tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ting

Ting (vanaislandi ja islandi keeles "þing", teistes skandinaavia keeltes "ting") oli germaani rahvaste rahvakoosolek, millel vabad mehed otsustasid mingit piirkonda puudutavaid küsimusi, leppisid kokku seadustes ja mõistsid kohut.
Tingidel valiti ka sõjapealikke ehk väejuhte ja seadusetundjaid ehk kohtunikke, vahel isegi kuningaid.
Skandinaavlaste eelkristlikus kultuuris oli iga klann kohustatud kätte maksma oma liikme tapmise või vigastamise eest. Mõnikord viis see ulatusliku klannisõjani. Tingil oli ühiskonnas tasakaalustav roll, ta pidi vähendama klannidevahelisi vaenusi ja vältima sotsiaalseid korratusi.
Tingid ei olnud kaasaegses mõttes demokraatlikud, sest peamine roll otsuste langetamise juures oli jõukamate ja mõjukamate suguvõsade juhtidel ning teistel väljapaistvatel isikutel. Formaalselt oli igal mehel üks hääl.
Tingid olid hierarhilised. Tinge võisid korraldada ka riigist väiksemad üksused, eriti provintsid-maakonnad. Need võisid valida oma esindajad üleriigilisele tingile.
Ting oli sageli ka usutalituste ja laatade pidamise koht ning tähtis seltskondlik üritus.
Tingid toimusid tavaliselt kindlaksmääratud ajavahemike tagant kindlas kohas. Kuid üldjuhul ei olnud tingi jaoks püstitatud eraldi hoonet, see toimus vabas õhus.
Tingid kadusid keskajal, kui kuningad võtsid kogu võimu enda kätte ega vajanud seaduste vastuvõtmisel ja juurutamisel enam tingide abi, vaid olid kehtestanud selleks oma riigiaparaadi. Suhteliselt kaua korraldati tinge Gotlandil ja ülesaarelised tingid lõpetas alles see, kui Saksa ordu saare 1398 vallutas.
Tuntuimad Skandinaavia tingid. Islandi, Taani ja Norra parlamendid kannavad siiamaani nime, mis viitab kunagisele tingile: Althing, Folketing ja Storting. Rootsi parlamendi nimi on Riigipäev (Riksdag), aga maakonnanõukogud kannavad nime Landsting.
Ka Ahvenamaa, Fääri saarte, Gröönimaa ja Mani saare parlamendid kannavad nime, milles sisaldub sõna "ting": Lagting, Løgting, Landsting ja Tynwald. Saamide kolm esinduskogu, mis tegutsevad Põhja-Norras ja Põhja-Rootsis, kannavad nime Sameting. Soomerootslaste poolametliku esinduskogu nimi on Folkting.
Teiste rahvaste samalaadset institutsiooni nimetatakse kärajaks (Soome), veetšeks (Vana-Vene) jne. On oletatud, et veetšede tava kujunes Venemaal viikingi päritolu varjaagide mõjul.
Anonüümsed Alkohoolikud

Anonüümsed Alkohoolikud (lühend AA) on ühendus, mille deklareeritud esmane eesmärk on aidata alkohoolikutel kainena püsida.
Eestis alustas esimene AA rühm tegevust 1990. aastal Wismari haigla ruumides, kus tegutseb siiani.
AA rühma tugigruppe on loodud mitmes Eesti kohas.
Dodone

Dodone [dood'oonee] (vanakreeka keeles Δωδώνη "Dōdōnē", dooria murdes (ka Homerosel) Δωδώνα "Dōdōnā", uuskreeka keeles Δωδώνη "Dodóni"; ladina keeles Dodona [dood'oona]) on vanakreeka pühakoht Epeirose maakonnas. Seal asub tamm, mis on pühendatud Zeusile. Usuti, et Zeus kõneleb püha tamme lehtede sahina läbi.
Homeros kirjeldab "Iliases", kuidas Achilleus kõnetab Zeusi (16. laul, värsid 231–235). Seal on ka esmamainitud Dodone oraakleid.
"Õue keskele astudes nüüd valas ohvrit ta, vaatas&lt;br&gt; 
"taevaste poole ja palvetas – ning isa Zeus teda kuulis:&lt;br&gt;
"Zeus, pelasgide kaitsja ja valdijas kauges Dodonas"&lt;br&gt;
"ikka-talvises, seal, kus su ennustustargad on, Sellid,"&lt;br&gt;
"kes ei eal pese jalgu ja puhkavad maaemal paljal!"
Teoloogide loend

"Siin on loetletud kristlikke teolooge.
Räpina vapp

Räpina vapp on Põlva maakonnas asuva Räpina linna vapp.
Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 a. määrus nr 226 "Haldusterritoriaalse korralduse ja muutmine Räpina linna ja Räpina valla osas" alusel moodustati senise Räpina linna ja senise Räpina valla baasil uus omavalitsusüksus Räpina vald. Uue Räpina valla sümboliteks on endise Räpina valla vapp ja lipp.
Vapp on kinnitatud 11. jaanuaril 2000.
Vapi kirjeldus.
Sinisel, kuuselõikelise päisega kilbil nelja paariskodaraga vesiratas, mille keskel on vesiroosi kaheksa lehega topeltõis - kõik hõbedased. Õie ringikujuline südamik on kuldne.
Räpina valla vapp

Räpina valla vapp on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Räpina valla vapp.
Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 a. määrus nr 226 "Haldusterritoriaalse korralduse ja muutmine Räpina linna ja Räpina valla osas" alusel moodustati senise Räpina linna ja senise Räpina valla baasil uus omavalitsusüksus Räpina vald. Uue Räpina valla sümboliteks on endise Räpina valla vapp ja lipp.
Vapp on kinnitatud 11. jaanuaril 2000.
Vapi kirjeldus.
Sinisel, kuuselõikelise päisega kilbil nelja paariskodaraga vesiratas, mille keskel on vesiroosi kaheksa lehega topeltõis - kõik hõbedased. Õie ringikujuline südamik on kuldne.
Lužniki staadion

Lužniki staadion (vene "Стадион "Лужники"", täisnimega "Большая спортивная арена Олимпийского комплекса "Лужники"") on spordirajatis Venemaal Moskvas. See on Venemaa suurim staadion mahutavusega 84 745 pealtvaatajat.
Lužniki staadion on Moskva Torpedo ja Moskva Spartaki kodustaadion.
Ajalugu.
Staadion valmis 1956. aastal ja seal toimus 1957. aasta jäähoki MM-võistluste finaalmäng Rootsi ja Nõukogude Liidu meeskondade vahel.
Staadionil toimusid paljud 1980. aasta suveolümpiamängude alad.
1982. aastal toimus seal Lužniki tragöödia, kus hukkus 66 pealtvaatajat.
Staadionil peeti 2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.
Lužniki staadionil peeti mitmed 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste kohtumised. Sealhulgas avamäng ja finaal.
Hoburaudneer

Hoburaudneer ("ren hippocrepicus") on neerude arenguhäire, mille korral on neerude alumised poolused kokku kasvanud.
Haigust on kirjeldatud inimesel ja kassil.
RHK-10 klassifitseerib hoburaudneeru kaasasündinud väärarendite alla (RHK-10-Q) - Q63.1.
Q63.1 alla klassifitseeritakse ka sagarneer ja liitneer.
A. Le Coq Arena

