Astroloogia

Astroloogia (vanakreeka sõnast ἀστρολογία ("astrología"); sõnast ἄστρον ("ástron") (taeva)'täht' koos sõnaosaga -λογία ("-logía")) on taevakehade asendil põhinev semiootiline maailmamõistmise ja ennustamise süsteem. Astroloogia pole teadus (s.t on ebateadus). Astroloogiaga tegelevat inimest nimetatakse astroloogiks.
Astroloogia ja astronoomia.
Astroloogia ja astronoomia olid üks teadus kuni renessansini.
Tänapäeval uurib astronoomia kosmiliste objektide omavahelist kaugust, mõõtmeid, massi, liikumist, kiirust, asukohta jne. Et astronoomia põhineb uurimisandmetel, objektiivsetel vaatlustel ja arvutustel, võib teda nimetada objektiivseks teaduseks.
Astroloogias lisandub objektiivsetele astronoomilistele andmetele subjektiivne tõlgendus. Horoskoobi koostamine seisneb põhiliselt objektiivsetes arvutustes astronoomiliste andmete põhjal (arvutuste iseloom tuleneb osalt astroloogia reeglitest), selle seletamine (tõlgendamine) on seevastu subjektiivne (astronoomiliste põhjendusteta, astroloogia reeglitel ja intuitsioonil põhinev) astroloogiline tegevus.
Astroloogia olemus ja kasutusviisid.
Astroloogias on traditsiooniliselt levinud seisukoht, et inimese iseloomu ja käitumist mõjutab lisaks maistele põhjustele ka taevakehade asend tema sünnimomendil. Paljud astroloogid räägivad ka sellest, et astroloogia on märgisüsteem ning planeedid mitte ei mõjuta inimest, vaid kirjeldavad teda, väljendades põhimõtet "nii nagu üleval, nõnda ka all". Öeldakse, et planeedid sümboliseerivad psüühilisi impulsse inimhinges ning need leiavad väljenduse vastavalt inimese arengutasemele.
Astroloogid kasutavad planeetide seisude näitajaid, et teha oletusi inimese iseloomu kohta, tema võimete, sobilikkuse kohta ühte või teise ametisse, vastuvõtlikkuse kohta haigustele, viidata potentsiaalsetele ohtudele ning probleemidele elus. Astroloogiat kasutatakse tihti ka inimeste omavahelise sobivuse ja tegelemist vajavate kitsaskohtade analüüsimiseks (sünastria). Samuti kasutatakse astroloogiat tulevikutendentside prognoosimiseks. Astroloogia ei näita konkreetseid sündmusi, vaid püüab osutada sündmuste suundumust mingil perioodil. Astroloogiat kasutatakse ka asutuse, firma, organisatsiooni või riigi käekäigu jälgimiseks, sellisel juhul võetakse aluseks asutamiskuupäev ning kellaaeg. Selektiivne astroloogia püüab leida sobivat ajahetke oluliseks ettevõtmiseks (abiellumine, kinnisvara ost-müük, kirurgiline operatsioon jne). Meditsiiniastroloogia püüab viidata tervisehädade võimalikele põhjustele ja olla abiks sobivaima ravi leidmisel. Agraarastroloogia tegeleb taevakehade ja taimede suhete uurimisega.
Teaduslik analüüs.
Kaasaegse teadusliku maailmapildi kohaselt kvalifitseerub sodiaagimärkide kontseptsioon ning astroloogia tervikuna pseudoteaduse alla.
Lähtudes tänapäeva teaduse arusaamast embrüo arengust, inimese ajust ja käitumuslikest parameetritest, puudub alus isiku sünnikuupäevale vastava planeetide ja tähtede seisu seostamiseks isikuomadustega. Mõned teaduslikud uuringud näitavad seost isiku sünniajal valitseva aastaaja ja teatud isiksusomaduste ning üldise mentaalse tervisliku seisundi vahel, mida on põhjendatud ema raseduse ajal valitsevate valgus- ja temperatuuriolude ning toitainete kättesaadavusega. Samas ei ole ka nimetatud trend kõikides uuringutes korratav, mis on kooskõlas käitumuslikele katsetele üldiselt omase suure mõõtemääramatusega.
Lisaks on näidatud, et stigmatiseeritud ühiskonnas levinud uskumised teatud sodiaagimärkide kohta võivad viia isikute diskrimineerimiseni sünnikuupäeva alusel, võimaldamata põhjuslike seoste erapooletut uurimist.
Astroloogias seostatakse eri kristalle, metalle, värve ja teisi nähtusi konkreetsete sodiaagimärkidega. Teaduslikus vaates neid seoseid ei tunnistata ning võidakse kohati pidada isegi ohtlikuks. Näiteks pikemaajaline kokkupuude teatud metallidega (nagu teatud tüüpi terase koostisse kuuluv nikkel) võib suurendada allergilise kontaktdermatiidi riski; kokkupuude radioaktiivsete elementidega (nagu plutoonium) suurendab vähki haigestumise riski.
Astroloogias kasutatakse mõnevõrra eksitavalt mõningaid mõisteid, mis kõlaliselt – kuid mitte tähenduslikult – omavad analooge teaduslikes tekstides: näiteks element või polaarsus. Kuna loodusteadusliku meetodi kohaselt peaks teadusliku uuringu käivitamiseks formuleerima konkreetse, kaasaegsel teadusel baseeruva ja pädeva hüpoteesi, siis ei leia teaduskirjandusest töid, mis uuriksid põhjuslikke seoseid isiku sünniaja ning mineraalide, metallide või nende sulamite toime vahel isiku tervisele.
Sodiaagimärgile mütoloogiliselt omistatavad isiksusomadused.
Tähtkujude ajalooline olulisus astroloogia seisukohalt tuleneb sellest, et maapealne vaatleja ei hooma ilma abivahendeid kasutamata sügavusdimensiooni (st eri tähtede kaugust Maast). Seega grupeerib vaatleja enda jaoks eredaimad tähed ja täheparved vastavalt nende näilisele paigutusele kujuteldaval taevaskeral. Reaalsuses võivad aga samasse tähtkujusse kuuluvate tähtede kaugus Maast erineda rohkem kui eri tähtkujudesse kuuluvate tähtede oma. Näiteks Suure Peni tähtkujusse kuuluv Siirius on Maast 8,6 valgusaasta kaugusel ning samasse tähtkujusse kuuluv Aludra lausa 2000 valgusaasta kaugusel. Skorpioni tähtkuju eredaim täht Antaares paikneb meie planeedist aga 520 valgusaasta kaugusel.
Lähtudes kaasaegse füüsika arusaamast, mõjutavad Maad ja sellel paiknevaid objekte gravitatsioonilise vastastikmõju kaudu lisaks Päikesele ja Kuule arvestataval määral vaid Jupiter ja Veenus. Ka nende planeetide mõju avaldub Maa orbiidi muutmise kaudu ning ajateguriks on sajad aastatuhanded. Arvestades füüsikaliselt relevantseid vahekaugusi, mille ulatuses üks või teine vastastikmõju looduses toimib, ei ole põhjust seostada taevakehi muude vastastikmõju tüüpidega. Seega ei ole üksikisiku elukestuse seisukohalt teaduslikult ratsionaalne kaaluda erinevate planeetide või enamgi veel tähtkujude mõjutusi.