tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kalandus

Kalandus, tuntud ka kui majanduslik kalandus, on majandusharu, mis tegeleb kalade ja teiste veeorganismide (sealhulgas krabide, veetaimede ja vähkide) püügiga ning  kogumisega nii maailma meredest kui ka siseveekogudest. Kalandus hõlmab ka saagi töötlemist kalatööstuses ning valmistoodangu turustamist. Tähtsal kohal on ka vesiviljelus (akvakultuur) ja kalakaitse, mis aitavad tagada vee-elustiku jätkusuutliku kasutamise ja kaitse.
Kalanduse liigid.
Kalandus jaguneb kaheks: majanduslikuks kalanduseks ja harrastuskalastuseks.
Kalanduse mõju keskkonnale.
Kalanduse kestlikkus on keskkonnahoidliku majandamise seisukohalt äärmiselt oluline. Ülepüük võib viia kalavarude ammendumiseni ja vähendada liigirikkust, mis omakorda kahjustab ökosüsteemide tasakaalu. Selle vältimiseks on kehtestatud rahvusvahelised regulatsioonid ja kokkulepped, mille eesmärk on tagada kalavarude jätkusuutlik kasutamine.
Majanduslikus kalanduses on kalapüük reguleeritud, eriti riikide territoriaalvetes ja majandusvööndites, kus kehtivad kvoodid, hooajalised piirangud ja lubade süsteemid.
Harrastuskalastuses aitavad kalavarude kaitset tagada kalapüügi eeskirjad, mis piiravad näiteks röövpüüki ja alamõõduliste isendite püüki. Kalakaitse tegevused on olulised veekogude elurikkuse ja ökosüsteemide säilitamisel.
Vesiviljelus kui kalanduse oluline osa.
Vesiviljelus, ehk akvakultuur on kalade, karploomade (nt. karpide), koorikloomade (nt. vähkide) ja veetaimede (nt vetikad) kasvatamine kontrollitud tingimustes.
Vesiviljeluses kasvatatavad liigid on olulised toiduallikad, kuna nad on toitainerikkad ja keskkonnasäästlikud. Selleks kasutatakse spetsiaalseid tehnoloogiaid, mille abil on võimalik saavutada suuremat toodangut kui looduslikes keskkonnatingimustes.
Vesiviljelus on üks kiiremini arenevaid toidutootmise valdkondi maailmas, kuna kalade ja mereandide tarbimine kasvab pidevalt. Võrreldes looduslikest vetest pärineva kalasaagiga suureneb vesiviljelusest saadud toodete osakaal märgatavalt.
Kontrollitud keskkonnas kasvatamine aitab vähendada survet looduslikele kalavarudele ning tagab veeorganismide kättesaadavuse toidutootmises.
Tarmo Männard

Tarmo Männard (sündinud 11. jaanuaril 1968) on eesti näitleja.
Männard käis Tallinna 59. Valentina Tereškova nimelises lasteaias. Ta õppis aastatel 1974–1977 Tallinna 39. Keskkoolis, 1977–1982, 1982–1985 Keila-Joa Sanatoorses Metsakoolis ja 1985–1987 Tallinna 9. Keskkoolis. 
Näitlemist on ta õppinud Tallinna Pioneeride ja Koolinoorte Palee teatriringis (Pioneeride teatris, juhendaja Maret Oomer) ning Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis (1990–1994, juhendaja Ingo Normet, 16. lend). 
Enne näitlejatööd oli ta töötanud aknapesijana tootmiskoondises Ekspress, mehaanikuna Tallinnfilmis ja talitajana Nõukogude armee sigalas. 
Aastatel 1994–2001 töötas ta näitlejana Tallinna Linnateatris ja 2002–2018 NUKU Teatris. 
Seejärel on ta olnud näitlejana vabakutseline ja töötanud põhiliselt enda loodud Nipi Mängumaal. Ta on näidelnud näiteks Kellerteatri lavastustes "Õuduste kool" (2019) ja "Karukskäijad (2021), ETV telesarjas "Õnne 13" (1997–2003), paljudes meelelahutussaadetes, lavastuslikes lastesaatesarjades jm.
Ta on mänginud (2025. aasta seisuga) ligi 30 mängufilmis ja dubleerinud animafilme.
Ta kandideeris 1995. aastal VIII Riigikogusse Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei moodustatud valimisliidu Neljas Jõud nimekirjas, kogus 104 häält, kuid ei osutunud valituks.
Tema hobid on matkamine, alpinism, purjetamine ja sukeldumine.
Venno Loosaar

Venno Loosaar (sündinud 16. detsember 1968) on eesti näitleja, saatejuht, telestsenarist ja -lavastaja.
Ta on lõpetanud 1992. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Aastatel 2006–2013 oli ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatri näitleja. 
2021. aastal mõisteti ta lõplikult süüdi alaealise seksuaalses väärkohtlemises.
Muud.
Laulab ansamblites Kala ja Cookies.
Kirjutanud muusika lastelauluplaatidele "Mürakarud" 2007, "Minul on" 2009 ja "Kõik on voodis" 2012. 
Kirjutas muusika ja lavastas muusikalise kuuldemängu "Pöial-Liisi" 2010. 
2002. aastal avaldas ta luulekogu "Mull ja mull : 20 suurtele. 20 väikestele". 
2015 ilmus temalt lasteraamat "Oskar läheb lasteaiast koju". 
Aastal 2017 avaldas lasteraamatu "EiTahaLood".
Süüdistus alaealise seksuaalses väärkohtlemises.
20. detsembril 2019 jõudis ajakirjanduse vahendusel avalikkuse ette, et Põhja ringkonnaprokuratuur süüdistab Loosaart alla kümneaastase tüdruku seksuaalses väärkohtlemises ja lapspornograafia omamises. Näitleja ise ei võtnud süüdistusi omaks. 30. märtsil 2021 mõistis Harju maakohtus Venno Loosaare süüdi ja määras talle viieaastase tingimisi vangistuse. Tallinna Ringkonnakohus tühistas osaliselt maakohtu otsuse ning mõistis Venno Loosaare lapsporno omamise süüdistuses õigeks, kuid jättis maakohtu määratud karistuse muutmata.
Nähtus

Nähtus on konkreetne sündmus, omadus või protsess, mis väljendab reaalsuse väliskülgi ja esitab mingit olemuse avaldamise ja väljendamise kuju.
Keemiline nähtus.
Keemiliste nähtuste puhul muutub üks aine teiseks või teisteks uue koostisega aineteks(muundumine, keemiline reaktsioon). Näiteks: pulbrilise raua ja alumiiniumi põlemine, kütuste põlemine, metallilise tsingi reageerimine soolhappega (tekib vesinik, mis põleb), sinisesilmakivi (CuSO) lahus reageerib seebikivi (NaOH) lahusega (tekib sinine sültjas sade).
Füüsikaline nähtus.
Füüsikaliste nähtuste puhul muutub keha kuju või aine olek. Näiteks: klaasi purunemine, väävli purustamine, vee aurustumine või jäätumine. Peamine erinevus keemilise protsessiga võrreldes on see, et aine ise ei muutu teiseks aineks. 
Füüsikaliste ja keemiliste nähtuste üheaegsus.
Enamasti kulgevad keemilised ja füüsikalised nähtused koos. Näiteks raua sulatamine on füüsikaline protsess, kuid kuumutamisel kuni sularaua tekkeni reageerib raud pinnalt õhuhapnikuga ja raua pinnale moodustub raudoksiidi kiht. Oksiidi tekkimine on keemiline nähtus.
Are Uder

Are Uder (sündinud 1. oktoobril 1950) on eesti näitleja. 
Lõpetas 1969. aastal puhkpilliorkestrijuhi eriala Viljandi Kultuurharidustöö Koolis, õppis 1980–1986 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat. 
Ta on töötanud Haapsalu Pimedate Ühingus puhkpilliorkestri abidirigendina. 
Alates 1973. aastast on ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatri näitleja.
Kalapüük

Kalapüük (ka "kalastus", "kalastamine", kitsamas mõttes "töönduspüük") on kalanduse haru, mis keskendub kalade ja teiste veeorganismide (ka veetaimede) püügile mingist veekogust. See hõlmab ka kõikvõimalikud kalapüügivahendid ja vastavad -tehnikad.
Kalapüügi all mõeldakse sageli ka harrastuslikel või sportlikel (kalasport) eesmärkidel kalade püüdmist. 
Töönduspüük.
Töönduslikel eesmärkidel kalapüüki saab jagada kaug-, mere- ja sisevetekalapüügiks. Kaugkalapüügist saab rääkida, kui püük toimub avamerest, merekalapüügist aga siis kui tegu on rannikulähedase püügiga, sisevetekalapüük toimub sisevetest (nt Võrtsjärvest).
Mers el-Kébir

Mers el-Kébir (araabia: المرسى الكبير‎, 'Suur Sadam') on sadamalinn Alžeeria loodeosas, Orani provintsis.
Linna elanike arv oli 2006. aasta andmetel 16 950.
Ajalugu.
Pärast Prantsusmaa alistumist Saksamaale 1940. aasta suvel ründas Briti laevastik 1940. aasta 3. juulil Mers el-Kébiris Prantsuse laevastikku, et see ei langeks sakslaste kätte, ja hävitas sellest suurema osa. Rünnakus hukkus umbes 1300 prantsuse meremeest.
Tsolgo Mustjärv

Tsolgo Mustjärv (ka Mustjärv) asub Tsolgo külas Võru vallas Võru maakonnas. Kuulub Tsolgo aheljärvestikku.
Mustjärv on 29,7 m sügav, seega maksimaalselt sügavuselt Eesti neljas järv. Sügavaim koht asub järve keskosast veidi loode pool. 
Järv on põhjaloode-lõunakagu suunas ovaalse kujuga, pindala on 6 hektarit. Edelakallas on suhteliselt kõrge, mujal madalam. Kaldavööde on enamjaolt liivane või kruusane, loodes mudane. Mustjärv on umbjärv. Vesi on kollakaspruun kuni rohekaskollane, suhteliselt vähe läbipaistev. Taimestik on vähene ja liigivaene. Kalaliikidest on esindatud ahven, mudamaim, särg, latikas, ka haug, linask ja luts.
Edvard Beneš

Edvard Beneš (28. mai 1884 Kožlany – 3. september 1948 Sezimovo Ústí) oli Tšehhoslovakkia poliitik, diplomaat ja riigipea. Ta oli üks Tšehhoslovakkia iseseisvumisvõitluse võtmefiguure ning riigi teine president aastatel 1935–1938 ja 1945–1948. 
Aastatel 1918–1935 oli Beneš Tšehhoslovakkia esimene välisminister ning 1921–1922 ka peaministrer.
Välisministrina mängis ta olulist rolli Tšehhoslovakkia välispoliitika kujundamisel ja rahvusvahelise positsiooni kindlustamisel pärast esimest maailmasõda.
Tšehhoslovakkia ja Saksamaa vaheline pinge viis Saksamaa survel 29.–30. septembril 1938 toimunud Müncheni konverentsini, kus Saksamaa, Itaalia, Prantsusmaa ja Suurbritannia leppisid kokku, et Tšehhoslovakkia peab loovutama Saksamaale sudeedisakslastega asustatud alad ehk Sudeedimaa. Tšehhoslovakkia esindajaid konverentsile ei kutsutud ning Edvard Beneš oli sunnitud kokkuleppe aktsepteerima.
Müncheni kokkuleppe tulemusena kaotas Tšehhoslovakkia umbes kolmandiku oma territooriumist ja ligi poole oma tööstuslikust tootmisvõimsusest.
Pärast Müncheni kokkulepet ja sellele järgnenud territoriaalseid kaotusi astus Beneš 5. oktoobril 1938 presidendi ametist tagasi ning lahkus peagi riigist. Ta suundus esmalt Suurbritanniasse, seejärel Prantsusmaale ja hiljem Ameerika Ühendriikidesse.
Teise maailmasõja ajal juhtis Beneš eksiilvalitsust, mille keskus asus Londonis. Tema eesmärk oli Tšehhoslovakkia iseseisvuse taastamine ja Müncheni kokkuleppe tühistamine. Ta saavutas rahvusvahelise toetuse riigi taastamisele ja hoidis sidemeid nii lääneriikide kui ka Nõukogude Liiduga. 1943. aastal sõlmis ta koos NSV Liidu juhtkonnaga Tšehhoslovakkia ja Nõukogude Liidu vastastikuse abistamise lepingu, mis mõjutas oluliselt sõjajärgse Ida-Euroopa geopoliitilist kujunemist.
Pärast Saksamaa alistumist 1945. aastal naasis Beneš Tšehhoslovakkiasse ja astus uuesti presidendi ametisse. Tema juhtimisel taastati riiklikud institutsioonid ning viidi ellu ulatuslikud sotsiaalsed ja majanduslikud reformid, sealhulgas sõjajärgsete kollaborantide karistamine ja sudeedisakslaste massiline väljasaatmine. Neid samme tuntakse ka Beneši dekreetidena.
Veebruaris 1948 puhkes Tšehhoslovakkias poliitiline kriis, kui kommunistlik partei, mille mõju oli pärast sõda kasvanud, haaras riigis võimu. Pärast demokraatlike ministrite tagasiastumist ja kommunistliku peaministri Klement Gottwaldi survestust ei suutnud Beneš kriisi lahendada. Kuigi ta keeldus uue, täielikult kommunistliku põhiseaduse allkirjastamisest, oli ta sunnitud 25. veebruaril 1948 nõustuma kommunistliku valitsuse moodustamisega.
Edvard Beneš astus presidendi ametist tagasi 7. juunil 1948. Ta suri sama aasta 3. septembril Sezimovo Ústís.
Ratsutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel

Ratsutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 9.–21. augustini. Ratsutamisvõistlustel osales 204 sportlast 45 riigist ja välja jagati 6 komplekti medaleid. Kuna hobustele olid väga ranged karantiinireeglid, siis medalivõitjad ei selgunud mitte Pekingis, vaid selleks puhuks Hongkongi rajatud ratsutamiskeskuses. See on teine kord olümpiamängude ajaloos, kui ratsutamisvõistlused peeti põhimängudega erineva rahvusliku olümpiakomitee (Hongkongi Olümpiakomitee) korraldamisel.
Võistlusalad.
Koolisõidus lubati võistlema 50 sportlast ja 50 hobust. Takistussõidus ja kolmevõistluses osales vastavalt 75 sportlast ja samapalju hobuseid. Koolisõidus ja takistussõidus lubati kasutada ka varuhobuseid, kusjuures koolisõidus oli selleks 10 hobust ja takistussõidus 15, ehk 1 hobune võistkonna peale.
Tulemused.
Individuaalne koolisõit.
&lt;br&gt;Finaal: 19. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 47
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Anky van Grunsven (Salinero), Holland
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Võistkondlik koolisõit.
&lt;br&gt;Finaal: 14. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 11 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Saksamaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Individuaalne takistussõit.
&lt;br&gt;Finaal: 21. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 49
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Rodrigo Pessoa, Brasiilia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Võistkondlik takistussõit.
&lt;br&gt;Finaal: 18. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 9 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: USA
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Individuaalne kolmevõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 70
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Leslie Law, Suurbritannia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Võistkondlik kolmevõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 11 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Prantsusmaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Tugev vastastikmõju

Tugev vastastikmõju ehk tugev interaktsioon on üks neljast fundamentaalsest jõust looduses.
Tugev vastastikmõju toimib värvilaengut ehk värvust omavate elementaarosakeste (kvarkide) vahel. Tugeva vastastikmõju kandjad ehk vaheosakesed on gluuonid. Erinevalt näiteks elektromagnetilisest vastastikmõjust, mille kandja footon ei oma elektrilaengut ega osale vastastikmõjus, omab gluuon värvilaengut. See tähendab, et ka gluuon ise osaleb aktiivselt vastastikmõjus. Tugeva vastastikmõju olemust kirjeldab kvantkromodünaamika, mis on osa osakestefüüsika standardmudelist.
Üksikud kvargid ja gluuonid on ainsad elementaarosakesed, millel on värvilaeng ja mis osalevad tugevas vastastikmõjus. Tänapäeva teadmiste järgi ei saa kvargid esineda üksikuna ja selliseid kvarke pole ka vaadeldud. Asi on selles, et eraldatud kvarkide vahele tekib nii suur energia, et tekib uus kvark. Kvarkide sellist alatist seotud olekut nimetatakse kvarkvangistuseks. Seega on kvargid alati ühendatud suuremateks osakesteks (prooton, neutron, meson), nende värvilaengud taandavad üksteist ning nende kombinatsioonist tekkinud vaba nii-öelda valge osake ise otseselt tugevas vastastikmõjus ei osale. (Pii-meson ehk piion vahendab küll tugevat tuumajõudu nukleonide vahel, see hoiab prootonid, neutronid koos aatomi tuumades, võimaldades stabiilsete aatomituumade olemasolu.) Tuumajõud tekivad tänu üksikute nukleonide värvuspolaarsusele (analoogiliselt muidu elektriliselt neutraalsete aatomite vahel tekkiva tõmbejõuga (van der Waalsi jõud).
Tugev vastastikmõju on tõeliselt tugev. Kahe kvargi vaheline kooshoidev jõud on suurusjärgus 100 njuutonit. Prootonitevaheline tõukumine aatomituumas (elektromagnetilise vastastikmõju tõttu) on tuuma koos hoidvast tugeva vastastikmõju tõmbejõust 137 korda nõrgem. 
Erinevalt elektromagnetilisest vastastikmõjust ei vähene tugev vastastikmõju kvarkidevahelise kauguse kasvades, vaid jääb konstantseks. Seetõttu on teatavast kaugusest alates energeetiliselt kasulikum tõmmata vaakumist välja uus kvargi-antikvargi paar, mis moodustavad lahknevate kvarkidega uued värvusneutraalsed kooslused. Seetõttu ei ole võimalik vaba kvargi olemasolu ning kõik eksisteerivad kvargid on seotud hadroniteks.
Kuigi ilma massita gluuon võiks teoreetiliselt kanda tugevat vastastikmõju lõpmata kaugele (analoogiliselt massita footonile), määrab ülalkirjeldatud efekt reaalse tugeva vastastikmõju maksimaalse kauguse. See on vähem kui umbes 0,8 femtomeetrit, mis on nukleoni raadiuse suurus. Seega on gluuon tugeva vastastikmõju vahendaja, mis hoiab kvarke koos prootonites, neutronites ja teistes hadronites.
Taekwondo 2008. aasta suveolümpiamängudel

Taekwondo 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 20.–23. augustini ja need peeti Pekingi teadus- ja tehnoloogiainstituudi spordihallis. Taekwondos osales 124 sportlast 64 riigist ja välja jagati 8 komplekti medaleid.
Tulemused.
Mehed.
Kuni 58 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 20. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Chu Mu-Yen,Taiwan
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Kuni 68 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 21. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Hadi Saei Bonehkohal, Iraan
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Kuni 80 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 22. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Steven Lopez, USA
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Üle 80 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 23. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Moon Dae-sung, Lõuna-Korea
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Kuuba sportlane Angel Matos kukkus pärast Kasahstani võistlejalt Arman Tšilmanovilt saadud hoopi matile pikali ning jäi meedikuid ootama. Kuna taekwondo reeglite järgi võib puhkepaus kesta vaid ühe minuti siis Matos diskvalifitseeriti. Pärast seda kuubakas vihastas ning lõi jalaga näkku kohtunikule, kelleks oli rootslane Chakir Chelbati. Rahvusvaheline Taekwondo Föderatsioon karistas Matost ja tema treenerit eluaegse võistluskeeluga, kuna selline teguviis on rangelt vastuolus taekwondo reeglite ja olümpiavaimuga.
Naised.
Kuni 49 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 20. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Chen Shih-hsien, Taiwan
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Kuni 57 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 21. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Jang Ji-won, Lõuna-Korea
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Kuni 67 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 22. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Luo Wei, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Üle 67 kg.
&lt;br&gt;Finaal: 23. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Chen Zhong, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Välislingid.
&lt;br&gt;
Kessu päevamärk

Kessu päevamärk on päevamärk Kesselaiu põhjarannikul Suures väinas Muhu saare ja mandri vahel.
Päevamärgi geograafilised koordinaadid on .
21 meetrit kõrge metallsõrestiktorn püstitati 1957. aastal.
Päevamärk on üks kolmest Kesselaiul asuvast navigatsioonimärgist, kuid erinevalt kahest liitsihi tulepaagist on Kessu päevamärk kasutusest maha võetud ja laguneb.
Torni otsa on võimalik pääseda mööda redeleid, kuid vahetasandite puudumise ja päevamärgi viletsa seisukorra tõttu ei ole selle otsa ronimine soovitatav.
Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 758.
2009. aasta sügisest pole torn enam navigatsioonimärgina kasutusel. Muhu vallal on kavas võtta torn kasutusele matkaraja vaatetornina.
Must mudil

Must mudil ("Gobius niger") on mudillaste sugukonda kuuluv kalaliik.
Kirjeldus.
Must mudilal on piklikjässakas kehakuju. Seljauimi on kaks, sabauim on ümardunud ja isaste uimed on emaste omast tavaliselt suuremad. Silmad paiknevad lähestikku. Kogu keha on kaetud soomustega. 
Keha värvus on vahelduv, selg on enamasti mustjaspruun või oliivpruunikas, vahel ka kollakas kuni valge. Külgedel on mustad, enamasti ebamäärased täpid või laigud, kõht on kollakas või valge. Täiskasvanud isenditel puudub ujupõis.
Pikkus on maksimaalselt kuni 18 cm.
Levila.
Levinud Mustas meres, Vahemeres, Atlandi ookeani kirdeosas kuni Maroko rannikuni, Läänemeres kuni Ahvenamaa saarestikuni.
Must mudil on merekala, kes elab kuni 20 meetri sügavusel rannikuäärse ala vetikavööndis (litoraalis) või liivasel pinnasel.
Eri Kawai

Eri Kawai (jaapani keeles 河井 英里 "Kawai Eri"; 8. mai 1965 – 4. august 2008, Tōkyō, Jaapan) oli Jaapani naislaulja. 
Eri Kawai lõpetas Tōkyō Kaunite Kunstide ja Muusika Rahvusülikooli ning kirjutas ja laulis nii klassikat kui ka pop- ja maailmamuusikat.
Koprofaag

Koprofaag ehk skatofaag (ka roojatoiduline, roojasööja) on loom, kes toitub sõnnikust. 
Koprofaagiat esineb näiteks mitmete mardikaliste ja kahetiivaliste juures.
Koprofaagilised on ka jänesed ja närilised, kellel puudub hästiarenenud mäletsejate omaga sarnane seedesüsteem, et rohtu seedida. Saamaks rohust kätte rohkem aineid, söövad nad oma väikesed pehmed väljaheited uuesti sisse; seda nähtust nimetatakse ka autokoprofaagiaks ehk refektsiooniks. Need loomad eritavad ka normaalseid väljaheiteid, mida nad söögiks ei tarbi.
Cornelius Castoriadis

Cornelius Castoriadis (kreeka keeles Κορνήλιος Καστοριάδης; 11. märts 1922 – 26. detsember 1997) oli Kreeka-Prantsuse filosoof, majandusteadlane ja psühhoanalüütik. Castoriadis on tuntud kui raamatu "L'Institution imaginaire de la société" ("Ühiskonna imaginaarne korraldus") autor, ühenduse "S"ocialisme ou Barbarie kaasasutaja ja autonoomia filosoof.
Elulugu.
Castoriadis sündis Konstantinoopolis ja asus hiljem elama Ateenasse. Juba 13-aastaselt hakkas ta huvi tundma marksismi vastu. 1941. aastal astus ta Kreeka Kommunistlikku Parteisse, millest lahkus aasta hiljem ja hakkas trotskistiks. 1944. aastal avaldas ta oma esimesed sotsiaalteaduslikud esseed ajakirjas Archeion Koinoniologias kai Ethikes ('Sotsioloogia ja eetika arhiiv'). Pärast Ateena Ülikooli lõpetamist politoloogia, majanduse ja õiguse erialal läks ta Prantsuse Instituudi stipendiumiga Pariisi õppima.
1980. aasta kirjutises "Devant la guerre" ("Sõjaga silmitsi") väitis Castoriadis, et Venemaa on saanud üheks suurimaks sõjaliseks jõuks maailmas. Et mahajäänud tsiviilmajanduse tingimustes sõjalist võimsust säilitada, ei saa Nõukogude Liit enam olla ainupartei bürokraatia valitsetav riik, vaid nn stratokraatia ehk militaarriik, mida valitseb tsiviilsektorist lahutatud iseseisev, ekspansionistlike plaanidega militaarsektor. Seetõttu puudub Venemaal sisemine klassidevaheline dünaamika, mis võiks viia sotsiaalse revolutsioonini. Castoriadis väitis, et muutused saavad toimuda ainult välise sekkumise tulemusel.
Kalanduse mõisteid

"Siin on loetletud kalanduse mõisteid".
Aakeri kihelkond

Aakeri kihelkond (taani "Aaker Sogn", "Åker Sogn") on kihelkond Taanis Bornholmi piirkondvallas. Ta kuulub Kopenhaageni piiskopkonna Bornholmi praostkonna Aakeri pastoraati. 
Enne 1970. aasta haldusreformi kuulus kihelkond Bornholmi maakonna Sønderi sadakonda.
Kihelkonna kirik on Aa kirik Aakirkebys. 
2013. aasta seisuga oli kihelkonnas 3268 elanikku, kellest 2830 olid Rahvakiriku liikmed. 2004. aasta seisuga olid vastavad arvud 3491 ja 3111.
Soolane vesi

Soolane vesi on vesi, mille soolade sisaldus (soolsus) on üle 10 g/L (10‰). Mingi veekogu soolsus on tingitud peamiselt naatriumkloriidi sisaldusest.
Kuna termin on kasutusel ka üldmõistena, tähendamaks suhtelist soolast vett, võib eri allikate järgi kokkuleppeline soolsus suuresti erineda. Mõnes allikas jagatakse soolane vesi omakorda vähesoolaseks, ülisoolaseks jne.
Kesse alumine tulepaak

Kesse sihi alumine tulepaak (ka "Kessu alumine tulepaak") on tulepaak Kesselaiu edelarannikul Suures väinas Muhu saare ja mandri vahel. Tegemist on ühega kolmest Kesselaiul asuvast navigatsioonimärgist.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .
Tulepaagi iseloomustus.
Tulepaak on ehitatud punasele metallpostile, mille küljes paikneb punase püsttriibuga valge täisnurkne tahvel. 
Tulepaagi kõrval asub väike silikaattellistest abihoone.
Meremärk püstitati 1879. aastal ja 1953 toimus suurem ümberehitus. Tulepaak automatiseeriti täielikult . aastal.
Tule iseloomustus.
9 meetrit kõrge tulepaagi tipus paiknev tuli asub merepinnast 12 meetri kõrgusel. 
Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta.
Tuletorni tipus põleb valge tuli järgmise tsükliga: 0,5 sekundit valge ja 0,5 sekundit pime. Paistab asimuudist 318° asimuudini 128° 7 meremiili kaugusele. Tuli on sihi ülemise tulepaagiga sünkroonimata. Sihi asimuut on 123°.
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeerium

Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeerium, lühend Eesti NSV RJM (vene keeles Министерство государственной безопасности ЭССР, lühend МГБ Эстонской ССР) oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi struktuuriüksus ning kontrolli- ja repressiivorgan aastatel 1946–1954.
NSV Liidu valitsusorganite reformimise käigus muudeti NSV Liidu Ülemnõukogu määrusega 15. märtsil 1946 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaat NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumiks (NSV Liidu RJM).
Juhid.
Riiklikku Julgeoleku Ministeeriumi juhtkond koosnes ministrist ja tema asetäitjatest (asetäitja operatiivtöö alal, asetäitja mitteoperatiivtöö alal ja asetäitja kaadrite alal, kes oli ka kaadriosakonna ülem), kelle arv aja jooksul muutus. 
Eesti NSV RJMi organisatsioon.
Eesti NSV RJM, 1949.
, küüditamine Eesti NSV-s, Läti NSV-s ning Leedu NSV-s 1949. aastal 25. kuni 28. märtsini. NSVL ÜN Presiidiumi seadlusega 24. augustist 1949, autasustati operatsioon “Priboi” ja Moldaavias ning Musta mere rannikualadel läbi viidud deporteerimiste eest kokku 3142 MGB ja MVD töötajat. Sealhulgas autasustati ka Eesti NSV MGB juhtkonda eesotsas ministriga ja enamikku osakonnaülemaid.
Eesti NSV SM oblastiteperioodil, 1952. aastal.
1. juuli 1952 moodustati vastavuses uute Eesti NSV halduspiididega uued RJM oblastivalitsused: 
ENSV SM, 1953.
15. märtsil 1953 liideti NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeerium ja NSV Liidu Siseministeerium NSV Liidu NLKP KK ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega – NSV Liidu Siseministeeriumiks, milles kaks liini operatiiv-tšekistlik ja operatiiv-administratiivosakonnad.
Eesti NSV RJM Oblastivalitsused likvideeriti ENSV RJM KK nr. 0017-27.05.1953 alusel, misjärel taastati endine linna- ja rajooniosakonnade süsteem.
ENSV MN RJK, 1954.
1954. aastal moodustati aastatel 1953–1954 NSV Liidu ja Eesti NSV Siseministeeriumi koosseisus olnud riikliku julgeoleku struktuuriüksustest NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee struktuuriüksus – Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee.
Venjamin Gulst

Venjamin Gulst (vene keeles "Вениамин Наумович Гульст"; 27. juuni 1900 Mõkolajiv, Hersoni kubermang – 1972 Moskva, NSV Liit) oli juudi rahvusest Nõukogude Liidu riikliku julgeoleku- ja siseasjade organite juhtivtöötaja, 1941. aastal Eestis juuniküüditamise üks läbiviijaid, Lavrenti Beria lähedane isik.
Teenistuskäik.
Pärast Beria aresti 26. juunil 1953 oli Gulst üle kuulatud seoses Lavrenti Beria süüasja uurimisega, mille käigus Lavrenti Beriat süüdistati 1939. aastal NSV Liidu kaitserahvakomissari asetäitja Georgi Kuliku abikaasa Kira Kulik-Simonitši salajase röövimise organiseerimises, mille käigus Gulst osales Beria isikliku korralduse alusel Vsevolod Merkulovi juhtimisel koos Šalva Tsereteli ja Lev Vlodzimirskiga Kira Kuliku salajases jälgimises ning ebaseadusliku vabaduse võtmise eesmärgil. 
1950. aastatel heideti ta NLKP-st välja ja jäeti ilma sõjaväelisest auastmest kindralmajor (põhjus?).
Isiklikku.
Tema poeg Valentin Gulst ("Гульст Валентин Вениаминович", sünd. 29 augustil 1924) on teise maailmasõja veteran. Venjamin Gulsti vend Fjodor Gulst oli sõjaväearst.
August Pork

August Pork (vene Август Петрович Порк; 27. juuni 1917 Tver – 2002 Moskva) oli Eesti NSV partei-, miilitsa- ja julgeolekutöötaja, kindralmajor (1964).
Töö- ja teenistus.
August Pork oli aastatel 1933–1936 Tveri vagunitehase elektrimontöör, tehaseraadio toimetaja. 1936–1939 tehase ajalehe toimetaja Tveris, klubi direktori asetäitja Ostaškovis. 1939. aastal oblastilehe Proletarskaja Pravda toimetaja asetäitja. Aastatel 1941–1942 instruktor-literaator ja ajalehe toimetaja Punaarmee 8. Eesti Laskurkorpuses; sõjakorrespondent, korpuse- ja armeelehtede erikorrespondent Leningradi ja Volhovi rindel
, 1942–1943 polgu staabiülema abi Kalinini rindel, 1943–1946 poliitosakonna vaneminstruktor Leningradi ja 2. Balti rindel. NLKP liige 1943. aastast.
1946. aastal Sovetskaja Estonia toimetuse osakonnajuhataja. Aastatel 1946–1948 EK(b)P Keskkomitee Propaganda- ja agitatsiooniosakonna ajakirjandussektori juhataja; ajakirja Pilt ja Sõna toimetaja,
Aastatel 1948–1950 õppis NSV Liidu Siseministeeriumi kõrgkoolis, kus omandas kõrgema juriidilise hariduse. ja 1950. aastast Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi maakonnavalitsuse ülem; Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülema asetäitja. Aastatel 1953–1958 Eesti NSV Siseministeeriumi siseministri asetäitja ja Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülem.
August Pork oli aastatel 1959–1961 Eesti NSV Siseministeeriumi, siseminister ja 19. juunist 1961 Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees, 25. augustist 1978 kuni 16. juunini 1982 Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees.
August Pork oli 1960. aastast EKP Keskkomitee liige, Eesti NSV Ülemnõukogu VI, VII, VIII ja IX koosseisu ning 1979. aastast NSV Liidu Ülemnõukogu saadik.
Isiklikku.
Aastal 1996 asus ta elama Moskvasse. Tema viietoaline korter Tallinnas Roosikrantsi 8a läks Edgar Savisaare käsutusse.
Tema kaksikpojad on Arnold Pork ja Valeri Pork (sündinud 8. juulil 1941).
Ängelheinaöölane

Ängelheinaöölane ("Calyptra thalictri") on Eestis harvaesinev, öölaste sugukonda kuuluv liblikaliik. 
Peamine ängelheinaöölase levila on Kaug-Ida. Eesti liblikafauna nimekirja lisandus ängelheinaöölane 2002. aastal. Teda on leitud peamiselt Lõuna-Eestist.
Ängelheina-öölane toitub tavaliselt taimemahlast, kuid võib ka läbi imetajate (sealhulgas inimese) naha toituda verest, seeläbi küll loomale olulist kahju tekitamata.
Kõnnumaa (Kõrvemaa)

Kõnnumaa nime kasutatakse Kõrvemaa maastikurajooni lõunapoolse osa kohta.
Puustusmaa

Puustusmaa on eesti perekonnanimi.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Puustusmaa 51 inimesel (27 mehel ja 24 naisel). Perekonnanimede levikult oli Puustusmaa meeste puhul 4442. ja naiste puhul 5608. kohal. Perekonnanime Puustusmaa kandja oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli 46).
Padur

Padur (ka marš, maršimaa, padurannik) on mere või suure järvega külgnev märgala, mis on perioodiliselt veega kaetud. Enamik paduraid on soolase veega. 
Padurad on sageli kaetud rannaniitudega ja vahel soostunud. Padurad asuvad sageli järvede ja ojade servas, kus toimub üleminek vee- ja maismaaökosüsteemi vahel. Padura taimestiku moodustavad enamikus väikesekasvulised rohttaimed (tarnad, kõrrelised, loalised), aga ka näiteks pillirood ja hundinuiad. Padurates leiduvad puittaimed on tavaliselt madalakasvulised põõsad. 
Paduraid kasutatakse põllumajanduses laialdaselt nii heinamaana kui karjamaana. Kuivendatud paduraid nimetatakse poldriteks. Padurad on elupaigaks paljudele selgrootutele, kaladele, kahepaiksetele ja veelise eluviisiga imetajatele.
Padurad on levinud Põhjamere rannikul Taanis, Madalmaadel, Prantsusmaal ja Inglismaal. Maailmas leidub neid mujalgi, näiteks USA-s Atlandi ookeani rannikul ja Venemaal Põhja-Jäämere rannikul. Paduraid esineb üksnes tasandikulisel, mitte mägisel rannikul. Paduraid ohustab merepinna tõus ja sellega kaasnev erosioon.
Üldiseloomustus.
Padurates elavad mitmed taime-, looma- ja putukaliigid, kes on kohastunud elama üleujutatud tingimustes. Taimed peavad suutma ellu jääda väikese hapnikusisaldusega mudas. Seetõttu on paljudel taimedel tekkinud kohastumusena aerenhüüm ehk õhukude. Samuti on padurates kasvavatele taimedele iseloomulik risoomide olemasolu. Veelise eluviisiga loomad, näiteks kalad ja salamandrid, kes padurates elavad, suudavad hakkama saada väikese hapnikusisaldusega vees. Padurate pH on tavaliselt neutraalne kuni aluseline. 
Ökosüsteemi olulisus.
Padurad on ühed maailma kõige suurema bioloogilise produktiivsusega kooslused, mistõttu on need kalanduse mõttes väga olulised. Samuti tõstavad padurad vee kvaliteeti ja puhtus, ennekõike tänu filtreerimisele ja sedimentatsioonile. Padurad tarbivad toit- ja saasteaineid, puhastades sellega vett. Padurad absorbeerivad suurtel vihmaperioodidel vett ja vabastavad selle aegamisi vesikonda tagasi, vähendades üleujutuste ulatust. Paduratel on tähtis roll ka turismis, hariduses ja teaduses.
Taastamine.
Osas maailma piirkondadest on hävinud juba 90% märgaladest, mille hulka kuuluvad ka padurad. Paduraid kuivendatakse põllumaa juurde tekitamise eesmärgil, samuti ka valglinnastumise tõttu. Taastamine on protsess, mille käigus tuuakse padurad tagasi maastikele, kust nad on minevikus kadunud. Taastamist saab teha suurel skaalal, näiteks lastes jõgedel kevadel looduslikult üle ujutada, või väikesel skaalal, näiteks tuues märgalad tagasi linnaruumi.
Marikultuur

Marikultuur on akvakultuuri haru, mis on spetsialiseerunud mereorganismide kasvatamisele eesmärgiga neid tarvitada toiduks või mõnel muul otstarbel. Marikultuuri viljeletakse nii (ava)ookeanis kui ka mõnel isoleeritud alal, mahutis, tingimusel, et seal on merevesi. 
Marikultuuris kasvatatakse paljusid merekalu, vähke, krabisid, vetikaid ja paljusid teisi mereorganisme.
Jürgen Klinsmann

Jürgen Klinsmann (sündinud 30. juulil 1964 Göppingenis) on saksa jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ründaja). 
Ta mängis aastail 1987–1998 Saksamaa koondises 108 korda ja lõi 47 väravat.
Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel

Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 13.–23. augustini ja võistlused peeti Pekingi Ülikooli spordihallis. Lauatennises võistles 172 sportlast 56 riigist ja välja jagati 4 komplekti medaleid.
Tulemused.
Mehed.
Üksikmäng.
&lt;br&gt;Finaal: 23. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 86
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Ryu Seung-min, Lõuna-Korea 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Finaal: Ma Lin – Wang Hao 4:1 (11:9 11:9 6:11 11:7 11:9) 
&lt;br&gt;Pronksimäng: Wang Liqin – Jörgen Persson 4:0 (13:11 11:2 11:5 11:9) 
Võistkonnavõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 18. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: esimest korda olümpiamängude kavas 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Finaal: Hiina – Saksamaa 3:0
&lt;br&gt;Pronksimäng: Lõuna-Korea – Austria 3:1
Naised.
Üksikmäng.
&lt;br&gt;Finaal: 22. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 86
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Zhang Yining, Hiina 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Finaal: Zhang Yining – Wang Nan 4:1 (8:11 13:11 11:8 11:8 11:3) 
&lt;br&gt;Pronksimäng: Guo Yue – Li Jia Wei 4:2 (11:6 14:12 9:11 7:11 11:3 11:4) 
Võistkonnavõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 17. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: esimest korda olümpiamängude kavas 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Finaal: Hiina – Singapur 3:0
&lt;br&gt;Pronksimäng: Lõuna-Korea – Jaapan 3:0
Hekto-

Hekto- (tähis h) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 100 korda suurem. 
Eesliide hekto- on kasutusel peamiselt järgmistes ühikunimetuses:
Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast "hekaton" (sada) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikuga.
Deka-

Deka- (tähis da) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 10 korda suurem. 
Eesliide deka- on kasutusel näiteks vedeliku mahuühikus dekaliiter (tähis dal); 1 dekaliiter on 10liitrit.
Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast "déka" (kümme) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikuga. Eesliite tähis da kehtestati 1960. a, varem olid kasutusel tähised D, Da ja dk.
Kakofoonia

Kakofoonia (vanakreeka sõnadest "κακός" ('halb') ja "φωνή" ('heli')) ehk kolekõla on ebameeldiv kõla muusikas, kõnes või luules.
Kakofoonia vastand on eufoonia.
Kaaperdamine

Kaaperdamine võib viidata järgnevale:
Kaiik

Kaiik (türgi "kayık") on kerge ja pikk türgi sõudelaev, harvem purjelaev.
Kajak

Kajak ehk süst on pealt kinnine veesõiduk, mida aerutatakse edasi kahelabalise aeruga.
Algselt oli kajak loomanahkadest tehtud veesõiduk Siberi põlisrahvastel, eskimotel ja teistel polaaralade ranniku põlisrahvastel.
Innuiidikeelne nimetus "qajaq" tähendab "jahimehe paati" ja see kandus inglise keelde kujul "kayak". Eestis nimetatakse sellist paaditüüpi üldiselt süstaks ja nimetus tuleb arvatavasti kangakudumise süstikult, mis meenutab kujult süsta.
Pedassaare neem

Pedassaare neem on üks Vergi poolsaare neemedest. 
Kitsukest neeme katab männi enamusega mets. Neeme ümbruses kasvavad ka Eesti vanimad männid.
Pedassaare neem jagab kaheks Pedassaare lahe. Ühele poole neeme jäävad liivaluited ning liivase põhjaga ja väheste kividega nn Suur Laht, teisele poole kividerohkem ja madalam kõrkjatest piiratud Väike Laht.
Neeme pindala on 7,6 ha.
Mohamed Ould Abdel Aziz

Mohamed Ould Abdel Aziz (sündinud 20. detsembril 1956 Akjoujtis) on Mauritaania sõjaväelane ja poliitik, aastatel 2008–2009 Mauritaania ajutine riigipea ning 5. augustist 2009 kuni 1. augustini 2019 Mauritaania president. 
Abdel Aziz teenib sõjaväes alates 1977. aastast. Ta etendas olulist rolli 2003. ja 2004. aasta riigipöördekatsete mahasurumises ning juhtis ise 2005. aasta riigipööret, millega tuli võimule kolonel Ely Ould Mohamed Vall. 
President Abdallahi valitsusajal oli kindral Abdel Aziz presidendi personaliülem, jätkates ühtlasi teenistust tema enda asutatud presidendi kaardiväe ülemana. Kui ta 6. augustil 2008 president Abdallahi poolt koos mitme teise kõrge ohvitseriga ametist vabastati, viis ta läbi riigipöörde ja nimetati samal päeval riiki juhtima määratud Kõrgema Riiginõukogu presidendiks. 
15. aprillil 2009 astus ta riigipea ametikohalt tagasi, et kandideerida presidendiks. 
18. juulil 2009 toimunud presidendivalimistel sai Mohamed Ould Abdel Aziz 52 protsenti häältest ning valiti presidendiks. Opositsioon süüdistas võimulolijaid valimistulemuste võltsimises. 
5. augustil 2009 vannutati ta Mauritaania uueks presidendiks.
Alates 30. jaanuarist 2014 kuni 2015 oli ta Aafrika Liidu eesistuja. 
Juunis 2014 peetud presidendivalimistel valiti ta uueks ametiajaks tagasi. 
2023. aasta oktoobris taotles prokurör Mohamed Ould Abdel Azizile 20-aastast vanglakaristust koos vara konfiskeerimisega.
Raadi järv

Raadi järv (ka "Roodi järv") on Tartu linna territooriumil paiknev järv. 
Selle pindala on 4,6 hektarit. Limnoloogiliselt tüübilt arvatakse ta hüpertroofsete ehk liigtoiteliste järvede sekka.
Järve lähedal asub Raadi mõis.
Vasula järv

Vasula järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Lombi külas. 
Järve pindala on 8,5 hektarit. Limnoloogiliselt tüübilt arvatakse see kalgiveeliste eutroofsete järvede sekka.
Märe

Märe on märg maismaakoht, kus vesi on mingi ajaperioodi (enamasti vähemalt mitu kuud) maapinna tasemel. Märesid esineb näiteks soode servadel (servamäre), aga ka merede rannas.
Seisumass

Seisumassiks nimetatakse elementaarosakese või mõne muu süsteemi vähimat võimalikku massi. 
Kuna vastavalt valemile formula_1 on iga keha energia ja mass omavahel seotud, siis energiat omava (näiteks liikuva) keha mass on suurem kui täiendavat energiat mitteomava keha mass. Kuna liikumine on suhteline, siis liikumise puhul tuleb muidugi arvestada taustsüsteemiga, mille suhtes seda vaadeldakse. Vähimat võimalikku energiat omava keha mass ongi tema seisumass ehk invariantne mass. Kehalt, mis omab seisumassi, ei saa enam ilma keha lõhkumata (või muutmata) energiat ära võtta.
Elementaarosakese seisumass.
Kui makromaailmas on erinevused keha tegeliku massi ja seisumassi vahel märkamatud, siis elementaarosakeste puhul on erinevused väga suured. Elementaarosakeste kiirendis kiirendatud osakeste mass võib olla mitmeid suurusjärke suurem kui tema seisumass.
Seisumassi alusel jagunevad elementaarosakesed seisumassiga ja seisumassita osakesteks. Osakesed, millel seisumass puudub, ei saa "paigal seista" ning liiguvad alati valguse kiirusega. Kõige tuntum seisumassita osake on footon. Seisumassiga osakesi ei saa jälle vastavalt erirelatiivsusteooriale valguse kiirusega liikuma sundida. Neid on võimalik kiirendada ainult valguse kiirusele lähedastele kiirustele.
Elementaarosakese seisumass võrdub ka energiaga, mida on vaja selle osakese "loomiseks" ja mis vabaneb, kui osake annihileerub
Elementaarosakeste seisumassi (ja ka tegelikku massi) mõõdetakse energiaühikutes elektronvoltides (eV), kuna nii on lihtsam leida osakese tegelikku massi (seisumass + osakese energia). Tavaliselt on osakeste massid suurusjärkudes megaelektronvolti (MeV) ja gigaelektronvolti (GeV).
Süsteemi seisumass.
Seisumassi mõistet võib kasutada ka mitmest osakesest koosneva süsteemi jaoks. Sellisel juhul tuleb mõista süsteemi seisumassina mitte otsest süsteemi moodustavate osakeste seisumasside summat, vaid selle süsteemi enda vähimat võimalikku energiat. Nimelt kulub või eraldub süsteemi moodustamisel samuti energiat, mistõttu mitmest osakesest moodustunud süsteemil on omaenda isiklik seisumass. Näiteks rauast väiksemate aatomituumade seisumass on väiksem kui teda moodustavate nukleonide seisumasside summa ja seda seetõttu, et nukleonide ühinemisel aatomituumaks vabaneb energiat. Rauast suuremate aatomituumade seisumass on jälle nukleonide seisumasside summast suurem.
Vergi poolsaar

Vergi poolsaar on poolsaar Põhja-Eestis, mida piirab läänest Käsmu laht ja idast Soome lahe avaosa. Halduslikult jääb Lääne-Viru maakonda Haljala valda. Jääb tervikuna Lahemaa rahvuspargi territooriumile. Poolsaare rannikul asuvad Lobi, Lahe, Koolimäe, Natturi, Pedassaare, Pihlaspea ja Vergi küla. Siseosa katab mets. Vergi poolsaare põhjaosas asuvate Lobi ja Natturi poolsaare vahele jääb Koolimäe laht, kuhu suubub Koolimäe oja.
Poolsaare idaossa Vergi küla äärde jääb Vergi laht, mida piirab põhjas Vergi neem, kus asub ka Vergi sadam.
Suursäär

Suursäär on maasäär Kesselaiu põhjaosas. Ühelt poolt ümbritseb seda Suur väin ja teiselt Kesse abajas.
Raul Vaigla

Raul Vaigla (sündinud 7. juulil 1962 Jõgeval) on eesti muusik. 
Ta on välja andnud kaks sooloplaati: "Soul of bass" 2003 ja kontsertplaat NO99 Jazziklubis Jaak Sooääre ja Tanel Rubeniga 2007 "Ultima Thule raudvara".
2012. aastal andis Vaigla välja õpiku ja DVD "Kuue kuuga bassimängijaks" (Eesti Muusikaharidus).
Isiklikku.
Tema poeg Robert Vaigla on kitarrist ja tütar Marie Vaigla poplaulja.
Karuputk

Karuputk ("Heracleum") on umbes 60 liigiga perekond sarikaliste ("Apiaceae") sugukonnas.
Eestis leiduvad liigid.
Eestis on pärismaine üks liik – siberi karuputk ("H. sibiricum"). 
Võõrliikidena esinevad Eestis Sosnovski karuputk ("H. sosnowskyi") ja hiid-karuputk ("H. mantegazzianum"), mis on võrdlemisi sarnased. Väga harva leidub kultuurist metsistununa ka Lehmanni karuputke ("H. lehmannianum") ja karvast karuputke ("H. pubescens").
Sosnovski karuputke ja hiid-karuputke tõrjutatakse Eestis alates 2005. aastast riikliku kava alusel. 2015. aastal oli tõrjutavate karuputkekolooniate pindala 2183 ha.
Andrea Barzagli

Andrea Barzagli (sündinud 8. mail 1981 Fiesoles) on Itaalia jalgpallikoondise endine kaitsja, kes tuli 2006. aastal maailmameistriks.
Aastatel 2011–2019 mängis ta Juventuses. Ta valiti hooaegadel 2011/12, 2012/13, 2013/14 ja 2015/16 Serie A hooaja sümboolsesse koosseisu. Juventusega tuli ta kaheksal korral Itaalia meistriks ning võitis neljal korral Itaalia karika ja neljal korral Itaalia superkarika.
Koondisekarjäär.
Ta kuulus Itaalia noortekoondisse, mis tuli 2004. aastal Euroopa alla 21-aastaste meistriks. Samal aastal kuulus ta ka suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Itaalia olümpiakoondisse, võites pronksmedali.
Debüüdi Itaalia rahvuskoondises tegi Barzagli 17. novembril 2004 sõprusmängus Soome vastu.
Ta kuulus Itaalia koondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel. Esimest korda pääses ta platsile 26. juunil kaheksandikfinaalis Austraalia vastu, sekkudes mängu teisel poolajal vahetusest. 30. juunil toimunud veerandfinaalimängus Ukrainaga tegi ta Marco Materazzi ja Alessandro Nesta puudumisel kaasa kogu kohtumise algusest lõpuni. Itaalia tuli lõpuks maailmameistriks, alistades finaalis Prantsusmaa.
Ta kuulus Itaalia koondisse veel 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2008., 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.
Ta lõpetas koondisekarjääri pärast ebaõnnestunud 2018. aasta maailmameistrivõistluste valikturniiri.
Paul Robinson

Paul Robinson (sündinud 15. oktoobril 1979 Beverleys) on Inglismaa jalgpallikoondise endine väravavaht.
Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi Robinson 12. veebruaril 2003 sõprusmängus Austraalia vastu. Viimase mängu rahvuskoondises mängis ta 17. oktoobril 2007 Venemaa vastu, kellele kaotati 1:2.
Nõukogude Liidu Siseministeerium

Nõukogude Liidu Siseministeerium (vene keeles Министерство внутренних дел СССР, lühend МВД, MVD) oli Nõukogude Liidu keskne siseturvalisuse, riikliku julgeoleku, kinnipidamiskohtade haldamise ja tuleohutusealase järelevalvega tegelenud keskasutus aastatel 1946–1991.
Siseministeeriumile allusid liiduvabariikide siseministeeriumid sh Eesti NSV Siseministeerium.
NSV Liidu Siseministeeriumi organisatsioon.
1947.
NSV Liidu SMi organisatsioon, seisuga 1. jaanuar 1947:
20. jaanuaril 1947 NSV Liidu MN määrusega allutati seni Eesti, Läti, Leedu ja Lääne-Ukraina ning Lääne-Valgevene piirkondade NSV Liidu Siseministeeriumi alluvuses olnud bandititismi vastu võitlemise Peavalitsuse 1. (Ukraina ja Moldaavia) ja 2. (Baltimaad ja Valgevene) osakonnad NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumile, kuna ainult nendes piirkondades toimunud relvastatud vastupanuvõitluse vastase võitlusega hakkas tegema mitte korrakaitsega tegelev ametkond, vaid riikliku julgeolekut tagav RJM, milles loodi Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi 2-N osakond ("отдел 2-Н МГБ"). Sama alluvusvahekorra muutus toimus ka vabariikliku SM tasemel, kus Eesti NSV SM alluvusest anti bandititismi vastu võitlemise jaoskonna isikkoosseis Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi alluvusse.
Muudatuste kronoloogia:
1949.
13. oktoobri 1949 NSV Liidu Ministrite Nõukogu otsusega liideti NSVL RJM-iga seni NSVL SM-i koosseisus olnud NSV Liidu Piirivalveväed ning miilits. Muudatuste tulemusena muutus Siseministeeriumi kinnipeetute haldamise ja Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi ainult riikliku julgeolekuga tegelevateks asutusteks.
1950.
14. juulil 1950 anti NSVL MN määrusega nr 3077-1286сс NSVL SM süsteemist NSVL RJM alluvusse eriasumisele ("спецпоселения") saadetute järelevalve, milleks moodustati RJM 9. Valitsus – "asumisele saadetute, väljasaadetute ja eriasulate elanike järelevalveks" ("по надзору за ссыльными, высланными и спецпоселенцами")
1953.
7. märtsil 1953 NLKP KK, NSVL Ülemnõukogu Presiidiumi ja NSVL Ministrite Nõukogu otsusega ühendati Riikliku Julgeoleku Ministeerium ja Siseministeerium jällegi üheks NSV Liidu Siseministeeriumiks, analoogselt reorganiseerimistega 1934. ja 1941. aastal.
Juhid ja struktuur:
15. märtsil 1953 määrati NSV Liidu siseministriks kohakaasluse alusel NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Lavrenti Beria, kes oli ametikohal kuni 1953. NSV Liidu riigipöördeni ja vahistamiseni 26. juunil 1953.
Endised abiteenistused A, B V (""А", "Б"" jne) hakkasid kandma numbrilisi tähiseid 1, 2, 3, Eriosakondade ("спецотдел") nimetusi.
1988.
15. november 1988 loodi NSVL SM käskkirjaga NSV Liidu Siseministeeriumi 6. Valitsus (organiseeritud kuritegevuse vastaseks võitluseks)("6-е управление МВД СССР")
1989.
Vene NFSV SM siseministriks määrati:
Tavariisikas

Tavariisikas ("Lactarius trivialis"), ka nahkkollane riisikas, on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv laialt levinud seen.
Levila ja kasvukohad.
Tavariisikas on Eesti metsades tavaline ja rohke saagikusega. Kasvab noortes ja niisketes okas- ja lehtmetsades ning rabades.
Välimus.
Tavariisikas on suur ja lihakas lillakashall söögiseen. Seene kübar on noorena kumer, vananedes lamenev, väga vanad seened muutuvad lehterjaks. 
Seen on limane, niiske ilmaga väga limane. Eoslehekesed on valged või valkjaskollakad, hele jalg on ühtlaselt jäme ja seest õõnes.
Viljaliha on paks ja valge, murdub kergesti. Värske seene lõikepinnalt nõrgub säravvalget mõrkjat piimmahla, mis keetmisel muutub halliks.
Kasutamine.
Tavariisikaid tuleb mõrkja maitse eemaldamiseks keeta (umbes 5 minutit). Keeduseened sobivad soolamiseks ja muul moel kasutamiseks (kastmed, vormiroad, seenekotletid, salatid jms.)
Ardabīli provints

Ardabīli provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb põhjas Aserbaidžaaniga ja kirdes 70 km ulatuses Kaspia merega.
Provints moodustati 1993. aastal Ida-Aserbaidžaani provintsi idaosast.
Rahvastikust enamiku moodustavad aserid.
Provints jaguneb üheksaks maakonnaks.
Ise (Birgit Õigemeel)

"Ise" on Birgit Õigemeele neljas singel tema omanimeliselt debüütalbumilt. 
Ajalugu.
Loo meloodia on kirjutanud Pearu Paulus, Alar Kotkas ja Ilmar Laisaar, sõnad Jana Hallas. See anti välja 2008. aasta augustis plaadifirma MTH Publishing kaudu.
Bengali keel

Bengali keel on peamiselt Bangladeshis ja India idaosas räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Bengali keelt räägib emakeelena 189 miljonit inimest. Teise keelena räägib bengali keelt umbes 40 miljonit inimest. Bengali keel on Bangladeshi ametlik keel. Ametliku keele staatus on sel veel India Lääne-Bengali ja Tripura osariigis.
Bengali keelt kirjutatakse devanaagari kirjaga sarnases bengali kirjas.
Bengali keeles puudub grammatiline sugu. Eessõnade asemel kasutatakse järelsõnu. Lauseliikmete järjestus on subjekt-objekt-verb.