Andorra majandus

Andorra on vaba ja arenenud turumajandusega riik, kus sissetulekud on üle Euroopa keskmise. Riigi majandus on tihedalt seotud Prantsusmaa ja Hispaania majandusväljavaadetega.
2004. aastal allkirjastasid Andorra ja Euroopa Liit ulatusliku koostööleppe.
Energiataristu rajamine 1930ndatel aitas kaasa majanduse arengule. 1950ndatel oli majanduse tõusuperiood.
Majandusharud.
Andorra elanike traditsiooniline tegevusala oli lambakasvatus (mägikarjakasvatus piiratud aladel) ja tubakakasvatus.
Tänapäeval on riigi peamised majandusharud kaubandus, pangandus ja turism. Oluline on ka kinnisvaraarendus. Nende sektorite areng on toonud kaasa elatustaseme tõusu, rahvaarvu kasvu ja töörände. Euroopa Liidu siseturu areng ning rahvusvaheliste nõuete karmistumine panganduses on Andorra majandust mõjutanud.
1950ndatel hakati arendama turismimajandust ja eriti suusaturismi. Turism tõi Andorrasse jõukust ja uusi töökohti. Turismisektor hakkas arenema 1960. aastatel. Teenustesektor asendas kiiresti põllumajanduse, kus praegu on hõivatud vaid 0,32% elanikkonnast. Kõige rohkem on tööealisest elanikkonnast hõivatud kaubanduses (26,9%), ehituses (15,9%) ja hotellinduses (13,3%). Sisemajanduse koguproduktist moodustab põllumajandussektor 11,9%, tööstussektor 33,6% ja teenindussektor 54,5%. 2009. aastal oli 80% tööhõivest teenindussektoris, 13,2% ehituses, 4,7% tööstuses ja 0,4% põllumajanduses.
Andorra majandus rajaneb teenindusel. Seda on mõjutanud turismile soodne kliima ning loodusvarade ja energiaressursside nappus. Turismisektor moodustab suurima osa Andorra majandusest. See on spetsialiseerunud taliturismile, kuid turiste käib ka teistel aastaaegadel. Aastal 2016 külastas Andorrat pisut üle 8 miljoni turisti. Andorrat külastatakse muu hulgas soodsa maksupoliitika tõttu. Andorra eelis Prantsusmaa ja Hispaania ees on viimasel ajal hakanud vähenema, sest naaberriikides on kaubavalik laienenud ja hinnad alanenud.
Ka pankadel on Andorra majanduses tähtis koht. Riigis tegutseb kolm pangandusettevõtet.
Tööstus on Andorras tagasihoidlik: ainult 3,8% ettevõtetest on tööstusettevõtted ning ainult 4,4% tööjõust töötab tööstussektoris. Tähtsamad tööstustooted on sigaretid ja sigarid, tekstiilitooted, naha- ja puidutooted (mööbel) ning toiduained.
Ainult 2% riigi pindalast moodustab haritav maa. Traditsiooniliselt on põllumajanduse tähtsaim haru olnud lambakasvatus. Tulus on ka tubakakasvatus. Mõningal määral kasvatatakse ka rukist, nisu, oliive ja kartuleid.
Turism ja kaubandus.
Turism ja sellega kaasnev kaubandus on Andorra majanduse tähtsaim osa, millest tuleb umbes 80% sisemajanduse kogutoodangust. Igal aastal külastab Andorrat miljoneid turiste, keda tõmbavad ligi käibemaksuvabad poed. Enamik turiste ei jää Andorrasse ööbima. Perioodil 2005–2009 turistide arv langes:
Turiste tõmbavad ligi Andorra madal maksutase ja käibemaksuvaba kaubanduse võimalused. Aastal 2009 pärines 57% turistidest Hispaaniast ja 40% Prantsusmaalt. Käibemaksuvaba kaubanduse turism oli eriti suure tähtsusega enne Hispaania astumist Euroopa Liitu 1986, aga turistid võivad praegugi Prantsusmaale ja Hispaaniasse maksuvabalt kaasa võtta teatud koguses tubakatooteid, alkoholi, parfüüme, toidukaupu ja tööstustooteid (eriti väikeelektroonikat), kusjuures piirmäär on suurem kui paljude teiste kolmandate riikide puhul. Sellepärast on Andorra kaubandussektor nii tööhõive kui ka käibe poolest suur.
