Werner Zoege von Manteuffel

Werner Maximilian Friedrich Zoege von Manteuffel VR I/2 (vene keeles Вернер Германович Цеге-фон-Мантейфель; 13. juuli 1857 Määri mõis – 14. märts 1926 Tallinn) oli baltisaksa päritolu tõeline riiginõunik, kirurg (Nikolai II au-ihukirurg) ja Eesti sõjaväearst (kindralmajor-meedik).
Elulugu.
Werner Zoege von Manteuffel sündis Määri mõisniku Hermann Gustav Zoege von Manteuffeli ja Berta Henriette Wilhelmine Parroti pojana. Tema ema vanaisa oli arstiteadlane ja Tartu ülikooli rektor Friedrich Parrot.
W. Zoege von Manteuffel õppis Tallinna toomkoolis 1867–1878, aastatel 1878–1886 õppis ta Tartu ülikoolis kirurgiat ning lõpetas selle arstina, 1886. aastal kaitses samas doktorikraadi. Aastail 1886–1889 oli ta professor Eduard Georg von Wahli assistent Tartu ülikooli haavakliinikus. Ta töötas Tartus eradotsendi (1889), dotsendi (1889–99) ja kirurgiaprofessorina (1899–1918).
Arstiteaduses peetakse Werner Zoege von Mannteuffelit üheks südame- ja veresoonekirurgia rajajaist. 1895. aastal tegi ta esimesena arteri ja alumise õõnesveeni õmbluse, 1899. aastal alustas ühena esimestest südame opereerimist laskevigastuste korral ning 1903. aastal eemaldas esimesena südamest kuuli. Ta kirjutas teadustöid soolestiku läbimatuse, pimesoolepõletiku ja välikirurgia teemal.
Ta avaldas 1897 (teistel andmetel 1907) artikli, milles esimesena maailmas soovitas kirurgidel kanda kummikindaid ja neid enne kasutamist vees keeta. Sel ajal opereeris enamik arste paljakäsi või kandsid selliseid kindaid, mis olid puuvillast, nahast või mõnest muust imavast materjalist.
Vene-Jaapani sõjast 1904–1905 võttis ta osa sanitaarkolonni ülemana ja Punase Risti kirurgi-konsultandina. Haavatute transpordiks väliolukorras soovitas ta Vene-Jaapani sõja kogemuste alusel kasutada soome käru-vankrit, selle eest pälvis ta 1907. aastal Rahvusvahelise Punane Risti preemia.
Pärast sõda jätkas ta tööd Tartu Ülikooli haavakliiniku juhatajana, avaldas hulga teaduslikke töid ja oli paljude doktoridissertatsioonide juhendaja. Tema õpilasi, hilisemaid teadlasi ja kirurge töötas mitmel pool Venemaa ja Lääne-Euroopa ülikoolides. 1905. aastal valiti ta Tartu Ülikooli kirurgiakliiniku juhatajaks. Ka Nõukogude kirurg Nikolai Burdenko oli W. Zoege von Manteuffeli õpilane. Aastatel 1906 ja 1912 oli W. Zoege von Manteuffel Venemaa Punase Risti esindaja Genfi konventsiooni alusel nõupidamisel Londonis ja Chicagos.
Tema juhatusel rajati Tartusse Toomemäele 1913. aastal Romanovite dünastia võimuletuleku 300. aastapäevaks Inglisilla vastu Kuradisillaks nimetatav jalakäijate sild. Samuti püstitati Toomemäele tema aktiivsel toetusel kirurg Ernst von Bergmanni mälestussammas.
Tartu ülikoolis töötas ta 1918. aastani, mil siirdus elama Tallinna, tegutsedes erapraksises peamiselt plastilise kirurgia alal.
Esimeses maailmasõjas osales Zoege von Mannteuffel Venemaa Punase Risti sanitaarjuhina ning hiljem Looderinde kindralkonsultandina. Vabadussõja ajal töötas ta 1918–1920 Tallinnas vabatahtlikult sõjaväearstina. Nende teenete eest pälvis ta Vabadusristi.
Pärast 42-aastast tegevust arsti ja teadlasena läks ta 1924. aastal pensionile. 1925. aastal kolis ta Tallinna, kus järgmisel aastal suri, kui teda teel patsiendi poole tabas südameatakk. Ta maeti Kopli kalmistule, mis nõukogude ajal hävitati.
Werner Zoege von Mannteuffeli huvide sekka kuulusid loodusearmastus, maalikunst (enamasti maalis ta merevaateid), purjesport (ta oli Tallinna jahtklubi kommodoor), viimastel eluaastatel musitseerimine ja helilooming.
Perekond.
Ta abiellus 1888. aastal Peterburis sündinud Anna (Anita) de Vriesiga (1864–1918), kes oli Franz de Vriesi (suri 1883) ja Anna von Kügelgeni tütar. Nende 1891. aastal Tartus sündinud tütar Elisabeth (Else) Zoege von Manteuffel abiellus 1918. aastal Tartus ajalehe Revalsche Zeitung hilisema peatoimetaja ning Eesti ja Saksamaa poliitiku Axel de Vriesiga (1892–1963).
Mälestuse jäädvustamine.
Manteuffeli 150. sünniaastapäeva puhul avas Määri Küla Selts 6. juulil 2007 Määri mõisapargis Werner Zoege von Manteuffeli mälestuskivi. Monumendi rajamise algatas külaselts, plaadi autor on Joel Petrov. Kivi pärineb Pudivere külast Uuetoa talu põllult ning vajaliku raha 6500 krooni andis Väike-Maarja vald. Avamisel osalesid ka Mannteuffeli sugulased Saksamaalt. Ürituse puhul müüdi Väike-Maarja postkontoris ja Määri mõisapargis postkaarte, mille sünniaastapäevaks andis välja Eesti Post, samuti tembeldati neid eritempliga.
Sünniaastapäevaks 2007. aastal avaldas trükise "Maximilian Friedrich Werner Zoege von Manteuffel" Tartu Ülikool, samuti ilmus Heino Rossi ülevaatlik brošüür "Kirurg Werner Zoege von Manteuffel". Tartu Ülikooli kirurgiakliinikus toimus ka mälestuskonverents.
Werner Zoege von Manteuffel figureerib Tõnu Õimu ajaloolises jutustuses "Salauksed avanevad" (Tallinn: Canopus, 2012).