tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sola vald

Sola vald on vald Norras Rogalandi maakonna lääneosas Jæreni piirkonnas. See piirneb Stavangeri, Kleppi ja Sandnesi vallaga. Valla lääneosas on Põhjamere rannikul 5 km pikkusega liivarand.
Aastal 1930 jagati endine Hålandi vald Sola ja Madla vallaks. Sola valla keskus on Sola.
Kaks hõbedat lainet sinisel kilbil sümboliseerivad Sola valla liivarannikut.
Sola vallas paikneb Stavangeri lennujaam. Tugeva tuule ja suurte lainete tõttu on Sola valla liivarannik populaarne purjelauaspordi koht.
Siinvõrk

Siinvõrgu topoloogiaks on võrk, kus kõik klientarvutid on ühendatud ühe ja sama võrgukaabli (siini) külge. 
Siinvõrk on üks lihtsamaid arvutivõrke, kuhu saab ühendada mitmeid arvuteid, kuid võivad tekkida probleemid, kui kaks arvutit soovivad samal ajal hakata saatma samale siinile andmeid. Sellest tekivad kokkupõrked ("collision"). Selliseid süsteeme, kus kasutatakse siinvõrgu arhitektuuri, kasutatakse kokkupõrgete vältimiseks sageli CSMA ("Carrier Sense Multiple Access") seadet või siinihaldurit, mis kontrollib juurdepääsu jagatud siini ressursile.
Siinvõrk on peamiselt passiivne – arvutid asuvad samal siinil ja kuulavad signaali, mis nendest mööduvad. Kui "kuulevad", et andmepakett on temale suunatud, siis sekkuvad, kui on vaja andmeid saata, oodatakse, kui eetrisse tekib vaikus ja siis saadetakse siinile oma andmevoog. Kui saatmise hetkel alustas andmete saatmist ka mõni teine arvuti, tekib kokkupõrge. Mõlemad arvutid katkestavad saatmise, arvutid pikendavad oma ootamisaega, millal nad võiksid uuesti hakata andmeid saatma ja proovivad siis uuesti andmeid saata.
Domineerivalt on Etherneti arvutivõrgu siinvõrgud ehitatud kaabliga. Peamiselt koaksiaalkaabliga, kuid sellegipoolest saab praktiliselt kõiki traadivabasid arvutivõrke vaadelda siinvõrkudena, kuna kasutatakse sama meediat ehk raadiosagedust. Traadivabad seadmed kuulavad eetrit, kas pöördumised on temale suunatud või oodatakse vaikust, millal saab ise eetrisse pöörduda.
Etherneti standardid siinvõrkudele:
Tähtvõrk

Tähtvõrk on levinuim arvutivõrkude võrgutopoloogia.
Tähtvõrk on niisugune võrgutopoloogia, kus kõik terminalid on ühendatud keskse arvuti, kommutaatori või jaoturiga. Tähtvõrkude hulka kuuluvad näiteks tavaline telefonivõrk, lubaringvõrk ja Ethernet 10BaseT kohtvõrk.
Kõik edastatavad sõnumid käivad kesksest seadmest läbi. Nii moodustavad jaotur, võrgu lehesõlmed ja nendevahelised sideliinid kujundi, mida graafiteoorias nimetatakse täheks. Sellest tulebki selle võrgutopoloogia nimi.
Keskne sõlm võib olla nii aktiivne kui ka passiivne. Kui keskne sõlm on passiivne, siis peab iga lehesõlm suutma välja kannatada omaenese ülekande kaja, mille saabumisajaks on kahekordne ülekandeaeg (lehesõlmest kesksõlme ja tagasi) pluss kesksõlmes tekkinud viivitus. Aktiivse kesksõlmega võrgus on harilikult olemas vahendid kajaga seotud probleemide vältimiseks.
Tähtvõrgu kasutamine vähendab võrgu kokkukukkumise tõenäosust. Kui kasutatakse siinipõhist võrku, siis edastab kesksõlm kõik lehesõlmedelt saadud paketid kõigile tähtvõrgu ülejäänud sõlmedele ja mõnikord ka sellele sõlmele, kes ise need paketid saatis. Niimoodi saavad kõik võrgu sõlmed omavahel suhelda, edastades teavet üksnes kesksõlmele ja võttes teavet vastu üksnes kesksõlmelt. Kui peaks juhtuma, et üks ülekandeliin rikki läheb, siis põhjustab see kõigest ühe sõlme isoleerumise, aga ülejäänud võrk jätkab endistviisi toimimist.
Bartholini näärmed

Bartholini näärmed ehk suured esikunäärmed on suurte häbememokkade tagumises osas tupeavast veidi tagapool paremal ja vasakul paiknevad näärmed. Esimesena kirjeldas neid taani anatoom Caspar Bartholin.
Näärmed eritavad küllaldase seksuaalse erutuse ajal limast vedelikku, mis niisutab tupeesikut.
Bartholini näärmetega on homoloogsed suguküpse meessoost inimese bulbouretraalnäärmed (Cowperi näärmed), mis samuti eritavad piisavalt suure seksuaalse erutuse korral libestavat vedelikku. Cowperi näärmed on peale inimese ka teistel imetajatel.
Bartholini näärmed on herneterasuurused, kuid põletiku korral võivad need tunduvalt paisuda.
Utværi kabel

Utværi kabel oli kabel Norras Sogn og Fjordane maakonnas Solundi vallas Utværi saarel praegusest hoonestusest lõuna pool.
Kabel oli puust. Ta oli umbes 7,5 m pikk ja 6,3 m lai. Istekohti oli umbes 120. 
Pole täpselt teada, millal see rajati. Arvatavasti mainib seda Bjørgynar Kalveskinn 1320. 
Kabeli tulud tulid annetustest ja kalapüügikümnistest. 17. sajandil oli kabelil 15 lehma ja 27 lammast. Hiljem röövisid seda šoti piraadid.
Aastast 1641 pärinev kirikukell on praegu eksponeeritud Kaupangeris Heibergske Samlingaris. 
Kabelis peeti aastas neli jutlust. Kirikuõpetaja tuli paadiga Eivindvikist. Sageli jäi ta halva ilma tõttu toppama mõnel mandrile lähemal asuvale saarele. 
Aastal 1718 viidi kabel üle Husøy saarele. 
Kui 19. sajandil pühitseti sisse Straumeni kirik, siis kabel lammutati.
Utværi tuletorn

Utværi tuletorn on tuletorn Norras Vestlandi maakonnas Solundi vallas Utværi saarel endisest kalurikülast läänes. See on Norra läänepoolseim tuletorn.
Malmtorni kõrgus on 31 m. Peatorni kõrval betoontsisternil on väike malmist kõrvaltorn. Tuletorni kompleksis on veel masinahoone, endised eluruumid, kõrvalhoone, kuur ja randumiskoht.
Torn plingib valget valgust valgustugevusega 2 005 000 cd, valguskaugus on 18,6 meremiili.
Tuletorn põleb 9. juulist 28. maini.
Tuletorn rajati 1900.
Veebruaris 1945 läks tuletorn liitlaste õhurünnaku tagajärjel põlema. Torn sai kahjustada ja suur osa kompleksist põles maha. Aastatel 1948–1952 see taastati uuel kujul üks korrus kõrgema rõduga tipus.
Alates 1954. aastast töötab tuletornis Utværi raadiomajakas.
Aastast 1999 on tuletorn kultuurimälestisena kaitse all.
2004. aastani teenindas tuletorni kaks inimest, nüüd on see täisautomaatne. Aastal 2004 läks tuletorn üle Kystverketilt Solundi vallale.
Tuletorni ümber on looduskaitseala.
Utværi raadiomajakas

Utværi raadiomajakas on Norras Utværi tuletornis paiknev raadiomajakas. 
See rajati 1954. 
Tunnussignaal on VR, sagedus 300,0 kHz, mõjuulatus päeval 100, öösel 70 meremiili. 
Raadiomajakas saadab korrektsioonisignaale satelliitnavigatsioonisüsteemile Navstar GPS.
Solundi vald

Solundi vald on vald Norras Vestlandi maakonnas Sogne fjordi merepoolseimas otsas Sognesjøenis. Ta piirneb põhjas Askvolli ja Fjaleri vallaga, idas Hyllestadi vallaga ja lõunas Guleni vallaga.
Valla suurim saar on Sula (117,8 km², üle poole valla pindalast). Teised suuremad saared on
Ytre Sula (34,7 km²), Steinsundøy (18,7 km²), Losna (15,3 km²), Nesøyna, Ospa, Rånøyna, Færøyna, Lågøyna ja Hågøyna.
Valla pindala on 228 km² ja elanike arv 867 (2009) (871 (2007)).
Valla keskus on Hardbakke.
Haldusajalugu.
Vald sai praegused piirid 1964, kui Guleni vallast toodi üle kõige idapoolsem saar Losna. 2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakond.
Perriertoppen

Perriertoppen on Teravmägede kõrguselt teine mägi. Selle kõrgus jääb vaid ühe meetriga alla Newtontoppenile. 
Perriertoppen asub Lääne-Teravmägede saare idaosas Ny-Frieslandis, mõne kilomeetri kaugusel Newtontoppenist loodes.
Mäe kõrgus on 1712 meetrit. Varem oli nii Newtontoppeni kui ka Perriertoppeni kõrguseks mõõdetud 1717 meetrit, kuid 1996. aastal sooritatud uue mõõtmise tulemusel tunnistati Newtontoppen Perriertoppenist ühe meetri võrra kõrgemaks.
Perriertoppen on siluri ajastul tekkinud graniitmägi.
Tartu FC DAG

Tartu FC DAG oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tartus. Kasvas välja Tartu SS Kalevi jalgpallimeeskonnast. Kuulus 1992–1995 Meistriliigasse. Hooaegadel 1992/93 ja 1993/94 kandis nime Spordiselts EsDAG.
1992/93 ja 1993/94 kasutati sponsori nime Estag.
1994/95 ja 1995/96 kasutati sponsori nime DAG.
Tartu JK Merkuur

Tartu JK Maag (2005. aastani Tartu JK Merkuur) oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tartus. Lõpetas senisel kujul tegevuse 2006. aastal, kui ühines Tartu JK Tammekaga. Ühendklubi Tartu JK Maag Tammeka eksisteeris 2008. aasta lõpuni, pärast suursponsori Maag Grupp taandumist võttis klubi nimeks taas Tartu JK Tammeka.
2007-2008 eksisteerinud Tartu JK Maag Tammeka õigusjärglane on Tartu JK Tammeka. Tartu JK Merkuuri tegevuse lõpuks loetakse 2006. aasta lõpul toimunud ühinemist Tartu JK Tammekaga.
Jens Lien

Jens Lien (sündinud 14. septembril 1967) on norra filmirežissöör.
Aastal 1993 lõpetas ta Londoni rahvusvahelise filmikooli.
Tema esimene täispikk mängufilm "Jonny Vang" valmis 2003. aastal. Selle filmiga kandideeris Jens Lien Amanda filmiauhinnale parima filmi kategoorias, kuid kaotas Bent Hameri lavastatud filmile "Köögilood". Film võitis Amanda auhinna parima peaosatäitja kategoorias, mille sai Aksel Hennie.
Suurema edu saavutas 2006. aastal valminud film "Den brysomme mannen" (eesti keeles "Tüütu mees"). Film võitis kolm Amanda auhinda. Jens Lien sai auhinna parima lavastajatöö eest, Per Schreiner parima filmikäsikirja eest ja Trond Fausa Aurvåg parima meespeaosatäitja auhinna. Ühtekokku kandideeris film viiele Amanda auhinnale (parim lavastajatöö, parim filmikäsikiri, parim meespeaosatäitja, parim film ja parim naispeaosatäitja). Samuti võitis film Cannes’i Semaine de la Critique preemia.
Eesti Interpreetide Liit

Eesti Interpreetide Liit (lühend EIL, inglise keeles "Association of Estonian Professional Musicians") on kutseliste muusikute vabatahtlikkusel põhinev organisatsioon (loomeliit). EIL on asutatud 5. detsembril 1998. 
EIL-i eesmärgid:
EIL-i liikmed võivad olla kõik Eestis ja ka väljaspool Eestit tegutsevad kutselised interpreedid – solistid, kammermuusikud, orkestrandid ja dirigendid.
Suuremõisa Lasteaed-Põhikool

Suuremõisa Lasteaed-Põhikool on üldhariduskool Hiiumaal Hiiumaa vallas Suuremõisa külas. Alates 2010. aastast juhib kooli Antti Leigri. 
Kooli ruumid asuvad Suuremõisa lossi vasakus (põhjapoolses) tiivas.
Kooli alguseks peetakse 1. novembrit 1920, kui loodi Suuremõisa Erakool. Kohati peetakse seda 1867. aastal asutatud ja Kaseväljal tegutsenud kooli järglaseks.
Ajalugu.
Kasevälja algkool asutati 1830 aastal (eelpool viidatud 1867 oli koolireformi daatum; Kasevälja koolimaja on märgitud 1830 a. Kerema kaardil ). Kasevälja kool liideti 1927. aastal 1920. aastal asutatud Suuremõisa Erakooliga. Seetõttu loeb Suuremõisa Põhikool enda eelkäijaks Kasevälja kooli.
1. novembril 1920 alustas tööd Suuremõisa Erakool moonakate lastele hariduse andmiseks. Esimesel sügisel avati esimene klass ning igal järgmisel aastal avati uus klass. 1925. aastal oli koolis kuus klassi. 
Alguses sai kool kasutada mõisa parempoolset tiiba. 1929. aastal asus internaat seetõttu keldris. 1930. aastal natsionaliseeriti mõis täielikult, mistõttu sai kool endale ruume juurde. 1936. aastal sai kool terve mõisa enda käsutusse. Koolil oli kuus klassiruumi, kaks saali võimlaks ja vasak tiib internaadiks. Kõik õpetajad elasid koolimajas.
1977. aastal anti koolihoone üle Putkaste Sovhoostehnikumile (tänane Hiiumaa Ametikool). 1978. aasta oktoobris puhkes majas tulekahju, mistõttu said osad ruumid kahjustada. Sama aasta sügises reorganiseeriti kool Suuremõisa Algkooliks, kus oli 3 klassi. Koolil oli kasutada vaid kaks ruumi. 1980. aastal moodustati kaks klassikomplekti ning kool kolis mõisa vasakusse tiiba, kus oli enne asunud tehnikumi internaat. 1990. aastal ehitati pööningule kaks klassi ja aula. 1993. aastast kandis kool nime Suuremõisa Põhikool. Alates 2008. aasta sügisest on kool 6-klassiline ning 2012. aastast kannab kool nime Suuremõisa Lasteaed-Põhikool. 
Aastaid oli koolis internaat, mis võimaldas koolis käia ka Hiiumaa laidude elanikel.
Õpilased ja õpetajad.
Õpilasi oli 1920. aastal 20–25, 1940. aastal 170, 1970. aastal 120, 1995. aastal 87, 2000. aastal 99, 2005. aastal 90, 2010. aastal 15. 2008. aastast alates õpib koolis keskmiselt 14 õpilast. 
Väljapaistvaim vilistlane on Heiki Nabi, kahekordne maailmameister ja 2012. aasta Londoni olümpiamängude hõbe Kreeka-Rooma maadluses.
Staažikaimad õpetajad on Aade Erk, Leida Elbach, Elfriide Kokla, Virve Tampõld, Eha Remmelkoor, Silvia Maasel ja Valter Maasel.
Tüütu mees

"Tüütu mees" (norra "Den brysomme mannen") on 2006. aastal valminud Norra film, mille lavastas Jens Lien.
Søndre Landi vald

Søndre Landi vald on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Hov.
Vana Landi vald jagunes 1847. aastal Søndre Landi ja Nordre Landi vallaks. Flubergi ala eraldati Søndre Landi vallast 1. jaanuaril 1914, kuid liideti tagasi 1. jaanuaril 1962. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Aleksander Määr

Aleksander Määr (10. aprill 1901 Liepāja – 1. august 1969 Salisbury) oli eesti ihtüoloog.
Õppis 1921–1933 (lõpetas) Tartu Ülikoolis loodusteadusi, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Osales Vabadussõjas. Oli 1935–1936 Põllutööministeeriumi kalanduse eriteadlane ja 1936–1940 Kalanduskoja sekretär-eriteadlane. Eesti NSVs juhatas ta Kalatöönduse Peavalitsuse teadusliku uurimise osakonda. Põgenes 1944 Rootsi, 1950 siirdus Rodeesiasse.
Aleksander Määr hukkus 1. augustil 1969 Salisburys liiklusõnnetuses.
Isiklikku.
Ta oli aastast 1928 abielus Aleksandra Ibrusega, aastatel –1941 Laine Kallasega (Aino ja Oskar Kallase tütrega); tema kolmas abikaasa oli Hella Erjapea (jurist).
Østre Toteni vald

Østre Toteni vald on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Lena küla.
Østre Toteni vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastal 1964 liideti Østre Toteniga endine Kolbu vald. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Holomiktiline veekogu

Holomiktiline veekogu on veekogu, kus aastas vähemalt korra on veetemperatuur ja veetihedus kogu veesamba ulatuses ühtlane ning mille tagajärjel toimub veesamba täielik segunemine. 
Holomiktilisteks veekogudeks loetakse ka amiktilisi veekogusid.
Näiteks kui parasvöötme järve veetemperatuur on kogu veesamba ulatuses umbes 4oC, siis enamasti juba väikese tuule korral toimub täielik segunemine. 
Enamik Eesti järvi on holomiktilised, kusjuures segunevad enamasti aastas 2 korda (dimiktiline).
Fatamorgaana

Fatamorgaana on miraaž, mis tekib temperatuuri inversiooni tõttu.
Tavaliselt võib seda näha külmale ööle järgneval hommikul, kui palju soojust on maa- või merepinnalt kosmosesse kiirgunud.
Fatamorgaana puhul näivad horisondil olevad objektid, nagu saared, laevad, jäämäed või kaljud, kõrgemad ja pikemad.
Fatamorgaanat võib sageli näha kõrbes või merel.
Karl Burman noorem

Karl Burman noorem (14. märts 1914 Tallinn – 15. oktoober 2001) oli eesti akvarellist ja arhitekt.
Karl Burman lõpetas 1933. aastal Prantsuse Lütseumi, seejärel õppis Tartu Ülikooli tehnikaosakonnas ja Tallinna Tehnikainstituudis. Raske majandusliku olukorra tõttu tuli tal korduvalt õpingud katkestada ning töötada Volta tehase ehitusosakonnas arhitekti abilisena ning abistada arhitektist isa Karl Burman vanemat tema projektide juures. 
Olles 1941. aastal mobiliseeritud Nõukogude Liidu Punaarmeesse, kuulus ta 1943. aastast Jaroslavli kunstnike kollektiivi ning töötas Jaroslavli kunstikoolis akvarelliõpetajana. Sel perioodil õppisid tema juures hilisemad eesti akvarellistid Aleksander Pilar ja Enno Lehis. 1943. aastal täiendas ta end lühikest aega Moskva Kunstiinstituudis. 
Naasis Tallinna 1944. aastal ning oli kaks aastat Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuriosakonna akvarelliõpetaja. Pärast seda tegutses vabakutselise kunstniku ja arhitektina.
Looming.
Esimest korda esines ta näitusel 1936. aastal: Kujutava Kunsti Sihtkapitali näitusel oli väljas tema akvarell "Lansi talu". 1939. aastal käis koos isaga kuuajalisel reisil Rootsis, kus osales rahvusvahelisel ehituskongressil ning maalis sealset loodust. 1940. aastal valmistas rea akvarelle A. H. Tammsaare kodukohast. 
1950. aastate lõpust eristub Karl Burman noorema laad tugevalt Karl Burman vanema omast. Tema tööd on formaadilt suuremad, käsitluslaadilt virtuooslik-hoogsamad. Ta töötas välja klassikaliselt mõjuva akvarellilaadi, milles saavutas suure meisterlikkuse. Kõige rikkalikumalt pakkus motiive Tallinn – nii vanalinn kui ka uusehitused – ja selle maaliline ümbrus, eriti jalutuskäigud ja paadisõidud Rannamõisas ja Kloogal.
Arhitektina on ta loonud väikeelamute projekte, projekteerinud väiksemaid teenindusehitisi ja teinud sisekujundusprojekte. 
Kunstnikuna oli Karl Burman aastakümnete jooksul üks Eesti tuntumaid akvarelliste. Ta oli valitud Eesti Akvarellistide Ühenduse auliikmeks. Tema maastikud ning peamiselt Tallinna ja Narva natuurilähedased detailitäpsed linnavaated on leidnud tee paljudesse erakogudesse kodu- ja välismaal. Kunstniku mahedatooniline kuiv akvarellimaneer meenutab kohati tema isa omaaegseid linnavaateid. Loomingu paremikust 1940.–1960. aastaist on näiteid Eesti muuseumides. 
Isiklikku.
Karl Burman noorem on Kristi Burmani isa. Tema isa oli kunstnik ja arhitekt Karl Burman vanem ning onu maalikunstnik Paul Burman.
Valde Uuekareda

Valde Uuekareda (25. jaanuar 1886 – 16. juuni 1939 Tallinn) oli Eesti poliitik.
1929. aastal valiti ta Järvamaa Ühispanga nõukogu esimeheks.
Ta oli IV Riigikogu liige.
Kuulus Järva-Jaani põllumeeste konventi, kust valiti Põllutöökoja liikmeks. Kuulus ka Ühistegevuskoja V (ühiskasutuse) sektsiooni.
Sør-Aurdali vald

Sør-Aurdali vald on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Bagni küla.
Sør-Aurdali kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Kristi Burman

Kristi Burman (22. september 1958 Tallinn – 10. november 2008 Umeå, Rootsi) oli eesti maalikunstnik, illustraator, tõlkija ja kunstiajaloolane. 
Haridus.
Kristi Burman lõpetas 1977. aastal Tallinna 7. Keskkooli ning õppis aastad 1978–1982 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis disaini erialal. 
Seejärel töötas ta Tallinnas kirjastuses Valgus ning õppis 1986. aastast inglise keelt ja kirjandust Tartu Ülikoolis; õpingud jätkusid Rootsis Umeå Ülikoolis, kus Burman 1995. aastal kaitses kunstiteaduste bakalaureusekraadi väitekirja oma vanaisast, arhitekt Karl Burmanist. Samal aastal sai ta ka magistrikraadi kunstiteaduse alal Umeå Ülikoolis ja seejärel astus samas doktorantuuri. 2002. aastal kaitses Kristi Burman doktoritöö teemal "Paul Burman : Living and Existential Space". 
Akadeemiline töö.
2008. aastal sai Burmanist ka Umeå Ülikooli kunstiteaduskonna dotsent.
Teadustöö.
Kristi Burmani peamine uurimisvaldkond oli keskaegsete kirikute seinamaalingud, oma vanaonu Paul Burmani looming ja kunstiteose metamorfoos. Ta käsitles samuti väliseesti kunstnikkonda.
Tõlkijatöö.
Teadustöö kõrvalt tõlkis Kristi Burman teoreetilisi tekste eesti keelest rootsi ja inglise keelde ning ka rootsi ja inglise keelest eesti keelde.
Kunstilooming.
Kristi Burmani kunstilooming koosneb peamiselt õli- ja akvarellmaalidest, aga seal leidub ka pastellmaale. Suurem osa tema loomingust on portreed ning lille- ja maastikumaalid. Burman on illustreerinud ka lasteraamatuid ja jõulukalendreid nii Eestis kui ka Rootsis.
Isiklikku.
Kirsti Burman oli Karl Burman noorema tütar ja Christo Burmani ema.
Keerik

