Tuxi Alpid

Tuxi Alpid (saksa: "Tuxer Alpen") või Tuxi Eel-Alpid ("Tuxer Voralpen") on Kesk-Ida-Alpide alamrühm, viimane omakorda moodustab osa Ida-Alpidest Kesk-Euroopas. Need asuvad täielikult Austria Tirooli liidumaal. Tuxi Alpid on üks kolmest mäestikust, mis moodustavad Alpi tausta Innsbrucki linnale. Nende kõrgeim tipp on Lizumer Reckner (2886 m), mis kõrgub Wattentaler Lizumi ja Navisbachi oru vahel. Nimi tuleb Tuxi külalt, mis on Zillertali kõrvalorust välja tõmmatud.
Alpi Klubi Ida-Alpide klassifikatsioon (AVE) kutsub seda mäestikku Tuxi Alpideks. Nimi "Tuxi Eel-Alpid" kuulutati 1984. aasta AVE väljaandes aegunuks ja enam mitte kohaldatavaks. Reaalsus on, et mäestikku saab vaevu nimetada "Eel-Alpideks", pidades silmas nende suurust ja kõrgust. Kirjeldusel on mõtet vaid siis, kui vaadelda mäestikku lõunas Zillertali Alpide kontekstis, mis on tunduvalt kõrgemad, kui Tuxi Alpid, ja püsivalt liustikega kaetud.
Naabermäestikud.
Tuxi Alpe ümbritsevad järgmised Alpide mäestikud:
Piirid.
Põhjas moodustab Alam-Inntal mäestiku piiri Innsbruckist allavoolu Inni ühinemiskohani Zilleriga. Zilleri org (Zillertal) piirab mäestikku idas Zilleri jõesuust kuni Mayrhofeni vallani. Lõunas piirab Tuxertali org mäestikku Mayrhofenist Hintertuxini. Sealt jätkub piir kuni Tuxer Jochi sadulani ja Schmirntali oru kaudu Sankt Jodokini. Läänest piirab Tuxi Alpe Wipptali org Sankt Jodokist allavoolu kuni Innsbruckini.
Tuxer Jochi sadul ühendab Tuxi Alpid Zillertali Alpidega.
Tuxi Alpid on populaarne suusa- ja matkapiirkond. Selle suusakuurordid on Glungezer, Lizum im Wattental, Hochfügen-Hochzillertal, Penken ja Kellerjoch Patscherkofelil. Patscherkofeli mägi oli lähedases Innsbruckis peetud 1964. ja 1976. aasta taliolümpiamängude koht.
Geoloogia.
Suurem osa Tuxi Alpidest koosneb madala klassi moondekivimitest, mis liigituvad "Innsbrucki kvartsi-fülliidi kompleksi" (kvartsiline fülliitkiltkivi) osaks. Paleosoikumi kivimite vööndi järel lõunas on erinevate mesosoikumi kivimite lokaliseeritud vöönd, niinimetatud "Tarntali mesosoikum". See kompleksvöönd, nagu ka kvartsi-fülliidi vöönd, kuuluvad Alam-Ida-Alpide tektoonilisse üksusesse. Tarntali mesosoikumi kivimite hulgast võib leida dolomiiti ja lubjakivisid, mis on kaljuseinte aluseks ("Kalkwand" ja "Torwand") Wattentaler Lizumi piirkonnas. Teisest küljest on ka elemente endisest ookeanipõhjast, serpentiniidi kujul, mis moodustavad Lizumer Reckneri. Tuxi Alpide lõunapiirkond kuulub tektooniliselt sügavamal lasuvasse penninikumi "Hohe Tauerni aknasse". Siin Tuxi Alpides on need peamiselt penninikumi "Glockner Nappe" kivimid (Tauerni kaltsiit-kiltkivi ümbris). Tuxi Alpide kirdepoolseim nurk, Schwazist Fügen im Zillertalini, kuulub Ülem-Ida-Alpide hallikaspunasesse vööndisse, mis koosneb paleosoikumi kivimitest. Hõbedat ja vaske kaevandati kunagi ulatuslikult Schwazi ümbruses asuvas piirkonnas.
Pikamaa liikumisrajad.
Pikamaa liikumisrada, tuntud kui "Unistuste tee Münchenist Veneetsiasse" ("Traumpfad München-Venedig"), kulgeb läbi Tuxi Alpide. See ei ole ametlik pikamaa rada. Sellest hoolimata on 1977. aastal esmakordselt välja pakutud marsruut saavutanud suurema profiili kui paljud teised riikide või ronimisklubide poolt ametlikult loodud ja hooldatud rajad.
Unistuste raja 9-päevane reis kulgeb Hall in Tirolist kuni Glungezeri hütini; järgmine etapp on üle "seitsme Tuxi tipu" ja Naviser Jöchli kuni Lizumi hütini, mida haldab Austria Alpiklubi Halli osakond.
10. ja 11. päev kuluvad retkeks Lizumi hütist kuni Tuxer Joch Hausini, siis üle Pluderlingi sadula ja Gschützspitze sadula.
Teised pikamaa rajad Tuxi Alpides on Kotkatee ("Adlerweg"), Via Alpina (punane), Olümpiatee ("Olympiaweg"), Glungezeri &amp; Geieri tee nr. 335 ("Glungezer&amp;Geier-Weg 335") ning Kesk-Alpi tee nr. 02a.
Hütid.
Järgmised Alpi Klubi hütid asuvad Tuxi Alpides: