tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kendall Jenner

Kendall Nicole Jenner (sündinud 3. novembril 1995 Los Angeleses) on Ameerika modell, teda tuntakse peamiselt tõsieluseriaalist "Keeping Up with the Kardashians".
Lapsepõlv.
Kendall Jenneri isa on olümpiakulla võitnud kümnevõistleja Bruce Jenner (nüüd Caitlyn Jenner) ja ema televisioonitöötaja Kris Jenner. Kendalli teine nimi Nicole oli pandud ema parima sõbranna Nicole Brown Simpsoni auks, kes suri enne Kendalli sündi. Kendall kasvas suures perekonnas, kus olid poolõed Kim, Khloé, Kourtney, poolvennad Robert, Brandon ja Sam ning õde Kylie. 
Kendall käis Sierra Canyoni koolis ja seejärel oli koduõppel. Ta lõpetas kooli 2014. aastal.
Khloé Kardashian

Khloé Alexandra Kardashian (sündinud 27. juunil 1984 Los Angeleses) on Ameerika tõsielusarja tegelane, ettevõtja ja modell. 
Ta sai tuntuks USA tõsielusarjas "Keeping Up with the Kardashians".
Lapsepõlv.
Khloé Kardashiani ema on Kris Jenner ja isa advokaat Robert Kardashian. Tal on vanemad õed Kim ja Kourtney, noorem vend Robert ning poolõed Kendall ja Kylie (ema teisest abielust Bruce Jenneriga). 
Kardashian on õppinud Marymounti keskkoolis Los Angelese osariigis. 
Isiklikku.
2001. aastal sattus ta autoõnnetusse ja sai ajukahjustuse. 
27. septembril 2009 abiellus ta korvpallur Lamar Odomiga. Nad abiellusid kuu aega pärast tutvumist, kuid lahutasid abielu Kardashiani algatusel 2015. aasta juulis. Pärast seda on ta elukaaslane korvpallur Tristan Thompson. Neil on 2018. aastal sündinud tütar True Thompson.
Kris Jenner

Kristen Mary Jenner (sünninimi Houghton; sündinud 5. novembril 1955 San Diegos) on Ameerika Ühendriikide tõsielusarja tegelane, produtsent ja ettevõtja. 
Ta on tuntud tõsielusarjast "Keeping Up with the Kardashians".
Lapsepõlv.
Kris Jenner oli Mary Jo Shannoni ja Robert True Houghtoni esimene laps. Jenner lõpetas Clairemonti keskkooli 1976. aastal. 
Isiklikku.
Kris Jenner abiellus advokaat Robert Kardashianiga 8. juulil 1978. Neil on neli last: tütred Kourtney (sündinud 1979), Kim (sündinud 1980), Khloé (sündinud 1984) ja poeg Rob (sündinud 1987). Nad lahutasid abielu 1991. aastal, kuid jäid väga headeks sõpradeks kuni Roberti surmani 2003. aastal. 
1991. aasta aprillis abiellus Jenner olümpiavõitjast kümnevõistleja Bruce Jenneriga. Neil on tütred Kendall (sündinud 1995) ja Kylie (sündinud 1997). Paar lahutas abielu 2014. aastal.
Raul Vibo

Raul Vibo (sündinud 27. märtsil 1970) on eesti teedeinsener, transpordi ja logistika spetsialist.
Ta on olnud Eesti maanteeameti planeerimisosakonna juht.
Ta on portaali "Liiklus.Ohutus.Audit" kaasasutaja.
Mart Hiob

Mart Hiob (sündinud 4. aprillil 1975) on eesti linnaplaneerija.
Ta kaitses doktoritöö 2016. aastal teemal "Paradigma muutus Eesti ruumilises planeerimises: Kogukonna aktiivsuse esiletõus ja väljakujunenud linnapiirkonna säilitamine Tartu ajaloolise linnaosa Supilinna näitel. 
Ta on töötanud Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledži õppejõuna. 
Hiob on Eesti Planeerijate Ühingu, Eesti Maastikuarhitektide Liidu ja Supilinna Seltsi asutajaliige. Aastatel 2004–2016 oli ta Supilinna Seltsi esimees. 
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas ja kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 108 häält ning ei osutunud valituks.
Prooviabielu

"Prooviabielu" oli TV3 loodud tõsielusari.
Tõsielusarja "Prooviabielu" esimene osa oli eetris 22. veebruaril 2017, sari filmiti oktoobris 2016. Sarja tegevus toimus Tartus ja Tallinnas. Sari piirdus ühe hooajaga. Sarja peatoimetaja oli Raimo Kummer.
Saate peategelased Helen ja Liisa on avalikkusele varem tuntud tõsielusarjast “Abielust esimesest silmapilgust”. Sarja tegelased Kalvi-Kalle Kruusamäe ja Helen Kõpp on meedias palju tähelepanu pälvinud. Nüüdseks on nende omavaheline suhtlus lõppenud. Oma tegemisi hakkas Helen Kõpp kajastama Õhtulehe veebiväljaandes teemalehel "Heleni beebiblogi".
Osalejad on väitnud, et kogu saate ülesehitus rajanes saate loojate poolt manipulatsioonile, pettusele ja ähvardustele. Kokku monteeritud saade ei kajastanud reaalsust. Peategelane Helen sattus ränkadelt võtetelt suure koormuse tõttu haiglasse ning katkestas seetõttu saates osalemise. 
Sisututvustus.
Telesarjas peavad kaks naist elama kolme nädala vältel, iga nädal eri mehega. Saate lõpuks peavad naised valima ühe mehe, kellega ühist elu alustada. 
Vaadatavus.
"TNS Emori Eesti teleauditooriumi ülevaadete põhjal."
Kokkuvõte.
Sarja lõpus pidid kaks naist valiku tegema. Peategelased Liisa ja Helen tegid oma valikud järgmiselt: Liisa otsustas Žiga kasuks ning Helen valis montaaži abil Kalvi-Kalle, kuid tegelikult sattus Helen koormavate võtete tõttu mitmeks nädalaks haiglasse ning lõpetas saates osalemise. Helen on avaldanud kahetsust, et lasi end saatesse rääkida, ning paljastanud, et saate sisu filmimine ei vastanud kokkulepitule. Täpselt sama on väitnud teine peaosaleja Liisa ning öelnud, et osalejatega manipuleeriti saamaks vajalikke stseene.
Etnomusikoloogia

Etnomusikoloogia (inglise "ethnomusicology") on teadusharu, mis uurib rahvamuusikaga seotut. Etnomusikoloogia puutub tihedalt kokku muusikateaduse, etnograafia ja folkloristikaga.
Etnomusikolooge õpetatakse välja näiteks konservatooriumis.
Eestis tegutseb etnomusikoloogiaga näiteks Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakond.
Kartulikasvatus

Kartulikasvatus on kartulite kasvatamine.
Tänapäeval kasvatatakse kartulit laialdaselt üle maailma (välja arvatud kõrbed, arktiline kliimavööde ja kõrgmäestikud). Hästi kohanemisvõimeline kartul kasvab kõige paremini parasvöötmes. Mugulad hakkavad idanema, kui õhutemperatuur tõuseb üle 7–8 °C. Mugulate kasvuks on ideaalsed temperatuurid 15–18 °C, pealsete kasvuks aga 19–21 °C. Kõrgematel temperatuuridel taime kasv aeglustub ja peatub üldse, kui see ületab 30 °C. Pealsed saavad külmakahjustusi, kui õhutemperatuur langeb alla −2 °C. Taim on valgusnõudlik ja kasvab kõige paremini parasniiskes, poorses ja huumusrikkas mullas, mille pH on vahemikus 5–6 (nõrgalt happeline). Liigset niiskust talub taim halvasti.
2009. aastal toodeti maailmas 329,5 miljonit tonni kartuleid ning kartulipõldude kogupindala oli 18,3 miljonit hektarit. Viimase 40 aasta jooksul pole maailma kogutoodang märkimisväärselt tõusnud (18%).
Laialdase aretustöö tulemusena on tänapäeval maailmas üle 5500 kartulisordi.
Kartulikasvatus Eestis.
Kartulimugulaid kasutatakse Eestis laialdaselt toiduks ning seetõttu kutsutakse seda traditsiooniliselt "teiseks leivaks", samuti on levinud nimetused "kardulas", "tuhlis", "tuhvel", "maaubin".
Kartul jõudis Venemaa kaudu Eestisse 18. sajandi keskpaigas. Esialgu kasvatati seda vaid mõisaaedades, seejärel hakkasid talunikud oma aedades kartulit kasvatama. Märkimisväärne tõus meie kartulikasvatuses toimus 19. sajandi lõpus. 20. sajandi alguseks oli kartuli osatähtsus külvipinnast üle 20%, ulatudes 70 000 hektarini. Kartuli külvipind oli kõige suurem 1949. aastal (100 000 ha) ja kogutoodang saavutas maksimumi 1953. aastal, küündides 1,45 miljoni tonnini.
2010. aastal kasvatati Eestis kartulit ligi 9000 hektaril. Kartulipõldude pindala on aastate jooksul oluliselt vähenenud, kümme aastat varem oli see 30 000 hektarit ning 1990. aastate alguses 65 000 hektarit. Sellisel vähenemisel on mitmeid põhjuseid. Eesti NSV ajal toodeti suures koguses kartulit loomasöödaks ning seda tänapäeval enam ei tehta. NSV Liidu teistesse liiduvabariikidesse eksporditi 150 000 – 160 000 tonni söögikartulit ja 70 000 tonni seemnekartulit. Nii suure turu kadumine ning majanduslik kitsikus on peamised kartulitootmise vähenemise põhjused. Kartuli tarbimine on vähenenud ka Eestis, kuna üha enam süüakse makarone ja riisi. Siiski on kartul meie toidulaual endiselt populaarne. Aastas tarbitakse Eestis inimese kohta 84 kg kartulit, mis teeb ühe ööpäeva kohta keskmiselt 230 g. 
Tänapäeval ei ole täpset statistikat Eestis kasvatatavate kartulisortide arvu kohta, arvatavalt on neid 80–90. Kartuli sordiaretusega tegeleb Eestis alates 1920. aastast Jõgeva Sordiaretuse Instituut, kus on aretatud 40 ametlikult registreeritud sorti. Eesti sortidest on kõige kauem kultiveeritud 'Jõgeva kollast' (60 aastat), 'Olevit' (42 aastat) ja 'Sulevit' (39 aastat). Nüüdisajal kasvatavatest sortidest on kõige kauem vastu pidanud 'Ando' (35 aastat). Kõige uuemad sordid on meil 'Piret' (2000), 'Reet' (2007) ja 'Maret' (2007).
Eestis tegutseb 1989. aastast Eesti Kartulitöötlejate Ühistu.
Mihkel Langebraun

 
Mihkel Langebraun on eesti esseist.
Haridus.
Ta on lõpetanud 2005. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2010. aastal Tallinna Tehnikaülikooli bakalaureuseõppe rahvamajanduse erialal. Tema kirjatöid on autasustatud esseekonkurssidel, ka Hansapanga stipendiaat 2008. 
Ühiskondlik tegevus.
Õppinud Karlova Gümnaasiumi muusikaklassis, olnud Tartu Poistekoori liige ja lõpetanud 2004. aastal Tartu I Muusikakooli klarneti erialal Tiit Veigeli klarnetiklassis, sh aastatel 2002–2004 Tartu Klarnetikvintetis. Õpingute vältel osalenud üleriigilistel ja rahvusvahelistel konkurssidel. Üliõpilaspõlves on laulnud Tallinna Tehnikaülikooli Kammerkooris ja segakooris HUIK!. 
Osalenud avalikus debatis Rail Balticu ehituse teemal, sh arvamusartiklitega 2012–2018, 222 kirjale ja 400 kirjale allakirjutanu. 
Harrastaja tasemel on ta tegelenud alpinismiga, läbinud 2008./2009. aastal Jaan Künnapi Alpinismiklubi baaskursuse, käinud 2009. aastal õppereisil Elbrusel ja samal hooajal Mont Blanci tipus 36 tunniga jalamilt.
Jaan Vanakamar

Jaan Vanakamar (12. märts 1886 Kamara, Viljandimaa — 1918 Petrograd), oli eesti kunstnik ja karikaturist.
Tema vanemad olid Jaak Vanakamar (1837–1902) ja Anu Vanakamar, sündinud Vares (1838–1924).
1904. aastal asus õppima Ants Laikmaa ateljeekoolis, kus andeka õpilasena sai prii õppimise ja elamisvõimaluse. Võttis osa 1905. aasta revolutsioonilistest sündmustest, mille eest karistati teda 25 kepihoobiga. 1910. aastal täiendas end Münchenis (Ants Laikmaa poolt Viljandi Eesti Põllumajandusseltsile tehtud Carl Robert Jakobsoni portree eest saadud 200 rubla eest). Juba 1910. aastal võttis ta kümmekonna portree ja maastikuga osa Tallinna Eesti Kunstiseltsi näitustest. 1911—1913 õppis koos Jaan Vahtraga Riia kunstikoolis. 1914 — 1915 töötas Estonia teatris dekoraatorina ja osales Viljandi karskusseltsi "Vabadus" näiteringis näitlejana, näitejuhina ja lavadekoraatorina. 
1917. aastal Oktoobrirevolutsiooni päevil kujunes temast üks aktiivsemaid bolševistlikke tegelasi, võttes jällegi osa revolutsioonilistest sündmustest Viljandis, nimetati 1917. aasta novembris Viljandi Maavalitsuse liikmeks. Alates 1918. aastast oli Viljandi Rahvamaja juhataja. 1918. aastal evakueerus Nõukogude Venemaale, kus hukkus liiklusõnnetuses (teise allika järgi hukkus Punaarmee ridades võideldes).
Tema karikatuure avaldati huumori ja satiiriajakirjades Mulk (1908) ja Ulak (1908), kasutades pseudonüümi Rooskaja.
Suicideboys

