Lääne maakond

Lääne maakond ehk Läänemaa on 1. järgu haldusüksus Eesti lääneosas. Hõlmab ajaloolise Läänemaa põhjaosa.
Naabermaakonnad on kirdes Harju maakond, idas Rapla maakond, lõunas Pärnu maakond, edelas Saare ja läänes Hiiu maakond.
Maakonnas on kolm omavalitsusüksust: Haapsalu linn, Lääne-Nigula vald ja Vormsi vald.
Kohalikud omavalitsused.
Lääne maakonnas on kolm omavalitsusüksust: Haapsalu linn ning Lääne-Nigula ja Vormsi vald.
Rahvastik.
Demograafilised näitajad.
Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2009 oli Lääne maakonnas 27 477 elanikku. Neist 46,45% oli mehed ning 53,55% oli naised. Sündimuse üldkordaja oli 8,95‰, suremuse üldkordaja 12,99‰ ja loomulik iive 4,04‰. 87,80% elanikest oli eestlased ja 9,03% venelased. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 14,55%, tööealisi (vanuses 15–64) 67,90% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 17,55%. Töötuse määr oli 8,9%. Rahvastiku tihedus oli 11,5 in/km². 1. jaanuari 2012 seisuga oli elanike arv 24 569 (arvestatud rännet). Linnarahvastiku osatähtsus on 42,5%.
Asustusüksused.
Lääne maakonnas on üks linn (Haapsalu), viis alevikku (Palivere, Paralepa, Risti, Taebla, Uuemõisa) ja 185 küla.
Loodus.
Läänemaa pinnamood on valdavalt tasane ja pinnakate suhteliselt paks. Lääne maakond jääb tervenisti Lääne-Eesti madalikule. Rannajoone pikkus on umbes 415 km. Seda liigestavad lahed (Haapsalu laht, Matsalu laht, Rame laht) ja poolsaared (Noarootsi poolsaar, Puise poolsaar). Suuremad saared on Vormsi saar ja Osmussaar, neile lisandub ligi 300 Väinamere laidu (Pasilaid, Hobulaid, Rukkirahu, Sõmeri, Liialaid, Tauksi, Kumari). Saared hõlmavad maakonna territooriumist 4,2%. 
Kokovkin (1998) eristab seal kaheksat maastikuüksust:
Läänemaa on üks Eesti soostunumaid piirkondi: soostumus on 24% pindalast.
Kaitstav loodus.
Läänemaa territooriumil asub Matsalu rahvuspargi põhjaosa.
Veekogud.
Lääne maakonna veekogud kuuluvad Lääne-Eesti vesikonda ja jagunevad Matsalu ja Harju alamvesikonna vahel. Maakonnas on loendatud 24 allikat, 16 jõge, 25 oja, 29 peakraavi, 22 kraavi, 67 looduslikku järve, viis paisjärve ja neli tehisjärve.
Suurim jõgi on Kasari jõgi (127,3 km) koos oma arvukate lisajõgedega. Suurim järv on Sutlepa meri (203,3 ha). Järverohkeimad alad on Nõva rannikupiirkond, Läänemaa Suursoo piirkond ja Noarootsi keskosa (endine Silmeni väin). Enamik Lääne maakonna järvi on rannikujärved – endised mereosad (jäänukjärved).
Lääne maakonna haldusjaotus aastal 1922.
Lääne maakonnas oli 1 linn, 1 alev ja 35 valda.
1934. aastal oli Lääne maakonna pindala 4780 km², elanikke 70 160 (1922) ja 68 936 (1934). Lääne maakonnas oli kaks linna: Haapsalu ja Kärdla. Kihelkondi oli 18, nendest viis saartel. Mandrilised kihelkonnad olid Hanila, Karuse, Kirbla, Kullamaa, Lihula, Lääne-Nigula, Martna, Mihkli, Märjamaa, Noarootsi, Ridala, Varbla ja Vigala. Hiiumaal asetsesid Emmaste, Käina, Pühalepa ja Reigi kihelkond ning Vormsil Vormsi kihelkond.
1939. aasta vallareformiga likvideeriti Lääne maakonnas Haimre vald, Jõgisuu vald, Kalju vald, Kolovere-Kalju vald, Luiste vald, Massu vald, Paadremaa vald, Paatsalu vald, Palivere vald, Paslepa vald, Saulepi vald, Sinalepa vald, Sooniste vald, Sutlepa vald, Vaikna vald, Veltsa vald, Võnnu vald ning moodustati Asuküla vald, Emmaste vald, Karuse vald, Kirbla vald, Kullamaa vald, Kõrgesaare vald, Käina vald, Lihula vald, Martna vald, Märjamaa vald, Noarootsi vald, Oru vald, Piirsalu vald, Pühalepa vald, Ridala vald, Riguldi vald, Taebla vald, Varbla vald, Velise vald, Vigala vald, Vormsi vald.
Läänemaa haldusjaotus aastal 1939.
Pärast haldusreformi oli Läänemaal 2 linna ja 21 valda.
Eesti NSVs.
1. jaanuaril 1990 moodustati senise Haapsalu rajooni piirides Haapsalu maakond, mis nimetati 19. veebruaril 1990 ümber Lääne maakonnaks.
1995. aastal kinnitatud Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu järgi kuulusid Lääne maakonda järgmised haldusüksused:
1999. aastal ühines Lihula linn Lihula vallaga ning 2013. aastal moodustati Oru, Risti ja Taebla vallast Lääne-Nigula vald. 2017. aasta haldusreformiga moodustati Lääne maakonnas seniste omavalitsusüksuste liitmise teel Lääne-Nigula vald ja Haapsalu linn. Haldusreformieelsetes piirides säilis Vormsi vald. Haldusreformi eel liideti Lääne maakonna Lääne-Nigula vallaga seni Harju maakonna Nissi valda kuulunud Rehemäe küla. Seni Lääne maakonda kuulunud Hanila ja Lihula valla alad kuuluvad haldusreformi järel Lääneranna valla koosseisus Pärnu maakonda.
Haridusajalugu.
20. sajandi algupoolel tegutses Haapsalu külje all Uuemõisas Läänemaa Õpetajate Seminar. 1950. aastatel avati Haapsalu Pedagoogiline Kool. 1998. aastal alustas tegevust Haapsalu Kolledž, mis hakkas andma ülikooliharidust ja Lääne regiooni haridustöötajatele täienduskoolitust.