tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ergatiiv-absolutiivne keel

Ergatiiv-absolutiivne keel ehk ergatiivkeel on keel, milles intransitiivse lause subjekt ja transitiivse lause objekt on samas vormis, kuid transitiivse lause subjekt on markeeritud teisiti. Transitiivne lause sisaldab transitiivset ehk sihilist verbi, intransitiivne lause sisaldab intransitiivset ehk sihitut verbi. Üldiselt märgitakse intransitiivse lause subjekti tähega S (subjekt), transitiivse lause subjekti tähega A (agent) ja transitiivse lause objekti tähega O (objekt) või P (patsient). Seda käänet, mida kasutatakse transitiivse lause subjekti markeerimiseks, nimetatakse ergatiiviks. Intransitiivse lause subjekti ja transitiivse lause objekti käändeks on absolutiiv. Kui ergatiivkeeles on markeerimata kääne (st kääne, millel pole käändelõppu), siis on selleks üldiselt absolutiiv.
Ergatiivkeeled on näiteks baski keel, gruusia keel, valmadjarri keel, dargi keel jpt.
Järgnevalt on esitatud näited baski keelest, kus ergatiivi käändelõpp on -"k" ja absolutiiv on markeerimata. Tühihulgaga Ø on märgitud markeerimata ehk käändelõputa kääne.
Medikua-k (A) pirata-Ø (O) beldurtzen du.
arst- piraat- ehmata.
’Arst ehmatab piraati’
Pirata-Ø (S) abiatzen da.
piraat- lahku.
’Piraat lahkub’
Jagatud ergatiivsus.
Mõnedes keeltes kasutatakse korraga nii ergatiiv- kui ka akusatiivsüsteemi. Näiteks võivad pronoomenid järgida nominatiiv-akusatiivse keele vorme, aga muude nimisõnade puhul kasutatakse ergatiivkeele vorme. Samuti võib elusatele entiteetidele viitavaid sõnu markeerida akusatiivsüsteemis ja elutute entiteetide sõnu markeerida ergatiivsüsteemi järgi. Vormid võivad varieeruda ka erinevate aegade või aspektide puhul. Sellist mõlema süsteemi esinemist keeles nimetatakse jagatud ergatiivsuseks.
Jagatud ergatiivsusega keeled on näiteks pitjantjatjara keel, djirbali keel ja kašinava keel.
Järgnevalt on esitatud pitjantjatjara keele näited, kus kõik nimisõnad peale pronoomenite järgivad ergatiivkeele süsteemi, aga pronoomeneid kasutatakse akusatiivsüsteemi järgi.
Kuɭpir-pa (S) ŋalyapityaŋu.
känguru- tuli
’Känguru tuli’
Ampin-tu (A) kuɭpir-pa (O) ŋaŋu.
Ampin- känguru- nägi
’Ampin nägi känguru’
Ŋura-Ø (S) pakanu.
sina- tõusid
’Sina tõusid’
Ŋali-Ø (A) kuɭpir-pa (O) ŋaŋu.
meie. känguru- nägime
'Meie nägime känguru'
Kuɭpir-tu (A) ŋura-ŋa (O) ŋaŋu.
känguru- sina- nägi
’Känguru nägi sind’
Seega on pitjantjatjara keele subjekti ja objekti käändelõpud järgmised:
Muud süsteemid.
Peale ergatiivkeelte on olemas ka keeled, kus kasutatakse akusatiivsüsteemi, neutraalset süsteemi või kolmelist süsteemi. Neutraalse süsteemi korral on intransitiivse lause subjekt (S) ja transitiivse lause subjekt (A) ning objekt (O) samamoodi markeeritud, kusjuures tihtipeale on nad kõik markeerimata ja neid aitab eristada näiteks sõnajärg. Kolmelises süsteemis markeeritakse S, A ja O kõik erinevalt.
Aiguille du Moine

Aiguille du Moine on mägi Mont Blanci mäemassiivis Alpides.
Halduslikult asub mägi Haute-Savoie departemangus Prantsusmaal. 
Aiguille du Moine'i kõrgus on 3412 m.
Alpinism.
Esmatõusu tippu tegid 1871. aastal Jean Charlet-Straton, Joseph Simond, Isabella Straton ja Emmeline Lewis Lloyd mäe lõunaküljelt. 
Hiljem läbiti raskemad tõusumarsruudid mäe ida- ja lääneküljelt.
1987. aastal tõusis tippu Jean-Marc Boivin, kes laskus tipust mäe kagunõlva pidi suuskadel alla.
Hobuse tänav

Hobuse tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Ida tänav

Ida tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Kana tänav

Kana tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Lahepea tänav

Lahepea tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa asumis.
Tänav sai nime 25. juunil 2014.
Looduse tänav

Looduse tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Aiguille du Chardonnet

Aiguille du Chardonnet on mägi Mont Blanci mäemassiivis Alpides.
Halduslikult asub mägi Haute-Savoie departemangus Prantsusmaal. Mont Blanci mäemassiivis jääb ta Touri ja Argentière' liustike vahele.
Aiguille du Chardonnet' kõrgus on 3824 m. 
Alpinism.
Esmatõusu tegid tippu 1879. aastal Percy W. Thomas, Josef Imboden ja Josef Marie Lochmatter.
Lääne tänav

Lääne tänav on mitme tänava nimi Eestis:
Veel asub Lääne tänav Paldiski ja Põltsamaa linnas.
Eesti alevikes on sellenimeline tänav Haljalas, Varstus ja Võsul.
Mõisa tänav

Mõisa tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis.
Mõisa tänav sai nime 12. juunil 2002. Tänav on saanud nime Haabersti mõisa järgi.
San Zeno katedraal

San Zeno katedraal (ka Basilica di San Zeno, San Zeno Maggiore või San Zenone) on väike basiilika Põhja-Itaalias Veronas. 
Katedraali kuulsus tuleneb osaliselt ehitise arhitektuurilisest väärtusest ning osaliselt ka sellest, et Shakespeare'i näidendis "Romeo ja Julia" abiellusid peategelased San Zeno katedraali krüptis.
Katedraali kõrval asub benediktlaste klooster, mõlemad ehitised on pühitsetud pühale Zenole.
Anželika Agurbaš

Anželika Agurbaš (Anžalika Ahurbaš; valgevene "Анжаліка Анатольеўна Агурбаш"; vene Анжелика Анатольевна Агурбаш; neiupõlvenimega Jalinskaja, valgevene Ялінская, vene Ялинская; kuni 2001. aastani kasutas esinejanime Lika Jalinskaja) sündinud 17. mail 1970 Minskis) on Valgevene laulja.
2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Valgevenet lauluga "Love Me Tonight". Ta sai oma poolfinaalis 67 punktiga 13. koha ega pääsenud finaali.
Praegu tegutseb ta Venemaal.
Põhja-Itaalia

Põhja-Itaalia on kultuuriline ja geograafiline piirkond, millel puudub halduslik staatus.
Põhja-Itaalia koosneb kaheksast maakonnast: Valle d'Aosta, Piemonte, Liguuria, Lombardia, Emilia Romagna, Veneto, Friuli-Venezia Giulia, Trentino-Alto Adige.
2011. aasta rahvaloenduse ajal oli Põhja-Itaalia rahvaarv 27 213 372.
Itaalia Riiklik Statistikaamet (ISTAT) jaotab Itaalia viieks piirkonnaks, kusjuures Põhja-Itaalia jaguneb Kirde- ja Loode-Itaaliaks. Samasugust jaotust kasutab Euroopa Liit statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuris (NUTS I). Selle alusel määratakse näiteks saadikuid Euroopa Parlamenti.
Polina Smolova

Polina Smolova (valgevene "Паліна Смолава"; sündinud 12. septembril 1980 Minskis) on Valgevene laulja.
Ta esindas Valgevenet 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Mum". Oma poolfinaalis sai ta 10 punktiga 22. koha ega pääsenud edasi poolfinaali.
Alates 2008. aastast tegutseb ta Venemaal.
Marta Jandová

Marta Jandová (sündinud 13. aprillil 1974 Prahas) on Tšehhi laulja.
Ta on Saksa alternatiivroki ansambli Die Happy esilaulja.
2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis esindas ta koos Václav Noid Bártaga Tšehhit lauluga "Hope Never Dies". Oma poolfinaalis said nad 33 punktiga 13. koha ega pääsenud finaali.
Waldemar Rosenberger

Waldemar Rosenberger (vene keeles Владимир Карлович Розенбергер; 1849 Peterburi – detsember 1918 Peterburi) oli saksa päritolu Vene insener, kes oli tehiskeelte huviline ja kunstliku keele idiom neutrali looja.
Rosenberger õppis Peterburi teedeinseneride instituudis ja töötas 1873. aastast riigiametites. Ta läks riigitöölt pensionile 1909. aastal.
Roseberger hakkas tehiskeeltega tegelema volapükistina ja sai 1887. aastal volapüki akadeemia liikmeks. 1893 valiti ta selle direktoriks. Rosenberger soovis volapükki radikaalselt muuta, millega selle looja Johann Martin Schleyer nõus ei olnud. Seejärel asus Rosenberger akadeemia reformimeelsete liikmete abil uut keelt idiom neutrali looma. Ehkki Rosenberger tegeles keele edasise arendamisega ja oli avatud reformiettepanekutele, ei kujunenud idiom neutral kuigi edukaks. Rosenberger lahkus 1909 akadeemiast ja tegi uue katse oma keelega läbi lüüa 1912. aastal, seekord reform neutrali nime all.
1916. aastal sai Rosenbergerist Venemaa tehiskeelte huvilisi koondanud ühingu Kosmoglot esimene president. Ta oli selles ametis kuni surmani.
Rosenberger suri 1918. aasta detsembris kopsupõletikku.
Isiklikku.
Rosenberger oli ka Peterburi taimetoitlaste ühingu (С.-Петербургское Вегетарианское Общество) liige.
Itaalia Riiklik Statistikaamet

Itaalia Riiklik Statistikaamet (itaalia keeles: istituto nazionale di statistica; Istat) on Itaalia peamine ametliku statistika koostaja ja avalikustaja. Lisaks rahvaloenduste viib Istat läbi hulgaliselt uuringuid ja küsitlusi sotsiaalselt olulistel teemadel. Istat on Itaalia olulisim statistika koostaja ning mängib olulist rolli ka Eurostati juhitavas Euroopa Statistikasüsteemis. Itaalia Statistikaamet asutati aastal 1926. Istat avaldab statistikat Creative Commonsi litsentsi all.
Esimene Itaalia rahvaloendus toimus 31. detsembril 1861 ja rahvaarvuks saadi 22 182 377. Pärast seda on rahvaloendused toimunud tavaliselt iga 10 aasta järel, erandiks 1891. aasta (finantsraskused) ja 1941 (Teine maailmasõda), lisaks toimus üks loendus ka 21. aprillil 1936. Alates 4. novembrist 1951 toimusid rahvaloendused tavapäraselt iga 10 aasta järel oktoobris, viimane toimus 9. oktoobril 2011, rahvaarv oli 59 433 744. Alates 2018. aastast tehakse rahvaloendust iga aasta valikuuringu põhjal: valimisse võetakse ligi 1,4 miljonit majapidamist 2800 asulast, mida hiljem võrreldakse rahvastikuregistriga. 
Presidendid.
Statistika Keskamet ("Istituto Centrale di Statistica"):
Riiklik Statistikaamet ("Istituto Nazionale di Statistica"):
Johannes Kõks

Johannes Kõks (15. veebruar (vkj)/ 28. veebruar 1903 Raadi vald, Tartu-Maarja kihelkond, Tartumaa – 10. juuni 1943 Komi ANSV) oli Keskvangla direktor.
Ta võttis aastatel 1919–1920 osa Vabadussõjast.
Ta lõpetas 1926. aastal Tartu õhtu-ühisgümnaasiumi ja 1928. aastal Politseikooli kõrgema klassi. Õppis aastatel 1926–1933 Tartu Ülikoolis õigusteadust, lõpetas. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Fraternitas Estica liige.
Aastatel 1923–1928 Tartu-Võru rahukogu prokuröri kantselei ametnik. 1928–1930 politseiametnik, 1930–1934 Harku, Tartu ja Lasnamäe vangla ametnik, 1934–1940 Keskvangla direktor. 
Vabastati Nõukogude okupatsioonivõimude poolt ametist 15. juulil 1940 ja arreteeriti NKVD poolt juba 17. juulil 1940. Suri vangistuses Venemaal.
Qarabağ FK

Qarabağ Futbol Klubu on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mis on asutatud Ağdamis. Klubi mängib Aserbaidžaani kõrgiigas Premyer Liqası. Mägi-Karabahhi sõja tõttu on klubi kolinud Ağdamist Bakuusse.
Klubi on asutatud 1987. aastal. 1992. aastal oli klubi Premyer Liqası üks asutajaliikmeid. 1993. aastal oli Qarabağ esimest korda Aserbaidžaani meistriks. Kokku on Qarabağ tulnud riigi meistriks seitse korda, millega on see riigis edukuselt teine klubi.
Qarabağ on neljal hooajal osalenud UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril. Hooajal 2017–2018 osaleti esimese Aserbaidžaani klubina UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril.
Kanntaimelised

Kanntaimelised ("Nepenthaceae") on nelgilaadse seltsi kuuluv taimede sugukond. 
Sugukonda kuulub ainult üks perekond – kanntaim ("Nepenthes").
Cadillac

Cadillac on Ameerika autotootjale General Motors kuuluv luksusautomark. Selle peamisteks turgudeks on USA, Kanada ja Hiina, kuid sõidukeid müüakse neile lisaks veel 34 riigis. 2014. aastal müüs Cadillac USA-s 170 750 sõidukit ning 2019. aastal 390 458 sõidukit, mis on Cadillaci jaoks ka rekordtulemus.
Cadillaci põhirivaalideks koduturul on traditsiooniliselt olnud Fordi Lincoln ja Chrysler/Imperial.
Cadillac on üks maailma vanemaid automarke, millest veel vanem on USA-s vaid samuti GM-ile kuuluv Buick. Ettevõte loodi 1902. aastal endise Henry Ford Company põhjal ning Cadillaci esimesed autod, 1902. aasta oktoobris valminud Runabout ja Tonneau, olid sisuliselt identsed Fordi mudel A-ga. Ettevõte sai nime Detroiti linna rajaja Antoine de la Mothe Cadillaci järgi ning autofirma logo kujutab tema vappi.
Giuseppe Meazza

Giuseppe "Peppino" Meazza (23. august 1910 – 21. august 1979), tuntud ka kui il Balilla, oli Itaalia jalgpallur ja jalgpallitreener. 
Suurema osa oma karjäärist mängis ta Milano Internazionales, Interi meeskonnas lõi ta 365 mängus 242 väravat, võitis kolm Serie A tiitlit ning ühe Coppa Italia karika; hiljem mängis ta ka Interi linnarivaalide klubis AC Milanis, Interi rivaalide Torino Juventuse meeskonnas, Varese Calcios ja Atalantas. 
Rahvusvahelisel areenil tuli ta Itaalia koondisega kaks korda maailmameistriks: 1934. aastal kodumaa pinnal ning 1938. aastal olles koondise kapten; ta nimetati 1934. aastal ka turniiri sümboolsesse koosseisu ja tunnistati turniiri parimaks mängijaks. Peale tema on kaks MMi tiitlit vaid kahel itaallasel: Giovanni Ferraril ja Eraldo Monzegliol. Pärast mängijakarjääri lõppu oli ta peatreener oma kunagiste meeskondade Interi ja Atalanta juures, aga ka Pro Partia ja Beşiktaşi. 1952. aasta olümpiamängudel oli ta Itaalia koondise peatreener.
Maksim Sokolov

Maksim Jurjevitš Sokolov ("Макси́м Ю́рьевич Соколо́в," sündis 29. septembril 1968 Leningradis) on Venemaa poliitik . Ta oli 21. maist 2012 kuni 7. maini 2018 Venemaa transpordiminister. 23. maist 2022 autotehase «АвтоВАЗ» president ja peadirektor. Vene Föderatsiooni II järgu tõeline riiginõunik.
Biograafia.
1985. aastal lõpetas Leningradi 109. keskkooli, kooliõpilasena oli ta Leningradi linna pioneeride staabi esimees ja tutvus Valentina Matvijenkoga, kes oli kuni 1984. aastani Leningradi komsomoli oblastikomitee esimene sekretär. 1985 asus õppima Leningradi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonda poliitökonoomiat, lõpetas 1991 kiitusega. 1989–1991 õppis ta ka sama ülikooli õigusteaduskonnas. Õpingute ajal oli kursuse komsomoli organisaator. Aastatel 1987–1989 teenis ta Nõukogude armees.
1991–1993 õpetas Peterburi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas majanduslike õpetuste ajalugu ja makroökonoomikat. 2008 kaitses majandusteaduse kandidaadi väitekirja teemal "Развитие акционерного учредительства и фондового рынка в России: 1870-х — 1914 гг." 
1992–1999 firma "Rossi", 1999–2004 Corporation S-i peadirektor. Need ettevõtted tegelesid Peterburi kesklinnas arhitektuuriliselt oluliste hävinud või lagunenud majade taastamisega.
2004-2009 juhtis Peterburi linnavalitsuse investeeringute ja strateegiliste projektide komiteed (väidetavalt sai töökoha Peterburi kuberneri isiklikul protežeerimisel). 
2009. aastal sai ta Peterburi linnavalitsuse liikmeks ning linnavalitsuse majandusarengu, tööstuspoliitika ja kaubanduse komitee esimeheks. Ta arvati Venemaa presidendi personalireservi Kuldsaja hulka. 4. detsembril 2009 määrati Venemaa valitsuse tööstus- ja taristuosakonna direktoriks.
21. maist 2012 kuni 7. maini 2018 Venemaa transpordiminister Dmitri Medvedevi esimeses valitsuses. 2015. aastal võttis ta austusavaldusena nõukogude vormiriietuse traditsioonidele kasutusele õlarihmadega vormiriietuse ministeeriumi töötajatele. 
2018-2019 LSR Grupi tegevjuht. 
20. detsembrist 2019 kuni 20. maini 2022 Peterburi asekuberner. Alates 23. maist 2022 autotehase «АвтоВАЗ» president ja peadirektor.
Vladimir Putini usaldusisik Venemaa 2024. aasta "presidendivalimistel."
Isiklikku.
Maksim Sokolov on abielus ja tal on kolm poega.
Sanktsioonid.
23. oktoobril 2025 kehtestas Euroopa Liit talle sanktsioonid: "Maksim Sokolov on Venemaa riigile kuuluva autotootmisettevõtte AS AvtoVAZ president. Ettevõte on loonud struktuuriüksuse, mis vastutab nn erioperatsioonis osalevate töötajate ja nende perekondade toetamise eest, pakkudes neile hüvitisi. Venemaa võimud on tunnustanud AS AvtoVAZ tähelepanu, mida AS osutab oma töötajatele, kes on võidelnud Ukraina vastu suunatud agressioonisõjas, ja nende pereliikmetele. Ettevõte on andnud autosid sõjas võidelnud tehase töötajatele ja lubanud katta nende hoolduskulud."
Meremehe tee

Meremehe tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.
Tänav sai nime 8. juulil 1966.
Nurmiku tee

Nurmiku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Tänav sai nime 6. oktoobril 1953.
Osaliselt Nurmiku tee 19 territooriumil ning osaliselt selle ees asub hiidrahn Kuradisadul.
Päikese puiestee

Päikese puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 13. novembril 1925.
Varem kandis nime Petrovski prospekt.1940-1941 Prožektori puiestee.
Pärnade puiestee

Pärnade puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis.
Tänav sai nime 4. septembril 1970.
Rahu tee

Rahu tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.
Praeguse nime sai Rahu tee 25. aprillil 1986. Enne seda oli tänava nimi 28. oktoobrist 1977 Rahu prospekt.
Algse projekti järgi pidi Rahu prospekt kulgema paralleelselt põhja pool Oktoobri prospektiga (Laagna tee), ühendades Narva maanteed Lauluväljaku piirkonnas Väo liiklussõlmega Peterburi teel ning kulgedes läbi Paevälja, Loopealse, Katleri, Kuristiku, Priisle ja Seli asumi.
Ainus väljaehitatud lõik Rahu teest valmis 2004. aasta oktoobris, see ühendab Laagna tee lõppu Peterburi teega.
Tolmuka tee

Tolmuka tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Tänav sai nime 14. veebruaril 1958.
Toome puiestee

Toome puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 13. novembril 1925. ENSVs nimetati Lermontovi puiesteeks.
Veeriku tee

Veeriku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänava pikkus on umbes 500 m.
Veeriku tee sai nime 11. novembril 1955. Tänava nimi on Jääraku tee paarisnimi.
Edela tänav (Tallinn)

Edela tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 8. novembril 1927.
Elektroni tänav

Elektroni tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis. Tänav on saanud nime 14. märtsil 1980.
Elektroni tänav 2 hoones tegutses kauplus Energia.
Haaviku põik

Haaviku põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.
Haaviku põik sai nime 22. veebruaril 1955. Tänav on saanud nime Haaviku tee järgi.
Hiiu-Suurtüki tänav

Hiiu-Suurtüki tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Tänav sai nime 2. detsember 1987. Nõmme linna ajal oli seal ka Suurtüki tänav, mis nimetati 1940. aastal Relva tänavaks.
Jakob Mändmetsa tänav

Jakob Mändmetsa tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku ja ajakirjaniku Jakob Mändmetsa järgi.
Tänav sai nime 26. novembril 1935.
Jõekalda tänav

Jõekalda tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Jõekalda tänav sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Pirita jõe kaldal.
Kaarna tänav

Kaarna tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Tänav sai nime 19. septembril 1958.
Kaasiku tänav

Kaasiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 1925.
Kalevipoja tänav

Kalevipoja tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Tänav sai nime 26. juunil 1979.
Kalevipoja põik

Kalevipoja tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Tänav sai nime 29. juunil 1979.
Kangru tänav

Kangru tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.
Tänav sai nime 6. oktoobril 1953.
Hoonestus.
Kangru tänav 5 ja 6, asub Lasteaed Mesipuu.
Kangru tänav 13 asub Pelguranna raamatukogu.
Kangru tänav 10 // Tuulemaa tänav 4 tegutses kauplus Tormilind.
Karjamaa tänav

Karjamaa tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis. Karjamaa tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Erika tänaval. Tänavaga ristub Angerja tänav. Karjamaa tänav on 572 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840639.
Tänava nimi.
Tänav sai praeguse nime 24. mail 1939, kui Suur-Karjamaa tänav liideti koos osaga Soo tänavast ja Girgensoni tänavaga Tööstuse tänavaks ja Väike-Karjamaa tänav nimetati ümber Karjamaa tänavaks.
Tänava algsed saksakeelsed nimed olid "Kleine Viehweidenstraße", "Kleine Viehwiesenstraße" või "Kleine Weidestraße" ja venekeelne "Малая Выгонная улица."
Tänava rajamise aeg pole täpselt teada, kuid 1919. aastal Sõjaväe topograafia osakonna poolt välja antud Tallinna plaanile on Väike-Karjamaa tänav peale märgitud.
Algselt moodustus Väike-Karjamaa tänav kahest osast: Suur-Karjamaa tänavaga paralleelselt kulgevast lõigust ning Kopli tänava ja Tööstuse tänava vahel kulgema planeeritud lõigust, mille koridor ehitati aga aja jooksul osaliselt kinni. Tallinna Linnavalitsus täpsustas Angerja tänava leviala 26.10.2016 ja liitis varem Angerja tänava ja Erika tänava osaks loetud eraldiseisva tänavakoridori Karjamaa tänava ja Erika tänava vahel Karjamaa tänavaga.
Hoonestus ja taristu.
Suur-Karjamaa tänav 1 asus relvatööstus Arsenal.
Karuse tänav

Karuse tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.
Tänav sai nime 12. detsembril 1997.
Kesk-Kalamaja tänav

Kesk-Kalamaja tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Tänav sai nime 25. märtsil 1925, enne seda kandis tänav Väike-Kalamaja tänava nimetust..
Kesk-Sõjamäe tänav

Kesk-Sõjamäe tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste ja Sõjamäe asumi vahelisel piiril.
Kesk-Sõjamäe tänav kulgeb peaaegu põhja-lõuna suunaliselt Suur-Sõjamäe ja Väike-Sõjamäe tänava vahel. 
Tänav sai nime 1923, enne seda kandsid Suur-, Kesk- ning Väike-Sõjamäe tänavad Lasnamäel Weimarshofi tänavate nime (saksa k. "Grosse, Mittel ja Kleine Weymarshofstrasse", vene к. "Большая, Средняя ja Малая Веймарсгофская улица").
Kihnu tänav

Kihnu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kuristiku asumis.
Tänav sai nime 25. aprillil 1986.
Kiriku põik

Kiriku põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.
Tänav sai nime 1923.
Kose põik

Kose põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Kose põik sai nime 1962. aastal. Tänav on saanud nime Kose tee järgi.
Kristjan Raua tänav

Kristjan Raua tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav on nimetatud eesti kunstniku Kristjan Raua järgi.
Algul oli tänava nimi Piirmanni tänav (Piirmanstraße). Nõmme linnavolikogu oma otsusega 25. maist 1937 nimetas senise Piirmanni tänava "Raua" tänavaks. Tallinna Linnavalitsuse otsusega 25. oktoobrist 1940, mille kinnitas ENSV Rahvakomissaride Nõukogu Esimees 9. detsembril 1940, nimetati tänav Helbe tänavaks, ja Kristjan Raua tänavaks.
Kärneri tänav

Kärneri tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis.
Kärneri tänav sai nime 22. juunil 2005. Tänav on saanud nime Haabersti mõisa aedniku (kärneri) järgi asudes kunagise Hans Lepa puukooli territooriumil.
Kõrge tänav

Kõrge tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.
Kõrge tänav sai nime 16. augustil 1949. Tänav on saanud nime oma kõrgema asukoha järgi.
Külmallika tänav

Külmallika tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.
Tänav sai nime 13. juunil 1958.
Laste tänav

Laste tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1959. Kuni 1940 Kodu tänav,edaspidi Keskkooli tänav.
Läänekaare tänav

Läänekaare tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1959.
Metsise tänav

Metsise tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Tänav sai nime 19. septembril 1958.
Mullamaa tänav

Mullamaa tänav (varem "Mulla põik") on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis.
Nime "Mulla põik" sai tänav 13. juunil 1958 ristuva Mulla tänava järgi. Seoses tänava pikendamisega Härjapea tänava suunas nimetati see 2017. aastal ümber Mullamaa tänavaks.
Kirsi tänav (Tartu)

Kirsi tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Kirsi tänav algab Võru tänavalt ja lõppeb Ülenurme tänavaga ristumisel.
Tänav on umbes 385 meetrit pikk.
Kraavi tänav (Tartu)

Kraavi tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Kraavi tänav algab Roopa tänavalt, kulgeb alguses kagusse, ristudes Variku tänavaga, keerab siis kaarega lõunasse, ristub Maasika, Mesika tänava ja Ristiku tänavaga ning lõppeb Kopli tänavaga ristumisel.
Tänav on umbes 1 km pikk.
Kummeli tänav

Kummeli tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Kummeli tänav algab Põllu tänava ristmikult ja lõppeb Kanarbiku tänavaga ristumisel.
Kuuse tänav (Tartu)

Kuuse tänav on tänav Tartus Annelinna linnaosas.
Kuuse tänav algab Lõhmuse tänavalt ja lõppeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 365 meetrit.
Leegi tänav (Tartu)

Leegi tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Leegi tänav algab Võru tänavalt ja lõppeb Jalaka tänavaga ristumisel.
Tänav on umbes 365 meetrit pikk.
Liivamäe tänav (Tartu)

Liivamäe tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Liivamäe tänav algab Kruusamäe tänavalt, ristub Kruusavälja tänavaga (vasakult) ja lõpeb Vahi tänavaga ristumisel.
Loode tänav (Tartu)

Loode tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas.
Loode tänav algab Kesk kaare tänavalt ja lõppeb Suur kaare tänavaga ristumisel.
Tänava pikkus on umbes 170 meetrit.
Maasika tänav (Tartu)

Maasika tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Maasika tänav algab Variku tänavalt ja lõppeb Kraavi tänavaga ristumisel.
Muraka tänav (Tartu)

Muraka tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Muraka tänav algab Variku tänavalt ja lõppeb Maasika tänavaga ristumisel.
Mesika tänav

Mesika tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Mesika tänav algab Roopa tänavalt ja lõppeb Kraavi tänavaga ristumisel.
Tänava pikkus on umbes 520 meetrit.
Näsiniine tänav

Näsiniine tänav on tänav Tartus Ihaste linnaosas.
Näsiniine tänav algab Lumimarja tänavalt ja lõppeb Põhjatamme puiesteega ristumisel.
Espagne (laev 1909–1917)

Espagne oli Belgia kaubalaev, mille uputas 25. detsembril 1917 La Manche'i väinas Isle of Wighti lähedal Saksa allveelaev.
Ehitus.
Laeva ehitust alustati 6. veebruaril 1909 laevatehases Chantiers Navals Anversois S.A Antwerpenis. Laev oli 71,78 meetrit pikk, 11 meetrit lai ja 3,7 meetrit sügav. Kogumahutavuseks määrati 1463 brt.
Põhjaminek.
25. detsembril 1917 aastal oli Espagne sõitmas Le Havre'ist Prantsusmaal Newporti Suurbritannias. Kell 06:35 tabas laeva torpeedo allveelaevalt UC 71. Laev vajus rohkem kui 40 meetri sügavusele. 24 inimesest pardal hukkus 21 ja kolm päästeti.
Vrakk.
Vrakk on rohkem kui 40 meetri sügavusel ja on suures osas hävinud.
Gäbälä FK

Gäbälä FK (aserbaidžaani keeles "Qəbələ Peşəkar Futbol Klubu"; Qəbələ FK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Qəbələ. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).
Eesti ja eestlased.
Eesti mängijad.
"Uuendatud seisuga 17. detsember 2016"
Ajalugu.
Klubi asutati 3. juulil 1995 nime all "Goy Gol", mis tegutses Goygolis. 2006. aasta suvel liikus klubi Goygolist Qäbälässe, ja 31. augustil 2007 muudeti ka klubi nimi Gäbäläks.
 1. koht (2): 2018/19, 2022/23
 2. koht (3): 2013/14, 2016/17, 2017/18
 Võitja (1): 2005/06
Bakuu Zirä

Bakuu Zirä (aserbaidžaani keeles "Zirə Futbol Klubu"; Zirə FK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Bakuu. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).
Ajalugu.
Klubi asutati 2014. aastal ning alustas mängimist Aserbaidžaani Birinci Divizionus.
Kuigi klubi lõpetas oma esimese hooaja Aserbaidžaani Premyer Liqasıis 2. kohal, ei lubatud neil UEFA Euroopa Liigas osaleda.
 2. koht (1): 2015/16
Bakuu AZAL

Bakuu AZAL (aserbaidžaani keeles "AZAL Peşəkar Futbol Klubu"; AZAL PFK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mis tegutseb Šüvälanis, Bakuus. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).
Ajalugu.
Klubi asutati 1996. aastal kui saalijalgpalliklubi "AMMK", mis osales hooaegadel 1996/97 kuni 2003/04 Aserbaidžaani saalijalgpalli liigas.
 2. koht (1): 2007/08
 Võitja (1): 2004/05
Kəpəz PFK

Käpäz PFK (aserbaidžaani keeles "Kəpəz Peşəkar Futbol Klubu"; Kəpəz PFK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Gäncä. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).
 Võitja (3): 1994/95, 1997/98, 1998/99
 Võitja (4): 1993/94, 1996/97, 1997/98, 1999/00
 Võitja (1): 2009/10
 Võitja (1): 1967
Sumkajõti FK

Sumkajõti FK (aserbaidžaani keeles "Sumqayıt Futbol Klubu"; Sumqayıt FK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Sumqayıt. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).
Sumqayıt

Sumqayıt "[sumkajõt]" (venepäraselt Sumgait) on linn Aserbaidžaanis. Asub Abşeroni poolsaarel, 31 km Bakuust loodes Kaspia rannikul Sumqayıtçayı jõe suudmes; rahvaarvult riigi teine linn, 298 000 elanikku (2015, 236 000 el 1991).
27.–29. veebruaril 1988 toimus Sumqayıtis armeenlaste pogromm.
Qəbələ

Qəbələ (eesti keeles lubatud ka nimekuju Qäbälä; kuni 1991. aastani Qutqaşen, eesti transkriptsioonis Kutkašen) on linn Aserbaidžaanis, Qəbələ rajooni halduskeskus.
Asub Suur-Kaukasuse lõunanõlvadel, umbes 900 meetri kõrgusel merepinnast, Bazardüzü mäetipu lähedal, Dəmiraparançay jõe ääres. 
Elanike arv oli 2014. aastal ligikaudu 12 600.
Qəbələ on üks Aserbaidžaani vanimaid asulaid ja asus antiikajal Kaukaasia Albaania alal. Piirkond on arheoloogiliselt ja kultuurilooliselt tähtis – siit on leitud muistse linna varemeid, sealhulgas kindlustuste ja linnamüüride jäänuseid.
Linnast on kujunenud oluline turismi- ja kuurortkeskus, kuhu on rajatud mitmeid hotelle, spaakuurorte ja Tufani suusa- ja mägikuurort. Ümbruskonnas asuvad looduskaunid paigad nagu Yeddi Gözəli juga ja Nohur göli järv, samuti rahvuspargid ja matkarajad.
Linnas asub ka Qəbələ rahvusvaheline lennujaam (Qabala International Airport), mis avati 2011. aastal ja teenindab nii sise- kui rahvusvahelisi lende.
Kultuuriüritused.
Linnas toimub igal suvel Qəbələ rahvusvaheline muusikafestival (Qəbələ Beynəlxalq Musiqi Festivalı), mis on üks Aserbaidžaani olulisemaid klassikalise muusika üritusi. Festival sai alguse 2009. aastal ning toob kokku esinejaid nii Aserbaidžaanist kui ka välisriikidest. Kavas on klassikaline muusika, džäss ja rahvamuusika, mida esitatakse peamiselt vabaõhulavadel Qəbələ looduskaunis ümbruses. Festivali korraldajateks on Aserbaidžaani Kultuuriministeerium ja Heydər Əliyevi Fond.
Sport.
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Qəbələ FK, mis mängib Aserbaidžaani kõrgliigas Premyer Liqası ning on osalenud ka UEFA Euroopa liiga kvalifikatsiooniturniiridel. Klubi koduväljakuks on Qəbələ linnastaadion, kus toimuvad nii liigamängud kui ka rahvusvahelised kohtumised.
Zirə

Zirə "[Zirä]" on asula ja omavalitsus Aserbaidžaani pealinnas Bakuus.
Şüvəlan

Şüvəlan "[Šüvälan]" on asula ja omavalitsus Bakuus, Aserbaidžaanis.
AZAL Arena

AZAL Arena on jalgpallistaadion, mis asub Şüvəlani asulas Bakuus Aserbaidžaanis.
Ajalugu.
17. veebruaril 2011 andis UEFA staadionile 2 tärni, mis lubab väljakut kasutada rahvusvaheliste mängude pidamiseks.
Staadioni kasutati 2012. aasta FIFA U17 naiste MMi treeninguväljakuna.
Qəbələ linnastaadion

Gäbälä linnastaadion (aserbaidžaani keeles "Qəbələ şəhər stadionu") on mitmeotstarbeline staadion Aserbaidžaanis Gäbäläs.
Inter Arena

Šäfa staadion (aserbaidžaani keeles "Şəfa stadionu"), tuntud sponsornimega Inter Arena, on jalgpallistaadion Aserbaidžaani pealinnas Bakuus. 
Ajalugu.
Staadioni ehitas 2001. aastal AFFA.
Staadioni kasutati 2012. aasta FIFA U17 naiste MMi treeninguväljakuna.
Neftçi Arena

8 kilomeetri staadion (aserbaidžaani keeles "8-ci km stadionu") tuntud sponsornimega Bakcell Arena on jalgpallistaadion Bakuus Aserbaidžaanis. 
Ajalugu.
Staadionil toimusid mõned 2012. aasta FIFA U17 naiste MMi mängud.
Azersun Arena

Azärsun Arena (aserbaidžaani keeles "Azərsun Arena") või Tofiq İsmayılovi nimeline staadion Suraxanı asulas (aserbaidžaani keeles "Tofiq İsmayılov adına Suraxanı qəsəbə stadion") on jalgpallistaadion Aserbaidžaanis Bakuu Suraxanı linnaosas.
Kapital Bank Arena

Kapital Bank Arena on kunstmurukattega jalgpallistaadion Sumqayıtis, Aserbaidžaanis. Staadioni kõrval on ka 15 350 pealtvaatajat mahutav Mehdi Huseynzade staadion ("Mehdi Hüseynzadə adına Sumqayıt şəhər stadionu" ehk Mehdi Huseynzade nimeline staadion Sumqayıti asulas).
Zirä Olümpia spordikompleksi staadion

Zirä Olümpia spordikompleksi staadion (aserbaidžaani keeles "Zirə Olimpiya idman kompleksi stadionu") on jalgpallistaadion Ziräs Aserbaidžaanis.
Gəncə linnastaadion

Gäncä linnastaadion (aserbaidžaani keeles "Gəncə şəhər stadionu") tuntud ka kui Käpäzi staadion on staadion Aserbaidžaanis Gäncäs. Staadion on mitmeotstarbeline, kuid peamiselt mängitakse seal jalgpalli.
Aleksander Koskel

 
Aleksander Koskel, kuni 1936. aastani Aleksander Koch (11. märts 1909 Aru vald, Tartumaa – 24. detsember 1988 Falköping, Rootsi) oli eest arst ja rahvuslane. Aleksander Koskel oli tuntud Lõuna-Eesti pedagoogi ja EÜSi auvilistlase Aleksander Raudsepa õepoeg. 
Lõpetas 1929. aastal Tartu Õpetajate Seminari ning töötas Palal 1929–1934 õpetajana.
1934–1940 õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. 1936. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Ülikooli ajal sai Aleksander Koskel kahe üliõpilastöö eest 1938. ja 1939. aastal auhinna. Mõlemad tööd käsitlesid tuberkuloosi.
Töötas 1940–1944 Tartu Ülikooli Tervishoiuinstituudis assistendina, 1940–1944 Tartu Tuberkuloosi Sanatooriumis arstina. Alates ülikooli viimastest kursustest osales Tervishoiu Muuseumi töös (loengud, rändnäitused, kaastöö artiklitele ajakirjanduses). 1940–1941 oli endise Tervishoiu Muuseumi, nõukogude ajal Tartu Sanitaarharidusmajaks ümber organiseeritud asutuse juhataja. 
Osales koos Karl Auna, Harald Tammuri, Rudolf Saago, Lembit Kriisa, Turvo Turviste ja teistega põrandaaluse EÜSi eestseisuse töös 1940–1941. 1941. aasta märtsist kujunes sellest rahvusliku vastupanuliikumise rühm, mida hiljem hakati kutsuma Tervishoiu Muuseumi Grupiks. Koskeli eestvõtmisel valmistati ja koguti eelseisvaks sõjategevuseks esmaabipakendeid.
1941. aasta juulis oli Aleksander Koskel Tartu ülestõusu juhi Olev Reintalu üks abisid. Peale arstiabi osutamise rindel võttis ta osa ka otsesest lahingutegevusest.
Pärast Suvesõda jäi Aleksander Koskel Omakaitse Tartumaa maleva juurde arstiks. Selles ametis oli ta Tervishoiu Muuseumi Grupi võtmeisikuks kutsealuste Eesti meeste päästmisel Saksa mobilisatsioonist.
Koskeli initsiatiivil avati Tartus 1944. aasta alguses ka Omakaitse Haigla vabatahtlikest töötajate ja kodanike annetustest koostatud sisustusega.
1943. aasta lõpust – 1944. aasta algusest oli Aleksander Koskel seotud ka Eesti Vabariigi Rahvuskomitee tegevusega. Ta arreteeriti SD poolt üheaegselt teiste eesti rahvuslastega 21. aprillil 1944. Vangist vabanes septembris 1944, põgenes perega Rootsi.
Rootsis toimetas ta 1952. aastal eestikeelse “Tervishoiu käsiraamatu”, olles kirjastuse Tõrvik kaasomanik.
1955. aastal sai Koskel Rootsi arstilitsentsi ning töötas esialgu Oskarshamnis, edasi Falköpingis.
Vabal ajal pühendus ta paljudes kirjutistes ja esinemistes eesti rahvusluse ideede jätkamisele, osales EÜSi tegevuses ning noortelaagri Metsakodu rajamises ja toetamises.
Cadillac (täpsustus)

Cadillac võib tähendada järgmist:
Ani Lorak

Ani Lorak (ukraina "Ані Лорак"; sündinud 27. septembril 1978 Kizmanis) on ukraina laulja.
Ta esindas Ukrainat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Shady Lady" ning sai finaalis teise koha.
Karikkoselkä

Karikkoselkä on Soomes Petäjävesi vallas asuv meteoriidikraater, millesse on tekkinud järv. Karikkoselkä asub Keurusselkäst umbes 30 kilomeetrit idas, viimane on palju vanem ja suurem impaktstruktuur.
Tegu on väikseima teadaoleva meteoriidikraatriga Soomes. Selle diameeter on 1,4 km ja sügavus 150 meetrit. Setete kuhjumise tõttu on järve sügavus vähenenud 26 meetrile. Karikkoselkä vanus on hinnanguliselt 230 ja 450 miljonit aasta vahel. Ekspertide hinnangul tekkis kraater umbes 240 miljonit aastat tagasi.
Marten Liiv

Marten Liiv (sündinud 23. detsembril 1996) on Eesti kiiruisutaja.
Ta on lõpetanud 2016. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. 
Kiiruisutamist hakkas harrastama 2007. aastal Väino Treimani käe all, 2015–2016 harjutas Inzelli akadeemias Wim den Elseni juhendamisel ja 2016. aastast koos Austria koondisega. 
Liiv võitis 2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel 1000 meetri distantsil pronksmedali.
2022. aasta Pekingi olümpiamängudel saavutas Liiv 1000 meetri distantsil seitsmenda koha ja 500 meetri distantsil 24. koha. 2023. aastal Norras Hamaris toimunud Euroopa meistrivõistluste sprindivõistluses võitis ta pronksmedali.
2024. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas Liiv 1000 meetri distantsil üheksanda koha ja 500 meetri distantsil 14. koha.
Isiklikud rekordid.
Marten Liivi isiklikud rekordid. ()
Toiduõli

Toiduõli on taimset, loomset või sünteetilist päritolu õli, mida kasutatakse toiduvalmistamisel: praadimisel, küpsetamisel, frittimisel, salatikastmetes, maitsestamiseks jm.
Toiduõlina kasutatakse peamiselt mitmesuguseid taimeõlisid, sh rapsiõli, päevalilleõli, oliiviõli, palmiõli, sojaõli, maisiõli jne.
Toiduvalmistamiseks kasutatakse ka toatemperatuuril tahkes olekus rasvaineid, näiteks võid, margariini, searasva jne, mida õlideks ei nimetata.
Viimsi Keskus

Viimsi Keskus on kaubanduskeskus Haabneemes aadressil Sõpruse tee 15. Viimsi Keskus kuulub Tallinna Kaubamaja Gruppi.
Kaubanduskeskus avati 13. augustil 2015. Kaubanduskeskuses on ligi 40 kauplust, toitlustuskohta ja teenindusasutust ning 300 kohaga parkla. Kaubanduskeskuse suurimaks rentnikuks on 3500 ruutmeetril asuv Selver.
Kaubanduskeskust haldab Tallinna Kaubamaja Kinnisvara AS.
Jalgrattarent

Jalgrattarenditeenus võib-olla korraldatud mitmeti. Teenust võib osutada nii üksikettevõte kui ka kohalik omavalitsus avaliku teenusena.
Avalikku jalgrattarenditeenust kasutatakse enamasti väga lühiajaliselt ja lühikeste vahemaade läbimiseks. Avalik jalgrattarenditeenus on enamasti automatiseeritud ning laenutamiseks kasutatakse kas kiipkaarte, helistamist või nutitelefoni rakendusi.
Eestis käivitati suuremahuline jalgrattarendi avalik teenus 20. oktoobril 2016 Tallinnas Tallinna Linnavalitsuse ja Läti päritolu osaühingu Project 56 koostööprojektina.
Sas de Mesdì

Sas de Mesdì, ka Sass de Mesdì, on mäetipp Odle mäemassiivis Dolomiitide loodeotsas.
Halduslikult asub mäetipp Sas de Mesdì Trentino-Alto Adige maakonnas Põhja-Itaalias. 
Sas de Mesdì on Odle massiivi üks kõrgemaid mäetippe (kõrgus on 2762 m). Massiivi kõrgeim tipp on Sass Rigais (3025 m).
Alpinism.
1957. aastal ronisid tippu uut marsruuti mööda mäe lõunaküljelt Vincenz Malsiner ja Ludwig Moroder. Nende järgi nimetatakse seda marsruuti Via Moroder–Malsineriks. UIAA süsteemi järgi klassifitseeritakse see marsruut kategooriasse 6+ ("küllaltki raskeks").
Paemurru tänav

Paemurru tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Põhja tänav

Põhja tänav on või oli järgmistes Eesti asulates:
Rohuaia tänav

Rohuaia tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Ränikivi tänav

Ränikivi tänav on kahes Eesti asulas:
Vabaduse tänav

Vabaduse tänav on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:
Elva vald

Elva vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Tartumaal.
Elva vald moodustati 2017. aastal Elva linna, Konguta, Puhja, Rannu, Rõngu ning osaliselt Palupera ja Puka valla külade liitmisel. Osa Palupera ja Puka vallast liideti Otepää vallaga.Asustusjaotus
Vallas on üks linn (Elva), kuus alevikku ja 78 küla.
Vilja tänav

Vilja tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Väike-Liiva tänav

Väike-Liiva tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Väike-Sepa tänav

Väike-Sepa tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Viimsi alevikus asub ka Väike-Sepa tee.
Põhja-Sakala vald

Põhja-Sakala vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Viljandimaal.
Põhja-Sakala valda ümbritsevad Türi vald põhjast, Põltsamaa vald kirdest, Viljandi vald idast, Mulgi vald lõunast, Saarde vald edelast, Pärnu linn ja Tori vald läänest ning Põhja-Pärnumaa vald loodest.
Asustus.
Vald koosneb kahest linnast (Võhma ja Suure-Jaani), kahest alevikust (Olustvere ja Kõpu) ning 70 külast.
Külad: Aimla, Arjadi, Arjassaare, Arussaare, Epra, Iia, Ilbaku, Ivaski, Jaska, Jälevere, Kabila, Kangrussaare, Karjasoo, Kerita, Kibaru, Kildu, Kirivere, Kobruvere, Koksvere, Kootsi, Kuhjavere, Kuiavere, Kuninga, Kurnuvere, Kõidama, Kõo, Kärevere, Laane, Lahmuse, Lemmakõnnu, Loopre, Lõhavere, Maalasti, Metsküla, Mudiste, Munsi, Mäeküla, Navesti, Nuutre, Paaksima, Paelama, Paenasti, Pilistvere, Punaküla, Põhjaka, Päraküla, Reegoldi, Riiassaare, Rääka, Sandra, Saviaugu, Seruküla, Soomevere, Supsi, Sürgavere, Taevere, Tipu, Tällevere, Tääksi, Uia, Unakvere, Vanaveski, Vastemõisa, Venevere, Vihi, Võhmassaare, Võivaku, Võlli, Ängi, Ülde
Ajalugu.
Vald moodustati 21. oktoobril 2017 Võhma linna ning Suure-Jaani, Kõo ja Kõpu valla liitumisel. 
Ühendvalla nimevariandina kaaluti ka Suure-Jaani valla nime.
Vallavanemad.
Esimeseks vallavanemaks sai aastal 2017 Tõnu Aavasalu. Septembrist 2022 on vallavanem Karel Tölp.
Ketlin Bachmann

Ketlin Bachmann-Põldroos (sündinud 12. mail 1974) on eesti moekunstnik.
Ta lõpetas aastal 1999 Eesti Kunstiakadeemia.
Isiklikku.
Ta oli abielus näitleja Dan Põldroosiga.
Mulgi vald

Mulgi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Viljandi maakonnas.
Vallakeskus asub Abja-Paluojal. Mulgi valla vallavanem on Dmitri Orav.
Asustus.
Vallas on kolm linna, kaks alevikku ja 58 küla.
Linnad: Abja-Paluoja, Karksi-Nuia, Mõisaküla
Alevikud: Halliste, Õisu
Külad: Abja-Vanamõisa, Abjaku, Ainja, Allaste, Atika, Ereste, Hirmuküla, Hõbemäe, Kaarli, Kalvre, Kamara, Karksi, Kulla, Kõvaküla, Laatre, Lasari, Leeli, Lilli, Maru, Metsaküla, Morna, Mulgi, Muri, Mõõnaste, Mäeküla, Naistevalla, Niguli, Oti, Penuja, Polli, Pornuse, Põlde, Päidre, Päigiste, Pärsi, Pöögle, Raamatu, Raja, Rimmu, Räägu, Saate, Saksaküla, Sammaste, Sarja, Sudiste, Suuga, Tilla, Toosi, Tuhalaane, Umbsoo, Univere, Uue-Kariste, Vabamatsi, Vana-Kariste, Veelikse, Veskimäe, Äriküla, Ülemõisa
Ajalugu.
Vald moodustati 24. oktoobril 2017 Mõisaküla linna ning Karksi, Abja ja Halliste valla liitumisel.
Moodustamise eel pakuti valla nimeks ka Halliste-Karksi valda. Kohanimenõukogu hinnangul on Mulgi vald eksitav, kuna hõlmab vaid kolmandikku ajaloolisest Mulgimaast, täpsemalt Halliste ja Karksi kihelkonna. Muret on tuntud Abja nime kadumise üle ja juhitud tähelepanu sellele, et samas piirkonnas oli enne 1962. aastal toimunud Viljandi rajooni piiride laiendamist Abja rajoon.
Veldenzi krahvkond

Veldenzi krahvkond oli vürstkond tänapäeva Rheinland-Pfalzi liidumaal. Krahvkond paiknes osaliselt Kaiserslauterni, Sponheimi ja Zweibrückeni vahel, osaliselt Moseli jõel Trieri peapiiskopkonnas. Veldenzi omavalitsus ja Veldenzi loss paiknevad Bernkastel-Wittlichi kreisis.
Ajalugu.
Veldenzi krahvid eraldusid Kyrburgi ja Schmidburgi metsakrahvide perekonnast aastal 1112. Esimese krahvisoo otsene meesliin katkes aastal 1260, kui suri Gerlach V ja tema tütar Agnes päris krahvkonna. Viimase abikaasa Heinrich von Geroldseck asutas teise Veldenzi krahvide liini või Veldenz-Geroldsecki dünastia (Hohengeroldseck).
Aastal 1444 läks krahvkond pfaltskrahv Stefani võimu alla tema abielu kaudu krahv Friedrich III ainsa pärijanna Anna von Veldenziga.
Aastal 1543 lepiti Marburgi lepinguga kokku, et Zweibrückeni hertsogi Wolfgangi onu Ruprecht peab saama Veldenzi krahvkonna. Ruprecht suri aastal 1544, kuid tema poeg Hans Georg abiellus aastal 1563 Gustav I Vasa tütre Anna Maria Vasaga. Sellega ühendati Wittelsbachid Rootsi kuningliku Vasa perekonnaga, mida tugevdas järgmine abielu, kui 17. sajandil abiellus Pfalz-Zweibrückeni Johann Kasimir Rootsi Katarinaga, Gustav II Adolfi õega. Wolfgang korraldas aastal 1553 Heidelbergi pärimisleppega kõigi Wittelsbachi liinide vastastikku pärimist alates Veldenz-Pfalzist kuni Lützelsteini krahvkonnani Alsace'is. Georg Hansu pojapoeg Leopold Ludwig von Lützelstein suri aastal 1694 ilma seadusliku pärijata ja Veldenzi pfaltskrahvkond läks Zweibrückeni liinile.
Aastal 1801 liidendati see Prantsuse esimese keisririigi Sarre departemanguga. Viini kongress aastal 1815 andis väiksema osa krahvkonnast Moseli jõel Preisimaale ja ülejäänud Baierile.
Veldenzi krahvid.
Pfalz-Veldenzi liin.
Jätkus Pfalz-Zweibrückeni liinina.
Herman Sumberg

Herman Sumberg (ka Hermann Sumberg; 12. august 1890 Lõve vald − 25. veebruar 1964 Kiviõli) oli eesti vandeadvokaat, poliitik ja seltskonnategelane, Jaan Tõnissoni üks lähemaid aatekaaslasi.
Elukäik.
Herman Sumberg õppis Aidu vallakoolis ning Paistu ja Kärstna kihelkonnakoolis. 1912. aasta kevadel lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja astus sama aasta kevadel Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Ülikooli lõpetas ta 1918. aastal.
1918. aastal määrati Viljandi linna miilitsaülemaks ja 18. juulil 1918 linnasekretäriks. Seejärel töötas ta Eesti Vabariigi Toitlusministeeriumis asjadevalitsejana. 1920. aastatel suundus Herman Sumberg tagasi Tartusse, kus tegutses kohtu-uurija ja prokuröri abina ning alates 1924. aastast vandeadvokaadina.
Aastatel 1924–1926 oli Herman Sumberg Postimehe tegevtoimetaja. 1929–1930 oli Rahvusliku Keskerakonna saadikuna Riigikogu IV koosseisu liige. 1920. aastatest kuni 1940. aastani kuulus pidevalt Tartu linnavolikokku.
1943. aastal osales Eesti juhtivate poliitikute ja Saksa võimude vahelistes läbirääkimistes, kuid Eesti autonoomiat või iseseisvust ei õnnestunud seeläbi saavutada. 1943. aastast oli Herman Sumberg seotud ka Eesti Vabariigi Rahvuskomitee loomisega. 
1944. aastal ei õnnestunud Sumbergidel Eestist lahkuda ning 1945. aasta 24. aprillil arreteeris Herman Sumbergi NKVD. Vangilaagris viibis 1951. aasta septembri lõpuni.
Elas elu lõpuni Kiviõlis, kuna Tartusse naasmine oli talle võimude poolt keelatud.
Maetud Tartu Raadi kalmistule.
Tegevus EÜS-is.
Sumberg astus Eesti Üliõpilaste Seltsi 1912. aastal ja oli aastatel 1940–1944 vilistlaskogu esimees. Saksa okupatsiooni ajal toimusid Herman Sumbergi kodus Tartus (Lai 6) EÜS-i ja vilistlaskogu ühised illegaalsed koosolekud. 1943. aasta suvel korraldas Sumberg oma maakodus Palamusel EÜS-i suvepäevad.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli Magdaleena Sumberg (sünd Ormisson, 1891–1974). Tema noorem vend Voldemar Sumberg oli tervishoiumuuseumi asutaja ja esimene juhataja ning Otto Tiefi valitsuse sotsiaalminister.
Tiina Luhamets

Tiina Luhamets (sündinud 8. oktoobril 1957 Tallinnas) on eesti koorijuht, organist ja muusikapedagoog.
Tiina Luhamets on õpetanud viiulimängu Kuressaares ja Põltsamaal ning praegu õpetab Tartu muusikakoolides.
Organisti, koorijuhi ja pühapäevakooliõpetajana on ta töötanud Kuressaares ja Põltsamaal, praegu EELK Tartu Pauluse koguduses.
Ta on konfirmeeritud 1977. aastal Tallinna Jaani kirikus.
Isiklikku.
Tema kaksikõde on muusikapedagoog Maris Lend. Nende vanemad olid arstid: hiidlasest ema Vaike Kapral (sündinud Tammeste; 1924–2002) ja Virumaa juurtega isa Heljut Kapral (1923–2021).
1977. aastast on ta abielus Joel Luhametsaga. Neil on kolm last: poeg Kristjan Luhamets ning tütred Katrin ja Eva-Liisa.
Marta Roure

Marta Roure i Besolí (sündinud 16. jaanuaril 1981 Andorra la Vellas) on Andorra laulja ja näitleja.
Ta esindas Andorrat 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Jugarem a estimar-nos", mis oli esimene Eurovisioonil kõlanud katalaanikeelne laul. Oma poolfinaalis sai ta 12 punktiga 18. koha ega pääsenud finaali.
Mariana Popova

Mariana Nikolova Popova (bulgaaria keeles Мариана Николова Попова; sündinud 6. juunil 1978 Sofias) on Bulgaaria laulja.
Ta esindas Bulgaariat 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Let Me Cry". Oma poolfinaalis sai ta 36 punktiga 17. koha ega pääsenud edasi finaali.
Elica Todorova

Elica Todorova (bulgaaria keeles Елица Тодорова; sündinud 2. septembril 1977 Varnas) on Bulgaaria laulja.
Ta esindas koos Stojan Jankuloviga Bulgaariat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis lauluga "Water". Finaalkontserdil said nad 157 punktiga viienda koha. See jäi Bulgaaria parimaks tulemuseks kuni 2016. aastani.
Todorova ja Yankulov esindasid Bulgaariat taas 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Samo shampioni". Oma poolfinaalis said nad 45 punktiga 12. koha ega pääsenud edasi finaali.
Katarína Hasprová

Katarína Hasprová (sündinud 10. septembril 1972 Bratislavas) on Slovakkia laulja.
Ta esindas Slovakkiat 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Modlitba". Finaalkontserdil sai ta 8 punktiga 21. koha.
Niko Phirosmani

Niko Phirosmani (gruusia keeles ნიკო ფიროსმანი; tõeline nimi Nikoloz Phirosmanašvili: ნიკოლოზ ფიროსმანაშვილი; 1862 Mirzaani, Thbilisi kubermang, Venemaa keisririik – 5. mai 1918 Thbilisi, Taga-Kaukaasia) oli gruusia iseõppinud maalikunstnik (alustas maalimist 1895. aastal), primitivismi esindaja. 
Kunstnik jõudis teatava tunnustuseni alles elu viimastel aastatel, kutselised kunstnikud märkasid tema teoseid 1912. aastal. Phirosmani oli esindatud Moskvas 24. märtsil 1913 avatud futuristide näitusel. Suurema osa elust oli Phirosmani väga vaene, ta suri alatoitluse ja haiguse tõttu. Maetud arvatavasti vaeste ühishauda.
Teda on kujutatud Gruusia ühelarisel rahatähel.
Eestis on Phirosmani teoste näitus toimunud 1976. aastal Kadrioru kunstimuuseumis ja 2019. aastal Mikkeli muuseumis.