Kaur Lass

Kaur Lass (sündinud 10. mail 1973) on ettevõtja ja planeerimisasjatundja.
Haridus.
Kaur Lass on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri alal 1998. aastal magistrikraadiga ja õppinud ruumilist planeerimist Rootsis Karlskronas (Högskolan i Karlskrona-Ronneby).
Töö.
Planeerimiseksperdina ja kaasava planeerimise eestvedajana.
Kaur Lass on olnud nii planeerimisekspert kui ka projektijuht üld- ja detailplaneeringute koostamisel kui ka tegelenud maakonnaplaneeringute, üleriigilise planeeringu ja rahvusvaheliste planeeringute koostamise konsulteerimisega. 
Ta osalenud keskkonnamõju strateegilise hindamise eksperdina üld- ja detailplaneeringute keskkonnamõju strateegilisel hindamisel, sh Eesti esimeses keskkonnamõju hindamise pilootprojektis, mis koostati Naissaare üldplaneeringule. Selle pilootprojekti tulemusel valmis trükis "Naissaare üldplaneering. Keskkonnamõjude hindamise aruanne" (koostajad: Maa ja Vesi Oy, ENTEC AS, väljaandjad: Soome Keskkonnaministeerium, Eesti Keskkonnaministeerium, Tallinn, 1997), mille toimetajaks oli Kaur Lass. 
Kaur Lass on käsiraamatu "Soovitused üldplaneeringu koostamiseks" põhiautor ja toimetaja. Ta on avaldanud artikleid planeeringute kohta ajakirjades Keskkonnatehnika, Ehitaja aga ka ajalehtedes Äripäev, Postimees, Eesti Päevaleht, Sirp, Müürileht jne.
Ta töötas aastatel 1995–1997 ENTEC AS-is arhitekt-planeerijana ning 1997–2009 AS-is Pöyry Entec arhitektuuri- ja planeerimisosakonna juhatajana. Alates 2009. aastast on ta strateegilise ja ruumilise planeerimisega tegeleva OÜ Head juhatuse liige ja planeerimisekspert.
Aastatel 2010–2012 oli Kaur Lass üleriigilise planeeringu Eesti 2030+ projektijuht, mis kehtestati Vabariigi Valitsuse poolt 30.08.2012 korraldusega nr 368. See planeering on olnud seejärel riigi ruumilise arengu suunamise ja uute maakonnaplaneeringute koostamise aluseks.
Kaur Lass seisis kaasava ja lihtsa planeerimiskorra säilitamise eest Eestis aastatel 2013–2015, kui Justiitsministeerium koostas kodifitseerimise korras uut planeerimisseadust ja ehitusseadustikku. Lihtsuse lisandumise asemel muutus planeerimisseadus aga kordades pikemaks ja vähem toimivaks kodanike õiguste ja kaasamise vaatenurgast, millest kirjutas Ain Alvela loos "R.I.P. demokraatlik planeerimine Eestis (1995–2015)". Mõlemad seadused jõustusid vaatamata korruptsiooni kahtlustele. Mitmed erialaliidud (sh Eesti Planeerijate Ühing) esitasid siis seaduse väljatöötamise probleemidest esmalt pöördumise justiitsministrile ja seejärel seaduse välja kuulutamata jätmise palve Eesti president T. H. Ilvesele ja vaidlustasid selle kehtestamise õiguskantsleri juures. Kaur Lass kirjutas planeerimisseaduse läbipaistvuse teemast: "Varem kehtis lihtne põhimõte, ehitada ei tohtinud teisti, kui määras kehtiv detailplaneering. See tagas avalikkuse ees kokku lepitu arusaadavuse ja planeeringute järgimise. Praegu kehtiv seadus kaotas nii detailplaneeringu eskiisi avalikud arutelud kui ka planeeritavale maa-alale välja pandavad infotahvlid. Kaasamiskoosolekute asemel on nüüd kirjalik menetlus, mis on omavalitsused ja riigi üle külvanud bürokraatiaga. On selgunud, et valitud saavad projekteerimistingimuste abil planeerimisest ka mööda hiilida ja riik ei täida ka ise oma seaduseid. Ruumi kujundamist on nii saanud salatsev poliitika."
Probleem on kinnitust leidnud hilisemas planeerimispraktikas. 22. septembril 2021 kirjutas Kaur Lass Postimehes: "Ruumiplaneerimine tuleb karistamisvahendist taas muuta arendaja ja kogukonna abiliseks" sel teemal: "Probleeme esineb täna igat liiki planeeringute koostamisel, elluviimisel ja nende üle järelevalve teostamisel ning see takistab investeeringuid (sh suuri regionaalinvesteeringuid). Kui eelmises planeerimisseaduses oli 47 paragrahvi ehk 17 prinditavat A4 lk teksti, siis uues on 143 paragrahvi ja 45 lk teksti. Kolmekordistunud õigusakti maht on planeerimise arusaadavust ja toimivust selgelt vähendanud. Ehk rohkem seadust ei tee muud kui loob lisasegadust."
Ta on otsinud lahendusi kodanike kaasamise taas laiapinnalisemaks muutmiseks ja kirjutab 9. märtsil 2024. avaldatud Äripäeva artiklis "Eesti, kus mina tahaksin elada – seitse alustala" sel teemal oma visioonis nii: "Me tagame oma kodanikele dokumentidest ja otsustest arusaamise võimaluse, taastades kaduma kippuva läbipaistva ja kiire avaliku asjaajamise. Kui välja arvata tõelised riigisaladused, siis oleme saladustevaba ühiskond, kus kodanikke kaasatakse planeerimisse, ruumiloomesse ja valitsemisse."
Kaur Lass pikaaegsest tegutsemisest planeerijana on 2013. aasta novembris ajakirjas Ehitaja kirjutanud Lauri Leet persooniloo "Valin, millele oma aega kulutan".
12.10.2017 tunnustas Muinsuskaitseamet Harku Vallavalitsust "Hea planeerija auhinnaga". Tunnustus anti vallale pärandit väärtustava "Harku Valla ehitustingimusi, miljööväärtuslikke alasid ja väärtuslikke maastikke määrava ning tihehoonestusalasid täpsustava teemaplaneeringu" koostamise eest. Teemaplaneeringu koostamist ja selle sisuväljatöötamist korraldas projektijuhina Kaur Lass ja see valmis OÜ Head, OÜ Sfäär Planeeringud ja Harku Vallavalitsuse koostöös.
Ettekanded konverentsidel.
Kaur Lass on modereerinud rahvusvahelisi planeerimis- ja ehitusvaldkonna konverentse, nt rahvusvahelise koostööprojekti "Via Baltica Spatial Development Zone" konverents: "Via Baltica ruumilise arengu koridor", Rapla, 29.04.1999; "Keskkonnasõbralik planeerimine" ("Green Planning"), Tartu 26.09.2013; Euroopa Ehitusinseneride Liidu konverents "Civil Engineering and Cultural Heritage", Tallinn 01.06.2018.
Ta on teinud ettekandeid planeerimis-, ehitus- ja keskkonnavaldkonna koha rahvusvahelistel konverentsidel, näiteks:
Koolitaja ja õppejõuna.
Kaur Lass on pidanud loenguid ruumilisest planeerimisest ja planeeringute keskkonnamõju strateegilisest hindamisest Eesti ülikoolides ja kõrgkoolides (nt Tallinna Tehnikaülikool, Tartu Ülikool, Tallinna Ülikool, EKA, EBS, TKTK jmt).
Ta on viinud Eestis läbi hulgaliselt täiendõppe kursuseid ja seminare planeerimise, planeeringute keskkonnamõju hindamise ja avalikkuse kaasamise strateegiate alastel teemadel. Ta on koolitanud nii ministeeriumite, maavalitsuste kui ka omavalitsuste töötajaid ja kinnisvaraarendajaid, projekteerijaid, keskkonnamõju hindajaid ning planeerijaid. Aastatel 2013–2017 pidas ta transpordiplaneerimise teemalisi loenguid Tallinna Tehnikaülikoolis.
Alates 2018. aastast on ta pidanud loengudi vaimse vormi ja vaimse tervise probleemide süsteemse ennetuse vajalikkuse teemal, näiteks TKTK ning osalenud vaimse vormi teemadel ettekannetega konverentsidel.
Teadusartiklid.
Kaur Lass on koos Urmas Kasega (pikaaegne Pärnu Maavalitsuse arendusnõunik) avaldanud kaks teaduslikku artiklit:
Ettevõtjana.
Kaur Lass oli aastatel 1997–2006 ENTEC AS (hilisem ärinimi Entec Eesti OÜ) aktsionär ja juhatuse liige. Ta on olnud OÜ Architec juhatuse liige, korraldades selle arhitektuuribüroo tööd 1999. aastast kuni 2007. aastani. Alates 2009. aastast tegutseb ta planeerimis- ja ettevõtlusvaldkonna konsultandina ja juhatuse liikmena OÜ Head ja tegevjuhina Conscious Initiative OÜ-s.
Äri- ja juhtimiskonsultandina on ta eest vedanud mitme asutuse ja organisatsiooni visioonide ja äriplaanide koostamist, näiteks nõustanud surugaasitanklate äriplaani koostamist AS-ile Eesti Gaas. 
Kaur Lass on kirjutanud artikleid ettevõtluse ja vaimse vormi kohta (ajalehtedes Postimees, Äripäev, Ärileht, ajakirjades Personali Praktik ja Director). Tema tegemisi on vaimse vormi edendajana on kajastanud ajakirjas CIO Times, The Executive Lens, The Chif Navigator ja Business Outstanders. 
Teadliku ettevõtluse konverentside ja vaimse vormi edendamise eestvedamine.
Kaur Lass on korraldanud koostöös Helena Lassiga alates 2015. aastast Teadliku Ettevõtluse Konverentse ja on töötajate vaimse vormi edendamiseks loodud Wellness Orbit eestvedaja. Nende loodud vaimse vormi keskne lähenemine tuginev süsteemsel vaimse tervise probleemide ennetusel ja vaimse heaolu kesksel lähenemisel. Selles lähtekohtadeks on teaduspõhine teadlikkuse käsitlus, praktilised ettevõtlusalased teadmised (nt initsiatiivi võtmine, vastutuse võtmine, sihipärane tegutsemine, teiste juhtimine) ning psühhiaatria ja psühholoogia alased uuringud. 
Ta on vaimse vormi teema selgitamiseks kirjutanud: "Vaimne vorm tagab hea töövõime ja võimaluse edeneda oma eesmärkides. Kui seda pole, seisame vastastikku kasvavate vaimse tervise probleemidega, mis vähendavad inimese töövõimet või kaotavad selle üldse. Depressioonist saab WHO andmetel juba aastaks 2030 suurim globaalne terviseprobleem ja Eestis võetakse 1/3 haiguslehti vaimse tervise probleemiga. Seega vajadus senist lähenemist proaktiivseks muuta on pakiline."
Tema artikleid vaimse vormi kohta on avaldatud lisaks Eesti meediale ka välismeedias (USA, Suurbritannia). Ta on esinenud vaime vormi teemaliste ettekannetega, näiteks avasta ta teemat "Mental Wellness as a Proactive Health Strategy" (vaimne vorm kui proaktiivne tervise tagamise strateegia) Londoni Meditsiini Konverentsil 20 oktoobril 2024. 
Ta on selgitanud vaimse vormi ja teadlikkuse kasutamise oskuste olulisust tehisintellekti ajastul. Ashley Kate HR 19. septembril 2023 avaldatud loos "Upgrading Intrapersonal Skills in the Face of Rising AI and Automation", selgitas ta „Me ei peaks proovima muutuda masina sarnasteks oma mõtlemises ja tegutsemises, vastupidi, me peaksime parendama oma teadmiseid ja oskuseid oma sisemaailma toimimisest ja selles peituvate ressursside kasutusest. Probleem on selles, et meile ei ole õpetatud kuidas oma seesmiseid ressursse kasutada, et saavutada parimad inimvõimeid. On fakt, et enamusel meist puudub intrapersonaalne haridus (vaimne kasvatus), mille tulemusel meil ei ole intrapersonaalseid oskuseid, mis tagaks meie vaimse heaolu ja seesmise arengu.“