tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
John Krasinski

John Burke Krasinski (sündinud 20. oktoobril 1979 Bostonis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, filmirežissöör, stsenarist ja produtsent.
John Krasinski tuntuim roll on Jim Halpert telesarjas "Kontor" ("The Office").
Ta lavastas filme "Brief Interviews with Hideous Men" (2009), "The Hollars" (2016), ja "A Quiet Place" (2018).
Katja Krasavice

Katja Krasavice (õieti Katrin Vogelová; sündinud 10. augustil 1996) on Saksamaa Webvideo tootja ja sama nimega YouTube'i kanali pidaja. 
Krasavice elab Leipzigis. Tema ema on pärit Tšehhist.
Youtube'i kanal.
Nimega Krasavice, mis pärineb tšehhi keelest ja tõlgitakse kui 'ilu' või 'ilus naine', teeb ta videoid elustiili ja seksuaalsuse teemadel. Katja välisteks tunnusjoonteks on tema kirurgiliselt suurendatud rinnad, provokatiivne riietumisstiil ja tugevalt meigitud nägu. 
Tavaliselt video alguses tervitab ta publikut sõnadega: "Tere, mu väiksed armsad hiired, see olen jälle mina, sinu Katja." Oma videotega tahab ta pöörduda 16–25-aastaste vanuserühma poole. Ta lõbustab oma truud vaatajaskonda oma seksuaalelust rääkimisega ja veebikaamera striptiisiga või alasti fotode saatmisega. Paljud tema videote pealkirjad jätavad mulje, et ta peab oma lubadusi. Nii ka videos "My first porn shoot", kus Katja ei seisnud kaamera ees, kuid juhtis seda. Asjaolu, et tema nina ja rinnad on ebaloomulikud, tunnistas Krasavice ka ühes videos. 
2018. aastal avaldas ta enda fotodega modellikalendri. 2018. aasta märtsi keskel oli Krasavice YouTube'i kanalil üle miljoni jälgija. Tema 157 videot on vaadatud üle 300 miljoni korra. 
Muusikakarjäär.
Krasavice avaldas oma esimese singli "Doggy" 2017. aasta novembri lõpus, mis jõudis 1. detsembril Saksamaa singlite edetabelis 7. kohale. Fännid, kes oli selle laulu ette tellinud ja saatsid Katjale tellimist tõendava ekraanipildi, võisid võita naise mobiiltelefoni numbri. 6. aprillil 2018 avaldas ta oma teise laulu "Dicke Lippen".
Diskograafia.
Pealauljana:
Külalismuusikuna:
Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhend

Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhend ("European Charter for Researchers &amp; Code of Conduct for Recruitment of Researchers"; harta ja juhend) on kahest osast koosnev dokument, milles loetletakse ja kirjeldatakse neljakümmet Euroopa teadusruumi heade tavade põhimõtet. Hartas kirjeldatakse põhimõtteid, mis kirjeldavad teadlaste, teadus- ja arendusasutuste ja teadus- ja arendustegevust rahastavate asutuste rolle, kohustusi ja õigusi. Juhendis kirjeldatakse põhimõtteid, mis aitavad parandada teadlaste töölevõtmisprotsessi muutes seda avatumaks ja õiglasemaks.
Euroopa Komisjon avaldas soovituse harta ja juhendi kohta Euroopa Liidu liikmesriikidele 2005. aasta märtsis. 
Harta ja juhendi laiemaks eesmärgiks on määratleda teadlaste, teadus- ja arendusasutuste ning teadus- ja arendustegevust rahastavate asutuste jaoks raamistik, mille kaudu luua teadlastele parimad võimalikud töötingimused, toetada teadlaste mobiilsust, arendada teadlaskarjääri võimalusi ning muuta teadlaskarjääri noortele atraktiivsemaks. 
Näiteid harta ja juhendi põhimõtetest:
Teadus- ja arendusasutustes ja teadus- ja arendustegevust rahastavates asutustes harta ja juhendi põhimõtete teadliku ja praktilise rakendamise hõlbustamiseks on loodud Euroopa Inimvara arendamise strateegia teadlastele. Strateegiat rakendades omistab Euroopa Komisjon asutusele kvaliteedimärgise „"HR Excellence in Research"“. Eestis jagavad infot ja infomaterjale harta ja juhendi ja Inimvara arendamise strateegia teadlastele kohta Eesti Teadusagentuur ja Euroopa teadlaste mobiilsusvõrgutiku EURAXESSi Eesti kontaktisikud.
Avatud, läbipaistev ja kompetentsipõhine teadlaste värbamispraktika (OTM-R).
Avatud, läbipaistev ja kompetentsipõhine teadlaste värbamispraktika (inglise "Open, Transparent and Merit-based Recruitment of Researchers" ehk OTM-R) põhineb Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi, peamiselt selle teise osa, teadlaste töölevõtmise juhendi, soovitustel ja põhimõtetel. OTM-R-i eesmärgiks on tagada, et tööle võetakse parim kandidaat. 
Harta ja juhend ning selle põhimõtetele tuginev OTM-R on osa Euroopa Liidu poliitikameetmetest, mis toetavad Euroopa teadusruumi prioriteetide elluviimist. OTM-R-i rakendamine teadusasutuses peaks tagama kandidaatidele võrdsed võimalused, toetama soolõimet, viima kokku võimalused ja talendid, toetama teadlaste mobiilsust ning kokkuvõttes aitama meelitada ligi parimaid teadlasi ning teha teadlaskarjääri atraktiivsemaks. OTM-R eeldab soolist võrdõiguslikkust asutuses kogu värbamisprotsessi jooksul, sh sootasakaalu vastavates värbamiskomisjonides. 
Euroopa Komisjoni OTM-R töögrupi raportis on välja toodud OTM-R põhimõtted, juhtnöörid OTM-R värbamisprotsessi loomiseks teadusasutustes ja kontrollnimekiri asutustele eneseanalüüsi läbiviimiseks.
Mähu ots

Mähu ots (kohalikus keelepruugis Mähü ots) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaarel; ühtlasi selle poolsaare üks põhjatippudest (teine tipp on Purekkari neem). Mähu ots asub Lahemaa rahvuspargis ja Pärispea külas.
Neeme koordinaadid on .
Ninaots

Ninaots on neem Saare maakonna kaguosas. 
Neeme koordinaadid on .
Ninaots (Hiiu maakond)

Ninaots on neem Hiiu maakonnas Ninametsa poolsaare tipus. 
Neeme koordinaadid on .
Puuhalgmassiivsavi seinakonstruktsioon

