Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda

Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda on Ameerika Ühendriikide Kongressi alamkoda. Esindajatekoda tegutseb kapitooliumihoone lõunatiivas ja ülemkoda (senat) põhjatiivas.
Ajalugu.
Esindajatekoda tuli esimest korda kokku 1789. aastal New Yorgis. 1790. aastal koliti Philadelphiasse ja kümme aasta hiljem Washingtoni. 1807. aastal koliti ümber kapitooliumihoonesse, mis asub samuti Washingtonis. 1814. aastal süütasid Briti väed Kapitooliumihoone ning see sai sedavõrd palju kannatada, et esindajatekoja ruumide restaureerimiseks kulus viis aastat. 1857. aastal tuli esindajatekoda esimest korda kokku nendes ruumides, milles tegutsetakse siiani.
Riigis toimunud muudatused kajastusid vastavalt ka esindajatekoja koosseisus. Esindajatekoja esimene afroameeriklasest liige valiti aastal 1870, esimene hispaanlasest liige 1877. aastal, esimene naine 1917. aastal, esimene Aasia ameeriklane 1957. aastal ning esimene afroameeriklasest naine 1969. aastal. Aastal 2007 valiti esimest korda esindajatekoja spiikriks naine – demokraat Nancy Pelosi.
Esindajad.
Esindajate piirarvuks on seaduse järgi 435 ja kõik 50 osariiki on kojas esindatud. Osariigi esindajate arv on kooskõlas selle osariigi elanike arvuga. Kongressi 112. koosseisus on esindajatekojas kõige arvukamalt esindatud California osariik 53 liikmega. Esindajad valivad põhiseaduse esimese peatüki kohaselt iga kahe aasta tagant kõigi osariikide elanikud. Valijad peavad vastama oma osariigi seadusandliku kogu valijatele kehtestatud tingimustele ehk isikud, kes võivad valida esindajaid osariigi seadusandlikku kokku, võivad valida ka kongressi liikmeid. Need tingimused on määratletud osariigi põhiseaduses ja föderaalseaduses.
Esindajaks saamisel on Ameerika Ühendriikides vanusepiirang. Koja liikmeks ei saa olla isik, kes on noorem kui 25 aastat, kes on Ameerika Ühendriikide kodanik olnud vähem kui seitse aastat ja kes ei ole valimise ajal elanik selles osariigis, kus ta kandideerib. Enamasti ei ela esindajad üksnes selles kindlas osariigis, kus neid valitakse, vaid ka vastavas valimisringkonnas.
Spiiker.
Esindajatekoda valib endale spiikri ja teised kõrgemad ametnikud. Spiikriks on enamasti suurema osakaalu saavutanud erakonna vanemliige. Praegu on esindajatekoja spiikriks vabariiklane Mike Johnson, kes on koja 56. spiiker. Ametlikult ei pea spiiker olema esindajatekoja liige, kuid seni pole väljastpoolt koda veel kedagi spiikriks valitud.
Seitse spiikrit on ka pärast ametist eemalolekut tagasi valitud:
Koosseisud.
113. koosseis.
Valimised toimusid 6. novembril 2012 ja uus koosseis vannutati ametisse 3. jaanuaril 2013. Aastal 2012 toimunud valimised võitsid vabariiklased, kes said 234 kohta. Demokraatlik Partei sai 201 kohta. See koosseis oli eriline, kuna Senatis ja esindajatekojas olid arvulises enamuses erinevad parteid.
114. koosseis.
Valimised toimusid 4. novembril 2014. Vabariiklik Partei võitis 247 ja Demokraatlik Partei 188 kohta.
115. koosseis.
Valimised toimusid 8. novembril 2016. Vabariiklik Partei võitis 241 ja Demokraatlik Partei 194 kohta.
116. koosseis.
Valimised toimusid 6. novembril 2018. Demokraatlik Partei võitis 235 ja Vabariiklik Partei 199 kohta, ning kontroll esindajatekoja üle läks kaheksa aasta järel tagasi demokraatidele.
117. koosseis.
Valimised toimusid 3. novembril 2020. Demokraatlik partei võitis 222 ja Vabariiklik partei 212 kohta, New Yorgi 22. ringkonna valimised vaidlustati. Lisaks valis president Joe Biden kolm liiget oma valitsuskabinetti.
118. koosseis.
Seni viimased valimised toimusid 8. novembril 2022. Demokraatlik partei võitis 213 ja Vabariiklik partei 222 kohta.