Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsus

Eesti NSV SARKi ja SM Miilitsavalitsus oli Eesti NSV sisejulgeoleku- ja haldusasutus Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Eesti NSV Siseministeeriumi alluvuses.
1940. aasta septembris moodustatud Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsus täitis senise Politseitalituse ja sisekaitseülema ülesanded. Eesti NSV SARKi Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsus täitis moodustamisel 1940. aastal välis- ja kriminaalpolitsei ülesanded töö korraldamisel, administratiivkaristuste määramisel, tegeles elanike registreerimise, väljasõidulubade ja välispasside väljaandmise ja avalike ürituste registreerimisega, lahendas NSV Liidu kodakondsusse astumise avaldusi (senistele kodakondsuseta isikutele).
Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsuse moodustamisel likvideeriti Rahva Omakaitse, mille isikkoosseisust enamik astus SARK-i ja miilitsasse.
ENSV SARKi Töölis-Talupoegade Miilitsavalitsuse 1. juhiks oli Eesti kohalik kommunist Edgar Petree ja tema asetäitjaks miilitsa vanemleitnant Sergei Golubkov. 19.12.1940 asus Petree asemel miilitsavalitsust juhtima Leonhard Klaaser (Klaser), kes oli sellel kohal kuni 15.05.1941. 15. – 29. augustini 1941 oli ENSV SARKi TTM juhiks riikliku julgeoleku vanemmajor Andres Murro
Vastavalt NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi organisatsioonistruktuurile allus miilitsavalitsus keskaparaadis, Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadile ja ka piirkondlikes asutustes siseasjade linna- ja maakonna osakondadele. Varasema Eesti politsei kaheksa prefektuuri asemele moodustati TTM osakond igasse maakonda, lisaks Raudteede prefektuuri asemele raudteemiilits. TTM osakond (linnades ja maakondades) jagunes omakorda jaoskondadeks (kriminaaljälitusosakond, SORVVO osakond jt). Osakonnad linnades jagunesid veel miiltsajaoskondadeks ja maapiirkondades rajoonide miilitsavolinike piirkondadeks. 
TMM juurde moodustati ka Riiklik Autoinspektsioon, mille ülesanne oli registreerida mootorsõidukeid, jälgida liiklus­eeskirjadest kinnipidamist, aga tegeleda ka mootorsõidukite tehnilise ülevaatusega.
TMM juurde moodustati eriosakond, mis tegeles lisaks salajasele ametkondlikule kirjavahetusele ka tulirelvade lubade väljastamisega ja võttis arvele kõik trüki- ja paljundusmasinad.
TTM juurde moodustati abistava organisatsioonina 1940. aasta lõpus vabatahtlik brigaadimiilits. Brigaadimiilitsate ülesandeks oli „võitlus kontrrevolutsioonilise ja klassivaenulise elemendi, salakuulajate, trotskistide, kahjurite, varaste ning huligaanidega”, st pidid abistama miilitsat patrullimisel ja vahiteenistuses.
SARKi Miilitsavalitsus 1940–1941.
1944. aasta 15. juulil moodustati Eesti NSV siseasjade rahvakomissari käskkirjaga nr 007 operatiivstaap ja ühendatud operatiivgrupid, mille kohaselt olid pärast Punaarmee poolset Eesti territooriumi vallutamist Eesti NSV SARK struktuuris järgmised miilitsa allüksused:
SARKi ja SM Miilitsavalitsus 1944–1949.
SARKi ja SMi Miilitsavalitsuse juhid.
Eesti NSV SM Miilitsavalitsusele allusid maakondade ja vabariikliku alluvusega linnade miilitsaosakonnad, mis formaalselt olid kohaliku töörahva saadikute nõukogu täitevkomitee osakonnad. 
1949. aasta oktoobris viidi miilits SM alluvusest Eesti NSV RJM alluvusse, kuni 1953. aasta märtsini. SM asetäitja ametikoht miilitsa alal SM puudus. Ametikoht (siseministri asetäitja ja Miilitsavalituse ülem) SM taastati 1953. aasta märtsis.
RJM Miilitsavalitsus 1949–1953.
RJMi Miilitsavalitsuse juhid.
Eesti NSV Riikliku Julgeolekuministeeriumi Miilitsavalitsusele allusid:
1950. seadluse alusel kaotati Eestis maakonnad ja loodi nende asemele 39 maarajooni, kohalike miilitsa-asutuste (39 Eesti NSV RJMi Miilitsavalitsuse rajooniosakonda) võrk oli seotud Eesti NSV haldusjaotusega.
SM Siseasjade Valitsus 1968–1991.
1968. aasta lõpul nimetati Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsus, ENSV SM Siseasjade Valitsuseks, kohalikud piirkondlikud asutused linnade ja rajoonide Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomiteede siseasjade osakondadeks või valitsusteks (nt Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee Siseasjade Valitsus ja Harju Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee Siseasjade Osakond). 
Miilitsa- ja (alates 1968. aastast siseasjade) asutuste ülesanded olid avaliku korra tagamine, võitlus kuritegevusega ja selle ennetustöö, valveteenistus tähtsamates riigiasutustes, elanike elukoha registreerimine, riigisiseste passide väljaandmine ja passirežiimi elluviimine, mootorsõidukite registreerimine, tehniline kontroll ja liiklusohutuse tagamine, mitmesuguste tegevuslubade väljaandmine ja esemete registreerimine ( tulirelvad, lõhkeained, kirjutusmasinad, paljundus- ja trükiseadmed, pitsatite ja stampide kinnitamine jm), koos tsiviilkaitse ja tuletõrje keskasutustega sellealase töö organiseerimine, kaadri väljaõpe. 
1968. aastal oli miilitsa/siseasjade valitsuse struktuur järgmine: