Carl Robert Jakobsoni tänav (Tallinn)

Carl Robert Jakobsoni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Carl Robert Jakobsoni tänav algab Tartu maanteelt, ristub Juhan Kunderi tänavaga ja lõpeb Gonsiori tänaval.
C. R. Jakobsoni tänav on 301 meetri pikkune.
Tänava nimed ja ajalugu.
Tänava varasematest nimedest on teada Slobodi tänav (saksa keeles "Sloboden–Strasse", vene keeles "Слободская улица") ja Uus–Slobodi tänav ehk Slobodka tänav (saksa keeles "Neue Sloboden–Strasse", vene keeles "Ново–слободская улица"). Need tänavanimetused tekkisid seoses 18. ja 19. sajandil tekkinud Uus-Slobodaa asumi järgi, mis asus praeguse Jüri Vilmsi, Carl–Robert Jakobsoni ja Hõbeda tänava ääres. Uus-Slobodaad nimetasid peamiselt vene rahvusest elanikud nimega "Новая слобода" (Uus agul) . Kadrioru lossiteenijate asumit nimetati samuti Slobodaaks. Uus-Slobodaa lõunapoolsem külg jäi veel paarikümneks aastaks asustamata ja kasutamata. Seal asusid liivamäed- ja luited. Kuni praeguse Gonsiori tänava tulekuni nimetati seda piirkonda laiemalt ka saksakeelse nimega Martensholmiks, mis tuli sealt läbi voolava Härjapea jõe lisajõe, Mardi oja (ka Püha Martini oja) järgi.
Uus-Slobodaa kujunes tänapäeva Narva maantee, Vilmsi, Faehlmanni ja Terase tänava piirkonnas. 1783. aastal ostis Tallinna rauakaupmees Emanuel Heyndorff Narva eeslinnas umbes 12 hektari suuruse maatüki, mille ta andis peamiselt vene sõjaväelastele, sõjaväe käsitöölistele, ametnikele ja ka mõnele kaupmehele obrokile ehk kruntrendile. Pärast Emanuel Heindorffi surma päris tema kinnistu ja sellest eraldatud obrokikruntide otsese omaniku õigused tema poeg, Tallinna raehärra Johann Friedrich Heindorff. 
1886. aastal külastas Vene suurvürst Vladimir Aleksandrovitš Tallinna linna -- sellega seoses palus Tallinna linnavolikogu 13. juulil 1887 truualamlikult luba nimetada üks tänav suurvürsti külaskäigu mälestuseks tema nimega. Tänav lubati nimetada Vladimiri tänavaks (saksa keeles "Wladimirstrasse", vene keeles "Владимирская улица").
17. jaanuaril 1923 nimetati Vladimiri tänav ümber Carl Robert Jakobsoni tänavaks. Tänav sai alguse Tartu maanteelt Torupilli kõrtsi vastast ja kulges esialgu kuni praeguse Vesivärava tänavani. 
1876. aastal rajatud Tallinna Pärmivabrik ("Revaler Presshefe-Fabrik)" asus aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 14 / Juhan Kunderi tänav 15. Pärmivabriku aktsiaseltsil oli neli osanikku: krahv Ewald von Ungern-Sternberg, krahv Ernst von Stackelberg-Isenhof, Tallinna I gildi kaupmees Theodor Hofrichter ja insener Carl Schedl. Hoone ehitati 1880. aastal, seda on ümber ehitatud näiteks 1921., 1930. ja 1934. aastal. Hoone ümberehituse arhitektid olid Eestimaa Kubermanguvalitsuse arhitekt Rudolf von Knüpffer, Edgar Kuusik, Artur Perna ja Jaagup Linnakivi. Vabriku kontor ja meistrite korterid paiknesid Jakobsoni tänava äärse tiiva kolmekorruselise hooneosa teisel ja kolmandal korrusel. 1904. aastal ostis mõisnike kooperatiiv Pomeštšik Daniel Callisenilt tema meierei ning 1907. aastal viidi laienev tootmine üle endise pärmivabriku hoonesse Jakobsoni tänaval. Seega kohandati hoone 1907. aastal ümber Tallinna keskmeiereiks (Revaler Zentral-Meierei). 
Keskmeierei riigistati 1917. aastal ja selle omanikuks sai Tallinna Linnavalitsus. 1921. aastal ostis Põllumajanduslik Keskühistu Estonia" meierei sisseseade ja võttis kompleksi hooned rendile. Keskmeierei tootis peamiselt nõupiima, vähesel määral ka pudelipiima, koort, lahjat kohupiima ja sulatatud võid. Mõni aasta hiljem alustati jäätise, vahvli, keefiri ja sulatatud juustu tootmist. Esimese vabariigi ajal oli see Põllumajandusliku Keskühisuse Estonia (kontor Jakobsoni tänav 4) ja Piimaühingute Keskliidu Võieksport keskmeierei. Ettevõte varustas piima ja piimasaadustega umbes 90% Tallinna elanikest. Eesti NSV ajal asus kinnistul Tallinna Piimakombinaat, kuni see kolis 1962. aastal Pärnu maantee tootmishoonetesse. 1968. aastast alates asus kinnistul Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi õppekompleks. Hoonetes tegutsesid ka mitu ettevõtet, näiteks tootmiskoondiste Uku, Kodu ja Salvo tsehhid.
Jakobsoni tänava puidust üürimajad pärinevad valdavalt aastatest 1910–1915, mil hoonestati osa J. Kunderi tänavast ja Johannes Kappeli, Lubja ning Laulupeo tänav. 
17. jaanuaril 1923 sai C. R. Jakobsoni tänav oma praeguse nime Carl Robert Jakobsoni järgi. Jakobson oli väljapaistev eesti rahvusliku liikumise eestvedaja.
1965. aastal valminud Eesti Televisiooni telemaja hoone lõikas läbi senise Jakobsoni tänava. Sellest põhja poole jääv Jakobsoni tänava osa liideti Friedrich Robert Faehlmanni tänavaga.