Karl Tarvas

Karl Leonhard Johannes Tarvas (kuni 4. märtsini 1940 Karl Leonhard Johannes Treumann; 19. aprill 1885 Tallinn – 26. detsember 1975 Tallinn) oli eesti arhitekt.
Elukäik.
Karl Tarvas sündis Tallinnas Noarootsist pärit puutöö- ja ehitusmeister Paulus Treumanni seitsmelapselises peres. Tema isa valmistatud on näiteks Vana-Kaarli kalmistu kahe torniga värav. 
Tarvas lõpetas 1905. aastal Tallinna Reaalkooli koos tulevaste arhitektide Christfried Lehberti, Anton Soansi ja Erich Jacobyga. Viimase kahega koos jätkati 1906. aastal õpinguid Riia Polütehnilises Instituudis. Esialgu õppis Tarvas mehaanikat, kuid 1915. aastal lõpetas instituudi arhitektuuri eriala diplomiga. Sama koolitee läbisid ka Herbert Johanson, Eugen Habermann, Edgar Kuusik, Ernst Kühnert jt, keda õpingukoha ning sealt saadud "habituse" järgi riialasteks kutsutakse. See seltskond moodustas ühtlasi ka esimese eesti arhitektide põlvkonna. Tegusa tudengina osales Tarvas Riia Eesti Üliõpilaste Seltsi tegevuses ning koolivaheaegadel rikastas enda teadmiste pagasit insener Voldemar Lenderi käe all.
Esimese maailmasõja ajal osales ta merekindluse ehitusel Muhu väina kindlustusel. Eesti ajal, aastatel 1919–1923, töötas ta merekindluse ehitusvalitsuse juhatajana, 1923–1926 Harjumaa arhitektina. Alates 1926. aastast praktiseeris Tallinnas eraarhitektina, olles üks viljakamaid ja nõutumaid elamute projekteerijaid. Alates 1940. aastatest töötas vabakutselisena isiklikus arhitektuuribüroos. 
Pärast Teist maailmasõda töötas ta Arhitektuur-Projekteerimise ja Planeerimise Keskuses, koostades ühe Niguliste kiriku taastamisprojektidest (1949). 1948 sai ta auhinnalise koha kahekorruseliste kaheksa korteriga elamute tüüpprojektide konkursil, pälvides Nõukogude Eesti preemia. Tarvase viimaseks töökohaks oli Eesti Projekt (1949–1962).
1921. aastal asutasid 15 arhitekti, kelle hulka kuulus ka Karl Tarvas, Eesti Arhitektide Ühingu.
Looming.
Omaaegsetest arhitektidest eristus Karl Tarvas keskklassile suunatud vernakulaararhitektuuriga. Ta projekteeris peamiselt kahe- ja kolmekorruselisi elamuid Tallinnas, olles omal alal tõeline professionaal. Tarvas planeeris elamispindu oskuslikult ja läbimõeldult. Tema töid leiab Tallinna tänavatelt rohkesti. Tarvase elamud on kvaliteetselt teostatud ja kõrgelt hinnatud.
Tallinna maja.
Tarvas tegutses peamiselt 1920.–1930. aastatel, mil ehituslaenu võtmise võimalus tagas arhitektile tööd. Ta kujundas eelkõige Tallinna äärealasid kahe- ja kolmekorruseliste kortermajadega, mis on täna Pelgulinna, Kalamaja ja Kadrioru arhitektuurimaastikus nii omased. Lenderi majatüübi edasiarendusena, puitlaudise ja keskse silikaattellistest trepikojaga elamuid hakati kohaspetsiifilistena nimetama Tallinna tüüpi majadeks. See majatüüp jäigi arhitekti vaieldamatuks lemmikuks. Tallinna maja ei olnud professionaalselt välja töötatud tüüpprojekt, vaid kohalikest ehitusmäärustest ja ehitusvõtetest argipraktikas kujunenud tüüp, mis sobitus ka vaesemale elanikkonnale. Too majatüüp oli omane inseneride ja tehnikute kavandites. See teeb Karl Tarvase unikaalseks arhitektiks, kes teadlikult orienteerus elamute rajamisele vaesemate kodanike tarvis, tehes seda väga hästi. Tallinna maja oli omas ajas nii sotsiaalselt kui ka arhitektuurselt konservatiivne. Kivitrepikodade levik oli tuletatud uutest tuletõrje eeskirjade tingimustest, mis nägid ette, kas kahte puittrepikoda või ühte kivist.
Tagasihoidliku ilminguga Tallinna majadele lisas arhitekt vahel trepikojapealse frontooni, silmapaistva välisukse, erkeri või fassaadil kombineeritud laudise. Tarvase Tallinna maja tüüpi hoonetel on nii traditsionalistlikke, funktsionalistlikke kui ka juugendlikke jooni.
Traditsionalistlik maja.
1920. aastatel rajati palju elamuid, mille peamiseks suunaks on ratsionaalne traditsionalism.
Kopli moodustas olulisima tööstuspiirkonna Tallinnas, mis kujunes lõplikult välja Esimese maailmasõja eel. Poolsaare tipus asus Vene-Balti laevatehas (1912–1916) ning Kopli lahe poolel Bekkeri tehas (1912–1914). Aastatel 1939–1941 rajasid arhitektid Roman Koolmar ja Karl Tarvas Koplisse Sirbi tänavale 28 kaksikmaja, moodustades Bekkeri tööstusrajooni ja kalmistu vahele Kopliranna aedlinna. Lähtuti 1938. aasta piirkonna planeerimiskavast, rajades 1,5-korruselisi kaksikmaju nelja tüüpprojekti järgi Saksamaa sotsiaalarhitektuuri eeskujul. Tüüp I ja II on kahe korteriga, kus elutuba ja köök jäävad alla ning üleval korrusel on kaks magamistuba. III tüübil on toad suuremad. II ja IV tüüp on aga nelja korteriga, kuhu kuulub elutuba, magamistuba ja köök. Kavandatud põiktänavat aga ei jõutud sõja puhkemise tõttu valmis ehitada. Hooned on traditsionalistlikud tööliselamud oma lihtsa dekoori ja viilkatusega, 1930. aastatele iseloomulik sotsiaalarhitektuur.
Funktsionalistlik maja.
Eestis levis funktsionalism peamiselt 1930. aastatel ning selle parimad näited asuvad Pärnus tänu arhitekt Olev Siinmaale. Ent funktsionalismi jooni leidub ka Karl Tarvase loomingus. 1930. aastate keskel said Tallinna majade piirkonnad varajasemast enam kriitikat, sest ei ole õiged aedlinnad ning soodustasid linna laialivalgumist. 1935. aastast liikus Tarvase Tallinna maja arendus edasi ning sellest ajast leidub Tarvase projekteeritud Tallinna maju, kus esineb funktsionalistlikke jooni: sile kivist fassaad, lame katus ja laiad aknad. Need olid peamiselt kolmekorruselised ja ühe trepikojaga elamud.
Esindustraditsionalistlik maja.
Hoonete esinduslikkusele hakati suurt rõhku pöörama just Konstantin Pätsi ajal, tuginedes üldisematele arhitektuuri traditsioonidele. Sellise suuna kirjeldamiseks on arhitektuuriajaloolane Mart Kalm võtnud kasutusele termini "esindustraditsionalism". Siin esineb Tarvase projektidel ka palju funktsionalistlikke jooni (laiad aknad, sile fassaad, lintaken, lame katus).
Veel näiteid tema töödest.
Viljelenud küll peamiselt elamuarhitektuuri, projekteeris ta ka ühiskondlikke hooneid, näiteks Hans Kubu erareaalühisgümnaasium Imanta 6 (1927), Viinistu algkooli (1928), Naissaare kiriku (1933) ja tuletõrjehoone Jakobi 21 (1939). Harjumaa arhitektina ametis olnud Tarvas projekteeris ka algkoolid Viimsisse (1925–1927, Rannarahva Muuseum) ja Viinistule (valm. 1928), kus suurte akendega püüti avarust luua ning puudus liigne dekoor.
Ta tegi eraarhitektina ka palju väiksemaid projekte. Tarvas sai arhitektidest enim pakkumisi katusealuste korterite projekteerimiseks ning tema büroo andis 1930. aastate teisel poolel välja lausa 30 projekti kuus. Nii on ta tegelenud maja vooderdamisega (Veerenni 17 ja Rohu 7 majades), katuse- ja mansardkorruste väljaehitamisega (Mulla 6, Kalevi 38, Kalevi 31, Valgevase 12, Lai 4, Kungla 18 jpt).
Sõja ajal lahkusid paljud Eestist ning siinsete arhitektide nimekiri lühenes tunduvalt. Ent Karl Tarvas jäi nii Saksa kui ka Nõukogude Liidu okupatsiooni aegadel Eestisse. 1945. aastal korraldati tüüpelamute projektide saamiseks konkurss, mille võitis tema poeg Peeter Tarvas koos August Volbergiga. Kuid Nõukogude Eesti preemia pälvis lisaks mainitud kahele arhitektile ka Karl Tarvas, kes 1947. aastal koostas Arhitektuurse Projekteerimise ja Planeerimise Keskuses tööjoonised nii kivi- kui ka puitvariandile. 1940. aastate teisel poolel valitsenud liberaalse stalinismi ajal leidis enim rakendust Karl Tarvase 8-korteriline elamu tüüpprojekt, mis sarnanes sõjaeelsele "Tallinna majale" ning 1920. aastate traditsionalismile. Esiukse kohal olev trepikoja rõdu kumer piire meenutab barokiajastu pärandit. Ka pärast keerulist stalinismiperioodi leidis see arhitekti loodud tüüpprojekt veel ulatuslikult kasutust. Ent sõdade järgsel ajal hakati koostama elamu tüüpprojekte seeriate kaupa, kus esinevad erinevad tüüpprojektid ühtsete plaani- ja konstruktsioonielementidega.
2010. aastal kureeris Sandra Mälk Eesti Arhitektuurimuuseumis näituse "Karl Tarvas 125", mille raames koostas kuraator nimekirja Tarvase töödest, mis on kättesaadav Eesti Arhitektuurimuuseumis. Seal asub ka Karl Tarvase isikufond. 2021. aastal ilmus S. Mälgu ingliskeelne artikkel Riia Tehnikaülikooli kogumikus Scientific Journal Karl Tarvase õpinguteajast Riia Polütehnilises Instiduudis ning hilisemast loomingust. 
Isiklikku.
Tema pojad Peeter, Paul ja Pärtel olid samuti arhitektid.