tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Spordi tänav (Rakvere)

Spordi tänav on tänav Rakveres.
See paikneb osaliselt Rakvere Vanalinna ja Südalinna linnaosa piiril. Tänav saab alguse Rakvere Spordikeskuse kinnistult ning Kooli tänava ristmikult. Spordi tänav kulgeb põhiosas lõuna-põhjasuunaliselt, lõpus pöördub ida poole ning ristub Carl Robert Jakobsoni tänavaga.
Tänava pikkus on 521 meetrit ja laius ligikaudu 16 meetrit. Selle lääneküljel paikneb Rakvere Kolmainu kiriku park tiikidega, põhja pool asub Aqva Hotel &amp; Spa koos parklaga. Spordi tänava keskosas paiknevad tänava ääres üksikud elumajad.
Sauna tänav (Rakvere)

Sauna tänav on tänav Rakveres.
See paikneb Vanalinna linnaosas Pika ja Spordi tänava vahel. Sauna tänav on lühike umbtänav, pikkusega 76 meetrit, kulgeb ida-läänesuunaliselt ning lõpeb trepikäiguga lääneosas, mis viib jalakäija Pikale tänavale.
Tänav on kitsas, keskmise tänava-ala laiusega 5,5 m ning selle ääres paiknevad eluhooned. Nime on tänav saanud linnasauna järgi, mis paiknes tänava lõunaküljel. Praegu on sellel kohal ühepereelamu (Sauna tn 3).
Werchrata

Werchrata (aastatel 1977−1981 Boguszów) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Lubaczówi maakonnas Horyniec-Zdrój vallas. Werchrata asub Ukraina piirist ligi 4 km kaugusel.
Karl Rautio

Karl (Kalle) Rautio (vene keeles "Карл Эрикович Раутио," 20. november 1889 Vaasa lään, Pohjanmaa, Soome suurvürstiriik, Tsaari-Venemaa – 15. detsember 1963 Petroskoi, Karjala ANSV) oli Karjala helilooja, muusikaõpetaja ja dirigent.
Rautio perekond kolis 1903. aastal Ameerika Ühendriikidesse, kus Karl Rautio töötas kaevurina ja harrastusmuusikuna juhatas sealset kaevurite puhkpilliorkestrit. 1916. aastal asus ta õppima muusikat California ülikoolis Berkeleys ja lõpetas selle 1920. aastal. 
1922. aastal kolis Rautio Nõukogude Karjalasse. Ta töötas muusikaõpetajana Petroskoi Pedagoogilises Tehnikumis, asutas Karjala esimese segakoori ja kaks orkestrit.
1931. aastal oli Rautio üks Karjala ANSV Raadio sümfooniaorkestri asutajatest ja oli selle esimene dirigent kuni 1935. aastani. 1945. aastal valiti Rautio teos 1940. aastal loodud Karjala-Soome NSV hümniks (tekst Armas Äikä). Hümn oli kasutusel 1956. aastani, mil Karjala-Soome NSV liideti Vene NFSV-ga ja see muutus taas Karjala ANSV-ks.
1948–1955 oli Rautio Karjala-Soome NSV heliloojate liidu juhatuse esimees ja NSV Liidu heliloojate liidu juhatuse liige. 
Osales saadikuna Karjala ANSV Ülemnõukogu kolme koosseisu töös. 
Mälestuse jäädvustamine.
Karl Rautio nime kannab Petroskois asuv muusikakool.
Isiklikku.
Karl Rautio poeg Erik Rautio (1926–1989) oli kandlemängija, Uhtua puhkpilliorkestri ja ansambli Kantele kunstiline juht, Karjala ANSV ja Vene NFSV teeneline kunstnik.
Teine poeg Heino Rautio (1928–1960) oli samuti muusik. Noorim poeg Roine Rautio (1934–1960) lõpetas Peterburi konservatooriumi ning oli lootustandev helilooja, dirigent ja folklorist. Heino ja Roine hukkusid 19. augustil 1960 paadiõnnetuses Äänisjärvel.
Saue tänav (Rakvere)

Saue tänav on tänav Rakvere kesklinnas.
Tänav saab alguse Südalinna linnaosa Laada tänava ristmikult ja suundub itta, kus lõpeb Uue tänava ristmikul. Nende vahel ristub Saue tänav ka Võidu ja Vene tänavaga. Võidu ja Uue tänava vahel on Saue tänav Kukeküla ja Kurikaküla linnaosa vaheliseks piiriks.
Tänava pikkus on 509 meetrit, keskmine laius 8 meetrit. Tänava alguses paiknevad mõned korterelamud, ida pool on rohkem ühepereelamuid. Saue tänav 4//4a kohal paiknevad Kroonikeskuse laiendusena laohooned. Võidu tänava ristmikul külgneb tänav meelelahutusasutusega Kapriz.
Ted Kaczynski

Theodore John Kaczynski, tuntud ka kui Unabomber (22. mai 1942 Chicago – 10. juuni 2023) oli Ameerika Ühendriikide terrorist, anarhist ja matemaatik. 
Nooruses peeti teda erakordsete matemaatikalaste võimete tõttu imelapseks. Pärast doktorikraadi kaitsmist 1967. aastal töötas ta kuni 1969. aasta juuni lõpuni California Ülikool Berkeleys abiprofessorina, kuid jättis siis järsult oma akadeemilise karjääri katki. 1971. aastal kolis Kaczynski Montana osariiki Lincolni lähistele iseehitatud vee ja elektrita metsamajja, omanda ellujäämisoskuseid ja püüdis elada ürgse, lihtsakoelise elustiili kohaselt.
1975. aastal alustas ta oma metsamaja ümbruses sabotaažikampaaniat loodusesse ulatuva "tehnoloogia kaheksajala" vastu, lõhkudes nt kaevandus- ja metsandustehnikat, kaevurite ja turistide laagripaiku ning transpordivahendeid. Ehkki Kaczynski pidas ennast "ürgseks kütiks-korilaseks" ja toitis end mh salaküttimise kaudu, vihkas ta teisi jahimehi ja ründas ka nende tühjasid jahimaju ja laagripaikasid. Aastatel 1978–1995 mõrvas ta kirjapommidega 3 inimest ja vigastas veel 23. Kaczynski uskus, et tema sihtmärkideks olnud inimesed aitasid kaasa looduse hävitamisele ja kaasaegse tehnoloogia arendamisele. Oma ideoloogilised vaated võttis ta kokku 35 000-sõnalises ühiskonnakriitilises manifestis "Industrial Society and Its Future" (1995), milles kritiseeris industrialiseerimist ja propageeris keskkonnakeskset anarhismi.
1995. aasta aprillis saatis ta mitmele meediaühendusele pöördumise, milles lubas terrorirünnakud lõpetada, kui tema manifest mõnes suures ajalehes avaldatakse. Küsimus, kas Kaczynski nõue tuleks täita, osutus poleemiliseks, ent justiitsminister Janet Reno ja FBI peadirektori Louis Freeh' soovitusel avaldati tekst 19. septembril The Washington Postis. Manifesti ajalehest lugedes tundis Kaczynski vend David oma venna kirjutamisstiili ära ja andis sellest FBI-le teada. Kaczynski vahistati 1996. aastal ning 1998. aasta kohtuotsusega mõisteti talle kaheksa eluaegset vangistust ilma katseajata. Ehkki psühhiaatriliselt diagnoositi tal paranoiline skisofreenia, väitis Kaczynski ise, et on vaimselt täiesti terve, ja võttis kõik süüdistused omaks. 2023. aasta juunis tegi Kaczynski vanglas enesetapu.
Kroonlinna sadama peakomandör

