tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Japi keel

Japi keel on Mikroneesia keel. Japi keel on oma klassifitseeringult Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ning on Mikroneesia keelte hulka kuuluv elav keel. Japi keelt kõneldakse Mikroneesias, mis on üks Okeaania piirkond (lõunasse jääb Melaneesia ja itta Polüneesia). Japi keelt räägitakse Karoliinidel (ehk Mikroneesia Liiduriigis), Yapi saarel (koosneb neljast saarest, moodustades Yapi osariigi) ja lisaks veel kümnel saarel. Samuti ka Ameerika Ühendriikides. Japi keele kõnelejaid on Mikroneesias 6590 (1987. aasta seisuga). Rääkijaid kõikides riikides kokku on 7390.
Kirjaviis.
Japi keeles kasutatakse ladina tähestikku.
Keele struktuuri andmed.
Fonoloogia.
Japi keele silbistruktuur on üsna kompleksne.
Vokaalide iseärasusi:
Konsonantide iseärasusi:
Morfoloogia.
Grammatilised kategooriad:
ARV
Arvu klassifikatsioon on japi keeles rikkalik. Japi keeles on 43 klassifitseerijat.
TEGUMOOD
Umbisikulise (passiivse) tegumoe konstruktusioonid puuduvad.
MÄÄRATUS EHK DEFINIITSUS
Japi keeles on kolm artiklit, mis kõik eelnevad nimisõnale: 
"fa"-määrav,"ba"-ainsuse umbmäärane ja "ii"-kasutatakse valikuliselt enne isikunimesid.
Süntaks.
Sõnajärjetüüp on japi keeles VSO (verb-subjekt-objekt).
Keelenäide.
Gubine gidii mani gargeleg nga faileng nibapuf matt'awen nge rogon. Bay laniyan nipii e nam, ere ngauda ted matt'aawen e chaa niba chugur ngoded nimod walag dad.
Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim.
Heli-Expo

Heli-Expo on maailma suurim helikopterite ja nende lisaseadmete väljapanek ja mess, mida korraldab Helicopter Association International. 
2013. aastal Las Vegases toimunud näitust külastas 20 393 huvilist kogu maailmast. 
USAs igal aastal peetava neli päeva kestva messi toimumispaigaks valitakse sageli mõni uuenduste juurutamiskoht, näiteks 2014. aasta mess toimus 24.–27. veebruarini Anaheimis.
Anateem

Anateem (kreeka keelest ἀνάθημα "anáthema") ehk kirikuvande alla panek on mitme kristliku kiriku (nt katoliku ja õigeusu kiriku) kõrgeim karistus, mis tähendab kiriku liikme kirikust väljaheitmist.
Anateemi rakendatakse väärõpetuste kandjate ja levitajate suhtes. Kellelegi anateemi kuulutamine on kinnitus, et inimene on end ise oma tegudega kirikust eraldanud seniks, kuni ta pole kahetsenud ja pöördunud. Samuti on see hoiatuseks ülejäänud kirikurahvale eksinud isiku ideede ja õpetuse kahjulikkusest.
Saho keel

Saho keel on Afroaasia keelkonda, kušiidi keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Eritreas, Etioopias ja Djiboutis. Saho keel on üks üheksast Eritrea riigikeelest ning sarnaneb väga afari keelega.
Emakeelena räägib saho keelt üle 260 000 inimese. Lõunasaho dialekti räägib veel umbkaudu 27 000 inimest Irobi regioonis Etioopias ning mõned väiksemad hõimud Tigree põhjapiirkonnas. Saho kõnelejad kutsuvad oma keelt "Saahot luqha" ehk saho keeleks. Koos afari keelega moodustavad nad idakušiidi keelte rühma. 
Keele struktuur.
Saho keelel on kokku neli dialekti: toroa, assaorta, minifero ja irobi. Põhja- ja lõunasaho dialektid on foneetiliselt väga erinevad ning palju esineb ka morfoloogilisi ja leksikaalseid erinevusi. Mõned lõunasaho dialektid jagavad rohkem isoglosse afari keelega. Sõnade järjekord on SOV ehk subjekt-objekt-verb.
Saho keel kasutab pikki ja lühikesi häälikuid, pikad kirjutatakse kahe tähega, nt "caasa"'kala', "anna" 'tädi', "cashsho" 'muru'. Mitu erinevat täishäälikut üksteise järel ei ole saho keeles lubatud. Kasutatakse ühendeid ay, ey, aw, ew, jne. Kolme tähega kaashäälikuühendid ei ole samuti lubatud, nagu ka pikad kaashäälikud sõna lõpus või alguses (nt kk, rr jne).
Põhjasaho dialektid kasutavad helituid kaashäälikuid (ch [t!’], q [k’], qh [x’], th [t’] ja ts [s’]) ning kolme frikatiivi, mida ei esine lõuna dialektides: kh [x], sh [!] ja z [z]. 
Mõnes laensõnas esineb sõna algul kh, näiteks "khaatim" ‘ring’ ja "khadaama" ‘töö, töötama’, kuid alati on olemas ka mugandatud vaste, nt "kaatim" ja "kadaama". 
Saho keeles on kaks grammatilist sugu, mees- ja naissugu.
Keelenäited.
1 – "inik" , 2 – "lamma", 3 – "adox", 4 – "afar", "mafarra", 5 – "koon", 6 – "lix", 7 – "malxin", 8 – "baxar", 9 – "sagal", 10 – "taman." 
"Ishi afah waanisha" – Ta räägib oma keeles.
"Cali ishi abbah dhageeko inki af geye" – Ali sai ühe osa oma isa põllust. 
Eritreas kasutatav kirjakeel kasutab alates 1986. aastast ametlikult ladina tähestikku ning põhineb enamasti põhjasaho dialektil. 
Eritreas ei ole saho keel väljasuremisohus, küll aga ümbritsevatel aladel, näiteks Tigree piirkonnas. Eritrea haridusministeeriumi andmetel oli 2007. aastal Eritreas 39 sahokeelset algkooli kuni 5000 õpilasele. Koolides kasutatavad õpikud on kirjutatud Eritrea saho kirjakeeles, mis võib kohalike dialektide eripära nooremate põlvkondade keelekasutusest kõrvaldada. Kogu kõnelejate arvust on kirjaoskajad 1–3%.
Tšuugi keel

Tšuugi keel kuulub truki keelte hulka. Sama keele muid nimetusi: chuuk, ruk, truk või truki keel. Tšuugi keelt räägitakse peamiselt Chuuki saartel, Mikroneesias. Selle keele kõnelejaid leidub ka Pohnpeil ja Guamil. Tšuugi keel kuulub Austroneesia keelkonda, täpsemalt Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ning on üks Mikroneesia keeltest.
Tšuugi keel kasutab ladina tähestikku. 
Tšuugi keele sõnavara sarnaneb mitme teise keele sõnavaraga. Mortloki keel on 80–85% ulatuses sarnane, puluvati keel 81%, satavali keel 79%, karoliini keel 78% ja voleai keel 75% ulatuses sarnane.
Keele struktuur.
Misjonärid töötasid 19. sajandil välja viisi, kuidas tšuugi keelt üles kirjutada, kasutades ladina tähestikku. 1970. aastatel muutsid keeleteadlased misjonäride süsteemi, lisades juurde diakriitilised tähed.
Keeles on 9 vokaali (a, á, e, é, i, o, ó, u, ú), sama palju nagu eesti keele tähestikus ning 14 konsonanti (eesti keeles on 17), millele lisandub 9 kaksikkonsonanti. 
konsonandid: f, ff, s, ss, k, kk, m, mm, mw, mmw, n, ng, nng, p, pp, pw, ppw, r, ch, t, tt, w, y
klusiilid: p, pw, t, k
afrikatiivid: ch [ʧ]
frikatiivid: f, s 
nasaalid: m, mw, n, ng[ŋ] ,
lateraalid: (l), r
poolvokaalid: w, y [j] 
Tšuugi keelel on ebatavaline sõnaalguline kaksikkonsonandi tunnus. Ühistel esivanematel Lääne-Mikroneesias, arvati samuti keeles olevat see tunnus, aga tänapäevasel keelekasutusel on see enamasti kadunud. 
Silbistruktuur
Tšuugi keeles on võimaldatud produktiivselt täielikku ja osalist reduplikatsiooni, näiteks:
 ◦Kõndima: fátán
 ◦Kõndima (jätkab kõndimist): fátánátán 
Tšuugi keel kasutab erinevaid loendamissüsteeme erinevat tüüpi esemete jaoks. Sõnalõpud muutuvad olenevalt eseme tüübist(pikk, lame, kihiline, või tahke). 
Näiteks:
 ◦ tšuugi keeles eu - üks 
 ◦ üks pikk ese: efoch (lõpp -foch)
 ◦ üks lame ese: echo (ending -cho)
 ◦ üks kihiline ese: esar (ending -sar)
 ◦ üks tahke ese: efou (ending -fou)
Keelenäide.
Tšuugi keeles:
Esap wor och mettoch epwe appeti aramas seni fansoun ar uputiu non ar tufich me rait. Ar ekiek epwe mecheres o esap pet ren och sakkun mettoch pun ir repwe nonnomfengen non kinamwe o pwipwi annim.
Tõlge:
Kõik inimesed on sündinud vabadena, võrdse väärikuse ja õigustega. Nad on õnnistatud mõistusega ja südametunnistusega ning peaksid suhtuma üksteise vennaliku vaimuga.
Protozooloogia

