tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Paadla kihistu

Paadla kihistu (inglise keeles "Paadla Formation") on siluri ladestu Paadla lademe kihistu. 
Kihistut hakkas esimesena eristama Henrik Bekker aastal 1925. Kihistu stratotüübiks on Paadla murdu tehtud Paadla puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 0.1..12.8 meetril. Kihistu neostratotüübiks on aga Kuressaare (Kingissepa) G1 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 19.8..43.4 meetril. Kihistule on nime andnud endine Paadla küla.
Kihistus eristuvad järgmised kihid:
Ka arvatakse vahel nende hulka Himmiste kihid..
Kihistu on 20-35 meetri paksune ja esineb Saaremaal, välja arvatud Sõrve poolsaar. Selle moodustavad lubimudast tekkinud kildalaadsed lubjakivid ja dolomiidid,mille vahel on lubjakivi, mergli ja korallidest ning stromatopooridest fossiilikogumike vahekihid.
Seatigu

Seatigu ("Limax") on perekond nälkjaid
Perekonda kuulub 33 liiki. Nad on pärismaised Euroopas. Vähemalt üks liik (suur seatigu) on introdutseeritud ka Põhja-Ameeriasse. 
Seateod on suurimad pärismaised nälkjad Eestis. 
Eesti liigid.
Eestis elab 2 liiki seatigusid.
Citigroup Center

Citigroup Center, aadressil 601 Lexington Avenue, on 279-meetri kõrgune ja 59-korruseline äripindadega pilvelõhkuja New Yorgis.
Abdou Diallo

Abdou-Lakhad Diallo (sündinud 4. mail 1996 Tours'is) on Prantsusmaal sündinud Senegali jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Katari kõrgliigaklubis Al-Arabi ja Senegali jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Monacos, millega liitus ta 2011. aastal. 2014. aasta märtsis sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta debüüdi sama aasta 14. detsembril mängus Marseille Olympique'i vastu. Hooajal 2015–16 mängis ta laenul Belgia kõrgliigaklubis Zulte Waregem. Hooajal 2016–17 tuli ta Monaco meeskonnas Prantsusmaa meistriks.
2017. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Mainz. 2018. aasta juunis liitus ta Dortmundi Borussiaga, kuhu jäi samuti üheks hooajaks.
2019. aasta juulis sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Paris Saint-Germain. 2022. aasta septembris läks ta üheks hooajaks laenule Saksamaa kõrgliigaklubisse RB Leipzigi.
2023. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Katari kõrgliigaklubiga Al-Arabi.
Aastatel 2011–2019 mängis Diallo Prantsusmaa noortekoondistes. 2021. aasta märtsis debüteeris ta Senegali jalgpallikoondises. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. septembril 2021 MM-i valikmängus Togo vastu. 2022. aastal tuli ta Senegali koondisega Aafrika meistriks.
Tema noorem vend Ibrahima Diallo on samuti jalgpallur.
Hôtel Hyatt Regency Paris Étoile

Hôtel Hyatt Regency Paris Étoile (aastatel 1974–2013 "hôtel Concorde La Fayette") on pilvelõhkuja, mis asub Prantsusmaal Pariisis 17. linnaosas Porte-Maillot' platsi lähedal. Selle omanik on Constellation Hotels Holdings.
137 meetri kõrguse hoonena on see üks kõrgemaid hotelle Prantsusmaal Lyoni Tour Part-Dieu järel ning Pariisi linna kõrguselt neljas hoone Eiffeli torni, Tour Montparnasse'i ja Pariisi tribunali järel, kuid väiksem kui mõni lähedal asuvatest La Défense'i linnaosa hoonetest; katusel paiknev antenn võimaldab sellel jõuda isegi 190 meetri kõrgusele. 38-korruselises hoones on 995 tuba ja sviiti. Palais des Congrès, mis on üks Pariisi konverentsikeskusi, asub kõrvalhoones.
Sauvere kihid

Sauvere kihid (inglise keeles "Sauvere Beds") on siluri ajastu Paadla lademe Paadla kihistu alumised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Einar Klaamann aastal 1970.
Kihid on nime saanud Sauvere külalt. Kihtide stratotüüp asub nüüdseks hävinud Sauvere paemurrus. Sauvere kihtide neostratotüüp on Kogula uus karjäär.
Sauvere kihid koosnevad sõlmjast ja kiltjast lubjakivist, mis lääneosas sisaldab ka bioherme ja läheb ida pool üle dolomiidiks.
Uduvere kihid

Uduvere kihid (inglise keeles "Uduvere Beds") on siluri ajastu Paadla lademe Paadla kihistu ülemised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Einar Klaamann aastal 1970.
Kihid on nime saanud Uduvere külalt. Kihtide stratotüüp on Uduvere paemurrus. Kihtide laiendatud stratotüübiks on sealne 4A puurauk, milles kihtide kivimid esinevad 1.4..4.3 meetril. Murru servad on kinni kasvanud, küll aga paljandub selle põhjas ligi 50 m² suurusel alal paas.
Uduvere kihid koosnevad erinevatest madalaveelise tekkega kivimitest. Kihtides on lubjakivi, merglit, korallidest ja stromatopooridest kivististe kuhjatisi. Kihtide kivimid on osaliselt või täielikult dolomiidistunud, eriti Kuressaare linnast ida poole jäävatel aladel.
Himmiste kihid

Himmiste kihid (inglise keeles "Himmiste Beds") on siluri ajastu Paadla lademe kihid. Neid hakkas esimesena eristama Einar Klaamann aastal 1970.
Kihid on nime saanud Himmiste külalt. Kihtide stratotüüp on Himmiste paemurd. Kihtide laiendatud stratotüüp on Kipi puurauk, kus kihid esinevad 9.00..16.75 meetril. 
Himmiste kihid koosnevad sõlmjast ja kiltjast dolomiidist, mis sisaldab vahekihtidena teralist lubjakivi. Kihtide alumises osas on lubjakivi sisaldus suurem, ülemises osas väiksem. Kihte kaevandatakse Kaarma dolokivimaardlas. Uuemas kirjanduses arvatakse kihid Paadla kihistusse kuuluvaks.
Torgu kihistu

Torgu kihistu (inglise "Torgu Formation") on siluri ladestu Paadla lademe kihistu. 
Kihistut hakkasid esimesena eristama Ago Aaloe jt 1976. aastal. Kihistu stratotüübiks on Ohesaare puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 95,1–118,4 meetril. Kihistu nimi on võetud endise Torgu küla järgi.
Kihistu on ligi 24 meetri paksune ja esineb Sõrve poolsaarel. Selle moodustab savikas muguljas lubjakivi. Kihistule on omane rikkalik karploomade fauna, samas kui korallid ja stromatopoorid on selles haruldased.
Kihnu kihistu

Kihnu kihistu (inglise keeles "Kihnu Formation") on siluri ladestu Paadla lademe kihistu. 
Kihistut hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1976. Kihistu stratotüübiks on Kihnu 526 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 85.8..101.4 meetril. Kihistule on nime andnud Kihnu saar.
Kihistu on ligi 8 meetri paksune ja esineb Tõstamaa poolsaarel ning Kihnu ja Ruhnu saartel. Selle moodustab ühtlane kollakashall dolomiit.Fossiilide põhjal võib oletada, et kihistu nooremad kihid kuuluvad Kuressaare lademesse.
Kapella (laev, 1948)

Kapella (vene keeles "Капелла", tõlkes 'Kapella') oli pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud 3-mastiline puust purjelaev.
Ajalugu.
Kapella ehitati 1948. aastal Soomes Turus (Pansios) Laivateollisuus-laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit, Kapella oli selle tehase 3. laev (kogu sarja nr 20).
Laevale pandi kiil 27. novembril 1947 ja anti NSV Liidule üle 12. juulil 1948. Ta teenis Murmanskis ja Kertšis õppelaevana, hiljem oli ta Riia merekooli õppelaev.
Ta arvati 1969. aastal õppelaevanimekirjast välja ja Riia linnavõimud kavatsesid temast teha ujuvrestorani. Ta seisis ühes sadamas Vecmīlgrāvises (tänapäeval Põhjarajoonis) Riias, et minna remonti. Kuid novembris 1969 uputas tema torm.
Tema edasine täpne käekäik on teadmata, kuid 2011. aastal süttis säilinud osa põlema. Vrakk on uppununa Vecmīlgrāvises, kas mõnes sealses Väina harujões või sadamabasseinis.
Kuressaare kihistu

Kuressaare kihistu (inglise "Kuressaare Formation") on siluri ladestu Kuressaare lademe kihistu. 
Kihistut hakkas esimesena eristama Einar Klaamann aastal 1970. Kihistu stratotüübiks on Kuressaare G1 puurauk, kus selle kivimid esinevad 1.5..13.4 meetril (teistel andmetel 1,5-19,8 meetril). Kuressaare kihistu on nime saanud Kuressaare linna järgi.
Kihistus eristuvad järgmised kihid (nooremast vanemani):
Tahula kihid

Tahula kihid (inglise keeles "Tahula Beds") on siluri ajastu Kuressaare lademe Kuressaare kihistu alumised kihid. Neid hakkasid esimesena eristama Ago Aaloe jt. aastal 1976.
Kihid on nime saanud Tahula külalt. Kihtide stratotüüp on Tahula puurauk, kus selle kivimid esinevad 1.5..12.3 meetril. Tahula kihtide neostratotüüp on Kuressaare G1 puurauk, kus kihid esinevad 8.2..19.8 meetril.
Tahula kihid koosnevad domeriidist, dolomiidist ja merglist, milles esineb õhukeste vahekihtidena ka lubjakivi. Kihtide kirdepoolsemas osas nende lubjakivisisaldus kasvab.
Kudjape kihid

Kudjape kihid (inglise keeles "Kudjape Beds") on siluri ajastu Kuressaare lademe Kuressaare kihistu ülemised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1976.
Kihid on nime saanud Kudjape kalmistu järgi. Kihtide stratotüüp on kalmistu juures asuv kraav, kus aga paljand on mattunud. Kihtide laiendatud stratotüüp on Kuressaare G1 puurauk, kus kihid esinevad 1.5..8.2 meetril.
Kudjape kihid koosnevad savikast muguljast lubjakivist, milles esinevad vahekihtidena mergel ja detriiti sisaldav lubjakivi. Kihid sisaldavad ka mõningaid bioherme. Kihtidele on omane suur rugooside ja muude korallide sisaldus.
Kaugatuma kihistu

Kaugatuma kihistu (inglise "Kaugatuma Formation") on siluri ladestu Kaugatuma lademe kihistu. 
Kihistut hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925. Kihistu stratotüübiks on Kaugatuma pank, laiendatud stratotüübiks on aga Kaugatuma G1 puurauk, kus selle kivimid esinevad 0.6..37.2 meetril. Lade on nime saanud Kaugatoma küla vana nimekuju järgi.
Kihistus eristuvad järgmised kihid (nooremast vanemani):
Kihistu koosneb vahelduvatest mergli ja lubjakivi kihtidest. Iseloomulikud on kuni 5 m paksused jämeteralise puhta suure krinoidide sisaldusega lubjakivi kihid.
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmeteistkümnes parandus

Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmeteistkümnes parandus on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus, mis kaotas orjuse ja sunniviisilise töö, välja arvatud karistusena kuriteo eest.
19. juunil 1862 oli president Abraham Lincoln läbi proklamatsiooni keelustanud orjanduse Ühendriikide osades, millele polnud veel omistatud osariigi staatust. Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal, 22. septembril 1862 kuulutas ta kõik orjad alates 1. jaanuarist 1863 Ameerika Riikide Konföderatsioonis vabaks. Viimasena kaotas kolmeteistkümnes parandus orjanduse Kentucky ja Delaware'i osariigis.
Parandus võeti vastu Kongressis 31. jaanuaril 1865 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 6. detsembril 1865. Parandus jõustus 18. detsembril 1865.
Lõo kihid

Lõo kihid (inglise "Lõo Beds") on siluri ajastu Kaugatuma lademe Kaugatuma kihistu ülemised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Enar Klaamann aastal 1970.
Kihid on nime saanud Lõu lahelt. Kihtide stratotüüp on Lõo pank. Lõo kihtide neostratotüüp on Ohesaare G1 puurauk, kus kihid esinevad 1.80..29.85 meetril.
Lõo kihid koosnevad ligi 30 meetri paksusest domeriidi ja mergli lasundist, milles esineb õhukeste vahekihtidena ka lubjakivi. Kihid sisaldavad kohati aleuriitset materjali. Kihid koosnevad kahest tsüklist, millest alumisel on analoogselt Äigu kihtidele ülemises osas paksem krinoidlubjakivi lasund, ülemisel tsüklil see aga puudub.
Horodok

Horodok (ukraina Городок) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Lvivi rajoonis. Kuni 2020. aastani oli Horodoki rajooni keskus. See asub Lvivist umbes 25 km edelas.
Horodokki on esmamainitud 1213. aastal. Linnaõigused sai 1389. aastal. Kuulus Galiitsia-Volõõnia vürstiriiki ja seejärel 1772. aastani kuulus Horodok Rzeczpospolita (Leedu suurvürstiriigi) Vene vojevoodkonda. Esimese ja teise maailmasõja vahel kuulus linn Poola Lvovi vojevoodkonda.
Horodokis suri 1434. aastal Poola kuningas Jogaila.
2017. aastal oli linnas 16 257 elanikku.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Horodoki elanikest ukrainlasi 95,74%, venelasi 3,03%, poolakaid 0,74% ja valgevenelasi 0,21%.
Lilian Thuram

Ruddy Lilian Thuram-Ulien (sündinud 1. jaanuaril 1972 Pointe-à-Pitre'is) on endine Prantsusmaa jalgpallikoondise kaitsja. Lisaks koondisekarjäärile mängis Thuram klubijalgpalli Monacos, Parmas, Juventuses ja Barcelonas.
Thuram võitis Prantsusmaa koondisega 1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlused. Ühtlasi on Thuram Prantsusmaa koondise 142. mänguga rekordinternatsionaal. Thuram tuli Juventusega Itaalia Serie A meistriks aastatel 2002 ja 2003.
Korvpalli Optibet Rahvaliiga

Korvpalli Optibet Rahvaliiga on harrastusliiga korvpallihuvilistele. Korvpalli Rahvaliigat mängitakse kahes divisjonis ning esimene hooaeg peeti 2016. aastal. Mängitakse kahes sarjas - Regular ja Weekend.
Esimesel hooajal võttis turniiri esimesest etapist osa 7 meeskonda, kuid hooajaks 2019/2020 oli tiime kokku juba üle 80 ning mängiti kümnes regioonis.
2020. aasta hooajaks laieneb Korvpalli Rahvaliiga ka Lõuna-Eestisse.
Sjargei Jorš

Sjargei Ivanavitš Jorš (valgevene keeles "Сяргей Іванавіч Ёрш"; sündinud 29. veebruaril 1972 Slonimis Grodna oblastis Valgevenes) on valgevene ajaloolane ja ajakirjanik, keskendunud Valgevene ajaloole Teises maailmasõjas ja sõjajärgsele vastupanuliikumisele.
Elulugu.
Lõpetas 1989. aastal Slonimi 1. Keskkooli ja 1994. aastal Maxim Tanki nimelise Valgevene Riikliku Pedagoogikaülikooli ajalooteaduskonna Minskis. 1994–1995 ajateenistuses Valgevene armees. 1995–1997 Pavel Ivanovitš Batovi nimelise Slonimi 4. Keskkooli A. S. Žukovski nimelise sõja- ja töövapruse rahvamuuseumi direktor (muuseum keskendus Teise maailmasõja ajaloole). Väljaannete Газета Слонімская (1997–2001) ja Minskis ilmunud День (2002), Наша ніва (2002–2004) ajakirjanik. Andis välja ajalehti Голас камбатанта ('võitleja hääl', Slonim-Minsk, 2000–2001), Наша вера ('meie usk', Slonim, 2000) jt. Aastast 2004 annab välja ajakirja Беларускі Рэзыстанс ('valgevene vastupanu'), mis keskendub sõjajärgse Valgevene metsavendluse uurimisele. Uurib 1940.–1950. aastate Valgevene rahvuslikku vastupanu, Valgevene kreekakatoliku kiriku ajalugu, Slonimi piirkonna ajalugu. 
Isiklikku.
Ta on abielus, tal on tütar ja ta elab Minskis.
Väited ja kriitika.
Tema teoste keskne idee on pärast Teist maailmasõda Valgevenes Nõukogude võimu vastu tegutsenud võimsast põrandaalusest armeest, mis Mihhal Vituška juhtimisel pidas vastu kuni 1950. aastate keskpaigani. Kriitikud süüdistavad teda väheses allikakriitikas, kus suvalisi pagulasväljaannetes ilmunud kirjutisi on võetud tõe pähe.
Teosed.
“"Вяртаньне БНП. Асобы і дакумэнты Беларускай Незалежніцкай Партыі"” („BNP tagasitulek. Valgevene Iseseisvuspartei isikud ja dokumendid") (Slonim-Minsk, 1998)
“"Антысавецкія рухі ў Беларусі. 1944-1956. Даведнік"” (“Nõukogude-vastased liikumised Valgevenes. 1944-1956. Käsiraamat”)(kaasautor; Minsk, 1999) 
“"Слонімшчына антысавецкая"” (“Nõukogude-vastane Slonimi piirkond”) (Slonim, 1999) 
“"Беларуская партызанка"” (“Valgevene partisan”) (Minsk, 1999)
“"Маладзёжны незалежніцкі рух на Слонімшчыне (гістарычны нарыс)"” (“Noorte iseseisvusliikumine Slonimi oblastis (ajalooline essee)” (pseudonüümi all "Mikhas Gutar", Slonim, 2000)
“"Усевалад Родзька. Правадыр беларускіх нацыяналістаў"” ("Vsevolod Rodko. Valgevene rahvuslaste juht“) (Minsk, 2001)
“"Беларускі нацыяналізм. Даведнік”" („Valgevene rahvuslus. Käsiraamat”) (pseudonüümi all“ Pjotr ​​Kazak ”, Minsk, 2001)
“"Генэрал вызвольнага фронту”" ("Vabastusrinde kindral") (pseudonüümi all “Jan Koval”, Minsk, 2002)
""Была вайна. З гісторыі антысавецкага ўзброенага супраціву"” ("Oli sõda. Nõukogudevastase relvastatud vastupanu ajaloost”) (kaasautor, Minsk, 2003)
“"Рыцар Свабоды. Ксёндз Вінцэнт Гадлеўскі як ідэоляг і арганізатар беларускага нацыянальнага антынацыскага Супраціву"” ("Vabaduse rüütel. Preester Vincent Hadleŭski ideoloogina ja Valgevene riikliku natsivastase vastupanu korraldajana") (Minsk, 2004) 
"«Беларускі супраціў» (""Valgevene vastupanu") (kaasautor, Lviv, 2006)
Nobuo Kishi

Nobuo Kishi (jaapani keeles 岸 信夫 "Kishi Nobuo"; sündinud 1. aprillil 1959 Tōkyōs) on Jaapani poliitik, Liberaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli 16. septembrist 2020 kuni 10. augustini 2022 Jaapani kaitseminister.
Ta lõpetas aastal 1981 Keiō ülikooli majandusteaduskonna ning töötas aastani 2002 ettevõttes Sumitomo Corporation.
Ta valiti aastal 2004 Jaapani parlamendi liikmeks.
Ta oli 16. septembrist 2020 kuni 10. augustini 2022 oli ta Jaapani kaitseminister.
Ohesaare kihistu

Ohesaare kihistu (inglise "Ohesaare Formation") on siluri ladestu Ohessaare lademe kihistu. 
Kihistu stratotüübiks on Ohessaare pank. Kihistu on nime saanud Ohessaare küla vana nimekuju järgi. Kihistus eristatakse Kaavi kihistikku.
Kihistu paksus on ligi 40 meetrit. See koosneb vahelduvatest rohekashalli mergli ja kirju domeriidi kihtidest, milles esinevad vahekihtidena lubjakivi ja dolomiit. Alumises osas lasub suhteliselt paks õhukeste mergli vahekihtidega õhukeste lubimudast tekkinud lubjakivi ja bioklastilise lubjakivi lasund.
Kaavi kihistik

Kaavi kihistik (inglise "Kaavi Member") on siluri ladestu Ohessaare lademe Ohesaare kihistu kihistik. 
Kihistikku hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1976. Kihistiku stratotüübiks on Kaavi 568 puurauk, milles kihistiku kivimid esinevad 5.3..35.0 meetril. See on nime saanud Kaavi asula järgi. 
Kihistik on ligi 20 meetri paksune ja selle moodustab valdavalt punane domeriit või mergel. Kihistik sisaldab ka liiva ja aleuriiti. Kuigi ohesaare lademele on üldiselt omane rikkalik kojaga olendite fauna, on Kaavi kihistikust tuvastatud üksnes selgrooksete jäänuseid.
Haapsalu linnafoogt

Haapsalu linnafoogt, ka politseimeister (1783–1797) ja kohtufoogt (saksa keeles "Hapsaler Stadtvogt", vene keeles "Гапсальский городничий") oli asehalduskorra ajal Haapsalu kreisis Haapsalus korda ja julgeolekut taganud ametnik, kes allus Tallinna asehalduskonna kubernerile, Eestimaa kubermanguvalitsusele ja kohtukodadele.
Linnafoogti ülesanneteks olid: politseifunktsioonide täitmine ja vaeste kureerimine; asehalduskorra ajal koostöös Haapsalu linnanõukoguga kaalude ja mõõtude õigsuse jälgimine. Linnafoogt kontrollis ka keelatud kaupude müümist ja toidukaupade hindade ettekirjutustele vastavust. Jälgis ja kontrollis kroonuehitiste, teede, tänavate ja sildade korrashoidu, sõjaväe majutamist; teostas passide jagamist ja arreteerimiskäskude andmist. 
Kohtufoogti ametit pidas hiljem vanim Haapsalu rae raehärra.
Tārgale kihistu

Tārgale kihistu (inglise keeles "Tārgale Formation") on siluri ladestu Ohessaare lademe kihistu. 
Kihistut hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailite aastal 1986. Kihistu stratotüübiks on Ventspils D-3 puurauk, kus selle kivimid esinevad 267.5..344.0 meetril. Kihistu on nime saanud Tārgale asula järgi.
Kihistus eristuvad järgmised kihid (nooremast vanemani):
Galjard

Galjard (prantsuse keeles "gaillarde", itaalia keeles "gagliarda", inglise keeles "galliard") oli renessansiaegne 3/4 taktimõõdus tantsu- ja muusikastiil, mis oli 16. sajandil populaarne kogu Euroopas.
Lūžni kihid

Lūžni kihid (inglise keeles "Lūžni Beds") on siluri ajastu Ohessaare lademe Tārgale kihistu ülemised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.
Kihid on nime saanud Lūžņa külalt. Kihtide stratotüüp on Lūžni 4 puurauk, kus nende kivimid esinevad 172.0..188.0 meetril. Kihtide neostratotüüp on Ventspilsi D-3 puurauk, milles kihtide kivimid esinevad 267.5..283.0 meetril.
Kihtide all lamavad Gārzde kihid. Lūžni kihid koosnevad erinevatest mergli kihtidest, millest osad on osaliselt dolomiidistunud.
Gārzde kihid

Gārzde kihid (inglise keeles "Gārzde Beds") on siluri ajastu Ohessaare lademe Tārgale kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.
Kihid on nime saanud Gārzde külalt. Kihtide stratotüüp on Lūžni 4 puurauk, kus nende kivimid esinevad 180.0..210.0 meetril. Kihtide neostratotüüp on Ventspilsi D-3 puurauk, milles kihtide kivimid esinevad 267.5..303.0 meetril.
Kihtide all lamavad Venzava kihid ja neil lasuvad Lūžni kihid. Gārzde kihid koosnevad ülemises ja alumises osas katkestuspindadega lubjakivist, mis sisaldab konglomeraati. Lubjakivikihtide vahel asub sõlmja struktuuriga mergel.
Venzava kihid

Venzava kihid (inglise keeles "Venzava Beds") on siluri ajastu Ohessaare lademe Tārgale kihistu alumised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.
Kihid on nime saanud endiselt Venzava külalt. Kihtide stratotüüp on Piltene 1 puurauk, kus nende kivimid esinevad 436.0..470.0 meetril.
Kihtidel lasuvad Gārzde kihid. Venzava kihid koosnevad erinevatest mergli kihtidest, millest osad on osaliselt dolomiidistunud. Esineb ka katkestuspindadega lubjakivi kihte, mis sisaldavad konglomeraati.
Vilsandi tuletorni märk

Vilsandi Tuletorni märgiseeria
Märgil on kujutatud Vilsandi tuletorn. 
Idee autorid: Marko Kullapere ja Tarvo Kullapere 
Disainer: Kairo Antsaar
Valminud Kuressaares aastal 2019
Tootjaks: OÜ Sporrong Eesti
Märgid saadaval Vilsandi saarel.
Tiraaž:
Pronksist märk – 200 tk
Hõbedane oksüdeeritud magnet – 100 tk
Hõbedane oksüdeeritud magnet (sinisel taustal) – 200 tk
Hõbedane oksüdeeritud rinnamärk (sinisel taustal) tiftidega– 100 tk
Hõbedane oksüdeeritud ripats(Sinisel taustal/rõngaga)– 100 tk
Hõbedane oksüdeeritud võtmehoidja (ilma värvita /Kahe rõngaga)– 100 tk
Kullatud rinnamärk tiftidega, tumesinine taustavärv - 50 tk
Kullatud emailitud magnet, helesinine email, ühekordne limiteeritud väljalase, graveeritud järjekorranumbritega - 30 tk
Kullatud emailitud magnet, tumesinine email, ühekordne limiteeritud väljalase, graveeritud järjekorranumbritega - 30 tk
Kullatud emailitud magnet, punane email, ühekordne limiteeritud väljalase, graveeritud järjekorranumbritega - 30 tk
Dmitri Sipjagin

Dmitri Sergejevitš Sipjagin (8. (ukj 20. märts) 1853 Kiiev – 2. (ukj 15. aprill) 1902 Peterburi) oli Venemaa keisririigi poliitik ja riigiametnik. 
Dmitri Sipjagin oli Harkovi asekuberner aastatel (1886–1888), Kuramaa kuberner (1888–1891, Moskva kuberner (1891–1893), Venemaa keisririigi riigivarade ministri abi (1893–1894) ja (1899) ning Venemaa keisririigi siseminister (1899–1902).
Lehterkarikseen

Lehterkarikseen ("Microstoma protractum") on karikseeneliste sugukonda kuuluv seeneliik.
Seent esineb Eestis väga harva.
Karikjad, ülaküljel roosakaspunased viljakehad kasvavad alates varatalvest maikuuni maapinda mattunud kõduneval puidul.
Dhāraṇā

Dhāraṇā (sanskriti keeles धारणा, verbijuurest "dhri", keskendumine või kokkutoomine; (meele) kooshoidmine, kandmine, toetamine, säilitamine, tagasihoidmine) on joogas ja teistes indiast pärinevates vaimsetes praktikates oluline komponent. 
"Dhāraṇā" on joogasuutral põhineva kaheksaosalise ashtanga jooga kuues osa. Sellele eelneb "pratyāhāra" ehk endasse tõmbumine ning sellele järgneb "dhyāna" ehk meditatsioon ja "samādhi" ehk süüvimine või sulandumine.
"Samyama" on ashtanga jooga kolme viimase osa ("dhāraṇā", "dhyāna" ja "samādhi") ühisnimetus.
Gabriel dos Santos Magalhães

Gabriel dos Santos Magalhães (tuntud lihtsalt kui Gabriel; sündinud 19. detsembril 1997 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Arsenal.
Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Avaí, mille koosseisus debüteeris ta Brasiilia esiliigas 2016. aastal.
2017. aasta jaanuaris liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Lille, kellega sõlmis nelja ja poole aasta pikkuse lepingu. Hooajal 2017–18 mängis ta Lille'ist laenul Prantsusmaa klubis Troeys ja Horvaatia kõrgliiga klubis Zagrebi Dinamo. Hooajal 2018–19 naasis ta Lille'i ja lõi 10. veebruaril 2019 mängus Guingamp' vastu oma esimese värava Prantsusmaa kõrgliigas.
2020. aasta septembris liitus ta Arsenaliga. Inglismaa kõrgliiga hooaja 2020–21 kohe esimeses mängus 12. septembril 2020 lõi ta värava Fulhami vastu.
Tritonus

Tritonus on soomerootsi kirjaniku Kjell Westö romaan, mis ilmus 2020. aastal.
Sisu kirjeldus.
Elus pettunud tippdirigent Thomas Brander on saarele ehitanud uhke villa Casa Tritonuse, kus loodab leida pelgupaiga, kuid tema meelerahu näib ohtu seadvat ekstravertne naabrimees. Branden soovib end tunda mehena parimais aastais, kuid tema minapilt pole enam endine. Aeglaselt, kuid kindlalt leiavad tema ja ta naabri, kooli kuraatori Reidar Lindelli omavahelised suhted ühise tooni ning kahe samas eas, kuid põhimõtteliselt üsna erineva mehe vahel tekib tihe sõprus. Saarel elades ei saa jääda anonüümseks, siin jagatakse üksteise rõõme ja kurbust, istutakse samas paadis – isegi siis, kui see lekib. Romaan võngub harmoonia ja dissonantsi vahel, otsides vastuseid kiireloomulistele küsimustele: kuidas saaksime kõigi oma erinevustega koos eksisteerida praegusel ajal? Kas leppimine ja patukahetsus on võimalik, enne kui kõik on möödas?
Westö teostele iseloomulik joon – ajaloosündmuste mõju hapraile ja haavatavaile inimsuhetele – on hästi esil ka selles romaanis.
Ilmumised.
Teos ilmus Soomes ja Rootsis augustis 2020 ning Eestis sama aasta septembris. Eesti keelde tõlkis raamatu Tõnis Arnover ja selle andis välja kirjastus Eesti Raamat.
Südamediastol

Südamediastol on ajavahemik, mil süda on lõdvestunud ja laienenud (paisunud).
Diastoolne rõhk on konkreetselt minimaalne arteriaalne rõhk südame vatsakeste lõdvestumise ja laienemise ajal. Diastool on aeg, mil vatsakesed täituvad verega.
Vererõhu näidul on diastoolne rõhk tavaliselt teine registreeritud arv. Näiteks vererõhu korral 120/80 ("120 üle 80") on diastoolne rõhk 80. "80" all mõeldakse 80 mm Hg (millimeetrit elavhõbedat).
Maa-kollaliudik

Maa-kollaliudik ehk maapunnik ("Byssonectria terrestris") on tuhakuliste sugukonda kuuluv seeneliik.
Seent esineb Eestis sageli metsades, võsastikes ja soodes.
Liudjad jalata, kollakasoranžid, kuni 0,3 cm suurused viljakehad kasvavad tihedate rühmadena märtsist maikuuni metsakõdul, turbal või põdrasõnnikul.
Osieck

Osieck on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas, Osiecki valla halduskeskus. Osieck asub Otwockist ligi 19 km lõunakagus ja Varssavi kesklinnast umbes 41 km kagus.
Osieck sai linnaõigused 1558. aastal. 16.–17. sajandil oli Osieck oluline kaubandus- ja käsitöökeskus. 17. sajandi teisel poolel ja 18. sajandi alguses sai Osieck sõdades rängalt kannatada, mille tagajärjel linna tähtsus vähenes. Osieck kaotas linnaõigused 1869. aastal. Raudteeühenduse sai Osieck 1956. aastal.
Osieck sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.
Suur-kannuskonn

Suur-kannuskonn ("Xenopus laevis") on liik kahepaikseid kannuskonna perekonnast, seltsist päriskonnalised.
Elab Aafrikas.
Suur-kannuskonn on palju kasutatud mudelobjekt embrüoloogilistes ja molekulaarbioloogilistes uuringutes.
Kannuskonn

Kannuskonn ("Xenopus") on perekond kahepaikseid sugukonnast kärgkonlased ("Pipidae"), seltsist päriskonnalised ("Anura").
Varasema taksonoomia kohaselt kuulus sugukonda kannuskonlased ("Xenopodidae"), mis hiljem liideti kärgkonlastega.
Perekonda kuulub umbes 20 liiki.
Elavad Aafrikas.
Kannuskonnade esimesel kolmel varbal on küünised ("kannused"). Kannuskonnadel (nagu kõigil kärgkonlastel) puudub keel.
Alfa (laev, 1948)

Alfa (vene keeles "Альфа") oli pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud 3-mastiline puust purjelaev. 
Ajalugu.
Alfa ehitati 1948. aastal Soomes Turus (Pansios) Laivateollisuus-laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule, kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit. Alfa oli selle tehase 4. laev (kogu sarja nr 26), valmisehitatud laev anti NSV Liidule üle 21. juunil 1948.
Ta teenis kuni 1954. aastani Tallinnas, siis viidi üle Mustale merele Doni-äärsesse Rostovisse Georgi Sedovi nimelise merekooli õppelaevaks. Samas on pilte, kus Alfa kodusadam on Leningrad.
Ta olevat 1968. aastal kantud maha ja jäetud Doni-äärses Rostovis seisma kai äärde. Algul oli ta kohaliku pioneeride palee bilansis, siis olevat tahetud teda teha ujuvkohvikuks, hiljem oli ta lihtsalt peremeheta vara. Laevale asusid kodutud, kes arvatavasti tegid tekile lõkke, millest süttis ka kogu laev. 
Pärast tulekahju viidud ta 1971. aastal ühte Doni jõe soppi laevakalmistule. Seal rüüstasid teda ümbruskondsete aedade omanikud ning uuesti puhkes seal tulekahju, mille kustutamiseks avati laeva kingstonid ning laev uputati. Tänapäeval pole enam teada laevavraki täpset asukohta.
Film.
Alfa osales mitme NSV Liidu filmi võtetel, sealhulgas:
Osięciny

Osięciny on küla Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Radziejówi maakonnas. Osięciny asub Radziejówist 13 km idas ja Toruńist 44 km lõunas.
Osięcinyt on esmamainitud 1295. aastal. Osięciny sai linnaõigused 1824. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal.
Przyrów

Przyrów on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Częstochowa maakonnas, Przyrówi valla halduskeskus. Przyrów asub Częstochowa kesklinnast umbes 30 km idas.
Przyrówit on esmamainitud 1279. aastal. Przyrów sai linnaõigused 1369. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal.
Przyrów sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.
Sarnaki

Sarnaki on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Łosice maakonnas, Sarnaki valla halduskeskus. Sarnaki asub Valgevene piirist umbes 20 km kaugusel, Łosicest ligi 17 km kirdes.
Sarnakit on esmamainitud 1430. aastal. Linnaõigused sai Sarnaki 1754. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal.
Secemin

Secemin on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Włoszczowa maakonnas, Secemini valla halduskeskus. Secemin asub Włoszczowast umbes 13 km edelas.
Seceminit on esmamainitud 1268. aastal. Secemin sai linnaõigused enne 1370. aastat, kuid kaotas need 1869. aastal.
Szreńsk

Szreńsk on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mława maakonnas, Szreński valla halduskeskus. Szreńsk asub Mławast ligi 21 km edelas.
Szreński on esmamainitud 1240. aastal. Szreńsk sai linnaõigused 1383. aastal. Szreńsk kaotas linnaõigused 1869. aastal.
Todaiži

Todaiži on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Īvande vallas. 
Küla asub valla lääneosas merepinnast 70 meetri kõrgusel Kauliņa jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ning Riiast 167 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Todaiži mõisa ("Todaischen") keskuse juurde.
Upītes

Upītes on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Īvande vallas. 
Küla asub valla lõunaosas merepinnast 69 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 16 ning Riiast 162 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Vecmuiža ehk Īvande linnamägi.
Apuzes

Apuzes (ka Apuze) on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Īvande vallas. 
Küla asub valla põhjaosas merepinnast 55 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ning Riiast 166 kilomeetri kaugusele. Apuzes on tekkinud ajaloolise Apuze mõisa ("Apussen") keskuse juurde.
Samyama

Samyama (sanskriti keeles संयम saṃ-yama, kooshoidmine, kokkuseotus) on jooga filosoofias enese ohjeshoid, mille moodustavad üheskoos "dhāraṇā" (keskendumine), "dhyāna" (meditatsioon) ja "samādhi" (süüvimine). Need on kolm viimast osa kaheksaosalises Ashtanga joogas; neile eelneb "pratyāhāra" (endassetõmbumine). 
See on pidev meditatiivne seisund, milles vaim kontrollib ja tunnetab lakkamatult keha ja meeleelundeid. See on meele vald ja võim inimese psühhofüüsilise terviku üle.
Prawno

Prawno on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Opole Lubelskie maakonnas Józefów nad Wisłą vallas. Prawno asub Józefów nad Wisłąst umbes 6 km kagus.
Prawnol olid linnaõigused aastatel 1612–1824.
Līzesmuiža

Līzesmuiža on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 7 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Līze karjamõisa ("Elisenhof") keskuse juurde. Külas asub Līzesmuiža bussipeatus.
Tigas

Tigas on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 15,5 ja Riiast 168 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Tigve mõisa ("Tigwin, Tigwen") keskuse juurde. Külast põhja pool asub Tigve linnamägi, mida on esmamainitud 1234. aastal nimega "Pyguwas". Nii linnamägi kui ka selle juures asuvad Tigve muinaskalmed on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.
Mateusz Klich

Mateusz Andrzej Klich (sündinud 13. juunil 1990 Tarnówis) on Poola jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Major League Socceri (MLS) klubis DC United ja Poola jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Poola klubis Cracovia, mille koosseis debüteeris ta Poola kõrgliigas 2008. aastal. Hiljem on ta mänginud veel VfL Wolfsburgi duubelmeeskonnas, Saksamaa esiliigaklubis 1. FC Kaiserslautern ning Hollandi kõrgliigaklubides PEC Zwolle, FC Twente ja FC Utrecht. 2014. aastal võitis ta Zwollega Hollandi karikavõistlused.
2017. aastal liitus ta Inglismaa esiliigas mänginud Leeds Unitediga. Hooaja 2017–18 teises pooles mängis ta laenul Utrechtis, kuid kindlustas järgmisel hooajal koha Leeds Unitedi põhikoosseisus. Hooajal 2018–19 lõi ta Inglismaa esiliigas kümme väravat. 28. aprillil 2019 löödud värav Sheffield Wednesday vastu valiti Leeds Unitedi hooaja parimaks väravaks. Järgmisel hooajal kindlustas ta Leeds Unitediga pääsu Inglismaa kõrgliigasse. Oma esimeses mängus Inglismaa kõrgliigas 12. septembril 2020 lõi Klich värava Liverpooli vastu.
2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu DC Unitediga. Kohe esimesel hooajal valiti Klich DC Unitedi aasta parimaks mängijaks.
Poola jalgpallikoondises tegi Klich debüüdi 5. juunil 2011 sõprusmängus Argentina vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. augustil 2013 sõprusmängus Taani vastu. Ta kuulus Poola koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Cádiz CF

Cádiz Club de Fútbol, S.A.D. on Hispaania jalgpalliklubi, mis tegutseb Andaluusias Cádizis. See mängib Hispaania kõrgliiga La Liga.
Klubi on asutatud 10. septembril 1910. Esimest korda mängis klubi Hispaania kõrgliigas hooajal 1977–78. 1980. ja 1990. aastatel mängis klubis Mágico González, keda on peetud klubi kõigi aegade parimaks mängijaks. Pärast kaheksat hooaega Hispaania kõrgliigas langes Cádiz 1993. aastal Hispaania esiliigasse. Uuesti tõusti kõrgliigasse 2005. aastal, kuid sinna jäädi vaid üheks hooajaks. Pärast mitmeid hooaegu Hispaania esiliigas ja tugevuselt kolmandas liigas õnnestus klubil 2020. aastal taas kõrgliigasse jõuda.
Klubi kodustaadion on Ramón de Carranza, mis mahutab 20 724 pealtvaatajat.
Praegune koosseis.
"Seisuga 2. veebruar 2022"
Czemierniki

Czemierniki on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Radzyń Podlaski maakonnas, Czemierniki valla halduskeskus. Czemierniki asub Radzyń Podlaskist 12 km lõunas ja Lublini kesklinnast umbes 48 km põhjas.
Czemiernikit on esmamainitud 1325. aastal. Czemierniki sai linnaõigused 1509. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal.
Czemierniki sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.
Drążgów

Drążgów on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Ryki maakonnas Ułężi vallas. Drążgów asub Ułężist umbes 2,5 km kagus, Rykist 15 km idakagus ja Lublini kesklinnast ligikaudu 48 km loodes.
Drążgówil olid linnaõigused aastatel 1544–1820.
Dubienka

Dubienka on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Chełmi maakonnas, Dubienka valla halduskeskus. Dubienka asub Ukraina piirist umbes pooleteise kilomeetri kaugusel.
Dubienkal olid linnaõigused aastatel 1588–1945.
Komarówka Podlaska

Komarówka Podlaska on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Radzyń Podlaski maakonnas, Komarówka Podlaska valla halduskeskus. Komarówka Podlaska asub Radzyń Podlaskist umbes 23 km idas ja Lublinist ligikaudu 69 km põhjakirdes.
Komarówka Podlaska sai linnaõigused 1662. aastal (teistel andmetel 1672. aastal). Komarówka Podlaska kaotas linnaõigused 1822. aastal.
Kraśniczyn

Kraśniczyn on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Krasnystawi maakonnas, Kraśniczyni valla halduskeskus. Kraśniczyn asub Krasnystawist umbes 14 km idakagus ja Lublinist ligikaudu 66 km kagus.
Kraśniczynil olid linnaõigused aastatel 1564–1824.
Okrzeja

Okrzeja on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Łukówi maakonnas Krzywda vallas. Okrzeja asub Krzywdast 10 km ja Łukówist 29 km edelas ning Lublinist 64 km põhjaloodes.
Okrzeja sai linnaõigused 1458. aastal. Okrzeja kaotas linnaõigused 1820. aastal.
Rachanie

Rachanie on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Tomaszów Lubelski maakonnas, Rachanie valla halduskeskus. Rachanie asub Ukraina piirist 21 km kaugusel, Tomaszów Lubelskist ligi 14 km kirdes ja Zamośćist umbes 29 km kagus.
Rachanie sai linnaõigused 1425. või 1426. aastal. Rachanie kaotas linnaõigused 1772. või 1790. aastal.
Skierbieszów

Skierbieszów on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Zamośći maakonnas, Skierbieszówi valla halduskeskus. Skierbieszów asub Zamośćist umbes 16 km põhjakirdes ja Lublinist ligikaudu 72 km kagus.
Skierbieszówil olid linnaõigused aastatel 1510–1822.
Deksne

Deksne on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel,valla keskusest Padurest 3, piirkonna keskusest Kuldīgast 6 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusel.
Küla oli varem Padure valla keskuseks. Seal asuvad Padure rahvamaja ja Kuldīga algkooli Padure filiaal. Deksnes asub Amazone bussipeatus.
Küla on tekkinud endise Degsne mõisa ("Deksten") keskuse juurde.
Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4.41 meetrit ja künnapuu ümbermõõduga 4.72 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2005 oli külas 79 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 43, aastal 2020 aga 39.
Ķimale

Ķimale on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 9,5 ja Riiast 162 kilomeetri kaugusel.
Aastail 1929–2010 asus külas Padure põhikool. Külla jääb Ķimale bussipeatus.
Küla on tekkinud endise Ķimale mõisa ("Kimalen") keskuse juurde. Mõisa uksed ja külas asuvad Ābelnieki muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Külas asuv Ķimale park ja sealne sanglepp ümbermõõduga 2,85 meetrit ning valgepöögid ümbermõõduga 3,5 ja 2,55 meetrit on looduskaitse all. 
2005. aastal oli külas 88, 2018. aastal 83 ja 2020. aastal 73 elanikku.
Keramika

Keramika on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub merepinnast 28 meetri kõrgusel Andava jõe kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 4,5 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusel.
Küla tekkis 1958. aastal rajatud ettevõtte Latvijas keramika Padure tellise- ja keraamikatsehhi juurde, kus kasutati kohalikku savi. Küla juures asuvad Padure vana koolimaja muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Külas oli 2005. aastal 31 elanikku, 2018. aastal 36 ja 2020. aastal 35 elanikku.
Vullvetikas

Vullvetikas ("Valonia", sünonüüm: "Ventricaria") on perekond makroskoopilisi rohevetiktaimi klassist "Ulvophyceae".
Nende iseärasuseks on erakordselt suur rakk – vahel üle 2 cm läbimõõdus. Vahel nimetataksegi neid suurimateks rakkudeks. Selles on palju rakutuumi ja kloroplaste, kuid puuduvad rakuvaheseinad. Mõnel liigil koosneb keha mitmest rakust.
Nad elavad troopilistes ja subtroopilistes meredes. 
Perekonnas on umbes 10 liiki. 
Harilik vullvetikas ("Valonia ventricosa") on tuntuim liik ja eriti suurte rakukehadega.
Vikipeedia Egiptuse araabia keeles

Vikipeedia Egiptuse araabia keeles (Egiptuse araabia keeles ويكيپيديا مصرى) on Vikipeedia versioon araabia keele Egiptuse dialektis.
Vikipeedia Egiptuse araabia keeles sai alguse 24. novembril 2008.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
28. juulil 2020 ületas Egiptuse araabiakeelse Vikipeedia artiklite arv 1 miljoni piiri.
Wrzelowiec

Wrzelowiec on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Opole Lubelskie maakonnas Wrzelowieci vallas. Wrzelowiec asub Opole Lubelskiest umbes 7 km lõunaedelas ja Lublinist ligikaudu 47 km lääneedelas.
Wrzelowiecil olid linnaõigused aastatel 1543–1824.
Dzwola

Dzwola on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Janów Lubelski maakonnas, Dzwola valla halduskeskus. Dzwola asub Janów Lubelskist 11 km idas ja Lublinist 62 km lõunas.
Dzwolat on esmamainitud 1245. aastal.
Kuflew

Kuflew on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mińsk Mazowiecki maakonnas Mrozy vallas. Kuflew asub Mrozyst 7 km lõunas.
Kuflew sai linnaõigused 1531. aastal, kuid kaotas need 1820. aastal.
Krācnieki

Krācnieki on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub valla idaosas Venta jõe kaldal.
Osa külast jääb Venta oru hoiualale.
Kurmāle

Kurmāle (ka Kormale) on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.
Küla asub valla põhjaosas merepinnast 70 meetri kõrgusel samanimelise oja kaldal. Kurmāle jääb valla keskusest Vilgālest 17, piirkonna keskusest Kuldīgast 4,5 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele.
Küla oli üks kuralaste Bandava muinasmaakonna keskustest, mida on esmamainitud 1253. aastal ("Kormalen"). Külast loodes asub muinsuskaitsealune Kurmāle linnamägi.
Tänapäevane küla on tekkinud endise Kurmāle mõisa ("Kurmahlen") keskuse juurde. 
Külas asub bussipeatus.
Jātele

Jātele on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.
Küla asub valla lääneosas merepinnast 85 meetri kõrgusel. Jātele jääb valla keskusest Vilgālest 4,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ja Riiast 152 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Jātele mõisa ("Jahteln") keskuse juurde. Mõisakompleks põletati 1905. aasta revolutsiooni käigus maha. 
Jāteles kasvav saar ümbermõõduga 4,54 meetrit ning tammed ümbermõõtudega 4,5 ja 5,24 meetrit on looduskaitse all.
Alejas

Alejas (vanasti ka Planīca) on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.
Küla asub valla lääneosas merepinnast 90 meetri kõrgusel Vanka jõe kaldal. Alejas jääb valla keskusest Vilgālest 11, piirkonna keskusest Kuldīgast 10 ja Riiast 157 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Planīca mõisa ("Planetzen") keskuse juurde. XX sajandi esimesel poolel oli küla saksa asunike asuala keskuses. Sealse valla elanikest olid ligi kolmandik sakslased. Kuni 1960. aastani oli küla algul Planica valla, hiljem aga Planica külanõukogu halduskeskus.
Upīškalns

Upīškalns (vanasti ka Smiltnieki) on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.
Küla asub valla keskosas merepinnast 85 meetri kõrgusel samanimelise oja kaldal. Upīškalns jääb valla keskusest Vilgālest 12, piirkonna keskusest Kuldīgast 4 ja Riiast 154 kilomeetri kaugusele.
Küla rajati aastal 1988 kui Balti laevastiku sideväeosa sõjaväelinnak. Külas asub 245 meetri kõrgune sidemast.
Aastal 2018 oli külas 56 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 64.
Zaļāmuiža

Zaļāmuiža on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.
Küla asub valla lõunaosas merepinnast 90 meetri kõrgusel samanimelise oja kaldal. Zaļāmuiža jääb valla keskusest Vilgālest 3,8, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Zaļāsmuiža mõisa ("Grünhof") keskuse juurde. 
Külas asub Vārdupe bussipeatus.
Vilgāle järv

Vilgāle järv (läti keeles "Vilgāles ezers", ka Vilgale järv) on järv Lätis Kuldīga piirkonna Kurmāle vallas.
Järv asub merepinnast 62,2 meetri kõrgusel madalas ovaalses jääajal tekkinud lohus. Kaldad on üldiselt lauged. Selle kaldal asub Vilgāle küla. Vilgāle järves on üks saar. Järv on eutroofne, selle põhjas ja kallastel leidub järvelupja. 
Järve valgla on 41,5 km². Sellesse suubuvad Jāmaņupe ja veel viis kraavi.
Kaladest elavad järves haug, euroopa mõrukas, roosärg, linask, latikas, koger, karpkala ja ahven.
Jaunā muiža

Jaunā muiža (ka Jaunmuiža ja Jaunāmuiža) on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 7, piirkonna keskusest Kuldīgast 32 ja Riiast 177 kilomeetri kaugusel.
Küla kujunes endise Jaunā muiža mõisa ("Neuhof") juurde.
Gudenieku muiža

Gudenieku muiža (ka Gudenieki) on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 5,6, piirkonna keskusest Kuldīgast 31 ja Riiast 178 kilomeetri kaugusel.
Küla kohta on esimesed teated aastast 1386. Tänapäevane asula kujunes endise Gudenieki mõisa ("Gudden", "Guddeneeken") juurde. Nõukogude perioodil kandis see nime Vītoli.
Pāvels Rebenoks

Pāvels Rebenoks (4. august 1980 – 20. september 2020 Langstiņi, Garkalne piirkond) oli vene rahvusest Läti jurist ja poliitik.
Ta lõpetas aastal 2003 Läti Mereakadeemia laevajuhtimise erialal ja aastal 2005 Läti Ülikooli õigusteaduskonna.
Aastal 2003 sai tast Läti peaministri Einars Repše vabakutseline nõunik mere- ja sadamaküsimustes. Hiljem määrati ta rahandusminister Valdis Dombrovskise nõunikuks Ventspilsi sadamas. Ta töötas rahandusministeeriumi esindajana Ventspilsi sadama juhatuses kuni 2004. aasta märtsini, kui Einars Repše valitsus kukkus. Ta kandideeris 2005. aastal Riia linnavolikogu valimistel ja 2006. aasta Läti parlamendivalimistel Repše juhitud partei Uus Aeg (Jaunais laiks) nimekirjas.
2018. aasta septembrist kuni 2019. aasta aprillini oli ta AS Olainfarmi nõukogu esimees. 2019. aasta veebruaris sai tast majandusminister Ralfs Nemiro vabakutseline nõunik. Samal kuul sai tast Riia vabasadama ameti juhatuse liige. Juunist juulini 2019 oli ta Latvenergo nõukogu esimees. Veebruaris 2020 valiti ta Riia vabasadama ameti juhatuse aseesimeheks, kuid aprillis teatas ta, et lahkub Riia vabasadama juhatusest, et säilitada juristi staatus.
Ööl vastu 20. septembrit 2020 mõrvati Pāvels Rebenoks oma kodus Langstiņis (asub Riia lähedal, 5,4 km kaugusel Berģist, Garkalne piirkonnas).
Optikasüsteem

Optikasüsteem ehk optiline süsteem on valgust murdvate ja peegeldavate pindadega seadiste kogum esemete kujutiste saamiseks või valguse spektraalseks lahutamiseks. 
Kujutise saamiseks kasutatakse peamiselt läätsedest ja peeglites koosnevaid telgsümmeetrilisi optikasüsteeme. Sümmeetriatelge nimetatakse süsteemi optiliseks peateljeks. Kujutis tekib fokaaltasandil, s.t peatelje risttasandil, mis läbib fookust.
Optikasüsteeme iseloomustavad lahutusvõime (nt mikroskoobil, teleskoobil), vaatenurk (nt objektiivil), suurendus (nt luubil, binoklil), optiline tugevus (nt prillidel).
Valguse spektraalseks lahutamiseks kasutatakse polarisaatoreid, valgusfiltreid ja spektraalaparaate.
Optikasüsteemid kuuluvad optiliste vaatlus- ja mõõteseadmete koosseisu.
Viited.
Kujutis (optika)

Kujutis on optikasüsteemis tekkiv eset jäljendav tõeline või näiv valgusmoodustis. Optikariistades tekitavad kujutisi läätsed ja peeglid. Kujutise tekitavad ka väikest ava – apertuuri – läbivad valguskiired (vt pimekamber).
Tõeline kujutis moodustub punktidest, millesse koonduvad eseme punktidest väljuvad valguskiired, näiv ehk näiline kujutis moodustub nende kiirte pikenduste koondumispunktidest. Kujutis tekib läätse või kõverpeegli fookuses optilist telge läbival risttasandil – fokaaltasandil. 
Kumerläätse ja nõguspeegliga on võimalik saada tõeline kujutis ja sõltuvalt eseme asukohast fookuse suhtes ka näiv kujutis. Nõguslääts ja kumerpeegel tekitavad alati näiva kujutise. Kujutised võivad olla esemest suuremad või vähendatud.
Tasapeegel annab näiva kujutise (kujutis näib asetsevat peegli taga). ja see on sama suur ja peeglist niisama kaugel kui ese.
Valguskiired on suunatud tõelise kujutise poole ja näivast kujutisest eemale. Nii tõeline kujutis kui ka näiv kujutis on silmaga nähtavad, kuid ainult tõelist kujutist saab näha ekraanil või pildistada. Näiva kujutise saab muuta tõeliseks kujutiseks teise optikasüsteemiga.
Läätsede ja kõverpeeglitega optikasüsteemide tekitatud kujutistel on mitmesugused vigu (vt aberratsioon), mida saab vähendada, kuid mitte täiesti kõrvaldada.
Apertuur

Apertuur (ladina keelest "apertus" 'avatud') on valgust läbilaskev ava optikasüsteemis. Ava suurust väljendab tema efektiivne läbimõõt.
Apertuurinurk on optikasüsteemi läbiva kiirtekimbu äärmiste kiirte vaheline nurk. Poole apertuurinurga "formula_1" siinuse ja esemeruumi keskkonna murdumisnäitaja formula_2 korrutist nimetatakse apertuuriarvuks:
formula_3.
Landsorti süvik

Landsorti süvik (rootsi Landsortsdjupet) on Läänemere sügavaim koht. See asub Rootsi rannikul 459 meetri sügavuses, umbes 24 km Nynäshamnist kagus. 
Sinna on uputatud 1950. ja 1960. aastatel vanu seadmeid, relvi ning keemia- ja radioaktiivseid jäätmeid. Rootsi kaitsevägi harjutab piirkonnas allveelaevade päästmist.
Triibuline heinik

Triibuline heinik ("Tricholoma portentosum") on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.
Eestis kasvab liivastes männimetsades.
Seen on söödav värskelt.
Siirmine

Siirmine ("siire", ülekandmine, üleviimine; mitte "siirdamine", ) on suuremahuline andmete edastus (ülekanne) või suurte väekoondiste transport, üle mitme riigi piiri. Asutuse siseselt kasutatakse "siirmine" (R. Üksvärav; VÕS 1945) teisendsõna "delegeerimine" asemel, mis ülesannete jagamise kõrval tähendab ka volitamist.
Mitte segi ajada bioloogias/meditsiinis kasutatava terminiga - "siirdamine", mille tähendus on "siird-istutamine, elundite või kudede ümberistutamine".
Miljard Kilk

Miljard Kilk (sündinud 7. märtsil 1957 Tartus) on eesti kunstnik.
Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Kunstikooli naha kunstilise kujundamise erialal. Pärast kooli lõpetamist suunati Kilk Vanemuise teatrisse, kus aastatel 1976–1977 töötas dekoraatorina ning aastatel 1979–1981 Tartu Ülikooli Kunstikabineti laborandina. Hiljem töötas peamiselt vabakunstnikuna ning aastani 1995 Tallinnfilmis joonisfilmi lavastuskunstnikuna. Ta oli Priit Pärna multifilmide värvikunstnik. Alates 1983. aastast on Kilk Eesti Kunstnike Liidu liige. 
Maalinud on ta peamiselt hüperrealistlikke linnavaateid ning loonud figuurikompositsioone ja fantastika sugemetega maale. 
Mitmed Kilgi 1970. aastate lõpul Tartu slaidimaalikoolkonna esinumbrina loodud tööd, nagu "Let´s go!", "Köögis" ja "Hotellid" kuuluvad Eesti kunstiklassikasse.