Mõhhailo Drapatõi

Mõhhailo Drapatõi (Михайло Васильович Драпатий, sündinud 21. novembril 1982 Kamenets-Podolskis Hmelnõtski oblastis) on Ukraina sõjaväelane, kindralmajor, alates 3. juunist 2025 Ukraina relvajõudude ühendjõudude ülem. Eelnevalt oli ta 2024. aasta 29. novembrist kuni 2025. aasta 3. juunini Ukraina maaväe ülem.
Elulugu.
Lõpetas 2004. aastal Harkivi tankivägede instituudi ning asus leitnandina sõjaväeteenistusse 72. eraldiseisvas mehhaniseeritud brigaadis Kiievi oblastis Bila Tserkvas. 
2014. aastal juhtis ta majori auastmes 72. brigaadi 2. mehhaniseeritud pataljoni. 9. mail 2014 sisenes tema pataljon Mariupolisse, et vabastada politseijaoskonnas venemeelsete võitlejate käes olnud pantvangid. 
4.-7. augustil 2014 juhtis ta 72. brigaadi löögirühma, mis Venemaa raketi- ja suurtükitule all olevad Ukraina üksused välja Venemaaga piirnevast Voznesenivka piirkonnast Luhanski oblastis. 
Drapatõi sai kolonelleitnandi auastme ja õppis Ivan Tšernjahhovski nimelises Ukraina riigikaitseülikoolis. Naasis 30. eraldiseisva mehhaniseeritud brigaadi ülema esimese asetäitjana Donbassi rindele. 17. oktoobril 2016 nimetati ta hetman Ivan Võhovski nimelise 58. eraldiseisva motoriseeritud jalaväebrigaadi ülemaks ja saadeti Donetski oblastis Avdijivka juures rindele. Juulis 2017 juhtis ta 58. jalaväebrigaadi operatsioone Bahmuti maantee piirkonnas. 2019. aasta aprillis nimetati koloneliks. 
2019-2021 õppis ta Ivan Tšernjahhovski nimelise Ukraina riigikaitseülikooli operatiiv- ja strateegilise tasandi osakonnas. 18. juunil 2021 toimunud lõpuaktusel autasustas Suurbritannia suursaadik Ukrainas Melinda Simmons teda kui parimat operatiiv-strateegilise koolituse taseme lõpetajat Suurbritannia kuninganna mõõgaga. 
Alates 2021. aasta augustist oli Drapatõi Ukraina relvajõudude ühendjõudude juhataja asetäitja vägede väljaõppe alal. Veebruaris 2022 sai brigaadikindraliks. 
17. märtsil 2022 määrati Drapatõi Ukraina relvajõudude maavägede operatiivrühma "Lõuna" (alates 15. juunist 2022 "Kahhovka", alates 30. septembrist 2022 "Krõvõi Rih) ülemaks. Tema juhitud väed peatasid Vene okupantide edasitungi Krõvõi Rihi suunal, asusid vasturünnakule ja tungisid 6–23 km kaugusel sügavale vaenlase kaitsesse, vabastades hulga asulaid Hersoni ja Dnipropetrovski oblastis. 
Operatiivrühm "Kahhovka" osales Hersoni pealetungioperatsioonil (29. august - 12. november 2022) ning alates oktoobrist 2022 kuulusid nimetuse "Krõvõi Rih" all operatiiv-strateegilise rühmituse "Herson" koosseisu, mis oli loodud linna vabastamiseks. Pärast Hersoni ja piirkonna paremkaldaosa vabastamist saadeti 18. novembril 2022 "Krõvõi Rih" all. 
Kuni 12. jaanuarini 2024 juhtis ta sõjaväe väljaõppekeskust "Herson".
10. veebruaril 2024 määrati Drapatõi Ukraina relvajõudude peastaabi ülema asetäitjaks väljaõppe alal. 11. maist 2024 oli ta operatiiv-taktikalise väegrupi "Harkiv" ülem, kaitses Harkivi oblastit Venemaa rünnakute eest. Septembrist 2024 oli ta operatiiv-taktikalise väegrupi "Luhansk" komandör.
5. oktoobril 2024 sai ta kindralmajoriks.
29. novembril 2024 nimetas Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kindralmajor Drapatõi Ukraina relvajõudude maavägede ülemaks. 
26. jaanuaril 2025 määras Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kindralmajor Mõhhailo Drapatõi juhtima väegruppi 'Hortõtsja'. Samal ajal säilitas Drapatõi oma volitused maavägede ülemana.
Vene Föderatsiooni juurdluskomitee algatas Drapatõi vastu kriminaalasja kahel korral – 2016. ja 2023. aastal väidetavate korralduste tõttu pommitada linnu Donetski ja Luhanski oblasti okupeeritud aladel. 
1. juunil 2025 teatas Drapatõi, et esitab tagasiastumisavalduse Ukraina maavägede ülema ametist seoses Venemaa raketirünnakuga Dnipropetrovski oblastis asunud polügoonile, mille käigus hukkus 12 ja sai viga üle 60 sõjaväelase. 3. juunil vabastas president Volodõmõr Zelenskõi ta maavägede ülema ametist ja määras relvajõudude ühendjõudude ülema ametisse.