Protozooloogia (ladina keeles "protozoologia") on zooloogia ja protistoloogia haru, mis tegeleb ainuraksete ("Protozoa") uurimisega.
Teadusharu sai alguse arvatavasti 17. sajandil ja selle juurutajaks peetakse Antonie van Leeuwenhoek'i, kes vaatles ainurakseid mikroskoobiga.
Huasteegi keel

Huasteegi keel kuulub maaja keelkonda. Keelt kõneldakse enamasti maapiirkondades San Luis Potosi osariigis Kesk-Mehhikos, Tamaulipase osariigis Mehhiko kirdeosas ja Veracruzi osariigis Mehhiko kaguosas. Need on küllatki mereäärsed alad, kuid San Luis Potosi osariik ulatub ka sisemaale. Kõnelejate arv võib jääda umbes 131 000 inimese piirimaile (2000. aasta Mehhiko Riikliku Põlisrahvaste Keelte Instituudi (INALI) poolt korraldatud uuringu seisuga). Uuemate andmete järgi, võttes arvesse 2005. aasta rahvaküsitlust, on Mehhikos 150 000 huasteegi keele kõnelejat (umbes 90 000 San Luis Potosi osariigis ning umbes 50 000 Veracruzi osariigis). Huasteegi keel kasutab ladina kirjasüsteemi.
Foneetika.
Täishäälikud.
Lühikeste vokaalide tabel
Pikkade vokaalide tabel
Kaashäälikud.
Konsonantide tabel
Morfoloogia.
Huasteegi keeles esineb sõnamoodustises üldiselt vähe afikseid.
Nagu eesti keeleski, kasutatakse eitust järjekorras SNegVO, ehk eitus järgneb subjektile ja eelneb verbile
Sõnajärg.
Huasteegi keeles kasutatakse sõnajärge SVO (subjekt, verb, objekt).
Semantika.
Huasteegi keel on osalt ka üpris polüseemiline keel. Näiteks "silm" ja "nägu" on huasteegi keeles mõlemad tähistatud sõnaga 'lé'. Kuid sõnad "käsi" ja "käsivars" on vastavalt 'in c'ubac' ja 'in'ocōb'.
Jamaica kreoolkeel

Jamaica kreoolkeel on inglise-aafrika kreoolkeel, mida kõneldakse enamasti Jamaicas ja Jamaica diasporaa hulgas.
Keele nimi.
Jamaica patois, seda teatakse ka kui patois (patwa või patwah) või Jamaica keel. Keeleteadlased kutsuvad seda Jamaica kreooliks.
Keelkonna andmed Ethnologue’i põhjal.
ISO 639-3 jam 
Alternatiivsed nimed: Patois, Patwa, Patwah 
Asukoht: Kanada, Costa Rica, Dominikaani, Panama, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriigid. 
Keele staatus: 3 (rohkesti kõneldav). Rahvusliku identiteedi keel. 
Keele liigitus: kreool, inglise keelel põhinev. 
Dialektid: Jamaica kreoolkeele murre, mis ei ole nii prestiižne kui standardne inglise keel. Võib olla osaliselt arusaadav Sierra Leone Kameruni Pidgini ja Krio kõnelejatele, mida räägivad jamaicalaste kodumaale naasnud järeltulijad (1787 ja 1860 vahel). Arusaadav ka kreooli kõnelejatele Panamal ja Costa Ricas. Teadaolevalt sarnaneb see väga Belize'i kreoolkeelega. 
Keele kasutamine: jõuline. Dominantne keel ja kogub laialdaselt prestiiži. Positiivne suhtumine keelde. Enamik leiab, et nad räägivad standardset inglise keelt. 
Täpsem piirkond, kus keelt kõneldakse.
Jamaical, kuid on ka kogukondi Miamis, New Yorgis, Torontos, Hartfordis, Washingtonis, Nicaraguas, Costa Rical, Puerto Ricos ja Panamal. Samuti Londonis, Birminghamis, Manchesteris ja Nottinghamis.
Kõnelejate arv.
2 670 000 kõnelejat Jamaical 2001. aasta seisuga. Kogu maailmas kokku 3 205 000 kõnelejat. 
Arvsõnad 1–10.
1 – wan
2 – tuu
3 – chrii/tree
4 – fuo
5 – faib
6 – six
7 – sebn
8 – hiet
9 – nain
10 – ten
Grammatika.
Foneetika
"Fonoloogia
Jamaica kreoolis on viis lühikest täishäälikut (i,e,a,o ja u); kolm pikka täishäälikut: ii, aa ja uu. Neli topelttäishäälikut: ie, uo, ai ja ou. Jamaica kreoolis on 22 kaashäälikut, mis koosnevad 18 üksikust ja 4 topeltkaashäälikust: b, d, ch, f, g, h, j, k, l, m, n, ng, p, r, s, sh, t, v, w, y, z ja zh. 
"Mitmuse moodustamine
Inglise keeles tehakse nimisõnast mitmus lisades sõna lõppu „s“. Jamaica kreoolis aga moodustatakse mitmus lisades sõna lõppu „dem“.
"Alus ja verb
Olenemata alusest verb ei muutu. Näiteks: mi walk, yu walk, wi walk. 
"Ajavormid
Selles keeles on vähe ajavorme. Verbid ei muutu erinevates aegades. Näiteks väljendades minevikku – im walk faas (ta kõndis kiiresti). 
Jamaica kreoolis ei ole sõnadel sugusid. On kuus isikulist asesõna: mi, yu, im, wi, unu/yu ja dem . Süntaksit kasutatakse peamiselt sõnade rõhutamiseks. 
"Eitus
„no“ kasutatakse eitamiseks, „kiaani“ kasutatakse samamoodi nagu inglise keeles „can’t“ ja „neva“ on negatiivne mineviku partitsiip.
Keelenäide.
"Kya di buk kom gi mi" – Bring the book for me (too see raamat mulle) 
"Him ron laka se dem set daag ata im" – he ran as if they had set dogs after him (ta jooksis nagu nad oleksid talle koerad kallale ässitanud). 
Kirjaviis.
Jamaica kreoolkeeles kasutatakse inglise kirjaviisi.
Muud huvitavat.
Selles keeles on palju laensõnu – näiteks inglise, hispaania ja hindi keelest kui ka šoti ja iiri dialektist. Seda keelt võib kuulda ka mõnes tuntud Hollywoodi filmis, näiteks "Kariibi mere piraatides", kus seda keelt kõneleb Tia Dalma.
Lipiidne kaksikkiht

Lipiidne kaksikkiht (eestikeelne varasem nimetus "bilipiidne kiht") on õhuke rakumembraan, mille moodustavad kaks vastakuti paiknevat lipiidsete molekulide kihti polaarses keskkonnas, kui rasvhapejääkide hüdrofoobsed osad koonduvad keskmesse ja polaarsed osad jäävad kaksikkihi välispinnale.
See moodustab katva membraani ümber rakkude ja rakuorganellide. Nõnda tekib barjäär, mis aitab hoida ioone, valke ja teisi molekule seal, kus neid vajatakse ning aitab vältida nende difundeerumist sinna, kus nad paikneda ei tohiks. Kuigi lipiidne kaksikkiht on kõigest mõne nanomeetri paksune, on ta siiski passiivselt läbimatu enamusele vees lahustuvatele (hüdrofiilsetele) polaarsetele molekulidele.
Kaksikkihid on tavapäraselt moodustunud fosfolipiididest, millel on hüdrofiilsed pead ja kaks hüdrofoobset saba. Sattudes kontakti veega, võtavad fosfolopiidid kaksikkihtse struktuuri, kus nende hüdrofoobsed sabad hoiavad omavahel kokku ja veega jäävad kontakti ainult hüdrofiilsed osad. Nende kihtide vahele ei jää peaaegu üldse vett ning nõndasamuti ka vees lahustuvaid soolasid ja suhkru molekule. Sellist assambleerumise protsess tuntakse hüdrofoobse efektina.
Bioloogilised membraanid ehk biomembraanid sisaldavad tavaliselt lisaks fosfolipiididele mitmeid erisuguseid lipiide. Üks selliseid teist tüüpi molekule on kolesterool, mis on väga oluline loomarakkude membraanis, kuna aitab seda tugevdada ja selle läbitavust vähendada. Kolesterool aitab reguleerida ka mõningata membraani läbivate valkude aktiivsust.
Olulised biomembraani koostisosad on ka näiteks glükolipiidid, glütserolipiidid ja sfingolipiidid ning lisaks steroididele (nagu kollesterool) võib membraanides leiduda ka karotenoide, hopanoide, sulfolipiide, ortolino lipiide, plasmalogeene ning fütanüülseid, dioolseid ja alkoksülipiide.
Rakke ümbritsevaid lipiidseid kaksikkihte, millesse on seondunud valgumolekulid, nimetatakse rakumembraanideks. Sageli on rakumembraanis veel sahhariidid, mis võivad olla liitunud valkude (glükoproteiinid) või rasvhappejääkidega (glükolipiidid). Sarnase ehitusega on rakkude sees ka organelle ümbritsevad sisemembraanid.
Selliseid membraane ei saa hästi vaadelda valgusmikroskoobiga ning nende uurimiseks kasutatakse elektronmikroskoopiat ja aatomijõumikroskoopiat.
Mapudunguni keel

Mapudunguni ehk maputše keel on araukaani keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Tšiili lõuna-keskosas ja Argentina lääne-keskosas. Seda keelt kõneleb umbes 250 000 inimest (andmed aastast 2007). Rahvuslikku koosseisu kuulub aga umbes 600 000 mapudungunlast (andmed aastast 2002). Alternatiivsed nimetused on mapudungu keel, maputše ja araukaani keel. Mapudungi keeles on erinevad murded: molutše, pehuentše ja pikuntše. Pehuentše ja molutše on väga sarnased. Nende murrete kõnelejad saavad üksteisest kergesti aru. Kirjaoskus L1 tasemel on alla 1%. Kirjaoskus L2 tasemel on 21%. 85 000 inimest oskavad kirjutada hispaania keeles.
Keelenäide.
"iñché ñi ñuke ngüm y" – 'mu ema nuttis'
"leli e n ew ñi ñuke" – 'mu ema vaatas mind'
Grammatika.
Maputše keeles on 6 vokaali: a, e , i, o, u ja ɨ. Viimast hääldatakse kas ü, v või ï , olenevalt tähestikust. On mitu erinevat tähestikku, kõik kasutavad ladina kirjasüsteemi.
Mapudunguni keeles ei tehta vahet helitute ja heliliste klusiilide vahel. Tavaline sõnade järjekord Mapudunguni keeles on alus, öeldis ja sihitis.
Nimisõnu on kahte sorti: elusaid ja elutuid objekte märkivad.
Küsivad asesõnad on "iney" 'kes', "chem" 'mis', "chumül" 'millal', "chew" 'kes', "chum(ngechi)" 'kuidas' ja "chumngelu" 'miks'.
Ei ole eraldi lihtminevikku ega täisminevikku. Ei ole ka käskivat kõneviisi. Kasutatakse jambi värsimõõtu.
Mapudunguni keeles on kaks käänet: nominatiivne ja obliikvakääne.
Eraldi mees- ja naissugu ei ole. Tegusõnad on kolmes isikus: esimene isik, teine isik, kolmas isik. On kolm grammatilist arvu: ainsus, kaksus (duaal) ja mitmus.
Tšokto keel

Tšokto keel (inglise keeles "Choctaw language") on maskogi keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse USA kaguosas, kõige enam Oklahoma osariigis, McCurtaini maakonnas, vähem Mississippis ning mõnel pool Louisianas ja Tennessees.
Tšokto keelt kõneleb emakeelena 10 400 inimest, kuid see arv väheneb (2010. aasta loendus). Keelt püütakse säilitada ja selleks rõhutatakse kaugõpet. Keelekasutus on eriti silmapaistev kirikus.
Tähestik.
 
Fonoloogia.
Vokaalid
Konsonandid
Süntaks.
Tšokto keele sõnajärg on SOV(subjekt-objekt-verb).
Keelenäited.
Nädalapäevad: pühapäev- "nitak hollo" (püha päev); esmaspäev- "monti"; teisipäev- "tusti"; kolmapäev- "winsti"; neljapäev- "hlusti"; reede- "flait"i; laupäev- "satate".
Kas sa räägid tšokto keelt?- "Chahta imanompa ish anompola hinla ho̱?"
Mis su nimi on?- "Chi hohchifo yat nanta?"
Minu nimi on...- "Sa hohchifo yat..."
Lisaks.
Tšokto keesles on reeglina nimisõna samal kujul nii ainsus kui mitmuses. "Hattak", modifitseerimata, võib tõlkida kas mees või mehed. 
Mõnikord aga tahab kõneleja teha selgeks kas mõtleb üksikut indiviidi või rohkem kui ühte. Sellisel juhul lisatakse numbriline omadussõna nimisõna ette. "Hattak achafa" on üks mees. "Hattak toklo" on kaks meest. "Hattaw lawa" on palju mehi. "Hattak momma"- kõik mehed.
Amavaka keel

