tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kazlų Rūda vald

Kazlų Rūda vald (leedu keeles "Kazlų Rūdos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses. Aastani 1999 oli osa Marijampolė rajoonist.
Valla pindala on 360 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3908 inimest. Valla keskus on Kazlų Rūda linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil M.Valančiaus g. 12. Vallavanem on I. Černiauskienė. Vallas asub ka Jūrė alev (2011. aastal elas seal 6051 inimest).
Ell-Maaja Randküla

Ell-Maaja Randküla (29. juuli 1939 Paide – 16. juuni 2016 Tallinn) oli eesti moekunstnik ja -ajakirjanik.
Ta lõpetas 1965. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunstnikuna.
Aastatel 1983–1992 oli ta Tallinna Moemaja moeajakirja Siluett peatoimetaja. 1980. aastatel oli ta Mati Eliste juhitud populaarse telesaate "Reklaamiklubi" iganädalane külaline, jagades moekommentaare.
Ta töötas ka kostüümikunstnikuna järgmistes filmides ja lavastustes: 
Hiljem tegeles Randküla sisearhitektuuri aastaraamatu "Ruumipilt" koostamisega.
1961. aasta maailmameistrivõistlused moodsas viievõistluses

1961. aasta moodsa viievõistluse maailmameistrivõistlused toimusid 19.–23. augustil 1961 Moskvas.
Jankai vald

Jankai vald (leedu keeles "Jankų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses. Aastani 1999 oli osa Šakiai rajoonist.
Valla pindala on 169 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1194 inimest. Valla keskus on Jankai küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 6. Vallavanem on Jevgenij Kušnarenko.
Antanavase vald

Antanavase seniūnija (leedu keeles "Antanavo seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses.
Valla pindala on 19 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 764 inimest. Valla keskus on Antanavase küla. Vallamaja asub aadressil Sūduvos g. 1. Vallavanem on Artūras Urbonas.
Tähti Saar

Tähti Saar (30. jaanuar 1944 – 18. juuni 2016) oli eesti arst ja meditsiiniõppejõud.
Ta sündis Viljandis, kuid tema haridustee on kulgenud peamiselt Tartus. 
1962. aastal lõpetas ta kuldmedaliga Tartu 1. Keskkooli (praegune Hugo Treffneri Gümnaasium) ning 1968. aastal "cum laude" Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 
Olles omandanud anestesioloogi eriala, asus ta tööle Kuressaare Haiglas. 
1971. aastal naasis Saar ülikoolilinna, kus jätkas tööd anestesioloogina Tartu Kliinilises Haiglas. 
Paralleelselt kliinilise tööga pühendus ta ka õppe- ja teadustööle ning oli alates 1979. aastast arst-õppejõud. 
Ta avaldas üle 80 teadustöö, eriti suur on Tähti Saare panus kardioanesteesia ja kardiointensiivravi, samuti pulmonoloogilise intensiivravi ja lasteanesteesia arengusse Eestis.
1963. aasta maailmameistrivõistlused moodsas viievõistluses

1963. aasta moodsa viievõistluse maailmameistrivõistlused toimusid Šveitsis Magglingenis 22.–26. septembril 1963. Olulise muudatusena peeti alad ebatraditsioonilises järjekorras.
Plutiškėse vald

Plutiškėse vald (leedu keeles "Plutiškių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses.
Valla pindala on 30 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 734 inimest. Valla keskus on Plutiškėse küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 5. Vallavanem on Arūnas Arlauskas.
Didier Deschamps

Didier Claude Deschamps ( ; sündinud 15. oktoobril 1968 Bayonne'is) on Prantsusmaa endine kutseline jalgpallur ja praegune Prantsusmaa jalgpallikoondise peatreener.
Ta oli kaitsev poolkaitsja sellistes suurklubides nagu Chelsea, Juventus ja Marseille. Ta oli aastaid Prantsusmaa jalgpallikoondise kapten ning oli ka 1998. aasta maailmameistriks ja 2000. aasta Euroopa meistriks tulnud meeskonna kapten. Marseille ja Juventuse koosseisus on ta kahekordne UEFA Meistrite Liiga võitja (vastavalt 1993. ja 1996. aastal).
2018. aastal oli ta maailmameistriks tulnud Prantsusmaa koondise peatreener. Temast sai sellega kolmas jalgpallur maailmas, kes on tulnud maailmameistriks nii mängija kui ka treenerina. Varem olid seda saavutanud brasiillane Mário Zagallo ja sakslane Franz Beckenbauer.
Paldiski sadam

Paldiskis on/oli mitu sadamat:
Rahvamajanduse Saavutuste Näitus

Rahvamajanduse Saavutuste Näitus (vene keeles Выставка достижений народного хозяйства, lühend ВДНХ) on Venemaal Moskvas asuv alaline messikeskus ja lõbustuspark. See on suuruselt teine messikeskus Moskvas ja on maailmas 50 suurima messikeskuse seas. Keskuse pindala on pärast 2014. aasta laienemisi 520 ha, millest paviljonide alla jääb 134 000 m² (13,4 ha).
Keskus ehitati 1935–1954. 1939–1959 kandis see nime "Üleliiduline Rahvamajanduse Saavutuste Näitus" (vene Всесоюзная сельскохозяйственная выставка, lühend ВСХВ). 1959–1991 kandis nime "NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näitus" (vene Выставка достижений народного хозяйства СССР, lühend ВДНХ СССР) ja 1992–2014 "Üle-Venemaaline Näitusekeskus" (vene Всероссийский выставочный центр, lühend ВВЦ).
Paulo Futre

Paulo Futre (sündinud 28. veebruaril 1966 Montijos) on Portugali endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Portugali jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1983–1995 41 mängu ja lõi 6 väravat.
Nenad Đorđević

Nenad Đorđević (sündinud 7. augustil 1979 Paraćinis) on Serbia jalgpallur, kaitsja.
Ta kuulus Serbia ja Montenegro jalgpallikoondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal.
Mario Haas

Mario Haas (sündinud 16. septembril 1974) on Austria endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Austria jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2007 43 mängu ja lõi 7 väravat.
Michael Baur

Michael Baur (sündinud 16. aprillil 1969 Innsbruckis) on Austria endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Austria jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2002 40 mängu ja lõi viis väravat.
Željko Petrović

Željko Petrović (sündinud 13. novembril 1965 Nikšićis) on Serbia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Vlada Avramov

Vladimir "Vlada" Avramov (sündinud 5. aprillil 1979 Novi Sadis) on Serbia endine jalgpallur, väravavaht.
Rade Bogdanović

Rade Bogdanović (sündinud 21. mail 1970 Sarajevos) on Serbia endine jalgpallur, ründaja.
Dragiša Binić

Dragiša Binić (sündinud 21. oktoobril 1961 Golubovacis) on Serbia endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–1991 kolm mängu ja lõi ühe värava.
Ranko Despotović

Ranko Despotović (sündinud 21. jaanuaril 1983 Loznicas) on Serbia endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Serbia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2007–2011 4 mängu.
Aleksandar Živković

Aleksandar Živković (sündinud 28. juulil 1977) on Serbia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Ta kuulus Serbia koondisse 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis.
Torņakalnsi raudteejaam

Torņakalnsi raudteejaam on raudteejaam Riia–Tukumsi raudteeliinil ja Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Torņakalnsi asumis. 
Jaam koosneb A- ja B-pargist. A-pargis on 6 teed ja kolm ooteplatvormi, B-pargis on 10 teed. Jaamas peatuvad Jelgavasse ja Tukumsisse sõitvad elektrirongid, seal võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. B-pargi tupikteedel asub Läti Raudtee Ajaloomuuseum. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 2,7 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Torņakalnsi raudteejaam teenindab aastas ligikaudu 31 000 kaubarongi ja 41 000 reisirongi. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni.
Ajalugu.
Jaam rajati aastal 1868 ja algul kandis see nime Riga-Mitauer Bahnhof. Tegemist oli Riia ja Jelgava vahelise raudteeliini lõppjaamaga. Jaamahoone asus tänapäevasest vaksalist põhja pool; see on osaliselt säilinud (aadress on Akmeņu ielā 38), kuigi on elumajaks ümber ehitatud. Jaamahoone oli osalt tellistest, aga suuremalt osalt puidust kahekorruseline hoone. Jaamahoones olid daamidele ja härradele mõeldud ruumid, ootesaalid, telegraafijaam, samuti ka liini kantselei.
Aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee, ühtlasi rajati ka raudteesild üle Daugava jõe. See tõi kaasa jaama tähtsuse vähenemise, kuna liini lõppjaamaks kujunes siis Riia keskraudteejaam. Aastal 1877 hakkasid jaamas peatuma Tukumsisse sõitvad rongid. Aastal 1895 hakkas jaam kandma nimetust Rīga III. Sel perioodil rajati ka tänapäevane jaamahoone, mis aastal 1994 põles, ent seejärel restaureeriti. Ka rajati selle juurde samanimeline kaubajaam; hiljem (aastal 1912) ühendati need ühtseks Torņakalnsi raudteejaamaks.
Aastal 1941 kasutati Torņakalnsi raudteejaama küüditamisel, raudteejaama juures on aastal 1990 püstitatud mälestustahvel Aastal 1996 lisati ohvrite mälestuseks ka kaubavagun. Aastal 1950 muudeti Tukumsi suunas viiv tee elektriraudteeks, aastal 1972 elektrifitseeriti ka Jelgavasse viiv raudtee.
Atgāzene raudteepeatus

Atgāzene raudteepeatus on raudteepeatus Riia-Jelgava raudteeliinil Riia linna Atgāzene asumis. 
Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 4,4 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.
Peatus rajati 1928. aastal. Algul kandis see "Ģimnastikas iela" nime. 1929. aastas sai peatus tänapäevase nime. 1972. aastal raudtee elektrifitseeriti. 2007. aastal põles vana jaamahoone maha, selle asemele rajati uus ootepaviljon.
Raudteepeatus Biznesa augstskola &quot;Turība&quot;

Biznesa augstskola "Turība" (tõlkes 'kõrgem ärikool Turība') on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Atgāzene asumis aadressil Laktas iela 5. 
Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 5,2 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.
Peatus avati 29. augustil 2003. Tegemist on kõige uuema peatusega sel liinil, ühtlasi on see ainus peatus, mis Lätis peale taasiseseisvumist on avatud. Peatuse rajamist finantseeris Kõrgem ärikool "Turība".
Tīraine raudteepeatus

Tīraine raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Ziepniekkalnsi asumi ja Mārupe piirkonna piiril aadressil Tīraines iela 1. Peatus on nime saanud Tīraine küla järgi.
Iga päev peatub seal 36 reisirongi, ainult tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 7,9 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A tsooni.
Peatus rajati aastal 1928 ja algselt kandis see nime "Tīriņi". Aastal 1936 sai peatus tänapäevase nime. Teise maailmasõja ajal peatus suleti, taas avati see aastal 1983.
Tīraine

Tīraine on küla ("lielciems") Lätis Mārupe piirkonnas. Külas asub Riia–Jelgava raudteeliini Tīraine raudteepeatus. 
Külas on põhikool. Tīraine tekkis XX sajandi alguses turbatööstuse töölisasulana.
Baloži raudteepeatus

Baloži raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Olaine piirkonnas Olaine vallas Stūnīši külas. Peatus on nime saanud nelja kilomeetri kaugusel asuva Baloži linna järgi.
Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 12,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.
Peatus rajati 1907. aastal ja algselt kandis see nime "Rolbušas platforma". Esimese maailmasõja ajal algas sealt Daugava suunas viiv kitsarööpmeline raudtee. Sel ajal hakkas peatus kandma "Dzeņi" nime. 1950. aastatel sai peatusest raudteejaam; sealt algas Baloži turbavabrikusse viiv kitsarööpmeline raudtee. Sel ajal rajati ka silikaattellistest jaamahoone, mis on tänapäeval kasutusel eluhooonena. Aastal 2003 demonteeriti kitsarööpmeline raudtee ja jaamast sai peatus.
Stūnīši

Stūnīši (ka Gaismas) on küla ("lielciems") Lätis Olaine piirkonnas Olaine vallas Riiast 14 kilomeetri kaugusel. Küla asub merepinnast 9 meetri kõrgusel. Stūnīšis asub Riia–Jelgava raudteeliini Baloži raudteepeatus. 
Külas on raamatukogu. Stūnīši tekkis turbatööstuse töölisasulana; tänapäeval on selle aladele tekkinud arvukad aianduskooperatiivid.
Jaunolaine raudteepeatus

Jaunolaine raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Olaine piirkonnas Olaine vallas Jaunolaine külas.
Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 17,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni.
Peatus avati aastal 1983. Peatuse lähistelt algab Olaine raudteejaamast Olaine naftahoidla juurde viiv harutee.
Jaunolaine

Jaunolaine (ka Olaine) on küla ("lielciems") Lätis Olaine piirkonnas, Olaine valla halduskeskus. Küla asub Riiast 21 kilomeetri kaugusel, merepinnast 8 meetri kõrgusel. Jaunolaines asub Riia–Jelgava raudteeliini Jaunolaine raudteepeatus. 
Külas on kultuurimaja ja raamatukogu. Jaunolaine tekkis Nõukogude ajal kohaliku sovhoosi keskasulana endise vallamaja ja Olaine luteri kiriku ümbrusse.
Patrick Wilson

Patrick Joseph Wilson (sündinud 3. juulil 1973) on USA näitleja ja laulja. 
Wilson sündis USA Virginia osariigis Norfolkis Mary Kay Wilsoni noorima pojana. Ta ema on lauluõpetaja ja kutseline laulja, isa John Wilson pensionil uudistesaatejuht. Paticku vend Mark töötab uudistesaatejuhi ja reporterina WTVT-s.
Ta esivanemad on pärit Inglismaalt. Wilson kasvas üles Florida osariigis Saint Petersburgis ja õppis Shorecrest Preparatory Koolis.
Noorena, 1995. aasta alguses, oli ta Broadway näitleja. Wilson on olnud nomineeritud kaks korda Tony auhinnale rollide eest The Full Monty (2000-01) ja Oklahoma! (2002). Aastal 2003 mängis ta HBO miniseriaalis "Angels in America", mille eest oli ta nomineeritud Kuldgloobuse auhinnale ja Primetime Emmy auhinnale minisarja või mängufilmi parima kõrvalosatäitja kategoorias.
Wilson on mänginud ka filmides "Ooperifantoom" (2004), "Väikesed lapsed" (2006), "Valvurid" (2009), "Astraal" (2010), "Astraal 2" (2013), "Kurja kutsumine" (2013) ja "Kurja kutsumine 2" (2016). Telesarjadest on ta mänginud CBS-i draamasarjas "A Gifted Man" (2011–2012), ja FX-i antoloogia-seriaalis "Fargo" teisel hooajal (2015), mille eest ta esitati kandideerima Kuldgloobuse auhinnale.
Isiklikku.
18. juunil 2005 abiellus Wilson Poola-Ameerika näitleja Dagmara Domińczykiga, samuti lõpetas ta Carnegie Melloni Ülikooli. 23. juunil 2008 sündis neil poeg Kalin Patrick Wilson ja 9. augustil 2009 poeg Kassian McCarrell Wilson. Praegu elab ta koos perega New Jersey osariigis Montclairil.
Dolgaja Niva (Kingissepa rajoon)

Dolgaja Niva (vene keeles "Долгая Нива") on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis.
Ajalugu.
1920. aasta Tartu rahulepinguga läks küla Eesti Vabariigile, kus see moodustas osa Eesti Ingerist ja kuulus Virumaa Vaivara kihelkonna Narva valda. Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud. 23. septembril 1940 loodi külas toonase ENSV esimene ühismajand.
Otradnoje (Slantsõ rajoon)

Otradnoje (vene keeles "Отрадное", varasema nimega Omut, Omuti, vene keeles "Омут") on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis.
Nimi Omut tähendab vene keeles jõehauda, sügavikku, vee neelukohta. Küla kohal Narva jões olevasse kärestikku on külaelanike sõnul uppunud palju inimesi. 
Ajalugu.
Enne 1917. aasta revolutsiooni oli küla jaotatud kaheks. Allavoolu asuv küla kandis härraste (sakste) küla nime ja kuulus krahvinna Konovnitsõnale, teine pool külast oli riigi omand ehk "Павловское городское правление".
Tartu rahulepinguga jäi küla Eesti territooriumile ja läks 1920. aastal Vaivara kihelkonnas moodustatud Karjati valla (ehk eestipäraselt Raja valla) koosseisu.
1922. kandsid külad vastavalt nimesid aastal Omut I ja Omut II. Esimeses oli 77 majapidamist ning 432 inimest ja teises 63 majapidamist ning 348 inimest. Külas oli kabel. 1926. aastal avati uus koolimaja, kus õppis 50–60 last. Rahvamaja ehitus venis raha puudusel. Külas tegutsesid haridus- ja kultuurihuvilised igas vanuseastmes – lapsed koolis ja täiskasvanud ühenduses Znanie. Korraldati üritusi, sealhulgas kodumajanduse ja kokanduse kursusi. Enne Teist maailmasõda asusid kõik majad ühel, piki jõe kallast kulgeval tänaval, elanikke oli 650.
1944. aasta novembris liideti Omuti Vene NFSV Leningradi oblasti Slantsõ rajooni koosseisu. Külale anti uus nimi – Otradnoje, kuid elanikud nimetavad küla endistviisi Omutiks.
2006. aastal elas külas 28 alalist elanikku. Külas asub paatide laenutus ja kalapüügikeskus Omut, kus on sillad paatidele ning hooned kalastamishuvilistele.
Matt K. Miller

Matthew Kermit Miller (sündinud 2. veebruaril 1960 Rockville Centre'is New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee

Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee (lühendatult Narva Linna RSN TK, vene keeles "Исполнительный комитет Совета народных депутатов города Нарва"; 1978. aastani "Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee", lühendatult "Narva Linna TSN TK") oli nõukogude täitevvõimu organ Narvas. 
1977. aastal vastu võetud uue ja kohaselt nimetati senised Töörahva Saadikute Nõukogud ümber Rahvasaadikute Nõukogudeks.
Târnăveni

Târnăveni (ungari "Dicsőszentmárton", saksa "Sankt-Martin") on linn Transilvaanias, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rumeenias Mureși maakonnas. Linn asub Târnava Mică (ungari "Kis-Küküllő", saksa "Kleine Kokel") jõe mõlemal kaldal, vanalinn asub jõe paremal (lõuna-) kaldal.
Ajalugu.
Esimene kirjalik teade asulast on 1279. aastast ("Dychen Sent Marton").
Oli Ungari kuningriigis alates 1876. aastast Kis-Küküllő komitaadi keskus. 
Pärast Esimest maailmasõda läks koos Transilvaaniaga Rumeeniale, 1940 Põhja-Transilvaania all Ungarile, 1945 (ametlikult 1947) tagasi Rumeeniale.
Oli kuni 1950. aastani Târnava Mică maakonna (ungari "Kis-Küküllő vármegye") keskus. 
Alates 2002. aastast kuulub linna halduspiirkonda kolm asulat: Bobohalma (ungari "Bábahalma"), Botorca (ungari "Őrhegy") ja Cuștelnic (ungari "Csüdőtelke"), mis kuni 2002. aastani olid Gănești vallas.
Rahvuslik koosseis.
1910. aastal oli 4417 elaniku seas 3210 ungarlast, 957 rumeenlast, 118 sakslast, 125 mustlast ja 7 slovakki.
1992. aastal oli 28 634 elaniku seas 20 054 rumeenlast, 5966 ungarlast, 2368 mustlast, 214 sakslast, 15 juuti ja 7 ukrainlast.
Vaatamisväärsused.
Unitarianistliku kiriku ansambel (rumeenia "Biserica unitariană") on Rumeenia kultuurimälestis nr MS-II-m-A-16042.
Alajaama tänav (Narva)

Alajaama tänav on tänav Narvas Veekulgu linnaosa lääneosas Katlamaja ja Põlevkivi tänava vahel. Ristub Looduse tänavaga. Tänava pikkus on 210 m.
Peaalajaama tänav

Peaalajaama tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Algab Paul Kerese tänavalt, kulgeb põhja poole, pöördub lääne poole ja lõpeb Rahu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 520 m.
Peaalajaama tänava alguses, aadressil P. Kerese tänav 38b, asub peaalajaam, mille järgi on tänav nime saanud.
Ivan Hašek

Ivan Hašek (sündinud 6. septembril 1963 Městec Královés) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1984–1993 54 mängu ja lõi viis väravat. Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta 1994. aastal kaks mängu.
Ivo Ulich

Ivo Ulich (sündinud 5. septembril 1974 Opočnos) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2000 kaheksa mängu ja lõi ühe värava.
Pavel Horváth

Pavel Horváth (sündinud 22. aprillil 1975 Prahas) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2002 19 mängu.
Pavel Černý

Pavel Černý (sündinud 11. oktoobril 1962) on Tšehhi endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1989–1991 neli mängu.
Amir Karić

Amir Karić (sündinud 31. detsembril 1973 Oramovicas) on Sloveenia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Sloveenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2004 64 mängu ja lõi ühe värava.
Željko Milinovič

Željko Milinovič (sündinud 12. oktoobril 1969) on Sloveenia endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Sloveenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2002 38 mängu ja lõi kolm väravat.
Klemen Lavrič

Klemen Lavrič (sündinud 12. juunil 1981) on Sloveenia endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Sloveenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2008 25 mängu ja lõi 6 väravat.
Hernán Gaviria

Hernán Gaviria Carvajal (27. november 1969 – 24. oktoober 2002) oli Colombia jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Colombia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1993–1999 27 mängu ja lõi kolm väravat.
Hamilton Ricard

Hamilton Ricard (sündinud 12. jaanuaril 1974 Quibdós) on Colombia endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Colombia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2000 27 mängu ja lõi 5 väravat.
Ever Palacios

Ever Antonio Palacios (sündinud 18. jaanuaril 1969) on Colombia endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Colombia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–1998 10 mängu ja lõi 1 värava.
Dulce María

Dulce María Espinosa Saviñón (sündinud 6. detsembril 1985 México) on Mehhiko laulja, laulukirjutaja ja näitleja.
1996. aastal 11-aastaselt liitus Dulce Mehhiko ansambliga K.I.D.S., mis oli Mehhikos laste seas väga populaarne. Ansambel andis välja kaks laulu, "La mejor de tus sonrisas" ja "Prende el switch", mis mõlemad said hittideks. 1999. aastal otsustas Dulce bändist lahkuda. Seejärel lõi Dulce koos oma poiss-sõbra Daniel Habifiga, kes oli samuti bändi K.I.D.S. liige, uue bändi D&amp;D, millega anti välja viis laulu. Teadmata põhjustel läks bänd ühel hetkel lahku. 
Dulce hakkas näitlema seebiooperites ja sai peaosa sarjas "Rebelde", mis osutus väga edukaks. Sarja edust innustatuna moodustati bänd RBD. RBD tuuritas üle maailma ja müüs kokku üle 20 miljoni albumi. 2008. aastal teatati, et ansambel läheb laiali. Pärast seda sõlmis Dulce lepingu Universal Musicuga ja jätkas soololauljana.
Raasiku hiidremmelgad

Raasiku hiidremmelgate all peetakse silmas Raasiku vallas Raasiku raudteejaama juures kasvanud kaht hõbepaju ehk hõberemmelgat.
Eesti kõrgeim hõberemmelgas asus raudteejaama platvormist 100 meetri kaugusel. 1999. aastal mõõtis Hendrik Relve tema keskmiseks kõrguseks 29 meetrit ja tüve rinnasümbermõõduks 569 cm.
Eesti kõrgeimast hõberemmelgast omakorda sada meetrit eemal kasvas teine rekordremmelgas, teadaolevalt Eesti jämedaim paju. Tema tüve rinnasümbermõõt 1,3 meetri kõrguselt mõõdetuna oli 764 cm ja kõrgus 23 meetrit.
Kogu oma elu Raasikul elanud Rein Tedresmaa sõnul jutustas oma vanaisa lugu, mille kohaselt istutati need puud kohe pärast raudteejaama rajamist. Ajalooallikad kinnitavad, et 1870. aastal istutati raudteejaama ümbrusse kuus hõberemmelgat.
23. märtsil 2011 sai häirekeskus teate Raasikul raudteejaama läheduses põlevast puust – lahtise leegiga põles üks Raasiku hiidremmelgatest. Teatele vastanud Kehra komando päästjad langetasid ühe põleva hiidremmelga.
Olaine raudteejaam

Olaine raudteejaam on raudteejaam Riia–Jelgava raudteeliinil Olaine piirkonnas Olaines.
Iga päev peatub seal 36 Riia ja Jelgava vahel liiklevat reisirongi; tööpäeviti 45. Lisaks peatuvad seal Riiat Dobele ja Liepājaga ühendavad rongid. Jaam asub Riia raudteejaamast 22 km kaugusel. Jaamas on kaks perrooni ja viis teed, lisaks kolm perrooni kaupade rongile laadimiseks. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni.
Jaam avati 1868. aastal ja algselt kandis see nime "St. Olai". Pikka aega oli see ainus peatus lõppjaamade vahel. Esimese maailmasõja ajal hävitasid sakslased algse jaamahoone. Aastail 1920–1921 valmis uus jaamahoone, mis sai Teises maailmasõjas kannatada. Aastatel 1923–1935 eelnes jaamale raudteepeatus Olaines pagasta nams. Ka asus kuni Teise maailmasõjani jaamast Jelgava pool Blukase raudteepeatus. 1940. aastal ehitati jaamast turbatööstuseni viiv kitsarööpmeline raudtee, mis hiljem laiarööpmeliseks ümber ehitati, ka rajati uued teed mitmete tehaste juurde. Jaunolaine peatuse lähistelt algab Olaine raudteejaamast Olaine naftahoidla juurde viiv harutee.
Dalbe raudteepeatus

Dalbe raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgava piirkonnas.
Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 28,6 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni.
Peatus on nimega "Dolbing" kantud juba 1917. aastast pärinevatele Saksa sõjaväekaartidele. Ametlikult avati see siiski alles 1920. aastal IV klassi raudteejaamana. Tänapäeval on jaamahoone suletud ja pileteid seal ei müüda. Kuni Teise maailmasõjani eelnes jaamale Blukase raudteepeatus.
Cena raudteejaam

Cena raudteejaam on raudteejaam Lätis Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgava piirkonnas.
Iga päev peatub seal 36 reisirongi ja tööpäeviti 45 rongi. Jaam asub Riia raudteejaamast 33,1 km kaugusel. Jaamas on kaks perrooni ja neli teed. Administratiivselt allub see Olaine raudteejaamale. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni.
Aastal 1917 kanti sealne peatus kaardile nimega "Zauke". Aastal 1931 avati ametlikult Cena peatus. Aastail 1932–1933 ehitati sinna ka jaamahoone, mis aastal 1941 põhjalikult ümber ehitati. Kuni Teise maailmasõjani järgnes jaamale Poļi raudteepeatus. Aastal 1944 ehitasid Saksa väed jaamast Garoza raudteejaama viiva raudtee, mis aga Nõukogude ajal ehitati ümber tehase Spartaks juurde viivaks kõrvalteeks. Tänapäeval on see tee demonteeritud.
Heino Urm

Heino Urm (vene keeles "Хейно Карлович Урм"; 22. veebruar 1932 – 5. veebruar 2007) oli Eesti NSV poliitik ja ühiskonnategelane. 
Ta lõpetas 1956. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. 
Urm töötas insener-maakorraldajana Eesti NSV Põllumajanduse Ministeeriumi Maakorralduse Valitsuses. 1958. aastast oli ta Narva Linna TSN Täitevkomitee ehitus- ja arhitektuuriosakonnas vaneminsener-geodeet. 
Alates 1967. aastast töötas Urm Narva Linna TSN Täitevkomitees, algul oli täitevkomitee esimehe asetäitja, seejärel esimehe esimene asetäitja ning 1974–1979 Narva linna RSN TK esimees. 
Heino Urm oli 1975–1980 Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik ja EKP Keskkomitee liikmekandidaat.
Ozolnieki raudteepeatus

Ozolnieki raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgava piirkonnas. Iga päev peatub seal 36 reisirongi; tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 36,1 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni.
Peatus avati aastal 1929 jaamana, kus ümbruskonna karjääridest Riia tsemenditehase tarbeks kaevandatud ja kitsarööpmelisel raudteel Ozolniekisse toimetatud kriit ümber laaditi. Veel samal aastal avati seal ka perroon ja algas reisiliiklus. Kuni teise maailmasõjani eelnes jaamale Poļi raudteepeatus.
Cukurfabrika raudteepeatus

Cukurfabrika raudteepeatus (tõlkes Suhkruvabriku raudteepeatus) on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgavas. 
Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 40,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni.
Peatus avati aastal 1928 selle läheduses asuva suhkruvabriku tööliste tarbeks. Aastal 2008 suhkruvabrik suleti, ent peatus säilitas oma vana nimetuse. Aastal 2015 peatus renoveeriti ja vana ootepaviljoni asemele püstitati uus.
1961. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises

1961. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises toimusid Tallinnas 5.–10. augustil.
Tulemused.
Svertpaadid.
Võistkondikult edestas Nõukogude Armee (Balti Laevastiku Jahtklubi) 18 337 punktiga Kalevit (15 504) ja Tööjõureserve (15 113).
Heikki Ylikangas

Heikki Ylikangas (sündinud 6. novembril 1937 Ylihärmä vallas) on soome ajaloolane ja kirjanik.
Elukäik.
1962. aastal sai Heikki Ylikangas Helsingi Ülikoolis filosoofiakandidaadi kraadi. Doktoritöö ajaloo ajal kaitses ta samas 1967. aastal. Heikki Ylikangase kujunemist mõjutas võimalus olla Alexander von Humboldt-Stiftungi stipendiaadiks Saksamaal, kus ta stažeeris Bielefeldti ülikoolis prof. Hans Ulrich Wehleri (1931–1996) juhendamisel. Oma rahvusvahelised teadussidemed Saksa ülikoolides andis ta edasi oma õpilastele (Pia Letto-Vanamo, Heikki Pihlajamäki jt). 
Heikki Ylikangas töötas aastatel 1978–1992 Helsingi Ülikooli õigusteaduskonnas õigusajaloo ja Rooma õiguse professorina, 1992–2000 Helsingi Ülikooli Soome ajaloo professorina ja 1996–2001 Soome Teaduste Akadeemias uurija-professorina. Heikki Ylikangase ametijärglaseks õigusajaloo ja Rooma õiguse õppetooli professorina Helsingi Ülikooli õigusteaduskonnas sai alates 1995. aastast tema õpilane Jukka Tapani Kekkonen (sünd 1953). 
Sidemed Eestiga.
1992. aastal lõi Heikki Ylikangas sidemed Tartu Ülikooli õigusajaloolastega ja aitas üles ehitada Tartu Ülikoolis Eesti õiguse ajaloo õppetooli. Koostöös prof. Peeter Järvelaiuga said teoks mitmed tõlkeprojektid, kus eestindati lääne õigusteaduse õpikuid. Näiteks: Heikki Ylikangas. Miks õigus muutub? Seadus ja õigus ajaloolise arengu osana. Lisa: Peeter Järvelaid. Õiguse muutumine Eestis. Tartu: Fontes Iuris, 1993. 
Heikki Ylikangas aitas leida vahendeid "Soome õigusajaloo põhijoonte" (koostanud tema õpilane Pia Letto-Vanamo) tõlkimiseks eesti keelde. Viimases väljaandes ilmus eesti keeles ka Heikki Ylikangase artikkel "Kohalik omavalitsus Soomes". Kohaliku omavalitsuse ajalugu käsitlev artikkel tõlgiti eesti keelde juba 1995 ning see ilmus kogumikus Pontes Novi pealkirja "Ametiriigi loomine autonoomia kaitse all: bürokraatia ja autonoomia Soomes Vene valitsuse ajal" all. 
Heikki Ylikangase õigusajaloo õpiku "Miks õigus muutub?" (eesti keeles 1993) roll Eesti juristide ja ajaloolaste hariduse läänelikumaks tegemisel on leidnud korduvat äramärkimist. Heikki Ylikangas esines ka eesti ajakirjanduses (Heikki Ylikangas. Ribbentropi pakt kehtib endiselt. - Sõnumileht, 2. oktoober 1996, lk 8). 
Teadustegevus.
Mitmed Ylikangase raamatud on äratanud laialdast tähelepanu ja tekitanud elavat arutelu (näiteks "Tulkintani talvisodasta" (2001, "Minu tõlgendus Talvesõjast")). 1994. aastal sai Heikki Ylikangas oma loomingu eest Soome kõige ihaldatuma teadusauhinna – Finlandia teadusauhinna (Tieto-Finlandia-palkinto). Heikki Ylikangase tähtsamad teadustööd:
1962. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises

1962. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises toimusid Tallinnas, kiiljahtidele 20.–26. augustil, svertpaatidele 1.–5. augustil.
Tulemused.
Kiiljahid.
Võistkonnad:
Svertpaadid.
Võistkonnad:
1963. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises

1963. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises toimusid Tallinnas, kiiljahtidele 17.–21. augustil, svertpaatidele 31. juulil - 4. augustil.
Tulemused.
Kiiljahid.
Võistkonnad:
Svertpaadid.
Võistkonnad:
1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises toimusid kahes osas. Kiiljahtidele 29. septembrist 6. oktoobrini Ždanovis, svertpaatidele 8.-15. septembril Kaunases.
Tulemused.
Kiiljahid.
Võistkonnad:
4. Kalev 18 197 &lt;br&gt;
8. Tööjõureservide Eesti NSV Vabariiklik Nõukogu 9 617
Svertpaadid.
Võistkonnad:
9. Kalev 9 528
1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises toimusid kahes osas. Kiiljahtide regatt Tallinnas 25. augustist 4. septembrini, svertpaatide oma Sevastopolis 29. septembrist 9. oktoobrini.
Tulemused.
Kiiljahid.
Võistkonnad:
10. Kalev 16 380
Svertpaadid.
Võistkonnad:
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises toimusid kahes osas: kiiljahtide regatt Riias 14.–24. septembrini, svertpaatide oma Sevastopolis 28. septembrist 7. oktoobrini.
Tulemused.
Kiiljahid.
Võistkonnad:
4. Eesti NSV 16 192
Svertpaadid.
Võistkonnad:
6. Eesti NSV 14 869
1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises

1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises toimusid 17.–24. märtsini Tallinnas.
Tulemused.
Võistkonnad:&lt;br&gt;
1. Sõja-Merejõud I 28 790 &lt;br&gt;
2. Kalev I 27 524 &lt;br&gt;
3. Trud I 24 010&lt;br&gt;
4. Vodnik 22 109&lt;br&gt;
5. Tööjõureservid 21 157&lt;br&gt;
6. Sõja-Merejõud II 18 278&lt;br&gt;
7. Kalev II 14 854
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises

1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises toimusid 25. märtsist 3. aprillini Riias. Arvult olid need üheteistkümnendad.
Tulemused.
Võistkonnad:&lt;br&gt;
1. Kalev 29 805,5 &lt;br&gt;
2. Tööjõureservid 29 290 &lt;br&gt;
3. Trud I 24 003&lt;br&gt;
4. Meresõjajõud I 22 524&lt;br&gt;
5. Haapsalu 19 454&lt;br&gt;
6. Trud II 15 455
Seejuures võitis monotüüp XV klassi Haapsalu, 12 m2 klassi Kalevi ja 20 m2 klassi Tööjõureservide koosseis.
1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises

1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises toimusid 12.–20. märtsil Alūksnes.
Tulemused.
Võistkonnad:&lt;br&gt;
1. Kalev 29 805,5 &lt;br&gt;
2. Trud 29 290 &lt;br&gt;
3. Volna 24 003
1961. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises

1961. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises toimusid 15.–23. veebruarini Pärnus. 
Tulemused.
Võistkonnad:&lt;br&gt;
1. Kalev 16 779 &lt;br&gt;
2. Tööjõureservid 11 121&lt;br&gt;
3. Nõukogude Armee 10 370
1962. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises

1962. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises toimusid 7.–8. aprillil Harku järvel.
Tulemused.
Võistkonnad:&lt;br&gt;
1. Tööjõureservid I 13 315 &lt;br&gt;
2. Kalev I 12 022&lt;br&gt;
3. Haapsalu Kalev 7 202
1963. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises

1963. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises toimusid 2.–6. märtsil Tallinnas.
Tulemused.
Võistkonnad:&lt;br&gt;
1. Tööjõureservid 17 291 &lt;br&gt;
2. Kalev I 16 759&lt;br&gt;
3. Kalev II 11 245
Gregorio Juárez

Gregorio Juárez ("Gregorio Juárez Sacasa", 1800 – 1879) oli Nicaragua poliitik ja diplomaat, koos konservatiivi Rosalío Cortésiga teise Nicaragua valitseva hunta ("chachagua") liige aastal 1857. Taoline valitsusviis oli konservatiivse "Legitimista" partei ja liberaalse "Democrático" partei vahel sõlmitud ja Nicaragua isamaasõjas flibustjeer William Walkeri vastu suunatud Pacto Providenciali jätkuks. Ta asendas huntas eelmist liberaalide partei esindajat kindralit Máximo Jerez Telleríat.
Elu.
Gregorio Juárez sündis 9. mail 1800 Leónis. Ta õppis sama linna "Convento de San Francisco" kloostris matemaatikat ja meditsiini; hiljem, aastal 1830, lasi ta selle kloostri sulgeda. Temast sai Leóni linnapea ja Nicaragua parlamendi liige.
Poliitikuna viis ta aastal 1829 läbi reformi, millega vaimulikud ordud muudeti juriidilisteks isikuteks. Aastal 1848 vahendas ta Nicaragua ja Costa Rica vahelisi piiriläbirääkimisi. Aastal 1857 oli ta lühikest aega Nicaragua riigipea. Aastal 1870 sai temast Nicaragua Riigikohtu kohtunik.
Gregorio Juárez suri 21. septembril 1879 Leónis.
Riia–Jelgava raudtee

Riia–Jelgava raudtee on raudteeliin, mis ühendab Jelgava linna Riiaga. Raudtee pikkus oli algselt 41,5 kilomeetrit, aga tänapäeval on see 43 kilomeetrit.
Raudtee on täies ulatuses kaheteeline. Tavaline reisirong sõidab Riiast Jelgavasse 49 minutiga, ekspressrong aga 39 minutiga.
Ajalugu.
Raudtee valmis aastal 1868. Algselt oli liini lõppjaamaks Riia pool Torņakalnsi raudteejaam ja Jelgava ning Riia vahel peatus rong vaid St. Olai raudteejaamas. Kui aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee, siis sai uueks lõppjaamaks Riia raudteejaam. Samal aastal pikendati raudteed Mažeikiaini ja ühendati see Liibavi-Romno raudteega.
Raudtee ehitati I maailmasõja ajal piirkonna hõlvanud Saksa vägede poolt ümber standardrööpmeliseks (1435 mm). Aastal 1919 ehitati selle kõrvale teine tee, mis oli laiarööpmeline. Aastal 1940 ehitati mõlemad teed laiarööpmeliseks, ent aastal 1941 asendati need standardrööpmelistega. 1944 ehitati üks rööbastee rada uuesti laiarööpmeliseks. Aastal 1972 elektrifitseeriti kogu Riia–Jelgava raudteelõik ja uuendati lõigu mõlemad rööbastee rajad laiarööpmeliseks.
Raudteel asub Läti kõige uuem raudteepeatus "Turība". Peatuse rajamist finantseeris Kõrgem ärikool "Turība". Lisaks tänapäevastele raudteejaamadele on jaamad olnud veel Baloži ja Dalbe.
Brian Steen Nielsen

Brian Steen Nielsen (sündinud 28. detsembril 1968 Vejles) on Taani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Taani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2002 66 mängu ja lõi 3 väravat.
Emerson Sheik

