tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kilingi Püha Nikolai kogudus

Kilingi Püha Nikolai kogudus (ka Kilingi-Nõmme Püha Nikolai kogudus) oli õigeusu kogudus, mis tegutses Pärnumaal Kilingi mõisa alal.
Kogudus asutati 1846. 
Koguduse kivist kirikuhoone (Kilingi Püha Nikolai kirik) valmis 1872.
Kogudus lõpetas tegevuse 1964.
Kähri Peaingel Miikaeli kogudus

Kähri Peaingel Miikaeli kogudus on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna peapiiskopkonna kogudus, mis tegutseb Põlva maakonnas Põlva vallas Kähri külas. Kogudus kasutab Kähri Peaingel Miikaeli kirikut.
Kogudus asutati 1846. Koguduse esimene preester oli Mihhail Nikolski. 
Koguduse tegevus lakkas 1964. 
Nõukogude perioodil kasutas kirikut EELK Põlva kogudus.
Õigeusu koguduse töö jätkus 1998.
Koguduse ajaloost.
Põlvamaal avati õigeusku siirdunud eestlastele oma kogudus Kähril 1846. aastal. Kähri riigimõisa maadele ehitati 1850. aastal puukirik ja pühitseti Riia ja Miitavi piiskopi Platon I poolt Peaingel Miikaeli auks. 1900. aastal oli koguduses 1900 liiget. 1923. aastal võõrandati Eesti Vabariigi maaseadusega Kähri koguduselt 46 hektarit maad. Pärast riigistamist anti maa endises suuruses rendile 4500 marga eest aastas. 1926. aasta maaseaduse muutmise seaduse alusel tagastati 1930. aastal kogudusele 42 hektarit maad.1938. aastal oli koguduses 204 liiget. Nõukogude ajal koguduse tegevus hääbus ja 1964. aastal Kähri Peaingel Miikaeli kogudus suleti. 1988. aastal avati taas kirikuhoone ja õigeusu kogudus Kähril taastati 1989. aastal.
Mitteheteroseksuaalsus

Mitteheteroseksuaalsus on seksuaalne sättumus või seksuaalne identiteet, mis ei ole heteroseksuaalne.
Mõiste aitab defineerida "ideed, mis on norm ja kuidas konkreetne grupp erineb sellest normist". "Mitteheteroseksuaalsust" kasutatakse üldises akadeemilises kirjanduses, eriti feministlikutes käsitlustes ja soouuringutes, et eristada selgemini seksuaalseid identiteete, mis on inimeste endi valitud, neile määratud või eeldatud.&lt;ref name="Butch/femme: Inside"&gt;&lt;/ref&gt;
Mõiste sarnaneb sõnaga "queer", aga on sellest vähem poliitiliselt laetud ning rohkem kliiniline: "queer" viitab üldiselt mittenormatiivsusele ja mitteheteroseksuaalsusele. Osad vaidlustavad selle mõiste, kuna nad näevad väljendil halvustavat tähendust. Väidetavalt see mõiste "sildistab inimesi eeldatud heteroseksuaalsuse normi järgi, sellega tugevdades heteronormatiivsust". Sellele vaatamata märgivad teised, et "mitteheteroseksuaalsus" on ainuke kasulik mõiste, mille abil säilitada koherentsust uurimustes. Nad väidavad, et see tõstab esile keeles olevaid puudujääke seksuaalse identiteedi teemade käsitlemisel. Näiteks saab seda kasutada biseksuaalsuse kustutamiseks.
NRJ FM

NRJ FM (enne 2016. aastat Energy FM) on Eesti raadiojaam, mida sai kuulata Harju maakonnas, sealhulgas Tallinnas. Jaam asutati 2001. aastal ja see kuulub Sky Mediale. Jaama sagedus oli 93,2 MHz. 20. novembril 2023 asendus samal sagedusel NRJ FM raadiojaamaga Kiss FM. NRJ FM on kuuldav internetis.
Jaama programmijuht on olnud Meelis Tõrv. Praegu on programmijuhiks Vaido Pannel.
NRJ FMil oli ainult "house"-muusikat mängiv internetijaam NRJ House ning "drum and bass"'i mängiv internetijaam NRJ DnB.
Enjoy Entertainment OÜ

Enjoy Entertainment OÜ on Tallinnas tegutsev muusikaettevõte, mis muu hulgas korraldab kontserte, plaadistab muusikateoseid, tegeleb artistide mänedžmendiga.
Ettevõte on koostööd teinud järgmiste Eesti artistidega: Birgit, Violina, Tanja, Swingers, Mikk Saar, Mihkel Mattisen, Electric Ladies ja Kadi Toom.
Tanja

Tanja on naisenimi. Tanja on venepärase nime Tatjana lühivariant.
Hasartmängumaks

Hasartmängumaks (inglise "gambling tax") on üks kaheksast Eesti riiklikust maksust. Hasartmängumaksu maksab hasartmängukorraldaja.
Hasartmängumaksuga seonduvaga tegeleb Eestis Kultuuriministeeriumi alluvuses olev Hasartmängumaksu Nõukogu. Eestis kehtib hasartmängumaksu seadus.
Hilton Tallinn Park

Hilton Tallinn Park on Tallinnas aadressil Fr. R. Kreutzwaldi tänav 23 asuv hotell.
Hotell on Hilton Worldwide'i kaubamärgi Hilton Hotels &amp; Resorts üks hotelle. 
Hotelli projekteeris Meelis Press ja hotelli interjööri kujundas Vertti Kivi. Hotellis on 202 tuba.
See on esimene Hiltoni hotell Baltimaades. Hotell avati 1. juunil 2016.
Hotelli hoone omanik on East Capitali hallatav East Capital Baltic Property Fund III, mis ostis hoone 2016. aastal 48 miljoni euro eest Olympic Entertainment Groupilt.
Hotelli vastas üle tee asub Politseipark.
Hilton Tallinn Park esimesel korrusel asub Olympic Entertainment Groupi esinduskasiino.
Sirje Vabrit

Sirje Vabrit (kuni 1979 Sirje Taul; sündinud 13. juunil 1954 Tõrvas) on eesti aiandusteadlane.
Hunhuusid

Hunhuusid (hiina keeles "hónghúzi" 'punahabe' traditsioonilises hiina kirjas 紅鬍子, lihtsustatud hiina kirjas 红胡子) olid Kirde-Hiinas (peamiselt Mandžuurias) 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi esimesel poolel tegutsenud relvastatud röövlijõugu liikmed.
Amber Rudd

Amber Augusta Rudd (sündinud 1. augustil 1963 Londonis) on Inglise konservatiivne poliitik. Ta oli aastatel 2015–2016 Suurbritannia energia- ja kliimamuutuste minister. 13. juulist 2016 kuni 29. aprillini 2018 oli ta Suurbritannia siseminister.
Ta lõpetas Edinburghi Ülikooli ajaloolasena. Seejärel asus ta tööle investeerimispanka J.P. Morgan &amp; Co. Hiljem töötas ta riskikapitaliga. Lisaks mängis ta filmis "Neli pulma ja üks matus" episoodilises osas.
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1990–1995 abielus kirjaniku ja ajakirjaniku A. A. Gilliga (1954–2016), abielust sündis kaks last; abielu lahutati.
Türi Ühisgümnaasium

Türi Ühisgümnaasium on gümnaasium Türil aadressil Tolli 62. 
Kool alustas õppetööd 1. septembril 2011, kui liideti Türi Gümnaasiumi ja Türi Majandusgümnaasiumi gümnaasiumiosad. Reformi vastu koguti allkirju ja koostati avalik pöördumine. 
Koolis on kolm õppesuunda: kunst, loodus-reaal ja rakendus. Kool pakub ka mittestatsionaarse õppe võimalust.
Sheryl Crow

Sheryl Suzanne Crow (sündinud 11. veebruaril 1962 Kennettis Missouri osariigis) on USA laulja-laulukirjutaja ja näitleja. Ta muusikas on elemente popist, rokist, folgist, kantrist ja bluusist. 
Ta on avaldanud kümme stuudioalbumit, kaks kogumikku, kontsertalbumi ning laulnud paljudes filmides. Tema albumeid on maailmas ostetud üle 50 miljoni. Ta on võitnud üheksa Grammy auhinda kolmekümne kahest nominatsioonist.
Lisaks iseenda muusikale on ta teinud koostööd selliste artistidega nagu the Dixie Chicks, the Rolling Stones, Jerry Lee Lewis, Stevie Nicks, Michael Jackson, Steve Earle, Prince, Eric Clapton, Luciano Pavarotti, Willie Nelson, Smokey Robinson, John Mellencamp, B.B. King, George Strait, Tony Bennett, Kid Rock ja Sting. Samuti on ta olnud taustalaulja sellistele artistidele nagu Tina Turner, Don Henley, Stevie Nicks, Belinda Carlisle, Bob Dylan, Joe Cocker ja Michael Jackson.
Guido Mätlik

Guido Mätlik (29. september 1929 – 12. veebruar 2019) oli eesti ajakirjanik.
1949. aastal lõpetas ta Paide Keskkooli.
Guido Mätlik töötas ajalehe Rahva Hääl toimetuse vastutava sekretärina.
Huvitera

Huvitera (stiliseeritult HuviTERA) on Tartus tegutsev huvikool, mis tegutseb noorsootöö ning täiskasvanuhariduse valdkonnas ja pakub huviharidust spordi, tehnika, looduse, üldkultuuri, muusika ja kunsti valdkondades. Huvikool tegutseb Tartu Erakooli üksuste juures: TäheTERA, Tähe 4; LõunaTERA, Optika 15 ja ProTERA, Tehnika 16.
Kool avati oktoobris 2007.
Huvikooli tegevuse eesmärgiks on luua lastele ja noortele võimalused isiksuse mitmekülgseks arenguks ja toetada nende kujunemist hästi toimetulevateks ühiskonnaliikmeteks. Kooli missiooniks on pakkuda igale lapsele tarkust, arendada tegutsemisjulgust ja loovust, aidata kaasa lapse arenemisele terviklikuks isiksuseks. Ta hoolib iseendast, teistest ja ümbritsevast keskkonnast, on avatud, oskab ja julgeb mõelda ning öelda; teha ja vastutada.
2021/2022. õppeaastal tegutseb huvikoolis üle 20 erineva huviringi.
Kooli direktor on Margo Metsoja.
Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus

Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus on Kirde-Eesti suurim kutsehariduskeskus.
Kutsehariduskeskus on välja kasvanud 1946. aastal Kukrusele rajatud esimesest tööstuskoolist. 2003. aastal liideti Jõhvi Kutsekeskkool ja Eesti Mäehariduskeskus ning moodustati Jõhvi Ametikool. 
2005. aastal ühendati kolm kooli – Kohtla-Järve Polütehnikum, Kohtla-Järve Kutsekool ja Jõhvi Ametikool, mille tulemusel loodi Jõhvis asuv Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus. 
2016. aasta 1. septembrist liideti Ida-Virumaa Kutsehariduskeskusega Sillamäe Kutsekool ja Narva Kutseõppekeskus. Liitmise tulemusel jätkab Ida-Viru maakonnas üks riigi kutseõppeasutus – Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus õppekohtadega Jõhvis Kutse tänav 13, Sillamäel Tallinna maantee 13 ja Narvas Kreenholmi tänav 45.
Koolis antakse eesti ja vene keeles tehnika-, majandus-, teenindus-, tehnoloogia- ja IT-alast õpet. 
Võimalik on õppida järgmisi elukutseid: 
Kooli direktor on Mati Lukas.
Ilmatsalu Põhikool

Ilmatsalu Põhikool on Tartu maakonnas Tartu linnas tegutsev põhikool. Kooli direktor on Anu Köidam.
Esimesed teated Ilmatsalus tegutsevad koolist on aastast 1775.
Kool asutati 1988. aastal, kui mõne kilomeetri kaugusel asunud Rahinge 8-klassiline Kool oli jäänud üha suurenevale õpilaste arvule väikeseks ja Rahinge kooli õpilased tulid üle Ilmatsalu 9-klassilisse Kooli. 1992. aastal sai kooli nimeks Ilmatsalu Põhikool.
Põhikooli hoones tegutseb ka Tartu linnaraamatukogu Ilmatsalu filiaal.
Be Myself

"Be Myself" on Sheryl Crow' kümnes stuudioalbum. Albumi andsid 21. aprillil 2017 välja Wylie Songs ja Warner Bros. Records. Albumi produtseerisid Crow ja Jeff Trott, kes on varem töötanud koos Crow'ga tema 1996. ja 1998. aastal ilmunud albumitega "Sheryl Crow" ja "The Globe Sessions". Albumi helipilt on rokilikum võrreldes Crow' eelmise, 2013. aastal ilmunud kantrialbumiga "Feels Like Home".
Albumi esimene singel "Halfway There" avaldati 3. märtsil 2017.
Lugude loend.
Kõikide laulude autorid on Sheryl Crow ja Jeff Trott; "Woo Woo" kaasautor on Toby Gad.
Koorvere sild

Koorvere sild on maanteesild Põlva maakonnas Põlva vallas Koorvere küla lähedal Akste–Häätaru teel. Sild ületab Ahja jõe. Sild ehitati 1962 ja renoveeriti 1997. Silla pikkus on 34,2 m.
Piibe sild

Piibe sild on maanteesild Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Piibe küla lähedal Tartu–Jõgeva–Aravete maanteel. Sild ületab Põltsamaa jõe. Sild ehitati 1962. Silla pikkus on 30,38 m.
Porgandi sild

Porgandi sild on maanteesild Põlva maakonnas Põlva vallas Kärsa–Eoste teel. Sild ületab Ahja jõe. Sild ehitati 1978. Silla pikkus on 12 m.
Sipa sild

Sipa sild on maanteesild Rapla maakonnas Märjamaa vallas Sipa küla lähedal Märjamaa–Koluvere maanteel. Sild ületab Kasari jõe. Silla ehitas 1905. aastal (1904. aastal) Türi-Alliku valla talumees Kustas Tarius. Sild renoveeriti 1995. Silla pikkus on 77,1 m.
Varangu sild

Varangu sild on maanteesild Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Varangu küla lähedal Haljala–Karepa teel. Sild ületab Selja jõe. Sild ehitati 1961 ja renoveeriti 2003. Silla pikkus on 21,1 m.
Heeringas Veenuse õlal

"Heeringas Veenuse õlal" on Kanal 2-s näidatav eesti huumorisaade. Saate esimene hooaeg oli 2011.
Saates teevad nalja teiste seas näitlejad Taavi Teplenkov, Tiit Sukk, Marilyn Jurman, Tiina Tauraite, Margus Prangel, Liina Vahtrik, Indrek Ojari ja Hilje Murel.
Huvitaja

"Huvitaja" on Vikerraadio raadiosaade, kus käsitletakse elukeskkonna ja eluviisiga seotud teemasid. Saadet juhivad Krista Taim, Meelis Süld ja Juhan Kilumets.
Jazzi kokakool

"Jazzi kokakool" oli Kanal 2-s aastatel 2003-2004 näidatud Eesti telesaade, milles kokk Rainer Härm (hüüdnimega Jazz) õpetas kokandust. 
Igas saates osales ka üks huviline, kellele kokk õpetas kokandust ning kes saate teises pooles pidi kokalt omandatud oskusi ise rakendama.
Aleksei Batalov

Aleksei Batalov (vene Алексей Владимирович Баталов; 20. november 1928 Vladimir – 15. juuni 2017 Moskva) oli vene filminäitleja.
The Very Best of Sheryl Crow

"The Very Best of Sheryl Crow" on USA laulja-laulukirjutaja Sheryl Crow 2003. aastal ilmunud suurimate hittide kogumikplaat. Albumit saatis kommertsedu ning see jõudis 2. kohale nii Briti albumimüügi edetabelis kui ka edetabelis Billboard 200. Albumit müüdi USA-s üle 4 miljoni ning Euroopas üle miljoni eksemplari.
Laulu "The First Cut Is the Deepest" eest pälvis Sheryl Crow 2005. aastal Grammy nominatsiooni parima naislaulja esituse kategoorias.
Laulud.
Versioonide erinevused.
Riigiti ilmusid albumist erinevad versioonid, kus osad lood olid vahetatud:
Now That's What I Call 90's Pop

"Now That's What I Call 90's Pop" on 2017. aastal välja antud kogumikplaat 1990. aastate pophittidega.
C'mon, C'mon

"C'mon, C'mon" on USA laulja-laulukirjutaja Sheryl Crow neljas stuudioalbum. Album anti Suurbritannias välja 8. aprillil 2002 ja USA-s 16. aprillil 2002. Albumi esimene singel "Soak Up the Sun" jõudis Billboardi "Adult Contemporary" edetabelis esikohale ja edetabelis Billboard Hot 100 17. kohale, olles üks Crow' suuremaid hitte pärast laulu "All I Wanna Do". 
"C'mon, C'mon" jõudis esimesel müüginädalal nii Briti albumiedetabelis kui ka edetabelis Billboard 200 teisele kohale. Esimese nädalaga müüdi seda USA-s 185 000 eksemplari. Album pälvis USA-s ja Jaapanis plaatinaplaadi staatuse ning 2008. aasta jaanuariks oli seda müüdud USA-s juba 2,1 miljonit eksemplari. Album on pühendatud Crow' endisele poiss-sõbrale Owen Wilsonile.
Vireši vald

Vireši vald (läti keeles "Virešu pagasts") on vald Lätis Smiltene piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Koivaliina, Trapene, Variņi, Palsmane ja Grundzāle vallaga ning Gulbene piirkonna Lejasciemsi vallaga.
Valla pindala on 154,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 676 inimest. Valla keskus on Vireši küla. Vallavanem on Māris Ceļmillers.
Valda läbib Koiva jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Vecpalsa, Vidaga ja Vizla.
Ajalugu.
1945. aastal moodustati Koivaliina valda Koivaliina ja Vidaga külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1954 likvideeriti Vidaga külanõukogu, aga selle aladest moodustati Vireši külanõukogu (sisuliselt nimetati külanõukogu lihtsalt ümber). Aastal 1981 liideti sellega osa Grundzāle külanõukogu aladest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Hopa piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Staldese linnamägi, Vidaga muinaskalme, Šķiņķi muinaskalme ehk Rootsi kalmistu ja Līvese küla kui vana säilinud maa-arhitektuuri näide. Looduskaitse all on Žagatase pank, Jaunžagatase orunõlv, Vireši metsõunapuu, Randati pank koos Tilderi orunõlvaga, Lejasbindi orunõlv, Vidaga dolomiidipaljand, Vizla oru paljandid koos Žākļi rändrahnuga ja Vidaga lehiseallee. Valla keskosa läbib Ziemeļgauja kaitstav maastik.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 562 lätlast, 34 venelast, 4 valgevenelast, 14 ukrainlast ja 2 poolakat.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Eesti Wordnet

Eest Wordnet on eestikeelne leksiko-semantiline andmebaas, milles on mõisted omavahel seotud erinevate semantiliste suhetega. Suhteid on erinevaid: ülem-alammõiste (hüperonüümia-hüponüümia), osa-terviku suhe (meronüümia-holonüümia), antonüümia suhe, rollisuhe jm.
Viljandi klooster

Viljandi frantsisklaste klooster oli meesfrantsisklaste ehk minoriidide klooster keskaegses Viljandis.
Klooster ehitati aastatel 1466–1472. Klooster asus tänapäeva Viljandi Jaani kiriku põhjaküljel.
Kloostri klausuuri mõõtmed olid 51,5 × 26,5–29,0 m.
Kloostri hooned said tugevasti kannatada venelaste rünnakus Vene-Liivi sõjas augustis 1560. 17. sajandi esimestel kümnenditel võeti kloostrikirik (Viljandi Jaani kirik) kasutusele hävinud linnakiriku asemel.
Nimeliselt on teada järgmised Viljandi mungad: Didericus Potgeiter (1497, võis ka Riias olla), Thomas (1497), Hermen Hagen (1503), Tylmanus Ymmenhusen (1535 ja 1537 vahel).
Viljandi frantsisklaste klooster suleti Johann Wilhelm von Fürstenbergi initsiatiivil 1560. aastal.
Vitaalivennad

Vitaalivennad (ladina keelest "victus", ’elatis, toiduained’) olid 14.–15. sajandil Lääne- ja Põhjamerel tegutsenud saksa mereröövlid. Nende juhiks olid Klaus Störtebeker ja Gödecke Michels. 
Vitaalivendadeks kutsuti neid seetõttu, et kui kuninganna Margrete I väed piirasid Stockholmi (1389–1392), siis palgati nad Rootsi ja Hansa Liidu poolt, et päästa sissepiiratud Stockholmi linna Taani ehk kujuneva Kalmari uniooni vägede käest. Selleks vedasid nad linna toidumoona ning võitlesid Taani laevadega. 
Kui sõda läbi sai, asusid Störtebekeri juhtimise all olevad laevad jahtima ka Hansa Liidu kaubalaevu. 
Nad vallutasid 1394. aastal Ojamaa, rüüstasid 1429. aastal Bergenit ning rüüstasid ka Liivimaa rannikut.
Downtown no Gaki no Tsukai ya arahende

 
Downtown no Gaki no Tsukai ya arahende!! (Downtown - me ei ole jooksupoisid!!“), on Jaapani päritolu telesaade, milles osalevad tuntud Jaapani koomikud Shozo Endo ja Naoki Tanaka koomikupaarist" Cocorico", koomik Hosei Tsukitei ning koomikupaar" Downtown:" Masatoshi Hamada ja Hitoshi Matsumoto. Saade on Jaapanis eetris olnud aastast 1989 tänini. 
Telesaate peamised segmendid.
Batsu mängud või teisisõnu karistusmängud.
Tegemist on tuntuima osaga Gaki no Tsukaist, kust koomikud võtavad osa peale kihlveo või väljakutse kaotust. Peamiseks karistusmänguks on mitte naermise mäng, kus osalejatele on antud ülesanne pika aja jooksul mitte naerda, ükskõik, milliseid jaburusi ning veidrusi neile näidatakse või milliseid ülesandeid neile antakse. Mängud on pika kestvusajaga, pikimad neist kestavad 24 tundi. Juhul kui selle aja sees keegi naerab, tuleb valjuhääldist teade, et antud osaleja on „väljas“ ning naernud isikule järgneb (füüsiline) karistus, enamasti lüüakse väljakukkunut relvataolise esemega vastu tema taguotsa või peab ta ära kannatama professionaali poolt sooritatud Muay Thai võtte.
Vaikne raamatukogu.
Selles mängus läheb grupp osalejaid raamatukokku, kus nad hakkavad üksteisele välja loosima kaartide põhjal, kes neist saab karistada. Karistusi on palju erinevaid, kuid tingimuseks on see et osalejad ei tohi hääli teha (naer, valuhäälitsused jne.). See mäng on kasutusele võetud ka Ameerika Ühendriikides. 
Absoluutselt maitsev.
Mängude sari, kus igas osas on osalejate ülesandeks valmistada üks toit, nt. Jaapani rahvustoidud, pitsa, pasta jt., mis sisaldavad ebatavalisi koostisosasid. Valmis tehtud toite maitstakse ning antakse neile hinnang pealuudega kaartide näol, mida hullem toit, seda rohkem kaarte jagatakse. Koostisosad, mida pannakse toitude sisse tihedamalt on näiteks piparmündipastillid, limonaad, kummikommid, kalapead, hambapasta.
Kiki seeria.
Väljakutsete seeria, kus koomikud peavad kinnisilmi maitsema ühte Jaapani toodet, enamasti jooke või toite, kuid on ka proovitud sigarette ja hambapastat. Hiljem peavad nad maitse põhjal tuvastama kindla toote teiste sarnaste seast. Õige vastuse korral võidavad nad rahasumma, vale vastuse puhul ootab valesti vastanut karistus.
Kostümeeritud bussireisid.
Osalejad riietavad ennast ümber naissoost tegelasteks, kes Jaapanis tuntud on ning neid ootab ees bussireis mööda Tokyo linna. Bussis mängivad koomikud omavahel väikeseid mänge, kaotaja peab bussist väljuma ja oma naeruväärses kostüümis üksinda tagasi telestuudiosse jalutama, teekonnal juhtub aga osalejatega mitmeid üllatavaid situatsioone. 
Lisaks nendele mängudele on Gaki no Tsukais esinenud ka mitmeid teisi mänge, lisaks on telesaates etteasteid teinud mitmed tuntud jaapanlased. 
Lingid.
IMDB (autoriteetne filmide ja TV sarjade andmebaas)
Narva Püha Anna klooster

Narva Püha Anna klooster oli dominiiklaste klooster keskaegses Narvas.
Kloostri asutas 1520. aastate algul Tartu piiskop Johannes Blankenfeld. Kuna 1524. aastal saabusid Narva esimesed luterlastest jutlustajad, jäi kloostri ehitamine pooleli. 
Klooster asus arvatavasti praeguse Suure ja Rüütli tänava nurgal.
Eesti Keeletoimetajate Liit

Eesti Keeletoimetajate Liit on 18. juulil 2012 loodud Eesti keeletoimetajate vabatahtlik ühendus, mille eesmärk on esindada keeletoimetajate ametihuve ja aidata kaasa eesti kirjakeele rakendamise korra täitmisele. 
See on mittetulundusühing, mis asub Tartus. Liidul on tegev-, noor-, toetaja- ja auliikmed. Asutajaliikmed on Katrin Kern, Mihkel Metslaid, Helika Mäekivi, Egle Heinsar (juhatuse esimees) ja Kristel Ress. Alates 2019. aastast antakse välja Eesti Keeletoimetajate Liidu aastaraamatut. 
Eesti Keeletoimetajate Liidu tegevus eesmärgi saavutamiseks põhikirja alusel:
2022. aasta 18. juuli seisuga oli liidul 108 tegevliiget, 69 noorliiget, 6 toetajaliiget ja 8 auliiget.
To All the Girls...

"To All the Girls..." on Willie Nelsoni 2013. aastal ilmunud album. Albumi andis välja Legacy Recordings ja sisaldab see Nelsoni duette naislauljatega. Album on pealkirja saanud laulu "To All the Girls I've Loved Before" järgi, mis oli edetabelites kõrgetel kohtadel 1985. aastal Nelsoni ja Julio Iglesiase esituses. 
Esimesel müüginädalal jõudis album Billboardi kantrialbumite edetabelis teisele kohale, mis oli Nelsoni kõrgeim koht selles edetabelis pärast 1989. aastat. Edetabelis Billboard 200 jõudis album üheksandale kohale.
Albumil laulavad Nelsoniga duette tuntud kantrilauljad (Dolly Parton, Miranda Lambert, Loretta Lynn, Carrie Underwood, Rosanne Cash, Wynonna Judd), "americana" ja alternatiivkantri lauljad (The Secret Sisters, Brandi Carlile, Alison Krauss, Shelby Lynne, Emmylou Harris), peamiselt teistes žanrites tuntud lauljad (Sheryl Crow, Mavis Staples, Norah Jones), lauljad, kes on tuntud kantrilauljate tütred (Melonie Cannon, Buddy Cannoni tütar; Tina Rose, Leon Russelli tütar; Nelsoni enda tütar Paula Nelson) ja Nelsoni protežee Lily Meola.
Albumilt anti välja 4 singlit: "From Here to the Moon and Back" (duetipartneriks Dolly Parton), "Grandma's Hands" (Mavis Staples), "It Won't Be Long" (The Secret Sisters) ja "Somewhere Between" (Loretta Lynn).
Vinaja

Vinaja (sanskriti ja paali keeles "vinaya" ‘juhised, reeglid, distsipliin’; tiibeti keeles "’dul ba"; hiina keeles 律 "lü"; jaapani keeles "ritsu") on budismis eelkõige munkadele ja nunnadele ette nähtud juhtnööride kogu, mille eesmärk on nende käitumise ohjeldamine ja kontrollimine.
Laiemas mõttes on vinaja ka neid järgiv eluviis, budistlike munga- ja nunnakoguduste distsipliin. Vinaja juhised on koondatud Vinayapiṭakasse.
Kirjandus.
Thitanano bhikkhu (Andrus Kahn). Virgumise tee - nii nagu õpetas Buddha. Eesti Theravaada Sangha, 2018, lk 145-146. ISBN 978-9949-81-894-5.
Karl Pung

Karl Pung VR II/3 (17. mai 1892 – 3. september 1942) oli eesti põllumees.
Osales 1915–1918 Esimeses maailmasõjas, 1919–1920 Vabadussõjas Sakala Partisanide Pataljoni koosseisus.
Mõhküla karjamõisast eraldatud Raja talu peremees, kaitseliitlane, tuletõrjuja.
Arreteeriti 29. detsembril 1940.
Jüri Saks

Jüri Saks VR II/3 (23. oktoober (vkj)/ 4. november 1891 Saksari talu, Kaavere küla, Võisiku vald, Kolga-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 23. märts 1978 Kasemäe talu, Võisiku küla, Põltsamaa külanõukogu, Jõgeva rajoon) oli Eesti sõjaväelane ja põllumees.
Osales Esimeses maailmasõjas ning Vabadussõjas Sakala partisanide polgu koosseisus telefonistina (reamees).
Asus sõjaväest vabanemise järel isakoju Saksari tallu. Sai 1921. aastal Võisiku mõisast 19,45-hektarise autasumaa, mille nimetas Kasemäe taluks. Ehitas hooned ning ostis koha 1931. aastal päriseks. Võisiku valla see osa, kus asus ka Kasemäe talu, liideti 1927. aastal Vana-Põltsamaa vallaga. Talust sai iseseisvusaastail eeskujulik majapidamine.
Osales ühiskondlikus elus. Oli Põltsamaa Piimaühistu ja Võisiku Masinaühistu juhatuse liige ning Kaitseliidu Sakalamaa Maleva Põltsamaa malevkonna ja VRVÜ Viljandi osakonna liige.
Pidas Kasemäe talu kuni 1949. aasta kevadeni, kui sunniti astuma kolhoosi. Talumaa võeti ära, talu laudast tehti kolhoosi laut, kus abikaasa töötas karjatalitajana. Ta ise oli Kungla kolhoosi ning hiljem liitumisel tekkinud Lenini-nimelise kolhoosi põllutööline kuni pensionile jäämiseni 1965. aastal. Pensionärina oli Võisikul ja ümbruskonnas postiljon.
Suri kodutalus vähki.
Johannes Seer

Johannes Seer VR II/3 (2. oktoober (vkj)/ 14. oktoober 1892 Kõrtsijüri talu, Sootaga küla, Laiuse vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 18. detsember 1985 Kullamäe talu, Kõpu küla, Pajusi külanõukogu, Jõgeva rajoon) oli Eesti sõjaväelane ja põllumees.
Osales Esimeses maailmasõjas ja 2. jalaväepolgu koosseisus Vabadussõjas (reamees).
Pärast Vabadussõda oli Tartus voorimees, pärast abiellumist pidas naise vanematele kuuluvat Kullamäe talu Kõpu külas Kurista vallas Viljandimaal. Ta oli Kaitseliidu Sakalamaa maleva Põltsamaa malevkonna Kurista kompanii ja Laiuse vabatahtliku tuletõrje ühingu liige.
Alates 1949. aastast põllutööline Nurmekunda, hiljem Põdra kolhoosis. 1961. aastast invaliidsuspensionil.
Isiklikku.
Tema vend oli sõjaväelane Eduard Seer.
Abiellus 30. märtsil 1924 Põltsamaa Niguliste kirikus Alide Tiemanniga (1899–1986).
Virgumine

Virgumine (sanskriti ja paali keeles "bodhi"; tiibeti keeles "byang chub"; hiina keeles 菩提 "puti"; jaapani keeles "bodai"), ka valgustus või valgustumine on budismi keskseid mõisteid, mis tähendab nii teadvuse kõrgeimat seisundit kui ka selleni jõudmise protsessi. Sellest sõnast tuleneb ka budismi rajaja Šākjamuni põhiline epiteet "virgunu" ehk buda, mis tähendab isikut, kes on juba jõudnud täieliku virgumiseni. Virgumine on budismi tee eesmärk, milleni Šākjamuni jõudis Bodhgayās bodhipuu all istudes.
Kasutatakse ka mõisteid "budasus", "tühjus", "nõndasus" jt. Zen-budismis on kasutusel mõisted "satori" ja "kensho". Hiina budismis on kasutusel ka mõiste "fodao".
Mitmes religioonis kasutatakse veel mõisteid "nirvaana", "ülim täielik virgumine", "õige täielik virgumine", "avanemine" jmt. Hinduismis ja džainismis on kasutusel mõiste "mokša" ehk "vabanemine". Joogas ja mitmetes meeleharjutustes on kasutusel mõisted "samadhi" ja "dhyana". Taoismis on mõiste "absouutne dao"; sufismis on mõiste "fana", kristluses "pöördumine" või "ilmutus" jne. 
Virgumise otsene ja positiivne kirjeldamine pole enamiku tekstide seisukohalt võimalik, küll on aga võimalik kirjeldada ja õpetada teed ehk meetodit, mis viib virgumiseni. Virgumistee kirjeldamine on budistliku kirjanduse põhisisu.
On koostatud loetelusid teguritest, mis aitavad viia või on vajalikud selleks, et jõuda virgumiseni. Samuti on loetelusid teguritest, mis takistavad virgumist. Virgumise kogemus võib olla äkiline ja ootamatu, aga see võib toimuda ka järkjärguliselt ja pikkamööda. Virgumine võib olla vaid osaline, mitte veel täielik ega lõplik.
Fujiwara no Teika

Fujiwara no Teika (jaapani keeles 藤原定家; 1162 – 26. september 1241), ka Fujiwara Sadaie, oli Heiani perioodi lõpus ja Kamakura perioodi alguses elanud jaapani luuletaja, luulekriitik, kirjandusteoreetik, kalligraaf ja antoloog. Tema mõju Jaapani luulele ja kirjandusele oli väga suur, ning teda peetakse üheks ajaloo olulisemaks jaapani luuletajaks ja "waka" luulevormi meistriks.
Teika hindas luuletustes kõige rohkem elegantset ilu. Tema ideed luuletuste loomise kohta olid väga mõjukad ja neid uuriti aktiivselt kuni Meiji perioodini. Lisaks toimetas ja kirjutas Teika ümber suure osa klassikalise jaapani kirjanduse pärandist (nt "Genji loo"). Teika pärines luuletajate perekonnast ja oli tuntud luuletaja Fujiwara no Shunzei poeg. Oma patrooni, erukeiser Go-Toba, õukonnas oli Teikal pikk ja edukas karjäär. Ta oli üks kaheksanda keiserliku luuleantoloogia "Shin Kokin Wakashū" koostajatest ja üheksanda antoloogia "Shinchokusen Wakashū" ainukoostaja, tehes temast esimese kahe keiserliku antoloogia koostamisel osalenud inimese. Hiljem läks ta Go-Tobaga tülli ja pagendati õukonnast. Tema järglased ja ideed mõjutasid klassikalist jaapani luulet veel pikka aega pärast ta surma.
Elulugu.
Sünd.
Teika sündis 1162. aastal Kyotos ja põlvnes Fujiwara suguvõsa allharust.
Teika isa oli laialt austatud ja tunnustatud luuletaja (ka luulevõistluste kohtunik) ning antoloog Fujiwara no Shunzei (1114–1204), kes koostas seitsmenda keiserliku "waka"-antoloogia "Senzaishū" (u 1188; "Tuhande aasta kogumik"). Teika õest Fujiwara no Shunzei no Musumist (1171? – 1252?), tuntud kui "Shunzei tütar", sai austatud "waka" ja "renga" stiile viljelev luuletaja. Teika vanem vend, Fujiwara no Nariee, tegi karjääri keiserlikus õukonnas. Shunzei adopteeritud Teika kasuvend Jakuren (1139–1202) oli budistlik preester ja edukas luuletaja.
Eesti Haridustöötajate Liit

Eesti Haridustöötajate Liit (EHL) on iseseisev omaalgatuslik ametiühinguorganisatsioon, mille tegevus rajaneb demokraatial, sõltumatusel ning iseseisval otsustamisel, juhtimise kollegiaalsusel ja tegevuse avalikustamisel. EHLi eesmärgiks on ühistegevuse kaudu oma liikmeskonna töö- ja kutsealaste, majanduslike, ühiskondlike ning sotsiaalsete huvide ning õiguste esindamine ja kaitsmine. EHL on loodud vabatahtlikult ühinenud haridustöötajate regionaalsetel alustel moodustatud ametiühingu organisatsioonidest ja ühendustest (liikmesliitudest). 
EHL moodustati 3. aprillil 1990. aastal Eesti haridustöötajate ametiühingute maakonna- ja linnaliitude poolt ühistegevuse korraldamiseks. 
EHL on asutatud vabatahtlikult ühinenud haridustöötajate regionaalsetel alustel moodustatud ametiühingu organisatsioonidest ja ühendustest (liikmesliitudest), mis on omakorda moodustatud piirkondlikel alustel koondunud asutuste ametiühingutest (ehk EHL osakondadest). Igas osakonnas on ametiühingus usaldusisik.
Tegevus.
EHL osaleb haridusasutuste a/ü organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste vaheliste kokkulepete sõlmimises töö, töötasu, töötingimuste jt küsimuste lahendamiseks. EHL osaleb haridusvaldkonna seadus- ja määruseelnõude koostamisel, korraldab üleriigilisi küsitlusi õpetajate töötasustamise, töötingimuste jms kohta vajadusel ettepanekute esitamiseks võimu- ja valitsusorganitele olukorra parandamiseks, korraldab oma liikmetele seaduslike huvide toetuseks vajadusel protestiaktsioone, korraldab koos Haridus- ja Teadusministeeriumiga Aasta Õpetaja konkurssi, toetab Eesti Koolispordi Liidu pedagoogidele korraldatavate spordivõistluste läbiviimist ning toetab Eesti Õpetajate Meeskoori tegevust jpm.
Eesti Haridustöötajate Liit korraldab igal aastal oma liikmetele konverentsi, uutele usaldusisikutele koolitusi ning alustanud õpetajate motivatsiooniüritusi suveseminaridena. EHL liikmesliitude üheks põhiülesandeks on kollektiivlepingute sõlmimise kaudu parendada oma liikmete töö-, töötasu- ja puhkusetingimusi, juhendada ning suunata haridusasutuste ametiühingu organisatsioone.
Georgius Conradi

Georgius Conradi oli viimane Padise kloostri abt (aastail 1555–1559).
29. märtsil 1555, pärast valimist konvendi poolt, seadis visitaator Antonius Dreyger ta ametisse. 5. oktoobril 1559 sekulariseeris ordumeister Gotthard Kettler kloostri.
Pärast tagandamist, vana abtina, elas ta Tallinnas (4. septembril 1561). Ta oli veel elus 9. mail 1579, mil ta andis tunnistuse Engelbrecht Kopperschlegeri päranduse asjus.
Everhardus Sunnenschin

Everhardus Sunnenschin oli Padise abt aastail 1524–1543.
Allikate andmeil oli ta ametis vähemalt 16. novembrist 1524 kuni 10. augustini 1543. 11. novembril 1544 on teda nimetatud endiseks abtiks ja hiljemalt 24. juunil 1547 oli ta surnud.
1528. aastal on mainitud tema vendi Hansu ja Jakobit.
Kreevini keel

Kreevini keel () oli Lätis Bauska linna lähedal räägitud vadja keele vorm, mida kuni 19. sajandi keskpaigani kõneles vadjalaste rühm kreevinid.
Ajalugu.
Kreevinid pärinevad tõenäoliselt Liivi ordumeister Heidenreich Vincke von Overbergi poolt 1440. aastatel Novgorodi aladele korraldatud sõjaretke käigus Ingerimaalt Kapriost võetud vadja vangidest, kes viidi Eesti ala kaudu Bauska lossi ehitama ja asusid siis sellest ida poole elama. Viimased kreevini keele oskajad surid 19. sajandi keskpaigas.
Keel.
Ferdinand Johann Wiedemann tuvastas 1871. aastal, et kreevinite keel on vadja keele vorm. Ehkki selles puudub vadja keele kõige silmatorkavam joon – algupärase "k" asendumine "tš"-ga eesvokaali ees – on kreevini keel sellele selgelt lähedane ning samas erinev eesti ja soome keelest. Kreevini keelele (nii sõnavarale kui struktuurile) on suurt mõju avaldanud läti keel: säilinud 594 lemmast 19% on läti laen- ja võõrsõnad, lisaks leidub tosin läti tõlke- ja tähenduslaenu ning Eberhard Winkleri hinnangul pärineb ka katketooni kasutamine läti keelest. Julius Mägiste leidis kreevini keeles 17 laensõna ning kaheksa häälikulist ja morfoloogilist tunnust eesti keelest ja seostas selle pastor Carl Friedrich Watsoni 1824. aastal tehtud märkusega, et 18. sajandi alguse suure katku järel tühjaks jäänud maid olevat harima ostetud Saaremaa talupoegi. Winkleri arvates on eesti laene siiski vaid 9, äratuntavad mõjud keele struktuurile puuduvad ja suhteliselt väike eestlaste sisseränne ei saanudki suuremat mõju avaldada. Winkler on kreevini keeles tuvastanud ka kolm saksa, kaks leedu ja kaks vene laensõna.
Keele näide.
Meieisapalve osaliselt rekonstrueeritud näide kreevini keeles.
"Meģģi ise taiwâs!"&lt;br&gt;
"jadku elka śiwu śenna"&lt;br&gt;
"tulap meģģi tiwi śivu riikki!"&lt;br&gt;
"Śiwu meelle se iggau ka kui taiwâs ni kans ma bēli!"&lt;br&gt;
"Meģģi arma leipe anna meli tennawa."&lt;br&gt;
"Ġedde meggi padudd, kui me jattim umili nisi meli jad!"&lt;br&gt;
"Elas meite kurja sad."&lt;br&gt;
"Śewon wodse kurģe miusse erre"&lt;br&gt;
"Jo siula kalpap śiwu kikki śiwu appi un śiwu üwiwi śewonśe śewonśe."&lt;br&gt;
"Amen!"
Matori keel

Matori keel oli Uurali keelte samojeedi keelterühmas. Keel suri välja 1840. aastatel. 
Seda räägiti Sajaanide mäestikus Mongoolia põhjapiiri lähistel. Matori keele kõnelejad elasid suurel alal Minussinski ümbruses Jenisseist Baikalini. 
Matori keelel täheldati kolme murret.
Tõnu Sepp (arheoloog)

Tõnu Sepp (sündinud 16. aprillil 1960 Kuressaares) on eesti arheoloog.
Haridus.
Ta lõpetas 1978. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna arheoloogina. 
Töökäik.
Ta töötas aastatel 1987–1989 Kingissepa 2. Keskkoolis ajalooõpetajana. Ta on töötanud Muinsuskaitseameti Saaremaa peainspektorina ja Saaremaa Muuseumi projektijuhina.
Liikmesus.
Ta on Saaremaa Muinsuskaitse Seltsi liige ja endine esimees.
Mina jään

"Mina jään" on ansambli Lenna 2012. aasta laul. Laulu autorid on Lenna Kuurmaa ja Mihkel Raud.
Eesti Laul 2012 võistlusel sai laul 2. koha.
2013. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel valiti laul aasta parimaks lauluks.
Haabersti hõberemmelgas

Haabersti hõberemmelgas (ka Haabersti paju, Haabersti hõbepaju) oli hõberemmelgas ("Salix alba") Tallinna Haabersti linnaosas Paldiski maantee ääres. 
Puu jäi ette kavandatud Paldiski maantee laiendusele Haabersti ringristmiku remondi ajal. Puu mahavõtmise vastu avaldasid meelt kodanikuaktivistid 2017. aasta suvel. Puu mahavõtmist toetasid Haabersti Korteriühistute Ümarlaud ja Kakumäe Rahva Selts.
Puu langetati 27. juunil 2017.
Moonwalk (laul)

"Moonwalk" on Laura 2005. aasta laul ja ühtlasi singel. Laul on üks Laura albumi "Muusa" lauludest. Laulu kirjutas Sven Lõhmus.
Eurolaul 2005 võistlusel sai laul 2. koha.
Mu kodu

"Mu kodu" on Uno Naissoo laul. Laulu sõnad kirjutas Juhan Saar.
Laulu laulis tuntuks Jaak Joala.
Eesti Noorte Teaduste Akadeemia

Eesti Noorte Teaduste Akadeemia (lühend ENTA) on Eesti teaduste akadeemia noorteadlastele.
Noorteadlaste akadeemia asutati 31. mail 2017 Tallinnas. See on iseseisev noorteadlastega seotud teemadele keskendunud mittetulundusühing, mille eesmärgiks on olla Eesti noorte teadlaste häälekandja ühiskonnas ning esindada Eesti noorte teadlaste huve, panustades teaduse ja ühiskonna arengusse ning selgitada ja suurendada teaduse rolli ühiskonnas.
Eesti Noorte Teaduste Akadeemia tegeleb noorteadlaste rahastuse küsimustega, arendab koostööd teiste noorteadlaste akadeemiatega mujal maailmas, soodustab valdkonnaülest teadustööd, populariseerib teadust, teaduslikke meetodeid ja tõenduspõhist otsustusprotsessi ning panustab doktorantide ja doktorikraadiga inimeste karjäärivalikute laiendamisse Eesti ühiskonnas.
ENTA teeb koostööd Eesti Teaduste Akadeemiaga ning era- ja avaliku sektoriga, tutvustab Eesti teaduskeskkonda väljaspool Eestit, korraldab teaduskonverentse ja -üritusi ning soodustab teadlaste mobiilsust, luues tugivõrgustikku Eestist väljaspool tegutsevatele noorteadlastele.
Juhatus.
Üldkogu koosolekul 2017. aasta mais valitud viieliikmelisse juhatusse kuulusid Els Heinsalu (president), Heisi Kurig (asepresident), Gert Preegel (peasekretär), Innar Liiv (arendusjuht) ja Andra Siibak (kommunikatsioonijuht).
2019. aastal toimunud üldkoosolekul valitud juhatusse kuulusid Mario Kadastik (president), Tuul Sepp (asepresident), Katrin Tiidenberg (kommunikatsioonijuht), Innar Liiv (finantsjuht) ja Anastasiya Astapova (peasekretär).
2021. aastal toimunud üldkoosolekul valitud juhatusse kuulusid Maarja Grossberg-Kuusk (president), Ester Oras (asepresident), Helen Eenmaa (asepresident), Innar Liiv (finantsjuht) ja Marju Raju (kommunikatsioonijuht).
2023. aastal toimunud üldkoosolekul valitud juhatusse kuuluvad Toomas Vaimann (president), Miina Norvik (asepresident), Martin Thalfeldt (asepresident), Erik Abner (kommunikatsioonijuht) ja Mihkel Kama (peasekretär).
Liikmeskond.
Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liikmeskond koosneb tegevliikmetest ja toetajaliikmetest.
Tegevliikmed.
Tegevliikmeteks valitakse doktorikraadiga kuni 40-aastasi Eesti teadlasi, kes oma tegevusega aitavad kaasa ühingu eesmärkide täitmisele. Liikmesus akadeemias lõpeb 42. eluaasta täitumisel või aktiivse osaluse lõppemisel. Vabanenud kohtadele valitakse aktiivsete noorte teadlaste seast igal aastal uued liikmed.
Asutajaliikmed.
Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliikmeteks on 29 noorteadlast, kes esitati liikmeks Eesti Teaduste Akadeemia kutsel Eesti teadusasutuste poolt:
Toetajaliikmed.
Toetajaliikmeks võib olla füüsiline või juriidiline isik Eestist või välismaalt, kes toetab ühingu tegevust. Toetajaliikmetel on tegevliikmete õigused, välja arvatud hääleõigus. Ühingu toetajaliikme võtab juhatus vastu oma otsusega.
Alexela Arena

Alexela Arena (ka Paldiski jalgpallistaadion) on Paldiskis aadressil Pakri tänav 5 asuv jalgpallistaadion. Staadionit haldab MTÜ Heategevusfond Uus Laine.
Staadion avati 31. augustil 2013. Staadion ehitati AS Alexela Terminal kulul.
Ambla staadion

Ambla staadion on staadion Järva maakonnas Järva vallas Ambla alevikus. Staadion hõlmab jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik ja valdaja on kohalik omavalitsus.
Jõgeva staadion

Jõgeva (linna) staadion on Jõgeva maakonnas Jõgevas aadressil Lai tänav 9 asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik on Jõgeva Linnavalitsus ja valdaja Jõgeva Spordikeskus.
Jõgeva aleviku staadion

Jõgeva aleviku (jalgpalli)staadion on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Jõgeva alevikus asuv jalgpallistaadion. Staadioni omanik on Jõgeva Vallavalitsus ja valdaja Jõgeva Spordiklubi Noorus-96.
August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi staadion

August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi staadion on Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuias aadressil Kooli tänav 1 asuv staadion. 
Staadionil on muu hulgas jalgpalliväljak, kus peab oma kodumänge Tõrva JK. 
Staadion omanik on Mulgi vald ja valdaja August Kitzbergi nimeline Gümnaasium.
Riikka Pelo

Riikka Pelo (sündinud aastal 1972 Helsingis) on soome kirjanik ja stsenarist, kes kirjutab soome keeles. Ta sai aastal 2013 teose "Jokapäiväinen elämämme" (eesti keeles "Meie igapäevane elu") eest Finlandia kirjandusauhinna.
Ta sündis aastal 1972 Helsingis.
Ta sai aastal 1998 J. H. Erkko nimelisel kirjandusvõistlusel ergutusauhinna ja aastal 2002 teise auhinna.
Aastal 2006 ilmus talt esikromaan "Taivaankantaja" ("Taevakandja"), mis sai samal aastal Tiliskivi auhinna. Aastal 2013 ilmus talt romaan "Jokapäiväinen elämämme" ("Meie igapäevane elu"), mis räägib vene poeedist Marina Tsvetajevast ja tema tütrest Ariadna Efronist Stalini-aegses Nõukogude Liidus. Sama aasta detsembris sai ta romaani eest Finlandia kirjandusauhinna. "Meie igapäevane elu" ilmus aastal 2017 ka eestikeelses tõlkes sarjas "Punane raamat" Kadri Jaanitsa tõlkes.
Riikka Pelo teeb doktoritööd filmikunsti alal Aalto Ülikooli kunsti, disaini ja arhitektuuri kõrgkoolis.
Isiklikku.
Riikka Pelo elab Ida-Helsingis Roihuvuoris. Ta on abielus ja kahe lapse ema.
Koeru staadion

Koeru (jalgpalli)staadion on Järva maakonnas Järva vallas Koeru alevikus asuv jalgpallistaadion. Staadionit haldab Koeru Vallavalitsus. 
Staadion on JK Koeru kodustaadion.
Lasnamäe Spordikompleksi staadion

Lasnamäe Spordikompleksi staadion (lühemalt Lasnamäe SPK staadion) on Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Pae tänav 1 asuv staadion. Staadioni omanik on Lasnamäe Linnaosa Valitsus ja valdaja Lasnamäe Spordikompleks.
Staadion hõlmab jalgpalli- (nimetatud ka Lasnamäe SPK kunstmuruväljak) ja tenniseväljakut ning kergejõustikurajatisi. Staadioni kõrval asuvad tenniseväljakud, käsipalliplats, korvpalliplats ja jalgpalli harjutusväljak.
Leisi palliväljakud

Leisi palliväljakud on Saare maakonnas Saaremaa vallas Leisi alevikus asuvad palliväljakud. Väljakutel saab mängida jalgpalli ja rannavõrkpalli. 
Jalgpalliväljak oli endise klubi JK Leisi kodustaadion.
Lihula Gümnaasiumi staadion

Lihula Gümnaasiumi staadion (ka Lihula kooli staadion) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas aadressil Jaama tänav 9 asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadionit valdb Lihula Gümnaasium. See on ka jalgpalliklubi Lihula JK kodustaadion.
Märjamaa staadion

Märjamaa (Gümnaasiumi) staadion on Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevis asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalli- ja rannavõrkpalliväljakut ning kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik on Märjamaa Vallavalitsus ja valdaja Märjamaa Gümnaasium.
Ulf Stark

Ulf Gottfrid Stark (12. juuli 1944 Stockholm – 13. juuni 2017 Stockholm) oli rootsi kirjanik.
Lisaks proosaraamatutele kirjutas ta ka filmistsenaariume, sealhulgas ka enda raamatute põhjal.
Nike Arena

Nike Arena on Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Jalgpalli tänav 19 asuv jalgpalliväljak; see kuulub Lilleküla jalgpallikompleksi. Väljakul on FIFA sertifikaat: FIFA 2 STAR. Väljaku omanik on AS Lilleküla Jalgpallistaadion ja valdaja Eesti Jalgpalli Liit.
Staadioni kõrval asub Sportland Arena ja A. Le Coq Arena.
Sadolini spordihoone

Sadolini spordihoone (ametlikult "Sadolin Spordihoone") on spordihoone Rapla maakonnas Raplas aadressil Viljandi maantee 69a. Hoones on muuhulgas korvpalliväljak, "squash"i-saal ja siselasketiir. Hoone omanik ja valdaja on SA Rapla Spordirajatised.
Saku staadion

Saku staadion on Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Staadioni tänav 2 asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalli-, rannajalgpalli- ja rannavõrkpalliväljakut, samuti kettagolfi rada. Staadioni omanik on Saku Vallavalitsus ja valdaja Saku Valla Spordikeskus.
Saku koolistaadion

Saku koolistaadion on Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Tallinna maantee 10 asuv staadion. Staadion hõlmab kunstmurukattega jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik on Saku Vallavalitsus ja valdaja Saku Valla Spordikeskus.
Jalgpalliväljak on jalgpalliklubi Saku Sporting kodustaadion.
Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone

Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone on Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone, mis asub Tallinnas aadressil Männiliiva tänav 7.
Spordihoones on suur saal, aeroobikasaalid, jõusaalid, mitu palliväljakut, sealhulgas tenniseväljak ja rannavolle väljakud.
Spordihoone on TTÜ pallimänguvõistkondade kodusaal.
Kveenimaa

Kveenimaa (muudes keeltes ka Kvenland, Kvänland, Cwenland ja Kænland) on piirkond.
Kveenimaa, s.o Peräpohjola ehk Pärapõhjala ning rootsi keeles Norrbotten vastab enam-vähem ajalooallikatest tuntud Kainuu aladele. 
Algset olnud suurem maa-ala, kattis pool praegusest Rootsi riigist ja ulatus nn Sabme, s.o saamide asualani Põhjalas. Soome pool Põhjalahte ehk Botnia lahte ulatus see ala aga peaaegu Turu linna haldusaladeni välja.
9. sajandil elanud norra kaupmehe Ottari reisikirjelduses ning teistes vanainglise ja vanaskandinaavia allikates leiduvate vihjete põhjal, oli kveenide levikualaks Cwena land (ka Cwenland), mis asus Läänemere põhjarannikul Põhjalahe ümber tänapäeva Kirde-Rootsis ja Loode-Soomes. Ottari järgi asuvat kveenide maa permlaste alast loode pool soode ja rabade taga kahenädalase teekonna kaugusel. Ottari reisikirjelduses mainitakse, et kveenid on alaliselt sõjajalal skandinaavlastega. Ottari märkis, et kveenid on sõjakad, kuna aga laplased tasuvad skandinaavlastele (nagu permlastelegi) alandlikult andameid. Ottari lisas, et kveenidel on väga kerged ja kiired paadid, mida nad veavad üle maa soid ning rabasid pidi, tungides skandinaavlastele ootamatult kallale.
1070. aasta paiku on maininud kroonik Bremeni Adam, et maal, mida valitsetakse Helsinglandist ja kus elavad nn skrithifinnid (suusataja-laplased?), on „naiste maa“, Terra feminarum, (rootsi keeles "en kvinna" – 'naine'). Kveenimaa nimi olevatki seotud asjaoluga, et sealsed mehed, kelle elualaks oli jahipidamine, jäid oma n-ö Põhja-retkedel kauaks kodust ära ning majapidamine oli naiste kanda.
Akpatõr

"Akpatõr" (mari keeles "Акпатыр") on Erik Sapajevi kahevaatuseline ooper, mille esmaesitus oli 4. aprillil 1963. Ooperi libreto põhineb Sergei Tšavaini samanimelisel ajaloolisel näidendil. Ooperi tegevus toimub Jemeljan Pugatšovi ülestõusu ajal 18. sajandil. "Akpatõr" oli esimene mari ooper.
E-kodaniku harta

E-kodaniku harta on kodaniku ja avaliku sektori elektroonilise suhtlemise kvaliteedistandard. 
2007. aastal auditeeris Riigikontroll avalike teenuste kvaliteeti, analüüsides teenuste osutamise kooskõla hea halduse põhimõtetega ja tegi ettepaneku, et avalike teenuste kvaliteedi parandamiseks oleks vaja algatada e-kodaniku harta koostamine.
2017. aastal alustati veebisaidil https://rahvaalgatus.ee/ panustamist e-kodaniku harta loomisesse, mille eestvedajateks on Eesti Koostöö Kogu, Open Knowledge Estonia ja vabaühenduste liit EMSL. E-kodaniku harta esialgset versiooni esitlevad koostajad 5. juulil Brüsselis "e-Citizen Charter" üle-euroopalisel kohtumisel.
E-kodaniku põhimõtted on kokku pandud 2008. aastal Riigikontrolli poolt koostatud e-riigi harta alusel, keskendudes e-kodaniku õiguste (mitte e-teenuste osutamise) vaatele.
Vireši

Vireši on küla ("ciems") Lätis Smiltene piirkonnas, Vireši valla halduskeskus. Vireši asub Riiast 150 kilomeetri kaugusel merepinnast 80 meetri kõrgusel Koiva jõe paremal kaldal maantee A2 ääres. 
Külas on lisaks vallavalitsusele veel postkontor. Seal asub Vireši bussipeatus.
Asula tekkis Riia–Pihkva maantee äärde ristmikule endise Koivaliina valla vallamaja juurde. Nõukogude ajal oli seal nii Vireši külanõukogu kui ka Vireši kolhoosi keskasula. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Virešis kasvab seitse looduskaitsealust mändi. Küla asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
Vidaga

Vidaga on küla ("ciems") Lätis Smiltene piirkonnas Vireši vallas. Vidaga asub merepinnast 81 meetri kõrgusel paigas, kus Vidaga jõgi Koiva jõkke suubub.
Asulas asus varem Vidaga veski. Nõukogude ajal ehitati küla välja Vireši kolhoosi keskasulaks. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Külas on raamatukogu. Seal asub Vidaga bussipeatus.
Vidagas asub looduskaitsealune Vidaga dolomiidipaljand. Kaitse all on ka sealne lehiseallee koos lehisetukkadega ja Vizla oru paljandid koos Žākļi rändrahnuga. Vidaga asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.