tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
N-korteež

"n"-korteež ehk järjestatud ennik (inglise keeles "n-tuple") on matemaatikas objektide lõplik jada (indekseeritud hulga erijuht). 
Matemaatikud kasutavad "n"-korteeže teatud koostisosadest koosnevate matemaatiliste objektide kirjeldamiseks. Näiteks orienteeritud graafi defineeritakse korteežina ("V", "E"), kus "V" on tippude hulk ja "E" on hulga "V" × "V" alamhulk, mis määrab servad. 
Korteežide nimed.
Korteeži pikkusega "n" nimetatakse tavaliselt "n"-korteežiks. 2-korteež on järjestatud paar; 3-korteež on järjestatud kolmik. "n" võib olla mis tahes positiivne täisarv. Näiteks kvaterniooni võib esitada 4-korteežina.
Formaalsed definitsioonid.
Põhilised omadused, mis eristavad korteeži näiteks hulgast, on (1) see, et üks ja seesama objekt saab esineda mitu korda, ja (2) see, et objektid esinevad kindlas järjekorras. Omadus (1) eristab korteeži järjestatud hulgast ja omadus (2) eristab korteeži multihulgast. Seda formaliseeritakse sageli kahe "n"-korteeži identsuse tingimusena: 
 (a1,a2...,an) = (b1,b2...,bn) siis ja ainult siis, kui a1=b1, a2=b2 ja nii edasi.
Teine viis korteeži mõiste formaliseerimiseks on lähtuda lihtsamatest hulgateoreetilistest konstruktsioonidest (järjestatud paaridest). Näiteks saab "n"-korteeži defineerida järjestatud paarina (n-1)-korteežist ja viimasest liikmest:
 (a1,a2...,an-1,an)= ((a1,a2...,an-1),an). 
Kui kasutada järjestatud paari tavalist hulgateoreetilist definitsiooni, saame järgmise rekurrentse definitsiooni: 
Selle definitsiooni kohaselt (1,2,2) on 
 ((1,2),2) = ({1,{1,2}},2) = { {1,{1,2}}, ,2} }
Muutuja

Muutuja on suurus, mis võib olla teatava fikseeritud hulga, nn muutumispiirkonna mistahes element.
Eristatakse sõltumatuid ja sõltuvaid muutujaid. Sõltumatut muutujat nimetatakse argumendiks ja sellest sõltuvat muutujat funktsiooniks.
Muutujat tähistatakse tavaliselt nimetuse või sümboli abil, milleks on tavaliselt mõni tähestiku lõpuosa täht: "x", "y" ja "z". Näiteks valemis 
formula_1.
Muutumatu muutuja on konstant.
Konstant

Konstant ehk jääv suurus ehk muutumatu suurus on matemaatikas fikseeritud, kuigi mitte tingimata määratletud väärtus. 
Konstantne arv.
Kõige sagedamini esinev konstandi liik on fikseeritud, kuigi mitte tingimata määratletud arv. 
Tavaliselt kasutatakse terminit "konstant" seoses ühe või mitme muutuja funktsioonidega. Nende argumentideks on muutujad. Neid argumente, nagu ka teisi muutujaid, tähistatakse sageli väikeste tähtedega ladina tähestiku lõpust. Seevastu konstante tähistatakse sageli väikeste tähtedega ladina tähestiku algusest. Samuti on konstante, mida tähistatakse erisümbolitega, näiteks 1 või π.
Füüsikaline konstant.
Füüsikalised konstandid on konstantsete arvude erijuhud, mida kasutatakse füüsikas, keemias ja teistes loodusteadustes, kus looduse omadusi kirjeldatakse parameetrite abil, millel osutub olevat igal pool ja igal ajal üks ja seesama väärtus.
Egiptuse jumalad

Jumalad ja jumalannad Vana-Egiptuse mütoloogias
Tähtsamad jumalused.
Varadünastilistes tekstides võib kohata ligikaudu kahesaja jumaluse nime, hilisemast ajast pärit Teeba versioon Surnuteraamatust aga annab peaaegu viissada nime, millele tuleb lisada veel kuni kaheksasaja mütoloogilise olendi nimetused.
Sergei Stadnikovi raamatus "Vana-Egiptuse kultuurilugu", paragrahvis "Ülevaade Egiptuse tähtsamatest jumalatest" 
antakse kaheksateistkümne tähtsama jumala nimestik koos lühikeste annotatsioonidega: 
Paljud arvavad, et sellest nimestikust puuduvad paljud sama tähtsad jumalad, näiteks
Ptah - Neftis - Šu - Tefnut - Bast - Hapi - Honsu - 
Mut - Nefertum - Sehmet - Sokar
Seadusandlus

Seadusandlus on seaduste kehtestamise protsess. 
Eestis on seadusandlusel järgmised staadiumid:
Sumerid

Sumerid (ka "sumerlased") olid vanaaja rahvas. Nad elasid 4. aastatuhande lõpus ja 3. aastatuhandel eKr Mesopotaamia lõunaosas (Sumeris). 2. aastatuhande alguses alistati amoriitide poolt ja nad liideti Babüloonia riigi koosseisu. Sumerid ise semiidistusid.
Sumerid on pärandanud maailmale rea leiutisi, millest kuulsaimad on ratas ja vanker.
Äriseadustik

Äriseadustik (lühend: ÄS) on Eesti Vabariigi seadus, mis korraldab ettevõtjate tegevust.
Põhja-Preparise väin

Põhja-Preparise väin on India ookeani kirdeosas asuv väin, mis ühendab Andamani merd ja Bengali lahte ning eraldab Preparise saart Euraasia mandrist. 
Väina laius on 133 kilomeetrit.
Mainau

Mainau on saar Saksamaal Bodeni järves selle edelaranniku lähedal. Rannaga on ta tammi kaudu ühenduses. 
Mainau pindala on 45 hektarit.
Mainau oli asustatud juba nooremal kiviajal 5000 aasta eest. 15 eKr vallutasid roomlased saare keltidelt ning asutasid sinna lossi, laevatööstuse ja sadama oma Bodeni järve laevastikule. 9.–13. sajandini asus saarel Reichenau klooster. Seejärel läks saar Teutooni ordule, kuni Napoleon selle 1806 konfiskeeris. Saar müüdi eraomandisse.
1850. aastatel omandasid saare Badeni suurhertsogid. Kui Badeni hertsog Friedrich I suri, läks saar tema tütrele Victoriale, kes abiellus Rootsi kuninga Gustav V-ga. Victoria pärandas selle oma teisele pojale Wilhelmile, kelle pojale krahv Lennart Bernadotte'ile saar kuulus tema surmani 2004. aastal. Saarel oli krahv Bernadotte'i loss ja kodu.
Suurema osa saarest moodustab aed, mis päeviti on külastajatele avatud. Saart majandab Insel Mainau GmbH, millest Bernadotte'idele kuulub kõigest 1%.
Kapital

Mõiste „kapital“ märgib asju (maaomand, loodusvarad, hooned, loomad, masinad, raha ja patendid), mida kasutades loovad inimesed tooteid, mille järel on turul nõudlus. Materiaalseks kapitaliks loetakse maa, loodusvarad, hooned, loomad ja masinad. Immateriaalseks kapitaliks nimetatakse mittemateriaalset vara, nagu näiteks patendid, autoriõigused ja kaubamärgid. Rahakapitaliks nimetatakse eri riikides käibel olevaid rahatähti ja likviidseid võlakirju. 
Mõiste „inimkapital“ märkis vana- ja keskaja ühiskondades (ning ka tänapäeva mustal turul) inimorje, keda sai osta ja müüa sellisena ning keda käsitleti rääkivate tööriistadena ja tulu teenimise instrumentidena. Tänapäeval viitab see mõiste riigi kodanike või ettevõtte töötajate haritusele, oskustele ja potentsiaalsele võimekusele tootmisprotsessis. Erinevalt materiaalsest kapitalist ei saa inimkapitali modernses riigis osta ega müüa, sest see on vabade kodanike omadus. 
Mõiste „sotsiaalne kapital“ viitab inimsuhetele. Selle suurus ilmneb hädaolukorras, milles riik või ettevõte satub majandusraskustesse ja väljendub inimeste valmiduses käituda altruistlikult ning panustada oma töö ja/või varaga selle kriisist väljatoomisesse. Autoritaarsed valitsejad panustavad sellises olukorras patriotismile, kutsudes rahvast päästma oma isamaad. Kapitaliomanikud või neid esindavad ärijuhid väidavad kriisiolukorras, et äriühing on töötajate ühisomand ning iga töötaja peab andma maksimaalse ja ennastohverdava panuse selle päästmisse. 
Kapital võib olla „tootlik“, kui seda kasutatakse ettevõtluses, selle kasutamisest tekib tulu ja selle omanikud teenivad kasumit. Kuid kapital võib olla ka „mittetootlik“ või „kaudselt tootlik“, kui seda kasutatakse vaid üldkasulikel eesmärkidel, avalikes huvides. Näiteks RMK valduses olevad metsad, kus kõik eestimaalased võivad vabalt meelt lahutada ning marju-seeni kirjata. 
Kapital võib olla avalikus- või eraomandis. Avalikuks omandiks on ka ettevõtted, mis on riigi või KOV omanduses. Erakapital kuulub omandiregistrite sissekannetega tuvastatavatele inimestele. 
Klassikaline majandusteooria käsitles kapitalina üksnes füüsilisi esemeid, nagu seadmed, ehitised ja sõidukid, mida kasutatakse tootmises. Teised majandusteadlased on kapitali mõistet laiendanud. Näiteks investeeringuid töötajate oskustesse ja haridusse võib käsitleda inimkapitali ülesehitamisena.
Metanet

Metanet on ilma keskse serverita arvutivõrk, sarnase eesmärgiga nagu Freenet, ehituselt siiski väga erinev. Metanet töötab nii, et selle kasutajad saaksid anonüümselt kasutada kõiki IPv4 või IPv6 võrgu võimalusi.
Motivatsioon.
Anonüümse võrgu ehitamine internetiprotokollide kaupa nõuab aega ja tekitab probleeme (uuri Freeneti või sarnaseid). Tihti vaieldakse, kas sellist võrku tasub üldse luua erinevate arvutiprogrammidega. Tunduvalt lihtsam on luua IPv4/IPv6 võrk, millel on vajalikud anonüümsust tagavad parameetrid olemas. Sellist võrku luues ei ole vaja kirjutada uusi programme ja protokolle, vaid võib kasutada olemasolevaid (smtp, http, irc, ftp, usenet jne). Siiski selliseid IPv4/IPv6 võrke ei esine, pigem arendatakse uusi protokolle ja programme. Seda auku üritabki täita Metanet ja on üks väheseid, kui mitte ainus selline võrk.
Ülesehitus.
Kuna kaabli vedamine iga liikme juurde on sellise vabatahtlike arendatava võrgu puhul väga kallis, on kõige õigem moodus kasutada VPN lahendusi üle interneti nii ruuterist ruuterini kui ka ruuterist kasutajani. Selline teguviis hoiab ära välise pealtkuulamise, samas ei võimalda tuntud tarkvara kasutamine teha statistikat võrgu kohta. 
Et ära hoida internetiga konflikti sattumist (Metaneti teatud arvuti IP on sama mõne tuntud interneti serveri omaga), kasutatakse Metanetis kohaliku võrgu jaoks eraldatud IP-klasse, näiteks 10.0.0.0/8, 172.12.0.0/12 või 192.168.0.0./16. Eelistatuim on 10.0.0.0/8, kuna sellel on kõige suurem adresseeritav vahemik, teoorias kuni 16 miljonit kasutajat. Et võrku veelgi suuremaks teha, tuleb kasutusse võtta juba IPv6.
Võrk on ideaalis jagatud regulaarselt korduvate ruuterite jadana. See teeb võrgu rohkem detsentraliseerituks, vähendab koormuspunkte ning suurendab võrgu läbilaskevõimet. 
Sellest võrgust osavõtmiseks sobib praktiliselt iga IPsec-lahendusega programm. Näited: FreeSwan või Greenbow. Ka mitte-IPsec lahendused sobivad, näiteks OpenVPN ja SSH tunnelid. Millist tarkvara kasutada, ei oma tähtsust, iga ühendus võib kasutada erinevat VPN lahendust.
Liitumine.
Liikmeks saamine ainult kutsega. (Vaata linke)
Walter Röhrl

Walter Röhrl (sündinud 7. märts 1947 Regensburg) on Saksamaa rallisõitja, maailmameister aastail 1980 ja 1982, Euroopa meister 1974. 2000. aastal valisid kolleegid ta millenniumi rallisõitjaks.
Maailmameistrivõistluste etapivõidud.
Ta on võitnud 14 maailmameistrivõistluste sarja kuuluvat rallit.
Sõrdarja

Sõrdarja (tadžiki "Сирдарё" või "дарёи Сир", pärsia سيردريا "Sirdaryâ", usbeki "Sirdaryo", kasahhi "Сырдария"; antiikmaailmas tuntud kui "Iaxartes", kreeka keeles "Ἰαξάρτης", mis on tuletis jõe vanapärsia nimest "Yakhsha Arta") on jõgi Kesk-Aasias. 
Algab Narõni ja Karadarja ühinemisel Fergana orus. 
Ülemjooksul voolab Fergana orus läände ja edelasse. Seejärel murrab Hudžandi väravates läbi Farhadi mägede, moodustades Begovati kärestikud, ja pöördub järsult põhja. Edasi voolab ta kaarega loodesse ja läände, vasakul kaldal on Näljastepp. Tšardara linna kohal pöördub Sõrdarja taas põhja, ning edaspidi jälle kaares loodesse ja läände, kusjuures vasakul kaldal on Kõzõlkum. 
Suurem osa Sõrdarja veest kulub põldude niisutamiseks, seetõttu kuivab jõgi juba enne Araali järveni jõudmist. Sõrdarja suubus varem kirdest Araali järve (täpsemalt Väikesesse Araali), olles moodustanud delta, mis tänapäevaks on kuivanud. 
Sõrdarja ja Amudarja vete ülemäärase kasutamise tagajärjel on suuruselt neljas järv maailmas tänapäevaks kahanenud peaaegu olematuks.
2020. aastal purunes jõele ehitatud Sardoba veehoidla tamm.
Põhjaväin

Põhjaväin (inglise "North Channel" või "Irish Channel", šoti "Sheuch", gaeli "Sruth na Maoile") ühendab Atlandi ookeani ja Iiri merd ning eraldab Iirimaa ja Suurbritannia saari Põhja-Iirimaa ja Šotimaa kohal. 
Laius 21 km, sügavus kuni 272 meetrit.
Autoralli maailmameistrivõistluste etapivõitjate loend

"Siin on loetletud hooaegade kaupa Autoralli maailmameistrivõistluste etapivõitjad."
1973.
Meeskondlikuks maailmameistriks tuli Alpine-Renault.
1974.
Autotootjate maailmameistriks tuli Lancia. Kolm etappi (Monte Carlo, Rootsi ja Akropolise ralli) jäid pidamata naftakriisi tõttu.
1975.
Meeskondliku maailmameistritiitli pälvis taas Lancia.
1990.
Rootsi ralli jäeti ära sooja ilma tõttu.
Enim maailmameistrivõistluste etappe võitnud rallisõitjad.
"(Etapivõitude arv, sõitja nimi ja riik) Uuendatud pärast 2023. aasta Portugali rallit"
Vozroždenije

