Valga Keskraamatukogu

Valga Keskraamatukogu on maakonnaraamatukogu staatuses ja raamatukogu täidab Valga valla keskraamatukogu ülesandeid. Aastast 2018 kuuluvad raamatukogu struktuuri ka haruraamatukogud: Hargla raamatukogu, Kaagjärve raamatukogu, Koikküla raamatukogu, Laatre raamatukogu, Lüllemäe raamatukogu, Sooru raamatukogu, Tagula raamatukogu, Tsirguliina raamatukogu ja Õru raamatukogu. 
Raamatukogu struktuuri kuuluvad järgmised osakonnad: komplekteerimisosakond, teenindusosakond, lasteosakond ja avalik internetipunkt. Lugejate kasutuses on üle 100 000 teaviku, tagatud on juurdepääs internetile, iga kuu toimuvad lugejaüritused.
1996. aastast tegutseb raamatukogu renoveeritud Zenckeri villas Aia tn 12. Hoone pindala on 765 m².
Ajalugu.
Valga Linnaraamatukogu (saksa keeles "Walksche Stadt Bibliothek") põhimääruse kinnitas Valga linna raad 8. veebruaril 1865. Suuri teeneid raamatukogu asutamisel oli selle eestseisjate komitee liikmel, Liivimaa kihelkonnakooliõpetajate ja köstrite seminari juhatajal Jānis Cimzel. Raamatukogu asus raekojas ja raamatuid laenutati kahel päeval nädalas.
Valga Linnaraamatukogu eksisteeris 1911. aastani, mil linn oma raamatukogu Valga Eesti Karskuse Seltsile üle andis. Teist korda avati Valga Linna Avalik Raamatukogu (tolleaegses kirjaviisis "Walga Linna Awalik Raamatukogu") 21. aprillil 1925. Raamatukogu ruumid asusid postimaja III korrusel. Kogus oli 563 raamatut, enamik neist eesti kirjanike teosed. Esimene juhataja oli Peeter Grabinsky. Lühemat aega (1929–1932) juhatas raamatukogu Jaak Utt. Aleksander Ojakäär oli juhataja aastatel 1932–1941. 
Raamatukogu arenes ja kolis paaril korral avaramatesse ruumidesse. 1940. aastaks oli Valga Linna Avalik Raamatukogu täielikult väljakujunenud kultuuriasutus, millel oli tähtis osa linna elanike vaimses elus. Raamatufondis oli üle 5000 köite, lugejate arv püsis stabiilselt 900 piirides. Noortele ja täiskasvanutele olid määratud erinevad laenutusajad.  
Nõukogude okupatsioonivõimu kehtestamisel nimetati Valga Linna Avalik Raamatukogu 1940. aastal ümber Valga Maakondlikuks Keskraamatukoguks. 
Pärast 1944. aasta lahinguid oli Valga raamatukogu laastatud. Laenutama hakati 23. oktoobril 1944. Kindlaid ruume ei olnud. Lühikese aja jooksul koliti kuus korda. 1948. aastal koliti Aia tänav 20 asuvasse majja ja sinna jäädi 48 aastaks. 1950. aastal sai raamatukogu nimeks Valga Rajooni Raamatukogu. 
Sõjajärgne aeg ei olnud raamatukogule soodne. Töötajatel puudus eriharidus ja vajalik ettevalmistus tööks raamatutega ning kasuks ei tulnud ka sage juhatajate vahetumine. Ametis oli seitse juhatajat, mõni neist oli tööl aasta või paar. Olukord stabiliseerus, kui 1970. aastal sai juhatajaks Salme Vainlo, kes oli selles ametis 29 aastat. See aeg oli stabiilselt edukas ja tulemuslik. 
1975. aastal toimunud raamatukogude tsentraliseerimise tulemusena nimetati Valga Rajooniraamatukogu ümber Valga Keskraamatukoguks. Valga Rajooni Lasteraamatukogu baasil moodustati lastekirjanduse osakond. Lisaks lastekirjanduse osakonnale moodustati komplekteerimise ja läbitöötamise ning lugejate teenindusosakond, mille koosseisu kuulus raamatukoguväline teenindus (raamatubuss). 1979. aastal lisandus metoodika- ja bibliograafiaosakond. 
1993. aastal sai raamatukogust linnavalitsuse allasutus. Algas raamatukogu arvutiseerimine. Alustati elektronkataloogi koostamist ja avati avalik internetipunkt. 2000. aastal mindi üle arvutilaenutusele ja raamatukogu sai esimese kodulehe. 2005. aastal alustati Valgamaa koduloolise andmebaasi ISIK koostamist. 2004. aastast tegutseb venekeelne raamatusõprade klubi. Koostöös Valga Linnavalitsusega antakse 2009. aastast välja August Gailiti nimelist novelliauhinda.