Umbes 80% turiste on ööbimiseta turistid Hispaaniast ja Prantsusmaalt. Andorras on siiski sadu hotelle ja võõrastemaju, ja 2009. aastal oli seal 720 hotelli- ja restoranivaldkonna ettevõtet. 2009. aastal tegid turistid Andorras üle 1,8 miljoni ööbimise. Turismitööstus on tähtis nii suve- kui ka talihooajal. Andorra on Püreneede suurim talispordisihtkoht.
Pangandus ja finantsteenused.
Pangandus- ja finantssektor on Andorra majanduses tähtsuselt teine sektor.
Grup Crèdit Andorrà on suurim pangandusettevõte. Finantssektoris on ka kindlustus- ja varahaldusettevõtted. Keskpanka ei ole. Sektori riiklik järelevalveorgan on Institut Nacional Andorrà de Finances.
Esimene pank avati 1930 ja eriti 1950ndatel hakkas sektor kiiresti arenema. Pangandust reguleeriti vähe ja kliendiandmed olid pangasaladusega kaitstud. Eriti varem olid levinud anonüümsed pangaarved. Aastani 1993 tegutses koordineeriva organina pankade ühendus Associació de bancs Andorrans (ABA), kuid riiklik järelevalve puudus, kuni loodi Institut Nacional Andorrà de Finances.
Selle tõttu ja madala maksutaseme tõttu on Andorrat peetud maksuparadiisiks. Et teised riigid hakkasid maksudest kõrvalehoidumisega tõsisemalt tegelema, ja avaldasid Andorrale survet, et see võtaks omaks rahvusvahelised maksustandardid, teeks pangandussektori läbipaistvaks ja jagaks maksualast teavet teiste riikidega, on Andorra finantssektoris toimunud muutused. 
Aastal 2009 eemaldati Andorra koos Liechtensteini ja Monacoga OECDs maksuparadiiside (teiste riikidega finants- ja maksuasjades koostööd mittetegevate riikide nimekirjast). Andorra oli lubanud omaks võtta OECD finantssektori läbipaistvuse standardid ning väljendanud valmisolekut jagada teavet teiste riikidega. Pärast seda on Andorra sõlminud mitme riigiga maksuteabe vahetamise lepingud.
Põllumajandus.
Ainult 2% maast on haritav. Suurem osa toidust tuuakse sisse. Andorras on täiskasvanud lambaid paartuhat ning lehmi ja pulle on umbes 1500. Põllumajandus annab tööd vähem kui 150 inimesele.
Tööstus.
Andorra tööstus toodab sigarette, sigareid ja mööblit. Tubakatööstuse tähtsus on vähenenud. Varem kasvatati Andorras palju tubakat ja kohalik tubakatööstus väärindas seda. Tubakasaak oli kõige suurem 1997. aastal, mil saadi 1047 tonni tubakat. Sellest ajast on see vähenenud. 2009. aastal saadi ainult 261 tonni. Asi on selles, et suur osa tubakatoodetest viidi salakaubana Prantsusmaale ja Hispaaniasse. 1997. aastal võtsid Hispaania võimud selle vastu meetmeid ning Andorra karmistas järelevalvet valdkonna üle. See vähendas tubakasektori atraktiivsust.
Energeetika.
Andorra aastane elektritarbimine on ligikaudu 220 miljonit kilovatt-tundi. Riigis endas toodetakse umbes 100 miljonit kilovatt-tundi, mistõttu saadakse suhteliselt suur osa elektrist välismaalt. Aastal 2009 toodeti Andorras 101 011 MWh elektrit, millest 85% pärineb hüdroenergiast, imporditi aga 497 732 MWh. Andorra suudab oma toodanguga katta vaid 17% elektritarbimisest. Peale elektri tuleb importida ka naftasaadusi. 
61% kasutatud elektrist toodetakse fossiilkütustest, 23% hüdroenergia abil ja 15% muudest taastuvatest energiaallikatest. Andorras toodetud energiast tuli 2016. aasta seisuga üle 85% hüdroelektrijaamadest, 14% jäätmejaamadest ja 0,4% päikesepaneelidest. 
Osa Andorra energiavajadusest katab hüdroelektrijaam Valira jõel. Hüdroenergiat hakati tootma 1931. aastal, kui Forces Hidroelèctriques d'Andorra, mille omanikud olid Hispaaniast ja Prantsusmaalt, oli 1929 saanud peanõukogult kontsessiooni kohustusega rajada teid. Encampi hüdroelektrijaam hakkas tööle 1934. Elektrienergiat eksporditi Hispaaniasse ja Prantsusmaale. Hiljem sisetarbimise suurenes ja Andorra elektritootmine ei suuda enam kogu nõudlust katta. 1988. aastal võttis riik elektrifirma üle ja pani selle nimeks Forces Elèctriques d’Andorra. Firma tegeleb nüüd nii elektri tootmise kui ka ülekandega riigis.
Majandusnäitajad.
Aastatel 1997–2004 oli keskmine majanduskasv 4,5%. Koroonapandeemia andis Andorra majandusele raske löögi, sest see kahjustas turismisektorit. Majandus on sellest siiski taastunud. Aastal 2023 oli majanduskasv Rahvusvahelise Valuutafondi andmetel 2,3%.
Andorra sisemajanduse kogutoodang oli 2024. aastal hinnanguliselt 3,897 miljardit USA dollarit. 2023. aastal oli see hinnanguliselt 3,4475 miljardit eurot. Võrreldes 2022. aastaga tõusis see 7,4%. 
Andorra sisemajanduse kogutoodang oli 2005. aastal 2 miljardit eurot ja 2011. aastal hinnanguliselt 3,196 miljardit $.
Sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta oli aastal 2024 hinnanguliselt 44 900 USA dollarit. Aastal 2023 oli see umbes 33 594 eurot. 2011. aastal oli see 37 200 USA dollarit.
Standard&amp;Poors andis riigile juulis 2016 riigireitingu BBB-. 
Inflatsioon oli 2005. aastal 3,1%. 
Keskmine kuupalk oli 2017. aasta jaanuaris 1979 eurot ja miinimumpalk 991 eurot.
Töötuse määr on Andorras üks maailma väiksemaid: aastal 2023 moodustasid tööotsijad 1,6% tööjõust. Aastal 2009 oli see näitaja 2,9%. Samal ajal otsivad paljud Andorra ettevõtted töötajaid Hispaaniast ja Prantsusmaalt.
Inimarengu indeks oli 2023. aastal 0,913 (väga kõrge), 2019. aastal 0,868, 2022. aastal 0,884.
Majandusstatistika organid.
Rahvamajanduse statistika Andorras pikka aega puudus. Sellepärast asutati statistikaamet (Departament d'Estadística). Novembris 2010 avaldas statistikaamet esimest korda sisemajanduse kogutoodangu aastatel 2000–2009. Statistikaametil oli kavas arvutada ametlikud töötuse määra näitajad. Aastal 2010 otsustati muuta statistikatöö professionaalsemaks ja ulatuslikumaks ning nähti ette, et 2012. aastal luuakse Rahvuslik Statistikainstituut (Institut Nacional d'Estadística).
Valuuta.
Andorra ei kuulu euroalasse ega Euroopa Liitu, kuid kasutab eurot selle valuuta loomisest saadik alates 2000. aastast ja vermib alates 1. juulist 2013 vastavalt Euroopa Liiduga sõlmitud rahaleppele Andorra euromünte. Andorral lubati vermida münte 2,3 miljoni euro väärtuses. Märtsis 2013 kuulutas valitsus välja euromüntide kujunduse konkurssi. 23. detsembil 2014 lasti Andorra euromündid ringlusse. 
Euro on Andorra ametlik valuuta. See staatus kinnitati juulis 2011.
Kuni 1999. aastani olid käibel Prantsuse frank ja Hispaania peseeta. Euro vahetas need täielikult välja aastal 2002. Andorra sõlmis valuutalepingu Euroopa Liiduga 30. juunil 2011..
Varem on välja lastud Andorra "münte" nimega "diner" (katalaani keeles 'raha'), mis olid mõeldud kogujatele ega olnud maksevahendid. 
Hispaania kodusõja ajal 1936. aastal andis peanõukogu välja hädarahatähti peseetades.
Väliskaubandus.
Andorra väliskaubanduses domineerib import. 2004. aastal moodustas import 1412 miljonit eurot ja eksport 98 miljonit eurot. 2010. aastal oli impordi maht 1142,8 miljonit eurot ja ekspordi maht 40,8 miljonit eurot. Ekspordinäitajad ei võta arvesse turistide ostetud kaupu, mis on imporditud edasimüügiks.
Peamine kaubanduspartner on Euroopa Liit – 2005. aastal moodustas 88% impordist Euroopa Liidust tulev kaup ja praktiliselt kogu eksport läks Euroopa Liitu. Tähtsaimad partnerriigid on Hispaania ja Prantsusmaa, mis olid veel 1990ndate alguses üsna võrdsel positsioonil. Hiljem on Hispaaniast saanud Andorra tähtsaim kaubanduspartner. Aastal 2010 tuli rahalises väljenduses 60,4% impordist Hispaaniast, 17,7% Prantsusmaalt, 4,5% Saksamaalt, 4,2% Hiinast ja 2,8% Itaaliast. Aastal 2010 läks rahalises väljenduses 63,1% ekspordist Hispaaniasse, 20,7% Prantsusmaale ja 7,8% Šveitsi.
Andorra väliskaubandus on selgelt defitsiidis, sest riik on sunnitud suurema osa tarbekaupadest sisse vedama.
Peamised importkaubad on masinad ja seadmed (20,9% koguimpordist), valmistoidukaubad (12,1%), transpordivahendid (11,3%), keemiatooted (10,1%) ning puit ja puidutooted (8,6%).
Tööstuskaupade kaubanduses kohtleb Euroopa Liit Andorrat nagu liikmesriiki (tolle ei ole), põllumajandustoodete puhul nagu mitteliikmesriiki. 1990. aastal sõlmiti tolliliiduleping, mis jõustus 1991. See näeb ette, et Euroopa Liit ja Andorra ei kehtesta teineteise kaupadele tolle. Kolmandate riikidega kaubeldes kasutab Andorra Euroopa Liidu tollitariife. Kuigi see leping ei hõlma põllumajandustooteid, ei rakendata sertifitseeritud Andorra päritoluga toodetele Euroopa Liitu ekspordil imporditolle.
Ärikeskkond.
Andorra ärikeskkonda iseloomustab:
Maksud ja riigi tulud.
Andorras puudub nii üksikisiku kui ka ettevõtte tulumaks, mistõttu Andorra on atraktiivne riik ettevõtluseks. Euroopa Liiduga sõlmitud kokkuleppe täitmiseks on siiski kavas kehtestada mõõdukas ettevõttemaks. Ka käibemaks on madal. Riigi maksutulu laekub peamiselt tollimaksudest, pärandi- ja vara ülekannete/siirdamise maksustamisest, teenuste osutamise maksustamisest, tootmise maksustamisest ja Andorra territooriumil toimuvast kaupade töötlemisest. Kohalik omavalitsus kogub otseseid makse varalt, majandustegevuselt ja rendilt.
2006. aastast kehtivad 3 uut kaudset maksu, mille keskmiseks tasemeks on 4%:
Lühidalt areneb kaudne maksustamine prantsuse ja hispaania käibemaksusüsteemi põhimõtete suunas, jääb aga oma proportsioonidelt neist madalamaks.
Avaliku sektori osutatud teenused on maksuvabad (meditsiin, sotsiaalteenused, sotsiaalkindlustus, haridus, sport).
Andorra riigi tulud 2009. aastal olid 650 miljonit eurot. Riik sai enamiku maksutuludest kaudsetest maksudest. Aastal 2009 moodustasid kaudsed maksud 90% riigi tuludest, otsesed maksud alla 1%.
Aastal 2004 sundis Euroopa Liit Andorrale peale kokkuleppe, mille eesmärk oli võidelda maksudest kõrvalehoidmise vastu, kehtestades maksu intressitulule, mida teenivad Andorra pankades hoiustatud summadelt välismaal elavad isikud. Need maksutulud jagatakse Andorra riigi ja hoiustajate elukohariikide vahel.
Enne 2014. aastat üksikisiku tulumaksu tavaliselt palgatulult ei olnud. 2013. aasta juunis teatas valitsusjuht kavast kehtestada tulumaks. Maksimaalselt 10-protsendiline tulumaks kehtestati 1. jaanuarist 2014.
Ettevõtlusreform.
Valitsuse algatatud reformide esimese faasina võttis valitsus 14. juunil 2006 vastu kolm seadust, mis pidid jõustuma 2006. aasta lõpus:
Ettevõtlusseadus – kaasajastab ettevõtete juhtimist, mille läbi suureneb õiguskindlus. Seadus loob eelduse ettevõtte asutamise protsessi kiirenemiseks. Samuti muutub kontroll ettevõtete üle läbipaistvamaks, modernsemaks ning ettevõtte juhtimise põhimõtted harmoneeritakse Euroopa Liiduga.
Välisinvesteeringute seadus – avab Andorra ettevõtluse väliskapitalile. Ettevõtted, va põllumajandus, võivad uue seaduse kohaselt olla 100% väliskapitalil põhinevad (kehtiva seaduse järgi on lubatud maksimaalselt 33% osalus). Kaubanduses, ehituses, hotellinduses ja kinnisvarasektoris avatakse ettevõtted väliskapitalile 49,9% ulatuses (kehtiva seaduse järgi lubatud osalus on samuti 33%) ning järkjärguliselt toimub edasine liberaliseerimine.
Raamatupidamise seadus – kohustab kõiki ettevõtteid pidama arvestust Euroopa ja rahvusvaheliste standardite järgi.
2007. aastal on kavas võtta vastu ettevõttemaksu seadus ja auditeerimisseadus. Lisaks plaanib valitsus uut patendiseadust, et tagada intellektuaalomandi parem kaitse.
Ettevõtluse Uuendamise Büroo.
Ettevõtluse Uuendamise Büroo (OIE – Oficina per a la Innovació Empresarial) loodi 2006. aastal eesmärgiga toetada ettevõtete loomist Andorras. Samuti aitab OIE välisfirmasid kohaneda ja toime tulla Andorra ettevõtluskliimas, st. abistatakse ettevõtte asutamisel ja arendamisel. Sel eesmärgil on loodud nõunike/konsultantide (advokaatide, juristide, ökonomistide ja maksuekspertide jne) võrgustik. OIE ülesanneteks on ettevõtluse mitmekesistamine, ettevõtete toetamine rahvusvahelistumisel, nende konkurentsivõime parandamisel innovatsiooni ja teadusuuringute rakendamise kaudu, uute finantseerimisallikate leidmisel ja uute strateegiate arendamisel.
OIE osutab järgmisi teenuseid: