tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Yoshio Kikugawa

Yoshio Kikugawa (jaapani keeles 菊川 凱夫 "Kikugawa Yoshio"; 12. september 1944 Fujieda, Shizuoka prefektuur – 2. detsember 2022) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1969–1971 16 mängu.
Tadahiko Ueda

Tadahiko Ueda (jaapani keeles 上田 忠彦 "Ueda Tadahiko"; 3. augustil 1947 Kyotos – 15. aprillil 2015) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1970–1971 13 mängu ja lõi 7 väravat.
Seiichi Sakiya

Seiichi Sakiya (jaapani keeles 崎谷 誠一 "Sakiya Seiichi"; sündinud 1. detsembril 1950 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1971–1972 kolm mängu.
George Kobayashi

George Kobayashi (jaapani keeles 小林 ジョージ "Kobayashi George"; sündinud 29. novembril 1947 São Paulos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1972. aastal kolm mängu.
Minoru Kobata

Minoru Kobata (jaapani keeles 小畑 穣 "Kobata Minoru"; sündinud 24. novembril 1946 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1970–1973 13 mängu.
Noritaka Hidaka

Noritaka Hidaka (jaapani keeles 日高 憲敬 "Hidaka Noritaka"; sündinud 29. mail 1947 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1972–1973 neli mängu.
Shūsaku Hirasawa

Shūsaku Hirasawa (jaapani keeles 平沢 周策 "Hirasawa Shūsaku"; sündinud 5. märtsil 1949 Akitas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1972–1974 11 mängu ja lõi ühe värava.
Kazuhisa Kōno

Kazuhisa Kōno (jaapani keeles 河野 和久 "Kōno Kazuhisa"; sündinud 30. detsembril 1950 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1974. aastal ühe mängu.
Paul Kerese mälestusmärk (Pärnu)

Paul Kerese mälestusmärk on Paul Kerese 80. sünniaastapäeva puhul Pärnus 11. augustil 1996 Kuninga tänavale endise Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ette püstitatud monument. 
Maletaja õppis selles gümnaasiumis aastatel 1930–1934.
Mälestusmärgi autor on kunstnik Mare Mikoff.
Amsterdami Ülikool

Amsterdami Ülikool (hollandikeelne lühend UvA: Universiteit van Amsterdam) on avalik-õiguslik ülikool Hollandis Amsterdamis.
1632. aastal linnavalitsuse asutatud ja hiljem nimetatud Amsterdami linna järgi, on see ülikool suuruselt kolmas Hollandi kõrgkoolide seas. See on üks tähtsamaid teadusülikoole Euroopas 31 186 üliõpilase, 4794 töötaja, 1340 doktoranti ja 613,5 miljoni euro suuruse sihtkapitaliga. See on üliõpilaste arvult Hollandi suurim ülikool ja tal on Hollandis suuruselt teine ülikooli sihtkapital. 
Peamine ülikoolilinnak asub Amsterdami keskel, mõni teaduskond aga naaberlinnaosades. 
Ülikool koosneb seitsmest teaduskonnast: humanitaarteadused, sotsiaal- ja käitumisteadused, majandus ja äri, loodusteadused, õigus, meditsiin ja stomatoloogia.
Jaan Vares

Jaan Vares (27. august 1927 Valga – 16. jaanuar 2016) oli eesti skulptor ja kunstipedagoog, Eesti Riikliku Kunstiinstituudi rektor (1959–1989).
Ta sündis 1927. aastal Valgas raudteelase perekonnas. 
Ta lõpetas 1946. aastal Valga 1. Keskkooli ning astus samal aastal Tartu Riiklikku Kunstiinstituuti, kuid lõpetas 1952. aastal hoopis Eesti Riikliku Kunstiinstituudi Tartu osakonna skulptuuri erialal. Aastatel 1952–1956 täiendas ta ennast Leningradis Repini-nimelise kunstiinstituudi aspirantuuris, kus sai 1956. aastal kunstiteaduste kandidaadi kraadi (skulptuurirühma "Põlevkivikaevurid", kips, eest).
Ta oli aastatel 1956–1994 Tallinna Kunstiülikooli skulptuuriõppejõud (1964. aastast dotsent ja 1968. aastast professor). Aastatel 1959–1989 oli ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi rektor. 1994. aastast oli ta emeriitprofessor.
Smilgiai

Smilgiai on alev Leedus Panevėžysi rajoonis, Smilgiai valla halduskeskus. 
Alevis on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1858 valminud katoliku kirik ja selle juures asuv kalmistu, samuti koduloomuuseum.
Ajalugu.
Alevit on esimest korda mainitud aastal 1661. Aastal 1764 ehitati sinna kirik. Aastal 1806 avati alevis kihelkonnakool. XIX sajandi alguses rajati alevisse ka postijaam. Knygnešystė ajal tegutses alevis salakaubavedaja Antanas Bataitis. Nõukogude ajal oli Smilgiai kohaliku kolhoosi keskasula.
Äntu mõis

Äntu mõis (saksa keeles "Engdes") oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valda Äntu külla. Mõisa park on looduskaitse all.
Mõisaomanikud olid teiste seas Bremenid ja Rosenid, von Harped.
Ängi mõis

Ängi mõis (saksa keeles "Enge") oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Mõisasüda jääb nüüdisajal Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda Ängi külla. 
Mõisa viimane omanik oli eestlane Jaan Kurrik. Peale mõisa likvideerimist aastal 1923 jagati sealne maa Vabadusristi kavaleridele. Selsamal aastal avati mõisasüdame juures 1. mail Suure-Jaani hobupostijaam (12 hobust), kus posti ja reisijaid vedas Jaan Kurrik.
Vööla mõis

Vööla mõis (, ) oli rüütlimõis Noarootsi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda Kudani külla.
Saar, millel mõis asus, kuulus kaua tagamaana eri mõisatele, kuni sellele aastal 1775 ehitati oma häärber. Aastal 1782 oli seal Uugla mõisa karjamõis, mis aastal 1783 sai iseseisvaks. Mõisa omanikud olid Baranoffid, Ungern-Sternbergid. Mõisa maadele tekkis 1920. a-tel Vööla asundus (Vöölamõisa), mis aastal 1977 liideti Kudaniga.
Mõisa rootsikeelne nimi Bysholm tähendab külasaart. Nii mõis kui ka sealne küla said nime asukohaks oleva laiu järgi, mis XIX sajandi II pooleks kasvas Noarootsiga kokku. Mõis on eestirootslastele oluline, kuna seal peeti 19. veebruaril 1909 Rootsi Hariduse Seltsi (rootsi keeles "Svenska Odlingens Vänner", "SOV") asutamiskoosolek. 2009 tähistati seal saja aasta juubelit.
Šilai

Šilai on alev Leedus Panevėžysi rajoonis Raguva vallas.
Alevis on raamatukogu ja Raguva kooli osakond. Vaatamisväärsuseks on aastal 1909 valminud katoliku kirik.
Aastal 1779 alustasid Šilai mõisa omanikud Pronskevičiused asulasse kiriku ehitamist. Aastal 1909 valmis vana asemele uus uusgooti stiilis kirikuhoone. Aastal 1924 püstitati uus kirikla, vana hoone anti aga Antanas Smetona isale Jonas Smetonale. Peale Teist maailmasõda tegutsesid Šilai ümbruses Leedu metsavennad.
Vängla mõis

Vängla mõis (saksa keeles Schwengeln) oli Vigala mõisa kõrvalmõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.
Ulila mõis

Ulila mõisa all võidakse mõelda:
Väike-Ulila mõis

Väike-Ulila mõis (saksa keeles "Uhlfeld") oli riigimõis Puhja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda.
Soldina mõis

Soldina mõisa (ka Soldino mõisa) all võidakse mõelda:
Väike-Soldina mõis

Väike-Soldina mõis, ka Reeküla mõis; Sundja mõis (saksa keeles "Klein-Soldina") oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõisa omanikud olid Meyerid ja Stackelbergid.
Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Narva linna alale.
Vadokliai

Vadokliai on alev Leedus Panevėžysi rajoonis, Vadokliai valla halduskeskus. Vadokliai asub Juoda jõe kaldal.
Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1876 valminud katoliku kirik ja enne aastat 1773 valminud kabel.
Ajalugu.
Küla on esimest korda mainitud aastal 1378. Aastal 1726 läks sealne mõis Belazaraste suguvõsa kätte, kes aastal 1781 ehitasid sinna esimese kiriku. Juba varem, aastal 1773 mainiti sealset kabelit, mille ehitamisaeg on teadmata, aga väidetavalt on selle lasknud ehitada Peter Biron.
Aastal 1876 valmis uus kirikuhoone. Esimese maailmasõja eel valmis sealne vesiveski. Aastal 1919 toimus alevi lähistel lahing enamlaste ja Leedu vägede vahel, lahingus langenud on maetud kohalikule kalmistule. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, neile on alevisse püstitatud ka mälestusmärk.
Väike-Rõngu mõis

Väike-Rõngu mõis (saksa keeles "Klein-Ringen") oli riigimõis Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda.
Väike-Pungerja mõis

Väike-Pungerja mõis (saksa keeles "Klein-Pungern") oli rüütlimõis Iisaku kihelkonnas Virumaal. 
Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Alutaguse valda, tänapäeva Väike-Pungerja küla lähedale.
Mõisa omanikud olid teiste seas Stackelbergid, Rehbinderid. 1748. aastal pantis Otto Heinrich Victor von Delwig Pagari ja Väike-Pungerja mõisa ning sinna juurde ostetud Jõetaguse küla 50 aastaks rüütelkonna peamehele Otto Magnus von Stackelbergile. 1749. aastal ostis Otto Magnus von Stackelberg Pagari ja Väike-Pungerja mõisa koos varem panditud Kuningaküla, Permisküla ja Gorodenka külaga päriseks.
1765. aastal surnud Otto Magnus von Stackelbergi pärija oli tema poeg Otto Magnus von Stackelberg. Krahv Otto Magnus von Stackelbergi testamendi järgi pärisid Hirmuse, Voorepere, Kohtla, Ereda, Atsalama, Väike-Pungerja, Väike-Soldina, Pagari, Puhatu (Pühs), Purtse (Purtz) tema pojad, tõeline salanõunik Gustav Ernst von Stackelberg ja ooberstleitnant Otto Johann von Stackelberg, 233 150 hõberubla eest.
Väike-Lähtru mõis

Väike-Lähtru mõis (saksa keeles "Klein-Lechtigall") oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.
Ajalugu.
Väike-Lähtru mõis oli aastatel 1530-1542 toomhärra Henrick Uexkülli prebend, arvatavasti koos Suure-Lähtruga. Aastatel 1542-1553 oli Väike-Lähtru toomhärra Friedrich von Ampteni prebend, 1553. aastal toomhärra Hendricus Wrangelli prebend. 
1592. aastal pantis Rootsi kuningas Johan III Väike-Lähtru ja Kaseka/Kaasiku külad Franz von Treidenile 1 000 taalri ehk kolme vangistatud vene bojaari eest ja 1594. aastal lisas Rootsi kuningas Sigismund III Vasa neile Jerckfer/Järkvere küla ja Rodialli veski (8 adramaad). 1600. aastal panditi maavaldus välja Treydeni langule meeskohtunik Wolter Uexküllile, kes ostis selle Treydeni pärijailt välja 1613. aastal ja loovutas 30.10.1623 oma sugulasele Jürgen von Aderkasele 725 taalri eest. 
1624. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Norrköpingi õiguse järgi kõik need külad ja Paslepa Noarootsis ning mõisad Soomes Jürgen Aderkasele. 20.06.1627 ostis rittmeister Jürgen Aderkas, Wolter Uexküllilt külad Lähtrus, Kaasikul ja Jerferres välja 3 500 taalri eest. Jürgen Aderkas langes ise Leipzigi juures Breitenfeldi lahingus, Kolmekümneaastases sõjas. Temalt konfirmeeriti mõis vend Ernst Aderkasele 15.07.1635, kes langes ka lahingus. Seejärel tema emale Dorothe von Sackenile (surn. 1667) eluajaks, peale teda võisid tema tütred pidada Väike-Lähtru mõisa kaasavarana. Tema tütar Anna Dorothea abiellus 1641 Reinhold von Ungerniga ja (alates 1653 parun Ungern-Sternberg), mõis läks talle üle 1661. aastal ja Rootsi kuningas Karl XI kinnitas Väike-Lähtru mõisa 11.10.1680 talle ja ta poegadele. Mõis redutseeriti, kuid jäeti 1686. aasta reduktsioonikomisjoni otsusega rendile Reinhold von Ungern-Sternbergi poegadele - Jürgen Reinhold von Ungern-Sternberg ja Fabian Ernst von Ungern-Sternbergile. 
Jürgen Reinhold von Ungern-Sternbergi (surn. 1723) järel valdas Väike-Lähtru mõisa tema venna Fabian Ernsti naine Elisabeth von Oerthen (surn. 1747), samuti lähisugulased. 1739. aastast valdas mõisa Jürgen Reinholdi pojapoeg Ludwig Friedrich von Ungern-Sternberg (1710–1774), kelle pärijad on lesk Helene Gertrud Elisabeth von Rosen ja kaks poega, kellest Wolmar Johann von Ungern-Sternberg sai 1774. aastal Väike-Lähtru mõisa, mida ta oli rentinud isa käest juba alates 1769. aastast. Wolmar Johanni surma järel oli mõisa pärija, Carl Ludvig Ferdinand von Ungern-Sternberg (1766–1834), ja seejärel 1834. aastast tema poeg Franz Friedrich Eugen von Ungern-Sternberg (1797–1869).
1868. aastal müüdi mõis avalikul müügil, Koeru pastorile Heinrich Ferdinand Hoffmannile, kes 1879. aastal müüs mõisa kindralleitnant Karl Anton von Maydellile (1816−1885), kes müüs mõisa 1881. aastal Helene von Rosenile (sünd von Ruckteschell). 1887. aastal ostis mõisa Karl Christoph Friedrich von Lueder ja 1909. aastal omandas Väike-Lähtru, Palivere (4377 tessatiini) ning talumaatükid Paemurro (40 tessatiini) ja Raja (40 tessatiini) Suure-Lähtrust Woldemar von Hunnius.
Väike-Kõpu mõis

Väike-Kõpu mõis (saksa keeles "Klein-Köppo") oli riigimõis Kõpu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.
Mõis asutati 1800 Kõpu mõisast eraldatud alast.
Naujamiestis

Naujamiestis (vanasti ka "Naujamiestys") on alev (endine linn) Leedus Panevėžysi rajoonis, Naujamiestise valla halduskeskus. Naujamiestis asub Nevėžisi jõe kaldal.
Alevis on keskkool, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1908 valminud katoliku kirik.
Ajalugu.
Najamiestist on esimest korda mainitud XVI sajandi teisel poolel. Arvatakse, et sinna olid majutatud Upytė kaitseks piirkonda asustatud karaiimid. Umbes samal ajal ehitati sinna ka esimene kalvinistide kirik. Aastal 1584 asutati selle juurde kihelkonnakool. Tegemist on ühe vanima kooliga Leedus. Kohalik mõisnik E. Valavičius muutis kohalike talupoegade lastele kooliskäimise kohustuslikuks. Hilisematel aegadel kuulus Naujamiestis Radziwillidele, Ogińskitele ja Karpistele.
15. mail 1958 sai Naujamiestisest linn. Nõukogude ajal oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks. 12. novembril 1991 sai Naujamiestisest alev.
Tuntud elanikke.
Ramutė Skučaitė - Leedu luuletaja
Väike-Kullamaa mõis

Väike-Kullamaa mõis (saksa keeles "Klein-Goldenbeck") oli Koluvere mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.
Mõis asutati 17. sajandi algul. Hiljem sai mõisast Koluvere mõisa kõrvalmõis.
Jaan-Reinhold Klaar

Jaan-Reinhold Klaar (ka Jaan Reinhold Klaar; 14. oktoober 1911 Uue-Põltsamaa vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 3. mai 1983 Tartu) oli eesti piimandusteadlane ja mikrobioloog. 
Ta lõpetas 1930. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi humanitaarharu. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1931–1937 ja lõpetas 1940. aastal põllumajandusteaduskonna. Oli korporatsiooni Ugala liige.
Ta kaitses 1962. aastal väitekirja "Piimhappebakterite esinemise ja füsioloogiliste omaduste võrdlev uurimus sileeritavate taimede epifüütses mikroflooras Eesti NSV-s" ning sai bioloogiakandidaadi kraadi. Ta kaitses 1971. aastal doktoriväitekirja, kuid doktorikraad jäi kinnitamata, sest väitekiri olevat läinud atesteerimiskomisjonis kaotsi. Ta valmistus uuesti kaitsma doktoriväitekirja 1983. aastal, kuid suri enne seda.
Ta töötas aastatel 1937–1941 mitmel pool Eestis piima- ja juustutööstustes. Ta tegi õppereisi aastatel 1938–1939 Saksamaale, Austriasse, Šveitsi, Taani, Rootsi ja Soome. Ta oli aastatel 1941–1944 Tallinna Piimandusameti konsulent. 
Aastatel töötas Klaar 1944–1945 Tallinna Toitlustustehnikumi mikrobioloogiaõpetajana. Aastatel 1945–1951 oli Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna õppejõud, 1951–1983 Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõud, alates 1963. aastast dotsent. 
Tal on ilmunud umbes 50 publikatsiooni piimanduse alalt.
Hatiku Tagajärv

Hatiku Tagajärv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Aarna külas, põhjapoolsem kahest Hatiku järvest. 
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda.
Hatiku Tagajärve pindala on 1,8 ha ja kaldajoone pikkus 510 m.
Hatiku Edejärv

Hatiku Edejärv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Aarna külas, lõunapoolsem kahest Hatiku järvest. 
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda.
Hatiku Edejärve pindala on 1,6 ha ja kaldajoone pikkus 510 m.
Raakel

Raakel on liistnuga, mida kasutatakse üleliigse vedela materjali eemaldamiseks tasapinnalt. 
Trükinduses kasutatakse raakleid siidi- ja fleksotrükis üleliigse värvi eemaldamiseks.
Kaido Liiva

Kaido Liiva (pseudonüüm Nipri Veljo; 13. veebruar 1937 – 16. august 2011) oli ajakirjanik ja kirjanik.
Ta oli 1992–2000 Politseiameti kuukirja Politsei vastutav toimetaja ja 1984–1992 ajakirja Pikker peatoimetaja.
Muud raamatud.
Tema lühijutte on avaldatud ka ajakirjades Eesti Naine ja Looming.
Siiditrükk

Siiditrükk on trükitehnoloogia, kus trükitav kujutis kantakse trükitavale pinnale võrkmaterjali kasutades. 
Esimesed andmed siiditrükist pärinevad 10. sajandi Hiinast, kus trükkalid kasutasid trükivõrguna siidi ja võrguaukude täitmiseks mesilasvaha. Tänapäeval on kasutusel plast- ja metallvõrgud. Metallraami peale pingutatud võrgule kantakse valgustundliku emulsiooni abil trükitav kujutis. Trükivalmis raamid seadistatakse trükikarussellile – iga värv kantakse trükilauale kinnitatud tootele eraldi. Soovitud kujutis on võrgus avatud, ülejäänud võrgu augud aga kaetud. Värvi laialiajamiseks ja üleliigse värvi eemaldamiseks kasutatakse raaklit. Värv kuivab ja kinnistub esemele kuivatustunnelis või lihtsalt õhu käes. Trükkida on võimalik nii tekstiiltoodetele kui ka teistele tasapinnalistele materjalidele.
Siiditrükk on tänapäeval üks populaarsemaid trükimeetodeid maailmas, kuna tulemus on väga vastupidav, värvid eredad ja struktuursed ning teostada saab väga erinevaid kujundeid
Kuigi siiditrükk on enim levinud kujutiste ja logode trükkimiseks kangastele ja tekstiiltoodetele (nagu T-särk, poekott, spordirõivad). saab kujutisi siiditrüki meetodil väga edukalt trükkida ka kõikvõimalikele silindrilistele ja lamedapinnalistele toodetele, nagu kruusid, termosed, klaasid, pastapliiatsid, helkurid.
Punktikasv

Punktikasv on trükinduses suurus, mis näitab trükitud rastripunkti ja trükiplaadil oleva punkti suuruse erinevust.
Punktikasvu võib kasutada ka trükikvaliteedi hindamiseks.
Mare Mauer

Mare Mauer (aastani 1967 Mare Põld; sündinud 23. märtsil 1939) on eesti bibliograaf ja tõlkija.
Aastatel 1946–1950 õppis ta Tallinna 14. Mittetäielikus Keskkoolis ja 1950–1957 V. Kingissepa nimelises Tallinna 20. Keskkoolis.
Ta on lõpetanud 1962. aastal E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi vene keele ja kirjanduse õpetaja erialal.
Aastatel 1965–1968 töötas ajalehe Rahva Hääl toimetuses tõlgi ja kirjandusliku kaastöölisena. 1968. aastast töötas Eesti Rahvusraamatukogus bibliograafiaosakonna vanembibliograafina, 1977. aastast infoosakonna peabibliograafina, 1992. aastast kunstide osakonna vanembibliograafina, 2000. aastast kunstide teabekeskuse teatri- ja filmisaali juhatajana.
Ta on koostanud bibliograafianimestikke ja tõlkinud kirjandusteoseid vene ja prantsuse keelest.
Kōji Funamoto

Kōji Funamoto (jaapani keeles 船本 幸路 "Funamoto Kōji"; sündinud 12. augustil 1942 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1967–1975 19 mängu.
Kazumi Takada

Kazumi Takada (jaapani keeles 高田 一美 "Takada Kazumi"; 28. juuni 1951 Shizuoka – 1. oktoober 2009) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1970–1975 16 mängu.
Michio Ashikaga

Michio Ashikaga (jaapani keeles 足利 道夫 "Ashikaga Michio"; sündinud 22. mail 1950 Akitas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1971–1975 7 mängu.
Daishirō Yoshimura

Daishirō Yoshimura (jaapani keeles 吉村 大志郎 "Yoshimura Daishirō"; 16. august 1947 São Paulos – 1. november 2003) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1970–1976 46 mängu ja lõi seitse väravat.
Kuniya Daini

Kuniya Daini (jaapani keeles 大仁 邦彌 "Daini Kuniya"; sündinud 12. oktoobril 1944 Kōbes) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Ta sündis aastal 1944 Hyōgo-kus (praegu Kōbe linnaosa; asub Hyōgo prefektuuris).
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1972–1976 44 mängu.
Akira Matsunaga (1948)

Akira Matsunaga (jaapani keeles 松永 章 "Matsunaga Akira"; sündinud 8. augustil 1948 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1973–1976 10 mängu ja lõi 2 väravat.
Toshio Takabayashi

Toshio Takabayashi (jaapani keeles 高林 敏夫 "Takabayashi Toshio"; sündinud 15. novembril 1953) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1976 12 mängu ja lõi 2 väravat.
Hiroji Imamura

Hiroji Imamura (jaapani keeles 今村 博治 "Imamura Hiroji"; sündinud 27. aprillil 1949 Kōkas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Ta sündis aastal 1949 Kōkas (asub Shiga prefektuuris).
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1976. aastal 4 mängu.
Kōzō Arai

Kōzō Arai (jaapani keeles 荒井 公三 "Arai Kōzō"; sündinud 24. oktoobril 1950 Etajimas Hiroshima prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1970–1977 47 mängu ja lõi neli väravat.
Nobuo Kawakami

Nobuo Kawakami (jaapani keeles 川上 信夫 "Kawakami Nobuo"; sündinud 4. oktoobril 1947 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1970–1977 41 mängu.
Masaki Yokotani

Masaki Yokotani (jaapani keeles 横谷 政樹 "Yokotani Masaki"; sündinud 10. mail 1952 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1977 20 mängu.
Mitsuru Komaeda

Mitsuru Komaeda (jaapani keeles 古前田 充 "Komaeda Mitsuru"; sündinud 14. aprillil 1950 Iwate prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1976–1977 kaks mängu ja lõi kaks väravat.
Atsuyoshi Furuta

Atsuyoshi Furuta (jaapani keeles 古田 篤良 "Furuta Atsuyoshi"; sündinud 27. oktoobril 1952 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1971–1978 32 mängu.
Mitsunori Fujiguchi

Mitsunori Fujiguchi (jaapani keeles 藤口 光紀 "Fujiguchi Mitsunori"; sündinud 17. augustil 1949 Maebashis) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1972–1978 26 mängu ja lõi kaks väravat.
Ichirō Hosotani

Ichirō Hosotani (jaapani keeles 細谷 一郎 "Hosotani Ichirō"; sündinud 21. jaanuaril 1946 Hyōgo-kus) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Ta sündis 1946. aastal Hyōgo-kus (praegu Kobe linnaosa; asub Hyōgo prefektuuris).
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1978. aastal neli mängu ja lõi ühe värava.
Hisao Sekiguchi

Hisao Sekiguchi (jaapani keeles 関口 久雄 "Sekiguchi Hisao"; sündinud 29. oktoobril 1954 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1978. aastal kolm mängu ja lõi ühe värava.
Toyohito Mochizuki

Toyohito Mochizuki (jaapani keeles 望月 豊仁 "Mochizuki Toyohito"; sündinud 18. septembril 1953 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1978. aastal kaks mängu.
Chōei Satō

Chōei Satō (jaapani keeles 佐藤 長栄 "Satō Chōei"; sündinud 15. aprillil 1951 Yamagatas Yamagata prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1978. aastal ühe mängu.
Nobuo Fujishima

Nobuo Fujishima (jaapani keeles 藤島 信雄 "Fujishima Nobuo"; sündinud 8. aprillil 1950 Akitas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1971–1979 65 mängu ja lõi seitse väravat.
Mitsuo Watanabe

Mitsuo Watanabe (jaapani keeles 渡辺 三男 "Watanabe Mitsuo"; sündinud 4. juunil 1953 Nasus) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja/poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1979 28 mängu ja lõi neli väravat.
Shigemi Ishii

Shigemi Ishii (jaapani keeles 石井 茂巳 "Ishii Shigemi"; sündinud 7. juulil 1951) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1979 15 mängu.
Yoshiichi Watanabe

Yoshiichi Watanabe (jaapani keeles 渡辺 由一 "Watanabe Yoshiichi"; sündinud 5. aprillil 1954) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1979 6 mängu ja lõi 1 värava.
Kazuyoshi Nakamura

Kazuyoshi Nakamura (jaapani keeles 中村 一義 "Nakamura Kazuyoshi"; sündinud 8. aprillil 1955 Fujiedas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Ta sündis aastal 1955 Fujiedas (asub Shizuoka prefektuuris).
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1979. aastal viis mängu ja lõi ühe värava.
Katsuyuki Kawachi

Katsuyuki Kawachi (jaapani keeles 河内 勝幸 "Kawachi Katsuyuki"; sündinud 27. aprillil 1955 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1979. aastal kolm mängu.
Shigeharu Ueki

Shigeharu Ueki (jaapani keeles 植木 繁晴 "Ueki Shigeharu"; 13. september 1954 Kawasaki – 11. aprill 2024) oli Jaapani jalgpallur (ründaja) ja jalgpallitreener.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1979. aastal 1 mängu.
Michio Yasuda

Michio Yasuda (jaapani keeles 保田 道夫 "Yasuda Michio"; sündinud 10. novembril 1949) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1979. aastal ühe mängu.
Mitsuo Katō

Mitsuo Katō (jaapani keeles 加藤 光雄 "Kato Mitsuo"; sündinud 22. jaanuaril 1953) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1979. aastal ühe mängu.
Berner Fachhochschule

Berni Rakendusteaduste Ülikool (saksa keeles Berner Fachhochschule, BFH) on avalik-õiguslik rakenduskõrgkool ülikoolilinnakutega Bernis, Bielis, Burgdorfis, Magglingenis ja Zollikofenis. See koosneb kuuest koolist: insenerikunsti ja infotehnoloogia kool; arhitektuuri, tsiviilehituse ja puidutehnoloogia kool; juhtimis-, haldus- ja sotsiaaltöö kool; Berni kunstiülikool; Šveitsi põllumajanduskolledž ja Magglingeni spordikolledž.
Yoshikazu Nagai

Yoshikazu Nagai (jaapani keeles 永井 良和 "Nagai Yoshikazu"; sündinud 16. aprillil 1952 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1971–1980 69 mängu ja lõi 9 väravat.
Tatsuhiko Seta

Tatsuhiko Seta (jaapani keeles 瀬田 龍彦 "Seta Tatsuhiko"; sündinud 15. jaanuaril 1952 Moriokas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1973–1980 25 mängu.
Hiroshi Ochiai

Hiroshi Ochiai (jaapani keeles 落合 弘 "Ochiai Hiroshi"; sündinud 28. veebruaril 1946 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1980 63 mängu ja lõi üheksa väravat.
Eijun Kiyokumo

Eijun Kiyokumo (jaapani keeles 清雲 栄純 "Kiyokumo Eijun"; sündinud 11. septembril 1950 Enzanis Yamanashi prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1980 42 mängu.
Keizō Imai

Keizō Imai (jaapani keeles 今井 敬三 "Imai Keizō"; sündinud 19. novembril 1950 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1980 29 mängu.
Wrocławi Ülikool

Wrocławi Ülikool (poola keeles Uniwersytet Wrocławski, saksa keeles Universität Breslau ("Breslau Ülikool"), ladina keeles Universitas Wratislaviensis) on avalik-õiguslik teadusülikool Poolas Wrocławi linnas. 
Asutatud 1702, on see üks vanimaid kolledžitega kõrgkoole Kesk-Euroopas ligikaudu 30 000 üliõpilasega (2012). Kogu oma ajaloo jooksul jäi see suureks saksakeelsete riikide õppekeskuseks, kuni territoriaalsete muudatusteni Saksamaal pärast Teist maailmasõda. Pärast territoriaalseid muudatusi Poolas pärast Teist maailmasõda taastasid teadlased, peamiselt Jan Kazimierzi nimelisest Lwówi Ülikoolist, ülikoolihoone, mis oli tugevasti kannatada saanud Breslau piiramise tõttu. Esimesed loengud peeti katkiste akendega auditooriumides.
Ülikool on praegu suurim Alam-Sileesias. 1945. aastast alates on selle lõpetanud üle 100 000 inimese.
Yukitaka Omi

Yukitaka Omi (jaapani keeles 小見 幸隆 "Omi Yukitaka"; sündinud 25. detsembril 1952 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1980 kuus mängu.
Yūji Kishioku

Yūji Kishioku (jaapani keeles 岸奥 裕二 "Kishioku Yuji"; sündinud 2. aprillil 1954 Muroranis) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Ta sündis aastal 1954 Muroranis (asub Hokkaidō prefektuuris).
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1979–1980 kümme mängu ja lõi kaks väravat.
Kōzō Tashima

Kōzō Tashima (jaapani keeles 田嶋 幸三 "Tashima Kōzō"; sündinud 21. novembril 1957 Kumamotos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1979–1980 7 mängu ja lõi ühe värava.
Ikuo Takahara

Ikuo Takahara (jaapani keeles 高原 郁夫 "Takahara Ikuo"; sündinud 14. oktoobril 1957) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1980. aastal neli mängu ja lõi kaks väravat.
Briti Columbia Ülikool

Briti Columbia Ülikool (inglise keeles "University of British Columbia", "UBC") on avalik-õiguslik teadusülikool Kanadas Vancouveris. Ülikooli linnakud ja rajatised asuvad Kanadas Briti Columbia provintsis. 
Asutatud aastal 1908, sai McGilli Ülikooli juures tegutsenud Briti Columbia kolledž 1915. aastal iseseisvaks ja võttis endale praeguse nime. See on vanim kõrgkool Briti Columbias rohkem kui 58 000 üliõpilasega Vancouveri ja Okanagan Valley ülikoolilinnakus. 4,02 km² (993-aakrise) pindalaga Vancouveri linnak asub ülikooli sihtkapitali maadel ("University Endowment Lands", "UEL"), umbes 10 km (6 miili) Vancouveri kesklinnast läänes. 2,09 km² (516 aakri) suurune Okanagani linnak, saadud 2005. aastal, asub Kelownas.
Darmstadti Tehnikaülikool

Darmstadti Tehnikaülikool (ka Darmstadti Tehnoloogiaülikool; saksa Technische Universität Darmstadt, lühend TU Darmstadt) on teadusülikool Saksamaal Darmstadtis. See asutati 1877. aastal ja 1899. aastal sai see õiguse anda doktorikraade. 
1882. aastal oli see esimene ülikool maailmas, kus loodi elektriinseneri eriala õppetool, ja aastal 1883 loodi seal esimene elektriinseneri eriala teaduskond.
Helmstedti Ülikool

Helmstedti Ülikool (saksa keeles Universität Helmstedt, ametliku ladinakeelse nimega Academia Julia ('Juliuse ülikool')) tegutses aastatel 1576–1810 Saksamaal Helmstedtis Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonnas. 
See asutati ja nimetati Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogi Juliuse järgi 15. oktoobril 1576. See oli esimene hertsogiriigi ja esimene protestantlik ülikool Püha Rooma keisririigi põhjaosas, mis kasvas kiiresti üheks suurimaks Saksa ülikooliks. Et välja õpetada jutlustajaid luteri protestantlikesse kirikutesse, vajas hertsogiriik oma ülikooli. Aastal 1575 sai Julius keiser Maximilian II-lt loa avada ülikool Helmstedtis. Aasta hiljem hakati esimesi loenguid pidama. Wolfenbütteli printsid olid rektorid, esimene neist Juliuse 12-aastane poeg Heinrich Julius.
Ülikoolil oli neli teaduskonda: teoloogia, õigus, meditsiin ja filosoofia, sealhulgas seitse vaba kunsti. (Juleum Novum) ehitati 1592.
18. sajandi lõpul kaotas ülikool populaarsuse, sest rajati uusi kõrgkoole, näiteks Göttingeni Ülikool. Ülikooli sulgemise algatas 1810 Vestfaali kuningriigi haridustegelane ja ajaloolane Johannes von Müller.
Berni Ülikool

Berni Ülikool (saksa keeles Universität Bern) on ülikool Šveitsis Bernis, mis asutati 1834. aastal.
Ülikoolis õpib umbes 19 000 üliõpilast, millega see on üliõpilaste arvult neljas ülikool Šveitsis.
Ülikoolis on kaheksa teaduskonda.
Ülikooli finantseerivad ja haldavad Berni kantoni võimud.
Ülikooli rektor on Urs Würgler.
Edejärv

Edejärv on mitme Eesti järve nimi:
Nuudlid

 
Nuudlid on hapendamata tainast jahutoode, mis on vormitud või lõigatud erikujuliseks ning mida keedetakse. Nuudlid võivad tähendada nii Hiina nuudleid kui ka pastat. Nuudlid võivad olla ümmarguse läbilõikega või lindilaadsed (lintnuudlid).
Valdavalt valmistatakse Euroopas ja Põhja-Ameerikas nuudleid nisujahust. Ida-Aasias on levinud ka riisinuudlid, Jaapanis ka tatranuudlid. Euroopa nuudlitest on tuntud itaalia pasta, välja arvatud torukujulised pastad.
Kauplustes müüdavad nuudlid on kuivained, mis vajavad keetmist. Väikese veesisalduse tõttu säilivad keetmata nuudlid kaua. Maitsenappuse tõttu serveeritakse nuudleid üldjuhul mõne kastmega või supis, nad on ka sagedane koostisosa pakisuppides. Jaapanist on pärit peenikesed ja kiiresti valmistatavad raameninuudlid.
Nuudlid ja religioon.
Nuudlid on tähtsal kohal pilareligioonina alguse saanud pastafarianismis ehk pastafariluses, mille kohaselt on maailma loonud nähtamatu ja tuvastamatu lendav spagetimonstrum ("Flying Spaghetti Monster"), kes välimuselt sarnaneb Ameerika Ühendriikide köögis populaarse roaga nuudlitest ja frikadellidest.
Nuudlid Eesti popkultuuris.
Nuudlitest on laulnud ansambel Ursula (laul "Nuudel") ning "metal"-punkansambel Winny Puhh ("Nuudlid ja hapupiim").
Yasuhito Suzuki

Yasuhito Suzuki (jaapani keeles 鈴木 康仁 "Suzuki Yasuhito"; sündinud 19. detsembril 1959 Osakas) on Jaapani endine jalgpallur (väravavaht).
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1980 4 mängu.
Hiroshi Soejima

Hiroshi Soejima (jaapani keeles 副島 博志 "Soejima Hiroshi"; sündinud 26. juulil 1959 Sagas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1980. aastal kolm mängu.
Takayoshi Yamano

Takayoshi Yamano (jaapani keeles 山野 孝義 "Yamano Takayoshi"; sündinud 5. aprillil 1955 Osakas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1980. aastal kaks mängu.
Hiroyuki Sakashita

Hiroyuki Sakashita (jaapani keeles 坂下 博之 "Sakashita Hiroyuki"; sündinud 6. mail 1959 Miuras) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1980. aastal ühe mängu.
Haruhisa Hasegawa

Haruhisa Hasegawa (jaapani keeles 長谷川 治久 "Hasegawa Haruhisa"; sündinud 14. aprillil 1957 Hyogos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1981 15 mängu ja lõi 4 väravat.
Tsutomu Sonobe

Tsutomu Sonobe (jaapani keeles 園部 勉 "Sonobe Tsutomu"; sündinud 29. märtsil 1958 Ibaraki prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1981 7 mängu.
Shigemitsu Sudō

Shigemitsu Sudō (jaapani keeles 須藤 茂光 "Sudō Shigemitsu"; sündinud 2. aprillil 1956 Mikasas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1979–1981 13 mängu.
Yoshio Katō

Yoshio Katō (jaapani keeles 加藤 好男 "Katō Yoshio"; sündinud 1. augustil 1957 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1980–1981 kaheksa mängu.
Masaaki Katō

Masaaki Katō (jaapani keeles 加藤 正明 "Kato Masaaki"; sündinud 22. detsembril 1958 Nagoyas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal kolm mängu ja lõi ühe värava.
Toshihiko Okimune

Toshihiko Okimune (jaapani keeles 沖宗 敏彦 "Okimune Toshihiko"; sündinud 7. septembril 1959 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal kaks mängu.
Rootsi Instituut

Rootsi Instituut (rootsi keeles "Svenska institutet, SI") on Rootsi riigiasutus, mis tegeleb Rootsi kohta info levitamisega maailmas. Asutuse üks funktsioone on edendada ka Rootsi rahvusvahelist koostööd kultuuri, hariduse, teaduse valdkonnas. Instituut asutati 1945. aastal.
Satoshi Yamaguchi

Satoshi Yamaguchi (jaapani keeles 山口 悟 "Yamaguchi Satoshi"; sündinud 1. augustil 1959 Oitas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal ühe mängu.
Naoji Itō

Naoji Itō (jaapani keeles 伊藤 直司 "Itō Naoji"; sündinud 1. juulil 1959 Mies) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal ühe mängu.
Raik Aarma

Raik Aarma (kuni 9. september 1935 Ralf Edvin Armann; 4. (vkj) / 17. september 1915 Tallinn – 29. juuni 1987) oli eesti ajakirjanik.
Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1938–1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta õppis aastatel 1951–1962 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas ja lõpetas selle eesti filoloogina.
Töötas alates 1940. aastast ajakirjanikuna. Oli Nõukogude-Saksa sõja ajal aastatel 1941–1944 Nõukogude Liidu tagalas ja Nõukogude sõjaväes (1. Eesti partisanibrigaadis), 1944. aastal Leningradis ajalehe Rahva Hääl toimetuse liige. 
Aastatel 1944–1945 oli ta Tallinnas ajalehe Noorte Hääl peatoimetaja, siis Rahva Hääle toimetuse liige. 1950. aastatel oli ta Eesti Televisiooni ühiskondlik-poliitiliste saadete peatoimetaja. Ta oli esimene "Aktuaalse kaamera" toimetaja alates 11. märtsist 1956, samal ajal oli režissöör Grigori Kromanov ja kaadritagune diktor Kalmer Tennossaar. 
Aastatel 1964–1973 oli ta ajakirja Pikker peatoimetaja, hiljem kuni 1983. aastani ajalehe Kodumaa toimetuse liige. 
Tegevus VEKSA-s.
Aarma oli VEKSA asutajate juhtgrupis, kuhu kuulusid veel Nigol Andresen, Leida Loone, Gustav Ernesaks ja ajakirjanik Elmar Mustmets.
Ryōichi Kawakatsu

Ryōichi Kawakatsu (jaapani keeles 川勝 良一 "Kawakatsu Ryōichi"; sündinud 5. aprillil 1958 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1982 13 mängu.
Mitsugu Nomura

Mitsugu Nomura (jaapani keeles 野村 貢 "Nomura Mitsugu"; sündinud 21. novembril 1956 Muroranis Hokkaidō prefektuuri Iburi allprefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1982 12 mängu.
Yahiro Kazama

Yahiro Kazama (jaapani keeles 風間 八宏 "Kazama Yahiro"; sündinud 16. oktoobril 1961 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1980–1983 19 mängu.
Kazuo Ozaki

Kazuo Ozaki (jaapani keeles 尾崎 加寿夫 "Ozaki Kazuo"; sündinud 7. märtsil 1960 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1983 17 mängu ja lõi 3 väravat.
Hiroshi Yoshida

Hiroshi Yoshida (jaapani keeles 吉田 弘 "Yoshida Hiroshi"; sündinud 11. veebruaril 1958 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1983 üheksa mängu ja lõi ühe värava.
Peterburi Mäeülikool

Peterburi Mäeülikool (vene keeles Санкт-Петербургский горный университет) on üks juhtivaid ja suuremaid Peterburi kõrgkoole; ühtlasi Venemaa esimene kõrgem tehnikakõrgkool.
Kool asutati 1. novembril 1773. 
Koolis on 8 teaduskonda, 1 sõjakateeder ja 1 filiaal: Kiriši filiaal (Киришский филиал).
Tōru Yoshikawa

Tōru Yoshikawa (jaapani keeles 吉川 亨 "Yoshikawa Tōru"; sündinud 13. detsembril 1961 Mie prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1983. aastal ühe mängu.
Hiroyuki Usui

Hiroyuki Usui (jaapani keeles 碓井 博行 "Usui Hiroyuki"; sündinud 4. augustil 1953 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1984 38 mängu ja lõi 15 väravat.
Peterburi Elektrotehnika Ülikool

Peterburi Elektrotehnika Ülikool (vene keeles Санкт-Петербургский государственный электротехнический университет) on Peterburis asuv ülikool. Õppeasutus on asutatud 1886. aastal. 
Kool on aegade jooksul kasutanud eri nimesid, näiteks 1891. aastast kuni 20. sajandi alguseni "Peterburi Aleksander III nimeline Elektrotehnikainstituut", 1918–1991 "Lenini-nimeline Leningradi Elektrotehnika Instituut" (vene keeles Ленинградский электротехнический институт им. В. И. Ульянова (Ленина) (lühend ЛЭТИ)).
Visaginase tuumaelektrijaam

Visaginase tuumaelektrijaam on plaanimisel olnud tuumajaam Leedus, mida kavatseti rajada Ignalina tuumajaama asemele, mis suleti 2009. aastal.
2012. aastal Leedus korraldatud referendumil oli 62,7% hääletanutest uue tuumajaama vastu.
A. I. Herzeni nimeline Venemaa Pedagoogikaülikool

Peterburi Pedagoogikaülikool (vene keeles Российский государственный педагогический университет имени А. И. Герцена) on üks Venemaa juhtivaid pedagoogikaülikoole.
Ülikool on asutatud 1797. aastal.
Ülikool on aegade jooksul kandnud eri nimesid, näiteks Nõukogude ajal kandis see 1991. aastani nime "A. I. Herzeni nimeline Leningradi Riiklik Pedagoogiline Instituut" (vene keeles Ленинградский государственный педагогический институт имени А. И. Герцена).
Zhou Youguang

Zhou Youguang (hiina keeles 周有光 "pinyin": "Zhōu Yǒuguāng"; õieti Zhou Yaoping, 周耀平 "Zhōu Yàopíng"; 13. jaanuar 1906 – 14. jaanuar 2017) oli hiina majandusteadlane, harrastuskeeleteadlane ja pikaealine. Teda peetakse tänapäeva hiina keele latinisatsioonisüsteemi "pinyin" loojaks.
Ta lõpetas 1927. aastal Guanghua Ülikooli majanduse erialal. Ta viibis vahetusüliõpilasena Jaapanis ning töötas pärast ülikooli lõpetamist Ameerika Ühendriikide pankuri ja ökonomistina, kuid tuli 1949. aastal tagasi Hiinasse. Ta määrati 1955. aastal juhtima komisjoni, mille ülesandeks oli hiina kirjakeele reformimine, et tõsta kirjaoskuse taset. 1958. aastaks oli latinisatsioonisüsteem valmis ja see võeti kasutusele häälduse märkimiseks.
1980. aastatel tõlkis ta koos Liu Zunqi ja Qian Weichangiga "Encyclopædia Britannica" hiina keelde.
Peterburi Riiklik Agraarülikool

Peterburi Agraarülikool (vene keeles Санкт-Петербургский государственный аграрный университет) on Peterburis Puškinis asuv põllumajanduslikku kõrgharidust andev ülikool.
Enne 1992. aastat kandis kool nime "Leningradi Põllumajanduse Instituut" (vene keeles Ленинградский сельскохозяйственный институт, lühend ЛСХИ).
Ülikoolis õpib praegu üle 8000 üliõpilase.
George Washingtoni Ülikool

George Washingtoni Ülikool (inglise "The George Washington University", lühend GW või GWU) on USAs Washingtonis olev eraülikool. 
Ülikool asutati 1821.
Harkivi ülikool

V. N. Karazini nimeline Harkivi Rahvuslik Ülikool (ukraina keeles Харківський національний університет імені В. Н. Каразіна) on Ukrainas Harkivis asuv ülikool. 
Ajalugu.
Ülikool on asutatud 29. jaanuaril 1805 ning see on üks vanemaid Ida-Euroopa ülikoole. (Vanim on 1615. aastal asutatud Kiievi Mogila Akadeemia.) Suure Prantsuse kodanliku revolutsiooniga ra­kendas keisrinna Katariina II abinõusid, et tõkestada revolutsiooniideede levikut Venemaal. Keiser Paul I, jätkates Katarii­na II sisepoliitilist kurssi, keelas 1798. aastal, venelastel välismaa ülikoolidesse õppima mineku.
Valitsus sunnitud asutama rea uusi ülikoole Venemaa keisririigis: Kaasanis (1804), Harkivis (1805) ning taastama Tartu ülikooli (1802) ja Peterburi ülikooli (1819). Harkivi ülikooli asutajaks oli ükraina intellektuaal Vasyl Karazin (1773–1842).
3. märtsil 2022 hävitas Venemaa pommirünnak ülikooli hooned.
Düsseldorfi Kunstiakadeemia

Düsseldorfi Kunstiakadeemia (saksa keeles "Kunstakademie Düsseldorf") on Saksamaal Düsseldorfis tegutsev kunstiakadeemia.
Kunstiakadeemia on asutatud 1773. aastal. Pfalzi kuurvürst Johann Wilhelm oli kunstihuviline valitseja, kes hakkas koguma kunsti peamiselt Hollandi koolkonda kuuluvailt kunstnikelt. Tema järglane, kuurvürst Karl Theodor, asutas 1767. aastal Düsseldorfis akadeemia.
Kunstiakadeemia kui niisugune asutati 1819. aastal. Esimene direktor oli tuntud kunstnik Peter von Cornelius. Tema mantlipärijaks sai kunstnik Wilhelm Schadow (1826–1859). Kooli õpilaskonda kuuluvad kunstnikud Carl Friedrich Lessing, Julius Hübner, Theodor Hildebrandt, Karl Ferdinand Sohn, Heinrich Mücke, Christian Köhler, Eduard Bendemann ja Adolf Schroedter panid aluse Düsseldorfi koolkonnale.
Akadeemia populaarseim oli maastikuklass Johann Wilhelm Schirmeri, Hans Gude ja Oswald Achenbachi juhtimisel. 1864 avati skulptuuriklass, 1866 arhitektuuriosakond ja 1869 kirikukunstiklass professor Ernst Degeri juhtimisel. Düsseldorfi kunstiakadeemia tegevuse hiilgeajaks loetakse aastaid 1830–1846. Sel ajajärgul õppis Düsseldorfis ka Tartu päritoluga Hermann Hartmann, kes töötas hiljem oma kodulinnas ksülograafina. 18. sajandi viimasel veerandil asusid akadeemiasse tööle Eduard von Gebhardt ja Eugen Dücker (1874) ja Gregor von Bochmann (1895), mis tõi kaasa mitme eestlase, näiteks Tõnis Grenzsteini, Paul ja Kristjan Raua ning Ants Laikmaa õppima asumise sellesse kooli.
Anders Ygeman

Anders Ingvar Ygeman (sündinud 17. juunil 1970 Stockholmi vallas) on Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta oli 3. oktoobrist 2014 kuni 27. juulini 2017 Rootsi siseminister.
Ta sündis Vantöris Stockholmi vallas, kasvas üles Hagsätras ja elab Stockholmi linnaosas Årstas.
Ta oli aastatel 1996–2014 Riksdagi liige (aastal 1995 asendusliige). 
3. oktoobrist 2014 kuni 27. juulini 2017 oli ta Rootsi siseminister.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema isa on ajakirjanik Ingvar Ygeman.
Rahvuskogu valimised

Rahvuskogu valimised toimusid Eestis 12., 13 ja 14. detsembril 1936. Valimisaktiivsus oli 57,8%.
Rahvuskogu Esimese Koja valimiste päevadeks määrati 12., 13. ja 14. detsember 1936 (Riigivanema otsus nr. 688-a 14. oktoobrist 1936; RT 1936, 86, 706).
Rahvuskogu moodustamise seaduse (RT 1936, 81, 654) kohaselt jaotati Rahvuskoja Esimese Koja valimisteks Eesti 80 iseseisvaks valimisringkonnaks ning iga valimisringkond valis ühe Esimese Koja liikme. Kandidaat pidi olema 25 aastat vana, hääleõiguslik ning esitama vähemalt 100 hääleõigusliku kodaniku toetusallkirja. Kautsjon kandidaadi kohta oli 250 krooni. Valituks tunnistati kandidaat, kes on saanud valimisringkonnas kõige rohkem hääli. Kui valimisringkonnas seati üles ainult 1 kandidaat, hääletamist ei korraldatud ning kandidaat tunnistati valituks.
Rahvuskoja Teine Koda moodustati järgmiselt:
Täpse esindajate valimise korra sätestas Rahvuskogu moodustamise seadus. Teise Koja liikmed valiti reeglina organisatsioonisisestel valimistel. Näiteks pidi kohtute esindajatest üks olema kohtunik, teine võis olla ka prokurör või vannutatud advokaat, ülikoolide esindajatest pidi üks olema Tartu Ülikooli ja teine Tallinna Tehnikainstituudi poolt valitud, Kaitseliidu esindajatest oli üks Kaitseliidu ülem ja teine valiti Naiskodukaitse liikmete seast, kirikute esindajateks oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop ning teine Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku metropoliit.
Esimese Koja valimisteks seati üles seati 113 kandidaati. 50 valimisringkonnas jõudis maakonna seltskondlik komitee kandidaadi isiku suhtes kokkuleppele ja üles seati üks kandidaat. Olukorras, kus poliitiline tegutsemisvabadus oli piiratud, opositsioon Rahvuskogu valimisi boikoteeris. Konstantin Päts ütles sellise teguviisi kohta: "Meie ei karda opositsiooni, meie ei ole ka Rahvuskogu valimiste juures keelanud ära kandidaate üles seada. Mina olen isiklikult neile inimestele, kes kanget opositsiooni teinud, ettepaneku teinud, et tulgu ja tehku Rahvuskogus tööd. Nemad arvasid siis, et neil ei ole paras aeg tulla. Nähtavasti arvasid nad, et ei saa enamust".
50 valimisringkonnas kandideeris ainult üks kandidaat ja seal seega hääletamist ei korraldatud. Kõige kõrgem kandideerimisaktiivsus oli kolmes ringkonnas, kus oli üles seatud kolm kandidaati mandaadi kohta. ("Rahvuskogu Esimese Koja liikmete kandidaatide nimekiri valimistel 12-12., 13. ja 14. detsembril 1936 - RTL 1937, 99, lk 4622).
¡Qué clase de amor!

"¡Qué clase de amor!" on Venezuela seebiooper. Seriaali tootsid 2009. aastal Venevisión ja BCC Producciones.
Seriaali keskmes on keskkooliõpilastevahelised suhted. 
Selle peaosi mängivad Andrés Gómez, Aisha Stambouli, Joan Manuel Larrad ja Mayela Caldera.
¡Que viva la música!

"¡Que viva la música!" on Colombia kirjaniku Andrés Caicedo romaan.
Autor kirjutas selle USA-s, kus ta pakkus edutult oma näidendeid Hollywoodi filmide stsenaariumideks. 
Raamat ilmus Calis 4. märtsil 1977. Samal päeval sooritas kirjanik enesetapu.
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 709

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 709 on resolutsioon, mille ÜRO Julgeolekunõukogu võttis vastu 12. septembril 1991. Resolutsioonis soovitas julgeolekunõukogu peaassambleel võtta Eesti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmeks.
ÜRO Peaassamblee kinnitas Eesti vastuvõtmise ÜRO liikmeks resolutsiooniga 46/4 17. septembril 1991.
Eesti Vabadusvõitlejate Liit

Eesti Vabadusvõitlejate Liit on Eesti katusorganisatsioon, mis ühendab ja koordineerib Eesti riikliku iseseisvuse eest (eeskätt Eesti NSV ajal) võidelnud vabadusvõitlejaid.
Organisatsiooni liikmed.
Organisatsiooni praegused ja endised liikmed on järgmised:
Aari mõis

Aari mõis (saksa keeles "Ari") oli Karula mõisa kõrvalmõis Haljala kihelkonnas Virumaal. 
Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valda.