Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta jaanuar–märts)

Ukrainas Euromaidani liikumise, Ukraina revolutsiooni ja Krimmi annekteerimise järel alanud Donbassi sõja (Vene-Ukraina "hübriidsõja") kronoloogia, sündmused alates 2015. aasta 1. jaanuarist. Varasema aja sündmused on kajastatud artiklites 2014. aasta märtsi–juuni, juuli–septembri ja oktoobri–detsembri kohta.
Jaanuar.
1. jaanuar.
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu (URJKN) Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel tulistati möödunud ööpäeva jooksul valitsusvägede positsioone 23 korral; haavata sai kolm Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud. Granitne lähistel kasutati valitsusvägede positsioonide tulistamiseks miinipildujaid, Tšornuhhõne all miinipildujaid, automaatseid granaadiheitjaid ja mitmelasulisi raketiheitjaid Grad
Luhanski oblasti kuberner Gennadi Moskali teatel hukkus hommikuses miinipildujarünnakus Tšornuhhõne alevile üks rahulik elanik, kaks inimest sai haavata. Järgmisel päeval täpsustatud andmete kohaselt sai surmavalt haavata kaks rahulikku elanikku ja haavata üks Ukraina sõjaväelane.
LRV lipu all võitlevate valitsusvastaste relvajõudude varustus on täienenud uusimate VF relvajõudude relvastuses olevate soomusautodega (КамАЗ-43269 Выстрел).
2. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Ukraina, Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa välisministrid arutasid telefonitsi 15. jaanuaril Kasahstani pealinnas Astanas toimuva riikide liidrite kohtumise päevakava.
3. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, lahinguvälises olukorras sai haavata üks valitsusvägede võitleja.
Vene inimõiguslase, kodanikuõiguste aktivist Jelena Vassiljeva teatel asub Venemaa hospitalides ja uurimiseelsetes kinnipidamisasutustes üle 1000 ukraina sõjavangi. Järgmisel päeval lükkas URJKN Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja selle teate ümber.
4. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja Volodõmõr Polevõi teatel ei saanud möödunud ööpäeva jooksul surma ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Stanõtsja Luhanskas jätkus valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel tulevahetus automaatidest ja suurekaliibrilistest kuulipildujatest. Stanõtsja Luhanskas toimus analoogiline tulevahetus ka eelmisel päeval. Donetskis kestis öösel alanud tulevahetus valitsusvastaste relvajõudude erinevate rühmituste vahel.
5. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko sõnul "ei hukkunud ööpäeva jooksul ükski Ukraina sõjaväelane ja haavata sai vaid üks".
ATO staabi teatel tulistasid valitsusvastased relvajõud hommikul kella 8:00-st alates kümnel korral valitsusvägede positsioone, sealhulgas kahel korral granaadiheitjatest Donetski lennuvälja.
Õhtul umbes kella 19 ajal toimus "terrorismivastase operatsiooni" (ATO) läbiviimise piirkonnas väidetavalt halbade ilmastikuolude tõttu liiklusõnnetus, milles hukkus ja sai vigastada mitu Ukraina Rahvuskaardi Kultšõtskõi nimelise pataljoni võitlejat. Õhtustel andmetel sai Artemivski–Slovjanski teel kahe veoauto ja autobussi kokkupõrkes surma vähemalt 12 inimest ja vigastada vähemalt 18 inimest. Öösel vigastuste tagajärjel surnud sõjaväelasega tõusis hukkunute arv 13-ni. ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko kinnitas 6. jaanuari päevasel pressikonverentsil, et 6. jaanuari keskpäeva seisuga oli hukkunuid 12, aga mitte 13. Erineva raskusastmega vigastusi sai 21 inimest, neist 14 inimese vigastused olid rasked. "Infovastupanu" andmetel ja hukkunute võitluskaaslaste teatel oli hukkunuid 13. URJKN sekretär Oleksandr Turtšõnov avaldas kaastunnet hukkunute omastele.
Ukraina välisministeeriumi teatel kohtuvad 9. jaanuaril Kasahstani pealinnas Astanas Ukraina, Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa välisministrid. Saksamaa ja Prantsusmaa liidrid on avaldanud kahtlust 15. jaanuaril samas paigas toimuva pidava riigijuhtide kohtumise otstarbekuse suhtes.
Sotsioloogilise küsitluse tulemused näitasid, et ligi 80% ukrainlastest oli veendunud selles, et möödunud aastal jäi korruptsioon Ukrainas endisele tasemele või siis kasvas. Rohkem kui iga kolmas küsitletu oli arvamusel, et "parim moodus korruptsiooniga võitlemiseks on mahalaskmine", kusjuures 16% küsitletuist oli selles täielikult veendunud ja 19,5% pigem veendunud.
6. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel sai möödunud ööpäeval Donetski oblastis Nikišõne küla juures snaipri kuulist haavata üks Ukraina sõjaväelane.
ATO staabi õhtusel teatel avasid valitsusvastased relvajõud hommikul kella 7:30-st alates valitsusvägede positsioonide pihta tule 16 korral. Donetski lennujaama kaitsvatele valitsusvägedele rotatsiooni korras saabunud vahetuse toimetasid positsioonidele valitsusvastaste relvajõudude võitlejad.
7. jaanuar.
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu (URJKN) Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel sai möödunud ööpäeva jooksul surma kolm Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata. Üks Ukraina sõjaväelane hukkus Nikišõne küla lähistel snaipri kuulist, teine Donetski lennuväljal miinipildujarünnakus ja kolmas Piskõ juures käsirelva kuulist.
ATO pressikeskuse teatel avasid valitsusvastased relvajõud jõuluööl, õhtul kella 18:15-st hommikul kella 6:00-ni, valitsusvägede positsioonide pihta automaatsetest granaadiheitjatest, käsirelvadest, miinipildujatest ja suurtükkidest tule 15 korral. Piskõ juures tulistati öösel umbes kella ühe ajal valitsusvägede positsioone mitmelasulisest raketiheitjast Grad.
Valitsusvägede teatel ründasid valitsusvastased relvajõud 7. jaanuaril (jõulude esimene püha õigeusklike jaoks) nende positsioone kaheksal korral. Donetski Rahvavabariigi Kaitseministeeriumi teatel ründasid keskvalitsuse relvajõud nende positsioone samuti kaheksal korral.
8. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel oli olukord möödunud ööpäeva jooksul jätkuvalt pingeline, haavata sai kaks Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud. Mitmelasulise raketiheitja Grad kõrval kasutati valitsusvägede vastu ka võimsamat raketiheitjat Uragan.
Venemaalt saabus Ukrainasse järjekordne, arvult üheteistkümnes, enam kui 120 veokist koosnev nn humanitaarabikolonn. Venemaa erakorraliste olukordade ministeeriumi teatel oli sõidukite lastiks 700 tonni humanitaarabi Donetskile ja 700 tonni Luhanskile.
9. jaanuar.
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatas tavakohasel keskpäevasel pressikonverentsil, et möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuses neli Ukraina sõjaväelast, kaheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata. Olukord oli jätkuvalt pingeline Donetski, Mariupoli ja Luhanski suunal.
ATO staabi teatel avasid valitsusvastased relvajõud valitsusvägede positsioonide pihta öö jooksul tule 34 korral, sealhulgas raskerelvadest, nagu miinipildujad, suurtükid ja mitmelasulised raketiheitjad Grad.
Pärast keskööd tulistati valitsusvägede positsioone Luhanski oblastis Štšastja juures, hukkus kaks valitsusvägede võitlejat, üks sai haavata.
Välisminister Pavlo Klimkini kinnitusel kohtuvad 12. jaanuaril Berliinis Saksamaa, Prantsusmaa ja Venemaa välisministrid.
10. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, haavata sai kakskümmend valitsusvägede võitlejat.
ATO pressikeskuse kell 18:22 Ukrajinska Pravda edastatud teate kohaselt olid valitsusvastased relvajõud avanud valitsusvägede positsioonide pihta hommikul kella 7:00-st alates tule 34 korral, peamiselt tankidest ja suurtükkidest ning mitmelasulistest raketiheitjatest Grad. Rünnakute keskmes oli Donetski lennujaam.
11. jaanuar.
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, haavata sai kaheksa Ukraina sõjaväelast.
Päeva jooksul, kuni kella 18:00-ni õhtul, olid valitsusvastased relvajõud avanud valitsusvägede positsioonide pihta tule 41 korral.