A. Le Coq Arena (endise nimega Lilleküla jalgpalli staadion) on Eesti jalgpallikoondise, Tallinna FCI Levadia ja Tallinna FC Flora jalgpalliklubi 2001. aastal Tallinnas avatud kodustaadion.
Staadion mahutab 14 336 pealtvaatajat, millele lisaks on kohad staadioni III korrusel asuvates VIP-loožides.
Staadioni arhitekt on Haldo Oravas. Ehitis jäi 2001. aastal projekti järgi lõpuni ehitamata.
2015. aasta septembris eraldas Vabariigi Valitsus riigieelarvest 5 miljonit eurot Lilleküla jalgpallistaadioni juurdeehitise rajamiseks, mis suurendas istekohtade arvu 15 000-ni ja võimaldas seal korraldada 2018. aasta UEFA Superkarika finaalmängu. Lisaks istekohtadele ehitati staadionile põhjatribüüni katus ja fassaadhoone ning tehti kapitaalremont.
Staadioni aadress on Jalgpalli 21, 11312 Tallinn.
Lilleküla jalgpallikompleksi kuuluvad ka staadioni kõrval olevad Sportland Arena, Nike Arena ja A. Le Coq Arena sisehall, lisaks FC Flora Lilleküla väljakud (kaks täismõõtmelist pärismuruväljakut), mis kuuluvad Tallinna FC Florale.
Ajalugu.
Staadion avati 2. juunil 2001 kohtumisega Eesti jalgpallikoondise ja Hollandi vahel. Eesti kaotas 2:4.
FC Flora ja A. Le Coq sõlmisid 2002. aasta jaanuaris 15-aastase sponsorlepingu koguväärtusega 15 miljonit krooni, millega spordirajatis hakkas kandma A. Le Coq Arena nime. Ettevõtte A. Le Coq juhataja Tarmo Noobi sõnul polnud staadioni ümbernimetamine vastukaaluks konkureeriva Saku Õlletehase spondeeritud Saku Suurhallile.
Peale jalgpallivõistluste on staadionil peetud ka kontserte ja ERGO maailmamänge.
Eesti valitsus soetas 2004. aastal 70,5 miljoni krooniga 35% staadionist, kuid 2006. aastal ostis FC Flora riigi osaluse uuesti välja. Praegu kuulub staadion Eesti Jalgpalli Liidule.
2019. aastal mängib staadionil oma kodumänge ka FCI Levadia, sest nende põhikodustaadionil Kadrioru staadionil puudub tehisvalgustus.
Statistika.
Eesti jalgpallikoondis.
Selles tabelis on kõigi Eesti jalgpallikoondise A. Le Coq Arenal peetud mängude statistika teiste jalgpallikoondistega ajalises järjekorras, st kõigepealt Eesti esimene vastane Holland ja viimasena uusim vastane Maroko. Lisatud on peetud mängude, Eesti vaatenurgast võitude (+), viikide (=) ja kaotuste (–) arv ning väravate vahe. Tabeli lõpus on paksus kirjas kõigi Eesti mängude koondnäitajad. Tabel uuendatud seisuga 15. oktoober 2020.
"17. jaanuari 2018 seisuga on Eesti koondis lõunapoolsesse (fännitribüünipoolsesse) väravasse löönud 70 väravat ja põhjapoolsesse 38, vastased lõunapoolsesse 46 ja põhjapoolsesse 50."
Dodoma

Dodoma on Tansaania pealinn ja Dodoma piirkonna keskus.
Linn on asutatud 1907. aastal. Tansaania pealinnaks sai 1996. aastal, kui sinna kolis Tansaania parlament.
Palju valitsusasutusi on endiselt varasemas pealinnas ning riigi suurimas linnas, Dar es Salaamis.
Amberg

Amberg on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Linn asub Nürnbergist ligikaudu 56 km idas.
Ambergi on esmamainitud 1034. aastal. Linnaõigused sai Amberg 1294. aastal.
311

311. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad
Aastad: 306 307 308 309 310 - 311 - 312 313 314 315 316
259

259. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - 250. aastad - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 
Aastad: 254 255 256 257 258 - 259 - 260 261 262 263 264
Kvadrofoonia

Kvadrofoonia on neljakanaliline heli taasesitamise süsteem, mis lisab heliedastusele ka niinimetatud kolmanda mõõtme, lubades kuulamiskohas praktiliselt piisava tõetruudusega kujutada terve edastusruumi ruumiakustilist omapära.
Kvadromeetod ei tarvitse tingimata taotleda ammendavat akustilist loomutruudust, vaid võib luua kuulaja jaoks hoopis mingi illusoorse "ruumi". Kvadrofoonilisel taasesitusel on kuulaja ees diagonaalselt kaks kõlarit nagu stereofoonias, kuid lisandub veel kaks kõlarit sümmeetriliselt kuulaja taga. See vastab ruumilise heli puhul skeemile 4.0.
Tehniliselt rahuldavate lahenduste leidmine korraga nelja rööpse signaali salvestamise või ülekandmise probleemile on suhteliselt tülikas, seetõttu on süsteemile leitud mitu lahendust:
Kvadrofoonilise heli katsetused Eestis diskreetse nelja kanali süsteemis said alguse Eesti Raadios 1977. aastal. Sellele eelnes tehniline eeltöö koos tollase Leningradi Raadiovastuvõtu- ja Akustika Teadusliku Uurimise Instituudiga (IRPA), kus tehnikadoktor Lev Kononovitši juhtimisel toimusid esimesed katsesaated 1975.–1976. aastal. 1977. aastaks ehitas tollane Eesti Raadio laborijuhataja Avo-Rein Tereping kvadrofoonilise modulaatori, milles lisati stereofoonilisele polaarmoduleeritud komplekssignaalile täiendav balanssmodulatsiooniga saadud spektriosa. Nii saadi kvadrofooniline komplekssignaal, mis sisaldas täieliku infot kõigi nelja helikanali kohta. Kvadrofoonilises raadiovastuvõtjas dekodeeriti see signaal ja eraldati neli diskreetset kanalit.
Esimene kvadrofooniline katsesaade Eesti toimus 13. märtsil 1977 otsesaatena Eesti Raadio I stuudiost ja oli pühendatud Ludwig van Beethoveni 150. surma-aastapäevale. Saate idee autor ja koordinaator oli Hannes Valdma. Esimesed proovikuulamised toimusid Eesti Raadio Valges saalis, kus kasutati IRPAs katseteks väljatöötatud raadiovastuvõtjat.
Cher (täpsustus)

Cher on mitme isiku ja koha nimi.
Moreno Keskus

Moreno Keskus on mittetulundusühing, mis asutati 1998. aastal arendamaks psühhodraamat ja selle kasutamist Eestis. 
Moreno keskusel on Tallinna Psühhodraama Kool.
Cheri jõgi

Cher [šeer] on jõgi Prantsusmaal. 
Cher algab Keskmassiivilt ning kulgeb ülemjooksul põhja, seejärel pöördub loodesse ja läände. Suubub vasakult Loire'i.
Jõe pikkus on 367 km, valgala 14 000 km².
Jõe ääres asuvad Montluçon ja Vierzon, suudme lähedal asub Tours.
Cheri jõe kohale on ehitatud Chenonceau loss.
Eris

Eris (vanakreeka keeles Ἔρις "tüli") on vanakreeka tülijumalanna.
Eris oli Nyxi (öö) tütar, sõjajumal Arese õde. Et Erist polnud kutsutud Peleuse ja Thetise pulmapeole, heitis ta kättemaksuks külaliste hulka kuldõuna, millele oli kirjutatud "kõige kaunimale". Jumalannad Hera, Athena ja Aphrodite, kellest igaüks nõudis õuna endale, kutsusid tüli lahendama Parise. Kuna Aphrodite oli tõotanud aidata Parisel endale saada Helenat, määras Paris õuna Aphroditele. See otsus sai Trooja sõja ajendiks.
Kultuuriline mõju.
Diskordiaanlus.
Eris on kaasaegse diskordiaanliku religiooni matroonjumalanna. Selle usundi juured ulatuvad 1950. aastatesse, mil Gregory Hill ja Kerry Wendell Thornley andsid varjunimede Malaclypse the Younger ja Omar Khayyam Ravenhurst all välja diskordiaanluse algteksti "Principia Discordia". Diskordiaanlik versioon Erisest ei ole sama pahatahtlik kui tema kreeka-romaani originaal.
Erise algset "Principia Discordia" kontseptsiooni laiendas hiljem ulmekirjanduslik triloogia "Illuminatus!", mille kirjutasid Robert Shea ja Robert Anthony Wilson. Selles teoses on Eris üks peategelasi.
Xena

 
Xena [ks'eena] on telesarja "Sõjaprintsess Xena" peategelane, keda kehastas Lucy Lawless.
Arheoloogide loend

"Siin on loetletud arheolooge.
Pluuto (astroloogia)

Pluuto kuulub tänapäeva Lääne astroloogias transtsendentaalsete planeetide hulka ning teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale umbes 246 aastaga.
Pluuto on seotud inimhinge sügavaimate soppide ja kõigega, mis silma eest varjus: näiteks psühholoogia, geoloogia ja salaluurega, aga ka tuumaenergiaga. Pluuto on vaimne tahe, mis aitab isiksusel muutuda, kui inimene on mõistnud, milles ta on liiga jäik. Pluuto on inimese nii psüühiline kui ka füüsiline taastumisjõud, aga ka võimuiha, äärmuslikkus, kirg ja armukadedus. 
Pluuto asend sünnikaardis näitab valdkondi, millesse inimene ei tohiks mingil juhul pealiskaudselt suhtuda ning kus tal on vaja elu jooksul täielikult muutuda, et võimuiha asenduks vastutusega. Pluuto valdkond toob paratamatult kaasa kriise ja ekstreemsusi, midagi võetakse pöördumatult käest, nähtavale tulevad inimese varjatud motiivid ja allasurutud hirmud, mille teadvustamine aitab tal areneda ja end uuesti üles ehitada. 
Inimkehas on Pluuto seotud reproduktiivelundite, jämesoole ja pärasoolega.
Pluuto valitseb Skorpioni märki ja on seotud 8. astroloogilise majaga. 
Mütoloogia.
Kreeklaste Hades (roomlaste Pluto) oli allmaailma, surnute riigi jumal. Pärast isa Kronose troonilt tõukamist jagas Hades koos vendade Poseidoni (Neptunus) ja Zeusiga (Jupiter) universumi omavahel ära. Hadese riiki kardeti väga, sest see oli koht, kust tagasi enam ei tuldud. Erandina tohtisid surnute riigist sisse-välja käia vaid üksikud isikud, nende hulgas jumalate käskjalg Hermes, kes saatis surnuid üle Styxi jõe Hadese riiki. 
Kuna inimesed kartsid Hadest väga, on temast säilinud väga vähe müüte.
Hadese hirmutavat poolt mahendati hiljem sellega, et ta võrdsustati rikkuse jumala Plutoniga.
Astroloogia mõisteid

"Siin on loetletud astroloogia mõisteid.
145

145. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 
Aastad: 140 141 142 143 144 - 145 - 146 147 148 149 150
146

146. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 
Aastad: 141 142 143 144 145 - 146 - 147 148 149 150 151
Tallinna Psühhodraama Kool

Tallinna Psühhodraama Kool, mis kuulub mittetulundusühingusse Moreno Keskus, on 1999. aastal asutatud erakool, mille eesmärk on õpetada psühhodraama rakendajaid, psühhodraama lavastajaid (Certified Practitioner, CP) ja psühhodraama koolitajaid (Trainer, Educator and Practitioner, TEP). Kooli kaudu viiakse läbi erinevaid psühhodraama- ja sotsiodraama gruppe, korraldatakse lühikesi koolitusi ning supervisiooni tervishoiu, sotsiaaltöö, psühholoogia ja pedagoogika erialade inimestele.
Kooli lõpetanud psühhodraama rakendajatel on õigus psühhodraamat kasutada oma erialal ja ametikohal, lõpetanud lavastajatel ja koolitajatel on eeldused seda kasutada ka iseseisva elukutsena. Tallinna Psühhodraama Kool peab vajalikuks, et Eesti ühiskond saaks kasutada heal professionaalsel ja eetilisel tasemel psühhodramaatikud. Koolitus peab kinni sellest nõudest. 
Tallinna Psühhodraama Kool lähtub oma tegevuses Soome psühhodraama ühenduste eetikajuhendist, lugedes seda ka Tallinna Psühhodraama Kooli praeguseks eetikajuhendiks.
Tallinnas algas psühhodraama koolitus aastal 1995. Algul toimus õpe Soome Moreno Instituudi ja Helsingi Psühhodraama Instituudi halduses. 1999.a. asutati Tallinna Psühhodraama Kool. Tallinna Psühhodraama Kool on The Nordic Board of Examiners in Psychodrama, Sociometry and Group Psychotherapy, NBE (asutatud 1993) liikmesorganisatsioon ning koolitus toimub Tallinna Psühhodraama Koolis vastavatest standarditest lähtuvalt.Tallinna Psühhodraama Kool on aktsepteeritud Eesti Haridusministeeriumi poolt (koolitusluba number 2720HTM).
147

147. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 
Aastad: 142 143 144 145 146 - 147 - 148 149 150 151 152
148

148. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 
Aastad: 143 144 145 146 147 - 148 - 149 150 151 152 153
149

149. aasta (CXLIX) oli 2. sajandi 49. aasta.
Ýmnos eis tin Eleftherían

Ýmnos eis tin Eleftherían (kreeka keeles Ὕμνος εἰς την Ἐλευθερίαν "Imnos is tin Eleftherian" 'hümn vabadusele') on Dionýsios Solomósi 1823. aastal kirjutatud luuletus, mis koosneb 158 salmist ning on seatud Nikolaos Mantzarose muusikale.
1865 said kaks esimest salmi Kreeka riigihümniks ning hiljem ka Küprose Vabariigi hümniks.
Sõnad.
Solomósi originaal
Σὲ γνωρίζω ἀπὸ τὴν κόψι
τοῦ σπαθιοῦ τὴν τρομερή,
σὲ γνωρίζω ἀπὸ τὴν ὄψι
ποὺ μὲ βία μετράει τὴ γῆ.
Ἀπ’ τὰ κόκκαλα βγαλμένη
τῶν Ἑλλήνων τὰ ἱερά,
καὶ σὰν πρῶτα ἀνδρειωμένη,
χαῖρε, ὦ χαῖρε, Ἐλευθεριά!
Kreekakeelne originaal
Σε γνωρίζω από την κόψη
του σπαθιού την τρομερή,
σε γνωρίζω από την όψη
που με βία μετράει τη γη.
Απ’ τα κόκκαλα βγαλμένη
των Ελλήνων τα ιερά,
και σαν πρώτα ανδρειωμένη,
χαίρε, ω χαίρε, Ελευθεριά!
Traditsiooniline transliteratsioon
Sè gnôrízô apò tền kópsi
toũ spathioũ tền tromerế,
sè gnôrízô apò tền ópsi
poù mè bía metráei tề gễ.
Ap’ tà kókkala bgalménê
tỗn Hellếnôn tà hierá,
kaì sàn prỗta andreiôménê,
khaĩre, ỗ khaĩre, Eleutheriá!
Tänapäevane transliteratsioon
Se gnorízo apó tin kópsi
tou spathioú tin tromerí,
se gnorízo apó tin ópsi
pou me vía metrái ti gi.
Ap’ ta kókkala vgalméni
ton Ellínon ta ierá,
ke san próta andrioméni,
chére, o chére, Eleftheriá!
Sõzran

Sõzran [s'õzran] on linn Samara oblastis Venemaal. Asub Volga jõe ääres Sõzrani jõe suudmes. 
Asutati 1683. aastal, linnaõigused sai 1796. aastal.
2007. aastal elas linnas 179 800 ja 2009. aastal 178 900 inimest.
Sõzran on raudteede sõlmpunkt. Rongiga pääseb Volga vasakkaldale ületades Sõzrani silla.
Enno Selirand

Enno Selirand (8. oktoober 1950 Tallinn – 14. detsember 2015) oli eesti psühholoog.
Ta oli Eesti esimese usaldustelefoni rajaja ning Hingeabi assotsiatsiooni "Usaldus" president.
Elulugu.
Lõpetas Tallinna 4. Keskkooli 1969. aastal.
Õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis ´(TPedI) kultuurharidustööd ja käis ka Tallinna Riiklikus Konservatooriumis 7. lennuga režiid õppimas; lõpetas TPedI kultuurhariduse režii eriala. Lõpetas 1987. aastal Tartu Riiklikus Ülikooli psühholoogina, mille järel lõi ka usaldustelefoni.
Õppis Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna rahvusvahelise suhete doktorantuuris (väitekiri jäi kaitsmata).
Töötas erinevates kultuurivaldkondades (Tallinna Puhkeparkide Direktsioon, Karskusühing), Välisministeeriumis ja Eesti Vabariigi suursaatkonnas Venemaal.
Samuti töötas ta Tallinna Linnavalitsuses ja linnaosavalitsuses ning Vigala ja Viimsi Vallavalitsuses.
Lisaks oli õppejõud Tallinna Ülikoolis, Eesti-Ameerika Äriakadeemias ja Euroülikoolis. Samuti tegi ridamisi täiskasvanu-koolitusi ja omas andragoogi V kategooriat.
Suurimad tööd: Usaldustelefoni loomine, Eestimaa Laul 1988 stsenaarium ja läbiviimine, Vabaduse laul 1991 korraldamine, Ülemaailmsed Eesti Noorte Päevad 1989., 1990. ja 1991. aastal. Oli Tallinna vanalinna päevade (II–XV) korraldajate seas.
Isiklikku.
Hobid olid talumajandus ja mesindus.
Tema tütred on režissöör Elo Selirand ja tekstiilidisainer Helen Susan Selirand ning poeg on Allan Selirand.
Hingeabi assotsiatsioon &quot;Usaldus&quot;

Hingeabi Assotsiatsioon Usaldus on mittetulundusühing, mis tegeleb psühholoogilise abi osutamisega telefoni teel. Seda teenust nimetatakse usaldustelefoniks.
Usaldustelefoni lühinumbrid on 126 (eesti keeles) ja 127 (vene keeles).
Esimene usaldustelefon Eestis alustas tööd Tallinnas 1. jaanuaril 1988. Selle rajas psühholoog Enno Selirand koos initsiatiivgrupiga, kuhu kuulsuid Härmo Saarm, Astrid Neeme, Ilmar Ebber, Urmas Roos, Airi Värnik, Mart Marpuu, Ruve Šank, Tõnu Ots ja Avo-Rein Tereping.
Laser (jahiklass)

 
Laser Standard on kat-taglasega üheinimese svertpaat, mille disainis Bruce Kirby 1969. aastal ja mida on üleilmselt kasutuses rohkem kui 200 000.
Laserivalem.
Laserite jahiklasside liidud ja tootjad rõhutavad laserite kasutamist põhjendusega, et ostes ühe paadi, saab seda taglastada kolme eri suuruses purjega, mis võimaldab sama paadikere kasutust erinevas vanuses ja kaalus.
Kitee

Kitee on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas.
Kitee vald asutati 1631. aastal. 28. veebruaril 1992 nimetati linnaks.
Kiteest on pärit ansambel Nightwish.
Kitee Gümnaasiumis on õppinud soome päritolu Eesti lastekirjanik Mika Keränen.
Külad.
Haapasalo, Haarajärvi, Hammaskallio, Jaakkima, Juurikka, Kantosyrjä, Kiteenkylä, Kiteenlahti, Kontiola, Kunonniemi, Lahdenkylä, Leinovaara, Loukunvaara, Misola, Muljula, Niinikumpu, Närsäkkälä, Piimäjärvi, Potoskavaara, Puhos, Puhossalo, Päätye, Riihijärvi, Rokkala, Ruppovaara, Satulavaara, Suoparsaari, Suorlahti, Särkijärvi, Säynejärvi, Taipale, Varmoniemi.
Sixtus II

Sixtus II oli paavst 257–258. Ta oli 24. paavst.
Sixtus II oli "Liber Pontificalise järgi Kreekast pärit filosoof. 5. sajandil tõlkis Rufinus ladina keelde pütaagorlase Sextiuse sententsid, keda Rufinus samastas paavstiga, mis tekitas järgnevatel sajanditel tõlgitud teose autorsuse osas segadust.
"Liber Pontificalis" märgib, et Stephanus I usaldas vangistuses kiriku finantsasjad Sixtuse hoolde.
Sixtus II sai paavstiks Rooma keiser Valerianuse esimese kristlaste tagakiusamise ajal 30. augustil või 31. augustil 257 ja temast sai esimene paavst, kes kandis ühe eelmise paavsti (Sixtus I) nime. Kartaago piiskopi Cyprianuse biograaf Pontius on teda iseloomustatud hea ja rahumeelse vaimulikuna ("bonus et pacificus sacerdos"). "Liber Pontificalise" järgi oli ta ametis 2 aastat 11 kuud ja 6 päeva.
Sixtus II ajal jätkus skisma vastupaavst Novatianusega. Sixtus II järgis vaidluses ketserite taasristimise üle Stephanus I eeskujul Rooma traditsiooni, kuid ta tunnustas ka erinevaid praktikaid, mistõttu Stephanus I ajal halvenenud Rooma koguduse suhted Väike-Aasia kogudustega paranesid Sixtuse ajal. Tema nõuandjateks said presbüterid Dionysius, Philemon ja Aleksandria piiskop Dionysios, kes saatis talle kirja, milles kajastatakse Stephanus I ajal toimunud sündmusi. Sixtus II suhtles Kartaago piiskopi Cyprianusega.
Tema ajal peideti Peetruse ja Pauluse säilmed San Sebastiano katakombidesse. Saanud teada Cyprianuse märtrisurmast, olevat Sixtus hüüdnud: "Deo Gratias!"
Varem omistati Sixtusele 3. sajandi kirjutis "Ad Novatianum", kuid nüüd peetakse selle autoriks samanimelist filosoofi. Ainus nüüdisajal Sixtusele omistatav kirjutis on armeeniakeelne tõlge Aleksandria piiskopile Dionysiosele saadetud kirjast, milles Sixtus II kaitseb ristimist, kui selle käigus on kasutatud kolmainsuse vormelit. Ta soovitas tunnustada ristituks ka isikut, kellel on tungiv soov ristimist saada, kuid keda ei saa eri põhjustel ristida.
Ta ordineeris 4 presbüterit, 7 diakonit ja 2 piiskoppi.
Sixtus II suri märtrisurma 6. augustil 258 keiser Valerianuse teise kristlaste tagakiusamise ajal. Kui Sixtus II pidas Praetextatuse katakombides paavstitoolil istudes missat, lõid katakombidesse tunginud sõdurid tal pea maha. Seejärel tapeti samas kohas diakonid Januarius, Magnus, Vincentius ja Stephanus. Diakonid Agapitus ja Felicissimus tapeti samal päeval ja diakon Laurentius 10. augustil. Traditsiooni järgi kohtusid Sixtus II ja Laurentius vahetult enne paavsti tapmist ja Sixtus II andis Laurentiusele üle koguduse raha. Sixtuse verine tool asetati hiljem altari taha kabelisse. Sixtus II märtrisurmast on levinud ka teine, Prudentiuse lugu, kes väitis, et Sixtus II löödi risti, kuid tema väidet ei peeta faktidele tuginevaks. Sixtus II nimi on lisatud missakaanonisse ja Damasus I koostas tema mälestuseks epitaafi. "Liber Pontificalise" järgi maeti ta San Callisto katakombidesse.
Raffael kujutas teda oma maalil "Sixtuse madonna".
Sixtus II austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 7. august. Sixtust on kujutavas kunstis kujutatud koos Ristija Johannesega või Laurentiusega, vahel aga ulatamas Laurentiusele kotti koguduse rahaga.
Purtse Tarakalda linnamägi

Purtse Tarakalda linnamägi on neemiklinnuse tüüpi linnamägi, mis asub Lüganuse vallas Purtse külas Purtse jõe idakaldal.
Kirjeldus.
Neemiklinnuse nõlvad on jõepoolsel küljel 19 m ja idaküljel 8 m kõrged ning ülejäänud külgedel laugjamad. Õueala on täies ulatuses ringvalliga ümbritsetud. Valli keskmine kõrgus on 2 m. Kõige võimsam vallilõik jääb loodenurka. Vanimat valli toetab mõlemast küljest kividest kuivmüüritis, mille siseküljel ja harjal asusid palkrajatised. Linnuse idaküljel on valli ees paiknenud ka kraav. Umbes 7500 m² suurusel maa-alal paiknev kultuurikiht on õhuke ja leiuvaene.
Ajalugu.
Linnuse kasutusajaks peetakse 8.–13. sajandit. Linnuse kaitserajatuste uurimise käigus on tuvastatud kaks ehitus- ja kasutusjärku.
Esimene ehitusjärk.
Algselt oli linnamägi kaitstud ainult idapoolne külg, sest sealsed looduslikud nõlvad olid madalamad ja laugjamad.
Teine ehitusjärk.
11. sajandi lõpul või 12. sajandi algul ümbritseti ülejäänud seljaku küljed ringvalliga.
Muinasasula.
Suurem asulakoht, tõenäoliselt muistse Purtse küla ase, avastati linnusest lääne pool üle Purtse jõe.
Asva linnusasula

Asva linnusasula asus Saaremaa kagurannikul. See omal ajal saarel paiknenud kindlustatud asula asub Kuressaare–Laimjala–Kuivastu maantee 37. kilomeetril. Saaremaa vallas Asva lähedal madalal moreenseljandikul. Asula järgi on nime saanud Asva kultuuri periood. 
Linnusasula avastati 1930. aastal.
Asva külatagusel madalal heinamaal paikneb Põhja-Euroopa tuntumaid pronksiaja kindlustatuid asulaid, mis on nime andnud tervele arheoloogilisele kultuurile. Asva kultuur on läänepoolsemate soomeugrilaste hilispronksiaja kultuur, mille majanduse aluseks oli karjakasvatus, hülgepüük, algeline maaviljelus ja pronksivalamine. Seljak, millel asula paikneb, oli pronksiajal laid või poolsaar madalas merelahes. Tänaseks on meri siit taganenud mitme kilomeetri kaugusele, kunagist rannaasulat meenutab paik vaid kevaditi suurvee ajal.
1930. ja 1931. aastal kaevas Asva "Linnamäe põllul" kohalik elanik Orest Reis, tollane Tartu ülikooli üliõpilane, otsimaks selgitust sellele nimetusele. Tema leiud äratasid arheoloogide tähelepanu. Hilisemate kaevamistega tõestati seal Saaremaa kõige vanema ja pikaealise kasutusega linnamäe, muistse linnusasula olemasolu. Ligi 3500 m2 pindalaga asulast on läbi kaevatud kuuendik, kogutud on üle 5800 leiu. Vanimad jäljed Asvas on umbes 4000 aastat vanad. Varasemast asundusest on andmeid umbes 1500 eKr. Varasema perioodi leiumaterjalide hulgas on lisaks luust ja pronksist tööriistadele eriti palju pronksivalamisele osutuvaid savist valamisvormide katkendeid ning hoonetest pärinevad paest ja savist põrandad ja kividest kolded. 1939. aastal leiti Asvast 2 kg koerte kivistunud väljaheiteid ehk koproliite.
Vanimad asustusjäljed pärinevad II aastatuhandest e.m.a., kui asula ainsaks looduslikuks kaitseks oli meri. 8.-7. sajandil e.m.a ümbritseti neemik kividest ja puust kaitsetaraga, mille taha rajati muld ja savipõrandatega hooned. Leidude hulgas olid ülekaalus savinõukillud (kokku üle 32 000), mis annavad tunnistust väga erinevate nõude kasutuselolekust tollases majapidamises.
Kindlustatud asula vanim järk hävis kogu linnust haaranud tulekahjus, mis toimus ajavahemikus 685–585 e.m.a. Tolleaegne asula hävis tulekahjus, mille puhkemist on seostatud Kaali meteoriidi langemisega. Üsna varsti on kõrgendiku servi maapoolsest küljest uuesti järsendatud, tõstetus pinnast savi ja mulla pealekandmisega. Rajati uus asula, mis samuti hiljem maha põles.
Nõrku asustusjälgi on Asvast ka meie ajaarvamise algusest. Uued suuremad tööd võeti ette I ajaarvamise keskpaiku m.a.j. Tõsteti valle, muudeti järsemaks mäe servi, mille tulemusena linnus omandas praeguse kõrguse ja kuju. Sellest ajast arvatakse pärinevat ka rahvatraditsiooniline "Linnamäe põllu" nimetus.
Seadusekuulutaja

Seadusekuulutaja (rootsi keeles "lagman") oli tingi juht viikingi- ja keskaegses Skandinaavias, kes tundis hästi seadusi ja kelle ülesandeks oli kehtivaid seadusi tingil ette lugeda. Kõige tuntum oli seadusekuulutaja amet Islandil.
Seadusekuulutaja Islandil.
Seadusekuulutaja (vanaislandi "lögsögumaðr") oli Islandi Althingi juht aastatel 930–1271. Seadusekuulutaja valiti piirkondlike pealike, goodide poolt ametisse kolmeks aastaks. Tema ülesandeks oli kehtivate seaduste ettelugemine ja vaidluste korral otsuste langetamine.
Kuni 12. sajandini ei olnud Islandi seadused kirjalikult jäädvustatud, sellepärast oli vajalik seaduste ettelugemine tingil. Igal aastal luges seadusekuulutaja neist kolmandiku "Lögbergi", Seaduste kalju juures ette. Teatud määral tundsid seadusi kõik pealikud, kuid põhjalikud teadmised olid vähestel, kes olid spetsiaalselt mõne asjatundja juures õppinud. Seadusekuulutaja valiti nende hulgast ja seda ametit peeti väga auväärseks. Seadusekuulutaja sai oma töö eest ka tasu.
Althingil peetud kohtuvaidlused lahenesid sageli vastavalt sellele, kui hästi pooled või nende nõuandjad protseduurireegleid ja seaduste nüansse tundsid — kehtiv tavaõigus tugines pretsedentidele ja oli väga detailirikas. Kui seaduste küsimuses jäädi eriarvamusele, otsustas asja seadusekuulutaja, pidades vajadusel nõu teiste asjatundjatega.
12. sajandil kirjutati Islandi seadused üles. Edaspidi ei olnud juhul, kui seaduste õige versiooni suhtes valitses kahtlus, otsustajaks enam seadusekuulutaja, vaid kirjalik seadusetekst. Kui käsikirjad lahknesid, siis loeti õigeks see, mis kattus Skálholti piiskopi valduses oleva käsikirjaga. Seaduste kirjapanemine avas tee seadusekuulutaja ameti juurde perekondadele, kes olid tihedamalt seotud kirikuorganisatsiooniga. 13. sajandil pidasid seadusekuulutaja ametit vaid kahe perekonna liikmed: Sturlingid, kelle hulka kuulus Snorri Sturluson, ja Haukdælirid, kes olid tihedalt seotud piiskopitooliga Skálholtis.
Mõnikord volitas Althing seadusekuulutajat tegema mõnd tähtsat tervet saart puudutavat otsust. Nii otsustas seadusekuulutaja Þorgeirr aastal 999 või 1000, et Islandil tuleb sisetülide vältimiseks vastu võtta ristiusk.
Kõige tuntum seadusekuulutaja on Snorri Sturluson, kes oli ametis perioodil 1215–1231, vahele jäid vaid aastad 1218–1222, kui ta ei saanud Norra-reisi tõttu valimistel osaleda.
Kihelkonna kirik

Kihelkonna Mihkli kirik ehitati 13. sajandi kolmandal veerandil. Säilinud on kiriku võlvimaalingud 13. sajandist. Eesti arhitektuuris ainulaadne on kooriruumi ripp-päiskivi. Renessanss-stiilis altarimaal on maalitud aastal 1591 ja kantsel valmistatud aastal 1604, mida täiendati 1794. aastal. Sakraalehitisest endast uuem kooriruumi idaküljel asetsev käärkamber ehitati 19. sajandil.
14 registriga oreli ehitas kirikule 1805. aastal meister Johann Andreas Stein. See orel on Eesti vanim. Friedrich Weissenborn ehitas selle 1890. aastal ümber ja lisas teise manuaali, millega lisandus ka neli registrit. Orel restaureeriti 2018. aastal.
Kellatorn, mis asub kirikust eraldi, ehitati 1638. aastal. Kellad paiknesid eraldiasuvas hoones kuni läänetorni ehitamiseni aastail 1897–1899. Kellatorn on ainulaadne kogu Baltikumis, kuna on vanim säilinud kirikust eraldiseisev kellatorn. Pärast 2009. aasta restaureerimist kostab sealt taas kellahelin.
Kihelkonna Mihkli kirikut kasutab EELK Kihelkonna Mihkli kogudus.
2017. aasta suvel sai Kihelkonna kirik teise kella.
Kirikutorn meremärgina.
Kirikul on tähtsus ka meremärgina. 2009. aastani oli kirikutorn kasutusel päevamärgina, mis moodustas sihi Kihelkonna alumise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 2724 meetrit ja sihi asimuut 128,9°.
Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 923.
Saaremaa Jaani kirik

Saaremaa Jaani kirik ehk Saare Jaani kirik ehk Jaani kirik on barokkstiilis maakirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Jaani külas. 
Kirikut kasutab Saaremaa Jaani kogudus. 
Kiriku pikihoone valmis Põhjasõja ajal, arvatavasti 1703. aastal. Hoone ehitati ümber 1840. aastal. Kiriku torn on ehitatud ilmselt kahes järgus ja valmis 1842. aastal. Torni arhitekt oli J. F. Schrader. 
Kirik pühitseti 30. juunil 2007 pärast suuremat remonti uuesti. 
Kiriku nimi ja ajalugu.
Kirik on nime saanud Aleksandria patriarhi, püha Johannes Almuseandja (umbes 560–619) järgi, kes oli vaeste ja haigete kaitsja. Keskajal asus piirkonnas leprosoorium, millel oli oma kabel. 
Jaani kirikukihelkond asutati aastal 1675 Pöide kirikukihelkonnast eraldamise teel. Samal aastal hakati arvatavasti ka kirikut ehitama. Kiriku pikihoone sai valmis 1703. aastal, 1842. aastal püstitati ehitusmeister Johann Friedrich Schraderi projekti järgi hilisklassitsistliku nõelkiivriga läänetorn.
Kiriku järgi on nime saanud siluri Jaani lade ja selle Jaani kihistu.
Orel.
1890. aastal ehitatud nelja registriga oreli meister on teadmata.
Angla tuulikud

Angla tuulikud on viis tuuleveskit, mis asuvad Saaremaal Upa–Leisi maantee ääres Angla külas.
Neli tuulikut on pööratava kerega pukktuulikud, viies tuulik on vaid pööratava peaga kaheksatahuline Hollandi tuulik. Angla tuulikud on Eestis üks paremini säilinud tuulikugrupp, mis paikneb oma algses asukohas Angla tuulikutemäel. 
Ajalugu.
Angla tuulikutest vanim dateeritav tuulik on selles esinevate ehitusdaatumite põhjal 19. sajandi algusest pärineb Reinu tuulik. Reinu tuuliku nurgaposti on lõigatud aastaarv 180..?, Lause tuuliku konstruktsioonidel esinev vanim aastaarv on 1880, kuid tuulik võib oma arhailise kehandi ja konstruktsioonide tõttu pärineda ka 19. sajandi varasematest aastakümnetest. Kuna tuulikuid juba 20. sajandi algusest alates iga 30–40 aasta tagant remonditud ja nende konstruktsioone uuendatud, võivad Reinu ja Laose tuulik kanda võrdlemisi vanade ja algupäraste tuulikute osi. 
Vilidu tuulik (ehitatud 1913) on seni ainsana Angla tuulikutest põhjalikult restaureeritud ja täidab oma algset funktsiooni: tuulikus jahvatatakse jahu. Tuulikus töötab turismiperioodil mölder. 
Tedre tuulik on ehitatud 1927. aastal. Tuulik on neljakorruseline kahe paari veskikividega puidust Hollandi tüüpi tuulik. 1930. aastate lõpus on tuuliku vahetusse lähedusse ehitatud veskiliste elamu ja selle abihooned, mis moodustab tänapäeval Tedre tuuliku taga oleva hoovikompleksi. Tedre hollandlane on Saaremaa hollandlastega tüüpilise paatkatuse ja galeriiga tuulik. Tuuliku pead pööratakse tuulde galerii pealt veski saba (vihmri) küljes oleva pööriratta abil (seni ratas tuulikul puudub). Tuuliku tiivad kaetakse jahvatamise ajaks purjedega. 
Pärast teist maailmasõda seisma jäänud Angla tuulikud remontis esmalt 1970. aastatel Karja sovhoos, 1984.–1985. aastal uuendati laudiseid ja parandati tuulikute tiibu. 1995. aastal remonditi tuulikuid uuesti. 2008. aastal koostati kõikidele Angla tuulikutele muinsuskaitse eritingimused ja remonditööde põhiprojektid, kus määrati kindlaks ka tuulikute regulaarse hoolduse põhimõtted. Nimetatud projekti alusel on restaureeritud ka jahu jahvatav Vilidu tuulik.
Nuuki vald

Nuuki vald (ehk Nuuki kommuun) oli vald Gröönimaal (Lääne-Gröönimaal). Alates 1. jaanuarist 2009 on osa Sermersooqi vallast.
Valla pindala oli umbes 105 000 km² (ta oli Taanist mitu korda suurem) ja elanike arv 14 874 (ametlikud andmed seisuga 1. jaanuar 2005). 
Valla halduskeskus oli Nuuk. Vallavanem ("borgmesteri") oli alates 2007. aastast Nikolaj Heinrich. 1993–2007 oli vallavanem Agnethe Davidsen. 
Tähtsamad asulad olid:
Suurem osa valla territooriumist on kaetud igijääga ning on asustamata.
Namangan

Namangan [namanga'nn] on linn Usbekistanis, Namangani vilajeti keskus. Asub Fergana oru põhjapiiril, Taškendist 430 km idas.
Namangan on elanike arvult Usbekistani teine linn.
Naftalan

Naftalan [naftal'ann] on linn Aserbaidžaanis Goranboy rajoonis.
Nouakchott

Nouakchott [nuakš'ott] on Mauritaania pealinn ja riigi suurim linn. Asub Atlandi ookeani rannikul.
1958. aastani oli Nouakchott väike kaluriküla. Pärast Mauritaania iseseisvumist sai 1962. aastal riigi pealinnaks ja hakkas kiiresti kasvama.
Linnas on üheksa linnaosa: Teyarett, Ksar, Tevragh Zeina, Toujounine, Sebkha, El Mina, Dar Naim, Araffat ja Riyadh.
Nouakchottis on riigi tähtsaim sadam, linnast saab alguse 1100 km pikkune maantee Némasse.
Nigeri jõgi

Niger on jõgi Aafrikas, Lääne-Aafrika suurim jõgi. Jõe pikkus on 4138 km. Nigeri jõgi voolab läbi Guinea, Mali, Nigeri, Benini ja Nigeeria ning suubub Guinea lahte, moodustades delta.
Jõe järgi on saanud nime Niger ja Nigeeria.
Nigeri jõe ääres asuvad Bamako, Tombouctou, Niamey, Lokoja ja Onitsha linn.
Suurim lisajõgi on Benue.
Vooluhulk on ebaühtlane: suurvesi on septembrist märtsini, mis on iseloomulik, ning vee tase on madal maist juulini.
Ousia

Ousia [us'iia] (ka: "usia", "oysia"; vanakreeka "οὐσία"; eesti 'olemus, olevus, olemine', ladina "essentia", saksa "das Wesen") on vanakreeka filosoofia üks olulisemaid sõnu.
Sõna võttis filosoofilises tähenduses kasutusele Platon, kellega polemiseerib "ousia" tähenduse üle tema õpilane Aristoteles.
Platoni filosoofias on "ousia" enamasti see, mis olev ("to on") tõeliselt on, st oleva olemine või mis-olu. Platon kasutab sõna "ousia" ka laiemalt olemise tähenduses, st oleva kui sellise olemise ehk kõikvõimalike olevate mis-olu tähenduses.
Kas Platon kasutab sõna "ousia" abstraktses tähenduses olemise kui sellise kohta, selle üle uurijate seas vaieldakse.
Sõna "ousia" tõlgitakse filosoofilises kontekstis enamasti "olemuseks", mis on moodustatud ma-inifinitiivist "olema" ja tuletisliitest "-us". Keeleliselt täpsem oleks lähtuda oleviku kesksõna vormist "olev" ja tuletisliitest, mis annaks tõlkeks "olevus". Selle tõlke eeliseks on "ousia" jäämine seotuks olevaga ja antiikfilosoofia konteksti jaoks liigse abstraktsuse vältimine (infinitiiv on sõnatuletuse aluseks liiga ebamäärane), kuigi "olevust" kasutatakse peamiselt olendi tähenduses.
Olevus/olemus oleks seega see, mis kuulub oleva juurde selle määratletusena mis-olu mõttes (nt "selle oleva, so leivanoa olevus on lõigata leiba"). "Ousia" tähendusväli vanakreeka keeles kätkeb endas ka inimesele vajalikke asju nagu majapidamises kasutatavaid tööriistu, kogu maist vara, st inimese pärust, mistõttu olevus/olemus on loomusest inimlikum ja võiks olla see, mille kaudu inimene asjade loomusele läheneb või end nende suhtes mõistab.
Platon kasutab sõna "ousia" oma dialoogides vahel ka traditsioonilises, st päruse tähenduses.
Kogi osariik

Kogi osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi keskosas.
Osariigis suubub Benue jõgi Nigeri jõkke.
Osariik moodustati 1991. aastal.
Tähtsamad majandusharud on põllumajandus ja mäetööstus.
Svealand

Svealand on Rootsi ajalooline tähtsaim piirkond. See asub Rootsi lõunaosa keskel, põhja jääb Norrland ja lõunasse Götaland. Tihedad metsad, Tiveden, Tylöskog ja Kolmården lahutasid Svealandi Götalandist. Ajalooliselt kutsuti selle piirkonna asukaid "svearideks".
Svealand koosneb pealinna alast Mälardalenist idas, Roslagenist loodes, endisest Bergslageni piirkonnast keskel ning Dalarnast ja Värmlandist läänes.
Rootsi nimi rootsi keeles, "Svea rike" (tänapäevane kirjapilt "Sverige") tähendas esialgu vaid Svealandi.
Maakonnad.
Svealandis asub kuus maakonda:
Norrland

Norrland on põhjapoolseim neljast Rootsi ajaloolisest piirkonnast. Nime ei kasutata ametlikult, kuid selle kasutus on ka tänapäeval tavaline igapäevases keeles, näiteks ilmaennustustes. Norrlandi peetakse mõnikord Põhja-Rootsi sünonüümiks.
Maakonnad.
Norrlandis asub üheksa maakonda:
Purjetamine 2008. aasta suveolümpiamängudel

2008. aasta XXIX suveolümpiamängude purjetamisregatt korraldati 8.–24. augustini Qingdaos (), mis asub Shandongi poolsaarel Ida-Hiinas ja on üks tähtsamaid Hiina sadamalinnu. Qingdao kaugus Pekingist on 690 km. 
Maailmas laiemalt tuntakse Qingdaod saksa koloniaalajast Tsingtao õlletehase asukohana ning Bohai merel, lahel ja väinas patrulliva Hiina RV põhja merelaevastiku baasina. 
Purjetajate olümpiaküla on ehitatud kunagise Beihai laevatehase asukohale Fushani lahe ja Kollase mere kaldal. Purjetamiskeskuse vee- ja maa-ala pindala on kokku 45 hektarit. Qingdao "Olympic Sailing Center" on suitsuvaba võistluspaik. 
Jiangquani lahele, Fushani lahele ja väljapoole Damai saari paigutati viis purjetamisrada, läbimõõduga üks meremiil.
Kasutati purjetamise võistlusmäärust 2005–2008, mis hakkas kehtima 2005. aasta alguses.
Võistlusklassid.
Võistlusklasse oli üksteist ja purjetati võidu ühisstardist. Kavandatud oli üksteist võidupurjetamist, mille reeglitepärase läbimise eest saadi lõpetamiskoha arvu jagu punkte ning lõpuks kohapunktid liideti, iga võistleja halvim tulemus arvati välja summast ja vähima punktide arvuga purjetaja(d) on võitja(d). Erand on 49er klass, milles tahetakse peeti 16 võistlussõitu ning maha arvati kaks halvimat tulemust.
Adrenaliin

Adrenaliin ehk epinefriin (keemiline valem C9H13NO3) on katehhoolamiinide hulka kuuluv virgatsaine ja neurohormoon, mis eritub koos noradrenaliiniga stressiolukorras. Adrenaliin on adrenergiline monoamiin, mida toodavad neerupealised.
Hormooni isoleeris ja avastas 1895. aastal poola füsioloog Napoleon Cybulski.
Adrenaliin aktiveerib adrenoretseptoreid, mida tähistatakse tähtedega α ja β.
Laias laastus võib öelda, et α-adrenoretseptorid on tundlikumad noradrenaliinile, β2-adrenoretseptorid on aga adrenaliinile umbes 100 korda tundlikumad kui noradrenaliinile.
Kui adrenaliin väljastatakse vereringesse, mõjub see mitmetele adrenergilistele retseptoritele ning sel on mitu organismi mõjutavat toimet. See suurendab südame löögisagedust ja löögimahtu, laiendab pupille ja ahendab arterioole nahas ja maos ning laiendab arterioole lihastes. Adrenaliin tõstab veresuhkru taset, suurendades maksas glükogeeni hüdrolüüsi glükoosiks. Adrenaliinil on immuunsüsteemi nõrgendav mõju.
Götaland

Götaland on ajalooline piirkond Rootsis. See asub Rootsi lõunaosas. Götalandi põhjaosa Tivedeni metsades piirneb Svealandiga.
Götaland koosnes väikekuningriikidest, mille asukaid kutsuti muinaspõhja keeles "Gautar"'iteks. Neid samastatakse anglosaksi eeposes "Beowulf" mainitud Geatastega.
Götalandilt on pärit ka goodid.
Maakonnad.
Götalandil asub kümme maakonda:
Julian Mitchell

Julian Mitchell [džuuljan m'itšell] (sündinud 1. mail 1935) on inglise meesstsenarist.
Kiviloo

Kiviloo on küla Harjumaal Raasiku vallas Jõelähtme jõe ääres.
Küla on esmamainitud 1241. aastal Kiolo nime all.
1322. aastal oli Kiviloo mõis juba Fegefeuer Tallinna piiskopi käes kui Kiviloo loss. Samas ka linnusena, mis ehitati lõplikult valmis piiskop Simon von der Borchi ajal 15. sajandi lõpul.
Külas asub Kiviloo Nõiakivi.
Küla kuulus ajalooliselt Harju-Jaani kihelkonda.
1977. aastal liideti Kiviloo külaga Kaugemäe.
Viited.
Somerset Maughami auhind

Somerset Maughami auhind (inglise keeles "Somerset Maugham Award") on iga aasta mais jagatav briti kirjandusauhind. 
Auhinna asutas kirjanik William Somerset Maugham 1947. aastal. Auhind antakse alla 35-aastasele kirjanikule eelmisel aastal ilmunud teose eest. Auhinnaraha on ette nähtud kulutamiseks välisreisidele.
Alates 1964. aastast võib igal aastal auhinna saada mitu kirjanikku. 1975. ja 2012. aastal auhinda välja ei antud.
Kaks korda on auhinna võitnud varasema auhinnasaaja poeg: Kingsley Amis (auhind 1955) oli Martin Amise isa (auhind 1974) ning Nigel Kneale (auhind 1950) oli Matthew Kneale'i isa (auhind 1988).
Laureaadid.
!Aasta
!Autor
!Raamat
Kirjandusauhindade loend

"Siin on loetletud kirjandusauhindu".
ScummVM

ScummVM on virtuaalarvuti, mis on algselt loodud eesmärgiga võimaldada vanade LucasArtsi seiklusmängude mängimist eri platvormidel. Programmi nimi tuleneb sellest, et LucasArtsi mängud põhinesid tarkvaral nimega SCUMM. Hiljem on ScummVM-ile lisatud ka mõnede mitte-Scummi mängude toetus.
ScummVM on kasutatav GNU GPL litsentsi alusel. ScummVM ei sisalda mängude endi faile, seetõttu tuleb osta mängude DOS-versioonid, mis vanuse tõttu on enamasti saadaval soodsalt. Mõned toetatud mängud on saadaval ka tasuta, näiteks "Flight of the Amazon Queen" ja "Beneath a Steel Sky".
Ametlikud ScummVM-i pordid on olemas järgmistele operatsioonisüsteemidele
On ka mitmed mitteametlikud pordid.
Doris Lessing

Doris Lessing [d'oris l'essing] (kodanikunimega Doris May Tayler; 22. oktoober 1919 Iraan, Kermānshāh – 17. november 2013 London) oli inglise kirjanik. Ta sai 2007. aastal Nobeli kirjandusauhinna.
Elukäik.
Doris Lessing sündis 22. oktoobril 1919 Kermānshāhis Iraanis ning kasvas üles Briti koloonias Rodeesias, praeguses Zimbabwes.
14-aastaselt lõpetas ta õpingud koolis ja hakkas tööle sekretäri-kirjutajana ühes advokaadibüroos. 19-aastaselt abiellus ta Frank Wisdomiga ning sai kaks last, poja ja tütre. Mõne aja pärast liitus Doris Lessing vasakpoolsete noorte rühmaga ning jättis oma mehe ja lapsed maha. 
Sama vasakpoolse grupi liige oli ka saksa kommunist Gottfried Lessing, kellega Doris peagi abiellus. Sündis poeg Peter. 1949. aastal, pärast abielu lahutamist, kolis Doris Lessing koos pojaga Inglismaale. Seal astus ta Kommunistlikku Parteisse, kust lahkus 1956. aastal.
Aleksandr Karelin

Aleksandr Karelin [aleks'andr kar'eelin] (vene "Александр Александрович Карелин"; sündinud 19. septembril 1967 Novosibirskis Venemaal) on Nõukogude Liidu, SRÜ ja Venemaa maadleja ning poliitik. Tema hüüdnimi on Siberi Karu. 
Karelin õppis Novosibirski Tehnilise Mototranspordi Kolledžis ja Omski Kehakultuuri Instituudis, kus ta omandas treener-õpetaja elukutse. Tal on pedagoogikadoktori kraad (2002). Ta alustas 1995. aastal tööd Venemaa Maksupolitseis kehalise kaitse osakonna juhtivspetsialistina ning sai politseikoloneli auastme. Ta on Venemaa parlamendi (Riigiduuma) saadik (valitud 1999, 2003 ja 2007).
Ta oli 1988. aasta olümpiamängudel Nõukogude Liidu 1992. aasta olümpiamängudel SRÜ ja 1996. aasta olümpiamängudel Venemaa meeskonna lipukandja. Kahe riigi – NSV Liidu ja Valgevene – lippu on kandnud avatseremoonial maadleja Aleksandr Medved.
Karelin on valitud 20. sajandi maailma 25 parema sportlase hulka. 
Karjäär maadlejana.
Karelin kaalus juba sündides 6 kg. Ta alustas 1981. aastal Kreeka-Rooma maadluse treeninguid. Ta on tulnud kolmekordseks olümpiavõitjaks: 1988, 1992, 1996, 9-kordseks maailma-, 12-kordseks Euroopa ning 13-kordseks Nõukogude Liidu, SRÜ ja Venemaa meistriks. Ta püsis võitmatuna 13 aastat, kuni 2000. aasta Sydney olümpiamängudeni. Seal kaotas ta finaalis Rulon Gardnerile (USA) ja sai hõbemedali.
Karjäär vabavõitlejana.
21. veebruaril 1999 kohtus Karelin Jaapanis professionaalse vabavõitluse (MMA) matšil jaapanlase Akira Maeda'ga ja võitis teda. Võistluse korraldas Maeda profimaadluse organisatsioon RINGS. Võistlus korraldati muudetud vabavõitluse reeglite järgi.
Isiklikku.
Ta on abielus, tal on kaks poega ja üks tütar.
Visegrádi grupp

Visegrádi grupp [v'išegraadi grupp] (ungari keeles "Visegrádi Együttműködés", poola keeles "Grupa Wyszehradzka", tšehhi keeles "Višegrádská skupina", slovaki keeles "Vyšehradská skupina") on ühendus, millesse kuuluvad Poola, Tšehhi, Slovakkia ja Ungari. 
Visegrádi grupp sai alguse Tšehhoslovakkia, Ungari ja Poola tippkohtumisel Ungari linnas Visegrádis 15. veebruaril 1991, kui kolme riigi juhid otsustasid oma riikide vahelise koostöö kaudu edendada Euroopa integratsiooni. Pärast Tšehhoslovakkia lagunemist liitusid ühendusega nii Tšehhi kui ka Slovakkia. 
Alates 1. maist 2004 kuuluvad Visegrádi riigid Euroopa Liitu. 
Visegrádi grupi ainus institutsioon on 1999 asutatud Rahvusvaheline Visegrádi Fond, mille peakorter on Bratislavas. Alates 2005. aastast on fondi aastaeelarve 3 miljonit eurot.
Visegrád

Visegrád on linn Ungaris Pesti komitaadis. Asub Doonau paremkaldal Slovakkia piiri lähedal.