Kroonlinna sadama peakomandör (vene keeles "главный командир Кронштадтского порта") oli aastatel 1722/1724−1917 Kroonlinna sõjasadama ülem.
Ajalugu.
Kroonlinna sadama peakomandöri kui olulise sadama ülema ametikoht loodi 1722. aasta mereväereglemendiga, kuid esimene peakomandör nimetati ametisse alles 1724. aastal. Alates 1885. aastast oli peakomandör ühtlasi Kroonlinna sõjakuberneriks. Aastatel 1904−1908 kandis ta ametinimetust Balti mere laevastiku ja sadamate ülemjuhataja ning merekaitse ülem.
Bibliokaeve

Bibliokaeve ehk bibliograafiline andmekaeve (inglise keeles "bibliomining", tuletatud terminitest "bibliometrics" ja "data mining") on andmekaeve metoodika, kus kasutatakse sotsiaalseid võrgustikke, mis võimaldavad nii bibliomeetriat kui ka kasutajapõhist andmekaevet üheainsa andmeaida ("data warehouse") kaudu. 
Bibliokaeve on defineeritud kui andmekaeve, bibliomeetria, statistika ja aruandlusvahendite kogum. Bibliokaevet kasutatakse nii infoteaduses, äris (kindlustus, pangandus), teadusuuringutes (astronoomia, meditsiin) kui ka riiklikus julgeolekus (kurjategijate ja terroristide avastamine). Bibiliokaevet kasutatakse raamatukoguüsteemides käitumismustrite väljaselgitamiseks. Bibliokaeve võimaldab raamatukogu juhtidel ja teadlastel paremini mõista raamatukogus sisalduvaid ressursse ja kuidas raamatukogu kasutajad ressurssidele ligi pääsevad. 
Täielik bibliokaeve protsess hõlmab mitut etappi alates projekti eesmärgi mõistmisest kuni selleni, millised andmed on kättesaadavad protsessi muudatuste rakendamiseks lõpliku analüüsi põhjal. 
Termini "bibliokaeve" võttis 2003. aastal kasutusele Syracuse'i ülikooli infoteaduste kooli õppejõu Scott Nicholson, et eristada seda raamatukogudes muud tüüpi andmekaevetest. 
Bibliokaeve rakendamine.
Bibliokaeve rakendamiseks tuleb luua andmeait. Selleks on vajalik koguda informatsiooni ressursside kohta (nt andmed töö autori kohta). Kui andmed on kogutud, korrastatakse demograafiline informatsioon ja lõpuks otsitakse raamatukogu informatsioon. Seejärel on võimalik andmeid analüüsida ning töödelda. Lisaks on võimalik uurida ka, millal inimesed kõige sagedimini raamatukogu külastavad. Tänu bibliokaevele suudab raamatukogu paremini mõista oma kasutajaid. Bibliokaeve abil saavad raamatukogu juhid planeerida eelarvet, keskendudes ressurssidele, mida kõige rohkem kasutatakse. 
Bibliokaeve tehnikad.
Bibliokaevandamise liike on palju, mis on tavalisel jagatud teadaoleva teabe liigi ja andmekaevandamise mudelist otsitavate teadmiste tüüpidega.
Prusie

Prusie on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Lubaczówi maakonnas Horyniec-Zdrój vallas. Prusie asub Ukraina piirist natuke vähem kui 1 km kaugusel.
Must elevant-karihiir

Must elevant-karihiir ("Rhynchocyon petersi") on üks 17-st elevant-karihiire perekonda kuuluvast liigist, keda leidub ainult Aafrikas. 
Nimetus "elevant-karihiir" on tuletatud liigile iseloomuliku pika nina ja elevandi londi sarnasusest. Fülogeneetiline analüüs näitas, et elevant-karihiired on geneetiliselt lähedamalt seotud elevantide kui karihiirtega. 
Peamiselt elutsevad must elevant-karihiired madalmäestikes ning Keenia ja Tansaania tihedates metsades. 
Elevant-karihiired on ühed kiireimad väikeimetajad, nad võivad liikuda kiirusega kuni 28,8 kilomeetrit tunnis. Võrreldes teiste imetajatest putuktoidulistega on neil suhteliselt suur aju. 
Kirjeldus.
Must elevant-karihiir on väike putuktoiduline imetaja, kes meenutab närilist või opossumit. Tal on soomuseline saba, pikk kärss ja enda suuruse kohta võrdlemisi pikad jalad. Pikki jalgu kasutab must elevant-karihiir, et liikuda hüpeldes nagu jänes. 
Nagu teised "Rhynchocyon" perekonda kuuluvad liigid, on ka must elevant-karihiir võrdlemisi suurt kasvu. Täiskasvanud isendid kasvavad keskmiselt 28 cm suuruseks ja kaaluvad 450–700 g.
Looduses ulatub nende eluiga kahe ja poole kuni nelja aastani. 
Käitumine ja paljunemine.
Nagu enamik elevant-karihiiri, elavad must elevant-karihiired monogaamsetes paarides, kaitstes umbes hektari suurust territooriumit, mida nad märgistavad lõhnanäärmetega. Kuigi nad elavad paarides, on järglaste saamine ainuke monogaamse eluviisi põhjus. Sotsiaalsed käitumismustrid ei ole kuigi tavalised ning elatakse erinevates pesades. Must elevant-karihiir ehitab pesa maapinnale, tihti puude alla, sest enamasti teeb ta pesa kuivanud puulehtedest. 
Emastel isenditel esineb menstruaaltsükkel sarnaselt inimestega ja must elevant-karihiir on üks väheseid mitteprimaalseid imetajaid, kellel see üldse esineb. 1940. aastatel kasutati elevant-karihiiri naiste menstruaaltsükli uurimiseks. Must elevant-karihiirte paaritumisperiood kestab mitu päeva. Pärast paaritumist naasevad nad oma pesadesse. Tiinusperiood kestab 45–60 päeva, emasisendi pesakond koosneb ühest kuni kolmest järglasest, tiinust esineb mitu korda aastas. Vastsündinud järglased on hästi arenenud ja on juba paari tunni vanuselt võimelised jooksma. 
Toitumine.
Enamasti toitub elevant-karihiir putukatest, milleks on näiteks mardikad, termiidid ja sadajalgsed jne. Toidu hankimiseks kaevab ta kärsaga pinnasesse augu ning sarnaselt kukkur-sipelgakaruga haarab august putukaid keele abil. Suuremast saagist toitumine osutub talle keerukaks pika kärsa tõttu.
Ripikloomad

Ripikloomad ("Appendicularia", sünonüüm "Larvacea") on klass, mis kuulub alamhõimkonda mantelloomad.
Need on väikesed, kuni ühe sentimeetri pikkused pelaagilised ehk avavee loomad. 
Nad toituvad ainuraksetest vetikatest ja protistidest. Ripikloomi söövad kalad ja röövtoidulised zooplanktoni liigid.
Süstemaatika.
Ripikloomade klassi kuulub üks selts ("Copelata") kolme sugukonnaga:
Eesti liigid.
Soome lahes leidub ripiklooma liiki "Fritillaria borealis".
Sirla

