tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sulev Lember

Sulev Endel Lember (25. märts 1924 Liiküla, Saaremaa – 1981) oli eesti kooliõpetaja ja koolijuht.
Elulugu.
Sulev Lember sündis Liikülas kohaliku algkooli õpetaja kohusetäitja ja hilisema juhataja Oskar Lemberi (1897–1987) ning Pärsamaa vallast pärit Helmi (1903–1978) esimese lapsena. Sulevil olid nooremad vennad Ilmar, Heino, Olev ja Uudo Lember.
1928. aastal kolis ema lastega Suur-Pahila külla, et majandada pärast vana peremehe surma pereisa vanemate Allika kodutalu. Isa jätkas töölkäimist 30 kilomeetri kaugusel asuvas koolimajas. Sulev õppis 1930–1933 Liiküla ja 1933-1935 Leisi algkoolis, seejärel 1935–1942 Saaremaa Ühisgümnaasiumis. 
Pärast kooli lõpetamist taotles ta Saksa okupatsiooni aegselt Saare maakonnavalitsuselt määramist kooliõpetaja ametikohale ning määratigi samal suvel Leisi algkooli õpetaja kohusetäitjaks ning sügisel ka Leisi põllundusõpilastekooli õpetaja kohusetäitjaks. Koormuse vähenemisega seoses suunati ta 1943. aastal Kuressaarde Saaremaa tagavaraõpetaja kohusetäitja ametisse ning määrati sama aasta suvel Pärsama algkooli juhataja kohusetäitjaks. Selles ametis jätkas ta ka Nõukogude ajal aastatel 1944–1947. Aastatel 1947–1948 töötas Sulev Lember Roobaka mittetäieliku keskkooli direktorina ning 1948–1949 Saaremaa haridusosakonna koolide inspektorina.
Seoses õpetajakutse taotlemisega Haapsalu Õpetajate Seminaris asus Sulev Lember 1949. aastal elama Läänemaale, kus määrati 1949–1950 Loodna Mittetäieliku Keskkooli direktoriks. Seejärel töötas ta aastatel 1950–1951 Märjamaa rajooni koolide inspektorina, 1951–1953 haridusosakonna juhatajana ja 1953–1954 Aseri kooli direktorina. 1955–1958 töötas ta Märjamaa ajalehe Kolhoosi Tõde kirjandusliku kaastöölisena.
1958. aastal suundus Sulev Lember koos perega elama ning töötama tagasi Saaremaale. Tervislikel põhjustel (invaliidistumise tõttu) oli ta peatselt sunnitud loobuma püsivast töötamisest. 1965. aastast kuni surmani elas ta Suur-Pahila külas vanemate talu naabruses Vessul.
Isiklikku.
Ta abiellus 1950. aastal ning abielust sündis viis last. Sulev Lember on maetud Jaani kalmistule vanemate ning kolme venna kõrvale.
Võrguteavik

Võrguteavik ehk võrguväljaanne ehk veebiväljaanne on identifitseeritav informatsiooni kogum, mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks Internetis.
Integreeritud programmeerimiskeskkond

Integreeritud programmeerimiskeskkond (IDE, ingl "integrated development environment") on tarkvararakendus, mis pakub programmeerijatele mitmekülgseid tööriistu tarkvara arendamiseks. IDE koosneb tavaliselt lähtekoodi redaktorist, silurist, rakenduse koostamise automatiseerimistööriistadest ning moodsamad IDE-d pakuvad ka intelligentset koodi lõpetamist. Mõnedesse IDE-desse, nagu näiteks Intellij ja Eclipse, on sisse ehitatud ka kompilaator, interpretaator või mõlemad. Mõnikord on integreeritud ka versioonihalduse süsteem. Eri IDE-del on eri ulatuses veel lisaks muid funktsioone, mis osalt võivad olla mõne tarkvara arendamise spetsiifilisema osa jaoks, näiteks klassiskeemid objektorienteeritud programmeerimise hõlbustamiseks.
Ülevaade.
Integreeritud programmeerimiskeskkonnad on disainitud olema ühtne programm, millega saaks sooritada kõik tarkvaraarenduseks vajalikud tööd, näiteks koodi kirjutamine, kompileerimine ja silumine. Võrreldes sellise tarkvaraarendusega, mis kasutab eri töödeks eri rakendusi, tõstab see programmeerija produktiivsust, sest kõik on ühes kohas koos ning kasutab sarnast kasutajaliidest.
Selline tööriistade integreeritus lühendab ka nende ülesseadmiseks kuluvat aega ning võib vähendada ka võimalike ülesseadmisel tekkivaid probleeme, mis tõstab programmeerijate produktiivsust veelgi. Lisaks laseb tööriistade integreeritus implementeerida rohkem funktsioone, näiteks saab koodi kirjutamise ajal seda pidevalt parsida ning anda süntaksivigade tekkimise korral neist programmeerijale märku.
Paljud IDE-d on loodud spetsiifilise programmeerimiskeele jaoks, mis laseb neil disainida ning valida oma funktsionaalsust täpselt vastavalt selle programmeerimiskeele vajadustele, kuid on olemas ka mitmeid IDE-sid, mis töötavad mitme eri programmeerimiskeelega.
Kuigi enamik moodsatest IDE-dest on graafilised, olid tekstipõhised IDE-d nagu Turbo Pascal populaarsed, kuni akendussüsteemid nagu Microsoft Windows said laialt levinuks. Tekstipõhised IDE-d kasutavad tihti funktsiooniklahve ja kiirklahve, et käivitada sageli kasutatavaid käske või makrosid.
Ajalugu.
Integreeritud programmeerimiskeskkonnad muutusid võimalikuks siis, kui tarkvaraarendus hakkas käima läbi konsooli või terminali. Varem ei olnud see võimalik, sest programme kirjutati perfokaartidele või muule sarnasele, mis söödeti otse kompilaatorisse. Dartmouth BASIC oli esimene keel, mis loodi IDE-ga. Selle IDE oli käsupõhine ning seega ei näinud välja nagu need graafilised, menüüpõhised IDE-d, mis said populaarseks pärast graafiliste kasutajaliideste ilmumist. Sellest hoolimata integreeris see redigeerimise, faili halduse, kompileerimise, silumise ning teostamise, sarnaselt tänapäevastele IDE-dele.
Maestro I on Softlab Munichi toode, mis oli maailma esimene tarkvara integreeritud programmeerimiskeskkond. See installeeriti 22 000 programmeerijale üle maailma. Maestro oli vaieldavalt 1970. ja 1980. aastatel selles vallas maailma liider. Tänapäeval üks viimaseid Maestro I eksemplare asub infotehnoloogia muuseumis Arlingtonis.
2018. aasta novembri seisuga on kõige populaarsemad IDE-d Eclipse ja Visual Studio.
S-Keskus

S-Keskus on Eesti mittetulundusühing, mis uurib Eestiga seotud inimsusvastaste kuritegudega seotut.
Ühing asutati 1999. 
Ühingu tegevjuht oli aastast 2002 Meelis Maripuu. Hiljem on ühingut juhtinud Arvo Pesti.
Ühingul on oma väljaanne: Sõja ja rahu vahel.
HUIK!

HUIK! on Tallinnas tegutsev Eesti segakoor.
Koori asutasid 2009. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi õpilased, kes tollal laulsid kolleegiumi kammerkooris.
Koor on osalenud nii Eesti kui ka välismaa koorikonkurssidel.
Aastatel 2009–2018 oli koori peadirigent Kaspar Mänd ja 2018–2022 Ingrid Roose. Alates 2022. aastast on peadirigent Ode Pürg.
Merendusetnoloogia

Merendusetnoloogia või merendusantropoloogia (inglise keeles "marine ethnology" või "maritime anthropology", "marine anthropology", vene keeles "морская этнология") on uurimissuund, mis uurib mere- ja rannakultuuriga seotut: näiteks rannarahva ja meremeeste elu, meresõidu traditsioone, paadi- ja laevaehitust.
1966. aastal avati Kopenhaageni ülikoolis esimene merendusetnoloogia õppetool. Eestis on seda valdkonda õpetatud ja uuritud ennekõike etnoloogia ja ajaloo osana.
Eesti merendusetnoloogiaga on tegelenud teiste seas Oskar Loorits, Gustav Ränk, Arved Luts, David Papp ja Dagmar Ingi.
David Neres

David Neres Campos (sündinud 3. märtsil 1997 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia kõrgliigaklubis Napoli ja Brasiilia jalgpallikoondises.
Neres alustas karjääri kodulinnaklubis São Paulo. Debüüdi Brasiilia kõrgliigas tegi ta 17. oktoobril 2016. Esimese värava lõi ta juba viis päeva hiljem mängus Ponte Preta vastu. Kokku lõi ta sel hooajal Brasiilia kõrgliigas kolm väravat. 
2017. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Amsterdami Ajax. Esimese värava Hollandi kõrgliigas lõi ta sama aasta 2. aprillil mängus Feyenoordi vastu. Hooajal 2017–18 lõi ta Hollandi kõrgliigas 32 mänguga kokku 14 väravat. Ta oli sellega sel hooajal liigas klubi suurim väravakütt. Hooaegadel 2018–19 ja 2020–21 tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks.
2022. aasta jaanuaris liitus ta Donetski Šahtariga. Sama aasta veebruaris alanud Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse ei saanud ta Donetski Šahtaris kordagi mängida.
2022. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Portugali kõrgliigaklubiga Lissaboni Benfica. Hooajal 2022/23 tuli ta Benficaga Portugali meistriks.
2024. aasta augustis sõlmis ta lepingu Napoliga.
Debüüdi Brasiilia jalgpallikoondises tegi Neres 26. märtsil 2019 sõprusmängus Tšehhi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 9. juunil 2019 sõprusmängus Hondurase vastu. Brasiilia koondisega võitis ta 2019. aasta Copa América.
Tripadvisor

Tripadvisor, Inc. on Ameerika reisi- ja restoranide veebisaitide ettevõte, mis koondab hotellide ja restoranide arvustusi, majutusasutuste broneeringuid ja muud reisimisega seotud sisu. See hõlmab ka interaktiivseid reisifoorumeid. Ettevõte asutati 2000. aasta veebruaris. Selle peakorter asub Massachusettsi osariigis Needhamis.
Aastatel 2013–2017 oli ettevõtte ka NASDAQ-100 börsiindeksi koosseisus.
Air Europa

Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U. on Hispaania lennufirma, mis on suuruselt kolmas Hispaanias peale Iberiat ja Vueling Airlinesi. Lennufirma peakorter asub Llucmajoris Mallorcal. Lennufirmat omab täielikult Globalia. Alates 2007. aastast on lennufirma SkyTeami liige.
Lennufirmal on 46 lennukit ning need lendavad 44 sihtkohta.
Franck Kessié

Franck Yannick Kessié (sündinud 19. detsembril 1996 Ouragahios) on Elevandiluuranniku jalgpallur. Ta mängib keskpoolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Ahli ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises.
Kessié alustas karjääri kodumaal Stella Clubis. 2015. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Atalanta. Hooaja 2015–16 veetis laenul Itaalia esiliigaklubis Cesena. Ta lõi sel hooajal kokku neli väravat. Atalanta meeskonnas tegi ta debüüdi 13. augustil 2016 karikamängus Cremonese vastu. Debüüdi Itaalia kõrgliigas tegi ta 21. augustil mängus Rooma Lazio vastu, lüües mängus ka värava. Hooajal 2016–17 lõi ta Itaalia kõrgliigas kokku kuus väravat.
2017. aasta juunis suundus ta kaheks aastaks laenule AC Milani. Debüüdi Milani meeskonnas tegi ta UEFA Euroopa Liiga eeliringi mängus 27. juulil CS U Craiova vastu. Debüüdi Itaalia kõrgliigas tegi ta 20. augustil Crotone vastu, lüües mängus penaltist värava. 2019. aastal sõlmis ta Milaniga püsiva lepingu. Hooajal 2020/21 lõi Kessié Itaalia kõrgliigas 13 väravat. 2021. aastal lõi ta alates 2008. aastast pärast Kakát esimene Milani mängijana ühe kalendriaasta sees 14 väravat. Hooajal 2021/22 tuli ta Milaniga Itaalia meistriks.
2022. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu FC Barcelonaga ning tema väljaostuklausliks seati 500 miljonit eurot.
Suvel 2023 liitus Kessie ligi 13 miljoni euro eest Al Ahliga.
Elevandiluuranniku jalgpallikoondises tegi Kessié debüüdi 6. septembril 2014 mängus Sierra Leone vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 16. novembril 2019 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Nigeri vastu. Ta kuulus koondisse 2017., 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Elevandiluuranniku võistkonna koosseisus.
Java Native Interface

Java Native Interface (JNI) on tarkvararaamistik, mis võimaldab Java virtuaalmasinas (JVM) jooksval Java programmil kutsuda välja operatsioonisüsteemi ja riistvaraspetsiifilisi rakendusi ning teeke, mis on kirjutatud teistes programmeerimiskeeltes, näiteks C, C++ ja Assembler.
Eesmärgid.
JNI võimaldab programmeerijal lahendada olukorda, kus tarkvara kirjutamine täielikult Javas ei ole võimalik, näiteks kui Java standardteek ei toeta platvormispetsiifilist funktsionaalsust või teeki. Samuti aitab JNI taaskasutada varem mõnes muus programmeerimiskeeles kirjutatud teeki. JNI annab programmeerijale ligipääsu süsteemi madalatasemelistele ressurssidele, näiteks mälu ja I/O operatsioonidele, mis teevad programmi kirjutamise keerulisemaks, aga samas ka paindlikumaks.
Üldiselt soovitatakse JNI kasutamist võimalikult palju vältida, kuna väliste masinkoodiks kompileeritud teekide kasutamisega muutub rakendus platvormist sõltuvaks. Selle probleemi lahendamiseks tuleb iga platvormi jaoks kompileerida eraldi teek ning siis lasta Java koodil käivitamise ajal tuvastada kasutaja operatsioonisüsteem ja selle põhjal laadida õige teek.
Kasutamine.
Selleks, et defineerida süsteemispetsiifilist (ingl "") funktsiooni, tuleb definitsioonis kasutada võtmesõna codice_1. See annab Java kompilaatorile teada, et funktsioon on implementeeritud eraldiseisvas .so/.dll/.dylib (sõltuvalt operatsioonisüsteemist) failis, mitte ei ole osa Javas kirjutatud koodist.
public class JniTest {
 private static native int square(int x);
 public static void main(String[] args) {
 System.loadLibrary("jniTest");
 System.out.println(square(20));
Nüüd sisestame käsureal codice_2 , mis genereerib automaatselt selle klassi põhjal meile järgneva päise faili nimega codice_3
/* DO NOT EDIT THIS FILE - it is machine generated */
/* Header for class JniTest */
extern "C" {
 * Class: JniTest
 * Method: square
 * Signature: (I)I
JNIEXPORT jint JNICALL Java_JniTest_square
 (JNIEnv *, jclass, jint);
Implementatsiooni kirjutame faili codice_4, mis võiks välja näha umbes nii:
JNIEXPORT jint JNICALL Java_JniTest_square(JNIEnv *env, jclass thisOpj, jint x) {
 return x * x;
Järgmiseks sammuks on C-keeles kirjutatud koodi kompileerimine Windowsil käsuga codice_5. Viimaseks sammuks on kompileerimisel tekkinud objektifaili linkimine Windowsil käsuga codice_6. Selle tulemusel tekib jniTest.dll fail, mis laaditakse Java programmis funktsiooniga codice_7. Programmi käivitamiseks tuleb määrata JVM parameeter codice_8, mille väärtuseks peab määrama DLL-faili asukoha.
Tüübid.
Tabel näitab seoseid Java (JNI) ja C keele tüüpide vahel.
Jõudlus.
JNI võib tekitada märkimisväärset jõudluse kadu teatud tingimustel:
Audiokanal

Audiokanal on elekterside või signaalisalvestuse kanal, mis on mõeldud helile vastava elektrilise audiosignaali edastamiseks või salvestamiseks.
Tavaliselt loetakse audiokanaliks kanalit, mida mööda edastatakse inimkõrva jaoks kuuldavasse (sagedus)alasse jäävat signaali. Tavaliselt loetakse selleks sagedusalaks kas 16 ... 16 000 Hz või 20 ... 20 000 Hz, nn Hi-Fi audio.
Telefonitehnikas piirdutakse tihti ainult kõne arusaadavust tagava kitsama (ainult ühedekaadise ulatuvusega) sagedusalaga 300 ... 3400 Hz.
Digitaalse (numbrilise) signaali puhul saab audiokanaliks nimetada edastatava andmevoo teatud spetsiaalselt heli jaoks mõeldud osa.
Johan Ulfsak

Johan Ulfsak (5. juuli 1920 – 12. juuli 2001) oli eesti ametiühingutegelane.
Johan Ulfsak oli Siberi eestlane, elas Novosibirski oblastis, 1947. aastal tuli Eestisse. 1950. aastatel oli ta EKP Räpina rajoonikomitee esimene sekretär.
Aastatel 1955–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu saadik.
1970. aastatel oli ta Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu sekretär.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku.
Tema poeg oli näitleja Lembit Ulfsak, pojapoeg on näitleja Juhan Ulfsak, pojatütred on filmiajakirjanik ja -kriitik Maria Ulfsak-Šeripova ning tekstiilikunstnik Johanna Ulfsak.
Ants Orase nimeline kirjanduskriitika auhind

Ants Orase nimeline kirjanduskriitika auhind on 2015. aastal Sihtasutuse Kultuurileht väljaannete (Keel ja Kirjandus, Looming, Müürileht, Sirp, Vikerkaar ja Värske Rõhk) kriitikatoimetajate asutatud auhind, mis määratakse ühe aasta jooksul (oktoobri lõpust oktoobri lõpuni) ilmunud parima arvustuse või ülevaate eest eesti keeles ilmunud kirjandusteos(t)e kohta. Auhind on nimetatud tõlkija, kriitiku ja kirjandusteadlase Ants Orase järgi ning võitja kuulutatakse välja Ants Orase sünniaastapäeval, 8. detsembril.
Laureaadilt oodatakse statuudi kohaselt esinemist kriitikateemalise kõnega.
Laureaatide kõned.
Kriitikaauhinna laureaatide kõned on ilmunud ajalehes Sirp.
Kahendpuu

Kahendpuu ehk binaarpuu on arvutiteaduses kasutusel olev andmestruktuur, mis koosneb tippudest, kusjuures igal tipul on maksimaalselt kaks alluvat. Tipu ühte alluvat nimetatakse vasakuks alluvaks ja teist paremaks alluvaks. Hulgateoorias saab (mittetühja) kahendpuud defineerida rekursiivselt kui ennikut (L, S, R), kus L ja R on kahendpuud või tühjad hulgad ja S on üheelemendiline hulk.
Graafiteoorias vaadeldakse kahendpuid (üldisemalt kõiki k-aarseid puid) kui suunatud graafe, kus üks tipp "u" on juurtipp ning igasse teise tippu "v" leidub temast täpselt üks suunatud lihtahel.
Kahendpuud võib vaadelda ka kui suunamata graafi. Täpsemalt on tegemist järjestatud juurega puuga. Mõned autorid kasutavad terminit juurega kahendpuu, et rõhutada asjaolu, et tegemist on juurega puuga. Samas on ülaltoodud definitsioonidest näha, et iga kahendpuu on juurega puu.
Matemaatikas ei ole kahendpuudel ühtset definitsiooni. Mõned matemaatikud kasutavad arvutiteaduses levinud definitsioone, kuid mõnedes definitsioonides peab igal tipul, mis pole leht, olema täpselt kaks alluvat ning tingimata ei nõuta alluvate (vasaku/parema) järjestamist.
Kahendpuude kasutusviisid.
Kahendpuudel on palju otstarbeid. Üldiselt võib need jagada kaheks.
Kahendpuude tüübid.
Kahendpuude terminoloogia pole standardiseeritud, seega kirjeldatakse kahendpuid kirjanduses paljude mõistetega.
Kahendpuus nimetatakse tasemeks kõikide tippude hulka, mis asuvad samal kaugusel juurtipust. 
Kahendpuude omadused.
Kahendpuude teoorias ei ole kokkulepet, mis on ühetipulise puu kõrgus. Mõnes allikas kirjutatakse, et see on 0 , aga teises, et see on 1. Järgnevates näidetes eeldatakse, et ühetipulise puu kõrgus on 0.
Kahendpuude esitus arvutis.
Kahendpuid saab arvutis programmeerimiskeelte abil esitada mitut moodi.
Haskell.
Näiteks Haskellis saab kahendpuud esitada uue andmetüübina, millel on kaks konstruktorit: 
data Tree a = Leaf | Node a (Tree a) (Tree a)
Python.
Pythonis (ja ka paljudes teiste keeltes) saab kahendpuud esitada tipuklassina, kus igal isendil on viide oma alluvatele, mis on samuti tipud.
class Node: 
 def __init__(self,key): 
 self.left = None
 self.right = None
 self.val = key 
Massiivina.
Mõnel juhul soovitakse kahendpuid kujutada massiividena. Näiteks kahendkuhi, mis põhineb kompaktsel kahendpuul, esitatakse tihti lihtsalt massiivina, kus elemendid paiknevad järjestikuselt tasemete kaupa. See tähendab, et massiivi alguses on juurtipp, siis tema alluvad, siis nende alluvate alluvad jne.
= Viited =
Auleid Põlluäär

Auleid Põlluäär (22. veebruar 1935 Külma, Saaremaa – 4. september 2006) oli eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane.
Ta töötas kolhoosi Sõrve Kalur kultuuriala töötajana ja Jämajas asunud klubi juhatajana, hiljem Sõrve sovhoosi töökoja juhataja.
1971. ja 1972. aastal saavutas ta vabariiklikul künnimeistrite võistlusel kolmanda koha.
Aastatel 1993–1996 oli ta Torgu vallavolikogu esimees.
Vern Oliver Knudsen

