Lamba- ja karjakoerad

Lamba- ja karjakoerad (inglise keeles sheepdogs and cattle dogs, soome keeles lammas- ja karjakoirat) on FCI koeratõugude liigituse 1. rühm. Sellesse kuuluvad lambakoerad ja karjakoerad, välja arvatud šveitsi alpi karjakoerad.
Iseloomustus.
Sellesse rühmas kuuluvad koerad tahavad ja vajavad vaimset tööd. Üldjuhul võivad sattuda stressi, kui ei saa karjaga/perekonnaga koostööd teha või kui koostöö on korraldatud valesti. Koera stress võib väljenduda naksamises, haukumises või üldises pealetükkivuses. Selle rühma soobivad hästi kuulekus ja agility koeraspordi harrastajatele.
Tõurühm jaguneb kaheks alarühmaks: lambakoerad ja karjakoerad (v.a šveitsi alpi karjakoerad). Rühma kuulub 49 CACIB-ile võistlevat tõugu, viis CACIB-ile mitte võistlevat tõugu ja üks EKL-i poolt tunnustatud tõug. Eesti Kennelliidu registrisse on aastatel 1993–2007 registreeritud 27 tõugu.
Meistriks saamiseks vajalik katsete (töökatsed) sooritamine on kohustuslik 11 tõul: ardenni karjakoer, beauceron (beauce'i lambakoer), belgia lambakoer (groenendael, laekenois, malinois ja tervueren), borderkolli, briard, kelpie, pikardia lambakoer,pikakarvaline pürenee lambakoer, siledakoonuline pürenee lambakoer, saksa lambakoer ja tšehhoslovakkia huntkoer.
Ajalugu.
Gabriele Tehver on raamatus "Koer: tõud, pidamine, tervishoid ja haigused" (1937) koondanud koeratõud viide rühma (ametlik jaotus hõlmab seitset rühma: spitsid, saanikoerad, jahikoerad, hurdad, karjakoerad, lambakoerad ja dogid). Lamba- ja karjakoerad asuvad muude tarbe- ja luksuskoerade rühmas. Kuni 1990. aastani kandis see FCI rühm nimetust lamba-, valve- ja kaitsekoerad.
Siia rühma kuuluvad saksa lambakoer ja pikakarvaline kolli, mõlemad tõud olid nõukogude aja lõpus ülipopulaarsed. 1991. aastal registreeriti Eestis 879 saksa lambakoera ja 654 pikakarvalist kollit. Arvukad on olnud ka šetlandi lambakoer ja lõuna-vene lambakoer, vastavalt 37 ja 33 koeraga.
Saksa lambakoer on valdavalt püsinud EKL registris esikohal, välja arvatud aastatel 1994–1996, mil liidrikoha hõivas rotveiler. Registreeritud on pidevalt üle 350 koera aastas, välja arvatud 1998 (334 koera) ja 2000 (328 koera). Pikakarvalise kolli arvukuse suur kukkumine 1991. aasta 654-lt 1997. aasta 86-le andis ka shetlandi lambakoerale võimaluse sabas püsida. Alates 1998. aastast pole neid kahte Briti tõugu üle 80 koera aastas registreeritud.
1990. aastatel andsid rühmale uut värvi Eestisse saabunud uued tõud. Enamiku aretuskatsetuste tulemused on jäänud tagasihoidlikuks. Jõudu jätkus enne kõike Pembroke'i Walesi korgi kasvatajatel. Areenile tõusid ka belgia lambakoer tervueren ja austraalia karjakoer. 21. sajandil tegid suure tulemise valge lambakoer ja vanainglise lambakoer. Valge lambakoer sai FCI tunnustuse 2002. aastal kui šveitsi valge lambakoer. Varem tunti seda tõugu valge saksa lambakoera, ameerika-kanada valge lambakoera või lihtsalt valge lambakoerana.
Alarühmad.
Lambakoerad.
austraalia lambakoer (342) • beauceron (44) • belgia lambakoer (groenendael; tervueren; laekenois; malinois) (15) • bergamasco lambakoer (194) • bordercollie (297) • briard (113) • kolli, lühikarvaline (296) • kolli, pikakarvaline (156) • habekolli (271) • hollandi lambakoer (lühikarvaline, pikakarvaline, karmikarvaline) (223) • horvaatia lambakoer (277) • ida-karpaadi lambakoer (350)² • kataloonia lambakoer (87) • kelpie (293) • komondor (53) • kuvasz (54) • lancashire'i heeler³ • lõuna-vene lambakoer (326) • mallorca lambakoer (321) • maremma-abruzzi lambakoer (201) • mudi (238) • pikardia lambakoer (176) • poola lauskmaa-lambakoer (251) • poola podhalani lambakoer (252) • portugali lambakoer (93) • puli (must; punase või halliga toonitatud must; liivakarva musta maskiga; pärlvalge, ilma punase varjundita (55) • pumi (56) • pürenee lambakoer, pikakarvaline (141) • pürenee lambakoer, siledakoonuline (138) • saarloosi huntkoer (311) • saksa lambakoer (166) • schapendoes (313) • rumeenia mioritic lambakoer (349)² • schipperke (83) • shetlandi lambakoer (88) • slovakkia tšuvatš (142) • tšehhoslovakkia huntkoer (332) • (šveitsi) valge lambakoer (347)² • vanainglise lambakoer (16) • welsh corgi cardigan (38) • welsh corgi pembroke (39)
¹ CACIB-ile võistlevad tõud. Nende tõugude esindajad võistlevad sertifikaadile, tõu parema tiitlile ja rahvusvahelistel näitustel ka CACIB-ile. &lt;br&gt;² CACIB-ile mitte võistlevad tõud. Nende tõugude esindajad võistlevad sertifikaadile ning rahvuslikel- ja erinäitustel ka tõu parema tiitlile. Nad ei võistle tõu parima tiitlile rahvusvahelistel näitustel ega saa kunagi CACIB-it. &lt;br&gt;³ EKL-i tunnustatud tõud. Nende tõugude esindajad saavad võtta osa ainult rahvuslikest- ja erinäitustest ning võistelda sertifikaadile ja tõu parema tiitlile.
"Allpool on värviga esile toodud 2007. aasta 10 arvukamat Eesti Kennelliidu registrisse kantud tõugu."
Väikesed koerad.
Kaaluvahemik alla 10 kg, turjakõrguse vahemik 15–40 cm.
Suured koerad.
Kaaluvahemik 20–40 kg, turja kõrguse vahemik 40–80 cm.
Ülisuured koerad.
Kaaluvahemik üle 40 kg, turja kõrguse vahemik 50–90 cm.
Karjakoerad (v.a Šveitsi alpi karjakoerad).
ardenni karjakoer (171) • austraalia karjakoer (287) • australian stumpy tail cattle dog (351)² • flaami karjakoer (191)
² CACIB'ile mitte võistlevad tõud. Nende tõugude esindajad võistlevad sertifikaadile ning rahvuslikel- ja erinäitustel ka tõu parema tiitlile. Nad ei võistle tõu parima tiitlile rahvusvahelistel näitustel ega kunagi saa CACIB'it.
"Allpool on ülevaade Eesti Kennelliidu registrisse kantud tõugudest (2007)."
Keskmised koerad.
Kaaluvahemik 10–20 kg, turja kõrguse vahemik 25–70 cm.