tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Royal Copenhagen

Royal Copenhagen on portselanesemeid valmistav ettevõtte Taanis Kopenhaagenis.
Portselanimanufaktuuri asutas Frantz Heinrich Müller 1775. aastal nime Den Kongelige Porcelænsfabrik (eesti keeles 'kuninglik portselanivabrik') all. See avati 1. mail 1775.
Royal Copenhageni tuntuim toode on Flora Danica serviis.
Detsembris 2012 ostis Soome firma Fiskars Royal Copenhageni.
Vellavere kaitseala

Vellavere kaitseala (ka: Vellavere Kogrejärve ja Kullamäe kaitseala) on kaitseala Tartu maakonnas Elva vallas. Kaitseala loodi 1972. aastal Vellavere Kogrejärve ja Kullamäe (mägi oli kaitse alla võetud juba 1964) kaitseks.
Desana

Desana on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Desana kõrgus merepinnast on keskmiselt 131 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Vellavere Külajärv

Vellavere Külajarv (ka: "Vellavere järv, Tootsijärv, Mõõkjärv") asub Tartu maakonnas Elva vallas. 
Järv võeti aastal 1964 kaitse alla (Vellavere Külajärve kaitseala; pindala 7 ha).
Geoloogiliselt on järv termokarstilise tekkega ja järve põhjas on palju allikaid. Järve suurim sügavus on 25 m, keskmine aga u 7 m.
Külajärv

Külajärv on mitme Eesti järve nimi või nimeosa:
Formigliana

Formigliana on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Formigliana kõrgus merepinnast on keskmiselt 157 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Ghislarengo

Ghislarengo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Ghislarengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 206 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Lenta

Lenta on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Lenta kõrgus merepinnast on keskmiselt 219 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Lignana

Lignana on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Lignana kõrgus merepinnast on keskmiselt 139 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Mollia

Mollia on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Mollia kõrgus merepinnast on keskmiselt 880 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Albert Vahtramäe

Albert Vahtramäe (1938. aastani Albert Vahtram; 20. jaanuar 1885 – 23. veebruar 1965) oli eesti teatrikunstnik.
Ta õppis Peterburis Kunstide Edendamise Seltsi koolis.
Isiklikku.
Tema tütar oli kunstnik Lilian Härm.
Olcenengo

Olcenengo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Olcenengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 149 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
FCF Tallinna Ülikool

FCF Tallinna Ülikool on Eesti jalgpalliklubi, mis on loodud koostöös Tallinna Ülikooli ja FC Floraga.
Pertengo

Pertengo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Pertengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 122 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Pezzana

Pezzana on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Pezzana kõrgus merepinnast on keskmiselt 117 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Auguste ja Louis Lumière

Auguste Marie Louis Nicolas Lumière (19. oktoober 1862 Besançon – 10. aprill 1954 Lyon) ja Louis Jean Lumière (5. oktoober 1864 Besançon – 6. juuni 1948 Bandol), ka vennad Lumiere'd, olid prantsuse filmipioneerid.
Nende nimi "lumière" tähendab prantsuse keeles valgust.
Nende auks on nimetatud asteroid 775 Lumière.
Elulugu.
Vennad sündisid kaheaastase vahega Besançonis, kolisid 1870. aastal Lyoni ja käisid seal koolis. 
Nende isal Claude-Antoine Lumière'l oli fotograafiaettevõte, kus mõlemad vennad töötasid. Pärast seda, kui isa 1892. aastal vanaduspõlve veetma jäi, hakkasid vennad tegelema liikuvate piltidega. Nad patenteerisid rea uuenduslikke meetodeid, näiteks filmilindi perforatsiooni. Nende kinematograaf patenteeriti 13. veebruaril 1895 ja esimene filmimaterjal lindistati sellega sama aasta 19. märtsil. Kaadrid näitasid töölisi lahkumas Lumière'i tehasest.
Esimesed filmiseansid toimusid juba samal aastal. Esimest korda näidati Lumière'de liikuvaid pilte avalikult ja tasu eest 28. detsembril 1895 Pariisis Grand Café keldriruumis. Näitamisele tuli kümme lühikest filmi. Iga film oli 17 meetrit pikal lindil ja kestis 40–50 sekundit. Kinematograaf võimaldas nii filmi lindistada kui ka projitseerida.
1896. aastal läksid vennad oma kinematograafiga turneele, mille käigus külastasid Bombayd, Londonit, Montréali, New Yorki ja Buenos Airest.
Varsti pärast seda pöörasid vennad tähelepanu filmitegemiselt värvifotograafiale ning patenteerisid 1903. aastal autokroommenetluse.
JK Loo

Jalgpalliklubi Loo on Eesti jalgpalliklubi. 2013. aasta hooajal mängib meeskond II liiga ida/põhi.
Don Keefer

Donald H. "Don" Keefer (18. august 1916 Highspire, Pennsylvania – 7. september 2014 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Roger Ebert

Roger Joseph Ebert (18. juuni 1942 – 4. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, filmikriitik ja telesaatejuht.
Ühiselu

Ühiselu oli Eesti trükikoda.
Trükikoja juured ulatuvad 1633. aastasse, kui Rootsi kuningas läkitas Eestisse trükkal Christoph Reusneri ja asutati Tallinna gümnaasiumi trükikoda.
1829. aastast kandis trükikoda nime "Lindforsi pärijad". 1922. aastal omandas trükikoja kirjastusühisus Ühiselu, mis natsionaliseeriti 1940. aastal. 
Eesti NSV ajal oli trükikoja toodete hulgas olid ajakirjad Looming, Loomingu Raamatukogu, Noorus ja Sotsialistlik Põllumajandus, ajalehed Sovetskaja Estonija ja Noorte Hääl; trükiti raamatuid, brošüüre ja pakendeid. 1973. aastast kuulus trükikoda tootmiskoondisse Eesti Trükitööstus. 1979. aasta seisuga töötas trükikojas 192 töötajat. 
Trükikoda Ühiselu erastati aastal 1997. 2005. aastal ühinesid Ühiselu ja Prisma Print ning hakkasid tegutsema Eesti ühe suurima kirjastajatest sõltumatu trükikojana nime all AS Reusner. Prisma Print oli AS Ühiselu enamusosanik juba 2002. aastast. AS Reusner pankrotistus 2022 aasta lõpus.
Jalgsema hoiuala

Jalgsema hoiuala on hoiuala Järva maakonnas Järva vallas. Hoiualal asuvad Jalgsema karstijärved. Karstijärved võeti kaitse alla 1991. aastal (Jalgsema karstijärvede kaitseala; pindala 37 ha).
Keema järvede kaitseala

Keema järvede kaitseala oli kaitseala Võru maakonnas Antslast 6 km idas.
Kaitseala moodustati 1962. aastal, et kaitsta Keema järvi ja neid ümbritsevat maastikku. 2017. aastal kaitseala kaotati.
Kisejärve maastikukaitseala

Kisejärve maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala pindala on 665 ha. Kaitseala loodi 1983. aastal, et kaitsta Kisejärve järvestikku, Kisejärve sood ning sealses piirkonnas pesitsevat kalakotkast.
Valerian Kuibõšev

Valerian Vladimirovitš Kuibõšev (vene keeles "Валериан Владимирович Куйбышев"; 6. juuni (vkj 25. mai) 1888 Omsk – 25. jaanuar 1935 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane. Ta oli NLKP Poliitbüroo liige 19. detsembrist 1927 kuni surmani. Ta juhtis sundkollektiviseerimist Nõukogude Liidus. Teda peetakse vastutavaks Ukraina näljahäda eest.
Arvatavasti suri Kuibõšev alkoholismi tüsistuste tagajärjel; "ÜK(b)P ajaloo lühikursuse" andmetel aga tapeti ta trotskistide-buhharinlaste poolt välisluurete käsul. 1941. aastal välja antud kalender-teatmikus märgitakse: "Rahvavaenlased, kes vihkasid seda vankumatut bolševikku, surmasid tema."
Vee tänav

Vee tänav on tänava nimi mitmetes Eesti asulates.
Karula Pikkjärve maastikukaitseala

Karula Pikkjärve maastikukaitseala on maastikukaitseala Valga maakonnas Valga vallas. Kaitseala pindala on u 360 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1959 (teistel andmetel 1964), mil kaitse alla võeti Karula Pikkjärv ja seda ümbritsev mets (Pikkjärve kaitseala).
Baca maakond

Baca maakond ("Baca County") on kõige lõunapoolsem maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°32' N, 102°56' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Springfield. 
Maakonna pindala on 6623 km². Veepindala on 4 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3788. Aastal 2000 oli elanikke 4517. 
Ajalugu.
Maakond moodustati 16. aprillil 1889 Las Animasi maakonna idaosast.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Baca maakonnas oli 4517 inimest, 1905 leibkonda ja 1268 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 0,7 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 2364 (keskmine tihedus 0/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 7,02%. 
1905 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,33 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,90 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 43 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 99,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 95,50 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 28 099 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 018 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 23 169 dollarit, naistel 18 292 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 068 dollarit. 
16,90% elanikkonnast ja 12,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 21,60% alla 18-aastasi ja 13,30% üle 65-aastasi.
Eva Dimas

Eva María Dimas Fontanals (sündinud 18. märtsil 1973 San Salvadoris) on El Salvadori endine naistõstja ja -kergejõustiklane.
Ta oli 2008. aasta suveolümpiamängudel El Salvadori lipukandja.
Varem oli Dimas ka kettaheitja, ta osales 1995. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel, kus saavutas 31. koha.
Laagri nahkhiirte püsielupaik

Laagri nahkhiirte püsielupaik on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Saue vallas Laagri alevikus.
Ala paikneb 20. sajandi I poolel rajatud Peeter Suure merekindluse maa-alustes käikudes, mida ka nõukogude ajal laiendati.
Ala võeti kaitse alla 1989. aastal ("Laagri kaitseala" ehk "Laagri nahkhiirte talvitumispaiga kaitseala"). Kaitseala pindala on 56,5 ha.
Vääna-Posti nahkhiirte püsielupaik

Vääna-Posti nahkhiirte püsielupaik on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Saue vallas.
Ala võeti kaitse alla 1989. aastal (Vääna-Posti kaitseala). Kaitseala pindala on u 58 ha.
Nahkhiirte püsielupaik asub Peeter Suure merekindluse maa-alustes käikudes.
2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandab Eestimaa Looduse Fond Vääna-Postil projekti "Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis‟ raames tiigilendlaste talvitusolusid.
Vääna-Viti nahkhiirte püsielupaik

Vääna-Viti nahkhiirte püsielupaik on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Harku vallas. 
Ala võeti kaitse alla 1989. aastal (Vääna-Viti kaitseala). Kaitseala pindala on u 21 ha (teistel andmetel 33 ha) .
Nahkhiirte püsielupaik asub Peeter Suure merekindluse maa-alustes käikudes.
Vääna maastikukaitseala

Vääna maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Harku vallas. Kaitseala pindala on 407 ha. 
Kaitseala moodustati 1991. aastal, kui kaitse alla võeti Loode-Eestile iseloomulike põõsasmarana-loopealsed, Tõlinõmme järv ja Tõlinõmme raba. Kaitsealal asub ka Tõlinõmme kurisu.
Läänes ja lõunas ümbritseb kaitseala Vääna hoiuala.
Väike-Palkna maastikukaitseala

Väike-Palkna maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas Läti piiri ääres. Kaitseala pindala on 25 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1979, kui Väike-Palkna järv ja seda ümbritsev loodusmets võeti kaitse alla Paganamaa maastikukaitseala lahustükina.
IOS 6

 
iOS 6 on versioon iOS-i mobiilseadme operatsioonisüsteemist Apple Incilt. Viimane versioon iOS 6-st on 6.1.3. Enne seda oli väljas iOS 5.
Ajalugu.
Opsüsteemi iOS 6 esitleti 11. juunil 2012, WWCD 2012-el. Sarnaselt eelmiste iOS-i versioonidega ei toeta see vanemaid seadmeid, eriti iPodi (3. põlvkond) ja iPadi (originaal). See versioon toetab iPhone 3GS-i või uuemat, iPod touchi (4. põlvkond) või uuemat, iPad 2 või uuemat versiooni ja iPad mini.
12. septembril 2012 San Francisco Yerba Buena kunstikeskuses avaldas Apple kolm IOS 6-ga seotud toodet; järgmise põlvkonna iPhone'i, (iPhone 5) väljatulekuaja, äsja ümberkujundatud iPod Touchi (5. põlvkond) ja eeldatava iOS 6.0 väljatulekuaja. Teatati, et iOS 6 tuleb välja 19. septembril.
Kuigi iOS 6 oli iPhone 5-ga kaasas, alustades tööd 21. septembrist, siis teiste seadmete jaoks oli see vaja uuendada või installida see iTunesi kaudu hangituna. Värskendus iTunesi versioonile 10.7, mis ilmus 12. septembril, oli vajalik paigaldada läbi iOS 6.
Funktsioonid.
iOS 6-lt on eemaldatud 2 märkimisväärset äppi: Google Maps ja YouTube.
Kose mõis (Jõelähtme)

Kose poolmõis (saksa keeles "Kosch") oli poolmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõisa süda Tallinna territooriumile, Kose tee ja Vabaõhukooli tee ristumiskoha juurde (Kose tee 55, 57; Vabaõhukooli tee 1 ja 3).
Game Boy

Game Boy on pihukonsool, mis anti välja videomängufirma Nintendo poolt 1989. aastal.
Originaalne Game Boy oli rohelise ekraaniga ning kasutas toiteks 4 AA-patareisid või seinatoidet. Originaalkonsoole Game Boy tehti kuus aastat, kuni tuli välja Game Boy Pocket, mis oli väiksem, kuid parema ja suurema ekraaniga ning mille toiteks oli 2 AA-patareid. Game Boy mängud anti välja ROM-kassettide vormis.
1998. aastal anti välja kaks uut versiooni: Game Boy Light ja Game Boy Color. Game Boy Light tuli välja Jaapanis. Sellel oli taustavalgustus. Game Boy Coloril oli värviline ekraan. Game Boy Color oli ainus Game Boy, millel oli infrapunaliides. 
2001. aastal tuli välja Game Boy Advance, millel oli 32-bitise värviulatusega ekraan, kuid sellel polnud ikka veel taustavalgustust. Selle toiteks oli 2 2xAA-patareid. 2003. aastal tuli välja Game Boy Advance SP, millel oli laetav aku ja taustavalgustus. Nintendo tõi Game Boy Micro turule 2005. aastal, disainides selle kompaktse, taustvalgustusega seadmena, mis mängis ainult Game Boy Advance kassette.
Kebjamägi

Kebjamägi (ka "Kabjamägi") on kõrgendik Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Aastal 1968 võeti mägi kaitse alla (Kabjamäe kaitseala; pindala 10 ha). Kaitse alla võeti mägi pigem kultuuriloolise tähtsuse pärast, vähem geoloogilise tähtsuse pärast.
Werner Arthur Wolfgang Plath

Werner Arthur Wolfgang Plath (8. oktoober 1902 Käina – 8. aprill 1996 Hamburg) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna toomkooli. Ta õppis aastatel 1921–1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena "cum laude". Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia.
Ta oli aastal 1927 volontäärassistendina tegev Kaitseväe Keskhaigla haavaosakonnas Tallinnas. Aastatel 1928–1930 oli ta Tallinnas Diakonisside Asutise haigla assistendiks. Aastal 1930 siirdus ta Saksamaale ja oli Betheli kliiniku kirurgiaosakonna arst ning aastal 1931 Göttingeni ülikooli kõrvakliiniku assistent. Aastal 1932 tuli ta tagasi Eestisse ja töötas aastatel 1932–1938 Narva kalevivabriku arstina ja haigla juhatajana. Aastal 1939 siirdus uuesti Tallinna Diakonisside Asutise arsti kohale ja töötas samaaegselt kõrva-nina-kurguhaiguste eraarstina Tallinnas.
Aastal 1939 repatrieerus ta koos perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1940–1945 töötas ta erapraktikuna kõrva-nina-kurguarstina Hohensalzas (praegu Inowrocław, Inowrocławi maakond, Kujawy-Pomorze vojevoodkond, Poola). Aastatel 1945–1949 oli ta arstiks Pössneckis Saale-Orla kreisis Tüüringis, aastatel 1949–1972 Düsseldorfis, pärast seda jäi ta pensionile, elades Düsseldorfi lähedal Hildenis.
Dr. Werner Plath suri aastal 1996 Hamburgis.
Isiklikku.
Tema isa Paul Plath oli Käina Martini koguduse õpetaja ja Tallinna Toomkooli ülemõpetaja, vend Gerhard Alexander Robert Plath oli Peetrimõisa koguduse õpetaja.
Kalevipoja künnivagu

Kalevipoja künnivagu on sälkorg Tartu maakonnas Kastre vallas.
Sälkorg võeti aastal 1964 kaitse alla (Kalevipoja künnivao kaitseala; pindala 11 hektarit).
Sälkoru pikkus on 0,9 km ja sügavus kuni 22 meetrit. Sälkorg jätkub Poka-Luutsma ürgoruna.
Vahtrepa maastikukaitseala

Vahtrepa maastikukaitseala (ka: Kallaste maastikukaitseala) on maastikukaitseala Hiiumaal Hiiumaa vallas. Kaitseala pindala on 1388 ha, millest veeosa moodustab 452 ja maismaaosa 936 ha.
Kaitseala eesmärk on hoida ordoviitsiumi lubjakivipaljandit (Vahtrepa pank), loo- ja rannakooslusi, sealset traditsioonilist pärandkultuurmaastikku.
Türisalu maastikukaitseala

Türisalu maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Harku ja Lääne-Harju vallas. Kaitseala pindala on 96,7 ha.
Kaitseala loodi 1991. aastal, kui kaitse alla võeti muu hulgas Türisalu pank, põõsasmarana looalad, mitmed liigid (nt eesti soojumikas).
Gerhard Rall

Gerhard Rall (21. juuli 1896 Paide – 27. veebruar 1990 Neustadt in Holstein) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta sai kõigepealt koduõpetust kirikumõisas ja lõpetas 1914. aastal Tallinna toomkooli. Aastatel 1914–1918 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, seejärel siirdus Saksamaale ja lõpetas 1920. aastal Greifswaldi ülikooli arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia. Ühtlasi promoveerus ta aastal 1920 Greifswaldi ülikooli juures, omandades "dr. med." kraadi.
Aastatel 1920–1922 oli ta Greiffenhageni kliinikus volontäärassistent. 1924. aastal täiendas ta end Viini ortopeediakliinikus ning oli 1924. aastast ortopeedia eriala eraarst Tallinnas ja töötas ühtlasi arstina ka Greiffenhageni kliinikus. 1929. aastal täiendas ta end ortopeedia alal Stockholmis, 1933. aastal Helsingis, 1936. aastal Königsbergis ning hiljem töötas Tallinnas eraarstina luu- ja liigesehaiguste erialal. Ta oli Gesellschaft Praktischer Aerzte zu Revali liige ja Eesti Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Seltsi liige 1935. aastast.
1939. aastal repatrieerus ta perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1939–1945 töötas ta arstina Posenis ning seejärel Neustadt in Holsteinis (Ostholsteini kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Seal ta ka suri.
Isiklikku.
Tema isa Carl Rall oli Paide Püha Risti ja Anna koguduse õpetaja.
Lauri Suurmaa

Lauri Suurmaa (sündinud 15. jaanuaril 1975) on eesti kultuuriajaloolane. 
Alates 2003. aastast õpib ta Tallinna Ülikooli doktorantuuris.
2004. aastast on ta Akadeemilise Ajalooseltsi liige. 
2007–2018 töötas ta Grenaderi kirjastuses ajalootoimetajana.
Aino Asszonyi

Aino Asszonyi (sünninimi Aino Pori; 1962–1970 Aino Meel; 11. juuni 1939 Tallinn – 10. veebruar 2005 Tallinn) oli eesti arhitekt ja laskesportlane.
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1964. aastal ERKI arhitektina.
Ta tuli Eesti meistriks väikepüssiharjutustes aastatel 1959–1965 kaks korda individuaalselt ja neli korda võistkonna koosseisus ning püstitas ühe individuaalse Eesti rekordi ja osales üheksa võistkondliku rekordi püstitamisel.
Aastatel 1968–1973 oli ta Põlva rajooni arhitekt. Ta projekteeris muu hulgas Põlva siselasketiiru ja aitas kaasa Elva laskebaasi ehitamisele. Aastatel 1978–1987 töötas ta Ehituskomitee osakonnajuhatajana ja 1987–1990 Arhitektide Liidu vastutava sekretärina.
Isiklikku.
Tema isa oli muusik Johannes Pori. 
Aastatel 1962–1970 oli ta abielus kunstnik Raul Meelega.
Tema tütar teisest abielust on laulja Aile Asszonyi.
Türi maastikukaitseala

Türi maastikukaitseala (varem ka: "Türi voorestiku kaitseala") on maastikukaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala pindala on 3770 ha.
Kaitseala loodi 1992. aastal, et kaitsta sealset Türi voorestikku.
Uhtju looduskaitseala

Uhtju looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Kaitseala pindala on 2429 ha.
Kaitseala praegused piirid ja staatus on aastast 2001. 
Kaitsealal hoitakse muu hulgas Uhtju saari, piirkonda asustavaid hall- ja viigerhülgeid.
Robert Friedrich Wilhelm Rinne

Robert Friedrich Wilhelm Rinne (14. jaanuar 1872 Reigi – 23. aprill 1944 Bromberg) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta lõpetas Tartu Kubermangugümnaasiumi ja astus aastal 1895 Kiievi ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1898 arsti astme väärilisena.
Aastal 1899 töötas ta Peterburis Coongelinni erahaiglas, aastal 1900 oli ta arstiks Dünamünde 25. diviisi haiglas ja oli aastatel 1901–1919 Peterburi Evangeelse Haigla ordinaatoriks, lisaks oli ta aastatel 1902–1906 Püha Olga haigla ordinaatoriks. Aastatel 1919–1921 oli ta Eesti Vabadussõjas 1. evakuatsioonihospitali arst. Aastatel 1922–1939 oli ta Kohtla-Järve Riigi Põlevkivitööstuse ambulatooriumis arstiks.
Aastal 1939 repatrieerus ta koos abikaasaga Saksamaale. Aastatel 1939–1944 töötas ta arstina Brombergis (praegu Bydgoszcz, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas).
Dr. Robert Rinne hukkus 23. aprillil 1944 Brombergis.
Isiklikku.
Tema isa Gustav Felix Rinne oli Reigi ja Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vanaisa Wilhelm Friedrich Rinne oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, vanavanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, onu Leopold Bernhard Wilhelm Rinne oli Hanila ja Varbla koguduse õpetaja.
Verhuulitsa käpaliste püsielupaik

Verhuulitsa käpaliste püsielupaik on Võru maakonnas Setomaa vallas asuv käpaliste kaitseala (püsielupaik). Seal kaitstakse Värska oja lammil kasvavaid käpalisi. Kaitseala pindala on 19,55 ha. 
Varem kaitsti sealseid taimi (pms käpalised) "Verhuulitsa liigikaitseala" kaudu. See kaitseala moodustati 1989. 
Seal kasvab Russowi sõrmkäpp.
Tõstamaa liigikaitseala

Tõstamaa liigikaitseala on endine liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas, Ermistu ja Pärakülas. Kaitseala pindala on 24,5 (või 25 ha). 
Kaitseala moodustati 1958, et kaitsta merikotkast ja tema elupaika. Samuti oli alal leitud seeneliik taiga‑peenpoorik.
2020. aastal arvati see ala riikliku kaitse alt välja.
Oja liigikaitseala

Oja liigikaitseala on liigikaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala moodustati 1992. aastal, et kaitsta väike-konnakotkast (I kategooria liik); seal pesitseb ka metsis (II kategooria liik). Kaitseala pindala on 80 ha.
Looming

Looming on loomeprotsessi tulemus.
Looming võib olla teos.
Lümandu maastikukaitseala

Lümandu maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kohila vallas Lümandu külas, Harju maakonnas Saue vallas Tagametsa külas ja Saue vallas Kohatu külas. Kaitseala pindala on 106,3 ha.
Maastikukaitseala on moodustatud 1981. aastal kaitse alla võetud maastiku üksikelemendi (Lümandu allikad) ja 1988. aastal loodud "Lümandu botaanilise kaitseala" baasil. Kaitsealalt saab alguse Vasalemma jõgi.
Vööndid.
Maastikukaitseala jaguneb vöönditeks:
Alu liigikaitseala

Alu liigikaitseala on liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala moodustati 1976. aastal, et kaitsta käpalist kaunist kuldkinga (II kategooria liik) Kaitseala pindala on 3,7 ha.
Munandid

Munandid ehk testised (ladina keeles ainsuses "testis", mitmuses "testes", vanakreeka keeles όρχις "orchis", inglise keeles mitmuses "testicles") on paljude selgroogsete isasloomade endokriinsüsteemi sugunäärmed ja kuse-suguelundkonna paarilised suguelundid.
Munandite areng, anatoomia, asend, närvid, sooned (arterid, veenid, lümfisooned), morfoloogia, funktsioonid, hormoonid ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Roomajad (maod).
Maolistel.
Isastel madudel on kaks munandit: parem ja vasak munand, mille asend võib erineda olenedes neerude asendist, kuid harilikult neerupealiste läheduses. Munandeid varustavad verega munandiarterid ja vere äravoolu tagavad munandiveenid. Munanditest toimub lümfi äravool. Kummastki munandist väljub seemnejuha. 
Imetajad.
Koduloomadel.
Välisehitus.
Munandil eristatakse:
Siseehitus.
Munand koosneb stroomast ja munandiparenhüümist. 
Mehel.
Mehel on munandid paarilised sisesuguelundid (harilikult kaks), mis paiknevad munandikotis ja on teineteisest eraldatud munandikoti-vaheseinaga. Munandist tuleb välja seemnejuha, mille eesmärk on sperma transportimine peenisesse. 
Munandisagarikes paiknevad seemnetorukeste vahemikes leidub hulgaliselt meessuguhormoone (androgeenid) ja väheses koguses emassuguhormoone komplekteerivaid näärmerakke. 
Patoloogia.
Munanditega seotult ja elundi talitluses võib esineda mõningaid häireid ja haiguslikke seisundeid või väärarenguid, mille diagnoosiks võivad olla näiteks kõhuõõnde pidama jäänud munand, ektoopiline munand, munandikeerdumus, munandilaskumatus, munandipõletik, munandikasvaja jt.
Kaansoo mesimuraka kasvuala

Kaansoo mesimuraka kasvuala (varem ka: "Kaansoo liigikaitseala") asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala moodustati 1991, et kaitsta mesimuraka ehk soomuraka (II kategooria liik) kasvukohti. Kaansoo on Eesti suurim ja vanim mesimuraka kasvuala. Kaitseala pindala on 102 ha, mis on 8 lahustükina.
Kivisaare liigikaitseala

Kivisaare liigikaitseala on liigikaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala loodi 1992. aastal, et kaitsta sealseid ohustatud loomaliike, näiteks väike-konnakotkast (I kategooria liik). Kaitseala pindala on 70 ha. Alal asub ka muinsuskaitse all olev muistne asulapaik.
Sämi maastikukaitseala

Sämi maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas. Kaitseala pindala on 941,1 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1981. aastal kaitse asutatud "Sämi-Kuristiku sookaitseala" baasil.
Piiumetsa maastikukaitseala

Piiumetsa maastikukaitseala on maastikukaitseala Järva ja Rapla maakonnas. Kaitseala pindala on 1130 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1981. aastal loodud "Piiumetsa sookaitseala" baasil.
Württembergi krahvkond

Württembergi krahvkond (saksa keeles "Grafschaft Württemberg") oli ajalooline territoorium, mis sai alguse Württembergi dünastia valdustest, vana Švaabimaa hertsogkonna südamest aastal 1083. Stuttgart oli selle pealinn. 12. sajandist aastani 1495 oli see krahvkond Saksa-Rooma riigis. Hiljem sai sellest hertsogkond ja seoses Saksa-Rooma riigi kadumisega kuningriik.
Etümoloogia.
Krahvkond sai nime samanimelise mäe järgi Untertürkheimi linnaosas Rotenbergis, Stuttgardis, millel Wirtembergi loss seisis aastani 1819. Umbes aastani 1350 esines krahvkond ürikutes ainult kirjapildiga "Wirtenberg".
Ajalugu.
Württembergi dünastia ilmus esmakordselt 11. sajandi lõpul. Ürikutes ülestähendatud esimene pereliige oli aastal 1081 Konrad I, kes usutavasti ehitas lossi. Württembergidest said krahvid 12. sajandil. Hohenstaufenite valitsemise lõpp Švaabimaa hertsogkonna üle aastal 1250 võimaldas Württembergidel laiendada oma territooriumi, kaasates hertsogkonna. Stuttgart, tulevane pealinn, sai krahvkonna osaks pärast Ulrich I abielu Badeni Mechthildiga aastal 1251. 
Württembergi territoorium laienes veelgi Ulrich III, Eberhard II ja Eberhard III valitsemise ajal. Eberhard III ajal liidendas Württemberg Montbéliard'i krahvkonna (saksa "Mömpelgard") seoses tema poja Eberhard IV ja Henriette de Montbéliard'i kihlusega aastal 1397.
Aastal 1442 sõlmiti Ulrich V ja tema venna Ludwig I vahel Nürtingeni leping, mis jagas Württembergi kaheks osaks. Ulrich võttis Stuttgardi osa (Württemberg-Stuttgart), sealhulgas linnad Bad Cannstatt, Göppingen, Marbach am Neckar, Neuffen, Nürtingen, Schorndorf ja Waiblingen. Ludwig võttis Bad Urachi osa (Württemberg-Urach), sealhulgas linnad Balingen, Calw, Herrenberg, Münsingen, Tuttlingen ja Tübingen. See jaotus sisaldas ka Montbéliard'i krahvkonda pärast Henriette'i surma aastal 1444.
Münsingeni lepinguga aastal 1482 ja Esslingeni lepinguga aastal 1492 õnnestus krahv Eberhardil taasühendada Württemberg ja tõusta hertsogiseisusesse. Lastetust Eberhardist sai taasühendatud riigi ainuvalitseja. Württemberg-Stuttgardi krahv Eberhard VI määrati tema järglaseks ja pidi valitsema koos kaheteistkümne "auväärse" komiteega, riigi kahe seisuse: aadli ja kodanlaste esindajatega.
Keiser Maximilian I kokkukutsutud Wormsi Riigipäeval aastal 1495 sai krahvkond hertsogkonnaks.
Württembergi valitsejad.
Württembergi krahvid.
1442. aastal jaotati Württembergi krahvkond kaheks osaks..
Württemberg-Urachi krahvid.
1482. aastal taasühendati krahvkond.
Audru liigikaitseala

Audru liigikaitseala on liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala loodi 1958. aastal, et kaitsta käpalise kauni kuldkinga (II kategooria liik) kasvukohta. Kaitseala pindala on u 26,8 ha.
Närska botaaniline mikrokaitseala

Närska botaaniline mikrokaitseala on kaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala pindala on 10 ha.
Kaitseala moodustati 1990. aastal, et kaitsta mitmeid kaitsealuseid taimeliike, näiteks suur käopõll, ahtalehine ängelhein.
Ülase tänav

Ülase tänav on tänav mitmes asulas:
Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed

Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed (taani keeles "Botanisk Have") on Kopenhaageni Ülikoolile alluv botaanikaaed Taani pealinnas Kopenhaagenis.
Botaanikaaed asub Kopenhaageni kesklinnas kümnehektarilisel alal. Selle geograafilised koordinaadid on .
Botaanikaaed moodustab osa Taani loodusloomuuseumist, mis omakorda allub Kopenhaageni ülikooli loodusteaduste teaduskonnale.
Ülikooli botaanikaaia eelkäija rajati 1600. aastal. Praeguses asukohas tegutseb botaanikaaed alates 1870. aastast.
Botaanikaaial on 27 kasvuhoonet, sealhulgas tähelepanuväärne 3000-ruutmeetrine 1874. aastal valminud palmimaja. Esindatud on üle 13 000 liigi. Vanim puu on 1806. aastast pärinev väikeseokkaline sooküpress.
Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaias on Taani suurim elavate taimede kogu ning ainus pärismaiste taimede geenipank. Botaanikaaiale kuulub üks maailma suuremaid herbaariume.
Botaanikaaed on avatud aasta ringi ja sissepääs on tasuta.
Søren Vinterberg

Søren Vinterberg (sündinud 13. novembril 1944) on taani ajakirjanik, kirjandus-, filmi- ja koomiksikriitik ning tõlkija.
Vinterberg lõpetas gümnaasiumi aastal 1963 ja hiljem ajakirjanduse eriala. Kopenhaageni Ülikoolis õppis ta kirjandust. Ta on töötanud kõnekirjutajana Taani Kultuuriministeeriumis ja näiteks ajakirjas NB. Aastal 1990 hakkas ta kirjandustoimetajaks. 
Tema kirjutatud raamat poliitiliste karikatuuride kohta ilmus 2009. aastal.
Ta on Thomas Vinterbergi isa. Ta töötab päevalehe Politiken kriitikuna.
Alexis Kagame

Alexis Kagame (15. mai 1912 Kiyanza – 2. detsember 1981 Nairobi) oli Rwanda filosoof, keeleteadlane, ajaloolane, luuletaja ja vaimulik. 
Ta tegeles peamiselt etnofilosoofiaga ja oli muu hulgas Rwanda ülikooli teoloogiaprofessor. 
Ta uuris põhjalikult Rwanda rahvaste suulist pärimust, traditsioone ja kirjandust ning kirjutas neil teemadel mitu raamatut nii prantsuse kui ka ruanda keeles. Ta kirjutas ka luuletusi, mis ilmusid mitme kogumikuna. 
Alexis Kagame oli ka poliitiliselt aktiivne ning alates 1940. aastatest oli ta üks tutsi kultuuri eestkõnelejaid ja tutside õiguste eest võitlejaid.
Elulugu.
Kagame sündis tutsi peres. Paljud tema esivanemad olid olnud õukonnaajaloolased. Tema isa oli Rwanda kuningriigis kõrgel positsioonil, kuuludes "abiru"'de hulka, kes olid "mwami" õukonna traditsioonilised ajaloolased. 
Kui Alexis Kagame sündis, oli Rwanda osa Saksa Ida-Aafrikast. Kuningal oli sellest hoolimata suur võim, sest ta oli Saksa võimude esindaja koha peal. Kui Rwanda Belgia võimu alla üle läks, võttis Kagame perekond vastu katoliku usu. Alexis Kagame käis misjonikoolis ja seejärel Nyakibanda piirkondlikus seminaris ning pühitseti 1941. aastal preestriks. Samal ajal oli ta ka katoliikliku ajalehe toimetaja. Aastal 1950 oli ta esimene aafriklane, kes sai Institut Royal Colonial Belge'i (hilisema Académie Royale des Sciences d'Outre-Meri) liikmeks.
Aastal 1952 kirjutas Kagame oma sõbra kuningas Mutara III toetuseks teose "Le Code des Institutions Polititiques de Rwanda", kus kaitses tutside juurutatud feodaalsüsteemi. Belgia valitsejatele see ei meeldinud ning nad lasksid piiskopil ta Rooma saata. Roomas õppis ta Gregoriuse ülikoolis ning kaitses filosoofiadoktori kraadi. Temast sai ka teoloogiatudengite ühenduse Les Prêtres Noirs liige. Ühendus edendas ideed, et Aafrika rahvuslikud püüdlused võiksid tugineda kristlusel.
Aastal 1958 pöördus ta Rwandasse tagasi ja sai õpetajaks katoliku seminaris. Ta oli ka iseseisvusliikumise aktivistide seas. Kuigi ta oli monarhia pooldaja, võis see aidata tal ka 1959. aasta hutude revolutsiooni üle elada.
Aastal 1963 sai temast üks esimesi äsja loodud Rwanda ülikooli professoreid ning Lubumbashi ülikooli külalisprofessor. Pärast Rwanda iseseisvumist hakkas ta kristluse afrikaniseerimise eestkõnelejaks.
Teoseid.
Poliitikaalased teosed.
Claudine Vidali sõnul oli Kagame peamine eesmärk konstitutsioonilise monarhia kehtestamine. Kagame uurimused kirjeldasid koloniaalajastule eelnenud Rwanda ühiskonda, kus kehtinud "ubuhake" lõi harmoonilise kogukonna, mis tegi võimalikuks sotsiaalse liikuvuse. Ta tegi koostööd Belgia antropoloogi Jacques Maquet'ga, kelle töötluses said Kagama ideedest mõjukad akadeemilised tööd. Hilisemad teadustööd lükkasid Kagame ja Maquet' kirjelduse idüllilisest ühiskonnast suures osas ümber, rõhutades "uburetwa" mõju. Kagame stabiilse ja sotsiaalselt edumeelse ühiskonna ideed ja tema ekspansiivse territoriaalse mõju kaarti kasutas Rwanda Isamaarinne 1990. aastate lõpus oma valitsemise ja Kongosse tungimise õigustamiseks.
Kiyanza

Kiyanza on asula Burundis Kirundo provintsis.
Kiyanzas sündis Rwanda filosoof, keeleteadlane, ajaloolane, luuletaja ja vaimulik Alexis Kagame.
Paria laht

Paria laht (inglise keeles "Gulf of Paria", hispaania keeles "Golfo de Paria") on laht Kariibi meres, mis piirneb Venezuela ranniku ja Trinidadi saarega. 
Lahe pindala on 7800 km², maksimaalne sügavus 22 m. Ülejäänud Kariibi merega ühendab lahte põhjas asuv Bocas del Dragóni väin, lõunas paikneb Boca del Serpiente väin, mis ühendab lahte läbi Kolumbuse kanali Atlandi ookeaniga.
Lahe avastas 15. sajandil Hispaania maadeavastaja Christoph Kolumbus, andes sellele nimeks "Golfo de la Ballena" (eesti keeles 'Vaalalaht'). Praegune nimi pärineb tõenäoliselt 19. sajandist, mil ulatusliku vaalapüügi tulemusel lahe vaalapopulatsioon hävis, ja tuleneb lahte ulatuva Paria poolsaare nimest. 18. sajandi kaartidel on laht leitav ka "Golfo Triste" nime all (eesti keeles 'Kurb laht').
Varbla laidude looduskaitseala

Varbla laidude looduskaitseala (varem Varbla laidude maastikukaitseala) on looduskaitseala Pärnu maakonnas. Kaitseala pindala on 71,7 ha (varasema maastikukaitseala pindala oli ha). 
Kaitseala on moodustatud 1976. aastal kaitse alla võetud kümne laiu (Varbla laiud) (aastal 1991 reorganiseeriti "Varbla laidude kaitsealaks") alusel. Varbla laidude maastikukaitseala kaitse-eeskiri (Vabariigi Valitsuse määrus 2007.aastal) 
Kaitstavateks linnuliikideks on: tõmmuvaeras ("Melanitta fusca"), väiketiir ("Sterna albifrons"), punaselg-õgija ("Lanius collurio"), suurkoovitaja ("Numenius arquata"), jõgitiir ("Sterna hirundo"), randtiir ("Sterna paradisaea") , punajalg-tilder ("Tringa totanus"), luitsnokk-part ("Anas clypeata"), rääkspart ("Anas strepera"), hallhani ehk roohani ("Anser anser"), tuttvart ("Aythya fuligula"), kühmnokk-luik ("Cygnus olor"), kalakajakas ("Larus canus"), jääkoskel ("Mergus merganser"), hahk ("Somateria mollissima") ja kiivitaja ("Vanellus vanellus"). 
Kaitstavad taimeliigid on: emaputk ("Angelica palustris"), liivatüll ("Charadrius hiaticula").
Varesemägede maastikukaitseala

Varesemägede maastikukaitseala on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Taari külas.
Kaitseala asub Sakala kõrgustiku põhjaosa läbivas Tääksi-Välgita-Kehklase ürgorus.
Kaitseala pindala on 23 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1964. aastal. Ala peaeesmärk on kaitsta sealset lavaoosi (Varesemäed).
Verijärve maastikukaitseala

Verijärve maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Võru vallas. Kaitseala pindala on 77,7 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1962. aastal. Ala peaeesmärk on kaitsta Verijärve ja seda ümbritsevat maastikku.
Viitna maastikukaitseala

Viitna maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Kadrina ja Haljala vallas. Kaitseala pindala on 311,6 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1971. aastal ja algul oli see Lahemaa rahvuspargi koosseisus, 1997. aastal moodustati eraldi Viitna maastikukaitseala. Ala peaeesmärk on kaitsta Viitna järvi ning säilitada, kaitsta ja tutvustada järvi ümbritsevat maastikku.
Õisu maastikukaitseala

Õisu maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus see Halliste ja Karksi vallas. Kaitseala pindala on 595,5 ha, sellest maismaad 399,7 ha ja veeosa 195,8 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1959. aastal. Alal kaitstakse Õisu parki, Õisu ümbruse geoloogilisi vaatamisväärsusi ja kaitsealuseid liike.
Õisu loodusala.
Õisu maastikukaitseala kuulub Õisu loodusala nime all Natura 2000 võrgustikku. Sellega kaitstakse merikotka, vingerja, kauni kuldkinga ja hariliku kobarpea elupaiku.
Kullamäe maastikukaitseala

Kullamäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas Jakobimõisa külas. Kaitseala pindala on 5,4 ha. 
Kaitseala eesmärk on kaitsta Tarvastu jõe kaldal asuvat Kullamäe liivakivipaljandit, seal asuvaid Kullamäe koopaid ning neid ümbritsevat maastikku..
Kaitseala loodi 1964. aastal Kullamäe liivakivipaljandi kaitseks. 1998. aastal laiendati kaitseala paljandi, koobaste ja ümbritseva maastiku tõhusamaks kaitseks.
Kullamäe maastikukaitseala kuulub Kullamäe loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku.
Kõpu looduskaitseala

Kõpu looduskaitseala on looduskaitseala Hiiumaal Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 3064 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1962, kui kaitse alla võeti Ristna rannik ja mitmed kaitsealused taimeliigid. Aastal 1973 võeti kaitse alla ka Linnaru mäed. Aastal 1999 organiseeriti ala ümber "Kõpu maastikukaitsealaks". Praegused piirid ja staatus aastast 2007. 
Kaitseala koosseisus on aastast 2007 ka endine "Rattagu looduskaitseala".
Las Animase maakond

Las Animase maakond ("Las Animas County") on kõige suurem maakond USA-s Colorado osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Trinidad.
Maakonna pindala on 12 368 km². Veepindala on 7 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 507. Aastal 2000 oli elanikke 15 207.
Ajalugu.
Maakond moodustati 1866. aastal Huerfano maakonna idaosast. Maakond sai nime Purgatoire'i jõe algse mehhiko hispaania keelse nime "El Río de las Ánimas Perdidas en Purgatorio" järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Las Animase maakonnas oli 15 207 inimest, 6173 leibkonda ja 4092 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 1,2 in/km².
Elamuüksusi oli 7629 (keskmine tihedus 1/km²).
Rassiline koosseis oli:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 41,45%.
6173 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,40 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,97 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 41 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 95,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 93,70 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 28 273 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 072 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 27 182 dollarit, naistel 20 891 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 829 dollarit.
17,30% elanikkonnast ja 14,00% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 20,00% alla 18-aastasi ja 17,20% üle 65-aastasi.
Anumägi

Anumägi on kõrgendik Valga maakonnas Valga vallas.
Anumägi moodustab koos lähedaloleva Prigendimäega ühtse pinnavormi. Mõlemad mäed olid 1958. aastast looduskaitse all. Anumäe kaitstava ala pindala oli 9,3 ha. 2015. aastal arvati mäed looduskaitseväärtuse kadumise tõttu looduskaitse alt välja.
Estonia mägi

Estonia mägi on mitmest moreenkünnisest koosnev pinnavorm Rapla maakonnas Kehtna vallas. Moreenkünnised on: "Eesmägi", "Keskmägi", "Tagamägi" ehk Kaerepere Eessoomägi, "Kesksoomägi" ja "Tagasoomägi".
Künniste kaitseks moodustati 1981. aastal Estonia mäe kaitseala, mille pindala on 27 ha.
Argiasjust pühapäeval

"Argiasjust pühapäeval" oli Eesti Televisiooni päevakajalise sisuga publitsistikasaatesari aastatel 1978–1989. Sel oli ka meelelahutuslik pool,kus esinesid Eesti ansamblid ja lauljad, kes esitasid vaatajate soovilugusid.
Saatesarja esimene osa oli eetris 15. oktoobril 1978. Esialgu oli saatejuht Juhan Hindov, 1979. aastast Peeter Eelsaare, 1981. aastal Olav Osolin. Aastatel 1982–1989 oli saatejuht Feliks Undusk. Kaassaatejuht oli Kaupo Pollisinski.
Hageri-Sutlema rannamoodustised

Hageri-Sutlema rannamoodustised on endisaegse Balti jääpaisjärve metsaga kattunud rannavall, mis asub Rapla maakonnas Kohila vallas.
Rannamoodustised on aastast 1973 kaitse all (Hageri-Sutlema rannamoodustiste kaitseala).
Sookalduse kollase nartsissi kasvukoht

Sookalduse kollase nartsissi kasvukoht on kollase nartsissi kasvukoht Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Sookalduse külas. Kasvukoht jääb Aovere–Kallaste–Omedu maanteel sõitjate nägemisulatusse.
Aastatel 1964–2021 oli kasvukoht looduskaitse all. Kaitseala pindala oli 0,3 ha.
Kollane nartsiss metsistub ehk hakkab looduslikult levima väga harva. Liik jõudis Eestisse Tartu Ülikooli botaanikaaia vahendusel 1807. aastal. Kokkuleppeliselt kulub taimeliigi naturaliseerumiseks ehk looduslikes kooslustes inimese abita iseseisvalt levimiseks 250 aastat. Kuna Sookalduse nartsissid pole selles kohas kasvanud üle 250 aasta, siis ei loeta nende kasvukohta looduslikuks.
Legendi kohaselt käis Sookalduse Singli talu perepoeg Peep 1880. aastate lõpul või 1890. aastate algul tööl Saare mõisas ja armus sealsesse mõisapreilisse. Kui mõisapreili isa sellest kuulis, jäi Peep töökohast ilma, kuid mõisapreili kinkis poisile armastuse ja kiindumuse märgiks ühe nartsissisibula, öeldes, et nii kaua, kuni nartsissid õitsevad, püsib nende armastus. Peep pistis nartsissisibula talu akna alla mulda ja see hakkas paljunema. Nartsiss kohanes uue elupaigaga niivõrd hästi, et kasvas edasi isegi siis, kui talu uus elumaja teise paika ehitati ja vana aeda enam ei hooldatud.
Suurekivi tee

Suurekivi tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Tänav saab alguse Kuldala tee lõpu lähedalt (aga Kuldala teega puudub autoga läbitav ühendus) ja lõpeb ristumisel Küti teega, olles ligikaudu 560 meetrit pikk (koos tänavalt algavate nimetute tupikute ja ringteega 1130 meetrit).
Tänav on eraomanduses ega ole seetõttu avalikuks liikluseks avatud. Ehitaja ei ole tänavat projektikohaselt välja ehitanud (on oluliselt kitsam, puudub tänavavalgustus).
Küti tee

Küti tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Tänav saab alguse Vana-Tartu maanteelt endise Tammiku talu kõrvalt ja lõpeb ristumisel Mõigu teega. Tänav on ligikaudu 1100 meetrit pikk.
Tänava algus on tänava muust osast kitsam ja sillutatud freesasfaldiga; ülejäänud tänav on sillutatud mustkatte või asfaldiga. Küti tee ääres asub Peetri kooli staadion.
Pueblo maakond

Pueblo maakond ("Pueblo County") on maakond USA-s Colorado osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Pueblo.
Maakonna pindala on 6210 km². Veepindala on 23 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 159 063. Aastal 2000 oli elanikke 141 472.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Pueblo maakonnas oli 141 472 inimest, 54 579 leibkonda ja 37 332 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 23 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 58 926 (keskmine tihedus 10/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 37,97%.
54 579 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,52 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,04 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 37 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 95,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 92,50 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 775 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 40 130 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 31 154 dollarit, naistel 22 967 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 163 dollarit.
14,90% elanikkonnast ja 11,20% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 19,70% alla 18-aastasi ja 8,70% üle 65-aastasi.
Vägeva tee

Vägeva tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Tänav saab alguse Tartu maanteelt, ristub Lepiku tee, Peetri tee ja Uusmaa teega, lõpeb Küti teel ning on ligikaudu 1,58 km pikk.
Tänav on Peetri alevikus üks pikemaid ja läbib eriilmelisi piirkondi: tänava alguses on ärihooned, järgnevad paarismajad ja korterelamud, tänava lõpuosas on eramajad. Tänav möödub Peetri pargist.
Tänav on saanud nime Vägeva talu nimest.
Kuningvere kaitseala

Kuningvere kaitseala (ka: Kuningvere järve ja kaasiku kaitseala) on kaitseala Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Kaitseala pindala on 34 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta Kuningvere järve ja järve läänekaldal asuvat kaasikut.
Kurgja-Linnutaja kaitseala

Kurgja-Linnutaja kaitseala (ka: Kurgja-Linnutaja talu maade kaitseala) on kaitseala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala pindala on 103,8 ha. Kaitseala plaanitakse muuta Kurgja-Linnutaja maastikukaitsealaks.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1961, mil ala võeti kaitse alla "Kurgja pargina". Aastal 1964 ala laiendati ja see nimetati ümber Kurgja-Linnutaja kaitsealaks. 
Kaitseala piiresse jäävad Carl Robert Jakobsonile kuulunud talumaad (Kurgja talu); alal on peamiselt kultuurilooline tähtsus.
Lustimägi

Lustimägi asub Tartu maakonnas Elva vallas. 
Mägi võeti 1964. aastal kaitse alla (Lustimäe kaitseala; pindala 3 ha).
Rasketööstus

Rasketööstus on tooret töötlevate ja tootmisvahendeid tootvate tööstusharude kogum.
Rasketööstuse põhiharudeks loetakse masina- ja metallitööstust, kuid see hõlmab tegelikult kogu hankivat tööstust ning suurt osa töötlevast tööstusest. Nii kuuluvad rasketööstuse hulka ka näiteks mäetööstus, ehitusmaterjalitööstus, keemiatööstus ja energeetika.
Metsapoole botaanilis-zooloogiline kaitseala

Metsapoole botaanilis-zooloogiline kaitseala (ka: Metsapoole kaitseala) on kaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Kaitseala pindala on 64,9 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1991. aastal, et kaitsta sealset rannamaastikku, linnustikku ja rannaniite.
Koiva-Mustjõe maastikukaitseala

Koiva-Mustjõe maastikukaitseala on maastikukaitseala, mis jääb Valga maakonna Valga valla ja Võru maakonna Rõuge valla alale. Kaitseala pindala on u 3179 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1957. Praegused piirid ja staatus 2005. aastast. Kaitseala hõlmab ka 1975. aastal eraldi moodustatud Koiva männikute kaitseala, mille pindala oli 179 ha. Samuti 1976. aastal eraldi moodustatud Parmu männikute kaitseala, mille pindala oli 5 ha. Aastal 2005 ühendati kaitseala koosseisu ka "Valgemäe kaitseala" (pindala 7 ha), mis oli moodustatud 1964.
Laiksaare männik

Laiksaare männik on kaitsealune männik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. 
Männik võeti kaitse alla 1991. aastal (Laiksaare männiku kaitseala). Kaitseala pindala on 1,5 ha.
Malluste männikud

Malluste männikud on kaitsealused männikud Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas.
Männik võeti kaitse alla 1974. aastal (Malluste männiku kaitseala; pindala 82,4 ha).
Harilik saagrai

Harilik saagrai ("Pristis pristis") on kõhrkalade klassi kuuluv kalaliik. 
Saagrai pikal saagi meenutaval ninamikul paikneb 15-20 hambataolist kida, "Saagi" kasutab ta enesekaitseks ja kalaparvede ründamiseks.
Harilik saagrai elutseb Atlandi ja Vaikse ookeani rannavööndis 45° põhjalaiuse ja 17° lõunalaiuse vahel. ning suudab elada ka riim- ja magevees. Neid on leitud Amazonase jõest 750 km suudmest ülesvoolu. Euroopas leidus saagraid Portugali rannikumeres ja Vahemeres, kuid tänapäeval on ta sealt hävitatud. Lääne-Aafrika ranniku asurkonna seisund on ebaselge. Kala on kantud kriitilises seisundis liikide nimekirja.
Ta toitub kaladest ja merepõhja selgrootutest.
Harilik saagrai võib kasvada 5,6 m pikkuseks ja elada kuni 30 aastat. Ta paljuneb ovovivipaarselt.
Võhma Linnameeskond

Võhma Linnameeskond on endine Eesti jalgpalliklubi. 
Statistika ja loendid.
Varasemad liigahooajad.
Nime muutused:
Oore männikud

Oore männikud on kaitsealused männikud Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. 
Männik võeti kaitse alla 1976. aastal (Oore männiku kaitseala). Kaitseala pindala on 3 ha.