Maksekäsu kiirmenetlus

Maksekäsu kiirmenetlus on hagita menetluse erivorm, mille eesmärk on võimaldada võlausaldajatel kiiremini, väiksema tõendamiskoormuse ja väiksemate kulutustega saada täitedokument (maksekäsk). Maksekäsu kiirmenetlus on reguleeritud Tsiviilkohtumenetluse seadustikus1 (peatükk 49).
Maksekäsu kiirmenetluse poolteks on avalduse esitaja võlgnik. Maksekäsumenetluses ei toimu kohtuistungit ja kohus lahendab maksekäsu kiirmenetluse avalduse selle saamisest alates kümne tööpäeva jooksul. Avaldajal on õigus esitada nõue ka hagimenetluses, kuid mitte samaaegselt maksekäsu kiirmenetlusega. Maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamisega peatub nõude aegumistähtaeg. Maksekäsu kiirmenetluses esitatav nõue ei tohi ületada 8000 eurot (sealhulgas kõrvalnõuded nt intressid ja viivised). Kõrvalnõuded (nt intressid ja viivised) ei tohi ületada põhinõuet. Esitada ei saa nõuet, mille tasumise tähtaeg ei ole veel saabunud. Samuti ei saa esitada nõuet, kui mõlemad pooled peavad täitma mingi kohustuse ja kumbki pool ei ole kohustust veel täitnud. Avaldust ei saa esitada juhul, kui võlgniku suhtes on välja kuulutatud pankrot. Maksekäsu kiirmenetluses ei saa nõuda mittevaralise kahju (näiteks au teotamine) hüvitamist ega sellist nõuet, mis on esitatud mitme võlgniku vastu, ei tulene samast alusest või kohustusest.
Menetluskäik.
Maksekäsu kiirmenetluse avaldust saab esitada ainult elektroonilise portaali E-toimik kaudu. Portaali saab siseneda ID-kaardiga või Mobiil-ID-ga ning E-toimiku kaudu esitatav avaldus tuleb digitaalselt allkirjastada. Maksekäsu kiirmenetluse avalduse esmakordsel koostamisel tuleks kasutada videoõpetust. Avalduse menetlejaks on Pärnu Maakohtu maksekäsu osakond.
Kui kohus maksekäsu kiirmenetluse avalduse rahuldab, teeb ta võlgnikule määrusega makseettepaneku. Kui maksekäsu tegemise eeldused on täidetud vaid osade nõuete või nõude osa suhtes, teatab kohus sellest avaldajale ja määrab talle tähtaja seisukoha avaldamiseks, kas teha makseettepanek märgitud ulatuses. Kui avaldaja ei ole nõus, siis kohus lõpetab menetluse.
Kohus toimetab makseettepaneku ja vastuväite blanketi võlgnikule ja teatab maksekäsu edastamisest ka avaldajale. Vastuväite esitamise tähtaeg hakkab kulgema makseettepaneku kättesaamisele järgnevast päevast. Vastuväite esitamise viimaseks päevaks on tähtaja viimane päev. Kui võlgnik esitab tähtaja jooksul põhistatud vastuväite, lahendab kohus asja edasi hagimenetluses. Vastuväite põhjendamine ei ole kohustuslik, v.a elatise puhul. Kui avaldaja on taotlenud võlgniku vastuväite korral menetluse lõpetamist, siis menetlus lõpetatakse.
Kui võlgnik ei ole makseettepanekus nimetatud summat tasunud ega makseettepanekule õigeaegselt vastuväidet esitanud, teeb kohus määrusena maksekäsu summa sissenõudmise kohta. Maksekäsk kuulub viivitamata täitmisele sõltumata maksekäsu kättetoimetamisest võlgnikule. Võlgnikul on maksekäsu peale võimalik esitada 15 päeva jooksul alates maksekäsu kättetoimetamisest määruskaebus kohtule. Maksekäsu välismaal kättetoimetamise korral on võimalik määruskaebus esitada 30 päeva jooksul alates maksekäsu kättetoimetamisest. Kui võlgnik ei maksa kohtu poolt määratud summat sissenõudjale vabatahtlikult, on sissenõudjal õigus pöörduda kohtutäituri poole, et taotleda võlgniku suhtes täitemenetluse algatamist.
Kohus jätab määrusega maksekäsu kiirmenetluse avalduse rahuldamata, kui:
- selline menetlus ei ole seadusega lubatud;
- avaldus ei vasta nõuetele;
- makseettepanekut ei ole õnnestunud võlgnikule mõistliku aja jooksul kätte toimetada ja seda ei saa avalikult kätte toimetada (füüsilisest isikust võlgnikule on keelatud makseettepaneku avalik kättetoimetamine) ning avaldaja on sõnaselgelt väljendanud soovi vastuväite esitamise korral menetlus lõpetada;
- avaldaja ei teavita kohut kättetoimetamise tulemustest määratud tähtaja jooksul;
- ilmnevad muud menetluse peatumise alused.
Maksekäsu avalduse rahuldamata jätmise määruse peale ei saa edasi kaevata. Avalduse rahuldamata jätmine ei piira avaldaja õigust esitada nõue hagimenetluses või maksekäsu kiirmenetluses.
Puudused.
Eestis oli 2025. aasta kevadel üle 80 000 tarbijakrediidivõlglase. Kohtud peatasid kiirlaenuvõlglaste maksekäskude kiirmenetlemise (millega saab nõuda kuni 8000 eurost koguvõlga), kuna leiti, et see ei võimalda võlgnikul esitada sisulisi vastuväiteid, samas kui laenuandjad ei täida vastutustundliku laenamise põhimõtteid, ehk laenu antakse nendele, kellele laenata ei tohiks.