Kultuuriministeerium

Kultuuriministeerium on Eesti ministeerium, mille valitsemisalas on riigi kultuuri-, spordi- ja muinsuskaitsetöö korraldamine ja kunstide edendamine, riigi meedia- ja audiovisuaalpoliitika, lõimumiskava rakendamise koordineerimine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine.
Struktuur.
Ministeeriumi juhib kultuuriminister, kelleks alates 2023. aasta 17. aprillist on Heidy Purga. 
Kultuuriministeeriumil on neli põhivaldkonda: kunstid, kultuuriväärtused, sport ja kultuuriline mitmekesisus. Ministeeriumi struktuuriüksuste tööd, valitsemisalas olevate riigiasutuste tegevust ning ministeeriumi asjaajamist juhib kantsler. 
Kultuuriministeeriumi kantslerid on olnud
Kolme asekantsleri valdkondadeks on kultuuriväärtused (Merilin Piipuu), sport (Tarvi Pürn) ja kultuuriline mitmekesisus (Eda Silberg).
Ministeeriumi osakonnad on järgmised:
Alates 2023. aasta 1. jaanuarist tegutseb ministeeriumi struktuuriüksusena ka UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon. Seni tegutses organisatsioon sihtasutusena, mille asutajaõigusi teostas Kultuuriministeerium.
Kultuuriministeeriumi hoone.
Kultuuriministeerium asub Tallinna südalinnas Eesti ühes imposantsemas 20. sajandi ehitises – juugendstiilses, rahvusromantika ja uusklassitsismi sugemetega endises büroo-üürimajas. Ministeeriumi hoone aadress on Suur-Karja tänav 23. 
Rahvusvahelise konkursi võitnud soome arhitekti Eliel Saarineni projekteeritud viiekorruseline hoone valmis Suur-Karja, Väike-Karja tänava ja Pärnu maanteega piiratud krundil Tallinna Vastastikuse Krediitühisuse eestvõtmisel 1911–1912. Hoonet nimetatakse ka Saarineni Majaks.
Kitsastesse piiridesse kokkusurutud kinnistuala tingis hoone omapärase ja Eestis ainulaadse arhitektuurse lahenduse kolmel tasandil siseõuega, mis panduste kaudu on ühendatud külgnevate tänavatega.
Algselt kaunistasid hoonet 1913. aastal ärklite peale paigutatud, kujur Jaan Koorti loodud egiptuspärased betoonist dekoratiivskulptuurid, mis kõrvaldati 1921. aastal.
II korrusel Suur-Karja tänava pool, praegustes Kultuuriministeeriumi ruumides, paiknesid stiilse tammevoodri ja -mööbliga pangaruumid, mitmed erabürood ning Laenu-Hoiu Ühisus. Algsest interjöörist on tänini peaaegu muutmatul kujul säilinud sissekäik koos trepikojaga. Maja ülakorrustel olid korterid, alumisel suurte vitriinakendega korrusel äriruumid, on oma funktsiooni säilitanud siiani.
Kultuuriministeerium loodi 27. aprillil 1953 ning paikneb samas hoones tänini. 1988. aastal reorganiseeriti ministeerium Eesti NSV Riiklikuks Kultuurikomiteeks. 1990. aastal taasloodi Kultuuriministeerium. 1992. aasta hilissügisel ühendati kaks ministeeriumi ühtseks kultuuri- ja haridusministeeriumiks. 1996. aastast sai kultuur kui eriomane ja spetsiifiline valdkond taas omaette ministeeriumi. Kultuuriministeeriumi hooneansamblis asuvad ka Eesti Kultuurkapital, Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus, Eesti Muusikanõukogu, Eesti Interpreetide Liit ja Eesti Teatri Agentuur.
Valitsemisala asutused.
Kultuuriministeeriumi valitsemisalas on üks valitsusasutus (Muinsuskaitseamet).
Ministeeriumi valitsemisalasse kuulub 2025. aasta seisuga veel seitse hallatavat asutust: Eesti Lastekirjanduse Keskus, Eesti Rahva Muuseum, Eesti Rahvakultuuri Keskus, Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, Vana-Võromaa muuseumid, Võru Instituut; neli avalik-õiguslikku juriidilist asutust: Eesti Kultuurkapital, Eesti Rahvusringhääling, Rahvusooper Estonia, Eesti Rahvusraamatukogu; ning 38 riigi asutatud sihtasutus.