Tallinna Televisioon

Tallinna Televisioon (TTV) oli aastatel 2011–2019 Tallinna linna digitaalne telekanal, mille põhikirjaline eesmärk oli kajastada elu Eesti pealinnas. Kanalit haldas Tallinna linna sihtasutus Tallinna Televisioon, mis organiseeriti 1. oktoobrist 2019 ümber produktsioonifirmaks ning mille tegevus lõpetati 10. septembril 2020.
Vastavalt kontseptsioonile pidi Tallinna TV-l olema kolm pealelugemisega keelevalikut ("voiceover"-kihti): eesti, inglise ja vene keel.
Stuudiona kasutatakse sihtasutuse juurde loodud Tallinna pressikeskust, kus toimuvad ka linnavalitsuse pressikonverentsid, linna allasutuste ja koostööpartnerite pressiüritused. Pressikeskus asub Tallinna kesklinna linnaosas aadressil Rävala pst 12 paikneva Solarise keskuse 4. korrusel.
Tallinna Televisiooni kontseptsioon kiideti heaks septembris 2008 ning sihtasutus loodi 2009. aasta mais. Testsaateid hakati edastama mais 2010 ning regulaarprogrammi jaanuaris 2011. Üleriigilises vabalevis olid Tallinna Televisiooni saated alates 10. juunist 2011. Septembris 2019 tehti Tallinna Televisiooni nõukogule ettepaneku lõpetada telekanali tegevus alates oktoobrist.
Kantar Emori andmetel oli 2019. aasta augustis Tallinna TV vaatamisaja osakaal 1,3 protsenti kogu vaatamisajast. Samal ajal juhtisid tabelit Eesti Televisioon (12,9%), Kanal 2 (8,0%) ja TV3 (7,5%).
Juhtimine.
Nõukogu.
SA Tallinna Televisioon nõukogu kavandab sihtasutuse tegevust, korraldab sihtasutuse juhtimist ja teostab järelevalvet sihtasutuse tegevuse üle. Vastavalt sihtasutuse põhikirjale koosneb nõukogu 3–7 liikmest, kelle volituse kestus on 3 aastat. Esimesse, Tallinna linnavalitsuse 28.05.2009 otsusega nr 107 moodustatud nõukogusse nimetati 5 liiget: Leonid Mihhailov, Andres Kollist, Tarmo Lausing, Lev Vaino ja Georg Pelisaar, kes kõik on Eesti Keskerakonna liikmed.
Nõukogu esimeheks valiti Georg Pelisaar. Tallinna Linnavalitsuse 15. juuni 2011 korraldusega nr 1084-k kutsuti 30. juunil 2011 nõukogust tagasi Tarmo Lausing ja määrati alates 6. juulist 2011 nõukogu liikmeks Aini Härm.
Tallinna Televisiooni nõukogu liikmed (seisuga 22. detsember 2017):
Juhatus.
Vastavalt sihtasutuse põhikirjale oli sihtasutuse täidesaatev organ 1–5-liikmeline juhatus, kes juhtis ja esindas sihtasutust. Juhatuse liikme volituste kestus oli kolm aastat, misjärel võidi ta uuesti juhatuse liikmeks tagasi valida.
Sihtasutuse Tallinna Televisioon ainus juhatuse liige oli alguses Jüri Raudsepp. Raudsepp asus tööle 1. detsembrist 2009 ja tema ametileping sõlmiti esialgu kolmeks aastaks.
Juhatuse liikme leidmiseks korraldatud konkursil osales 10 kandidaati. Neist pääses teise vooru 3, kellest sihtasutuse nõukogu valis juhatuse liikme ametikohale Mustamäe linnaosavalitsuse avalike suhete nõuniku Jüri Raudsepa, kuna ta pakkus välja parima nägemuse tulevasest kodanikutelevisioonist. Raudsepa kasuks rääkis ka see, et ta on juhtinud Eesti Raadio ühte saadet ning tal on piisavalt pikk ajakirjanikutöö kogemus.
7. septembril 2012 valis Tallinna Televisiooni nõukogu juhatuse uuteks liikmeteks Toomas Lepa ja Mart Ummelase. Senised juhatuse liikmed Jüri Raudsepp ja Artur Raidmets kutsuti ametist tagasi. Alates 2015. aasta septembrist olid juhatuse liikmed Toomas Lepp ja Toomas Raag.
2016. aasta detsembris esitas keskkriminaalpolitsei Toomas Lepale kahtlustuse, mille kohaselt ta Tallinna TV juhina müüs saadet "Vaba mõtte klubi" enda juhitud telekanalile tuttavate varifirma kaudu, kuid lasi tootmiskulud samal ajal kanda Tallinna TV-l. Lepaga koos peeti kinni ka Tallinna TV toimetaja Mart Ummelas, KVA Telecomi omanik Valter Kraavi ja tema abikaasa Lea Kraavi, kes on Lepa firma Videomeedia raamatupidaja. Kinnipidamisest vabanenud Lepp vabastati ametist, "kahtlastes skeemides osalemist" eitanud Ummelase tööleping peatati.. Toomas Lepp mõisteti õigeks kõigis punktides nii Harju Maakohtus kui ka Tallinna Ringkonnakohtus 2020, kes leidis, et prokurör Leelet Kivioja valetas kohtule. Sellest kirjutas ka Eesti Ekspress (27.05.2020 "Kohus tabas Toomas Leppa süüdistanud prokuröri valelt") Tallinna linn loobus igasugustest süüdistustest Toomas Lepa suhtes võttes tagasi ka tsiviilhagi ning maksis Toomas Lepale hüvitist.
Toimetus.
23. maist 2011 kuni 2015. aasta sügiseni oli Tallinna TV peatoimetajaks varasem Rahvusringhäälingu ajakirjanik Mart Ummelas.
Tallinna TV uudistesaadete peatoimetaja on Revo Raudjärv.
Programm.
Tallinna Televisioon (TTV) on üks Eesti viiest vabalevi telekanalist, lisaks levitatakse programmi kõigis kaabelvõrkudes (sh kõrgresolutsioonis) ja Viasati kaudu satelliidilt. TTV ringhäälinguluba eeldab mitmekesise programmi edastamist, kuid kesksel kohal on Tallinna linnaelu kajastavad uudised ja muud teemakohased saated. TTV programm on eetris ööpäev läbi, sh osaliselt, eelkõige öötundidel Info-TV uudistena, mida vahendab TTV-le Raepress.
Tallinna TV on alates 2011. aastast edastanud hulgaliselt omatoodangulisi telesarju, keskmiselt üle 1000 tunni aastas. Igal argiõhtul kell 20 on kavas uudistesaade, millele lisandub kommentaaride pooltund Täna+. Sellele eelnevad 10-minutilised lühiuudised kell 18 ja uudiste pealkirjad kell 19. Kell 21 on eetris uudistesaate kordus, kell 22 subtiitritega uudised vaegkuuljaile. Uudised korduvad hilisõhtul ja järgmisel hommikul kell 8. Esmaspäeviti edastab TTV otselülitusena Riigikogu aktuaalseid väitlusi. Regulaarselt on eetris "Tele Tallinn. Linnapea Tund", üle nädala antakse saates "Oma valitsus" ülevaade samal nädalal Tallinna Linnavolikogu istungil toimunust. Lisaks on eetris "Linnaosa lood", "Heeroldi jutud" jt. linna elu ja ajaloo eri külgi valgustavad saated.
Populaarseimad arvamussaated on "Vaba mõtte klubi" Peeter Ernitsa juhtimisel, aga samuti "Mõtleme taas", saatejuht Andres Raid, telelegendi Heimar Lengi juhitav teravalt kriitiline "Meedia keskpunkt" ja Andra Veidemanni autorisaade "Rahvaadvokaat". Uutest arvamussaadetest on kavas "Horisont", milles Revo Raudjärv kõnetab kahte arvamusliidrit. Jakko Väli vestleb oma külalisega teraval teemal saates "Mida Teie arvate, palun". Rodion Denissovi juhitav "Monitor" on saade, kus osalevad eestikeelsed mitte-eestlased, ja põhiteemaks see, millest räägib Eesti venekeelne meedia. "Õigusapteek" Kalle Mihkelsi juhtimisel toob vaatajate ette Eesti parimad juristid, et vastata inimesi huvitavaile õigusalastele küsimustele. Esmaspäeviti on eetris "Terve tervise" pooltund, kus jagatakse profülaktilisi nõuandeid igas eas vaatajaile oma tervise eest hoolitsemiseks. Neljapäeva hilisõhtul jagab otsesaates "Tervisevõti" tervisealaseid nõuandeid doktor Viktor Vassiljev. Tulemas on "Nõiaköök" nn nõia Nastja juhtimisel. Jätkuvad ka harivad saated nagu "Kellaviietee", muuseumisaade "Muuseumirott" jt.
Meelelahutussaadetest on eetris "Stiilistuudio", kus jagatakse naistele nõu, kuidas saada ilusaks, ning "Kas tohib?" – külaskäik tuntud inimese juurde tema koju. TTV on kajastanud kultuuriüritusi saates "Kultuurimeeter ning vahendanud "Pillimeeste klubis" Eesti legendaarsete muusikute mõtteid oma loomingust ja elust. Jätkuvad kirjandussaated "Inimese mõõde" ja "Teatrijutud". "OMG Music TV" on mõeldud noortele vaatajatele, kajastades rokk- ja popmuusikaüritusi ning demonstreerides uusi muusikavideoid. "Lõõtsavõistlusest" kujunesid omalaadsed Eesti meistrivõistlused lõõtsamängus. "Nastja nõiaköögis" on mõeldud müstikahuvilistele.
TTV on näidanud Kalev/Cramo korvpallimeeskonna mänge VTB ühisliigas. Eetrisse jõuab ka Maxim Tuule saatesari "Pall korvi" Eesti korvpallielust. Jätkatakse teleseriaalide näitamist BBC, ZDF, RAI jt Euroopa avaõiguslike ringhäälingute toodangust ning mängufilme kogu maailmast. Oma vaatajaskonna leiavad kindlasti ka menukas meediaelu kajastav USA sari "Newsroom" ning dokumentaalfilmid. Pühapäeviti kell 18 on eetris Eesti filmiklassika.
Õhtune kava algab reeglina kell 17.30 lastesaadetega ja jätkub südaööni, seejärel kordussaated veel öötundidel. Kella 8-st hommikul kordub õhtune programm. Enneõhtuse programmi algust korduvad mõned eelmise õhtu omasaated. Nädalavahetusel algab aktiivne programm kell 8 hommikul ning laupäeval-pühapäeval korduvad lõppeva nädala olulisimad saated ja sarjad.
Tallinna Televisioonis töötab lisaks põhikohaga töötajaile erinevate lepingute alusel välisautoreid, režissööre, operaatoreid ja monteerijaid. TTV eetris on koos vaatajaarvude kasvuga lisandunud ka tellitud reklaami maht. Lisaks vahendatakse tasuta kultuuriteateid ning sotsiaalreklaame. Riiklikku järelevalvet TTV üle teostab Tehnilise Järelevalve Amet.
Poleemika programmi ühekülgsuse ja kallutatuse teemal.
Tallinna linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Õnne Pillak soovitas 2011. aasta augustis telekanali sulgeda, kuna "linnaeelarvest ühe erakonna propagandale kulutamine on põhjendamatu". Eesti Päevaleht vastandas märtsis 2011 oma juhtkirjas Tallinna Televisiooni Eesti Rahvusringhäälingule, kuna ERR on "terve ühiskonna teenistuses", TTV aga "lihtsalt kellegi hääletoru": "Riigi või kohaliku omavalitsuse suhtekorraldus peab lõppema seal, kus algab parteipropaganda – selle reegli vastu aga eksitakse, ja paraku mitte üksnes Tallinnas."
Valimiseelse poliitreklaami keeluga põhjendades keelas Eedeni kaubanduskeskus Tartus 2011. aasta Riigikogu valimiste eel Tallinna TV-d reklaamiva kampaaniavideo lõikude näitamise majasisestel reklaamiekraanidel. Riigikogu valimiste ajal ning pärast seda jätkunud kampaania maksis 3200 eurot.
Jüri Raudsepa sõnul on telekanal siiski mitte poliitiline, vaid vahendab pigem kunsti ja kultuuri. Eesti Päevalehe küsimusele, miks on Tallinna TV uudistes näha nii palju keskerakondlasi, vastas Raudsepp: "Kui kõik, kes Tallinnas võimul, on keskerakondlased, siis pole midagi parata."
Telejaama nõukogu esimees Georg Pelisaar on samuti määratlenud Tallinna TV-d kultuurikanalina, mis sisaldab ka uudistesaateid.
Tallinna Televisiooni peatoimetaja Mart Ummelas teavitas 2011. aasta sügisel televisiooni Facebooki seinal, et alustab võitlust Eesti Päevalehe ja Postimehe valitsusmeelsete hoiakute vastu, kasutades selleks kõiki ajakirjanduslikke vahendeid.. Teade kadus seinalt 2 päeva pärast. Telekanali nõukogu esimees Georg Pelisaar lükkas peatoimetaja avalduse ümber, öeldes, et tegemist ei olnud kanali ametliku seisukohaga.
Levi.
Kogu Eestis võib Tallinna Televisiooni programmi näha digilevis, samuti edastavad TTV-d Tallinnas kaabellevivõrgud. Jüri Raudsepa sõnul oli TTV 2011. aasta märtsis Eestis ainus kanal, mis edastas programmi HD-formaadis.
2011. aasta juunis andis kultuuriminister Rein Lang sihtasutusele Tallinna Televisioon kolmeaastase tegevusloa (2014. aasta juunini) vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse üleriigiliseks osutamiseks. Loa tingimuste kohaselt peab TTV edastama eestikeelset programmi vähemalt 14 tundi ööpäevas ja vähemalt 98 tundi nädalas. Seejuures tuleb igas kuus näidata vähemalt tunni ulatuses viimase viie aasta jooksul Eesti Filmi Sihtasutuse või Kultuurkapitali toel valminud filme.
Vaadatavus.
TNS Emori tehtud teleauditooriumi uuringu andmeil vaatas novembris (?) 412 000 inimest vähemalt ühe minuti Tallinna Televisiooni programmi.
Keskmine vaatajate arv päevas, kes vaatasid Emori andmetel kanalit vähemalt ühe minuti päevas, oli Tallinna TV-l juulis 34 000, septembris ja oktoobris 48 000, novembris 60 000 ja detsembris 79 000.
TTV vaatajate seas on ülekaalus eestlased, 35–54-aastased ja naised.
TTV vaatamisaja osakaal ("daily share"%) Eesti leibkondades kõigi telekanalite ja videosalvestiste vaatamise ajast oli Emori andmetel 2013. aasta jaanuaris 0,8%, mis tähendab, et igast 1000 telerivaatamistunnist vaadati Eestis 8 tundi TTV saateid. Seda on neli korda enam kui 2011. aasta septembris.
Ajalugu.
Tallinna linnatelevisiooni loomise idee käis välja Reformierakonna fraktsiooni kuuluv Tallinna linnavolikogu liige Mati Eliste, kes esitas 4. oktoobril 2007 volikogule eelnõu digitaalse linnatelevisiooni loomise kohta (OE 332). Oma eelnõu põhjendas Eliste sellega, et linnatelevisioon on vajalik objektiivse, esmaallikast pärineva teabe edastamiseks Tallinna elanikele. Eliste sõnul võib meediamonitooringut tehes tihtipeale jõuda arusaamisele, et meedia ei ole lõpuni objektiivne, vaid katkendlik, kohati isegi kallutatud. Keskerakondlik linnavalitsus arutas Eliste eelnõu oma 17. oktoobril 2007 toimunud istungil ja otsustas seda mitte toetada, põhjendades seda projekti eeldatava suure maksumusega ning kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu vajadusega, pidas siiski mõeldavaks linnatelevisiooni loomist tulevikus, liikudes selle suunas sammhaaval.
Tallinna linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjon arutas eelnõu 24. oktoobril 2007 ja kiitis Eliste esitatud eelnõu üksmeelselt heaks. Linnavolikogu eestseisus määras oma 25. oktoobril 2007 peetud koosolekul linnatelevisiooni loomise eelnõu 1. novembril 2007 toimuva linnavolikogu istungi päevakorda, kuid volikogu istungi toimumisega samal päeval vahetult enne teema arutamist võttis Eliste, väidetavalt oma erakonna survel, eelnõu tagasi. Linnavolikogu aseesimees Tarmo Lausing, kes ühtlasi oli ka haridus- ja kultuurikomisjoni esimees, esitas sama eelnõu muutmata kujul uuesti volikogu menetlusse. Linnavalitsus otsustas 7. novembril 2007 eelnõu toetada ja moodustas Tallinna televisiooni loomiseks komisjoni, mida määras juhtima abilinnapea Jaanus Mutli. Tallinna Linnavolikogu tegi 29. novembril 2007 vastu võetud otsusega nr 291 Tallinna Linnavalitsusele ülesandeks moodustada töörühm digitaalvõrgu baasil Tallinna TV rajamise võimaluste uurimiseks. Otsuse poolt hääletas 17 Keskerakonna fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget, otsuse vastu hääletas 3 Isamaaliidu fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget, 5 Reformierakonna fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget ja 2 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget. Hääletamata jätsid 13 Keskerakonna fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget, 5 Isamaaliidu fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget, 7 Reformierakonna fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget, 1 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni kuuluv volikogu liige ja 3 fraktsiooni mitte kuuluvat volikogu liiget.
Tallinna Televisiooni kontseptsiooni kiitis Tallinna linnavolikogu heaks 4. septembril 2008. Otsuse poolt hääletas 24 Keskerakonna fraktsiooni kuuluvat ja 2 fraktsioonita linnavolikogu liiget. Otsuse vastu hääletas 4 Isamaaliidu fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget, 9 Reformierakonna fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget ja 1 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni kuuluv volikogu liige. Kohalviibinud volikogu liikmetest kasutas võimalust jätta hääletamata 7 Keskerakonna fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget, 3 Isamaaliidu fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget, 4 Reformierakonna fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget, 2 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni kuuluvat volikogu liiget ja 3 fraktsiooni mitte kuuluvat volikogu liiget.
Sihtasutuse Tallinna Televisioon asutamise ja selle põhikirja kinnitamise otsustas linnavolikogu 2009. aasta 28. mail. Otsuse poolt hääletas 34 Keskerakonna fraktsiooni kuuluvat linnavolikogu liiget, otsuse vastu oli 6 Isamaaliidu fraktsiooni liiget ja 9 Reformierakonna fraktsiooni liiget. Hääletamise ajal kohal olnud linnavolikogu liikmetest 2 Isamaaliidu fraktsiooni liiget ja 2 Reformierakonna fraktsiooni liiget hääletamises ei osalenud.
Testsaated olid eetris kanalil TV14 alates 15. maist 2010. Regulaarprogrammi saadete edastamist alustas TTV 3. jaanuaril 2011.
2011. aastal oli Tallinna Televisioon ainus osaleja riiklikul konkursil vaba juurdepääsuga üleriigilise televisiooniteenuse osutamiseks. Üleriigilises vabalevis on Tallinna Televisiooni saated alates 10. juunist 2011.
2014. aastal seadis peaminister Taavi Rõivas Tallinna Televisioonile valitsuse pressikonverentsile juurdepääsu eeltingimuseks Pressinõukogu liikmeks saamise. Juulis 2014 liitus Tallinna Televisioon Pressinõukoguga.
2018. aastal sai sihtasutus Tallinna linnalt 3,6 miljonit eurot tegevustoetust ning teenis 0,2 miljonit eurot tulu ettevõtlusest. Siiski jäädi 0,67 miljoni euroga kahjumisse, mida põhjendati tehniliste ja programmiliste ümberkorraldustega. Aasta lõpu seisuga töötas kanalis 36 töölepinguga töötajat. Miinuse tõttu viidi telekanal juunis 2019 säästurežiimile.
Septembris 2019 tegi Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart Tallinna Televisiooni nõukogule ettepaneku lõpetada telekanali tegevus alates 1. oktoobrist.
Rahastamine.
Tallinna Televisiooni rahastati SA Tallinna Televisioon eelarvest.
Peamiseks tuluallikaks oli Tallinna linnalt saadav toetus, mis 2011. aastal oli Tallinna linna eelarves 1 917 350 eurot.
2016. aastal toetas Tallinna linnavalitsus Tallinna TV-d 3,7 miljoni euroga, lisaks teenis kanal reklaamitulu.
Poleemika rahastamise teemal.
2011. aasta märtsis Tallinna linnavolikokku jõudnud lisaeelarves nähti Tallinna Televisioonile ette 1,9 miljonit eurot. Kolm opositsioonifraktsiooni põhjendasid rahulolematusega TTV rahastamise asjus ühist plaani esitada eelarvesse istungil üle viiesaja muudatusettepaneku.
