Burgundia

Burgundia (prantsuse keeles "Bourgogne") oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa keskosas. Ajalooline Burgundia on peamiselt põllumajanduslik piirkond ja tuntud veinipiirkond. Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Yonne, Côte-d'Or, Nièvre ja Saône-et-Loire.
2016. aastal liideti Burgundia ja Franche-Comté piirkond Burgundia-Franche-Comté piirkonnaks.
Nimi.
Nimi tuleb burgundidelt, Bornholmilt pärit olevalt iidselt germaani rahvalt, kes asusid piirkonda varakeskajal. Vanapõhjakeelne nimi Bornholmile oli "Burgundaholmr". Näiteks samaväärne nimi tänapäeva Skandinaavias on Borgund Norras.
Geograafia.
Burgundia piirkond oli suurem kui vana Burgundia hertsogkond ja väiksem kui Burgundia hertsogite valitsetud ala tänapäeva Hollandist kuni Auvergne'i piirini. Tänapäeval koosneb Burgundia järgmistest vanadest provintsidest:
Kliima.
Selle piirkonna kliima on sisuliselt mereline (Cfb Köppeni kliimaklassifikatsioonis), kontinentaalse mõjuga ("poolkontinentaalne kliima").
Ajalugu.
Burgundiat asustasid järgemööda keldid, roomlased (galloroomlased) ja 4. sajandil Rooma liitlased burgundid, võib-olla Bornholmilt (Läänemeri) pärit germaani rahvas, kes asus sinna ja rajas oma kuningriigi. See burgundide kuningriik vallutati 6. sajandil ühe teise germaani hõimu, frankide poolt, kes jätkasid Burgundia kuningriigiga oma võimu all. 
Hiljem jagati piirkond Burgundia hertsogkonna (läänes) ja Burgundia krahvkonna (idas) vahel. Burgundia hertsogkond on kahest paremini tuntud, kuna sellest sai hiljem Prantsusmaa Burgundia provints, samas Burgundia krahvkonnast sai Prantsusmaa Franche-Comté provints, mis sõna-sõnalt tähendab "vabakrahvkonda". 
Burgundid olid üks germaani rahvas, kes täitis Rooma riigi lääneosa kokkukukkumisega jäetud võimuvaakumi. 411. aastal ületasid nad Reini jõe ja rajasid kuningriigi Wormsis. Keset korduvaid kokkupõrkeid roomlaste ja hunnide vahel hõlmas burgundide kuningriik lõpuks ala, mis tänapäeval on piiriala Šveitsi, Prantsusmaa ja Itaalia vahel. 534. aastal alistasid frangid viimase burgundide kuninga Godomari ja neelasid territooriumi oma kasvavasse impeeriumisse.
Burgundia tänapäevane olemasolu põhineb Frangi riigi lagunemisel. 880. aastatel oli neli Burgundiat:
Ülem- ja Alam-Burgundia kuningriigid ühendati uuesti 937. aastal ja neelati 1032. aastal Konrad II ajal Saksa-Rooma riiki kui Arles'i kuningriik. Burgundia hertsogkonna annekteeris Prantsusmaa 1004. aastal. Burgundia krahvkond jäi Saksa-Rooma riigiga lõdvalt seotuks (vahelduvalt sõltumatu, sellest nimi "Franche-Comté") ja liidendati Nijmegeni lepinguga 1678. aastal lõplikult Prantsusmaaga.
Keskajal oli Burgundia mõne väga tähtsa läänekiriku ja kloostri asukoht, nende seas Cluny, Cîteaux ja Vézelay.
Saja-aastase sõja ajal andis Prantsusmaa kuningas Jean II hertsogkonna oma nooremale pojale Philippe Julgele, mitte ei jätnud seda oma järglasele Prantsuse troonil. Varsti muutus hertsogkond troonile suurimaks rivaaliks, kuna Burgundia hertsogitel õnnestus koostada riik, mis ulatus Šveitsist Põhjamereni, suures osas abielude kaudu. Burgundia territooriumid koosnesid arvukatest läänidest mõlemal pool (siis suuresti sümboolset) piiri Prantsusmaa kuningriigi ja Saksa-Rooma riigi vahel. Selle majanduslik süda oli Madalmaades, eriti Flandrias ja Brabantis. Õukond Dijonis varjutas Prantsuse õukonda nii majanduslikult kui ka kultuuriliselt. Belgias ja Hollandi lõunaosas tähendab "Burgundia elustiil" nüüdki "elu, hea toidu ja pillava vaatemängu nautimist".
Burgundia sõdade ajal tapeti Nancy lahingus 1477. aastal viimane hertsog Charles Südi ja hertsogkond ise annekteeriti Prantsusmaa poolt. 15. sajandi lõpul ja 16. sajandi algul pakkusid teised Burgundia territooriumid võimubaasi Habsburgide tõusuks, pärast seda, kui Austria Maximilian abiellus hertsogi ainsa tütre Mariega. Pärast viimase surma viis tema abikaasa õukonna algul Mecheleni ja siis Coudenbergi lossi Brüsselis ning valitses siit riigi jäänuseid, Madalmaid (Burgundia Madalmaad) ja Franche-Comtéd, mis oli veel keiserlik lään. Viimase territoorium loovutati Prantsusmaale Nijmegeni lepinguga 1678. aastal.
Prantsuse revolutsiooniga 18. sajandi lõpul piirkondade haldusüksused kaotati, kuid taastati viienda vabariigi ajal 1970. aastatel. Tänapäeva piirkond koosneb suuremas osas endisest hertsogkonnast.
Kultuur.
Vein.
Burgundia on üks Prantsusmaa peamisi veinitootmise piirkondi. See on väga tuntud nii punaste kui ka valgete veinide poolest, mis enamasti tehtud vastavalt Pinot Noiri ja Chardonnay viinamarjadest, kuigi leidub ka muid viinamarjasorte (nt Gamay, Aligote, Pinot Blanc ja Sauvignon Blanc). Piirkond jaguneb Côte-d'Oriks, kus leiduvad kõige kallimad ja hinnatumad Burgundia veinid, ning Beaujolais'ks, Chablis'ks, Côte Chalonnaise'iks ja Mâconiks.
Tippveinide maine ja kvaliteet koos faktiga, et neid toodetakse sageli väikese partiina, on kaasa toonud suure nõudluse ja kõrged hinnad, kus mõned Burgundia veinid on kõige kallimate veinide hulgas maailmas.
Köök.
Kuulsad Burgundia toidud on "coq au vin", "beef bourguignon" ja Époisses de Bourgogne'i juust.