tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
1272

1272. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad - 1270. aastad - 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 
Aastad: 1267 1268 1269 1270 1271 - 1272 - 1273 1274 1275 1276 1277
1274

1274. aasta (MCCLXXIV) oli 13. sajandi 74. aasta.
1275

1275. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad - 1270. aastad - 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 
Aastad: 1270 1271 1272 1273 1274 - 1275 - 1276 1277 1278 1279 1280
1276

1276. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad - 1270. aastad - 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 
Aastad: 1271 1272 1273 1274 1275 - 1276 - 1277 1278 1279 1280 1281
1278

1278. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad - 1270. aastad - 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 
Aastad: 1273 1274 1275 1276 1277 - 1278 - 1279 1280 1281 1282 1283
1277

1277. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad - 1270. aastad - 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 
Aastad: 1272 1273 1274 1275 1276 - 1277 - 1278 1279 1280 1281 1282
1280

1280. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad: 1275 1276 1277 1278 1279 - 1280 - 1281 1282 1283 1284 1285
1281

1281. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad: 1276 1277 1278 1279 1280 - 1281 - 1282 1283 1284 1285 1286
1282

1282. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad: 1277 1278 1279 1280 1281 - 1282 - 1283 1284 1285 1286 1287
1283

1283. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad: 1278 1279 1280 1281 1282 - 1283 - 1284 1285 1286 1287 1288
1284

1284. aasta (MCCLXXXIV) oli 13. sajandi 84. aasta.
1285

1285. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad: 1280 1281 1282 1283 1284 - 1285 - 1286 1287 1288 1289 1290
1286

1286. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad: 1281 1282 1283 1284 1285 - 1286 - 1287 1288 1289 1290 1291
1287

1287. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad: 1282 1283 1284 1285 1286 - 1287 - 1288 1289 1290 1291 1292
1288

1288. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad: 1283 1284 1285 1286 1287 - 1288 - 1289 1290 1291 1292 1293
1289

1289. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad: 1284 1285 1286 1287 1288 - 1289 - 1290 1291 1292 1293 1294
1290

1290. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad: 1285 1286 1287 1288 - 1289 - 1290 1291 1292 1293 1294 1295
1291

1291. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad: 1286 1287 1288 1289 1290 - 1291 - 1292 1293 1294 1295 1296
1292

1292. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad: 1287 1288 1289 1290 1291 - 1292 - 1293 1294 1295 1296 1297
1293

1293. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad: 1288 1289 1290 1291 1292 - 1293 - 1294 1295 1296 1297 1298
1294

1294. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad: 1289 1290 1291 1292 1293 - 1294 - 1295 1296 1297 1298 1299
1295

1295. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad: 1290 1291 1292 1293 1294 - 1295 - 1296 1297 1298 1299 1300
1296

1296. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad: 1291 1292 1293 1294 1295 - 1296 - 1297 1298 1299 1300 1301
1297

1297 (MCCXCVII) oli 13. sajandi 97. aasta.
1298

1298. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad: 1293 1294 1295 1296 1297 - 1298 - 1299 1300 1301 1302 1303
1299

1299. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad: 1294 1295 1296 1297 1298 - 1299 - 1300 1301 1302 1303 1304
1300

1300. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad
Aastad: 1295 1296 1297 1298 1299 - 1300 - 1301 1302 1303 1304 1305
1301

1301. aasta (MCCCI) oli 14. sajandi 1. aasta.
Neckar

Neckar on jõgi Euroopas Saksamaal. 
Neckar algab Schwarzwaldi idanõlvult ja lookleb põhja suunas. Org laieneb kohati, seal asub näiteks ka Stuttgart. Alamjooksul pöördub läände, murrab läbi Odenwaldi ja suubub Mannheimis paremalt Reini. Pikkus 367 km.
IMZ-Ural

IMZ – Irbitski Mototsikletnõi Zavod (Irbiti Mootorrattatehas, "Ирбитский мотоциклетный завод" = ИМЗ) on Vene (peamiselt külgkorviga) mootorrattaid tootev ettevõte. 
Tootearendus algas 1939. aastal salaja ostetud viie BMW R71 mootorratta kopeerimisega. Esimene mudel M-72 sai valmis 1941. Algul asus tehas Moskvas, kuid Natsi-Saksamaa vägede lähenemisel viidi see üle Irbiti.
Sarnane mudel on Ukrainas arendatav Dnepr.
Cooki väin

Cooki väin eraldab Uus-Meremaa Lõunasaart Põhjasaarest ja ühendab Tasmani merd Vaikse ookeaniga.
Laius on 23 km, keskmine sügavus 128 m. Cooki väinas on tugevad loodehoovused, ka puhuvad seal tugevad tuuled, seetõttu on laevadel väina raske ületada. Väina mõlemad kaldad on lahtedega liigestatud; põhjakaldal asub Wellingtoni linn.
Nimi on antud esimese eurooplasena 1770. aastal läbi väina purjetanud James Cooki järgi.
Šikotan

Šikotan (vene "Шикотан", jaapani 色丹島 (Shikotan-tō)) on üks Väike-Kuriilidest. 
Pindala 182 km². Saar on künklik, kõrgusega 412 meetrit. 
Alates 1945. aastast Venemaa valduses. Jaapan peab saart endale kuuluvaks.
Abhaasia lipp

Abhaasia lipp on Abhaasia Vabariigi lipp.
Lipul on seitse võrdse laiusega horisontaalset laidu - vaheldumisi kokku neli rohelist ja kolm valget. 
Vardapoolses ülanurgas on purpurne laid mõõtmetega kolm horisontaallaidu x 0,38 lipu pikkust. Selle keskel asub valget värvi valge paremkäsi, mille kohal on poolkaares seitse valget viieharulist tähte.
Vladislav Ardzinba

Vladislav Ardzinba (abhaasi "Владислав А́рӡынба"; venepäraselt "Владисла́в Григо́рьевич А́рдзинба"; 14. mail 1945 Ešeras Suhhumi lähistel – 4. märts 2010 Moskva) oli Abhaasia poliitik.
Haridus, teadus.
Sündis Abhaasia moslemite peres, isa oli koolidirektor, ema õpetaja. Vladislav Ardzinba ise ei olnud usuliselt aktiivne.
Lõpetas Suhhumi pedagoogilise instituudi ajaloolasena (1966).
1969–1987 elas Moskvas, kus kaitses NSV Liidu Teaduste Akadeemia Orientalistikainstituudis kandidaadi- ja doktorikraadi vanaaja Väike-Aasia rahvaste ajaloo ja kultuuri alal.
1987 naasis Suhhumisse ja temast sai Abhaasi Keele, Kirjanduse ja Ajaloo Instituudi direktor. Spetsialist hetiidide alal; uuris ka hati keelt ja selle võimalikke sidemeid abhaasi-adõgee keeltega.
Poliitika.
1980. aastate lõpust hakkas ta osalema Abhaasia iseseisvusliikumises.
1989–1991 oli Nõukogude Liidu Ülemnõukogu saadik. Ta valiti NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi liikmeks ja autonoomsete üksuste staatuse allkomisjoni esimeheks. 
1990 valiti ta Abhaasia Ülemnõukogu esimeheks, 1992 Abhaasia parlamendi esimeheks.
Gruusiaga toiminud relvakonflikti algusest 1992 augustis saab Ardzinbast Abhaasia riikliku kaitsekomitee esimees.
End iseseisvaks kuulutanud Abhaasias valiti ta parlamendi poolt 26. novembril 1994 presidendiks. 3. oktoobril 1999 valiti ta ilma vastaskandidaadita 99% häältega teiseks ametiajaks presidendiks. 
Abhaasia iseseisvust, 1999. aasta iseseisvusreferendumit ega Ardzinba presidendistaatust rahvusvaheliselt ei tunnistatud. Ardzinba on rõhutanud Abhaasia iseseisvumise lõplikkust. Ta on orienteerunud Venemaa toetusele. Kriitilistes olukordades on ta sõitnud Moskvasse, et saada Venemaa presidendilt oma poliitikale toetust. Korduvalt on ta pöördunud Venemaa poole palvega võtta Abhaasia Venemaa Föderatsiooni assotsieerunud liikmeks. 1997 käis ta Thbilisis läbirääkimistel Gruusia presidendi Eduard Ševardnadzega.
1995. aastal keelas ta Abhaasias Jehoova tunnistajate tegevuse, mis kutsus esile rahvusvahelise kriitika. 
Alates 2002. aastast ei ilmunud Ardzinba enam avalikkuse ette ning jättis riigiasjadega tegelemise peaministri Raul Hadžimba hooleks. Ta oli korduvalt Moskvas ravil. Opositsioon (eriti Amtsahara liikumine) kutsus teda üles erru minema, kuid ta otsustas jääda ametisse oma ametiaja lõpuni detsembris 2004. Kõne all oli ka tema ametist tagandamine, mida Abhaasia põhiseadus võimaldab, kuid sellest loobuti, sest nähtavasti ei oleks jõutud tagandamist lõpule viia enne ametiaja lõppu. Ardzinba kandideerimist kolmandaks ametiajaks takistasid nii põhiseaduslikud piirangud kui ka tema tervislik seisund.
3. oktoobril 2004 toimunud presidendivalimised kukkusid läbi ja sellega pikenes Ardzinba ametiaeg jaanuarini 2005 (oleks pidanud lõppema 6. detsembril 2004). 12. jaanuaril 2005 valiti riigi uueks presidendiks Sergei Bagapš, kellele ta ameti üle andis.
Isiklikku.
Ardzinba oli abielus Svetlana Džergeniaga. Ardzinba tütar on Madina Ardzinba, kes tegeleb kuurordiäriga. 
Tema perekond on tihedalt seotud riikliku puiduvabrikuga "AbhazLes". See on üks suuremaid puiduettevõtteid Abhaasias ning on kaubavahetuses Türgiga.
Davise väin

Davise väin ühendab Labradori merd Baffini lahega ning eraldab Gröönimaad Baffini saarest.
Laius umbes 360 km, sügavus umbes 800 m.
Väin on nime saanud inglise meresõitja John Davise järgi.
KNAB

Kohanimeandmebaas (KNAB) on Eesti Keele Instituudi (EKI) kohanimeandmebaas. Sisaldab Eesti kohanimede ja välisriikide kohanimede andmebaasi.
Main

Main on jõgi Euroopas Saksamaal. Voolab valdavalt läände, moodustades suuri lookeid. 
Suubub Mainzi kohal paremalt Reini. Maini jõe ääres asuvad Bamberg ja Maini-äärne Frankfurt. Pikkus 524 km.
Dmitri Laptevi väin

Dmitri Laptevi väin (vene "пролив Дмитрия Лаптева") ühendab Laptevite merd Ida-Siberi merega ning eraldab Uus-Siberi saari Aasia mandriosast. 
Laius 50 km, sügavus 10–14 meetrit.
Nimetatud vene polaaruurija Dmitri Laptevi järgi.
Drake'i väin

Drake'i väin (hisp k "Mar de Hoces" ee k Hocesi meri) ühendab Atlandi ja Vaikset ookeani ning eraldab Tulemaa saarestikku Lõuna-Shetlandi saartest. 
Väina laius on umbes 1000 km. Väinas on jahe kliima. Puhuvad tugevad tormid, peamiselt läänest, väina läbib Läänetuulte hoovus. Talvel väina lõunaosa jäätub, esineb jäämägesid.
Qeshmi saar

Qeshmi saar (pärsia قشم (Qeshm)) on Iraanile kuuluv saar Pärsia lahes Hormuze väinas. Saart eraldab Iraani lõunarannikust Khowrāni väin, mis kõige kitsamas kohas on 1,8 km lai.
Qeshmi saar on Pärsia lahe suurim saar pindalaga 1295 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 406 meetrit. Saar on 135 km pikk, kõige laiemas kohas 40 km ja kõige kitsamas kohas 9,4 km lai. See on 2,5 korda suurem Bahreinist ja 3 korda suurem Singapurist.
Saar asub strateegiliselt tähtsas kohas: otse mandril on Iraani sadamad Bandar Abbas ja Bandar Khamir, 80 km kaugusel on Omaani sadam Khosab ja 180 km kaugusel on Araabia Ühendemiraatide sadam Rashia.
Saare äärmises idaotsas on saare keskus Qeshm, kus elab 17 tuhat inimest ja mis asub kõigest 22 km kaugusel Bandar Abbasist. Üldse asub saarel 59 asulat ja saarel elab umbes 100 000 inimest.
Qeshmis on lennujaam (IATA: GSM ICAO: OIKQ), millel on lennuühendus Teherani ja AÜE-ga. Saarel on Bahmani sadam ja hulk paadisadamaid. Tänapäeval rajatakse mandri ja saare vahele silda.
Saarel on 300 km² suurune vabakaubandustsoon. Selle asutas 1991 Iraani valitsus eesmärgiga moodustada kogu Euroopa ja Lähis-Ida suurim vabakaubandustsoon. Samuti on Qeshmi saarel õigus ise uurida ja hallata oma maagaasivarusid.
Saareelanike peamine tegevusala turismi, kaubanduse ja halduse kõrval on kalapüük. Põllumajandust on saarel vähe, kuid datlipalme ja meloneid kasvatatakse. Kagurannikukl kaevandatakse meresoola.
Aasta keskmine temperatuur saarel on 27 °C. Kõige kuumem aeg on juunist augustini ja kõige külmem aeg oktoobrist jaanuarini. Keskmine sademehulk on 183 mm aastas.
Saar kuulub UNESCO geoparkide võrgustikku.
Saar on tuntud mangroovivõsastike poolest (Hara metsad). Keskkonnakaitsjate sõnul läbib Harat igal aastal 1,5% maailma lindudest ja veerand Iraani lindudest.
Saare vaatamisväärsuste hulka kuuluvad portugallaste lossi varemed, ajalooline mošee, kloostrid, soolakaevanduse käigud, mitmesugused tiigid ja mangroovimetsad.
Ajalugu.
Saare kohanimed pärinevad Elamiidide dünastia ajast, mis valitses mitusada aastat enne meie aega.
Ptolemaios nimetas seda piirkonda 2. sajandil Aleksandriaks või Araakiaks ja Ammianus Marcellinus 4. sajandil Aleksandriaks.
Saare tähtsa geopoliitilise asendi tõttu Pärsia lahe suudmes on teda vallutada püüdnud Elamiidid, Omaijaadid, Abassiidid, portugallased ja britid.
1622 hukkus lahingus saarel olevate Portugali vägedega William Baffin.
3. juulil 1988 lasi USA ristleja USS Vincennes saare läheduses juhitava raketiga alla tsiviilreisilennuki, Iran Airi Airbus A300. Õnnetuse tagajärjel hukkus 290 inimest. Lennuk kukkus merre 2,5 km kaugusel Qeshmi lõunarannikust.
Finsteraarhorn

Finsteraarhorn on mäetipp Šveitsis, Berni Alpide kõrgeim tipp ning Berner Oberlandi ja Berni kantoni kõrgeim punkt (4274 m). Geograafilised koordinaadid on 46°32' (46,5373°) N ja 8°08' (8,12615°) E.
Mägi on järsu püramiidi kujuline. Teda ümbritsevad liustikud.
Finsteraarhornile tõusid esimest korda 16. augustil 1812 Arnold Abbühl, Joseph Bortis ja Alois Volker. Pole teada, kas nad peatippu jõudsid. Tõestatud on tippu jõudmine 1829 Franz Hugi poolt 1829. aastal. 
Alpinistid alustavad mäkketõusu Finsteraarhornhüttest 3048 m kõrguselt. Baas asub mäe edelajalamil, mõned meetrid Fiescheri liustikust ("Fieschergletscher") kõrgemal. Parimad kuud mäkketõusuks on juuli, august ja september.
Allajahtumine

Allajahtumine (harvem kasutatud terminit ülejahtumine) on aine jahtumine alla temperatuuri, kus ta peaks siirduma teise faasi. Kui allajahtumise puhul aine jahtub ise, siis allajahutamise korral on see vahendatud (enamasti inimese poolt) protsess.
Allajahtumine juhtub sageli gaasidega, samuti vedelike ja lahustega. Seejuures kalduvad alla jahtuma eriti viskoossed vedelikud; see võib viia amorfsete ainete tekkeni. Eriti sage on allajahtumine tahkete ainete vahelistel faasisiiretel.
Nessental

Nessental (ka: "Nessenthal") on küla Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Gadmeni vallas. Küla asub 925 km kõrgusel. 
Org.
Küla asub orus, mille nimi on samuti Nessental. See on Gadmeni oru alumine osa, mis Hofi juures ühineb Hasli oruga. Nessentali suubub Engstlenbachi külgorg Genteltal, mis laskub Engelbergi kurult ("Engelberger Joch").
Fehmarni Belt

Fehmarni Belt (ka Fehmarni väin; saksa "Fehmarnbelt" taani "Femern Bælt") on väin Euroopas. 
See paikneb Läänemere lääneosas ning eraldab Saksamaale kuuluvat Fehmarni ja Taanile kuuluvat Lollandi saart. Fehmarni Belt ühendab Kieli lahte ja Mecklenburgi lahte. Väin on ligikaudu 20 km lai ja umbes 40 m sügav.
2008. aastal leppisid Taani ja Saksamaa valitsus kokku ühendustee ehitamises, mis võimaldaks oluliselt lühendada aega Taanist mandrile jõudmiseks. Algul oli mõte ehitada sild, hiljem 2010. aastal siiski lepiti kokku väinaaluses tunnelis, põhinedes hinnakalkulatsioonidele, keskkonnakaitse aspektidele ja laevaliikluse riskidele. 
2020. aastaks on selgunud, et Euroopa mahukaima ehitusprojektina (maksumus üle 7 miljardi EUR) tuleb tunneli pikkuseks 18 km, eelnevalt valminud tunnelisektsioonid lastakse umbes 40 meetri sügavusele merepõhja. Tunneli valmimisaastaks on planeeritud 2029. Tunneli ametlikuks rahvusvaheliseks nimeks on valitud Fehmarnbelt Fixed Link ning sellest saab maailma pikim raudtee- ja maanteetunnel.
Tunnel ehitatakse Fehmarni väina alla, Rødby–Puttgardeni laevaliiniga üldjoontes samale sirgele. Tunnel on keskkonnasõbralikum alternatiiv lennu- ja laevaliinidele ning peaks oluliselt lühendama teekonda Taanist mandrile: kui seni kulub väinaületuseks laevaga aega umbes 45 minutit, siis tunneli kaudu kuluks selleks rongiga 7 minutit ja autoga 10 minutit. Kui seni kulub Kopenhaagenist Hamburgi sõiduks rongiga aega neli ja pool tundi, siis pärast tunneli valmimist võtaks sama marsruut rongiga kaks ja pool tundi. Autosõit lüheneb ligikaudu tunni võrra parvlaeva ooteaja arvelt.
Arvestuslikult saab tunneli ehitamise ajal tööd umbes 3000 inimest kaheksaks ja pooleks aastaks ning terast kulub umbes 50 korda sama palju omal ajal Eiffeli torni ehitamiseks.
Steingletscher

Steingletscher on liustik Berni Alpides Susteni kuru lähedal, Berni kantoni Oberhasli ringkonna Gadmeni vallas.
Haslibergi vald

Hasliberg on vald ("Gemeinde") Šveitsis Berni kantonis Oberhasli ringkonnas. See asub mäeseljal maakonnakeskuse Meiringeni kohal. 
Elanike arv oli 1346 (seisuga 14. märts 2003) ja 1237 (seisuga 31. detsember 2008). Pindala on 41,72 km²
Valla sihtnumber on 6085.
Vallas on neli küla: Reuti, Wasserwendi, Goldern ja Hohfluh.
Haslibergi vald algab Brünigi kuru ("Brünigpass") juurest. Sealt ulatub ta üle kogu Hasli oru päikeseterrassi kuni Planplatteni ning edasi Baumgarteni ja Engstlenalpi alani. Vald piirneb läänes ja lõunas Meiringeni vallaga, idas Innertkircheni vallaga ja põhjas Obwaldeni kantoniga. 
Haslibergi valla kõrgeim punkt on Glockhaus (2534 m üle merepinna), kõige madalam punkt on umbes 700 m kõrgusel. Külad on 1000–1200 m kõrgusel. 
Hasliberg on populaarne suusakeskus. Suusatõstukid viivad Meiringenist läbi Reuti 2200 m kõrgusele Planplattele ja Wasserwendist Käserstatti.
Interlaken

Interlaken on vald ("Gemeinde") ja küla Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas. Vald asetseb Thuni järve ja Brienzi järve vahel, millest ta ongi nime saanud (ladina keeles "inter lacis" 'järvede vahel').
Küla on Interlaken-Oberhasli ringkonna halduskeskus. 
Valla elanike arv on 5087 (seisuga 31. detsember 2002). Pindala on 4,32 km².
Interlaken asub 568 m kõrgusel merepinnast. 
Ajalugu.
Umbes 1130 asutasid augustiinlased Interlakeni kloostri, mis 1133 läks keiser Lothar III kaitse alla. 1224 võttis selle enda alla noor Berni linn. 
Meeskloostri kõrval oli 1484. aastani naisklooster, mis tol aastal kõlbelise allakäigu tõttu likvideeriti. 
Reformatsiooniajal sai Interlakenist Berni kantoni osa. 
1800. aasta paiku sattus see muljetavaldav mägiala rändurite huviorbiiti. Seda kirjeldasid teiste seas Johann Wolfgang von Goethe, lord Byron und Felix Mendelssohn-Bartholdy. 19. sajandi teisel poolel sai Interlakenist turismikeskus.
Moseli jõgi

Mosel (saksa; prantsuse "Moselle") on jõgi, mis voolab läbi Prantsusmaa, Luksemburgi ja Saksamaa. 
Mosel algab Vogeeside läänenõlvult ning kulgeb sügavas orus põhja, alamjooksul kirdesse. Suubub Koblenzis vasakult Reini. Jõe pikkus on 544 km. 
Moseli jõe ääres Prantsusmaal asuvad Épinal, Toul, Pont-à-Mousson, Metz ja Thionville; Luksemburgis Schengen, Réimech, Gréiwenmaacher ja Waasserbëlleg; Saksamaal Trier, Bernkastel-Kues, Cochem ja Koblenz.
Jõe järgi on nime saanud Moselle'i departemang ja Meurthe-et-Moselle'i departemang.
Foveaux' väin

Foveaux’ väin (inglise "Foveaux Strait", maoori "Te Ara a Kewa") ühendab Tasmani merd Vaikse ookeaniga ning eraldab Uus-Meremaa Lõunasaart Stewarti saarest.
Laius umbes 30 km. Väin on tormine.
Būbiyāni saar

Būbiyān on saar Pärsia lahes Shaţţ al-‘Arabi suudme lähedal. 
Pindala 863 km². Saar on madal ja tasane. Kuulub Kuveidile.
Saar on asustamata, seal on sõjaväebaas.
Illar Link

Illar Link (22. november 1930 – 13. aprill 1998) oli eesti purilendur ja mäesuusataja, 1965–1979 lendur-instruktor.
Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi. Aastatel 1960–1964 õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis autoteede ja sildade erialal.
1972. aastal saavutas ta Jugoslaavias purilennu maailmameistrivõistlustel, Nõukogude Liidu võistkonna võistlejana, FAI purilennukite vabaklassis 15. koha. 
Nõukogude Liidu purilennukeskuses Orjolis 1968. aastal toimunud rahvusvahelistel (sotsialismileeri riikide) purilennuvõistlustel võitis Link standardklassi mitmevõistluses kuldmedali, millega ta neil võistlustel täitis ühtlasi ka NSV Liidu spordijärgu Suurmeister (NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlase järk) normi. 1972. aastal toimunud järjekordsetel sotsialismimaade purilennuvõistlustel Orjolis võitis Illar Link esikoha purilennukite vabaklassi mitmevõistluses. Ta on Nõukogude Liidu purilennu meistrivõistlustel aastatel 1966–1975 võitnud üksikharjutustes medaleid, samuti on ta mitmekordne Eesti NSV purilennu meister.
Isiklikku.
Tema teine abikaasa oli purilendur Eda Laan.
Ritsa järv

Ritsa järv (ka "Suur-Ritsa"; abhaasi "Риҵа", gruusia რიწა) on järv Abhaasias Suur-Kaukasuse lääneharude vahel 120 km kaugusel Suhhumist. Ritsa järve juures on kuurort.
Ritsa järv on ebaühtlase väljavenitatud ringi kujuline. Suurim pikkus on 1704 m, suurim laius 447 m. Järve pindala on 1,32 või 1,49 ruutkilomeetrit. Suurim sügavus on 115 või 116 m või 135 m. Ümbermõõt on 4,29 km. 
Järve ümbritsevad metsased mäenõlvad. Mägede kõrgus on 2200...3500 m. Lääne ja edela poole jääb Pšegišha mägi, põhja poole Atsetuka ja Agepsta mägi, ida poole Rõhva aheliku harud. Kaldad on järsud. 
Järve ääres kasvavad pöögi- ja kuuse-nulumetsad.
Ritsa järve voolab kuus jõge, sealhulgas Lašipsa (Lašipse). Ritsa järvest voolab välja Jupšara jõgi.
Nõgu, milles järv asub, on tektoonilise päritoluga. Järv tekkis 1000 aastat tagasi, kui osa Pšegišha mäest varises maavärina tõttu Lašipsa jõkke ning tõkestas selle.
Ritsa vesi on läbipaistev. Erinevates kohtades on läbipaistvuse aste erinev, mistõttu võib näha erinevaid tumerohelise astmeid. 
Vesi on külm.
Järves elab forell.
Ritsa lähedal 1235 m kõrgusel on Väike-Ritsa järv (pindala 0,2 km2). Seda ümbritsevad okas- ja lehtpuumetsad. 
Mõlemad järved on Ritsa looduskaitseala territooriumil. 
Kliima.
Kliima on soe ja niiske metsakliima. Temperatuuri aastane kõikumine on suhteliselt suur. Kevad on külm, sügis soe. Talv on suhteliselt pehme. Mõnel talvel sajab järv lund täis ja jäätub. Suvi ei ole kuum, päikesepaistelisi päevi on palju, õhuniiskus on väiksem kui rannikul, sademeid on suhteliselt vähe. Talvel on palju selgeid päevi, oktoobri keskel langeb ööpäevane keskmine temperatuur 10 kraadini. 
Kõige päikesepaistelisem kuu on august (222 tundi), kõige pilvisem on detsember.
Suhteline õhuniiskus on
Ritsa järve äärne kliima mõjub hästi mittetuberkuloossete hingamishaiguste ja mõningate muude haiguste korral. Järve ääres oli Jossif Stalini suvila, kus ta tervist parandas. Praegu on seal vabaõhumuuseum.
Tee rannikult Ritsa järve äärde rajati alles 1936.
Rahvaluule.
Legendi järgi oli Ritsa järve kohal org, kus voolas jõgi. Jõeäärsel karjamaal oli karjas kaunis tütarlaps Ritsa, kes oli kolme venna Agepsta, Atsetuka ja Pšegišha ainus õde. Vennad olid päeval jahil, õhtul kogunesid koju. Ritsa tegi süüa, vennad imetlesid teda ja laulsid. Kord läksid vennad kaugele mägedesse jahile ja jäid mitmeks päevaks ära. Ritsa igatses nende järele, vaatas tee poole ja laulis võluva häälega. Seda kuulsid kaks metsas elanud röövlit Gega ja Jupšara. Nad otsustasid kaunitari varastada. Jupšara haaras Ritsa hobuse selga. Vennad kuulsid appihüüdu ja asusid röövleid taga ajama. Pšegišha heitis röövlitele järele vägilasemõõga, kuid ei tabanud. Mõõk kukkus maha ja tõkestas jõe. Jõgi täitis hetkega oru ja muutus järveks. Ritsa rabeles töövlite käest lahti, kuid kukkus järve ja jäigi vee alla. Pšegišha heitis Jupšara järve. Ritsa veed ei võtnud teda vastu, heitsid ta üle Pšegišha mõõga ning kandsid ta merre. Gega jooksis sõbrale järele, kuid ei suutnud teda päästa ja ühines temaga. Vennad muutusid mure pärast mägedeks ja valvavad siiani Ritsa rahu.
Boliid

Boliid (vanakreeka sõnast "bolis" 'viskeoda') on taevas lendav tulekera ehk suure massiga meteoor. 
Boliidid esinevad harva ja nende kohta peetakse ülemaailmset arvestust. Eestis spetsiaalselt boliide ei valvata ja Eestis nähtavaid boliide ei lisata ka nimestikku.
Boliid tekib suurest meteoorkehast, kui selle mass ületab 100 grammi ja see tungib atmosfääri tihedatesse kihtidesse. Atmosfääris hõõrdumisel õhuga meteoorkeha kuumeneb ja tema ümber tekib kuumadest gaasidest ja osakestest kiht. Tihti on boliid suure nurkdiameetriga ning nähtav isegi päeval. Boliid ületab heleduselt Veenuse ja jätab langemisel järele märgatava tolmujälje. Paljude boliidide liikumine lõpeb plahvatusega ja vahel ka meteoriitide langemisega Maa pinnale.
Kui suuremad boliidid jõuavad kümmekonna kilomeetri kõrgusele, hakkab kostma ka heli ja nad võivad ohtlikuks muutuda. Kui meteoorkeha lendab madalamal kui 60 km maapinnast, kujuneb ballistiline lööklaine, mis muundub helilaineks. Helilaine meieni jõudes kuuleme pauku. Väiksemad boliidid pole ohtlikud, sest nad põlevad enne maapinnale jõudmist täielikult ära. Ent näiteks meetrise läbimõõduga boliid jõuab kindlasti Maa pinnale. Maailmas on teada juhtumeid, kui nad on kukkunud autodele ja majadele, tabanud koeri ja inimesi.
Vanasti pidasid mõned neid tuld purskavateks lendavateks draakoniteks.
Viru-Roela kohal 1. juunil 1937 plahvatanud boliid tekitas 8-meetrise Simuna kraatri.
Baltimaades nähti 11. veebruaril 1976 erakordselt heledat nn Balti boliidi.
Boliide on Eestis nähtud näiteks:
Meteoor

Meteoor (rahvakeeles "langev täht") on Maa atmosfääri sattunud meteoorkeha põhjustatud valgus-, heli-, elektri- jm. nähtuste kompleks. Kui keha põlemise jääk langeb maapinnale, nimetatakse seda meteoriidiks.
Vananenud kirjanduses on terminit "meteoor" kasutatud mis tahes atmosfäärinähtuse kohta.
Meteoorkeha põlemine kulgeb tihti plahvatuslikult, kuid reegliks seda pidada ei ole õige, sest meteoorkehad on koostiselt ja siseehituselt väga erinevad ning seetõttu kulgeb ka nende põlemine väga erinevalt.
Kui meteoorkeha satub Maa atmosfääri, siis meteoorkeha kuumeneb hõõrdumise tulemusena ja süttib, kui tema temperatuur tõuseb üle süttimispiiri. Põhimõtteliselt võib meteoorkeha Maale jõuda nii, et ta ei süttigi.
Meteoori tekkimiseks on vaja atmosfääri. Nendel taevakehadel, kus atmosfäär praktiliselt puudub, näiteks Kuu peal, meteoore ei esine.
Maale langeb iga päev kümmekond tonni meteoorset ainet.
Meteoori põhjustava meteoorkeha suurus ja kuju.
Meteoori põhjustava meteoorkeha massi võib hinnata jälje heleduse järgi. Tavaliselt on selle mass vaid mõni milligramm või veelgi väiksem. Meteoori põhjustava meteoorkeha suurus ulatub tavaliselt liivatera suurusest piljardikuuli suuruseni, kuid võib olla ka palju suurem. Suurimate maapinnale jõudnud meteoorkehade läbimõõt on ulatunud kilomeetritesse. Kindlat tihedust meteoorkehal ei ole, see võib alata 300 kg/m³ ja ulatuda isegi tiheduseni 8000 kg/m³. 
Meteoorkeha kiirus on suur, jäädes Päikesesüsteemist pärit meteooridel vahemikku 11...74 km/s. Üksikud väljastpoolt Päikesesüsteemi pärit meteoorid on suurema liikumiskiirusega.
Meteoorivool.
Tuntakse umbes kolmkümmet meteoorivoolu, mis tekivad, kui Maa läbib lagunenud komeedi tuuma või saba. Meteoorivoolu nimetatakse ka tähesajuks. Voolu ajal võib tunnis näha 100 – 100 000 meteoori. Voolu aktiivsust mõõdetakse ühes tunnis loendatud meteooride arvu järgi. Aktiivsus on eri aastatel erinev.
Kõik ühte meteoorivoolu kuuluvad meteoorid näivad perspektiivinähtuse tõttu lähtuvat taevasfääri ühest punktist, mida nimetatakse selle voolu radiandiks. Meteoorivoolu nimetus tuleb selle tähtkuju ladinakeelsest nimetusest, kus asub radiant.
Tööstusomand

Tööstusomandi kaitse objektideks on patendid, kasulikud mudelid, tööstusnäidised (tööstusdisainlahendused), kaubamärgid, teenindusmärgid, firmanimetused või kohanimede päritolule viitavad tähised ning kõlvatu konkurentsi tõkestamine.
Tööstusomandit mõistetakse kõige laiemas tähenduses ja seda laiendatakse mitte ainult tööstusele ja kaubandusele, vaid ka põllumajandustootmisele ja maapõuevarade kaevandamisele ning kõigile toodetele – nii toodetavatele kui ka looduslikele, näiteks: veinid, teravili, tubakatooted, puuviljad, kariloomad, mineraalid, mineraalveed, õlu, lilled, jahu.
Iga liidu liikmesriigi kodanikud kasutavad liidu teistes riikides tööstusomandi kaitse suhtes eesõigusi, mida antakse seadustega oma riigi kodanikele käesoleval ajal või tulevikus ja seda kõigil juhtudel, olenemata õigustest, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesoleva konventsiooniga. Nende õigusi kaitstakse samuti nagu antud riigi kodanike õigusi ja nad kasutavad neidsamu seaduslikke kaitsevahendeid igasuguse nende õiguste rikkumise vastu tingimusel, et nad peavad kinni samadest tingimustest ja formaalsustest, mis on ette kirjutatud oma riigi kodanikele.
Tööstusomandile kaitse saamist ei tohi teha sõltuvaks sellest, kas liidu liikmesriigi kodanikel on elukoht või ettevõte selles riigis, kus taotletakse kaitset. Liitu mittekuuluvate riikide kodanikud, kes omavad liidu ühe liikmesriigi territooriumil elukohta või tõelisi ja tegutsevaid tööstus- või kaubandusettevõtteid, võrdsustatakse liidu liikmesriikide kodanikega.
Allikad.
Haagis 6. novembril 1925, Londonis 2. juunil 1934, Lissabonis 31. oktoobril 1958 ja Stockholmis 14. juulil 1967 ning parandatud 28. septembril 1979.
Kollektiivkaubamärk

Kollektiivkaubamärk on teovõimelisele isikute ühendusele kuuluv kaubamärk, mida selle ühenduse liige kasutab oma kaupade ja teenuste tähistamiseks kollektiivkaubamärgi põhikirjas sätestatud tingimustel ja korras. 
Kollektiivkaubamärgi või garantiimärgi registreerimise taotluses peab sisalduma kollektiivkaubamärgi või garantiimärgi põhikiri (edaspidi põhikiri). 
Kollektiivkaubamärk või garantiimärk registreeritakse juhul, kui puuduvad õiguskaitset välistavad asjaolud
Garantiimärk

Garantiimärk on kaubamärk, millega tähistatakse eri isikute kaupu ja teenuseid nende kaupade ja teenuste mingi ühise omaduse, ühise geograafilise päritolu või tootmisviisi või muu ühise tunnuse garanteerimiseks. 
Garantiimärgi puhul põhikiri sisaldab garantiimärgiga tähistatavate kaupade ja teenuste nõutavate ühiste tunnuste loetelu, mida saab kasutada kvaliteedikontrolli alusena.
Garantiimärki võib kasutada iga isik, kelle kaubal või teenusel on põhikirjas sätestatud tunnused ja kui ta maksab garantiimärgi omanikule tasu. Garantiimärk võib viidata sellega tähistatavate kaupade või teenuste geograafilisele päritolule.
Allikad.
Eesti kaubamärgiseadus, vastu võetud 22. mail 2002. a
Prioriteet

Prioriteet (ka prioriteedikuupäev) on antud tööstusomandi õiguskaitse objektile mistahes Pariisi Konventsiooniga liitunud riigi patendiametile esitatud esmase taotluse kuupäev.
Prioriteediõiguse aluseks loetakse iga taotluse esitamine, mida liitu kuuluva riigi rahvusliku seadusandluse või liitu kuuluvate riikide vaheliste kahe- või mitmepoolsete lepingute järgi peab lugema korrektseks rahvuslikuks taotluseks.
Prioriteeditähtajad on patentidel ja kasulikel mudelitel kaksteist kuud ning tööstusnäidistel ja kaubamärkidel kuus kuud, st selle ajavahemiku jooksul tuleb alates esmase taotluse esitamisest esitada taotlus väljavalitud riikidesse. Vastasel juhul ei rakendu prioriteedinõudest tulenev efekt antud riigi või rahvusvahelise organisatsiooni suhtes.
Kuue- või kaheteistkuulise tähtaja arvestamine algab esmase taotluse esitamise kuupäevast, kusjuures taotluse esitamise kuupäev arvesse ei lähe.
Iga isik või tema õigusjärglane, kes on nõuetekohaselt esitanud patendi-, kasuliku mudeli, tööstusnäidise- või kaubamärgi registreerimise taotluse ühes liidu riikidest, kasutab taotluse esitamiseks teistes riikides prioriteediõigust nimetatud tähtaegade jooksul.
Allikad.
Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon &lt;br&gt;
Vastu võetud 20. märtsil 1883. a., &lt;br&gt;
uuesti läbi vaadatud Brüsselis 14. detsembril 1900. a., &lt;br&gt;
Washingtonis 2. juunil 1911. a., &lt;br&gt;
Haagis 6. novembril 1925. a., &lt;br&gt;
Londonis 2. juunil 1934. a., &lt;br&gt;
Lissabonis 31. oktoobril 1958. a. ja &lt;br&gt;
Stockholmis 14. juulil 1967. a. ning &lt;br&gt;
parandatud 28. septembril 1979. a.
Patent

Patent on leiutise originaalsuse üks kaitsevormidest, mis tagab intellektuaalsele omandile või tehnilistele lahendustele õigusliku kaitse määratud ajaperioodiks. 
Erinevalt autoriõigusest peab patent olema tehnilise probleemi lahendus. Patent on õigusliku kaitse all olev leiutis, mille omanikul on selle lahenduse kasutamiseks ainuõigus. Ainuõiguse aeg on aga vastavalt Eesti ja mitme muu riigi seadustele piiratud. Patenti saab registreerida Eestis Patendiametis ning seda reguleerib patendiseadus.
Patendi objektiks võib olla:
Patendi objektiks ei ole:
Ajalugu.
Esimene teadaolev patent anti välja 1421. aastal Firenzes insenerile ja arhitektile Filippo Brunellschile, kes patenteeris marmori vedamiseks mõeldud praami. Idee oma leiutise kaitsmisest levis üle Euroopa, kuid ühel hetkel saadi aru, et riigid jagavad nõusolekuid liiga kergekäeliselt ning kehtestati nii patendiomanike kui ka riigi kaitseks patendiseadused. 19. sajandi lõpuks oli enamikul riikidel välja töötatud oma patendiseadus.
Eestis sai patent oma alguse 23. mail 1919, kui ametisse määrati esimene patendiametnik. Patendiseadus hakkas kehtima 1921. Esimene seadus kehtis kuni aastani 1937, kui see uute seadustega asendati. Nõukogude Liidus patenti kui sellist ei tunnistatud ning leiutajad said oma töö tunnustuseks vaid dokumendi, mille alusel saadi leiutise kasutamise eest kompensatsioone.
Alates 26. aprillist 1970 tegutseb Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon, mida haldab ÜRO. Organisatsiooni ülesanne on kooskõlastada 193 liikmesriigi patendiga seonduvaid õiguslikke küsimusi.
Patentide mõju tehnoloogia arengule.
Patent tagab inimesele või organisatsioonile ainuõiguse leiutist kasutada. See võimaldab leiutise leiutajal kaitsta oma tööd nende eest, kes soovivad seda kopeerida. Patentide omamisel võib olla ka pärssiv mõju arengule ja innovatsioonile. Näiteks leiutati esimene 3D-printer juba 1980. aastatel, kuid leiutaja patent ei võimaldanud teistel seda ideed kasutada ja parendada. Suur oht on ka monopoli tekkeks, kuna patent piirab teistel isikutel või ettevõtetel sama ideed kasutada, mis võimaldab omanikul toote hinda oma suva järgi määrata. 
Kuidas patenti saada?
Patenti saab Eestis taotleda nii üksiku füüsilise isiku kui ka mitme füüsilise isiku leiutamise tulemusena. Ühisautorsuse korral kasutavad autorid kõiki autorlusest tulenevaid õigusi võrdselt.
Patendi saamine käib enamasti justiitsministeeriumi määruse “Patenditaotluse sisu- ja vorminõuded ning Patendiametile esitamise kord” järgi. Pärast avalduse esitamist tehakse läbi eelmenetlus ning 18 kuu möödumisel taotluse esitamise kuupäevast avaldatakse see Patendiameti ametlikus väljaandes Eesti Patendileht. Järgneb ekspertiis, mille käigus kontrollitakse leiutise uudsust ja võttes arvesse kogu maailma patendiinformatsiooni, teadus- ja tehnikakirjandust ning tootekatalooge. Sellele järgneb Patendiameti otsus patendi väljaandmise kohta ning heakskiidu saanud patent avaldatakse Patendilehes. Pärast väljaandmise teate avaldamist on kõigil õigus üheksa kuu jooksul see vaidlustada.
Eestis ja enamikus maailma riikides kehtib patent tänapäeval 20 aastat, mille lõppedes seda pikendada ei saa.
Alamhulk

Matemaatikas nimetatakse hulka A hulga B alamhulgaks ehk osahulgaks ehk alamsüsteemiks. kui kõik hulga A elemendid on ühtlasi hulga B elemendid. Seda asjaolu tähistatakse A ⊂ B või A ⊆ B. Alamhulgaks olemist nimetatakse sisalduvuseks ja asjaolu A ⊂ B kohta öeldakse ka, et hulk A sisaldub hulgas B. Hulkadevahelist binaarset seost ⊂ nimetatakse seetõttu sisalduvusseoseks. 
Võib ka öelda, et B on A ülemhulk, mis on samaväärne sellega, et A on B alamhulk. Hulk B on hulga A ülemhulk parajasti siis, kui hulk A on hulga B alamhulk. Viimase asjaolu tõttu kanduvad ülemhulgale üle kõik alamhulkade omadused, kuid seda ümberpööratud kujul.
Omadused.
Definitsioonist järelduvad järgmised omadused:
Omadused (1)–(3) ütlevad, et ⊂ on osaline järjestus kõikide hulkade klassil, ning omadus (4) ütleb, et ø on selle järjestuse vähim element.
Tähistusest.
Kui hulk A on hulga B alamhulk, mis ei ühti hulgaga B, siis nimetatakse seda hulga B pärisalamhulgaks. Viimase asjaolu rõhutamiseks kasutatakse mõnikord tähistust
 formula_1.
Kui soovitakse rõhutada omaduse (1) kehtivust, kasutatakse tähistust
 formula_2,
kusjuures mõned autorid võivad sel juhul kirjapildiga ⊂ tähistada just pärisalamhulgaks olemist. Viimane tähistusviis on siiski pigem erand kui reegel.
Kasutusel on ka "ümber pööratud" tähistus
formula_3.
Sel juhul öeldakse, et A on B ülemhulk.
Karakteristlik funktsioon.
Hulga "B" alamhulga formula_5 saab defineerida tema karakteristliku funktsiooni formula_6 kaudu:
formula_7.
χ"A"("b") võrdub 1, kui "b" on hulga "A" element, vastasel korral võrdub 0.
Pärisalamhulk

Hulk "A" on hulga "B" pärisalamhulk parajasti siis, kui hulk "A" on hulga "B" alamhulk, mis ei ühti hulgaga "B". Samaväärselt võib öelda, et hulk "B" on hulga "A" pärisülemhulk. 
Tähistus.
Asjaolu, et hulk "A" on hulga "B" pärisalamhulk (pärisülemhulk), tähistatakse 
formula_1.
Mõned on viimase tähistuse alamhulkade jaoks reserveerinud. Kui on võimalus, et viimane tähistus tekitab kahetimõistmist, kasutatakse
formula_1,
rõhutades nii pärisalamhulkade (pärisülemhulkade) omadust "A" ≠ "B".
Klass (matemaatika)

Klass on hulgateoorias ja selle rakendustes kogu matemaatikas hulkade (või ka muude matemaatiliste objektide) kogum, mida saab üheselt määratleda omaduse kaudu, mis on kõikidele klassi elementidele ühine. 
Mõned klassid on hulgad, näiteks kõikide paaritute täisarvude klass, mõned mitte, näiteks kõikide ordinaalarvude klass ja kõikide hulkade klass. 
Klasse, mis ei ole hulgad, nimetatakse pärisklassideks. 
Pärisklass ei saa olla hulga ega klassi element. Hulgateooria Zermelo-Fraenkeli aksiomaatika on nii ehitatud, et pärisklassid jäävad hulkade seast välja. Nii välditakse naiivse hulgateooria paradokse. Nendest paradoksidest saavad tõestused, et üks või teine klass on pärisklass. Näiteks Russelli paradoksist saab tõestus, et kõikide hulkade klass on pärisklass, ja Burali-Forti paradoksist saab tõestus, et kõikide ordinaalarvude klass on pärisklass. 
Standardne Zermelo-Fraenkeli aksiomaatika klassidest ei räägi. Klassidest räägitakse üksnes metakeeles kui loogikavalemite ekvivalentsiklassidest. 
Von Neumanni-Bernaysi-Gödeli aksiomaatika läheneb asjale teisiti: seal on klassid põhiobjektideks ning hulk defineeritakse klassina, mis on mõne teise klassi element. Pärisklassid on sel juhul need klassid, mis ei ole mõne teise klassi elemendid. 
Mõned matemaatilised objektid on "liiga suured", et neid hulkadena vaadelda. Selle asemel vaadeldakse neid klassidena. Sellised on näiteks suured kategooriad ja sürreaalarvude klass. 
Sõna "klass" kasutatakse mõnikord sõna "hulk" sünonüümina. Tuntuim on selle sõna tarvitamine terminites "ekvivalentsiklass" ja "jäägiklass". Selline kasutus pärineb ajast, mil klasside ja hulkade vahel vahet ei tehtud. 
19. sajandil ja varem mõeldi klasside all õigupoolest tänapäeva mõistes hulki või oli see mõiste ebamäärane.
Pärisklass

Pärisklass on matemaatikas klass, mis ei ole hulk.
Von Neumanni-Bernaysi-Gödeli hulgateoorias on pärisklass definitsiooni järgi klass, mis ei ole ühegi klassi element.
Pärisklassid on näiteks kõikide hulkade klass, kardinaalarvude klass ja ordinaalarvude klass.
Ühisosa

Matemaatikas on hulkade "A" ja "B" ühisosa ehk lõige ehk korrutis hulk, mis koosneb kõikidest hulkade "A" ja "B" ühistest elementidest.
Hulkade "A" ja "B" ühisosa tähistatakse "A"∩"B".
Hulkade ühisosa leidmine moodustab mis tahes hulkade hulgal binaarse tehte, mingi hulga alamhulkade hulgal binaarse algebralise tehte.
Definitsioon.
Hulkade "A" ja "B" ühisosa "A"  ∩ "B" on hulk, mille moodustavad parajasti kõik sellised elemendid, mis kuuluvad hulka "A" ja hulka "B".
Sümbolite abil väljendudes,
formula_1,
kus formula_2 tähistab konjunktsiooni.
Omadused.
Hulkade ühisosa leidmisel on järgmised omadused:
formula_3
formula_4
formula_5
Hulkade kogumi ühisosa.
Üldiselt saab rääkida "mittetühja" hulkade kogumi
formula_6
ühisosast
formula_7,
kus "I" tähistab mõnd indeksihulka. Teisisõnu on hulga formula_8 formula_9 elementideks on parajasti kõik sellised elemendid, mis kuuluvad ühtlasi ka igasse hulka formula_10.
Nullaarne lõige.
Mõnikord räägitakse ühisosast ka juhul, kui formula_9 on tühi hulk.
Eelpool jäi vaatluse alt välja juhtum, kus "M" on tühi hulk ∅. Kogumi "M" lõige on defineeritud kui 
formula_12
Kui "M" on tühi, siis ükski hulk ei ole hulga "M" element, nii et jääb küsimus, millised muutuja "x" väärtused rahuldavad seda tingimust. Paistab, et kõik võimalikud väärtused. Kui "M" on tühi, siis see tingimus on tühi tõde. Nii et tühja kogumi lõige peaks olema universaalhulk (lõike leidmise tehte universaalhulk), mida hulgateoorias ZFC ei eksisteeri.
Selle raskuse saab osaliselt lahendada, kui piirduda fikseeritud hulga "U" (universum) alamhulkadega. Sel juhul võib hulga "U" alamhulkade kogumi lõike defineerida nii:
formula_13
Kui nüüd "M" on tühi, siis raskust ei teki. Lõige on lihtsalt kogu universum "U", mis on lõike leidmise tehte ühikelement.
Ühisosata hulgad.
Kui formula_8 formula_9 on tühi hulk, siis öeldakse, et hulga "M" elemendid on ühisosata hulgad. Kui "A"∩"B" on tühi hulk, siis "A" ja "B" on ühisosata hulgad.
Ayerbe

Ayerbe on linn Hispaanias Aragóni autonoomses piirkonnas Huesca provintsis.
Sakraalarhitektuur

Sakraalarhitektuur (ladina keelest "sacer" 'püha') on kultusliku otstarbega arhitektuur. Sakraalehitis on hoone, kus kohtuvad religiooni järgijad, et läbi viia tseremooniaid, palvusi ja muid religioosseid toiminguid. Usklike jaoks on sakraalhooned pühad.
Sakraalarhitektuur ja religioosne sümboolika on kunstiajaloo oluline osa. Tavaliselt iseloomustab sakraalhooneid eriline, igale religioonile ja kultuurile spetsiifiline põhiplaan, ehitustraditsioon ja dekoor. Arhitektuuriajalugu tegeleb mineviku arhitektuuri uurimisel sakraalehitistega rohkem kui ühegi muu hooneliigiga, sest enamikule minevikku jäänud kultuuridele on omane olnud ehitada religiooniga seotud hooned, nagu templid ja kirikud, kõige võimsamateks, püsivamateks ja mõjukamateks hooneteks kogukonnas.
Sakraalarhitektuurist erineb ilmaliku otstarbega profaanarhitektuur.
Põhimõtted.
Sakraalehitis on õpetus kivis, väljendades arusaama maailmast ja vastava religiooni põhiseisukohti. Sageli on hoone täpselt orienteeritud taevakehade või ilmakaarte järgi (neoliitikumi megaliitehitised, Egiptuse templid, ida-lääne suuna järgimine Euroopa kirikuehituses jne). Muutused sakraalarhitektuuris tähendavad ka muutusi ühiskondlikus teadvuses.
Impeerium

Impeerium oli antiikajal ametivõim, mis kuulus Vana-Rooma jt riikide kõrgematele ametnikele; uuemal ajal tähistab see aga poliitilise organiseerumise vormi, milles ühiskonna juhid ülemvõimu pakkuvas riigis loovad võrgustiku välismaistest liitlas-eliitidest, kes tunnistavad oma madalamat positsiooni rahvusvahelises poliitikas ning kellele vastutasuks kindlustatakse julgeolek. Selline rahvusvaheline impeerium sisaldab riikide vahel võimusuhete asümmeetriat, kus juhtival riigil on mõjuvõim teise riigi üle viisil, mida teisel riigil pole juhtiva riigi üle. 
Vana-Rooma kõrgemate võimukandjate impeeriumi ehk ametivõimu (ladina keeles "imperium") väline tunnus oli "fasces". Impeerium anti edasi rahvakoosolekul valituile "lex curiata de imperia" alusel. See hõlmas peamiselt sõjaväelist võimu ja õigusemõistmist.
Alates 1. sajandist e.m.a hakkas impeerium tähendama ka ala, kus riigiametnik oma võimu kasutas. Rooma keisririigi ajal hakati Rooma riiki kutsuma nimega "Imperium Romanum" (otsetõlkes "Rooma impeerium").
Rooma traditsiooni jätkasid tegelikult või näiliselt Bütsants ning Karl Suure ja tema järglaste riik, mida juba enne Karli kroonimist keisriks 800. aastal nimetati kristlikuks impeeriumiks ("Christianum imperium"). Impeeriumideks nimetasid end ka Saksa-Rooma riik, Briti impeerium ja Venemaa Keisririik (vene keeles vanas kirjaviisis Россійская Имперія, praeguses kirjaviisis Российская Империя). 
Kesk- ja uusajal hakati sõna "impeerium" (inglise ja prantsuse keeles "empire") kasutama maailmariigi tähenduses. Sellest on tuletatud ka sõna "imperialism".