tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Brixlegg

Brixlegg on linn (1927) ja vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 534 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2900 inimest. Linn asub Alam-Inntalis ja Alpbachtali suudmes.
Naabervallad.
Alpbach, Kramsach, Radfeld, Rattenberg, Reith im Alpbachtal, Wildschönau
Ajalugu.
Linna on esmamainitud kui "Prisslech" 788. aastal, kuigi asustust peetakse palju vanemaks.
Majandus.
"Montanwerke Brixlegg AG" on ainus vasetootja Austrias ning tegeleb vase ja teiste väärismetallide tagasisaamisega vaseutiilist ja muudest vasesisaldusega sekundaarmaterjalidest. Esimesed ülestähendused vase ja hõbeda rafineerimistehasest Brixleggis pärinevad aastast 1463. 20. sajandi alguses, maagi kaevandamise vähenemise järel Tiroolis, muutus toodang vase tagasisaamiseks vanametalli sulamitest.
Muud tööandjad on tekstiilitööstus (1954. aastal asutatud "Giessweini" firma), pudeldatud mineraalvee ja mittealkohoolsete jookide tootja ("Silberquelle") ja turism (rõhuasetusega taliturismile).
Sport.
Paigas on suur väline rulaväljak, mis korraldab ka rahvusvahelisi võistlusi.
Ebbs

Ebbs on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 475 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 40 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 5480 inimest.
Asend.
Ebbs paikneb Alam-Inntalis Kufsteini lähedal, Innist idas Kaiseri mägede jalamil. Ebbs on üks suuremaid valdu Kufsteini ringkonnas. Lisaks on see üks suuremaid külasid Tiroolis ja kuna see on 475 m üle merepinna, on see ka madalaim küla Tiroolis. Inn kujundab piiri Baieriga.
Mõõtesüsteem

Mõõtesüsteem on tehniline mõõtmissüsteem, mis on tavaliselt ette nähtud kasutamiseks tööstuslikus keskkonnas või teadusuuringutes. Väga olulised kasutusalad on ka kosmoseuuringud ja biomeditsiin, kus enamik biomeditsiinitehnilisi lahendusi kujutab endast teatavat mõõtesüsteemi.
Tänapäevased mõõtesüsteemid on ülekaalukalt elektroonsed, kuigi sisaldavad vajaduse korral ka elektrilisi ja mitteelektrilisi osi.
Mõõtesüsteem koosneb mõõtevahenditest, mis on ühenduskaablite või sidevahendite abil ühendatud mõõteandmete vastuvõtjaga, mis registreerib ja töötleb mõõteandmeid ning milleks tavaliselt on arvuti.
Mõõtesüsteemid on mõõteelektroonika üks kõige olulisemaid rakendusi.
Mõõtesüsteemi osade vahelise side pidamiseks on kasutusel kas juhtmetega või juhtmeteta sidevahendid. Teatud juhtudel kasutatakse sidevahendiks Ethernetti või Internetti. Varem on selleks kasutatud mitmeid spetsiaalseid liideseid nagu seda olid HP-Bus ja muud sellel baseeruvaid lahendused 1970. aastatel (IEC Instrument Bus), CAMAC veelgi varasemast perioodist, ning arvutite interfeisse (ühendussiine/ühissiine).
Mõõtesüsteem võib olla automaatikasüsteemi osa.
Tuntuimad mõõtesüsteemid on tehnoloogiliste protsesside iseloomulike parameetrite mõõtesüsteemid, näiteks ehitusmaterjalide tööstuses ja keemiatööstuses, aga ka hoonetesse sisse ehitatud mõõtesüsteemid hoonete sisekliima jälgimiseks ja juhtimiseks.
Mõõtesüsteemid võivad olla ka hajusa struktuuriga (ilma keskse juhtimiseta).
Erilise osa mõõtesüsteemidest moodustavad biomeditsiiniliste mõõtmiste süsteemid (alates patsiendi monitooringu süsteemidest).
Kahtluskoolkond

Kahtluskoolkond on Paul Ricœur'i välja pakutud fraas, mille eesmärk oli tabada ühist joont, mis läbiks 19. sajandi mõjukaimate saksa kultuuriruumi mõtlejate Marxi, Freudi ja Nietzsche kirjutisi. Ta nimetas noid kolme "peakahtlustajateks". Too nii-nimetatud koolkond (sekundaarses kirjanduses teatud ka kui kahtlustatavuse hermeneutika) piiristas tuvastuvuse ja taju tasakaalu "seletuse" ja "mõistmise" vahel, mis omakorda kehtestas esituse väljendusi.
Suure-Jaani voorestik

Suure-Jaani voorestik on voorestik Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Voorestik on kirde-edelasuunaline. Voorestiku voorete suhtelised kõrgused on kuni 10 m ja pikkused kuni 2,2 km. Voorestiku üks voori on Vingissaare voor.
Vryheid

Vryheid on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas, AbaQulusi valla halduskeskus.
Vryheid asutati 1884. aastal. Linn oli 1884–1888 eksisteerinud buuride Uue Vabariigi (Nieuwe Republiek) pealinn. 'Vryheid' tähendab Afrikaani keeles 'vabadus'.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vryheidi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 84,51%, valgeid 12,14%, värvilisi 1,74%, India või Aasia päritolu inimesi oli 1,32% ja teisi 0,28%. Suulu keelt pidas emakeeleks 79,84% elanikest, afrikaani keelt 10,21%, inglise keelt 6,20%, ndebele keelt 0,94% ja tsvana keelt 0,57%.
Tornimägi (Pärnu maakond)

Tornimägi (ka Sõjamägi) on luide Pärnu maakonnas Luitemaa looduskaitsealal. Luite kõrgus on 34 meetrit üle merepinna ja on sellega kõrguselt Eesti teine luide (esimene on Tõotusemägi, millel on kõrgust 40 m üle merepinna).
2004 püstitati luitele vaatetorn.
Samas paigas asus kartograafilistel ülesannetel püstitatud torn ka juba 1904. aastal.
Tornimäelt kulgeb läbi Rannametsa-Tolkuse looduse õpperada.
Tõotusemägi

Tõotusemägi on luide Pärnu maakonnas Luitemaa looduskaitsealal. Luite kõrgus on 40 m üle merepinna (jalamilt mõõdetuna 29 m) ja on sellega Eesti kõrgeim luide.
Elektriliste suuruste mõõtmine

Elektriliste suuruste mõõtmine on mõõtmise liik, mille käigus mõõdetakse elektrilisi suurusi või elektriahelate parameetreid.
Põhilisteks mõõdetavateks elektrilisteks suurusteks on pinge U ja vool I.
Vahelduvpinge ja vahelduvvoolu korral võivad pinge ja/või vool olla kompleksarvulised suurused.
Voolu mõõdetakse reeglina vooluahelasse ühendatava šundi või vahelduvvoolu korral ka voolutrafo abil.
Põhilisteks elektriahela parameetriteks on takistus või juhtivus alalisvoolu jaoks ja impedants Z või kompleksjuhtivus Y vahelduvvoolu jaoks.
Elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatakse tänapäeval reeglina elektroonseid mõõtevahendeid.
Pinge mõõtmiseks kasutatakse elektronvoltmeetreid.
Elektriliste suuruste (pinge, voolu ja takistuse) mõõtmise universaalsed vahendid on multimeetrid. Multimeetrid võivad sisaldada ka impedantsi reaktiivse komponendi mõõtmise vahendeid, tavaliselt induktiivsuse L ja/või mahtuvuse C mõõtmise vahendi kujul.
Olemas on ka spetsiaalsed impedantsi või kompleksjuhtivuse mõõtmise seadmed. Sellised mõõteseadmed on komplekstakistuse mõõtesillad, komplekstakistuse või kompleksjuhtivuse kompensaatorid, jm. elektrilised või elektroonsed mõõtevahendid.
Anne Salak-Horina

Anne Salak-Horina (sünninimi Anne Salak, aastast 1985 Anne Horina; sündinud 2. augustil 1959 Kablis) on eesti ja NSV Liidu kettaheitja.
Ta lõpetas 1981. aastal 4. Kutsekeskkooli Tallinnas.
Ta alustas kergejõustikutreeninguid Tallinna Tööjõureservides Aleksander Lohu õpilasena. Ta võitis 1981. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel kuulitõukes hõbeda ja kettaheites pronksi ning oli heitjate seeriavõistlusel kokkuvõttes teine.
1982. aasta alguses asus ta Moskvasse elama, ta võistles AKSK ridades. Aastal 1986 täitis Tallinnas heitjate seeriavõistlusel Eesti NSV rekordit ületava tulemusega 66.42 suurmeistrinormi, sai Hea Tahte mängudel 10. koha ja oli maailma aasta edetabelis 12. kohal. Tuli 1987 tulemusega 65.74 NSV Liidu meistriks.
Kõpu kõrgustik

Kõpu kõrgustik on kõrgustik Hiiu maakonnas Kõpu poolsaarel. Kõrgustik on tekkelt mandrijääkuhjatis. Kõrgustiku kõrgeim koht on Tornimägi, mille kõrgus on umbes 68 m. Kõrgustikul on mitmeid luited, näiteks Rebastemäed.
Tõstamaa-Varbla kõrgustik

Tõstamaa-Varbla kõrgustik on Lääne-Eesti madaliku kõrgem ala (kõrgustik); halduslikult jääb Pärnu maakonda. Kõrgustiku kõrgeim koht ei küündi üle 45 m. Kõrgustiku piires eristatakse kolme ala: Varbla ja Tammiste-Koeri suurvoort ning Tõstamaa kõrgendikku.
Vaaksaare kõrgustik

Vaaksaare kõrgustik on Haanja kõrgustiku idapoolne osa. Kõrgustiku kõrgeim koht on Kuksina mägi (212 m üle merepinna).
Erl

Erl on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 476 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,0 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1497 inimest. Vald asub 15 km Kufsteinist põhjas, piiril Baieriga (Saksamaal).
Asustus sai alguse 3. sajandil; Erli on kirjalikult esmamainitud 788. aastal. Külas toimub 1613. aastast alates igal kuuendal aastal passioon. Seal korraldatakse ka palju hiljem asutatud suvist ja talvist Tirooli festivali – see on klassikalise muusika ja ooperi teemaline muusikafestivali, millele pani aluse Gustl Kuhn.
Kirchbichl

Kirchbichl on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 515 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,0 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 5631 inimest. Vald paikneb 10 km Kufsteinist lõunas ja 3 km Wörglist kirdes. Sellel on kuus osa ja selle peamine sissetulekuallikas on tsemenditööstus.
Kramsach

Kramsach on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 520 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 26,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4772 inimest. Vald paikneb 27 km Kufsteinist edelas ja 16,5 km Wörglist läänes, Innist põhja pool. 
Valla peamised sissetulekuallikad on marmor-, puidu- ja klaasitööstused, samuti suveturism. Kramsach on tuntud ka kui Tirooli järveküla, kuna seal on lähestikku kuus järve.
Inga Gaile

Inga Gaile (sündinud 29. juunil 1976 Riias) on läti kirjanik ja lavastaja.
Elukäik.
Ta lõpetas 1993. aastal Riias gümnaasiumi ning õppis 1994–1998 Läti Kultuuriakadeemias kirjandusteooriat, -ajalugu ja -kriitikat. 2012. aastal lõpetas ta teatri- ja teledramaturgia kursuse, aastail 2012–2014 õppis magistrantuuris režii alal.
Ta on avaldanud luulet (sh lasteluulet), näidendeid ja romaane.
Alates 2004. aastast on ta Läti Kirjanike Liidu liige.
Aastail 2018–2024 oli ta Läti PEN-klubi president.
Lifosa

Lifosa on Leedus Kėdainiai rajoonis Kėdainiais aadressil Juodkiškio g. 50 asuv keemiatehas. 
Tehas on üks Ida-Euroopa suuremaid fosforväetiste tootjaid. Aastal 2007 oli seal 1000 töölist.
Vabriku toodangu moodustavad tänapäeval väävelhape, fosforhape, alumiiniumfluoriid ja fosforväetised (diammooniumfosfaat ja monokaltsiumfosfaat (superfosfaat)). Aastal 2015 oli ettevõtte kasum 73,4 miljonit eurot; sellest maksti dividendideks 30 miljonit eurot, 23 miljonit eurot suunati investeeringuteks.
Ajalugu.
Tehase rajamist alustati aastal 1959, tootmine algas aastal 1963. Algselt tootis tehas üksnes väävelhapet, ent detsembrist algas ka fosforväetiste tootmine (superfosfaat). Aastast 1964 hakkas tehas tootma alumiiniumfluoriidi, aastast 1968 lisandus toodangu hulka ka ammofoss. Aastail 1975‒1988 viidi seal läbi põhjalikud uuendustööd; vanad tootmishooned lammutati ja nende asemele rajati uued. Aastast 1985 toodab tehas fosforhapet.
Aastal 1988 sulges tehas Leedu roheliste nõudmisel vanad väävelhappe tootmisliinid ja avas nende asemel uue. See tõi kaasa kopsuvähi juhtumite vähenemise selles piirkonnas. Tehas erastati aastal 1996. Aastast 2000 on tehas Euroopa suurim väävelhappe tootja. Samal aastal avati tehase juures koostootmisjaam võimsusega 25 MW, mis kasutab ära väävelhappe tootmisel eralduvat soojust. Aastal 2002 omandas vabriku aktsiate kontrollpaki vene ettevõte EuroChem, mis on ka tehase peamine toorainega varustaja. Aastal 2004 sai tehas Leedu keskkonnakaitse preemia optimaalseima tootmise eest. Tehas on ka korduvalt võitnud aasta eksportööri tiitli.
Aastast 2013 toetab tehas spordikompleksi Kėdainiai Arena.
Eshowe

Eshowe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas.
Eshowe on asutatud 1880. aastal, linnaõigused sai 1891. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eshowe elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,67%, valgeid 7,41%, värvilisi 4,99%, India või Aasia päritolu inimesi 4,56% ja teisi 0,35%. Suulu keelt pidas emakeeleks 75,82% inimestest, inglise keelt 17,50%, afrikaani keelt 2,89%, ndebele keelt 1,21% ja tsvana keelt 0,52%.
Danmarks Nationalbank

Danmarks Nationalbank ehk Nationalbanken on Taani keskpank. Pank ei ole euroala liige, kuid kuulub siiski Euroopa Keskpankade Süsteemi. Alates panga asutamisest aastal 1818 on Nationalbankeni kui sõltumatu ja usaldusväärse asutuse eesmärk olnud emiteerida Taani valuutat krooni ja tagada selle stabiilsus. Täielik vastutus panga rahapoliitika eest lasub panga nõukogul.
Panga nõukogu koosneb kolmest liikmest ja nõukogu esimehe määrab ametisse kuningas. Ülejäänud kaks liiget määrab ametisse panga juhatus. Alates 2013. aastast on panga juhataja Lars Rohde.
Danmarks Nationalbank täidab kõiki Taani keskvalitsuse võla haldamisega seotud ülesandeid. Vastutuse jagamine on kehtestatud Taani rahandusministeeriumi ja keskpanga vahelise lepinguga. 2016. aasta seisuga oli panga reservide suurus veidi üle 479 miljardi Taani krooni (üle 64 miljardi euro).
Ajalugu.
Panga asutas 1818. aasta 1. augustil kuningas Frederik VI. Erapangale anti esialgu 90-aastane monopol raha emiteerimiseks ja seda pikendati 1907. aastal kuni aastani 1938. Aastal 1914 sai pangast Taani valitsuse ainus pankur ja aastal 1936 muutus pank valitsusest täielikult sõltumatuks.
Panga praeguse peakontori hoone projekteeris tunnustatud taanlasest arhitekt Arne Jacobsen koostöös kaasmaalaste Hans Dissingi ja Otto Weitlingiga. Pärast Jacobseni surma viis hoone ehituse lõpuni tema büroo, uue nimega Dissing+Weitling.
Taani kroone ja Fääri kroone trükiti kuni aastani 2016 Nationalbankeni enda rahatähtede trükikojas. Trükkimine lõpetati 2016. aasta 20. detsembril ja sularaha vähenenud nõudluse tõttu hakati rahatähtede trükkimist korraldama allhanke korras. Seeläbi kärbitakse aastaks 2020 kulusid 100 miljoni krooni võrra.
Logo.
Panga ametlik logo on 19. sajandist pärinev Taani vapp, millel on kujutatud Taani, Schleswigi ja Holsteini embleemi. Viimased kaks piirkonda kaotas Taani 1864. aasta Teise Schleswigi sõjaga ja pank on ainus Taani ametiasutus, mis neid embleeme veel kasutab.
Alates 19. sajandi lõpust kannavad panga vermitud mündid südamekujulist rahapaja märki. Enne seda kasutati Taani kuninga Christian V kuningliku krooniga märki.
Soome järv

Soome järv (ka Soomejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mägestiku külas. Järve pindala on 0,4 ha.
Empangeni

Empangeni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas.
Misjonijaam avati piirkonnas 1851. aastal. Linnaõigused sai Empangeni 1931. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Empangeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,32%, valgeid 5,91%, India või Aasia päritolu inimesi 1,73%, värvilisi 0,81% ja teisi 0,24%. Suulu keelt pidas emakeeleks 84,52% inimestest, inglise keelt 7,86%, afrikaani keelt 3,59%, ndebele keelt 1,33% ja tsvana keelt 0,56%.
Evald Karotoom

Evald Karotoom (ka Karutam, Karrotom; 16. november 1914 Tiilima küla, Paadrema vald, Läänemaa – 9. september 1946 Vorkutlagi vangilaager, Vorkuta, Komi ANSV) oli eesti sõjaväelane (leitnant).
Elulugu.
Karotoom lõpetas 1938. aastal Eesti Aleksandri Alampõllutöökooli agronoomina. Ajateenistuse läbis ta kaitseväes aastatel 1938–1939, 1940. aastal sai allohvitseriks. 1941. aasta oktoobris astus Omakaitsesse ja oli Kaitseliidu Harju maleva V pataljoni rühmaülem Pirital. 1942. aastal viidi ta üle Nissi valda Harju maleva III pataljoni adjutandiks. 
Vahistati oktoobris 1942 Saksa julgeolekuteenistuse SD poolt süüdistatuna saksavastases agitatsioonis ja relvade kogumises. Põgenes SD vanglast Tõnismäel märtsis 1943 (võttes kaasa SS-ohvitseri mundri) ja varjas end Kloostri metskonnas Lüüsi metsavahi Uno Sessmanni juures. Augustis 1943 põgenes Soome, oktoobris 1943 tõi paadiga Eestist ära ka oma naise ja tütre. Lõi side admiral Pitkaga, kes saatis ta 22. augustil 1944 Eestisse ülesandega formeerida löögiüksus. Evald Karotoom oli Pitka löögiüksuse üks komandöre. 
1944. aasta septembri lõpus koondas Karotoom Lüüsi metsavahi juures metsavendade salga. Ta otsis võimalusi Soome põgenemiseks, oli sides Eesti Vabariigi Rahvuskomitee ja Tiefi valitsuse liikmetega. 
Karotoom langes vangi 23. novembril 1944 Tallinnas. Tribunal määras talle 15. novembril 1945 Vene NFSV Krk §58-1a, §58-11 alusel karistuseks 20 + 5 aastat sunnitööd. Ta põgenes 1946. aasta septembris koos poolakast kaasvangiga Vorkutlagist, tabati ja lasti laagri värava ees maha.
Kokstad

Kokstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Harry Gwala ringkonnas.
Kokstad asub Draakonimägede äärealal, 1302 meetri kõrgusel merepinnast.
Asula on rajatud 1869. aastal, linnaõigused sai Kokstad 1892. aastal. Linn on saanud nime griekwa hõimu pealiku Adam Kok III järgi.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kokstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,38%, värvilisi 8,95%, valgeid 2,05%, India või Aasia päritolu inimesi 1,35% ja teisi 0,27%. Koosa keelt pidas emakeeleks 72,86%, inglise keelt 9,10%, afrikaani keelt 6,79%, suulu keelt 5,78% ja sotho keelt 3,32%.
KwaDukuza

KwaDukuza (varem Stanger) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas. 2006. aastal muudeti linna senine nimi Stanger KwaDukuzaks. Paljud valged lõuna-aafriklased kutsuvad linna jätkuvalt Stangeriks.
Suulud rajasid oma asula praeguse KwaDukuza asukohta 1825. aastal. Eurooplastest asunikud asutasid Stangeri 1872. aastal endise suulude asula kohale. Linn on saanud nime Natali asumaa kindralinspektori William Stangeri järgi. Linnaõigused sai Stanger 1949. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaDukuza elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,01%, India või Aasia päritolu inimesi 43,73%, värvilisi 1,89%, valgeid 0,70% ja teisi 0,68%. Inglise keelt pidas emakeeleks 47,72% inimestest, suulu keelt 46,05%, koosa keelt 1,42%, afrikaani keelt 0,90% ja ndebele keelt 0,83%.
Vispel (perekonnanimi)

Vispel on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Vispel (Wispel) on pandud Emmaste mõisas Emmaste kihelkonnas Läänemaal.
Nimede eestistamisel määrati Vispli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Leidmäe (Emmaste vallas 1939. aastal).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vispel alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Ladysmith

Ladysmith on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.
Asula rajati 1850. aastal. Ladysmith on saanud nime Kapi koloonia kuberneri Harry Smith naise Juana María de los Dolores de León Smithi järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ladysmithi elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,34%, India või Aasia päritolu inimesi 15,00%, valgeid 8,26%, värvilisi 2,94% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 64,25% inimesi, inglise keelt 22,77%, afrikaani keelt 6,27%, sotho keelt 2,21% ja ndebele keelt 1,04%.
Lible (perekonnanimi)

Lible on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Lible (Libble) on pandud Kuru mõisas Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nimede eestistamisel määrati Lible uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Juhanson (Seliste vallas 1936. aastal) ja Lilienblatt (Kilingi-Nõmmes 1935. aastal).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Mõõtesild

Mõõtesild on sildlülitusel põhinev takistuse või impedantsi või nende pöördväärtuste juhtivuse ja kompleksjuhtivuse mõõtmise seade.
Lugemi saab võtta otse kui mõõtesild tasakaalustada, või siis arvutada mõõtetulemus tasakaalumõõturi näidu järgi, kasutades silla tundlikkuse väärtust.
Mõõtesillaga analoogiliselt toimib kompensaatorlülitus.
Kompensaator

Kompensaator on takistuse mõõtmise lülitus, mille puhul, analoogiliiselt sildlülitusele, mõõdetava takistuse suurus Rx on lülituse tasakaalu olukorras määratav lülitusse kuuluvate pingeallikate pingete suhtearvuga ja etalontakistuse takistuse väärtusega.
Erinevalt takistussillast saadakse mõõtetulemus Rx aga kompensatsioonipinge Ux ja etalonpinge Ue suhtearvuga läbi korrutatud etalontakistuse Re kaudu.
Juhul, kui etalontakistus on seatav võrdseks mõõdetava takistusega mõõtmise alghetkel või mingi nominaalseks peetava takistusega, toimib selline seade takistuse suhtelise (protsent)muutuse/erinevuse mõõtmise seadmena ehk protsentmeetrina.
Vahelduvpingete kasutamise korral on kompensaatori abil võimalik mõõta ka kompleksset takistust (impedantsi).
Lülituse konfiguratsiooni muutes on võimalik saada ka juhtivusega proportsionaalset mõõtetulemust, seda ka vahelduvvoolu kompensaatori korral.
Elektroonilised termomeetrid

Elektroonilised termomeetrid on termomeetrid, milles keskkonna või keha temperatuurile vastava mõõtetulemuse saamiseks kasutatakse elektroonikalülitusi.
Üks võimalus on kasutada tundliku elemendina termopaari. Elektroonikalülituse ülesandeks on sellisel juhul vaid termopaarist saadava madalanivoolise pingesignaali võimendamine ja vigade korrigeerimine.
Teine võimalus on kasutada temperatuuri mõõtmiseks takistustermomeetrit või termistori. Sellisel juhul võib olla mõõtelülitusena kasutatud ka sildlülitust. Elektroonikalülituse ülesanded jäävad sellisel juhul põhimõtteliselt sarnasteks nendele, mis tal olid termopaari kasutamise puhul. Muutuda võivad üleasannete osakaalud, kuna võimendada on üldjuhul vaja vähem, aga vigade kompenseerimise osakaal on suurem (seda eriti termistori kasutamise puhul).
Kolmanda võimalusena saab kasutada p-n-siirde pingelangu temperatuurisõltuvust. Suhteliselt madalate temperatuuride diapasoonis on sellisel põhimõttel toimivad termomeetrid saanud väga laia leviku (näiteks meditsiinilised termomeetrid).
Numbrilise temperatuuri näidu saamiseks tuleb teostada analoog-digitaal-muundamine. Digitaalses vormis mõõtetulemust saab mõõtevea vähendamiseks vajaduse korral veelgi täpsemini korrigeerida ja vajadusel ümber arvutada teise temperatuuri skaalasse.
Meditsiiniline termomeeter

Meditsiiniline termomeeter on termomeeter, mis on ette nähtud keha temperatuuri mõõtmiseks vahemikus 30 kuni 45 kraadi Celsiuse järgi. Mõõtevahemikud (temperatuuriskaala ulatused) võivad erinevatel termomeetritel olla ka mõnevõrra teistsugused (näiteks alajahtumise mõõtmiseks kasutatavatel termomeetritel alata juba 25 kraadist).
Meditsiiniliste termomeetrite eraldusvõime on tavaliselt 0,1 kraadi (Celsiuse järgi). Ka mõõtetäpsus on neil samas suurusjärgus.
Keha temperatuuri mõõtmiseks viiakse termomeetri tundlik osa (otsik) kontakti kehaga mõõtmiseks ette nähtud kohas (tavaliselt kaenla all või kehaõõntes) näidu väljakujunemiseks vajaliku aja jooksul. Spetsiaalse konstruktsiooniga või muude tehniliste võtetega tagatakse maksimaalse näidu säilimine pärast mõõtmise lõpetamist.
Enamus tänapäeval kasutatavatest meditsiinilistest termomeetritest on elektroonsed termomeetrid ja on numbrilise näiduga. Paljudes nendest on mõõtmise aeg määratud etteantud stabiilsusega näidu väljakujunemisega (näiteks 0,1 kraadi minutis), mille saabumisest kasutajale signaliseeritakse heliga.
Haiglates leiavad kasutamist kontaktivabad elektroonsed termomeetrid, mille puhul kehatemperatuur määratakse keha soojuskiirguse ehk keha infrapunase kiirguse intensiivsuse järgi, mis lähtub kas keha pinnalt (näiteks otsaesiselt) või mõne kehaõõne põhjast (näiteks kõrvast). Need on väga kiiretoimelised ja sobivad suure arvu patsientide kehatemperatuuri kiireks mõõtmiseks. Mõõtmiste täpsuse poolest jäävad need aga praktikas alla kontakttermomeetritele, sest mõõtetulemus sõltub peale keha temperatuuri veel mitmetest kõrvalistest asjaoludest. Paljudel juhtudel on täheldatud kraadi suurusjärku ulatuvaid või isegi suuremaid mõõtevigasid.
Iha (filosoofia)

Iha on ilma igasuguse ettemääratud sihi või eesmärgita, lõputuid vorme võttev muutlik mitteteadvuse osa, mida kapitalismis kasutatakse reklaamitööstuses.
Jacques Lacanil (1901–1981) iha ei pärine seksist, vaid on seotud meie teadvustamatusega (nt soovidega). Seks ei vaigista iha. Ükski meie teadvustatud ihaesemetest, kaasa arvatud seksiobjektid, ei too täielikku rahuldust, mida nad lubavad. Juba Sigmund Freudil seksuaaltung ei leia kunagi täielikku rahuldust. Lacan pidas selle põhjuseks inimkeha allutamist seadustandvale keelele, mis on teadvuse korralduse alus. Kehas tekkiv tühik või iha pole seksuaalne, aga iha püüab lakkamatult seda tühikut täita, kinnitudes mitmesugustele rahuldust pakkuvatele esemetele või nähtustele. Siit vajadus erinevate armumiste või üha uute naiste, tekstide, telefonide, autode ja alkoholi järele. Aga tühikut pole võimalik täita ja ihalemine muudkui jätkub. Tegelikult ongi see eimillegi iha.
Félix Guattari (1930–1992) arvates kapitalismi eesmärk on hõlmata terve maailm, ehk muuta iha viimse jäägini vahetusväärtuseks.
Gilles Deleuzel (1925–1995) kapitalistlik ühiskond on iha ja tootmise metsik, julmalt inimesi ärakasutav ülimasin, milles maad ja inimesed on haagitud kapitalivoogude külge ning määratletud nende järgi vahendina. Inimene pole enam seotud maaga vaid iha kaudu ainulise tarbimismasinaga või hargmaise tarbimisühiskonnaga (globaalkapitalism).
Teoses "Anti-Oidipus" (1972; e.k 2017) Deleuze ja Guattari kirjeldavad kahte iha suunda, paranoidset ja skisoidset. Paranoidsed on vormid ja tervikud (näiteks isamaa, rahvus, rass, aga ka indiviid ise kui tervik). Skisoidsed on ühendamised ja teisendamised, mis jäävad tervikutest ettepoole ning mille varal neid vorme toodetakse. Nende skisoanalüüs ongi iha uute vormidega katsetamine.
Iva on selles, kas iha toodab suletud ühiskonda (sulguvad vormid, inimeste liikumispiirangud, viha, hirmuvalitsus, represseerimine) või avatud ühiskonda (avatud vormid, looming, liikumivabadus, sõnavabadus, kapitalimi ohjamine).
Tongaat

Tongaat on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.
Linn on asutatud 1945. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tongaati elanikest India või Aasia päritolu inimesi 56,75%, mustanahalisi aafriklasi 41,07%, värvilisi 1,20%, valgeid 0,44% ja teisi 0,55%. Inglise keelt pidas emakeeleks 59,33% inimesi, suulu keelt 32,27%, koosa keelt 3,62%, ndebele keelt 1,01% ja afrikaani keelt 0,87%.
GPS-kunst

GPS-kunst on meetod, mis ühendab kunsti, liikumise ja tehnoloogia, kasutades globaalset positsioneerimise süsteemi (GPS).
GPS-kunsti tegemiseks leitakse kaardilt marsruut, mille läbimine võiks tekitada mõne huvitava kujundi. Liikumisteekond salvestatakse naviseadmega.
Tänapäeval piisab GPS-kunsti tegemiseks vaid vajaliku rakendusega telefonist. Oluline võib-olla ka telefoni aku enne korralikult täis laadida, sest pidev satelliitidega suhtlemine kurnab akut.
GPS.
GPS koosneb kolmest osast – satelliitidest, maapealsest juhtimisvõrgustikust ja kasutajaseadmest. Satelliidid edastavad signaale ja navigeerimisandmeid, mis võimaldavad kasutajal mõõta nende pseudovahemikke, et hinnata oma enda positsiooni, kiirust ja aega. Maapealne juhtimisvõrk jälgib ja haldab satelliidisüsteemi.
Naviseade ehk GPS-vastuvõtja püüab ja töötleb satelliitide signaale. Kasutaja teekonnad salvestatakse automaatselt GPS-vastuvõtja mällu ja neid saab hiljem arvutisse laadida, mis oleks joonistamise, skulptuuri või animatsiooni aluseks. Teekond võib olla tasapinnaline (nt kõndimisel) või kolmemõõtmeline (nt lendamisel).
Ajalugu.
"Juba 1800–1400 aastat tagasi lõid inimesed Nazca platool maapinnale kunstiteoseid, mille otstarve ei ole päris selge. Arvatakse, et need olid rituaalirajad". GPS-i abil joonistamise idee viisid esmakordselt ellu kunstnikud Hugh Pryor ja Jeremy Wood, kelle teosed on 13 miili laiune kala Oxfordshire’is, 21 miili pikkuste jalgadega ämblik Port Meadow’s Oxfordis ja "maailma suurim sõna IF" (eesti keeles 'kui'), mille kogupikkus on 537 miili. Nende teekond hõlmas ka Iffleyd Oxfordis, Ifordi Ida-Sussexis, Ifield Roadi Londonis ja Ifoldi Lääne-Sussexis.
Eestis.
Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks kutsuti osalema liikumiskampaanias, mille käigus kanti Eesti hümni sõnad GPS-i abil maakaardile. 24. veebruariks 2018 oli 712 inimest, 8 koera ja üks kass GPS-i abil Eesti hümni maailmakaardile kirjutanud. Hümni kogupikkus tuli üle 300 kilomeetri, sõnad said kaardile paljudes Eesti linnades ja asulates ning ka väljaspool Eestit."
Ballito

Ballito on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas KwaDukuza vallas. Linn asub India ookeani rannikul.
Linn on asutatud 1954. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ballito elanikest mustanahalisi aafriklasi 50,64%, valgeid 42,05%, India või Aasia päritolu inimesi 5,72%, värvilisi 1,22% ja teisi 0,37%. Inglise keelt pidas emakeeleks 42,66% inimesi, suulu keelt 27,05%, koosa keelt 14.95%, afrikaani keelt 9,34%, sotho keelt 0,85%, tsonga keelt 0,65% ja ndebele keelt 0,59%.
Bhisho

Bhisho (kuni 2004. aastani Bisho) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Ida-Kapimaa provintsi halduskeskus.
1981–1994 oli linn Ciskei bantustani pealinn.
7. septembril 1992 avasid Ciskei relvajõud Bhishos tule Aafrika Rahvuskongressi toetajate pihta, kes nõudsid demonstratsioonil demokraatlikke reforme ja üleminekuvalitsuse moodustamist. 28 meeleavaldajat ja 1 sõdur hukkusid. Üle 200 inimese sai haavata.
1994. aastal sai Bisho Ida-Kapimaa provintsi halduskeskuseks.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bhisho elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,31%, värvilisi 1,05%, valgeid 0,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 0,22%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,98%, inglise keelt 3,95%, sotho keelt 0,63%, afrikaani keelt 0,60% ja suulu keelt 0,47%.
Kundl

Kundl on linn ja vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 526 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4202 inimest.
Asend.
Kundl paikneb 7,70 km Wörglist läänes ja 18,30 km Kufsteinist edelas, Innist lõunas ja koosneb 4 osast, nimeliselt Kundl, Liesfeld (põhjas), Saulueg (lõunas) ja St. Leonhard (läänes).
Naabervallad.
Breitenbach am Inn, Radfeld, Wörgl, Wildschönau
Ajalugu.
Kundlist idas on leitud mõned põletusmatused koos muude jäänustega, mis pärinevad La Tène kultuurist, ja on nüüd avalikult eksponeeritud Landesmuseum Ferdinandeumis Innsbruckis.
Kundlit on esmamaininud kataloogis piiskop Arn Salzburgist 788. aastal nimega "ad Quantalas", mis tähendab 'valge jõe ääres'. See peaks olema ka linna praeguse nime algupära. 1213. aastal asus Kundli kindluses aadliliin Kummersbrucker, kindlusest on vaid varemed järgi. 15. ja 16. sajandil omandas kaevandamine tähtsust ja mõned praegused tänavanimed (näiteks "Hüttstraße", "Schieferrollstraße") tõendavad seda veel.
1658. aastal asutas Bartlmä Plank pruulikoja, mis tootis Kundler Bier. See pruulikoda muudeti 1946. aastal farmaatsiaettevõtteks Biochemie Kundl, tänapäeval Sandoz.
Teise maailmasõja ajal hoiti Kundli koopas keiser Maximilian I pronkskuju, mida nüüd näidatakse Hofkirches.
Tänapäev.
Mitmete firmade ümberasumise tõttu 1950. aastatel muutus küla pendeldajate kogukonnaks. Kundli tuntumad ettevõtted on arvatavasti farmaatsiaettevõte Sandoz (endine: "Biochemie"), traktoritehas Lindner ja puidutehas Pfeifer.
Suviti külastab Kundlit palju turiste, kes jalutavad läbi maalilise Kundli kuristiku (saksa keeles "Kundler Klamm)", mis ühendab Kundlit Wildschönau oruga.
Langkampfen

Langkampfen on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 504 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 26,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3910 inimest. Vald paikneb Kufsteini (8 km edelas) ja Wörgli (8 km põhjas) vahel. Nimi tuleb ladina väljendist "longus campus", mis tähendab pikka välja.
Kiire marssimine ruumis

Kiire marssimine ruumis ehk ruumi kiirtejälitus on pildipõhine ruumi visualiseerimine (ingl "image-based volume rendering technique"), mis arvutab 2D-pilte 3D-ruumilistest andmekogumitest (3D-skalaar väljadest). Kiire marssimist ruumis, mis töötleb ruumilisi andmeid, ei tohi segi ajada kiirte väljasaatmisega (ingl "ray casting"), mida kasutatakse kiirtejälituses (ingl "ray tracing"), mis töötleb pinna andmeid. Ruumilises variandis arvutamine ei peatu objekti pinnal, vaid liigub objekti sisse, kus võetakse lugemeid mööda kiirt. Erinevalt kiirtejälitusest ei loo kiirte marssimine sekundaarseid kiiri. Kui rakendus või kontekst on selge, siis mõned autorid kutsuvad seda "kiirte viskamiseks". Kuna kiirte marssimine ei vaja täpset lahendust kiire ja objekti lõikepunkti leidmisele, on see sobilik reaalaja arvutusteks (ingl "real-time computing") paljudes rakendustes, kus kiirtejälitus on liiga aeglane.
Klassifikatsioon.
Kiire ruumis marssimise meetodi saab otse tuletada visualiseerimisvõrrandist (ingl "rendering equation"). Sellega saab saavutada kõrge kvaliteediga visualiseeringuid. Kiire marssimist ruumis klassifitseeritakse pildipõhise ruumi visualiseermis tehnikana, kuna arvutused lähtuvad väljund pildist, mitte ruumilisest sisend andmetest, mida kasutatakse objekti põhiste visualiseermise tehnikatega.
Peamine algoritm.
Oma algelises vormis, kiire ruumis marssimise algoritm koosneb neljast sammust:
Burgersdorp

Burgersdorp (varem "Burghersdorp") on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas, Walter Sisulu valla halduskeskus.
Burgersdorp on asutatud 1846. aastal. Burgersdorp on minevikus olnud afrikandrite ühiskonnaelu, kultuuri ja kirikuelu oluline keskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burgersdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,1%, värvilisi 12,0%, valgeid 9,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 2,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 71,6% inimestest, afrikaani keelt 20,8%, sotho keelt 3,4%, inglise keelt 1,4% ja teisi keeli 2,8%.
Mariastein (Tirool)

Mariastein on väikseim vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 575 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 2,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 347 inimest. Vald paikneb 4 km Wörglist põhjas ja 11,5 km Kufsteinist edelas. Olles juba 15. sajandist palverännaku sihtkoht, muutus see üha enam selleks pärast kohaliku Maarja kuju, mis oli 17. sajandi lõpul Baierisse viidud, tagasitoomist Mariasteini kirikusse. Kogukonna keskuses on 42 m kõrge "Wohnturm", 14. sajandil ehitatud loss kaljupaljandi tipus, milles on 150 astet. Praegu on see muuseum.
Münster (Tirool)

Münster on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 534 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,82 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3289 inimest. Vald paikneb 20 km Wörglist läänes ja 34 km Kufsteinist edelas. See on läänepoolseim vald ringkonnas ja asub Innist põhja pool. Peamised sissetulekuallikad on turism, põllumajandus ja mineraalvee villimise tehas.
Niederndorf

Niederndorf on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 500 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2657 inimest. Vald paikneb 7 km Kufsteinist põhjas ja 2 km Ebbsist põhjas piiri ääres Baieriga Saksamaal. Peamine sissetulekuallikas on põllumajandus. 
Küla on esmamainitud 1230. aastal.
Niederndorferberg

Niederndorferberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 738 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 12,15 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 710 inimest. Vald paikneb 8 km Kufsteinist põhjas ja 3,4 km Ebbsist põhjas piiri ääres Baieriga Saksamaal. Vallal on 6 osa ja see oli varem Niederndorfiga ühendatud. Peamine sissetulekuallikas on piima ja juustu tootmine.
Radfeld

Radfeld on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 512 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 14,32 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2386 inimest. Vald paikneb 1 km Rattenbergist idas, 13 km Wörglist läänes ja 24 km Kufsteinist edelas.
Läbipaistev puit

Läbipaistev puit on uudne puitmaterjal, mis on 90% läbipaistev ning mille mehaanilised omadused on paremad kui tavalisel puidul. 
Kui läbipaistev puit muutub laiemalt kättesaadavaks, asendatakse klaas ja plast tõenäoliselt paljudes valdkondades läbipaistva puiduga, sest puit on vastupidavamam ja biolagunev. Pikaajalisel kasutusel võib probleemiks olla läbipaistva puidu vastupidavus, mis on halvem kui klaasil ja plastil.
Ajalugu.
Läbipaistva puidu lõi 1992. aastal saksa teadlane Siegfried Fink puidu struktuuri analüüsimiseks. 
Kuningliku Tehnikainstituudi professori Lars Berglundi ja Marylandi Ülikooli professori Liangbing Hu koostöös taasavastati läbipaistev puit 2015. aastal. Puidult eemaldati värvus ja mõningad keemilised ained, mille tulemusel muutus puit läbipaistvaks.
Protsess.
Puidu läbipaistvaks muutmisel on kolm etappi.
Esmalt tuleb puidutükki leotada keemistemperatuuril vee, naatriumhüdroksiidi ja naatriumsulfiidi lahuses. See lahus võimaldab puidu rakkudel ligniini välja tõrjuda. Mida suurem on puidutükk, seda kauem tuleb seda lahuses leotada.
Teiseks tuleb puutükk panna vesinikperoksiidi ligunema, mis viib ligniini väljatõrjumise lõpule.
Kolmandaks tuleb puutükki immutada epoksüvaiguga ning panna katsekeha vahelduvalt vaakumi ja atmosfäärirõhu alla, mille tulemusel muutubki puit läbipaistvaks.
Läbipaistvaks muuta saab kõiki puuliike.
Tulevik.
Läbipaistev puit muudaks arhitektuuri oluliselt, see annaks muuhulgas võimaluse teha läbipaistvaid puitkonstruktsioone ja kandvaid aknaid. Selliste akendega tulevikumajad oleksid palju energiasäästlikumad, kuna puit on klaasist oluliselt parem isolatsioonimaterjal.
Läbipaistev puit võib olla ka uueks võimaluseks vastupidavate nutitelefonide ja muude elektroonikaseadmete loomisel, kus seni kasutatakse palju klaasi.
Indwe

Indwe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Emalahleni vallas.
Asula on rajatud 1896. aastal ja sai linnaõigused 1898. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Indwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,7%, värvilisi 3,0%, valgeid 0,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 2,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,8% inimesi, afrikaani keelt 3,6%, inglise keelt 1,8% ja teisi keeli 2,8%.
Tsooru park

Tsooru park on kaitsealune park Võru maakonnas Antsla vallas Tsooru külas. Pargi pindala on 2,7 ha.
Park oli riikliku kaitse all 1958-2001. Alates 2008 kaitstakse parki kohaliku omavalitsuse tasandil.
Pargi juures on Tsooru paisjärv.
Presidendi allee

Presidendi allee on kaitsealune pärnaallee Saare maakonnas Muhu vallas Linnuse külas. Allee pindala on 18,2 ha.
Alleed kaitstakse kohaliku omavalitsuse tasandil.
Allee rajati 1930. aastatel. Aastal 1939 istutas president Konstantin Päts sinna kaks tamme.
Lõetsa jõe äärne puisniit

Lõetsa jõe äärne puisniit on kaitsealune puisniit Saare maakonnas Muhu vallas Lehtmetsa külas Lõetsa jõe kallastel. Niidu pindala on 2,8 ha.
Niitu kaitstakse kohaliku omavalitsuse tasandil.
Põõsa tee tammed

Põõsa tee tammed on kaitsealused tammed Tallinnas Pirita linnaosas aadressil Põõsa tee 1. Puid kaitstakse kohaliku omavalitsuse tasandil ja need on kaitse alla alates 2008.
Taterma kadakad

Taterma kadakad on kolm kaitsealust kadakat Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Taterma külas Kuriste kiriku lähedal. Puud võeti kaitse alla 2011.
Merimetsa roheala kaitseala

Merimetsa roheala kaitseala (ka Merimetsa kaitseala) on kaitseala Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealset väärtuslikku maastikku, kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid ning säilitada ja parandada virgestusvõimalusi. Kaitseala pindala on 47,8 ha.
Kaitseala moodustati 2017.
Rattenberg

Rattenberg on linn ja vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 521 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 0,11 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 414 inimest. Linn asub Inni jõe ääres Rattenbergi mäe ja Innsbrucki lähedal. See on väikseim linn riigis.
Asend.
Mäe lähedus linnast lõunas tähendab, et Rattenberg, nagu paljud külad järsuküljelistes orgudes kogu Alpide Tirooli piirkonnas, ei saa enamuse talve jooksul otsest päikesevalgust kätte. See on üks väheseid kohti oluliselt lõunapoolsel laiuskraadil, kus on pikk aeg ilma otsese päikesevalguseta (teine on Viganella Itaalias); kuid kui taevas on selge, kui linn on mäe varjus, pole siin püsivat pimedust või "polaarööd", nagu see on põhja pool polaaraladel.
Ajalugu.
Asutatud 14. sajandil, ehitati see sõnasõnaliselt Rotimäe varju, et kaitsta end marodööride eest. Maximilian I laiendas algse linna kantsi võimsaks kindluseks.
Tänapäev.
Novembris 2005 teatas linn, et ehitatakse 30 spetsiaalselt pöörlevat peeglit, mida kutsutakse heliostaatideks, et peegeldada talvekuudel linnaosadele päikesevalgust. 2,4 miljoni dollarist operatsiooni soovitas valgustusfirma Bartenbach Lichtlabor GmbH. Euroopa Liit kavatses novembris 2005 poole arvest tasuda. Kuid projekti ei viidud kunagi ellu.
Majandus.
Rattenberg on tuntud oma klaasivalmistamise poolest. Kristallklaasipoodide rohkus jätkab töömeisterlikkuse traditsiooni.
Reith im Alpbachtal

Reith im Alpbachtal on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 637 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,41 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2702 inimest. Vald paikneb Alpbachtalis, 28,55 km Kufsteinist edelas, 17 km Wörglist läänes ja 8 km Jenbachist idas, Innist lõuna pool.
Küla on väga vana asula, mida on esmamainitud 976. aasta paiku. 15. kuni 19. sajandini kaevandati hõbedat ja vaske. Tänapäeval on peamised sissetulekuallikad põllumajandus ja turism.
Rettenschöss

Rettenschöss on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 680 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 16,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 476 inimest. Vald paikneb 10,20 km Kufsteinist kirdes ja 6 km Ebbsist kirdes ning piirneb Baieriga Saksamaal.
Scheffau am Wilden Kaiser

Scheffau am Wilden Kaiser on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 745 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 31,45 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1372 inimest. 
Vald asub Sölllandli piirkonnas. Vald paikneb 8,50 km Kufsteinist kagus ja 13 km Kitzbühelist loodes ning koosneb kolmest osast. Peamine sissetulekuallikas on suveturism. Külas on avalik ujumiskoht.
Just Scheffau lähedal asub Hintersteiner See, suurim järv Wilder Kaiseri orus.
Tõstukid.
Ühendused on suure suusapiirkonnaga Ski Welt. Seal on 8-kohaline ja 4-kohaline gondeltõstuk. Scheffau suusapiirkond on Ski Welti keskel.
Schwoich

Schwoich on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 583 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 18,77 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2421 inimest. Vald paikneb 5,50 km Kufsteinist lõunas Innist lõuna pool. Külas on 9 asundust. Piirkonna asustamine algas 6. sajandil, kuid kogukonda on esmamainitud kui "Swiuch / Schweng" 1280. aastal.
Piirkond sai kuulsaks suurte mustikavälude tõttu. Muud olulised sissetulekuallikad on tsemenditööstus ja turism (eriti sporditegevusega seotud).
Assur

Assur (ka Aššur ja Qal'at Sherqat; süüria keeles ܐܫܘܪ "Āšūr" vanapärsia keeles 𐎠𐎰𐎢𐎼 "Aθur", farsi keeles آشور "Āšūr", heebrea keeles אַשּׁוּר "Aššûr", araabia keeles اشور "Āšūr", kurdi keeles "Asûr") oli linn Vana-Lähis-Idas, Assüüria riigi pealinn peaaegu kogu selle eksistentsi vältel: Vana-Assüüria pealinn 2025–1750 eKr, Kesk-Assüüria pealinn 1365–1050 eKr ja Uus-Assüüria pealinn 911–608 eKr. Linna varemed asuvad Tigrise jõe läänekaldal, põhja pool selle ühinemiskohta lisajõe Väike-Zabiga tänapäeva Põhja-Iraagis, Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonna Al-Shirqati piirkonnas. Assurist põhja poole jääb 65 km kaugusele Nimrud ja 100 km kaugusele Ninive.
Linn oli asustatud ligikaudu 4000 aasta vältel 3. aastatuhande keskpaigast eKr (u 2600 eKr) kuni 14. sajandini pKr, mil Timuri väed tapsid linna kristlikest assüürlastest elanikkonna. 2003. aastal kanti linn UNESCO maailmapärandi nimekirja ja samal aastal ka ohustatud maailmapärandi nimekirja, kuna esmalt ohustas ajaloolist asulapaika üleujutamine piirkonda planeeritud veehoidla tõttu ning peatselt ka Iraagi sõda, mis küll veehoidla ehitusplaanid edasi lükkas.
Assur sai nime linna kaitsejumala ja Assüüria riigi peajumala Aššuri järgi, nende järgi sai nime ka terve Assüüria riik.
Hellenurme puhkeala

Hellenurme puhkeala on kaitstav puhkeala Tartu maakonnas Elva vallas Hellenurme külas. Ala eesmärk on kaitsta muu hulgas sealset virgestuseks kasutatavat parki, settetiik-puhastuslodu ja läbivoolukraave, samuti säilitada pärandkultuurmaastikku. Ala pindala on 2,3 ha.
Ala moodustati 2007.
Ess-soo maastikukaitseala

Ess-soo maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Antsla vallas Ruhingu külas. Kaitseala pindala on 212 ha. Kaitseala põhiosa moodustab Ess-soo.
Kaitseala moodustati 2010.
Krillimäe maastikukaitseala

Krillimäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas Lubja külas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas rannikumadaliku metsakooslusi. Kaitsealale jääb ka Rohuneeme rahn. Kaitseala pindala on 264,5 ha.
Kaitseala moodustati 2009.
Leppneeme-Tammneeme maastikukaitseala

Leppneeme-Tammneeme maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas Leppneeme, Tammneeme ja Lubja külas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas rannikumadaliku metsakooslusi. Kaitseala pindala on 242,6 ha.
Kaitseala moodustati 2009.
Akkadlased

Akkadlased (ka akadlased ja akadid) oli Vana-Lähis-Ida rahvas, kes elas peamiselt Põhja-Mesopotaamias, kus rajas 3. aastatuhandel eKr ühe maailma ajaloo esimese suurriigi: Akkadi riigi.
Akkadlased kõnelesid akadi keelt, mis kuulub semiidi keelte hulka ja mida kirjutati kiilkirjas, nii nagu ka veel mitmeid, omavahelise suguluseta Vana-Lähis-Ida keeli, sealhulgas sumeri ja elami keelt.
Akkadlaste nimi tuleneb Akkadi linnast, mis andis nime ka 24. sajandil eKr rajatud Akkadi riigile. Nende omakeelne endanimetus oli "șalmat qaqqadim" ehk "mustpead", nii nagu ka sumeritel.
Kuigi Vana-Lähis-Ida uurijad on aeg-ajalt pooldanud teooriat, mille kohaselt olid sumerid Mesopotaamias varem (olgu siis põlisasukatena või varajaste migrantidena) ja akkadlased olid hilisemad sisserändajad, ei jaga seda enamik tänapäeva assüriolooge. Meieni jõudnud varaseimates allikates esineb nii sumeri kui ka akadi keelt, sumerid ja akkadlased elasid suures osas ühistel aladel, kasutasid ühist kirja ja olid sageli kakskeelsed, mistõttu ei ole võimalik eristada, kumb keel oli substraat ja kumb superstraat või kumb kultuur jõudis Mesopotaamiasse varem. Ka varasemad teooriad sumerite ja akkadlaste antropoloogiliseks eristamiseks ei paista uuemate andmete põhjal paika pidavat.
Pärast Akkadi riigi lagunemist jagunes Mesopotaamia kaheks kultuuriliselt ja keeleliselt tihedalt seotud alaks: põhjapoolseks Assüüriaks ja lõunapoolseks Babülooniaks. Samamoodi jagunesid ka akkadlased assüürlasteks ja babüloonlasteks, kelle erinevused olid eelkõige poliitilised ja kultuurilised, vähemal määral keelelised (ehkki erialakirjanduses kõneldakse kohati assüüria ja babüloonia keelest, peetakse neid tavaliselt siiski samaks keeleks kui akadi keel).
Lubja klindiastangu maastikukaitseala

Lubja klindiastangu maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas Lubja külas. Kaitseala pindala on 13,3 ha. Kaitseala põhiosa moodustab Lubja külas asuv klindiastang.
Kaitseala moodustati 2009.
Söll (Tirool)

Söll on vald "(Gemeinde)" Kufsteini ringkonnas Austria Tirooli liidumaal Sölllandlis, 703 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 45,93 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3599 inimest. Vald paikneb 9 km Kufsteinist lõunas ja 9 km Wörglist idas. Küla koosneb 25 osast. Peamised sissetulekuallikad on põllumajandus ja turism.
Turismiobjektid.
Söll on üks peamisi suusapuhkusekülasid Ski Welt Wilder Kaiseri piirkonnas. See paikneb koonilise Hohe Salve tipu all, mis on kõrgeim punkt suusapiirkonnas. Hohe Salve pakub ka musta ja punase klassi suusaradu, samuti suusaradu ülemisest tõstukijaamast. Hohe Salve tipus on kirik, samuti mägirestoran, millel on pöörlev terrass, pakkudes panoraamvaadet piirkonnale. Teised suusapuhkusekeskused Ski Welt Wilder Kaiseri piirkonnas on Itter, Scheffau, Ellmau, Going, Brixen ja Hopfgarten. Pärast pimeduse saabumist pakub Söll "après-ski", mäenõlvadel asuv baarikompleks, tantsu ja jooke hilisööni. Mõnel juhul on vaja suusabusse, et jõuda majutuskohtadest suusatõstukiteni.
Vaatamisväärsused.
Söllis on mitu vaatamisväärsust:
Suusapiirkond.
Söll on osa Ski Welti suusapiirkonnast, suurimast omavahel ühendatud suusapiirkonnast kogu Austrias, ja seal on umbes 250 km allamäge suusaradu. Nüüd on võimalik ühendada Kitzbüheli keskus Westendorfiga (Ski Welt) tänu uuele ehitatud gondlile, kuigi see on võimalik vaid Kitzbühler Alpeni suusapassiga.
Liiklusühendused.
Söll on kergesti ligipääsetav Kufsteini raudteejaamast bussiga. On ka bussiliine, mille abil saab Wörglisse ja Sankt Johann in Tirolisse.
Pahnimäe maastikukaitseala

Pahnimäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Haljala ja Rakvere vallas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas Pahnimäe oosi. Kaitseala pindala on 19,2 ha.
Kaitseala moodustati esimest korda 1958 (Pahnimäe kaitseala). Hiljem ala kaitsestaatus tühistati. 2017 moodustati kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstav Pahnimäe maastikukaitseala.