Kätlin Kaldmaa

Kätlin Kaldmaa (sündinud 30. augustil 1970) on eesti kirjanik, luuletaja, tõlkija ja kirjanduskriitik.
Ta on 2010. aastast Eesti PEN-klubi president, aastatel 2016–2022 oli ta PEN Internationali välissekretär.
Elu ja looming.
Ta on õppinud Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat ning lõpetanud Tallinna Ülikooli inglise filoloogia erialal. 
Aastatel 1999–2006 töötas Kaldmaa tegevjuhina teletõlkeettevõttes SDI Media Estonia, 2006–2010 oli ta Eesti Päevalehe kultuuritoimetuse juhataja, kirjanduslisa Arkaadia toimetaja ja kirjastaja, 2009–2011 raamatuajakirja Lugu peatoimetaja. Eesti PENi taasasutamisel 3. veebruaril 2010 valiti ta selle juhatuse liikmeks ning on sellest saadik olnud Eesti PENi president. Aastatel 2010–2016 töötas ta Eesti Lastekirjanduse Keskuse välissuhete juhina. Septembris 2016 valiti ta PEN Internationali 82. kongressil Ourenses organisatsiooni välissekretäriks.
Kaldmaa on avaldanud luulekogusid, lasteraamatuid, proosat ja muud, sealhulgas koostöös Anni Kalmuga 5. ja 6. klassi kirjanduse õpikud ja töövihikud "Ilmast ilma" (2015). Tema loomingu läbivateks tunnusteks on maagiline realism, mängud keele ja vormiga ning terav ja täpne inimeseks olemise erinevate tahkude uurimine. Mitmete teoste puhul on tajutav sotsiaalkriitiline aspekt ja feministlik mõõde. Luule ja proosa ei ole Kaldmaa teostes rangelt eristatud žanrid, vaid üksteist toetavad ja läbipõimunud kirjutamis- ja mõtteviisid.
Kirjandusmaailmas alustas Kaldmaa tegevust tõlkijana, olles võõrkeeltes valdavalt iseõppija. Praeguseks on ta eesti keelde tõlkinud üle 30 teose inglise, soome ja hispaania keelest. Ka tema enda luulet ja raamatuid on tõlgitud mitmetesse maailma keeltesse, näiteks "Lugu Keegi Eikellegitütre isast" on esimene islandi keelde tõlgitud eesti lasteraamat.
Luuledebüüdi tegi autor pseudonüümi Kätlin Kätlin all 1996. aastal kogumikus "Kassett", ka järgmine raamat "Üks pole ühtegi" kasutas sama pseudonüümi. Esimene proosateos oli 2010. aastal ilmunud lasteraamat "Neli last ja Murka", raamat põhineb osaliselt lapsepõlvemälestustel. Kolhoosis üles kasvamise lood on jõudnud ka teistesse teostesse, näiteks lasteraamatusse "Halb tüdruk on jumala hea olla" ja autobiograafilisse raamatusse "Kaks armastuslugu".
Esikromaan "Islandil ei ole liblikaid" jutustab Islandi rannaküla naiste elust läbi 20. sajandi. Romaan moodustab kontseptuaalse terviku luulekoguga "Armastuse tähestik" ja lasteraamatuga "Lugu Keegi Eikellegitütre isast". Kõik kolm on inspireeritud Islandist ja osaliselt seal ka kirjutatud.
Kaldmaa raamatutes on sisu ja välimus omavahel tihedalt seotud, moodustades tähendusliku terviku. Koostöös illustraatorite ja kujundajatega on teosed põhjalikult läbi mõeldud, sagedaseks koostööpartneriks on olnud kujundaja Angelika Schneider, kes on kujundanud näiteks raamatud "Halb tüdruk on jumala hea olla" (illustraator Jaan Rõõmus), "Väike terav nuga", "Islandil ei ole liblikaid" ja "Hundi taltsutamine". Viimased valiti aastatel 2013, 2014 ja 2021 25 kauneima Eesti raamatu sekka, Mai Greppi kujundatud ja Marge Nelgi illustreeritud "Lugu Keegi Eikellegitütre isast" pälvis sama tunnustuse 2012. aastal. 2021. aastal pääses nii 25 kauneima Eesti raamatu kui 5 kauneima Eesti lasteraamatu sekka ka Jaan Rõõmuse illustreeritud ja kujundatud lasteraamat "Lydia" ning 2024. aastal pälvis sama konkursi raames žürii eripreemia uuele tulijale Anna-Elizaveta Žurbenko, kes kujundas ja illustreeris Kätlin Kaldmaa raamatu "Jõulud Islandi moodi".
Isiklikku.
Kätlin Kaldmaa kasvas Voorel Jõgevamaal neljalapselises zootehnikute peres. 
Kätlin Kaldmaa tütar on kirjanik ja kunstnik Hanneleele Kaldmaa[1].