tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lunastaja Kristuse kuju

Lunastaja Kristuse kuju või Kristus Lunastaja kuju (portugali keeles "O Cristo Redentor") on Brasiilia ja kogu maailma suurim "art déco" stiilis skulptuur, mis asub Rio de Janeiros Corcovado mäe tipus. Kuju on 39,6 meetrit kõrge ja kaalub 635 tonni. Lunastaja Kristuse kuju on merepinnast umbes 700 meetri kõrgusel. Selle jalamilt avaneb vaade Floresta da Tijuca metsapargile. Kuju on valmistatud raudbetoonist ja voolukivist.
Lunastaja Kristuse kuju on katoliikluse sümbol Brasiilias. Kuju hakati ehitama juba 1921. aastal, kuid töödega jõuti lõpule alles 1931. aastal. Monument avati 12. oktoobril 1931. 
10. veebruaril 2008 tabas kuju pikselöök. Märtsis 2010 alustati kuju renoveerimist. See taasavati 30. juunil 2010.
7. juulil 2007 arvati Lunastaja Kristuse kuju uute maailmaimede hulka.
Kiruna kirik

Kiruna kirik (rootsi keeles "Kiruna kyrka") asub Kirunas Rootsis. Saamide hütti ehk "lávvu"-t meenutava pühakoja arhitekt oli Gustaf Wickman ja see valmis aastail 1909–1912. Uusgootilik kirik on väljastpoolt dekoreeritud 12 kuldse kujuga, mille autor oli Christian Eriksson. Orelil on vilesid kokku enam kui 2000.
Tegu on ühe suurima puithoonega Rootsis.
Ümberpaigutamine.
2025. aasta augustis veeti kirik Kiruna kaevanduse laiendamise tõttu umbes 5 kilomeetri kaugusele kalmistu kõrvale, mis asub nüüdses uues linnasüdames. 672-tonnine kirik tõsteti maapinnast üles taladele ning veeretati kahe päevaga uude asukohta kahel 28-teljelisel iseliikuval moodulhaagisel (SPMT). Carl XVI Gustaf koos tuhandete inimestega jälgis tseremooniat ning kiriku ümberpaigutamise algust. Eraldi viiakse uude asupaika ka kiriku kellatorn, sama saatust ootavad veel 23 ehitist. LKAB on maailma suurim maa-aluse rauamaagi kaevandaja, rajades tunneleid üha enam linna alla, nõrgestades sedasi pinnast ja ohustades elukeskkonda.
Monoliit

Monoliit (ladina keeles "monolithus" kreeka keelest "μονόλιθος") on geoloogiline moodustis, mis kujutab endast tervet kivimitest koosnevat rahnu. Kuna tavaliselt koosnevad monoliidid ümbritsevatest settekivimitest kõvematest tard- või moondekivimitest, siis erosiooni toimel nad paljanduvad ja moodustavad eraldi pinnavorme.
César Évora

César Évora Díaz Gonzales (sündinud 4. novembril 1959 Havannas) on Kuuba-Mehhiko näitleja. 
Ta õppis geofüüsikat, kuid jättis ülikoolis õpingud pooleli, kuna leidis, et näitlemine sobib talle paremini. 1995. aastal sai César peaosa seriaalis "Kuniks elu", kus ta mängis koos Daniela Romoga. 1999. aastal sai näitleja Mehhiko kodakondsuse. Césari rollid seebiooperites "Luz Clarita", "Ciente ben" ja "Õigus armastusele" tegid mehest Mehhikos staari. César Evora on abielus Vivianiga ja neil on 3 last.
Sõdurite mälestusmärk Osmussaarel

Sõdurite mälestusmärk Osmussaarel on Osmussaare kaitsmisel langenud Nõukogude sõduritele püstitatud mälestusmärk.
Osmussaarel paikneva mälestusmärgi geograafilised koordinaadid on .
Seoses Saksamaa vägede pealetungiga 1941. aastal tuli asuda saart kaitsma. Osmussaare kangelaslik kaitsmine Nõukogude vägede poolt on siiski ainult legend, sest tegelikult ei pakkunud Osmussaare vallutamine sakslastele suuremat huvi ja venelaste tegevus piirdus ainult saarelt põgenemisega. Siiski pommitasid sakslased piirkonda mitu päeva ja selle käigus hukkus ka saarel viibinud Nõukogude sõdureid.
Hiljem pühendati põgenemise käigus mahajäänud venelastele mälestusmärk. Nimelt ei olnud kõik Nõukogude sõdurid põgenedes laevale mahtunud ja üleliigsed sõdurid kas lasti maha või suleti patarei ruumidesse.
Ühtlasi on Osmussaart Teise maailmasõja ajal kaitsnud sõdurite mälestusmärk ka Haapsalus. Sealne mälestuskivi avati 27. juunil 1975 Jaama tänava ja Kalda tänava nurgal oleval haljasalal, mida hakati ametlikult nimetama Osmussaare väljakuks.
Likvideeritud 2023. aasta suvel.
Bernhard Veimer

Bernhard Veimer ( – 22. september 1973) oli eesti kommunist.
17. juulist 1940 kuni 6. augustini 1941 oli ta Eesti Rahvusraamatukogu eelkäijaks olnud Riigiraamatukogu direktor.
Ta on maetud 27. septembril 1973 Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku.
Ta oli Tõnu ja Anna Pauline Veimeri poeg. Tal on vennad Karl Johannes, Rudolf ja Arnold.
Nelja märk

"Nelja märk" (inglise keeles "The Sign of the Four", ka "The Sign of Four") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.
Esimest korda ilmus "Nelja märk" 1890. aasta veebruaris almanahhis Lippincott's Monthly Magazine, mis ilmus nii Suurbritannias Londonis kui ka Ameerikas Philadelphias, ja see kandis pealkirja "The Problem of the Sholtos". Samal aastal raamatuna ilmudes kandis teos juba lühendatud pealkirja "Nelja märk". 
Aastate jooksul on kirjastused kasutanud pealkirju "The Sign of the Four" või "The Sign of Four". Viimase, neljasõnalise pealkirjaga sooviti rõhutada loo sümboolset tähendust (neli märki).
Nii nagu esimene jutustus "Etüüd punases" ei pälvinud ka "Nelja märk" suurt lugejate tähelepanu. 1891. aastal avaldas ajakiri Strand Magazine kuus Sherlock Holmesi lühilugu pealkirjaga "Sherlock Holmesi seiklused", mis said palju populaarsemaks.
Tegelased.
&lt;noinclude&gt;
Stratosfäär

Stratosfäär on atmosfäärikiht tropopausist kõrgemal. Ta paikneb kõrgusel 13–45 (10–50) km.
Stratosfääri alaosas (kuni 20 km) on õhutemperatuur konstantne, ülaosas (kuni 40 km) tõuseb kuni stratopausi alapiirini vahemikus −56,5 kuni 0,8 °С. Sellega seoses puudub stratosfääris konvektsioon, aga esineb inversioon. Stratosfääri kohal paikneb stratopaus – üleminekukiht, mis ulatub kõrguseni 55 km. Stratopausis õhutemperatuur kõrgusest ei olene ning ta on stratosfääri ja mesosfääri piiriks.
Stratosfäär sisaldab umbes 90% atmosfääri osoonist (kõrgusvahemikus 15–20 kuni 55–60 km), mis on peamine stratosfääri soojusrežiimi kujundaja ja mis määrab elu ülemise piiri biosfääris. Kõrgusega kasvab osooni kontsentratsioon ja sellega kaasneb õhutemperatuuri kasv. Stratosfääri õhu soojenemise põhjuseks on ultraviolettkiirguse (kiirguse lainepikkuste vahemikus 180–200 nm) neeldumine osooni molekulides.
Kõrgusel 20–30 km on osooni kontsentratsioon maksimaalne (umbes 10 ppmv võrreldes 0,04 ppmv troposfääris) ja seal paikneb nn osoonikiht. Osooni jaotust mõjutavad oluliselt meteoroloogilised tingimused ja geograafiline laius.
Enamik osoonist tekib ja laguneb troopikas stratosfääri ülemises osas, aga dissotsieerub stratosfääri alumises osas ja suurematel laiuskraadidel, kui ta tekib. Osooni lagundajad on vabad radikaalid, lämmastikmonooksiid (NO) ja halogeeniühendid (sealhulgas freoonid)
Veeaur stratosfääris peaaegu puudub, selle kontsentratsioon on väga väike.
Viited.
formula_1
Babīte piirkond

Babīte piirkond oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes põhjas Jūrmalaga ja idas Riiaga.
Piirkonna keskus oli Piņķi asula.
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Babīte piirkonna elanikest lätlasi 70,90%, venelasi 19,64%, valgevenelasi 2,56%, ukrainlasi 1,78% ja muust rahvusest inimesi 3,67%. Rahvus oli teadmata 1,47% elanikest.
Piirkond moodustati 2009. aastal Babīte ja Sala vallast. 2021. aastal liideti Babīte piirkond Mārupe piirkonnaga.
Lainelis-kaootiline kihtrünkpilv

Undulatus asperatus, uuema nimega asperitas, (lainelis-kaootiline kihtrünkpilv) on madal pilv, mis tekib maapinnast kuni 2000 m kõrgusel. 
See harvaesinev pilvetüüp märgiti rahvusvahelisse pilveatlasse 2009. aastal.
Kuigi seda tüüpi pilved on tumedad ja näivad tormieelsed, hajuvad nad enamasti ilma tormi tekketa.
PL/I

PL/I ("Programming Language One") on üldotstarbeline protseduraalne imperatiivne programmeerimiskeel, mis loodud 1960. aastail.
Hello, world.
Hello world programm PL/I-s:
 Test: proc options(main) reorder;
 put skip edit('Hello, world!') (a);
 end Test;
122 mm haubits 1938 M-30

122 mm haubits 1938 (M-30) (vene k "122-мм гаубица образца 1938 года") on enne teise maailmasõja algust Nõukogude Liidus valmistatud ja sõja ajal massiliselt toodetud kerge välihaubits.
M-30 haubits oli relvastuses ka pärast maailmasõda, kuid tänapäeval seda enam ei kasutata.
Ajalugu.
1928. aastal otsustati Nõukogude Venemaal välja töötada uus moodsam ja ka mootorveoks sobilikum välihaubits. Relvakonstruktor Fjodor Petrov konstrueeris mudeli M-30, mis võeti relvastusse septembris 1939. Relvastusse võtmisele eelnes konkurss konstruktor V. Grabini mudeliga F-25, mis oleks olnud efektiivsem, kuid keerukam toota. Masstootmine algas 1940. aastal ja lõpetati alles 1955. aastal. Aastatel 1940–1945 toodeti 16 887 ja kuni aastani 1955 kokku 19 266 M-30 haubitsat. M-30 oli seega toodetuim ja kasutatavaim NSV Liidu välihaubits teise maailmasõja päevil. Lafeti baasil hakati hiljem valmistama 152 mm välihaubitsaid D-1 ja laskeseadet kasutati ründesuurtükil SU-122.
Pärast sõja lõppu jäi hulgaliselt haubitsaid relvastusse ja neid eksporditi mitmetesse riikidesse Aasias ja Aafrikas (nt Süüriasse ja Egiptusse). 1960. aastate algul tuli M-30 asemele uus, 122 mm välihaubits D-30. M-30 jäi siiski tänu kasutuslihtsusele ja arvukusele vähesel määral relvastusse veel praktiliselt kuni sajandivahetuseni.
Kirjeldus.
M-30 on lihtne ja väga töökindel suurtükiväerelv. Relval on sektorlukk, mida peeti relva valmistamise ajal kiillukust töökindlamaks. Lafeti tugev ehitus võimaldas sellele sõja ajal paigaldada ka võimsama, 152 mm haubitsa. Rattad on täiskummirehvidega, mis oli oma aja kohta kasulik lahendus, kuid sõjajärgsel ajal vähendas mobiilsust. Laskekaugus oli vähemalt võrdne ja algul isegi ületas omaaegseid kergeid välihaubitsaid, seda hoolimata üsna lühikesest (22 kal) rauast ning ka suudmepiduri puudumisest. Relva mass oli pisut suurevõitu, kuid see ei seganud efektiivset kasutamist. Pukseerimiseks kasutati esialgu ka väiksemate rataste ja kolme istekohaga eelikvankrit, rakendit vedas tavaliselt roomiktraktor (näiteks Stalinets).
Eksponaadina Eestis.
122 mm haubitsaid M-30 oli Eestis teadaolevalt säilinud kolm: üks asub Ida-Virumaal postamendil elektrijaama lähistel, Mustajõe II maailmasõja suurtükiväelaste monument suurtükiväelastele, Auvere elektrijaama ees (teisaldatud 2022 Vaivara Sinimägede Muuseumisse) teine Eesti kaitseväe Tapa sõjaväelinnakus ja kolmas Eesti sõjamuuseumis.
Bioreoloogia

Bioreoloogia on biofüüsika haru, mis tegeleb elusorganismides toimuvate voolamisega seotud liikumisnähtuste uurimise ja kvantitatiivse kirjeldamisega.
Näiteks kuulub bioreoloogia uurimisalasse vereringe modelleerimine, samuti vedelike voolamine taimede juhtkudedes.
Üks bioreoloogia alusepanijaid oli Nicolas Rashevsky.
Nicolas Rashevsky

Nicolas Rashevsky (9. november 1899 – 16. jaanuar 1972) oli Ukrainast pärit Ameerika Ühendriikides töötanud biofüüsik ja bioloogiateoreetik, üks matemaatilise bioloogia rajajaid.
Ta õppis teoreetilist füüsikat Kiievi Ülikoolis. Ta oli biofüüsika professor Chicago Ülikoolis. Tema õpilane oli Robert Rosen.
Ta rajas ajakirja Bulletin of Mathematical Biophysics ja oli pikka aega selle peatoimetaja.
Brendan Eich

Brendan Eich (sündinud 4. juulil 1961) on USA programmeerija ja JavaScripti programmeerimiskeele looja. 
Ta on Mozilla Corporationi CTO ja Mozilla Foundationi toetaja.
Brendan Eich asus Netscape'is tööle 1995. aasta aprillis. Sama aasta septembris anti välja esimene JavaScriptiga brauser Netscape Navigator 2.0 (siis oli veel keele nimeks LiveScript, kuid juba detsembris nimetati see ümber JavaScriptiks).
Matemaatiline modelleerimine

Matemaatiline modelleerimine ehk matemaatiline mudeldamine on modelleerimine, mille puhul luuakse ja uuritakse matemaatilisi mudeleid.
Matemaatiline modelleerimine seisneb uuritava nähtuse formaliseerimises, tema kohta matemaatilise mudeli koostamises, mudeli parameetrite hindamises, selle mudeli käitumise uurimises, mudeli abil uuritava nähtuse käitumise prognoosimises jm.
Matemaatilist modelleerimist on kasutatud rohkemal või vähemal määral kõigis teadusharudes. 
Täppisteadustes, mis tuginevad kvantitatiivsetele meetoditele ja matemaatilisele teooriale, on matemaatiline modelleerimine möödapääsmatu ja tavaline nende teaduste sünnist saadik. 
Sotsiaalteadustes ja humanitaarteadustes, mis valdavalt toetuvad kvalitatiivsetele meetoditele, on matemaatiline meetod üks uurimisvahendeid. Matemaatiline modelleerimine sai populaarseks meetodiks sotsiaal- ja humanitaarteadustes 1960. aastail.
Guido van Rossum

Guido van Rossum (sündinud 31. jaanuaril 1956) on hollandi programmeerija, kes on tuntuks saanud programmeerimiskeele Pythoni autorina. 
Rossum on aidanud ka ABC-programmeerimiskeelt täiustada. 
2001. aastal sai ta auhinna vaba tarkvara edendamise eest. 
Alates 2005. aastast töötab ta Google'is.
ECMAScript

ECMAScript ehk ECMA-262 on Ecma International poolt standardiseeritud programmeerimiskeel. Standardi esimene versioon valmis juunis 1997. ECMAScripti tuntuimad dialektid on JavaScript, JScript ja ActionScript.
ECMAScript 5.
ECMAScript 5 võeti vastu detsembris 2009. See sisaldab järgnevaid täiendusi:
Matemaatiline mudel

Matemaatiline mudel on mudel, mille kirjeldamisel kasutatakse matemaatilist keelt. 
Matemaatilised mudelid jaotuvad empiirilisteks ja teoreetilisteks. 
Matemaatiliste mudelite koostamiseks kasutatakse väga erinevaid matemaatika valdkondi. Sagedamini kasutatavad on lineaaralgebra, matemaatiline statistika, diferentsiaalvõrrandid, mänguteooria, jt.
JScript

JScript on Microsofti loodud ECMAScripti dialekt.
Pärast seda, kui Netscape tõi 1995. aastal turule JavaScripti, töötas Microsoft välja sellega ühilduva keele, nimetades selle kaubamärgi õiguste rikkumise vältimiseks JScriptiks.
Täppisteadused

Täppisteadused ehk eksaktteadused on teadused, milles on võimalik kvantitatiivsetel uurimismeetoditel põhinev täpne kvantitatiivne teooria.
Täppisteaduste hulka arvatakse tavaliselt füüsika ja keemia, samuti matemaatika.
Ecma International

Ecma International on 1961. aastal asutatud organisatsioon, mis tegeleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning tarbeelektroonika standardimisega.
Organisatsiooni praegune nimi pärineb 1994. aastast. Varasemat nimetust European Computer Manufacturers Association (ECMA) ei peetud enam sobivaks, sest kuigi organisatsioon sai loodud Euroopa arvutisüsteemide standardimiseks, oli selle haare muutnud rahvusvaheliseks.
Ecma Internationali peakontor asub Genfis.
Üks tuntumaid Ecma loodud standardeid on ECMAScript.
Aias

Nime Aias (ladinapäraselt Aiax või Ajax) kannavad kaks Vana-Kreeka mütoloogilist kangelast, kes mõlemad mängisid olulist rolli Homerose eeposes Ilias:
Bulletin of Mathematical Biophysics

The Bulletin of Mathematical Biophysics on maailma esimesi matemaatilise bioloogia ja biofüüsika ajakirju. 
Ajakirja asutas 1939. aastal Nicolas Rashevsky, kes ühtlasi oli selle peatoimetajaks.
Pärast Rashevsky surma, alates veebruarist 1973 kannab ajakiri nime The Bulletin of Mathematical Biology. Sestpeale on ta ühtlasi rahvusvahelise Matemaatilise Bioloogia Seltsi ("Society for Mathematical Biology") ajakirjaks.
Robert Rosen

Robert Rosen (27. juuni 1934 New York – 28. detsember 1998 Rochester) oli ameerika biofüüsik ja bioloogiateoreetik.
Ta õppis Chicago Ülikoolis ja töötas samas koos Nicolas Rashevsky'ga. Hiljem töötas ta Buffalo Ülikoolis ja Dalhousie Ülikoolis.
Buffalo Ülikoolis puutus ta kokku samuti seal töötanud Ludwig von Bertalanffy'ga.
Ta peamiseks uurimisvaldkonnaks oli matemaatiline bioloogia.
RDS

RDS (ingl k "Radio Data System") on raadioandmesüsteem, mis võimaldab esitada raadio näidikul tekstina mitmesugust infot. RDSi algne versioon valmis 1984. aastal ja Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU) kehtestas vastava standardi (kehtiv versioon IEC 62106:2009). 
Esialgu oli süsteem mõeldud kasutamiseks ainult autoraadiotes, nimelt automaatseks ümberlülitamiseks ühelt, edasiliikumisel halveneva kuuldavusega saatjalt teisele, tugevama signaaliga saatjale, mis edastab sama saatevõrgu programmi, aga ka saatja nime kuvamiseks ja liiklussaadete ning -teadete edastamiseks.
Tehnika.
RDSi andmed edastatakse 26-bitiste plokkide kaupa, milles on 16 andmebitti ("RDS Data") ja 10 ülekandevigade korrigeerimise bitti (CRC); need võimaldavad korrigeerida kuni 5 bitti igas plokis ilma, et andmeid peaks uuesti saatma. Neli 26-bitist plokki moodustavad grupi ja sisaldavad seega 104 bitti.
Saatjas muudetakse nende bittide taktis abikandesageduse amplituudi. Abikandesageduseks on 57 kHz, mis on 19-kilohertsise piloottooni kolmas harmooniline (piloottooni vajatakse stereosignaali ülekandmiseks, vt stereodekooder). See abikandesageduslik signaal lisatakse multiplekssignaalile, mis sisaldab vasaku ja parema kanali audiosignaali. Multiplekssignaaliga sagedusmoduleeritakse ultralühilainesaatja raadiosagedust. 
Kasutusalad.
RDSi vorming annab võimaluse realiseerida mitmesuguseid funktsioone, mille hulgast raadioprogrammide edastajad teevad valiku vastavalt oma vajadustele ja eesmärkidele. Saatja poolt edastatavaid RDS-koode on võimelised töötlema raadiovastuvõtjad tähisega RDS. Kõik RDS-vastuvõtjad näitavad RDS-koode edastava jaama või saatevõrgu nime (kooditähis PS); nimesse mahub kuni 8 märki (tähte, numbrit, tühikut). Sõltuvalt vastuvõtja otstarbest ja keerukusest edastatakse ka raadioteksti (RT), kellaaega (CT) jt. Kõige rohkem RDSi võimalusi rakendavad autoraadiod. 
Tabelis on toodud laiemalt kasutatavad RDSi funktsioonid.
PTY-funktsiooniga raadiod võimaldavad raadiojaamu valida nende sisu järgi mitmekümne programmitüübi hulgast, näiteks:
M30

M30 või M-30 võib tähistada mitmeid objekte:
Firebug

Firebug on veebiarendustööriist Firefoxi brauserile. See võimaldab redigeerida, jälgida ja siluda brauseris avatud lehekülje HTML-i, CSS-i ja JavaScripti.
Stratopaus

Stratopaus on atmosfäärikiht stratosfääri ja mesosfääri vahel kõrgusel 45–55 km. Stratosfääris õhutemperatuur kõrgusega kasvab ning jõuab lokaalse maksimumini stratopausis (umbes 0 °C (275 K).
Õhurõhk on stratopausis umbes 1/1000 õhurõhust meretasemel.
Stratopaus esineb ka teiste planeetide atmosfääris.
XSL

XSL ("Extensible Stylesheet Language") on selliste programmeerimiskeelte pere üldnimetus, mis tegelevad XML-dokumentide teisendamise ja kuvamisega. Selliseid keeli on kolm:
Nimetust XSL kasutatakse praktikas mõnikord XSLT asemel, mõnikord mõistetakse selle all XSLT ja XSL-FO reeglistike ühendit.
Prototüüp (täpsustus)

Prototüüp on millegi alg- või põhitüüp, mudel, või millegi eeskuju.
Prototüüp võib olla:
Tarkvara prototüüp

Tarkvara prototüüp on kergekaaluline vahend testimaks tarkvara kasutajaliidest, funktsionaalsust, algoritmi vms enne tervikliku tarkvaratoote valmistama asumist. Prototüüpimise eesmärk on aidata klientidel ja arendajatel aru saada loodava süsteemi vajadustest.
Prototüüpimise viise tarkvaraarenduses.
Sketsh.
Sketsh ehk visand on disaineri või kujundaja viimistlemata visiooni edastamiseks visuaalselt oma ideid kliendile.
Paberprototüüp.
Prototüüp, millega saab kiiresti läbi mängida graafilise kasutajaliidese interaktsioone ja elementide paiknemist.
Mockup.
Graafilise kasutajaliidese näide pildina.
Täielik HTML prototüüp.
Koosneb HTML-ist, CSS-ist, JavaScriptist, piltidest ja muust vajalikust. On lihtsa vaevaga kasutatav graafilise kasutajaliidesena loodavale tarkvarale.
1995. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1995. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 30. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 16.–19. veebruarini Anterselvas Itaalias.
Tulemused.
Mehed.
10 km sprint.
Kuupäev: 18. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 84 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Mark Kirchner
&lt;br&gt;&lt;br&gt; Tulemused ---
20 km eraldistardist sõit.
Kuupäev: 16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 83 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Andreas Zingerle
&lt;br&gt;&lt;br&gt; Tulemused
4 x 7,5 km teatesõit.
Kuupäev: 19. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 23 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: &lt;br&gt;Wilfried Pallhuber,&lt;br&gt;Johann Passler,&lt;br&gt;Pieralberto Carrara,&lt;br&gt;Andreas Zingerle
&lt;br&gt;&lt;br&gt; Tulemused
10 km võistkonnavõistlus.
Kuupäev: 14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 22 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 1994: &lt;br&gt;
&lt;br&gt;&lt;br&gt; Tulemused
Naised.
7,5 km sprint.
Kuupäev: 18. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 76 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Myriam Bédard
&lt;br&gt;&lt;br&gt; Tulemused
15 km eraldistart.
Kuupäev: 16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 78 võistlejat
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: Petra Behle
&lt;br&gt;&lt;br&gt; Tulemused
4 x 7,5 km teatesõit.
Kuupäev: 19. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 18 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 1993: &lt;br&gt;
&lt;br&gt;&lt;br&gt; Tulemused
7,5 km võistkonnavõistlus.
Kuupäev: 14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 1994: Valgevene&lt;br&gt;
&lt;br&gt;&lt;br&gt; Tulemused
Tõnu Naissoo

Tõnu Naissoo (sündinud 18. märtsil 1951 Tallinnas) on eesti helilooja, džässpianist ja klahvpillimängija. 
Tõnu Naissoo alustas klassikalise klaveri õpinguid kaheksa-aastaselt Tallinna Lastemuusikakoolis. Aastatel 1967–1970 õppis ta Tallinna Muusikakoolis muusikateooria erialal. 1976. aastal jätkas Naissoo õpinguid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis professor Eino Tambergi kompositsiooniklassis, mille ta lõpetas 1982. aastal. 1989–1990 täiendas ta end stipendiaadina Berklee Muusikakolledžis USA-s.
Naissoo esimene suurem etteaste avalikkuse ees oli 16-aastaselt rahvusvahelisel džässifestivalil Tallinn 1967. Alates 1971. aastast on ta andnud soolopianistina soolokontserte. Ta on oma trioga esinenud paljudel Nõukogude Liidu džässifestivalidel Lätis, Leedus, Gruusias, Valgevenes, Ukrainas, Moldovas, Aserbaidžaanis ja Leningradis ning Moskvas. 1980. aastatel lisandusid erinevate koosseisudega välisesinemised Ungaris, Kuubas, Soomes, Saksamaal, Belgias, Prantsusmaal, Inglismaal, Iirimaal, Lääne-Berliinis. 2000. aastate esimesel kümnendil esines ta koos George Haslami rahvusvahelise "free jazz"'i ansambliga FreeTime Tšehhi Vabariigi linnades. Aastatel 2007–2022 tegi ta seitse kontserditurneed Jaapanis.
Ta on mänginud ansamblites Collage, Optimistid, Laine, Synthesis ja Kaseke. 
Kaasaegse klassikalise muusika vallas on ta esinenud Alfred Schnittke esimese sümfoonia esiettekannetel USA-s Bostoni Sümfooniaorkestriga (dirigeeris Gennadi Roždestvenski (1989)) ja Hollandis Rotterdami Filharmoonia Orkestriga (dirigeeris Gennadi Roždestvenski (1991)).
Ta on välja andnud ligi 40 sooloalbumit plaadifirmade Melodija (Nõukogude Liit), Atelier Sawano (Jaapan), Art Beat (Moskva) ja JazzAggression (Norra) all.
Tõnu Naissoo on kirjutanud peamiselt filmi- ja teatrimuusikat. Ta on kirjutanud veel koorilaule ja kammermuusikat ning arvukalt muusikat džässansamblitele ja -orkestritele.
Ta on töötanud muusikaõpetajana Soomes (1991–1992), Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (1999–2001) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (2001–2016). 2023. aastast õpetab ta Tallinna Muusikakoolis. 
Isiklikku.
Tõnu Naissoo isa oli helilooja Uno Naissoo.
Édouard Lucas

François Édouard Anatole Lucas (4. aprill 1842 Amiens – 3. oktoober 1891 Pariis) oli prantsuse matemaatik. 
Lucas on tuntud eelkõige Fibonacci jada uurimise tõttu, millega seotud Lucas' jada on tema järgi nimetatud. Ta lõi valemi, mille tulemusel tuli käibele Fibonacci jada termin nth.
Lucas' jadas on iga liige kahe eelneva summa: 
formula_1
Fibonacci jadas on samamoodi iga liige kahe eelneva summa, kuid jada ise on teistsugune: 
formula_2
Dokumendi tüübi definitsioon

Dokumendi tüübi definitsioon ehk DTD (inglise keeles "Document Type Definition") on ühe SGML rakenduse märgendite lõplik loetelu koos kirjeldusega, kooskõlas SGML-i eeskirjadega.
Believe (Dima Bilani album)

"Believe" on Venemaa laulja ja laulukirjutaja Dima Bilani viies stuudioalbum ja esimene ingliskeelne album. See avaldati 2009. aastal Venemaal. Albumi nimilugu on 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võidulaul "Believe".
World Wide Web Consortium

World Wide Web Consortium ehk W3C on rahvusvaheline organisatsioon, mille missiooniks on viia veeb tema täieliku potentsiaalini, arendades protokolle ja juhtnööre, mis kindlustavad veebi pikaajalise kasvu. W3C asutas 1994 oktoobris Tim Berners-Lee.
W3C juhid on veebi looja Tim Berners-Lee ja Jeffrey Jaffe W3C CEO. W3C liikmed ja avalikkuse esindajatena kutsutud eksperdid osalevad töörühmades, mis koostavad W3C veebistandardeid.
Lääne malevkond

Lääne malevkond on Kaitseliidu Tallinna maleva territoriaalne allüksus, mis on kasvanud välja II malevkonna Mustamäe rühmast.
Lääne malevkond tegutseb Mustamäe ja Haabersti linnaosas Tallinnas.
Malevkonna pealik on erukapten Rein Luhaorg.
Ajalugu.
Enne teist maailmasõda puudus Tallinna maleval territoriaalne allüksus praegusel Lääne malevkonna alal. Praegused Mustamäe ja Õismäe linnaosa asusid Harjumaal.
Eesti Kodanike Komitee algatusel loodi 1990. aasta kevadel praeguse malevkonna aladel kaks rühma: 10. aprillil Mustamäe rühm, pealikuks Eduard Nikkari ja 26. aprill Lilleküla rühm, pealikuks Tõnu Orav. Hiljem loodi eraldi Õismäe jagu Indrek Kiveriku juhtimisel ja 1991. aastal Veskimetsa jagu Ahti Juhe juhtimisel. 31. mai 1991 liideti Tallinna I ja II malevkond ning 30. märts 1992. aastal moodustati Mustamäe kompanii. 9.aprill 1992 määrati Lilleküla rühma kaitseliitlased Mustamäe kompanii koosseisu ja 23. aprill 1992 moodustati iseseisev Õismäe rühm. Kompaniiga liitusid ka aktiivsed liikmed hääbuvast Kodukaitsest. 1993. aasta detsembris seoses Tallinna administratiivse ümberjaotamisega moodustati Lääne kompanii, mille baasil KL ülema käskkirjaga 13. juunist 1994 nr 89 moodustati Lääne malevkond. Pealikuks määrati vanemveebel Sven-Harry Raabe ja pealiku abi kt-ks Toivo Silm. Sisuliselt tähendas see toonase Mustamäe kompanii ümbernimetamist Lääne kompaniiks. 
Raabe oli Lääne malevkonna pealik aastatel 1993–2002. Lääne kompaniisse kuulus toona Mustamäe rühm, Õismäe üksikjagu, Veskimetsa üksikjagu, osa Lilleküla rühma ning Tehnola rühm, mis koosnes Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilastest.
Aastatel 2004–2009 kuulus Lääne malevkonna koosseisu Tallinna maleva orkester.
Sadama malevkond

Sadama malevkond oli Kaitseliidu Tallinna maleva eksterritoriaalne allüksus.
Ajalugu.
1939. aastal kuulus Sadama malevkonda 239 liiget. 
Sadama malevkond taasloodi 1994. aastal.
2004. aasta algul nimetati Sadama malevkond Meredivisjoniks.
Malevkonna lipp.
Malevkonna lipu sinisel lipukangal oli valge noolrist, mille peal kuldsest ankruketist ümbritsetud tumesinine sõõr, mille mõlemast küljest eendub hõbedane kindlusemüür sakmelise torniga. Nende vahel oli püstiasendis hõbedane mõõk. Vardapoolses ülemises nurgas asetses Kaitseliidu embleem.
Sherlock Holmesi memuaarid

"Sherlock Holmesi memuaarid" (inglise keeles "The Memoirs of Sherlock Holmes") on üheteistkümnest Arthur Conan Doyle'i jutustustest koosnev kogumik, milles uurivad ja lahendavad kriminaalseid juhtumeid detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.
Esimene kogumik "Sherlock Holmesi memuaarid" ilmus Inglismaal 13. detsembril 1893 kirjastuses George Newnes Ltd. Ameerika Ühendriikides ilmus kogumik 1894 aastal. Briti kogumikesse on lisatud jutustus "Pappkarbi mõistatus" ("The Adventure of the Cardboard Box", 1893). Ameerika kirjastused paigutavad selle loo kogumikku "Viimane kummardus" ("His Last Bow"). Eestikeelsetes väljaannetes on järgitud Ameerika kirjastusi.
Ida malevkond

Ida malevkond oli Kaitseliidu Tallinna maleva territoriaalne malevkond 1926–1940 ja pärast taasiseseisvumist 2004. aastani. 
Alates 2008 on Ida malevkonna järglaseks Ida üksik-kompanii. 
Asukoht ja tegevus.
Ida kompanii territooriumiks on Lasnamäe linnaosa ja Pirita linnaosa. Kompanii büroo asub Tallinna Maleva staabihoones Narva mnt 81.
Kompaniid juhib juhatus. Kompanii tegevus hõlmab nii Kaitseliidu sõjaaja koosseisu allüksuste kui ka üldallüksuste komplekteerimist ja väljaõpet. Tehakse laskeharjutusi ja väliharjutusi ning osaletakse teiste maleva allüksuste üritustel. Väljaõpet aitavad sageli läbi viia kompanii ridadest välja kasvanud tegevväelased. 
Igal sügisel korraldatakse seltskondlikku spordivõistlust Jürka. 
Ajalugu.
Asutamine ja tegevus kuni 1940.
Ida malevkond moodustati 1926. aasta veebruaris senise II malevkonna ja III malevkonna põhjal. 
1928. aastal sai malevkond endale lipu. Lipul on kujutatud Tallinna liitsihi ülemine tuletorn. 1933. aastal kinnitati malevkonna embleem. 1939. aastal oli Ida malevkonnas 314 liiget, olles arvukuselt maleva 18 iseseisva allüksuse hulgas 6. kohal.
27.06.1940 Kaitseliit likvideeriti okupatsioonivõimude käsul välja antud seadusega ja vara anti Eestimaa Kommunistlikule Parteile.
Taasasutamine ja tegevus.
4. mail 1990 asutati veel iseseisvumata Eestis Kaitseliidu Lasnamäe rühm. Hiljem arenes sellest liikmete kasvades Ida kompanii, mis nimetati Ida malevkonnaks. Koosseisu kuulusid muuhulgas Pirita rühm, Lasnamäe rühm, lahingrühm, sisekaitserühm. Malevkonna tugikohaks sai Kaitseliidu tagalateenistuse territoorium Filtri teel. Pikaaegseks pealikuks oli vanemseersant Peeter Saadla. 
2003. aastal otsustati reformide käigus muuta alla 300-liikmelised malevkonnad kompaniideks. Alates 1. jaanuarist 2004 nimetati Ida malevkond Ida kompaniiks ja liideti ühtlasi koos Lõuna ja Põhja kompaniidega uue Ühendmalevkonna koosseisu. Ühendmalevkond ei hakanud aga piisavalt efektiivselt toimima ning lahutati liikmete initsiatiivil üldkoosoleku otsusega 2008. aastal territoriaalseteks üksikkompaniideks. Endise Ida malevkonna alale jäi seega Ida üksik-kompanii. 
23. juunil 2011 anti Ida üksik-kompaniile Jüriöö pargis üle lipp, mis on 1928. aasta Ida malevkonna lipu koopia.
Öræfajökull

Öræfajökull on jääga kaetud vulkaan Islandi kaguosas Vatnajökulli rahvuspargis. Seda kattev jää on osa Vatnajökullist. Öræfajökull on ka vulkaani katva jäämassi nimi. 
Öræfajökull on suurim tegevvulkaan riigis ja suuruselt teine Euroopas. Kraatri läbimõõt on 5 km. Vulkaani lõunaosas asub selle kõrgeim tipp Hvannadalshnjúkur, mis on ühtlasi Islandi kõrgeim tipp (2110 m). 
500–600 m sügavune kaldeera on jääga täidetud. Kaldeera seintes olevatest aukudest väljub kaheksa väiksemat liustikku. 
Ajaloolisel ajal on Öræfajökullil olnud kaks purset. Aastal 1362 toimunud plahvatuslik purse, mis tekitas palju tefrat, hävitas väikese küla. Ümbruskond, mida hiljem hakati nimetama Öræfi ('tühi maa'), laastus jää sulamisest tingitud üleujutuse ning tefra tõttu ning jäi 40 aastaks inimtühjaks. Tegu on ühe tugevama teadaoleva vulkaanipurskega. Teine purse 1727–1728 oli palju nõrgem, aga seegi tegi laastamistööd.
Geisrite org

Geisrite org (vene Долина гейзеров) on geisriväli Venemaal Kamtšatka poolsaarel. 
See on üks maailma suuremaid geisrivälju ja ainuke Euraasia mandril.
Halliste malevkond

Halliste malevkond oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva malevkond enne 1940. aastat.
Halliste malevkonna pealik oli nooremleitnant Peeter Nõmm, kes mõisteti Sverdlovskis 12. märtsil 1942 surma ja hukati sama aasta 4. mail..
Kuhjerand

Kuhjerand on rannatüüp, millele on iseloomulik setete juurdekandumine lainete toimel. Selle tulemusena suureneb ranniku pindala. 
Maailma mererandadest on umbes 10% kuhjerannad ja 90% kulutusrannad.
Kulutusrand

Kulutusrand on ranna tüüp, millel lainetuse toimel toimub pidev setete ärakandumine merre. 
Kulutusrannad on maailmas kõige levinumad.
Rudolf Marnot

Rudolf Marnot (17. september 1895 – 7. september 1942 Holm) oli Eesti sõjaväelane (major).
Ta teenis 10. Jalaväerügemendis, Tallinna Garnisonis ja Kalevi Üksikus Jalaväepataljonis. Ta oli Oleg Marnoti vend.
Kõrgemat järku funktsioon

Kõrgemat järku funktsioon on funktsioon, mis võtab funktsioone parameetritena ja/või tagastab funktsiooni.
Näited.
Järgnevad näited on toodud programmeerimiskeeltes Scheme ja JavaScript.
Näide funktsioonist argumendina.
Defineerime funktsiooni codice_1, mis läbib massiivi ja kontrollib selle iga elemendi vastavust etteantud predikaatfunktsioonile pred. Kui pred tagastab mõne massiivielemendi korral tõeväärtuse codice_2, siis tagastab funktsioon vastava elemendi, vastasel juhul tagastab ta tõeväärtuse codice_3.
 (cond ((null? lst) #f)
 ((pred (car lst)) (car lst))
 (else (find pred (cdr lst)))))
(find (lambda (x) (&gt; x 3)) '(1 2 3 4 5 6 7)) ;; Tagastab 4
function findInArray(pred, arr) {
 for (var i=0; i&lt;arr.length; i++) {
 if (pred(arr[i]) {
 return arr[i];
 return false;
find(function(x){return x&gt;10;}, [1, 2, 3, 4, 5, 6, 7]); // Tagastab false
Näide funktsioonist tagastatava väärtusena.
Defineerime funktsiooni codice_4, mis võtab funktsiooni f ja tagastab funktsiooni, mis tagastab tõeväärtuse codice_2, kui f tagastab codice_3, ning tõeväärtuse codice_3, kui f tagastab codice_2. Järgnevates näidetes oletame, et meil on olemas funktsioon codice_9, mis tagastab codice_2, kui selle ainsaks sisendparameetriks on paarisarv. Kasutades funktsiooni codice_4, loome funktsiooni codice_12, mis tagastab codice_2, kui selle ainus sisendparameeter on paaritu arv:
 (lambda (x)
 (not (f x))))
(even 4) ;; Tagastab true
(even 5) ;; Tagastab false
(odd 4) ;; Tagastab false
(odd 5) ;; Tagastab true
function negate(f) {
 return function(x) {
 return !f(x);
even(4); // Tagastab true
even(5); // Tagastab false
var odd = negate(even);
odd(4); // Tagastab false
odd(5); // Tagastab true
Mannerheimi liin

Mannerheimi liin oli Soome lahest Laadoga järveni kulgenud Soome kindlustuste süsteem Karjala kannasel, millega püüti Talvesõjas Punaarmee pealetungi tõkestada. 
Mannerheimi liiniks nimetatakse rajatist Carl Gustaf Emil Mannerheimi järgi.
Liin oli 135 kilomeetrit pikk ja 90 kilomeetrit lai.
Peamiseks raskuseks Punaarmeele Talvesõja ajal kujunes loodus: sel ajal oli maas 1,5 meetrit lund ja hommikuti näpistas –41° C pakane.
Nõukogude Liit hävitas betoonist kaitserajatised, kui sai Talvesõja lõppedes Karjala kannase oma valdusse. Jätkusõjas ei olnud Mannerheimi liinil tähtsust, üksnes liini põhjapoolseid osi parandati aastatel 1943–1944.
Sherlock Holmesi tagasitulek

"Sherlock Holmesi tagasitulek" (inglise keeles "The Return of Sherlock Holmes") on kolmeteistkümnest Arthur Conan Doyle'i jutustusest koosnev kogumik, kus kriminaalseid juhtumeid uurivad detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.
Esimene kogumik "Sherlock Holmesi tagasitulek" ilmus Inglismaal 7. märtsil 1905 kirjastuses George Newnes Ltd.
Viimane kummardus

"Viimane kummardus" (inglise keeles "His Last Bow") on kaheksast Arthur Conan Doyle'i jutustustest koosnev kogumik, kus kriminaalseid juhtumeid uurivad detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.
Esimene kogumik "Viimane kummardus" ilmus Inglismaal oktoobris 1917.
Tenaakel

Tenaakel (ladinakeelsest sõnast "tenaculum") on ladumismasina külge kinnitatud käsikirjahoidik.
Nuno Ribeiro

Nuno Ribeiro on mitme tuntud inimese nimi:
Sherlock Holmesi märkmeraamat

"Sherlock Holmesi märkmeraamat" (inglise keeles "The Case-Book of Sherlock Holmes") on kaheteistkümnest Arthur Conan Doyle'i jutustustest koosnev kogumik, kus kriminaalseid juhtumeid uurivad detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.
Esimene kogumik "Sherlock Holmesi märkmeraamat" avaldati Inglismaal juunis 1927.
Jorma Limmonen

Jorma Johannes Limmonen (29. september 1934 Helsingi – 27. november 2012) oli Soome poksija.
Limmonen oli kokku kümnekordne Soome meister – aastatel 1953–1955 kärbeskaalus (kuni 51 kg), 1957 ja 1958 kukk-kaalus (kuni 54 kg) ning 1959, 1960 ja 1962–1964 sulgkaalus (kuni 57 kg).
Limmonen võitis 1960. aasta Rooma olümpiamängudel sulgkaalus (kuni 57 kg) pronksmedali. Pärast sportlaskarjääri lõppu tegutses spordiajakirjanikuna.
Senat

Rooma senat ("Senatus Romanus") oli Vana-Rooma poliitiline institutsioon, mis rajati varsti pärast Rooma linna asutamist, asutamisajaks loetakse traditsiooniliselt aastat 753 eKr. 
Rooma senat oli püsivaim poliitiline institutsioon Rooma riigis, elades üle kuningate kukutamise aastal 509 eKr, vabariigi kukutamise 1. sajandil eKr, Rooma riigi kaheks jagamise 395. aastal ja Lääne-Rooma keisririigi lõpu 476. aastal. Senati tähtsus ja mõjuvõim erinesid erinevatel ajajärkudel.
Kapillaar

Kapillaar on väga väikese läbimõõduga torukujuline tühemik mingis aines. 
Kapillaarides ilmnevaid füüsikalis-keemilisi nähtusi nimetatakse kapillaarnähtusteks.
Kauni kooli auhind

Kauni kooli auhind on tunnustus, mis antakse igal aastal ühele Eesti koolile. 
Aunimetuse saaja valib Eesti Õpetajate Liit. Auhinna annab üle Eesti president.
Ewert von Bremen

Ewert von Bremen (ka Eberhardt Bremen; 10. november 1579 Tallinn, Rootsi kuningriik – 5. jaanuar 1645 Tallinn, Rootsi kuningriik) oli Vana-Liivimaa vasallisuguvõsast pärit Rootsi kuninglik riigitegelane Eestimaal.
Ewert von Bremen sündis Äntu mõisniku Tuwe Bremeni (surnud 1602) ja Anna von Delwigi pojana. 
Ta oli Jaanilinna asehaldur (1616–1620), 1617. aastast Eestimaa maanõunik, 1620–1633 Rootsi asehaldur Tallinnas ja kuningliku Tallinna linnusekohtu president. 1626 juhtis Moskvasse Moskva tsaari juurde läkitatud saatkonda. Seejärel oli 1634–1637 Narva asehaldur, 1644–1645 Tallinna asehaldur, Äntu pärushärra ja Rummu, Vao, ning Pikavere härra.
Ta maeti 17. veebruaril 1645 Tallinna Toomkirikusse.
Perekond.
Ewert von Bremen abiellus 1603. aastal Rummu, Vao ja Pikavere mõisa pärija Anna von Meyborgiga (surnud 15.06.1646 Tallinnas), kes oli Rummu mõisniku Bertram von Meyborgi ja Anna Riesebieteri tütar. Abielust sündisid:
Elmar Məmmədyarov

Elmar Məmmədyarov (sündinud 2. juulil 1960 Bakuus) on Aserbaidžaani diplomaat ja poliitik.
Elmar Məmmədyarov õppis aastatel 1977–1982 Kiievi ülikoolis rahvusvahelisi suhteid ja rahvusvahelist õigust. Aastal 1991 sai ta kandidaadikraadi Nõukogude Liidu välisministeeriumi diplomaatide koolist.
Aastal 1982 alustas ta tööd Aserbaidžaani NSV välisministeeriumis. Aastatel 1992–1995 töötas ta New Yorgis Aserbaidžaani alalises esinduses ÜRO juures. Seejärel töötas ta välisministeeriumis. Aastatel 1998–2003 töötas ta nõunikuna Aserbaidžaani saatkonnas Washingtonis ning oli seejärel Aserbaidžaani suursaadik Itaalias.
Ta oli 2. aprillist 2004 kuni 16. juulini 2020 Aserbaidžaani välisminister.
Hans Küüts

Hans Küüts (20. detsember 1932 Suuremetsa – 6. oktoober 2022) oli eesti põllumajandusteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1994).
Elukäik.
1951 lõpetas ta Tartu 1. Keskkooli ja 1956 "cum laude" Eesti Põllumajandusülikooli agronoomiateaduskonna. Seejärel töötas ta kuni 1958. aastani kolhoosiagronoomina Elva lähistel Erumäel.
1958. aastal kutsuti ta Jõgeva Sordiaretusjaama odraaretuse nooremteaduriks. 1964 sai temast aretusosakonna juhataja ja 1973 direktor (alates 1992 Jõgeva Sordiaretuse Instituut), kellena töötas kuni 1998. aastani. Kuni 2013. aastani jätkas vanemteadurina.
1968. aastal kaitses Hans Küüts põllumajanduskandidaadi väitekirja teemal "Parimatest Eesti odrasortidest ja lämmastikväetiste mõjust nende saagikusele ning kvaliteedile". 1968–1970 stažeeris ta Rootsis Svalöfi Sordiaretuse Instituudis, kust sai odra sordiaretuse alal tõsise teoreetilise ja praktilise väljaõppe ja palju väärtuslikke kontakte.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks põllumajanduse alal valiti ta 1994. aastal. 
Teadustöö.
Hans Küütsi tööks on olnud odra sordiaretus ja algseemne kasvatamine ning sordiagrotehnika arendamine. Ta on seitsme odrasordi peamine- ja kolme odrasordi kaasautor ning kuue kaera- ja kahe suvinisusordi kaasautor. 
Ta oli esimene eestlane, kes võeti Euroopa Sordiaretajate Ühenduse (EUCARPIA) liikmeks (1974), olnud aastatel 1981–2000 odra ja 1989–1994 kaera geneetika ning sordiaretuse rahvusvaheliste sümpoosionide organiseerimiskomitee liige, korduvalt juhatanud rahvusvahelisi sordiaretusalaseid sümpoosione ja esinenud ettekannetega. Oli rahvusvaheliselt tuntud, mis võimaldas luua head suhted aretustööks nii vajalikke katsemasinaid ja laboratooriumi aparatuuri tootvate firmadega ja nende omanikega. Jõgeva Sordiaretusjaama (aastast 1992 instituudi) direktorina kulutas palju energiat asutuse väljaehitamisele. Direktoritöö lõpetamisel oli Hans Küütsi juhitud Jõgeva Sordiaretuse Instituut üks paremini katsetehnikaga varustatud uurimisasutus mitte ainult Eestis vaid ka kogu Nõukogude Liidus. 
Aastatel 1992–1995 oli Hans Küüts Eesti Põllumajandusülikooli professor, sordiaretuse õppetooli juhataja, aastast 1995 emeriitprofessor. 
Isiklikku.
Hans Küütsi aretustöö jätkajaks on tütar Ülle Tamm.
Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituut

Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituut (lühend PKI) on Eesti Maaülikooli instituut.
Instituut loodi 2005. aastal Zooloogia ja Botaanika Instituudile viie suure uurimisrühma (agronoomiateaduskond, Keskkonnakaitse instituut, Eksperimentaalbioloogia Instituut, Polli Aianduse Instituut ning Taimebiotehnoloogia Uurimiskeskus EVIKA) liitmise teel. Moodustunud instituut on Maaülikooli viiest instituudist suurim. 
Teaduslik kaader.
Instituudi tuuma moodustavad tipprühmad Eesti bioloogia varasematest juhtivatest instituutidest — Zooloogia ja Botaanika Instituudist ja Eksperimentaalbioloogia Instituudist. Instituudi juhtida on Keskkonnamuutustele kohanemise tippkeskus. Instituudis töötajaskonnas on ka mitmeid välisprofessoreid (Robert Bunce, Henri-Charles Dubourguier jt.).
Instituudi struktuur.
Instituudi struktuur aastast 2017:
Aastail 2005–2017 oli instituudil 11 osakonda (nende juhatajad 2010):
Samuti kuuluvad instituudi juurde
Mesosfäär

Mesosfäär on atmosfäärikiht kõrgusel 40–50 kuni 80–90 km. Stratosfäärist seda eraldab stratopaus ja termosfäärist mesopaus. Õhutemperatuur selles kihis kõrgusega tõuseb, temperatuuri maksimum (umbes +50 °C) on kõrgusel umbes 60 km. Edasi toimub temperatuuri langus kuni −70 või −80 °C.
Mesosfääris esinevad ja tavaliselt põlevad ära meteoorid.
Mesosfääris esinevad helkivad ööpilved.
Valdo Jahilo

Valdo Jahilo (sündinud 27. jaanuaril 1972 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja. Ta on mitme anekdoodikogumiku autor. 
Elukäik.
Jahilo on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.Ta on töötanud ajakirjandusväljaannetes Liivimaa Kroonika, Postimees, Sõnumileht, SL Õhtuleht; 1998. aastast ilmuvad Valdo Jahilo anekdoodid regulaarselt ajalehes Postimees ja 2000. aastast ajalehes SL Õhtuleht
Ta on töötanud ka Q-Raadios ja Tartu Raadios ning teinud aastatel 1992–1993 kaastööd Eesti Televisioonile (huumorisarjade "Rutikud" (3 osa) ja "Kahe sõbra lood" stsenaristina ning 1994–1998 osalenud EHHEE TV koosseisus telesketšide loomisel Alo TV-le, EVTV-le, Kanal 2-le ja ETV-le.
Aastatel 2001–2005 oli ta reklaamiagentuuri Baltic FCB "copywriter" ja 2005. aastast üritusturundusagentuuri Event Masters loovjuht.
2025. aasta seisuga töötab ta Tervise Arengu Instituudi avalike suhete juhina.
Isiklikku.
Valdo Jahilo on abielus kunstnik Kirsti Jahiloga.
Tekes

Tekes on jõgi Aasias. 
Jõgi algab Terskej-Ala-Toost. Voolab valdavalt itta. Ühinedes Künesiga, moodustab Ili.
Tekes on 438 km pikkune.
Prints Charlesi saar

Prints Charlesi saar (inglise keeles "Prince Charles Island") on Kanadale Nunavutti kuuluv asustamata saar Foxe'i meres. 
Saare pindala on 9521 km². Ta on maailma suuruselt 78. ja Kanada suuruselt 19. saar. Saar on madal, kuni 73 meetrit kõrge. Tema ulatus põhjast lõunasse on 130 km ja idast läände 94 km ning tema ümbermõõt on 402 km.
Prints Charlesi saarest nii põhja, itta kui lõunasse jääb Baffini maa. Selle lähimad punktid on põhjas Bairdi poolsaar, kagus Dominioni neem ja lõunas Foxe'i poolsaarel asuv Dorchesteri neem. Foxe'i mere põhjaosas asub palju saari, millest lähimad on Air Force Island idas, Foley kirdes, Rowley loodes ja Lõuna-Spiceri saar läänes. Kaugemal läänes teisel pool Foxe'i merd asub Melville'i poolsaar, mille idaservas asuvad Parry laht ja Wilsoni neem. Saar on ümar, suuremate lahtede ja neemedeta. 
Hoolimata oma suurusest, avastati see alles 1948 ja nimetati Walesi printsi Charles Mountbatten-Windsori järgi, kes sündis samal aastal. Seda tegi Kanada õhuväe lendur Albert-Ernest Tomkinson. Arvatavasti teadsid kohalikud inuitid saarest juba tükk aega varemgi, ehkki selle kohta pole tõendeid. Juba järgmisel aastal korraldati saarele esimene ekspeditsioon, mida juhtis Thomas Manning.
Saar on asustamata ja seal valitseb arktiline kliima. Temperatuurid saarel ei tõuse üle +5 °C.
Saare taimestiku moodustavad rohttaimed, samblad ja samblikud. Loomastikus on kõige silmatorkavamad mitmesugused kurvitsalised, keda pesitseb seal umbes 300 000 paari. Kohtab jääkarusid, polaarrebaseid ja lemminguid. Baffini maalt satuvad sinna karibukarjad.
Sulund (informaatika)

Sulund on informaatikas avaldis (harilikult funktsioon), millel võib olla vabu muutujaid koos keskkonnaga, mis neid seob ("sulgub" ümber nende muutujate).
Mõnikord nimetatakse sulunditeks ka lihtsalt anonüümseid funktsioone.
Sulundeid kasutades saab objektorienteeritud programmeerimiseks implementeerida objekte ja klasse.
Näited.
Näiteks defineerime programmeerimiskeeles Scheme kõrgemat järku funktsiooni codice_1, mis tagastab loenduri: funktsiooni, mis suurendab igal väljakutsel tema loomise kontekstis nähtavat muutujat codice_2 ühe võrra ja tagastab saadud väärtuse:
 (let ((count 0))
 (lambda ()
 (set! cnt (+ count 1)))))
Seejärel loome codice_1 abil kaks loendurit:
Võime hakata kumbagi funktsiooni välja kutsuma ja näeme, et kummagi loendur suureneb omaette:
(counter-a) ;; --&gt; 1
(counter-a) ;; --&gt; 2
(counter-a) ;; --&gt; 3
(counter-b) ;; --&gt; 1
(counter-b) ;; --&gt; 2
(counter-b) ;; --&gt; 3
(counter-a) ;; --&gt; 4
(counter-a) ;; --&gt; 5
(counter-a) ;; --&gt; 6
(counter-b) ;; --&gt; 4
Tyskie

Tyskie on Poola õllemark. 
Tyskie õlut toodetakse Poznańi Kompania Piwowarska kontsernile kuuluvas Tychy linnas töötavas õlletehases Tyskie Browary Książęce. 
Tyskie õlut toodetakse aastast 1629, seda peetakse Poola vanimaks õlleks.
Nimi Tychy linna nimest.
Tartu õuekohus

Tartu õuekohus (rootsi keeles "Dorpats hovrätt") oli Liivi-, Ingerimaa kubermang ja Karjala kindralkubermangu kõrgeim kohtuorgan (õuekohus) Tartus.
Tartu õuekohus oli Rootsi suurvõimu ajastul 1630. aastal kuningas Gustav II Adolfi käsul avatud Rootsi Kuningriigi kolmas õuekohus Svea õuekohtu (1614) ja Rootsi Soome alade Turu õuekohtu (1623) järel, mis loodi Liivi-, Ingeri- ja Karjala kindralkuberner Johan Skytte juhtimisel toimunud ulatusliku kohtureformi tulemusena. 
Esimese astme kohtuks oli maakohus (Tartus Tartu maakohus – "Dorpats häradsrätt"), mille apellatsiooniastmena toimis kuni 1639. aastani lossikohus (Tartus Tartu lossikohus), kuid olulisemates asjades toimis esimese astme kohtuna ka Tartu õuekohus. Tartu lossikohus teostas järelevalvet kohtuotsuste täitmise üle, kuid 1639. aastal lossikohus likvideeriti.
Õuekohus oli edasikaebeinstantsiks ka Tartu Ülikooli asutamisel 1632. aastal loodud Tartu ülikoolikohtule.
Rootsi aegse Rootsi Liivimaa ja Ingerimaa alade Tartu õuekohtu koosseisu kuulusid kohtu eesistuja ehk president, selle asetäitja ehk asepresident, viis assessorit aadlike hulgast ja kuus õpetatud assessorit, õuekohtu kantselei koosseisus töötasid fiskaal, saksa ja rootsi sekretär ning kaks kirjutajat.
Hiljem loodi Rootsile kuulunud aladel veel Göta õuekohus (1634) Jönköpingis ja Vaasa õuekohus (1775) Vaasas. Õuekohtud olid Rootsis kõrgeimaks kohtuks kuni riigikohtu loomiseni 1789.
Põhjasõja ajal viidi Tartu õuekohus ohu kartuses 1702.–1703. aastal Riiga ja muutus Liivimaa õuekohtuks.
Okas

Okas on kseromorfse ehitusega muundunud leht. Okkad on üldjuhul nõelja kujuga. Ristlõikeid on kolme tüüpi:
Pontus Fredrik De la Gardie

Krahv Pontus Fredrik De la Gardie (Pontius Friedrich de la Gardie; 4. oktoober 1630 Runsa mõis, Upplands Väsby vald, Uppland – 9. oktoober 1692 Stockholm) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, krahv Jakob De la Gardie poeg, Magnus Gabriel De la Gardie ja Axel Julius De la Gardie vend.
Ta oli Upplandi ratsaväerügemendi ülem, 1664 ülendati kindralmajoriks ja temast sai Malmö komandant ja 1665 ka Skåne asekuberner. 1666 sai riiginõunikuks ja töötas sõjanõunikuna Sõjakolleegiumis. Pärast Skåne sõda oli 1679. aastast Tartu õuekohtu president. 
Ta maeti 2. aprillil 1693 algselt Riddarholmi kirikusse Stockholmis, kuid hiljem maeti ümber Västeråsi toomkirikusse, kus asub ka tema vappepitaaf. 
Mõisad.
Talle kuulus 1661. aastast Skånes asuv Skarhulti loss, "Axholmen"i, Svanå ja 1667. aastal ostetud Velamsundi mõis. Skarhulti lossi pärijaks sai tema abikaasa surma järel kaheaastane tütretütrepoeg Erik Brahe (1722–1756). Liivimaal kuulusid talle Viljandi lossilään ("Schloß Fellin") koos Vastemõisaga, Sürgavere (Surgefer, kuni 1663), Olustvere (Ollustfer, kuni 1688) ja Kilingi (Kurkund, kuni 1663) mõis.
Perekond.
Ta abiellus 13. juulil 1655 Stades krahvitar Beata Elisabeth von Königsmarckiga (1637–1724), kes oli Rootsi teenistuses olnud sõjaväelase, Västerviki ja Stegeholmi krahvi (1651) ning feldmarssali (1655) Hans Christoff von Königsmarcki (1600–1663) ja "Krantzlihni"st pärit Barbara Maria Agathe von Lehsteni (ka Leesten, Leist; 1608–1671 Agathenburg) tütar, Christopher von Leesteni tütretütar ja Otto Wilhelm von Königsmarcki õde. Abielust sündisid: