tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Felix Baumgartner

Felix Baumgartner (20. aprill 1969 Salzburg – 17. juuli 2025) oli Austria helikopteripiloot ja ekstreemsportlane. 
14. oktoobril 2012 sooritas Felix Baumgartner Ameerika Ühendriikide New Mexico kohal eduka hüppe 39 045 meetri kõrguselt stratosfäärist Maa pinnale. 
Baumgartneri eesmärk oli vaid skafandrit kandes ületada helikiirus. Projekti teaduslik eesmärk oli rõhkskafandrite tehnoloogia uuendamine ja biomeditsiiniliste andmete kogumine. 
Felix Baumgartneril õnnestus kosmosest vabalangemises helikiirus (1235 km/h) ületada. Esialgu mõõdeti tema maksimumkiiruseks 1342 km/h, hilisemal täpsustamisel saadi kiiruseks 1357 km/h. 
Suur kiirus oli võimalik tänu väga väikesele õhutakistusele, mis aga tähendas, et hüppe esimeses faasis puudus Baumgartneril oma lennuasendi suhtes kontroll. Pöörlemisest aitas välja tulla atmosfääri madalamate kihtide suurem õhutakistus. Hüpe kestis umbes 10 minutit, millest vabalangemine kestis 4 minutit ja 22 sekundit ning vabalangemise pikkus oli 36 529 meetrit. Enne helikiiruse ületamist oli Baumgartner vabalangemises 34 sekundit. Langevari avanes 1,6 kilomeetri kõrgusel maapinnast. 
Ta hukkus 17. juulil 2025 Porto Sant'Elpidios paraplaaniga lendamise õnnetuses. 56-aastane Baumgartner kaotas Itaalia keskosas Marche piirkonnas Porto Sant'Elpidio kohal lennates kontrolli oma motoriseeritud paraplaani üle ja kukkus hotelli basseini. Oktoobris 2025 avaldatud aruande kohaselt põhjustas õnnetuse inimlik eksimus. 
Tema hüüdnimi oli Kartmatu Felix.
Rekordid.
Baumgartner püstitas vabalangemise kiirusrekordi ja sooritas kõrgeima maapinnale tehtud hüppe. Vabalangemise kestuse maailmarekord jäi tal siiski püstitamata – see on 4 minutit ja 36 sekundit.
Varem kuulus vabalangemise rekord Joe Kittingerile, kes 32-aastaselt 1960. aastal sooritas hüppe 31 kilomeetri kõrguselt.
Baumgartner tõusis üles erilise aparaadiga, mille ülesjõudmine kestis 2–2,5 tundi.
Nii kõrgelt alla hüppamisel kaitses meest selliste surmaohtude eest nagu alajahtumine või vererõhu muutused, eriline skafander.
Rekordiüritus võinuks kaks korda luhtuda. Esimene kahtlushetk tekkis teel rekordkõrgusesse õhupallikapslis viibides, kui tema kiivri visiir hingeõhust auruseks läks, mis omakorda tekitas kahtlusi kiivrikatte soojenduse korrasoleku kohta. Teine hetk oli hüppe algfaasis, kui ta keha kontrollimatult pöörlema hakkas. Baumgartner võinuks sel hetkel teadvuse kaotada või selle vältimiseks vajutada nuppu, mis langevarju avanuks ja ta kiirusrekordita jätnuks. Lisaks teadvusekaotusele võib selline pöörlemine inimesel ka silmad koobastest välja suruda. Baumgartneril õnnestus teadvusele jääda ja lend stabiliseerida.
"Vahel tuleb minna tõeliselt kõrgele, saamaks aru, kui väike oled. Tulen koju!" teatas mees hetk enne miljonite ekraanidelt jälgijate silme all õhupallikapslist vabalangemise alustamist.
«Vaade oli muidugi fantastiline – seista maailma kohal on imeline –, kuid samas teadvustasin endale, et kõik mis mind ümbritseb, oli sellel hetkel minu vastu vaenulik,» meenutas Baumgartner. «Ausalt öeldes ma ei nautinud hüpet. See oli tõsine katsumus. Esimest korda nautisin kogu protseduuri alles siis, kui minu langevari oli avanenud.»
Laibast pruut

"Laibast pruut" (inglise keeles "Corpse Bride") on Tim Burtoni 2005. aastal esilinastunud animafilm.
Süžee.
Filmi tegevus toimub 19. sajandil Euroopas. Film jutustab loo Victorist (Johnny Depp), kes pärast luhtunud pulmaproovi läheb metsa oma vannet harjutama, kuid õnnetuseks palub ta metsas salapärase koolnud mõrsja (Helena Bonham Carter) kätt, kes oli oodanud seda hetke juba kaua. Victori tõeline pruut Victoria (Emily Watson) ootab teda õnnetuna maapealses riigis. Kuigi elu surnuteriigis on särtsakas ja lõbus, mõistab Victor peagi, et mitte miski ei suuda teda tõelisest armastusest eemal hoida. See on klassikalises Burtoni stiilis lugu lootusest, romantikast ja vägagi värvikast surmajärgsest elust.
Roger Meddows Taylor

Roger Meddows Taylor (sündinud 26. juuli 1949 Dersinghamis Norfolkis Inglismaal) on inglise trummar, laulja ja helilooja.
Ta sai tuntuks ansambli Queen trummarina.
Roger Andrew Taylor

Roger Andrew Taylor (sündinud 26. aprillil 1960 Birminghamis) on inglise muusik.
Ta on tuntud rokkansambli Duran Duran trummarina.
Butafoor

Butafoor on inimene, kes valmistab ehtsaid objekte matkivaid esemeid (butafooriat) eelkõige teatrietendustel ja filmides, aga ka mujal ehtsate asemel kasutamiseks.
Butafoorid töötavad peamiselt teatrites ja filmide loomeprotsessis. Butafoori ülesandeid võivad seal täita ka teatrikunstnik, filmikunstnik, dekoraator, rekvisiitor, lavameister ja mõned teised.
Sandy (orkaan)

Orkaan Sandy oli orkaan Kariibi merel ja USA idarannikul, mis tegutses 22.–30. oktoobrini 2012.
Tegemist on ühe suurima USA-d tabanud tormiga, mis kattis kolmandiku riigist.
Tormi teele jäi umbes 50 miljonit inimest.
Sandy nõudis vähemalt 92 inimohvrit, neist 53 Haitil.
Orkaan tekitas ulatuslikke üleujutusi New Yorgis ja New Jersey osariigis.
Enam kui viis miljonit inimest jäi elektrivooluta, ühistransport ei liikunud ja lennud tühistati.
Robert Lefkowitz

Robert Joseph Lefkowitz (sündinud 15. aprillil 1943 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide arstiteadlane ja biokeemik. 2012. aastal pälvis ta koos Brian Kobilkaga Nobeli keemiaauhinna töö eest G-valguga seotud retseptorite uurimisel.
Robert Lefkowitz kaitses 1966. aastal Columbia Ülikooli ravi- ja kirurgiakolledžis meditsiinidoktori väitekirja. Ta töötab Duke'i Ülikoolis meditsiini- ja biokeemiaprofessorina.
Brian Kobilka

Brian Kent Kobilka (sündinud 30. mai 1955 Little Fallsis Minnesotas) on Ameerika Ühendriikide biokeemik. 2012. aastal sai ta koos Robert Lefkowitziga Nobeli keemiaauhinna töö eest G-valguga seotud retseptorite uurimisel.
Brian Kobilka lõpetas Minnesota Dulthi Ülikooli keemia ja bioloogia eriala bakalaureusekraadiga ning sai meditsiinidoktorikraadi Yale'i Ülikoolist. Ta oli järeldoktor Duke'i Ülikoolis, kus tema juhendaja oli Robert Lefkowitz, ja uurija Stanfordi Ülikoolis. Aastail 1989–2003 oli ta uurija Howard Hughesi nimelises Meditsiiniinstituudis. 
2012. aasta seisuga töötab ta professorina Stanfordi Ülikooli Meditsiinikooli molekulaar- ja rakufüsioloogia ja -meditsiini osakonnas.
Tähe perepäevad

Tähe perepäevad (TÄPE) on Teadusbussi ja Eesti Füüsika Seltsi korraldatavad teadust tutvustavad perepäevad kõigile huvilistele. Perepäevade jooksul tehakse katseid ja räägitakse nii atmosfääri, mustkunsti, tule, inimese, gaaside, energia, värvide ja füüsika teemadel.
Nimetus "Tähe perepäevad" tuleneb asukohast – aadressil Tähe 4 asub Tartu Ülikooli füüsika õppehoone. 
Tähe perepäevi on korraldatud 1990. aastate lõpust. Kui varem toimusid Tähe perepäevad sügisel, siis nüüd toimuvad need kevadisel koolivaheajal.
Mladen Kiselov

Mladen Kiselov (bulgaaria keeles "Младен Илиев Киселов"; 11. juuni 1943 Ruse – 29. oktoober 2012) oli bulgaaria lavastaja ja teatripedagoog.
Ta sündis Bulgaarias teatriinimeste peres. Ta õppis aastatel 1963–1964 Vitizi Teatri- ja Filmiakadeemias Bulgaarias. Aastatel 1964–1968 õppis ta Moskvas Riiklikus Teatrikunstiinstituudis (GITIS-es, Anatoli Efrose kursusel).
Isiklikku.
Tema abikaasa oli Eneken Aksel.
Tony Barbieri

Tony (õieti Anthony) Barbieri (sündinud 26. augustil 1963) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Jimmy Kimmel

Jimmy (õieti James Christian) Kimmel (sündinud 13. novembril 1967 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Richard Steven Horvitz

Richard Steven Horvitz (sündinud 29. juulil 1966 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Rosearik Rikki Simons

Rosearik Rikki Simons (sündinud 8. septembril 1970) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomiksikunstnik.
Andy Berman

Andrew "Andy" Mark Berman (sündinud 24. veebruaril 1968 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik, stsenarist ja produtsent.
Melissa Fahn

Melissa Fahn (sündinud 28. aprillil 1967) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Jack Angel

Jack Angel (24. oktoober 1930 Modesto, California – 19. oktoober 2021 Malibu, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Omar Gooding

Omar M. Gooding (sündinud 19. oktoobril 1976 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja räppar. Tema isa on Cuba Gooding vanem ja vend Cuba Gooding Jr.
Barry Shabaka Henley

Barry Shabaka Henley (sündinud 15. septembril 1954 New Orleansis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Adam Carolla

Adam Carolla (sündinud 27. mail 1964 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Ta on osalenud saates "Dancing with the Stars" ("Tantsud tähtedega"), kus tema partneriks oli Julianne Hough.
Living Things

"Living Things" on Linkin Parki viies stuudioalbum, mis ilmus 26. juunil 2012.
Elwyn Brooks White

Elwyn Brooks White (rohkem tuntud kui E. B. White; 11. juuli 1899 Mount Vernon, New Yorgi osariik – 1. oktoober 1985 Brooklin, Maine) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik ja ajakirjanik, kes sai tuntuks eeskätt lasteraamatute autorina.
Eesti keeles on kogumikus "Charlotte koob võrku" (Tallinn: Eesti Raamat, 1979) ilmunud tema kolm lastejutustust: "Charlotte koob võrku" ("Charlotte's web", tõlkinud Enn Soosaar), "Stuart Little" (tõlkinud Piret Saluri) ja "Luige trompet" ("The trumpet of the swan", tõlkinud Enn Soosaar). Jutustustes leiduvad värsid on tõlkinud Paul-Eerik Rummo, illustreerinud Asta Vender.
Molekuli steeriline pinge

Keemias tähendab steeriline pinge ehk molekuli pingestatus kõrgemat molekulisisest energiat, mis tuleneb molekuli struktuurist, kui aatomid on üksteise suhtes mitte kõige soodsamas ruumilises paigutuses. 
Molekuli steerilise pinge olulisemad põhjused ja komponendid on:
Portfoolio

Portfoolio on isiku või organisatsiooni töid tutvustav mapp.
Portfoolio võib olla füüsilisel või elektroonilisel kujul (e-portfoolio). Ajalooliselt on portfoolio olnud vahend visuaalsete kunstide viljelejatele. Tänapäeval kasutavad portfooliot erinevate ametite esindajad, kui oma oskuste tõestusmaterjali usalduse tekitamiseks kliendis või tööandjas.
Portfoolio sotsiaalmeedias.
Personaalse, ametialase või ka ettevõtte toodete ja teenuste esitlemiseks portfooliona on sotsiaalmeedias mitmeid võimalusi. LinkedIn pakub võimalusi luua isikliku avaliku või peidetud CV ja portfoolio. Pinteresti portfooliosse saab lisada materjale peamiselt visuaalsel kujul, lisaks saab kasutada slaidide üleslaadimiseks SlideShare'i, video-CV'ks Youtube'i või Vimeot.
Enn Uibo

Enn Uibo (kuni 1938 Ervin Uibo, ka Uibu; 12. oktoober (vkj)/25. oktoober 1912 Vana-Kariste vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 31. august 1965 Dubravlag, Mordva ANSV) oli eesti luuletaja.
Ta õppis Maru algkoolis, Halliste kihelkonnakoolis ja Abja Kultuurtehnika Ühisgümnaasiumis. Töötas 1933. aastani Tallinnas ajakirjanikuna, lõpetas 1935. aastal Tallinnas raamatupidamiskursused ja töötas 1941. aastani Tallinnas raamatupidajana, peamiselt Põllutööministeeriumis ja metsatööstuse peavalitsuses. Ta osales taarausuliste ühingus Hiis ja Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna osakonna (ÜENÜTO) kirjandussektsioonis.
Suvel 1941 oli ta metsavend, sügisest 1941 töötas ta Omakaitse Peavalitsuse raamatukogus, sügisest 1943 Omakaitse ülema kolonel Arnold Sinka käsundusametnikuna. Kevadel 1944 arreteeriti ta Gestapo poolt rahvusliku meelsuse tõttu ja mõisteti surma, kuid ta vabastati peagi. 
Pärast nurjunud katset põgeneda septembris Rootsi, arreteeris Nõukogude sõjaväeluure ta 20. novembril 1944 ja Leningradi sõjatribunal mõistis ta aastal 1945 surma, hiljem asendati otsus 15-aastase vabadusekaotusega, mille ta veetis Krasnojarski krais Norillagis. Ta vabanes laagrist aastal 1954 ja 20. aprillil 1956 asumiselt Norilskist. 1957. aasta algusest oli ta remondi- ja lauatööline Viljandi limonaadivabrikus.
Uuesti arreteeriti ta 23. aprillil 1957 rahvuslike ja Nõukogude-vastaste luuletuste pärast, mõisteti kümneks aastaks sunnitööle Mordva ANSV-sse. Ta suri Dubravlagi poliitvangide laagris, maeti nimetusse hauda Sosnovka kalmistul; talle on kenotaaf (mälestuskivi) Metsakalmistul.
Raúl Albiol

Raúl Albiol Tortajada (sündinud 4. septembril 1985 Vilamarxantis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliiga klubis Villarreal ja Hispaania jalgpallikoondises kaitsjana.
Klubikarjääri jooksul on ta mänginud ka Valencias, Getafes, Madridi Realis ja Napolis.
Debüüdi rahvuskoondises tegi Albiol oktoobris 2007. Hispaania jalgpallikoondises on ta mänginud ka 2008. ja 2012. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlustel ning 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.
Lendav Ülikool

Lendav Ülikool (poola keeles Uniwersytet Latający) on mitteametlik nimetus kolmele põrandaalusele ülikoolile, mis on tegutsenud Poolas aastatel 1885–1905, 1977–1979 ja 1978–1981. 
Sama nime all tegutseb tänapäevane projekt Valgevenes. Valgevene Lendava Ülikooli osa töösessioone on korraldatud ODI mängude vormis Saksamaal Göttingenis.
Reet Ann Nurmberg

Reet Ann Nurmberg (aastast 1974 Reet Howell; 19. märts 1945 Ängelholm, Rootsi – 10. juuni 1993 Brisbane, Austraalia) oli eestlasest sporditeadlane ja -ajaloolane.
Ta sündis Rootsis Skåne maakonnas Ängelholmis. 1967. aastal lõpetas ta ajaloo alal Kanadas Toronto Ülikooli, oli Eesti Akadeemilise Kodu esimees ja korporatsiooni Filiae Patriae esinaine. 1970. aastal kaitses ta Alberta Ülikoolis magistritöö ja 1972. aastal Berkeley ülikoolis (USA California osariigis) doktoritöö "Sport ja kehaline kasvatus Eestis".
Ta tegeles võimlemise, tennise ja pikamaajooksuga. Ta pidas aastatel 1972–1973 loenguid Palomari kolledžis, 1974–1979 oli ta San Diego ülikoolis abi- ja kaasprofessor ning 1979–1981 Ottawa ülikoolis kaasprofessor. 1982. aastal pidas ta loenguid Brisbane'i kolledžis, aastatel 1983–1989 oli ta teadur Queenslandi Ülikoolis ja 1983–1989 ühtlasi kaasprofessor Queenslandi Tehnikaülikoolis.
Ta osales Austraalia Olümpiakomitee allüksuste ja rahvusvaheliste teadusorganisatsioonide töös, aitas korraldada ülemaailmseid konverentse ja kongresse. Ta on kirjutanud 15 raamatut ja üle poolesaja ulatusliku artikli või raamatupeatüki (enamasti koos abikaasa Max Howelliga).
Ta oli 1982. aastal üks Austraalia Mängude peakorraldajaid. 1991. aastal valiti ta Ameerika Kehalise Kasvatuse Akadeemia kirjavahetajaliikmeks, 1992. aastal Austraalia Olümpiakomiteesse, 1993. aastal pälvis Saksa Olümpiainstituudilt aunimetuse "Olympic Scholar".
Isiklikku.
Ta abiellus 1974. aastal Max Howelliga. Mäesuusataja Tiiu Nurmberg on tema vennatütar.
Eugen Sacharias

Eugen Sacharias (aastatel 1939–1940 Eugen Saarelinn, hiljem ka Eugen Sacharias-Saarelinn; 21. aprill 1906 Berliin – 13. märts 2002 Adelaide) oli Eesti arhitekt.
Eugen Sacharias sündis Berliinis kaubandusfirma esindaja perekonnas. Ta alustas õpinguid Moskvas, kuid lõpetas aastal 1925 Tallinna vene gümnaasiumi. Arhitektikutse omandas ta aastatel 1925–1931 Praha Tehnikaülikoolis, tööpraktika sooritas aastatel 1931–1932 Tallinnas Eugen Habermanni büroos. Seejärel töötas ta Tallinnas oma arhitektibüroos. 
Siirdus märtsis 1941 Saksamaale ning sealt 1949. aastal Austraaliasse, kus asutas Adelaide'is oma arhitektuuri- ja ehitusbüroo kavandades väikeelamute rajoone ja sakraalehitisi.
Looming.
1930. aastate projekte
Sven Dimberg

Sven Dimberg (pärast aadeldamist 1719 Sven Dimborg; 1661 Dimbo, Västergötland, Rootsi – 12. juuni 1731 Stockholm) oli Rootsi ja Eesti füüsik ja jurist, 1690–1701 Tartu Ülikooli matemaatikaprofessor ja 1694–1695 ka rektor. Eestis teadaolevalt varaseim Isaac Newtoni gravitatsiooniteooria tutvustaja.
Elu.
Pastori poeg Dimberg õppis Uppsala ja Turu (al. 1677) ülikoolis, tegutsedes tudengipõlves ka eraõpetajana. Pärast ülikooli Euroopas reisides külastas ta muuhulgas Inglismaad, kus omandas 1687. aastal ilmunud esmatrüki Newtoni teosest "Principia".
1689 töötas Dimberg õppejõuna Turu ülikoolis. 1690. aastal Dimberg sai professorikoha Tartu Ülikooli (Academia Gustavo-Carolinasse), kus õpetas matemaatikat, optikat ja mehaanikat. Tartus oli õppinud juba tema isa.) Siiski veetis ta suure osa oma ametiajast Rootsis, püüeldes kohta Uppsala ülikoolis. (Uppsala astronoomiaprofessori kohale konkureeris ta kõrvuti Nils Celsiusega.) Pärast seda, kui ülikool sõjaohu ja näljahäda tõttu Pärnusse koliti ning õppejõud kitsikuse tõttu vähehaaval lahkuma hakkasid, vabastati ka Dimberg 1701. aastal pikaajalise tööülesannete mittetäitmise tõttu professoriametist. Hiljem tegutses ta Rootsis juristina.
Sven Dimberg Tartu Ülikoolis.
Tähelepanuväärne on, et Tartu Ülikooli matemaatikaprofessorina hakkas Sven Dimberg vähemalt 1693. aastast pidama loenguid Newtoni õpetusest – sellal polnud Newtoni gravitatsiooniteooria ka Inglismaal veel kõikjal omaks võetud. Dimbergi loengute ajel kasutas Newtoni teooriat oma disputatsioonis "Värvuste kasutamisest ja loomusest" ("De usu et natura colorum", juhendaja Sven Caméen) 1694. aastal Jacob Pranck. Dimbergi enda juhendatavad kirjutasid töid teistel teemadel, näiteks Laurentius Höyer metallide tekkest ("De Genesi Metallorum" 1693) ja Georg von Dunte Rootsi kuninga Gustav Adolfi Saksamaa-sõjakäigu põhjustest ("De Causis expeditionis, à Rege Gustavo Adolpho, in Germaniam quonds susceptae", 1691). Ei ole kindlalt teada, kas Dimberg oli esimene Newtoni tutvustaja Rootsi riigi aladel.
Njuutoni füüsika õpetamine jäi siiski Dimbergi isiklikuks algatuseks ning pigem valitses toona samuti edumeelne, aristotellikule skolastikale vastanduv kartesiaanlus.
Teadaolevalt ostis Dimbergi Tartu Ülikoolile ka ülikooli esimese teleskoobi ("tubus opticus"), mis jõudis Tartusse 1692. aastal. 4. mail demonstreeris Dimberg seda kolleegidele. 12 küünra pikkune teleskoop telliti Inglismaalt. Teleskoobi pikkuse (Riia küünra korral 6 meetrit, Inglise küünra korral ligi 14) ja toona saadaval olnud teleskoobitüüpide põhjal on Janet Laidla järeldanud, et tegemist oli läätsteleskoobiga, mis oli valmistatud tõenäoliselt papist või puidust. Dimbergi teleskoopi on maininud ka Meelis Friedenthal 2012. aastal ilmunud romaanis "Mesilased". Friedenthali teoses ja varasemas kirjanduses on seda küll ekslikult pikksilmaks nimetatud.
Sven Dimbergi tegevust Tartus on uurinud Ülo Lumiste ja Helmut Piirimäe, viimasel ajal Janet Laidla.
Padu tänav

