Valencia (Venezuela)

Valencia on linn Venezuelas, Carabobo osariigi halduskeskus. 
Linn on majanduskeskus, kus asub Venezuela olulisemaid tööstusettevõtteid. See on ka suurim linn Valencia-Maracay suurlinnapiirkonnas, mis oma umbes 4,5 miljoni elanikuga on Caracase järel riigi suuruselt teine linn. See asub pealinnast umbes 172 kilomeetrit ida pool.
Ajalugu.
Piirkond oli asustatud juba neljandal aastatuhandel eKr. Elanikud olid peamiselt kütid ja korilased, kellel võis olla juba välja kujunenud mõned põllumajanduse algvormid. Aastatel 200–1000 pKr tekkis Valencia järve lähedale oluline asula.
1000. aasta paiku hakkasid Orinoco jõe piirkonnast tulema rändelained, mis saabusid tõenäoliselt mööda Pao jõge. Varasemate asulate sulandumine nende uute elanikega andis aluse Vacencioide kultuurile.
Valencia asutas kapten Alonso Díaz Moreno 25. märtsil 1555 – nagu kohalikud uhkusega külastajatele meelde tuletavad: kaheksa aastat enne Caracast. See oli esimene Hispaania asula Venezuela keskosas ja selle ametlik nimi oli Nuestra Señora de la Asunción de Nueva Valencia del Rey. Nime sai see Hispaania Leóni provintsi Valencia de Don Juani järgi. Encomiendad andsid piirkonnas elavad indiaanlased Hispaania asunike kontrolli alla. Nad hakkasid põliselanikke kõige viljakamalt maalt välja tõrjuma, kuid hakkasid ka nendega abielluma.
Vabadussõda. XIX sajandil.
Alexander von Humboldt külastas linna veebruaris 1800. Humboldt kirjutas, et linnas on 6000–7000 elanikku.
Iseseisvusmeelne kongress kuulutas Valencia riigi pealinnaks 9. jaanuaril 1812. Samal aastal saabusid Domingo de Monteverde väed Venezuelasse ja Hispaania taastas oma domineerimise riigis. Monteverde saatis kongressi laiali.
1814. aastal piiras väejuht Boves linna. Iseseisvusvalitsus alistus. 10. juulil korraldas Boves tema auks peo. Üllataval kombel hakkasid tema väed tapma kõiki iseseisvusliikumise juhte. Bovesi sõdurid vägistasid lüüa saanud naisi.
13. jaanuaril 1830 kutsus Venezuela tsiviil- ja sõjaväeülem Gran Colombias kindral José Antonio Páez kokku asutava kongressi. Páez tahtis ära kasutada elanikkonna rahulolematust, kes ei tundnud end Bogotás esindatuna. Kongress toimus Valencias 6. maist kuni 14. oktoobrini 1830. Tulemuseks oli Venezuela Vabariigi loomine. Venezuela pealinnaks sai Valencia.
Chávezi ja Maduro režiim.
Alates 2002. aastast on Valencias toimunud palju meeleavaldusi väejuht Chavezi valitsuste ja seejärel tema järglase Maduro vastu. 2017. aasta veebruari meeleavaldustel tapsid politsei ja valitsust toetavad bändid tüdruku ja vigastasid teisi. 13. märtsil 2014 hukkus kolm inimest.
Majandus.
Valenciat peeti enne 1999. aastat Venezuela tööstuslinnaks. Alates sellest sajandist on selle majandus kokku kukkunud. Siiski on see üks olulisemaid majanduskeskusi.
Väga oluline väljaränne toimub alates 2017. aastast Venezuela majanduskriisi ja poliitiliste repressioonide tõttu.
Loodus.
Linn asub 479 meetri kõrgusel merepinnast orus, mida ümbritseb Cordillera de la Costa. Linnast ida pool asub Venezuela suuruselt teine ​​järv Valencia järv, millesse suubub Cabriales. See jõgi voolab ka läbi linna. Kaugus pealinnast Caracasest on 180 km.
Kliima.
Valencias on oma laiuskraadi ja mereläheduse tõttu suhteliselt soe temperatuur. Aasta keskmine temperatuur on 26 °C, (23,3 °C varjus, maksimaalselt 32,6 °C ja minimaalselt 18,5 °C. Linn asub 479 meetri (1572 jala) kõrgusel merepinnast. Tuuled vähendavad pärastlõunal temperatuuri.
Haldusjaotus.
Valencia vald on jagatud järgmisteks linnaosadeks:
Mitmed naaberlinnad on Valenciaga ühinenud.
Ida poole: Los Guayos (149.606 elanikud) ja San Diego (93.257 elanikud)
Edelela poole: Tocuyito (129.937 elanikud) ja Municipio Libertador Independencia (36.229 elanikud).
Huvipakkuvad saidid.
Kunstikeskused.
Valencia linnateater: see on Carabobo peamine teater. See valmis 1895. aastal, järgides tolleaegse Prantsuse teatrite arhitektuuri.
Transport.
Kiirteed ühendavad Valenciat idas Caracase, põhjas Puerto Cabello ja idas Barquisimetoga.
Autosõit Valenciast Puerto Cabellosse kestab umbes 30 minutit. Mõlema linna vahel on bussid, kuid liinid on ebaregulaarsed.
Bensiinipuudus on viimasel paaril aastal Maduro valitsuse ajal suurenenud.
Valencias on metroosüsteem. Ehitus algas 2007. aastal, kuid on riigi majandusliku ja poliitilise kokkuvarisemise tõttu korduvalt edasi lükatud. Linna lõunaosast kesklinna on 9 jaama.
Bussid on peamine massitranspordivahend.
Seal on rahvusvaheline lennujaam, Arturo Michelena rahvusvaheline lennujaam.
Haridus.
Carabobo ülikool on Venezuela üks olulisemaid avalik-õiguslikke ülikoole. Valencia ülikool asub Naguanaguas, Valenciast põhja pool.
Teised kõrgkoolid on keskuse Tehnikaülikool (UNITEC), Arturo Michelena Ülikool (UAM), Jose Antonio Paezi Ülikool (UJAP), Alejandro de Humboldti Ülikool (UAH), Relvajõudude Polütehniline Eksperimentaalne Ülikool (UNEFA). La Isabelicas, riiklikus koolitus- ja haridusinstituudis (INCE) Los Coloradoses, La Isabelicas ja La Quizandas.