tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Gülçiçek Hatun

Gülçiçek Hatun (osmanitürgi keeles: گلچچک خاتون, kreeka keeles: Γκιουλτσιτσέκ Χατούν; 1335 – ?) oli sultan Murad I esimene naine ja Bayezid I ema.
Amela Terzić

Amela Terzić (serbia kirillitsas: Амела Терзић; sündinud 2. jaanuaril 1993 Pribojs) on Serbia kergejõustiklane, keskmaajooksja.
2011. aastal Tallinnas toimunud juunioride Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali 1500 meetri ja 3000 meetri jooksus.
2012. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Barcelonas võitis ta 3000 meetri jooksus hõbemedali.
1500 meetri distantsil on ta tulnud kahel korral Euroopa U23 meistriks.
2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis osales ta 1500 meetri jooksus. Ta jõudis finaali eeljooksude parima ajaga (4.09,71). 10. juulil toimunud finaal oli aeglane ja Terzić jäi lõpuspurdis viimaseks, saades ajaga 4.37,70 12. koha.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros osales ta 800 meetri ja 1500 meetri jooksus. Terzić pääses 800 meetri jooksus oma eeljooksust edasi teisena oma hooaja parima tulemusega (2.00,99). Oma poolfinaalis jäi ta ajaga 2.03,81 eelviimaseks ja sai kokkuvõttes 23. koha. 1500 meetri jooksus ta poolfinaali ei jõudnud.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Londonis ta 1500 meetri jooksus poolfinaali ei pääsenud, saades ajaga 4.08,55 kokkuvõttes 28. koha.
2017. aasta suveuniversiaadil Taipeis võitis ta kuldmedali tulemusega 4.19,18.
Ta on võitnud mitmeid medaleid Euroopa krossijooksu meistrivõistlustelt juunioride ja U23 arvestuses.
Terzićile kuuluvad mitmed Serbia keskmaajooksu sise- ja välisrekordid distantsidel 800 meetrist kuni 3000 meetrini.
Aastatel 2011 ja 2012 valiti ta Serbia aasta noortsportlaseks.
Oostlandlied

"Oostlandlied" (alamsaksa keeles 'idamaalaul') on hollandi päritolu laul, mis ilmus esmakordselt teoses "Antwerps Liedboek" (1544) pealkirjaga "Een nyeu liedeken".
Laul räägib alamsaksa (hollandi) võitlejatest Idamaal, arvatavasti 12.–13. sajandi ristisõdades. 
Laul oli populaarne ka Saksamaal. Seda kasutasid ka Baltikumis võidelnud saksa vabakorpused. 
Teise maailmasõja ajal kasutati seda muudetud kujul natsipropagandas, mil oli aktuaalne ida-alade hõivamine ("Drang nach Osten"). Seda kasutas ka Hollandi Relva-SS-i leegion.
Laulus märgitud Idamaaks on peetud muuhulgas ka Poolat, Leedut ja isegi Eestit.
Vanemad sõnad.
1.
In oostlant wil ic varen, 
Mijn bliven en is hier niet lanck 
Met eender schoonder vrouwen; 
Si heeft mijn herteken bevaen. 
2.
Hi nam dat maechdeken bijder hant,
Al bider witter hant. 
Hi leydese op een eynde, 
daer hi een beddeken vant. 
3.
Daer lagen si twee verborgen 
den lieven langhen nacht, 
Van tsavonts totten morghen, 
Tot dat scheen den lichten dach. 
4.
Wel op, ridder coene,’ 
Sprack si, dat meysken fijn, 
Keert u herwaerts omme, 
Mi wect een wilt vogelken!’ 
5.
Hoe soude ic mi omkeren? 
Mijn hooft doet mi so wee.’ 
En waer dat niet geschiet, 
Ten schiede nemmermeer
6.
Had ic nu drie wenschen, 
Drie wenschen also eel, 
So soude ic nu gaen wenschen
Drie roosen op eenen steel.
7.
Die een soude ick plucken, 
die ander laten staen,
die derde soude ic schencken
Der liefster die ic haen.
8.
Aen ghene groene heyde
Daer staen twe boomkens fijn.
die een draecht noten muscaten,
Die ander draecht nagelkijns.
9.
Die naghelen die zijn soete, 
die noten die zijn ront. 
Wanneer so sal ic cussen 
Mijns liefs rooden mont? 
10.
Die ons dit liedeken sanck,
So wel ghesonghen haet,
dat heeft gedaen een lansknecht.
God geve hem een goet jaer.
Tõlge.
Tahame reisida Idamaadele.
Tahame koos minna Idamaadele.
Kus parem elu meid ootab.
Ahja külanõukogu

Ahja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Ahja asunduses.
Ahja külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Ahja valla koosseisus. Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Artur Truus.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Ahja vald likvideeriti ja Ahja külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. 
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega likvideeriti Akste-Kärsa külanõukogu, millest osa (Akste ja Kärsa küla) liideti Ahja külanõukoguga.
1959. aasta seisuga oli külanõukogus Ahja, Musta ja Vana asundus ning Akste, Ibaste, Koseva, Kärsa, Loko, Metsaküla, Mustakurmu ja Pilpa küla.
Pärast väikekülade liitmisi 1977. aastal kuulusid Ahja külanõukokku Ahja alevik, Akste, Ibaste, Kosova, Kärsa, Loko, Mustakurmu, Mõtsküla ja Vanamõisa küla. 
Ahja külanõukogu territooriumi pindala 1978. aasta seisuga oli 79 km². Külanõukogu territooriumil tegutses Ahja kolhoos.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 19. detsembrist 1991 kinnitati Ahja valla omavalitsuslik staatus, millega seoses Ahja külanõukogu likvideeriti.
Rahvastik.
Külanõukogu elanike arv
Ulricehamn

Ulricehamn on tiheasustusega paikkond (rootsi keeles "tätort") Rootsis Västra Götalandi läänis Ulrichehamni vallas, ajaloolise haldusjaotuse järgi Västergötlandi maakonnas.
Asulas elab 10 629 inimest (2015).
Asulat on kirjalikult esmamainitud 1307. aastal (Bogesund). 15. sajandil sai asula linnaõigused. 1520. aastal toimus asula lähedal Bogesundi lahing. Asula sai praeguse nime (Ulricehamn) 1741. aastal.
Mietoineni vald

Mietoineni vald (rootsi keeles Mietois) oli vald Edela-Soomes Päris-Soome maakonnas. Vald piirnes Soome lahega (täpsemalt Mietoineni lahega, soome keeles Mietoistenlahti). Vald kaotati 2006. Vallas elas enne selle kaotamist umbes 1700 elanikku.
Valla vaatamisväärsuste seas on kivikirik (Mietoineni kirik, ehitatud 1643) ja Mietoineni lahe linnukaitseala.
Korsholmi vald

Korsholm (soome keeles "Mustasaari") on vald Lääne-Soomes Pohjanmaa maakonnas. Valla piiresse jäävad näiteks Vaasa linna ümbrus ja mõned Botnia lahe saared.
Vallas elab 19 330 inimest (2016). Umbes 72% inimestest on Soome rootslased ja 26% soomlased.
Piirkonna ühte asulat (Mustasaari) on esmamainitud 1348. aastal ja Korsholmi linnust 1384. aastal.
Jarkko Laine

Jarkko Aarre Juhani Laine (17. märts 1947 Turu – 19. august 2006 Turu) oli soome kirjanik ja tõlkija.
Tema sulest ilmus kakskümmend luulekogu ja seitse romaani. Lisaks kirjutas ta novelle, näidendeid, kuuldemänge ja laulusõnu. Laine debüteeris ajakirja Parnasso luulevõistlusel 1967. aastal ja tema esimene luulekogu "Muovinen Buddha" ilmus samal aastal. 
1969–1986 oli ta ajakirja Parnasso toimetuse sekretär ja 1987–2002 peatoimetaja. 1988–2002 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimees.
Laine on tõlkinud soome keelde Mark Twaini, Bram Stokeri, Richard Brautigani, William Shakespeare'i ja tänapäeva ameerika kirjanike loomingut.
Eesti keeles on tema luulet ilmunud kogumikus "Kümme nüüdissoome luuletajat" Viivi Luige tõlkes.
Tema järgi on nimetatud alates 2011. aastast Soomes välja antav Jarkko Laine kirjandusauhind.
1991. aastal pälvis ta Pro Finlandia teenetemärgi.
Novembris 2001 pälvis ta Valgetähe III klassi teenetemärgi.
Lamarkism

Lamarkism on Prantsuse loodusteadlase Jean-Baptiste de Lamarcki seisukohtadele tuginev evolutsiooniteooria, mille kohaselt on eluslooduse areng toimunud algelisimate olendite isetärkamisest inimese kujunemiseni.
Uute suurte organismirühmade (hõimkondade ja klasside) teket on Lamarck seletanud kõigele elusale sisemiselt omase täiustusmiskalduvusega. Oluliseks evolutsiooniteguriks pidas ta elutingimusi, kusjuures vahetult adekvaatseid muutusi põhjustavad need ainult taimede ja alamate loomade ehituses, kõrgematele loomadele toimivad kaudselt, muutes esmalt nende vajadusi ja harjumusi. Organismide otstarbekohase tegevuse tagajärjel tekkinud muutused päranduvad järglastele, kui need muutused on mõlemal vanemal.
T-84

T-84 on Ukraina lahingutank, mille eelkäija on Nõukogude Liidu T-80.
Ajalugu.
T-84 modifikatsioonid on T-84U, T-84U „Oplot“, T-84-120 „Jatagan“ ja „Oplot-M“.
Kääbuskotkas

Kääbuskotkas ("Hieraaetus pennatus", sünonüüm "Aquila pennata") on linnuliik haugaslaste sugukonna kääbuskotka perekonnast.
Nomenklatuur, taksonoomia ja süstemaatika.
Liigi autor on Johann Friedrich Gmelin (1788).
Liigiepiteet "pennatus" tähendab ladina keeles 'suleline' ning viitab varvasteni sulgedega kaetud jalgadele. Samamoodi on motiveeritud ingliskeelne nimetus "Booted Eagle" ja prantsuskeelne nimetus (mõlemad 'saabastega kotkas') ja hispaaniakeelne nimetus "águila calzada" 'pükstega kotkas'. 
Välimus.
Täiskasvanud kääbuskotka kehapikkus on 42–50 cm, millest 19–22 cm läheb saba arvele. Tiibade siruulatus on umbes 113–134 cm. Täiskasvanud isane kaalub keskmiselt umbes 720 g, emane umbes 960 g. Ta on umbes sama suur nagu hiireviu, ent tal on saledamad tiivad ja märgatavalt pikem saba.
Liugleval kääbuskotkal torkavad silma kuus välimist ja kolm sisemist, heledamat harali asetsevat laba-hoosulge. Kääbuskotkale on iseloomulik laigulisena mõjuv ülapool.
Oru tänav 15a

Oru tänav 15a on elamu Viljandi kesklinnas Oru tänaval.
Hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks, tegemist on ainsa säilinud mantelkorstnaga rõhtpalkhoonega 18. sajandi lõpu Viljandist..
Constança Urbano de Sousa

Maria Constança Dias Urbano de Sousa (sündinud 1. aprillil 1967 Coimbras) on Portugali jurist, õigusteadlane ja poliitik, ta kuulub Sotsialistliku Partei ridadesse. Ta oli 26. novembrist 2015 kuni 18. oktoobrini 2017 Portugali siseminister.
Ta on lõpetanud Coimbra Ülikooli õigusteaduskonna.
Heinrich Heim

Heinrich Heim (15. juuni 1900 München – 26. juuni 1988 München) oli Kolmanda riigi jurist ja SS-Standartenführer. 
Pärast tutvumist Rudolf Heßiga astus Heim väidetavalt 19. juulil 1920 NSDAP-sse ja tema liikme nr oli 1782. Teise allika kohaselt astunud Heim NSDAP-sse 1933. Tema NSDAP liikmesusega seotud asjaolud pole täpselt selged, tema NSDAP-ga taasühinemismärge olla 1931. aastale tõstetud.
Pärast ülikooli lõpueksameid töötas Heim Müncheni advokaadibüroos koos Hans Frankiga, kus tegeles valdavalt Bormanni juhitava abikassa huvide esindamisega.
Teise maailmasõja ajal, 1939. aasta lõpust kuni 1942. aasta sügiseni, oli Heim füüreri peakorterites, sh Berghofis, tegev Martin Bormanni adjutandina. 
Sügisel 1942 pöördus Heim tagasi Pruuni Majja. 1943. sai temast SS-Standartenführer.
Avalikkusele sai Heim tuntuks Adolf Hitleri protokollide autorina.
Semjon Borissov

Semjon Zahharovitš Borissov (jakuudi keeles Семeн Захарович Борисов; vene keeles Семён Захарович Борисов; 26. august (vkj 13. august) 1911 Megino-Kangalassõ uluss, Jakuudi oblast – 7. oktoober 1999) oli jakuudi rahvusest Jakuudi ANSV partei- ja riigitegelane.
Ta oli aastatel 1946–1948 ja 1950–1951 Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimees. Aastatel 1951–1965 oli ta NLKP Jakuudi oblastikomitee esimene sekretär ja ühtlasi oli ta 1952–1966 NLKP Keskkomitee liikmekandiaat.
Haridus- ja töökäik.
Borissov omandas 1930. aastal keskhariduse Jakutskis. 1932. aastal astus ta Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei liikmeks. Ta töötas aastatel 1932–1934 Jakuudi ANSV Kesktäitevkomitees instruktorina. 23-aastaselt 1934. aastal valiti ta Suntari rajooni täitevkomitee esimeheks. 1938. aastal saadeti ta kui edukas rajoonijuht Moskvasse nõukogude ülesehitustöö alastele kõrgematele kursustele.
Pärast kõrgemate kursuste lõpetamist 1939. aastal asus ta tööle Jakuudi ANSV Rahvakomissaride Nõukogus: aastatel 1939–1941 oli ümberasustamise osakonna juhataja, 1941–1944 RKN esimehe asetäitja, 1944–1946 maaviljeluse rahvakomissar ning 1946. aastal määrati ta Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimeheks (juhtis Ministrite nõukogu 1946–1948 ja 1950–1951).
Aastatel 1948–1950 oli ta ÜK(b)P Keskkomitee juures asuva rajooni- ja oblastikomiteede esimeste sekretäride kursuste kuulaja. Pärast kursusi juhtis ta 14 aasta vältel Jakuudi ANSV parteiorganisatsiooni (1951–1965). 
Aastatel 1965–1969 töötas ta Moskvas Vene NFSV Ministrite Nõukogu esimehe nõunikuna põhjaregioonide alal. 1969. aastast oli ta üleliidulise tähtsusega personaalpensionär.
Suurupi looduskaitseala

Suurupi looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Harku vallas. Kaitseala pindala on 191,6 ha, millest maismaaosa pindala on 185,1 ha.
Valka koduloomuuseum

Valka koduloomuuseum (läti keeles "Valkas novadpētniecības muzejs") on Valkas asuv koduloomuuseum. Muuseum asub hoones, kus tegutses Cimze seminar. Ajaloolisest asukohast tingituna peab muuseum läti pedagoogika ja koorilaulukultuuri alusepanija Jānis Cimze ja tema kasvandike pärandi tutvustamist oma eriliseks missiooniks. Muuseumis on väljapanek seminari tegevusest.
Muuseum avati 1971.
Eesti alaline esindus ÜRO juures

Eesti alaline esindus ÜRO juures (inglise "Permanent Mission of Estonia to the UN") on Eesti Vabariigi esindus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures. Esindust juhib Eesti alaline esindaja ÜRO juures ning esindus asub New Yorgis Three Dag Hammarskjöld Plazas. Augustist 2022 on Eesti Vabariigi alaline esindaja ÜRO juures Rein Tammsaar. Esinduses töötavad praegu 10 töötajat: suursaadik, esinduse asejuht, nõunik, esinduse haldaja, sekretär ja 5 komitee spetsialisti.
Eesti sai Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmeks 17. septembril 1991. Eesti esimene alaline esindaja ÜRO juures oli Ernst Jaakson. Eesti alalises esindus ÜRO juures on sõlmitud diplomaatilised suhted Eesti ning Tonga vahel ning esindus mängis suurt rolli Eesti tegevuse juhtimisel ÜRO Julgeolekunõukogus 2020-2021: Eesti juhtimisel korraldati Julgeolekunõukogu reaktsiooni COVID-19 kriisile, Valgevene rahutustele ja Ukraina teemadel.
VAZ-2801

VAZ-2801 oli 1975. aastal Nõukogude Liidus Togliatti VAZ-i tehases esimene ehitatud elektriauto prototüüp.
Auto ehitati VAZ-2102 baasil. Katsepartii autodele oli valmistatud alumiiniumraam, mis võimaldas auto kaalu vähendada.
Sõiduk oli kahe uksega ja furgooniga, mis oli kohandatud nikkel-tsinkakude paigutamiseks. Akudele juurdepääs käis (tinglikult) parempoolse tagaukse juurest. Esimese põrkeraua kohal asetses samuti luuk, mis tagas juurdepääsu elektrimootori alumisele osale. Elektrimootor paiknes ees, kapoti all.
Auto mootoriks oli 12 kW elektrimootor võimsusega 35 hobujõudu. Auto suutis ühe laadimisega sõita kuni 85 kilomeetrit ja arendada kiirust kuni 87 km/h. Auto akupakk kaalus 380 kg. Osad mudelid oli 25 kW mootoriga, mis töötasid 125 A nikkel-tsinkakudel, mis võimaldas autol kiirusega 40 km/h läbida 110 km.
Aastatel 1976–1981 toodeti katsepartiina kokku 47 elektriautot, mis ei olnud identsed, vaid sisaldasid inseneride tehtud edasiarendusi. Tootmisse auto siiski ei jõudnudki, sest elektriauto seeriatootmine ei tundunud piisavalt otstarbekas, kuna puudusid laadimiskeskused ning akud olid rasked ja tehnika kallis.
Suurem osa autodest leidis kasutamist Togliatti tehases ja riigiasutustes, lisaks kasutati elektriautot ka posti ja toidu laialivedamisel.
Laiuse külanõukogu

Laiuse külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis.
Külanõukogu loodi 1954. aastal, kui liideti Sootaga, Kivijärve ja Mõisaküla külanõukogu maa-alad. 
Külanõukokku kuulusid Sootaga, Lõpe, Raaduvere, Kasevere, Alavere, Vilina, Kirikuvalla, Altvälja, Lehtmetsa (endise Sootaga külanõukogu maa-alad 1945–1954), Kantküla, Iravere, Litsemaa, Ristimetsa, Kasvandiku, Vanatänava, Otiaru, Rava, Kirikuküla, Mõisaküla (endise Mõisaküla külanõukogu maa-alad 1945–1954), Kaude, Altküla, Teilma, Lemuvere, Saksamaa küla ja Kivijärve asundus (endise Kivijärve külanõukogu maa-alad 1945–1954).
1975 liideti Laiuse külanõukogu maa-alad Jõgeva külanõukogu koosseisu.
Setomaa vald

Setomaa vald on omavalitsusüksus Eestis Võru maakonnas.
Setomaa vald moodustati 2017. aastal Meremäe, Mikitamäe ja Värska valla ühinemise teel. Samuti liideti Setomaa vallaga Misso valla Luhamaa nulk ehk setu külad Hindsa, Koorla, Kossa, Kriiva, Leimani, Lütä, Mokra, Määsi, Napi, Pruntova, Põrstõ, Saagri, Tiastõ, Tiilige, Toodsi ja Tserebi. Mikitamäe vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Setomaa vallaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Setomaa valla esimeseks vallavolikogu esimeheks valiti Rein Järvelill ja esimeseks vallavanemaks Raul Kudre.
Asustus.
Setomaa vallas on üks alevik – Värska ja 156 küla. Külad on Ala-Tsumba, Antkruva, Audjassaare, Beresje, Ermakova, Helbi, Hilana, Hilläkeste, Hindsa, Holdi, Härmä, Ignasõ, Igrise, Jaanimäe, Juusa, Jõksi, Järvepää, Kahkva, Kalatsova, Kangavitsa, Karamsina, Karisilla, Kasakova, Kastamara, Keerba, Kiiova, Kiislova, Kiksova, Kitsõ, Klistina, Koidula, Kolodavitsa, Kolossova, Koorla, Korela, Korski, Kossa, Kostkova, Kremessova, Kriiva, Kuigõ, Kuksina, Kundruse, Kusnetsova, Kõõru, Käre, Küllätüvä, Laossina, Leimani, Lepä, Lindsi, Litvina, Lobotka, Lutepää, Lutja, Lütä, Lüübnitsa, Maaslova, Marinova, Martsina, Masluva, Matsuri, Melso, Merekülä, Meremäe, Miikse, Mikitamäe, Miku, Mokra, Määsi, Määsovitsa, Napi, Navikõ, Nedsaja, Niitsiku, Obinitsa, Olehkova, Ostrova, Paklova, Palandõ, Palo, Paloveere, Pattina, Pelsi, Perdaku, Pliia, Podmotsa, Poksa, Polovina, Popovitsa, Pruntova, Puista, Puugnitsa, Põrstõ, Raotu, Rokina, Ruutsi, Rõsna, Rääptsova, Rääsolaane, Saabolda, Saagri, Saatse, Samarina, Selise, Seretsüvä, Serga, Sesniki, Sirgova, Sulbi, Säpina, Talka, Tedre, Tepia, Tessova, Teterüvä, Tiastõ, Tiilige, Tiirhanna, Tiklasõ, Tobrova, Tonja, Toodsi, Toomasmäe, Treiali, Treski, Triginä, Tserebi, Tsergondõ, Tsirgu, Tsumba, Tuplova, Tuulova, Tääglova, Ulaskova, Ulitina, Usinitsa, Uusvada, Vaaksaarõ, Vaartsi, Varesmäe, Vasla, Vedernika, Velna, Veretinä, Verhulitsa, Vinski, Viro, Voropi, Võmmorski, Võpolsova, Võõpsu, Väike-Rõsna, Väiko-Härmä, Väiko-Serga, Õrsava.
Ettevõtlus.
Setomaa valla ettevõtluse peamised valdkonnad on põllumajandus, metsamajandus, toiduainetetööstus ja turismimajandus. Ettevõtlus toetub kohalikule ressursile ja omapärasele setu kultuurile. Setomaa valla kaubandus on koondunud valdavalt Coopi ja väikeettevõtjate kauplustesse, väikestele turuplatsidele, turismiettevõtete juures olevatesse müügikohtadesse ja e-poodidesse, millest rohkem müüjaid koondab Seto Kaubamaja.
Piirkonna ettevõtluse nõustamisega tegeleb Võrumaa Arenguagentuuri juures tegutsev Setumaa ettevõtlusnõustaja.
Ernst Johannes Forbes

Ernst Johannes Forbes (saksakeelses traditsioonis Fohrbuss) (7. oktoober 1624 Jackarby Soomes − 19. oktoober 1677 Myrskylä; rootsi keeles Mörskom) oli šoti päritolu Rootsi sõjaväelane, Vorbuse mõisnik.
Elulugu.
Ernst Johannes Forbes sündis Vorbuse mõisniku ooberst Mattias Forbesi ja tema abikaasa Brita Creutzi vanima pojana. 1638. aastal immatrikuleeriti ta koos vendadega Tartu ülikooli. Pärast ülikooli astus Rootsi sõjaväeteenistusse ja sai juba 1641. aastal oma isa rügemendis kapteni auastme. Osales 1642. aastal Leipzigi lahingus. 1646. aastal ülendati Carl Ruuthi rügemendis ooberstleitnandiks ja 1669. aastal läks ta oobersti auastmes erru. Elas oma Soome Mörskomi mõisas, kus ta ka suri. Ta maeti Turu toomkirikusse.
Maavaldused.
Päris oma isalt Soomes Mörskömi mõisa. 1652. aastal loovutas ta Jackarby ooberst Hans Ritterile. Ta oli pärast oma isa surma üks Vorbuse mõisa pärijaist, kelle valdusõigust kinnitati 1645. aastal. Pärast tema surma päris mõisa lesk Christina Boije af Gennäs.
Matthias (suguvõsa)

Matthias oli Pommeri päritolu baltisaksa suguvõsa.
Ajalugu.
Suguvõsa oli pärit Rootsi Pommerist. Jakob Albrecht von Matthias (1708−1780) astus Venemaa sõjaväeteenistusse ja teenis välja polkovniku aukraadi. Tema poeg major Otto Albrecht von Matthias (1748−1825) omandas 1799. aastal Mahtra pandimõisa, mis 1821. aastal tema nimele päriseks kirjutati. Teine poeg Leopold Woldemar von Matthias (1752−pärast 1797) oli kolleegiuminõunik. Nende õde Maria Margaretha von Matthias (1751−1822) abiellus õuenõunik Andreas von Hübneriga ja sai pärast viimase surma 1800. aastal Vorbuse mõisa omanikuks.
Sootaga külanõukogu

Sootaga külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis aastatel 1945–1954.
Külanõukogu moodustati 1945. aastal Laiuse valla territooriumil. 
Külanõukokku kuulusid Sootaga (Jõgeva), Lõpe, Raaduvere, Kasevere, Alavere, Vilina, Kirikuvalla, Altvälja ja Lehtmetsa küla.
1954. aastal liideti Sootaga, Kivijärve ja Mõisaküla külanõukogu Laiuse külanõukoguks.
Kivijärve külanõukogu

Kivijärve külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Kivijärve külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Laiuse vallas. Külanõukogu keskus asus Kivijärve asunduses.
Külanõukokku kuulusid Kaude, Altküla, Teilma, Lemuvere ja Saksamaa küla ning Kivijärve asundus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kivijärve külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.
1954 juunis Kivijärve külanõukogu likvideeriti. Selle territoorium liideti likvideeritud Sootaga ja Mõisaküla külanõukogu maadega ning moodustati Laiuse külanõukogu.
Mõisaküla külanõukogu (Jõgeva rajoon)

Mõisaküla külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis aastatel 1945–1954.
Külanõukogu moodustati 1945. aastal Laiuse valla territooriumile. 
Külanõukokku kuulusid Kantküla, Iravere, Litsemaa, Ristimetsa, Kasvandiku, Vanatänava, Otiaru, Rava, Kirikuküla ja Mõisaküla küla.
1954. aastal liideti Mõisaküla, Kivijärve ja Sootaga külanõukogu Laiuse külanõukoguks.
Üleriiklik Põllumeeste Esindus

Üleriiklik Põllumeeste Esindus oli Eesti poliitiline ühing aastail 1919–1938.
Esindus asutati 15. detsembril 1919 ja registreeriti Siseministeeriumis märtsis 1921. Maakondade põllumeeste esinduste delegeeritud liikmetest moodustati Üleriikliku Põllumeeste Esinduse täiskogu, mis valis keskjuhatuse. Üleriikliku Põllumeeste Esinduse keskjuhatus koordineeris põllumeeste kogude tegevust maakondade põllumeeste esinduste kaudu. Samuti kutsus keskjuhatus kokku Põllumeestekogude kõrgeima organi üleriikliku põllumeeste kongressi ja esitas sellele erakonna poliitilise programmi. Aastail 1919–1934 peeti üheksa põllumeeste kongressi.
Üleriikliku Põllumeeste Esinduse keskjuhatusse kuulusid auesimees Konstantin Päts, esimees August Jürima, peasekretär Ants Oidermaa, Johan Laidoner, Jüri Uluots, Jaan Hünerson, Kaarel Eenpalu, Jaan Soots, Artur Tupits, Oskar Suursööt, Jaan Teemant, Johan Holberg, Otto Pukk, Mats Laarman, Jüri Looväli, Jaan Tallo, Kustas Tonkman, Artur Kasterpalu, Christian Arro, Mihkel Õispuu, Aleksander Saar, August Kohver, Eduard Vister, Heinrich Lauri ja Jaan Eilart.
Jäägri tee

Jäägri tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.
Tänav sai nime 11. märtsil 2015.
Kalju põik

Kalju põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav ühendab Kalju ja Vana-Kalamaja tänavat.
Tänav sai nime 2016.
Kalmuse tee

Kalmuse tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.
Tänav sai nime 6. oktoobril 1953.
Nicholaus Molteke

Nicholaus Molteke oli Taani kuninga vasall Eestimaal 13. sajandil.
Talle ja tema vendadele kuulus Maardu, "Sarne" ja Haabneeme küla ("tria oppida, videlicet Mart, Sarn et Apones"), mille nad müüsid 1271. aastal Cristianus de Scerembekele, tema naisele Elenale ning Cristianuse vendadele Henricusele ja Bernardusele. Müügi kinnitas Eestimaa emand Margrete Sambor 29. märtsil 1271 ning kuningas ja hertsog Erik Klipping 27. aprillil 1271.
Kauge tänav

Kauge tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1959.
Kesalille tee

Kesalille tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Tänav sai nime 2016.
Amīn al-Ḩusaynī

Muḩammad Amīn al-Ḩusaynī (araabia keeles محمد أمين الحسيني; sündinud 1897 – 4. juulil 1974) oli Palestiina poliitik.
Nicolaus Rutto

Nicolaus Rutto oli 1344. aastal majaomanik Tallinnas. Paul Johanseni arvates võis ta olla talupoeglikku päritolu ("Bäuerlicher Herkunft").
Jõelähtme mõisa Ruu küla (rutæ viii) kuulus Taani hindamisraamatu järgi Robert Sluterile, seejärel Tallinna piiskopile.
Kristel (laev)

Kristel (registreerimisnumbriga AMA-810) on Nõukogude Liidus ehitatud projekt 371 Admiraliteet-klassi kaater, mis kuulub Eesti Meremuuseumile. On teadaolevalt ainus selle klassi kaater Eestis, mis on sõidukõlblik ja ühtlasi originaalne.
Ajalugu.
Algselt kuulus kaater Eestis eraisikule ja oli õppelaev Tallinna venekeelsetele merehuvilistele noortele. Samuti tehti tasulisi lühisõite.
Kaater tõsteti 2014. aastal plaaniliseks hoolduseks Lennusadamas maale. Pärast omaniku haigestumist pandi seismajäänud kaater suvel 2015 müüki u 15 000 euro eest, kuid ostjat ei leitud. Lõpuks õnnestus ajalooliselt väärtuslik kaater müüa sügisel 2016 üsna tagasihoidliku hinnaga Eesti Meremuuseumile.
Kaatri remondi- ja eksponeerimisplaane pole muuseumis teadaolevalt seni veel tehtud.
Abro

Abro (registrinumbriga 3P13E01) on Eesti reisilaev, mille 2013 ehitas Baltic Workboats AS.
Abro kodusadam on Abruka sadam. Laev sõidab Abruka ja Roomassaare sadama vahel.
Winandus de Stantforde

Winandus de Stantforde oli Taani kuninga vasall Eestimaal 14. sajandil.
25. augustil 1304 läänistas Erik VI Menved talle Tallinna lähedal asuva veski, mille ta oli ostnud Iohannes de Hyldensemilt, kelle isale see veski oli varem läänistatud.
Välislingid.
[[Kategooria:Eestimaa aadlikud]]
[[Kategooria:Taani valitsusaeg Eestis]]
Smash the Control Machine

"Smash the Control Machine" on Otepi neljas stuudioalbum. See ilmus 18. augustil 2009. 
"Deluxe"-versioon albumist koos boonus-DVD-ga on samuti välja antud. Eelväljaande pakendil oli kaasas T-särk, millel oli kujutatud albumi kaanepilti ja kaanepildiga plakat. Albumit müüdi esimesel väljaandmisnädalal 10 400 eksemplari ning jõudis edetabelis Billboard 200 47. kohale. "Smash the Control Machine'i" produtsendiks oli Ulrich Wild, kes on töötanud selliste bändidega nagu White Zombie, Static-X, Bleeding Through ja Pantera. See on ka Otepi viimane album, kus mängib basskitarri Jason "eVil J" McGuire. 
Auhinnad.
Aastal 2010 nomineeriti Otep GLAAD Media Awardi (täpsemalt 21st GLAAD Media Awards) auhinnagalal kategoorias "Outstanding Music Artist (väljapaistev muusikaartist)" albumi "Smash the Control Machine" eest.
Hydra (album)

"Hydra" on Otepi kuues stuudioalbum. Selle andis välja 22. jaanuaril 2013 plaadifirma Victory Records. 
"Hydra" on kontseptuaalne album. See on nende esimene album, kus päris trummide asemel on kasutatud trummimasinat. 
Singel.
"Apex Predator" oli albumi ainus singel, mis anti välja 15. jaanuaril 2013. Laul sai ka video.
Atavist

"Atavist" on Otepi viies stuudioalbum. Album anti välja 26. aprillil 2011 plaadifirma Victory Records kaudu. 
8. märtsil 2011 avaldas Otep laulude "Atom to Adam", "Blood of Saints", "Remember to Forget" ja "We Dream Like Lions" pealkirjad Facebooki ja Twitteri vahendusel oma fännidele. 15. märtsil jagas Otep Shamaya laulu "Not to Touch the Earth" Twitteri kaudu (kohaliku aja järgi 8PM PST). See laul on bändi kaver The Doorsi samanimelisest laulust. 21. märtsil avaldas Victory Records kuulamiseks "Drunk on the Blood of Saints" laulu audio. Albumi esimene singel "Fists Fall" tegi oma avaliku debüüdi Full Metal Jackie raadios 26. märtsil. Kolm päeva hiljem, 29. märtsil sai singlit iTunesist osta eraldi või komplektis lauluga "Not to Touch the Earth". 16. aprillil 2011 sai iTunesist terve albumi näidiseid kuulata, mis olid 00:30 ja 1:30 pikad. See on esimene album ilma bassist Jason "eViL j" McGuireta. Jason lahkus bändist 30. septembril 2010.
Muusika.
Erinevalt bändi varasemast muusikast pole sellel albumil hiphopi ja räpp-"metal"'i elemente. Albumil on elemendid "groove metal"'ist, "alternative metal"'ist ja isegi "thrash metal"'ist.
Georgi Bašarin

Georgi Prokopjevitš Bašarin (jakuudi keeles Георгий Прокопьевич Башарин; 21. märts (vkj 12. august) 1912 Botorusski uluss, Jakuudi oblast – 18. aprill 1992) oli jakuudi ajaloolane ja ühiskonnategelane, Vene NFSV teeneline teadustegelane.
Ta oli Jakutski Riikliku Ülikooli ajaloodoktori kraadiga õppejõud, üldajaloo kateedri professor (1989–1992). Tema peamised uurimisteemad olid agraarsuhete ajalugu Jakuutias, Jakuutia rahvaste sotsiaalne kord, Siberi ala lülitamine Vene riigi koosseisu, jakuudi rahva ajaloolis-kultuuriline pärand ja Siberi rahvaste ajaloo historiograafia.
Bašarin sattus 1950. aastal "kodanliku natsionalistina" põlu alla. 1956. aastal ennistati ta tööle ja lubati tal teist korda kaitsta doktori väitekirja.
Aastatel 1966–1992 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimelise riikliku preemia määramise komisjoni esimees.
Haridus ja töökäik.
Bašarin õppis aastatel 1934–1937 Jakutski pedagoogilises instituudis, kuid lõpetas 1938. aastal Karl Liebknechti nimelise Moskva Riikliku Pedagoogilise Instituudi. Ta töötas esialgu Jakutski pedagoogilises instituudis (1938–1940), seejärel Jakuudi ANSV RKN juures asuvas keele- ja kultuuriinstituudis (1941–1944). 1943. aastal sai ta ajalookandidaadi kraadi väitekirjaga Jakuudi kirjanduse rajajatest Aleksei Kulakovskist, Anempodist Sofronovist ja Nikolai Neustrojevist.
Aastatel 1949–1953 oli ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia Jakutski filiaali Jakuudi Keele, Kirjanduse ja Ajaloo Instituudis teadur. 1950. aastal kaitses ta NSV Liidu Ajaloo Instituudis ajaloodoktori kraadi väitekirjaga agraarsuhete ajaloost.
1960. aastast töötas ta Jakutski Riikliku Ülikooli üldajaloo kateedris. Aastatel 1964–1966 oli ta ajaloo-filoloogiateaduskonna dekaan.
Ilse Heß

Ilse Heß, ka Ilse Hess (neiupõlvenimega Ilse Pröhl; 22. juuni 1900 Hannover – 7. september 1995 Lilienthal/Allgäu/) oli Kolmanda Reichi poliitiku Rudolf Heßi abikaasa, Hitleri lähikondlane ja usaldusalune.
Rudolf Hessi ja Adolf Hitleriga tutvus Ilse gümnaasiumiõpilasena. Neiu Pröhl õppis germanistikat. 
NSDAP-sse astus 1921. Kuna partei oli vahepeal keelustatud, siis astus Pröhl NSDAP-sse uuesti 1925. aastal, oli tegev parteiaktivistina. 
Rudolf Hessiga abiellus Ilse 20. detsembril 1927. aastal Münchenis. Neil sündis 18. novembril 1937 üks poeglaps Wolf Rüdiger.
Pärast teist maailmasõda sai tuntuks ka raamatute autorina, mil ta hakkas välja andma oma abikaasa artikleid ja kirju.
Sõjaväestatud valve

Sõjaväestatud valve ("Военизированная охрана", lühend ВОХР / VOHR; tegutsemisaastad 1924–1999; NSVL → Venemaa) oli relvastatud valveallüksus, mis tegeles objektide valvamise või veoste saatmisega. Sõjaväestatud valvel oli riiklik eristaatus — see tegeles nii ametkondadevälise kui ametkondadesisese (ministeeriumite, ettevõtete, asutuste, sõjaväeosade jne) valvega. Sõjaväestatud valve oli relvastatud käsitulirelvadega. Sõjaväestatud valve allüksused kuulusid regulaarvägede koosseisu või kasutati neid abijõududena sõja ajal, relvastatud konfliktides või terrorismivastastes operatsioonides.
Sõjaväestatud valve ülesannete hulka kuulus aastatel 1939–1956 ka valve GULAG-is (NSV Liidu Laagrite Peavalitsuses). Kinnipeetavate valvet laagrites ja kolooniates teostas GULAG-i spetsiaalne sõjaväestatud koosseis, mis oli komplekteeritud peamiselt demobiliseeritud punaarmeelastest ja Punaarmee ning NKVD vägede nooremohvitseridest. 1940. aasta märtsis kuulus GULAG-i sõjaväestatud valve koosseisu umbes 107 000 inimest. 
Sõjaväestatud valves oli lubatud kasutada laskuritena ka kinnipeetavaid, keda kutsuti omavalveks (vene keeles "самоохрана"). Nad elasid eraldi barakkides, kus olid paremad elamistingimused, said esmajärjekorras nii voodipesu ja vormirõivad kui kõikvõimalikud hüved. Sõjaväestatud valve kaadrinappuse tõttu oli laagrite administratsioon sunnitud kasutama kinnipeetavaid omavalve laskuritena kogu GULAG-i eksisteerimise vältel.
Vastavalt 27.10.1956. a NSVL Siseministeeriumi määrusele nr 0500 nimetati töö- ja paranduslaagrite sõjaväestatud valve ümber NSVL Siseministeeriumi konvoivalveks. Muutus valve komplekteerimise põhimõte: kinnipidamiskohtade konvoivalve teenistusse hakati NSV Liidu Kaitseministeeriumi kaudu võtma ajateenistusse kutsutud isikuid.
Tiémoué Bakayoko

Tiémoué Bakayoko (sündinud 17. augustil 1994 Pariisis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib Itaalia kõrgliiga klubis Milan.
Hooajal 2016–17 tuli Bakayoko AS Monaco koosseisus Prantsusmaa Ligue 1 võitjaks.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Bakayoko 28. märtsil 2017 mängus Luksemburgi vastu.
Rippin Kittin

"Rippin Kittin" on Miss Kittin'i ja Golden Boy esitatud ja loodud laul, ka albumi "Or" esimene singel.
Sevas Tra

 
"Sevas Tra" on Otepi esimene stuudioalbum, mis anti välja 18. juuni 2002. Kui albumi pealkirja tagurpidi lugeda, on seal kirjas 'art saves'. "Sevas Tra" jõudis Billboard 200 edetabelis 145. kohale.
Kriitikute hinnangud.
Album sai enamasti positiivseid hinnanguid. Allmusic andis Sevas Trale 4 tärni 5-st, kommentaariga: ""Sevas Tra" on plaat, mis tõuseb kõrgele "goth metal"'i paremikku". CMJ andis eriti positiivse hinnangu, kirjutades: "Kui sa oled mees, tee endale teene. Ära ole šovinistlik kuradi nägu, kes arvab, et naised ei suuda nii hästi purustada kui mehed suudavad. Otep Shamayal on nii sügav ja halva eelaimusega hääl, mis hirmutaks isegi hundi oma kutsikatest eemale. Ei saa märkimata jätta ka tema "death metal"'i growle, mis on rohkem munadega kui 95%-l "nu metal"'i piripillidel, kes raiskavad õhuruumi peavoolu rokiraadiotes".
Muusika.
"Sevas Tra" on "nu metal"'i stiilis album, millel on tugevad mõjutused "death metal"'ist. Elemente on "groove metal"'ist, "funk metal"'ist, "alternative metal"'ist, "rap metal"'ist, "grindcore"'ist ja hiphopist. Laul "Jonestown Tea" sisaldab spoken wordi elemente. Vokaalid koosnevad growlimisest, screamimisest ja räpist. Growlimine albumil on üks näide albumi grindcore'i ja death metali elementidest. Samuti on albumil death metalile omaseid kitarririffe. Albumit on võrreldud Cannibal Corpse'i, Metallica, Skinlabi ja Slipknotiga. Allmusic kirjeldas albumit: "raskemakõlalisem kui Slipknot". "Sevas Tra" laulusõnade teemaks on organiseeritud religioon ja kuritarvitamine. Otep Shamaya on öelnud, et Sevas Tra "on lugu elu keerdkäikudest ja mida sa teed nende ületamiseks või hoopis mida sa teed, et nad neelaksid su alla". Laul "Jonestown Tea" räägib lapse seksuaalsest väärkohtlemisest. Paljud usuvad, et see on Otep Shamaya enda kogemustest, keda kasutas ära tema isa. Seda laulu kasutas päriselus üks teismeline, keda koos õega kuritarvitas nende isa, et teavitada oma ema isa poolsest seksuaalsest ahistamisest. Otep Shamaya enda kommentaar laulule "Jonestown Tea":Ma tahtsin albumi jaoks midagi dramaatilist teha. Ühel meie bändiproovil oli juhtkond sealsamas ja mõned inimesed plaadifirmast samuti meid jälgimas ja me lihtsalt hakkasime improviseerima... Laulu lõpuks, mis oli umbes 13 või 14 minutit hiljem, olid inimeste suud ammuli. Ma läksin sellesse teise kohta ja ei saanud tegelikult aru, mis oli juhtunud. Midagi tähelepanuväärset oli juhtunud. Kui suutsime sellest läbi minna, olid kõik nagu: "Kust see tuli?". Mina otsustasin, et see oli midagi olulist, mida ma tahtsin albumi kaudu väljendada ja edastada.Otep Shamaya on nimetanud organiseeritud religiooni "valeks". Paljud inimesed on eksitavalt laulu "Menocide" pidanud meestevastaseks lauluks. Otep on aga öelnud, et laul ei väljenda viha meeste vastu, vaid naistele suunatud vägivalla vastu.
Starship Technologies

Starship Technologies on rahvusvaheline ettevõte, mis arendab ja toodab väikeseid iseliikuvaid robotmasinaid (inglise "self-driving robotic delivery vehicles"), eelkõige postiteenustele orienteeritud pakiroboteid. Ettevõtte peakontor asub Suurbritannias Londonis. Ettevõtte arendustööd tehakse Eestis Tallinnas.
Ettevõtte asutasid 2014. aastal Janus Friis ja Ahti Heinla. Robotitega tuldi avalikkuse ette 2015. aasta novembris.
2018. aasta alguse seisuga olid ettevõttel kontorid Tallinnas, Londonis, Redwood Citys, Washingtonis ja Hamburgis.
2019. aastal kaasas ettevõte 40 miljonit USA dollarit, et laieneda järgneva kahe aasta jooksul sajasse ülikoolilinnakusse.
2021. aasta jaanuariks tegi ettevõte miljon paki kättetoimetamist, tõustes sellega konkurentide seas teisele kohale. 
2021. aasta aprilliks tegi ettevõte 1,5 miljonit paki kättetoimetamist. Teenus on kättesaadav 15 USA osariikides 20 ülikoolilinnakutes, Tallinnas, Düsseldorfis, Hamburgis ja Bernis.
Aastal 2021 firmal on plaanis alustada tööd veel neljas ülikoolilinnakus ning värvata 100 töötajat.
Riigikohtu hoone

Riigikohtu hoone on Tartus Toomemäel aadressil Lossi tänav 17 asuv ehitis, kus tegutseb Riigikohus. Hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Praegune klassitsistlikus stiilis kohtumaja ehitati algselt sõjaväekliinikuks. Hoone sisekujunduse lõi sisearhitekt Sirje Parve.
Jihad (EP)

"Jihad" on Otepi esimene EP, mis anti välja 19. juuni 2001. Kõik laulud, välja arvatud "Germ", tehti hiljem ümber nende esimese stuudioalbumi Sevas Tra jaoks. EP varajasemad versioonid, mis ilmusid Euroopas, ei sisaldanud kaanepildil sõna "Jihad", mistõttu mõnikord viidatakse sellele lihtsalt kui Otep EP-le.
El Salvadori näitlejate loend

"Siin loetletakse El Salvadori näitlejaid."
Sounds Like Armageddon

"Sounds Like Armageddon" on Otepi esimene kontsertalbum, mis ilmus 6. novembril 2012 plaadifirma Victory Records väljaandel. 
Album lõpeb Otepi tänukõnega fännidele ja Kurt Cobainile. Pärast kõnet esitavad nad Nirvana laulu "Breed" kaveri.
Koosseis salvestamise ajal.
Produktsiooni kunstiline juht oli Otep Shamaya. Albumi kaanepildi autor on Mike C. Hardcore, Otepi brošüüri sisemised illustratsioonid on teinud Joey James.
Paul Kilgas

Paul Kilgas (21. mai 1920 Tallinn – 29. jaanuar 1991 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja draamakirjanik.
Ta lõpetas aastal 1938 Tallinna poeglaste kommertsgümnaasiumi ja aastal 1940 Tondi sõjakooli. 9. juulil 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse, ta oli tööpatajonis, Eesti laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 23. suurtükiväepolgus. 
Ta vahistati Nõukogude võimu poolt 9. mail 1945 ja oli kuni 1948. aastani Arhangelski oblastis vangis.
Aastatel 1949–1951 õppis ta Moskvas Gorki-nimelises Kirjandusinstituudis.
Ta on töötanud ajakirjanikuna. Aastatel 1951– töötas ta Lõuna-Eesti Teatris, aastatel 1952–1954 Ugalas, aastatel 1954–1958 Rakvere Teatris. Aastatel 1962–1963 töötas ta estraadilavastajana Eesti Filharmoonias; aastatel 1959–1960 töötas ta instruktorina ja aastatel 1964–1980 kunstilise juhina Rahvaloomingu Majas.
Isiklikku.
Tema vend oli näitleja Gunnar Kilgas, poeg on kirjastaja ja ajakirjanik Raul Kilgas.
Purje tänav

Purje tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.
Purje tänav sai praeguse nime 13. juunil 1958. Enne seda oli tänava nimi alates 17. veebruarist 1923 Pihlaka tänav.
Tänav algab Pirita teelt. Sellega ristub Masti tänav ning sellega liituvad Regati puiestee ja Topi tänav.
Tänava ääres asub Tallinna Olümpiapurjespordikeskus.
Põdrakanepi tee

Põdrakanepi tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Laiaküla asumis.
Põdrakanepi tee algab Pärnamäe teelt, ristub Laiaküla teega ja lõpeb seejärel umbtänavana. Põdrakanepi tee on enam-vähem ida-läänesuunaline.
Põdrakanepi tee sai nime 13. märtsil 2002.
Johann Karl von Enden

Johann Karl von Enden (Venemaal tuntud kui "Иван Иванович фон Энден") (15. detsember (vkj) 1715 − 19. september 1793 Peterburi) oli Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane, Maramaa mõisnik.
Elulugu.
Tema isa oli alampolkovnik Johann Karl von Enden (1670−1733) ja ema Helena Elisabeth Krutschitzky (1696−1767). Ta kirjutati 1729. aastal Vene sõjaväeteenistusse. 1737. aastal ülendati ta alamporutšikuks, 1740 porutšikuks ja 1754 premier-majoriks. Läks 1761. aastal alampolkovniku auastmes sõjaväest erru. Seejärel astus ta tsiviilteenistusse. 1770. aastal teenis ta riigikontoris ja siis heeroldmeistri kontoris. 1780. aastaks oli ta tõusnud kolleegiuminõunikuks. 1783. aastal oli tal riiginõuniku tiitel.
Maramaa mõis.
Keisrinna Katariina II doneeris 1783. aastal talle Kärkna riigimõisast eraldatud Maramaa mõisa, mille ta aga juba 1786. aastal Raadi mõisnikule ära müüs.
Raiduri tee

Raiduri tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.
Raiduri tee sai nime 8. aprillil 2015.
Enden

Enden (vene keeles "фон Энден") on Saksimaa päritolu vene aadlisuguvõsa.
Saaremaa puiestee

Saaremaa puiestee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kuristiku ja Mustakivi asumis.
Saaremaa puiestee sai nime 25. aprillil 1986 Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee otsusega. Saaremaa puiestee pikkus oli 959 m ning see oli ühtlasi Moskva puiestee katkematu pikendus põhja suunas.
Tallinna linnavalitsus tunnistas 15. oktoobril 2024 oma korraldusega kehtetuks Lasnamäe linnaosas Mustakivi asumis asuvale kergliiklusteele 1981. aastal antud nime Moskva puiestee ning liitis selle teelõigu Saaremaa puiesteega. Lasnamäe linnaosavalitsus oli kooskõlastanud nimekomisjoni ettepaneku septembris 2024.
Saaremaa puiestee pikkus pärast tänavaosade liitmist on 1227 meetrit.
Arno (laev)

Arno (registrinumbriga 398TK05) on 1975 Soome ettevõttes Rauma Repola OY ehitatud Eesti vedurlaev.
Laeva kodusadam on Sillamäe sadam.
Itaalia lauljate loend

"Siin on loetletud Itaalia lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Itaalia ooperilauljate loendis. Duetid ja suuremad koosseisud on toodud Itaalia ansamblite loendis."
Austria lauljate loend

"Siin on loetletud Austria lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Austria ooperilauljate loendis.
Belgia lauljate loend

"Siin on loetletud Belgia lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Belgia ooperilauljate loendis.
Horvaatia lauljate loend

"Siin on loetletud Horvaatia lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Horvaatia ooperilauljate loendis.
W.
A
B
C
F
G
H
J
K
L
M
N
P
R
S
T
V
Z
Saksamaa lauljate loend

"Siin on loetletud Saksamaa lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Saksamaa ooperilauljate loendis.
Hollandi lauljate loend

"Siin on loetletud Hollandi lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Hollandi ooperilauljate loendis.
Ungari lauljate loend

"Siin on loetletud Ungari lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Ungari ooperilauljate loendis.
Mehhiko lauljate loend

"Siin on loetletud Mehhiko lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Mehhiko ooperilauljate loendis.
Norra lauljate loend

"Siin on loetletud Norra lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Norra ooperilauljate loendis.
Soome lauljate loend

"Siin on loetletud Soome lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Soome ooperilauljate loendis.
Rumeenia lauljate loend

"Siin on loetletud Rumeenia lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Rumeenia ooperilauljate loendis.
Hispaania lauljate loend

"Siin on loetletud Hispaania lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Hispaania ooperilauljate loendis.
Rootsi lauljate loend

"Siin on loetletud Rootsi lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Rootsi ooperilauljate loendis.
William Nurmet

William Erich Arnold Nurmet (kuni 1939 Neumanskraft ; 13. juuli 1914 Tallinn – 18. juuni 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).
Ta teenis Õhukaitse Suurtükiväegrupis, kõrgendati nooremleitnandiks 27. novembril 1939. 
Ta arreteeriti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt 17. oktoobril 1940 ja hukati Ussollagi vangilaagris Venemaal.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli hilisem väliseesti tegelane Šveitsis Õie Nurmet ja nende tütar on Irja Cilluffo (sündinud 1941), kellest sai 2006. aastal Eesti aukonsul Portsmouthis New Hampshire'i osariigis Ameerika Ühendriikides.
Arvo Nuut

Arvo Nuut (13. aprillil 1941 – 1. märts 2021) oli eesti filmioperaator ja -produtsent.
Ta oli 1961. aastast filmistuudio Tallinnfilm nukufilmide osakonna operaatori assistent, aastatel 1964–1989 operaator, 1989–1992 produtsent. 1992. aastast OÜ Nukufilm direktor ja produtsent.
Ta produtseeris 57 animafilmi, neist tuntumad on Mait Laasi (2013), Riho Undi "Vennad Karusüdamed" (2005) ning "Kapsapea" (1993). Ta oli kümnete nukufilmide operaator, näiteks Heino Parsi "Nael" (1972/1981) ja "Kunksmoor" (1977) ning Elbert Tuganovi "Aatomik" (1970). 
Arvo Nuut oli stereonukufilmi looja. 1970.–1980. aastatel oli Tallinnfilmis maailma ainus stereoskoopilise (S3D) nukuanimatsiooni eksperimentaalpaviljon. Arvo Nuut oli režissööride Elbert Tuganovi ja Heino Parsi meeskonnas kõigi selliste stereofilmide operaator, mis filmiti süsteemis Stereo-70, mille töötas välja NIKFI (Teaduslik Kino-Foto Uurimisinstituut). 
Kui digitaalne tehnoloogia vahetas välja filmilindi, hakati otsima moodust, kuidas teha stereoskoopilist nukuanimatsiooni uutes tingimustes. Arvo Nuudi toetusel toimus animafilmikunstis teed näitav digitaalne pööre ja sellega seoses sündis maailma esimene digitaalne stereonukufilm "Miriami hernehirmutis" (2007), mille režissöörid olid Andres Tenusaar ja Aleksandr Melkumov.
Venezuela lauljate loend

"Siin on loetletud Venezuela lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Venezuela ooperilauljate loendis.
Heller (aadlisuguvõsa)

Heller (vene keeles "Геллер") oli Rootsist pärit aadlisuguvõsa. Suguvõsa kustus meesliinis 1889. aastal.
Ajalugu.
Suguvõsa esindajad tulid 17. sajandi lõpul Rootsist Eestimaale.
Hellerid rüütelkonna matriklis.
1764. aasta 4. märtsil (vkj) immatrikuleeriti vennad Justus Friedrich von Heller (1722−?) ja Gustav Heinrich von Heller (1729−maeti 1802) Liivimaa rüütelkonna matriklisse. 13. jaanuaril (vkj) 1765 immatrikuleeriti nad ka Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Vendadest noorem võeti lisaks 8. oktoobril (vkj) 1797 Saaremaa rüütelkonna matriklisse. Õuenõunik Friedrich Johann von Heller (1719−1789) kanti 27. augustil (vkj) 1786 Eestimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.
Hunnius

Hunnius, varem Hunnens on Holsteinist Koldenbüttelist pärit kaupmehe-, literaadi- ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Suguvõsa esindajad tulid 17. sajandil Saksamaalt Soome kaudu Eestimaale.
Hunne Syverts (sündinud umbes 1450) oli Koldenbütteli oldermann.
Hunniused rüütelkonna matriklis.
Karl Abraham Hunnius sai Vene teenisaadlikuks ja tema pojapoeg Arthur von Hunnius kanti 31. jaanuaril/13. veebruaril 1905 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Scheiding

Scheiding (ka Scheidingen) oli tüüringi-saksi päritolu aadlisuguvõsa.
Suguvõsa esindajaid on alates 16. ja 17. sajandist teada näiteks Rootsis, Baltikumis, Venemaal, Poolas.
Rootsi kuningas Johan III aadeldas Christoffer Schedingi 1582. aastal
Scheidingute suguvõsa liikmed olid kantud Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse vabahärrasuguvõsana 1625. aastal nr. 71 (Philipp von Scheiding (1578–1646)) ja 1655. aastal nr 52.
Seydlitz

Seydlitz (ka Seidlitz või Zeidlitz) oli aadlisuguvõsa, kelle esindajad elasid ka Baltikumis.
Seydlitz oli Sileesia päritolu suguvõsa ja esimesed teated suguvõsa esindajast (Otto de Sidelicz) pärinevad 1287.
Suguvõsa esindajad olid kantud Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Equagesic

Equagesic on kesknärvisüsteemi osadele, näiteks talamusele ja limbilisele süsteemile, anksiolüütilist toimet avaldav ravimpreparaat,psühholeptikum. Selle molekulaarvalem on C9H18N2O4 ja mass 218,25 g/mol. 
Equagesic on ravimi tootenimi. Selle ravimi müügiletulekule ei eelnenud kliinilisi ravimiuuringuid.
Equagesic on karbamaadi derivaat. Selle suukaudne tablett sisaldas 200 mg meprobamaati ja 325 mg aspiriini.
Mõne allika kohaselt olevat võitluskunstide õpetaja ja näitleja Bruce Lee kurtnudenne surma peavalu ning saanud näitleja Betty Ting Peilt valuvaigistit Equagesic, mis sisaldas aspiriini ja lihaselõõgastit. Mõne allikate kohaselt surigi Lee ravimiallergiast põhjustatud ajuturse tagajärjel ning lahkamisel tuvastatud marihuaana jäljed tema surma ei põhjustanud.
Autostrada A22

Autostrada A22 (itaalia: "Autostrada del Brennero, Autobrennero", saksa: "Brennerautobahn") on Itaalia kiirtee, mis ühendab Modena linna ja kiirteed A1 Austriaga Brenneri mäekuru kaudu, mis asub Brenneri vallas.
Tee operaator on Autostrada del Brennero S.p.A..
Blade Runner 2049

"Blade Runner 2049" on režissöör Denis Villeneuve'i 2017. aastal linastunud "neo-noir"'i ulmefilm, järg 1982. aastal linastunud "Blade Runnerile". 
Peaosi mängivad Ryan Gosling ja Harrison Ford, kõrvalosades on Ana de Armas, Sylvia Hoeks, Robin Wright, Mackenzie Davis, Carla Juri, Lennie James, Dave Bautista ja Jared Leto. Tegevus toimub 30 aastat pärast esimese "Blade Runneri" filmi tegevustikku.
Filmivõtted toimusid 2016. aasta juulist ja novembris Ungaris Budapestis. Filmi esilinastus oli Los Angelese Dolby Theatre'is 3. oktoobril 2017 ja avalikult Ameerika Ühendriikides 6. oktoobril 2017 2D-, 3D- ja IMAXi-versioonis. Kriitikud on filmi hinnanud üheks kõige aegade paremaks järjeks.
Anu Köbas

Anu Köbas (sünninimi Anu Lauring; sündinud 22. septembril 1941) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.
1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Arvo Ratassepa klassi.
Ta on olnud Tartu Üliõpilassegakoori, lastekoori Kurekell, naiskoori Cantare, Aparaaditehase meeskoori ja tervishoiutöötajate naiskoori dirigent. Tegeles ka näitlemisega ning lõpetas Vanemuise teatristuudio.
1980. aastatel töötas ta Tartu 7. Keskkooli muusikaõpetaja ja kooridirigendina.
Aastatel 1991–2008 töötas muusikaõpetaja ja dirigendina Soomes Kuusankoskis.
Vene Föderatsiooni Peakonsulaat Narvas

Venemaa Föderatsiooni Peakonsulaat Narvas oli Venemaa Föderatsiooni suursaatkonna diplomaatiline esindus Narvas. See asus aadressil Kiriku tänav 8.
Konsulaat suleti 2022. aastal Eesti Vabariigi välisministeeriumi otsusel.