tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hugo van der Goes

Hugo van der Goes (u 1430/1440 Gent – 1482 Auderghem) oli flaami maalikunstnik. 
Tema ning Jan van Eyck, Rogier van der Weyden, Hans Memling ja Dieric Bouts olid olulisimad varajased Hollandi maalikunstnikud.
Noorus.
Olles sündinud kas Gentis või selle lähedal, kanti van der Goes 1467. aastal Genti maalijate gildi liikmete nimekirja kui meister. Järgmisel aastal oli ta seotud Brugge linna kaunistamisega, tähistamaks Charles Südi ja Yorki hertsogi tütre Margareti abiellumist. Charlesi kuninglikul sissemarsil Genti linna aastatel 1469 ja 1472 oli van der Goes vastutav heraldiliste kaunistuste eest. Vahemikus 1474–1476 oli ta Püha Luuka gildi vanem.
Elu kloostris.
1478. aastal astus kunstnik ilmikvennana ("frater conversus") Brüsseli lähedal Auderghemis asunud Roodi kloostrisse (hollandi keeles "Rood-Klooster", prantsuse keeles "Abbaye du Rouge-Cloître"), mis kuulus Windesheimi augustiinlaste kogudusele. Ta jätkas maalimist ning jäi kloostrisse kuni oma surmani aastal 1482.
1480. aastal kutsuti ta Leuveni linna, kus tal paluti anda oma hinnangu kunstnik Dieric Boutsi tööle, mis oli jäänud pooleli kui kunstnik aastal 1475 suri. Veidi aega pärast seda, olles koos oma kloostrikaaslastega tagasiteel reisilt Kölni, langes van der Goes masendusse. See tõi kaasa enesetapumõtted ja enda neetuks kuulutamise, kuid pärast kloostrisse naasmist ta paranes haigusest.
Tema kloostris veedetud aeg on jäädvustatud tema kloostrikaaslase Gaspar Ofhuysi kroonikas. 1495. aastast pärineb sakslasest arsti Hieronymus Münzeri ülestähendus, mille järgi oli üks Gentist pärit maalikunstnik seoses Genti altarimaalile plaanitud muudatustega melanhooliani viidud, ning see võib käia just van der Goesi kohta.
Teosed.
Tema kõige kuulsam säilinud teos on Portinari altarimaal (triptühhon), mis nüüd asub Firenzes Uffizi galeriis. Töö tellis Firenzes asuva Santa Maria Nuova haigla San Egidio kiriku jaoks Tommaso Portinari, kes oli Medici panga Brugge haru juhataja. Triptühhon jõudis Firenzesse aastal 1483 ehk mõni aeg pärast selle valmimist. Kuna tegemist oli suurima Madalmaade kunstiteosega, mida Firenzes näha võis, pälvis see palju kiitust. Itaalia kunstnik, arhitekt, kirjanik ja ajaloolane Giorgio Vasari kasutas oma teoses "Vite" (1550) selle autori nimena Ugo d'Anversa ("Hugo Antwerpenist"). See on Hugo autorsuse ainus dokumenteerimine; kõik teised teosed on talle omistatud tänu stiililisele võrdlusele mainitud altarimaaliga.
On ka selgunud, et Hugost jäi maha suur hulk joonistusi ning tema järgijad tegid kas nende või maalide endi põhjal suurtes kogustes kompositsioonide koopiaid, mida ei ole kunstniku enda joonistatuna säilinud. Oxfordi Ülikooli Christ Churchi kolledži galeriis säilitatakse joonistust Jakobist ja Rahelist ning arvatakse, et tegemist on haruldase säilinud van der Goesi autoritööga. Samas säilitatakse ka kahte värvitud pead, mis on fragment suuremast teosest.
Vene-Poola sõda

Vene-Poola sõda võib tähendada erinevaid Poola (Poola kuningriik-Leedu suurvürstiriik/Rzeczpospolita, Poola Vabariik)- Venemaa (Kiievi-Vene/Moskva vürstiriik/Moskva suurvürstiriik/Venemaa keisririik-NSV Liit) vahel toimunud sõdu.
Emantsipatsioon

Emantsipatsioon tähistab ebasoodsas olukorras oleva ühiskonnagrupi teekonda poliitiliste õiguste või võrdsuse saavutamise poole. Termin tuleneb ladinakeelsest fraasist "ēx manus capere". Õigekeelsussõnaraamatus on emantsipatsiooni tähenduseks antud: "sõltuvusest v kitsendustest vabastamine v vabanemine".
Karl Marx kirjutas poliitilisest emantsipatsioonis oma 1844. aasta essees "Zur Judenfrage" ("Juudiküsimusest"). Marxi nägemuses pidi poliitiline emantsipatsioon kaasa tooma "kodanike võrdse staatuse suhetes riigiga, võrdsuse seaduse ees sõltumata religioossest kuuluvusest, varanduslikust seisukorrast või muudest üksikisikute eraelulistest tunnustest". 
Sõna 'emantsipatsioon' on pigem kasutusel akadeemias või aktivistide seas kui tavainimeste hulgas. Emantsipatsioonist räägitakse näiteks seoses feministlike liikumiste eesmärgiga saavutada naistele meestega võrdsed poliitilised, majanduslikud, kultuurilised ja sotsiaalsed õigused. Samuti haakuvalt emantsipatsiooni sõnaga tähistatakse Suurbritannia endistes Kariibi mere piirkonnas asuvates kolooniates orjakaubanduse lõppu meenutavat 'emantsipatsiooni päeva' ("Emancipation Day").
Intertekstuaalsus

Intertekstuaalsus tähistab ühe teksti tähenduse kujundamist teis(t)e teksti(de) poolt. Intertekstuaalsuse hulka kuuluvad näiteks vihjamine, tsiteerimine, plagieerimine, tõlge, pastišš ja parodeerimine. Pärast seda kui Julia Kristeva intertekstuaalsuse mõiste 1966. aastal Mihhail Bahtini tööd läänemaailmale tutvustades kasutusele võttis, on terminit samuti korduvalt laenatud ja muudetud. 
Kristeva jaoks on intertekstuaalsus "ajaloo teksti sisse panemine ja teksti ajaloo sisse panemine". Igal lausungil on ajalugu. Rääkides või kirjutades kasutame pidevalt teiste sõnu – tsiteerime teiste kasutatud väljendeid ja taaskasutame tähendusi, mis on juba varem olemas. Iga tekst on vastuseks mingile varem loodud tekstile, muudab selle rõhuasetusi ja on sealjuures aluseks uutele, veel loomata tekstidele.
Vaimsed protsessid

Vaimsed protsessid ehk mentaalsed protsessid ehk psüühilised protsessid on kognitiivsed protsessid, afektiivsed protsessid ehk emotsionaalsed protsessid ja motivatsioonilised protsessid ehk tahtelised protsessid.
Näonärv

