Engelhardt

Engelhardt on Šveitsi päritolu baltisaksa vana aadlisuguvõsa.
Liivimaa esimeste Engelhardtide kohta on andmeid 1496. aastast kui Riia toomkapiitli liige Hans/Johan Engelhardt (surn. 1504) ostis Riia peapiiskopilt Azegalle mõisa Krimulda lähedal, hiljem Kūrēni ("Engelhardtshof, Urdau, Urtau") ja Englārte mõisnik.
Robert von Engelhardt (1505–1560), ordu läänivasall sattus koos kolme pojaga (Thomas (venepäraselt "Фомa"), Caspar ("Каспар") ja Michael ("Михаил")) 1558. aastal Liivi sõjas Moskva tsaaririigi vägede kätte vangi, kus vandusid truudust Moskva tsaarile Ivan IV Groznõile ning asusid Moskva tsaari sõjaväeteenistusse. Hiljem Thomas Engelhardt naasis Vana-Liivimaale, vend Michael jätkas sõjaväeteenistust Ungari ja Rootsi sõjaväes ja oli Rootsi kuningriigi dominiooni Vana-Liivimaa Engelhardtide: Liivimaa, Eestimaa, Kuramaa ning Poola (Christopher von Engelhardti suguvõsaharu katkes 1850. aastal parun Wladislav von Engelhardti surmaga) suguvõsaliinide asutaja. 
Keskmine vend Caspar Engelhardt (surn. 1643) aga jäi Venemaale Moskva tsaari sõjaväeteenistusse ning oli Smolenski suguvõsaharu asutaja. Kaspari poja Werneri järglastest moodustunud Engelhardtite suguvõsaharud on levisid: Smolenskimaale ning ka hilisemal ajal nendest hargenud suguvõsaesindajate harud Jaroslavlimaale, Mogiljovi, Kurski ja Jekaterinoslavli piirkonda. 
Engelhardtid aadlimatrikklites.
1734. aastal sai Wilhelm Gerhard von Engelhardt Vene aadliku tiitli ning kinnitati ka vapp
Suguvõsa immatrikuleeriti 1745. aastal Eestimaa (nr 20, 21), 1747. aastal Liivimaa (nr 26) ja 1841. aastal Kuramaa rüütelkonda (nr 120).
Venemaa Riiginõukogu ettepanekul ja keiser Aleksander II nõusolekul kinnitati 22. jaanuaril 1868 Engelhardtide suguvõsa parunitiitel.
Viljandimaalt Uue-Pärsti mõisast pärit rootsi ooberstleitnant Wilhelm Gerhard von Engelhardt (1690–1775) naturaliseeriti 28. mail 1734 Rootsis ja immatrikuleeriti 1742. aastal nr 1858 all Rootsi rüütelkonda.
Valdused.
17. sajandil kuulus perekond Engelhardtidele Liivimaal Pärsti, Jäärja jt mõisad. Kuramaal, Ilūkste kreisi Aizlauce kihelkonna Alt-Borni, Kūrēni ("Engelhardtshof, Urdau, Urtau") Lasenbeka mõis jt .
Suguvõsa liikmeid.
Smolenski suguvõsaharu.
Liivimaalt pärit Caspar Engelhardti (surn. 1643) poeg Werner Engelhardt (kes suri enne 1672. aastat) läks Segaduste ajal, 1611. aastal Moskva tsaaririigi teenistusest üle Poola riigi teenistusse ja sai Rzeczpospolita ja Moskva vahelise Smolenski sõja ajal 1633. aastal Poola kuningas Władysław IV-lt maavaldused Smolenski ümbruskonnas. Pärast Poola kaotust sõjas naasis Moskva tsaaririigi teenistusse ning pärast Vene õigeusutunnistuse vastuvõtmist ("Еремей Каспарович"). Pojad: ("Sigismund/Степан - Stepan Jeremejevitš, Georg/Юрий - Juri Jeremejevitš ja Johann/Иван" - Ivan Jeremejevitš), olid samuti Moskva tsaaririigi aadlikud ning õukonnas stolnikud. Smolenski piirkonna Engelhardtide suguvõsaharu identifitseeris ennast pärast Vene õigeusutunnistuse vastuvõtmist Vene aadlikena, mis väljendus ka venepärastes eesnimedes ja saksapärase aadliseisust näitava eesliite "von" valikulise kasutamisega, erinevalt Eesti-, Liivi- ja Kuramaa suguvõsaharudest.
Engelhardtide vabahärrasuguvõsa.
Vabahärrade suguvõsal ei ole teadaolevaid lähisidemeid Liivimaa haruga