tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tiit Pahapill

Tiit Pahapill (12. mai 1953 Tallinn) on endine eesti kergejõustiklane, ärijuht.
Elukäik.
Haridus.
Pahapill lõpetas 1971. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1976. aastal TPI majandusteaduskonna ning 1989.aastal Torontos ärindusalase täiendusõppe.
Sportlikud tulemused.
Kergejõustiku treeninguid alustas 1963. aastal spordiühingus Kalev Ervin Uugi õpilasena.
Pahapill on võitnud Nõukogude Liidu maaspordimängudel 1978. aastal kõrgushüppes kuldmedali, NSV Liidu meistrivõistlustel kergejõustikus sai ta 1978. aastal 4. ja 1979. aastal 6. koha.
Eesti meistrivõistlustel võitis Pahapill aastatel 1972–1980 kõrgushüppes 6 kuld-, (sh 3 sisemeistrivõistlustel), 2 hõbe- (1 sisemeistrivõistlustel) ja 2 pronksmedalit. Ta püstitas 1978. aastal Eesti kõrgushüpperekordi 2.24. NSV Liidu meisterportlane|meistersportlaseks sai ta 1975. aastal, ja suurmeistriks 1978. aastal. Pahapill võistles aastatel 1971–1980 Eesti koondises. Ta on olnud spordiühingute Kalevi ja Jõud liige (auliige 1979. aastast).
Töökäik.
Pahapill on töötanud EKE EMV-s insenerina (1977–1982) ja ETKVL koondis Auto osakonnajuhatajana (1983–1993). Ta on olnud aastatel 1993–2019 ja on aastast 2022 Salva Kindlustuse AS juhatuse liige (esimees).
Yūrei

Yūrei (幽霊; "vaim") on Jaapani folklooris surnud inimese vaim, mille vasteks lääne kultuuris on kummitus.
Nimi koosneb kahest kanjist: 幽 "(yū)", mis tähendab "nõrk" või "tuhm", ja 霊 "(rei)", mis tähendab "hing" või "vaim". Sarnaselt lääne kultuuriga, peetakse neid vaimudeks, kellele pärast surma keelati rahulik hauatagune elu.
Ajalugu.
Jaapani traditsiooniliste uskumuste kohaselt on igal inimesel vaim või hing, mida nimetatakse "reikon"'iks "(霊魂)". Pärast surma lahkub "reikon" kehast ja siseneb puhastustulle, kus viiakse läbi matusetalitused, et hing saaks oma esivanemate vaimudega ühineda. Kui neid rituaale õigesti sooritatakse, saab reikonist elava perekonna kaitsja, kes naaseb igal aastal augustis toimuva Oboni festivali ajal, et saada järeltulijate tänu ja austuse osaliseks.
Jaapani folkloori järgi saavad yūreiks:
Kui inimene ootamatult sureb, saab temast yūrei, mis loob silla füüsilise maailmaga. Kui surevale tekib mõte, mis teda häirib, naaseb tema yūrei enne reinkarnatsioonitsüklisse naasmist, et oma viimane mõte lõpule viia. Seejärel eksisteerib yūrei kuni matmiseni, mis toimub kas puuduvate rituaalide lõpuleviimise või emotsionaalse konflikti lahendamise kaudu, mis teda endiselt füüsilise maailmaga seob.
Välimus.
Yūreid kannavad tavaliselt valgeid riideid, mis sümboliseerivad Edo perioodi matuseriitustel kasutatud valget matmiskimonot. Šintoismis tähistab valge värv rituaalset puhtust ning on traditsiooniliselt seotud nii preestrite kui ka surnutega. Yūrei juuksed on enamasti pikad, mustad ja sassis. 
Nende käed ripuvad lõdvalt, randmed on väljapoole sirutatud ja küünarnukid surutud vastu keha. Tavaliselt puuduvad neil jalad ja labajalad, mistõttu nad näivad õhus hõljuvat. Yūreid kujutatakse sageli kahe hõljuva leegi või olendina "(hitodama)", mille värvus on ebatavaline – näiteks sinine, roheline või lilla. Need leegid on osa kummitusest endast, mitte iseseisvad vaimud.
Cena vald

Cena vald (läti keeles "Cenu pagasts") on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valgunde, Jaunsvirlauka, Ozolnieki ja Salgale vallaga, Jelgava linnaga, Olaine piirkonna Olaine vallaga ning Bauska piirkonna Iecava vallaga.
Valla pindala on 121,3 km². 2011. aastal oli seal 4180 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 4434. 2011. aastal elas vallas 2495 lätlast, 1153 venelast, 236 valgevenelast, 94 ukrainlast, 85 poolakat ja 73 leedulast. Vallal puudub vallamaja, sest vallavalitsus on ühine Ozolnieki vallaga, ent vallavalitsusel on teeninduspunkt Brankase külas.
Ajalugu.
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Āne ("Aahof"), Cena ("Zehnhof") ja Tetelminde ("Tettelmünde") mõisade maadele. 
1945. aastal moodustati Ozolnieki vallas Cena külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega Anna ja Tetele külanõukogud. 1962. aastal liideti sellega Dalbe külanõukogu Mičurinietise kolhoosi maad. Aastal 1974 liideti osa Druva kolhoosi alasid Sidrabene külanõukoguga.
Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 2003 hakkas kuuluma Ozolnieki piirkonda. 2021. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.
Loodus.
Valla suuremad jõed on lõunapiiril asuv Lielupe, Iecava jõgi, Misa ja Cena jõgi.
Osa vallast jääb Lielupe luhaniitude hoiualale, osa Lāči soo hoiualale. Looduskaitse all on Silgrauži mänd, Liepiņi ehk Cena tamm, Lapskalni mänd, Bēnūži ehk Mäe tamm, Bēnūži ehk Mäe kask, Mauriņi mänd, Nurdase kirsipuu, Jurīši vaher, Rubeņi tamm, Batari pärn, Gaiļi tamm, Gaiļi vaher, Āne raagremmelgas, Tetelminde vaher, Tetelminde hobukastan, Tetelminde lehised, Tetelminde sanglepad, Stīgi tamm, Rūķīši männid, Dalbiņi tamm, Pīrāgi Väiketamm, Pīrāgi Suurtamm, Ārese tamm ja Valdava saar, lisaks veel neli nimetut põlispuud.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Silgrauži kants ja endise Skuja kooli juures asuv Läti Vabadussõja lahingupaik. Regionaalse kaitse all on Dalbe kirik, Mazsilgrauži muinaskalmed ja Bluķi kants. Kohaliku kaitse all on Tetele mõisa torn.
Asustus.
Vallas on üksteist küla. Valla keskuseks on Brankas, teine teenenduspunkt asub Āne külas. Teised valla külad on Rūķi, Glūdas, Iecēni, Raubēni, Tetele, Cena, Lazdiņas, Jaunpēternieki ja Dalbe .
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Salgale vald

Salgale vald (läti keeles "Salgales pagasts") on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cena ja Jaunsvirlauka vallaga, Olaine piirkonna Olaine vallaga ning Bauska piirkonna Mežotne, Viesturi ja Iecava vallaga.
Valla pindala on 156,9 km². 2011. aastal oli seal 1645 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 1466. 2011. aastal elas vallas 1395 lätlast, 136 venelast, 50 valgevenelast, 6 ukrainlast, 17 poolakat ja 27 leedulast. Valla keskuseks on Emburga küla.
Ajalugu.
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Auči ("Autzen"), Sloka ("Schlockhof"), Salgale ("Salgallen"), Katriņa ("Catharinenhof"), Ķenziņi ("Kensinghof"), Garoze ("Garrozen") ja Emburga ("Annenburg") mõisade maadele. 1920. aasta agraarreformi ajal kuulus Emburga mõisale 295 ha maad, Salgale kirikumõisale 471 ha maad, Salgale mõisale 201 hektarit maad, Ķenziņi mõisale aga 195 hektarit maad. Aastani 1925 nimetati endine Emburga vald ümber Salgale vallaks. 
1945. aastal moodustati Salgale vallas Sidrabene külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega likvideeritav Salgale külanõukogu, aastal 1963 aga likvideeritav Garoze külanõukogu. Aastal 1974 liideti osa Cena külanõukokku kuulunud Druva kolhoosi alasid Sidrabene külanõukoguga.
Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 2003 hakkas Sidrabene kuuluma Ozolnieki piirkonda. Aastal 2011 nimetati Sidrabene vald ümber Salgale vallaks. 2021. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.
Loodus.
Valla suuremad jõed on läänepiiril asuv Lielupe, Iecava jõgi ja Garoze jõgi.
Valda jääb Sodzeri metsade hoiuala. Osa vallast jääb Lāči soo hoiualale. Looduskaitse all on Garoza kooli mänd, Senči tamm, Srautnieki pärnad, Auči kask, Mazigauņi pärn, Igauņi tamm, Veideļi tamm, Mācītājmuiža künnapuus, Mežrozītese sanglepad, Imati ehk Lejase tamm, Billītese hobukastan, Billītese [[mandžuuria pähklipuu, Kažase tamm, Gūti tamm, Kaspari tamm, Auči elupuu ja Lielvilklauži kadakas, lisaks veel neli nimetut põlispuud.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all [[Jānis Čakste]] elumaja Aučis, kirjanike [[Edvarts Virza]] ja [[Elza Stērste]] elumaja Billīteses ja Vareļi maja juures asuv [[Läti vabadussõda|Läti Vabadussõja]] lahingupaik. Regionaalse kaitse all on [[Salgale kirik]]u varemed, Pūķi muinaskalmed, Speltese asulakoht, Tuči asulakoht, Upenieki talu elumaja, [[Garoza raudteejaam]], Upenieki talu elumaja, Emburga tuuliku muinaskalmed, Emburga linnamägi, Diduļi muinaskalmed, Sveņķīši kants ja Namiķi kants. Kohaliku kaitse all on Billītese talu elumaja, Emburga tuulik ja Salgale kirikuõpetaja maja.
Asustus.
Vallas on üheksa küla. Valla keskuseks on [[Emburga]] küla. Teised valla külad on [[Plāņi]], [[Renceles]], [[Auči]], [[Purviņi]], [[Katrīnsils]], [[Ozolkalni]], [[Garoza]] ja [[Garozas stacija]].
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Viited.
[[Kategooria:Läti vallad]]
[[Kategooria:Jelgava piirkond]]
Aafrika madukael

Aafrika madukael ("Anhinga rufa") on madukaellaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Varem peeti teda aasia madukaela alamliigiks.
Välimus.
Aafrika madukael on 85–97 cm pikk. Tiibade siruulatus on 116–128 cm. Nokk on 71–87 mm pikk. Kaalub 1058–1815 g.
Tiivad on laiad, saba on pikk ja lai. Tiibadel on valge triibud. Hundsulestikus isaslinnu kael on punakaspruun, kaelal on valge triip. Emaslinnu ja puhkesulestikus isaslinnu kurgualune on helepruun.
Noorlinnu kael on beež. Seljal pole triipe.
Sarnanevad välimuselt kormoranidega, kuid on aafrika madukaelal on pikk ja peenike kael ning teravaotsaline nokk.
Alamliigid ja levik.
Liigil on kolm alamliiki:
Elavad järvede ja aeglase vooluga jõgede ääres, vahel ka rannikul.
Toitumine.
Toituvad peamiselt kaladest, kuid ka kahepaiksetest, madudest, putukatest, koorikloomadest ja limustest.
Pesitsemine.
Peitsevad kolooniates koos aafrika kääbuskormoranide, valgerind-kormoranide, hall- ja savannihaigrutega. Pesa asub 2–6 m kõrgusel miombopuu, maruula-elevandiõunapuu, akaatsia, kombreetumi, kreektürni või viigipuu otsas. Pesa on 22–30 cm lai ning ehitatud okstest, lehtedest, rohust ja pilliroost.
Kurnas on 2–6 muna. Haudeperiood kestab 26–30 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks seitsme nädala vanuselt.
Märt Ibrus

Märt Ibrus (sündinud 13. jaanuaril 1949 Järva-Jaanis) on eesti korvpallur, spordiajakirjanik, -tegelane ja -ajaloolane.
Lõpetas 1967. aastal Järva-Jaani Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatikuna.
On olnud 2008–2014 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis riigi infosüsteemide osakonna nõunik.
Sportlasena.
Tegeles korvpalliga Paide spordikoolis Arnold Selge ja Vaike Lüütsepa juhendamisel.
Oli 1968. aastal Eesti NSV üliõpilasmeister korvpallis.
Sporditegelasena.
Oli aastatel 1980–1989 tegev Eesti NSV Korvpalliföderatsiooni propaganda- ja statistikakomisjonis. 
Looming.
Avaldanud alates 1976. aastast perioodikas korvpalliülevaateid.
Eesti korvpalliliiga statistikasüsteemi loojaid ja hooldajaid alates 1992. aastast.
Suar

Suar, ka Suwar või Suvar oli linn Volga-Bulgaarias keskajal, 9.-14. sajandil, aastail 948–975 Suari vürstiriigi pealinn.
Linn asus Volga vasakpoolse lisajõe Ütäki ülemjooksul. 10. sajandil müntis Suar oma raha ja oli Volga-Bulgaaria oluline poliitiline ja majanduslik keskus ning kaubalinn. Pärast mongolite invasiooni 1236. aastal kaotas linn oma tähtsuse. Linna kindlustuste, palee ja muude ehitiste varemed on arvatud paiknevat Tatarstani Spasski rajooni Kuzneçixa küla lähedal.
Salapi

Salapi on küla ("mazciems") Lätis Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallas.
Küla asub valla edelaosas. Salapi asub valla keskusest Skrīverist 5,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 14,8 ning Riiast 78,1 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 jäi asula Skrīveri piirkonda.
Klidziņa

Klidziņa on küla ("ciems") Lätis Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallas.
Küla asub valla lõunaosas Daugava jõe ääres. Klidziņa asub valla keskusest Skrīverist 3, piirkonna keskusest Aizkrauklest 12 ning Riiast 77 kilomeetri kaugusel. 
Asulat läbib maantee A6. Külas asuvad Skrīveru pārtikas kombinātsi, Skrīveru pagrieziensi ja Klidziņa bussipeatused. Klidziņal on parveühendus Jaunjelgavaga.
Muinsusmälestisena on kohaliku kaitse all sealne vesiveski koos villavabrikuga.
Looduskaitse all on tamm nimega Lielais Andrejs.
Külas asub Dīvaja jõele rajatud hüdroelektrijaam, sinna jääb ka Klidziņā puhkekeskus. Aastatel 2009–2021 jäi asula Skrīveri piirkonda.
Līči (Skrīveri vald)

Līči on küla ("mazciems") Lätis Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallas.
Küla asub valla lääneosas Brasla jõe ääres. Līči asub valla keskusest Skrīverist 3, piirkonna keskusest Aizkrauklest 16 ning Riiast 83 kilomeetri kaugusel. Külas asub Līči paisjärv.
Looduskaitse all on Doķītise nime kandev tamm.
Külas elas kirjanik Andrejs Upīts. Aastatel 2009–2021 jäi asula Skrīveri piirkonda.
Zemkopības institūts

Zemkopības institūts on küla ("ciems") Lätis Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallas.
Küla asub valla kaguosas Daugava jõe ääres. Zemkopības institūts asub maantee A6 ääres. Külas asub Skrīveru institūtsi bussipeatus.
Muinsusmälestisena on regionaalse kaitse all sealne hiiepaik Kaarnakivi. Riikliku kaitse all on Aizkraukle linnamägi koos sealse vana linnaasemega ja Aizkraukle keskaegne kalmistu koos sealse kirikuasemega. Kaarnakivi on ka looduskaitse all. Küla jääb osaliselt Daugava oru loodusparki.
Külas asub Läti Põllumajandusülikooli maaharimisinstituut. Aastatel 2009–2021 jäi asula Skrīveri piirkonda.
Kasahstani president

Kasahstani Vabariigi president (kasahhi keeles Қазақстан Республикасының Президенті, vene keeles Президент Республики Казахстан) on Kasahstani riigipea. Ta on "ex officio" ka Kasahstani sõjaväe ülemjuhataja. President on riigi kõrgeim ametnik. Kasahstani presidendi õigused on sätestatud põhiseaduses.
Kasahstani presidendi ametikoht loodi 24. aprillil 1990 ehk umbes aasta enne Nõukogude Liidu lagunemist. 2025. aasta seisuga on Kasahstanil olnud kaks presidenti: Nursultan Nazarbajev (1991–2019) ja Kasõm-Žomart Tokajev (2019–). Kasahstani valimised ei ole olnud Lääne standardite järgi vabad ega õiglased, täheldatud on häälte võltsimist, mitu korda hääletamist, opositsioonikandidaatide kiusamist ja ajakirjanduse vaigistamist.
Vaba Derry nurk

Vaba Derry nurk (inglise keeles: "Free Derry Corner") on ajalooline maamärk Derry linnas Põhja-Iirimaal. See asub Bogside'i linnaosas, Lecky Roadi, Rossville Streeti ja Fahan Streeti ristmikul. Tegemist on iseseisvalt seisva kunagi seal asunud maja otsaseinaga, mis mälestab Vaba Derry't ehk Derry isehakanud autonoomset iiri vabariiklikku piirkonda, mis eksisteeris aastatel 1969–1972.
Nurk tekkis 5. jaanuaril 1969 kui kohalik aktivist Liam Hillen maalis elamute rea lõpus asuva seina peale grafiti kirjaga "You are now entering Free Derry" ("Sa sisened nüüd vabasse Derrysse"). Briti siseminister James Callaghan külastas Derry't 1969. aasta augustis, mille puhul värviti maja sein valgeks ja maaler maalis kirja uuesti musta värviga. Vaba Derry nurk ja ümbritsevad tänavad olid 1969. aasta Bogside'i lahingu ja 1972. aasta Verise pühapäeva sündmuste toimumispaigad.
Lecky Roadi ja Fahan Streeti majad hiljem lammutati, kuid sein säilitati. Seina on hiljem sageli ümber värvitud, et avaldada toetust erinevatele kohalikele ja rahvusvahelistele sündmustele ja muudele asjadele.
Tanngrisnir ja Tanngnjóstr

Tanngrisnir ja Tanngnjóstr on Skandinaavia mütoloogias kitsed, kes veavad Thori vankrit. Nad esinevad nii "Vanemas Eddas" kui ka "Nooremas Eddas", mille kirjutas Snorri Sturluson.
Kitsede omadus on, et neid saab lõpmatu arv kordi tappa. „Noorema Edda“ järgi praeb Thor oma kitsede liha jumalatele toiduks. Pärast söömist elustab Thor loomad. Ta lööb neid oma haamri Mjölniriga ja järgmisel päeval on kitsed jälle elus. Samas allikas on kirjeldatud kuidas Thor ööbis talus ja jagas taluelanikele kitseliha. Üks talunikest, nimega Thjalfi, murdis luu, et sealt luuüdi välja imeda, mistõttu kui Thor hiljem oma kitsed ellu äratas, hakkas üks neist lonkama. Karistuseks tegi Thor Thjalfi ja tema õe Röskva oma teenijateks ja viis nad Asgardi. 
Etümoloogia.
Vanapõhja keeles tähendab nimi "Tanngrisnir" tõlkes "hammaste paljastaja" või "uriseja" ja "Tanngnjóstr" tähendab "see, kes hambaid krigistab". Teadlane Rudolf Simek märgib, et nimed olid loo kirjapanemise ajal suhteliselt noored ja Snorri võis need ise välja mõelda. Tänapäeval nime "Tanngnjóstr" kasutatakse ingliskeelepäraselt mõnikord kujul "Tanngiost".
Ungari peaminister

Ungari peaminister (ungari keeles "Magyarország miniszterelnöke") on Ungari valitsusjuht. Peaminister ja valitsus on oma poliitika ja tegude eest vastutavad parlamendi, erakonna ja valijaskonna ees. Alates 2010. aastast on peaminister olnud Viktor Orbán erakonnast Fidesz.
Põhiseaduse järgi esitab peaministri parlamendile ametisse nimetamiseks president, kusjuures president peab esitama peaministriks parlamendis enamuse saanud erakonna juhi. Kui ükski erakond parlamenis enamust ei saa, kohtub president parlamendierakondade juhtidega ning esitab kandidaadiks selle, kellel on suurim tõenäosus koalitsioon moodustada.
2026. aasta Ungari parlamendivalimised

2026. aasta Ungari parlamendivalimised on parlamendivalimised Ungaris, mis on plaanitud toimuma aprillis 2026. Need on kümnendad parlamendivalimised aastast 1990.
Saarekirmik

Saarekirmik ("Peniophora limitata") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab harilikul saarel.
Metastabiilne olek

Metastabiilne olek on füüsikas ja keemias süsteemi olek, milles see saab viibida oluliselt kauem aega kui ebastabiilses olekus, aga oluliselt vähem aega kui stabiilses olekus.
Compendium of Chemical Terminology (Keemia terminoloogia kogumik) defineerib metastabiilsust kui molaarse Gibbsi energia lokaalset miinimumi.
Süüria president

Süüria Araabia Vabariigi president (araabia keeles رئيس الجمهورية العربية السورية, "Ra'īs al-Jumhūriyyah al-ʿArabiyyah as-Sūriyyah") on Süüria riigipea ja valitsusjuht. President juhib täidesaatvat võimu ning on "ex officio" sõjaväe ülemjuhataja. Ta esindab riiki rahvusvahelisel tasandil ning sõlmib teiste riikidega lepinguid.
Süüria presidendi ametikoht loodi 1922. aastal, kui Prantsuse võimud tekitasid Süüria ja Liibanoni mandaadi all Süüria Föderatsiooni ja määrasid selle presidendiks Subhi Bey Barakati. Aastal 1925 loodi Süüria Föderatsiooni asemele Süüria Riik, mille presidendiks Barakat jäi kuni hiljem samal aastal toimunud ülestõusuni. Pärast teda oli aastatel 1925–1928 president Ahmad Nami. President vahetus riigipööretega nii märtsis 1949 kui novembris 1951. Aastal 1958 liitus Süüria Ühinenud Araabia Vabariigiga ning selle presidendist Gamal Abdel Nasserist sai ka Süüria president. ÜAV kestis 1961. aasta riigipöördeni, millega Süüria taasiseseisvus.
1963. aasta riigipöördega tuli võimule Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei ning algas üheparteiline Baathi režiim. Baathi Partei sisesed tülid viisid uute riigipööreteni aastatel 1966 ja 1970 ning võimule sai Hafez al-Assad. Hafez al-Assad suri aastal 2000 ning võimule tuli tema poeg Bashar al-Assad, kes oli president kuni ta aastal 2024 kukutati. Pärast teda on Süüriat "de facto" juhtinud Hay'at Tahrir al-Shami juht Ahmed al-Sharaa.
Gyeongju

"Filmi kohta vaata artiklit Gyeongju (film)."
Gyeongju ([gjongdžu]; korea keeles 경주; ajalooliselt Seorabeol ([soraboel]; korea keeles 서라벌)) on linn Lõuna-Koreas Põhja-Gyeongsangi provintsi kaguosas. See on pärast Andongi provintsi suuruselt teine linn, linna pindala on 1324 km2 ja seal elab umbes 245 000 inimest (2024). Gyeongju asub Soulist 370 km kaugusel kagus ning Daegust 55 km kaugusel idas. Linn paikneb Jaapani mere rannikul ning piirneb läänes Cheongdo ja Yeongcheoniga, lõunas Ulsaniga ja põhjas Pohangiga. Gyeongju on ümbritsetud Taebaeki mägedega.
Gyeongju ajalooline nimi on Seorabeol, see oli ligi tuhat aastat Silla Kuningriigi (57 eKr – 935 pKr) pealinn. Riigi kontrolli all oli 7.–9. sajandil ligi kaks kolmandikku Korea poolsaarest. Samguk yusa järgi oli Seorabeolis üle 170 000 majapidamise ning 800 000 – 900 000 elanikku.
Ühinenud Silla (668–935) oli jõukas riik ning Seorabeol oli sellel ajajärgul maailma suuruselt neljas linn. Sellest ajast on linnas palju arheoloogilisi leiukohti. Gyeongjud tuntakse kui "ilma seinteta muuseumi". UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad neist Seokguram grott, Bulguksa tempel, Gyeongju ajaloolised alad ja Yangdongi rahvaküla. Ajalooline Gyeongju on üks Lõuna-Korea populaarseimaid turismisihtkohti.
Aastal 1995 ühendati Gyeongju linn ümbritseva samanimelise maakonnaga üheks haldusüksuseks. Lõuna-Korea kontekstis on alla 300 000 elanikuga Gyeongju üks riigi 53-st väiksest ja keskmise suurusega linnast. Põhiline majandussektor on turism, kuid kuna linn asub tööstuskeskuste Ulsani ja Pohangi lähedal, on ka linna tööstussektor arenenud.
Boozt

Boozt (Boozt Fashion AB) on 2007. aastal asutatud Põhjamaade erinevaid kaubamärke hõlmav veebikaubamaja peakontoriga Rootsis Malmös. Boozt müüb tooteid mitmes Euroopa riigis. Ettevõte on noteeritud Nasdaq Stockholmi ja Nasdaq Kopenhaageni börsidel.
Ajalugu.
Boozt asutati 2007. aastal. Ettevõte alustas tänasel kujul tegutsemist 2011. aastal, kui käivitati veebileht Boozt.com ja loodi erinevaid kaubamärke hõlmav riiete e-pood.
Ettevõtte peamiste algsete osanike hulka kuulusid jalatsitootja Ecco, riskikapitalifirma Sunstone Capital ja Norra investeerimisfond Verdane. 
Kiire kasv esimestel tegevusaastatel viis ettevõtte aktsiate esmase avaliku pakkumiseni (IPO) Nasdaq Stockholmi börsil 2017. aastal ja järgneva avaliku pakkumiseni Nasdaq Kopenhaageni börsil 2020. aastal. Samal aastal laiendas Boozt oma tootevalikut, lisades rõivaste kõrvale ka kosmeetikatooted. Esialgu moekaupadele keskendunud Boozt on kujunenud järk-järgult erinevaid kaubamärke hõlmavaks veebikaubamajaks.
2023. aastal blokeeris Boozt umbes 42 000 kliendikontot liigse toodete tagastamise tõttu, väites, et selline käitumisviis kahjustab nii äritegevust kui ka keskkonda. 2024. aastal teatas ettevõte, et on blokeerinud ligi 60 000 kliendikontot samadel põhjustel.
Tegevus.
Boozt tegutseb erinevaid kaubamärke hõlmava veebikaubamajana mitmes Euroopa riigis. 2022. aasta andmetel oli Boozt Rootsi suurim e-kaubanduse ettevõte, mille käive oli 6,7 miljardit Rootsi krooni (umbes 600 miljonit USA dollarit 2022. aasta vahetuskursi järgi) ja puhaskasum 186 miljonit Rootsi krooni (umbes 18 miljonit USA dollarit 2022. aasta vahetuskursi järgi). 
Ettevõtte peakontor asub Rootsis Malmös. Peamine ladu paikneb samuti Rootsis Ängelholmis. See on automatiseeritud rajatis, mille 1,2 miljonis laoüksuses töötab 1300 robotit. 88 000 ruutmeetrise pindalaga laos töötab umbes 500 inimest ja seal käsitletakse enam kui 10 miljonit erinevat toodet. 
Booztis töötab üle 1200 inimese. Alates 2011. aastast on ettevõtte tegevjuht taanlane Hermann Haraldsson ning taanlane Michael Bjergby on finantsdirektor alates 2025. aastast. Tüüpiline Boozti klient on 35–50-aastane naine, kes ostab tooteid endale ja oma perele. 
Alates 2023. aastast on ettevõte Stockholmi Majanduskooli partner.
2025. aasta novembris käivitas Boozt ettevõtetele suunatud (B2B) platvormi Boozt Giftshop, mis pakub ärikingituste lahendusi Taanis ja Rootsis. Selle algatusega laiendas Boozt tegevust väljapoole jaemüügisektorit, võimaldades ettevõtetel osta töötajatele ja klientidele mõeldud kingitusi spetsiaalse veebikeskkonna kaudu. Boozt kirjeldas algatust kolmanda müügikanalina Boozt.com ja Booztlet.com platvormide kõrval ning hindas Taani ja Rootsi ärikingituste turu kombineeritud väärtuseks 8–10 miljardit Rootsi krooni.
Swap-tehing

Swap (ka vahetusleping) on tuletisinstrumendi leping, mille kaudu kaks osapoolt vahetavad rahavoogusid või kohustusi kahest erinevast finantsinstrumendist. Kõige tavalisem on intressimäära vahetustehing.
Üldiselt on ühe poole rahavoog fikseeritud ning teine muutuv (nt baasintressi määr, valuuta kurss või kauba väärtus).
John Sherman

John Sherman (10. mai 1823 – 22. oktoober 1900) oli Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli pärit Ohiost ning oli erinevates poliitilistes ametites Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal ning 19. sajandi lõpus. Sherman kuulus Vabariiklikku Parteisse ning oli saadik mõlemas kongressi kojas. Ta pidas ka rahandusministri ja riigisekretäri ameteid. Ta kandideeris kolmel korral edutult Vabariikliku Partei presidendikandidaadiks, lähimale jõudis ta võidule 1888. aastal. Sherman kuulus senatisse ühe pausiga aastatel 1861–1897 ning on pikimalt ametis olnud senaator Ohiost.
John Sherman sündis Lancasteris Ohios ning kolis hiljem Mansfieldi, kus töötas juristina. Ta oli lähedane oma vanema venna, Uniooni kindrali William Tecumseh Shermaniga. Ta oli algselt Viigide Partei liige, hiljem kuulus ta Vabariikliku Partei asutanud orjandusvastaste sekka. Sherman oli esindajatekojas kolm ametiaega. Parlamendi liikmena käis ta Kansases sealset orjanduse pooldajate ja vastaste vägivalda uurimas. Ta tõusis partei võimuhierarhias ning oleks aastal 1859 peaaegu saanud esindajatekoja spiikriks. 1861. aastal valiti ta senatisse. Senaatorina tegeles ta peamiselt rahandusküsimustega ning aitas kujundada Ameerika Ühendriikide rahandussüsteemi kodusõjast räsitud riigile kohaseks. Senatis oli ta ka põllumajanduskomisjoni esimees.
John Sherman oli rahandusminister president Rutherford Hayesi ajal ning lõpetas ametis olles inflatsioonimeetmed ning juhtis Ameerika Ühendriikide naasmist kullastandardi juurde. Pärast rahandusministriametit naasis ta veel 16 aastaks senatisse ning tegeles rahandus-, immigratsiooni-, konkurentsiõigus- ja kaubanduspoliitikaga. Ta oli 1890. aastal jõustunud Sherman Antitrust Acti autor. 1897. aastal nimetas president William McKinley ta riigisekretäriks. Selleks ajaks 74-aastast Shermanit vaevasid ametis olles terviseprobleemid ning ta pani ameti maha 1898. aastal Hispaania-Ameerika sõja puhkedes. John Sherman suri 1900. aastal 77-aastaselt oma kodus Washingtonis.
Robertas Kaunas

Robertas Kaunas (sündinud 7. jaanuaril 1985 Kaunases) on Leedu poliitik, ta on Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta on 11. novembrist 2025 Leedu kaitseminister Inga Ruginienė valitsuses.
Ta sündis aastal 1985 Kaunases. Pärast keskkooli lõpetamist asus ta õppima Kaunase Tehnoloogiaülikooli, mille lõpetas aastal 2010 inseneriteaduse bakalaureusena.
11. novembrist 2025 sai ta Leedu kaitseministriks Inga Ruginienė valitsuses.
Ex-ante

Ex-ante on ladinakeelne väljend, mis tähendab "enne juhtunut". ""Ex-ante" vastand on "ex-post"". Näide: lotopileti ostmisel jääd sa pileti ostmisele kulunud rahast ilma "ex ante", kuid kui peaksid võitma, oli see "ex post" õige otsus.
Argile

Savihall (prantsuse keeles argile) on hallide või valkjate värvitoonide hulka kuuluv hallikasvalge värvus, värske heleda savi värvus. Kuid savihall võib olla ka kahvatu ookri tooni beež või hallikas munakoorevärvus. Üldiselt on savihall alati hallika tooniga, tuhm ja matt.
Savihall on karakterilt tuhm ja summutatud, külm, aga ka peen, õrn, sile, ühtlane ja habras.
Variatsioonid.
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab savihalli ("argile") vasteks toonivahemiku hallikasvalgest hallikasbeežini .
Veebivärv "Clay" on soojatooniline hall .
Ayakashi

Ayakashi (アヤカシ; "midagi kummalist või kahtlast") on Jaapani folklooris veekogu pinna kohale ilmuvate "yōkai"’de üldnimetus.
Jaapanis nimetatakse vee kohal ilmuvaid kummitustulesid "ayakashi"’deks või "funayūrei"’deks ning neid peetakse merel hukkunute kättemaksuhimulisteks vaimudeks, kes püüavad inimesi endaga kaasa meelitada. Tsushima saarel ilmuvad need õhtuti randades ja näevad välja nagu lapsed, kes kõnnivad keset tuld. Lääne-Jaapanis võivad rannikualade kummitustuled ilmuda mägedena, mis takistavad teed, kuid kaovad, kui inimene ei karda ja püüab neid kindlameelselt ületada.
Samuti on levinud arvamus, et kui elus imikala jääb paadi põhja kinni, ei saa paat enam liikuda. Seega kasutatakse "ayakashi"’t selle kalaliigi sünonüümina.
Sekien Toriyama teoses "Konjaku Hyakki Shūis" ("Sada deemonit olevikust ja minevikust") on "ayakashi"’t kujutatud suure meremaona, kuid tegelikult võib see olla ikuchi.
Mütoloogia.
Edo perioodi kummitusjuttude kogumikus "Kaidan-oi no Tsue" on kirjas eelpool kirjeldatud lugu. Lugu leidis aset Taidozakis Chōsei piirkonnas Chiba prefektuuris. Üks laev vajas vett ning jäi rannikule ankrusse. Kaunis naine ammutas kaevust vett ja naasis paati. Kui sellest paadimehele teatati, vastas ta: „Seal ei ole ühtegi kaevu. Ammu aega tagasi elas naine, kes samuti vett vajas, jäi ankrusse, läks kaldale ja kadus. See naine oli ayakashi.“ Kui paadimees kiiresti paadi vette lasi, ajas naine teda taga ja lõi hambad paadi külge. Nad ajasid ta aeruga minema ja pääsesid põgenema.
Vaida Aleknavičienė

Vaida Aleknavičienė (sündinud 10. augustil 1976 Joniškises) on Leedu poliitik, ta on Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta on 11. novembrist 2025 Leedu kultuuriminister Inga Ruginienė valitsuses.
Ta omandas aastal 2000 Šiauliai Ülikoolis õpetaja eriala ja sai aastal 2006 Aleksandras Stulginskise Ülikoolist haridusteaduste kraadi. Aastal 2021 lõpetas ta Mykolas Romerise Ülikooli sotsiaaltöö erialal.
Aastal 2000 asus ta tööle Joniškise Põllumajanduskoolis projektijuhi ja õpetajana ning 2015. aastast kuni Seimi valimiseni oli ta Joniškise rajooni abipealik. Alates 2022. aastast õpetas ta Mykolas Romerise Ülikoolis.
Aastatel on ta 2024–2028 seimi liige.
11. novembrist 2025 on ta Leedu kultuuriminister Inga Ruginienė valitsuses.
Toivo Viilep

Toivo Viilep (sündinud 3. augustil 1948 Tallinnas) on eesti endine ujuja, sporditegelane ja spordiajaloolane.
Lõpetas 1966. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1972. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna.
Töötas aastatel 1989–2019 AS K-Projektis osakonnajuhatajana ja nõukogu esimehena.
Sportlasena.
Hakkas harrastama ujumist 1958. aastal Tallinna Dünamos Kristjan Arusoo õpilasena, 1964–1972 treenis Vilma Soosaar-Eskola juhendamisel. Tulnud selili-, kompleks- ja teateujumises 12 korda (1967–1971) Eesti NSV meistriks. Ületas 3 korral Eesti NSV rekordi, sh 1 korra teateujumises. Kuulus aastatel 1965–1972 Eesti NSV koondisse.
Sporditegelasena.
Meisterujumise liikumise algatajaid Eestis (1984). Meisterujumise U-klubi asutajaid (1987) ja 1994–2011 klubi president.
Oli aastatel 1978–1998 Eesti NSV Ujumisföderatsiooni/ Eesti Ujumisliidu presiidiumis/ eestseisuses, tegutsenud 2007–2009 Ujumisliidu revisjonikomisjonis. 1979–1990 Tallinna ujumissektsiooni presiidiumi esimees.
Looming.
Teinud kaastööd Eesti Raadio ja ETV spordi- ja noortetoimetusele, spordilehtedele ja -ajakirjadele ning päevalehtedele. Koostanud spordiaastaraamatuid ja kirjutanud artikleid teatmeteostele ("Eesti entsüklopeedia", "Mereleksikon").
Usuhüpe

Filosoofias on usuhüpe (pimeusk, usutegu, ususamm) tegu, mille käigus usutakse midagi, mis ei põhine mõistusel. Seda väljendit seostatakse tavaliselt Taani filosoofi Søren Kierkegaardiga.
Väljendina.
Väljendit usuhüpe võib kasutada ka videomängudes, kus mängija on sunnitud hüppama platvormile, mida mängija praegusest asukohast ei näe. 
Seos Kierkegaardiga.
Tavaliselt omistatakse seda fraasi Søren Kierkegaardile, kuigi ta ei kasutanud kunagi terminit "usuhüpe", vaid viitas hoopis "kvalitatiivsele hüppele". Usuhüppe tegemisel võib kontekstist olenevalt olla positiivne või negatiivne varjund, kuna mõned peavad tõenditeta millessegi uskumist vooruseks, teised aga rumaluseks, nagu on kujutatud teoses "Hirm ja värin" Aabrahami puhul, kui Jumal nõuab tema poja Iisaki ohverdamist:Kui Aabraham oleks Morija mäel seistes kahelnud, kui ta oleks kõhelnud ja ringi vaadanud, kui ta oleks enne noa väljatõmbamist jäära märganud, kui Jumal oleks lubanud tal selle Iisaki asemel ohverdada – siis oleks ta koju läinud, kõik oleks olnud sama, ta oleks saanud Saara, ta oleks Iisaki endale jätnud ja ometi oleks kõik muutunud!
Henn Saarmann

Henn Saarmann (19. juuli 1934 Kuigatsi vald, Sangaste kihelkond, Valgamaa – 17. detsember 2008 Tallinn) oli eesti maletaja, sporditegelane, -ajakirjanik ja -ajaloolane. 
Lõpetas 1952. aastal Valga Arve- ja Plaanindustehnikumi.
Töötas 1952–1953 Kolhoosniku Valga rajooni nõukogu esimehena, 1956–1964 Jõu kesknõukogu õppeosakonna instruktorina, 1964–1965 ETKVL Tallinna Spordiklubi aseesimehena.
Aastatel 1966–1982 oli ta Spordilehe kirjanduslik kaastööline ning sektori- ja osakonnajuhataja, 1982–1991 toimetaja asetäitja.
Sportlasena.
Võitis 1952. aastal Eesti NSV maamaletajate turniiril 1. ja NSV Liidu maamaletajate turniiril 6. koha, võistkondlikul turniiril 1953. aastal oli ta 1. laual teine (8,5 p).
Sporditegelasena.
Kuulus 1968–1969 Eesti NSV Väravpalliföderatsiooni ja 1975–1989 Eesti NSV Tõstespordiföderatsiooni presiidiumi ning oli 1983–1991 Rahvusvahelise Tõstespordi Liidu (IWF) ajaloo- ja statistikakomisjoni liige.
Looming.
Oli Kehakultuurlase Aastaraamatute autoreid (1975–1987). "Eesti spordi biograafilise leksikoni" koostamise mõtte algataja ja peakoostaja (1989–2001).
Suwar

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;timestamp&gt;2025-11-12T13:50:01Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Andres&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Ümbersuunamine lehele Suar&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;7015473&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Avižliai

Avižliai (žemaidi "Avėžlē") on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.
Küla asub Avižlyse jõe ääres ja jääb Venta regionaalparki. Külas asuvad osaliselt Uogiai maastikukaitseala, Užpelkiai botaanilis-zooloogiline kaitseala ja Avižliai hüdroloogiline kaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ümbruskond, Venta jõe org ja Užpelkiai niidud.
Küla on esmamainitud 1563. aastal. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Aastail 1972–1977 oli külas Mažeikiai metsamajandi puukool, sel perioodil tegutses seal ka raamatukogu.
Gaza Rahvusvaheline Üleminekuvalitsus

Gaza Rahvusvaheline Üleminekuvalitsus (araabia keeles السلطة الانتقالية الدولية في غزة, "alsultat alaintiqaliat alduwaliat fi ghaza"; inglise keeles "Gaza International Transitional Authority" (GITA)) on organ, mis peaks septemrbis 2025 tehtud ettepaneku järgi hakkama pärast Gaza sõda Gaza sektorit valitsema. Ettepaneku järgi peaks Gaza valitsemine pärast üleminekuaega minema Palestiina Rahvusliku Omavalitsuse kätte. Üleminekuvalitsust hakkaks toetama araabia maade juhitud rahuvalvevägi ning Iisraeli sõjavägi peaks suuremast osast Gazast lahkuma.
Gaza üleminekuvalitsus oleks sarnane ÜRO poolt valitsetud aladele, nagu Lääne-Uus-Guinea (UNTEA), Kambodža (UNTAC), Ida-Slavoonia (UNTAES), Kosovo (UNMIK) ja Ida-Timor (UNTAET).
Purviai

Purviai (žemaidi "Porvē", varem ka Purviai I ja Dvariškiai) on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.
Küla asub Venta ja Avižlyse jõgede ääres ning jääb Venta regionaalparki. Külas asuvad osaliselt Uogiai maastikukaitseala, Purvėnai geomorfoloogiline kaitseala ja Avižliai hüdroloogiline kaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ümbruskond, Venta jõe org ja Venta ülemjooks. Üle Venta jõe viib Venta külla jalakäijate sild.
Teise maailmasõja järel oli küla Pavenčia kolhoosi keskasulaks.Kolhoosi likvideerimise järel rajati selle keskusesse Venta elanike garaažid.
Laetisaria

Laetisaria on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Limonomyces

Limonomyces on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Amphisphaeriales

Amphisphaeriales on kottseente selts.
Hyponectriaceae

Hyponectriaceae on kottseente sugukond.
Lumiseen (perekond)

Lumiseen ("Monographella") on kottseente perekond.
Microdochiaceae

Microdochiaceae on kottseente sugukond.
Žerkščiai

Žerkščiai (žemaidi "Žerkštē") on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.
Küla asub Venta jõe ääres ning jääb Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta ülemjooks. 
Üle Venta jõe viib Venta linna sild. Külas asub Kairīškėse puukool.
Muinsuskaitse all on Žerkščiai küla vana kalmistu. Seal asuvad kunstiväärtuslik punastest tellistest kabelike, betoontulbal asuv neitsi Maarja kuju ja Ona Tamulienė haual asuv sepistatud rauast rist.
Küla mainiti esmakordselt aastal 1563. Akmenė ehitusmaterjalide kombinaadi laienedes asus Žerkščiaisse elama hulk selle töötajaid.
Digiturgude määrus

Digiturgude määrus (inglise keeles "Digital Markets Act" (DMA)) on Euroopa Liidu määrus, mille eesmärk on muuta e-majandus ausamaks ja konkurentsivõimelisemaks. Määrus jõustus 1. novembril 2022 ning muutus suures osas kohaldatavaks 2. mail 2023.
Digiturgude määrus peaks tagama Euroopa Liidu e-turgudel parema konkurentsi, kuna keelab suurtel firmadel oma turujõudu kuritarvitada ja lubab uutel tegijatel turule siseneda. Määrus on suunatud suurimatele Euroopa Liidus tegutsevatele digitaalplatvormidele. Neid tuntakse ka kui "pääsuvalitsejaid" tänu oma "kindlale ja püsivale" turupositsioonile mõnes digitaalsektoris ja seetõttu, et nad vastavad ka teatud kriteeriumidele, mis on seotud kasutajate arvu, käibe või kapitalisatsiooniga. Septembris määras Euroopa Liit "põhiplatvormiteenusteks" 22 teenust kuuest ettevõttest: Alphabet, Amazon, Apple Inc., ByteDance, Meta ja Microsoft. Nendele ettevõtetele anti end määrusega vastavusse viimiseks tähtaeg 6. märtsini 2024.
Määrusest tulenevad kohustused on muuhulgas: kahest sama firma teenusest kogutud andmete kombineerimine (nt Meta ei või kombineerida kogutud andmeid talle kuuluvast suhtlusvõrgustikust Facebook andmetega samuti Meta omandis olevast suhtlusrakendusest WhatsApp); platvormide ärikasutajate kaitse (nt reklaamifirmad ja väljaanded); oma enda toodete eelisreklaamimise keeld (nt Google'i otsingumootorit kasutades ei tohi tulemusteks tulla eelistatult Google'i enda teenused); piirangud mõnede teenuste vaikimisi paigaldamisele (nt Androidi operatsioonisüsteemi puhul); piirangud komplektina müügile. Samuti on kohustuslik lasta lõppkasutajal eelinstallitud tarkvara eemaldada. Määruse sätete rikkumine võib kaasa tuua rahalise karistuse, mis on kuni 10% firma üleilmsest käibest.
Euroopa Komisjoni on digiturgude määrus mõeldud reguleerida Euroopa ühisturul ja mujal suurte tehnoloogiafirmade tegevust. Komisjon tahab tagada Euroopa e-turul ausa konkurentsi. Seda turgu on kirjeldatud sõnadega "võitja võtab kõik".
DMA reguleerib kaheksat sektorit, mis on nn põhiplatvormiteenused:
Reuters teatas aprillis 2024, et kuuest ettevõttest kogutud andmete põhjal oli kuu aega pärast määruse rakendamist "iseseisvate" veebilehitsejate kasutamine kasvanud. Märtsis kasvas Küprose Aloha Browseri EL-i kasutajate arv 250%. Samuti kasvas Norra Vivaldi, Saksamaa Ecosia ja Ameerika Ühendriikide Brave'i brauserite kasutajate arv.
Vervedžiai

Vervedžiai (žemaidi "Vervedē") on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas. Küla läbib Naujoji Akmenė ja Šaltiškiai karjääri vaheline raudtee.
Pašilė (Venta vald)

Pašilė (žemaidi "Pašėlė") on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.
Küla asub Venta jõe ääres ning jääb Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta ülemjooks. 
XVIII sajandil asus külas Pašilė mõis. Asula rahvaarv hakkas kasvama, kui sinna kolisid mõned Venta linna pered, ent nõukogude perioodil hakkas küla tühjenema.
Paeglesiai

Paeglesiai (žemaidi "Paeglesē") on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.
Kälas on Venta pansionaat. Suur osa sealsetest elanikest on pansionaadi hoolealused.
Venta küla

Venta on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.
Küla asub Venta jõe ääres ning jääb osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Purvėnai geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta ülemjooks. 
Üle Venta jõe viib Purviaisse jalakäijate sild.
Muinsuskaitse all on Purviai küla vana kalmistu. See oli kasutusel XIX sajandist teise maailmasõjani.
Küla eraldus Ventast aastal 1978, mil sealsed tiheasustusega said alevi staatuse. Aastal 1980 liideti veel osa külast Venta aleviga.
Uksehoidjatüdruk

 
Uksehoidjatüdruk on Uue Testamendi (Jh 18:17) anonüümne tegelane, ülempreester Hannase uksehoidja-orjatar, kelle sõnad ajendasid Peetrust lõkke ääres Jeesust Kristust salgama (Peetruse salgamine). See oli tema kolmest salgamisest esimene.
"Aga Siimon Peetrus ja üks teine jünger järgnesid Jeesusele. See jünger oli ülempreestri tuttav ja ta läks koos Jeesusega ülempreestri õue. Peetrus seisis aga väljas ukse ees. Siis väljus see teine jünger, kes oli ülempreestri tuttav, ja kõneles uksehoidjatüdrukuga ning viis Peetruse sisse. Uksehoidjatüdruk ütles nüüd Peetrusele: „Eks sinagi ole üks selle inimese jüngreid?” Tema ütles: „Ei ole.” Aga orjad ja sulased olid teinud lõkke, sest oli külm, ja seisid ning soojendasid end. Ja ka Peetrus seisis nende seas ja soojendas end."
Teda mainitakse ka teistes kolmes evangeeliumis kui "üht (ülempreestri) teenijatüdrukut" (Mt 26:69: "Peetrus istus aga väljas õuel. Ja ta juurde astus üks teenijatüdruk ja ütles: „Ka sina olid galilealase Jeesusega.”"; Mk 14:66: "Ja kui Peetrus oli all õues, tuli üks ülempreestri teenijatüdruk"; Lk 22:56: "Aga kui üks teenijatüdruk nägi teda lõkke ääres istuvat, vaatas ta talle teraselt otsa ja ütles: „Ka see oli tema kaaslane.“").
Et uksehoidjatüdruk veenis Peetrust Õpetajat salgama, nii nagu Eeva veenis Aadamat maitsma keelatud vilja, sai sellest tegelasest lääne patristikas üks populaarsemaid Eeva asendajaid. Näiteks Maximus Torinost kirjutas: "Eeva viis Aadama eksiteele; uksehoidja-orjatar viis Peetruse eksiteele."
Theophylaktos Ohridist kirjutab oma kommentaarides temast siiski teises võtmes: "Naine küsitleb Peetrust ilma jultumuseta, ilma jämeduseta, väga tasaselt. Sest ta ei öelnud: „Kas sina ei ole selle petise jüngrite seast?“, vaid: „Selle Inimese“, ja need sõnad väljendasid pigem kaastunnet ja inimesearmastust. Ta ütles: „Kas ka sina ei ole tema jüngrite seast?“, sest Johannes oli õue sees. See naine rääkis nii tasaselt, aga Peetrus ei märganud seda üldse, jättis tähelepanuta ka Kristuse ettekuulutuse.".
Tsuru no Ongaeshi

Tsuru no Ongaeshi (鶴の恩返し; "Kuidas kurg tasub heategu") on Jaapani folkloorist pärit lugu kurest, kes teeb mehele vastuteene. Loo teine versioon, kus mees abiellub kurega, kes vastab tema armastusele, on tuntud "Tsuru Nyobo" (鶴女房; "Kurenaine") nime all.
Jaapani folklorist Seki Keigo sõnul on see üks kuulsamaid lugusid üleloomulikest ja nõiutud abikaasadest Jaapanis.
Lugu.
Mees päästab haavatud kure, kelle jahimehed olid maha lasknud. Samal öösel ilmub tema majja naine, kes teatab, et ta on nüüd tema abikaasa. Mees vastab, et on vaene ega suuda peret ülal pidada, kuid naine rahustab teda, et tal on riisikott, millest jätkub neile kauaks. Nad võivad sellest süüa iga päev, kuid koti sisu ei vähene – see jääb alati täidetuks.
Ühel päeval ütleb naine, et soovib midagi valmistada ja palub mehel tuppa mitte siseneda enne, kuni ta töö lõpetab. Seitse päeva hiljem tuleb naine toast välja, kõhn ja väsinud, aga tal on kaasas vapustavalt ilus kangas. Ta käsib mehel selle turul kõrge hinnaga maha müüa. Mees teebki, nagu naine oli palunud ja teenib suure summa ning nad saavad rikkaks.
Peagi läheb naine uuesti tuppa kuduma ja taas palub mehel mitte siseneda. Kuid seekord saab uudishimu mehest võitu. Ta vaatab sisse ja näeb, et tema naine on tegelikult seesama kurg, kelle ta oli varem päästnud. Naine kitkub rinnalt sulgi, et neist kangast kududa. Kui kurg märkab, et mees on tema tõelise olemuse avastanud, ütleb ta, et ei saa enam jääda ja lendab minema.
Kurenaine.
Muinasjutus "Tsuru Nyobo" ("Kurenaine") abiellub mees naisega, kes osutub inimeseks maskeerunud kureks. Soovides nende elu paremaks muuta, kitkub naine rinnalt sulgi ja koob neist kalli kanga, mida mees turul müüb. Kuid iga korraga muutub naise seisund halvemaks. 
Kui mees avastab, kes naine tegelikult on ja miks ta on haige, on ta šokis ja palub, et naine lõpetaks. Naine vastab, et tegi seda armastusest tema vastu. Mees väidab, et armastus eksisteerib ilma ohverduseta, kuid ta eksib. Elades ilma kellegi teise heaks ohverduseta, ei ole ta kure armastuse vääriline.
2025. aasta Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse tööseisak

2025. aasta Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse tööseisak oli Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse tööseisak, mis algas 1. oktoobril, kuna Kongress ei suutnud samal päeval alanud eelarveaasta eelarvet kinnitada. Vabariikliku Partei kontrolli all olnud Esindajatekoda saatis Senatile kinnitamiseks kokku 14 eelnõud, viimaks kinnitas Senat eelarve 10. novembril. Kaks päeva hiljem kinnitas Esindajatekoda Senati poolt üle vaadatud eelnõu ning president Donald Trump allkirjastas selle. 2025. aasta tööseisak oli ajaloo 11. tööseisak, mille käigus tuli ametnikke palgata puhkusele saata. Tööseisak kestis 43 päeva ning on riigi ajaloo pikim.
Senati demokraadid olid vabariiklaste eelnõule vastu, kuna sellega ei tahetud pikendada 2025. aasta novembris aegunud Affordable Care Acti toetusi.
Tööseisaku käigus saadeti ligi 900 000 avaliku sektori töötajat palgata puhkusele ning umbes kahele miljonile ei saanud palka maksta. Mõned teenused ning ametid, nagu Medicare, Medicaid, kaitseministeerium ja transpordiamet töötasid edasi täies mahus. Samas jäi mõnel pool töö kas osaliselt või täielikult seisma, näiteks Tervise Uuringute Instituut ja Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus.
Vambola Remmel

Vambola Remmel (23. mai 1922 Nõo kihelkond, Tartumaa – 24. aprill 2015 Pärnu) oli eesti kergejõustiklane, sporditegelane, -kohtunik ja -ajaloolane.
Lõpetas 1941. aastal Tartu Poeglaste Gümnaasiumi ja 1963. aastal Võru Kohaliku Tööstuse Tehnikumi puidutöötlemise tehnoloogia erialal.
Võttis II maailmasõjast osa Saksa sõjaväes Alfons Rebase pataljonis. Oli aastatel 1946–1949 tööpataljonis.
Oli 1949–1956 ETKVL-i Jõhvi ehituskontoris töödejuhataja, 1956–1960 Mustvee Kohaliku Majanduse Kombinaadis peainsener, 1960–1964 Jõgeva KEK-i juhataja, 1964–1979 Iisaku näidissovhoosi asedirektor, 1979–1982 Surju sovhoosis ehitustööde juhataja.
Sportlasena.
Sportima hakkas 1930. aastal Erich Haameri juhendamisel. Tuli 1940. aastal Tartumaa kaugushüppemeistriks.
Sporditegelasena.
On olnud Eesti Spordiveteranide Liidu juhatuse liige, oli aastatel 1967–1979 liidu Kohtla-Järve koondise juhatuse liige ja aastatel 1983–1998 Pärnu koondise esimees.
Heino Kask (ajakirjanik)

Heino Kask (20. november 1924 Tallinn – 8. mai 1999 Tallinn) oli eesti veepallur, spordiajakirjanik, sporditegelane ja spordiajaloolane.
Õppis 1938–1942 Riigi Tööstuskoolis. 
Läks Soome sõjaväkke 1. augustil 1943, rindel Rajajoel III/JR47-s, väljaõppel Jalkalas 2./JR200-s. Tõrjelahinguis Karjala kannasel, Viiburi lahel ja Vuoksel. Tagasi Eestisse 19. augustil 1944, oli rindel Sinimägedes. Hiljem mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis tööpataljonis. Vabanes 1947. aastal.
Töötas 1948–1950 Harju Elu toimetuses, oli 1950 ETKVL-i spordijuht, 1951–1958 Vabariikliku Spordiklubi vanemtreener, 1958–1978 Spordilehes reporter ja osakonnajuhataja, 1978–1984 Kehakultuuri toimetajaid.
Sportlasena.
Sportima hakkas 1936. aastal kultuuriühingu Puhkekodu poisteosakonnas. Kuulus 1938–1941 U-klubisse, harrastas ka jalgpalli, lauatennist, korvpalli ja kergejõustikku.
Oli aastatel 1949–1951 veepallis Kalevi meeskonnas Eesti NSV meister ja 1952. aastal Balti NSV-de spartakiaadi võitja.
Spordikohtunikuna.
Tegutses 1952–1961 kõigil üleliidulistel veepalliturniiridel kohtunikuna (1955 üleliiduline kategooria), Eesti NSVs ka ujumiskohtunikuna (1953 vabariiklik kategooria). 
Sporditegelasena.
Kuulus aastatel 1955–1959 NSV Liidu Veepalliföderatsiooni presiidiumi. 
Looming.
Oli alatest 1978. aastast tegev Eesti Raadio "Mnemoturniiri" Tarkade Klubis.
Muhammad Mahtab Alam

Muhammad Mahtab Alam (sündinud 2. oktoobril 1982) on Pakistani tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor.
Haridus.
Muhammad Mahtab Alam omandas telekommunikatsiooni ja signaalitöötluse alal bakalaureusekraadi Islamabadis 2004, magistrikraadi Aalborgi Ülikoolis 2007 ning doktorikraadi Bretagne'is 2013.
Töökäik.
Töötas Rootsi Tehnikakolledžis Pakistanis aastal 2013 ja Katari Mobiilsuse Innovatsioonikeskuses 2014-2016; alates sügisest 2016 Tallinna Tehnikaülikooli Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudis: dotsent 2016-2019, kaasprofessor 2018-2021, alates 2021 täisprofessor tenuuris.
Teadustöö.
Professor Alami uurimistöö on peamiselt seotud traadita sidetehnoloogiatega.
Gustav Vasa piibel

Gustav Vasa piibel (rootsi k tuntud ka kui Vasabibeln) on esimene kogu piibli tõlge rootsi keelde, mis ilmus 1540–1541 aastatel. Gustav I Vasa valitsemisajal tõlgiti piibel rootsi keelde kahes osas: kõigepealt avaldati 1526. aastal "Uus Testament" ning 1541. aastal ilmus kogu piibel, mida nimetataksegi Gustav Vasa piibliks. Suure osa tõlkest tegid tõenäoliselt preester Laurentius Andreae ja reformaator Olaus Petri.
Alates 2025. aastast on Gustav Vasa piibel osa Rootsi kultuurikaanonist.
Piibli tähtsus rootsi keelele.
Gustav Vasa piiblil oli rootsi keelele tugev mõju. "Uue Testamendi" ilmumist 1526. aastal peetakse uusrootsi keele ("nysvenska") alguseks. Just siis ilmus kirjakeelde täht "å", mida rootsi keeles kasutatakse tänapäevani. Tähed "ä" ja "ö" ilmusid trükitud raamatutesse juba 1495. aastal.