tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lauri Randla

Lauri Randla (sündinud 12. septembril 1981 Tartus) on ingerisoome juurtega Eesti-Soome filmirežissöör, stsenarist ja filmimuusika looja.
Randla on õppinud Eesti Muusikaakadeemias. 2008. aastal astus ta Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli filmi- ja lavakunsti teaduskonda, mille lõpetas 2015. aastal filmirežissöörina (MA). Tema õpingute ajal tehtud lühifilmid on osalenud rahvusvahelistel festivalidel, 2016. aastal Exitfilmis valminud lühimängufilm "Mausoleum" on võitnud üle kümne auhinna.
Randla esimene täispikk mängufilm, Eesti-Soome ühistöös Exitfilmis valminud "Hüvasti, NSVL" linastus 2020. aasta sügisel. Esmalt näidati seda Soome kinodes. Film tõusis üheks läbi aegade edukaimaks Eesti filmiks sealses kinolevis. Eesti esilinastus oli novembris 2020 Pimedate Ööde filmifestivalil.
Susan Külm

Susan Külm (sündinud 13. augustil 1996 Tallinnas) on Eesti laskesuusataja.
Külm on lõpetanud 2015. aastal Saku Gümnaasiumi. Ta alustas suusatreeningutega 2005. aastal Nõmme Spordikoolis (tegeles ka ujumisega), aastast 2010 on Külm tegelnud laskesuusatamisega. Tema esimesed treenerid olid Aita Pääsuke ja Tõnu Pääsuke. 
Sportlikud tulemused.
Maailma karikavõistluste parimad tulemused.
Susan Külm on Eesti meistrivõistlustel aastatel 2019–2023 võitnud 2 kuld-, 1 hõbe-, ja 3 pronksmedalit. 2024. aastal tuli ta Eesti meistriks suvebiatlonis.
Sturla Holm Lægreid

Sturla Holm Lægreid (sündinud 20. veebruaril 1997 Bærumis) on Norra laskesuusataja, viiekordne maailmameister.
Lægreid saavutas 2018. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel individuaaldistantsil ja teatesõidus hõbemedali. 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel oli ta meeste jälitussõidus teine. Ta suusatas avavahetuse, kui Norra tuli 2021. aasta MM-il Pokljukas segateatesõidus maailmameistriks. Samas tuli ta maailmameistriks ka teatesõidus, 20 km individuaaldistantsil ja 15 km ühisstardist sõidus. Sprindis saavutas ta seitsmenda ja jälitussõidu kuuenda koha. 
2020–2021 hooajal võitis ta oma esimese maailma karikasarja etapi 20 km individuaalsõidus.
2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta teatevõistluses kulla. Individuaalarvestuses sai ta 15 km ühisstardis kuuenda, sprindis seitsmenda, 20 km distantsil 15. ja jälitussõidus 24. koha. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis võitis ta segateatevõistlusel kuldmedali.
Laura-Ly Uussaar

Laura-Ly Uussaar ehk Laura-Ly (sündinud 6. detsembril 2001) on eesti laulja ja laulukirjutaja.
Ta on pärit Arest Pärnumaal.
Uussaar lõpetas aastal 2020 Pärnu Täiskasvanute Gümnaasiumi kuldmedaliga, läbides seejuures 11. ja 12. klassi ühe õppeaasta jooksul.
Ta õpetab matemaatikat ja tantsimist ning õpib õigusteadust.
Muusika vastu huvi tundma suunas teda ema.
Uussaar käis lasteaia kooris ja näidendites.
Ta käis koolikooris ja kooliansamblis.
Ta hakkas muusikat ise looma 14-aastaselt, kui ta sai DJ Cityflashilt meili ja hakkas käima eralauluõpetaja juures.
Artemisa provints

Artemisa provints on Kuuba 1. järgu haldusüksus.
Halduslikult jaguneb 11 omavalitsuseks.
Artemisa provints on moodustatud 2011. aastal Havanna provintsi jagamise tulemusel.
Las Tunase provints

Las Tunase provints on Kuuba 1. järgu haldusüksus.
Halduslikult jaguneb kaheksaks omavalitsuseks.
Mayabeque provints

Mayabeque provints on Kuuba 1. järgu haldusüksus.
Halduslikult jaguneb 11 omavalitsuseks.
Mayabeque provints on kõige väiksema pindalaga Kuuba provints.
Mayabeque provints moodustati 2011. aastal Havanna provintsi jagamise tulemusel.
Operatiivväejuhatus Lääs

Operatiivväejuhatus Lääs (ukraina keeles "Оперативне командування «Захід»") on Ukraina maavägede üksus. Selle tegevuspiirkonnaks on määratud Volõõnia, Taga-Karpaatia, Ivano-Frankivski, Lvivi, Rivne, Ternopili, Hmelnõtskõi ja Tšernivtsi oblast.
Hermies

Hermies on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 16 km Arrasist kagus, teede D5 ja D19 ristumiskoha ümbruses.
Hernicourt

Hernicourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Vald koosneb kolmest põllumajanduskülast (Sautricourt, St. Martin ja Hernicourt), mis piiravad naabervalda Wavrans-sur-Ternoise'i. Asub 4 km St. Pol'ist põhjas ja 39 km Arrasist loodes, teede D99 ja D343 ääres.
Hestrus

Hestrus on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 40 km Arrasist loodes, teede D99 ja D70E4 ristumiskoha ümbruses.
Heuchin

Heuchin (lääneflaami: "Helkijn") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 51 km Arrasist loodes, teede D94 ja D71 ristumiskoha ümbruses ning Faulx' jõe kallastel.
Houvin-Houvigneul

Houvin-Houvigneul on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 32 km Arrasist läänes, teede D54 ja D23 ristumiskoha ümbruses. Vald loodi 1856. aastal, kui liideti Houvin ja Houvigneul.
Maria Lapteva Sidljarevitš

Maria Sidljarevitš (Maria Lapteva; sündinud 1. juunil 1982 Tallinnas) on Eesti maalikunstnik.
Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia maali erialal magistriõppes 2014. aastal. Tal on olnud mitu isikunäitust ning ta on osalenud paljudel rühmanäitustel. 
Maria Lapteva Sidljarevitš on Eesti Kunstnike Liidu liige. Aastatel 2015–2017 oli ta Eesti Maalikunstnike Liidu juhatuse esimees.
Huclier

Huclier on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 32 km Arrasist loodes, teede D88 ja D86 ristumiskoha ümbruses.
Humbercamps

Humbercamps on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 21 km Arrasist edelas, teede D26 ja D30 ristumiskoha ümbruses.
Humerœuille

Humerœuille on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Humerœuille asub 45 km Arrasist läänes, teede D10 ja C101 ristumiskoha ümbruses.
Humières

Humières on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 45 km Arrasist läänes, teede N39, D105 ja D98 ristumiskoha ümbruses.
Inchy-en-Artois

Inchy-en-Artois on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 27 km Arrasist kagus, teede D19 ja D22 ristumiskoha ümbruses.
Ivergny

Ivergny on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See asub u. 40 km Amiensist põhjas.
Izel-lès-Équerchin

Izel-lès-Équerchin on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 18 km Arrasist kirdes, teede D40 ja D48 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A1 möödub lähedalt.
Izel-lès-Hameau

Izel-lès-Hameau (enne 2009. aasta juunit "Izel-les-Hameaux") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 18 km Arrasist läänes, teede D54, D75 ja D78 ristumiskoha ümbruses.
Ajalugu.
Esimese maailmasõja ajal anti u. 1 km idas asuv talu (Filescamp Farm) Kuningliku lennukorpuse kasutusse. Asukoht oli tuntud kui Le Hameau. Seda mälestati tseremoonia ja tahvliga 2015. aastal.
Kosson

Kosson (ukraina keeles "Косонь", ungari keeles "Mezőkaszony") on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Berehove rajoonis, Kossoni valla halduskeskus. Kosson asub Ungari piiri ääres, Berehovest ligikaudu 15 km lääneloodes.
Küla on esmamainitud 1333. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel pidas 96,11% Kossoni elanikest emakeeleks ungari keelt.
Lagnicourt-Marcel

Lagnicourt-Marcel on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 24 km Arrasist kagus, teede D18, D14 ja D5 ristumiskoha ümbruses.
Seismogramm

Seismogramm on ühe või mitme seismograafi abil saadav maavärina (ka tuumaplahvatuse, lõhkamise vms) skeem (harilikult Descartesi koordinaadistikus), kus on graafiliselt kujutatud seismilisi laineid.
Lattre-Saint-Quentin

Lattre-Saint-Quentin on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 16 km Arrasist läänes, teede D66 ja D339 ristumiskoha ümbruses.
Lebucquière

Lebucquière on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 29 km Arrasist kagus, maantee D18 ääres.
Léchelle (Pas-de-Calais)

Léchelle on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väga väike põllumajandusküla asub 32 km Arrasist kagus, maantee D19E ääres, Autoroute A2 lähedal.
Kaitseliidu Petseri malev

Kaitseliidu Petseri malev oli Kaitseliidu malev Petseri maakonnas enne Kaitseliidu laialisaatmist 1940. aastal.
Irene Saal

Irene Saal (sündinud 16. aprillil 1966 Tallinnas) on eesti rahvaluuleteadlane, emakeeleõpetaja ja luuletaja.
Ta lõpetas 1984. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule erialal.
Tema esimesed luuletused ilmusid ajakirjas Looming 1992. aastal. 1998. aastal ilmus tema luulekogu "Olla loom".
Ta on uurinud eesti rahvaluulet ning loodususundit. Sellelt lähtekohalt on ta avaldanud ka kirjandusloolisi filmi- ja teatriarvustusi.
Saal kuulub vanamuusikastuudio Vaikuse Muusika ansamblisse.
2023–2024 oli ta Rakvere Eragümnaasiumis eesti keele ja kirjanduse õpetaja. Alates 2024. aastast on ta Brno Masaryki ülikoolis eesti keele ja kultuuri lektor.
Isiklikku.
Irene Saali vanaisa oli seikleja ja eradetektiiv Evald Carlos Kullerkup, isapoolne tädi oli kergejõustiklane Alma Kullerkupp. Tema emapoolne onu oli hammasatleet Voldemar Kuristik.
Irene Saalil oli pikaajaline abieluväline suhe luuletaja Ain Kaalepiga, millest sündisid poeg Ruuben Kaalep (poliitik) ja tütar Elo Kaalep (kultuurikriitik). Ruubeni sündides oli Ain juba 67- ja Elo sündides 75-aastane.
Erki Urvik

Erki Urvik (sündinud 7. mail 2002) on eesti elukutseline korvpallur (keskmängija), kes mängib Tartu Ülikool Maks ja Moorits klubis.
James Crawford

James Crawford (sündinud 3. mail 1997 Torontos) on Kanada mäesuusataja. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Courchevelis võitis Crawford oma esimese kuldmedali MM-il ülisuurslaalomis. 
Crawford tegi oma maailma karikasarja debüüdi 2016. aasta jaanuaris Austrias Kitzbühelis ülisuurslaalomis. Ta osales 2018. aasta taliolümpiamängudel ning 2019. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel, kus oli Alpi kahevõistluses neljas.
2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis oli Crawford kiirlaskumises neljas, ülisuurslaalomis kuues ja võitis Alpi kahevõistluses pronksmedali.
Crawfordi vanem õde Candace on samuti alpisõitja; nende tädi on Judy Crawford, kes saavutas 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos slaalomis neljanda koha.
Tema hüüdnimi on Jack.
Opossumilised

Opossumilised ("Didelphimorphia") on Ameerika maailmajaos elutsevate imetajate selts. Nad on nüüdisaegsete kukruliste ürgseim rühm, vanimate leidudega Põhja-Ameerika Hilis-Kriidi setenditest. Seltsis on üks sugukond, opossumlased.
Tommaso Giacomel

Tommaso Giacomel (sündinud 5. aprillil 2000 Sterzingis) on Itaalia laskesuusataja. Ta on 183cm pikk ja kaalub 79kg. 
Saavutused.
Giacomel debüteeris maailma karikasarjas 6. märtsil 2020 Nové Město na Moravěs, kus sai sprindis 27. koha. 15. jaanuaril 2021 sai ta esimese poodiumikoha MK-etapil Oberhofis, kus osales 3. koha saanud Itaalia teatemeeskonnas. Ta tegi oma maailmameistrivõistluste debüüdi 2021. aasta MM-il Pokljukas, kus sai 20 km eraldistardiga sõidus 70. koha ja teatesõidus 6. koha. Pekingi 2022. aasta taliolümpiamängudel sai ta sprindis 61.koha ja teatesõidus 7. koha. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis võitis ta segateatevõistluses hõbemedali.
HPK

Hämeenlinnan Pallokerho (HPK) on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Hämeenlinnas. Klubi mängib Soome kõrgliigas.
KooKoo

KooKoo on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Kouvolas. Klubi mängib Soome kõrgliigas.
Klubi on asutatud 1965. aastal. Soome kõrgliigas mängis KooKoo esmakordselt hooajal 1987/88. 1990. aastal langes KooKoo kõrgliigast välja. Uuesti on kõrgliigas püsivalt mängitud alates hooajast 2015/16. Hooajal 2021/22 jõudis KooKoo esimest korda Soome meistrivõistlustel poolfinaali, kus kaotati hilisemale meistrile Tappara.
Praegune koosseis.
"Seisuga hooaeg 2024/25"
"Vaata ka ".
Lahti Pelicans

Pelicans on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Lahtis. Klubi mängib Soome kõrgliigas. Klubi juurde ulatuvad juba 19. sajandisse, kui 1891. aastal asutati Viiburis klubi Viipurin Reipas, mis kolis 1964. aastal Lahtisse.
Praegune koosseis.
"Seisuga hooaeg 2024/25"
"Vaata ka ."
Vaasan Sport

Vaasan Sport on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Vaasas. Klubi mängib Soome kõrgliigas.
Tampere Ilves (jäähoki)

Ilves on Soome jäähokiklubi ja samanimelise spordiühingu jäähoki osakond. See tegutseb Tamperes. See mängib Soome jäähokiliigas.
Klubi on asutatud 1931. aastal.
Ilves on tulnud Soome meistriks 16 korda, kuid praegune, 1975. aastal asutatud Soome jäähokiliiga on võidetud vaid korra, 1985. aastal.
Praegune koosseis.
"Seisuga hooaeg 2024/25"
"Vaata ka ."
Moniitolised