Amavaka (ka amaguako, amawaka, ameuhauge, ipitineri, savako) on keel, mida kõneldakse Ucayali, Madre de Diosi ja Amazonase piirkonna edelaosas Peruus ning Acre osariigis Brasiilias.
Kõnelejate arv.
Etnilisi amavaka keele kõnelejaid on 300–500 Peruus ja 200 Brasiilias. 2000. aasta loenduse järgi eeldatakse, et Peruus on kõnelejaid tegelikult 90 või vähem. Brasiilias on 1995. aasta seisuga 220 kõnelejat.
Keelekasutus.
Amavaka keelt kõneldakse peamiselt kodudes ja külades, enamik kõnelejaid on vanemad täiskasvanud. Keelt oskavad vaid need lapsed, kes on geograafiliselt sügaval kogukonna sees. Keele kasutamist halvendab asjaolu, et kogukond on identiteedikriisis segaabielude pärast teiste rahvastega, mis annavad tõuke rääkida muid keeli, peamiselt hispaania keelt. Peruu aladel on amavaka keele elusust hinnatud 7-ga, Brasiilia aladel 8b-ga, mis tähendab põhimõtteliselt väljasurnud keelt.
Kirjaoskus on kuni 50% inimestel. Aastatel 1963–1977 tõlgiti mõni osa piiblist kohalikku keelde. Avaldatud on sõnaraamat ja grammatikaõpik.
Dialektid.
Amavaka keelel on neli dialekti: Peruus kashinawa ja shipibo-conibo, Brasiilias inuvaken ja viwivakeu.
Arvsõnad.
1 – "tíí"
2 – "rávuu"
3 – "químishá"
4 – "cuátoro"
5 – "mûcun"
6 – "rávuurivicún"
7 – "múcun-tóhastináquiha"
8 – "múcun-papiicun-cutahax"
9 – "râvuuriví"
10 – "múcun-quiyoo"
Keele foneetiline struktuur.
Amavaka keeles on järgmised häälikud:
Tähestik.
Amavaka tähestik on laenatud hispaania keelest, kuid sellel on mõningaid iseärasusi. Näiteks täheühend "ch" hääldatakse nagu "tš", inglise keeles "chair" 'tool' – amavaka keeles kirjutatakse "č". Täheühend "tz" on hispaania keeles pigem "ts", inglise keeles "cats" 'kassid' – amavaka keeles hääldatakse aga "th"-na. Häälik "z" on kui "s" ("sing" 'laulma'; või "th", inglise keeles "the" 'see').
Keelenäide.
"Tzovan jato jumahaito hinaayamanonmun vacunoxcanquihnucanpu. Tzovan jato zinaayamanonmun vacunoxcanquihnucanpu. Jonitzan derechocavizyahtoxrivimun vacunoxcanquihqui. Quiyoovinin shinanquin hiromaquin jaucuzahavorahquiqui shinantimunhcanquihqui. Vacurazixquicavizhi quiyoovinixjatimunhcanquihnucanpu."
Eesti keeles ÜRO Inimõiguste Ülddeklaratsiooni 1. artikkel:
Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim.
Kirjaviis.
Kirjutatakse ladina tähestikus, sest amavaka keel sarnaneb olemuselt ja häälduselt kastiilia keelega. Traditsioonilist hääldamist tuleb kasutada traditsiooniliste tähekombinatsioonide või "th" puhul. Nasaalhäälikute puhul tuleb lisaks jälgida sõna intonatsiooni, mis kirjapildis väljendub rõhumärgina: "a" – madal toon, "á" – kõrge toon. Kuna seda esineb küllaltki palju, siis on keel ilmekas ja emotsioonirikas.
Muud huvitavat.
Enamik morfeeme amavaka sõnades on seotud. Mõni neist on ka kui kliitikud – "-hnu" / "-nu".
"'Hiya-x -mun hun jo -cu -hnu."
Inglise keeles "It is I who has arrived".
Čašniki

Čašniki (transkribeerituna Tšašniki) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Čašniki rajooni halduskeskus. Leedu keeles "Čašnikai", poola keeles "Czaśniki". Linna lähedal asub Orša–Lepieli raudteel samanimeline jaam. Linn asub Uła jõe kaldal.
Linna nime päritolu kohta on mitu teooriat. Ühe variandi kohaselt on aluseks valgevenekeelne sõna "чашнік" ehk 'kuninglik karikahoidja', ka on võimalik variant see, et linn asub madalikul otsekui karika põhjas. Kolmanda teooria kohaselt oli ajal, mil Čašniki oli veel käsitööliste asula, linnas palju katelseppi.
Linna piirides on neli keskkooli ja laste loomingu maja. Čašnikis asub ka koduloomuuseum. Linnas on kultuurimaja ja kolm raamatukogu. Čašnikis ilmub ajaleht Чырвоны прамень.
Linnas on toiduainetetööstus ja paberivabrik, töödeldakse lina. 
Linnas asus XVI sajandil rajatud linnus. Vaatamisväärsusteks on XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul rajatud ajalooline linnasüda, juudi kalmistu, õigeusu kirik aastaist 1843–1875. Linn jaguneb kolmeks – ajalooline linnasüda, paberivabriku ümbruse asum ja uus linnakeskus.
Ajalugu.
Čašnikit mainitakse esimest korda aastal 1504. Liivi sõja ajal püstitas Ivan Groznõi Uła jõe kaldale puidust kantsi. Aastal 1564 saavutasid Rzeczpospolita väed Mikołaj Radziwiłł Punase juhtimisel selle kindluse all suure võidu Pjotr Šuiski vägede üle. Vene väejuht langes Čašniki lahingus. Aastal 1567 peeti seal uus lahing, kus taas olid võidukad leedukad. 
Aastast 1568 hakkas asula kuuluma Radziwillidele. Aastal 1580 mainitakse Čašnikit kui alevit. XVI sajandi lõpus said asula endale Kiszkad, XVII sajandi alguses Drucki-Sakalinskid, pärast neid Sapiehad. Andrzej Sapieha oli sellel ajal kuninglik karikahoidja. Omanikud vahetusid kiiresti, Sapiehade järel tulid Kazanovskid, seejärel Słuškid. Aastal 1664 rajati dominiiklaste klooster. Aastast 1722 kuulus alev Bõkovski-Lapotadele, aastast 1785 Vaładkovičitele. Aastal 1786 ehitati kloostri juurde katoliku kirik. 
Aastal 1793 läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. 1812. aasta isamaasõja ajal peeti alevi all Čašniki lahing, mis lõppes Venemaa vägede võiduga. Aastal 1832 sulgesid Poola ülestõusu maha suruma tulnud väed kloostri. Aastal 1843 algas õigeusu kiriku ehitamine. XIX sajandi teisel poolel olid paljud alevi elanikud lootsid, kes juhtisid Riia poole minevaid pargaseid. Aastal 1868 sulgesid Poola ülestõusu maha suruma tulnud Vene väed katoliku kiriku ja andsid selle õigeusklike kasutusse. 
Aastal 1868 avati Čašnikis paberivabrik. 1924. aastal liideti asula Valgevene NSV-ga, aastal 1925 avati raudtee. Čašnikist sai ametlikult alev aastal 1938, linn aastal 1966. Teise maailmasõja ajal tapeti asulas 3610 inimest.
Alabama keel

Alabama keel (ka "Alibamu") on maskogi keelkonda kuuluv kesk-maskogi keel, mida räägitakse Alabamas, Kagu-Texases ja Koasati reservaadis Livingstoni lähedal. Keel on hääbumas (Ethnologue'i tase 7), kuna selle kasutajaskonda kuulub enamasti vanem põlvkond.
Piirkond.
Alabama keelt kõneldakse Alabamas, kuid pärast 19. sajandi alguses toimunud sunduslikku ümberpaigutamist elab suurem osa Alabama indiaanlastest Texases Livingstoni lähedal, jagades elupaika koasati keele kõnelejatega. Seetõttu on mõned sealsetest elanikest omandanud mõlemad keeled.
Kõnelejate arv.
2007. aasta andmetel oli alabama keelt emakeelena kõnelejaid 250. Ehkki kõnelejaid veel leidub ja keelt püütakse säilitada, on see ohus, kuna lastele seda enam ei õpetata ja keelt räägib pigem vanem põlvkond.
Keele struktuur.
Konsonandid.
Kui sõnas esineb konsonante topelt, näiteks sõnas "hissi" (juuksed), tuleb s topelt hääldada.
Täishäälikud.
a, aa, i, ii, o, oo
Diftongid.
ay 
Keelenäide.
"[tʃíkma꞉ o꞉lahom꞉a]" "(chick – maah oh – lah – ho – mah!)"
Pikk a sõnas Chíkmaàa on langeva tooniga.
Tõlge: Tere Oklahoma!
Tõlge: Kas sa usud mind?
Tõlge: Ma usun sind. 
Tõlge: Sissy Sylestine oli minu vanaema.
Kirjaviis.
Alabama keel kasutab ladina kirja.
Huvitavat.
D ja E on kasutusel ainult inglise laensõnades. Alabama keelele on iseloomulik tüpoloogiliselt haruldase nähtuse kasutamine, milleks on disfiksatsioon (otsetõlge). Ladina keelest võetud sõna : "dis- (1)" kord; "fiхātiō" – kinnitus. Seda kasutatakse mõnede verbivormide saamiseks. Nt on kaks printsipiaalset võimalust, kuidas saab tegevust mitmuses kirjutada:
"batatli" – "peksab" – "batli" – "peksab" (regulaarselt)
"cokkalika" – "siseneb" – "cokkaka" – "sisenevad"
"salatli" – "libisema" – "salaali" – "libisema mitu korda"
Adaridi AD 3

Adaridi AD 3 oli Soomes elanud vene insener Boris Adaridini loodud puitkonstruktsiooniga ühemootoriline lennuk, mida toodeti ainult üks eksemplar.
Soome õhuvägi tellis ühe lennuki 1923. aastal. Esmalend tehti 17. aprillil 1924 ja see oli arvel kuni 1931. aastani. Samas lennati sellega sel perioodil harva. Muuhulgas seetõttu, et kogenematud piloodid ei suutnud selle lennukiga õhku tõusta.
Saksamaa esimese maailmasõja lennuäss Emil Thuy, kes töötas pärast sõda Soome õhuväe juures konsultandina, on selle lennuki kohta väitnud, et sel on keskpärased lennuomadused ning liiga nõrk mootor.
Lennuk on pandud välja Soome lennundusmuuseumis ("Suomen ilmailumuseo").
Uru-eu-vau-vau keel

Uru-eu-vau-vau keel on keel tupii keelkonnast. Keelel on mitu nimetust: Eru-Eu-Wau-Wau, Jupaú, Kavahiva (Kagwahiva), Uru-Eu-Uau-Uau. Uru-eu-vau-vau keelt kõneldakse Brasiilias Rondônia osariigis Jaciparana, Cautario ja Jamari jõe ääres. 2010. aasta andmetel rääkis uru-eu-vau-vau keelt 115 inimest. 
Tupii keelkonda kuulub 66 keelt, kõnelejaid on 5 028 652 ning neid keeli räägitakse Boliivias, Brasiilias, Prantsuse Guajaanas, Paraguays ja Peruus.
Keele struktuur.
Foneetika.
Keel kasutab Parintintini ortograafiat ja grammatikat. Kasutusel on ladina kirjaviis.
Kõik nasaalsed kaashäälikud ("m", "n", "nh", "ḡ", "ḡw") esinevad nasaalsete täishäälikute vahel.
Kinnised ninahäälikud ("mb", "nd", "nj", "ng", "ngw") esinevad pärast nasaalseid täishäälikuid ja enne suu täishäälikuid. "mb" ja "nd" esinevad ka sõna alguses.
Suusulghäälikud ("j", "g", "gw") esinevad suutäishäälikute vahel ja alguses.
Järgnevad on foneemi variantide kogumikud: ("m", "mb"), ("n", "nd"), ("j", "nh", "nj"), ("g", "ng"), ("gw", "ḡw", "ngw").
Helitu täishäälik: A täht viimase suure A tähena näitab helitust, nt "aerajykA".
Kaashäälikud sõna lõpus: Kavahiva keeles ei ole kaashäälikuga lõppevaid sõnu. Need võivad esineda ainult siis, kui tüvel on järelliide.
Grammatika.
Parintintini grammatikas on kaks peamist sõnavaralist osa: nimisõnad (substantiivid) ja tegusõnad (verbid).
Lihtnimisõnad:
"apyja" 'maja'
Liitnimisõnad:
"-ata-tiḡa" suits'
Ühendnimisõnad:
"-katu-ve'ea" 'ilus asi'
"-py-pora" 'jäljed'
"-kyti-hava" 'käärid'
Lihtverbid:
Liitverbid:
Ühendverbid:
Sõnavara.
Uru-eu-vau-vau keeles pole eraldi sõnu: aeg, nädal, kuu ja aasta. Selle asemel on neil sõnad mingiks teatud perioodiks (vihmahooaeg, põud).
Kesk-Okinawa keel

Kesk-Okinawa keel kuulub Ryūkyū keelte hulka. Ryūkyū keeled kuuluvad Jaapani keelkonda. Kesk-Okinawa keelt kõneletakse Okinawa saare lõunaosas, Kumejima, Kerama, Tonaki ja Aguna saartel. Kesk-Okinawa keel kuulub UNESCO andmeil ohustatud keelte hulka. Keeles on viis murret: Kudaka, Naha, Shuri, Torishima.
Keelest.
Okinawa keel on peamiselt aglutineeriv, ent esineb ka fusiooni. Sõnade tuletamine ja muutmine toimub sufiksite abil. Rikkalikult on grammatilisi vorme. Foneetikat iseloomustab häälikuühendite piiratud arv ja pikkade ning lühikeste häälikute opositsioon. On olemas ka muusikaline rõhk. Silptähestikud hiragana ja katakana koosnevad täishäälikutest ning kaashääliku ja täishääliku ühenditest, samuti sisaldavad need eraldi märgi ninahääliku n jaoks. Helilisi kaashäälikuid märgitakse diakriitilise märgiga vastavat helitut kaashäälikut (ja täishäälikut) sisaldava sümboli juures.
Palataliseeritud kaashäälikuid märgitakse sümbolitega ya, yu ja yo vastavate KV-märkide juures. Tegemist on SOV-tüüpi sõnajärjestusega, tegusõna paikneb rangelt lause lõpus. Keeles on ka keeruline viisakusvormide süsteem, mille abil näidatakse aupaklikkust selle vastu, kellega või kellest räägitakse. Peale verbide pööratakse ka omadussõnu ja määrsõnu.
Keelenäide.
Tere – Hai sai
Tere hommikust - Ukimi soo chii
Aitäh - Nifee deebiru
Vabandust - Wa sai bin
Nägemist – Guburii sabira
Chu uyamee ru duu uyamee - Kui sa austad teisi, austavad teised sind.
Munoo yuu iyuru mun - Räägi teiste kohta head.
Ashibi nu chura saa ninju nu sunawai – Mida rohkem seda uhkem.
Kiri.
Praegu tarvitusel olev kirjutusviis on osalt hieroglüüfiline kiri kanji ja osalt erikujuline silpkiri katakana ja hiragana. Vähesel määral on kasutusele võetud ka ladina kiri. Hiina kirjaga koos on keelde tulnud rohkesti hiina laenusid.
Veda keel

Veda keel on Sri Lankal elavate veedade keel. Veedasid oli 2002. aastal umbes 2500 inimest, kuid puhtalt räägib seda vaid 300 inimest.
Arvsõnad.
Arvsõnad põhinevad kindlatel ja määramata vormidel: "ekama" 'üks' (kindlatel) ja "ekamak" 'ükskord' (määramata). Nendeks on "ekamay", "dekamay" ja "tunamay".
Keele struktuuri andmed.
Kirjapildilt on sõnad väga sarnased singali keele sõnadega, kuid fonotaktika on väga erinev.
’’C’’ kõlab nagu ’’CH’ ja ’’J’’ hääldub samamoodi, nagu seda kirjutatakse.
Morfoloogia.
Elusolendite puhul kasutatavad järelliited on -ATTO, isikustamisel -LAATTO, nimisõnadel -POJJA ja -RAACCAA.
Kehaosade puhul kasutatakse järgmisi järelliiteid: -RUKULA, -DANDA ning ka -POJJA, -TANA ja -GEJJA. Nimetatud järelliiteid kasutatakse siis, kui kehaosi märkivad sõnad on laenatud Singai keelest
Asesõnad.
Näited asesõnadest on "meeatto" (mina), "topan" (sina), "eyaba" (seal), "koyba" (kus). Neid asesõnu kasutatakse nii ainsuse kui ka mitmuse tähistustega. Singali keel sisaldab viit vormi, kuidas liigitada inimesi nende staatuse järgi, veda keeles kasutatakse ainult ühte vormi ("topan") sõltumata staatusest.
Keelenäited.
Härra, ma tapsin siiski elevandi – botakandaa nam puccakaduvaa huura meeatto
Akavai keel

Akavai keel (Acahuayo, Acewaio, Akawai, Ingariko) on kariibi keelkonda kuuluv keel. 
Kariibi keelkonda kuuluvad keeled on omavahel tihedalt seotud, kuna naaberkeeled mõjutasid üksteist. Enamus keeli on tänapäevani eksisteerivad, kuid tihtipeale ulatub kõnelejate arv mõnesaja kõnelejani. Ainuke keel, mille kõnelejaid on üle mitme tuhande, on makuši keel ligi 30 000 kõnelejaga. Akavai keele staatus on 6b ehk ohustatud.
Geograafiline jaotus.
Akavai keelt kõneldakse peamiselt Guyanas, vähemal määral ka Brasiilias ja Venezuelas. Akavai keele kõnelejaid on maailmas umbes 5400. 4500 nendest räägivad seda Guyanas.
Keele struktuur.
Akavai on aglutinatiivne keel, millel on keerukas verbimorfoloogia. Sõnade järjekord lauses on peamiselt SOV ehk alus – sihitis – öeldis. 
Ülakoma kasutatakse pausi väljendamiseks. Akavai keeles kasutatakse ladina tähestikku.
Arvsõnad.
Akavai keeles ei ole palju arvsõnu. Et väljendada neljast suuremaid arve, kasutab enamik kõnelejaid hispaania keelt.
Huvitavat.
Kuna akavai keeles on hästi vähe numbreid, tuleb suuremaid arve väljendada sõnade (nt "käsi", "jalg", "sõrmed" ja "varbad") abil. Need sõnad tuleb ühendada numbritega 1–4. Näiteks arv 12 on akavai keeles "aza'rö emiya bona aza'rö pïda", mis sõna otseses mõttes tähendab "kaks kätt ja kaks jalga". Loogika seisneb selles, et käte hulka on arvestatud ka sõrmed, aga jalgade hulka varbaid ei arvestata.
Fataluku keel

Fataluku keel on paapua keel, mis kuulub Lääne-Uus-Guinea keelte hulka. Seda kõneldakse põhiliselt Ida-Timori idaosas Los Palose piirkonnas.
Fataluku keelt kõneleb umbes 5% Timori elanikkonnast ehk umbes 37 000 inimest.
Fataluku keele kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku.
Morfoloogia kohaselt on tegu aglutineeriva keelega ehk moodustatakse uusi tüvesid ja sõnavorme morfeemide üksteisele "külgekleepimise" teel.
Keele näiteid.
Pea – "ca'utapunu"
juuksed – "ca'u le'u"
kõrv – "wali kasa"
nina – "mini"
keel – "ipilu"
silm – "ina" 
Süntaks.
"Ana ale una" (S O V)
Mina riis söön
Ma söön riisi
1. "Tapa a-mace-nu una"
Ära söö minu toitu.
2. "Ana isa-isa-nu hai fai"
Ma tegin barbeque'd.
"Kuca Pitine unu"
Hobune valge
Valge hobune
"A Ale eluhe ana upe, A hai mace lai?"
Sulle meeldib riis, oled juba söönud
Kas sulle maitseb riis, oled juba söönud?
"A Tenaena en isikola?"
Sina kus (asukoht) õpid
Kus sa õpid? 
Arvsõnad.
üks – "ukeni"
kaks – "ece"
kolm – "utue"
neli – "fete"
viis – "lime"
kuus – "neme"
seitse – "fetu"
kaheksa – "ikefe"
üheksa – "siwe"
kümme – "tegene"
Nasi keel

Nasi keel kuulub Tiibeti-Birma keelkonna Yi harusse. Hiina 2000. aasta rahvaloenduse andmetel on nasi keele kõnelejaid umbes 310 000, neist umbes 170 000 inimest räägivad teise keelena hiina, tiibeti, inglise või bai keelt. Peamiselt räägitakse nasi keelt Hiina provintsides Lijiangis, Yunnanis ja Sichuanis. Osa kõnelejaid elab Tiibetis ja arvatavasti ka Birmas.
Kirjasüsteemid.
Nasi keelt on kirja pandud kolmes tähestikus.
Dongba tähestik.
Nasi keele dongba tähestiku leiutas teadaolevalt 13. sajandil kuningas Moubao Azong. Seda kasutavad enamasti ainult preestrid abina rituaalsete tekstide lugemisel usutseremooniatel ja shamaanirituaalidel. 
Tänapäeval on umbes 60 dongba preestrit, kes dongba tähestikku lugeda ja kirja panna oskavad. Enamus neist on üle 70 aasta vanad, ehkki vähemalt kolme vanus on alla kolmekümne. Nooremad dongba preestrid püüavad tähestikku taaselustada, külastades sageli Lijiangi piirkonna kohalikke koole ja seal tunde andes. Tähestikku kasutatakse samuti Lijiangi piirkonna teetähistel ja poesiltidel.
Dongba tähestik koosneb umbes 1400 sümbolist, millest 90 protsenti moodustavad piktogrammid.
Dongba tähestiku keerukuse tõttu võib selles vilumuse saavutamiseks kuluda üle 15 aasta.
Geba tähestik.
Geba tähestikku kirjutatakse horisontaalis vasakult paremale.
Geba tähestiku sümbolite hääldus ei ole kindlalt fikseeritud, selle asemel on igal kõnelejal (tavaliselt preester) kombeks eelistada üht või teist hääldust. Ühel sümbolil võib olla erinevaid hääldusviise, kuid üht hääldusviisi võib märkida ka mitu erinevat sümbolit.
Ladina tähestik.
1957. aastal võeti Nasi keele kirjutamiseks kasutusele versioon ladina tähestikust, aluseks Pinyni transliteratsioon. 1984. aastal seda redigeeriti.
1980. aastatel avaldati Nasi keele kõnelejate omakeelse lugemisoskuse arendamiseks ajalehte, mis oli trükitud nii Dongba kui ka ladina tähestikus. Samuti avaldati üle kolmekümne raamatu. Algul kandsid need pingutused vilja – 1982. aastal suutis 200 inimest nasi keelt ladina tähestikus lugeda, 1985. aastaks juba 1700 inimest. Hiina valitsus lõpetas järk-järgult nasi keele õpetamise 1980. aastate lõpus, ent viimastel aegadel on püütud keelt uuesti õpetama hakata.
; Nasi keele näide ladina tähtedega: Naqxi tei'ee jju pil gguf, Naqxi balzhee tv ceeq sie. Naqxi tei'ee Naqxi bal, sseiweq leq gee dde bbaq leq bbaq ssi ddee ddoq nee, Naqxi xiyuq huahuaq.
; Tõlge: Kuna nasi rahval on oma tähestik, siis nad avaldavad Nasi ajalehte. Nasi tähestikus ajaleht on sama ilus kui õitsev lill. Nähes õitsvat lille teame, et nasi rahva elu saab olema rõõmus.
Keele struktuur.
Sõnajärg lauses:
subjekt – objekt – verb.
Nasi keel on tonaalne keel, esineb 4 tooni, mõnel dialektil ka 3.
Amurdagi keel

Amurdagi keel on põlisaustraalia keel, mida räägiti Põhja-Austraalias. Amurdagi keelt on mitu aastakümmet salvestanud Austraalia lingvistid, nagu Nick Evans, Robert Handelsmann ja teised. Neid aitas amurdagi keelt emakeelena rääkinud Charlie Mungulda, kes võis olla viimane amurdagi emakeelena valdav inimene. Ta suri enne 2016. aasta rahvaloendust.
Fonoloogia.
Vokaalid.
Amurdagi keeles on kasutusel kolme täishääliku (/a/, /i/, /u/) süsteem.
Arvsõnad.
Amurdagi keeles on ainult esimese kahe numbri jaoks eraldi nimetus, ülejäänud arvud saadakse nende kahe sõna kombineerimisel.
Meie kaks (ekskl) nägime/oleme näinud/näeme teda.
Ta toob selle mulle.
Huvitavat amurdagi keele kohta.
Amurdagi keeles puudub selge eristus grammatilises ajas. Samuti puudub amurdagi keeles sooline markeering. Enamasti eesliited ei alga konsonandiga, näiteks "ujali". Samas ivaidja keeles on sama sõna "kujali" - tuli 
Muusika ja laulud on kultuuriliselt väga tähtsal kohal, sest nende edasi andmisel tuleb järgida väga spetsiifilist hierarhiat, kuidas ja kellele neid keegi võib ette kanda. Samuti on tähtsad uskumused ja folkloor.
Fangi keel

Fangi keel on bantu keelte hulka kuuluv keel. Kõige rohkem selle keele kõnelejaid leidub Ekvatoriaal-Guineas (534 000, 2011. aasta seisuga). Veel kõneldakse fangi keelt Gabonis, Kamerunis, Kongos ning São Tomé ja Príncipes. Kogukõnelejate arv on ligi 1,3 miljonit (2011). Nendes riikides on keel väga suure tähtsusega ning kasutatav igapäevases suhtluses ja kõnelejaid on igas vanuses. Siiski on keel peamiselt suuline, kirjalikes materjalides seda eriti ei kasutata. Alates aastast 1995 on peamiselt kasutusel ladina tähestik. Keelel on mitu erinevat dialekti. 
Keele struktuur.
Fangi keele grammatika on üsna lihtne võrreldes mõne muu sama keelerühma keelega. Keeles on 11 erinevat klassi. Kindlalt on paika pandud, milline nimisõna kuulub millisesse klassi. Keeles esinevad ainult mõned üksikud ebaharilikud häälikud.
Täishäälikud – a, e, i, o, u, y, œ, ã 
Kaashäälikud – b, d, f, g, h, k, l, m, n, r, s, v, w, z 
Arvsõnad.
Arvud ühest kümneni fangi keeles. 
1 – fokh
2 – bè
3 – lal
4 – nè
5 – tan
6 - samè
7 – nzaŋgwal
8 – ôŋwam
9 – ébul
10 - awôm
Keelenäited.
M'bolo; M'bolani – Tere, vastavalt ühele või mitmele inimesele.
Am'bolo; Am'bolani – Vastutervitus.
Y'o num vah? – Kuidas sul läheb?
M'a num vah – Mul läheb hästi.
Wa kuh vay? – Kuhu sa lähed?
Ma kuh Andah – Ma lähen koju.
Ma ke see-kolo – Ma lähen kooli.
Ma ke ma woolou – Ma lähen jalutama.
Ma woh zeng – Ma olen näljane.
Ma cuma adji – Ma tahan süüa.
Ma kwan – Ma olen haige.
Ma wok ki Fang – Ma ei saa fangi keelest aru.
Ma kobe ki Fang – Ma ei räägi fangi keelt.
Ma wok Flacci – Ma saan prantsuse keelest aru.
Wa dzon ah dzeh? – Mida sa ütlesid?
Ma dzon ah... – Ma ütlesin, et …
A tara dzam! – Püha jumal!
Akiba – Aitäh.
Evengi keel

Evengi keel on tunguusi-mandžu keel, millel on 16 800 kõnelejat Venemaal, Hiinas ja Mongoolias. Lisaks evenkidele on evengi keele oskus levinud ka naaberrahvaste seas. Evengi keel on ohustatud, emakeelena omandab seda vaid väike arv lapsi ning keele kõnelejate arv väheneb.
Murded.
Venemaal kõneldav evengi keel jaguneb kolme murderühma – põhja-, lõuna- ja idamurdeks–, mis jagunevad 14 murdeks ja paljudeks murrakuteks. Murreteks jaguneb ka Hiinas ja Mongoolias kõneldav evengi keel.
Kiri.
Venemaal kirjutati evengi keelt 1931–1937 ladina kirjas, alates 1937. aastast kirillitsas. Hiinas on evengi keelt varem kirjutatud mandžu kirjas, tänapäeval ladina kirjas ja harvemini mongoli kirjas.
Grammatika.
Evengi keeles on erinevatel andmetel 11 või 13 täishäälikut ning 18 või 21 kaashäälikut.
Evengi keeles on 13 käänet. Eristatakse ainsust ja mitmust ning esimest, teist ja kolmandat isikut. Keeles puuduvad eesliited, käändeid märgitakse järelliidetega. Morfoloogiliselt ülesehituselt sarnaneb evengi keel mongoli keelega. Evengi keelele on omane SOV-tüüpi sõnajärg.
Sõnavara.
Kuna evengid tegelevad põhilised karjakasvatusega, on neil väga suur loomi puudutav sõnavara. Eri soost ja vanusega loomade kohta kasutatakse sadu erinevaid sõnu.
Keelenäited.
"Упкат илэл ты̄нмукирди, урэ̄лди мэ̄нңи са̄рича̄ди балдыдяра. Нуңартын дялитви, һалдяндыви биси, мэмэгӣлвэр аяралды̄дяна тэдет о̄мамачитын."
Tõlge: Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim
"bi nungan ma sa" – Ma tunnen teda.
"bi uliki je vadam" – Ma jahin oravaid.
"bejel mokare gennevki" – Tavaliselt toovad mehed küttepuid.
"tar asi knigava tangdaran" – See naine loeb raamatut.
Heinz Karl Gruber

Heinz Karl Gruber (sündinud 3. jaanuaril 1943 Viinis) on Austria helilooja ja dirigent. 
Ta on "Püha öö" autori Franz Xavier Gruberi järeltulija, niinimetatud Kolmanda Viini Koolkonna juhtfiguur. 
Tema läbimurdeteos on pandemoonium "Frankenstein!!". 
2011. aasta sügisel viibis ta Eestis festivalil NYYD ja andis ka meistrikursuse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.
Bambara keel

Bambara keel (varem eesti keeles "bambara murre"; bambara keeles "bamanankan") on mande keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse põhiliselt Malis, samuti Burkina Fasos, Senegalis, Elevandiluurannikul, Gambias, Guineas, Sierra Leones ja Ghanas.
Malis räägib 4 miljonit inimest bambara keelt emakeelena, kõnelejaskond kasvab. Keel levib tänu suulisele pärimusele. Ligikaudu 80% Mali rahvastikust kõneleb mõnd bambara murret. Kõikides riikides kokku on bambara keele kõnelejaid 4 072 040.
Keele struktuuri andmed.
Bambara keeles on seitse vokaali: a, e, ɛ, i, o, ɔ ja u. Vokaalid on kas pikad või lühikesed, vokaali pikkus määrab ära sõna tähenduse. Vokaalide puhul võib esineda ka nasalisatsiooni (ninahäälik).
/ε/ = "e" /ɔ/ = "o"
Bambara keel sisaldab 21 konsonanti: p, t, k, b, d, g, f, s, h, z, tʃ, ʃ, dʒ, m, n, ɲ, ŋ, l, r, w, j.
/ʃ/ = "sh" /tʃ/ = "ch" /dʒ/ = "j" /ɲ/ = "n" /ŋ/ = "ng" /j/ = "y"
Bambara keel on toonikeel, mis sisaldab kaht põhitooni: kõrge toon (´) ja madal toon (`). Näited: "bá" ‘ema’ ja "bà" ‘kits’. Need toonid võivad esineda koos, nt "kúlúkùtù" ‘pall’.
Bambara keele grammatiline struktuur on üsna lihtne. Paljusid grammatilisi suhteid märgitakse sufiksi või eessõnade abil, mis järgnevad verbile: väljendavad kohta, omamist.
Bambara nimisõnadel on järgmised tunnused:
Bambara tegusõnadel on järgmised tunnused: 
Sõnajärg bambara keeles on SOV ehk subjekt-objekt-verb.
Bambara keeles on palju prantsuse keelest pärit laene, nt "egilisi" ’kirik’ prantsuse k. "église" ’kirik’.
Kirjaviis.
Bambara keeles on kasutusel ladina ja N’Ko tähestik. N’Ko tähestik on mõjutatud rooma ja araabia kirjutamisviisidest, kuid enamik rahvast kasutab siiski ladina tähestikku. Kirjutatakse vasakult paremale horisontaalselt.
Keelenäited.
Allpool on ära toodud tavalisemad sõnad/väljendid bambara keeles:
Tere hommikust – "i ni sógóma (ühele inimesele) aw ni sógóma (mitmetele inimestele)"
Head ööd – "ka dugu n’yumanjé Kuidas sul läheb – i ka kéné"
Vabandage mind – "ya fa n ma"
Tere tulemast – "i ni chè"
Jah – "owó"
Ei – "ayi"
Ema – "bá"
Isa – "fá"
Mees – "cé"
Ma oskan natuke bambara keelt – "N bɛ bamanankan mɛn dɔɔni-dɔɔni"
Kas sa ei lähegi sööma? – "I tɛna dumuni ke wa?"
Arvsõnad.
1 – "kelen"
2 – "fila"
3 – "saba"
4 – "naani"
5 – "duuru"
6 – "wòoro"
7 – "wolonfla"
8 – "segi"
9 – "kòno ntò"
10 – "tan"
Muud huvitavat.
Mali artistid Oumou Sangaré, Rokia Traoré, Ali Farka Touré, Salif Keita, Habib Koité ja pimedatest muusikutest abielupaar Amadou &amp; Mariam esitavad oma muusikat bambara keeles. Bambarakeelset lüürikat võib leida ka Stevie Wonderi albumilt "Journey through the Secret Life of Plants".
Ngadžu keel

Ngadžu keel (inglise keeles Ngaju või Dayak Ngaju) on Lääne-Austroneesia keelkonda Barito keelte alla kuuluv keel.
 Ngadžu keelt räägitakse Indoneesias Kesk-Kalimantani provintsis, Kaupase, Kahyani, Katingani ja Mentaya jõgede ülemjooksudel. Seda kõneleb umbes 890 000 inimest.
Keele struktuur.
Ngadžu keeles langeb rõhk tavaliselt sõna eelviimasele silbile.
Vokaalid.
Kõik vokaalid peale ə saavad olla pikad.
Keelenäide.
Ije andau, tege ije kungan burung tulak mananjung – Ühel päeval läks üks lind jalutama.
Metuh tanjung-tanjung te,sundau ah ije kabawak tanggui – Jalutamise ajal leidis ta mütsi.
Iye tuh, kua – Jah, hea, ütles ta.
Tanggui te nah hapa ka – Ta kandis seda mütsi.
Hasupa iye dengan ije kungan burung je beken – See lind kohtus ühe teise linnuga.
Nangkakak jete nantawe iye hengga takunduk – Teine lind naeris tema üle nii kõvasti, et lind pidi istuma.
Basingi angat ah hengga jakah ah ka tanggui te- Ta oli nii vihane, et ta viskas mütsi teise linnu suunas.
Duan burung je kadue ka tanggui te, hapa akan saranga ah – Teine lind võttis selle ja kasutas seda oma pesana.
Metuh burung je helu te katawa, hengga-hengga kasingi ah – Kui esimene lind sellest teada sai, oli ta väga vihane.
Palu dua ka tanggui te, kepa ka hung kuluk ah – Ta võttis selle mütsi ja pani endale pähe.
Dia tahi singa tege auh kiak-kiak – Äkki oli kuulda säutsuvat häält.
Te iye! Musit ndai tanteluh kuh te, kuan burung je kadue te kahanjakan – Jah! Mu muna lõpetas haudumise, ütles teine lind. Ta oli nii õnnelik.
Arvsõnad.
1) ijé 
2) dué 
3) teló 
4) epat 
5) limé 
6) jahawen 
7) oju 
8) hanga 
9) jalatien 
10) sapuluh 
Muu.
Keeles eristatakse kolme dialekti: pluopetaki, ba'amangi ja mantagai. Ngadžu keel on lähedalt seotud Bakumpai keelega. . Ngadžu ja Bakumpai keelte sõnavaraline sarnasus on 75%. Ngadžu keelt õpetatakse Palangkaraya algkoolides. Keeles on kasutusel ladina kirjaviis. .
Getter Laar

Getter Laar (sündinud 21. novembril 1989) on eesti jalgpallur.
Ta on Prantsusmaa klubi En Avant de Guingamp väravavaht.
Tonkava keel

Tonkava keelt kõnelesid Texases elanud tonkavad. Umbes 1930. aastatel keel hääbus, kõnelejaid ei olnud enam. Tänapäeval suhtleb hõim inglise keeles, aga kasutab selles sõnu vanast keelest. 
Tonkava tähendab tõlkes 'tõelisi inimesi'.
Keelkond.
Keel kuulub Põhja-Ameerika isoleeritud indiaani keelte hulka.
Täpsem piirkond.
Ida-Texas, Oklahoma, New Mexico.
Kõnelejate arv.
Keel on hääbunud.
Keele struktuuri andmed.
Kahesilbilistel sõnadel on rõhk viimasel silbil, enamasilbilistel sõnadel eelviimasel.
Keeles on 10 vokaali, mis eristuvad kõlalt ja pikkuselt. Vokaalid on paigutatud viie kaupa kahte rühma – pikad ja lühikesed täishäälikud.
Kaashäälikuid on 15.
Kirjaviis.
Foneetiline
Hillar Vimberg

 
Hillar Aleksander Vimberg (sündinud 9. veebruaril 1962 Kohtla-Järvel) on eesti laulja, muusik ja helilooja.
Elulugu.
Haridus.
Mõlemad koolid jäid lõpetamata. 
2000. aastal sai Polütehnikumist telekommunikatsiooni spetsialisti diplomi. Järgnesid õpingud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.
Laulnud ja mänginud.
Ta osaleb trupis Ranna-Viru Rahvateater harrastusnäitlejana.
Mitmesugust.
Käis 2013. aasta suvel Austria väikelinnades kirikuid ja nende oreleid kaardistamas. 
Erilist huvi äratasid Gmundeni kesklinna kirik oma oreliga (Traunsee ääres), Linzi Uus Toomkirik ja Hallstatt.
Ave jõgi

Ave on jõgi Portugalis.
See on 85 kilomeetri pikkune ja selle valgala on 1390 km².
Richard Valdak

Richard Valdak ("Tereese"; 29. märts 1891 Tallinn – 26. detsember 1968) oli eesti õigeusu ja katoliku vaimulik.
1927. aastal sooritas ta vaimuliku kutseeksami, 11. septembril 1927 pühitseti abielutult diakoniks ja 14. septembril 1927 preestriks. Teenis 1927–1928 Vormsis. 1928. aastal siirdus Richard Valdak katoliku kirikusse, teenis 1928– idariituse preestrina Haapsalus.
1930. aastail oli ta tuntud homoseksuaalne mees, kes elas Tallinnas, Endla tänav nr 59 ilma loata ehitatud majas ("lillade peastaabis"), kus ta muuhulgas laulatas meestevahelisi "abielusid". Ta ise oli kolm korda sellises "abielus". Tallinna 5. jaoskonna rahukohtuniku otsusega 16. märtsist 1934 suleti maja elamiseks, kuna see oli püstitatud ehitusmääruse vastaselt ja tulekardetav, lisaks määrati Richard Valdakile 10 krooni trahvi või 3 päeva aresti. 
Richard Valdak maeti 9. jaanuaril 1969 Tallinna Rahumäe kalmistule.
Esmakordselt

"Esmakordselt" on Erika ja Evald Vainu laul, mis ilmus 1961. aastal. 
Ivo Linna esituses sisaldub see laul albumil "Enne ja pärast päeva" (1971).
Satelliitside

Satelliitside on raadioside, milles raadiosaatja ja -vastuvõtja vahel kasutatakse sidesatelliitidel paiknevaid retranslaatoreid ehk transpondereid. Maa pinnal asuvad saatjad ja vastuvõtjad võivad olla paiksed või mobiilsed (liikuvad). 
Sidesatelliidid tiirlevad ümber Maa elliptilisel või ringikujulisel orbiidil. Enamik sidesatelliite tiirleb geostatsionaarsel orbiidil.Geostatsionaarsed satelliidid tiirlevad ekvaatori kohal samas suunas Maa pöörlemisega sellisel kõrgusel (umbes 35 800 km), et nende tiirlemisperiood on 24 tundi. Sel juhul püsib satelliit Maa ühe ja sama punkti kohal.
Kasutatakse ka madalamatel kõrgustel (näiteks 1000–1500 km) tiirlevaid satelliite, mille ringorbiidi tasand on ekvaatori suhtes kaldu. Nende vahendusel saab näiteks pidada sidet kaasaskantavate raadiojaamade abil.
Satelliitsidet rakendatakse laialdaselt globaalseks andmeedastuseks satelliittelevisioonis, telefonsides, satelliitnavigatsioonis, meteoroloogias, internetis.
Satelliitsidet peetakse detsimeeter- ja sentimeeterlainete vahendusel, peamiselt sagedusvahemikus 1,5–30 GHz. Madalama sagedusega lained läbivad hästi atmosfääri, kuid neid mõjutavad maapealsed raadiohäired. Mida kõrgem on sagedus, seda suurem on neeldumine atmosfääris. 
Satelliitsidet kasutati strateegilise ja taktilise taseme vahel esimest korda aastal 1982 Falklandi sõjas.