AS Silikaat

AS Silikaat on Tallinnas tegutsenud ja silikaatkive tootnud ettevõte.
Ettevõte käitas Silikaadi-nimelist tehast (tellisetehast).. Silikaat tootis ehitusmaterjale ning teostab maapealset ja veealust liiva kaevandamist neljas Eesti eri piirkonnas asuvas karjääris.
Ehitusmaterjalidest toodab AS Silikaat ehitusplokke, telliseid, kuivsegusid ning kuivliiva ning toodete segmendis: ehitusmaterjalide tootmine (silikaattellised, silikaatplokid, aiapostimoodulid, aiaposti ja korstnapitsi mütsid, lubiliivsegu, müürimört, krohvisegu, tsementmört, kuivbetoon, kuivliivad), looduslike liivade kaevandamine (ehitus- ja täiteliiv). 
Ettevõte kuulub AS Silikaat Gruppi. Tehasel on olnud ka jaoskond Kaarmas.
Ajalugu.
Aastatel 1899–1900 asutas Martin Böckler liiva- ja lubitelliste tootmise tehase Tallinnas tänapäevase Järve Keskuse kohal. 1910. aastal rajas insener Oskar Amberg Martin Böcklerilt ostetud kinnistule tehase Tallinna silikaat-telliskivi vabrik O. Amberg ja Ko.
Eestis alustatud Peeter Suure Sadama, Peeter Suure merekindluse ja uute laevaehitustehastele ehitustöödel läks mitme erifunktsioonilise ehitise tarbeks vaja suures koguses silikaattelliseid. 
1913. aastal ehitatud Estonia teatrihoone ehitamisel kasutati Ambergi vabriku silikaattelliseid. Amberg kuulus ka Estonia osaühenduse juhatusse, oli II Riigikogu liige ja kuulus vabariigi algusaastail kolmel ametiajal valitsusse, olles töö- ja hoolekande minister, teedeminister ja sõjaminister.
1923. aastal hakkas tööle ettevõtte OÜ Silikat telliskivivabrik. 1923. aastal taasavatud tehase tehniline direktor oli Leopold Tõnson ja Silikaadi suuraktsionär oli Karl Kaddak, kes oli Baltimaade suurima ja Rakkes asuva lubjatehase omanik ning tollase Eesti üks rikkamaid inimesi. Nõmme linna kasvades müüdi maha osa tehase maavaldusi, majad Järve keskusest kuni Rahumäe jaamani Pärnu mnt ja raudtee vahel kunagise OÜ Silikati maadel. 1930. aastatel oli tehases üle 40 töölise ja aastas toodeti 7,5 miljonit silikaatkivi.
1939. aastal alustas Männikul, Männiku tee 123 tegevust OÜ Silikaatkivitehas Kvarts.
Raudbetoonist ja silikaattelliskividest ehitati ka Baltimaade kõrgeima mäe tippu rajatud Suure Munamäe vaatetorn (1939).
1940. aastal mõlemad osaühingud natsionaliseeriti ja tegevust jätkati tehastena ("Silikaat" ja "Kvarts"). 
1950. aastatel toimus tehases suur areng, täiustati tehnoloogiaid, laiendati tootmist ja rekonstrueeriti tehaseid. 1952–1957 tegutses Silikaatkivitehas Männiku. 1953. aastal hakati Männiku karjäärist kaevama liiva. 1957. aastal asutati Ehitusmaterjalide Tehas Männiku. 
1960. ja 1970. aastatel avati uued tooteliinid ja hakati tootma ruberoidi ja kipsist vaheseinaplaate. Avati ka reliinitsehh, mis oli tollases Eestis esimene ja ainus põrandakatteid tootev üksus. 
1973. aastal ühendati Männiku (Silikaltsiidi tänav 8a) ja Silikaadi tehased üheks tootmiskoondiseks, misläbi moodustus 1800 töötajaga suurettevõte Tootmiskoondis Silikaat. 
1992. aastal korraldati tootmiskoondis ümber riiklikuks aktsiaseltsiks Silikaat. 1995. aastal erastas tehase suurettevõtja Vello Kunman, kes sai ka maatüki Tallinnas Pärnu maantee 238 ääres. Tootmine koliti Männikule ja kaheksa hektari suurusele maa-alale kerkis Järve keskus.
1997. aastal lõpetas AS Silikaat tootmistegevuse Järvel, tootmistehas asus Männiku liivakarjääri läheduses, põhiline tegevusala oli silikaattelliste ja ehitusplokkide tootmine, liiva kaevandamine ning ehitussegude tootmine.
Järve hooneid hakati kasutama kaubanduspindadena ning jätkati Silikaadi Kaubahoovi nime all tuntud keskuse arendamist. 2002. aasta 1. oktoobril avati pidulikult Järve kaubanduskeskus, mis ühendas kõik eraldiseisvad hooned.
2020. aastani toodeti Silikaadis telliseid ja ehitusplokke, kuid uute tehnoloogiate ja materjalide turuletulekuga peeti tootmise jätkamist ebaotstarbekaks. Võeti vastu otsus silikaattelliste- ja plokkide tootmine lõpetada ning suleti tehas.
Silikaat Grupi alla koondub tänapäeval 33 Eesti kapitalil põhinevat ettevõtet. Tuntumad Silikaat Grupi ettevõtted on AS Silikaat, OÜ Järve Kaubanduskeskus, AS Aatrium Sisustuskaubamaja, põllumajandusettevõtted OÜ Kõo Agro OÜ ja OÜ Mangeni PM ning taastuvenergiaallikatest transpordikütust tootev OÜ Biometaan.