tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Süsteemitarkvara

Süsteemitarkvara on arvutiprogrammide kompleks, mis pakub platvormi rakendustarkvara programmidele. Süsteemitarkvarad on operatsioonisüsteemid, nagu macOS, Linux , Android ja Microsoft Windows, arvutusteaduse tarkvara, mängumootorid, tööstusautomaatika tarkvara ja tarkvara teenusena.
Rakendustarkvara on suunatud kasutajale, näiteks võimaldab luua tekstidokumente, mängida mänge, kuulata muusikat või Internetis surfata. Alati ei ole selge, kas tarkvara on süsteemitarkvara või rakendustarkvara. Paljud operatsioonisüsteemid installitakse näiteks koos integreeritud rakendustarkvaraga. Rakendusprogrammi ei loeta süsteemitarkvaraks, kui teda saab arvutist eemaldada ilma, et see mõjutaks teiste tarkvarade tööd. Erandiks on siin veebibrauserid, nagu Internet Explorer, mida Microsoft peab süsteemitarkvaraks, sest seda ei saa desinstallida. Samuti on Chrome OS ja Firefox OS puhul ainus kasutajaliides veebibrauser ja selle kaudu ka ainuke viis teisi rakendusi kasutada.
Keskne süsteemitarkvara on operatsioonisüsteem (Microsoft Windows, macOS, Linux), mis korraldab arvuti osade omavahelist koostööd, sidet arvuti sisend-väljundseadmetega ja võimaldab kasutada rakendustarkvara programme. Operatsioonisüsteemi tuum suhtleb vahetult riistvaraga, samuti korraldab suhtlust välismäludega ja programmidega.
Seadmedraiverid, sealhulgas baasvahetussüsteem (BIOS) ja seadme püsivara, teenindavad ja juhivad riistvara, mis on arvutisse sisse ehitatud või sellega ühendatud.
Kasutaja suhtleb operatsioonisüsteemiga graafilise kasutajaliidese vahendusel. Kuigi see on osa operatsioonisüsteemist, võib seda pidada rakenduseks, seega mitte süsteemitarkvaraks.
Who See

Who See (ka Who See Klapa) on Montenegro hiphopansambel, kuhu kuuluvad Dejan Dedović (esinejanimega Dedduh või Deda) ja Mario Đorđević (esinejanimega Noyz).
Ansambel alustas tegevust 2002. aastal.
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel koos laulja Nina Žižićiga Montenegrot lauluga "Igranka". Laul sai oma poolfinaalis 41 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali.
‎
Nina Žižić

Nina Žižić (sündinud 20. aprillil 1985 Nikšićis) on Montenegro laulja.
Ta esindas koos ansambliga Who See Montenegrot 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malomös lauluga "Igranka". Laul sai oma poolfinaalis 41 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali.
Klapa s mora

Klapa s mora oli Horvaatia ansambel.
Klapa s Mora oli kuuest lauljast koosnev ansambel, mis esitas Horvaatia Dalmaatsia piirkonna traditsioonilise "a cappella" laulmise vormi "klapa"t. Ansambli liikmed valiti välja mitme "klapa"-ansambli hulgast.
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel Horvaatiat lauluga "Mižerja". Laul saavutas oma poolfinaalis 38 punktiga 13. koha ega pääsenud finaali.
Äritarkvara

Äritarkvara, ka ärirakendus, on tarkvara või arvutiprogrammide kogum, mida kasutavad ärikasutajad, et täita mitmesuguseid ärifunktsioone, muu hulgas tootlikkuse suurendamiseks või mõõtmiseks.
Äritarkvara on tavaliselt arendatud kindla äriettevõtte soove arvestades ja seetõttu ei ole see lihtsasti teise ärikeskkonda ümber tõstetav, välja arvatud kui nende loomus ja tegevus on samasugused. Kuna igal äril on eri vajadused, siis on väga ebatõenäoline, et üks kõigile toodetav programm suudaks kõiki äriettevõtte vajadusi täita. Isegi kui kasutataks niisugust programmi, siis mingi osa muutmine või lisamine oleks ikka vajalik.
Osa äritarkvarast on interaktiivne ehk graafilise kasutajaliidesega ja kasutajad saavad sisestada ja muuta andmeid ja vaadata tulemusi. Mõned ärirakendused töötavad ise kindlatel aegadel või kindlate tegevuste korral ja kasutaja ei pea üldse programmiga tegelema või seda jälgima.
Osa ärirakendusi on loodud firma sees ja osa sisse ostetud. Ärirakendused on tavaliselt paigaldatud kas personaalarvutitele või suurtele serveritele. 
Ärikeskkonnas on palju erinevate vajadustega äritarkvarakasutajaid:
Ajalugu.
Äritarkvara arendamise peamine põhjus on suurendada tootlikkust ja vähendada kulutusi või kiirendada tootlusringi. Äritarkvara arenduse alguses oli vaja suuri ja kohmakaid arvuteid, et teha kasvõi kõige kergemat ja tüütumat tööd.
Äritarkvara arenduse alguses oli tööstuslik raamatupidamistarkvara üks populaarsematest. Tööliste asendamine äritarkvaraga oli ettevõtjatele kasulik ja põhjustas töökohtade kaotamise, sest üks arvuti suutis ära teha paljude inimeste töö ega vajanud tervise- või pensionihüvitisi.
Äritarkvara arenguloo esimene tähelepanuväärsem muutus oli kirjutusmasina väljavahetamine arvutirakenduste vastu, nagu näiteks Microsoft Word. 1980. aastate lõpuks oli kirjutusmasin peaaegu kadunud, kuna miljonid inimesed hakkasid kasutama arvutit ja tekstitöötlustarkvara. Teised äriettevõtetes populaarsed arvutiprogrammid oli arvutus- ja tabeltöötlusprogrammid, nagu Microsoft Excel.
Rakenduste tugi.
Ärirakendused on ehitatud ärikasutajate vajadusi arvestades. Need töötavad suurepäraselt, kuni ei ole muutusi vajadustes või äritehingutes. 
Ärirakendused võivad kasutajat alt vedada, kui tekib ootamatu viga. Viga võib tekkida andmevea tõttu, keskkonna vea tõttu, programmi vea tõttu, inimvea tõttu või töövoolu vea tõttu. Kui ärirakendus lakkab korrektselt töötamast, siis tuleb see kiiresti ära parandada, et töö saaks edasi minna. Tavaliselt tuleb see viga firmasiseselt ära paranda. Selleks on ärides tavaliselt palgatud IT-tugi.
Dina Garipova

Dinä Fähim kızı Ğaripova (tatari slaavi kirjas Динә Фәһим кызы Гарипова, venepäraselt Дина Фагимовна Гарипова; sündinud 25. märtsil 1991 Zelenodolskis) on tatari päritolu Venemaa laulja.
2012. aastal võitis ta telesaate "The Voice" Venemaa versioonis "Golos" esikoha.
Ta esindas Venemaad 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "What If". Laul saavutas finaalkontserdil 174 punktiga viienda koha.
AaB Fodbold

AaB Fodbold (taanikeelse täisnimega "Aalborg Boldspilklub", lühemalt "Aalborg BK"; ka "AaB") on Taanis Aalborgi linnas tegutsev jalgpalliklubi. Klubi mängib Taani kõrgeimas liigas Superligaen.
Klubi asutati 13. mail 1885.
Eestlastest on klubis mänginud Andres Oper (1999–2003).
2024. aastast on klubi peatreener Menno Van Dam.
Médaille militaire

Médaille militaire ehk Sõjaväemedal on Prantsuse Vabariigi sõjaline autasu väljapaistva sõjaväeteenistuse või sõjategevuse käigus ilmutatud isikliku vapruse eest. 
See on Prantsuse Vabariigi tähtsuselt kolmas autasu Légion d'honneur'i ehk Auleegioni tsiviil- ja militaarordeni ning Ordre de la Libérationi ehk Vabastusordeni järel, mis teeb Sõjaväemedalist kõrgeima seni Prantsusmaal käibel olevatest puhtsõjalistest autasudest.
Autasu asutati Prantsuse Vabariigi esimese presidendi Louis-Napoléon Bonaparte'i poolt 22. jaanuaril 1852 ning statuudi järgi autasustatakse sellega peamiselt allohvitsere ja reamehi. Erandiks on kõrgeimad ohvitserid ülemjuhataja ülesannetes või tegevväejuhid, keda saab silmapaistva tegevuse eest Sõjaväemedaliga autasustada juhul, kui nad on juba Auleegioni Suurristi kavalerid.
Jelgava gümnaasium

Jelgava gümnaasium (läti keeles "Jelgavas akadēmiskā ģimnāzija") oli õppeasutus Lätis Jelgavas. See oli vanim kõrgemat haridust andev kool Lätis.
Kool asutati 1775 Kuramaa ja Zemgale hertsogi Peter von Bironi eestvõttel nime all Academia Petrina.
1915 evakueeriti kool Esimese maailmasõja tõttu Taganrogi. 1919 jätkas kool tegevust Jelgavas "1. riikliku keskkoolina" (läti keeles "1. valsts vidusskola"), mis 1923 korraldati ümber "Jelgava gümnaasiumiks". Kool tegutses kuni 1944.
Tänapäeval asub endises koolimajas Ģederts Eliassi Ajaloo- ja Kunstimuuseum.
Alpha Baltic-Maratoni.lv

Alpha Baltic-Maratoni.lv (ka Alpha Baltic-Unitymarathons.com; UCI võistkonnakood ALB) on Läti jalgrattaklubi.
Klubi asutati 2011 ja on alates sellest ajast UCI Continentali meeskondi (inglise "UCI Continental team").
Aastatel 2011–2013 oli klubi esinumber eesti jalgrattur Erki Pütsep.
Ahtubinski rajoon

Ahtubinski rajoon (vene "Ахтубинский район") on haldusüksus Venemaal Astrahani oblastis. Piirneb idas Kasahstaniga.
Rajoonis on 3 linna- ja 12 külaasundust.
Rajoonis oli 2010. aastal 71 249 elanikku. Suuremad rahvusrühmad olid venelased (74,36%), kasahhid (16,38%), ukrainlased (1,59%) ja tšetšeenid (1,28%).
Kosovo 2018. aasta taliolümpiamängudel

Kosovo osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Kosovo taliolümpiamängudel osales.
Kosovot esindas üks sportlane, kelleks oli mäesuusataja Albin Tahiri.
Keenia 2018. aasta taliolümpiamängudel

Keenia osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli neljas kord, kui Keenia taliolümpiamängudel osales.
Keeniat esindas üks sportlane, kes oli mäesuusataja Sabrina Simader.
Rumšiškėse vald

Rumšiškėse vald (leedu keeles "Rumšiškių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 122 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3833 inimest. Valla keskus on Rumšiškėse alev, kus aastal 2011 oli 1651 elanikku. Vallamaja asub aadressil J.Aisčio g. 1. Vallavanem on Eugenija Genevičienė.
Aastal 2000 eraldati Rumšiškėse vallast Pravieniškėse vald.
Vladimir Kokovtsov

Vladimir Nikolajevitš Kokovtsov (vene keeles Владимир Николаевич Коковцов; 18. aprill 1853 (vkj. 6. aprill) Novgorodi kubermang – 29. jaanuar 1943 Pariis) oli Venemaa keisririigi poliitik, rahandusminister ja peaminister (keiser Nikolai II Ministrite Nõukogu esimees) aastatel 1911–1914.
Ta sündis 1853 Novgorodi kubermangus Borovitši maakonnas Gorna-Pokrovskoje mõisas. Ta õppis Teises Peterburi Gümnaasiumis, seejärel 1866–1872 Tsarskoje Selo lütseumis ja lühikest aega Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas. Ülikoolist pidi ta loobuma isa surma tõttu, misjärel peres tekkisid rahalised raskused. Ta asus tööle riigiteenistusse.
Alates 1900 oli ta senaator ja alates 1905 tõeline salanõunik.
Kokovtsov oli 1904–05 ja 1906–14 Venemaa rahandusminister ja 18. septembrist 1911 30. jaanuarini 1914 Venemaa peaminister. Nikolai II nimetas ta peaministriks pärast Pjotr Stolõpini tapmist. Nikolai II ta ka vabastas ametist, kuid jättis ta Riiginõukogu liikmeks ja senaatoriks ning omistas talle krahvitiitli.
Pärast Oktoobrirevolutsiooni põgenes ta Soome kaudu välismaale ja asus elama Pariisi, kus juhatas rahvusvahelist kommertspanka. Alates 1923 juhatas ta ühtlasi keiser Nikolai II mälestusele ustavate liitu.
Nigeeria 2018. aasta taliolümpiamängudel

Nigeeria osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Nigeeria taliolümpiamängudel osales.
Nigeeriat esindas neli sportlast kahel spordialal: skeletonis võistles Simidele Adeagbo ning bobisõidus kahebobi naiskond koosseisus Seun Adigun ja Akuoma Omeoga / Ngozi Onwumere.
Liechtenstein 2018. aasta taliolümpiamängudel

Liechtenstein osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. 
Liechtensteini esindas kolm sportlast, kes võistlesid kahel alal. Mäesuusatamises võistlesid Marco Pfiffner ja Tina Weirather ning murdmaasuusatamises Martin Vögeli.
Tina Weirather võitis esimest korda pärast 1988. aasta taliolümpiamänge Liechtensteinile medali, tulles 17. veebruaril kolmandaks ülisuurslaalomis.
Liibanon 2018. aasta taliolümpiamängudel

Liibanon osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis.
Liibanoni esindas kolm sportlast, kes võistlesid kahel alal. Mäesuusatamises võistlesid Allen Behlok ja Natacha Mohbat ning murdmaasuusatamises Samer Tawk.
Luksemburg 2018. aasta taliolümpiamängudel

Luksemburg osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis.
Luksemburgi esindas üks sportlane: Matthieu Osch, kes võistles mäesuusatamises.
Vigala osavald

Vigala osavald on Märjamaa valla osavald Rapla maakonnas. 
Osavalla suurimad asulad on Vana-Vigala ja Kivi-Vigala. Viimases asub ka osavallamaja.
Külad.
Vigala osavallas on 27 küla: 
Araste – Avaste – Jädivere – Kausi – Kesu – Kivi-Vigala – Kojastu – Konnapere – Kurevere – Leibre – Läti – Manni – Naravere – Oese – Ojapere – Paljasmaa – Palase – Pallika – Päärdu – Rääski – Sääla – Tiduvere – Tõnumaa – Vaguja – Vanamõisa – Vana-Vigala – Vängla
Kultuur.
1988. aastast toimub eesti koorijuhtide suveseminar, mis lõpeb kontsertidega
Kord aastas toimub Vigala valla suvepidu, kus võivad osaleda kõik valla kollektiivid.
Küladepäev (külade seltsielu edendamine, saab esitleda ja jagada oma oskusi ning teadmisi).
2002. aastast toimub suvel folkloorilaager lastele.
Igal aastal toimub Vana-Vigalas Hard Rock Laager.
Suve lõpus toimub pikaajaliste traditsioonidega Poti laat.
Vaatamisväärsused.
Avaste mägi – Illaste raba – Ilmandu-Sepa pärn – Jädivere hobupostijaam – Jädivere mõisapark – endine Jädivere Õpetajate Seminari hoone – Kivi-Vigala mõis – Kivi-Vigala vasallilinnuse vundament ja vallikraavide jäänused – Matthias Johann Eiseni mälestuskivi Oeses – Maando peakraav – Ojapere rippsild Velise jõel – Palase mägi – Pallika paljandid – Päärdu mõis – Põrgupõhja punker – Tõnumaa raba – Vana-Vigala mõis – Vana-Vigala mõisa lehisealleed – Vana-Vigala Hirvepark ja mõisapark – Vana-Vigala ohvrihiis – Endine Vigala raudteejaamakompleks ja kunagised raudteelaste elamud – Vigala kirik – Vängla vesiveski
Rumšiškės

Rumšiškės on alev (endine linn) Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Rumšiškėse valla halduskeskus. Asula jääb Kaunase veehoidla regionaalparki.
Alevis on gümnaasium, postkontor, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Leedu Vabaõhumuuseum, Jonas Aistise muuseum, aastal 1960 ehitatud katoliku kirik ja aastal 1840 ehitatud kabel. Alevi lähistel metsas kasvavad Rumšiškėse metsa mänd (ümbermõõt 5 ja kõrgus 30 meetrit) ning Rumšiškėse metsa tamm (ümbermõõt 5,45 ja kõrgus 17,5 meetrit).
Ajalugu.
Rumšiškėst mainis esimest korda aastal 1382 Marburgi Wigand ("Rumsinker"). Algselt oli tegemist tänavkülaga, aga XV sajandi esimesel poolel ehitati see uuesti üles radiaalse planeeringuga asulana.
Sealset mõisa mainiti esimest korda aastal 1503. Aastal 1549 sai selle omanikuks Barbara Radziwiłłówna. Rumšiškės sai alevi õigused aastal 1557. Aastal 1791 sai asula ka linnaõigused, ent järgmisel aastal need poliitilistel põhjustel tühistati.
Tsaariajal kasutati Rumšiškėse kohta venekeelset nimekuju Румшишки. Alevis sepistati rauda, toodeti soola, seal tegeleti ka metsandusega. Aastail 1832–1833 põlesid maha nii sealsed tootmishooned kui ka tööliste majad. Tyszkiewiczite eestvedamisel rajati sinna hobupostijaam. Alevis tegutses vesiveski, seal asusid kohalik haigla ja meteoroloogiajaam. Alevis olid nii kirik kui ka sünagoog, haridust andsid kihelkonnakool ja juudi kool. Aastal 1890 eemaldati alevi lähistelt Nemunase kärestikust kive, mida kasutati Kaunase kindluse rajamiseks.
Teise maailmasõja ajal hukati kõik sealsed juudi elanikud. Aastal 1944 põles alev taas. Aastal 1960 rajati Kaunase veehoidla ja suurem osa Rumšiškėsest jäi vee alla. Aastal 1956 rajati siis tänapäevane alev, vanast toimetati sinna vaid kirikuhoone kui arhitektuurimälestis. Nõukogude ajal oli Rumšiškės kohaliku aedviljakasvatusele spetsialiseerunud kolhoosi keskasulaks.
Ida-Timor 2018. aasta taliolümpiamängudel

Ida-Timor osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis ühe sportlasega.
Ida-Timorit esindas Yohan Goutt Goncalves, kes võistles mäesuusatamises.
Gruusia 2018. aasta taliolümpiamängudel

Gruusia osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis nelja sportlasega.
Gruusiat esindasid Moris Kvitelašvili iluuisutamises, Giorgi Sogoiani kelgutamises ning Iason Abramašvili ja Nino Tsiklauri mäesuusatamises.
Malta 2018. aasta taliolümpiamängudel

Malta osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis ühe sportlasega. See oli teine kord, mil Malta taliolümpiamängudest osa võttis (esimest korda 2014).
Maltat esindas Élise Pellegrin mäesuusatamise slaalomis ja suurslaalomis.
Andrius Pojavis

Andrius Pojavis (sündinud 25. novembril 1983 Jurbarkasis) on leedu laulja.
Ta esindas Leedut 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Something". Laul saavutas finaalkontserdil 17 punktiga 22. koha.
Aljona Lanskaja

Aljona Lanskaja (valgevene keeles Алена Міхайлаўна Ланская; sündinud 7. septembril 1985 Mahiloŭs) on valgevene laulja.
2011. aastal võitis ta Vitebskis toimuval Slavianski Bazaari festivalil esikoha.
Ta esindas Valgevenet 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Solayoh". Laul pälvis finaalkontserdil 48 punktiga 16. koha.
Lanskaja pidi Valgevenet esindama juba 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "All My Life", kuid kuna selgus, et hääletustulemusi oli võltsitud, pääses Eurovisioonile Valgevene eelvoorus teise koha saanud Litesound.
Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – kolmas koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1951–1955.
Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu valimised toimusid 25. veebruaril 1951.
Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu kuulus 115 rahvasaadikut.
Tegutsesid järgmised alalised komisjonid:
Roberto Bellarosa

Roberto Bellarosa (sündinud 23. augustil 1994 Wanzes) on Belgia laulja.
Ta saavutas tuntuse laulusaate "The Voice Belgique" esimese hooajana võitjana 2011. aastal.
Tema debüütalbum "Ma voie" ilmus 2012. aastal.
Bellarosa esindas Belgiat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Love Kills". Laul saavutas finaalkontserdil 71 punktiga 12. koha.
Žiežmariai maavald

Žiežmariai maavald (leedu keeles "Žiežmarių apylinkės seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 
Valla pindala on 140 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3472 inimest. Valla keskus on Žiežmariai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Žaslių g. 62, vallavanem on Albinas Kmeliauskas.
Aastal 2002 liideti Žieižmariai maavallaga osa Kietaviškėse vallast.
Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit:
Kóza Móstra

Kóza Móstra on Kreeka ansambel, mis alustas tegevust 2011. aastal.
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel koos laulja Agathonas Iakovidisga Kreekat lauluga "Alcohol Is Free". Laul saavutas finaalkontserdil 152 punktiga kuuenda koha.
Stasiūnai

Stasiūnai on küla Leedus Kaišiadoryse rajoonis Žiežmariai maavallas. 
Külas on raamatukogu ja kool-lastead Nykštukas ('Nahkhiir'). Vaatamisväärsuseks on Vladikiškėse mõisa hoonetekompleks ja park.
Küla tekkis aastal 1922 maareformi käigus, mil 250 hektarit Vladikiškėse mõisa maad jagati väikemaaomanikele ja maatameestele; neile maadele ehitatud majadest küla kujuneski. Aastail 1971–1990 liideti Stasiūnaiga ka naabruses asuv Kiemeliai küla.
Carri Ginter

Carri Ginter (sündinud 4. aprillil 1978, Tartus) on eesti advokaat, õigusteadlane ja õppejõud.
Tema peamisteks valdkondadeks on Euroopa Liidu õigus, lepitamine ja vahekohtumenetlus, konkurentsiõigus, intellektuaalomandi õigus, riigihankeseadus.
Alates 2001. aastast oli ta Res Publica liige. Erakondade Isamaaliit ja Res Publica ühinemisest 2006. aastal on ta selle käigus moodustatud erakond Isamaa liige.
Carri Ginter on korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.
Haridustee.
Ginter lõpetas 2000. aastal õigusteaduse eriala Concordia Rahvusvahelises Ülikoolis Eestis, 2001. aastal sai ta Stockholmi Ülikooli Euroopa õiguse erialal magistrikraadi (LLM) ning 2008. aastal kaitses doktorikraadi Tartu Ülikoolis teemal "Euroopa õiguse põhimõtete rakendamine Eesti Vabariigi Riigikohtus" (juhendaja Raul Narits).
Täiendavalt on Ginter õppinud Müncheni Ülikoolis Saksa ja Euroopa õiguse kursusel, Haagi Rahvusvahelise Õiguse Akadeemias rahvusvahelist eraõigust ning läbinud Rootsi Instituudi juhtimisprogrammi juhtide koolituse.
Töökäik.
Carri Ginter oli aastatel 2004–2005 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna Euroopa õiguse assistent, 2005–2009 Euroopa õiguse lektor. 2009. aastast on ta Euroopa õiguse dotsent ning 2020. aastast Eesti Raudtee nõukogu liige. Ta on Prantsuse saatkonna poolt Eestis nimetatud "avocat-conseil"iks. Lisaks juhib Ginter Euroopa Liidu ja rahvusvahelise õiguse harjutuskohtu kursuseid. 2019. aastast on ta Jean Monnet õppetooli hoidja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Ta on vandeadvokaat ja advokaadibüroo Sorainen partner.
Teadusorganisatsiooniline tegevus.
Ginter on Eesti Advokatuuri, Eesti Juristide Liidu, Eesti Harjutuskohtu Seltsi ning Rootsi Instituudi juhtimisvõrgustiku liige. Ta on ka Eesti Juristide Liidu Euroopa õiguse ühenduse (FIDE Eesti) asutajaliige.
Ta oli 2015–2016 ajutiselt Tallinna Sadama juhatuse liige, kus pidi põhitähelepanu pöörama hea koostöö tagamisele uurimisasutustega ja isepuhastusprotsesside käivitamisele pärast seda kui ametivõimud pidasid endise juhtkonna kinni väidetava märkimisväärse summa altkäemaksu võtmise eest.
Ta on olnud tihedalt seotud digitaalse kohtusüsteemi arendamisega (E-toimik) ning läbi viinud palju erinevaid koolitusi, näiteks rahandus- ja keskkonnaministeeriumidele, Riigikontrollile ning kohtunikele.
Ginter osales ülikooli esindajana Euroopa Stabiilsusmehhanismi vaidluses Riigikohtus ning on koostanud Riigikantseleile analüüsi Next Generation EU kooskõla kohta Euroopa Liidu õigusega.
Publikatsioonid.
Carri Ginteri artikleid Euroopa õiguse ja siseriikliku õiguse teemadel on avaldanud mitmed erialaajakirjad nagu European Law Review, European Competition Law Review, European Journal of Law Reform ning ajakiri Juridica. Ta on koos Kaarli Harry Eichhorniga koostanud eestikeelse raamatu "Euroopa Liidu ja Eesti konkurentsiõigus", mis ilmus 2007. aastal (ISBN 9789985752340). Tema juhendamisel on kaitstud kümneid väitekirju.
Anna Markina

Anna Markina (sündinud 17. jaanuaril 1966 Tartus) on eesti kriminoloog.
Haridus.
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna 1988. aastal ning saanud Kesk-Euroopa ülikoolist sotsiaal- ja poliitika teaduste magistri kraadi 1995. aastal.
Töö.
1988–1994 töötas ta Tartu Ülikooli käitumishälvete sotsioloogia laboris nooremteadurina.
Alates 2001 töötab ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas lektorina.
Korrakaitseõigus

Korrakaitseõigus on haldusõiguse haru, mis reguleerib avaliku korra ennetava ehk preventiivse kaitsmise ülesande täitmist.
Korrakaitseõiguse normid saab jagada üldosaks ja eriosaks. Korrakaitseõiguse üldosa moodustavad korrakaitseseaduse normid. Korrakaitseõiguse eriosa normid on sätestatud riikliku järelevalve erivaldkondade seadustes ja määrustes. Korrakaitseõiguse normidest kuuluvad eriossa avalikus kohas käitumise nõuded.
Kreeka ansamblite loend

Alljärgnevas on toodud silmapaistvamate Kreeka muusikat esitavate Kreeka ansamblite mittetäielik loetelu.
A 
B 
C 
D 
E 
I 
K 
L 
M 
O 
P 
S 
T 
V
Euroopa teadusruum

Euroopa teadusruum ("European Research Area", ERA) on teadmiste, teadlaste ja teadustulemuste vaba ringlust soodustav süsteem Euroopa Liidus. Olulised aspektid selle juures on teadlaste mobiilsus, teadustaristud, rahvusvaheline koostöö riikidega väljaspool ELi ning teadmiste siire teadusasutuste ja erasektori vahel. Praeguses õigusruumis on ERA loomisel selge juriidiline alus Euroopa Liidu Toimimise Lepingu artikkel 179 näol.
Idee Euroopa teadusruumi loomiseks tekkis 2000. aastal ja selle moodustamine sai osaks Lissaboni strateegiast. Protsessi käivitas Euroopa Komisjoni 18. jaanuari 2000. aasta teatis "Towards a European Research Area (ERA)" (KOM(2000) 6 (lõplik)). Esimesel etapil peeti Euroopa teadusruumi loomise põhiliseks instrumendiks EL teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi. Käesoleval etapil on Euroopa teadusruum üks juhtalgatuse „Innovaatiline liit” nurgakividest ja strateegia „Euroopa 2020” oluline komponent, keskendudes Euroopa teadussüsteemide potentsiaali maksimeerimisele, innovatsiooni soodustamisele, liikmesriikide teadusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamisele ning ka nende konkurentsivõimele ja võimele lahendada suuri ühiskondlike probleeme.
ERA tegevused on määratud Konkurentsivõime Nõukogus 28.–29. mai 2015 kinnitatud ERA tegevuskavaga ("ERA Roadmap") 2015–2020.
Eesmärgiga muuta Euroopa teadustöö oluliselt suutlikumaks ja tulemuslikumaks, on Euroopa teadusruumiga seotud prioriteedid järgmised:
2016. aastal töötas enamik liikmesriike välja riigisisesed ERA tegevuskavad, mis on kättesaadavad ERA progressi veebilehel. Paralleelselt ERA tegevuskava koostamisega reformiti ka ERA nõuandvat struktuuri, seostades seda paremini ERA prioriteetidega. ERA arengut ja saavutusi jälgitakse ERA eduraportite ("Progress Report") kaudu. Selleks on välja arendatud seiresüsteem ja metoodikad, mida lähemalt vaadeldakse koos 2016. aasta eduraportiga.
Viimaseid ERA arengusuundi tutvustab ERA koduleht. Need puudutavad artikkel 185 initsiatiive ja teadusvaldkonna pagulasi. Samuti väga põhjaliku ülevaate Euroopa Teadusruumi arengutest annavad ja ERA Portal Austria. Suure pildi kogu Euroopa Liidu teadustegevuse ja innovatsiooniga seotud valdkondadest ning tegevustest annab Euroopa Komisjoni teaduse ja innovatsiooni veebisait.
Moje 3

Moje 3 oli Serbia tüdrukuteansambel, kuhu kuulusid Nevena Božović, Sara Jovanović ja Mirna Radulović.
Ansambel esindas Serbiat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Ljubav je svuda". Laul saavutas oma poolfinaalis 46 punktiga 11. koha ega pääsenud finaali. Eurovisioonil sai palju tähelepanu ansambli liikmete riietus, mis pälvis Barbara Dexi auhinna halvima riietuse eest.
‎
Eyþór Ingi Gunnlaugsson

Eyþór Ingi Gunnlaugsson (sündinud 29. mail 1989 Dalvíkis) on Islandi laulja.
Ta esindas Islandit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Ég á líf". Laul saavutas finaalkontserdil 17 punktiga 17. koha.
Bledar Sejko

Bledar Sejko (sündinud 10. septembril 1972 Tiranas) on Albaania laulja ja kitarrist.
Ta esindas koos Adrian Lulgjurajga Albaaniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Identitet". Laul sai oma poolfinaalis 31 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Adrian Lulgjuraj

Adrian Lulgjuraj (sündinud 19. augustil 1980 Ulcinjis) on Albaania laulja.
Ta esindas koos laulja Bledar Sejkoga Albaaniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Identitet". Laul sai oma poolfinaalis 31 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Stojan Jankulov

Stoyan Yankulov (bulgaaria keeles Стоян Янкулов; sündinud 10. septembril 1966 Sofias) on Bulgaaria laulja.
Ta esindas koos Elitsa Todorovaga Bulgaariat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis lauluga "Water". Finaalkontserdil said nad 157 punktiga viienda koha. See jäi Bulgaaria parimaks tulemuseks kuni 2016. aastani.
Todorova ja Yankulov esindasid Bulgaariat taas 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Samo shampioni". Oma poolfinaalis said nad 45 punktiga 12. koha ega pääsenud edasi finaali.
Sopho Gelovani

Sopho Gelovani (gruusia keeles სოფო გელოვანი; sündinud 21. märtsil 1984 Thbilisis) on Gruusia laulja.
Ta esindas koos Nodiko Tatišviliga Gruusiat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Waterfall". Laul saavutas finaalkontserdil 50 punktiga 15. koha.
Tiina Mikk

Tiina Karm (Tiina Mikk) on eesti jurist ja õigusteadlane. 
Ta lõpetas 1998. aastal Õigusinstituudi "cum laude." 2010. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas magistritöö teemal "Annak pärandvarast eseme omandamise alusena". 2022. aastal kaitstud doktoriväitekirjas keskendus ta päritavuse kriteeriumitele, päritavuse välistamisele ja digitaalse vara pärimisele. Aastatel 2009–2010 õppis ta Eesti Kunstiakadeemia avatud ülikoolis fotograafia algõppes. 
Alates 2001. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis, ta on pärimisõiguse ja perekonnaõiguse õppejõud. Ta on pälvinud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna tunnustuse "Aasta inspireerivaim õppejõud". Ta on osalenud seadusloomes, teinud advokaaditööd, kirjutanud teadusartikleid ja pärimisõiguse õpiku, koostanud õigusanalüüse ning viinud läbi koolitusi. Alates 2016. aastast on ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna e-kursuse "Õiguse alused mittejuristile" projektijuht.
Tiina on kolme lapse ema.
Esma Redžepova

Esma Redžepova-Teodosievska (makedoonia keeles Есма Реџепова-Теодосиевска; 21. august 1943 Skopje – 11. detsember 2016 Skopje) oli Makedoonia laulja. Ta oli rahvuselt mustlane.
Ta esindas koos Vlatko Lozanoskiga Makedooniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Pred da se razdeni". Laul sai oma poolfinaalis 28 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali.
Gianluca Bezzina

Gianluca Bezzina (sündinud 9. novembril 1989 Qrendis) on Malta arst ja laulja. 
Ta esindas Maltat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Tomorrow". Laul saavutas finaalkontserdil 120 punktiga 8. koha.
Monaco 2018. aasta taliolümpiamängudel

Monaco osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis.
Monacot esindas neli sportlast, kes võistlesid kahel alal. Mäesuusatamises võistlesid Olivier Jenot ja Alexandra Coletti ning bobisõidus kahebobi koosseisus Rudy Rinaldi ja Boris Vain.
El Sueño de Morfeo

El Sueño de Morfeo oli Hispaania ansambel, mis tegutses aastatel 2002–2013. Ansamblisse kuulusid laulja Raquel del Rosario, kitarrist ja taustalaulja David Feito ning elektrikitarrist Juan Luis Suárez. Ansambel esitas keldi muusika, folkroki ja "indie pop"i sugemetega poprokki.
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel Hispaaniat lauluga "Contigo hasta el final". Laul sai finaalkontserdil kaheksa punktiga 25. koha.
‎
Moran Mazor

Moran Mazor (heebrea keeles מורן מזור; sündinud 17. mail 1991 Holonis) on Iisraeli laulja.
Ta esindas Iisraeli 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Rak Bishvilo". Laul jäi oma poolfinaalis 40 punktiga 14. kohale ega pääsenud finaali.
Charly Musonda juunior

Charly Musonda (sündinud 15. oktoobril 1996 Brüsselis) on Belgia jalgpallur (poolkaitsja).
Ta on klubikarjääri jooksul mänginud Inglismaa Premier League'i klubis Chelsea, Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis, Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic F.C. ja Hollandi kõrgliiga klubis Vitesse.
Lapsepõlv ja noorus.
Ta sündis Brüsselis ning alustas karjääri R.S.C. Anderlechti noortekeskuses. 2011. aastal, kui ta oli alles 15-aastane, oli ta juba seotud selliste suurte klubidega nagu FC Barcelona, Madridi Real, Manchester United FC, Manchester City FC ja Chelsea FC.
Chelsea.
11. juunil 2012 liitus Musonda koos oma kahe vanema vennaga Chelseaga pärast seda, kui klubi oli eelnevalt nõustunud maksma Anderlechtile hüvitismakse. 24. oktoobril 2013 allkirjastas ta klubiga ametialase lepingu pärast seda, kui ta oli juba alla U18-aastastega regulaarne mängija.
5. märtsil 2015 pikendas Musonda lepingut kuni 2019. aastani. Tema vastu tundsid suve jooksul huvi Prantsuse klubid AS Monaco FC ja Olympique de Marseille, pärast muljetavaldavaid esitusi tehes nii UEFA noorteliigas kui ka FA Noorte Cup võitnud meeskonnas, kuid nendest pakkumistest ei sündinud lepingut.
Charly Musonda

Charly Musonda on mitme jalgpalluri nimi:
Marco Asensio

Marco Asensio Willemsen (sündinud 21. jaanuaril 1996 Palma de Mallorcas) on Hispaania jalgpallur. 
Ta mängib poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Paris Saint-Germain ja Hispaania jalgpallikoondises.
Hooajal 2015–2016 valiti ta La Liga aasta läbimurdjaks.
Varem on ta mänginud RCD Mallorcas ja Platges de Calviàs. Aastatel 2014–2023 oli ta Madridi Realis.
Lapsepõlv ja kodu.
Sündinud Palmas Mallorki, Baleaari saartel. Ta ema oli pärit Hollandist ja isa Hispaaniast. Asensio läks RCD Mallorcasse mängima 2006. aastal CF Platges de Calviàst. Tema ema Maria Willemsen suri vähki, kui Marco oli 15-aastane.
Asensiot vaevas noores põlvede kasvu puudujääk, mis alles paranes siis, kui ta oli teismeline.
Ka Asensio isa Gilberto oli noorena jalgpallur, kes mängis samuti ründava poolkaitsjana klubis Barakaldo CF. Tema vanem vend Igor mängis Platges de Calvià kaitsjana.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi Asensio 29. mail 2016 sõprusmängus Šveitsi vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis UEFA Rahvuste Liiga alagrupimängus Horvaatia vastu.
Ta on kuulunud Hispaania koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Jaan Apfelbaum

Jaan Apfelbaum (20. juuli (vkj)/ 1. august 1896 Tallinn – 30. oktoober 1992) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.
1947. aastast oli ta Virumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehe asetäitja. Aastatel 1950–1954 oli ta Rakvere rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. 
Aastatel 1951–1955 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu saadik.
Aastatel 1959–1961 oli ta Rakvere Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees.
Vladikiškėse mõis

Vladikiškėse mõis (leedu keeles "Vladikiškių dvaras") on endine mõis Leedus Kaišiadoryse rajoonis Žiežmariai maavallas Stasiūnais.
Mõisa vanimad teadaolevad omanikud olid Kierded. XVII sajandi alguses läks mõis abielu teel Römerite suguvõsa valdusse. Mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses. 
Aastal 1922 toimunud maareformi käigus tükeldati suur osa mõisast (250 hektarit) taludeks ja neist kujunes Stasiūnai küla. Enne seda kuulus mõisale 330 hektarit maad. Kuna mõisa omanik Leedus ei elanud, läks mõisasüda riigi valdusse. Aastal 1923 võttis Kamilė Römer Bronislovasega ühendust, et tema valdused ära osta, ning aastal 1926 saigi tehing teoks. Toona moodustasid mõisakompleksi kolm elumaja ja seitse tootmishoonet. Lisaks asus Mažosios Vladikiškėse küla kalmistul Römerite suguvõsa kabel-mausoleum. 
1934. aastal omandas mõisa Zigmas Šimašius, temalt see 1940. aastal ka võõrandati. Tänapäeval on mõisakompleks tagastatud tema pärijale Teresė Šimašiūtėle.
Mõisakompleksist on säilinud osa pargist koos tiigiga, peahoone, kaks tootmishoonet (oletatavasti laut ja ait), tall ja puidust veskihoone. Viimane põles aastal 2011, ent on taastatud.
Nicolaus Alberti

Nicolaus Alberti oli Valjala katoliku koguduse preester 1550. aastal.
Ta provideeriti Valjala preestriks 15. mail 1549, 20. jaanuaril 1550 oli ta ametis ja 20. oktoobril 1552 juba surnud.
Johannes (Kärkna abt 1484)

Johannes oli Kärkna abt 1484. aastal.
Teda (here(n) Johannes abbadt) on nimetatud Bartolomeus van Tiisenhuseni testamendis 13. juulist 1484 Pühajärve mõisas (Wollust).
Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – seitsmes koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1967–1971.
Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu valimised toimusid 19. märtsil 1967.
Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu kuulus 178 rahvasaadikut.
Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja oli 20. aprillist 1967 Arnold Koop, Ülemnõukogu juhataja asetäitjateks olid Laine Oskari t. Ots ja Ilmar Augusti p. Vahe. 18. detsembrist 1968 4. juulini 1975 oli Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja Ilmar Vahe.
Tegutsesid järgmised alalised komisjonid:
Hiiumaa ringtee

Hiiumaa ringtee on teede võrgustik, mille moodustavad tolmuvabad maanteed Heltermaa, Suuremõisa, Käina, Emmaste, Puski, Luidja, Kõrgessaare, Kärdla ja Suuremõisa vahel.
Hiiumaa ringtee asfalteerimine lõppes 2000. aastal.
Zlata Ognjevitš

Zlata Leonidivna Ognjevitš (ukraina keeles Злата Леонідівна Огнєвіч; sündinud 12. jaanuaril 1986 Murmanskis) on Ukraina laulja. 
Elulugu.
Ognjevitš sündis Murmanskis Ukraina peres. Ta kasvas üles Krimmis Sudakis. 18-aastaselt kolis ta Kiievisse. Ta esindas Ukrainat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Gravity". Laul saavutas finaalkontserdil 214 punktiga kolmanda koha.
Poliitikas.
2014. aasta novembrist kuni 2015. aasta novembrini kuulus ta Radikaalse Partei liikmena Ukraina Ülemraadasse.
Enno Siirde

Enno-Ülo Siirde (enne eestistamist 1935 Enno-Ülo Siirmann; 9. jaanuar 1919 Tallinn – 5. jaanuar 2004 Tallinn) oli eesti keemik.
Haridus.
Lõpetas Tallinna 22. Algkooli 1932, Tallinna Reaalkooli 1937, Sõjakooli aspirantide kursused 1938, Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna keemiaosakonna 1944; Leningradi Tehnoloogiainstituudi doktorant 1954–1956. 
Täiendas end Eesti Tööstusprojektis 1972–1973.
Tehnikakandidaat 1946 (TPI, kinnitus 1949, "Rektifikatsiooni astme sõltuvus kolonni konstruktsioonist ja töö režiimist"); dotsent 1949; tehnikadoktor 1957 (Leningradi Tehnoloogiainstituut, kinnitus 1958, "Исследование процесса дистилляции с водяным паром"); professor 1960.
Töökäik.
Hoiu- ja laenukassa arveametnik 1938–1939; Riiklik Katsekoda 1940 (üliõpilasena); Kohtla-Järve Põlevkivitööstuse laboratooriumi keemik 1944. NSV Liidu Põlevkivi ja Keemiatööstuse Ministeeriumi Teadusliku Uurimise Instituudi teadur 1945.
Tallinna Polütehnilises Instituudis / Tallinna Tehnikaülikoolis: anorgaanilise ja analüütilise keemia laboratooriumi ajutine abijõud; füüsikalise keemia laboratooriumi ajutine abijõud, nooremassistent 1943–1944; keemilise tehnoloogia kateedri assistent 1944–1947, vanemõpetaja 1946–1947 kevadsemester, dotsent 1947–1958, professor 1958–1967, kateedrijuhataja 1956–1967; keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri professor 1967–1986, kateedrijuhataja 1967–1986, konsultantprofessor 1986–1992; keemiateaduskonna dekaan 1952–1954, 1956–1960; keemiatehnika instituudi keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetooli emeriitprofessor 1992–2004.
Teadustöö põhisuunad.
Massi- ja soojusvahetus; osooni kasutamine veepuhastustehnoloogias, 
Avaldas üle 220 publikatsiooni, 22 autoritunnistust. Tema juhendamisel on kaitstud 4 doktori- ja 26 kandidaadiväitekirja.
Alustas 1959 Ülemiste järve vee osoneerimise alast uurimistööd. Tema juhendamisel kaitsti selles valdkonnas 3 kandidaadi-, 2 magistri- ja 1 doktoriväitekiri. Uurimistöö tulemusena võeti osoon kasutusele Tallinna Veepuhastusjaamas 1997.
Teaduskorralduslik tegevus.
NSV Liidu TA keemilise tehnoloogia teoreetiliste aluste nõukogu ja Leningradi Tehnoloogia Instituudi doktorikraadi kaitsmise nõukogu liige; Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi nõukogu ja teaduskraadi kaitsmise nõukogu liige; Eesti NSV Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige 1972–1974. Eesti Keemia Seltsi liige 1947–2004; keskkonnakaitse komisjoni esimees 1970. TPI toimetiste keemia ja keemiatehnoloogia sarja toimetaja; Tallinna Tehnikaülikooli Raamatukogunõukogu esimees 1962–1992. EÜS Põhjala liige 1939, vil; Tallinna Teadlaste Maja liige.
Isiklikku.
Tema vend oli arstiteadlane, Tartu Ülikooli professor Elmar Siirde. Abikaasa Aino Siirde oli keemik, poeg Andres Siirde on soojusenergeetikateadlane.
Norra 2018. aasta taliolümpiamängudel

Norra osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 109 sportlasega, kes võistlesid 11 spordialal.
Olümpiavõitjaks tulid murdmaasuusatajad Simen Hegstad Krüger, Johannes Høsflot Klæbo, Ragnhild Haga ja Marit Bjørgen, Norra naiskond 4x5 km teatesuusatamises, Norra meeskond 4x10 km teatesuusatamises, Norra suusahüppemeeskond, suusahüppaja Maren Lundby, vigursuusataja Øystein Bråten, laskesuusataja Johannes Thingnes Bø, kiiruisutaja Håvard Lorentzen, mäesuusataja Aksel Lund Svindal, murdmaasprindimeeskond (Martin Johnsrud Sundby ja Johannes Høsflot Klæbo) ning kiiruisutamise teatemeeskond (Håvard Bøkko,
Sindre Henriksen,
Simen Spieler Nilsen,
Sverre Lunde Pedersen).
Soome 2018. aasta taliolümpiamängudel

Soome osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 106 sportlasega, kes võistlesid 11 spordialal.
Soome lippu kandis avatseremoonial suusahüppaja Janne Ahonen.
Olümpiavõitjaks tuli Iivo Niskanen, kes võitis meeste 50 km murdmaasuusatamise. Kolm medalit võitis murdmaasuusataja Krista Pärmäkoski (naiste 10 km vabatehnikas, 15 km suusavahetusega sõidus ja 30 km klassikas). Pronksmedali võitis lumelaudur Enni Rukajärvi naiste pargisõidus ja naiste jäähokikoondis.
Sportlased.
Jäähokimeeskond.
Soome jäähokikoondis 2018. aasta taliolümpiamängudel:
Soome koondis kaotas veerandfinaalis Kanadale tulemusega 0:1.
Rootsi 2018. aasta taliolümpiamängudel

Rootsi osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 118 sportlasega, kes võistlesid 9 spordialal.
Rootsi lippu kandis avatseremoonial jääkeegli mängija Niklas Edin.
Rootsile tõid olümpiakulla Charlotte Kalla naiste suusavahetusega sõidus, Stina Nilsson naiste suusasprindis, Hanna Öberg laskesuusatamise eraldistardiga sõidus ning Frida Hansdotter ja André Myhrer slaalomis, laskesuusatamise teatemeeskond koosseisus Peppe Femling, Fredrik Lindström, Jesper Nelin ja Sebastian Samuelsson ning jääkeeglinaiskond koosseisus Anna Hasselborg, Agnes Knochenhauer, Sofia Mabergs, Sara McManus ja Jennie Wåhlin.
Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – kaheksas koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1971–1975.
Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu valimised toimusid 13. juunil 1971.
Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu kuulus 183 rahvasaadikut.
Tegutsesid järgmised alalised komisjonid:
Saksamaa 2018. aasta taliolümpiamängudel

Saksamaa osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 156 sportlasega, kes võistlesid 14 spordialal.
Olümpiavõitjateks tulid Laura Dahlmeier (kaks korda) ja Arnd Pfeiffer laskesuusatamise sprindis, Andreas Wellinger suusahüpete normaalmäel, Natalie Geisenberger kelgutamises ühekelgul, Tobias Wendl ja Tobias Arlt kahekelgul, Francesco Friedrich ja Thorsten Margis meeste kahebobis, Francesco Friedrich, Candy Bauer,
Martin Grothkopp ja Thorsten Margis meeste neljabobis, Mariama Jamanka ja Lisa-Marie Buckwitz naiste kahebobis, Eric Frenzel kahevõistluse normaalmäel, Johannes Rydzek kahevõistluse suurel mäel, Olena Savtšenko ja Bruno Massot iluuisutamises, Saksamaa kelgutamisvõistkond koosseisus Johannes Ludwig, Natalie Geisenberger, Tobias Wendl ja Tobias Arlt ning Saksamaa kahevõistlusmeeskond koosseisus Vinzenz Geiger, Fabian Rießle, Eric Frenzel ja Johannes Rydzek.
Olümpiasportlased Venemaalt 2018. aasta taliolümpiamängudel

Venemaa sportlased osalesid 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis olümpialipu ja nimetuse Olümpiasportlased Venemaalt all, sest ROK keelas Venemaal osalemise Sotši taliolümpiamängudel toimunud ulatusliku dopingupettuse tõttu. ROK lubas Venemaalt võistlema 168 sportlast, kes võistlesid 15 spordialal.
Olümpiavõitjaks tuli iluuisutaja Alina Zagitova naiste üksiksõidus ja jäähokimeeskond.
Sportlased.
Jäähoki.
Venemaa jäähokikoondise koosseis 2018. aasta taliolümpiamängudel.
Peatreener: Oleg Znarok.
Rannamõisa kalmistu

Rannamõisa kalmistu ehk Rannamõisa kirikuaed (ka Ranna kalmistu, Ranna kirikuaed) on kalmistu Harjumaal Harku vallas Rannamõisa kiriku juures. 
Kalmistu on kasutusel alates 1902. aasta suvest. Esimesena maeti sinna kohalikest 8. juunil 1902 Mari Rikko Merikülast. 
Sinna on maetud Rannamõisa kiriku rajamise eestvedaja, Rannamõisa ning Muraste mõisnik Alexander von Weymarn, endine põllumajandusjuht Vello Lind, EELK Harju-Madise koguduse vaimulik Juta Siirak, mitme koguduse vaimulik Ferdinand Jürgenson ja tema vend vaimulik Johannes Jürgenson, kahekordne olümpiapronks, maailmarekordi püstitanud vasaraheitja Jüri Tamm, maailmameister ja mitmekordne Euroopa meister, korvpallur Jaak Lipso, tippsuusataja ja sporditegelane, piirivalve kolonelleitnant Arne Sirel, kaitseväe erukolonel Raul Luks, muusikateadlane Aavo Hirvesoo, ajakirjanik Raik Aarma, muusik Ivo Varts, riigitegelane Ain Soidla, kunstnik ja pedagoog Paul Luhtein, insener ning purjetaja Otto-Sven Raud, autode konstruktor ning tervendaja Arno Joala, kunagine jäägrite pealik Jaak Mosin ja kooliõpetaja, organist ning Rannamõisa köster Karl Dunkel.
Agáthonas Iakovídis

Agáthonas Iakovídis (Αγάθωνας Ιακωβίδης; 2. jaanuar 1955 Thessaloníki – 5. august 2020) oli Kreeka laulja.
Ta esindas koos ansambliga Koza Mostra Kreekat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Alcohol Is Free". Laul saavutas finaalkontserdil 152 punktiga kuuenda koha.
Olev Tapupere

Olev Tapupere (22. aprill 1930 Tallinn – 2. veebruar 2018 Tallinn) oli energeetikateadlane ja õppejõud, TPI/TTÜ energeetikateaduskonna dekaan (1974–1991).
Teadustöö.
Teadustöö põhisuunaks oli kõrgepingetehnika (isolatsiooni lahenduskarakteristikud). Avaldanud 55 publikatsiooni, juhendanud diplomi- ja magistritöid. Tegeles ka standardimise ja elektroenergeetikaalase terminoloogia korrastamisega.
Harrastused.
Sport, eriti suusatamine ja korvpall (oli TTÜ korvpallimeeskonna Kapa liige).
Phạm Tuân

Phạm Tuân (27. veebruaril 1947 Thái Bìnhis) on Vietnami endine lendur ja kosmonaut.
Ta viibis kosmoses 23. juulist 31. juulini 1980 Sojuz 37 ja Sojuz 36 pardal.
50 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 50 sõidab Seli asumi ja Majaka põigu vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 13-26 minuti tagant.
51 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 51 sõitis Viru keskuse ja Priisle asumi vahel. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimus kõigil päevadel. Väljumised 15-22 minuti tagant.
21. oktoobril 2024 bussiliinid nr 40 ja 51 ühendati.
53 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 53 on endine bussiliin, mis sõitis kuni 31. maini 2020 Priisle asumist Estonia teatrini. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklust ei toimunud laupäeval ning pühapäeval.
Bussiliin oli ekspressliin, mis liideti alates 1. juunist 2020 bussiliiniga 9.
54 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 54 sõidab Väike-Õismäe ja Priisle vahel, läbides Tallinna bussijaama ja Astangu asumit. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub igal päeval. Väljumised 20-23 minuti tagant.
Marsruut: Õismäe tee, Järveotsa tee, Astangu tänav, Paldiski maantee, Endla tänav, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Teatri väljak, Rävala puiestee, Lembitu tänav, Juhkentali tänav, Odra tänav, Tartu maantee, Peterburi tee, Juhan Smuuli tee, Punane tänav, Mustakivi tee, Linnamäe tee, Ussimäe tee, Kristjan Kärberi tänav, Kristjan Kärberi tänav, Ussimäe tee, Linnamäe tee, Mustakivi tee, Punane tänav, Juhan Smuuli tee, Peterburi tee, Tartu maantee, Odra tänav, Juhkentali tänav, Ants Lauteri tänav, Rävala puiestee, Teatri väljak, Estonia puiestee, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Endla tänav, Suur-Ameerika tänav, Luise tänav, Endla tänav, Paldiski maantee, Astangu tänav, Järveotsa tee, Õismäe tee
55 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 55 sõidab Paul Pinna tänava ja Kesklinna (Hobujaama bussipeatuse) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäeviti.
Marsruut: Punane tänav, Kuuli tänav, Paneeli tänav, Betooni tänav, Peterburi tee, Majaka tänav, Gonsiori tänav.
Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjon

Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjon (argikeeles ka pornokomisjon) on Kultuuriministeeriumi juures asuv komisjon, mille ülesanne on määratleda, kas hindamiseks esitatud teos on pornograafilise sisuga, vägivalda või julmust propageeriv.
Komisjon on loodud ja toimib "Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste leviku reguleerimise seaduse" ning kultuuriministri töökorra alusel. Seaduse järgi on pornograafia selline kujutamisviis, mis teisi inimlikke seoseid kõrvale või tagaplaanile jättes seksuaalsed toimingud labaselt ja pealetükkivalt esiplaanile toob. Seaduse järgi on teos vägivalda või julmust propageeriv juhul, kui enesekaitseliselt õigustatud piire ületava vägivalla või julmuse kujutamine toimub heakskiitval viisil, eesmärgiga levitada inimeste hulgas vägivaldset või julma käitumist.
Koosseis.
Komisjoni kuuluvad 7. veebruari 2018 seisuga:
Menetletud juhtumite statistika.
Juhtumeid eksperdikomisjoni menetluses: