tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vabaduse tänav (Rakvere)

Vabaduse tänav on tänav Rakveres.
Tänav asub linna keskosas, eraldades Õpetaja Heinamaa ja Lepiku linnaosa Seminari linnaosast, ning ulatub linnametsa läbides linna lõunaosas Linnuriigini. Alguse saab tänav Vabaduse platsilt, lõuna suunas on ristub Lembitu, Kungla, Vee, Karja, Piiri ja Saueaugu tänava, Lõuna põigu, Lilleoru ja Linnu teega. Tänav on Rakvere pikim – 1916 meetrit.
Tänav on kandnud algul Suur-Põllu, aastast 1927 Vabaduse, Eesti NSV ajal nimetati 1. juunil 1950. aastal Vabaduse tänav, Viktor Kingissepa tänavaks ja nüüd kannab taas Vabaduse tänava nime.
Tänav sai omale Vabaduse tänava nime, kui endisele kirikumaale hakati kujundama Vabaduse väljakut ja ausambamäe taha Johan Laidoneri nimelist parki.
Vabaduse ja Karja tänava nurgal paiknes Vana surnuaed, mis rajati 1777. aastal linna ja Rakvere kihelkonna eestlaste matusepaigana. Tõenäoliselt puhkab seal ka F. R. Kreutzwaldi isa Juhan aastast 1832. Otsus surnuaed sulgeda tehti 1933. aastal, kuid viimased surnud maeti veel pärast teist maailmasõda. Haljasalal aadressil Vabaduse tänav 25 asub Vana Surnuaia park.
Aadressil Vabaduse 1 asuv Rakvere Gümnaasiumi hoone on funktsionalistliku kooliarhitektuuri ja samas koolis varem õppinud arhitekt Alar Kotli sõjaeelse loomingu ilmekamaid näiteid. Hoone ehitati 1936–1938, olles Eestis esimene koolihoone, kus aula ja võimla paiknesid eraldi.
Tallinna Autoveod

Autotranspordi Koondis Tallinna Autoveod oli Eesti NSV suurim autokaubaveokoondis, mis moodustati 1971. aasta jaanuaris. Koondisel oli Tallinnas 8 filiaali. 
Tallinna Autoveod teenindas Tallinna ettevõtteid ja asutusi, peamised tarbijad olid ehitusmaterjalitehased (Paekivitoodete Tehas, tootmiskoondis Silikaat) ja ehitusorganisatsioonid (Tallinna Elamuehituskombinaat, Tallinna Ehitustrust).
Lakshmibai

Rani Lakshmibai või Rani Jhansi (rani, hindi रानी - kuninganna; sündinud 19. november 1828, surnud 18. juuni 1858) oli Jhansi kuninganna.
Rani Lakshmibai sai sündides nime Manikarnika. Ta kaotas varakult ema, isa kasvatas teda ja õpetas ka võitluskunste. 
Pärast abiellumist maharadža Gangadhar Raoga (Gangadhar Rao Newalkar) anti talle Hindu jumalanna Lakšmī auks nimeks Lakshmibai (Laxmibai, Lakshmi Bai - kirjapilte on käibel mitu). 
Kuninganna jäi 18. aastaselt leseks ja oli kaotanud ka poja. India vana kombe kohaselt oleks lesk end tuleriidale heitnud, kuid 1853. aastal oli Suurbritannia selle keelustanud. Kuninganna jäi ellu, kuid temalt võeti kuningriik. 
Rani Lakshmibai oli India 1857. aasta mässus Briti Ida-India Kompanii vastu üks juhtfiguure. 
Rani Lakshmibai oli vapper võitleja ning suri lahingus saadud haavadesse. Tema armee kaotas, kuid vapra kuninganna auks on Indias mitmeid monumente.
Galbraithi organisatsioonilise infotöötluse teooria

Galbraithi organisatsioonilise infotöötluse teooria on Jay Galbraithi 1970. aastatel loodud teooria organisatsioonides info töötlemise kohta. Teooria aluseks võttis ta kognitiivse sobivuse teooria. 
Galbraithi teooria järgi määrab organisatsiooni struktuuri määramatus ("uncertainty"), eelkõige ülesannete määramatus ("task uncertainty"). Organisatsiooni üheks oluliseks teguriks on selle suutlikkus tegeleda mitterutiinsete sündmustega, mida pole võimalik ennustada, ette planeerida. Variatsioonid organisatsioonide disainis tulenevadki erisugustest strateegiatest, mida kasutatakse, et vähendada ebakindlate, määramatute ülesannete esinemist. Mida suurem ülesande määramatus, seda rohkem informatsiooni peavad otsusetegijad ülesande lahendamisel töötlema. Määramatud ülesanded tähendavad infotöötluse vajaduse suurenemist, mistõttu asutused ja ettevõtted peavad suurendama oma infotöötluse võimekust. Galbraith usub, et asutusi ja ettevõtteid eristab nende strateegia määramatute ülesannete lahendamiseks.
Dzintar

Dzintar on läti päritolu mehenimi. Läti keeles tähendab see merevaiku.
Rain (eesnimi)

Rain on mehenimi.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rain 1681 mehel. Rain on Eestis levikult 104. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Rain vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 27,72 ning Rapla maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,71. Rain oli keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus oli 37).
Matus Ornansis

"Matus Ornansis" (prantsuse keeles „Un enterrement à Ornans“) on prantsuse kunstniku Gustave Courbet’ õlimaal lõuendil.
1849. aastal alustatud teos valmis aasta hiljem ning on alates 1986. aastast külastajatele vaatamiseks väljas Pariisis Orsay muuseumis ("Pavillon amont").
Sepo

Sepo on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Sepo Eestis 22 mehel.
Henri (eesnimi)

Henri on mehenimi.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Henri 1799 mehel. Henri on Eestis populaarsuselt 96. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Henri vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 42,63 ning Põlva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 22,08. Henri oli keskmiselt 17 aasta vanune (mediaanvanus oli 14). 2018. aastal oli Henri populaarsuselt 9. vastsündinud poistele pandud nimi (64 last).
Aedspinat

 
Aedspinat ehk spinat ("Spinacia oleracea") on taimeliik spinati perekonnas.
Adolf (eesnimi)

Adolf on mehenimi.
Eestis oli 2017. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Adolf 79 mehel. Adolf oli populaarsuselt 690. mehenimi. Nime Adolf kandja oli keskmiselt 73 aasta vanune (mediaanvanus oli 77). Kõige populaarsem oli eesnimi Adolf vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,14.
Maadlejad

„Maadlejad“ (prantsuse keeles „Lutteurs“) on prantsuse kunstniku Gustave Courbet’ õlimaal lõuendil.
1853. aastal valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas Budapesti Kaunite kunstide muuseumis.
Kibiste sild

Kibiste sild asub Tuulna külas Klooga jaama tee algusest 0,37 km kaugusel Paldiski maanteest.
Maanteeameti teederegistri andmetel on eelmine Kibiste sild üle Tuulna oja ehitatud 1949. aastal 8,3 m pikkusena ja 8,9 m laiusena. Normatiivne kandevõime. H-10/HG-60. 
https://teeregister.riik.ee/mnt/index/report/one_point/show.do%3Bjsessionid=157DE64C1175E8E06D2D1F5373BC2443?resultID=a25b26e1caf926e10003dfcb00020b&amp;resultsOnPage=50&amp;tableNum=1&amp;pageNum=8 
Ehitusbörsi andmetel http://www.eb.ee/et/constructions/39552 
2013. aastal sild renoveeriti.
Ubini saar

Ubini saar (malai keeles "Pulau Ubin") on saar Singapuri kirdeosas.
1960. aastatel elas Ubini saarel paar tuhat inimest, kes tegelesid peamiselt graniidi kaevandamisega, nüüdisajal elab saarel vaid mõnisada inimest.
Saar on üks viimaseid maapiirkondi Singapuris, kus on veel rikkalik floora ja fauna. Saar kuulub "Ubin-Khatib Important Bird Area" ("IBA") hulka, sest seal on ohtralt kohalikke ja läbirändavaid linde, kellest mõned on ka ohustatud liigid.
Nimi.
Pulau Ubin tähendab malai keeles graniitsaart, millele viitavad ka mitmed mahajäetud graniidikaevandused. "Pulau" tähendab saart ning "ubin" on jaavakeelne sõna kandilise kivi kohta. Kunagi tehti saare kividest põrandaplaate, mille nimi oli "jubin" ning hiljem lühemalt "ubin".
Legend.
Legendi järgi tekkis saar, kui kolm looma – konn, siga ja elevant – võistlesid, kes jõuab esimesena Singapurist Johori. Need loomad, kes reisiga hakkama ei saanud, pidid muutuma kiviks. Kõigil loomadel tekkiski reisi vältel mitmesuguseid tõrkeid ning nad ei jõudnud Johori, nii et elevandist ja seast tekkis Pulau Ubini saar ning konnast Pulau Sekudu saar, mida tuntakse ka Konnasaarena.
Praegune seisukord.
Ubini saar on üks viimaseid maapiirkondi Singapuris, mis on puutumatuks jäänud urbaniseerumisest, betoonhoonetest ja asfaltteedest. Saarel on vana Singapuri puuhooned, muulid ja puutumatu loodus. Kuigi viimastel aastatel on ühiskonnas korduvalt arutatud mitmesuguseid arendusplaane, näiteks metrooliini pikendamist saareni, siis seni on piirdutud mõne üksiku asfalttee ja varjualuse ehitamisega, toetamaks aina arvukamaks muutuvate turistide seas populaarseks saanud jalgrattamatku.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised Eestis toimusid 2017. aasta sügisel. Valimispäev oli 15. oktoober 2017.
Valimistoimingute ja kandideerimiste ajakava leiab riigi valimisteenistuse veebilehelt.
Esimest korda olid Eesti valimistel hääletusõiguslikud ka 16–17-aastased isikud.
Kandideerimisõigus oli hääleõiguslikul Eesti kodanikul ja Euroopa Liidu kodanikul, kelle püsiv elukoht, st elukoht, mille aadressiandmed olid kantud rahvastikuregistrisse, asus hiljemalt valimisaasta 1. augustil selles vallas või linnas.
Valimistega koos toimus Eesti omavalitsuste haldusreform, kus kohalikud omavalitsused ühinesid vabatahtlikult või sundliideti. Selle tulemusena jäi senise 213 omavalitsusüksuse asemele alles 79. Nõnda valiti ka valimistel volikogu liikmeid 79 omavalitsusüksusse. Kokku oli valitavates volikogudes 1729 kohta.
Kandidaate oli 11 804.
Valimisaktiivsus oli 53,4%. Kõige suurem aktiivsus oli Jõgeva maakonnas – 59,3%.
Osavõtu statistika.
Valimistel osales üle riigi 53,3% hääleõiguslikest inimestest.
Kaebused.
Asjast huvitatud isik, kandidaat, valimisliit või erakond võib Vabariigi Valimiskomisjonile esitada kolme päeva jooksul kaebuse vaadata läbi ja tühistada valla või linna valimiskomisjoni otsus või tunnistada seadusvastaseks valimiste korraldaja või valla või linna valimiskomisjoni toiming, kui selle rikutakse tema õigusi. Kui kaebaja leiab, et Vabariigi Valimiskomisjon ei lahendanud kaebust õiguspäraselt, on avaldajal õigus pöörduda põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduses ettenähtud korras kaebusega Riigikohtusse.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistega seoses esitatud kaebused:
Alfred

Alfred on mehenimi.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alfred 300 mehel. Alfred oli populaarsuselt 364. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Alfred vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,94.
Artjom (eesnimi)

Artjom (vene Артём) on venepärane mehenimi. Nimi on tuletatud kreeka nimest Artemios (Αρτέμιος).
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Artjom 2859 mehel. Artjom oli populaarsuselt 49. mehenimi.
Artjom oli keskmiselt 21 aasta vanune (mediaanvanus oli 18). Kõige populaarsem on eesnimi Artjom vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 55,57. Kõige populaarsem on eesnimi Artjom Ida-Viru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 57,65.
Impeeriumi vastulöök

"Impeeriumi vastulöök" ("The Empire Strikes Back", ka "Star Wars: Episode V – The Empire Strikes Back") on Ameerika Ühendriikide eepiline kosmoseooper aastast 1980, mille režissöör on Irvin Kershner. Stsenaristid on Leigh Brackett ja Lawrence Kasdan, filmi produtsent on George Lucas. Tegu on teise filmiga "Star Warsi" triloogias. Filmis mängisid Mark Hamill, Harrison Ford, Carrie Fisher, Billy Dee Williams, Anthony Daniels, David Prowse, Kenny Baker, Peter Mayhew ja Frank Oz.
Sündmustik.
Luke Skywalker, Han Solo, printsess Leia ja Chewbacca satuvad Galaktika Impeeriumi AT-AT käijate rünnakule jääplaneedil Hoth. Samal ajal kui Han ja Leia põgenevad Millennium Falconiga, sõidab Luke Yoda otsimiseks Dagobah'le. Ainult jedimeistri abiga jääb Luke ellu, kui jõu pime pool kutsub teda ülimasse duelli Darth Vaderiga.
Jedi tagasitulek

"Jedi tagasitulek" ("Return of the Jedi", ka "Star Wars: Episode VI – Return of the Jedi") on 1983. aastal valminud Ameerika Ühendriikide eepiline kosmoseooper, mille lavastaja on Richard Marquand. Tegu on "Star Warsi" triloogia kolmanda filmiga. 
Filmis mängisid Mark Hamill, Harrison Ford, Carrie Fisher, Billy Dee Williams, Anthony Daniels, David Prowse, Kenny Baker, Peter Mayhew ja Frank Oz.
Sündmustik.
Luke Skywalker võitleb Jabba the Hutti ja Darth Vaderiga, et päästa oma kaaslased Mässuliste liidust ja triumfeerida Galaktilise Impeeriumi üle. Han Solo ja Printsess Leia kinnitavad veel kord oma armastust ning teevad koostööd Chewbacca, Lando Calrissiani, Ewokitega ning droidide C-3PO ja R2-D2-ega, et aidata varjutada Jõu tume pool ja lüüa kuri Palpatine.
Filmis kujutatakse Endori lahingut, mis toimub metsaga kaetud Endori-nimelisel kuul.
La Femme à la vague

"La Femme à la vague" (eesti keeles „Naine laines“) on prantsuse kunstniku Gustave Courbet’ õlimaal lõuendil.
1868. aastal valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas New Yorgis Metropolitani Kunstimuuseumi 811. galeriis.
Terase tänav (Rakvere)

Terase tänav on tänav Rakveres. 
See paikneb Kukeküla ja Roodevälja linnaosas Vene ja Aasa tänava vahel. Tänava pikkus on 413 meetrit.
Varem kuulusid need alad kohalikule mõisale. 20. sajandi alguses, kui piirkonnas hakkas kujunema hoonestu, oli tänava nimeks Transvaali tänav. Rakvere linna piiresse arvati Kukeküla ja Roodevälja koos Transvaali tänavaga 1917. aastal. 1939. aastal, kui toimus tänavanimede eestistamine, sai tänav nimeks Terase.
Heina tänav (Rakvere)

Heina tänav on tänav Rakveres. See asub Kukeküla ja Roodevälja linnaosa piiril Rakvere loodeosas. Tänava pikkus on 563 meetrit. Tänav paikneb Narva tänava ja Tuleviku tänava ringtee vahel, ristudes Terase ja Herne tänavaga.
Varem kuulusid need alad kohalikule mõisale (Roodevälja mõis). 
20. sajandi alguses, kui piirkonnas hakkas kujunema hoonestu, oli tänava nimeks Dau tänav. Rakvere linna piiresse arvati Kukeküla ja Roodevälja koos Dau tänavaga 1917. aastal. 
1939. aastal, kui toimus tänavanimede eestistamine, sai tänav nimeks Heina.
La Vague

„La Vague“ (eesti keeles „Laine“) on prantsuse kunstniku Gustave Courbet’ õlimaal lõuendil.
Hiljemalt 1869. aastal valminud teos asub Lyoni kaunite kunstide muuseumi kogudes Prantsusmaal.
Ajakirjanik (India film)

"Ajakirjanik" on 1993. aastal loodud malajalamikeelne film, mille lavastas Viji Thampi ning peaosades mängisid Sithara, Jagadish ja Siddique.
Süžee.
Film räägib sellest, kuidas ajakirjanduses kuldmedalistiks saanud Ranjini Menon (Sithara) naaseb Delhist Kochisse. Ta asub elama oma advokaadist venna Venu Menon (Saikumar)i pere juurde ning alustab tööd malajalamikeelsesse ajakirja Kerala Today uuriva ajakirjanikuna. Selle käigus kohtub ta häbeliku noormehe, toimetaja asetäitja Unnikrishnaniga (Jagadish). Jagadish armub kohe Ranjinisse, kuid ei suuda oma tundeid viimasele avaldada. Ranjini kohtub ka ajakirja tegevdirektori Vishwanathaniga (Siddique), kes on lesk. Naine saab Vishwanathani perega lähedaseks, sealhulgas eriti ta tütrega, mis ajendab meest kaaluma Ranjinile abieluettepaneku tegemist.
Uuriva ajakirjanikuna avaldab Ranjini artikleid proponeeritud keemiatehase vastu. See ärritab tehaseomanikust ärimeest Sharmajit (Narendraprasad). Ühel õhtul proovivad Sharmaji mehed Ranjinit tänaval kinni võtta, kuid ennist ametist eemaldatud I.P.S-i ohvitser Jayachandran (Jayaram) päästab ta. Tuleb välja, et viimane oli Sharmaji mõnda aega tagasi smugeldamisvaimu eest arreteerinud, kuid Jayachandrani ülemus (K. P. A. C. Sunny) ja minister (T. P. Madhavan) sepitsesid tema vastu salaja plaani ning sellega seoses mees vabastati teenistusest ja Sharmaji vabastati. Ranjini asub koos Unnikrishnani ja Jayachandraniga Sharmajit uurima. Selle käigus tekivad aga ka Jayachandranil Ranjini vastu tunded.
Ülejäänud lugu on võitlus kahe poole vahel, millest ühe moodustavad Sharmaji ja tema kaaskondlased ning vastasleeri asuvad Ranjini koos Vishwanathani, Jayachandrani ja Unnikrishnaniga.
Skövde

Skövde () (hääldus: [ˈɧœvˌde]) on tiheasustusega paikkond Rootsi edelaosas Västergötlandis Västra Götalandi läänis Skövde vallas.
Skövde asub umbes 150 km Göteborgist kirdes, Rootsi suurimate järvede Vänerni ja Vätterni vahel. See asub madala Billingeni mäeaheliku (299 m) idaküljel. 1850. aastal ehitati läbi Skövde raudtee, mis andis linna tööstuse arengule ja elanikkonna kasvule suure tõuke.
Tänapäeval asub Skövdes Skaraborgi ringkonnakohus ja asula on 34 466 elanikuga (2010. aasta seisuga) Västra Götalandi lääni suuruselt neljas ning Rootsi suuruselt 32. asula (elanike arvult).
Kauba tänav (Rakvere)

Kauba tänav on tänav Rakveres. See asub Kukeküla ja Roodevälja linnaosa piiril Rakvere loodeosas. Tänava pikkus on 163 meetrit. Tänav paikneb Jaama puiestee ja Narva tänava vahel.
Varem kuulusid need alad kohalikule mõisale (Roodevälja mõis). Juba 20. sajandi alguses, kui piirkonnas, mida kutsuti Roodevälja alevikuks, hakkas kujunema hoonestu, oli tänava nimi Kauba tänav. Rakvere linna piiresse arvati Kukeküla ja Roodevälja koos Kauba tänavaga 1917. aastal.
Tuule tänav (Rakvere)

Tuule tänav on tänav Rakveres. See asub Kukeküla linnaosas Rakvere loodeosas. Tänava pikkus on 318 meetrit. Tänav paikneb Tallinna tänava ja Herne tänava vahel, ristudes Terase tänavaga.
Varem kuulusid need alad kohalikule mõisale (Roodevälja mõis). 20. sajandi alguses, kui piirkonnas hakkas kujunema hoonestu, oli tänava nimeks Taali tänav. Rakvere linna piiresse arvati Kukeküla koos Taali tänavaga 1917. aastal. 1939. aastal, kui toimus tänavanimede eestistamine, sai tänav nimeks Tuule.
Aasa tänav (Rakvere)

Aasa tänav on tänav Rakveres Roodevälja linnaosas linna loodeosas. Tänava pikkus on 295 meetrit. Tänav paikneb Narva tänava ja Herne tänava vahel, ristudes Terase tänavaga.
Varem kuulusid need alad kohalikule mõisale (Roodevälja mõis). 20. sajandi alguses, kui piirkonnas hakkas kujunema hoonestu, oli tänava nimeks Balti tänav. Rakvere linna piiresse arvati Roodevälja koos Balti tänavaga 1917. aastal. 1939. aastal, kui toimus tänavanimede eestistamine, sai tänav nimeks Aasa.
Luha tänav (Rakvere)

Luha tänav on tänav Rakveres. See asub Roodevälja linnaosas Rakvere linna loode piirkonnas. Tänava pikkus on 236 meetrit. Tänav paikneb Herne tänava ja Narva tänava vahel.
Varem kuulusid need alad kohalikule mõisale (Roodevälja mõis). 20. sajandi alguses, kui piirkonnas, mida kutsuti Roodevälja alevik, hakkas kujunema hoonestu, oli tänava nimeks Lossi tänav. Rakvere linna piiresse arvati Roodevälja koos Lossi tänavaga 1917. aastal. 1939. aastal, kui toimus tänavanimede eestistamine, sai tänav nimeks Luha.
Õli tänav

Õli tänav on tänav Rakveres. See asub Roodevälja linnaosas Rakvere linna loode piirkonnas. Tänava pikkus on 162 meetrit. Tänav paikneb Jaama puiestee ja Narva tänava vahel.
Varem kuulusid need alad kohalikule Roodevälja mõisale. 20. sajandi alguses, kui piirkonnas, mida kutsuti Roodevälja alevikuks, hakkas kujunema hoonestu, oli tänava nimeks Nobeli tänav. Rakvere linna piiresse arvati Roodevälja koos Nobeli tänavaga (variandid: Nobeli tn; Noobeli tn; Noobli tn) 1917. aastal. 1939. aastal, kui toimus tänavanimede eestistamine, sai tänav nimeks Õli.
Õli tänav asus Rakvere viljasalv.
Kesk-Florida kogudus

Kesk-Florida kogudus on EELK kogudus, mis tegutseb Florida osariigis Clearwateris. 
Koguduse õpetaja on Priit Rebane.
Minneapolise kogudus

Minneapolise kogudus on EELK kogudus, mis tegutseb Minnesota osariigis Saint Paulis. 
Koguduse õpetaja on Nelli Vahter. Koguduse esimehe kohusetäitja on T. Tammearu.
Allikas (Courbet 1862)

"Allikas" (prantsuse keeles „La Source“) on prantsuse kunstniku Gustave Courbet’ õlimaal lõuendil.
1862. aastal valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas New Yorgis Metropolitani Kunstimuuseumi 811. galeriis.
Portlandi kogudus

Portlandi kogudus on EELK kogudus, mis tegutseb Oregoni osariigis Oregon Citys. 
Koguduse õpetaja on abipraost Hendrik Laur. Koguduse esimees on diakon Kalle Merilo.
Kaalutlusõigus

Kaalutlusõigus ehk diskretsioon on haldusorganile seadusega antud volitus kaaluda otsustuse tegemist või valida erinevate otsustuste vahel.
Kaalutlusõigust tuleb teostada kooskõlas volituse piiride, kaalutlusõiguse eesmärgi ning õiguse üldpõhimõtetega, arvestades olulisi asjaolusid ning kaaludes põhjendatud huve. 
Kaalutlusõiguse teostamisel tuleb arvestada haldusakti andmise ja haldusakti kehtetuks tunnistamise tagajärgi isikule, haldusakti andmise menetluse põhjalikkust, haldusakti kehtetuks tunnistamise põhjuste olulisust ning nende seost isiku osalemisega haldusakti andmise menetluses ja isiku muu tegevusega, haldusakti andmisest möödunud aega ning muid tähtsust omavaid asjaolusid.
Eristatakse: 
Kaalutlusõiguse teostamisel on oluline silmas pidada:
Samgorodok (Kozjatõni rajoon)

Samgorodok (ukraina keeles Самгородок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 1870. Pindala on 1,26 km².
Aia tänav (Rakvere)

Aia tänav on tänav Rakvere linna lõunaosas. Tänav on põhja-lõunasuunaline ning selle algus on linna keskväljakust linnulennult 1,2 km kaugusel.
Tänav, mille pikkus on 1215 meetrit ja laius 12–15 meetrit, eraldab piiritänavana Kondivalu ja Lepiku linnaosa. Tänav lõpeb lõuna pool Palermo linnaosas. Saades alguse Karja tänavalt, ristub lõuna suunas liikudes Oru, Rahu, Mäe, Maasika, Sõstra, Tikri, Sinilille, Metsa ja Lilleoru tänavaga ning lõpeb Linnametsa kinnistu juures. Kulgeb suures osas paralleelselt Tartu tänavaga.
Aia tänav kandis kuni 1939. aastani Vaestemaja tänava nime. See nimi tuli asjaolust, et majas nr 15 olevat asunud vaestemaja. Aadressil Aia 13 tegutses üks Rakvere vanemaid nahavabrikuid. Aia 11 hoones elasid esimese maailmasõja ajal vennad Olev ja Ants Eskola, kes olid seal sõjapaos.
Tänava ääres asuvad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teisel poolel. Aadressil Aia 16 asub AS GoBus Rakvere büroo. Aia tänav külgneb lõunaosas ida poolt linnametsaga. Tänava lõpus, aadressil Tartu tn 55, paikneb kauplus Lilleoru. 
19. sajandil kandis Rakveres Aia tänava nime praegune Rohuaia tänav.
Õigeusu vennastekogu

Õigeusu vennastekogu (vene keeles Православное братство, saksa keeles "Orthodoxe Brüdergemeinde") oli Venemaa keisririigis tegutsenud vabatahtlik usuühing (vennastekogu), mis tegeles usulise hariduse valdkonnaga ja heategevusega.
Vennastekogude loomise peapõhjus oli vastutegevus vanausuliste suunal ja vanausuliste seas misjonitöö tegemine. Vennastekogud tegutsesid Pühima Valitseva Sinodi loaga ja nende üle pidasid järelevalvet piiskopid. 
Vennastekogu liikmeks sai igaüks (olenamata elukohast ja usust), kes neid materiaalselt toetas. 
1867. aastal asutati Riias Peetri-Pauli õigeusu vennastekogu. 1870. aastal asutati Eesti-Vene Püha Nikolai vennastekogu. 1882. aastal asutati Baltimaade õigeusu vennastekogu, sellel olid osakonnad ka Eestis.
Baltimaade õigeusu vennastekogu

Baltimaade õigeusu vennastekogu (harvem ka Baltimaade õigeusu vennaskond; lühend BÕV) oli Venemaa keisririigi ajal Baltimaades tegutsenud õigeusu vennastekogu. BÕV-i eesmärkide seas oli Eesti- ja Liivimaal avada uusi õigeusu kirikuid, hallata eksisteerivaid õigeusu kirikuid, avada õigeusu kirikukoole, levitada usukirjandust.
BÕV asutati 30. aprillil 1882. BÕV oli Venemaa keisrinna Maria Fjodorovna järelevalve all ja seetõttu olid BÕV-il suured rahalised võimalused.
1883. aastal asutati esimene BÕV-i osakond Eestis: see asus Tallinnas. Seejärel asutati osakond Jõhvi, Viljandi, Paldiski, Rakvere, Paide, Haapsalu, Vasknarva, Aruküla, Lihula, Alajõe ja Hiiumaa õigeusu kiriku juures. BÕV-i Eesti alal asunud osakonnad andsid aru Peterburis asunud komiteele. Alates 1917. aastast ei kontrollinud Eestimaa BÕV-i osakondasid enam Peterburis asunud komitee. Aastast 1920 kuulusid BÕV-i Eesti osakonnad Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku koosseisu. Sel ajal jätkasid tööd järgmised vennastekogud: Saaremaa Apostliku Õigeusu Püha Nikolai Vennaste Selts (1870–1940), Tartu Püha Isidori Vennaste Selts (1914–1940), Narva Püha Vladimiri Vennaskond (1888–1917, 1923–1940).
BÕV-il oli oma kirjastus, mis asus Riias. BÕV andis välja muu hulgas eestikeelseid häälekandjaid Vaimulik Sõnumitooja (1904−1907) ning Usk ja elu (1908−1917).
Saksamaa praostkond

Saksamaa praostkond on EELK praostkond Saksamaal. Praostkond kuulub EELK Välis-Eesti piiskopkonda.
Praostkonnas on viis kogudust: Bielefeldi, Hamburgi, Kölni-Bonni, Müncheni ja Nürnbergi kogudus. Kõik kogudused kuuluvad katusorganisatsiooni Eesti Ühiskond Saksamaa Liitvabariigis (EÜSL).
Aastast 2013 ilmub praostkonnal ajaleht EELK Saksamaa Praostkonna Ajaleht.
Eduard Vilde tänav (Rakvere)

Eduard Vilde tänav on tänav Rakveres, Südalinnas.
Tänav on 444 meetrit pikk ja kulgeb Laiast tänavast ida suunas kuni Võidu tänavani, ristudes Laada tänavaga.
Tänava idapoolne osa kandis varem nime Prii ja läänepoolne osa Väike-Põllu tänav. 1931. aastal anti tänavale Rakvere Vabadussõja mälestussamba autori skulptor Amandus Adamsoni nimi. 1950. aastal see nimi enam ei sobinud ja tänav sai Eduard Vilde nime.
Eduard Vilde tänaval (endine Prii tänav) on sündinud graafik Hando Mugasto ja tema õde bibliograaf Helene Johani.
EELK Canberra kogudus

Canberra kogudus on EELK kogudus, mis tegutseb Austraalias Canberras.
Kogudus asutati augustis 1954. 
Koguduse õpetaja on Meelis Rosma.
Kutseõpe

Kutseõpe on õppimis-, õpetamis- ja korraldustegevuste kogum, mille eesmärk on kutsehariduse omandamise võimaldamine. Kutseõpe on reguleeritud Eestis kutseõppeasutuse seaduse ja kutseharidusstandardiga. Alates 2013. aastast on kutseõppe liigid tasemeõppes järgmised: 
1) teise taseme kutseõpe
2) kolmanda taseme kutseõpe
3) neljanda taseme kutseõpe 
4) viienda taseme kutseõpe.
Nimetatud liigid lähtuvad kutseseaduses kehtestatud kvalifikatsiooniraamistiku tasemetest ning arvestatakse õpiväljundeid ja õppima asumise nõudeid.
Küti tänav (Rakvere)

Küti tänav on tänav Rakveres Kukeküla linnaosas. Tänava pikkus on 275 m.
Põhja-lõunasuunaline tänav paikneb Jaama puiestee ja Tallinna tänava vahel ning ristub Sepa tänavaga.
Ajalugu.
Küti (saksa keeles "Schützenstraße; Jäger Str".; vene keeles "Егерская ул.") on tänava algne nimi. Pärast Tallinna–Peterburi raudteeliini valmimist 1870. aastal hakkas ilmet omandama uus linnajagu linna põhjapiiri ehk Peterburi tänava (praegune Tallinna tänav) ja raudteejaama vahel. Põhitänav oli Vaksali tänav (praegune Võidu) ning sellega paralleelselt viisid raudtee suunas Malmi, Küti ja Kauba tänav. Seda kanti hakati kutsuma Kukekülaks.
Kukeküla linnaosa on saanud nime 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi (ukse kohal oli kukk), mis paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal. 
Eesti NSV ajal kandis tänav (Virumaa Töörahva Nõukogu Täitevkomitee aseesimehe ning ühtlasi VTRN TK administratiivosakonna juhataja ja Viru maakonna Punakaardi ülema) Leopold Linderi nime.
Robert Mills

Robert Laurence Mills (15. aprill 1927 Englewood, New Jersey – 27. oktoober 1999) oli ameerika füüsik.
Ta oli 1995. aastast Ohio Osariigi Ülikooli emeriitprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid kvantväljateooria, sulamite teooria ja paljude kehade teooria. 
Brookhaveni Riiklikus Laboratooriumis töötamise ajal 1954. aastal esitasid Chen Ning Yang ja Robert Mills tensorvõrrandi, mida praegu tuntakse Yangi-Millsi väljana. Maxwelli võrrandid on Yangi-Millsi teooria erijuht.
Haridus ja töökäik.
Ta õppis aastatel 1944–1948 Columbia Ülikooli Columbia kolledžis. Magistrikraadi sai ta Cambridge'i Ülikoolist, doktorikraadi 1955. aastal Columbia Ülikoolist (doktoritöö juhendaja oli Norman Myles Kroll). Aastatel 1953–1955 töötas ta Brookhaveni Riiklikus Laboratooriumis teadurina. Pärast aastast järeldoktorina töötamist Süvauuringute Instituudis Princetonis, asus ta 1956. aastal tööle Ohio Osariigi Ülikooli (1962. aastast professor), kust ta 1995. aastal emeriteerus.
Łucka City

Łucka City on 120 m kõrgune pilvelõhkuja Poola pealinnas Varssavis Wola linnarajoonis aadressil Łucka tänav 13/15. 
Hoone projekteerisid Maria Berko-Haas ja Marek Sędzierski ja selle ehitas ettevõte J.W.Construction Holding S.A. aastatel 2000–2004.
Kirjeldus.
Hoones on kokku 342 korterit pindalaga alates 37 (ühetoalised) kuni 243 m² (kuuetoalised). Łucka City on Poola koledaim kõrghoone, mille ülemiste korruste akendest avaneb vaade Varssavile. Hoone oli kõrgeim elumaja Poolas enne Sea Towersi ehitamist Gdyniasse.
Hoones on kolm maa-alust parkimiskorrust, järgmised viis maapealset korrust on büroode ja teeninduspunktide igapäevases kasutuses, ülejäänud 24 korrusel on eluruumid. Tornmaja on kaasaegse varustusega: järelevalve videokaamerad ja 6 kiirlifti, elanike kasutuses on bassein, jõu- e. spordisaal, samuti katuseterrass ja mitmeid vaateplatvormiga terrasse, majja sissepääs on mälukaardiga.
Hoone lõunaseinaga külgneb büroohoone Prosta Tower, mille projekteeris Stefan Kuryłowicz.
Sepa tänav (Rakvere)

Sepa tänav on tänav Rakveres, Kukeküla linnaosas. 
See asub Rakvere Kukeküla linnaosas ja on pikkusega 456 meetrit. Ida–läänesuunaline tänav paikneb Võidu ja Kauba tänava vahel ning ristub Härma, Malmi ja Küti tänavaga. Tänav on paralleelne raudteega.
Tänava algne nimi oli Sepapaja. Pärast Tallinna–Peterburi raudteeliini valmimist 1870. aastal hakkas ilmet omandama uus linnajagu linna põhjapiiri ehk Peterburi tänava (praeguse Tallinna tänava) ja Rakvere raudteejaama vahel. Põhitänav oli Vaksali tänav (praegune Võidu) ja sellega paralleelselt viisid raudtee suunas Malmi, Küti ja Kauba tänavad. Seda kanti hakati kutsuma Kukekülaks.
Linnaosa on saanud nime 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi (ukse kohal oli kukk) järgi, mis paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal. 
Praeguse nime Sepa sai tänav 20. sajandi algul.
Yang Zhenning

Chen Ning Yang (traditsioonilises hiina kirjas 楊振寧, lihtsustatud hiina kirjas 杨振宁, "pinyin"'is "Yáng Zhènníng‎‎"; 1. oktoober 1922 Hefei Anhui – 18. oktoober 2025) oli Hiina ja USA füüsik, Nobeli auhinna laureaat. 
Ta oli alates 1998. aastast Pekingis asuva Tsinghua Ülikooli professor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid statistiline mehaanika ja osakestefüüsika. USA-s Brookhaveni Riiklikus Laboratooriumis töötamise ajal 1954. aastal esitasid Chen Ning Yang ja Robert Mills tensorvõrrandi, mida nüüdisajal tuntakse Yangi-Millsi väljana. Maxwelli võrrandid on Yangi-Millsi teooria erijuht.
Ta sai 1957. aastal koos Tsung Dao Leega Nobeli füüsikaauhinna paarsuse seaduse põhjaliku uurimise eest, mis viis tähtsate avastusteni osakestefüüsikas.
Haridus ja töökäik.
Chen Ning Yang lõpetas 1942. aastal (seoses jaapanlaste sissetungiga Hiinasse vahepeal Kunming Shisse evakueeritud) Tsinghua Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsikas. 1948. aastast töötas ta USA Chicago Ülikooli Enrico Fermi töörühmas. 1948. aastal kaitses ta Chicago Ülikoolis doktoritöö "On the Angular Distribution in Nuclear Reaction and Coincidence Measurements" (juhendaja Edward Teller).
Aastatel 1955–1965 töötas ta füüsikaprofessorina USA-s: Institute for Advanced Studys Princetonis ja 1965–1999 Stony Brooki Ülikoolis Brookhavenis. 
1986. aastast oli ta Hongkongi Hiina Ülikooli teeneline professor ("distinguished professor") ja 1998. aastast ühtlasi Pekingis Tsinghua Ülikooli professor.
Tunnustus.
Valitud teadusühingute liikmeks.
Ta oli valitud ka Jaapani Akadeemia välisliikmeks.
Isiklikku.
1964. aastal sai ta USA kodakondsuse. 2004. aastast elas ta alaliselt Hiinas. 2015. aastal loobus ta USA kodakondsusest, et saada Hiina kodakondsus.
Härma tänav

Härma tänav on tänav Rakveres Kukeküla linnaosas.
Tänav on 271 meetri pikkune. Põhja-lõunasuunaline tänav paikneb Jaama puiestee ja Kuke tänava vahel ning ristub Sepa tänavaga.
Härma tänav on nime saanud 20. sajandil. Pärast Tallinna–Peterburi raudteeliini valmimist 1870. aastal hakkas ilmet omandama uus linnajagu linna põhjapiiri ehk Peterburi tänava (praeguse Tallinna tänava) ja raudteejaama vahel. Põhitänav oli Vaksali tänav (praegune Võidu) ja sellega paralleelselt viisid raudtee suunas Malmi, Küti ja Kauba tänav. Seda kanti hakati kutsuma Kukekülaks.
Linnaosa on saanud nime 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi (ukse kohal oli kukk) järgi, mis paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal.
Malmi tänav (Rakvere)

Malmi tänav on tänav Rakveres. 
See asub Rakvere Kukeküla linnaosas ja on pikkusega 334 m. Põhja-lõunasuunaline tänav paikneb Jaama puiestee ja Tallinna tänava vahel ning ristub Sepa ja Kuke tänavaga. 
Malmi on tänava algne nimi. Pärast Tallinna–Peterburi raudteeliini valmimist 1870. aastal hakkas ilmet omandama uus linnajagu linna põhjapiiri ehk Peterburi tänava (praeguse Tallinna tänava) ja raudteejaama vahel. Põhitänav oli Vaksali tänav (praegune Võidu) ja sellega paralleelselt viisid raudtee suunas Malmi, Küti ja Kauba tänav. Seda kanti hakati kutsuma Kukekülaks. Linnaosa on saanud nime 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi (ukse kohal oli kukk) järgi, mis paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal.
Šveitsi Eesti Selts

Šveitsi Eesti Selts on Šveitsis tegutsev Šveitsi eestlaste selts.
Selts asutati 28. juunil 1953 Luzernis. Seltsi esimeheks valiti Vladimir Kukk, kes oli seltsi esimees kuni 1973.
Aastast 2013 juhib seltsi Mirjam Loertscher.
Seltsil on allorganisatsioon: Šveitsi Eesti Mänguring.
Werner Birkenfeldt

Werner Birkenfeldt (või Verner Birkfeeldt, pseudonüümiga Verny) (22. august 1903 Tallinn – 1942 Leningradi blokaad) oli Eesti kunstnik.
Werner Birkenfeldt sündis kinoteenija perekonnas, õppis 1924–1925 Tallinnas Poeglaste Gümnaasiumis ning siis 1927. aastal lühikest aega Riigi Kunsttööstuskoolis kivitrüki erialal koos Axel Rossmanniga. Autodidaktist kunstnik. Alates 1924. aastast joonistas ta ajalehe Esmaspäev jaoks fotosid ümber, samas kujundas ja illustreeris ka o/ü "Vaba Maa" väljaandeid. 
1930. aastatel kujunes temast väga tootlik kunstnik ajakirjandusgraafikas. Ta on kujundanud ajakirjale Kirilind kaaned (1939–1940), tegi fotomontaaže, kaanekujundusi ja karikatuure ajakirjale Huvitav Žurnaal, kaanekujundused ajakirjadele Lood Elust (1932), Majasõber (1932–1940), Maaomavalitsus (1931) ja Perekonnalehe Suvealbum (1938). 
Werner kasutas Eesti ajakirjanduses esimesena oma ajalehekujundustes suuri tiitlijoonistusi ja fotomontaaži.
Sydney Eesti Selts

Sydney Eesti Selts on Austraalias Sydneys tegutsev Austraalia eestlasi ühendav selts.
Selts on aastast 1949 välja andnud Austraalia eestlaste nädalalehte Meie Kodu.
Seltsil on olnud oma koor (Sydney Eesti Seltsi Segakoor "Vanemuine") ja oma näitering (Sydney Eesti Seltsi Näitering).
Selts annab välja Sydney Eesti Seltsi kuldmärki.
Uurimus

Uurimus (ingl "research", "study") on teemaga määratud teaduslik uurimistöö; selle tulemuste kirjalik jäädvustus.
Tavaliselt avaldatakse uurimuse tulemused kas eraldiseisva teosena või teadusartiklina teadusajakirjas.
Eugenio Calabi

 
Eugenio Calabi (11. mai 1923 Milano – 25. september 2023) oli itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide matemaatik.
Ta oli Pennsylvania Ülikooli emeriitprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid diferentsiaalgeomeetria, osatuletistega diferentsiaalvõrrandid ja nende rakendused. Tema uurimistöö nn Calabi hüpoteesi kallal viis Calabi-Yau muutkonna loomiseni (hüpoteesi tõestas 1976. aastal Shing Tung Yau). 
Calabi lõpetas 1946. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi. 1950. aastal sai ta Princetoni Ülikoolist doktorikraadi. Ta on töötanud professorina Minnesota Ülikoolis ja alates 1967. aastast Pennsylvania Ülikoolis.
2012. aastal valis Ameerika Matemaatikaselts ta "fellow"'ks.
Nudo seduto con le mani in grembo

„Rüpes kätega istuv akt“ (itaalia keeles „"Nudo seduto con le mani in grembo"“) on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil.
1918. aastal valminud teos asub Honolulu Kunstimuuseumi kogudes.
Tegemist on ühega Modiglianile kuulsust toonud aktimaalidest.
Shing Tung Yau

Shing Tung Yau ("Qiū Chéngtóng"; sündinud 4. aprillil 1949 Guangdongis Hiinas) on Hongkongi ja Ameerika Ühendriikide matemaatik, Fieldsi medali kavaler ja Crafoordi auhinna laureaat.
Ta on Harvardi Ülikooli matemaatikaprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on diferentsiaalgeomeetria ja topoloogia; erilist tähelepanu on ta osutanud geomeetrilisele analüüsile. Ta tõestas 1976. aastal nn Calabi hüpoteesi (Eugenio Calabi järgi), mida hiljem hakati nimetama Calabi-Yau muutkonnaks (ka Calabi-Yau ruumiks). See teoreem omandas suure tähtsuse mitte ainult puhtas matemaatikas, vaid ka matemaatilises füüsikas; sellest sai stringiteooria lähtealus. Calabi-Yaukompaktifitseerimist kasutades tegi stringiteooriast tõsiseltvõetava pretentendi kõige teooriana. Shing-Tung Yau teine oluline panus matemaatilises füüsikas on positiivse energia teoreemi tõestus üldrelatiivsusteoorias.
Haridus- ja töökäik.
Aastatel 1966–1969 õppis ta matemaatikat Hongkongi Hiina Ülikoolis. 1971. aastal sai taCalifornia Ülikoolist Berkeleys doktorikraadi. 1974. aastast sai ta Stanfordi Ülikoolis kaasprofessoriks. 1985. aastal andis MacArthuri fond talle MacArthuri stipendiumi. Alates 1988. aastast töötab ta Harvardi Ülikoolis professorina.
Ta on Kaasani ülikooli väljaantava Lobatševski medali rahvusvahelise žürii liige.
Isiklikku.
Tema isa Chiou Chenying oli Hongkongis filosoofiaprofessor.
1990. aastal sai Shing Tung Yau USA kodakondsuse.
Honolulu Kunstimuuseum

Honolulu Kunstimuuseum, endise nimega Honolulu Kunstiakadeemia (inglise keeles Honolulu Academy of Arts), on kunstimuuseum Ameerika Ühendriikides Honolulus (Hawaii osariik). 
1922. aastal asutatud muuseum avati ametlikult 1927. aasta 8. aprillil.
Maia Juhkam

Maia Juhkam (aastani 1972 Maia Koolberg; 8. august 1940 Tallinn – 13. märts 2017) oli eesti keraamik.
Ta õppis aastatel 1947–1954 Tallinna 14. 7-klassilises koolis ning lõpetas aastal 1958 Tallinna 20. Keskkooli. Aastatel 1959–1965 õppis ta ERKI-s keraamika erialal, dip­lomitööks oli keraamikas teostatud monumentaalne figuraalne reljeef – Pirita tee Lillepaviljonis.
Aastatel 1963–1965 juhendas ta Nõmme Pioneeride Majas kunstiringi. Aastatel 1965–1992 töötas ta Tartu Arsi keraamikaateljees kunstni­kuna, seejuures aastast 1980 peakunstnikuna. 1967–1968 töötas Tartu kunstikoolis kunstiõpetajana. 1967–1971 töötas ta Tartu Ülikooli Kunstikabinetis kunstiõpetajana. 1972–1975 töötas ta Tartu Kunstimuuseumi kunsti kaugõppekursustel kunstiõpetajana. 1992–1996 töötas ta AS Artesi peakunstnikuna, 1996–2003 töötas ta Stuudio Ceramicum juhatajana. 2001–2003 töötas ta Tartu slaavi gümnaasiumis kunstiõpetajana. 2006–2013 töötas ta Tartu Katoliku Hariduskeskuses kunstiõpetajana.
Tartu Arsi keraamikaateljees töötades tegi ta unikaalkeraamikat ja tarbenõude näidiseid. Tema 1970.–1980. aastatel valminud vormidel leidub figuraalset dekoori. Tööde peamised teemad olid teater ja muusika. 1990. aastal toimus Tartu Kunstnike Majas tema isikunäitus "Väike kontsert I–VI 1990". Juhkami töid on näidatud Soomes, Norras, Rootsis, Saksamaal jm. Tema töid on eksponeeritud Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis.
Juhkam astus 1969. aastal Eesti Kunstnike Liidu ja 1993. aastal Eesti Keraamikute Liidu liikmeks. Aeg-ajalt oli ta ka nende liitude juhatuses.
Alexandra Kehayoglou

Alexandra Kehayoglou (sündinud 1982 Buenos Aireses) on Argentina tekstiilikunstnik. Ta on kreeka immigrantide järeltulija, kelle perele kuulub üks Lõuna-Ameerika suuremaid vaibatehaseid El Espartano, mille asutas tema vanaema Elpinka. 
Kehayoglou lõpetas Buenos Airese ülikooli kunstiosakonna IUNA reklaami ja fotograafia alal 2008. aastal. Pärast ülikooli töötas ta disainerina El Espartanos, kus asus vabal ajal lõngajääkidega katsetama. 
Looming.
Alexandra Kehayoglou loomingut mõjutab teda ümbritsev loodus. Ta on üles kasvanud suure aiaga majas ning tunneb end linnas halvasti. Kehayoglou käib palju looduses jalutamas ja jälgib detaile. 
2014. aasta Pariis moenädalaks tellis Dries van Noten Kehayogloult taftingvaiba, mis kattis kogu lava. Vaip koosnes neljast osast ning oli kokku 144 m2 suurune. See valmis kolme 10-liikmelise meeskonna tööna 16 päeva jooksul. Vaip kujutab endast abstraktsiooni Argentina maastikust, kus kunstnik elab ja mida ta soovib päästa. 
Välislingid.
La sposa e lo sposo

„Pruut ja peigmees“ (itaalia keeles „"La sposa e lo sposo"“), tuntud ka kui „Õnnelikud abikaasad“ (prantsuse keeles „"Les Epoux Heureux"“), on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil.
Ajavahemikus 1915–1916 valminud teos asub New Yorgi moodsa kunsti muuseumi kogus.
Tegemist on ühega vähestest teostest, millel kunstnik kujutas enam kui ühte inimest.
Tianmushan

Tianmushan (hiina keeles 天目山 "Tiānmù shān", 'taevaste silmade mägi') on Hiina idaosas Zhejiangi provintsis asuv mägi. See asub Hangzhou Shist umbes 83 km kaugusel läänes.
Mägi kulgeb ida-kirde suunas ja koosneb ida- ja lääneosast: Dongtianmu Shan (tipp 1506 m) ja Xitianmu Shan (tipp 1480 m).
Hiina keeles võib nimi Tianmushan käia ka lähedal paiknevate mägede, sealhulgas Moganshani (莫干山 "Mògān Shān") kohta.
Seal kasvab rohkem kui 2000 taimeliiki, nende hulgas mõnede allikate kohaselt ka viimase jääaja jäänukina elav looduslik hõlmikpuu. 1984. aastal koosnes populatsioon 224 hõlmikpuust.
Ühe uuema uurimuse kohaselt on Xitianmu Shani hõlmikpuu populatsioon introdutseeritud buda munkade poolt. Uurijate tehtud hõlmikpuupungade DNA-analüüsid on andnud kinnitust hõlmikpuude antropogeensele tekkele.
Aili Miks

Aili Miks (neiuna Aili Über, 27. märts 1937 Alutaguse - 7. november 2024) oli ajakirjanik, koduloolane ja kultuuritegelane.
Aili Miks on lõpetanud 1955. aastal Tartu 3. Keskkooli ja seejärel Tartu Riikliku Ülikooli bibliograafia erialal. 
Ta töötas Otepää raamatukogu juhatajana aastatel 1958–1964, ajalehe Valgamaa korrespondendina aastatel 1964–2002, tegi kaastööd Otepää Teatajale ja oli aastatel 1989–1996 selle toimetaja, seejärel keeletoimetaja.
Pour Some Sugar on Me

"Pour Some Sugar On Me" on inglise "hard rock"'i ansambli Def Leppard kirjutatud ja esitatud laul, nende 1987. aasta albumilt "Hysteria". 
Laul jõudis edetabelis Billboard Hot 100 2. kohale 23. juulil 1988. Telekanal VH1 asetas 2006. aastal laulu oma 1980. aastate parimate laulude edetabelis 2. kohale.
Ahmed III

Ahmed III (30. detsember 1673 – 1. juuli 1736; osmanitürgi keeles:احمد ثالث, "Aḥmed-i sālis") oli Osmanite riigi sultan aastatel 1703–1730. Ta oli Mehmet IV ja Emetullah Rabia Gülnuş Sultaana poeg.
Kutseharidusstandard

Kutseharidusstandard on Vabariigi Valitsuse määrus, kus kehtestatakse kutseõppeasutuses või kutseõpet läbiviivas rakenduskõrgkoolis toimuva kutseõppe tasemeõppe ühtsete nõuete kogum, sealhulgas kutseõppe õpiväljundid ja nende seos kutseseaduses kehtestatud kvalifikatsiooniraamistikuga, õppekava ning õppe ülesanded ja nõuded, õppekava muutmise põhimõtted, varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise põhimõtted ning õppevaldkondade ja -suundade ning õppekavarühmade loetelu.
Saguaaro-karneegiakaktus

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;4934625&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2022-06-29T23:41:20Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;InternetArchiveBot&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Lisatud 1 allikale arhiivilink ja märgitud 0 mittetöötavaks.) #IABot (v2.0.8.8&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;6138551&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Saguaaro-karneegiakaktus ("Carnegiea gigantea") on kaktuseline karneegiakaktuse monotüüpsest perekonnast.
Levila.
Saguaaro-karneegiakaktus on levinud Ameerika Ühendriikides Sonora kõrbes Arizonas ja California osariigi lõunaosas ning Mehhikos Sonora osariigis. Kasvab 180–1350 meetri kõrgusel merepinnast. Saguaaro-karneegiakaktuste kaitseks on loodud Arizona osariigis Tucsoni linna lähedal Saguaro rahvuspark.
Taksonoomia.
Liigi nimetuse "Cereus giganteus" andis sellele 1848. aastal saksa botaanik George Engelmann. Liigikirjeldus anti neli aastat hiljem. USA botaanikud Nathaniel Lord Britton ja Joseph Nelson Rose paigutasid selle hiljem eraldi uude perekonda. Karneegiakaktuse teaduslik nimetus "Carnegiea" tuleneb USA töösturi ja filantroobi Andrew Carnegie nimest. Täiendnimi "gigantea" viitab liigi suurele kasvule.
Botaanilised tunnused.
Saguaaro-karneegiakaktus on väga suur sambakujuline sukulentne taim. Juurestik ulatub sügavale maa sisse. Vanemaks saades tekivad kaktusele harud, mis annavad talle iseloomuliku kuju. Vars on 12–15 (20) m kõrge ja 30–70 cm jäme. Vars on ribiline. Pruunid areoolid esinevad 2–2,5 cm vahega. Astlad on kuni 7 cm pikad.
Ladava lähedal moodustavad areoolid õie, mis on avanenult kuni 12 cm läbimõõduga. Õiekate on värvuselt valgest võikjani. Pärast viljastumist moodustavd 6–9 cm pikkused viljad. Pärast küpsemist on viljad punakad. Viljal on palju (kuni 4000) umbes 2 mm pikkust musta seemet.
Ökoloogia.
Saguaaro-karneegiakaktus õitseb aprillist juunini, vahetult enne vihmahooaja algust. Õied avanevad kaks tundi pärast päikeseloojangut ja jäävad avatuks järgmise päeva keskpäevani. Õie tolmeldajad on putukad, nahkhiired ja linnud, näiteks koolibrilased, valgetiib-tuvi ja kaktuse-leeträhn. Kaktuse-leeträhn ehitab mõne meetri kõrgusele kaktuse varre sisse pesa.
Saguaaro-karneegiakaktus elab keskmiselt 85-aastaseks, kuid mõned isendid võivad elada üle 200-aastaseks. Noorena, kui kaktus kasvab aeglaselt, ohustavad seda hiired ja jänesed, kes seda söövad. Kümneaastasena on looduses kaktus vaid 4 cm (kasvatuses 10 cm) kõrge. Kõige kiiremini (10–15 cm aastas) kasvab kaktus 2–8 m kõrgusena, misjärel kasvab taas aeglustub.
Kultuuris.
Saguaaro-karneegiakaktust on kujutatud mitmel pool popkultuuris, eriti vesternides, kus need on ühed Metsiku Lääne sümbolid. Kaktustest joonistas karikatuure Reg Manning, kes sai selle eest ka Pulitzeri preemia.
Saguaaro-karneegiakaktus on 2017. aastal Saksamaal aasta kaktus.
Kaktuselised

Kaktuselised ("Cactaceae") on nelgilaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond. Peaaegu kõik kaktused on lihaktaimed.
Sõna "kaktus" tuleneb vanakreekakeelsest sõnast κάκτος ("kaktos"), mis tähendas astlalist taime.
Kaktuse kodumaa on Ameerika, ta on levinud Patagoonia lõunaosast Kanadani, välja arvatud niitjas helmekaktus ("Rhipsalis baccifera"), mis kasvab ka Aafrikas ja Sri Lankal.
Enamik kaktusi kasvab kuivades piirkondades. Paljud kasvavad ülipõuastes tingimustes, sealhulgas Atacama kõrbes, mis on üks maailma kuivemaid piirkondi. Kaktused on kohanenud pikaks ajaks vett säilitama. Paljudel liikidel puuduvad lehed, selle asemel on neil astlad, mis on kõrgelt modifitseeritud lehed.
Klassifikatsioon.
Kaktused on jagatud umbes 100–130 perekonnaks ja 1500–1800 liigiks, mis on paigutatud neljateistkümnesse triibusse ja nelja alamperekonda.
Akrediteerimine (haridus)

Akrediteerimine on välishindamine, mille käigus hinnatakse õppeasutuse protsesside toimimist ja nende vastavust seatud eesmärkidele ja/või kehtestatud standarditele. Tegemist on ühe hariduse kvaliteedi kindlustamise tegevusega, mida eri haridustasemetel ja aegadel on rakendatud erinevalt. 
Akrediteerimine kõrghariduses.
Eesti kõrghariduses eristatakse õppekava akrediteerimist ja institutsionaalset akrediteerimist. Aastatel 1996–2009 toimus kõrghariduse kvaliteedi kindlustamise vanas süsteemis õppekavade akrediteerimine, mille positiivse tulemusega kaasnes riiklik tunnustus, ning institutsionaalne akrediteerimine oli õppeasutustele vabatahtlik. Alates 2010. aastast on toimunud üleminek nn uuele süsteemile, kus hinnatakse tervet õppekavagruppi ja institutsionaalne akrediteerimine on kohustuslik. Alates 2010. aastast rakendatakse Eestis järgmisi välishindamise liike: 
Kõrghariduse välishindamist teeb Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteedi Agentuur.
Akrediteerimine kutseõppes.
Eesti kutseõppeas on akrediteerimine sisehindamisele toetuv kooliväliste sõltumatute hindajate poolt koolis õppekavarühmade lõikes läbiviidav välishindamine, mille tulemusel tehakse otsus õppe läbiviimise õiguse pikendamise kohta. Õppekavarühmade akrediteerimist on rakendatud katsevoorus 2011–2013 ning täies mahus alates 2014. aastast. 
Kutseõppe akrediteerimist teeb Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteedi Agentuur.