Vern Oliver Knudsen (27. detsember 1893 – 13. mai 1974) oli ameerika füüsik kes tegutses peamiselt akustika valdkonnas. Knudsen on üks Ameerika akustika ühingu Acoustical Society of America (ASA) kaasasutajatest ja oli ühingu president aastatel 1933–35.
Timo Werner

Timo Werner (sündinud 6. märtsil 1996 Stuttgardis) on Saksamaa jalgpallur. Ta mängib ründajana Inglismaa Premier League'i klubis Tottenham Hotspur ja Saksamaa jalgpallikoondises.
Werner alustas karjääri VfB Stuttgardis. Klubi põhimeeskonnas tegi ta debüüdi 2013. aasta augustis UEFA Euroopa Liiga eelringis Bulgaaria klubi Botev Plovdivi vastu. Ta sai 17 aasta, nelja kuu ja 25 päeva vanuselt Stuttgardi noorimaks debütandiks. Järgmistel nädalatel sai ta Stuttgardi noorimaks mängijaks Bundesligas ja samuti noorimaks väravalööjaks. Sama aasta 10. novembril lõi ta liigamängus kaks väravat Freiburgi vastu, saades noorimaks mängijaks, kes on Bundesligas ühes mängus kaks väravat löönud.
Oma 18. sünnipäeval sõlmis Werner Stuttgartiga lepingu, mis pidi kehtima kuni 2018. aasta juunini, kuid 2016. aasta juunis liitus ta äsja kõrgliigasse tõusnud Leipzigiga. Hooajal 2016–17 lõi ta Bundesligas 21 väravat, olles sel hooajal klubi parim ja samuti suurima väravate arvuga Saksamaa mängija liigas. Leipzig lõpetas hooaja teise kohaga ja kindlustas järgmiseks hooajaks koha UEFA Meistrite Liigasse. Hooajal 2019–20 lõi ta Saksamaa kõrgliigas 28 väravat, olles sellega liigas paremuselt teine väravakütt.
2020. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Londoni Chelsea. Ta mängis seal vaid kaks hooaega, mille jooksul lõi 23 väravat, neist kümme Inglismaa kõrgliigas.
2022. aasta augustis naasis ta Leipzigi. 2024. aasta jaanuaris läks ta Leipzigist laenule Tottenham Hotspuri.
Debüüdi Saksamaa jalgpallikoondises tegi Werner 2017. aastal. Samal aastal valiti ta koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiriks. Turniiri viimases alagrupimängus lõi ta kaks väravat Kameruni vastu ja poolfinaalis Mehhiko vastu. Lisaks kuulus ta Saksamaa koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Välislingid.
[
Alexandre Lacazette

Alexandre Armand Lacazette (sündinud 28. mail 1991 Lyonis) on Prantsusmaa jalgpallur. Ta mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lyon Olympique.
Ta alustas karjääri kodulinna klubis Lyoni Olympique. Klubi põhimeeskonnas tegi ta debüüdi 19-aastaselt. 2012. aastal võitis ta klubiga Coupe de France'i ja Trophée des Champions. Hooajal 2014–15 valiti ta Prantsusmaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks. Samal hooajal oli ta 27 väravaga liiga hooaja suurim väravakütt. Liiga hooaja sümboolsesse koosseisu valiti ta hooaegadel 2013–14, 2014–15 ja 2016–17. Hooajal 2016–17 säras ta koguni 28 väravaga, kuid jäi liiga suurima väravaküti arvestuses alla Edinson Cavanile.
2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Arsenal. Üleminekusumma oli 53 miljonit eurot. See oli Lyoni Olympique'i ajaloo suurim müük. Tegemist oli samuti Arsenali senise suurima ostuga. Debüüdi Arsenali meeskonnas tegi Lacazette 6. augustil 2017 FA Community Shieldil Chelsea vastu. Mängu võitis Arsenal penaltiseeria järel. Debüüdi Premier League'is tegi ta 11. augustil mängus Leicester City vastu, lüües mängu esimese värava. Lacazette'il õnnestus skoorida ka Arsenali kahes järgnevas kodumängus Bournemouthi ja West Bromwich Albioni vastu. Ta sai sellega esimeseks Arsenali mängijaks pärast Brian Marwoodi (1988), kes on skoorinud oma kõigis kolmes esimeses kodumängus. Premier League'i hooajal 2017–18 lõi ta kokku 14 väravat. Järgmisel hooajal lõi liigas 13 väravat ja valiti 2019. aastal Arsenali aasta mängijaks.
2022. aasta juunis naasis ta Lyoni Olympique'i ja sõlmis klubiga kolmeaastase lepingu.
Debüüdi Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi ta 5. juunil 2013 sõprusmängus Uruguay vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 29. märtsil sõprusmängus Taani vastu. Aastatel 2013–2017 mängis ta Prantsusmaa koondises kokku 13 mängus ja lõi kolm väravat.
Spring (raamistik)

Raamistik Spring (ingl Spring Framework) on tarkvara rakenduse raamistik ja Java platvormi kontroll-konteineri ümberpööramismehhanism. Raamistiku põhifunktsioone saab kasutada ükskõik milline Java-rakendus, kuid Java EE (Enterprise Edition) platvormi peal on laiendused veebirakenduste loomiseks. Kuigi raamistik ei kehtesta mingit konkreetset programmeerimismudelit, on see Java ühiskonnas populaarseks saanud kui lisand või isegi asendus Enterprise JavaBeans-i (EJB) mudelile. Spring on avatud lähtekoodiga tarkvara.
Versioonide ajalugu.
Esimest versiooni kirjutas Rod Johnson, kes avaldas raamistiku oma raamatus "Expert One-on-One J2EE Design and Development" oktoobris 2002. Selle raamistiku esmakordselt avaldati 2003. aasta juunis Apache 2.0 litsentsi alusel. Esimene verstapost, versioon 1.0 lasti välja 2004. aasta märtsis, kusjuures 2004. aasta septembris ja 2005. aasta märtsis avaldati täiendavaid versioone. Spring 1.2.6 raamistik võitis 2006. aastal Jolti auhinna ja JAX (Java API for XML) innovatsiooniauhinna. Spring 2.0 lasti välja 2006. aasta oktoobris, 2007. aasta novembris Spring 2.5, 2009. aasta detsembris Spring 3.0, 2011. aasta detsembris Spring 3.1 ja 2013. aasta novembris Spring 3.2.5. Raamistik Spring 4.0 ilmus 2013. aasta detsembris. Märkimisväärne täiendus raamistikule Spring 4.0 hõlmas ka Java SE (Standard Edition) 8, Groovy 2, mõningaid Java EE 7 ja WebSocket-i tugiteenuseid.
Raamistik Spring 4.2.0 ilmus 31. juulil 2015 ja sai kohe uuendatud 4.2.1 versioonile, mis ilmus 2015. aasta 1. septembril. See on "ühilduv Java 6, 7 ja 8-ga, keskendudes põhilistele täiustustele ja kaasaegsele veebivõimalustele".
Raamistik Spring 4.3 on avaldatud 10. juunil 2016 ja seda toetatakse kuni 2020. aastani. See on "viimane põlvkond üldises Spring 4 süsteeminõuetes (Java 6+, Servlet 2.5+), [...]".
Spring 5 on ehitatud Reactive Streams'iga ühilduva Reactor Core'i ehitamiseks.
Moodulid.
Raamistik Spring sisaldab mitmeid mooduleid, mis pakuvad erinevaid teenuseid.
Lucas Torreira

Lucas Sebastián Torreira Di Pascua (sündinud 11. veebruaril 1996 Fray Bentoses) on Uruguay jalgpallur. Ta mängib kaitsva poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray ja Uruguay jalgpallikoondises.
2013. aastal liitus ta Itaalia esiliiga klubiga Pescara. Debüüdi klubi esindusmeeskonnas tegi ta 16. mail 2015. Sama aasta juulis suundus ta 1,5 miljoni euro eest Itaalia kõrgliiga klubisse Sampdoriasse, kuid jäi hooajaks 2015–16 veel laenule Pescarasse. 9. augustil 2015 lõi ta karikamängus Südtiroli vastu oma profikarjääri esimese värava. Sampdoria meeskonnas tegi ta Itaalia kõrgliigas debüüdi 21. augustil 2016 mängus Empoli vastu. Ta kujunes juba esimesel hooajal Sampdoria põhikoosseisu liikmeks. Esimese värava Itaalia kõrgliigas lõi ta 29. oktoobril 2017 mängus Chievo vastu.
2018. aasta juulis liitus ta Inglismaa Premier League'i klubiga Arsenal. Arvatav üleminekusumma oli umbes 26,4 miljonit naela. Debüüdi Inglise kõrgliigas tegi ta 12. augustil mängus Manchester City vastu. Esimese värava lõi ta Premier League'is 2. detsembril mängus Tottenham Hotspuri vastu. Hooajal 2020–21 oli ta Arsenalist laenul Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético, kellega tuli sel hooajal Hispaania meistriks. Hooajal 2021/22 oli ta laenul Itaalia kõrgliigaklubis ACF Fiorentina.
2022. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Galatasarayga.
Uruguay jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2018. aasta märtsis. Samal aastal kuulus ta Uruguay koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Ta kuulus Uruguay koondisse ka 2022. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2019. ja 2021. aasta Copa Américal.
Dillo

Dillo on mitmeplatvormiline minimalistlik veebibrauser. See on tuntud eeskätt kiiruse ja väikese failimahu poolest ning on seetõttu peamiselt mõeldud vanematele või aeglastele arvutitele ja manussüsteemidele. 
Dillo on brauser mitmes väiksemas Linuxi distributsioonis (näiteks DSL). Dillot toetavad Linux, BSD, OS X, IRIX ja Cygwin. Dillo on tasuta tarkvara, mis on antud välja GNU üldise avaliku litsentsi all.
Ajalugu.
Jorge Arellano Cid, tarkvaraarendaja Tšiilist, alustas Dillo projekti 1999. aastal ning avaldas selle esimese versiooni 1999. aasta detsembris. Kuna ta arvas, et keegi ei peaks ostma uut arvutit või maksma lairibaühenduse eest puhtalt sellepärast, et Internetti kasutada, siis projekti eesmärk oli informatsioonile ligipääs Internetis demokratiseerida. Seetõttu ongi Dillo mahult väike, kiire ja võimeline kuvama ühte lehte Intel 80486 protsessoril.
Algselt oli Dillo kirjutatud programmeerimiskeeles C, kasutades GTK+ teeki, ning põhines Gzilla ja Armadillo brauseritel. 14. oktoobril 2008 lasti välja Dillo 2.0, mis oli kirjutatud C ja C++ programmeerimiskeeltes, kasutades Fast Light tööriistakomplekti (FLTK) teeki. Sellesse versiooni lisati teksti silumine, rohkem kui ühe tähemärkide komplekti tugi ja HTTP kokkupakkimine ning parandati veebilehe visualiseerimist. Lisaks vähendas FLTK kasutuselevõtt GTK+ asemel muutmälu kasutust 50% võrra.
6. septembril 2011 lasti välja Dillo 3.0, mis kasutas FLTK-1.3 teeki.
Jorge Arellano Cid on tänaseni Dillo peaarendaja. Projekt on rahastatud eraisikute annetustega, kuigi toetust on üritatud saada nii riigilt kui ka sponsoritelt. Rahaliste probleemide tõttu projekti jäi arendamine seisma aastal 2007, kuid 2008. aastal sai projekt uuesti hoo sisse.
Iseärasused.
Funktsioonid.
Dillo võimaldab veebilehtede salvestamist kettale või järjehoidjate hulka ning sirvimisel mitme akna kasutamist. Küpsised on toetatud, kuid need on turvalisuse pärast vaikimisi keelatud. Lisaks puhastab Dillo turvalisuse huvides kogu veebipuhvri ja ajaloo peale sessiooni lõppu. Selline puhastamine parandab ka jõudlust. Osaline CSS-tugi on olemas. Konfiguratsioonifailides on võimalik kohandada fonte, taustavärve, allalaadimiste kausta ja avalehte.
Puudused.
Dillo veebibrauseri kitsaskohad:
Vastuvõtt.
Dillot on kiidetud kui kiiret veebibrauserit, kuid see toob kaasa ka negatiivseid aspekte. Tihtipeale ei suuda brauser kuvada keerulisemaid veebilehti nii, nagu mõeldud. See on eriti uuemate kasutajate jaoks ebamugav ning isegi hirmutav. Lisaks leidub Dillole väga vähe pistikprogramme. Võib eeldada, et need puudused on tingitud sellest, et Dillo projektil ei ole piisavalt arendajaid. Sellele vaatamata on Dillo eelistatud brauser mitmetes kergetes Linuxi distributsioonides.
Linuxi distributsioonid.
Dillo on kasutusel järgmistes kergetes Linuxi distributsioonides:
Objekti tuvastamine

Objekti tuvastamine on arvutinägemise ja digitaalse pilditöötlusega seotud arvutitehnoloogia, mis tegeleb piltidel ja videotel objektide tuvastamisega. 
Objekti tuvastamise raames treenitakse arvuteid märgendama kindlaid objekte iseseisvalt. Tehnoloogiat kasutatakse väga paljudes valdkondades, näiteks inimnägude tuvastamises, videovalvesüsteemides, tööstusdefektide markeerimises, iseliikuvate robotite juhtimises, vähkkasvajate tuvastamises, videomängude loomises ning väikeste detailide märgendamises (näiteks jalgpalli palli asukoht teleülekandes). Arvuteid treenitakse objekte tuvastama kasutades väga suurt hulka sarnaseid pilte või videoid ning tulemuse täpsus on seotud treenimisprotsessi jaoks antud andmemahuga.
Ajalugu.
Objektide tuvastamise esialgsed ideed arenesid välja koos esimeste võimsamate arvutitega. 1981. aastal leiutati Stanfordi ülikoolis tehnoloogia ruumiliste kujundite tuvastamiseks. 1987. aastal töötas Irving Biederman välja RBC teooria geoonmudelite tuvastamiseks. 1991. aastal hakati Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis treenima näotuvastust, üritades eri valemitega tuvastada inimese näo juures kindlaid iseärasusi ja mustreid. Samal aastal töötati Chicago Ülikooli ja Rochesteri Ülikooli arvutiteaduste instituudis välja süsteeme värvide tuvastamiseks piltidel. 1998. aastal töötati välja MNIST-i andmebaas, mis suutis tuvastada käsitsi kirjutatud numbrimärke 88% täpsusega. 
Eri süsteemide ja tehnoloogiate koostööl arenes objekti tuvastamine aina kiiremini ning uute meetodite väljatöötamisega kiirenes arvutite treenimise protsess märgatavalt. Ühe pildi tuvastuse kiirus tõusis 21. sajandi esimesel aastakümnel minutitelt sekunditele ning hiljem millisekunditele, võimaldades reaalajas märgendamist. 2012. aastaks oli MNIST-i andmebaasi täiustatud 99,77% täpsuseni. Arvestades objektituvastusega seotud ülesannetega, näiteks vähkkasvajate varajane märkamine ja iseliikuvad robotid, ei ole paljudes valdkondades vead aktsepteeritavad. Sellega seoses on järjest töötatud välja uusi meetodeid, et treeninguprotsessi parandada.
Meetodid.
Objekti tuvastamise meetodid jagunevad enamjaolt kahte gruppi: masinõppepõhised ja süvaõppepõhised meetodid. Masinõppepõhised meetodid vajavad üldiselt kindlalt defineeritud parameetreid, mille järgi klassifitseeritakse objekte tuvastamise jaoks. Süvaõppe puhul on treenimisprotsessi jaoks tavaliselt tehisnärvivõrk, mis kujutab teadmisi mustritena. Mõlema meetodi puhul on kasutusele võetud mitmesuguseid lahendusi.
Armand Sukamägi

