Siseaudit

Siseaudit on sõltumatu, objektiivne kindlust- ja nõuandev tegevus, mis on kavandatud väärtuse lisamiseks ja organisatsiooni tegevuse täiustamiseks. Siseaudit aitab kaasa organisatsiooni eesmärkide saavutamisele, kasutades süsteemset ja korrakohast lähenemist, et hinnata ja täiustada riskijuhtimise, kontrolli ja üldjuhtimise mõjusust. 
Siseauditi missioon on kasvatada ja hoida organisatsiooni väärtust, tagades riskipõhise ja objektiivse kindluse andmise, nõuanded ning tervikvaate. 
Siseaudiitorid juhinduvad oma tegevuses Rahvusvahelise Siseaudiitorite Instituudi (IIA) rahvusvahelistest kutsetegevuse raampõhimõtteist (IPPF – "International Professional Practices Framework"). Raampõhimõtted koosnevad siseauditi missioonist, aluspõhimõtteist, eetikakoodeksist, definitsioonist, standardeist ja nende rakendussuuniseist ("implementation guidance") ning täiendavaist juhiseist ("supplemental guidance").
Siseauditeerimise kutsetegevuse aluspõhimõtted
Soovituslikud juhised on abiks siseaudiitori kutsetegevuse aluspõhimõtete, siseauditi definitsiooni, eetikakoodeksi ja standardite rakendamisel. Siia kuuluvad kõik tegevusjuhendid ("practice guides"), üldised tehnoloogia auditeerimise juhised ("Global Technology Audit Guides – GTAG") ning IT riskide hindamise juhised ("Guides to the Assessment of IT Risks – GAIT"). 
Rakendussuunised on üksikasjalikumad kui senised tegevusjuhised, aidates siseaudiitoril saavutada rahvusvaheliste standarditega vastavus.
Täiendavad juhised annavad detailseid juhtnööre siseauditeerimise kutsetegevuse elluviimiseks.
Eetikakoodeks.
Eetikakoodeksi eesmärk on edendada siseauditi kutseala eetilist kultuuri. Eetikakoodeks on siseauditi kutseala jaoks vajalik, sest siseaudit põhineb usaldusel. Eetikakoodeksi kaks olulist osa on põhimõtted ja käitumisreeglid, mis mõlemad järgivad kõlbelisus, objektiivsus, konfidentsiaalsus ja kompetentsus. 
Põhimõtted, mille järgimist siseaudiitoreilt oodatakse.
Siseaudiitorite käitumisreeglid:
Siseaudit Eestis.
Eesti siseaudiitoreid ühendab Eesti Siseaudiitorite Ühing. Siseauditi kutsetegevust on Eesti valitsussektoris korraldatud 2001. aastast. Kohalikes omavalitsusüksustes kehtestati siseaudiitori kutsetegevust korraldav õigusraamistik 2013. aastal.
Siseauditi kutseala reguleerivad õigusaktid on:
Siseauditi kutsekvalifikatsiooni süsteemi raamistik on kehtestatud audiitortegevuse seadused, kus on kirjas ka nõuded siseaudiitoritele, nende tegevuse õiguslikud alused, kutsetegevuse õiguslikud alused ja kutsetegevuse kvaliteedi järelevalve alused. Siseauditi kutsekvalifikatsiooni süsteem hõlmab kutsestandardeid; kutseeksamite süsteemi; siseauditi üksuse kvaliteedi enesehindamist ja välishindamist; Rahandusministeeriumi järelevalvetegevust ja siseaudiitorite kutsekomisjoni nõuandvat tegevust.
Siseauditi aruanded.
Siseaudiitorid peavad töö tulemustest aru andma ning koostavad iga auditi lõpus aruande, milles võetakse kokku järeldused, soovitused ja juhtkonna vastused või tegevuskavad. Aruandluses tuleb esitada töö eesmärgid, ulatus ja tulemused. 
Siseaudiitoritel soovitatakse rahuldavat sooritust töö aruandluses tunnustada. Siseauditi juht peab tulemustest aru andma asjakohastele osapooltele. Tema vastutab töö lõpliku aruande väljastuseelse läbivaatamise ja heakskiitmise eest ning otsustamise eest, kellele ja millisel viisil seda levitatakse. Kui siseauditi aruanne väljastatakse organisatsioonivälistele osapooltele, tuleb aruandluses selgelt märkida selle jagamise ja kasutamise piirangud. 
Auditi aruanne peab olema täpne, objektiivne, selge, lakooniline, konstruktiivne, täielik ja õigeaegne. 
Auditiaruandel võib olla kommenteeritud kokkuvõte ehk osa, mis sisaldab tuvastatud puudusi ja nendega seotud soovitusi või tegevuskavasid ning lisateavet. Iga auditi aruande järelduse osa võib sisaldada viit elementi, mida mõnikord nimetatakse ka 5 C-ks:
Koondarvamuse korral peab aruandlus sisaldama:
Negatiivse koondarvamusepõhjused peavad olema välja toodud.
Auditi aruandes võib kasutada väidet, et tööd on "läbi viidud vastavuses Rahvusvaheliste siseauditeerimise kutsetegevuse standarditega" ainult siis, kui kvaliteedi tagamise ja täiustamise programmi tulemused seda väidet toetavad. Kui lõplikus aruandluses on oluline viga või kajastamata jätmine, siis peab siseauditi juht edastama korrigeeritud informatsiooni kõikidele osapooltele, kes esialgse aruande said.