Noorte Kotkaste Pärnumaa malev

Noorte Kotkaste Pärnumaa malev on Noorte Kotkaste organisatsiooni Pärnu maakonnas tegutsev üksus. 
Tegevus.
Malevas tegutseb mitmeid rühmi. Maleva tegevust juhib vabatahtlik malevapealik koos juhatusega. Palgalise töötajana osutab noortejuhtidele ja vajadusel ka noortele tuge maleva noorteinstruktor. 
Noorte Kotkaste Pärnumaa maleva büroo asub Pärnus Pikk tänav 20. 
Ajalugu.
1930-1940.
27. mail 1930. a. kinnitas Kaitseliidu vanematekogu Noorte Kotkaste põhikirja ja seda loetakse organisatsiooni sünni päevaks. Sama aasta sügisel loodi Kaitseliidu Pärnumaa maleva juurde Noorte Kotkaste Pärnumaa malev. Esimeseks malevavanemaks kinnitati kaitseliitlane ja Pärnumaa Kaubanduskooli direktor Joosep Mühlbach ning maleva pealikuks Malda algkooli juhataja Jakob Tamm. Pärnu ja Pärnumaa Kaitseliidu ja noorkotkaste malevad olid toona eraldiseisvad. 30. oktoobril korraldati Pärnus Pärnumaa, Pärnu ja Sakala maleva noortejuhtide ühiskursus poolesajale osavõtjale. 
1932. aasta aprilliks oli Pärnumaal 200 noorkotkast. Esimene välilaager toimus 22. - 24. juunini Vändras, millest võttis osa 46 poissi. Samal aastal valiti uueks maleva pealikuks Hendrik Ollino. 
1934. aasta 1. jaanuari seisuga oli Pärnumaa malevas 279 noorkotkast. 11. - 16. juunini 1934 korraldasid Pärnu ja Pärnumaa maleva noorkotkad ühise laagri Reius.
7. augustil 1938 andis Noorte Kotkaste peavanema kindral Laidoner seoses Kaitseliidu Pärnumaa maleva loomise aastapäeva tseremooniaga noorkotkaste ja kodutütarde rühmadele üle 26 lippu.
1939. aasta lõpul oli Pärnumaa malevas 1310 noorkotkast. Tegutses 62 rühma. Malevavanem oli maanõunik Jüri Looväli.
1940. aastal likvideeriti Noorte Kotkaste organisatsioon nõukogude okupatsioonivõimude poolt.
Saksa okupatsiooni ajal 1942-1944 tegutses Pärnumaal Eesti Noorte Pärnumaa malev, mille pealikeks olid Rudolf Aru ja hiljem Valter Suigussaar.
Alates 1990.
Noorte Kotkaste organisatsiooni (algselt ENKOL) taasloomisel 1989. aastal Pärnumaal Tahkurannas asuti järgneval 1990. aastal taastama samas ka Pärnumaa malevat. Esimeseks maleva vanemaks sai veteran Lembit Mägedi ja malevapealikuks veteran Lembit Jakuste, kes algatasid Pärnus ka kaks rühma: Viiking ja Põhjatähe pojad. Kuna algsed noortejuhid asusid pärast Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal teiste laiemate ülesannete täitmisele, jäi noortemaleva tegelik arendamine Pärnumaal osaliselt soiku. 
Noorkotkaste tegevus sai Pärnu kandis tegelikuma tõuke 1992. aasta kevadel, kui aktiivse kaitseliitlase ja treeneri ning määratud uue noorteinstruktori Villu Vaargase eestvõttel loodi kolm allüksust: Pärnu Koidula Gümnaasiumi salk (pealik õpilane Villiko Nurmoja), Sindi rühm (pealik noorkaitseliitlane Rait Vaeno) ja Tali rühm (pealik kaitseliitlane Einar Saar). Esimesed rühmad tegutsesid sageli täiesti omapäi, käies näiteks matkamas. Igasuguse varustuse ja vahenditega oli olukord üsna vilets, kuid vahel tulid samas appi mõned kohalikud patriootlikumalt meelestatud ettevõtjad. Hiljem sai natuke logistilist abi juba ka Kaitseliidu malevalt.
1994. aastast sai maleva juhtkond ehk staap endale esimesed ruumid Paikuse vallamajas endises tsiviiklaitsevarjendis. Samal aastal sai Kaitseliidu Pärnumaa malev tagasi ajaloolise staabihoone Pikal tänaval, mis sai edaspidi ka noorkotkaste tegevuse üheks keskseks tegevuskohaks. 
1995. aastal toimus esimene kogu Pärnumaa maleva keskne laager Kõrglaiul skautide laagripaigas. Laager toimus koos kodutütardega ja kokku osales seal pea 300 inimest.
Maleva tegevus sai rohkem avalikku kajastust, kui 2003. aasta algul külastasid ühte eriti külma ilmaga peetud Talvelaagrit juhuslikult Pärnu Postimehe ajakirjanikud. 
2004. aastaks oli Pärnumaa malevas üle 280 noorkotka.
2009. aasta 20. märtsil õnnistati Pärnu Eliisabeti kirikus Noorte Kotkaste Pärnumaa maleva lipp, mille annetas ja rahastas Pärnu Pataljoni Kogu. Lipu õnnistamisele järgnes pidulik jalutuskäik läbi linna.
Pärnumaa maleva endisi juhte.
Malevapealikke pärast taasiseseisvumist: