Teavik

Teavik on raamatukogunduses andmekandja – materiaalne objekt, millele on talletatud informatsiooni. Teavik on näiteks trükis, heliplaat, foto, CD-ROM, CD, helikassett, videofilm.
Eesti Standardikeskuse poolt välja antud standard EVS-EN ISO 2789:2003 "Informatsioon ja dokumentatsioon. Rahvusvaheline raamatukogustatistika" annab teavikule järgmise definitsiooni: teavik/dokument (inglise "document") – üksusena käsitletav salvestis või materiaalne objekt.
Raamatukogusõnastik annab teavikule järgmise definitsiooni: dokument/raamat/teavik (inglise "document") – mistahes materiaalne objekt, millele on talletatud informatsioon, näiteks trükis, foto, heliplaat, kompaktketas.
Termin "teavik" võeti kasutusele XX sajandi lõpus, riiklikku terministandardisse jõudis see aastal 2001 (ISO 5127:2001). Eesti õigekeelsussõnaraamatusse ilmus sõna "teavik" esimest korda 2006. aastal definitsiooniga "teavik on infot kandev objekt raamatukogus, nt trükis, foto, plaat, mikrofilm".
Teavikute kasutajatele vahendamiseks, nendest teadaandmiseks ning nende iseloomustamiseks on erinevaid esitusvõimalusi: 
Iga esitusviisi iseloomustab erinev analüüs ja sünteesi aste.
Bibliokirje.
Andmekogum teaviku kohta, mis:
Andmete iseloomu ja esitamise järjekorra määravad kindlaks:
Teavikute kirjeldamiseks raamatukogunduses on IFLA (The International Federation of Library Associations and Institutions) poolt välja töötatud vastav rahvusvaheline standardite rühm ISBD (International Standard Bibliographic Description), mis määrab eri teavikutüüpide kirjeldamisel esitatavate andmete valiku, vormi ja järjekorra, ning kirjavahemärgid: ISBD(M), ISBD(S), ISBD(NBM), ISBD(CM), ISBD(A), ISBD(PM), ISBD(ER), ISBD(CF), ISBD(G). Standardi eesmärgiks on luua ühtne reeglistik iga teavikulaadi jaoks ning luua eeldused ülemaailmselt ühtseks kirjeldamiseks, mis hõlbustaks bibliograafiliste andmete vahetust rahvusvahelisel tasandil. Teavikuid kirjeldatakse bibliograafilise kirjega ja kataloogitakse bibliograafilistes formaatides, millest tuntuimad kuuluvad MARC-rühma.
Teavikute bibliograafiline kirjeldamine e. bibliografeerimine (inglise k "bibliographical description") – teaviku põhiandmete esitamine kindlate reeglite alusel.
Kirjeldamise tulemusena koostatakse bibliokirje (inglise k "bibliographical record", "bibliographical description", "entry") või lihtsalt kirje.
Kirjeldamise objektiks on teavikulaadid (olenevalt kandjast)
Teavikute kataloogimine.
Teavikute kataloogimine on kirjete koostamine raamatukogukataloogi jaoks ning kataloogide koostamine ja hooldamine. Kataloogimine on raamatukogutöö põhiprotsessi kuuluv tegevus, mis võimaldab teavikute leidmist raamatukogu kogudest.
Kataloog on teavikute süsteemne loetelu raamatukogus (kaartkataloog, elektrooniline kataloog). 
Teaviku liigitamine.
Teavikute liigitamine ehk indekseerimine – teaviku sisu väljendamine numbrilise ja/või tähtedest koosneva leppemärgiga, mille eesmärgiks on teaviku otstarbekas paigutus raamatukogu hoidlas võimaldades seega vastavat teavikut kiiresti leida ning mis pakub lugejale teemaotsingu võimaluse. Enamikus raamatukogudest on kasutusel UDK (universaalne detsimaalklassifikatsioon).
Teavikute liigitamisel kehtivad nõuded:
Teaviku märksõnastamine.
Teavikute märksõnastamine on teaviku ainestiku esitamine ühe või mitme tunnusliku sõna või sõnaühendi abil, mille määrab märksõnastaja.
Märksõnastamise põhimõtted: 
Teaviku säilitamine.
Teavikute säilitamine – tegevused raamatukogus, mille eesmärgiks on teavikute vananemise aeglustamine, nende lagunemise takistamine ning seeläbi raamatukogu varade pikaajalise kasutatavuse tagamine.
Teavikute säilitamise põhiprintsiibid:
Teavikute säilitamise tegevussuunad:
Teavikute hankimine ja komplekteerimine.
Komplekteerimiseks nimetatakse pidevat kogude moodustamist, kogude pidevat uuendamist teavikutega, mis vastavad raamatukogu ülesannetele ja tema kasutajaskonna vajadustele.
Raamatukogu kogude moodustamisel lähtutakse:
Teavikute hankimisviisid:
Informatsiooni ilmuvate teavikute kohta annavad
Teavikulaadid.
Teaviku laadi määrab tema vorm ehk välised tunnused (materjal) ja/või perioodilisus 
Teavikute tüübid.
Teaviku tüübi määrab tema otstarve:
NB! Kõikides teavikutüüpides kasutatakse enamasti kõiki teavikute laade!