tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Robert Louis Stevenson

Robert Louis Stevenson (13. november 1850 Edinburgh – 3. detsember 1894 Vailima Upolul) oli Briti kirjanik, uusromantismi esindaja.
Elukäik.
Tema isa Thomas Stevenson (1818–1887) oli pärit tuletorniinseneride suguvõsast ja ka ise tuletorniinsener. Ema Margaret Isabella Balfour (1829–1897) oli pärit maa-aadlist. Robert Louis oli pere ainus laps.
Niihästi ema kui ka emapoolne vanaisa kirikuõpetaja Lewis Balfour olid nõrkade kopsudega ning pidid sageli soojemas kliimas end ravimas käima. Robert Louis päris kalduvuse köhale ja palavikule ja oli kuni 11-aastaseks saamiseni sageli haige. Edaspidigi tabasid teda aeg-ajalt haigushood ja ta oli harvanähtavalt kõhn. Kaasaegsed arvasid, et tal on tuberkuloos, kuid tänapäevaste hinnangute põhjal võis see olla bronhiektaas või isegi sarkoidoos.
Stevenson õppis lugema seitsme- või kaheksa-aastaselt, aga lugusid välja mõtlema hakkas ta juba varem. Kui ta kirjutama õppis, hakkas ta lugusid ka kirja panema. Isa oli selle üle uhke. Temagi oli noorena jutte kirjutanud, kuni tema isa, Robert Louise vanaisa, oli need leidnud ning käskinud lõpetada sellised lollused ja tegeleda oma tööga. Isa laskis avaldada Robert Louise esimese kirjatöö, kui nooruk oli 16-aastane. See käsitles Pentlandi ülestõusu, mis toimus 1666, ja ilmus selle 200. aastapäevaks 1866. Selle pealkiri oli "The Pentland Rising: A Page of History, 1866".
Stevensoni mõlemad vanemad olid tõsiselt ja hardalt presbüterlased. Lapsehoidja Alison Cunningham oli samuti paduusklik. Lapsehoidja jutud ja rahvapärimused põhjustasid Stevensonil õudusunenägusid ja üliõpilaspõlves ütles ta kristlusest lahti. See tekitas Stevensoni ja tema vanemate vahele hingelise lõhe ning nad jäid üksteisele võõraks.
Robert Louis Stevensonist kujunes tolleaegses ajaviitekirjanduses uusromantilise suuna esindaja. Kirgliku rännumehena sõitis ta läbi Euroopa ja Ameerika, viimased aastad veetis nõrga tervise tõttu Vaikse ookeani saartel ja suri Samoal. Tema intriigilembestest teostest on eesti lugejani jõudnud romaanid "Aarete saar", "Must nool", "Röövitud", "Catriona" ja "Ballantrae isand" ning jutustused "Kurat pudelis", "Kummaline lugu dr. Jekyllist ja mr. Hyde'ist" jt. Paeluvalt käsitleb Stevensoni elu ja tööd Richard Aldington teoses "Mässaja portree" (eesti keeles 1983).
Tallinna ühistranspordiliinid

Tallinna ühistranspordiliinid on Tallinna-sisesed ja kohati Tallinna lähiümbrust läbivad bussi-, trolli-, trammi- ja rongiliinid.
Bussiliinid.
Tallinnas on 2025. aasta 1. septembril seisuga 76 bussiliini, millest:
Endised bussiliinid.
"Marsruudina on toodud viimane marsruut enne liini sulgemist."
Endised kommertsbussiliinid.
"Marsruudina on toodud viimane marsruut enne liini sulgemist."
Viru keskus

 
Viru keskus on kaubanduskeskus Tallinnas aadressil Viru väljak 6.
Viru keskus avas uksed külastajatele 15. aprillil 2004 ning uuendas keskuse sise- ja välisilmet ning suures mahus ka kaupluste valikut 2014. aasta sügisel. Viru keskuses on esindatud brändid nagu Massimo Dutti, Armani Exchange, Tommy Hilfiger, Marc O`Polo, Marella, Ivo Nikkolo, RED Valentino, Michael Kors, By Malene Birger, Ted Baker, Marc by Marc Jacobs, DKNY, Hugo Boss, Weekend MaxMara, Aldo, Ecco, Tom Ford Beauty ja The Body Shop. Viru keskuses on 109 kauplust ning teeninduskohta, sealhulgas 15 kohvikut ja söögikohta, Baltimaade suurim ilu- ja juveelipiirkond, Eestis suurim Apotheka apteek ja Rahva Raamatu raamatupood.
Keskuse kolmandal ja neljandal korrusel asub parkla 456 sõidukile ning viiendal ja kuuendal korrusel spordiklubi MyFitness. Viru keskuse sissepääsude juures on nii nuti- kui ka tavaparklad jalgrataste tarbeks. Viru keskusse on võimalik siseneda põhjast Narva maanteelt, idast Ants Laikmaa tänavalt, lõunast Estonia puiesteelt ja läänest Tammsaare pargist. Keskuse all asub Tallinna Transpordiametile kuuluv Viru keskuse bussiterminal, mis läbis põhjaliku remondi 2015. aasta augustis.
Viru keskust haldab Viru Keskus AS.
Ehitus.
Viru hotelli kõrvale parkla asemele hakati uut kaubanduskeskust rajama 2002. aasta suvel. Keskuse projekteerisid arhitektid Vilen Künnapu ja Ain Padrik. Hoonestu ehitas SRV International koos Merko Ehitusega.
32 000 m² üldpinnaga Viru keskus valmis 2004. aastal, maksumus oli 700 miljonit krooni Kaubanduskeskuse maa-alusse ossa rajati linnaliinibusside lõpp-peatus ja Kaubamaja ristmiku alla käigutunnel, mis on ühenduses bussiterminaliga. Tallinna kaubamaja ja Viru keskuse ühenduseks paigaldati hoonete vahele klaasist käigutunnel.
Viru keskuse Ants Laikmaa ja Gonsiori tänava ristmiku poolses küljes asub Mare Mikoffi skulptuur "Hämarik".
Pürotehnika

Pürotehnika on põlevate ja plahvatavate lõhkeainetega tegelev tehnikaharu.
Pürotehnika asjatundja on pürotehnik.
Ilutulestik on vaatemäng, mis põhineb pürotehnilise aine põlemisel tekkivatel järjestikustel valgus-, suitsu- või heliefektidel. &lt;br&gt;Pauguti on teravaid kilde mitteandvasse paberist või plastmassist kesta paigutatud pürotehniline toode, mis laengu süttimisel tekitab peamiselt heliefekti (paugu) ning mida kasutusloas nimetatakse paugutiks.
Pürotehniliste toodete klassid.
Pürotehnilises tootes sisalduva pürotehnilise aine kogusest ja omadustest ning pürotehnilise toote kasutusotstarbe ja ohtlikkuse järgi liigitatakse pürotehnilised tooted järgmistesse klassidesse:
Pürotehnilised tooted liigitatakse kasutusotstarbe järgu järgmistesse allklassidesse:
Sibul (organ)

Sibul on taime jämenenud maa-alune lühivõsu, mille ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine. 
Sibul koosneb sibulakannast ja sellele kinnituvatest, tihedalt paiknevatest, lihakatest sibulasoomustest. Sibul võib sisaldada ka õisiku algmeid.
Sibulakand on sibultaime tugevasti lühenenud ja muundunud vars. Sibulakannale kinnituvad lisajuured ja sibulasoomused. Kanna tipus ja soomuste vahel asuvad pungad. Sibulakannal asuvast tipupungast areneb maapealne võsu, külgpungadest arenevad tütarsibulad. Sibulakanna alumisest osast kasvavad välja juured. 
Sibulasoomused on sibultaime muundunud lehed. Lihakate sibulasoomuste ülesandeks on varuainete säilitamine. Välimistest, kuivanud sibulasoomustest moodustub sibula kest, mis kaitseb sisemisi soomuseid.
Kestsibulad koosnevad sibulasoomustest, mis ümbritsevad üksteist täielikult (harilik sibul). 
Soomussibulad koosnevad kitsastest soomustest, mis puutuvad kokku vaid serviti ega kata üksteist (liiliad).
Sibulad võivad olla mitmeaastased või üheaastased ning igal aastal asendussibulaga täielikult asenduda. Mitmeaastasel sibulal tekib igal aastal keskosas uusi soomuseid ja samal ajal hävib osa välimisi soomuseid. Külgpungadest arenevad tütarsibulad asuvad algused emasibula soomuste vahel, nihkuvad iga kasvuperioodiga üha enam sibula välisossa, kuni lõpuks eralduvad emasibulast täielikult. Üheaastane sibul asendub igal kasvuperioodil täielikult. Tekkivad tütarsibulad eralduvad kohe. 
Liitsibul koosneb ühise kuivsoomusega ümbritsetud eraldi kestades tütarsibulatest. 
Mugulsibulal paikneb säilituskude mitte sibulasoomustes, vaid sibulakannas.
Stoolonisibul tekib sibulakannast lähtuva maa-aluse stooloni ehk võsundi tippu.
Lisaks harilikule sibulale ja teistele laukudele on sibulad paljudel ilutaimedel (liilial, nartsissil, ratsuritähel, lumikellukesel, tulbil jt).
Lampertswalde vald

Lampertswalde vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. 1. jaanuaril 2012 liideti vallaga Weißig am Raschützi vald.
Vallaosad.
Adelsdorf (nimi SDV aegadest: "Dorf der Jugend"), Brockwitz, Mühlbach, Quersa, Schönborn
Nauwalde vald

Nauwalde vald on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
2013. aastal liideti ta Gröditzi linnaga.
Endised vallaosad.
Nauwalde, Spansberg, Schweinfurth ja Nieska.
Frankfurdi lennujaam

Frankfurdi lennujaam (IATA: FRA, ICAO: EDDF) on Saksamaa peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennuliini Lufthansa baasjaam. 
Lennujaam avati 1936. aastal. Lennujaam asub umbes 10 km Maini-äärsest Frankfurdist edelas. 
Frankfurdi lennujaam oli 2009. aastal liikluse intensiivsuse ja reisijate arvu poolest Euroopa kolmas, veetud lasti poolest aga Euroopa suurim lennujaam. 
Aastatel 1991–2009 lendas liinil Frankfurdist Tallinna Estonian Air. Sama liini on teenindanud 2004–2010 Lufthansa CityLine, alates 2010 Lufthansa.
Qingdao Shi

Qingdao Shi [Qīngdǎo Shì] (青岛市) on allprovintsilinn Hiinas Shandongi provintsis. Haldusüksuse keskus on Shinani linnarajoon.
Nünchritzi vald

Nünchritzi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis Elbe jõe ääres
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
Vallaosad.
Grödel, Roda, Weißig, Zschaiten, Diesbar-Seußlitz, Goltzscha, Leckwitz, Merschwitz, Naundörfchen, Neuseußlitz ja Nünchritz.
Priestewitzi vald

Priestewitzi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
Röderaue vald

Röderaue vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
Vallaosad.
Frauenhain, Koselitz, Pulsen ja Raden.
Aboisso departemang

Aboisso departemang on departemang Elevandiluuranniku kaguosas Lõuna-Comoé piirkonnas. 
Departemangu keskus on Aboisso linn.
Elanike arv on hinnanguliselt 225 000. 
Kultuur.
Iga aasta novembris või detsembris toimuvad jamsipidustused, mille korraldab iga kord erinev sanvide küla. 
Aboisso departemangust on pärit maalikunstnik Michel Kodjo (sündinud Soumier-Bias) ja laulja Soum Bill (sündinud Aboisso linnas)
Walesi korgi

Walesi korgi või korgi ("corgi") võib tähendada kaht Walesist pärit koeratõugu:
Cardigani Walesi korgi

Cardigani Walesi korgi on Walesist pärit koeratõug. Cardigan on pikema saba ja tugevama kehaehitusega kui teine korgitüüp, Pembroke'i Walesi korgi. Cardigani Walesi korgi on karjakoer, kes on 26–31 cm kõrge ja kaalub kuni 17 kilo. Cardiganiga saab edukalt teha koerasporti, näiteks "agility"'t.
Eemi meri

Eemi meri oli veekogu, mis asus umbes praeguse Läänemere kohal Eemi jäävaheaja perioodil, umbes 130 000–115 000 aastat tagasi. Eemi meri oli praegusest Läänemerest suurem ja peaaegu sama soolase veega kui Atlandi ookean. 
Tol perioodil oli maailmamere tase umbes 5–7 meetrit kõrgem, ka Eemi merel. 
Nimi "Eemi" tuleneb Hollandi Eemi jõe nimest.
California hoovus

California hoovus on külm hoovus Vaikses ookeani idaosas. Hoovab mööda Põhja-Ameerika läänerannikut lõunasse. 
Hoovus saab alguse Briti Columbia lõunaosa lähedalt ja ulatub kuni Mehhiko Baja California osariigi lõunaosani.
Hoovuses esineb ka süvaveekerge, mis muudab California rannikuvee veel külmemaks, aga toitainerikkamaks, mis on soodne mereelustikule.
Tim Owens

Tim "Ripper" Owens (sünninimi Timothy S. Owens; sündinud 13. septembril 1967) on USA laulja.
Owens on laulnud mitmes "heavy metal"'it viljelevas bändis, neist kuulsamad on Judas Priest, Iced Earth ja Beyond Fear, viimases tegutseb ta ka praegu (alates 2005. aastast). 
Aastatel 2008–2010 oli ta laulja projektis Yngwie Malmsteen's Rising Force. Samast aastast tegutseb ta ka tribüütbändis Hail!, mis mängib mitme tuntud "metal"-bändi lugusid.
Hüüdnime "Ripper" võttis ta Judas Priesti samanimelisest laulust, kui esines tribüütbändi British Steel ridades.
Blas de Lezo (F-103)

Blas de Lezo (F-103) on Hispaania mereväe fregatt.
Fregatt on nimetatud Hispaania admirali Blas de Lezo y Olavarrieta (1689–1741) järgi.
Laeva peamiseks ülesandeks on õhutõrje.
Fregatt kuulub ühte NATO neljast alalisest mereväeeskaadrist (SNMG1) ning selle ülesanneteks on vaatlus-, embargo-, pääste- ja terrorismivastased operatsioonid.
27.–31. märtsini 2008 peatus Blas de Lezo Tallinna Vanasadamas.
Mikrofüüdid

Mikrofüüdid on väikesed veetaimed, mille all tavaliselt mõeldakse mikroskoopilisi vetikaid. Mikrofüütide elukeskkond võib olla kas mage- või mereveeline.
Mikrofüüte vastandatakse makrofüütidele.
Einestavad filosoofid

Einestavad filosoofid on informaatikas klassikaline mudel probleemist, mis käsitleb mitmelõimeliste protsesside sünkroonimist. Tänapäeval on lisatud selle probleemi käsitlemine enamiku informaatikakõrgkoolide ainekavva. 
Ajalugu.
1971. aastal kasutas Edsger Dijkstra sünkroonimise probleemi küsimust, kus viiele magnetlintsalvestusseadmele juurdepääsu saamisel võistlesid viis arvutit. Peatselt pärast seda sõnastas Tony Hoare selle probleemi ümber einestavate filosoofide probleemina..
Probleem.
Einestavate filosoofide probleemi saab üldistada vastavalt, kui ümarlaua ääres istuvad viis filosoofi, viites oma aega kas söömisele, mõtlemisele või nälgimisele (söömisjärjekorras ootamisele). Laua keskel on kauss toiduga (nt spagetid), mille serveerimiseks on ette nähtud kahvlid. Kahvlid on asetatud iga filosoofi vahele, nõnda et iga filosoofi parema ja vasaku käe all on kahvel, kokku on laual kahvleid viis. On eeldatud, et toidu serveerimine/söömine on keerukas protsess, seega filosoof peab kasutama selleks kahte kahvlit. Lauakommete kohaselt on kokku lepitud, et kasutada võib kahvleid, mis on filosoofile otseselt vastas.
Selgitus.
Tegemist on teoreetilise kirjeldusega, mis seletab probleeme:
Selgitamaks sümbolismi, võib kujutada samaväärseteks:
Tänapäeva arvutites on tihti rohkem kui üks protsessor, et aga sellest kasu saada, peab programm olema nõnda ehitatud. Üks võimalus selleks on kasutada lõimesid. Kuna lõimed võivad olla käivitatud teistes protsessorites, võib üldse esineda olukord, kus ressurss on mõne teise lõime taga kinni. Kusjuures ressursi suurus võib olla isegi vaid üks täisarvu suurusega mäluaadress.
Pakutud lahendused.
Teenindaja.
Lihtne lahendus on saavutatud, kui lauda liitub teenindaja. Filosoofid peavad küsima luba enne, kui soovivad kahvleid üles võtta. Kuna teenindaja on teadlik, mis kahvlid on kasutuses, võib ta sekkuda ja vältida tupikuid. Kui selles olukorras on neli kahvlit kasutuses, siis järgmine filosoof peab teenindajalt küsima luba, mis ei anta enne, kui kahvel on vabanenud kasutusest. Kõik filosoofid võtavad ja panevad käest esimesena vasaku käe all oleva kahvli(kõik peavad samamoodi käituma, seega vahet ei oleks, kui seda tehakse parema käega).
Eelised:
Ressursi hierarhia.
Kahvlitele antakse primaarse eritunnusena unikaalne järjekorranumber. Filosoofid võtavad väiksema järjekorranumbriga kahvli esimesena. Söönuks saanuna annavad nad käest väiksema järjekorranumbriga kahvli.
Eelised:
Álvaro de Bazán-klassi fregatid

"Álvaro de Bazán" klassi fregatid (tuntud ka kui F100 klassi fregatid) on fregattide klass Hispaania mereväe alluvuses.
Fregattide klass on nimetatud Hispaania admirali Álvaro de Bazáni (1526–1588) järgi.
Eros

Eros on vanakreeka mütoloogias armastuse jumal, Aphrodite ja Arese poeg.
Teda kujutati peamiselt tiivulise lapse või noorukina, vibu ja nooltega käes, mõnikord ka seotud silmadega.
Vasco da Gama (F330)

NRP Vasco da Gama (F330) on Portugali mereväe fregatt.
Fregatt on nime saanud Portugali meresõitja ja maadeavastaja Vasco da Gama (1460 või 1469 – 1524) järgi. NRP märgib Portugali mereväge (Navio da República Portuguesa).
Fregatt ehitati Blohm + Vossi tehases Hamburgis (Saksamaal) esimesena kolmest Vasco da Gama klassi fregatist.
Laeva meeskonna suurus on 180.
27.–31. märtsini 2008 peatus Vasco da Gama Tallinna Vanasadamas.
Taastumatu energiaressurss

Taastumatu energiaressurss ehk taastumatu energiaallikas ehk taastumatu energiavaru on energiaressurss, mille kogus kasutamisel väheneb. Mitmuses kutsutud ka taastumatuteks energiavarudeks ehk mittetaastuvateks energiavarudeks. 
Taastumatute energiaressursside hulka kuuluvad fossiilkütuse liigid: kivi- ja pruunsüsi, nafta, maagaas, põlevkivi ja turvas. See on biomass, mis on tekkinud geoloogilises minevikus ja muundunud vormi, mis on kütusena kasutatav. Taastumatute energiaressursside hulka loetakse ka tuumkütus, sest selle allikas – uraanimaak – kasutamise tõttu väheneb.
Vastandina, taastuvad energiaressursid on need, mida ökosüsteemi aineringe kaudu taasluuakse ja mis seetõttu ei vähene (kuni kasutamine pole ülemäärane).
Kütus

Kütus ehk kütteaine on aine, mille põletamisel eraldub soojust ja mida seetõttu kasutatakse energiaallikana, näiteks elektrienergia saamiseks soojuselektrijaamades (kivisüsi, pruunsüsi, masuut, maagaas, põlevkivi, hakkpuit). Kütust kasutatakse toidu valmistamiseks (küttepuit, maagaas), eluaseme soojendamiseks (küttepuit), transpordivahendite ja masinate mootoreis (bensiin, petrooleum, diislikütus), tööstuses jne.
Kütuse täielikul põlemisel saadavat soojushulka (energiat) iseloomustab kütteväärtus.
Kütteliikide võrdlus.
Tabel näitab kütteliikide suhtelist võrdlust 2005. aasta lõpu seisuga ja kroonides. Seadmete ja kütuste hinnad on pikas perspektiivis ühesuguste erinevustega, lühiajaliselt võib erinevusi esineda. Kui üks kütteliikidest liigub ära (valdavalt nafta), siis mingi aja jooksul loksuvad ka teised hinnad algsetesse proportsioonidesse tagasi.
Irboska veretöö

Irboska veretöö oli Eesti töölisliikumise 25 inimese hukkamine 3. septembril 1919 Irboskas.
Pärast Eestimaa ametiühingute I kongressi laialiajamist 31. augustil 1919 toimetati 102 arreteeritut (74 kongressi delegaati ja 28 töölisaktivisti), kes olid aktiivsed Eesti Vabariigi vaenlased, Pihkva rindele. Nendest 76 saadeti üle rindejoone ja nad jõudsid Peterburi . Irboskasse jäetud 25 lasti riigireeturitena kohtuotsuseta kohapeal maha, ühel arreteeritul lasti põgeneda, sest tema eest kostis üks soomusronglane. Hukkamise korraldasid ilmselt omaalgatuslikult Eesti soomusronglased.
Maha lasti Eestimaa Ametiühingute Kesknõukogu esimees Aleksander Johannes Eduard Hannus, sekretär Edmund Hammer, juhatuse liige Johannes Allik, presiidiumi liige Mihkel Koolmeister, tööliste söökla juhataja Pauline Gutmann, Johannes Kutnik, kuller Johannes Mahoni, Tselluloosi tööline kütja Johannes Peskmann, Noblessneri tööline Aleksander Pruul, Juhan Rätsepp, Johannes Veismann, Narva Kreenholmi tööliste esindaja Aleksander Jääger, Kohila paberivabriku tööliste esindaja Johannes Kummer, sotside delegaat Villem Maasik, vaestearst dr. Jüri Rebane, metallitööliste esindaja Johannes Riismann, ehitustööliste esindaja Martin Schmidt, Dvigateli tööline Juhan Tippo, raudteelane August Tuuder, näitleja Alfred Umberg, Marta Umberg (Alfredi naine), maalrite esindaja Harald Vennikas, tselluloosivabriku tööline Karl Volbrück, Volta tööline August Vollmann, Krulli tehase tööline Martin Õun. Põgenes Ado Pärtel.
2. soomusrongi ülem kapten Jaan Lepp ei kiitnud hukkamist heaks, kuid ka ei takistanud seda. Hiljem Riigikogu ees esinedes pidas Johan Laidoner riigi vaenlaste mahalaskmist õigeks, sest seetõttu vähenes mõneks ajaks Nõukogude Venemaalt juhitav õõnestustöö Eesti Vabariigi vastu.
Üle rinde Nõukogude Venemaale saadetavaid isikuid saatis vahtkond rinde lähedusse ning sealt näidati neile tee üle piiri minekuks. Saatevahtkond lahkus ja asus tagasiteele soomusrongi suunas. Nagu nad ülekuulamistel tunnistasid, kuulsid nad hiljem üksikuid laske, kuid ei teadnud, mis üle piiri saadetutega juhtus. Hiljem kohtus kinnitati, et lahkuvaid ei tulistatud soomusrongilt.
Järellugu.
6. septembril 1941 toimus Kirovis Uurali sõjaväeringkonna sõjatribunali kinnisel istungil kohtuistung seitsme süüdistatu suhtes: Jaan Lepp, Hugo Lepp, Arnold Tols, Jaan Poska noorem, Jaan Parkja, Ferdinand Rebane, Lembit Paap. Kohus kestis 10 tundi ja otsustas, et kõik kohtualused on süüdi: "... kes võtsid osa Eesti Ametühingute kongressist osavõtnute kallal toimepandud julmast kuriteost, lastes maha 26 inimest ja saates 76 inimest läbi rindejoone NSV Liidu poole, seades nende elu ohtu. Olles kontrrevolutsiooniliste organisatsioonide liikmed, aitasid nad kodanlikul valitsusel maha suruda Eesti revolutsioonilist liikumist." Kohus otsustas neid "karistada kriminaalkaristuse kõrgeima määraga – mahalaskmisega".
Jaan Lepa suhtes viidi kohtuotsus täide 9. detsembril 1941, kell 18.55. Eesti Vabariik rehabiliteeris Lepa 22. veebruaril 1993. aastal.
Juhan Tippo

Juhan Tippo (2. november 1874 Tallinn – 3. september 1919 Irboska) oli Eesti töölisliikumise tegelane. 
Ta oli Eestimaa Ametiühisuste Kesknõukogu liige ja Eestimaa ametiühisuste I kongressi ettevalmistajaid. 
Osales aastast 1905 revolutsioonilises liikumises. Arreteeriti 1908, oli 1909–1917 Siberis sunnitööl. Tapeti Irboska veretöö käigus.
Xiangqi

Xiangqi (hiina 象棋; "pinyin"'is "xiàngqí") ehk Hiina male on male ja "shogi"'ga samasse perekonda kuuluv lauamäng, mis on tõenäoliselt arenenud India lauamängust tšaturangast.
Loodete energia

Loodete energia on mehaanilise energia liik, mis vabaneb mere taseme muutumisel tõusu ja mõõna ajal.
Loodete energia muundatakse elektrienergiaks loodeteelektrijaamas.
Maailma esimene elektrijaam, mis töötab tõusu ja mõõna jõul, avati 26. septembril 1966 Prantsusmaal Bretagne’is Rance’i suudmelahes, kus tõusu ja mõõna kõrguste suurim vahe on kuni 13,5 m ja vooluhulk kuni 18 000 m³/s.
Läänemere maades, sealhulgas Eestis, välistab loodete energia kasutamise Läänemere suletus, mistõttu on tõusu ja mõõna ulatus väga väike. Loodete energia on kõige suurem lahtedes, mis avanevad otse ookeanile.
Loodeenergia on üsna odav, aga selle kasutamine pidevaks elektrienergia saamiseks on keerukas loodete perioodilisuse tõttu (periood 12 tundi ja 25 minutit).
Puhatu looduskaitseala

Puhatu looduskaitseala on kaitseala Alutaguse vallas Ida-Virumaal. Selle pindala on 12386,4 hektarit, millest maismaad 12319,5 ha. Kaitseala koosneb osast sooalast – Puhatu soostikust. 
Kaitseala ajalugu ulatub 1967. aastasse, mil tähelepanu alla võeti Poruni jõe ürgorg. Aastal 1990 moodustati ka Permisküla taimestiku mikrokaitseala. Looduskaitsealaks organiseeriti maa-ala Eestimaa Looduse Fondi ettepanekul 1999. aastal. 
Looduskaitseala territooriumile kuuluvad järgmised Puhatu soostiku sood: Mustaladva, Putki, Puhatu, Lutsina ja osa Krivasoost. 
Sealseid sooalasid asustab palju haruldasi looma- ja taimeliike, näiteks esimesse kaitsekategooriasse kuuluvad kotkad (merikotkas, kaljukotkas, kalakotkas), rabapüü, teisest kategooriast näiteks metsis.
Buzz Aldrin

Buzz Aldrin (sünninimi Edwin Eugene Aldrin; sündinud 20. jaanuaril 1930 New Jersey osariigis Glen Ridge'is) on Ameerika Ühendriikide piloot ja astronaut.
Aastal 1988 muutis Edwin Aldrin ametlikult oma eesnime lapsepõlvest pärineva hüüdnime Buzzi vastu. Hüüdnimi tuli sellest, et tema väike õde ei suutnud korralikult välja öelda sõna "brother" ('vend').
Aldrin lõpetas 1951 West Pointi sõjaväeakadeemia ning oli seejärel Korea sõjas lahingulendur. Ta täitis 66 lahinguülesannet ja tulistas alla kaks lennukit MiG-15. 8. juunil 1953 avaldas ajakiri Life Aldrini foto kahjustatud õhusõidukist katapulteeruvast vene piloodist.
Pärast sõda töötas ta instruktorina Nellise õhuvägede baasis Nevadas ja seejärel USA õhuvägede akadeemia dekaani abina.
Seejärel kaitses ta astronautika doktori kraadi Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis. Doktoritöö teema oli "Vaatekiirega abistamise tehnikad põkkumise ajal mehitatud orbitaallendudel".
Aastal 1963 valis NASA Aldrini USA astronautide 3. gruppi. Pärast seda, kui Gemini 9 meeskonna liikmed Elliot See ja Charles Arthur Bassett 28. veebruaril 1966 katselennul hukkusid, sai temast Gemini 9 varumeeskonna liige. Tema esimene kosmoselend toimus Gemini 12 meeskonna koosseisus 1966. aastal.
Buzz Aldrin oli Apollo 11 kuumooduli piloot. 20. juulil 1969 sai temast Neil Armstrongi järel teine inimene, kes astus Kuu pinnale. Tema järgi on nime saanud laskumispaiga läheduses asuv kraater.
NASA andmetel pidi esialgse plaani järgi esimesena Kuu pinnale astuma Aldrin, kuid katsetamisel selgus, et pilootide istekohtade asukoha tõttu kuumooduli luugi suhtes oli lihtsam väljuda lennu komandöril Neil Armstrongil. Otsust mõjutas ka asjaolu, et Armstrongi iseloomu peeti selle au kandmiseks sobivamaks: tal ei olnud nii suurt ego.
Seevastu ütles Aldrin esimesed teadlikult Kuult Maale edastatud ja kohale jõudnud sõnad: "Houston, siin Tranquility baas. Kotkas on maandunud." Samuti ütles ta 20. juulil 1969 kell 20.17 esimesed Kuult Maale jõudnud sõnad üldse: "Kontaktituled ... OK, mootor on seiskunud."
NASA teenistusest lahkus ta pärast 21 aastat kestnud teenistust 1972. aastal. Ta veetis kosmoses kokku 12 päeva, 1 tunni ja 52 minutit.
1985. aastal arvutas ta välja nn Aldrini trajektoori, mis võimaldab kosmose­aparaatidel mööduda Marsist.
Eraelu.
Aldrin on kolmandat korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Joan Archer, kellega ta sai kolm last: James, Janice ja Andrew. Teine abikaasa oli Beverly Zile. Alates 1988. aastast on Buzz Aldrin abielus Lois Driggs Cannoniga.
Aldrini võitlusest depressiooni ja alkoholismiga on palju kirjutatud, sealhulgas tema memuaarides "Hiilgav üksildus" (2009).
Aldrin teenib elatist avalike esinemistega. Ühe avaliku esinemise eest teenib ta 30 000 – 50 000 USA dollarit.
Kurn

Kurn ehk munakurn on korraga hautav munade komplekt.
Mõistet kasutatakse lisaks lindudele ka roomajate kohta. Sealjuures osa roomajaid haub mune korralikult, näiteks püüton, aga osa ei tee seda kunagi, näiteks kilpkonnad. Selgrootute kohta sõna "kurn" ei kasutata, isegi kui nad oma munade eest hästi hoolitsevad, näiteks kaheksajalad ja ämblikud.
Harilikult asub kurn pesas. Kõik pesas olevad munad ei pruugi olla ühe emase munetud: mitmel liigil, näiteks emul ja jaanalinnul, muneb mitu emast ühte pessa. Sellistes pesades on tavalisest suurem tõenäosus, et osast munadest ei kooru järglasi, samuti langeb sellistes pesades tõenäolisemalt osa mune pesaröövlite saagiks.
Kas kurna hulka arvatakse ka munetud, kuid kaduma läinud või katkised munad, selles osas teadlaste seisukohad lahknevad.
Kurna suurus.
Kurna suurus oleneb suuresti liigist, vahel isegi ühe perekonna piires. Kurna suurust mõjutavad paljud teisedki asjaolud, näiteks elupaik, vanemate tervis ja toitumine, röövloomade ja saakloomade arvukus ning aastaaeg. Kui mõnel paaril on aasta jooksul kaks kurna, on teine neist harilikult väiksem, aga kui esimene pesitsemine ebaõnnestus ja kõik pojad selles hukkusid, ei pruugi teine kurn esimesest väiksem olla. Röövlindudel sõltub kurna suurus kõige rohkem saakloomade arvukusest ja võib saakloomade massilise sigimise aastatel olla mitu korda suurem pikaajalisest keskmisest. Pika elueaga liikidel on kurna keskmine suurus väiksem kui lühikese elueaga liikidel, kuna jõuavad elu jooksul rohkem pesitseda.
Eelpoolmainitud tunnused ei ole munevatele loomaliikidele ainuomased, vaid kui kurna asemel rääkida pesakonnast või veelgi üldisemalt järglastest, siis nad kehtivad nendegi liikide kohta, kes ei mune.
Töölisliikumine

Töölisliikumine on tööliskonna ja nende ideoloogiliste ühenduste (näiteks anarhistide, anarhosündikalistide, maksimalistide, marksistide, radikaalide, sotsialistide-föderalistide, SR-ide {esseeride}, uute vasakpoolsete, vasakpoolsete kommunistide jne.) võitlus tööliste olukorra parandamise nimel. 
Ajalugu.
Töölisliikumine tekkis seoses proletariaadi kujunemisega. Algne töölisliikumise vorm oli masinate purustamine (ludiidid). Esimesed kitsapiiriliselt tööalased töölisorganisatsioonid asutati 18. sajandi lõpul Suurbritannias ja Prantsusmaal (keelati Prantsusmaal Le Chapelier' seadusega 1791, Suurbritannias Pitti seadusega 1799). Esimesed suuremad streigid toimusid Suurbritannias: kangrute streik Šotimaal 1804, esimene üldstreigikatse 1820 jt. Lyoni ülestõusud 1831 ja 1834, Sileesia kangrute ülestõus 1844 ning chartism () Suurbritannias lõid eelduse anarhismi levikuks.
Piiks

Piiks on suhteliselt lühike ja kõrge ühetooniline heli, piiksumise üksikjuht.
Piiksu või piikse tekitada ehk piiksuda võivad nii loomad kui masinad.
Puittoode

Puittoode on puidust või puitmaterjalist valmistatud toode.
Puitmaterjal

Puitmaterjal on puittoorainest valmistatud materjal.
Puitmaterjalide hulka kuuluvad mitmesuguseid konstruktsiooni-, isolatsiooni- ja dekoratiivmaterjalid, mida võidakse valmistada nii puidust, puitlaastust kui ka puidukiududest, sideainega või ilma.
Puitplaat

Puitplaat on tööstuslikult toodetud materjal, mis koosneb looduslikust puidust ja sideainest. Puitplaat võimaldab tõhusamat puitressursside kasutamist ja vähendab loodusliku puidu tarvitamist. Puitplaati toodetakse puidu ja sideaine liitmisega.
Kasutusalad.
Kasutatakse laialdaselt ehituses (talad, seinapaneelid, põrandad), mööblitootmises (kapid, lauad) ja sisekujunduses (seinakattematerjalid, paneelid) tänu selle tugevusele, mõõtmete stabiilsusele ja mitmekesistele vormimisvõimalustele.
Eelised ja puudused.
Eelised: Keskkonnasõbralikkus – vähendab loodusliku puidu tarbimist.
Struktuurne tugevus – suurem kandevõime ja ühtlane kvaliteet.
Vormistabiilsus – vähem kahanemist ja paisumist võrreldes massiivpuiduga.
Puudused: Keemilised sideained – mõned liimid võivad sisaldada formaldehüüdi.
Niiskustundllik – vajab niiskuskaitset ja spetsiaalset töötlemist niisketes tingimustes
Keskkonnamõju.
Puitplaadi tootmisel kasutatakse sageli suhteliselt kiiresti taastuvat metsamaterjali ja taaskasutatud materjale (nt saekaatrides tekkivad puitjäätmed), aidates vähendada metsaraie keskkonnamõjusid. Samas võivad tootmisprotsessis kasutatavad kemikaalid (nt formaldehüüdid) tekitada siseõhu saastet, mistõttu arendatakse madala emissiooniga ja formaldehüüdivabu sideaineid.
Silma looduskaitseala

Silma looduskaitseala on kaitseala Läänemaal Lääne-Nigula vallas Österby, Tahu, Pürksi, Saare, Kudani, Hara, Sutlepa, Salajõe, Saunja, Linnamäe, Vedra ja Kärbla külas ning Haapsalu linnas Herjava ja Uuemõisa külas ja Uuemõisa alevikus. Kaitseala pindala on 6695 ha, millest maismaapindala on 4231 ha. Kaitseala läbivad või sellel on järgmised veekogud: Salajõgi, Kärbla peakraav, Taebla jõgi, Võnnu oja, Vööla meri, Kudani järv, Sutlepa meri, Hertsemaa silm, Linaleoauk ja kolm nimetut järve. Kaitseala kattub osaliselt ka Natura aladega Väinamere linnuala ja Väinamere loodusala.
Kaitseala ajalugu ulatub 1939. aastasse, mil Haapsalu lahel võeti tähelepanu alla tervisemuda ala. Aastal 1964 võeti kaitse alla Kudani järv. Silma looduskaitseala moodustati 1998. aastal ja selle algne pindala oli 4820 ha.
Silma looduskaitsealal kaitstakse peaasjalikult Haapsalu lahe ja Noarootsi poolsaare jäänukjärvi ja roostikke, kuivõrd need on tähtsad veelindude rändepeatus-, pesitsus- ja sulgimispaigad, ning rannaniite.
Kaitseala on rahvusvahelise tähtsusega linnuala ja Aafrika-Euraasia veelindude kaitse kokkuleppe (AEWA) demonstratsiooniala. Kaitsealal on vaadeldud üle 200 linnuliigi (sealhulgas merikotkas, kalakotkas, must-toonekurg, sookurg, laululuik, väike-luik). Sügisrändel on korraga registreeritud kuni 100 000 veelindu.
Turismi tarbeks on rajatud kolm linnuvaatlustorni ja üks vaateplatvorm.
1998. aastal jõustunud kaitse-eeskirja järgi jagunes looduskaitseala kaheks sihtkaitsevööndiks (Tagalahe-Sutlepa ja Võõla-Kudani sihtkaitsevöönd) ning seitsmeks piiranguvööndiks (Kudani, Kulani, Saare, Salajõe, Saunja, Sutlepa ja Tahu piiranguvööndiks). 2016. aastal jõustunud kaitse-eekirja järgi jaguneb looduskaitseala seitsmeks sihtkaitsevööndiks ja seitsmeks piiranguvööndiks.
Nelgilised

Nelgilised ("Caryophyllaceae") on suur õistaimede sugukond nelgilaadsete seltsis. Sugukonda kuulub umbes 88 perekonda 2000 liigiga, Eestis ligi 50 liiki. 
Kirjeldus.
Vars on tihti jämenenud sõlmekohtadega. Enamikul vastakud lineaalsed lehed ja viietiste õitega ebasarikõisikud. Vili kupar, pähklike või kuiv mari. 
Levik ja kasvukohad.
Nelgilised on kosmopoliitne sugukond rohttaimi, kes on kõige vormirohkemalt levinud põhjaparasvöötmes, lähistroopilises vahemerelises kliimavöötmes ja troopilistel mägede aladel. Lõunapoolkeral esineb nelgiliste perekondi suhteliselt vähe, sellele vaatamata kasvab seal maailma kõige lõunapoolsem kaheiduleheline õistaim – antarktika padikann ("Colobanthus quitensis"), kes on üks kahest Antarktikas kasvavast õistaimest. Nelgilised kasvavad sageli kuivematel, päikeselistel, sageli liivastel niitudel, loopealsetel, kinkudel; harvem metsas ja niiskemais kasvukohtades.
Paljusid selle sugukonna liike kasvatatakse dekoratiivtaimedena.
Triobet/Dalkia

Triobet/Dalkia (varem Nybit) oli Eesti korvpalliklubi.
Septembris 2008 lõpetas korvpallimeeskond Triobet/Dalkia tegevuse.
Ajalugu.
Korvpalliklubi on mitu korda nime vahetanud: 
2007/2008 hooajal osales SEB Eesti Korvpalli Meistriliigas ja Baltic Basketball League Challenge Cupil. Challenge Cupil saavutasid nad 9. koha saades 8 võitu ja 12 kaotust.
Meeskond.
Mängijad:
Treenerid:
Howard Frier

Howard Fletcher Frier (sündinud 31. märtsil 1976) on Eestis elav korvpallitreener ja endine Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur, kes tuli Ehitustööriista / BC Kalev/Cramoga kahekordseks Eesti meistriks ning valiti hooajal 2004/05 Eesti Korvpalli Meistriliiga põhihooaja ja finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks.
Karjäär.
Eestis hakkas Frier mängima 2004. aastal, kui liitus Tallinna klubiga Ehitustööriist (praegune BC Kalev/Cramo), kus murdis end peagi algkoosseisu ja pälvis 2004/05. põhihooaja kõige väärtuslikuma mängija auhinna.
2005. aasta Eesti meistritiitli heitluses alistati 4 : 3 Tartu Ülikool/Rock. Suur teene võitmisel oli Frieril, sest just tema viimaste sekundite tabavad kaugvisked päästsid Ehitustööriista. Frieri arvele jäi väljalangemismängudes keskmiselt 13,9 punkti ja 3 lauapalli ning ta valiti finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks.
Frier pikendas Kalev/Cramoga lepingut ka 2005/06. hooajaks. 2006. aasta meistriliiga finaalseerias alistati taas Tartu Rock, Frier tõi väljalangemismängudes keskmiselt 12,9 punkti ja 4,1 lauapalli. 
Seejärel lühikest aega Rootsis ja Poolas mänginud Frier liitus 2007. aastal meeskonnaga BC Kraft Mööbel/Kohila, kus ta oli samuti põhimees, visates keskmiselt 13 punkti mängus. 2007. aastal naasis Frier Kalevisse, kus alustas mänge pingilt ja tõi meistriliigas keskmiselt 7 punkti ja 1,7 lauapalli ning Balti liigas keskmiselt 5,9 punkti ja 1,5 lauapalli mängus. Kohalikus tiitliheitluses jäädi Rockile alla mängudega 0 : 4.
2008. aastal mängis Frier Soome kõrgliigaklubi Tampere Pyrintöga ühe mängu, kus viskas kolm punkti ja hankis ühe lauapalli. Pärast seda pakkus Poola kõrgliigaklubi Victoria Gornik Wabrzych Frierile tunduvalt paremat lepingut ning Frier siirduski sinna. Seejärel veel Uppsala korvpalliklubi esindanud Frier naasis hooajaks 2010/2011 Eestisse, kus esindas lühikest aega BC Rakvere Tarvast.
Pärast eduka profikorvpalluri karjääri lõpetamist 2011. aastal on Freir töötanud Eestis peamiselt naiste ja noortetreenerina. Tulnud treenerina naisteliiga Eesti meistriks 2016/2017 klubiga FCR Media/Rapla KK . Olnud 2019. aastal ka Audentese Spordigümnaasiumi poiste osakonna treener ja alates novembrist 2019 tüdrukute U14 koondise peatreener .
Isiklikku.
Frier on lahutatud. Tal on tütar Kayla Jade, kes samuti mängib korvpalli Eesti naiste esiliigas G4S Noorteliiga võistkonnas ja kuulub Eesti U16 tütarlaste korvpallikoondisse.
Howard Freir kehastas 2022. aasta sügisel linastunud Eesti mängufilmis "Kalev" USA korvpallurit George Jacksonit.
TalTechi korvpalliklubi

TalTechi korvpalliklubi (ingl k TalTech Basketball) on Eestis tegutsev elukutseliste korvpallimeeskond, mis koosneb peamiselt Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilastest. 
Alates 2018-2019 hooajast osaleb meeskond Eesti-Läti Korvpalliliigas (varem osaleti Balti Korvpalliliigas). Lisaks on osaletud pidevalt Korvpalli Meistriliigas (alates 2019/2020 kui PAF Korvpalli Meistriliiga), lisaks ISBL üliõpilasliigas, üliõpilasmeistrivõistlustel, ka Eesti meeste karikavõistlustel.
Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilaste seas on korvpall olnud läbi aegade üks populaarsemaid spordialasid. Nii on näiteks sellest ülikoolist sirgunud nii Euroopa kui ka maailmameister. Lisaks on ülikool tulnud korvpallis kaheksa korda Eesti meistriks (1961–1966 ja 1984–1985). Praegugi õpib enamik võistkonna nimekirjas olevatest mängijatest Tehnikaülikoolis, kes aitavad ülikooli head tava jätkata.
Kahvelpuri

Kahvelpuri (inglise keeles "gaffsail", hollandi keeles "gaffelzeil") on nelinurkne pikipuri, mis kinnitub alumise servaga poomi külge, ülemise servaga kahvelpoomi külge ja eesmine serv ehk mastiliik on piki masti.
Kahvelpurje osad.
Kahvelpurje eesmist äärt nimetatakse mastiliigiks, alumist poomiliigiks, ülemist kahvliliigiks, tagumist ahtriliigiks. Alumist mastipoolset nurka nimetatakse halsinurgaks, ülemist mastipoolset nurka klaunurgaks, kahvlinoka juures asuvat nurka piiginurgaks ja poominuka juures asuvat nurka soodinurgaks. 
Kasutamine.
Kahvel, mis on kinnitatud masti külge kahvlipandi abil võib olla kas tõstetav, või paikne. Tõstetava kahvli kõrgust reguleeritakse piikvalli ja klauvalli abil. Kahvelpurje seatakse tuulde poomi suuna muutmisega laeva pikitasandist parema või vasaku parda poole. Seda tehakse poominoka külge kinnitatud sootide abil. Kahvli allatuult vajumist välditakse jäärdi abil. Kahvelpurje pindala reguleeritakse ka rehvpaelte abil. Nende abil purje pinna vähendamist või suurendamist nimetatakse rehvimiseks. Kuna kahvli kõrguse muutumisega muutub ka kahvelpurje pindala, nimetatakse kahvli tõstmist purje juurdevõtmiseks. Paikse kahvliga kahvelpurje mastiliik on pentseldatud masti [jaktaagi] külge. Purje juurdevõtmiseks tõmmatakse puri kahvli ja poomi välisotste juurde. Purje koristamist või purje korjamist teostatakse tõstetava kahvli puhul allalastud kahvli ja poomi vahele kinnitamisega kiitaudega. Paikse kahvli puhul korjatakse puri kokku masti juurde ja kinnitatakse kiitaudega. 
Ajaloost.
Kahvelpurje kasutamist on kirjeldatud Rootsi ürikutes, mis pärinevad juba 1525. aastast. Suure tõenäosusega võib lugeda, et samal ajal olid nad kasutusel ka Hollandis. Kahvelpuri arenes välja priitpurjest ja veel saja aasta jooksul peale kahvelpurje kasutuselevõttu nimetati teda poolpriitpurjeks. Mitme sajandi jooksul kuni mehaaniliste jõuseadmete tarvituselevõtuni, olid kahvelpurjed laialt levinud üle maailma mitut tüüpi ja otstarvet kuunaritel. 
Tänapäeval on purjelaevadel kahvelpurjestusest tavaliselt loobutud kahvlita bermuudapurjede kasuks, mida on lihtsam käsitseda.
Friedrich Vreemann

Friedrich Vreemann VR I/3 (10. november 1894 Nõnova, Lasva vald, Võrumaa – 23. märts 1919 Suurõ-Ruuga, Rõuge vald, Võrumaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten), kes langes Eesti Vabadussõjas.
Elulugu.
Vreemann sündis Lasva vallas Nõnova külas Hööde talus. Õppis Võru linnakoolis, leeris käis Vastseliina kirikus. Esimese maailmasõja alguses mobiliseeriti ta Venemaa Keiserlikku armeesse, lõpetas 1915. aastal Petrogradi lipnike kooli ja temast sai andekas sõjaväelane. Esimeses maailmasõjas sai Vreemann staabikapteni auastme ja teda autasustati kuue ordeniga. 
Eesti rahvusväeosade loomise paiku tuli Vreemann 1917. aastal omavoliliselt üle 1. Eesti jalaväepolku, kus määrati pataljoniülemaks. Peale polgu laialisaatmist ja Saksa okupatsiooni saabumist organiseeris Võrus, põranda all Kaitseliidu tegevust, töötades samas Võru gümnaasiumis võimlemisõpetajana. 
Saksa okupatsiooni järel 12. novembril 1918 määrati F. Vreemann Eesti Ajutise Valitsuse poolt Võrumaa Kaitseliidu esimeseks pealikuks ja 1. jaanuarist 1919 2. diviisi staabi komandandiks. Märtsis 1919 tegi kapten Friedrich Vreemann koolipoiste Võru komandandirooduga kaasa lahingud Võru alt Rõuge mõisani. 
Ta langes 23. märtsil 1919 Rõuge valla Suure-Ruuga küla all põllul. Tema kasvandikud, Võru gümnaasiumi poistest koosnev rood, jätkas lahinguteed. Kapten Friedrich Vreemanni autasustati 1920. aastal sõjaliste teenete eest postuumselt 1. liigi 3. järgu Vabadusristiga.
Eesti Vabadussõjas.
Kapten Vreemann maeti Pindi kalmistule, kus talle 12. oktoobril 1924 püstitati ausammas Vabadussõjas langenute mälestamise Võrumaa komitee poolt. Ausammas võeti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu poolt maha 1947. aastal. Sammas taastati ja taasavati Friedrich Vreemanni 100. sünniaastapäeval, 10. novembril 1994.
Otepää looduspark

Otepää looduspark on kaitseala, mis jääb Otepää ja Elva valla territooriumile. Looduspargi pindala on 22 430 hektarit.
Otepää looduspark moodustati 11. juulil 1957 Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega, millega võeti kaitse alla Pühajärv, Väike Munamägi ja Tedremägi. 24. septembril 1979 reorganiseeriti see Otepää maastikukaitsealaks. Praegused piirid ja staatus on aastast 1997. 
Otepää looduspargi koosseisu kuulub 22 sihtkaitsevööndit.
Looduspargi peaeesmärkideks on muu hulgas kaitsta Otepää kõrgustikule omast kuppelmaastikku, sealset elustikku, kohalikku elulaadi ja kultuuripärandit.
Linnustik.
Otepää looduspargis kohatud linnuliigid.
Otepää looduspargis on kohatud 197 linnuliiki (enamiku haruldasemate liikide taha on sulgudes märgitud ka esmakohtamise aeg ja koht):
Kuusalu Keskkooli noortekoor

Kuusalu Keskkooli noortekoor on segakoor Kuusalus.
Koor on asutatud 1981. aastal. Kuusalu Noortekoori asutaja ja dirigent on Kuusalu Keskkooli muusikaõpetaja Taavi Esko.
Koor on osalenud kõigil üldlaulupidudel. Kontserdireisid on toimunud Hiiumaale, Saaremaale, Tallinna, Tartusse. On esinetud Eesti Muusikaakadeemias, Niguliste kirikus, Palmse ja Kolga mõisas, Estonia kontserdisaalis, Tartu Ülikooli aulas jm. Kontserdifestivalid on viinud Soome, Norrasse, Saksamaale. 
1993. aastal esindas Kuusalu noortekoor Eestit Berliinis Euroopa noortekooride festivalil. Koor on osa võtnud koolisegakooride konkurss-festivalidest A-grupis, kus kolmel korral on saavutanud III koht ja kolmel korral I koht. Koor on osalenud edukalt Tuljaku konkurssidel.
Kooris laulis 2008. aastal 26 noormeest-neidu vanuses 15–19 aastat. Ettevalmistus noortekooris laulmiseks toimub Kuusalu Keskkooli mudilas- ja lastekooris ning poisteansamblis. Koori lemmikheliloojaks on kujunenud Kuusalust pärit Veljo Tormis, kuid repertuaaris on alati olnud ka maailma heliloojate (Orlandus Lassus, Johann Sebastian Bach, Georg Friedrich Händel jt) teoseid.
Contra (täpsustus)

Contra tähendab ladina keeles 'vastu'. 
Contra on eesti kirjanik (Margus Konnula pseudonüüm).
Contra on üks arvutimäng.
Contrad on koondnimetus sandinistide valitsuse vastu võidelnud mässuliste rühmadele Nicaraguas.
Tänavakorvpall

 
Tänavakorvpall on tavalise korvpalli veidi muudetud variant, mida mängitakse tavaliselt kas väliskorvpalliväljakutel või (gümnaasiumide) spordisaalides. Tavaliselt on tänavakorvpallis kasutusel üks korv, kuid vahel ka kaks. 
Reeglid.
Tänavakorvpalli reeglid on enamasti samad nagu tavalisel korvpallil. Kuid tänavakorvpallis on rohkem trikitamist ja üks-ühele mängimist. Palliga mängija teeb tavaliselt enne viset trikke ja alles siis viskab või paneb pealt palli korvi. Tänavakorvpallis on sagedased nähtused imelised pealtpanekud, "alley - oop"'id ja mängu ajal vastaseid närvi ajavad mõttetud sõnad ja laused.
3on3 tänavakorvpalli on mängitakse tavaliselt kas 10 või 12 punktini (või 10/12 minutit), kahepunktivise võrdub seal ühe punktiga, kolmese joone tagant vise kahe punktiga. 
Võistlused Eestis.
Eestis mängitakse tänavakorvpalli 1993. aastast, üleriigilist 3on3 tänavakorvpalli Eesti meistrivõistluste sarja korraldatakse 2006. aastast. Eesti meistrivõistluste arvestus käib üheksas võistlusklassis. 2006/2007. aasta edukaim võistkond oli Deckol Ehitus (Silver Kuuba, Merlis Niklus, Indrek Poom, Teet Marran), kes on kahel aastal tulnud meistriks nii amatööride kui ka eliitsarjas.
Üheks kõige suuremaks tänavakorvpalli toetajaks on bränd AND1.
Emmy Rossum

Emmy Rossum (õieti Emmanuelle Grey Rossum (sündinud 12. septembril 1986 New Yorgis) on USA filminäitleja.
Heinaste Põhjamuul

Heinaste põhjamuul (läti keeles "Ainažu Ziemeļu mols") asub Heinaste loodeosas.
Muul valmis 1928. aastal ja osal muulil kulges kitsarööpmelise (750 mm) raudtee haru.
Muul on umbes 660 meetrit pikk ja paikneb kagu-loode suunas. Kaugus Eesti piirist on 70–90 meetrit.
Neisseria

Neisseria on gramnegatiivselt värvuv bakter, kes arvatakse kuuluvat proteobakterite hulka. Proteobakterid on suur grupp gramnegatiivseid vorme. Samas on viimaste aastate jooksul läbi viidud mitmeid reorganiseerimisi ning sellesse perekonda on liike nii lisatud kui ka sealt ära võetud.
3 liiki, mis pakuvad ka meditsiiniliselt huvi, on "Neisseria","Eikenella" ja "Kingella".
"Eikenella corrodens" ja "Kingella kingae" koloniseerivad inimese orofaarünksit ning on oportunistlikud patogeenid. Teised esindajad on harva seotud haiguste tekitamisega. 
"Neisseria" on diplokokk, mikroskoobis vaadatuna meenutab kohviuba. 
Rangelt inimpatogeenid on "Neisseria meningitidis" (meningokokk) ja "Neisseria gonorrhoaea" (gonokokk), mis põhjustavad vastavalt bakteriaalset meningiiti ja meningokokilist septitseemiat. Neid leidub limaskestadel orofaarünksis ja nasofaarünksis, juhuslikult esinevad ka anogenitaalsetel limaskestadel.
"Neisseria" perekonda kuuluvad lisaks järgmised mittepatogeensed liigid:
Kingella

Kingella on perekond väikeseid gramnegatiivseid kokobaktereid. Nad sarnanevad morfoloogiliselt "Neisseria"'ga. Bakterid on fakultatiivselt anaeroobsed, fermenteerivad süsivesikuid. Primaarselt vastutav laste septilise artriidi ja endokardiidi eest igas vanuses. Kasvab aeglaselt, mistõttu on inkubatsiooniks vaja üle 3 päeva. Enamik tüvesid on tundlikud beetalaktaamidele, sealhulgas penitsilliin, tetratsükliin, erütromütsiin, fluorokinoloonid, aminoglükosiidid.
Eikenella corrodens

Eikenella corrodens on tagasihoidlike mõõtmetega (0,2–2,0 μm), liikumatu, eoseid mitte moodustav, fakultatiivselt anaeroobne, gramnegatiivne bakter. Nime sai bakter M. Eikeni järgi, kes iseloomustas neid ja kirjeldas nende võimet "korrodeerida" agarit. 
"E. corrodens" on inimese ülemiste hingamisteede normaalse mikrofloora osa, kuid teda on raske avastada, kui just ei kasutata selektiivseid agareid. Samas on tegemist ka oportunistliku haigustekitajaga, kes tekitab infektsioone immunokomprimeeritutel ja suutrauma või -vigastusega isikutel. Isoleeritakse sagedamini inimese hammustuse haavast või rusikavõitluse traumade korral. Teised infektsioonid on endokardiit, sinusiit, meningiit, ajuabstsess, pneumoonia, kopsuabstsess.
Raviks kasutatakse penitsilliini, tsefalosporiini ja tetratsükliine. "Eikenella" on resistentne makroliididele.
Žiežmariai

Žiežmariai () (poola keeles "Żyżmory", vene keeles vanasti "Жижморы") on linn Leedus Kaunase maakonnas Kaišiadoryse rajoonis merepinnast 73 m kõrgusel Strėva jõe kaldal. Linn on Žiežmariai maavalla halduskeskuseks, kuigi ise selle valla koosseisu ei kuulu. Asub Kaišiadorysest 6 km lõuna pool.
Linnas asuvad gümnaasium, postkontor ja raamatukogu. Sealne kesklinn on urbanistlik mälestis, kus on säilinud XVI sajandist pärit tänavate struktuur ja XIX sajandi hoonestus. Vaatamisväärsusteks on veel Žiežmariai mõisa hoonetekompleks, sealne XIX sajandi keskel valminud puidust sünagoog ja aastal 1924 valminud katoliku kirik.
Ajalugu.
Aastal 1348 toimus Žiežmariai lähistel Strėva lahing. Asulat ennast on esimest korda kirjalikes allikates mainitud XIV sajandil, sealset mõisa XV sajandil. Aastaks 1487 oli Žiežmariaist saanud alev. Samal aastakümnel ehitati sinna ka esimene katoliku kirik, mille juures hakkas tegutsema kool. Linnaõiguste saamise kohta on erinevaid andmeid; veel XIX sajandil arvati, et see toimus kas 1522 või 1567 aastal. Aastal 1549 läks asula Barbara Radziwiłłówna valdusse.
XVI sajand oli alevi jaoks soodne, kuna seda läbis Kaunase ja Vilniuse vaheline kaubatee. Aastal 1580 Žiežmariai põles. Põhjasõja ajal laastasid asulat rootslased, ka kannatas see katku läbi. 
Žiežmariai sai vabalinna staatuse 1. augustil 1791. Kohaliku aadelkonna vastuseisu tõttu kaotas asula aastal 1795 siiski linnaõigused ja suurema osa oma privileegidest.
I maailmasõja ajal toimus alevi all lahing, kus Leedu väed püüdsid peatada Punaarmee edasitungi Kaunase suunas. Teise maailmasõja ajal Žiežmariai põles. Sõja eel olid asula elanikest ligi pooled juudid, ent sõja ajal hukati neist enamus. Asula sai taas linnaõigused 15. mail 1958. Nõukogude ajal oli linn kohaliku 200 hektarilise pindalaga aiandusliku suunitlusega sovhoosi keskasulaks. Sealne sovhoos oli toona Leedu suurim lillekasvataja. Seal asus ka rajooni maaparandusosakond.
Elanikkond.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Žiežmariai elanikest leedulasi 96,7%, venelasi 1,39% ja poolakaid 0,83%.