Windows PowerShell

 
Windows PowerShell on Microsofti ülesannete automatiseerimise ja konfigureerimise haldustööriist, mis koosneb käsuinterpretaatorist ja skriptimiskeelest ning on loodud .NET-raamistikus. PowerShell võimaldab täielikku ligipääsu COM-ile ja WMI-le, võimaldades administraatoritel sooritada administreerivaid ülesandeid nii kohalikes kui ka kaugjuhitavates Windowsi süsteemides. Samuti võimaldab PowerShell ligipääsu WS-Managementile ja CIM-ile, mis võimaldavad kaughallata Linuxi süsteeme ja interneti seadmeid.
Üldiselt sooritatakse PowerShellis administreerivaid ülesandeid "cmdlets"'e kasutades, mis on spetsiaalsed .NET klasside spetsiifilised operatsioonid. "cmdlets"-e saab omavahel kombineerida moodustades skripte, eraldiseisvaid programme või luues tavalisi .NET klasse (või WMI/COM objekte). Need töötavad pääsedes ligi andmetele erinevates andmekogudes nagu näiteks failisüsteemid ja registrid, mis on kättesaadavad PowerShellile läbi Windows PowerShelli teenusepakkujate.
Windows PowerShell pakub majutust API-le, millega Windows PowerShelli saab manustada teistesse programmidesse. Need programmid saavad sellisel juhul kasutada Windows PowerShelli funktsionaalsust, et rakendada kindlaid operatsioone; nende hulka kuuluvad ka sellised programmid mida, muidu juhitakse graafilise liidese abil. Seda võimalust kasutab Microsoft Exchange Server 2007, mis võimaldab oma juhtimisfunktsioone kirjutada PowerShell "cdmlet"'idena. Teised Microsofti rakendused, näiteks Microsoft SQL Server 2008, võimaldavad samuti ära kasutada PowerShell "cmdlets"'e.
Windows PowerShell sisaldab oma mahukat konsoolipõhist spikrit, mis sarnaneb man pagesiga Unixi shellis. Sellele pääseb ligi "cmdlet"iga codice_1 ning seda saab uuendada värske sisuga kasutades "cmdlet"ti codice_2.
Taustainfo.
Iga Microsoft DOSi ja Microsoft Windowsi väljalase personaalarvutitele on sisaldanud käsuinterpretaatorit. Nendeks on COMMAND.COM (tuli kaasa MS-DOS installatsiooniga) ja cmd.exe (Windows NT perekonna operatsioonisüsteemidele). "Shell" ehk käsureainterpretaator toetab tähtsamaid põhikäske. Nõudlikemate ülesannete puhul tuleb eraldi konsoolirakendus välja kutsuda. "Shell" sisaldas ka skriptimiskeelt (batchfailid), mida saab kasutada erinevate ülesannete automatiseerimiseks. Siiski ei saa "shelli" kasutada, et automatiseerida GUI funktsionaalsuse kõiki tahke. Seda osaliselt seetõttu, et käsurea käskude vasted graafilise liidese võimalustele on piiratud ja osaliselt seetõttu, et skriptimiskeel on algeline ning ei võimalda luua keerulisi skripte. Windows Server 2003-s olukord paranes, aga skriptimisvõimalusi peeti ikkagi mitterahuldavateks.
Microsoft üritas neid puudujääke parandada, tutvustades 1998. aastal Windows Script Hosti Windows 98-le ja selle käsureahosti codice_3. See lõimub Active Script mootoriga ja lubab skripte kirjutada ühilduvates keeltes, nagu näiteks JScript ja VBScript, mõjutades rakenduste APIsid COM abil. Kuid sellel on ka omad puudused: see ei ole integreeritud "shelli", selle dokumentatsioon pole kergesti kättesaadav ja see sai endale süsteemi nõrga lüli maine pärast seda, kui mitu prominentset arvutiviirust kasutasid ära selle turvaauke. Erinevad Windowsi versioonid pakkusid mitmesuguseid eriotstarbelisi käsuinterpretaatoreid (näiteks netsh ja WMIC) igaüks oma käsustiku settidega. Mitte ühtegi neist ei integreeritud "shell"iga.
2002. aastal lähenes Microsoft käsurea halduse arendusele uutmoodi, luues "shell"i nimega Monad (samuti tuntud kui Microsoft Shell või MSH). "Shell" ja selle ideed avaldati augustis 2002 valges raamatus pealkirjaga Monad Manifesto. Monad oli uus laiendatav "shell" värske disainiga, mis oli võimeline automatiseerima suure hulga administratiivseid ülesandeid. Microsoft esitles Monadit 2003. aasta septembris Los Angeleses Professional Development Conference'il. Suletud beetatestimine algas mõned kuud hiljem, mis ajapikku jõudis avaliku beetatestimiseni.
Microsoft avaldas esimese Monadi avaliku beeta 17. juunil 2005; teise beeta 11. septembril 2005 ja kolmanda beeta 10. jaanuaril 2006. Juba 25. aprillil 2006 teatas Microsoft ametlikult Monadi ümbernimetamisest Windows PowerShelliks ja asetas selle tähtsale kohale oma haldustehnoloogiate pakkumistes. Samaaegselt lasti välja ka PowerShelli esimene väljalaskekandidaat. Tähtis aspekt nii nimevahetuse kui ka väljalaskekandidaadi juures oli see, et nüüdsest oli see Windowsi komponent, mitte järjekordne "add-on" toode.
PowerShelli teise väljalaskekandidaadi esimene versioon lasti välja 26. septembril 2006 ning lõplik väljalase veebi toimus 14. novembril 2006 TechEdi üritusel Barcelonas. Varasematele Windowsi versioonidele lasti PowerShell välja 30. jaanuaril 2007.
PowerShell v2.0 arendus algas Microsoftile tüüpiliselt enne seda, kui PowerShell v1.0 välja lasti. PowerShell v2.0 saadi valmis ja lasti välja 2009. aasta augustis, integreerides selle opsüsteemidesse Windows 7 ja Windows Server 2008 R2. PowerShelli versioonid Windows XP-le, Windows Server 2003-le, Windows Vistale ja Windows Server 2008-le lasti välja 2009. aasta oktoobris ning need on allalaadimiseks saadaval 32-bitistele ja 64-bitistele platvormidele.
Ülevaade.
Windows PowerShell on võimeline teostama nelja tüüpi käske:
Kui käsk on eraldiseisev programm, siis PowerShell.exe käivitab selle eraldi protsessis; kui see on "cmdlet", siis see käivitatakse PowerShelli protsessis. PowerShell pakub interaktiivset käsurea liidest, millesse saab sisestada käske ja kus kuvatakse nende väljund. Kasutajaliides, mis baseerub Win32 konsoolil, võimaldab käsu automaatset lõpunitrükkimist TAB klahvi abil, kuid ei võimalda süntaksi markeeringut. PowerShell võimaldab luua "cmdlet"'idele aliase loomist, mida PowerShell ise tõlgib originaalkäskude väljakutseteks. PowerShell toetab nii nimelisi kui ka parameetrilisi käske. "cmdlet"'i täites seob argumendi väärtuse parameetriga PowerShell, aga välistes eraldiseisvates rakendustes teeb seda rakendus ise ja PowerShell ei sekku.
PowerShell kasutab toru kontseptsiooni. Nagu ka Unixi toru puhul, kasutatakse PowerShelli torusid, et koostada kompleksseid käske, lubades ühe käsu väljundit sisestada teise käsu sisendina kasutades | operaatorit. Aga erinevalt Unixi vastest on PowerShelli torus objektid. Andmed, mida vahetatakse käskude vahel on täielikult väljatrükitavad objektid, mitte sümbolitevood. Kui andmed viiakse torru objektidena, siis elemendid, mida kapseldatakse, säilitavad oma struktuuri ja tüübid "cmdlets"'iüleselt, vajaduseta voolu töödelda, mis on vajalik sümbolitevoo puhul. Objekti saab kapseldada ka kindlaid funktsioone, mis töötavad kindlate andmete puhul. Viimase "cmdlet"ina torus on automaatselt PowerShelli poolt torru lükatud codice_4 "cmdlet", mis muudab objekti formaadiobjektide vooks, mida saab ekraanile kuvada.
Kuna kõik PowerShelli objektid on .NET objektid, siis nad jagavad codice_5 meetodit, mis otsib välja objektis olevad andmed tekstiesitlusena. Windows PowerShell kasutab seda meetodit, et konverteerida objekt tekstiks. Lisaks lubab see ette määrata vormindamise seadeid, et objektide esitlemine tekstina kohandatakse vastavalt sellele, milliseid andmeelemente ja kuidas soovitakse kuvada. Kui välist rakendust kasutatakse torus, siis otsib see välja objektis oleva tekstivoo, mitte ei integreeri otse PowerShelli tüübi süsteemiga. Seda kasutatakse seetõttu, et säilitada tagasiühilduvus.
"Cmdlets".
"Cmdlets"'id on spetsiaalsed käsud PowerShelli keskkonnas, mis rakendavad spetsiifilisi funktsioone. Need on põlised käsud PowerShelli "stack"is. Cmdlets järgib &lt;tegusõna&gt;-&lt;nimisõna&gt; nimemustrit, nagu näiteks "Get-ChildItem". See aitab teha nad iseennast kirjeldavaks. "Cmdlets"'id väljastavad oma tulemusi objektidena või nende kogudena. Nad saavad valikuliselt võtta vastu sisendit selles vormis, mis teeb nad sobivaks vastuvõtjaks torus. Samal ajal kui PowerShell võimaldab jadasid ja teisi objektide kogusid kirjutada torru, töötlevad "cmdlets"-id alati objekte individuaalselt. Objektide kogude jaoks kutsub PowerShell välja iga kogus oleva objekti "cmdlets"-id järjekorras.
Toru.
PowerShell kasutab toru kontseptsiooni, mis võimaldab ühe "cmdlets"-i väljundit kasutada teise "cmdlets"-i sisendina. Näiteks, Get-Process "cmdlets"'i väljundit saab kasutada Sort-Object "cmdlets"'i sisendina, seejärel saab Where-Object filtreerida kõiki protsesse, millel on vähem kui 1 MB "paged" mälu ja lõpuks Select-Object "cmdlets" valib kümme esimest. PowerShelli toru erineb Unixi analoogist selle poolest, et torus söödetakse läbi etappide struktureeritud .NET objektid, mitte tüüpiliselt ebastruktuurne tekst. Objektide kasutamine eemaldab vajaduse sõeluda teksti väljundit, et ammutada andmeid.
Skriptimine.
Windows PowerShell sisaldab dünaamiliselt trükitavat skriptimiskeelt, mis saab implementeerida keerulisi operatsioone kasutades "cmdlets"'e imperatiivselt. Skriptimiskeel toetab muutujaid, funktsioone, hargnevust ("if-then-else"), tsükleid ("while, do, for, foreach") ja erindite töötlemist. Samuti toetab see lõimumist .NET-iga. Muutujatel on PowerShelli skriptides nimi, mis algab dollarimärgiga($), neile saab määrata ükskõik mis väärtusi, kaasaarvatud "cmdlets"'ide väljundeid. Sõnesid saab lõpetada kas ühekordsete jutumärkidega või siis topeltjutumärkidega. Vastavalt muutuja süntaksile, kui tee faili on loogeliste sulgude vahel ja selle ees on dollarimärk (nagu siin: ${C.\foo.txt}), siis see viitab faili sisule.
Versioonid.
Kasutades algselt koodnime "Monad", näidati PowerShelli avalikkuse ees Professional Developers Conference'il 2003. aasta septembris. Microsoft on välja lasknud kokku neli PowerShelli versiooni ning neid kõiki endiselt toetatakse.
Versioon 1.0.
Versioon 1.0 lasti välja 2006. aastal opsüsteemidele Windows XP SP2/SP3, Windows Server 2003 ja Windows Vista. Windows Server 2008 jaoks on see valikuline.
Versioon 2.0.
Versioon 2.0 integreeriti opsüsteemidesse Windows 7 ja Windows Server 2008 R2 ning anti välja opsüsteemidele Windows XP SP3, Windows Server 2003 SP2 ja Windows Vistale SP1.PowerShell V2 tõi muudatusi skriptimiskeelde ja API hostimisse. Samuti tuli 240 uut "cmdlets"'i.
Mõned märkimisväärsemad uuendused versioonis 2.0:
Versioon 3.0.
Versioon 3.0 on integreeritud Windows 8-sse ja Windows Server 2012-sse. Microsoft on teinud PowerShell 3-e kättesaadavaks Windows 7 SP1-le, Windows Server 2008 Sp1-le ning Windows Server 2008 SP1-le.PowerShell 3.0 on osa suuremast pakist, Windows Management Framework 3.0-st (WMF3), mis sisaldab ka WinRM teenust, et toetada kaugjuhtimist.
Mõned märkimisväärsemad uuendused versioonis 3.0:
Versioon 4.0.
Versioon 4.0 on integreeritud opsüsteemidesse Windows 8.1 ja Windows Server 2012 R2. Microsoft on teinud PowerShell 4 kättesaadavaks ka opsüsteemidele Windows 7 SP1, Windows Server 2008 R2 SP1 ja Windows Server 2012.
Mõned märkimisväärsemad uuendused versioonis 4.0: