tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Promenaadi tänav (Haapsalu)

Promenaadi tänav (ka Promenaad) on tänav Haapsalus Tagalahe kaldal.
Tänav sai nime 2004.
Ajalugu.
1831. aastal Tagalahe äärde rajatud paari sülla laiusest jalgrajast sai alguse rannaäärne puiestee, millest kujunes hiljem Suur Promenaad. Seda hakati rajama 1859. aastal mere täitmise ja kalda kindlustamise abil. Suur Promenaad oli 4,5 meetrit lai ja umbes kilomeeter pikk. Väikese Promenaadi nime kandis 1860. aastatel teine lahe äärde rajatud tee (praegune Pjotr Tšaikovski puiestee).
Mereäärset teed kutsuti suureks puiesteeks või suureks promenaadiks (saksa keeles "die große Promenade", vene keeles "Большой променадъ").
1914. aasta algul nimetati Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi korraldusel Suur-Promenaad ümber Romanovite Bulvariks.
Jaan Poska auks kandis Promenaadi tänav aastail 1926–1941 Jaan Poska puiestee nime.
1987. aasta 18. detsembril otsustas Haapsalu Linna Rahvasaadikute Nõukogu ennistada Haapsalu linnas teiste ajalooliste tänavanimede hulgas ka Promenaadi tänava nime (seni 21. juuni puiestee).
Promenaadi ääres olev Linda, Rüütli, Jaani tänava ning mere vaheline haljasala nimetati Jaan Poska pargiks, pargis asuvad Roman Haavamägi Rudolf Tobiase monument ja viie bareljeefiga päikesekell.
Posti tänav (Viljandi)

Posti tänav on tänav Viljandi kesklinnas. Tänav sai nime 1915.
Tänav saab alguse Tallinna tänavalt, ristub Juhan Liivi, Lossi, Koidu, Mäe, Eha ja Väike tänavaga ning lõpeb Kõrgemäe tänaval.
Tänava pikkus on 829 m.
Ehitised.
Posti tänaval asuvad Tartu Maakohtu Viljandi Kohtumaja, Viljandi Kunstikool ja Jaan Rieti ateljeemaja.
Posti tänaval asuvad järgmised riiklikud ehitismälestised:
Ajalugu.
Posti tänav (saksa keeles "Posttrasse") on tekkinud uute linnakvartalite loomise ajal pärast 1789. aastat. Enne seda asus Viljandi mõisale kuulunud piirkonnas olevas kvartalis 3 hoonet.
Pikk tänav (Tapa)

Pikk tänav on tänav Tapal.
Tänav saab alguse raudteejaama lähedalt MPÕK Tapa Ristija Johannese kiriku juurest (Pikk tänav 1), suundub esmalt edelasse ja pöörab umbes 350 meetri pärast kagusse. Tänav lõppeb linna piiril ja kokku on selle pikkus 2,2 km.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1937. aastal.
Eesti NSV ajal kandis Pikk tänav August Lillakase jargi tema tänava nime.
Tänavanimi taastati 1989. aastal.
Tänava-äärseid ehitisi.
Pikk tänav 3, 1889. aastal ehitatud kivimajas asus Villem Gabrieli ja tema isa talurahvakauplus. 1936. aastal ostis maja ära Kohtuministeerium ja hoonesse asus Viru-Järva prefektuuri Tapa politseijaoskond. 
Pikk tänav 10 hoones asus Tapa Raamatukauplus. Kauplus alustas tegevust enne teist maailmasõda Ivan Ivanovile kuulunud ärihoone Pikk tänav 18 allkorrusel. Eesti NSV ajal oli hoone aadress A. Lillaka tn. 6, alates oktoobrist 1989 oli aadressiks Pikk 10. 2011. aastal kolis raamatupood Pikk 10 ruumidest välja, asudes uuele aadressile Pikk 12 alakorrusele.
Pikk tänav 19 hoones asus Gustaw Sooneste toiduainete äri, maja hävines teises maailmasõjas.
Pikk tänav 21, praeguse Tapa Keskväljaku ääres, Tapa vallavalitsuse hoone ja Rohelise tänava vahel, asus Tapa hobupostijaam. Tapa postijaama hobusetallid, tõllakuur ja sepikoda asus Pika tänava, praeguse keskväljaku ääres. Postijaama hoone oli ühekorruseline ärklitubadega palkmaja. Kahelt poolt sissekäiguga majas elas postijaamapidaja pere ja reisijate tarvis olid puhke-ööbimisruumid. Tapale lähemad postijaamad olid Lehtse-Pruuna, Ambla-Koigi ja Koeru postijaam. Tulekahju korral oli postijaamapidajal kohustus eraldada hobused tuletõrjepritside veoks. Hobupostijaama kõrvalhooned, tallid, tõllakuur ja teised sinna juurde kuuluvad hooned hävisid Teine maailmasõjas. Postijaama hoone lammutati 1950. aastatel.
Pikk tänav (Elva)

Pikk tänav on tänav Elvas.
Tänav algab Pargi tänavalt ja suundub kirdesse. Tänav ristub Tööstuse, Tuletõrje, Allika, Kalda, Supelranna, Koidu, Eha, Nõlvaku ja Kaja tänavaga ja lõppeb Tartu maanteega ristudes. 
Tänav oli olemas hiljemalt 1937. aastal. Nõukogude ajal oli see Viktor Kingissepa tänav.
Metalli tänav (Tartu)

Metalli tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Metalli tänav algab Vasara tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Mooni tänav (Pärnu)

Mooni tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Ilvese tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Oja tänaval. Tänav on umbes 190 meetrit pikk.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1965.
Mäe tänav (Viljandi)

Mäe tänav on tänav Viljandi kesklinnas.
Tänav ühendab Posti tänavat Tartu tänavaga ning ristub Väikse tänavaga. 
Tänava pikkus on 182 m.
Tänaval asub Viljandi Ristija Johannese kirik.
Tänav on tekkinud pärast 1789. aastat seoses uute linnakvartalite rajamisega.
Tänav sai nime 1915.
Männi tänav (Tartu)

Männi tänav on tänav Tartus Annelinna linnaosas.
Männi tänav jääb Papli ja Sõpruse puiestee vahele.
Männi tänav (Pärnu)

Männi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Pärnu jõe äärest Rääma tänavalt ja suundub kirdesse. Männi tänav ristub Mäe, Oja, Tamme ja Rohu tänavaga ning lõppeb Lille tänavaga ristudes.
Tänav on umbes 800 meetrit pikk.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1936, varem oli ka "Männa tänav".
Hoonestus.
Männi tänaval asub Pärnu Metodisti Kirik.
Mõrra tänav (Pärnu)

Mõrra tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Sauga jõe äärest, kulgeb edelasse ja lõppeb Merekalda tänaval. Mõrra tänav ristub veel Haapsalu maanteega, Nooda teega ja Traali teega, Võrgu, Kesk, Kaluri, Luha, Kõrkja, Soo tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 824 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. juunil 1932.
Narva maantee (Jõhvi)

Narva maantee on tänav Jõhvis.
Tänav saab alguse Jõhvi Issanda Ristimise kiriku juurest, kust suundub algul idakirdesse, hiljem idakagusse ja uuesti idakirdesse, kuni liitub Tallinna–Narva maanteega ja lõpeb linna piiril.
Tänav sai nime 14. veebruaril 1992.
Niine tänav (Pärnu)

Niine tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav algab Lubja tänavalt ja suundub itta. Tänav ületab Vastla tänava, Tallinna maantee ja Telliskivi tänava ning lõppeb Rohelisel tänaval. 
Tänava pikkus on ligikaudu 510 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1. juunil 1932, varasem nimi oli Marja tänav (saksa keeles "Beerenstraße").
Philipp Ludwig

Philipp Ludwig on olnud mitme valitseja nimi:
Philipp Wilhelm

Philipp Wilhelm on olnud mitme valitseja nimi:
Pikknurme–Põltsamaa tee

Pikknurme–Põltsamaa tee on kõrvalmaantee Jõgeva maakonna Põltsamaa vallas.
Maantee algab Pikknurmes ristumiskohalt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteega () ja lõpeb Põltsamaal ristumisel Jõgeva–Põltsamaa maanteega (). Põltsamaal ühtib kõrvalmaantee Lossi tänavaga. Maantee läbib Kamari alevikku ning Umbusi ja Väike-Kamari küla.
Tee pikkus on 21,85 km, millest riigimaanteed on 20,04 km.
Tee registrinumber on 14175.
Anklam

Anklam on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Vorpommern-Greifswaldi kreisis Peene jõe kaldal. 
Linnas elab 12 712 elanikku (2015).
Ajalugu.
Anklamil on linnaõigused 1244. aastast. Anklam oli üks hansalinnadest.
Varem oli see Ostvorpommerni kreisi keskus, mis 2011. aastal aga kaotati.
Barth

Barth on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Vorpommern-Rügeni kreisis.
Elanike arv on 2015. aasta seisuga 8696.
Barthil on linnaõigused 1255. aastast.
Johan Ahlberg

Johan Ahlberg, varem Juhan Ahlberg, (1. august 1933 – 25. veebruar 2013 Tallinn) oli eesti alpinist.
Ta on tõusnud NSV Liidu kõrgeima mäe tippu, korrates sellega Eesti kõrgtõusude rekordit alpinismis.
Ta lõpetas 1952. aastal Tartu I Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi kiitusega laevaremonditeaduskonna laevaehituse ja -remondi erialal.
Ta tegeles keskkooli ajal mitme spordialaga: kergejõustiku, poksi ja langevarjuhüpetega. Kergejõustikutreeninguid jätkas ta Ruudi Toomsalu juhendamisel ka TPI-s õppides.
Mägironimine.
Mägedes hakkas ta käima üliõpilasena. 1960. aastal võttis ta radisti ja ronijana osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus esmavallutati 30. juulil Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Juhan Ahlberg. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrguse mäe tippu.
Ta oli 1970. aastate teisel poolel koos Ilmar Priimetsa, Enn Saare ja Jaak Sumeriga eesti esimesi treener-instruktoreid rahvusvahelises alpilaagris MAL-Pamir. 
1974. aastal võttis Ahlberg osa ekspeditsioonist Lenini mäele (7134 m) ja tõusis Ilmar Priimetsa juhtimisel tippu mäe lõunaküljelt.
1978. aastal tõusis ta koos Ilmar Priimetsa, Enn Saare ja Jaak Sumeriga Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 m). Enn Saar võttis kolm tipukaaslast pildile. 1982. aastal vallutas ta koos Aaro Aedviiriga Kommunismi mäetipu (7495 m).
Kokku on ta tõusnud kolme seitsmetuhandelise tippu: kolmel korral Korženevskaja, kahel korral Lenini tippu ja ühel korral Kommunismi mäetippu.
Tsitaat.
Johan Ahlberg Kommunismi tipus (1982): "Oleme tipus! Seisatan imestunult. On nagu kahju. Kas ongi kõik? Sel momendil vilksatab läbi pea mõte, et oleks seda redelit veel jätkunud, oleks oma jõuvarudega kasvõi 8 kilomeetrini tõusnud."
Isiklikku.
Tema pojad on Tallinna Vanalinna Seltsi juhatuse liige Indrek Ahlberg (sündinud 1963) ja uroloog Armen Ahlberg (sündinud 1965).
Eutin

Eutin on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal, Ostholsteini kreisi keskus.
Elanike arv on 2015. aasta seisuga 16 979.
Eutinil on linnaõigused 1257. aastast.
Eutinis sündis helilooja Carl Maria von Weber.
Albert Sulg

Albert Sulg (23. veebruar 1919 Tartu – 13. november 1995 Tallinn) oli eesti alpinist.
Ta on alpinistina osalenud kuuetuhandelise mäetipu esmavallutuses ja Eestist lähetatud alpinistide esmatõusus seitsmetuhandelisele tippu.
Ta oli 1985. aastal linastunud dokumentaalfilmi "Tallinna tipp" konsultant.
Haridus- ja töökäik.
Ta õppis Tartu Poeglaste Gümnaasiumis.
1940. aastal lõpetas ta Eestis sõjakooli. Pärast Eesti okupeerimist NSV Liidu poolt mobiliseeriti ta Punaarmeesse.
Pärast sõda töötas kuni pensionile jäämiseni Tallinna Raadiotranslatsioonivõrgus montöörina.
Alpinism.
1956. aastal läbisid 6 eesti matkasportlast Kaukasuses Baksani alpilaagris alpinismi õppeprogrammi ning tõusid 28. juunil Azau-Baši (3695 m) tippu.
1958. aastal vallutasid eestlased Elbruse (5642 m) mäetipu. Teiste seas käis tipus ka Albert Sulg.
1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Albert Sulg. See oli eestlaste esimene kõrgtõus.
1962. aastal tõusis ta koos Peeter Varepi ja Hillar Kaaluga Almatõ lähistel Tian Shanis Tšekisti mäetippu marsruudil, mida klassifitseeritakse Vene süsteemi järgi raskuskategooriasse 5A. See oli eesti alpinistide esimene 5A-kategooria marsruudi läbimine.
1965. aastal võttis ta osa Pamiiri ekspeditsioonist Lenini mäetipule (7134 m) ja tõusis koos kaaslastega Heino Paltseri juhtimisel selle tippu. See oli Eestist lähetatud alpinistide esimene tipputõus seitsmetuhandelisele.
Saltsjöbaden

Saltsjöbaden on kuurortlinn Rootsis Stockholmi läänis Nacka vallas Läänemere ääres. 
Elanike arv on 2010. aasta seisuga 9491.
Linnaõigused sai Saltsjöbaden 1908. aastal.
Aastatel 1931–2011 asus linnas Stockholmi observatoorium.
Feliks Jürna

Feliks Jürna (2. aprill 1930 – 19. veebruar 2017) oli eesti alpinist.
Ta on alpinistina osalenud kuuetuhandelise mäetipu esmavallutuses (1960) ja Eestist lähetatud alpinistide esmatõusus seitsmetuhandelise tippu (1965).
Ta töötas 1960. aastal trikotaaživabrikus Marat meistrina.
Alpinistlikud kõrgtõusud.
1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus esmavallutati 30. juulil Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Feliks Jürna. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrguse mäe tippu.
1965. aastal võttis ta osa Pamiiri ekspeditsioonist Lenini mäele (7134 m) ja tõusis koos kaaslastega Heino Paltseri juhtimisel tippu. See oli Eestist lähetatud alpinistide esimene tipputõus seitsmetuhandelise tippu.
Skara

Skara on linn Rootsis Västra Götalandi läänis, Skara valla keskus.
Skara asutati 988. aastal. Skara oli katoliku ja on Rootsi luterliku Skara piiskopkonna keskus.
Elanike arv on 2010. aasta seisuga 10 841.
Linnas on säilinud mitmeid keskaegseid hooneid. Linnas tegutseb Rootsi Põllumajandusülikooli (rootsi Sveriges lantbruksuniversitet) üks filiaal.
Torsby

Torsby on tiheasustusega paikkond Rootsis Värmlandi läänis, Torsby valla keskus.
Elanike arv on 2010. aasta seisuga 4049.
Torsby on tuntud suusaalade keskus. Seal treenib Rootsi laskesuusatajate koondis. 2006. aastal ehitati Torsbys Euroopa pikim (1287 m) suusatunnel.
Brodnica

Brodnica (saksa keeles "Strasburg in Westpreußen") on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Drwęca jõe ääres. See on Brodnica maakonna ja Brodnica valla keskus.
Linn asub Drwęca jõe ääres.
Brodnicat on esimest korda mainitud 1263. aastal. Linnaõigused sai Brodnica 1296. aastal.
Elanike arv on 2014. aasta seisuga 28 574.
Ants Tuulmets

Ants Tuulmets (7. veebruar 1936 – 30. mai 2025) oli eesti keemik.
Ta lõpetas 1954. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, aastatel 1959–1962 õppis samas aspirantuuris füüsikalise keemia alal. Doktorikraadi sai 1975. aastal.
Uurimusi füüsikalise orgaanilise keemia vallas; mitme keemiaõpiku autor. Üliõpilasena huvitus ka idamaade keeltest.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli kuni 1984. aastani matemaatik Leida Tuulmets.
Rudolf Saago

Rudolf Saago (30. mai 1914 Vologda, Venemaa – 6. aprill 1973 Tartu) oli eesti vabadusvõitleja ja luuraja. 
Elulugu.
Ta lõpetas 1933. aastal Tartu Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1933–1934 oli ta kohustuslikus ajateenistuses 7. Jalaväerügemendis. Pärast seda õppis allohvitseride koolis Petseris ja sai nooremallohvitseri aukraadi.
1934. aastal demobiliseerus, asus õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1940. aastal. Akadeemiliselt oli ta EÜS-i liige, sealhulgas majaisa ja viimane vanamees enne 1940. aasta riigipööret. 
Juulis 1940 osales ta Jaan Tõnissoni organiseeritud eestimeelsete ringkondade vastaskandidaatide ülesseadmisel II Riigivolikogu valimistel. Tema funktsioon oli maakondadega suhtlemine, kandidaatide leidmine, telefoniühenduse ja transpordi korraldamine.
Sügisest 1940 võttis ta osa illegaalse EÜS-i eestseisuse tööst, oli üks nn Tervishoiu Muuseumi Grupi juhtidest koos Karl Auna, Harald Tammuri, Lembit Kriisa ja teistega. Töötas alates 1941. aastast Tallinna Sanitaarhariduse Maja (Nõukogude okupatsiooni ajal reorganiseeritud Eesti Tervishoiu Muuseumi) asjaajajana. Sõja puhkedes tegeles esmaabipunktide loomise ja haldamisega, oli seetõttu armeeteenistusest vabastatud.
Sügisest 1941 kuulus ta Tervishoiu Muuseumi Grupi liikme Voldemar Randmäe organiseeritud Suur-Soome gruppi (Randmäe – üldjuht, asetäitjad Rudolf Saago ja Valter Vasila). Selle rühmituse eesmärk oli Eesti Vabariigi taastamine või (tagavaravariandina) Eesti ühinemine Soome Vabariigiga. Rudolf Saago tegeles relvade hankimise ja inimeste üleveo korraldamisega Soome ning oli seotud ka Tartu rahvusliku vastupanuliikumise info saatmisega Aleksander Warmale Soome. Septembris 1942 arreteerisid sakslased Saago, kuid vabastasid ta asitõendite puudumisel. Teist korda arreteeriti ta märtsis 1943, kuid tal õnnestus põgeneda Soome. 
Saago astus Soome sõjaväkke (auastmelt nooremseersant), sõdis Karjalas Vallila pataljonis. Veebruarist juunini 1944 õppis ta Soomes ohvitseride koolis ning värbas Eestist läinud poisse 200. jalaväerügementi. 
Septembris 1944 ei lubanud sakslased Saagot koos teiste soomepoistega Eestisse. Ta vabastati sõjaväeteenistusest 18. septembril 1944 ja läks Rootsi. 
Sügisel 1946 tuli Saago luureülesannetel illegaalselt Eestisse. Ta arreteeriti 13. detsembril 1946 Saaremaal ja talle mõisteti 20 aastat vangistust. 
Ta vabanes vangistusest Magadanis 1956. aastal. Tartus oli ta tagasi 1962. aastal. Rudolf Saago suri 6. aprillil 1973 Tartus pahaloomulisse kasvajasse.
Chełmno

Chełmno (saksa keeles "Culm" või "Kulm") on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Chełmno maakonna keskus.
Elanike arv on 2016. aasta seisuga 20 119.
Linna on esmamainitud 1065. aastal.
Chełmnol on linnaõigused alates 1233. aastast.
Człuchów

Człuchów on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Człuchówi maakonna keskus.
Elanike arv on 2016. aasta seisuga 13 936.
Człuchówil on linnaõigused 1348. aastast.
Järvisaari

Järvisaari (soome Järvisaari; vene Ярвисари) oli asula Ingerimaal Mga jõe ääres; nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Venemaal Leningradi oblastis Lezje küla alal.
Asula tekkis enne 1500. aastat.
Asulas oli muu hulgas Järvisaari Püha Nikolause kirik.
Kavgolovo

Kavgolovo (soome Kaukola; vene Кавголово) on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Ajalooliselt jäi asula Vadja viiendikku.
Asulat on esimest korda mainitud 1500. aastal.
Asulas elab 100 elanikku (2010). On olnud tuntud talispordikeskus.
Kikerino

Kikerino (vene Кикерино; soome Kikkeri) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. 2004. aastani oli Kikerino alev.
Asulas elab 2076 elanikku (2013).
Punamäe

Punamäe on mitmetähenduslik sõna.
Erik Vaher

Erik Vaher (11. aprill 1921 Veeriku, Valjala vald – 18. jaanuar 1992 Kaunispäe, Sõrve) oli eesti graafik, raamatuillustraator ja karikaturist.
Sündis Saaremaal töölisperekonnas.
Pärast Tallinna algkooli lõpetamist töötas Erik Vaher aastatel 1937–1941 graveerijana Roman Tavasti ettevõttes ja õppis töö kõrvalt Riigi Kunsttööstuskooli õhtuses osakonnas. Graveerijana jätkas aastatel 1942–1944 tööd raadiotehases Telefunken. Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis õppis ta 1944–1950 maalikunsti.
Aastatel 1950–1955 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis tarbekunsti õppejõuna.
Illustreeris Eesti Riiklikus Kirjastuses raamatuid, peamiselt noorsookirjandust. Tema illustratsioone ja karikatuure avaldati ajakirjades Noorus, Pikker jm.
Aastatel 1962–1981 töötas Eesti Telefilmi multifilmiosakonna kunstnikuna, 1965–1981 peamiselt kirjade ja tiitrite kujundajana.
1981. aastast oli vabakunstnik.
1963. aastast Kunstnike Liidu liige.
Erik Vaher on maetud Jämaja kalmistule.
Kalev Tarkpea

Kalev Tarkpea (sündinud 5. jaanuaril 1958) on eesti füüsik.
Ta lõpetas aastal 1975 Narva 2. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.
Ta töötab aastast 1993 Tartu Ülikoolis. Aastast 2013 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi Füüsikahariduse osakonna juhataja. Ta on ÜS Liivika vilistlane.
Ropkamõisa tänav

Ropkamõisa tänav on tänav Tartus Ropka tööstusrajooni linnaosas Ropka pargi alal.
Ropkamõisa tänav saab alguse Sirbi ja Tähe tänava ristmikult ja lõpeb ristudes Ropka teega.
Rääma tänav

