Arctic Sea

Arctic Sea on kaubalaev, mis 24. juulil 2009 väidetavalt langes Rootsi territoriaalvetes piraatide rünnaku ohvriks, liikus salaja kaaperdatuna merel mitu nädalat edasi, kuni Venemaa merevägede üksus vahistas laeva koos väidetavate piraatidega 17. augustil 2009 Roheneemesaarte juures Aafrika läänerannikul. 
2009. aasta intsidendi ajal kuulus laev Maltas registreeritud firmale Arctic Sea Ltd ja Soomes registreeritud operaatorfirma Solchart Management AB kasutas seda kaubaveoks. 
Ligi 98 m pikk ja 17 m lai kaubalaev ehitati Türgis İstanbuli laevatehases Sedef Shipyard ja lasti vette 1991. aastal. See on sõitnud NSV Liidu, Venemaa, Malta, Jamaica, Leedu ja Barbadose lipu all.
Laeva praegune nimi on Baby Leen ja see kannab (2019. aasta andmetel) Malta lippu. 
Kohtupidamine kaaperdajate üle Venemaal.
2010. aasta mai alguses mõistis Moskva Linnakohus piraatluses süüdi ja määras 5-aastase vanglakaristuse kaubalaeva Arctic Sea kaaperdamises süüdistatud Tallinna elanikule Andrei Lunevile. Tegemist oli esimese süüdimõistmisega kaaperdamise kohtuasjas. 
2010. aasta juunis Venemaa uudisteagentuuri Interfax vahendusel avaldatud süüdistatava Dmitri Savinsi poolt kinnipidamiskohas eeluurimise ajal antud ütluse kohaselt olevat kuritegu planeeritud lunaraha pärast ja operatsiooni tellijaks olnud "Eesti ärimees" Eerik-Niiles Kross. Teise Venemaa uudisteagentuuri RIA Novosti andmetel oli Savinsi jutu järgi ettevõtmise teiseks tellijaks "Saksamaa ettevõtja" Sergei Demtšenko. Dmitri Savinsile mõistis Moskva Linnakohus 7 aastat kinnipidamist range režiimiga parandusliku töö koloonias. Venemaa pressis avaldatud väiteid kommenteeris Eerik-Niiles Kross: "Mis juttu inimesed räägivad pärast poolt aastat Vene eeluurimisvanglas, seda on raske ette kujutada." 
Moskva linnakohus mõistis 3. detsembril 2010 süüdi ja kolmeks aastaks range režiimiga kolooniasse Läti ettevõtja Sergei Demtšenko, kes tunnistas oma süüd kuivlastilaeva Arctic Sea hõivamise organiseerimisel 2009 suvel.
19. novembril 2010 teatas Venemaa prokuratuur, et uurimine ülejäänud kuue kahtlusaluse asjas on lõpetatud ja neid süüdistatakse Vene Föderatsiooni Kriminaalkoodeksi § 227 lg 3 järgi grupiviisilises relvastatud piraatluses. Kohtuasja hakkas arutama Arhangelski oblastikohus.
24. märtsil 2011 määras Arhangelski oblastikohus neile karistuseks 7–12 aastat vabaduse kaotust. Advokaadid leidsid, et kohus oleks pidanud kuriteo piraatluse asemel kvalifitseerima ärandamiseks. 
Järelkaja Eestis.
Üks süüdimõistetuist, Eesti elanik Igor Borissov taotles pikka aega oma süüteo ümberkvalifitseerimist laeva ärandamiseks ja tõi intervjuus Eesti ajalehele "Den za Dnjom" argumente oma taotluse selgitamiseks.
2012. aasta augustis püüdsid Venemaa võimud Eerik-Niiles Krossi läbi Interpoli rahvusvaheliselt tagaotsitavaks kuulutada, süüdistades teda seotuses kolm aastat varem toimunud Arctic Sea kaaperdamisega. Interpol ei võtnud seda palvet vastu ja saatis oma liikmesriikidesse teate: "Palun võtta teadmiseks, et igasugune rahvusvaheline politseikoostöö läbi Interpoli kanalite Eerik Krossi asjas on vastuolus Interpoli konstitutsiooni ja reeglitega." Seoses kaubalaeva kaaperdamise süüdistustega kehtestati Venemaal Krossile viisakeeld.
Eesti prokuratuur on kinnitanud, et neil ei ole mingisuguseid tõendeid Krossi seotusest Arctic Sea kaaperdamisega. 13. jaanuaril 2012 ütles Riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson Venemaa süüdistuste kohta: "Ma arvan, et tegemist on Vene eriteenistuste küllalt halvasti kokkutraageldatud erioperatsiooniga, kus püütakse Kross muuta rahvusvaheliselt kahtlustatavaks ja tagaotsitavaks." Kross ise on kinnitanud, et ei tea kaubalaeval Arctic Sea juhtunust midagi.
4. jaanuaril 2023 teatas Eesti Ekspress, et Kaitsepolitseiamet lõpetas Arctic Sea mereröövlite asja uurimise.