tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tennessee kõnnihobune

Tennessee kõnnihobune (inglise keeles "Tennessee Walker" või "Tennessee Walking Horse") on hobusetõug, mille aretasid 19. sajandil Ameerika Ühendriikides Tennessees istanduseomanikud. 
Tõug aretati maastikul ratsutamiseks ning sellele on iseloomulik niinimetatud "jooksev kõnd", mis teeb ratsutamise väga mugavaks. Seda tõugu hobused on rahuliku ja sõbraliku iseloomu ning sujuvate liigutustega. Õlakõrgus 155–165 cm, kaal 400–550 kg.
Norra fjordihobune

Norra fjordihobune (ka Norra fjordiponi) on Norrast pärit hobusetõug.
Ta kodustati juba 4000 aasta eest.
Fjordiponide kõrgus jääb 130–150 cm ning keskmiselt kaaluvad nad 400–550 kg.
Baškiiri hobune

Baškiiri hobune on kräsukarvaline hobune. Tema päritolu on teadmata. Tänapäeval leiab Baškiiri hobune rakendust nii rantšo- kui ja lõbusõiduhobusena.
Ta kõrgus ulatub 140–150 cm.
Vuajerism

Vuajerism väljendub inimese psüühilises kalduvuses vaadata pealt teisi inimesi olukordades, kus pealtvaatamist peetakse kohatuks. Enamasti peetakse vuajerismi puhul silmas seksuaalsete või inimese privaatsfääri kuuluvate toimingute salajast pealtvaatamist.
Vuajerism ei pruugi alati olla tahtlik, vaid inimene võib sattuda nägema mõnda avalikkusele mitte mõeldud stseeni, mis ta tähelepanu köidab. Kui ta jääb seda pealt vaatama ega anna endast märku, võib sellist käitumist nimetada vuajeristlikuks. Kui toiming on seksuaalse alatooniga, kaasneb vuajerismiga sageli masturbeerimine.
Psühhiaatrias kasutatava RHK-10 definitsiooni järgi on vuajerism kui psüühikahäire defineeritud järgmiselt: "Korduv või püsiv tendents jälgida inimesi seksuaalse või intiimse käitumise juures, nagu lahtiriietumine. Tavaliselt viib see seksuaalsele erutusele ja masturbatsioonile, mida tehakse nii, et vaadeldav isik pole sellest teadlik." Vuajerism kuulub seksuaalsuunitluse häirete e parafiiliate alla.
Vuajerismi on käsitletud paralleelselt ekshibitsionismiga kui skopofiilia ühte vormi.
Vuajerism, millest saadakse seksuaalset naudingut, on seksuoloogiliselt üks parafiiliatest.
Skopofiilia

Skopofiilia on psüühiline vajadus suhestuda pilgu ja vaatamisega. 
Jacques Lacan seob ekshibitsionismi ja vuajerismi skopofiilia alla kui kaks selle iseloomulikku erijuhtu. Laiemas plaanis pole skopofiilia Lacani jaoks seotud mitte konkreetsete inimeste pilkudega või inimestevahelise "pilkude mänguga", vaid abstraktse jälgiva pilguga, mida võib nimetada Suure Teise pilguks, millele inimese tegevus suunatud on.
Tuntumateks skopofiiliasse puutuvateks nähtusteks võib pidada kino ja televisiooni.
Suur Teine

Suur Teine (prantsuse keeles "grand Autre" ja "l' Autre") on Jacques Lacani psühhoanalüüsi üks tunnusmõisteid. Täpne tõlge oleks sellele pigem "suur Muu" või "suur Erinev", sest tegemist pole teisega mitte järjekorra mõttes, vaid "suur Teine" on teine kui mitte-sama või erinev.
Adolf II (Schaumburg-Lippe vürst)

Adolf II (23. veebruar 1883 Stadthagen – 26. märts 1936 Popocatépetl) oli Schaumburg-Lippe vürst aastail 1911–1918.
Adolf II päris riigi oma isalt vürst Georgilt ja loobus troonist 16. novembril 1918. Pärast Adolf II kulutamist moodustati Schaumburg-Lippe Vaba Riik ning Adolf II läks eksiili Istriasse Aadria mere ääres.
Oma valitsusajal jõudis ta rajada spaa Bad Eilseni.
Ta abiellus Ellen von Bischoff-Korthausiga (1894–1936) 10. jaanuaril 1920 Berliinis. Nad mõlemad hukkusid lennuõnnetusel Mehhikos, kui Ford Trimotor lennuk sõitis vastu vulkaani külge.
Nigeri osariik

Nigeri osariik on Nigeeria pindalalt suurim 1. järgu haldusüksus (osariik). Piirneb läänes Beniniga.
Osariik on nime saanud seda läbiva Nigeri jõe järgi. Jõel asub kaks Nigeeria suurimat hüdroelektrijaama. Teine suurem jõgi on Kaduna jõgi.
Elanikest on veidi üle poole muhameedlased.
Suuremad linnad on Minna, Bida, Kontagora ja Suleja. 
Osariigis asub Kainji rahvuspark.
Padova

Padova (ka Padua) on linn Itaalias Veneto maakonnas, Padova provintsi halduskeskus.
Padova asub Bacchiglione jõe ääres 40 km Veneetsiast läänes.
Padova botaanikaaed kuulub 1997. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Ajalugu.
Padova oli üks Itaalia ühinemise ("risorgimento") peamisi keskusi.
Pärast kodumaale naasmist külastas Padovat ka esimene Tšehhoslovakkia president Tomáš Garrigue Masaryk, kus ta kohtus Itaalia kuninga Viktor Emanuel III-ga. 1918. aastal korraldas ta Itaalias Tšehhoslovakkia leegioni paraadi.
Vaatamisväärsused.
Piazza del Santol asub Donatello "Gattamelata", 15. sajandil püstitatud Veneetsia kondotjeeri Erasmo da Narni kuju.
Kultuur.
Padova ülikool on asutatud 1222. aastal. Lisaks esimesele botaanikaaiale (1545) on Padova ülikool tuntud ka maailma esimese anatoomikumi (1594) poolest. Padova ülikoolis on õpetanud füüsikat aastatel 1592–1610 Galileo Galilei.
Illuka valla lipp

Illuka valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Illuka valla lipp.
Lipp on kinnitatud 29. novembril 1993.
Lipu kirjeldus.
Illuka valla ristkülikukujuline lipp koosneb kahest võrdsest horisontaalsest laiust. Lipu keskel on Illuka valla vapp. Ülemisel, kollasel laiul on vapi kohal üks ja mõlemal pool vappi üheksa (3+3+3) sinist tähtristi. Alumine laid on roheline.
Vapi punase kilbi keskel on alla suunatud teraga mõõk, sellest kummalgi pool säärest äralõigatud labajalg, varbad väljapoole, jalgade kohal mõõgast läbistatud kuldne kroon.
Treviso

Treviso on linn Itaalias Veneto maakonnas, Treviso provintsi halduskeskus.
Linn asub Venezia lahe ja Alpide vahelisel madalikul Sile ja Botteniga jõe ühinemiskohas.
Majandus.
Trevisos asuvad disainerrõivaste tootja Benetton ja spordirõivaste tootja Lotto Sport Italia peakorter.
Padova botaanikaaed

Padova botaanikaaed ("Orto Botanico di Padova") on Itaalias Padovas asuv botaanikaaed, mis on siiani samas kohas tegutsevana maailma vanim.
Aed rajati 1545. aastal benediktiini munkade maale ravimtaimede kasvatamiseks.
Aias kasvatati mitmeid haruldasi ja kalleid taimi, mistõttu kiputi neid sageli varastama. 1552. aastal ehitati aia ümber ringikujuline müür. 
Botaanikaaia kogu täiendati sageli eksootiliste taimedega Veneetsia asumaadelt.
Kuulub 1997. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Belluno

Belluno on linn Itaalias Veneto maakonnas, Belluno provintsi halduskeskus.
Linna keskusest mõne kilomeetri kaugusel asub Belluno lennujaam.
Loodus.
Bellunost lõunas asuvad Nevegali Alpid, põhjas Dolomiidid.
Vaatamisväärsused.
Belluno kauneim väljak on Piazza del Mercato oma renessansspaleede ja 1410. aastast pärineva purskkaevuga.
Viljandi Muuseum

Viljandi Muuseum on Viljandi maakonna muuseum. Kohamuuseumina tegeletakse eelkõige Viljandi linna ja maakonna ajaloo, kultuuri, eluolu ja looduse uurimise, kogumise, säilitamise ning eksponeerimisega. 
Maakonnamuuseumide hulgas on Viljandi Muuseum üle 100 000 säilikuga kogu üks suuremaid. Muuseumis on lugemissaal, regulaarselt vahetatavad näitused ja toimuvad üritused õppetundidest näitemängudeni. 
Muuseumi näitusemaja (Viljandi muuseumihoone) asub 18. sajandi apteegihoones Johan Laidoneri platsi serval. Muuseumi püsiekspositsioon paikneb kahel korrusel ning annab ülevaate Viljandimaa loodusest ja ajaloost muinasajast 20. sajandi keskpaigani.
Muuseumi ajalugu.
Viljandi Muuseum sai alguse aastatel 1878–1879 Viljandi lossivaremetes toimunud arheoloogilistest kaevamistest. 1881. aastal asutati kaevamisi korraldanud komitee (Ausgrabungscomité) baasil Viljandi Kirjanduslik Selts, millest sai muuseumi hoidja. Praegusse hoonesse koliti 1942. aastal. Muuseum kandis Nõukogude ajal nime "Viljandi Rajoonidevaheline Koduloomuuseum".
2024. aasta lõpus otsustas Kultuuriministeerium, et senise riigiasutuse asemel luuakse Sihtasutus Viljandi Muuseum, mis võtab üle senise riigiasutuse ülesanded. Selle esimeseks direktoriks sai alates 1. maist 2025 Anu Rannu. Enne seda juhtis muuseumi üle 33 aasta Jaak Pihlak.
728

728. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - 720. aastad - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad
Aastad: 723 724 725 726 727 - 728 - 729 730 731 732 733
Gibsoni kõrb

Gibsoni kõrb (inglise "Gibson Desert") on kõrb Austraalias. Piirneb lõunas Suure Victoria kõrbega ja põhjas Suure Liivakõrbega.
Kõrbe pindala on 155 900 km². Aastane sademete hulk on 200–250 mm.
Kõrbe lääneosas asub Disappointmenti järv.
Kõrb sai nime 1876. aastal kõrbe läbinud Ernest Gilesi uurimisrühma liikme Alfred Gibsoni järgi, kes vett otsides kadunuks jäi.
Giglio saar

Giglio on saar Türreeni meres Toscana saarestikus. 
Pindala 21 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 498 meetrit. Saarel on umbes 1500 elanikku. 
Kuulub Itaaliale.
13. jaanuaril 2012 kella 20 paiku sõitis saare lähedal karile ristluslaev Costa Concordia.
Alleyne Francique

Alleyne Francique (sündinud 7. juunil 1976) on Grenada kergejõustiklane (põhidistantsid 200 m ja 400 m jooks).
Saavutused.
Sisemaailmameistrivõistlustel.
Budapest 2004
Moskva 2006
Isiklikku.
Alleyne Francique on 188 cm pikk ja kaalub 76 kg.
Vormel 1 meeskondade loend

Tiimide täielik loetelu.
"seisuga 27.04.2006"
814

814. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad
Aastad: 809 810 811 812 813 - 814 - 815 816 817 818 819
840

840. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad
Aastad: 835 836 837 838 839 - 840 - 841 842 843 844 845
843

843. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad
Aastad: 838 839 840 841 842 - 843 - 844 845 846 847 848
José Luis Rodríguez Zapatero

José Luis Rodríguez Zapatero (sündinud 4. augustil 1960 Valladolidis Hispaanias) on Hispaania poliitik.
17. aprillist 2004 kuni 21. detsembrini 2011 oli ta Hispaania peaminister.
Ta on olnud Hispaania Sotsialistliku Tööpartei peasekretär alates 1988. aastast.
Peaministrina otsustas ta Hispaania väed Iraagist ära tuua ja legaliseerida samasooliste abielu.
2011. aastal teatas majanduskriisi tõttu ebapopulaarseks muutunud peaminister Zapatero, et ei kavatse 2012. aasta parlamendivalimistel osaleda, ja palus parteil valimisteks uue liidri valida.
Semiramise rippaiad

Semiramise rippaiad ehk Babüloni rippaiad koos Babüloni linnamüüriga on üks vanaaja Seitsmest maailmaimest. Nii aiad kui müür arvatakse olevat ehitatud kuningas Nebukadnetsar II käsul umbes 600 eKr.
Legendi kohaselt olevat kuningas Nebukadnetsar lasknud aiad ehitada oma koduigatsust tundvale naisele Amitale. Amita oli Meedia kuninga Kyaxarese tütar, kes oli Babüloonia kuninga Nabopolassari pojale Nebukadnetsarile naiseks antud, kindlustamaks Meedia ja Babüloonia liitu. Amita kodumaa oli roheline ja mägine, Babülon aga päikesekuum tasandik. Nii otsustas pärast isa surma Babüloonia kuningaks saanud Nebukadnetsar ehitada oma kuningannale kunstliku mäe koos roheliste aedadega.
Veel varasem legend omistab neid aedu Assüüria kuninga Šamšiadad V Babülooniast pärit naisele Šammuramatile, kelle kreekapärastatud nimi on Semiramis ja kes valitses oma alaealise poja Adadnirari III regendina 809–782 eKr.
Rippaedu on kirjeldanud vanakreeka ajaloolased, sealhulgas Herodotos, Klesias, Strabon ja Diodoros Siculus, kuid muud materjali nende kohta on vähe. 
Kirjeldustes arvatakse aedade pindala ligi 1200 ruutmeetrile. Aiad asusid kuningapalee kirdeosas Ištari väravate lähedal laial neljaastmelisel terrassil. Igat korrust kandsid tugevad põletatud tellistest võlvkaared, mis toetusid kõrgetele kivisammastele. Terrasside platvormid olid ehitatud võimsatest pealt kõrkjakihi ja asfaldiga kaetud kiviplaatidest. Nendel lasus kipsiga ühendatud telliskividest vahekiht ja tinast plaadid, mis takistasid vee valgumist alumistele astmetele. Kõige peal oli paks mullakiht, mis võimaldas seal kasvatada ka suuri puid. 
Terrasse ühendasid roosad ja valged lihvitud kivist trepid. Nende kõrvale oli paigutatud keerdpumbad, mille abil orjad pumpasid aedade kastmiseks vahetpidamata Eufratist vett. 
Aiad ei olnud tõenäoliselt sõna otseses mõttes rippuvad; see nimetus tuleneb ilmselt kreekakeelsest sõnast "kremastos", mis tähendab "üle ulatuma" ja kirjeldab aedade paigutust üksteisest üleulatuvatele terrassidele.
Uppsala

Uppsala (varasem kirjapilt "Upsala", soome keeles ka vahel "Upsala") on tiheasustusega paikkond Rootsis Uppsala läänis, see asub Stockholmist põhjaloodes 70 km kaugusel. Uppsala on Uppsala valla ja Uppsala lääni keskus.
Linn kandis kuni 13. sajandini nime "Östra Aros".
Nimevahetuse tingis katedraali põlemise järel Uppsala piiskopkonna keskuse üleviimine Vana-Uppsalast, mis asub praegusest Uppsalast mõni kilomeeter põhja pool, Östra Arosesse. Nimevahetuse kiitis heaks paavst isiklikult.
Ajalugu.
Vana-Uppsalas 1164. aastal moodustatud Uppsala peapiiskopkond oli 11.–12. sajandil Rooma paavsti suunatud ja Rootsi valitsejate ellu viidud Soome vallutamise ja ristiusustamise keskus. 14. sajandil kuulus katoliku kiriku Uppsala kirikuprovintsi Rootsis: Uppsala peapiiskopkond, Västeråsi, Linköpingi, Skara, Strängnäsi piiskopkond.
Uppsalas asub Põhjamaade vanim, 1477. aastal asutatud Uppsala Ülikool.
Althaia

Althaia oli vanakreeka mütoloogias Aitoolias Pleuroni linnas valitsenud Thestiuse ja Eurythemise tütar. Tal olid vennad Eurypylos, Plexippos ja Evippos ning õed Hypermestra ja Leda.
Ta abiellus Aitoolia kuninga, Kalydonis valitsenud Oineusega. Selles osas, kui palju neil lapsi oli, lahknevad arvamused suuresti. Nähtavasti oli neil neli poega (Meleagros, Klymenos, Toxeus ja Thyreus) ja neli tütart (Deianeira, Gorge, Perimede ja Melanippe). Tema lapsi tabasid suured õnnetused ja neid nimetatakse meleagriidideks.
7 päeva pärast Meleagrose sündi ilmusid öösel lapse juurde saatusejumalannad moirad. Althaia adus seda ja ärkas üles, ent ei näidanud seda välja. Üks moira viskas koldesse puuhalu ja ütles, et laps hällis elab sama kaua kui see halg põleb. Seepeale nad lahkusid. Althaia kargas kohe voodist, kustutas koldes tule, haaras sealt halu ja pani kirstu luku taha.
Artemis saatis Kalydoni maad rüüstama hiigelmetssea, et karistada Oineust, kes oli unustanud talle lõikuse ajal uudsevilja ohverdada. Siga tappis ka üksikud jahimehed ära. Sellepärast kutsus Oineus kokku Kreeka vapraimad kütid. Kult leiti üles ja piirati sisse, kuid too ründas meestesumma ning tappis Heraklese poolvenna Iphiklese ja Althaia poja Toxeuse, enne kui kaaslased appi jõudsid. Eurytion sai surma Peleuse halvasti sihitud odast. Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma.
Selle otsusega ei olnud rahul Althaia vennad Eurypylos ja Plexippos. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud.
Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.
Friedrich Engelsi järgi tekkis Meleagrose-müüt emajärgse sugukonna ajal, kui venda loeti lähedasemaks sugulaseks kui poega.
Artemis muutis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) Meleagrose õed Melanippe ja Perimede kalkuniteks.
Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et poos end üles.
Tema järgi on nimetatud asteroid 119 Althaia ja taim altee.
Wilfred Bungei

Wilfred Kipkemboi Bungei (sündinud 24. juulil 1980 Kabirisangis) on Keenia kergejõustiklane (800 m jooksja). 
Saavutused.
Maailmameistrivõistlustel.
Edmonton 2001
Sisemaailmameistrivõistlustel.
Birmingham 2003
Moskva 2006
Juunioride maailmameistrivõistlustel.
Annecy 1998
Isiklikku.
Wilfred Bungei on 178 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Maria Mutola

Maria de Lurdes Mutola (sündinud 27. oktoobril 1972 Maputos) on Mosambiigi endine kergejõustiklane (jooksja, põhidistants 800 m).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Atlanta 1996
Sydney 2000
Maailmameistrivõistlustel.
Stuttgart 1993
Ateena 1997
Sevilla 1999
Edmonton 2001
Pariis 2003
Sisemaailmameistrivõistlustel.
Toronto 1993
Barcelona 1995
Pariis 1997
Maebashi 1999
Lissabon 2001
Birmingham 2003
Budapest 2004 
Moskva 2006
Tšaadi järv

Tšaadi järv on järv Aafrikas Sahelis. Asub Tšaadi, Kameruni, Nigeri ja Nigeeria piiril.
Järve keskmine sügavus on 1,5 m. Veetase on viimaste aastakümnete jooksul alanenud ja on oht, et järv kuivab lähitulevikus täielikult. Aastal 1960 oli järve pindala üle 26 000 km², 2000. aastaks oli see aga juba alla 1500 km².
Järve pindala ja sügavus sõltuvad sissevoolust ja sademetega lisanduva vee hulgast. Järv paikneb väga tasases nõos, kus isegi veetaseme vähene tõus tähendab järve pindala märgatavat suurenemist. Ka asub järv piirkonnas, mida võivad tabada pikemaajalised põuaperioodid.
Suurim Tšaadi järve suubuv jõgi on Chari. Järve suubub ka Ngadda jõgi.
Zama

"Sõna Zama teiste tähenduste kohta vaata Zama (täpsustus)."
Zama (jaapani 座間, haldusüksusena 座間市 "-shi") on linn Jaapanis, Kanagawa prefektuuris. 
Zamas asub Ameerika Ühendriikide sõjaväebaas.
Elanike arv on 127 704 (2008).
Snowdon

Snowdon (kõmri "Yr Wyddfa") on mägi Suurbritannias, Walesi kõrgeim mägi.
Asub Põhja-Walesis Gwyneddis Snowdonia rahvuspargis.
Kõrgus 1085 m.
Crotone provints

Crotone provints on provints Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskuseks on Crotone linn.
Haldusjaotus.
Crotone provints jaguneb 27 omavalitsusüksuseks ("comune").
Barcelona

Barcelona on Kataloonia pealinn, elanike arvult Hispaania teine linn. Linn asub Vahemere rannikul, Llobregati ja Besòsi jõe suudmete vahel. Linna elanike arv halduspiires on 1 593 000 (2005), kuid koos eeslinnadega on elanike arv üle 4 miljoni.
Barcelonas asub Kataloonia valitsus Generalitat de Catalunya.
Ajalugu.
Legendi järgi asutas tänapäeva linna kohale Barcino koloonia kartaago väejuht Hamilkar Barkas, Hannibali isa.
Roomlased ehitasid linna kohale oma kindluse umbes 15 eKr. 5. sajandil vallutasid linna läänegoodid ja 8. sajandil maurid. Aastal 801 vallutas linna Karl Suure poeg Ludwig Vaga. Aastal 985 rüüstas Barcelonat Córdoba kaliif Al-Mansur. Keskajal oli Barcelona Aragóni kuningriigi pealinn.
Pärast liitu Aragóni ja Kastiilia vahel linna areng pidurdus. Linn rüüstati 1640–1652 püsinud Kataloonia Vabariigi likvideerimise käigus ja Hispaania pärilussõja ajal 1714. Felipe V lammutas pool kaupmeeste elurajooni tsitadelli ehitamiseks, et vaenulikku linna ühekorraga karistada ja kontrollida. Katalaani keele kasutamine asjaajamises keelustati.
Linna uus tõus algas 19. sajandil, kui Barcelonast sai Hispaania juhtiv tööstuslinn. Seda märkis ka katalaanide rahvusliku meelsuse tõus. Anarhistidel oli Kataloonias suurem mõju kui kusagil mujal. Hispaania kodusõja ajal oli Barcelona üks vabariiklaste keskusi. Frankistid vallutasid ta 26. jaanuaril 1939.
1992. aastal toimusid linnas XXV suveolümpiamängud.
Haridus.
Barcelona ülikool asutati 1450. aastal ja Toulouse Business School.
Transport.
Linnas on metroo ja linna lähedal El Prati lennujaam.
Sport.
Linnas tegutseb spordiklubi FC Barcelona.
Arhailise Meestelaulu Selts

Arhailise Meestelaulu Selts on põhikirja järgi vabatahtlik meeskodanike ühendus, mille liikmete eesmärgiks ja sisemiseks sooviks on vanema laulutraditsiooni säilitamine, uurimine ja praktiseerimine, teistele edasiõpetamine ja õppimine. 
Selts asutati 2005. aastal Lauri Õunapuu eestvõttel ning esimene avalik üritus 2006. aasta jaanuaris.
Reggio Calabria provints

Reggio Calabria provints oli provints (2. järgu haldusüksus) Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskus oli Reggio Calabria linn. 2016. aastast alates on provintsi asemel città metropolitana di Reggio Calabria.
Haldusjaotus.
Reggio Calabria provints jagunes 97 omavalitsusüksuseks ("comune").
Vibo Valentia provints

Vibo Valentia provints on provints Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskuseks on Vibo Valentia linn.
Haldusjaotus.
Vibo Valentia provints jaguneb 50 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Üle 5000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.
Avellino provints

Avellino provints on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Avellino linn.
Avellino piirneb järgmiste provintsidega: Benevento, Foggia, Napoli, Potenza, Salerno.
Haldusjaotus.
Avellino provints jaguneb 119 omavalitsusüksuseks ("comune").
Benevento provints

Benevento provints on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Benevento linn.
Benevento provints piirneb Avellino, Campobasso, Caserta, Foggia ja Napoli provintsiga.
Haldusjaotus.
Benevento provints jaguneb 78 omavalitsusüksuseks – vallaks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Üle 5000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.
Väiksema elanike arvuga omavalitsusüksused.
Alla 1000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.
Caserta provints

Caserta provints on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Caserta linn.
Caserta piirneb järgmiste provintsidega: Benevento, Campobasso, Frosinone, Isernia, Latina, Napoli.
Haldusjaotus.
Caserta provints jaguneb 104 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Caserta suurima elanike arvuga (üle 15 000) omavalitsusüksused on järgmised.
Napoli provints

Napoli provints oli provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskus oli Napoli linn. 2015. aastast on provintsi asemel città metropolitana di Napoli.
Haldusjaotus.
Napoli provints jagunes 92 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Üle 50 000 inimese elas järgmistes omavalitsusüksustes.
Salerno provints

Salerno provints on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Salerno linn.
Haldusjaotus.
Salerno provints jaguneb 158 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Alttodud tabelis on loetletud enam kui 10 000 elanikuga omavalitsusüksused.
Väikseima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Tabelis on loetletud provintsi kolm väiksema elanike arvuga omavalitsusüksust:
UNESCO maailmapärandi nimistu.
UNESCO maailmapärandi nimistusse on kantud kaks Salerno provintsi piirkonda:
Mahtra sõda (täpsustus)

Mahtra sõda oli kokkupõrge eesti talupoegade ja karistussalklaste vahel 14. juunil 1858.
Selle järgi on nime saanud:
Campobasso provints

Campobasso provints on provints Itaalias Molise maakonnas. Provintsi keskuseks on Campobasso linn.
Haldusjaotus.
Campobasso provints jaguneb 84 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused seisuga 1. jaanuar 2011 on järgmised.
Isernia provints

Isernia provints on provints Itaalias Molise maakonnas. Provintsi keskuseks on Isernia linn.
Haldusjaotus.
Isernia provints jaguneb 52 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused seisuga 31. detsember 2011 on järgmised
Tuhkapäev

Tuhkapäev ehk tuhapäev on vastlapäevale järgnev kolmapäev. 
Sellest päevast algab 40-päevane paast (pühapäevad ei lähe arvesse), mis lõpeb ülestõusmispühal. Maagilistel põhjustel olid keelatud mitmesugused tööd ja toimetamised, eriti juuste kammimine.
Päeva nimetus tuleneb juba 7. sajandi lõpu katoliku kiriku rituaalist – palmipuudepühal põletatud palmide või nende asenduspuu tuha patukahetsejate pähe raputamisest. Algselt ei kuulunud tuhkapäev ja sellele järgnenud päevad suure paastu hulka, kuid umbes aastal 700 pikendati paastu, et saada selle pikkuseks 40 päeva ehk Kristuse paastu pikkus.
Tuhkapäevaga on seotud rida uskumusi ja toiminguid, mis väljendavad puhastamist ja kõige kurja eemaletõrjumist. Eeskätt viidi tuhka põllule ja aeda, oluline oli tubade puhastamine ja laiskuse või niinimetatud tuhkapussi väljapeksmine.
Tuhkakapuss, tuhkapoiss või tuhkatüdruk oli poisiks või tüdrukuks riietatud nukk, mis viidi salaja teise pere ukse taha, sealt jälle edasi. Kelle ukse taha kuju lõpuks jäi, see pere oli kogu aasta pilkealune laiskuse ja lohakuse pärast.
Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia

Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia on kirjandusauhind, mida annab välja Eesti Kultuurkapital. Auhind asutati 1994. aastal. 
Kirjanduse sihtkapitali aastapreemiad antakse kätte igal aastal emakeelepäeval, 14. märtsil.
Kirjanduse sihtkapitali aastapreemaid määratakse kalendriaasta jooksul ilmunud parimate teoste eest järgmistes kategooriates: 
Proosa, luule, näitekirjanduse, esseistika ja lastekirjanduse auhind antakse eesti keeles loodud teose eest, mis on eelmise kalendriaasta jooksul ilmunud trükis või e-raamatuna.
Näitekirjanduse auhind antakse alates 2020. aastast välja iga kolme kalendriaasta tagant (järgmine 2026. aastal jne.), võttes arvesse kolme eelneva kalendriaasta jooksul trükis või e-raamatuna ilmunud teosed.
Esseistika auhinnaga võib tunnustada ka parimat kirjandusteaduslikku raamatut.
Artikliauhind määratakse parimale kalendriaasta jooksul esimest korda ilmunud eestikeelsele artiklile, esseele või lühiuurimusele, mis käsitleb kirjandust. Auhinna võib määrata ka artiklisarja või autorikogumikus esimest korda ilmunud artikli eest. Monograafiaid, kogumikke ja mitut artiklit sisaldavaid väljaandeid hinnatakse esseistika kategoorias.
Eesti võõrkeelse kirjanduse auhind määratakse kahe eelmise kalendriaasta jooksul esmatrükis ilmunud võõrkeelse kirjandusteose eest (luule, proosa, näitekirjandus, esseistika), mis on ilmunud eraldi väljaandena ja mille autor elab Eesti Vabariigis. Auhind antakse esimest korda välja 2026. aastal (2024. ja 2025. aastal ilmunud teoste eest).
Ilukirjanduse tõlkeauhinna puhul arvestatakse peale teose tõlke kvaliteedi ka tõlgitud teose tähtsust ning tõlkija varasemaid saavutusi.
Mõttekirjanduse tõlkeauhind määratakse parimale eelmise kalendriaasta jooksul eesti keeles ilmunud mõttekirjandusteose tõlkijale. Mõttekirjandusteos on omaette trükisena ilmunud mitteilukirjandusteos, millel on selge filosoofiline, esseistlik, dokumentaalne või teaduslik väärtus. Mõttekirjanduse täpsema žanrilise määratluse otsustab auhinnažürii.
Vabaauhind antakse eesti keeles loodud teose eest, mis ei mahu teiste auhinnatavate kategooriate alla.
Kirjanduse sihtkapitali nõukogu moodustab hiljemalt vastava kalendriaasta 15. septembriks:
Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastaauhindade kategooriad, statuut ja žüriide suurus on aja jooksul mõnevõrra muutunud. Viimati kohendati aastaauhindade väljaandmise korda 2024. aastal. 
Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastaauhindade kehtiva statuudi ja laureaatide nimekirjad leiab Eesti Kultuurkapitali veebisaidilt.
Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia

Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia oli 1970–1989 Eesti NSV-s välja antud kirjandusauhind. Auhind asutati 19. veebruaril 1970 Eesti NSV Kirjanike Liidu ja Eesti NSV Ministrite Nõu­kogu Riikliku Kirjastuskomitee ettepanekul Eesti NSV Ministrite Nõukogu poolt esialgse nimetusega Eesti NSV kirjanduse aastapreemia. 1972. aastast kandis preemia kirjanik Juhan Smuuli nime.
1972. aastast anti välja seitse aastapreemiat, kuues valdkonnas: ilukirjanduslik proosa, luule, näitekirjandus, laste- ja noorsookirjandus, kirjanduskriitika ja publitsistika ning ilukirjanduslik tõlkekirjandus. Kaks preemiat anti ilukirjandusliku tõlkekirjanduse valdkonnas. Auhinnaga kaasnes rahaline preemia, diplom ning medal.
Marbella

Marbella [maɾˈβeʝa] on linn Hispaanias Andaluusias Málaga provintsis Vahemere kaldal Costa del Solis – Päikeserannikul.
Marbella on tuntud kuurortlinn, eriti põhjaeurooplaste seas.
Eestis on Marbella tuntuks saanud Eesti ärimeeste ja allmaailmategelaste puhkuse- ja elukohana. Ka 1960. ja 1970. aastatel oli see linn Euroopa allilmategelaste seas populaarne. Paljud Suurbritannia kurjategijad põgenesid 1960. ja 1970. aastatel Marbellasse, kuna Suurbritannia ja Hispaania vahel puudus Franco ajal raskendatud suhete tõttu Gibraltari küsimuses väljaandmislepe. Sealt pärinebki Costa del Soli hüüdnimi "Costa del Crime".
Marbella ümbruses on palju golfiväljakuid. Marbella linnavalitsuse taotluse tõttu trahvitakse avalikes kohtades särgita jalakäijaid 120–500 euroga, rannaalas viibijatele on erandite tegemine lubatud.
Marbellal on hea maantee- ja bussiühendus Algecirase ja Málagaga. Lähim lennujaam asub Málagas.
Elanike arv on 116 200 (2004).
Ajalugu.
Väljakaevamistel on Malaga alal leitud inimtegevuse jälgi juba paleoliitikumist ja neoliitikumist, samuti foiniiklaste ja kartaagolaste ajast. Rooma ajal oli linna nimeks Salduba. Sajandeid kuulus linn muhameedlastele, kes ehitasid sinna müüridega ümbritsetud kindluse. Sellest ajast pärineb ka linna nimi ("Marbil-la"). Kristlased vallutasid Marbella rekonkista käigus 1485.
Sož

Sož (vene, valgevene ja ukraina keeles "Сож") on jõgi Euroopas. Algab Smolenski kõrgustikult. Voolab valdavalt lõunasse. Suubub vasakult Dneprisse (Kiievi veehoidlasse).
Jõe pikkus on 648 km, valgla 42 100 km².
Santiago

Santiago, tuntud ka kui Santiago de Chile, on Tšiili pealinn ja suurim linn ning üks suurimaid linnu Ameerikas. Suurem osa linnast asub 500–650 meetri kõrgusel merepinnast. See paikneb Tšiili keskorus Santiago nõos, Andide mäestikust idas ja Tšiili rannikuahelikust läänes. Halduslikult ei moodusta terviklikku üksust, vaid koosneb 37 omavalitsusest. Suurem osa neist asub Santiago provintsis, mõned ka Maipo, Cordillera ja Talagante provintsides.
Nõgu, kus Santiago asub, on olnud asustatud vähemalt 10. aastatuhandest eKr, mil Mapocho jõe äärde rajati esimesed külad, mis hiljem liideti inkade riiki. Hispaanlaste Ameerika vallutuse ajal rajas konkistadoor Pedro de Valdivia 12. veebruaril 1541 koloniaallinna "Santiago del Nuevo Extremo", milles kujunes tänapäevane Santiago. Vaatamata esialgsetele näljahädadele, põlisrahvaste rünnakutele, üleujutustele ja hävitavatele maavärinatele sai linnast Tšiili kapitanaadi pealinnana. Santiago jäi poliitiliseks keskuseks ka Tšiili iseseisvussõja ajal. 19. sajandil kasvas linn raudteeehituse, riigi ülesehitamise ning haridus- ja kultuuriasutuste loomise kaudu.
Tänapäeval on Santiago Tšiili poliitiline ja administratiivne süda: siin asuvad presidendipalee ja täidesaatva ning kohtuvõimu peamised institutsioonid, samal ajal kui Rahvuskongress koguneb peamiselt lähedalasuvas Valparaísos. Majanduslikult on Santiago riigi peamine tööstus-, kaubandus- ja finantskeskus ning piirkondlik teenuste sõlmpunkt, kus asuvad suurte Tšiili ettevõtete peakorterid, rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Ladina-Ameerika ja Kariibi Majanduskomisjoni (ECLAC), piirkondlikud esindused ning mitmed olulised ülikoolid ja teadusinstituudid. Linna arengut on mõjutanud kõrghoonetega äri- ja finantspiirkondade, näiteks Sanhattani, esilekerkimine. Sanhattani panoraami domineerib Gran Torre Costanera, Lõuna-Ameerika kõrgeim ja Ladina-Ameerika kõrguselt teine kõrgeim hoone pärast Mehhiko pilvelõhkujat T.Op Torre 1.
Santiago arhitektuur ühendab 19. sajandi neoklassitsistliku kesklinna ja säilinud koloniaalkirikud laialdaste kaasaegsete elamupiirkondadega, üksikute mägedega nagu Santa Lucía ja San Cristóbali mäed, ning Mapocho jõe äärsete parkidega, sealhulgas Parque Forestal, Parque Bicentenario ja Parque Metropolitano de Santiago. Linnal on jahe poolkõrbeline kliima vahemereliste tunnustega. Suved on soojad ja kuivad ning talved jahedad ja niiskemad. Linna asukoht suletud orus pakub kauneid vaateid kõrgetele Andidele aga ka kroonilise õhusaaste ja talvise sudu. Santiagot teenindavad Arturo Merino Beníteze rahvusvaheline lennujaam ja tihe kiirteede võrk. Linnal on Ladina-Ameerika üks suurimaid metroosüsteeme.
Pasqual Maragall i Mira

Pasqual Maragall i Mira (; sündinud 13. jaanuaril 1941 Barcelonas) oli 127. "Generalitat de Catalunya" president aastatel 2002–2006. Ta oli ka Barcelona linnapea 1982–1997. Sellesse perioodi jääb ka olümpiamängude edukas läbiviimine Barcelonas.
1113

1113. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 
Aastad: 1108 1109 1110 1111 1112 - 1113 - 1114 1115 1116 1117 1118
Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia

Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia on üks kaheksast Eesti Kultuurkapitali välja antavast Eesti Kultuurkapitali aastapreemiast. Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia määratakse aasta jooksul enim silma paistnud kirjandusvaldkonna tegelastele.
Kirjanduse aastapreemia saaja kandidaadid esitab kirjanduse sihtkapital ja laureaadi valib välja Eesti Kultuurkapitali nõukogu.
Tulemaa provints (Argentina)

Tulemaa provints (ametlikult Tulemaa, Antarktise ja Lõuna-Atlandi saarte provints) on Argentina kõige lõunapoolsem provints. Aastani 1991 oli see "Territorio Nacional". 
Provints hõlmab Argentina Tulemaa alad, Atlandi ookeani lõunaosas asuvad Briti valdused (Malviini saared, Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared) ning Argentina nõudlusala Antarktikas. Kontroll on Argentinal ainult Tulemaa osa üle. Provintsi rahvusvaheliselt tunnustatud pindala on 21 263 km², koos nõudlusaladega on see 986 418 km².
Aerutamine 1976. aasta suveolümpiamängudel

Aerutamine 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis 28.–31. juulil.
Aerutamisvõistlused peeti Saint Lawrence'i jõel Notre-Dame'i saare juurde rajatud Notre-Dame'i kanalis. 500 meetri distantsidel peeti eel- ja lohutussõidud 28. juulil, poolfinaalid ja finaalid 30. juulil. 1000 meetri distantsidel peeti eel- ja lohutussõidud 29. juulil, poolfinaalid ja finaalid 31. juulil.
Mehed.
500 m ühesüstadele.
18 võistlejat.&lt;br&gt;
Uus olümpiaala.
1000 m ühesüstadele.
19 võistlejat.&lt;br&gt;
Olümpiavõitja 1972: Aleksandr Šaparenko (NSV Liit) 3.48,06.
500 m kahesüstadele.
21 paatkonda.&lt;br&gt;
Uus olümpiaala.
1000 m kahesüstadele.
24 paatkonda.&lt;br&gt;
Olümpiavõitja 1972: NSV Liit (N. Gorbatšov, V. Kratasjuk) 3.31,23.
1000 m neljasüstadele.
20 paatkonda.&lt;br&gt;
Olümpiavõitja 1972: NSV Liit (Juri Filatov, J. Stetsenko, Vladimir Morozov, V. Didenko) 3.14,02.
500 m ühekanuudele.
15 võistlejat.&lt;br&gt;
Uus olümpiaala.
1000 m ühekanuudele.
15 võistlejat.&lt;br&gt;
Olümpiavõitja 1972: Ivan Patzaichin (Rumeenia) 4.08,94.
500 m kahekanuudele.
15 paatkonda.&lt;br&gt;
Uus olümpiaala.
1000 m kahekanuudele.
15 paatkonda.&lt;br&gt;
Olümpiavõitja 1972: NSV Liit (V. Česiunas, J. Lobanov) 3.52,60.
Naised.
500 m ühesüstadele.
15 võistlejat.&lt;br&gt;
Olümpiavõitja 1972: Julia Rjabtšinskaja (NSV Liit) 2.03,17.
500 m kahesüstadele.
14 paatkonda.&lt;br&gt;
Olümpiavõitja 1972: NSV Liit (Ljudmila Pinajeva, Jekaterina Kurõško) 1.53,50.
Imavere valla lipp