Pariisis umbes pooleteise miljoni osalejaga ühtsusmarsil osalenud president Porošenkol olid kohtumised paljude riikide juhtide ja NATO peasekretäriga.
12. jaanuar.
Ametlike andmete kohaselt ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ATO läbiviimise piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kaks valitsusvägede võitlejat sai haavata. URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel tulistati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeva jooksul 63 korral. Polkovnik Lõssenko teatel oli olukord ATO piirkonnas kaldumas teravnemisele. Valitsusvastaste relvajõudude varustuses täheldati raske leegiheitja süsteemi Buratino olemasolu.
Berliinis toimunud Ukraina, Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa välisministrite kohtumisel oli arutelu all olukord Ida-Ukrainas. Kohtumisel lepiti kokku, et 15. jaanuariks kavandatud riigijuhtide kohtumine lükkub edasi. ÜRO viimastel andmetel on aprillist alates Donbassis hukkunud enam kui 4700 inimest.
DRV liider Oleksandr Zahhartšenko süüdistas Kiievit ühepoolses vaherahu rikkumises.
13. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, kümme valitsusvägede võitlejat sai haavata. Ööpäeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 84 korral. Olukord ATO läbiviimise piirkonnas oli jätkuvalt halvenemas, valitsusvastased relvajõud olid minemas üle rünnakule. Donetski lennuväljal jätkusid hommikul alanud ägedad lahingud, lennujaama kaitsvatelt valitsusvägede võitlejatelt nõuti lennuvälja territooriumilt lahkumist hiljemalt kella 17:00-ks. Pealelõunaks olukord lennujaamas stabiliseerus. Õhtuks oli kolm valitsusvägede võitlejat saanud haavata, pool valitsusvägede kontrolli all olnud objekti territooriumist oli läinud valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alla.
Volnovahha lähistel Bugassis lõhkes umbes kella poole kolme ajal päeval Mariupoli-Donetski vahelisel liinil sõitnud reisibussi kõrval mitmelasulisest raketiheitjast Grad tulistatud rakett, 10 inimest hukkus kohapeal, 18 sai haavata, kaks haavatut suri samal päeval haiglas, kolmas haavatu suri haiglas järgmisel päeval. Tragöödiaga seoses esines kaasmaalastele riigi president Petro Porošenko.
Donetski oblastis Granitnes sai sõjategevuse tõttu surma kahe ja poole aastane tütarlaps.
ATO pressikeskuse teatel kasutasid valitsusvastased relvajõud Vessele ümbruse tulistamisel esmakordselt mitmelasulist raketiheitjat Buratino.
14. jaanuar.
Eelmisel päeval Bugassi terroriaktis hukkunute mälestuseks kuulutati 14. jaanuar Donetski oblastis leinapäevaks.
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, 17 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Olukord ATO läbiviimise piirkonnas oli jätkuvalt pingeline, täheldati mõningast rünnakute intensiivsuse vähenemist. Valitsusvägede positsioone rünnati ööpäeva jooksul 75 korral.
15. jaanuar.
Bugassi terroriaktis hukkunute mälestuseks kuulutati 15. jaanuar Ukrainas leinapäevaks.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, kuus valitsusvägede võitlejat sai haavata. Valitsusvägede positsioone rünnati ööpäeva jooksul 129 korral, rünnaku alla sattus 35 asustatud punkti. Polkovniku sõnul oli tegemist uue aasta rekordiga.
Presidendi pressiteenistuse poolt aasta alguses avaldatud teate kohaselt plaanis Petro Porošenko alustada "diplomaatilist aastat" Kasahstanis 15. jaanuaril, kohtumisega Venemaa, Prantsusmaa ja Saksamaa liidritega. 12. septembril teatas Euroopa Parlamendi välisasjade komitee esimees Elmar Brok Berliinis, et 15. jaanuariks kavandatud Venemaa, Prantsusmaa ja Saksamaa liidrite kohtumine Astanas lükatakse mõne nädala võrra edasi.
16. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kuus Ukraina sõjaväelast, kaheksateist valitsusvägede võitlejat sai haavata. Olukord oli jätkuvalt kõige pingelisem Donetski lennujaama piirkonnas, kus valitsusvastased ründasid korduvalt lennujaama uut terminali, kasutades suurtükke, miinipildujaid, tanke ja Grade. Valitsusvastased relvajõud ründasid sama ajavahemiku jooksul keskvalitsuse relvajõudude positsioone 82 korral.
Päeval kella 13:00 ajal tulistasid valitsusvastased relvajõud miinipildujatest, tankitõrerelvadest ja suurtükkidest Mariupolist põhjasuunas asuvat Mõkolajivkat, neli valitsusvägede võitlejat sai haavata. Samuti teatati, et Donetski lennujaama lahingus on hukkunud üks Ukraina sõjaväelane, 11 on saanud haavata.
17. jaanuar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuses kolm Ukraina sõdurit, 18 sõdurit sai haavata. Samal ajavahemikul rünnati valitsusvägede positsioone 82 korral.
18. jaanuar.
Valitsusvõimud andsid teada, et Donetski lennujaama rajatised on valitsusvastastest relvajõududest täielikult vabastatud, Donbassi piirkonnas hukkus neli valitsusvägede sõdurit, 32 sai haavata. Sama allika teatel rikkusid valitsusvastased relvajõud relvarahu 69 korral.
19. jaanuar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuses kolm Ukraina sõdurit, 66 sõdurit sai haavata. Debaltseves hukkus 3 tsiviilisikut, 12 sai haavata.
20. jaanuar.
Ametlike andmete kohaselt sai möödunud ööpäeva jooksul haavata 19 valitsusvägede võitlejat, hukkunuid ei olnud.
Siseministeeriumi pressiesindaja poolt telejaamas Kanal 5 avaldatud teate kohaselt on valitsusvastased relvajõud alates septembris Minskis sõlmitud nn relvarahust suurendanud oma kontrolli all olevat territooriumi 500 km² võrra.
21. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, 40 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
President Porošenko teatas telekanalile Bloomberg Europe TV antud intervjuus, et Venemaalt on Ukrainasse sisenenud üle 2000 VF sõjaväelase, 200 tanki ja soomustransportööri. Hiljem teatas president, et Ukrainas asub 9000 VF sõdurit, 500 tanki ja muud raskerelvastust. Moskva eitab oma sõjaväelaste viibimist Ukrainas.
Šahtarskis dislotseeruvate valitsusvastaste relvajõudude varustuses fikseeriti raske leegiheitja süsteemi Buratino olemasolu.
Mariupoli lähedal algas taas lahing, hävitati umbes 10 ühikut valitsusvastaste relvajõudude tehnikat ja umbes 40 DRV võitlejat.
ÜRO teatel hakkab Donbassist riigisiseselt ja välisriikidesse lahkunud ametlike ümberasujate arv lähenema pooleteisele miljonile.
Ukraina välisminister Pavlo Klimkini teatel algas Berliinis välisministrite kohtumine "Normandia formaadis". Ameerika Ühendriikide suursaadik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures, Samantha Power, soovitas tõmmata katte Putini rahuplaanilt ja nimetada seda selleks, mis see tegelikult on: Venemaa okupatsiooniplaaniks.
Donetski lennujaamas jätkusid ägedad lahingud, valitsusvägedes hulgas oli hukkunuid ja vangilangenuid.
22. jaanuar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus sõjategevuse piirkonnas 10 Ukraina sõjaväelast, 16 või 19 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Donetski lennujaama kaitsjad lahkusid pärast lahingut lennujaamast seoses rajatiste täieliku purustamisega ja tugipunktide puudumisega. Lennujaama kaitsmine oli kestnud 242 päeva, 26. maist 2014 kuni 22. jaanuarini 2015. Lahingud lennuvälja ümbruses jätkusid. 26. jaanuari seisuga avaldati arvamust, et umbes kahekümnest teadmata kadunuks jäänud Ukraina dessantväelasest võivad mõned lennujaama rusude all veel elus olla (antud tingimustes olevat võimalik pidada vastu 22 päeva).
DRV esindaja teatel hukkus Donetskis hommikul umbes kella kaheksa ajal toimunud trollibussi miinipildujast tulistamises 13 inimest ja kümneid inimesi sai haavata. OSCE esindajad kinnitasid vähemalt seitsme inimese hukkumist. "Infovastupanu" edastas õhtul Ukraina peaprokuröri teate 9 inimese hukkumisest ja 7 inimese haavatasaamisest. Tegemist on esialgsete andmetega.
