tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Naiskodukaitse Lääne ringkond

Naiskodukaitse Lääne ringkond on Eesti Kaitseliidu allorganisatsiooni Naiskodukaitse piirkondlik organisatsioon, mis tegutseb Läänemaal ja Hiiumaal.
Ajalugu.
Esimesed Naiskodukaitse osakonnad tekkisid 1925 Haapsalus, Emmastes ja Ristil. 2. mail 1925 organiseeriti Haapsalus Lääne malevkonna juures esimene naiskodukaitse jaoskond. Naiskodukaitse Lääne ringkond asutati 25. märtsil 1928. aastal, Lääne ringkond taasasutati 29. novembril 1996. aastal. 
Lääne ringkond moodustati Lääne maleva pealiku kapten Villem Väedeni poolt Kaitseliidu Lääne maleva staapi kokku kutsutud jaoskondade esindajate koosolekul 25. märtsil 1928. aastal. Sel koosolekul valiti ringkonna esinaiseks M. Michelson, sekretäriks Hendrikson ja juhatuse liikmeteks H. Vaus, Olga Helene Blaubrück (hiljem Arumaa) ja Kask. 1929. aasta sügisel lahkus Michelson aja puudusel Lääne ringkonna esinaise kohalt. Sama aasta 20. oktoobril kutsuti kokku erakorraline jaoskondade esindajate koosolek, kuhu oli ilmunud kuue jaoskonna esindajad, kelle hulgast valiti Lääne ringkonna esinaiseks H. Raja, sekretäriks N. Supronenko ja juhatuse liikmeteks H. Vaus, H. Lassur ja L. Mauer. 
1930. aastal oli Lääne ringkonnas 28 jaoskonda, 1933. aastal 30 jaoskonda, kuhu kuulus 818 naiskodukaitsjat. 1937. aastal oli Lääne ringkonnas juba 40 iseseisvat jaoskonda. 
Risti jaoskonna asutamine.
Naiskodukaitse Risti jaoskonna asutamiskoosolek peeti 20. veebruaril 1928. Koosoleku avas Johannes Lillioja, toonitades naiskodukaitse vajadust kompanii juures. Malevkonna instruktor leitnant Linnas selgitas pikemas kõnes naiskodukaitse ülesandeid ja kohustusi, mida jälgiti suure huviga. Selle järel peeti veerandtunnine vaheaeg, mille vältel Haapsalu naiskodukaitse liige Blaubrück tutvustas üksikasjalikult naiskodukaitse üksikasju ja sihte. Peale vaheaega valiti juhatus koosseisus Anna Lillioja (esinaine), Hendrikson, Rang, Riimann, kandidaatideks Martson ja Valk. Revisjonikomisjon valiti koosseisus Vinkmann, Johanson ja Pikver, kandidaatideks Krusel ja Saksakulm. Ringkonnakogusse valiti esindajaks Anna Lillioja. 
Juhtimine.
"Esinaised"
"Aseesinaised"
Koosseis.
Lääne ringkond jaguneb viieks jaoskonnaks:
Lääne ringkonnas on kaheksa erialagruppi:
Sümboolika.
NKK Lääne ringkonna lipu erimärk:Pikuti poolitatud hõbehall-punasel sõõril on vastasvärvides kaheksaharuline täht, mille heraldiliselt parempoolse (läänepoolse) haru peal on musta kontuuriga ümbritsetud kuldkollane täht W. Selgituseks: hõbedane ja punane on Hiiumaa, punane ja hõbedane Läänemaa vapivärvid. Kaheksaharuline täht on muinasajast tuntud kaitsev ja õnnetoov sümbol, tähistab ka taassündi ja kompassiristi. Täht W märgib läänekaart ja osutab sellega NKK Lääne ringkonnale. (Priit Herodes)
Norvel Lee

Norvel LaFollette Ray Lee (22. september 1924 Eagle Rock, Botetourti maakond, Virginia – 19. august 1992 Bethesda, Montgomery maakond, Maryland) oli USA poksija.
Lee võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.
Äraspidimunajas leht

Äraspidimunajas leht või leheke on leht või leheke, mille laba kõige laiem koht on keskkohast lehe või lehekese tipu poole.
Omadussõnaline täiend

Omadussõnaline täiend ehk adjektiivatribuut on täiend, mis toimib semantilise predikaadina ja määrab ära nimisõnafraasi peasõna tähendusklassi.
Eesti keel.
Lauses vastab omadussõnalisele täiendile tavaliselt kas öeldistäide või seisundimäärus: rikkis auto - auto on rikkis.
Kuigi omadussõnalise täiendina võib esineda mis tahes sõnaliigi sõna, on tüüpiliseks omadussõnaliseks täiendiks omadussõna, mistõttu seda täiendit nimetataksegi omadussõnaliseks täiendiks: "väike onn, magus õun".
Omadussõnaliseks täiendiks omadussõna.
Omadussõnaline täiend vastab küsimusele "missugune?". Tüüpilisel omadussõnal on täiendina järgmised omadused:
Omadussõnalise täiendi funktsioonid.
Funktsioonilt jagunevad omadussõnalised täiendid kirjeldavateks ja määratlevateks.
Omadussõnalise täiendi järelasend.
Järelasendit kasutatakse täiendi esiletõstmiseks peamiselt ilukirjanduskeeles ja emotsionaalses kõnekeeles: "Meri, suur ja sügav, ei anna oma saladusi välja. Mari, armas, anna mulle andeks". 
Ainuvõimalik on järelasend asesõnalise põhisõna puhul: "Sina, õnnetu, oled tõesti palju kannatanud. Miski inimlik ei ole meile võõras." 
Omadussõnalise täiendi ühildumine.
Omadussõnaline täiend ühildub nimisõnaga harilikult arvus ja käändes.
Sellel üldreeglil on järgmised erandid.
Kaudne kõneviis

Kaudne kõneviis ehk kvotatiiv väljendab kaudset (st kelleltki kolmandalt kuuldud) teatelaadi, 
nt "Laps jonnivat väga palju." "Ta nägevat tööga suurt vaeva."
nt "Nad olevat ära kolinud". 
nt "Mina ei oskavat naelagi seina lüüa." "Ma ei teadvat sellest loost midagi."
nt "söövat", "vaatavat
Kvotatiivi funktsioonis toimivad mõningad tarindid ja vormid, millel on enamasti vaid üks aeg.
nt "Nüüd pidi ka meil ruumis suitsetamist lubatama. "Mina" ei pidavat oskama naelagi seina lüüa".
nt "Kui Mari eile läbi metsa koju oli läinud, oli ta suure põdrapulliga vastamisi sattunud.
nt "Minust hoovata seletamatut võlu."
nt "Minu sõber väidab, nagu ei oskaks mina naelagi seina lüüa".
Heelium-3

Heelium-3 on kahe prootoni ja ühe neutroniga stabiilne heeliumi isotoop. 
Heelium-3 olemasolu avastasid Luis Álvarez ja Robert Cornog 1939. aastal.
Heelium-3 peetakse potentsiaalseks teise põlvkonna termotuumareaktori kütuseks. Probleem on selle isotoobi haruldus Maal. Heelium-3 tekib triitiumi beetalagunemisel ning seda protsessi tahetakse kasutada ka heelium-3 tootmiseks.
Heelium-3 on Päikeses toimuvate reaktsioonide kõrvalsaadus. Seda leidub mingil määral päikesetuules ja planeetidevahelises keskkonnas. Planeetidevahelisest ruumist Maa atmosfääri sisenev heelium-3 hajub kiiresti tagasi ja selle sisaldus atmosfääris on üliväike. Osa maapealses atmosfääris leiduvast heelium-3-st on ka atmosfääri- ja veealuste tuumarelvade katsetamise jäänused.
Et Kuul puudub atmosfäär, leidub sealses pinnakihis (regoliit) märkimisväärses koguses heelium-3. Kuu pinnases kogunes heelium-3 järk-järgult üle miljardite aastate päikesetuulega. Selle tulemusena sisaldab tonn Kuu pinnast (kõige õhemas pinnalähedases kihis) umbes 0,01 g heelium-3 (kuni 50 ppb) ja 28 g heelium-4. See isotoopide suhe (umbes 0,043%) on oluliselt suurem kui Maa atmosfääris. 
Füüsikalised omadused.
Tänu oma väikesele aatommassile 3,016 u on heelium-3-l mõned füüsikalised omadused, mis erinevad heelium-4 (aatommassiga 4,0026 u). Heelium-3 mikroomaduste tõttu on sellel suurem nullpunkti energia kui heelium-4-l. See tähendab, et heelium-3 suudab ületada dipool-dipool-interaktsioonid väiksema soojusenergiaga kui heelium-4.
Kvantmehaanilised mõjud heelium-3-le ja heelium-4-le on oluliselt erinevad, sest kahe prootoni, kahe neutroni ja kahe elektroniga heelium-4 üldine spinn on null, muutes selle bosoniks, kuid ühe vähema neutroniga on heelium-3 üldine spinn üks pool, muutes selle fermioniks.
Kasutamine.
Kvantarvutid vajavad töötamiseks väga madalaid temperatuure. Mida madalam on selle keskkonna temperatuur, kus kvantarvuti komponendid asuvad, seda püsivam on arvuti ja seda vähem vigu esineb arvutustes. Heelium-3 on väga tõhus jahutusvedelik, vähendades kvantarvutite müra 1000 korda.
Heelium-3 on ka oletuslik termotuumasünteesi kütus, mille täpsemaid kasutusvõimalusi uuritakse.
Heelium-3 loodetakse kasutada tulevase energiaallikana. Erinevalt enamikust tuumasünteesireaktsioonidest on heelium-3 aatomite sulandumine aneutrooniline (aneutronite termotuumasüntees). See vabastab suures koguses energiat, põhjustamata ümbritseva aine radioaktiivseks muutumist. Kuid heelium-3 termotuumareaktsioonide saavutamiseks on vaja palju kõrgemat temperatuuri kui traditsioonilistel termotuumareaktsioonide korral ning see protsess võib vältimatult tekitada ka selliseid reaktsioone, mis põhjustaksid ümbritseva aine radioaktiivseks muutumist.
Costa Atlantica

Costa Atlantica on esimene Spirit-klassi ja Carnival Corporation &amp; plci tütarfirmale Costa Crociere S.p.A. kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2000 Kvaerner Masa-Yards AB laevatehases Helsingis Soomes.
Ajalugu.
Ristluslaev asus oma esmareisile 1. juulil 2000. 
Laev ristiti 15. juulil 2000 Veneetsias (Itaalia) ja ristiemaks sai itaalia näitleja Claudia Cardinale. Laeva kodusadam on Genova.
Ristluslaeva sõsarlaevad on Costa Mediterranea ning teistsuguse korstnaga Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Miracle, Carnival Pride.
2012. aasta seisuga kasutati laeva kruiisideks Savonast.
Laeva mõjutas ka 2020. aasta koroonapandeemia, kui seal tuvastati 148 nakkusjuhtumit. Kõik nakatunud paranesid.
Dzintar Klavan

Dzintar Klavan (sündinud 18. juunil 1961 Viljandis) on endine Eesti jalgpallur.
Koondisekarjäär.
Eesti koondises on Klavan pidanud 19 kohtumist. Debüüdi tegi ta 21. veebruaril 1993 Balti turniiril mängus Läti vastu 32-aastaselt.
Isiklikku.
Tema poeg on jalgpallur Ragnar Klavan.
Niidukäharik

Niidukäharik ("Rhytidiadelphus squarrosus") on Eestis tavaline liik samblaid laanikuliste sugukonnast. 
Niidukäharik on laialt levinud Euraasia ja Põhja-Ameerika sammal, mis on samuti introdutseeritud lõunapoolkeral. Sellel samblal on lai ökoamplituud ning seda võib kohata inimtekkelistes kasvukohtades, näiteks murus ja golfiväljakutel. Selle lähem sugulane on petlik käharik, millega seda sageli segi aetakse.
Nimetus.
Perekonna nimetus "Rhytidiadelphus" pärineb ladina sõnast "Rhytidium" ja kreeka sõnast αδελφός ("adelfós", 'vend'), mis viitab tihedale sugulusele kurdsambla ("Rhytidiumi") perekonnaga. Liigi nimetus "squarrosus" viitab lehtede kujule, mis on soomusekujulised.
Suurbritannias on selle sambla nimetus "springy turf-moss" ja Ameerika Ühendriikides "square goose-neck moss".
Kirjeldus.
Niidukäharikul on kuni 15 cm haruline tüvi, mis on kõverdatud täisnurga all ja moodustab lehti pikkusega 2–2,5 mm. Lehtede alused on laiad ja sisaldavad paari lühikest närvi. Kupraid kasvab niidukäharikul harva, selle tõttu tal on suguta sigimine.
Levila.
Niidukäharik on levinud tsirkumpolaarselt põhjapoolkeral, seda on leitud Euraasia paljudes kohtades ning mõnes Põhja-Ameerika piirkonnas, sh Kanada Briti Columbia provintsis, USA Alaska, Washingtoni ja Oregoni osariigis, Kanada Newfoundlandi ja Labradori provintsis ning Taanile kuuluval Gröönimaal.
Samuti on seda introdutseeritud Põhja-Ameerika kirdeossa, Tasmaaniasse ja Uus-Meremaale, kus see on nüüd invasiivne liik.
Harilik hiilgekiil

Harilik hiilgekiil ("Cordulia aenea") on eristiivaliste alamseltsi kuuluv kiililiik.
Lendab veidi madalamal temperatuuril kui enamik Eesti teisi kiililisi — hommikul varem, õhtul hiljem.
Jalakasurm

Jalakasurm (inglise keeles "Dutch elm disease", lühend DED) on seenhaigus, mis põhjustab jalakate kuivamist. Haigust tekitab pms keraskottseenelaadsete seltsi kuuluv seen jalaka-siugsuu ("Ceratocystis ulmi"). Jalakasurma iseloomustab võras tipust kuivanud oksad ja koorealuses puidus must katkendlik ring. 
Jalakasurma tõrjeks põletatakse tavaliselt haiged oksad ja hukkunud puud kohapeal. 
Levik.
Selle esimene puhang oli 20. sajandi hakul, teine puhang sama sajandi lõpul. Teist puhangut võis soodustada üleilmne kaubandus ja kliima soojenemine. Haigusetekitajat levitavatele putukatele on Eesti kliima aina sobivam. Haiguse levikut soodustavad ja kiirendavad soojad suved. Haiguse tagajärjel ei saa vesi ega toitained puutüves liikuda ning lehed närbuvad, kolletuvad ja kuivavad. Haigus levib juurekontakti kaudu, samuti levitavad seda putukad, näiteks jalaka-maltsürask ja paaritu puiduüraja. Putukad talvituvad haigete või surevate puude koore all. Kui temperatuur on piisavalt soe, lendavad nad küpsussöömale, olles samas haigust tekitavate eostega kaetud, millega nakatab uue puu seda söömise käigus vigastades. Sellele järgneb seene kiire paljunemine vaatamata sellele, et puu püüab toota kaitseks keemilisi ühendeid. Kõige vastuvõtlikum haigusele on Eestisse sisse toodud ameerika jalakas.
Ravi ja tõrje.
Keemiline.
Üks tõhusamaid fungitsiide haiguse tõrjel on Arbotect. Seda süstitakse iga paari aasta järel, sest puud täiesti haigusest vabaks sellega ei ravi. Samuti ei aita see juurenakkuse korral, küll aga on 99,5% tõhus putuknakkuse tõrjumisel.
Tõrjevahend Alamo toimib vaid sellel hooajal, mil seda süstitakse.
Multistriatin on emaste üraskite levitatav feromoon, mida on võimalik sünteetiliselt toota ning sel moel haigust levitavaid isaseid putukaid püüda.
Bioloogiline.
Kuna Hollandis on tänava- ja pargipuudel kemikaalide kasutamine keelatud, loodi Amsterdami ülikoolis 1980. aastatel bioloogiline vaktsiin. Trig on mittemürgine ning sisaldab destilleeritud vees lahustatud seene "Verticillium albo-atrum"'i eoseid, mida süstitakse kevadel jalakasse, tekitades sel moel immuunreaktsiooni. Katsed USA jalakatega on olnud edukad, need on vähendanud haiguse põhjustatud puude hukku märgataval määral.
Prügilagaas

Prügilagaas on prügilasse toodud orgaanilise aine lagunemisel tekkiv gaaside segu, mida harilikult kogutakse suletud prügilatest või prügila suletud osast.
Nagu ka teised biogaasid, koosneb prügilagaas peamiselt metaanist ja süsinikdioksiidist, kuid sisaldab lisaks ka muid gaasilisi ühendeid (veeauru, molekulaarset lämmastikku ja hapnikku, väävelvesinikku jms), sealhulgas toksilisi ühendeid. Prügilagaasi kasutatakse valdavalt kütusena. Suurema niiskuse-, süsinikdioksiidi ja muude gaasiliste lagusaaduste sisalduse tõttu on prügilagaasi kütteväärtus maagaasi kütteväärtusest enamasti natuke väiksem. Koostises olevate kõrvalgaaside tõttu ei sobi prügilagaas hästi keemiatööstuse toormeks.
Gaasi kogumiseks rajatakse prügila sulgemisel ladestatud prügi ülemistesse kihtidesse kogumistorustik ja kaetakse see pealt õhukindlalt.
Prügilates, kus prügilagaasi ei koguta, pääsevad need gaasid otse atmosfääri, kus osa neist annavad kasvuhoonegaasidena oma panuse inimtekkelisse kliimamuutusesse.
Costa Mediterranea

Costa Mediterranea on teine Spirit-klassi ja Carnival Corporation &amp; plc tütarfirmale Costa Crociere S.p.A. kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2003 Kvaerner Masa-Yards AB laevatehases Helsingis Soomes. Poole aasta jooksul oli see Itaalia laevakompanii lipulaev.
Laev ristiti 7. juunil 2003 Napolis (Itaalia) ja ristiemaks sai Hispaania näitleja Inés Sastre. 
Esmareisil sõitis laev 16. juunil 2003 Genovast Málagasse, Gibraltari väina mööda Casablancasse, Cádizi, Lissaboni, Gibraltari ja tagasi Genovasse.
Laeva kodusadam on Genova. 
Ristluslaeva sõsarlaevad on Costa Atlantica ning teistsuguse korstnaga Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Miracle ja Carnival Pride.
10. septembril 2008 avas ristluslaev Costa Mediterranea uue Mere reisisadama Peterburis.
5. märtsil 2012 sõitis Costa Mediterranea Guadeloupe'ist Euroopasse: Hispaaniasse ja Portugali ning seejärel Savonast Kanaari saartele.
Louis Laurie

Louis (Lou) Daniel Laurie (19. november 1917 Cleveland, Ohio – 26. detsember 2002 Beachwood, Cuyahoga maakond, Ohio) oli USA poksija. Tema isa oli rahvuselt itaallane ja ema oli rahvuselt slovakk.
Laurie sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Gavino Mattale (Itaalia) ning saades 3. koha kohtumises Alfredo Carlomagnolt (Argentina) loobumisvõidu. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.
Laurie poksis aprillist 1937 kuni septembrini 1940 elukutselisena. Ta osales kokku 28 kohtumisel ning võitis neist 16 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 11 kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.
Pjotr Alabin (jõelaev)

Pjotr Alabin (vene keeles "Петр Алабин") on kahe tekiga kaheteistkümnes Rossija-klassi (projekt 785/OL800, II seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Tšehhoslovakkias Komárnos Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases 1954 Volga jõelaevakompaniile. Laev sai nime Venemaa Keisririigi poliitilise tegelase ja sõjaväe kirjaniku Pjotr Alabini auks.
Laev tehasenumbriga 328 ehitati 1954. aastal ja "Kirgizija" nime all kasutati seda mitte ainult Venemaa jõgedel Gorkist ning alates 1957. aastast liinil Kuibõšev-Uljanovsk Nõukogude Liidu lipu all, vaid ka Ukrainas aastail 1986–1989 Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimiseks, kus seda kasutati hotellina.
1995 vahetus laevaomanik ja laev nimetati ümber Pjotr Alabiniks. Kuni laeva moderniseerimiseni 2005. aastal oli laevaomanik OAO "Pjotr Alabin" ja alates 2005. aastast Agenstvo Retšnõhh Putešestvii. Uus omanik moderniseeris tublisti laeva Neftefloti tehases 2007. ja 2008. aasta hooaegade vahel. 
Pärast Bulgarija uppumist peatas Venemaa valitsus Rossija-tüüpi laevade kasutamise, kuid Pjotr Alabin sõitis Kaasanist ära. 15. juulil 2011 leidsid Venemaa võimud laeva Volgalt, kus see peeti kinni ja arestiti.
Tšehhi kabe

Tšehhi kabe on üks paljudest kabeliikidest. Seda mängitakse 64-ruudulisel laual. Nagu nimestki näha, harrastatakse seda enim Tšehhis; Eestis teadaolevalt pole selles mänguliigis võistlusi peetud.
Mängureeglid.
Eestis levinuimast kabeliigist – Vene kabest – erineb ta kolme mängureegi poolest. Kõik need on seotud löömistega.
Nimelt:
Näited:
Selles seisus võidavad valged järgmiselt: 1.g7-h8 a7-b6 2.e1-d2 b6-c5 3.h8-c3. Kui Vene kabes on võitvaid käike palju, siis selles mängus on see mängureeglite tõttu ainuke käik, mis võidab. Nimelt muude käikude puhul saavad mustad anda kaks kivi ära (kabega peab ju lööma ja ei saa lüüa kiviga) ning minna ise takistamatult kabesse (kuna kivi tagasi ju ei löö).
Selles seisus valged võidavad järgmiselt: 1.d4-e5 h2xd6 2.b4-c5 d6xb4 (tuleb lüüa kabega) 3.a3xa7+
Selles seisus võidavad valged järgmiselt: 1.h4-g5 h6xf4 2.c1-d2 a3xc1 (kaugemale lüüa ei saa, tänu sellele on valgel vaba tempo) 3.e1-f2 c1xe3 4.f2xh8+
Selles seisus võidavad valged järgmiselt: 1.e3-d4 c5xe3 (tagasi ei saa) 2.e1-d2 e3xc1 (ikka sama lugu) 3.c3-d4 c1xg5 (kabega tuleb ju lüüa) 4.h4xh8 a5xc3 (taas ei saa tagasi lüüa) 5.a1-b2 c3xa1 (ikka sama lugu) 6.d4-e5 a1xf6 (tuleb lüüa kabega) 7.h8xa5+
Harald Viirsalu

Harald Viirsalu (kuni 1935. aastani Harald Veidenbaum; 26. aprill 1900 Küti vald, Virumaa – 13. juuni 1982 Lund) oli Eesti sõjaväelane (major).
Arvo Taru

Arvo Taru (kuni 1937. aastani Arved Gustav Vilhelm Treumund; 28. detsember 1898 Rakvere – 23. detsember 1969 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1940).
Ta arreteeriti 14. juunil 1941.
NSV Liidu kohtuotsusega määrati A. Tarule 17 aastat vabadusekaotust sunnitöölaagris.
Tema ellujäämise põhjuseks oli meteoroloogia hea tundmine ja 14 võõrkeele oskus, milleks teda hiljem Siberis kasutati. Pärast kodumaale naasmist ta peagi suri.
Nikolai Piigert

Nikolai Piigert (20. august 1902 Vana-Suislepa, Viljandimaa – 8. detsember 1980 Sauga) oli Eesti sõjaväelane (major).
Ta õppis Viljandi Reaalgümnaasiumis. Osales Vabadussõjas, 1924. aastal lõpetas ta Sõjakooli. 1934. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, kuulus Üliõpilaste Seltsi Raimla.
Teise maailmasõja alguses teenis ta Saksa julgeolekupolitseis. 1943. aasta mais siirdus vabatahtlikuna Soome armeesse, viibis rindel Karjala kannasel, naasis Eestisse. Ta arreteeriti 7. juulil 1951. Pärast vabanemist töötas Pärnu sovhoosis.
Anton Pilve

Anton Pilve VR II/3 (1935. aastani Anton Pelpson; 7. november 1897 Jõhvi vald, Virumaa – 1. märts 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kapten). 
Suri vangilaagris Venemaal.
Faktor 10

Faktor 10 (inglise keeles "factor 10") on jätkusuutlikkuse saavutamiseks vajalik kriteerium. 
Faktor 10-ga viidatakse sellele, et kuna arenenud maad tarbivad loodusvarasid ülemäära, siis peaks seadma sihiks nende riikide tööstuse ja tarbimise dematerialiseerimise ning materjalimahukuse vähenemise 10 korda. Materjalimahukust on võimalik aga mõõta ja võrrelda materjalikuluga teenuseühiku kohta ehk MIPS-ides. 
Faktor 10 arendati faktor 4-st välja Wuppertali Instituudis.
Vidrik Sibul

Vidrik Sibul (kuni 1935. aastani Friedrich Sibul; 18. märts 1890 Kõlleste, Võrumaa – 22. august 1943 Zajarsk, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (major).
Lõpetas Vabariigi Sõjakoolis I ratsaväekursuse 1919, alalisväeohvitseride jalaväekursuse 1927 ja ratsaväeohvitseride täienduskursuse 1929. 
Esimeses maailmasõjas võitles endise Vene sõjaväe Narva husaaripolgus. Eesti Vabadussõjas võitles 2. Ratsapolgu koosseisus. Rahu ajal töötas mitmesugustel rivi- ja administratiivala ametikohtadel. Ratsaväe Inspektuuri määrati 1. novembrist 1934. Sai majoriks 24. veebruaril 1940. 
Teda autasustati Kotkaristi IV klassi teenetemärgi, endise Vene Georgi ordu 4. järgu medali ning Anna ja Stanislaose ordu medalitega „Hoolsuse eest". 
Ta arreteeriti NKVD poolt Nõmmel 15. juunil 1941. Suri Venemaal Norillagi vangilaagris.
Materjalikulu teenuseühiku kohta

Materjalikulu teenuseühiku kohta (inglise "material input per service", lühendatult MIPS) on 1993. aastal Wuppertali Instituudis Friedrich Schmidt-Bleeki juurutatud indikaator ökotõhususe mõõtmiseks.
Materjalikulu teenuseühiku kohta väljendab massiühikutes, kui palju materjali (k.a kaudne materjal, näiteks põlevkivi kaevandamise aheraine) ja energiat kulub toote valmistamiseks ja selle kasutamiseks või teenuse osutamiseks.
Faktor 4

Faktor 4 (inglise "factor" 4) on ökotõhususe mõõtmise vahend, mis juhib tähelepanu Maa loodusvarade piiratusele. 
Faktor 4 kontseptsiooni esitasid 1995. aastal Ernst Ulrich von Weizsäcker, Amory ja Hunter Lovins Wuppertali Instituudist raamatus "Faktor neli – kahekordistame heaolu, poolitame ressursikasutuse".
Faktor 4 autorite järgi on materjali- ja energiakasutust globaalselt poole võrra vähendades võimalik heaolu kaks korda suurendada. Selle põhimõtte rakendus sõltub riikide tarbimise ja elukvaliteedi tasemest. Arengumaades on eesmärk loodusvarade kasutuse taseme säilitamine, tõstes heaolu neljakordseks. Arenenud maades on taotlus heaolu säilitada, vähendades loodusvarade kasutust neli korda.
Enn Heinaru

Enn Heinaru VR II/3 (kuni 1934. aastani Emil David Heimberg; 1934–1935 Emil Heinaru; 25. mai 1891 Kadrina vald – 4. aprill 1972 Chicago, USA) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ja riigiametnik.
Elukäik.
Õppis aastatel 1906–1909 Venemaal Jamburgi kubermangus Nadeždino mõisas põllumajandust. 
Töötas aastatel 1909–1912 Nižni-Novgorodi kubermangus Andosovo mõisas abivalitsejana ja Simbirski kubermangus Malinovo mõisas katsejaama juhatajana. 
Vabadussõjast võttis osa 1918. aastast 5. jalaväepolgus ja Viru-Nigula Kaitseliidu pealiku ja komandandina.
1920. aastast töötas põllumajandusministeeriumis, algul revidendina, seejärel jaoskonna- ja osakonnajuhatajana. 1937. aastast riigimaadeameti juhatajana. Oli samal ajal tegev Kaitseliidus, Harju maleva Rävala malevkonna pealik.
M-riik

M-riik (kasutusel ka mõisted M-valitsus, M-valitsemine, avaliku sektori mobiiliteenused) on E-riigi osa. E-riik tähendab informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamine eesmärgiga parandada avaliku sektori organisatsioonide toimimist. M-riigi puhul on tehnoloogiliste vahendite hulk piiratud mobiilsete seadmetega, nagu näiteks mobiiltelefonid, pihu- ja tahvelarvutid.
Seoses mobiiltelefonide laialdase levikuga on paljud avaliku sektori organisatsioonid otsustanud lisaks e-teenustele pakkuda ka mobiililahendusi. Vähem arenenud riikides, kus mobiiltelefone on rohkem kui internetiga ühendatud arvuteid, on M-riik sageli E-riigist eraldiseisev valdkond, kuna teenuseid pakutakse vaid mobiiltelefonidele.
M-riigi teenuste kiirus ja mugavus vähendavad takistusi avaliku sektori teenustele ligipääsemisel, julgustades kodanikke ning teenusepakkujaid uusi tehnoloogiaid aktiivsemalt kasutama. Sellised uued kanalid võimaldavad riigiteenistujatel efektiivsemalt andmeid koguda ja jagada. Lisaks julgustab see kodanikke avalikke teenuseid kasutama ja olema rohkem seotud linna või valitsuse otsustusprotsessiga.
M-riigi lahendused praktikas.
Kõige rohkem on levinud sellist tüüpi teenused, mida pakub avalik sektor (ka koostöös erasektoriga) kodanikule. Lisaks sellele on ka teenuseid avalikult sektorilt ettevõtetele, asutusesiseseks kasutamiseks ning teatud mööndustega võib M-riigi alla liigitada ka erasektorilt kodanikele pakutavad teenused, mis oma olemuselt on avalikud hüved (näiteks ühistranspordi mobiilipilet, mobiiliparkimine). Avaliku sektori teenusepakkujad võib jagada kaheks: kohalikud omavalitsused ja keskvalitsuse tasemel organisatsioonid.
Gustav Sääsk

Gustav Sääsk (ka Kusti Sääsk; 3. august 1894 Saaremaa – 6. märts 1980 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).
Oli muuhulgas sõjalaevade Ristna ja lühemat aega ka Suuropi komandör.
Viktor Toom

Viktor Toom (16. juuli 1897 Kaluuga kubermang, Venemaa – 21. september 1948 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1936).
Ernst Kramm

Ernst Johannes Kramm (19. juuli 1895 Tallinn – 26. august 1959 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major).
August Võsu

August Võsu (13. juuli 1899 Tallinn – 27. august 1990 Gävle) oli Eesti sõjaväelane (mereväe vanemleitnant).
Johannes Vibur

Johannes Ferdinand Vibur (kuni 1935. aastani Johannes Ferdinand Viburg; 3. mai 1895 Kuksema, Järvamaa – 4. jaanuar 1980) oli Eesti sõjaväelane (major) ja arst.
Ta lõpetas aastal Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi. Aastatel 1914–1918 ja 1920–1922 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Rotalia vilistlane. Aastatel 1918–1920 võttis osa Vabadussõjast.
Ta oli aastast 1923 sõjaväearst. Aastast 1926 teenis ta suurtükilaeval Lembit. 1930. aastatel oli ta arst Nõmmel. 
Arreteeriti 1951 Nõukogude julgeoleku poolt, oli 1956. aastani Irkutski oblastis Taišeti vangilaagris. Pärast vabanemist töötas Nõmme polikliinikus ja sünnitusmajas.
Ökomorfoloogia

Ökomorfoloogia on ökoloogia ja morfoloogia piiriteadus, mis uurib organismide välistunnuste kujunemise olenevust keskkonnast.
Ökomorfoloogia huviorbiidis on eriti populatsioonide kohastumine (nt selle geneetiline alus) ja organismide kohanemine keskkonnaga (nt füsioloogiliste protsesside seadumine uues keskkonnas). 
Elusolendite kohastumisvõimaluste valikut peetakse väikeseks ning seetõttu võivad näiteks ühesuguses mullas ja samas kliimas kasvavad fülogeneetiliselt ja taksonoomiliselt kauged taimeliigid konvergentsi teel muutuda nii välimuse kui ka füsioloogiliste tunnuste poolest sarnasteks. Seetõttu peetakse eluvorme olulisteks ökomorfoloogia objektideks.
Jüri Ojatalu

Jüri Ojatalu (kuni 1935. aastani Jüri Straus; 7. märts 1904 Künnapõhja küla, Voka vald, Virumaa – 11. juuli 1959 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). 
Arreteeriti 14. juunil 1941 Värska sõjaväelaagris. Viibis Norillagi vangilaagris Krasnojarski krais kuni 1951. Seejärel asumisel kuni 1956.
Eduard Anari

Eduard Anari (kuni 1935. aastani Eduard Amberg; 24. veebruar 1900 Narva – 17. oktoober 1975 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1930).
Jüri Jürgen

Jüri Jürgen (16. september 1901 Olustvere, Viljandimaa – 24. mai 1990 Jersey City, New Jersey osariik, USA) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Ühiselulised putukad

Ühiselulised putukad ehk seltsingulised putukad ehk sotsiaalsed putukad on peresid moodustavad putukad. Nende alla kuuluvad paljud mesilaslased, termiidilised, voltherilased ja sipelgad. 
Ühiselulistele putukatele on omane polümorfism ja tööjaotus.
Arsi Aarma

Arsi Aarma (kuni 1917. aastani Arnold Eberhard Noppasson, 1917–1934 Arseni Noppasson; 3. jaanuar 1908 Koluvere küla, Rakke vald, Järvamaa – 13. november 2002 Rakke, Lääne-Virumaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ning muusikaõpetaja.
Ta teenis Kaitseliidu Tartumaa malevas.
Ökokliin

Ökokliin ehk ökoloogiline rida on taimede kasvukohtade või taimekoosluste järjestus piki üht keskkonnagradienti. 
Ökokliinist saab rääkida näiteks siis, kui taimekoosluste järjestust vaadatakse kuivast kasvukohast liigniiskeni. 
Ökokliini uurimisel kasutatakse sageli ordinatsioonimeetodeid ja gradientanalüüsi.
Kui ökokliin läbib eri pinnavorme, siis nimetatakse seda topokliiniks, mullateaduses kateenaks.
Jaan Maidre

Jaan Maidre (kuni 1936 Felix Martin; 15. aprill 1903 Tartu – 24. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Tapa linnapea ja linnavanem aastail 1935–1940. 
Ta oli osaühingu Lihaeksport tapamaja raamatupidaja ja kaitseliitlane.
Ta arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, lasti maha.
Bernhard Freier

Bernhard Freier (sündis Tallinnas – suri aastal 1692) oli Eesti vaimulik.
Freier õppis 1669. aastast Rostocki ülikoolis usuteadust.
Ta oli aastatel 1681–1692 Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja ja aastatel ühtlasi 1681–1690 Pärnu Nikolai koguduse abiõpetaja. Lisaks oli ta 1686. aastast Pärnu Konsistooriumi assessor ja 1687. aastast Pärnu kreisi praost.
1686. aastal võttis osa Liepa (asub praeguse Cēsise rajooni territooriumil) piiblikonverentsist.
Isiklikku.
Ta oli abielus Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja Heinrich Vestringi tütre Annaga. Tema abikaasa vend Johann Vestring oli Pärnu Eliisabeti koguduse ja Pärnu Nikolai koguduse vaimulik; abikaasa vennapoeg Salomo Heinrich Vestring oli Tori ja Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja ning vaimulik kirjamees, teine abikaasa vennapoeg Lorenz Vestring oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja.
Eesti Juudi Kogukond

Eesti Juudi Kogukond on 1992. aastal loodud organisatsioon Eestis, mis tegeleb juudi rahvuse eneseteadlikkuse tõstmise ning sõprussidemete loomisega rahvusvahelistes juudi organisatsioonides.
Rock Summer

Rock Summer oli 1980. aastate lõpus ja 1990. aastatel Tallinnas Lauluväljakul toimunud muusikafestival. 2013. aastal peeti ka festival Rock Summer 25.
Festivali peakorraldaja oli Jüri Makarov (Makarov Muusik Management) ja see toimus aastatel 1988–1997. Vaid 1990. aastal toimuma pidanud festival jäi ebakindla poliitilise olukorra tõttu ära. Esimene Rock Summer kandis alapealkirja "Glasnost 88" ning selle hind külastajatele oli ~ 5 rubla. Hinnanguliselt käis seal kolme päeva peale kokku 150 000 külastajat. 1997. aastal läks Makarov Muusik Management pankrotti ning seega jäi selle aasta Rock Summer viimaseks.
2013. aastal korraldas MTÜ Summeri Korraldamise Klubi festivali taas, Rock Summer 25 toimus 15.–16. juunil Tallinna Lauluväljakul.
Valge sinep

Valge sinep ("Sinapis alba") on ristõieliste sugukonda sinepi perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.
Kirjeldus.
Taime kõrgus 17–85 cm, heal kasvukohal võib kasvada kuni 1,2 m kõrguseks. Lehed sulgjalt lõhestunud. Valge sinep õitseb juunist sügiseni. Õied on helekollased, koondunud kobarõisikutesse.
Viljaks kõdrad, mis on tihedalt kaetud harali karvadega. Viljanokk mõõkjas, vilja poolmetega tugevalt ühinenud. Kõdrad asetsevad varre suhtes peaaegu horisontaalselt, seemned on kollakasvalged. 
Levila ja kasvukoht.
Valge sinepi looduslik levila ulatub Vahemere maadest Ees-Aasia ja Ida-Indiani. Roomlastega koos jõudis taim üle Alpide ja Kesk-Euroopa kloostriaedadesse, kust levis loodusesse. Eestis kasvab pärismaisena hajusalt prahipaikadel, sadamates, teede ääres ja põldudel. Eelistab kuiva päikesepaistelist kohta ja kasvab eriti hästi lubja- ja huumusrikastel savi- ja liivmuldadel.
Kasutamine.
Ravimina.
Sinepiseemned koosnevad kolmandiku ulatuses rasvasest õlist, lisaks sisaldavad valku ning glükosiid sinalbiini ja mürosiini, mis annavad sinepile tema terava maitse. Sinep ergutab ainevahetust: parandab maomahlade ja sülje eritumist, ergutab söögiisu ja mõõduka tarbimise korral kergendab seedimist. Sinep aktiveerib vereringet ja parandab suukoopa põletikke. 
Kulinaarias.
Valge sinepi seemneid kasutatakse köögikunstis kas tervelt või pulbristatult. Pulbrist valmistatakse lauasinepit. Seemnetest valmistatakse ka aromaatset sinepiõli. 
Valge sinepi maitse sobib eelkõige rasvasemate toitude, eriti eri liiki vorstide juurde ja kastmete maitsestamiseks. Terveid seemneid kasutatakse marinaadide, kaunviljade ja karride koostises. Pulbersinepit lisatakse salatikastmetesse ja majoneesile. 
Noortest värsketest sinepilehtedest saab maitsva salati. Neid kasutatakse nagu spinatit. Sinepilehed sobivad hästi suppidesse. 
Teistest vürtsidest sobib hästi ingveri, sidruni ja sibulaga.
Muud kasutusviisid.
Valget sinepit kasvatatakse tööstuslikult õlikultuurina. Õli kasutatakse söögiõlina ja seebi valmistamiseks. Samuti leiab taim rakendust meetaimena ja haljasväetisena.
OSOAVIAHIM

Riigikaitse ning Lennundus- ja Keemiaalase Töö Abistamise Ühing (vene keeles Общество содействия обороне, авиационному и химическому строительству, ОСОАВИАХИМ; OSOAVIAHIM) oli Nõukogude Liidu riigikaitseline massiorganisatsioon, mis tegutses aastatel 1927–1948 ning mille järeltulija oli ALMAVÜ.
Selle eesmärk oli elanikkonna väljaõpetamine tsiviilkaitse valdkonnas.
Ainesõna

Ainesõnad ehk loendamatud (nimi)sõnad või jaotatavad (nimi)sõnad on ainsuslikud mitteloendatavad sõnad.
Eesti keel.
Ainesõnad väljendavad
Ainesõnadele vastanduvad asjasõnad, mis on loendatavad. Kui asjasõnadel on olemas ainsuse ja mitmuse vorm ("kass"–"kassid"), siis ainesõnad on oma loendamatuse tõttu kasutatavad üksnes ainsuses. Mitmus on nende puhul võimalik ainult tähendusnihke puhul, nt puuviljad ’liigid puuvilja’, aedviljad ’liigid aedvilja’.
Ainesõnade piiritlemine.
Ainesõnad on kvantitatiivselt piiritlemata. Neid saab muuta kvantitatiivselt piiritletuks, kui vastavatele sõnadele lisada mõõdetavat suurust väljendav nimisõna ehk mõõdusubstantiiv, nt kott "jahu", liiter "piima", kilo "riisi".
Linnauuendus

Linnauuendus (inglise "urban renewal") on linna hüljatava või allakäiva piirkonna ümberplaneerimine arenguimpulsside andmiseks. 
Linnauuendusprojekte tehakse enamasti hääbuva traditsioonilise tööstuse, kahjustatud keskkonna ja/või sotsiaalsete probleemidega piirkondades.
Eesti kullafond (Onu Bella)

"Eesti kullafond" on 2011. aastal Eesti kullafondi sarjas välja antud kogumikalbum Onu Bella lauludest.
Lugude nimekiri.
CD 1
CD 2
DVD
Viktor Piirsoo

Viktor Piirsoo (kuni 30. maini 1936 Viktor Piskun; 7. veebruar 1917 – 4. september 1941 Kehra) oli eesti komsomolitegelane (ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretär).
Ta töötas lukksepana Tallinna Arsenali relvatehase autotöökojas, kuni liitus komsomoliliikumisega 1940. aastal. 
Piirsoo toetas juunipööret rongkäikude organiseerimisega ja oli ka tehase komsomolialgorganisatsiooni juhataja.
1940. aasta lõpus, pärast senise ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretäri Aleksander Klingbergi suunamist tööle Eesti NSV prokuratuuri, määrati Viktor Piirsoo ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretäriks.
Pärast Nõukogude-Saksa sõja algust määrati Piirsoo ühe Tallinna hävituspataljoni juhiks, aga lahingute lõppemise järel jäi ta taganevatest Nõukogude vägedest maha, varjas ennast vanaonu juures, kasutades Jakob Saalmanni nimel olevaid dokumente, kuid tabati Peningi valla Omakaitse poolt ning toimetati Kehrasse. 
Kehras asunud Saksa sõjaväe välikohtu otsusega mõisteti Viktor Piirsoo surma kommunistliku tegevuse eest ning surmaotsus viidi ka kohapeal täide.
Viktor Piirsoo hukkamise kohta väljastati tema emale Minna Piirsoole Julgeolekupolitsei B IV osakonna ülema Ervin Viksi poolt surmateade 3. oktoobril 1942.
Raoul Viies

Raoul Viies (14. jaanuar 1925 – 30. juuli 1985) oli eesti komsomolitegelane (ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretär).
Raoul Viies oli pärit Tallinna töölisperekonnast. Augustis 1940 astus ta Eestimaa Kommunistlikku Noorsooühingusse ning oli Tallinna Pioneeride Palee vanempioneerijuht.
Pärast teise maailmasõja käigus Tallinna vallutamist Nõukogude vägede poolt septembris 1944 määrati Raoul Viies ELKNÜ Tallinna linnakomitee I sekretäriks.
1947. aastal valiti ta ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretäriks.
Aastatel 1954–1957 oli Raoul Viies Eesti NSV haridusministri asetäitja. 
Alates 1957. aastast töötas ta 14 aastat Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingus, 1961–1971 oli ühingu esimees.
Aastatel 1971–1981 oli ta Eesti NSV kultuuriministri asetäitja ja seejärel ka I asetäitja.
1983. aastal Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu autasustas aukirjaga, "Kauaaegse viljaka töö eest rahvastevahelise sõpruse arendamisel ja tugevdamisel" Viies, Raoul Antoni p., Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu juhatuse presiidiumi liiget.
Raoul Viies suri 30. juulil 1985 ja maeti 6. augustil Metsakalmistule.
Isiklikku.
Raoul Viies oli 1950. aastatel abielus Helene Kumaga. Nende poeg on eesti Eesti tehnikateadlane, linnaametnik ja poliitik Vladimir Viies.
Osara lagendikud

Osara lagendikud (soome keeles Osaran aukeat või Osaran aukot) on Soomes Kainuu maakonnas, Põhja-Pohjanmaa maakonnas Pudasjärvi linnas ja Lapi maakonnas Posio vallas paiknevad lageraiealad, mis olid omal ajal Euroopa suurimad. Raietegevus sealkandis algas pärast Teist maailmasõda 1940. aastate teisel poolel ning jätkus 1960. aastate lõpuni. Ühtekokku langetati sel ajavahemikul metsa enam kui 20 000 hektarilt. Puitu saadi rohkem kui 1,2 miljoni kuupmeetrit.
Nimi "Osara lagendikud" tuleneb Soome metsavalitsuse toonase tegevdirektori Nils Osara nimest, ehkki lageraie algas juba tema eelkäija Mauno Pekkala ajal.
Kriitika.
Lageraie Osara lagendikel pälvis algusest peale tugevat kriitikat. On kardetud, et tühermaad muutuvad tundraks. Metsa taastumise probleeme on seotud ka seemnematerjali liialt lõunapoolse päritoluga. Mõnes piirkonnas ongi tulnud metsa korduvalt istutada.
Praegune olukord.
Nüüdseks kasvab Osara lagendikel 12–14-meetrine tihe puistu. Noor ühetasane männik ulatub silmapiirini. Enamik alast jõuab peagi esimese harvenduseni. Osal raiealast on noorendik siiski veel üsna madal.
Riskiühiskond

Riskiühiskond (inglise "risk society") on Lääne tööstusriikide tänapäeva ja tuleviku ühiskond, kes satub üha suurenevasse sõltuvusse teaduslikest ja tehnilistest teadmistest. 
Nende teadmiste ja tehnikaga kaasnevad riskid ja ohud, mis võivad ajas väga kaugele ulatuda ja mille tagajärgi on seetõttu raske, kui mitte võimatu hinnata (nt tuumaenergia). 
Ühtlasi on riskiühiskond keskkond, mis reorganiseerub vastusena nii reaalsetele ohtudele kui ka kujuteldud või liialdatud ohtudele. 
Termini võttis 1990. aastatel kasutusele saksa sotsioloog Ulrich Beck.
Fabian Frei

Fabian Frei (sündinud 17. mail 1989 Frauenfeldis) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib Šveitsi rahvuskoondises ja Šveitsi kõrgliig klubis FC Basel poolkaitsjana.
Ta on Baselis mänginud suurema osa klubikarjäärist. Baseli põhimeeskonnas debüteeris ta 2007. aastal. Baseliga on ta tulnud viis korda Šveitsi meistrks. Aastatel 2009–2011 mängis ta laenul klubis FC St. Gallen. Aastatel 2015–2018 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis 1. FSV Mainz 05.
Ta ei ole Alexander Frei sugulane.
Paul Gonzales

Paul Garza Gonzales (sündinud 18. aprillil 1964 East Los Angeleses Los Angelese maakonnas Californias) on USA endine poksija.
Gonzales võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.
Gonzales poksis augustist 1985 kuni juulini 1991 elukutselisena. Ta osales kokku 20 kohtumisel, võites neist 16 (neist 3 nokaudiga) ja kaotades 4 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.
Mircea Fulger

Mircea Fulger (sündinud 26. jaanuaril 1959 Hârsești vallas Argeși maakonnas) on Rumeenia endine poksija.
Fulger sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Dhawee Umponmahale (Tai) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Fulger osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München 1982), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Carlos Garcíale (Kuuba) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Pneumostoom

Pneumostoom on kopstigude hingamisava, osa tigude hingamissüsteemist.
See on ava teo mantlikilbis, tavaliselt kilbi paremal poolel. Õhk siseneb pneumostoomi kaudu looma ainsasse kopsu, õhuga täidetud õõnsusse.
Sageli on pneumostoomi kergem näha nälkjatel kui tigudel, kuna nälkjatel puudub koda. Tavaliselt on avatud pneumostoom looma paremal küljel selgelt nähtav. Suletud pneumostoomi pole aga sugugi kerge märgata.
Pneumostoom avaneb ja sulgub tsükliliselt, piisava niiskuse korral tavaliselt aeglasemalt kui pool korda minutis. Avanemine ja sulgumine kiireneb, kui tigu kaotab niiskust.
Pneumostoomi asend kui määramisvahend.
Piltidel võib näha pneumostoomi asendit kolme perekonna tigudel:
Oleg Melnik

Oleg Melnik (15. august 1949 Tallinn – 12. detsember 2011 Tallinn) oli Eesti poplaulja.
Populaarse meelelahutajana, kes võis ühesuguse elegantsiga laulda nii vene, eesti, inglise kui ka soome keeles ning mängis ka kitarri, töötas ta peamiselt Tallinna varieteedes ja esines kontsertidel. 1970. aastatel oli ta ka ansambli Laine solist. 
Aastatel 1980–1990 elas Oleg Melnik peamiselt Soomes. Pärast abielu purunemist Soomest naasnult loobus ta 1990. aastatel laulmisest ning tegeles hoopis rahvusvahelise näituseäriga (valmistas ette eksponaate ja pani näitusi üles, reisis palju mööda Venemaad).
Ta mängis kontsertfilmis "Sillerdav päev" (1974) ja muusikafilmis "Võtmeke" (Eesti Telefilm 1970). Samuti filmis "Meloodiaid estraadilt" (1975). 
Üks tuntumaid laule Oleg Melniku esituses oli Nino Rota "Sa vaiki nüüd" filmist "Ristiisa".
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1980–1990 abielus Ariel Melnikuga, kellest hiljem sai Eri Klasi abikaasa. Tol perioodil elas pere Soomes. Nende tütar Marion Melnik on Soomes ooperilaulja. Nende teine tütar on Julia. Oleg Melnik suri raskekujulise diabeedi tagajärjel.
Xianni

Xianni (hiina keeles 仙妮 "Xiānnī", inglise keeles "Princess Jeannie") on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302MK, IV seeria) Hiina jõereisilaev, mis on ehitatud 1991. aastal.
Laeva hiinakeelne nimi "Xianni" on ingliskeelse nime "Jeannie" hiinapärastatud kuju, kusjuures 仙 "xiān" tähendab 'surematut taevaasukat' või 'haldjat' ja murdesõna 妮 "nī" 'tüdrukut' või 'plikat'.
Laev tehasenumbriga 304 ehitati Elbewerft Boizenburgi laevatehases (endine VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau) ühinenud Saksamaal Boizenburgis 1991. aastal nime "Konstantin Stanjukovitš" all Moskva Laevakompaniile. Laev nimetati Venemaa kirjaniku Konstantin Stanjukovitši (1843–1903) järgi, kes on peamiselt tuntud jutustuste tõttu Venemaa sõjalaevastiku elust.
Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit. Laev on 129,10 m pikk, 16,70 m lai ja 15,93 m kõrge. Nagu jõelaevadel ikka on tema süvis suhteliselt väike, 3852 tonni korral 2,94 m. Suurim kiirus on 25,5 km/h ehk 13,8 sõlme. Laeva peamasina moodustavad 3 diiselmasinat 6ЧРН 36/45 (ЭГ70-5), millest igaühe võimsus on 736 kW ja koguvõimsus 2208 kW ehk 3000 hj. Laeva sõuseadme moodustavad 3 viielabalist põtkurit, mille läbimõõt on 1,8 m. Kaks nendest pöörlevad paremale ja üks vasakule. Laeva kogumahutavus on 5475.
Laeval on 146 kajutit. Projekti järgi on neis 258 reisijakohta. Laevaperes on 130 liiget.
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist puudus huvi laeva eest maksta ja see müüdi koos kahe sõsarlaevaga Arkadi Gaidar (hiljem Xian Na) ja Aleksandr Grin (hiljem Xian Ting) Hiina laevakompaniile Regal China Cruises. Esialgu kandis ta nime "Princess Jeannie", 1994. aastal nimetati ta ümber Xianniks ja selle nime kandis ta 2015. aastani. Alus kasutati Hiinas Jangtse jõel, kodusadam oli Nantong.
Reisijate käsutuses on 146 kajutit. Neist 10 on kahekohalised luksuskajutid, kus on magamiskajut ja eraldi salong, kööginurk külmkapi ja baarikapiga ning vannituba duši ja bideega. Kajutis on teler ja telefon. Veel on laeval 14 ühekohalist luksuskajutit. 114 kajutit on tavalised. Neis on kaks voodit, külmkapp, vannituba dušiga ja lai välisaken. Külalistele on avatud restoran, söökla, baar, tantsusaal, raamatukogu ja mängutuba.
Komárno

Komárno (ungari keeles "Komárom", saksa keeles "Komorn") on linn Slovakkias Nitra maakonnas, Komárno ringkonna (slovaki keeles Okres Komárno) keskus.
Linn asub Doonau kaldal Váhi jõe suudmes. Jõe vastaskaldal asub Ungari linn Komárom.
Rahvastik.
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Komárno elanikest ungarlasi 53,68%, slovakke 31,29%, tšehhe 0,59%, mustlasi 0,54% ja vietnamlasi 0,25%. Rahvus oli teadmata 13,0%-l elanikest.
Éverton Lopes

Éverton dos Santos Lopes (sündinud 8. augustil 1988 Salvadoris Bahia osariigis) on Brasiilia poksija.
Lopes osales kergekaalus (kuni 60 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Lopes osales kergekaalus (kuni 60 kg) 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Albert Selimovile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.
Ühisteenused

AS Ühisteenused on Eesti ettevõte, mis tegeleb liikluse reguleerimise, parkimiskorralduse, parkimismajade ja parklate opereerimise, parkimiskontrolli ja dokumentide hävitusteenusega Infokaitseteenus.
AS Ühisteenused, mis alustas tegevust 2007. aastal, on OÜ UG Investeeringud tütarettevõtte Kuni 2019. aasta alguseni kuulus ettevõte G4S Eesti rahvusvahelisse majanduskontserni, olles AS-i G4S Baltics tütarettevõte.
Ettevõte tegutseb parklaoperaatorina Tallinnas, Tartus, Jõhvis, Pärnus, Narvas ja Narva-Jõesuus. Sealhulgas korraldab ettevõte parkimist neljas parkimismajas Tallinna kesklinnas (Viru Keskus, Admirali, Vabaduse väljak, Finest ärimaja). Parkimiskorralduse teenust osutatakse muuhulgas eramaa omanikele, korteriühistutele, kaubanduskeskustele, ärimajadele ja tanklatele. AS Ühisteenused teostab lepingujärgset parkimiskontrolli Tallinna linna avalikul tasulisel parkimisalal ning vahendab elektroonilisi parkimislubasid nii Tallinna kui ka Tartu avaliku tasulise parkimise alale.
Ettevõte on olnud parkimiskorralduse ja liiklusreguleerimise partneriks mitmetel teetöödel, tänavasulgemistel, filmiprojektidel ja suurüritustel, sealhulgas Laulu- ja Tantsupidu ning erinevad spordiüritused (Tallinna Maraton, Ironman Tallinn, Stamina tervisejooksud, Maijooks). 
AS Ühisteenused parklate juhtimiskeskuses jälgitakse ööpäevaringselt parklate tööd videoseadmete ja parklate haldusprogrammi abil. Rikete ja eriolukordade tekkimisel reageeritakse ööpäevavaringselt, ööpäevaringne kliendiabi on tagatud infotelefonil 6511515.
AS-i Ühisteenused on seadnud eesmärgiks suurendada ühiskonnas seaduskuulekust; olla avaliku sektori koostööpartner; luua erinevaid parkimislahendusi, olla parim abimees parkimise korraldamises, liikluse reguleerimises ja kontrollteenuste pakkumises.
AS Ühisteenused omab alates 2007. aasta aprillist kvaliteedijuhtimissüsteemi sertifikaati ISO 9001:2000. Igapäevaste protsesside vastavust ISO standardi nõuetele kontrollitakse sisemiste audititega ning kord aastas Bureau Veritas Eesti OÜ audiitorite tehtava korralise auditiga. AS Ühisteenused hakkas alates 2019. aasta algusest pärima Maanteeametilt andmeid nende sõidukiomanike kohta, kelle sõidukiga on rikutud parkimistingimusi. Päringuid teostatakse selliste sissenõutavate trahvide kohta, mis on õigeaegselt tasumata jäänud. Parkimistingimuste rikkujate andmete pärimist võimaldab 15.01.2019 jõustunud kohtulahend. 
AS Ühisteenused on alates 07.04.2020 Maanteeameti poolt tunnustatud reguleerija koolituse läbiviija.
AS-is Ühisteenused oli 2018. aasta alguse seisuga 58 töötajat. Ettevõtte juhatuse ainuliige on Hendo Priimägi.
Mõrv 101

"Mõrv 101" (inglise k "Murder 101") on kahe filmi ja filmisarja pealkiri.
See film juhatas sisse Hallmark Channeli sarja. 
Edasiste filmide pealkirjad:
Hans Heinz Holz

Hans Heinz Holz (26. veebruar 1927 Frankfurt – 11. detsember 2011 Sant'Abbondio, Šveits) oli saksa marksistlik filosoof. 
1971–1979 oli ta professor Marburgi ülikoolis ja 1979–1993 Groningeni ülikoolis.
1994 astus ta Saksa Kommunistlikku Parteisse.
Ta andis välja ajakirja "Topos – Internationale Beiträge zur dialektischen Theorie". Filosoofina uuris dialektika ajalugu ja süstemaatikat ning üritas taaslõimida marksistlikku filosoofilisse diskursusesse ontoloogiat, tuginedes eriti Leibnizile. Oma teoses "Weltentwurf und Reflexion" (2005; "Maailmakontseptsioon ja refleksioon") arendas Holz refleksiooni (peegeldumise) kategooriat olemisstruktuuri metafoorina meelelis-materiaalse protsessi asemel.