tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Linnapea

Linnapea ehk meer on linna kui kohaliku omavalitsuse üksuse valitsuse (linnavalitsuse) juht.
Eesti linnade linnapead kinnitas ametisse kuni 2. juunini 1993 Eesti NSV kohaliku omavalitsuse aluste seadusel Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja hiljem Riigikogu, seejärel aga kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse alusel kohalik linnavolikogu.
Vallavalitsuse juht on vallavanem.
Linnapea vallasisesel linnal.
Vallavolikogu võib võtta vastu vallasisese linna linnapea statuudi, milles määratakse vallasisese linna linnapea valimise kord, kandidaadile esitatavad nõuded, õigused ja kohustused ning volituste kestuse periood, mis ei ole piiratud volikogu volituste kestusega. Konkreetseid volituste piire ei ole seadusega sätestatud, kuid avaliku võimu funktsioone talle anda ei saa, peamiselt on sellisel linnapeal esindusfunktsioon.
Eesti linnapeale esitatavad nõuded ja tegevuspiirangud.
Nõuded.
Linnapea peab vastama teatud nõuetele. Isik peab olema:
Tegevuspiirangud.
Tegevuspiirangutega piiratakse suuremas või vähemas ulatuses linnapea õigust teostada järelevalvet teatud valdkonnas, osaleda ettevõtluses (mõnel pool ka passiivse osaniku või aktsionärina) ja tegutseda teisel töökohal. Tegevuspiirangud ei pruugi piirduda nende isikute ametis oleku perioodiga, vaid võivad jääda kehtima ka määratud ajaks pärast isiku ametist lahkumist. KOKS näeb linnapeale ette mitmeid tegevuspiirangud. 
Näiteks kui sellises ametis olev isik tegeleb või soovib tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel mõnel muul töö- või ametikohal, siis peab ta sellest viivitamatult kirjalikult ka volikogule teada andma. Lisaks ei tohi linnapea võtta osa valitsuse sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastase seaduse kohaselt.
Eraldiseisvate piirangutena linnapeale on KOKS-is toodud välja, et sellisel positsioonil töötav isik ei tohi töötada väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval riigi või sama kohaliku omavalitsuse ametikohal ega tohi kuuluda samal ajal vallavolikogusse ega olla volikogu esimees. Ta on omavalitsusüksuse ja valla- või linnavalitsuse esindaja ning seda vastavalt seadusega, valla või linna põhimäärusega või volikogu poolt antud pädevusele ning täidab seda kohustust kuni neli aastat. Linnapeal on valitsuse moodustamise pädevus, kuid seda tehes ei tohi ta kalduda kõrvale valla või linna põhimääruses sätestatud üksikasjadest.
Volikogu liige, kes on valitud samas vallas või linnas vallavanemaks või linnapeaks või on kinnitatud valla- või linnavalitsuse liikmeks või nimetatud ametisse valitsuse palgaliseks liikmeks, ei tohi alates valituks osutumise, liikmeks kinnitamise või ametisse nimetamise hetkest osaleda sellise volikogu üksikakti arutamisel ega otsustamisel, millega määratakse talle töötasu või hüvitis.
Rohuneeme kalmistu

Rohuneeme kalmistu on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rohuneeme külas Viimsi vallas. 
Aegna saare sõjaväele üleminekul 1920. aastate algul pidi osa tsiviilelanikke saarelt lahkuma. Viimsi Kalameeste Ühisuse juhatuse liige Julius Lambot andis Rohuneemel maad lahtivõetud ja saarelt ära viidud Aegna kabeli uuestipüstitamiseks ja kalmistu rajamiseks. 
Tänapäeval on kalmistu pindala 0,5 ha, sellel on kaks osa (vana ja uus) ning seda haldab Viimsi vald. Vana kabel hävis 1944. aastal ning 2003–2007 püstitati selle kohale uus kabel. Vanast pühakojast on alles tornikell.
Aseotroopne segu

Aseotroopne segu ehk aseotroop on kahe või enama vedeliku kindla koostisega segu, mis destilleerub muutumatul keemistemperatuuril. Seega sellise koostisega segu komponente ei saa tavalise destillatsiooni või rektifikatsiooni teel lahutada.
Aseotroopse segu keetmisel on vedelfaasi ja aurufaasi koostis samasugused. Seega aseotroopset segu ei saa fraktsioneerival destillatsioonil lahutada ja selleks tuleb kasutada teisi lahutusmeetodeid.
Näited. Vee ja etanooli aseotroobi koostis on 95,57% etanooli ja see keeb temperatuuril 78,15 kraadi C. Seetõttu on tööstuslik piiritus 96%. Benseeni ja vee aseotroop sisaldab 9% vett ning keeb 69 kraadi C.
Aseotroopse segu keemistemperatuur võib olla madalamal keeva komponendi keemistemperatuurist kas madalam (nimetatakse positiivne aseotroop, näiteks vesi-etanool) või kõrgem (nimetatakse negatiivne aseotroop, näiteks vesi-vesinikkloriid).
Rõhu muutmine muudab nii keemistemperatuuri kui ka aseotroobi koostist – sellega need erinevad puhastest vedelikest.
Küüslaugusortide loend

"Siin on loetletud hariliku küüslaugu (sh seemneküüslaugu) sorte"
Eestis levinumate sortide kohta puudub kindel teave. Euroopas ja Ameerikas tuntakse mõningaid sorte üsna pikka aega:
Marius Peterson

 
Marius Peterson (sündinud 20. detsembril 1973) on eesti näitleja, muusik ja tõlkija. 
Marius Peterson on Theatrumi näitleja ja lavastaja ning on olnud ka olnud mitmete lavastuste helikujunduse autor. Ta on ka üks Theatrumi asutajaliikmetest. Klassikaraadios on ta olnud "Klassikahommiku" ja "Päevaklassika" saatejuht.
Alates 1987. aastast on ta osalenud liturgilise ja varajase muusika ansambli Linnamuusikud töös. Liturgilisele teatrile ja muusikale pühendunud Poola trupi „Schola Teatru Węgajty” koosseisus esitab Jeesuse osa lavastuses „Ludus Passionis” (Carmina Burana käsikiri XI-XIII s., muusikajuht Marcel Pérès) ja Dariuse osa lavastuses „Ludus Danielis” (Livre de Jeux de Fleury XIII s., muusikajuht Marcin Bornus-Szczyciński). Aastast 2008 laulab ta Belgia ansambli Graindelavoix tuumkoosseisus. 2014. aastast laulab regulaarselt Poola ansambliga Jerycho. On teinud koostööd ka ansamblitega Vox Clamantis ja Heinavanker. 
Petersonilt on ilmunud 2008. aastal kirjastuse Ilo välja antud "Eesti-poola vestmik". On tegev prantsuse ja poola keelest tõlkijana, eestindanud mitmeid näidendeid (Maeterlincki „Pélleas ja Mélisande”, Mrożeki „Rätsep”, Ionesco „Kiilaspäine lauljanna” (koos Eva Eensaarega). Ta on poola keelest tõlkinud Piotr Socha ja Wojciech Grajkowski raamatu "Mesilased" ning saanud selle tõlke eest Paabeli Torni auhinna. 
Isiklikku.
Ta on Mare ja Lembit Petersoni poeg, tema abikaasa on Poola kultuuridiplomaat Sławomira Borowska-Peterson.
Mariusz Szczygieł

Mariusz Adam Szczygieł (sündinud 5. septembril 1966 Złotoryjas Poolas) on poola ajakirjanik ja kirjanik.
Ta on lõpetanud Varssavi ülikooli 2000. aastal ajakirjanduse ja poliitikateaduste erialal.
Eesti keelde on Hendrik Lindepuu tõlkinud tema raamatu "Gottland".
Vana-Tallinna tänav

Vana-Tallinna tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. 
Lõunast põhja kulgev tänav saab alguse Tallinna värav juures Õhtu ja Kuninga tänava ristmikult, ristub seejärel Rüütli tänavaga ja lõpeb Õhtu põigus.
Vana-Tallinna tänav on ligikaudu 144 m pikkune.
Nimi.
Tallinna tänavaks (ajalooliselt saksa keeles "Revaler Straße") nimetati seda juba Rootsi-aegsetel Pärnu kaartidel. 1935. aastal nimetati senine "Jänesselja tee" Tallinna maanteeks ja "Tallinna tänav" nimetati "Vana-Tallinna tänav"aks. Seos rummilikööriga "Vana Tallinn" puudub, kuna viimast hakati tootma alles 1960. aastal.
Kadri Jaanits

Kadri Jaanits (sündinud 19. augustil 1976) on eesti tõlkija.
Ta on lõpetanud 1994. aastal Kolga Keskkooli. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal 2000. aastal.
Ta tõlgib peamiselt soome keelest.
Protektsionism

Protektsionism (ladina keelest "protectio –" 'kaitse') on majanduspoliitika, mis kaitseb siseturgu (kodumaist ettevõtlust) välisfirmade eest importkaupadele kõrge tollimaksu, piiravate kvootide ja limiitide kehtestamisega ning kodumaiste kaupade väljaveo soodustamisega. Kodumaiseid ettevõtteid võidakse doteerida ka valitsuse toetustega. Protektsionism oli eriti omane kapitali esialgse akumulatsiooni etapile. Protektsionism on tihedalt seotud opositsiooniga globaliseerumisele.
Protektsionismi vastandiks on vabakaubandus, mis püüab hoida valitsusepoolset väliskaubanduse regulatsiooni võimalikult minimaalsena. Vabakaubanduse pooldajad on tüüpiliselt need riigid, kes on alla kirjutanud tolli- ja kaubandusleppele GATT ning on Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmed.
Protektsionismi olemus.
Protektsionismi loogika peitub selles, et kodumaised tööstused/ettevõtted võivad kannatada konkureerides välismaiste importkaupadega, sest välismaiseid kaupu on võimalik müüa madalamate hindadega, kuna kulud tööjõule on väiksemad, loodusressursid on kergemini kättesaadavad ning importkaupadele võivad olla kehtestatud toetused riigi valitsuste poolt, mis aitavad tootjatel hoida hindu madalamana. Kehtestades jäiku imporditariife, saab valitsus suurendada turgu kodumaistele toodetele, sulgedes turu välismaistele toodetele.
Kuigi üldiselt impordipiirangutega ning valitsuse toetustega ergutatakse kodumaiste toodete eksporti, mis on ka protektsionismi eesmärk, siis konkurentsi puudumine võib ka tekitada olukorra, kus ettevõtetel puudub huvi arendada uusi innovaatilisi tooteid ning jäädakse vanade tehnoloogiate juurde. Samas võivad tekkida ka raskused ekspordiga, sest paljud välisriigid vastavad protektsionismile omapoolse protektsionismipoliitikaga.
Protektsionismi tõttu võivad kannatada ka eraisikud, sest kaupade ja teenuste hinnad võivad kunstlikult kõrgeks muutuda. Ilma odava välismaise kauba konkurentsita saavad ettevõtted kehtestada kaupadele ja teenustele ükskõik milliseid hindu, see tähendab, et inimesed võivad maksta palju kõrgemaid hindu kui inimesed teistes maailma regioonides. 
Protektsionismi pooldajad väidavad, et see aitab tärkavaid ettevõtteid, isoleerides neid avatud turult, kuni nad on piisavalt tugevad, et iseseisvalt toimida. Protektsionism teoreetiliselt kaitseb ka kodumaist tööturgu, julgustades ettevõtteid palkama kodumaist tööjõudu ning tagama paremat palka ja tingimusi töölistele. Pooldajad rõhutavad, et protektsionismi abil saab avaldada survet välisriikidele, et need parandaksid oma töötajate tingimusi. 
Protektsionistlikud poliitikad.
Protektsionistlike eesmärkide saavutamiseks kasutatakse mitmesuguseid poliitikaid. Näiteks:
Samas vabakaubanduslepingud, milles on protektsionistlikud sätted, nagu intellektuaalne vara, autoriõigus ja patendipiirangud, toovad kasu suurettevõtetele. Sellised sätted piiravad näiteks muusika, ravimite, filmide, tarkvaraga jms kauplemist.
Enamik peavoolu majandusteadlasi nõustub sellega, et protektsionism on kahjulik ja sellise majanduspoliitika kulud on suuremad kui tulud ning seetõttu takistatakse majanduskasvu.
Rangaku

Jaapani rangaku (Kyūjitai: 蘭學 /Shinjitai: 蘭学. Sõna-sõnalt “Hollandi tundmaõppimine”, mis sisuliselt tähendas Lääne tundmaõppimist.) oli esialgu läbi Dejimas asunud Hollandi enklaavi esindajatega toimunud kontaktide teadmiste saamine ja kogumine Läänes toimuvatest arengutest. Selle lisandusid järk-järgult tehniliste leiutiste näidiste saamine (valdavalt kõrgametnike tellimuste läbi), raamatute tõlkimine, koolide rajamine ja lõpuks ka õpilaste vahetamine.
Rangaku võimaldas Jaapanil olla kursis Lääne teaduse ja tehniliste saavutustega ning pidada mõneti sammu Lääne tehnoloogia ja meditsiiniga perioodil kui maa oli 1641.–1853. aastatel välismaalaste jaoks Tokugawa shogunaadi (1603.-1867.) rahvusliku isolatsiooni poliitika (sakoku) tõttu suletud. Seeläbi tekkinud baas sai omakorda aluseks maa edasisele arengule teoreetilistes ja tehnoloogilistes teadustes. Toimunu võib osaliselt seletada Jaapani edu ta radikaalses ja kiires moderniseerimises peale maa avamist väliskaubandusele 1854. aastal. Peale 1867.-68. aasta kodanlikku revolutsiooni algas seal hoogne industrialiseerimine ja 1894. aastal koloniaalne laienemine (Taiwani hõivamine). 20 sajandi esimesel poolel püüdis Jaapan juba ülemaailmses Viiekümne aastases sõjas (1904.-1954.), mis oli muuhulgas ka esimeseks Lääne- ja Idamaailma vaheliseks osutunud sõda, etendada isegi Ida poole juhti. (Korraldas 1943. aastal Tokyos Suur-Ida-Aasia Rahvaste Konverentsi, andis samal aastal iseseisvuse Birmale ja Filipiinidele ning lubas seda ka Indiale ja Indoneesiale.)
Subhash Kak

Subhash Kak (hindi keeles सुभाष काक, "Subhāṣ Kāk"; sündinud 26. märtsil 1947 Srinagaris Kashmiris) on India päritolu USA informaatik, kes on avaldanud töid krüptoloogia ja kvantinformatsiooni alal. Ta on Oklahoma Osariigi Ülikooli professor.
Kajaka teoreem

"Kajaka teoreem" on 2014. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille režissöör on Joosep Matjus. Filmis jälgitakse linnas elavate kajakate elu.
Eesti Maanaiste Keskselts

Eesti Maanaiste Keskselts oli Tallinnas aastatel 1928–1940 tegutsenud keskselts, mis tegutses eesmärgiga edendada maanaiste kutseharidust ja kodumajandust. 
Keskseltsi eestvõttel korraldati majapidamis- ja käsitöökursusi, kodukorrastusvõistlusi.
1938. aastal kuulus keskseltsi 402 seltsi, milles oli kokku üle 33 000 inimese.
Eesti Noorsotsialistlik Liit

Eesti Noorsotsialistlik Liit (lühend: ENL) oli erakonna Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei sektsioon, mis tegutses aastatel 1926–1934. 
Tegevuse algusaastatel propageeris ENL austromarksismi.
ENLi häälekandja oli 1926–1933 ilmunud ajakiri Rünnak.
Johannes Jakobson

Johannes Jakobson (8. november 1921 Eesti-Maruhha küla, Kubani–Mustamere oblast – 2. november 1997) oli Eesti NSV partei- ja haridustegelane.
Ta osales Teises maailmasõjas 249. Eesti Laskurdiviisi koosseisus. 
Tegevus NLKP-s.
Ta oli NLKP liige 1944. aastast.
Ta lõpetas 1953. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli ja 1958. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.
Eesti NSV haridustegelasena.
Ta oli aastatel 1958–1960 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kateedrijuhataja; aastatel 1960–1968 oli ta NLKP ajaloo kateedri juhataja Tartu Riiklikus Ülikoolis. 
Aastatel 1968–1973 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi rektor.
Eesti Kennelliit

Eesti Kennelliit (lühend EKL) on aastast 1989 tegutsev Eesti tõukoerakasvatuse keskorganisatsioon.
EKLi eestvedamisel korraldatakse koertenäitusi ja -võistlusi.
EKL annab välja Eesti Kennelliidu aastaraamatut.
Eesti Kirikuloo Selts

Eesti Kirikuloo Selts (lühend EKLS) on 1997. aastast tegutsev Eesti kirikuloo uurijaid ja kirikuloost huvitatuid ühendav akadeemiline organisatsioon.
Põhikirja järgi on seltsi eesmärk toetada, edendada ja propageerida Eesti kirikuloo uurimist ning luua kontakte Eesti kirikuloo uurijate vahel.
Seltsi eestvedamisel toimuvad kahel korral aastas Eesti kirikulugu ja sellega piirnevaid teemasid käsitlevad avalikud ettekandekoosolekud.
Eesti Kirikuloo Selts esindab Eestit ka rahvusvahelises kirikuloo seltside ja ühenduste assotsiatsioonis "Commission Internationale d'Histoire et d'Etudes du Christianisme".
Eesti Majandusjuhtide Instituut

Eesti Majandusjuhtide Instituut (lühend EMI) oli aastatel 1979–1998 Tallinnas töötanud koolitamis-, konsulteerimis- ja uurimisinstituut. 
Aastatel 1979–1992 kandis nime "Eesti NSV Rahvamajanduse Juhtivate Töötajate ja Spetsialistide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituut". 
EMI-t on juhtinud Georgi Ozerov, Jaak Leimann ja Jüri Truusa.
Eesti postmargid

Eesti postmargid on Eesti postitalituse (praegu Eesti Post) emiteeritud postmargid. Enamasti on need Eesti-teemalised.
Esimesed Eesti postmargid jõudsid müügile 22. novembril 1918: lillemuster (5 kopikat) ja 30. novembril lillemuster (15 kopikat).
Tom Jager

Tom Jager (sündinud 6. oktoobril 1964 East St. Louises Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide endine ujuja. Ta on viiekordne olümpiavõitja ja endine 50 m vabaujumise maailmarekordi omanik.
Jager võitis kõik oma olümpiakullad teateujumises: 1984. ja 1988. aastal 4×100 m vabaujumise ja 4×100 m kompleksujumises ning 1992. aastal 4×100 vabaujumises. Ta parandas 50 m vabaujumise maailmarekordit. Maailmameistrivõistlustel on Jager võitnud kaks kulda 50 meetri vabaujumises (1986, 1991) ja kaks kulda 4×100 m vabaujumises. Ta on 11-kordne Ameerika Ühendriikide meister.
1983. aasta suveuniversiaadil võitis Jager kolm hõbemedalit: 100 m liblikujumises, 100 m vabaujumises ja 4×100 m vabastiilis teateujumises.
1995. aasta Panameerika mängudel võitis ta 4×100 m vabastiilis teateujumises kuldmedali ja 50 m vabaujumises pronksmedali.
2001. aastal arvati Jager Ujumise kuulsuste halli.
Gerald Otieno Kajwang

Gerald Otieno Kajwang (15. juuli 1959 – 19. november 2014) oli Keenia poliitik. Ta kuulus Orange Democratic Movementi, valiti 2007. aastal Keenia senatisse Mbita valimisringkonnast ja 2013. aastal Homa Bay maakonnast.
Ta õppis Makerere Ülikoolis ning Keenia Õiguskoolis (Kenya School of Law). Ta on olnud parlamendiliige 1998. aastast saati, 2008–2013 oli ta Keenia immigratsiooni- ja rahvastikuregistri minister.
Gerald Kajwang oli kristlane, tema abikaasa oli Rose Kajwang.
Magliophis

Magliophis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Magliophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Puerto Ricos, USA ja Briti Neitsisaartel.
Ekwee David Ethuro

Ekwee David Ethuro (sündinud 31. detsembril 1963) on Keenia poliitik, 28. märtsist 2013 Keenia senati spiiker. Ta kuulub Ühendatud Vabariiklikku Parteisse, mis 2014. aasta alguse seisuga osaleb Keenia valitsuskoalitsioonis.
Ethurol on magistrikraadid põllumajandusteaduses ja majanduses. 
1998–2013 esindas ta parlamendis Kesk-Turkana valimisringkonda. 1998–2002 oli ta planeerimise ja rahvusliku arengu abiminister president Daniel arap Moi valitsuses. Ta olnud minister mitme presidendi valitsustes. 2007. aastal valiti ta taas Kesk-Turkanast parlamenti. Ta on valitud korduvalt parlamenti Turkana maakonnast, mis on üks Keenia vähem arenenud piirkondi, ehkki sealt leiti 2006. aastal Keenia esimene naftamaardla. 
Ekwee David Ethuro pärineb turkanade rahvast, kes on Keenias suuruselt 10. kohal ning tänini pooleldi nomaadid, ta on oma rahva üks väheseid tuntud ja edukaid poliitikuid. 
Teda süüdistati 2012. aastal seotuses Turkana vägivallajuhtumiga, kus tapeti 41 politseinikku, kes olid sekkunud kohalike hõimude vastastikustesse karjavargustesse.
Mussurana

Mussurana on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Mussurana" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Ninia

Ninia on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Ninia" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
2017. aastal on maoperekonda liigitatud maoliik "Ninia teresitae".
Levila.
Need maod elavad Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.
Nothopsis

Nothopsis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Nothopsis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Need maod elavad Hondurases, Nicaraguas, Costa Ricas, Panamal, Colombias ja Ecuadoris.
Aposterioorne tõde

Aposterioorne tõde ehk empiiriline tõde on tõde, mille teadmine või õigustus sõltub meeltekogemusest (või üldisemalt kogemusest) saadud tõenditest ehk mille teadmine saab olla ainult aposterioorne teadmine ja mille õigustus saab olla ainult aposterioorne õigustus. 
Aposterioorset tõde vastandatakse aprioorsele tõele, mida pole tarvis meeltekogemuse põhjal tõendada. 
Aposterioorsete tõdede tüüpnäited on tavalise tajukogemuse ja loodusteaduse tõed.
Aposterioorne mõiste

Aposterioorne mõiste ehk empiiriline mõiste on mõiste, mida pole võimalik määratleda, viitamata meeltekogemusele (või üldisemalt kogemusele).
Aposterioorset mõistet vastandatakse aprioorsele mõistele, mille määratlus ei pea kogemusele viitama.
Aprioorne tõde

Aprioorne tõde on tõde, mille teadmine või õigustus ei sõltu meeltekogemusest (või üldisemalt kogemusest) saadud tõenditest ehk mille teadmine saab olla aprioorne teadmine ja mille õigustus saab olla aprioorne õigustus. 
Aprioorset tõde vastandatakse aposterioorsele tõele, mida tuleb tõendada meeltekogemuse põhjal. 
Aprioorsete tõdede tüüpnäited on loogika ja matemaatika tõed.
Georg Lukas

Georg Lukas (12. oktoober 1914 Kontši-Savva – 16. juuni 1988) oli eesti õpetaja. 
Georg Lukas on maetud Kullamaa kalmistule.
Isiklikku.
Tema isa August Lukas oli õpetaja, samuti abikaasa Leida Lukas.
Astryna

Astryna (transkribeerituna Astrõna) on alev (endine linn) Valgevenes Hrodna oblastis Ščučyni rajoonis. Alev on Astryna külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles "Astryna". Nimi tuleb Valgevene keeleteadlaste arvates asulat läbiva Astrynka jõekese nimest, asula vana nimetus oli ilmselt "Астрэяй".
Alevis on keskkool ja Ščučyni laste muusikakooli filiaal. Lisaks asuvad seal veel kaks raamatukogu ja kultuurimaja. Astrynas töödeldakse metsa ja valmistatakse ehitusmaterjale, lisaks on seal veel toiduainetööstus. Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik aastast 1895 ja kaks XX sajandi alguses ehitatud sünagoogi.
Ajalugu.
Astrynast kahe kilomeetri kaugusel asuval linnamäel tehtud väljakaevamiste põhjal jõudsid valgevene arheoloogid järeldusele, et Astryna ümbruses oli X sajandil slaavlaste asuala. Kirjalikult mainitakse asulat esimest korda aastal 1480, mil asula oli Kazimierz IV valduses.
Alev sai Astrynast aastal 1487. XVI sajandi alguses rajasid tatari soost vürstid Astrynskid asula serva mõisa, kuigi see ise nende valdusse ei kuulunud, jäädes Leedu suurvürstide omandiks. Aastast 1520 oli Astryna Aleksander Chodkiewiczile välja renditud. Astryna kuulus toona Vilniuse vojevoodkonda. Aastal 1556 sai sealne õigeusu kirik annetusi nii kuningalt kui ka Zenowiczite suguvõsalt.
Aastal 1641 sai Astryna kuningas Władysław IV Wazalt linnaõigused. Astrynas hakati pidama turgu. Aastal 1666 finantseerisid Pacid asulasse katoliku kiriku ehitamist. 
Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1793 oli linn Venemaa koosseisus. Toona oli suurem osa Astryna elanikest juudid. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Astryna Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Aastal 1940 sai Astrynast alev.
Neoehrlichia mikurensis

Neoehrlichia mikurensis ehk Candidatus Neoehrlichia mikurensis on bakteriliik.
Varasem nimetus "Candidatus" Ehrlichia walkerii. 
Kirjeldus.
"Ca." N. mikurensis on gramnegatiivne bakter ja paljude loomade (sh inimeste) obligatoorne rakusisene organism. Pikkus 0,5-1, 2 μm. 
Levila.
Bakter on levinud Euroopas ja Aasias. 
Siirutajad.
"Ca. N. mikurensis" bakterite siirutamiskulg pole päris selge. Bakterit esineb kolooniatena (hulgaliselt) väikeste näriliste maksa ja põrna endoteeli rakkudes. Need närilised annavad bakterid edasi võsapuukidele ("Ixodes ricinus"). 
Patogeensus.
"Ca. N. mikurensis" on tõvestamisvõimeline organism, kes on võimeline nõrgenenud immuunsusega ja immuunpuudulikkusega inimestel paljude sümptomitega haiguslikku seisundit esile kutsuma.
Laugulised

Laugulised ("Allioideae") on õistaimede amarülliliste sugukonna alamsugukond.
Klassifikatsioon.
1998 käsitleti APG süsteemis laugulisi eraldi sugukonnana.
Nüüdisajal kuuluvad lauguliste alamsugukonda järgmised triibused:
Volkswagen Jetta

Volkswagen Jetta on Volkswagen AG toodetav sõiduauto. Seda on toodetud 7 põlvkonda. 7. põlvkond saabub aastal 2018. Jetta on alati olnud Golfi sedaanist kloon, erandiks pole ka 7. põlvkond.
3. ja 4. põlvkonna Golfi sedaane müüdi Jetta nime all ainult USAs, Euroopas müüdi 3. põlvkonna sedaane Vento ja 4. põlvkonna omasid Bora nime all.
Jānis Poruks

Jānis Poruks (13. oktoober 1871 Druviena vald – 25. juuli 1911 Tartu) oli läti kirjanik ja ajakirjanik.
Ta õppis aastatel 1881–1885 Druviena vallakoolis, 1885–1887 Liezēre kihelkonnakoolis ja 1888–1889 Cēsise linnakoolis. Aastatel 1889–1892 õppis ta Riia Polütehnilises Instituudis ja 1893–1894 Dresdeni konservatooriumis. Ta oli korporatsiooni Selonija liige.
Ta töötas ajakirjandusväljaannetes Dienas Lapa, Mājas Viesis ja Mājas Viesia Mēnešraksts.
Eesti keelde on tõlgitud tema jutustus "Pärlipüüdja" (1929, läti keelest tõlkinud ja eessõna kirjutanud Karl Aben), jutustused "Palukavartest pärg" (esimene trükk 1905, tõlkija Mart Pukits; teine trükk 1989, läti keelest tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Ita Saks) ning jutustus "Lahing Knipska all" (1984, tõlkija Valli Helde).
1905. aastal ilmnesid Jānis Poruksil vaimsed probleemid, mille tõttu viibis ta ravil Riia, Strenči ja Tartu psühhiaatriahaiglates. Tartu haiglas oli tema raviarstiks professor Vladimir Tšiž. Poruks suri 25. juulil 1911 Tartu psühhiaatriahaiglas.
Pärast surma maeti ta Cēsise Lauciņu kalmistule. 1924. aastal korraldati tema ümbermatmine Riia Metsakalmistule.
Allieae

Allieae on lauguliste alamsugukonda kuuluv õistaimede triibus.
Klassifikatsioon.
Triibusesse "Allieae" klassifitseeritakse üksainus taime perekond:
Steven Runciman

James Cochran Stevenson Runciman (7. juuli 1903 – 1. november 2000) oli Suurbritannia ajaloolane. Tema põhiliseks uurimisteemaks oli keskaeg, eriti Bütsantsi ajalugu ja ristisõjad.
Väike reekviem suupillile (film)

"Väike reekviem suupillile" on 1972. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm, mille stsenaarium põhineb Enn Vetemaa samanimelisel romaanil.
Sisu.
Üliõpilased Jaan ja Heiki ületavad 1972. aastal seletamatul kombel ajajõe ja jõuavad 1944. aasta Saksa okupatsiooni aegsesse Eestisse. Filmis kujutatakse kahe ajastu ja mentaliteedi valulist ning konfliktset kokkupuudet.
Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoos

Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoos oli aastatel 1959–1998 Tallinnas tegutsenud lillekasvatus ja lillede sordiaretusettevõte (näidissovhoos)..
Sovhoos asutati 1959. aastal ja 1967. aastal sai see näidismajandiks. Sovhoosi keskus asus Viimsi alevikus. Sovhoosi näidisaed asus koos Lillepaviljoniga Tallinnas.
1990. aastatel sattus sovhoos majandusraskustesse ja aastal 1998 lõpetas tegevuse.
Varastatud kohtumine

"Varastatud kohtumine" on 1988. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.
Süžee.
Ida-Virumaalt pärit Valentina vabaneb vanglast ja pöördub tagasi Eestisse. Ta on lastekodus kasvanud ja ei tea oma vanematest midagi. Oma pojast Jürist on ta aastaid tagasi loobunud ja poiss on lapsendatud. Nüüd aga asub ta oma poega otsima. Lõpuks leiab ta oma poja Tartust, kus see elab heal järjel kultuurses eesti perekonnas. Valentina saab aga aru, et Jüril on kasuperes parem elada kui koos oma päris emaga.
Majuskel

Majuskel ehk suurtäht ehk versaal, ka kapitaal on tüpograafias kasutatav mõiste trükikirja suure kirjatähe kohta. Majusklil on samas tähestikus (reeglina) olemas ka sama nimetuse ja hääldusega paariline väiketäht (minuskel). Majusklit ja minusklit eristab mitte niivõrd suurus kui erinev tähekuju.
Ainult majuskeltähtedega ajaloolised kirjastiilid on rooma kapitaal ("capitalis monumentalis"), rooma majuskelkursiiv, ruutkapitaal, rustika ja untsiaal.
Nendes kirjades, kus on olemas nii majusklid kui ka minusklid, määravad valiku kasutada suur- või väiketähte konkreetse keele või kasutusvaldkonna kokkuleppelised reeglid (ortograafia, traditsioon).
Aglutinatiivne keel

Aglutinatiivne on keel, kus peamiseks sõnavormide moodustusviisiks on aglutinatsioon.
Mõiste võttis kasutusele Wilhelm von Humboldt 1836. aastal, kui ta klassifitseeris keeli morfoloogiast lähtudes.
Aglutinatiivses keeles koosnevad sõnad tavaliselt võrdlemisi paljudest morfeemidest ja sõnamuutmine on väga reeglipärane.
Aglutinatsioon on tüpoloogiline tunnus ja seda ei saa kasutada keelte suguluse määramiseks. Ühisest algkeelest arenenud keeled enamasti säilitavad oma tüpoloogilise kuju, kuid see võib ka muutuda.
Kia Optima

Kia Optima (Tuntud ka kui Kia K5) on keskklassi sedaan, mida Kia on müünud erinevate nimede all alates 2000. aastast. 
Esimene põlvkond (MS; 2000).
Esimese põlvkonna Optima oli tegelikult osaliselt muudetud välisdisainiga Hyundai Sonata ning tegu oli Kia ja Hyundai esimese ühise integratsiooniprojektiga.
Teine põlvkond (MG; 2005).
Teise põlvkonna Optimat müüdi globaalsetel turgudel Kia Magentise nime all (välja arvatud USA ja Lõuna-Korea turud).
Kolmas põlvkond (TF; 2010).
Täielikult uuendatud Optima jagas nüüd platvormi Hyundai i40-ga ning Lõuna-Korea ja Hiina turgudel müüdi seda Kia K5 nime all. 
Mudeliuuendus tehti Optimale 2014. aastal.
Neljas põlvkond (JF; 2015).
2015. aastal esitletud Optima jagab platvormi Hyundai Sonataga.
Seltsilistaimed

Seltsilistaimedeks ehk kompanjontaimedeks nimetatakse taimi, mida kasutatakse aianduses meetodi "companion planting" korral. "Companion planting"'u korral kasvatatakse põhiaiakultuuridega koos teisi taimi, näiteks köögiviljakultuure või lilli.
Põhikultuurile lisaks maamulda kasvama pandud seltsilistaimede loetelu võib piirkonniti erineda. 
Seltsilistaimede valikul on sageli kindel eesmärk: kas soovitakse põllule või peenrale kasulikke loomi meelitada (näiteks sipelgad, konnad, mesilased jpt), kahjureid peletada, haigustekitajaid "ohutada", maamulda toitainetega varustada, taimede saagikust tõsta. Seltsilistaimede valik sõltub ka kasvuperioodil esile kerkida võivatest teguritest. 
Harilik sibul seltsilistaimena.
Hariliku sibula seltsilistaimena, kellega sibulad koos hästi kasvavad, soovitatakse külvata/istutada porgandeid, viinamäelauku ("Allium ampeloprasum" L.), punapeeti, kapsast, aedmaasikaid, kapsasrohu perekonna taimeliike, aedtilli, aedsalatit ja tomatitaimi. 
Kui istutada sibulate lähimaale kummelit ja aed-piparrohtu, parandavad nad nende maitseomadusi.
Ajaloolist.
Seltsilistaimede kasvatusmeetodi eelkäijaks peetakse Ameerika indiaanlaste "three sisters" ehk kõrvitsate, maisi ja ubade- meetodit.
Roman Bertelov

Roman-Aleksander Bertelov (23. aprill 1930 – 21. mai 2014) oli Eesti autokonstruktor ja populaarsete auto-moto käsiraamatute autor.
Huulhäälik

Huulhäälik ehk bilabiaal on konsonant, mis moodustatakse üla- ja alahuule abil. Näiteks: /m/ ja /p/.
Rahvusvahelises foneetilises tähestikus IPA on järgmised huulhäälikud:
Umbes 0,7% maailma keeltes ei ole ühtegi huulhäälikut, nende hulgas on tlingiti keel, dene keel, onaida keel, vitšita keel.
Analüütiline keel

Analüütiline keel on keeletüpoloogias sellist tüüpi keel, milles iga sõna lauses koosneb vaid ühest morfeemist. Süntaktilisi seoseid väljendatakse abisõnade, sõnajärje jm abil, sõnu endid ei muudeta ega lisata neile teisi morfeeme. Analüütilised on näiteks lao keel, inglise keel. 
Teised keeletüübid morfoloogilise sünteesi astme järgi on sünteetiline ja polüsünteetiline.
Stephan Eberharter

Stephan Eberharter (sündinud 24. märtsil 1969 Brixleggis) on Austria endine mäesuusataja, kolmekordne maailmameister ja ühekordne olümpiavõitja.
Sportlaskarjäär.
Maailma karikasarjas.
Eberharter võitis 2002. ja 2003. aastal mäesuusatamise maailma karikasarja. Samadel hooaegadel võitis ta ka kiirlaskumise ja ülisuurslaalomi arvestuses.
Olümpiamängudel.
1998. aasta taliolümpiamängudel pälvis Eberharter suurslaalomi hõbemedali.
2002. aasta taliolümpiamängudel võitis ta kuldmedali suurslaalomis, hõbemedali ülisuurslaalomis ja pronksmedali kiirlaskumises. 
Maailmameistrivõistlustel.
1991. aastal tuli ta maailmameistriks nii ülisuurslaalomis kui ka Alpi kahevõistluses. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Antonis võitis Eberharter hõbemedali ja 2003. aastal tuli maailmameistriks ülisuurslaalomis.
2004. aastal teatas Eberharter karjääri lõpetamisest.
Alfa Romeo Giulietta

Alfa Romeo Giulietta nime all on itaalia autotootja Alfa Romeo valmistanud alates 1954. aastast kolme mudelit. 
Esimene põlvkond (tüüp 750 ja 101).
Esimese põlvkonna Giulietta oli tagaveoline auto. Keretüüpidest olid saadaval kupee (Sprint), mille disainis Franco Scaglione Bertone stuudios. 1955. aastal lisandus valikusse kabriolett (Spider), mis oli Pininfarina looming. Sedaan (Berlina) toodi turule 1955. aastal, pakkudes pereautole omast praktilisust, kuid säilitades Alfa Romeo sportliku olemuse. Haruldasemad keretüübid olid luukpära (Giardinetta), mis oli suunatud praktiliste vajaduste jaoks, ja universaal (Promiscua), mida toodeti piiratud koguses. Esimest põlvkonda toodeti aastatel 1954–1965. 
Kõik mudelid varustati 1,3-liitriste neljasilindriliste Twin Cam mootoritega, mille võimsused varieerusid sõltuvalt versioonist vahemikus 39 kW (53 hj) kuni 74 kW (100 hj). 
Teine põlvkond (tüüp 116).
Teine põlvkond oli neljaukseline tagaveoline sedaan, mille välimust iseloomustasid lühike ja järsult lõppev tagaosa ning pikem kapott, mis tekitas selgelt äratuntavad proportsioonid. Giuliettat (tüüp 116) toodeti aastatel 1977–1985. 
Teise põlvkonna Giuliettat esitleti novembris 1977 ning see oli algselt saadaval kahe bensiinimootoriga: 1357 cm³ mootor võimsusega 70 kW (95 hj) ja 1570 cm³ mootor võimsusega 80 kW (109 hj). Aprillis 1979 lisandus mootorivalikusse 1779 cm³ mootor võimsusega 90 kW (122 hj), ais 1980 toodi turule võimsaim versioon, millel oli 1962 cm³ mootor ja võimsus 96 kW (130 hj). 
Suvel 1981 läbis Giulietta esimese mudeliuuenduse, mille käigus muudeti keredetaile ja täiustati varustust. 1982. aasta Pariisi autonäitusel esitles Alfa Romeo võidusõiduosakond Autodelta erimudelit Turbodelta, millel paigaldati kaheliitrisele mootorile turbolaadur. Selle tulemusel kasvas võimsus 125 kW (170 hj) ja seda eriversiooni toodeti ainult 361 eksemplari, peamiselt homologeerimiseks. 
1983. aastal lisandus valikusse diiselmootor, millel oli 1995 cm³ töömaht ja võimsus 60 kW (82 hj). 1983. aasta lõpus läbis Giulietta järgmise mudeliuuenduse, mille käigus täiendati auto varustust ja viimistlust. Giuliettat toodeti kuni 1985. aasta lõpuni, mil see asendati mudeliga Alfa Romeo 75. 
Kokku toodeti 8 aastaga umbes 380 000 Giuliettat, millest umbes pooled olid varustatud 1,6-liitrise mootoriga. 
Kolmas põlvkond (tüüp 940).
2010. aastast tootmises olev kolmanda põlvkonna Giulietta on neljaukseline esiveoline väike luukpära. 
Mudelit uuendati aastal 2013. Väliselt muutusid radiaatorivõre ja esimesed udutuled. Sisemuses muutusid armatuurlaud, istmete kuju ja materjalid, rool ja nüüd on saadaval 5"-ekraaniga raadio, millel on Bluetooth-ühendus. 2-liitrisel turbodiislil on nüüd 10 hj suurem võimsus ja 30 nm suurem pöördemoment. Nüüd on kõikide mudelite põhivarustuses ka rehvirõhuandurid ja tagumised elektriaknad.
Lexus CT

Lexus CT 200h on Lexuse kompaktne luksusklassi hübriidauto. Tegu on 5-ukselise luukpäraga, millel on esivedu ning jõuallikas on sama, mida kasutatakse Toytota Priusel. 
2014. aasta mudeliuuendusega muutus auto esiosa sarnasemaks Lexus GSi ja ISiga ning kaitseraua alumise serva kujundus. Hind muutus 10% madalamaks.
Helve Särgava

Helve Särgava (neiupõlves Helve Kuusik; sündinud 6. juulil 1950 Põlvas) on Eesti jurist.
Ta on lõpetanud Nõo keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi. 1975. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli juristi erialal. Ta oli õigusteaduskonna lõpukursuse komsomolisekretär.
Aastatel 1975–1976 töötas ta Harju Rajooni Rahvakohtus kohtuniku stažöörina. 1976–1982 oli Särgava samas kohtus kohtunik. 1982–1991 oli ta kohtunik (1985–1991 ka kohtu esimees) Tallinna Mererajooni Rahvakohtus. 1991–1995 oli ta kohtunik ja II osakonna juhataja Tallinna Linnakohtus.
14. detsembril 1995 nimetati Helve Särgava esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. 1. jaanuarist 1997 oli ta sama linnakohtu esimees, kuni kohtu liitmiseni Harju Maakohtuga 2006. aastal. Pärast linnakohtu reorganiseerimist oli ta kohtunik ja kohtu esimees Harju Maakohtus. 2015. aasta lõpuks sai läbi tema ametiaeg maakohtu esimehena. Veebruaris 2016 esitas ta avalduse kohtunikuametist vabastamiseks 1. märtsist 2016.
29. jaanuarist 2015 kuni 1. märtsini 2019 oli ta Pressinõukogu liige.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Tallinna volikogu liikmeks, seades eesmärgiks saada valituks ka volikogu esimeheks. Ta kogus 1372 häält ja osutus valituks. 12. juunil 2019 lahkus ta Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast ja astus 5. märtsil 2020 Eesti Keskerakonda.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 180 häält ning ei osutunud valituks.
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas Keskerakonna nimekirjas, sai 145 häält ning ei osutunud valituks.
Ta on olnud Eesti Kohtunike Ühingu liige.
Isiklikku.
Tema abikaasa on Eesti suurim mahetootja Juhan Särgava. Kolmest lapsest üks, Viktor, on samuti jurist.
Peugeot 508

Peugeot 508 on Peugeot' suur pereauto, mis on saadaval sedaan- või universaalkerega. 508 asendas eelmise suure mudeli Peugeot 407 ja ka Peugeot 607, millest viimasele aga otsest järeltulijat planeeritud pole. 
Esimene põlvkond (2010–2018).
Sedaani pikkus oli 4,79 m, universaalil 4,81 m.2014. aastal värskendati seda veidi. Muudeti iluvõre disaini, lisati LED-päevasõidutuled, uuendati esituled ja võeti kasutusele uus logo. Uuendati ka mootori- ja käigukastivalikut.
Peugeot 508 RXH.
508 RXH oli maasturlikuma välimusega nelikveoline universaalkerega 508 versioon, mille esirattaid vedas diiselmootor ja tagarattaid elektrimootor.
Teine põlvkond (2018–tänapäev).
Teise põlvkonna sedaani tutvustati Genfi autonäitusel 2018. aasta märtsis. Hiljem lisandus valikusse universaalkerega 508 SW. Kõige võimsamad mootorid valikus on 1,6-liitrised PureTechi bensiinimootorid. 
Peugeot 508 PSE.
2020. aastal toodi turule ajaloo kõige võimsam seeriatootmisse minev Peugeot' mudel Peugeot 508 PSE. Tegu on esimese seeriatootmisse mineva sportlike autode osakonna Peugeot Sport Engineered välja töötatud sõidukiga. Autol on 1,6-liitrine R4-turbomootor ja lisaks kaks elektrimootorit, mootorite koguvõimsus on 360 hj. 0–100 km/h kiirendamiseks kulub 5,2 sekundit.
Hambasombuhäälik

Hambasombuhäälik ehk alveolaar on konsonant, mis moodustatakse hambasompude piirkonnas keeletipu ning keeleselja esiosa või selle külgede abil. Näiteks: /t, t´, s, s´, n, n´, l, l´, r/
Rahvusvahelises foneetilises tähestikus IPA on järgmised hambasombuhäälikud:
Botrytis allii

Botrytis allii on seeneliik.
Levila ja peremeestaimed.
Pea kõikjal, kus kasvatatakse laugu perekonda kuuluvaid lauke.
Patogeensus.
"Botrytis allii" on levinud saagikoristusjärgne seenpatogeen, põhjustades sibula-hahkhallitust.
Mügarliudik

Mügarliudik ("Sclerotinia") on tiksikulaadsete seltsi kuuluv seeneperekond.
Klassifikatsioon.
Mügarliudikute seeneperekonda klassifitseeritakse Eesti eElurikkuses järgmised seeneliigid:
Patogeensus.
Mügarliudikud on üsna laialt levinud seenpatogeenid, põhjustades näiteks sibulatel ja küüslaukudel valgemädanikku.
Välislingid.
"Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit seisuga 11.05.2014."
Eesvokaalid

Eesvokaalid on vokaalid ehk täishäälikud, mida kasutatakse teatud keeltes; neid iseloomustab hääldamisel keeletipu asetamine suu eesossa hammaste lähedale kõva suulae poole, ilma et tekiks takistus või konsonant. Eesti keeles on eesvokaalid /i, ü, e, ö, ä/.
Keskeesvokaalid on põhilised eesvokaalitüübid; pole teada ühtegi keelt, mis vastandaks ees- ja keskeesvokaale ainult tagaolemise järgi.
Ümardatud eesvokaalid on üldiselt tsentraliseeritud ehk keskkõrged artikulatsioonilt. See on ka põhjus, miks need kirjutatakse ümardamata vokaalidest paremale poole IPA vokaalide joonisel.
Artikulatoorsed eesvokaalid.
Eesvokaalide artikulatsiooni puhul liigub keel oma puhkeasendist ette, erinevalt madalatest vokaalidest ja tagavokaalidest. Eesvokaalid on laiem kategooria kui IPA tabelis on näidatud, sinna kuuluvad [ɪ ʏ], [ɨ ʉ] ning marginaalselt ka švaa vokaalid. Eesvokaalide vokaalikõrgust määratakse lõua asendi järgi. Foneemiliselt taga ja madalal olevad vokaalid võivad olla foneemiliselt ees teatud konsonantide tõttu nagu palataalid ja mõnes keeles ka farüngaalid. Näiteks /a/ võib olla [æ] ees /j/ või /ħ/ kõrval.
Eesvokaalide nimekiri.
Eesvokaalid, millel on IPA tabelil märgitud erisümbol:
Mõju eesolevale konsonandile.
"Põhiartikkel: Palatalisatsioon"
Paljude keelte ajaloos, näiteks jaapani ja prantsuse keeles, on eesvokaalid muutnud eesolevat velaarset või alveolaarset konsonanti ning teinud nende häälduskoha rohkem palataalseks või postalveolaarseks. Taoline muutus võib olla allofooniline või foneemiline.
Selline ajalooline palatalisatsioon peegeldub mitme Euroopa keele ortograafias, näiteks [c] ja [g] peaaegu kõikides romaani keeltes, [k] ja [g] norra, rootsi, fääri ja islandi keeles ning [k], [y] ja [x] kreeka keeles.
Tagavokaalid

Tagavokaalid on need täishäälikud, mille hääldamisel asetseb keel suus tagapool. Eesti keele tagavokaalid on /u, õ, o, a/.
Enesekohane asesõna

Enesekohane asesõna ehk refleksiivpronoomen on asesõna, millega näidatakse, et tegevuse objekt või omaja langeb kokku tegevuse subjektiga, või rõhutatakse asjaolu, et tegevuse subjektiks on just nimetatu, mitte keegi teine. Enesekohased asesõnad esinevad lauses verbi või substantiivi laiendina, toimides esimesel juhul sihitise või määrusena, teisel juhul omajatäiendi või esiletõstva lisandina.
Enese­kohasteks asesõnadeks on ise : enese ~ enda, oma, iseenese ~ iseenda, omaenese ~ omaenda.
Väike reekviem suupillile

"Väike reekviem suupillile" on Enn Vetemaa romaan. See ilmus 1968. aastal kolme romaani sisaldavas "Väikeses romaaniraamatus".
Romaani põhjal valmis Tallinnfilmis 1972. aastal mängufilm "Väike reekviem suupillile".
Luis Guillermo Solís

Luis Guillermo Solís Rivera (sündinud 25. aprillil 1958 San Josés) on Costa Rica sotsiaalteadlane ja poliitik, kes oli 8. maist 2014 kuni 8. maini 2018 Costa Rica president.
Solíse vanemad olit pärit Turrialba linnast, kuid ta ise sündis ja kasvas üles pealinnas San Josés. Kõrghariduse omandas ta ajaloo alal Costa Rica Ülikoolis, mille lõpetas 1979. aastal. Magistritöö kaitses ta hiljem Ladina-Ameerika uuringute alal Tulane'i Ülikoolis New Orleansis.
Solísel on seljataga pikk akadeemiline ja poliitiline karjäär. Ta on töötanud ülikooli õppejõuna, konsultandi ja teadustöötajana, eksperdina Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemis ning mitmetel ametikohtadel Rahvusliku Vabastamise Parteis.
Aastatel 1977–2005 oli ta Rahvusliku Vabastamise Partei liige, kuid lahkus sealt protestiks parteijuhtide autokraatliku stiili ja partei sisevalimistel toime pandud rikkumiste vastu. 2009. aastal astus ta Kodanike Aktsiooni Parteisse. Novembris 2012 teatas ta kavatsusest kandideerida Kodanike Aktsiooni Partei presidendikandidaadiks, mis realiseerus, kui ta võitis napilt partei sisevalimised.
Solís on vasakpoolne poliitik, kes on kritiseerinud teravalt majandusliberalismi, nõudnud suurema tähelepanu pööramist keskkonnaküsimustele ja soolisele ebavõrdsusele. Tema valimisprogrammi keskmes olid kolm teemat: võitlus korruptsiooni vastu, majandusliku ebavõrdsuse vähendamine ja samas ka majanduskasvu suurendamine.
2. veebruaril 2014 toimunud presidendivalimiste esimeses voorus kogus ta 30,95% valijate toetuse ja pääses valimiste teise vooru. Märtsis 2014 loobus tema vastaskandidaat Johnny Araya kandideerimast, kuid kuna seaduse järgi ei olnud võimalik valimiste teist vooru ära jätta, osales Solís 6. aprillil 2014 toimunud presidendivalimiste teises voorus ainsa kandidaadina ja kogus enam kui 77% valijate toetuse.
8. mail 2014 vannutati ta Costa Rica presidendiks.
Eessõna

 
Eessõna ehk prepositsioon on kaassõna, mis asub seda laiendava noomenifraasi ees. 
Eesti keeles on eessõnu vähe, näiteks "enne" (õhtut), "keset" (teed), "piki" (randa), "ilma" (emata), "kuni" (metsani), "läbi" (udu), "mööda" (tänavat), "pärast" (õnnetust), "vastu" (lauda).
Omoadiphas

Omoadiphas on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Omoadiphas" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod on endeemsed Hondurases.
Oxyrhopus

Oxyrhopus on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Oxyrhopus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Mehhikos, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.
Paraphimophis

Paraphimophis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Paraphimophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Need maod elavad Brasiilia lõunaosas, Uruguays, Paraguays ja Argentinas.
Phalotris

Phalotris on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Phalotris" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Kesk-Malai-Polüneesia keeled

Kesk-Malai-Polüneesia on arvatav keelerühm, kuhu kuuluvad Austroneesia hõimkonna Malai-Polüneesia keelkonda. Kesk-Malai-Polüneesia keeled on näiteks tetumi keel ja mambae keel.
Nasalisatsioon

Nasalisatsioon on koartikulatsiooninähtus, mille puhul nasaali ümbruses olevad häälikud saavad nasaalse värvingu.
Tartu Hansapäevad 2014

Tartu Hansapäevad 2014 (alapealkirjaga Ajastumürgel) oli 11.–13. juulil 2014 Tartus toimunud festival. Need olid 19. Tartu hansapäevad.
2014. aasta Tartu Hansapäevadel oli Tartu linn jagatud eri aladeks. Jaanilinnas asuval Antoniuse õue laval esinevad muusikud ja tantsijad, Jaani kiriku ümbruses olid käsitöö ja töökojad. Toomemäel Tartu Tähetorni ja Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi läheduses oli Teaduslinn, kus korraldati katseid ja tutvustati leiutisi. Lastelinnas toimusid lasteüritused: muinasjutuvestmine, mängud, õpikojad jms. Tasku keskuse ümbruses asus Raualinn, kus toimusid spordi- ja tehnikaüritused. Esmakordselt toimus turniir keskaegsete Eesti linnade vahel, kes võistlesid teatevõistluses, pillimängus ja papagoilaskmises.
Hansapäevadega samal ajal toimus kolmandat aastat ka Eesti suurim linnatriatloni võistlus Tartu Mill Triathlon 2014 12.-13. juulil, samuti muusikafestival Klaaspärlimäng 10.-16. juulil.
Tartu 2014. aasta hansapäevade korraldustoimkonda juhtis Jaanus Tepomees.
Eesti Vigastatud Sõjameeste Ühing

Eesti Vigastatud Sõjameeste Ühing (ka "Eesti Vigastatud Sõjameeste Ühendus") on aastal 1917 asutatud ja 1940. aastal likvideeritud ning 1991. aastal taastatud organisatsioon, mis ühendab sõjainvaliide. Ühingu eesmärk on anda sõjainvaliididele ja nende perekonnaliikmetele majanduslikku ja vaimset abi.
Ühingul olid kuni 1940. aastani osakonnad Tartus, Narvas, Rakveres, Pärnus, Valgas, Kuressaares, Võrus, Põltsamaal, Suure-Jaanis ja Paistus. Aastal 1937 oli ühingul 2033 liiget.
Tallinnas olid ühingul rätsepa- ja kingsepatöökojad (VSÜ rätsepa-õppetöökoda Narva maantee 9, VSÜ kingsepa-õppetöökoda Narva maantee 9, VSÜ päevapildi-õppetöökoda Pikk tänav 49-7, VSÜ ortopeedia-mehaanika õppetöökoda Tatari tänav 3); Narvas – tisleri- ja kingsepatöökojad; Valgas – limonaaditehas.
Cantores Minores

Cantores Minores on Helsingi toomkiriku poistekoor. See on Soome vanim ja ühtlasi edukaim poistekoor. Koori alaline patroon on Soome Vabariigi president. Kooris laulab ja õpib umbes kolmsada 4–25-aastast poissi ja noormeest.
Ajalugu.
Koor asutati Tarmo Nuotio ja Ruth-Esther Hillilä juhatusel 1952. aastal. Lisaks koorile tegutsevad koori juures väikesed ansamblid. Koori pikaajaliste juhatajatena on tegutsenud austerlane Peter Lacovich ja sakslane Heinz Hofmann. Alates 1987. aastast juhatas koori ja aastast 1990 asutatud Cantores Minores muusikaõpet juhtis sakslasest professor Christian Hauschild. 2005. aasta alguses alustas koori kunstilise juhi ja kooli rektorina tööd kapellmeister Hannu Norjanen. Tema ajal on klassikalise muusika repertuaari laiendatud ja on kasvanud kaasaegse muusika osakaal. 
Koor.
Peakooris ehk A-kooris laulab umbes 140 8–25-aastast poissi ja meest. Häälemurde järel siirduvad poisid poistehäältest meeshäältesse. Kõikidel gruppidel on oma tegevus- ja noodijuhid. Juhid on koorijuhi poolt määratud usaldusisikud, kes hoolitsevad koorisisese tegevuse eest. Koor harjutab aktiivselt mitmeid kordi nädalas. Koori annab kontserte nii kodu- kui ka välismaal. Turneed suunduvad sageli Euroopasse, kuid Minores Cantores on teinud ringreise ka Põhja-Ameerikas ja Jaapanis.
Õpperühmad ja muusikamängu kool.
Kooriga koos tegutsevad Cantores Minores koolitusrühmad B- ja Koraalikoor, kus ettevalmistatavad 7–12-aastased poisid siirduvad A-koori. Õpperühmades õpib ja laulab umbes 60 poissi. CM muusikakoolis tegutseb ka 4–6-aastaste laulule orienteeritud muusikamängu kool.
Repertuaar.
Cantores Minorese püsiva repertuaari hulka kuuluvad Johann Sebastian Bachi suurvormid ja motetid. Muud märkimisväärsed suurteosed on Brahmsi ja Mozarti reekviemid. Koori "a cappella" repertuaar on läbilõige klassikalise koorimuusika ajaloost kuni tänapäevase muusikani. Soome koorimuusika on repertuaaris loomulikult rohkesti esindatud. Jõuluajal annab koor kümneid kontserte, lauldes traditsioonilisi jõululaule. 
Väikekooslused.
Cantores Minorese poistekooriga koos tegutseb koos mitmete väikeste ansamblitega, nagu CM Vokaaliansambel, CM Swing, jõulude ajal CM Tiernapojat. Ansamblid laulavad baasrepertuaarile lisaks ka kergemat "a cappella" repertuaari. Ka A-koor esineb väiksemates koosseisudes, näiteks umbes 40 lauljaga eliitkoorina. Minores Cantorese koori endistest lauljatest koosneva CM Alumnikoor esineb ja annab kontserte aastaid projektipõhiselt. Koori juhatab kapellmeister Hannu Norjanen.
Abikogudus

Abikogudus on kirikukoguduse eraldi olev osa millel on oma kirikuhoone. Tavaliselt on abikogudusi moodustatud suure territooriumiga, harvem ka suure liikmeskonnaga koguduste juurde, sihiga tagada koguduseliikmete parem vaimulik teenindamine. Sõltuvalt kirikukorraldusest võib abikogudusel olla eraldi juhatus.
Abikoguduse kirikuhoonet nimetatakse abikirikuks. Enne 1940. aastaid oli abikogudusel ka omaette köster.
Kink

Kink on madala kuni keskmise kõrgusega (tavaliselt 10–25 m) ümara kujuga küngas.
"Kink" või "kenk" on levinud liiginimi mäest väiksema künka kohta.