tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ilmar Linnat

Ilmar-Väino Linnat (kuni 1936 Jürgenson; 21. juuli (vkj)/ 3. august 1914 Tallinn – 27. aprill 1987 Tallinn) oli eesti kunstnik.
Elukäik.
Ta lõpetas 1934. aastal Tartu Õpetajate Seminari. Ta õppis aastatel 1935–1937, 1939–1941, 1942–1944 ja 1944–1946 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas (Ado Vabbe juhendamisel) ning selle järglaskoolides, lõpetas 1946. aastal Tartu Riikliku Kunstiinstituudi maali erialal. 
Ta töötas aastatel 1937–1939 algkooliõpetajana Tartumaal. Saksa teise okupatsiooni ajal töötas ta õpingute kõrvalt joonistajana Eesti Rahva Muuseumis (jäädvustas Saaremaa taluehitisi) ja Tartu Ülikooli arheoloogiakabinetis. Võttis kunstnikuna osa Tartu Ülikooli ekspeditsioonist Vadjamaale augustis-septembris 1942.
Oli aastatel 1946–1951 Tartu Riikliku Kunstiinstituudi joonistusõppejõud. Alates 1951. aastast Tallinnas, oli õppejõud Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, 1957 dotsent, 1964. aastast graafika kateedri professori kohusetäitja, 1972—1978 oli ta üldmaali kateedri juhataja. Läks 1978. aastal pensionile. 
Ilmar Linnat on maetud Tallinna Metsakalmistule. 
Looming.
Oli tegev raamatukujunduse- ja illustratsiooni ning vabagraafika alal. Tegi söe- ning värvilisi kriidi- ja pastelljoonistusi, linnavaateid; tuntud olid tema kaluri- ja rannaelu söejoonistuste seeriad. Kuulus 1946. aastast Eesti NSV Kunstnike Liitu.
Bebri vald

Bebri vald (läti keeles "Bebru pagasts") on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Irši, Koknese, Klintaine ja Vietalva vallaga ning Ogre piirkonna Meņģele, Krape ja Madliena vallaga.
Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1160 inimest. Nende seas oli 1068 lätlast, 57 venelast, 16 valgevenelast, 5 ukrainlast, 3 poolakat ja 6 leedulast. Valla keskuseks on Vecbebri küla, vallavanem on Ilze Pabērza.
Vald asub Kesk-Läti madalikul. Kõrgused ulatuvad 117,8 meetrist valla idaosas (Cūkkalns) 80 meetrini. Vallas voolavatest jõgedest tähtsaimad on Pērse jõgi ja Bebrupe.
Vald moodustati aastal 1866 haldusreformi käigus. Aastal 1935 oli Bebri valla pindala 116 km² ja seal oli 1256 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Bebri ja Jaunbebri külanõukogu, sellal kui vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Bebri külanõukoguga likvideeritav Vērene külanõukogu. Aastal 1960 arvati osa külanõukogust Plātere külanõukogu koosseisu, aga aastal 1962 liideti sellega osa Ratnicēni külanõukogust. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Koknese piirkonda.
Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Vecbebri mõisa hoonetekompleks ja park, sealhulgas kelder, tall ja ait. Mõisa häärber on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Looduskaitse all on neli nimetut põlispuud. Valla lääneosas asub Šķibese soo hoiuala pindalaga 524 hektarit.
Vallas on kaheksa küla. Valla keskus Vecbebri on staatusega "lielciems" ja seal oli 2015. aastal 563 elanikku. Kaks valla küla on staatusega "skrajciems" – Blankas 77 elanikuga aastal 2015 ja Vēži 16 elanikuga aastal 2015. Viis valla küla on staatusega "mazciems" – Brencēni 31 elanikuga aastal 2015, Gaidupes 22 elanikuga aastal 2015, Ozoli 56 elanikuga aastal 2015, Tupiešēni 36 elanikuga aastal 2015 ja Zutēni 36 elanikuga aastal 2015. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Biograafiad (Da)

Biograafiad (Da) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Da".
Gorzędziej

Gorzędziej on küla Poolas Pomorze vojevoodkonnas Tczewi maakonnas Subkowy vallas. Gorzędziej asub Wisła vasakul kaldal, Tczewist ligi 7,5 km lõunas.
Gorzędziej sai linnaõigused 1287. aastal, kuid kaotas need 1312. aastal.
Märten Metsaviir

Märten Metsaviir (sündinud 15. märtsil 1994 Tallinnas) on eesti näitleja.
Metsaviir on lõpetanud 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (29. lend). 
Ta töötab alates jaanuarist 2021 Eesti Draamateatris näitlejana.
Näitlejatöö.
Filmirollid.
Märten Metsaviir kehastab nimitegelast ajalooliste mängufilmide sarjas "Apteeker Melchior" (2021, režissöör Elmo Nüganen). 
Varem on ta mänginud tudengifilmis "Ainult meie kolm" (Balti Filmi- ja Meediakool, 2011) ja dublaažinäitlejana animafilmis "Lotte ja kadunud lohed" (2019). 
Isiklikku.
Ta harrastab kardisporti ja mängib jalgpalli. Kui Eesti Näitlejate Liidu jalgpallimeeskond võitis 2022. aasta sügisel toimunud sõpruskohtumise Soome kolleegidega 4:0, siis oli tema panuseks kübaratrikk.
Biograafiad (Fa)

Biograafiad (Fa) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Fa".
Tuulilehvik

Tuulilehvik (kirderanniku murdes ka "löühkä") oli lehvikutaoline riist, millega lehvitades eemaldati vilja tuulamisel puhta vilja hunnikule kukkunud praht.
Tuulilehviku valmistamiseks lõhestati puit harudeks (või painutati vits loogataoliselt) ning nende harude vahele või külge kinnitati kahekordne kasetoht, tihe takune riie vms. Tuulilehvikut kasutati 19. sajandil Kirde-Eestis, kuid rohkem oli ta tuntud ingerlaste ja vadjalaste juures ning Soome kagu ja lõunaosas.
Kirjandus.
Endla Jaagosild. Tuulamine Eestis. 1969
Biograafiad (Wi)

Biograafiad (Wi) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Wi".
Irši vald

Irši vald (läti keeles "Iršu pagasts") on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bebri ja Vietalva vallaga ning Ogre piirkonna Meņģele ja Sausnēja vallaga.
Valla pindala on 70 km². 2011. aasta seisuga elas seal 509 inimest, kelle seas oli 465 lätlast, 26 venelast, 3 valgevenelast, 10 ukrainlast ja 2 poolakat. Valla keskuseks on Irši küla, vallavanem on Lāsma Ruža-Riekstiņa.
Vald asub Kesk-Läti madaliku ja Vidzeme kõrgustiku piiril. Kõrgused on enamasti vahemikus 120–145 meetrit. Kõrgeim koht on Lielkalns (169,1 m). Vallas voolavatest jõgedest suuremad on Pērse jõgi ja Bebrupe.
Sealsed maad olid varem väga hõredalt asustatud. Nii lubas Katariina II 1766. aastal sinna asuda saksa kolonistidel. Kokku asus Saksamaalt sinna elama 321 inimest. Sealsetel kolonistidel olid eriõigused: nad olid vabad inimesed, neil oli õigus pidada saksakeelset kooli, kasutada oma keelt ja õigus omavalitsusele, ka puudus neil sõjaväekohuslus. Kohalikult mõisnikult rentisid nad kõrtsi ja veskit. Ka ehitasid vene töölised neile majad pindalaga 17 × 10,5 m, sellal kui majapidamishooned pidid nad ise rajama. 1788. aastast hakkasid sealsed kolonistid ka linnadesse ümber asuma. 1830. aastatel elas koloonias ligi 2000 inimest, ent kokku oli koloniste toona ligi 80 000.
Vald moodustati 1866. aastal haldusreformi käigus. Algselt kandis see nime "Irši koloonia vald", tänapäevase nime sai see 1925. aastal. Esimese maailmasõja ajal 1916. aastal vald likvideeriti ja 10 000 kolonisti küüditati Venemaa sisealadele. Vald taastati 1918. aastal. 1925. aastal olid valla 1874 elanikust 1707 sakslased. 1930. aastal oli Irši vallas 1767 elanikku, neist 1535 olid sakslased. Sealsed kolonistid asusid 1939. aastal Saksamaale ümber, sealsed elamud aga demonteeriti ja viidi Latgalesse.
1945. aastal moodustati vallas Irši ja Dzeguze külanõukogu. 1946. aastal hakkas vald kandma nime "Pērse vald", valla keskus asus Vecliepkalne külas. Vald likvideeriti 1949. aastal. 1951. aastal liideti Irši külanõukoguga likvideeritav Dzeguze külanõukogu. 1971. aastal liideti sellega osa Bebri külanõukogust. 1990. aastal organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Koknese piirkonda.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bulandi linnamägi, Lielkalni linnamägi ehk Irbe mägi ja Nomaļi talu juures asuv Irši mõisa saksa koloonia majapidamishoone nr. 18.
Looduskaitse all on lihtsalt tammeks kutsutav tammepuu.
Vallas asuv Irši on staatusega "vidējciems" ja seal oli 2020. aastal 312 elanikku. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Gorzkowice

Gorzkowice on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Piotrków Trybunalski maakonnas, Gorzkowice valla halduskeskus. Gorzkowice asub Piotrków Trybunalskist umbes 22 km lõunaedelas.
Gorzkowice sai linnaõigused 1494. aastal, kuid kaotas need enne 1520. aastat.
Zegrze

Zegrze on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Legionowo maakonnas Serocki vallas. Zegrze asub Zegrze veehoidla ääres, Varssavi kesklinnast umbes 26 km põhjas.
Zegrze sai linnaõigused enne 1400. aastat, kuid kaotas need enne 1540. aastat.
Kropõvnõtskõi rajoon

Kropõvnõtskõi rajoon (ukraina keeles Кропивницький район) on rajoon Ukrainas Kirovohradi oblastis. Rajooni halduskeskus on Kropõvnõtskõi linn.
2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Kropõvnõtskõi rajooniga seitsme endise rajooni alad ning Kropõvnõtskõi ja Znamjanka linn.
Adolf Wiklund

Adolf Wiklund (5. juuni 1879 Långserud – 2. aprill 1950 Stockholm) oli rootsi helilooja, dirigent ja muusikapedagoog.
Adolf Wiklund sündis organisti pojana. Tema vanem vend Victor Wiklund, kes oli talle suureks eeskujuks, oli koorijuht ja muusikapedagoog. 
Adolf Wiklund õppis aastail 1897–1901 Stockholmi Kuninglikus Muusikakõrgkoolis oreli ja muusikapedagoogi erialal. Seejärel täiendas ta oma pianistioskusi Richard Anderssoni käe all ja õppis kontrapunkti Johan Lindegreni juhendamisel. 
Aastatel 1911–1924 oli ta Kuningliku Teatri dirigent.
Adolf Wiklundi tuntumad teosed on klaverikontsert nr. 1 op. 10, klaverikontsert nr. 2 b-moll op. 17 ja sümfooniline poeem "Sommarnatt och soluppgång".
Modrze

Modrze on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Poznańi maakonnas Stęszewi vallas. Modrze asub Poznańist umbes 29 km edelas.
Modrze sai linnaõigused enne 1458. aastat, kuid kaotas need enne 1565. aastat.
Ordre national du Mérite

Ordre national du Mérite (prantsuse keelest 'riiklik orden teenete eest') on Prantsusmaa riiklik teenetemärk, mis asutati president Charles de Gaulle'i dekreediga 3. detsembril 1963 teenetemärkide reformi käigus, mil kaotati hulk ametkondlikke teenetemärke ja asendati ühe ühtse sõjaliste ja tsiviilteenete eest antava teenetemärgiga.
Ordre national du Mérite on Auleegioni ordeni, Vabastusordeni ja Médaille militaire'i järel Prantsusmaa tähtsuselt neljas teenetemärk. 
Ordeni astmed.
Ordenil on viis astet (samad, mis Auleegioni ordenil):
Roy Harris

Roy Harris (24. veebruar 1931 – 9. veebruar 2015) oli inglise keeleteadlane.
Ta peamiseks uurimisalaks olid integratsionism, kommunikatsiooni teooria ja semiootika.
Sankt Gilgen

Sankt Gilgen (keskbaieri: "Sankt Gieng") on vald "(Gemeinde)" Wolfgangsee ääres Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal Salzkammerguti piirkonnas.
Ajalugu.
Sankt Gilgenit on dokumentides esmamainitud 1376. aastal. 1863. aastal algas laevaliiklus Wolfgangsee järvel ja tõi tähelepanu väikesele külale. "Salzkammergut-Lokalbahni" ehitamine 1893. aastal viis turismi järjekordse suurenemiseni. Rikkad viinlased, nagu kirurg Theodor Billroth, hakkasid sinna suvekodusid ehitama.
Geograafia.
Sankt Gilgen asub Wolfgangsee järve loodekaldal, Strobli ja Ülem-Austria St. Wolfgangi valla lähedal. Küla asub 545 m üle merepinna.
Ülevaade.
Kihelkonnakirik on pühitsetud pühale Aegidiusele (ladinapäraselt), mis peegeldub Sankt Gilgeni nimes.
Sankt Gilgen on tuntud reisisihtkoht. Sankt Gilgeni paadid seilavad Wolfgangseel, pakkudes transporti ja vaateid ümbritsevatele mägedele. Algset püha Aegidiuse eraklat võib näha kabeli tagant Falkensteini kaljudel St. Wolfgang im Salzkammergutist läänes ja Fürberg am Wolfgangseest idas.
2005. aastal reklaamis Wolfgangsee turismiamet Sankt Gilgenit "Mozarti külana". Kuigi Wolfgang Amadeus Mozart ei külastanud Sankt Gilgenit kunagi (kuigi ta kavatses), töötas paigas tema vanaisa, sündis Sankt Gilgenis tema ema ja tema õde "Nannerl" kolis sinna pärast abiellumist. Külas on nüüd uhke esmaklassiline Sankt Gilgeni rahvusvaheline kool.
Gut Aichi abiklooster (benediktiinide) asutati Sankt Gilgenis 1993. aastal.
Schleedorf

Schleedorf on vald "(Gemeinde)" Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.
Geograafia.
Vald asub Flachgaus Köstendorfi-Mattsee maanteel. Vallaosad on Schleedorf, Engerreich ja Wallsberg. Edasine alajaotus on Grabenmühle.
Seeham

