tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mehaanika (tehnika)

Mehaanikaalast tehnikavaldkonda loetakse masinaehituseks, mis rakendab inseneri-, füüsika-, matemaatika- ja materjaliteaduse põhimõtteid mehaaniliste süsteemide projekteerimisel, analüüsimisel, tootmisel ja hooldamisel. See on üks vanimaid ja laiemaid inseneriteadusi.
Ajalugu.
Masinaehitus leidis rakendust juba väga ammu.
Archimedes, Vana-Kreeka matemaatik, füüsik, insener, leiutaja ja astronoom, on oma teostega oluliselt mõjutanud Läänemaailma mehaanika traditsioone, mida ta avaldas Vana-Kreekas 287–212 eKr.
Aleksandria Heron, Vana-Kreeka insener, mehaanik ja matemaatik, leiutas 1. sajandil pKr esimese aurumootori Aeolipile.
Zhang Heng, Hiina matemaatik, astronoom, seismotoloog ja hüdroloog, parandas veekella sissevoolu, lisades teise paagi ning leiutas 2. sajandil seismograafi.
Ma Jun, Hiina mehaanikainsener ja poliitik, leiutas diferentsiaalülekandega kaariku.
Su Song, Hiina insener ja diplomaat, lisas 11. sajandil astronoomilisse kellatorni kellamehhanismi, mis lõpmatu võnkumisega süsteemi käimas hoiab. Euroopas võeti selline mehhanism kasutusele kaks sajandit hiljem.
Kasutus.
Antud tehnikavaldkonnal on mitmeid kasutusalasid:
Tehnikaseadmed.
Tööseadmete näited:
Programmid.
Paljud masinaehitusettevõtted, eriti tööstusriikide ettevõtted, on hakanud oma olemasolevatesse projekteerimis- ja analüüsiprotsessidesse kaasama tarkvaralisi programme:
Rodenberg

Rodenberg on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Linn asub Deisteri loodeserval, umbes 10 km Stadthagenist idas ja 27 km Hannoverist läänes.
Linna pindala on 15,6 km².
31. detsembril 2017 elas seal 6451 inimest.
Rodenberg kuulub Rodenbergi ühisvalda ja on ühtlasi selle keskus.
Rodenberg asub Deisteri, Sünteli ja Bückebergi vahel. Läbi linna voolavad Rodenberger Aue ja Steinaue. "Vana-Rodenbergi" mägi, mille järgi on pandud linna nimi, koos oma maamärgi tuuleveskiga, kerkib linnast läänes. 1974. aastast kuulub Rodenbergi alla endine Algesdorfi vald. Naaberküla Grove, koos oma kirikuga, liideti Rodenbergiga 1834. aastal.
Ajalugu.
Rodenbergi ümbruskond oli asustatud juba eelajaloolisel ajal, "inter alia" keltide ja sakside poolt. Seda tunnistavad ka mõned läheduses asuvad kääpad. Rodenbergi nimi viitab mäele linnast läänes ja nimi ei viita raadamisele, vaid mäe punasele värvile: "roter Berg".
Vastavalt linna esimestele ürikutele püstitasid Schaumburgi krahvide eelkäijad sinna linnuse või kaitsetorni 930. aastal; rohkem üksikasju ei ole teada.
Eeldatakse, et vallikraaviga linnus rajati Schaumburgi krahvi Adolf IV poolt aastatel 1228–1240 ja et eelmine linnus 930. aastast asus niinimetatud "vanal Rodenbergil" linnast läänes.
Praegust kirjapilti "Rodenberg" on esimest korda kasutatud 1632. aastal. 1317–1586 on dokumenteeritud muidki kirjapilte.
Rodenberg tunnistati 1250. aastal seaduslikult asulaks ja 1615. aastal andis Schaumburgi krahv Ernsti asulale linnaõigused. Schaumburgi krahviliin hääbus 1640. aastal, kui suri krahv Otto V, ning 1647. aastal neelas linna Hessen-Kasseli maakrahvkond – positsiooni konsolideeris ametlikult Vestfaali rahu 1648. aastal.
Tuntud spaa rajati 1718. aastal ja oli väga populaarne 1787. aastani, kui maakrahv Wilhelm IX rajas spaa väävliallikatele Bad Nenndorfis.
1859. aastal põles suurem osa linnast maha. Järgnenud aastatel kasutati kindlustuste kive mitmetes uutes linnahoonetes ja ka Bad Nenndorfis.
Kui Preisimaa annekteeris 1866. aastal Hesseni, sai Rintelni kreis (nagu seda 1866–1904 kutsuti) Preisimaa Hessen-Nassau provintsi osaks, jäi selleks kuni Hannoveri provintsiga liidendamiseni pärast kohaliku omavalitsuse reforme 1932. aastal.
See Schaumburgi osa kuulub ka Hannoveri Evangeelsesse Luteri kiriku ringkonda.
Sachsenhagen

Sachsenhagen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Linn asub umbes 9 km Stadthagenist kirdes ja 33 km Hannoverist läänes.
Linna pindala on 15,53 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1934 inimest.
Kuulub Sachsenhageni ühisvalda.
Auhagen

Auhagen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 12,36 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1249 inimest.
Kuulub Sachsenhageni ühisvalda.
Hagenburg

Hagenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 16,23 km².
31. detsembril 2017 elas seal 4556 inimest.
Kuulub Sachsenhageni ühisvalda.
Wölpinghausen

Wölpinghausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 18,33 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1628 inimest.
Kuulub Sachsenhageni ühisvalda.
Türi lillelaat

Türi lillelaat on Järva maakonnas Türil toimuv laat, kus kaubeldakse aiatoodetega, sealhulgas lilledega, ja pakutakse mitmekesist kultuuriprogrammi. Laata korraldab Türi Aianduse ja Mesinduse Selts.
43 aasta jooksul esimest korda jäi Türi lillelaat 2020. aastal toimumata ülemaailmse koroonapandeemia ja ka Eestis kehtestatud eriolukorra tõttu.
Järgmine Türi lillelaat toimub 16.-18. mai 2025.
Balti Purjespordi Liit

Balti Purjespordi Liit oli 20. sajandi algul Baltikumis tegutsenud spordiorganisatsioon. Liit ühendas Baltikumis tegutsevaid jahtklubisid.
Liidu loomise üks eestvedajaid oli Rudolf Faehlmann.
Liit korraldas purjetamisvõistlusi.
Stade kreis

Stade on kreis ("Landkreis") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi keskus asub Stades ja see külgneb (idast ja päripäeva) Harburgi, Rotenburgi ja Cuxhaveni kreisiga, Elbe jõe ja Hamburgi liidumaaga. Kreisi pindala on 1266 km². 31. detsembril 2017 elas seal 201 887 inimest.
Ajalugu.
Stade kreis loodi 1932. aastal, kui ühendati kolm väiksemat endist kreisi.
Geograafia.
Kreis asub Elbe lõunakaldal, Hamburgi linna ja jõesuu vahel. Kreisi läänepiiriks on Oste jõgi, kitsas Elbe lisajõgi. Maad Oste ja Stade linna vahel kutsutakse traditsiooniliselt Kehdingeniks. Ala Stadest idas on tuntud kui Altes Land ("Vana maa"). Seda ilmestavad tuhanded viljapuud.
Linnad ja vallad.
Linnad:
Vabad vallad:
"Samtgemeinden:"
1"Samtgemeinde" keskus
Kinnisvaramull

Kinnisvaramull või vara mull (või eluasemeturu mull) on teatud tüüpi majandusmull, mis toimub perioodiliselt kohalikel või ülemaailmsetel kinnisvaraturgudel ja millele tavaliselt järgneb majanduse õitseng (buum).
See ajavahemik, mis kestab buumist kuni vara hindade languseni, on tuntud ka kui “mull”. Kinnisvaramullid on seotud nõudluse ja tarbijaskonnaga. Mida suurem on nõudlus turul, seda kallim on kinnisvara. Mida väiksem on nõudlus, seda odavam on kinnisvara. Kinnisvara hinnatakse teatud kinnisvara kriteeriumite alusel. 
Identifitseerimine ja ennetamine.
Nagu kõigi majanduslike mullide puhul, on ka lahkarvamusi selle üle, kas kinnisvaramulle on võimalik tuvastada või ennustada, ning kuidas neid vältida.
Briti ajakiri The Economist kinnitab, et kinnisvaramullide tuvastamiseks saab kasutada eluasemeturu näitajaid. Mõned [kes?] väidavad, et valitsus ja keskpangad saaksid võtta ja peaksid võtma kasutusele meetmeid, et vältida mullide teket. 
Eluasemelaenud.
Eluasemelaenude ja tulude suhe ehk võla-teenindussuhe on hüpoteegimaksete ja kasutatava tulu koefitsient. Kui suhe muutub liiga kõrgeks, sõltuvad kodumajapidamised oma võla teenindamiseks üha enam kinnisvara väärtusest. Selle suhte määramiseks mõõdetakse kodumajapidamise kogukulusid, sealhulgas hüpoteegimakseid, kommunaalteenuseid ja kinnisvaramakseid ning tüüpilise leibkonna kuu maksueelset tulu. Vaata näidet RBC Economics (Real business-cycle theory) Kanada turgude kohta.
Eluasemelaenude ja omakapitali suhe (mida ei tohi segi ajaga ettevõtte võla ja omakapitali suhtega), mida nimetatakse ka laenu väärtuseks, on hüpoteeklaenu ja alusvara väärtuse suhe: see mõõdab finantsvõimendust. See suhe suureneb, kui majaomanik võtab teise hüpoteegi või kodumajapidamiste omakapitali laenu, kasutades kogunenud omakapitali tagatisena. Kui suhe on suurem kui üks tähendab, et kinnisvara omaniku omakapital on negatiivne.
Karulõpe

Karulõpe oli küla Virumaal Haljala vallas, kihelkondlikult Haljala kihelkonnas.
Karulõpe oli Varangu küla mõisastatud osa.
1977 liideti Karulõpe nime alla Jõeküla, Tõugu, Varangu ja Varangu-Raja küla. 1997 nimetati see Karulõpe küla ümber Varangu külaks.
Sündinud 1946

"Siin on loetletud 1946. aastal sündinud inimesi.
Surnud 1946

"Siin on loetletud 1946. aastal surnud inimesi.
Borodinskoje Polje

Borodinskoje Pole oli Promotei tüüpi supertraaler (RTMS), mis oli ehitatud Stralsundis 1982. aastal.
Laeva kodusadam oli Kaliningrad, pardatähis КВ-7581. Laev uppus 17. novembril 1993, kui töötas ujuva kalavabriku režiimis Lerwiki reidil.
Ivo Felt

Ivo Felt (sündinud 31. oktoobril 1968 Tallinnas) on eesti helirežissöör ja filmiprodutsent.
Ta on üks filmistuudio Allfilm, mis asutati 1995. aastal, asutajaliikmeid.
Isiklikku.
Tal on vähemalt kolm last.
Tal on Lääne maakonnas maakodu.
Annimatsi

Annimatsi (ka Animatsi) oli küla Valgamaal Otepää vallas.
Kohast on teateid alates 1825. aastast (Annimatz).
1977. aastal liideti Annimatsi küla Sihva külaga.
Lihatoode

Lihatoode on lihast tehtud toode.
Daniel Davis

Daniel Davis, ka Daniel M. Davis, (sündinud 2. augustil 1970) on Briti immunoloog ja teaduskirjanik, Briti Meditsiiniteaduste Akadeemia liige.
Ta lõpetas 1992. aastal kiitusega Manchesteri Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsikas ja sai 1995. aastal Glasgow's asuvast Strathclyde'i Ülikoolist doktorikraadi (PhD) füüsikas. Aastatel 1996–1999 oli ta järeldoktor Harvardi Ülikooli molekulaarbioloogia ja rakubioloogia osakonnas. 1999. aastal asus tööle Imperial College Londonisse; aastal 2005 sai seal molekulaarse immunoloogia professoriks. 2013. aastal määrati ta Manchester Collaborative Centre for Inflammation Researchi teadusdirektoriks. Imperial College Londonis jätkab loodusteaduste teaduskonna eluteaduste osakonnas külalisprofessorina.
Süvaõpe

Süvaõpe on õppe süvendamine ja laiendamine mõnes aines.
Futuna keel

Futuna keel on Austroneesia hõimkonda, Polüneesia keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldakse Prantsusmaa ülemereterritooriumi Wallise ja Futuna koosseisu kuuluval Futuna saarel ja Uus-Kaledoonias.
Fonoloogia.
Futuna keeles on 5 vokaalfoneemi (a, e, i, o, u) ja 11 konsonantfoneemi. Vokaalid võivad olla pikad või lühikesed.
Kiievi Püha Sofia peakirik

Kiievi Püha Sofia peakirik (ukraina keeles "Софіївський собор Премудрості Божої", "Софія Київська" või "Софійський собор") on Kiievis asuv 11. sajandil ehitatud sakraalhoone.
Koos Kiievi koobaskloostriga kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Ukraina kirikuvahetus

 
Ukraina kirikuvahetus (ukraina keeles "перехід церковних громад до ПЦУ") on pärast 15. detsembril 2018 toimunud Ukraina õigeusu kirikute ühendkogu alanud protsess, mille käigus alustasid Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku (MPUÕK) kogudused üleminekut vastasutatud Ukraina Õigeusu Kirikusse. 
Esimene üle läinud kogudus oli Vinnõtsja katedraali kogudus, mis teatas kirikuvahetusest 17. detsembril 2018. 
Algus.
1. jaanuari 2018. aasta seisuga oli MPUÕK-l Ukrainas 12 064 aktiivset kogudust ja 211 kloostrit. 2018. aasta suvel prognoosis religioonisotsioloog Nikolai Mitrohhin, et MPUÕK-s on ainult metropoliit Aleksander (Drabõnko) toetajaskond, viis tuntud Kiievi preestrit ning 50–60 preestrit erinevatest regioonidest valmis ühinema ühtse autokefaalse kiriku "projektiga". 17. detsembril 2018 teatas MPUÕK Vinnõtsja metropoliit Simeon enda üleminekust UÕK-sse, mida tema katedraali kogudus toetas. Metropoliit Aleksander läks 2018. aasta detsembris koos oma Kiievi (Teremki) Issanda Muutmise katedraalkiriku kogudusega üle UÕK-sse. 
2018. aasta detsembris toimusid ülejäänud Ukrainas koguduste üleminekud Vinnõtsja, Tšernivtsi, Lvivi, Volõõnia ja Hmelnõtskõi oblastis. Üks kogudus läks nimetatud perioodil üle Taga-Karpaatia, Kiievi ja Dnipropetrovski oblastis.
Üldised arengusuunad.
2019. aasta veebruari alguses teatas MPUÕK, et 12 nende Kiievi piirkonna vaimulikku on läinud üle UÕK-sse. 23. veebruari 2019. aasta seisuga oli Ukraina kultuuriministeeriumi andmetel ametlikult vormistatud 340 endise MPUÕK koguduse liitumine UÕK-ga. 23. veebruaril 2019 teatas esimene Sumõ oblasti kogudus üleminekust UÕK-sse. 1. märtsi 2019. aasta seisuga oli UÕK ametlike andmetel nendega ühinenud kogudusi 412, millest 90 asus Volõõnia oblastis. RISU andmetel oli Žitomõri oblastis asuv Nebiži küla kogudus 500-s MPUÕK kogudus, mis otsustas ühineda UÕK-ga. Kirikuvahetus aeglustus 2019. aasta aprillis seoses 2019. aasta Ukraina presidendivalimistega. Kirikuvahetus kiirenes pärast 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa sissetungi.
Poolte seisukohad.
Ukraina Õigeusu Kirik.
UÕK eestseisja metropoliit Epifanius arvas 2019. aasta märtsi alguses, et kui üks õigeusu kogudus lõheneb UÕK ja MPUÕK pooldajate vahel, siis ei välista ta ühe kirikuhoone ühiskasutust. Kui MPUÕK tegi 3. aprillil 2019. aastal ettepaneku UÕK-lt tomos ära võtta, siis vastas UÕK, et MPUÕK ettepaneku tekst sisaldab valeinformatsiooni.
Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirik.
MPUÕK Püha Sinod otsustas 3. aprillil 2019 teha pöördumise Konstantinoopoli patriarhi poole, milles väitis, et UÕK-le tomose andmine kahjustas õigeusku Ukrainas ning nõudis oma vea tunnistamist ja tomose tühistamist.
Erandid.
27. veebruaril 2019 teatas UÕK Harkivi piiskopkond, et nendega on liitunud varem Ukraina Autokefaalsest Õigeusu Kirikust lahku löönud UAÕK (uuenenud) kaks kogudust.
Mazirbe (Dundaga vald)

Mazirbe (vanasti ka "Maģiere" või "Maģirve", , "Piški Īra" või "Irai", ) on liivi küla Kuramaal Lätis. Mazirbe asub Talsi piirkonnas Dundaga vallas. Suurem osa külast asub sama piirkonna Kolka vallas, antud küla ("mazciems") moodustab faktiliselt ajaloolise Mazirbe küla Mazirbe kiriku ja Mazirbe kirikumõisa ümbruskond, kuigi ametlikult eristatakse seda teisest Mazirbe külast.
Mazirbe asub valla keskusest Dundagast 22 ja Riiast 176 kilomeetri kaugusel. Külas asub Mazirbe kalmistu.
Kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Dundaga mõisale. Külas asuvad kolm katkukivi. Neist suurimasse on raiutud tekst mälestamaks 1676 aastal katku surnuid, teisel on liivikeelne mälestustekst Karl XII juhitud Kuramaa sadamate blokeerimise ajal hukkunute mälestuseks, kolmandal on mälestustahvel Põhjasõja ajal rüüstajate ja katku läbi surnud Dundaga piirkonna asukatele. Külas asub ka Mazirbe kalmistu.
Külas kasvavad Mazirbe kalmistu mänd ja Andrejsārti kask on looduskaitse all. Looduskaitse all on ka üks nimetu mänd ümbermõõduga 2,6 meetrit, tamm ümbermõõduga 4 meetrit, kaks pärna ja Pitragsupe kaldad. Kogu küla jääb Slītere rahvusparki. Kirikumõisa õpetajamaja on kohaliku mälestisena muinsuskaitse all.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 14 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 2025.
Ekaterina Zaharieva

Ekaterina Spasova Gečeva-Zaharieva (bulgaaria keeles: Екатерина Спасова Гечева-Захариева; sündinud 8. augustil 1975 Pazardžikis) on Bulgaaria ja Euroopa Liidu poliitik. Ta on alates 1. detsembrist 2024 Euroopa Komisjoni idufirmade, teadusuuringute ja innovatsiooni volinik von der Leyeni teises komisjonis.
Haridus.
Ta on lõpetanud Plovdivi ülikooli juristina (õigusteaduse magister).
Töökäik ja poliitiline karjäär Bulgaarias.
Ta töötas kuni 2003. aastani juristina. Seejärel sai temast Bulgaaria Keskkonna- ja Veeministeeriumi õigusnõunik. 2007. aastal sai temast samas õigus-, haldus- ja regulatiivteenuste direktor.
2009. aastal poliitikasse asudes sai temast regionaalarengu aseminister Rosen Plevnelievi valitsuses. Kui Plevneljev sai 2012. aastal Bulgaaria presidendiks, määras ta Ekaterina Zaharieva 2013. aasta märtsist kuni maini Marin Rajkovi valitsuses üheks asepeaministriks. Ühtlasi oli Ekaterina Zaharieva regionaalarengu ja tööminister. 
Ajavahemikus 6. augustist kuni 7. novembrini 2014 oli Ekaterina Zaharieva Bulgaaria regionaalarengu ja tööminister ning 3. jaanuarist 2015 kuni 27. jaanuarini 2017 Bulgaaria justiitsminister. Alates 4. maist 2017 kuni 12. maini 2021 oli Ekaterina Zaharieva Bulgaaria välisminister.
Euroopa Komisjoni voliniku kandidaat.
2024. aasta augustis nimetas Bulgaaria valitsus Ekaterina Zaharieva koos Julian Popoviga von der Leyeni teise komisjoni volinikukandidaadiks. Bulgaaria oli ainus riik, kes järgis Ursula von der Leyeni palvet esitada kaks kandidaati. Ursula von der Leyen tegi Ekaterina Zaharievale ettepaneku hakata Euroopa Komisjoni idufirmade, teadusuuringute ja innovatsiooni volinikuks. Tema kuulamine Euroopa Parlamendis toimus 5. novembril 2024. Von der Leyeni teine komisjon astus ametisse 1. detsembril 2024.
Isiklikku.
Ta on 2006. aastast abielus arhitekt Angel Zaharieviga. Ta valdab vabalt inglise ja saksa keelt.
Noorsõdur

Noorsõdur ehk noor on ajateenija esimestel teenistuskuudel, enne sõdurivande andmist.
Tänapäeval Eesti sõjaväes seda nimetust enam ei kasutata. Selle asemel on nimetus reamees. Eesti sõjaväes on noorsõduri nimetust kasutatud 1990. aastatel ja Eesti esimesel iseseisvusajal.
Suurbritannia valitsus

Suurbritannia valitsus, ametlikult tuntud ka kui Tema Majesteedi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsus (lühemalt ka Ühendkuningriigi valitsus ja Briti valitsus), on Suurbritannia valitsus.
Valitsust juhib peaminister, kes valib teised ministrid. Peaminister ja 21 juhtivat ministrit kuuluvad valitsuskabinetti. Ministrid on parlamendi liikmed ja on aruandekohustuslikud parlamendi ees. 
Parlamendi alamkoja (House of Commons) valimised toimuvad reeglina iga viie aasta järel. Pärast parlamendivalimisi nimetab monarh peaministriks selle partei juhi, mis saab alamkojas kõige rohkem kohti.
Walesis, Šotimaal ja Põhja-Iirimaal on kohalikud valitsused, millest igaüks vastutab oma kohaliku parlamendi ees. Neil parlamentidel on teatud otsustusõiguse piirangud, mille on paika pannud peamine parlament Westminsteris.
Alates 5. juulist 2024 juhib valitsuskabinetti Leiboristliku partei liider Keir Starmer.
Rishi Sunaki Konservatiivse Partei juhi, valitsus oli ametis 25. oktoober 2022 – 5. juuli 2024. Liz Truss oli peaminister alates september 2022. aastast kuni ametist lahkumiseni oktoober 2022. aastal. 
Suurbritannia valitsuse peakorter asub Londonis aadressil Downing Street 10.
Tõmbekeskus

Tõmbekeskus on asula, kus mingi piirkonna inimesed käivad teenuste ja kaupade järel.
Näiteks Tartu maakonna tähtsaim tõmbekeskus on Tartu.
Kahe tõmbekeskuse vahele jäävat piirkonda nimetatakse arengukoridoriks.
Oste jõgi

Oste on jõgi Saksamaal Alam-Saksimaa põhjaosas, Elbe vasakpoolne lisajõgi. 
See voolab läbi Harburgi, Rotenburgi, Stade ja Cuxhaveni kreiside ning suubub Elbesse Otterndorfi juures. 
Jõe pikkus on 149 km. Valgla on 1715 km² ning lähte ja suudme vaheline langus on 31 m. Lisajõed on Ramme, Aue, Twiste, Bade, Bever ja Mehe.
Oste on 2004. aasta mais loodud "Deutsche Fährstraße" osa, institutsioon, mis sarnaneb Ameerika National Scenic Bywayga. See ühendab mitmeid kohti Bremervörde ja Kieli vahel seoses parvlaevade ja jõgede ületamise ajalooga, nagu ajaloolised laevasillad Rendsburgis ja Ostenis. Ka Ostel on kaks praami, Gräpelis ja Brobergenis. Gräpeli praam on tegelikult käsitsi juhitav.
Kuigi tunnistatud ametlikult veeteeks, ei ole Ostel palju laevaliiklust.
Jõe lähe on Tostedti juures Lüneburgi nõmme piiril, sealt voolab läände, läbides Sittenseni ja Zeveni, suundub põhja ja läbib Bremervörde, kus algab loodete mõju, Hemmoori ja Neuhausi.
Piltene (Dundaga vald)

Piltene (vanasti ka Piltensciems või Piltenesciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis. Piltene asub Talsi piirkonnas Dundaga vallas, valla keskusest Dundagast 9 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusel. Külla jääb Piltene bussipeatus.
Küla lähistel asuvad Dzegužkalējise muinaskalmed on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 15 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 18.
Kehdingen

Kehdingen on maastik Põhja-Saksamaal Stade kreisis Elbe alamjooksul. See ulatub Oste suudmest põhjas Stade linnani lõunas. Kehdingen on üks Elbe lodudest. 1932. aastani oli siin Preisimaa Land Kehdingeni kreis ja 1975. aastani oli siin evangeelne luterlik Kehdingeni diakonaat, mis baseerus Drochtersenis, mis liidendati 1. jaanuaril 1976 Stade diakonaati.
Jamie Maclaren

Jamie Maclaren (sündinud 29. juulil 1993 Sunburys) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliiga klubis Melbourne City.
Ta alustas profikarjääri 2013. aastal Austraalia kõrgliigas Perth Glorys. Noorena mängis ta ka Inglismaal Blackburn Roversis. 2015. aastal liitus ta Brisbane Roariga. Nii hooaegadel 2015–16 kui ka 2016–17 lõi ta Austraalia kõrgliigas 20 väravat. 2016–17 põhihooajal oli ta 19 väravaga Besart Berisha kõrval liiga suurim väravakütt. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 valiti Maclaren liiga parimaks noormängijaks ning hooajal 2015–16 liiga sümboolsesse koosseisu.
2017. aastal suundus ta Euroopasse, liitudes esmalt Saksamaa esiliiga klubiga Darmstadt 98 ja seejärel Šotimaa kõrgliiga klubiga Hibernian. 2019. aasta jaanuaris naasis Maclaren Austraaliasse, sõlmides pikaajalise lepingu Melbourne Cityga.
Debüüdi Austraalia jalgpallikoondises tegi Maclaren 2016. aasta mais sõprusmängus Inglismaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2019. aasta Aasia meistrivõistluste teises alagrupimängus Palestiina vastu. Samuti on ta kuulunud Austraalia koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Oriol Riera

Oriol Riera Magem (sündinud 3. juulil 1986 Vicis) oli Hispaania endine jalgpallur (ründaja).
Ta alustas klubikarjääri Barcelonas, kuid mängis peaaegu kogu aja Barcelona teises ja kolmandas meeskonnas. Suurema osa klubikarjäärist veetis ta Hispaanias, mängides Cultural Leonesa, Celta de Vigo, Córdoba, Alcorcóni, Osasuna ja Deportivo de La Coruña ridades. Hooajal 2013–2014 tegi ta Osasunaga väga eduka hooaja Hispaania kõrgliigas, lüües 13 väravat. Hooaja 2014–2015 esimesel poolel mängis ta Inglismaa esiliiga klubis Wigan Athletic.
Aastatel 2017–2019 mängis Riera Austraalia kõrgliiga klubis Western Sydney Wanderers. Hooajal 2017–18 lõi ta Austraalia kõrgliigas 15 väravat, millega oli liiga paremuselt teine väravakütt. Samal hooajal valiti ta Western Sydney Wanderersi hooaja parimaks mängijaks.
Riera lõpetas sportlaskarjääri 2020. aastal Hispaania esiliiga klubis CF Fuenlabrada.
Altes Land

Altes Land on parandatud paduraala Alam-Saksi ja Hamburgi piirialal. Piirkond asub Hamburgist allavoolu Elbe edelakaldal ümber Stade, Buxtehude, Jorki ja "Samtgemeinde" Lühe. Hamburgis hõlmab see Neuenfelde, Cranzi, Francopi ja Finkenwerderi kvartalit. Altes Land on üks Elbe lodudest. 
Seal asub Põhja-Euroopa suurim katkematu puuviljakasvatuspiirkond, mille pindala on üle 143 km². 76,8% kasvatatavatest puudest on õunapuud ja 12,7% kirsipuud. Elbele kõige lähemal asuvad piirkonnad on suurima elanikkonnaga piirkonnad. Nende hulka kuuluvad kõige viljakamad lodud; geesti suunas ühendub ala madalsoodega.
Viljakas maa tõi kaasa põllumajanduse domineeriva kultuuri arendamise. Külad on tuntud kui "Marschhufendörfer", eriline küla, kus talud asuvad tänava ääres ja maa otse nende taga. Tüüpiliseks tunnuseks on rikkalikult kaunistatud poolvahvärk-talumajad oma keeruliste sissepääsudega.
Etümoloogia.
Piirkonna ametlik saksakeelne nimi on Altes Land, mis tähendab vana maad. Kuid Altes Land on vigane tõlge algsest alamsaksakeelsest "Olland'ist", millel algselt ei olnud midagi pistmist "vanaga": see tuleneb sõnast "Holland", mis pärineb "Holtlandist", mis omakorda tähendab metsamaad. See viitab piirkonna algsele parandamisele ja koloniseerimisele Hollandi asunike poolt. Esimene koloniseerimiskokkulepe on teada 1113. aastast, see koostati Bremeni peapiiskopi Friedrich I ajal. Altes Landi üks omavalitsusüksusi on Hollern, nimi tuleb "Holländerist" (saksa keeles 'hollandlane'). Kuid "Ollandi" vigane tõlge "Altes Land" on nüüd täisringi teinud, kuna enamik alamsaksa keele kõnelejaid viitab täna piirkonnale kui "dat Ole Land" ("vana maa"). Seal ilmub ka eponüümne perioodiline väljaanne.
Geograafia ja ajalugu.
Altes Land on jagatud kolmeks "miiliks" (saksa "Meilen"): esimene, teine ja kolmas miil. Need miilid on Elbe alamjooksu kaldal olevad tsoonid. Esimene miil, Schwinge ja Lühe jõe vahel, oli algul tamm ja asustati 1140. aasta paiku. Teine miil on ala esimesest idas Lühe ja Este vahel, tamm ehitati sinna 12. sajandi lõpul. Kolmas miil, "Terra Nova" (uus maa), Este ja Elbe vahel, tamm ehitati sinna 15. sajandi lõpus, kui piirkonda tabasid eriti tugevalt tormivoolud.
Alates 2008. aastast on turismil kohalikus majanduses oluline roll, eriti kirsi- ja õunapuude õitsemise ajal. Aeglase, kuid märkimisväärse tendentsina on hakatud seniste viljapuuistanduste arvelt rajama uusarendusrajoone. Suur osa uutest eluruumidest on müüdud või renditud pendeldajatele, kes töötavad Hamburgis.
Eesti Koolimetsade Ühendus

Eesti Koolimetsade Ühendus on Eesti noorteorganisatsioon, mille peaeesmärk on taaselustada Nõukogude-aegset koolimetskondade liikumist.
Ühendus asutati 25. oktoobril 2003.
2006. aastal oli ühendus seotud õuesõppe idee propageerimisega ETV telesaates "Õpiõu!". Saade pälvis 2006. aastal aasta keskkonnateokese preemia.
Jason Davidson

Jason Alan Davidson (sündinud 29. juunil 1991 Melbourne'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib kesk- või vasakkaitsjana Belgia kõrgliiga klubis Eupen.
Lisaks Melbourne Victoryle on klubikarjääri jooksul mänginud Portugali klubides Paços de Ferreira ja Sporting Covilhã, Hollandi kõrgliigas Almelo Heracleses ja Groningenis, Inglismaal West Bromwich Albionis ja Huddersfield Townis, Sloveenias Ljubljana Olimpijas, Lõuna-Korea kõrgliigaklubis Ulsan Hyundai ning Austraalia kõrgliigaklubides Perth Glory ja Melbourne Victory. Ulsan Hyundais mängis ta aastatel 2019–2021 ning võitis 2020. aastal klubiga AFC Meistrite Liiga. Austraalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisus on Davidson valitud hooaegadel 2018/19 ja 2021/22.
Eupeniga liitus ta 2022. aasta juulis.
Austraalia jalgpallikoondises tegi Davidson debüüdi 15. augustil 2012 mängus Šotimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2015. aasta Aasia meistrivõistluste poolfinaalis Araabia Ühendemiraatide vastu. Samal turniiril tuli ta Austraalia koondisega Aasia meistriks. Lisaks on ta kuulunud koondisse veel 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Näo Kirik

Näo Kirik on Eesti kirjastus, mis on avaldanud eelkõige Eesti autorite luulet.
Kirjastus asutati 1994.
NHL-i drafti esimeste valikute loend

Siin loetletud Põhja-Ameerika jäähoki kõrgliiga NHL-i "draft"i esimesi valikuid.
Carlos Saucedo

Carlos Enrique Saucedo Urgel (enam tuntud kui Carlos Saucedo; sündinud 11. septembril 1979 Santa Cruz de la Sierras) on Boliivia jalgpallur. 
Ta mängib ründajana Boliivia kõrgliiga klubis San José.
Ta on klubikarjääri jooksul mänginud Ecuadori klubis Deportivo Quito, Colombias Independiente Medellínis, Costa Ricas Deportivo Saprissas ning paljudes Boliivia kõrgliiga klubides. Ta on viis korda olnud Boliivia kõrgliiga hooaja suurim väravakütt.
Saucedo kuulus Boliivia jalgpallikoondisse aastatel 2007–2014. Ta mängis koondises 12 mängu ja lõi seitse väravat, millest kolm esimest 16. oktoobril 2012 MM-i valikmängus Uruguay vastu.
KHL

KHL (Kontinental Hockey League, 'Mandriline Hokiliiga', vene keeles Континентальная хоккейная лига – КХЛ) on rahvusvaheline jäähokiliiga. Liiga loodi 2008. aastal ning algselt mängis seal 24 klubi. Praegu mängib liigas 22 klubi, millest 19 on pärit Venemaalt ning lisaks üks klubi Valgevenest, Kasahstanist ja Hiinast.
KHL-i peetakse tähtsaimaks jäähokiliigaks Euroopas ja Aasias ning taseme poolest teiseks jäähokiliigaks Põhja-Ameerika jäähokiliiga NHL-i järel. KHL on keskmise pealtvaatajate arvu poolest kolmas jäähokiliiga Euroopas ja keskmise publikuarvu poolest Euroopas esimene.
KHL-i klubid on jagatud 12 klubiga Läänekonverentsi ja 11 klubiga Idakonverents. Mõlema konverentsi klubid on jaotatud lisaks kahe divisjoni vahel. Läänekonverentsi divisjonid on saanud nime Nõukogude Liidu jalgpalluri ja jäähokimängija Vsevolod Bobrovi (1922–1979) ja Nõukogude Liidu jäähoki ühe tähtsama edendaja Anatoli Tarassovi (1918–1995) järgi. Idakonverentsi divisjonid on saanud nime üheks kõige aegade parimaks jäähokimängijaks nimetatud Valeri Harlamovi (1948–1991) ning Nõukogude Liidu jäähokimängija ja Liidu koondise peatreeneri Arkadi Tšernõšovi (1914–1992) järgi. Iga konverentsi kuus paremat meeskonda pääsevad väljalangemismängudele, kus selgitatakse välja mõlema konverentsi meistrid. Konverentside meistrid kohtuvad seejärel omavahel finaalseerias ning selle võitja pälvib Gagarini karika.
Klubid.
Hooajal 2021–2022 mängivad liigas järgmised 22 klubi:
"Tärn (*) tähistab klubi asukoha vahetumist selle tegevusaja jooksul."
Statistika.
"Hooaja 2019–2020 seisuga"
"Ainult põhihooaeg"
Enim mänge.
Paksus kirjas on tähistatud tegevmängijad KHL-is.
Gagarini karikas

Gagarini karikas (vene keeles Кубок Гагарина, Kubok Gagarina) on auhind, mille pälvib jäähokiliiga KHL-i väljalangemismängude võitja. Karikas on saanud nime Nõukogude Liidu kosmonaudi Juri Gagarini järgi. Karikas sai Gagarini järgi nime tänu sellele, et KHL-i esimese hooaja finaalseeria viimane mäng peeti 12. aprillil, mis on Gagarini kosmoselennu kuupäev. Samuti peetakse Gagarinit Venemaa sümboliks.
Pärast KHL-i tavahooaja lõppu osaleb 16 meeskonda väljalangemisturniiril. Alates hooajast 2009–2010 kohtuvad finaalseerias Idakonverentsi ja Läänekonverentsi meistrid, kes selgitavad omavahel Gagarini karika võitja.
Esimesena võitis Gagarini karika hooajal 2008–2009 Kaasani AK Bars. Kaasani AK Bars on selle karika võitnud ka enim kordi – kokku kolm korda (lisaks hooaegadel 2009–2010 ja 2017–2018). Kokku on Gagarini karika võitnud seitse klubi. Peatreeneritest on enim kordi karika võitnud Zinetula Biljaletdinov, kes on võitnud selle Kaasani AK Barsiga kolmel korral.
Hooajal 2019–2020 jäid koroonapandeemia tõttu KHL-i väljalangemismängud pooleli ja Gagarini karikas välja andmata.
Jokerit

Helsingi Jokerit ("Helsingin Jokerit") on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Helsingis. See mängib Kontinentaalse Hokiliiga (KHL) Bobrovi divisjonis. See on üks viies praegusest KHL-i klubist, mis ei asu Venemaal.
Klubi on asutatud 27. oktoobril 1967.
Alates hooajast 2014–15 on Jokerit ainsa Soome klubina mänginud KHL-is. Enne seda mängiti Soome kõrgliigas. Jokerit on kuuekordne Soome meister.
2018. aastast on klubi peatreener Lauri Marjamäki.
Klubi koduväljak asub Hartwall Arenal.
Praegune koosseis.
"Seisuga 26. august 2020"
Geoff Platt

Geoff Platt (sündinud 10. juulil 1985 Torontos) on Kanada-Valgevene jäähokimängija, kes mängib keskründajana Soome kõrgliigaklubis JYP.
Ta alustas karjääri Ontario Hockey League'i klubides. Kuigi NHL-i "draft"is teda ei valitud, on ta karjääri jooksul mänginud kahes NHL-i klubis: Columbus Blue Jacketsis (hooaegadel 2005–06 ja 2006–07) ja Anaheim Ducksis (hooajal 2007–08).
Aastatel 2008–2022 KHL-i klubides: Minski Dinamos mängis ta aastatel 2008–2013 viis hooaega, 2014–2015 Jaroslavli Lokomotivis kaks hooaega, 2015–2018 Moskva CSKA-s kolm hooaega, 2018–19 ühe hooaja Jokerites, 2019–2020 Jekaterinburgi Avtomobilistis ja 2020–2022 Ufa Salavat Julajevis. 2010. ja 2014. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule. Lisaks mängis ta vahepeal Soome kõrgliiga klubis Tampere Ilves (hooaja 2008/09 teisel pool) ja Rootsi kõrgliigas Växjö Lakersis (hooaja 2016/17 esimese pooles).
2022. aasta juulis naasis Platt Soome kõrgliigasse, sõlmides üheaastase lepingu JYP-iga.
2012. aastal sai ta Platt Valgevene kodakondsuse ning alates sellest ajast kuulunud Valgevene jäähokikoondisse.
M1895

M1895 võivad tähistada järgnevaid asju:
Abure keel

Abure keel (on kasutatud ka nimetust "akaplesi keel") on peamiselt Elevandiluurannikul kõneldav kvaa keel.
Abure keelt räägib umbes 93 000 inimest Comoé ja Lagunesi ringkonnas. Paljud neist oskavad ka lähedast anji keelt.
Programmide struktuurne süntees

Programmide struktuurne süntees on programmide automaatse koostamise meetod, mis põhineb intuitsionistlikul lausearvutusel. Selle meetodiga koostatakse uus programm varem valmistatud komponentidest, mis võivad olla kuitahes suured. See meetod sobib, näiteks, arvutikasutajatele pakutavate teenuste tarkvara koostamiseks lihtsamate teenuste tarkvarast.
Selle meetodi kasutamiseks on loodud mitmeid tööriistu. Neist kõige uuem on CoCoViLa.
Kalašnikovi automaat

Kalašnikovi automaat on mitme relva nimetus:
Anstrupe

Anstrupe on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis. Küla asub Talsi piirkonnas Dundaga vallas Pāce jõe kaldal ning jääb valla keskusest Dundagast 3 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad Anstrupe kalmistu ja vana saksa kalmistu. Külas on ka Pļaviņase bussipeatus. 
Kaņķumi muinaskalmed on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 28 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 27.
Ezermuiža

Ezermuiža on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Ezermuiža jääb valla keskusest Dundagast 21 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusele.
Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 3.54 m. 
Küla on kujunenud endise Ezermuiža karjamõisa ("Seehof") juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 18 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 12.
Ildzere

Ildzere (ka Lidzere) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla idaosas Ostupe jõe kaldal. Ildzere jääb valla keskusest Dundagast 4,8 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Dingi kalmistu. Ildzeres on Vecpūrkalti ja Kurči bussipeatused.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 28 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 31.
Jaunmuiža

Jaunmuiža on mitme koha nimi.
Plintiņi

Plintiņi (ka Bērtmejciems või Plintīņi) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla lõunaosas. Plintiņi jääb valla keskusest Dundagast 8,5 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusele.
Teise maailmasõjani asus külas Talsi ja Dundaga vahelise kitsarööpmelise raudtee Plintiņi raudteejaam. Teise maailmasõja järel asus külas mõnda aega Plintiņi külanõukogu halduskeskus.
Plintiņi ja Valpene piiril asub Valpene bussipeatus, veel on külas Plintiņi busipeatus.
Külas kasvab looduskaitsealune tamm ümbermõõduga 5,8 meetrit. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 50 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 37.
Šlītere

Šlītere on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas Zilije kalni Šlītere nõlval. Šlītere jääb valla keskusest Dundagast 14 ja Riiast 168 kilomeetri kaugusele. 
Suur osa külast jääb Slītere rahvusparki. Ka on looduskaitse all Zilije kalni Šlītere nõlv.
Šlīteres asub 1890. aastal ehitatud Šlītere majakas, mille juures tegutseb ka muuseum. Majaka torn on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Regionaalse kaitse all on küla lähistel asuv Taaveti linnuse nime kandev muinaslinnus. Külas on Slītere bussipeatus.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 15 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 11.
Valpene

Valpene on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla lõunaosas. Valpene jääb valla keskusest Dundagast 10 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusele. 
Küla on kujunenud endise Valpene karjamõisa ("Walpönen") juurde. Valpenes asub Krišjānis Baronsi mälestuseks püstitatud maakividest püramiid, sinna jääb ka Valpene kalmistu.
Plintiņi ja Valpene piiril asub Valpene bussipeatus. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 65 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 50.
Oste

Oste on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas Ostupe jõe kaldal. Oste jääb valla keskusest Dundagast 8 ja Riiast 162 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Oste kalmistu. Seal on ka Oste bussipeatus.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 11 elanikku, sama palju oli neid aastal 2025.
Aleksei

Aleksei (vene keeles Алексей, rahvusvahelises transliteratsioonis Alexey) on kreeka päritolu mehenimi, mis on populaarne Venemaal ja mõnedes teistes vene kultuuriruumiga seotud riikides.
Kuni 1918. aastal toimunud õigekirja reformini kasutati nimekuju Алексѣй. Jäti (Ѣ) olemasolu selgitab и/i tähe kasutamist alternatiivsetes vormides (nt Vene Õigeusu Kirik kasutab arhailisemat varianti Алексий, ukraina keeles on olemas väga sarnane nimi Олексiй).
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 5. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aleksei 6787 mehel.
1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Aleksei 6690 mehel.
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aleksei 6641 mehel ja variant Alexey 1327 mehel. Aleksei oli populaarsuselt 6. ja Alexey 136. mehenimi.
Jevgeni

Jevgeni (vene keeles Евгений) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 26. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jevgeni 3811 mehel.
Juri (eesnimi)

Juri (vene Юрий) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 28. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Juri 3715 mehel.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Juri 3580 mehel. Juri on populaarsuselt 29. mehenimi. Eestis esinevad 1. jaanuari 2021 seisuga ka latinisatsioonivariandid Yury (1537), Yurii (188), Iurii (130), Yuriy (63), Yuri (21) ja Jurij (17).
Valeri

Valeri (vene Валерий) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 35. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valeri 3440 mehel.
Mihhail

Mihhail (vene Михаил) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 36. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mihhail 3423 mehel.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mihhail 3248 mehel. Mihhail oli populaarsuselt 35. mehenimi. Lisaks oli variant Mikhail 1323 mehel.
Matt Simon

Matthew Blake Simon (sündinud 21. jaanuaril 1986 Sydneys) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliiga klubis Central Coast Mariners.
Central Coast Marinersiga liitus Simon esimest korda 2006. aastal. Ta mängis klubis kuus hooaega. Hooajal 2007–08 võitis ta klubiga Austraalia kõrgliiga põhihooaja. Nii hooajal 2008–09 kui ka 2010–11 lõi ta liigas 11 väravat. 2009. aastal valiti ta Central Coast Marinersi hooaja parimaks mängijaks.
2012. aastal suundus ta Lõuna-Koreasse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Jeonnam Dragons, kuid juba järgmisel aastal naasis ta Central Coast Marinersi, kus mängis kaks hooaega. 2015. aasta augustis liitus Simon teise Austraalia kõrgliiga klubiga, Sydney. Ta mängis klubis kolm hooaega, võites kaks korda A-League'i põhihooaja, 2016–17 tuldi hooaja lõplikuks meistriks ja 2017. aastal võideti lisaks Austraalia karikas.
2018. aasta mais liitus Simon taas Central Coast Marinersiga, kellega sõlmis kaheaastase lepingu.
Simon on Central Coast Marinersi läbi aegade suurim väravakütt, olles hooaja 2018–19 alguse seisuga löönud klubi meeskonnas erinevatel võistlustel kokku 45 väravat, millest 41 väravat Austraalia kõrgliigas.
Austraalia jalgpallikoondises pidas Simon 2009. aastal kaks mängu. 2008. aasta suveolümpiamängudel kuulus ta Austraalia olümpiakoondisse.
Galina

Galina (vene Галина) on venepärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 7. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Galina 8483 naisel.
Natalja

Natalja (vene Наталия, Наталья) on venepärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 10. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Natalja 7495 naisel.
Julia (eesnimi)

Julia on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 18. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Julia 4417 naisel.
Álex López

Alejandro López Sánchez (enam tuntud kui Álex López; sündinud 11. jaanuaril 1988 Ferrolis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Hispaania tugevuselt kolmanda klubis Racing de Ferrol.
Ta alustas karjääri Hispaania madalamate liigade klubides. 2009. aastal liitus ta Celta de Vigoga, kus mängis kokku kuus hooaega, millest kolm Hispaania kõrgliigas. Hooajal 2015–2016 mängis ta Inglismaa esiliigas Sheffield Wednesdays, 2016–2017 Hispaania esiliigas Valladolidi Realis ja 2017–2018 Hispaania esiliigas Sporting de Gijónis.
2018. aasta septembris liitus López Austraalia kõrgliigaklubiga Brisbane Roar, kellega sõlmis aastaselepingu.
Alexander (eesnimi)

Alexander on mehenimi, mis pärit Vana-Kreekast, Ἀλέξανδρος (ἀλέξειν + ἀνδρός) (Aléxandros – aléxein + andrós). See on ka vene nime Александр üks latinisatsioone.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 20. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alexander 4287 mehel, 1. jaanuari 2023 seisuga 4012 mehel.
Elena (eesnimi)

Elena on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 48. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Elena 2826 naisel.
CoCoViLa

CoCoViLa on programmide struktuurset sünteesi kasutav visuaalsete keelte loomise vahend. Seda on kasutatud edukalt simuleerimiskeelte loomiseks. CoCoViLa kasutusjuhend ja tarkvara on saadaval veebist.
Natalia (eesnimi)

Natalia on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 20. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Natalia 4152 naisel.
Niina

Niina on venepärane naisenimi. See on mugandus vene nimest Nina (vene Нина).
2018. aasta seisuga oli Niina Eestis populaarsuselt 23. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Niina 3890 naisel.
Tamara (eesnimi)

Tamara (vene Тамара) on slaavipärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 24. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Tamara 3809 naisel.
Ljudmila

Ljudmila (vene Людмила) on venepärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 29. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ljudmila 3443 naisel.
Viktoria (eesnimi)

Viktoria on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 32. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Viktoria 3381 naisel.
Tatiana

Tatiana on venepärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 44. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Tatiana 2965 naisel.
Ljubov

Ljubov (vene keeles Любовь) on venepärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 47. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ljubov 2846 naisel.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ljubov 2702 naisel. Ljubov oli populaarsuselt 51. naisenimi. Ljubov oli keskmiselt 62 aasta vanune (mediaanvanus oli 64).
Kalju (eesnimi)

Kalju on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 97. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kalju 1756 mehel, 1. jaanuaril 2019 aga 1656 mehel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kalju 1470 mehel. Kalju oli populaarsuselt 120. mehenimi.
Kalju oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli 71). Kõige populaarsem oli eesnimi Kalju vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 60,32.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kalju Eestis 1283 mehel. Kalju oli populaarsuselt 140. mehenimi.
Kätlin

Kätlin on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 97. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kätlin 1854 naisel.
Anastassia

Anastassia on venepärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 82. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anastassia 2078 naisel.
Kristiina (eesnimi)

Kristiina on naisenimi. 
Kristiina on eestipärane vorm paljudes keeltes levinud nimedest, nagu Kristina, Christina, Christine ja teised. Vahel on sellele kujule mugandatud ka ajalooliste isikute nimesid, kelle nimi algkeeles oli teistsugune.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 46. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kristiina 2862 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kristīna 2504 inimesel.
Karl (eesnimi)

Karl on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 62. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karl 2466 mehel.
2023. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 55. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Karl 2595 mehel.
Markus (eesnimi)

Markus on mehenimi.
2025. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 54. mehenimi. 1. jaanuari 2025 seisuga oli Eestis eesnimi Markus 2657 mehel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Markus 477 ja Markuss 4223 inimesel.
Diana (eesnimi)

Diana on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Diana 1495 ja Diāna 9100 inimesel.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 34. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Diana 3264 naisel.
Karina (eesnimi)

Karina on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Karina 2665 ja Karīna 3939 inimesel.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 116. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karina 1585 naisel.
Alina (eesnimi)

Alina on venepärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 85. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alina 2029 naisel.
Alakste

Alakste (vanasti ka Alakstciems või Dižalakste) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Alakste jääb valla ning piirkonna keskusest Dundagast 5,5 ja Riiast 163 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Alakste kalmistu. Seal asub Alakste bussipeatus.
Looduskaitse all on neli külas kasvavat tamme. 
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 11 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 10.
Āži

Āži (vanasti ka Āžmuiža) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Āži jääb valla keskusest Dundagast 5 ning Riiast 160 kilomeetri kaugusele. 
Küla on kujunenud endise Āži karjamõisa ("Asen, Ahsen") juurde. Āžis on Apsēni ja Āži bussipeatused.
Külas asub Āži kalmistu. 
Āžis kasvab kaks looduskaitse all olevat tamme ja üks pärn. 
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2021 oli külas 18 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 12.
Cirstes

Cirstes (ka Cirstsciems või Cirstesciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas Zilije kalni Šlītere nõlval. 
Cirstes jääb valla keskusest Dundagast 17 ning Riiast 170 kilomeetri kaugusele. Külas on Rīgzemese bussipeatus.
Külas kasvavad kaks Rīgzemese tamme, veel üheksa tamme ja kolm pärna on looduskaitse all. Looduskaitse all on ka Jušuleja rändrahn ja Riepaldi rändrahn. Suur osa külast jääb Slītere rahvusparki, osa ka Kaļķupe oru hoiualale.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 38 elanikku, nagu ka aastal 2025
Dūmele

Dūmele (ka Dūmelciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Dūmele jääb valla keskusest Dundagast 25 ja Riiast 178 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Dūmele kalmistu.
Looduskaitse all on kaks mändi ja pärn. Osa külast jääb Dūmele luha hoiualale. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 12 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 14.
Gavsene

Gavsene (ka Gausensciems või Gausenesciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Gavsene jääb valla keskusest Dundagast 3,5 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele.
Küla lähistel kasvab looduskaitse all olev Grīva pärn ümbermõõduga 6,9 meetrit.
Gavsenes asuvad Dundaga lennuväli ja Kluči kalmistu. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 11 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 9.
Kārļmuiža

Kārļmuiža (vanasti ka Kārļumuiža) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Kārļmuiža jääb valla keskusest Dundagast 2,5 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Kārļi karjamõisa ("Karlshof, Carlshof") juurde. Seal asub Dundaga metskond. Kārļmuižas on Pipari bussipeatus.
Külas kasvab üks looduskaitsealune põline pärn, veel on kaitse all kolm tamme. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Klārmuiža

Klārmuiža (vanasti ka Klārasmuiža) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Klārmuiža jääb valla keskusest Dundagast 6,5 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endisest Klāra karjamõisast ("Klarafeld") põhja poole.
Külas kasvab looduskaitse all olev tamme ümbermõõduga 4.03 meetrit. 
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 7 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 5.
Muņi

Muņi (ka Muņciems või Muņuciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla põhjaosas. 
Muņi jääb valla keskusest Dundagast 9,5 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusele. Külas on Vecvagari ja Zaķi bussipeatused.
Külas asuv Jauncelmi keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.