Vahuvein

Vahuvein on vein, milles on märkimisväärne kogus süsinikdioksiidi, mis teeb joogi kihisevaks. Süsinikdioksiidi saadakse veinisse kas loomuliku fermenteerumise tulemusena – veini kääritamisel pudelis (nn Champagne'i meetod, "méthode champenoise") või suurt rõhku taluvas tsisternis (nn Charmat' meetod) – või siis hiljem veinisse lisades. 
Vahuvein on tavaliselt kas valge või roosa, aga leidub ka punaseid vahuveine nagu Itaalia "Brachetto" või Austraalia "Sparkling Shiraz". Samuti varieerub vahuveinide magusus – need võivad olla väga kuivad ja hapud ("brut"), mille parimaks näiteks on "Champagne", kuid võib olla ka väga magusaid ("doux") vahuveine.
Prantsusmaa.
Tuntuim vahuvein on kahtlemata "Champagne". Seda toodetakse ainult Champagne'i piirkonnas Prantsusmaal. Peamised viinamarjasordid, mida seal kasutatakse, on "Pinot noir", "Chardonnay" ja "Pinot Meunier". 
Kõiki ülejäänud Prantsusmaal toodetud vahuveine nimetatakse "Crémant". Vastavalt Prantsuse kvaliteedisüsteemile on ühtekokku 7 liiki "Crémant"'i:
"Mousseux"'ks nimetatakse vahuveini, mis ei ole valmistatud traditsioonilisel Champagne'i meetodil, samal ajal kui "Crémant"'iks saab nimetada ainult neid vahuveine, mis on valmistatud traditsioonilisel Champagne'i meetodil.
Luksemburg.
Luksemburg järgib Prantsusmaa eeskuju ja sealsed vahuveinid valmistatakse traditsioonilisel Champagne'i meetodil. Luksemburgi vahuveine nimetatakse "Crémant de Luxembourg".
Saksamaa.
Saksamaa vahuvein on "Sekt". Suurem osa (u 95%) vahuveine tehakse Charmat' meetodil ja ülejäänud osa vahuveinidest tehakse traditsioonilisel Champagne'i meetodil. Odavaid vahuveine tehakse Saksamaal ka süsinikdioksiidi hilisemal lisamisel veini sisse, aga neid vahuveine ei tohi nimetada "Sekt"iks, neid veine kutsutakse nimega "Schaumwein", mis otsetõlkes tähendabki vahuveini.
Hispaania.
"Cava"ks nimetatakse valgeid ja roosasid vahuveine, mida toodetakse Hispaanias ning mida säilitatakse pudelis pärast villimist vähemalt üheksa kuud. Peamiseks veine tootvaks piirkonnaks on seal Kataloonia (Penedese), vähesel määral toodetakse "Cava"sid ka Valencias, La Rioja piirkonnas, Aragonis ja Extremaduras. Hispaania "Cava"t valmistatakse Champagne'i meetodil, aga selle valmistamiseks kasutatakse teisi viinamarjasorte kui Prantsuse "Champagne"'is.
"Cava"t valmistatakse erineva kuivusastmega: "brut nature", "brut" (eriti kuiv), "sec" (kuiv), "semisec" (keskmiselt kuiv/magus) ja "dolç" (magus).
Vastavalt Hispaania kvaliteedistandarditele tohib "cava"t valmistada traditsioonilisel meetodil (koos teise fermenteerimisega pudelis) ja kuues regioonis ning viinamarjasortidest tohib kasutada vaid viinamarju "Macabeu", "Parellada", "Xarel·lo", "Chardonnay", "Pinot noir" ja "Subirat".
"Cava" valmistamisel pressitakse viinamarjakobarad õrnalt võimalikult ruttu pärast korjet. Seejärel segatakse ülalmainitud viinamarjasordid baasveiniks, mis käärib vaadis 9-11 promilliseks kuivaks veiniks. See villitakse pudelitesse koos suhkru ja pärmiga. Pudelitele pannakse kroonkorgid. Suhkur ja pärm käärib süsihappegaasiks. Keldris pannakse pudelid alustele ja raami, mis soodustab tihke pärmimassi väljumist. Pärast settimist pudelikaelad külmutatakse ja kroonkork eemaldatakse, mistõttu jääklomp purskab välja. Viimases etapis lisatakse vahuveinile veini ja suhkrusiirupi segu.
"Cava"t juuakse vahuveiniklaasist. 
Itaalia.
Vahuveine tehakse mitmel pool Itaalias, kuid kõige tuntumad vahuveinid on järgmised:
Kuigi "Franciacorta" vahuveine tehakse traditsioonilisel meetodil, on enamik Itaalia vahuveine, nagu "Asti" ja "Prosecco," tehtud siiski Charmat' meetodil.