Armand Sukamägi (28. märts 1933 – 27. oktoober 2008) oli eesti põllumajandusteadlane.
1953. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Keskkooli. 1972. aastal kaitses ta põllumajanduse alal ökonoomikakandidaadi kraadi.
Aastatel 1978–1992 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia teadusprorektor, hiljem EPA põllumajandusteaduskonna dekaan, Eesti Põllumajandusülikooli dotsent, 2008. aastast Eesti Maaülikooli emeriitdotsent.
1990. aastatel oli ta Eesti Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi revisjonikomisjoni liige.
1992. aastal kandideeris ta Põllumeeste Kogu nimekirjas Riigikogu liikmeks, kuid ei osutunud valituks.
Divock Origi

Divock Okoth Origi (sündinud 18. aprillil 1995 Oostendes) on Belgia jalgpallur. Ta mängib ründajana Inglise kõrgliiga klubis Nottingham Forest (laenul Itaalia kõrgliiga klubist AC Milan) ja Belgia jalgpallikoondises. Tema isa on endine Keenia koondislane Mike Origi.
Ta alustas profikarjääri Prantsusmaal Lille'is. Klubi põhimeeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 2012–13. 2014. aasta juulis sõlmis ta lepingu Liverpooliga. Hooaja 2014–15 mängis ta veel laenul Lille'is.
Liverpoolis tegi ta debüüdi hooajal 2015–16. Esimese mängu Premier League'is pidas ta 12. septembril Manchester Unitedi vastu. Esimese värava lõi ta Liverpooli meeskonnas 2. detsembril, kui sai liigakarika veerandfinaalis Southamptoni vastu kirja kübaratriki. Esimese värava Premier League'is lõi ta 11 päeva hiljem mängus West Bromwich Albioni vastu. Kui hooajal 2015–16 lõi ta Inglise liigas viis väravat, siis hooajal 2016–17 seitse väravat. Hooaja 2017–18 mängis ta Saksamaa Bundesliga klubis VfL Wolfsburg, lüües liigas kokku kuus väravat.
Hooajal 2018–19 tegi ta Liverpooli meeskonnas debüüdi 2. detsembril mängus linnarivaali Evertoni vastu. Üleminutitel vormistas ta vastaste väravavahi Jordan Pickfordi eksimuse väravaks, tuues Liverpoolile 1:0 võidu. 7. mail 2019 lõi ta mängus Barcelona vastu oma esimese värava UEFA Meistrite Liigas. Liverpool võitis kohtumise 4:0 ja pääses finaali. Finaalis alistati Tottenham Hotspur 2:0 ning Origi lõi mängus viimase värava.
2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu AC Milaniga. Suvel 2023 siirdus ta laenule Nottingham Forestisse.
Kuigi Origil oli võimalus esindada koondises Keeniat, otsustas ta Belgia kasuks. Belgia koondises tegi ta debüüdi 2014. aastal. Samal aastal osales ta Belgia koondisega 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. Maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus Venemaa vastu lõi ta lõpuminutitel värava, tuues Belgiale 1:0 võidu. Ta sai sellega Belgia ajaloo noorimaks väravalööjaks maailmameistrivõistlustel. Samuti kuulus ta Belgia koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Eesti tantsib

"Eesti tantsib" oli Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamise raames toimunud kampaania, mis kestis 31. detsembrist 2017 kuni 31. detsembrini 2018. Projekti eestvedajad olid Eesti Rahvusringhääling (ERR) ja Eesti Tantsuagentuur. 
Kampaania käigus kutsuti kõiki – lapsi, sõpruskondi, töökollektiive, asutusi, üksikisikuid – üles kinkima Eestile 100. aastapäevaks spetsiaalselt selleks sündmuseks valitud tantsu. Selleks tuli tants selgeks õppida, esitus filmida ning edastada video ERR-i veebilehele või jagada sotsiaalmeedias teemamärkega #eestitantsib ja #EV100.
Projekt "Eesti tantsib" jätkas Soome 100. aastapäeva tähistamiseks ellu kutsutud kampaaniat "Koko Suomi tanssii".
Projekti avaüritus toimus 31. detsembril 2017 kell 11.00, kui Eesti Televisiooni otsesaates "Sajaga juubeliaastasse" esitasid kümned tantsijad Vabaduse väljakul loo "Tuulevaiksel ööl" saatel "Eesti tantsib" projekti raames loodud tantsu.
Projekti jaoks oli veebilehele err.ee/eestitantsib välja pandud viis spetsiaalselt loodud tantsu videot koos õpetustega. Valikus olid eesti tants, kaasaegne tants, ballett, "show"-tants ja tänavatants. Tantsude koreograafia lõid Teet Kask, Külli Roosna, Kenneth Flak, Liisa Laine, Alisa Tsitseronova ja Argo Liik. Tantsud loodi arvestusega, et nendega saaks hakkama igaüks sõltumata tantsukogemusest.
Kõigi viie tantsu saateks kõlav muusika oli pärit Raadio 2 eestvedamisel kokku pandud ja 1. septembril 2017 avaldatud saja aasta hittide edetabelist.
"Eesti tantsib" lõppes 2018. aasta viimasel päeval suure ühestantsimisega Eesti 16 linnaväljakul: Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas, Rakveres, Jõhvis, Jõgeval, Paides, Kuressaares, Kärdlas, Võrus, Valgas, Põlvas, Raplas, Viljandis ja Haapsalus. Hinnanguliselt osales viimases ühestantsimises kokku 8000 inimest. Lisaks 16 ühestantsimise linnale toimusid üle Eesti ka mitmed omaalgatuslikud tantsuaktsioonid.
Jimmy Briand

Jimmy Julien Briand (sündinud 2. augustil 1985 Vitry-sur-Seine'is) on Prantsusmaa endine jalgpallur. Ta mängis ründajana Prantsusmaa ja Saksamaa klubides ning Prantsusmaa jalgpallikoondises.
Briand alustas klubikarjääri 2002. aastal Stade Rennais's. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta 20. mail 2003 Prantsusmaa kõrgliiga mängus Paris Saint-Germaini vastu. Järgmisel kahel hooajal sai ta mänguaega piiratult, kuid alates hooajast 2005–2006 kuulus ta klubi põhimeeskonda. Kõige edukamaks osutus hooaeg 2006–2007, mil ta lõi kõrgliigas kokku üheksa väravat.
2010. aasta juunis sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu Lyoni Olympique'iga. Kõige edukam hooaeg klubiga oli 2011–2012, mil ta lõi kõrgliigas üheksa väravat, samuti võideti Prantsusmaa karikas.
Hooajal 2014–15 mängis ta Bundesliga klubis Hannover 96.
2015. aastal naasis ta Prantsusmaale, sõlmides lepingu Guingampiga. Hooaeg 2016–17 oli tema karjääri seni edukaim, kui ta lõi kõrgliigas 12 väravat.
2018. aasta augustis sõlmis ta kahe aasta pikkuse lepingu Bordeaux' Girondinsiga. Aastal 2022 leping lõppes ning Briand lõpetas mängijakarjääri.
Prantsusmaad esindas Briand koondises aastatel 2008–2012 kokku viies kohtumises. Debüüdi koondises tegi ta 11. oktoobril 2008 MM-i valikmängus Rumeenia vastu.
Andreas Cornelius

Andreas Evald Cornelius (sündinud 16. märtsil 1993 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur. Ta mängib ründajana Türgi kõrgliigaklubis København ja Taani jalgpallikoondises.
Ta alustas karjääri kodulinnaklubis København. Debüüdi klubi esindusmeeskonnas tegi ta 9. aprillil 2012. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas järgmise hooaja esimeses mängus. Sel hooajal lõi ta Taani kõrgliigas 18 väravat ja aitas klubil tulla riigi meistriks. 2013. aastal valiti ta Københavni aasta mängijaks.
2013. aasta juunis liitus ta Premier League'i klubiga Cardiff City. Kuid juba järgmise aasta alguses suundus ta tagasi Københavni. Cardiff Citys mängimise perioodil segas teda vigastus ning ta pääses platsile kokku vaid kaheksas Premier League'i mängus. Lisaks hooaja 2013–14 teisele poolele mängis ta Københavnis veel kolm hooaega. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 tuli Taani meistriks ning lisaks võitis ta klubiga kolmel korral Taani karika.
2017. aasta mais liitus ta umbes 3,5 miljoni euro eest Itaalia kõrgliigaklubiga Atalanta. 2018. aasta augustis suundus ta üheks hooajaks laenule Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Bordeaux' Girondins. Aastatel 2019–2021 oli ta laenul Parmas. Hooajal 2019–20 lõi ta Itaalia kõrgliigas 12 väravat. 2021. aasta augustis siirdus ta Türgi kõrgliigaklubisse Trabzonspor. Hooajal 2021/22 lõi Cornelius Trabzonsporis 15 väravat, millega oli sel hooajal klubi suurim väravakütt ja tuli klubiga Türgi meistriks.
2022. aasta augustis naasis Cornelius Københavni, kellega sõlmis viieaastase lepingu.
Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Cornelius 8. septembril 2012 MM-i valikmängus Tšehhi vastu. Esimese värava koondise särgis lõi ta järgmise aasta 22. märtsil, kui MM-i valikmängus mängiti taas Tšehhiga. Ta kuulus Taani koosseisu 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.
Olev Roosileht

Olev Roosileht (12. märts 1938 – 1. juuli 2005) oli eesti põllumajandustegelane.
1968. aastal tuli ta Eesti NSV põllumajandustöötajate kutsealavõistlustel võitjate hulka.
Ta oli Pärnu rajooni Vändra katsesovhoosi peazootehnik, hiljem direktori asetäitja.
1993. aastal kandideeris ta Eesti Maaliidu nimekirjas Tori vallavolikokku, kuid ei osutunud valituks. 
Ta on maetud Tori kalmistule.
Helmar Valper

Helmar Valper (sündinud 24. aprillil 1933 Martna vallas Läänemaal) on eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane.
1950. aastatel oli ta Jüriöö kolhoosi komsomoli algorganisatsiooni sekretär. 1959. aastal lõpetas ta Kehtna Sovhoostehnikumi noorem agronoom-organisaatori kutsega.
1970. aastatel oli ta Haapsalu rajooni Edasi kolhoosi esimees, 1980. aastatel Haapsalu rajooni kolhoosinõukogu esimees ja Külvaja kolhoosi esimees. Pärast kolhooside likvideerimist oli ta Palivere Põllumajandusühistu juhatuse esimees.
Aastatel 1993–2005 oli ta Taebla vallavolikogu liige. 1991. aastast oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige, 2012. aastast Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.
Ken Berry

Kenneth Ronald Berry (3. november 1933 Moline, Illinois – 1. detsember 2018 Burbank, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Alar Kotli arhitektuuripreemia

Alar Kotli arhitektuuripreemia oli Eesti arhitektuuriauhind.
Arvi Kallakmaa

Arvi Kallakmaa (27. november 1937 – 20. aprill 2020) oli eesti põllumajandustegelane ja majandijuht.
1957. aastal lõpetas ta Jõgeva Keskkooli.
1970. aastast oli ta Paide rajooni kolhoosi "Õiguse Võit" esimees, aastatel 1976–1992 Järva-Jaani kolhoosi esimees.
Aastatel 1975–1980 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik.
Aastatel 1993–1996 oli ta Järva-Jaani vallavolikogu liige.
1997. aastast oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige, 2012. aastast Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.
Washingtoni Eesti Kool

Washingtoni Eesti Kool (inglise keeles "Washington Estonian School") on USAs Washingtoni kandis tegutsev eesti kool. Kool on Washingtoni Eesti Seltsi alluvuses. Kooli juhataja on Kaia Kirchman. Kool tegutseb igal teisel laupäeval.
Philadelphia Eesti Kool

Philadelphia Eesti Kool (inglise keeles "Philadelphia Estonian School") on USAs Philadelphias tegutsev eesti kool. Kooli eesotsas on Anneli Ristmets.
Viini Eesti Kool

Viini Eesti Kool (saksa keeles "Estnische Schule in Wien") on Austrias Viinis tegutsev eesti kool. Kool avati veebruaris 2009. Õppetöö toimub kaks korda kuus.
NoSQL

NoSQL (inglise "not only SQL)" on mitterelatsiooniline alternatiiv klassikalistele relatsioonilistele andmebaasidele, mis põhinevad eelkõige SQLi baasil. Erinevalt relatsioonilistest andmebaasidest ei pea NoSQL-süsteemid vastama rangelt ette kirjutatud andmemudelile. Baasiks oleva andmemudeli puudumine tähendab, et oluliste äriloogiliste muudatuste tegemine andmebaasi tasemel on oluliselt vähem aega- ja rahanõudev võrreldes relatsiooniliste andmebaasidega. Teine oluline eelis relatsiooniliste ees tuleneb nende võimekusest käsitleda mistahes struktureerimata andmeid. Sellisteks andmeteks võivad olla näiteks kasutajate seansi teave, sõnumid, vestlused, logid, videod, pildid või seadmete andmed.
Ajalugu.
Kuigi mitterelatsiooniliste andmebaaside kontseptsioon pärineb 1960. aastate lõpust, ei leidnud see kuigi palju kasutust enne 21. sajandi algust. Üha suurenevate andmemahtudega toime tulemiseks tuli paljudel IT-tööstuse suurfirmadel 2000. aastate algul hakata vaatama mitterelatsiooniliste andmebaasi lahenduste poole. 2005. aastal tuli Google välja oma Bigtable-nimelise lahendusega.
Teemini NoSQL võttis esmakordselt kasutusele Carlo Strozzi aastal 1998, mil ta tuli välja avatud lähtekoodiga Strozzi NoSQL andmebaasiga, mis ei kasutanud SQL-i liidest, kuid oli siiski relatsiooniline. 2009. aastal võttis termini taas kasutusele Johan Oskarsson, et kirjeldada toona esile kerkima hakkavaid mitterelatsioonilisi ja distributiivseid andmebaase, mis ei järginud senini oluliseks peetud ACID (ingl "atomicity, consistency, isolation, durability") printsiipe.
NoSQL-andmebaaside tüübid ja näited.
NoSQL-i mõiste on lai – selle alla kuuluvad mitut tüüpi andmete haldussüsteemid, millest põhilisteks on võtme-väärtuse paari tüüpi, dokumendi tüüpi, graafi tüüpi ning lai-veerg tüüpi andmebaasid.
Võti-väärtus paar.
NoSQL-andmebaaside lihtsaim vorm on võtmete ja väärtuste paarid ehk sõnastik. Igale väärtusele vastab andmebaasis kindel unikaalne võti, mille abil saab selle kiiresti üles leida. 
Dokument.
Levinuim NoSQL-andmebaaside vorming on dokument. Dokument sarnaneb ülesehituselt võtme-väärtuse paarile, kuid võimaldab hallata väärtustena keerulisemaid andmestruktuure, näiteks loendeid. Sellistes andmebaasides on võimalik hoida dokumente tekstivormingutes nagu näiteks JSON, XML või YAML, aga ka binaarvormingutes nagu PDF, BSON või DOCX. 
Graaf.
Graafi tüüpi andmebaasid on loodud kujutamaks andmetevahelisi seoseid. Sellist tüüpi andmebaasid koosnevad sõlmedest ehk kirjetest ning nende omavahelisest seostest. Igal seosel peab olema suund ja nimi ning see peab määrama kahe sõlme vahelise suhte (näiteks linn ASUB riigis). Graafi tüüpi andmebaaside abil on võimalik kujutada näiteks inimeste suhtlusvõrgustikku, ühistranspordivõrgustikku või teedevõrgustikku.
Lai-veerg.
Lai-veerg tüüpi andmebaasid võimaldavad hallata suuri andmemahtusid. Kasutatakse tabeleid, ridu ja veerge, kuid erinevalt relatsioonilistest andmebaasidest võivad veergude nimed ja vormingud ridade kaupa ühes tabelis erineda.
Eesti Kool Belgias

Belgia Eesti Kool (prantsuse keeles "Ecole Estonienne de Belgique") on Belgias tegutsev eesti kool. Kooli juhataja on Kairit Kolsar. Kool avati jaanuaris 2012.
Eesti Kool Iirimaal

Eesti Kool Iirimaal (inglise keeles "Estonian School in Ireland") on Iirimaal Dublinis tegutsev eesti kool. Kooli juht on Moonika McLave. Kool avati septembris 2012.
Bologna Eesti Kool

Bologna Eesti Kool (itaalia keeles "Scuola estone di Bologna") on Itaalias Bolognas tegutsev eesti kool. Koolil on haru Milano linnas.
Koolil on oma raamatukogu, mis sisaldab peamiselt eestikeelseid lasteraamatuid. Kooli juures tegutseb folkansambel K.A.M., mis esitab eesti regilaule.
Corki Eesti Kool

Corki Eesti Kool (inglise keeles "Estonian School in Cork") on Iirimaal Corki linnas tegutsev eesti kool. Kool toimub kuu igal teisel laupäeval.
Fujitsu Estonia

Fujitsu Estonia on Eestis tegutsev IT-ettevõte; ühltasi Jaapani ettevõte Fujitsu esindus Eestis.
Eesti esindus tegutseb aastast 1992. Eestis on tegutsenud tarkvaraarenduse osa (nimedega AS Assert, AS Cell Network ja AS Mandator Estonia) ja arvutisüsteemide osa (nimedega Systest Plus OÜ, ICL Data Eesti OÜ, ICL Data OÜ, ICL Invia OÜ, Fujitsu Invia OÜ ja Fujitsu Services OÜ). 2008 need kaks osa ühendati ja ettevõtte nimeks sai Fujitsu Estonia.
Liis Keerberg

Liis Keerberg (sündinud 1. augustil 1978) on eesti keskkonnajurist ja looduskaitsja.
Haridus.
2001.aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureuse astmes.
2015. aastal lõpetas ta "cum laude" Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi kraaditööga "Linnustikku mõjutavad tegurid ning elupaiade säilitamise ja loomise võimalused karjäärides" (juhendajad Riho Marja ja Hannes Pehlak).
Keskkonnajuristi ja -aktivistina.
Juuraõpingute ajal tekkis tal huvi keskkonnaõiguse vastu ning alates 2001. aastast on tegelenud keskkonnaõiguse ja looduskaitsega erinevates vabaühendustes (nt Eesti Roheline Liikumine, Eesti Keskkonnaühenduste Koda). Alates 2010. aastatest on ta keskendunud ornitoloogiale, töötades muu hulgas Eesti Ornitoloogiaühingus linnukaitse spetsialistina. 2022. aasta veebruarist töötab ta ELF-is metsaprogrammi eksperdina.
Muusikuna.
Esinejanime Iduvigik all on ta teinud eklektilist folkmuusikat. 2013. aastal ilmus tal album "Laulud lindudelt". Varem on Iduvigiku muusikat ilmunud ka plaadifirma Õunaviks 2006. aasta kogumikul "Toatuur", mille ta koos Villem Valme ja Lauri Sommeriga koostas.
Lembit Maureri mälestusvõistlus

Lembit Maureri mälestusvõistlus (ka Lembit Maureri memoriaal) on aastast 2008 Narvas toimuvad rahvusvahelised poksivõistlused.
Veterinaarne hambaravi

Veterinaarne hambaravi on hambaravi valdkond, mis tegeleb loomadega.
Hambaravi hõlmab suuõõne ning näo- ja ülaõualuupiirkonna probleemide, haiguste ja vigastuste ennetamist, diagnoosimist ja ravi.
Ülevaade.
Enamik loomaomanikke ei suuda lemmiklooma hammasteprobleeme ise tuvastada, mistõttu tuleks veterinaari visiidil alati kontrollida looma hambaid ja suuõõnt. Kui loom on teadvusel, on arstil raske põhjalikku läbivaatust teha, seetõttu tehakse hammaste ülevaatusi rahustuse või anesteesia abil. 
Hambaarsti visiidil on oluline, et arst hindaks lisaks suu seisukorrale ka looma tervikuna, sest hammaste ja suuõõne probleemid võivad saada alguse looma sisehaigustest ning vastupidi. Kindlasti peab arst kontrollima südame ja kopsude tööd ning ka looma füsioloogilisi näitajaid.
Hambaprobleemide põhjustatud valu tuvastatakse harva. Valu põhjuseks peetakse sageli lemmiklooma vananemist. Loom võib mõnikord hambaprobleemide tõttu söömise lõpetada. Üldine hambavalu väljendub kroonilise valuna, mille ravimisel näeb omanik oma lemmiklooma paranemist. Vaid vähesed loomaomanikud kontrollivad oma lemmikloomade hambaid iga päev, seega jääb suur osa suuõõne probleeme tähelepanuta.
Sümptomite õigeaegne äratundmine on tähtis, kuna need võivad viia tõsisemate terviseprobleemideni. Mõnikord võivad hambaprobleemidega loomadel esineda neuroloogilised sümptomid.
Peamised suuõõne probleemide märgid: