tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kevin Clash

Kevin Jeffrey Clash (sündinud 17. septembril 1960) on Ameerika Ühendriikide nukunäitleja.
Patrick Warburton

Patrick John Warburton (sündinud 14. novembril 1964 New Jerseys Patersonis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Tom Kenny

Thomas James Kenny (sündinud 13. juulil 1962 Syracuse'is) on Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik ja häälnäitleja. Teda tuntakse eelkõige kui populaarse animasarja "Käsna-Kalle Kantpüks" nimitegelase hääle esitajat.
Kenny on andnud oma hääle paljudele teistele animategelastele, sealhulgas "The Powerpuff Girls'i", "Adventure Time"’i, "Futurama", "Rocko seiklused" ja "Jääaeg" filmisarja kõrvaltegelastele. 
Ta alustas oma karjääri stand-up koomikuna 1980. aastatel ning on hiljem edukalt tegutsenud nii televisioonis, filmis kui ka laval. Kenny on võitnud mitmeid auhindu, sealhulgas Annie auhinna parima häälnäitleja kategoorias.
Ta on abielus häälnäitleja Jill Talleyga, kellega koos on ta töötanud mitmes projektis, sealhulgas "Käsna-Kalle Kantpüksis", kus Talley kehastab tegelast Karenit, Planktoni arvutinaist.
Tartu Noortevolikogu

Tartu Noortevolikogu (TNV) on 2005. aastal asutatud noorte esindusorgan, mis esindab Tartu noorte huve linna tasandil, pakub liikmetele pidevat arengut ja aitab ellu viia Tartu noorte häid mõtteid.
Noortevolikogu koosneb esinduskogust ja tegevkogust.
Tartu Noortevolikogu esinduskogu eesmärk on täita Noorsootöö seaduse §9 tulenevaid kohustusi, milleks on arutada linna pädevusse kuuluvaid noori puudutavaid küsimusi ning teha nende kohta ettepanekuid linnavolikogule ja linnavalitsusele, lähtudes noorte vajadustest ja huvidest. Esinduskogu on Tartu linnavolikogule ja -valitsusele nõu andev organ noori puuduavatel teemadel.
Tegevkogu on tugistruktuuriks Esinduskogule ning TNV projektide loojateks ja elluviijateks. Mitme aasta jooksul on korraldatud simulatsioone, debatte, mälumänge, ümarlaudu, konverentse ja muid üritusi. Tegevkogu aruteluüritustel selgitatase välja teemasid ja probleeme, mille kallal esinduskogu peaks tööle hakkama.
Väärtused.
Tartu Noortevolikogu väärtused on järgmised:
Jaleel White

Jaleel Ahmad White (sündinud 27. novembril 1976 Pasadenas) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Michael Clarke Duncan

Michael Clarke Duncan (10. detsember 1957 – 3. september 2012) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Ta on Eesti televaatajatele tuntud filmidest "Roheline miil", "Üheksa jardi", "Skorpionikuningas" ja "Ahvide planeet". Samuti esines ta seriaali "Tuvikesed" esimeses osas. Seriaalis "Leidja" mängis ta 2012. aastal 13 osas Leo Knoxi.
Ta oli taimetoitlane.
Raigo Jahu

Raigo Jahu (sündinud 21. augustil 1987) on eesti poliitik, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna noorteorganisatsiooni Noored Sotsiaaldemokraadid endine juhatuse liige.
Jahu on õppinud Tartu Ülikoolis majandust. 2010. aastal kaitses ta bakalaureusetöö teemal "Euroopa Liidu struktuurivahendite kasutamine Eesti ettevõtete jätkusuutlikuks rahvusvahelistumiseks" (juhendaja Diana Eerma).
Ta on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aukohtu liige ning esindab Tartu Noortevolikogus sotsiaaldemokraate. Jahu on ka Eesti Noorteühenduste Liidu revisjonikomisjoni liige. Raigo Jahu kandideeris 2009. aastal kohalike omavalitsuste valimistel Võru linnas.
Sihtasutus Unitas

Sihtasutus Unitas oli aastatel 2008–2017 tegutsenud sihtasutus Eestis, mille eesmärk oli totalitaarsete režiimide ja ideoloogiate inimvaenulikkuse teadvustamine ning nende kuritegude rahvusvahelise hukkamõistmise taotlemine. 
Selle asutasid 2008. aastal Tallinnas Mart Laar, Meelis Niinepuu ja Damian von Stauffenberg. 2017. aastal ühines Sihtasutus Unitas Eesti Mälu Instituudiga uueks sihtasutuseks, mis ühendab inimvaenulike režiimide ja ideoloogiate alase akadeemilise uurimistöö (Eesti Mälu Instituudi senine pädevus) ja teavitustöö (Sihtasutuse Unitas senine pädevus). Ühinenud sihtasutus jätkab Eesti Mälu Instituudi nime ning mõlema sihtasutuse senise tegevusega.
Sihtasutus kuulus Euroopa Mälu ja Süüme Koostöökogu asutajaliikmete hulka.
Programmid ja tegevus.
Aastatel 2008–2017 keskendus sihtasutus: 
1) Haridus- ja teavitustööle (õpetajate, noorsootöötajate ja noorte koolitamine; lähiajaloo ja inimõiguste alaste teabe- ning õppematerjalide ja –meetodite arendamine; noortele suunatud ajaloo- ja inimõiguste õppeprogrammide läbiviimine; konverentside ja avalike arutelude korraldamine; valdkondliku uurimis- ja teadustöö toetamine stipendiumite maksmise kaudu üliõpilastele ja teadlastele).
2) Rahvusvaheliste koostöövõrgustike tugevdamisele (sihtasutus kuulus võrgustikesse ja tegi koostööd võrgustikega, mis ühendavad avaliku ja erasektori organisatsioone Euroopas; edendas õpetajate, ajaloolaste, avaliku ja erasektori organisatsioonide vahelist koostööd Läänemere piirkonnas; tegi koostööd USA ja Kanada organisatsioonide ja akadeemiliste institutsioonidega).
3) Mälestusürituste korraldamisele (sihtasutus korraldas holokausti, märtsiküüditamise, juuniküüditamise ning kommunismi ja natsismi ohvrite mälestamisele pühendatud avalikke üritusi ja avalikku teavitust).
Finantseerimine.
Valdav enamus sihtasutuse rahastusest tuli riiklikest ja Euroopa Liidu fondidest; väikese osa finantsidest moodustas erakapital.
Arnold von Husen (noorem)

Arnold von Husen (17. märts/27. märts 1665 Tallinn Rootsi kuningriik – 25. märts/5. aprill 1734 Tallinn Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.
Ta õppis aastani 1682 Tallinna gümnaasiumis. Edasi õppis ta (immatrikuleeriti 10. oktoobril 1682) Rostocki ülikoolis ja (suvest 1683) Leipzigi ülikoolis, kus ta sai ka 27. jaanuaril 1687 magistriks. Ordineeriti oktoobris 1692 kirikuõpetajaks.
Ta oli aastatel 1690–1692 Koeru Maarja-Magdaleena koguduses pastori abiline, aastatel 1692–1694 oli ta samas koguduses adjunktõpetajaks. Aastatel 1694–1696 oli ta Viru-Nigula koguduse pastor, aastatel 1697–1710 oli ta tagasi (kutsuti 27. mail 1696, introdutseeriti mais 1697) Koerus, kuid nüüd juba pastorina. 
Aastatel 1710–1721 oli ta (kutsuti oktoobris 1710) Tallinna Niguliste koguduse õpetaja. Aastatel 1721–1733 oli ta (kutsuti 18. märtsil 1720, võttis kutse vastu 27. jaanuaril 1721) Tallinna Oleviste koguduse pastor ja Tallinna superintendent. Aastal 1733 jäi ta emerituuri.
Ta kirjutas pühendusluuletuse (trükitud 5. mail 1685 Leipzigis) Antonius Güldenstädtile (õpingukaaslasele; hilisemale Salasmuiža, Katlakalnsi ja Olaine ning Riia Jaani kiriku koguduse õpetajale). Ta kuulus koos Eberhard Gutsleffi, Johannes Schoppiuse, Joachim Salemanni ja Johann Zimmermanniga aastal 1705 moodustatud eestikeelse Uue Testamendi tõlkekomisjoni. Vaadetelt oli ta ortodoksne luterlane, ei soovinud ta kasutusele võtta aastal 1722 trükitud Eberhard Gutsleffi uut, pietistlikku lauluraamatut.
Alaniin

Alaniin (lühend Ala või A) on üks kahekümnest α-aminohappest. Alaniini keemiline valem on CH3CH(NH2)COOH. 
Alaniini koodoniteks on GCU, GCC, GCA ja GCG. 
Alaniini molekul on mittepolaarne.
Johann Zimmermann

Johann Zimmermann (1663 Kuressaare – 3. september 1710 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastast 1669 Kuressaare koolis ja aastast 1678 Riia lütseumis. Aastatel 1680–1685 õppis ta (immatrikuleeriti 4. detsembril 1680) Kieli ülikoolis.
Ta oli aastatel 1688–1695 (kutsuti 28. märtsil 1688, introdutseeriti 17. juunil 1688) Hanila Pauluse koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1695–1696 oli ta sama koguduse õpetaja. Aastatel 1696–1710 oli ta Tallinna Toompea Kaarli koguduse pastor.
Alates temast tegutsesid soome ja eesti kogudused eraldi ning eesti kogudusele ehitati oma pastoraat. Aastal 1704 vangistasid venelased Zimmermanni koos abikaasaga, kuid vabastasid nad peagi.
Zimmermann võttis osa (aastast 1704, koos Eberhard Gutsleffi, Arnold von Huseni, Johannes Schoppiuse ja Joachim Salemanniga) Uue Testamendi tõlketegevusest. Samuti aastal 1699 ilmunud kirikuagendaga "Kässi-Ramat...". Teda on nimetatud ka seoses piiskop Jacob Langi juhtimisel toimetatud lauluraamatu revideerimisega.
Isiklikku.
Tema abikaasa Christina Elisabethi isa Johann Bärner oli Hanila Pauluse koguduse õpetaja.
Zwevegem

Zwevegem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.
Zwevegemi pindala on 63,24 km². Seal elas 1. jaanuari 2019 seisuga 24 656 inimest, mis tegi rahvastiku keskmiseks tiheduseks 383 in/km².
Valla peamised vaatamisväärsused on kolm tuuleveskit, Stenen molen, Mortiers molen ja molen ter Claere, mis ehitati vastavalt 1798, 1794 ja 1854.
Asulad.
Zwevegem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Zedelgem

Zedelgem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas.
Valla pindala on 60,34 km². 1. jaanuaril 2012 elas vallas 22 320 inimest, mis tegi rahvastiku keskmiseks tiheduseks 370 in/km².
Zedelgemi läbib kohaliku tähtsusega Kortrijki–Brugge raudtee.
Vanimad kirjalikud ülestähendused asula kohta pärinevad aastast 1089.
Teise maailmasõja lõpus rajasid liitlased Zedelgemi vangilaagri, kus hoiti 60 000 Saksa sõdurit. Pärast sõda vangilaager likvideeriti, kuid tänapäevani on selle asukoht sõjaväe käsutuses.
Asulad.
Zedelgem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Johannes Schoppius

Johannes Schoppius (1652 Tallinn – 1710) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis 1671. aastani Tallinna gümnaasiumis ja siis (immatrikuleeriti 16. augustil 1672) Giesseni ülikoolis.
Ta oli aastatel 1679–1680 Kosemkina koguduse abiõpetaja ja 1680–1690 sama koguduse õpetaja, lisaks oli ta 1685. aastast praost ja 1688. aastast Narva konsistooriumi assessor. 1680–1710 oli ta (kutsuti 8. märtsil 1690) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1692–1710 veel (sai 21. jaanuaril 1692) Järva praostkonna praost.
1690. aastatest töötas koos Joachim Salemanni ja Eberhard Gutsleffiga uue põhjaeestikeelse piibli tõlke kallal, Pauckeri andmetel töötas ta tallinnamurdelise Uue Testamendi tõlke kallal. 14. detsembril 1706 esitas ta Uue Testamendi käsikirja Eestimaa konsistooriumile ja palus nõusolekut selle trükkimiseks. Seejärel oli ta koos veel nelja vaimulikuga piiblitõlke revideerimiskomisjonis. Ta oli ka 1699. aastal ilmunud Rootsi 1693. aasta kirikukorralduse tõlke "Kässi-Ramat ..." üks korrektoreid.
Wingene

Wingene on Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti ringkonnas asuv hollandikeelne vald.
Valla pindala on 68,42 km². 1. jaanuari 2012 seisuga elas vallas 13 949 inimest, mis teeb keskmiseks rahvastiku tiheduseks 204 in/km².
Wingene asub 4 km Tieltist loodes, 16 km Bruggest lõunas, Gentist 30 km läänes ja Brüsselist 80 km lääneloodes.
Lähimad raudteejaamad on Tieltis, Lichterveldes, Beernemis ja Aalteris. Kaugliinirongide lähimad peatused on Brugges ja Gentis. Lähim rahvusvaheline lennujaam on pealinnas Brüsselis.
Asulad.
Wingene jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Maria Kasepalu

Maria Kasepalu (sündinud 11. detsembril 1988) on Eesti poliitik, Isamaa ja Res Publica Liidu noorteühenduse IRL Noored esimees.
Kasepalu on lõpetanud Keila Gümnaasiumi. lõpetanud 2020. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna magistrikraadiga.
2005–2007 kuulus ta Keila Gümnaasiumi ajalehe Teataja toimetusse. Ta on töötanud õpetajana. Septembris 2012 töötab ta majandusministeeriumis minister Juhan Partsi poliitilise nõunikuna.
Vaated.
Valimisea langetamise ettepanekuid kommenteerides on Kasepalu leidnud, et taoline reform lisaks ühiskonda kergesti manipuleeritavaid valijaid ning vajaks seepärast pikemat eeltööd.
Ludvig Schmidt

Ludvig Schmidt (24. november 1894 Tallinn – 23. veebruar 1982 Tallinn) oli eesti keemik ja Tallinna Polütehnilise Instituudi rektor (1951–1951).
Ta lõpetas 1913. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi ja 1919. aastal Petrogradi Ülikooli (loodusteaduste osakonnas). 1930. aastal lõpetas ta Leningradi Riikliku Ülikooli füüsikalise keemia erialal. Aastal 1940 kaitses ta keemiakandidaadi väitekirja, samal aastal sai ta ka dotsendiks.
Ta oli aastatel 1922–1930 Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli Leningradi osakonna reaalainete õppejõud ja kateedri juhataja. Aastatel 1930–1942 oli ta Leningradi Riikliku Ülikooli ja Leningradi Keemilise Tehnoloogia Instituudi õppejõud, dotsent. Aastatel 1942–1944 oli ta Kaasani Keemilise Tehnoloogia Instituudi dotsent.
Aastatel 1944–1979 oli ta mitmetes ametites Tallinna Polütehnilises Instituudis: 1944–1951 ja 1960–1964 oli ta füüsikalise keemia/füüsikalise ja kolloidkeemia kateedri dotsent, 1974–1979 oli ta samas kateedris vanemteadur, lisaks oli ta 1944–1946 keemia-mäeteaduskonna dekaan ja 1946–1951 Tallinna Polütehnilise Instituudi asedirektor õppe- ja teadustöö alal. Aastatel 1951–1959 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi direktor, 1964–1968 oli ta anorgaaniliste ainete kateedris dotsent.
Schmidt uuris tasakaalu ja assotsiatiivseid nähtusi lahustes; ta on koostanud õppevahendeid.
Ta oli aastast 1939 NLKP liige, oli ka EKP Tallinna linna- ja rajoonikomitee liige. Aastatel 1955–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu saadik.
Ludvig Schmidt suri aastal 1982 ja ta maeti 2. märtsil 1982 Metsakalmistule.
Wielsbeke

Wielsbeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.
Valla pindala on 21,76 km². 2012. aastal elas vallas 9192 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 422 in/km². 7. jaanuari 2005 seisuga moodustasid välismaalased valla elanikest 1,3%.
Wielsbeke asub Leie jõe kaldal 12 km Kortrijkist kirdes, 17 km Roeselaerest kagus, 28 km Gentist edelas, 34 km Bruggest lõunas ja 70 km Brüsselist läänes.
Wielsbekes ei ole raudteed. Lähimad raudteejaamad on Waregemis, Izegemis ja Kortrijkis. Ekspressreisirongi lähim peatus on Gentis, lähim rahvusvaheline lennujaam Brüsselis.
Asulad.
Wielsbeke jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja asulateks:
Vleteren

Vleteren on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Ieperi haldusringkonnas.
Asulad.
Vleteren jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Judy Nunn

Judy Nunn (sündinud 13. aprillil 1945) on Austraalia näitleja ja kirjanik.
Ta on Eesti televaatajale tuntud seriaalist "Kodus ja võõrsil", kus ta 1988–2000 mängis Ailsa Hogan Stewartit.
Ta on kirjutanud näiteks stsenaariumi mõnele seriaali "Naabrid" osale.
Anders Aagaard

Anders Aagaard (sündis 1664) oli taani arst.
Tema vanemad olid Ørumi, Viskumi ja Vejrumi pastor Niels Olufsen Mariager (suri 1679) ning Mette Pedersdatter Ostenfeld (suri 1689), pastor Anders Lauridsen Aagaardi (1609–1661) lesk. 
Ta lõpetas 1683. aastal Kalundborgis gümnaasiumi ja sai 1686. aastal filosoofiabakalaureuse kraadi. 
1688. aastast oli ta meditsiini ja kirurgia professor. Pärast viie-kuue aasta pikkust välismaal viibimist sai ta professorikoha filosoofiateaduskonnas, kuid hakkas pidama ka meditsiini ja kirurgia loenguid. Viimased ei olnud tol ajal ülikoolis kombeks. Peale selle õpetas ta oma eralaboris metallurgiat.
1696. aastal sai ta tõeliseks kantseleinõunikuks, 1698 tõeliseks justiitsnõunikuks, 1697 konsistooriumi liikmeks ning vanima ülikoolilegaadi Johan Friisi efooriks.
1699. aastal nimetas kantselei komisjoni, et uurida Aagaardi kaebust Michel Stryveri lese vastu, kes hoolimata lubadusest abielluda oli sakslasega põgenenud. 
19. oktoobril 1699 oli Aagaard viimast korda konsistooriumi koosolekul. Mõni päev hiljem lahkus ta riigist. Aprillis 1700 oli ta Haagis. Tema edasise saatuse kohta pole midagi teada. Tuli välja, et legaadi rahast oli kadunud 400 riigitaalrit. Tõenäoliselt oli Aagardil võlg, millest pääsemiseks ta oli ta püüdnud abielluda rikka lesega. Võib-olla aitas tema õnnetusele kaasa Christian V surm, mis tõi kaasa tema sugulaste Mothide mõju vähenemise.
Aldoosid

Aldoosid on monosahhariidid, mis sisaldavad aldehüüdrühma (-CH=O).
Aldoos on näiteks desoksüriboos.
Ketoosid

Ketoosid on monosahhariidid, mis sisaldavad ketorühma (RC(=O)R').
Lihtsaim ketoos on dihüdroksüatsetoon, teised näited on erütruloos, ribuloos, ksüluloos, fruktoos.
Jacques Paul Migne

Jacques Paul Migne [žak pol minj] (25. oktoober 1800 Saint-Flour, Cantali departemang – 24. oktoober (teistel andmetel 25. oktoober) 1875) oli prantsuse preester, kes avaldas soodsa hinnaga ning laialdaselt levinud teoloogilisi tekste ja entsüklopeediaid. 
Ta andis oma trükikojas 1840–1845 välja piibli raamatute kommentaaride sarja "Scripturae sacrae cursus completus" ("Pühakirja täielik kursus") ning sarja "Theologiae cursus" ("Teoloogiakursus"), mis mõlemad hõlmasid 28 köidet. Samuti avaldas ta kristlike autorite tekstide sarja "Collection des auteurs sacrés" ("Pühade autorite kollektsioon", 100 köidet, 1846–1848) ning väljaande "Encyclopédie théologique" ("Teoloogiaentsüklopeedia", 171 köidet, 1844–1846).
Tuntuim ja väärtuslikem on Migne'i toimetatud kirikuisade tekstide väljaanne "Patrologiae cursus completus" ("Patroloogia täielik kursus", Pariis, 1844–1866), mis koosneb kahest sarjast. "Series Latina" ("Ladina sari") ehk "Patrologia Latina" ilmus 221 köites perioodil 1844–1855. "Series Graeca" ("Kreeka sari") ehk "Patrologia Graeca" avaldati esmalt ladina tõlkes (85 köidet, 1856–1857) ning seejärel kreekakeelse paralleeltekstiga (165 köidet, 1857–1858). Ehkki hilisemad uurijad on neid väljaandeid kritiseerinud, on need jäänud aastakümneteks põhiliseks aluseks, mille põhjal kirikuisade tekstidele viidatakse.
Matt Vogel

Matthew Haynes Vogel (sündinud 3. juunil 1957 Fort Wayne'is) on Ameerika Ühendriikide ujuja, mitmekordne olümpiavõitja.
Ta võistles 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis, kus võitis kuldmedali nii 100 meetri liblikujumises kui ka 4×100 meetri kombineeritud ujumises. 4×100 meetri kombineeritud ujumises saadud olümpiavõit oli ühtlasi ka maailmarekord, mis püsis sellena kuni 7. augustini 1982.
Vogel töötas aastaid Fort Wayne'is ujumistreenerina. Pärast 2014. aastat on ta töötanud peatreenerina Coastal Maine Aquaticsi klubis Maine'i osariigis Cape Elizabethis.
Saka veelask

Saka veelask on Nõukogude ajal Ontika-Saka panka Ida-Virumaal murtud sälkorg, see on 60 meetrit lai ja 30 meetrit sügav.
Geoloogia.
Sälkoru tehispaljandi veepiirile jäävad alamkambriumi Pirita lademe Lükati kihistu liivakivid ja savid, ülaserva keskordoviitsiumi Lasnamäe lademe lubjakivid. Paljand on Volhovi lademe Toila kihistu Saka kihistiku stratotüüp.
Ordoviitsiumi kivimite seas on Saka paljandis muuhulgas Toila glaukoniitlubjakivi, Kunda nautiloidlubjakivi (hall lubjakivi nautiloidide valatistega; Kunda lade, Loobu kihistu), Aseri ooidlubjakivi, Mäekalda glaukoniitliivalubjakivi (hallikasroheline glaukoniitliivalubjakivi, Eesti vanim paeerim; Billingeni lade, Mäekalda kihistik), Saka glaukoniitlubjakivi (peene- kuni keskmisekristalne rohekashall lubjakivi glaukoniidiga; Volhovi lade, Toila kihistu, Saka kihistik), Telinõmme lubjakivi (mikrokristalne glaukoniiti sisaldav rohekashall lubjakivi; Volhovi lade, Toila kihistu, Telinõmme kihistik) ja Voka ooidlubjakivi (savikas lubjakivi kuni mergel raudooididega; Kunda lade, Sillaoru kihistu, Voka kihistik).
Glükoos-6-fosfaat

Glükoos-6-fosfaat (C6H13O9P) on glükoosi suhkur, mille 6. süsinik on fosforüülitud.
Glükoos-6-fosfaadi produktsioon.
Glükoos-6-fosfaat tekib glükoosi 6. süsiniku fosforüülimisel. Rohkem arenenud loomadel toimub see peamiselt maksarakkudes. Reaktsiooniks kulub 1 ATP molekul.
Vasta mõis

Vasta mõis (saksa keeles "Waschel, Waschul") oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Viru-Nigula valla territooriumile Lääne-Viru maakonnas.
Esimesed kirjalikud andmed Vasta mõisa kohta pärinevad 1398. aastast, kui mõisa omandas Taani kuninga Harju-Viru vasall Maydell.
Vasta mõisa peahoones tegutseb kool alates 1940. aastast, nüüdisajal on seal Vasta Kool.
Ajalugu.
Vasta mõisat on esmamainitud 1398. aastal, kui mõisa omanik oli Berthold Meckes von Waschel. 1797. aastal panditi mõis Otto Wilhelm von Knorringule (1759–1812) ning 14 aasta pärast muudeti pandileping ostulepinguks. Kokku oli Vasta mõis Knorringute valduses pea 90 aastat (1797–1885). 1874. aastal liideti mõis Unukse mõisaga. 1885. aastal ostis Vasta mõisa Reinhold Johann Erich von Samson-Himmelstierna (1856–1933). Tema ajal hakati edendama mõisas tõukarjakasvatust. 1896. aastal sai mõisa omanikuks Reinhold von Winkler, kes pärast mõisa võõrandamist 1919. aastal elas mõisasüdamest eraldatud asunikutalus. 
Knorringute järeltulijad elavad Soomes ja on siiani Vasta mõisaga heades suhetes, näiteks 2008. aastal kinkisid nad mõisale raamitud pildi perekonnavapiga. 
Mõisakompleks.
Mõisakompleksi kuuluvad peamaja, valitsejamaja, sepikoda, ait, laudad, tall, rehikuivati ja teenijatemaja. Mõisa peahoonel on kõrge soklikorrus, kus asusid köök, teenijatetoad ja abiruumid, soklikorrusel asub käsipumbaga kaev. Peahoone taga asub umbes 3 hektari suurune pargiala, kus on rohkesti pärni. Mõisasüdamesse suunduva tee ääres asub valget värvi mõisavalitsejamaja, kus 1833. aastal pidas F. R. Kreutzwald oma pulmapeo, kui ta abiellus Marie Elisabeth Saedleriga. 
Kool.
1867. aastal asutati Vasta külakool, kuid 1897. aastal puhkes majas tulekahju, milles see aga täielikult ei hävinenud. Kuni 1870. aastani töötas Vastal õpetaja Jaan Timoleon. Õpetaja Johannes Kaljumäe õpetas Vasta algkoolis kuni 1939. aastani, mil vabanesid Vasta mõisa ruumid ja sinna hakati looma kuueklassilist algkooli. Algselt olid klassid ajutiselt ka mõisa valitsejamajas. 1967. aastal ehitati endine mõisa koertetall klassi- ja töökoja ruumideks. Osa praeguse kooli klassiruumidest asub endises aidamajas.
Tunnustus.
2019. aastal sai Vasta kool auhinna “Parim mõis koolis”.
Malla mõis

Malla mõis (saksa keeles "Malla") oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Viru-Nigula valla territooriumile Lääne-Viru maakonnas.
Ajalugu.
Esimesed kirjalikud andmed Malla mõisa kohta pärinevad aastast 1443. Keskajal oli Malla mõis rajatud vasallilinnusena. 
1581. aastal läänistati Malla Matts Larsson Cruusile.
Eesti NSV ajal kuulus mõis Eesti kalatööstuse tootmiskoondis Ookeanile
Mõis pälvis tähelepanu 2014. aastal, kui soomlane Risto Pietilä soetas selle bitcoinide eest.
Mõisa peahoone põles 7. septembril 2018. aastal.
Juhistik

Juhistik on energiatehnikas elektrijuhtide kogum elektrienergia edastamiseks elektripaigaldise ühelt osalt teisele või ühelt paigaldiselt teisele. Elektrijuhi all mõeldakse siin elektri edastamist võimaldavat seadmekomponenti, toodet või tarindit.
Juhid jagunevad otstarbe ja ülesande järgi faasi-, neutraal- ja kaitsejuhtideks. Selle järgi, kuidas neid juhte ühendatakse elektriliini sõlmpunktides, on kasutusel erinevaid juhistikusüsteeme.
Rekreatsioon

Rekreatsioon ehk virgestus ehk virgestamine on töövõime taastamine, lõdvestumine, puhkus ja meelelahutus, mis enamasti toimub looduses. 
Tavalised rekreatsioonipaigad on näiteks kaitse- või puhkealad, asulate haljasvööndid.
Vaba juurdepääs

Vaba juurdepääs (inglise keeles "free access") on digitaalselt avaldatud ning Interneti kaudu vabalt ja tasuta kättesaadavat teadusinformatsiooni iseloomustav mõiste. Seda tuleb eristada terminist "avatud juurdepääs" (inglise "open access").
Vaba juurdepääsuga teoseid võib refereerida ja tsiteerida, kasutada illustreeriva materjalina ja reprodutseerida teoste katkendeid motiveeritud mahus. Muude toimingute tegemiseks on vajalik autorilt või kirjastajalt küsida luba.
Biograafiad (Ha)

Biograafiad (Ha) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Ha".
Jõgeva linnapea

Jõgeva linnapea on Jõgeva linnavalitsuse juht.
Jõgevat on ajaloos peale linnapeade juhtinud ka ja täitevkomitee esimehed.
Oostrozebeke

Oostrozebeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.
Asulad.
Oostrozebeke koosneb järgmistest asulatest:
Kortemark

Kortemark on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas.
Asulad.
Kortemark jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Ledegem

Ledegem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas.
Asulad.
Ledegem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Johann Bärner

Johann Bärner (1630 Tallinn – 9. november/19. november 1695 Hanila) oli Eesti vaimulik.
Ta on õppinud usuteadust (immatrikuleeriti 4. veebruaril 1651) Tartu Ülikoolis, (immatrikuleeriti 31. mail 1654) Greifswaldi ülikoolis ja (immatrikuleeriti 6. veebruaril 1657) Wittenbergi ülikoolis (oli seal kohal veel 4. veebruaril 1659). Wittenbergis olles oli koos Michael Möllenbeckiga kostil Wittenbergi ülikooli professor Johann Andreas Quenstedti juures. Ordineeriti 9. augustil 1661 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1661–1695 Hanila Pauluse koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Tema vanaisa Bartholomäus Bärner oli Tallinna Niguliste ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema väimees (tütre Christina Elisabethi abikaasa) Johann Zimmermann oli samuti Hanila Pauluse koguduse õpetaja.
Hans Jaanimägi

Hans Jaanimägi (5. veebruar 1889 Tuhala vald, Harjumaa – 13. veebruar 1920 Porkuni vald, Virumaa) oli Eesti politseinik.
13. veebruaril 1920 jälitas vanemkordnik Jaanimägi kaht hobusevarast. Ta sai kurjategijad kätte ja tahtis nad kinni pidada, aga kui vargad aru said, et Jaanimägi on üksi ja abiväge tulemas pole, tungisid nad politseinikule kallale ja lasid ta maha.
Gustav Tursman

Gustav Tursman (13. september 1892 – 20. märts 1920) oli Eesti politseinik
20. märtsi öösel jälitas Tallinna 3. politseijaoskonna vanemkordnik Tursman vargajõuku. Varaste ja politseinike vahel tekkis tulevahetus ja Tursman hukkus, kui kuul teda pähe tabas. Politseiniku tapnud väejooksik Matto lasti politseinike poolt maha.
Johannes Põvvat

Johannes Põvvat (14. juuli 1890 – 5. aprill 1921) oli Eesti politseinik.
5. aprillil läks ta koos kolleegiga uurima Hellenurme mõisas toimunud vargust. Nad tabasid varga, kelleks osutus sama mõisa tööline Voldemar Lohk. Põvvat jäi Lohki tuppa valvama. Kui teine politseinik tagasi tuli, läks ta talle õue vastu, jättes kahtlusaluse valveta. Lohk haaras relva ja lasi Põvvati läbi akna maha.
Juuretis

Juuretis on mitmesuguste kääritatavate (hapendatavate) toitude ja jookide koostisosa, aga ka taina kobestaja. Selleks kasutatakse mikroorganisme (erinevad baktereid ja seeni) või ensüüme. 
Piimhappeline käärimine.
Piimhappeline käärimine kutsutakse esile piimhappebakteritega nagu näiteks:
Juuretise aretamine.
Kui koduses majapidamises toiduvalmistamisega seotud toitainete hulgas ja/või tööstuses ei ole valmisjuuretist käepärast, tuleks kaaluda juuretise aretamist ehk algjuuretise valmistamist. Algjuuretise valmistamiseks soovitatakse kasutada rukkikroovjahu ja rukkilihtjahu, vähem nisujahu. Rukkijahu sisaldab eeldatavasti üsna palju B1-vitamiini, mida piimhappebakterid vajavad oma elutegevuseks.
Juuretise liigid.
Erinevate pärmiseente ja bakterite juuretise segu:
Ensüümidel põhinevad juuretised on valdavalt kasutusel tööstuslikus tootmises:
Leivajuuretis

Leivajuuretis on hapnenud tainas (juuretis), mis on leivataina oluline koostisosa.
Juuretiseks sobib kasutada eelmisest leivateost üle jäänud hapnenud tainast, aga selle võib ka spetsiaalselt valmis teha.
Lülitus

Lülitus on elektrotehnikas
Elektri- ja elektroonikalülituse elementide ning nendevaheliste ühenduste graafiline kujutis on skeem, näiteks struktuuriskeem, põhimõtteskeem, lahterskeem ehk plokkskeem, ühendusskeem, montaažiskeem.
Anzegemi vald

Anzegem on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.
Anzegemi valla pindala on 41,79 km². Vallas elas 31. detsembri 2018 seisuga 14 716 inimest, mis annab keskmiseks tiheduseks 352 in/km².
Gijzelbrechtegem liideti Anzegemiga 1971. aastal, 1977. aastal liideti Ingooigem, Kaster, Tiegem ja Vichte.
Asulad.
Anzegem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Takistuse temperatuuritegur

Takistuse temperatuuritegur (lühend TKR) on elektrotehnikas tegur, mis näitab aine elektritakistuse suhtelist muutust temperatuuri muutumisel 1 kraadi võrra. Temperatuuritegur võib olla positiivne (lühend PTC, inglise keele sõnadest "positive temperature coefficient") või negatiivne (NTC, "negative temperature coefficient"):
Temperatuuriteguri tähis on α (alfa) ja mõõtühik 1/K (ehk K‒1). Takistuse muutust võidakse väljendada ka protsentides kraadi kohta (%/K) või miljondikosades kraadi kohta (ppm/K). Kelvini kraadi tähise K asemel võib olla Celsiuse kraadi tähis °C, sest temperatuurivahemikena on need võrdsed. Temperatuurisõltuvus on üldjuhul mittelineaarne, seepärast määratletakse temperatuuritegur teatud lähtetemperatuuril, mis valitakse harilikult vahemikus 0 °C kuni 25 °C.
Metallide temperatuuritegur on üldiselt positiivne, erisulameil (konstantaanil, manganiinil) ka nullilähedane. Laias temperatuurivahemikus on temperatuuritegur lineaarne (takistuse muutus 1 kraadi kohta ühesuurune) plaatinal; näiteks plaatinast A-täpsusklassi sensori mõõteviga mõõtepiirkonnas ‒30 kuni +300 °C ei ole suurem kui 0,35 kraadi.
Pooljuhtide temperatuuritegur on negatiivne: germaaniumil ‒5%/K, ränil ‒7,5%/K.
Joe Maggard

Joseph "Joe" Maggard (sündinud 8. detsembril 1955 Lynchis Kentucky osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, filmiprodutsent ja koomik.
Ardooie

Ardooie on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.
Vallas asub Ardooie loss. See on 18. sajandi lõpust pärinev klassitsistlik hoone, kus elasid kohalikud maaomanikud. Loss ja selle ümbrus on tänapäeval eraomandis ja 1984 võeti see arhitektuurimälestisena kaitse alla.
Kohalik Püha Martini kirik, mis on tuntud gooti stiilis torni poolest, võeti arhitektuurimälestisena kaitse alla juba 1939. aastal.
Kuigi Ardooie vald pole suur, on seal paljude ettevõtete peakorter. Nendest 7 toodab külmutatud juurvilju ja üheski teises kohalikus omavalitsuses kogu Euroopas ei ole nii suurt hulka külmutatud juurviljade tootmise ettevõtet.
2001 ja 2005 oli Ardooie kogu Belgia majanduslikus mõttes kõige kasumlikum vald.
Argooie kohalikku omavalitsust juhib juba palju aastaid erakond Open Vld (Avatud Flaami Liberaalid ja Demokraadid). Alates 1989 on vallavanem Karlos Callens.
Asulad.
Ardooie jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Niisiis jaguneb vald kaheks: lõunas olevaks Ardooieks ja põhjas olevaks Koolskampiks. Neid eraldab teineteisest Adinkerke ja Genti vaheline raudtee. Kuni 1980. aastateni oli valla maa-alal kaks raudteejaama.
Hüsterees

Hüsterees (kreeka k "hysteresis" hilinemine) on süsteemi või keha omadus, mis aeglustab süsteemi muutumist või takistab selle ennistumist esialgsesse olekusse. Sel juhul ei sõltu süsteemi väljundsuurus (keha olek) mitte ainult sisendsuurusest, vaid ka selle eelnenud olekust.
Niisugust nähtuse graafiliseks kujutiseks on hüstereesisilmus, näiteks ferromagneetikutel.
Beernem

Beernem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas.
Beernemi pindala on 71,68 km². 2012. aastal elas vallas 15 366 inimest, mis teeb rahvastiku tiheduseks keskmiselt 214 in/km². 7. jaanuari 2005 seisuga oli 7 elanikest välismaalased.
Beernem asub 24 km kaugusel rannikust. Brugge asub 11 km loodes, Gent 30 km kagus ja Brüssel 80 km kagus.
Beernemist läheb läbi kohalik raudteeliin Oostende–Brugge–Gent–Brüssel. Bruggest ja Gentist saab ümber istuda rahvusvahelistele raudteeliinidele. Lähim lennujaam on Oostendes, aga lähim rahvusvahelisi lende vastu võttev lennujaam Brüsselis.
Asulad.
Beernem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Bredene

Bredene on hollandikeelne vald Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas.
Bredene asub Belgia rannikul ja tema peamine tuluallikas on turism. Juulis ja augustis valla elanike arv kahekordistub, osalt massiürituste tõttu, mida sel ajal korraldatakse.
Bredenes ei ole uputuse eest kaitsvat tammi, kuid see-eest on katkematu rida luiteid.
Bredenes on 30 kämpingut ja Belgia ainus nudistide rand.
Asulad.
Bredene jaguneb järgmisteks piirkondadeks:
Langemark-Poelkapelle

Langemark-Poelkapelle on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Ieperi haldusringkonnas.
Langemark-Poelkapelle moodustati Bikschote, Langemarki ja Poelkapelle valla ühendamisel.
Asulad.
Langemark-Poelkapelle jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Knokke-Heist

Knokke-Heist on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas.
Knokkes elas ja suri 1938. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat Corneille Jean François Heymans.
Asulad.
Põhja-loodes Põhjamere ja idas Hollandiga piirnev Knokke-Heist moodustati nelja endise valla – Knokke, Heisti, Ramskapelle ja Westkapelle – ühendamisel.
Knokke-Heist jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Koekelare

Koekelare on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas.
Asulad.
Koekelare jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Koksijde

Koksijde on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas.
Asulad.
Põhjamere ääres paiknev Koksijde jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Sõpruslinnad.
Koksijde sõpruslinnad on 
Oostduinkerke sõpruslinnad on
Sint-Idesbaldi sõpruslinn on
Sünoptik

Sünoptik ehk ilmaprognoosija on inimene, kelle tööks on prognoosida ilma.
Northern Calloway

Northern James Calloway (22. jaanuar 1948 – 9. jaanuar 1990) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
De Panne

De Panne on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas.
1831. aasta 17. juulil maabus De Pannes Calais'st saabunud belglaste esimene kuningas Léopold I. Sündmuse tähistamiseks on rajatud mälestusmärk.
Asulad.
Loodes Põhjamere ja edelas Prantsusmaaga piirnev De Panne jaguneb kaheks osavallaks:
Salman Rushdie

Sir Ahmed Salman Rushdie (sündinud 19. juunil 1947 Bombays) on India päritolu Suurbritannia kirjanik.
Rushdie on pärit moslemi perekonnast. Tema isa on Cambridge'i haridusega juristist ärimees Anis Ahmed Rushdie ja ema õpetaja Negin Bhatti. Tal on kolm õde. Rushdie on olnud neli korda abielus ja tal on kaks last.
1981. aastal ilmunud teise romaani "Kesköö lapsed" eest sai ta samal aastal Bookeri auhinna. Eesti keeles ilmus raamat 2009. aastal. Temalt ilmunud teostest on viis olnud Bookeri auhinna kandidaadid.
Saatanlikud värsid.
1988. aastal ilmus temalt neljas romaan "Saatanlikud värsid". 14. veebruaril 1989 andis Iraani toonane usujuht ajatolla Rūḩollāh Khomeynī välja Rushdie tapmist nõudva "fatwā" (preemia 3 miljonit USA dollarit). Briti valitsus võttis seejärel Rushdie politseikaitse alla. Romaan keelati pärast selle avaldamist 1988. aastal paljudes suure moslemi elanikkonnaga riikides. Septembris 2012. aastal suurendas Iraani fond jumalateotuses süüdistatava kirjaniku Salman Rushdie tapmise eest makstavat preemiat poole miljoni dollari võrra. Khomeynī järglane kõrgeima juhina ajatolla Ali Khamenei ütles 2019. aastal, et "fatwā" on "tühistamatu".
Tunnustus loomingu eest.
1983. aastal valiti Rushdie Kuningliku Kirjandusühingu (Royal Society of Literature) liikmeks. 1999. aastal nimetati ta Prantsusmaa kunstide ja kirjanduse ordu (Ordre des Arts et des Lettres) komandöriks ("Commandeur"). Teenete eest kirjanduses löödi ta 2007. aastal rüütliks. The Times paigutas ta 2008. aastal 50 suurima Briti kirjaniku edetabelis (alates 1945. aastast) kolmeteistkümnendale kohale.
Elu Ameerika Ühendriikides.
Ameerika Ühendriikidesse asus ta elama 2000. aastal. Rushdie on Ameerika kunsti- ja kirjandusakadeemia (American Academy of Arts and Letters) liige. 2015. aastast töötab ta New Yorgi ülikooli Arthur L. Carteri ajakirjandusinstituudis. Enne seda oli Rushdie tööl Emory ülikoolis. Ta avaldas 2012. aastal teose "Joseph Anton: A Memoir", milles kirjeldab oma elu "fatwā" all pärast "Saatanlike värsside" ilmumist. Ameerika Ühendriikide kodakondsuse sai kirjanik 2016. aastal. 2019. aastal ilmus Rushdie neljateistkümnes, seni viimane romaan "Quichotte", mis on inspireeritud Miguel de Cervantese klassikalisest romaanist ja esitati Bookeri auhinnale.
Noarünnak 2022. aastal.
Rushdied rünnati 2022. aasta 12. augustil, kui ta oli New Yorgi osariigi lääneosas hariduskeskuses loengut alustamas. Lavale tormanud mehe noalöökidest sai Rushdie haavad kaela ja ülakehasse ning ta toimetati kopteriga haiglasse, kus tehti mitu tundi kestnud operatsioon. Rushdie oli saanud tõsiseid silma- ja käevigastusi ning maksakahjustuse.
Kohalviibijate sõnul puudus loengul tõhus turvakontroll, kontrolliti ainult inimeste sissepääsupileteid. Politsei pidas kahtlusalusena kinni New Jerseyst Fairview'st pärit Liibanoni päritolu 24-aastase meesisiku.
De Haan

De Haan on hollandikeelne vald Belgias Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas.
1. jaanuari 2006 seisuga elas De Haanis 11 925 elanikku, 1. jaanuari 2011 seisuga 12 518 ja 2012. aasta alguse seisuga 12 482 elanikku. Kuna valla pindala on 42,17 km², tähendab see rahvastiku tihedust ligi 300 in/km².
De Haani vallas on neli küla: De Haan-Centrum, Klemskerke, Vlissegem, Wenduine, Vosseslag ja Harendijke.
De Haan asub Põhjamere kaldal. Ta on säilitanud oma vana silueti, kaldal asuvaid maju ei ole lammutatud, et nende asemele kõrghooneid rajada. Mööda merekallast kulgeb rannikutramm ("Kusttram"), millel valla piires on 5 peatust.
De Haanis on 147 ha metsastatud düüne.
De Haan-Centrumile lähimad linnad on 10 km kaugusel asuv Oostende ja 17 km laugusel asuv Brugge.
Ajalugu.
Klemskerke on vana poldriküla, mida on esmamainitud 1003. aastal nimega Clemeskirca. 13.–14. sajandil rajati sinna gooti stiilis pühale Klemensile pühitsetud kirik ("Sint Clems kerke"). See on valla vanim hoone.
Tänapäeva De Haani rajamine sai tõuke alles pärast seda, kui 1886 rajati rannikutramm. 1889 andis Belgia kuningas ehitusloa düüni sektsiooni rajamiseks sinnakanti, aga esimene hotell De Haanis avati juba 1888. Kuninga antud ehitusluba nägi ette tingimused, mille järgi hooned ei tohtinud olla kõrgemad teatud suurusest, nad pidid asuma üksteisest eraldi, olema ümbritsetud aiaga ning lõpuks nähti ette, et kõik majad peavad olema anglo-normanni stiilis. See viimane tingimus tühistati 1960. aastatel. Niisiis ehitati De Haan algusest peale kuurordiks ja selleks on ta üldiselt jäänudki.
1899 alustati luksushotelli Grand Hotel du Coq ehitamist. 1949 muudeti see nime "L'Esperance" all vallooni laste puhkuse veetmise kohaks.
1910 sai De Haani linnaarhitektiks Josef Stübben, kes varem oli plaaninud Kölni Uuslinna. Tema vastutas selle ala täisehitamise eest, mis jääb düünide ja rannikutrammi vahele. Sellel alal on nüüd peamiselt valged hotellid, villad ja suvilad, kõik "belle epoque"'i stiilis ja aia sees. Sarnases stiilis maju ja linnaosi on vallas mujalgi.
1977 toimus Belgias haldusreform. Kolm varem iseseisvat valda Wenduine, Vlissegem ja Klemskerke ühendati De Haani vallaks.
Asulad.
De Haan jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Elanikud.
Albert Einstein elas De Haanis 6 kuud pärast lahkumist Natsi-Saksamaalt 1933. aastal ja enne siirdumist Inglismaale sama aasta 9. septembril.
De Haanis on elanud Belgia kuningapere liikmed, Austria-Ungari kukutatud keisrinna Zita, Maurice Maeterlinck, Stefan Zweig ja Kim Clijsters.
Sport.
Naiste võrkpalliklubi Volley De Haan mängib Belgia kõrgliigas Eredivisies.
Üldiselt on De Haanis pakutavad sportimisvõimalused tüüpilised turismipiirkonnale. Harrastada saab tennist ja ratsutamist, olemas on sise- ja välisujulad ning minigolf. Meres saab purjetada ja surfata. Laenutada saab jalgrattaid ja vesijalgrattaid. Düünides on tähistatud matkarajad.
De Haani düünides on 18 auguga golfirada, mille asutas juba 1903 Belgia kuningas Léopold II.
Willard Scott

Willard Herman Scott, Jr. (7. märts 1934 Alexandrias, Virginia – 4. september 2021) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, filmiprodutsent ja koomik.
Deerlijk

Deerlijk on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.
Deerlijki pindala on 16,82 km² ja elanike arv oli 2012. aastal 11 431, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 680 in/km².
Deerlijkist asub Kortrijk 7 km edelas, Oudenaarde 17 km idas, Gent 32 km kirdes, Brugge 40 km põhjaloodes ja Brüssel 70 km idas.
Deerlijkile lähim rahvusvaheline lennujaam on Brüsselis. Lähim kiirrongijaam on Gentis. Lähimad kohalikud raudteejaamad on Waregemis, Harelbekes, Anzegemis ja Kortrijkis. Raudtee läbib ka Deerlijki, aga rongid seal ei peatu, ehkki jaamahoone on säilinud.
Asulad.
Deerlijk jaguneb järgmisteks asulateks ja piirkondadeks:
Hooglede

Hooglede on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas.
Hooglede pindala on 37,84 km². Vallas elas 1. jaanuaril 2006 9831 elanikku, mis teeb rahvastiku tiheduseks 260 in/km², aga 31. detsembril 2011 9897 elanikku, mis teeb rahvastiku tiheduseks 262 in/km².
Hoogledest 4 km kagus asub Roeselare, 20 km kagus Kortrijk, 26 km põhjas Brugge, 45 km kirdes Gent ja 90 km idas Brüssel.
Hoogledes asub üks neljast Saksa sõjaväekalmistust Belgias. See rajati 1917 ja sinna on maetud 8247 Esimeses maailmasõjas langenud Saksamaa sõdurit. Esialgu maeti sinna 4100 sõdurit ja kõik hauad tähistati ristidega. Aastail 1956–1958 maeti sinna langenud sakslasi ulatuslikult ümber, kui Saksa sõjaväekalmistute arvu Belgias vähendati 128-lt 4-le. Ühtlasi asendati kõik ristid nimeplaatidega. Tänapäeval korraldab Saksa Sõjahaudade Komisjon aeg-ajalt noortelaagreid sõjahaudade eest hoolitsema.
Viimastel kolmedel kohalike omavalitsuste valimistel on võitnud valimisliit SAMEN, mis koosneb kolmest erakonnast: sp.a ehk Teistsugune Sotsialistlik Partei, N-VA ehk Uus Flaami Allianss ning Open Vld ehk Avatud Flaami Liberaalid ja Demokraadid.
Asulad.
10. märtsil 1977 Hooglede ja Gitsi ühendamisega loodud Hooglede vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Houthulst

Houthulst on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas.
Houthulsti pindala on 55,89 km². Seal elas 2012. aastal 9743 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 174 in/km².
Valla peakirik on Ristija Johannese kirik ("Sint-Jan Baptistkerk"). Esimeses maailmasõjas hävis see täielikult, aga taastati 1924. Kiriku lähedal asub sõjaväekalmistu, kus on ligi 1800 maailmasõjas langenud Belgia sõduri haud. Sellele kalmistule on maetud ka 81 Itaalia sõdurit.
Asulad.
Houthulst jaguneb järgmisteks osavaldadeks, piirkondadeks ja asulateks:
Ichtegem

Ichtegem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas.
Ichtegemi pindala on 45,33 km². 1. jaanuari 2012 seisuga elas vallas 13 898 elanikku, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 306 in/km².
Ichtegemist 7 km lõuna pool asub Torhout. Oostende asub 16 km loodes, Brugge 18 km kirdes, Gent 50 km kaugusel idas ja Brüssel 98 km kaugusel kagus.
Asulad.
Kolme valla ühendamisel moodustunud Ichtegemi vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja asulateks:
32 eKr

Aasta 32 enne Kristuse sündi oli 32. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 722 "ab urbe condita".
Johann Hobbing

Johann Hobbing (1522 Coesfeld, Vestfaal – 25. november 1558 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik, Tallinna Niguliste koguduse õpetaja.
Ta immatrikuleeriti alaealisena (aastal 1533) Wittenbergi ülikooli, õppis ka Königsbergi ülikoolis; tema õpetajad olid Philipp Melanchthon ja Georg Sabinus (Königsbergi ülikooli rektor ja Philipp Melanchthoni väimees). Ta kuulus 5. aprillil 1548 kaheksa esimese bakalaureusekraadi saaja hulka. Tema õpingukaaslaste hulka kuulusid Soome reformaator Paavali Juusten ja Leedu luterlik teoloog Martynas Mažvydas, esimese leedukeelse katekismuse autor. Teist korda immatrikuleerus ta Wittenbergi ülikooli 20. juunil 1549. 
Aastast 1550 oli ta Tallinna Niguliste koguduse õpetaja abiline. Märtsis 1553 ordineeriti ta õpetajaks ning 1553–1556 oli ta samas koguduses abiõpetaja, õpetajaks sai ta 4. juulil 1556.
Tema epitaaf asub Tallinna Niguliste kirikus.
Hobbingi testamendis 1558. aastal on esmamainitud Niguliste kiriku raamatukogu.
Lichtervelde

Lichtervelde on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas.
Asulad.
Lichtervelde jaguneb järgmisteks piirkondadeks:
2012. aasta Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XVII Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti ajavahemikul 16. september kuni 23. september 2012 Emmenis Hollandis. Osales 68 meest 27-lt maalt. Turniiri üheks peafavoriidiks peeti kohalikku mängijat 19-aastast Roel Boomstrat, kes küll reitingu alusel omas turniiril kolmandat asetust kahe eelmise Euroopa meistri Aleksandr Georgijevi ja Guntis Valnerise järel. Võistlused peeti Van der Valki hotellis, mis ei asu mitte Emmeni linnas, vaid sellest mõni kilomeeter eemal Nieuw-Amsterdamis. Samal ajal peeti seal ka VII Euroopa naiste meistrivõistlused.
Pärast neljandat vooru asus turniiril aga ainuliidriks 10-kordne maailmameister Aleksei Tšižov ning ta püsis üksinda ees kuni viimase vooruni. Siis jõudsid talle punktidega järele korraga neli meest, kuid parema lisakriteeriumi (vastaste reitingute keskmine) tõttu kuulus esikoht ja Euroopa meistritiitel ikkagi talle. Võistkondlikus arvestuses tuli esimeseks Venemaa koosseisus Tšižov, Georgijev ja Aleksandr Getmanski. Järgnesid Holland (Pim Meurs, Boomstra ja Alexander Baljakin) ning Valgevene (Anatoli Gantvarg, Andrei Tolchykau ja Jevgeni Vatutin). Turniiri parima kombinatsiooni valis välja Rob Clerc ning karika selle eest pälvis Moldova kabetaja Nicolai Șleahovschi (vaata diagrammi).
Roel Boomstra

Roel Pjotr Boomstra (sündinud 9. märtsil 1993 Utrechtis) on Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Ta on kahekordne maailmameister (2016 ja 2018/19) ning 2014. aasta Euroopa meister. Ta on kahekordne Hollandi meister (2012 ja 2015) ja kiirkabe maailmameister (2012). Ta on tulnud kahel korral Euroopa noortemeistriks (2008, 2010) ning ka juunioride maailmameistriks (2010).
Oostkamp

Oostkamp on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas.
Asulad.
1977. aasta haldusreformiga nelja valla ühendamisel moodustunud Oostkamp jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Alan Fiske

Alan Page Fiske (sündinud 1947. aastal) on ameerika antropoloog.
Ta töötab antropoloogiaprofessorina California Ülikoolis Los Angeleses.
2012. aasta septembris pidas ta loenguid Eestis Tartu Ülikoolis.
Tavajäätmeprügila

Tavajäätmeprügila on prügila, kuhu ladestatakse tavajäätmeid (peamiselt segaolmejäätmeid), aga võib ladestada ka stabiilseid, mittereageerivaid (näiteks tahkestatud, klaasistatud) ohtlikke jäätmeid.
2009. aastal oli Eestis kasutusel 15 tavajäätmete prügilat, millest viis vastas keskkonnaministri määrusega ja Euroopa Liidu direktiiviga kehtestatud nõuetele (Jõelähtme, Uikala, Väätsa, Torma ja Paikuse). 10 tavajäätmete prügilat, mis nõuetele ei vastanud, suleti 2009. aasta 16. juulil ning need peavad olema nõuetekohaselt korrastatud 2013. aasta 16. juuliks.
Moorslede

Moorslede on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas. 
Asulad.
Moorslede jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Meulebeke

Meulebeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.
Asulad.
Meulebeke jaguneb järgmisteks asulateks ja piirkondadeks:
Middelkerke

Middelkerke on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas. 
Loodes Põhjamerega piirneval Middelkerkel on Belgia valdadest kõige pikem merepiir.
Asulad.
Middelkerke jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Mnemokood

Mnemokood on teabe näitlikuks salvestamiseks kasutatav lühend või kood, mis lihtsustab inimesel teabe meeldejätmist.
Lecce

Lecce on linn Itaalia kaguosas, Lecce provintsi keskus. Lecce on tähtis põllumajanduskeskus põhiliselt viinamarja- ja oliiviistanduste poolest. Linnas on tähtsal kohal ka keraamikatööstus. 
Leccet kutsutakse Lõuna-Firenzeks.
Gofreerimine

Gofreerimine (prantsuse keeles "gaufrer") on materjalile (plekk, tekstiil, paber jm) lainetaoliste kurdude või muu kõrgmustri valtsidega sissepressimine.