Eesti Vasakliit

Eesti Vasakliit (lühendatult Vasakliit, VL) on Eesti erakond, mis sätestab oma maailmavaateks demokraatlikku sotsialismi. 
Alates 2008. aastast kuni 2025. aastani oli erakonna nimeks Eestimaa Ühendatud Vasakpartei.
2025. aastal valis erakond uue juhatuse ja kinnitas uuendatud üldprogrammi, millega positsioneeris end eestimeelse vasakpartei­na.
Ideoloogia.
Majanduspoliitika.
Erakond on väljendanud toetust progressiivsele tulumaksule, ettevõtete kasumite maksustamisele, pärandimaksule, täiendavatele sotsiaaltoetustele abivajajatele, õiglaste palkade kehtestamisele õpetajatele, politseinikele ja tuletõrjujatele ning täiendava sotsiaalkaitse tagamisele.
Sotsiaalpoliitika.
Erakond positsioneerib end sotsiaalselt progressiivsena. Selle sotsiaalpoliitiline platvorm rõhutab võrdsust, sotsiaalset õiglust ja marginaliseeritud rühmade kaitset. Erakond toetab ulatuslikke heaoluprogramme, kaasavaid poliitikaid ja inimõiguste edendamist. Aastatel 2024–2025 läbis erakond sisereformi ja rebrändingu, võttes selgelt omaks progressiivsema lähenemise sotsiaalsetes küsimustes. Erakond toetab tasuta meditsiinilist ja psühholoogilist abi transsoolistele inimestele, kes soovivad soovahetust. Erakond teeb ettepaneku lihtsustada juriidilist soo muutmist, sealhulgas mittebinaarsete sootähiste tunnustamist. Erakond edendab soolist võrdõiguslikkust, laiendades seda töökohakaitsele ning võrdsete võimaluste tagamisele hariduses ja juhtimises. Erakond toetab tasuta naiste hügieenitoodete kättesaadavust. 
Välispoliitika.
Erakond on väitnud, et tal pole mingit tolereerimist Kremlimeelsete seisukohtade suhtes, sealhulgas Ukraina sissetungi kohta Kremli narratiivide levitamise või Vladimir Putini režiimi toetamise suhtes, lisades, et selliste vaadetega inimesed ei saa olla erakonna liikmed. Erakond nõustub Eesti seniste välispoliitiliste valikutega, mis puudutavad Venemaa sissetungi Ukrainasse ning Eesti ELi ja NATO liikmelisust, ning väljendab toetust Ukrainale Venemaa agressiooni vastu.
Pärast Gaza sõja puhkemist avaldas erakond avalduse, milles kutsuti üles Gaza vaherahule, nimetati Benjamin Netanyahu valitsust ultranatsionalistlikuks, kirjeldati Iisraeli kui apartheidiriiki, toetati South Africa seisukohta kohtuasjas South Africa v. Israel ning märgiti, et "Iisraelil on õigus kaitsta oma rahvast, kuid mitte seda teha palestiinlaste turvalisuse, heaolu ja territooriumi arvelt" ning et "vastuseis Iisraeli okupatsioonile ja Netanyahu ning teiste marurahvuslaste poliitikale ei ole antisemitism, ning antisemitismi ei õigusta solidaarsus okupeeritud Palestiina rahvastega".
Ajalugu.
Eestimaa Kommunistlik Partei ja Eesti Demokraatlik Tööpartei (1991/2–1998).
6. juunil 1991 registreeriti iseseisev Eestimaa Kommunistlik Partei (EKP) ENSV Ülemnõukogu Presiidiumis. 28. novembril 1992 muudeti nimi Eesti Demokraatlikuks Tööparteiks (EDTP).
Juulis 1995 sai EDTP Euroopa vasakparteide organisatsiooni NELF (Uus Euroopa Vasakfoorum) liikmeks.
Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei (1998-2005).
Erakond oli registreeritud 1998. aasta 1. detsembril Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei nime all.
9. mail 2004 sai ESDTP-st Euroopa Vasakpartei asutajaliige.
Eesti Vasakpartei (2005–2008).
18. detsembril 2004 muudeti ESDTP XIII kongressil Tallinnas nimi Eesti Vasakparteiks. Eesti Vasakpartei pidas vajalikuks suurendada riigi reguleerivat osa majanduses. 2004. aastal oli Vasakparteil umbes 1100 liiget üle Eesti, kõige rohkem oli liikmeid Tallinnas. Liikmetest 10% oli alla 35-aastased. ESDTP oli viimati Riigikogus esindatud Tiit Toomsalu ja Endel Paabu poolt aastatel 1999–2003. Nad osutusid valituks Eestimaa Ühendatud Rahvapartei nimekirjas.
Eestimaa Ühendatud Vasakpartei (2008–2025).
28. juunil 2008 ühinesid Eesti Vasakpartei ühendava erakonnana ja Konstitutsioonierakond ühendatava erakonnana Eestimaa Ühendatud Vasakparteiks. Vasakpartei moodustas ühenderakonnas fraktsiooni "Ühtsus" ja Konstitutsioonierakond fraktsiooni “Võrdsus”.
Erakonna kaasesimeesteks olid fraktsioonide esimehed Heino Rüütel ja Sergei Jürgens. Üleminekuperiood kestis kuni 2010. aasta kongressini. Juriidilises mõttes ei loodud uut erakonda, vaid Konstitutsioonierakonna liikmed võeti Eesti Vasakpartei liikmeteks ja ühtlasi muutis Vasakpartei oma nime.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideerisid EÜV liikmed Rahvaliidu nimekirjas.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales Eestimaa Ühendatud Vasakpartei nimekirjaga, kuhu kuulus vaid 1 nimi: Valev Kald. Nimekiri kogus 226 häält.
2015. aasta Riigikogu valimistel osales erakond 25 kandidaadist nimekirjaga. Nimekiri kogus 764 häält.
2019. aasta Riigikogu valimistel esitati erakonna liikmete poolt registreerimiseks kaks nimekirja. Vabariigi Valimiskomisjon registreeris viimasena esitatud, 11 kandidaadiga nimekirja. Nimekiri sai 0,1% valijate häältest (510 häält) ning valimiskünnist ei ületanud. Valimisringkonnas nr 4 kandideerinud erakonna esimees Julia Sommer sai 83 häält.
2020. aasta juunis pöördus erakonna liige Igor Rosenfeld erakonnas toimunud sisetüli tõttu Harju Maakohtu poole palvega määrata erakonnale juhatuse asendusliige. Kohus nõustus erakonnale juhatuse asendusliige määrata, kuid lükkas tagasi kõik Rosenfeldi poolt pakutud kandidatuurid ja määras 18. septembril 2020 erakonna juhatuse asendusliikmeks Julia Lindvalli.
2021. aasta KOV valimisteks erakond nimekirju välja ei pannud.
10. mail 2022 esitas Lindvall Harju Maakohtule avalduse erakonna juhatuse asendusliikme kohalt tagasi astumiseks. 12. augustil 2022 määras Harju Maakohus erakonna juhatuse asendusliikmeks Igor Rosenfeldi.
2022. aasta septembris näitas liikumine KOOS üles huvi EÜVP vastu. Liikumine KOOS pakkus erakonnale endaga ühineda, määrates erakonna juhtideks seejuures liikumise KOOS juhid Oleg Ivanov ja Aivo Peterson. Erakond ühinemisest keeldus, nõustus aga lasta liikumise KOOS esindajatel kandideerida eelseisvatel 2023. aasta Riigikogu valimistel EÜVP nimekirjas.
2023. aasta Riigikogu valimisteks esitas erakond nimekirja 25st kandidaadist, milles ainult 5 olid erakonna esindajad. Valimistel sai erakonna nimekiri 14 605 häält ehk 2.4% kõigist häältest, neist ainult 1207 tõid erakonna liikmed.
Vahetult valimiste eel mõistis erakonna juhatuse asendusliige Igor Rosenfeld hukka liikumise KOOS juhi Aivo Petersoni reisi Venemaa poolt okupeeritud Donetskisse ja kurtis meediale, et liikumise KOOS esindajad käituvad agressiivselt ja proovivad erakonda ära kaaperdada.
9. augustil 2023 määras Harju Maakohus erakonna juhatuse asendusliikmeks vandeadvokaat Keijo Lindebergi, kes kuulus ise tol hetkel erakonda Parempoolsed. Varem seda ametit pidanud Igor Rosenfeld vabastati vastavate kohustuste täitmisest, kuna kohus leidis, et Rosenfeld ei saanud hakkama erakonna üldkoosoleku nõuetekohase läbiviimisega.
Sama aasta septembris teatas erakond oma uudiskirjas, et juhatusel on plaanis erakond kaasajastada ning võtta uueks nimeks Erakond Vasakpoolsed.
3. veebruaril 2024 pidi toimuma erakonna liikmete üldkoosolek, kus oli plaanis valida erakonnale uus nimi, sümboolika, juhatus, esimees, põhikiri ja programm. Selle läbiviimine aga luhtus, kuna kvoorumit ei tulnud kokku.
2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistest erakond osa ei võtnud.
2024. aasta septembris teatas erakond oma uudiste- ja arvamusportaali VasakUudised käivitamisest kui ka plaanist võtta Soome Vasakliidu eeskujul erakonna uueks nimeks Erakond Vasakliit.
Uus katse üldkoosolek korraldada leidis aset 26. jaanuaril 2025, kuid seegi pidi kvoorumi puudumise tõttu nurjuma. Veebruaris teatas erakond plaanist teha järgmine üldkoosoleku kokku kutsumise katse juba sama aasta juunis. See kord anti aga teada, et kvoorumi saavutamiseks oleks tõenäoliselt vaja üldkoosoleku eel erakonnast sadu liikmeid välja arvata.
Eesti Vasakliit (2025–).
7. juunil 2025 toimus Tallinnas erakonna liikmete üldkoosolek, kus võeti vastu uus põhikiri ja programm ning valiti erakonna uueks nimeks Eesti Vasakliit. Erakonnale valiti ka uus juhatus, programmi- ja põhikirjatoimkond ning revisjonitoimkond. Sellega olid senise juhatuse asendusliikme Keijo Lindebergi volitused lõppenud. Kvoorumi saavutamiseks arvas erakond päev enne üldkoosolekut oma ridadest välja sajad liikmed, mille tulemusena jäi erakonda 27 liiget. Uue põhikirjaga kehtestas erakond oma maailmavaateks demokraatliku sotsialismi.