tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Gulbene luteri kirik

Gulbene luteri kirik on luteri kirik Lätis Smiltenes. 
See on Gulbene kihelkonnakirik. Hoone asub aadressil Brīvības ielā 12. Gulbene luteri kirik on riikliku tähtsusega arhitektuurimälestis.
Esimene kirik rajati Gulbenesse piiskopilinnuse juurde. Sealne kihelkond moodustati juba aastal 1429, kuid kirikut on maininud Jasper Linde alles aastal 1519. Aastal 1577 vallutasid Vene väed linnuse ja lasid selle õhku, sealse kiriku põletasid nad maha.
Kui piirkonna maad Gustaf Hornile läänistati, siis sai ta ka kuningalt korralduse Gulbenesse uus kirik rajada, mis oleks luteri kirik. Aastal 1641 sealne puidust kirikuhoone valmiski. See kirik asus otse Vana-Gulbene mõisa hoovil. Arvatakse, et ehituse puhul mindi lihtsama vastupanu teed ja kohandati osa vanast pikast mõisa laudast kirikuks ümber. Seda kirikut on tänapäeval mälestamas selle juurde rajatud kalmistu
XVIII sajandi alguseks oli see hoone amortiseerunud ning leiti, et selle remontimine pole enam mõttekas. Nii hakati kavandama uue kiriku ehitamist, kuid selleks puudus raha. Kogudus hakkas ajutiselt kasutama aastal 1733 kiriku juurde rajatud kihelkonnakooli ruume. Aastaks 1750 oli siiski kogunenud piisavalt raha, et õpetaja Christian Zimmermann sai ehitada uue puidust hoone.
Tänapäevasele kirikuhoonele panid aluse aastal 1802 mõisa omanikeks saanud Wolffid, kes rajasid sinna oma residentsi. Ümberehitustööde käigus alustati aastal 1838 piiskopilinnuse varemetesse uue kivikiriku rajamist. Hoone valmis aastal 1843. Ampiirstiilis tellistest ja kividest laotud hoonet ehtis ka polügonaalne torn. Torni linnapoolsele küljele pandi üles kell. Wolffide pere annetas kirikule sealsed vitraažid, maalid ja altari.
Aastal 1883 avati kiriku juures mälestusmärk Martin Lutherile. Läti Vabadussõja aastatel tegutses kirikus punaväelaste Maliena revolutsiooniline sõjaväetribunal, mis pidas istungeid kirikusaalis ja viis oma otsused seal ka täide. Aastail 1935–1936 võeti kirikus toonase õpetaja Ādolfs Kundziņši eestvedamisel ette suuremad ümberehitustööd. Teise maailmasõja ajal hävis Punaarmee pealetungi käigus kirikutorn, ka kirikuhoone ise sai purustusi. Sõja järel taastas kogudus kiriku, kuid ilma tornita. Aastal 1958 maalis Indulis Ranka kirikule uue altarimaali. Kiriku kolm ust, altar ja kantsel on kohaliku kaitse all olevad kultuurimälestised.
Kirikut remonditi taas aastal 1970. Tänapäeval kogub kirik raha uue torni ehitamiseks. Lisaks kavandatakse hoone soojustamist ja muid remonditöid, et hoonet võiks lisaks jumalateenistustele kasutada ka kontsertide, loengute ja muude ürituste tarbeks.
Siiri

Siiri on eesti ja soome naisenimi. See on mugandus nimest Sigrid.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Siiri 1540 naisel. Siiri oli populaarsuselt 120. naisenimi. Siiri oli keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus oli 49). Kõige populaarsem oli eesnimi Siiri vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,17.
Soomes on alates 19. sajandi lõpust 2018. aastani registreeritud 19 092 Siiri-nimelist naist.
Õhtukool

Õhtukool on haridusasutus, kus õppetöö toimub peamiselt õhtuti. Õppevorm annab täiskasvanud õppuritele võimaluse omandada üld- ja kutseharidust päevatöövälisel ajal.
Benz Bz.IV

Benz Bz.IV oli Saksamaal toodetud ja esimeses maailmasõjas kasutatud 6-silindriline vesijahutusega lennukimootor.
Arendus ja tootmine.
Mannheimis asunud Benz &amp; Cie oli esimese maailmasõja ajal Saksamaa üks peamisi lennukimootorite tootjaid. Bz.IV oli varasema Benz Bz.III mootori edasiarenduseks, mis leidis kasutust paljudel luure- ja pommituslennukitel. Rooma number mootori tähistuses ei näita siiski mootorite järgnevust, vaid nende võimsusklassi. Klass III olid võimsusega 150–200 hj ja klass IV 200–250 hj. Kui samal tootjal valmis samas võimsusklassis uus mootor, siis nende vahel vahe tegemiseks lisati Rooma numbrile täht. Nii ei ole Benz Bz.IVa, mitte Bz.IV mootori versioon, vaid sellest arendatud uus mootor nimivõimsusega 220 hj (stardivõimsus 240 hj).
Bz.IV mootori karter oli alumiiniumist, silindrid sepistatud rauast. Neid ümbritsev jahutussärk lehtterasest. Kolvid algul rauast, hiljem alumiiniumist. Bz. IV oli esimene alumiiniumkolbidega saksa lennukimootor, mis 1918. aasta veebruaris liitlaste kätte langes.
Mootori seeriatootmine algas 1916. aastal ning kuni sõja lõpuni jõuti toota ligikaudu 6400 mootorit, 1917. aastast toodeti ka ülesurvega versiooni Bz.IVü (kus ü-täht ei olnud uue mootori tähis, vaid tähendas "überkompressiert"). Pärast sõda kasutati säilinud mootoreid võidusõiduautode ehitamisel.
Ümarvööt

Ümarvööt (saksa keeles "Rundstab", itaalia keeles "astragalo", "tondino", prantsuse keeles "baguette"), on kumer (konveksne) poolringikujulise ristlõikega kepitaoline ehisliist ehituskunstis ja kunstkäsitöös. Esineb, sageli kõrvuti rihvaga, karniiside ja simsside osana, portaalide palestike profileeringutes, akende ja niššide raamistustes. Nagu kõigil ehisliistudel, puudub ka ümarvöödil kujundusega markeeritud algus ja lõpp, näiteks portaali palestikus pole ümarvöödil, erinevalt turbast, baasi ja kapiteeli.
On olemas kaunistuselemendina juba Vana-Idamaade ja antiikaja kunstis.
Joonia ja korintose sambakaela kohal asuvat ümarvööti nimetatakse "astragaal"iks (pärlvöödi homonüüm).
Sõnavara.
Ümarmõigast, näiteks portaali arhivoldis, on vahel kirjanduses nimetatud ümarvöödiks ja vastupidi, profileeringus esinevat ümarvööti ka mõikaks.&lt;br&gt;
Ehkki eestikeelses kunstiajalookirjanduses on sagedasem oskussõna "ümarvööt", on seda ehisliistu nimetatud ka "kumervööt"
169 eKr

169. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DLXXXV (585).
Ehisliist

Ehisliist, ka ehisvööt on arhitektuuris ja tarbekunstis kasutatav kitsas püsiva laiusega ja korduva dekooriga kaunistuselement, sageli raamiva või liigendava funktsiooniga. Ta võib olla osa mõnest komplekssemast dekoorielemendist, nagu simss, karniis, friis, kapiteel või raamistus. Ehisliistul pole eristuva kujundusega alguse- ja lõpuosa, kuid on võimalikud regulaarselt vahelduvad elemendid või katkestused liistu kujunduses.
Ehisliist võib olla maalitud või reljeefse ornamendiga kaunistatud või lihtne ilma kaunistusteta profiilliist. Tavaliselt kajastab liistu nimetus ta ornamenti või väliskuju (teemantliist, ümarvööt, hammaslõige, pärlvööt jne)
Wakizashi

Wakizashi (jaapani keeles 脇差) on traditsiooniline lühikese teraga Jaapani mõõk ("nihontō").
"Wakizashi" on traditsiooniliselt 1–2 "shaku" (30,3–60,6 cm) pikkune, jäädes pikkuselt lühema "tantō" (pistoda) ja pikema "daitō" (pikkmõõk) vahele. Pikemaid "wakizashi"sid nimetati vastavalt "ō-wakizashi"deks ja lühemaid "kō-wakizashi"deks.
"Wakizashi"sid kasutasid tagavaramõõgana sõdalasaristokraatidest samuraid, kuid seda oli lubatud kanda ka talupoegadel ja kaupmeestel, kes pikemaid mõõku (sh katanat) kanda ei tohtinud.
Karl-Voldemar Tammekand

Karl Voldemar Tammekand VR II/3 (8. august 1889 Salla vald, Virumaa – 15. oktoober 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major, 1933).
Elukäik.
Ta lõpetas 1909. aastal Tartu neljaklassilise linnakooli. Teenis aastatel 1909–1910 sundaega sõjaväes, 1910–1915 oli Liivimaa kubermanguvalitsuse vanglate osakonna ja Riia politseivalitsuse ametnik. 1915. aastal mobiliseeriti, lõpetas 1917. aasta suvel Kiievi 5. lipnike kooli ning määrati 78. tagavaraväe polku. Alates 15. jaanuarist 1918 Tartus Eesti tagavarapataljonis, teenis seal kuni pataljoni laialisaatmiseni Saksa okupatsioonivõimude poolt 25. veebruaril 1918.
Asus 15. novembril 1918 Eesti Rahvaväkke, Vabadussõja ajal teenis 5. jalaväepolgus ning võttis osa peaaegu kõigist selle lahinguist. Alates 1921. aasta novembrist teenis Sõjavägede Staabis komandandi abi, staabikompanii ülema ja komandandi kohusetäitjana.
15. märtsil 1924 viidi üle Lennuväerügementi. 12. mail 1924 sai ta tagavaraeskadrilli ülema kohusetäitjaks. Sama aasta detsembris viidi üle eskadrilli nr 2 ning määrati seal luurelennukite rühma ülema kohusetäitjaks. Neid ametikohustusi täitis ta õppejaoskonnas lendurvaatlejate kursusel õppimise kõrvalt. Oli 1925. aastal kursuse lõpetamisel 36-aastaselt selle vanim lõpetaja.
1. oktoobrist 1925 määrati ta eskadrilli nr 2 ülema kohusetäitjaks. Aastatel 1926–1927 õppis alalisväe ohvitseride täienduskursusel. 1. aprillist 1927 määrati 5. eskadrilli rühmaülemaks. 1. juulist 1930 jätkas teenistust Üksikus Lennuväedivisjonis nr 2 majandusülema kohustes. 1. juunist 1936 määrati Lennubaasi, kus töötas kuni tegevteenistusest vabastamiseni 1940. aasta augustis majandusülema kohal. 
Elas seejärel oma autasutalus Emumäel, kus ta 23. juulil 1941 NKVD poolt arreteeriti. Ta suri Venemaal Molotovi oblasti Ussollagi laagripunkti Seljanka laatsaretis.
Viačasłaŭ Kiebič

Viačasłaŭ Kiebič (valgevene keeles "Вячаслаў Францавіч Кебіч"; 10. juuni 1936 Koniuszewszczyzna, Poola – 9. detsember 2020) oli Valgevene poliitik. Ta oli aastatel 1990–1994 Valgevene peaminister. 
Ta sündis aastal 1936 Koniuszewszczyznas, toona Ida-Poolas, praeguse haldusjaotuse järgi Vałožyni rajoonis Minski oblastis. Ta lõpetas aastal 1958 Valgevene Polütehnilise Instituudi masinaehitusteaduskonna. Ta oli majandusteaduse kandidaat. Lisaks on ta õppinud NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis.
Isiklikku.
Ta oli abielus, peres kasvas kaks poega, katoliiklane.
Laagustõ soot

Laagustõ soot on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 1,9 ha.
Saapasuut

Saapasuut on järv Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas. Veekogu pindala on 2,9 ha.
Pügeri järv

Pügeri järv (ka Pügare järv, Pügari järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Koikkülas ja Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 858 m.
Türnä järv

Türnä järv (ka Türna järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,3 ha.
Raubatsi järv

Raubatsi järv (ka Pärtli järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Koikkülas. Veekogu pindala on 2 ha.
Nigle järv

Nigle järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Ringiste külas. Veekogu pindala on 3,8 ha.
Pärlijõe veskijärv

Pärlijõe veskijärv (ka Saarlase paisjärv, Saarlase ülemine paisjärv, Eiche paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Pärlijõe, Saarlasõ ja Vanamõisa külas. Veekogu pindala on 0,7 ha.
Kõpsi tiik

Kõpsi tiik (ka Kaku paistiik) on järv Valga maakonnas Valga vallas Lutsu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha.
Tsässonalump

Tsässonalump on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tiastõ külas. Veekogu pindala on 1,9 ha.
Kriiva järv

Kriiva järv (ka Griva järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kriiva külas. Veekogu pindala on 0,8 ha.
Wagenhoff

Wagenhoff on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 4,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1181 inimest.
Wahrenholz

Wahrenholz on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 57,99 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3624 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Betzhorn, Teichgut, Wahrenholz, Weißenberge ja Weißes Moor.
Wesendorf

Wesendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 31,23 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5213 inimest. Vald paikneb umbes 12 km Gifhornist põhjas. Valda kuuluvad Wesendorfi ja Westerholzi küla.
Karula Papijärv

Karula Papijärv (ka Papijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe, Rebasemõisa ja Valtina külas. Veekogu pindala on 2,6 ha.
Kiiviti järv

Kiiviti järv (ka Kiivite järv, Kivitu järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Ringiste külas. Veekogu pindala on 12,7 ha.
Hoovi järv

Hoovi järv (ka Kikkaoja tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Viirapalu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha.
Väikene Pehmejärv

Väikene Pehmejärv (ka Väike Pehmejärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Veekogu pindala on 4,7 ha.
Sutõsaarõ lump

Sutõsaarõ lump (ka Lalli tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kikkaoja külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 429 m.
Väiku-Kuikli järv

Väiku-Kuikli järv (ka Kuigli Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,5 ha.
Ähijärve Kogrõjärv

Ähijärve Kogrõjärv (ka Kogrõjärv, Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,1 ha.
Ähijärve Vahejärv

Ähijärve Vahejärv (ka Vahejärv, Ähi Vahejärv, Keskmine järv, Keksine järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Veekogu pindala on 0,2 ha.
Aheru Haugjärv

Aheru Haugjärv (ka Haugjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha.
Aheru Raudjärv

Aheru Raudjärv (ka Raudjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,1 ha.
Väiku-Apja järv

Väiku-Apja järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Koobassaare külas. Veekogu pindala on 6,3 ha.
Türäjärv

Türäjärv on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha.
Härjäsilm

Härjäsilm on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,1 ha.
Keema Ora järv

Keema Ora järv (ka Ora järv, Keema Orajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Keema külas. Veekogu pindala on 2 ha.
Kuussaarõ järv

Kuussaarõ järv (ka Kuussaare järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 1,7 ha.
Varstu järv

Varstu järv (ka Varstu paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus. Veekogu pindala on 1,3 ha.
Varõsjärv

Varõsjärv (ka Nursipalu Varõsjärv, Sõmerpalu Varesejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Mustassaare külas. Veekogu pindala on 0,6 ha.
Väiku-Keema järv

Väiku-Keema järv (ka Väike-Keema järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Keema külas. Veekogu pindala on 0,3 ha.
Roobioru lump

Roobioru lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus. Veekogu pindala on 1,2 ha.
Vana-Roosa järv

Vana-Roosa järv (ka Vana-Roosa tiik) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vana-Roosa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 587 m.
Kaivandu järv

Kaivandu järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Viitina külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 358 m.
Jugu järv

Jugu järv (ka Jubu järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Jugu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 469 m.
Kunnjärv

Kunnjärv (ka Viitina Kungjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Jugu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 286 m.
Perätjärv

Perätjärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Pulli ja Viitina külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 237 m.
Pundsu järv

Pundsu järv (ka Punsujärv, Punso järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 855 m.
Pundsu Kõrbjärv

Pundsu Kõrbjärv (ka Kõrbjärv, Kirikumäe Kõrbjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mauri ja Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 802 m.
Pedejä järv

Pedejä järv (ka Pedejärv, Pedeja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi ja Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 6,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1089 m.
Külimitü järv

Külimitü järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi ja Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 147 m.
Juhaniniidü lump

Juhaniniidü lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mauri ja Pedejä külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 417 m.
Möldre londsik

Möldre londsik on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Möldre külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 723 m.
Ikujärv

Ikujärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 122 m.
Kõivamäe lump

Kõivamäe lump (ka Tammõ lump) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 166 m.
Vinnora järv

Vinnora järv (ka Külimitu järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi külas ja Võru vallas Haava külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 283 m.
Laanemetsa Savijärv

Laanemetsa Savijärv (ka Savijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa ja Taheva külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 896 m.
Korgõmäe järv

Korgõmäe järv (ka Väike Mäeräima järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 265 m.
Kaaramõisa lomp

Kaaramõisa lomp on järv Valga maakonnas Valga vallas Taheva külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1052 m. Veekogus on 1 saar.
Parmu soot

Parmu soot on järv Valga maakonnas Valga vallas Hargla külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1984 m.
Riidjärv

Riidjärv (ka Soemõisa Linajärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Taheva külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 262 m.
Kuuritsasuut

Kuuritsasuut on järv Valga maakonnas Valga vallas Kallikülas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1611 m.
Goslari kreis

Goslar on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
See külgneb (lõunast ja päripäeva) Göttingeni, Northeimi, Hildesheimi ja Wolfenbütteli kreisidega, Salzgitteri linnaga ning Saksi-Anhalti (Harzi kreis) ja Tüüringi liidumaaga (Nordhauseni kreis).
Kreisi pindala on 965,07 km². 31. detsembril 2015 elas seal 138 236 inimest.
Ajalugu.
Kreisi ajalugu on seotud Goslari linnaga.
Goslari kreisi lõi 19. sajandil Preisimaa valitsus. Goslari linn ei kuulunud kreisi 1972. aastani, mil see lõpuks kreisiga liideti.
Loodus.
Piirkond koosneb Harzi mägede loodeosast. Harzi rahvuspark on selle kreisi osa. Kõrgeim tipp on Wurmberg (971 m) Braunlage juures, olles ka kõrgeim koht Alam-Saksimaal. Altenau väikelinna juures on Okeri jõe läte. Jõgi voolab läbi maalilise Okeri oru, et väljuda Harzist Vienenburgi juures.
Linnad ja vallad.
"Samtgemeinde:"
1"Samtgemeinde" keskus
Mõniste järv

Mõniste järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mõniste külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840 m.
Hanija järv

Hanija järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Hanija ja Palujüri külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 822 m.
Timpri Kogrõjärv

Timpri Kogrõjärv (ka Kogrõjärv, Timpre Kogrejärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kadõni ja Mikita külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 725 m.
Luhasuu Mustjärv

Luhasuu Mustjärv (ka Mustjärv, Kellamäe Mustjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kadõni ja Kellämäe külas. Veekogu pindala on 6,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 991 m.
Kruna lump

Kruna lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Karba külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 512 m.
34 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 34 sõidab Muuga aedlinna ja Hobujaama tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 15-45 minuti tagant
Marsruut Muuga aedlinna suunal: Viru väljak, Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Kloostrimetsa tee, Pärnamäe tee, Muuga tee, Õunapuu puiestee.
Marsruut Hobujaama tänava suunal: Kallavere tee, Muuga tee, Pärnamäe tee, Kloostrimetsa tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee, Hobujaama tänav. 
Liini ajalugu.
Kuni 2003 aastani sellel marsruudil sõitis liin 34. Kui 2003 aastal avati liin 34A mis hakkas käima Muuga aedlinna liin 34 lühendati Ristaia peatuseni. Nii nad sõitsid kuni oktoobrini 2004 aastani kui liin 34 pandi kinni ja jäi liin 34A. 2022 aastal muudeti liiniks 34.
Peatuste loend.
Viru keskus &gt; Muuga aedlinn.
&lt;br&gt;
Muuga aedlinn &gt; Viru keskus.
&lt;br&gt;
38 (Tallinna bussiliin)

38 on Tallinna bussiliin, mis sõidab Muuga küla ja Hobujaama tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 45–100 minuti tagant.
Marsruut Muuga suunal: Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Kloostrimetsa tee, Pärnamäe tee, Randvere tee, Muuga tee.
Marsruut Hobujaama suunal: Muuga tee, Randvere tee, Pärnamäe tee, Kloostrimetsa tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee, Hobujaama tänav.
39 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 39 sõidab Vana-Lõuna tänava ja Liikuri tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.
Marsruut Kitseküla suunal: Juhan Smuuli tee, Narva maantee, Valge tänav, Pallasti tänav, Majaka tänav, Tartu maantee, Liivalaia tänav, Veerenni tänav, Vana-Lõuna tänav.
Marsruut Liikuri tänava suunal: Vana-Lõuna tänav, Veerenni tänav, Liivalaia tänav, Tartu maantee, Majaka tänav, Pallasti tänav, Valge tänav, Narva maantee, Juhan Smuuli tee.
Endine liin 39 sõitis aastani 2013 marsruudil Veerenni-Lasnamägi. Alates 2013. aastast hakkas sõitma marsruudil Veerenni-Liikuri. Alates 2022. aastast hakkas sõitma marsruudil Vana-Lõuna-Liikuri. Liin 39 väljumised olid aastani 2022 25-90 minutit. Alates 2022. aastast sõidab liin 15-70 minuti tagant.
Kuidas minust sai HAPKOMAH

"Kuidas minust sai HAPKOMAH" (alapealkirjaga: "ja lisaks kõik lood nihilist.fm'ist") on anonüümse autori raamat narkosõltlase elust Eestis.
Raamatu andis välja kultuurirühmitus-kirjastus ZA/UM kahasse NIHILIST FM OÜ-ga, milledest viimase eesotsas on Kaur Kender, kes kirjutas raamatule ka järelsõna pealkirjaga "Fentanüül ja sajad miljonid eurod".
Haki lump

Haki lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haki ja Tialasõ külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 678 m.
Püksijärv

Püksijärv (ka Kellamäe Väike järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kellämäe külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 218 m.
Tiksijärv

Tiksijärv (ka Kellamäe Keskmine järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kellämäe külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 490 m.
Keisrilõige

Keisrilõige on sünnitusabioperatsioon, kus loomuliku sünnitamise asemel (seoses tüsistustega) lõigatakse loode välja läbi kõhu- ja emakaseina. Keisrilõike eesmärk on ema ja lapse või laste elu kaitsmine, püüdes vältida suuremaid tüsistusi. Keisrilõige sooritatakse tihti mitmikute sünni korral.
Košmaar (Füssli)

„Košmaar“ on šveitsi kunstniku Johann Heinrich Füssli (1741–1825) teos. Tegemist on kunstniku tuntuima maaliga.
Sõna "košmaar" tähendab eesti keeles painajalikku ehk õudset unenägu või nägemust.
Mitmikud

Mitmikud on sama ema korraga sünnitatud järglased. Mitmikutest sünnivad kõige sagedamini kaksikud. Nende sünnitamise komplitseerituse puhul võidakse teha sünniabioperatsioon ehk keisrilõige.
Mitmikud.
On esinenud rasedusi, mis algasid kümne, üheteistkümne, kaheteistkümne või viieteistkümne lootega. Need ei jõudnud elussündideni. Enamik neist on tulenenud viljakusravist ja kunstliku viljastamise tehnoloogia rakendamisest. Siiski on teada üks dokumenteeritud juhtum, kus loomuliku rasestamise tulemusel tekkis 12 loodet.
Kolmikud.
Kolmikud on samast rasedusest sündinud kolm järglast. Identsed kolmikud on arenenud ühest munarakust (ühemunakolmikud). Kõige rohkem sünnib kolmikuid või kolmest munarakust (kolmemunakolmikud). Inimesel sünnivad kolmikud ligi ühe korra 1000 sünnituse kohta. Identseid kolmikuid sünnib üks kord iga 200 miljoni sünnituse kohta.
Tooma (perekonnanimi)

Tooma on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Tooma on pandud Kaarli mõisas Ambla kihelkonnas ja Kurisoo mõisas Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal; Võnnu mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal; Ropka ja Ülenurme mõisas Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.
Nimede eestistamisel määrati Tooma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Neudorff, Prits, Pritsu, Thom, Tomann, Tomson ja Toomann.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tooma Eestis 23 mehel ja 29 naisel.
Laiapea

Laiapea on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Laiapea (Layapea) on pandud Valtu mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Laanemäe.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laiapea Eestis 16 mehel ja 19 naisel.
Üss

Üss on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Üss (Hüss) on pandud Kahkva ja Meeksi mõisas Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Üsse-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Salumaa (Võnnu vallas 1937. aastal).
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tiigiveski park

Tiigiveski park on park Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni ja Juhkentali asumis, Juhkentali ja Herne tänava ääres.
Tiigiveski park on rajatud 20. sajandi algul endise Härjapea jõe voolusängi ja Tiigiveski tiigi kohale. Tiigiveski tiik hakkas 20. sajandi alguses soostuma ning aeti aastatel 1912−1913 kinni ja täideti Estonia teatri vundamendiaugust võetud prahiga. Härjapea jõgi suleti selles lõigus lõplikult maa alla alles 1930. aastate teisel poolel. 
Piirkonnas aega surnuks löönud ja vahel ka möödujaid tülitanud päevavaraste tõttu hakati rahvasuus seda paika Pasatski pargiks kutsuma. Praeguse ilme sai park 1960. aastate algul, kui valmis Kalevi spordihall. Hiljem rajati selle taha ka kergejõustikuhall. Tänapäeval on Tiigiveski pargist järel tagasihoidlik 3,3 ha suurune suhteliselt liigivaene, kuid suurte põlispuudega endise suurema pargi osa.
Polski Senovec

Polski Senovec on küla Bulgaarias Veliko Tǎrnovo piirkonnas Polski Trǎmbeši vallas. Asub 33 km kaugusel Veliko Tǎrnovo linnast.
Kunstistiil

Kunstistiil iseloomustab teosele või teoste rühmale omaseid kunstimeetodist sõltuvaid vormielemente, nende valikuid ja ühendamise korda.
Kunstiajaloos käsitletakse kunstistiile alates romaani stiilist, mis hakkas välja kujunema 10. sajandi lõpus. Seoses modernismi tekkega 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses osutusid kunstistiilidele asemel valdavaks kunstivoolud.
Kuutõbine leedi Macbeth

„Kuutõbine leedi Macbeth“ on šveitsi kunstniku Johann Heinrich Füssli (1741–1825) teos.
Aidamees (perekonnanimi)

Aidamees on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Aidamees on pandud Elistvere mõisas Äksi kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ätt (perekonnanimi)

Ätt on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ätt (Aett, Ett) on pandud Rääbise mõisas Laiuse kihelkonnas, Vana-Kavilda mõisas Puhja kihelkonnas ja Elistvere mõisas Äksi kihelkonnas, kõik Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Äti-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ett. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kunstimeetod

Kunstimeetod on ideelis-esteetiliste põhimõtete kogum, millest lähtutakse kunstiteose loomisel ja hindamisel.
Juhan Elgas

Juhan Elgas (enne eestistamist Johannes Eier; 10. detsember 1904 Vändra, Pärnumaa – 15. august 1994) oli eesti elektrotehnika, elektrimõõtmiste ja raadiotehnika spetsialist. 
Ta oli Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi (hilisem Tallinna Polütehnikum) õppejõud ja õpetas raadiotehnika eriaineid aastatel 1947–1950.
Ta on koostanud mitu eestikeelset raadiotehnika-, elektroonika- ja elektrimõõtmiste käsiraamatut.
Maetud Tartu Vana-Peetri kalmistule (plats vp5p24).
C'est la vie

C'est la vie (eesti keeles '"selline on elu"') on prantsuskeelne väljend, mida kasutatakse ebaõnne aktsepteerimise väljendamiseks.
Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal

Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal (ka "Eesti kommunismiohvrite memoriaal") on mälestusmärk Tallinnas Kadrioru asumis Pirita teel Maarjamäe mälestusvälja põhjaservas. See on püstitatud kommunismiohvrite ja ohvitseride mälestuseks. Memoriaal avati 23. augustil 2018.
Nimememoriaali on kantud nende Eesti Vabariigi kodanike ja alaliste elanike nimed, kes alates 1940. aastast kommunistliku režiimi poolt õigusvastaselt mõrvati või vangistatuna või küüditatuna vangistuses või asumisel surid. Avamise seisuga oli nimesid üle 22 000. Nimememoriaal on täiendatav lisatahvlitega.
Memoriaali juures asub ka eraldi mälestusmärk, kuhu on kantud okupatsioonirežiimide repressioonide tõttu hukkunud Eesti kaadriohvitseride nimed, sealhulgas Vabadussõjas osalenud või reservi või erru arvatud ohvitseride nimed.
Kommunismiohvrite memoriaal

Kommunismiohvrite memoriaalid asuvad:
Ühendekspeditsioonivägi

Ühendekspeditsioonivägi (inglise "Joint Expeditionary Force", lühend JEF) on Ühendkuningriigi juhitav kaitsekoostööformaat, kuhu lisaks Ühendkuningriigile kuuluvad Eesti, Holland, Island, Läti, Leedu, Norra, Rootsi (liitus 2017. aastal), Soome. Kriisides ja sõjaolukorras on JEF-i esmane ülesanne kiire reageerimine merel, maal ja õhus nii Läänemerel kui ka Põhja-Euroopas, aga ka Kaug-Põhjas.
Ühendekspeditsiooniväel on tähtis roll Läänemere piirkonna heidutus- ja kaitsehoiakus ning JEF-i raames välja töötatud kriisireageerimismeetmed täiendavad NATO tegevust. JEF-i mõte on olla esmareageerija enne NATO artikkel 5 väljakuulutamist. Ühenduse moodustavad sarnaselt mõtlevad riigid, mis on valmis panustama kiiresti ja paindlikult erinevatesse operatsioonidesse humanitaarkriisidest kuni konventsionaalse sõjapidamiseni. 
JEF-i kriisireageerimismeetme kasutamise otsustab Ühendkuningriik, kuid iga liikmesriik otsustab ise, kas osaleb või mitte. Panustamiseks läheb vaja parlamendi heakskiitu.
Leping JEF-i loomise kohta allkirjastati 2014. aasta septembris. Täieliku operatiivvõimekuse sai JEF 2018. aasta alguseks.
Koidu park

Koidu park on park Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Koidu park asub Koidu tänava, Virmalise tänava ja Tehnika tänava vahel.
Väike, alla 1 ha suurune Koidu park on rajatud arvatavasti 1930. aastate algul. Praeguse kuju omandas park 1950. aastatel. Põhiline puuliik on jalakas, lisaks veel pärn ja vaher. Pargis kasvab ka hobukastaneid ja ebatsuugasid. Ühtekokku kasvab Koidu pargis 36 liiki puittaimi.
Läikdrongo

Läikdrongo ("Dicrurus aeneus") on väike drongolaste sugukonda kuuluv lind.
Läikdrogo elutseb Lõuna- ja Kagu-Aasias, täpsemalt India Lääne- ja Ida-Ghattides, Lääne-Uttarakhandist itta Indohiinasse ulatuvas piirkonnas, Eel-Himaalajas ja ka Hainanil, Malaka poolsaarel, Sumatral ja Kalimantani põhjaosas. Liik eelistab pesitseda niisketes, laialehelistes metsades.
Läikdrongod on umbes 24 cm pikad, käitumiselt agressiivsed ja ei karda rünnata endast suuremaid liike juhul kui nende pesa või poegi ohustatakse.
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.
Uganda veriamadiin

Uganda veriamadiin ("Spermophaga ruficapilla") on Sahara-taguses Aafrikas elutsev amadiinlaste sugukonda kuuluv lind.
Liik elutseb Angolas, Burundil, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Keenias, Rwandal, Lõuna-Sudaanis, Tansaanias ja Ugandas.
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.
Idamaade kunst

Idamaade kunst ehk aasiapärane kunst või oriendi kunst hõlmab kujutava kunsti ajalugu Aasias ja selle mõjusid peaasjalikult Lähis-Idas.
Aasia kunst jaotub järgmiselt: araabia kunst, budistlik kunst, Bhutani kunst, Filipiinide kunst, Hiina kunst, India kunst, Indoneesia kunst, Iraani kunst, islami kunst, Jaapani kunst, juudi kunst, Kambodža kunst, Kesk-Aasia kunst, Korea kunst, Laose kunst, Mesopotaamia kunst, Nepali kunst, Tai kunst, Tiibeti kunst ning Vietnami kunst.
Okeaania kunst

Okeaania kunst on Vaikse ookeani saarte ja Austraalia põlisrahvaste kunstilooming. 
Ajalooliselt päritolult on Okeaania kunst heterogeenne, kuna piirkonna põlisrahvad moodustusid kahe rahvarühma sisserännete tagajärjel. Tavapäraselt jaotatakse piirkond neljaks: Polüneesia, Mikroneesia, Australaasia ja Melaneesia. Neist esimese kahe tänapäevased kultuurid põlvnevad umbes 1600–500 eKr Polüneesiat, Mikroneesiat ja osalt ka Melaneesiat hõlmanud Lapita kultuurist, kaks viimast aga esimesest piirkonna asustanud inimeste lainest. Hiljem on kogu piirkonda mõjutanud Lääne kolonisatsioon. 20.–21. sajandil on Okeaania kohalik kunstitraditsioon taas tunnustust pälvinud.
Piirkondade ja kultuuride vahel varieerub Okeaania kunst suurel määral. Traditsiooniliste teemade seas on levinud viljakus ja üleloomulikud jõud. Kunstiliike nagu maskid kasutati usulistes tseremooniates ja ühiskondlikes rituaalides. Levinud on ka petroglüüfid, tätoveeringud, maalingud, puunikerdus, kiviraid ja tekstiilikunst. Tänapäevane Okeaania kunst seob traditsioonilised stiilid, sümbolid ja materjalid tänapäevaste vormide mitmekesisusega, milles põimuvad keerukad geograafilised, kultuurilised ja ajaloolised vastasmõjud.
Sarvikbülbül

Sarvikbülbül ("Pycnonotus penicillatus") on bülbüllaste sugukonda kuuluv laululind. Liik on endeemne Sri Lanka mägismaal.
Välimuselt on sarvikbülbülid on umbes 20 cm pikad, kaalult umbes 36–37 grammi ja võrdlemisi pika sabaga.
Sarvikbülbülid teevad oma pesad põõsastesse ja kurnas on tavaliselt kaks muna. Nad toituvad puuviljadest ja putukatest.
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik ohulähedases seisundis.
Lääne kunst

Lääne kunst (ülekantud tähenduses "Euroopa-pärane kunst" või laiemalt kui "oktsidentaalne kunst") hõlmab kujutava kunsti ajalugu eeskätt Euroopas ja tulenenud mõjusid peaasjalikult Põhja-Ameerikas ning lisaks Ühendkuningriigi dominioonides; kokkuvõttes üldisemalt õhtumaades.
19. sajandil jõudsid rahvamassideni valgustuslikud väärtused ja tööstuslik pööre, sellega seoses vähenes märgatavalt kristliku kiriku keskajast pärinev ja määrav osatähtsus euroopalikus kunstis. Sajandi lõppedes ei kätkenud kunstistiilid ning eriti modernismi ilmingutega tekkinud kunstivoolud enam endas niivõrd portreteerimist ega religiooni kui ideoloogiaid, vaid esitasid pigem autori enda vaateid. Samas hakati korraldama kunstinäitusi, üha enam asendas kunsti ülesannet fotograafia. Juhuti võeti mõõtu idamaade kunstist, justkui "art nouveau" puhul, "art déco" rakendas näiteks samuti põlisameeriklaste kunsti.
Harz (Goslar)

Harz on inkorporeerimata ala Goslari kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Ala pindala on 371,56 km².
Asustamata ala paikneb Ülem-Harzis (Alam-Saksimaal). Suurusega 371,76 km² (31. detsembril 2006) on see suurim inkorporeerimata ala Saksamaal. Ala ulatub Goslari kreisis üle suurte Ülem-Harzi osade Seesenist/Langelsheimist (loodes) Hohegeißini (lõunas). Harzi inkorporeerimata alal Goslari kreisis on palju enklaave: seega on täielikult ümber haaratud Wildemanni ja Altenau-Schulenbergi osad Ülem-Harzi mägedes ning ülikoolilinn Clausthal-Zellerfeld, Sankt Andreasbergi Braunlage piirkond ja muid asulaid (peamiselt restoranid).
Vallavaba ala haldamine lasub Alam-Saksi metsaametil Clausthalis, mis võtab ka mõnelt karjäärilt ärimaksu ja väljastab tsiviilstaatuse juhtumite korral vastavaid sertifikaate (sünnitunnistus, surmatunnistus). Samuti tagab see turvalisuse ja korra.
Johannes Eglon

Johannes Eglon (29. mai/10. juuni 1836 Vastse-Nõo mõis, Nõo kihelkond, Tartumaa – 24. jaanuar/6. veebruar 1908 Vändra kihelkond, Pärnumaa) oli eesti haridustegelane, kurtide ja kurttummade õpetaja.
Haridus.
Johannes Eglon sündis 1836. aastal Tartumaal Vana-Nõo mõisas, õppis Rannu kihelkonnakoolmeistri ja köstri Andreas Luigi ja tema abilise Mihkel Sperlingi juures koolis, keda valmistati külakoolmeistreiks. J. Eglon sai õpetust kaheteistkümnenda eluaastani, köster Luig, kes asus Tartusse, võttis õpihimulise poisi enda juurde kostile. Eglon käis algul eestlase Johann Laalandi (Peterburi kindralsuperintendendi J. F. С Laalandi isa) elementaarkoolis, hiljem õppis ta koos Jakob Hurda ja Juhan Weitzenbergiga Tartu kreiskoolis. 1856. aastal asus Valga seminaris edasi õppima. Tema kursusekaaslasteks olid C. R. Jakobson ja mitu tulevast kihelkonnakooliõpetajat, nagu J. Pehrna (Rannu), Georg Rosenberg (Karksi), F. Ahrens (Sangaste) jt. Ta lõpetas 1859. aastal Cimze seminari Valgas ning täiendas end 1870. aastatel Saksamaal ja Šveitsis.
Erialane tegevus.
Ta oli aastatel 1859–1866 Kanepi kihelkonnakooli õpetaja, kuid vallandati ja vahistati, kuna tõlkis läti rahvusliku tegelase Krišjānis Valdemārsi brošüüri "Baltische, namentlich livländische Bauernzustände", eesti keelde. Seejärel oli 1866 Vändra Lelle klaasivabriku koolis kooliõpetaja.
Aastatel 1866–1899 oli ta Vändra kurttummade kooli (esimene Eesti aladel) õpetaja ja 1894. aastani ka selle juhataja. Ta arendas Eestis esimesena kurtide õpetamise metoodikat, käsitles kurttummuse põhjusi ja ravi ning kurdi lapse kodust kasvatust.
Rahvavalgustuslik tegevus.
Ta oli Eesti Kirjameeste Seltsi ja Eesti Aleksandrikooli ja Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi asutajate hulka, olles mõnda aega ka viimase esimeheks. Oli ka Pärnu ja Vändra kihelkonna kohalike seltside algatajaid ja juhte, ta asutas Vändras esimese laulukoori ja pasunakoori ning juhatas neid kaua aega; laulukooriga käis ta esimesel üldlaulupeol. Eglon oli Vändra esimese raamatukogu juhataja, kuulus Vändra Põllumeeste Seitsi juhatusse, võttis aktiivselt osa koolmeistrite konverentsidest jne.
Johannes Eglon suri Vändras 1908. aastal ja maeti Vändra vanale kalmistule.
Maitseained

Maitseained on väikeses koguses kasutatav aine või maitsetaim, mille abil mõjutatakse toitude ja jookide maitset ning lõhna.
Rõigas

Rõigas on eestikeelne nimetus kahe lõhiste karedate lehtedega ristõielise rohttaime kohta: põldrõigas ("Raphanus raphanistrum") ning aedrõigas ("Raphanus sativus"); viimasest on tuntud kaks teisendit, redis ja must rõigas.
Rõigasteks nimetatakse ka mõningaid teisi ristõielisi taimi nagu mädarõigas ja sinerõigas. Tava- ja murdekeeles on rõigasteks kutsutud kõiki kollaste õitega umbrohtusid, mis kasvavad põllul.
Püha ja ilmalik armastus

„Püha ja ilmalik armastus“ ehk „Taevane ja maine armastus“ on itaalia kunstniku Tiziani (umbes 1488/90–1576) teos.
Keti lõpp

"Keti lõpp" on 2017. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Paavo Piigi samanimelisel näidendil.
Mulhouse

Mulhouse on linn Kirde-Prantsusmaal Alsace'i piirkonnas Haut-Rhini departemangus. Asub Dolleri ja Illi jõe ääres.
1870–1918 kuulus Mülhausen Saksa keisririigi koosseisu.
Mulhouse asub raudteeliini Basel–Mulhouse–Colmar–Strasbourg ääres. Lähim rahvusvaheline lennujaam on 30 km kaugusel asuv EuroAirport Basel-Mulhouse-Freiburg.
Linnas on automuuseum, tekstiilimuuseum, ajaloomuuseum ja Prantsusmaa raudteemuuseum.
1962 hakkas Peugeot linnas sõiduautosid tootma.
Elanike arv.
Mulhouse on elanike arvult Strasbourgi järel Alsace'i teine linn.
Carl Robert Jakobsoni tänav (täpsustus)

Carl Robert Jakobsoni tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas ja alevis:
Heina tänav (täpsustus)

Heina tänav on tänava nimi järgmistes Eesti linnades:
Heina tänav on tänava nimi järgmistes Eesti alevites ja alevikes:
Ambla, Assaku, Harku, Järva-Jaani, Kangru, Kohila, Kohtla-Nõmme, Lelle, Pajusti, Raasiku, Räni, Saku, Viiratsi, Võsu.
Heina tänav on tänav kolmes Eesti külas: 
Aaviku, Rahinge ja Vana-Võidu.
Ameerika karmiinleevike

Ameerika karmiinleevike ("Haemorhous purpureus") on Põhja-Ameerikas elutsev vintlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Ta on lähedalt sugulane aed-karmiinleevikese ja männi-karmiinleevikesega, sarnaneb nendega välimuselt ja elades nendega osaliselt samas piirkonnas.
Taksonoomia ja alamliigid.
Liiki kirjeldas esimesena 1789. aastal saksa loodusteadlane Johann Friedrich Gmelin.
Ameerika karmiinleevikesel on kirjeldatud kahte alamliiki:
Välimus.
Täiskasvanud ameerika karmiinleevikesed on 12–16 cm pikad, kaalult 18–32 g ja tiivaulatuselt 22–26 cm.
Isaslinnud on vaarikapunase peaga ja punakasvalge rinnaga. Nende seljapoolne sulestik on üldiselt pruunjas, kõhualune valge. Emaslindude sulestik on pigem pruunikas, kõhu- ja lõuaalune on valge-pruunivöödiline. Emaslindudele on omased ka valged silmatriibud.
Toitumine.
Nad toituvad peamiselt okaspuude, jalakate, hariliku tulbipuu ja vahtrapuu seemnetest, pungadest ja nektarist, viljadest ja marjadest. Samuti söövad nad putukaid, näiteks põrnikaid, tõuke, lehetäisid ja rohutirtse.
Levila ja ränne.
Ameerika karmiinleevike elutseb põhiliselt Põhja-Ameerikas, täpsemalt Kesk- ja Lõuna-Kanadas ning Ameerika Ühendriikide kirdeosas. Kanadas elutsevad linnud rändavad talvitumiseks Ameerika Ühendriikide kesk- ja idaossa, kuid USA kirdeosas ja Vaikse ookeani kaldal elutsevad linnud elavad seal üldiselt aasta läbi.
Nad eelistavaid niiskeid okaspuu- ja segametsi.
Pesitsemine.
Nende pesad on tavaliselt okaspuude oksadel, tüvest kaugel ja 0,7–18 meetri kõrgusel. Pesa ehitab 3–8 päevaga peaasjalikult emaslind, kasutades materjaliks väikseid oksi, rohukõrsi ja taimejuuri, ning vooderdab selle ääre loomakarvade, peenikese rohu ja samblikega. Valmis pesa on umbes 17,7 cm lai ja 10 cm kõrge.
Ameerika karmiinleevikesed pesitsevad 1–2 korda aastas. Kurnas on enamasti 2–7 muna ja haudeperiood kestab 12–13 päeva. Munad on valkjad, rohesinakat tooni, pruunide ja mustade tähnidega. Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad lahkuvad pesast umbes 13–16 päeva pärast.
Seisund.
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.
Jalaka tänav (täpsustus)

Jalaka tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas ja alevis:
Jaan Eslon

Jaan Eslon (4. märts 1952 Falköping, Västergötland, Rootsi – 24. september 2000 Las Palmas, Kanaarid) oli eesti päritolu Rootsi maletaja, rahvusvaheline meister (1977). 
Eslon võitis 1968. aastal Biel Openi.
Ta oli alates 1977. aastast elukutseline maletaja ja elas Hispaanias.
Sai 1978. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse.
Kaul Nurm

Kaul Nurm (sündinud 27. märtsil 1951) on Eesti põllumajandustegelane ja poliitik.
Ta on lõpetanud Tõrva Keskkooli ja 1975. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse erialal. 
1990–1992 oli ta Harju Taluliidu tegevjuht. Alates 1992. aastast kuni 2016. aastani oli ta Eestimaa Talupidajate Keskliidu peadirektor. Ta oli Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige aastatel 2005–2015 ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee põllumajanduse-, maaelu- ja keskkonnasektsiooni asepresident aastatel 2012–2015.
2015. aasta Riigikogu valimistel kogus ta valimisringkonnas nr. 11 (Võru-, Valga- ja Põlvamaa) Eesti Vabaerakonna nimekirjas 1315 häält, kuid ei osutunud valituks.
Alates 5. juunist 2018 oli Kaul Nurm Eesti Vabaerakonna aseesimees. 30. septembril 2018 valis Eesti Vabaerakonna erakorraline üldkogu Kaul Nurme Eesti Vabaerakonna esimeheks. Kaul Nurm oli Vabaerakonna esimees kuni 9. juunini 2019, mil erakonna üldkogu valis uueks esimeheks Heiki Lille.
2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Vabaerakonna nimekirjas valimisringkonnas nr. 11. Ta kogus 222 häält ja ei osutunud valituks.
Johann Köleri tänav (täpsustus)

Johann Köleri tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas:
Ilomets

Ilomets, eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Ilomets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgenson. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ilomets Eestis 8 mehel ja 9 naisel.
Ila (perekonnanimi)

Ila on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ila on pandud Uue-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas ja Vändra mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal, Tamme mõisas Rannu kihelkonnas Tartumaal ja Erra mõisas Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Iidla ja Kallasto. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ilomäe

Ilomäe, eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Ilomäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pani ja Schönberg (mõlemad Tallinnas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ilumets

Ilumets, eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ilumets (Ilmets) on pandud Saku mõisas Keila kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Ilumets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Busch, Bushs, Esvalder, Frisch, Grünthal, Holm, Issak, Ivanov, Jürisson, Kiinof, Kilter, Krõlov, Krönström, Martov, Milpak, Nabba, Peetsmann, Peetzmann, Persidski, Pilevelt, Schönvald, Seetants, Sontag, Tiismann ja Zeik. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ilumets Eestis 49 mehel ja 49 naisel.
Juhan Kunderi tänav (täpsustus)

Juhan Kunderi tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas:
Juhan Liivi tänav (täpsustus)

Juhan Liivi tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas ja alevikus:
Läänela

Lääne Maakonna Spordiliit Läänela on spordiliit Haapsalus.
Läänela ajalugu ulatub 1. augustisse 1928, kui asutati "Haapsalu Spordiselts Läänela". Selts tegutses aastani 1940.
Läänela taaselustati 20. märtsil 1990, kui asutati Lääne Maakonna Spordiliit Läänela.
Sooäär

Sooäär on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Sooäär on pandud Vihterpalu mõisas Risti kihelkonnas Harjumaal (Soär) ja Kaarma mõisas Kaarma kihelkonnas Saaremaal (Soäer). Nimede eestistamisel määrati Sooäär uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bleier, Helmdorf, Iisop, Ikmelt, Kerdt, Martenson, Mihkelson, Seepter, Sob, Soltner ja Soobard. 
1. jaanuari 2025. aasta seisuga on perekonnanimi Sooäär 42 mehel ja 56 naisel. Perekonnanimede levikult on Sooäär meeste puhul 2595. ja naiste puhul 2013. kohal.
Portugal (film)

"Portugal" on 2018. aastal valminud Eesti mängufilm.
Ilvest

Ilvest, eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ilvest (Ilwest) on pandud Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Ilvest uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grahv (Voltveti vallas 1937. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ilvest Eestis 12 mehel ja 15 naisel.
Bundesliga hooaeg 2018–2019

Bundesliga hooaeg 2018–2019 oli Saksamaa jalgpalli kõrgliiga Bundesliga 56. hooaeg. Hooaeg algas 24. augustil 2018 ja lõppes 18. mail 2019.
Müncheni Bayern tuli Saksamaa meistriks 29. korda ja seitsmendat hooaega järjest. Kui eelmisel hooajal edestas Müncheni Bayern teise koha meeskonda 21 punktiga, siis sel hooajal edestati teiseks tulnud Dortmundi Borussiat vaid kahe punktiga.
Klubid.
Liiga hooajal osales 18 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja kolm klubi eelmise aasta Saksamaa jalgpalli esiliigast 2. Bundesliga.
Esiliiga võitja Fortuna Düsseldorf mängis kõrgliigas viimati hooajal 2012–2013, mil jäädi 17. kohale ja langeti kõrgliigast välja.
Esiliiga teine klubi 1. FC Nürnberg mängis kõrgliigas viimati hooajal 2013–2014, mil saadi 17. koht ning langeti esiliigasse.
Bundesliga eelmise hooaja 16. koht meeskond Wolfsburg alistas üleminekumängudel esiliiga kolmanda klubi Holstein Kieli ning säilitas sellega koha kõrgliigas.
Fortuna Düsseldorf ja Nürnberg asendasid Bundesligast välja langenud Hamburger SV-d ja 1. FC Kölni. See oli esimene hooaeg Bundesliga ajaloos, mil Hamburger SV ei mängi kõrgliigas. Hamburger SV oli Saksamaa kõrgliigase kuulunud alates Esimese maailmasõja lõpust.
1. FC Nürnberg langes hooajal 2018–19 kõrgliigast välja, samuti langesid välja Hannover 96 (Bundesligas alates hooajast 2017–18) ja VfB Stuttgart (Bundesligas alates hooajast 2017–18), kes kaotas üleminekumängudel Saksamaa esiliiga kolmanda koha meeskonnale Union Berlin.
Bundesligas mängisid hooajal 2018–19 järgmised 18 klubi:
"Peatreenerid hooaja alguse seisuga"
Statistika.
Kübaratrikid.
5 
Meisterklubi meeskond.
Müncheni Bayerni meeskond hooajal 2018–19:
"* Sandro Wagner (7/0) lahkus klubist hooaja jooksul."
Bilateraalsus

Bilateraalsus on doktriin, mis tähendab läbirääkimiste kahekülgsust või kahepoolsust. Diplomaatias tähendab see täpselt kahe suveräänse riigi poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste suhete korraldamist.
Unilateraalsus

Unilateraalsus on mis tahes doktriin või agenda, mis toetab vaid ühekülgset või ühepoolset tegevust. Unilateraalsed meetmed võivad teiste osapoolte suhtes olla eiravad, või väljendada pühendumusi ja kohustusi, mida teised osapooled võivad pidada ebasoosivaks. Sõna "unilateraalne" on uudiskeelend, mis loodi sõnade "bilateraalne" ja "multilateraalne" antonüümiks, leides diplomaatias rahvusvahelist kasutust.
Kaassõdivus

Kaassõdivus on sõja läbiviimine ühise vaenuliku vaenlase vastu, ilma ametliku sõjalise alliansi lepinguta. Kaassõja ühendatud jõud võivad üksteist oluliselt toetada ja vahetada luureandmeid, seda isegi piiratud operatiivkoostöö puhul. Eesmärgid sõjas, milles kaassõdijad osalevad, võivad oluliselt erineda. Ühisvastutusega võitlus võib tähendada suhtepoolte, kultuuride, uskude, ideoloogiate või muu seesuguse kaugust vahekordades teineteisega. Allianss kui ametlik liitkond tähistab vastukaaluks samas jällegi vastavat üksteise lähedust.
Näited.
Soome Vabariigi ja Kolmanda Riigi suhted Jätkusõjas.
Näiteks Teise maailmasõja ajal oli Soome Vabariik "de jure" Natsi-Saksamaa kaassõdija Jätkusõjas, olles "de facto" viimase liitlane. Siiski tekkis Nõukogude Liidu survel nende vahel relvakonflikt Wehrmachti tagandamisel, mis päädis Lapi sõjaga. Esimene kuulutas teisele ametliku sõja 4. märtsil 1945, mil Kolmanda Riigi tingimusteta kapitulatsioon oli juba ette aimatav.