Silindriline projektsioon

Silindriline projektsioon on kaardiprojektsioon, mille meridiaanid on kujutatud võrdsete vahemikega vertikaaljoontena ja paralleelid on kujutatud horisontaaljoontena.
Meridiaane vertikaaljoontena on lihtsaim mõista juhul, kui kujutada ette ümber Maa asetsevat silindrit, mille telg on võrdne Maa pöörlemise teljega.
Silindrilised projektsioonid jagunevad õigepindseteks, konformseteks ja ekvidistantseteks projektsioonideks
Põhiomadused.
Silindriliste projektsioonide põhiomadused on järgnevad:
Normaalaspekti puhul:
Ekvaator kujutatakse sirgena, ülejäänud paralleelid on telgmeridiaani suhtes sümmeetrilised ja viimasest eemaldudes pooluse suunas koolduvad kõverad. Samade tunnustega on siiski ka paljud asimutaalsed ekvatoriaalsed projektsioonid, vahet aitab teha mõnikord see, et asimutaalsete projektsioonid e üldjoonis on valdavalt sõõrjas, silindrilistel riskülikuline.
Silindriliste projektsioonide kaldaspekti puhul pole selgeid tunnuseid, mis eristaksid neid teiste projektsiooniklasside kaldsetest projektsioonidest – kõikidel on meridiaanid ja paralleelid kõverad. Eristada aitab mõnikord jällegi üldjoonise kuju (ristkülik) järgi.
Näiteid silindrilistest projektsioonidest.
Prantsuse-Šveitsi päritolu Saksa matemaatiku, astronoomi, füüsiku Johann Heinrich Lamberti (1728–1777) järgi.
Nimetatakse ka lihtsalt õigepindseks silindriliseks projektsiooniks, ka isosilindriliseks projektsiooniks. Standardparalleelina
esineb 0º. On peamine, lihtsaim õigepindne silindriline projektsioon, järgnevad õigepindsed silindrilised projektsioonid
erinevad enamasti vaid standardparalleelide valiku alusel.
Walter Behrmanni järgi (Berliinis 1910. a). Kasutab φK = 30° standardparalleele moondevabade joontena.
Üldiselt sama, mis Lamberti õigepindne silindriline projektsioon (vaata eelmist), välja arvatud horisontaalne kokkusurutus
ja vertikaalne väljavenitatus, et saavutada moondevabad 30° põhja- ja lõunalaiused ekvaatori asemel. 
Mercatori universaalne põikprojektsioon (ingl The Universal Transverse Mercator, siit ka lühend UTM) on ülemaailmseks
kasutuseks mõeldud rahvusvaheline projektsioon. Põhineb täielikult Mercatori põikprojektsioonil. Tegemist on sisuliselt liitprojektsiooniga, kus iga tsooni kohta moodustatakse oma ristkoordinaatide süsteem. Kuuekraadiste tsoonide mõõtkavategur on k = 0,9996, mis tähendab, et tegemist on lõikesilindritega. UTM projektsiooniga käib kokku UTM koordinaatsüsteem ja kaardilehtede nomenklatuur, mille aluseks on 6-kraadised pikkuskraaditsoonid ja 8-kraadised laiuskraadi vööndid. Tsoone loendatakse ööpäevarajast alates ida suunas 1–60, laiusvööndeid alates 80° ll kuni 80° pl tähestikuga C-X.
Koordinaatide alguspunkt asub iga tsooni jaoks eraldi ekvaatori ja telgmeridiaani ristumisest 500 km läänes ja 10 000 km lõunas.
Peamiselt kasutusel teemakaardistuses, kuna navigatsioonis kasutamiseks on moonutused liiga suured. Projektsioon on iseenesest väga lihtne. Pikkust ja laiust väljendavad punktid on visandatud otse korrapärasele X, Y
graafikule. Pikkust tähistavad jooned on asetatud üksteisest samadele kaugustele nagu laiust tähistavad, moodustades nii
ruute. Mõnedes GIS-programmides nimetatakse seda ka geograafiliseks projektsiooniks.