Imavere valla lipp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Imavere valla lipp.
Lipp on kinnitatud 11. oktoobril 1996.
Lipu kirjeldus.
Ristkülikukujulise lipu vardapoolsel äärel on 1,5 ühiku laiune roheline püstlaid. Lipu ülejäänud osa koosneb kolmest võrdse, 2 ühiku laiusest horisontaalsest värvilaiust: ülemine on valge, keskmine roheline ja alumine kollane. 
Normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9. Lipul on kaks nööri, roheline ja kollane või kuldne.
Põhjendus.
Roheline värv sümboliseerib metsa, ja rohumaid, risti kuju aga valla asukohta Kesk-Eestis ja Paia risti. Valge piimandust ja piimandusmuuseumi. Kollane ristkülik kujutab põlluharimist ja viljakasvatust. 
Lipu kasutamise kord.
Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks volikogu otsuse või valitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel. Teistele omanikele on need otsused ja korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
Vallalipp heisatakse:
Vallalipu valmistamine toimub üksnes valitsuse loal.
Meleagriidid

Meleagriidid olid vanakreeka mütoloogias Aitoolia pealinna Kalydoni kuningapaari Oineuse ja Althaia lapsed. Neid tabasid üldiselt suured õnnetused.
Selles osas, kui palju Oineusel ja Althaial lapsi oli, lahknevad arvamused suuresti. Nähtavasti oli neil neli poega ja neli tütart.
Meleagros läks tülli oma kahe onuga ning tappis nad. Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.
Toxeus sai surma Kalydoni metsseajahil. Kalydoni metssiga tappis ta ära.
Thyreose kohta ei ole üldse midagi teada. Vanakreeka mütoloogias pole just tavaline, et kuningapoja kohta mitte midagi peale nime ei teata.
Klymenose kohta on vähemalt nii palju öeldud, et tal ei olnud lapsi.
Deianeira abiellus Heraklesega. Kentaur Nessos pettis Deianeirat ja see tappis tahtmatult oma armastatud mehe. Deianeira tappis end meeleheitest.
Melanippe ja Perimede muutis Artemis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) kalkuniteks.
Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et pärast tütarde muutumist kalkuniteks poos end üles.
Oineuse abielueelset poega Tydeust ei loeta meleagriidide hulka. Tema langes sõjakäigus Seitse Teeba vastu, olles kaotajate poolel.
Vahel loetakse meleagriidideks ainult need Oineuse tütred, kes kalkuniteks muudeti.
Oineusel oli ainult neli seaduslikku lapselast, sealhulgas mitte ühtki pojapoega. Meleagrosel oli oma naise Kleopatraga tütar Polydora. Deianeiral oli oma mehega poeg Hyllos. Gorgel oli oma mehe Andraimoniga poeg Thoas. Perimedel oli tütar Astypalaia, kelle isa pole nimetatud.
Kes päris Oineuse trooni, on segane. Võimalik, et lühikest aega oli kuningaks tema poeg Klymenos. Esimene valik tema järel, Tydeuse poeg Diomedes, keeldus troonist. Hyllos päris Heraklese vara ega olnud Aitooliast huvitatud. Seetõttu sai Aitoolia kuningaks Thoas. Võimalik, et enne teda valitses kas kuninga või regendina Andraimon.
Barcelona (Venezuela)

Barcelona on linn Venezuelas, Anzoátegui osariigi pealinn.
Linn on asutatud 1671. aastal katalaani kolonistide poolt.
Barcelonas on palju naftatööstusettevõtteid.
Kaarma valla lipp

Kaarma valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Kaarma valla lipp.
1999. aastal ühinesid Kaarma vald ja Kuressaare vald ühtseks omavalitsusüksuseks. Uue valla nimeks sai Kaarma vald ja kasutusele jäi senine Kaarma valla lipp.
Lipp on kinnitatud 11. märtsil 1993.
Lipu kirjeldus.
Ristkülikukujuline lipp on jaotatud kolmeks laiuks: valge, sinine, valge. Ülemine ja alumine valge laid moodustavad kumbki kolm osa, keskmine sinine aga ühe osa lipu laiusest. Normaalsuurusega lipu laidude mõõtmed on 45:15:45 cm. 
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.
Barcelona (täpsustus)

Barcelona on linn Hispaanias, Kataloonia keskus.
Selle linna järgi on nime saanud:
Aarne Soro

Aarne Soro (sündinud 3. veebruaril 1974 Tõrvas) on eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (1. lend).
Ta on töötanud algklasside õpetajana ja Tõrva Muusikakoolis metoodikuna. Alates 1996. aastast töötab Aarne Soro Ugala teatri näitlejana.
Isiklikku.
Tema abikaasa on näitleja ja lavastaja Silvia Soro. Neil on tütred Herta (2002) ja Marta (2006) ning poeg Artur (2015). Laulja Anne Loho on tema õde.
Tulemaa (täpsustus)

Tulemaa võib tähendada mitut asja.
Seltsing

Seltsing on registreerimata mittetulundusühendus, mis on asutatud kirjaliku seltsingulepinguga võlaõigusseaduse alusel ühise eesmärgi saavutamiseks.
Seltsing ei ole juriidiline isik. Erinevalt viimasest on seltsing sobiv väikeste ühenduste moodustamiseks.
Seltsingu asutamisel on vaja vähemalt kahte isikut (seltsinglased), kelle vahel sõlmitakse seltsinguleping.
Võlaõigusseaduse § 580 lõige 1 sätestab et "Seltsingulepinguga kohustuvad kaks või enam isikut (seltsinglased) tegutsema ühise eesmärgi saavutamiseks, aidates sellele kaasa lepinguga määratud viisil, eelkõige panuste tegemisega."
Seltsingud on ka valimisliidud.
Võrgukeskne sõjapidamine

Võrgukeskne sõjapidamine ehk võrgusõda on sõjanduskontseptsioon, mille kohaselt saavutatakse sõjaline eelis kasutades ära eeliseid infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni vallas, mis võimaldavad muu hulgas kiirendada otsustusprotsesse ning parandada iga operatiivüksuse informeeritust hetkeolukorrast.
Isla Grande

Isla Grande (hispaania keeles 'suur saar') on mitme koha nimi.
Ogre rajoon

Ogre rajoon oli 1. juulini 2009 Läti 1. järgu haldusüksus.
Ogre rajooni keskus oli Ogre linn. Rajoonis asusid veel Ikšķile, Ķegumsi ja
Lielvārde linn.
Volžski

Volžski on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Volga jõel asuva Volgogradi veehoidla ääres, Ahtuba jõe suudmes. Volga vastaskaldal 20 km kaugusel asub Volgograd.
Volžski kohal asus 18. sajandil tekkinud Bezrodnoje küla. Peeter I käskis sinna rajada siiditehase.
Volžski on asutatud 1951. aastal seoses Volžski HEJ ehitamisega, linnaõigused sai 1954. aastal.
Pistoia

Pistoia on linn Itaalias Toscana maakonnas, Pistoia provintsi halduskeskus.
Pistoia asub umbes 30 km Firenzest loodes.
Armavir (Venemaa)

Armavir on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Kubani jõe ääres Urupi jõe suudmes.
Armaviri rajas 1839. aastal Vene Keisririigi kindral Grigori Zass Tšerkessia armeenlastele (tšerkessogaidele) ja see kandis 1848. aastani nime "Armjanski aul" ("Армянский аул", 'armeenia auul'). Linnaõigused sai 1914. aastal.
Peamised tööstusharud on masinaehitus, keemia- ja toiduainetetööstus.
Linnas asub mitu kõrgkooli.
Armaviris surid 1920. aastal Georg Lurich ja Aleksander Aberg. Sinna on nad ka maetud.
Jõgeva valla lipp

