Ravim

Ravim ehk medikament (ladina "medicamentum") on Maailma Terviseorganisatsiooni definitsiooni järgi iga valmistatud, turustatud või turustamiseks määratud aine, mis on ette nähtud haigete ravimiseks, haigusseisundi kergendamiseks, haiguste ärahoidmiseks või diagnoosimiseks inimesel või loomal, inimese või looma elutalitluse taastamiseks, korrigeerimiseks või muutmiseks.
Ravimi all võidakse mõista ka kemikaali või muid aineid, mida saab kasutada ja kasutatakse haiguste uurimiseks või ennetamiseks, seega kuuluvad ravimite hulka mitmesugused vaktsiinid, diagnostilised preparaadid ja kontrastained.
Eestis on õigus otsustada aine või toote määratlemine ravimina ning toote määratlemine homöopaatilise preparaadina Ravimiametil.
Mitmed ravimid on Maailma Dopinguvastase koodeksi alusel kantud 2014. aasta keelatud ainete nimekirja ja võistlustel osalevatel sportlastel pole neid teatud tingimustel lubatud kasutada.
Arvatakse, et ligi 80% arengumaades elavatest inimestest ei ole võimalik saada ravimeid ja vaktsiine ega meditsiinilisi protseduure.
Eestis.
"Meditsiinisõnastiku" järgi on ravim ühte või enamat ravimainet sisaldav toode, mille manustamise eesmärgiks on haiguse või selle sümptomi parandamine, leevendamine või profülaktika või mida kasutatakse terviseseisundi või haiguse tekkepõhjuse kindlaksmääramiseks.
"Ravimiseaduse" § 2. lõige 1 sätestab ravimi mõiste järgmiselt: "Ravim on igasugune aine või ainete kombinatsioon, mis on mõeldud haiguse või haigussümptomi vältimiseks, diagnoosimiseks, ravimiseks või haigusseisundi kergendamiseks inimesel või loomal, inimese või looma elutalitluse taastamiseks või muutmiseks farmakoloogilise, immunoloogilise või metaboolse toime kaudu."
Üldnõuded ravimitele.
Vastavalt Eestis kehtivale ravimiseadusele võib Eestis müüa ja kasutada ainult:
Ravimpreparaatide klassifitseerimine.
Müügiloa andmisel või kasutamisloa väljastamisel klassifitseerib Ravimiamet ravimpreparaadi ravimiregistris: 
Humaanravimid.
Farmakokineetika.
Pikka aega usuti, et platsenta ja hemato-platsentaarne barjäär moodustab ravimitele läbilaskmatu barjääri. Tänapäevased uuringud on aga näidanud, et peaaegu kõik tulevasele emale manustatud ravimid jõuavad passiivse difusiooni teel ka loote vereringesse.
Ravimitest põhjustatud maksakahjustused.
Valdava osa inimes(t)ele manustatud ravimite (eriti suukaudsete) metabolism ja eliminatsioon toimub maksas, sellega kaasneb maksakahjustuse tekke oht. Raskeid maksa ravimkahjustusi tüsistusena tuleb ette ilmselt harva, kuid kroonilisi maksamuutusi põhjustavaid ja hepatotoksilisi ravimeid ollakse sunnitud käibelt kõrvaldama, nii on maksakahjustuste tekke tõttu eemaldatud tieliinhape, benoksaprofeen, troglitatsioon.
Ravimtekkelise maksakahjustuse täpseid mehhanisme tänapäeval veel ei tunta, aga arvatakse, et ravimite põhjustatud maksakahjustust vahendavad nii biokeemilised kui ka immunoloogilised mehhanismid. Immunoloogilise mehhanismi toimel võib ravim või selle metaboliit ühineda kovalentselt rakumembraani makromolekulidega ja muuta need antigeenideks, sensibiliseerunud T-rakud aga käsitlevad rakumebraani (koos ravimiga) antigeenina ja käivitatakse rakuline immuunsus.
Ravimtekkeliste maksakahjustuste ulatust on võimalik kindlaks määrata biokeemiliste analüüside ja/või maksabiopsiaga.
Maksafunktsioonide testide alusel on sapipeetuse tunnuseid tuvastatud kõikidel patsientidel, kes kasutavad rasestumisvastaseid preparaate ja anaboolseid steroide.
Ravimitest põhjustatud maksakahjustus on ilmselt ravimite kasutamise soovimatu kõrvaltoime, mida võib esineda sagedusega 1:1000 kuni 1:100 000 (kõrvaltoimejuhtu ravimikasutajate hulga kohta).
Ravimitest põhjustatud maksakahjustuste klassifikatsioon.
Põhimõtteliselt võivad maksakahjustust põhjustada kõik ravimid, sagedamini on nendeks siiski paratsetamool, antibiootikumid, MSPVA-d (diklofenak, sulindak), amiodaroon, krambivastased ravimid (karbamasepiin, fenütoiin, valproaat), tuberkuloosivastased ravimid (isoniasiid, rifampitsiin), viirusvastased ravimid (näiteks HIV-ravis kasutatav HAART ("Highly Active Antiretroviral Therapy") raviskeem), A-vitamiini preparaadid jpt.
Endokrinoloogilised ravimid, mis põhjustavad maksakahjustust: anaboolsed steroidid, glibenklamiid, glükokortikoidid, kloorpropamiid, metimasool, propüültiouratsiil, rasestumisvastased ravimid, tolbutamiid jt.
Kardiovaskulaarsed ravimid, mis põhjustavad maksakahjustust: amiodaroon, fenindioon, hüdralasiin, kaptopriil, kinidiin, klofibraat, metüüldopa, nifedipiin, nikotiinhape, prokaiinamiid, verapamiil jt. 
Kasvajatevastased ravimid, mis põhjustavad maksakahjustust: asatiopriin, karmustiin, kloorambutsiil, L-asparaginaas, merkaptopuriin, metotreksaat, tsüklofosfamiid jt.
Muud.
Kuigi ka taimedel on haigused ja teadusharu, mis tegeleb taimede haigustega, on fütopatoloogia, siis taimede ravimitest tänapäeval (2009. aasta seisuga) veel rääkida ei saa.