Kiirkuubimine

Kiirkuubimine (inglise speedcubing) on Rubiku kuubiku ja teiste sarnaste ruumiliste puslede lahendamine parima tulemuse peale.
Kuubikute lahendamiseks on loodud arvukalt kiirlahendamise meetodeid. Üks esimene ja tänini populaarseim on CFOP. Teiste tuntute seas on näiteks Roux, Zbigniew Zborowski (ZZ), Petrus, Zborowski-Bruchemi (ZB), vöö ning nurgad esimesena meetod ja veerud esimesena meetod. Leidub ka aeglasemaid meetodeid ja mitmesuguseid teisendeid.
Seoses Maailma Kuubikuassotsiatsiooni loomisega, mis peab arvestust ka rekordite üle, on paika pandud ala täpsed reeglid ning seetõttu võib Rubiku kuubiku lahendamist nimetada reguleeritud võistlusspordiks.
Kiirkuubimise võistluse võitmiseks tuleb kirja saada parim keskmine aeg. Selleks sooritatakse viis võistluskatset, võetakse maha parim ja halvim tulemus ning ülejäänud kolme tulemuse põhjal arvutatakse keskmine. Kes on kiireim, on ka võitja. Keskmist aega ei arvestata ainult silmad kinni ja vähimate käikudega lahendamistel. Rekordid lähevad kirja nii parima keskmise kui ka parima üksiktulemuse arvestuses.
Ametlikud võistlusalad on 2x2x2, 3x3x3 (Rubiku kuubik), 3x3x3 ühe käega, 3x3x3 vähimate käikudega, 3x3x3 kinnisilmi, mitme kuubiku kinnisilmi lahendamine, 4x4x4, 4x4x4 kinnisilmi, 5x5x5, 5x5x5 kinnisilmi, 6x6x6, 7x7x7, püraminks, megaminks, Square-1, Skewb ja Rubik's Clock.
Esimene ametlik võistlus Eestis peeti 2009. aastal. Eestlaste abil jõudsid võistlused ka Lätti (2012) ja Leetu (2013).
Maailma Kuubikuassotsiatsiooni juhtimisel toimuvad ka Rubiku kuubiku lahendamise maailmameistrivõistlused.
Võistlusalad.
Lisaks kiiruse peale Rubiku kuubiku lahendamisele korraldatakse ametlikke võistlusi kuubiku kokkupanemises pimesi, ühe käega ning vähimate käikude peale. Seejuures toimub kinnisilmi lahendamine ametliku alana ka 4×4 ja 5×5 kuubiku juures.
Kuubiku ühe käega lahendamisel tohib võistleja küll lahendamisele eelneval inspektsiooniperioodil kuubikut mõlema käega katsuda, kuid pärast lahendamise algust võib kuubik kontaktis olla ainult ühe käe või lauga. Võrreldes kahe käe kasutamisega nõuab see eelnevat käe vastupidavustreeningut ja vajalik võib olla osade algoritmide ümber- ning taasõppimine.
Vähimate käikudega lahendamises jagatakse võistlejatele paberil kuubiku segamini ajamise valem ning neil on aega 1 tund, et välja pakkuda lühim võimalik lahendus, mis sellises seisus kuubiku lahendaks. Etteantud segamise valemiga sarnanevad lahenduskäigud ei ole lubatud. Tulemuste arvestamisel lubatakse kuni 80 liigutust.
Selle määratlemine, mis on maksimaalne liigutuste arv ükskõik kuidas segatud Rubiku kuubiku lahendamiseks (tuntud ka kui "jumala number"), on pakkunud huvi ka paljudele matemaatikutele. Arvatakse, et see number on 20.
Pimesi lahendades vaatleb osaleja kõigepealt kuubikut, jättes selle endale meelde, ja siis paneb selle pimesi kokku, kusjuures vaatlemise ja kokkupaneku aeg lähevad mõlemad arvesse. Meeldejätmise etapis on võistlejal keelatud kuubiku lahendamine. Lahendamise etapis on võistleja silmad kaetud ning kohtunik hoiab lisaks sellele võistleja näo ja kuubiku vahel mitteläbipaistvat eset (nt paksemat paberilehte). Erinevalt tavalisest lahendamisest ei ole kinnisilmi Rubiku kuubiku lahendamise juures ette nähtud inspektsiooniaega – puudub võimalus enne aja käivitamist kuubikut vaadelda.
Võistlusalana on samuti olemas mitme kuubiku kinnisilmi lahendamine ("Multiple Blindfolded Solving" ehk "multi BLD"). Selle puhul on kinnisilmi lahendatavaid kuubikuid kaks kuni mitu. Meeldejätmiseks ja lahendamiseks on aega kokku kuni 1 tund, aga kui kuubikute arv jääb alla kuue, kehtib ajalimiit 10 minutit kuubiku kohta. Siin on väga oluline lahendatud kuubikute arv ja tulemuse arvestamisel lahutatakse edukalt lahendatud kuubikute arvust lahendamata jäänud kuubikute arv. Näiteks oli üks varasem Eesti rekord, kolm kuubikut kolmest ajaga 16 minutit ja 53 sekundid, Uku Kruusamägi nimel. Samas oli ta võistlusel lahendanud ka neli kuubikut kuuest (aeg 39:52), kuid kuna "4" (lahendatud) "– 2" (lahendamata) "= 2", on see tulemus rekordite arvestuses kehvem.
Kuni 2012. aasta lõpuni olid ametlikud võistlusalad ka "magic" ja "master magic".
Võistlusalana on esinenud ka Rubiku kuubiku jalgadega lahendamist. Tegemist oli ühe kõige vähempopulaarsema alaga ning aastaid arutati selle võimalikku eemaldamist ametlike võistlusalade seast. Näiteks Eestis lisati see ala pärast 2011. aastat ainult ühel korral võistluste kavva. Ala eemaldati ametlike võistlusalade seast 2020. aasta 1. jaanuaril.
Vahel lisatakse võistluste kavva ka mitteametlikke alasid, nagu näiteks võistkondlik kinnisilmi lahendamine. Võistkonna moodustavad kaks inimest, kellest ühel on silmad seotud ja kes ühtlasi hoiab kuubikut ning teine juhendab teda. Eesti rekord sellel alal kuulub Remo Piheli ja Kaur Tuule nimele ajaga 56,20.
Võistlused.
Esimesed meistrivõistlused kuubiku kokkupanekus korraldas Guinnessi rekordite raamat Münchenis 13. märtsil 1981. Maailmameistrivõistlused peeti 5. juunil 1982 Budapestis. Taas jõuti võistluste korraldamiseni 2002. aastal ning 2003 peeti Torontos järgmised maailmameistrivõistlused, kus oli kavas juba 14 ala. Seejärel on MM-id toimunud Floridas (2005), Budapestis (2007), Düsseldorfis (2009), Bangkokis (2011), Las Vegases (2013), São Paulos (2015), Pariisis (2017) ja Melbourne'is (2019). 2021. aasta MM Hollandis tühistati koroonapandeemia tõttu ning järgmised maailmameistrivõistlused toimusid Soulis 2023. aastal.
Kui esimesel võistlusel 1981. aastal oli võitja aeg oli 38 sekundit, siis aasta hiljem Budapestis oli võitja aeg juba 22,95 sekundit. 2003. aasta Toronto MM-il kiireim tulemus oli teises voorus püstitatud 16,53 sekundit, kuid võistluste peaala võitja selgitati viie lahenduse keskmist tulemust arvestades (võitis Dan Knights USAst finaalis saavutatud keskmise ajaga 20,00 ja parima üksikajaga 18,76 sekundit).
2005. aastal MM-i võitis Jean Pons Prantsusmaalt uue Euroopa rekordiga 15,10 sekundit ning kaks aastat hiljem saavutas Yu Nakajima Jaapanist keskmise aja 12,46 sekundit. 2009 tuli võitjaks Breandan Vallance Suurbritanniast keskmise ajaga 10,74 sekundit (parim aeg 9,63 s), võistlusalade arv oli jõudnud üheksateistkümneni ja võistlejaid oli 327. Vähem kui kuu pärast Saksamaal peetud MM-i toimusid ka esimesed Eesti meistrivõistlused Rubiku kuubiku lahendamises.
Kui 2011. aastal tuli maailmameistriks Michał Pleskowicz Poolast keskmise ajaga 8,65 sekundit (parim aeg 7,68 s), siis oli esikolmikusse pääsemise piir nihkunud 9,58 sekundi peale (Feliks Zemdegs). Austraaliast pärit Zemdegs tuli võitjaks aga nii juba 2013. aastal (keskmine 8,18 s ja parim aeg 7,36 s) kui ka 2015. aastal (keskmine 7,56 s ja parim aeg 5,69 s).
2017. aasta maailmameistrivõistluste ajaks oli tunnustatud võistlusalasid 18 ning neil võistles kokku 938 osavõtjat. Võitjaks tuli Max Park USAst keskmise ajaga 6,85 sekundit (parim aeg 5,87 s). Kaks aastat hiljem kindlustas Philipp Weyerile Saksamaalt maailmameistritiitli aga 6,74 sekundit (parim aeg 5,97 s). Samal 2019. aastal toimus maailmas juba üle 1300 ametliku võistluse.
Koroonapandeemia piiras 2020. ja 2021. aastal oluliselt võistluste läbiviimist. Näiteks peeti 2021. aastal ülemaailmselt vaid 242 võistlust 49 riigis ning tühistati MM Hollandis. 2022. aastal toimus aga juba 1069 kiirkuubimise võistlust 86 riigis.
2023. aasta maailmameistrivõistlustel Lõuna-Koreas osales 1187 võistlejat ning 3x3 kuubiku lahendamise võitis Max Park USAst keskmise ajaga 5,31 sekundit (parim aeg 4,54 s). Teise koha tulemus oli 5,32 sekundit (Yiheng Wang) ja kolmanda koha aeg 5,42 sekundit (Tymon Kolasiński). Võrdluseks olid 2024. aastal Eesti meistrivõistluste esikolmiku ajad 6,53 (Kaur Tuule), 7,17 (Adam Chodyniecki) ja 7,27 sekundit (Vincent von Schantz).
2025. aasta maailmameistrivõistlustel Ameerika Ühendriikides osales 1864 võistlejat ning 3x3 kuubiku lahendamise võitis Yiheng Wang Hiinast keskmise ajaga 4,23 sekundit (parim aeg 3,80 s). Teise koha tulemus oli 4,49 sekundit (Xuanyi Geng) ja kolmanda koha aeg 4,98 sekundit (Tymon Kolasiński).