tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Torrensi jõgi

Torrensi jõgi (inglise keeles "River Torrens") on umbes 85 km pikkune jõgi Lõuna-Austraalia osariigis, mis suubub merre Adelaide'is.
Torrens on 85 km pikk. Ta algab 480 m kõrguselt, mis teeb tema languks 5,65 m/km. Tema allikas on Mount Lofty ahelikus ja suue Saint Vincenti lahes. Jõe valgla suurus on 508 km² ja vooluhulk suudmes keskmiselt 0,71 m³/s.
Enne eurooplaste saabumist elasid jõe valglas kaurnad, kes nimetasid jõge "Karra wirraparri". Eurooplaste saabumise järel kaurnate kultuur hävitati ja kaurna keele pärismaised kõnelejad surid 1931 välja, kuid 19. sajandi esimesel poolel oli see keel üsna korralikult dokumenteeritud, mistõttu 1990. aastatel sai võimalikuks keele taassünd.
Eurooplased avastasid Torrensi 1836 ja rajasid Adelaide'i juba sama aasta lõpul. Jõgi nimetati koloneli Robert Torrensi järgi, kes parlamendiliikmena propageeris väljarännet Suurbritannia emamaalt kolooniatesse, et vähendada ülerahvastust Briti saartel. Tal oli tähtis roll Lõuna-Austraalia koloonia rajamisel ja ta juhatas esimest komisjoni, mis selle koloonia asutamist organiseeris. 1841 lasti ta lahti huvide konflikti tõttu, kui selgus, et ta oli ka ise Lõuna-Austraaliasse maad ostnud.
Austraalia lõunaosas on lähistroopiline kliima, millele on omane ebaühtlane sademete jaotus. Kuna Torrens on peamiselt vihmatoiteline, siis kõigub temagi vooluhulk suures ulatuses. Vihmaperiood on talvel ning sellepärast on suurvesi talvel ja kevadel. Seevastu suvel kuivavad mõned lisajõed niredeks või jäävad täielikult kuivaks.
Talviti ja kevaditi on ette tulnud tulvasid, mis purustavad sildu ja ujutavad üle jõe kaldaalasid. Nende vältimiseks on jõe kallastele rajatud pargid, millest ei ole nii kahju, kui jõgi need üle ujutab, ning jõele on rajatud 3 veehoidlat, mis suurvee ajal veega täidetakse ja kuivaperioodi ajal tühjaks lastakse.
Eurooplaste elamaasumine jõe valglasse on selle maa-ala elustikku suurel määral mõjutanud. Seda on tehtud nii tahtlikult kui tahtmatult. 19. sajandil võeti linna maa-alalt maha ürgmets, jõepõhjas olnud kruusa kasutati ehitustöödeks ja sisse toodi hulk võõrliike. Viimasel ajal on paljusid pärismaiseid liike sinnakanti tagasi asustatud ja võõrliikidega on hakatud võitlema.
Linna asutamise esimestel aastatel kasutati Torrensit niihästi joogivee võtmiseks kui reoveekanalina. Niisugune ebasanitaarne olukord tekitas tüüfuse ja koolera puhanguid. Kruusa kõrvaldamine jõe põhjast muutis jõe sogaseks ja soodustas kallaste erosiooni. 1870. aastatel kirjutas Anthony Trollope, et midagi inetumat kui Torrens on võimatu näha või isegi kirjeldada. Jõge nimetati haisvaks solgikanaliks ja see erines määratult sellest metsajõest, mis ta oli olnud pool sajandit varem.
Tänapäeval on jõe seisund küll palju paranenud, aga see on endiselt halb. Eriti kevadel ja suvel on jõel sageli täheldatud veeõitsengut ja kolibakterite masspaljunemist. Tööd jõevee kvaliteedi tõstmiseks jätkuvad.
Teadmata kadunud (Eesti telesari)

"Teadmata kadunud" on Eesti dokumentaalsari. Telesari räägib Eestis kadunuks jäänud inimestest, kelle leidmise osas ei ole nende pered, sõbrad ega politsei veel lootust kaotanud.
Häbi

Häbi (ka häbitunne) on moraalne tunne, milles inimene mõistab hukka mõne oma teguviisi, motiivi või omaduse. Häbitunne võib tekkida teiste inimeste hukkamõistva suhtumise tõttu või ka ilma selleta.
Inimene häbeneb midagi teha, kuna kardab olla ebapädev. 
Piinlikkus erineb häbist selle poolest, et erinevalt piinlikkusest ei ole häbi otseselt seotud teiste inimestega ning eeldab süütunnet.
Hülosoism

Hülosoism (inglise "hylozoism") on filosoofiline seisukoht, et mateeriale (kaasa arvatud universumile tervikuna) on omane elu ning iga materiaalne asi (ka väikseim osake) on suuremal või vähemal määral elus.
Termini võttis 17. sajandil kasutusele inglise filosoof Ralph Cudworth.
Hüpoteetilis-deduktiivne meetod

Hüpoteetilis-deduktiivne meetod (inglise "hypothetico-deductive model") on teadusliku tunnetuse meetod, mille puhul püstitatakse hüpotees ning kontrollitakse siis sellest ja tingimuste kirjeldusest deduktiivselt järelduva väite vastavust tegelikkusele.
Hüpoteetilis-deduktiivse meetodiga saab hüpoteesile vaid kinnitusi leida, mitte aga tõestada hüpoteesi paikapidavust.
Ilmar Aasmets

Ilmar Aasmets (aastani 1937 Ilmar Frei; 3. jaanuar 1934 Kirikuvalla küla – 20. detsember 2007 Tallinn) oli eesti fagotimängija.
Elulugu.
Ta lõpetas aastal 1954 (Jaan Hargeli klassis) Tartu Muusikakooli ja aastal 1959 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Sergei Prohhorovi klassis).
Ta töötas aastatel 1955–1978 ja 1980–1985 Estonias (olles aastast 1960 fagotirühma kontsertmeister); 1978–1979 ja 1980–1987 oli ühtlasi ERSO-s (mittekoosseisulisena ka aastatel 1991–2001) ning 1979–1980 Bagdadis Iraagi Rahvuslikus Sümfooniaorkestris.
Ta oli aastatel 1982–2003 Tallinna Muusikakeskkooli vanemõpetaja.
Ilmar Aasmetsa õpilaste hulka kuuluvad Martin Kuuskmann, Kristjan Kungla, Rene Sepalaan ja Kadri-Ann Suss.
Ilmar Aasmets mängis aastatel 1974–1981 Jaan Tamme nimelises puhkpillikvintetis (24 salvestist Eesti Raadios, 1977 ilmus heliplaat) ja 1987–1992 puhkpilliorkestris Tallinn. 
Isiklikku.
Ilmar Aasmets oli aastatel 1967–1979 abielus viiuldaja Juta Schütziga.
Isetäienduv graaf

Isetäienduv graaf on graaf mis on isomorfne tema täiendiga. Üks lihtsaimad mittetriviaalsed isetäienduvad on ka 5-tipuline 5-vöö-regulaarne graaf.
Ühe isetäienduvate graafide klassi moodustavad bisümmeetrilised Paley graafid. Iga Paley graaf on tugevregulaarne. Kõik tugevregulaarsed, vähem kui 37 tipuga graafid on Paley graafid.
Iga "n"-tipulise isetäienduva graafi servade arv on parajasti pool vastava täisgraafi servade arvust, st "n"("n" − 1)/4 serva, ja (kui servade arv on suurem kui 1) peab selle diameeter olema 2 või 3. Seega "n"("n" −1) peab jaguma 4-ga, "n" peab olema kongruentne väärtustega 0 või 1 mod 4, mis tähendab et näiteks 6-tipuline graaf ei saa olla isetäienduv.
Paley graaf

Paley graaf on tugevate sümmeetroiaomadustega isetäienduv graaf. Nimetatud on see inglise matemaatiku Raymond Edward Alan Christopher Paley järgi, kes tegeles harmoonilise analüüsi ja sümmeetriliste maatriksite uurimisega.
Paley graafid moodustavad "konverentsi graafide" lõpmatu pere, mis on seotud "konverentsi maatriksitega" ning kujutavad endast graafiteooria instrumenti arvuteooria mõnede huvitavate omaduste uurimiseks.
Jenni Rivera

Jenny Dolores Rivera Saavedra (tuntud kui Jenni Rivera; 2. juuli 1969 Long Beach – 9. detsember 2012 Iturbide, Nuevo León) oli Mehhiko päritolu USA laulja.
Juubel

Juubel on tähtpäev, millega tähistatakse enamasti ümmarguse aastaarvu (näiteks 25, 50, 70, 100) möödumist mingist sündmusest, näiteks isiku, asutuse, organisatsiooni sünnist või tegevuse algusest.
Etümoloogia.
Arvatavasti pärineb sõna juubel – varasemas pruugis ka "joobel" – heebrea sõnast "yōbhēl" (‘juhtloom, jäär'; 'jäärasarv’). Jäärasarve puhudes kuulutati piduaasta algust, mil sõjategevus katkes, võlad kustutati ja orjad lasti vabaks. Heebrea kalender jagunes seitsmeaastasteks tsükliteks ja juubeli piduaasta kuulutati välja iga seitsme tsükli järel ehk igal 50. aastal. Jäärasarve ehk "yōbhēl"’i nimetus kandus metonüümselt üle kogu aastale endale. Heebrea keelest jõudis sõna kreeka keele ("iōbēlos") kaudu ladina keelde ("jūbilaeus"). Algselt iga 50 aasta tagune hingetõmbeaeg on laienenud muudele ümmargustele tähtpäevadele.
Tähtpäev

Tähtpäev on mingil põhjusel tähtis või tähistatav päev, näiteks mingi sündmuse toimumise aastapäev või millelegi/kellelegi pühendatud päev.
Tähtpäevad on näiteks pulma-aastapäev, juubel, emadepäev.
Riiklik tähtpäev.
Riiklikud tähtpäevad on riigi poolt seadusega kehtestatud tähtpäevad.
Junk art

 
Junk art (inglise 'rämpskunst'; inglise keeles ka "trash art") on kunst, mille loomisel on sageli kasutatud äravisatud esemeid, nt olmejäätmeid.
Mõiste võttis kasutusele Inglise-USA kunstikriitik Lawrence Alloway.
Joove

Joove ehk intoksikatsioon (ka joobeseisund, joobnud olek) on organismi kesknärvisüsteemi mõjutava psühhoaktiivse aine põhjustatud psüühika- ja käitumishäire . Psühhoaktiivsed ained ehk sõltuvust põhjustavad ained on alkohol, opiaadid, kannabinoidid, rahustid või uinutid, stimulaatorid, hallutsinogeenid, nikotiin ja lenduvad lahustid (nt dietüüleeter). 
Peamised joobe tunnused on tasakaaluhäired, meeleolumuutused, kõrge või madal pulss, laienenud või kokkutõmbunud pupillid, käitumishäired ning delusioonid.
Detektor

Detektor on tehnikas, füüsikas, keemias, meditsiinis ja olmes kasutatav seade mitmesuguste kiirguste, rõhu, temperatuuri, ainete jm avastamiseks mingite füüsikaliste, elektriliste või keemiliste karakteristikute, füüsioloogiliste näitajate jm muutuste kaudu.
Adamson-Ericu stipendium

Adamson-Ericu stipendium on Lions Club Tallinn Hansa 2011. aastal asutatud noore kunstniku stipendium, mille eesmärgiks on juhtida tähelepanu silmapaistva kunstniku Adamson-Ericu maali- ja tarbekunstiloomingule, väärtustada mitmekülgsust ja isikupära Eesti maali- ja tarbekunstis ning aidata kaasa kunstniku loomingu ja pärandi uurimisele.
Stipendiumi võivad taotleda kõik Eesti kõrgkoolides või väljaspool Eestit kujutava kunsti või disaini magistri- või doktorikraadi omandavad Eesti kunstitudengid.
Stipendium antakse välja igal aastal Adamson-Ericu sünniaastapäeval 18. augustil.
Kromatograafia detektor

Kromatograafiadetektor (inglise "chromatography detector") on seade, mis kuulub gaasikromatograafia (GC) või vedelikukromatograafia (LC) aparatuuri koosseisu ja mille ülesanne on teha nähtavaks ainesegu kromatograafilises kolonnis lahutunud komponente. Detektor teisendab komponendi sisalduse elektriliseks signaaliks, mida saab võimendada ja registreerida, et saada kromatogramm. 
Kromatograafiadetektorid registreerivad kolonni väljundvoolus teatud muutuse, kui kolonnist väljub koos liikuva faasiga (kandegaas või eluent) uuritava ainesegu mingi komponendi (analüüdi) tsoon. Enamasti on see muutus proportsionaalne vastava komponendi suhtelise sisaldusega ainesegus.
Kolonni väljundvool suunatakse läbi spetsiifilise anduri või spektraalseadme. Andurid registreerivad mingi füüsikalise karakteristiku (soojusjuhtivus, elektrijuhtivus, optilised omadused jm) muutuse sõltuvalt ainesegu komponentide kolonnist väljumisest. Andur muundab füüsikalise suuruse teiseks suuruseks (signaaliks), mida on parem võimendada, edastada ja digiteerida. Spektraalseadme korral registreeritakse kolonnist väljuvate ainete ja elektromagnetilise kiirguse vastastikune mõju. Saadakse põhimõtteliselt UV-, fluorestsents- või MS-spekter või registreeritakse valikuline lõik spektrist. Lisaks kolonnist väljunud komponendi suhtelisele sisaldusele saadakse spektri põhjal infot ka selle komponendi keemilise struktuuri kohta.
Allpool on toodud valik tuntumaid detektoreid.
Öös on asju

"Öös on asju" on Mati Undi 1990. aastal ilmunud romaan. 
Eklektilises ja mitmekihiliselt sümbolistlikus postmodernistlikus romaanis otsitakse tegelikkuse taga suurt lugu, mis annaks elule mõtte ja sügavuse. Kokkupõrge laheneb Lennart Meri välja mõeldud ajutise lahendusega. 
Romaan on ilmunud ka 2010. aastal Mati Undi "Kogutud teoste" V osas (koos romaaniga "Doonori meelespea", kirjastus Hermes). Romaan tõlgiti 2006. aastal ka inglise keelde (tõlkija Eric Dickens, kirjastus Dalkey Archive Press).
Retseptsioon.
Kirjandusteadlaste Epp Annuse ja Hasso Krulli väitel pani Mati Undi "Öös on asju" (koos Jaan Unduski "Kuuma" ja Peeter Sauteri "Indigoga") paika järgmise kümmekonna aasta piirid ja võimalused. Tegu on nn äärmustekstiga, mis tähendab, et selle tekstiloomeviis erineb tolle aja kirjandustraditsioonist ja ka lugejal tuleb muuta oma lugemisstrateegiat. 
Kalev Kesküla hinnangul (aastal 1990) on "Öös on asju" eesti kirjanduse kõige iroonilisem teos. Kirjandusteadlane Neeme Lopp täpsustab, et teos on eriline ka selle poolest, et Unt jõuab just ise teksti luues kollektiivse argimütoloogia parodeerimiseni. 
Ilmumise järel tekitas vastakaid arvamusi ka romaani postmodernistlik suund. Seda peeti puuduseks nii seetõttu, et see olevat liiga lihtsasti analüüsitav, kui ka paradoksaalselt keerulisuse tõttu. 
Romaani kese on elekter, kuid see kese on näiline: algne plaan kirjutada romaan elektrist umbub ning järele jääb vajadus kirjutada, sest "millestki peab ju kirjutama". Elektri kirjutamisest saab asendustegevus, mille mõõtmed üha laienevad, kuni "sõnad tühjenevad tähendusest".
Mission (Šveits)

Mission on küla Šveitsis Valais' kantonis Sierre'i distriktis Anniviersi vallas.
Mission asub Anniviersi orus. Enne valdade liitmist kuulus küla ajaloolisse Ayeri valda.
La Mission

La Mission (prantsuse keeles "missioon" või "misjon") tähendab mitmesuguseid asju:
Mission

Mission (hispaania ja inglise keeles "missioon" või "misjon") võib tähendada mitmesuguseid asju:
The Mission

The Mission (inglise keeles "missioon" või "misjon") tähendab mitmesuguseid asju:
Douglas Walker

Douglas Walker (sündinud 28. juulil 1973 Invernessis) on Suurbritannia kergejõustiklane, kelle põhialad on 200 m jooks ja 4×100 m teatejooks. 
Saavutused.
Maailmameistrivõistlustel.
1997 pronksmedal 4×100 m teatejooksus (38,14)
Euroopa meistrivõistlustel.
1998 Euroopa meister 200 m jooksus (20,53) ja 4×100 m teatejooksus (38,52)
Janu (Valev Uibopuu romaan)

"Janu" on Valev Uibopuu 1957. aastal Rootsis ilmunud romaan. 
Romaani peategelaseks on teismeline tütarlaps Maria, kes põeb luutuberkuloosi. Noor uuenduslike võtetega arst otsustab ta ravi muuta, kasutades lahaseid ja rohket viibimist värskes õhus. Paranedes jälgib neiu aastaringi aias, kogeb esimest armumist ja pettumusi. Romaanile pakub raamistust sama neiu eakana, kes vaatab toonasele aastale tagasi kui kauneimale ajale oma elust. 
Romaani taust on autobiograafiline: Uibopuu põdes samuti noorena luutuberkuloosi.
Romaan anti Eestis välja 1997. aastal (kirjastus Kupar). 
Retseptsioon.
Kirjanik ja kirjanduskriitik Karl Ristikivi pidas "Janu" Uibopuu tippteoseks ning leidis, et see on ka tema loomingu humanistlikem ja optimistlikem raamat.
Geir Moen

Geir Moen (sündinud 26. juunil 1969 Mossis) on Norra endine kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). 
Saavutused.
Sisemaailmameistrivõistlustel.
1995 maailmameister 200 m jooksus (20,58)
Euroopa meistrivõistlustel.
1994 Euroopa meister 200 m jooksus (20,30) ; hõbemedal 100 m jooksus (10,20)
Félix J. Palma

Félix J. Palma (täisnimega Félix José Palma Macías; sündinud 16. juunil 1968 Sanlúcar de Barramedas) on hispaania kirjanik. 
Tema tuntumad romaanid on "El mapa del tiempo" (2008) ("Ajakaart") ja "El mapa del cielo" (2012) ("Taevakaart").
Palma loomingut on mõjutanud eelkõige Ladina-Ameerika ja ingliskeelsed autorid, enda suurimaks mõjutajaks peab ta Argentina kirjanikku Julio Cortázari. Hispaanias peetakse teda silmapaistvaks kirjanikuks.
Eesti keeles ilmus Félix J. Palma romaan "Ajakaart" 2010. aastal Maria Kalli tõlkes kirjastuses Fookus Meedia. Teos räägib ajas rändamisest. 2008. aastal pälvis see Premio Ateneo de Sevilla auhinna. "Ajakaart" ja "Taevakaart" kuuluvad Palma nn viktoriaanlikku triloogiasse, triloogia kolmas osa "El mapa del caos" ilmus 2014. aastal.
Sphinx

Sphinx on tarkvara dokumentatsiooni generaator, mis on kirjutatud Python-keeles.
Sphinx teisendab reStructuredText vormingus failid teistesse vormingutesse, näiteks HTML, PDF, EPub, Texinfo ja man.
Konstantin Paustovski

Konstantin Georgijevitš Paustovski (vene keeles Константин Георгиевич Паустовский; 31. mai (vkj 19. mai) 1892 Moskva – 14. juuli 1968 Moskva) oli vene nõukogude kirjanik. Tema romantismi stiilis kirjutatud loomingust on tänapäeval tuntud eelkõige lastejutustused.
Maksim Dõldin

Maksim Sergejevitš Dõldin (vene keeles "Максим Сергеевич Дылдин"; sündinud 19. mail 1987) on Venemaa kergejõustiklane (400 m ja 4×400 m).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
2008 pronksmedal 4×400 m (2.58,06)
Euroopa meistrivõistlustel.
2010 Euroopa meister 4×400 m (3.02,14)
2014 hõbemedal 4×400 m (2.59,38)
Euroopa sisemeistrivõistlustel.
2007 hõbemedal 4×400 m (3.08,10)
Hengelo

Hengelo () on linn ja vald Hollandis Overijsseli provintsis.
Korduvust näitav määrus

Korduvust näitav määrus ehk korduvusmäärus on ajamäärus, mis väljendab lauses situatsiooni korduvust.
Eesti keel.
Korduvust näitavad määrused jagunevad kardinaalseteks ja ordinaarseteks korduvusmäärusteks. 
Kardinaalsed korduvusmäärused.
Kardinaalsed korduvusmäärused näitavad absoluutset või suhtelist korduvust.
"Uljad poisid hüppasid juba kuuendat korda üle lõkke. Henrik on paar korda välismaal käinud. Mari on mitut puhku elukohta vahetanud."
"Teen sageli tervisejooksu. Illimar peab haruharva lund rookima. Märt käib hommikuti koeraga jalutamas." 
* nimetavas, omastavas või osastavas käändes peasõnaga nimisõnafraasid ("iga" või "kõik" + mõõdusõna, "iga" või "kõik" + järgarvsõna + mõõdusõna)
"Ta võib iga hetk saabuda. Kõik õhtud on ühiselt laua taga õhtust söödud. Iga teine õhtu veedab Uku naabripoisiga lauamänge mängides."
* nimisõna- või hulgafraasid, mis sisaldavad ka kaassõna "järel, tagant, takka, üle, pärast"
Iga poole tunni järel "käib ema haiget last vaatamas. Heiki pole üle kahe kuu trenni teinud. Aasta pärast on vahejuhtum unustatud. 
* hulgafraas mõõdusõnaga "kord" + ajahulka märkiv hulgafraas seesütlevas peasõnaga või tagasõnadega "kohta, peale"
"Koeraga tuleb jalutamas käia vähemalt kaks korda päevas. Markus käib kord aasta kohta Soomes. Kord viie aasta peale saame endiste klassikaaslastega kokku."
Ordinaarsed korduvusmäärused.
Ordinaarsed korduvusmäärused vastavad küsimusele "mitmendat korda?". Korduvust väljendavad
"Ta nägi esmakordselt lund. Kohtusime taas nädala pärast. Priit unustas jälle võtmed koju."
Järgmine kord "olgu kodutöö esitatud! Endel on täna mitmendat korda kinos. Ta abiellus juba neljandat puhku."
Jonas Björkman

Jonas Lars Björkman (sündinud 23. märtsil 1972) on Rootsi tennisist.
Joodeldamine

Joodeldamine ehk joodeldus (saksa sõnast "Jodeln"; vananenud kirjanduses ka: "helletamine, helletus") on tekstita laulmine või laulusarnane hüüdlemine, kasutades suuri intervallihüppeid ja sagedasi üleminekuid rinnahäälelt peahäälele (falsetti).
Esimesed teated joodeldamise kohta on teada 16. sajandi Austriast.
Cristian Bejarano

Cristián Bejarano Benítez (sündinud 25. juulil 1981 Chihuahuas Chihuahua osariigis) on Mehhiko endine poksija.
Bejarano sai kergekaalus (kuni 60 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andri Kotelnõkile (Ukraina) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 
Bejarano poksis märtsist 2001 kuni septembrini 2007 elukutselisena. Ta pidas kokku 15 kohtumist ning võitis need kõik (neist 7 nokaudiga).
Asva kultuur

Asva kultuur oli noorema pronksiaja arheoloogiline kultuur, mis levis ka Eesti alal. Kultuur on nime saanud Saaremaa endisaegse keskuse Asva nimest. Selle kultuuri asukad tegelesid karjakasvatuse, hülgepüügi, algelise maaviljeluse ja pronksivalamisega.
Asva kultuuri mõiste võttis kasutusele Richard Indreko 1961. aastal. Tänapäeval on see heidetud ajaloo "prügikasti".
Jeu de paume

 
Jeu de paume [žö dö poom] on Prantsusmaalt pärit üle võrgu mängitav pallimäng. Seda mängu peetakse tennise eelkäijaks.
Algul mängiti nahast palli üle võrgu paljaste kätega, hiljem kinnastatud kätega ja kurikatega, alates 16. sajandist väikese reketiga.
"Jeu de paume" oli 1908. aasta olümpiamängude medaliala ja 1928. aasta olümpiamängude näidisala.
Cheick Modibo Diarra

Cheick Modibo Diarra (sündinud 1952 Nioros) on Mali astrofüüsik ja ärimees. 
17. aprillist 2012 kuni 11. detsembrini 2012 oli ta Mali peaministri kohusetäitja. 11. detsembril 2012 vahistati ta oma kodus Bamakos. Pärast vahistamist teatas ta tagasiastumisest peaministri kohusetäitja kohalt.
Jaspis

Jaspis on läbipaistmatu peitkristalne kivim (poolvääriskivi), peenkristalse kvartsi ja kaltsedoni tsementeerunud segu, mis koosneb mineraalpigmentidest ja saviosakestest. Tavaliselt kujunevad jaspised opaali sisaldavate settekivimite moondel ja dehüdraatimisel.
Jaspis on enamasti punast või rohelist, mõnikord ka valget, kollast, pruuni, musta või hallikaslillat värvi. Punase värvi annavad jaspisele raua lisandid. Roheline jaspis on tuntud kui heliotroop. Enamasti on jaspis mitmevärviline mineraal. Sinine jaspis on ainus, mida ei esine.
Jaspis on väärtuslik nikerd- ja dekoratiivkivi.
Ajaloolised jaspise leiukohad on Dekkani kiltmaa, kus seda võib leida koos ahhaadiga, ja Egiptus. Tänapäeval on teada leiukohti mujalgi maailmas, näiteks Prantsusmaal, Austraalias, Ameerika Ühendriikides, Hiinas, Mongoolias, Brasiilias ja Madagaskaril. Erilise tuntuse on saavutanud Uurali Orski leiukoht, kus leidub huvitavate mustritega kaltsedoni erimeid. Jaspis oli Venemaa Keisririigis tuntud juba Peeter I ajal, kes saatis oma "maagitundjad" Uuralisse jaspist tooma. Läbi ajaloo on jaspist kasutatud hoonete kaunistamiseks.
Holger Nielsen

Holger Louis Nielsen (18. detsember 1866 Kopenhaagen – 26. jaanuar 1955 Hellerup) oli taani kergejõustiklane, laskur ja vehkleja.
Teda peetakse käsipalli leiutajaks, nimelt mängis ta Ordrupi reaalkooli õpetajana 1898. aastal õpilastega mängu, mida nimetas käsipalliks.
Gatherings in Biosemiotics

Gatherings in Biosemiotics on peamine biosemiootika alaste aastakonverentside seeria.
Need konverentsid said alguse Tartu ja Kopenhaageni biosemiootikute ühistööst. Esimene konverents toimus Kopenhaagenis, teine Tartus, järgnevad erinevates paikades üle maailma. 
Selle konverentsiseeria iseäraks on, et puuduvad kutsutud esinejad, paralleelsektsioone pole, kõigil esinejatel on võrdne esinemisaeg. 
Alates Rahvusvahelise Biosemiootika Ühingu loomisest koordineerib neid konverentse selle ühingu juhatus, samuti peetakse seal ühingu aastakonverents.
Struudel

Struudel (saksa keeles "Strudel") on õhukeseks rullitud tainast tehtud (enamasti magusa) täidisega pirukas. Seda tüüpi pirukad said populaarseks 18. sajandil Habsburgide impeeriumis. Struudel on pärit Austria köögist, kuid populaarseks sai see kogu Austria-Ungari keisririigis. Nii kannab struudel Ungaris nime "rétes", Horvaatias, Serbias, Bosnias ja Hertsegoviinas "štrudla" või "savijača", Sloveenias "štrudelj" või "zavitek", Tšehhis "závin" või "štrúdl", Poolas ja Rumeenias "ștrudel" ning Slovakkias "štrúdľa" või "závin".
Tuntumad struudlid on õunastruudel ja kohupiimastruudel, aga struudlit valmistatakse ka ploomi, aprikoosi, kirsi, rosina, pähkli ning mooni täidisega. Samuti on olemas soolased struudlid, milles täidisena kasutatakse näiteks spinatit, kapsast, kõrvitsat või hapukapsast. On ka struudleid, kus täidises on sees liha või vorst.
Juan Fabila

Juan Fabila Mendoza (sündinud 5. juunil 1944 Méxicos) on Mehhiko endine poksija.
Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlusel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Shin-Cho Chungile (Lõuna-Korea) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Ta poksis detsembrist 1964 kuni juulini 1965 ning uuesti juulist 1972 kuni märtsini 1973 elukutselisena. Ta osales kokku 6 kohtumisel ning võitis neist 4 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist.
Isanda- ja orjamoraal

Isanda- ja orjamoraal (saksa keeles "Herren- und Sklavenmoral") on keskne teema Friedrich Nietzsche töödes, eriti tema esimeses essees "Moraali genealoogiast" ("Zur Genealogie der Moral"; 1887). 
Nietzsche väitis, et on olemas kaks fundamentaalset moraalitüüpi: isanda- ja orjamoraal. Isandamoraal vastandab head, suursugust (saksa "gut") halvale, põlatule (saksa "schlecht"). Isandamoraali viljeleja põlgaks arga, väiklast, omakasupüüdlikku, ennast alandavat inimest, koeralikku inimtõugu. Isandamoraali oluline komponent on egoism. Seevastu orjamoraal vastandab aga head (saksa "gut") kurjale (saksa "böse"); kurjaks peab Nietzsche kõike võimast, ohtlikku, hirmuäratavat.
Intuitsionistlik loogika

Intuitsionistlik loogika (inglise "intuitionistic logic") ehk konstruktiivne loogika (inglise "constructive logic") on mitteklassikaline loogika, mis seondub ideega konstruktiivsest tõestusest, mis tõestab matemaatilise objekti olemasolu, kirjeldades meetodit selle objekti loomiseks. 
Intuitsionistlikus loogikas ei tunnistata klassikalise loogika tuletusreegleid välistatud kolmanda seadust ja kahekordse eituse seadust (väite eituse eitusest tulenevat jaatust).
Formaalsele intuitsionistlikule loogikale pani aluse hollandi matemaatik Arend Heyting, et luua formaalne põhi L. E. J. Brouweri intuitsionistlikule lähenemisele matemaatikale. Tõestusteoreetiliselt on Heytingi arvutus piiratud variant klassikalisest loogikast, millest on välistatud kolmanda ja kahekordse eituse seadused eemaldatud. Välistatud kolmandat ja kahekordse eituse elimineerimist on küll võimalik siiski tõestada teatud väidete puhul, aga need ei kehti universaalselt nagu klassikalises loogikas. Intuitsionistlikule loogikale antakse tavaliselt Brouweri-Heytingi-Kolmogorovi tõlgendus.
Süntaks.
Loogiliste vormide süntaks intuitsionistlikus loogikas sarnaneb lauseloogikale ja esimest järku predikaatloogikale, aga intuitsionistlikke konnektoreid ei ole võimalik defineerida üksteise põhjal, nagu seda on võimalik klassikalises loogikas – seega on nende valik tähtis. Intuitsionistlikus lauseloogikas (IPL) on põhilisteks konnektoriteks tavaliselt →, ∧, ∨, ⊥, ning eitust ¬"A" koheldakse kui lühendit vormist ("A" → ⊥). Intuitsionistlik loogika nõuab kvantoreid ∃ ja ∀.
Hilberti stiilis arvutus.
Intuitsionistlikku loogikat saab defineerida järgneva Hilberti stiilis arvutuse järgi. Klassikalist lauseloogikat saab sarnasel moel aksiomatiseerida.
Lauseloogikas on tuletusreegel "modus ponens":
ning aksioomid on
Et teha sellest esimese järgu lauseloogika süsteem, lisatakse üldistusreeglid
koos predikaate käsitlevate aksioomidega
Eitus.
Et lisada eituse jaoks konnektor formula_30 selle asemel, et kohelda seda kui lühendit vormist formula_31, piisab sellest, kui lisada:
Ekvivalents.
Ekvivalentsi konnektorit formula_34 võib kohelda kui lühendit, kus formula_35 on lühend vormist formula_36. Alternatiivina võib lisada aksioomid
IFF-1 ja IFF-2 võib soovi korral liita kokku üheks aksioomiks formula_40 kasutades konjunktsiooni.
Interpretatsioon

Interpretatsioon (inglise "interpretation") on väite, teksti, kunsti-, muusikateose või sündmuse (ka märgi) tõlgendamine. 
Eristatakse kahte laia interpretatsioonitüüpi: füüsiliste objektide interpretatsioon ja ideede (inglise "concepts") interpretatsioon. Mõnikord räägitakse ka, et interpretatsioon on kas teadlik (nt kui vaieldakse tõlgenduse üle) või teadvustamata (nt tajumuse tõlgendamine))
Instrumentalism

Instrumentalism (inglise "instrumentalism") on filosoofias seisukoht, et teooriad (sh teaduslikud) on vaid vahendid ehk instrumendid, mida kasutatakse maailmaga kohanemiseks ja sellest arusaamiseks.
Instrumentalismi seisukohalt ei ole teooriad ei tõesed ega väärad traditsioonilises mõttes; teooriat hinnatakse selle kasulikkuse järgi.
Instrumentalism arenes välja John Dewey (1859-1952) pragmatismist.
Pikti keel

Pikti keel on väljasurnud keel, mida kõnelesid Põhja- ja Kesk-Šotimaa alade varakeskaegsed asukad piktid.
Eraldiseisva keelena on pikti keelt nimetatud Püha Bede 8. sajandi algusest pärinevas teoses "Historia ecclesiastica gentis Anglorum", kus seda eristatakse nii kõmri kui ka gaeli keelest.
Pikti keelest pole säilinud midagi peale mõnede koha- ja isikunimede kunagise piktide kuningriigi aladelt.
Pikti keele nimetust kasutas Kenneth H. Jackson 1955. aastal ning tema eeskujul ka Katherine Forsyth 1997. aastal, tähistamaks keelt, mida kõneldi varakeskajal peamiselt Forthi ja Clyde'i vahelisest joonest põhja pool. Samas piirkonnas rauaajal kõneldud protopikti keelt nimetatakse ka pritenni keeleks.
Pikti keelt on allikate nappuse tõttu raske määratleda. Teadaolevate koha- ja isikunimede põhjal võib oletada, et pikti aladel kõneldi lõunapoolsemate briti keeltega suguluses olnud saarekeldi keelte hulka kuulunud keelt. On ka oletatud, et pikti keel oli üks vähestest säilinud mitte-indoeuroopa keeltest Euroopas või vähemalt sisaldas palju keldi substraatsõnu.
Tajur

Tajur ehk sensor on välistoimele tundlik ning sellele vahetult reageeriv anduri sisendosa, mis muundab mingi füüsikalise suuruse (näiteks rõhu, temperatuuri, deformatsiooni) või keemilise suuruse (näiteks gaasisisalduse, happesuse) teiseks, harilikult elektriliseks suuruseks, mis on paremini võimendatav või muul viisil töödeldav.
Terminitest.
Sensor on tajuri rööptermin, kuid sageli kasutatakse sensorit ka anduri tähenduses, sest nüüdisaegsetes andurites on tajur järgnevate võimendus- ja töötluselementidega enamasti lahutamatult kokku ehitatud, näiteks valmistatud integraallülitusena ühel kiibil. Vahelduvale kasutamisele aitab kaasa seegi, et ingliskeelne "sensor" tähendab peamiselt andurit, aga mõnel juhul tajurit. Nii on ka meil samas tähenduses käibel oskussõnad: tensosensor ‒ tensotajur ‒ tensandur; pildisensor ‒ pildiandur; termosensor ‒ termoandur; Halli tajur ‒ Halli andur jms.
Mõõtemuundur

Mõõtemuundur on mõõtevahend, mis annab mõõteinfot sisaldavale füüsikalisele suurusele edasiseks töötlemiseks või edastamiseks kohase vormi, milleks üldjuhul on elektrisignaal. Laialt levinud mõõtemuundurid on mitmesugused tajurid, mis kuuluvad andurite koosseisu, ja samuti mõõtetrafod, mis paiknevad väljundseadistest ‒ mõõteriistadest ‒ enamasti eraldi.
Kartulileib

Kartulileib on leib, mille põhikomponent pole mitte rukki- ega nisujahu, vaid kartul.
Kartulileiba valmistatakse mitmel viisil, näiteks küpsetatakse seda pannil või ahjus. Tainast võib pärmiga kergitada või mitte, lisada võib ka muid komponente. Sageli segatakse kartulijahu nisujahuga, vahekorrad varieeruvad suuresti. Kartulileivas võib kasutada kartuliputru, kuid mõnes retseptis on ka kartulihelbed. Paljudes maades on kartulileib müügil kaubandusvõrgus.
Variandid.
Saksamaa.
"Kartoffelbrot" on kartulileib, milles võib olla rukki- ja speltajahu.
Iirimaa.
Iiri kartulileivas "pratie oaten"'is pruugitakse kartuli lisandina nisujahu asemel kaerajahu, mis annab küpsetisele rohkem tekstuuri.
Ulsteris on populaarne lameleib "potato farl" – nelinurkne viilakas pehmet kartulileiba (tavaliselt 0,5–1 cm paksune), mis on kergelt jahune. Tavaliselt tarvitatakse neid inglise hommikusöögi kohalikus versioonis nimega "Ulster Fry", kus leivaviile praetakse kergelt mõlemalt poolt ning serveeritakse koos samamoodi töödeldud soodaleivaviilakatega. Neid võib ka grillida ning katta või ja muu võileivakraamiga.
Šotimaa.
Šoti "tattie scone" ehk "potato scone" ("kartuliküpsis") sarnaneb iiri kartulilameleivaga, kuid on mitte kandiline, vaid kas väike ja ümar või suur ratas, mis lõigatakse neljaks veerandikuks nagu traditsioonilised šoti kaerakoogid.
Peruu.
Peruu kohalikku kartulileiba nimetatakse "papa-pan"'iks ("kartulileib"). 2008. aastal hakati nisuhinna järsu tõusu tõttu Peruus rohkem kartuleid sööma. Lootuses muuta tarbijate harjumusi anti kartulileiba koolilastele, vangidele ja sõjaväelastele..
Poola.
Poola köögis on "okrągły chleb kartoflany" ehk ümar kartulileib on kerge ja õhuline, kuna seda kergitatakse pärmi abil kolm korda. Tainas tarvitatakse kartuliputru, piima, võid, suhkrut ja soola.
Ameerika Ühendriigid.
Ameerika Ühendriikides müüakse kerget ja õhulist kartulileiba, mis sarnaneb tavalise saiaga, kuid on kollakas ja kerge kartulimaitsega.
Tšerokiide maguskartulileivas pruugitakse kartuli asemel maguskartulit ehk bataati.
Vahelduvpinge

Vahelduvpinge on perioodiliselt muutuva polaarsusega pinge. Kõige laiemalt on kasutusel siinusfunktsiooni kohaselt muutuv vahelduvpinge ‒ siinuspinge.
Vahelduvpinget iseloomustavateks põhisuurusteks on hetkväärtus formula_1, efektiivväärtus formula_2 ja amplituudiväärtus formula_3. Siinuspinge efektiivväärtus formula_4.
Elektrivõrgu vahelduvpinged.
Vahelduvvooluvõrkude pinged on kindlaks määratud standardis EVS-EN 60038:2012.
Madalpingelise vahelduvvoolu elektrivõrgu nimipinge efektiivväärtus on Euroopas 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) või 400 V (kahe faasijuhi vahel) ning sagedus 50 Hz. Kuni 1987. aastani olid need nimipinged vastavalt 220 V ja 380 V.
Elektritarbija juures võib vahelduvpinge erineda nimiväärtusest standarditega lubatud piires. Näiteks vahemikus 230 V ± 10% on võrgupinge piirid 207–253 V. Pinge amplituudiväärtus on formula_5 ehk 1,4142 korda suurem, seega kuni 325 V.
Vana, enne 1960. aastaid ja osaliselt enne Teist maailmasõda ehitatud 3×220 V pingesüsteemi on veel kasutusel mõnes Tallinna osas, näiteks Kesklinna Vanalinna asumis, aga osaliselt ka Majaka, Kalamaja ja Kopli piirkonnas. Üleminekul 3×220 V süsteemilt 230/400 V süsteemile on võimalik sama peakaitsme nimivoolu juures tarbida 1,7 korda suuremat võimsust; see eeldab ka vastavat juhistikusüsteemi.
Alalispinge

Alalispinge on elektripinge, mis kutsub elektriahelas esile alalisvoolu. 
Alalispingeallikaks on näiteks keemiline vooluallikas, päikesepatarei, alaldi ja alalispingeväljundiga toiteplokk.
Ideaalse alalispingeallika ehk püsipingeallika pinge on koormustakistusest sõltumatu. Reaalsetes vooluahelates sõltub allika pinge koormusvoolust tingituna pingelangust pingeallika sisetakistusel.
Pinge konstantsena hoidmiseks kasutatakse pingestabilisaatoreid.
Hamburgi Eesti Kool

Hamburgi Eesti Kool on eesti kool Hamburgis.
Eesti Kool võtab vastu õpilasi, kelle üheks koduseks keeleks on eesti keel. Kooli põhieesmärgiks on laste eesti keele oskuse arendamine. Õppetöö toimub eesti keeles. 
Hamburgi Eesti Kool avas uksed 2005. aasta juunis Kristuskirche koguduse lasteaia ja pikapäevarühma ruumides. Algusaastal oli koolis 22 õpilast ja 3 õpetajat. Kool tegutses algul organisatsiooni Eesti Ühiskond Saksamaa Liitvabariigis kooliprojektina, alates novembrist 2006 on kool EÜSLi allorganisatsioon. 
2006. aasta sügisest tegutseb kool Soome Meremeestekiriku ruumides. Seitsme aasta jooksul on Hamburgi Eesti Koolis õppinud 77 last, õppetööd on juhendanud 11 õpetajat. 
2012. aasta sügisel on Hamburgi Eesti Kooli neljas õpperühmas 27 last ja 6 õpetajat.
Lokatiivne määrus

 
Lokatiivne määrus on asukohta väljendav määrus.
Eesti keel.
Lokatiivne määrus esineb lokatiivkäändes, milleks võib olla
Lokatiivse määruse vormistumisel on abiks lokatiivkäändes olev
Lokatiivseid määrusi on 4:
Lokatiivne valdajamäärus.
Lokatiivne valdajamäärus vastab küsimusele "kellel?" "millel?"
Seda vormistab:
Lokatiivne valdajamäärus laiendab järgmisi predikaate:
"hea, halb, jahe, külm, palav, lõbus, valus, raske, villand, piinlik, kurb meel, kindel" jne
Lokatiivne kohamäärus.
Lokatiivne kohamäärus vastab küsimusele "kus?" ja lokaliseerib pigem "sündmusi" kui objekte.
Kausatiivlause puhul sõltub sageli keelevälistest teadmistest, kas lokaliseerub aluse või sihitise referent.
Vrd
"Poiss mängis maal palli".- "Poiss mängis hoovis palli."
Suhtereegel, mille puhul kohamäärus märgib tegevusobjekti asukohta, toimib 3 rühmas:
Lokatiivne kohamäärus toimib põhiliselt lause vaba laiendina. 
" Ühiselamus sai temast viimaks inimene. Külalised kuulsid seinte vahel piiksumist. Mida ta seal veel teha jõudis."
Seotud laiendina toimib järgmiste tegusõnade juures:
"olema, viibima, asuma, paiknema, peituma, leiduma, istuma, seisma, käima, levima, hoidma, pidama, säilitama, tuhnima, sorima, elutsema, elunema, kujunema, formeeruma, kumisema, kirvendama, pööritama, pistma, esinema, laskma." 
"Kanepi suitsetamine on Hollandis laialt levinud". "Põrsas tuhnis tükk aega lehehunnikus".
Lokatiivset kohamäärust vormistavad:
- seesütlevas käändes: "Ta on kodus."
- alalütlevas käändes: "Küpsised vedelesid laual."
- koos kaassõnadega: "all, asemel, allpool, ees, eespool, hulgas, juures, keskel, peal, piires, pool, taga, vastas" jne. "Poiss oli vanaisa juures."
" Kus ta on. Keera vasakule."
Lokatiivne ajamäärus.
Lokatiivne ajamäärus on lause aspekti suhtes neutraalne: see esineb nii aspektilt piiritletud lauses (e perfektiivne aspekt) kui piiritlemata lauses(e imperfektiivne aspekt).
Lokatiivset ajamäärust vormistavad:
- Alalütlevas käändes
" Õhtul veerand kuue ajal helises telefon. Esmaspäeva hommikul ei saa ma siiski tulla."
- Seesütlevas käändes
" Noores eas ei ole veel ühtegi haigust. Lumi tuli maha juunikuus. Minevikus elati hoopis teisiti."
- Nimetavas käändes, kui peasõnaks on 'kord, aasta, kuu, nädal, päev' või väljendub kellaaeg
" Eelmine aasta oli sündmusterohke. Loengud algavad kell kümme."
"Mari peaks tulema õhtul kaheksa paiku."
Lokatiivne seisundimäärus.
Lokatiivne seisundimäärus väljendab seisundit, milles parajasti ollakse.
Võib esineda:
"Ta lamas külili. Hoidsin kannatajat kummargil."
" Heldinult tegi Mari Taavile põsemusi."
Lokatiivset seisundimäärust vormistavad:
"Vihavaenlased tuleb omavahel lahus hoida."
Püha kolmainsus (kokandus)

Püha kolmainsus on Louisiana kreooli ja "cajun"'i köögis kasutatav toiduainete kolmik, sealne versioon mitmes Euroopa köögis levinud "mirepoix"'st ehk supirohelisest. Pühasse kolmainsusse kuuluvad ligikaudu võrdsetes osades magus paprika, mugulsibul ja varsseller. Kohalikes variantides kasutatakse mõne koostisosa asemel küüslauku, peterselli või šalottsibulat.
Sellel segul põhinevad paljud Louisiana toidud, näiteks "étouffée", gumbo ja "jambalaya".
Analoogia põhjal on vahel nimetatud pühaks kolmainsuseks ka teistes köökides olulisi kolme toiduaine kooslusi.
Nimetuse päritolu.
Nimetus "püha kolmainsus" viitab kristlikule püha kolmainsuse doktriinile. Louisiana on sügavalt katoliiklik maa.
Teadaolevalt esimest korda esines see termin 1981. aastal, hiljem on seda populariseerinud Ameerika kokk Paul Prudhomme.
Kirani James

Kirani Zeno James (sündinud 1. septembril 1992) on Grenada kergejõustiklane (200 m ja 400 m jooksja).
2011. aastal maailmameistrivõistlustel Daegus tuli ta 400 meetri jooksus maailmameistriks.
2012. aastal Londoni olümpiamängudel võitis ta 400 meetri jooksus kuldmedali 43,94ga. Temast sai esimene grenadalane, kes on võitnud olümpiamängude medali, ning esimene mitteameeriklane, kes on alistanud 44 sekundi piiri 400 meetri jooksus. 2013. aastal maailmameistrivõistlustel Moskvas kangestus ta 400 meetri jooksu lõpumeetritel ja sai seitsmenda koha.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta tulemusega 43,78 pronksmedali.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta maailmarekordi püstitanud lõunaaafriklase Wayde van Niekerki järel 43,76-ga hõbemedali.
2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos oli ta ajaga 44,08 bahamalase Steven Gardineri ja kolumblase Anthony Zambrano järel kolmas.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta ajaga 44,48 Michael Normani järel hõbeda.
2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis sai James finaalis esialgu viienda koha, kuid diskvalifitseeriti siserajale astumise tõttu.
2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai James ajaga 43,87 viienda koha.
Ta on oma sportlike saavutuste eest nimetatud Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE).
Laulmine

Laulmine on häälega muusikaliste helide moodustamine.
Laulmine on tõenäoliselt vanim muusikaline tegevus. Isegi kõige arhailisemates kultuurides oli laulmisel eriline positsioon. Varase laulmise puhul on tuvastatav kolm muusikaliste helide vallandumise olukorda: 
Laulmisega tegelev isik on laulja.
Laulmisstiilid.
Laulmisstiilid muutusid, kuid Itaalia laulukool, mida nimetatakse "bel canto"'ks ('kaunis laul'), jäi samaks Monteverdi ajast Rossinini. "Bel canto" häälekooli peamine omadus on hääle toomine ette ja resonantsi koondamine ninaõõntesse, et tekitada kerget, kaunistusterohket efekti.
20. sajandil on laulmises toimunud kaks põhilist muutust:
EKNK Põltsamaa Jordani kogudus

EKNK Põltsamaa Jordani Kogudus on Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku kogudus Põltsamaal. Selle aadress on Lossi 2a.
Ajalugu.
Koguduse tegevus on välja kasvanud 1980. aastate lõpus Põltsamaal toimunud laste ja noorte piiblitundidest. 1996. aastal registreeriti kogudus ametlikult Siseministeeriumis ning kogudusse asus pastorina tööle Neemo Raasik, keda abistasid abipastoritena Meelis Maikalu ja Andrus Saar.
1997. aasta märtsis ostis kogudus oma maja – Põltsamaa lossi kõrval jõesaare peal asuva endise veinitehase hoone, mis algselt, 1874. aastal, oli ehitatud lossi õlleköögiks – ning ehitas selles välja kirikusaali ja pühapäevakooli ruumid. Remondiks ja ümberehituseks saadi raha koguduse liikmete annetustest ning suur osa töödest tehti oma jõududega. Sama aasta septembris koliti sisse ning sellest ajast on koguduse tegevus sellesoma hoones.
1999. aastal asus koguduse pastorina tööle Meelis Maikalu, kes on selles ametis siiani ja teenib ühtlasi EKNK Lõuna-Eesti praostkonna praostina.
Tegevus.
Jumalateenistused toimuvad pühapäeviti kell 11.
Vokaalharmoonia

Vokaalharmoonia (inglise "vowel harmony") on keeleteaduses nähtus, kus sõna esimese silbi vokaal määrab järgsilpide vokaalide laadi.
Vokaalharmooniat esineb näiteks lõunaeesti keelealal võru ja setu keeles (nt tagavokaalidega sõna "hõbõhõnõ" 'hõbedane'), soome (nt eesvokaalidega sõna "räjähtää" 'plahvatama') ja ungari keeles ning paljudes turgi keeltes, aga ka eesti keele rannikumurdes, idamurdes ja kihnu keeles.
Murderühm

Murderühm ühendab hääliku ja grammatilise põhistruktuuri poolest sarnaseid murdeid. 
Eestis eristatakse sageli kolme murderühma: kirderanniku murded, põhjaeesti murded ja lõunaeesti murded.
Ristiku tänav (Tartu)

Ristiku tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Ristiku tänav algab Roopa tänavalt ja suundub alguses kagusse. Tänav ristub Variku tänavaga ning hargneb varsti pärast seda kaheks: üks haru suundub lõunasse ja lõpeb Kopli tänaval, teine haru pöördub itta, ristub Välu tänavaga ja lõpeb Kraavi tänaval. Tänava kogupikkus on 700 meetrit.
Vald (Soome)