Márcio Passos de Albuquerque (tuntud nimega Emerson Sheik; sündinud 6. detsembril 1978 Nova Iguaçus) on Brasiilia päritolu Katari endine jalgpallur, ründaja. 
Klubikarjäär.
Emerson Sheik alustas klubikarjääri Brasiilias São Paulos. 
Aastatel 2001–2005 mängis ta Jaapani kõrgliiga J1 League klubis Urawa Reds. Aastatel 2002–2004 valiti ta Jaapani kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2003. aasta hooajal valiti ta Jaapani kõrgliiga hooaja väärtuslikumaks mängijaks. 2004. aasta hooajal lõi ta 26 mänguga 27 väravat ja oli kõrgliiga hooaja suurim väravakütt.
Seejärel mängis ta aastatel 2005–2007 Kataris Al Saddi ridades.
2007. aastal mängis ta lühikest aega Prantsusmaa kõrgliiga Ligue 1 klubis Stade Rennais.
2009. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Flamengo. Tema ründepartneriks sai meeskonnas Adriano. Sel hooajal tuli ta Flamengoga Brasiilia meistriks. Emerson Sheik lõi 14 mängus kokku seitse väravat.
Aastatel 2009–2010 mängis ta Araabia Ühendemiraatides Al Ainis.
2011. aastal suundus ta tagasi Brasiiliasse, liitudes Fluminensega. Ta tuli Fluminensega sel hooajal riigi meistriks.
2011. aasta mais liitus ta teise Brasiilia kõrgliiga klubiga, Corinthiansega. Samal hooajal tuli ta juba kolmandat korda Brasiilia meistriks. Ta sai sellega esimeseks mängijaks, kes on tulnud kolmel korral järjest Brasiilia meistriks kolme erineva klubi särgis.
Corinthianse jaoks osutus väga edukaks ka hooaeg 2012. Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistluste Copa Libertadorese finaalmängus lõi ta kaks väravat Argentina klubi Boca Juniors vastu, aidates sellega Corinthianse Lõuna-Ameerika meistriks. Sellega kindlustas Corinthians koha klubide maailmameistrivõistlustele. Finaalis alistas Corinthians Inglismaa klubi Chelsea ja võitis oma teise klubide maailmameistritiitli.
2013. aastal tuli ta klubiga Lõuna-Ameerika superikavõistluste Recopa Sudamericana võitjaks.
2014. aastal oli ta laenul Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo ja aastatel 2015–2016 mängis ta taas Flamengos.
2017. aastal liitus ta Ponte Pretaga, mis jäi sel hooajal Brasiilia kõrgliigas aga 19. ja langes kõrgliigast välja.
2018. aasta jaanuaris sõlmis ta taas lepingu Corinthiansega. 2018. aastal Corinthianses veedetud hooaeg jäi tema karjääri viimaseks.
Koondisekarjäär.
Katari jalgpallikoondises mängis ta aastal 2008 kolm mängu. Ta on esindanud kuues mängus ka Brasiiliat alla 20-aastaste koondises.
Francisco Arce

Francisco Arce (sündinud 2. aprillil 1971 Paraguaris) on Paraguay endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Paraguay jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2004 61 mängu ja lõi viis väravat.
Casiano Delvalle

Casiano Delvalle (sündinud 13. augustil 1970) on Paraguay endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Paraguay jalgpallikoondises mängis ta 1995. aastal kolm mängu.
Daniel Sanabria

Daniel Sanabria (sündinud 8. veebruaril 1977) on Paraguay endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Paraguay jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2003 seitse mängu. Ta kuulus Paraguay koondisse 2001. aasta Copa Américal ja 2002. aasta maailmameistrivõistlustel.
Guido Alvarenga

Guido Virgilio Alvarenga Alvarenga (sündinud 24. augustil 1970) on Paraguay endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Paraguay jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2003 24 mängu ja lõi kolm väravat.
José Ortigoza

José Ortigoza (sündinud 1. aprillil 1987 Asunciónis) on Paraguay jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Paraguay jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2015 kuus mängu ja lõi kolm väravat.
Richart Báez

Richart Báez (sündinud 31. juulil 1973) on endine Paraguay jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Paraguay jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2002 26 mängu ja lõi 2 väravat.
Santiago Salcedo

Santiago Salcedo (sündinud 6. septembril 1981) on Paraguay jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Paraguay jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2012 neli mängu.
Ángel Ortiz

Ángel Ortiz (sündinud 27. detsembril 1977) on Paraguay endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Paraguay jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2007 27 mängu.
Rainer Eppelmann

Rainer Eppelmann (sündinud 12. veebruaril 1943 Berliinis) on Saksa luterlik vaimulik, teoloog ja poliitik.
Rainer Eppelmanni isa oli puusepp ja ema õmbleja. 1961. aasta augustis pidi ta seoses Berliini müüri ehitamisega gümnaasiumi pooleli jätma, kuna Johannes Kepleri Gümnaasium, kus ta õppis, asus Lääne-Berliinis. Esialgu töötas ta katusepanija abina. 1962–1965 õppis ta müürsepaks ja hiljem töötas käsitöölisena. 1964. aastal keeldus ta teenistusest Saksa DV Rahvaarmees, mille eest teda karistati kaheksakuulise vanglakaristusega. 1969. aastal alustas Eppelmann õpinguid Berliini Jutlustajatekoolis Paulinum, mille ta lõpetas 1974. aastal.
1975. aastal ordineeriti Rainer Eppelmann vaimulikuks. Alates 1974. aastast töötas jutlustaja ja vaimulikuna Berliini Samariitlaste koguduses ja Friedrichshaini koguduses. Vaimulikuna osales Rainer Eppelmann inimõiguslusliikumises ja võttis osa opositsioonilisest tegevusest. 1980. aastatel püüdis Stasi teda kahel korral mõrvata, kuid atentaadid ebaõnnestusid.
1989. aasta oktoobris oli Rainer Eppelmann üks opositsioonilise partei Demokraatlik Algus (Demokratischer Aufbruch) asutajaid. 1990. aasta veebruaris sai ta portfellita ministriks Hans Modrowi valitsuses. 1990. aasta märtsis valiti ta Rahvakoja liikmeks ja aprillis Demokraatliku Alguse esimeheks. 1990. aasta 12. aprillist kuni 2. oktoobrini oli Rainer Eppelmann Saksa DV desarmeerimise- ja kaitseminister.
1990. aasta augustis ühines Demokraatlik Algus Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liiduga. Aastatel 1990–2005 oli Rainer Eppelmann Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu esindajana Saksamaa Liidupäeva liige.
Alates 1998. aastast on ta SSÜP Diktatuuri Läbitöötamise Sihtasutuse eestseisuse esimees.
Pantainos

Pantainos Aleksandriast (Πάνταινος; ladinapäraselt "Pantaenus"; suri umbes 200) oli kristlik teoloog, Aleksandria katehheetide kooli juht, katoliku kiriku ja kopti kiriku pühak.
Pantainose kuulsaim õpilane Aleksandria Klemens nimetab teda Sitsiilia mesilaseks, mistõttu arvatakse, et ta pärines Sitsiiliast. Eusebiose tunnistuse järgi tegutses stoitsistliku ettevalmistusega õpetlane Pantainos misjonärina ning jõudis välja Indiasse. Hieronymuse sõnul läks ta Indiasse Aleksandria piiskopi Demetriose õnnistusel ("Kuulsatest meestest", 36). Seal oleva ta avastanud Matteuse evangeeliumi heebreakeelse algkuju, mille apostel Bartolomeus oli usaldanud enda rajatud kogudustele ("Kirikulugu", V, 10); tänapäeval arvatakse, et tegu oli tõlkega heebrea keelde. 
Pantainos oli Aleksandria katehheetide kooli esimene teadaolev juht. Väikesearvulise õpilaskonnaga koolis õpetati filosoofiat ja Piibli teoloogiat. See oli üks esimesi katehheetide koole ja avaldas kristliku teoloogia arengule suurt mõju. Aleksandria Klemensi sõnul oskas Pantainos prohvetite ja apostlite aasalt õisi korjata ning vahendas oma õpilastele puhast tunnetust. Origenese jaoks oli Pantainos eeskujuks, kuidas suhtuda paganlikku teadusesse ja filosoofiasse. Tema järglane kooli juhina oli Aleksandria Klemens. 
Austamine.
Pantainose mälestuspäev katoliku kirikus on 7. juuli, kopti kirikus 22. juuni.
Arvo Eek

Arvo Eek (13. oktoober 1937 – 9. juuli 2009) oli eesti keeleteadlane.
Arvo Eek oli pärit raudteelase perekonnast. 1952. aastal lõpetas ta Eidapere 7-klassilise kooli ja 1956. aastal Viljandi Pedagoogilise Kooli. Seejärel töötas ta kolm aastat algkooliõpetajana Ehavere algkoolis Luual. 1957. aastal alustas ta kaugõppes eesti filoloogia õpinguid Tartu Riiklikus Ülikoolis, 1959. aastal läks üle päevasesse osakonda. Ülikooli lõpetas ta 1963. aastal.
1963–1966 oli Arvo Eek ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi aspirant. Alates 1966. aastast töötas ta samas nooremteadurina. 1971. aastal kaitses ta filoloogiakandidaadi kraadi teemal "Eesti keele sonoorsed konsonandid", samal aastal määrati ta Keele ja Kirjanduse Instituudi eksperimentaalfoneetika laboratooriumi juhatajaks. Aastatel 1977–1992 töötas Arvo Eek Keele ja Kirjanduse Instituudi vanemteadurina. 1991–1993 oli ta Eesti Vabariigi Riikliku Keeleameti seadusloome nõunik. 1992–1994 oli ta külalisuurija Stockholmi Ülikooli Keeleteaduse Instituudi foneetikalaboratooriumis.
1993–2007 töötas Arvo Eek teadurina Küberneetika Instituudis foneetika ja kõnetehnoloogia laboris. 1994. aasta detsembris kaitses ta doktoritööd "Studies on quantity and stress in Estonian".
Pedro Troglio

Pedro Antonio Troglio (sündinud 28. juulil 1965 Buenos Aireses) on Argentina endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Argentina jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1987–1990 21 mängu ja lõi kaks väravat.
Alberto Acosta

Alberto Federico Acosta Tabizzi (sündinud 23. augustil 1966 Arocenas) on Argentina endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Argentina jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1992–1995 19 mängu ja lõi 3 väravat.
Claudio Biaggio

Claudio Darío Biaggio (sündinud 2. juulil 1967 Santa Rosas) on Argentina endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Argentina jalgpallikoondises mängis ta 1995. aastal ühe mängu.
Petra Kelly

Petra Karin Kelly (sünninimi Petra Karin Lehmann; 29. november 1947 Günzburg – tõenäoliselt 1. oktoober 1992 Bonn) oli Saksa poliitik ja aktivist.
Petra Kelly sündis saksa vanemate lapsena. Isa lahkus perekonna juurest kui Petra oli seitsmeaastane. Ta ema abiellus USA ohvitseri John E. Kellyga ja ka tütre perekonnanimi muudeti ära. 1960. aastal asusid nad elama Ameerika Ühendriikidesse. 
1966. aastal lõpetas Petra Kelly keskkooli, misjärel ta õppis kuni 1970. aastani Washingtonis Ameerika Ülikoolis poliitikateadusi. Ta osales üliõpilasliikumises ja võttis 1968. aastal osa Robert Kennedy ja Hubert Humphrey presidendivalimiskampaaniast. 
1970. aastal pöördus Petra Kelly Euroopasse tagasi. 1970–1971 õppis ta Amsterdami Ülikoolis poliitikateadusi ja omandas 1971. aastal magistrikraadi. 1972–1982 töötas ta Brüsselis Euroopa Komisjonis ja osales samaaegselt ka saksa rahuliikumises, keskkonnkaitseliikumises ja inimõiguste alases tegevuses. 
1979. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikust Parteist välja. 1979. aastal oli Petra Kelly üks saksa roheliste erakonna Liit 90 / Rohelised asutajatest. 1983–1990 oli ta Saksamaa Liidupäeva liige. 23. märtsist 1980 kuni 1982. aasta novembrini oli ta üks kolmest erakonna Liit 90 / Rohelised esimehest.1991. aasta aprillis kandideeris ta erakonna Liit 90 / Rohelised esimeheks, kuid ei osutunud valituks.
Poliitikast lahkumise järel elas Petra Kelly avalikkusest tagasi tõmbununa. 19. oktoobril 1992 leidsid politseinikud Petra Kelly ridamajakorterist Bonnis Kelly ja tema elukaaslase Gert Bastiani kuulihaavadega surnukehad. Kriminaaluurimisel jõuti järeldusele, et Bastian laskis kõigepealt maha Petra Kelly ja seejärel enda. Kuid on ka oletatud, et tegemist võis olla poliitiliselt motiveeritud mõrvadega.
David Bisconti

David Nazareno Bisconti (sündinud 22. septembril 1968) on Argentina endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Argentina jalgpallikoondises mängis ta 1991. aastal viis mängu ja lõi ühe värava.
Gustavo Zapata

Gustavo Zapata (sündinud 15. oktoobril 1967) on Argentina endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Argentina jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1991–1998 27 mängu.
Néstor Gorosito

Néstor Gorosito (sündinud 14. mail 1964) on Argentina endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Argentina jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1989–1997 19 mängu ja lõi ühe värava.
Ramón Medina Bello

Ramón Medina Bello (sündinud 29. aprillil 1966) on Argentina endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Argentina jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1991–1994 17 mängu ja lõi 5 väravat.
Sergio Vázquez

Sergio Vázquez (sündinud 23. novembril 1965) on Argentina endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Argentina jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1991–1994 30 mängu.
Victor Ferreyra

Victor Hugo Ferreyra (sündinud 24. veebruaril 1964) on Argentina endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Argentina jalgpallikoondises mängis ta 1991. aastal kaks mängu ja lõi ühe värava.
Ľubomír Moravčík

Ľubomír Moravčík (sündinud 22. juunil 1965 Nitras) on Slovakkia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1987–1993 42 mängu ja lõi 6 väravat. Slovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1994–2000 38 mängu ja lõi 6 väravat.