Padu tänav on tänav Kärdla lõunaosas.
Padu tänav algab Heltermaa maanteelt ja kulgeb lõunasse. Tänava pikkus on 600 meetrit. Ta lõpeb Käina maanteel ja peale selle on tal ühine ristmik Alato tänavaga (paremalt). Sisuliselt moodustab Padu tänav osa Kärdla idapiirist, tänavast ida poole ei jää ühtki Kärdla tänavat ega maja.
Kuigi Padu tänav pole väga lühike, on sellel ainult üks maja (number 2). Lisaks sellele jääb tänava paarisnumbrite poolele metsamajandi saeveski tagakülg ja ühe Alato tänava maja külg. Paaritute numbrite poolel jääb tänava äärde üksnes heinamaariba, selle taga on märg mets. Märga metsa nimetatakse paduks ja selle järgi on tänav nimegi saanud. Tänava alguses tuleb Nuutri jõgi tänavale lähedale, 50 m kaugusele, ning kevadise suurvee ajal võib kogu jõe ja tänava alguse vaheline ala olla üle ujutatud.
Padu tänava algus on merepinnast 4 m kõrgusel ja lõpp on 6 m kõrgusel.
Logistilises mõttes on Padu tänav tähtis. See võimaldab sõita Käina ja Heltermaa maantee vahel Kärdlat läbimata. Kui Padu tänavat mitte kasutada, tuleks sõita peaaegu linna keskele Käina ja Heltermaa maantee ristmikule ning selle ümbersõidu pikkus oleks 2,0 kilomeetrit.
Seda arvestades võib tunduda imelikuna, et Padu tänav oli üks viimaseid Kärdla tänavaid, mis oli täies ulatuses kruusatee. Ta sai asfaltkatte alles 2007. aasta paiku, mil tänavat ühtlasi laiendati ja uputuste mõju vähendamiseks rajati tänava äärde sügavad kraavid. Tänava niivõrd hilise asfalteerimise põhjuseks on asjaolu, et Kärdla halduspiir on tõmmatud sedamoodi, et Padu tänav jääb sellest täies ulatuses välja. Tänava korrashoid ja asfalteerimine pole Kärdla linnavalitsuse, vaid Pühalepa vallavalitsuse asi. Seevastu nii tänava alguse kui lõpu ristmik kuuluvad Kärdlale. Ühtki liiklusmärki selle kohta, et Padu tänav asub väljaspool Kärdla piire, väljas ei ole ja sellepärast kehtib tänaval linna liikluskorraldus, sealhulgas linnalik kiiruspiirang.
Kaardid näitavad sageli Padu tänavat täiesti sirgena. Päris sirge ta siiski pole. Ristmikul Alato tänavaga teeb ta kerge käänaku vasakule. Aga kuna Padu tänava vasakus servas on lai heinamaariba, saab tänava algusest siiski lõppu näha.
Padu bussipeatus asub Heltermaa maanteel. See on ida poolt tulevatele bussidele linna saabumisel esimene peatus (ja ainus enne Keskväljakut). Bussipeatus on nime saanud tänava järgi, aga ta ei asu Padu tänava ja Heltermaa maantee ristmikul, vaid väljuvate busside peatus on sellest 200 ja saabuvate busside peatus koguni 450 meetrit kesklinnale lähemal.
Padu hotell ei asu Padu tänaval, kuid siiski sellele üsna lähedal. Ometigi pole hotell saanud nime tänava järgi, sest see on hotelli omaniku perekonnanimi.
Burgundia (täpsustus)

Burgundia võib tähendada:
Kohad.
selle ajaloo kohta vaata:
Pierre-Jean de Béranger

Pierre-Jean de Béranger [pjeer-žaa(n) dö beranž'ee] (19. august 1780 Pariis – 16. juuli 1857 Pariis) oli prantsuse luuletaja ja laulutekstide kirjutaja, kes oli oma eluajal väga populaarne. Tema laulutekstid sisaldavad teravmeelset, ent rahvalikus laadis kirjutatud poliitilist satiiri.
Eesti keeles on Béranger' laulud ilmunud Jaan Krossi tõlkes (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963; teine trükk Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2006, paralleeltekstiga prantsuse keeles).
Faas (täpsustus)

Faas on mitmetähenduslik sõna:
Apenniini karihiir

Apenniini karihiir ("Sorex samniticus") on liik väikesi imetajaid karihiirlaste sugukonnast karihiirte perekonnast, kes on endeemne liik Apenniini poolsaarel.
Kirjeldus.
Sarnaneb välimuselt mets-karihiirega, kuid nende kromosoomistik ning alalõualuu ja kolju mõõtmed on piisavalt erinevad, et apenniini karihiiri peetakse eraldi liigiks. Nad on mets-karihiirest veidi väiksemad ja lamedama peaga.
Nende tüvepikkus on 68–78 millimeetrit, saba on 33–45 millimeetri pikkune, tagakäpad 11–12,5 millimeetrit. Kehakaal on vahemikus 6,5–10 grammi. Nende ülemiste lõikehammaste köprude vahel on ümarad sälgud ning nende hambavalem on 3/1, 1/1, 3/1, 3/3 = 32. 
Elukeskkond ja ökoloogia.
Sarnaneb nii välimuselt kui ka ökoloogilise niši poolest mets-karihiirega, kuid on levinud ainult Mandri-Itaalias Apenniinidest kuni Caladriani 300–1160 meetri kõrgusel üle merepinna. Elavad põõsastikes, kuid väldivad tihedat metsa ja eelistavad niisket elukeskkonda: neid leidub ojade läheduses, soodes ja kivimüüridel niisketes piirkondades. Ei ole teada, et nad urge rajaks.
Sigima hakkavad maikuus.
Ohustatus.
Neid loetakse soodsas seisundis liigiks ning nende levila sisse jääb ka kaitsealuseid piirkondi. Nende täpne arvukus ega ka muutused populatsioonis ei ole teada, kuid nad on siiski küllaltki laialt levinud. Peamisteks ohtudeks on elupaikade kaotus põllumajanduse ja linnastumise tõttu ning pestitsiidide kasutamine. Apenniini karihiired on kantud Berni konventsiooni III lisa liikide hulka.
Adra tänav (Tartu)

Adra tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Tänav algab Kruusakuru tänavalt, ristub Vao ja Künni tänavaga ning lõpeb Nurme tänaval. Tänav sai nime 3.detsembril 1954.
Tänava pikkus on 210 meetrit.
Aianduse tänav

Aianduse tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Tänav algab Võru tänavalt, ristub Piima ja Pihlaka tänavaga ning lõpeb Ülenurme tänava 
otsa juures.
Tänava pikkus on 350 meetrit.
Seal asub ka uus Tartu Variku Kool.
Jonathan Winters

Jonathan Harshman Winters III (11. november 1925 Bellbrook, Ohio – 11. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Read

 
Read (inglise keelest) ehk lugem on geneetikas sekveneerimisel kasutatav mõiste. Lugem on ühe maatritssegmendi (nt: DNA,RNA) üks sekveneeritud jupp. 
Näiteks juhul, kui maatritssegmendiks on 1000 nukleotiidi pikk cDNA molekuli positiivne ahel ja sekveneerimisel määratakse sellest jupist esimesed 200 nukleotiidi, siis see 200 aluspaari on üks lugem. Paaris otstega readid (inglise keelest "paired end read") on lugemid, mille puhul on teada järjestused selle 1000 aluspaari mõlemast otsast. Tänapäeva sekvenaatorid on võimelised ühe masina jooksutamisega tekitama miljardeid "reade".
Mark Clattenburg

Mark Clattenburg (sündinud 13. märtsil 1975) on Inglismaa jalgpallikohtunik, kes peamiselt teenindab Premier League'i mänge.
Clattenburg oli kohtunikuks 2012. aasta olümpiamängude jalgpalliturniiri finaalmängul, mis lõppes Mehhiko 2:1 võiduga Brasiilia üle.
Register

Register (&lt;ladina keeles "registrum" "eeskirjade kogu või nimestik") on millegi loend või nimestik, arvele võetud andmete kogu, seda sisaldav raamat vms.
Mingi teose, näiteks aimeteose märksõnade kindlal põhimõttel järjestatud registrit nimetatakse selle põhimõtte järgi aineregistriks, nimeregistriks jne.
Anne Šaraškin

Anne Šaraškin (sündinud Anne Ronk; 19. jaanuaril 1938 Pajusi vald, Viljandimaa – 15. juuli 2025) oli Eesti iluuisutaja (jäätantsija) ja iluuisutamiskohtunik. 
Aastail 1963–1969 tuli ta kuuel korral Eesti NSV meistriks jäätantsus ja 1956. aastal oli ta Eesti NSV meister ka üksikjäätantsus. Aastail 1972–2008 tegutses ta iluuisutamiskohtunikuna, jõudes välja ka rahvusvahelise kategooriani. 
Aastal 2012 oli Anne Šaraškin kohtunik telesaates "Tähed jääl". 
Tema abikaasa Jüri Šaraškin oli purjetaja, jääpurjetaja ja purjetamiskohtunik. Poeg Peter Šaraškin on samuti purjetaja, nagu oli ka tütar Mari Šaraškin (1974–2011).
Indeks (kood)

Indeks on numbritest, tähtedest või mõlemaist koosnev leppemärk, kood, sihtnumber.
Indeks (majandus)

Indeks on majanduses suhtarv, mis näitab kas majandusliku nähtuse keskmist muutumist või mingi teguri mõju suurust majanduslikule resultaadile.
Massi jäävuse seadus

Massi jäävuse seadus on oluline füüsika ja keemia seadus. See väidab, et "isoleeritud (suletud) süsteemi mass on ajas muutumatu suurus". Seega suletud süsteemi kogumass on jääv, seda ei lisandu ega hävi süsteemi sees toimuvate protsesside käigus.
Suletud süsteem tähendab, et ei toimu aine ega energia lisamist ega eemaldamist. Kui süsteem ei ole suletud, siis võib tema mass suureneda ainult väljastpoolt juurdetuleva massi võrra. 
Massi jäävuse seadusele eelnes paljude keemikute poolt keemiaalaste seaduspärasuste väljatoomine, kuid selge formuleeringu esitas Antoine Lavoisier (1728–1794). 
Massi jäävuse seadus on seotud energia jäävuse seadusega, mis väidab, et isoleeritud süsteemi energia on ajas muutumatu suurus (energia on jääv). Sellest seadusest järeldub, et energia ei teki ega kao, ta võib vaid muunduda ühest liigist teise ning kanduda ühelt kehalt teisele. Kaasaegsete arusaamade kohaselt on energia ja mass seotud, kuid see osutub oluliseks tuumafüüsika korral. Nimetatud kaks seadust on ühendatavad üheks massi ja energia ekvivalentsuse seaduseks ("E" = "mc"2 ja sellest tuleneb Δ"m" = Δ"E"/"c"2, kus "E" on energia, "m" mass ja "c" on valguse kiirus vaakumis). 
Keemilises protsessis väikese hulga soojus- või kiirgusenergia lisamise või äravõtmisega seotud massi muutus on väga väike, s.t siin energia vahetus keskkonnaga massi praktiliselt ei muuda. Sellest tulenevalt massi jäävuse seaduse järgi eraldatud süsteemis massi ei lisandu ega hävi, ehkki ained süsteemi sees võivad muunduda teisteks aineteks. Seega mingis "keemilises protsessis lähteoleku (lähteainete) mass on võrdne lõppoleku (produktide) massiga". 
Kaasaegse keemia jaoks olulise massi jäävuse seaduse avastas 18. sajandi lõpus Antoine Lavoisier.
Abeli integraal

Abeli integraal (norra matemaatiku Niels Abeli järgi) on integraal kujul
formula_1
kus "R" on muutujate "x" ning "w" ratsionaalfunktsioon, kusjuures "w" on omakorda algebraline funktsioon muutujast "x". Täpsemalt, "x" ja "w" on seotud võrrandiga
formula_2 
kus formula_3 on muutuja formula_4 polünoom:
formula_5
mille kordajad formula_6, formula_7 on muutuja "x" ratsionaalfunktsioonid. Abeli integraali väärtus ei sõltu mitte ainult integraali rajadest, vaid ka joonest komplekstasandil, üle mille integreeritakse. Viimane asjaolu muudab Abeli integraali muutuja "z" mitmeseks funktsiooniks.
Erijuhud.
Abeli integraalid üldistavad elliptilisi integraale, mis vastavad olukorrale
formula_8
kus "P" on kolmandat või neljandat järku polünoom. Juhul, kui "P" järk on suurem kui 4, on tegemist hüperelliptilise integraaliga.
Mitmene funktsioon

 
Mitmene funktsioon ehk mitmeväärtuseline funktsioon on funktsiooni üldistus, mille määramispiirkonnas vastab mõnele argumendi väärtusele vähemalt kaks väärtust.
Tavaliselt tõlgendatakse mitmest funktsiooni teatud üheste funktsioonide, vaadeldava mitmese funktsiooni harude, hulgana. Näiteks funktsiooni "y" = "x"2 pöördfunktsiooni harud on "x" = √"y" ja "x" = -√"y".
Jan Olof Palmér

Jan Olof Palmér (sündinud 27. augustil 1950) on Rootsi ja Taani lennundustegelane. Ta oli Eesti riikliku lennufirma Estonian Airi juht 1. novembrist 2012 kuni selle tegevuse lõppemiseni 7. novembril 2015. Palmér vahetas sellel kohal välja Tero Taskila, kelle juhtimisel saavutas Estonian Air oma ajaloo suurima kahjumi.
Varem on Palmér juhtinud pankrotistunud lennufirmasid Cimber Sterling (Taani) ja Skyways (Rootsi), mis kuulusid Ukraina ettevõtjale Ihor Kolomoyskyile. Tema palk Estonian Airi juhina on 21 500 eurot kuus, kolmandiku väiksem kui Taskilal (33 300 eurot), samuti pole talle ette nähtud lahkumishüvitist.
Kant (perekonnanimi)

Kant on perekonnanimi, mille tuntuim kandja oli saksa filosoof Immanuel Kant. Eesti inimestest on tuntuim sellenimeline olnud geograaf Edgar Kant. 
Nimede eestitamisel on Kandi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks antud Kandimaa (1939. aastal Sindis).
Tallinna–Tartu lennuliin

Tallinna–Tartu lennuliin oli Tallinna ja Tartut ühendav lennuliin Eestis, millel lendasid Estonian Airi lennukid.
Mõlemal suunal toimus üks reis päevas.
Tallinna–Tartu liinil on lennatud ka varem. 15. mail 1923 alustasid reisijatevedu marsruudil Tallinn–Viljandi–Tartu–Tallinn Aeronaudi lennukid. Estonian Air lennutas esimest korda reisijaid Tallinna ja Tartu vahel 1991. aastal reisilennukitega An-2 ja Jak-40.
Mati Ahven

Mati Ahven (3. veebruar 1943 Rannu, Tartumaa – 12. veebruar 2022) oli insener-mehaanik, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja 20. Augusti Klubi liige.
Ta lõpetas 1961. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1969. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna.
Aastatel 1969–1990 töötas ta Põltsamaal inseneri ja tootmisjuhina.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, kuuludes selle sotsiaalkomisjoni; ta osales ka maasaadikurühma töös. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Lisaks valiti ta 1989. aastal Põltsamaa linnavolikogu liikmeks.
Isiklikku.
Tema lelled olid keeleteadlane Heino Ahven ja luuletaja Kalju Ahven.
Klara Hallik

Klara Hallik (aastani 1960 Klara Pantelejeva; 24. aprill 1933 Vruda alev, Volossovo rajoon, Leningradi oblast – 11. oktoober 2025) oli Eesti politoloog ja poliitik.
Ta sündis 1933. aastal Vruda alevis, mis tollal oli asustatud peamiselt eestlastest asunike järeltulijatega. Tema isa oli venelane ja ema oli eestlane.
Ta lõpetas aastal 1948 Kaarepere 7-klassilise kooli ja aastal 1954 Tartu Õpetajate Instituudi. Aastal 1961 lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Tegevus ELKNÜ-s ja NLKP-s.
Ta oli aastatel 1952–1955 ELKNÜ Tartu linnakomitee osakonnajuhataja ja sekretär ning aastatel 1955–1962 ELKNÜ Keskkomitee sekretär. Tallinna Polütehnilise Instituudi teadusliku kommunismi kateedri juhataja.
Aastal 1965 lõpetas ta aspirantuuri NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias; samal aastal kaitses ta ajalookandidaadi väitekirja. 
Tegevus iseseisvuse taastanud Eestis.
16. aprillist 21. oktoobrini 1992 oli ta portfellita minister Tiit Vähi esimeses valitsuses. 
Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast.
Ravila Külaselts

Ravila Külaselts on mittetulundusühing Harju maakonnas Kose vallas Ravila alevikus.
Selts loodi 2012. aasta sügisel.
MTÜ tegeleb Ravila külaelu edendamisega. Tema registrikood on 80345517.
Jean Giraudoux

Hippolyte Jean Giraudoux [ippol'it ža(n) žirod'u] (29. oktoober 1882 Bellac, Haute-Vienne – 31. jaanuar 1944 Pariis) oli prantsuse kirjanik ja diplomaat. Teda peetakse kahe maailmasõja vahelise perioodi üheks tähtsamaks prantsuse näitekirjanikuks.
Elukäik.
Giraudoux sündis Lõuna-Prantsusmaal Haute-Vienne'i departemangus Bellaci linnakeses inseneri pojana. Ta õppis Châteauroux' lütseumis ning seejärel stipendiaadina Pariisis École Normale Supérieure'is ja Sorbonne'is humanitaarteadusi. 1905. aastal asus ta stipendiaadina õppima Müncheni ülikooli, 1907–1908 töötas ta prantsuse keele lektorina Harvardi ülikoolis. Naasnud Prantsusmaale, loobus ta kavatsusest hakata gümnaasiumiõpetajaks ning tegutses Pariisis vabakutselise kirjanikuna.
1909. aastal avaldas Giraudoux oma esimese jutukogu "Provinciales", järgmisel aastal asus ta tööle ajalehemagnaadi Bruneau-Varilla erasekretärina ning avaldas jutustusi ja kirjanduskriitikat tolle väljaantavas ajalehes Le Matin. 
1910. aastal otsustas Giraudoux hakata diplomaadiks ning astus Prantsuse välisministeeriumi teenistusse, kus ta töötas peaaegu pidevalt kuni 1940. aastani, mil ta keeldus koostööst Vichy valitsusega ja läks erru.
Pärast Esimese maailmasõja puhkemist suundus Giraudoux 1914. aastal rindele. Ta võttis osa Marne'i ja Gallipoli lahingust ning sai mitu korda haavata. Esimese kirjanikuna sai ta Auleegioni ordeni.
1935. aastal külastas Giraudoux Eestit.
Burgundia dünastia

Burgundia dünastia oli Kapetingide dünastia kõrvalharu, mis põlvnes Prantsusmaa kuninga Robert II nooremast pojast, Burgundia hertsog Robert I-st.
Dünastia valitses Burgundia hertsogkonda aastatel 1032–1361. Dünastia pealiin lõppes Philippe I surmaga aastal 1361. Tema hertsogkonna päris Prantsusmaa kuningas Jean II, kelle ema oli olnud Burgundia dünastia liige; nii läks hertsogkond Valois' dünastiale, mis siis Prantsusmaad valitses.
Burgundia dünastia pealiini väljapaistvad liikmed olid:
Portugali haru.
Portugali Burgundia dünastia (portugali "Casa de Borgonha") oli Burgundia dünastia Portugali kõrvalharu, mille asutas Portugali krahv Henri aastal 1093. Dünastia hääbus kuningas Fernando I de Portugali surmaga aastal 1383.
Maite Perroni

Maite Perroni Beorlegui (sündinud 9. märtsil 1983 Mexicos) on Mehhiko näitleja ja laulja/muusik.
Ta on mänginud peaosa mitmes Ladina-Ameerika seebiooperis: "Rebelde" (2004), "Cuidado con el Ángel" (2008), "Mi Pecado" (2009), "Triunfo del Amor" (2010), "Cachito de Cielo" (2012), "Metskass" (2014) ja "Antes muerta que Lichita" (2015)
Ta kogus tunnustust, kui sai RBD Latin Grammy auhinna. Univision nimetas ta "uueks seebiooperite kuningannaks" 2009. aastal. 2012. aastal sõlmis ta lepingu Warner Music Groupiga, samal aastal ilmus välja tema esimene soolostuudioalbum "Eclipse de Luna", mis jõudis peamises Mehhiko albumite edetabelis Amprofon Top 20 kolmandale kohale, oli üheksas Billboardi ladinaameerika albumite edetabelis ning teine ladinaameerika popmuusika albumite edetabelis.
Elulugu.
Maite Perroni sündis Mexicos, aga kasvas üles Guadajaras. Kui ta oli 12-aastane, kolis ta pere Mexicosse. Tal on kaks nooremat venda: Adolfo ja Francisco. Ta õppis näitlemist Televisas 2000. aasta paiku, läbides kaks aastat kolmeaastasest kursusest.
Näitlemine.
Maite esmaroll oli seebiooperis "Rebelde" (uusversioon Argentina seebiooperist "Rebelde Way"), mis sai väga menukaks, pärast seda sai ta rolli sarjas "Cuidado con el Ángel", näitleja William Levy kõrval (eesti keeles "Ettevaatust ingliga"). See sai üle maailma tuntuks. Järgmised tähtsamad rollid – "Mi Pecado" koos näitleja Eugenio Silleriga. Seriaalis "Triunfo del Amor" tegi ta jälle koostööd William Levyga. Tema üks seni viimaseid peaosi on seriaalis "Cachito de Cielo" koos Pedro Fernandezega. Sari lõpetati plaanitust varem kehva reitingu tõttu. Sarjas "Metskass" mängis ta koos Daniel Arenasega.
Laulmine.
Maite oli populaarse ansambli RBD solist. RBD on andnud välja 9 stuudioalbumit portugali, hispaania ja inglise keeles, albumeid on siiani müüdud 20 miljonit eksemplari üle maailma. 8. augustil 2008 teatas RBD oma fännidele, et ansambel läheb laiali. Nad tegid lõputuurnee "Gira Del Adios World Tour", mis lõppes enne 2009. aastat. Maite oli ringreisil suurema osa ajast haige. 17. juulil 2010 andis Maite välja singli "No Vuelvas". Maite laulis koos Marco di Mauroga laulu "A Partir de Hoy", mis oli telesarja "Triunfo del Amor" tunnuslaul.
Isiklikku.
Perroni oli kihlatud Guido Larisega, kuid nad läksid lahku 2008. aasta augustis. Maite oli kaks aastat suhtes muusiku ja helilooja Mane de la Parraga, paar läks lahku detsembris 2012.
Perroni on alates 2013. aasta oktoobrist suhtes muusikaprodutsent Koko Stambukiga.
Alasi tänav

Alasi tänav on tänav Tartus.
Tänav saab alguse Võru tänavalt, ristub Jalaka tänavaga ja lõpeb Vasara tänaval, olles seejuures umbes 645 meetrit pikk. Nime sai tänav 3.detsembril 1954.
Jean-Marc Ayrault

Jean-Marc Ayrault [] (sündinud 25. jaanuaril 1950 Maulévrier's) on Prantsusmaa poliitik, 16. maist 2012 kuni 31. märtsini 2014 Prantsusmaa peaminister. 
Aastail 1989–2012 oli ta Nantes'i linnapea, 1997–2012 juhtis Sotsialistliku Partei gruppi Rahvusassamblees.
Pärast François Hollande'i võitu Prantsusmaa 2012. aasta presidendivalimistel nimetati Ayrault riigi peaministriks. Pärast Sotsialistliku partei kaotust 2014. aasta märtsi kohalikel valimistel astus ta tagasi.
11. veebruarist 2016 kuni 10. maini 2017 oli ta Prantsusmaa välisminister.
Raviasutus

Raviasutus ehk ravila (vananenud kirjanduses: "raviasutis") on asutus, kus tegeletakse haigete ambulatoorse ja/või statsionaarse ravimisega.
Helme Sanatoorne Internaatkool

Helme Sanatoorne Internaatkool oli erikool tänapäevase haldusjaotuse järgi Valga maakonnas Tõrva vallas Kirikukülas. Kool asus Tikste ürgoru läänekaldal.
Kool asutati 1963. aastal ja suleti 2012. aastal. Rahvasuus kutsuti kooli ka Pokardi kooliks.
LV

LV või Lv või lv või L-V on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Meerbusch

Meerbusch on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Asub Reini vasakkaldal Düsseldorfist vahetult läänes ja Duisburgist lõunas.
Ajalugu.
1001 rajati Meeri kindlus. Linn loodi 1970. aastal 8 valla liitmise teel. 
Endised vallad ja praegused linnaosad on Büderich, Osterath, Lank-Latum, Ossum-Bösinghoven, Strümp, Langst-Kierst, Nierst ja Ilverich.
Sodipodi

Sodipodi on avatud lähtekoodiga vektorgraafika tarkvara, Inkscape'i eelkäija.
Sodipodi alustas Raph Levieni kirjutatud graafikatarkvara Gill haruna.
Sodipodi tarkvara kirjutas eestlane Lauris Kaplinski ja selle nimetus tuleb laste sõnavarast.
Sodipodi toetab SVG vormingut, aga see pole täielikult implementeeritud.
Sodipodi arendamine lõpetati 2004.
Kordsete suhete seadus

Kordsete suhete seadus (nimetatakse ka Daltoni seadus) on 19. sajandi algul John Daltoni sõnastatud keemiaseadus, mis oli oluline atomistliku teooria loomisel ja kinnitamisel. See väidab, et kui kaks keemilist elementi moodustavad teineteisega mitu keemilist ühendit, siis ühe elemendi mingi kindla massiga ühinenud teise elemendi massid suhtuvad omavahel nagu täisarvud.
Näiteks ühendite SO2 ja SO3 korral on 32 g väävli kohta SO2-s 32 g hapnikku ja SO3-s 48 g hapnikku; siit saame, et hapniku suhteline sisaldus ühendites SO2 ja SO3 on 32:48 = 2:3. Vingugaasis (CO) on aga 100 g süsiniku kohta 133 grammi hapnikku ja süsihappegaasis (CO2) on 100 grammi süsiniku kohta 266 grammi hapnikku ning 133:266 = 1:2.
Dalton määratles kordsete suhete seaduse 1804. aastal toetudes prantsuse keemiku Joseph Louis Prousti kirjeldatud koostise püsivuse seadusele ja teise prantsuse keemiku Antoine Lavoisier avastatud massi jäävuse seadusele. Ta avaldas 1808. aastal raamatu "A New System of Chemical Philosophy", milles ta esitas hüpoteesi, et igale keemilisele elemendile vastab jagamatu osake (aatom) ning eri elementide aatomid erinevad massi poolest. Ühe elemendi aatomid on ühesuguse suuruse ja massiga. Eri keemilistes ainetes on aatomid omavahel ühendatud; keemiliste reaktsioonide käigus muutub selle ühenduse viis. Keemilised protsessid ei saa aatomeid tekitada ega purustada.
Kordsete suhete seadus oli väga oluline aatomiteooria tõestamisel. Ei ole aga üheselt selge, kas Dalton avastas selle seaduse ning sai selle seletamiseks luua atomistliku teooria, või oli selle seaduse puhul tegemist hüpoteesiga, mille Dalton püstitas, et uurida atomistliku teooria kehtivust.
Seaduse sõnastusest esineb kergelt erinevaid vorme. Näiteks Nikolai Glinka "Üldine keemia" (originaal 1960; tõlgitud vene keelest 1962) annab selleks: "Kui kaks elementi moodustavad teineteisega mitu keemilist ühendit, siis ühe elemendi kaalulised hulgad, mis neis ühendites vastavad teise elemendi ühele ja samale hulgale, suhtuvad omavahel nagu väikesed täisarvud".
Otseselt ei pea kõnealused arvud küll väikesed olema. Näiteks kehtib seadus samamoodi alkaanide (nt C100H202) ja alkeenide (nt C100H200) võrdlemisel, kuid vesiniku massid 100 süsiniku (aatomi, grammi) kohta suhtuvad nagu 202/200 ehk 101/100 ehk 1,01. Tolle aja eksperimentaalsed võimalused ja mõõtmistäpsused olid aga mõneti piiratud ja nii käsitleti tõenäoliselt üksnes lihtsamaid aineid, mille tõttu olid ka vastavad suhtarvud väikesed.
Seadus ei tööta mittestöhhiomeetrilisi ühendite puhul ning seda ei anna hästi rakendada polümeeride ja oligomeeride puhul.
Kaasaegses keemias ei oma see seadus suuremat tähtsust. Näiteks ei ole paljudes eestikeelsetes keemiaõpikutes seda isegi mainitud. Küll aga oli see oluline tänapäevase keemia väljakujunemisel.
Aleksandr Škirin

Aleksandr Škirin (rahvusvaheliselt kasutatakse kirjapilti Aleksandr Shkirin; sündinud 5. mail 1985) on Eesti iluuisutaja, jäätantsija.
Tema partneriks jääl on olnud Julia Abolina.
2012. aastal osales ta telesaates "Tähed jääl", kus tema partneriks oli Liis Tappo-Treial.
Heinrich LXXII

Heinrich LXXII (27. märts 1797 Ebersdorf – 17. veebruar 1853 Dresden) oli Reuß-Ebersdorfi vürst aastail 1822–1848 ja Reuß-Lobensteini vürst aastail 1824–1848.
Ta oli Reuß-Ebersdorfi vürsti Heinrich LI ja viimase abikaasa, Hoymi krahvinna Luise poeg. 1. oktoobril 1848 loobus ta troonist Reuß-Schleizi vürsti Heinrich LXII kasuks.
Wolmar Wrangel

Lindebergi vabahärra Wolmar Wrangel (1641 – 27. detsember 1675 Saksamaal Ruhri ääres) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane.
Wrangellide suguvõsast pärinev Wolmar Wrangel sündis Rootsi feldmarssali Herman Wrangeli (1587–1643) ja tema teise abikaasa, Nassau-Siegeni krahvitari Amalia Magdalena (1613–1669) neljanda lapsena. Tema poolvend oli Rootsi feldmarssal Carl Gustaf Wrangel (1613–1676).
1654. aastal sai ta oma isa teenete eest vabahärratiitli. Karl X Gustavi Taani sõjas osales ta juba rittmeistri auastmes. 1665. aastal oli ta ratsaväerügemendi ülem ning osales selle koosseisus Bremeni sõjas. 1667. aastal sai ta kindralmajoriks ning oli Upplandi ratsanike ("Uppland ryttare") ülem.
1674. aastal ülendati ta kindralleitnandiks ning osales koos vennaga, kes oli 1664. aastast riigimarssal, sõjas Brandenburgi vastu. Selles sõjas oli ta oma riigimarssalist venna ning feldmarssal Conrad Mardefelti (suri 1688) järel käsuliinis kolmas mees. Ning kuna nii vanem Wrangel kui Mardefelt olid haiguse tõttu võimetud juhtima, langes tegelik vägede juhtimine Wolmar Wrangeli õlule. Ta juhatas Rootsi vägesid ka Fehrbellini lahingus 1675. aastal, kus Rootsi väed said kaotuse osaliseks. Wolmar Wrangel langes selle kaotuse tõttu oma poolvenna kriitika alla.
Ta päris oma isalt Põltsamaa mõisa koos Lustivere ja "Jermafer"i mõisaga (võimalik, et Imavere) ning kuna Wolmar Wrangelil meessoost pärijaid ei olnud läks tema surma järel mõis tema lesele viimase eluajaks, misjärel see riigistati.
Wolmar Wrangel suri detsembris 1675 sõjaväelaagris Ruhri ääres nakkushaigusesse ja on maetud Stockholmi Riddarholmeni kiriku Vasaborgi hauakabelisse.
Perekond.
Wolmar Wrangel abiellus Vasaborgi krahvitari Kristinaga (1644–1709), kes oli Gustav II Adolfi (1594–1632) vallaspoja, Vasaborgi krahvi Gustaf Gustafsoni (1616–1653) ja Wied-Runkeli krahvitari Anna Sophia (1616–1694) tütar. Abielust sündisid:
Donald Winnicott

Donald Woods Winnicott (7. aprill 1896 Plymouth – 28. jaanuar 1971 London) oli Inglise pediaater ja psühhoanalüütik, kelle kõige mõjusamad tööd käsitlesid objektisuhete teooriat. 
Kõige enam tuntakse teda oma tõelise ja vale-mina käsitluste poolest. Olulise mõistena võttis Winnicott kasutusele mõiste "siirdeobjekt". 
On kirjutanud raamatuid, sealhulgas "Mängimine ja reaalsus", ja üle 200 teadustöö.
Jaagup Alaots

Jaagup Alaots (27. juuli 1940 Tartu – 15. oktoober 2012) oli eesti loomaarstiteadlane.
Ta lõpetas 1958. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1965. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna. 
Aastal 1976 kaitses ta teemal "Tibude lümfoidkoe varajased histoloogilised muutused tervetel ja pulloroosihaigetel tibudel" veterinaariakandidaadi väitekirja.
Pärast akadeemia lõpetamist teenis ta Nõukogude armee sideväes. 
Seejärel töötas ta aastatel 1967–1968 peaveterinaararstina Uula sovhoosis (asus praeguses Puhja vallas). Aastal 1968 kutsuti ta teadurina tööle Balti Tsonaalsesse Teadusliku Uurimise Veterinaarlaboratooriumisse, kus ta töötas aastani 1979. Seal valmis ka tema kandidaadiväitekiri.
Eesti Põllumajanduse Akadeemias algas tema pedagoogiline tegevus 1972. aastal: õppejõuna patoloogilise histoloogia alal tollases patoloogilise anatoomia, loomatervishoiu ja parasitoloogia kateedris. Septembris 1979 asus ta korralise õppejõuna tööle veterinaariateaduskonna sise- ja nakkushaiguste kateedris; tema vastutada oli kogu epizootoloogia valdkonna õppetöö. Aastal 1987 valiti ta dotsendi ametikohale. Aastal 1996 sai ta epizootoloogia professoriks. 
Lisaks õppetöökoormusele osales ta veiste leukoosi uurimisgrupi töös. Lisaks täitis ta ka administratiivseid kohustusi, olles aastatel 1982–1994 veterinaariateaduskonna teadusprodekaaniks ja aastatel 1996–2000 loomaarstiteaduskonna nakkushaiguste instituudi juhataja, samuti osales ta teaduskonna nõukogu, metoodikakomisjoni ja teiste otsustuskogude töös.
Ta õpetas üle 25 aasta (1979–2006) loomaarstiüliõpilastele epizootoloogiat ja loomade ning lindude nakkushaigusi. Selle kõrvalt leidis ta aega emakeelse õppekirjanduse koostamiseks.
Koostise püsivuse seadus

Koostise püsivuse seadus (ka Prousti seadus) on oluline keemiaseadus. See väidab, et "iga puhas aine sisaldab alati neidsamu keemilisi elemente kindlas kaalulises proportsioonis". Teisisõnu: "elementide massivahekord keemilises ühendis ei sõltu selle ühendi saamisviisist".
Näiteks puhta vee mistahes proovis on hapniku sisaldus 8/9 ja vesiniku sisaldus 1/9 vee massist. Koostise püsivuse seadusele panid aluse prantsuse keemiku Joseph Prousti tööd aastatel 1798–1804.
Esineb ka mõningaid mitte-stöhhiomeetrilisi ühendeid (bertolliidid), mille puhul koostise püsivuse seadus ei kehti. Näiteks raud(II)oksiid kirjutatakse tavaliselt FeO, ehkki selles raua sisaldus on 0,83–0,95 aatomit iga hapniku aatomi kohta (Fe0,95O).
Inimene kadus

"Inimene kadus" on Urmas E. Liivi 2000. aastal valminud dokumentaalfilm, mis räägib olukorrast, kuhu satuvad inimesed, kelle lähedane jääb teadmata kadunuks.
Sisu.
Igal aastal jääb Eestis kümneid inimesi kadunuks. Film räägib, mida tunnevad inimesed, kelle lähedane kaob jäljetult. Filmi keskmes on kolm sündmust: neljalapselise Eljo salapärane kadumine, vene rahvusest noormehe Jura otsingud ning kadunuks jäänud ja tavatut meediahuvi tekitanud Heidi lugu.