Oslo ooperimaja

Oslo ooperimaja (norra keeles "Operahuset") on kultuurihoone Oslos. Seal asuvad Norra Rahvusooper ja -ballett (seda nimetatakse ka Norra Rahvusooperiks). Hoone paikneb Oslo kesklinnas Sentrumis Bjørvika lahe ääres, mis on osa Oslo fjordist. 
Ooperimaja haldab Norra valitsuse nimel valitsusasutus Statsbygg. Maja üldpind on 38 500 m² ja seal asub 1100 ruumi. Teatri suures saalis on 1364 istekohta, kahes väiksemas saalis on vastavalt 200 ja 400 vaatajakohta. Pealava laius on 16 m ja lavasügavus 40 m. Omapärase kujuga hoone, mille välispind on kaetud Itaalia marmoriga ja Norra valgest graniidist plaatidega, jätab mulje otsekui veest välja kerkivast hiiglaslikust jääpangast. Oslo ooperimaja on pärast Trondheimis asuva Nidarosi toomkiriku (norra keeles "Nidarosdomen") rajamist (ehitus lõpetati 14. sajandil) üldse suurim kultuuriasutuseks ehitatud hoone Norras.
Ajalugu.
Pärast pikki arutelusid langetas Norra parlament Storting 1999. aastal otsuse ehitada Oslos uus ooperimaja. Arhitektuurikonkursile laekunud 350 võistlustöö põhjal kuulutas žürii võitjaks Norra firma Snøhetta. Hoone ehitus algas 2003. aastal ja ehitusgraafikut ennetavalt jõudsid need lõpule 2007. aastal. Ehitise maksumuseks kujunes 4,1 miljardit Norra krooni (ehk 707 miljonit USA dollarit). Ooperimaja pidulikul avamisel 12. aprillil 2008 osalesid teiste seas ka Norra kuningas Harald V, Taani kuninganna Margrethe II, Soome president Tarja Halonen ja Saksamaa liidukantsler Angela Merkel. Ooperimaja esimesel tegutsemisaastal külastas seda 1,3 miljonit inimest.
Oslo ooperimaja on võitnud arhitektuuriauhindu nii kodu- kui ka välismaal, sealjuures auhinna ülemaailmselt arhitektuurifestivalilt Barcelonas 2008. aastal ning Euroopa Liidu auhinna kaasaegse arhitektuuri eest (Mies van der Rohe award) 2009. aastal.
Hoone arhitektuur.
Ooperimaja katus on liigendatud ning ulatub mitmes kohas kaldpinnana maapinnani, moodustades laia tee, mis meelitab jalakäijaid jalutama üles katusele, et nautida seal üldvaadet linnale. Hea sileda kattega tasapinnad võimaldavad mõnel pool ka rulasõitjatel sõita. Hoone välispind on valdavalt kaetud valgete graniitplaatide ja Itaalia Carrara marmoriga, seevastu lavatorn on kaetud valge alumiiniumplekiga. Kuna plekitahvlid on toonilt ebaühtlased, siis loovad need üheskoos lavatorni seintele otsekui vana koemustri. 
Avarast klaasseintega fuajeest avaneb suurepärane vaade lahele. Ka peened, katust toetavad sambad fuajees ei sega vaatamist. 
Maja sisekujunduses on kasutatud tammepuitu, mille soojana mõjuv värvitoon on kontrastiks hoone jahedalt mõjuvatele valget värvi välispindadele. Suur saal on hobuserauakujuline ja valgustatud ovaalse laelühtriga, milles on 5800 käsitsi valmistatud kristallklaasihelmest. Norra suurima laelühtri läbimõõt on 7 m ja kaal 8,5 tonni. Istekohad on varustatud elektroonilise süsteemiga, võimaldades teatrikülastajatel jälgida ooperi libretot kas norra, inglise või ka ooperi originaalkeeles.
Ooperimaja kaunistavaid kunstiteoseid.
Ooperimaja sise- ja väliskujundusele on pühendatud mitmed kunstiprojektid. Kõige silmapaistvam neist on Monica Bonvicini roostevabast terasest ja klaaspaneelidest skulptuur "She Lies" (norra k "Hun ligger"). See seisab betoonist platvormil Bjørvika lahes ooperimaja ees. Skulptor on saanud teose loomisel inspiratsiooni saksa maalikunstniku Caspar David Friedrichi maalist “Jäämeri” (saksa keeles "Eismeer"). Skulptuuri avas Norra kuninganna Sonja 11. mail 2010.
Tuntud on ka Olafur Eliassoni installatsioon “Teine sein” fuajees: see on suur dekoratiivne, geomeetrilise mustriga ja avaustega seinapaneel, mille juures kasutatakse valgusmängu. 
Pealava eesriie on valmistatud USA kunstniku Pae White'i kavandi järgi. Villasest, puuvillasest ja polüesterlõngast kootud eesriide muster näeb välja kolmemõõtmeline ja aimab järele jääpinda. Eesriide mõõtmed on 23x11 m ja see kaalub 500 kg.
Välislingid.