Ajakirjandus ja Tallinna opositsiooniparteide poliitikud on kritiseerinud linnavalitsuse kulutusi televisioonile ajal, mil raha vajaksid lasteaiad. "Tallinna TV on sel aastal saanud linnalt kokku 2,4 miljonit eurot, samal ajal kui lasteaedade avariiremondiks on sel aastal ette nähtud umbes 127 800 eurot," kirjutati uudisteportaali Delfi juhtkirjas 4. augustil 2011. "Oleme endiselt seisukohal, et isegi kui TTV saab eetrisse ka mõne vaatamist väärt saate, ei kaotaks tallinlane midagi, kui kogu linnatelevisiooni ei oleks. See-eest kaotavad lasteaiad palju seetõttu, et see on." Samuti vastandas Tallinna Televisiooni ja lasteaedu 23. märtsil 2011 juhtkirjas Eesti Päevaleht. Televisiooni rahastamist ei pidanud õigeks ka linnavolikogu Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees Jaak Juske.
Televisiooni ja lasteaedade vastanduse alusel sündisid Facebooki-kampaania "Maha Tallinna TV – raha lasteaedadele" ning TTV-vastane petitsioon portaalis petitsioon.ee. 23. augustil 2011 andis mittetulundusühing Kodaniku Hääl linnavalitsusele üle ligi 4500 tallinlase allkirjaga algatuse suunata TTV-le eraldatud raha lasteaedadele. Kodanikuliikumise "Raha lastele" algatusgrupi liikmed Katrin Väljataga ja Tarmo Treimann tegid 31. märtsil 2011 kohtumisel Tallinna abilinnapea Yana Toomiga ettepaneku suunata Tallinna Televisioonile eraldatud toetus summas 1 917 350 eurot täies ulatuses linnale kuuluvate koolieelsete lasteasutuse remondiks ja soetuseks ning lõpetada SA Tallinna Televisioon tegevus hiljemalt 1. jaanuarist 2012. Toom lubas, et Tallinna TV-le lisaeelarvega eraldatud summa tõttu ei vähene lasteaedade eelarved.
Abilinnapea Eha Võrk väitis seevastu, et rünnakud Tallinna Televisiooni vastu tulenevad kommertskanalite soovist tõrjuda kanal reklaamiturult. Ka Georg Pelisaar seostas linnavalitsuse ajalehes Pealinn kampaania eratelekanalitega. Seepeale esitas kodanikuliikumine kaebuse Pressinõukogule. Pealinn andis kaebajale sõna ning ei pidanud edasist menetlemist Pressinõukogus põhjendatuks.
Tallinna meedianõukogu esimehe Allan Alaküla hinnangul tuleneb kriitika hirmust konkurentsi ees telekanalite reklaamiturul, kuid ka äärmuslikust meediaomandi kontsentratsioonist: "Senine tõemonopol mureneb paratamatult. /---/ TTV peatoimetaja Mart Ummelas võrdles ajalehes Pealinn Eestit Berlusconi Itaaliaga, kus meediavõim on äärmuseni koondunud. Mul on väga kahju, et Ummelas ei saanud sedasama avalikult rääkida rahvusringhäälingus töötades, aga mul on heameel, et ta saab seda välja öelda Tallinna Televisioonis."
4. novembril 2011 andis ajaleht Postimees artikli pealkirjas ja avalõigus mõista, et Tallinna abilinnapea Arvo Sarapuu olevat väitnud, et Lang käskis Tallinna TV üleriigiliseks teha, kuid ei esitanud artikli sisus seda väidet kinnitavaid fakte.. Kõnealuse linnavolikogu istungi stenogramm ja helisalvestis võimaldavad aga huvilistel veenduda, et hoopis Postimees on artiklis Tallinna linnavõimudele demagoogiasüüdistuste esitamisel ise pehmelt öeldes demagoogia teele läinud.
8. novembril 2011 teatas Sulev Valner ajalehe Postimees veergudel, et valitsus teeb kingituse Tallinna Televisioonile, kui tõstab tulumaksust kohalike omavalitsuste tulubaasi mineva osa suurust.
Keskerakondlasest riigikogu liige Rainer Vakra on teinud ettepaneku asendada Tallinna TV raadiokanaliga, sest siis kuluks raha kümneid kordi vähem.
7. detsembri 2011 Eesti Televisiooni saates "Foorum" ründas reformierakondlasest riigikogulane Valdo Randpere Tallinna linnavalitsust ja Tallinna Televisiooni ning kritiseeris Tallinna eelarveprioriteete, märkides, et Tallinnast isegi palju väiksem linn Elva panustab lasteaedadesse rohkem kui Tallinn. Taavi Aas lükkas Randpere väited ümber.