Vozroždenije on mitme koha nimi:
Volikogu

Volikogu on Eestis 
kui organisatsiooni põhikiri näeb ette sellise nimetuse.
Vajadus kasutada sellist volitusega esindamist tuleneb organisatsiooni, mida soovitakse mõistuspärase efektiivsusega juhtida, suurusest.
Kohaliku omavalitsuse üksuse volikogud.
Kohaliku omavalitsusüksuse volikogu valivad omavalitsusüksuse valimisõiguslikud inimesed vabadel valimistel neljaks aastaks.
Organisatsioonide volikogud.
Eesti erakondadest on volikogu näiteks Eesti Keskerakonnal, teistest organisatsioonidest Eesti Linnade Liidul.
Sümpatomimeetikumid

Sümpatomimeetikumid ehk adrenomimeetikumid on ained, mis imiteerivad organismis adrenaliini/noradrenaliini efekti ehk kutsuvad esile erutuse adrenergilises sünapsis.
Sümpatomimeetikumid erinevad nii toimemehhanismidelt kui ka toime tüübilt ja ulatuselt. Neid võib klassifitseerida:
Sümpatomimeetikume võib jagada ka aktiveeritavate retseptorite tüübi alusel:
Endogeenne sümpatomimeetikum on neuropeptiid-Y,
tehislikest on farmakoloogiliselt tähtsaimad efedriin, kokaiin, nafasoliin, klofeliin, isoprenaliin, dobutamiin ja salbutamool.
Meetod

Meetod (kreeka keeles "μέθοδος" "méthodos", 'uurimistee'. "metá", 'pärast, järele' + "hodós", 'tee, käik, liikumine' = 'järele minemine, järele uurimine, jälitamine, võrdlemine, teestamine') on lahendusviis ehk lahendustee ülesande täitmiseks.
Meetod on tehniline (isegi algoritmiline) uurimisviis. Meetodid on universaalsed. Meetodi või meetodite valik sõltub uurimisprobleemist ja ainevaldkonnast. Üks meetod võib olla kasutatav mitmes eri kohas.
Suurte ja keeruliste ülesannete lahendamiseks (asjade tegemiseks) võib tarvis minna mitut meetodit. Keeruka ülesande lahendamise viisi nimetatakse metoodikaks (kr&lt; inglise keeles "methodology"). Õpetust metoodika ja meetodite kasutamisest nimetatakse metodoloogiaks.
Meetod on tööriist plaanipärasteks ja/või järjepidevaks tegutsemiseks; asjadele lähenemiseks; objektide uurimiseks; tegutsemise ja lähenemise eriviis ja seetõttu saab rääkida "meetod mingis valdkonnas":
Meetod on tööriist, metoodika aga õpetus, kus ja milleks neid tööriistu kasutada.
Üldisemad loogikad, millega uuritakse seoseid väidete vahel - analoogia, analüüs, deduktsiooninduktsioon ja süntees - pole teadusmeetodid, vaid järeldusvahendid.
Metoodika

Metoodika (inglise keeles "methodology") on korrastatud lähenemine suuremale tegevusele.
On olemas üldised metoodikad tegevuste läbiviimiseks, näiteks õpetamise metoodika, tarkvaraarenduse metoodika, läbirääkimiste metoodika, turu-uuringute metoodika.
Metoodika jaotab protsessi väikemateks osadeks, püstitab osadele eesmärgid ning võib näidata ära meetodid nende eesmärkide saavutamiseks.
Metoodika on õpetus meetoditest, õpetus metoodikatest on aga metodoloogia.
Protsessi läbiviimist metoodika põhjal nimetatakse ka metoodiliseks lähenemiseks protsessile.
Metodoloogia

Metodoloogia on õpetus metoodikatest. Metodoloogia vaatleb (uurib), kuidas metoodikat luua, mis on metoodikate eesmärgid jms. Metodoloogia võrdleb (võrreldavaid) metoodikaid.
Ingliskeelse sõna "" tähendus ei lange kokku eesti sõna "metodoloogia" tähendusega.
Hobuslased

Hobuslased ("Equidae") on imetajate klassi kabjaliste seltsi kuuluv sugukond.
Esimesena kirjeldas hobuslaste sugukonda teaduslikult briti zooloog John Edward Gray 1821. 
Hobuslased on kiireks ja kestvaks jooksuks kohastunud kabjalised. Neil on ees- ja tagajalgadel ainult üks (kolmas) varvas, külgmistest on säilinud 2. ja 4. varba rudimendid nahaga kaetud tikkelluudena. Hambaid on 40–44. Karvad hoivad tihedalt vastu keha. Kaelal on lakk, saba koosneb pikkadest karvadest – jõhvidest, mis võivad saba otsas moodustada "pintsli"
Hobuslaste suguvõimelist isaslooma nimetatakse täkuks, suguvõimetut isaslooma ruunaks, emaslooma märaks, noorlooma varsaks ja natuke vanemat, kuid veel mitte täiskasvanut looma säluks. Samu termineid kasutatakse ka kaamelite kohta. 
Hobuslaste evolutsioon.
Hobuslased tekkisid Põhja-Ameerikas. Seal kulges ka suurem osa nende evolutsioonist. Alles tertsiaaris jõudsid nad Vanasse Maailma.
Hobuse kauget eellast eohippust on leitud Põhja-Ameerikas alameotseenist. Ta oli väheldase koera suurune loom, kellel olid neljavarbalised eesjalad ja kolmevarbalised tagajalad. Tema purihambad olid madalate kroonidega, mille mälumispinnad olid köbrulised. Eohippus elas metsas ja sõi mahlakaid taimi.
Temast kogukam, umbes hurda suurune oli mesohippus, kelle jäänuseid on leitud oligotseeni setteist. Temal oli igal jalal 3 varvast. Külgmised varbad ulatusid veel maha. Temagi purihammaste kroonid olid madalad, mälumispind oli lame ja kurdudega. Nähtavasti elas temagi metsas. Eluviisilt meenutas ta taapireid.
Miotseenis Põhja-Aafrikas elanud protohippusel ja Euraasias laialt levinud hipparionil oli tagajalgade ehitus üldiselt samasugune kui mesohippusel, kuid külgmised varbad ei ulatunud enam maha. Loomad ise olid tunduvalt kogukamad. Hipparion ei ole tänapäeva hobuslaste eellane, vaid evolutsiooni kõrvalharu.
Pliotseeni ja kvaternaari hobuslastel olid juba ühe varbaga jalad ja kõrgete kroonidega purihambad, mille mälumispind oli lame ja kaetud keeruliste kurdudega.
Peale nimetatud hobuslaste on kummaltki poolkeralt teada veel palju fossiilseid liike. Kuid pleistotseeni lõpuks surid kõik Ameerika hobuslased välja ega jõudnud kohtuda inimesega. Alles pärast Ameerika avastamist viisid eurooplased sinna koduhobuse. Osa hobustest pääses inimese käest lahti ja metsistus. Neid loomi hakati nimetama mustangiteks. Mustangid paljunesid kiiresti ja moodustasid hiiglaslikke tabuune, mis hulkusid Ameerika preeriates mitusada aastat, kuni inimene nad taas hävitas. Kuid mustangid ei moodusta omaette liiki, nad on jäänud endistviisi koduhobusteks.
Tänapäeva hobuslaste looduslik levila piirdub Vana Maailmaga, hõlmates Lõuna-Aafrika ning Lõuna- ja Kesk-Aasia. Veel ajaloolisel ajal elas hobuslasi ka Euroopa steppides ja metsasteppides.
Süstemaatika.
Eri autorid käsitlevad nüüdisaegseid hobuslasi erinevalt: ühed paigutavad kõik liigid ühte perekonda "Equus" hobune, teised eristavad sebrade, eeslite ja hobuste perekonda.
Ristiga † tähistatud liigid ja alamliigid on praeguseks välja surnud.
Kõrbesebrat on liigitatud ka iseseisvasse (alam) perekonda "Dolichohippus". Kvaga suri välja 1883.
Eesti hobune

Eesti hobune (vananenud nimetusega: "eesti maahobune") on ohustatud hobusetõug. 
Tõuliinid.
Kohalikest, aborigeense põlvnemisega täkkudest on tänaseni aretuses 
Hobuste veojõu, kehakaalu ja kõrguse suurendamiseks toodi aastail 1921…1938 Eestisse 13 soome täkku, kellest väljapaistvamate täkuliinide rajajaks kujunesid 
Omadused.
Eesti hobused paistavad silma suhteliselt suure veojõu ja kiiruse poolest. 
Eesti hobune on hästi kohanenud siinsete söötmis-ja pidamistingimustega ning paistab silma vähenõudlikkuse, hea söödakasutuse ja vastupidavuse poolest. 
Tänapäeval on eesti hobune universaalne väikehobune, keda saab kasutada laste ratsahobusena ja pere- ning turismihobusena.
Eesti hobuse samm ja traav on avar ja hoogne, kuid tuleb ette ka sõudmist ja kerimist. Puudusena esineb vahel jalgade ebakorrapärast seisu ja hobuste nõgusat selga.
Kehaehitus.
Eesti hobune on suhteliselt madalajalgne, pika kere ning kuiva ja tugeva kehaehitusega kerge põllumajandushobune, kelle:
Iseloom.
Eesti hobuse iseloom on elav, aga rahulik, elurõõmus ja asjalik, temperament energiline. Eesti hobuse iseloom on eriti sümpaatne ratsahobuste suure pretensioonikuse ja raskeveohobuste osavõtmatu ükskõiksuse vahel. 
Värvus.
Tõule omast värvust eesti hobusel ei ole. 
Värvuselt on eesti hobused keskmiselt 
Aborigeense tunnusena on eesti hobusel tume vööt seljal ja laudjal.
Ajalugu.
Eesti hobuse aretuse alguseks võib lugeda 1921. aastat, mil Haapsalus asutati hobuste tõuselts ja hakati pidama tõuraamatut. 
Eesti hobust on aretatud peamiselt puhasaretuse teel. Hobuste veojõu, kehakaalu ja kõrguse suurendamiseks toodi aastail 1921…1938 Eestisse 13 soome täkku, kellest väljapaistvamate liinide rajajaks kujunesid Vuhti 136 E, Taru 149 E ja Lari 23 E liinid. 
Eesti hobune on kantud Vabariigi Valitsuse 30. jaanuari 2001. a määruses nr. 42 (RT I 2001, 14, 64) toodud ohustatud taimesortide ja loomatõugude loetellu ning ÜRO FAO maailma ohustatud tõugude nimekirja.
Ruotsinsalmi

Ruotsinsalmi (rootsi keeles "Svensksund"; mõlemas keeles 'Rootsiväin') on väin Soomes Kotka linna haldusalal (veealal), kesklinnast idas. 
Üle väina kurseerivad mööda kitsast laevateed kaubalaevad. Kui väin jäätub, jääb laevatee vabaks.
Väina lõunaosas asub Kuutsalo saar. 
Ruotsinsalmi oli ka Kotka linna nimi 1855. aastani. 
Ajalugu.
24. augustil 1789 toimus Ruotsinsalmi esimene merelahing Rootsi ja Venemaa laevastiku vahel. Hukkus umbes 3400 meremeest ja sõdurit (Rootsi poolel umbes 1700 umbes 10 000 mehest, Vene poolel umbes 1700). 
9.–10. juulil 1790 toimus Ruotsinsalmi teine merelahing kuningas Gustav III juhitud Rootsi-Soome laevastiku ning Venemaa laevastiku vahel. See oli suurim merelahing Läänemerel. Lahingus osales ligi 500 alust. Hävis 60 Venemaa alust ning Vene laevastik taganes. Rootsi-Soome laevastik kaotas 6 alust. Lahingus osales umbes 28 000 meest (kummalgi poolel umbes 14 000). Hukkus umbes 3840 sõdurit ja meremeest (Rootsi poolel umbes 3850, Vene poolel umbes 3500). Vene fregatil Nikolai hukkunud maeti Kotka õigeusu kiriku juurde. Selle laeva osi on eksponeeritud Kotkas Kymenlaakso maakonnamuuseumis.
Tänapäeval korraldatakse merelahingupaikadesse ekskursioone. 
1790. aastate lõpus rajas Venemaa Ruotsinsalmi merekindluse. Inglased lasksid selle 1855 Krimmi sõja käigus õhku. Säilinud on varemed.
Teeba (Egiptus)

Teeba (egiptuse keeles Uue riigi ajal "Waset", varem ka "Niut", "Niut-reset"; vanakreeka keeles Θῆβαι "Thēbai") oli linn Ülem-Egiptuses Niiluse jõe kaldal, umbes 800 km Vahemerest lõunas. Keskmise ja Uue riigi ajal oli see Egiptuse pealinn. Tänapäeval on Teeba kohal Luxori linn.
Et eristada teda Kreekas asuvast Teeba linnast, hüüti seda Vana-Kreekas ka Sajaväravaseks Teebaks.
Arheoloogilised väljakaevamised on näidanud, et asustus oli selles paigas juba 3200 aastat eKr. George Modelski hinnangul elas aastal 2000 eKr linnas 40 000 inimest (võrdluseks, samal ajal oli maailma suurimas linnas Memphises 60 000 elanikku). 1400 eKr oli Teeba 80 000 elanikuga maailma suurim linn.
Teebas asuvad muude ehitiste seas uhked Karnaki ja Luxori tempel. Teisel pool Niilust on Kuningate org.
1979. aastal lisati iidse Teeba varemed UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Jan Amos Komenský

Jan Amos Komenský (tänapäeva tšehhi pruugis ekslikult ka "Jan Ámos Komenský"; ladinapäraselt Comenius; 28. märts 1592 Uherský Brod – 15. november 1670 Amsterdam) oli tšehhi õpetaja ja kirjanik.
Ta sai Euroopas tuntuks oma uudsete pedagoogiliste vaadete poolest. Ta leiutas lihtsama lugemaõppimise meetodi, mis ei põhinenud üksikute tähenimede lugemisel. Ta pani aluse klassitunnisüsteemile, töötas välja õppetunni metoodika alused ning pooldas näitlikustamist õppetöös. Tema põhiline pedagoogikateos "Didactica magna" ilmus 1656. aastal.
Komenský pedagoogilisi vaateid on vastandatud Martin Lutheri pedagoogikale.
19. sajandil tšehhi rahvusliku ärkamise ajal idealiseerisid tšehhid Komenskýt ja sellist suhtumist on kohata tänini.
Iga aasta 28. märtsil, Komenský sünniaastapäeval, tähistatakse Tšehhis ja Slovakkias õpetajate päeva.
1919 asutati tollases Tšehhoslovakkias Bratislavas Komenský ülikool. See oli maailma esimene ülikool, kus peeti loenguid slovaki keeles.
Komenský oli kujutatud Tšehhoslovakkia 20-kroonisel pangatähel, mis tuli käibele 1988. aastal.
Komenský medal on UNESCO üks kõige mainekamaid auhindu, mida antakse välja saavutuste eest haridusuuringute ja innovatsiooni vallas. Comeniuse nime kannab ka üks Euroopa Liidu Elukestva õppe programmi alamprogramm.
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohus

Põhiseaduslikkuse järelevalve kohus ehk konstitutsioonikohus on kohus, mis otsustab seaduste kehtivuse ja nende tõlgendamise üle ning viisi üle, kuidas täitevvõim seadusi täidab. 
Kui konstitutsioonikohtu poolt teostatav kohtulik järelevalve on apellatsioonikohtute süsteemi osa, siis on see organ tavaliselt kõrgeima instantsi kohus, mille otsused ei kuulu edasikaebamisele. Nii on see näiteks Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu puhul. Mõnes teises riigis on olemas spetsiaalne kohus konstitutsiooni kaitsmiseks, nagu näiteks Saksamaa Föderaalne Konstitutsioonikohus Saksamaal. 
Mõnes riigis konstitutsioonikohut ei ole. Näiteks Suurbritannias kehtiva parlamendi ülemvõimu printsiibi kohaselt on seadusandlikul võimul õigus kehtestada mis tahes seadus. Ent Euroopa Liidu liikmesus allutab nüüd Suurbritannia Euroopa Liidu õigusele ja Euroopa Kohtule. Samuti allub ta pärast Euroopa Nõukogu Euroopa inimõiguste konventsiooniga ühinemist Euroopa Inimõiguste Kohtule. Need organid on faktiliselt konstitutsioonikohtud, mis saavad Suurbritannia seadusi kehtetustada ja tõlgendada.
Eesti Vabariigi põhiseadus (1992)

Eesti Vabariigi 1992. aasta põhiseadus on Eesti Vabariigi neljas põhiseadus. See võeti vastu rahvahääletusel 28. juunil 1992 ja jõustus 3. juulil 1992.
Sven Hannawald

Sven Hannawald [h'anavalt] (sündinud 9. novembril 1974 Saksimaal Maagimäestikus Erlabrunnis) on endine Saksa suusahüppaja. 
13-aastaselt hakkas ta suusahüpetes silma paistma. Furtwangeni Suusainternaadis ("Skiinternat Furtwangen") treenides omandas ta sideelektrooniku ameti. 
Hooajal 1998/99 sai ta suusahüppe maailma karikasarjas 5. koha. 
Sven Hannawald on esimene suusahüppaja, kes on võitnud ajaloolise Nelja hüppemäe turnee kõik neli osavõistlust (hooajal 2001/2002). See on tema seni edukaim hooaeg. Salt Lake City olümpiamängudel 2002. aastal võitis ta ühe (meeskondliku) kuld- ja ühe (individuaalse) hõbemedali. Maailma karikasarjas tuli ta teiseks.
Ta on kahekordne suusalennu maailmameister 2000 Vikersund, 2001. Ta on esimene suusahüppaja, kes on seda tiitlit kaitsnud.
2002. valiti ta nende saavutuste eest Saksamaa aasta sportlaseks.
Hooaeg 2003/2004 ebaõnnestus. Tema parim koht oli 3. koht Engelbergs. Kuigi ta loobus mitmetest võistlustest, et treenida, ei tahtnud tulemused paraneda. Seetõttu katkestas Hannawald hooaja. 
29. aprillil 2004 sai teatavaks, et Hannawald põeb läbipõlemissündroomi ning on läinud erikliinikusse ravile. Ta on küll taasalustanud treeninguid, kuid tema taastumine ei ole veel lõppenud.
2005. aastal teatas ta karjääri lõpetamisest.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1998 Naganos
2002 Salt Lake Citys
Maailmameistrivõistlustel.
1999 Ramsaus
2001 Lahtis
2003 Val di Fiemmes
Suusalennumaailmameistrivõistlustel.
1998 Oberstdorfis
2000 Vikersundis
Isiklikku.
Hannawald elab Schwarzwaldis Hinterzartenis. 
Sven Hannawaldi vanemad on Regina ja Andreas Hannawald. Tal on õde Jeannette (temast 6 aastat noorem).
Hobid: jalgpall, tennis, jäähoki, küpsetamine, rulluisutamine, jalgrattasõit, mudellennundus. 
Sven Hannawaldi treener Wolfgang Steiert iseloomustab teda nii: "Hanni on iga ämma unistus. Ta koristab ise, triigib oma riideid ise ja ilmub avalikkuse ette alati suurepärases rõivastuses. Ta on tõeliselt armas inimene, kes ei suudaks kärbselegi liiga teha!"
Martin Schmitt

Martin Schmitt [šmitt] (sündinud 29. jaanuaril 1978 Lõuna-Saksamaal Schwarzwaldis Villingen-Schwenningenis) on endine saksa suusahüppaja.
Ta kuulus Furtwangeni suusaklubisse. 
Aastatel 1999–2001 oli Schmitt suusahüpetes maailma absoluutses tipus. Tal võitis 28 maailma karikasarja etappi:
28 maailma karikasarja etapivõiduga on ta kõikide aegade kolmas suusahüppaja Matti Nykäse (48) ja Jens Weißflogi (33) järel.
Juba Furtwangeni Suusainternaadi õpilasena sai ta 1997. aasta maailmameistrivõistlustel meeskondliku pronksmedali. 21-aastaselt võitis ta esimest korda maailma karika ning kordas seda järgmisel hooajal. 2000.–2001. aastal saavutas ta järjekindlalt tipptulemusi, kuid tuli maailma karikasarjas Adam Małyszi järel teiseks.
Meeskondlikult võitis ta 2002. aasta olümpiamängudel kuldmedali ning 1998. ja 2010. aasta olümpiamängudel hõbemedali.
1999. aastal valiti ta Saksamaa aasta sportlaseks.
31. jaanuaril 2014 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.
Ingvar Carlsson (rallisõitja)

Ingvar Carlsson (2. aprill 1947 Nyköping – 28. oktoober 2009) oli Rootsi rallisõitja.
Tema esimene WRC ralli oli 1974. aasta Portugali ralli ning viimane 1991. aasta Austraalia ralli.
Ta võitis kaks autoralli maailmameistrivõistluste etappi (1989. aasta Rootsi ralli ja Uus-Meremaa ralli) ning jõudis poodiumile kokku neljal korral.
Autor

Autor (ladina "auctor" 'teostaja, looja') on mitmetähenduslik sõna.
Autor üldises tähenduses on teostaja, looja.
Autor juriidilises tähenduses on üks või mitu füüsilist isikut, kes on loonud teose. Juriidiline isik saab olla varaliste autoriõiguste omanik, kuid mitte autor. Juriidilises tähenduses autori õigusi kaitseb autoriõigus, mida reguleerib seadus – Eestis näiteks autoriõiguse seadus.
"Autori surm".
20. sajandi teisel poolel sai kirjandusteaduses (nt Roland Barthes'i ja Michel Foucault' käsitlustes) küsitavaks teose ja autori vahelise seose traditsiooniline tõlgendamine. Küsiti, kas autoril on mingi võim oma teoste üle, eriti eelisõigus nende tõlgendamisel, ja leiti, et teose sündi võib pigem käsitleda autori surmana, mis tähendab, et pärast teose valmimist ja avaldamist kaotab autor võimu teose üle. Seejuures seati kahtluse alla arusaam, et autor saab oma teostes midagi taotluslikult väljendada, ning tõlgendamise printsiip, mis lähtus sellest, "mida autor öelda tahtis".
Eesti Vabariigi põhiseadus (1938)

Eesti Vabariigi 1938. aasta põhiseadus oli Eesti Vabariigi kolmas põhiseadus. See jõustus 1. jaanuaril 1938 ja kehtis "de facto" 21. juunini 1940, mil viimane põhiseaduslik valitsus pidas Nõukogude Liidu okupatsiooni tingimustes viimase koosoleku, "de jure" aga 2. juulini 1992, kui jõustus 28. juunil samal aastal rahvahääletusel vastu võetud Eesti Vabariigi neljas põhiseadus.
Põhiseaduse aluseks on Francis Lieberi raamatus Rahvavabadus ja omavalitsus avaldatud riigiõiguslikud ideed. Raamat on avaldatud eesti keeles Konstantin Pätsi tõlkes 1908. aastal.
Jaanuaris 1936 tegi riigivanem Konstantin Päts Eduard Laamanile, Hugo Kukkele ja Johannes Klesmentile ülesandeks asuda põhiseaduse eelnõu esialgse kava väljatöötamisele ja selleks vajalikkude materjalide kogumisele. 
Põhiseaduse juhtnöörid määrati kindlaks 23., 24. ja 25. veebruaril korraldatud rahvahääletusega, millel vastuvõetud otsuse 2. punkt kõlas, "et Eesti jääb rahvavalitsuslikul alusel valitsetavaks vabariigiks, kus kõrgeim võim on rahva käes ja et Eesti riiki juhib valitav riigipea tema poolt ametisse kutsutava valitsuse ning kahekojalise rahvaesinduse tasakaalustatud koostööl". 
9. detsembril 1936 nimetas riigivanem Konstantin Päts uue Põhiseaduse kava väljatöötamiseks erikomisjoni, kuhu kuulusid esimees Johannes Klesment, Karl Terras, Anton Palvadre, Ado Anderkopp, Hugo Kukke ja Eduard Laamann. See komisjon pidas 9. detsembrist 1936 kuni 29. jaanuarini 1937 kokku 45 koosolekut ja töötas välja Eesti Vabariigi Põhiseaduse eelnõu kava. Selle kava riigikaitse osa väljatöötamisest võtsid osa kindralmajor Nikolai Reek ja kolonel Oskar Plaks. Ettekandega 8. veebruarist 1937 esitas Johannes Klesment komisjoni poolt esitatud kava läbivaatamiseks Vabariigi Valitsusele, kus kava oli läbivaatamisel 12., 13., 15., 16. ja 17. veebruaril 1937 ja kus selleks ülesandeks kulus kokku üle 30 tunni. 
Põhiseaduse võttis vastu Rahvuskogu esimene koda 19. juunil 1937, 15. juulil 1937 ja 22. juulil 1937, teine koda 8. juulil 1937 ja 22. juulil 1937 ning Rahvuskogu üldkoosolek 28. juulil 1937 ning see jõustus 1. jaanuaril 1938. Riigivanem kuulutas põhiseaduse välja 17. augustil 1937 ja see avaldati Riigi Teatajas 3. septembril 1937 (Seaduste Kogu I köite 1. jaos seadusena nr 1). Ametlikud tõlked saksa, inglise, prantsuse ja vene keelde ilmusid 1937. aastal. 1938. aastal ilmus Nikolai Bleesi mitteametlik tõlge rootsi keelde.
Uue põhiseaduse järgi oli Eesti Vabariik rahvavalitsuslikul alusel valitsetav vabariik, kus kõrgeim võim on rahva käes, ja mida juhib valitav riigipea tema poolt ametisse kutsutava valitsuse ning kahekojalise rahvaesinduse tasakaalustatud koostööl. Vältimaks eelmiste põhiseaduste tasakaalustamatusest põhjustatud raskusi, täiendati riigi ülesehitust Riigikogu teise kojaga ja kutsealaste omavalitsustega.
1938. aasta põhiseadus oli Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis ja Vabariigi Valitsuse eksiilis olemasolu õiguslikuks aluseks.
1938. aasta põhiseadus kaotas kehtivuse 3. juulil 1992 uue põhiseaduse jõustumisega.
Larry Wall

Larry Arnold Wall (sündinud 27. septembril 1954 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide programmeerija, lingvist ja kirjanik. Tuntud programmeerimiskeele Perl loojana, mille ta tõi kasutusse aastal 1987.
Titisee-Neustadt

Titisee-Neustadt on linn Lõuna-Saksamaal Baden-Württembergis Schwarzwaldis. Asub Titisee järve kaldal. 
Linn koosneb järgmistest linnaosadest: 
Linnas elab ligikaudu 12 000 elanikku. Aastas külastab linna umbes 600 000 inimest. 
Lähim suurem linn on Freiburg.
Janne Ahonen

Janne Petteri Ahonen (sündinud 11. mail 1977 Lahtis) on Soome suusahüppaja.
Suusahüpetega hakkas Ahonen tegelema seitsmeaastaselt. Ta imetles 1980. aastate suuri suusahüppajaid Matti Nykäneni, Jens Weissflogi ja Andreas Felderit ning tema suurim soov oli olla ühel päeval sama edukas kui nemad. 
Soome esindusmeeskonda jõudis ta juba 15-aastaselt. Oma esimese maailma karikasarja etapi võitis ta 1993 Šveitsis Engelbergis. Alates sellest on ta pidevalt olnud suusahüppemaailma tipus ja oma rahvusmeeskonna kindel liige. 
Lillehammeri olümpiamängudel 1994. aastal oli ta suurel mäel 25. ja meeskondlikult 5.
1995 tuli ta Kanadas Thunder Bays esimest korda maailmameistriks, sedapuhku meeskondlikult. 
1997 Norras Trondheimis tuli Ahonen esimest korda individuaalselt maailmameistriks, võites normaalmäel.
Hiljem sai Ahonen endale igavese neljanda maine. Neljas oli ta normaalmäel nii Nagano olümpiamängudel 1998 kui ka Salt Lake City olümpiamängudel 2002. 1999. aasta maailmameistrivõistlustel Ramsaus oli ta neljas kõigil kolmel alal: suurel mäel, normaalmäel ja meeskonnavõistluses.
Täistabamusest jäi pisut puudu ka Salt Lake City olümpiamängude meeskonnavõistluses, kus Saksamaa meeskonnale kaotati 0,1 punktiga ning saadi hõbemedalid.
Lisaks neljandatele kohtadele on vahepeal siiski tulnud ka medaleid. Kodustel Lahti maailmameistrivõistlustel 2001 sai Ahonen suurel mäel pronksi. Ka suusalennu maailmameistrivõistlustelt on ta medaleid saanud.
2005. aastal valiti ta Soome aasta sportlaseks.
5. märtsil 2011 teatas ta, et lõpetab selle hooajaga oma tippsportlase karjääri.
Jaanuaris 2013 teatas Ahonen, et kavatseb siiski sportlaskarjääri jätkata ning pürgida Sotši olümpiamängude koondisse, et võita puuduolev individuaalne olümpiamedal.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Janne Ahonen on osalenud 344 maailma karikasarja etapil (seisuga 17. mai 2008) ja jõudnud poodiumile 105 korda, millest 36 korral kõige kõrgemale astmele.
Isiklikku.
Janne Ahonen abiellus 2004. aasta suvel oma kauaaegse kihlatu Tiiaga. Neil on pojad Mico (sündinud 2001) ja Milo (sündinud 2008).
Ahoneni hobiks on kõik autode ja mootorratastega seotu. Tal on ka oma võidusõidumeeskond. 2007. aastal tegi Ahonen debüüdi Top Fueli auto roolis Euroopa meistrivõistluste etapil Soomes Alastaros.
Samuti on ta tuntud disainerina: tema loodud on Põhjamaade hüppenädala (Lahti, Falun, Lillehammer) logo.
Eduard Imhof

Eduard Imhof (25. jaanuar 1895 Schiers – 27. aprill 1986 Erlenbach) oli Šveitsi kartograaf.
Aastail 1914–1919 õppis ta Zürichi Tehnikaülikoolis topograafiat. Tuntuse saavutas väga realistlike ja kvaliteetsete reljeefikaartidega.
Saint George'i väin

Saint George'i väin (inglise "Saint George’s Channel") ühendab Keldi ja Iiri merd ning eraldab Suurbritanniat ja Iirimaad. Laius 76 km, pikkus umbes 160 km.
Reichenau saar

Reichenau on saar Bodeni Untersee keskel. See kuulub Saksamaa Baden-Württembergi liidumaa Konstanzi kreisi.
Reichenau on tekkinud moreenseljakule, mille viimasel (Würmi) jääajal tekitas Reini liustik. Saare pindala on 460 ha. Ta ulatub 439 meetri kõrgusele merepinnast ja 43 meetri kõrgusele järvepinnast. Saart ühendab aastast 1838 kaldaga 1,5 km pikkune tamm.
Saarel asub 724. aastal Püha Pirmini rajatud Reichenau klooster ja mitu kirikut. Klooster tegutses kuni Napoleoni ajani, mil ta 1803 suleti ja tema varad sekulariseeriti. Osa kloostri raamatukogust säilitatakse Karlsruhes.
Saar kuulub 2000. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool (ka EMTA lavakunstikool) on Eesti pikima ajalooga teatrikool. Argikeeles on seda sageli nimetatud ka lavakaks. 
1. septembrist 2021 juhatab kooli Mart Koldits. Enne teda töötas sellel kohal 2018–2021 Jaak Prints. 
Ajalugu.
Kuigi „dramaatilise osakonna“ avamise soovi mainiti juba akadeemia (asutamisaegse nimega Tallinna Kõrgema Muusikakooli, hilisema konservatooriumi) esimeses põhikirjas 1919. aastal, jõuti praktikas Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli loomiseni alles 1938. aastal. Tallinna Konservatooriumi juurde loodud lavakunstikool ei saanud aga järgnenud Nõukogude ja Saksa okupatsiooni ning sõja oludes kuigi kaua töötada. 1941. aastal lõpetas üks lend näitlejaid, nende hulgas Voldemar Panso, kelle eestvedamisele ja visadusele Nõukogude ajal võlgneb paljuski tänu ka nüüdisaegne lavakunstikool. 
1957. aastal alustas Panso eestvedamisel Toompeal Toom-Kooli 4 asuva hoone parema tiiva ülakorrusel tööd Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateeder. Seal tegutses Voldemar Panso kuni surmani 1977. aastal, olles juhendajaks seitsmele esimesele lennule eesti näitlejatele. Lavakunstikooli 7. lennus õppisid Merle Karusoo, Lembit Peterson, Anne Paluver, Urmas Kibuspuu, Peeter Volkonski, Aare Laanemets, Sulev Luik ja teised.
1993. aastal nimetati konservatoorium ümber Eesti Muusikaakadeemiaks ja 2005. aastal omakorda Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiaks. 2005. aastast kannab lavakunsti osakond nime Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool.
Narõni jõgi

Narõni jõeks nimetatakse mitut jõge.
Sannikovi väin

Sannikovi väin (vene "пролив Санникова") ühendab Laptevite ja Ida-Siberi merd ning eraldab Ljahhovi ja Anjou (Anžu) saari. Laius 55 km, pikkus 238 km, sügavus kuni 20 m. 
Väin on nime saanud vene töösturi ja maadeuurija Jakov Sannikovi järgi.
Lindau saar

Lindau on saar Saksamaal Baieri liidumaal Bodeni järve idakaldal.
Nimi tuleneb sõnast "Linde" – 'pärn', kuna saarel kasvasid põhiliselt pärnad. Rooma Impeeriumi aegadel oli saare nimeks Lindavia. Lindau juurde kuulub ka tilluke Hoy saar.
Saar on sildade ja tammiga ühendatud järve idakaldaga. Saare pindala on 68 hektarit ja sellel asub samanimeline linn.
Lindau linn on Baierimaa samanimelise maakonna keskus. Esimesena on linna maininud üks Sankt Galleni munk 882. aastal. 
1079. aastal sai linn kauplemisõiguse. 1275. aastal sai Lindau vabalinna staatuse.
Lindaul asub Baierimaa ainuke majakas.
Skíathose väin

Skíathose väin (kreeka "Δίαυλος Σκιάθου" (Díavlos Skiáthou)) eraldab Põhja-Sporaade (Skíathose saart) Kreeka mandriosast.
Luure

Luure on salajase või raskesti kättesaadava teabe kogumine ja edastamine, laiemas tähenduses ka varjatult teabe kogumine teabehankeprotsessis. 
Spionaaž on salajase (riigisaladuseks tunnistatud) teabe hankimine ja edastamine välisriigi või konkureeriva asutuse esindajale.
Mõlema termini asemel on kasutatud sõna salakuulamine. Luure mõiste on laiem kui salakuulamise mõiste. Salakuulamist selle tavalises tähenduses seostatakse tihti tegevusega, millel puudub moraalne alus. 
Luuretegevus sisaldab poliitilise, majandusliku ja tehnilise teabe hankimist. Teavet kogutakse enamasti avalikest allikatest. Luureandmetel võib olla suur tähtsus ka valitsuse otsustes. Hea luure võib korvata väikse riigi armee ja relvastuse vähesuse.
Ingliskeelne oskussõna "intelligence" tähendab teadmisi, võimet õppida ning teadmisi kasutada. Luure laiemas tähenduses on riigi tegevus teise riigi tegevuse mõistmiseks ja mõjutamiseks. Demokraatlikus riigis on luure ja vastuluure tegevusulatus sätestatud põhiseaduses, rahvusvahelistes lepingutes jt asutustevahelist tegevust regulerivates seadustes.
Eesti liblikaliste süstemaatiline nimestik

Eesti liblikaliste süstemaatiline nimestik tugineb kataloogile "Eesti liblikad" (Jürivete jt. 2000), järgides seal kasutatud süsteemi. Nimestikule on lisatud mainitud kataloogi ilmumise järel Eestist avastatud uued liigid ja (nende olemasolu korral) liblikate eestikeelsed nimed. (Tähestikulist loendit vt siit.)
Eestis on registreeritud 2388 liblikaliiki (Jürivete, Õunap 2008). 
NB! Allolev nimekiri on veel poolik
Jean Joseph Marie Amiot

Jean Joseph Marie Amiot [žan žoz'ef mar'i ami'o] (8. veebruar 1718 Toulon – 8. või 9. oktoober 1793 Peking) oli prantsuse jesuiidi misjonär ja sinoloog.
1737. aastal astus Amiot Jeesuse Seltsi ning 1740 või 1750 saadeti ta misjonärina Hiinasse. Seal võimaldasid ta ulatuslikud teadmised teadusest, matemaatikast, kirjandusest, keeltest, ajaloost ja muusikast tal peagi võita keiser Qianlongi usalduse (muuhulgas oskas ta keisri emakeelt mandžu keelt ja hiina keelt) ning ta veetis oma ülejäänud elu Pekingis. Hiinas olles kasutas Amiot hiina nime (錢德明).
Amiot' Euroopas avaldatud tööd tutvustasid Kaug-Ida elu- ja mõttelaadi Lääne lugejatele paremini kui varem saadaval olnud teosed. Tema "Dictionnaire tatare-mantchou-français" ("Mandžu-prantsuse sõnaraamat"; Pariis 1789) oli väärtuslik teatmeteos, sest mandžu keelt Euroopas varem praktiliselt ei tuntud.
Enamik Amiot' teistest kirjatöödest on koondatud väljaandesse "Mémoires concernant l'histoire, les sciences et les arts des Chinois" ("Märkmed hiinlaste ajaloost, teadustest ja kunstidest"; 15 köidet, Pariis, 1776–1791). Selle 12. köites avaldatud "Vie de Confucius" ("Konfutsiuse elu") oli varasematest samateemalistest Läänes käibel olnud teostest põhjalikum ja täpsem.
Amiot tõlkis esimese eurooplasena Sun Zi teose "Sõja seadused", mis avaldati prantsuse keeles 1772.
Monte Carlo ralli

Monte Carlo ralli ("Rallye Automobile de Monte-Carlo") on iga-aastane autoralli, mida korraldab Automobile Club de Monaco Monacos. Sama klubi korraldab ka Monte Carlo Vormel 1 etappi.
Ralli kirjeldus.
Esimene Monte Carlo ralli peeti 1911. aastal. Kuni 1996. aastani korraldati Monte Carlo rallil Tähesõitu, see tähendab, et võistlejad startisid eri kohtadest ja kogunesid siis, et omavahel mõõtu võtta. Nii startiski 1933. aasta võitja M. Vaselle 21. jaanuaril Tallinnast Estonia eest. See formaat muutus lõplikult alles 1997. aastal.
Aastatel 1953–1972 kuulus ralli Euroopa autoralli meistrivõistluste hulka, välja arvatud aastatel 1968 ja 1969.
1957. aastal jäi sõit pidamata Suessi kriisi ja 1974. aastal naftakriisi tõttu. 
Alates 1973. aastast on Monte Carlo ralli olnud autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Lisaks 1974. aasta ärajäämisele on see etapp puudunud MM-kalendrist ka 1996. aastal ning vahemikus 2009–2011.
Suur osa Monte Carlo ralli kiiruskatsetest toimuvad siiski Prantsusmaa territooriumil piki Prantsuse Rivierat.
Kuna igas stardipaigas on sageli erinevad tingimused (kuiv asfalt, märg asfalt, lumi ja jää, tihti esinevad kõik ühel ralli etapil), on sellel võistlusel suur rõhk rehvivalikutel, kuna sõitja peab tasakaalustama oma sõidukiirust, arvestades rehvide haardumisega jääl-lumel ning sellest erineva haardumisega kuival asfaldil. Sõitja jaoks on see sageli keeruline valik, kuna lumel ja jääl hästi töötavad rehvid toimivad tavaliselt kuival asfaldil halvasti.
Muud korraldatavad rallid.
Monte Carlo Historic Rally (Rallye Monte-Carlo Historique) on nn ajalooline ralli, mida peetakse igal aastal alates 1998. aastast. See toimub nädal aega pärast WRC rallit, millest võivad osa võtta 1960. aastatest kuni 1980. aastate alguseni valmistatud automargid, mis osalesid nimetatud aastatel läbi viidud Monte Carlo rallivõistlustel.
Monte-Carlo Classic Rally (Rallye Monte-Carlo Classique) oli klassikaline ralli, mida peeti aastatel 2017–2022. See toimus samal ajal ajaloolise ralliga ning sellest võisid osa võtta autod, mis olid toodetud 1910. aastatest 1960. aastate alguseni.
Monte Carlo E-Rally (E-Rallye Monte-Carlo) on alternatiivkütusega (biokütused: etanool, biodiisool ja biosüüs; vesinikkütus või nn elektrofuel) sõidukitele korraldatav regulaarne ralli, mida peeti aastatel 1995–1999 eri nimede all ja hiljem on peetud alates 2005. aastast. Ralli toimub oktoobri lõpus FIA ecoRally Cupi raames.
Ralli võitjad.
"Jrk.nr, aasta, piloot/kaassõitja (automark)"
Mitmekordsed võitjad.
Kaldkirjas toodud aastatel ei toimunud võistlus WRC-sarjas.
Eesti rallisõitjate tulemused.
" Aasta, koht, piloot/kaassõitja, (automark)"
N-terminaalne ots

N-terminaalne ots ehk N-ots ehk amino-terminaalne ots on polüpeptiidahela ots, kus paikneb vaba -NH2-rühm. 
N-ots sünteesitakse valkude sünteesil ribosoomi poolt esimesena. Paljudel valkudel paikneb N-otsas signaalpeptiid, mis määrab ära valgu transporditee. Vastab järjestuselt mRNA 5'-otsale.
James Cook

James Cook [džeimz kukk] (27. oktoober 1728 Yorkshire, Marton – 14. veebruar 1779 Hawaii) oli Briti meresõitja, kartograaf ja maadeavastaja.
James Cooki tuntus põhineb kolmel ümbermaailmareisil, mille ta sooritas aastail 1768–1779. Cook uuris eeskätt Vaikse ookeani saari (Hawaii, Uus-Meremaa ja paljusid teisi Polüneesia saari), Põhja-Ameerika rannikut, Austraalia idarannikut jne. Ta üritas avastada ka lõunamandrit ehk Antarktist, kuid see tal ei õnnestunud. 
Cook erineb enamikust tolleaegseist meresõitjaist väidetava inimlikuma iseloomu pärast. Ta ei olnud konkistadoor. Pärismaalaste vastu kasutas ta vägivalda vaid siis, kui muud võimalust ei olnud. Ta püüdnud õpetada Polüneesia pärismaalasile kartulite ja sigade kasvatamist, et võõrutada neid kannibalismist.
Cookist on loodud palju legende ja tema nimele kirjutatakse tihti avastusi, mis ei ole tema tehtud. Kuulsaim näide on Hawaii saared, mille on avastanud eurooplaste jaoks hoopis hispaanlased. Legendidele Cookist lisab loomulikult värvi tema traagiline surm Hawaii saartel 1779. aastal.
Enne ümbermaailmareise.
Oletatavasti nägi tulevane meresõitja merd esimest korda u 15-aastaselt, ehkki ta sünnikodu oli merest kõigest kümmekonna kilomeetri kaugusel. 
Cookil ei olnud juhendajaid, ta oli iseõppija. Tal olid head teadmised astronoomiast, topograafiast, hüdrograafiast, navigatsioonist jms. Tema teadmised ei olnud arvatavasti väga põhjalikud, sest teoreetilist haridust mõnes mereväeakadeemias vms õppeasutuses polnud ta kunagi saanud. Tema haridustee piirdus mõne aastaga külakoolis. See-eest olid ta teadmised praktikule omaselt kindlad ja hästi omandatud. Cooki töid iseloomustab erakordne täpsus ja hoolikus. Tema koostatud kaarte Newfoundlandi ranniku kohta kasutati isegi 20. sajandi alguseni. 
Tavaliselt tuuakse Cooki merelemineku peapõhjusena välja tema armastust mere vastu. See võib muidugi tõsi olla, kuid tõenäolisem on see, et tal ei jäänud teist valikut. Nimelt oli ta tõsiselt tülli läinud oma tööandjaga. Cook töötas 1746. aastal Staithesi-nimelises kalurikülas poesellina. Tekkinud olukorrast ei näinud ta muud väljapääsu, kui pani end kirja laevapoisina Whitby-nimelises sadamalinnas. Seega algas Cooki meremehestaaž 17-aastaselt.
Rudolf II

Rudolf II (18. juuli 1552 Viin – 20. jaanuar 1612 Praha) oli Habsburgide dünastiast Saksa-Rooma keiser aastatel 1576–1612, Maximilian II ja Hispaania Maria vanim poeg.
Rudolf II viibis noorena mitu aastat Hispaanias oma onu (ja ka vanaonu poja) Felipe II juures. Huvitus okultismist ja müstitsismist (tal oli mitu ihuastroloogi), samas oli veendunud katoliiklane, ehkki sallis ka teisi usundeid.
Kuna Rudolf II oli nõrga tervisega ja rahva seas mitte eriti populaarne, siis üritas tema pere võimule seada Rudolfi venda Matthiast. Puhkes peresisene võimuvõitlus. 1608. aastal nimetati Matthias Ungari kuningaks ja Austria ertshertsogiks.
1611. aastal marssisid aga Matthiase väed Prahasse, kus ta sundis Rudolfit võimust lõplikult loobuma. Rudolf jäi ametlikult küll keisriks, kuid pidi loobuma Böömi kuninga tiitlist. Matthias jättis talle Hradčany lossi, kus Rudolf elas koos oma lemmikloomadega kuni surmani.
Apoteetsium

Apoteetsium ehk lehtereosla on kottseentest põlvnevate samblike avatud eoslavaga liuakujuline viljakeha. 
Mõnikord on varustatud jalakesega. Paiknevad talluse pealispinnal või äärtes. Apoteetsiumi keskel asub eoslava, mis on mõnikord tumedalt värvunud. Siseehituses võib eristada kolme kihti (ülevalt alla lugedes): 
Eristatakse kahte tüüpi apoteetsiume: