Riigistamine Eestis

Eesti Vabariigis ja Eesti aladel on riigistamine ehk natsionaliseerimine toimunud mitmel korral.
1919. aasta maareform oli Eesti Vabariigi 1919. aastal vabadussõja ajal läbi viidud reform, mille käigus maaseadusega riigistati suurmaaomandused ning loodi riigi tagavaramaa ja uued talukohad. Maareformi aluseks oli 10. oktoobril 1919 vastu võetud maaseadus. Maaga seotud ümberkorraldused toimusid pärast esimest maailmasõda mitmes Euroopa riigis, kuid Eestis ja ka Lätis toimunud maareformid olid kõige radikaalsemad. Nõukogude Liidus toimunud maareform oli veel radikaalsem, kaotades kogu maa eraomandi, kuid jääb meie tunnetuspiiridest välja.
Järgmine laialdane riigistamine Eesti ajaloos toimus Eesti okupeerimise ja annekteerimise järel Nõukogude Liidu poolt 1940.–1941. aastal.
23. juulil 1940 võttis II Riigivolikogu vastu deklaratsiooni maa kuulutamisest kogu rahva omanduseks. Deklaratsioonis sedastati, et "juhituna töötava talurahva tõelistest huvidest ja väljendades kogu töötava rahva tahet, Riigivolikogu otsustab: kogu maa ühes selle põue varadega, kõik metsad, järved ja jõed kuulutatakse kogu rahva omanduseks, s.o riigi omanduseks. Maade suuruseks, mis antakse iga töötava talupoja kasutada, määratakse ülemmäär 30 hektaari. Kõik maade ülejäägid, mis ületavad selle suuruse, arvatakse riiklikku maatagavarasse".
Alates suvest 1940 riigistati kõik eravalduses elamud, mille elamispinna ruutmeetrite arv ületas piirmäära. Mõned neist tagastati endistele omanikele Saksa okupatsiooni ajal ja riigistati uuesti sügisel 1944.
Suvel 1940 alustas nõukogude võim Eestis, Riigivolikogu deklaratsiooniga pankade, kindlustusseltside ja suurtööstuste natsionaliseerimise kohta ettevõtete riigistamist. Kogu rahva omanduseks, s.o riigi omanduseks kuulutati kõik pangad ühes nende varandustega, kõik tööstuslikud suurkäitised kaevandused ning transportettevõtted.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis 19. detsembril 1990 vastu otsuse omandiõiguse järjepidevuse taastamisest, milles tunnistati, et Eesti Vabariigi omandisuhete muutmine Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu poolt oli vägivaldne. Ebaseaduslikuks tunnistati ka Eesti Vabariigi Ülemnõukogu poolt ENSV Riigivolikogus 1940. aasta 23. juulil vastu võetud deklaratsioon pankade ja suurtööstuse natsionaliseerimise kohta ning deklaratsioon maa kuulutamisest kogu rahva omanduseks.
Riigistamine Nõukogude Liidu okupatsiooniperioodil.
Riigistatud ettevõtted.
Tallinnas riigistati järgmised ettevõtted: 
Riiete, jalanõude ja pudukauba valmistamine.
Mõnel ettevõtetel muudeti osa nimest, nt Punane RET, paljudel juhtudel aga nimetati ettevõte ümber, näiteks naha- ja jalatsivabrik Union. 
Pangandus.
Natsionaliseeriti ühtekokku 103 panka, tähtsamatest nt Eesti Pank, Tallinna Krediitpank, Scheeli pank, Eesti Laenu Pank, Tartu Pank, Kauba Pank Tartus, Keskkassa, Tallinna ja Tartu linnapangad, Põllumeeste Keskpank ja ka hulk ühispanku, eesotsas nende keskasutuse Eesti Rahvapangaga.
Veo-, stividor- ja ekspeditsiooniettevõtted.
Vabariigi Valitsus kinnitas 20. augustil 1940 "Natsionaliseerimisele kuuluvate veo-, stevidor- ja ekspeditsiooniettevõtete nimestiku": 
Samal päeval avaldati ka "Natsionaliseerimisele kuuluvate paemurdude ja paekivi ümbertöötamise tööstuste nimestik" ja Natsionaliseerimisele kuuluvate transportala ettevõtete nimestik.
Laevaühingud ja laevad.
Riigistati 28. juuli 1940. aasta määrusega 57 reederi laevad ja septembris veel 5 laevakompanii laevad. Tallinna Laevaühisus, Pärnu Laeva aktsiaselts, Sergo laevaühing, Balti Päästeselts, Kalmi laevandusettevõte, Gahlnbärki, Tiedemanni, Saama ja Teäri laevaühingud jt. 19. augustil 1940 oli Natsionaliseerimisele kuuluvate laevade nimestikus 184 laeva, 12. oktoobril aga 416: AS Tallinna Laevaühisuse, Pärnu Laeva AS, AS Eesti Laevaliinid, AS Eesti Laevandus, AS Merilaid &amp; Ко, AS Balti Päästeseltsi, OÜ Unitase, AS J. Dicks &amp; Со Ltd, OÜ McKibbin, G. Malkov-Panin &amp; Ко, AS Silva, OÜ Ostag, Kaubanduse ja Tööstuse OÜ "Kalanduse", Laevaühing „Abruka", Laevaühing „Aegna", Laevaühing „Agu", Laevaühing „Alev", Laevaühing „Alf", Laevaühing „Altai", Laevaühing „Anna", Laevaühing „Anu“, Laevaühing „Arcturus", Laevaühing „Arno“, Laevaühing „Argos“, Laevaühing „Aurania”, Laevaühing „Baltonia", Laevaühing „Borghild“, Laevaühing „Eestirand”, Laevaühing „Elise”, Laevaühing „Ella”, Laevaühing „Elna”, Laevaühing „Eos”, Laevaühing „Gamma”, Laevaühing „Gustav”, Laevaühing „Hansi", Laevaühing „Harjurand", Laevaühing „Helios", Laevaühing „Hermes", Laevaühing „Hiiula", Laevaühing „Hildur", Laevaühing „Jaak", Laevaühing „Juku", Laevaühing „Julia", Laevaühing „Juta", Laevaühing „Kai", Laevaühing „Kalarand", Laevaühing „Kalev", Laevaühing „Kastor", Laevaühing „Kassari", Laevaühing „Keila", Laevaühing „Kessu", Laevaühing „Koidula", Laevaühing „Kolga", Laevaühing „Kosmos", Laevaühing „Kotkas", Laevaühing „Kumari", Laevaühing „Kuressaar", Laevaühing „Lake Hallwill", Laevaühing „Lake Lucerne", Laevaühing „Leeni", Laevaühing „Leola", Laevaühing „Liina", Laevaühing „Linda", Laevaühing „Mai", Laevaühing „Maia“, Laevaühing „Mall", Laevaühing „Mare", Laevaühing „Maret", Laevaühing „Mari", Laevaühing „Maria", Laevaühing „Mars", Laevaühing „Marta", Laevaühing „Marvi", Laevaühing „Meero", Laevaühing „Merkur“, Laevaühing „Mina“, Laevaühing „Minna“, Laevaühing „Naissaar“, Laevaühing „Neeme“, Laevaühing „Nora", Laevaühing „Olev", Laevaühing „Orion", Laevaühing „Osmussaar", Laevaühing „Otto", Laevaühing „Peet", Laevaühing „ Piret", Laevaühing „Polaris", Laevaühing „Pollux", Laevaühing „Pärnu", Laevaühing „Reet", Laevaühing „Regulus", Laevaühing „Romeo", Laevaühing „Rudolf", Laevaühing „Ruhno", Laevaühing „Saturn", Laevaühing „Signe", Laevaühing „Sigrid", A.-l. „Stenso", Laevaühing „Sulev", Laevaühing „Sõmeri", Laevaühing „Taara", Laevaühing „Taat", Laevaühing „Tiina", Laevaühing „Tiiu", Laevaühing „Toomas", Laevaühing „Torni", Laevaühing „Triton", Laevaühing „Tõnu", Laevaühing „Ubari", Laevaühing „Urania", Laevaühing „Uranus“, Laevaühing „Vaindlo", Laevaühing „Vapper", Laevaühing „Viiu", Laevaühing „Vilk", Laevaühing „Vilsandi", Laevaühing „Viire", Laevaühing „Vega“, Laevaühing „Vohi“, Laevaühing „Äksi“, Laevaühing „Peeter", Laevaühing „Tormilind", Laevaühing „Svealand", Laevaühing „Ata", Laevaühing „Helene", Laevaühing „Hildana", Laevaühing „Jaen Teär", Laevaühing „Juhan", Laevaühing „Kihelkonna", Laevaühing „Merilind", Laevaühing „Oskar", Laevaühing „Õrne", Laevaühing „Anette", Laevaühing „Atlas", Laevaühing „Jaan", Laevaühing „Mihkel", Laevaühing „Tauksi", Laevaühing „Ahven", Laevaühing „Haug", Laevaühing „Latikas", Laevaühing „Tursk", Laevaühing „Viidik", Laevaühing „Aavo", Laevaühing „Aili", Laevaühing „Alar", Laevaühing „Antonie", Laevaühing „Eksperiment", Laevaühing „Första Maj", Laevaühing „Hiiurand", Laevaühing „Hiiutaat", Laevaühing „Hiiuväin", Laevaühing „Kala", Laevaühing „Kodu", Laevaühing „Kodurand", Laevaühing „Kristine", Laevaühing „Leidus", Laevaühing „Marie", Laevaühing „Meritäht", Laevaühing „Rein“, Laevaühing „Sven“, Laevaühing „Vendlus", Laevaühing „Vesterled", Laevaühing „Anu", Laevaühing „Do I", Laevaühing „Morgan", Laevaühing „Vilko", Laevaühing „Viiu", Laevaühing „Vou“, Laevaühing „Österled", Laevaühing „Hiiu", Laevaühing „Aade", Laevaühing „Adam", Laevaühing „Ado", Laevaühing „Alide", Laevaühing „Alvin", Laevaühing „Armas", Laevaühing „Dan", Laevaühing „Dyrhamn", Laevaühing „Edna“, Laevaühing „Ellen", Laevaühing „Elli", Laevaühing „Else", Laevaühing „Enge“, Laevaühing „Gunn“, Laevaühing „Hiiulind“, Laevaühing „Ilo", Laevaühing „Ingeborg", Laevaühing „Irma", Laevaühing „Juno“, Laevaühing „Juuli“, Laevaühing „Koit“, Laevaühing „Leidi“, Laevaühing „Lott“, Laevaühing „Luise", Laevaühing „Mahu", Laevaühing „Manni", Laevaühing „Mohikan", Laevaühing „Naima", Laevaühing „Navigator", Laevaühing „Norma", Laevaühing „Paala", Laevaühing „Pärnumaa", Laevaühing „Rohusaar", Laevaühing „Rohusi", Laevaühing „Svan", Laevaühing „Svea“, Laevaühing „Södren“, Laevaühing „Valros“, Laevaühing „Veeneid“, Laevaühing „Vellamo“, Laevaühing „Velli“, Laevaühing „Vello“, Laevaühing „Viru“, Laevaühing „Võitja“, Laevaühing „Vänlig“, Laevaühing „Õde“, Laevaühing „Öros“, Laevaühing „Ülo“, Laevaühing „Agar“, Laevaühing „Avrora“, Laevaühing „Krasavitsa", Laevaühing „Manja", Laevaühing „Mersavka", Laevaühing „Neiu", Laevaühing „Ormas", Laevaühing „Pallada", Laevaühing „Proua", Laevaühing „Rõõm", Laevaühing „Sofia", Laevaühing „Vihkra", Laevaühing „Vinera", Laevaühing „Volga", Laevaühing „LGB", Laevaühing „OAD", Laevaühing „OEL“, Laevaühing „OGK“, Laevaühing „OHT", Laevaühing „OKH“, Laevaühing „OLD", Laevaühing „OLE", Laevaühing „OLS“, Laevaühing „Laine", Laevaühing „Ommedo", Laevaühing „Pikker", Laevaühing „Salme", Laevaühing „Vambola", Laevaühing „Dagi", Laevaühing „Delphin", Laevaühing „Dione", Laevaühing „Eva", Laevaühing „Raa", Laevaühing „Triina", Laevaühing „Suli", Laevaühing „Liivi", Laevaühing „Marianne", Pärnumaa Kalurite Kooperatiivi „Jahta", UÜ Jakobson &amp; Ко, T.-ü. Käsmu Laevaomanikud, T.-s. Tallinn-Pirita laevasõidu liin R. Martin &amp; Ко, Laevaühing Munter, Alfred Kalmu, Johan Adamsoni, Jüri Reinapi, Aleksander Utovi, Jaan Karu pärijate, Mihkel Utovi, Nikolai Lopato, Ernst Bergmanni, Peet Rassi, Aleksander Põllu, Burchard Knüpfferi, Bernhard Sergo, Grigori Hrjäpini, Gustav Sergo, A. Dehni, J. Hergauki pärijate, Osvald Medri, Johannes Sandströmi, Evgraf Rosina, Paul Heinmaa, Roman Kallase, Elfriede Pilpaku, Johannes Kivi, Valter Kaevu, Viktor Uusvoogi, Mihail Briliantovi, Nikolai Bubnovi, Demid Iljini, Davet Lillebruni, Karl Ligi, Juhan Õispuu, Mihkel Mälki, Anton Vilu, Mihail Žuravlevi, Voldemar Rukholmi, August Tolli, Jaan Alliko, Aleksander Kuusalu, Ida Tomingase, Gustav Liholm, Elisabeth Kaini, Julius Allese, Jakob Tamme, Alma Läsni, Priidik Jungermanni, Toivo Neemre, August Kapteini, Eduard Uutmanni, Rudolf Kutma, Vassili Jugerovi, Dorofei Stepanenkovi, Aleksander Turau, G. Poplevkini, Vassili Tžižikovi, Efrem Grišakovi, Albert Silvere, Hugo Raudseppa, Nikolai Abramovi, Joosep Muutra, Aleksander Grišakovi, Margareta Pügi, Andrei Sobini, Nikolai Mitini, Ivan Vorontsevi, Alfred Zeigeri, Artemi Lepajevi, Fridrich-Bruno Grossi, Aleksander Hanini, Aleksander Reedre, Ivan Juskini, Karl Koppa, Andron Stepanenkovi, Mihail Drosdiku, Aleksander Veskioja, Jaan Raudseppa, Timofei Grischakovi, August Kruuvi, Friedrich Karu, Johannes Veskioja, Anna Sergejevi, Trofin Bokovnevi, Lavrenti Grischakovi, Demid Tukmatschevi, Sergei Bulkini, Vassili Staratelevi, Johan Kulli, Jalmar Nelbergi, Boris Tutti, Gunnar Vielhaacki, Johann Rappi, Vassili Suvorovi, Jüri Sooviku, Anton Reediksaare, Vassili Kretovi, Jakob Strikholmi, Harald Ollino, Mihkel Lepa, Arnold Linde, Juhan Pügi, Georg Juntsoni, Ellen Prinstali, Stephan Logusovi, Verner Aasleppa, Jakob Meyeri, Johannes Fagerlundi, Liisa Borni, Karl Pavelsoni, Ivan Grischkovi, Reinhold Strycki, Martin Sooviku, Eduard Roolahti, Mihail Lorentsi, Nikolai Pulli, Ovsei Ginovkeri, Joosep Saare, Mihail Zuravõevi, Aleksander Luntsi, Andres Vikströmi, August Abi, Ulrich Schultzi, August Kampmanni, Gustav Gerndorfi, Viido Tensingu, Adolf Reinapi, Karl Alango, Albert Õepa, Evald Liiti, Hans Vepperi, Leonti Sidorovi, Aleksander Estami, Mihkel Loobu, August Väedeni, Ernst-Alfred Heinsare ja Mihkel Suurna laeva. Riigistatud kaubalaevadest moodustati riiklik reeder Eesti Riiklik Merelaevandus.
Kinoteatrid ja kinod.
17. oktoobril 1940 avaldati "Natsionaliseerimisele kuuluvate kinoteatrite ja kinode hoonete nimestik":