Jehoova tunnistajad

Jehoova tunnistajad on 19. sajandil Ameerika Ühendriikidest alguse saanud ülemaailmne kristliku taustaga uususund, millel oli 2021. aasta seisuga maailmas üle 8,6 miljoni aktiivse liikme. Lisaks on palju inimesi, kes käivad nende kogunemistel, kuid ei kuulu kogudusse. Kord aastas toimuval mälestusõhtul, kus mälestatakse Jeesuse surma, on viimastel aastatel olnud ühtekokku umbes 20 miljonit inimest.
Organisatsiooni nimi "Jehoova tunnistajad" põhineb Piibli kirjakohal "Teie olete minu tunnistajad, ütleb Jehoova" (Jesaja 43:10) ja võeti kasutusele 1931. aastal. Organisatsiooni juhib tänapäeval (2022) kaheksast liikmest koosnev vanemate kogu, mida nimetatakse juhtivaks koguks. 
Jehoova tunnistajad annavad välja ajakirju Vahitorn ("Watchtower", ilmub enam kui 414 keeles) ja Ärgake! ("Awake!", ilmub rohkem kui 224 keeles), mõlemad ilmuvad ka eesti keeles.
Jehoova tunnistajate ametlik veebisait on www.jw.org.
Uskumused.
Piiblit peetakse kõige aluseks. Jehoova tunnistajad usuvad kõikväelisse Jumalasse, kelle nimi on Jehoova, taeva ja maa loojasse, ning tunnistavad tema loodud poega Jeesus Kristust. Nad eitavad kolmainsust, põrgutuld ja surematut hinge, pidades neid õpetusi algkristlikule õpetusele hiljem lisandunuks ja seda moonutavaks. Jehoova tunnistajad on teinud paljudes keeltes piiblitõlkeid, mille sõnastuses on mõningaid õpetuslikke erinevusi teistest tõlgetest.
Jehoova tunnistajad usuvad, et praegune maailm on Saatana võimuses ja et tema võim lõppeb peagi. Samuti on Jehoova tunnistajad veendunud, et nad on pöördunud tagasi puhta algkristluse juurde. Neil on antitrinitaarsed seisukohad ehk nad ei pea õigeks kolmainsuse doktriini. Oma õpetuste alustekstiks peavad Jehoova tunnistajad Piiblit. Kasutatakse nii enam levinud piiblitõlkeid kui ka oma tehtud tõlget (Piibel. Uue maailma tõlge).
Eluviis.
Kuulutustöö.
Jehoova tunnistajad on tuntud püüdluste poolest levitada avalikult oma uskumusi. Nad külastavad inimesi majast majja või seisavad avalikes kohtades stendidega, levitades ajakirju "Vahitorn" ja "Ärgake" ning muud piibliteemalist kirjandust. 
Tunnistajad järgivad kuulutustööd tehes Piibli sõnu „tehke jüngriteks inimesi kõigi rahvaste hulgas” (Matteuse 28:19, 20). Samuti on neile oluline teadmine, et pärast Jeesuse surma jätkasid esimese sajandi kristlased oma sõnumi kuulutamist „avalikult ja majast majja” (Apostlite teod 5:42; 20:20).
Lisaks sellele käivad mõned tunnistajad oma kodumaal teistes piirkondades, kus paljud inimesed pole veel Piibli sõnumit kuulnud. Teised kolivad välismaale, et kristlikus teenistuses rohkem teha. 
Moraalsus.
Jehoova tunnistajate jaoks on seksuaalsuhted väljaspool abielu välistatud;  homoseksuaalset tegevust peetakse tõsiseks patuks ja samasooliste abielusid ei esine. Aborti peetakse mõrvaks. Enesetappu peetakse patuks Jumala vastu. Hasartmängud, narkootikumide ja tubaka kasutamine on keelatud. Alkohoolsete jookide joomine on mõõdukalt lubatud. 
Perekonna struktuur on patriarhaalne. Meest peetakse perekondlike otsuste tegemisel autoriteediks, kuid teda julgustatakse arvestama nii oma naise kui ka laste mõtete ja tunnetega. Abielud peavad olema monogaamsed ja seaduslikult registreeritud.
Lahutus ja taasabiellumine on lubatud juhul, kui lahutuse põhjuseks on ränk patt või abielurikkumine. Abikaasade lahuselu peetakse õigustatuks äärmusliku füüsilise väärkohtlemise või oma pere tahtliku mittetoetamise korral.
Jehoova tunnistajad ei suitseta ega luba teha endale vereülekandeid. Igal Jehoova tunnistajal on täidetud tahteavaldus, mis keelab vereülekande. Arusaam tugineb Piibli käsul hoiduda verest (Apostlite teod 15:20, 15:29). Jehoova tunnistajad keelduvad doonoritelt kogutud ja töödeldud täisvere ja/või selle nelja põhikoostisaine punaliblede, valgeliblede, vereliistakute või vereplasma ülekandest. Verefraktsioonide kasutamine on igaühe isklik otsus.
Jehoova tunnistajate kogunemised.
Jehoova tunnistajate iganädalasi kokkusaamiskohti nimetatakse kuningriigisaalideks. Esimesed kuningriigisaalid ehitati 19. sajandi lõpul. Kaasaegset terminit (inglise keeles "Kingdom Hall") kasutas esmakordselt 1935. aastal Joseph Franklin Rutherford, kes oli sel ajal Pennsylvania Vahitorni Piibli ja Traktaatide Ühingu president.
Kuningriigisaalis saavad Jehoova tunnistajad kokku kaks korda nädalas jumalakummardamiseks. Koosolekud algavad ja lõppevad laulu ja palvega. Korjandust ei tehta ning sissepääs on tasuta. Samuti peetakse kuningriigisaalis ka muid kristlikke üritusi, näiteks pulmi või matused. 
Kuningriigisaali ülalpidamiskulud kaetakse annetustega.
Jehoova tunnistajad saavad kolm korda aastas kokku kokkutulekutel, kui tulevad kokku kogudused ühest riigist või piirkonnast. Suvine kokkutulek kestab kolm päeva ning Eestis toimub see tavaliselt Tallinnas Tondiraba jäähallis või Tartu A. Le Coq. Arenas. 
2015. aastal toimus Tallinnas rahvusvaheline kokkutulek. Delegaate kogunes Euroopast ja mujalt maailmast. Kokku oli kuulajaid üle 8000, neist pooled olid rahvusvahelised delegaadid.
2022. üldkokkutuleku teemaks oli "Rahu saladus". Koroonapandeemia tõttu vaadati kokkutuleku programmi eelsalvestatud videoülekandena, mida vaadati kas kodus või kuningriigisaalides, et vähendada nakatanute arvu. 
Kriitika.
Jehoova tunnistajaid on kritiseeritud nende piiblitõlke, õpetuste, seksuaalse kuritarvitamise ja liikmete sundimise tõttu. Kriitikute väitel on selle organisatsiooni juhtkond autokraatlik ja totalitaarne.
Endised Jehoova tunnistajad on mitmel pool maailmas loonud sekulaarseid vabatahtlike ühendusi ja organisatsioone, mille eesmärk ei ole kuulutada mingit religioosset sõnumit ega toetada ühtegi usuliikumist, vaid esitada endiste liikmete arvamust Vahitorni Ühingu ja Jehoova tunnistajate kohta. Eestis on alates 2013. aasta lõpust tegev endiste ja praeguste liikmete ühendus, mis kajastab Vahitorni Ühingu ning selle ajaloo varjukülge, pakub tuge ja abi lahkunutele ja lahkuda soovijatele ning tõlgib ja avaldab välismaiste endiste Jehoova tunnistajate ühenduste infomaterjale.
Vereülekandest keeldumise tõttu on Jehoova tunnistajatel olnud konflikte arstidega. Eestis ei lubanud 1997. aastal Jehoova tunnistajast ema usulistel põhjustel arstidel teha oma reesuskonfliktiga sündinud tütrele vereülekannet, kolm päeva hiljem vastsündinu suri. Puhkes skandaal ja algatati kriminaalasi. Kohus aga vanemate ja arstide käitumises süüd ei leidnud, kuna seost lapse surma ja vereülekandest keeldumise vahel ei tuvastatud ja nad mõisteti õigeks. 2010. aastal muudeti Eesti õigusakte nii, et kui lapsele on vaja elu päästmiseks teha vereülekanne, aga vanemad seda mingil põhjusel ei luba, on nüüd arstidel võimalik vanemate keeldumist eirata.
Kuna Jehoova tunnistajad keelduvad sõjaväeteenistusest ja riigilippudele auandmisest, on see tekitanud mitmes riigis konflikte ametnikega. Neid on taga kiusatud, nende tegevust on piiratud ja keelustatud. Samas on tänu neile mitmes riigis muudetud inimõiguste seadusi.
Jehoova tunnistajad Eestis.
15. juunil 1933 registreeriti Vahi-Torni Piibli ja Traktaatide Selts, mille tegevus lõpetati 18. juulil 1935. Seltsi süüdistati poliitilise propaganda levitamises (sh solvangud riigipea, kirikupeade ning Rahvaste Ühenduse aadressil) ja ärevuse tekitamises kuulutustega tulevasest sõjast. Seltsi juhtkonda süüdistati juhtnööride andmises keelatud kirjanduse peitmiseks, samuti selles, et seltsi välisriigi kodanikust töötaja oli solvanud riigipead, kaitseväe ülemjuhatajat ja luterliku kiriku piiskoppi, käskides muu hulgas põletada nende fotosid. Leiti, et selline tegevus on vastuolus rahvuslike ja rahvusvaheliste huvidega ja avaliku korraga ning et selts on kaldunud kõrvale oma põhikirjast.
Pühapäeviti toimusid raadios Jehoova tunnistajate kõned eesti, vene, soome ja rootsi keeles. Tallinna Jaani koguduse õpetaja Aleksander Sternfeldt protesteeris selle vastu Riigikogu rahaasjanduse komisjonis, väites, et liikumine on kiriku- ja riigivastane. Teedeministri abi Karl Jürgenson ütles, et ta pole neis jutlustes leidnud muud, kui mõttetust ja absurdsust, kuid ringhääling saab nende eest 800 000 senti aastas. Ka teised komisjoni liikmed leidsid üksmeelselt, et need jutlused on tõesti mõttetud ja rumalad ja ringhäälingul ei sobiks neid edasi anda isegi raha eest.
2018. aastal tegi Kanal 2 dokumentaali Jehoova tunnistajate kohta. Saadet juhtis Roald Johannson ning sai mõne tunnistajaga silmast silma tuttavaks.