Eesti Erastamisagentuur

Eesti Erastamisagentuur (lühend EEA; inglise keeles "Estonian Privatisation Agency") oli Eesti valitsusasutus, mis korraldas riigivara erastamist. EEA tegutses 1993–2001. Pärast EEA tegevuse lõpetamist läksid pooleli olnud asjad Majandusministeeriumi kätte.
EEA moodustati Riigivaraameti ja Erastamisettevõtte ühendamisel nende kahe õigusjärglasena ja EEA moodustamise aluseks oli "Erastamisseadus".
Erastamisprotsess Eestis.
13. detsembril 1990 võttis EV Ülemnõukogu vastu seaduse riiklike teenindus-, kaubandus- ja toitlustusettevõtete erastamise kohta. 29. detsembril 1990 võttis EV Valitsus vastu mitu määrust, millega kinnitati riiklike ettevõtete nimekiri, mis sai aluseks riigiettevõtete asutamisele. Sellesse nimekirja kuulusid algselt järgmised ettevõtted: Eesti Gaas, Eesti Kütus, tootmiskoondis Liviko, tubakavabrik Leek, tootmiskoondis Juveel, Eesti Geoloogia, Eesti Tsement, Järvakandi Tehased, Tallinna Külmhoone, Tartu Külmhoone ja Eesti Raudteekond. 29. detsembril 1990 kinnitas EV Valitsus ettevõtete nimekirja, mis esitati esimesena erastamiseks. Nimekirja kuulus kuus ettevõtet: Õmblustootmiskoondis Baltika, Õmblusvabrik Võit, Tallinna Taksopark, Valga Autobaas, ettevõte Mareta ja väikeettevõte Sami. 26. septembril 1991 kinnitas EV Valitsus korraldusega Tallinnas tegutsenud I ja II toidukaubastu, Tallinna Puu- ja Köögivilja Kaubastu, Eesti Raudtee ja muude organisatsioonide erastamisele minevate toidukaupluste nimekirja. 21. mail 1992 muutis EV Ülemnõukogu 1990. aasta 13. detsembri seadust riiklike teenindus-, kaubandus ja toitlustusettevõtete erastamise kohta, laiendades seda ka Munitsipaalettevõtetele ning ka muude valdkondade ettevõtetele. 4. juunil 1992 võttis Ülemnõukogu vastu seaduse kooperatiivsete, riiklik-kooperatiivsete ja ühiskondlike organisatsioonide vara taasriigistamise ja erastamise kohta. Seadus puudutas ETKVLi süsteemi organisatsioone, ametiühinguid, majanditevahelisi organisatsioone, samuti neid kooperatiivseid ja ühiskondlikke organisatsioone ning nende ühendusi, kellele oli riigi vara tasuta üle antud. Seaduse järgi erastatavate objektide nimekirja lisati näiteks kogu EKE süsteem ning KEKid, teadus-tootmiskoondis Desintegraator, Värska, Kuressaare ja Narva-Jõesuu sanatoorium, Pärnus tegutsev sanatoorium Tervis, spordiseltsid Kalev, Dünamo ja Jõud, ALMAVÜ õigusjärglasena tegutsenud Tehnika- ja Spordiliit, mitmesugused seltsid ja ühingud, ELKNÜ ja EKP, kultuuriliidud ja ametiliidud. 15. juunil 1992 võttis Ülemnõukogu vastu seaduse aiandus- ja suvilakooperatiivide vara erastamise kohta. 13. juulil 1992 võttis EV Valitsus vastu määruse, mis kinnitas erastamisel välismaalastele vara erastamise ja rentimise korra. 13. augustil 1992 võttis Ülemnõukogu vastu otsused riigi- ja munitsipaalvara erastamise tingimuste ja korra kehtestamise kohta ning riiklike aktsiaseltside aktsiate müügi alustamise kohta.
15. septembril 1992 võttis EV Valitsus vastu määruse Eesti Erastamisettevõte kui riigivara erastamise korraldamisega tegelema hakkava riigiettevõtte loomise kohta. 4. augustil 1993 võttis EV Valitsuse vastu määruse, mille alusel moodustati seni tegutsenud Riigivaraameti ja Eesti Erastamisettevõtte ühendamise teel Eesti Erastamisagentuur.
EEA tegevus.
EEA tegevuse vältel (1993–2001) laekus riigile umbes 12 miljardit krooni, millest erastamisväärtpabereid (EVP-sid) umbes 7 miljardit krooni. EEA korraldas 40 ettevõtte aktsiate avalikku müüki, millest laekus 2,3 miljardit EVP-d.