Näonärv ehk VII peaajunärv ehk seitsmes kraniaalnärv ehk fatsiaalnärv (ladina keeles "nervus cranialis VII," "nervus facialis", "nervus intermedio-facialis") on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka kuuluv peamiselt motoorne paariline närv.
Inimesel.
Inimestel areneb näonärv välja neljandaks eluaastaks. Näonärv väljub oliivi ja ajusilla vahelt. Näonärvi motoorsed kiud kulgevad läbi oimuluu sisemisse kuulmekäiku ja näonärvikanalisse ning edasi kõrvasüljenäärmesse. Siis jaguneb nägemisnärv harudeks, mis innerveerivad näo miimikalihaseid ja osaliselt ka kaelalihaseid. Nägemisnärvi parasümpaatilised kiud innerveerivad tiibjätke-suulaeganglioni ("ganglion pterygopalatinum") kaudu pisaranääret ja submandibulaarganglioni ("ganglion submandibulare") kaudu keele- ja lõuaalust süljenääret. 
Inimestel seostatakse näonärvi kahjustustega mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu Belli paralüüs, vöötohatisejärgne genikulaatganglioniit ehk Ramsay Hunti sündroom ja Lyme'i tõbi. 
Teistel loomadel.
Koduloomadel.
Koduloomadel väljub näonärv ajusillas asuvast motoorsest ("nucleus motorius n. facialis") ja piklikajus olevast parasümpaatilisest tuumast ("nucleus parasymphaticus n. facialis") ning suundub koos esiku-teonärviga oimuluu kaudu sisemisse kuulmekäiku. Näonärv jaguneb koduloomadel järgmisteks närvideks:
Roomajatel.
Roomajate neuroanatoomiat on vähe uuritud. Näo osadest saavad nad liigutada ainult silmalauge, mida innerveerib näonärv. Näonärvist lähtuvad ka sensoorsed kiud, mis innerveerivad roomajatel maitsmispungasid. 
Välislingid.
Maarja Tali

Maarja Tali (sündinud 21. jaanuaril 1976) on eesti stilist ja moekunstnik.
Ta osales konkursi "Kaks takti ette" hooajal 1992–1993. 
Ta on töötanud moeajakirjanikuna televisioonis ja kirjutavas meedias ning oli Moelennuk 2012 žüriiliige.
Juhtme läbimõõt

Juhtme läbimõõt ehk traadikaliiber on juhtme suuruse mõõde. Tavaliselt mõõdetakse läbimõõtu või ristlõike pindala. Juhtme suurus määrab ohutu elektrivoolu tugevuse ning juhtme kaalu pikkusühiku kohta. Juhtme läbimõõtu arvestatakse nii elektrikaablite kui ka muude kaablite korral, see on oluline nii paigalduskaablite kui ka kandetrosside jaoks.
Suuruse märkimiseks kasutatakse Euroopas ristlõike pindala ruutmillimeetrites. Ameerikas kasutatakse standardit "American Wire Gauge", mille korral suuremad numbrid tähistavad väiksema mõõduga juhet.
Juhtme suuruste tabel.
Tabel näitab nii läbimõõtu, ristlõike pindala, kui ka lubatavat amperaaži. Läbimõõdu mõõt on mõeldud ühekiulisele kaablile (nn. plank-kaabel). Mitmekiulise kaabli puhul arvutatakse kõigi kiudude läbilõike pindala. Sulamisvool on arvestatud temperatuuri 25°C juures. Tabel arvestab alalisvoolu või vahelduvvooluga, mille sagedus on väiksem kui 60 Hz, ning ei võta arvesse pinnaefekti.
¹ – Definitsiooni järgi täpne.
Markasiit

Markasiit on mineraal, mille koostiseks on raudsulfiid (FeS2). Markasiidi molekulivalem on küll täpselt sama mis püriidil, kuid tema kristallstruktuur on erinevalt püriidi kuubilistest kristallidest ortorombiline (risttahukakujulised ühikrakud). Nii püriidi kui ka markasiidi kristallstruktuurile on ühine see, et nad mõlemad sisaldavad disulfiid S22- iooni, 
milles väävliaatomid on omavahel seotud lühikeste sidemetega. Püriidi ja markasiidi kristallstruktuuride erinevus tuleneb väävli dianioonide erinevast paigutusest ümber Fe2+ katioonide.
Markasiit on kergem ja rabedam kui püriit. Markasiiditükid kipuvad oma kristallstruktuurist tulenevalt tihti murenema ja tükkideks lagunema. Seda ei saa näiteks nii hästi noaga kraapida kui tina.
Markasiidi värske murdepind on kahvatukollane, peaaegu valget värvi ja metalse läikega.
Aja jooksul see tuhmub ja värvus muutub tumedamaks – kollakaks-pruunikaks. Markasiidiga tõmmatud kriips on must. Markasiit moodustab lapergusi, tabulaareid kristalle, mis liitunununa võivad meenutada natuke kukeharja. 
Üldiselt on markasiit liiga rabe, et seda kasutada vääriskividena. Kuid vahel võib kohata vääriskive, mida nimetatakse markasiidiks, kuid mis suure tõenäosusega on siiski püriit. Kuna nimetust "markasiit" kasutati vanasti nii püriidi, markasiidi kui ka kõigi teiste raudsulfiidide kohta üldiselt siis sellest võibki tuleneda püriidi mõnikord markasiidiks nimetamine. Kitsam, teaduslik definitsioon ja määratlus on tulnud hiljem (teaduslik redefinitsioon aastal 1845).
Esinemine.
Markasiit tekib tavaliselt madalatel temperatuuridel tugevalt happelises keskkonnas. Markasiiti võib leida settekivimitest (kiltkivi, lubjakivi ja kivisüsi) ja ka madalatemperatuurilistest hüdrotermilistest kohtadest. Markasiidiga sarnanevad mineraalid on näiteks püriit, pürrotiit, galeniit, sfaleriit, fluoriit, dolomiit ja kaltsiit.
Markasiit võib moodustada settelistes kivimites muguljaid agregaate, konkretsioone ja kristalle. Markasiidimoodustiste kuju võib olla leiukohale spetsiifiline ja selgelt eristatav.
Markasiit moodustub ka pürrotiidi või kalkopüriidi keemilisel muundumisel.
Keemiline muundumine.
Markasiit reageerib niisketes tingimustes aktiivsemalt kui püriit ning moodustab veega reageerides raud(II)sulfaadi ja väävelhape. Vett sisaldav raudsulfaat on sinakas mineraal, mida nimetatakse melanteriidiks ehk raudvitrioliks (FeSO4·7H2O).
Geoloogilistes kogudes võib suure õhuniiskuse korral tulla ette markasiidi reageerimist õhus oleva vee ja hapnikuga, mille tulemusel markasiidis olev väävel oksüdeerub ja liitub vee molekulidega, moodustades väävelhappe, mis võib hakata mineraali ümbrust söövitama ja reageerima teiste kogus olevate mineraalinäidistega. Sellise reaktsiooni tekkimise vältimiseks piisab õhuniiskuse hoidmisest alla 60%.
Kalkopüriit

Kalkopüriit on mineraal, mis koosneb vasest, rauast ja väävlist (CuFeS2). Mohsi skaalal on tema kõvadus 3,5 kuni 4 ning värvuselt on ta vaske (või ka kulda) meenutavalt kollakas, mõnikord ka lillakas-sinakas. Kriips on rohekasmust. 
Õhuga kokkupuutel oksüdeerub kalkopüriit erinevateks oksiidideks, hüdroksiidideks, sulfaatideks jt aineteks.
Kalkopüriidiga seotud ja sarnaste vasemineraalide hulka kuuluvad sulfiidid borniit (Cu5FeS4), kalkotsiit (Cu2S), kovelliit (CuS), digeniit (Cu9S5); karbonaadid malahhiit ja asuriit; lisaks on veel oksiide, näiteks kupriiti (Cu2O). Kalkopüriiti leidub harva koos eheda vasega.
Kalkopüriit on tähtis vasemaak.
Tatu Vaaskivi

Tatu Georg Adolf Vaaskivi (aastani 1935 Wahlstén; 19. juuli 1912 Helsingi – 21. september 1942 Oulu) oli soome meeskirjanik, kriitik ja esseist.
Aastatel 1926–1929 õppis ta Oulu Soome Ühislütseumis seda lõpetamata. 1929. aastal kolis Vaaskivi Helsingisse, kus ta õppis vähem kui kaks aastat Helsingi Ühiskondlikus Kõrgkoolis.
Tatu Vaaskivi peateos on kaheköiteline romaan "Yksinvaltias" ("Ainuvalitseja") keiser Tiberiusest (ilmunud 1941–1942).
1937. aasta suvel viibis Tatu Vaaskivi Eestis. Eesti keeles on avaldatud valik "Maarjamaa" tema Eesti-teemalistest kirjutistest (ilmunud aastal 2013 sarjas Loomingu Raamatukogu (nr. 4/5); tõlkinud Ants Paikre).
2013. aastal ilmus eesti keeles ka Jukka Kostiaineni raamat "Kinnises tõllas" (samuti tõlkinud Ants Paikre), milles ta kirjutab läbisegi Vaaskivi külaskäigust Tartusse ja Eestisse 1937. aastal, enda Tartu- ja Eesti-külastusest Vaaskivi jälgedes, ning Vaaskivi elust, loomingust ja kaasajast laiemalt.
Isiklikku.
Alates 1937. aastast oli Tatu Vaaskivi abielus luuletaja ja tõlkija Elina Vaaraga.
Velikaja

Velikaja (vene keeles Великая) on järgmiste geograafiliste objektide nimi Venemaal:
Varesepäev

Varesepäev on handi ja mansi rahvakalendri kevade saabumise püha, mida on tähistatud vareste saabumise puhul. 
Hiljem on päeva tähistamine kalendris fikseeritud ja seda on peetud seoses õigeusu paastumaarjapäevaga Gregoriuse kalendri järgi 7. aprillil. 
2011. aastast alates tähistatakse Handi-Mansimaal ametlikult varesepäeva aprilli teisel laupäeval.
Memorandum 14

Memorandum 14 oli aktsioon, mille algatas viis Eesti venekeelset ühiskonnategelast ja kodanikuaktivisti 9. aprillil 2014 eesmärgiga koguda allkirju avaldusele, mis Ukraina sündmuste taustal toetas Eesti suveräänsust ja mõistis hukka "kolmandate riikide" sekkumise Eesti siseasjadesse. "14" memorandumi nimes tähistab aastaarvu. 
Memorandumi algatasid kodanikuaktivist Aleksander Valdmann, MTÜ Etnoweb asutaja Natalja Kitam, Jelena Katsuba (Avatud Eesti Fond), Igor Kalakauskas (Tallinna Tõnismäe Reaalkool) ja Ivan Lavrentjev (Vabaühenduste Liit EMSL).
Memorandum polnud ajendatud pronksiööde ajast tuntud äärmuslaste Dmitri Linteri ja Juri Žuravljovi kavandatud meeleavaldustest Tallinnas, seda hakati koostama juba märtsi lõpus. 
11. aprilliks 2014 oli memorandumile oma allkirja andnud juba üle 600 inimese. Allakirjutanute seas olid poliitik Olga Sõtnik, filmirežissöör Dorian Supin, skulptor Irina Rätsep, poliitik Deniss Boroditš, ajakirjanik Pavel Ivanov, kirjandusteadlane Ljubov Kisseljova, psühholoog Ljudmilla Stolin, loodusteadlane Aleksei Lotman, õpetaja Irina Smoljar, poliitik Jevgeni Krištafovitš, ajakirjanik Oleg Samorodni, ühiskonnaaktivist Sergei Metlev, hiina keele ja kultuuri lektor Jekaterina Koort, raadioajakirjanik Artur Aukon, ajakirjanik Olesja Lagašina jt. 
Memorandumi tekst.
Meie, allakirjutanud Eesti elanikud – nii Eesti kui ka teiste riikide kodanikud, samuti kodakondsuseta püsielanikud –, jälgime valu ja murega Ukrainas toimuvat.
Kogu vastutusega tahame öelda, et meie sooviks on lahendada kõiki Eesti ühiskonna probleeme koos Eesti Vabariigi seadusliku võimu esindajatega. Me ei vaja kaitset väljastpoolt, me peame lubamatuks kolmandate riikide sekkumist Eesti sisepoliitikasse. Me ei toeta separatistlikke meeleolusid ja avaldusi, mida tehakse Eesti venekeelse kogukonna nimel. Kõiki küsimusi, mis puudutavad meie ühiskonna arengut, kaasa arvatud haridus-, keele- ja kodakondsuspoliitikat, tuleb lahendada riigi suveräänsuse põhimõttest lähtudes.
Sõltumata emakeelest ja rahvusest peab suurem osa siin elavatest inimestest Eestit oma kodumaaks. Meie arvates on suur väärtus see, et kuigi seisame kahel pool ideoloogilist barrikaadi, peame ühiselt oma kohustuseks öelda: meie kodu on iseseisev ja vaba Eesti!
Frigiidsus

Frigiidsus (ld "frigidus") on naise võimetus erutuda ja saada orgasme või naise üldine seksuaalhuvi puudumine.
Lepieli rajoon

Lepieli rajoon (transkribeerituna "Lepeli rajoon") on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.
Rajooni pindala on 1822 km². 2014. aasta seisuga elas seal 33 625 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Babrova, Baroŭka, Horki, Domžarycy, Kamieńi, Lepieli, Pyšna, Słabada, Stai ja Vałosavičy külanõukogu.
Halduskeskus on Lepieli linn. Teine tähtsam asula on Domžarycy küla, kus asub Biarezina looduskaitseala keskus.
Rajooni suurimad jõed on Bjarezina jõgi rajooni läänepiiril, Esa jõgi ja Uła jõgi. Kõrgeim koht on Novyja Vałosavičy küla lähistel (279 meetrit). Madalaim koht asub Uła jõe ääres (136 meetrit).
Rajoonis on ohtralt järvi. Neist suurimad on Okana, Biarešča, Teklic, Lepieli järv, ja Astroŭna järv.
Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 89,55% valgevenelased, 7,79% venelased, 1,64% ukrainlased ja 1,64% teistest rahvustest. 62,88% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 35,7% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 32,74% elanikke, vene keelt aga 64,84% elanikke.
Seksuaalne identiteet

Seksuaalne identiteet on inimese seksuaalsuse ja seksuaalse suunitlusega seotud minapilt, mis kujuneb suhetes sotsiaalse keskkonnaga.
Atlas (kuu)

Atlas on üks Saturni kuudest.
Atlase avastas 1980. aastal (millalgi enne 12. novembrit) Richard Terrile, kes märkas seda Voyageri tehtud piltidelt. Kuule anti algselt koodnimi S/1980 S 28. 1983. aastal nimetati kuu ümber Kreeka mütoloogia tegelase Atlase järgi, kuna ta paistis hoidvat Saturni rõngaid "oma õlul" umbes nagu titaan Atlas hoidis taevast üleval maa kohal. Atlast nimetatakse ka Saturn XV-ks.
Atlase mõõtmed on 40,8  ×  35,4  ×  18,8 km.
Dokšycy rajoon

Dokšycy rajoon (transkribeerituna Dokšõtsõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.
Rajooni pindala on 2268 km². 2014. aasta seisuga elas seal 24 487 inimest.
Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Biahoml, Biarezańi, Biarozki, Dokšycy, Krulaŭščyna, Krypuli, Parafjanava, Porplišča, Sitcy, Tumiłavičy ja Vałkałata külanõukogu.
Halduskeskus on Dokšycy linn. Teine tähtsam asula on Biahomli alev. Rajoonis asub ka Krulaŭščyna raudteesõlm.
Rajooni suurim jõgi on Dnepri lisajõgi Biarezina, samuti algavad rajoonist Vilija ehk Nerise jõgi, Servač ja Ušača. Suurimad järved on Servač, Płaŭna ja Stanisłaŭskaje. Kõrgeim koht on Łuścičy küla lähistel (264,4 meetrit).
Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 94,85% valgevenelased, 3,02% venelased ja 2,13% muude rahvaste esindajad. 90,44% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 8,77% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 76,96% elanikke, vene keelt aga 16,54% elanikke.
Krulaŭščyna

Krulaŭščyna (transkribeerituna Kruljavštsõna, valgevene keeles "Круляўшчына", taraškievica nimekujud "Каралеўшчына", "Круле́ўшчына" (Karaleŭščyna või Kruléŭščyna)) on agrolinnake Valgevenes Viciebski oblastis Dokšycy rajoonis, Krulaŭščyna külanõukogu halduskeskus. Asulas on 2687 elanikku (2008). Poola keeles "Królewszczyzna".
Asulas asuvad lisaks raudteesõlmele veel ka briketivabrik ja tellisetehas.
Ajalugu.
Krulaŭščyna tekkis ilmselt aastal 1902, kui valmis Połack-Maładziečna raudtee. Raudtee äärde rajati Seslavino raudteejaam, mis on saanud nime 1812. aastal selles piirkonnas tegutsenud Vene väejuhi Aleksandr Seslavini järgi. Jaama juurde tekkis väike raudteetööliste asula, kus elas 72 inimest.
Asula hakkas kasvama 1915. aastal, mil rajati kitsarööpmeline raudtee Hłybokajesse. Asulasse rajati ka elektrijaam. Aastal 1919 said nii asula kui ka jaam uue nime Krulaŭščyna. 1919–1939 kuulus asula Poolale, raudtee Hłybokajesse ja sealt edasi Varapajevasse ehitati ümber laiarööpmeliseks. 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. Aastal 1941 alustati ka Krulaŭščynast Lepielisse viiva raudtee ehitamist, ent seoses puhkenud sõjaga jäid ehitustööd pooleli ja neid ei ole siiani lõpule viidud. Raudtee äärde ehitati tehased ja nende juurde ehitati korterelamud, asulaga liideti ka neli naaberküla.
EuroPsy

EuroPsy on Euroopa tasemel haridus- ja koolitusstandard psühholoogide jaoks. See kvalifikatsioonistandard põhineb kuue aasta pikkusel psühholoogiaalasel väljaõppel ja koolitustel ning see sisaldab ka aasta pikkust juhendatud praktikat.
EuroPsy töötati välja, et määrata kvaliteedi orientiir psühholoogiaalase hariduse ja praktika jaoks ning seega ka kaitsta avalikkust (on võimalik välja selgitada, kas teatud psühholoogi saab lugeda mingis kindlas valdkonnas pädevaks) ja parandada psühholoogide liikumisvõimalusi ja teenuste osutamise võimalusi Euroopa riikide vahel. Lisaks võimaldab see psühholoogidel ka omandada jätkuharidust ja spetsialiseerumist mujal Euroopas.
Ajalugu.
EuroPsy aluseks on EuroPsyT – hariduse ja väljaõppe raamistik Euroopa psühholoogidele, mille Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsioon ("European Federation of Psychologists' Associations", EFPA) võttis vastu aastal 2001. EuroPsy projekti katsetamine lõppes 2008. aasta lõpus (Soomes, Saksamaal, Ungaris, Itaalias, Hispaanias ja Suurbritannias) ning registrit tutvustati 2009. aasta juulis Oslos toimunud EFPA üldkoosolekul. Kuigi registri rakendamine algas aastal 2010, sai enamik riike sellest osa 2011. aastast. Projektis võivad osaleda kõik 35 EFPA liikmesriiki.
Register.
EuroPsy standardini jõudnud psühholoogide andmed kantakse Euroopa Psühholoogide Registrisse, mis eristab nelja laia kutsevaldkonda:
Mainitud registrist leiab kõikide tunnistuse saanud psühholoogide nimed. EuroPsy tunnistus antakse nõuetele vastavale psühholoogile, kes on esitanud sellekohase taotluse kohalikule tunnistusekomiteele. 2014. aasta aprilli seisuga oli andmebaasis esindatud peaaegu 30 Eesti psühholoogi.
Psühholoog, kes on läbinud täiendava spetsiaalse väljaõppe ja juhendatud praktika, võib saada lisaks EuroPsy spetsialisti kvalifikatsiooni. Praeguseks on välja töötatud kahed spetsialisti tunnistuse nõuded:
Epimetheus (kuu)

Epimetheus on üks Saturni kuudest. Nime on ta saanud vanakreeka mütoloogiast titaan Prometheuse venna Epimetheuse järgi. Astronoomid kasutavad vahel ka nime "Epimetheus" asemel nimetusi Saturn XI ja S/1980 S3.
Epimetheus tiirleb ümber Saturni põhimõtteliselt samal orbiidil (väga lähedasel) kus ka Saturni teine kaaslane Janus. Algselt arvati, et Janus ja Epimetheus on üks ja sama objekt, kuid hilisemad vaatlused näitasid, et tegu on kahe erineva kuuga.
Karl Reinmann

Karl Reinmann (14. november (vkj)/ 26. november 1889 Pada vald, Viru-Nigula kihelkond, Virumaa – 15. jaanuar 1945) oli eesti ärimees.
Karl Reinmann osales sõjaväeametnikuna Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Alates 1920. aastast oli ta iseseisev ärimees.
Ta oli Tallinna Majaomanike Seltsi, Kaitseliidu Ida malevkonna ja Kaupmeeste Seltsi liige. 
Isiklikku.
Tema lapselaps on filmimonteerija Margit Maran.
Agnes (Taani kuninganna)

Agnes (umbes 1257 – 29. september 1304) oli Taani kuninganna (Erik Klippingi abikaasa) aastail 1273–1286.
Tema vanemad oli Brandenburgi markkrahv Johann I ja Saksi printsess Jutta.
11. novembril 1273 abiellus ta Schleswigis Taani kuninga Erik Klippingiga. Pärast abikaasa surma oli ta kuni 1293. aastani oma poja Erik Menvedi regent. Pärast Erik Menvedi täisealiseks saamist abiellus Agnes Holstein-Plöni krahvi Gerhard II-ga.
Hyperion (kuu)

Hyperion ehk Saturn VII on üks Saturni kaaslastest.
Selle avastasid 1848. aastal William Cranch Bond, George Phillips Bond ja William Lassell. 
Hyperionil on ebaregulaarne käsnataoline kuju. Ta oli esimene Päikesesüsteemis avastatud mitteümar planeedi kaaslane.
Hyperioni trajektoor on kaootiline.
Uitnärv

Uitnärv ehk X peaajunärv ehk kümnes peaajunärv (ladina keeles "nervus vagus [X]","nervus vagus") on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud seganärvide paar. 
Uitnärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui indiviiditi.
Koduloomadel kulgeb uitnärv piklikaju vastavatest tuumadest koljuõõne kägimulgu kaudu rinnaõõnde ja moodustab rohkelt harusid:
Inimestel lähtub uitnärv piklikajus paiknevatest tuumadest. Uitnärvi siseelundites hargnevad sensoorsed kiud lõpevad interoretseptoritega. Peamiselt parasümpaatilisi kiude sisaldav uitnärv väljub koljuõõnest kägimulgu kaudu ja innerveerib koos harudega aju kõvakesta, väliskuulmekäigu nahka, kõrvalesta, neelu, kõri, aorti, südamelihast, bronhe, kopse, söögitoru, magu, maksa, neerusid, peensoolt, jämesoolt, kõhunääret, põrna, munandeid ja munasarju. Parasümpaatiliste kiudude sekretoorsed kiud innerveerviad kõiki rindkere- ja kõhuõõneelundite silelihaseid ja näärmeid. Motoorsed kiud innerveerivad neelu ja kõri lihaseid.
Psühholoogia (täpsustus)

Psühholoogia on teadusharu.
Psühholoogia eriala on ülikoolis õpetatav eriala.
Psühholoogia on õppeaine.
Närv

Närviks (ladina keeles "nervus") nimetatakse enamikul närvisüsteemiga loomadel sidekoega ümbritsetud, väljaspool kesknärvisüsteemi asuvat, närvikiudude kimpudest koosnevat nööritaolist moodustist. Närvide kaudu edastatakse närviimpulsse ühest elundist teise. Närv koosneb kahest närviümbrisest (epineuriumist ja perineuriumist) ja närvisisetoendist (endoneuriumist).
Taimedel ei ole siiani närve tuvastatud, kuid neil toimivad rakkudevaheliste suhtlusvahenditena spetsiaalsed signaalmolekulid.
Närvide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Perifeersete närvide arengus, reparatsioonis ja tööshoidmises osalevad ka Schwanni rakud.
Liigitus.
Närvikiudude järgi.
Närvid jagatakse nende koosseisu kuuluvate närvikiudude järgi järgmisteks närviliikideks:
Alguskoha järgi.
Alguskoha järgi liigitatakse närvid kraniaalnärvideks ja seljaajunärvideks.
Närvis võivad kulgeda nii aferentsed kui ka eferentsed närvikiud. 
Närvidega seostatakse loomadel (sh inimestel) mitmeid haiguslikke seisundeid, mis liigitatakse neuropaatiateks ehk piirdenärvisüsteemi haigestumuste rühmaks. Närvikasvajad võivad vohama hakata kõikjal piirdenärvisüsteemis; enamik neist on healoomulised (neurofibroom), kuid esineb ka pahaloomulisi kasvajaid.
Aleksander Anton

Aleksander Anton (17. märts 1910 – 21. märts 1993) oli eesti vaimulik ja kooliõpetaja.
Ta oli Kaika koguduse hooldaja. Maetud Kaika kalmistule.
Käru kihelkond

Käru kihelkond () oli kihelkond Järvamaa lääneosas.
Käru kirik ehitati 18. sajandi I poolel Vändra abikirikuna, praegune hoone rajati 1860. 
Kihelkond moodustati 1920. aastal Vändra kihelkonna osast: eraldati üldse Pärnumaast ja liideti Järvamaaga. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asuks kihelkond Türi valla alal.
Tänapäeval ei tähistata Käru kihelkonna piire maanteedel sarnaselt teiste kihelkondadega, sest tähistamisel võeti alusena kihelkondade piirid 24. veebruari 1918 seisuga.
Vööttigulased

Vööttigulased ("Helicidae") on sugukond maismaal elavaid tigusid.
Ušačy rajoon

Ušačy rajoon (transkribeerituna Ušatšõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.
Rajooni pindala on 1489 km². Halduskeskus on Ušačy alev. 2014. aasta seisuga elas seal 14 251 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Hłybačka, Kubličy, Saročyna, Ušačy, Vialikija Dolcy ja Viarkudy külanõukogu.
Rajooni suurimaks jõeks on Daugava rajooni läänepiiril. Teine tähtsam jõgi on Daugava lisajõgi Ušača. Kõrgeim koht on Huščynskaja Słabodka küla lähistel (239 meetrit). Madalaim koht asub Janova järve ääres (127 meetrit).
Rajoonis on üle 200 järve, seal asub ka Ušačy järvestik. Suuremad järved on veel Doŭžyna, Viečalle, Vaŭčo, Plesna, Astravita, Hłybač, Biarozaŭskaje, Advoranskaje, Akuń, Arechaŭna, Ašycik, Harodna, Hłybačka, Dubraŭskaje, Lešva, Lešna, Łutava, Linka, Plina, Połazna, Rukšanskaje, Sałoniec, Biełaje ja Krasnaje.
2014. aasta seisuga olid elanikest 94,83% valgevenelased, 3,99% venelased ja 1,18% oli teistest rahvustest. 88,2% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 10,46% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 76,56% elanikke, vene keelt aga 18,53%.
Toyota Aygo

Toyota Aygo on Toyota Motor Corporationi automudel, mida toodeti kaks põlvkonda aastatel 2005–2021. 
Esimest põlvkonda tutvustati 2005. aastal Genfi autonäitusel. Seda autot toodeti koos Aygoga seotud Citroën C1 ja Peugeot 107/108 mudelitega Toyota Peugeot Citroën Automobile Czechi (TPCA) ühisettevõttes Kolínis Tšehhi Vabariigis.
Esimene põlvkond (AB10/AB20/AB30; 2005).
Otsus autosid toota tehti 12. juulil 2001, kui Toyota ja PSA Peugeot Citroëni presidendid Fujio Cho ja Jean-Martin Folz otsustasid arenduskulude jagamiseks toota väikeauto. Selle projekti nimi oli B-Zero. Peugeot 107 ja Citroën C1 on sama auto teise märgiga versioonid.
Esimese põlvkonna mudelid:
Esimese põlvkonna Aygo erimudeleid:
Teine põlvkond (AB40; 2014).
Toyota on muutnud oma autod nii seest kui ka väljast jõulisemaks, et üha tihenevas väikeautode segmendi konkurentsis rohkem esile pääseda. Kui välimus võiks Aygo kasuks otsustama meelitada Mini ja Fiat 500 potentsiaalseid ostjaid, siis kvaliteetsema interjööriga loodetakse üle trumbata Volkswageni kontserni VW Up, Škoda Citigo ja Seat Mii. Konkurendiks võib lugeda ka Renault Twingo. 
Sarnaselt Peugeot’ ja Citroëni väikeautodega hakatakse Aygot kokku panema Tšehhis asuvas tehases. Aygo saab kolme- ja viieukselise ning ka avakatusega versiooni. Toyota Aygo eesosas domineerib jõuline X-kujund. Kujuteldav X lõikab läbi kaitseraua, iluvõre ja kapoti, hõlmates ka esilaternad. Heledat värvi Aygodel on X must, mustal aga hõbedane, et kontrast jääks samaväärseks. 
Kuigi auto teljevahe on sama mis eelmisel põlvkonnal, on uues salongis rohkem ruumi. Ka pakiruum suurenes natuke, kuid on siiski üsna väike (alla 200 liitri). Pakiruumi luuk on ikka üleni klaasist, kuid laiem ja hõlbustab laadimist. Keskkonsool saab 18-sentimeetrise värvilise puuteekraani. Selle kaudu käib raadio, telefoni, pardaarvuti ja muude selliste süsteemide juhtimine. Turvavarustuses on stabiilsuskontroll, turvakardinad ja rehvirõhuandurid. Lisavarustuses on muuhulgas ka tagurduskaamera, võtmeta sisenemine, automaatne kliimaseade ja istmesoojendused. 
Mootorivalikus on vaid bensiinimootorid. Mootori põhiversioon on liitrine kolmesilindiline ja 69 hobujõuga mootor. See kulutab umbes 4 liitrit kütust sajale. Teine mootor on 1,2liitrine neljasilindriline ja 82 hobujõuga mootor. 0–100 km/h saavutatakse vastavalt 14 ja 11 sekundiga.
Mõlemale mootorile on saadaval nii manuaal- kui ka robotkäigukast.
Eesti looduslike pühapaikade loend kihelkonniti

Eesti looduslike pühapaikade loend kihelkonniti loetleb Eesti looduslikke pühapaiku ajalooliste kihelkondade kaupa.
Euroopa aukodanik

Euroopa aukodanik on Euroopa riigi- või valitsusjuhtide poolt välja antav aunimetus. 
See antakse tähelepanuväärse töö eest Euroopa koostöö edendamisel. Aukodaniku nimetust on seni välja antud vaid kolmel korral.
Esimene aukodanik Jean Monnet.
Prantsuse poliitikule ja diplomaadile Jean Monnet'le anti aukodaniku nimetus 2. aprillil 1976 – 1. kuni 2. aprillini toimunud Euroopa Nõukogu kohtumisel Luksemburgis. Oma resolutsioonis nimetas Euroopa Nõukogu Jean Monnet'd ühena neist vähestest, kelle julgusele ning nägemusele võlgnetakse tänu Euroopa ühtsuse eest. Nende seast oli just tema see, kes mängis mitmes olulises punktis juhtivat rolli (nt Schumani deklaratsiooni loomise juures).
Teine aukodanik Helmut Kohl.
Saksa poliitik ja riigimees Helmut Kohl sai nimetuse nõukogu 1998. aasta 11. detsembri kohtumisel Viinis. Nõukogu otsus toob Kohli elutöödena ära Saksamaa taasühendamise ning Euroopa ühinemise kindlustamise, mis kulmineerus majandus- ja rahandusliiduga. Mainitud saavutuste eest otsustasid Euroopa Liidu riigi- ja valitsusjuhid ning Euroopa Komisjoni president anda talle Euroopa aukodaniku nimetuse.
Kolmas aukodanik Jacques Delors.
Prantsuse poliitik ja majandusteadlane Jacques Delors pälvis aukodaniku nimetuse 25. juunil 2015.
Metastaseerumine

Metastaseerumiseks (ka siirdkolletena levimiseks) nimetatakse peamiselt üksiku kasvajaraku ehk pahaloomulise kasvaja levikut algkoldest kaugemal asuvatesse kehapiirkondadesse, kus nad tekitavad algkoega vahetult mitte seotud koldeid ehk metastaase.
Metastaseerumine on mitmetahuline protsess, mille täpset mehhanismi ja tegureid tänapäeval veel ei tunta. Arvatakse, et vähirakkudel on võime organismi lümfoid(-immuun)süsteemi vältida ja/või ellujäämise nimel sellega koostööd teha. Metastaseerumise protsessi käigus migreeruvad vähirakud teistesse kudedesse, seostuvad ümbritsevate rakkude või maatriksiga, lagundavad proteolüütiliselt ekstratsellulaarse maatriksi, eritades vajalikke ensüüme, 'tungivad' sihtmärkelunditesse ning lõpuks põhjustavad angiogeneesi.
Eristatakse lümfogeenset, hematogeenset ja implantatsioonimetastaseerumist. 
Healoomulised kasvajad ei metastaseeru.
Kaelusmadu (perekond)

Kaelusmadu ("Diadophis") on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Kaelusmao perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Neid võib kohata Mehhikos, Ameerika Ühendriikides ja Kanada kaguosas.
Diaphorolepis

Diaphorolepis on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Diaphorolepis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Nad elavad Panamas, Colombias ja Ecuadoris.
2. Lennuväedivisjon

2. Lennuväedivisjon (kuni 13. maini 1939 Üksik Lennuväedivisjon nr. 2) oli aastatel 1930–1940 eksisteerinud Õhukaitse koosseisu kuulunud Tartus paiknenud 2. diviisi operatiivalluvuses Eesti lennuväeosa.
21. mail 1939 jõustunud koosseisu järgi kuulusid divisjoni koosseisu staap, kaks salka, tehnika-, majandus-, sanitaarjaoskond ja divisjonikomando, kokku 103 meest. Salkades oli ette nähtud 4–7 ohvitseri (ülem, lendurid, lendurvaatlejad), 10–11 kaadriallohvitseri ja 3–4 lennukit.
Ajalugu.
Divisjon luges oma asutamiskuupäevaks 28. juulit 1919, mil 2. diviisi ülema käsutusse lendas luurelennukil DFW C.V nr 10 lendur Karl Haas vaatleja Jaan Schultziga. Lennuk hakkas paiknema Võru lähistel asunud Vana-Nursi lennuväljal, kuuludes algul 1. lennurühma, hiljem diviisi lennusalga nr. 1 koosseisu. Vabadussõja lõppedes kolis nelja lennuki suuruseks kasvanud lennusalk Tartusse Raadi lennuväljale.
Raadi lennuväljal paiknenud üksus kandis nimetusi Tartu lennurühm, eskadrill nr 1 ja eskadrill nr 5 kuni 1. juulil 1930 Lennuväerügement likvideeriti ning selle koosseisu kuulunud väeosad iseseisvusid. Tartus moodustati senise 5. eskadrilli baasil Üksik Lennuväedivisjon nr 2. Üksus oli varustatud Potez 25 luure- ja kergepommituslennukitega ning pidi sõja korral tegutsema 2. diviisi (mille staap asus samuti Tartus) operatiivalluvuses. 
Potez 25 jäi üksuse peamiseks lennukitüübiks kuni 1937. aastani, mil need rahvusvahelisele relvaärimehele müüdi, kes need omakorda Hispaania Vabariigi valitsusele maha müüs. Ajutise lahendusena viidi Tartusse üle senini Rakveres asunud 1. Lennuväedivisjonis olnud Letov Š-228E luure- ja pommituslennukid. 1940. aastal jõuti kätte saada ka viis esimest (kaheteistkümnest tellitud) Henschel Hs 126 luurelennukit.
1939. aastal toimunud Õhukaitse koosseisude järjekordse ümberkorraldamise käigus kaotati kõigi lennuväedivisjonide nimetustest "üksik" ning nii hakkas ka Tartus asunud üksus kandma nimetust 2. Lennuväedivisjon. 
1940. aastal, pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt, paigutati divisjon Tartust ümber Jõgevale ja ta moodustas Jõgeva Garnisoni. Garnisoni ülem oli divisjoni ülem major Evald Döring, ajutised ülemad tema lähetusel või puhkusel oleku ajal major August Kitsapea ja major Alfred Patska.
Divisjon likvideeriti 1940. aasta sügisel pärast Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.
Vierchniadźvinski rajoon

Vierchniadźvinski rajoon (transkribeerituna Veerhnjadzvinski rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Rajoon piirneb läänes Lätiga, põhjas aga Venemaaga.
Rajooni pindala on 2140 km². 2014. aasta seisuga elas seal 22 564 inimest.
Rajoon loodi 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Asvieja, Bialkoŭščyna, Bihosava, Borkavičy, Dziornavičy, Kachanavičy, Sarja, Šajtarava ja Vałyncy külanõukogu.
Halduskeskus on Vierchniadźvinski linn. Rajoonis asub ka endine Asvieja linn, praegune agrolinnake.
Rajooni suurim jõgi on lõunapiiril voolav Daugava. Rajoonis voolavad ka selle lisajõed Sarjanka ja Drissa jõgi. Kõrgeim koht on Haradziłavičy küla lähistel – 191,8 meetrit. Suuremad järved on Asviejskaje, Lisna, Biełaje ja Ciatna.
2014. aasta seisuga olid elanikest 90,06% valgevenelased, 7,38% venelased, 1,14% ukrainlased ja 1,42% oli teistest rahvustest. 68,7% elanike emakeel oli valgevene keel, 30,03% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 37,61% elanikke, vene keelt aga 57,41%.
Nõmmetigu

Nõmmetigu ("Xerolenta obvia", sünonüüm "Helicella obvia") on maismaal elav tigu, kes kuulub sugukonda nabatigulased.
Nõmmeteo koda on valge, spiraalsete tumedate vöötidega, kuni 2 cm lai.
Ta elab lubjarikastes kuivades paikades. Eestis on teda leitud seni vaid Tallinnast 2011. aastal.
Koartikulatsioon

Koartikulatsioon ehk kooshääldus ehk kaashääldus on ühe hääliku häälduse mõju teise, lähedal asuva hääliku hääldusele ehk artikulatsioonile. Ühte häälikut moodustades arvestavad kõneelundid asendiga, kuhu nad peavad liikuma järgmise hääliku artikuleerimiseks. Näiteks hääldatakse "k"-häälikud erineva ümbruse tõttu sõnades "kiri" ja "kuri" väga erinevalt. Koartikulatsioon saadab inimese kõnet suhteliselt automaatse nähtusena.
Pandėlys

Pandėlys () (poola "Ponedel", vene keeles Понедѣле, Понедели) on linn Leedus Panevėžysi maakonnas Rokiškise rajoonis, Pandėlysi valla halduskeskus. Linn asub Apaščia ülemjooksul merepinnast 105 meetri kõrgusel Vilniusest 181 kilomeetri kaugusel.
Haridust annab gümnaasium. Linnas asub raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1801 valminud Püha Neitsi Maarja Nime kirik.
Ajalugu.
Asula tekkis kaubateede ristumiskohta ja seda on esimest korda mainitud 1591. aastal (toona oli Pandėlys alev). Ühed varasematest omanikest olid Pandzevičiused, kelle järgi võis alev oma nime saada, teise versiooni kohaselt oli seal turupäevaks esmaspäev (analoogiliselt Seredžiusega, kus turupäevaks oli kolmapäev, ja Subačiusega, kus turupäevaks oli laupäev).
Esimene kirik rajati sinna aastal 1665. Alev on kuulunud Chreptowiczitele ja Kościałkowskitele. Pandėlysis on sündinud Poola poliitik Marian Zyndram-Kościałkowski.
Teise maailmasõja ajal sunniti asula juudid Rokiškisesse asuma, kus nad likvideeriti. Linnaõigused sai Pandėlys 1956. aastal. Nõukogude ajal oli linn kahe kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Elanikkond.
Pandėlysis oli 2011. aasta seisuga 809 elanikku ja see on Leedu väiksemaid linnu.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pandėlysi elanikest leedulasi 95,55% ja venelasi 3,09%.
Epp Mäe

Epp Mäe (sündinud 2. aprillil 1992 Rakveres) on Eesti endine maadleja.
Mäe on lõpetanud 2012. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2014. aastal M.I.Massaažikooli Tallinnas. Sportima hakkas 1998. aastal isa Riho Mäe juhendamisel ning võistles naistemaadluses, sumos ja judos. Aastast 2014 treenis Epp Mäe Ahto Raska, Maksim Molonovi ja Vladimir Kotishani juhendamisel.
Aastast 2024 on ta Eesti Olümpiakomitee sportlaskomisjoni liige ja esindajate kogu liige.
Saavutused.
Epp Mäe maadles põhiliselt kehakaalus kuni 75 kg ja on tulnud Eesti meistriks kaheteistkümnel korral naiste vabamaadluses (2007–2023), lisaks on ta neljakordne Eesti meister sumos, neljakordne Eesti meister rannamaadluses ja ühekordne Eesti meister judos.
Epp Mäe võitis kehakaalus kuni 70 kg kadettide Euroopa meistrivõistlustel aastal 2007 pronksi, mis oli Eesti esimene tiitlivõistluste medal naistemaadluses. Ta on võitnud üliõpilaste maailmameistrivõistlustel 2014. aastal hõbeda ja sõjaväelaste maailmameistrivõistlustel 2018. aastal pronksi. 
Rannamaadluses võitis Mäe maailmameistrivõistlustel kehakaalus üle 70 kg aastal 2014 kulla ja 2012 hõbeda.
Sumo.
Sumos on Mäe saanud juunioride MM-il kehakaalus kuni 75 kg 2 kulda (2008, 2010) ning naiskondlikult hõbeda (2010) ja pronksi (2008), juunioride EM-il kehakaalus kuni 70 kg kulla (2010) ja pronksi (2007) ning naiskondlikult 2 pronksi (2006, 2010). Noorsoo EM-il (U-21) kehakaalus kuni 80 kg on tema saavutusteks kuld (2010) ja pronks (2009) ning naiskondlikult pronks (2006). Täiskasvanute MM-il on ta saanud kehakaalus kuni 80 kg hõbeda (2008) ja maailmamängudel kulla (2009), EM-il kehakaalus kuni 80 kg 2 pronksi (2009, 2010) ja naiskondlikult pronksi (2009).
Olümpiamängud naiste vabamaadluses.
=Tunnustus=
Pan (kuu)

Pan (ka Saturn XVIII) on üks Saturni kuudest ning Saturnile läheduselt teine kuu. Pan on väikeste mõõtmetega Kreeka pähklit meenutav kuu, mille läbimõõt on ligikaudu 30 km. Ta tiirleb ümber Saturni, olles Saturni A-rõngas 330 km laiuses Encke pilus. 
Selle kuu avastas 1990. aastal kosmosesondi Voyager 2 fotodelt Mark R. Showalter. Algul nimetati see tähisega S/1981 S 13, kuna fotod, millelt see Saturni kaaslane avastati, olid tehtud 1981. aastal.
Nime Pan sai see kuu 16. septembril 1991 Vana-Kreeka mütoloogiast tuntud Paani järgi. Vana-Kreeka karjuste jumala nimi on valitud seepärast, et Encke pilus tiirlev Pan hoiab seda muust rõnga materjalist vabana ja pilu servi selgepiirilisena. Selles on nähtud analoogiat karja koos hoidva karjusega.
Orbiit.
Pan tiirleb ümber Saturni, jäädes sellest 133 583 km kaugusele. See teeb ühe tiiru ümber Saturni 13 tunni ja 48 minutiga.
Koostis.
Pani koostis pole seni veel täpsemalt teada, kuid see paistab koosnevat üsna jäigast materjalist. Pan asub orbiidil, mis on Saturnile lähemal kui Roche'i piir. Seega peaks ta olema purunenud Saturni loodeliste jõudude tõttu, kuid seni teadmata põhjusel püsib taevakehake ühes tükis. On ennustatud, et ta võib mõne miljoni aasta pärast puruneda. Samas on simulatsioonid näidanud, et Pani-suurune iseenese gravitatsiooni jõul koos püsiv jääosakeste agregaat oleks sarnasel orbiidil piisavalt tugev, et mitte puruneda.
Pani rõngake.
Kuigi Pan hoiab ümber Saturni tiireldes Encke pilu ümbritsevast rõngamaterjalist puhtana, on pilus näha Paniga samal orbiidil olevat kitsast rõngakest. Sealne materjal on Paniga kaasorbitaalses liikumises hobuserauakujulisel orbiidil (ingl "horseshue orbit").
Rakenduspsühholoogia

Rakenduspsühholoogia kasutab teadusliku psühholoogia meetodite ja psühholoogiliste alusuuringute tulemusi inimeste ja loomade praktiliste psühholoogiliste probleemide lahendamiseks. 
Rakenduspsühholoogiat kasutatakse ka kliinilises psühholoogias ja pedagoogilises psühholoogias, mida rakenduspsühholoogia alla kitsamas mõttes ei pruugita paigutada. Tuntuim rakenduspsühholoogia väljund on eneseabiõpikud. 
Rakenduspsühholoogiad kasutatakse:
Prometheus (kuu)

Prometheus on üks Saturni kuudest. See avastati 1980. aastal kosmosesondi Voyager 1 tehtud fotode põhjal. Esimeseks katalooginimeks sai ta S/1980 S 27. 1985. aastal anti talle kreeka mütoloogiast võetud nimi "Prometheus" (Prometheus oli üks titaanidest). Prometheust teatakse ka nime Saturn XVI all.
Selle kartulikujulise pikerguse kuu mõõtmed on ligikaudu 136 × 79 × 59 km. Prometheusel on näha mitu kõrgemat aheliketaolist moodustist, orge ja kraatreid. Kraatrite läbimõõduks on ligikaudu 20 km. Selle kuu väikse tiheduse ja suhteliselt suure albeedo tõttu arvatakse, et ta on urbne ja koosneb peamiselt jäätunud veest. Täpsem koostis on seni teadmata.
Vastastikmõjud Saturni F-rõnga ja teiste kuudega.
Kosmosesond Cassini tehtud piltidelt on näha, et Prometheus mõjutab oma gravitatsiooniväljaga Saturni F-Rõnga kuju sellest lähedalt möödudes. Ta tekitab F-rõngas lainetusi ja tõmbab sealt möödudes kaasa ka materjali. Prometheus on ka orbiidil liikudes vastasmõjus Saturni kuu Pandoraga. Märgatavaim muutus nende orbiitides toimub iga 6,2 aasta tagant, kui oma orbiidi peritsentris olev Pandora joondub Prometheusega, mis on samal ajal oma orbiidi apotsentris ning kuud lähenevad teineteisele saavutades üksteisest ligikaudse kauguse 1400 km. Prometheus mõjutab märgatavalt ka Saturni kuu Atlase orbiiti.
Rhea (kuu)

Rhea on üks Saturni kaaslastest.
Ta on Saturni kaaslaste seas suuruselt teine. Päikesesüsteemi planeetide kaaslaste seas suuruselt üheksas. 
Rhea avastas 1672. aastal Giovanni Domenico Cassini.
Telesto

Telesto on Saturni üks kaaslastest. Selle avastasid 1980. aastal Smith, Reitsema, Larson ja Fountain. Algul kandis see nime S/1980 S 13. Kreeka mütoloogiast pärit nime Telesto sai kaaslane 1983. aastal. Telestot on nimetatud ka Saturn XIII-ks ja Tethys B-ks. 
Telesto on kaasorbitaalne Saturni kuuga Tethys, jäädes Tethyse Lagrange'i punkti L4. Selline seos avastati 1981. aastal. Tethyse teises Lagrange'i punktis (L5) asub Kalypso.
Tethys (kuu)

Tethys (ka Saturn III) on Saturni üks keskmise suurusega kuudest. 
Tethyse tihedus (0,98 g/cm³) viitab sellele, et ta koosneb peamiselt jäätunud veest (vee tiheduseks võetakse tavaliselt 1 g/cm³), seda on tõendanud ka spektraalanalüüs. Mõnes kohas on näha ka seni kindlaksmääramata koostisega tumedamat ainest. Tethys on Saturni kuudest Enceladuse järel oma pinna heleduselt teisel kohal ning võrreldes teiste Päikesesüsteemi suuremate kuudega on ta kõige väiksema tihedusega.
Tööpsühholoogia

Tööpsühholoogia on rakenduspsühholoogiasse kuuluv psühholoogia haru, mille keskmes on tööga, eriti palgatööga seotud praktiliste probleemide lahendamine. 
Tööpsühholoogia on lähedalt seotud organisatsioonipsühholoogia. Sageli koondatakse need töö- ja organisatsioonipsühholoogia või organisatsiooni- ja tööpsühholoogia nime alla. 
Probleemide seas, millega tööpsühholoogia tegeleb, on:
Tööpsühholoogia lähtekohad.
Töö võib pakkuda eneseteostust, majanduslikku ja sotsiaalset sõltumatust, sotsiaalset staatust, töökaaslastega suhtlemist ja ühtekuuluvustunnet töökollektiiviga ning väljendada isiklikku tublidust ja edukust. Töötajat motiveerib töö mitmekesisus, võimete arendamise võimalus, tööülesannete terviklikkus ja tähtsus. Töötaja saab oma töötulemusi mõjutada; tunnustuse ja tasustamisega saab teda motiveerida neid parandama. Motivatsiooni säilitamiseks on tarvis veendumust, et ülesanded on täidetavad ning ollakse võimeline töö ära tegema raskustest hoolimata; on tarvis eduelamust, mida saab panna oma jõupingutuste ja oskuste arvele. Töö võib nõuda füüsilist või vaimset pingutust; ülekoormus võib põhjustada töötulemuste halvenemist, heaolutunde puudumist, stressi ja haigusi. Töökoormusega toimetulek sõltub inimese eripäradest: kõrge enesehinnangu ja eneseusuga väldivad ja ületavad koormavaid olukordi aktiivsemalt. 
Töökollektiivi koostöö parandab töötulemusi ja suurendab töötajate heaolutunnet. Töökollektiivi tõhusaks toimimiseks peab ülesanne ja selle parima lahendamise viis ning kollektiivi juhtimise viis olema selge. Kollektiivile antud ülesanne peab olema võimalikult kaasakiskuv ning selle liikmete erialased oskused peavad olema piisavad ning vastastikku täiendavad. Kollektiiv peab olema selgelt piiritletud ja selge tööjaotusega; peavad kujunema kollektiivisisesed normid ja liikmete rollid. Kui kollektiivi töö takerdub vähese koordineerituse, ähmaste eesmärkide, segaste normide ja rollide või vähese koostöötahte tõttu, peab saama seda olukorda parandada. 
Erinevaid ülesandeid täitvad töötajad ja kollektiivid moodustavad organisatsioonis terviku. Organisatsioon loob väljaspool organisatsiooni kasutatavaid tulemusi ja ühtlasi pakub töötajatele töötasu, ühtekuuluvust, enesearendamise võimalust jms. Organisatsioon loob töötajate ja kollektiivide tööle võimalused ja seab piirangud, mis mõjutavad nende arengut. Töös osalemine annab töötajatele kogemusi ning kujundab nende sotsiaalset võrgustikku. Organisatsioon ja selle töötulemused on omakorda töötajate ja kollektiivide tegevuse tulemus. Organisatsiooni tegevust suunavad otsused ning mitteformaalsete liidrite mõju. Organisatsiooni juhtimisel on põhjendatud otsustest olulisem organisatsiooni tegevuse selgitamine ja põhjendamine töötajatele. Juhtkonna isikuomaduste ja tegevuse kõrval on väga olulised töötajatevahelised sotsiaalpsühholoogilised jõud, millest olenevad töötajate ja juhtkonna vahelised suhted ja organisatsioonikultuur. Kui juhtkonna osa organisatsiooni õnnestumistes ja ebaõnnestumistes ülehinnatakse, võib see viia töötajate iseseisvusetuseni ning alandada nende enesehinnangut ning vähendada nende eneseusku ja motivatsiooni.
Joonestaja

Joonestaja on üksikasjaliste tehniliste plaanide või tehniliste jooniste valmistaja, kas käsitsi paberile joonestades või arvuti abil. 
Tänapäeval on levinumad CAD-joonestamine ja BIM-joonestamine. 
Käsitsi paberile joonestamiseks kasutatakse mitmesuguseid pliiatseid või tušši ning erinevaid joonlaudu ja malle või joonestuslauda.
Tööstuspsühholoogia

Tööstuspsühholoogia on rakenduspsühholoogiasse kuuluv psühholoogia haru, mis on suunatud tööstuses tekkivatele psühholoogiateadmisi nõudvatele ülesannetele. Tavaliselt on need seotud inimese, masina ja organisatsiooni vaheliste suhetega.