 
Sirje Joala (kunstnikunimi Sirla; sündinud 25. aprillil 1988) on Eesti kunstnik ning ettevõtja. 
Ta on asutanud Stencibility tänavakunstifestivali ning Alistamise Akadeemia jiu jitsu klubi ning olnud kommunikatsioonijuht idufirmas Robot Muralist (endine SprayPrinter). Ta on lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia ning Tartu Ülikooli kommunikatsioonijuhtimise erialal, kirjutades nii bakalaureuse kui magistri diplomitöö tänavakunstist. Sirla sõnavõttude keskmes on vabaduse ja vastutuse tähtsus tänavakunstis. Ta on sõnastanud ka vaba tänavakunsti manifesti ning tuntud kui Tartu ja Eesti tänavakunsti eest seisja ning sõnavõtja.
Burak Yılmaz

Burak Yılmaz (sündinud 15. juulil 1985 Antalyas) on Türgi jalgpallur, kes mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lille ja Türgi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Antalyaspor. Peamiselt on ta mänginud Türgi kõrgliigas: aastatel 2006–2008 ja 2018–2020 Beşiktaşes, 2008. aastal Manisasporis, aastatel 2008–2010 Fenerbahçes, 2009–2010 Eskişehirsporis, 2010–2012 ja 2017–2018 Trabzonsporis ning 2012–2016 Galatasarays. Ta on üks vähestest mängijatest, kes on mänginud Türgi kolmes suurimas klubis (Beşiktaş, Fenerbahçe ja Galatasaray). Türgi meistriks on ta tulnud Galatasarayga aastatel 2013 ja 2015. Türgi kõrgliiga suurim väravakütt on Yılmaz olnud hooaegadel 2011–12 (33 väravat Trabzonspori särgis) ja 2012–13 (24 väravat Galatasaray särgis).
Aastatel 2016–2017 mängis ta Hiina kõrgliiga klubis Beijing Guoan.
2020. aasta augustis liitus ta Lille'iga. Hooajal 2020–21 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 16 väravat ja aitas Lille'il pärast kümmet aastat Prantsusmaa meistriks tulla. Samal hooajal valiti Yılmaz Prantsusmaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks.
Türgi jalgpallikoondises tegi Yılmaz debüüdi 2006. aastal sõprusmängus Aserbaidžaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 3. juunil 2011 EM-i valikmängus Belgia vastu. 2020. aasta novembri seisuga on ta koondises löönud 24 väravat, millega on ta Hakan Şüküri järel Türgi koondise kõigi aegade paremuselt teine väravakütt. Ta kuulus Türgi koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus lõi viimases alagrupimängus värava Tšehhi vastu.
Yusuf Yazıcı

Yusuf Yazıcı (sündinu 29. jaanuaril 1997 Trabzonis) on Türgi jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lille ja Türgi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Trabzonspor, mille akadeemiaga liitus ta 2008. aastal. 2015. aastal sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Türgi kõrgliigas debüteeris ta 2016. aasta veebruaris. Esimesed kaks väravat lõi ta liigas 8. mail 2016 mängus Rizespori vastu.
2019. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Lille'iga. Üleminekusumma oli 17,5 miljonit eurot, mis oli Trabzonspori läbi aegade kalleim müük. Hooajal 2020–21 tuli ta Lille'iga Prantsusmaa meistriks. 2022. aasta jaanuaris läks ta Lille'ist hooaja lõpuni laenule Venemaa kõrgliigaklubisse Moskva CSKA. Hooajal 2022/23 mängis ta Lille'ist laenul taas Trabzonsporis.
Türgi jalgpallikoondises tegi Yazıcı debüüdi 11. juunil 2017 MM-i valikmängus Kosovo vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. septembril 2019 EM-li valikmängus Moldova vastu. Ta kuulus Türgi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Sõel

Sõel on korrapäraste avadega võrk või leht avade suurusest suuremate tahkete osade eraldamiseks töödeldavast ainest.
Kas tuled kui saad

"Kas tuled kui saad" on 2 Quick Starti laul albumist "Ühega miljoneist".
Maria Moier

Maria Moier (sünninimega Protassova; vene keeles Мария Андреевна Протасова-Мойер; 1793–1823) oli Tartus tegutsenud arsti Johann Christian Moieri abikaasa.
Maria Moierit peetakse Vassili Žukovski ja Aleksandr Puškini muusaks. Värssromaani "Jevgeni Onegin" kangelanna Tatjana Larina tegelaskujus nägid kaasaegsed Maria Moieri jooni. 
Maria Moier suri noorena, teise lapse sünnitamise järel. Ta on koos vastsündinuga maetud Raadi kalmistule.
Noorsepad

Noorsepad ehk Noored Sepad ehk Ülemaaline Noorseppade Liit oli Eesti noorteorganisatsioon 1920-1940. Oli Noorte Kotkaste ja Kodutütarde eelkäijaks.
Ajalugu.
Osa rahvuslikult meelestatud noori skaute eraldus 1920. aastal Eesti Skautide Malevast ja moodustas rahvusliku edendamise noorteorganisatsiooni, eesmärgiga näha skautluses rohkem isamaalisust. Eraldi organisatsiooni loomise põhjust on otsitud ka inimeste vahelistes suhetes. Vastloodud organisatsiooni nimeks võeti Eesti Noorsepad, keda kutsuti ka noorsepad, Noored Sepad jm. "Sepp", kui sõna, sümboliseeris ja märkis toona ka noort tugevat inimest, kes on alati valmis tegema midagi uut ja tarvilikku oma rahvuse ning riigi hüvanguks. Organisatsiooni juhiks sai admiral Johan Pitka. Võimalik, et sellega on seostatav ka liikmete merestiilis vormiriietus ja ka teatav mereline suunitlus. 
Noorseppade malevad asutati peagi Tartus, Tallinnas, Viljandis, Türil ja mujal üle Eesti. Kutsuti ellu Ülemaaline Noorseppade Liit, mille asukohaks oli Tartu. 20.–21. aprillil 1922 peeti Tallinnas Noorseppade I üleriigiline kongress.
Pärast Kaitseliidu koosseisus Noorte Kotkaste organisatsiooni (ja hiljem Kodutütarde) asutamist 1930 läks enamus noorseppi sinna üle. Paljudel lubati esialgu jätkata oma madrusestiilis vormi kandmist, mistõttu on noorseppi sageli ka veel hiljem aetud fotodel segamini merinoorkotkastega.
Tallinna Noorseppade Maleva ühes allüksustega ja Maleva Vanematekoguga kanti Haridusministeeriumi Noorsoo Osakonnas peetavasse noorsoo-organisatsioonide registrisse 21. mail 1937.
Koosseis ja tegevus.
Noorseppade hulka võis kuuluda vaid Eesti kodanik, mis oli erisus skautidega. Kõik organisatsiooni liikmed kuulusid aga ühtlasi Eesti Karskusliitu. Puudus nooremate poiste üksus ja ka eraldi noortejuhi staatus. 
Noorseppade malev oli poistele ja tüdrukutele ühine, mis oli tollal noorte tegevuses uudne. Tüdrukud ja poisid olid küll eraldi rühmades, kuid väljaspool rühmi toimus tegevus koos. Maleva juhtorganiks oli peakorter, mille moodustasid maleva vanem, maleva pealik, vanematekogu esimees, rühmapealikud, rühmavanemad, maleva lippur ja igast 20-liikmelisest rühmast üks saadik. Noorsepad jagunesid järkudesse:
Noorseppadel oli oma hümn, lipp, liputervitus, tervitus ja tseremooniad. Riiklik majanduslik toetus organisatsioonil puudus. Kord kuus ilmus ajakiri Noorsepp.
Valga Raadio

