Riho Terras

Riho Terras (sündinud 17. aprillil 1967 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik ja erusõjaväelane, auastmelt kindral. 5. detsembrist 2011 kuni 5. detsembrini 2018 oli Terras Eesti kaitseväe juhataja. 1. veebruarist 2020 on ta Euroopa Parlamendi liige.
Hariduskäik.
Terras lõpetas 1985. aastal Kohtla-Järve 5. Keskkooli.
Akadeemiline haridus.
Aastatel 1989–1993 õppis Terras Tartu Ülikooli ajalooteaduskonnas. Üliõpilasena oli ta aktiivne Kaitseliidus. Kutseliseks sõjaväelaseks hakkamise tõttu jäi Tartu Ülikool lõpetamata. Aastatel 1994–1998 õppis Terras Müncheni Bundeswehri Ülikoolis riigi- ja ühiskonnateaduse erialal ning omandas magistrikraadi.
Sõjaväeline haridus.
Sügisel 1991 läbis Riho Terras kahekuulised ohvitserikursused nooremleitnandina. 1999. aastal läbis Vahipataljoni ülemaks saanud Terras Šveitsis pataljoniülema kursused.
Teenistus sõjaväelase ja riigiametnikuna.
Keskkooli lõpetamise järel teenis Riho Terras kolm aastat Nõukogude Liidu mereväes, ajateenijana Liibüas, Süürias ja Kuubal.
Pärast Bundeswehri Ülikooli lõpetamist 1998. aastal edutati Terras Tallinna Üksiku Vahipataljoni ülemaks. Aastatel 2001–2004 oli Riho Terras Eesti kaitseatašee Saksamaa Liitvabariigis ja Poolas. Eestisse naasmise järel oli ta Kaitseväe Peastaabis analüüsi- ja planeerimisosakonna ülem ning peastaabi ülema asetäitja operatiivalal. Iraagi sõja ajal oli ta 2007. aasta veebruarist augustini Iraagis NATO treeningmissiooni staabiülema asetäitja, kus tema pädevusse kuulusid Iraagi sõjaväe väljaõpetamisega seotud personali-, logistika- ja finantsküsimused.
Riho Terras on olnud ka Kaitseliidu peastaabi ülem.
2008.– 2010. aastal oli Riho Terras Kaitseministeeriumi kantsler. 2008. aasta detsembri alguses ülendati ta koloneliks, 2011. aasta juunis sai brigaadikindrali sõjaväelise auastme.
Alates 1. märtsist 2011 sai Riho Terras kaitseväe peastaabi ülemaks.
Kaitseväe juhatajana.
13. oktoobril 2011 nimetas Eesti valitsus Riho Terrase kaitseväe juhatajaks alates 5. detsembrist 2011.
17. septembril 2016 valiti Riho Terras NATO sõjalise komitee vanemaks.
2018. aasta lõpul andis Terras Kaitseväe juhtimise üle kindralmajor Martin Heremile.
Terrase teeneteks kaitseväe juhatajana on julgeolekuekspert ja riigikaitsekomisjoni liige Peeter Tali pidanud rahvusvaheliste liitlassuhete süvendamist (sh liitlasüksuste Eestisse toomist), vanemallohvitseride rolli tõstmist, välkõppekogunemiste ja reservsüsteemi terviklikult hõlmavate suuremahuliste õppuste sisseviimist.
Töö erasektoris.
Pärast Kaitseväe juhataja ametipostilt lahkumist läks Terras 2019. aasta algul tööle ettevõttesse Milrem Robotics, kus juhtis ettevõtte kaitsedivisjoni.
Tegevus poliitikas.
Märtsis 2019 teatas ta, et kandideerib erakonna Isamaa esinumbrina Euroopa Parlamenti. Pärast Ühendkuningriigi lahkumist Euroopa Liidust sai Eesti Euroopa Parlamendis ühe koha juurde ja Riho Terrasel tekkis võimalus asuda tööle Euroopa Parlamendi liikmena.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 1724 häält ning osutus valituks.
Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 23 917 häält ning osutus valituks.
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 1565 häält ning osutus valituks.
Isiklikku.
Terrase abikaasa on diplomaat Kaili Terras, neil on kaks poega: Hendrik Johannes (sündinud 1993) ja Uku Karl (sündinud 2005).
Riho Terras kuulub korporatsiooni Sakala. Ta räägib vabalt eesti, vene, saksa ja inglise keelt.