Miilits ja Rahvuskaart võtsid kaitse alla kõik Harkovi oblasti strateegilised objektid.
USA Euroopa maavägede ülemjuhataja kindralleitnant Ben Hodgesi teatel on alates septembri läbirääkimistest Minskis valitsusvastaste relvajõudude relvastus suurenenud koguselt kahekordseks.
Makijivka tänavapilti on ilmunud Nõukogude Liidus (Venemaal) valmistatud mitmelasuline raketiheitja Smertš.
Meedia kinnitamata andmetel andis NATO "rohelise tule" kuue uue NATO baasi loomiseks Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Rumeenias ja Bulgaarias.
23. jaanuar.
Keskvalitsuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kolm Ukraina sõjaväelast ja 50 sai haavata. DRV staabi teatel kaotasid valitsusvastased relvajõud möödunud ööpäeva jooksul 24 võitlejat langenutena, 30 võitlejat sai haavata.
Ukraina valitsus teatas, et algatab uurimise oletatava keemiarelva kasutamise suhtes valitsusvastaste relvajõudude poolt Donetski lennujaama ründamise ajal 16. jaanuaril, nagu teatas sellest OSCE esindus.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel on VF suurendanud oma sõjalist kohalolekut Budapesti memorandumi osalise, Ukraina, territooriumil aprilli keskpaiga algusest alates suurima arvukuseni, enam kui 9000 VF relvajõudude võitlejani.
Reutersile viidates teatab UNIAN, et ÜRO andmetel on viimase 9 päeva jooksul kaotanud Donbassis elu 262 inimest. DRV liidri Zahhartšenko sõnul on tema väed pealetungil ega ole huvitatud rahuläbirääkimistest Kiieviga.
Hollandi eksperdid kavatsevad lähiajal naasta Malaisia reisilennuki õnnetuskohale.
24. jaanuar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus üks Ukraina sõjaväelane, 20 sai haavata.
Päeva jooksul avati valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all olevalt territooriumilt mitmelasulistest raketiheitjatest mitmel korral tuli sadamalinn Mariupoli pihta. Hommikul umbes veerand kümne ajal tulistati linna Gradidest (kirdesuunast) ja Uraganidest (idast) ning kella 13:02 ja 13:21 ajal idast. Hukkus 31 tsiviilisikut ja vähemalt üks sõjaväelane, vigastatuid oli üle saja.
25. jaanuar.
Seoses eelmise päeva sündmustega Mariupolis kuulutati pühapäev Ukrainas leinapäevaks. Hukkunuid mälestati keskpäeval minutilise leinaseisakuga.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul neli Ukraina sõjaväelast, seitseteist valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Valitsusvastased relvajõud jätkasid päeva jooksul intensiivset rünnakutegevust kogu rindejoone ulatuses. Kõige pingelisem oli olukord Debaltseve piirkonnas.
26. jaanuar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus seitse Ukraina sõjaväelast, 25 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
URJKN Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja Volodõmõr Polevõi teatel kulgeb rindejoon läbi Donetski lennujaama, mis on osaliselt valitsusvägede kontrolli all.
Peterburis mäeülikooli üliõpilastega suhelnud Venemaa president Vladimir Vladimirovitš Putin väljendas arvamust, et Ukraina armee näol on tegemist NATO leegioniga, mille geopoliitiliseks eesmärgiks on Venemaa ohjeldamine. Vastuseks teatas Brüsselis peetud pressikonverentsil esinenud NATO peasekretär Jens Stoltenberg, et ainsad võõrväed Ukraina territooriumil on VF väed.
Ukraina alaline esindaja ÜRO juures Juri Sergjejev teatas ÜRO Julgeolekunõukogu istungil esinedes, et Ukraina territooriumil viibib 12 000 VF sõjaväelast, 235 tanki, 720 soomustransportööri, 263 suurtükisüsteemi.
27. jaanuar.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üheksa Ukraina sõjaväelast, 30 valitsusvägede võitlejat sai haavata, valitsusvägede positsioone tulistati suurtükkidest, miinipildujatest, granaadiheitjatest, tankidest ja Gradidest 120 korral.
ÜRO andmetel oli alates eelmise aasta aprilli keskpaigast Ukrainas sõjategevuse tulemusel hukkunud 5187 inimest ning 11 515 inimest oli saanud haavata. Vene inimõiguslase, ühenduse Last 200 asutaja Jelena Vassiljeva andmetel oli sama aja jooksul Ukrainas hukkunud 6242 VF sõdurit ja ohvitseri.
DRV "kaitseministeeriumi" teatel olid valitsusväed taganemas Debaltseve piirkonnast. "Kaitseministeeriumi" esindaja teatel kaotasid valitsusväed viimase nädala jooksul langenutena 1100 võitlejat ning "rahvavägi" 62 võitlejat.
28. jaanuar.
ATO pressikeskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kolm Ukraina sõjaväelast, 15 valitsusvägede võitlejat sai haavata, valitsusvägede positsioone tulistati 126 korral.
"Infovastupanu" andmetel on Debaltseve platsdarmi vastu koondunud 2500 keskvalitsuse vastaste relvajõudude võitlejat.
President Porošenko ei võtnud vastu president Putini ettepanekut lugeda eraldusjooneks poolte praegust tegelikku kokkupuutepiiri ning rõhutas Ukraina poole soovi naasta 2014. aasta septembris Minski memorandumiga määratletud piiride juurde. Septembri algusest alates on valitsusvastased relvajõud suurendanud oma kontrolli all olevat ala umbes 550 km² võrra. Porošenko pakkus Putinile välja 5. septembril sõlmitud Minski lepetest lähtuvad demilitariseeritud alade piirid.
29. jaanuar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus viis Ukraina sõjaväelast, 29 sai haavata, valitsusvägede positsioone rünnati 103 korral.
Valitsusväed taandusid Donetski lennujaamast 1,5 km kaugusele.
Pealelõunal jätkus Vuglegirski all hommikul alanud valitsusvastaste relvajõudude tankirünnak valitsusvägede vastu. Kinnitamata andmetel murdsid valitsusvastaste relvajõudude võitlejad kaitseliinist läbi Vuglegirskisse. Väidetavalt Debaltseve piiramisrõngasse sattumise ohtu polevat. Pataljoni Azov õhtusel teatel löödi rünnak tagasi ja asuti linna "puhastama". "Ukrajinska Pravda" poolt kell 18:44 edastatud ATO pressiohvitseri teate kohaselt oli Vuglegirskis sel ajal käimas lahing. Donetski oblastis võtsid valitsusvastased relvajõud õhtuks oma kontrolli alla ka Mõhhailovka asula.
OSCE erimissioon Ukrainas kinnitas Luhanski edelaosa tulistamist Smertšidest kassettpommidega. Erimissiooni vaatlejad kinnitasid järgmisel päeval avaldatud aruandes, et nägid valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all oleval "DRV" territooriumil mitmesuguse, peamiselt eraldusmärkideta sõjatehnika ja sõjaväevormides inimeste liikumist. Venemaa esindaja OSCE juures, Andrei Kelin hoiatas, et lääne toetus Kiievile võib anda tulemuseks 'katastroofi'.
Ukraina Julgeolekuteenistuse juht Valentõn Nalõvaitšenko teatas telekanalile Kanal 5 antud intervjuus, et Donetski oblastisse on saabunud seitse sõjaväelist mobiilset krematooriumit. Venemaa piiri suunas suundus kaks konvoid valitsusvastaste relvajõudude hukkunud võitlejatega.
Internetimenukiks hakkas muutuma nädalavahetusel, laupäeval 24. jaanuaril postitatud 50-aastasest reservväelasest Ukraina tankikomandöri avalik kiri Venemaa Relvajõudude tankikomandöri emale, kelle poja elu ta lahingus säästnud oli.
"Kaldkiri"
30. jaanuar.
Peastaabi pressisekretäri hommikuse teate kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul 5 Ukraina sõjaväelast, 23 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Haiglates ja hospitalides oli 390 haavatud sõjaväelast, 11 neist olid raskelt haavatud. Vuglegirski langemine vastaspoole relvajõudude kontrolli alla raskendaks Debaltseve platsdarmi kaitsmist tunduvalt. URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko keskpäevasel pressikonverentsil avaldatud teate kohaselt oli Vuglegirsk siiski jätkuvalt valitsusjõudude kontrolli all.
Keskvalitsuse teatel jätkusid Debaltseve all "mastaapsed lahingud". Uudisteagentuuri Novorossija teatel kutsus Zahhartšenko üles Debaltseves "ümber piiratud" Ukraina sõjaväelasi relvi maha panema.
Keskvalitsuse vastaste jõudude esindaja Pušilin teatas, et on teel Minskisse, kus pidanuks toimuma kõnelused Venemaa, Ukraina, OSCE ja keskvalitsuse vastaste jõudude vahel. TASS-i teatel ei toimunud "kontaktgrupi" esindajate kohtumist Kiievi osapoole puudumise tõttu ("Ukraina hoidub taas dialoogist"). Pušilin naasis Moskvasse.
OSCE Ukraina erimissioon teatas oma järgmisel päeva avalduses, et Donetskis vähemalt seitse rahulikku elanikku tapnud lõhkekehad olid tulistatud välja loodesuunast.
Luhanski oblasti kuberneri pressiteenistus teatas Gennadi Moskali kavast evakueerida Novotoškivka asulast soomustehnikal väikelapsed koos emadega. Enne sõja algust elas asulas üle 2000 inimese, praeguseks on elanikke jäänud umbes 250.
31. jaanuar.
Ukrajinska Pravda edastas (13:26) kaitseminister Stepan Poltoraki poolt pressikonverentsil välja öeldud teate, mille kohaselt Debaltseve piirkonnas jätkuvad lahingud ning "Kahjuks on Debaltseve osaliselt terroristlike rühmituste kontrolli all." Stepan Poltorak teatas ka, et möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuses 15 valitsusvägede sõdurit ning 30 sai haavata. Minister lisas, et Donetski lennujaama piirkonnas hukkus 14 Ukraina sõjaväelast, 16 langes vangi.
Poltoraki sõnul sõdivad VF relvajõudude võitlejad Ukrainas inkognito, st ilma eraldusmärkideta. Päeva teisel poolel näituse avamisel osalenud kaitseminister Poltorak kinnitas, ei valitsusvägede poolt kinnipeetavatel kodanikel on "vasakus taskus DRV sõjaväepilet ja paremas taskus Venemaa Föderatsiooni pass". Kindralpolkovnik nimetas seda kõrgeima taseme küünilisuseks.
Kella kaheksaks õhtul oli lahingutegevuse piirkonnas hukkunud vähemalt 40 rahulikku elanikku. Reutersi päevases artiklis kinnitati, et Debaltseve on valitsusvastaste relvajõudude poolt ümber piiratud.
Donetski oblastis, Makijivkas ja Šahtarskis, fikseeriti jaanuari viimastel päevadel raske sõjatehnika – liikurmiinipildujad Tulp ja iseliikuvad õhutõrje raketi-/kahurikompleksid Pantser – liikumine.
Donetski oblasti siseasjade osakonna ülema teatel hukkus oblastis möödunud ööpäeva jooksul kolm rahulikku elanikku (neist kaks Debaltseves) ja seitse sai haavata. Debaltseve ja Vuglegirski osas oli info täpsustamisel. Vuglegirskis jätkusid lahingud.
RIA Novosti teatel olid Ukraina piiri ületanud järjekordsed "humanitaarabi" kolonnid [järjekorras kaheteistkümnes saadetis], 750 tonni abi Donetskile ja teist sama palju Luhanskile, 80 sõidukit kummaski kolonnis. Ukraina pool on seostanud nn humanitaarabi saabumist oma positsioonide ründamise intensiivistumisega.
OSCE teatel valmistuti Minskis toimuvaks kolmepoolseks kohtumiseks. Ukrajinska Pravda teatel saabusid kõik kohtumisel osalejad pealelõunaks Valgevene pealinna Minskisse. Õhtupoolikul alanud kõnelustel esindasid "DRV" ja "LRV" pealikke nende esindajad. Hiljemalt kella kaheksaks õhtul olid kõnelused lõppenud, lõppdokumenti ei allkirjastatud. Vabadusraadio teatel kestsid kõnelused neli ja pool tundi. OSCE poolt järgmisel päeval avaldatud teate kohaselt ei olnud kohale tulnud valitsusvastaste jõudude esindajad "isegi valmis arutama relvarahu kehtestamist ja raskerelvastuse tagasitõmbamist" ning kutsusid selle asemel Minski protokolli ja memorandumit uuesti läbi vaatama. Rootsi endine peaminister Carl Bildt kirjutas OSCE avaldusele viidates oma Twitteri lehel, et Venemaa-meelsed võitlejad ja Moskva ei tunnusta enam Minski leppeid. Kokkusaamisel osalenud Ukraina teise presidendi, Leonid Kutšma sõnul ähvardasid valitsusvastaste relvajõudude esindajad Ukrainat täieulatusliku sõjaga.
Kremli pressiteenistuse teatel toimus kolmepoolne telefonikõnelus Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa riigijuhtide vahel.
Veebruar.
1. veebruar.
URJKN Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja Volodõmõr Polevõi teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kolmteist Ukraina sõjaväelast, 20 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Öösel Hersoni oblastis sõjaväe välilaagris puhkenud tulekahjus hukkus 6 sõjaväelast, 11 sai vigastusi. Tulekahju lokaliseeriti kella seitsmeks hommikul.
Debaltseve ümbruses peetavates lahingutes hukkus Ukraina iseseisvuse eest võidelnud Džohhar Dudajevi nimelise rahvusvahelise rahuvalvepataljoni komandör brigaadikindral Iisa Munajev.
Donbassiga piirneva Venemaa Rostovi oblasti sõjaväelaagris fikseeriti jaanuari lõpul kõrgendatud kaitseastmega universaalsete soomusautode Taifuun kohalolu.
2. veebruar.
Peastaabi pressiesindaja kohusetäitja hommikusel teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul viis Ukraina sõjaväelast, 29 valitsusvägede võitlejat sai haavata. URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatas tavapärasel keskpäevasel pressikonverentsil 5 langenud ja 30 haavata saanud sõjaväelasest.
Hollandi Julgeoleku- ja justiitsministeeriumi pressiteenistuse teatel töötas väike rühm nende eksperte Malaisia reisilennuki õnnetuskohal Donetski oblastis Graboves ning leidis uusi lennuki rususid ja hukkunute jäänuseid. Võimalusel jätkatakse tööd järgmisel päeval. Selleks ajaks oli pardal olnud 298 inimesest tuvastatud 295 hukkunu isikud, kolm, kõik Hollandi kodanikud, oli senini tuvastamata. Leiud saadetakse Harkivisse, kust need toimetatakse edasi Hollandisse ekspertiisi teostamiseks.
Amnesty Internationali avalduse kohaselt on Ida-Ukrainas alates neljapäevast, 29. jaanuarist, hukkunud üle 25 rahuliku elaniku.
Donetski lennujaama territooriumil loeti kadunuks 28 Ukraina sõjaväelast. Mõni päev hiljem leiti lennujaama rusude alt üks ellujäänud valitsusvägede võitleja.
3. veebruar.
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatas tavakohasel keskpäevasel pressikonverentsil, et möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuses viis Ukraina sõjaväelast, 27 valitsusvägede võitlejat sai haavata; valitsusvägede positsioone tulistati 134 korral.
ÜRO Inimõiguste Nõukogu ameti ülemvolinik Zayd ibn Ra‘ad teatas, et kolme nädala jooksul, kuni 1. veebruarini, on hukkunud vähemalt 224 tsiviilisikut ning 545 on saanud haavata. BBC teatel oli 24 tunni jooksul hukkunud kuni 16 rahulikku elanikku ning tosinad olid saanud haavata. Donetski oblasti Kurahhove linna tulistamisel suurtükkidest hukkus 6 rahulikku elanikku, 18 sai haavata.
ÜRO teatel on alates 2014. aasta aprillist Donbassis hukkunud 5358 inimest, 12 235 inimest on saanud haavata.
"Infovastupanu" teatel jätkas Venemaa valitsusvastaste relvajõudude varustamist soomustehnika ja elavjõuga. Öösel toimus Stanõtsja Luhanska all lahing.
4. veebruar.
Peastaabi pressisekretäri hommikuse teate kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, 18 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Keskpäevasel pressikonverentsil teatati, et möödunud ööpäeva jooksul hukkus neli sõjaväelast ja 25 sai haavata. Valitsusvägede positsioone ja asulaid tulistati 78 korral. Donetski oblastis hukkus 4 rahulikku elanikku, 7 sai haavata.
Donetskis tulistati keskpäeva paiku raskesuurtükkidest Kirovi linnaosa, mürsud tabasid ka haiglat, lasteaeda ja stomatoloogiakliinikut, hukkunute arv oli täpsustamisel. BBC World Newsi teatel hukkus haigla tulistamise tagajärjel vähemalt neli inimest. OSCE Ukraina erimissiooni vaatlejate kinnitusel hukkus tulistamise tulemusel viis inimest, 26 rahulikku elanikku sai haavata. "Infovastupanu" teatel saab DRV avaldatud haiglapildi ja pildil olevate tulistamisjälgede põhjal kindlalt väita, et haigla läheduses lõhkenud mürsud ei saanud tulla valitsusvägede kontrollitavalt territooriumilt.
NATO kinnitusel on Venemaa suurendanud Ida-Ukrainasse tarnitava raskerelvastuse – tankid, suurtükid, mitmelasulised raketiheitjad, õhutõrjevahendid – hulka.
Ülemraada saadikud andsid 290 poolthäält seaduseelnõu nr 0004 – Leedu Vabariigi Valitsuse, Poola Vabariigi Valitsuse ja Ukraina Ministrite Kabineti vaheline kokkulepe ühisväeosa loomise suhtes – ratifitseerimisele. Loodav armeebrigaad, umbes 5000 sõjaväelast, hakkaks koosnema 2 NATO liikmesriigi ja Ukraina sõjaväelastest.
5. veebruar.
ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul viis Ukraina sõjaväelast, 29 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Möödunud ööpäeva jooksul hukkus Donetski oblastis 6 rahulikku elanikku, 12 inimest sai haavata.
Ukrainat külastasid Ameerika Ühendriikide riigisekretär John Kerry, Prantsusmaa president François Hollande ja Saksamaa liidukantsler Angela Merkel, kes kohtusid presidendi, peaministri, välisministri ja teiste ametlike isikutega. Kerry suundus Kiievist edasi Münchenisse, kus kohtus teiste seas ka Venemaa välisminister Lavroviga.
Ameerika Ühendriikide alaline esindaja NATO juures Douglas Lute tegi Brüsselis NATO kaitseministrite kohtumisel avalduse, mille kohaselt on Venemaa relvajõudude sõjaväelased osalenud Ida-Ukraina konfliktis alates selle algusest 2014. aasta aprillis.
NATO eelmine peasekretär Anders Fogh Rasmussen hindas ajalehele The Telegraph antud intervjuus kõrgeks võimalust, et Venemaa võib tungida ka Balti riikidesse.
6. veebruar.
ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, 26 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Sama perioodi jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 104 korral.
Õhtul toimusid Moskva Kremlis François Hollande'i, Angela Merkeli ja Vladimir Putini kõnelused.
Venemaa katsetab Ida-Ukrainas oma uusimat sõjatehnikat. Valitsusvägede võitlejad ärandasid öö varjus valitsusvastaste relvajõudude lahingutanki T-72.
7. veebruar.
URJKN Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja Volodõmõr Polevõi teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul viis Ukraina sõjaväelast, 26 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Donetski oblastis hukkus sama ajavahemiku jooksul neli rahulikku elanikku, 6 sai haavata.
Münchenis julgeolekukonverentsil esinenud president Porošenko kinnitas, et Ukraina idaosa konfliktis on hukkunud 1432 sõdurit ning tapetud üle 5600 rahuliku elaniku. President lisas, et Ukraina ei vaja ÜRO rahuvalvejõude, vaid seda, et vene väed lahkuksid Ukrainast. Porošenko kinnitusel taastuksid rahu ja stabiilsus riigis mõne nädalaga, kui maalt lahkuksid võõrväed ja Ukraina taastaks kontrolli oma rahvusvaheliselt tunnustatud piiride üle. Samal konverentsil esinenud Ameerika Ühendriikide asepresident Joe Biden märkis oma kõnes muuhulgas ka seda, et president Putin on "Liiga palju kordi lubanud rahu ja andnud üle tanke, vägesid ja relvi. [...] Usume ka seda, et ukrainlastel on õigus ennast kaitsta," lisas asepresident.
8. veebruar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus kaksteist Ukraina sõjaväelast, 24 sai haavata. Pühapäeval, 8. veebruaril, hukkus lahingutegevuse tõttu vähemalt 24 rahulikku elanikku.
Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung teatas Saksamaa luure allikale viidates, et Donbassi sõja jooksul hukkunud Ukraina sõjaväelaste ja rahulike elanike arv võib olla kokku umbes 50 000 inimest.
ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel saabus Venemaalt üle piiri Ukrainasse 175 veokist koosnev nn humanitaarabikolonn, arvult kolmeteistkümnes. Polkovnik Lõssenko teatel said valitsusvägede võitlejad 6. veebruari ööl vastu 7. veebruari sõjasaagiks mitu jalaväe reaktiivleegiheitjat Kimalane (vene ).
Ukraina, Prantsusmaa, Saksamaa ja Venemaa liidrite vahelise telefonivestluse käigus leppisid vestluses osalejad kokku kohtuda kolmapäeval 11. veebruaril Valgevene pealinnas Minskis.
9. veebruar.
Ukraina Relvajõudude peastaabi pressiesindaja hommikusel teatel hukkus lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul vähemalt 9 Ukraina sõjaväelast, 26 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Nädalavahetuse jooksul (7.–8. veebruar) sisenes Venemaalt üle piiri Ukrainasse umbes 1500 Vene sõjaväelast ja 300 ühikut sõjatehnikat.
Angela Merkel suundus Washingtoni, kus kõnelustel Barack Obamaga oli üheks peateemaks Saksamaa-Prantsusmaa rahuplaan Ukraina konflikti lahendamiseks ja meetmed Venemaa agressiooni peatamiseks Ukrainas. President Obama märkis, et pole veel langetanud otsust Ukrainale kaitse otstarbel letaalsete relvade tarnimise suhtes.
Kinnitamata andmetel sooritasid päeval kaks kuni neli Venemaa relvajõudude ründelennukit Su-25 õhurünnaku Debaltseve kaitsel oleva valitsusvägede 40. pataljoni positsioonidele. Öösel toimus Donetski keemiatehases võimas plahvatus. Luhanski oblasti administratsiooni teatel tulistati oblasti territooriumit Gradidest Venemaa territooriumilt Rostovi oblastist.
DRV uudisteagentuuri teatel oli Debaltseve piiramisrõngas õhtuks suletud. Piiramisrõnga sulgumisest oli juttu ka UNIAN-i poolt õhtul avaldatud artiklis.
10. veebruar.
Valitsusvastased relvajõud teatasid eelmisel päeval, et on lõiganud ära Debaltsevet ülejäänud Ukrainaga ühendava tee, valitsusvägede esindaja teatas BBC-le, et "võitlus tee eest on hetkel käimas".
Ukraina Relvajõudude peastaabi pressiesindaja kohusetäitja teatel hukkus lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul seitse Ukraina sõjaväelast, 23 valitsusvägede võitlejat sai haavata. 10. veebruari seisuga viibis hospidalides ja raviasutustes 559 sõjaväelast, nende seas 28 raskelt haavatut. ÜRO teatel sai Donbassis möödunud nädala jooksul (31. I – 5. II) surma vähemalt 263 rahulikku elanikku ja 674 inimest sai haavata.
Ukraina kriisi meediakeskus avaldas kaardi Venemaa relvajõudude väeüksuste dislotseerumise kohta Ukraina territooriumil.
Keskpäevases (12:30) raketiheitjarünnakus (kobarpommid mitmelasulisest raketiheitjast Smertš või Tornaado-G) Kramatorskile hukkus vähemalt 25 inimest, sealhulgas 17 rahulikku elanikku (kolm neist haavadesse) ja 8 sõjaväelast. Vähemalt 64 inimest sai haavata, neist kümne seisund oli kriitiline; haavatute seas oli 35 tsiviilisikut (nende seas 5 last) ja 29 sõjaväelast. Sõjaväelased said haavata peamiselt Kramatorski sõjalennuvälja juures asuvas Ukraina sõjaväebaasis.
11. veebruar.
Ukraina Relvajõudude peastaabi pressiesindaja kohusetäitja hommikusel teatel hukkus lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul üheksateist Ukraina sõjaväelast, 78 valitsusvägede võitlejat sai haavata. 11. veebruari hommikuse seisuga viibis hospidalides ja raviasutustes 591 sõjaväelast, nende seas 26 raskelt haavatut.
Kramatorskis asuva Donetski oblasti administratsiooni teatel toimus hommikul kell 8:10 uus raketiheitjarünnak Kramatorski sõjalennuvälja juures asuvale valitsusvägede baasile.
Donetskis hukkus sõjategevuse tagajärjel vähemalt kuus rahulikku elanikku.
Enne nn Normandia formaadis läbirääkimisi oli president Porošenkol lühikohtumine president Alaksandr Łukašenkaga. Enne kohtumist Putiniga oli Porošenko kavas ka lühikohtumine Hollande'i ja Merkeliga. Samaaegselt riigijuhtide läbirääkimistega jätkus Minskis ka nn Ukraina kontaktgrupi kohtumine, millel osalesid teiste seas OSCE esindaja ning DRV ja LRV liidrid.
Õhtul algasid Valgevenes Minskis Ukraina, Venemaa, Prantsusmaa ja Saksamaa riigijuhtide läbirääkimised nn Normandia formaadis. Läbirääkimiste teisel poolel liitusid riigipeadega ka riikide delegatsioonide liikmed. Läbirääkimiste pingelisuse iseloomustamiseks avaldati rahvusvahelises pressis foto läbirääkimiste käigus käte vahel pliiatsi pooleks murdnud VF relvajõudude ülemjuhatajast Putinist.
12. veebruar.
UNIAN teatas hommikul (08:26), et eelmisel õhtul alanud ja selleks ajaks umbes 14 tundi kestnud läbirääkimistel oli jõutud kooskõlastada avaldada kavatsetav dokument läbirääkimiste tulemuste kohta 80% ulatuses. RIA Novosti teatas hommikul (08:53) "normandia neliku" läbirääkimiste lõppemisest. Vastuvõetud dokument anti läbivaatamiseks ja allkirjastamiseks üle nn Ukraina kontaktgrupile. RIA Novosti kinnitusel nähakse dokumendis ette relvarahu kehtestamine alates 14. veebruarist, raskerelvastuse eemaleviimine ja turvaala loomine. BBC World Newsi hommikuse (10:15) teate kohaselt olid läbirääkimised veel käimas, president Porošenko kinnitusel olevat mõned Venemaa esitatavad tingimused Ukrainale vastuvõetamatud. Üle 16 tunni kestnud läbirääkimistel osalenud Ukraina, Saksamaa ja Prantsusmaa riigijuhid suundusid edasi Brüsselisse.
Minskis umbes 17 tundi kestnud läbirääkimised Ukraina, Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa riigijuhtide vahel lõppesid kokkuleppega, mille kohaselt peaks laupäeva ööl vastu pühapäeva (15. II, kell 00:01) hakkama kehtima järjekordne relvarahu. Ukraina ja Venemaa relvajõudude ülemjuhatajad, Petro Porošenko ja Vladimir Putin, ei jõudnud kokkuleppele mitmes olulises küsimuses. Ukraina sõjaväe pressiesindaja teatel saabus läbirääkimiste öö jooksul üle piiri Venemaalt Ukrainasse umbes 50 tanki, 40 raketisüsteemi ja 40 soomusautot.
Polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, haavata sai 21 valitsusvägede võitlejat. Hommiku jooksul hukkus 9 inimest ja 35 sai haavata. ÜRO 6. veebruari aruande kohaselt oli Ida-Ukrainas hukkunud 5486 inimest ja saanud haavata 12 972 inimest. Debaltseve piirkonnas oli olukord jätkuvalt pingeline.
Päeva teisel poolel Brüsselis viibinud president Porošenkol olid läbirääkimised Donald Tuski ja David Cameroniga.
13. veebruar.
Relvajõudude peastaabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul 8 valitsusvägede võitlejat, 34 sai haavata. ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko keskpäevasel pressikonverentsil avaldatud teabe kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul 11 valitsusvägede võitlejat, 40 sai haavata.
Eesti peaminister Taavi Rõivas märkis lõuna ajal BBC World Newsi kaudu Brüsselist edastatud intervjuus, et lahing Debaltseve piirkonnas jätkus. Donetskis oli BBC reporteri teatel olukord eelmiste päevadega võrreldes suhteliselt rahulikum.
Donetski oblastis Girnõki linnas hukkus sõjategevuse tulemusel 4 rahulikku elanikku, 16 inimest sai haavata.
14. veebruar.
ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko keskpäevasel pressikonverentsil avaldatud teabe kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul seitse Ukraina sõjaväelast, 23 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Ameerika Ühendriikide saadik Ukrainas, Geoffrey Pyatt kinnitas, et Debaltseve all paiknevad VF relvajõudude tankid. Saadiku kinnitusel on valitsusvastaste relvajõudude käsutuses rohkem relvastust – tankid, soomustransportöörid, suurtükid ja raketisüsteemid – kui mõnel NATO ja Euroopa riigil. Tankide ja raketisüsteemide sisenemist Venemaalt Ukrainasse ja paiknemist Debaltseve lähistel kinnitas eelmisel päeval ka Ameerika Ühendriikide Riigidepartemangu pressiesindaja Jen Psaki.
Polkovnik Lõssenko teatel sisenes Donetski oblastis Venemaalt Novoazovskisse mitu taktikalist Venemaa sõjaväelaste rühma. Päeva jooksul jätkusid ägedad lahingud, peamiselt Mariupoli suunal ja Debaltseve ümbruses. Anonüümseks jääda soovinud valitsusvastaste relvajõudude võitleja ütles Debaltseve juures oleva kontrollpunkti juures Reutersi reporterile selgituseks, et kohalikke võitlejaid toetavad "külalised Venemaalt".
15. veebruar.
Alates keskööst hakkas Donbassi lahingutegevuse piirkonnas kehtima relvarahu.
ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko keskpäevasel pressikonverentsil avaldatud teabe kohaselt hukkus relvarahu kehtestamisele eelnenud ööpäeva jooksul üheksa Ukraina sõjaväelast, 39 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Päeva jooksul oli olukord eelmiste päevadega võrreldes märkimisväärsemalt rahulikum. Jätkus lahingutegevus Debaltseve piirkonnas, mida keskvalitsus nimetas platsdarmiks, vastaspool aga piiramisrõngaks. Valitsusvastaste relvajõudude võitlejad OSCE vaatlejaid linna ei lasknud.
Õhtul sattus üks rood pataljoni Donbass võitlejaid Mariupoli lähistel valitsusvastaste relvajõudude varitsusele. Lahingus hukkus vähemalt kaks Donbassi võitlejat, kolm sai haavata.
16. veebruar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus sõjategevuse piirkonnas viis Ukraina sõjaväelast, 25 sai haavata. Valitsusvägede positsioone rünnati 112 korral, sealhulgas 88 korral Debaltseve piirkonnas.
Sir John Sawers, endine MI6 juht ning Ühendkuningriigi saadik ÜRO juures ja Tony Blairi nõunik välispoliitika alal, avaldas arvamust, et Ukraina kriis on muutunud lokaalsest konfliktist Venemaa ja lääneriikide vahelise kriisi osaks.
17. veebruar.
BBC World Newsi kanalil Donetskist edastatud Donetski lennujaama rusude ümbruses käivat lahingut kajastava reportaaži käigus oli reporter korduvate plahvatuste tõttu sunnitud pidevalt kummarduma ja vahetevahel koos teiste ajakirjanikega ka pagema. Saatelõigus edastatud, ovaalse märgisega papaahat kandnud DRV kaitseministri sõnul oli rahvavabariik ohus ukrainlaste pidevate rünnakute tõttu. Kumbki pool ei alustanud Minskis saavutatud kokkuleppega ette nähtud raskerelvastuse tagasitõmbamist vastaspoolte kokkupuute joonelt. BBC World Newsi edastatud kaadritest Donetski lennujaamas hukkunute surnukehadest jms olid jäetud välja paljud kõige räigemad ülesvõtted.
ATO staabi pressiesindaja polkovnik Lõssenko keskpäevase teate kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul 5 Ukraina sõjaväelast, 9 sai haavata. Debaltseves algasid tänavalahingud, mis olid kõige ägedamad linna raudteejaama piirkonnas. UNIAN teatas, viidates Wall Street Journalis avaldatud artiklile, et öösel tülitsesid vastaspoolte vägede ülemjuhatajad, Putin ja Porošenko, omavahel telefonitsi Debaltseve küsimuses ja muude relvarahu aspektide üle. Mõlema vaenupoole kinnituste kohaselt oli Debaltseve piiramisrõngas hiljemalt pärastlõunaks sulgunud. BBC World Newsi kanalil õhtul (23:32) edastatud teabe kohaselt jätkusid linnas ägedad lahingud. Putin soovitas Kiievil anda Debaltseve vägedele käsk alla anda.
Õhtul algas ÜRO Julgeolekunõukogu järjekordne istung Ukraina küsimuses, millel kiideti ühehäälselt heaks Minskis saavutatud relvarahu kokkulepe. Samantha Power soovitas Venemaal lõpetada teesklemine, et ta ei tee seda, mida ta teeb ning lõpetada raskerelvade ja vägede saatmine üle piiri Ukrainasse. USA asepresident Joe Biden hoiatas Venemaad Minski kokkuleppe rikkumise eest.
18. veebruar.
&lt;hr&gt;Alumisel kaardil on olukord seisuga 18. veebruar 2015. Kollase ja sinisega on tähistatud valitsusvägede kontrolli all olevad asulad ja territoorium
Rahvusvaheliste uudisteagentuuride teatel alustasid mõned keskvalitsuse väeosad taandumist Debaltsevest. ATO staabi teatel jätkus Debaltseves "sõjaline operatsioon". Mitmetel valitsusvägede üksustel õnnestus piiramisrõngast välja murda. President Porošenko keskpäevase teate kohaselt oli Debaltsevest lahkunud 80% valitsusvägede võitlejaist. Lavrov süüdistas keskpäevasel pressikonverentsil ukrainlasi keeldumises pidada mässulistega läbirääkimisi allaandmise suhtes. Semen Sementšenko teatel sattusid valitsusväed linnast lahkumisel valitsusvastaste relvajõudude tule alla. BBC World Newsi poolt päeval edastatud reportaažis kinnitati eelmisel päeval Samantha Poweri väljaöeldut, mille kohaselt on "valitsusvastaste relvajõudude" koosseisus väga selgelt Venemaa relvajõudude sõjaväelased, näiteks Kaug-Idast. Andmed Debaltseve operatsioonis osalenud poolte jõudude suuruse ja kaotuste kohta on äärmiselt vasturääkivad. 23. veebruariks olid vabaühenduste liikmed viinud Debaltseve platsdarmilt ära 159 Ukraina sõjaväelase surnukehad. Järgmise kahe päeva jooksul toimetati ära veel 23 hukkunud valitsusvägede võitlejat. 27. veebruaril 2015 avaldatud teate kohaselt ei oldud veel jõutud kõiki langenuid ära toimetada. 6. märtsil 2015 teatas UNIAN 50 langenud valitsusvägede võitleja "evakueerimisest".
Ameerika Välispoliitika Nõukogu teadustöötaja Stehen Blanki poolt 4. märtsil 2015 esitatud aruandest (lk 5) lähtub, et Debaltseve all peetud lahingutes hukkus 1300 Ukraina ja 4500 VF võitlejat. 6. märtsil 2014 toimunud ÜRO Julgeolekunõukogu istungil süüdistas Ameerika Ühendriikide suursaadik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures Samantha Power valitsusvastaseid relvajõude 500 rahuliku elaniku tapmises Debaltseve rünnaku käigus.
Valitsusvastased relvajõud ründasid öö jooksul kahel korral Mariupoli kaitsel olevate valitsusvägede positsioone.
19. veebruar.
ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko keskpäevasel pressikonverentsil avaldatud teabe kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul neliteist Ukraina sõjaväelast, 172 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
President Porošenko eesistumisel toimunud Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu koosolekul võeti vastu otsus pöörduda ÜRO poole, palvega saata Ukrainasse ÜRO Julgeolekunõukogu mandaadi all tegutsev rahuvalveüksus.
Suurbritannia kaitseminister Michael Fallon väljendas Timesi ja Telegraphi ajakirjanikele antud intervjuus arvamust, et Putin võib Ukraina järel pöörata tähelepanu Eestile, Lätile ja Leedule.
20. veebruar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Presidendi nõuniku andmetel olid Ukraina kaotused Debaltseve all neli korda väiksemad kui valitsusvastaste relvajõudude kaotused. Kiiev süüdistas Venemaad täiendavate tankide saatmises Novoazovski piirkonda.
21. veebruar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, 40 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Londonis Suurbritannia välisminister Philip Hammondiga kohtunud Ameerika Ühendriikide riigisekretär John Kerry märkis, et USA koos liitlastega ei ole valmis Venemaaga mängude mängimiseks ning arutavad täiendavate sanktsioonide kehtestamist Venemaa vastu.
President Porošenko nõuniku teatel võis Debaltseve eest peetud lahingute käigus nädala jooksul hukkuda 179 Ukraina sõjaväelast, kusjuures veel 81 valitsusvägede võitlejat jäi kadunuks.
Õhtul Luhanski lähistel toimunud vangide vahetuse käigus vahetati 52 (või 53) valitsusvastaste vägede võitlejat 140 või 139 valitsusvägede võitleja vastu.
22. veebruar.
ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko poolt keskpäevasel pressikonverentsil avaldatud teabe kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Valitsusvastaste relvajõudude esindajad allkirjastasid korraldused raskerelvastuse eemaletõmbamiseks rindejoonelt kahe nädala jooksul, alates pühapäevast, 22. veebruarist 2015. Polkovnik Lõssenko teatas keskpäevasel pressikonverentsil, et raskerelvastuse eemaleviimist, alates pühapäevast, kavandavad alustada ka valitsusväed. Hilisema teate kohaselt kavatsevad valitsusvastased relvajõud alustada raskerelvastuse eemaletõmbamist teisipäeval, 24. veebruaril. Ukraina teatel on üle Venemaalt üle piiri Ukrainasse saabunud uued väeüksused ja soomustehnika.
Mariupoli all fikseeriti uut tüüpi laskemoona kasutamine valitsusvägede vastu – maapinnast umbes 30–40 meetri kõrgusel pisikesteks osadeks lõhkevad mürsud.
23. veebruar.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, kümme valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Ukraina relvajõudude pressiesindaja teatas teleusutluses, et kuna valitsusvägede positsioonid on jätkuvalt valitsusvastaste relvajõudude väeüksuste rünnakute all, siis ei saa relvade tagasitõmbamisest veel juttugi olla.
ÜRO Julgeolekunõukogu arutelul esinenud Ameerika Ühendriikide suursaadik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures Samantha Power nimetas Venemaa tegevust Ukraina suhtes ÜRO põhikirja "jultunud rikkumiseks".
24. veebruar.
ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, seitse valitsusvägede võitlejat sai haavata. RIA Novosti teatel olid valitsusvastaste relvajõudude võitlejad võtnud Donetski oblasti "puhvertsoonis" oma kontrolli alla kaks asulat, Pavlopili ja Põštševõki. Valitsusvägede pressiesindaja nimetas teadet "informatsiooniliseks provokatsiooniks", kuna nimetatud asulates polevat kummagi poole võitlejaid.
Suurbritannia peaminister David Cameron teatas, et mõne nädala pärast saadetakse Ukrainasse briti sõjaväelasi, nõustama ja treenima valitsusvägede võitlejaid, varem oli samalaadsest otsusest teatanud ka USA.
25. veebruar.
ATO pressiesindaja polkovnik Andri Lõssenko poolt tavakohasel päevasel pressikonverentsil avaldatud andmete kohaselt ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
26. veebruar.
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, haavata sai neli valitsusvägede võitlejat.
27. veebruar.
ATO pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas kolm Ukraina sõjaväelast, seitse valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu (URJKN) sekretäri esimese asetäitja teate kohaselt oli Ukraina saanud välisriikidest letaalset relvastust.
Infovastupanu andmetel on Venemaa koondanud Ukraina piiride äärde 63 500 sõjaväelast ning sõjatehnikat.
28. veebruar.
ATO pressiesindaja teate kohaselt ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Märts.
1. märts.
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu (URJKN) Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teate kohaselt ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kaheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata.
2. märts.
ATO pressiesindaja polkovnik Andri Lõssenko teate kohaselt hukkus lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, neli valitsusvägede võitlejat sai haavata. Peastaabi pressiesindaja kohusetäitja avaldatud ametlike andmete kohaselt oli alates ATO algusest 2014. aasta aprillis hukkunud vähemalt 1541 Ukraina sõjaväelast ning saanud haavata 6226 valitsusvägede võitlejat.
ÜRO Inimõiguste Nõukogu ameti ülemvolinik Zayd ibn Ra‘adi teatel oli Ukrainas alates 2014. aasta aprillist hukkunute arv ületanud 6000 piiri.
Prantsusmaa president François Hollande teatas õhtul toimuvast nn Normandia neliku – Ukraina, Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa – liidrite vahelisest neljapoolsest telefonivestlusest. Hilisõhtul toimunud vestluse käigus olid arutluse all 12. septembril 2015 Minskis sõlmitud kokkuleppe täitmise käik ja muud asjakohased küsimused.
UNIAN avaldas kokkuvõtte ajalehes Die Welt avaldatud artiklist "Venelased ei ole Ukraina peamine vaenlane", millest lähtus, et lisaks riigi iseseisvuse ja terviklikkuse kaitsmisele tuli riigil tulla toime ka järjest halveneva majandusliku olukorraga, kus töötaja keskmine kuupalk oli 37,8 eurot ja inflatsioon jaanuaris 28,5 protsenti.
3. märts.
Möödunud ööpäeva jooksul (alates 2. märtsi keskpäevast) hukkus lahingutegevuse piirkonnas kolm Ukraina sõjaväelast, üheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata. Debaltsevesse saabusid esimesed kuus vagunit lahingumoonaga Venemaalt. Valitsusvastaste relvajõudude infokanalite teated ei langenud kokku keskvalitsuse avaldatud teadetega. Uudisteagentuuri Novorossija teatel olid "natsistid" kindlustunud kõrgendikul nr 175.
4. märts.
ATO pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
5. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teate kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata. Valitsusvägede positsioone tulistati 40 korral.
Ameerika Välispoliitika Nõukogu teadustöötaja Stehen Blanki poolt 4. märtsil esitatud aruande kohaselt oli VF sõjaväelaste arv Donbassis, koos separatistide võitlejatega, ületanud 43 000 piiri (14 400 VF ja 29 300 separatistide võitlejat). Lisaks paiknes Krimmis 29 400 VF sõjaväelast ja Ukraina idapiiril 55 800 naaberriigi sõjaväelast.
6. märts.
Möödunud ööpäeva jooksul sai haavata neli valitsusvägede võitlejat, hukkunuid ei olnud.
Suurbritannia kinkis Ukraina sõjaväele 850 000 naela väärtuses mitteletaalset sõjaväevarustust.
Õhtul algas järjekordne ÜRO Julgeolekunõukogu istung, millel käsitleti olukorda Ukrainas.
7. märts.
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teate kohaselt ei saanud möödunud ööpäeva jooksul ükski valitsusvägede võitleja surma ega haavata.
8. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teate kohaselt hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks valitsusvägede võitleja, kolm Ukraina sõjaväelast sai haavata.
9. märts.
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtegi Ukraina sõjaväelast, neli valitsusvägede võitlejat sai haavata.
10. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, üheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata. Valitsusvägede positsioone tulistati 31 korral.
President Porošenko kinnitas, et valitsusvastased relvajõud on tõmmanud tagasi märkimisväärse koguse raskerelvastust. Ukraina sõjaväele anti üle esimene partii briti soomustransportööre Saxon. President Putin möönis, et tegevus "Krimmi tagastamiseks" algas 22. aprillil 2014.
11. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata.
NATO peasekretär Jens Stoltenbergi teatel jätkab Venemaa Ukrainas endiselt valitsusvastaste relvajõudude võitlejate relvastamist ja väljaõpetamist.
Ukraina Julgeolekuteenistuse andmetel on alates 2015. aasta jaanuarist Donetskis valitsusvastaste relvajõudude koordinaator ja staabiülem Venemaa Föderatsiooni relvajõudude kindralmajor Zavizjon. Aleksei Vladimirovitš Zavizjon sündis 13. mail 1965 Narvas.
12. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teate kohaselt ei saanud möödunud ööpäeva jooksul ükski valitsusvägede võitleja surma ega haavata. Mariupoli kaitsvate valitsusvägede teatel hukkus M sektoris 11. märtsil üks valitsusvägede võitleja. Infovastupanu teatel hospitaliseeriti 11. märtsil kaks valitsusvägede võitlejat, kes olid sattunud miinile.
Reutersis ilmunud artikli kohaselt oli neli Donetski oblasti Tšervonõi Žovteni küla elanikku tunnistajaks 17. juulil 2014 Malaisia reisilennuki alla tulistanud raketi lennu algusele. Tšervonõi Žovten (ukraina keeles ´Punane Oktoober`) oli olnud pikemat aega valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.
13. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, kaks valitsusvägede võitlejat sai haavata. Valitsusvägede positsioone tulistati 58 korral.
14. märts.
Info-analüütilise keskuse teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata. Valitsusvägede positsioone tulistati 32 korral. Infovastupanu teatel sai 13. märtsil Šõrokõne kaitsel peetud lahingutes haavata kaks pataljon Azovi võitlejat.
15. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata. Valitsusvägede positsioone rünnati 34 korral. Polk Dnepr-1 andis teada ühe oma võitleja hukkumisest lahinguülesande täitmisel 14. märtsil Donetski oblastis Piskõ piirkonnas.
16. märts.
Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, haavatasaanuid ei olnud.
17. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kolm Ukraina sõjaväelast, 5 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
18. märts.
Hollandi prokuratuur korraldas ajakirjanikele ekskursiooni sõjaväebaasi, mille angaaris uuritakse Donbassi kohal 17. juulil 2014 alla tulistatud Malaisia reisilennuki rususid. Uurimistulemuste põhjal võib väita, et reisilennuk tulistati alla Venemaal 1998. aastal tootmisse võetud raketisisüsteemiga Buk-M1-2.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata.
19. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
20. märts.
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata.
21. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, seitse valitsusvägede võitlejat sai haavata.
22. märts.
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Brüsselis esinenud Ameerika Ühendriikide õhujõudude neljatärnikindral, NATO Euroopa vägede ülemjuhataja Philip Breedlove kinnitas, et lääneriigid peaksid kaaluma kõigi oma käsutuses olevate vahendite kasutamist Ukraina abistamiseks, kaasa arvatud kaitserelvade saatmist.
23. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, kuus valitsusvägede võitlejat sai haavata.
24. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, kaheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata. Olukord oli kõige pingelisem Avdijivka piirkonnas.
Ukraina Rahvuskaardi ülema asetäitja teatel oli ATO läbiviimise jooksul hukkunud 136 Rahvuskaardi võitlejat, 48 oli jäänud teadmata kadunuks, 20 inimest oli sõjavangis.
25. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, neli valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Donetski ja Luhanski oblasti teatud rajoonid kuulutati Ülemraada otsusega ametlikult "ajutiselt okupeeritud territooriumiteks". President Porošenko allkirjastas seaduse Ukraina relvajõudude isikkoosseisu suurendamise kohta 250 000 inimeseni.
26. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast ning ükski valitsusvägede võitleja ei saanud haavata.
Ühendkuningriigist saabus Donetski oblastisse kolmepäevasele visiidile Briti parlamendiliige lord Quentin Davies. Järgmisel päeval sattus sõjategevuspiirkonda külastanud Auväärne Quentin Davies MP nii snaipri- kui miinipildujatule alla.
27. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel ei hukkununud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
28. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel ei hukkununud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Valitsusvägede positsioone tulistati raketiheitjatest Grad Pervomaiski (40 raketti) ja Novotoškivka (20 raketti) lähistel.
29. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel ei hukkununud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, kaks valitsusvägede võitlejat sai haavata.
27. märtsil langesid Šõrokõne juures valitsusvastaste relvajõudude rünnaku alla OSCE vaatlejad.
Luhanski oblasti kuberner Gennadi Moskali teatel hävitasid Luhanski Rahvavabariigi snaiprid Donetsi kaldal Bolotene külas kohalikule talunikule kuulunud umbes 80-pealise lambakarja ja omandasid suurema osa saagist.
30. märts.
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Olukord oli jätkuvalt pingeline Šõrokõne ning Mariupoli ja Volnovahha vahel asuva Granitne piirkonnas.
31. märts.
URJKN teatel ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata. Šõrokõne piirkonnas tulistati valitsusvägede positsioone raskerelvadest.
UNICEF-i teatel on Ida-Ukrainas alates 2014. aasta märtsist miinidel hukkunud vähemalt 42 last, 109 last on saanud raskeid vigastusi.