Valga Raadio oli Eesti kohalik raadiojaam, mida sai kuulata Valgas sagedusel 92,5 aastatel 1993–1997.
Margialbum

Margialbum on album, kuhu filatelistid koguvad postmarke.
Sveaborgi sadama peakomandör

Sveaborgi sadama peakomandör (vene keeles "главный командир Свеаборгского порта") oli aastatel 1808−1856 Sveaborgi sõjasadama ülem. Peakomandör oli ühtlasi Sveaborgi sõjakuberner.
Ajalugu.
Sveaborgi sadama peakomandöri kui olulise sadama ülema ametikoht loodi Vene-Rootsi sõja ajal, mil Soome alad läksid Venemaa keisririigi koosseisu. Peakomandör oli ühtlasi Sveaborgi sõjakuberneriks. 1856. aastal peakomandöri amet kaotati ja selle asemel seati sisse Soome merejõudude juhataja ametikoht ("заведующий морской частью в Финляндии"). 1860. aasta reformiga sai Sveaborgist 2. kategooria sadam. Edaspidi oli selle ülemaks sadama komandör.
Eesti Laul 2021

Eesti Laul 2021 oli kolmeteistkümnes Eesti Laulu võistlus ja 28. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Poolfinaalid toimusid 18. ja 20. veebruaril, finaal 6. märtsil Saku Suurhallis.
Poolfinaali ja finaali õhtujuhtideks olid Tõnis Niinemets ja Grete Kuld.
Mõlemas poolfinaalis osales 12 laulu ja mõlemast poolfinaalist pääses 6 laulu finaali, seega osales finaalis kokku 12 laulu.
Võistluslaulud.
Kokku esitati konkursile 156 laulu, neist 63 eesti- ja 93 võõrkeelset. Üks poolfinaalikoht oli reserveeritud eelmise aasta konkursi võitjale Uku Suvistele, kes pidi Eestit 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindama, kuid lauluvõistlus jäi koroonapandeemia tõttu ära. Lugusid sai esitada 1. septembrist 6. novembrini 2020. Poolfinalistid avaldati 11. ja 12. novembril 2020 "Ringvaates". 23 poolfinalisti valis välja 17-liikmeline eelžürii, kuhu kuulusid Bert Prikenfeld, Kaupo Karelson, Jüri Pihel, Jaan Pehk, Anu Varusk, Karl-Erik Taukar, Sten Teppan, Mari-Liis Männik, Ahto Kruusmann, Margus Kamlat, Laura Põldvere, Vaido Pannel, Robert Kõrvits, Rauno Märks, Dmitri Mikrjukov, Andres Aljaste ja Liis Lemsalu.
1. poolfinaal.
1. poolfinaal toimus 18. veebruaril 2021 Saku Suurhallis.
2. poolfinaal.
2. poolfinaal toimus 20. veebruaril 2021 Saku Suurhallis.
Finaal.
Finaal toimus 6. märtsil 2021 Saku Suurhallis.
Viapori sadama komandör

Viapori sadama komandör (vene keeles "командир Свеаборгского порта") oli aastatel 1860−1917 Viapori sõjasadama ülem.
Ajalugu.
Kuni 1856. aastani oli Viapori sõjasadama ülem sadama peakomandör, seejärel Soome merejõudude juhataja ("заведующий морской частью в Финляндии"). 1860. aasta reformiga sai Viaporist 2. kategooria sadam ja selle ülemaks nimetati sadama komandör.
Jalgpall 1992. aasta suveolümpiamängudel

Jalgpall 1992. aasta suveolümpiamängudel toimus 24. juulisi - 8. augustini Hispaanias Barcelonas. See oli kahekümnes kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Jalgpalliturniiril osaleb 16 rahvuskoondist, kes loositi neljaks nelja meeskonnaga alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid iga alagrupi kaks parimat meeskonda väljalangemisturniirile, alustades veerandfinaalist ja jätkates poolfinaaliga ning kulmineerudes 8. augustil 1992. aastal Camp Nou staadionil kuldmedalimänguga.
Teist korda pärast 1984. aastat ei toimunud tegelikul olümpiastaadionil ühtegi jalgpalli olümpiaturniiri mängu. Turniir oli olümpiaajaloos üks halvemini külastatud. Mõnele eelvooru kohtumisele tuli vaid 2000 pealtvaatajat.
Alates 1992. aasta suveolümpiamängude jalgpallivõistlustest võisid olümpiamängudel osaleda ka ainult elukutselistest moodustatud meeskonnad, juhul kui meeskonnas pole rohkem kui kolm üle 23-aastast jalgpallurit.
Tagasimängu reegel tähistas sellel turniiril oma ametlikku esietendust.
Hispaania suutis olümpiamängude võõrustajana taas võita kuldmedalid pärast 1920. aastat. See on seni Euroopa meeskonna viimane võit jalgpalliturniiril.
Radruż

Radruż (aastatel 1977−1981 Rozdroże, ukraina keeles "Радруж") on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Lubaczówi maakonnas Horyniec-Zdrój vallas. Radruż asub Ukraina piiri ääres.
Iwkowa

Iwkowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas, Iwkowa valla halduskeskus. Iwkowa asub Brzeskost umbes 16,5 km lõunas.
Iwkowa on suvituskoht ja teeninduskeskus.
Peterburi sadama peakomandör

Peterburi sadama peakomandör (vene keeles "главный командир Петербургского порта") oli aastatel 1867−1882 Peterburi sõjasadama ülem.
Ajalugu.
Peterburi sadama peakomandör nimetati ametisse 1867. aastal. Alates 1882. aastast oli sadama ülemaks sadama komandör.
Kritias (dialoog)

"Kritias" on üks Platoni dialoogidest. Teos on kas lõpetamata või pole siis selle lõpp säilinud.
Dialoogi peetakse Platoni hiliste dialoogide hulka kuuluvaks. Tänapäeval arvatakse, et see järgneb "Politeiale," ent Timaiose ja Kritiase järel kirjutas Platon veel "Seadused". Gerhard R. Ledgeri teooria kohaselt on see Platoni viimane teos, mis jäi poolikuks, kuna Platon suri enne selle lõpetamist ära.
Teos koosneb peamiselt pikast monoloogist, mida peab Kritias. Teised tegelased on Sokrates, Hermokrates ja Timaios Lokrosest.
Tegemist on teise osaga oletatavast triloogiast, mille esimeseks osaks on Timaios. Triloogia kolmandaks osaks oleks hüpoteetiline Hermokrates, mille kohta pole aga teada, kas Platon selle ka tõepoolest kirja pani. Kritiase säilinud osa liidetakse ühiste tegelaste ja sisu ühtsuse tõttu vahel ka Timaiosega kokku ühtseks dialoogiks "Timaios-Kritias".
Dialoog leiab aset õiglase riigikorra kohta käinud vestluse järel. Platoni teostest esineb selline jutuajamine Politeias, seega peaks dialoog aset leidma sellele järgnenud päeval. Sokrates soovib kuulda oma ideaalse riigikorra suhetest seoses mõne teise maaga ja nii lubab eelnevas dialoogis "Timaios" Kritias rääkida Atlantisest, mis kaotas sõja ideaalse riigikorraga Ateena vastu. Ta teeb sellest seal ka lühikokkuvõtte, rääkides ka ""Kritiases" puuduvast Atlantise hukust, andes seejärel sõna Timaiosele, et Atlantisest pikemalt omanimelises dialoogis rääkida.
Timaiose lõpusõnadega ka "Kritiase" dialoog algab, millele järgneb vestlus. Seejärel alustab Kritias juttu mineviku asjadest, alustades kõigepealt Ateenast ja sealsest elukorraldusest. Sealjuures mainib ta, et Ateenas ei olnud toona meeste ja naiste vahel vahet, mõlemad panustasid võrdselt ühiskonna arengusse ja et selle võrdsuse märgiks olid toona Ateena peamises templis kõrvuti Athena ja Hephaistose kujud. Ka mainib ta seda, et loodus on ajaga muutunud, räägib maa viljakust alandanud erosioonist ja metsade kaost, millest võivat veel näha iidsete kändude jäänuseid.
Seejärel alustab Kritias Atlantise kirjeldamist. Ta vabandab kreekapäraste nimede pärast, põhjendades seda Soloni kavatsusega Atlantise loost kreeklastele mõeldud poeem luua, mistõttu ta ka nimed kreekapärastas. Atlantis olevat olnud Poseidoni maa ja Poseidon ka Atlantise esimese ülemkuninga Atlase esiisa. Kokku olevat Atlasel olnud üheksa venda, kes said Atlantise eri regioonide kuningaiks. Neist ühe puhul toob ta ära ka atlantisepärase nimekuju, sest tema järgi sai nime Cadiz.
Järgneb maa kirjeldus. Platon mainib ka orihalkat, mille ainsaks hankimiskohaks olid Atlantise kaevandused. 
Aja jooksul olevat jumalik veri atlantislaste soontes lahjenenud, tuues kaasa ebatervete himude, nagu ahnus ja võimu kuritarvitamine, leviku. Siis olevat Atlantisesse laskunud Zeus, aga kohal, kus ta oma kõnet alustab, dialoog katkeb.
Hermokrates (dialoog)

"Hermokrates" on üks Platoni dialoogidest, mille olemasolu on hüpoteetiline. Teos on kas lõpetamata või pole siis selle lõpp säilinud.
Dialoogi peetakse Platoni hiliste dialoogide hulka kuuluvaks. Tänapäeval arvatakse, et see järgneb "Politeiale," ent "Hermokratesega" terviku moodustava "Timaiose" ja "Kritiase" järel kirjutas Platon veel "Seadused". Gerhard R. Ledgeri teooria kohaselt on "Kritias" Platoni viimane teos, mis jäi poolikuks, kuna Platon suri enne selle lõpetamist ära, seetõttu "Hermokrates" jäigi kirjutamata.
Teose tegelased on tõenäoliselt Kritias, Sokrates, Hermokrates ja Timaios Lokrosest ent võib-olla oleks selles mainitud ka neljandat vestluspartnerit, kelle olemasolule "Timaiose" alguses on vihjatud.
Tegemist oleks osaga oletatavast triloogiast, mille esimeseks osaks on "Timaios", teiseks osaks aga "Kritias", ent see teos on kas lõpetamata või pole siis selle lõpp säilinud. Triloogia kolmandaks osaks oleks hüpoteetiline "Hermokrates", mille kohta pole aga teada, kas Platon selle ka tõepoolest kirja pani. 
Dialoogi sisu kohta varasemates dialoogides vihjed puuduvad. On aga eeldatud, et kuna teine osa räägib kunagise merelise suurvõimu Atlantise purustamisest Ateena poolt, siis on kolmas osa mõeldud kujutama ise mereliseks suurvõimuks tõusnud Ateena purustamisest, milles üks juhtrolle oli just nimelt Hermokratesel. Samas on selle sisu kohta teisigi hüpoteese. Nii on oletatud, et dialoogis oleks kirjeldatud ühiskonna tõusmist katastroofist, et aga samal teemal on kirjutatud dialoog "Seadused", siis jäigi Hermokrates kirjutamata.
Dialoogi on kasutatud aastal 1992 toodetud arvutimängus Indiana Jones and the Fate of Atlantis, kus dialoogi sisuks on vihjed Atlantise asukohale.
Pulčēni

Pulčēni on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 200 meetri kõrgusel. Pulčēni jääb valla keskusest Jumurdast 12, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 20 ja Riiast 124 kilomeetri kaugusele.
2002. aastal oli külas kaks elanikku. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.
Markov

Markov, Markova, Markoff (Markof?)on slaavipärane perekonnanimi. nt vk "Марков"
Dobrociesz

Dobrociesz (varem Dobrocież) on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Iwkowa vallas. Dobrociesz asub Brzeskost umbes 21 km lõunas.
Wojakowa

Wojakowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Iwkowa vallas. Wojakowa asub Brzeskost umbes 18 km lõunas.
Küberterrorism

Küberterrorism on telekommunikatsiooni vahendite kasutamine vägivaldsete toimingute läbiviimiseks, mis põhjustavad või ähvardavad inimelu kaotust või olulist kehavigastust, et saavutada läbi ähvarduste või hirmutamise poliitilisi või ideoloogilisi eeliseid. Mõnikord peetakse interneti-terroriaktideks ka terrorismialaseid tegevusi, sealhulgas tahtlikke ja ulatuslikke, eriti internetti ühendatud personaalarvutite, arvutivõrgu katkestamisi arvutiviiruste, arvutiusside, õngitsemiste ning muude pahatahtlike tarkvara ja riistvara meetodite ning programmeerimisskriptide abil.
Krempna

Krempna on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas, Krempna valla halduskeskus. Krempna asub Slovakkia piirist 8,5 km kaugusel.
Kotań

Kotań on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas Krempna vallas. Kotań asub Slovakkia piirist 10 km kaugusel, Jasłost ligikaudu 25 km lõunas.
Who Killed Cock Robin

"Who Killed Cock Robin" on 1935. aastal valminud Walt Disney lühijoonisfilm sarjast "Silly Symphony".
Film põhineb samanimelisel inglise lasteluuletusel. Filmi pikkus on 8 minutit.
Film nomineeriti Oscarile lühijoonisfilmide kategoorias.
Vējava

Vējava on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 210 meetri kõrgusel. Vējava jääb valla keskusest Jumurdast 10, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 18 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusele.
Asula on tekkinud endise Vējava mõisa keskuse lähistele teeristi, kus asusid Vējava vallamaja ja kõrts. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku kolhoosi kontor. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. Külas asub Vējava bussipeatus.
Küla lähistel asub muinsusmälestisena riikliku kaitse all olev Vējava linnamägi.
2007. aastal oli külas 38 elanikku.
Virdzes

Virdzes on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. 
Küla asub valla idaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel Virdzīte jõe kaldal. Virdzes jääb valla keskusest Jumurdast 14, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 22 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusele. Seal asub Virdzese bussipeatus.
2002. aastal oli külas kuus elanikku. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.
Kapūņi

Kapūņi on endine küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asus valla lääneosas merepinnast 180 meetri kõrgusel Valola jõe kaldal. Kapūņi jäi valla keskusest Jumurdast 4, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 16 ja Riiast 111 kilomeetri kaugusele.
1930. aastail avati külas suvitajatele mõeldud pansionaat. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.
Ruģēni

Ruģēni on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Ērgļi vallas. Küla asub valla põhjaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel. Ruģēni jääb valla keskusest Ērgļist 14 ning Riiast 116 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.
Strydkraal

Strydkraal on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Fetakgomo Tubatse vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Strydkraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,93%, valgeid 0,04% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,04%. Pedi keelt pidas emakeeleks 95,45% inimesi, suulu keelt 1,10% ja ndebele keelt 0,92%.
Myscowa

Myscowa on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas Krempna vallas. Myscowa asub Jasłost umbes 24 km lõunas.
Tallinna Linna Statistikabüroo

Tallinna Linna Statistikabüroo oli Tallinnas 27. juulil 1911. aastal asutatud Tallinna linnaasutus. 1. juulist 1926 kuni 1. novembrini 1940. aastal Tallinna Linnavalitsuse Statistikabüroo ja Perekonnaseisuamet.
Tallinna Linna Statistikabüroo peamisteks tegevussuundadeks oli rahvastiku-, tervishoiu (linna arstide, haiglate, sanitaarasutuste ja laboratooriumite tegevus), majandus- (kaubandus ja tööstus, tööpuudus, esmatarbekaupade hinnad, linna tapamaja tegevus jm), haridus ja hoolekandestatistika kogumine ja avaldamine. Lisaks oli Linna Statistikabüroo ülesandeks ilmavaatlusandmete teatavakstegemine ja valijate nimekirjade koostamine.
Tallinna Linna Statistika büroo andis 1912. aastast välja Tallinna linna statistilisi teateid ("Статистические сведения по гор. Ревелю"), ajavahemikul juulist 1914 kuni märtsini 1917 ilmusid statistilised teated igakuiselt. Esimene maailmasõda avaldamine ajutiselt katkes ja uuesti hakati andmeid trükis avaldama pärast sõda. Aastatel 1924–1939 ilmusid Tallinna linna Statistilised aastaraamatud, Tallinna linna statistiline aastaraamat.
Vaigukäik

Vaigukäigud ehk vaigukanalid on okaspuude puidus leiduvad piklikud torukujulised rakkudevahelised ruumid, mida ümbritsevad epiteelirakud. Vaigukäike vooderdavad lamedad näärmerakud. Vaigukäigud kujunevad rakkude üksteisest eemaldumisel ja moodustavad puidus horisontaalsetest ja vertikaalsetest kanalitest koosneva käigustiku. Näärmerakud eritavad vaigukäikudesse iseäraliku lõhnaga vedelat vaiku ehk nn vaikmahla. See taheneb vedelate osiste lendumise järel õhu käes. Vaigu paneb käikudes liikuma 10–20-atmosfääriline surve. Vaik on antiseptiline ja aromaatne ning takistab seente arengut ja hoiab ära putukakahjustusi.
Puidu epiteelirakud toodavad vaiku, mis vaigukanalitest välja voolab. Ka niisugused okaspuud nagu nulg, kellel vaigukanalid puuduvad, moodustavad vigastuste korral traumaatilisi vaigukanaleid.
Omadused.
On leitud, et vaigu kogus, keemiline koostis, eksudatsioon ja kristalliseerumiskiirus on seotud konkreetse männiliigi vastupidavusega. Kahjuritele resistentsematel mändidel on vastuvõtlikest puudest tunduvalt rohkem vaigukäike. Massiliste üraskiinfestatsioonide korral võivad vaiguvarud aga kiiresti ammenduda ja puu võib rünnakule alla vanduda.
Euronext

Euronext börs on Lääne- ja Lõuna-Euroopas tegutsev väärtpaberibörs. Börsi nimi on lühend European New Exchange Technology (eesti keeles "Euroopa uus kauplemise tehnoloogia"). Börs hõlmab Pariisi, Amsterdami, Brüsseli, Dublini, Lissaboni ja Oslo börse. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V., mis on registreeritud Amsterdamis. Tegemist on Euroopa ühe suurima börsiga ja suurima börsiga euroalal.
Börsil saab kaubelda seal noteeritud aktsiate, võlakirjade, fondide, futuuride ja optsioonidega. Kõigil Euronexti turgudel kaubeldakse eurodes, erandiks on Oslo börs, kus kaubeldakse Norra kroonides. Lisaks reguleeritud turule on börsil ka lisanimekirjad Euronext Growth, Euronext Access, Euronext Expand ja Euronext Expert turg.
Euronexti börsi järelevalvet teostavad kohalikud finantsjärelevalve ametid.
Ajalugu.
Euronext moodustati 22. septembril 2000, kui liitusid Amsterdami börs, Brüsseli börs ja Pariisi börs. 2001. aasta detsembris liideti Londonis tegutsev futuuride börs London International Financial Futures and Options Exchange (LIFFE) ning 2002. aastal samuti Lissaboni börs.
2007. aastal jõudis lõpule liitumine New Yorgi börsiga, mille käigus tekkis NYSE Euronext. 2013. aastal omandas selle Intercontinental Exchange, mis jättis endale New Yorgi börsi ja LIFFE ning eraldas 2014. aastal Euronexti. Selle raames viidi 20. juunil 2014 läbi Euronexti aktsiate esmane avalik pakkumine.
2018. aasta märtsis viidi lõpule liitumine Iiri börsiga (nimetati ümber Euronext Dubliniks) ning juunis 2019 Oslo börsiga. Detsembris 2019 omandati 66% elektribörsi pidajast Nord Pool. Septembris 2020 alustati läbirääkimisi Milanos asuva Itaalia börsi omandamiseks.
Börsi suurus.
31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Euronexti börsil noteeritud ettevõtete väärtus kokku ehk turuosa 4,5 triljonit eurot. Aastaga vähenes börsi turuosa 0,9%. 
Euronexti börs on 2021. aasta näitajate alusel turuosalt maailma suuruselt neljas börs.
2021. aasta detsembris tehti Euronexti börsil päevas tehinguid keskmiselt 8,5 miljardi euro väärtuses, millest:
2021. aasta 31. detsembri seisuga oli Euronexti börsil noteeritud 1720 ettevõtte aktsiad (15% võrreldes 31. detsembriga 2020). 2019. aastal oli noteeritud kokku 1465 aktsiat.
Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad indeksid.
Euronext 100 Index – hõlmab sadat Euronexti börsil enim kaubeldud ettevõtet. 
2021. aastal suurenes indeksi väärtus aasta alguse 1107,25 punktilt aasta lõpu 1361,69 punktini (+23%). Indeksi väärtus oli 2021. aasta kõrgeim 18. novembril, mil indeksi väärtus oli 1391,4 punkti ja madalaim 29. jaanuaril, mil indeksi väärtus oli 1085,38 punkti. 
Enim kaubeldud aktsiad.
2021. aastal kaubeldi börsil enim järgmiste ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena):
Jalgpall 1996. aasta suveolümpiamängudel

Jalgpall 1996. aasta suveolümpiamängudel toimus 20. juulist 3. augustini Ameerika Ühendriikides Atlantas. See oli 21. kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Meeste jalgpalliturniiril osaleb 16 rahvuskoondist, kes loositi neljaks nelja meeskonnaga alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid iga alagrupi kaks parimat meeskonda väljalangemisturniirile, alustades veerandfinaalist ja jätkates poolfinaaliga ning kulmineerudes 3. augustil Sanfordi staadionil toimunud kuldmedalimänguga.
Alates 1992. aastast peavad meeskondade mängijad olema alla 23-aastased, võistkonda võib kuuluda kolm üle 23-aastast mängijat. Esmakordselt osalesid olümpia jalgpalliturniiril naiskonnad ja erinevalt meestest pole naistel vanusepiirangut. Naiste jalgpalliturniiril osaleb 8 rahvuskoondist, kes loositi kaheks nelja võistkonnaga alagrupiks, ning mõlemas alagrupp mängisid võistkonnad omavahel. Kummagi alagrupi kaks paremat selgitasid poolfinaalis millise koha eest pääsevad mängima. Poolfinaali võitjad selgitasid omavahel olümpiavõitja ja kaotajad mängisid pronksmedali nimel. 
Meeste konkurentsis jõudis Nigeeria esimest korda Aafrika meeskonnana finaali ja võitis olümpiakulla. Argentina jõudis esimest korda pärast 1928. aastat uuesti finaali ja esimest korda pärast 1928. aastat ei olnud finaalis mitte ühtegi Euroopa meeskonda, ning Euroopa jäi täiesti medalita. Kolmanda koha mängus kaotas Portugal 0:5 Brasiilia vastu, kes mängis 1994. aastal maailmameistriks tulnud Aldairi ja Bebetoga ning kuus aastat hiljem maailmameistriks tulnud Rivaldo, Roberto Carlose ja Ronaldoga. Lisaks pääses veerandfinaali esmakordselt vaid kolm Euroopa meeskonda ja esimest korda pärast 1928. aastat jõudis poolfinaali vaid üks Euroopa meeskond.
Naiste turniir.
Eelvoor.
F-alagrupp.
Ele Arakas

Ele Arakas (pseudonüüm) on Eesti kirjanik. Noorteromaani “Esmaspäevad” (ISBN 9789949276578) autor.
„Esmaspäevad” pälvis Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev kor­raldatud 2014. aasta noorsooromaanide võistlusel I koha.
Pommeri vojevoodkond (1919–1939)

Pommeri vojevoodkond ehk Pomorskie vojevoodkond (poola "województwo pomorskie") oli haldusüksus sõdadevahelises Poolas (1919–1939). See lakkas olemast 1939. aasta septembris pärast Saksa ja Nõukogude sissetungi Poolasse.
Suuremast osast Pommeri provintsi territooriumist sai osa praegusest Kujawy-Pomorze vojevoodkonnast, mille üks kahest pealinnast on sama kui sõdadevahelise vojevoodkonna Toruń; teine on Bydgoszcz.
"Pommeri" nimi tuleb slaavikeelsest "po more", mis tähendab "mere ääres" või "merel".
Ajalugu.
See oli Poola vabariigis ("II Rzeczpospolita") 1919. aastal pärast Esimest maailmasõda rajatud haldusüksus ja kohalik omavalitsus suuremast osast Preisi Lääne-Preisimaa provintsist (moodustatud Poola jagamistega võetud territooriumitest), mis tagastati Poolale. Toruń oli pealinn. Aastatel 1938–1939 laiendati vojevoodkonda Poznańi vojevoodkonna ja Varssavi vojevoodkonna arvelt lõunasse ning seda kutsuti seejärel Suur-Pommeriks (vaata: Territoriaalsed muudatused Poola vojevoodkondades 1. aprillil 1938).
Teise maailmasõja ajal okupeeris selle Natsi-Saksamaa ja see annekteeriti ühepoolselt "Reichsgau" Danzig-Lääne-Preisimaasse. Poolakad ja juudid klassifitseeriti Saksa võimude poolt "Untermenscheniks" ja nende kavandatud saatus oli orjus ja hävitamine. 1945. aastal anti piirkond Poolale tagasi. 1945. aastal moodustati põhjapoolsest territooriumist uus Gdański vojevoodkond, kuhu kuulusid annekteeritud alad Danzigi vabalinn ning Saksamaa Pommeri ja Ida-Preisimaa provintsid. Suuremat osa vanast vojevoodkonnast laiendati annekteeritud Pommeri provintsi territooriumitega ja nimetati hiljem ümber Bydgoszczi vojevoodkonnaks. Aastatel 1975–1998 reorganiseeriti see Gdański, Elblągi, Bydgoszczi, Toruńi ja Włocławeki vojevoodkondadeks.
Pindala ja maakonnad.
1. aprilli 1938 ja 1. septembri 1939 vahel oli vojevoodkonna pindala 25 683 km² ja selle rahvaarv 1 884 400 (1931. aasta rahvaloenduse järgi). See koosnes 28 maakonnast "(powiat)", 64 linnast ja 234 külast. Raudteede tihedus oli kõrge, 11,4 km / 100 km² (raudteede kogupikkus vojevoodkonna territooriumil oli 1887 km, teine kogu riigis). Metsad katsid 26,7 % vojevoodkonnast, mis oli kõrgem, kui riigis keskmiselt (1937. aastal oli keskmine 22,2 %).
Pomorskie vojevoodkond oli üks rikkamaid ja arenenumaid sõdadevahelises Poolas. Arvukate linnade ja hästi arenenud raudteega pakkus see riigile ka juurdepääsu Läänemerele. Vaid 8,3 % rahvastikust olid kirjaoskamatud, mis oli palju madalam, kui riigis keskmiselt (23,1 % 1931. aastal). Poolakad moodustasid enamuse rahvastikust (88%). Pärast Esimest maailmasõda oli sakslaste arv 117 251 (1926. aastal) ja 107 555 (1934. aastal). 1931. aastal olid 10,1 % rahvastikust sakslased ja 1,6 % juudid.
31. augustil 1939 olid Pomorskie vojevoodkonnas järgmised maakonnad:
Peamised linnad.
Vojevoodkonna suurimad linnad olid (1931. aasta Poola rahvaloenduse andmetel):
Saksa vähemus.
Poola rahvaloenduse andmete kohaselt moodustas saksa vähemus 1921. aastal 18,8 % kogu elanikkonnast (175 771 veel Poola aladele jäänud sakslast), samas 1931. aastal oli see 9,6 % (104 992 sakslast jäänud). Muud üksikasjalikumad hinnangud allpool:
Daliowa

Daliowa on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Jaśliska vallas. Daliowa asub Slovakkia piirist 6,5 km kaugusel.
Teele Lember

Teele Lember (sündinud 9. augustil 1985 Kuressaares) on eesti luuletaja ja jurist.
Ta on lõpetanud 2004. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja õppinud Tartu Ülikoolis õigusteadust. 2010. aastal kaitses ta "cum laude" magistritöö "Õigustloova aktiga tekitatud kahju hüvitamise regulatsioon ja selle rakendamine Eesti õiguses".
Ludmila Kazarjan

Ljudmila Kazarjan (ka Ljudmila Loginova Kazarjan, sündinud 1961) on Eestis elav luuletaja, publitsist ja teaduse populariseerija. 
Aastast 1973 elab ta Tartus. Ta lõpetas 1978. aastal Tartu VI Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse erialal. 
Tunnustus.
2016 Kultuurkapitali laureaat pikaajalise töö eest kirjanduse valdkonnas ja Maastiku luulefestivali korraldamise eest
Komańcza

Komańcza (ukraina keeles "Команча") on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Komańcza valla halduskeskus. Komańcza asub Slovakkia piirist 6,5 km kaugusel.
Rzepedź

Rzepedź on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Komańcza vallas. Rzepedź asub Slovakkia piirist 11 km kaugusel.
Norra ja Venemaa piir

Riigipiir Norra ja Venemaa vahel koosneb 197,7 km pikkusest maapiirist Norra ja Venemaa vahel. Lisak on Varangerfjordis 23,2 kilomeetri pikkune merepiir. Samuti on piir kahe riigi territoriaalvete vahel Barentsi merel ja Põhja-Jäämerel.
Aastatel 1944–1991 oli see piir Norra ja Nõukogude Liidu vahel. Euroopa maanteel 105 on üks piiriületuspunkt. Norra poolt teostab järelevalvet garnison ja see on Norra piirikomissari jurisdiktsiooni all, Venemaa poolt aga Venemaa piirivalveteenistus.
Piiri määratleti lepingus 1326 ja eraldati, milliseid saami osi Norra ja Venemaa maksustada võivad. Piirijoon määratleti 1826. aastal lepinguga ja jääb sisuliselt samaks piiriks ka tänapäeval. 1944 tekkis Norra – Nõukogude Liidu piir. Külma sõja ajal oli piir üheks kahest Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ja Nõukogude Liidu vahel, teine oli Nõukogude Liidu ja Türgi piir. Aastatel 1991–1999 oli see ainus piir Venemaa ja NATO vahel. See on Norra noorim muutmata piir. Alates 1960. aastatest on kahe riigi territoriaalvete vahelise piiri osas olnud lahkarvamusi, aga see lahenes piiritluslepinguga 2010.
Piirijoone leping Venemaaga
Läbirääkimisi seoses merepiiriga alustati 1970. 1975. aastal leppisid mõlemad riigid kokku moratooriumis, mis keelas vaidlusaluses piirkonnas nafta ja gaasi varu uurimise. 1978. aastal allkirjastati kalandust reguleeriv ajutine leping.
27. aprillil 2010 teatati Oslos, et Barentsi mere territoriaalne vaidlus on lahendatud. Leping on kompromiss, mis jagab vaidlusaluse ala kaheks ligikaudu võrdse suurusega osaks. Leping allkirjastati Murmanskis 15. septembril 2010. Norra parlament kiitis lepingu 8. veebruaril 2011 ühehäälselt heaks. 30. märtsil hääletas ratifitseerimise toetamist ka Venemaa riigiduuma ning lepingu ratifitseerimise seadusele allkirjastati 8. aprillil 2011. Pärast mõlema riigi poolt ratifitseerimist oli enne selle jõustumist 30-päevane ooteaeg. Leping jõustus 7. juulil 2011, lõpetades 41 aastat kestnud piiritüli.
Lepingus on sätestatud kalandusalase koostöö tingimused, nähes ette Barentsi merel kalastamise ühise reguleerimise mehhanismi säilitamise. Lepingus määratletakse ka koostöö põhimõtted maavara maardlate uurimisel. Merepiiri ületavat maardlat võib tervikuna kasutada ainult kahepoolse kokkuleppe alusel. Piirileping on majanduslikult oluline, kuna see võimaldab geoloogiliste uuringute ja süsivesinike puurimist läbi viia varem vaidlustatud piirkonnas. Piirkond asub ühest maailma suurimast maagaasimaardlast läänes. Norra ettevõte sõlmis lepingu, et alustada piirkonna Norra osa uurimist, esmane seismiline uuring Norra uues merevööndis algas 8. juulil 2011.
Guillaume Le Gentil

Guillaume Joseph Hyacinthe Jean-Baptiste Le Gentil de la Galaisière (12. september 1725 – 22. oktoober 1792) oli Prantsuse astronoom.
Le Gentil avastas Messier' kataloogi objektid Messier 8, Messier 32, Messier 36 ja Messier 38. Ta oli ka esimene astronoom, kes kataloogis tumeda udukogu kui vaatles Luige tähtkujus asuvat udukogu Le Gentil 3. Ta oli ka Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.
Le Gentil osales Mihhail Lomonossovi organiseeritud rahvusvahelises projektis, mille eesmärgiks oli mõõta Maa ja Päikese vaheline kaugus, vaadeldes maailma eri paigust Veenuse liikumist üle Päikese. Sellised liikumised on paaridena 8-aastase vahega, kuid iga sellist paari eraldab järgmisest 121 või 105 aastat. Le Gentil mõlemad katsed seda vaadelda ebaõnnestusid. Le Gentil saabus Prantsusmaale tagasi 11 aastat pärast lahkumist ning avastas, et ta oli vahepeal surnuks kuulutatud. Ta õnnestus surnuks kuulutamine tühistada ja elas veel 21 aastat.
Sashori

Sashori (სასხორი) on küla Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas Mtshetha rajoonis.
2014. aastal elas seal 332 inimest.
Luurelennuk

Luurelennuk on sõjalennuk, mis on projekteeritud või kohandatud teostama õhuluuret.
Luurelennuk võib õhuluurel pildistada sihtmärke ning teostada signaalluuret. Kaasaegne tehnoloogia võimaldab mõnel lennukil ja droonil teostada lisaks tavalistele luurelendudele ka luuret reaalajas.
Enne radari leiutamist sõltusid sõjaväed vaenlase vägede paiknemise ja liikumise tuvastamisel luurelennukitest. Pärast külma sõda on õhuluurel kasutatud peamiselt satelliite ja luurelennukite tähtsus on vähenenud.
Munasseened

Munasseened ("Oomycota") on ebatõelised seened, ega kuulu seente riiki. Samas on munasseeni varem oma niitja niidistiku moodustumise tõttu seenteks peetud. 
Sellesse hõimkonda kuulub rohkem kui 500 liiki munasseeni, nende hulgas mitmed taimekahjustajad.
Paljunemine.
Munasseened võivad paljuneda nii suguliselt kui ka mittesuguliselt.
Klassifikatsioon.
Munasseente klass koosneb järgmistest seltsidest:
Coffeeshop

Coffeeshop (hollandi keeles 'kohvipood, kohvik') on asutus Hollandis, kus vastava loa olemasolul on lubatud müüa marihuaanat.
Hollandi oopiumiseaduse ("Opiumwet") kohaselt on marihuaana müük "ebaseaduslik, aga mitte karistatav". Seda seadust ei rakendata asutustes, mis peavad kinni järgmistest reeglitest:
Paljud "coffeeshop"id serveerivad ka toitu ja jooke. Alkoholi müük "coffeeshop"ides on keelatud. "Coffeeshop"id peavad paiknema koolidest vähemalt 250 meetri kaugusel.
Hollandi linnad saavad ise otsustada oma "coffeeshop"i-poliitika üle. Mõni linn ei luba neid üldse: enamik neist linnadest on kas protestantlike parteide võimu all, või asuvad Belgia või Saksamaa piiril ega soovi narkoturiste. Linnad saavad ka otsustada, kas lubada turiste "coffeeshop"idesse või mitte. Mõned lõunaprovintside linnad näiteks ei luba, samas kui Maastrichtis on lubatud, kuid kõik kohalikud "coffeeshop"id peale ühe on võtnud vastu vabatahtliku nõusoleku, mille kohaselt lubatakse "coffeeshop"idesse ainult kohalikke elanikke, teisisõnu neid, kes elavad kuni 150 kilomeetri raadiuses, kaasa arvatud Belgia ja Saksamaa kodanikud.