Koroonakriis Eestis

Koroonakriis Eestis on osa üleilmsest koroonakriisist, mis avaldab mõju majandusele, poliitikale, kultuurile, haridusele ja enamikule teistele ühiskondliku elu valdkondadele. Kriisi põhjustas koroonapandeemia puhkemine 2020. aasta alguses ja sellel eeldatakse olevat pikaajaline mõju.
Eesti Pank hindas märtsi lõpul, et Eesti majandus kahaneb selle tulemusena 2020. aastal vähemalt 6% ning seda juhul, kui olukord leeveneb mai alguseks. Juunis prognoosis Eesti Pank majanduslanguseks 10 protsenti ning hindas, et majanduse taastamiseks kulub kaks aastat. Seejuures on maailmas prognoositud ka 2007.–2008. aasta finantskriisiga võrreldavat või sellest isegi suuremat majanduslangust. Erinevalt eelmisest majandussurutisest oli Eesti majandus kriisiks paremini valmis ja seeläbi loodetakse kiiremat taastumist. Swedbank prognoosis novembri algul Eesti 2020. aasta majanduslanguseks 3,2 protsenti. Statistikaameti andmetel kujunes 2020. aastal majanduslanguseks 2,9 protsenti.
Valitsus kuulutas 12. märtsil pandeemia tõttu välja eriolukorra, mille järk-järgult karmistatud reeglid avaldasid mõju kõigile eluvaldkondadele. Valitsusele on heidetud ette kriisiaegse eriolukorra ärakasutamist oma poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, sh Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osalist peatamist, kliimaeesmärkide eiramist ja põlevkivitööstuse toetamist õlitehase rajamise otsustamisega, diislikütuse aktsiiside langetamist, pidurdunud pensionireformi läbisurumist pensionikindlustuse teise samba maksete peatamisega, immigratsiooni ja välismaalaste Eestis viibimise piiramist, ebaeesmärgipäraste jälgimismeetmete kehtestamise ettevalmistamist. Eriolukord kehtis kuni 17. maini, kuid mitmed piirangud jätkusid ka pärast seda.
Alates 11. märtsist 2021 hakati taas rakendama tugevamaid meetmeid haiguse leviku takistamiseks.
Kriisi mõjul asendus tööjõunappus töökohtade puudusega. Eesti Panga tööturu ülevaate kohaselt jäi Eesti majanduse langus viiruspuhangu esimese laine ajal väiksemaks kui enamikus Euroopa riikides ning tööpuudus suurenes II kvartalis 7,1 protsendile. Aasta kokkuvõttes tuli aga keskmiseks töötuse määraks 7,3 protsenti, kuigi pandeemiaeelsetes prognoosides oodati 5,7 protsenti.
On hinnatud, et Eesti majandus oli 2020. aastal 1,57 miljardit eurot väiksem, kui oleks võinud oodata kriisieelsete prognooside põhjal.
Taust.
2019. aasta detsembris tuvastati Hiinas Wuhanis tundmatu viirushaiguse puhang. 9. jaanuaril anti teada, et kopsupõletiku puhanguga seoses kahtlustatakse uut tüüpi koroonaviirust. 11. veebruaril andis Maailma Terviseorganisatsioon viirushaigusele ametliku nime COVID-19. Maailmas oli sel ajal haigusse surnud üle tuhande inimese ja haigestunuid oli teadaolevalt ligi 42 000.
Esimene nakatumisjuhtum Eestis leidis kinnitust 27. veebruaril. 11. märtsil liigitas Maailma Terviseorganisatsioon haiguspuhangu pandeemiaks. Samal päeval tuvastati Eestis neli uut koroonaviirusega nakatunut, mille järel suurenes nakatunute arv 17 inimeseni. 12. märtsil teatas Terviseamet juhtude arvu suurenemisest 27-ni ning haiguse kohalikust levikust. Sama päeva hilisõhtul kehtestati Eestis eriolukord. 25. märtsil anti teada esimesest haiguse kätte surnust Eestis. 24. aprillil otsustas valitsus pikendada eriolukorda 17. maini.
Algusest peale keelustati eriolukorra ajaks kõik avalikud koosolekud, samuti kultuuri- ja spordiüritused, suleti kinod, hiljem piirati liikumisvabadust Lääne-Eesti suurematel saartel. Alates 16. märtsist suleti koolid, huviringid ja mindi üle distantsõppele. Alates 17. märtsist kehtestati piirikontroll Eesti välispiiril. 25. märtsist kehtestati n-ö 2 + 2 reegel ehk nõue avalikus ruumis viibimiseks kõige enam kahekaupa ja hoides kahemeetrist distantsi ülejäänud inimestest. 27. märtsist suleti kaubanduskeskused, v.a neis paiknevad toidupoed, apteegid, telekomiettevõtete kontorid, pakiautomaadid ja meditsiinivahendeid müüvad kauplused. 4. aprillist täpsustati eriolukorra nõudeid kauplustele, mis peavad lisaks desinfitseerimisvahenditele tagama ka 2 + 2 reegli täitmise ostusaalis, ning kauplused peavad välja arvutama selle tagamist võimaldava inimeste hulga ja seda kontrollima.
2. aprilli õhtuks ületas üle maailma ametlikult kinnitatud haigusjuhtumite arv miljonit ja haigusse oli surnud üle 51 tuhande inimese. Eestis oli 5. aprilliks tuvastatud 1097 haiget ning haiglaravil oli juba 130 inimest. Terviseameti erakorralise meditsiini osakonna juhataja Martin Kadai ei välistanud samal päeval antud intervjuus, et tegelik juhtumite arv Eestis võis olla kuni 10 tuhat inimest. Samas hakkas aprillis tuvastatud uute haigusjuhtumite arv päevas vähenema ning terve mai jooksul tuvastati Eestis kokku ainult 180 uut juhtu. Juuni alguseks oli Eestis tuvastatud 1870 nakatunut, kellest tervenenuks loeti 1625.
Maailmas oli aga aprilli lõpuks kinnitatud haigusjuhtumite arv ületanud 3 miljoni piiri (millest enam kui 1 miljon juhtumit oli registreeritud Ameerika Ühendriikides) ning haiguse tõttu oli surnud enam kui 220 tuhat inimest. Juuni alul ületas ametlikult kinnitatud nakkusjuhtumite arv maailmas 7 miljoni piiri ja haiguse läbi oli surnud enam kui 400 tuhat inimest.
Koroonaviiruse seireuuringud.
23. aprillil 2020 algas Tartu Ülikooli eestvedamisel koroonaviiruse levimuse seireuuring „COVID-19 aktiivne seire“, mille eesmärk on selgitada välja koroonaviiruse tegelik levik ja epideemia kulg Eestis. Uuringu käigus küsitletakse ja testitakse juhuvalimi alusel inimesi üle Eesti. Sel moel selgitatakse välja viiruse levik nii haigustunnustega kui ka haigustunnusteta inimeste seas. Uuringumeeskond esitab valitsusele iga uuringuetapi järel vahekokkuvõtte, mis on abiks viiruse levikut pidurdavate meetmete tulemuslikkuse hindamisel ja muutmisel. Alates 21. veebruarist 2021 määratakse seireuuringus osalejatel ka koroonaviirusevastaste antikehade hulk. Analüüsi tulemused võimaldavad hinnata immuunsuse teket ühiskonnas.
Koroonaviiruse levimuse seireuuringut juhib Tartu Ülikooli peremeditsiini professor Ruth Kalda. Uuringumeeskonda kuulub 17 teadlast viiest ülikooli instituudist. Partneritena on kaasatud uuringufirma Kantar Emor ning tervishoiuettevõtted Synlab Eesti ja Medicum. Seireuuringut rahastab Vabariigi Valitsus.
Alates 2020. aasta augustist teevad Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi teadlased regulaarset koroonaviiruse seiret reovees. Rahvusvaheline kogemus näitab, et reoveeproovidest on võimalik avastada viiruse jälgi enne kliiniliste patsientide leidmist. Reoveeseire annab Terviseametile varajast infot nakkuse piirkondliku leviku kohta. Uuringu eesmärk on avastada varjatud nakkuskoldeid ja jälgida puhangudünaamikat. Uuringu käigus võetakse reoveeproove kõigis maakonnakeskustes, üle 10 000 elanikuga linnades ning vajadust mööda ka väiksemates asulates. Proovide kogumisel teeb Tartu Ülikool koostööd Eesti Keskkonnauuringute Keskuse ja vee-ettevõtetega, kes käitavad linnade reoveepuhasteid. Proovide analüüsid tehakse Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi laborites. Uuringu eestvedajad on Tartu Ülikooli antimikroobsete ainete tehnoloogia professor Tanel Tenson ja molekulaarse ökoloogia kaasprofessor Veljo Kisand.
Digilahendused.
Riigi Infosüsteemi Amet on loonud koroonakriisile reageerides riikliku failivahetusportaali ja suhtluskeskkonna.
Garage48 korraldas 13.–15. märtsil 48-tunnise häkatoni "Hack the crisis", mis laiendati globaalseks ning ülemaailmne koroonakriisi häkaton toimus 9.–12. aprillil.
Laialdast tähelepanu pälvis ka kriisihäkatonil Garage48 loodud koroonakaart.
Seoses digiõppe laialdase kasutamise vajadusega loodi kodanikualgatuse, et tagada õpilastele vajalikud arvutid.
Samas on ette heidetud ka seda, et varem ei olnud loodud kriisiolukorra puhuks mingeid lahendusi ning siiamaani puudub riigil digitaalne õpikeskkond.
Koroonatõendite kontrollimise vajadus soodustas ühtlasi Euroopa Liidus riikideüleste digilahenduste arengut.
Majandus.
Eesti Pank on ennustanud majanduse kahanemist 6–14 protsenti sõltuvalt sellest, kas kriis leeveneb kevadel või hilissuvel.
Äripäeva infopanga kiiranalüüsi järgi hinnati märtsis, et Eestis võib töö kaotada 65 000 inimest. Prognoositi, et kõige rohkem inimesi kaotab töö töötlevas tööstuses, ehituses, transpordis, laonduses ning kaubanduses, keerulises olukorras on majutus, toitlustus, meelelahutus, kinnisvaraalane tegevus, mäetööstus ja reisikorraldus.
Valitsuse koroonakriisi lisaeelarve arvestab tööpuuduse 10-protsendise kasvu ja 8-protsendise majanduslangusega.
Swedbank prognoosis novembri algul majanduslanguseks 3,2 protsenti. Leiti, et majandus taastus kevadisest kukkumisest oodatust kiiremini, kuigi taastumist aeglustab viiruse uus laine.
Riigipoolse toetusena ettevõtetele kriisi ajaks on Töötukassa, Maksu- ja Tolliamet ning KredEx töötanud välja toetusskeemid.
Kritiseeritud on valitsuse tegevust majanduse toetamisel, mille puhul on nähtud teatud ettevõtete eelistamist teistele. Näiteks on avaldatud arvamust, et Tallinkile lubatud hiigellaen on antud märksa soodsamatel tingimustel, kui teistel ettevõtetel on võimalik laenu saada, ja see toetab eelkõige ettevõtte suuromanikke. Madis Müller on ka välja öelnud, et suurettevõtetele laenu andes peaks riik võtma neis ettevõtetes osaluse, et maksumaksjatel oleks samuti võimalus sellest tegevusest kasu saada. Riigikontroll on ka välja toonud, et Kredex on jaganud kriisilaene ja käendusi ähmaste kriteeriumite ja eesmärkidega.
Tähelepanu on pälvinud ka valitsuse suhtumine iduettevõtluse suunal. Selle näiteks kujunes takso- ja kullerteenuseid vahendav Bolt, mis küsis riigilt abi 50 miljoni euro laenamiseks, kuid millest keelduti. Indrek Neivelt on hoiatanud, et nii võib Bolt oma peakontori Eestist ära kolida.
Tallinki ja Bolti ümber käinut on seostatud ka sellega, miks EKRE vahetas väliskaubanduse- ja IT-ministri kohalt välja Kaimar Karu, kes suhtus iduettevõtetesse soosivalt ning pooldas Tallinki puhul lähemat analüüsi. Samas ei tahtnud Karu aasta algul kooskõlastada ka välismaalaste seaduse muudatusi, mille juures leidis mitmeid probleeme.
Jürgen Ligi sõnul toppis valitsus kriisimeetmetesse parteilisi meetmeid, mis "maksavad tohutult palju raha ja ei aita kedagi". Ka Siim Kallase ja Andrus Ansipi hinnangul püüab osa ministreid kriisis pigem poliitilisi plusspunkte koguda kui riigi ja rahva heaolu eest seista.
Põllumajandus.
Välismaalaste riiki lubamise oluline piiramine mõjutab tugevalt põllumajandust. Põllumajandusettevõtjad on välja toonud, et kuna nad vajavad oskustöölisi ja linnainimesed ei soovi maale tööle tulla, ei lahenda koroonakriisis töötuks jäänud maal tööjõupuudust ning põllumajandusettevõtted võõrtööjõuta hakkama ei saa. Eriti on sel teemal sõna võtnud maasikakasvatajad, kes on välja toonud, et nii jääb üle poole saagist põllule. Tüli paisus ka sellest, kus vastusena süüdistas Martin Helme maasikakasvatajaid ümbrikupalga maksmises.
Kinnisvara.
Võrreldes 2019. aasta märtsiga sõlmiti Eestis 2020. aasta märtsis üle 200 tehingu vähem. Prognoositi tehingute arvu kuni 50-protsendilist vähenemist ja teisel poolaastal 10-protsendilist hinnalangust. Viiruspuhang mõjutas märtsis kõige enam Harjumaa turgu, kus tehingute arv vähenes 189 võrra 968-ni.
Kultuur.
Enamik kultuuriasutusi suleti ning osa neist püüdis oma tegevuse kolida internetti. Kultuuri- ja spordivaldkonna koroonakriisi lisaeelarve suuruseks kinnitati 25 miljonit eurot, vabakutseliste loovisikute toetusi suurendati ning nendele soovis kultuuriministeerium planeerida 4,2 miljonit eurot.
Religioon.
Usuühendustele eraldab riik koroonakriisis 2 miljonit eurot. Kuna inimesed ei saanud kriisi ajal jumalateenistusteks koguneda, siis oli see kaasa toonud annetuste vähenemise. Samuti viisid kümned kogudused eriolukorra ajal oma teenistused läbi veebis ning paljud soovivad toetust oma tehnilise võimekuse parandamiseks.
Meedia.
Eesti meediakontsernid teatasid töötajate palkade kärpimisest 15–30% võrra alates aprillist. 
Eesti Meediaettevõtete Liidu liikmesväljaannete tasuliste digitellimuste arv kasvas 2020. aasta märtsis võrreldes eelmise kuuga 5,07%.
Aprillis teatas Äripäev, et hakkab nii tellijate kui ka reklaamiraha suundumise tõttu digikanalisse paberlehte välja andma üksnes kord nädalas. Seni oli Äripäeva paberleht ilmunud viiel päeval nädalas ja suviti kolmel päeval nädalas.
Omavalitsused.
Kriis pani eelkõige löögi alla kohalike omavalitsuste eelarve, mille leevendamiseks jagatakse kriisileevendusmeetmetena omavalitsustele ka suures mahus investeeringutoetusi. Samas muutus senisest tähtsamaks piirkondade digivõimekus.
Tartu.
Tartu linn vabastas lapsevanemad lasteaia kohatasu maksmisest 16. märtsist kuni 1. maini. Linnal on koroonaviirusest tuleneva eriolukorra veebisait, 16. märtsil otsustati teavitada elanikke digiekraanide ja otsepostituste teel, kuid 27. märtsil käivitas teavituskampaania, mille käigus paigutati linnaruumi surma võimalusele osutavad plakatid üleskutsega: "Püsi kodus!". Tartu linn koondab infot vabatahtlike, abivajajate ja abistamisega seotud kodanikualgatuste kohta ning linna kodulehel saab end vabatahtliku abistajana või abivajajana üles anda.
Tallinn.
11. maist hakati Tallinnas järk-järgult avama linnale kuuluvaid mängu- ja spordiväljakuid. Teises etapis plaaniti 18. maist avada noortekeskused, perekonnaseisuamet, raamatukogude filiaalid, linnaarhiiv ja kalmistute kabelid ning kolmandas etapis 1. juunist avalikud rannad, loomaaia siseruumid, eakate päevakeskused ja sotsiaalkeskused. Tallinna koolid pidid jääma õppeaasta lõpuni distantsõppele ning linna ühistransport olema kuni mai lõpuni kõigile tasuta.
Linn võttis ka 70 miljonit eurot laenu investeeringuteks, kuid mitmete suurprojektide valmimine on sattunud kahtluse alla.