.
Tunnustus.
James Madison valiti 1785. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
James Monroe

James Monroe (28. aprill 1758 Virginia – 4. juuli 1831 New York) oli 5. Ameerika Ühendriikide president (1817–1825) ja riigisekretär (1811–1817). Ta esindas USA Demokraatlikku-Vabariiklikku Parteid. 
1816. ja 1820. aasta USA presidendivalimised olid viimased, mis toimusid praktiliselt ilma konkurentsita. Esimesel neist oli eelmine president James Madison täitnud põhilised föderalistide valimislubadused (kaitsetollid ja riigipanga) ning nende kandidaadil Rufus Kingil polnud suurt midagi rahvale lubada. Monroe võitis 68,2% häältest ja 183 valijameest Kingi 34 vastu. Järgmisel korral sai Monroe vastaskandidaat John Quincy Adams ühe valijamehe toetuse ja Monroe võitis 80,6%-ga häältest ülejäänud. USA Föderalistlik Partei ei saanud seekord ühtki valijameest ja lõpetas oma tegevuse. 
Monroe ajal suurenes USA välispoliitiline tähtsus tunduvalt, mis võimaldas tal efektiivselt kehtestada Monroe doktriini, mis keelas võõrvõimude (eestkätt Euroopa koloniaalriikide) sekkumise Ameerika maailmajao asjadesse. Doktriini hakati nii nimetama alles paarkümmend aastat pärast tema surma. 
Monroe oli 1775. aastast vabamüürlane ja kuulus Williamsburgi looži. 
Monroe on üks kolmest presidendist, kes on surnud USA iseseisvuspäeval. Viis aastat enne tema surma surid 4. juulil 1826 samal päeval John Adams ja Thomas Jefferson.
John Quincy Adams

John Quincy Adams (11. juuli 1767 Massachusetts – 23. veebruar 1848 Washington) oli Ameerika Ühendriikide 6. president 1825–1829. President James Monroe ajal oli Adams riigisekretär.
John Q. Adams oli John Adamsi poeg. Aastatel 1780–1783, alles teismelisena, oli ta töötanud sekretäri ja tõlkijana saadik Francis Dana juures, kui alles tunnustamata Ameerika kolooniad püüdsid tagajärjetult leida Venemaa toetust Suurbritanniaga peetud Iseseisvussõjas (1776–1783). Ta oli esimene presidendi poeg, kes ise samale ametikohale jõudis, teiseks selliseks sai George W. Bush.
1802 valiti ta Massachusettsi osariigi senatisse. 4. märtsil 1803 valiti ta omakorda USA senatisse, senaator oli ta 8. juunini 1808. Pärast ametiaega nimetati ta USA esimeseks saadikuks Venemaal, volikirjad esitati tsaar Aleksander I-le 5. novembril 1809. Adams määrati uuele kohale tänu enda varasematele kogemustele selles maailmanurgas. Ta juhtis Genti rahulepingu (1814) komisjoni, millega lõpetati USA teine Suurbritanniaga peetud sõda ehk nii-nimetatud 1812. aasta sõda. Saadik Venemaa Keisririigis oli ta 1814. aasta aprillini.
1814. aasta mais tegi ta ka maismaareisi Tallinnasse, et lahendada konsulaarametiga seonduv probleem. Nimelt oli USA kohalik konsulaaresindaja Revalis – baltisakslane Diedrich Rodde – esitanud USA Peterburi konsuli, Philadelphiast pärit Levett Harrise vastu korruptsioonisüüdistuse. Sealhulgas on võimalik, et ta jõudis Eestimaa kubermangu provintsi külastada juba kahe varasema diplomaatilise missiooni ajal.
Pärast saadikuteenistust Londonis Court of St Jamesis (1815–1817) nimetas viies USA president James Monroe Adamsi oma riigisekretäriks. Adams teenis riigisekretärina aastatel 1817–1825, mil muuhulgas osales USA valitsuse ühe esimese välispoliitilise tegevuskava koostamises, mis hiljem sai tuntuks Monroe doktriini nime all. Monroe doktriin kuulutas, et Euroopa suurriigid ei peaks sekkuma Ameerika mandri siseasjadesse.
Ühendriikide presidendivalimistel sai valijamehi neli kandidaati, kellest ükski ei kogunud absoluutset enamust. Andrew Jackson, kes oli saanud valimistel nii kõige rohkem hääli kui ka kõige rohkem valijamehi, pidas loomulikuks, et ta valitakse presidendiks. Ent neljast kandidaadist kõige vähem valijamehi kogunud Henry Clay andis oma toetuse Adamsile, kes kogus teises ringis absoluutse enamuse. Adamsist sai 1824. aastal vaidlustatud valimiste järel kuues Ameerika Ühendriikide president, kes seejärel nimetas Clay vastavalt riigisekretäriks. See andis Jacksonile alust süüdistada Adamsit korruptsioonis. Süüdistus oli ilmselt alusetu, sest Clay seisukohad ja programm olid Adamsi omadele lähedasemad kui teistele kandidaatidele. Ent Jackson jäi visalt selle juurde ning 1829. aastal võitis Adamsit, keda teiseks ametiajaks tagasi ei valitud.
Tunnustus.
John Quincy Adams valiti 1818. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Isiklikku.
John Q. Adamsi naine Louisa Cathrine Johnson on ainus USA presidendi naine, kes on sündinud väljaspool USA-d (Londonis).
Andrew Jackson

Andrew Jackson (15. märts 1767 – 8. juuni 1845) oli seitsmes Ameerika Ühendriikide president aastail 1829–1837.
1824. aasta presidendivalimistel, kus ta oli vastamisi John Quincy Adamsi ja veel kahe Demokraatlik-Vabariikliku Partei kandidaadiga, saavutas Jackson nii rahvahääletusel 151 271 häälega kui ka valimiskogus 99 häälega enamuse. Kuna aga valimiste võitmiseks oli vaja vähemalt 131 häält valimiskogu 261 häälest ja keegi ei saavutanud enamust, läks valimine üle Esindajatekotta, kes valis presidendiks Adamsi 13 häälega Jacksoni 7 vastu. 
Jackson oli kogenud sõjaväelane ja piirialade inimeste vaadete esindaja. Seetõttu nõudis ta Ameerika Ühendriikide kiiret laiendamist ning kohtles julmalt indiaanihõime, eriti Florida osariigis. Tema valitsemisstiil oli äärmuslikult autoritaarne, kuid ometi tugevdasid tema muudatused lõppkokkuvõttes nii demokraatlikku riigikorda kui ka Ameerika Ühendriikide riiklust.
28. mail 1830 allkirjastas ta seaduse ("Indian Removal Act"), mille järgi tuli umbes 100 000 Ameerika Ühendriikide kagualade indiaanlast viia läänepoolsetele maadele, mis pidid saama indiaanlaste omaks. Ta eiras ülemkohtunik John Marshalli otsuseid, mille kohaselt föderaalvalitsus pidi indiaanlasi kaitsma. Selle tulemusena sundis osariigi valitsus tšerokiid Georgiast lahkuma ning Pisarate rajal hukkus tuhandeid inimesi.
1832. aasta presidendivalimiste ajaks olid Jacksoni suhted asepresidendi, Lõuna-Carolina senaator John C. Calhouniga halvenenud, peamiselt 1832. aasta Nullimiskriisi (Nullification Crisis) tõttu, kui Calhouni koduosariik, Lõuna-Carolina, keeldus osariigi piires jõustamast 1828. ja 1832. aasta protektsionistlike tariife, ning 1829.–1831. aasta Seelikuafääri (Petticoat affair) tõttu, kus mängis rolli ka Calhouni abikaasa Floride. Lõplikult rikkus Jacksoni suhted Calhouniga Martin Van Bureni USA saadikuks Suurbritannias nimetamine Jacksoni poolt, mis lõppes senatis viigiga. Kui senati hääletus lõpeb viigiga, siis teeb põhiseaduse kohaselt lõpliku otsuse asepresident. Calhoun aga hääletas Van Bureni saadikuks nimetamise vastu.
Teiseks ametiajaks valis Jackson enda asepresidendiks Van Bureni. 
30. jaanuaril 1835 tehti talle atentaat, kuid töötu Richard Lawrence'i püstolitel tekkis tõrge ning Jackson pääses vigastusteta.
1805. aastast oli ta vabamüürlane.
Jacksoni portree on 20-dollarilisel paberrahal.
Martin Van Buren

Martin Van Buren (ristitud kui Maarten Van Buren; 5. detsember 1782 Kinderhook, New Yorgi osariik – 24. juuli 1862 Kinderhook) oli 8. Ameerika Ühendriikide president aastatel 1837–1841.
Ta oli esimene USA president, kes polnud briti päritolu (oli hollandi päritolu), ning ka esimene president, kes oli sündinud USA-s. Van Buren on seni ainus president, kellele inglise keel polnud emakeel (selleks oli hollandi keel). Ka tema abikaasa Hannah oli hollandlane.
Enne presidendiks olekut oli Van Buren lühikest aega olnud New Yorgi osariigi kuberner (1829), USA senati liige (1821–1828), Ameerika Ühendriikide riigisekretär (1829–1831), USA suursaadik Suurbritannias (1831–1832) ja Andrew Jacksoni teisel ametiajal asepresident (1833–1837).
1828. aastal asutas ta koos Jacksoniga Demokraatliku Partei.
Jackson, kes 1836. aasta presidendivalimistel ei kandideerinud tagasi, soovitas presidendiks just Van Burenit. Van Buren valiti oma partei presidendikandidaadiks ühehäälselt ja opositsiooniline Viigide Partei oli lõhenenud. Van Buren võitis valimised 170 valijamehe häälega (võitmiseks on vaja 148 valijamehe häält). Tema abikaasa oli surnud juba 17 aastat varem, nii et esimese leedi kohuseid täitis tema minia Angelica Van Buren.
1840. aasta presidendivalimistel jäi ta ülekaalukalt alla Viigide Partei kandidaadile William Henry Harrisonile. Van Bureni ei valitud teiseks ametiajaks tagasi suuresti seetõttu, et tema valitsusajal, 1837. aastal oli riigis puhkenud suur majanduskriis, milles süüdistati presidenti ja millest saadi jagu alles 1840. aastate keskpaigaks.
1848. aastal kandideeris Van Buren uuesti presidendiks Free Soil Party liikmena, kuid sai vaid 10,1% häältest ja mitte ühtegi valijamehe häält.
William Henry Harrison

William Henry Harrison (9. veebruar 1773 – 4. aprill 1841) oli Ameerika Ühendriikide üheksas president (1841).
1800. aastal sai temast Indiana territooriumi kuberner. Populaarsust tõi talle võit üles tõusnud indiaanlaste üle Tippecanoe lahingus 7. novembril 1811. Ta võitis ka britte 1812. aasta sõjas ja indiaanlasi Thamesi jõe lahingus 5. oktoobril 1813.
1829–1830 oli ta saadik Suur-Kolumbias, kus kohtus Simón Bolívariga.
1836. aastal kandideeris ta esimest korda uue, viigide partei kandidaadina presidendikohale. Harrison vastandati lihtrahva kandidaadina elitaarsele presidendile Martin Van Burenile. Majanduskriisile ning van Bureni valitsemises ja kampaanias tehtud vigade tõttu õnnestuski tal 1840. aasta valimised võita.
1841. aasta märtsi alguses, ametisse õnnistamise tseremoonial, külmetus Harrison raskelt, kui pidas külma ilmaga ilma üleriieteta aegade pikima USA presidendi ametisse õnnistamise tseremoonia kõne (8444 sõna, kestus üle 2 tunni). Ta haigestus kopsupõletikku ja suri kuu aega hiljem. Nii sai temast esimene USA president, kes oma ametipostil suri. Ta on tänini kõige lühemat aega ametis olnud Ameerika Ühendriikide president: 31 päeva. Ühtlasi on ta viimane USA president, kes oli sündinud enne USA iseseisvumist.
Temast alates on peaaegu kõik iga 20 aasta järel valitud USA presidendid surnud oma ametiajal (eranditeks Ronald Reagan ja George W. Bush) indiaanipealiku Tecumseh' väidetava needuse tagajärjel aastast 1811. Kuid sellest "needusest" teatas esimest korda alles Ripley oma raamatus "Usu või ära usu" aastal 1931, mis seab needuse olemasolu kahtluse alla.
Tema isa Benjamin Harrison V oli üks Ameerika Ühendriikide asutajaisadest. Tema poeg John Scott Harrison oli USA esindajatekoja saadik Ohiost 1853–1857, pojapoeg Benjamin Harrison oli USA president 1889–1893. William Henry Harrison oli seni ainus USA president, kelle lapselaps oli samuti USA president.
Harrison oli esimene USA president, keda fotografeeriti. Originaalfoto on kaotsi läinud, kuid sellest on alles koopia.
John Tyler

John Tyler (29. märts 1790 – 18. jaanuar 1862) oli Ameerika Ühendriikide kümnes president (1841–1845). Ta oli esimene asepresident, kes sai presidendi surma tõttu sellele ametipostile.
Tyler oli üpris edukas president, kuid keeldus 1844. aastal kandideerimast. Ta oli algava USA-Mehhiko sõja vastu ning muretses ka Põhja ja Lõuna üha suurenevate vastuolude pärast.
1861. aastal valiti Tyler Konföderatsiooni Kongressi, kuid ta suri enne, kui see kokku tuli.
Dotsetakseel

Dotsetakseel ("docetaxelum") on infusioonilahuse kontsentraat (keemiline aine) ja mitmete inimese vähitüüpide kemoteraapias kasutatav vähiravimi toimeaine, mis liigitatakse kasvajavastaste ja immunomodulleerivate ainete – taksaanide hulka.
Dotsetakseel on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimed on Taxotere®, Docecad jt.
Dotsetakseel on paklitakseeli poolsünteetiline derivaat, mida toodetakse harilikus jugapuus sisalduvate ainete baasil.
Dotsetakseeli kasvajavastase toime täpset mehhanismi seni ei tunta.
Dotsetakseelil on tõestatult üldise elumuse pikendamist – vähemalt 3 kuu võrra – soodustav toime.
Rakutasandil on täheldatud dotsetakseeliresistentsust.
Nimetused ja tähised.
CAS-i registreerimisnumber on 114977-28-5.
Farmakoterapeutiline rühm : taimsed alkaloidid ja teised looduslikud ained, taksaanid.
ATC-kood: L01CD02.
Seaduslikkus.
Dotsetakseeli tohib Euroopa Liidus välja kirjutada.
Dotsetakseel on registreeritud Eesti ravimiregistris:
Kliinilised andmed.
Näidustused.
Dotsetakseeli kasutatakse dotsetakseeli monoteraapiana või koos muude ravimitega peamiselt mitteväikerakk-kopsuvähi, rinna-, hormoon-refraktaarse eesnäärmevähi, maovähi, pea ja kaelapiirkonna vähi ja munasarja pahaloomulise kasvaja korral.
Annustamine ja kulud.
Soovitatav dotsetakseeli annustamine oleneb vähivormist.
Inglismaal (2009) kujunes 6 dotsetakseeli ravitsükli (18 nädala jooksul) maksumuseks doosiga 75 mg/m2 IV iga 21 päeva tagant 5262 naelsterlingit (baseerub "average body surface area" 1,75 m2).
Vastunäidustused.
Dotsetakseeli vastunäidustustele tuleb lisada teiste ravimite, mida manustatakse koos nimetatud ainega, vastunäidustused.
Erihoiatused ja ettevaatusabinõud kasutamisel.
Dotsetakseeli erihoiatustele tuleks lisada koosmanustatavate ravimite erihoiatused.
Dotsetakseeli kõige sagedasem kõrvaltoime on neutropeenia.
Esinenud on ülitundlikkusreaktsioone, naha reaktsioonidena lokaalset nahaerüteemi jäsemetel (peopesad ja jalatallad) ja turset, ka vedelikupeetust.
Raske perifeerse neurotoksilisuse tekkimisel tuleb annust vähendada.
Kardiaalse toksilisuse ilminguna on osadel vähipatsientidel esinenud surmaga lõppenud südamepuudulikkust.
Fertiilsus ja rasedus.
Sõltuvalt ravimi kaubamärgist tuleks nii meestel kui ka naistel nii ravi ajal kui ka kuni 6 kuud pärast ravi kasutada rasestumisvastaseid vahendeid, et vältida potentsiaalseid teratogeenseid toimeid (väärarengute teket) lootele.
Olenevalt ravimist võib manustamine raseduse ajal olla keelatud.
Nelspruit

Nelspruit on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Mpumalanga provintsi, Ehlanzeni ringkonna ja Mbombela valla halduskeskus. Asub Krokodilrivieri ehk Crocodile Riveri jõe ääres, 619 m kõrgusel.
Linn asutati 1905. aastal.
Nelspruitis asub Kruger Mpumalanga rahvusvaheline lennuväli, mida kasutatakse peamiselt lähedalasuvasse Krügeri rahvusparki jõudmiseks.
Aprillis 2009 otsustas Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsus anda linnale nimeks Mbombela. Nimemuutus kaevati kohtusse, kohtuotsust veel ei ole. Nimemuutust pole faktiliselt läbi viidud, teeviitadel see ei kajastu.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nelspruiti elanikest valgeid 49,30%, mustanahalisi aafriklasi 41,09%, India või Aasia päritolu inimesi 4,95%, värvilisi 4,05% ja teisi 0,61%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 40,66% elanikest, inglise keelt 22,37%, svaasi keelt 20,22%, tsonga keelt 4,68%, suulu keelt 3,11%, sotho keelt 1,89% ja pedi keelt 1,77%.
Opplandi maakond

Opplandi maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. See piirnes Sør-Trøndelagi, Møre og Romsdali, Sogn og Fjordane, Buskerudi, Akershusi, Oslo ja Hedmarki maakonnaga. Opplandi ja Hedmarki maakond olid varem ainsad Norra maakonnad, millel puudus merepiir.
Maakonnas asusid Mjøsa ja Randsfjordeni järv, Dovrefjelli, Jotunheimeni ja Rondane mäeahelik ning Norra kõrgeimad mäed Glittertind ja Galdhøpiggen.
Maakonnas asusid Lillehammeri, Gjøviki, Otta ja Fagernesi linn.
2020. aastal moodustati Hedmarki ja Opplandi maakonnast Innlandeti maakond.
Vallad.
"Sulgudes on märgitud elanike arv 1. jaanuaril 2006."
Jacques Chirac

Jacques Chirac [žakk šir'akk] (29. november 1932 Pariis – 26. september 2019 Pariis) oli Prantsusmaa poliitik, Prantsusmaa president 1995–2007 ning Andorra kaasvürst 1997–2005. Aastatel 1977–1995 oli Chirac Pariisi linnapea.
Ta valiti gollistide partei UMP kandidaadina ametisse 1995. aastal napi eduga endise haridusministri sotsiaaldemokraat Lionel Jospini ees ja uuesti 2002. aastal, saavutades läbi aegade suurima valimisvõidu Prantsusmaa presidendi valimiste teises voorus Jean-Marie Le Peni üle. Viimane ametiaeg kestis 2007. aastani.
Ametisse astudes nimetas Chirac peaministriks endise eelarveministri Alain Juppé. 1997. aastal tegi ta halvasti läbi mõeldud otsuse, saates Rahvuskogu (kus RPRil ja UDFil oli ligi 84% enamus) laiali ja korraldades uued valimised. Valimistel aga võidutsesid sotsiaaldemokraadid, moodustades teiste vasakpoolsete erakondadega koalitsiooni ja Chirac oli sunnitud peaministriks nimetama Jospini, pannes aluse kolmandale kohabitatsioonile, mis kestis kuni 2002. aastani. 2002. aasta presidendivalimistel jäi Jospin kolmandaks ja seega teisest voorust välja, kõik teised erakonnad toetasid Chiraci. Ka 2002. aasta parlamendivalimistel moodustasid Chiraci konservatiivsed toetajad uue erakonna UMP, mis saavutas 62% enamuse, peaministriks nimetas ta endise kaubandus- ja tööstusministri Jean-Pierre Raffarini.
Ta oli Pierre Messmeri valitsuses Prantsusmaa põllumajandusminister 1972–1973 ja siseminister 1974. Ta oli gollistide partei RPR peasekretär 1974–1975 ja esimees alates 1976, peaminister 1974–1976 ja 1986–1988, Pariisi linnapea 1977–1995 (ajutiselt samal ajal ka peaminister) ja Euroopa Parlamendi liige 1979–1980.
2003. aastal sarjas ta endisi idabloki riike nende toetuse pärast USA sissetungile Iraaki.
11. märtsil 2007 teatas ta, et loobub presidendivalimistel osalemisest ja lõpetab oma 40 aastat kestnud karjääri Prantsuse tipp-poliitikas.
Isiklikku.
1956. aastal abiellus ta Bernadette Chodron de Courceliga. Neil sündis kaks tütart: Laurence (1958–2016) ja Claude (sündinud 1962), lisaks lapsendasid nad Lõuna-Vietnamis sündinud tüdruku Anh Dao (sündinud 1958). Claude on töötanud isa suhtekorraldusassistendi ja nõunikuna. Laurence, kes kannatas nooruses anoreksia all, ei ole poliitikas osalenud. Jacques Chiracil on neli lapselast: Claude'il on Moskva olümpiavõitjaga judos Thierry Reyga poeg ning Anh Daol on kolm poega.
Akershusi maakond

Akershusi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Halduskeskus asub Oslos, kuid Oslo ei kuulu maakonda.
Maakonnas on 21 valda ja viis linnastaatusega ("by") asulat: Lillestrøm, Sandvika, Ski, Jessheim ja Drøbak.
Akershusi maakond on kõige suurema elanike arvuga maakond riigis. 
1. jaanuaril 2020 jõustunud haldusreformiga Akershusi maakond kaotati ja selle ala arvati Vikeni maakonna koosseisu. 1. jaanuaril 2024 Akershusi maakond taastati. Pärast taastamist kuuluvad Akershusi maakonda Lunneri ja Jevnakeri vald, mis kuulusid varem Opplandi maakonda, Askeri valla koosseisus endise Hurumi ja Røykeni valla ala, mis varem kuulusid Buskerudi maakonda, ning Aurskog-Hølandi valla koosseisus Rømskogi valla ala, mis varem kuulus Østfoldi maakonda.
Loodus.
Maakonnas on üle 2000 järve ja palju jõgesid. Kõrgeim tipp on 812 m kõrgune Fjellsjøkampen.
Vallad.
Maakonnas on 21 valda (sulgudes number kaardil):
Hedmarki maakond

Hedmarki maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asus sisemaal ja piirnes idas Rootsiga.
2020. aastal moodustati Hedmarki ja Opplandi maakonnast Innlandeti maakond.
Vallad.
Sulgudes on elanike arv 1. jaanuaril 2006.
Hordalandi maakond

Hordalandi maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asus Põhjamere kaldal. Hordaland oli rahvaarvu poolest Norra kolmas maakond, ta jäi alla ainult Oslo ja Akershusi maakonnale. Maakonna keskus oli Bergen. Enne 1972. aastat oli Bergen eraldi maakond.
2020. aastal moodustati Hordalandi ja Sogn og Fjordane maakonnast Vestlandi maakond.
Loodus.
Suurim fjord on 179 km pikkune Hardangeri fjord, mis läbib endise maakonna ala edela-kirde suunas. Maakonnas asus umbes pool Hardangervidda rahvuspargist.
Buskerudi maakond

Buskerudi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norra lõunaosas. See asub sisemaal ja piirneb Vestlandi maakonnaga kirdes, Oslo ja Akershusi maakonnaga idas, Vestfoldi maakonnaga lõunas ning Telemargi maakonnaga edelas. Maakonna keskus on Drammen.
Buskerudi maakond paikneb Oslofjordi piirkonna Askeri vallast kuni Hallingi mäestiku ja Hardangerini. Buskerudi maakond on jagatud piirkondadeks: Eiker, Ringerike, Numedal ja Hallingdal.
1. jaanuaril 2020 jõustunud haldusreformiga Buskerudi maakond kaotati ja selle ala arvati Vikeni maakonna koosseisu. 1. jaanuaril 2024 Buskerudi maakond taastati. Pärast taastamist ei kuulu Buskerudi maakonda enam endise Hurumi ja Røykeni valla ala, mis liideti Askeri vallaga Akershusi maakonnas ning Buskerudi maakonda kuulub varem Vestfoldi maakonnas asunud endise Svelviki valla ala, mis liideti Drammeni vallaga.
Loodus.
Hønefossi lääneosa on mägise pinnamoega platoo metsadega kaetud orgudega ja kõrgete heinamaadega. Selle idaosa on madalik paljude järvede ja jõgedega. Suurimad järved on Tyrifjorden ja Krøderen. Hordalandis saab alguse Norra pikkuselt kolmas, Numedalslågeni jõgi, mis voolab läbi Buskerudi Vestfoldini, kus suubub merre.
Vallad.
Maakonnas on 18 valda:
Telemargi maakond

Telemargi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. See piirneb Vestfoldi, Buskerudi, Vestlandi, Rogalandi ja Agder maakonnaga. Maakonna keskus on Skien.
2020. aastal moodustati Telemargi ja Vestfoldi maakonnast Vestfold og Telemargi maakond. 1. jaanuaril 2024 Telemargi maakond taastati.
Vallad.
Maakonnas on 17 valda (sulgudes elanike arv 1. jaanuaril 2024):
Midt-Telemargi vald moodustati 2020. aastal Bø ja Sauheradi valla liitmisel.
Østfoldi maakond

Østfoldi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norra kaguosas.
See piirneb lõunas ja idas Rootsiga ning läänes Oslo fjordiga. Maakonna keskus on Sarpsborg ja suurim linn Fredrikstad.
Maastik on valdavalt künklik, Rootsi piiri ääres leidub laialdasi metsaalasid. Maakonna keskosas asub suur järvesüsteem. Tihedalt asustatud ranniku juurde kuulub ka küllaltki suur saarestik. Suurem osa elanikkonnast on koondunud rannikuäärsetesse linnadesse Mossi, Sarpsborgi, Fredrikstadi ja Haldenisse. Lisaks neile on Østfoldis veel kaks linna: Askim ja Mysen. Østfold on linnade arvu poolest Norra maakondade seas esikohal.
1. jaanuaril 2020 jõustunud haldusreformiga Østfoldi maakond kaotati ja selle ala arvati Vikeni maakonna koosseisu. 1. jaanuaril 2024 Akershusi maakond taastati. Pärast taastamist ei kuulu Østfoldi maakonda enam endise Rømskogi valla ala, mis liideti Aurskog-Hølandi vallaga Akershusi maakonnas.
Vallad.
Maakonnas on 12 valda:
Enne 2020. aasta haldusreformi oli maakonnas 18 valda. Reformiga moodustati Askimi, Eidsbergi, Hobøli, Spydebergi ja Trøgstadi vallast Indre Østfoldi vald, Rygge vald liideti Mossi vallaga ning Rømskogi vald liideti Aurskog-Hølandi vallaga.
Islandi asulate loend

Asulad Islandil
A.
Akureyri - Akranes - Álftanes
B.
Bíldudalur - Blönduós - Bolungarvík - Borgarnes - Breiðdalsvík - Búðardalur
D.
Dalvík - Djúpivogur - Djúpavík - Drangsnes
E.
Egilsstaðir - Eskifjörður - Eyrarbakki
F.
Fáskrúðsfjörður
G.
Garðabær - Garður - Grindavík
H.
Hafnarfjörður - Hella - Hólar - Hólmavík - Húsavík - Hvammstangi - Hveragerði - Hvolsvöllur - Höfn
I.
Ísafjörður
K.
Keflavík - Kirkjubæjarklaustur - Kópavogur
M.
Mjóifjörður - Mosfellsbær
N.
Neskaupstaður - Njarðvík
O.
Ólafsfjörður - Ólafsvík
R.
Reyðarfjörður - Reykholt (Borgarfjörður) - Reykjavík
S.
Sandgerði - Sauðárkrókur - Selfoss - Seltjarnarnes - Seyðisfjörður - Siglufjörður - Skálholt - Skógar - Stykkishólmur - Stokkseyri - Stöðvarfjörður
V.
Vestmannaeyjar - Vík í Mýrdal - Vogar - Vopnafjörður
Þ.
Þorlákshöfn
Grupp

 
Grupiks ehk sotsiaalseks rühmaks nimetatakse igasugust inimeste (või ka loomade) kogumit, mida seob omavahel ühine sotsiaalne võrgustik.
Sotsioloogia mõistes on grupp inimkooslus, millel on järgmised tunnused:
Ühiskonnas on mitmesuguseid gruppe alates ühe pere liikmetest kuni kontori ametnikeni. Grupi liikmesus võib olla stabiilne või muutuv. 
Grupisuhete kujunemisel eristatakse 4 põhifaasi: sõltuvusfaas, konfliktifaas, eraldumisfaas, koostööfaas.
Gruppide klassifikatsioon.
Gruppe võib jaotada:
Charles Horton Cooley võttis kasutusele mõiste esmane grupp ehk primaargrupp, kus liikmetel on omavahel soojad, intiimsed, isiklikud sidemed. Selliseks grupiks on perekond. Teisese grupi ehk sekundaargrupi sees valitsevad vähesed emotsionaalsed sidemed ja piiratud vastastikune mõju. Esmases grupis valitsenud spontaansed suhted asenduvad siin formaalsetega.
Kontrollgrupid on sellised grupid, kuhu inimene ise ei pruugigi kuuluda, kuid see on nagu etalon või standard, millega saab mõõta enese staatust või rollikäitumist. Need on sellised grupid ühiskonnas, kuhu isik püüdleb või mille liikmetega ta end hea meelega samastab.
Perekond

Perekonda on Euroopa kultuurides traditsiooniliselt mõistetud kui isikute kooslust, keda ühendab esmalt kas abielu või põlvnemine. Perekonna liikmed jagavad kodu, ühiseid väärtusi, eesmärke, ressursse ja vastutust üksteise suhtes. Viimaste aastakümnete jooksul on traditsiooniline arusaam perekonnast (eriti lääne kultuuriruumis) hägustunud ja mitmekesistunud erinevatel põhjustel nagu sooline ja ealine emantsipeerumine, väärtuste ja eesmärkide enneolematu paljusus, heaolu ja individualismi kasv, infoajastu võimalused jne. 
Perekond avaramas tähenduses võib tähendada ka 
a) suurperet, mille liikmeteks on loetud ka hõimlasi, sulaseid, orje, orbe ja teisi püsivalt koos elavaid inimesi, kes ei kuulu traditsioonilise pere tuumikusse; 
b) kärgperet, kuhu kuuluvad (vaba)abielus olevate partnerite eelnevatest kooseludest kaasa toodud pereliikmed; 
c) hooldusperet, kus perekonna tuumikkooslus on püsihooldusele võtnud väljastpoolt lastekodulapse, vanuri, nooruki või muu isiku, kes on oma perekonnast irdunud; 
d) samast soost vanematega peret; 
e) kommuuni, mis on moodustunud ühise religiooni, maailmavaate või elustiili põhjal.
Konservatiivse peremudeli järgi koosneb perekond kahest erisoolisest vanemast (isast ja emast) ning lastest, laiendatud perekond võib hõlmata ka vanavanemaid, tädisid-onusid ja teisi lähisugulasi. Selle osakaal on arenenud tööstusriikides viimase sajandi vältel pidevalt vähenenud. Seda mõjutavad abielulahutuste, vabaabielude ja üksikvanemate arvu kasv, LGBT inimeste võrdõiguslikkuse ja usuvabaduse levik, elatustaseme ja sotsiaaltoetuste tõus jpt tegurid. Väljaspool Euroopat leidub ulatuslikult levinud usundeid (eelkõige islam) ja kultuure (paljud põlisrahvaste kultuurid), kus traditsioonilised on teistsugused peremudelid, näiteks polügaamilised või suurpered.
Majanduslike üksuste liigituses on perekond üks leibkondade liike (leibkond võib olla ka üksikisik).
Sotsioloogilised perekonnakäsitused.
Funktsionalistlik käsitlus võtab omaks perekonna definitsiooni, mis rõhutab perekonna tegevusi ja nende mõju ühiskonna struktuuri säilitamiseks, millest perekond on omakorda üks osa.
George Peter Murdocki kohaselt täidab perekond nelja funktsionaalset ühiskonna püsimiseks vajalikku tingimust: kontroll seksuaalsuhete üle, taastootmine, noorte sotsialiseerimine ja majanduslik ühistegevus. 
Ira L. Reiss on perekonda pidanud institutsiooniks, mis koosneb sotsiaalselt defineeritud normidest ja suhetest. Tema arvates on perekonna peamisteks funktsioonideks järeltulijate legaliseerimine ja sotsialiseerimine. Perekonnas väärtustatakse lisaks vastastikusele sõltuvusele ja vastutusele ka emotsionaalset seotust. Selle definitsiooni kohaselt võivad end perekonnana määratleda indiviidid, kes pole bioloogiliselt ega seadusliku lepinguga seotud, lastetud paarid, üksikvanemad ja kasulapse hooldajad, kui nad täidavad eelpool nimetatud tingimusi ja töötavad loodud suhte püsimise nimel.
Glasnost

Glasnost (vene keeles "гласность" 'avalikkus', 'üldteatavus'; varem on eestikeelse vastena kasutatud sõna avalikustamine) oli Mihhail Gorbatšovi ellu kutsutud avalikustamispoliitika NSV Liidus.
Iseloomustus.
Glasnost tähendas salastatuse vähendamist Nõukogude ühiskonnas ja ajakirjanduse üle seatud kommunistliku partei kontrolli mõningast kärpimist. Keelamis- ja kärpimispoliitika kõrval, mida rakendas tsensuur oma avalikkusele teadmatuks jäänud tegevuses, hakati rohkem kasutama parteilist järelevalvet, mis vahel avaldus ka avaliku parteilise kriitikana või diskussioonina. 
Hakati kajastama negatiivseid nähtusi, näiteks katastroofe ja sotsiaalseid konflikte, kuritegevuse tõelist ulatust. Avaldati näotuid tõsiasju NSV Liidu ajaloost, samuti näidati, kuidas inimesed välismaal tegelikult elavad. Massimeedia tähendus muutus: see polnud enam ainuüksi propaganda-, vaid ka teabevahend. 
Poliitilise surve mõningane lõdvenemine nähtus eeskätt üleliidulises trükiajakirjanduses ja televisioonis, ajakirjanduse liberaliseerumine provintsides toimus aeglasemalt.
Avalikustamisega kaasnes perestroikapoliitika, üha vähem kasutati ühiskonna juhtimiseks administratiivmeetodeid ja laienes demokraatia. Vähenes ühiskonna ja riigi suletus, laienesid kontaktid muu maailmaga, 1988. aastal lõppes välisringhäälingu jaamade segamine.
Algul ei tähendanud glasnost veel täielikku sõnavabadust. Näiteks püüti maha vaikida Tšornobõli katastroofi ja sellest põhjustatud radioaktiivse reostuse ulatus. Ent järk-järgult avalikustamine süvenes, kuni 1990. aastal likvideeriti NSV Liidu tsensuuriorgan Glavlit. Suurima mõju saavutas glasnost vahetult enne Nõukogude Liidu lagunemist. Hiljem kaotas glasnost tähenduse ning selle asendas universaalsem ja kõigile mõistetav sõnavabadus, mis on tänapäeval enamikus riikides iseenesestmõistetav.
Sotsiaalne staatus

Sotsiaalne staatus on teatava sotsiaalse rolli täitja asend sotsiaalsete suhete süsteemis, mis on määratud selle süsteemi jaoks oluliste tunnuste kaudu (majanduslikud, töised/erialased, kultuurilised).
Staatus tekib kuna erinevatel rollidel on erinev tähtsus grupi jaoks, millest lähtuvalt rollide täitjaile antakse erineval määral võimu, tunnustust ja hüvitust. Rollid järjestuvad kaasneva staatuse alusel hierarhiasse.
Sotsiaalse staatusega kaasnevad õigused ja kohustused, vabadused ja piirangud, mis kajastuvad ka vastavates rolliootustes. Iga sotsiaalse staatusega kaasneb vastav roll, iga rolliga aga staatust ei kaasne (olurollid).
Rollis on nähtud staatuse muutlikku poolt: kui staatus väljendab sama tähtsusega rollide sarnaseid jooni erinevates gruppides, siis roll väljendab sama staatusega rollide sotsiokultuurilist eripära grupis (nt kohtuniku, ema, valitseja staatused ja rollid).
Rolli muutumine võib esile kutsuda staatuse muutumise (tõusu või languse). Ajalooliselt algab staatuse muutumine rolli teisenemisest. Inimesel võib korraga olla mitu staatust (seoses erinevate rollidega). Tekkida võib staatusekonflikt (inimene täidab korraga mitut väga erineva staatusega rolli).
Inimese põhilist staatust määravateks tunnusteks on tema elukutse, amet, haridus, sissetulek, etniline kuuluvus ja sugu.
CV-Online Estonia OÜ

CVO Group OÜ on 1996. aastal Eestis oma tegevust alustanud personaliteenuste ettevõte.
Firma tegevusaladeks on töövahendus internetis CV-Online'i kaubamärgi all, traditsiooniline personaliotsing, palgaarvestuse teenused ning personaliteenuste "outsourcing". 
Ettevõtte peakontor on Budapestis Ungaris. Ettevõttel on kontorid ka Lätis, Leedus, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Rumeenias, Bulgaarias, Venemaal ja Suurbritannias.
Kuldrenett

Kuldrenett ("Goldreinette", "Golden reinette", "Reinette dorée", "Złota reneta", "Princesse Noble", "English Pippin", "Reinette jaune tardive" jt paralleelnimed) on rühm renettõunte sorte. 
Eestis on levinud ja hinnatud õunasort "Liivi kuldrenett", mille algupära pole täpselt teada. On arvatud, et tegu on Liivimaa vana maasordiga (läti keeles "Vidzemes zelta renete"). Tõenäolisemalt on see vana saksa sort, mis on 19. sajandi paiku Liivimaale toodud. 
Julius Aamisepa arvates on originaalsort "Goldgelbe Sommer Renette". Teistel andmetel on tegu Liivimaal aretatud sordiga, mille eelkäijad on preisi pomoloogi justiitsnõunik Burchardti aretatud "Landsberger Renette" ("Landsberger") või Venemaa keiserliku aedniku von Hartwissi poolt oma sõbrale Burchardtile pühendatud sort "Burchardt Renette" ("Burchardt's Goldreinette", "Golden Noble").
Sigtuna

Sigtuna on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Sigtuna vallas, Stockholmi ja Uppsala vahel. 
Ajalugu.
Sigtuna asub Mälari järve ääres ajaloolises Upplandi piirkonnas. Viikingiajal oli Rootsi poliitiline ja kaubanduskeskus Mälari järves Björkö saarel asunud Birkas. Sigtuna asutas 11. sajandi alguses Rootsi kuningas Olaf Skötkonung ja see sai kiiresti suureks kaubanduskeskuseks ja sadamaks, 10.–11. sajandil kandus keskus üle järve kaldal asunud Sigtunasse. Sigtuna asukoht oli kaubanduseks soodne, kuna järv on väinaga ühendatud Läänemerega, asudes 60 km kaugusel rannikust. Sigtuna oli ühenduspunktiks Skandinaavia mandriosa ja Soome, Karjala, Novgorodimaa, Eestimaa, liivlaste maa, Pommeri ja Saksimaaga. Sigtuna oli ka ristiusu leviku keskuseks Rootsis, alles 12. sajandi alguses viidi peapiiskopi residents üle Uppsalasse.
Sigtuna hävitamine.
Kirjalikud ajalooallikad mainivad Sigtuna põletamist "paganate" (eri versioonides karjalaste, eestlaste või kuralaste) poolt 1187. aastal. Arheoloogilised väljakaevamised pole linna (ulatuslikku) põletamist kinnitanud.
Dave Benton

Dave Benton (kodanikunimega Efrén Eugene Benita; sündinud 31. jaanuaril 1951 Arubal) on Aruba-Ameerika Ühendriikide-Eesti muusik ja laulja. 2001. aastal võitis Eurovisiooni lauluvõistluse koos Tanel Padariga.
1997. aastast elab ja tegutseb ta Eestis. Koos Tanel Padariga esitas 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel laulu "Everybody", mis võitis võistluse. Ta on siiani ainus Eurovisiooni lauluvõistluse võitnud mustanahaline ja ühtlasi ka vanim lauluvõistluse võitja.
Dave Bentoni emakeel on papiamento keel. Küsimusele, mis keeli ta oskab, vastas Benton aastal 2004 nii: "Papiamento, inglise, hispaania, hollandi. Prantsuse, itaalia ja saksa keelt poolenisti".
Benton on taustalaulja Rolf Roosalu, Lenna Kuurmaa, Chalice'i, Kaire Vilgatsi, Jüri Pootsmanni, Tanel Padari ja teiste eesti lauljate laulus "Ei ole üksi ükski maa" telesaates "Tujurikkuja" kõlanud versioonil.
Isiklikku.
Tema tütar Sissi Nylia Benita tegeleb samuti laulmisega.
Parameeter

Parameeter ('mõõtev', kreeka keeles παράμετρος: παρά "pará", eesti keeles 'vastu', 'kõrval', 'juures', 'suhtes' + μετρος "metron", eesti keeles 'mõõt' millegi mõõtmise, võrdlemise või hindamise tähenduses) on ühelaadseid objekte, nähtusi, seisundeid või protsesse iseloomustav suurus. Parameetriks nimetatakse ka ülesannete sõnastamisel või lahendamisel kasutatavat abimuutujat. 
Parameetri mõiste võttis geomeetria terminina 1740. aastal kasutusele Johann Heinrich Zedler. 1765. aastal lülitasid Denis Diderot ja Jean-Baptiste le Rond d’Alembert selle oma Entsüklopeediasse.
Matemaatikas on parameeter muutuja, mille kaudu avaldatakse sõltumatu ja sõltuva muutuja kokkukuuluvaid väärtusi. Näiteks geomeetrilise kujundi parameetriks on tema kuju või asendit iseloomustav arv. Näiteks ringjoone parameetrid on raadius ja keskpunkt.
Füüsikalisi protsesse kirjeldatakse võrranditega, mis seovad neis protsessides muutuvaid suurusi. Parameetrid sisalduvad harilikult võrrandite kordajates. Nad võivad olla ajast ja süsteemi koordinaatidest sõltuvalt muutuvad või jäävad. Eristatakse koond- ja hajuparameetreid. Mehaaniliste süsteemide puhul on parameetrid näiteks mass, hõõrdetegur, inertsimoment ja pingus. Elektriliste süsteemide kõige iseloomulikumad parameetrid on voolutugevus, pinge, takistus, induktiivsus ja mahtuvus. 
Informatsiooniteoorias kasutatakse mõistet signaali parameeter. Kui edastatavat signaali on võimalik kujutada skalaarse või vektoriaalse funktsiooniga, võib selle funktsiooni iga numbrilist väärtust käsitleda parameetrina.
Statistikas tähistavad parameetrite väärtused tõenäolise jaotuse omaduste tunnuseid.
Tehnikas nimetatakse parameetriks masinat või seadet iseloomustavat suurust ehk tunnussuurust. 
Muusikas võeti parameetri mõiste kasutusele 1950. aastatel seoses seriaalse meetodi rakendamisega, et määratleda muusikalise objekti, nähtuse, seisundi või protsessi suurusi, mille väärtusi on võimalik hinnata.
Edwardsi sündroom

 
Edwardsi sündroom on 18. kromosoomi kolmekordsusest tingitud kehalised väärarengud.
Sündroomi põdevad lapsed surevad väga noorelt, tavaliselt vastsündinuna või imikueas. Eestis suri vanim Edwardsi sündroomi põdev isik 10-aastaselt.
Sündroomi kirjeldas ja määras selle põhjuse 1960. aastal inglise geneetik John Hilton Edwards.
Esinemissagedus on umbes 1:10 000.
Tsent

Tsent (ka "sent", ladina "centum" 'sada', lühend c) on muusikas intervall, mida rakendatakse intervalli mõõtühikuna logaritmilisel skaalal. Üks tsent võrdub kahe heli sageduste suhtega tuhande kahesajas juur kahest:
 1 tsent = 21/1200
Võrdtempereeritud 12-helisüsteemis intervallide suurused tsentides:
Intervalli suuruse ühiku "tsent" võttis kasutusele Alexander John Ellis, kes, tuginedes Juan Caramuel y Lobkowitziga 17. sajandil alguse saanud traditsioonile mõõta intervalle logaritmilisel skaalal ning lähtudes Robert Holford Macdowell Bosanqueti ettepanekust võtta intervalli mõõtmisel aluseks võrdtempereeritud 12-helisüsteemis pooltooni sajandikosa, kirjeldas tsenti 1875. aastal Hermann von Helmholtzi raamatu "Die Lehre von den Tonempfindungen als physiologische Grundlage für die Theorie der Musik" ingliskeelses tõlkes "On the Sensations of Tone as a Physiological Basis for the Theory of Music".
Vasarhailased

Vasarhailased ("Sphyrnidae") on kõhrkalade sugukond seltsist hallhailised ("Carcharhiniformes"). Nimetuse on nad saanud ebatavalise ja selgelt äratuntava peakuju järgi.
Sugukonda kuuluvad perekonnad vasarhai ("Sphyrna"; 8 liiki) ja haamerhai ("Eusphyra"; ainus liik "Eusphyra blochii"). 
Kaitsmine.
Märtsis 2013 kanti kolme tüüpi ohustatud ja majanduslikku väärtust omavat haid Washingtoni konventsiooni (CITES) II kategooriasse: vasarhailased, pikkuim-hallhai ja heeringhai. See tähendab, et nende püüdmine ja nendega äritsemine on edaspidi reguleeritud ning nõuab litsentsi.
Mönchengladbach

Mönchengladbach on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
Mönchengladbachi ajalugu algab Gladbachi toomkiriku ehituse algusega 974. aastal. Mönchengladbach sai linnaõigused aastal 1364.
Bronhiaalastma

Bronhiaalastma ehk kopsuastma ehk astma (ka "hingeldustõbi") on hingamisteede krooniline põletikuline haigus, mille korral tekib mitmesuguste ärritajate mõjul hingamisteede ahenemine ja hingamise raskenemine (düspnoe).
Haigust põeb umbes 5% täiskasvanutest ja 7–10% lastest.
Arvatakse, et astmat põhjustab geneetiliste ja keskkonnategurite kombinatsioon.
Diagnoos põhineb sümptomite hindamisel, ravile reageerimisel aja jooksul ja hingamismahtude mõõtmisel ehk spiromeetrial.
Rogalandi maakond

Rogalandi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asub Põhjamere rannikul.
Vallad.
Vallas on 23 valda (sulgudes elanike arv seisuga 27. veebruar 2020). Aastal 2020 liideti Finnøy ja Rennesøy vald Stavangeri vallaga ning Forsandi vald Sandnesi vallaga.
Fotoaparaat

Fotoaparaat ehk fotokaamera on seade pildistamiseks, see tähendab eseme kujutise jäädvustamiseks valgustundliku materjali või valgustundliku elektroonilise elemendi abil.
Fotoaparaadi eelkäijaks oli "camera obscura". "Camera obscura"'le ehk pimekambrile asetati ava ette lääts (objektiiv), mis projekteerib kujutise pimekambri ava vastasseinale fotoplaadile, filmile või fotoelektrilisele maatriksile. Fotoaparaadi oluline osa on katik, millega muudetakse valgustundliku komponendi valgustamise kestust (ekspositsiooni). Pildistatava kaadri valikuks varustatakse fotoaparaat kaadrinäidikuga. Objektiiviga tekitatava kujutise teravuse tagamiseks võidakse kasutada kaugusmõõdikut.
Tänapäeva fotoaparaatidel on rohkesti elektroonseid ja elektromehaanilisi abisüsteeme, mis aitavad teravustada, ekspositsiooni valida jms.
Objektiiv.
Fotoaparaadi objektiiviks on lääts, läätserühm või mitu läätserühma. Objektiivi valgusjõu ja sügavusteravuse muutmiseks kasutatakse diafragmat.
Katik.
Katik sulgeb suletud olekus valguse pääsu valgustundlikule pinnale (fotoplaadile). Lihtsaim katik on käsitsi eemaldatav läbipaistmatu objektiivi kate. Kiiretoimelisemate katikute peamised tüübid on keskkatik, kus kiirte teed sulgevad metall-lamellid nihutatakse ekspositsiooni ajaks kõrvale, ning pilukatikud, kus sobiva laiusega pilu nihutatakse (kiiresti) fotoplaadi või filmi eest läbi.
Kaadrinäidik.
Lihtsaim kaadrinäidik koosneb kahest raamist, mis piiravad vaatevälja sama suureks kui on fotoaparaadi vaateväli. Teleskoop-kaadrinäidik on fotoaparaadi külge kinnitatud optiline seade, millel on sama suur vaateväli kui fotoaparaadil. Peegelkaameras asetatakse kaadrivaliku ajal pimekambrisse kiirte teele peegel, mis suunab objektiivi läbivad valguskiired kaadrinäidikusse. Ekspositsiooni ajaks nihutatakse peegel valguskiirte teelt kõrvale. Kahe objektiiviga peegelkaameral on kaadrinäidiku jaoks põhiobjektiiviga seotud ja samasuurt vaatevälja tagav eraldi objektiiv.
Kaugusmõõdik.
Kaugusmõõdik on objektiiviga mehaaniliselt seotud peeglite või kiilude süsteem, mis tagab kaadrinäidikul terava kujutise või kahe kujutise kokkulangemise, kui objektiiv on terava kujutise tagamiseks fotoplaadist sobival kaugusel.
Usedom

Usedom (saksa "Usedom", poola "Uznam") on saar Läänemeres. Piirneb lõunas Szczecini lahega. 
Saare pindala on 445 km². Saar on jagatud Saksamaa (373 km²) ja Poola (72 km²) vahel. Usedomil elab 76 500 inimest, millega ta on pikka aega olnud rahvarohkeim saar kogu Läänemeres. Nüüd on temast möödumas teine Saksamaa saar Rügen.
Usedomi saar on populaarne suvituskoht.
Wolini saar

Wolin on saar Läänemeres. Piirneb lõunas Szczecini lahega ja on läänest eraldatud Usedomist kitsa väinaga. Pindala 265 km². Kuulub Poolale.
Saarel asub Wolini linn ja Wolini rahvuspark. Saare kõrgeim punkt Grzywacz (116 m) asub Pasmo Wolińskie moreenkõrgustiku keskosas saare põhjarannikul. 
Suurim linn saarel on Świnoujście, mis asub osalt ka Usedomil.
Aarhus

Aarhus, ka Århus on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas Aarhusi lahe ääres, Aarhusi valla keskus. Varasema haldusjaotuse järgi Aarhusi maakonna keskus. 
Aastail 1948–2010 oli linna nimekuju Århus, alates 1. jaanuarist 2011 on see taas ametlikult Aarhus.
Aarhus on Kopenhaageni järel suuruselt teine linn Taanis.
Linnas asub Aarhusi Ülikool.
Aarhus oli 2017. aastal Euroopa kultuuripealinn.
Linna nime õigekiri.
Linna nimi enne 1948. aasta õigekirjareformi oli Aarhus. Reformiga asendati taani keele õigekirjas pikk "aa" tähega "å". Linnanimesid lubati selle reformiga kirjutada nii vanas kui ka uues kirjaviisis. 
1956. aastas hakati kõikides riigiasutustes kasutama linnanimedes å-tähte. 1984. aastal anti hoolimata keelemeeste vastuseisust linnadele õigus valida, kuidas nad oma linna nime kirjutavad. Aarhusi linnanõukogu otsustas alates 1. jaanuarist 2011 kasutada nimekuju "Aarhus". Taani keelekorraldajad peavad õigeks mõlemat nimekuju. 
Århusi teater.
Teatrimaja projekteeris arhitekt Hack Kampmann. Teater avati 1900. aastal. Aarhusi teatris on viis väiksemat lava, pealava, saalis umbes 700 kohta, suur rõdu, väike lava asub teatri kohvikus Cafe Hack.
Kohvik on saanud nime arhitekt Hack Kampmanni järgi. Cafe Hack on saanud rahvusvaheliselt tuntuks tänu samanimelisele raadiosaatele, mis on eetris pühapäevahommikuti. Kohvikus pakutakse etendusteteemalist menüüd ning seintel on fotod vanadest etendustest ja näitlejatest. Kohvik on avatud ka linna külalistele.
Stavanger

Stavanger on linn Norras, Rogalandi maakonna keskus. Asub Boknfjordi ääres. Asula on kokku kasvanud lõunas asuva Sandnesiga, moodustades Stavanger/Sandnesi asula.
Stavanger on laevaehituse ja naftatööstuse keskus. Stavangeris asub Statoili peakorter.
Linna paikneb Norra vanim toomkirik, 12. sajandist pärinev Stavangeri toomkirik.
Stavanger oli 2008. aasta Euroopa kultuuripealinn.
Jalgpalliklubi Stavangeri Viking mängib Norra kõrgliigas.
Ajalugu.
Stavangeri rajamise aeg pole kindlalt teada. 11. sajandil oli Stavanger juba keskus, kuid linnaks saab teda õieti nimetada alles alates Stavangeri toomkiriku rajamisest. Toomkiriku ehitamist alustas 1125. aastal piiskop Reinald. Algaegadel oli Stavanger oluline põhiliselt Stavangeri piiskopkonna keskusena; piiskopkond hõlmas Rogalandi, Agderit, Hallingdali ja Valdresi. 12. sajandi lõpuks sai linn tasapisi ka haldus- ja majanduskeskuseks.
Must surm laastas ka Stavangeri. 1425 sai ta siiski alevi ("kjøpstad") privileegid, omavalitsuse ja kauplemisõiguse. Reformatsiooni ajal konfiskeeris Taani siit katoliku kiriku varad, kuid Stavanger säilis tähtsa usulise keskusena veel luterliku ajastu alguses.
Tõeline kriis linna arengu saabus XVII sajandil. 1633 põles 2/3 linnast maha. 1671 käskis Taani kuningas Christian V viia piiskopiameti ja halduskeskuse Stavangerist ära, uude keskusse Christianiasse. 1680 otsustati Stavangeri linn hoopiski kaotada. 1690 saadi aleviõigused tagasi, kuid piiskop tuli uuesti Stavangerisse alles 1925. aastal.
18. sajandi lõpul oli Stavanger veel väikelinn alla 2500 elanikuga. 1809 oli aga Stavangeri elus pöördepunkt. Linna lähedale merre ilmus ennekuulmatul hulgal heeringaparvi ja nende püük sai nüüd peamiseks elatusallikaks kuni 1880. aastani, mil heeringad jälle kadusid. Esimene kalakonservitehas asutati 1873.
Serialism

Serialism on muusikas üldmõiste, millega tavaliselt peetakse silmas seriaalset meetodit, seriaalse meetodi rakendusi seriaalses muusikas või vahel ka n-ö seriaalset muusikastiili kui 1950.–1960. aastatel loodud seriaalse muusika abstraktset ühist nimetajat.
Ristija Johannes

Ristija Johannes (idakirikus ka Johannes Eelkäija, vanakreeka: Ἰωάννης ὁ βαπτίζων) oli Vana Testamendi viimane ja Uue Testamendi esimene prohvet. Teda nimetatakse prohvetiks ka koraanis.
Johannes sündis peaingel Gabrieli kuulutatuna Hebroni linnas preester Sakariase ja tema naise Eliisabeti pojana kuus kuud enne Kristuse sündi. Seda päeva tähistatakse jaanipäevana.
Prohvet Malaki ettekuulutuse järgi oli Johannese missioon teenida prohvetina. Selle nimel elas ta kaamelivillast rüüd kandes pikki aastaid kõrbes. Ta ristis Jordani jões oma sugulase Jeesuse.
Johannes suri märtrisurma. Salome, kuningas Herodese kasutütar, võlus ühel peol kuningat oma tantsuga ning nõudis vastutasuks Johannese pead liual. Herodes lasi pühaku pea maha raiuda. Johannese pea esitlemine Salomele liual on kunstis sageli kasutatud motiiv.
Matteuse evangeelium, 3:
Ristija Johannesele pühitsetud kirikud Eestis.
Ristija Johannesele on pühitsetud:
Lakibensiin

Lakibensiin (inglise keeles "White Spirit") on peamiselt alkaanidest koosnev, vähesel määral aromaatseteid süsivesinike sisaldav nafta destillaat ja bensiini fraktsioon.
Lakibensiin orgaaniline lahusti, millega lahustatakse peamiselt lakke ja värve. Lakibensiinil on suhteliselt madal leekpunkt.
Lakibensiini ei tohiks kasutada linaõli vedeldamiseks, kuna linaõli võib iseeneslikult süttida.
Loosi

Loosi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 77 elanikku. 25.10.2022 seisuga elas külas 72 elanikku.
Külas oli kuni 2022. aasta oktoobrini raamatukogu. Pood ja postipunkt on suletud. Läbi küla voolab Raagsilla oja.
Artur-Tõeleid Kliimann

Artur-Tõeleid Kliimann (15. jaanuar 1899 Meerapalu, Meeksi vald – 14. või 15. juuli 1941 Tartu) oli eesti õigusteadlane.
Elulugu.
Artur-Tõeleid Kliimann õppis Pedassaare vallakoolis, Räpina kihelkonnakoolis ja Räpina Kõrgemas Algkoolis. Ta lõpetas aastal 1919 eksternina Tartu Õpetajate Seminari. Võttis osa Vabadussõjast, lõpetas Eesti Sõjakooli. 1923. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 1927. aastast oli õigusteaduskonna õppejõud. 1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis õigusteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Administratiivakti teooria". Aastatel 1933–1941 oli ta haldusõiguse ja haldusprotsessi professor. 1940–1941 oli ta Tartu Ülikooli haldusprorektor ja haldusõiguskateedri juhataja.
Artur-Tõeleid Kliimann hukkumise asjaolud pole siiani selged. Nõukogude okupatsiooni ajal levis versioon, et ta hukkus Saksa okupatsiooni ajal Tartu koonduslaagris 1941. aastal.
Otto Brusiin

Karl Otto Brusiin (2. juuni 1906 Helsingi – 31. oktoober 1973 Turu) oli soome õigusfilosoof.
Eesti juristidele on Brusiin tuttav peamiselt Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õpetatava "Multi Level Approach" (MLA) käsitluse autorina. Ta oli ka Aulis Aarnio, kes samuti arendas MLA käsitlust, õpetaja.