DDR2 SDRAM

DDR2 SDRAM (inglise keeles "Double Data Rate Two Synchronous Dynamic Random-Access Memory") on teise põlvkonna topeltkiirusega dünaamiline muutmälu.
DDR2 SDRAM on arvuti mälutehnoloogia, kuuludes SDRAM muutmälutehnoloogiate tooteperre, mis iseenesest on üks mitmetest DRAM-i liidestest. 
DDR2 SDRAM on muutmälu tehnoloogia, mida kasutatakse saavutamaks kiiremat andmetöötlust arvutites või teistes elektroonikaseadmetes.
Selle taktsagedus on kaks korda suurem kui DDR SDRAM-il ning seega töötab ta neli korda kiiremini kui tavaline SDRAM.
Kuna DDR2 SDRAM edastab andmeid 64 biti kaupa, ja tema mälu kell töötab sagedusel 100 MHz, on DDR2 SDRAM-i maksimaalseks andmeedastuskiiruseks 3200 MB/s.
DDR2 peamine eelis oma eelkäija DDR SDRAM-i ees on töötamine kaks korda kiirematel sagedustel. See on saavutatud paranenud siini signaliseerimisega, ja mälupesikute ("memory cells") juhtimisega poole taktsageduse (veerand andmeedastuskiirusest) juures. DDR2 suudab DDR-ga võrreldes sama taktsageduse juures pakkuda sama ribalaiust, aga kõrgemat latentsust. Parimad DDR2-mälu moodulid on vähemalt kaks korda kiiremad kui parimad DDR-mälu moodulid. DDR2 ei ole ühilduv DDR-ga, ega DDR3-ga.
Kirjeldus.
Andmete ülekanne.
Nagu kõik SDRAM-i liidesed, hoiustab DDR2 oma mälu mälupesikutes, mis aktiveeritakse kella signaali kasutamisega, sünkroonides ennast välise andmesiiniga. Nagu ka DDR-mälus, toimub DDR2-s andmete ülekanne nii tõusvatel kui langevatel kella tsükli servadel, mida kutsutakse topeltpumpamiseks ("dual pumping"). Peamine erinevus DDR-i ja DDR2 vahel on siini seadistatus tööks kaks korda kiiremini kui seda teevad mälupesikud ("memory cells"), mis tähendab, et ühe mälupesiku tsükli jooksul on võimalik üle kanda 4 bitti andmeid. Seega ilma mälupesikute eneste kiirendamist, suudab DDR2 efektiivselt töötada kahekordsel DDR-i siinikiirusel.
DDR2 siinisagedus on võimendatud liidese elektriliste uuendustega, eelvaliku puhverdamisega ("prefetch buffer"), "on-die" termineerimisega ja kiibiväliste draiverite abil. See-eest on vahetuskaubana suurenenud latentsus. DDR2 eelvaliku puhver on 4 biti sügavune, samal ajal kui DDR-l on sügavuseks 2 bitti ja DDR3-l 8 bitti. Kui DDR SDRAM-i lugemislatentsus on tavaliselt 2 ja 3 siinitsükli vahel, siis DDR2 lugemislatentsus on 4 ja 6 tsükli vahel. Siit tulenevalt peab DDR2-mälu olema opereeritud kahekordsel siinikiirusel, et saavutada sama latentsust.
Energiatarve.
DDR2 väiksem energiakulu on saavutatud peamiselt tänu edasi arenenud tootmisprotsessi tõttu, saavutades töötamispinge alanemise (1,8 volti, võrreldes DDR-i 2,5 voldiga). Samamoodi võib ka madalam mälu taktsagedus lubada energiakulu vähenemist rakendustes, mis ei vaja kiireimat võimalikku kiirust.
JEDEC standardite järgi, on maksimaalne soovitatud pinge 1,9 volti, ja seda peaks ka võtma absoluutse maksimumina, kui mälu stabiilsus on probleemiks (näiteks serverites). Lisaks sellele, teatab JEDEC, et mälumoodulid peaks vastu pidama kuni 2,3 voldile, enne kui ilmneb jääv kahju.
Funktsioon.
Koos DDR-mäluga, on DDR2-mälumoodulite kogum, mis sisaldavad mitut miljonit mikroskeemi. Need mikroskeemid saavad lugeda, kirjutada, või kustutada andmeid oma pesikute piires, talletades elektrilisi laenguid, mis esindavad binaarseid andmeid. DDR2-mälu kasutab seda protsessi, et toimida arvutiprogrammidele ja nende toetusfailidele opereeriva alusena, kuna need töötavad palju kiiremini kui kõvakettad, ja pakuvad paremat süsteemijõudlust ja latentsust.
Ajalugu.
DDR2 tutvustati 2003. aasta esimese poole lõpus. DDR2 pakuti kahe erineva taktsagedusega: 200 MHz (PC2-3200) ja 266 MHz (PC2-4200). Tänu kõrgemale latentsusele töötasid mõlemad halvemini kui originaalne DDR. DDR2 hakkas vanemale DDR standardile konkurentsi pakkuma 2004. aasta lõpus, kui saabusid madalamate latentsustega moodulid.
Spetsifikatsiooni standardid.
Kiibid ja moodulid.
DDR2 SDRAM on arvutites kasutamiseks varustatud 240 kontaktilise DIMM-ga. DIMM-d on identifitseeritud oma ribalaiuse järgi.
Ühilduvus.
Kiiremad DDR2 DIMM-d on ühilduvad aeglasemate DDR2 DIMM-dega, kuid sellest hoolimata töötab kiirem moodul aeglasema mooduli kiirusel. Kui kasutada süsteemis, mis on võimeline suuremateks kiirusteks, aeglasemat DDR2-mälu, võtab süsteem kasutusele kõige aeglasema mälu kiiruse.
DDR2 ühilduvus DDR-ga.
DDR2 DIMM-d ("Dual In-line Memory Module") on mitteühilduvad DDR DIMM-dega, kuna DDR2 DIMM-i ühendussälk asetseb DDR DIMM-ga võrreldes teise koha peal. DDR2 DIMM on 240 kontaktiga moodul, kuid DDR DIMM 184 kontaktiga moodul. Sülearvutitel on DDR ja DDR2 jaoks 200 kontaktiga moodulid.
DDR2 ühilduvus DDR3-ga.
DDR3 moodulid ei ole tagasiühilduvad, kuna ei mahu DDR2-pesadesse.
DDR-de erinevused.
DDR ja DDR2.
Kui DDR-il ja DDR2-l on mitmeid sarnasusi, kasutab DDR2 RAM teistsugust disaini kui DDR-mälu. Täiendatud disain lubab DDR2 RAM-l kiiremini töötada kui standardne DDR-mälu. DDR2 edastab andmeid kaks korda kiiremini kui DDR. Muudetud disain annab töökiirusele lisaks muutmälule suurema ribalaiuse, mis tähendab, et ühe korraga pääseb läbi RAM-i kiibi rohkem andmeid, mis suurendab mälu jõudlust. Kuna DDR2 töötab efektiivsemalt kui DDR-mälu, kuigi töötab kiiremini, tarbib ta vähem energiat kui DDR-mälu. DDR DIMM ja DDR2 DIMM ei ole ühilduvad.
DDR2 ja DDR3.
Nagu DDR2 edastab oma eelkäijast andmeid kiiremini, edastab ka DDR3 andmeid kaks korda kiiremini kui DDR2. DDR3-mälu tarbib 30% vähem voolu võrreldes DDR2-mooduliga, kuna DDR3 1,5-voldine toitepinge on madalam kui DDR2 1,8-voldine.
Ohud.
DDR2-mälu, nagu kõik muutmälud, on rikutav mälutüüp. See tähendab, et DDR2-mälumoodulites hoiustatud andmed ei ole püsivad. Igasugune elektrivoolu häire DDR2-mälumoodulites põhjustab andmekao. Oluliste andmete töötlemisel arvutit kasutades on oluline tihti salvestada, et ennetada andmekadu elektrikatkestuse tõttu.