tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lahingkomplekt

Lahingkomplekt on sõjaväelasega, relvasüsteemiga või allüksusega korraga kaasa võetav maksimaalne laskemoonakogus. 
Üksikvõitleja lahingrelva lahingkomplekti suurus sõltub salvede mahutavusest ja relva komplektis ette nähtud salvede arvust. 
Relvasüsteemi lahingkomplekti suurus sõltub kandeplatvormil, kandesõidukil või vedukil olevate laskemoona panipaikade arvust.
Erinevad lahingkomplektid ja nende täpsem koostis kinnitatakse tavaliselt arvuliselt vastava kõrgema ülema käsu või käskkirjaga. Samuti planeeritakse lahingkomplekti suurus ette uue relvasüsteemi projekteerimise või ümberehituse käigus. Lahingkomplekt on kaasas olev osa ööpäevasest laske- või lahingumoona kulunormist "(DOS)", mis arvestatakse keskmisest reaalsest lahingulisest vajadusest lähtuvalt.
Krüüsel (perekond)

Krüüsel ("Cepphus") on kolme liigiga perekond alklaste sugukonnas. 
Liigid.
Perekonda kuulub kolm liiki:
Kirjeldus.
Krüüslid on keskmise suurusega punaste jalgade ja kitsa nokaga pelaagilised linnud. Nende hundsulestik on peamiselt must, puhkesulestik hele ja ülapoolel kirju. Krüüslil ja kirdekrüüslil on kõigis sulestikes valged tiivalaigud, prillkrüüslil on valged laigud silmade ümber.
Levik.
Krüüslid asustavad kaljuseid randu ja saari peamiselt Atlandi ja Vaikse ookeani põhjaosas. 
Üks liik (krüüsel) esineb ka Eestis.
Toitumine.
Krüüslid toituvad peamiselt kaladest ja vähilaadsetest, söövad ka limuseid, putukaid ja taimset materjali.
Prillkrüüsel

Prillkrüüsel ("Cepphus carbo") on alklaste sugukonda krüüsli perekonda kuuluv lind. 
Liik on levinud Vaikse ookeani loodeosas Ohhoota merel, Kuriili saartel, Ussuurimaal, Põhja-Koreas ja Hokkaidō saarel Jaapanis . Tema levila kattub osaliselt kirdekrüüsli levilaga, ulatudes küll natuke kaugemale põhja.
Prillkrüüslil ei eristata alamliike.
Prillkrüüsel arvatakse soodsas seisundis liikide hulka. 
Prillkrüüsel on natuke suurem kui krüüsel: kehapikkus 38 cm, kaal 400–550 g . Ta on pulmarüüs peamiselt nõgimusta sulestikuga. Tal on punased jalad, must nokk ja mustjas vikerkest. Iseloomulik tunnus on valged "prillid" silmade ümber. Väljaspool pesitsusaega on linnu alaosa valge väga heledate kahvatupruunide tähnidega. Rände ajal näevad linnud välja samamoodi nagu pesitsusajal, välja arvatud alaosa, mis on ääristatud valgega. Isased ja emased näevad välja ühtemoodi.
Ta pesitseb rannikukaljudel, väljaspool pesitsusaega tegutseb rannikumerel .
Kirdekrüüsel

Kirdekrüüsel ("Cepphus columba") on alklaste sugukonda krüüsli perekonda kuuluv lind.
Liik on levinud Vaikse ookeani põhjaosas Kuriilidest ja Kamtšatkalt üle Alaska kuni California poolsaareni. Levila põhjaosas on nad rändlinnud ja lendavad talveks jäävabasse piirkonda. California kirdekrüüslid rändavad seevastu põhja, Briti Columbiasse.
Välimuselt sarnaneb kirdekrüüsel väga krüüsliga, aga on veidi suurem. Neil on tume sulestik valge triibuga tiibadel, tume peenike nokk ja punased jalad, millega nad suudavad kiiresti joosta. On täheldatud sulestiku värvimuutust talvel: selg muutub halliks ja mustaks ning kõhuosa valgeks.
Kirdekrüüsel pesitseb kaljusel rannikul, rannakaljudel ja saartel, sageli väikeste kolooniatena. Täiskasvanud kirdekrüüslid pesitsevad üldjuhul seal, kus ise sündisid. Pesad asuvad harilikult väikestes koobastes, lõhedes või vähemalt süvendites. Sageli kasutatakse teiste lindude mahajäetud pesi. Kurnas on 2 muna.
Toitu ei seira nad õhust, nagu teeb enamik merelinde, vaid vees ujudes. Nad püüavad kalu, vähilaadseid ja muid mereloomi, vajadusel vee all ujudes. Tibusid söödavad vanalinnud pigem kala kui selgrootutega. Tibusid toidavad mõlemad vanalinnud erinevalt alkidest ööpäev läbi ja sellepärast kasvavad kirdekrüüslitibud kiiremini kui algitibud, keda toidetakse ainult öösiti.
Majanduslikku tähtsust neil lindudel ei ole. Nende mune ei korjata, sest neid on raske kätte saada, ja ka linde endid ei kütita.
Kirdekrüüsel kuulub soodsas seisundis liikide hulka.
Esimest korda kirjeldas kirdekrüüslit teaduslikult Peter Simon Pallas 1811.
Krüüsel

Krüüsel ("Cepphus grylle") on merelind krüüsli perekonnast alklaste sugukonnast.
Levila.
Krüüsel on levinud Vaikse ja Atlandi ookeani ning Põhja-Jäämere mandri ja saarte randadel. Eestis pesitseb ta vähe. Ta asustab kaljuseid rannikuid, kus võib pesitseda kolooniatena või paariti. Areaali lõunaosas on ta paigalind, põhjaosas hulgulind. Ta peab saama vaba vett ning selleks kõlbavad isegi lahvandused ja jääpraod.
Eestis on krüüsel haruldane haudelind ja väikesearvuline läbirändaja ning talvituja.
Eestis hinnatakse krüüsli pesitsusaegset arvukust 20–40 paarile, talvist arvukust 1000–3000 isendile.
Krüüsel saabub Eestisse mai alguses ja lahkub septembris. Krüüsel on Eestis II kaitsekategooria liik.
Välimus.
Krüüsli pikkus on 32–38 cm ja tiibade siruulatus 49–58 cm, kaal 340–500 g. Vanalind hundsulestikus on must, suure valge tiivalaiguga, seljapoolel roheka helgiga, alapoolel pruun, punaste jalgade ja tumeda nokaga. Talvel on ülapruun mustjaspruun valgete tähnidega, alapool valge. Puhkesulestik on ülapool helehall, kirjatud tumeda mustriga. Krüüsli noorlind erineb puhkesulestikus vanalinnust tumedama lauba ja tumedavöödiliste tiivalaikude poolest. Teise eluaasta suvel omandab ta vanalinnuga sarnase sulestiku, ent küünra-kattesulgede tumeda mustri tõttu võib ta näida üleni mustana. Krüüsel lendab sirgjooneliselt ja kiirete tiivalöökidega. Häälitsused on vilistavad.
Pesitsemine.
Krüüsel pesitseb Holarktika kaljustel randadel, kaljudel ja saartel Atlandi ookeani põhjaosa ja Põhja-Ameerika idaosa rannikul.
Pesapaigale saabub krüüsel hilja: juunis, areaali põhjaosas isegi juulis. See tuleb asjaolust, et krüüsel armastab pesitseda kaljulõhedes, aga need võivad olla talvel kõvasti lund täis tuisanud ja sulavad lahti aeglaselt.
Kurnas on kaks, harva üks muna. Muna suurus on 57–65 × 38–44 mm. Vanemad hauvad mune 27–38 päeva. Pojad kooruvad juuli alguses ja keskel. Koorunud pojad on kaetud tiheda pehme süsimusta udusulestikuga. Udusuled on keha alapoolel veidi tihedamad. Nähtavasti kaitseb see poegi alajahtumise eest, sest pesa põhi on niiske ja vahel isegi märg.
Hornøya

Hornøya on Norra saar Barentsi meres Finnmargi maakonnas Vardø vallas, Vardøst 1 km edelas. Geograafilised koordinaadid on . 
Saarel on Norra põhiosa kõige idapoolsem punkt. Äärmuspunkti koordinaadid on .
Hornøya pikkus on umbes 900 meetrit ja laius umbes 650 meetrit. Saare pindala on 0,4 km².
Saare kõrgeim punkt ulatub 60 meetrini merepinnast. 
Saarel asub 1896. aastal rajatud Vardø tuletorn. Pärast selle automatiseerimist 1991. aastal saarel püsielanikke pole. 
Suviti elavad Hornøyal Tromsø ülikooli bioloogid. 
Saare aluskord koosneb liivakivist ja kiltkivist.
Hornøyal asuva merelindude kaitseala tõttu kehtivad saarel inimtegevusele piirangud.
Transiiver

Transiiver (inglise keeles "transceiver", sõnadest transmitter" saatja ja "receiver vastuvõtja) on seade signaalide saatmiseks ja vastuvõtmiseks.
Ajalooliselt on sõna transiiveri esmane tähendus raadioseade, mis võimaldab raadiosignaali antenni abil raadiolainete vahendusel välja saata ning ühtlasi raadiosignaale vastu võtta. Raadioamatöörid kasutavad transiiverit raadiojaamana (vt amatöörraadio).
Seda terminit kasutatakse ka muude seadmete kohta, mis suudavad signaale nii edastada kui ka vastu võtta sidekanali kaudu. Näiteks optilised transiiverid edastavad ja võtavad vastu optilisi signaale kiudoptilistes süsteemides ja siinitransiiverid edastavad ja võtavad vastu digitaalseid andmeid arvuti andmesiinides.
Transiiveriks on nimetatud ka seadet, mille abil sai ühendada kohtvõrgu jaoturi (HUB) või töökoha arvutivõrku. Seda on samuti kasutatud eri võrgutüüpide ühendamiseks, nt koaksiaalkaabli ühendamiseks valguskaabliga.
Oslo tramm

Oslo trammiliiklust korraldab ühisveondusettevõte Oslo Sporvognsdrift. 
Trammid sõidavad Oslos alates 1875. aastast. Käigus on 6 liini 99 peatusega. Rööbastee kogupikkus on 131,4 km.
Oslo on ainuke linn Norras, kus töötab tramm.
Kasutusel on Saksa DUEWAGi toodetud trammid SL-79 ja Itaalia Ansaldo STSi toodetud SL-95.
Liinid.
2009. aasta seisuga on käigus järgmised liinid:
Trammid sõidavad 10-minutiste intervallidega, õhtul ja puhkepäevadel 20-minutiste intervallidega. Kui samal teelõigul sõidab mitu trammiliini, väljuvad trammid 5-minutilise intervalliga.
2008. aastal tehti trammiga iga päev umbes 110 000 sõitu.
Tulevikus on kavas jätta tööle vaid viis liini.
Hornøya (Tusenøyane)

Hornøya on Norrale kuuluv saar Teravmägede saarestikus. Hornøya on Edgeøyast lõunas paiknevasse Tusenøyane saarestikku kuuluva Tribotnane saarterühma põhjapoolseim saar. 
Saare geograafilised koordinaadid on .
Avinor

AS Avinor on riigile kuuluv ettevõte Norras, mis haldab tsiviillennujaamu. Avinor kuulub Norra kommunikatsiooni- ja transpordiministeeriumile. See loodi 1. jaanuaril 2003 Luftfartsverketi erastamise käigus. 
Avinorile kuulub 45 lennujaama Norras, neist 14 jagatakse Kuningliku Norra Õhujõududega (tuntud kui Luftforsvaret). Ettevõte vastutab õhuliikluse eest Norras. Lisaks 45 lennujaamale haldab Avinor Bodø, Stavangeri ja Oslo piirkonna juhtimiskeskust.
Avinori tegevdirektor on Sverre Quale, kes on ametis 18. aprillist 2006, ja esimees on Inge K. Hansen.
Rush (album)

Rush on Kanada "hard rock"'i ansambli Rush 1974. aastal ilmunud debüütalbum.
Tord Gustavsen

Tord Gustavsen (sündinud 5. oktoober 1970 Oslos) on norra džässpianist. 
Ta õppis konservatooriumis Trondheimis ja Oslo ülikoolis. Ta on teinud mitu rahvusvahelist kontserditurneed ning juhib omanimelist triot. Tord Gustavseni Trio on välja andnud 3 muusikaalbumit, neist viimane ilmus aprillis 2007.
Ta on väga huvitatud psühholoogiast ning on kirjutanud pikka aega uurimistööd Helm Stierlini ja Anne-Lise Løvlie Schibbye psühholoogilise dialektilise teooria kohta.
Råde vald

Råde vald on vald Norras Østfoldi maakonnas.
Valla keskus on Karlshus. Neli suuremat asulat vallas on Karlshus, Saltnes, Missingmyr ja Slangsvold.
Aastatel 2020–2023 kuulus vald Vikeni maakonda.
Vardø

Vardø (saami "Várggát") on linn Norras Finnmargi maakonnas, Vardø valla keskus. Asub Vardøya saarel. Vardø on Norra idapoolseim linn.
Vardø sai linnaõigused 1789. aastal.
Vardøs peatuvad Hurtigruteni laevad.
Vardø Svartnesi lennujaam asub mandril.
Karlshus

Karlshus on asula Norras Østfoldi maakonnas, Råde valla keskus. 
Pindala on 1,82 km², elanike arv 1952 (2008).
Karlshus asub Mossi lennujaama lähedal. Asulat läbib Euroopa maantee E6. Asulas asub Råde raudteejaam.
Apoptygma Berzerk

Apoptygma Berzerk on Norra bänd, mille 1989 asutasid Stephan Groth ja Jon Erik Martinsen. See teeb elektroonilist rokkmuusikat.
Bändi nimel puudub selge tähendus. See on seotud kreekakeelse sõnaga ἀποφθέγγομαι ("apophthengomai"), mis tähendab lauset, mille keegi ilma abivahenditeta omaenese peast välja ütleb. Berserk on vanaskandinaavia sõjamees, kes on lahingumöllust ja sellega kaasnevast verepulmast joobunud. Niisiis võiks see nimi tähendada berserki manifesti. Bändi asutajaliige, liider ja solist Groth väidab ise, et see sõna on sõnaraamatust juhuslikult valitud. Vanakreeka sõna ἀπόφθεγμα ("apoptygma") tähendab tuunika osa.
Bändi asutajaliikmed Groth ja Martinsen kirjutasid mitu laulu. Nende seas oli "Ashes To Ashes", mille nad avaldasid 1991 bändi esimese singlina. Varsti pärast seda lahkus Martinsen bändist, sest bändi muusikaline suundumus tekitas temas ebamugavust.
Groth on olnud bändi liige vahetpidamata alates selle asutamisest. Teised selle liikmed on küllalt tihti vahetunud. Geir Bratland kuulus bändi 14 aastat (1995–2009), Anders Odden 10 aastat (1992–1999 ja 2003–2006) ning Fredrik Brarud ja Audun Stengel 7 aastat (mõlemad 2002–2009), ülejäänud liikmed mitte üle 3 aasta.
Paljudel bändi albumitel on peidetud pala, mida ülejäänud albumist eraldab mitu minutit vaikust.
Ansambel on auhindu võitnud nii Saksamaal kui ka Skandinaavias. Apoptygma Berzerk on käinud kontserdireisidel Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Iisraelis koos bändide VNV Nation, Beborn Beton ja Icon of Coil.
Apoptygma Berzerk esines Eestis esimest korda 2007 Järvakandis Rabarockil.
Skiptveti vald

Skiptveti vald on vald Norras Østfoldi maakonnas.
Valla keskus on Meieribyen.
Meieribyen

Meieribyen (ka "Skiptvet") on asula Norras Østfoldi maakonnas, Skiptveti valla keskus. 
2017. aastal elas seal 1728 inimest.
Asulast veidi ida pool asub Skiptveti kirik.
Lasse Kjus

Lasse Kjus (sündinud 14. jaanuaril 1971 Oslos) on Norra endine mäesuusataja. Olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister. 
Kjus on võitnud viis olümpiamedalit (ühe kuldmedali, kolm hõbedat ja ühe pronksi), 11 maailmameistrivõistluste medalit (kolm kulda ja kaheksa hõbedat) ja kaks maailma karikat. Kjus lõpetas oma eduka karjääri Åres MK-finaalis 17. märtsil 2006.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikas.
Kjus on võitnud 18 MK-etapi (kiirlaskumises 10, Alpi kahevõistluses 4, ülisuurslaalomis 2, suurslaalomis 2).
Maailma karikasarja etapivõidud.
Lasse Kjus osales kokku 348 MK-etapil ja jõudis poodiumile 60 korral, millest 18 korda kõige kõrgemale astmele.
1997. aasta Norra parlamendivalimised

1997. aasta Norra parlamendivalimised toimusid 15. septembril 1997. 
Need valimised andsid ootamatu tulemuse, mis aga veel kord kinnitasid vasak-parempoolsuse skaala aegumist. Sotsiaaldemokraadid kaotasid, kui tegelikult üpris vähe. 1993 olid nad saanud 36,9% nüüd aga 35%, kohti vastavalt 67 ja 65. Töölispartei oli endiselt suurim partei, ületades rohkem kui kaks korda suuruselt järgmist – Kristlikku Rahvaparteid. Töölispartei peaminister Thorbjørn Jagland astus aga tagasi, nagu oli lubanud teha, kui nad saavad vähem hääli kui eelmistel valimistel.
1997. aasta valimiste kõige suurem võitja oli Progressipartei, kes meelitas oma lubadustega valijad teistel parteidelt, seal hulgas ka Töölisparteilt. Progressipartei läks koguni mööda Høyrest, kellele 1997. aasta valimised "olid halvimad pärast 1884. aastat".
Åmli vald

Åmli vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Åmli.
Valla staatuse sai Omlidi kihelkond 1. jaanuaril 1838. Aastal 1876 eraldati Åmlist Myklandi vald ning 1908. aastal Gjøvdali ja Tovdali vald. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Arendali vald

Arendali vald on vald Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Arendal.
2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Vegårshei vald

Vegårshei vald on vald Norras Agderi maakonnas.
2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Vapp.
Vapp kinnitati 30. aprillil 1987. Sellel kujutatakse rebast, kes esindab kohalikku ürgset loodust ja rebasefarmi.
Tvedestrandi vald

Tvedestrandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Tvedestrand.
Ajalugu.
Valla staatuse sai Tvedestrandi linn 1. jaanuaril 1938. Aastal 1960 liideti sellega Dypvågi ja Holti vald. Hiljem on Tvedestrandist eraldatud Strengereid ja Folevatneti alad ning liidetud vastavalt Molandi ja Risøri vallaga.
Molandi vallale kuulunud Holtegårdeni ala omakorda on liidetud Tvedestrandiga. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Lillesandi vald

Lillesandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Lillesand.
Valla staatuse sai Lillesandi linn 1. jaanuaril 1838. Aastal 1962 liideti sellega Høvågi ja Vestre Molandi vald ning Eide vallast Gitmarkgårdene ala. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Byglandi vald

Byglandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Bygland.
Byglandi vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastani 2019 kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Evje og Hornnesi vald

Evje og Hornnesi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Evje.
Evje og Hornnesi vald loodi 1. jaanuaril 1960, kui liideti Evje ja Hornnesi vald. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Valle vald

Valle vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Valle.
Valle vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastani 2019 kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Camilla Collett

Jacobine Camilla Collett (neiupõlvenimega Wergeland; 23. jaanuar 1813 – 6. märts 1895) oli norra kirjanik, keda peetakse ka norra esimeseks feministiks. Ta oli luuletaja Henrik Wergelandi noorem õde.
Risøri vald

Risøri vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Risør.
Risøri linn sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Aastani 2019 kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Ivelandi vald

Ivelandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Birketveit.
Vald loodi 1. jaanuaril 1886, kui endine Hornnes og Ivelandi vald jagati Ivelandi ja Hornnesi vallaks. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Grimstadi vald

Grimstadi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Grimstad.
Grimstadi vald loodi 1. jaanuaril 1838. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Grimstadis asub üks Agderi Ülikooli linnak.
Birkenesi vald

Birkenesi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Birkelandi küla. Birkenesi valda ümbritsevad Frolandi, Grimstadi, Lillesandi, Kristiansandi, Vennesla vald, Ivelandi ja Evje og Hornnesi vald.
Ajalugu.
Birkenes kui omavalitsus loodi 1. jaanuaril 1838, kui ajalooline Tveiti kihelkond jagati Tveiti ja Birkenesi vallaks, sest kihelkonna poolitas maakonnapiir. 1883. aastal liideti osa Bireknesi asustamata alast Landviki vallaga. 1967. aastal liieti Birkenesiga Herefossi ja Vegusdali vald. 1970. aastal liideti Birkenesiga Frolandi valla asustamata alasid, mis aastani 1967 olid Myklandi valda kuulunud. 1979. aastal liideti Birkenesiga Frolandi vallast lisaks asustamata Landheia ala. Hiljem on kaks Birkenesi valla asustatud ala liidetud vastavalt Evje og Hornnesi ja Frolandi vallaga. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Frolandi vald

Frolandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Blakstadi küla.
2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Vapp.
Valla vapp kinnitati 17. jaanuaril 1986. Vapil kujutatakse oravat, kes on kohalike metsade ja ürgse looduse sümbol.
Bykle vald

Bykle vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Bykle küla.
2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Kai Kiil

Kai Frank Kiil (8. september 1947 Øksfjord Loppa vald Finnmargi maakond – 19. november 2025) oli norra muusik ja meelelahutaja. Ta oli üks popansambli Banana Airlines asutajaliikmetest ning tegutses ansamblis nii laulja kui ka kitarristina.
Banana Airlines loodi 1982. aastal ning saavutas tuntuse oma humoorikate laulude ja energiliste lavashow’dega. Kiili isikupärane esinemisstiil ja selge lauluhääl tegid temast ansambli ühe keskse liikme ning aitasid kaasa bändi populaarsusele eriti Põhja-Norras.
Lisaks Banana Airlinesile osales Kiil erinevates muusikaprojektides ja esines aastakümnete jooksul nii kontsertidel kui ka telesaadetes.
Spydebergi vald

Spydebergi vald oli vald Norras Østfoldi maakonna loodeosas.
Valla keskus on Spydeberg.
2020. aastal liideti Spydebergi vald Indre Østfoldi vallaga.
Spydeberg

Spydeberg on asula Norras Østfoldi maakonnas Indre Østfoldi vallas, endise Spydebergi valla keskus.
Spydebergi elanike arv on umbes 4000 inimest. Asula asub Oslost 45 km kaugusel kagus ning sel on hea bussi- ja rongiühendus Osloga.
Viited.
[[Kategooria:Norra asulad]]
[[Kategooria:Østfoldi maakond]]
Trøgstadi vald

Trøgstadi vald oli vald Norras Østfoldi maakonna põhjaosas.
Valla keskus on Skjønhaug.
2020. aastal liideti Trøgstadi vald Indre Østfoldi vallaga.
Kvænangeni vald

Kvænangeni vald (saami "Návuona suohkan") on vald Norras Tromsi maakonnas. Asub Kvænangeni fjordi ääres.
Skjønhaug

Skjønhaug on asula Norras Østfoldi maakonnas Indre Østfoldi vallas, endise Trøgstadi valla keskus. 
Pindala on 1,80 km², elanike arv 1891 (1.01.2008).
Våleri vald (Østfold)

Våleri vald on vald Norras Østfoldi maakonnas.
Valla keskus on Kirkebygda.
Kirkebygda (Våler)

Kirkebygda ehk Kirkebygden on asula Norras Østfoldi maakonnas, Våleri valla keskus. 
2005. aastal oli asula elanike arv 738, 2011. aastal 1087. Asulas asub kirik, kool, lasteaed ja hooldekodu.
Perthi leping

Perthi leping sõlmiti 1266. aastal Perthis Šotimaa ja Norra vahel ning see lõpetas sõjalise konflikti Hebriidide ja Mani saare üle. Lepingu sõlmimise ajal valitses Norrat Magnus Lagabøte ja Šotimaad Alexander III.
Ajalooline taust.
Hebriidid ja Man olid kuulunud norralastele juba sajandeid. Ametlikult läksid need Norra valdusse 1098. aastal mil Šotimaa kuningas Edgar need Magnus Paljasjalale andis.
Saared tekitasid pidevalt pingeid Norra ja Šotimaa vahel ning korduvalt jõuti ka sõjalise konfliktini. 1263. aastal toimus Largsi lahing, mille norralased kaotasid.
Leping.
Perthi lepingu järgi läksid Hebriidid ja Mani saar Šotimaa kontrolli alla. Norra sai vastutasuks korraga 4000 marka hõbedat ning lisaks pidi Šotimaa tasuma igal aastal veel 100 marka (maksmine lõppes 14. sajandil). Samuti tunnistas Šotimaa Norra ülemvõimu Orkney ja Shetlandi saartel.
Perthi lepingut uuendati 1312. aastal, mil Norrat valitses Håkon V Magnusson ja Šotimaad Robert I.
Finnmarksvidda

Finnmarksvidda on platoo Skandinaavia poolsaarel Põhja-Norras, mis hõlmab umbes 36% Finnmargi maakonnast. Pindala on umbes 22 000 km². Platoo on 300–500 m kõrgune.
Finnmarksviddal asub Øvre Anarjóhka rahvuspark.
Sisemaal valitseb kontinentaalne kliima. Kárášjohkas on registreeritud Norra külmarekord –51,4 °C (1. jaanuaril 1886).
Våleri vald

Våleri vald on kahe valla nimi Norras:
Balåifossen

Balåifossen on juga Norras Osafjordeni kagurannikul Vestlandi maakonnas Balåi jõel. Olles 850 meetrit kõrge, on see kõrguselt teine Norras ja maailmas seitsmes.
Balåifossen langeb Osafjordenisse. Juga koosneb kolmest astangust, nendest kõrgeim on 452-meetrine. Joa laius ulatub 6 meetrini, kuid suvisel ajal võib laius oluliselt väheneda või vesi joas sootuks lõppeda. Juga saab oma vee peamiselt mägedes asuvast lumest ning mitmest väikesest (mäestiku)järvest.
Kirkebygda

Kirkebygda ('kirikuküla') on kahe vallakeskuse nimi Norras:
Strupenfossen

Strupenfossen on juga Norras Vestlandi maakonnas Gloppeni vallas Strupeni jõel. Kõrgusega 820 m see on kõrguselt kolmas juga Norras ja Euroopas. Koosneb seitsmest astangust ja selletõttu võib joa kõrgus olla ebatäpne. Seepärast peetakse mõne allika järgi kõrgemaks kõrguselt järgmine, 818 m kõrge Ramnefjellfosseni juga.
Salv (relva osa)

Salv (kõnekeeles ka "magasin", "kassett") on tulirelva või laskurrelva osa, milles on tulistamisel ette antav laskemoon (peamiselt padrunid, mürsud). 
Salv võib olla relvale sisse ehitatud või relva külge kinnitatav väljastpoolt. Salved on reeglina ehituselt kas lehtsalved või trummelsalved. Ühe relva komplekti võib kuuluda mitu kinnitatavat salve.
Relvasüsteem

Relvasüsteem on statsionaarne, veetav või iseliikuv relv või lahingutehnika. 
Relvasüsteem töötatakse välja taktikalisi või lahingulisi iseärasusi ja nõudmisi arvestades. Relvasüsteemil on oma juhendid (manuaalid) nii tehniliseks käsitsemiseks, kui lahinguliseks kasutamiseks.
Relvasüsteem on tavaliselt teenindatav või hooldatav rohkem, kui 1-2 inimese poolt.
Näiteid relvasüsteemidest:
Nordreisa vald

Nordreisa vald (saami "Ráissa suohkan") on vald Norras Tromsi maakonnas. Piirneb Soomega.
Vald hõlmab Reisafjordenisse suubuva Reisaelva valgala. Valla lõunaosas asub Reisa rahvuspark.
Valla alal asub Mollisfossen.
Sigurd Slembe

Sigurd Magnusson Slembe (ka Sigurd Slembedjakn; surnud 1139) oli Norra trooninõudleja 12. sajandil. Ta väitis end olevat Magnus Paljasjala poeg.
End Magnus Paljasjala pojaks nimetanud Sigurd Slembe ilmus Norrasse Harald Gille (kes ka ise nimetas end Magnus Paljasjala vallaspojaks) valitsusajal ja nõudis, et too võtaks Sigurdi oma kaaskuningaks. Pärast Sigurd Magnussoni surma ei olnud selge, kellele peaks troon kuuluma, ning Norras käis trooninõudlejate vahel kodusõda.
Sigurd kuulutas end 1135. aastal kuningaks ja lasi 1136. aastal une pealt tappa kuningas Harald Gille. Pärast Haraldi surma lasi Sigurd kuningaks kuulutada Magnus Sigurdssoni (Sigurd Magnussoni poeg, kes valitses algul koos Harald Gillega, kuid kelle viimane lasi vangistada ja sandistada). Kuna Magnus oli sisuliselt teovõimetu, nimetas Sigurd end tema eestkostjaks. Sigurd ja Magnus asusid võitlusse end samuti Norra kuningateks pidavate Harald Gille poegade Sigurd Suu ja Inge Haraldssoniga.
1139. aastal toimus Magnuse ja Sigurdi ning Inge Haraldssoni pooldajate vahel Holmengrå lahing. Magnus hukkus lahingus, Sigurd vangistati ja hukati.
Andmed Sigurdi elukäigu kohta põhinevad peamiselt "Heimskringla", Fagrskinna ja Morkinskinna kuningasaagadel. Need omakorda põhinevad nüüdseks kadunud "Hryggjarstykkil", mille autor oli Eiríkr Oddsson.
1863. aastal kirjutas Norra näitekirjanik Bjørnstjerne Bjørnson Sigurdi elulool põhineva draama "Sigurd Slembe".
Kristlik Rahvapartei

 
Kristlik Rahvapartei (Kristelig Folkeparti või Kristeleg Folkeparti, lühend KrF) on Norra kristlik-demokraatlik parteis, mis loodi 1933. aastal.
Partei juht on Olaug Bollestad. Partei juht aastatel 1983–1995, Kjell Magne Bondevik, oli üks prominentsemaid poliitikuid kaasaja Norras. Ta oli Norra peaminister 1997–2000 ja 2001–2005.
Kanarbik

 
Kanarbik ("Calluna vulgaris") on kanarbikuliste sugukonda kuuluva kanarbiku perekonna ainuke liik.
Kasvukohad.
Kanarbik kasvab valgusrikastel nõmmedel, palumetsades ja rabades Euroopas ja Väike-Aasias. Teda on viidud sisse Uus-Meremaale, kus ta on muutunud ohtlikuks võõrliigiks, sest on hakanud kõrvale tõrjuma pärismaiseid taimi.
Kanarbik eelistab nõmmedel ja soodel kasvada. Ta paneb suhteliselt hästi vastu metsatulekahjudele ja on üks esimesi taimi, mis põlendikul tärkab.
Kanarbikupuhmad kasvavad hulgakesi koos, kasvukohas on kogu maapind tihedalt kanarbikku täis ja see teeb kanarbiku kasvukohas liikumise raskeks.
Välimus.
Kanarbik kasvab 20–50 cm kõrguseks. Vars on rohkete peavarrest eemalehoiduvate tõusvate harudega. Lehed on paari millimeetri pikkused.
Õied.
Õitseb juuli lõpust oktoobri alguseni. Õied on roosakad või helelillad, kaheli õiekattega ja neljatised ning on koondunud kobarjate harudega pööristesse tipmistele võrsetele lehtede kaenlasse.
Vili.
Kanarbiku vili on munajas madalate karvadega kaetud kupar, milles on väiksed ümmargused seemned. Valmib septembris. Ühel kanarbikupuhmal võib valmida kuni 90 000 seemet.
Kasutamine.
Ravimtaimena kasutatakse kanarbikku tee valmistamiseks. Kanarbikuteel on rahustav ja undsoodustav toime. Kasutatakse ka reuma vastu ning neeru- ja sapikividest vabanemiseks.
Kanarbik on väga hea meetaim. Kanarbikumeel on veidi mõrkjas maitse.
Keskajal kasutati kanarbikku õllepruulimisel. Hiljem vahetas selle välja humal.
Kanarbik on talvel oluline põtrade, hirvede ja metssigade toiduaine. Seda on kasutatud ka kariloomade söödana ja allapanuks. Noori võrseid ja seemneid söövad haned. Kanarbikust toituvad paljud liblikaröövikud.
Kanarbik on vastupidav karjatamisele. Loomade ärasöödud taimeosad kasvavad tagasi.
Kanarbikku kasvatatakse ilutaimena, millest on aretatud mitmeid sorte: Beoley Crimson (karmiinpunane), Boskoop (helepunane), Cuprea (vasekarva), Firefly (sügavlilla), Long White (valge).
Sümboolika.
Harilik kanarbik valiti 1976. aastal Norra riigiringhäälingu NRK korraldatud rahvahääletuse tulemusel Norra rahvuslilleks.
Viire kurk

Viire kurk on väin Suurest väinast lõunas Viirelaiu ja Virtsu poolsaare vahel.
Väina laius on 3,9 km, suurim sügavus 21,5 m.
Viire kurk asub osaliselt Puhtu-Laelatu looduskaitsealal. Väinas asuvad Rohenina ja Uulutilaid.
Dagfinn Høybråten

Dagfinn Høybråten (sündinud 2. detsembril 1957 Oslos) on Norra poliitik.
Ta on lõpetanud 1984. aastal politoloogia alal Oslo Ülikooli "cand.pol." kraadiga.
Ta oli aastatel 1997–2000 ja 2001–2004 Norra tervishoiuminister ning 2004–2005 töö- ja sotsiaalminister. Ühtlasi oli ta aastatel 2004–2011 Kristliku Rahvapartei juht. 
2007. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Isiklikku.
Ta on abielus ning tal on neli last.
Tema isa oli poliitik Per Høybråten.
Mäesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel

Mäesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos peeti 13.-21. veebruarini. Välja jagati 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele.) 
Tulemused.
Mehed.
Slaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 21. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 65 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1994: Thomas Stangassinger, Austria 
Suurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 19. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 62 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1994: Markus Wasmeier, Saksamaa 
Ülisuurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 16. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 47 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1994: Markus Wasmeier, Saksamaa 
Kiirlaskumine.
&lt;br&gt;Finaal: 13. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 43 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1994: Tommy Moe, USA 
Alpi kahevõistlus.
 
&lt;br&gt;Finaal: 10. ja 13. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 45 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1994: Lasse Kjus, Norra
Østlandet

Østlandet (uusnorra "Austlandet") on piirkond Kagu-Norras. See hõlmab Akershusi, Vestfoldi, Østfoldi, Buskerudi, Telemargi ja Innlandeti maakonda ning Oslo linna.
Nimi "Østlandet" tähendab norra keeles idamaad.
94 578 km² suurune Østlandet piirneb läänes Vestlandetiga, põhjas Trøndelagiga, idas Rootsiga ning lõunas Sørlandeti ja merega.
Østlandeti lõunaosa mis jääb Oslo fjordi äärde, on suhteliselt lauge ning seal on levinud põllumajandus. Tolles piirkonnas on Norra suurim rahvastikutihedus. Oslost 200 km raadiuses elab 40% Norra rahvastikust.
Loodus.
Østlandetisse jäävad mitmed mäeahelikud: Jotunheimen, Dovrefjell ning Rondane. Innlandeti maakonnas asub Skandinaavia kõrgeim mägi Galdhøpiggen. Regioonis asub ka Hardangervidda kõrglava.
Mägede vahel asuvad sügavad orud. Suuremad neist on Østerdal, Gudbrandsdal, Valdres, Hallingdal ja Numedal ning mitu Telemargis asuvat orgu.
Rahvastik.
2007. aasta 1. oktoobril elas Østlandetis 2 343 107 inimest.
Østlandeti mägistel aladel (Innlandeti ning osalt ka Buskerudi ja Telemargi maakonnas) kõneldavad murded erinevad Norra kirjakeelest mõnevõrra ning on teiste murrete kõnelejatele kohati raskesti arusaadavad. Rannikualadel (Telemargis, Vestfoldis, Akershusis, Buskerudis, Oslos ja Østfoldis) kõneldavad murded sarnanevad kirjakeelega rohkem.
Finsskogeni metsades elasid 17. sajandil Soomest välja rännanud soomlased (nn metsasoomlased). Nende keel ja kultuur püsis kuni 20. sajandi keskpaigani.
Østlandeti kirdenurgas elab ka saame.
Mägedevahelistes orgudes on säilinud rohkelt vana rahvakultuuri.
Rannikul paikneb Norra pealinn Oslo ning ka Norra vanim linn Tønsberg.
Linnad.
Linnad on järjestatud elanike arvu järgi (seisuga 1. jaanuar 2007):
Mäesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel

Mäesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys peeti 10.–23. veebruarini. Välja jagati 10 komplekti medaleid (viiel alal nii meestele kui ka naistele).
Tulemused.
Mehed.
Slaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 23. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 77
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Hans Petter Buraas, Norra
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Suurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 21. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 78
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Hermann Maier, Austria
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Ülisuurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 57
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Hermann Maier, Austria
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Kiirlaskumine.
&lt;br&gt;Finaal: 10. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 54
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Jean-Luc Crétier, Prantsusmaa
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 47
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Mario Reiter, Austria
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Naised.
Slaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 20. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 45
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Hilde Gerg, Saksamaa
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Suurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 22. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 68
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Deborah Compagnoni, Itaalia
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Ülisuurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 17. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 43
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Picabo Street, USA
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Kiirlaskumine.
&lt;br&gt;Finaal: 12. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 39
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Katja Seizinger, Saksamaa
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 31
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Katja Seizinger, Saksamaa
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
Stavangeri vapp

Stavangeri valla vapp on Norra Stavangeri valla vapp.
See pärineb 1591. aastast. Sellel kujutatakse harilikku viinapuud ("Vitis vinifera"). 
Sümboli tähendus on teadmata.
Kjetil Haraldstad

Kjetil-Vidar Haraldstad (esinejanimega Frost; sündinud 28. juulil 1973 Øyeris) on Norra trummar. Ta on black metal'i bändide Satyricon ja 1349 liige.
Frost on teinud koostööd ka Gorgorothi, Zyklon-B, Gehenna ja Keep of Kalessiniga.
Frost liitus Satyriconiga 1992. aastal.
Trondheimi vapp

Trondheimi vapp on Norra linna Trondheimi vapp. 
Tronhdheimi vapp põhineb keskaegsel linnapitsatil. Pitsat võeti kasutusele ilmselt 13. sajandil, kuid vanim linnapitsati kujutist kandev dokument pärineb 1344. aastast.
Vapi kinnitas 1897. aastal Trondheimi linnavalitsus.
Trondheimi vapp erineb oma keeruka kujundusega ülejäänutest Norra vappidest.
Vapi vasakul küljel on kujutatud kirikuportaali, millel seisab mitra ja karjasesauaga piiskop. Vapi paremal küljel on kujutatud linnuseportaali, millel seisab kaalusid hoidev kuningas. Loss ja kirik paiknevad kivikaarel, mille all on kujutatud kolme mehepead.
Kuningas ja piiskop sümboliseerivad Trondheimi staatust kuninga ja peapiiskopi residentsina. 
Vapi kilp on sinine ja detailid on hõbedased. Vapi kohal on hõbedane müürkroon.
Lisaplokiliides

Lisaplokiliides (inglise AUI – Attachment Unit Interface) on 15 kontaktiga D-tüüpi pistikühendus, mida kasutatakse Etherneti-seadme ja MAU-seadme (Medium Attachment Unit) ehk transiivri vahel. 
AUI-d kirjeldatakse IEEE Etherneti standardis MAC-i (Media Access Control) ja MAU vahel. AUI-kaabel võib olla kuni 50 m pikkune, kuid sagedasti on kaabel vahele jäetud, kuna MAU ja MAC on juba teineteise külge ühendatud.
AUI-konnektorite kasutamine vähenes 1990. aastate algul, kuna sel ajal hakati MAU-seadmeid arvutite ja jaoturite sisse integreerima. Kasutusele tuli 10BASE-T standard, kuna seda oli mugavam ja paindlikum kasutada kui 10Base-5 (jäme-Ethernet) ja 10BASE-2 (peen-Ethernet). 1990. aastate keskpaigaks oli AUI konnektor praktiliselt kadunud, kuna peale tuli kiire Ethernet. AUI vastand kiire Etherneti standardis on Media Independent Interface (MII), Gigabit Ethernetis GMII ja 10 Gigabit Ethernetis XGMII.
AAUI-d ehk väiksema konnektoriga modifitseeritud vormi kasutasid Apple Macintoshi arvutid aastatel 1991–1998.
Franz Böhme

Franz Friedrich Böhme (15. aprill 1885 Zeltweg, Austria – 29. mai 1947 Nürnberg) oli Saksa ohvitser Teise maailmasõja ajal, kes oli vastutav tsiviilelanike massimõrva eest Serbias.
Esimeses maailmasõjas sõdis ta 1914–1917 Galiitsias ja Volõõnias, 1918 Itaalias.
Maailmasõdadevahelisel ajal teenis ta Austria armees. 1935 sai temast kindralmajor. Märtsis 1938 oli ta Austria armee kindralstaabi juht, asendades sellel kohal Alfred Jansa. Böhme vastutas selle eest, et Austria armee ei osutanud anšlussi käigus Saksa armeele vastupanu. 15. märtsil läks Böhme üle Saksa armeesse.
1. juulil 1939 asus Böhme juhatama Saksamaa 30. jalaväediviisi, 19. juulil 32. jalaväediviisi. Viimase juhina osales ta sügisel 1939 Poola okupeerimises. 28. septembril 1939 määrati ta 2. korpuse ülemaks.
1940 jalaväekindraliks ülendatud Böhme pälvis 29. juunil 1940 Raudristi Rüütliristi. 15. juunil 1940 oli ta 18. mägikorpuse komandör pärast seda, kui selle eelmine ülem Hermann Ritter von Speck oli Prantsusmaal lahingus langenud.
16. septembrist kuni 2. detsembrini 1941 oli Böhme Serbia okupatsioonivõimu ülem.
10. detsembril 1943 sai ta 18. korpuse ja Salzburgi sõjaväeringkonna ülemaks.
Alates 24. juunist 1944 juhatas Böhme Jugoslaavias Saksa 2. Soomusarmeed. 15. juulil 1944 sai ta raskelt vigastada Fieseler Fi 156ga toimunud lennuõnnetuses ja arvati ajutiselt reservi.
8. jaanuaril 1945 sai ta Wehrmachti ülemaks Norras ja ühtlasi 20. mägiarmee komandöriks. See armee lõpetas tegevuse 7. mail 1945.
Mais 1945 võeti ta Norras sõjavangi ja ta anti kohtu alla Jugoslaavias sooritatud sõjakuritegude pärast. Nürnbergis tegi ta Pantvangiprotsessi ajal enesetapu, hüpates vangla neljandalt korruselt alla.
Silinder

Silinder on pöördkeha.
Silindri moodustab ristkülik või ruut, mis pöörleb ümber oma ühe külje. 
Silindri ruumala ("V") avaldub kui 
formula_1
kus "r" on silindri raadius ja "h" on silindri kõrgus.
Silindri pindala (täispindala "A") avaldub kui
formula_2
Külgpindala (ilma põhjadeta) "B" avaldub kui
formula_3
Silindri lõiked:
Silindri lõikamisel tasandiga tekivad järgmised geomeetrilised kujundid: 
a) ringjoon (kui tasand on risti keskteljega), 
b) ellips (kui tasapind läbib üksnes küljepinda aga pole risti teljega)
c) ristkülik või ruut (kui tasand on paralleelne teljega) 
d) ümarate külgedega tünni või vaati meenutav kujund (kui lõiketasapind läbib põhjasid aga pole paralleelne silindri keskteljega).
Peale nende saab tasand lõigata silindrit nii, et tekivad kidunud lahendid. See tekib juhul, kui tasand läbib põhja ringijoonekujulist serva, silindri sisemust läbistamata. Siis on tulemuseks punkt (ringjoone punkt), sirglõik (silindri külg) või ringikujuline põhi.
Silindri pinnalaotus
on ristkülik (või ruut) ja kaks võrdse raadiusega ringi. Ristküliku või ruudu külg, mis moodustab ühise serva põhjadeks olevate ringide servadega on sama pikkusega kui ringi ümbermõõt.
Norra ministeeriumite loend

See on Norra ministeeriumite loend.
Krohvimine

Krohvimise järjekord
Krohvimist alustatakse laest ja liigutakse ülevalt allapoole. Pärast karniiside tõmbamist ja nurkade krohvimist kantakse lakke ja nurkadesse koos seinte ülemise osaga viimistluskiht ning hõõrutakse siledaks.
Siis viimistletakse aknaavade ja piidavahede ülemised osad. Koristatakse töölavad ja töö jätkub seinte alumiste osade krohvimisega. Kui karniise ei ole, viimistletakse kohe lagi puhtalt. 
Algul kaetakse kogu krohvitav pind sisseviskekihiga 2–5 mm paksuselt. Sissevisekihti ei tasandata ja mõned kohad, mis ulatuvad kõrgemale, lõigatakse maha.
Pärast sisseviskekihi tardumist kantakse sellele krundikiht. Iga järgnev krundikiht kantakse peale pärast eelneva kihi kuivamist, s.t kui see pinnalt enam maha ei valgu. Kui kruntkiht on liiga tardunud, tuleb seda hoolikalt veega niisutada. See annab krohvile monoliitsuse. Mördikihid nakkuvad teineteisega paremini.
Mördi tardumisaeg oleneb krohvitava pinna niiskusest ja poorsusest, õhutemperatuurist, mördikihtide paksusest.
Lihtkrohvimise täpsus on väike. Enne krohvimist niisutatakse kõik krohvitavad seinad hästi veega. Kohe peale vee sisseimbumist tehakse sisseviskekiht. See libistatakse rihtlatiga üle, lisatakse teine kiht samalaadselt 10 mm paksuselt ning tasandatakse. Tardunud krundile kantakse viimistluskiht ja silutakse üle. Pärast krohvi kuivamist võib pinda veel lihvides viimistleda.
Burgas

Burgas on linn Bulgaarias, Burgasi piirkonna ja Burgasi valla keskus. Asub Musta mere Burgasi lahe kaldal.
Burgasis on rahvusvaheline lennujaam.
1993. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1993. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 32. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 4.–14. veebruarini Jaapanis Moriokas. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele kui ka naistele). Halva ilma tõttu jäi meeste ülisuurslaalom pidamata.
Tulemused.
Mehed.
Slaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 13. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 78
&lt;br&gt;Maailmameister 1991: Marc Girardelli, Liechtenstein
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Suurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 10. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 88
&lt;br&gt;Maailmameister 1991: Rudolf Nierlich, Austria
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kiirlaskumine.
&lt;br&gt;Finaal: 5. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 45
&lt;br&gt;Maailmameister 1991: Franz Heinzer, Šveits
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 8. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 72
&lt;br&gt;Maailmameister 1991: Stephan Eberharter, Austria
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naised.
Slaalom.
 
&lt;br&gt;Finaal: 4. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 52
&lt;br&gt;Maailmameister 1991: Vreni Schneider, Šveits
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Suurslaalom.
 
&lt;br&gt;Finaal: 10. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 57
&lt;br&gt;Maailmameister 1991: Pernilla Wiberg, Rootsi
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Ülisuurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 14. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 49
&lt;br&gt;Maailmameister 1991: Ulrike Maier, Austria
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kiirlaskumine.
&lt;br&gt;Finaal: 5. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 35
&lt;br&gt;Maailmameister 1991: Petra Kronberger, Austria
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 5. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 47
&lt;br&gt;Maailmameister 1991: Chantal Bournissen, Šveits
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
1996. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1996. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 33. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 12.–25. veebruarini Sierra Nevadas Hispaanias. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele kui ka naistele). Tegelikult pidid need võistlused toimuma juba aasta varem, kuid lume puudumise tõttu lükati need aasta võrra edasi.
Tulemused.
Mehed.
Slaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 25. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 100
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Kjetil André Aamodt , Norra 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Suurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 23. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 103
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Kjetil André Aamodt , Norra
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Ülisuurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 13. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 96
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: võistlust ei toimunud
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kiirlaskumine.
&lt;br&gt;Finaal: 17. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 75
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Urs Lehmann , Šveits 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 19. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 64
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Lasse Kjus , Norra 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naised.
Slaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 24. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 61
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Karin Buder , Austria
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Suurslaalom.
&lt;br&gt;Finaal: 22. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 56
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: : Carole Merle , Prantsusmaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Ülisuurslaalom.
 
&lt;br&gt;Finaal: 12. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 44
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Katja Seizinger , Saksamaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kiirlaskumine.
 
&lt;br&gt;Finaal: 18. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 40
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Kate Pace , Kanada
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 19. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 48
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Miriam Vogt , Saksamaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Marcus Thrane

Marcus Møller Thrane (14. oktoober 1817 Christiania – 30. aprill 1890 Eau Claire, Wisconsin, USA) oli Norra esimese töölisliikumise juht. Thranitteri liikumisel oli oma kõrgpunktis ligikaudu 30 000 liiget, mis oli tollal suuruselt kolmas liikumine. See jäi alla ainult liikumistele Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis. 
Töölisliikumine.
1848. aasta revolutsiooniliste sündmuste mõjul rajas Thrane kooliõpetajana Norras esimese töölisühingu ja paari aastaga kattis nende võrk kogu maa. Kristliku sotsialismi ideed ja Inglise tšartismi meenutav tegevus ühendasid üle 20 000 inimese. Et tööstustöölisi oli sel ajal ainult umbes 10 000, olid Thrane ühingute liikmed enamasti maaproletariaadi hulgast. Nende huve väljendasid palvekirjad, mida esitati kuningale ja mõne radikaalse delegaadi kaudu ka Stortingis. Valitseva kihi vastus oli jõhker – Thrane ja sadakond aktivisti arreteeriti, popside (mõnikord isegi relvastatud) väljaastumised suruti maha. Ühingud lagunesid ja kui Thrane neli aastat hiljem vabanes, jäi tal üle sügavalt pettununa emigreeruda.
Pleven

Pleven on linn Bulgaaria põhjaosas, Pleveni piirkonna ja Pleveni valla keskus. Linna varaserm nimi oli "Plevna".
Lillehammeri vapp

Lillehammeri valla vapp on Norra Lillehammeri valla vapp.
Vapp kinnitati kuningliku otsusega 4. aprillil 1898. Vapi autor on kunstnik Andreas Bloch (1860–1917). Vapil on kujutatud birkebeiner (12. ja 13. sajandi norra sõdalast), motiiv valiti võistlusega. Ametlik vapp sisaldab ka kolmeharulist parapettkrooni.
Abaújvár

Abaújvár on vald Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis.
Abaújvár asub Hornádi paremal kaldal Slovakkia piiri ääres.
Asula on nime (tõlkes 'Aba uus kindlus') saanud seal elanud ungarlaste Aba hõimu järgi, mis oli tollal üks kõige tähtsamaid Ungaris. Asulat on esmamainitud 1046. aastal, mil kuningas Sámuel Aba lasi sinna uue kivikindluse rajada. Asula uus nimi annab alust oletada, et sellel kohal asus loss juba varem. Kumbki loss ei ole säilinud.
Keskajal läbis Abaújvári Ungarist Poolasse viiv kaubatee – Ungari ja Poola olid tollal naaberriigid. 1647. aastani oli Abaúj-Torna komitaadi keskus. Aastatel 1994–2012 kuulus Abaújvár Abaúj-Hegyközi väikepiirkonda.
1920. aastal sõlmiti Trianoni rahuleping, millega pandi paika Slovakkia ja Ungari vaheline piir. Abaújvár sattus üsna piiri äärde ja kaotas kogu oma varasema strateegilise tähtsuse.
Frits Thaulow

Frits Thaulow (20. oktoober 1847 Christiania – 5. november 1906) oli norra impressionistlik kunstnik. 
Thaulow õppis 1870–1872 Kopenhaagenis kuninglikus kaunite kunstide akadeemias. Aastatel 1873–1875 õpetas teda Karlsruhes Badeni Kunstikoolis Hans Gude. Seejärel elas Thaulow põhiliselt Pariisis, kus teda mõjutas prantsuse impressionism. 
Thaulow naasis Norrasse 1880. Temast sai Christian Krohg ja Erik Werenskioldi kõrval üks Norra juhtivaid kunstnikke. 
Ta algatas iga-aastase kunstinäituse Høstutstillingen (1882). 
Norra rahvusgaleriis (Nasjonalgalleriet) on 37 tema tööd.
Hiljem pöördus ta tagasi Prantsusmaale ning suri Hollandis.
Skjervøy vald

Skjervøy vald (saami "Skiervvá suohkan") on vald Norras Tromsi maakonnas.
Vald hõlmab Skjervøya, Kågeni, Arnøya, Laukøya, Haukøya, Hakksteini ja Vorterøya saare ning Uløya põhjaosa.
Kåfjordi vald

Kåfjordi vald (saami "Gáivuona suohkan") on vald Norras Tromsi maakonnas.
1994. aastal sai valla ametlikuks nimeks "Gáivuotna-Kåfjord", 2005. aastast võib kasutada mõlemakeelset nime.
Vallas toimub suviti Riddu Riđđu kultuurifestival.
Klavessiin

Klavessiin (ka "tšembalo"; prantsuse keeles "clavecin", itaalia keeles "clavicembalo", "cembalo", inglise keeles "harpsichord") on muusikainstrument (klahvkeelpill, näppekeelpill), mille heli tekitavad pinguldatud võnkuvad keeled, mida klahvidele vajutamisega näpitakse plektroniga (sulerootsuga). Klavessiini kõla on pinisev ja kustub kiiresti. Eri paigus valmistatud klavessiinid võivad kõlalt ja tämbrilt erineda. Suurematel klavessiinidel on mitu registrit ja manuaali.
Klavessiini kõrgaeg oli baroki- ja klassitsismiajastul. Tänapäeval kasutatakse seda instrumenti tihti vanamuusika esitamisel.
Åli vald

Åli vald on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Ål.
Aali kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838.
Sigdali vald

Sigdali vald on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Prestfoss.
Sigdali vald loodi 1. jaanuaril 1838.
Voulpaix

Voulpaix on küla ja vald Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus.
Voulpaix' elanike arv on 389 (2006). 1850. aastal elas külas 1075 ja 1962. aastal 528 elanikku, ent sellest ajast on külaelanike arv pidevalt vähenenud.
Küla asub 114–178 meetri kõrgusel merepinnast ja selle pindala on 11,55 km².
Rollagi vald

Rollagi vald on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Rollag.
Rollagi vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastatel 2020–2023 kuulus vald Vikeni maakonda.
Rudolf Muus

Rudolf Muus (19. veebruar 1862 – 9. november 1935) oli norra kirjanik. Oma ajal oli ta Norras loetuim ja suurima teoste läbimüügiga kirjanik.
Elulugu.
Muusi kirjanduslik anne avaldus juba varajases nooruses. Esimesi loomekatsetusi tegi ta kuueaastaselt. Koolis kirjutas Muus klassikaaslastele raha eest esseesid. Kaheteistkümneaastaselt kirjutas ta muinasjuturaamatu, mida kunagi ei avaldatud. 
Muus abiellus Olga Erikka Jørginega, kellega sai kümme last. Tema naine oli väga musikaalne ja esines Kristiania teatris.
Muus nautis tegevusi värskes õhus, käis tihti seenel ja kalal.
Paljude tema juttude tegevuspaigaks on Kristiania (praegu Oslo). Enamikus teostes on kirjeldatud tolleaegset Oslo elukeskkonda. Ta tõlkis norra keelde mitu väga mahukat saksa ja inglise romaani.
Øvre Eikeri vald

Øvre Eikeri vald on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Hokksund.
Øvre Eikeri ja Nedre Eikeri vald tekkisid Eikeri valla jagunemisel 1. juulil 1885.
Aastatel 2020–2023 kuulus vald Vikeni maakonda.