Rääma tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maantee ja J. V. Jannseni tänava ristmikult ja suundub itta, hiljem kagusse ning lõpeb ristudes Niidu tänavaga, millest edasi läheb samas suunas Tammiste tee. Tänav ristub veel Aru (paremalt), Vana-Rääma (vasakult), Kaevu (vasakult), Raba (vasakult), Männi (vasakult), Õuna (vasakult), Lina (vasakult), Kuu (vasakult), Pirni (vasakult), Tähe (vasakult) ja Liblika (vasakult) tänavaga. 
Tänava pikkus on ligikaudu 2,3 kilomeetrit.
Nimi.
Tänava ajalooline nimi on Rawassaare tänav (saksa keeles "Rawassarstraße"/"Rawassaarsche Straße"), mis tuleneb piirkonnas 16. sajandil asunud Ravassaare mõisa nimest. 1965–1998 oli tänava nimi Tööstuse tänav. 
Alates 1. oktoober 1998 kannab tänav Rääma nime.
Ajalugu.
Rääma tänava piirkonnas asusid 16. sajandini Ravasaare mõisa maad. Kuna venelased põletasid Vene-Liivi sõjas 1560. aastal mõisa maha, siis olid Ravasaare maad edaspidi Audru mõisa koosseisus. 1876. aastal ostis Ravasaare mõisa maad Pärnu linn.
1936. aasta kogumikus "Pärnu äärlinnad" kirjeldatakse Rääma tänavat kui viletsat liivast vankriteed. Rääma tänava algus ei olnud varem selle praeguses asukohas Tallinna maantee ja J. V. Jannseni tänava ristmikul, vaid kulges sealt, kus nüüd asub Vana-Rääma tänava ots.
Rääma 38 asus 1919. aastal asutatud ja 1940. aastal riigistamise järel moodustatud linatööstusettevõte "Pärnu Linatööstus" (1944–1950), järgnevalt Linaketramis- ja Kudumisvabrik Pärnus (1950–1962), Pärnu Linakombinaat (1962–1990), Riiklik Aktsiaselts Pärnu Linakombinaat (1993–1994). Pärnu linakombinaadi hooned lammutati 2001. aastal.
Tööstuse tänava äärde oli Eesti NSV ajal koondunud suurem osa Pärnu linna tööstusest: tänava servas asusid 19. sajandi lõpul rajatud uuest tapamajas välja kasvanud Pärnu Lihakombinaat, Seileri metallitööstusest välja kasvanud Pärnu masinatehas (Rääma tn 7a … 7d), Viisnurga tootmishoone (Rääma 31) ja Pärnu linavabrik.
Rüütli tänav (Haapsalu)

Rüütli tänav on tänav Haapsalus.
Tänav saab alguse Vee tänavalt ja suundub läände. Tänav ristub Linda tänava, Väike-Mere tänava ja Rüütli põiguga ning lõppeb Suur-Mere tänavaga ristumisel, misjärel jätkab samas sihis F. J. Wiedemanni tänav. Tänav on ühesuunaline.
Hoonestus.
Rüütli tänav 2 asub vene õigeusu Haapsalu Maria-Magdaleena kirik.
Rüütli tänav 4 asub Peeter Suure maja.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1924, varem kandis tänav nimetusi Peeter Suure tn; Peetri (tn); "(Straße) Peter des Gr(oßen); Ritterstraße; ул. Петра Великаго".
Oletatavasti paiknes keskajal piki praegust Rüütli tänavat Haapsalu linnamüür. ja Linda ja Rüütli tänava ristmikul asub Haapsalu linnamüüri Saksa värav.
Sadama tänav (Haapsalu)

Sadama tänav on tänav Haapsalus. See saab alguse Väikese viigi kagukaldal Suur-Lossi tänavalt ja suundub Väikese viigi ja Tagalahe vahel loodesse.
Supeluse tänavaga ristumiskoha lähedal paikneb Laine bussipeatus (mõlemal pool tänavat). 
Tänava ääres asuvad:
Tänav sai nime 1934. Tänav kandis varem nime "Vana-Sadama tänav".
Parmu tänav (Pärnu)

Parmu tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.
Tänav algab tupikuna Ülejõe linnaosas ja suundub itta, ristub Terase tänava ja Tallinna maanteega ja lõppeb tupikuna Rääma linnaosas.
Tänav on umbes 305 meetrit pikk.
Ajalugu.
Tänava ajalooline saksakeelne nimi on "Bremsengasse".
Peetri tänav (Pärnu)

Peetri tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav algab Sauga jõe äärest ja suundub edelasse. Tänavaga ristuvad Maarja tänav, Haapsalu maantee, Kesk, Kaluri, Luha, Kõrkja, Soo ja Neeme tänav ning see lõppeb Merekalda tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on umbes 766 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1923.
Silla tänav (Rakvere)

Silla tänav on tänav Rakveres.
Tänav saab alguse Pikalt tänavalt Rakvere Vanalinnas ning suundub mäest alla ida suunas Õpetaja Heinamaa linnaosas. Tänava pikkus on 517 m. Tänav ristub Kastani puiestee ja Lydia Koidula tänavaga. 
Algul oli see tänav Heina tänav, aastatel 1931–1950 kandis aga Johann Voldemar Jannseni nime.
Soo tänav (Paide)

Soo tänav on tänav Paides.
Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub põhja. Soo tänav ei koosne ühest lõigust, vaid paikneb võrgustikuna kortermajade vahel. Tänav ristub Luige, Kure ja Tallinna tänavaga.
Tänav sai nime 1923.
Spordi tänav (täpsustus)

Spordi tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
Spordi tänav (Narva)

Spordi tänav on tänav Narvas.
Spordi tänav algab Joala tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 450 meetrit. Spordi tänavaga lõikuvad Akadeemik Maslovi tänav ja Kreenholmi tänav.
Staadioni tänav (Narva)

Staadioni tänav on tänav Narvas.
Tänav paikneb põhja-lõunasuunalisena Proletariaadi ja Kulgu tänava vahel. Tänav ristub Palli, Mängu/Kreenholmi, Savi ja Betooni tänavaga.
Tänav on umbes 350 meetrit pikk.
Tänav sai nime 17. novembril 2004.
Supeluse tänav

Supeluse tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Supeluse tänav (Pärnu)

Supeluse tänav on tänav Pärnus Eeslinna ja Rannarajooni linnaosas.
Tänav asub rannarajoonis. Supeluse algab Esplanaadi ja Pühavaimu tänava ristumiskohas ning lõpeb ringristmikul, kus saab kokku Mere puiestee ja Ranna puiesteega. Tänav ristub veel Nikolai (paremalt), Karusselli (vasakult), Auli (vasakult), Roosi, Sääse (paremalt), A. H. Tammsaare puiestee ja Suvituse tänavaga. 
Tänapäeval on Supeluse endiselt peamine kesklinna ja supelranda ühendav tänav, kus suvehooajal liigub palju rahvast. Samuti asuvad tänaval mitmed söögikohad ja majutusasutused. Seetõttu on Supeluse tänavat nimetatud ka Pärnu suviseks peatänavaks.
Supeluse on ligikaudu 660 m pikkune. Tänaval tegutseb mitu hotelli, sh Villa Wesset. Läheduses asuvad Pärnu mudaravila ja Pärnu kuursaal. Tänava ääres asub ka Pärnu rannapark.
Nimi.
Supeluse (saksa keeles "Badestraße)" sai nime tänava lõpus asunud supelhoone järgi. Aastatel 1950–1989 kandis nime "Nõukogude tänav".
Ajalugu.
Pikk sirge Supeluse tänav rajati algselt militaarvajadusi silmas pidades, kuna see viis linnast mereääse rannakaitsepatareini. Tänava militaarne tähtsus vähenes 1830. aastatel, kui tänava lõppu rannakaitsepatarei endisse hoonesse rajati kõrts, mis ehitati 1838. aastal ümber supelasutuseks.
1857. aastal rajati tänava piirkonda suvemõis, mille 1867. aastal omandas von Bööckede perekond. Seetõttu tuntakse hoonekompleksi Bööckenhofi suvemõisana.
Esialgu asusid tänava ääres heina- ja karjamaad, kuid 19. sajandi lõpus hakkas linn rannaäärseid heinamaatükke vahetama mujal asuvate maatükkide vastu, et rajada tänava piirkonda parke ja suvilarajoone. Rannapargi rajamist alustati 1889. aastal. Kuna tänava äärsetes hoonetes majutati suvitajaid, siis nõudis linnavalitsus uutelt majadelt arhitektuurilist ilu ja küllaldast mahukust. 1890. aastal ehitati tänava lõpus asunud supelhoone asemele kaasaegne vesi-mudaravila.
Esimene mudaravila hävines 1915. aastal, kui Saksa sõjalaevastik tulistas linna paarkümmend mürsku. Mudaravila hoone sai tõenäoliselt tabamuse ja süttis põlema. Ülejäänud Supeluse tänava hooned õnneks eriti kannatada ei saanud.
Aastatel 1926–1927 valmis hävinud mudaravila asemele praegune Pärnu mudaravila hoone.
Selleks, et jalakäijatel ja ratturitel oleks rohkem ruumi, suleti 2020. aasta suveks tänav autoliiklusele. Suvisel ajal plaanis linnavalitsus autoliiklust tänaval ka tulevikus piirata ning võeti kavva ehitada Supeluse tänava Esplanaadi ja Tammsaare puiestee vahele jääval lõigul üks autosõiduradu jalgrattateeks. Pärast seda muutuks tänavalõik ühesuunaliseks ja autoga oleks võimalik sõita üksnes kesklinnast ranna poole.
2025. aasta kevadel avati renoveeritud tänav. Rekonstrueerimine läks maksma ligi 2,3 miljonit eurot.
Nooruse tänav (Paide)

