tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium

Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium oli metsanduslik teadusasutus Eesti NSV-s, Eesti Metsainstituudi eelkäija.
Ajaloost.
Ülo Tamm (EMI teadussekretär 1977–1982) meenutab, kuidas 1960. aastate alguses tekkis Nõukogude Liidus suund lähendada teaduslike uurimistööde temaatikat praktikale. Muidugi tuli sama teha ka Eesti metsanduses ning ENSV MN Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse alluvusse asutati 1963. aastal Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium (juhataja Ivar Etverk). 
Ülo Tamme teadustöö oli juba varem keskendunud paplitele ("Paplid, nende kultuurid ja haigused Eesti NSV-s", kaitstud 1965. a). 1966. aastal Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratooriumis koostatud teadusliku uurimistöö põhjaliku eestikeelse plaani üks kolmest põhiteemast, "Majanduslikult väärtuslike puuliikide selektsioon" jäi Ülo Tamme arendada. Alateema oli haava ja paplite selektsioon. Kuna selgus, et paplid Eesti metsadesse ei sobi, asuti haaba täpsemalt uurima. Haava geneetika ja kromosoomide määramiseks oli tollase metoodika kohaselt vaja noori lehti või arenevat sigimikku. Ülo Tamm: 
""Omaette katsumuseks kujunes üle 30-meetrise kõrgusega ja umbes 1-meetrise läbimõõduga puude otsast pungade-võrsete kättesaamine. Otsustasin selleks otstarbeks kasutada jahipüssi ja võrsed võrast alla tulistada. Tegin metsas "kõva sõda", sest võrsed jäid kooreribaga kinni ja ei tahtnud kuidagi alla kukkuda. Suure paugutamise peale ilmus peagi kohale metsavaht, kellele tegi tõsist heameelt, et tegemist ei olnud salakütiga, vaid kiindunud teadustöötajaga.""
Materjal saadi siiski kätte lähedalasuva peenema kuuse langetamisega haava najale. Kuuske pidi sai üles ronida ja võrseid koguda.
Laboratoorium likvideeriti 1969. aastal ning asutati Eesti Metsainstituut.
Kukruse vald

Kukruse vald (saksa keeles "Kuckers") oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1883–1891 ja siis liideti Kukruse vald Järve vallaga.
Valla alal asus Kukruse mõis.
St. James's Park

St. James's Park on 23-hektariline park Londonis Westminsteri linnaosas.
Ajalugu.
Algselt oli pargi asemel soo. Hiljem ehitati sinna pidalitõbila.
1532. aastal sai alast kuninga valdus, kui Inglismaa ja Iirimaa kuningas Henry VIII võttis ala hirvede jahtimiseks kaitse alla.
1660. aastal avas Inglismaa ja Šotimaa kuningas Charles II ala kui avaliku pargi londonlastele.
Englischer Garten

Englischer Garten ('Inglise aed') on Saksamaa Baieri liidumaa pealinnas Münchenis asuv avalik park.
Alates 1970. aastatest päevitab selle pargi muruplatsidel märkimisväärselt palju nudiste.
Pargis on Hiina pagood, Jaapani teemaja ja kaks 9500 istekohaga õlleaeda.
Ühe suve akvarellid (film)

"Ühe suve akvarellid" on 1966. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöör on Virve Aruoja. Filmi tootis Eesti Telefilm.
Film on tehtud Lilli Prometi samanimelise jutustuse ainetel.
Kuldvärava riiklik puhkeala

Kuldvärava riiklik puhkeala (inglise "Golden Gate National Recreation Area") on 32 376 ha suurune USA riiklik puhkeala, mida ümbritseb ökoloogiliselt ja ajalooliselt tähtis maastik.
Kuldvärava riiklik puhkeala loodi 1972. aastal. Aastas külastab seda umbes 15 miljonit inimest. Puhkeala ulatub üle San Francisco lahe suudme, hõlmab mitme kilomeetri pikkust rannajoont, kõrguvaid pankrannikuid, sekvoiasid ja endiste sõjarajatiste varemeid. Puhkeala koosseisu kuulub Alcatrazi saar, kus asus Alcatrazi föderaalvangla.
Kuldvärava riikliku puhkeala juhataja on Chris Lehnertz.
Jeemeni Demokraatlik Vabariik

Jeemeni Demokraatlik Vabariik (araabia keeles: جمهورية اليمن الديمقراطية‎‎; "Jumhūrīyat al-Yaman ad-Dīmuqrāṭīyah") kuulutati välja 21. mail 1994 seoses 4. mail puhkenud relvastatud konfliktiga, mis kasvas üle Jeemeni kodusõjaks.
Riigi pealinn oli Aden, riiki juhtisid president Ali Salem al Beidh ja peaminister Haidar Abu Bakr al-Attas. Riik ei saanud kunagi rahvusvahelist tunnustust, seda hoolimata sellest, et Saudi Araabiaga saavutati kiirelt soojenevad suhted. Peale Jeemeni Sotsialistliku Partei juhtfiguuride, nagu näiteks al-Beidh ja Attas, olid riigi ladvikus ka persoonid Lõuna-Jeemeni lähiajaloost, näiteks Abdallah al-Asnaj, kes oli Jeemeni DRV aegadel seisnud visalt sotsialistide ainuvõimu vastu.
Jeemenist lahkulöömisega algasid nädalatepikkused sisekonfliktid, mis kestsid 7. juulini 1994. Kodusõda lõppes, kui Jeemeni DV pidepunktid Adenis ja Al Mukallas valitsusvägede kätte langesid ning Jeemeni DV liideti taas Jeemeni koosseisu.
Kuldvärava park

Golden Gate'i park on USA California osariigi San Francisco linnas asuv 412 ha suurune avalik linnapark.
Golden Gate'i park piirneb ookeani ääres Golden Gate'i riikliku puhkealaga.
Güelli park

Güelli park (inglise "Park Güell"; katalaani "Parc Güell") on park Barcelonas Carmeli mäel. Park on saanud nime Kataloonia töösturi Eusebi Güelli järgi. Kuna park on inspireeritud Inglise pargiarhitektuurist, siis on ka pargi originaalnimi inglis-, mitte katalaanikeelne. 
Park ehitati rikastele mõeldud elurajoonina aastatel 1900–1914, kuid kinnisvaraäri ei õnnestunud ning nii läks piirkond Barcelona linna omandusse ja avati rahvale aastal 1926. Pargi kujundas Antoni Gaudí, kes ka ise ostis oma säästude eest 1904. aastal piirkonda maja (arhitekt Francesc Berenguer i Mestres) ning elas seal aastatel 1906–1926. Tänapäeval asub selles majas Gaudí majamuuseum ("Casa Museu Gaudí").
Pargis on draakonitrepid, mosaiikskulptuurid ja sambad. Pargi mitteametlik maskott on värviline salamander, "el drac" (draakon), nagu rahvas seda kutsub. Sammastelt avaneb vaade Barcelonale ja Vahemerele.
Sileesia park

Sileesia park (poola "Park Śląski", 2012. aastani "Wojewódzki Park Kultury i Wypoczynku im. gen. Jerzego Ziętka" ("WPKiW") 'kindral Jerzy Zięteki nimeline vojevoodkonna kultuuri- ja puhkepark) on park Poolas Sileesias Chorzówis. Park piirneb Katowicega. Pargi pindala on 620 ha, mis on umbes 30% Chorzówi territooriumist; park on umbes kaks korda suurem kui New Yorgi Central Park. Park rajati 1950.–1960. aastatel kohaliku poliitiku Jerzy Zięteki algatusel tollasele tühermaale.
Pargis on Śląski staadion, Sileesia loomaaed (koos dinosauruste oruga), Sileesia planetaarium ja observatoorium, Sileesia lõbustuspark, roosiaed (7 ha, 385 roosisorti), GKS Katowice staadion, Katowice näituseväljakud ("Międzynarodowe Targi Katowickie"), tenniseväljakud, veespordikeskus, Ülem-Sileesia etnograafiamuuseum ("Górnośląski Park Etnograficzny") jpm.
Baltischer Kulturhistorischen Bilder-Atlas

"Baltischer Kulturhistorischen Bilder-Atlas" ('Balti kultuurilooline pildiatlas') on 1886 Tartus ilmunud raamat (atlas), mille andis välja Friedrich Amelung.
Atlases on kaasaegseid ja varasemaidki linnavaateid Tartu, Tallinna, Narva, Mitau (Jelgava) ja Libau (Liepaja) kohta.
1993 ilmus Eestis kirjastuselt Investeek atlase kordustrükk, mille toimetas, tõlkis ja kommenteeris Mart Aru.
Pacifica

Pacifica on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Mateo maakonnas Vaikse ookeani ääres.
Ajalugu.
1970. aastatel külma sõja ajal asus Pacificas okastraataiaga ümbritsetud ja valvekoertega kaitstav raketibaas.
Eesti-, Liiwi- ja Kuramaa ajalugu

"Eesti-, Liiwi- ja Kuramaa ajalugu" (1. trüki pealkiri "Eesti, Liiwi ja Kuura maa ajalugu") on 1877 Tartus ilmunud Matthias Johann Eiseni koostatud ja välja antud raamat.
1877 ilmunud raamatus on 152 lehekülge. 1913 ilmus teosest 2. täiendatud trükk, milles on 176 lehekülge.
Indiana Dunes National Lakeshore

Indiana Dunes National Lakeshore on USA Indiana osariigi loodeosas asuv Michigani järve kallas, mis on U.S. National Lakeshore kaitstavate järvekallaste nimekirjas. Kallast haldab rahvuspargi teenistus.
Kaldal leidub liivaluiteid. Kallas ulatub Michigani järve äärsetest terasetehastest Indiana osariigi loodeosas kuni rannaribani Lake'i maakonna Gary linnas.
Presidio of San Francisco

Presidio of San Francisco on park USA-s San Franciscos San Francisco poolsaare tipus endisel sõjaväelinnaku alal.
218 aastat oli selles strateegilise tähtsas kohas sõjaväebaas, mis kuulus Hispaaniale, Mehhikole ja alates 1846. aastast USA-le. 
1989. aastal loobus riik 603 ha suurusest sõjaväelinnakust. Aastal 1994 anti see üle National Park Service'ile. Pargil on oma juhatus. Park kuulub Kuldvärava riikliku puhkeala alla. 
Park teenib suurema osa tulust (2015. aastal 90 miljonit eurot) endiste sõjaväelaste eluruumide, haigla ja haldushoonete väljarentimisest elanikele ja ettevõtetele. Väljarenditud hoonetes töötab umbes 4000 ja elab üle 3500 inimese. Sõjaväebaasi endise juhtkonna hoones elamine maksab ligi 11 000 eurot kuus. Renditulu suunab pargi juhatus taastamis- ja haldustöödele. Märgala taastamiseks on juhatusel kavas lammutada väikese ajaloolise tähtsusega hooned. Suurem osa endistest sõjaväehoonetest on ajaloolise väärtusega ehitised.
Pühajõe vald

Pühajõe vald (saksa keeles "Pühhajöggi") oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1867–1891 ja siis liideti Pühajõe vald Voka vallaga.
Valla alal asus Pühajõe mõis.
Pürksi vald

Pürksi vald (saksa keeles "Birkas") oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890(?).
Valla alal asus Pürksi, Niibi ja Vööla mõis.
Rabivere vald

Rabivere vald (saksa keeles "Rabbifer") oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Rabivere vald Hageri vallaga.
Valla alal asus Rabivere mõis.
Raeküla vald

Raeküla vald (saksa keeles "Raeküll") oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Raeküla vald Porkuni vallaga.
Valla alal asus Raeküla mõis.
Madis Habakuk

Madis Habakuk (28. detsember 1938 Avinurme – 2. september 2016) oli eesti majandusteadlane.
Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna Mäetehnikumi ja 1966 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal, juhendaja Raoul Üksvärav. Ta stažeeris aastatel 1970–1971 Varssavi Kõrgemas Statistika ja Planeerimise Instituudis ning täiendas end San Francisco ja Yorki ülikooli suvekoolides.
1988. aastal asutas ta koos USA professori Marshall Fitzgeraldi ja Kanadas elanud Ilmar Martensiga Eesti esimese äriharidust andva erakõrgkooli Eesti Kõrgema Kommertskooli.
Liikmesus.
MTÜ Tallinna Direktorite Klubi liige, EBS Grupi juhatuse esimees
Seto Infoselts

Seto Infoselts on Eestis setu keele ja kultuuri arendamiseks loodud mittetulundusühing. Seto Infoselts on liidergrupi Piiriveere Liider asutajaliige. Seto Infoseltsi olulised tegevused on kodulehtede valmistamine, internetiturundus ja projektijuhtimine. Alates 2020.aastast korraldab selts e-kaubamaja Seto Kaubamaja tegevust.
Ajalugu.
Seto Infoseltsi asutasid 3. juunil 2003 Rein Järvelill ja Eve Järvelill. Seltsi esimene juhataja oli Eve Järvelill.
Seto Infoseltsil on olnud kaks juhatajat:
Projektid.
Seto Infoseltsi ettevõtlusprojektiks on netikaubamaja Seto Kaubamaja tegevuse korraldamine.
Seto Infoselts on tegelenud mitmete projektidega:
Tempelhofi park

Tempelhofi park (saksa keeles "Tempelhofer Feld") on 300 hektari suurune park Saksamaa pealinnas Berliinis Tempelhof-Schönebergi ja Neuköllni linnajagudes.
Tarastatud park on moodustatud endisest lennujaamast ("Flughafen Berlin-Tempelhof"), kus asub kolossaalne angaar-terminalehitis. 1200 meetri pikkuse kaarkatusega terminali ühes osas elasid tuhanded Saksamaale rännanud pagulased.
Ajalugu.
2008. aastal suleti Berliini Tempelhofi lennujaam. Paar aastat hiljem avati lennujaama alal park. 
2014. aastal tegid linnaplaneerijad otsuse hakata viiendikule pargi alast elumaju ja ettevõtteid rajama. Kuna elanikud selle vastu protestisid, korraldati rahvaküsitlus, mille tulemusena keelati peaaegu kogu tulevane arendustegevus pargis.
Raigu vald

Raigu vald (saksa keeles "Raick") oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Raigu vald Kapu vallaga.
Valla alal asus Raigu mõis.
Loorvõrk

Loorvõrk on kahe teiba vahele tõmmatud peenekoeline nailonvõrk.
Loorvõrke kasutavad lindude püüdmiseks ornitoloogid ja kütid.
Paluküla järv

Paluküla järv (ka Paluküla paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Morna ja Tuhalaane külas.
Järve pindala on 2,3 ha, valgla suurus 59 km² ja kõrgus merepinnast 83,5 m. Järv on paisutatud Vidva ojale, sinna suubub ka Tuhalaane oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Paluküla järv on viimane Tuhalaane oja alamjooksul asuvatest järjestikustest paisjärvedest (sellele eelnevad Mäejärv ja Vahejärv).
Rannamõisa vald

Rannamõisa vald (saksa keeles "Vogelsang") oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Rannamõisa vald Haeska vallaga.
Valla alal asus Rannamõisa mõis.
Reopä vald

Reopä vald (saksa keeles "Reop") oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Reopä vald Piirsalu vallaga.
Valla alal asus Reopä mõis.
Paluküla Vahejärv

Vahejärv (ka "Paluküla Vahejärv") on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Tuhalaane külas.
Järve pindala on 1,6 ha, kõrgus merepinnast 84 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,02 ha. Järv on paisutatud Tuhalaane ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda ning on avalikult kasutatav veekogu.
Vahejärv on Tuhalaane oja alamjooksul järjest asuvatest paisjärvedest keskmine, eelnev järv on Mäejärv ja järgnev Paluküla järv.
Paluküla Mäejärv

Mäejärv (ka Paluküla Mäejärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Tuhalaane külas.
Järve pindala on 2,2 ha, kõrgus merepinnast 84 m ja see on paisutatud Tuhalaane ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Mäejärv on esimene Tuhalaane oja alamjooksul asuvatest järjestikustest paisjärvedest, järgnevad järved on Vahejärv ja Paluküla järv.
Signaalkrabi

Signaalkrabi ("Uca pugilator") on "Uca" perekonda kuuluv krabi.
Välimus.
Emasel signaalkrabil on kaks ühesuguse suurusega sõrga. Isasel signaalkrabil on üks väike ja üks suur sõrg.
Elupaik.
Signaalkrabid elavad troopilise ja mõõduka kliimaga eulitoraalides.
Paljunemine.
Emane signaalkrabi valib isase signaalkrabi elukoha, sõra viipe köitvuse ja suuruse järgi. Sõra suurus on emasel signaalkrabil valiku tegemisel kõige olulisem aspekt. Emane signaalkrabi vaatab kõikide potentsiaalsete isaste signaalkrabide elupaigad üle ja siis teeb viimase otsuse sõra järgi.
Signaalkrabid paarituvad rannaäärsetes urgudes. Pärast paaritumist jääb emane signaalkrabi urgu koos munadega. Isane signaalkrabi läheb pärast paaritumist uusi emaseid signaalkrabisid otsima, et uuesti paarituda. Mõne nädala pärast väljub urust tiine emane veepiirile munema.
Käitumine.
Signaalkrabi üle sõra liikuv õhk kuuma liiva kohal jahutab krabi.
Isane signaalkrabi kasutab suuremat sõrga konkurentide ja vaenlastega võitlemiseks.
Silvia Urgas

Silvia Urgas (sündinud 19. septembril 1992 Haapsalus) on eesti jurist, luuletaja ja kriitik.
Ta on lõpetanud 2015. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureuseõppes ja 2017. aastal sotsiaalteaduste valdkonna magistriõppes.
Ta töötab 2025. aasta augusti seisuga nõunikuna advokaadibüroos Tegos.
Looming.
Urgas on avaldanud luulet, kriitikat ja artikleid väljaannetes Postimees, Sirp, Müürileht, Eesti Ekspress, Delfi, ERR Kultuur, Mood ja N WIND ning esinenud kirjandusfestivalidel Prima Vista ja HeadRead.
Restu vald

Restu vald (saksa keeles "Rösthof") oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti Restu vald Sangaste vallaga.
Valla alal asus Restu mõis.
Roodi-Vahenurme vald

Roodi-Vahenurme vald (saksa keeles "Sallentack mit Wahhenorm") oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Roodi-Vahenurme vald Halinga vallaga.
Valla alal asus Roodi ja Vahenurme mõis.
Pikru paisjärv

Pikru paisjärv on paisjärv Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kuressaare ja Pikru küla piiril.
Järve pindala on 4 ha, keskmine sügavus 1,75 m, kõrgus merepinnast 49,5 m, vee maht 117 000 m³ ja kaldajoone pikkus 2,042 km. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Roosna vald

Roosna vald (saksa keeles "Rosenhof") oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Roosna vald Taebla vallaga.
Valla alal asus Roosna mõis.
Terminibaas

Terminibaas on terminite andmebaas, enamasti mitmekeelne. Terminibaas annab oskussõna tähenduse, definitsiooni, kasutusnäiteid, kasutusvaldkonna, allikad ja tõlked teistesse keeltesse (mitmekeelse terminibaasi puhul).
Terminibaase.
Oskussõnavara, selgitusi, näiteid ja masintõlget pakuvad ka veebisõnastikud, näiteks Glosbe .
Kutsiku veehoidla

Kutsiku veehoidla ehk Kutsiku paisjärv on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Polli külas.
Järve pindala on 0,1 ha, keskmine sügavus 2 m, kaldajoone pikkus 111 m, kõrgus merepinnast 57 m ja valgla suurus 9,6 km². Järv on paisutatud Kutsiku ojale, mööda paisu tammi kulgeb Karksi-Nuia – Halliste tee. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Aino Aaspõllu

Aino Aaspõllu (10. detsember 1941 – 31. märts 2024) oli dendroloog, Eesti Dendroloogia Seltsi president. 
Aino Aaspõllu on tutvustanud reisidel aedu ja taimi, nõustanud ja osalenud avalikes aruteludes.
Ruila vald

Ruila vald (saksa keeles "Ruil") oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Ruila vald Kirna-Kohatu vallaga.
Valla alal asus Ruila mõis.
Räägu-Kärbla vald

Räägu-Kärbla vald (saksa keeles "Hohenheim-Kerwel") oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Räägu-Kärbla vald Oru vallaga. Enne seda eraldati 1876 Räägu-Kärbla vallast Lääne-Nigula kirikuvald.
Valla alal asus Räägu, Kärbla ja Lääne-Nigula kirikumõis (enne 1876).
Saare-Tahu vald

Saare-Tahu vald (saksa keeles "Lückholm-Schotanäs") oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1872 ja siis eraldati nad omaette valdadeks: Saare vallaks ja Tahu vallaks.
Valla alal asus Saare ja Tahu mõis.
Saastna vald

Saastna vald (saksa keeles "Sastama") oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Saastna vald Massu vallaga.
Valla alal asus Saastna mõis.
Saduküla vald

Saduküla vald (saksa keeles "Saddoküll") oli vald Tartumaal Kursi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Saduküla vald Puurmani vallaga.
Valla alal asus Saduküla mõis.
Uno Kaldmäe

Uno Kaldmäe (sündinud 21. jaanuaril 1956) on eesti majandustegelane.
1974. aastal lõpetas ta Räpina Keskkooli.
Ta on AS Lõuna Pagarid, OÜ Remdal ja OÜ Mikrotaim juhatuse liige.
Ta on Eesti Leivaliidu president ja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja nõukogu liige.
Vana daami visiit

"Vana daami visiit" ("Der Besuch der alten Dame") on Friedrich Dürrenmatti 1956. aastal valminud tragikomöödia kolmes vaatuses. 
Lavastus räägib laostunud linnakesest ja sinna naasvast jõukast daamist, kes pakub linnale raha tingimusel, et hukataks tema lapse isa Alfred III, kes kunagi isakohustustest kõrvale hiilis. 
Esietendus, milles peaosa mängis Therese Giehse, toimus 29. jaanuaril 1956 Zürichis. Näidend oli üle maailma menukas ja tõi Dürrenmattile finantsilise sõltumatuse. 
Roman Baskin on teinud selle põhjal filmi "Vana daami visiit" Ita Everiga peaosas.
Saiakopli vald

Saiakopli vald (saksa keeles "Neuhof") oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Saiakopli vald Koigi vallaga.
Valla alal asus Saiakopli mõis.
Saka vald

Saka vald (saksa keeles "Sackhof") oli vald Virumaal Lüganuse kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Saka vald Järve vallaga.
Valla alal asus Saka mõis.
Sinialliku oja

Sinialliku oja (ka Mädaoja) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi.
Kirjeldus.
Sinialliku oja pikkus on 14,9 km, valgla pindala 56,1 km², langus 70 m ja lang 4,7 m/km. Oja saab alguse 101 m kõrguselt Kassi külast ja suubub Raudna ürgorus Vardi, Matapera ja Sinialliku küla piiril 31 m kõrgusel vasakult poolt Raudna jõkke 54,6 km kaugusel selle suudmest. Aidu külas voolab oja läbi Aidu järve ja Saimre paisjärve ning Loodi külas läbi Loodi paisjärve. Oja alamjooks voolab Loodi-Sinialliku ürgorus. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Looduskaitse.
Pärast Aidu järve läbimist voolab oja Loodi looduspargi territooriumil.
Mädaoja

Mädaoja on mitme Viljandi maakonna oja rööpnimetus:
Salutaguse vald

Salutaguse vald (saksa keeles "Sallentack") oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Salutaguse vald Kohila vallaga.
Valla alal asus Salutaguse mõis.
Aidu järv

Aidu järv (ka Loodi Suurjärv) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Aidu külas.
Järve pindala on 5,7 ha, pikkus 540 m, laius 130 m, kõrgus merepinnast 82,5 m, sügavus kuni 10 m ja kaldajoone pikkus 1,227 km. Järv on pikliku kujuga, põhjaloode-lõunakagu suunaline ja sellest voolab läbi Sinialliku oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonna Pärnu alamvesikonda ja on avalikult kasutatav veekogu.
Järv asub Aidu külas, järve läänekallas Sultsi külas. Järvest möödub 600 m kaugusel idas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee.
Järv on glatsiaalse tekkega, kuid tänapäevaks juba tugevasti soostunud ja seda piirab enamasti õõtsik. Järve läänekallas on kaetud metsaga, idakaldal on karjamaad ja põllud. Järv on sügavaim põhjaosas.
Järve vesi on hele ja selge, taimestik rohke. Järve kalastik on võrdlemisi liigirikas, järves leidub ahvenat, särge, haugi, latikat, linaskit ja viidikat.
Seidla vald

Seidla vald (saksa keeles "Seydel") oli vald Järvamaal Järva-Madise kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti Seidla vald Albu vallaga.
Valla alal asus mitmeid mõisaid, sh Seidla ja Ageri mõis.
Saimre paisjärv

Saimre paisjärv on kaitsealune paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Aidu külas.
Järve pindala on 1,3 ha, kõrgus merepinnast 74,5 m ja see on paisutatud Sinialliku ojale. Järv kuulub kaitse alla Loodi looduspargi koosseisus. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Seira vald

Seira vald (saksa keeles "Seyer") oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Seira vald Vanamõisa vallaga.
Valla alal asus Seira mõis.
Seljaküla vald

Seljaküla vald (saksa keeles "Sellenküll") oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Seljaküla vald Vidruka vallaga.
Valla alal asus Seljaküla mõis.
Sompa vald

Sompa vald (saksa keeles "Sompäh") oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Sompa vald Jõhvi vallaga.
Valla alal asus Sompa mõis.
Sooru vald

Sooru vald (saksa keeles "Soorhof") oli vald Valga maakonnas Luke kihelkonnas. Vallamaja asus Sooru külas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Eesti Vabadussõja ajal 1919. aastal suvel deklareeris Eesti ühepoolselt, et 13 segarahvastikuga Läti valda liidetaks Eestiga: Vana-Laitsna (Veclaicene) Võru maakonnaga, Ööbiku (Ipiķi), Laatre (Mõisaküla), Araveste (Arakste), Metsküla (Lode) ja Heinaste (Ainaži) Pärnu maakonnaga ning Valga, Paju vald, Sooru vald, Luke (Lūgaži), Hoomuli (Omuli), Pödeli (Pedele) ja Härgmäe (Ērģeme) kavandatava Eesti Valga maakonnaga.
Eesti siiski loobus 1920. aastal Eesti ja Läti piirikõneluste tulemusena Eesti-Läti piiri määramisel valdavast osast nimetatud valdadest, kuid Luke alalt tulid Eestile Valga maakonna Paju ja Sooru piirkond ning Karula valla läänenurk.
1. jaanuarist 1926 liideti senine Valga maakonna Luke kihelkonna Paju vald Sooru vallaga, peale selle osa, mis Valga linna administratiivppiirkonna laiendamise seadusega Valga linna administratiivpiirkonda üle viidi.
Valla alal asus Sooru mõis.
1939. aasta vallareformiga moodustati senise Sooru valla Paju asunduse ja Läti piiri ääres oleva riigimetsa maa-aladest ja senise Kaagjärve valla maa-alast; senise Tõlliste valla maa-aladest; senise Laanemetsa valla maa-aladest; senise Karula valla maa-aladest Kaagjärve vald.
Senise Sooru valla maa-alast, välja arvatud Paju asunduse ja Läti piiri ääres asuva riigimetsa maa-alad ja senise Tõlliste valla maa-alast; b) senise Laatre valla maa-alast; d) senise Sangaste valla maa-aladest; e) senise Karula valla maa-aladest; f) senise Keeni valla maa-alast Tõlliste vald.
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ujumises

1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ujumises toimusid 22.–25. aprillil Moskvas, teateujumised ja 1500 m ujumine 26.–30. augustil Kiievis.
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises

1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises toimusid murdmaa osas Zlatoustis 11.–15. märtsil, suusahüpetes ja kahevõistluses 4.–7. märtsil Kirovis.
Murdmaasuusatamine.
Osalejaid oli meeste distantsidel 18 km – 176, 30 km – 154, 50 km – 85, meeskondi 18, patrullsuusatamises 13. Naisi osales 5 km – 115, 10 km – 105, naiskondi 19.
Suusahüpped ja kahevõistlus.
Suusahüppevõistlusel oli 120, kahevõistluses 74 osavõtjat.
Százhalombatta

Százhalombatta on linn Ungaris Pesti komitaadis Érdi kreisis. Asub Budapestist 27 km edelas Doonau läänekaldal.
Linn on nime saanud rohkem kui 100 kurgaani järgi, mis pärinevad Hallstatti kultuuri ajast. Suurem osa neist asuvad arheoloogiapargis, kus on rekonstrueeritud raua- ja pronksiaegseid ehitisi.
Linnas asub Imre Makoveczi projekteeritud katoliku kirik.
Aviv

Aviv (variantnimi AVIV) oli Eesti kirjastus, mis andis välja juudi kirjandust. Kirjastuse asutas 1991 Elhonen Saks. Kirjastus tegutses 1990. aastatel.
Draakon &amp; Kuu

Draakon &amp; Kuu on aastast 2001 tegutsev Eesti kirjastus. Kirjastus annab välja eeskätt välismaiste kirjanike lasteraamatuid.
Kirjastuse esimene raamat oli Shel Silversteini "Helde puu".
Berliini Tempelhofi lennujaam

Berliini Tempelhofi lennujaam oli lennujaam Berliinis Tempelhof-Schönebergi linnarajoonis. Lennujaam avati 1923. aastal olles üks esimesi Saksamaal. Kuni sulgemiseni 2008. aastal oli Tempelhofi lennujaam üks kolmest rahvusvahelisest lennujaamast Berliinis Tegeli ja Schönefeldi kõrval.
Pärast sulgemist on lennujaama ala kasutatud erinevatel eesmärkidel, lennuväli on seejuures alates 2010. aastast rahvale avatud Tempelhofi pargi nime all tuntud vaba aja veetmise ala.
Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus

Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus (lühend EKM Teaduskirjastus) on Eesti Kirjandusmuuseumi (EKM) juures tegutsev kirjastus. 
Kirjastuse asutasid 2007. aastal Eesti Kultuuriloo ja Folkloristika Keskuse ja Eesti Kirjandusmuuseumi teadussarjade toimetajad, et koondada ühtse kirjastamisstrateegia alla 20. sajandi algusest ilmuvad teadusväljaanded ja populariseeriv kirjastamine. 
Kirjastus kirjastab eelretsenseeritavat eesti ja rahvusvahelist erialast teaduskirjandust, samuti teaduslikke sariväljaandeid ja teadusajakirju. 
Eestis esimesena hakkasid 1996. aastal ilmuma avatud täistekstiga teadusajakirjad Mäetagused ja Folklore. 
Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus on Eesti Kirjastuste Liidu liige ning kuulub muu hulgas organisatsiooni CrossRef.
Kirjastusel on oma nõukogu ja rahvusvaheline kolleegium, kirjastamisnõukogu tegevust juhib Eesti Kirjandusmuuseumi direktor.
Journal on Baltic Security

Journal on Baltic Security on aastast 2015 ilmuv Baltimaade julgeolekuteemaline ajakiri. Ajakirja annab välja Balti Kaitsekolledž. Ajakirja peatoimetaja on Asta Maskaliūnaitė.
Ajakiri ilmub kaks korda aastas.
Ajakirja eelkäija oli Baltic Security and Defence Review (ilmus 2006–2014) ja omakorda selle eelkäija Baltic defence review (ilmus 1999–2004).
Rein Pärn (maratoonar)

Rein Pärn (25. juuni 1940 – 9. aprill 2021) oli Eesti harrastussportlane, maratonijooksja. 
Rein Pärn jooksis esimese maratoni 1989. aastal, see oli Tallinna 1. maraton. 2016. aasta suvel oli Rein Pärn jooksnud 315 maratoni, mis oli siis Eesti spordi ajaloos rekord. 
Pärn avastas enda jaoks maratonid 1980. aastatel. Kokku jõudis maratonimaestroks kutsutud Pärn läbida 641 maratoni ning viimastel hooaegadel jooksis ta isegi enam kui sada maratoni aastas.
Arthur Vierendeel

Arthur Vierendeel (10. aprill 1852 Leuven – 8. november 1940 Uccle) oli Belgia ehitusinsener ja ülikooli õppejõud, Vierendeeli sõrestiku leiutaja.
Ta sai magistrikraadi 1874. aastal ehituse ja mäenduse alal Leuveni katoliiklikus ülikoolis. Töötas insenerina La Louvière'is paiknevas metallitoodete firmas Nicaise et Delcuve. 1889. aastal valiti ta Leuveni katoliikliku ülikooli ehituskonstruktsioonide ja tugevusõpetuse professoriks (emiriteerus 1936. aastal).
Vierendeeli sillad.
1895. aastal leiutas ta sõrestiku tüübi, millel puudusid diagonaalsed jäigastavad elemendid. Hiljem nimetati see tüüp tema järgi Vierendeeli sõrestikuks. Vierendeeli leiutatud tarindus leidis rakendust Belgias, sealhulgas Belgia raudtee-ehituses (sillaehituses).
1897. aastal maailmanäitusel Brüsselis ehitas ta oma kulul 31,5-meetrise avaga silla.
Esimene sild, mis tema projekti järgi ehitati, oli 1902. aastal Avelgemi rajatud sild üle Schelde jõe.
Esteetiliste kaalutluste esiletõstmine.
Hiljem on ta avaldanud kirjutisi terase kasutamisest arhitektuuris ja insenerehitistes ning esteetika ja puhta inseneriteaduse ("pure engineering") vahekorrast, öeldes, et metalltarindite dimensioonimisel tuleks eelkõige lähtuda esteetilistest kaalutlustest ja alles seejärel peaks kasutama matemaatilisi valemeid.
Vierendeeli sild

Vierendeeli sild on sild, mille peakandjaks on Vierendeeli sõrestik. 
Arthur Vierendeeli järgi nime saanud sillatüüpi on ehitatud peamiselt väljaspool Belgiat, sest selliste sildade metallikulu on suur ja nende inseneriarvutused enne arvutite kasutuselevõttu olid tülikad. Sellegipoolest neid ehitati ka Belgias, vahel olid sellise tarinduse valiku põhjuseks esteetilisted kaalutlused. 
Esimene sild, mis Vierendeeli projekti järgi ehitati, oli 1902. aastal Avelgemi rajatud 42-meetrise sildeavaga Waterhoeki sild üle Schelde jõe. Sild sai kannatada mõlemas maailmasõjas. 1947. aastal võeti vastu otsus sild taastada kaarsillana. 
Hilisemal ajal tema kavandatud sildadest on paljud säilinud ja rekonstrueeritud, sealhulgas tänaseni kasutusel olevad raudteesillad: 1922. aastal Ida-Flandrias ehitatud Grammene ja 1942. aastal Brüsselisse rajatud Laekeni raudteesild.
Hiljem on Vierendeeli sildu projekteerinud ka omal ajal tema käe all Leuveni katoliiklikus ülikoolis õppinud insenerid. 
Väljaspool Belgiat.
Vierendeeli sildu on ehitatud mitmes välisriigis: Saksamaal, Hispaanias, Suurbritannias, Prantsusmaal, Jaapanis, Kongo DV-s ja USA-s. 
Los Angelese eeslinnas Glendale'is rajati 1937. aastal kolm üheavalist 29-meetrise sildega Vierendeeli silda. 
1997. aastal avati kahekorruseline 750 meetri pikkune Kap Shui Muni sild Hongkongis. Tarinduselt vantsild, kuid alumise korruse, mis on mõeldud nii auto- kui ka rööbastranspordile, tarinduses kasutati Vierendeeli sõrestiku lahendust.
Grammene raudteesild

Grammene raudteesild (prantsuse "Pont Vierendeel de Grammene") on raudteesild üle Leie jõe Grammene külas Deinze vallas Ida-Flandrias. See on tarinduselt Vierendeeli sild.
Sild on üheavaline ja tehtud terasest. Sillafermi kokkupanekul on kasutatud neetühendust. 
Sild ehitati 1922. aastal. 
Taastamine ja rekonstrueerimine.
Teises maailmasõjas sai sild kahel korral kannatada. Mõlemal korral sild taastati.
1990. aastate algul plaaniti sild asendada, kuid avaliku arvamuse vastuseisu tõttu sellest loobuti.
Sild rekonstrueeriti 1994. ja 2014.aastal.
Laekeni raudteesild

Laekeni raudteesild (prantsuse "Pont Vierendeel de Laeken") on raudteesild üle Willebroeki kanali Laekenis Brüsselis. Sild on tarinduselt Vierendeeli sild.
Sild on üheavaline, tehtud terasest ja ehitatud 1942. aastal. 
Silla sildeava on 53,8 m ja laius 11,7 m.
Vierendeeli sõrestik

Vierendeeli sõrestik, ka virendeelferm, on sõrestiku tüüp, mida iseloomustab diagonaalsete jäigastavate elementide puudumine. Seetõttu on sellistel fermidel kolmnurksete avade asemel nelinurksed avad. Tavasõrestiku sõlmed loetakse liigendsõlmedeks, Vierendeeli sõrestiku sõlmed aga jäikadeks sõlmedeks. 
Sõrestik on saanud nimetuse Arthur Vierendeeli järgi. Sellise tarindusega sildu nimetatakse Vierendeeli sillaks.
Vierendeeli sõrestiku kasutus hoonete karkassis.
Vierendeeli sõrestikku kasutas oma projektides USA ehitusinsener August Komendant – Pennsylvania ülikooli Richardsi meditsiiniuuringute laborite (ehitatud 1957–1965) ja Salki Bioloogiliste Uuringute Instituudi (San Diegos; ehitatud 1959–1965) projekteerimisel.
Balmazújváros

Balmazújváros on linn Ungari idaosas Hajdú-Bihari komitaadis, Balmazújvárosi kreisi keskus. Asub 23 km Debrecenist lääne pool.
Linna läbib Debreceni–Füzesabonyi raudtee.
Teet Helm

Teet Helm (sündinud 8. detsembril 1949) on eesti omavalitsustegelane.
1970.–1990. aastatel on ta töötanud Räpina metsamajandis ja EPT Põlva Rajoonikoondises ning olnud Räpina Tuletõrjeühingu esimees.
Aastatel 1995–1997 oli ta Räpina linnavolikogu esimees.
11.02.2002–21.03.2003 oli ta asendusliikmena IX Riigikogu liige, kuuludes maaelu komisjoni ja Reformierakonna fraktsiooni.
Aastatel 2005–2016 oli ta Räpina vallavanem ja 2016–2017 Võnnu vallavanem.
Ta on Eesti Reformierakonna liige.
Sulev Punning

Sulev Punning (sündinud 26. mail 1933 Laane külas Rasina vallas) on eesti koolijuht ja omavalitsustegelane.
1954. aastal lõpetas ta Ahja Keskkooli ja asus tööle Karaski 7-klassilise Kooli vanempioneerijuhina.
1962. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi keskkooli matemaatika ja füüsika õpetaja eriala.
Aastatel 1962–1989 oli ta Karaski 8-klassilise Kooli direktor, aastatel 1989–2005 Karaski kooli õigusjärglase, Krootuse Põhikooli direktor.
Aastatel 1999–2009 oli ta Kõlleste vallavolikogu esimees.
Andja-Paasküla

Andja-Paasküla oli küla Virumaal tänapäeva Andja küla alal. Kuulus Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui see liideti Andja külaga.
Küla on mainitud 1796 (Paaskül) ja 1922 on teada nimetus Andja-Paasküla. Kuulus 1939. aastani Varangu valda, 1939–1950 Kunda valda. Hiljem oli Vihula külanõukogu ja Kunda külanõukogu koosseisus.
Arukse (Põltsamaa vald)

Arukse oli küla tänapäeva Pauastvere küla alal. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pauastvere külaga.
Küla on esimest korda mainitud 1797 (Arrokas). Kuulus Põltsamaa kihelkonda, 1939. aastani Kurista valda, seejärel 1950. aastani Põltsamaa valda.
Kasevere

Kasevere oli küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas Laiuse voore jalamil tänapäeva Raaduvere küla alal. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raaduvere külaga.
Küla on mainitud esimest korda 1599 (Kasiwer, Kaziwer). Kuulus kuni 1950. aastani Laiuse valda.
Purdeküla

Purdeküla on paikkond (varem küla staatuses nimega Purde) Valga maakonnas Tõrva vallas Puide küla loodeosas. Külana eksisteeris see 1920. ja 1930. aastatel. 
Purdeküla on mainitud 1684 ja 1731 (Purde Külla) ja enne seda oli seal Helme mõisa lahustükk. Kuni 1939. aastani kuulus Purde küla Helme valda, seejärel läks Hummuli valla koosseisu.
Haansalu vald

Ha(a)nsalu vald oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 19. sajandi lõpuni ja siis liideti see Pada vallaga.
Harkivi sõjaväehaigla

Põhjaregiooni sõjameditsiini kliiniline keskus (ukraina keeles "Військово-медичний клінічний центр Північного регіону") on Ukrainas Harkivis asuv meditsiiniasutus.
Ajalugu.
Keskus asutati 1873. aastal Harkivi I klassi sõjaväehospidalina. 2016. aasta märtsi seisuga oli keskus osutanud abi kuuele tuhandele lahingutegevuses haavata saanud Ukraina sõjaväelasele.
Tegevus.
Harkivi sõjameditsiinikeskus on üks kahest Ukraina peamisest ravikeskusest, kus haavatutele esmast abi osutatakse. Keskus teenindab Ukraina kuut piirkonda: Tšernigivi, Sumõ, Poltava, Harkivi, Donetski ja Luhanski oblast.
Aegviidu kalmistu

Aegviidu (uus) kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Anija vallas Aegviidu lähedal Pillapalu külas aadressil Klaaspurgi tee 2.
Sulaoja (Viljandi)

Sulaoja (ka Sulioja) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Oja pikkus on 2,6 km ja valgla 3,1 km². Oja saab alguse 76 m kõrguselt Hendrikumõisa ja Paistu küla piirilt ja suubub 51 m kõrgusel Loodi külas paremalt poolt Sinialliku ojasse 6,4 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja alamjooks asub Loodi looduspargi alal.
Kalev Kreegipuu

Kalev Kreegipuu (sündinud 31. oktoobril 1952) on eesti põllumajandustegelane ja endine riigiametnik.
1979. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse ökonoomika eriala.
Aastatel 1988–1989 oli ta Põlva Rajooni Agrotööstuskoondise esimees. 1990–1996 töötas ta Põlva maavalitsuses maanõuniku ja asemaavanemana. 
1996–1998 oli ta Põlva maavanem.
1998. aastal oli ta lühikest aega AS-i Põlva Piim peadirektor. 1998–2000 oli ta Põllumajandusministeeriumis ministri nõunik ning põllumajandussaaduste töötleva tööstuse ja kaubanduse osakonna juhataja. Aastatel 2000–2003 oli ta Põlva Põllumajandusliku OÜ juhatuse esimees.
Aastatel 2004–2010 oli ta OÜ Põlva Agro juhatuse esimees.
Aastatel 2013–2015 oli ta Eesti Põllumeeste Keskliidu juhatuse esimees.
Aastatel 2008–2015 oli ta Eesti Maaülikooli kuratooriumi esimees.
2015. aastast on ta Eesti Ühistupanga nõukogu liige.
Aastatel 1999–2013 oli ta Mooste vallavolikogu liige.
Kalev Rattus

Kalev Rattus (sündinud 3. märtsil 1957) on eesti jurist.
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 24. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta oli 1993–2021 Eesti Autorite Ühingu tegevdirektor.
Soosalu vald

Soosalu vald (saksa keeles "Sosal") oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Soosalu vald Sooniste vallaga.
Valla alal asus Soosalu kirikuküla.
Sutlema-Lümandu vald

Sutlema-Lümandu vald (saksa keeles "Sutlem und Limmat") oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Sutlema-Lümandu vald Kohila vallaga.
Valla alal asus Sutlema, Lümandu ja Mäeküla mõis.
Suur-Pakri vald

Suur-Pakri vald (saksa keeles "Gross-Rogoe") oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis ühendati Suur-Pakri ja Väike-Pakri vald üheks Pakri vallaks.
Leberi tüüpi pärilik amauroos

Leberi tüüpi pärilik amauroos (inglise "Leber congenital amaurosis, LCA") on võrkkesta haigus.
Sääre vald

Sääre vald (saksa keeles "Zerel") oli vald Saaremaal Jämaja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Sääre vald Torgu vallaga.
Valla alal asus Sääre mõis.
Sõreste vald

Sõreste vald (saksa keeles "Serrist") oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Sõreste vald Põlgaste vallaga.
Valla alal asus Sõreste mõis.
Sõtke vald

Sõtke vald (saksa keeles "Sötküll") oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Sõtke vald Vaivara vallaga.
Valla alal asus Vana-Sõtke mõis.
Sõõrike-Parasmaa vald

Sõõrike-Parasmaa vald (saksa keeles "Sörrik-Parrasma") oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Sõõrike-Parrasmaa vald Vee vallaga.
Valla alal asus Sõõrike ja Parasmaa mõis.
Eesti kosmosebüroo

Eesti kosmosebüroo on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) koosseisu kuuluv üksus, mille eesmärgiks on Eesti ettevõtjate ja Teaduste Akadeemia asutuste kaasamine Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) programmidesse. Büroos töötab alaliselt kolm EASi töötajat ning vajadusel kaasatakse büroo tegevusse inimesi ka väljastpoolt sihtasutust.
Eesmärgid.
EASi kosmosebüroo peamised tegevused on:
Tammiste vald

Tammiste vald (saksa keeles "Tammist") oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1928.
Valla alal asus Tammiste mõis.
Teenuse vald

Teenuse vald (saksa keeles "Stenhusen") oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Teenuse vald Luiste vallaga.
Valla alal asus Teenuse mõis.
Tiinuse vald

Tiinuse vald (saksa keeles Ficht) oli vald Saaremaal Anseküla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tiinuse vald Abruka vallaga.
Valla alal asus Tiinuse mõis.
Evald Laidvere

Evald Laidvere (sündinud 8. veebruaril 1927 Meerapalus Tartumaal) on eesti vabadusvõitleja.
1943. aastast oli ta Omakaitse liige 33. territoriaalkompanii koosseisus, tegutses Meerapalu õhuvaatluspostis. 1944. aasta veebruarist augustini teenis Piirikaitserügemendis, 1944 augustist 20. eesti diviisi koosseisus. Taandus Saksamaale, oli Neuhammeri õppelaagris väljaõppel ja rindel 20. diviisi 46. rügemendi II pataljoni koosseisus Oppeln-Karbischau lahingutes. 1945 mais tegi läbi Tšehhi põrgu ja langes sõjavangi. 1946–1947 oli laagris Kemerovo oblastis, 1947–1951 tööpataljonis Sillamäel.
Ta on Põlvamaa Vabadusvõitlejate Ühenduse liige.
Saločiai vald

Saločiai vald (leedu keeles "Saločių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil. Vald piirneb põhjas Lätiga.
Valla pindala on 160 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2672 inimest. Valla keskus on Saločiai alev (aastal 2011 oli seal 720 elanikku). Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 9, vallavanem on Algimantas Mašalas. 
Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor.
Laane (Rasina)

Laane oli küla Tartumaal Rasina vallas. 
1939. aastal, seoses Rasina valla likvideerimisega, liideti Laane küla Ahja vallaga. 1945. aastal moodustati Ahja valla koosseisus Laane külanõukogu. 1950. aastast kuulus Laane küla Põlva rajooni koosseisu. 1954. aastal likvideeriti Laane külanõukogu ja Laane küla allutati Rasina külanõukogule. 1964. aastal liideti Rasina külanõukogu Mooste külanõukoguga. 1959. aasta rahvaloenduse andmetel elas Mooste külanõukogu Laane külas 75 elanikku, 1970. aasta rahvaloenduse andmetel 79 elanikku. 
Tänapäeval jagunevad endise Laane küla maad Põlva maakonna Põlva valla Kadaja ja Kastmekoja külade vahel.
Külas asus Laane Algkool.
Topeltpatarei fort

Topeltpatarei (merekaardil Vare saar ehk Vana Patarei; vene keeles "Двойная батарея") on Tallinna reidil asuv endine merefort, mis tänapäeval kuulub Eesti meresaarte nimistusse.
Ajalugu.
Aprillis 1711 andis Tallinna garnisoni komandant Vassili Zotov korralduse ühe uue patarei ehitamiseks Kalaranna lähedale merre. Aastatel 1713–1715 ehitati kaks puit-kivitarindis patareid. 1748. aastal asendati mõlema patarei puitehitised paekiviehitistega. 1776. aastal esitati projekt patareide katmiseks raiutud graniidist voodriga, kuid see jäi teostamata.
Tallinna 1820. aasta kaitsekava.
1820. aastal koostatud ja Venemaa keisri Aleksander I allkirjastatud Tallinna suure kaitsekava alusel kavandati praegu teadaolevalt vähemalt 18 kiviehitiste kompleksi püstitamist või olulist rekonstrueerimist.
1821. aastal hakati ehitama ümber Topeltpatarei idapoolset patareid. Edaspidi idaosa lammutati kuni aluseni, tugevdati alust ja ehitati paest uus tervikehitis. 1823. aastal kavandati mõlema patarei liitmine üheks ehitiseks.
1831. aastal ehitati ümber lääneosa. 1833. aastal viidi uuele ja ühendatud kindlusehitisele relvad – umbes 50 suurtükki. Algsest kahest eraldi patareist oli kasvanud välja fort.
Aastatel 1843–1853 ehitati 2. korrusele peale rinnatisega kaitseplatvorm, 2. korrus kasarmule, rannikuküljele rinnatis ning paigutati sinna ka suurtükid ja uus kuulikuumutusahi. Fort vooderdati graniidiga.
Krimmi sõja ajal ja pärast sõda.
1854. aastal tehti seoses aasta varem puhkenud Krimmi sõjaga uusi suuri korrastustöid. Sõjaks ettevalmistuste ajal oli fordis umbes 250 inimest. Samal aastal tuli Briti-Prantsuse ühendlaevastik Soome lahele, tungis ka Tallinna lahte ja okupeeris Naissaare.
Augustis 1854 vallutasid Briti-Prantsuse ühendjõud Bomarsundis Ahvenamaal võimsa Vene kindluse kõik osad kiiresti ja väikeste jõududega. Venelastele oli see suur šokk. Venelased jätsid maha kõik eraldi asetsevad väiksemad kindlustised, mida ei saanud jalaväega toetada ja mida pidi meritsi varustama. 1855. aastal jäetigi Topeltpatarei fort maha, enne püüdes seda veel muuta kasutuskõlbmatuks.
1868. aastal müüdi Topeltpatarei ehitusmaterjaliks ning seda hakati tasapidi lammutama.
Lähiajalugu.
1928. aastal paigaldati Topeltpatarei varemetele Kalasadamasse sissesõiduks tulepaak. See sai kannatada Teises maailmasõjas ja taastati 1945. aastal. Tulepaak kustutati meremärkide registrist 2007. aastal ja lammutati.
1970. aastate II poolel plaaniti liita Topeltpatarei varemed võimaliku uue jahisadama ehitistega Linnahalli ja Kalaranna fordi vahel. Seda plaani esitati arhitektuurivõistlustel veel 2000. aastate algul.
Tiirimetsa vald

Tiirimetsa vald (saksa keeles "Tirimetz") oli vald Saaremaal Anseküla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tiirimetsa vald Abruka vallaga.
Valla alal asus Tiirimetsa mõis.
Tohisoo vald

Tohisoo vald (saksa keeles "Tois") oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tohisoo vald Kohila vallaga.
Valla alal asus Tohisoo mõis.
Tolli vald

Tolli vald (saksa keeles "Pargenthal") oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tolli vald Märjamaa vallaga.
Valla alal asus Tolli mõis.
Tsooru vald

Tsooru vald (saksa keeles "Fierenhof") oli vald Rõuge kihelkonnas Võrumaal.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Tsooru ja Kõrgepalu mõis.
Vallamaja asus tänapäeva Roosiku küla aladel.
1939. aasta vallareformiga moodustati Tsooru vallast väikeste piirimuudatustega Lepistu vald.
Tuudi vald

Tuudi vald (saksa keeles Tuttomeggi) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1870–1891 ja siis liideti Tuudi vald Lihula vallaga.
Valla alal asus Tuudi mõis.
Vaškai vald

Vaškai vald (leedu keeles "Vaškų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil. Vald piirneb põhjas Lätiga.
Valla pindala on 188 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2508 inimest. Valla keskus on Vaškai alev (aastal 2011 oli seal 568 elanikku). Vallamaja asub aadressil Kultūros g. 1, vallavanem on Kęstutis Jasėnas. 
Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor.
Türsamäe vald

Türsamäe vald (saksa keeles "Türsel") oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Türsamäe vald Vaivara vallaga.
Valla alal asus Türsamäe mõis.
Udeva vald

Udeva vald ehk Udeva-Norra vald (saksa keeles "Gemeinde Udewa, Kaltenborn") oli haldusüksus Järvamaal Koeru kihelkonnas aastatel 1866–1912.
Ajalugu.
Udeva-Norra vald moodustati 1866. aastal vallaseaduse alusel. See hõlmas Norra, Udeva (liideti 1912. aastal Väinjärve vallaga) ja Vaali mõisa (alates 1893. aastast, liideti 1912. aastal Väinjärve vallaga). Vald kaotati 1912. aastal, mil see ühendati Väinjärve vallaga.
Udriku vald

Udriku vald (saksa keeles "Uddrich") oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Udriku vald Undla vallaga.
Valla alal asus Udriku mõis.
Ulvi vald

Ulvi vald (saksa keeles "Oehrten") oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris aastatel 1866–1891. 1891–1892 liideti Ulvi vald Pada vallaga.
Oktoobris 1866 otsustati Ulvi vald liita Samma vallaga, kuid detsembris 1866 see otsus tühistati. 14. aprillil 1869 tühistati otsus uuesti.
Valla alal asus Ulvi mõis.
Uniküla vald

Uniküla vald (saksa keeles "Unniküll") oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Uniküla vald Vao vallaga.
Valla alal asus Uniküla mõis.
Uudeküla-Tamsalu vald

Uudeküla-Tamsalu vald (saksa keeles "Udenküll und Tamsal") oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris aastatel 1866–1892 ja siis liideti see Koigi vallaga.
Valla alal asusid Uudeküla ja Tamsalu mõis.
Uue-Suislepa vald

Uue-Suislepa vald (saksa keeles "Neu-Suislep") oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Maltsa küla aladel.
Vald eksisteeris 1866–1935.
Valla alal asus Uue-Suislepa mõis.
Uue-Varbla vald

Uue-Varbla vald (saksa keeles "Gemeinde Neu-Werpel") oli haldusüksus Läänemaal Varbla kihelkonnas aastatel 1866–1891. 
Ajalugu.
Uue-Varbla vald moodustati 1866. aastal vallaseaduse alusel. See hõlmas Uue-Varbla mõisa. Vald kaotati 1891. aastal ja liideti Saulepi vallaga.
Vaemla vald

Vaemla vald (saksa keeles "Waimel") oli vald Läänemaal Käina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti vald Käina vallaga.
Valla alal asus Vaemla mõis.
Vaikna vald

Vaikna vald (saksa keeles "Waikna") oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas.
Vald eksisteeris aastatel 1866–1939. Vallamaja asus Üdruma külas.
Valla alal asusid teiste seas Vaikna ja Päri mõis.
1939. aasta vallareformiga liideti Vaikna vald uue Kullamaa vallaga.
Valgu vald

Valgu vald (saksa keeles "Gemeinde Walck") oli haldusüksus Läänemaal Märjamaa kihelkonnas aastatel 1866–1891. 
Ajalugu.
Valgu vald moodustati 1866. aastal vallareformi alusel. Haldusüksus hõlmas Valgu mõisa. Vald kaotati 1891. aastal, mil see liideti Velise vallaga.