Jõgeva valla lipp on Jõgeva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõgeva valla lipp.
Lipp on kinnitatud 9. veebruaril 1995.
Lipu kirjeldus.
Valla lipuks on rohelisel ristkülikukujulisel kangal 0,5 ühiku kaugusel üla- ja alaservast kaks
valget horisontaalset lainelõikelist laidu, mille laius on 0,5 ühikut. Lipu keskel on viie valge
kroonlehega ja punase südamikuga kartuliõie kujutis, läbimõõduga 3 ühikut.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105×165 cm.
Põhjendus.
Kanga roheline värvus viitab valla elanike loodusega ja põllumajandusega tihedalt seotud eluviisile. 
Kartuliõis sümboliseerib vallas asuvat üht Eesti tähtsaimat sordiaretuse, eriti kartulikasvatuse keskust. Punane südamik viitab sellealasele rahvusvahelise tunnustusega teadustööle.
Kaks lainelõikelist laidu tähistavad valla maa-ala läbivaid Pedja ja Kaave jõge. 
Lipu kasutamise kord.
Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele.
Kihelkonna valla lipp

Kihelkonna valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Kihelkonna valla lipp.
Lipp on kinnitati 9. juulil 1997.
Lipu kirjeldus.
Valla ristkülikukujuline lipp koosneb võrdse laiusega 4 punasest ja 3 mustast horisontaalsest värvilaiust, mille ülemine ja alumine on punased. 
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Kambja valla lipp

Kambja valla lipp on Tartu maakonnas asuva valla - Kambja valla lipp
Lipp on kinnitatud 2020. aasta augustis .
Lipu kirjeldus.
Rohelisel väljal on kollast värvi püstine helihark ja seda ümbritsev viljateradest moodustuv võru. Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 3:2. 
Roheline värv sümboliseerib loodust, põllundust, noorust ja elu. Roheline on harmoonia, tunnete ja kasvamise värv. Kuldne värv sümboliseerib küpsust ja viljakust ning rikkalikku ajalugu. Kuldne on nii väärikuse, püsivate väärtuste kui ka uuenemise ja uuendamise värv. 
Helihark viitab Eesti esimesele laulukoorile. Kambjast on alguse saanud Eesti koorilaul, mistõttu võib Kambjat uhkusega nimetada Eesti koorilaulu hälliks. Lisaks koorilaulu sünnipaigale on vallas hinnatud ja väga kõrgel tasemel Ülenurme muusikakool, mida samuti sümboliseerib helihark.
Viljapeasõõris olevad nelikümmend viis viljatera märgivad ära valla viis alevikku ning nelikümmend küla. Kambja valla suurim nn kullafond on oma kodukohta austavad ning seda väärindavad inimesed. Kuldne värv vapil sümboliseerib Kambja valla heal tasemel koole ning esinduslikke asutusi: Eesti lennunduskõrgkooli - Eesti lennuakadeemiat ning Kambja vallas asuvat rahvusvahelist lennujaama - Tartu lennujaama.
Kanepi valla lipp

Kanepi valla lipp on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kanepi valla lipp.
Lipp alates 2017.
Kanepi valla lipp on kohanimest tulenev sümbol. See on käigus juba aastast 1869, mil Kanepi Laulu ja Mängu Selts käis Eesti esimesel laulupeol. Valged laiud sümboliseerivad Kanepiga liitunud Kõlleste ja Valgjärve valdu.
Lipu normaalmõõdud on 165 x 105 cm.
Lipu kirjeldus.
Kanepi valla lipu kangas jaguneb kolmeks osaks: ruudukujulisel rohelisel kesklaiul on rootsudeta valge kanepi leht, äärtes on valged püstlaiud.
Lipp 1997–2017.
Lipp kinnitati 18. novembril 1997.
Lipu kirjeldus.
Valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mille sinisel kanga alaservast tõuseb nõgus teravik, saatena vardapoolsel küljel tammeleht ja lehvipoolsel küljel kannel. Teraviku kohal kaheksaharuline täht, kõik valged.
Kandelipu mõõtmed on 105×105 cm.
Lipu kasutamise kord.
Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp tuleb hävitada sündsal viisil.
Samora Machel

Samora Moisés Machel (29. september 1933, Xilembena, Gaza provints, Mosambiik – 19. oktoober 1986, Nkomati lähedal, Natali provints, Lõuna-Aafrika Vabariik) oli Mosambiigi president alates riigi iseseisvumisest 1975 kuni oma surmani. 
Ta liitus 1962. aastal FRELIMOga ja juhtis sissirünnakuid Portugali võimude vastu Põhja-Mosambiigis.
Ta sai surma lennuõnnetusel, lennates Lusakast (Sambia) koju Maputosse. Paljud tema poliitilised kaaslased arvasid, et õnnetuse taga on Lõuna-Aafrika Vabariik, kuid Pretoria eitas oma seost õnnetusega.
Samora Machel oli Lõuna-Aafrika üks karismaatilisemaid presidente. Ta võttis vastu majanduslikku abi oma vaesele riigile nii kommunistlikust blokist kui ka läänemaailmast ning isegi Lõuna-Aafrika Vabariigilt.
Vinci

Vinci on linn Itaalias Toscana maakonnas Firenze provintsis. Vinci sai linnaõigused presidendi 1954. aasta 15. juuli dekreediga.
Vinci linnast 3 km kaugusel Anchiano külas on sündinud Leonardo da Vinci (1452–1519).
13. sajandist pärit Castello dei Conti Guidi kindluses asub Leonardo da Vinci muuseum Museo Leonardiano.
Prato

Prato on linn Itaalias Toscana maakonnas, 20 km Firenzest loodes Arno lisajõe Bisenzio kaldal, Prato provintsi halduskeskus.
Pratot on esmamainitud 10. sajandil. Pratot on peetud linnaks, kus võeti esimest korda kasutusele kahekordne raamatupidamine.
19. sajandil sai Prato tähtsaks tööstuskeskuseks. Alates 1950. aastatest on linna elanikkond kiiresti kasvanud. Alates 1980. aastatest elab linnas märkimisväärne hiinlaste kogukond: nad moodustavad 7–10% linna elanikest. Hiinlased nimetavad Pratot Wenzhouks ehk hiinalinnaks.
Pratos asub Austraalia Monashi ülikooli kolledž, kus õpetatakse peamiselt Euroopa Liidu õigust. See on suurim Austraalia haridusasutus Euroopas.
Majandus.
Läbi ajaloo on Prato majandus tuginenud tekstiilitööstusele. Tekstiilivabrikud annavad Prato ümbruses tooni tänaseni. Linnas asub ka Prato tekstiilitööstuse ajalugu kajastav muuseum Museo del Tessuto.