Üliõpilasselts

Üliõpilasselts on akadeemiline organisatsioon, mille liikmeskond koosneb kõrgharidust omandavatest ja selle juba omandanud üliõpilastest. Üliõpilasseltsid on korporatsioonidega võrreldes vabama kombestikuga ning vahel segasooliseid. Üliõpilasseltsid on vanimad rahvuslikud üliõpilasorganisatsioonid Eestis. Seltse ühendab katuseorganisatsioon Üliõpilasseltside Liit (ÜL). 
Seltsides seatakse esikohale töö ühiskonna hüvanguks ja osalemine ühiskondlikus elus. Korporatsioonidega võrreldes on vähem rõhutatud seltsisisest sõprust ja ühtehoidvust, kuid see on samuti tähtsal kohal. Väiksem on erinevus noor- ja tegevliikmete vahel. Seltside ja korporatsioonide vahelised erinevused on siiski veidi hägused ning Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜSi) võib kirjeldada pigem korporatiivse organisatsioonina. Välismärkide esinemine on seltsidel tagasihoidlikum: ei ole värve, vappe, linte ega sirkleid; eranditeks on EÜS (mis on asutatud korporatsiooni eeskujul). Lipp on suuremal osal, kuid mitte kõikidel seltsidel. Seltside põhisümboliks on sõrmus, lisaks kantakse kõikides seltsides peale EÜSi Tartu Ülikoolist pärinevat valget üldmütsi.
Ajalugu.
Esimesed üliõpilasseltsid moodustusid eesti rahvuslike korporatsioonide registreerimise ebaõnnestumisel, seda kas baltisaksa korporatsioonide vastuseisu või venemeelsete ülikoolide juhtkondade tõttu. 1868. aastal võeti vastu üliõpilaseeskirjad, mis lubasid asutada teaduslikke üliõpilasseltse ("literärisch-wissenschaftlicher Verein"). Nende eeskirjade alusel registreeriti ametlikult 16. veebruaril 1883 Verein Studierender Esten (Eesti Üliõpilaste Selts), mis oli mitteametlikult tegutsenud juba 1870. aastast ning oli eelneval aastal püüdnud ebaedukalt registreeruda korporatsiooniks. Vastumeelsus rahvuslikele organisatsioonidele varieerus Tsaari-Venemaa linnades – Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts ehk tänapäevane EÜS Põhjala oli sunnitud illegaalselt tegutsema 1884. aastast (seltsi asutamisest) kuni 1909. aastani, kuid Riia polütehnikumis oli kolme saksa korporatsiooni kõrval kokku viis lätlaste, poolakate, venelaste ja eestlaste korporatsiooni. Tartus tegutsesid eelmainitud põhjustel seltside, mitte korporatsioonidena lisaks eestlastele ka vähemusrahvuste (poola, juudi, vene, läti) üliõpilasorganisatsioonid.
Seltside eesmärk oli end eesti keele ja kultuuri alaliselt harida ning säilitada rahvuslik meelsus. EÜSi tegevusest sündisid seega ka Eesti Vabariigi rahvusvärvid. EÜSi liikmeskond koondas enda ümber pea terve Eesti rahvuskultuurilised tegelased ja haritlaskonna. 
Kuna ka 1904. aastaks oli ebaõnnestunud EÜSi organiseerumine korporatsiooniks, loobuti ka kohustusest tunnustada Ch!C! üldkommaani. Selle tulemusena muutus tugevalt seltsi kombestik - kadus joomasundus, "rebased" asendusid "noorliikmetega", alustati ka naisliikmete seltsi vastuvõtmist. Põhikiri korraldati ümber lootusega andmaks "seltsi sisemisele elule hoopis teise laadi ja rõõmsama tuju". Nende sammudega paralleelselt asutati 1906. aastal EÜS Ühendus, mille algliikmeskonnaks olid valdavalt üliõpilased, kes nägid EÜSis liigset korporatsiooni ja baltisaksa aristokraatlike kommete taotlemist. Korporantide joomasunduse asemel oli EÜS Ühenduse ruumides alkoholi tarvitamine lausa täielikult keelatud, karskus ja rahvalähedus iseloomustas ka 1920. aastal asutatud EYS Veljestot.
Peale 1905. aasta revolutsiooni leevendati korporatsioonide asutamise tingimusi, nende asutamisloa andmine liikus Ch!C! käest rahvahariduse ministeeriumi pädevusse. Aastatel 1906–1918 asutati Tartus kümme uut korporatsiooni, sealhulgas eesti korporatsioone, millesse astumiseks lahkuti ka seltsidest. 1907. aastast hakkasid (valdavalt Venemaalt pärit) üliõpilased asutama maakondlikke kogusid ("zemljatšestvo"), mis eriti populaarseks ei saanud. Maakondlikke kogusid püüti Soome eeskujul rajada Eesti maakondade põhjal ka 1920. aastate algul, kuid need hääbusid konkurentsis teiste üliõpilasorganisatsioonidega ning osad reorganiseeriti seltsideks.
1916. aastal kolis Peterburis asutatud Eesti Üliõpilaste Selts Põhjala sõjakeerises Tallinnasse, hiljem ka Tartusse. Ka EÜS Põhjala ümberkorraldamisel Eestis tegutsemiseks tunti vastumeelsust korporatsioonide tegevusstiili vastu, mis "kultiveeris keskajast pärinevat vastuvaidlemata kuulekust".
Vabadussõjas osalesid "in corpore" EÜS ja Riia EÜS, kelle liikmetelt eeldati kohest Eesti Rahvaväkke astumist. 130 üliõpilasorganisatsioonide liiget said sõjas Vabadusristi. Seltsidest langes Vabadussõjas kokku 18 liiget.
Vahemikus 1924–1940 opereeris kolm üksteise järglastena asutatud (Eesti) Üliõpilasseltside Liitu, mis tegutsesid vahelduva eduga. Tegutsemist takistasid seltside omavahelised sisetülid, poliitilised erimeelsused ning ebaedukad katsed seltse omavahel vaateliselt ja sisuliselt lähendada. Sellest hoolimata oli liidu tegevus ikkagi aktiivne, suurimaks saavutuseks saab lugeda ajakirja Akadeemia väljaandmist alates 1937. aasta sügisest.
Okupatsiooniaegne tegevus.
31. juulil 1940 muudeti ülikoolide seadust ning kõik Eesti Vabariigis tegutsenud üliõpilasorganisatsioonid tunnistati järgmisest päevast alates likvideerituks. Arhiivid ja varad anti üle Tartu Ülikooli rektori poolt moodustatud likvideerimiskomisjonile. Kogu Nõukogude okupatsiooni vältel oli akadeemiliste organisatsioonide tegevus keelatud. Seltside tegevus jätkus põrandaaluselt nii, kuidas võimalik, pagulusse pääsenud liikmed asutasid väliskoondised.
Seltsitegevuse taastamine.
1987. aastast alates hakkasid üliõpilasorganisatsioonid ja nende vilistlaskogud oma tegevust Eestis taastama. 1987. aastal moodustati ühendus Sodalicium, mille tegevuseesmärk oli EÜSi taastamine, lisaks nõudsid Tartu kirjanikud EÜSi maja tagastamist. Esimesena taastati sõjaeelsetest akadeemilistest organisatsioonidest Eesti Naisüliõpilaste Selts, kelle põhikirja kinnitas Tartu Ülikooli Suur Nõukogu 1988. aasta novembris. Organisatsioonide uuesti ülesehitamisele kulus aega ja vaeva ning varade taastamiseks, sõjaeelsete tegevuspindade tagastamiseks ning renoveerimiseks kulus aastaid. 1996. aastal taasasutati Üliõpilasseltside Liit, millest aga korporatiivse sisestruktuuri tõttu EÜS eemal hoiti.
Endised üliõpilasseltsid ja teised ühingud.
Täpse info puudumisel on esitamata Esimese maailmasõja eelsed "zemljatšestvo"'d.
Märkused.
 1924–1926 ja 1937–1940 Eesti Üliõpilasseltside Liit, 1926–1937 Üliõpilasseltside Liit