Freienfeld

Freienfeld (itaalia: "Campo di Trens") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost põhjas. Valla pindala on 95,3 km².
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2668 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 95,85% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,79% itaalia keelt ja 0,36% ladiini keelt.
Geograafia.
Freienfeld paikneb Eisacki orus 24 km Brixenist põhjas ja 6 km Sterzingist lõunas piki Riigimaanteed SS 12, kus org avaneb, just enne Maulsi, jõudmisel Sterzingi tasandikule. Trensi algne tuumik paikneb kõrgel positsioonil "Trensi harja" idaküljel, samas küla on kujunenud allapoole riigimaantee juurde, kaugemal on Brenneri raudtee, Eisacki jõgi ja kiirtee A22. Valda kuuluvad ka külad Stilfes ja Mauls, esimene tasandikul Trensi ees jõe taga, teine 5 km lõunas samanimelise oru sissepääsus.
Naabervallad.
Freienfeld külgneb järgmiste valdadega: Franzensfeste, Ratschings, Mühlbach, Sarntal, Pfitsch ja Sterzing.
Frazioned.
Vallas on järgnevad "frazione"d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Egg (Pruno), Elzenbaum, Flans (Flanes), Mauls (Mules), Niederried (Novale Basso), Pfulters (Fuldres), Ritzail (Rizzolo), Sprechenstein (Castelpietra), Stilfes (Stilves), Trens ja Valgenäun (Valgenauna).
Ajalugu.
Päritolu.
Koht oli asustatud juba eelajaloolisel ajal, nagu näitavad arheoloogilised leiud Püha Valentini kirikus Valgenäunis, samas kui Freienfeldist leiti Rooma ajastust Septimius Severuse verstaposte aastast 201; Aurelia Ruffino hauakivi ja valgusjumal Mithrasele pühitsetud püha kivi leiti Mulesist. Aastal 450 tungisid lõunasse rändamisel territooriumile bajuvaarid. 827. aastast pärit dokumendis kingib Quartino oma vara (sealhulgas Stilfesi ja Trensi külad) Innicheni kirikule, samas aastal 990 annetas Adalbert von Stilfes Brixeni piiskopkonnale Stilfesi, Niederriedi, Maulsi külad ja külgnevad orud.
1100. aastal usaldas piiskopivõim Stilfesile Eisacki oru haldamise Rafeinsteini lossi baasil; 1200. aastal, seoses perekonna hääbumisega, andis piiskop volitused Traustonile, kes sai lääniks Sprechensteini lossi. 1525. aastal talurahvarahutuste aegu rüüstati Stilfesi kirikut mitu korda.
Aastast 1809.
Augustis 1809 Tirooli ülestõusu ajal püüti varitsusest "Grassesteini" juures tiroollaste poolt kinni 500 saksi, kes võitlesid Prantsuse Reini vägedes, kättemaksuks süüdati Flansi küla.
Aastal 1849 tehtud kogukonnamaa reorganiseerimine vähendas valdu üheksalt kolmele: Stilfes, Trens ja Mauls. 18. oktoobril 1928 ühendati kolm valda seadusega üheks Freienfeldi vallaks.
Maulsi küla lähedal toimus üks “Vallo Alpino Littorio in Alto Adige” kaitsmistest, Benito Mussolini soovitud punkrid, mis moodustasid Maulsi tõkke. Teise maailmasõja lõpul tabas piirkonda raudteesilla ja laskemoonalao (Stilfesis) pommitamine.
Freienfeldi vald ühines aastal 1967 Eisacktali orgude ühendusega aastani 1979, et luua üheskoos teiste valdadega Wipptali ringkonna ühendus.
Vaatamisväärsused.
Sakraalarhitektuur.
Pühamu Maria Trens.
Trens on ka palverännakupaik, kirik on pühitsetud imelisele pildile “Laviini Jumalaema”, iidsele puukujule “Seisev madonna ja laps” aastast 1470. Legendi kohaselt leidis talunik nikerdatud puukuju maalihke prahi hulgast ja kandis selle oma koju. Järgmisel päeval leiti kuju kabelist ja inimesed hakkasid seda austama. 1345. aasta 10. septembri dokumendis on esmamainitud Trensi kirikut, aastal 1407 määras perekond Trauston iganädalase missa pidamise kirikus teisipäeviti. Praegune kirik ehitati aastal 1498 hilisgooti stiilis kahe peasissepääsuga; Stilvesi preester sai 1482. aastal 12 kardinalilt ehitamise hõlbustamiseks “littera indulgentiarum”. Trensi praostkonna kaplan sai aastal 1648 ülesande pidada Trensis missat iga päev ja palverännakud kirikusse suurenesid. “Jumalaema kabel” pühitseti 29. märtsil 1728, ja leidis koha löövi vasakul küljel koos seinaga, mis kaetud arvukate pühendusega annetustega. 18. sajandi keskpaigas läbis kirik barokkstiilis restaureerimise Joseph Adam von Mölki kava kohaselt. Imeline pilt krooniti aastal 1928 ja kirikust sai kihelkonnakirik aastal 1939.
Stilfesi Püha Peetruse kihelkonnakirik.
Iidne kiriklik keskus on Stilfes, mis on ikka veel küla peamine kirik. Kirik on pühitsetud pühale Peetrusele ja seda on esmamainitud 827. aastal. Praegusel imposantsel kirikul on üks lööv ja kaks külgaltarit peaaltari kõrval. Sisemus on kaunistatud hilisbaroki stiilis ja freskod on teinud Christoph Brandstätter. Koor asub esisissepääsu kohal ja sale kellatorn ehitati aastal 1568.
Maulsi Püha Oswaldi kihelkonnakirik.
Esimene kirik ehitati Maulsi 1329. aastal. Praegune kirik on pühitsetud pühale Oswaldile ja see paistab silma imposantse kivist kellatorni poolest koos katusekiivriga. Sisemised freskod on maalinud 18. ja 19. sajandi erinevad meistrid.
Kindlused.
Welfensteini loss.
Welfenstein on eraloss Maulsi külast põhjas. Ehitati 13. sajandil Eisacki jõe äärde, kust oli võimalik liiklust kontrollida. Aastal 1918 hävis tules, kuid ehitati üles.
Reifensteini loss.
Refeinsteini loss asub Sterzingist lõunas, kalju otsas Sprechensteini lossi vastas. See on üks vanemaid losse Lõuna-Tiroolis, ehitatud 12. sajandi paiku.
Majandus.
Tööstus.
Freienfeldi territooriumil asub "Wolf System", Euroopa rahvusvaheline tööstus ehitussüsteemide valdkonnas elamu-, tööstus-, äri- ja põllumajandussektoris. Firma võitis pärast 2009. aasta maavärinat ühe lepingu ja on tarninud 500 eluasemeühikut L’Aquilasse. Freienfeldi tehas annab tööd 200 inimesele.