Keerik ("Tortula") on perekond, mis kuulub lehtsammaltaimede hulka.
Eesti liigid.
Eestis kasvab 7 liiki keerikuid:
Korbik

Korbik ("Pylaisia") on perekond lehtsammaltaimi ulmikuliste sugukonnas.
Eesti liigid.
Eestis kasvab üks liik korbikuid:
Lumilehik (perekond)

Lumilehik ("Hedwigia") on perekond, mis kuulub lehtsammaltaimede hulka.
Eesti liigid.
Eestis kasvab üks liik lumilehikuid:
Lõhistanukas

Lõhistanukas ("Schistidium") on perekond, mis kuulub lehtsammaltaimede hulka.
Eesti liigid.
Eestis kasvab üheksa liiki lõhistanukaid:
Stefan Faldbakken

Stefan Faldbakken (sündinud 13. jaanuaril 1972) on norra filmirežissöör.
Stefan Faldbakken on teinud lühifilme ja täispika mängufilmi "Uro" (2006). Film "Uro" esilinastus Veneetsia filmifestivalil ning on kogunud auhindu muudeltki rahvusvahelistelt filmifestivalidelt.
Stefan Faldbakkeni isa on tuntud kirjanik Knut Faldbakken.
Rahnik

Rahnik ("Grimmia") on perekond, mis kuulub lehtsammaltaimede hulka.
Eesti liigid.
Eestis kasvab 5 liiki rahnikuid:
Sør-Froni vald

Sør-Froni vald on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Hundorpi küla.
Endine Froni vald jaotati 1851. aastal Sør-Froni ja Nord-Froni vallaks. Aastal 1966 liideti vallad taas ja 1977. aastal eraldati need jälle. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Hingelind

"Hingelind" on Urmas Alenderi album aastast 1994.
Joseph Joffre

Joseph Jacques Césaire Joffre (12. jaanuar 1852 – 3. jaanuar 1931) oli Prantsuse kindral, I maailmasõja ajal aastatel 1914–1916 Prantsusmaa armee ülemjuhataja. 1916 nimetati ta Prantsusmaa marssaliks.
Ta on tuntud tänu taganevate liitlasvägede ümberrühmitamisele, et võita sakslasi strateegiliselt otsustavas Marne'i lahingus aastal 1914. Tema populaarsus tõi talle hüüdnime Papa Joffre.
Øystre Slidre vald

Øystre Slidre vald on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Heggenesi küla.
Slidre vald jaotati 1849. aastal Øystre Slidre ja Vestre Slidre vallaks. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Beitostøleni küla on tuntud talispordikeskus.
Tracy McGrady

Tracy Lamar McGrady (sündinud 24. mail 1979 Bartow's) on USA endine korvpallur. Seitsmel korral NBA tähtede mängule valitud McGrady on kahekordne NBA hooaja skoorikuningas (2002/03 ja 2003/04), kes valiti 2017. aastal ka korvpalli kuulsuste halli.
Keskkool.
McGrady hakkas tõsisemalt korvpalli mängima Auburndale'i keskkoolis, kus ta tõi oma eelviimasel aastal keskmiselt 23,1 punkti ja 12,2 lauapalli, 4 resultatiivset söötu ja 4,9 viskeblokeeringut mängus. Viimane keskkooliaasta möödus Mount Zion Christian Academys, kus tema keskmisteks näitajateks olid 27,5 punkti, 8,7 lauapalli, 7,7 tulemuslikku söötu, 2,8 vaheltlõiget ja 2 blokeeritud viset mängus.
NBA.
Ülikooli vahele jätnud McGrady pani end kirja 1997. aasta NBA "draft"'i, kust ta valiti 9. valikuna Toronto Raptorsisse, kus mängis oma esimesed kolm hooaega. Noore mängumehe algusaastad Raptorsis polnud sugugi kerged – vähe mänguaega teeninud McGrady viskas esimesel hooajal keskmiselt vaid 7 ja teisel hooajal 9,3 punkti mängus. Kolmandaks hooajaks kerkis keskmine punktisaak juba 15,4 punktini.
Hooajast 2000/01 mängis ta Orlando Magicus, kus möödusid statistilises mõttes tema kõige silmapaistvamad aastad. Hooajal 2002/03 viskas McGrady karjääri parimad 32,1 punkti mängus ning sellele järgneval hooajal keskmiselt 28 punkti mängus. Mõlemal hooajal oli ta selle näitajaga kogu liiga parim skooritegija.
Hooajaks 2004/05 vahetati McGrady Houston Rocketsisse, kus ta mängis individuaalses plaanis viis küllatki edukat hooaega. Väljalangemismängudel McGradyt aga karjääri jooksul edu ei saatnud ja enamasti piirdus ta esimese ringiga. Viimastel hooaegadel vigastustega kimpus olnud McGrady vahetas lõpuaastail veel mitu korda klubi, kuid endist taset enam näidata ei suutnud.
26. augustil 2013 teatas Tracy McGrady, et lõpetab NBA karjääri. Pärast tippspordist taandumist töötab McGrady ESPN-i analüütikuna.
Isiklikku.
McGradyt kasvatasid ema Melanise Williford ja vanaema Roberta. Spordialadest meeldis McGradyle algul pesapall ja ta unistas isegi profiliigasse jõudmisest.
Kevin Garnett

Kevin Maurice Garnett (sündinud 19. mail 1976 Greenville'is) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 21 hooaega, tulles 2008. aastal ka NBA meistriks. 2004. aastal NBA põhihooaja kõige väärtuslikumaks mängijaks valitud Garnett on ka olümpiavõitja.
NBA karjäär.
Garnett valiti 1995. aasta NBA "draft"'i 5. valikuna Minnesota Timberwolvesi, kus ta mängis pika karjääri esimesed 12 hooaega. Ühtlasi oli Garnett pärast 20-aastast pausi esimene mängija, kes valiti NBA-sse otse keskkoolist.
2007. aastal siirdus Garnett Boston Celticsisse, kus moodustas Paul Pierce'i ja Ray Alleniga tähtmängijate trio. Üheskoos tuldi 2008. aastal ka NBA meistriks, kui finaalis alistati 4 : 2 Kobe Bryanti juhitud Los Angeles Lakers.
Kuus hooaega Bostonis mänginud Garnett liitus seejärel kaheks hooajaks Brooklyn Netsiga, et seejärel oma esimeses koduklubis Minnesota Timberwolvesis 21 aastat väldanud NBA karjäärile joon alla tõmmata. Garnett teatas sportlaskarjääri lõpetamisest 2016. aasta septembris.
Garnett viskas karjääri jooksul 26 071 punkti, millega hoiab NBA kõigi aegade edetabelis 18. kohta., lisaks hankis Garnett kokku 14 662 lauapalli, mis annab NBA kõigi aegade edetabelis 9. koha.
Rahvuskoondis.
2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys võitis Garnett USA koondise koosseisus kuldmedali.
Isiklikku.
Kevin Garnettil on kaks õde, Ashley ja Sonya. Lapsepõlves olid tema eeskujud Ameerika jalgpallur Tony Dorsett ja korvpallur Magic Johnson.
Tim Duncan

Timothy Theodore Duncan (sündinud 25. aprillil 1976 USA Neitsisaartel) on USA endine elukutseline korvpallur, kes on mänginud korvpalliliigas NBA. Kogu 19-aastase sportlaskarjääri San Antonio Spursis mänginud Duncan tuli viis korda NBA meistriks.
Noorpõlv.
Duncan tegeles lapsepõlves ujumisega ja hakkas korvpalli harrastama üheksandas klassis pärast seda, kui orkaan hävitas tema kodulinnas ainsa olümpiamõõtmetes ujumisbasseini. Kolledži ajal kuulus ta Wake Foresti ülikooli korvpallimeeskonda.
NBA karjäär.
Duncani valis 1997. aasta NBA "draft"is esimesena San Antonio Spurs, kelle koosseisus mängis ta kuni karjääri lõpetamiseni 2016. aasta juulis.
Duncan mängis Spursi meeskonnas 1392 mängus ning kogus neis keskmiselt 19 punkti ja 10,8 lauapalli. Duncan viskas karjääri jooksul kokku 26 496 punkti, millega ta on NBA kõigi aegade edetabelis 15. kohal. Lauapalle hankis ta karjääri jooksul 15 091; selles edestavad teda ainult Wilt Chamberlain, Bill Russell, Kareem Abdul-Jabbar, Elvin Hayes ja Moses Malone.
Koondisekarjäär.
Ta kuulus USA koondisse 2004. aasta suveolümpiamängudel, kus saadi kolmas koht.
Isiklikku.
Tema hüüdnimi oli Slam Duncan.
Duncanil on õed Cheryl ja Tricia, kellest Tricia esindas 1988. aasta suveolümpiamängude ujumisvõistlustel USA Neitsisaari.
Nord-Froni vald

Nord-Froni vald on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Vinstre.
Endine Froni vald jaotati 1851. aastal Nord-Froni ja Sør-Froni vallaks. 1966. aastal liideti need vallad taas ja aastal 1977 lahutati jälle. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Rahvusvaheline Vastupanuliikumiste Föderatsioon

Rahvusvaheline Vastupanuliikumiste Föderatsioon (Fédération Internationale des Résistants, Internationale Föderation der Widerstandskämpfer; FIR) on antifašistlik ühendus, mis asutati 3. juulil 1951 Viinis endiste vastupanuliikumisest osavõtjate, fašismiohvrite ja -vangide kongressil. Uued statuudid kinnitati Varssavis (1962) ja Veneetsias (1969). Registreeritud vastavalt Austria seadustele.
Tegevuse eesmärgid.
Föderatsiooni eesmärgid on järgmised: liita vastupanuvõitlejad kodumaa sõltumatuse, vabaduse ja ülemaailmse rahu kindlustamisel; ühendada Teise maailmasõja ajal natsismi- ja fašismivastasest võitlusest osavõtnute (endiste partisanide, vastupanuliikumise võitlejate, hitlerlike koonduslaagrite vangide, interneeritute, hukkunute sugulaste) rahvuslikke assotsiatsioone; austada nende mälestust, kes on langenud oma maa ja vabaduse eest; kaitsta vastupanuliikumise vaimu ja väärtusi; teha teatavaks vastupanuliikumise ajalooline osa ja vahendada selle õppetund järgmistele põlvkondadele; võidelda fašismi ja natsismi taassünni ning mis tahes rassilise, poliitilise, ideoloogilise ja religioosse diskrimineerimise ilmingute vastu; toetada ÜRO põhikirjas välja toodud eesmärkide saavutamist ja tugevdada kõigi maade vastupanuvõitlejate vendlus- ja solidaarsussidemeid; võidelda sõjaroimade ja inimsusvastaste kuritegude karistamatuse vastu; töötada desarmeerimise ja pingelõdvenduse heaks. Annab välja kvartaliajakirja "Ühendatud Vastupanuliikumine". Loob vastupanuvõitlejate lastelastele puhkelaagreid. Korraldab uurimistegevust, endiste koonduslaagrite külastamist, erikohtumisi. Konsultatiivstaatus ECOSOC-i ja UNESCO juures.
Struktuur.
Kongress koguneb kord kolme aasta jooksul. Kongressil valitakse president, asepresident ja büroo liikmed ning määratakse kindlaks peanõukogu arvuline koosseis, kuhu kuuluvad rahvuslike organisatsioonide esindajad. Jooksvat tegevust juhib büroo. Täitevorgan on sekretariaat. Finantseeritakse liikmemaksudest ja subsiidiumidest.
Liikmed.
25 riigi rahvuslikud vabastusliikumised 5 miljoni liikmega.
Peakorter.
Asub Viinis Austrias.
Reggie Miller

Reginald Wayne Miller (sündinud 24. augustil 1965) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis kogu 18-aastase NBA karjääri Indiana Pacersis. 
Eelkõige kaugviskespetsialistina tuntud Miller valiti viiel korral NBA tähtede mängule. Miller kuulus 1996. aastal olümpiavõitjaks kroonitud USA rahvuskoondise koosseisu ning on valitud korvpalli kuulsuste halli. 
Karjäär.
UCLA ülikoolis õppinud Milleri valis 1987. aasta NBA "draft"'i esimese ringi 11. valikuna Indiana Pacers. Esimesel hooajal pidi Miller peamiselt alustama pingilt ja pääses algviisikusse vaid korra, tuues varumehena keskmiselt 10 punkti mängus. Järgmisest ehk 1988/89. hooajast sai Millerist kindel põhiviisiklane ja tema keskmine punktisaak kerkis 16 silmani mängus.
Hooaeg 1989/90 oli Milleri karjääri resultatiivseim – ta viskas keskmiselt 24,6 punkti, võttis 3,6 lauapalli ja andis 3,8 tulemuslikku söötu mängus. Järgmisel 11 aastal jäi Milleri hooaja keskmine punktisaak 18–22 punkti vahele. 1999/2000. hooajal jõudis Indiana Pacers NBA finaali, kus kaotati seeria 2 : 4 Los Angeles Lakersile. 
Kõik 18 hooaega Indiana Pacersi särki kandnud Miller tegi klubi meeskonnas kokku kaasa 1389 põhihooaja kohtumises, tuues keskmiselt 18,2 punkti, 3 lauapalli ja 3 resultatiivset söötu mängus. 1990., 1995., 1996., 1998. ja 2000. aastal NBA tähtede mängule valitud Miller tabas karjääri jooksul 2560 kolmepunktiviset, millest on praeguseks enamat suutnud vaid Ray Allen (2973) ja Stephen Curry (2606).
Noore looduskaitsja auhind

Noore looduskaitsja auhind on Eestimaa Looduse Fondi auhind Eesti noorele looduskaitsjale. Auhinna eesmärgiks on toetada elujõulise ja aatelise looduskaitse püsimist Eestis läbi põlvkondade.
Auhind loodi 2005. aastal, selle eestvedajaiks olid Kaja Lotman ja Aleksei Lotman.
Svalbardposten

Svalbardposten on Svalbardil Longyearbyenis reedeti ilmuv nädalaleht. 2003. aastal oli ajalehel 3224 tellijat. 2007. aastal oli trükiarv 3140.
Ajaleht ilmub novembrist 1948. 1996. aastast trükitakse seda Mandri-Norras.
Svalbardpostenil on rohkem tellijaid kui Svalbardil elanikke, sest lehte tellivad ka paljud varem Svalbardil elanud inimesed.
Lehe peatoimetaja on 2004. aastast Birger Amundsen.
Vågå vald

Vågå vald on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Vågåmo.
Vaage kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Seli ja Heidali valla alad eraldati Vågå vallast 1. jaanuaril 1908 ning nendest said omaette vallad. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Lesja vald

Lesja vald on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Lesja küla.
Lesje kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Aastal 1861 eraldati Lesja vallast Dovre valla, millest sai omaette omavalitsusüksus. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
Norra erakondade loend

See artikkel loendab Norra erakondi.
Norras on mitmeparteiline süsteem paljude erinevate parteidega, kus ühel parteil pole suurt võimalust valitsust üksinda moodustada.
Skardstinden

Skardstinden ehk Skarstind on mägi Norras Innlandeti maakonnas Lomi vallas.
Skarstinden on Norra kõrguselt viies mägi.
Mäel on kolm tippu: põhitipp Skardstinden 2373 m, Nåle (Nõel) 2310 m ja väiksem läänetipp 2215 m.
Morten Vågen

Morten Vågen (sündinud 13. novembril 1975) on norra kirjanik. 
Koos Øystein Almega kirjutas ta raamatu "Silenced — China's Great Wall of Censorship", mis avaldati mais 2006. 
Ta on kirjutanud ka eksperimentaalset proosat.
Piraadipartei

Piraadipartei on rahvusvaheline informatsioonivabaduse ja liberaalsete kodanikuõiguste eest seisev poliitiline liikumine, mis on alguse saanud Rootsi Piraadiparteist. Liikumise eesmärkide hulka kuulub autoriõiguse ja patentidega seotud seaduste reform, riigiaparaadi ja otsustusprotsesside muutmine läbipaistvamaks ja reformid liberaalsete kodanikuõiguste vaimus (narkopoliitika, soopoliitika jne).
Liikumisega seotud piraadiparteid pole lasknud end liigitada poliitilisel spektril parem- ega vasakparteiks, vaid rõhutavad oma pragmaatilisust ja valmisolekut koostööks eri poliitiliste partneritega.
Piraadipartei on esindatud kõikjal Euroopas ja Põhja-Ameerikas, olles edukamad Islandil, Saksamaal, Rootsis, Luksemburgis ja Tšehhis. Paljudes riikides pole piraadid erakonnana registreeritud, kuid on moodustatud algatusgrupid erakonna loomiseks, näiteks Venemaal on võimud keeldunud Piraadiparteid erakonnana tunnustamast. Aasias piraadiliikumine eriti levinud pole.
2010. aastal loodi ametlikult rahvusvaheline piraadiparteide liit Pirate Parties International (PPI), piraadiliikumisel on ka organisatsioon Piirideta Piraadid ("Pirates without Borders"), mis koondab eraisikuid ja parteiväliseid organisatsioone.
Euroopa Piraadipartei.
Juunis 2007 said piraadiparteide esindajad Viinis kokku, et arutada liikumise tulevikku, mille tulemusel võeti 2008. aastal Uppsalas vastu nn Uppsala deklaratsioon, mis määratles piraadiliikumise eesmärgid Euroopas ja seadis ühised plaanid Euroopa Parlamendi valimisteks. Rootsi Piraadipartei sai järgnenud 2009. aasta valimistel Euroopa Parlamendis ühe koha, 2011. aastal tõusis see kahe kohani.
Praha deklaratsiooniga 2012. aasta aprillist pandi alus Euroopa piraadiparteide liidu loomisele, mis päädis Euroopa Piraadipartei asutamisega 2014. aasta kevadel.
Euroopa Piraadipartei eesmärgiks koordineerida piraatide koostööd Euroopas ja organisatsiooni üheks väljundiks on Euroopa Parlamendi valimisteks liikmesriikide piraadiparteidele ühtlustatud tuumplatvormi tagamine. Programmi täiendati uuesti 2019. aasta valimisteks ning selle alusel pääses Euroopa Parlamenti neli piraati kahest Euroopa Liidu riigist.
Piraadiliikumine Eestis.
Eestis asutati 2009. aasta juuni lõpus Rootsi Piraadipartei eeskujul MTÜ Piraadipartei, kuid erakonna loomiseks vajaliku 500 liikme piiri pole see ületanud. Eesti Piraadipartei on Piraadiparteide Internatsionaali liige ja Euroopa Piraadipartei asutajaliige.
Sjuøyane

Sjuøyane ('seitse saart') on saarestik Teravmägede põhjaosas, Norra kõige põhjapoolsem saarterühm. Saared on asustamata.
Asend.
Sjuøyane saared asuvad Kirdemaa rannikust paarkümmend kilomeetrit põhja pool.
Sjuøyane saarestikku kuulub kolm suuremat saart (Phippsøya, Parryøya ja Martensøya) ning mitu väiksemat saart või laidu, mille seas suuremad on Waldenøya, Vesle Tavleøya, Tavleøya, Rossøya ja Nelsonøya. Saarte kogupindala on umbes 65 km². 
Saarestiku kõige põhjapoolsemal saarel Rossøyal asub Norra Kuningriigi põhjapoolseim punkt. Selle geograafilised koordinaadid on .
Ajalugu.
Väidetavalt nägi saari esimesena hollandi vaalakütt juba 1618. aastal. Esimesena märkis Sjuøyane kaardile hollandlane Hendrick Doncker 1663. aastal, seejärel teiste hulgas Pieter Goos (1666). Cornelis Giles and Outger Rep paigutasid umbes 1710. aastal saared kaardil esimesena õigesse kohta. 
Enamik saari on nime saanud esimeste saartele sattunud polaarekspeditsioonidel osalenute auks. Phippsi saar nimetati inglise meresõitja Constantine Phippsi järgi, kes 1773. aastal oma ebaõnnestunud retkel põhjapoolusele Sjuøyanest möödus. Tema ekspeditsiooni liikmete hulgas oli ka tollal veel tundmatu Horatio Nelson, kelle järgi on saanud nime Nelsonøyan. Parryøyan on nimetatud Inglise admirali ja polaaruurija William Edward Parry auks (ekspeditsioon aastal 1827).
1861. aastal külastas saari soomerootsi maadeuurija Adolf Erik Nordenskiöld.
1973. aastal rajati looduskaitseala.
Kliima ja loodus.
Kliima on arktiline. Tänu Golfi hoovusele on saarte ümbruses soodsamad jääolud ning need on paremini ligipääsetavad kui suur osa Teravmägede lõunapoolsemast rannikust.
Saared koosnevad gneisist ja graniidist. 
Sjuøyane saartel kasvavad vaid samblikud, samblad ja mõned kivirikud. 
Seal elutseb morski ja jääkarusid; viimaste hulk sõltub jääoludest. Leidub ka põhjapõtru ja polaarrebaseid.
Lindudest pesitsevad saartel kurvitsalised lunn ja väikealk ning vandelkajakas. Linnud saabuvad aprillis-mais.
Sjuøyane kuulub Kirde-Svalbardi looduskaitseala koosseisu.
Jaak Veski

Jaak Veski (5. oktoober 1956 – 24. veebruar 1994) oli eesti luuletaja, paljude populaarsete eestikeelsete laulude sõnade autor. 
Ta oli pärit Hiiumaalt Õngu külast. Lõpetas 1975. aastal Märjamaa Keskkooli. Seejärel õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis.
Looming.
Tema kirjutatud sõnadega laule on esitanud peamiselt Anne Veski. 
Isiklikku.
Tema abikaasa aastatel 1977–1981 oli poplaulja Anne Veski, nende tütar on diplomaat Kerli Veski.
Tema teisest abielust sündinud poeg Johannes Veski on lavastaja ja teatrijuht.
Kohtvõrgu jaotur

Kohtvõrgu jaotur (ka "hub", "mitmepordiline järgur", "kontsentraator") on arvutivõrgu seade, mille ülesanneteks on ühendada sõlmed võrku ja lubada andmesidesignaali saata ainult ühel sõlmel korraga. Kõige sagedamini mõistetakse selle all Etherneti jaoturit.
Jaotur lubab eetris olla ühel seadmel korraga, kõik teised seadmed peavad saatjat "kuulama". Kui kaks võrgusõlme proovivad korraga andmeid saata, tekib põrge (kollisioon) ning vastavalt kohtvõrgu standardiga ettenähtud algoritmile proovitakse andmed uuesti saata.
Jaoturiga arvutivõrgus on kõikidele võrgusõlmedele kõik paketid nähtavad.
Jaotur töötab OSI mudeli füüsilisel ehk esimesel kihil, mis tähendab muuhulgas, et seade saadab edasi andmeid nende sisust või tähendusest sõltumata. Selline jaotur on enamasti passiivne, kuid on ka aktiivseid (nn intelligentseid ja seadistatavaid) jaotureid.
Tavaliselt hakkab jaotur signaali "kuulajatele" edastama hilinemisega, näiteks 1-bitise nihkega võrreldes sisendsignaaliga. Selleks tuleb jaoturil signaal uuesti genereerida (või sisendit ajalise viitega võimendada).
Ethernet arvutivõrgu jaotureid on kahte tüüpi, nad töötavad kas kiirusel 10 Mbit/s või kiirusel 100 Mbit/s. Erinevalt jaoturitest võimaldavad kohtvõrgu kommutaatorid ühendada arvuteid (võrgusõlmesid) erinevatel kiirustel. Jaoturiga ühendatud arvutite võrgukaardid töötavad ainult ühe kiirusega (jaoturi kiirusega). Nii jaotureid kui ka kommutaatoreid kasutatakse enamasti tähtvõrgu keskmes.
Jaotureid saab üksteise külge ühendada ja sedasi suurendada arvutite arvu arvutivõrgus. Maksimaalselt soovitatakse 10 Mbit/s võrgus üksteise külge ühendada kuni 4 jaoturit, 100 Mbits/s võrgus kuni 2 jaoturit. Et jaoturite külge saaks ühendada rohkem sõlmesid, on olemas püstikusse paigutatavad jaoturid; sellistel jaoturitel on omavaheliseks ühenduseks spetsiaalne ühendusport ja sedasi omavahel ühendatud jaoturid ei tõsta segmentide arvu arvutivõrgus.
Arvutid ühendatakse jaoturite külge pööramata võrgukaablitega ja jaotureid ühendatakse üksteisega pööratud kaablitega.
Mõnel jaoturil võib olla nn üleslüli ("uplink") port, millel on ära vahetatud saatmise ja vastuvõtmise osad, et jaoturite omavaheliseks ühendamiseks ei peaks kasutama pööratud võrgukaablit.
Paljudel jaoturitel on olemas port ühendamaks seadet koaksiaalkaablivõrguga (10BASE2, 10BASE5).
Tänapäevased seadmed (ka võrgukaardid) on varustatud MDI-X meedia tüüpi pordiga, mis ise häälestab pordi vajalikuks vastavalt sellele, kas kaabel on pööratud või pööramata. Sellistel seadmetel ei ole enam eraldi üleslüli porti vaja.
Nils Gaup

Nils Gaup (sündinud 12. aprillil 1955 Kautokeinos) on saami päritolu Norra filmirežissöör.
Aastal 1987 valmis tal esimene põhjasaamikeelne film "Ofelaš" (eesti keeles "Rajaleidja"), mis kandideeris parima võõrkeelse filmi Oscarile. Karlovy Vary filmifestivalil sai film eriauhinna.
Paul Heinrich Scheel

Paul Heinrich Scheel (8. märts 1866 Tallinn – 13. juuni 1940 Oliwa) oli Eesti põllumees.
Õppis ülikoolis põllumajandust, oli seejärel Märjamaal ja Kadrinas mõisavalitseja. 1919 oli Scheeli panga direktor, seejärel põllumees Raasiku lähedal Oeperes. 
Ta oli Klaus Scheeli isa.
Norges Bank

Norra Pank (bokmålis Norges Bank, uusnorra keeles Noregs Bank) on Norra keskpank. Teiste ülesannete hulgas tegeleb Norra keskpank ka Norra pensionifondi ja stabiliseerimisfondiga, mis kuuluvad maailma suuremate investeerimisfondide hulka.
31. detsembril 2005 oli pangas 547 töötajat.
Norra keskpank loodi 14. juunil 1816.
Klaaspakett

Klaaspakett on kahest või enamast klaaslehest koosnev ühtne konstruktsiooni element.
Klaaslehtede vahel on õhk, vaakum või inertgaas, milleks üldjuhul kasutatakse argooni. Klaaslehtede vaheliistu laius võib erineda. Lisaks võib klaaspaketis kasutada veel selektiivklaasi, mis peegeldab soojust tagasi, võib kasutada karastatud klaase, mis on tugevamad ja purunemisel lähevad pisikesteks tükkideks, ning ka turvaklaasi või turvakilet.
Svolderi merelahing

 
Svolderi merelahing toimus 1000. aasta (või 999. aasta) septembris Läänemere lääneosas Norra kuninga Olav Tryggvasoni ja tema vaenlaste liidu vahel.
Kui Norra kuningas Olav Pommeri retkelt koju purjetas, ründasid teda Taani kuninga Svend Harkhabeme, Rootsi kuninga Olof Skötkonungi ja Lade jarli Eirik Håkonssoni väed. Vastastel oli vähemalt 70 sõjalaeva, kuid Olavil vaid 11. Kõik Olavi laevad hävitati ükshaaval. Viimasena hävitas jarl Eirik tollal võimsaima ja pikima viikingilaeva Ormen Lange, kui Olav end merre heitis. Tema laip jäi kadunuks. Norra oli peale lahingut Lade jarlide valitsemisel Taani ja Rootsi mõju all.
Kõige üksikasjalikumad allikad lahingu kohta on kuningasaagad ("Heimskringla"), mis kirjutati umbes kaks sajandit pärast lahingu toimumist. Saagad ei ole küll ajalooliselt usaldusväärsed, kuid annavad üksikasjaliku kirjelduse lahingust ja selleni viinud sündmustest. Saagade järgi põhjustas lahingu Olav Tryggvasoni ebaõnnestunud abieluettepanek Sigrid Storrådele (uhke, kõrk Sigrid) ning Olavi problemaatiline abielu Taani kuninga Svend Harkhabeme õe Thyriga. 
Lahingu puhkemisel hüüdis Olav bravuurikalt Taani ja Rootsi laevastikule etnilisi solvanguid, mööndes, et Eirik Håkonsson ja tema mehed on ohtlikud, sest nad on "Põhjamaa mehed nagu me isegi". Üks tuntumaid saagas kirjeldatud stseene:
"Einar Tambarskjelve seisis laevatekil, lastes vibunooli taanlaste poole, kui vibu vaenlase noolega pihta sai ja purunes. Kuningas Olav küsis, mis nii kõvasti raksatades murdus. Einar vastas, et see oli Norramaa, mis murdus lahti kuninga haardest. Seepeale ütles kuningas, et tegu oli siiski millegi vähemaga ning viskas oma vibu Einarile. Einar proovis vibu vinnastada, kuid nentis, et see on liiga nõrk ühe vägeva kuninga kohta ning haaras oma mõõga järele."
Hilisematel sajanditel on saagade lahingukirjeldused (eriti Snorri Sturlusoni saagas "Heimskringla") inspireerinud ballaade ja teisi kirjandusteoseid.
Kobbvatnet

Kobbvatnet (saami keeles "Njuorjojávri") on järv Norra keskosas Nordlandi maakonnas Sørfoldi vallas. Järve pindala on 4,9 km². Järve suubuvad Gjerdalselva, mis voolab välja Gjerdalsvatneti järvest ja Kobbskarelva ning voolab välja Kobbelva.
Jonas Gahr Støre

Jonas Gahr Støre (sündinud 25. augustil 1960 Oslos) on Norra poliitik, alates 14. oktoobrist 2021 Norra peaminister. Aastast 2014 Norra Töölispartei esimees. 
Ta oli 2005–2012 Norra välisminister Jens Stoltenbergi teises valitsuses. 
Ta on õppinud Bergeni mereväekoolis ja lõpetanud ülikooli Institut d'études politiques de Paris. Jättis pärast kolmenädalast õppimist Harvardi ülikooli pooleli, sest ei soovinud pühenduda akadeemilisele karjäärile.
Aastatel 1989–1995 töötas ta peaminister Gro Harlem Brundtlandi nõunikuna, 1995–1998 välisministeeriumi kantslerina ja oli seejärel Norra esindaja ÜRO Genfi esinduses. Aastatel 1998–2000 töötas ta Maailma tervishoiuorganisatsioonis. 
Jens Stoltenbergi esimese valitsuse ajal 2000–2001 oli ta peaministri büroos riigisekretär ja personaliülem, 2003 ECONi mõttekoja analüütik ja 2003–2005 Norra Punase Risti peasekretär. 
14. jaanuaril 2008 ründas Ţālebāni enesetaputerrorist Kabulis hotelli, kus Jonas Støre peatus. Støre vigastada ei saanud, kuid hukkus 6 inimest, sealhulgas Støre kaaskonda kuulunud Norra ajakirjanik Carsten Thomassen. ÜRO peasekretär Ban Ki-moon väitis, et rünnakute sihtmärgiks oli Jonas Støre, kuid Ţālebāni pressiesindaja eitas seda.
Isiklikku.
Jonas Støre on abielus ja tal on kolm last.
Kehakultuur (ajakiri)

Kehakultuur on aastail 1940–1941 ja 1944–1991 Eestis ilmunud spordi- ja kehakultuuriteemaline ajakiri.
Ajalugu.
Eesti Spordi Keskliidu juhatuse 5. juuli 1940 otsusega hakati varem ilmunud "Eesti Spordilehe" asemel välja andma ajakirja "Kehakultuur". 1940. aastal moodustati Eesti NSV Kehakultuuri- ja Spordikomitee, mis võttis üle kõik Eesti Spordi Keskliidu funktsioonid. Finants-majanduslikes küsimustes allutati ajakiri 1941. aastal Eesti NSV Riikliku Kirjastuskeskuse Ajalehtede Kirjastusele. Samal aastal katkes ajakirja väljaandmine.
Hakkas uuesti ilmuma 1944. aastal Moskvas, seejärel Tallinnas. 1944-1. mai 1953 allus Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuvale Kehakultuuri- ja Spordikomiteele, 1. mai 1953-15. mai 1954 allus Eesti NSV Tervishoiuministeeriumile ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogule, 15. mai 1954-1. märts 1959 allus uuesti Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuvale Kehakultuuri- ja Spordikomiteele, alates 1. märtsist 1959 allus Eesti NSV Spordiühingute ja -Organisatsioonide Liidule.
1991. aastast ilmus uue nimega "Spordiilm". Lõpetas ilmumise 1993. aastal.
Peatoimetajad on olnud Friedrich Issak, Juhan Mandre jt.
Herman Willoch

Herman Isaachsen Willoch (27. juuni 1892 – 11. veebruar 1968) oli norra maalikunstnik.
Ta sündis Lindåsis vikaar Christian Abel Isaachsen pojana. Tema vanaisa oli Isaach Isaachsen. Herman Willoch oli Odd Isaachsen Willochi nõbu.
Willoch õppis Norra kunstiakadeemias Pola Gauguini käe all. Ta maalis peamiselt freskosid ning dekoreeris Sandvika raekoda.
Marko Mägi

Marko Mägi on mitme tuntud inimese nimi:
Leonid Barkov

Leonid Barkov ("Барков Леонид Иванович") (20. aprill 1928 Väike-Kolkja küla Peipsiääre vald – 4. september 2020) oli nõukogude riigiametnik ning Eesti NSV ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee uurimisosakonna ülem, kindralmajor ja Eesti 1940. aastate sündmusi nõukogulikult kajastavate raamatute autor (varjunimi L. Park). Eesti NSV teeneline jurist 1966.
Bjørn Torske

Bjørn Torske (sündinud 4. jaanuaril 1971 Tromsøs) on Norra "house"-muusika produtsent. 
Bjørn Torske sündis Tromsøs, kus asus tegelema muusikaproduktsiooni ja kohaliku raadioga. Hiljem kolis ta Bergenisse. 
Torske on teinud mitmel puhul koostööd Norra elektroduoga Röyksopp.
Secret Garden

Secret Garden on auhinnatud iiri-norra ansambel, kuhu kuuluvad iiri viiuldaja Fionnuala Sherry ning norra helilooja ja pianist Rolf Løvland. 
Ansambli albumeid on müüdud üle 3 miljoni. Ansambel on võitnud Norrat esindades 1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Nocturne".
Diskograafia.
Secret Gardeni albumid:
Ammooniumkloriid

Ammooniumkloriid (triviaalnimetusega salmiaak) on ammoniaagi ja vesinikkloriidhappe sool, valemiga NH4Cl. Ammooniumkloriid on valge veeslahustuv kuubilisi kristalle moodustav aine. Vesilahused on mõõdukalt happelised. Ammooniumkloriidi leidub looduses mineraalina salmiaak.
Peamiselt toodetakse ammoniaagi reageerimisel soolhappega:
formula_1
Ammooniumkloriidi kasutatakse peamiselt väetistes, aga ka toidulisaainena, sh lagritsakommides.
Ottar Hålogalandist

Ottar (vanapõhja Óttarr, vanainglise Ohthere; 9. sajand) oli Hålogalandis elanud norra pealik ja kaupmees.
Ohthere oli jõukas Kesk-Norrast pärinev kaupmees (nime skandinaavia algkuju – Ottar), kes võttis ette reisi praegusesse Slesvigi ja merereisi ümber Skandinaavia ja Koola poolsaare Valgele merele. Sealt sõitis ta piki Norra rannikut Skiringssalini Vestfoldis (praegune Kaupang Tjøllingi vallas), edasi Hedebysse ning lõpuks Inglismaale, kus asus Alfred Suure teenistusse. 
Ottar andis Alfredile oma merereisidest suulise aruande, mis sisaldab väärtuslikke teateid tollasest Norrast ja Valge mere rannikust. Alfred Suur on selle ladina keeles kirja pannud.
Hålogaland

Hålogaland (vanapõhja Hálogaland) oli keskaegse Norra kõige põhjapoolsem maakond. See hõlmas praeguse Nordlandi maakonna ning suurema osa Tromsi maakonnast vähemalt Malangenini, võib-olla Lyngstuani Lyngsfjordeni suudmes.
Vanapõhja nime algusosa on mitmuse omastav etnonüümist "háleygir", mille päritolu on ebaselge. Nime lõpuosa tähendab 'maa'.
Ottar

Ottar (vanapõhja Óttarr, vanainglise Ohthere) on olnud mitme isiku nimi. 
Ottar on ka tänapäeval kasutatav mehenimi.
Aleksander Lilender

Aleksander Lilender (17. november 1901 – 23. märts 1983; Tallinn) oli eesti poksija.
Lilender oli kergekaalus (kuni 61,2 kg) Eesti meister (1927) ja kergekeskkaalus (kuni 66,7 kg) Eesti meister (1928).