Filaret (Denõssenko)

Filaret (ukraina keeles Філарет; kodanikunimega Михайло Антонович Денисенко "Mõhhailo Antonovõtš Denõssenko"; sündinud 23. jaanuaril 1929 Blahodatnes Amvrossijivka rajoonis Donetski oblastis) oli aastatel 1995–2018 Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku eestseisja. 2018. aastast Ukraina Õigeusu Kiriku aupatriarh.
Teenistus vaimulikuna.
Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirikus.
Filaret oli KPUÕK juht aastatel 1995–2018 tiitliga Kiievi ja kogu Vene-Ukraina patriarh ("Патріарх Київський і всієї Руси-України"). Seoses Vene Õigeusu Kirikust lahkulöömisega oli Filaret VÕK poolt pandud kirikuvande alla, mille Konstantinoopoli patriarhaat tühistas 2018. aasta oktoobris. KPUÕK juhina toetas ta 2004. aastal toimunud oranži revolutsiooni. Samuti toetas KPUÕK 2013.–2014. aastal Euromaidani vägivallas kannatada saanud protestijaid neile varjupaiga andmisega. 2014. aasta kevadel rääkis ta avalikult vajadusest ühendada Ukrainas tegutsevad õigeusu kirikud. KPUÕK toetus valitsusele ja armeele tõstis kiriku populaarsust. 2015. aasta seisuga oli Filaret Ukraina usuühingute juhtidest kõige kõrgema toetusreitinguga.
Ukraina Õigeusu Kirikus.
Ukraina õigeusu kirikute ühendkogul asutatava Ukraina Õigeusu Kiriku juhiks Filaret ei kandideerinud, kuid talle anti vastse kiriku aupatriarhi tiitel, austuse pärast, kuigi selle olemasolu ei ole kirjeldatud UÕK tomoses ega põhikirjas. Ühtlasi sai temast Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinodi üks kolmest alalisest liikmest. UÕK Püha Sinodi esimese otsusega sai tema ülesandeks Kiievi piiskopkonna ja selle kloostrite juhtimine. Tema võimu alla ei jäetud Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega kloostri juhtimist. 
Sisetüli algatamine.
2019. aasta mai alguses algatas Filaret sisetüli, kui kutsus likvideeritud KPUÕK ametlikku blanketti kasutades UÕK vaimulikke 14. mail toimuvale Kiievi metropoliidi, püha Makariuse mälestuspäeva tähistamisele, kuid UÕK eestseisja Epifanius sellist kutset ei saanud. 9. mail 2019 väitis endine KPUÕK juht Filaret, et KPUÕK ei ole likvideeritud, kuid Ukraina kultuuriministeeriumi arvates lõpetas KPÕUK 2018. aasta detsembris eksisteerimise. UÕK avalikustas omakorda KPUÕK laialisaatmise akti, mille Filaret oli ise allkirjastanud. 4. juunil 2019 avaldas UÕK video, milles on selgelt näha, kuidas Filaret allkirjastas KPUÕK laialisaatmise akti. Ühe vaatleja arvates muutus Filaret aktiivseks pärast 2019. aasta Ukraina presidendivalimiste tulemuste selgumist, kui selgus, et Petro Porošenko ei jätka presidendina. Uudistesaate TSN ajakirjanikud teatasid, et Filaret kavandab kokku kutsuda kirikukogu, mis peaks muutma UÕK põhikirja, millega UÕK-st saaks patriarhaat ning ta ei välista, et see põhjustab UÕK lõhenemise. 14. mail 2019 osales Filareti korraldatud üritusel ainult neli UÕK piiskoppi: Ioasaf (Šõbajev) koos vikaarpiiskop Peetrusega, Adrian ja Kliment (Kuštš). Samuti ei osalenud Epifaniuse suurimaks konkurendiks peetud Mihhail (Zinkevõtš). Samal päeval avaldatud teoloog Juri Tšernomoretsi hinnangu järgi jääb pärast seda Filaretile kolm valikut: 
UÕK metropoliit Aleksander (Drabõnko) küsis 15. mail 2019 Filaretilt avalikus pöördumises: 
Teoloog Nicholas Denysenko arvas Filareti tegevuse ja väidete kohta, et UÕK peab näitama, et on muutunud ning ei lange tagasi nostalgiasse ning ei muutu KPUÕK 2.0-ks. Teiseks arvas ta, et UÕK peab reageerima Filareti tegevusele kindlalt ning isegi kanoonilisi sanktsioone rakendama. 13. mail 2019 kirjutas teoloog Vladimir Burega, et tema arvates ei pruugi Filaret austada UÕK otsust tema piiskopiametist vabastamise kohta, mis sellisel juhul viib tema juhtimisel KPUÕK taastamiseni ning tema UÕK-st eraldumiseni ehk järjekordse kirikulõheni, mis omakorda toob kaasa Konstantinoopoli patriarhaadi määratava kirikliku karistuse.
UÕK sisetüli.
28. mail 2019 andis Filaret KPUÕK nimel välja ukaasi, mille ta allkirjastas kui Kiievi ja kogu Vene patriarh ning millega püüdis keelata Oleksandr Trofõmljukil vaimulikuna teenimist. 1. juunil 2019 süüdistas UÕK piiskop Hadrianus (Kulõk) Filaretti selles, et ta kavatseb nõuda Kiievi vaimulikelt truudusetõotust talle endale ja KPUÕK-le. 5. juunil 2019 teatas Filaret koos oma pooldajatega, et ei tunnista Ukraina õigeusu kirikute ühendkogu ega sellel tehtud otsuseid. 14. juunil 2019 saatis Filaret laiali kutsed, milles kutsus UÕK vaimulikke 20. juunil toimuvale likvideeritud KPUÕK kohalikule kirikukogule. UÕK hoiatas, et kirikukogu toimumine tähendab kirikulõhet ning sellel osalejaid ootavad juriidilised ja kanoonilised tagajärjed. Filaret kutsus 20. juuniks 2019 Kiievi Püha Vladimiri katedraali kokku likvideeritud KPUÕK kohaliku kirikukogu, mis kuulutas KPUÕK laialisaatmise tühiseks ja KPUÕK sisuliselt taastatuks. Filaret lisas, et tal on õigus saada endale kõik UÕK Kiievi kogudused ja kloostrid. 24. juunil 2019 kokku tulnud Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinod otsustas Filaretti toetanud piiskop Ioasafi ja piiskop Peetruse UÕK piiskoppide seast välja arvata. Sinodi otsusega vabastati Filaret Kiievi piiskopkonna juhi kohalt, kuid UÕK vaimulike seast teda ei eemaldatud.
Seisukohad.
Filaret toetas oranži revolutsiooni ja suuremat lõimumist Euroopaga ning Venemaa mõju alt väljumist. 2019. aasta märtsis arvas ta, et kui Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku eestseisja metropoliit Onufrius tahaks liituda Ukraina Õigeusu Kirikuga, siis võetaks ta vastu kui vend. 14. mail 2019 arvas ta, et UÕK-s on kaksikvõim ning nõudis, et eestseisja ei tohi teha kiriku siseelus midagi ilma tema kui patriarhi nõusolekuta. Samuti arvas ta, et patriarh juhatab UÕK Püha Sinodi istungeid.