Nooruse tänav on tänav Paides.
Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub põhjakirdesse. Tänav ristub Videviku, Eha tänava ja Rahu tänava paralleelharuga ning lõppeb Rahu tänavaga ristudes.
Tänav sai nime 1987.
Nurme tee

Nurme tee on või oli mitmes Eesti asulas:
Nurmeotsa tee (Pärnu)

Nurmeotsa tee on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Haapsalu maanteelt ja suundub loode suunas Sauga jõega paralleelselt Pärnu piirini. Teisel pool linnapiiri jätkub see samanimelise tänavana Papsaare külas.
Tänava pikkus on ligikaudu 232 meetrit.
Nurme tänav (Paide)

Nurme tänav on tänav Paides.
Tänav saab alguse Pärnu tänavalt ja suundub loodesse. See ristub Laia, Videviku, Hämariku ja Kuu tänavaga ning lõppeb Rahu tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on umbes 600 meetrit.
Tänav sai nime 1936.
Näituse tänav (Rakvere)

Näituse tänav on tänav Rakveres, linna loodeosas.
Tänava pikkus on 1498 meetrit. Põhja-lõunasuunalist tänavat poolitab linna läbiv Tallinna–Narva raudteeliin. Tänava lõunapoolsem lõik on Lilleküla ja Mõisavälja linnaosa piiritänavaks, põhjapoolsem lõik asub Moonaküla linnaosas . Näituse tänava põhjapoolne lõik jätkub Rakvere valla territooriumil Tõrremäe külas 240 meetri pikkuselt.
Tänav sai nime 1930. aastatel Rakvere piiritustehasest põhja pool asunud väljakult, kus toimusid põllumajandus-, tööstus- ja käsitöönäitused.
Sepa tänav (Kuressaare)

Sepa tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Vallimaa tänavalt ja suundub loodesse. Tänav ristub Kohtu tänavaga ja lõppeb Pika tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on umbes 210 meetrit.
Tänav sai nime 1999. aastal.
Pugatšov

Pugatšov (vene keeles Пугачёв; kuni 1918. aastani Nikolajevsk) on linn Saratovi oblastis Venemaal, Pugatšovi rajooni halduskeskus.
Linnas on sündinud kirjanik Aleksei Tolstoi (1883–1945).
Novourupskoje

Novourupskoje (vene Новоурупское; varem Jurjevskoje, vene Юрьевское; Livo(o)nia, vene Ливонское) on küla Venemaal Krasnodari krais Uspenskoje rajoonis Urupi jõe paremal kaldal. 
Asulas elab 580 elanikku (2010).
Asula asutati 1874. aastal.
Moglino

Moglino on asula Venemaal Pihkva oblastis Pihkva rajoonis Tjamša vallas. 
Külas elab 82 elanikku (2010).
Keemiline füüsika

Keemiline füüsika on keemia ja füüsika piiriteadus, mis uurib keemilisi nähtusi, kasutades aatomi- ja molekulaarfüüsika meetodeid. Keemilises füüsikas uuritakse peamiselt molekulaarset- ja elektronstruktuuri, ainete spektraalseid omadusi ja keemiliste protsesside dünaamikat.
Arvika

Arvika on tiheasustusega paikkond Rootsis Värmlandi läänis. Arvika sai linnaõigused 1821. aastal. Linnas elab 2005. aasta seisuga kokku 14 184 elanikku. 
Aastatel 1992–2010 toimusid linnas Arvika festivalid.
Trelleborg

Trelleborg on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis Läänemere ääres. See on Rootsi lõunapoolseim linn. Trelleborg on Trelleborgi valla keskus.
Trelleborgi on mainitud esimest korda 1257. aastal ("Threlæburgh").
1946. aastal sunniti Trelleborgis Rinkaby interneeritute laagris vastavalt Rootsi ja Nõukogude Liidu kokkuleppele 139 lätlast ja 7 eestlast naasma Nõukogude Liitu vene aurikuga Beloostro.
Linnas asub Trelleborgi sadam, mis on üks suuremaid Rootsis.
Linnas elab 30 808 elanikku (2020).
Linnas tegutsev jalgpalliklubi Trelleborgs FF mängib riigi tugevuselt teises liigas Superettan.
Oparino

Oparino (vene Опарино) on asula Venemaal Kirovi oblastis Oparino rajoonis. 
Asula asutati 1899.
Asulas elab 3911 elanikku (2016).
Asulas on sündinud Eesti NSV poliitik Valeri Liiv.
Alpiklubi Firn

Alpiklubi Firn on Eesti vanim alpinistide ühendus, kes loeb varem Tartus tegutsenud TRÜ Alpiklubi Firn ja Tartu Alpiklubi Firn oma eelkäijateks.
Alpiklubi Firn, mis asutati 5. novembril 1999 mittetulundusühinguna, loeb ennast 1959. aastal asutatud ja 1999. aastal likvideerimisele läinud Tartu Alpiklubi Firn tegevuse edasikandjaks. 
Klubi eesmärgiks on mägiekspeditsioonides ja muudes alpinistide ja matkajate ettevõtmistes osalemine ja nende korraldamine. Koostöös Tartu Ülikooliga toimuvad alpinismi- ja ronimistreeningud nii algajatele kui ka edasijõudnutele.
Klubi juhatusse kuuluvad Hedi Peterson (klubi president), Andres Hiiemäe, Erik Jaaniso ja Rees-Roonius Juurmaa.
Alpiklubi Firn liikmete seast on pälvinud Lumeleopardi aunimetuse Kalev Muru ja Helme Suuk, auliikmetest Ilmar Priimets. 
Alpiklubi Firn hooaja parimad.
Kord aastas korraldatakse klubi hooaja lõpetamine, kus muuhulgas kuulutatakse välja hooaja parimad. Alpiklubi Firn hooaja parima konkursi statuudi kohaselt toimub hindamine kuni viies kategoorias: alpinism (tehniline klass), kõrgalpinism, mägimatk, kaljuronimine ja jääronimine.
Aastatel 2000–2015 on pälvinud hooaja parima tiitli enim kordi (arvestust naiste ja meeste osas peetakse eraldi):
Aastatel 2000–2015 ühe hooaja konkursil korraga kolmes kategoorias parimaks on tunnistatud vaid üks alpinist – Rees-Roonius Juurmaa, kes 2015. aastal hinnati parimaks tehnilise alpinismi, kaljuronimise ja jääronimise kategoorias.
Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi

Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi on Eesti alpinistide ühendus.
Klubi eesmärgiks on mägiekspeditsioonides ja muudes alpinistide ettevõtmistes osalemine ja nende korraldamine. 
Klubi asutati 15. märtsil 2006 Tallinnas mittetulundusühinguna.
Klubi juhatusse kuuluvad selle asutajad Kristjan-Erik Suurväli ja Hannes Oja.
Aivars Bojārs

Aivars Bojārs (1959 – 10. veebruar 1993 Elbrus) oli läti alpinist.
Alpinismiga hakkas ta tegelema 1978. aastal.
Erialalt oli ta arst. 
Tõus Džomolungmale.
1992. aastal kutsuti ta osalema arsti ja ronijana Leedu Džomolungma ekspeditsioonis. Augustis startinud tõusu käigus üritas ta ainsa lätlasena koos 11 leedulasega (teiste seas Vladas Vitkauskas) edutult tõusta tippu klassikalisel marsruudil mäe põhjaküljelt. Vahelaagrist kõrgusel 7850 m ilmaolude halvenedes tõusu jätkata polnud enam võimalik. Oktoobri lõpul lahkus Leedu ekspeditsioon baaslaagrist koduteele. Seda olid sunnitud tegema ka ülejäänud ekspeditsioonid (Prantsuse, Itaalia ja Taiwan).
Hukkumine.
Ta hukkus 1993. aastal Kaukasuses Elbruse mäel, olles lätlaste grupiga kõrgusel 3500 m teel tipu suunas.
Vilius Šaduikis

Vilius Šaduikis (sündinud 10. juunil 1940 Obeliai vallas Rokiškise maakonnas) on leedu alpinist ja energeetikaajaloolane.
Ta on esimesi Baltimaade alpiniste, kes on osalenud Himaalaja ekspeditsioonides. Ta on mitmekordne Leedu ja Baltikumi meister alpinismis. 
Ta oli aastatel 1979–1993 Leedu Alpinismi Assotsiatsiooni president, 1999–2009 asepresident.
Haridustee ja töökäik.
Ta lõpetas 1957. aastal Kaunase 2. Keskkooli ja 1962. aastal Kaunase Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna insenermehaanika erialal. 
Ta on töötanud energeetikatööstuses peainsenerina ja Vilniuse soojusvõrkude ettevõtte asedirektorina. Ta oli Leedu energeetikamuuseumi loojaid ja aastatel 2003–2010 selle direktor.
Alpinism.
Alpinismiga hakkas ta tegelema 1958. aastal Kaunase Polütehnilise Instituudi alpinismisektsioonis Gediminas Akstinase treenerikäe all. 
1964. aastal osales ta kolme mäetipu esmavallutuses Pamiiris (Čiurlionise (5794 m), Donelaitise (5839) ja Leedu mäetipp (6080 m)).
Himaalaja ekspeditsioonid.
1991. aastal osales ta Himaalajas Leedu Džomolungma rekognostseerimisekspeditsioonil mäe Tiibeti-poolsel küljel (tipputõus oli planeeritud järgmisele aastale).
1992. aastal võttis ta osa Leedu Džomolungma ekspeditsioonist. Augustis alustatud tõusu käigus üritas ta koos 11 kaaslasega (teiste seas Vladas Vitkauskas) edutult tõusta tippu klassikalisel marsruudil mäe põhjaküljelt. Vahelaagrist kõrgusel 7850 m ilmaolude halvenedes tõusu jätkata polnud võimalik. Oktoobri lõpus tuli Leedu ekspeditsioon katkestada. Seda olid sunnitud tegema ka ülejäänud ekspeditsioonid (Prantsuse, Itaalia ja Taiwan). 
Veteranalpinist.
Ta jätkas mägironimist ka vanemas eas: 1995. aastal tõusis ta Kilimanjaro (5895 m), 1996. aastal Mont Blanci (4809 m), 2005. aastal Ararati (5137 m), 2009. aastal Gediminas Akstinase mäetippu (4250 m) ja 2001. aastal Fuji (3776 m) tippu.
2016. aastal külastas ta Dzomolungma baaslaagit.
Clash of Clans

"Clash of Clans" on ettevõtte Supercell poolt nutiseadmete jaoks toodetud ja välja antud MMO strateegiamäng. 
Mäng avaldati iOSi seadmete jaoks 2. augustil 2012 ja Androidi jaoks 7. oktoobril 2013.
Borovsk

Borovsk (vene Боровск) on linn Venemaal Kaluga oblastis. 
Borovsk asutati 1358 ja samal aastal sai ka linnaõigused.
Linnas elab 11 210 elanikku (2016).
Turinsk

Turinsk (vene keeles Туринск) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. 
Turinsk asutati 1600.
Linnas elab 17 345 elanikku (2016).
Konstantin Pätsi valitsus

Konstantin Päts on olnud mitme valitsuse juht:
Tšerlak

Tšerlak (vene Черлак) on asula Venemaal Omski oblastis. 
Tšerlak asutati 1720.
Asulas elab 10 533 elanikku (2016).
Plasco maja

Plasco maja (pärsia keeles: ساختمان پلاسکو "Sakhteman-e Pelasko"‎) oli 17-korruseline kõrghoone Iraani pealinnas Teheranis. 
Hoone ehitati 1960. aastatel, sel ajal oli see Iraani kõrgeim ehitis ja seda peeti Teherani sümboliks. Plasco maja varises tulekahju käigus kokku 19. jaanuaril 2017.
Mr. T

Mr. T (sünninimi Lawrence Tureaud, sündinud 21. mail 1952 Chicagos) on Ameerika näitleja ja endine elukutseline maadleja. 
Laiemat tuntust on ta kogunud rollidega USA seriaalis "A-Rühm", kus kehastas B. A. Baracust ja 1982. aasta filmis "Rocky III", kus kehastas Clubber Langi.
Halberstadt

Halberstadt on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal. 
Seal elab 42 605 inimest (2010).
Jülich

Jülich on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal. 
Linnas elab 33 060 elanikku (2010).
Linnas asub üks Euroopa suurimaid uurimiskeskusi Forschungszentrum Jülich GmbH.
Merseburg

Merseburg on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Saale jõe ääres. 
Asulas elab 35 419 elanikku (2010).
Ain Siimann

Ain Siimann (sündinud 25. augustil 1940) on eesti pedagoog ja koolijuht. 
Ta sündis 1940. aastal pere teise lapsena. 
Ta alustas kooliteed 1. septembril Tallinna 26. 7-klassilises koolis. 1949. aastal saadeti pereisa märtsiküüditamise käigus Siberisse. Seetõttu pani ema Aini koos vennaga ajutiselt Riisipere lastekodusse. Ta lõpetas aastal 1956 7-klassilise kooli ja alustas töömehepõlve. 
Aastal 1961 võeti ta Nõukogude armeesse, ta oli väljaõppel Jaltas raadiolokatsioonipolgu õppekeskuses, ta teenis aastani 1963 raadiolokaatori erialal, seejärel vabastati ta tervislikel põhjustel ajateenistusest.
Ta lõpetas 1973. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajaloolasena.
Koolijuhina.
Ta oli aastatel 1981–1982 Tallinna 4. Keskkooli ja aastatel 1982–2005 Tallinna 1. Keskkooli / Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor.
Elisabeth Erm

Elisabeth Erm (sündinud 1. veebruaril 1993 Tartus) on eesti modell.
Gerry Adams

Gerard "Gerry" Adams (iiri keeles "Gearóid Mac Ádhaimh"; sündinud 6. oktoobril 1948 Belfastis) on Põhja-Iirimaa poliitik, ta oli erakonna Sinn Féin juht 13. novembrist 1983 kuni 10. veebruarini 2018. Ta oli aastatel 1983–1992 ja 1997–2011 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Aastatel 2011 - 2018 oli ta Dáil Éireanni (Iirimaa parlamendi alamkoja) liige.
Võrgukaabel

Võrgukaabel või ühendusjuhe on valgus- või elektriline kaabel, mis ühendatakse kahe või enama seadme vahel võrgu või ühenduse loomiseks. Eri tüüpi seadmeid ühendatakse võrgukaabliga, näiteks kommutaator ja arvuti või kommutaator ja ruuter.
Üldiselt.
Võrgukaabel erineb standardsest kaablist painduvuse poolest, enamasti tavaline kaabel koosneb puhtast vasest. Kuna kaabel on vasest, siis sumbumus (signaali kadu) on suurem. Samuti tehakse kaableid erinevate kattevärvidega, et neid oleks lihtsam eristada, näiteks kui on kommutaatori taga rohkem kui üks võrgukaabel.
Ühendusjuhtmed võivad olla pikkuselt lühikesed või pikad. Ühendusjuhe peab ulatuma ühest seadmest teiseni. Pikemate juhtmete korral enamasti muutub paksus suuremaks lisakaitse tõttu, sest signaalikadu ja elektromagneteline interferents suureneb juhtme pikenemisel.
Võrgukaablite alla käivad mikrofonijuhtmed, kõrvaklappide pikendusjuhtmed, XLR-konnektor, pulkpistik, RCA pistikühendus (samuti Etherneti moodulpistikühenduse juhtmed), ja paksud videokaablid, millega antakse edasi video või võimendatud signaal.
Ühendusjuhtme tüübid on:
Võrgukaablitel on alati ühendused mõlemal pool.
Johann Wilhelm (Pfalz)

Johann Wilhelm II (alamsaksa: "Jan Wellem"; 19. aprill 1658 – 8. juuni 1716) Wittelsbachide dünastiast oli Pfalzi kuurvürst (1690–1716), Neuburgi hertsog (1690–1716), Jülichi ja Bergi hertsog (1679–1716) ning Oberpfalzi ja Chami hertsog (1707–1714). Alates 1697. aastast oli Johann Wilhelm ka Megeni krahv.
Elulugu.
Ta oli Neuburgi pfaltskrahvi Philipp Wilhelmi ja Elisabeth Amalie von Hessen-Darmstadti poeg ning sündis Düsseldorfis, kus ta ka resideeris Heidelbergi asemel, mis oli Pfalzi pärilussõjas Prantsuse vägede poolt suuresti purustatud. Teda harisid jesuiidid ja aastal 1674 tegi ta suure tuuri Itaaliasse.
Ta abiellus aastal 1678 Austria ertshertsoginna Maria Annaga. Viimane oli keiser Ferdinand III ja selle kolmanda naise Eleonora tütar. Pärast naise surma aastal 1689 abiellus ta Toscana suurhertsogi Cosimo III tütre Anna Maria Luisa de' Mediciga.
Tema isa loovutas Jülichi ja Bergi hertsogkonnad talle aastal 1679, enne, kui ta aastal 1690 ka Pfalzi kuurvürstiks sai. Rijswijki rahuga (1697) taastas ta palju valdusi, mis olid prantslaste poolt vallutatud olnud, tingimusel, et Pfalzi kuurvürstkond ei pöördu protestantlusse. See tingimus ei teinud teda populaarseks ei Pfalzis ega protestantide hulgas.
Johann Wilhelm kuulutas usulist sallivust aastal 1705 oma armukese Dorothea von Veleni initsiatiivil.
Hispaania pärilussõja ajal sai Johann Wilhelm ka Baieri Oberpfalzi, mis tagastati Baierile aastal 1714. Ta suri Düsseldorfis ja maeti Püha Andrease kirikusse. Kuna Johann Wilhelmil ei olnud poega, sai tema järglaseks tema vend Karl III Philipp.
Kunstikogud.
Ta oli populaarsem Jülich-Bergis, kus ta püstitas väljapaistvaid ehitisi, nagu Bensbergi loss, ja pidas pillavat õukonda, mis andis tööd paljudele kunstnikele ja käsitöölistele, sealhulgas õukonnakunstnikud Johannes Spilberg, tema tütar Adriana, viimase hilisem abikaasa Eglon van der Neer, Adriaen van der Werff, Jan Frans van Douven, Herman van der Mijn, Jan van Nickelen, tema tütar Jacoba Maria van Nickelen, viimase abikaasa Willem Troost, Rachel Ruysch, Godfried Schalcken ja Jan Weenix koos oma tütre Maria Weenixiga. Tema tohutut Rubensi maalide kogu saab ikka veel näha Alte Pinakothekis Münchenis.
Tema lesk Anna Maria Luisa oli viimane Medici võsuke. Kunstide soosijana pärandas ta Medicite suure kunstikogu, sealhulgas Uffizi, Palazzo Pitti ja Medici villade sisu, mille ta päris pärast oma venna Gian Gastone surma aastal 1737, ja oma Pfalzi aarded Toscanale tingimusel, et osakestki sellest ei tohi pealinnast Firenzest välja viia. Seetõttu võib neid aardeid tänapäevalgi Firenzes näha.
Düsseldorfi Jan-Wellemi väljak on nime saanud Johann Wilhelmi järgi.
Karjavärava plats

Karjavärava plats (ka Karjavärava väljak) on väljak Tallinna vanalinnas Suur-Karja, Vana-Posti ja Müürivahe tänava ristumiskohas. 
Plats sai nime 16. mail 1989.
Platsil on Tauno Kangro skulptuur "Õnnelik korstnapühkija"
Seene tänav (Kärdla)

Seene tänav on tänav Kärdlas, linna lõunaosas.
Tänav algab kahe eraldi haruna Alato tänavalt, mõlemad harud suunduvad lõunasse ja lõppevad tupikuna.
Tartu tänav (Viljandi)

Tartu tänav on tänav Viljandis, mis viib südalinnast linna piirile, kus muutub Tartu–Viljandi maanteeks. 
Kirjeldus.
Tartu tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja kulgeb idakagusse (selles lõigus on Tartu tänav ühesuunaline suunaga alguse poolt), ristub seejärel Lossi tänavaga, vasakult suubub sellesse Koidu ja paremalt Kraavi tänav, misjärel Tartu suundub itta ja ristub Mäe tänavaga ja Liiva tänavaga. Ristmiku järel pöördub Tartu tänav kagusse, sellesse suubuvad paremalt Järve ning Aasa tänav. Aasa ristmikul pöördub Tartu tänav idakirdesse. Vasemalt suubub sellesse Lühike tänav, seejärel ristub ta Lepa ja Kõrgemäe tänavaga, paremalt suubub sellesse Männi tänav, vasakult Pihlaka, paremalt Aia ja Luha tänavad. Ristudes C. R. Jakobsoni tänavaga, muudab Tartu tänav veel kord suunda ning pöördub itta ja hiljem idakagusse, kuni sellest saab Tartu–Viljandi maantee.
Tänava pikkus on 2562 m.
Tartu tänaval paiknevad Kõrgemäe, Tartu ja Kösti bussipeatus. Südalinnas asuvad selle ääres mõned söögikohad ja poed, samuti Viljandi hotellihoone, Tartu tänav 11. 18. sajandi teisel poolel ehitatud elamu Tartu tänav 19 on registreeritud riikliku ehitismälestisena.
Ajalugu.
Tartu tänav (saksa keeles "Dörptische Strasse") oli maanteena olemas juba keskajal, hoonestatud alates 18. sajandi lõpust ja tänavanimetusena alates 1804. aastast. Algselt järgis tänav vallikraavi kulgu, 19. sajandil õgvendati teisel kolmandikul rööpseks Posti tänavaga. Alates 19. sajandi lõpust muutus äritänavaks, mille hoonestust seetõttu tihti ümber kujundati, 1920.–1930. aastatel elavnes kaubandus veelgi. 20. sajandi alguses oli tänavalgustitena peamiselt kasutusel rippvalgustid ja laternad hoonete küljes. Maakivikatendiga kaetud sõiduteed ääristasid graniitplaatidega kaetud kõnniteed.
Tartu tänavas avati 1919. aastal Jaan Rebase riidevärvimise vabrik. 1920. aastal asutati Viljandi likööri- ja veinitehaste OÜ Alko, kus valmistati likööre ja veine ning esimesena Eestis vahuveini. 1924. aastal rajas August Bachmann Tartu tänavasse polstermööbli- ja sadulsepatööstuse ja täiendas seda hiljem mööblitööstusega, kus valmistati ka peennahatooteid ja hobuseriistu. Gustav Tänav avas Tartu tänavas pagaritööstuse ja kaupluse. 
Eesti NSV ajal tegutses Tartu tänav 5, Vabariiklik Viljandi Meditsiiniline Keskkool.
Timuti tänav (Tartu)

Timuti tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Timuti tänav kulgeb paralleelselt kõrval asuvate Kopli ja Kesa tänavaga. Timuti tänav on mõlemalt poolt tupiktänav.
Aḩmad al-Mīrghanī

Aḩmad al-Mīrghanī (araabia keeles أحمد الميرغني‎; 16. august 1941 Põhja-Hartum – 2. november 2008 Aleksandria, Egiptus) oli Sudaani poliitik, aastatel 1986–1989 Sudaani president. 
30. juunil 1989 kukutas ‘Umar Ḩasan Aḩmad al-Bashīr tema valitsuse sõjaväelise riigipöörde käigus.
Vasara tänav (Tartu)

Vasara tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas ja Ropka tööstusrajooni linnaosas.
Vasara tänav algab Aardla tänavalt ja tänava üks haru lõppeb Tähe ja teine haru Jalaka tänavaga ristumisel.
Auksaare laht

Auksaare laht on laht Saare maakonnas Vilsandi saare juures.
Lahes on Koluma rahu. Lahe idatipus on Orjassaare nukk.
Gniew

Gniew (saksa Mewe) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Tczewi maakonnas, Gniewi valla halduskeskus.
Asulas elab 6844 elanikku (2003).
Posti tänav

Posti tänav on mitmes Eesti asulas:
Sunna Åbbargrunne

Sunna Åbbargrunne (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles "Södra Abborrgrundet") on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Hullo lahes asuv 0,37 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 328 meetrit.
Saar on kruusase pinnamoega.
Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on .
Parrotspitze

Parrotspitze, ka Parrot, on mäetipp Monte Rosa mäemassiivis Penniini Alpides.
Mäetipp on nimetatud Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parroti järgi, kes aastatel 1814–1816 ronis Monte Rosa massiivis.
Tipp jääb Šveitsi ja Itaalia piirile. Halduslikult asub mägi Valais' kantonis (Šveits) ja Valle d'Aosta maakonnas (Itaalia). 
Parrotspitze'i, Alpide kõrguselt 12. mäetipu, kõrgus on 4432 m.
Parrotspitze paikneb Dufouri mäetipust 2,1 km lõuna suunas.
Alpinism.
Esmatõusu tippu tegid 16. augustil 1863 Reginald S. Macdonald, Florence Crauford Grove, Montagu Woodmass ja William Edward Hall koos mägigiididega Melchior Andereggi ja Peter Perreniga.
Eesti alpinistide tipputõusud.
2002. ja 2005. aastal ronisid Monte Rosa mäemassiivis, sealhulgas Parroti tippu, Alpiklubi Firn alpinistid.
Christian von Dahlen

Christian von Dahlen (Christian Dahl; 10/21. veebruar 1719 Kuressaare – 25. jaanuar/5. veebruar 1757 Kuressaare), Tamse (Tamsal) kroonumõisa rentnik.
Christian von Dahleni vanemad olid: Kuressaare rae liige Georg Dahl (1681-1732) ja Anna Katharina Lippe (1690–1766).
Riigiaadel, aadeldati 25. septembril 1742 Frankfurt am Mainis, immatrikuleeritud Saaremaa rüütelkonda 1743. aastal, nr 19 all, kui von Dahlen.
Abikaasa alates 1743 Meedlast Anna Christina von Poll (1723–14/26. veebruar 1807 Kuressaare), Saaremaa rüütelkonna peamehe (1693) ja Võhksa mõisniku Christian Friedrich von Polli (1672−1748) ja Anna Christina von Tolli tütar. Abielu oli lastetu.
Daniel von Dannenstern

Daniel von Dannenstern 12/21. november 1721 – 22. detsember 1788/2. jaanuar 1789) Rääbise (Repshof, Laiuse kihelkond), Tõikvere (Toikfer, Torma kihelkond) ja Võrsna (Würtzen, Püha kihelkond [?], alates 1781) mõisnik, kapten. Immatrikuleeriti 11/22. veebruaril 1784 Saaremaa rüütelkonda.
Vanemad Ernst von Dannenstern [surnud 1724, Põlgaste (Pölcks) ja Hurmi (mõlemad Kanepi kihelkonnas)] mõisnik ja Maria Luise Leijonancker (1703-1771).
Abikaasa 23.märtsist/3.aprillist 1753 Luual Henrika Wilhelmine von Transehe (8/19. juuni 1732 Õisu (Euseküll) – 26.detsember 1808/7. jaanuar 1809 Võru)
Dannnsternid aadeldati 9/20. juunil 1699 ilma introduktsioonita, varasema perekonnanime järgi nimetatakse ka Metzue von Dannenstern.
Paope laht

Paope laht on laht Hiiu maakonnas. Laht jääb Ninametsa ja Paope poolsaare vahele.
Lahes on Ninalaid.
Austurvike

Austurvike (ka Rälby Austurvike; eestirootsikeelsed nimed) on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv laht.
Lahe koordinaadid on .
Väike salm

Väike salm (ka Väikesalm) on väin Põhja-Eestis Kräsuli saare ja Viimsi poolsaare vahel. Väina laius on umbes 400 meetrit ja sügavus pool kuni kaks meetrit. Ida poolt piirab salme Rohuneeme tipu ja Kumbli saare vahel asuv kivine madalik.
Kaberneeme laht

Kaberneeme laht on laht Harju maakonnas. Laht jääb Ihasalu ja Kaberneeme poolsaare vahele.
Lahe koordinaadid on .
Möldri lõpp

Möldri lõpp (ka "Möldri laht") on laht Saare maakonnas.
Lahe ääres asub Möldri küla.
Lahte suubub Möldri oja.
Pilguse laht

Pilguse laht on laht Saare maakonnas. 
Lahes asub teiste seas Mõndalaid.
Lahe koordinaadid on .
Hara laht (Noarootsi)

Hara laht (ka Hara viik) on laht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 
Hara laht asub Noarootsi poolsaare põhjaosa ja mandri vahel.
Hara laht on silla ja truubi kaudu ühenduses Vööla merega.
Lahte suubub Ogerna peakraav.
Lahe koordinaadid on .
Koolimäe laht

Koolimäe laht on laht Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koolimäe küla lähedal. 
Lahte piiravad ida poolt Natturi neem ja lääne poolt Lobi neem. Lahes asuvad Älvi saar ja väike Looduse saar. Lobi neeme pool asuvad lahes madalad lahesopid ehk lõukad (Saviloo ja Ulkkari lõukad), Lobi neeme kivikülv ja mitmed suured rändrahnud.
Lahte suubub Koolimäe oja.
Lahe koordinaadid on .