tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Õiglase kaubanduse märgis

Õiglase kaubanduse ehk Fairtrade'i märgis näitab, et tootega seotud Aafrika, Aasia ning Kesk- ja Lõuna-Ameerika talunikele ja töölistele on tagatud paremad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused. Eesti võttis esimese Balti riigina õiglase kaubanduse märgise kasutusele 2007. aastal.
Õiglane kaubandus on rahvusvaheline kaubanduslik kokkulepe ja sertifitseerimissüsteem, mis seisab arengumaade väiketootjate huvide eest.
Märgise kujunemine.
Fairtrade sai alguse 1960. aastatel Euroopas kodanikuliikumisena. Nüüdseks on see kujunenud laialdaselt tuntud rahvusvaheliseks kokkuleppeks. Enne märgise kasutuselevõttu kandsid õiglase kaubanduse tarneahelate eest hoolt sellele pühendunud organisatsioonid. Laienemiseks ja tavaettevõtete kaudu peavooluturule sisenemiseks tekkis vajadus sõltumatult tõestada, et väited standardite ning kauplejate ja tootjate tootmistingimuste kohta on tõepärased.
1988. aastal võttis Hollandis tegutsev arengule pühendunud heategevusorganisatsioon Solidaridad esialgu kohvi jaoks kasutusele Max Havelaari märgistus- ja sertifitseerimissüsteemi. Sellele järgnesid sarnased algatused teistes Euroopa riikides ja Põhja-Ameerikas. 1990. aastate lõpus moodustasid organisatsioonid, kes kehtestasid varem iseseisvalt standardeid ja väljastasid sertifikaate, Rahvusvahelise Õiglase Kaubanduse Märgistamise Organisatsiooni (Fairtrade Labelling Organizations International, FLO) ning võtsid kasutusele ühise õiglase kaubanduse märgise. 2012. aastal muutis FLO oma nime ja sellest sai Fairtrade International (FI). Üldised Fairtrade’i standardid ja konkreetsete toodete standardid kehtestab FI, samas kui Fairtrade’i sertifitseerimissüsteemi juhib FLOCERT Ltd. (FI-le kuuluv ettevõte) koostöös audiitorite ja inspektoritega üle kogu maailma. Fairtrade’i standardid on mõeldud selleks, et tegeleda kaubandussuhetes valitseva võimualase tasakaalutuse, ebastabiilsete turgude ja ebaõiglase kaubandusega. Standardid kehtivad tootjatele ja nende kaubanduspartneritele. 
Märgise tähendus.
Õiglase kaubanduse märgis tootel näitab, et
UTZ Certified.
Eestis on müügil ka UTZ Certifiedi märgisega tooteid. See märgis ei tähista õiglast kaubandust, vaid maaelu parandamiseks loodud sertifitseerimissüsteemi, mis keskendub tootlikkuse suurendamisele ja toodangu kvaliteedi parandamisele põllumeeste harimise kaudu. Tulemus on talunike suurem sissetulek ja kogukondade jätkusuutlikkus. UTZ Certifiedi tooted on kakao, kohv, tee ja pähklid. UTZ Certifiedi nõrkus on miinimumtasu puudumine.
Rainforest Alliance.
Eestis on saadaval ka Rainforest Alliance'i märgisega tooteid. See ei ole õiglase kaubanduse märgis. Rainforest Alliance'i keskpunktis on loodusliku liigirikkuse säilitamine ja kestliku põllumajanduse korraldamine, mis tagaks arengumaade põllupidajatele eluks vajalikud vahendid ning parema elujärje.
Õiglase kaubanduse päev

Õiglase kaubanduse päev on rahvusvaheline tähtpäev, mida peetakse igal aastal mai teisel pühapäeval. 
Õiglase kaubanduse päeval korraldatakse üritusi, millega püütakse edendada õiglast kaubandust ja anda panust võitlusse vaesuse ja sunnitöö ning kliimamuutuste ja majanduskriiside vastu.
Õiglase kaubanduse päeva hakati tähistama Maailma Õiglase Kaubanduse Organisatsiooni (WFTO) eestvõttel 2004. aastal (WFTO ise asutati 15 aastat varem, 1989. aastal). WFTO-sse kuulub üle 70 riigi.
Õiglase kaubanduse päeva üritustega toetavad kohalikud tootjad ja käsitöölised õiglase kaubanduse algatusi.
Katastroofirisk

Katastroofirisk on katastroofi toimumise võimalikkus ja selle mõju võimalik ulatus inimtegevusele ja keskkonnale.
Globaalne katastroofirisk.
Globaalne katastroofirisk on võimalus, et tulevikus toimub sündmus, millel on potentsiaal mõjuda hävitavalt inimeste heaolule globaalsel tasandil. Mõned sündmused võivad halvata või hävitada kaasaegse tsivilisatsiooni. Iga sellise sündmuse võimalikkust, mis võib põhjustada inimeste väljasuremise või püsivalt ja drastiliselt piirata inimeste potentsiaali, nimetatakse eksistentsiaalseks riskiks.
Potentsiaalne globaalne katastroofirisk hõlmab inimtekkelist riski (tehnoloogilised riskid, valitsemisest tulenevad riskid) ja väliseid riske. Tehnoloogiliste riskide näideteks on vaenulikud tehisintellektid, biotehnoloogilised riskid või nanotehnoloogilised relvad. Mitteinimtekkeliste riskide näideteks on asteroidide mõju, tohutu vulkaaniline purse jne.
Piksekaitse

Piksekaitse ehk välgutõrje hõlmab võtteid ja vahendeid, mis kaitsevad ehitisi välguvoolu kahjustava toime eest. 
Piksekaitse on tulekahju vältimiseks hoonele, hoonesse ja hoonega seotud territooriumile paigaldatud välgu otsetabamuste ja metallist tehnosüsteemide kaudu hoonesse siseneva või seal tekkiva välgu elektromagnetilise impulsi eest kaitsev seadmete kogum.
Selleks on võimalik kasutada ehitise metallkatust või metallist tarindiosi, mis kindlalt maandatakse. Enamasti aga paigaldatakse ehitise kohale või kõrvale metallist välgupüüdur(id), milleks võib olla püstne varras (piksevarras) või rõhtne tross. Välgupüüdurite mõõtmed ja paigutus valitakse nii, et moodustuks piisava ulatusega kaitsetsoon.
UNESCO Läänemere projekt

UNESCO Läänemere Projekt (Baltic Sea Project ehk BSP) on keskkonnaküsimustega tegelev rahvusvaheline koolide võrgustik, mis on suunatud Läänemere maade õpetajatele ja kooliõpilastele. Projekti algatas UNESCO Soome Rahvuslik Komisjon 1989. aastal.
Eesmärgid.
Läänemere Projekt toimib UNESCO egiidi all. Kõikidest Läänemere riikidest osaleb seal kokku umbes 150 kooli, Eesti liitus projektiga 1992. aastal. Võrgustik tegutseb parema keskkonnaseisundi saavutamise nimel Läänemere-äärsetes riikides. Võrgustiku otsesteks eesmärkideks on: 
Võrgustikus tegeletakse keskkonnaprobleemide uurimise ning nendele lahenduste otsimisega.
Võrgustiku loodusteaduslikud õppeprogrammid.
UNESCO Läänemere Projekti raames on igas riigis kujunenud välja koostöö erinevate rahvusvaheliste teadusasutuste ja koolide vahel. Selle raames korraldatakse ühiseid tegevusi ja üritusi ning antakse välja mitmesuguseid õppematerjale. Läänemere Projekti võrgustik pakub osalevatele koolidele looduteaduslikke programme, millega aidatakse õpetajatel integreeritud ainetunde läbi viia ja omavahel vaatlustulemusi võrrelda. Kõik programmid on rahvusvaheliselt heaks kiidetud iga BSP riigi koordinaatori poolt.
Koolidel on võimalus osaleda järgmistes programmides:
Projektist.
Läänemere Projekt tegeleb Läänemere maade keskkonnaprobleemide teadvustamise ja nendele lahenduste otsimisega. Keskkonnaprobleemide lahendamisel on haridus üks peamistest teguritest ning projekt on seetõttu algatanud koostöö koolide vahel kõigis Läänemere riikides. Eri riikide koolide vahel toimub kirjavahetus, ekspositsioonide ja videote vahetamine, külastused jne. Külastuste ajal käsitlevad õpilased kohalikke keskkonnaprobleeme.
Läänemere Projektil on rahvusvaheline koordinaatorriik, kes vahetub iga kolme aasta tagant. 2012. aasta augustist kuni 2015. aasta jaanuarini koordineeris Läänemere Projekti Eesti, alates 2015. aastast teeb seda Venemaa. Igas osalevas riigis on riiklik koordinaator. Koordinaatorid kohtuvad vähemalt kord aastas projekti hindamiseks ja tulevaste tegevuste kavandamiseks ja planeerimiseks. Rahvusvaheline koordinaator vastutab lisaks muudele ülesannetele riikidevaheliste kontaktide ja toimiva koostöö eest. 2012. aastal vastutas rahvusvahelise koordineerimise eest Eesti ja üldkoordinaatoriks sai Kersti Sõgel Tartu loodusmajast, kes juhtis võrgustiku tegevusi 2014. aastani. Siis sai üldkoordinaatoriks Gedy Siimenson, kelle eestvedamisel korraldas 30-liikmeline vabatahtlike õpilaste grupp 2015. aastal Eestis, Tallinnas BSP rahvusvahelise lõpukonverentsi, mis tähistas Eesti rahvusvahelise koordineerimise lõppu. Pärast seda sai üldkoordinaatoriks Stanislav Babich Peterburi Majandusülikoolist ning 2018.aastal läks rahvusvaheline koordineerimine taas Soome riigile.
BSP võrgustiku tegevust on toetanud SA Keskkonnainvesteeringute Keskus aastatel 2010–2015, 2018-2019, ning Haridus- ja Teadusministeerium 2012–2018.
Läänemere Projekt on osa UNESCO ühendkoolide võrgustikust.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvaluuletaja

Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvaluuletaja (varem Jakuudi ANSV rahvaluuletaja; jakuudi keeles Саха норуодунай поэта; vene keeles Народный поэт Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kirjanike Liidu ja Venemaa Föderatsiooni Kirjanike Liidu liikmetele teenete eest Sahha kirjanduses ja väljapaistvate kirjandusteoste loomisel.
Dorpater Dozentenabend

Dorpater Dozentenabend (lühend DDA) on ürituste sari, mis on mõeldud Tartu Ülikooli välisteadlastele ja -õppejõududele omavaheliseks suhtluseks. DDAd toimuvad kord kuus kolmapäeviti Domus Dorpatensise hoones (Ülikooli tänav 7).
Tom Petty

Thomas Earl Petty (20. oktoober 1950 Gainesville – 2. oktoober 2017) oli USA rokkmuusik, laulja ja laulukirjutaja. Ta sai tuntuks ansambli Tom Petty and the Heartbreakers lauljana.
Aastatel 1988–1991 laulis ta koos George Harrisoni, Bob Dylani, Roy Orbisoni ja Jeff Lynne'iga ansamblis Traveling Wilburys.
2002. aastal valiti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.
Tšernjanka rajoon

Tšernjanka rajoon (vene keeles "Чернянский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Tšernjanka alev.
Rajoon piirneb põhjas Starõi Oskoli rajooniga, idas Krasnoje rajooniga, lõunas Novõi Oskoli rajooniga, läänes Korotša rajooniga ja loodes Gubkini rajooniga.
Rajooni pindala on 1192 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 316, 2009. aastal 32 639 ja 2002. aastal 33 899.
Tšernjanka rajoonis on 86 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšernjanka alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu.
November 2017

November 2017, kroonika
2017. aasta november algas kolmapäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast neljapäeval.
Juhan Reigo

Juhan Reigo (kuni 1937 Johannes Reinart; 4. jaanuar 1906 Vardi vald, Harjumaa – 4. oktoober 1945 Tallinn) oli Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liige. 
Ta lõpetas 1925. aastal Tallinna Poeglaste Kommertsgümnaasiumi. Seejäreö õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1925–1940 õigusteaduskonna majandusosakonnas ja majandusteaduskonnas (lõpetas) ning aastatel 1940–1941 õigusteaduskonnas. Kuulus üliõpilasseltsi Liivika.
Töötas 1926. aastast Tallinnas Põllupidajate Ühispanga ametnikuna, 1937. aastast oli raamatupidaja-osakonnajuhatajana. 
Teise maailmasõja ajal.
Ta oli 1940. aasta Riigivolikogu valimistel 13. valimisringkonnas (Harjumaal) Eesti Töötava Rahva Liidu vastaskandidaat.
Töötas Saksa okupatsiooni ajal Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse (ETK) finantsosakonna juhatajana ja hiljem peainspektorina Tallinnas. 
Ta oli alates 1942. aastast rahvusliku vastupanuorganisatsiooni "Vaba Eesti Võitlusrühm" (VEVR) liige. Ta oli märtsis 1944 Eesti Vabariigi Rahvuskomitee (EVR) asutajaliige ja sekretär. Pärast haaranguid aprillis 1944 varjas ta end, hankis valedokumendid ja hakkas elama Tallinnas Suur-Karja 18, märtsipommitamisel osaliselt purustatud Laenupanga majas. Tema juures salakorteris hakkasid koos käima vabadusse jäänud EVR-i liikmed. 
Septembris 1944 oli ta Otto Tiefi valitsuse sisekaitseülem. 
Arreteeriti 22. novembril 1944. Mõisteti Erinõupidamise otsusega surma ja hukati.
Krasnoje rajoon (Belgorodi oblast)

Krasnoje rajoon (vene keeles "Красненский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Krasnoje alev.
Rajoon piirneb põhjas ja idas Voroneži oblastiga, lõunas Aleksejevka rajooniga, edelas Krasnogvardeiskoje rajooniga, läänes Tšernjanka rajooniga ja loodes Starõi Oskoli rajooniga.
Rajooni pindala on 851,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 051, 2009. aastal 13 658 ja 2002. aastal 15 337.
Krasnoje rajooni asulad kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.
Virvasõna

Virvasõna (inglise keeles "false friend") on keeleteaduse termin, millega märgitakse mitmes keeles esinevat rahvusvahelist, sama või sarnase tüvega sõna, mille tähendus on aga keeliti erinev.
Virvasõna on eesti keeles näiteks inglise "petrol", mis eesti keeles tähendab bensiini, mitte petrooleumi. Inglise "sandals" aga tähendab (kontsata!) sandaale, kuid "high heels sandals" on eesti keeles rihmikud, mitte kontsaga sandaalid.
Loomulikult esineb virvasõnu ka muudes keeltes, näiteks saksa "Dekade" ja vene "декада" tähendavad kümmet päeva, aga inglise "decade" aastakümmet. 
Virvasõnad kui meelelahutus.
Leidub rohkesti virvasõnu, mille tähenduse erinevus eri keeltes on naljakas. Virvasõnadel põhinevad sõnamängud kuuluvad vahel seltskondliku meelelahutuse hulka. Soome sõnadest esinevad eesti keeles tuntud naljakate virvasõnadena näiteks "hallitus" ('valitsus', mitte 'hallitus'), "sulhanen" ('peigmees', mitte 'sulane'), "pulma" ('probleem', mitte 'pulm(ad)') ja "halpa" ('odav', mitte 'halb'). Tüüpiline virvasõnadest koosnev soomekeelne eksitusfraas on "ruumit on koristettu" ('laibad on kaunistatud').
Eksitussõnastikud.
Virvasõnadest koostatakse meelelahutuslikke eksitussõnastikke, näiteks eesti keelt hõlmavana on ilmunud järgmised sõnastikud:
Virvasõnad kui probleem.
Olga Kulak on muude võõrkeelest arusaamise aspektide kõrval käsitlenud virvasõnadest arusaamist bakalaureusetöös "Kuidas vene emakeelega õpilased soomekeelsetest sõnadest aru saavad?" (2015). Uurimuses on tõdetud, et eri emakeelega inimeste omavahelises suhtluses ei põhjusta virvasõnad ületamatuid suhtlusprobleeme, küll aga vajaksid keelt mitte emakeelena rääkijad virvasõnade kohta senisest rohkem informatsiooni ja abi.
Aeg-ajalt saavad virvasõnad algajate tõlkijate komistuskiviks, eriti siis, kui tõlgitakse sellise valdkonna teksti, mida tõlkija piisavalt ei tunne. 
Virvasõnade vigaste tõlgete piiramatu paljundamine on nüüdisajal saanud probleemiks, mis tuleneb masintõlke kasutamise lihtsusest ja kontrollimatusest (õiguslikust reguleerimatusest). Nii näiteks levivad virvasõnade valetõlked jõudsalt kaubakataloogide ja e-poodide kaudu, mille mitmekeelseid tõlkeid kasutatakse omakorda (näiteks välismaal eesti keelt mitteoskajate poolt ning sageli selleks luba küsimata) ebaprofessionaalsetes masintõlke andmebaasides ja elektroonilistes sõnastikes.
Termin.
Feliks Vakk on käsitlenud virvasõnade teemat 1984. aasta juulis ajakirja Keel ja Kirjandus artiklis "Terminoloogi valesõbrad". Sealt selgub, et termin "virvasõna" on tulnud leksikoloog Agnes Reitsaku kasutatud sõnast "virvatulesõnastikud".
Peeter Suure nimeline Antropoloogia- ja Etnograafiamuuseum

Peeter Suure nimeline Antropoloogia- ja Etnograafiamuuseum (vene keeles Музей антропологии и этнографии имени Петра Великого Российской академии наук; varasema nimega Kunstkamera (vene keeles Кунсткамера)) on muuseum Peterburis; ühtlasi Venemaa esimene muuseum. Muuseumi asutas Peeter Suur ja muuseumi hoone valmis 18. sajandi algul.
Muuseumis on muu hulgas paljude rahvaste muinasaegsete esemete kogud. Muuseumis on ka tähelepanuväärne kogu harvaesinevatest anatoomilistest nähtustest ja anomaaliatest.
Andres Aru

Andres Aru (sündinud 1968, hüüdnimi "Mõmmi") on eesti trummar. 
Ta on mänginud ansamblites Vennaskond, Suck and Blow, Wide Open, Psychoterror (1991–1992), J.M.K.E. (1994–2012), Hot Kommunist (vaheaegadega alates a-st 1996) ja Agent M.
Ardo Põder

Ardo Põder (30. juuli 1971 – 22. detsember 2021) oli eesti trummar.
Ta mängis näiteks ansamblites Varaan, Kolumbus Kris, J.M.K.E., Shower ja Linnu Tee (1991–1993).
Sten Šeripov

Sten Šeripov (sündinud 4. veebruaril 1975 Tallinnas) on eesti helilooja, muusik ja produtsent. 
Ta on mänginud ansamblites J.M.K.E., Röövel Ööbik, Vaiko Eplik ja Eliit.
Isiklikku.
Ta on abielus filmikriitik Maria Ulfsak-Šeripovaga, neil on pojad Rio Ulfsak (sündinud 2008) ja Paul Šeripov (sündinud 2013).
MTÜ Mondo

MTÜ Mondo on Eestis tegutsev maailmahariduse, arengukoostöö ja humanitaarabi organisatsioon, mis on oma eesmärgiks seadnud luua Eesti inimestele võimalusi maailma paremaks muutmiseks. Mondo kaudu toetatakse näiteks humanitaarabi andmist, lesknaiste ja puuetega noorte toimetulekut ning laste haridust Aafrikas ja 
MTÜ Mondo asutati 2008. aastal.
Ühing on oma põhieesmärkidena sõnastanud looduskatastroofide ja inimtegevuse tõttu tekkinud inimkannatuste leevendamise rahvusvahelisel tasandil ja Eestis, vaesuse ja haavatavuse vähendamise arengumaades jätkusuutlike ja kogukonnapõhiste meetmete abil, inimõiguste ja demokraatia kaitsmise ning inimeste vahelise arusaamise ja rahu edendamise, Eesti avalikkuse teadlikkuse tõstmise rahvusvahelistest humanitaar- ja arenguprobleemidest ja nende lahendustest. Vastavalt Mondo 2016.–2020. aasta strateegiale on selle tegevuse aluseks rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud raamistikud maailmaharidusele, arengukoostööle ja humanitaarabile.
Mondo Akadeemia.
Mondo Akadeemia korraldab oma ala asjatundjate ettekandeid ja arutelusid. Toimuvad ka praktilised töötoad ja õppekäigud.
Maailmakodanikuharidus

Maailmakodanikuharidus ehk Global Citizenship Education (GCE) on üks õppimisviisidest, mis pöörab intensiivset tähelepanu inimese inimlikele kohustustele ja väärtustele ühiskonnas.
Maailmakodanikuhariduse omandaja.
Maailmakodanikuks olemine tähendab seda, et inimene tunneb isiklikult kogukonna ja inimkonnaga üleüldiselt ühtekuuluvustunnet. Ta peab olema ka valmis ja suuteline lahendama globaalseid väljakutseid.
Peamine on, et maailmakodanik teeks tema võimuses oleva, et ühiskond oleks rahumeelne, tolerantne, kaasav, turvaline, kestlik ja selline, mis aktsepteerib erinevusi, mis iga eksisteeriva elusa või elutuga kaasnevad.
Kuidas õppimisviisid aitavad paremini omandada maailmakodanikuharidust.
Olemas on kolm põhilist õppimisviisi, mis aitavad kaasa maailmakodanikuhariduse omandamisele. Nendeks viisideks on kognitiivne, sotsioemotsionaalne ja käitumuslik õppimine. Eelnevalt nimetatud õppimisviisid muudavad õppimise tõhusamaks ja arusaadavamaks. Kognitiivne õppimine:
Kognitiivne õppimine paneb rõhku rohkem teadmiste omandamisele. Arendab ka arusaamu ja kriitilist mõtlemist üleilmsetel ja kohalikel teemadel kui ka vastastikseose ja -sõltuvuse kohta.
Sotsioemotsionaalne õppimine:
Sotsioemotsionaalne õppimine arendab tunnetada inimkonnaga ühtekuuluvustunnet. Aitab osata väärtuste ja vastutuste jagamist ning tunda austust, tolerantsust ja kaastunnet teiste inimeste suhtes, olenemata nende erinevustest ja talitlustest.
Käitumuslik õppimine:
Käitumusliku õppimise põhiteema on tegutsemine rahumeelsema ja kestlikuma maailma huvides tõhusalt ja vastutustundlikult kõikidel võimalikel tasanditel.
Haridustase

Haridustaseme määrab kõrgeim üldhariduskoolis, kutseõppeasutuses või kõrgkoolis lõpetatud tasemeõpe. Kui õpingud on lõpetamata, siis haridustaset see ei tõsta.
Eestlaste haridustase.
Eestis on keskharidus 89% ja kõrgharidus 36% inimestest. Kõrgete näitajate põhjuseks võib olla see, et Eesti ajaloos on haridusse palju panustatud. Aastatel 2000–2008 suurenesid Eesti kulutused üld- ja kutseharidusele rohkem kui 60%. Selle järgi on eestlased teisel kohal ning ületavad kaks korda OECD keskmist. Samal ajal on õpilaste arv Eestis vähenenud veerandi võrra, OECD seejuures on jäänud stabiilseks.
Paremad võimalused tööturul.
Aruanne oskuste kasulikkusest tööturul on toonud välja selle, et kõrgem haridustase annab inimestele tööturul paremad võimalused, jättes välja, kas haridustaseme omandamisega kaasneb infotöötlusoskuste taseme tõus või mitte.
Kui võrrelda kõrgharidusega inimesi madalama haridustasemega inimestega, siis on akadeemilise kõrgharidusega eelis saada suuremat palka. Järelikult tasub kõrgema sissetuleku nimel omandada võimalikult kõrge haridustase, kuid suur tung kõrghariduse õppimisse võib viia selleni, et teised kõrgharidusega inimesed ei leia hiljem oma kvalifikatsioonile vastavad tööd. Lisaks, töötajad, kelle teadmised ning oskused ei ole piisavad ametikoha jaoks, on tööga vähem rahu, kui need, kellel on rohkem oskusi vajamineva töö jaoks. Oskusi tasustatakse vaid siis, kui neid päriselt kasutatakse. Pealegi, ühiskonna ja inimese seisukohast on tegemist raiskamisega, kui töötatakse töökohal, mis ei nõua nii kõrget haridustaset, kui inimesel on.
Infotöötlusoskuste tähtsus võimendub tugevalt majanduskriisi ajal. Kui töötuse määr on kõrge, saavad kiiremini tööle need inimesed, kellel on infotöötlusoskuste tase kõrgem. 
Infotöötlusoskuste all peetakse aruandes silmas funktsionaalse lugemisoskuse, matemaatilise kirjaoskuse ja tehnoloogiarikkas keskkonnas probleemilahendusoskuse koondnimetust.
Haridusega seotud mõisted.
Oskused ("skills") – võime sooritada mingit tegevust ehk inimesele teadaolevad võtted millegi saavutamiseks, kusjuures saavutus võib olla nii mentaalne (nt oskus abstraktsel tasandil mõelda) kui ka füüsiline (nt oskus puid lõhkuda).
Funktsionaalne lugemisoskus ("literacy") – oskus mõista, hinnata ja kasutada kirjalikke tekste ning tegeleda nendega selleks, et ühiskonnas edukalt toimida, saavutada oma eesmärke ning arendada oma teadmisi ja võimeid (Halapuu ja Valk 2013). 
Baasilised lugemisoskused ("reading components") – oskused, mis on seotud sõnavara, lausete tähenduse ja lõigu mõistmisega (Halapuu ja Valk 2013).
Matemaatiline kirjaoskus ("numeracy") – oskus hankida, kasutada, tõlgendada ning edastada matemaatilist teavet ja matemaatilisi ideid selleks, et tegeleda ning tulla toime elus ettetulevate matemaatilisi teadmisi nõudvate olukordadega (Halapuu ja Valk 2013).
Teadmised ("knowledge") – peamiselt nn teoreetilised teadmised, aga siia hulka võib lugeda ka oskused teadmisi omavahel seostada ja muud mõtlemisoskused (EU Skills Panorama 2012).
Elukestev õpe

Elukestev õpe tähendab pidevat eneseharimist ja ühiskonnaga kohandumist konkurentsis püsimiseks. Elukestev õpe on paratamatu, inimeste teadmised ja oskused arenevad koos ühiskonna muutuste ja tehnoloogia arenguga. Elukestva õppimise aluseks on tahe õppida, huvi meid ümbritseva maailma vastu ning oskus kasutada õigeid õppimismeetodeid. Elukestva õppimise peamisteks motivaatoriteks on suurem tööga ja endaga rahulolu, helgemad tulevikuperspektiivid, konkurentsivõime säilitamine ning kasvav sissetulek.
Õppetüübid.
Eristatakse kolme tüüpi õpet: formaalne õpe, mitteformaalne õpe ja informaalne õpe. Need kõik on vajalikud ja täiendavad üksteist. Oma karjääri kujundamisel ja tööotsingutel on väljaspool kooli õpitu kindlasti eeliseks. 
Formaalne õpe.
Annab raamteadmised ja oskused, mida ühiskond tunnustab ning mille omandatust kontrollib (koolitunnistus ja eksamid). Formaalharidust saab omandada põhikoolis, gümnaasiumis, kutseõppeasutuses, rakenduskõrgkoolis ja ülikoolis kindlate õppekavade järgi. Formaalharidus on kohustuslik kuni põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni.
Formaalse õppe haridustasemete liigitamine:.
Formaalses õppes seatakse õpieesmärgid enamasti väljastpoolt, see tähendab, et eesmärkide püstitamisel ei kaasata tavaliselt õppijaid ega arvestata õppijate isiklike eesmärkidega. Õpieesmärkide püstitamisel lähtutakse pigem õppematerjali kogusele ja sisu läbitöötamisele. Õppimisprotsessi jälgitakse ning õpilasi hinnatakse sätestatud kriteeriumide järgi.
Mitteformaalne õpe.
Sisult ja vormilt vähem piiritletud ja osalemine selles on vabatahtlik. Mitteformaalses õppes pakutakse võimalusi arendada sotsiaalseid oskusi, õppida võõrkeeli, kunsti ja muusikat, psühholoogiaga seonduvat ja korraldatakse arvuti- ja ettevõtluskursusi. Mõnel puhul saab neid kursusi arvestada formaalhariduse osana ja täiendusõppena tööelus. Mitteformaalset õpet korraldavad rahvaülikoolid, kultuurikeskused, vabahariduskoolid, raamatukogud jne.
Informaalne õpe.
Toimub täiesti koolivälises keskkonnas näiteks huviklubides, sõpradega aega veetes, reisides, internetis olles jne. See ongi rohkem tegutsemine kui õppimine selle sõna klassikalises tähenduses. Euroopa Nõukogu on mõistnud informaalset õppimist, kui elukestvat protsessi, mille käigus inimesed omandavad hoiakuid, väärtusi, oskusi ja teadmisi oma keskkonnas harivate mõjude ja igapäevategevuste kaudu. Noortele korraldavad mitteformaalset ja informaalset õpet noorteorganisatsioonid, spordiklubid, vabahariduslikud koolitusasutused, kohalikud ja rahvusvahelised noorteprojektid. Osalemine nende tegevuses annab oskusi, mida tööandjad kõrgelt hindavad, näiteks hea suhtlemine, meeskonnatöö kogemus, enesekehtestamine, probleemide lahendamine, protsesside ja inimeste juhtimine.
Kodanikuaktiivsus

 
Kodanikuaktiivsus ehk inimeste omaalgatuslik ja vabatahtlik osalemine ühiskonnaelus ning oma paikkonna elu küsimuste lahendamises. Kodanikuaktiivsus viitab kodanikule, kes täidab tasakaalustatult nii oma õigusi kui ka kohustusi. 
Laiemalt võttes on kodanikuaktiivsus see, et inimene osaleb ühiskonna tegevustes nt käib valimas, osaleb üritustel, on vabatahtlik jne. Läbi kodanikuaktiivsuse saab muuta ühiskonda kus sa elad paremaks ja turvalisemaks. Kodanikuaktiivsuse kaudud on võimalik kodanikel anda ühiskonnale midagi tagasi. Praegustes kodanikuriikides valitseb kodanikuvõim ehk demokraatia ja see vajab inimeste aktiivsust. 
Milline on aktiivne kodanik.
Inimene kes tahab olla aktiivne kodanik peaks järgima alltoodud punkte.
Kodanikuaktiivsus Eestis.
Eestis on üks tähtsamaid kodanikuaktiivsuse väljendusi Arvamusfestival, kus inimestel on võimalik avalikult välja öelda, mis neile ei meeldi ja mida tuleks muuta. Läbi kodanikuaktiivsuse on Eestist välja arenenud mitmeid organisatsioone, mis hõlmavad ühiskonna muutmist paremaks kõigijaoks. Üks tuntumaid Eesti ettevõtmisi on "Teeme ära", mis tegeleb inimeste kodukoha koristamis talgutega. Teeme ära on väikse aja jooksul arenenud väiksest Eestist ülemaailmseks. Eestis on loodud kodanikualgatuse korral naabrivalve MTÜ mille eesmärk on tõsta elanike turvalisust kodudes ja nende lähemas ümbruskonnas elanike endi aktiivse tegutsemise tulemusel. Eestis on loodud ka veebisait vabatahtlikud.ee, kus inimesed saavad end vabatahtlikuks registreeruda ja sellega olla aktiivne kodanik.
Kodanikuaktiivsuse tunnustamine Eestis.
Eesti Vabariigis tunnustatakse kodanikuaktiivsust 26. novembril kodanikupäevana. Kodanikupäev on pühendatud Eesti kodanikule, tema õigustele ja kohustustele. Kodanikupäev on pühendatud kõigile Eestis elavatele inimestele. Eesmärgiks on teadvustada kodanikustaatust ja ühtlasi tõsta kodanikuuhkust. See aitab ühes iseseisvuspäeva ja võidupühaga kaasa isamaalisuse ja riikluse hoidmisele Eesti elanikkonna hulgas. Sellel päeval on saanud traditsiooniks tunnustada vastutustundelisi ja kaasinimeste suhtes hoolivana silma paistnud Eesti kodanikke. Kodanikupäeva ürituste raames tunnustatakse kodanikuaumärgiga inimesi, kes on andnud märkimisväärse panuse ühiskonna elu ja kodanikukasvatuse edendamisse. Lisaks aumärgi väljaandmisele valitakse aasta kodanik. Eestis tähistatakse kodanikupäeva juba alates 1998. aastast. 
Millest algab kodanikuaktiivsus.
Kodanikuaktiivsus algab kodanike koostööst, sihtmärkidest, vabatahtlikkusest, soovist midagi muuta, tegutsemisest ja tahtest.
Innichen

Innichen (itaalia: "San Candido") on alev ja vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.
See paikneb Pusteri orus Drava jõe ääres, umbes 80 km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres. Igal aastal toimub seal Itaalia Rahvusvaheline Lumeskulptuuride Festival.
Geograafia.
2010. aasta novembri seisuga elas seal 3175 inimest.
Innichen külgneb järgmiste valdadega: Toblach, Innervillgraten (Austrias), Sexten ja Sillian (Austrias).
Ajalugu.
Innichenis asub Innicheni klooster, mis asutati 8. sajandi lõpul ja kuulus Freisingi piiskopkonda. Klooster kaotati 1785. aastal, kui ümbritsevad valdused omandas pärast 1803. aasta mediatisatsiooni ("Reichsdeputationshauptschluss") Tirooli krahvkond. Saint-Germaini rahu sätete järgi sai Innichenist 1919. aastal Itaalia kuningriigi osa. Innichenis asub siiski siiani 1691. aastal asutatud frantsisklaste klooster.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85,06% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 14,64% itaalia keelt ja 0,30% ladiini keelt.
Sõpruslinnad.
Innicheni sõpruslinn on
Kiens

Kiens (itaalia: "Chienes") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2726 inimest.
Geograafia.
Valla pindala on 33,9 km².
Kiens külgneb järgmiste valdadega: Pfalzen, Rodeneck, St. Lorenzen, Mühlwald, Terenten ja Vintl.
Frazioni.
Kiensi vallas asuvad Ehrenburg (Casteldarne), Getzenberg (Monghezzo), Hofern (Corti) ja St. Sigmund (San Sigismondo) "frazione"d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõneles 96,73% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,32% itaalia keelt ja 0,95% ladiini keelt.
St. Sigmund.
St. Sigmund on Kiensi valla "frazione". Seda on esmamainitud 1050. aastal nimega Burin. 1317. aastal on seda mainitud nimega Peuren.
Linn paikneb kohas, kus org laieneb suureks tasaseks alaks, sel põhjusel on seal aasta läbi suurepärased ilmatingimused.
Arhitektuursest vaatepunktist põhinesid piirkonna hooned originaalsel Lõuna-Tirooli talustiilil. Eriti märkimisväärne on kihelkonnakirik (1449–1489), kus asub vanim ja paremini säilinud altar Tiroolis, pärinedes 1430. aastatest. Teine huvipakkuv koht on Jumalaema kirik (saksa: "Stöcklkapelle"), mis pärineb 1621. aastast ja on ehitatud barokkstiilis. Raudteejaama taga, Rienzi jõe ääres on Ilistra termid (saksa: "Ilstern"), kus varem oli ravivõimalusi. Piirkonnas on ka Püha Ulrichi kirik, mis pärineb aastast 1491 ja on hästi säilinud.
Ismaeli vaimud

"Ismaeli vaimud" (prantsuse keeles "Les Fantômes d'Ismaël") on Prantsusmaa 2017. aasta draamafilm, mille režissöör on Arnaud Desplechin. Peaosi mängivad Mathieu Amalric, Marion Cotillard, Charlotte Gainsbourg ja Louis Garrel. Film räägib filmitegijast, kelle elu läheb taevasse. Ta on just alustamas oma uue filmi võtteid, kui naaseb tema abikaasa, kes on olnud 20 aastat kadunud. Mees oli veendunud, et naine on surnud.
Film "Ismaeli vaimud" esilinastus 2017. aastal Cannes'i Filmifestivali avafilmina. 
Filmi hinnangud.
Review aggregationi veebileht Rotten Tomatoes andis filmile heakskiitva hinnangu – 61%, mis põhines kaheksateistkümnel hinnangul ja sai tulemuseks 5,9/10. Metacriticu veebileht, mis määrab normaliseeritud hinnangu 100 punkti süsteemis peavoolu kriitikute arvamuse järgi, andis filmile 57 punkti, ja see põhines kümne inimese arvamusel. Kriitikud andsid enamasti "neutraalseid või keskmisi hinnanguid".
La Val

La Val (itaalia: "La Valle"; saksa: "Wengen") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost kirdes.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1307 inimest.
Geograafia.
Valla pindala on 39,0 km².
La Val (Wengen) külgneb järgmiste valdadega: Badia, Mareo ja San Martin de Tor.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,66% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 1,53% itaalia keelt ja 0,81% saksa keelt.
Majandus.
Turism.
Turismikeskustes kõnelevad inimesed ka veidi inglise keelt. Religioon on katoliiklus.
Küla elatub turismist (matkamine, mägironimine, maastikujalgrattasõit) ja põllumajandusest. Siin ei ole suusaturismi, kuid talviti viivad bussid turiste sellistesse lähedal asuvatesse suusakuurortidesse nagu Alta Badia. Talviti on rohkem külastajaid kui suviti.
Kuigi varasematel kümnenditel oli põllumajandus suuresti isemajandav, on see vahepeal muutunud rohkem monokultuurseks, põhinedes karjakasvatusel.
Pederoas Gran Ega jõe orus on käsitöö ja tööstuspiirkond (jalatsid, tekstiil).
Mareo

Mareo (itaalia: "Marebbe"; saksa: "Enneberg") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 161,6 km².
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2911 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 92,09% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 5,02% itaalia keelt ja 2,89% saksa keelt.
Mareo külgneb järgmiste valdadega: Badia, Prags, Bruneck, Cortina d'Ampezzo, La Val, Lüsen, St. Lorenzen, San Martin de Tor ja Olang.
Vallas on järgnevad "frazione"d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Curt (Corte/Hof), Mantena, La Pli de Mareo, Pliscia (Plisa/Plaiken), Al Plan (San Vigilio/St. Vigil), Rina (Welschellen) ja Longega (Zwischenwasser).
Mühlwald

Mühlwald (itaalia: "Selva dei Molini") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres.
Geograafia.
2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1442 inimest ja valla pindala on 104,7 km².
Mühlwaldi vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außermühlwald ja Lappach (Lappago).
Mühlwald külgneb järgmiste valdadega: Sand in Taufers, Kiens, Pfalzen, Finkenberg (Austrias), Gais, Terenten, Pfitsch, Ahrntal ja Vintl.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98.90% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,90% itaalia keelt ja 0,21% ladiini keelt.
Korotša rajoon

Korotša rajoon (vene keeles "Корочанский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Korotša linn.
Rajoon piirneb põhjas Gubkini rajooniga, kirdes Tšernjanka rajooniga, idas Novõi Oskoli rajooniga, lõunas Šebekino rajooniga, edelas Belgorodi rajooniga, läänes Jakovlevo rajooniga ja loodes Prohhorovka rajooniga.
Rajooni pindala on 1417 km². Elanike arv oli 2012. aastal 38 513, 2009. aastal 38 670 ja 2002. aastal 39 722.
Korotša rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Korotša linna) ja kahekümne kahe külaasunduse koosseisu.
Niederdorf (Lõuna-Tirool)

Niederdorf (itaalia: "Villabassa") on vald Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost kirdes.
Geograafia.
Niederdorf külgneb järgmiste valdadega: Prags, Toblach, Welsberg-Taisten ja Gsies.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 92.09% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 7.76% itaalia keelt ja 0.15% ladiini keelt.
Bremeni linna moosekandid

"Bremeni linna moosekandid" (saksa keeles "Die Bremer Stadtmusikanten") on vendade Grimmide muinasjutt rändmuusikutest (moosekantidest). 
Muinasjutu peategelased on eesel, koer, kass ja kukk, kes on pettunud oma peremeestes ja suunduvad seetõttu Bremenisse, et saada linnamuusikuteks.
Kantemirovka rajoon

Kantemirovka rajoon (vene keeles "Кантемировский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Kantemirovka alev.
Rajoon piirneb põhjas Rossoši rajooniga, idas Bogutšari rajooniga, kagus Rostovi oblasti Tšertkovo rajooniga ning lõunas ja läänes Luhanski oblasti Milove rajooniga Ukrainas.
Rajooni pindala on 2330 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 987, 2009. aastal 39 761 ja 2002. aastal 41 808.
Kantemirovka rajoonis on 60 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kantemirovka alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Bogutšarka.
Feel It Still

"Feel It Still" on Ameerika rokkansambli Portugal. The Man laul. Laulu kirjutasid ansambli liikmed koos John Hilli ja Asa Tacconega. 
"Feel It Still" anti välja nende 8. stuudioalbumi "Woodstock" teise ja esimese raadiosinglina. 
"Feel It Still" on saadaval allalaaditava muusikafaili ja vaadatav-kuulatav YouTube'is muusikavideona (ametlikku YouTube'i videot, mis avaldati 6. märtsil 2017, oli 3. oktoobri 2017 seisuga vaadatud 30 723 135 korda).
Laul pälvis 28. jaanuaril 2018 Grammy auhinna kategoorias "Best Pop Duo/Group Performance".
Kaer (perekond)

Kaer ("Avena") on taimeperekond kõrreliste sugukonnas. Perekonna tuntuim liik on harilik kaer.
Ostrogožski rajoon

Ostrogožski rajoon (vene keeles "Острогожский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Ostrogožski linn.
Rajoon piirneb põhjas Hohholski rajooniga, kirdes Kaširskoje rajooniga, idas Liski rajooniga, kagus Kamenka rajooniga, lõunas ja läänes Belgorodi oblasti Aleksejevka rajooniga ning loodes Repjevka rajooniga.
Rajooni pindala on 1730 km². Elanike arv oli 2012. aastal 60 328, 2009. aastal 58 359 ja 2002. aastal 27 972.
Ostrogožski rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ostrogožski linna) ja üheksateistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don, Potudan, Devitsa ja Tihhaja Sosna.
Olang

Olang (itaalia: "Valdaora") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes.
Geograafia.
2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3132 inimest ja valla pindala on 49,0 km².
Olang külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Mareo, Prags, Rasen-Antholz ja Welsberg-Taisten.
Frazioni.
Olangi vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Geiselsberg (Sorafurcia), Mitterolang (Valdaora di Mezzo), Niederolang (Valdaora di Sotto) ja Oberolang (Valdaora di Sopra).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,47% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,18% itaalia keelt ja 0,34% ladiini keelt.
Reigo (perekonnanimi)

Reigo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime Reigo isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Antonov, Ausmann, Birkenfeld, Gildemann, Hanson, Herodes, Jaakson, Jaeger, Juhkam, Kuri, Mosna, Orik, Oriko, Petuhhov, Rabenbaum, Radkevitsh, Rapor, Redlich, Reeber, Reinart, Reinaus, Reiners, Reining, Reinman, Reinvelt, Reisengof, Reitelman, Reiter, Rekker, Rennbaum, Renning, Rentov, Renvelt, Repmann, Riisenberg, Risenberg, Romanov, Rosenberg, Sobach, Trei ja Zdanovitsh.
Susanna Aleksandra

Susanna Aleksandra (õieti Susanna Aleksandra Veldi; sündinud 21. septembril 1989 Tallinnas) on eesti džässlaulja ja helilooja.
Haridus.
Susanna Aleksandra Veldi lõpetas 2009. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ning aastatel 2009–2013 õppis Tartu Ülikoolis romanistika osakonnas prantsuse keelt ja kirjandust. 
Aastatel 2010–2014 õppis ta Heino Elleri nimelises Tartu muusikakoolis džässlaulu Ursel Oja juhendamisel. Aastatel 2015–2019 õppis Helsingis Sibeliuse Akadeemias džässmuusika erialal Jenny Robsoni, Aija Puurtineni ja Jukkis Uotila juhendamisel. 2019. aastal alustas džässmuusika magistriõpinguid Helsingi Kunstiülikooli Sibeliuse Akadeemias. 
Muusika.
Oma džässansambliga astus Susanna Aleksandra esmakordselt lavale 17-aastaselt. 2015. aastal ilmus tema omaloominguline debüütalbum "Miracles". Albumil musitseerivad Vladimir Võssotski (klaver), Joel Remmel (klaver), Holger Marjamaa (klaver), Mihkel Mälgand (kontrabass), Ahto Abner (trummid). 
2017. aasta suvel ilmus koostöös soome džässmuusikutega singel "Golden Boy" (muusika Ilmari Rönkä, sõnad Susanna Aleksandra). 
2016. aastal osales Mikk Targo ja Lutz Krajenski suurprojektis "Muinaslugu sinilinnust" uude kuude Aarne Oidi menuloo "Kaks kuukiirt". 2020. aastal avaldas loo ingliskeelse versiooni The Dance Must Go On kitarrist ja produtsent U-Nam Ameerika Ühendriikides.
2020. aasta märtsis ilmus teine omaloominguline album “Souls of the Night” Jaapanis (Blue Gleam). Albumil musitseerivad soome tippmuusikud Joonas Haavisto (klaver), Joonas Tuuri (bass), Ville Pynssi (trummid), Abdissa “Mamba” Assefa (perkussioonid). 
Susanna Aleksandra on esinenud mitmes omanimelise ansambli koosseisus ja külalissolistina ansamblis Estonian Dream Big Band, New Wind Jazz Orchestra. 
Isiklikku.
Susanna Aleksandra isa on saksofonist Virgo Veldi, vanaema pianist Eevi Ross ning vanaisa klarnetist, arranžeerija ja dirigent Aleksander Rjabov.
Helikandjad.
Lisaks osales Susanna Aleksandra solistina 2016. aasta suurprojekti "Muinaslugu sinilinnust" helisalvestistes.
Naha (täpsustus)

Naha on linn Jaapanis, Okinawa prefektuuri keskus. 
Naha võib tähendada ka järgmist:
Naha

Naha (那覇市 Naha-shi) on linn Jaapanis, ühtlasi Okinawa prefektuuri keskus.
2017. aasta augusti seisuga oli linnas 323 032 elanikku.
Sõpruslinnad.
Nahal on viis sõpruslinna:
Kamenka rajoon (Voroneži oblast)

Kamenka rajoon (vene keeles "Kamenka rajoon") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Kamenka alev.
Rajoon piirneb põhjas Liski rajooniga, läänes Podgorenski rajooniga, lõunas Olhovatka rajooniga, edelas Belgorodi oblastiga ja loodes Ostrogožski rajooniga.
Rajooni pindala on 1030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 053, 2009. aastal 20 349 ja 2002. aastal 21 953.
Kamenka rajoonis on 42 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kamenka alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don, Sarma, Kozka, Marotška, Mokraja Kozka, Olhovatka, Gnilaja Rossoš ja Suhaja Rossoš.
Peräkülä

Peräkülä või Peräküla oli mitme Eesti küla nimi:
Perämõtsa

Perämõtsa oli mitme Eesti küla nimi:
Kamenka rajoon

Kamenka rajoon on mitme rajooni nimi:
Puustusõ

Puustusõ või Puustuse oli mitme Eesti küla nimi:
Juhkam

Juhkam (Juchkam) on eesti perekonnanimi.
Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Juhever, Juht, Jõerand, Laidma, Ohakas, Pikksoo, Reigo ja Vererand.
Ohakas (perekonnanimi)

Ohakas (varem kirjutatud ka Ohhakas või Uhakas) on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Juhkam, Juhkama või Juhkamu (kõik Lehtse vallas, 1937. aastal).
Oskar Truu

Oskar Truu (21. oktoober 1887 – 4. juuli 1949) oli eesti kirjanik ja tõlkija.
Ta lõpetas 1919. aastal Sõjakooli 1. kursuse, ülendati lipnikuks vanusega 3. augustist 1919 ja määrati teenistusse 2. Diviisi tagavarapataljoni. 
Tema tõlgitud teoste seas olid Rabindranath Tagore' "Kodu ja maailm", Lev Tolstoi "Sõda ja rahu", Anton Tšehhovi "Kolm õde" ja "Onu Wanja", Charles Dickensi "Dombey ja poeg", Herbert George Wellsi "Esimesed inimesed kuul" ning Oscar Wilde'i "Granaatõuntest maja".
Dusk Till Dawn

"Dusk Till Dawn" on inglise laulja ja laulukirjutaja Zayni kirjutatud (kaasautor) ja esitatud ballaad, milles on kaastegev ka Sia.
"Dusk Till Dawn" on saadaval allalaaditava muusikafaili ja YouTube'is muusikavideona (vaadatud-kuulatud 4. oktoobri 2017 seisuga 136 294 525 korda).
"Dusk Till Dawn" anti välja Zayni 2. stuudioalbumi singlina 7. septembril 2017. Samal ajal anti välja muusikavideo, milles on kaastegev ameerika laulja Jemima Kirke. 
Ballaadi "Dusk Till Dawn" võib kuulda filmi "The Mountain Between Us" reklaamklipis.
Leena Uibokand

Leena Uibokand (sündinud 1977) on eesti viiuldaja ning tõlkija. 
Ta lõpetas aastal 2002 Eesti Muusikaakadeemia magistrantuuri viiuli erialal ning töötas 1999 -2020 Rahvusooper Estonia viiulirühmas. 
Uibokand on tõlkinud Birgitta festivalile ooperid "La clemenza di Tito" (Mozart), "Maria Stuarda" (Donizetti), "Falstaff" (Verdi) ja "Siber" (Umberto). Tiiu Levald on kirjutanud: "Tuleb kiita võimalust saada väga adekvaatne eestikeelne tõlge, mis tõi esile Boito süžee (Sirp, august 2009). Ta on tõlkinud ka Corrado Augiase raamatu "Rooma saladused".
Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik

Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik (jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин Ытык гражданина; vene keeles Почётный гражданин Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse Venemaa Föderatsiooni kodanikele väljapaistvate teenete eest Sahha (Jakuutia) Vabariigi ees.
Sahha aukodaniku aunimetus asutati 1996. aastal Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tumeni) määrusega. Aunimetusega kaasneb rinnamärk.
Aktsent (muusika)

Aktsent on muusikas heli ootamatu rõhutamine võrreldes muude helidega. Aktsendi võib tekitada näiteks heli ootamatu tugevus (dünaamiline aktsent, "dynamic accent", "stress accent"), kõrgus (helikõrguslik aktsent, "tonic accent") või kestus (agoogiline aktsent, "agogic accent").
Aktsent takti rõhutul löögil kutsub esile sünkoobi. 
Aktsenti võib noodikirjas tähistada noodi peale või alla märgitava stakaato ("staccato"), stakatissimo ("staccatissimo"), martellaato ("martellato"), markaato ("marcato") või tenuuto ("tenuto") märgiga.
Aktsenti võib tähistada ka sfortsando ("sforzando"), sfortsaato ("sforzato"), fortsando ("forzando") või fortsaato ("forzato") (abbreviated , , or ) märgiga.
Joachim Oppenheim

Joachim (Ḥayyim) Oppenheim, tuntud ka kui Joachim Heinrich Oppenheim (29. september 1832 – 27. aprill 1891), oli Tšehhi rabi ja kirjanik.
Elulugu.
Joachim Oppenheim sündis Ivančices, Moraavias. Esimesed õpingud sai ta oma isalt Bernhard Oppenheimilt, kes oli Ivančice rabi. Seejärel suundus Joachim Brnosse, kus õppis gümnaasiumis (1849–1853) ning astus hiljem Viini Ülikooli, jätkates samal ajal Talmudi õpinguid rabi Lazar Horowitzi juhendamisel.
Pärast ülikooli lõpetamist 1857. aastal sai temast 1858. aastal tema venna Davidi järel Jemnice rabi ning 1860. aastal asus ta oma isa ametikohale Ivančice rabi rollis. 1868. aastal kutsuti ta Toruńi rabi ametisse, mida ta pidas kuni oma surmani 27. aprillil 1891. aastal Berliinis, kus talle tehti kirurgiline operatsioon.
Oppenheimi iseseisvatest publikatsioonidest on teada vaid kaks jutlust pealkirjaga "Das Tal-Gebet" (Viin, 1862). Siiski oli ta sagedane kaastööline juudi teadusajakirjadele, kirjutades peamiselt heebrea keeles. Ta andis oma panuse Zecharias Frankeli ajakirja "Monatsschrift für die Geschichte und Wissenschaft des Judenthums", S. Sonnescheini "Homiletische Monatsschrift", Joseph Isaac Kobaki "Jeschurun", "Ha-Maggid", "Ha-Karmel", "Ha-Shaḥar", "Bet Talmud" ja mitmetele heebrea aastaraamatutele.
Tema Mishna koostamise ajalugu käsitlev teos "Toledot ha-Mishnah", mis ilmus algselt "Bet Talmudi" teise köite osana, avaldati eraldi väljaandena Pressburgis 1882. aastal.
Isiklikku.
Joachim Oppenheim oli abielus Helene Oppenheimiga (1839–1929). Nende poeg Berthold Oppenheim oli Olomouci rabi.
Meir Kessler

 Meir Kessler (Heebrea: מאיר קסלר, sündinud Bnei Brak, Iisrael) on Iisraeli vaimulik ja rabi aastast 1996.
Berthold Oppenheim

Berthold Oppenheim (29. juuli 1867 – 1942 Treblinka koonduslaager) oli Olomouci linna rabi.
Ta mõrvati 1942. aastal Treblinka koonduslaagris.
Kangelasema

Kangelasema (vene keeles мать-героиня) oli Nõukogude Liidus välja antud autasu (orden) ja ühtlasi aunimetus. 
Autasu anti kõigile emadele, kes olid sünnitanud ning üles kasvatanud kümme või enam last. Autasu anti üle viimase lapse esimesel sünnipäeval tingimusel, et ka ülejäänud ülejäänud last (oma või lapsendatud) on elus. Lapsed, kes olid langenud kangelaslikul, sõjaväelisel või mõnel muul erilist austust väärival moel, läksid siiski arvesse.
Autasu asutati 8. juulil 1944.
Autasu anti välja umbes 431 000 korda.
Vapruse eest

Vapruse eest (vene keeles медаль «За отвагу») oli Nõukogude Liidus välja antud autasu (medal). Autasu oli kõrgeim sõjaväeline medal ning seda anti kangelastegude ning eluga riskimise eest lahingus, riigi piiride kaitsmisel või sõjaliste kohustuste täitmisel.
Autasu asutati 17. oktoobril 1938.
Autasu anti välja umbes 4,6 miljonit korda.
Reimo Õun

Reimo Õun (sündinud 23. oktoobril 1984 Tallinnas), pseudonüümiga Youngarlic, on eesti kunstnik.
Ta on end mõjutanud kunstnikena nimetanud Gary Larsonit, Joan Cornellàt, Elliot Freemani ja Reggie Watti.
Venemaa Föderatsiooni kangelane

Venemaa Föderatsiooni kangelane (vene keeles "Герой Российской Федерации") on Venemaa Föderatsiooni antav aunimetus. See on kõrgeim aunimetus, mida antakse kangelaslike teenete eest Venemaa riigi ja rahva ees. Aunimetusega kaasneb Kuldtähe medal.
Aunimetust antakse alates 20. märtsist 1992.
2022. aasta lõpu seisuga on seda antud 1245 inimesele.
Jon Huntsman Jr.

Jon Huntsman juunior (sündinud 26. märtsil 1960 Redwood Citys Californias) on Ameerika Ühendriikide diplomaat ja poliitik. Ta oli alates 3. oktoobrist 2017 3. oktoobrini 2019 Ameerika Ühendriikide erakorraline ja täievoliline suursaadik Venemaa Föderatsioonis. Ta kuulub Vabariiklikku Parteisse.
Ta õppis Utah' Ülikoolis ning veetis 2 aastat mormooni misjonärina Taiwanil. 1987. aastal lõpetas ta Pennsylvania Ülikooli bakalaureusekraadiga rahvusvahelistes suhetes. Ta töötas seejärel assistendina Valges Majas president Ronald Reagani administratsioonis.
Ta oli 1992–1993 Ameerika Ühendriikide suursaadik Singapuris. 1993–2001 töötas ta Huntsman Corporationis. 2001–2003 töötas ta USA asekaubandusesindajana. 2005–2009 oli ta Utah' osariigi kuberner. Ta võitis kubernerivalimised 2004. ja 2008. aastal. 2009–2011 oli ta Ameerika Ühendriikide suursaadik Hiinas
Mais 2011 teatas ta oma kandideerimisest Vabariikliku Partei kandidaadiks 2012. aasta USA presidendivalimistel. Ta loobus kandideerimisest jaanuaris 2012.
Isiklikku.
Tema isa on ärimees ja filantroop Jon Huntsman seenior, Huntsman Corporationi asutaja. Ta on abielus ja tal on seitse last. Kaks last on adopteeritud. Tema tütar on saatejuht Abby Huntsman. Jon Huntsman Jr. on Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku liige.
Olhovatka rajoon

Olhovatka rajoon (vene keeles "Ольховатский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Olhovatka alev.
Rajoon piirneb põhjas Kamenka rajooniga, kirdes Podgorenski rajooniga, kagus Rossoši rajooniga ja läänes Belgorodi oblastiga.
Rajooni pindala on 1030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 23 922, 2009. aastal 24 812 ja 2002. aastal 25 841.
Olhovatka rajoonis on 42 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Olhovatka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Tšornaja Kalitva ja Olhovatka.