Puuhalgmasiivsavi seinakonstruktsiooni ehitamiseks on kasutatud puuhalgusid ja savimörte.
Konstruktsioon.
Peamiselt on levinud kahte tüüpi seinakonstruktsioone: lisasoojustusega ja ilma lisasoojustuseta seinakonstruktsioonid. Mõlema täitematerjaliks on puuhalud ja sideaineks on kasutatud erinevaid savimörte. Seinte paksus varieerub tavaliselt 30–60 cm vahel, kuid Põhja-Kanadas leidub ka seinu, mis on 90 cm paksud.
Seinu jaotatakse ka kandvateks ja mittekandvateks. Kandvateks puuhalgmassiivsavi seinakonstruktsioonideks kutsutakse seinu, kus puuhalgmassiivsavi seinakonstruktsioon on kandev element. Mittekandvateks puuhalgmassiivsavi seinakonstruktsioonideks kutsutakse seinu, kus kandvateks elementideks on eraldi postid ja talad. Puuhalgmassiivsavist seinte eeliseks on ilus välimus. Seinu saab laduda ringikujuliselt, mistõttu on põrandapinna ja välisseinapinna suhe optimaalsem, kui näiteks ristkülikukujulise põhiplaaniga hoonel. Puuhalgmasiivsavist seinte puuduseks on seina väike soojapidavus, mis ei vasta tänapäeval projekteeritavate hoonete nõuetele. Peale selle käituvad konstruktsioonis kasutatavad materjalid õhuniiskuse muutudes erinevalt, mistõttu tekivad ajapikku seintesse praod.
Lisasoojustuseta seinakonstruktsioon.
Lisasoojustuseta seinakonstruktsioonis asetsevad puuhalud läbivalt ühes reas. Paremaks soojapidavuseks on savimörtidesse lisatud halva soojusjuhtivusega täiteaineid (näiteks saepuru).
Lisasoojustusega seinakonstruktsioon.
Puuhalud on laotud kahes reas ning nende vaheline tühimik on täidetud isolatsioonimaterjaliga (näiteks saepuru). Sideainena kasutatavale mördile ei ole tavaliselt lisatud halva soojusjuhtivusega täitematerjale.
Ajalugu.
Seinakonstruktsiooni lihtsuse tõttu ei ole teada, kes on selle kasutusele võtja. Seepärast on ka ilmselt nii palju erinevaid tehnikaid. Tänapäeval on puuhalgmassiivsavi peamiselt kasutatud Põhja Ameerikas. Euroopas ja mujal maailmas leidub puuhalgmassiivsavi seinu võrdlemisi vähe.
Sääreots (Lääne-Saare vald)

Sääreots on neem Saare maakonnas lääneosas Vahase saarel.
Neeme koordinaadid on .
Pärsi nina

Pärsi nina (rootsi keeles Pärs) on neem (maanina) Saare maakonnas Ruhnu valla lääneosas.
Nina koordinaadid on .
Holma poolsaar

Holma poolsaar (rootsi keeles Holma) on poolsaar Saare maakonnas Ruhnu valla lääneosas. Poolsaare tipus on Holma nina.
Poolsaare koordinaadid on .
Holma nina

Holma nina (rootsi keeles Holma) on neem (maanina) Saare maakonnas Ruhnu valla lääneosas Holma poolsaare tipus.
Nina koordinaadid on .
Kunsudden

Kunsudden (rootsikeelne nimi; ka Kuunsi nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Ruhnu vallas.
Nina koordinaadid on .
Ringsudden

Ringsudden (rootsikeelne nimi; ka Rinksu neem) on neem Saare maakonnas Ruhnu vallas.
Neeme koordinaadid on .
Sjustackudden

Sjustackudden (rootsikeelne nimi; ka Süstaku nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Ruhnu vallas.
Nina koordinaadid on .
Audru sovhoosi söökla-haldushoone

Audru sovhoosi söökla-haldushoone on hoone Audrus aadressil Pärna allee 7. 
Hoone on projekteerinud Valve Pormeister 1973. aastal, valmis 1977. aastal. Hoone tähistab uut etappi Pormeistri loomingus ning on hea neofunktsionalismimõjuline näide maa-arhitektuuris. Praegu kasutab hoonet Audru vallavalitsus.
Arhitektuur.
Kolm ebakorrapärast murdnurkset tahukat on liidetud nii, et kesksesse osasse jääb vestibüül ja söökla. Kahepoolne katuselatern annab hajutatud valgust üheaegselt nii söögisaali (50 kohta) kui kööki. Vasakule jääb koosolekute saal (175 kohta) suurte klaaspindadega, paremale kahekorruselisse mahtu võõrastetoad ja külaliskorterid. Mitmel tasapinnal komponeeritud mahud on plaanistruktuurilt kompaktsed. Neofunktsionalismi mõju avaldub skulpturaalses ja monumentaalses vormis. Fassaadidel vahelduvad massiivsed tummseinad koosolekusaali ja peasissepääsu suurte klaaspindadega, mujal üksikakendega. Samaaegselt seovad klaasseinad ja vestibüüli klaaspiirded hoonet ka orgaanilise arhitektuuri traditsioonidega.
2008. aastal vahetati aknad ning hoone soojustati.
Valeri Povedski

Valeri Povedski (29. oktoober 1901 Tveri kubermang Rževi maakond – 13. märts 1973 Tallinn) oli Eesti õigeusu preester.
Ta sündis aastal 1901 Tveri kubermangu Rževi maakonna Zbojevo küla kiriku preestri pojana. Ta lõpetas aastal 1919 Rževi gümnaasiumi, mille järel lõpetas ta Jegorjevski Elektromehaanika tehnikumi. Seejärel alustas ta õpinguid Moskva Kõrgemas Tehnikakoolis, kust ta heideti välja neljandalt kursuselt, kuna astus julgelt välja religioonivastases dispuudis. Seejärel hakkas ta ennast intensiivselt harima kiriklikel teemadel ja ka tegutsema kirikus (laulis, luges jne). Aastal 1933 saatsid võimud ta koos perekonnaga Moskvast välja Orjoli, kus ta asus konstruktorina tööle ühte linna ettevõttesse. Aastal 1938 pühitseti ta ühepäevase vahega piiskop Manuili poolt Kalinini lähistel metsakolkas diakoniks ja preestriks.
Ta oli aastal 1942 preestriks Orjoli oblastis Poslovos. Aastal 1943 sattus ta sõja tõttu ümberasustatute laagrisse Eestisse, tänu preester Mihhail Ridigeri eestkostele vabanes ta laagrist.
Ta oli aastatel 1943–1944 abipreestriks Tallinna Kopli Püha Nikolause koguduses, aastatel 1944–1947 abipreestriks Tallinna Jumalaema Kõikide Kurbade Rõõmu Ikooni Koguduses.
Creditinfo Eesti

Creditinfo Eesti AS (endise nimega Krediidiinfo AS) on 1993. aastal loodud Eesti ettevõte, mis tegeleb Eesti ettevõtete ja eraisikute finantsandmete kogumise ja töötlemisega, uurib ettevõtete maksekäitumist, krediidipoliitikat ja pankrotte ning haldab maksehäireregistrit.
Krediidiinfo kuulub rahvusvahelisse krediidiinfoettevõtteid ühendavasse organisatsiooni FEBIS.
2006. aasta sügisel omandas Krediidiinfo AS-i rahvusvaheline kontsern Experian, mis pakub info-, krediidi- ja turundusteenuseid. 
2016. aasta 1. detsembril võttis senine Krediidiinfo AS endale uueks ärinimeks Creditinfo Eesti AS. Nimevahetus tulenes ettevõtte kuulumisest Islandi päritolu kontserni Creditinfo Group koosseisu alates 2016. aasta algusest (kontsern omandas ettevõttes 100-protsendilise osaluse).
Ettevõtte haldab portaali e-krediidiinfo.ee.
Tõllakivi nasu

Tõllakivi nasu (ka Tõllakivi nasv) on Saare maakonna lääneosas asuv väike asustamata saar (nasu).
Tõllaskivi nasu on 50 meetrit pikk ja 40 meetrit lai.
Saare koordinaadid on .
Maksehäireregister

Maksehäireregister ehk Creditinfo Ametlik Maksehäireregister on 2001. aastal Eesti pankade loodud register võlainfo kohta. Seda haldab Creditinfo Eesti AS (endise nimega Krediidiinfo AS).
Nii ettevõtete kui ka eraisikute võlainfot koondav register sisaldas 2021. aasta seisuga andmeid 510 000 unikaalse maksehäire kohta.
Häirete sisestamiseks registrisse peab ettevõte sõlmima haldajaga tasulise lepingu. Ühes kuus tehakse maksehäireregistrist 800 000 infopäringut.
Registri koosseis.
Registrisse kantud maksehäirete kohta on kajastatud järgmine teave:
Registri uuendamine ja häirete aegumine.
Häire kohta leiduvat teavet uuendatakse maksehäireregistris võlasaldo järgi (summat kas vähendatakse või suurendatakse). Mitme häire korral saldod liidetakse ja registris kajastub häire alguse kuupäevana vanima nõude maksetähtajale järgnev päev.
Maksehäire lõpetatakse võlgnevuse täielikul tasumisel. Registrisse kantud info säilib ettevõtete puhul seitse aastat ning eraisikute puhul kolm aastat pärast maksehäire lõpetamist (krediidiasutuse sisestatud eraisiku maksehäire säilib pankadele nähtavana viis aastat pärast lõpetamist).
Andmete kontrollimine.
Eraisikud saavad oma maksehäirete teavet vaadata 2009. aastal loodud Creditinfo eraisikute portaalist Minu Creditinfo. Ettevõtete maksehäired sisestatakse e-Krediidiinfo andmebaasi.
Iranasu

Iranasu (ka Iranasv, Ira nasu, Ira nasv) on Saare maakonna Saaremaa vallas asuv väike saar (nasu). Saare pindala on 0,67 hektarit ja rannajoone pikkus 568 meetrit.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega.
Saare koordinaadid on .
Rusulao nasu

Rusulao nasu (ka Rusulaiu nasv) on Saare maakonna lääneosas asuv väike saar (nasu).
Saare koordinaadid on .
Sääreotsa nasv

Sääreotsa nasv (ka Sääreotsa nasu) on Saare maakonna Saaremaa vallas Saareküla küla alal asuv 400 m² suurune saar (nasu). Saare rannajoone pikkus on 103 meetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar on kivise pinnamoega. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Sihisuurrahu

Sihisuurrahu (ka Sihisuurahu) on Hiiu maakonna põhjaosas Tareste lahes asuv saar (rahu).
Saare koordinaadid on .
Thomas Jonathan Jackson

Thomas Jonathan Jackson (hüüdnimega Stonewall Jackson; 21. jaanuar 1824 Clarksburg, Virginia – 10. mai 1863 Guinea Station, Virginia) oli Ameerika Ühendriikide kodusõjas Konföderatsiooni üks väejuht.
Ta õppis Ameerika Ühendriikide sõjaväeakadeemias. Ameerika-Mehhiko sõjast võttis ta osa suurtükiväes teenides. Aastatel 1851–1861 õpetas ta sõjakolledžis Virginia Military Institute.
Kodusõja puhkedes liitus ta Konföderatsiooni armeega ning ta ülendati koloneliks. 1861. aasta juulis toimunud esimeses Bull Runi lahingus sai ta hüüdnime "Stonewall" ("Kivimüür"). Nimi pärineb Konföderatsiooni kindralilt Barnard Elliott Bee'lt, kes lausus: "Jakcson ja tema väed seisid vaenlase ees nagu kivimüür". 1862. aastal ülendati Jackson kindralleitnandiks.
Jackson saavutas suurimat edu 1862. aasta mais ja juunis Jackson's Valley kampaanias ning seejärel Põhja-Virginia armee komandörina. 1862. aasta detsembris saavutas ta koos Robert E. Lee ja James Longstreetiga silmapaistva võidu Fredericksburgi lahingus. Chancellorsville'i lahingus tulistasid Jacksoni kogemata tema oma väed ning ta suri käe amputeerimisest saadud tüsistuse ja kopsupõletiku tõttu paar päeva hiljem.
Jacksoni peetakse USA kodusõja üheks taktikaliselt kõige paremaks väejuhiks.
Breitenbach am Inn

Breitenbach am Inn on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 510 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 37,99 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3404 inimest. Vald paikneb 5,5 km Wörglist läänes ja 19 km Kufsteinist edelas. Külal on viis osa ning see sai uued osad ja majanumbrid 2006. aastal. Küla asutati 19. sajandi keskpaigas.
Breitenbach am Inni vallas asub Berglsteiner See järv.
Ajalugu.
Vahetult enne 800. aastat on Breitenbachi mainitud kui mungakongi "Mensalpfarre" Kufsteinis, püha Peetruse kihelkonnakirik on üks vanemaid kirikuid Tiroolis. Breitenbach on üks kolmest Freisingi "Urpfarren" Tirooli maast. Dokumenteeritud Breitenbach ilmus suhteliselt hilja, esimest korda 1157. aastal. Breitenbachi iidse ja emavalla algsed piirid hõlmasid Tulimäe, Kivimäe, Mariatali, Voldöppi ja Moseni (Kramsachi) valdade territooriume, mis kõik aastaks 1891 jäädavalt sellest ühendusest eemaldati. 739–1818 moodustas Inn Habachsi suubumiskohast (Munsteri ja Kramsachi vahel) Kufsteinini Salzburgi peapiiskopkonna (paremal jõekaldal) ja Freisingi peapiiskopkonna (vasakul jõekaldal) vahelise piiri. Kirikliku territoriaalse jaotusega kaasnes ilmalik ja rohkem kui 900 aastat, Baieri maaomandamisest aastal 1504 jagas Breitenbach Baieri hertsogkonna rikkusi.
Breitenbach oli algselt puhtalt põllumajanduslik küla, mis ennast enamalt jaolt ise ära toitis. Mida vajati, ja mida kohapeal ei olnud saada, toimetati laevaga Inni jõge pidi. Seda, et Breitenbachis oli ka "Schopperi ettevõte" (Innschiffe remonditöökoda), tõendab endiselt nimi "Schopperi võõrustaja". Umbes 1860. aastatel, mis tõi Inni raudtee lõunaküljel kaasa tohutu majandusarengu, jäi esialgu eemale Breitenbach, kuna puudus sild. Kui sooviti minna Breitenbachist jõe teisele kaldale Kundlisse, siis selleks oli ainult "Überfuhr" (praam). 1894. aastal otsustas volikogu ehitada silla ja 1896. aastal see avati. Breitenbachi vald on oma piirides 19. sajandi keskpaigast ja paikneb Breitenbachi peaküla kõrval laiali hajutatud asundustes. Varem oli siin kolm põhikooli, täna vaid kaks ja keskkool.
Pukastu

Pukastu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Pressi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pressi külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Pulsti

Pulsti oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kikkaoja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikkaoja külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Pundõ

Pundõ (ka Punde) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kassi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kassi külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Püve

Püve oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Soome küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soome külaga.
Külast on teateid alates 1970. aastatest.
Ronkusõ

Ronkusõ (ka Ronkuse) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Külaoru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Külaoru külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Räpomõtsa

Räpomõtsa (ka Räpometsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Räpo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räpo külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Saksniidü

Saksniidü oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mutemetsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mutemetsa külaga.
Külast on teateid alates 1970. 
Saksniidü alal oli varem samanimeline karjamõis.
Saarõperä

Saarõperä (ka Saarepera) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kõrgepalu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõrgepalu külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Saera

Saera oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Ähijärve küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ähijärve külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Saratoki-Rüütli

Saratoki-Rüütli oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Paganamaa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Paganamaa külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Savihoovi

Savihoovi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Viitka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viitka külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Savikunnu

Savikunnu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõisamäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõisamäe külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Savira

Savira oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Roosa külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Savvõmäe

Savvõmäe (ka Savemäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meeliku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meeliku külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1970.
Sitasilla

Sitasilla oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Uue-Saaluse küla alale.
Soemõtsa

Soemõtsa (ka Soemetsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kolepi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolepi külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Sulõmõisa

Sulõmõisa (ka Sulemõisa) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vana-Roosa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Roosa külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Sulemõisa asundus).
Sumbi

Sumbi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Palli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palli külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Sur'a

Sur'a (ka Surja) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Luhte küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Luhte külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1930.
Tulbasuu

Tulbasuu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Jaanimäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaanimäe külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Tõlva

Tõlva oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kirikumäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirikumäe külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Vaestõlastõ

Vaestõlastõ (ka Vaestelaste) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Vagulasuu

Vagulasuu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Roosisaare küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Roosisaare külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Valsiniidü

Valsiniidü oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Võrumõisa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võrumõisa külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Vanakao

Vanakao oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Uue-Saaluse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Uue-Saaluse külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Vihtlamäe

Vihtlamäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale.
Viimäe

Viimäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meeliku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meeliku külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1945.
Villaku

Villaku oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Oe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Oe külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Virulasõ

Virulasõ oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Roosa külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1930.
Oja (täpsustus)

Oja on jõest väiksem looduslik vooluveekogu. Oja võib tähendada ka järgmist:
DevOps

DevOps (liitsõna inglise keele sõnadest "development" ehk arendus ja "operations" ehk käitus) on tarkvaraarenduse kultuur, mille eesmärk on ühendada tarkvaraarendus ("Dev") ja tarkvaraoperatsioonid ("Ops"). Põhilised DevOpsi liikumise tunnusjooned on automatiseerimine ja jälgimine kõigil tarkvaraarenduse etappidel alates integratsioonist, testimisest ja avaldamisest kuni kasutuselevõtu ja taristu haldamiseni. DevOps pürgib lühemate arendustsüklite, sagedasemate juurutamiste ning töökindlamate ja rohkem ärinõuetega kooskõlas olevate tarkvara versioonide avalikustamiste poole.
Ajalugu.
Termin "DevOps" jõudis avalikkuse ette 2008. aastal Torontos Agile'i konverentsil, kus Andrew Shafer ja Patrick Debois kasutasid seda terminit nende paindliku ehk agiilse taristu teemalises esitluses. Aastast 2009 on termin levinud ja saanud laiema tähelepanu tänu DevOpsi päevadele, mis algasid Belgias ja on nüüdseks levinud ka teistes riikides.
DevOpsi tööriistade komplektid.
Kuna DevOps on mõeldud ristfunktsionaalse töösuunana, siis selle asemel, et oleks ainult üks kindel DevOpsi tööriist, kasutatakse pigem mitmeid tööriistade komplekte. Sellised tööriistad peaksid mahtuma järgnevatesse kategooriatesse, mis peegeldavad arendamise ja väljastamise protsessi põhiaspekte:
Osad kategooriad omavad suuremat tähtsust DevOpsi tööriistade komplektis; eriti pidevintegratsioon (nt Jenkins) ja taristu kui kood (nt Puppet).
Suhe teiste lähenemistega.
Paindlik ehk agiilne arendus.
Vajadus DevOpsi järele tekkis kasvavast agiilse tarkvaraarenduse edust, kuna agiilsest lähenemisest tekkis organisatsioonidel tahtmine tarkvara avalikustada aina kiiremini ja sagedamini. Et ületada sellest tekkinud probleemid, pidid nad võtma kasutusele sellised võtted nagu rakenduse avalikustamise automatsioon, pidevintegratsioon ja pidevvalmidus.
Pidevvalmidus.
Pidevvalmidusel (inglise keeles "continuous delivery") ja DevOpsi liikumisel on ühiseid eesmärke ning neid kasutatakse tihti koos, aga neil siiski on mõned peened erinevused.
Kui pidevvalmidus keskendub tarkvara tarne automatiseermisele, siis DevOps keskendub ka organisatsioonilistele muudatustele mis toetaksid koostööd tarkvara loomisega seotud funktsioonide vahel.
DevOps ja pidevvalmidus jagavad ühist tausta agiilsete meetodite näol.
Eesmärgid.
DevOpsi eesmärgid hõlmavad kõiki tarkvara loomise etappe. Nende hulgas on:
Kasutades DevOpsi lähenemist muutuvad lihtsad protsessid paremini programmeeritatavateks ja dünaamilistemaks. DevOps üritab maksimeerida operatsiooni protsesside ennustatavust, tõhusust, turvalisust ja hooldatavust. Väga sagedasti kasutatakse selle saavutamiseks automatiseerimist.
Hulgus

Hulgus on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Hulgus on pandud Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal (Ulgus), Uue-Lõve mõisas Valjala kihelkonnas Saaremaal (Ulgus), Laiuse mõisas Laiuse kihelkonnas Tartumaal (Ulgus) ja Põlula mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal (Ulckus).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Raal (perekonnanimi)

Raal on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Raal on pandud Roosna-Alliku mõisas Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal ja Abja mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal.
Nimede eestistamisel määrati Raal uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bock, Pokk ja Riigor.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raal Eestis 69 mehel ja 70 naisel.
Estonian World

Estonian World on ingliskeelne veebiajakiri, mis on mõeldud eestlastele välismaal ja estofiilidele kogu maailmas. Ajakiri asutati 2012. aastal Londonis, selle peakorter asub Tallinnas.
Veebiajakirja asutasid Silver Tambur, Sander Saar ja Sten Hankewitz.
Ajakirja Estonian World eesmärk on kirjutada globaalsetest eestlastest ja nende edulugudest ning Eestist ja selle õnnestumistest üleüldiselt. Ajakirjal on kaasautoreid ja toimetajaid üle maailma.
Estonian World on maailmas kõige loetum ingliskeelne veebiväljaanne Eesti kohta, seda loetakse enam kui 230 riigis ja territooriumil.
VVER

VVER (lühend venekeelsest "водо-водяной энергетический реактор"; ka WWER – "Water-Water Energetic Reactor") on tüüp (seeria) tuumareaktoreid. 
See survevee-reaktorite tüüp töötati välja 1960. aastail Venemaal. 
Nende reaktorite võimsus on 70–1200 MW. Peamised seni ehitatud on VVER-440 (võimsus 440 MW) ja VVER-1000 (võimsus 1 GW). Ehitamisel on VVER-1200 (võimsus 1200 MW).
Pliešovce nõgu

Pliešovce nõgu (slovaki keeles "Pliešovská kotlina") on maastikuregioon Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki keskmäestikust. Nõo pikkus on 20 kilomeetrit, selle laius on 2-5 kilomeetrit ja pindala 107 km². Läbi nõo voolab Neresnica jõgi, mille orus asub ka regiooni madalaim punkt (350 m). Regiooni kõrgeim tipp on Hrádek (540 m).
Sealseteks kivimiteks on valdavalt paekivi ja tuff.
Maastikuregioon on nime saanud seal asuvalt Pliešovce külalt. Teised külad selles piirkonnas on: Sása, Bzovská Lehôtka, Babiná, Dobrá Niva, Podzámčok, Breziny, Bacúrov, Dubové, Ostrá Lúka ja Budča.
Asend.
Pliešovce nõgu piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Austurvike (Hullo laht)

Austurvike (ka Estorvike, eestirootsikeelsed nimed; rootsikeelne nimi Österviken) on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv laht.
Lahe koordinaadid on .
Väike haak

Väike haak on neem Tallinnas Paljassaare poolsaare rannikul. Neeme ümbritseb Paljassaare laht.
Suur haak

Suur haak on neem Tallinnas Paljassaare poolsaare rannikul. Neeme ümbritseb Paljassaare laht.
Saartevahe haak

Saartevahe haak on neem Tallinnas Paljassaare poolsaare rannikul. Neeme ümbritseb Saartevahe lõugas.
Žiari nõgu

Žiari nõgu (slovaki keeles "Žiarska kotlina") on maastikuregioon Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki keskmäestikust. Nõo pikkus on 17 kilomeetrit, maksimaalne laius 11 kilomeetrit ja pindala 120 km². Läbi nõo voolab Hroni jõgi, mille orus asub ka regiooni madalaim punkt (200 m).
Nõos asub kaks linna (Žiar nad Hronom ja Žarnovica) ja 14 küla. 
Nõos asuv alumiiniumitootmise tehas koos muu tööstusega, mööda Hroni orgu kulgev transport ja mägede vahel paikneva piirkonna vähene õhutsirkulatsioon kujundasid sellest varem Slovakkia saastatuima piirkonna. Seal asunud Horné Opatovce külas oli saastatud ka vesi; sealne keskkond muutus elamiseks kõlbmatuks ja nii asustati sealsed elanikud aastal 1969 ümber. Pärast tehase moderniseerimist on keskkonnatingimused nõos tasahilju paranemas.
Nõgu kujunes piirkonda, kus Štiavnica mäestiku kohal asunud kihtvulkaanist pärineva andesiidi lasundid lõppesid ja algasid pehmemad, kergemini erodeeritavad kivimid.
Asend.
Žiari nõgu piirneb põhjas Kremnica, läänes Vtáčniki ja lõunas Štiavnica mäestikuga.
Püünsi salm

Püünsi salm on väin (salm) Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsi poolsaare rannikul Püünsi külas. 
Väina koordinaadid on .
Anne Parmasto

Anne Parmasto (sündinud 13. detsembril 1952) on eesti maalikunstnik.
Ta õppis aastatel 1975–1981 ERKI-s ja lõpetas selle teatridekoratsiooni erialal.
Ta on töötanud villijana Tartu Õlletehases, laborandina Zooloogia ja Botaanika Instituudis, sekretärina Pimedate Ühingus, majandusosakonna juhataja asetäitjana Kalurikolhooside Liidus ja kasvatajana Balletikoolis. Pärast ERKI lõpetamist töötas ta kunstnikuna Kaubamajas, vabakunstnikuna, õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja aastast 1998 Tartu Ülikooli maalikunsti õppetoolis.
Ta on aastast 1993 Kunstnike Liidu liige.
Oma suurimaks saavutuseks peab peret.
Näitused aastast 1984: Kölni kunstimessid, München, Nürnberg, Tallinna Kunstihoone galerii, Tartu Kunstimaja. 
Aastast 2000 kuulub Anne Parmasto ühismaalimist harrastavasse Austria kunstnikeühendusse Rabnitztaler Gruppe. 
Näitusi on olnud ka Tartu kunstimuuseumis (2002), Athena keskuses (2008), Tartu Kunstimajas (2010).
Esinenud alates 1984. aastast 35 isikunäitusega Eestis, Saksamaal ja USAs.
Isiklikku.
Tema isa oli mükoloog Erast Parmasto.
Külasadam

Külasadam (eestirootsi keeles Byshamnen, Bishamnen, Ståorhamnen, Hamnen) on laht Harju maakonnas Naissaarel. 
Lahe koordinaadid on .
Laedemäealune laht

Laedemäealune laht (ka Laedemäealune) on laht Saare maakonnas Muhu vallas. 
Lahe koordinaadid on .
Miku-Kräsuli lauk

Miku-Kräsuli lauk on laht Harju maakonnas Viimsi vallas Leppneeme külas. 
Lahe koordinaadid on .
Neemehark

Neemehark on laht Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda külas. 
Lahe koordinaadid on .
Kroken

Kroken on laht Lääne maakonnas Vormsi vallas. 
Lahe koordinaadid on .
Rännan

Rännan on laht Lääne maakonnas Vormsi vallas. 
Lahe koordinaadid on .
Doggy

"Doggy" on Saksamaa suhtlusmeediategelase Katja Krasavice debüütsingel, mis anti välja 24. novembril 2017.
ILOVEYOU

ILOVEYOU on Filipiinidel loodud arvutite ussviirus, mis ründas kümneid miljoneid Windowsi personaalarvuteid 21. sajandi alguses. Selle lõid Reonel Ramones ja Onel De Guzman. ILOVEYOU viirus oli üks esimesi, mille kahjud ulatusid mitmete miljardite dollariteni.
Tööpõhimõte.
ILOVEYOU ussi põhimõtteks oli inimestele "ILOVEYOU" pealkirjaga meilide saatmine, millega oli kaasa pandud manus "LOVE-LETTER-FOR-YOU". Sellised pealkirjad olid mõeldud inimeste mõjutamiseks seda kirja avama. Faililaiend .vbs oli nähtamatu ning ussi saajad nägid selle asemel .txt laiendit. Saadetud e-meili sisu oli "Kindly check the attached LOVELETTER coming from me". Selleks, et kasutaja arvuti ussiga nakatuks, pidi ta manuse alla laadima ja avama. Pärast faili avamist ja käivitamist kopeerib see iseennast failidena LOVE-LETTER-FOR-YOU.TXT.VBS ja MSKERNEL32.VBS Windowsi süsteemikausta ning failina WIN32DLL.VBS Windowsi kausta. Uss loob omale iseenda võtme lokaalse masina registrivõtmete alla. Seejärel muudab ILOVEYOU viirus Internet Exploreri avaakna üheks neljast suvaliselt valitud veebilehest nii, et see laeks alla faili WIN-BUGSFIX.EXE, mis on trooja hobune. Pärast selle jooksutamist kopeerib ta ennast süsteemikausta failina WinFAT32.EXE. See fail omandab süsteemi kasutajanimed, paroolid, masina nime ja IP-aadressi jpm ning saadab selle meilile mailme@super.net.ph. Enamasti kirjutab uss nakatunud arvutis faile üle ja avab Microsoft Outlooki ning saadab enda koopia edasi kasutaja kontaktidele.
Mõju maailmale.
ILOVEYOU viirus põhjustas laialt leviva pahameele meilide pärast. Üle maailma nakatusid ILOVEYOUGA üle 45 miljoni arvuti ning see mõjutas aktsiaturgusid, toiduainetööstust, ajakirjandust, auto- ja tehnoloogiatööstust, valitsusi, ülikoole ja meditsiiniasutusi. Ford Motor Company sulges oma meilisüsteemi, kuna see nakatus suuremahuliselt ILOVEYOU ussi (kogu ülejäänud General Motors pääses õnnekombel viirusega nakatumisest, kuna nad ei kasutanud Microsoft Outlooki). Suurtest organisatsioonidest nakatusid viirusega veel Silicon Graphics, Ameerika Ühendriikide kaitseministeerium (sealhulgas ka Pentagon), Daimler-Chrysler, Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv ja Cox Cable. Viirus oli süüdi ka teenusetõkestusründes, mis tehti Valgele Majale. ILOVEYOU ussi kahjud jäävad väidetavalt 8,75 ja 10 miljardi dollari vahele.
Mõju Eestile.
Viirus mõjutas suuresti ka Eestit: paljude ettevõtete arvutid nakatusid ussviirusega ILOVEYOU. Nakatusid ka suurettevõtted, näiteks Ühispank, Helmes, Eesti Ekspress, Tallinna Soojus ja Reval Hotel Group.
Esko Lepp

Esko Lepp (26. märts 1906 Rahumäe, Räpina vald – 31. jaanuar 1977 Tallinn) oli eesti graafik.
Ta sündis sepa pojana peres, kus oli kokku kaks poega ja neli tütart. 
Lepp õppis aastatel 1935–1940 Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis graafikat ja tarbegraafikat ning täiendas end aastatel 1940–1941 Tartus Konrad Mäe nimelises Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. 1941. aastal astus hävituspataljoni. 
Aastail 1948–1951 töötas ta Tallinna Riikliku Kunstiinstituudi õppejõuna. Pärast sealt lahkumist oli vabakunstnik. 
Lepp lõi sõja- ja tööstusteemalisi teoseid. Tuntumad neist on “Lohusalu” (1963) ja "Muhu kalureid" (1958). Ta on teinud puugravüürile sarju, millest tuntuim on “Minu kodumaa”, valminud aastatel 1945–1950.
1970. aastate keskel lõi Lepp ka akvarelle. Ta on teinud ka raamatuillustratsioone.
Zvoleni nõgu

Zvoleni nõgu (slovaki keeles "Zvolenská kotlina") on maastikuregioon Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki keskmäestikust. Maastik nõos ei ole tasane; seal paikneb ka mitmeid mägesid. Neist kõrgeim on Čierny Diel (851 m). Läbi nõo voolab Hroni jõgi, mille orus asub ka regiooni madalaim punkt (270 m). Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Neretica ja Slatina.
Zvoleni nõgu liigendadakse veel omakorda üheksaks alamregiooniks. Need on:
Sealne kliima on mõõdukalt soe. Seal kasvavad valdavalt lehtmetsad, valdavad puud on pöök, valgepöök, tamm ja vaher. Kõrgemates piirkondades kasvab ka veidi okaspuid (kuused ja männid).
Nõos asuvad neli linna: Banská Bystrica, Zvolen, Detva ja Sliač. Tähtsamad külad on Očová ja Ľubietová.
Vaatamisväärsusteks on Banská Bystrica ja Zvoleni vanalinnad, Slovenská Ľupča, Vígľaši ja Dolná Mičiná lossivaremed, Sliači kuumaveeallikad, Čerini ja Hronseki puukirikud. Nõos asub mitmeid looduskaitsealasid: Príboj looduskaitseala, Ponická Huta looduskaitseala, Boky looduskaitseala ja Badíni ürgmetsa looduskaitseala. Kaitse all on näiteks ka juba aastal 1895 looduskaitse alla võetud Poniky tammik, Urpíni metsastepp, Kozlinec, Čačíni austria tamme mets, Prosisko, Mičini travertiinid, Zolná oja ja sealne lahaar, Borová hora arboreetum, Poľana piiril asuv Pstruša ja Slovenská Ľupča hävitanud lahaari ase Mackov Bok.
Asend.
Žiari nõgu piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Silmarank

Silmarank on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saulepi küla alal Liivi lahes asuv 0,15 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 214 meetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Soondrerank

Soondrerank on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Haapsi küla alal Liivi lahes asuv 1,34 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 690 meetrit.
Saare koordinaadid on . Saar asub 300 meetrit rannikust. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega, kirderannas asub maasäär.
Djubbvikin

Djubbvikin (djub+vik eestirootsikeelne nimi, rts "Djuphamnen") on laht Harju maakonnas Naissaarel. 
Lahe koordinaadid on .
Träskevikin

Träskevikin (eestirootsikeelne nimi) on laht Harju maakonnas Naissaarel. 
Lahe koordinaadid on .
Pulbervärvimine

Pulbervärvimine on värvimismeetod, kus värvid on pulbrilises olekus ja lahustivabad. Peamiselt pulbervärvitakse metallesemeid, aga ka muid materjale: keraamikat, puitu, plasti jne.
Värvi kinnitamine kuumutusahjus.
Värv kinnitatakse pinnale kuumutusahjus 200 kraadi juures. Pinna kvaliteedi määrab pinna eeltöötlus, mis hea lõpptulemuse saavutamiseks peab olema korralik.
Levinud on ustega kuumutusahjud, aga kasutatakse ka Power &amp; Free konveiersüsteemidega ahje, kus kuumtöötlus on järkjärgulise viimistlusprotsessi osa.
Pulbervärvimise eelised.
Võrreldes muude kaitsmis- või töötlusvõimalustega on pulbervärvimise valikus väga palju toone (erinevalt anodeerimisest või galvaneerimisest), eri läiked ja struktuurpinnad. Pulbervärvitud värvkattel on mitu ülesannet: see kaitseb metalli korrosiooni eest ning muudab toote värvi, läiget ja struktuuri. Värvkate, läige ja struktuur kestavad sageli kogu toote või isegi hoone eluea.
Pulbervärvimine on keskkonnasõbralik, värvi saab taaskasutada, see sobib eri keskkondades kasutamiseks.
GeoGebra

 
GeoGebra on avatud lähtekoodiga vabavaralina arvutiprogramm, mis on üks populaarsemaid programme matemaatika õpetamisel ja õppimisel. 
GeoGebra on interaktiivne geomeetria programm, mis samal ajal pakub algebra sisendit. 
GeoGebra on dünaamiline matemaatika tarkvara kõikidele haridustasemetele kuni ülikoolini, mis hõlmab geomeetriat, algebrat, tabelarvutust, statistikat ja matemaatilist analüüsi. GeoGebra võimaldab ühel ekraanil korraga näha objektide graafilist, numbrilist ja algebralist esitust. Kui ühte esitust muudetakse, siis on automaatselt näha muudatused ka teistes.
Programm julgustab õpilasi eksperimenteerima nii geomeetrias kui algebras, milles rõhk on avastavale õppimisele. GeoGebra võimaldab tehtut muuta, lisada uusi elemente ja nende järjekorda muuta, mis tõstab õpilaste teadlikkust funktsionaalsetest sõltuvustest. 
Peamised elemendid, millega õpilased töötada saavad, on punktid, vektorid, lõigud, sirged, hulknurgad ja funktsioonid. Konstruktsioone saab dünaamiliselt muuta, elementide (nt punkt, sirge) koordinaate ja võrrandeid on võimalik otse programmi sisestada.
Matemaatika õpetamisel saab GeoGebrat kasutada mitmel viisil: demonstreerimiseks ja materjali visualiseerimiseks, objektide konstrueerimiseks, avastavaks õppeks sobiva keskkonna loomiseks, õppematerjalide koostamiseks. 
GeoGebrat saab kasutada installituna arvutisse ja ka otse veebist. GeoGebra failid salvestatakse failinimelaiendiga .gbb. GeoGebrat on lihtne kasutama õppida. Võimalik on luua järkjärgulisi geomeetrilisi konstruktsioone esitlemise eesmärgil.
Programmi töötas välja Markus Hohenwarter, kes tegeles sellega 2001. aastal Salzburgi Ülikoolis oma magistritöö ja doktoritöö raames. 
GeoGebra kasutamise võimalused.
GeoGebraga saab leida funktsioonide tuletisi, integraale, polünoomi nullkohti ja ekstreemumeid.
Näiteid GeoGebra võimalustest:
GeoGebra kasutamisel õppetöös on suudetud näidata õpilaste õpitulemuste paranemist ja leitud, et programm aitab avastamise kaudu matemaatilisi teadmisi konstrueerida. Näiteks aitab GeoGebra kasutamine õpilastel mõista muutujate tähendust valemites.
GeoGebra Eesti koolides.
Eestis kasutatakse õpilaste ja matemaatikaõpetajate arvates GeoGebrat rohkem kui teisi matemaatikaprogramme (Wiris, T-Algebra). Õpetajate oskused ja huvi GeoGebra kasutamise vastu on suurenenud. On ka leitud, et matemaatikaõpetajad oskavad võrreldes teiste tarkvaradega kõige enam kasutada just GeoGebrat.
GeoGebra on kasutatav nii lauaarvutis kui ka nutiseadmetes. Sellega saab luua ja jagada dünaamilisi töölehti või luua GeoGebra raamatu. Töid saab printida ja salvestada erinevates pildivormingutes.
Lisaabi saamiseks on GeoGebra kasutajate foorum: https://help.geogebra.org/ ja GeoGebra youtube kanal: https://www.youtube.com/user/GeoGebraChannel. Järkjärgulised juhendid: https://wiki.geogebra.org/en/Tutorials. 
GeoGebral on miljoneid kasutajaid peaaegu igas riigis. GeoGebra on tõlgitud paljudesse keeltesse. Programm on saanud auhindu.
Programmi arendab rahvusvaheline arendajate tiim.
Psühholoogiline manipulatsioon

Manipuleerimine on kellegi kaval mõjutamine, pannes teda teataval viisil tegutsema hoolimata tema varasematest seisukohtadest.
Manipuleerimine suhetes.
Manipuleerimine on õpitud käitumine, kuna seda hakatakse õppima juba varajases lapsepõlves ning peetakse üheks toimetulekustrateegiaks. Meil kõigil on valik, kas manipuleerida teistega või mitte. Manipuleerimisel ja teiste mõjutamisel on vahe. See on üksteise huvidega mittearvestamine ja ärakasutamine oma eesmärkide elluviimiseks, mõjutamine aga ainult enda huvidega arvestamine.
Igasuguse manipulatsiooni efekt on lühiajaline. Manipuleerija ei huvitu teiste tunnetest ja mõtetest, mis võib olla põhjustatud nõrgast emotsionaalsest intelligentsusest.
Isikud, kes kasutavad manipuleerimist, saavutavad reeglina oma tahtmise kas lunimise, palvete või põhjendamise kaudu.
Tiia Penjam, Õpetaja lehe artiklis, pööras tähelepanu sellele, et innovatsioon kooli õppemeetodites võib samuti esineda manipulatsiooni.
Kui arvestada Krips (2010) teooriatega, siis võib innovatsioon muutuda manipulatsiooniks, kui õpetaja suhtub õpilasse kui objekti, mis tähendab teise ärakasutamist. Tüüpilisemad manipuleerimise viisid on sund, valetamine või informatsiooni varjamine ning mingi emotsiooni tekitamine (näiteks hirm, kaastunne, kannatus jne). Manipuleerimine suhetes toimub tahtlikult või tahtmatult, mille tagajärjeks on suhete rikkumine. Sageli manipuleeritakse teise inimese nõrkusi ja hirme ära kasutades. Manipuleerija ise aga oskab jääda igas suhte probleemis puhtaks.
Manipuleerimine tööalaselt.
Manipuleerimine tööalaselt võib olla seotud võimu kasutamise või teiste hirmude/nõrkuste ära kasutamisega, mis lõhub koostöö õhkkonda.
Kui juht on manipulaator, tegutsevad tema alluvuses käsutäitjad, mis tähendab, et meeskonnatöö puudub. Tööalaselt on manipuleerimine sageli seotud võimuga. Kellel rohkem võimu, saab seda ära kasutada. Tavaliselt jätavad manipuleerijad, nagu ka ahistajad, töösuhetes endast meeldivalt positiivse mulje. Enamasti ümbritsevad end töökaaslastest liitlastega ja/või võidavad nende poolehoiu. Need, kes ei liitu, tõrjutakse mingil viisil ülejäänud rühmast eemale.
Manipuleerimine turunduses.
Turumanipulatsioonis on omad reeglid. See on Euroopa riikides keelatud.
Laias laastus esineb turumajanduses ehk börsil teabel põhinev manipulatsioon (esindab kuulujuttude jm. info levitamine, millest manipulaator kasu võidab), kunstlikel tehingutel põhinev (kajastab väärtpaberite nõudluse ja pakkumise ebaõiget teavet) ja hinnaga teostatav manipulatsioon (isik või grupp suunab, hoiab hinda).
Erandiks on finantsinspektsiooni poolt kehtestatud lubatud manipulatsioonid
Selleks on Euroopas kaks õigustatud põhjendust. Eestis sellised erandeid siiani ei ole kehtestatud.
Turumanipulatsioon on seadusega karistatav. Süüteoks on tehingud, mis rikuvad väärpaberituru usaldusväärsust. Börsil toimuvat jälgib järelevalve, mis uurib toimuvaid kahtlasi tehinguid ning toob kohtu ette.
Kaasaütlev kääne

Kaasaütlev kääne ehk komitatiiv on kääne, mis väljendab kaasasolu, vahendit, viisi või seisundit või aega.
Verbide juures võib kaasaütlev kääne näidata ka asja, millele tegevus on suunatud.
Eesti keel.
Kaasaütleva käände tunnus on alati "ga".
Kaasaütleva käändega väljendatakse:
Lisaks sellele kasutatakse kaasaütlevat näitamaks:
Kindlate verbide rektsioonilise laiendina väljendab kaasaütlev kääne:
Kaasaütlevas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina.
Ajalugu.
Kaasaütleva käände tänapäevane lõpp ("-ga") võib olla kujunenud sõnast "kansak*" 'rahvas' ("kansak &gt; kāsak &gt; kāsa &gt; kaas/kahs &gt; ka(h) &gt; -ga").
Distsipliin koolis

Distsipliin koolis on koolis kindlaks määratud kord, kohustuslik allumine kehtestatud korrale. Enne klassiga töö alustamist peab õpetaja mõtlema, millised on klassi reeglid. Sellised reeglid peaksid olema seotud või eelduseks kavandatavale õppetööle. Koolides on küll kehtestatud käitumisreeglid, kuid õpetaja peaks need siiski üle täpsustama, et õpilased paremini asju mõistaksid. Käitumisreeglite tutvustamisel, peaks rõhuma positiivsele ja vähem rääkima negatiivsete käitumisreeglite tagajärgedest.
Õppiva kooli idee.
On välja toodud õppiva kooli idee. Õppivas koolis on inimesed, kes tunnevad huvi koolisüsteemi tuleviku osas ning ka selle vastu, mida on võimalik üksteiselt õppida. Distsipliini puhul aitavad kaasa: 
"Ma-näen-sind"-sõnum.
Head omavahelised õpetaja ja õpilase suhted võib saavutada, kui edastada omavahel sõnumit “ma näen sind.” See on omadus, mis tunneb ära üksteise identiteeti ja väärtust. Koolisüsteem koosneb klassiruumist, koolist ning kogukonnast ja pole oluline, kas kool asub maal või linnas, süsteem ikka sama. Sooviga midagi muuta, peab see mõjutama kõiki kolme tasandit.
Õppiva kooli keskmeks on klassiruum. Klassiruumis on kolm peamist komponenti: õpetajate puhul on olulised kolm punkti.
Paikapanemine.
Üheks viisiks, kuidas klassikultuuri kujundada on nt paikapanemine. See tähendab, et reeglid on kõigile teada ning nendest üleastumise korral järgneb karistus. See on tegelikult väga raske süsteem kõigile, kuna sageli on klassis üks patuoinas, kelle tõttu võib kannatada kogu klass ja alata koolikiusamine. See on küll lihtne süsteem – vanemad saavad tagasiside, et kas laps on halb või hea, küll aga puudub toimiv koostöö.
Kujundamine.
Teine variant on kujundamine. Antud klassi eesmärk on moodustada toimiv kollektiiv, kus inimesed arvestavad üksteisega. Sellise klassikultuuri kujundamine on väga keeruline, see nõuab suurt tööd ning klassi tundmaõppimist. Küll aga on see väga õpilasesõbralik, kuna arvestab ning tunnustab õpilast.
Pole teada, milline nendest klassikultuuridest oleks parim, kuid siiski on kindel see, et klassikultuur tuleb teha, kuna muidu puudub kord.
Kaseiinivaba toitumine

Kaseiinivaba toitumine tähendab kaseiini ehk piimatoodetes leiduva valgu, osalist või täielikku välja jätmist menüüst.
Kaseiini sisaldavad toiduained.
Kaseiin on fosforit sisaldav valk, mis annab piimale iseloomuliku valkja värvuse ning seda leidub kõikide imetajate piimas ning sellest toodetud hapupiimas, petis, keefiris, jogurtis, võis, hapukoores, rõõsas koores, kohupiimas. Kõikides piima baasil valmistatud juustudes, piima- ja lõssipulbris jne. Kokkuvõtlikult- kõikides toiduainetes, kuhu on lisatud piima või mingit piimast saadud toodet.
Laktoosivabad piimatooted ei sobi kaseiinivabal dieedil olles.
Piimavalgu üllatuslikud leiukohad.
Tänapäeval võib piimavalku leida väga üllatuslikest kohtadest, kus tegelikult seda otseselt vaja polekski.
Alati tuleb lugeda hoolega toote etiketile märgitud koostisosi.
Üllatuslikult leiab piimavalku: