tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tikkpolt

Tikkpolt on polt, millel puudub poldipea. Tikkpoldi mõlemad otsad on keermestatud. Keermestatud osade vahel asub sile keermestamata osa. Valmistatakse kahte liiki tikkpolte:
Ridamus (ühendus)

Ridamus on Eestis tegutsev astronoomiahuviliste ühendus
Schönwölkau

Schönwölkau on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis.
Valda kuuluvad Badrina, Brinnis, Hohenroda, Lindenhayn, Boyda ja Wölkau.
Wiedemari vald

Wiedemar on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis.
Valda kuuluvad Wiedemar, Kölsa, Klitschmar, Peterwitz, Wiesenena, Rabutz, Werlitzsch.
Tigutorn

Tigutorn on 23-korruseline kõrghoone Tartus Emajõe paremkaldal. Seda ehitati 2006. aasta märtsist 2008. aasta märtsini.
Juuli keskel 2007 jõudis Tigutorni ehitamine nii kaugele, et hoone tippu paigaldati pärg, tähistamaks täiskõrguse 89,92 m saavutamist. Detailplaneeringuga lubatud kõrgus oli 70 m. 
Tigutorn on oma 23 korrusega Tartu kõrgeim hoone. Hoone arhitektid on Vilen Künnapu ja Ain Padrik (Arhitektuuribüroo Künnapu &amp; Padrik OÜ). Hoone tellija oli AS Linnaehitus ja projekteerija AS Tari. Betoonitöid tegi AS Kontek INT.
Seoses hoone rajamisega hakati arutlema, kuivõrd sobiksid Tartusse kõrghooned, mis võistlevad kõrguselt Jaani kirikuga. Arvamusi diskussioonist:
Tigutornis on toimunud päästjate trepijooksuvõistlus "Kõrghoone kuningas".
Zschepplini vald

Zschepplin on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis.
Vallaosad.
Valda kuuluvad Zschepplin, Hohenprießnitz, Glaucha ehk Niederglaucha, Oberglaucha, Noitzsch, Krippehna, Naundorf, Rödgen, Steubeln, Göritz.
Zwochau vald

Zwochau oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Nordsachseni kreisis.
2013. aastal liideti ta Wiedemari vallaga.
Valda kuulusid Zwochau, Grebehna.
Preislased

Preislased on väljasurnud rahvas, kes elas Läänemere kagurannal Preisimaal. Nad rääkisid balti keelte hulka kuuluvat preisi keelt.
10. sajandil alanud sõdades vallutati paganlik Pommeri. 11. sajandi alguses liideti see piirkond Poola kuningriigiga ning allutati kiriklikult roomakatoliku kiriku Gniezno peapiiskopkonnale. 12. sajandil toimunud vendi ristisõja tulemusel allutati ja ristiusustati Visla ääres ja sellest ida pool elanud lääneslaavlased – vendid. 13. sajandi alguses toimus sama Liivi ristisõja ja Eestimaa vallutamise tulemusel tänapäeva Läti ja Eesti alal.
Alistatud territooriumide vahele jäid paganlikeks territooriumideks Preisimaa Kulmimaa, Pomesaania, Pogesaania, Warmia, Natangia, Sambija, Nardovia ehk Jatvingia, Skalvia, Sudovia ja Galindia – balti hõimudega asustatud alad.
Preisi hõimude ja kristluse vastu võtnud Poola kuningriigi vahel, mis hakkas 12. sajandil lagunema sisemiste lahkhelide tõttu, toimusid vastastikused rüüsteretked, mis laastasid Preisimaa piirialasid, eriti Masoovia hertsogkonda ja Płocki piiskopkonda. Masoovia hertsog Konrad kutsus preislaste rüüsteretkede tõkestamiseks 1225. aastal appi Saksa ordu kõrgmeistri Hermann von Salza, lubades tasuks preislaste alistamise eest ordule Kulmimaa (saksa keeles Kulmland). 
Preislased saksastusid 17. sajandiks.
Mullikamber

Mullikamber ehk mullkamber on seade kiirete laetud osakeste registreerimiseks.
Mullikambri leiutas 1952 USA füüsik Donald Glaser, kes pälvis selle eest 1960 Nobeli füüsikasuhinna. Mullikambrit täiustas USA füüsik Luis Alvarez, kes hakkas ülekuumendatud vedelikuna kasutama vedelat vesinikku. Ühtlasi hakkas ta mullikambris tehtud sadade tuhandete fotode analüüsimiseks kasutama arvutiprogrammi. Alvarez pälvis 1968 Nobeli füüsikaauhinna.
Mullikambri abil saab registreerida paljusid niisuguseid osakesi, mida varem kasutatud analoogilise Wilsoni kambriga registreerida ei saanud. Ühtlasi saab selle abil osakeste kohta palju rohkem teavet kui Wilsoni kambris.
Tööpõhimõte.
Mullikambris on vedelik, mille temperatuur on lähedane keemistemperatuurile. Kiired laetud osakesed tungivad läbi kambri seinas oleva õhukese akna kambri tööruumi ning ioniseerivad ja ergastavad seal oma teel vedeliku aatomeid. Kui kambris rõhku järsult vähendada, siis läheb vedelik lühikeseks ajaks ülekuumendatud olekusse. Sel ajal kambrisse tunginud laetud osakesed jätavad oma teele aurumullidest koosneva jälje, sest ülekuumenenud vedelik hakkab keema eeskätt ioonide lähedal.
Vedeliku tihedus mullikambris on tunduvalt suurem gaasi tihedusest Wilsoni kambris. Sellepärast saab mullikambriga tõhusamalt uurida kiirete laetud osakeste vastasmõju aatomituumadega. Mullikambri täidisvedelikuna kasutatakse vedelat vesinikku, propaani, ksenooni jm vedelikke.
Neeldumisdoos

Neeldumisdoos on füüsikaline suurus (tähis formula_1) aines neeldunud ioniseeriva kiirguse energia aine massiühiku kohta (džauli kilogrammi kohta, J/kg). Kiirgusdoosi ühik on grei (tähis Gy). 
Neeldumisdoosi mõistega iseloomustatakse iga liiki ioniseeriva kiirguse toimet ainele. Kiirguskaitses on neeldumisdoos dosimeetriline alussuurus ekvivalentdoosi määramisel. 
Kiiritusravi korral kasutatakse neeldumisdoosi tähenduses termineid kiirgusdoos ja kiiritusdoos, mis tähendab neeldunud energiat kiiritatud koe kilogrammi kohta (mõõtühik samuti grei).
Saab eristada surmavat doosi, maksimaalset ja minimaalset doosi, toksilist doosi ning efektiivset (mõju avaldavat) doosi. Inimesele on suurim ohutu kiirgusdoos 0,05 greid aastas. Kiirgusdoos üle 2 grei aastas põhjustab kiiritustõbe ja doosid 7–8 või rohkem greid aastas lõppevad peaaegu alati surmaga.
Döbelni kreis

Döbeln oli 1990–2008 kreis Saksimaa keskosas. Augustist 2008 osa Kesk-Saksimaa kreisist.
Kreisi omavalitsusüksused.
Sulgudes on elanike arv seisuga 31. detsember 2006.
Linnad:
Vallad:
Plasku

Emajõe Ärikeskus (kõnekeeles Pläsku/Plasku) on 1998. aastal valminud büroohoone Tartus Emajõe kaldal Rahu silla juures. Ehitise projekteeris arhitekt Indrek Vainu Kalle Rõõmuse arhitektuuribüroost. Kõrghoonest on saanud üks Tartu sümboleid ja orientiir, mida kasutatakse tihti teejuhatamisel.
Emajõe Ärikeskuse arendaja on olnud AS Estiko. 1996. aasta oktoobris moodustasid Estiko ja Tartu linnale kuulunud AS Tarbus ASi Emajõe Ärikeskus. Sügisel 1997 alustas AS EMV ehitustöid ja 24. juulil 1998 oli büroohoone valmis. Ehitise maksumuseks kujunes 92 miljonit krooni (5,9 miljonit eurot).
Juurdeehitis.
2006. aasta sügisel algasid Emajõe Ärikeskuse laiendustööd, mis lõppesid 2008. aastal. Emajõe Ärikeskuse juurdeehitise Tasku Keskuse projekteeris Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus ja selle ehitas YIT Ehitus.
Döbeln

Döbeln on linn Saksamaal Saksimaal Kesk-Saksimaa kreisis. 2008. aastani oli Döbelni kreisi halduskeskus. Seda kutsutakse ka "Saapalinnaks".
Sadamateater

Sadamateater on "black-box"-tüüpi saal Tartus. Seal korraldatakse teatrietendusi, konverentse, vastuvõtte jm. Tartu Vanemuise teater annab seal statsionaaretendusi alates aastast 2001 ("Tähed hommikutaevas", "Paanika", "Maetud laps", "Kogutud teosed" jpm).
Kreis (Ungari)

Ungaris oli kreis ("járás") 2. järgu haldusüksus 1983. aasta lõpuni. Kreisid loodi uuesti 2013. aasta alguses. Komitaadis ("vármegye") on 6–18 kreisi, kokku oli neid 2016. aasta seisuga 174.
Nantes (täpsustus)

Nantes on mitme koha ja asja nimi.
2020. aasta suveolümpiamängud

2020. aasta suveolümpiamängud (jaapani 第三十二回オリンピック競技大会) olid XXXII olümpiaadi olümpiamängud, mis toimusid 2021. aastal Tokyos. Need mängud pidid algselt toimuma 24. juulist 9. augustini 2020, kuid reageerides 2019.–2020. aasta koroonapandeemiale, teatasid Rahvusvaheline Olümpiakomitee ja Tokyo korralduskomitee 24. märtsil 2020, et mängud kavandatakse korraldada pärast 2020. aastat, kuid mitte hiljem kui 2021. aasta suvel, ja et mängud kannaksid nime Tokyo 2020. See oli esimene kord ajaloos, kui olümpiamängud edasi lükati. 
30. märtsil 2020 jõudsid Tōkyō 2020 korralduskomitee ja Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) kokkuleppele korraldada mängud uutel kuupäevadel. Uuesti kavandatud Tōkyō 2020 olümpiamängud avati 23. juulil 2021, lõputseremoonia toimus 8. augustil. Järgmised Pekingi taliolümpiamängud avati 4. veebruaril 2022, vähem kui kuus kuud hiljem.
Olümpialinna valimine.
2. septembril 2011 andis ROK teada, et 2020. suveolümpiamängude korraldamisele kandideerivad kuus linna: Bakuu (Aserbaidžaan), Doha (Katar), İstanbul (Türgi), Madrid (Hispaania), Rooma (Itaalia) ja Tōkyō (Jaapan). Rooma loobus hiljem Itaalia valitsuse toetuse puudumisel.
16. veebruaril 2012 teatas ROK, et kandideerimistaotluse on esitanud viis linna: Bakuu, Doha, İstanbul, Madrid ja Tōkyō.
7. septembril 2013 Argentinas Buenos Aireses toimunud 125. ROK-i istungjärgul tehti lõplik valik İstanbuli, Tōkyō ja Madridi vahel. Valituks osutus Tōkyō.
Spordialad.
1. juulil 2016 kinnitas ROK võistlusalad.
Kavva lisati surfamine, rulasõit, pesapall/pehmepall, sportronimine ja karate ning korvpalli programmi lisandus 3x3.
Võistluspaigad.
8. detsembril 2016 teatati lisaalade võistluspaigad.
Osalevad riigid.
Oma sportlased saatsid olümpiamängudele 206 riigi ja ala rahvuslikku olümpiakomiteed. 
Suurim võistkond oli Ameerika Ühendriikidel (613 sportlast). 
2020. aasta suveolümpiamängudel osalenud riigid koos sportlaste arvuga: 
Medalitabel.
 Korraldajariik (Jaapan)
Galeazzo Maria Sforza

Galeazzo Maria Sforza (24. jaanuar 1444 Fermo – 26. detsember 1476 Milano) oli Milano hertsog aastast 1466 kuni oma surmani 1476. 
Galeazzo oli Sforza dünastia rajaja kondotjeer Francesco I Sforza ja Bianca Maria Visconti poeg. Galeazzo Maria lõi sidemed Mantova valitsejatega abielludes Dorotea Gonzagaga; peale Dorotea surma aastal 1467 sai Galezzo abikaasaks Savoia hertsogi tütar Bona di Savoia. 
Galeazzo tapeti 1476. aastal Milano Santo Stefano kirikus. Peale Galezzo Maria surma sai Milano hertsogiks tema poeg Gian Galeazzo Sforza. Galeazzo Maria tütar Bianca Maria Sforza (sündinud 1472) abiellus hiljem Saksa-Rooma keisri Maximilian I-ga.
Galeazzo Maria oli tuntud helde kunsti- ja eriti muusikapatroonina ent ka julma ja halastamatu türannina.
Hudžand

Hudžand (1936 kuni 1991 Leninabad) on linn Tadžikistanis, Sugdi vilajeti keskus.
Asub Sõrdarja jõe ääres, Fergana oru alguses.
Hudžand on suuruselt teine Tadžikistani linn.
Linnas asus Kesk-Aasia kõrgeim (postamendiga 23 meetrit) Lenini kuju, 2011. aasta aprillis see demonteeriti.
Bohtar

Kurgonteppa (tadžiki Қурғонтеппа, pärsia قرغان‌تپه; varem venepäraselt ka Kurgan-Tjube) on linn Tadžikistanis, Hatloni vilajeti keskus.
2018. aastast kannab ametlikult nime Bohtar.
Istaravšon

Istaravšon on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis.
Endine nimi "Uroteppa" (venepäraselt "Ura-Tjube").
Isfara

Isfara on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis.
Vahdat

Vahdat on linn Tadžikistanis, vabariikliku alluvusega Vahdati rajooni keskus.
Varasemad nimed "Ordžonikidzeobod" (venepäraselt "Ordžonikidzeabad") ja "Kofarnihon".
Norak

Norak on linn Tadžikistanis Hatloni vilajetis.
Linn rajati 1960. aastal Noraki paisu ehituse käigus.
Ametiasutus

Ametiasutus on asutus, kus toimub ametlik asjaajamine.
Eestis.
Ametiasutus on Eesti Vabariigi avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 1 kohaselt iga riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest finantseeritav asutus, mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine. Ametiasutuses töötamist loetakse avalikus teenistuses olemiseks.
Brest (Prantsusmaa)

Brest on sadamalinn Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas, Finistère'i departemangu keskus. Linn asub Atlandi ookeaniga ühenduses oleva Bresti reidi ("rade de Brest") ääres, Prantsusmaa mandriosa läänepoolseimast punktist Pointe de Corseni neemest 30 kilomeetrit idas. 
Linn ja reid on suure strateegilise tähtsusega, moodustades loodusliku sadama. Oma asukoha tõttu on Brest Prantsusmaa esimene sadam Põhja-Ameerikast tulnuile. Kuigi Nantesi ja Saint-Nazaire'i sadam on palju suuremad ja võtavad vastu palju suuremaid laevu, on laevandus endiselt Brestis olulise tähtsusega. Kaitstud asukoht reidil tähendab, et Brest on ideaalne sadam igat tüüpi laevadele (näiteks on linna mitu korda külastanud USA lennukikandja USS Nimitz).
Juba alates kolmandast sajandist, Rooma riigi ajast, on tänapäevase Bresti alal tegutsenud mereväekindlus. Kindlus ("Château de Brest") on kasutusel tänini ja kuulub mereväebaasi koosseisu; see on maailma vanim ikka veel kasutatav kindlus. Linnas paiknev Arsenal de Brest on Prantsusmaa suuruselt teine sõjasadam Touloni järel. Ka linna lähedal paikneb mitmeid sõjaväelisi rajatisi. Linnast lõunas, lahe lõunaosas asuv Île Longue'i poolsaar on Prantsusmaa ballistiliste tuumaallveelaevade kodusadam. Prantsusmaa esimene mereväeakadeemia avati 1752. aastal just Brestis, tänapäevane Prantsusmaa mereväeakadeemia ("École navale") tegutseb Bresti vastaskaldal Lanvéoci vallas. Brestis on ehitatud Prantsusmaa sõjalaevastiku lipulaev, lennukikandja Charles de Gaulle.
Kohaliku omavalitsuse asutus

Kohaliku omavalitsuse asutus on valla või linna kui halduse kandja koosseisu kuuluv asutus. 
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus eristab kohaliku omavalitsuse asutuste liikidena valla ja linna ametiasutusi, mille põhiülesanne on avaliku võimu teostamine, ja valla või linna ametiasutuste poolt hallatavaid asutusi, mille põhiülesanne on avalike teenuste osutamine kohalikul tasandil. 
Kohaliku omavalitsuse ametiasutused on avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 3 kohaselt valla- ja linnavolikogude kantseleid, valla- ja linnavalitsused, osavalla ja linnaosavalitsused, linnavalitsuse ametid ja kohalike omavalitsuste liitude bürood. Omavalitsuste ametiasutuste poolt hallatavad asutused on munitsipaalkoolid, munitsipaallasteaiad, kohaliku omavalitsuse kultuuriasutused, sotsiaalmajad, lastekodud jms.
Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad asutused

Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad riigiasutused on Eesti õiguskorras:
Rutu mägi

Rutu mägi on Sakala kõrgustiku ja Viljandi maakonna kõrguselt teine mägi. Mäge peeti aastakümneid kõrgustiku ja Viljandimaa kõrgeimaks mäeks, kuid 2015. aastal avastasid Regio kartograafid ja Tartu Ülikooli geograafid sellest 5 km kirde suunas asuva 147 m kõrguse Härjassaare mäe, mis oli varem tähelepanuta jäänud.
Mägi on osa Rutu mägedest. Selle kõrgus merepinnast on 145 meetrit. Mäe kaitseks on moodustatud Rutu maastikukaitseala.
Mägi asub Viljandimaa lõunaosas Mulgi vallas.
Kuutsemägi

Kuutsemägi (ka Kuutse mägi) on Otepää kõrgustiku ja Valgamaa kõrgeim mägi, mis asub maakonna kirdeosas Otepää vallas Arula külas.
Kõrgeim tipp asub 218 meetri kõrgusel üle merepinna. Nii suvel kui ka talvel on mäel võimalik tegeleda mitmete vabaajategevustega. Samuti on mäejalamil majutus.
Tartumaa trallam

Tartumaa trallamiks nimetatakse Folkloorifestival Baltica raames toimuvaid üritusi Tartus ja Tartumaal.
Königswalde (täpsustus)

Königswalde on mitme koha nimi:
Folkloorifestival Baltica

Folkloorifestival Baltica on rahvusvaheline folkloorifestival, mis toimub vaheldumisi Leedus, Lätis ja Eestis.
Taani kuningas

Taani kuningas on Taani Kuningriigi valitseja tiitel; kahel korral on riiki valitsenud ka kuninganna (näiteks 1972–2024 Margrethe II). 
Esimene Taani kuningas, kelle kohta on olemas enam-vähem kindlad ajaloolised andmed, on 10. sajandil valitsenud Gorm Vana. Gormist saadik on troon kuulunud ühele suguvõsale (erandiks vaid 1042–1047 valitsenud Magnus Hea), mis teeb Taani kuningliku perekonna vanimaks troonil olevaks dünastiaks Jaapani keisrisoo järel.
Aštarak

Aštarak on linn Armeenias, Aragatsotni maakonna keskus.
Artašat

Artašat on linn Armeenias, Ararati maakonna keskus.
Gavar

Gavar on linn Armeenias, Gegharkhunikhi maakonna keskus.
Jeghegnadzor

Jeghegnadzor on linn Armeenias, Vajotsh Dzori maakonna keskus.
Prangli kagu tulepaak

Prangli kagu tulepaak on tulepaak Harjumaal Viimsi vallas Prangli saare kaguosas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 30 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 38,5 meetrit.
Tuletorn ehitati 1954. aastal ja tänase kõrguse ja kuju sai 2006. aastal.
Kelnase sadam

Kelnase sadam on sadam Kelnase külas Prangli saarel.
Sadam asub saare põhjakaldal, kus oli kalasadam juba enne Teist maailmasõda. Tänapäeval silduvad sadamas kalalaevade kõrval ka huvilaevad.
Sadamast lähtub laevaliin Leppneeme sadamasse. 2010. aastani sõitis sel liinil Helge, seejärel reisilaev Vesta ning alates 2013. aastast parvlaev Wrangö. Alates 2010. aastast opereeris laevaliini Kihnu Veeteede AS. 2018. aasta lõpus sai selle õiguse Tuule Liinid OÜ. Sama firma võitis ka hanke järgmiseks neljaks aastaks.
Kelnase sadamat laiendati 2007. aastal. Sadamas on taastatud endine Kelnase kalatööstuse hoone, suviti korraldati kultuurikuuris üritusi. Avatud on turismiinfopunkt ja jalgrattalaenutus.
Punane kivi

Punane kivi on rabakivist hiidrahn Prangli saarel. Tegu on ainsa hiidrahnuga Prangli saarel.
Punase kivi ümbermõõt on 31,1 meetrit, pikkus 11,1 m, laius 8,8 m ning kõrgus 2,8 m. Rahnu maapealse osa maht on umbes 160 m3.
On kumera laega ümarakontuuriline rahn, mis alusel laieneb liivapinnasesse. Rahnu pind on sile, kuid omapäraste veeuuristusjälgedega, mis annab tunnistust kunagisest lasumisest merepõhjal. 
Nimetus "Punane kivi" tuleneb arvatavasti sellest, et tegemist on rabakiviga. Rabakivid on aga punakat värvi. Kuna aga kivi on kaetud paksu samblike kihiga ei pruugi punane värvus esmasel vaatlusel hästi silma paista.
Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Prangli maastikukaitsealale.
Mölgi sadam

Mölgi sadam ehk Prangli lõunasadam on sadam Prangli saare lõunaosas.
Kotkakivi

Kotkakivi on rändrahn Prangli saare põhjaosas.
Rändrahnu ümbermõõt on 19 m ja kõrgus 3,5 m.
Kurvitsalised

Kurvitsalised ("Charadriiformes") on mitmekesine lindude selts, kuhu kuulub umbes 350 liiki. Enamik kurvitsalistest on seotud veekogude ja avamaastikega.
Sugukonnad.
Seltsi kuulub 19 sugukonda:
Folkloorifestival Baltica 2007

XX rahvusvaheline folkloorifestival Baltica toimus eri paigus üle Eesti 13.–17. juulini 2007.
Festivaliüritused toimusid järgmistes maakondades:
Festivali juhtmõte oli "ring" ja see oli pühendatud Baltica folkloorifestivalide 20. aastaringile.
Osavõtjaid oli lisaks Eestile Costa Ricast, Iirimaalt, Itaaliast, Karjalast, Koreast, Kreekast, Leedust, Lätist, Norrast ja Valgevenest.
Tartumaa trallam (2007)

VIII Tartumaa trallam on folkloorifestivali Baltica raames 16.–17. juulil 2007 Tartus, Elvas ja Rannul toimunud rahvapärimusüritus, millel esinejad tutvustasid oma sellealaseid oskusi-teadmisi.
Taaralinna taaderant

Taaralinna taaderant on Tartu noorte folklooripäev. Esinevad koolide ja lasteaedade lapsed.
Esimest korda toimus üritus 1992. aastal, kasvades välja Tartumaa trallamist.
Mikilä järv

Mikilä järv (ka "Mähkli järv, Mikila järv, Paabu järv") on järv Võrumaal Antsla vallas Kaika ja Mähkli küla piiril, jääb Karula rahvuspargi alale.
Mähkli järv on põhjaloode-lõunakagu suunas piklik 8 hektari suurune järv, mille suurim sügavus on 6,3 meetrit.
Järve läbivool on nõrk, sisse voolab üks oja Veetka järvest ja väljavool toimub Tinu oja kaudu Ärnu jõkke ning sealt Väiksesse Emajõkke.
Ärnu jõgi

Ärnu jõgi (ka "Meiga jõgi") on jõgi, mille ülemjooks asub Võrumaal ja alamjooks Valgamaal, Väikese Emajõe vasakpoolne lisajõgi.
Ärnu jõe lähe asub Antslast 5,5 km kagu pool, suubub Väiksesse Emajõkke vasakult poolt tema keskjooksul 50 km kaugusel suudmest. Ärnu jõe pikkus on 27,5 km ja valgla pindala 165 km².
Tähtsamad lisajõed on Haabsaare oja, Leese oja ja Vareseoja.
Presidentide tamm

Presidentide tamm on tamm, mille 2005. aasta mais Kaali kraatrit külastanud Soome president Tarja Halonen ja Eesti president Lennart Meri istutasid Kaali Põhikooli ette.
Kaali Kool

Kaali Kool on lasteaed-algkool Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaali külas.
Kaali Kool asub umbes 100 meetri kaugusel Kaali kraatrist ja tegutseb praeguses asukohas alates 8. detsembrist 1920, kui kolme külakooli - Pihtla, Sagariste ja Kõljala kooli - õpilased hakkasid õppima koos Kaali mõisahoones. 1936. aastal ehitati mõisahoone vundamendile uus koolimaja.
Kogu maja läbis kapitaalremondi 2004. aastal.
2011. aastal kolis samasse majja ka lasteaed. Kuni 2014/2015. õppeaasta lõpuni oli kool põhikool, alates 2015. aasta sügisest on Kaali kool 6-klassiline.
Huumorit.
Kaks turisti imetlevad Kaali järve ja vahetavad mõtteid.
"Kuidas küll see kivi nii täpselt keset järve oskas kukkuda!"
"Ja oli ikka vedamine, et koolimaja pihta ei kukkunud..."
Välislingid.
Kaali Kooli veebisait
Pöide maalinn

Pöide maalinn ehk Kahutsi maalinn ehk Kahutsi linnus ehk Iruste maalinn on Saaremaa üks suuremaid muinasaegseid ringvall-linnuse tüüpi linnuseid. Maalinn asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Pöide külast umbes 2 km kaugusel läänes, Kahutsi küla territooriumil.
Linnuse kirjeldus.
Maalinn asetseb kuni 5 m kõrgusel loodusliku seljaku kirdepoolsel osal. Suhteliselt tasase, 0,3 cm kuni 1,3 m paksusega kultuurikihiga ovaalse kujuga linnuseõu on 3700–3800 ruutmeetrit. Ringvalli kõrgus siseküljelt on 5,70 m, välisküljelt kuni 11 m. Ringvalli ehituseks on kasutatud maakive ja mulda. Maalinnal on kaks kinnivarisenud väravakäiku. Linnuseõue keskel asetseb kividega täidetud lohk, mis võib olla muistne kinniaetud kaev.
Linnuse kirjalik mainimine.
Esimest korda on linnust mainitud Henriku Liivimaa kroonikas (XXX: 5), järgmisena on seda maininud Mellin 1794. aastal (kartograaf krahv Ludwig August Mellin), Luce 1811. aastal (Kuressaare õpperingkonna inspektori Johann Wilhelm Ludwig von Luce) ja Hueck 1840. aastal (vist Alexander Friedrich Hueck, kes oli hariduselt arst).
Aastatel 1990–1992 toimusid Pöide maalinnas Vello Lõugase ja Marika Mägi juhtimisel arheoloogilised väljakaevamised. 
Maalinna ei ole muistset vabadusvõitlust käsitlevates kroonikates mainitud. On spekuleeritud, et selleks ajaks võis maalinn olla maha jäetud ja asendatud Muhu maalinnaga.
Tänapäeval tähistab ümbruskonna rahvas linnuses jaanipäeva ja teeb jaanituld.
Hartha

Hartha on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Linnaosad.
Aschershain, Diedenhain, Wallbach, Wendishain, Nauhain, Lauschka, Steina, Saalbach, samuti aastal 2004 liidetud Gersdorf osadega Langenau, Kieselbach, Neudörfchen, Schönerstädt ja Seifersdorf.
Leisnig

Leisnig on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Freiberger Mulde jõe ääres.
Linnaosad.
Brösen, Fischendorf, Gorschmitz, Klosterbuch, Meinitz, Minkwitz, Queckhain, Paudritzsch, Röda, Scheergrund, Tautendorf ja Tragnitz.
Roßwein

Roßwein on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Linnaosad.
Roßwein (linn), Gleisberg, Wetterwitz, Wettersdorf, Haßlau, Niederforst, Klinge, Ossig, Naußlitz, Seifersdorf, Ullrichsberg ja Zweinig.
Waldheim

Waldheim on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kurgja maanteesild

Kurgja maanteesild on 2001. aastal Kurgjal üle Pärnu jõe ehitatud kandejõuga rippsild. 
75,5 meetri pikkune ja 6 meetri laiune sild on ühesuunaline. Silla ehitus läks maksma 5,6 miljonit krooni. See on Eesti esimene autoliikluseks mõeldud rippsild.
Pliiglasuur

Pliiglasuur (vanasti ka seatinaglasuur) on glasuur, mille peamiseks sulandajaks on mõni pliioksiid (plii(II)oksiid PbO, plii(II,IV)oksiid Pb3O4, plii(IV)oksiid PbO2). Tegemist on madalkuumusglasuuriga.
Pliiglasuurid liigitatakse läbipaistvateks ja katvateks pliiglasuurideks.
Ajalugu.
Esimene pliiglasuur leiutati arvatavasti Mesopotaamias umbes 17. sajandil eKr. Sellest ajast on leitud savitahvlile kirjutatud pliiglasuuri retsept. Savitahvel leiti tänapäeva Iraagi põhjaosast.
Rippsild

Rippsild on sillatüüp, mille puhul sillatekk (silla liiklust kandev osa) ripub. 
Rippsilla puhul kasutatakse trossi (või kette, algselt ka nööri), mis on tõmmatud üle takistuse (jõe, kuristiku) pinge alla ning otstest ankurdatud maasse. Selle kõrval leidub ka vähekasutatud iseankurduvaid rippsildu, mille puhul peatrossid ankurdatakse peatalade külge.
Vantsild

Vantsild on sillatüüp, kus sillatekk ripub otse püloonide külge kinnituvate vantide (kaablite või jäikade tõmbevarraste) küljes. 
Vantsild sarnaneb toimivate jõudude poolest pigem konsoolsillale kui rippsillale, kuigi vahel, näiteks Tehnikaleksikonis, loetakse vantsilda välise sarnasuse põhjal rippsilla variandiks. Vantsilla raskust kannavad püloonid, rippsilla raskust peavad kandma ankrud.
Vantsilla esimese teadaoleva projekti esitas Veneetsia leiutaja Fausto Veranzio oma raamatus "Machinae novae" aastal 1595.
Paljud varased rippsillad olid osalt ka vantsillad. Neil ei läinud hästi ja nad ei ole säilinud. 1817 rajati Inglismaale Tweedi jõele Dryburghi sild, mis järgmise aasta jaanuaris jõkke kukkus. Silla konstruktsiooni parandati ja sild taastati, kuid 1838 varises see uuesti kokku. 1824 kukkus Saksamaal jõkke Saale jõel olev ripp-vantsild. Need õnnetused andsid vantsillale halva maine ja kulus aastakümneid, kuni neid jälle ehitama hakati. 1868 valmis Prahas Franz Josephi sild (hävinud), 1873 sama projekti järgi Londonis Alberti sild (säilinud) ja 1883 New Yorgis Brooklyni sild (säilinud).
Vanim säilinud puhtakujuline vantsild asub USA-s Texases Bluff Dale'is ja see avati 1890.
Eesti pikim vantsild on Smuuli viadukt Tallinnas kogupikkusega 380 meetrit. Sellest 170 meetrit on vantsild ja 200 meetrit viieavaline talasild.
Eesti esimene vantsild on jalakäijatele mõeldud Tartu Turusild, mis valmis 2003. aastal. Tartu Turusilla pikkus on 251,5 meetrit ja rippuvat osa kannavad 7 paari vante.
Konsoolsild

Konsoolsild on sillatüüp, mis ehitatakse horisontaalselt ulatuvate konsoolide abil. 
Tavaliselt kasutatakse kahte vastaskaldal asuvat konsooli, mis eenduvad takistuse (nt jõe) kohale. Konsoolide vabad otsad võivad omavahel kokku puutuda, moodustades ise sillateki, või võivad toetada nende vahel olevat vaba osa või talasilda, tavaliselt sõrestiksilda. Kuna konsooli üks ots peab kangisüsteemi laadselt ehk õla põhimõtet kasutades tasakaalustama konsooli vabale otsale mõjuvaid jõudusid, ehitatakse sinna sageli tornid.
Maailma pikim konsoolsild on Pont de Québec Quebecis Kanadas. Silla kogupikkus on 549 meetrit, kaks 177-meetrise vaba õlaga konsooli toetavad endi vahel 195-meetrist osa. Sild valmis 1919. aastal.
Talasild

Talasild on sild, mille korral raskust kandvad talad (sillatekk) toetuvad kahe otspunktiga tugedele. Talasillad on nüüdisaja sillaehituses tavalisimad.
Kõige lihtsam talasild on purre, mis võib sisuliselt olla üle takistuse (jõe, kuristiku) asetatud laud või palk. Pikemad talasillad on jaotatud osadeks, igal talal oma toetuspunktid. 
Talasilla sildeehitis on tehtud rauast, raudbetoonist või puidust.
Kaarsild

 
Kaarsild on sild, mis kasutab raskuse kandmiseks kaart. Kaarele mõjuv jõud suunatakse kaare haarade kaudu maasse. Sillatekk ei pea kaarsillal olema kaarekujuline, samas võib sillatekk olla kaarekujuline näiteks talasillal.
Üks kuulsamaid Eesti kaarsildu on Tartu kaarsild (tuntud ka kui Jalakäijate sild ja Betoonsild). 
Maailma pikim kaarsild on Lupu sild Shanghais peasildeavaga 550 meetrit.
Urmas Vaino

Urmas Vaino (sündinud 14. jaanuaril 1974 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja saatejuht.
Elulugu.
Ta lõpetas 1992. aastal Tallinna 32. Keskkooli.
Ta on olnud ajakirja Auto Bild Eesti tegevtoimetaja ja Eesti Rahvusringhäälingu mittekoosseisuline saatejuht.
Ajakirjanduslikku tööd alustas ta 1993. aastal saatejuhina Raadio 2-s, seejärel hakkas alates 2007. aastast tegema kaastööd ka Eesti Televisioonile, tehes intervjuusid ja juhtides alaliselt meelelahutuslikku "Erisaadet" ja mõnikord portreesaadet "Tähelaev".
2008. aastal juhtis ta koos Elis Aunastega saadet "Suvehommik" ETV-s. 2009. aasta septembrist 2017. aasta jaanuarini juhtis ta koos Katrin Viirpaluga saadet "Terevisioon" ETV-s. 2017. aasta jaanuarist kuni 2021. aasta aprillini juhtis ta debatisaadet "Suud puhtaks" ETV-s. 
Pälvis 2016. aastal Selge Kõneleja auhinna.
Isiklikku.
Tal on abikaasa Külliga neli tütart.
Eduard Zentšik

Eduard Zentšik (sündinud 26. detsembril 1975 Sillamäel) on Eesti kunstnik. 
Kunstialase loominguga (maalimine, graafika, fotograafia) hakkas tegelema 1995. aastal. Ta õppis Ida-Virumaa kunstniku Igor Lukjanovi käe all, 2003. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini erialal. 
Ta kuulub alates 1998. aastast Sillamäe kunstiklubi Aprill liikmeskonda ning osaleb ka kunstnikeühenduse Ježi ettevõtmistes. Ta on Vene Kunstnike Ühenduse liige. Tal on olnud 24 isikunäitust ning ta on osalenud 60 ühisnäitusel. Tema maale on Eesti, USA, Suurbritannia, Rootsi, Itaalia, Soome, Prantsusmaa erakogudes. Neli maali asub Narva Kunstimuuseumi kogudes, kaks maali on ostnud Sillamäe Kunstigalerii.
Kõrvuti maalimisega tegeleb ta alates 2002. aastast ka fotograafina ning on Eesti Fotograafide Liidu liige.
Zentšiku foto Narva Hermanni linnusest võitis 2012. aastal Wiki Loves Monuments võistlusel Eestis 2. koha ja rahvusvahelises finaalis 9. koha.
Huygensi printsiip

Huygensi printsiip (ka Huygensi-Fresneli printsiip) on meetod, mille järgi saab määrata lainefrondi kuju mingil järgneval hetkel, kui on teada laine levimiskiirus ning selle kuju antud hetkel.
Huygensi printsiibi kohaselt on lainefrondi iga punkt uue elementaarlaine allikas, millest lähtuvad homogeenses (isotroopses) levimiskeskkonnas sfäärilised (või ringjoonelised) sekundaarlained (moodustub ka tagasilaine). Kõikide elementaarlainete kohtumispaik moodustab tasalainete puhul uue lainefrondi, mis on kõigi elementaarlainete mähispind. Lainefrondi uue asendi määrab kõigi elementaarlainete superpositsioon. 
Kuna paralleel- või ristlaine frondist kiirguvad elementaarlained igas suunas, siis on võimalik, et lained painduvad tõkete taha.
Huygensi printsiibi sõnastas esialgsel kujul Christiaan Huygens ning täiendatud kujul Augustin-Jean Fresnel, mistõttu seda nimetatakse ka Huygensi-Fresneli printsiibiks. 
Huygensi printsiibist moodustub palju erijuhtumeid, näiteks difraktsioon kaugväljas (Fraunhoferi difraktsioon) ja difraktsioon lähiväljas (Fresneli difraktsioon).
Üksikasjad.
Leviv lainefront osutub elementaarlainete mähispinnaks, sest elementaarlained levivad samas levimiskeskkonnas ja sama kiirusega nagu algne laine. Eri keskkondades on laine levimiskiirus ja seetõttu ka levimissuund erinev, mida on näha murdumise järgi. Tõkke äärel tuleneb Huygensi printsiibist difraktsioon. 
Ajalugu.
Huygens seletas oma teooriaga valguse difraktsiooni ja murdumist, mida suutis siiski seletada ka Isaac Newtoni korpuskulaarteooria. Alles siis, kui määrati valguse kiirused eri keskkondades, saadi otsustada, kumb teooria paika peab. Valguslainete levimiskeskkonnaks postuleeris Huygens eetri. Pärast Albert Einsteini 1905 avaldatud erirelatiivsusteooria üldist omaksvõttu osutus eetri mõiste üleliigseks.
Claudio Monteverdi

Claudio Giovanni Antonio Monteverdi (15. mai 1567 Cremona – 29. november 1643 Veneetsia) oli Itaalia helilooja, laulja ja gambamängija.
Elu.
Claudio Monteverdi sündis Cremonas, tema isa Baldassare Monteverdi oli arst, apteeker ja kirurg. Claudio oli pere viiest lapsest vanim. Lapsepõlves õpetas teda kapellmeister Marc'Antonio Ingegneri, ta laulis ka kirikukooris. Hiljem õppis ta Cremona ülikoolis. 1582. aastal avaldas ta oma esimesed muusikateosed, milleks olid mõned vaimulikud motetid ja madrigalid. 1587. aastaks oli ta avaldanud oma esimese ilmalike madrigalide kogumiku. Monteverdi töötas Mantovas Vincenzo I õukonnas algul laulja ja viiuldajana, alates 1602. aastast muusikajuhina.
1599. aastal abiellus Monteverdi õukonnalauljanna Claudia Cattaneoga, kes suri septembris 1607. Paaril sündis kaks poega ja üks tütar, kes suri veidi aega pärast sündi.
1613. aastal asus ta tööle kapellmeistrina Veneetsias Markuse kirikus. 1632. aasta paiku sai temast preester. Elu viimastel aastatel kannatas ta kehva tervise all. Monteverdi suri Veneetsias ja maeti Frari kirikusse.
Looming.
Monteverdi elas renessansi kõrgperioodil ja baroki algusaegadel ning tema loomingut peetakse oluliseks murdepunktiks muusikaloos kahe ajastu vahel.
Claudio Monteverdi on varaseim helilooja, kelle teoseid tänapäeval kogu maailmas sageli esitatakse (nii hindas näiteks muusikakriitik ja biograaf Harold C. Schonberg). Monteverdi on esimene suur ooperihelilooja ning tema 1607. aastal kirjutatud "Orpheus" on üks varasemaid oopereid üldse. Veel kaks ooperit "Odysseuse kojutulek" ("Il ritorno d'Ulisse in patria", 1641) ning "Poppea kroonimine" ("L'incoronazione di Poppea", 1642) on säilinud tema hilisest loomingust. Dramaatilisi stseene meenutavad mitmed tema Veneetsias loodud madrigalidest, neist tuntuim on 1624. aastal loodud "Tancredi ja Clorinda kahevõitlus" ("Combattimento di Tancredie Clorinda"). Kirikumuusikast on olulisim tema 1610. aastal ilmunud vaimulike teoste kogumik "Vespro della Beata Vergine” (Maarja vesper).
Liturgiline muusika

Liturgiline muusika ehk kirikumuusika on kirikus liturgia osana esitatav muusika. Sellise muusika iseloomulikemad omadused tulenevad tema sünnist liturgias ning teoste komponeerimisest ja esitamisest vastavalt ühe või teise konfessiooni liturgia tavadele ja vajadustele.
Keskajal põhines liturgiliste laulude meloodiate ülesehitus kaheksa helilaadi süsteemil ja gregooriuse laulu repertuaar moodustas suurima osa modaalsest muusikast.
Bockelwitzi vald

Bockelwitz on endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.
Alates 1. jaanuarist 2012 on Bockelwitzi vald Leisnigi linna osa.
Valla osad olid:
Ebersbach (Döbeln)

Ebersbach on Saksamaal Kesk-Saksimaa kreisis asuva Döbelni linnaosa. Kuni linnaga liitmiseni 2011. aastal oli ta Ebersbachi vald. 2008. aastani kuulus Döbelni kreisi.
Vallaosad.
Valla osad olid:
Großweitzscheni vald

Großweitzschen on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.
Valla osad on:
Mochau vald (Saksimaa)

Mochau on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.
2016. aastal liideti ta Döbelni linnaga.
Vallaosad.
Valla osad olid:
Niederstriegise vald

Niederstriegis on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.
2013. aastal liideti ta Roßweini linnaga.
Valda kuulusid:
Ostrau vald (Saksimaa)

Ostrau on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.
Vallaosad.
Valla osad on:
Ziegra-Knobelsdorf

Ziegra-Knobelsdorf oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.
2013. aastal liideti ta Döbelni ja Waldheimi linnaga.
Vallaosad.
Valla osad olid:
Zschaitz-Ottewig

Zschaitz-Ottewig on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.
Vallaosad.
Valla osad on:
Eesti riiklik e-tervise projekt

Eesti riiklikud e-tervise projektid on Eesti E-tervise Sihtasutuse projektid kaasaegsete tehnoloogiate rakendamiseks tervishoiusüsteemis. Projektide eesmärk on võimaldada arstidele patsienti puudutava teabe paremat haldamist ning selle abil tõsta ravi kvaliteeti ning anda riigile parem ülevaade tervishoiusüsteemis toimuvatest protsessidest.
Eesti E-tervise SA arendab ja haldab üleriigilisi e-tervise projekte, nagu Digitaalne terviselugu (DL), Digiregistratuur (DR), Digipildid (DP) ning muid e-tervise teenuseid. SA tegeleb tervisevaldkonna standardite ja klassifikaatorite arenduse ning haldusega ning üleriigiliste ravijuhiste arendamise koordineerimisega, kaasajastamise ja publitseerimisega.
Mainitud projektide kõrval hakkab SA tegelema muude tervishoiusüsteemi IT alaste integratsiooni projektidega, vastavate hangete ettevalmistamise ja läbiviimisega. Vajadusel lahendab ka vastavate projektide hilisema haldamisega seonduvad probleemid.
SA arendab ja haldab üleriigilisi terviseregistreid ning vajadusel muid registreid. 
2005–2008 on plaanis realiseerida meditsiiniliste surmapõhjuste register, digitaalsed registriteatised, geriaatrilise tarkvara EstRAI tsentraalse komponendi juurutus, kooli tervishoiuportaal, nakkushaiguste operatiivsed digitaalsed teatised, vaktsineerimisinfo tsentraliseerimine.
Vastavalt tervishoiusüsteemi vajadustele lisandub muid projekte, millega hakatakse tegelema projektipõhiselt.
Eesti E-tervise Sihtasutuse lõid Sotsiaalministeerium ja tervishoiuteenust osutavad asutused ning nende ühendused. Eesti E-tervise SA strateegilised suunad määrab kindlaks SA nõukogu kuhu kuuluvad asutajate esindajad.
SA lahendab tervishoiusüsteemi ühiseid probleeme (integratsioon, standardimine) ning vähendab sellega tervishoiu süsteemi kui terviku kulutusi IT-le ja raviasutuste vahelise koostöö organiseerimisele.
SA publitseerib ja aktualiseerib avalikult kõik kohustuslikud tervise valdkonna standardid, klassifikaatorid ja ravijuhised ja muud infosüsteemide tööks vajalikud tsentraalselt hallatavad dokumendid. http://www.pub.e-tervis.ee
Eesti E-tervise Sihtasutus teeb koostööd tervishoiuteenuste osutajatega, erialaühendustega ning muude tervishoiuga tegelevate institutsioonidega, koordineerib ja arendab Eesti Vabariigi tervishoiuteenuse osutajate infosüsteemide ühtlustamist. 
SA ülesandeks on ka projektide tulemusel saavutatu koosvõime ja jätkusuutlikkuse tagamine ja hilisem haldamine.
Tomaso Albinoni

Tomaso Giovanni Albinoni (8. juuni 1671 Veneetsia, Veneetsia Vabariik – 17. jaanuar 1751 Veneetsia) oli Veneetsia barokkhelilooja.
Samuel Barber

Samuel Osborne Barber II (9. märts 1910 West Chester – 23. jaanuar 1981 New York) oli USA helilooja. 
Ta oli õppinud klaverit, kompositsiooni, laulu ja dirigeerimist.
Kirjutas juba kümneaastaselt opereti "Roosipuu", mida pole küll lavastatud, kuid käsikiri on säilinud Chester Historical Society arhiivis. Ta õppis 1924–1928 ühe aasta klaverit Isabelle Vengerova juures, õppis kompositsiooni R. Salero, dirigeerimist F. Raineri ning laulu E. de Horotzi juures Curtise Muusikainstituudis Philadelphias, kus ise ka töötas pilli- ja kooridirigeerimise õppejõuna 1939–1942. Ta on esitanud oma teoseid nii baritonilaulja kui ka dirigendina Euroopaski. 1966. aastal valiti ta New Yorgi Metropolitan Opera uue hoone ava-heliloojaks, kuid lihtsakoelisuse ja vähese dramaatilisuse tõttu ei osutunud ta ooper "Antonius ja Kleopatra" kuigi menukaks.
Helilooming.
Tähtsamad teosed.
Veel teoseid: kammerooper "Bridžipartii", ballett "Muutlik süda" (orkestrisüit sellest "Medeia"), "Sinine roos", balletisüit "Souvenirs", Toccata festiva avamäng "School for Scandal", "Capricorn-concert" flöödile, oboele ja trompetile keelpillidega 1944, "Summer music" on puupillidele, häälele orkestriga "Andromache lahkumine", "Armastajad" Pablo Neruda tekstil, kantaat "Prayers of Kjerkegaard" 1954.
Voldemar Pinn

Voldemar Pinn (25. mai 1932 Kokuta – 11. oktoober 1999 Haapsalu) oli eesti pedagoog, psühholoog, publitsist ja harrastusajaloolane.
Elukäik.
Voldemar Pinn lõpetas 1951. aastal Haapsalu Pedagoogilise Kooli ja seejärel Tartu Ülikooli ajaloo ja psühholoogia erialal. Ta oli Riguldi kooli, Ridala 8-klassilise Kooli ja alates 1971. aastast Haapsalu Sanatoorse Internaatkooli direktor ja õpetaja. 2002. aastal avati selle kooli seinal Voldemar Pinni mälestustahvel.
1964. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

X NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Odessas 1.–23. oktoobrini 1964. aastal. 
Nii nagu aasta varemgi jagasid turniiril esikohta Vjatšeslav Štšegolev ja Andris Andreiko.
Järelmatš peeti 20.–27. detsembrini. Matš lõppes viigilise tulemusega, kuid nii nagu eelminegi kord, siis lisakriteeriumitega kuulus meistritiitel ikkagi Vjatšeslav Štšegolevile.
Teenistuslik järelevalve

Teenistuslik järelevalve on haldusorganisatsioonis kõrgemal asuvate asutuste teostatav kontroll neile alluvate asutuste tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle.
Teenistusliku järelevalve teostamist Eesti valitsusatuste ja nende hallatavate asutuste tasandil reguleerib Vabariigi Valitsuse seaduse 7. peatükk ja kohaliku omavalitsuse asutuste ja nende hallatavate asutuste tasandil Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66 märgiga 1. 
Teenistusliku järelevalve teostamisel on kõrgemalseisval asutusel õigus teha ettekirjutus alamalseisva organi akti või toimingu puuduste kõrvaldamiseks, peatada toimingu sooritamine või akti kehtivus või tunnistada akt kehtetuks. Eriline teenistusliku järelevalve teostamise kord on rahuaja riigikaitse seaduse § 9ga kehtestatud Eesti kaitseväe üle. Teenistuslikku järelevalvet tuleb eristada riiklikust järelevalvest.
Harilik koerhai

Harilik koerhai ("Scyliorhinus canicula") on koerhailaste sugukonda kuuluv hailiik. 
Kirjeldus.
Koerhai on pika saleda kehaga, mida katavad väiksed tumedamad täpid. Nahk on kaetud pisikeste soomustega, mis katsudes meenutab liivapaberit, silmad on suured ja musta värvi. Seljauim on väike ja asub keha tagaosas. Viiest ribast koosnevad lõpused asetsevad keha allosas ja on raskesti märgatavad. Kasvab kuni 100 cm pikkuseks, enamasti siiski 60–80 cm, ja kaalub 1–1,5 kg.
Levik ja eluviis.
Koerhai on levinud Vahemeres, Põhjameres ja Atlandi ookeani idakaldal Norra rannikust Senegalini.
Koerhai on enamasti erakliku eluviisiga ööaktiivne kõhrkala, kes elutseb kuni 150 m sügavusel. Harvem nähakse neid ühesoolistest isenditest koosnevate parvedena. Nooremad koerhaid hoiavad rannikule lähemale. Toituvad enamasti vähilaadsetest, tintidest, limustest, kaheksajalgsed ja teistest väiksematest kaladest.
Puurmani sild

Puurmani sild on 1957. aastal ehitatud sild, mis ületab Pedja jõge. Enne Puurmani liiklussõlme ehitamist oli see Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee koosseisus.
Kuna 1957. aastal ehitatud sild ei rahuldanud enam liikluse nõudeid, alustati 2006. aastal uue liiklussõlme ehitust.
Pärast Puurmani liiklussõlme valmimist 2007. aastal on Puurmani silla ülesandeks kindlustada sõiduvõimalus Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteelt Puurmani–Jüriküla–Kirna maanteele sõiduks kas Puurmani (kirdes) või Jüriküla (edelas) ja Kirna talu suunas.
Alkaloidid

Alkaloidid on lämmastikku sisaldavate, vees lahustumatute, aluseliste omadustega ja hapetega vees lahustavaid sooli moodustavate keemiliste ainete rühm.
Alkaloide (taimne alus) sisaldavaid taimi on inimkond kasutanud juba väga kaugel ajal joovastavate ainete või taimsete ravimite ja ka mürgina. 399 eKr viidi Antiik-Kreekas täide Sokratese surmaotsus – talle valmistati viimseks joogiks surmaputkeleotist (sisaldab koniini). Taimsed alkaloidid on looduslikud pestitsiidid, mis toimivad taimede enesekaitsena kahjurite vastu.
Esimese puhta alkaloidi, morfiini, eraldas oopiumist 1806. aastal saksa apteeker Friedrich Sertürner. Esimese sünteesitud alkaloidi, koniini, valmistas 1886. aastal Albert Ladenburg.
Seni on taimedest tuvastatud ligi 10 000 alkaloidi.
Klassifikatsioon.
Alkaloidide rühma liigitatakse väga erinevate keemiliste ja biokeemilsite omadustega ühendeid. Tänapäeval on kasutusel klassifikatsioon, kus alkaloidid liigitatakse nende molekuli kuuluva heterotsükli ehituse alusel rühmadesse: 
Ravi.
Alkaloidimürgistuste korral antakse teadvusel inimestele esmaabina veega segatud sütt: täiskasvanule 50–100 g ja lapsele 1–2 g/kg (3 spl 10 kg kohta).
Kui tekivad krambid ja haige kaotab teadvuse, ei tohi patsiendile sütt joogiga manustada. Tuleb jälgida, et haige hingamine ei seiskuks. Vajadusel teha kunstliku hingamist. Kohe kutsuda kiirabi.
Ravi ajaloost.
Süsi on tugev absorbent ja imab endasse suure osa mürkainest. Absorbeeriva toimega on ka kaoliin.
Kaoliini kasutati mürgistuste raviks juba antiikajal. Vana-Kreekas nimetati kaoliini Lemnose mullaks, kuna seda leidus Limnose saarel. Kaoliini segati kitseverega, sellest veeretati väikesed kuulid, vajutati neile kitsepead kujutav tempel ja kuivatati. Ravimkuule nimetati "sphragis aigos", hiljem "capra sigillum" ning need olid universaalne ravivahend paljude mürgistuste korral (sh alkaloidimürgistuste korral). Samasuguseid ravimkuulikesi valmistati ka Maltal, kus nende nimetus oli "terra sigillata".
Nimetus.
Alkaloididele pani nimetuse 1819. aastal Saksa apteeker Carl Friedrich Meiβner (1792–1853).
Alkaloidide nimetus tuleb araabia keelest "al-qālī" ('leelis') ja kreeka keelest, kus "eidos" tähendab sarnast ja konkreetses kontekstis on mõeldud leelisesarnaseid aineid.
Hector Berlioz

Louis Hector Berlioz (11. detsember 1803 – 8. märts 1869) oli prantsuse romantiline helilooja. Tihti on teda nimetatud ka suurimaks prantsuse heliloojaks üldse, ent samal ajal ei mõisteta suurt osa tema loomingust tänapäevani. Kindlasti oli Berlioz oma eluajal aga rohkem hinnatud väljaspool oma kodumaad, põhjuseks küllaltki teravad suhted Pariisi konservatooriumiga.
Helilooming.
Berliozi sulest pärineb esimene kuulajateni jõudnud romantiline sümfoonia "Symphonie Fantastique" (1830, Schuberti 8. sümfooniat toona veel ei tuntud), milles autor kasutab tugevalt autobiograafiliste sugemetega programmi. Oma sümfoonilistes teostes on Berlioz aktiivne orkestriarendaja, nende teoste kaudu jõuavad akadeemilisele kontserdilavale nii uued pillid (pikoloklarnet, harf) kui ka sümfonismis varem tundmatud mängutehnikad ("col legno" keelpillidel). Mitmetes teostes võib täheldada monumentaalsust, plakatlikkust. Berlioz on üks esimesi väljaspool põhilava paiknevate pillimeeste e. "banda" kasutajaid, erakordsena paistab selliste teoste hulgas 1837. aastal kirjutatud Reekviem, kus lisaks orkestri põhikoosseisule on soovitud nelja vaskpillikoori.
Huvitava faktina tasuks märkida sedagi, et ehkki Berliozi sulest ilmunud traktaati "Harmooniast ja orkestreerimisest" peetakse tänapäevani üheks põhjalikumaks teoreetiliseks teoseks, ei mänginud Berlioz ise korralikult mitte ühtki pilli.
Metsküla Issanda Templisseviimise kirik

Metsküla Issanda Templisseviimise kirik on õigeusu kirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Metskülas. 
Seda kasutab EAÕK Metsküla Issanda Templisseviimise Kogudus. Koguduse preester on ülempreester Andreas Põld. Koguduse vanem on 2007. aastal Olev Õun.
Kirikul on kaks torni, mis õigeusu traditsioonis tähistavad Kristuse kahte loomust: jumalikku ja inimlikku. 
Metsküla kirik ehitati 1909. aastal. Hoone pühitseti aastal 1915.
Tikutoos

Tikutoos ehk tikutops on harilikult õhukesest papist või vineerist karbike tuletikkude säilitamiseks ja transportimiseks. Eestis on tikutoos enamasti mõõtmetega 35x50x15 mm. Tikutoosi ühel või mõlemal pikal küljel on tavaliselt "väävel", tegelikult fosforiühendite ja liiva- või klaasipuru segu, mille vastu hõõrdumisel tikk süttib. Tikutoosis on Eestis harilikult umbes 45 tuletikku.
Tikutooside ja tikutoosietikettide kogumist nimetatakse fillumeeniaks.
Mustjala Kool

Mustjala Kool on koolieelne lasteasutus ja põhikool Saare maakonnas Mustjala külas.
Ajalugu.
Kooli asutati 1939. aastal. Selle nimi oli Mutsjala algkool ja esimene direktor Eduard Lember.
Aastatel 1945–1953 oli kool 7-klassiline, alates 1953. aastast kandis kool nime Mustjala Keskkool, alates 1960. aastast Mustjala 8-klassiline Kool. 1988. aastal nimetati kool 9-klassiliseks ja 1992. aastal Mustjala Lastead-Põhikooliks. Alates 1. septembrist 2023 kannab õppeasutus nime "Mustjala Kool".
Riiklik järelevalve

Riiklik järelevalve on haldusorgani poolt teise haldusorgani või haldusevälise isiku tegevuse õiguspärasuse üle teostatav kontroll (järelevalve). 
Erinevalt teenistuslikust järelevalvest ei teostata riiklikku järelevalvet alluvuskorras (järelevalvet teostav organ ei ole järelevalvatava organi suhtes kõrgemalseisvaks organiks halduse hierarhias) ning järelevalve ei laiene järelevalvatava organi või isiku tegevuse otstarbekusele. 
Riikliku järelevalve teostamist reguleerivad Eesti kehtivas õiguses vabariigi valitsuse seaduse § 75 ja paljud riikliku järelevalve eriseadused, nt keskkonnajärelevalve seadus, ehitusseadus, toiduseadus, elektriohutusseadus jne.
Eschweiler

Eschweiler ['ešvailer] on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Aacheni kreisis. Asub Inde jõe ääres.
Ajalugu.
Eschweilerit on esmamainitud 828. aastal. 1794–1815 oli Eschweiler Prantsusmaa valduses ja läks seejärel Preisimaa koosseisu. 1946. aastast on linn Nordrhein-Westfaleni liidumaa osa.
Mustjala Prohvet Eeliase kirik

Mustjala Prohvet Eelia kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saaremaal Mustjala alevis.
Ajaloost.
Saaremaal Mustjala kihelkonnas siirdus õigeusku 1848. aastal 27,9% talurahvast hoolimata kohaliku luteri pastori Carl Johannes Masingu aktiivsest võitlusest usuvahetusliikumise vastu. 550 liikmega õigeusu kogudus avati Mustjalas 24. oktoobril 1848. Esimene jumalateenistus toimus kohaliku talupoja Irodion Lõugase poolt Merise külla ehitatud väikeses kivikirikus. Aastatel 1851–1865 olid koguduse kasutuses Paatsa mõisa hooned. 1865. aastal eraldati kogudusele Mustjala riigimõisast maavaldus ja puuhoone teenistuste pidamiseks. 
Arhitektuurist.
Riia arhitekti Heinrich Scheeli poolt tüüpprojekti alusel projekteeritud Mustjala õigeusu kirik valmis 1873. aastal. Pühakoda on paekivist seintega viiekupliline hoone ja toetub põllukivist alusmüürile. Kirikuhoonel on kümme akent ja kaks ust, paekivist trepp ja sees kivipõrand, puidust altaripõrand ja peasissepääsu kohal kooripealne lauljatele. Mustaja õigeusu kirik pühitseti Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamini (Karelin) poolt 20. juulil 1872 prohvet Eelija auks.
Tänapäeval kasutab Mustjala prohvet Eelija õigeusu kirikut EAÕK Mustjala prohvet Eelija kogudus.