tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Björn Waldegård

Björn Waldegård (12. november 1943 Rö – 29. august 2014) oli Rootsi rallisõitja, maailmameister.
Waldegård osales MM-sarjas 1973–1992. Tema peamine kaardilugeja oli Hans Thorzelius, 1986. aastast aga Fred Gallagher. Veel on ta kaardilugejaks olnud Lars Helmer, Fergus Sager, Arne Hertz, Claes-Göran Andersson, Claes Billstam, Ragnar Spjuth ja Michel Lizin.
1975. aastal liitus Waldegård Lancia tehasetiimiga, ning juba samal hooajal võitis ta Rootsi ralli ja San Remo ralli. 1976. aasta MM-il toimus tugev rivaalitsemine Waldegårdi ja tiimikaaslase Sandro Munari vahel. 6.-9. oktoobril toimunud San Remo ralli viimasele kiiruskatsele minnes edestas Waldegård Munarit nelja sekundiga. Kiiruskatsel hoidis aga tiimiboss Cesare Fiorio Waldegårdi stardis neli sekundit kinni, et tagada mõlemale võrdne võimalus üldvõiduks. Kiiruskatse ajal aga sõitis Waldegård Munarist mööda, ja võitis nelja sekundiga. Juba samal õhtul helistas ta Fordile ja pakkus oma teeneid, mispeale ta Lanciast vallandati. 27-30. novembril toimunud RAC rallile minnes leidis Ford talle vaba auto, ning Waldegård tuli kolmandaks.
1979. aasta MM-il saavutas Waldegård ainult 2 etapivõitu Hannu Mikkola 4 vastu. Sealjuures võitis Mikkola kaks viimast etappi. Ometi tuli Waldegård maailmameistriks 112 punktiga Mikkola (111) ees. Waldegårdile järgnesid neli soomlast: pärast Mikkolat tulid Markku Alen, Timo Salonen ja Ari Vatanen.
Peale 1979. aasta MM-i lahkus Waldegård Fordist. 1980. aasta MM-il sõitis ta nii Fiati kui ka Daimler-Benzi tiimis, aasta lõpus liitus aga Toyota tehasetiimiga. Toyota tiimis sõitis ta kuni 1991. aastani. 1992. aastal osales Waldegård Safari rallil Martini Racing'u Lancia Deltaga, kuid oli sunnitud katkestama. See oli ka tema viimane MM-sarja sõit.
Waldegårdi käes oli mõnda aega kõige rohkem MM-etapivõite kogunud rallisõitja tiitel. Enne teda valdas seda Itaalia sõitja Sandro Munari 7 võiduga. Waldegård saavutas oma 8. võidu 1979. aasta Akropoli rallil. Kuni 1982. aastani oli ta kogunud 11 MM-etapivõitu. Sellega ta oli rekordiomanik kuni 1982. aasta RAC rallini, millel Soome sõitja Hannu Mikkola saavutas 12. MM-etapivõidu. Kokku võitis Waldegård 16 MM-etappi (Mikkola näiteks 18). Sellega on Waldegård 2012. aasta seisuga läbi aegade 11. kohal, rootslastest esimene.
1976 võitis Waldegård San Remo ralli 4,0 sekundiga Sandro Munari ees. Sel ajal oli see kõige väiksema vahega võidetud MM-etapp ja see rekord püsis kuni 1998. aastani, mil Colin McRae võitis Portugali ralli 2,1 sekundiga Carlos Sainzi ees. 2012. aasta seisuga jagab Waldegårdi 4,0-sekundiline võit kõigi aegade 9. kohta.
Oma viimase MM-etapi võitis Waldegård 1990 ja see oli Safari ralli. Sel ajal oli ta 46 aastat ja 155 päeva vana. See rekord püsib tänapäevani: keegi teine ei ole nii vanana MM-etappi võitnud.
Björn Waldegård suri 29. augustil 2014 vähki.
Võidud.
Karjääri jooksul võitis ta 16 maailmameistrivõistluste rallit:
Veel on ta võitnud Monte Carlo ralli 1969 ja 1970 ning Rootsi ralli 1968–1970. Kuid sel ajal autoralli maailmameistrivõistlusi veel ei korraldatud.
Kalevipoeg (tegelane)

Kalevipoeg on eesti rahvaluulest tuntud müütiline kangelane. Eeposes "Kalevipoeg" väidetakse, et kohati on teda tuntud ka nimega "Sohni".
Eesti rahvapärimus sisaldab hulgaliselt muistendeid Kalevipoja-nimelisest vägimehest. Hiiglase tegudega on seletatud järvede, küngaste, allikate ja kivide päritolu: orud võisid olla Kalevipoja künnivaod (näiteks Kalevipoja künnivaod Kiku küla lähedal), piklikud linnamäed tema magamisasemed, rändrahnud tema lingukivid.
Analoogilised muistendid on tuntud paljude rahvaste juures, Eestis on lähedase iseloomuga muistendeid Vanapaganast. Saaremaal kandis hiiumuistendite peategelane Suure Tõllu, Hiiumaal Leigeri nime. Kalevipojale on mõne tegevusliini poolest (mõõk, Pohjola isand ja Soome sepp, saarepiigad, põhjaretked jms) lähedane Kalevala Lemminkäinen.
Johan Cajanuse (1663) järgi elas vanal ajal Calava nimeline hiid, kellel oli 12 poega, kellest nimepidi on teada Soini, Hiisi ja Kihavanskoinen.
Kalevipoja muistendid koos regivärsiliste rahvalauludega olid Friedrich Robert Faehlmannile ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldile aineseks eepose "Kalevipoeg" ettevalmistamisel ja kirjutamisel.
On arvatud, et Kalevipoeg tegutses pronksiajal. Vana Kalev võis olla sepp ning tegutseda Toompea või Iru linnuse kandis.
Antonio Pizzonia

Antonio Pizzonia (sündinud 11. septembril 1980 Manauses) on Brasiilia autovõidusõitja, endine Vormel 1 piloot.
Isiklikku.
Antonio Pizzonia on 173 cm pikk ja kaalub 68 kg. Ta elab Cambridge'is Inglismaal. Hobid on jalgpall, tennis, surfamine ja jooksmine.
Ōsumi väin

Ōsumi väin (jaapani 大隅海峡 (Ōsumi-kaikyō)) ühendab Ida-Hiina merd Filipiini merega ja eraldab Kyūshū saart Ōsumi saartest. 
Vähim laius 28 km, suurim sügavus 117 m.
Stalin (täpsustus)

Stalin on mitme isiku, koha ja muu asja nimi.
Elundkond

Elundkonnaks ehk elundisüsteemiks ehk organisüsteemiks (inglise keeles "organ system") nimetatakse paljudel kõrgematel organismidel sarnase päritolu ja samu funktsioone täitvate elundite (organite) kogumit ehk terviklikku süsteemi.
Kõik elundkonnad on omavahel talitluslikult ja ehituslikult seotud ning moodustavad ühtse terviku – organismi. 
Elundkonna kõrval tarvitatakse ka mõistet "aparaat", näiteks hõlmab kuse-suguaparaat kuse- ja suguelundeid. 
Elundite rühmitamist elundkondadeks uurib anatoomiateaduse allharu süstemaatiline anatoomia. 
Loomaanatoomia.
Roomajatel.
Madudel.
Madude elundkondi on vähe uuritud, kuid erialakirjanduses eristatakse neil järgmisi elundisüsteeme: skeletisüsteem, lihaste süsteem, hingamiselundkond, seedeelundkond, urogenitaalsüsteem, sisesekretsioonisüsteem, meeleelundid, närvisüsteem ning lümfisüsteem ja mürkmadudel mürgiaparaat. 
Inimese anatoomia.
Inimese elundkonnad.
Inimese elundkonnad on
M. Roosalu liigitus (2010).
M. Roosalu liigitab inimese elundkonnad järgmiselt: tugi- ja liikumiselundkond, seedeelundkond, hingamiselundkond, kuse-suguelundkond, sisesekretoorsed näärmed, südame-veresoonkond, närvisüsteem, meeleelundid.
Organ

Organ on juriidilise isiku osa, mis täidab juriidilise isiku ülesandeid tema eesmärkide raamides.
Elund

Elund ehk organ (kreeka "organon" 'tööriist') on hulkraksete organismide kindlaid funktsioone täitev kudedest koosnev talitlusüksus (näiteks leht taimedel või süda loomadel).
Analoogilisi talitlusüksusi üherakulistel organismidel nimetatakse organoidideks või organellideks.
Elundite tänapäevane nomenklatuur, nimetused, klassifikatsioon ja struktuur ning omadused ja asendid ning suunad võivad erinevate hulkraksete organismides erineda nii eluvormiti, liigiti kui ka indiviiditi.
Elundid.
Elundite loetelu:
Üksikud elundid moodustavad omakorda funktsionaalseid elundkondi ehk lühidalt "elundeid" (mitmuses):
Audevälja

Audevälja küla (ka Audewälja ja Haudewälja) asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Külas asub pühaks peetud Ohu ohvriallikas. Külas on arhitektuurimälestisena arvele võetud Möldri tuulik. 
Küla kuulus Padise mõisale. 1798. aastal on Mellini kaardil Haudewälja küla ja kõrts. 
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 79 elanikku.
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.
Sugukond (bioloogia)

Sugukond ("familia") on bioloogilises taksonoomias lähedasi perekondi ühendav üksus. Lähedasi sugukondi ühendab selts.
Algses Linné süsteemis sugukond puudus. 
Vajaduse korral jagatakse sugukond veel alamsugukondadeks ("subfamilia"), need omakorda sektsioonideks ("sectio"), need omakorda triibusteks ("tribus"). 
Eesti keeles kasutatakse taime- ja seenesugukondade nimetuse lõpuna '-lised' (nt korvõielised, pilvikulised), loomade sugukondade puhul '-lased' (näiteks koerlibliklased, kaslased), ladina keeles alati "-ae", alamsugukonnal "-inae", sektsioonil "-oideae", triibuse nimetuse puhul "-ini" (nt "Hominidae", "Noctuinae").
Palki väin

Palki väin on mereala, mis eraldab Sri Lankat (väina kaguosas) Indiast (loodes) ja on loodes ühenduses Bengali lahega. Edelas piirab Palki väina Aadama Sild. 
Palki väina pikkus on umbes 140 km ja laius 60 kuni 140 km. Väin on madal, seal on mitmeid saari.
Masbate

Masbate on Filipiinidele kuuluv saar.
Masbate on üks Visayani saartest. Ta asub Filipiinide saarestiku keskel. Temast läände jääb Sibuyani meri, lõunasse Visayani meri ja Samari meri. Masbatest läände jääb Sibuyan, loodesse Burias, põhja Ticao ja selle taga olev Luzon, itta Samar, kagusse Biliran, lõunasse Cebu ja Negros ning edelasse Panay.
Masbate pindala on 3270 km². Saar on künklik, kõrgusega kuni 697 meetrit. Saar on bumerangikujuline ja tema lõunakülge jääb suur laht.
Masbate saare suurim asula on Masbate, mis asub saare kirderannikul. Suuremad asulad on veel Cataingan idarannikul, Cawayan lõunarannikul, Balud edelarannikul ja Aroroy põhjarannikul. Linnad on omavahel maanteega ühendatud.
Halduslikult kuulub Masbate Bicoli piirkonda. Masbate moodustab koos Ticao ja Buriasega Masbate provintsi.
Looduslikult on saar kaetud troopiliste metsade ja niitudega.
Saareelanike peamised tegevusalad on põllumajandus ning kalapüük. Kasvatatakse maisi, riisi, tubakat, suhkruroogu ja kookospalme.
Maavaradest leidub Masbatel kulda, mangaani ja vaske ning kivisütt.
Peeter Suure laht

Peeter Suure laht (vene "залив Петра Великого") on laht Jaapani meres Aasia rannikul. Et tegu on laia lahega, pole selle piirid väga selged. Lahe põhjarannal asub Vladivostoki linn. Talvel laht külmub.
Peeter Suure lahe rannikul asuvad Venemaa peamised Vaikse ookeani sadamad.
Lahes asub Russki saar.
Purus

Purus on jõgi Lõuna-Ameerikas, Peruu ja Brasiilia territooriumil. 
Jõgi voolab kogu ulatuses metsasel tasandikul loodesse, lookleb tugevalt. Suubub paremalt Amazonasesse.
Puruse pikkus on 3210 km.
Puruse ääres asuvad Alerta ja Canutama.
Koerlibliklased

Koerlibliklased ("Nymphalidae") on päevaliblikate hulka kuuluv liblikate sugukond. 
Anatoomiliselt eristuvad koerlibliklased teistest sugukondadest selgesti. Nende eesjalad on taandarenenud, väikesed, ilma küünisteta, tihedate karvadega kaetud. Eestiibadel pole ükski soon paisunud. Iseloomulik on ka tiibade üla- ja alakülje erinev värvus, ülakülg on sageli väga kirev. Sageli esineb optilistest tiivasoomustest tingitud läiget. 
Euroopas ja Põhja-Aasias kuuluvad kõige suuremad liblikad harilikult koerliblikaliste hulka.
Suur osa koerlibliklaste liikidest on nimetatud vanakreeka mütoloogia tegelaskujude järgi.
Mõned koerlibliklased on tuntud rändliikidena, näiteks admiral, monarhliblikas ja ohakaliblikas.
Koerlibliklaste hulka kuuluvad ka kiirgliblikad ("Apatura"), kelle isaste tiibade ülakülg on tume, tugevasti violetselt helkiv. 
Maailmas on teada üle 5230 liigi ja 554 perekonda (Eestis 38 liiki). Seoses uute meetodite kasutuselevõtuga on sugukonnasisene süstemaatika viimasel ajal tublisti muutunud, uusim versioon sellest tugineb D. Harvey ja teiste töödele röövikute ehitusest ja molekulaarbioloogilistele andmetele. Nende põhjal võib koerlibliklaste hulka alamsugukondadena ühendada ka endise silmiklaste ("Satyridae") ja helikoniidide ("Heliconiidae") sugukonna.
Röövikud, nukud.
Koerlibliklaste röövikud on enamasti kaetud teravate ogadega või pehmete näsadega ning tumedalt värvunud. Ogad ja näsad on selleks, et väiksemad loomad-linnud ei suudaks neid korraga alla neelata. Röövikud elavad rohttaimedel, põõsastel või puudel, vahel seltsingutena.
Nukud on rippnukud, kinnitunud tagakeha tipuga. Nad on nurgelised või ilustatud mügarakestega, sageli tugevate ogadega ning metalselt läikivad või ka kirjud.
Eri liigid talvituvad eri arengujärkudes. Talvituvad röövikud (täpikutel), nukud (kiirgliblikad) või valmikud (näiteks koerliblikas, leinaliblikas).
Mõne liigi nukud, näiteks koerliblikad ja päevapaabusilmad, suudavad jäljendada oma lähiümbruse värvust. See nukkude omadus on seotud röövikute erakordse tundlikkusega hajutatud valguse suhtes viimases kasvujärgus enne nukkumist.
Koerlibliklaste röövikud on tavaliselt paljad (täpikud, võrkliblikad), ogalised (koerliblikas, päevapaabusilm) või jätketega peas ja kaelal (kiirgliblikad, lumikud). Omapärane on nõgeseliblika arengutsükkel: kevadise ja suvise põlvkonna valmikud on nii erinevad, et neid peeti algul eri liikideks.
Eesti liigid.
Kui liblikas on saanud nime antiikmütoloogia tegelaskuju järgi, siis on ka see ladinakeelne nimeosa lingitud.
Taandega märgitud liike pole Eestist seni leitud, kuid nende esinemine Eestis on võimalik, sest neid on mõnelt naabermaalt leitud.
Koerliblikas (perekond)

Koerliblikas ("Aglais") on päevaliblikate perekond (või alamperekond) koerlibliklaste sugukonnast. 
Nomenklatuur.
Perekonnanimi "Aglais" on pandud kariit Aglaia järgi. Nime autor on Johan Wilhelm Dalman.
Süstemaatika.
Liikide mahu erinevate käsitluste tõttu on koerliblika perekonnas kas üks või viis kuni kaheksa liiki. Igal juhul kuulub sellesse perekonda nii Eestis kui Euroopas tavaline liik – koerliblikas ehk väike-koerliblikas (Aglais urticae), kuid selle maht on eri käsitlustes erinev. 
Mõned süstemaatikud paigutavad koerliblika perekonda ka päevapaabusilma (Inachis io ehk Aglais io). Sel juhul on "Inachis" alamperekond. Samuti arvatakse koerliblika perekonda mõnikord leinaliblikas ("Aglais antiopa"; tavaliselt "Nymphalis antiopa") ja kollatähn-pajuliblikas ("Nymphalis polychloros", "Aglais polychloros"). 
Koerliblikaid ("Aglais") käsitletakse vahel ka alamperekonnana perekonnas "Nymphalis".
Petšora laht

Petšora laht (vene "Печорская губа") on laht. On Barentsi mere osa Euroopa rannikul. Ulatub maismaasse ligi 100 km sügavusele, laius kuni 120 km. 
Piirneb läänes Malozemelskaja tundraga, idas Bolšezemelskaja tundraga. Laht on madal, talviti külmub. Lahte suubub Petšora jõgi.
Lülijalgsed

Lülijalgsed ehk artropoodid ("Arthropoda") on loomariigi hõimkond, kuhu kuulub üle 80% tänapäevastest loomaliikidest. Nad kuuluvad alamriiki pärishulkraksed.
Lülijalgsete kehaehituse iseloomulikumateks tunnuseks on kitiinist välisskelett ja lüliline kehaehitus. Lülijalgsed jagunevad klassideks, millest suurimad on putukad ("Insecta"), ämblikulaadsed ("Arachnida") ja vähid ("Crustacea"). 
Lülijalgsete süstemaatika.
Lülijalgsed on traditsiooniliselt jagatud 5 alamhõimkonda, millest 1 on väljasurnud.
Szamos

Szamos [samoš] (ungari keeles "Szamos", rumeenia keeles "Someș") on jõgi Rumeenias ja Ungaris, Tisza vasakpoolne lisajõgi. 
Jõgi algab Transilvaanias Deji linna lähedal kahe jõe, Someșul Mic ja Someșul Mare ühinemisel. Ülemjooksul voolab üle Transilvaania platoo loodesse. Alamjooksul laskub Kesk-Doonau madalikule ja suubub vasakult Tiszasse.
Jõe pikkus on 418 km, valgala pindala 18 146 km². Rumeenia territooriumil on jõe pikkus 376 kilomeetrit ja valgala pindala 15 740 km². 
Jõe ääres asuvad Răstoci, Jibou, Ulmeni, Dej ja Satu Mare.
Anatoomia mõisteid

"Siin on loetletud inimese ja teiste selgroogsete loomade morfoloogia, anatoomia, embrüoloogia ja histoloogia mõisteid.
Botaanika mõisteid

"Siin on loetletud botaanika, sealhulgas taimeanatoomia ja taimemorfoloogia olulisemaid mõisteid."
Mikrobioloogia mõisteid

Mikrobioloogia mõistete loend loetleb mikrobioloogia mõisteid laias tähenduses, hõlmates nii baktereid, arhesid, viirusi kui ka protiste.
Molekulaarbioloogia, geneetika ja biokeemia mõisteid

Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend koondab molekulaarbioloogia, geneetika ja biokeemia mõisteid.
Eesti liblikate loend

"Siin on loetletud Eestis looduslikult elavaid liblikaid. Süstemaatiline loend on Eesti liblikaliste nimestik."
Eesti mardikaliste loend

"Siin on Eesti mardikaliste liikide loend. Eraldi on Eesti mardikaliste süstemaatiline nimestik
Koduloomade loend

"Selles loendis on loetletud inimese poolt kodustatud koduloomi ja -linde."
Eesti imetajate süstemaatiline nimestik

Eesti imetajate süstemaatiline nimestik loetleb kõik Eestis pärismaisena või naturaliseerununa elavad imetajate liigid.
Nimestik ei sisalda liike, mis on Eestis välja surnud enne 19. sajandit. Selliste hulka kuulub tarvas. Pärast jääaega on Eesti alal elanud mõnda aega ka põhjapõder, euroopa piison, metshobune jt.
Allolevas nimestikus on 75 Eestis tõendatud esinemisega liiki. Nimestiku aluseks on Moks et al. (2015), hilisemad täiendused on eraldi viidatud. 
I Selts: putuktoidulised ("Eulipotyphla").
1. Sugukond: siillased ("Erinaceidae")
2. Sugukond: karihiirlased ("Soricidae")
3. Sugukond: mutlased ("Talpidae")
II Selts: käsitiivalised ("Chiroptera").
4. Sugukond: nahkhiirlased ("Vespertilionidae")
III Selts: närilised ("Rodentia").
5. Sugukond: oravlased ("Sciuridae")
6. Sugukond: unilased ("Myoxidae")
7. Sugukond: kobraslased ("Castoridae")
8. Sugukond: hüpiklased ("Dipodidae")
10. Sugukond: hamsterlased ("Cricetidae")
9. Sugukond: hiirlased ("Muridae")
IV Selts: jäneselised ("Lagomorpha").
11. Sugukond: jäneslased ("Leporidae")
V Selts: kiskjalised ("Carnivora").
12. Sugukond: kaslased ("Felidae")
13. Sugukond: koerlased ("Canidae")
14. Sugukond: karulased ("Ursidae")
15. Sugukond: kärplased ("Mustelidae")
16. Sugukond: hülglased ("Phocidae)"
VII Selts: vaalalised ("Cetacea").
17. Sugukond: vaguvaallased ("Balenopteridae")
18. Sugukond: pringellased ("Phocaenidae")
19. Sugukond: delfiinlased ("Delphinidae")
20. Sugukond: narvallased ("Monodontidae") 
VIII Selts: sõralised ("Artiodactyla").
21. Sugukond: sigalased ("Suidae")
22. Sugukond: hirvlased ("Cervidae")
IX selts: esikloomalised.
23. sugukond: Inimlased ("Hominidae")
Eesti kalade süstemaatiline nimestik

"Eesti kalade süstemaatiline nimestik" loetleb Eesti kalad (sh sõõrsuud) süstemaatikapõhiselt. Nimestik põhineb suuresti 2003. aastal ilmunud raamatul "Eesti kalad" . 
Arvestades koguhulka sõõrsuud ja luukalad, elab Eestis kokku 78 liiki kalu. Nende hulgas on mereveekalu on 32 ja mageveekalu 43 liiki. Rannikumerest on leitud ka 26 liiki mageveekalu. 
Klass sõõrsuud ("Cyclostomata").
Silmulised ("Petromyzontiformes").
Sugukond: silmlased ("Petromyzontidae")
Klass luukalad ("Osteichthyes").
Tuuralised ("Acipenseriformes").
Sugukond: Tuurlased ("Acipenseridae")
Heeringalised ("Clupeiformes").
Sugukond: Heeringlased ("Clupeidae")
Sugukond: Anšoovislased ("Engraulidae")
Lõhelised ("Salmoniformes").
Sugukond: Lõhilased ("Salmonidae")
Sugukond: Tintlased ("Osmeridae")
Sugukond: Hauglased ("Esocidae")
Angerjalised ("Anguilliformes").
Sugukond: Angerlased ("Anguillidae")
Karpkalalised ("Cypriniformes").
Sugukond: Karpkalalased ("Cyprinidae")
Sugukond: Hinklased ("Cobitidae")
Sugukond: Trullinglased ("Balitoridae")
Sägalised ("Siluriformes").
Sugukond: Sägalased ("Siluridae")
Sugukond: Kärpsägalased ("Ictaluridae")
Tuulehaugilised ("Beloniformes").
Sugukond: Tuulehauglased ("Belonidae")
Tursalised ("Gadiformes").
Sugukond: Tursklased ("Gadidae")
Sugukond: "Phycidae"
Ogalikulised ("Gasterosteiformes").
Sugukond: Ogaliklased ("Gasterosteidae")
Merinõelalised ("Syngnathiformes").
Sugukond: Merinõellased ("Syngnathidae")
Ahvenalised ("Perciformes").
Sugukond: Ahvenlased ("Percidae")
Sugukond: Ridakalalased ("Stichaeidae")
Sugukond: Võikalalased ("Pholididae")
Sugukond: Emakalalased ("Zoarcidae")
Sugukond: Tobiaslased ("Ammodytidae")
Sugukond: Mudillased ("Gobiidae")
Sugukond: Makrellased ("Scombridae")
Sugukond: Mõõkkalalased ("Xiphiidae")
Meripuugilised ("Scorpaeniformes").
Sugukond: Võldaslased ("Cottidae")
Sugukond: Merivarblased ("Cyclopteridae")
Sugukond: Kulleskalalased ("Liparidae")
Lestalised ("Pleuronectiformes").
Sugukond: Kammellased ("Scophthalmidae")
Sugukond: Lestlased ("Pleuronectidae")
Aerutamine 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängudel aerutamisvõistlused toimusid 23.–28. augustil.
Medalialad.
Mehed võistlesid olümpiamängudel üheksal alal: 500 m ja 1000 m distantsil ühe- ja kahekanuudel ning neljasüstal (ainult 1000 m). Naistel oli kavas kolm ala: ühe-, kahe- ja neljasüsta 500 m.
Võistluspaik.
Võisteldi Schiniase sõudmise ja aerutamise olümpiakeskuses, mis asub mitte kaugel Marathoni külast. Tribüünidele mahtus pealtvaatajaid 14 000.
Tulemused.
Mehed, ühesüst, 500 m.
Finaal: 28. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28
Mehed, kahesüst, 500 m.
Finaal: 28. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 19
Mehed, ühesüst, 1000 m.
Finaal: 27. august
&lt;br&gt;osavõtjaid: 25
Mehed, kahesüst, 1000 m.
Finaal: 27. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
Mehed, neljasüst, 1000 m.
Finaal: 27. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 10
Mehed, ühekanuu, 500 m.
Finaal: 28. august
&lt;br&gt;Osavõtjad: 19
Mehed, kahekanuu, 500 m.
Finaal: 28. august
&lt;br&gt;Osavõtjad: 14
Mehed, ühekanuu, 1000 m.
Finaal: 27. august
&lt;br&gt;Osavõtjad: 19
Mehed, kahekanuu, 1000 m.
Finaal: 27. august
&lt;br&gt;Osavõtjad: 19
Naised, ühesüst, 500 m.
Finaal: 27. august
&lt;br&gt;Osavõtjad: 23
Naised, kahesüst. 500 m.
Finaal: 27. august
&lt;br&gt;Osavõtjad: 15
Naised, neljasüst, 500 m.
Finaal: 27. august
&lt;br&gt;Osavõtjad: 10
Zooloogia mõisteid

Zooloogia mõistete loend sisaldab zooloogilisi mõisteid, sealhulgas ka loomadele spetsiifilisi ökoloogia mõisteid ja mitte-inimesele omaseid anatoomia mõisteid (vt ka anatoomia mõistete loendit ja ökoloogia mõistete loendit)
Purjetamine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Purjetamine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–28. augustil Agios Kosmase olümpiapurjespordikeskuses umbes 14 km Ateena kesklinnast lõunas. Autasustamistseremooniat sai seal korraga jälgida 1600 pealtvaatajat.
Purjetamises anti välja 11 medalikomplekti. Neli oli mõeldud meestele (Mistral, Finn, 470, Star), neli naistele (Mistral, Europe, 470, Yngling) ja kolm oli avatud mõlema soo esindajatele (Laser, 49er, Tornado).
Eestlaste osalemine.
Eestit esindas purjetaja Imre Taveter, kes võistles Finn-klassis. Taveterile olid need teised olümpiamängud, ta võistles ka Sydney olümpiamängudel.
Imre Taveter sai viimases, 11. sõidus 18. koha, mis oli tema parim tulemus, kuid kokkuvõttes sai ta viimase, 25. koha 221 karistuspunktiga. Eelviimase koha saanud itaallasele Michele Marcesinile kaotas Taveter 20 punktiga.
Tulemused.
Meeste purjelaud Mistral.
Purjelaudur Gal Fridman võitis Mistral-klassis Iisraelile läbi aegade esimese olümpiakulla. Enne viimast sõitu oli ta teisel kohal, juhtis Ricardo Santos Brasiiliast. Brasiillane oli viimases sõidus alles 17. kohal ja jäi seetõttu medalita, poodiumile pääsesid veel olümpiatule süütaja Nikólaos Kaklamanákis Kreekast ja Nick Dempsey Suurbritanniast.
28-aastane Fridman oli varem saanud Atlanta olümpiamängudel pronksmedali ja tulnud 2002. aastal maailmameistriks. Sydney olümpiamängudele ta ei pääsenud. Enne Fridmani kulda oli alates 1952. aastast olümpiamängudel osalev Iisrael on kokku võitnud neli medalit.
Meeste Finn.
Suurbritannia purjetaja Ben Ainslie tuli Finnil olümpiavõitjaks. Hõbeda sai Rafael Trujillo Hispaaniast ja pronksi Mateusz Kusnierewicz Poolast. 
Eelmistel olümpiamängudel Laseril kuldmedali võitnud 27-aastane Ainslie võitis 11 sõidust neli ja vaid neljas jäi ta esikolmikust välja. Kokku kogus ta 38 karistuspunkti. Ainslie oli 8 aastat tagasi Atlantas saanud Laseri klassis hõbemedali.
Laskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Laskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–22. augustini.
Medalialad.
Meestel oli kavas seitse klassikalise laskmise ala (õhupüss 10 m, õhupüstol 10 m, vabapüstol 50 m, olümpiakiirlaskmine 25 m, väikepüss lamades 50 m, väikepüssi standard 3x40 lasku ja liikuv märk 10 m) ja naistel neli (õhupüss 10 m, õhupüstol 10 m, väikepüssi standard 3x20 lasku ja väikepüstol 25 m).
Võistluspaik.
Olümpia laskmiskeskus paiknes Ateena kaguosas Markopouloses. Pealtvaatajaid mahtus võistlusi jälgima 2093.
Sõudmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Sõudmine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14. kuni 22. augustini 2004.
Medalialad.
Paarisaerulistel paatidel selgitasid nii mehed kui ka naised medalivõitjad ühepaadil, kahepaadil, kergekaaluliste kahepaadil ja neljapaadil. Roolijata paatidel võistlesid mõlema soo esindajad kahepaadil ning mehed sellele lisaks ka neljapaadil ja kergekaaluliste neljapaadil. Mehed ja naised võistlesid ka kaheksapaadil.
Kergekaalus ei tohi meessõudjate keskmine kaal ületada 70 kg ja naistel 57 kg. Kõikides paadiklassides oli võistlusdistantsi pikkus 2000 m.
Võistluspaik.
Sõudmisvõistlused peeti Schiniase Olympic Rowing and Canoeing Centre'is, kuhu jõuproove mahtus jälgima 14 000 pealtvaatajat.
Eestlaste osalemine.
Eesti sõudjaid sõitis Ateenasse seitse, vaid kergejõustiklased olid rohkem olümpiakohti välja võidelnud. Oma viiendal olümpial käis ühepaadil võistlev Jüri Jaanson.
1988. aastal Sŏulis sai Jaanson B-finaalis teise koha Pertti Karppineni järel, neli aastat hiljem Barcelona mängudel oli pärnulane A-finaalis viies. Atlanta mängud Jaansonil ebaõnnestusid (17. koht), kuid Sydneys oli ta taas A-finaalis ja lõpetas kuuendana.
Paarisaerulisel kahepaadil startisid Leonid Gulov ja Tõnu Endrekson. Paarisaerulise neljapaadi meeskonna moodustasid Oleg Vinogradov, Igor Kuzmin, Andrei Šilin ja Andrei Jämsä. Varuvõistlejana oli kaasas Silver Sonntak.
Eestlaste tulemused.
Meeste ühepaadil võitis Jüri Jaanson hõbemedali. Finaalis oli parim 350 m enne finišit lõpuspurti alustanud ja sellega liidrikohal sõudnud Jaansonist möödunud norralane Olaf Tufte, kes edestas Jaansonit 2,14 sekundiga.
Jaansoni hõbemedalikohta ei ohustanud aga keegi ning nii võitiski 1990. aasta maailmameister, 1995. aasta MM-hõbe ja 1989. aasta MM-pronks oma viiendatel olümpiamängudel lõpuks ometi medali, hõbedase.
Leonid Gulov ja Tõnu Endrekson olid paarisaerulisel kahepaadil terve sõidu vältel kuuendal kohal, kuid hea spurdiga lõpu eel tõusid neljandaks, võitjatele kaotati 6,09 sekundit. Gulov ja Endrekson kordasid neljanda kohaga Priit Tasase ja Roman Lutoškini saavutust 1992. aastal Barcelonas.
Meeste paarisaerulise neljapaadi B-finaalis sai Eesti paatkond koosseisus Andrei Jämsä, Andrei Šilin, Igor Kuzmin, Oleg Vinogradov kolmanda koha, mis annab neile Ateena olümpiamängude lõppkohaks üheksanda.
Tulemused.
Mehed ühepaat.
Finaal:21. august
B - finaal
19. august
Füsioloogia mõisteid

"Siin on loetletud inimese ja muude loomade füsioloogia mõisteid, (vt ka anatoomia mõistete loendit, molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loendit, zooloogia mõistete loendit ja meditsiini mõistete loendit); taimefüsioloogia mõisteid võiks kanda botaanika mõistete loendisse.
Aktsia

Aktsia (inglise keeles "share", "stock") on väärtpaber, mis esindab proportsionaalset osalust aktsiaseltsi aktsiakapitalis ning annab selle omanikule ehk aktsionärile mitmeid õigusi. 
"Näide". Kui aktsionäril on 10 aktsiat ja ettevõtte aktsiate koguhulk on 1000 aktsiat, siis on aktsionäril õigus 1% ettevõtte varale. 
Aktsiate liigid.
Lihtaktsia.
Lihtaktsia (inglise keeles "common stock") on tavaline hääleõigusega aktsia. Aktsionär saab tulu aktsiahinna tõusust ja ettevõtte makstavatest dividendidest. Et lihtaktsiaid on oluliselt rohkem kui eelisaktsiaid, siis on lihtaktsiate likviidsus ja päevakäive oluliselt suuremad kui eelisaktsial.
Eelisaktsia.
Eelisaktsia (inglise keeles "preferred stock") on aktsionäride koosolekul hääleõiguseta või piiratud hääleõigusega aktsia. Eelisaktsia omanik ei saa ettevõtte juhtimises osaleda, kuid see-eest annavad eelisaktsiad eesõiguse võrreldes lihtaktsiate omanikuga dividendide jaotamisel ja aktsiaseltsi lõpetamisel alles jääva vara jaotamisel. Sellest on tulnud ka eelisaktsia nimetus. Tavaliselt on eelisaktsiatele määratud fikseeritud dividendimäär, näiteks 100 eurot aastas. Seetõttu on eelisaktsia põhimõtteliselt nagu võlakiri. Kui aktsiaseltsil ei ole jaotatavat kasumit või sellest ei piisa, võib eelisaktsia omanikele dividendi täielikult või osaliselt maksmata jätta. Maksmata osa liidetakse järgmisel aastal makstava dividendiga, arvestades juurde intressi seaduses sätestatud suuruses. Mõnikord on eelisaktsiatel siiski ka hääleõigus. Selle eesmärk on jätta juhtimisõigus piiratud grupi isikute kätte. Näiteks on A-klassi aktsial 10 häält, B-klassi aktsial 5 häält ja C-klassi aktsial 1 hääl.
Aktsiatega kauplemine.
Vabalt kaubeldavad aktsiad on noteeritud aktsiabörsidel. Avalikul börsil mittekaubeldavate aktsiate ostmiseks või müümiseks tuleb ise osapooled leida. Selleks, et noteerida aktsiat avalikul börsil, peavad olema täidetud selle börsi seatud nõuded. Nende täitmist kontrollitakse nii enne noteerimist kui ka jooksvalt ajal, mil aktsia on noteeritud. Seega saab noteerida ainult aktsiat, mis vastab nõuetele praegu ja ka tulevikus.
Aktsiaseltsi likvideerimine.
Füüsiline isik ei ole aktsiaid omades kohustatud millekski. Kui ettevõte läheb pankrotti, esitatakse kõik nõuded ettevõttele. Aktsionärid midagi juurde maksma ei pea, kuid pankroti korral kaotavad oma investeeritud raha. Füüsiline isik peab maksma tulumaksu seaduses sätestatud korras. Ettevõtte likvideerimisel rahuldatakse esmajärjekorras kreeditoride nõuded, siis jagatakse eelisaktsiate omanikele kuuluv vara ja lõpuks lihtaktsia omanikele ülejääv vara.
Aktsiakapital

Aktsiakapital (inglise keeles "share capital") aktsiaseltsile kuuluv aktsiatega kaetud kapital. Eristatakse potentsiaalset aktsiakapitali, mille ulatuses võib aktsiaid välja lasta, ja tegelikku aktsiakapitali, mille ulatuses on aktsiaid müüdud. 
Aktsia nimiväärtus on aktsiale omistatud kokkuleppeline väärtus. Emiteeritud aktsiate nimiväärtuste summa moodustab bilansis kajastatava nimiväärtuses arvestatud aktsiakapitali. 
Aktsiakapitali väljendatakse eurodes. Aktsiakapital peab olema vähemalt 25 000 eurot. Aktsiakapitali suurus peab olema märgitud põhikirjas.
Aktsiakapital koosneb lihtaktsiatest ja eelisaktsiatest. Nimiväärtuste või arvestuslike väärtuste summa ei või olla suurem kui 1/3 aktsiakapitalist.
Kui see on ette nähtud põhikirjas, võib aktsiaselts üldkoosoleku otsusel aktsiakapitali tingimuslikuks suurendamiseks lasta välja võlakirju, mille omanikul on õigus vahetada võlakiri aktsia vastu (vahetusvõlakiri). Vahetusvõlakirjade nimiväärtuste summa ei või olla suurem kui 1/3 aktsiakapitalist.
Eesti ämblike süstemaatiline nimestik

Eesti ämblike süstemaatiline nimestik
Eestis elab üle 520 liigi ämblikke.
Triatlon 2004. aasta suveolümpiamängudel

Triatlon 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 25. ja 26. augustil
Medalialad.
Nii mehed kui ka naised võistlesid olümpiatriatlonis, mis koosneb 1500 m pikkusest ujumisest, 40 km pikkusest jalgrattadistantsist ning 10 km jooksmisest.
Võistluspaik.
Triatlon peeti Vouliagmeni olümpiakeskuses, mis asub Lõuna-Ateenas. Pealtvaatajate jaoks ol 3600 istekohta, kuid jalgrattasõitu ja jooksmist oli võimalik jälgida ka trassi ääres.
Eestlaste osalemine.
Marko Albert pääses olümpiale tänu ROK-i poolt antud wild-card'ile. Markole olid need esimesed olümpiamängud.
Marko Alberti esinemine.
Oma etteastega võis Marko Albert rahule jääda, saades 21. koha ja kaotades võitjale Uus-Meremaad esindanud Hamish Carterile 4.19. 25-aastane eestlane alustas tublilt, tulles 1,5 km ujumise järel veest neljandana ja kuuludes pärast 40 km rattasõitu teise gruppi, kusjuures kaotust liidrile oli vaid 47 sekundit.
49 startija hulgas oli maailma edetabelis 84. kohal olevast Albertist rankingus tagapool vaid viis triatleeti. Eestlase paremust pidid tunnistama ka kolm eksmaailmameistrit.
Marko alustas särtsakalt, vedades ujujate rivi esimesel kolmandikul ja sai kuivale maale neljandana, kaotust aja 18.01 saanud ameeriklasele Andy Pottsile 12 sekundit. Eestlasest olid ees ka Paulo Myuashiro Brasiiliast ja venelane Igor Sõsojev. Vahetusalas tegutses aga Albert kiiresti ja pääses rattasõidule kolmandana, olles möödunud Sõsojevist.
"Olin üllatunud, et esimese poi juures juhtisin, see ei nõudnud mingit pingutust," ütles Albert Eesti Raadiole. "Üritasin mitte üle punnida ja jõudu säästa. Ujumine otsustas nii palju, et sain alustada rattasõitu endale sobiva tempoga ja ei pidanud esimesele tõusule vastu minema hirmsasti surudes."
Rattadistantsi teiseks 8 km ringiks oli formeerunud 15-liikmeline juhtgrupp, kuhu kuulus ka eestlane. Kolmanda ringi tõusu järel pääsesid eest kuus meest, kes distantsi teise poolega suurendasid vahe enne jooksu jälitajatega enam kui 40 sekundile. Albert pedaalis vapralt teises 9-liikmelises grupis ja sai vaheaja rattasõidu järel 15-ndana.
"Nägin, et suudan grupis püsida, kuid niipalju jõudu polnud, et liidritega ära minna," kommenteeris Albert.
Hilisema esikolmiku tempo käis ülejäänud liidergruppi kuulunutele üle jõu juba esimesel 3,3 km jooksuringil. Albert, kes oli enne olümpiat hädas jalavigastusega, saabus esimeselt ringilt 18. kohaga, kaotust juhtijatele 2.02. Järgmisel ringil oli eestlane langenud kahe koha võrra ja vahe juhtijatega suurenenud veel minuti võrra.
"Esimene ring polnud hea, kuid teisel ja kolmandal hakkasin juba liikuma," rääkis Albert.
Tulemused.
Mehed.
Finaal: 26. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 50
Naised.
Finaal: 25. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 50
Rahaturg

Rahaturg on institutsioon, kus müüakse (levitatakse) krediidivõimeliste laenuvõtjate poolt lühiajaliselt (kuni üks aasta) välja antud laenuinstrumente.
Veepall 2004. aasta suveolümpiamängudel

Veepall 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 15.–29. augustil. 
Medalialad.
Mehed selgitasid Ateenas medaliomanikud 12 ja naised 8 võistkonna osalusel.
Võistluspaik.
Kõik veepallikohtumised peeti Olympic Aquatic Centre'is. Meeste alagrupiturniiri viimane voor ja kõik kohamängud peeti peabasseinis, mida ümbritsevatele tribüünidele mahtus 11 500 pealtvaatajat. Kõik ülejäänud alagrupikohtumised peeti sisebasseinis, kus heitlusi sai jälgida 6200 pealtvaatajat.
Ajalugu.
Olümpiamängudel debüteeris veepall 1900. aastal. Juba siis võitis Suurbritannia ja on sellest ajast saadik alati kavas olnud. Nelja aasta eest Sydneys lubati esimest korda basseini ka naisveepallurid. Naiste esimese olümpiakulla võitis Sydneys kodupubliku rõõmuks Austraalia.
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel oli jalgpalliturniir 2004. aasta suveolümpiamängudel, mis toimus 11.–28. augustil.
Võistluses osales 16 meeskonda ja 10 naiskonda. Mehed mängisid esmalt neljas neljaliikmelises alagrupis, veerandfinaali pääses iga grupi kaks paremat. Turniiri alustati juba kaks päeva enne mängude ametlikku algust, naiste finaal oli 26. augustil ja meeste finaal 28. augustil.
Võistluspaigad.
=Tulemused=
Riskikapital

Riskikapital (inglise keeles: "venture capital", "risk capital") on kapital, mis investeeritakse märkimisväärset riski sisaldavatesse tehingutesse, alustavatesse või varases arengujärgus olevatesse ettevõtetesse, mille edukuse võimalused on ebakindlad. Riskikapital esineb enamjaolt lihtaktsiate näol.
Putukate loend

"Siin on loetletud putukate liike ja teisi taksoneid.
Zarafšon

Zarafšon (tadžiki "Зарафшон", usbeki "Zarafshon") on jõgi Aasias Tadžikistanis ja Usbekistanis. 
Algab Turkestani ahelikult. Ülemjooksul on mägijõgi, voolab sügavas orus läände. Keskjooksul laskub tasandikule, voolates edasi läände. Alamjooksul pöördub edelasse. 
Kaob Amudarja paremkalda lähedal kõrbeliiva.
Keenia mägi

Keenia (inglise, suahiili "Kenya", suahiili "Kirinyaga") on vulkaan Aafrikas, Keenia kõrgeim mägi. Kõrgus 5199 meetrit.
Antant

Antant (inglise keeles "Triple Entente", prantsuse keeles "Triple-Entente", vene keeles "Антанта") oli 31. augustil 1907 sõlmitud liit Venemaa, Prantsusmaa ja Suurbritannia vahel. Kaks viimast olid omavahel liidu sõlminud juba 1904. aastal, Prantsusmaa Venemaaga aga aastal 1894. 
Antant moodustas algselt vastukaalu Saksamaa, Austria-Ungari ja Itaalia Kolmikliidule; 1915. aastal liitus ka Itaalia Antandiga, kes oli Esimeses maailmasõjas Keskriikide vastasjõud.
1917. aasta separaatrahu Saksamaaga ning Brest-Litovski rahuleping viisid Venemaa Antandist välja; Suurbritannia ja Prantsusmaa liidusuhe kestis 1940. aastani, mil Prantsusmaa alistus Saksamaale.
Antant saavutas maailmasõjas suure võidu, kuid mõneti oli see Pyrrhose võit: Venemaal toimus 1917. aastal Veebruarirevolutsioon, millega kukutati Venemaa keiser, ja samal aastal Oktoobrirevolutsioon, millega loodi maailma esimene sotsialistlik riik. Itaalias tulid 1922. aastal võimule fašistid, kukutades senise demokraatliku riigikorra. Suurbritannia ja Prantsusmaa kandsid suuri kaotusi ja sattusid suurtesse võlgadesse, nii et kui enne maailmasõda peeti Briti Impeeriumi maailma võimsaimaks riigiks, siis pärast sõda muutusid maailma võimsaimaks juba Ameerika Ühendriigid.
Siiski läks Antandi vastu sõdinud Keskriikidel keskeltläbi veel halvemini: nii Saksamaa kui Türgi kuulutati vabariigiks ja nad pidid maksma suuri reparatsioone, aga Austria-Ungari lagunes üldse ja lakkas täielikult olemast.
Pärast maailmasõda tekkis Kesk-Euroopas ja Balkani poolsaarel hulk suhteliselt väikeseid riike. Need moodustasid omavahel Väikeseks Antandiks nimetatud liidu ja Balkani Antandiks nimetatud liidu, kuid nendel ei olnud maailma poliitikas suurt tähtsust.
Keskriigid

Keskriigid ehk Nelikliit (saksa keeles "Mittelmächte", ungari keeles "Központi hatalmak", bulgaaria keeles "Централни сили", türgi keeles "İttifak Devletleri") oli Esimese maailmasõja aegne sõjaline liit. Liikmesriigid sõdisid Suurbritanniaga, Prantsusmaaga ja Venemaaga, mis vastavalt omavahelistele kokkulepetele olid moodustanud Antandi. 
Osalised.
Keskriikide hulgas oli algul ka Itaalia, mis hiljem asus pooldama Antanti.
Abja plutoon

Abja plutoon on Lõuna-Eesti aluskorras paiknev aluselise koostisega süvakivimeist koosnev štokk.
Abja plutoon on umbes 10 km läbimõõduga ovaalne intrusiivne kivimkeha Lõuna-Eesti granuliitse faatsiese moondekivimeist ümbritsetud aluskorras. Abja plutooni kohale on rajatud üks puurauk. Puurauk lõikab plutooni sügavuses 550...635 m. Erinevalt enamikust ülejäänud Eesti aluskorra plutoonidest on Abja plutoon aluselise koostisega.
Peamise osa plutooni koostisest moodustab tumehall keskmiseteraline osaliselt nõrgalt gneisilise tekstuuriga kvarts-montsodioriit (ränidioksiidisisaldus 49...52%). Iseloomulikuks tunnuseks on aktsessoorsete mineraalide apatiidi ja titanomagnetiidi esinemine. Kvartsmontsodioriiti lõikavad keskmise- kuni peeneteralise plagioklass-mikrokliingraniidi sooned. Graniit on kohati porfüürilise tekstuuriga, mille moodustavad idiomorfsed leelispäevakivi megakristallid. 
Dioriidis sisalduv plagioklass (40...50% kivimi koostisest) on reeglina andesiinile vastava keemilise koostisega (An33...39). Dioriit koosneb peale plagioklassi veel küünekivist (10...20%), biotiidist (10...20%) ja väheses koguses ka kvartsist ja K-päevakivist. 
Aktsessoorsete mineraalide osatähtsus on suur. Tüüpilisteks aktsessoorseteks mineraalideks on apatiit (2...5%), titanomagnetiit (2...6%), titaniit (1%), tsirkoon, monatsiit ja allaniit.
Tsirkooni kristallide U-Pb meetodil põhinev dateering annab plutooni vanuseks 1635±7 Ma. Seega kuulub plutoon koos teiste Eesti aluskorda lõikavate intrusiivsete kivimkehadega Subjotnia (Paleoproterosoikumi) kivimkompleksi, mis geokronoloogiliselt vastab Statheri ajastule. 
Plutoon on moodustunud Svekofenni kurrutusele järgnenud riftistumise käigus.
Johann Gustav Droysen

Johann Gustav Bernhard Droysen (6. juuni 1808 – 19. juuni 1884) oli saksa ajaloolane ja poliitik.
Elukäik.
Aastast 1829 töötas ta gümnaasiumiõpetajana, aastast 1840 oli Kieli ülikooli professor, aastast 1851 Jena ülikooli professor ja aastast 1859 Berliini ülikooli professor.
Tema loodud on mõiste "hellenism".
Poliitikasse läks Droysen Schleswig-Holsteini küsimuse lahendamisest ajendatuna. Oli 1848 Frankfurdi parlamendi liige.
Põlissoomlased

Põlissoomlased (soome keeles Perussuomalaiset, rootsi keeles Sannfinländarna) on euroskeptiline, populistlik, konservatiivne ja rahvuslik Soome partei. Partei asutasid 1995. aastal endised Soome Maapartei liikmed. Partei esimees on alates 2021. aastast Riikka Purra.
Partei presidendikandidaat 2006 ja 2012. aasta Soome presidendivalimistel oli Timo Soini ning 2018. aasta Soome presidendivalimisel Laura Huhtasaari.
Partei on sisserände vastu ja toetab traditsioonilisi väärtusi.
Erakond asutas uue noorteorganisatsiooni 2020. aastal, kuna eelmise noorteorganisatsiooni aseesimees kuulutas end Eestis fašistiks.
Kelud

Kelud (ka Klut, Cloot, Kloet, Kloete, Keloed või Kelut) on tegev kihtvulkaan Jaava saarel Ida-Jaava provintsis. Kelud asub Vaikse ookeani tulerõngas. Vulkaani kõrgus on 1731 meetrit. 
Alates aastast 1000 on toimunud üle 30 vulkaanipurske. Ka viimase sajandi vältel on Kelud korduvalt pursanud (1919, 1951, 1966, 1990, 2007), põhjustades inimeste evakueerimist ja ka hukkunuid. Varasemate pursete järel rajati kraatri loodeküljele Ampera tunnelid, et vähendada vee hulka kraatris ja seega mudavooluohtu.
2014. aasta 13. veebruaril toimunud purske järel soovitas Indoneesia valitsus evakueeruda umbes 200 000 inimesel, kes elavad vulkaanist kuni 10 kilomeetri raadiuses. Purske järel kattusid mõned linnad kuni 4 cm paksuse tuhakihiga, lennuliiklus katkestati kolmes suuremas lennujaamas.
Kljutševskaja sopka

Kljutševskaja sopka (vene "Ключевская сопка") on vulkaan Aasias Venemaa Kaug-Idas Kamtšatka poolsaarel. 
Vulkaani kõrgus on erinevatel aegadel olnud kuni 4750 meetrit, tänapäevaste satelliitmõõtmiste andmetel aga vaid 4688 m (EE kaardiköide). Ometi on see vaieldamatult Venemaa Aasia-osa kõrgeim tipp, talle järgneb mõnisada meetrit madalam Siberi tipp Beluhha Altais.
Scilly saared

Scilly saared (inglise "Isles of Scilly", korni "Ynysek Syllan") on osa Briti saartest. Asuvad Atlandi ookeanis, piirnevad Keldi mere ja La Manche'iga väinaga. 
Pindala 16 km², kõrgus kuni 50 meetrit. Saarestikus on palju skääre ja karisid. 
Kuuluvad Suurbritanniale.
Olemus

Olemus (vanakreeka keeles "ousia", ladina keeles "essentia", saksa keeles "Wesen") on filosoofias enamasti see, mis jääb asja muutudes samaks, olles asjale olemuslikuks.
Enamasti leitakse filosoofias, et olemus ei ole tabatav puhtalt meeltetaju abil.
Olemus saab esimest korda keskseks mõisteks Platoni filosoofias. Skolastikas kasutatav ladinakeelne termin "essentia" ('olev-us') on moodustatud Platonil ja Aristotelesel kasutusel olnud termini "ousia" ('olev-us') eeskujul. (See sõna on skolastikas siiski enamasti tõlgitud ladina sõnaga "substantia" 'substants'.) Enamik sõna "olemus" tähendusi filosoofia ajaloos lähtub nendest mõistetest. 
Olemus on ontoloogiliselt see, mis põhistab asja olemist iseeneses ("das Selbst-Sein"), sellele kõige omasemat, muutumatut loomust, eristades seda aegruumiliselt määratud muutlikust eksisteerimisest ("Dasein", "existentia"). Asja olemus peab olema loogiliselt see, mille tõttu tema peale mõeldakse ("worauf es für die Zwecke des Denkens ankommt"), mis pannakse paika, säilitatakse ja rõhutatakse asja mõiste puhul ("was man im Begriffe der Sache festlegen, festhalten, betonen will, muß"). Olemus määratakse kindlaks ja määratletakse metoodilse otsustamise abil mõistena. Olemus on teadusliku mõiste objektiivne korrelaat. Tunnetuse suhtelisuse ja mittetäielikkuse tõttu on asja olemus ainult suhteliselt ja osaliselt ("relativ-partiell"), mitte aga absoluutselt ja tervikuna ("absolut-total") kättesaadav. Olemuslik ("wesentlich", "ousiôdês", "essentialis") on see, mis on vajalik mõiste moodustamiseks, mis kuulub asja koosseisu, mis on asja mõistest loogiliselt lahutamatu (näiteks olemuslik omadus). 
Olemus võib olla ka üksik substants ("Einzelsubstanz"), üksik asi ("Einzelding"). 
Asja olemuseni võib jõuda kogemuse üle metoodiliselt mõeldes.
Tšüj jõgi

Tšüj (kirgiisi "Чүй", kasahhi "Шу") on jõgi Sise-Aasias. Algab Terskej-Ala-Toost. Ülemjooksul voolab kirdesse. Möödub Õsõk-Köli läänetipust ja pöördub Boami kuristikus põhja. Tasandikule laskunud voolab Mojõnkumi kõrbe servas loodesse ja läände. Kaob kõrbeliiva.
Komagatake

Komagatake (駒ヶ岳 "Koma-ga-take") on tegevvulkaan Jaapanis Hokkaidō saare edelaosas.
Vulkaani nimi tähendab jaapani keeles hobusemäge, sama nime kannavad veel mitmed Jaapani mäed.
Komagatake on kihtvulkaan, selle kõrgus on 1131 m.
Vulkaan purskas viimati 2000. aastal.
Amfiboolid

Amfiboolid on silikaatsed lintstruktuuriga (lintsilikaadid) kivimit moodustavad mineraalid.
Amfiboolid kuuluvad paljude kivimite koostisse, olles oluliseks kivimimoodustajaks nii tard- kui ka moondekivimite seas. Tuntuim amfiboolide esindaja on küünekivi. Rohkete asendumiste tõttu on amfiboolidel keerukas keemiline valem. Värvuselt on amfiboolid enamasti tumedad. Tuntumate amfiboolide sekka kuuluvad küünekivi, glaukofaan, antofülliit, tremoliit, aktinoliit, ribekiit ja arfvedsoniit. 
Amfiboolide keemiline valem on 
A2...3B5(OH)2[(Si,Al)8O22], 
kus A on Mg, Fe2+, Ca või Na ning B on Mg, Fe2+, Fe3+ või Al. 
Amfiboolide struktuuri moodustavad kaks üksteisega seotud ahelat, mis kokku moodustavad topeltahela ehk lintstruktuuri. Räni ja hapniku suhe on 4:11. Kristallid on prismalised, tulpjad või kiudjad. Ribekiidil ja grüneriidil on asbestjad erimid amosiit ja krokidoliit. Enamik amfiboole on monokliinsed, mõned ka rombilised. Amfiboolid on keemiliselt koostiselt lähedased pürokseenidele. Amfiboolidele on omane OH–-iooni esinemine kristallstruktuuris.
Tardkivimitest esinevad amfiboolid peamiselt keskmise koostisega kivimeis, näiteks dioriidis ja süeniidis. Moondekivimeist on tuntumad amfiboole sisaldavad kivimid sinikilt ja amfiboliit ning kristalsed kildad.
USA dollar

 
USA dollar (ISO kood: USD) on Ameerika Ühendriikide rahaühik. See on ametlikult kasutusel ka Ecuadoris, El Salvadoris, Marshalli Saartel, Mikroneesias, Panamas, Ida-Timoril ja Belaus. USA dollar on mitteametlikult kasutusel paljudes riikides.
USA dollar asendas 20. sajandi alguses pika protsessi tulemusel (30 aasta jooksul) naelsterlingi kui peamise rahvusvahelise reservvaluuta.
2010. aasta juuni seisuga on inflatsioonitase 1,05%.
1 USA dollar (1834–1934)
319,07 EEK (arvestatud 27.11.2005 kulla hinna järgi).
Vahetuskurss.
Vahetuskurss seisuga 2. november 2007
1 USD = 10,8034 EEK&lt;/br&gt;
1 USD = 0,69046 EUR
1 USD = 114,69 JPY
1 USD = 0,48 GBP
Seisuga 28. veebruar 2008: 1 USD = 10,3592 Eesti krooni
Seisuga 17. märts 2008: 1 USD = 9,91578 Eesti krooni
Seisuga 9. juuni 2008: 1 USD = 9,89571 Eesti krooni
Seisuga 3. aprill 2009: 1 USD = 11,6198 Eesti krooni
Seisuga 11. juuni 2009: 1 USD = 12,255 Eesti krooni
Seisuga 12. august 2010: 1 USD = 12,164 Eesti krooni
Seisuga 3. detsember 2010: 1 USD = 11,812 Eesti krooni
Seisuga 22. juuni 2011: 1 USD = 0,6946 eurot
Seisuga 29. juuni 2011: 1 USD = 0,6932 eurot
Seisuga 29. juuli 2011: 1 USD = 0,7013 eurot
Rahatähed.
USA-s on praegu käibel 7 pangatähenominaali:
USA dollari mündid.
USA-s on praegu käibel 6 mündinominaali:
Avers ehk esikülg&lt;br&gt;
 Abraham Lincoln&lt;br&gt;
Thomas Jefferson&lt;br&gt;
 Franklin D. Roosevelt&lt;br&gt;
 George Washington&lt;br&gt;
 John F. Kennedy&lt;br&gt;
 Kõik surnud USA presidendid&lt;br&gt;
Revers ehk tagakülg&lt;br&gt;
Uniooni kilp&lt;br&gt;
 Monticello&lt;br&gt;
 Tõrvik, tammeoks ja oliivioks&lt;br&gt;
 Erinevad; eri osariikide ja territooriumide sümbolitega&lt;br&gt;
 USA presidendi vapp, mille ümber on 50 tähte&lt;br&gt;
 Vabadussammas&lt;br&gt;
Walesi poolsaar

Walesi poolsaar on poolsaar Suurbritannia saare lääneosas. 
Põhiosa Walesist asub Walesi poolsaarel.
Anglesey

Ynys Môn (inglise keeles "Anglesey"; ingliskeelne varasem nimi "Anglesea") on saar Walesis, Põhja-Walesi loodeosas, moodustab tervikomavalitsuse. Enamik saare elanikest räägib kõmri keelt.
Suurbritannia saarest eraldab seda kitsas veeriba Menai Straits. Anglesey saart ühendavad Suurbritanniga Britannia sild ja Menai rippsild.
Maakonna halduskeskus on Llangefni linn, kus elas 2011. aasta rahvaloenduse järgi 5116 inimest. See on rahvaarvult maakonna suuruselt teine linn. Suurim on Holy saarel (kõmri "Ynys Gybi") asuv Holyheadi linn, kus elas samal aastal 13 659 inimest.
Saare põhjaosas Cemaesi linna lähistel tegutses aastatel 1971–2015 Wylfa tuumaelektrijaam, mille võimsus oli 0,98 GW. Kavas on 2,7 GW võimusega Wylfa Newydd tuumaelektrijaama rajamine samasse kõrvale, kuid projekt seisab.
Tuumajaamast 15 miili kaugusel ja Holyheadi linna lähistel tegutses aastatel 1971–2009 Anglesey Aluminium, kus oli 540 töötajat, millega see oli üks Walesi põhjaosa suuremaid tööandjaid. Jaam tootis aastas keskmiselt 142 000 tonni alumiiniumi ning oli Suurbritannia suurim elektrienergia tarbija (255 MW).
Saarel asub küla nimega Llanfair­pwllgwyn­gyllgo­gery­chwyrn­drobwll­llanty­silio­gogo­goch.