 
Suicideboys (stiliseeritult $uicideboy$) on USA päritolu kaheliikmeline hiphopansambel. Ruby da Cherry (sünninimega Aristos Petrou) ja $crim (sünninimega Scott Arceneaux Jr) kasvasid üles New Orleansis. Nende duett sai alguse 2014. aastal ning praeguseks on nad välja andnud üle 40 minialbumi ja "mixtape"'i. 2018. aasta augustis esines duett ka Weekend Festival Balticu raames Pärnus.
Varasemad aastad.
$crim (Scott Arceneaux Jr) sündis 11. aprillil 1989. Ta sai inspiratsiooni T-Painilt ja Kanye Westilt, ostes enda esimese sülearvuti raha eest, mille teenis narkootikumide müümisega ning alustas sellega enda DJ karjääri. Arceneaux huvi DJ töö vastu kasvas kui ta hakkas käima New Orleansi Loyola Ülikoolis. Ta tegi samal ajal tööd firmas, mis müüs kasutatud mööblit, kuid ta vallandati sealt kolme aasta pärast nähtavate tätoveeringute tõttu kätel.
$crimi tuntakse ka mitmete teiste esinejanimedega, näiteks $lick $loth, Yung $carecrow, $uicide Chri$t, Anthony Mars, Budd Dwyer, Yung Heath Ledger ja Pontiu$ Pilate. 
Ruby da Cherry (Aristos Petrou) sündis 22. aprillil 1990. Tal on USA päritolu ema ja Kreeka päritolu isa. Üles kasvanud Metairies, Petrou huvi muusika vastu tärkas seitsmeselt. Alustades viiuliga ja trummidega kui ta oli kümnene, liitus noor Aristos ka bändidega. Ta töötas isa restoranis ettekandjana aastani 2015. Ta kogemus kasvas "punk-rock"'i vallas liitudes bändiga Vapo-Rats, kus ta mängis trumme, kuid nähes kui apaatsed tema bändikaaslased bändi tuleviku suhtes olid, otsustas Petrou koos Arceneaux'ga hiphoppi tegema hakata.
Arceneaux ja Petrou on koos üles kasvanud nõod. Mõlemad taipasid, et nad tahavad enda muusikalist karjääri tõsiselt võtta ja ei olnud enda elu hetkese seisuga rahul. Nad tegid pakti, et kui nende karjäär muusikas ei peaks õnnestuma, siis nad teevad suitsiidi. Nõnda saigi duett nimeks Suicideboys. Petrou on oma loomingus viidanud endale ka teistsuguste nimedega, näiteks James Spleen, Yung Mutt, Norman Atomic, Oddy Nuff da Snow Leopard, Yung Plague ja Yung Snow. 
Karjäär.
Duett andis välja 10-osalise sarja "Kill Your$elf", millele järgnes "Radical $uicide" 2016. aasta oktoobris. Selle produtsendiks oli Getter ning see saavutas 17. koha Billboardi räpiedetabelis. 
Nad on öelnud, et teised inimesed kirjeldavad nende muusikat tihti negatiivse või depressiivsena, kuid Suicideboysi sihtrühma jaoks mõjuvad nende laulud kui teraapia.
2017 tuldi välja viie minialbumiga "Kill Yourself". 2018. aastal andis duett välja albumi "I Want To Die In New Orleans". 
Lisaks $uicideboy$-i loomingule on nad mõlemad kaasa teinud ka teistes projektides. Arceneaux on produtseerinud lugusid plaadifirmale, kuid sellest rääkimine ärritab teda, kuna tema teenis selle lepinguga 70 000 dollarit, kuid plaadifirma sai sellest miljoneid. 
Trivia.
$uicideboy$ olid tuttavad ka varalahkunud Lil Peepi ja XXXTENTACION’iga. Arceneaux ja Petrou üritasid saada neid andekaid artiste endaga koostööd tegema, kuid neil mõlemal olid enda individuaalsed suunad. Räpiduett on koostööd teinud mitmete teiste artistidega, kuulsamad neist on näiteks Night Lovell, Getter, Ghostemane ja Pouya.
Gaia Akadeemia

Gaia Akadeemia on Eestis tegutsev täiskasvanutele mõeldud rahvahariduslik akadeemia.
Akadeemia tegutseb Eesti Ökokogukondade Ühenduse juures.
Akadeemia alustas tegevust 2015. aastal Toomas Trapido eestvedamisel.
Beer pong

Õllepong ehk beerpong on seltskonnamäng, mida mängitakse kahe meeskonna vahel, kes asuvad teine teisel pool lauda ning püüavad visata pingpongipalli vastasmeeskonna ees olevatesse topsidesse, mis on täidetud õlle või mõne muu joogiga. Kui mängija viskab palli vastasvõistkonna topsi, on teine meeskond kohustatud selle sisu ära jooma. Võidab meeskond, kes viskab esimesena palli kõikidesse vastase topsidesse. 
Ajalugu.
Tänapäeva beerpongi eelkäija oli mäng, mis sarnanes rohkem lauatennisega ning mille käigus tarvitati vähem alkoholi. 1950. aastatel Ameerika Ühendriikides Dartmouth College'is sündinud mäng kujutas endast tavalist lauatennist, lisatud oli vaid kumbagi laua otsa kaks topsi õlut, kumbki ligikaudu 25 sentimeetrit laua äärest. Õllepong kujunes oma praegusel kujul välja 1970. aastatel. Levinuim versioon sünniloost pärineb Bucknelli ülikoolist, kus sealsed Delta Upsiloni üliõpilaskorporatsiooni liikmed jätsid ära lauatennise reketid, ning otsustasid palli käega visata. Edasi levis see kõikjal Ameerika Ühendriikides, muutudes kiiresti väga populaarseks.
Õllepong Eestis.
Beerpong jõudis laiemalt Eestisse 21. sajandi alguses. Suurim beerpongi kultuuri edasiviija Eestis on OÜ BeerPong Estonia, mis asutati 2012. aastal toonaste üliõpilaste Joel Lobjaka ning Marko Oolo poolt Tartus. Turniiride korraldamisega alustati pubis Trehv. Sealt liiguti edasi Püssirohukeldrisse, kus tänaseni toimuvad kolmapäevased beerpongi õhtud. Tänaseks on korraldatud üritusi üle kogu Eesti ning alalised turniirid toimuvad Tartus, Tallinnas, Pärnus, Viljandis ning Värskas.
Reeglid.
Beerpongi reeglid erinevad vähem või rohkem riigiti ning piirkonnati, seega pole mängul ülemaailmselt kehtestatud ühiseid reegleid. 
Üldlevinumad beerpongi turniiridel kasutusel olevad reeglid.
Eesti Ökokogukondade Ühendus

Eesti Ökokogukondade Ühendus on kogukonnaliikumist edendav organisatsioon Eestis.
Ühendus rajati aastal 2008.
Eesti Ökokogukondade Ühendus annab alates aastast 2010 välja ajakirja KoguKonnad.
KoguKonnad

KoguKonnad on Eesti Ökokogukondade Ühenduse ajakiri.
Ajakiri hakkas ilmuma aastal 2010.
Vecumi vald

Vecumi vald (läti "Vecumu pagasts") on vald Lätis Balvi piirkonnas. Vald asub Venemaa piiri ääres.
Vald piirneb sama piirkonna Viļaka linna ning Žīguri, Šķilbēni, Medņeva ja Susāji vallaga ning Pihkva oblasti Põtalovo rajooniga.
Valla pindala on 124,8 km². 2016. aasta seisuga elas seal 546 inimest. Valla keskus on Barisova küla. Aastal 2011 oli valla elanikest 88,38% lätlasi ja 10,53% venelasi.
Kuni maareformini kuulusid valla maad Viļaka mõisale, seejärel jagati need uusmaasaajatele. Vald moodustati aastal 1945, selle koosseisu kuulusid Vecumi, Kazukalnsi ja Kozīne külanõukogu. Aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1970 liideti need külanõukogud ühiseks Vecumi külanõukoguks, millega aastal 1977 liideti ka osa Susāji külanõukogu maadest. Külanõukogust sai aastal 1990 Vecumi vald. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļaka piirkonda.
Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Lavošnieki keskaegne kalmistu. Valla tähtsamad jõed on Veda jõgi ja Kira jõgi. Looduskaitse all on Ņemecki hiidmänd, Põimitud tamm, mitme tüve ja tuulepesaga kuusk, Jungi tamm, Lugi Mäetamm, Lugi Must tamm ja Veckresi Paks tamm. Valda jäävad ka mitmed nimetud põlispuud ning osaliselt ka 7842 ha suurune Vecumi metsade looduspark.
Vallas on kakskümmend kaheksa küla. Valla keskuses Barisovas ("vidējciems") oli 2018. aastal 165 elanikku. Sama statausega on veel Vacumi 57 elanikuga aastal 2018. Teised valla külad on staatusega "skrajciems" – Azarmale 10 elanikuga aastal 2018, Badnova 3 elanikuga aastal 2018, Biekerova 5 elanikuga aastal 2007, Bliņica 7 elanikuga aastal 2018, Ciukīne 1 elanikuga aastal 2018, Gārša 5 elanikuga aastal 2018, Goršāni 25 elanikuga aastal 2018, Gubeņi, Indriči 4 elanikuga aastal 2018, Kozīne 17 elanikuga aastal 2018, Kozukolns 10 elanikuga aastal 2018, Lavašnīks 7 elanikuga aastal 2007, Louzi 1 elanikuga aastal 2014, Lugi 1 elanikuga aastal 2018, Nīdrupe, Ņemecki 17 elanikuga aastal 2018, Rejova 7 elanikuga aastal 2018, Repkova 20 elanikuga aastal 2018, Rūbežnīki 16 elanikuga aastal 2018, Slīpači 33 elanikuga aastal 2018, Sola 2 elanikuga aastal 2015, Šļopkine 5 elanikuga aastal 2018, Žogova 2 elanikuga aastal 2018, Tālavieši 10 elanikuga aastal 2018, Ūlasi 16 elanikuga aastal 2019 ja Upmola 8 elanikuga aastal 2018. Ametlikult mitteeksisteeriv küla on Spuska. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
25143 Itokawa

25143 Itokawa on Apollo-tüüpi asteroid, mille diameeter on umbes 350 meetrit. Selle avastas 1998. aastal LINEAR ning see on nimetatud Jaapani raketiteadlase Hideo Itokawa järgi.
2005. aastal uuris Itokawat Jaapani kosmoseaparaat Hayabusa ning see on seni väikseim asteroid, mida on uurinud ja pildistanud kosmoseaparaat.
STS-61

STS-61 oli Hubble'i kosmoseteleskoobi esimene teenindusmissioon ja kosmosesüstiku Endeavour viies missioon. Missioon startis 2. detsembril 1993 Kennedy Kosmosekeskusest. Missioon parandas teleskoobi peapeegli vea, mis oli halvendanud kujutise teravustamist ja pildikvaliteeti. STS-61 toimus rohkem kui kolm ja pool aastat pärast missiooni STS-31, mis viis Hubble'i orbiidile. STS-61 vahetas välja päikesepaneelid ja mitmed seadmed.
Missioon kestis 11 päeva ja NASA on nimetanud seda üheks keerulisemaks Space Shuttle'i missiooniks. Meeskonnaliikmed käisid missiooni jooksul viis korda avakosmoses ja lennuplaan oleks meeskonnal võimaldanud veel kaks korda avakosmosesse minna, kuid viimased kaks väljumist otsustati ära jätta. Meeskonnaliikmete üleväsimuse vältimiseks olid kosmosekõnnid ära jagatud kahe paari vahel, kes töötasid vahetustega.
Stavenhageni maja

Stavenhageni maja (läti keeles "Štafenhāgena nams") on ehitis Lätis Kuldīgas aadressil Baznīcas iela 17. 
Maja ehitati 17. sajandil Kuldīga bürgermeister Stavenhagenile. Põhjasõja ajal elas majas Rootsi kuningas Karl XII. Hiljem on majas elanud baltisaksa kunstnik Wilhelm Siegfried Stavenhagen.
Balti vabaduse päev

Balti vabaduse päev (inglise "Baltic Freedom Day") on 14. juunil. Sel päeval 1941 alustas Nõukogude Liit Baltimaade inimeste küüditamist (juuniküüditamine). Fraasi "Balti vabaduse päev" on esimest korda mainitud 14. juunil 1982 Ronald Reagani proklamatsioonis nr 4948.
Barisova

Barisova (ka Barisava või Borisova) on küla ("vidējciems") Lätis Balvi piirkonnas, enne 2009. aastat Balvi rajoonis. Barisova on Vecumi valla keskus. Barisova asub Riiast 252,9 ja piirkonna keskusest Viļakast 6,5 kilomeetri kaugusel.
Asula tekkis Viļaka mõisa karjamõisa juurde, mis kujunes maareformi järel suurmajandiks. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1983 muudeti see Vecumi külanõukogu halduskeskuseks, kuhu aastal 1989 rajati ka raamatukogu ja postkontor. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Viļaka piirkonda. Külas on ka rahvamaja, spordiväljak ja aastal 2001 ehitatud vabaõhulava.
Vanakamar

Vanakamar on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Vanakamar (Wanakammar) on pandud Viljandi mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vanakamar Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Hayabusa

Hayabusa (jaapani keeles はやぶさ 'rabapistrik') oli Jaapani kosmoseagentuuri JAXA kosmoseaparaat, mille eesmärk oli tuua Maale pinnaseproovid asteroidilt 25143 Itokawa. Hayabusa, varasema nimega MUSES-C ehk Mu Space Engineering Spacecraft C, startis 9. mail 2003 ning saabus Itokawa juurde septembris 2005. Pärast Itokawa juurde saabumist uuris Hayabusa asteroidi kuju, pöörlemist, topograafiat, värvi, koostist, tihedust ja ajalugu. Novembris 2005 maandus aparaat asteroidi pinnale ja kogus asteroidikübemeid, mis jõudsid Maale 14. juunil 2010.
Hayabusa viis Itokawale ka maanduri MINERVA, mis emalaevast eraldumisel tekkinud vea tõttu kadus kosmosesse ja ei jõudnud Itokawa pinnale.
Arst-Rebane

Arstrebane on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Arstrebane (Arstrebbane) on pandud Imukvere mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Osvald Jungberg-Noormägi

Osvald Jungberg-Noormägi (Oswald August Otto Jungberg; 16. november 1880 Tartu – 8. oktoober 1937 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.
Ta sündis 1880. aastal Tartus kaupmehe perekonnas. (Sageli on ekslikult kasutusel sünniaeg 20. november 1881.)
Jungberg-Noormägi õppis Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja kunsti õppis Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskoolis R. J. von zur Mühleni juures. Oli 1898–1905 Peterburis A. L. Stieglitzi kunsttööstuskoolis vabakuulaja. Täiendas end K. Manovski juures ja 1912 Pariisis Academie Julianis. Omandas Peterburis 1909 KA juures joonistamisõpetaja elukutse.
Töötas Tallinnas joonistamisõpetajana 1912–1914 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertskoolis, hiljem pikemat aega Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumis ja 1932–1933 Vene Ühisgümnaasiumis. 
Joonistas ka karikatuure, mida avaldati väljaannetes Naer ja Lõbu (1906) ja Meie Mats (1911). Tema juugendlikke joonistusi avaldati veel väljaannetes Lasteleht, Linda (1904–1905), Tervis, Kodu (1908–1909 ja 1920–1922) ja Virulane. Tema maaliloomingust on kõige rohkem hinnatud portreemaale.
Osales Vabadussõjas. Oli üks Eesti Kunstnikkude Liidu asutajatest (1923). Kirjutanud raamatud „Kunstnik ja modell” (1923) ja „Itaalia renaissance” (1923).
Ta on kavandanud Tallinna Linna Tütarlaste Gümnaasiumi lipu.
Oswald Jungberg-Noormägi on maetud Tartu Maarja kalmistule.
Isiklikku.
Tema onu oli skulptor August Weizenberg.
Oktoober 2018

Oktoober 2018, kroonika.
2018. aasta oktoober algas esmaspäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem kolmapäeval.
Sulawesi maavärin ja tsunami

Sulawesi maavärin ja tsunami oli 28. septembril 2018 Indoneesias Sulawesi saarel 78 km kaugusel Palust põhjas toimunud maavärin magnituudiga 7,5 ja sellele järgnenud kuni 7 meetri kõrgune tsunami.
Maavärina, tsunami ja maalihete läbi hukkus vähemalt 4340 inimest.
Esmaspäeval, 1. oktoobril 2018 hakkas purskama saare põhjaosas asuv Soputani vulkaan.
Kissell

Kissell on puuviljadest, marjadest, mahlast, piimast või muust ainest koos tärklisega valmistatud magusroog. Olekult on kissell viskoosne kuni sültjas.
Kissell on pärit Kiievi-Venest.
Kumminui

Kumminui on kummist või plastmassist löögirelv, mis on ette nähtud enesekaitseks ja ründe tõkestamiseks ründaja lühiajalise kahjustamise teel. Kumminuiasid kasutavad enamasti politseinikud, aga ka teised õiguskaitseorganite ametnikud näiteks massirahutuste käigus.
Merikapsas (toit)

Merikapsas (ka merekapsas) on toiduaine, mis on saadud lehtadrust.
Mõnd lehtadruliiki, eriti suhkru-lehtadrut ("Laminaria saccharina"), tarvitatakse toiduks. Lehtadrus on palju joodi ja see on taimes orgaaniliste ühendite koostises, mis lihtsustab inimestel joodi omandamist. Sellepärast parandab lehtadru söömine kilpnäärme tööd. Vajaliku joodikoguse saamiseks peaks inimene iga päev sööma 30–40 grammi värsket lehtadrut. Kuid joodi suhtes tundlikud inimesed ei tohiks adrut süüa.
Lehtadrus leidub peaaegu kõiki inimorganismile vajalikke mineraalaineid ja vitamiine. Selle söömine mõjub organismi üldtugevdavalt ja leevendab paljusid haigusi.
Metsakalmistu (täpsustus)