Seeham on vald "(Gemeinde)" Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. See asub Flachgaus Obertrumeri järve läänekaldal.
2018. aasta alguse seisuga elas seal 1939 inimest.
Pargi tänav (Räpina)

Pargi tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas, on ida-läänesuunaline ja ületab Võhandu jõe.
Tänav on 810 meetrit pikk ja põhiosas 16 meetri laiune, lääne pool on kitsam 8–13 meetrit. Võhandu tänav saab alguse linna keskväljakult, mis külgneb Võõpsu maanteega (Tartu–Räpina–Värska maantee). Lääne poole suundudes ristub Hariduse tänava, Rahu tänava ja Võhandu tänavaga. Ületab seejärel Võhandu jõel Räpina Paberivabriku tammi, ristub Jõe tänavaga ning lõpeb lühikese (70 m) Pargi põik tänava kohal. 
Tänava alguses paiknevad kauplused Maxima X (Pargi 1) ja Räpina A ja O / Meister (Pargi 3).
Tänava ääres asuvad põhiliselt korterelamud ja ühepereelamud. Võhandu ja Pargi tänava ristmikul aadressil Pargi 23 paikneb Räpina Paberivabrik. Tänava lõpus (Pargi 28), Võhandu jõe poolsaarel, asub klassitsistlikus stiilis Sillapää loss, mis oli kunagise Räpina mõisa peahoone. Tänapäeval tegutsevad lossis Räpina Koduloo- ja Aiandusmuuseum ja Räpina Muusikakool.
Adolf Wiklund (laskesuusataja)

Adolf Wiklund (õieti Adolf Jakob Wiklund; 19. detsember 1921 Rossön – 21. september 1970 Frösön) oli rootsi laskesuusataja, esimene laskesuusatamise maailmameister.
Esimestel, 1958. aastal Saalfeldenis toimunud laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel, tuli Wiklund maailmameistriks 20 km individuaaldistantsil ja 20 km teatesõidus.
1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys sai ta 19. koha.
Pizzagate

Pizzagate on vandenõuteooria, mille kohaselt 2016. aasta USA presidendivalimiste eel Hillary Clintoni abiliste tellitud pitsad olevat tegelikult olnud lapsed, keda seksuaalselt kuritarvitati.
2016. aasta märtsis murti sisse Hillary Clintoni valimiskampaania juhi John Podesta isikliku e-posti kontole ja novembris avalikustati tema e-kirjad WikiLeaksi kaudu. Sotsiaalmeedias hakati levitama valeuudiseid, nagu oleksid nendes e-kirjades sisalduvad pitsade tellimused hoopis kodeeritud sõnumid, millega Demokraatliku Partei juhtfiguurid olevat seksuaalseks kuritarvitamiseks tellinud lapsi. Pitsarestorani Comet Ping Pong rünnati korduvalt tulirelvadega, selle omanik ja töötajad said tapmisähvardusi. 
Mitmed Pizzagate'i jutupunktid on kandunud üle QAnoni vandenõuteooriasse.
Mniszew

Mniszew on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Kozienice maakonnas Magnuszewi vallas.
Mniszew sai linnaõigused 1382. aastal, kuid kaotas need 1807. aastal.
Biograafiad (Wa)

Biograafiad (Wa) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Wa".
Pärna tänav (Räpina)

Pärna tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas ning suunaga loodest kagu suunas.
Tänav on 650 meetrit pikk ning keskmise laiusega 10,5 meetrit. Pärna tänav saab alguse Meeksi maanteelt (Räpina-Aravu teelt), ristub kagu suunas kulgedes Rahu tänava ja Pärna põik tänavaga ning lõpeb Metsa tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Tartu-Räpina-Värska maanteega (Räpina piires Võõpsu maantee).
Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud koos abihoonetega, kõnniteed puuduvad.
Biograafiad (Na)

Biograafiad (Na) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Na".
Niedzbórz

Niedzbórz on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mława maakonnas Strzegowo vallas. Niedzbórz asub Mławast umbes 20 km lõunas ja Varssavist ligikaudu 88 km põhjaloodes.
Niedzbórz sai linnaõigused 1503. aastal, kuid kaotas need enne 1800. aastat.
Koen Lenaerts

Koen Lenaerts (sündinud 20. detsembril 1954) on Belgia jurist, Euroopa Kohtu esimees.
Teenistuskäik.
1979–1983 oli ta assistent Katholieke Universiteit Leuveni ülikoolis, seejärel sama kooli Euroopa õiguse professor. 1984–1985 oli ta Euroopa Kohtu õigusnõunik. 1984–1989 Collège d'Europe professor. 1986–1989 oli ta Brüsseli advokatuuri liige.
Euroopa Kohtu esimese astme kohtu kohtunik 25. septembrist 1989 kuni 6. oktoobrini 2003. Euroopa Kohtu kohtunik alates 7. oktoobrist 2003. Euroopa Kohtu asepresident alates 9. oktoobrist 2012 kuni 7. oktoobrini 2015; Euroopa Kohtu president alates 8. oktoobrist 2015.
Jan Passer

Jan Passer (sündinud 1974. aastal) on Tšehhi jurist, Euroopa Kohtu kohtunik alates 6. oktoobrist 2020.
Ta on olnud õppejõud (sh Euroopa Liidu õiguses) Praha Karli ülikoolis (2001–2003), Brno Masaryki ülikoolis (2006–2016), Olomouci Palacký ülikoolis (2014–2016) ja Tšehhi Vabariigi õigusakadeemias (2001–2016).
Astrid Asi

Astrid Asi (sündinud 16. veebruaril 1978) on Eesti jurist, endine kohtunik, alates 2. aprillist 2025 peaprokurör. 
2005. aastal omandas ta õigusmagistri kraadi Akadeemias Nord ja 2017. aastal IT-õiguse magistrikraadi Tartu Ülikoolis. 
Enne kohtunikuks nimetamist töötas Asi prokuröri abina riigiprokuratuuri järelevalve ja rahvusvahelise koostöö osakonnas ning seejärel mõne kuu süüdistusosakonnas, ringkonnaprokurörina Põhja ringkonnaprokuratuuri majandus- ja korruptsioonikuritegude osakonnas ning justiitsministeeriumis karistusõiguse ja menetluse talituse juhatajana. 
27. jaanuaril 2012 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Astrid Asi alates 1. märtsist 2012 esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Viru Maakohtu Narva kohtumajja. 
22. detsembril 2016 nimetas justiitsminister ta alates 2. jaanuarist 2017 Viru Maakohtu esimeheks. 
10. septembril 2020 nimetas justiitsminister ta alates 1. jaanuarist 2021 Harju Maakohtu esimeheks. 
16. jaanuaril 2025 nimetas Vabariigi Valitsus Astrid Asi riigi peaprokuröri ametikohale alates 2. aprillist 2025. 
Aastatel 2017–2020 oli ta Riigikohtu juures asuva distsiplinaarkolleegiumi liige.
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuueteistkümnes parandus

Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuueteistkümnes parandus on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus maksustamisest.
Parandus võeti vastu Kongressis 12. juulil 1909 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 3. veebruar 1913.
Biograafiad (Ne)

Biograafiad (Ne) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Ne".
Aia tänav (Räpina)

Aia tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna kesk- ja lõunaosas ning suunaga loodest kagusse, lõpus pöördub kirde suunas.
Tänav on 850 meetrit pikk ning kuni 15 meetrit lai. Aia tänav saab alguse Kooli tänava ristmikult, ristub kagu suunas kulgedes Võru-Räpina maanteega (linna piires Võru maantee) ning Võhandu tänavaga. Lõpus pöördub kirdesse ning lõpeb Tartu-Räpina-Värska maantee (Võõpsu maantee) ristmikul. Tänava umbosa lõpeb kagus jäätmehoidla kinnistu piiril.
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud ja korterelamud. Tänava alguses, Kooli tänava ristmikul (Kooli tn 5), asub Räpina Ühisgümnaasiumi hoonete kompleks. Tänava lõpus, umbtänava osas, asetseb Räpina valla reovee purgimiskoht, mis on AS Revekori territooriumil (aadress Aia tn 24a).
Kastani tänav (Räpina)

Kastani tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas ning suunaga loodest kagu suunas.
Tänav on 690 meetrit pikk ning keskmise laiusega 14 meetrit. Kastani tänav saab alguse Karja tänavalt, ristub kagu suunas kulgedes Rahu tänava, Kase tänava ja Pärna põik tänavaga ning lõpeb Metsa tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Pärna tänavaga.
Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud koos abihoonetega, kõnniteed puuduvad. Tänava lõpus, Kastani tn 29, asub Räpina kergejõustiku- ja jalgpallistaadion. Kastani ja Metsa tänava ristmikul (Kastani tn 34) paikneb Räpina linna ühisveevärgitorn.
Biograafiad (Jo)

Biograafiad (Jo) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Jo".
Herostratos

Herostratos (kreeka Ἡρόστρατος) oli 4. sajandil eKr Kreeka süütaja, kes taotles tuntust Ephesoses (tänapäeval Selçuki äärelinnas Türgis) asuva Artemise templi hävitamisega. Tema teod ajendasid looma seaduse, mis keelas kõigil tema nime suuliselt või kirjalikult mainimast. Seadus ei täitnud lõppkokkuvõttes oma eesmärki, kuna tema nime mainitakse tänapäeva teostes ja kõnepruugis. Herostratosest on saanud metonüüm inimesele, kes kuulsuse nimel paneb toime kuriteo.
Biograafiad (Lu)

Biograafiad (Lu) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Lu".
Fuschlsee

Fuschlsee on järv Salzkammergutis Austria Salzburgi liidumaal.
Carl August Mayer

Carl August Mayer (28. detsember 1789 Tallinn – 16. november 1871) oli Eesti ettevõtja ja Tallinna raehärra.
Carl August Mayeri vanemad olid Osnabrückist pärit kangakaupmees Tallinnas, Tallinna bürgermeister, Tallinna Suurgildi oldermann Ernst August Mayer (1753–1818) ja Tallinnast pärit Dorothea Helene Nyberg. Carl August Mayer õppis Tallinna kubermangugümnaasiumis. 
1819. aastast oli ta Tallinna linnakodanik, aastatel 1831–1860 oli ta Tallinna raehärra ja 1860–1864 Tallinna bürgermeister. 
Carl August Mayer oli ka Hollandi konsul ja Taani asekonsul Tallinnas. 1856. aastast omandas ta pandiõiguse Pudivere mõisale, mõisa pandileping muudeti ostulepinguks 17. novembril 1882.
Kui Tallinna kindlus 1857. aastal maakindluste nimestikust kustutati ja maapoolsed muldkindlustused anti 1858. aastal üle Eestimaa tsiviilkuberneri alluvusse, rajati 1860.–1862. aastatel bürgermeister Carl August Mayeri algatusel Ingeri ja Rootsi bastionidele Inglise stiilis avalikud pargid. Carl August Mayer juhtis 1860–1864 Tallinna „Komisjoni linna promenaadide täisistutamiseks ja kaunistamiseks“.
C. A. Mayer lasi oma kulu ja kirjadega ehitada kivitrepi Harju tänava algusest Komandandi teeni, trepi kaunistamiseks paigutas Mayer sellele kaheksa keraamilist dekoratiivvaasi. C. A. Mayeri tegevust tunnustati Tallinna päriliku aukodaniku staatusega. 16. maist 1989 Tallinna Linna RSN Täitevkomitee otsusega kinnitati Mayeri trepp ametliku (aadressita) kohanimena. Rööpnimega võib treppi nimetada ka Harju trepiks.
Tema järgi on nimetatud Mayeri trepp Tallinnas Harjumäel.
Järglased.
Carl August Mayer oli abielus Caroline von Eckermanniga. Nende lapsed olid Tallinna bürgermeister ja konsul Eduard Friedrich "Woldemar" Mayer (1829–1883) ja Suure Gildi oldermann Wilhelm Günther Thure "Wilhelm" Mayer (1831–1891), Konstantin Mayer, pärilik aukodanik ja Moskva 1. Gildi kaupmees Georg Mayer, Louise von Henning (sünd. Mayer). 
Eduard Friedrich Woldemari poeg Richard Mayer asutas koos ema, Katherine Mayeriga (1840–1919) (sünd Eggers) Mayeri vabriku Tallinnas.
Tallinna Käsipalliakadeemia

Tallinna Käsipalliakadeemia on 2019. aastal asutatud käsipalli klubi, mis tegutseb Tallinnas.
Klubi pakub käsipalliharidust poistele ning tüdrukutele 1. klassist kuni 12. klassini (7. eluaastast kuni 19. eluaastani).
Läbi mõtestatud treeningtegevuse, tugeva üldfüüsilise põhja ja õppimise õpitakse selgeks tippkäsipalli jaoks vajalik tehniline pagas, et tahtmise korral jõuda profimängijaks. Klubi pakub võimalust liikmetel osaleda koolitustel ja programmides, kus on võimalik omandada väärtuslike teadmisi ja oskusi. Klubi tagab treeneritele võimalused osaleda erialastel koolitustel ja treenerite kutsetasemele vastavuse. Tallinna Käsipalliakadeemia teeb koostööd rahvusvaheliste akadeemiatega, kuhu saadab klubi kasvandikke õppima. Koostöös Eesti Käsipalliliiduga pakub klubi võimalust klubi kasvandikel osaleda käsipallikohtunike ja -treenerite koolitustel, mis võimaldab omandada käsipallikohtuniku või -treeneri litsentsi.
Kultuurkoondis

Kirjastus-osaühing "Kultuurkoondis" oli 1937–1940 Tallinnas tegutsenud kirjastus.
Kirjastuse asutasid 1937. aasta sügisel: A. Jürima; A. Keller; P. Kogerman; V. Päts; A. Siirak; J. Vasar; H. Visnapuu; A. Adson; J. Junkur; A. Meriks; O. Kurvits J. Nihtig; P. Viilup; G. Ney.
Kirjastus andis välja kirjanduse-kunsti- ja kultuuriajakirja "Varamu"; kunstiraamatuid, kultuurivaldkonna kogu- ja suurteoseid; kodumaiste autorite ilukirjandust ning oma tegutsemise lõpul ka populaarteaduslikku kirjandust.
Ühiskond ja majandus

"Ühiskond ja majandus" oli Kirjastus-osaühingu Kultuurkoondis 1940. aastal alustatud sotsioloogiliste ja majandusteaduslike teoste sari.
Sarja väljaandmiseks moodustati toimetus, kuhu kuulusid: prof. E. Kant, prof. E. Poom, prof. J. Vasar, majandusministri abi A. Keller, ratsionaliseerimise komitee nõunik V. Erit. 
Sarjas jõudis 1940. aasta mais ilmuda vaid Rudolf Kelléni "Riik kui eluvorm". Ülejäänud teosed jäid Nõukogude okupatsiooni tõttu paraku ilmumata.
Ilmuma oleks pidanud veel:
Eesti Teatriliidu muusika-, balleti- ja tantsulavastuste eriauhind

Eesti Teatriliidu, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste eriauhind oli üks Eesti teatri aastaauhindadest, mida anti välja aastatel 2002–2004.
Aastatel 2005–2014 anti selle asemel välja sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhinda ja alates 2015. aastast (2014. aasta loomingu põhjal) hakati sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhinna asemel omakorda välja andma etenduskunstide ühisauhinda.
Halyomorpha halys

Halyomorpha halys on liik kilplutiklaste sugukonnast.
Pärismaine Hiinas ja Jaapanis. 
1990. aastatel sattus võõrliigina Põhja-Ameerikasse. 1998. aastal sattus Euroopasse (esmalt Zürichis). 2010. aastatel levis Põhja-Itaalias sedavõrd, et kahjustas märkimisväärselt puuvilju.
LHV Finance

AS LHV Finance on Eesti kapitalil põhinev järelmaksu ja väikelaenude pakkumisega tegelev, AS-i LHV Group tütarettevõte. Neil on LHV Pangaga ühised esindused Tallinnas, Tartus ja Pärnus. AS LHV Finance kuulub 65% osas AS-le LHV Pank ja 35% osas Sandmani Groupi AS-le.
Martín Montoya

Martín Montoya Torralbo (sündinud 14. aprillil 1991 Gavàs) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Aris.
Ta alustas klubikarjääri FC Barcelonas, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1999. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2011. aasta veebruaris. Esimese värava lõi ta Barcelona meeskonnas 6. detsembril 2011 UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus Borissovi BATE vastu. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 1. juunil 2013 mängus Málaga vastu.
2015. aasta juulis läks ta Barcelonast laenule Itaalia kõrgliigaklubisse Milano Inter. Hooaja 2015–16 teises pooles mängis ta laenul samasse liigasse kuuluvas Real Betises.
Aastatel 2016–2018 mängis Montoya Hispaania kõrgliigas Valencia ridades. 2018. aasta augustis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Brighton &amp; Hove Albion, kus ta mängis kaks hooaega.
2020. aasta augustis naasis Real Betisesse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.
2023. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Kreeka kõrgliigaklubiga Aris.
2011. ja 2013. aastal tuli Montoya Hispaania kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Hispaania olümpiavõistkonda. 2011. aastal debüteeris ta Kataloonia jalgpallikoondises.
Christian de Duve

Christian René Marie Joseph de Duve (2. oktoober 1917 Thames Ditton, Surrey, Inglismaa – 4. mai 2013 Grez-Doiceau, Belgia) oli belgia tsütoloog ja biokeemik.
1974. aastal anti talle, Albert Claude'ile ja George Paladele Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind rakustruktuuri ja -funktsioonidega seotud avastuste eest.
Koknese vald

Koknese vald (läti keeles "Kokneses pagasts") on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bebri vallaga, Klintaine ja Aizkraukle vallaga, Daugava jõel Sece vallaga, samuti Ogre piirkonna Krape vallaga.
Valla pindala on 171 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3776 inimest. Nende seas oli 3410 lätlast, 210 venelast, 57 valgevenelast, 21 ukrainlast, 32 poolakat ja 30 leedulast. Valla keskuseks on Koknese linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.
Vallas voolavatest jõgedest suurim on selle lõunapiiril voolav Daugava, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Pērse jõgi.
Vald moodustati aastal 1866 haldusreformi käigus likvideeritud mõisavaldade asemele. Aastal 1920 läbi viidud agraarreformi eel kuulus seal Koknese mõisale koos Reiņi, Sofija, Meža ja Līdace karjamõisaga 3775 hektarit maad. Koknese kirikumõisale allus 27 majapidamist, Radalka mõisale kaheksa majapidamist, Pasta mõisale 33 majapidamist, Atradze mõisale ja selle Jeski karjamõisale 18 majapidamist, Bilstiņi ja Veidumuiža mõisale 64 majapidamist. Bilstiņi mõisa kasutas Läti Ülikool oma õppejõudude suvituspaigana. Aastal 1935 oli Koknese valla pindala 160,7 km².
Aastal 1945 moodustati vallas Bilstiņi, Koknese, Pērse ja Ratnicēni külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Koknese külanõukoguga likvideeritav Bilstiņi külanõukogu. Aastal 1958 sai Koknese alevi staatuse ja külanõukogu liideti sellega kui Koknese maapiirkond. Aastal 1962 liideti sellega osa Ratnicēni külanõukogust. Aastal 1990 kaotas Koknese alevi staatuse ja nii sellest kui ka Koknese maapiirkonnast moodustati Koknese vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Koknese piirkonda. 1. juulil 2021 sai Koknese linnaõigused, ühtlasi eraldati selle maad vallast.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Koknese muinaslinnus, Koknese piiskopilinnus ja vanalinn, hiiepaik Pastmuiža Kuradikivi ning keeleteadlase Jānis Endzelīnsi elupaik.
Looduskaitse all on Rītere kuiv jõesäng ja karstiala, Krieviņi tamm, Mežaki tammed, Kaplava tamm, Kalnozoli tamm, Jaunzemi tammed, Robi Väiketamm, Atradzīte Vahimees, Koknese park, lisaks veel kakskümmend neli nimetut põlispuud.
Vallas on kakskümmend küla. Bormaņi on staatusega "vidējciems" ja seal oli 2020. aastal 153 elanikku. Kuus valla küla on staatusega "skrajciems": Birznieki 9 elanikuga aastal 2015, Ķevieši, Rasas, Ratnicēni 52 elanikuga aastal 2015, Žagatas 52 elanikuga aastal 2015 ja Viskāļi 5 elanikuga aastal 2015. Kaksteist valla küla on staatusega "mazciems": Atradze 26 elanikuga aastal 2015, Auliciems 60 elanikuga aastal 2015, Austrumi 66 elanikuga aastal 2015, Bilstiņi 39 elanikuga aastal 2016, Kalnakrogs 47 elanikuga aastal 2015, Kaplava 63 elanikuga aastal 2015, Lipši 58 elanikuga aastal 2015, Reiņi 75 elanikuga aastal 2015, Spriņģi 68 elanikuga aastal 2015, Upeslīči 26 elanikuga aastal 2016, Urgas 25 elanikuga aastal 2015 ja Ūsiņi 44 elanikuga aastal 2015. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Roy Harris (täpsustus)

Roy Harris (1931–2015) oli Suurbritannia keeleteadlane.
Roy Harris on ka teiste tuntud inimeste nimi:
Jaunkalsnava–Veseta raudtee

Jaunkalsnava–Veseta raudtee on raudtee Läti aladel, mis kulgeb Jaunkalsnava raudteejaamast Veseta kruusakarjäärini; sisuliselt on tegemist Pļaviņase–Gulbene raudtee haruteega.
Raudtee rajati 1980. aastatel. Selle pikkus on 14 kilomeetrit, rongide kiirus sellel on 25 km/h. Raudteed on kasutatud üksnes kaubaveoks. Aastas veetakse seda mööda ligi 7000 vagunit kruusa, mida kasutatakse Läti raudteede remondiks. Nii Jaunkalsnava kui ka Veseta raudteejaam on kohandatud ka rongide tehnohoolduseks.
Veseta raudteejaam

Veseta raudteejaam on raudteejaam Lätis Jaunkalsnava–Veseta raudteel Aizkraukle piirkonna Vietalva vallas Veseta kruusakarjääris. 
Jaam asub Jaunkalsnava raudteejaamast 14 ja Riia jaamast 145 km kaugusel. Jaam on kasutusel üksnes kaubajaamana. Vesetas on kolm teed, lisaks veel haruteed. Üldiselt kasutab jaama riiklik aktsiaselts Latvijas dzelzceļš, ent 2014. aastal rajati ka harutee, mis hakkas teenindama A/S "RAFAELLO" valduses olevat karjääriosa. 
Veseta raudteejaam avati koos raudteega 1980. aastatel.
Philippe de Gaulle

Philippe Henri Xavier Antoine de Gaulle (28. detsember 1921 Pariis – 13. märts 2024) oli Prantsusmaa mereväelane (admiral, 1980) ja poliitik (senaator). 
Tema isa oli Prantsusmaa Viienda Vabariigi esimene president kindral Charles de Gaulle. Philippe lõpetas 1939. aastal Pariisis asuva katoliku kooli Collège Stanislas (samas koolis õppis ka tema isa). Mereväelasena võttis ta osa Teisest maailmasõjast. Pärast sõda jätkas mereväes teenimist. Läks pärast erruminekut 1982. aastal poliitikasse. 1986. aastal valiti ta Pariisi esindajana senatisse (oli senaator kuni 2004. aastani).
Merevägi.
Philippe de Gaulle kavatses astuda 1940. aastal kõrgemasse sõjamerekooli École navale, kuid Prantsusmaa okupeerimine muutis tema plaane. Juunis 1940 siirdus ta perega Inglismaale, kus astus Vaba Prantsusmaa Mereväkke. Teenis lahingulaevadel ja läbis mereväeohvitseride kursused Briti Kuninglikus Merekolledžis. Ta osales lahingus Atlandi pärast ja La Manche'i patrullimisel. 
Aastatel 1944–1945 võttis Philippe de Gaulle osa Prantsusmaa vabastamisest merejalaväe rühmakomandörina. Augustis 1944 osales ta Pariisi vabastamises. Kokku sai ta teises maailmasõjas kuus korda haavata.
Pärast sõda jätkas Philippe de Gaulle mereväes teenimist kuni 1982. aastani. Aastatel 1976–1977 oli ta Atlandi eskaadri komandör. Erru läks ta admirali auastmes Prantsusmaa mereväe peainspektori ametikohalt.
Leon Spinks

Leon Spinks (11. juuli 1953 Saint Louis – 5. veebruar 2021) oli Ameerika Ühendriikide poksija.
Leon Spinks võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängudel kuldmedali.
Tulusepüük

Tulusepüük (saarte murdes "toosepüük", ka "tuluselkäimine", "aelkäimine") on madalas vees tulevalgel ahinguga kalapüüdmine.
Tulusepüük on kogu Euraasias vanimaid kalapüügiviise. Eestis käidi tulusepüügil 20. sajandi alguseni peamiselt kevadel (ka sügisel), tavaliselt väikese lameda põhjaga paadiga. Püüti üldjuhul haugi tema kudemisajal. Vee valgustamiseks tehti paati lõke kas liivaga täidetud pajas või laudadele mätastest-savist tehtud tulekindlal alusel ehk patsasel. Uuemal ajal tehti tuli ka raudhargile ehk tuluserauale. 20. sajandil kasutati rohkem tõrvikuid, laternaid ja lampe. Tulusepüük kui röövpüük keelati 1920. aastatel.
Wolfgangsee

Wolfgangsee on järv Austrias, mis asub peamiselt Salzburgi liidumaal ja on üks tuntumaid järvi Salzkammerguti puhkepiirkonnas. Omavalitsused selle kallastel on Strobl, Sankt Gilgen koos Abersee ja Riedi külaga, samuti St. Wolfgang Ülem-Austria liidumaal. Linn ja järv on nime saanud Pühalt Wolfgangilt Regensburgist, kes legendi kohaselt 10. sajandi lõpul sinna esimese kiriku ehitas.
Ülevaade.
Wolfgangsee ulatub loodest kagusse u 10,5 km. See on jaotatud kaheks osaks poolsaarega, mida kutsutakse "die Enge" (kitsas), asub umbes lõunakalda keskel St. Wolfgangi vastas, kus laius ei ületa 200 m. Järve lääneosa Sankt Gilgeni juures on tuntud kui "Abersee".
Järv on ümbritsetud Salzkammerguti mägedega. Põhjaküljel asub Schafberg (1782 m). Ratasajamiga raudtee Schafbergbahn viib tippu. Tänu jalami järsule kaldale ühendab St. Wolfgangi ja Riedi küla Sankt Gilgeniga piki Falkensteinwandi vaid jalgtee; Joseph Viktor von Scheffeli 1870. aastal kirjutatud "Bergpsalmeni" ('mägede psalmid') lüürilise antoloogia kogu. Wolfgangseest lõunas ja edelas asub Osterhorngruppe kõrgusega kuni 1800 m. Otse Sankt Gilgenist lõunas kerkib Zwölferhorn (1522 m), mida saab külastada gondeltõstukiga. 
Asulad järve ümber, eriti St. Wolfgang ja Sankt Gilgen, on populaarsed kuurordid, peamiselt suvel. Gasthaus Weißes Rössl St. Wolfgangis on Ralph Benatzky kuulsa 1897. aasta opereti "Valge Hobu kõrts" tegevuspaik, etendatud kogu maailmas ja filmitud mitmeid kordi. Veelgi enam, järve ümbruses asusid mitmed festivali Heimatfilm filmide tegevuskohad, mis viitasid puutumata alpiidüllile. Kuna Wolfgangsee on aastaid olnud endise Saksamaa kantsleri Helmut Kohli puhkusekoht, muutis filmirežissöör Christoph Schlingensief järve üheks oma 1998. aasta projekti "Chance 2000" kohaks, kui ta kutsus "Saksamaa 4 miljonit töötut" järve suplema ja Kohli residentsi uputama.
Transport.
Bundesstraße B158 Bad Ischlist Salzburgi kulgeb piki Wolfgangsee lõunakallast. Sankt Gilgenis hargneb B154, mis viib West Autobahnile (Euroopa tee E55 ja Euroopa tee E60). Endine kitsarööpmeline raudtee Salzkammergut-Lokalbahn Salzburgi lõpetas tegevuse 1957. aastal. Laevatransporti järvel pakub munitsipaalettevõte Salzburg AG, mis käitab 6 alust.
General M. B. Stewart

General M. B. Stewart oli Ameerika Ühendriikide mereväe General G. O. Squier-klassi transpordilaev. Laev oli nimetatud kindral Merch Bradt Stewarti auks ja võeti kasutusele Teise maailmasõja järel aastal 1945. Enne lammutamist 1987. aasta juulis, müüdi laev nime all Albany ärilisse kasutusse.
Laeval on teiste seas viibinud eesti sõjapõgenikud, kes Lääne-Saksamaalt suundusid Põhja-Ameerikasse.
Schafberg (Salzkammergut)

Schafberg on mägi Austria Salzburgi liidumaal. Paiknedes Põhja-Lubjakivialpide Salzkammerguti mägedes, kerkib Schafberg Wolfgangsee järve kaldalt.
Turism.
Suviti kulgeb 1893. aastal avatud ratasajamiga raudtee "Schafbergbahn" Wolfgangsee kaldal asuvast St. Wolfgang im Salzkammergutist tippu. Tipp pakub panoraamvaadet Salzkammerguti mägedele ja järvedele ning siin on ka 1862. aastal rajatud hotell "Schafbergspitze".
Hannu Salama

Hannu Sulo Salama (sündinud 4. oktoobril 1936 Kouvolas) on soome kirjanik. Ta on kirjutanud ka pseudonüümi Aki Rautala all.
Kirjandusdebüüdi tegi ta 1961. aastal teosega "Se tavallinen tarina".
Eesti keeles on ilmunud tema novellikogu "Novellid" (Eesti Raamat 1985, tõlkija Endel Mallene). Selle läbivaks teemaks on soome tööinimese elu ja sõjajärgsete aastate eluolu.
Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Hannu Salama 82. koha.
Aianduse tänav (Räpina)

Aianduse tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna lääneosas ning suunaga kirdest edelasse.
Tänav on linna piires 480 meetrit pikk ning kuni 9 meetrit lai. Aianduse tänav saab alguse Jõe tänava ristmikult, ristub Pargi põik tänavaga ning edela suunas kulgedes Sireli tänava ning Nooruse tänavaga. Peale linnapiiri jätkub tänav Sillapää küla territooriumil kuni Kiudoski teeni. Aianduse tänav on paralleelne 150 meetri kaugusel voolava Võhanu jõega.
Aianduse tänava ja Võhandu jõe vahel (Pargi tn 32//Aianduse tn 4 ja 6) vahel asub endises Räpina mõisa pargis Räpina aianduskooli hoonekompleks kasvuhoonete ja aiandusaladega.
Jõe tänav (Räpina)

Jõe tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna lääneosas ning suunaga kirdest edelasse.
Tänav on 700 meetrit pikk ning keskmiselt 13 meetrit lai. Jõe tänav saab alguse Pargi tänava ristmikult ning edela suunas kulgedes ristub Aianduse tänava, Apteegi tänava ja Põllu tänavaga. Tänav on osaliselt piiriks Räpina linna ja Sillapää küla vahel.
Peale linnapiiri jätkub tänav Sillapää küla territooriumil Vana-Võru teena.
Jõe tänava ääres asuvad ühepereelamud, korterelamud ja mõned ärihooned. Jõe tn 8 paikneb Räpina Aianduskooli õpilaskodu ning Jõe 13 kooli üks hoonetest.
Zellig Harris

Zellig Sabbettai Harris (23. oktoober 1909 Balta – 22. mai 1992) oli keeleteadlane. 
Ta sündis Ukrainas, kuid kui ta oli nelja-aastane, asus pere elama Ameerika Ühendriikidesse Philadelphia osariiki. 
Kui ta oli 14-aastane, läks omal soovil Palestiinasse.
Ta tegeles strukturaallingvistikaga.
Louis Armand

Louis Armand (17. jaanuar 1905 Cruseilles – 30. august 1971 Villers-sur-Mer) oli prantsuse insener, suurfirma juht ja literaat.
Armand lõpetas mäenduse kõrgkooli. Teise maailmasõja ajal osales ta Prantsuse vastupanuliikumises. 1949. aastal sai ta riikliku raudteekorporatsiooni Société nationale des chemins de fer français peadirektoriks (kuni 1953). Aastatel 1958–1959 oli ta Euroopa Aatomienergiaühenduse president.
Metsa tänav (Räpina)

Metsa tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna kesk- ja idaosas ning on suunaga edelast kirdesse.
Tänav on 710 meetrit pikk ja kuni 13 meetrit lai. Metsa tänav saab alguse Võõpsu maanteelt (Tartu–Räpina–Värska maantee), ristub kirde poole kulgedes Pärna, Kastani, Väikese ja Männi tänavaga. Tänav lõpeb Kuuse 1 kinnistu kohal, kus põhja poole suundudes algab Kuuse tänav.
Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud. Metsa tänav on lõpuosas Räpina linna ja Raigla küla vaheliseks piiriks.
Väike tänav (Räpina)

Väike tänav on tänav Räpina linnas. See paikneb linna idaosas ning kulgeb loodest kagusse.
Tänav on 530 meetrit pikk ning keskmise laiusega 11 meetrit. Väike tänav saab alguse Karja tänavalt, ristub kagusse kulgedes Rahu tänava ja Mäe tänavaga ning lõpeb Metsa tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Kastani tänavaga.
Tänavat ääristavad kogu ulatuses eramud koos abihoonetega, kõnniteed puuduvad.
Mäe tänav (Räpina)

Mäe tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna idaosas ning algul suunaga loodest kagusse, hiljem pöördub kirde suunas.
Tänav on 690 meetrit pikk ning kuni 13 meetrit lai. Mäe tänav saab alguse Rahu tänavalt, ristub kagu suunas kulgedes Kase tänavaga ning lõpeb kirde suunas Väike tänava ristmikul. 
Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud koos abihoonetega, kõnniteed puuduvad.
Karja tänav (Räpina)

Karja tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna idaosas ning kulgeb läänest ida suunas.
Tänav on 950 meetrit pikk ning keskmise laiusega 13 meetrit. Karja tänav saab alguse Meeksi maanteelt (Räpina-Aravu tee), ristub ida suunas kulgedes Kastani tänava ja Väike tänavaga ning lõpeb Kuuse tänava ristmikul, linna piiril. Tänav jätkub kinnistu sisese teena Räpina metskonna katastriüksusel Raigla küla territooriumil. Tänav on lõpuosas piiriks linna ja Raigla küla asustusüksuse vahel.
Tänava ääres paiknevad üksikud ühepereelamud koos abihoonetega, suures osas on tänav hoonestamata.
Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit

Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit (lühend: ETTL) on 2016. aastal 1996. aastal asutatud tantsuõpetajaid koondava Eesti Tantsuhariduse Liidu ja 2002. aastal asutatud nüüdis-, modern- ja džässtantsuga tegelejaid koondava Eesti Tantsukunstnike Liidu ühinemisel sündinud erialaliit.
Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit korraldab kord aastas avaliku konkursi Gerd Neggo stipendiumi saaja leidmiseks. Projekti toetab Eesti Kultuurkapital.
Juuluklased

Juuluklased ("Braconidae") on putukate sugukond kiletiivaliste seltsist rippkehaliste rühmast, ülemsugukonnast "Ichneumonoidea".
Nende vastsed on enamasti teiste putukate vastsete parasitoidid.
Sugukond jaotatakse 47 alamsugukonnaks rohkem kui 1000 perekonnaga ning vähemalt 17000 liigiga.
Lars Norén

Lars Norén (õieti Lars Göran Ingemar Norén; 9. mai 1944 Stockholm – 26. jaanuar 2021 Stockholm) oli rootsi näitekirjanik, luuletaja ja teatrilavastaja.
Lars Norén oli tunnustatud ja armastatud nii kodu- kui ka välismaal. Teda peetakse tänapäeva suurkujuks ja tema loomingut võrreldakse näitekirjaniku August Strindbergi ja filmilavastaja Ingmar Bergmani loominguga.
Lars Norén debüteeris luuletajana 1960. aastatel. 1970. aastail sai temast nii näitekirjanik kui ka lavastaja. Aastail 1999–2007 töötas Kuninglikus Draamateatris, oli Riksteatri juht. Aastail 2009–2011 oli ta Göteborgi Folkteatri juht.
Lavastajana tõi ta teiste seas lavale Aischylose, Tšehhovi, Ibseni ja Shakespeare'i teoseid. 
Eesti keeles on tema teostest ilmunud "Öö on päeva ema. Vaikne muusika" (2004, sarjas "Loomingu Raamatukogu", tõlkinud Ülev Aaloe).
Lars Norén oli kolm korda abielus. Tema kolmas abikaasa oli näitleja Annika Hallin. Abielu kestis 2007–2013 ja sellest sündis laps. Esimesest abielust oli tal samuti laps.
Norén suri koroona (COVID-19) põhjustatud tüsistustesse 26. jaanuaril 2021, olles 76-aastane.
Michael

Michael on mehenimi. Aramea ܡܝܟܐܝܠ (Mīkhāʼēl [miχaˈʔel]).
2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 443. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Michael 205 mehel. Kõige populaarsem oli eesnimi Michael vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,09.
Annika Hallin

Annika Susanne Hallin (sündinud 16. veebruaril 1968 Stockholmis) on rootsi seriaali- ja filminäitleja.
Ta õppis näitlemist aastail 1995–1999 Rootsi Riiklikus Miimika- ja Näitekunstikoolis (rootsi Teaterhögskolan i Stockholm).
Annika Hallin on teiste seas tuntud Annika Giannini rolliga Stieg Larssoni "Millenniumi-triloogial" põhinevates filmides "Lohetätoveeringuga tüdruk", "Tüdruk, kes mängis tulega" ja "Purustatud õhuloss". 
Ta oli abielus (2007–2013) näitekirjaniku ja lavastaja Lars Noréniga. Neil on ühine tütar.
Nahuel Guzmán

Nahuel Ignacio Guzmán (sündinud 10. veebruaril 1986 Rosarios) on Argentina jalgpallur, kes mängib väravavahina Mehhiko kõrgliiga klubis Tigres UANL.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Newell's Old Boys, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2006. aastal. 2013. aastal tuli ta Newell's Old Boysiga Argentina meistriks.
2014. aastal siirdus ta Tigres UANL-i. Ta on klubiga tulnud neli korda Mehhiko meistriks. Kolmel korral on Guzmán valitud Mehhiko kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2020. aastal võitis ta Tigres UANL-iga CONCACAF-i Meistrite Liiga. Samal hooajal valiti ta Meistrite Liiga hooaja parimaks väravavahiks ja hooaja sümboolsesse koosseisu.
2003. aastal võitis Guzmán Argentina kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Argentina jalgpallikoondises debüteeris ta 2014. aastal. Ta on kuulunud Argentina koondisse 2015. aasta Copa Américal, 2016. aasta Copa América Centenariol ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Rafael Carioca

Rafael de Souza Pereira (tuntud kui Rafael Carioca; sündinud 18. juunil 1989 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Tigres UANL.
Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Grêmio, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2008. aastal.
2008. aasta detsembris sõlmis ta viieaastase lepingu Venemaa kõrgliiga klubiga Moskva Spartak. 2010. aasta hooajal mängis ta laenul Brasiilia kõrgliiga klubis Vasco da Gama.
Aastatel 2014–2017 mängis Rafael Carioca Brasiilia kõrgliigas Atlético Mineiro ridades. 2014. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karika. 2015. aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2017. aasta augustis siirdus ta Tigres UANL-i. Kahel korral on ta klubiga tulnud Mehhiko meistriks. 2020. aastal võitis ta klubiga CONCACAF-i Meistrite Liiga.
Anija vald (täpsustus)

Anija vald on mitme üksteisele järgneva valla nimi:
Abtenau

Abtenau on turulinn "(Marktgemeinde)" Austria Salzburgi liidumaa Halleini ringkonnas. Omavalitsus asub Tennengaus Lammertalis Lammeri jõe ääres, u. 45 km Salzburgist lõunas ja hõlmab kogu Lammertali keskosa.
Omavalitsus koosneb 23 külast: Abtenau, Au, Döllerhof, Erlfeld, Fischbach, Gseng, Hallseiten, Kehlhof, Leitenhaus, Lindenthal, Möselberg, Pichl, Rigaus, Salfelden, Schorn, Schratten, Seetratten, Seydegg, Stocker, Unterberg, Wagner, Waldhof, Wegscheid.
Nurmi

Nurmi on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Naukšēni vallas. 
Asula on tekkinud endise Nurmi mõisa ("Nurmis") keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda.
Külas asuv Nurmi keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. Seal asub Nurmi bussipeatus. 
Looduskaitse all on harilik elupuu kõrgusega 20 ja ümbermõõduga 1,5 meetrit, raagremmelgas kõrgusega 20 ja ümbermõõduga 2,8 meetrit ning kolm pärna.
2007. aastal oli külas 24 elanikku.
QAnon

QAnon on vandenõuteooria, mille kohaselt juhib Ameerika Ühendriike salajane pedofiilidest, satanistidest ja inimsööjatest koosnev grupp.
QAnon oli USA-s levinud peamiselt aastatel 2018–2020, olles Pizzagate'i vandenõuteooria edasiarendus ja laiendus. 
2021. aasta 6. jaanuaril osalesid sajad selle teooria pooldajad USA Kapitooliumi ründamisel.
Mikael Raihhelgauz

Mikael Raihhelgauz (sündinud 13. aprillil 1999) on Eesti esseist ja matemaatik.
Ta on õppinud Audentese Erakoolis ja lõpetanud 2017. aastal Tallinna Reaalkooli hõbemedaliga. 2020. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika bakalaureuseõppe, tema bakalaureusetöö pealkiri oli "Dirichlet' protsess" (juhendaja Jüri Lember, retsensent Märt Põldvere) ja 2022. aastal kaitses samas ülikoolis matemaatilise statistika magistritöö "Bayesi segumudelid tiheduse hindamiseks".
Ta on töötanud Kõrgema Usuteadusliku Seminari arendusjuhina teadustegevuse alal ning 2022–24 analüütikuna Mõttekojas Praxis.
Isiklikku.
Tal on vene, ukraina, udmurdi ja juudi päritolu, emakeeleks vene keel, eesti keelt hakkas õppima kuueaastaselt.