tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Keskkonnavastane süütegu

Keskkonnavastane süütegu (inglise keeles "offence against the environment") on süütegu, mis kahjustab erinevaid keskkonnaelemente.
Keskkonnana käsitatakse füüsilist keskkonda, ennekõike aga looduskeskkonda. Keskkonnaelemendid on õhk, atmosfäär, vesi, pinnas, maa, maastik ja looduslikud alad (nt märg-, ranna- ja merealad), looduslik mitmekesisus ja looduse koostisosad ning nende vastastikune toime. 
Keskkonnavastaste süütegude liigid.
Keskkonnavastased süüteod on sätestatud karistusseadustiku 20. peatükis.
Keskkonnavastaseid süütegusid saab liigitada kahjustatavate keskkonnaelementide järgi.
Taimeriik.
Taimeriigi vastu suunatud süütegude alla kuuluvad:
Erilise kaitse all olevad keskkonnaobjektid.
Erilise kaitse all olevate keskkonnaobjektide vastu suunatud süütegu on kaitstava loodusobjekti kaitse nõuete eiramine, sh ettevaatamatusest.
Maastik.
Maastiku vastu suunatud süütegude alla kuuluvad:
Loomariik.
Loomariigi vastu suunatud süütegu on loodusliku loomastiku kahjustamine.
Kõiki keskkonnaelemente hõlmavad saastesüüteod.
Kõiki keskkonnaelemente hõlmavate saastesüütegude alla kuuluvad:
Keskkonnaalase haldustegevuse tagamine.
Keskkonnaalase haldustegevuse tagamise vastu suunatud süütegude alla kuuluvad:
Tähtsus.
Keskkonda kaitstakse kui väärtust ennast, kuid keskkonnakaitse eesmärk on ka tagada inimväärsed elamistingimused nii praegustele kui ka tulevastele põlvkondadele. Tulevaste põlvkondade elamistingimuste tagamine tähendab seda, et praeguse põlvkonna tehtud keskkonnaotsused ei tohi kahjustada tulevaste põlvkondade võimet kasutada loodusvarasid ja elada elamiskõlblikus keskkonnas. Lõppeesmärk on kaitsta keskkonna füüsikalisi, keemilisi, bioloogilisi ja esteetilisi omadusi ning tagada seeläbi inimese individuaalsete õigushüvede kaitse.
Mary Jane Kelly

Mary Jane Kelly (ka Marie Jeanette Kelly, Fair Emma, Ginger, Dark Mary ja Black Mary; u 1863 – 9. november 1888) oli iirlannast prostituut, kurikuulsa sarimõrvari Rappija Jacki ilmselt viimane ohver. 
Rappija Jack tappis 1888. aasta augusti lõpust novembrini Londoni Whitechapeli ja Spitalfieldsi linnaosas vähemalt viis naist. Mary Jane Kelly tapeti, kui ta oli umbes 25-aastane, töötas prostituudina ning elas vaesuses.
Kelly erines teistest Rappija Jacki ohvritest selle poolest, et teda ei tapetud mitte õues, vaid tema enda üürikorteris. Teiste ohvritega tegeles mõrvar vaid paar minutit, Kelly jõhkralt moonutatud keha kallal pidi Jack olema "töötanud" ligi kaks tundi.
Steccherinaceae

Steccherinaceae on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente sugukond.
Xanthoporus

Xanthoporus on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Nääts

Nääts ("Junghuhnia") on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Liike.
Takson mitteaktviine ning liigid on liigutatud teistesse perekondadesse.
Schizoporaceae

Schizoporaceae on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente sugukond.
Tarjak (taelikulaadsed)

Tarjak ("Oxyporus") on taelikulaadsete seltsi kuuluv kandseente perekond.
Suur osa perekonda kuuluvatest liikidest on fütopatogeenid, põhjustades valgemädanikku.
Klavulinopsis

Klavulinopsis ("Clavulinopsis") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Martin Schongauer

Martin Schongauer, (sündinud 1445/1450 Colmaris, Alsace'is, surnud 3. veebruaril 1491 Breisachis; hüüdnimedega "Schön Martin" ja "Hipsch (Hübsch) Martin" – saksa keeles 'ilus Martin', 'kena Martin') oli saksa graafik ja maalikunstnik, meisterlikem graafik enne Albrecht Dürerit.
Eluloolist.
Martin Schongauer oli Augsburgi kullassepa Caspar Schongaueri poeg. 1465. aastal astus ta Leipzigi ülikooli, millega ta oli vaid vähe aega seotud ja pole selge, kas ta oli üliõpilane või vaid külaliskunstnik, kes oli ülikooli protežee all kaitstud kohaliku maalijate gildi sekkumise eest. Sellest perioodist pole teoseid teada, esimene kindlalt dateeritud teos on 1469. aastast: kolmele varasele joonistusele on tema nime ja aastaarvu tagantjärele lisanud Albrecht Dürer. Seejärel rändas ta Madalmaades ja Burgundias, enne elama asumist Colmarisse, kus ta asutas oma töökoja. 1469. aastal esineb tema nimi Colmari varahalduse registris. Enne 1470. aastate lõppu pole tema teosed laiemalt levinud. 1488. aastal lahkub Schongauer Colmarist ja asub Breisachi Badenis.
Looming.
Maalikunst.
Kaasaegsete allikate järgi oli Schongauer produktiivne ja nõutud maalikunstnik. Tema maale on tänapäevaks säilinud vähe. Olulisim ja tuntuim neist on "Madonna roosilehtlas", Colmari dominiiklaste püha Martini kiriku altarimaal, milles on tervikuks ühendatud monumentaalsus ja õrnus. See meenutab Rogier van der Weydeni käekirja, millest Schongauer oli sügavalt mõjutatud. Erinevalt Madalmaade maalijatest kasutab Schongauer siiski varasemale kunstile omast kuldtausta, mitte ruumiillusiooni. Tema teadaolevad teosed:
Graafika.
Schongauer oli konkurentsitult Põhja-Euroopa oma aja meisterlikem gravüürimeister. Tema loomingus on leitav meister E.S. mõju, kes võis olla tema õpetaja. Schongauerilt on teada 115 tema monogrammiga signeeritud vaskplaati, ja neilt võetud gravüürid moodustavad hilises gooti kunstis hilisgootiliku kauni, peene ja tundliku pildikeelega teosterühma. Tehniliselt on need graafikakunsti tipp oma küpse kontrastide ja tekstuuride rikkusega, tuues maalikunstniku vaatepunkti ja maalilised väärtused graafikakunsti, mida seni peeti kullasseppade käsitööalaks. Suurema formaadiga ja keerukamad gravüürid, nagu "Püha Antoniuse kiusatus" või "Maarja surm" jäävad tema varasemasse loomingusse, hiljem kasutas kunstnik väiksemat formaati, näiteks 12 pildist koosnev seeria "Kristuse kannatuslugu", või väga väljendusrikkad üksikfiguurid, nagu "Madonna aias" ja "Püha Sebastian". Saksamaa hilisgooti graafika stiililises kirevuses on Schongaueri graafika stiililt kõige idealistlikum ja aristokraatlikum, seal pole teiste graafikute teostes esinevat toorest ja vahel huumoriga segatud realismi. Kunstniku hüüdnimed arvatakse olevat antud just tema teoste kaunist stiilist lähtudes.
Ozolmuiža vald

Ozolmuiža vald (läti keeles "Ozolmuižas pagasts") on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Audriņi, Sakstagalsi ja Ozolaine valla ning Rēzekne linnaga.
Valla pindala on 49 km². 2011. aastal oli seal 939 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 875 inimest. Valla halduskeskus on Ozolmuiža küla. Vallavanem on Velta Runča.
Loodus.
Valla suurim jõgi on Rēzekne jõgi.
Vald jääb Latgale kõrgustikule. Kõrgeim koht asub Krīveņi külas (170 meetrit). Vallas leidub kruusa, liiva, turvast ja lubjakivi.
Ajalugu.
Aastani 1930 kandis Ozolaine vald Ozolmuiza valla nime. Aastal 1945 moodustati Ozolaine vallas Slabada külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1950 liideti Slabada külanõukoguga likvideeritavad Bumbiškase ja Ratinieki külanõukogu. Aastal 1971 liideti sellega veel Mežārese külanõukogu sovhoosi Sovetskaja Latvija maad, aastal 1973 aga osa Ozolaine külanõukogust. Aastal 1974 liideti osa külanõukogust (piirkonnas oli 500 elanikku) Rēzekne linnaga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Sama aasta sügisel hakkas Slabada vald kandma nime Ozolmuiža vald. Aastal 2009 liideti vald Rēzekne piirkonnaga. Aastast 2021 kuulub vald selle Dricāni allüksusse.
Kaitstavad objektid.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Ozolmuiža katoliku kirik ja selle kellatorn ning värav, lisaks veel Pilskalne Spriņģi linnamägi ehk Golberova Gora. Kohaliku kaitse all on Ozolmuiža kabel ja Voronova muinaskalmed.
Looduskaitse all on Ozolmuiža kabeli tamm, Ozolmuiža park, Brenči lehis ja Jaunsaimnieki mänd. Lisaks kasvab vallas üks looduskaitsealune nimetu põlispuu.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 517 lätlast, 376 venelast, 8 valgevenelane, 8 ukrainlast, 14 poolakat ja 4 leedulast.
Valla keskus Ozolmuiža on staatusega "vidējciems" ja aastal 2022 oli seal 231 elanikku. Kolm küla on staatusega "mazciems": Laļi 18 elanikuga aastal 2022, Lielie Garanči 106 elanikuga aastal 2022 ja Mazie Garanči 58 elanikuga aastal 2022. Ülejäänud külad on staatusega "skrajciems": Bumbiškas 37 elanikuga aastal 2022, Dreijerovka 46 elanikuga aastal 2022, Jaunsaimnīki 89 elanikuga aastal 2022, Jaunsloboda 7 elanikuga aastal 2022, Kozori 27 elanikuga aastal 2022, Krīveņi 26 elanikuga aastal 2022, Krīvu Sloboda 27 elanikuga aastal 2022, Latvīšu Sloboda 10 elanikuga aastal 2022, Pauliņi 23 elanikuga aastal 2022, Pilskalns 2 elanikuga aastal 2022, Platači 29 elanikuga aastal 2022, Račeva 1 elanikuga aastal 2022, Ratinieki 59 elanikuga aastal 2022, Skujas 27 elanikuga aastal 2022, Spundžāni 43 elanikuga aastal 2022, Taurinka 4 elanikuga aastal 2022 ja Tievanāni 16 elanikuga aastal 2022.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Ozolmuiža (Ozolmuiža vald)

Ūzulmuiža (ka Ozolmuiža) on küla ("vidējciems") Lätis Rēzekne piirkonnas, Ozolmuiža valla halduskeskus.
Küla asub merepinnast 157 meetri kõrgusel valla edelaosas. Külas on raamatukogu.
Tegemist on vana asulaga, kus asus varem Ozoli mõisa keskus. Aastal 1860 sündis seal Vene poliitik Michał Benisławski. 
Aastal 2022 oli külas 231 elanikku.
Madonna roosilehtlas (Schongauer)

"Madonna roosilehtlas" on Martin Schongaueri temperamaal puittahvlil, loodud 1473. aastal Colmari Püha Martini kiriku altarimaaliks. Maali peetakse ainsaks täiesti kindlalt Schongauerile omistatud teoseks. Kuulub tänapäeval Unterlindeni muuseumi (Musée d'Unterlinden) kogusse.
Teos kuulub samanimelisse pilditüüpi, mis on üks "hortus conclusus"e variante. 
Kirjeldus.
Maal on mõõtmetelt 201 × 115 cm, maalitud puutahvlile. See kujutab neitsi Maarjat punases rikkalike voltidega kleidis ja mantlis, hoidmas Jeesuslast oma vasakul käsivarrel ja toetamas teda parema käega. Maarja pead ümbritseb ümmargune kuldne aupaiste, Jeesuse aupaiste on kujutatud ristikujuliselt säravate kiirtena. Maarja aupaiste kohal hõljuvad kaks väikest sinistes pikkades rüüdes inglit, kes hoiavat ta pea kohal krooni. Nii Madonna kui ka lapse pilk on suunatud pildist välja allapoole. Madonna selja taga on kullatud taustale maalitud sõrestikule toetuv punaste õitega roosipõõsas väikeste laululindudega nagu ohakalinnud ja punarinnad.
Maal on paigutatud puust nikerdatud uusgooti raami umbes 1900. aastal koos rikkalikult kaunistatud altaripealmiku ja tiibadega.
Ühe teosest loodud vähendatud koopia järgi arvatakse, et teos on algselt olnud suurem, umbes 250 × 165 cm. Seda on külgedelt ja ülalt maha lõigatud, nii et kaotsi on läinud selle ülemises osas olnud Jumal-Isa ja tuvina kujutatud Püha Vaim. Bostonis asuv koopia pole kindlasti loodud kunstniku enda käega, sellest annab tunnistust nägude teostuse nõrgem kvaliteet.
Madonna roosilehtlas

Madonna roosilehtlas on kristlikus kunstis esinev pilditüüp, millel on kujutatud neitsi Maarjat Jeesuslapsega istumas aias sõrestikule toetuvate roosipõõsaste taustal või rooside keskel, enamasti muru peal või murupingil, sageli koos väikeste inglitega. Iseloomulik on taimede ja lindude loomutruu ja üksikasjalik kujutamine. Tüübil on seos nii "Alandlikkuse madonna" tüübiga kui ka "hortus conclusus"ega. Esineb Saksamaa ja Itaalia hilisgooti maalikunstis.
Ajaloost.
Kunstis on selle pilditüübi eekäijaks ""hortus conclusus", Maarja kujutamine taraga ja suletud väravaga aias ümbritsetuna naispühakutest, lilledest ja puudest. See tüüp kerkis esile 14. sajandi keskpaigas ja on seotud Maarja samastamisega vana testamendi Ülemlaulu pruudiga, "hortus conclusus"" on ka üks Maarja epiteete. Oletatud on ka, et 14. sajandi lõpul, pärast Musta Surma epideemiat, omandas Maarja kujutamine aias lisatähenduse temast kui ihu ja hinge ravijast, seoses hiliskeskajal kasvanud teadlikkusega aias viljeldud taimede ravivast mõjust ja tähtsusest tervisele. Neitsi kujutamine roosiaias on süžee edasiarendus 15. sajandi kunstis, keskajal oli roos üks populaarsemaid Maarja sümboleid. Siiski, roosilehtlaga pilditüübi eelkäijat on nähtud ka maas rohul istuvas "Alandlikkuse madonnas".
Süžee on seotud rahvusvahelise gootika esteetikaga. Roosilehtla eeskuju ja lähteteos on arvatud olevat 1404. aastal Pariisis loodud kullassepataies, nn "Goldenes Rössl" (saksa keeles 'kuldne ratsu'), mille tellis Prantsusmaa kuninganna Baieri Isabella oma abikaasa Charles VI jaoks uusaastakingiks ja mis asub tänapäeval Altöttingis. Tüüpi kuulub kaks tuntud hiliskeskajast pärinevat tahvelmaali Saksamaalt, Stefan Lochneri ja Martin Schongaueri maalid. Itaalia kunstis kuuluvad sellesse tüüpi mõned ajaliselt varasemad teosed, näiteks Pisanello umbes 1410. või 1420. aastatel loodud "Madonna della quaglia" ('Vutimadonna'), ligikaudu samaaegne Stefano da Verona "Madonna del roseto", samuti Sandro Botticelli "Madonna del roseto" 1469. või 1470. aastast, ehkki seal on roosid madonnat ümbritsevast ümarkaarsest ukseavast paistev taust.
Jonas Wind

Jonas Older Wind (sündinud 7. veebruaril 1999 Hvidovres) on Taani jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliigaklubis VfL Wolfsburg ja Taani jalgpallikoondises.
2012. aastal liitus ta Taani klubiga FC København. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2018. aastal. Esimese värava Taani kõrgliigas lõi ta 18. aprillil 2022 mängus AaB vastu. Hooaegadel 2018–19 ja 2021–22 tuli Wind Københavniga Taani meistriks. Hooajal 2020/21 lõi ta Taani kõrgliigas 15 väravat.
2022. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Wolfsburgiga. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi Wind 19. veebruaril 2022 mängus TSG 1899 Hoffenheimi vastu. 14 mänguga lõi ta sel hooajal Saksamaa kõrgliigas viis väravat.
Taani jalgpallikoondises tegi Wind debüüdi 7. oktoobril 2020 mängus Fääri saarte vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus 11. novembril 2020 sõprusmängus Rootsi vastu. Ta kuulus Taani koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Tema isa Per Wind on endine jalgpalli väravavaht.
Nathaniel Atkinson

Nathaniel Caleb Atkinson (sündinud 13. juunil 1999 Launcestonis, Tasmaanias) on Austraalia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Šotimaa kõrgliigaklubis Heart of Midlothian ja Austraalia jalgpallikoondises.
2016. aastal liitus ta Austraalia klubiga Melbourne City, debüteerides hooajal 2017/18 Austraalia kõrgliigas. 2021. aastal tuli ta Melbourne Cityga Austraalia meistriks. Austraalia meistrivõistluste finaalmängus võideti 27. mail 2021 Sydneyt tulemusega 3:1. Atkinson lõi seal Melbourne City esimese värava ja pälvis finaalmatši parimale mängijale antava Joe Marstoni medali.
2021. aasta detsembris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Heart of Midlothianiga.
Austraalia jalgpallikoondises tegi Atkinson debüüdi 29. märtsil 2022 MM-i valikmängus Saudi Araabia vastu. Ta kuulub Austraalia koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Austraalia olümpiavõistkonna koosseisus.
Nero käsk

Nero käsk (saksa keeles "Nerobefehl") oli Adolf Hitleri 19. märtsil 1945 välja antud käsk Saksamaa infrastruktuur hävitamiseks, et muuta see liitlasvägedele kasutuskõlbmatuks. Käsu ametlik nimi oli Hävitamismeetmete käsk riigi territooriumil ("Befehl betreffend Zerstörungsmaßnahmen im Reichsgebiet") ja sai tuntuks Nero käsuna Rooma keiser Nero järgi, kes linnalegendi järgi oli andnud käsu 64. aastal Rooma süüdata.
1945. aastaks oli Saksamaa olukord raske - enamus vallutatud territooriumitest oli vabastatud või tagasi vallutatud, Ardennide vastupealetung oli ebaõnnestunud ja liitlased olid tungimas Saksamaale nii ida- kui ka läänerindel. Hitler ei olnud aga nõus tingimusteta alistuma, pidades seda Versailles' rahu häbi kordamiseks. Lisaks väitsid mõned tema lähikondlased, et Hitleri arvates oli Saksa rahvas teda alt vedanud, polnud oma suure ajaloolise missiooni vääriline ja pidi hukkuma koos tema režiimiga.
See polnud esimene kord, kui Hitler oli proovinud rakendada põletatud maa taktikat. Vahetult enne Pariisi vabastamist oli Hitler linna sõjaväekuberner kindral Dieter von Choltitzile andnud käsu linna tähtsad monumendid (nagu Eiffeli torn) ja transpordisõlmed õhkida, mille aga von Choltitz täitmata jättis. Samamoodi oli Hitler andnud käsu 1944. aasta lõpus rakendada Hollandis põletatud maa taktikat, kuid Hollandi Reichskomissar Arthur Seyss-Inquart suutis selle ulatust suuresti piirata.
Käsk aga jäi täitmata, kuna Hitler tegi selle ülesandeks relvastusminister Albert Speerile. Kui Speer sellest teada sai, kaotas ta Hitlerisse usu ja palus, et talle antaks ainuisikuline võim selle teostamiseks. Speer aga veenis kindraleid ja Gauleitereid seda mitte täide viima. Hitler ei teadnud sellest midagi enne sõja viimaseid päevi, kui Speer teda Berliini punkris külastas ja tunnistas, et oli käsu meelega täitmata jätnud. Hitler sai tema peale vihaseks, kuid lubas tal sellegipoolest lahkuda. 42 päeva peale käsu andmist, 30. aprillil 1945, tegi Hitler enesetapu.
Audriņi

Audriņi (ka Audreņi, latgali keeles "Audreni") on küla ("lielciems") Lätis Rēzekne piirkonnas. Audriņi valla halduskeskus. 
Küla asub merepinnast 160 meetri kõrgusel valla keskosas.
Audriņis on põhikool (aastani 2010 keskkool), kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor.
Küla on rajatud teise maailmasõja järel varasema sõjas hävitatud Audriņi küla kohale. Sealses vanausuliste asulas varjasid end mõned punaarmeelased ja vangistusest põgenenud militsionäär Rodion Glušnev, kelle ema külas elas. Hiljem rajasid nad partisanide salga. Saksa väed otsustasid kättemaksuks partisanide tegude eest küla hävitada. 22. detsembril 1941 vahistati kõik küla elanikud ja viidi Rēzeknesse, kus 30 küla meessoost elanikku maha lasti. Ülejäänud elanikud hukati Ančupāni mäel. Audriņi tragöödiast pääses eluga vaid üks küla elanik. Küla ise põletati maha.
Sõjajärgsel rajati siinna uus asula, mis oli kohaliku Audriņi kolhoosi keskasulaks.
Karli ülikooli humanitaarteaduskond

Karli ülikooli humanitaarteaduskond (tšehhi keeles "Fakulta humanitních studií"; inglise keeles "Faculty of Humanities"; ladina keeles "Facultas studiorum humanarum"; saksa keeles "Fakultät für Humanwissenschaften") on Tšehhi Vabariigis Prahas asuva Karli ülikooli teaduskond.
Selle põhirõhk on humanitaarteadustel ning sotsiaal- ja kultuuriantropoloogial, sealhulgas etnomusikoloogial.
Libeňis, Praha 8 asuvas teaduskonnas on 240 õppejõudu ja umbes 2500 üliõpilast.
Austraalia Tööpartei

Austraalia Tööpartei ("Australian Labor Party", ALP) on Austraalia vasaktsentristlik erakond ja on üks kahest Austraalia suurimast erakonnast.
ALP on föderaalne partei, millel on harud kõigis osariikides ja territooriumitel. Seisuga november 2022 moodustas erakond Austraalia föderaalse valitsuse ning oli valitsuses kõigis Austraalia osariikides ja territooriumitel peale Uus-Lõuna-Walesi ja Tasmaania. Partei asutati föderaalse parteina 8. mail 1901 Melbourne'is ning see on Austraalia vanim erakond.
Erakond sai föderaalseks parteiks 1901. aastal ning selle eelkäijateks loetakse Queenslandis, Victorias, Lõuna-Austraalias ja Uus-Lõuna-Walesis loodud tööerakondi. Austraalia ajaloo jooksul on riigil olnud 13 Tööparteisse kuuluvat peaministrit ja 10 perioodi, mille vältel on Tööpartei riiki valitsenud.
Austraalia Liberaalne Partei

Austraalia Liberaalne Partei ("Liberal Party of Australia") on Austraalia paremtsentristlik erakond, mis on koos Austraalia Tööparteiga üks kahest Austraalia suuremast erakonnast. Erakond on asutatud 1944. aastal Ühendatud Austraalia Partei järglasena ning see on Austraalia ajaloo edukamaid erakondi.
Liberaalne Partei on föderaalne erakond, millel on autonoomsed harud kõigis Austraalia osariikides ja Austraalia pealinna alal. Põhjaterritooriumil on erakonna filiaaliks Country Liberal Party. Novembris 2022 oli Liberaalne Partei valitsuses Uus-Lõuna-Walesis ja Tasmaanias ning ülejäänud osariikides ja mõlemal territooriumil oli see opositsioonis. 
Liberaalne Partei moodustab koos Austraalia Rahvusparteiga koalitsiooni. Föderaalselt on Liberaalne Partei ja selle eelkäijad olnud koalitsiooni osa alates 1920. aastatest. Partei varasemad juhid Robert Menzies ja John Howard on olnud pikka aega Austraalia peaministrid (sh Menzies 18 aastaga ajaloo staažikaim).
Eleonora

Eleonora on naisenimi.
2022. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 428. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Eleonora 277 naisel.
Lii (eesnimi)

Lii on naisenimi.
2022. aasta seisuga oli Lii Eestis esinemissageduselt 309. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Lii 501 naisel. Kõige populaarsem oli eesnimi Lii vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,42.
Nick Cousins

Brian Nicholas Cousins (sündinud 20. juulil 1993 Belleville'is Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Florida Panthers.
Aastatel 2009–2013 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Sault Ste. Marie Greyhounds.
2011. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i "draft"is 68. valikuna. Flyersiga sõlmis ta 2012. aasta märtsis kolmeaastase lepingu. Ta mängis enne NHL-i American Hockey League'is (AHL) Flyersi tütarklubis Adirondack/Lehigh Valley Phantoms. NHL-is tegi Cousins debüüdi 17. märtsil 2015 mängus Vancouver Canucksi vastu. Esimesel hooajal ta NHL-is 11 mänguga ühtegi resultatiivsus punkti ei kogunud, kuid järgmisel, 2015/16. hooajal, 38 mänguga 6+5.
2017. aasta juunis kaubeldi Cousins Flyersist Arizona Coyotesisse. Hooajal 2017/18 lõi ta liigas 12 väravat. Hooaeg 2018/19 on jäänud NHL-is tema seni resultatiivseimaks (7+20).
2019. aasta juulis sõlmis Cousins üheaastase lepingu Montreal Canadiensiga. 2020. aasta veebruaris kaubeldi Cousins Vegas Golden Knightsi, kus ta mängis hooaja lõpuni. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta kaheaastase lepingu Nashville Predatorsiga. 2022. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Florida Panthersiga.
Sirptiibkoilased

Sirptiibkoilased ("Ypsolophidae") on putukate sugukond liblikaliste seltsist.
Eesti liblikatest kuulub sellesse sugukonda kaks perekonda – karvaskoi ("Ochsenheimeria") ja sirptiibkoi ("Ypsolopha").
Detsember 2022

Detsember 2022, kroonika.
2022. aasta detsember algas neljapäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast laupäeval.
Zsófia Szerafin

Zsófia Sára Szerafin (sündinud 14. märtsil 2005 Kaposváris) on Ungari süsta-kanuusportlane.
Ta sündis Kaposváris 14. märtsil 2005. aastal. Keskkooliõpinguid jätkab ta Assumptioni roomakatoliku gümnaasiumis.
28. juulil 2022 võistles ta Taanis Silkeborgis Kaposvár Vízügyi SC võistlejana maratoni süsta-kanuu Euroopa meistrivõistlustel naiste noorte süsta üksiksõidus ja võitis kuldmedali.
29. septembril 2022 võitis ta Portugalis Ponte de Limas peetud maratoni maailmameistrivõistlustel naiste noorte süsta üksiksõidus hõbemedali.
Soverbiell

Soverbiell ("Sowerbyella") on liudikulaadsete perekond.
Rogovka

Rogovka (vanasti ka "Nautrēni") on küla ("vidējciems") Lätis Rēzekne piirkonnas. Nautrēni valla halduskeskus. 
Küla asub merepinnast 140 meetri kõrgusel valla kaguosas. Asula jääb piirkonna keskusest Rēzeknest 28 ja Riiast 267 kilomeetri kaugusele.
Rogovkas asuvad Nautrēni keskkool, spordisaal-kultuurimaja, raamatukogu, koduloomuuseum ja postkontor. Koolimajas tegutsevad ka Juris Soikansi nimelise kunstikooli filiaal ja Latgale kultuuriloo ning latgali keele metoodikakeskus.
Rogovkas asub gooti stiilis katoliku kirik. Kunagi asus seal ka õigeusu kirik, mis on viidud üle Läti Vabaõhumuuseumi.
Küla on kujunenud kiriku juurde. Aastal 1819 rajas Zaļmuiža mõis kiriku sissesõidutee juurde kõrtsi, sinna rajati ka teisi majapidamishooneid. Paik kujunes kaubitsemiskohaks, mis sai küla staatuse ametlikult aastal 1925. Nõukogude perioodil oli Rogovka Nautrēni sovhoosi keskasulaks.
Admiral Essen

Admiral Essen on 2016. aasta 7. juunil teenistusse võetud Venemaa mereväe fregatt, osa Musta mere laevastikust. Laev on saanud nime I maailmasõja ajal keiserlikku Balti laevastikku juhtinud admiral Nikolai von Esseni järgi.
Chuy García

Jesús G. "Chuy" García (sündinud 12. aprillil 1956 Durango osariigis Mehhikos) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku Partei liige ja alates 3. jaanuarist 2019 Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige Illinoisi osariigist.
Juur-soomustorik

Juur-soomustorik ("Polyporus rangiferinus") on torikuliste sugukonda perekonda torik kuuluv kandseeneliik.
Seen sai eestikeelse nime aastal 2024 komisjoni kaudu, kuhu kuulusid Eesti juhtivad mükoloogid, sh Irja Saar.
Seen kasvab näiliselt maas, tegelikult puu juurtel, parkides.
Bob Hawke

Robert James Lee Hawke (9. detsember 1929 – 16. mai 2019) oli Austraalia poliitik ning peaminister aastatel 1983–1991.
Hawke sündis Lõuna-Austraalia osariigis Border Townis. Ta õppis Lääne-Austraalia Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis. 1980. aastal valiti ta Esindajatekoja liikmeks ning 1983. aastal valiti Hawke Austraalia Tööpartei juhiks. Viis nädalat pärast ametisse valituks osutumist juhtis ta erakonna föderaalvalimistel ülekaaluka võiduni. Hawke'i juhtimisel võitis erakond valimised ka 1984., 1987. ja 1990. aastal.
Hawke'i valitsus viis ellu märkimisväärseid reforme, sealhulgas mitu suurt majandusreformi, kehtestas riikliku tervisekindlustuse Medicare, lõdvendas finantssektori seadusi, rajas APECi ja seadustas "Advance Australia Fairi" Austraalia riigihümniks. 1986. aastal võeti vastu seadus, mille kohaselt polnud Suurbritannia parlamendil enam õigust kehtestada Austraalias seadusi. 
Juunis 1991 esitas tema valitsuse rahandusminister Paul Keating Hawke'ile väljakutse ning soovis tema asemel peaministriks saada, kuid Hawke võitis hääletuse. Pool aastat hiljem kaotas Hawke järgmise hääletuse Keatingule ning kaotas peaministrikoha. Hawke lahkus hiljem poliitikast ning tegutses ärivaldkonnas ja heategevuses kuni surmani 2019. aastal.
Hawke oli Tööpartei pikima ametiajaga peaminister ning Austraalia ajaloo pikkuselt kolmanda ametiajaga peaminister Robert Menziesi ja John Howardi järel. Ta on ainus Austraalia peaminister, kes on sündinud Lõuna-Austraalia osariigis.
Jonathan Dahlén

Jonathan Dahlén (sündinud 20. detsembril 1997 Östersundis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliigaklubis Timrå IK ründajana vasakäärel.
Timrå meeskonnas debüteeris ta hooajal 2014/15 Rootsi esiliigas. Klubi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2015/16, mil lõi Rootsi esiliigas 15 väravat ja andis 14 väravasöötu. Hooajal 2016/17 tõusis Dahlén Timrå resultatiivseimaks mängijaks (25+44).
2016. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i "draft"is 42. valikuna. 2017. aasta veebruaris kaubeldi Dahlén Alex Burrowsi vastu Vancouver Canucksi. Hooaja 2017/18 lõpus debüteeris ta Canucksi tütarklubis Utica Comets American Hockey League'is. 2019. aasta veebruaris kaubeldi ta San Jose Sharksi. Ta mängis hooaja lõpuni AHL-is Sharksi tütarklubis San Jose Barracuda.
Aastatel 2019–2021 mängis Dahlén kaks hooaega taas Timrås. Hooajal 2019/20 oli ta Rootsi esiliigas suurim väravakütt (36 väravat) ja resultatiivsuselt teine mängija (36+41). Hooajal 2020/21 oli ta Rootsi esiliigas resultatiivseim mängija (25+46) ning aitas Timrål Rootsi kõrgliigas pääseda.
2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu San Jose Sharksiga. NHL-is debüteeris ta sama aasta 16. oktoobril mängus Winnipeg Jetsi vastu. Esimesed kaks väravat lõi ta liigas kolm päeva hiljem mängus Montreal Canadiensi vastu. Hooajal 2021/22 lõi Dahlén NHL-is kokku 12 väravat ja andis 10 väravasöötu.
2021. aasta augustis naasis Dahlén Timråsse, kellega sõlmis viieaastase lepingu.
Tema isa Ulf Dahlén on endine jäähokimängija, kes mängis NHL-is ligi 1000 mängu ja tuli 1998. aastal Rootsi koondisega maailmameistriks.
Armutroon

Armutroon (ladina keeles "sedes gratiae", saksa keeles "Gnadenstuhl") on kristlikus kunstis esinev pilditüüp, mis kujutab püha Kolmainsust. Sellel hoiab krooni kandev Jumal-Isa enda ees kahe käega krutsifiksi surnud Kristusega, mille kohal, Jumal-Isa ja Kristuse vahel, hõljub valge tuvina kujutatud püha Vaim. Pilditüüp ilmub ikonograafiasse keskajal alates 12. sajandist, hilisemates pildivariantides võib Juma-Isa kanda surnud Kristust ka kätel.
Eesti kunstis.
Kolmainsust Armutroonina kujutav maal asub suuremas ümmarguses nišis Tallinnas Kuninga tänav 1 maja fassaadil (majal on ka teisi maalinguid, sh "Salvator Mundi" ja nelja evangelisti kujutised), mis 16. sajandi algul, kui pildid maaliti, kuulus raehärrale ja bürgermeistrile Heise Patinerile (omanik 1504–1536). Kunstiteadlane Krista Kodres on pidanud seda maalingut omaniku evangeelse suunitluse tunnistajaks, Anu Mänd on tõlgendanud kujutist katoliiklikuna.
Ilari Melart

Ilari Melart (sündinud 11. veebruaril 1989 Helsingis) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliigaklubis HIFK.
Ta alustas HIFK-is ka klubikarjääri, debüteerides Soome kõrgliigas hooajal 2008/09. 2011. aastal tuli ta HIFK-iga Soome meistriks.
2013. aasta mais sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Columbus Blue Jackets. Ta mängis hooajal 2013/14 vaid American Hockey League'is Blue Jacketsi tütarklubis Springfield Falcons. Hooajal 2013/14 mängis ta samuti KHL-i klubis Hantõ-Mansiiski Jugra, kus mängis ka hooajal 2014/15.
Aastatel 2015–2021 mängis Melart Rootsi kõrgliiga klubides: 2015–2017 Luleås, 2017–2019 Färjestadis ja 2019–2021 Växjö Lakersis. Rootsi meistriks tuli ta 2021. aastal Lakersiga.
Hooajal 2021/22 mängis Melart Saksamaa kõrgliigaklubis Mannheimi Adler. 2022. aasta mais naasis ta HIFK-i.
Soome jäähokikoondise koosseisus osales Melart 2013. aasta maailmameistrivõistlustel.
Cherry Valley veresaun

Cherry Valley veresaun oli brittide ja irokeeside rünnak Cherry Valley tugipunktile ja külale 11. novembril 1778 Ameerika iseseisvussõja ajal. Rünnakut peetakse kogu sõja kõige verisemaks tapatööks. Lojalistidest, Briti sõduritest, senekadest ja mohoogidest koosnev vägi ründas Cherry Valley oru kaitsjaid, kes polnud hoiatustest hoolimata selleks valmis. Tsiviilisikuid hukkus 30, eriti vägivaldsed olid nende vastu senekad. Lisaks hukkus hulganisti Ameerika Ühendriikide sõdureid.
Pealetungijaid juhtis Walter Butler, kellel ei olnud operatsioonis osalenud indiaani sõdalaste üle eriti kontrolli. Ajaloolased on pidanud Butleri juhtimist ebakompetentseks. Senekad olid pahased, kuna neid süüdistati jõhkrustes Wyomingi lahingu ajal ning lisaks olid nad kaotanud oma tugipunktid Unadillas, Onaquagas ja Tiogas. Lisaks õõnestas Butleri autoriteeti halb läbisaamine mohoogide juhi Joseph Brantiga. Butler väitis korduvalt, et ei suutnud senekaid ohjeldada, siiski süüdistati teda tegevusetuses ja julmuste lubamises.
1778. aasta kampaaniatega sai Brant teenimatult külge jõhkardi maine. Ta ei olnud Wyomingi veretöö ajal kohal (kuigi paljud arvasid, et ta oli) ning ta püüdis Cherry Valleys aset leidnud julmusi ära hoida. Butleri kui ekspeditsiooni ülemjuhataja süü üle on olnud palju vaidlusi. Veresaun tõi kaasa üleskutsed kättemaksuks, mis viisid 1779. aasta Sullivani ekspeditsioonini, mille käigus purustati Upstate New Yorgis brittidega liitunud irokeesid.
Dürensteini lahing

Dürensteini lahing oli kokkupõrge 11. novembril 1805 Napoleoni sõdade Kolmanda koalitsiooni sõja ajal. Lahing leidis aset 73 kilomeetrit Viinist ülesvoolu asuvad Dürensteinis (tänapäeva Dürnstein, Austria) Doonau Wachau orus. Jõgi teeb Dürnsteini ja Krems an der Donau vahel sirbikujulise kurvi, lahing toimus jõe ja mägede vahele tekkinud lammil.
Vene ja Austria väed võtsid Dürensteinis lõksu Théodore Maxime Gazani juhitud Prantsuse diviisi. Lõksu langenud diviis kuulus vastformeeritud VIII korpuse koosseisu, mida juhtis Édouard Mortier. Mortier oli Baierist taganevaid austerlasi jälitades oma kolm diviisi Doonau põhjakaldal liiga laiali ajanud ning koalitsioonivägede juhatajal Mihhail Kutuzovil õnnestus meelitada Gazani diviis kahe Vene väeüksuse vahelisse orgu lõksu. Gazani päästis õigeaegselt appi jõudnud Pierre Dupont de l'Étangi diviis. Dürensteini lahing jätkus ööpimedusse ning mõlemad osapooled kuulutasid end võitjaks. Prantslased kaotasid enam kui kolmandiku oma vägedest, Gazani diviis üle 40 protsendi. Austerlased ja venelased kandsid samuti suuri kaotusi (ligi 16 protsenti), sellest märgilisem oli ühe Austria võimekaima staabiülema Johann Heinrich von Schmitti hukkumine.
Dürensteini lahing toimus kolm nädalat pärast Austria armee kapituleerumist Ulmi lahingus ning kolm nädalat enne Vene-Austria lüüasaamist Austerlitzi lahingus, pärast mida Austria sõjast lahkus. Prantslased nõudsid lahingu eest suurt hüvitist ning Franz II astus Saksa-Rooma keisri troonilt maha. Sellega vabastas ta ka Saksa kuurvürstid Saksa-Rooma Riigi alluvusest.
Juuso Riikola

Juuso Riikola (sündinud 9. novembril 1993 Joensuus) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis IK Oskarshamn.
Ta alustas klubikarjääri Soome klubis KalPa, debüteerides Soome kõrgliigas hooajal 2012/13.
2018. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Pittsburgh Penguins. NHL-is debüteeris ta 11. oktoobril 2018 mängus Vegas Golden Knightsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 29. detsembril 2018 mängus St. Louis Bluesi vastu. Hooajal 2018/19 sai ta NHL-is 38 mänguga kirja kaks väravat ja kolm väravasöötu. 2019. aasta mais pikendas ta Penguinsiga lepingut ühe aasta võrra. 16. oktoobril 2019 mängis ta mängus Colorado Avalanche'i vastu vasaku ääreründajana, kuna Penguinsil olid mitmed ründajad vigastatud. 2020. aasta septembris pikendas ta Penguinsiga lepingut kahe aasta võrra. Hooajal 2021/22 mängis Riikola põhiliselt American Hockey League'is Penguinsi tütarklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins, kus ta kogus 53 mänguga 35 resultatiivsuspunkti (1+34).
2022. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Oskarshamniga.
Soome jäähokikoondise koosseisus osales Riikola 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tema vanem vend Simo-Pekka Riikola on samuti jäähokimängija.
1960. aasta Lõuna-Vietnami riigipöördekatse

1960. aasta Lõuna-Vietnami riigipöördekatse oli president Ngo Dinh Diemi kukutamiseks korraldatud riigipöördekatse, mis korraldasid 11. novembril 1960 Lõuna-Vietnami armee õhudessantdiviisi kolonelleitnant Vương Văn Đông ja kolonel Nguyễn Chánh Thi.
Mässulised tõid ettekäändeks vastuseisu Diemi autokraatlikule valitsusele ning tema venna Ngô Đình Nhu ja vennanaise Madame Nhu liigsele mõjuvõimule. Lisaks olid nad vastu sõjaväe politiseerumisele, mille käigus edutati režiimile ustavaid ning Ngo pereerakonna Personalistliku Töörevolutsioonilise Partei liikmeid hoolimata nende pädevusest. Kolonelleitnant Dongi toetas ka tema naise vend Nguyen Trieu Hong, kes oli väiksema opositsioonierakonna juhtiv tegelane. Lisaks õnnestus Dongil veenda kolonel Thid.
Riigipöördekatse tuli Ngo perekonnale üllatusena, kuid oli kaootiliselt korraldatud. Mässulised jätsid pealinna Saigoni suunduvad teed lojalistide lisavägede saabumiseks blokeerimata ja jäid pärast algse edu saavutamist toppama. Diệm jäi Iseseisvuspaleesse lõksu, kuid tal õnnestus läbirääkimistega riigipööret tagasi hoida, president lubas reforme ning sõjaväelaste kaasamist riigi juhtimisse. Samal ajal liitusid riigipöördega ka opositsioonipoliitikud, kes kasutasid presidendi halba olukorda ära. Tegelikult olid Diemi läbirääkimised ja lubadused bluff selleks, et võita oma lisavägedele aega. Riigipööre kukkus lõplikult läbi, kui mässulised said pealinna jõudnud Lõuna-Vietnami armee 5. ja 7. diviisilt lüüa. Lahingus hukkus üle 400 inimese, kellest paljud olid juhuslikud tsiviilisikud. Hukkus ka hulk Diemi-vastaseid meeleavaldajaid, keda Thi julgustas Iseseisvuspaleele tormi jooksma ning kelle režiimi jõud maha lasid.
Dongil ja Thil õnnestus põgeneda Kambodžasse, Diem kritiseeris Ameerika Ühendriike vähese toetuse eest. Lisaks kuulutas Diem välja laiaulatusliku "puhastuse", vangistati arvukalt dissidente ja eksministreid. Presidenti kriisi ajal toetanud edutati, teisi alandati. Aastal 1963 toimus riigipöördekatse korraldajate kohtuistung, kus "in absentia" mõisteti surma seitse sõjaväelast ja kaks tsiviilisikut ning 14 sõjaväelast ja 34 tsiviilisikut pandi vangi. Diem süüdistas ameeriklasi ka Luure Keskagentuuri väidetavas abis riigipöörajatele. Pärast seda, kui Diem aastal 1953 toimunud riigipöörde käigus tapeti, vabastas uus hunta 1960. aasta poliitvangid.
Rafael Cadenas

 
Rafael Cadenas (sündinud 8. aprillil 1930 Barquisimetos) on Venezuela kirjanik, esseist ja tõlkija, 2022. aasta Cervantese auhinna laureaat.
Elulugu.
Tema esimene luulekogu "Cantos iniciales" ilmus 1946. aastal, kui ta oli 16-aastane. Tema olulisemad teosed on 1960. aastal ilmunud "Los Cuadernos del Destierro ", 1966. aastal "Falsas maniobras", 1977. aastal "Intempérie" ja 1992. aastal "Gestiones".
Ta kuulub koos Arnaldo Acosta Bello, Manuel Caballero, Jesús Enrique Guedeze, Jesús Sanoja Hernándeze ja Darfo Lenciniga rühmitusse Tabla redonda, mis andis aastatel 1959–1965 välja igakuist ajakirja.
Ta on tõlkinud hispaania keelde Walt Whitmani ja Robert Creeley teoseid. 1986. aastal määrati talle Guggenheimi stipendium, mis võimaldas tal Cambridge'is uurida Whitmani ja Emersoni loomingut. Ta töötas aastaid Caracase Venezuela Keskülikooli Kirjanduskooli professorina ning elab Caracases ka praegu.
Ilzeskalns

Ilzeskalns (ka Iļžukolns) on küla ("vidējciems") Lätis Rēzekne piirkonnas, Ilzeskalnsi valla halduskeskus.
Küla asub valla keskosas, merepinnast 153 meetri kõrgusel Iča jõe ääres, piirkonna keskusest Rēzeknest 16 ja Riiast 254 kilomeetri kaugusel. Ilzeskalnsis on raamatukogu, postkontor, rahvamaja, algkool, katoliku kabl ja õigeusu kirik.
Ilzeskalns rajati nõukogude perioodil Kuļņeva küla ja Ilzenberga mõisa keskuse kohale kui Gailumi külanõukogu halduskeskus ja Gailumi sovhoosi keskasula. Aastast 1989 oli küla Ilzeskalnsi sovhoosi keskasulaks. Ilzenberga kuulus aastani 1949 Bērzgale valda, Kuļņeva aga Makašēni valda.
Sealsesse õigeusu kirikusse on maetud Vene sõjaväelane Jāakov Kulnev.
Aastal 2018 oli külas 277 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 162.
28. üksik mehhaniseeritud brigaad

28. üksik Talvise sõjakäigu rüütlite nimeline mehhaniseeritud brigaad (ukraina keeles "28-ма окрема механізо́вана брига́да імені Лицарів Зимового Походу") on Ukraina maavägede väeüksus. 
Ajalugu.
Brigaad võitles 2022. aastal Hersoni oblastis.
Maakeel (seen)

Maakeel ("Geoglossum") on kottseente sugukond.
Sabuloglossum

Sabuloglossum on kottseente perekond.
Jere Innala

Jere Innala (sündinud 17. märtsil 1998 Hämeenlinnas) on Soome jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliigaklubis Frölunda HC ründajana vasakäärel.
Ta alustas karjääri Soome klubis HPK, debüteerides Soome kõrgliigas hooajal 2016/17. Läbimurde tegi Innala hooajal 2018/19, mil ta lõi Soome kõrgliigas 24 väravat ja andis 21 väravasöötu. 2019. aastal tuli ta HPK-ga ka Soome meistriks. Hooajal 2021/22 mängis ta Soome kõrgliigaklubis HIFK, saade sel hooajal Soome kõrgliigas kirja 18+30.
2022. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Frölundaga.
2022. aastal tuli Innala Soome jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. 2021. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Soome koondisega hõbemedali.
Kirby Dach

Kirby Dach (sündinud 21. jaanuaril 2001 Fort Saskatchewanis Albertas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Montreal Canadiens.
Aastatel 2017–2019 mängis ta Western Hockey League'i klubis Saskatoon Blades.
2019. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i "draft"ist kolmanda valikuna. Sama aasta juulis sõlmis ta Blackhawksiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 20. oktoobril 2019 mängus Washington Capitalsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas kaks päeva hiljem mängus Vegas Golden Knightsi vastu. Debüüthooajal sai Dach NHL-is kirja kaheksa väravat ja 15 väravasöötu. Sama hooaja väljalangemismängudes tegi ta üheksa mänguga 1+5. Hooajal 2020/21 segas Dachi vigastus ning 18 mänguga olid tema resultatiivsusnäitajad 2+8. Hooaeg 2021/22 kujunes Blackhawksi meeskonna jaoks keeruliseks. 70 mänguga lõi Dach üheksa väravat ja andis 17 väravasöötu, kuid klubi uus mänedžer Kyle Davidson otsustas ebaõnnestunud hooaja järel meeskonna uuesti üles ehitada ja seal Dachil enam kohta polnud.
2022. aasta juulis kaubeldi Dach Blackhawksist Montreal Canadiensi. Sama aasta septembris sõlmis ta Canadiensiga nelja-aastase lepingu.
Ristiltvõtmine

Ristiltvõtmine (kreeka keeles Ἀποκαθήλωσις, "Apokathelosis") ehk Kristuse ristilt mahavõtmine on pildisüžee kristlikus kunstis, mis kujutab Kristuse surnukeha mahavõtmist ristilt pärast ristilöömist.
Allikad.
Kuigi pühakirjas pole kuigi palju viiteid Jeesuse keha ristilt mahavõtmise kohta üksikasjalikumalt, toetub stseen teatele Johannese evangeeliumis, mille järgi võtsid surnukeha alla Arimaatia Joosep ja Nikodeemus (Johannese 19:38–42). Lisaks neile kujutati stseenis neitsi Maarjat ja Maarja Magdaleenat, sageli ka evangelist Johannest, keda on kujutatud Maarjat toetamas, kuid keda pole mainitud evangeeliumis, ja veel naisi ning abilisi. Naistest Salome Maarjat on mainitud Markuse evangeeliumis (Markuse 15:40), neitsi Maarjat ja Maarja Magdaleenat on nimetatud Markuse evangeeliumis Kristuse haudapaneku juures (Markuse 15:47).
Motiivi ajaloost.
Bütsantsi kunstis levis ristilt mahavõtmise süžee 9. sajandil, Lääne-Euroopas ilmus 10. sajandil. Keskaja Euroopas järgis ristiltvõtmise stseen Bütsantsis kasutatud ikonograafiat, mille kohaselt toetus ristile redel, kahest mehest üks toetas surnukeha rinnust, teine päästis lahti jalad; Maarja seisis vasakul ja suudles Jeesuse kätt või nägu, ülejäänud tegelased olid tagaplaanil. Juba varastes ristiltvõtmise kujutistes varieeruvad detailid ja kompositsioon, näiteks Kristuse keha paiknemine pildil, laiades piirides. Bütsantsi ikonograafia järgimine kestis variatsioonidega umbes 14. sajandi alguseni. Keskajal oli stseen osa passioonitsüklist ja paiknes seal ristilöömise ja haudapaneku stseenide vahel. See võis olla sulandunud Kristuse taganutmise stseeniga või Kristuse keha kandmisega hauda. Kristuse keha salvimise stseen kujutab Kristust lamamas risti all horisontaalselt, see on eriti levinud õigeusu traditsiooniga maades ja taolist kujutist kannab õigeusu kirikus kasutatav Kristuse surikuju ("epitaphios").
Renessansis muutus ristiltvõtmise teema populaarseks, seda kujutati sageli altarimaalidel, osaliselt tulenes motiivi populaarsus ehk kompositsiooni keerukusest, mis pakkus maalijatele väljakutset, ja sobivusest altariretaabli püstformaati. Huvi jätkus ka manerismiperioodil, headeks näideteks on Rosso Fiorentino ja Pontormo altarimaalid, ja 17. sajandil, mil ristiltvõtmist maalisid korduvalt nii Rubens kui ka Rembrandt, viimatinimetatu kordas teemat ka oma ofortidel. Alates manerismi perioodist on näiteid Kristuse haudapanekut kujutavate stseenide nimetamisest ristiltvõtmiseks.
Ristiltvõtmine kuulub ristiteekonna 14 peatuse hulka ja on kolmeteistkümnes peatus. Seetõttu esineb see katoliku ja anglikaani kirikutes sageli ristiteekonna peatusi kujutavate seeriate maalidel ja reljeefidel. Ristiltvõtmine on ka üks Valurikka Neitsi seitsmest valust ja esineb selleteemalistel 15. ja 16. sajandi alguse piltidel, kus Maarja on kujutatud istumas ümbritsetuna väikeste piltidega, mis kujutavad tema kannatamisi oma poja Jeesuse pärast.
Nils Höglander

Nils Höglander (sündinud 20. detsembril 2000 Sorsele vallas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Vancouver Canucks ründajana vasakäärel.
Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis AIK, debüteerides hooajal 2016/17 Rootsi tugevuselt kolmandas liigas.
Aastatel 2018–2020 mängis ta Rootsi kõrgliigaklubis Rögle BK.
2019. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i "draft"is 40. valikuna. 2020. aasta aprillis sõlmis ta Canucksiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 13. jaanuaril 2021 hooaja avamängus Edmonton Oilersi vastu ning lõi selles mängus kohe ka värava. Debüüthooajal lõi Höglander NHL-is 14 väravat ja andis 13 väravasöötu. Hooaja lõpus pälvis Höglander Canucksi fännide valikult Pavel Bure Most Exciting Player Award'i.
2018. aastal võitis Höglander Rootsi kuni 18-aastaste maailmameistrivõistlustel pronksmedali ja Rootsi kuni 20-aastaste koondisega 2020. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel samuti pronksmedali.
Franz (eesnimi)

Franz on saksapärane mehenimi. See on saksa variant nimest Franciscus.
2022. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 719. mehenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Franz 85 mehel. Franz oli keskmiselt 9 aasta vanune (mediaanvanus oli 3). Kõige populaarsem oli eesnimi Franz vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,86.
Tšornomorske (Odessa rajoon)

Tšornomorske (ukraina keeles "Чорноморське") on alev Ukraina Odessa oblastis.
Ethan Pinnock

Ethan Rupert Pinnock (sündinud 29. mail 1993 Londonis) on Inglismaal sündinud Jamaica jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford ja Jamaica jalgpallikoondises.
Pinnock alustas klubikarjääri Inglismaa tugevuselt kaheksanda liiga klubis Dulwich Hamlet.
2016. aasta juunis sõlmis ta lepingu Inglismaa tugevuselt viienda liiga klubiga Forest Green Rovers.
2017. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Barnsley. Barnsley põhikoosseisu kuulus Pinnock hooajal 2018/19, mil Barnsley mängis Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas. Samal hooajal valiti Pinnock ka liigahooaja sümboolsesse koosseisu ja Barnsley hooaja parimaks mängijaks.
2019. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Brentfordiga, mis mängis toona Inglismaa esiliigas. Hooajal 2019/20 moodustas ta keskkaitsepaari koos Pontus Janssoniga. 2020. aasta novembris sõlmis Pinnock Brentfordiga uue viieaastase lepingu. 2021. aastal kindlus ta koos Brentfordiga pääsu Inglismaa kõrgliigasse ning Pinnock valiti lisaks hooajal 2020/21 esiliiga sümboolsesse koosseisu. 25. septembril 2021 lõi ta mängus Liverpooli vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.
2016. aasta novembris mängis Pinnock Inglismaa C-koondises mängus Eesti kuni 23-aastaste koondise vastu. 2021. aasta märtsis kutsuti ta Jamaica jalgpallikoondisse. Jamaica koondises tegi ta debüüdi sama aasta 25. märtsil sõprusmängus USA vastu.
Pinnock on isa kaudu Jamica päritolu.
Krāslava piirkond

Krāslava piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Krāslava ja Dagda piirkond koos kolme Aglona piirkonda kuulunud vallaga (Kastuļina, Grāveri ja Šķeltova vald) ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Krāslava piirkonna pindala on 2289 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt täielikult endisele Krāslava rajoonile. Piirkonna halduskeskus on Krāslava linn.
Preiļi piirkond

Preiļi piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Preiļi, Vārkava ja Riebiņi piirkonnad koos varem Aglona piirkonda kuulunud Aglona vallaga ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Preiļi piirkonna pindala on 1419,4 km². Piirkonna halduskeskuseks on Preiļi linn.
Augšdaugava piirkond

Augšdaugava piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Daugavpilsi ja Ilūkste piirkond ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Augšdaugava piirkonna pindala on 2524 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt täielikult endisele Daugavpilsi rajoonile. Piirkonna halduskeskuseks on Daugavpilsi linn, mis aga omavalitsuse koosseisu ei kuulu.
Jēkabpilsi piirkond

Jēkabpilsi piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui Jēkabpilsi linn ja endised Jēkabpilsi, Krustpilsi, Sala, Aknīste ning Viesīte piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Jēkabpilsi piirkonna pindala on 2996 km². Piirkonna halduskeskuseks on Jēkabpilsi linn. Tekkinud piirkond vastab pindalalt täielikult endisele Jēkabpilsi rajoonile.
Aizkraukle piirkond

Aizkraukle piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Aizkraukle, Koknese, Jaunjelgava, Nereta, Skrīveri ja Pļaviņase piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Aizkraukle piirkonna pindala on 2274 km². Piirkonna halduskeskuseks on Aizkraukle linn. Tekkinud piirkond vastab pindalalt suuremalt jaolt endisele Aizkraukle rajoonile, sellest jäävad välja vaid Kurmene ja Valle vallad.
Bauska piirkond

Bauska piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Bauska, Rundāle, Iecava ja Vecumnieki piirkond ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Bauska piirkonna pindala on 2175 km². Piirkonna halduskeskuseks on Bauska linn. Tekkinud piirkond vastab pindalalt suuremalt jaolt endisele Bauska rajoonile, millele lisanduvad Kurmene ja Valle vald.
Jelgava piirkond

Jelgava piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Jelgava ja Ozolnieki piirkond ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Jelgava piirkonna pindala on 1604 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt täielikult endisele Jelgava rajoonile. Piirkonna halduskeskuseks on Jelgava linn, mis aga omavalitsuse koosseisu ei kuulu.
Mārupe piirkond

Mārupe piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis, mis jääb Jūrmalast lõunasse ja Riia linnast läände. 
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Mārupe ja Babīte piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Mārupe piirkonna pindala on 347 km². Piirkonna halduskeskuseks on Mārupe linn.
Piirkonnas asub Riia lennujaam.