Jääpall

Jääpall (kasutatakse ka ingliskeelset nimetust "bandy") on võistkondlik pallimäng, mida mängitakse jääväljakul kahe uiskudel liikuva võistkonna vahel. 
Reeglid.
Jääpallil on sarnasusi jalgpalli, jäähoki, maahoki ja saalihokiga. Mäng toimub jääl ning mängijad kasutavad jääpallikeppe ja väikest palli. Eesmärk on palli toimetamine vastasmeeskonna väravasse. 
Meeskond koosneb kuni 11 mängijast, kellest üks peab olema väravavaht. Vähem kui 8 mängijaga meeskonnal ei lubata mängu alustada. Väravavaht on ainuke mängija, kellel on lubatud puutuda palli kätega, aga ainult värava ees asuvas penaltialas. Väravavahil pole jääpallikeppi. Jääpalluri põhivarustuses on jääpalliuisud, jääpallikepp, kiiver, suukaitse ja väravavahil näokaitse. Muude kaitsmete hulka kuuluvad ka põlve-, küünarnuki- ja kaelakaitsmed. Kahe meeskonna vormid peavad olema lihtsalt eristatavad. Uisud ja kepid peavad olema mängus kasutatavast pallist erinevat värvi. Jääpallikepp valmistatakse puidust või sellega sarnanevast materjalist. See ei tohi sisaldada metalldetaile ega teravaid osi, sest need võivad kaasmängijaid vigastada. Kepp ei tohi olla palliga sama värvi (oranž või roosa); see ei tohi olla pikem kui 127 cm.
Jääpalliväljaku suurus jääb vahemikku 4050–7150 ruutmeetrit (45–65 m lai ja 90–110 m pikk). Jääpalliväljak on umbes sama suur kui jalgpalliväljak ja märgatavalt suurem kui jäähokiväljak. 
Mänguaeg jaguneb kaheks 45-minutiseks poolajaks. Erandkorras, kui ilm on väga külm või sajab lund, võib mänguaja lühendada kaheks 30-minutiseks poolajaks. Mängu ajal tehtavate vahetuste arv ei ole piiratud ning vahetustest ei pea kohtunikule märku andma. Kui sissevahetatav mängija astub jääle enne väljavahetatava mängija jäält lahkumist, toob see kaasa viieminutilise karistuse.
Rahvusvahelistes jääpallireeglites on 18 paragrahvi. Mõningatele gruppidele – näiteks noortele, seenioridele või naistele – on lubatud teha erandeid.
Jääpall Eestis.
Eestis on jääpalli mängitud aastast 1912. Alates 1921. aastast toimusid Eesti meistrivõistlused jääpallis. 1920. aastatel tegi esimesed mängud Eesti jääpallikoondis.
Eestis tegutseb Eesti Jääpalliliit. See on Federation of International Bandy (FIB) liige alates 2002. aastast. Eesti Jääpallikoondis osaleb taas maailmameistrivõistlustel (WCS Bandy) 2003. aastast.
Võistlused.
Rahvusvahelisel Jääpalliliidul (FIB) on 27 liikmesriiki. Jääpall oli olümpiamängudel demonstratsioonispordialana kavas 1952. aasta taliolümpiamänguddel. Näidisturniirist võttis osa kolm riiki: Norra, Rootsi ja Soome. 2010. aastal teatati, et jääpall on kavas 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis. Seda aga ei juhtunud. Eesti Jääpalliliit eemaldati EOK liikme staatusest 2013. aastal, kartes (?) liigseid kulusid vms ning ei ole siiani liikmeks tagasi võetud, kuigi Rootsi ja Soome alaliidud toetasid.
Esimesed meeste jääpalli maailmameistrivõistlused toimusid 1957. aastal. Alates 1961. aastast hakkasid need toimuma üle aasta ja 2003. aastast igal aastal. Kõige rohkem on osalenud 17 maad (2014). 2004. aastal tuli maailmameistriks Soome. Kõik ülejäänud võistlused on võitnud kas Nõukogude Liit, Venemaa või Rootsi. 
Eesti osalemine maailmameistrivõistlustel.
Meistrivõistlused jääpallis (mehed).
1) = Eesti 8 koht MM (B div. 3 koht 4-st, medal III pronks);
2) = Eesti 10 kohta MM (B div. 5 koht 6-st);
3) = Eesti 11 koht MM (B div. 5 koht 5-st);
4) = Eesti 12 koht MM (B div. 6 koht 6-st);
5) = Eesti 12 koht MM (B div. 6 koht 6-st);
6) = Eesti 10 koht MM (B div. 4 koht 7-st);
7) = Eesti 9 koht MM (B div. 3 koht 7-st, medal III pronks);
8) = Eesti 12 koht MM (C div. 1 koht 3-st, medal I kuld);
9) = Eesti 11 koht MM (B div. 5 koht 8-st);
10) = Eesti 10 koht MM (B div. 2 koht 9-st, medal II hõbe);
11) = Eesti 10 koht MM (B div. 2 koht 9-st, medal II hõbe);
12) = Eesti 18 koht MM (B div. 10 koht 10-st, DSQ);
13) = Eesti 14 koht MM (B div. 6 koht 10-st);
14) = Eesti 11 koht MM (B div. 3 koht 8-st, medal III pronks);
15) = Eesti 9 koht MM (B div. 1 koht 12-st, medal I kuld);
16) = Eesti ? koht MM (A div. ? koht 8-st). Edasi lükatud, Covid. 
Meistrivõistlused jääpallis (naised).
Esimeseks naiste jääpalli maailmameistriks tuli 2004. aastal Rootsi. Eesti naistekoondis on osalenud 2018, 2020, 2022 jääpallimeistrivõistlustel ja saavutanud kõik korrad 7 koha.
1) 2018 Bandy World Championship (Chengde Mountain Resort, CHN) = Eesti 7 koht MM;
2) 2020 Bandy World Championship (Oslo, NOR) = Eesti 7 koht MM;
3) 2022 Bandy World Championship (Äby, Växjo, SWE) = Eesti 7 koht MM (B grupp, medal III pronks).