tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Liivimaa Kuller

Liivimaa Kuller ": sõnumid otse elust", oli ajaleht, mis ilmus 7. jaanuarist 1993 kuni 19. oktoobrini 1998 korra nädalas Tartus.
1992. aasta detsembrini andis Liivimaa Kulleri kollektiiv välja AS Lõuna-Eesti Sõnumitele kuuluvat Liivimaa Kroonikat. Kui 1992. aasta sügisel kontrolliti firma majandusseisu, siis avastati selles mitmeid möödalaskmisi ja selgus, et firmas töötavad Hillar Talts ja Kalle Müller olid asutanud AS Sekser ning lehetöö kõrvalt andnud välja samanimelist ajakirja. Juhatus ei pidanud seda eetiliseks, ning Müllerile ja Taltsile tehti ettepanek – kas lahkuda AS Lõuna-Eesti Sõnumitest või loobuda Sekserist. Kalle Müller otsustas kogu toimetusega lahkuda ning hakata AS Zett all välja andma uut ajalehte Liivimaa Kuller. Peatoimetajaks oli Andrus Esko, tegevtoimetajaks Väino Koorberg. 1995. aastal omandas ajalehe AS Postimees.
Kaastööd ajalehele tegid näiteks Hannes Võrno koos Henri Jäägriga korporatsiooni Saatus nime all koomiksiseeria "Perekond Vismarid".
1993–1997, nr. 24 (16. juuni) ilmus ajaleht pealkirjaga "Liivimaa Kuller", hiljem "Kuller". Alustades oli lehe tiraaž 30 000 eksemplari.
Täiendavalt anti veel välja "Liivimaa Kulleri Ristsõnad" (1993–1995).
Kosmoseseks

Kosmoseseks on kosmoses kaalutuse tingimustes toimuv inimestevaheline seksuaalvahekord.
Avannaata

Avannaata omavalitsus (grööni keeles "Avannaata Kommunia"; taani keeles "Avannaata Kommune") on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa loodeosas, mis loodi 1. jaanuaril 2018.
See moodustati Qaasuitsupi omavalitsuse jagamise teel Avannaataks ja Qeqertalikiks.
Omavalitsuse pindala on umbes 522 700 km².
Omavalitsuse keskus on Ilulissat.
Elanike arv on 10 700.
Asulad.
Omavalitsuses on 27 asulat, neist neli linna: Ilulissat, Uummannaq, Upernavik ja Qaanaaq.
Are (eesnimi)

Are on eesnimi. Eri riikides on kasutusel ka kirjaviisid Aré, Arè, Arê ja Äre.
Indias kandis sellist eesnime 2014. aastal 2924 inimest (neist 56% mehed), Norras 2825 inimest (100% mehed). Eesti oli Are eesnime kandjate arvult maailmas kuues, eespool paiknesid Indoneesia, Paapua Uus-Guinea ja Nigeeria, kus nimekandjad olid enamuses mehed.
Nimest Eestis.
2024. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Are 176 mehel ja alla viiel naisel. Are on populaarsuselt 515. mehenimi ja 7998. naisenimi.
Vanim Are oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim 20–24-aastaste vanuserühmas. Are oli keskmiselt 62-aastane. Kõige populaarsem oli eesnimi Are vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,82. Kõige rohkem oli eesnimega Are sündinuid jaanuaris, kokku 23. Kõige populaarsem oli eesnimi Are Põlva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 5,80.
Andi (eesnimi)

Andi on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 388. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Andi 253 mehel.
505 eKr

505. aasta eKr oli 505. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 249 "ab urbe condita".
Johannes (Jaremenko)

Johannes (ukraina keeles Іоан; kodanikunimega Олег Васильович Яременко "Oleg Vassõljovõtš Jaremenko"; sündinud 12. septembril 1967 Žõtomõris) on Ukraina Õigeusu Kiriku Tšerkassõ ja Tšigirini metropoliit.
Qeqertalik

Qeqertaliki omavalitsus (grööni keeles "Qeqertalik Kommunia"; taani keeles "Qeqertalik Kommune") on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lääneosas, mis loodi 1. jaanuaril 2018.
See moodustati Qaasuitsupi omavalitsuse jagamise teel Avannaataks ja Qeqertalikiks.
Omavalitsuse pindala on umbes 62 400 km².
Omavalitsuse keskus on Aasiaat.
Elanike arv on 6500.
Asulad.
Omavalitsuses on 12 asulat, neist neli linna: Aasiaat, Qasigiannguit, Qeqertarsuaq ja Kangaatsiaq.
Külad:
Itsa keel

Itsa keel on maaja keelkonna jukateegi rühma kuuluv keel, mida räägivad itsad Guatemalas Petén Itzá järve läheduses.
Itsa keel on äärmiselt ohustatud, valdav osa itsadest kõneleb vaid hispaania keelt. Itsa keelt räägib vaid mõnikümmend vanemat inimest.
Itsa keele põhisõnajärg on VOS, kuid sageli esineb ka sõnajärg VSO.
Aknystos

Aknystos on küla Leedus Anykščiai rajoonis Debeikiai vallas. Küla asub Aknysta jõe ääres. Külas asub Aknystose mõisa hoonetekompleks.
Aknystost on esimest korda mainitud aastal 1538, mil see läks Smolenskist pärineva Kopčiuste suguvõsa valdusse. Külas tegutseb aastal 1959 asutatud psühhoneuroloogiline pansionaat, mille ruumid asuvad mõisa peahoones.
Riemanni geomeetria

Riemanni geomeetria (inglise keeles "Riemannian geometry") on diferentsiaalgeomeetria haru, mis uurib Riemanni muutkondi, st lisastruktuuridega diferentseeruvaid muutkondi Riemanni meetrikaga.
Mõnikord, eriti sageli just matemaatilises füüsikas, peetakse Riemanni geomeetria all silmas ka pseudo-Riemanni geomeetriat pseudo-Riemanni meetrikaga, näiteks eri- ja üldrelatiivsusteooria aegruumi geomeetriat.
Riemanni geomeetria rajas 1850. aastatel Bernhard Riemann.
Eestis ilmunud matemaatikaleksikon (2003) defineerib järgmiselt: "Riemanni geomeetria on Riemanni ruumi geomeetria; pinna sisegeomeetria üldistus "n"-mõõtmelise ruumi juhule".
Ideaalarvud

Ideaalarvud on arvu üldistus, mille võttis algebralises arvuteoorias kasutusele Ernst Eduard Kummer. Sellest mõistest on alguse saanud tänapäevane ideaali mõiste. 
Näiteks ringis formula_1 ei kehti algteguriteks lahutamise ühesus: 
 formula_2
Kummer tegi kindlaks, et algteguriteks lahutamise ühesuse saab mõnikord taastada, kui võtta juurde uusi arve, mida ta nimetas ideaalarvudeks. Kui toodud näites võtta juurde arv formula_3, saadakse lahutused
 formula_4
(murdude normidest nähtub, et tegu on täiselementidega) ning 
 formula_5
nii et algteguriteks lahutamise ühesus on taastatud. 
Tänapäevasest vaatenurgast vastab ideaalarvu formula_3 sissetoomine üleminekule Hilberti klassikorpuse täiselementide ringile. Algebralise arvukorpuse kõik ideaalid on peaideaalid.
Richard Dedekind selgitas välja, et ilma ideaalarvudeta saab läbi, kui vaadelda nende asemel kõigi nendega jaguvate arvude kogumit. Ülaltoodud näites on arvudel formula_7 und formula_8 ühine ideaalne algtegur formula_9, ja selle arvu kordsed ringis formula_10 moodustavad lihtsa ideaali
 formula_11
Kui on olemas "reaalne" ühistegur, siis koosneb ideaal parajasti selle kordsetest ning on seega peaideaal. Arvukorpuste täiselementide ringides (ja üldisemalt selle seiga põhjal tema järgi nimetatud Dedekindi ringides) saadakse niimoodi iga (nullideaalist) erineva ideaali ühene lahutus lihtsateks ideaalideks.
Kakka

 
Kakka (ka Kaka) on teisejärguline Mesopotaamia jumal, jumalate Anu ja Anšari vesiir ja saadik (sumeri "sukkal", akkadi "mār šipri"). Peamiselt teatakse teda tekstist "Nergal ja Ereškigal", kus Anu saadab Kakka sõnumiga allilma Nergali juurde. Põhiliselt esineb Kakka jumalate saadikuna akkadi tekstides, sumeri tekstides täidab sarnast rolli Papsukkal
Maailmajoon

Maailmajoon (inglise keeles "world line") on relatiivsusteoorias kõverjoon neljamõõtmelises aegruumis (objekti tee), mis kirjeldab materiaalse punktina käsitatava keha liikumist, st keha eksisteerimise ajal kõigi sündmuste geomeetrilist asukohta. 
Mõnikord nimetatakse maailmajooneks üldse ükskõik millist pidevat joont aegruumis.
Maailmajoonte idee esitas Hermann Minkowski. Tänapäeval kasutatakse seda terminit kõige sagedamini relatiivsusteoorias (st eri- ja üldrelatiivsusteoorias).
Stanislav Kunjajev

Stanislav Jurjevitš Kunjajev (vene keeles "Станислав Юрьевич Куняев"; sündinud 27. novembril 1932 Kalugas) on vene luuletaja, publitsist ja kirjanduskriitik.
Ta on natsionalistlik-alalhoidliku suunitlusega kultuuriajakirja Naš Sovremennik peatoimetaja (1989. aastast). Toetas augustiputši. Ta on vene kõnepruuki läinud, ühe tema 1992. aasta luuletusest tuntud fraasi "gekatšepistid-dekabristid" autor. 
Ta on tõlkinud paljudest keeltest, muu hulgas ka ukraina, gruusia, abhaasi, kirgiisi, burjaadi, leedu luulet (mh Mieželaitist). Mõned Kunjajevi teosed on tõlgitud bulgaaria, tšehhi ja slovaki keelde.
Üldalgebra

Üldalgebra ehk üldine algebra ehk abstraktne algebra on matemaatika haru, mis uurib üksikuid algebralisi struktuure, näiteks rühmi, ringe, korpusi, mooduleid ja algebraid.
Üldalgebra jätab erinevalt näiteks elementaaralgebrast kõrvale nende objektide loomuse, millega tehteid tehakse. 
Algebralised struktuurid ilmusid kõigepealt teistes matemaatika harudes, need aksiomatiseeriti ning lõpuks hakati neid üldalgebras spetsiaalselt uurima. Sellepärast on üldalgebral palju seoseid teiste matemaatika harudega.
Aegruumi kõverus

Aegruumi kõverus (inglise keeles "spacetime curvature") on füüsikaline efekt, mis avaldub geodeetiliste joonte deviatsioonina. Suurus, mis määrab aegruumi kõveruse, on Riemanni kõveruse tensor, mis kuulub geodeetiliste joonte deviatsiooni võrrandi koosseisu.
Aegruumi kõveruse ja meetrika seos.
Üldrelatiivsusteooria ja teiste gravitatsiooni meetriliste teooriate raames käsitletakse gravitatsiooni mõjutusel kõverdunud mitteeukleidilist aegruumi. Selles aegruumis ei ole enam võimalik sisse viia Galilei koordinaate, vabalt liikuvate kehade maailmajooned üksteise suhtes lahknevad või ühtivad. Sellise aegruumi skalaarne Gaussi kõverus saadakse meetrilise tensori ja Ricci tensori ahendamisel.
Tänapäeva füüsikas modelleeritakse aegruum tavaliselt neljamõõtmelise muutkonnana. Selles ruumis viiakse sisse afiinne struktuur, mis määrab täielikult aegruumi kõveruse. Kui nüüd eeldada, et sellel muutkonnal on meetriline struktuur, siis võib välja tuua ainsa meetrikaga kooskõlalise seotuse – Levi-Civita seose. Ainult meetrilises ruumis võib kõveruse tensorit ahendada, et saada Ricci tensor ja skalaarne kõverus.
Algebraline arvukorpus

Algebraline arvukorpus ehk arvukorpus on ratsionaalarvude korpuse formula_1 lõplik laiend.
Algebralised arvukorpused on algebralise arvuteooria üks uurimisobjekte. 
Tähtis koht on algebraliste arvukorpuste täiselementide ringidel, mis on ratsionaalarvude korpuses formula_1 sisalduva täisarvude ringi analoogid.
Jüri Ratase valitsus

Jüri Ratase valitsus võib olla
Lorentzi meetrika

Lorentzi meetrika (inglise keeles "Lorentzian metrics", "Lorentz metric") on Minkowski ruumi pseudoeukleidiline meetrika, mida kasutatakse erirelatiivsusteoorias ja triviaalse erijuhuna üldrelatiivsusteoorias.
Lorentzi meetrika on nimetatud Hendrik Lorentzi järgi.
Erirelatiivsusteoorias kasutatav tasane Minkowski ruum koordinaatidega formula_1 omab meetrilist tensorit: 
 formula_2
Siin peetakse formula_3 all silmas tavalisi täisnurkseid samamastaapseid Descartesi koordinaate, formula_4 all aega, mida mõõdeti antud taustsüsteemis ja formula_5 all valguse kiirust.
Selle tensori kaudu määratletakse "intervall"
 formula_6
mis jääb Lorentzi teisenduste suhtes invariantseks.
Minkowski meetrika on pseudoeukleidiline meetrika, mis kirjeldab lamedat pseudoeukleidilist ruumi.
Fipa keel

Fipa keel on bantu keelte F-rühma kuuluv keel, mida räägivad fipad Tansaania edelaosas Rukwa piirkonnas. Kõnelejaid oli 2002. aastal umbes 195 000.
Fipa keeles on 14 vokaalfoneemi (7 lühikest ja pikka) ja 20 konsonantfoneemi.
Chris Löwe

Chris Jörg Löwe (sündinud 16. aprillil 1989 Plauenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Saksamaa klubis Dresdeni Dynamo.
Ta alustas klubikarjääri Saksamaal. 2002. aastal liitus ta Chemnitzer FC-ga ning klubi põhimeeskonnas Saksamaa neljandas liigas Regionalliga Nord debüüdi hooajal 2008–09. 2011. aastal liitus ta Saksamaa kõrgliiga klubiga Dortmundi Borussia. Kuigi ta tuli klubiga hooajal 2011–12 Saksamaa meistriks, pääses ta sel hooajal Saksamaa kõrgliigas väljakule vaid seitsmes mängus. 2013. aastal liitus ta Saksamaa esiliigaklubiga 1. FC Kaiserslautern, kus mängis kokku neli hooaega.
2016. aastal sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Huddersfield Town. Hooajal 2016–17 kindlustati tänu võitudele üleminekumängudel pääs esiliigast kõrgliigasse. Huddersfield Towniga mängis ta Inglismaa kõrgliigas kaks hooaega.
2019. aasta mais liitus ta Dresdeni Dynamoga.
Danny Graham

Daniel Anthony William Graham (sündinud 12. augustil 1985 Gatesheadis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa esiliiga klubis Blackburn Rovers.
Ta on veetnud kogu klubikarjääri Inglismaal. Ta alustas klubikarjääri Middlesbrough's, kuid tegi profidebüüdi hooajal 2003–04 Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Darlington. Järgmisel hooajal tegi ta Middlesbrough' ridades debüüdi Inglismaa kõrgliigas. Premier League'is on ta mängud veel Swansea Cityga (2011–2012), Sunderlandiga (2013 ja 2015–2016), Hull Cityga (2013–14). Inglismaa kõrgliigas on ta teinud kõige edukama hooaja 2011–12, kui ta lõi Swansea City särgis 12 väravat. Ühelgi teisel hooajal pole kõrgliigas üle kolme värava löönud.
Lisaks Premier League'ile on ta paljude klubidega mänginud Inglismaa esiliigas ja tugevuselt kolmandas liigas League One. Hooajal 2010–11 lõi ta Watfordi särgis Inglismaa esiliigas 21 väravat ning oli sel hooajal liiga suurim väravakütt. Liigas on ta löönud ühel hooajal vähemalt kümme väravat kokku kaheksal hooajal.
Hooajal 2010–11 valiti ta Inglismaa esiliiga (Watfordi meeskonnas) ja hooajal 2017–18 League One'i (Blackburn Roversi meeskonnas) sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2010–11 valiti ta lisaks Watfordi hooaja parimaks mängijaks. 2019. aastal valiti ta Blackburn Roversi aasta mängijaks.
EDA

EDA võib tähendada järgmist:
Eda võib tähendada järgmist:
Elga (eesnimi)

Elga on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Elga 932 inimesel.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 546. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi 180 naisel.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi 166 naisel. Kõige populaarsem oli eesnimi Elga üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,70. Elga oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus oli 82).
Elsa (eesnimi)

Elsa on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 298. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Elsa 519 naisel.
Fred (eesnimi)

Fred on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 271. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Fred 485 mehel.
Esta (eesnimi)

Esta on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 368. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Esta 361 naisel, 2021. aasta 1. jaanuari seisuga 348 naisel..
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Esta 2 inimesel.
Marcelo Rebelo de Sousa

Marcelo Nuno Duarte Rebelo de Sousa (sündinud 12. detsembril 1948 Lissabonis) on Portugali jurist, õigusteadlane ja poliitik, kes valiti 24. jaanuaril 2016 Portugali presidendiks, ametisse asus ta 9. märtsil 2016.
Ta on töötanud ka ajakirjanikuna, poliitilise analüütikuna ja kommentaatorina. 
Ta on lõpetanud Lissaboni Ülikooli juristina, spetsialiseerudes riigi- ja haldusõigusele. Ta on Lissaboni Ülikooli riigi- ja haldusõiguse professor. 
"Estado Novo" autoritaarse režiimi ajal alustas ta karjääri juristina, hiljem lisandus ajakirjaniku amet. 
24. jaanuaril 2021 valiti ta veel üheks viieaastaseks ametiajaks presidendiks. Põhiseadus ei luba tal kolmandat korda kandideerida, seega lõpeb tema presidendiaeg märtsis 2026. 
Side Eestiga.
2025. aasta sügisel käis ta Eestis. Sousa osales president Alar Karise kutsel 11. oktoobril Tallinnas lõppenud Arraiolose grupi kohtumisel koos kümne Euroopa Liidu liikmesriigi riigipeaga. Kahepäevase kohtumise teemade keskmes olid tehisaru kasvav roll ühiskonnas ning rahvusvaheline julgeolekuolukord. 
16. aprillil 2019 kohtus Portugalis riigivisiidil viibinud president Kersti Kaljulaid Portugali presidendi Marcelo Rebelo de Sousaga. Peamisteks teemadeks, mida riigipead arutasid, olid võimalused kahe riigi koostöö süvendamiseks digiteemade ja e-riigi vallas, julgeolekuküsimused ning Euroopa Liidu tulevikku puudutav.
Mario Vrančić

Mario Vrančić (sündinud 23. mail 1989 Slavonski Brodis) on Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Horvaatia kõrgliigaklubis Rijeka.
Ta alustas klubikarjääri Saksamaal. Profidebüüdi tegi ta 2007. aastal Mainz 05 ridades. Seejärel mängis ta hooajal 2009–10 Rot Weiss Ahleniga Saksamaa esiliigas ning kaks järgmist hooaega Dortmundi Borussia reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas Regionalliga West. 2012. aastal liitus ta SC Paderborniga, kellega mängis kaks hooaega Saksamaa esiliigas ja ühe hooaja Saksamaa kõrgliigas. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 mängis ta SV Darmstadti ridades Saksamaa kõrgliigas.
2017. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa klubiga Norwich City. Hooajal 2018–19 tõusis ta Norwich Cityga Inglismaa esiliigast kõrgliigasse. Ainsa värava lõi Vrančić Inglismaa kõrgliigas Norwich City meeskonnas 28. detsembril 2019 mängus Tottenham Hotspuri vastu.
2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Stoke City. 2022. aasta mais pikendas ta klubiga lepingut, kuid läks sama aasta juunis üheks hooajaks laenule Rijekasse.
Vrančić kuulus noorena Saksamaa noortekoondistesse. 2008. aastal tuli ta Saksamaa kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2015–2017 kuus korda.
Tema vanem vend Damir Vrančić on samuti jalgpallur ning kuulunud Bosnia ja Hertsegoviina koondisse.
Steven Fletcher

Steven Kenneth Fletcher (sündinud 26. märtsil 1987 Shrewsburys) on Inglismaal sündinud Šotimaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Wrexham.
Ta alustas klubikarjääri Šotimaa klubis Hibernian, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2000. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2003–04. Hooaegadel 2007–08 ja 2008–09 valiti ta Šotimaa liiga hooaja noormängijaks. Nii hooajal 2007–08 kui ka 2008–09 lõi ta Šotimaa kõrgliigas vähemalt 10 väravat (vastavalt 13 ja 11 väravat).
Aastatel 2009–2016 mängis ta seitse hooaega Inglismaa kõrgliiga klubides: 2009–2010 Burnleys, 2010–2012 Wolverhampton Wanderersis ja 2012–2016 Sunderlandis. Individuaalselt oli tema edukaim hooaeg 2011–12, kui ta lõi Wolverhampton Wanderersi särgis liigas 12 väravat. Üle kümne värava lõi ta veel kahel hooajal. Hooaja 2015–16 teisel poolel mängis ta laenul Prantsusmaa kõrgliigaklubis Marseille Olympique.
2016. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Sheffield Wednesday. Ta mängis Sheffield Wednesdayga Inglismaa esiliigas neli hooaega ja lõi kolmel hooajal liigas vähemalt kümme väravat. 2020. aasta augustis sõlmis ta lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Stoke City, kus mängis kaks hooaega.
Hooajal 2022/23 mängis Fletcher Šotimaa kõrgliigaklubis Dundee United. 2023. aasta septembris sõlmis ta lepingu Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubiga Wrexham. 2024. aastal tõusis ta Wrexhamiga ühe liigaastme võrra kõrgemale.
Debüüdi Šotimaa jalgpallikoondises tegi Fletcher 2008. aasta märtsis sõprusmängus Horvaatia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. aprillil 2009 MM-i valikmängus Islandi vastu. 2016. aasta EM-i valikturniiril tegi ta mõlemas kohtumises Gibraltariga kübaratriki. Fletcher oli pärast 1969. aastat üldse esimene Šotimaa koondislane, kes kübaratriki tegi.
Impedantsspekter

Impedantsspekter on elektrilise või muu impedantsi Ż sõltuvus rakendatava siinuselise mõjutuse või toime sagedusest ehk sõltuvusfunktsioon Ż("f").
Ork

Ork (inglise keeles "orc") on väljamõeldud humanoidsete olendite rassi (orkide) esindaja.
Kuigi orkide olemus on tuletatud ka mitmetest mütoloogiatest, peetakse nende olemuse üldiseks loojaks J. R. R. Tolkieni ja tema kirjutisi. Tolkieni järgi on orkid agressiivsed, metsikud, julmad ja pahatahtlikud olendid, kes teenivad kurjuse jõude. Tolkieni kujutlust orkidest on hiljem kasutanud mitmed teised kirjanikud, aga ka rolli- ja strateegiamängud nagu "Dungeons &amp; Dragons", "Warhammer", "Warcraft" jne.
Orkid sarnanevad tihti oma olemuselt mäekollidega.
Anti (kartulisort)

'Anti' on hariliku kartuli sort.
Sordi aretasid Jaan Sarv ja Mati Koppel.
Sort kanti sordilehte 1997.
Ants (kartulisort)

'Ants' on hariliku kartuli sort.
Sordi aretasid Alice Anderfeld, Aide Tsahkna, Peeter Tamm ja Jaan Sarv.
Sort kanti sordilehte 1992.
Sordi kartulid sobivad laua- ja krõpsukartuliks.
Endla (kartulisort)

'Endla' on hariliku kartuli sort (säilitussort).
Sort on rahvaaretis.
Sort kanti sordilehte 2011.
Tiina (kartulisort)

'Tiina' on hariliku kartuli sort.
Sordi aretasid Aide Tsahkna ja Terje Tähtjärv.
Sort kanti sordilehte 2017.
Väike verev

'Väike verev' on hariliku kartuli sort (säilitussort).
Sort on rahvaaretis.
Sort kanti sordilehte 2011.
Bobi Sivén

Hans Håkon Christian "Bobi" Sivén (18. aprill 1899 Helsingi – 12. jaanuar 1921 Repola, Ida-Karjala) oli Soome ja Karjala iseseisvus- ja hõimuliikumise aktivist. 
Hariduskäik.
Ta õppis Helsingi Normaallütseumis, kuid ei lõpetanud seda. Sõja tõttu said kõik abituriendid üliõpilaseks hakkamise õiguse. Ka Sivén kuulutati üliõpilaseks ning ta õppis mõnda aega Helsingi Ülikooli filosoofiateaduskonnas. 
Sõjaline ja hõimuliikumise tegevus.
Ta osales punaste valitsusajal Helsingis 1917–1918 põrandaaluses vastupanuliikumises ja Soome kodusõjas valgete poolel, kuni Helsingi vallutamiseni valgete ja Saksa vägede poolt aprillis 1918. 
Siis läks ta Ida-Karjalasse, kus osales Soome-poolsetes sõjalistes aktsioonides. Aunuse kubermangu kuulunud Repola vald otsustas augustis 1918 liituda Soome riigiga. 12. detsembril 1919 valiti Sivén Repola valla nimismeheks. Ta oli ka Soome välisministeeriumi esindaja Repolas ja samuti Soomega ühinenud Porajärve naabervallas. Ta organiseeris ka Repola valla kaitset Nõukogude Venemaalt lähtuva sõjategevuse vastu.
Soome andis 14. oktoobril 1920 sõlmitud Tartu rahu järgi 1921. aastal mõlemad vallad tagasi Nõukogude Venemaale. Sivén osales algul Nõukogude-vastase ülesõusu kavandamises, kuid pärast kavade läbikukkumist tegi enesetapu. Soome sõjavägi lahkus Repolast 15. veebruaril 1921, nii et soomlaste lahkumist Sivén enam ei näinudki.
Bobi Sivéni enesetapp tegi temast Soome ja Karjala hõimuliikumise tuntuima märtri. Sellel oli suur mõju 1922. aastal asutatud Akadeemilise Karjala Seltsile ideoloogiale ja kuvandile. Selts peitis Sivéni surmakuuli oma lipuvarre naeltesse ja iga uus seltsiga liituja vandus lipu juures, et võitleb hõimurahvaste ja soomluse eest nagu Bobi Sivén. Temast sai tolleaegsete rahvuslike noorte ideaal, kelle kuvand muutus peaaegu müütiliseks.
Muu tegevus.
Sivén oli oma poliitilistelt vaadetelt Soome Maaliidu toetaja. 
Ta oli Soome skaudiliikumise üks rajajaid.
Isiklikku.
Tema vanem vend oli Soome sõjaväelane Paavo Susitaival (sündinud Sivén), kes oli aktiivne Lapua liikumisest osavõtja.
Kõverus

Kõverus (inglise keeles "curvature") on geomeetria erinevates valdkondades mitme suuruse (skalaar, vektor, tensor) koondkuju, mis kirjeldab ühe või teise geomeetrilise "objekti" (näiteks joon, pind, Riemanni ruum jne) kõrvalekaldumist vastavatest "tasastest" objektidest (sirge, tasand, eukleidiline ruum jne).
Joone kõverus.
Tasandilise joone kõveruse all mõistetakse sihi muutust joone läbimisel. 
Sirge kõverus on kõikjal null, sest selle siht ei muutu.
Raadiusega formula_1 ringjoone (või selle kaare) kõverus on kõikjal null, sest selle siht muutub kõikjal ühepalju. Mida väiksem on ringjoone raadius, seda suurem on selle kõverus. Ringjoone kõverus on suurus formula_2, kesknurga ja kaarepikkuse suhe. Kesknurk võrdub välisnurgaga ringjoone puutujate vahel kaare otstes. 
Et defineerida suvalise tasandilise joone kõverust mingis punktis, vaadeldakse joone osa pikkusega formula_3, mis sisaldab seda punkti ja mille puutujad otspunktes lõikuvad nurga formula_4 all. Kõverus formula_5 selles punktis defineeritakse kui 
formula_6
kui see tuletis eksisteerib. Kui kõverus mingis punktis ei võrdu nulliga, siis selle pöördväärtust nimetatakse kõverusraadiuseks; see on seda punkti läbiva kõverusringjoone, joont selles punktis kõige paremini lähendava ringjoone raadius. Selle ringjoone keskpunkti nimetatakse kõveruskeskpunktiks, ja selle saab konstrueerida, joonestades risti joone puutujaga joone kõverdumise suunas kõverusraadiuse pikkuse lõigu. 
Kui joon on antud funktsiooni formula_7 graafikuna, siis formula_7formula_9, kus formula_10 joone puutuja tõusunurk. Ahelreegli järgi formula_11. Olgu kaarepikkus formula_12; siis formula_13 seega formula_14. Nüüd saame avaldada kõveruse: 
formula_15
Kõverus on siin positiivne või negatiivne olenevalt sellest, kas joone puutuja tõusunurk on abstsissi kasvades kasvav või kahanev, teiste sõnadega sellest, kas funktsioon on kumer või nõgus. 
Definitsioonid.
Olgu math&gt;\vec{r}(s)\in \R^p&lt;/math&gt; joone punkti kohavektor kaarepikkuse formula_12 funktsioonina. Joone kõverus formula_17 on siis defineeritud kui 
formula_18
Kõverus on seega antud ühikpuutujavektori formula_19 tuletise kaarepikkuse järgi pikkus (eukleidiline norm]) ning näitab, kui kiiresti puutuja siht joone läbimisel sõltuvalt kaarepikkusest muutub. Kõverus joone punktis ei sõltu valitud parametriseeringust kaarepikkuse järgi. 
Tasandiliste joonte puhul saab defineerida märgiga kõveruse joone normaalvektorkonna mingi orientatsiooni suhtes. Selline orientatsioon on antud pideva ühiknormaalvektorväljaga formula_20 piki joont. See leidub alati, sest iga tasandiline joon on orienteeritav.
Rakvere vennashaua monument

Rakvere vennashaua monument oli mälestusmärk Lääne-Viru maakonnas Rakveres Ausambamäe pargis Kastani puiestee ääres, aadressil Lai tn 34. Monument oli pühendatud II maailmasõjas hukkunud punaväelastele. 
Ajaloost.
Algul oli selles kohas punavõimu rajatud puust mälestusmärk, kuid Rakvere Gümnaasiumi õpilased lasid selle 1945. aasta sügisel õhku. Uus betoonist ja dolomiidiga kaetud monument avati 6. novembril 1951 tolleaegsel Suvorovi väljakul. See oli rajatud Alar Kotli kavandi järgi. 21. sajandil oli monumenti mitmel korral soditud, üle värvitud jms. Vene saatkonna rahaga remonditi monumenti 2019. aastal.
Monumendi eemaldamine.
Seoses 2021. aastal kõrvalkinnistul (Lai tn 36) alustatud Rakvere Riigigümnaasiumi hoone ehitamisega ning Vene-Ukraina sõja algusega 24. veebruaril 2022 muutus aktuaalseks Nõukogude okupatsiooni mälestusmärgi eemaldamine. 13. juulil 2022 lammutatigi monument Rakvere Linnavalitsuse eestvõttel, kuid mõned dolomiidist osad säilitati tervetena museaalsel eesmärgil. Monumendi lähedalt kaevati välja 28 inimese säilmed, kelle identifitseerimist ei korraldatud. Isikud olid osaliselt maetud kahekaupa kirstudesse, maetutest umbes pooled olid eraisiku tunnustega. Väljakaevatud inimsäilmed paigutati nelja kirstu ning maeti nädal aega hiljem ümber Rakvere linnakalmistule kabeli lähistele, kus oli juba varem Teises maailmasõjas langenud Nõukogude sõdurite matmispaik.
Żeby Polska była Polską

Żeby Polska była Polską (poola keeles "Et Poola oleks Poola") on poola patriootiline laul, opositsioonilise ametiühingu Solidaarsus mitteametlik hümn.
Laulu kirjutas protestilauluna Jan Pietrzak 1976. aastal, muusika autor on Włodzimierz Korcz.
Aasta tegu (Rapla maakond)

Aasta tegu (ka Raplamaa Aasta Tegu) on tunnustus, mida Raplamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus annab igal aastal välja inimesele või organisatsioonile, kelle tegevus on edendanud elu Rapla maakonnas.
Mitteeukleidiline geomeetria

Mitteeukleidiline geomeetria (inglise keeles "non-Euclidean geometry") on sõna otseses mõttes mis tahes geomeetriline süsteem, mis erineb eukleidilisest geomeetriast, kuid traditsiooniliselt kasutatakse seda terminit kitsamas tähenduses – ainult traditsiooniliste mitteeukleidiliste geomeetriliste süsteemide kohta: Lobatševski geomeetria (hüperboolne geomeetria) ja sfäärigeomeetria (või sellega sarnased Riemanni geomeetria ja elliptiline geomeetria).
Nagu ka eukleidiline geomeetria, kuuluvad mitteeukleidilised geomeetriad konstantse kõverusega ruumi meetriliste geomeetriate hulka. Nullkõverus vastab eukleidisesle geomeetriale, positiivne kõverus viitab sfäärilisele, Riemanni geomeetriale või elliptilisele geomeetriale ning negatiivne kõverus Lobatševski geomeetriale.
Eestis ilmunud matemaatikaleksikon (2003) defineerib järgmiselt: "Mitteeukleidiline geomeetria on mitteeukleidilise ruumi geomeetria, mille aksiomaatikas eitatakse paralleelide aksioomi". 
Meetrika pinna jaoks.
Meetrika väljanägemine homogeensetes planimeetriates sõltub valitud (kõverjooneliste) koordinaatide süsteemist. Allpool on esitatud poolgeodeetiliste koordinaatide juhtudeks järgmised valemid:
Valga Käval

Valga Käval on Valga maakonnas Valgas tegutsev käsipalliklubi. Klubi on mänginud Meistriliigas.
Klubi asutati 4. mail 1999.
Klubi kuulub Eesti Käsipalliliitu ja Valgamaa Spordiliitu.
Aastal 2021 eemaldati Valga Käval Eesti 2021 meeste meistrivõistluste Esiliigast ning tühistati sellel aastal peetud mängude senised tulemused.
Berit

Berit on naisenimi.
2020. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 300. naisenimi (2018–308.). 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Berit 514 naisel (2018–497).
Viljandi talvine tantsupidu

Viljandi talvine tantsupidu on Viljandi maakonnas Viljandis toimuv tantsupidu. Pidu korraldavad Eesti Tantsupedagoogide Liit, rahvatantsurühm Vabajalg ja rahvatantsuansambel Viljandi.
Peale eestlaste esineb tantsupidudel ka välismaa tantsijaid.
2010 toimus XII Viljandi talvine tantsupidu.
Kubija laululava

Kubija laululava (ka "Võru laululava, Võru-Kubija laululava") on laululava Võru maakonnas Võrust kagus Meegomäe küla territooriumil.
Esimene Kubija laululava rajati 1950. aastate lõpus. See oli ilma katuseta ja akustiliselt ebaõnnestunud ning varsti hakati mõtlema parema laululava ehitamisest.
1995. aastal projekteeris laululava Fredi-Armand Tomps. Inseneritööd tegi Tõnu Keskküla. Laululava taasavati 1999.
Peiulill

Peiulill ("Tagetes") on taimeperekond korvõieliste sugukonnas. Eesti keeles võidakse kasutada selle perekonna taimede kohta ka nimetust tageetes.
Perekonda kuulub 56 liiki. Nad kasvavad pärismaisena Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas. Mitmed liigid on naturaliseerununa levinud paljudes maailma piirkondades. Mitmeid liike kasutatakse laialdaselt dekoratiivtaimedena.
Eestis pärismaiseid peiulilleliike ei leidu.
Ralfs Nemiro

Ralfs Nemiro (sündinud 9. veebruaril 1981 Riias) on Läti jurist ja poliitik. Ta oli 23. jaanuarist 2019 kuni 16. märtsini 2020 majandusminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.
Ta on lõpetanud Riia 94. Keskkooli. Seejärel lõpetas ta Läti Ülikooli õigusteaduskonna.
2017. aasta Läti kohalikel valimistel valiti ta Jelgava piirkonna nõukogusse. 2018. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta seimi liikmeks. 23. jaanuaril 2019 sai tast majandusminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.
Archer (laev, 1849)

Archer oli Briti kuningliku laevastiku puidust aurumasinaga purjelaev, nimelaevaks projektile (Archer-class sloop), mille kohaselt ehitati ka teine laev, nimega Wasp.
Archer oli üks Briti kuningliku laevastiku alustest, mis tegutsesid Eesti rannavetes Krimmi sõja käigus 1854.-1855. aastal. 1855. aastal on Läänemerel olnud kokku 93 mitmesugust Briti kuningliku laevastiku laeva.
Laev ehitati aastatel 1847–1850.
ehitaja Deptford Dockyard
projekti autor John Edye
veeväljasurve 1337 tonni
pikkus 56,8 m (kahurtekil)
süvis 5,8 m.
meeskond 170 meest
raapurjestus
masinate projektivõimsus 202 hj, katsetusel 347 hj (259 kW)
masinal 2 horisontaalset silindrit
üks sõuvint
kiirus 7,8 sõlme
vesikasvude vältimiseks oli korpus kaetud vaskplekiga
kahurid olid eestlaetavad
2 kahurit (68-naelased kuulid)
10 kahurit 32 naela
Teenistusrajoonid
1850–1853 Aafrika, Šotimaa
1854–1855 Läänemerel Krimmi sõja käigus
Pärast Krimmi sõda oli Põhja-Ameerika ja Ida-India teenistusjaama koosseisus
1859–1866 oli tegutsev Aafrika läänerannikul orjakaubanduse tõkestamisega.
Aafrika perioodil oli palju probleeme haigustega. Sel perioodil laeva juhtinud viiest kaptenist üks suri ja kaks invaliidistusid.
Krimmi sõja käigus viibis Läänemerel kokku viis Inglise sõjalaeva. Arceri kapteniks oli siis Edmund Heathcote, kes oli asunud teenima laevastikus 1828, jõudnud kapteni auastmesse 1852, ning läks erru viitseadmiralina 1877.
Acher oli üks kolmest laevast, millest püsib mälestus rahvalaulus "Viire takka"::
"Viire takka tulevad kolm
meresõidu masinat. Neil
kõigil suitsutorud pääl, vaat
kolm suurt laeva seisvad sääl.
Rahvasprindi karikavõistlused

Rahvasprindi karikavõistlused on Eesti autospordi karikavõistlused amatööridele. Võistlusi korraldab Eesti Autospordi Liit koos spordiklubidega. Võistlused koosnevad kuni kümnest etapist.
Etapid.
2019 sõidetakse järgmised etapid:
Tähe (perekonnanimi)

Tähe on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tähe 185 inimesel (89 mehel ja 96 naisel).
Tensorväli

Tensorväli (inglise keeles "tensor field") on matemaatikas ja füüsikas kujutus (väli), mis seab vaadeldava matemaatilise ruumi (tavaliselt eukleidiline ruum või diferentseeruv muutkond) igale punktile vastavusse tensori. 
Tensorvälju kasutatakse diferentsiaalgeomeetrias, algebralises geomeetrias, üldrelatiivsusteoorias, materjaliteaduses (pingete analüüsis ja deformatsiooniarvutustes), samuti laialt rakendusfüüsikas.
Helme (eesnimi)

Helme on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 688. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helme 118 naisel.
Hiie (eesnimi)

Hiie on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 405. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hiie 295 naisel.
Inna (eesnimi)

Inna on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 80. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Inna 2107 naisel.
Imre (eesnimi)

Imre on mehenimi.
1. jaanuari 2025. aasta seisuga on eesnimi Imre 632 mehel. Imre on populaarsuselt 247. mehenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Imre vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,23. Kõige populaarsem on eesnimi Imre Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 11,25.
Lüüdimaa

Lüüdimaa on kultuuripiirkond Ida-Euroopas, mille moodustavad lüüdilaste asualad.
20. sajandi algul (1905) elas umbes 10 000 lüüdilast Aunuse kubermangu Aunuse maakonna Vaaseni vallas ning Petroskoi maakonna Pyhäjärve, Suoju, Munjärve ja Kontupohja valla 79 külas, lisaks veel lüüdilased linnades (peamiselt Petroskois).
Lüüdimaa külad tänapäeval.
Tänapäeval paikneb Lüüdimaa üldiselt Laadoga ja Äänisjärve vahel Karjala Vabariigi Aunuse, Prääsä ja Kontupohja rajoonis külades.
Ingvar (eesnimi)

Ingvar on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 500. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ingvar 150 mehel.
Jana (eesnimi)

Jana on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Jana 4401 inimesel.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 54. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jana 2690 naisel.
Jaanika (eesnimi)

Jaanika on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 129. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jaanika 1470 naisel.
Eduardas Mieželaitis

Eduardas Mieželaitis (3. oktoober 1919 Kareiviškis Pakruojise juures – 6. juuni 1997 Vilnius) oli leedu luuletaja.
Ta oli sõja eel komsomoliaktivist, hiljem Leedumaa KP ja Leedu ning nõukogude kirjanike liidu funktsionäär. Laialdase tuntuse omandas mitmesse keelde tõlgitud luulekogu "Inimene" ("Žmogus", Vilnius, 1962, Lenini preemia).
Archer

Archer (inglise keeles "vibukütt") võib viidata järgnevale:
Ruhi

Ruhe ehk ruhi on ühest puutüvest õõnestatud paat (ühepuupaat), mis meenutab küna. See on maailma vanimaid paadivorme.
Hülgenahast paadid polnud siseveekogudel liikumiseks piisavalt usaldusväärsed, mistõttu hakati otsima võimalusi ehitada veekindlamaid sõidukeid. Tekkis mõte valmistada veesõiduk jämeda puu tüvest. Selleks sai ruhe – seest tühjaks õõnestatud puutüvi, mida hakati kasutama  liikumiseks siinsetel jõgedel ja väiksematel järvedel. 
Ruhi õõnestati haava- või männipuust. Eestis kasutati selliseid veesõidukeid veel 20. sajandi alguses ning põhjaeesti murretes kasutati selle kohta ka sõna "küna".
Ruhe valmistamiseks tükeldati puutüvi paraja pikkusega osadeks, muudeti õõnsaks kivikirvega ja põletati seest tühjaks. Lihtne ruhe kujutas endast tömpide otstega õõnsat, paksude parrastega ühepuupaati, mille laius nii otstes kui ka keskel oli ligilähedaselt ühesugune. 
Robustse välimusega veesõidukit kasutasid  siseveekogude ääres elavad inimesed eelkõige kalapüügiks. Ruhet lükati edasi tõugates veekogu põhjast pika lati või mõlaga. Ruhed muutusid mitme aastatuhande keskel sedavõrd populaarseks, et need olid Eestis kasutuses veel ka 19. sajandil. Kiviaja inimesed liikusid rannalähedastes vetes nii ruhede kui ka nahkpaatidega. 
Ruhe oli raske veesõiduk, kuna selle seinad olid paksud. Niisamuti oli probleeme ruhe püstuvusega – see võis kergesti ja ootamatult ümber minna. Vees kiiremaks liikumiseks pidi veesõiduki kere olema esi- ja tagaosas kitsam ja robustsest ruhest voolujoonelisema kujuga. Tasakaalu saavutamiseks kinnitati ruhele lattidest või laudadest tiivad või ühendati ruhed paarikaupa kaksikruhedeks.
Juba varasel ajal arendati lihtsast ühepuupaadist – ruhest välja keskelt laiemaks painutatud haabjas.
Põhukorv

Põhukorv (Saaremaal ka rüpp) oli suur silindriline korv, mile küljed olid tehtud hõredatest püstvarbadest. Oli kasutusel peamiselt Põhja-Eestis ja saartel. Põhukorviga kandsid talunaised loomasöödaks põhku ja heinu.
Kesktunebo keel

Kesktunebo keel on tšibtša keelkonda kuuluv keel, mida traditsiooniliselt räägib osa tänapäeva Colombia Arauca ja Boyacá departemangus elavatest tunebodest. 
2000. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 2500.
Fonoloogia.
Kesktunebo keeles on 5 vokaalfoneemi ja 14 konsonantfoneemi.
Jonathan Castro Otto

Jonathan Castro Otto (enam tuntud kui Jonny; sündinud 3. märtsil 1994 Vigos) on Hispaania jalgpallur, kes mängib parem- või vasakkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis PAOK.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis RC Celta de Vigo. 2012. aasta septembris debüteeris ta Hispaania kõrgliigas klubi põhimeeskonnas. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 20. veebruaril 2016 mängus SD Eibari vastu.
2018. aasta juulis liitus ta Madridi Atléticoga, kuid suundus kohe laenule Wolverhampton Wanderersi. 29. septembri 2018 lõi ta mängus Southamptoni vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. 2019. aasta jaanuaris sõlmis ta klubiga püsiva, nelja ja poole aasta pikkuse lepingu. 18. märtsil 2023 lõi ta Leeds Unitedi vastu värava, mis valiti Inglismaa kõrgliiga kuu parimaks väravaks.
2024. aasta jaanuaris sõlmis Castro 1,5-aastase lepingu PAOK-ga. Kohe samal hooajal tuli ta klubiga Kreeka meistriks.
2012. aastal tuli ta Hispaania kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi Jonny 11. oktoobril 2018 sõprusmängus Walesi vastu.
Troškūnai vald

Troškūnai vald (leedu keeles "Troškūnų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Anykščiai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 292 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2745 inimest. Valla keskus on Troškūnai linn, kus aastal 2011 oli 451 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 2. Vallavanem on Antanas Jankauskas.
Vallas asuvad ka Surdegise alev, kus 2011. aastal oli 158 elanikku, ja Surdegise raudteejaam, kus aastal 2011 oli 5 elanikku.
Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid
Raguvėlė

Raguvėlė on küla Leedus Anykščiai rajoonis Troškūnai vallas. Küla asub valla keskusest Troškūnaist 18 kilomeetri kaugusel Juosta jõe kaldal. Raguvėlės on algkool (Troškūnai kooli filiaal) ja raamatukogu. Külas asub Raguvėlė mõisa hoonetekompleks, vaatamisväärsusteks on veel sealne aastal 1796 ehitatud katoliku kirik ja Komarite suguvõsa mausoleum.
XVIII sajandil rajati Raguvėlė mõis. Aastal 1784 ehitas Troškūnai klooster sinna kabeli, mille asemele püstitati aastal 1796 katoliku kirik. Küla oli nõukogude perioodil kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Aastal 1910 sündis seal Poola jooksja ja kõrgushüppaja Władysław Komar.
Jüri Ratase teine valitsus

Jüri Ratase teine valitsus oli 29. aprillil 2019 ametisse astunud 50. Eesti Vabariigi valitsus, mille moodustasid Eesti Keskerakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Isamaa. President Kersti Kaljulaid nimetas valitsuse ametisse 24. aprillil 2019 ja selle volitused jõustusid viis päeva hiljem ametivande andmisega XIV Riigikogu ees.
12. jaanuaril 2021 teatas meedia, et riigiprokuratuur esitas Keskerakonnale ja veel viiele inimesele kuriteokahtlustuse altkäemaksus. 13. jaanuaril teatas Jüri Ratas, et astub tagasi. Ratase valitsus jätkas kuni uue valitsuse ametisse nimetamiseni 26. jaanuaril 2021. Harju maakohus mõistis 18. oktoobril 2023 Keskerakonna ja teised kohtualused õigeks.
Arvamusküsitlus.
Kantar Emor viis enne valitsuse ametissekinnitamist, 10.–15. aprillil 1312 Eesti elaniku seas läbi küsitluse ministrikandidaatide sobivuse ja tuntuse teemal. Kõige sagedamini nimetati oma ametisse sobivaks Jüri Luike (60%), Tõnis Lukast (56%) ja Mailis Repsi (55%). Ministriks mittesobivateks kandidaatideks peeti kõige sagedamini Martin Helmet ja Mart Helmet – sellel seisukohal oli vastavalt 58% ja 53% vastajatest. Kõige vähem tuntud ministrikandidaadid olid Marti Kuusik (68% vastajatest ütles, et ei tea teda), Mart Järvik (66%), Rene Kokk (63%), Tanel Kiik (58%) ja Riina Solman (51%). Peaminister Jüri Ratast pidas ametikohale sobivaks 44%, mittesobivaks aga 37% vastajatest. Ühtlasi oli Ratas ministrikandidaat, kelle puhul inimesed kõige harvem ütlesid, et ei tea teda (4%).
Eestikeelne kooliharidus.
10. septembril 2019 oli Riigikogus lõpphääletusel Reformierakonna algatatud eelnõu "Ettepanek Vabariigi Valitsusele Eesti alus- ja koolihariduse ühtseks ja eestikeelseks muutmiseks" 2 OE. Keskerakonna, EKRE ja Isamaa koalitsioon lükkas eelnõu tagasi. Tallinna linnapea ja Keskerakonna aseesimehe Mihhail Kõlvarti sõnul oli Keskerakonna otsus minna koalitsiooni EKRE ja Isamaaga ainus võimalus säilitada venekeelne haridus Eestis.
Koroonapandeemia.
Jüri Ratase teisel valitsusajal puhkes koroonapandeemia. Esimene nakkusjuht Eestis registreeriti 27. veebruaril 2020. 12. märtsil kehtestas valitsus Eestis eriolukorra. Taastati piirikontroll, keelati avalikud kogunemised ja suleti suur osa asutusi. Koolid viidi kaugõppele ja soovitati kodus töötamist. Eriolukord kestis 17. mai õhtuni, aga osa piiranguid lõpetati juba varem, osa jäid edasi kehtima. Terviseamet lõpetas koroonapandeemiaga seotud hädaolukorra alles 2023. aasta mais.
Viirusepuhangu esimene laine hakkas taanduma aprilli lõpus. Augustis hakkas nakatumiste arv uuesti kasvama ning ületas esimes puhangu nakatumiste arvu novembri lõpus. Vaktsineerimist alustati detsembri viimastel päevadel ja uued vaktsiinipartiid saabusid Eestisse järgmise aasta jaanuari keskel, aga augustis alanud nakatumiste arvu kasv kestis kuni järgmise aasta märtsi keskpaigani ja Eesti tõusis siis nakatumiste arvult elanike kohta maailmas esimeseks.
Tanel Kiik

Tanel Kiik (sündinud 23. jaanuaril 1989) on Eesti poliitik, XV Riigikogu liige. 
Tanel Kiik on lõpetanud 2007. aastal Kadrioru Saksa Gümnaasiumi ja 2016. aastal Tartu Ülikooli Pärnu kolledži ettevõtluse ja projektijuhtimise erialal "cum laude". 2016. aastal alustas ta magistriõpinguid Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudis.
Tegevus poliitikas.
Aastatel 2012–2016 oli Tanel Kiik Jüri Ratase nõunik Riigikogus ja aastatel 2016–2019 peaminister Jüri Ratase büroo juht Riigikantseleis. 
Alates 29. aprillist 2019 oli Tanel Kiik Jüri Ratase teises valitsuses sotsiaalminister ja alates 26. jaanuarist 2021 kuni 3. juunini 2022 Kaja Kallase esimeses valitsuses tervise- ja tööminister.
Ta oli alates 9. septembrist 2022 kuni 9. aprillini 2023 Tallinna abilinnapea, kes vastutas Tallinna Linnavaraameti ja Tallinna Transpordiameti tegevuse eest.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 2070 häält ning osutus valituks. 11. aprillil 2023 valiti ta Keskerakonna fraktsiooni esimeheks.
Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 2083 häält ning ei osutunud valituks.
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 1739 häält ning osutus valituks.
Isiklikku.
Tanel Kiige ema on kunstiteadlane Helena Risthein, isa organist ja orelihooldaja Tiit Kiik, vanaisa on elektrotehnikateadlane Endel Risthein.
Ta on abielus Marii Kiigega, peres kasvab tütar Evita (sündinud 2018) ja poeg Lukas Tobias (sündinud 2025).
Vambo

Vambo on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1071. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi 34 mehel.
Cindy Bishop

Cindy Bishop või Cindy Burbridge (tai keeles ซินดี้ บิชอพ "Sirinya Burbridge"; sündinud 30. detsembril 1978 Bangkokis) on tai filminäitleja ja fotomodell. Ta on rahvuselt 1/8 tailane. Tema ema on 1/4 India päritolu inimene.
Aino Roht

Aino Roht (1958. aastani Aino Mardim; 28. mai 1933 Harjumaa, Jõelähtme vald – 2. november 2001) oli Eesti aerutaja ja sõudja.
Lõpetas 1968. aastal Tallinna 22. keskkooli. 
Sportima õhutas teda Voldemar Lepperk, treener oli Vassili Müüriorg.
Kuulus Kalevisse.
1956. aasta I Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil Moskvas naiste ühesüstal 6. koht 500 meetri distantsil.
1956. aasta I Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil Moskvas naiste ühesüstal 5. koht 4 × 500 m teatesõidus.
Isiklikku.
Abikaasa Valter Roht (1926–1998). Poeg Riho Roht (sündinud 1959).
Kalev Margus

Kalev Margus (9. novembril 1933 – 23. novembril 2023 Pärnus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1963 Tallinna kaugõppekooli ja 1977 metallide lõiketöötlemise erialal Võru Tööstustehnikumi.
Hakkas 1951 käima kergejõustikutreeningutel, sõudmistreeninguid alustas 1952 Erich Seileri juhendamisel.
Ille Molloka

Ille Molloka (24. august 1960 Tartu – 28. september 1994 Läänemeri) oli eesti sõudja. 
Ta lõpetas 1980. aastal Tartu 10. Keskkooli ja 1982. aastal kokana 15. Kutsekeskkooli Tallinnas. 
Töötas parvlaeval Estonia kokana. Ta hukkus 28. septembril 1994 Estonia katastroofi tagajärjel.
Sportlasena.
Koolis mängis korvpalli, sõudmist treenis aastast 1974 Inge Pindi juhendamisel.
Helmut Moppel

Helmut Moppel (sündinud 24. mail 1943 Pärnus) on eesti sõudja. 182 cm, 90 kg. 
Ta lõpetas aastal 1964 Pärnu 4. Keskkooli. 
Alustas sõudetreeninguid 1958 Mihkel Leppiku juhendamisel.
Merle Morrisson

Merle Morrisson (sündinud 22. jaanuaril 1959 Pärnus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1976 Pärnu 2. Keskkooli ja 1982 TRÜ KKT. Olnud 1982–1984 Pärnu Kalevi SK-s õppealajuhataja, 1984–1994 Pärnu Kalevi ja Pärnu Dünamo nõukogus haldustöötaja, hiljem olnud Pärnumaal talunik.
182 cm, 78 kg. 
Hakkas sõudmisega tegelema 1973 Evi Lepiku õpilasena, jätkas Mihkel Leppiku ja Eduard Ždanovitši juhendamisel. 
Isiklikku.
Ta on Rita Maieri õde, Artur Maieri tädi.
Ilvi Muiso

Ilvi Tomson (30. juuli 1939 Pärnu – 16. november 2022 Tallinn) oli eesti sõudja. 
Lõpetas 1957 Pärnu 2. Keskkooli ja 1960 kokana ETKVL-i kooperatiivkooli. Aastast 1997 OÜ Tomarlo juhatuse liige.
Sõudmist hakkas harrastama 1955 Kalevi Pärnu SK-s Jüri Kuruli juhendamisel.
Gunnar Männik

Gunnar Männik (sündinud 1. veebruaril 1959 Tartus), on eesti spordiarst. 
Lõpetas 1977 Tartu 10. Keskkooli, 1982 TRÜ KKT ja 1994 TÜ arstiteaduskonna spordimeditsiiniosakonna. 
PhD bioloogia alal (1989). 
Harrastanud 1979–1982 akadeemilist sõudmist, olnud Eesti mv-tel medalivõitjaid.
T: Jalgpallifüsioloogia (2000, 2008), Spordivigastused jalgpalli näitel (2008), Spordisalmid (2010).
Marika Tõke

Marika Tõke (aastani 1988 Marika Mölder; sündinud 17. märtsil 1965 Pärnus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1983 Pärnu 1. Keskkooli ja 1986 juuksurina Tallinna 19. Kutsekooli. Töötanud juuksurina.
Sõudma hakkas 1977 Pärnu Dünamos Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
180 cm, 78 kg.
Päevauudised (ajaleht, 1945)

Päevauudised : "DP Camp U-2 juhatus" - ["DP = Displaced Persons =" ümberpaigutatud isikud] oli Eesti 1. Tagavararügemendi ajaleht "(Augsburg-Hochfeldi laagri informatsioonileht)", mis ilmus alates 1945. aasta suvest - 1953 Saksamaal Bocholtis, Sielbecki vangilaagris. Ajalehte paljundati mimeograafpaljundusega.
Tegevtoimetajaks oli Juhan Köhler.
Seda ajalehte võiks nimetada ka esimeseks Eesti päevaleheks paguluses, kuna see ilmus seitse korda nädalas.
Marvi Kibe

Marvi Kibe (sünninimi Marvi Elend, lapsendatuna Marvi Nikolai, aastast 1976 Marvi Kibe; 10. august 1938 Pärnu – 17. detsember 2024) oli eesti sõudja. 
Ta lõpetas 1956. aastal Pärnu 1. Keskkooli, 1958. aastal kaubatundmise erialal Tallinna Kaubandustehnikumi ja 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 
Oli Pärnus kaubandustöötaja, 1989–1997 Tartu Kaubahalli juhataja, hiljem ka AS-i Rain müügijuhataja. 
2000.–2010. aastatel oli ta Tartu linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni koosseisuväline nõunik.
Sõudmine.
Alustas sõudetreeninguid Pärnu Sõudeklubis, treenis Elmar Koppeli, Jüri Kuruli ja Jevgeni Fridolini juhendamisel.