Jaan Künnap

Jaan Künnap (sündinud 9. veebruaril 1948 Kõuel) on eesti fotograaf, mägironija ja instruktor-treener.
Ta on tõusnud enam kui 150 mäe tippu. Koos Kalev Muruga on ta esimesi eestlasi, kes on tõusnud Tian Shani kõrguselt teise mäe Han-Tengri (7010 m) tippu. Künnap on pälvinud Lumeleopardi aunimetuse ning temast on tehtud portreefilm "Lumeleopard". Esimese Eesti alpinistina pälvis ta Eesti Punase Risti teenetemärgi (üldse on saanud kolm alpinisti). Ta juhib Jaan Künnapi Alpinismiklubi.
Künnapil kui fotograafil on olnud üle saja isikunäituse ja ta on jõudnud kõrgetele kohtadele kümnetel fotovõistlustel. Ta on kirjutanud mitu raamatut ja olnud mitme dokumentaalfilmi operaator. Ta on töötanud fotograafina Tallinna Linnamuuseumis.
Elulugu.
Jaan Künnap sündis 1948. aastal Kose haiglas viielapse pere esimese lapsena. Tema ema, Sinaida Künnap, oli taluteenija Kõue külas Põltsamaa nimelises talus. Tema isa (Aleksander Tiiman) tapeti 1952. aastal. Perre sündis 1950. aastal ka Jaani õde Kaie ning seejärel vennad Kalvi (1952), Mihkel (1954) ja Rein (1956).
1958. aastal koliti Kõuelt Vilama külla. Jaan asus õppima Palvere algkooli ning pärast neljanda klassi lõpetamist (mida tal tuli korrata) suundus ta edasi Kose keskkooli. Kosel asus ta tegelema ka kergejõustiku, maadluse ja jalgrattasõiduga ning spordi vallas õnnestus saavutada mõningast edu. Näiteks tuli ta Harju rajooni meistriks tänavasõidu rataste klassis ja jõudis Eesti noorte maadluse meistrivõistlustel kolmandale kohale. 400 meetri tõkkejooksus oleks ta peaaegu pääsenud Eesti noortekoondisse ning häid tulemusi tuli ka poksis.
Kuna rahaline olukord polnud kiita, siis jäi keskkool lõpetamata ning Künnap asus õppima Tallinna 6. kutsekeskoolis keevitajaks. Sellega seoses kolis ta Tallinna. Hiljem pärast armeest naasmist lõpetas ta küll õhtukeskkooli.
Sõjakomissariaati kutsuti ta 1967. aasta alguses ning seal pakuti ka teenistusele eelnevat koolitust. Künnap valis tuukrikoolituse, kuna pidas seda kõige huvitavamaks ning osales järgnevad kuus kuud vastaval väljaõppel. Sügisel võeti ta ajateenijaks ja saadeti Volžski linna.
Pärast 1969. aasta sügisel ajateenistusest naasmist jätkas Künnap tööd päästelaeva tuukrina kuni 1992. aastani. Nende 23 aasta jooksul viibis ta vee all üle 3000 tunni ja saavutas sügavusrekordina 80 meetrit. Päästepuksiirideks olid koondise Eesti Kalatööstus alused Tasuja ja Sulev.
Sõjaväes luges ta läbi hulgaliselt fotograafiaõpikuid, mida saatsid talle tema ema ja õde, ning see pani aluse hilisemale tegevusele fotograafia vallas.
1972. aastast on ta harrastusteks mägironimine. 1975. aastast on ta tegelenud ka alpinismialase koolitamisega. 1983–1988 oli ta Tallinna Alpinismiklubi president. 1999. aastast juhib ta Jaan Künnapi Alpinismiklubi.
Künnap on vallutanud Euroopa, Aafrika ja Ameerika kõrgemad mäed. Ta on tõusnud 14 korda üle 7000 meetri kõrgustele mägedele ja 8000 meetri kõrgusele Cho Oyul. Ta kordas 1985. aastal Eesti kõrgtõusude rekordit, tõustes Pamiiris Ismoili Somoni mäetippu (7495 m). Esmavallutused on Tartu Ülikooli (1982) ja Tallinna mäetipp (1984). Vallutatud tippe on kokku üle 150.
1986. aastal koos Alfred Lõhmuse ja Kalev Muruga tegid nad 3 nädalaga kolm kõrgtippu: Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m). Järgneval aastal anti Künnapile alpinistide austav Lumeleopardi nimetus, mille saamiseks oli vaja tõusta neljale seitsme tuhandesele mäele (Lenini mäetipp, Korženevskaja, Ismoili Somoni mäetipp (tol ajal tuntud Kommunismi mäetipuna) ja Han-Tengri).
Jaan Künnap on lõpetanud alpinismi instruktorite (1982) ja mägipäästjate kooli (1983) ning on mitmekordne vabariigi meister matkatehnikas. Ta on Jaan Künnapi Alpinismiklubi IV taseme treener.
1990. aastal korraldati Eesti Kalatööstus ümber riiklikuks aktsiaseltsiks Ookean ning 1992. aastal kadus vajadus tuukrite järele. Seetõttu kaotas Künnap sama aasta lõpul senise töö ning jätkas Eesti Noorte Mereklubis fotoringi juhendajana ja oli laeval vahimadruseks. 1998. aastal vahetas ta senise koha fotograafi ameti vastu Tallinna Linnamuuseumis, kus töötas kuni 2018. aastani.
Ta on Eesti Fotokunstiühingu asutajaliige (1987).
Alpinism.
Ta on alpinismiga tegelenud 1972. aastast. 1984–1989 töötas ta rahvusvahelistes alpilaagrites.
Kuuetuhandeliste esmavallutused.
1982. aastal võttis ta osa Tartu Ülikooli 350. aastapäeva tähistamiseks ekspeditsioonist Kesk-Pamiiri Tanõmasi mäeahelikule. Selle käigus esmavallutati Nõukogude Liidu tolle aja kõrgeim vallutamata mägi (sai nimeks Tartu ülikool 350 ja tipu kõrguseks arvati olevat 6350 m). Ekspeditsiooni juhtis Kalev Muru ning tippu jõudsid kuus alpinisti, kelle seas ka Jaan Künnap (tõusujuht).
1984. aastal käisid eestlased jälle Pamiiris mäetippe esmavallutamas. 6047 meetri kõrgusele nimeta tippu tõusti kolme grupiga erinevatel marsruutidel. Tõusugrupp, mida juhtis Jaan Künnap, jõudis tippu 18. augustil (päev varem jõudis tippu Ilmar Priimetsa juhitud grupp). Tipp nimetati Tallinna mäetipuks.
Neli seitsmetuhandelist kahe aastaga.
1986. aastal töötas ta rahvusvahelises alpilaagris Pamir treener-konsultandi ja mägipäästjana. Koos Alfred Lõhmuse ja Kalev Muruga tegid nad 3 nädalaga 3 kõrgtippu – Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m).
1986. aastal olid Künnap, Lõhmus ja Muru giidiks ka kahele prantslasele (Emmanuel Chombot ja Christophe Revěret), kes laskusid Lenini mäetipul 7000 meetri kõrguselt langevarjudega.
1987. aastal korraldati ametiühingute üleliiduline alpinistide ekspeditsioon Tian Shani Han-Tengrile (7010 m). Selle koosseisus tõusid tippu 8. augustil esimeste eestlastena Kalev Muru ja Jaan Künnap.
Mägigiid ja tõusude juht (1984–1997).
Aastatel 1989–1991 korraldasid Tallinna alpinistid mitu ekspeditsiooni Pamiiri ja Tian Shani seitsmetuhandeliste mäetippudele, kus Jaan Künnap tegutses kas mägigiidi või tipputõusu juhina: 1989. aastal Lenini mäele Mihhail Sobelmani juhtimisel (tippu jõudis 11 alpinisti), 1990. aastal Vladimir Vladimirov-Meema juhtimisel Leninile (tipus käis 15 inimest) ja Han-Tengrile (tippu jõudis 7 inimest), 1991. aastal Vladimir Vladimirov-Meema juhtimisel Korženevskajale (tippu jõudis 5 inimest) ning Kommunismile (tippu tõusis 7 inimest).
1993. juhtis ta Eestist lähetatud esimese alpinismigrupi (ekspeditsiooni juht Vladimir Vladimirov-Meema) tipputõusu Alpide kõrgeima mäe Mont Blanci tippu. Prantsusmaa poolelt lähtunud marsruudil jõudis tipus ära käia 11 alpinisti. 1994. aastal suundus esimene eestlaste grupp (ekspeditsiooni juht Vladimir Vladimirov-Meema) Aafrika kõrgeimale mäele. Tõusu Kilimanjaro (5895 m) tippu juhtis Jaan Künnap.
1997. aasta jaanuaris juhtis Künnap eestlaste grupi Lõuna-Ameerika kõrgeimale mäele Aconcagua (6960 m), mille käigus tõusis ta 6. veebruaril koos Enn Nõmmiku ja Üllar Põlluga tippu.
Isiklik kõrgusrekord (1998).
1998. aastal lähetati Eestist esimene ekspeditsioon Himaalajasse kaheksatuhandelist mäetippu vallutama. Selle ekspeditsiooni käigus, kus viis alpinisti Cho Oyu (8188 m) tippu jõudsid, tõusis Jaan Künnap nõlval 8000 meetri kõrgusele (Tõivo Sarmeti andmetel 7900 m), püstitades isikliku kõrgusrekordi.
Tõusud 2000. aastatel.
2002. aastal tõusis Jaan Künnap taas seitsmetuhandelise tippu. JKA järjekordse Pamiiri ekspeditsiooni käigus juhtis ta Lenini mäetippu neli kaaslast.
2004. aasta juulis–augustis juhtis ta Eesti ekspeditsiooni Han-Tengrile, kus 5. augustil 2004 toimunud maavärin põhjustas jää- ja lumelaviini. Hukkus 11 alpinisti. Laviini puhkemise ajal jäid Eesti ekspeditsiooni liikmed laviini alumisse ossa, kuid pääsesid õnnelikult ja organiseerisid laviinijäänute päästmistöid. Nad päästsid kahe alpinisti elu ning aitasid päästetööle tõhusalt kaasa. 
21. juulil 2007 tõusis Jaan Künnapi juhtimisel rekordarv eesti alpiniste, 62 alpinisti, Elbruse läänetippu (5642 m). Neist kaks vallutasid ka idatipu (5621 m).
2009. aastal osales ta mägimatkal Türgis, mille käigus tähistati 180 aasta möödumist Ararati (5165 m) mäe vallutamisest J. F. Parroti poolt tõusuga selle mäe tippu.
Looming.
Üle 11000 Jaan Künnapi foto on jõudnud Vikipeedia pildipanka Wikimedia Commonsisse.
Dokumentaalfilmide operaator.
Jaan Künnapist on tehtud portreefilm "Lumeleopard" (1999, OÜ Vesilind).
Tunnustus.
Jaan Künnap oli valitud ka Eesti kunstnike sajandi 100 suurkuju hulka.
Näitused.
Künnapil olnud üle saja isikunäituse.
Isiklikku.
Tal on tütred Helen Künnap (1980) ja Saskia Künnap (2001).
Jaan Künnap on ateist.