Moniitolised ("Microbiotheria") on selts kukrulisi imetajaid. Seltsist on praeguseks säilinud üks liik, moniito ehk vöötopossum ("Dromiciops gliroides"), moniitolaste sugukonnast. Teiseks paigutatakse seltsi väljasurnud sugukond "Woodburnodontidae", mille fossiile on leitud Antarktikast (†"Woodburnodon casei").
Kuigi moniitolised sarnanevad morfoloogiliselt Ameerikas elutsevate opossumitega, on nad lähemas suguluses Austraalia kukrulistega. See teeb neist tähtsa uurimisobjekti kukruliste põlvnemisloo määramisel.
Ballettmeister

Ballettmeister (saksa keeles "Ballettmeister") on balletilavastaja ja balletikoreograaf, laiemas tähenduses ka balletitrupi juht.
Arko

Arko on eesti mehenimi.
Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Arko 75 mehel. Arko oli populaarsuselt 782. mehenimi. Nime Arko kandja oli keskmiselt 28 aasta vanune (mediaanvanus oli 30).
Erlend

Erlend on skandinaavia päritolu mehenimi.
Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Erlend 137 mehel. Erlend oli populaarsuselt 584. mehenimi. Nime Erlend kandja oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus oli 33).
Liencourt

Liencourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Liencourt asub 26 km Arrasist läänes, teede D339 ja D79 ristumiskoha ümbruses.
Laasi (perekonnanimi)

Laasi on eesti perekonnanimi.
Statistika.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laasi 85 inimesel: 44 mehel ja 41 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laasi meeste puhul 2458. kohal ja naiste puhul 2990. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laasi vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,19. Nimi oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,88 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Rapla kihelkonnas Ohukotsu mõisavallas, Virumaal Rakvere kihelkonnas Rakvere mõisavallas ja Läänemaal Vigala kihelkonnas Vana-Vigala mõisavallas nimeks Lasi, Laasy ja Lasy (normaalkuju Laasi).
Nimede eestistamisel võeti Laasi 1936.–1940. aastal uueks perekonnanimeks 9 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Jurikson, Klaassen (2 isikut), Laasen, Laason, Lasen, Lason, Pat-Path ja Zimmermann.
Viikingimõõk

 
Viikingimõõk ehk karoling oli varakeskajal Lääne- ja Põhja-Euroopas levinud mõõgatüüp.
Viikingimõõk ehk karolingide mõõk arenes välja 8. sajandil merovingide mõõgast, mis kujult ja dünaamikalt sarnanes Rooma ratsaväe spathaga ja pani omakorda aluse kõrgkeskaegsele rüütlimõõgale. 
Skandinaavia teadlane Jan Petersen on koostanud viikingimõõkade tüpoloogia, mida kasutatakse laialdaselt siiani kogu Euroopas. Peterseni tüpoloogia järgi on enamik varase viikingiaja Eesti territooriumil leitud mõõkadest H-tüüpi. Huvitav on fakt, et Peterseni tüüp AE viikingimõõkasid kasutati siinkandis veel paar sajandit hiljem, pärast viikingiaega, eestlaste muistse vabadusvõitluse perioodil. Petersen töötas välja viikingimõõkade tüpoloogia, mida kasutatakse siiani laialdaselt kogu maailmas nende klassifitseerimiseks, dateerimiseks ja ajaloouuringutes. Viikingimõõkade ehituse iseärasuseks on keeduterase (võltsdamaskuse) tehnoloogia kasutamine, sest kvaliteetset terast tollal nappis ja seda toodi Euroopasse peamiselt Kesk-Aasiast, kus leiutati ja võeti 8. sajandil kasutusele tiigelahjudega rauasulatus.
Lignereuil

Lignereuil (pikardi: "Lègnereul") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Lignereuil'd ümbritseb metsamaastik, see asub 23 km Arrasist läänes, teede D81 ja D77 ristumiskoha ümbruses.
Ligny-Saint-Flochel

Ligny-Saint-Flochel on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Ligny-Saint-Flochel asub 24 km Arrasist läänes, teede D81 ja D83 ristumiskoha ümbruses.
Ligny-sur-Canche

Ligny-sur-Canche on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Ligny-sur-Canche asub 40 km Arrasist läänes, teede D11 ja D941 ristumiskoha ümbruses, Canche'i jõe orus.
Aivar Nigol

Aivar Nigol (sündinud 29. mail 1965 Tartus) on eesti omavalitsus- ja sporditegelane. Aastatel 1992–1999 oli ta Otepää linnapea. 
Haridus.
Ta on lõpetanud 1983. aastal Elva Keskkooli, 1990. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse insenerina ja 2003. aastal Tartu Ülikooli avaliku halduse magistrina.
Töökäik.
Aivar Nigol oli aastatel 1990–1992 Otepää abilinnapea ja seejärel 1992–1999 Otepää linnapea.
Aastatel 1999–2001, 2007–2008 ja 2010–2013 oli ta Otepää vallavolikogu esimees. Alates 2021. aastast on ta Otepää vallavolikogu aseesimees. 
2001–2005 oli ta Otepää vallavanem, Vabariigi Valitsuse ja Omavalitsusliitude Koostöökogu läbirääkimiste keskkonnakomisjoni kaasesimees, MTÜ Võrumaa Arenduskeskus nõukogu liige ja Võrumaa muuseumide nõukogu liige, 2005–2006 Tehvandi Spordikeskuse nõukogu liige.
2003–2005 Euroopa Kohalike Omavalitsuste ja Piirkondade Nõukogu (CEMR) keskkonnakomisjoni liige, 2003–2005 Valgamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse aseesimees, Eesti Linnade Liidu juhatuse liige (periooditi).
Nigol kuulub 2006. aastast Eesti Laskesuusatamise Föderatsiooni juhatusse, ta on olnud 2008–2018 selle juhatuse esimees/president. 2022. aastal oli ta laskesuusatamise Otepää MK etapi korralduskomitee juht. 
Nigol on Oti spordiklubi asutaja ja juhatuse liige. Samuti oli ta 2010–2020 Eesti Olümpia Komitee esindajate kogu liige.
2013. aastast on ta ka AN Teenused OÜ juhatuse liige.
Ligny-Thilloy

Ligny-Thilloy on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Ligny-Thilloy asub Bapaume'ist vahetult edelas ja 29 km Arrasist lõunas, teede D10 ja D10E ristumiskoha ümbruses.
Linzeux

Linzeux on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Linzeux asub 42 km Arrasist läänes, teede D101 ja D109 ristumiskoha ümbruses.
Lisbourg

Lisbourg (lääneflaami: "Liegesboort") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Lisbourg asub Lysi lättel, mis voolab põhjasuunas Belgiasse ja Schelde estuaari.
Ajalugu.
Rüütel Vollant de Berneville omandas Lisbourgi mõisa 1692. aastal ja ülendati markiiks 1694. aastal. Tema perekond juhtis valdust kuni Prantsuse revolutsioonini ja olid viimased Lisbourgi isandad.
Magnicourt-en-Comte

Magnicourt-en-Comte (pikardi: "Magnicourt-in-Comté") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Magnicourt-en-Comte asub 27 km Arrasist loodes, teede D83, D86 ja D74 ristumiskoha ümbruses.
Amatonormatiivsus

Amatonormatiivsus on arvamus, et kõigi lõplik soov on olla pikaajalises, eksklusiivses, romantilises paarisuhtes.
Magnicourt-sur-Canche

Magnicourt-sur-Canche on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Magnicourt-sur-Canche asub 29 km Arrasist läänes, teede D54 ja D82E ristumiskoha ümbruses, Canche'i jõe kallastel.
Maisnil

Maisnil (pikardi "Umini") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 37 km Arrasist läänes, teede D85 ja D8E ristumiskoha ümbruses, Saint-Pol-sur-Ternoise'ist vahetult lõunas.
Olekuvektor

Olekuvektor on analüütilises mehaanikas ja kvantmehaanikas vektor, mis kirjeldab kõikide süsteemi vabadusastmete olekut.
Näiteks elektroni asukohta suletud kastis ja magnetväljas kirjeldab elektroni x, y ja z koordinaat, liikumiskiirus kolme koordinaattelje suunas ja elektroni spinni nurk x-y ja x-z tasandi suhtes, ehk kokku 8 arvu.
Julia Simon

Julia Simon (sündinud 9. oktoobril 1996 Albertville'is) on Prantsusmaa laskesuusataja. Ta võitis 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis segateatesõidus võistkondliku hõbemedali. 
2019. aastal võitis ta maailma karikasarja Östersundi etapil 15 km eraldistardiga sõidus kolmanda koha. Individuaalvõistluses võitis ta 14. märtsil 2020 Soomes Kontiolahtis jälitussõidu. 
2021. aasta MM-il Pokljukas tuli ta koos Antonin Guigonnatiga segateate paarissõidus maailmameistriks. Individuaalvõistluses tuli ta maailmameistriks 2023. aastal Oberhofis toimunudmaailmameistrivõistlustel jälitussõidus.
Maagi tänav (Pärnu)

Maagi tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Raua tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 93 meetrit.
Maizières (Pas-de-Calais)

Maizières on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Maizières asub 26 km Arrasist läänes, teede D8, D81 ja D82 ristumiskoha ümbruses.
Manin

Manin (lääneflaami: "Manning") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Manin asub 24 km Arrasist läänes, teede D8 ja D78 ristumiskoha ümbruses.
Marest

Marest on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Marest asub 40 km Arrasist loodes, teede D89 ja D916 ristumiskoha ümbruses.
HockeyAllsvenskan

HockeyAllsvenskan on jäähokiliiga Rootsis.
See on Svenska Hockeyligani järel teine kõrgeim liiga Rootsi jäähokis.
Liiga moodustati praegusel kujul 2005. aastal.
Mestis

Mestis (ametlikult Mestaruussarja) on tugevuselt teine jäähokiliiga Soomes.
Elari

Elari on mehenimi.
2023. aasta alguse seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 518. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Elari 174 mehel.
Bella Ramsey

Isabella May Ramsey (sündinud 25. septembril 2003) on inglise näitleja. Ta on tuntud oma läbimurderolli poolest noore aadlinaisena Lyanna Mormontina HBO fantaasiateleseriaalis "Troonide mäng" (2016–2019) ja telerollide poolest Mildred Hubble'ina 2017. aasta briti sarjas "The Worst Witch", nimitegelase dubleerimise eest Netflixi animasarjas "Hilda" (2018–praeguseni) ja Jane Gray'na 2022. aasta ameerika draamas "Becoming Elizabeth".
Ta oli peategelaseks 2022. aasta ajaloolises komöödiafilmis "Catherine Called Birdy" ja Ellie 2023. aasta HBO draamasarjas "Viimased meie hulgast" .
Varajane elu.
Isabella May Ramsey sündis Nottinghamis 2003. aasta septembris. Oma hariduse sai ta internetis, InterHigh Schoolis. Ta alustas hobinäitlemisega tegutsemist nelja-aastaselt Stagecoach teatrikunstikooli kaudu, kus ta käis seitse aastat. Seejärel läks Ramsey briti organisatsiooni poolt korraldatud telenäitlemise töötubadesse ja hakkas käima prooviesinemistel professionaalsetele rollidele. 
Karjäär.
Aastatel 2016–2019 kehastas Ramsey Lyanna Mormonti HBO fantaasiadraama telesarjas "Troonide mäng". Olles Ramsey esimene tunnustatud roll. Pärast tema teledebüüti episoodis "Murtud mees" (6. hooaja 7. episood) märkisid fännid ja kriitikud, et Ramsey oli silmapaistev näitleja oma tegelaskuju otsekohelise juhtimisstiili kujutamise eest. Sama reaktsioon kordus pärast tema hooaja finaali, ning The Hollywood Reporter nimetas teda kuuenda hooaja läbimurdestaariks. Ramsey jätkas näitlemist sarja seitsmendas ja kaheksandas hooajas.
Ramsey mängis 2017. aasta "The Worst Witch" raamatuseeria telekohanduses peaosa Mildred Hubble'i rollis, mille eest ta pälvis 2019. aasta Briti Akadeemia lasteauhindade jagamisel noore esineja auhinna. Ramsey teatas Instagramis, et lahkus seriaalist 2020. aastal vaimse tervise probleemide tõttu ning ta asendati neljandal ja viimasel hooajal Lydia Page'iga.
2018. aastast on Ramsey dubleerinud nimitegelast 2018. aasta Netflixi originaalsarjas "Hilda", mille eest ta võitis koos Luke Pearsoni, Kurt Muelleri ja Stephanie Simpsoniga 2019. aasta BAFTA auhinna parima lasteanimatsiooni kategoorias. Sarjas oli ka Ramsey lauljatalendi debüüt lauluga "The Life of Hilda". 30. detsembril 2021 kordas Hilda rolli 80-minutilises erifilmis "Hilda ja mäekuningas"
2021. aasta veebruaris valiti Ramsey mängima Elliet 2013. aasta videomängu "The Last of Us" HBO telekohanduses koos "Troonide mängu" vilistlase Pedro Pascaliga. 
Isiklik elu.
Ramsey identifitseerib soovoolavana Teda ei huvita, milliseid soolisi asesõnu tema kohta kasutatakse. Intervjuus ajalehele "The New York Times" ütles ta: "Ma olen lihtsalt inimene. Sooliselt sildistamine ei ole mulle eriti meeldiv, kuid asesõnade osas see mind ei koti."
Elektronide transpordiahel

Elektronide transpordiahel (ETA) ehk elektrontransportahel on rida ensüümkomplekse, mis võimaldavad vabade elektronide ülekannet läbi redoksreaktsioonide. Protsessi tulemusena tekib prootongradient, mis võimaldab oksüdatiivse fosforüülimise käigus toota ADP molekulist ATP ehk salvestada prootongradiendi elektrokeemiline energia keemilise energiana.
Eukarüootsetes rakkudes esineb mitokondriaalne hingamisahel, kus elektronide ülekannet vahendavad neli suurt valkkompleksi mitokondrite sisemisel membraanil. Elektronide doonoriteks on NADH ja FADH2 ning aktseptoriks on molekulaarne hapnik, mis konverteeritakse vastuvõetud elektronide toimel veeks. Taimedes toimib lisaks mitokondriaalsele hingamisahelale ka valguse energiat kasutav (valgusreaktsioonid) fotosünteetiline elektronide transpordiahel. See leiab aset kloroplastides tülakoidide membraanides ja selle töö tulemusena toodetakse muuhulgas vee molekulidest hapniku molekule, mis on oma olemuselt fotosünteesi jääkprodukt.
Prokarüootidel puuduvad mitokondrid ja nii asuvad elektrontransportahelate kompleksid plasmamembraani koostises. Teistsugused on ka oksüdatiivse fosforüülimise käigus kasutatavad elektronide aktseptorid ja ETA valgukompleksid. See lubab bakteritel ja arhedel kasvada erinevates keskkondades.
Espoo Blues

Espoo Blues oli Soome jäähokiklubi, mis tegutses Espoos. Ta mängis Soome jäähokiliigas aastatel 1998–2016.
Klubi asutati 1984. aastal.
Amyloporia

Amyloporia on seltsi torikulaadsed kuuluv seeneperekond.
Resinoporia

Resinoporia on "Fomitopsidaceae" sugukonda kuuluv seeneperekond.
Liike.
Varem siia kuulunud liigid on liigutatud perekonda "Amyloporia".
Plancki aeg

Plancki aeg on aja mõõtühik Plancki loomulike ühikute süsteemis ja kirjeldab väikseimat võimalikku ajavahemikku, mille kohta veel kehtivad teadaolevad füüsikaseadused. See on aeg, mida valgus (täpsemalt valguse kiirusega liikuv laine või massita osake) vajab Plancki pikkusega (≈1,616 255(18) · 10−35 m) vahemaa läbimiseks. 
Plancki aega nimetatakse ka ajakvandiks, mis on väikseim ajavahemik, millel on aja tähendus.
Plancki aeg määratleb ühtlasi ajaskaalal esimese punkti pärast Suurt Pauku, mida saab füüsikaliselt kirjeldada.
Plancki aeg formula_1 on määratud kolme fundamentaalse füüsikakonstandiga:
formula_2,
kus
Plancki aja arvulise väärtuse täpsus oleneb sellest, kui täpselt on teada fundamentaalkonstandid. Arvväärtuse ligikaudsus tuleneb seega füüsikakonstantide mõõtemääramatusest, mitte valemist endast.
Seni (2020. aastal) lühim katseliselt reprodutseeritud ajavahemik on 247 · 10−21 s); see on umbes 2 · 1025 korda Plancki ajast pikem.
Jaan Sitska

Jaan Sitska (16. veebruar 1867 Talli vald, Pärnumaa – 31. mai 1937 Tallinn) oli Eesti poliitik, ajaloolane ja majandustegelane. 
J. Sitska sündis talupidajate peres Pärnumaal; ta õppis Jäärja-Veelikse külakoolis, Halliste kihelkonnakoolis, Viljandi elementaarkoolis, Viljandi kreiskoolis ja Pärnu gümnaasiumis. Aastail 1889–1895 õppis J. Sitska Tartu ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas ajalookandidaadi kraadiga.
Töötas seejärel Venemaal riigikontrolli- ja aktsiisiametnikuna Peterburis ja Petrozavodskis ning saksa keele õpetajana Permis ja Tambovis.
1904. aastal kutsuti J. Sitska Tallinna Eesti Postimehe toimetajaks ja osanikuks ja ta osales 1905. aasta revolutsiooni käigus Tartus toimunud aulakoosolekul ning anti aulakoosoleku otsuste Eesti Postimehes avaldamise eest kohtu alla. Eesti Postimees suleti 1905. aasta lõpul ja selle toimetajal keelati Baltimaades elamine sõjaseaduse kehtimise ajaks. J. Sitska oli ka Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi esimees.
Emigratsioonis viibides mõisteti 1908. aastal Jaan Sitska küll õigeks, kuid sõjaseaduse kehtimise tõttu ei saanud ta veel Eestisse tagasi pöörduda. Äraolekul tegeles Sitska kirjatööga, kui sügisel 1909 naasis J. Sitska Eestisse, valiti ta Tallinna Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse (hilisem Eesti Laenupank) juhatuse liikme ja ärijuhi kohale. Tallinna naasmise järel oli ta Tallinna Majaomanikkude Seltsi esimees, Tallinna maleringi esimees ja Eesti teatri osaühisuse «Estonia" ja „Estonia"-seltsi juhatuse liige, Tallinna Teise Vastastikuse Tulekinnituse Seltsi juhatuse esimees.
1917. aastal kandideeris Jaan Sitska, Eesti Radikaaldemokraatliku Erakonna ja Eesti Talurahva Liidu nimekirjas Ülevenemaalisse Asutavasse Kogusse.
Ta oli 23. jaanuarist 1920 Eesti Asutava Kogu asendusliige, kus ta asendas Juhan Ostrati, kes asutus tagasi 22. jaanuarist 1920.
Jaan Sitska oli aastatel 1909–1929 Eesti Laenupanga juhatuse liige, 1913–1924 kindlustusseltsi «EEKS» juhatuse esimees ja 1933–1937 Tulika tänav 7 asunud AS «Eesti Kunstsarve Tehased O. Kerson &amp; Ko» direktor.
Pardi tänav (Pärnu)

Pardi tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Karusselli tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb A. H. Tammsaare puiestee. Pardi tänav ristub veel Side ja Kanali tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 820 meetrit.
Aporpiaceae

Aporpiaceae on kandseente hõimkonda kuuluv seente sugukond.
Elmerina

Elmerina on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond.
Aporpium

Aporpium on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond.
Kaunis kodumaa

"Kaunis kodumaa" on Eesti fotograafi Carl Sarapi fotopostkaartide sari, mis ilmus aastatel 1936–1940, väljaandjaks J. Triefeldti äri Rakveres. Pildistustöid sarja väljaandmiseks alustas Sarap hiljemalt 1934. aastal. Postkaartide tagaküljele trükiti foto pealkiri (enamasti kohanimi), väljaandja nimi, väljaandmise aasta ja sarja järjenumber vahemikus 001 kuni 2050. Sama järjenumbri ja fotoga postkaarte anti vajadusel välja ka korduvalt – muutus vaid kaardile trükitud aastaarv. Üksikutel juhtudel on ühe ja sama järjenumbri all välja antud erineva pildi ja tagatekstiga fotopostkaarte. Väike hulk sarja postkaarte ilmus ka järjenumbrita. Teadaolevalt jõuti sarja raames välja anda ligi 600 erinevat fotopostkaarti (vaata täpsemalt allolevast nimekirjast, koguarv hetkel: 601).
Clitocella

Clitocella on perekond seeni sugukonnast punalehikulised.
Sarapuu-ebakorgik

Sarapuu-ebakorgik, ka oksatorik ("Polyporus campestris") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Flaviporus

Flaviporus on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond, mis
Fuscoporia

Fuscoporia on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Liike.
Liigid on liigutatud muudesse perekondadesse.
Marœuil

Marœuil (lääneflaami: "Marol") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Marœuil on suur põllumajandus- ja kergetööstusküla, mis asub 6 km Arrasist loodes, teede D55, D56 ja D60E ristumiskoha ümbruses.
Ajalugu.
Asulat on esmamainitud nimega Maraculum 680. aasta paiku, siis nimega Maroel 1104. aastal, nimega Maroeul 1307. aastal ja lõpuks nimega Marœuil 1670. aastal. Esimese kiriku ehitas sinna 697. aasta paiku St. Bertille.
Liidunõukogu

Liidunõukogu on võimu teostava institutsiooni nimetus mitmes riigis:
Samuti on Liidunõukogu olnud parlamendi nimetus mitmes ajaloolises riigis:
Marquay (Pas-de-Calais)

Marquay on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Marquay asub 34 km Arrasist loodes, maantee D81 ääres, St.Polist idas.
Marquion

Marquion on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Marquion on põllumajandus- ja kergetööstusküla, mis asub 29 km Arrasist edelas, teede D939 ja D15 ristumiskoha ümbruses. "Autoroute A26" liiklussõlm 8 on vaid u. 1,6 km kaugusel.
Martinpuich

Martinpuich on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Martinpuich asub 29 km Arrasist lõunas, teede D929 ja D6 ristumiskoha ümbruses.
Daniel Freiman

Daniel Freiman (sündinud 7. aprillil 1933 Noarootsi kihelkonnas Läänemaal) on Rootsi endine poksija.
Ta on tulnud kolm korda Rootsi meistriks: 1958. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg) ning aastatel 1961–1962 poolraskekaalus (kuni 81 kg).
Ta esindas aastatel 1956–1961 Rootsit 17 maavõistlusel, millest võitis 13 võistlust.
Isiklikku.
Tema vanem vend Samuel Freiman oli samuti Rootsi poksija.
Cloppenburgi kreis

Cloppenburg on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Kreisi pindala on 1418 km². 31. detsembril 2015 elas seal 164 734 inimest.
Cloppenburg külgneb (põhjast ja päripäeva) järgmiste kreisidega: Ammerland, Oldenburg, Vechta, Osnabrück, Emsland ja Leer.
Nagu ka naaber Vechta kreis, on see hästi tuntud põllumajandusvabrikute poolest, eriti kalkunite ja sigade. Need kaks kreisi on tuntud ka kui "Schweinegürtel" ('seavööde'). Pinnas on enamasti väheviljakas. Loomasööda massiline sissevedu teeb põllumajandusvabriku võimalikuks. Vedela sõnniku abil kasvatatakse teravilja, mida kasutatakse ka biogaasi kasvavaks tootmiseks.
Koos Vechta naaberkreisiga on kreis tugevalt katoliiklik peamiselt luterlikus piirkonnas, olles nii üks Saksamaa kõige konservatiivsemaid piirkondi. Liidupäeva valimistel moodustab kreis koos Vechta kreisiga Cloppenburg-Vechta valimisringkonna, mis on traditsiooniliselt CDU tugevaimaks valimisringkonnaks.
Koos Vechta naaberkreisiga on Cloppenburg üks Saksamaa suurema sündimusega ja madalaima keskmise vanusega (~40 aastat) kreise.
Ajalugu.
Piirkond oli keskajal Tecklenburgi krahvkonna osa. Siis oli see pikka aega (1400–1803) Münsteri piiskopkonna omand. 1803. aastal annekteeris selle Oldenburg ja see jäi Oldenburgi osaks 1945. aastani. Kreis loodi 1933. aastal.
Geograafia.
Kreis hõlmab läänepoolse osa ajaloolisest piirkonnast Oldenburger Münsterland, mille nimi tähendab Oldenburgi maid, mis varem kuulusid Münsterile. See on tasane maapiirkond, mis oli algselt soine ning täis väikseid jõgesid ja ojasid.
Thülsfelde veehoidla on tehisjärv, mis ehitati aastatel 1924–1927, et vältida piirkonnas üleujutusi. Täna on see suur turismisihtkoht mitme telkimisplatsi ja noortehosteliga.
Varudi raba

Varudi raba on raba Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Rabas on kaks pelgupaika (Suur ja Väike Hiis), mis on tunnistatud arheoloogiamälestisteks.
Hiiessoo

Hiiessoo (ka Hiiesoo) on soo Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Soos paikneb Hiiesoo Suurlaugas.
Kasesoo

Kasesoo või Kaseraba on mitme Eesti soo nimi:
Kasesoo (Saare maakond)

Kasesoo on soo Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Soo lähedalt saab alguse Anepesa oja.
Kestla soo

Kestla soo (ka "Rannu raba", "Rannu soo", "Rannu-Kestla soo") on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Soo pindala on 350 hektarit. Soo keskel on 42 hektari suurune kinnikasvanud freesturbaväli.
2002. aastal moodustati kohalike elanike seltsing soo kaitseks turbakaevandamise eest. Keskkonnaministeerium tellis TTÜ Ökoloogia Instituudilt Rannu soo loodusinventuuri, mille kokkuvõttes soovitati võtta Rannu soo NATURA 2000 kaitsealaks.
Alates 2007. aastast kuulub soo Aseri maastikukaitseala Kestla sihtkaitsevööndisse.
Kõnnu raba

Kõnnu raba (ka Seli raba, Konnu raba) on raba Rapla maakonnas.
Rabas asub Kõnnujärv.
Rabast loodesse jääb Rabivere soo (nende vahel asub väiksem Juudasoo) ja lõunasse Hagudi raba (nende vahel asub väiksem Koigi raba).
Kõrsa raba

Kõrsa raba (ka Sindi raba) on soo Pärnu maakonnas Tori vallas.
Köisi soo

Köisi soo on soo Järva maakonnas.
Arheoloog Priit Lätti sõnul jagas Köisi soo ajalooliselt Peetri kihelkonnas asustuse kaheks piirkonnaks. Läbipääs nende vahel asus arvatavasti Müüsleri küla juures.
Lanksaare raba

Lanksaare raba on raba Pärnu maakonnas Sindi lähedal.
Lõo raba

Lõo raba ehk Leo raba, Aruniidu raba on raba Pärnu maakonnas. See raba kuulub Taarikõnnu looduskaitseala koosseisu (Aruniidu sihtkaitsevöönd).
Tecklenburgi krahvkond

Tecklenburgi krahvkond (saksa: "Grafschaft Tecklenburg") oli Saksa-Rooma riigi osa, mis paiknes tänapäeva Saksamaa Alam-Saksi liidumaal.
Ajalugu.
12. sajandil tekkis Tecklenburgi krahvkond Teutoburgi metsa läänejalamil piirkonnas, mida nüüd kutsutakse Tecklenburger Landiks.
Pärast Tecklenburgi krahvisoo hääbumist 1262. aastal annekteeris piirkonna 1263. aastal naaber Bentheimi krahvkond. Aastatel 1328 kuni 1562 valitsesid seda Schwerini krahvid. 1365. aastal omandasid nad Rheda, kuid 1400. aastal kaotasid krahvkonna põhjaosa koos Cloppenburgi, Friesoythe ja Bevergerni kreisidega Münsteri piiskopkonnale.
Konrad von Tecklenburg-Schwerin oli esimene valitseja Vestfaalis, kes juurutas reformatsiooni ja sai Schmalkaldeni liidu liikmeks. Pärast liidu kaotust sunniti Tecklenburgi krahvkonda loovutama territooriume Karl V-le, et moodustada Lingeni krahvkond. 1557. aasta konfliktis Solms-Braunfelsi nõudmistega päris krahvkonna Bentheim-Tecklenburgi Arnold II (IV), kelle poeg Adolf asutas uue Tecklenburgi krahvide liini. 1588. aastal juurutasid krahvid Tecklenburgis kalvinismi.
1696. aastal loovutati Tecklenburgi krahvkond Solmsile. 1707. aastal müüs Solms-Braunfelsi krahv Wilhelm Moritz Tecklenburgi Preisimaale. 1729. aasta Berliini lepinguga loobus Bentheim-Tecklenburgi krahvisuguvõsa kõigist nõudmistest krahvkonnale.
Krahvkond mediatiseeriti Bergi suurhertsogkonda 1808. aastal. Prantsusmaa annekteeris Tecklenburgi 1810. aastal koos paljude Loode-Saksa piirkondadega. Viini kongress tagastas Tecklenburgi Preisimaale 1816. aastal.
Oldenburger Münsterland

Oldenburger Münsterland on lõunapoolne, valdavalt katoliiklik osa endisest Oldenburgi suurhertsogkonnast, nüüd Alam-Saksimaa osa Saksamaal. Enne 1803. aastat oli see Münsteri piiskopkonna osa (siit nimi "Münsterland"). See hõlmab tänapäevased Cloppenburgi ja Vechta kreisid, millisel alal on üle 600 aasta ühist ajalugu ja traditsioone. Ikka veel eelkõige põllumajandusega määratletud, pretendeerib ala suurimale linnuliha, sealiha ja veiseliha tootmise tihedusele Saksamaal.
Majanduslikult on "Oldenburger Münsterland" suhteliselt madala tööpuudusega võrreldes ülejäänud Alam-Saksimaaga.
Tallinna Järveotsa Gümnaasium

Tallinna Järveotsa Gümnaasium on eestikeelne gümnaasium Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Järveotsa tee 31.
Ajalugu.
Tallinna 55. Keskkool avati 1982. aastal. 1991. aastal muudeti kooli nimi Tallinna Järveotsa Keskkooliks ning 1998. aastal Tallinna Järveotsa Gümnaasiumiks.
Õppesuunad gümnaasiumis.
Gümnaasiumis saab õppida kolmel õppesuunal: jaapani keele, reaal- ja meedia ning inglise keele õppesuunal.
Tallinna Juhkentali Gümnaasium

Tallinna Juhkentali Gümnaasium oli gümnaasium Tallinna Kesklinna Juhkentali asumis, aadressil Juhkentali tänav 36.
2014. aasta 1. septembril liideti Tallinna Juhkentali Gümnaasium ja Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium, ning Kesklinna Vene Gümnaasium sai enda käsutusse ka aadressil Juhkentali tänav 36 asuva hoone.
Ajalugu.
Kool asutati 1945. aastal ning tegutses hoones Tartu maantee 23, seejärel koliti hoonesse Juhkentali tänav 36. Kooli nimetati 1988. aastal Tallinna 23. 9-klassiliseks Kooliks ja 1991. aastal Tallinna 23. Keskkooliks ning 1996. aastal Tallinna Juhkentali Gümnaasiumiks.
Naine akna juures

„Naine akna juures“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Cloppenburg

Cloppenburg on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Cloppenburgi kreisi keskus.
Cloppenburg on osa Oldenburger Münsterlandist. See asub 38 km Oldenburgist lõunaedelas Weser-Emsi ringkonnas Bremeni ja Hollandi piiri vahel. Cloppenburg ei ole kaugel suurest kiirteest A1, mis ühendab Ruhri piirkonda Bremeni ja Hamburgiga. Teine suur maantee on liidumaantee B213, mis on lühim tee Hollandist A1-ni ja seega Bremeni ja Hamburgini. Linna pindala on 70,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 33 798 inimest.
Linn on suuresti põllumajandusliku Lõuna-Oldenburgi piirkonna keskus. See on kreisi halduskeskus ja seal on palju koole.
Kuid linnas on ka veidi tööstust: näiteks Lumberg (ühendussüsteemid) ja Derby Cycle (jalgrattad).
Linnal olid 1970. aastatest 1990. aastateni tugevad kultuurisidemed St. Munchinsi vallaga Limerickis, Iirimaal. Selle aja jooksul palju rühmi teismelisi/noori täiskasvanuid kummastki piirkonnast külastas ja võeti vastu teise piirkonna perekondade poolt. See oli väga edukas vahetusprogramm, mis soodustas mõnda eluaegset sõprust.
Turism.
Üks Cloppenburgi peamisi turismisihtkohti on "Museumsdorf Cloppenburg", piirkonna vanade ehitiste kogu, mis demonteeriti ja muuseumis uuesti kokku pandi.
Tartu ülikooli kliinikum ja raamatukogu

"Tartu ülikooli kliinikum ja raamatukogu" on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud gravüür.
1827.–1828. aastal valmis Hagenil 6 akvatintatehnikas gravüüri Tartu ülikooli hoonetest. Üks neist gravüüridest, 1827. aastal valminud "Die Bibliothek", kujutab Toomemäel asunud ülikooli kliinikumi ja Toomkiriku varemetesse rajatud ülikooli raamatukogu.
Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Kunstimuuseumi graafikakogus, Eesti Rahva Muuseumis ja Tallinna Linnamuuseumis.
Maasika raba

Maasika raba on raba Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Maasika raba on Tolkuse raba lõunapoolne osa. Neid kahte rabamassiivi eraldab 1856 kaevatud Timmkanal.
Mõksi soo

Mõksi soo (ka Möksi soo, Mõksi raba) on soo Pärnu maakonnas Saarde valla Leipste külast lõunas.
Mõksi soost läände jääb Viira soo.
Naartse soo

Naartse soo on soo Pärnu maakonnas. Soo piirneb lõunas Maima rabaga.
Peetla raba

Peetla raba (ka Peedla raba) on raba Lääne-Viru maakonnas; osa Peetla soostikust. 
Peetla rabast läänes asub Emumägi, mille muistendi järgi olevat teinud Kalevipoja hobune Peetla rabast kraabitud mullast.
Avanduse soo

Avanduse raba (ka "Katku raba") on soo Lääne-Viru maakonnas Simunast kagus; osa Peetla soostikust. 
Läbi Avanduse soo voolab Simuna allikast alguse saava Pedja jõe esimesed 4 km.
Pruuna raba

Pruuna raba on raba Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Rabas on toodetud turvast.
Puukuur

Puukuur on kuur, mis on mõeldud eeskätt küttepuude või muu kütuse hoidmiseks.
Panoraamvideo

Panoraamvideo ehk 360° video ehk sfääriline video on videosalvestis, mille valmistamisel salvestatakse kujutis samal ajal igast suunast. Salvestise taasesitusel on vaatajal võimalus juhtida vaatenurka.
Tartu tähetorn (gravüür)

"Tartu tähetorn" on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud gravüür.
1827.–1828. aastal valmis Hagenil 6 akvatintatehnikas gravüüri Tartu ülikooli hoonetest. Üks neist gravüüridest, "Die Sternwartes", kujutab Toomemäele 1810. aastal rajatud tähetorni.
Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Kunstimuuseumi graafikakogus ja Tartu Ülikooli kunstimuuseumis.
Siht (metsandus)

Siht on puudest ja põõsastest puhastatud sirge maariba (enamasti metsas). Siht võidakse teha näiteks elektriliinide või torustiku juurde.
Friesoythe

 
Friesoythe (saterlandi friisi keeles "Ait" või "Äit") on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.
Linn paikneb Soeste jõel, umbes 25 km Cloppenburgist loodes ja 30 km Oldenburgist edelas.
Linna pindala on 247,14 km². 31. detsembril 2015 elas seal 21 918 inimest.
Ajalugu.
Friesoythe jagab mitmekesist kultuuri Alam-Saksi ajaloos. Paljud saksa, anglosaksi, hollandi, idafriisi, taani ja rootsi kultuuri mõjud on märkimisväärsed linnas ja linlastel. Linnas on suur hulk katoliiklasi ning väike hulk kalviniste ja luterlasi. See oli 18. sajandil Oldenburgi hertsogkonna osa ja ka Prantsuse keisririigi võimu all.
Teine maailmasõda.
Aprillis 1945 sai Friesoythe linn tunda 4. Kanada diviisi rünnaku täisjõudu kindral Christopher Vokesi juhtimisel. Enamus linna 4000 elanikust oli umbes 11.–12. aprillil 1945 ümberkaudsetesse maapiirkondadesse kolinud.
Linna kaitses umbes 200 langevarjurit 7. Saksa Parašütistide diviisi Raabe pataljonist. Need parašütistid tõrjusid 13. aprillil Ülemjärve rügemendi esimese rünnaku. Ülemjärve rügement kaotas kaks surnutena ja 19 haavatutena. Saksa kaotused pole teada.
Vokes käskis rünnakut jätkata järgmisel päeval Kanada Argylli ja Sutherlandi (Printsess Louise'i) mägilastel kolonelleitnant Frederick E. Wigle'i juhtimisel. Rünnak läks hästi, kui Argyllid kindlustasid linna kell 10.30. Kuid kell 8.30 üllatas väike rühm Saksa sõdureid Wigle'i taktikalist peakorterit, tappes Wigle'i ja mitu sõdurit. Leitnant Alan Earp elas üle pead läbistanud kuuli.
Vokes käskis kohe kätte maksta.
Argyllide üksused ja sõdurid käivitasid omaalgatuslikult Friesoythe süütamise kättemaksuks oma koloneli surma eest, kuid pärast Vokesi antud otsest käsku pandi linn süstemaatiliselt põlema leegiheitjatega, mis olid monteeritud vedukitele. Killustikku kasutati kreisiteede tugevdamiseks diviisi tankidele. Saksa hinnangute kohaselt hävitati 85–90% linnast, tehes sellest ühe kõige laastatuma linna Saksamaal sel ajal. Argylli ja Sutherlandi mägilasi ning Ülemjärve rügementi autasustati lahingukuulsusega "Friesoythe".
21. sajand.
Friesoythe on kasvanud külast väikeseks linnaks ning seal leidub traditsioonilises ja moodsas stiilis Saksa arhitektuuri, Bauhausi, viktoriaanliku stiili, renessansi ja barokkstiili ehitisi. Linna on asunud suured rahvusvahelised ettevõtted, mis annavad linnale tänapäevase välimuse ja elava tunde. Haigla, kool, bussi ja rongiteenus, terviseteenus on kõik kesklinnas kättesaadavad. Linnal on hea kommunikatsioon ja taristu ning paljud ameerikasakslased, poolakad ja venelased on lõimunud linna rahva hulka.
Liga MX

Liga MX (sponsori järgi ametlikult Liga BBVA Bancomer) on Mehhiko kõrgeim jalgpalliliiga. Esimene liigahooaeg algas 17. oktoobril 1943.
Igal hooajal toimub kaks turniiri: "Apertura", mis algab suvel, ja "Clausura", mis algab talvel. Liiga meister selgitatakse välja põhihooajale järgnevates väljalangemismängudes. Kõrgliigas mängib 18 klubi. Alates 2020. aastast ei selgitata kõrgliigast välja langevaid klubisid, samuti pole esiliiga klubidel võimalik kõrgliigasse tõusta.
Liga MX on Põhja- ja Kesk-Ameerika tugevaim jalgpalliiga. See on Saksamaa Bundesliga, Inglismaa Premier League'i ja Hispaania La Liga järel neljas kõige jälgitum jalgpalliliiga.
Enim kordi on tulnud Mehhiko meistriks Club América (14 korral).
Klubid.
Liigas mängivad järgmised 18 klubi.
Löningen

Löningen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.
Linn asub Hase jõe ääres, umbes 25 km Cloppenburgist edelas. Linna pindala on 143 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 270 inimest.
Ajalugu.
Löningen tekkis algselt 822. aastal kui "Loingo". Nime "Löningen" on esmamainitud 1147. aastal kirjas Hildesheimi piiskopile, kui Löningeni piirkond kuulus Corvey kloostrile. 1200. aasta alguses kuulus Löningen Tecklenburgi krahvile. Münsteri piiskopkond neelas Löningeni alla 1400. aasta algul. 1803. aastal kiriku võim lõppes ja Löningen kuulus Oldenburgi hertsogkonda. Aastatel 1810–1813 kuulus Löningen Quakenbrücki arrondissementi. Pärast Leipzigi lahingut anti Löningen Oldenburgile tagasi.
1814. aastal jaotati Oldenburgi hertsogkond 25 ametkonnaks, millest üks oli Löningen. See kaotati 1879. aastal ja Löningen läks Cloppenburgi kreisi.
Teise maailmasõja ajal langesid esimesed pommid Löningeni alale 1940. aastal, ja 1945. aastal purustati Löningeni ringkonna kohtuhoone pommitamisega. 10. ja 11. aprillil 1945 saabusid Briti väed ja piirasid Saksa väed kolmest küljest ümber, misjärel Saksa väed taganesid.
Löningeni omavalitsusseadused kodifitseeriti 1. märtsil 1982.
Barßel

Barßel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.
Valla pindala on 84 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 714 inimest.
Valla alljaotused.
Barßel koosneb järgmistest osadest: Barßel, Barßelermoor, Carolinenhof, Elisabethfehn, Harkebrügge, Lohe, Loher-Ostmark, Loher-Westmark, Neuland, Neulohe, Osterhausen, Reekenfeld, Roggenberg.
Bösel

Bösel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.
Valla pindala on 100,1 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7725 inimest.
Ajalugu.
Böselit on esmamainitud 1080. aastal nime all "Borsla" (= "Mets lainjal kaldal") Osnabrücki piiskopi iseloomustuses.
Esimene kirjalik dokument Böseli kabelist pärineb aastast 1574, kuid Böselit ei eraldatud selle emakirikust Altenoythes ja tehti 1876. aastani sõltumatu omavalitsusüksus. Täna koosneb Bösel 9 piirkonnast (Bösel-Ort, Edewechterdamm, Glaßdorf, Hülsberg, Osterloh, Ostland, Overlahe, Petersdorf ja Westerloh).
Majandus ja taristu.
Bösel on ühenduse Zweckverband Interkommunaler Industriepark Küstenkanal liige ja võtab kohti tööstusalas "c-Port".