Soome haldusjaotuses on vald (soome keeles "kunta") kohaliku omavalitsuse üksus, millel on oma kindlaksmääratud territoorium kokkulepitud piiridega ja kindel elanikkond. Soomes jagunevad vallad linnalisteks ("kaupunki") ja klassikalisteks valdadeks, kus on eri suuruses asustusüksusi, suuremate linnade korral ka asumid ja neid ümbritsev maapiirkond. 
Eesti keeles oleks Soome vallaga võrreldav termin pigem kohalik omavalitsus, mis annab ehk paremini edasi Soomes kasutusel oleva valla nimetuse sisu. 
Soomes, nii nagu Eestiski, on vallas mitu asustusüksust, näiteks küla. Seejuures erineb Soome aga Eestist selle poolest, et kui meil räägitakse vallasisestest linnadest, siis Soomes on vald linna staatust kandev omavalitsus kogu ulatuses ehk antakse kogu vallale tervikuna.
Vallal on oma valimiste teel moodustatav valitsus. Valimised võitnud erakond valib vallavanema või linnalise omavalitsuse korral linnapea. 
Sõna "kunta" arvatakse tulevat soome-ugri algkeelest ja see on omapärane sõna selle poolest, et see kuulub paljude soome keele liitsõnade koosseisu, kus see viitab suuremale ühishulgale, näiteks "kirkkokunta" ('usulahk'), "maakunta" ('maakond'), "kansakunta" ('rahvus'), "eläinkunta" ('loomariik').
Soomes on 2018. aasta seisuga 311 valda, millest 107 nimetatakse linnaks.
Kategooria (filosoofia)

Kategooriad filosoofias on kõige üldisemad põhimõisted, nagu ruum, aeg, reaalsus, eksistents, paratamatus, substants, omadus, vaim, mateeria, seisundid, faktid ja sündmused.
Etümoloogia.
Kategooria - kr κατηγορία, "katēgoria" avalikult välja öeldu, väidetu.
Kategooriad Aristotelesel.
Aristoteles eristas kümmet kategooriat: substants (olemus), kvantiteet (hulk), kvaliteet (omadus), suhe, koht, aeg, omamine, seisund, toimimine ja sõltumine.
Kategooriad Kantil.
Immanuel Kanti filosoofias on kategooriad algmõisted ehk puhtad arumõisted. Kant tuletas oma kategooriate süsteemi loogiliste otsustuste vormidest, mida tema arvates on 12. Ruum ja aeg ei ole Kanti süsteemis kategooriad, vaid kaemuse aprioorsed vormid.
Otsustuste loogiline tabel.
1. Kvantiteedi järgi
Üldised
Erilised
Üksikud
2. Kvaliteedi järgi
Jaatavad
Eitavad
Lõputud
3. Suhte järgi
Kategoorilised
Hüpoteetilised
Disjunktiivsed
4. Modaalsuse järgi
Problemaatilised
Assertoorilised
Apodiktilised
Arumõistete (kategooriate) transtsendentaalne tabel.
1. Kvantiteedi alusel
1. Ainsus (mõõt)
2. Paljus (suurus)
3. Kõiksus (tervik)
2. Kvaliteedi alusel
1. Reaalsus
2. Eitus
3. Piiramine
3. Suhte alusel
1. Substants
2. Põhjus
3. Vastastikusus
4. Modaalsuse alusel
1. Võimalikkus
2. Eksistents
3. Paratamatus
Tiheasustusega asula

Tiheasustusega asula on Eesti õigusaktides kasutatav mõiste, mille abil liigitatakse asustusüksusi, kusjuures inimeste tööhõive suunitlus teenindusele jatööstusele, vastupidilinnalisele asula mõistele, ei ole selles kontekstis oluline. 
Tiheasustusega asula idee leiab kasutust ka liikluskorralduses asula liiklusmärkide paigaldamisel ja sealt lähtuv asula jaoks kindlaksmääratud liikluskorraldus, mida kasutatakse ka küla mõttelise joonega eraldatud tihedama asustusega piirkondade puhul. Hajusa asustusega külade korral sellist märgistust aga ei kasutata. Tiheasustusega asula võib haarata ka mitut kohaliku omavalitsuse üksust.
Toiteadapter

Toiteadapter ehk AC-adapter (ka AC/DC-adapter) on toiteseade väikese võimsusega elektritarvitite toitmiseks elektrivõrgust väikepingega.
Toiteadaptereid kasutatakse sageli kaasaskantava seadme aku laadimiseks. Alalisvool juhitakse tarvitisse kaabli otsas oleva alalisvoolupistiku kaudu. Võrgupistik on väikese võimsusega toiteadapteri korpusega kokku ehitatud, suurema võimsuse korral toiteadapterite (näiteks sülearvuti toiteplokkidel) puhul võrgukaabli otsas.
Adapteri põhiparameetrid on nimiväljundpinge ja suurim lubatav koormusvool (või vastav väljundvõimsus).
Elektrivõrgu sagedusel töötava trafoga toiteadapterid.
Lihtsaima adapteri põhiosad on trafo võrgupinge madaldamiseks, nelja dioodiga sildalaldi vahelduvpinge muutmiseks pulseerivaks alalispingeks ja silufilter selle pinge pulsatsiooni ehk lainjuse vähendamiseks; lihtsaimaks silufiltriks on umbes 1000 μF elektrolüütkondensaator. Niisuguse lülituse väljundpinge sõltub oluliselt toidetava seadme voolutarbest ja samuti võrgupinge väärtusest. Väljundpinge vastab adapteri nimipingele suurima lubatava koormusvoolu korral. Väiksemal koormusel võib väljundpinge tunduvalt ületada nimipinget. Kui näiteks maksimaalkoormusel 300 mA on väljundpinge 6 V, siis koormusel 150 mA on pinge umbes 8 V ja 30 mA korral nt 10 V. Püsivat ja hästi silutud pinget vajavate seadmete toiteadapterisse on lisatud pinge stabiliseerimise lülitus.
Selliste seadmete toiteks, mis ei vaja tingimata stabiliseeritud alalisvoolu, kasutatakse ka veelgi lihtsamaid ja odavamaid vahelduvpingeväljundiga toiteadaptereid.
Kõrgsagedustrafoga impulsstoiteadapterid.
Massiivse võrgutrafoga adapterite asemel kasutatakse toiteadapterites järjest ulatuslikumalt impulsstoitelülitust. Niisuguse skeemiga toiteplokid on 1980. aastaist kasutusel näiteks arvuteis ja telereis. Impulsstoitelülitusega adapterid on kompaktsed, kerged ja ökonoomsed (soojenevad vaid vähesel määral). Väljundpinge on elektrooniliselt stabiliseeritud ja silutud. Sisendpinge (võrgupinge) võib muutuda laias vahemikus, näiteks 100 ‒ 240 V (seega on need kasutavad nii elektrivõrgu nimipingel 115 V ja 230 V).
Alalispingesisendiga toiteadapterid.
On olemas ka toiteadaptereid, mille sisendpingeks on alalispinge. Alalispinge allikaks on harilikult keemiline vooluallikas (patarei). Autos saab niisugune adapter alalisvoolutoidet sigaretisüütaja pesast; neil on sageli ka USB-toitepesa.
Toiteadapterid ja elektriohutus.
Toiteploki elektriohutust tagab trafo, mis eraldab väljundahela galvaaniliselt elektrivõrgust. . Impulsstoiteplokkides on samuti trafo olemas aga palju väiksemal kujul, sest töötab võrgusagedusest vähemalt tuhat korda kõrgemal sagedusel.
Kasutatakse ka toiteplokke, millel saab valida mitme väljundpinge vahel ja mille komplekti kuulub eri suurusega alalisvoolupistikuid. Niisuguse adapteri ühendamisel tuleb tähelepanu pöörata pistiku ja pesa pingete polaarsusele. Toidetava seadme pesa juures on polaarsust näitav tähis (enamasti on pistiku keskkontakt positiivse polaarsusega).
Toiteadapterid on enamasti varustatud kasutusolusid ja kaitseklassi tähistavate märkidega. Valdavalt on toiteadapterid ette nähtud kasutamiseks sisetingimustes.