Viirusetõrjetarkvara

Viirusetõrjetarkvara (inglise "anti-virus") on tarkvara, mille eesmärk on ära hoida, tuvastada ja eemaldada arvutisüsteemist igasugune õelvara, milleks on näiteks viirused, ussid ja trooja hobused. Sageli pakuvad need programmid kaitset ka nuhkvara ja reklaamvara eest.
Ajalugu.
Esimene kommertslik viirusetõrjeprogramm põhines krüpteerimisel, mis ei lubanud autoriseerimata isikutel informatsioonile ligipääsu. Kuigi see on võimalusi tarkvara kaitsmiseks, ei kasutata seda süsteemi enam tänapäeva viirusetõrjeprogrammides. Krüpteerivale kaitsele lisati tihti operatsioone piirav tarkvara, mis on seni populaarne kaitsevahend. Peamiselt seetõttu, et see kaitseb süsteemi ning hoiab ära kõvaketaste ja programmide nakatumise.
Meetodid.
Aktiivse seire tüüpi viirusetõrjeprogrammid vaatlevad arvuti töötamist ja annavad kasutajale märku, kui midagi kahtlast juhtub. See erineb operatsioone piiravast tarkvarast selle poolest, et kontroll jääb aktiivse seire puhul kasutajale.
Muutusi märkav tarkvara teeb kindlaks, kas programmi, faili või süsteemi on muudetud, võrreldes varem kindlaks tehtud andmetega. Kui programmil on piisavalt suur ülevaade süsteemist, siis avastab see 100% viirustest, kuid selle probleemiks on sagedased valehäired.
Mõlemad ülaltoodud tarkvaratüübid sisaldavad "residentset skannerit," mis püsib arvuti mälus.
Kõige populaarsemad viirustevastases võitluses on skannerid, peamiselt tänu nende võimele identifitseerida viirusi. Enamik skanneritarkvara suudab avastada kahjulikke mitteviiruslikke programme (Trooja hobuseid, ussviirusi, nuhkvara). Kõige tuntum (ja levinum) skaneeriv programm on McAfee Associates SCAN, mis on loonud sellele ka probleemi – see on ainuke viirusetõrjeprogramm, mille vastu on loodud seda hävitav viirus.
Tasuta viirusetõrje Windowsis.
Suurem osa viirusetõrjeprogrammidest on omanduslikud. Ehkki nende seas on saadaval ka tasuta variante, on lõviosa seesugustest vastavalt eri litsentsitingimustele mõeldud kasutamiseks vaid isiklikel ja/või mitteärilistel eesmärkidel, mis tähendab, et neid saab kasutada peamiselt kodus ja kindlasti mitte tööl.
Asutused ja ettevõtted.
Tasuta nuhkvara- ja viirusevastatest programmidest saab ettevõtetes ja organisatsioonides kasutada järgmisi programme, millest enamiku tootja on Microsoft (nimekiri esitatud keerukuse järjekorras alates kõige lihtsamast):
Kui antud kombinatsioonidest ei piisa, siis on võimalik juurutada vabatarkvaralisi opsüsteeme ja laiatarbeprogramme ning avatud salvestusformaate, hoidudes niimoodi omandusliku IT-tarnija tarkvaralisest "sunnismaisusest", mis kaasneb omandusliku tarkvara ja sellega seotud suletud formaatide kasutamisel. Niisugune asjade käik tähendaks organisatsiooni kasutajakultuuri muutmist ja arendamist.
Vähegi suurema organisatsiooni puhul koostatakse ideaalis põhjalik infoturbeplaan, kus on arvestatud ka riskitegurid. Kui valdav osa arvutitest kasutab Windowsi, arvestatakse IT-kuludesse ka omanduslik turvatarkvara.
Spybot Search &amp; Destroy kasutuspiirang.
Ehkki tekst tasuta Spybot Search &amp; Destroy litsentsis otsesõnu ei keela seda ettevõtetes ja asutustes kasutada, siis luba programmi kõigil kasutada puudub ning klauslis II.e eksisteerib viide ettevõtete ja asutuste jaoks mõeldud litsentsile, mis tuleb siiski raha eest omandada.