Sinaloa kartell

 
Sinaloa kartell (hispaania "Cártel de Sinaloa") on suur rahvusvaheline uimastikaubanduse, rahapesu ja organiseeritud kuritegevusega tegelev sündikaat, mis asutati Mehhikos 1980. aastate lõpus kui üks paljudest väljakutest, mis tegutses eelkäijaorganisatsiooni, mida tuntakse Guadalajara kartellina, all. Praegu juhib seda Ismael Zambada García ja see asub Culiacáni linnas Sinaloas, mis tegutseb paljudes maailma piirkondades, kuid peamiselt Mehhiko osariikides Sinaloas, Baja Californias, Durangos, Sonoras ja Chihuahuas. Sellel on märkimisväärne kohalolek ka paljudes teistes Ladina-Ameerika piirkondades, näiteks Colombias; samuti linnades üle USA. Ameerika Ühendriikide luurekogukond peab Sinaloa kartelli üldiselt kõige võimsamaks uimastikaubanduse organisatsiooniks läänepoolkeral, muutes selle võib-olla isegi mõjukamaks ja võimekamaks kui kurikuulus Colombia Medellíni kartell oma tippajal. Mitmed allikad, sealhulgas Los Angeles Times, on korduvalt öelnud, et see on üks tugevamaid kuritegelikke organisatsioone maailmas ja vaieldamatult võimsaim Mehhikos alates vähemalt 2000. aastate lõpust ja 2010. aastate algusest.
Sinaloa kartell tegutseb Sinaloa, Durango ja Chihuahua osariikides. Piirkond on suur Mehhiko oopiumi ja marihuaana tootja. Hoolimata erinevat tüüpi ebaseaduslike ainete kaubitsemisest, näib kartelli tegevus eelistavat peamiselt kokaiini ja opioididega kauplemist, eriti sellises turustuskeskuses nagu Chicago, kus nõudlus metamfetamiini järele on suhteliselt väike. USA peaprokuröri sõnul vastutas Sinaloa kartell aastatel 1990–2008 ligi 200 lühikest tonni (180 t) kokaiini ja suures koguses heroiini importimise ja levitamise eest Ameerika Ühendriikidesse. 2014. aasta paiku hakkas Colombia kokaiinitootmise ja ülemaailmse tarbimise mõõdetav kasv kuni praeguseni igal aastal suurenema, mis tähistab praegu uut kõrgpunkti uimasti ülemaailmses kasutamises. Alates 2021. aastast on Sinaloa kartell kokaiinikaubitsejate võrgustike kõrgete kasumimarginaalide tõttu praegu Colombia territooriumil kõige aktiivsem Mehhiko kartell ja partner Rahvusliku Vabastusarmeega (ELN), Colombia Revolutsiooniliste Relvajõudude (FARC) dissidentidega.) ja neo-sõjaväeline jõuk Clan del Golfo, keda see väidetavalt aitab rahastada. Nii CDS kui ka CJNG on hiljuti hakanud otseselt osalema kokaiini tootmises Colombias, mitte ainult ostmiseks, vaid ka tootmisesse investeerimiseks otse teiste kuritegelike organisatsioonide kaudu. Siiski näib, et kartellil on endiselt suured metamfetamiinioperatsioonid USA linnades, näiteks San Diegos ja Atlantas. National Drug Intelligence Center ja muude allikate andmetel tegeleb Sinaloa kartell USA-s peamiselt kokaiini, heroiini, metamfetamiini, fentanüüli, kanepi ja MDMA levitamisega. Praegu on see enamus illegaalse fentanüüli tarnijast Põhja-Ameerikasse, kusjuures suurem osa, kui mitte kogu kartelli heroiinist segatakse nüüd ka fentanüüli või sellega seotud keemiliste analoogidega, et suurendada heroiini „tugevust” kulutõhusamal viisil. 2017. aasta seisuga (ja tõenäoliselt ka praegu) on Sinaloa kartell üldiselt kõige aktiivsem narkokartell, kes on seotud ebaseaduslike uimastite smugeldamisega USA-sse ja nendega kaubitsemisega kogu riigis. Nagu eelnevalt mainitud, tegeleb organisatsioon praegu tugevalt fentanüüli tootmise ja levitamisega, millest suur osa koosneb võltsitud M30 pillide valmistamisest ja müügist, mis on loodud välja nägema nagu farmaatsia oksükodooni tabletid, kuid mis ilmselt ei sisalda ehtsat oksükodooni. See on eeldatavasti põhjustanud USA-s juhuslike üledoosist põhjustatud surmajuhtumite kasvu. CDS ja ka teised suured Mehhiko kartellid on California kaugetes metsades ja kõrbetes loonud suuri marihuaana kasvatamise operatsioone.
2021. aasta seisuga on Sinaloa kartell Mehhiko kõige domineerivam narkokartell. Pärast Joaquín "El Chapo" Guzmáni vahistamist juhivad kartelli nüüd Ismael Zambada García ja Guzmáni pojad Alfredo Guzmán Salazar, Ovidio Guzmán López ja Ivan Archivaldo Guzmán Salazar. Erinevad allikad väitsid aga, et organisatsiooni Guzmáni ja Zambada fraktsioonide vahel olid hiljuti puhkenud sisekonfliktid kartelli juhtkonna jaoks. Kahe kartelli poole vahelise vaenu algatas või süvendas kuulduste kohaselt Culiacáni lahingu vahejuhtum, kui El Mayo keelas oma meestel sekkumast kartelli ja Mehhiko rahvuskaardi vahelisse konflikti pärast El Chapo vangi tabamist.
Kartelli taust (1960-1990).
AVILESI KURITEGELIK ÜHENDUS.
Pedro Avilés Pérez oli 1960. aastate lõpus Mehhiko Sinaloa osariigis narkoparun pioneer. Teda peetakse Mehhiko suurimate marihuaana uimastismugeldajate esimeseks põlvkonnaks, kes tähistas ulatusliku Mehhiko uimastikaubanduse sündi.[82] Samuti oli ta teerajajaks lennukite kasutamisele uimastite smugeldamiseks USA-sse.
Teise põlvkonna Sinaloa inimkaubitsejad, nagu Rafael Caro Quintero, Ernesto Fonseca Carrillo, Miguel Ángel Félix Gallardo ja Avilés Péreze vennapoeg Joaquín 'El Chapo' Guzmán väidavad, et said Avilés organisatsioonis teenides teada kõike, mida nad teadsid uimastikaubandusest. Pedro Avilés suri lõpuks 1978. aasta septembris Sinaloas toimunud tulistamises föderaalpolitseiga.
GUADALAJARA KARTELL.
Miguel Ángel Félix Gallardo, kes oli Guadalajara kartelli kaasasutaja aastatel 1978–1980, sellest ajast alates; kontrollis 1980. aastate jooksul suurt osa Mehhiko uimastikaubanduse koridoridest piki USA piiri, kuid konkureeris sellega Pärsia lahe kartell, mis kontrollis osa Mehhiko idaosa uimastikaubandusest. Félix Gallardo jagas oma "Föderatsiooni" 1987. aastaks, vaid kaks aastat pärast DEA agendi Enrique Camarena Salazari tabamist ja mõrvamist, kui Ameerika õiguskaitseorganite ähvardus muutus palju tungivamaks. Organisatsiooni selline jagunemine 1980. aastate lõpus viis selleni, et kartell koosnes sisuliselt mitmest väiksemast kartellist, kes kontrollisid omaenda territooriume ja kaubitsemise koridore koos oma ülemustega. See vähendaks tõenäosust, et kogu organisatsioon kukutatakse korraga alla. Üks neist kartellidest (mida nimetati tol ajal plazadeks) oli Sinaloa, mille peakorteriks oli Culiacáni linn.
Gallardo arreteeriti lõpuks 1989. aastal ja vangistuses jäi ta üheks Mehhiko suurimaks inimkaubitsejaks, hoides oma organisatsiooniga mobiiltelefoni kaudu ühendust, kuni ta 1990. aastate alguses uude rangema turvalisusega vanglasse viidi. Sel hetkel lahkusid tema vennapojad, vennad Arellano Félix, ja tugevdasid veelgi organisatsiooni, mida hakati nimetama Tijuana kartelliks, samas kui Sinaloa kartelli juhtisid jätkuvalt endised leitnandid Héctor Luis Palma Salazar (teise nimega El Güero Palma), Adrián. Gómez González ja Joaquín Guzmán Loera.
AL MAYO JA TIYUJANA SÕDA.
Sel ajal peeti Sinaloat suures ebasoodsas olukorras olevaks, kuna nad olid sunnitud suure osa oma uimastitoodetest Tijuana koridori kaudu toimetama, mis viis nad sageli Arellanodega otse konflikti. See viis lõpuks selleni, et Ramón Arellano Félix tappis kaks Guzmáni kaaslast, mis viis kahe organisatsiooni vahelise täieõigusliku sõjani. Umbes sel perioodil 1990. aastate alguses tõi Guzmán kohale uimastikaubitseja Ismael Zambada García (teise nimega El Mayo), eelkõige tänu tema erakordsele võimele teiste uimastikaubitsejatega koostööd teha ja nendega koostööd teha. Suure osa 1990. aastatest aitas Ismael Zambada kartellil kasvada ja laieneda, samal ajal kui Guzmán ja Palma olid vangis. Enne Sinaloa kartelliga otsest seotust oli Ismael Zambada García kalur, vabakutseline ja väikese ajaga uimastikaubitseja, kes müüs vaid kilogramme marihuaanat ja heroiini, enne kui sai lõpuks tuttavaks Mehhiko eliitkaubitsejate ringkondadega.
Zambada aitas ka Amado Carrillo Fuentesel laiendada Juáreze kartelli Chihuahua osariigis ja aitas kaasata mõned Juáreze kartelli jäänused Sinaloa kartelli pärast Carrillo surma 1997. aastal. Sinaloa ja Tijuana kartellide vaheline sõda oli väidetavalt selle alguseks. kõige hullem aastatel 1992–2000, kui mõne kartelli liidri pereliikmed elasid hirmus või "igapäevases elus, nagu see oleks nende viimane", nagu ütles tollal Zambada naine. Kuid Zambada kasutas seda konflikti ka enda huvides, kuna Mehhiko valitsus hakkas peamiselt Tijuana kartelli vastu maha suruma, Mayo kasutas seda oma rivaalide nõrgenemist Sinaloa võimalusena inimkaubanduse maailmas hoogustada. Umbes 2000. aastaks oli Zambada saanud üheks Mehhiko suuremaks ja võimsamaks narkoparuniks, kuna ta on loonud tugevad turustusvõrgud Colombiast Ameerika Ühendriikideni. Väidetavalt asusid Mayo traditsioonilised suuremad turustuskeskused Chicagos, Phoenixis, Los Angeleses, Atlantas ja Denveris. Väidetavalt oli El Mayo ka see, kes saatis pärast 2001. aastal Puente Grande vanglast põgenemist El Chapole erahelikopteri.
Sinaloa kartell lagunes osaliselt 2008. aastal, kui vennad Beltrán-Leyva kartellist lahku lõid.