Metsakalmistu metsaalale rajatud kalmistu, kus jäetakse kasvama algsed puud (võetakse maha ainult teede ja haudade kohalt) ja hoitakse üldiselt looduslähedast ilmet (näiteks metall- ja kivipiirete asemel on lubatud ainult hekid jms). 
Nii Eestis kui ka välismaal asub mitu metsakalmistut:
Vask (heraldika)

Vask (inglise keeles "copper") on mittetraditsiooniline heraldiline tinktuur, mis loetakse metallide hulka. Võeti kasutusele 2002. aastal Kanada Heraldikaameti ("Canadian Heraldic Authority") soovitusel.
Heraldilist vaske kirjeldatakse kui uue tuhmumata vase värvust. Seda on kasutatud 2002. aastal kinnitatud Whitehorse'i linna vapil. Vask tähistab ajaloolist vase kaevandamise traditsiooni selles piirkonnas ja metalli tähtsust nii esmaasukate jaoks kui ka praeguses majanduses.
Arst (perekonnanimi)

Arst on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Arst on pandud Viljandi mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Moložva jõgi

Moložva jõgi (vene keeles Моложевка; ka Mustoja) on Eesti (Põlva maakond) ja Venemaa (Petseri rajoon) alal voolav jõgi. Jõe pikkus on 14 km (Eesti alal 7,3 km). Jõgi suubub Pihkva järve.
Noormägi

Noormägi on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Noormägi (Noormäggi) on pandud Võikvere mõisas Laiuse kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Noormägi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jungberg, Noorberg ja Norenberg. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kristi Vinter-Nemvalts

Kristi Vinter-Nemvalts (sündinud 23. detsembril 1978 Pärnus) on Eesti haridusteadlane ja riigiametnik, alates 9. augustist 2021 Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler.
Haridus.
Ta on lõpetanud 1997. aastal Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi ning 2000. aastal Tallinna Pedagoogilise Seminari lasteaiaõpetaja erialal ja 2003. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli bakalaureuseõppe alushariduse pedagoogi erialal. 
2006. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis magistritöö kasvatusteaduste erialal ja 2013. aastal Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudis doktoriväitekirja (PhD) ("Digitaalse ekraanimeedia tarbimine 5–7-aastaste laste seas ja selle sotsiaalne vahendamine Eestis: Pedagoogiline vaatekoht").
Munakivi

Munakivi (ka munakas) on ümardunud pindadega kivi. Munakivi mõõtmed jäävad 12–28 cm vahele. Munakive kasutatakse eelkõige ehituses.
Element (perekonnanimi)

Element on perekonnanimi.
Perekonnanimi Element on Eestis pandud Vana-Piigandi mõisavallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega Eestis ei ela või neid on vähem kui 5.
Arts

Arts on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Arts on pandud Imukvere mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aruksaar

Aruksaar on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Aruksaar (Arroksar) on pandud Imukvere mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Juergenjack

Jürgenjaak on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Jürgenjaak (Juergenjack) on pandud Imukvere mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Caitlyn Jenner

Caitlyn Marie Jenner (sünninimega William Bruce Jenner; sündinud 28. oktoobril 1949. aastal Mount Kiscos New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine kümnevõistleja. Ta avalikustas 2010. aastatel oma transsoolisuse. 
Lapsepõlv ja haridus.
Caitlyn Marie Jenner oli sündides William Bruce Jenner. Tema vanemad on Esther Ruth ja William Hugh Jenner. Tema isa oli arborist. Tal on kaks õde, Lisa ja Pam. Tema vend Burt sai surma autoõnnetuses 30. novembril 1976. Lapsena diagnoositi Jenneril düsleksia. Ta õppis Sleepy Hollow' ja Newtowni keskkoolis. Lõpetas kooli 1968. aastal. 
Isiklikku.
Jenner oli abielus Chrystie Scottiga 1972–1981. Neil on kaks last, poeg Burton Jenner ja tütar Cassandra Marino (Jenner).
5. jaanuaril 1981 abiellus näitleja Linda Thompsoniga. Neil on kaks poega, Brandon Jenner ja Sam Brody Jenner. 1986. aasta veebruaris nad lahutasid abielu.
21. aprillil 1991 abiellus ta tõsielusarja staari Kris Jenneriga. Neil on kaks tütart, Kendall Jenner ja Kylie Jenner. Paar lõpetas kooselu 2013. aasta oktoobris, abielu lahutati 23. märtsil 2015.
Caitlyn Jenner avalikustas oma transsoolisuse 2015. aasta aprillis. Tema uus nimi kuulutati avalikult välja sama aasta juulis ning tema uut nime ja sugu tunnustati juriidiliselt sama aasta septembris. Aastatel 2015–2016 esines Jenner televisioonis tõsieluseriaali "I Am Cait" osas, mis keskendus tema soovahetusele. Soovahetusoperatsioon tehti talle 2017. aasta jaanuaris. Jennerit on nimetatud maailma kuulsaimaks transsooliseks inimeseks.
Stalinodar

Stalinodar (vene keeles "Сталинодар") on nimi, mis pakuti 1930.–1940. aastatel toimunud Venemaa pealinna ümberehituse käigus välja Moskva uueks nimeks, parteijuht Jossif Stalini auks.
Rustika (kirjastiil)

Rustika (ladina keeles "littera capitalis rustica") on vanarooma kirjastiil, mis kujunes välja 4. sajandiks ruutkapitaalist. See on majuskelkiri, ruutkapitaalist kergem ja voolujoonelisem, mida kasutati papüürusel raamatute kirjutamisel. Esiletõstukirjana jõudis rustika ka keskaegsetesse illumineeritud pärgamentkäsikirjadesse, eelkõige Karolingide perioodil.
Kirjastiil sai nime rustika ('talupoeglik'), kuna seda vastandati "tsiviliseeritumale" ruutkapitaalile. Kirjastiili tähed on kitsamad, kokkusurutumad ja ümaramad.
Kirjeldus.
Rustika tähed sarnanevad tähekujude ülesehituse põhimõttelt ruutkapitaalile, ent on vähem jäigad ja rohkem kohandunud sule ja tindi kui kirjutusmaterjaliga. Tähed on külgsuunas kokku surutud ja saledad, selgelt oma laiusest palju kõrgemad; kõverjooni on enam kui ruutkapitaalis ja tähtede vähesed alapikendid ulatuvad baasjoonest allapoole.
Rustikas kirjutatud tekstides on üksikuid sõnu üksteisest eraldavad täpikujulised "punctus"-märgid , eemaldudes sellega "scriptio continua" tavast.
Ajaloost.
Rustikat kasutati 1. sajandist 9. sajandini, enim 4.–6. sajandil. pärast 5. sajandit hakkas rustika tekstikirjana oma tähtsust kaotama, ent ta säilis pealkirjade ja muude esile toodud tekstide kirjana untsiaalis tekstikirja kõrval.
Rustikas käsikirju on säilinud umbes viiskümmend; sealhulgas neli Vergiliuse teoste koopiat, tuntumad neist Vergilius Vaticanus ja Vergilius Romanus; üks koopia on Terentiuse teosest ja üks Prudentiuse teosest. Reeglina kasutati seda kirjastiili paganlike autorite teoste luksuslike koopiate kirjutamiseks; kristlikest autoritest on vaid kaks käsikirja Prudentiuse ja Seduliuse tekstidega.
Välislingid.
Rustika. R. Maantoa kirjakursus Tartu Kõrgemas kunstikoolis
Codex Calixtinus

"Codex Calixtinus" on 12. sajandist pärit käsikirjakogumik, mida on hiljem korduvalt ümber kirjutatud ladinakeelse pealkirja "Liber Sancti Jacobi" all. Euroopast on leitud umbes 200 selle koopiat. 
Kogumiku autorsus on sissejuhatusele tuginedes ekslikult omistatud paavst Calixtus II-le; tänapäeval tuntakse käsikirja kokkupanijat Pseudo-Calixtuse nime all, kelleks on arvatud prantsuse õpetlast Aymeric Picaud. Santiago de Compostela katedraalis asub vanim käsikiri, see on pärgamendil, kirjutatud karolingide minusklis ning kaunistatud värviliste initsiaalidega, tõenäoline dateering on aastad 1138–1145.
Kogumik on loodud eesmärgiga olla juhatuseks palverändureile Jaakobiteel ("Camino de Santiago"), teekonnal apostel Jaakobuse pühamusse, mis asub Santiago de Compostelas Galicias Põhja-Hispaanias. Kogumik sisaldab jutlusi, püha Jaakobuse imede kirjeldusi ja liturgilisi tekste, samuti laule koos nootidega, osa neist polüfoonilised. Sealt võib leida ka Jaakobitee olude, teel asuvate vaatamisväärsuste ja kohalike rahvaste tavade kirjeldusi.
"Codex Calixtinus" ja teised "Liber Sancti Jacobi" koopiad kanti 2017. aastal UNESCO maailma mälu registrisse (UNESCO Memory of the World Register).
Muusika.
"Codex Calixtinus" sisaldab muusikat kolmes kohas: esimeses käsikirjaosas "Anthologia ..." (enamjaolt ühehäälne muusika, üks pala mitmehäälne), ning kahes lisas ("Appendix I", "Appendix II"). Osal juhtudel on viisi juures kirja pandud autor, kelle omaks teost peetakse. Notatsioon sarnaneb neumakirjaga, mis on paigutatud neljale noodijoonele. Käsikirjakogumiku lõpus, teises lisas asuv palverändurite laul "Dum pater familias" on ainuke muusikapala, mis on kirja pandud akvitaania neumakirjas võtmemärkide ja joonteta, mida kasutati Hispaania aladel. Muu muusika on kirja pandud lotringi neumakirjas, mida kasutati Burgundia piirkonnas.
"Codex Calixtinuse" kahehäälsed organumid esindavad tüüpi, mida nimetatakse melismaatiliseks organumiks või kaunistatud organumiks. Selle põhitunnus on paljunoodilised melismid ülemises hääles ("vox organalis"), võrreldes alumises hääles asuva põhiviisiga ("vox principalis"). Samas käsikirjaosas leiduv kolmehäälne "conductus" "Congaudeant catholici", milles kolmas hääl on punase tindiga lisatud "vox principalis"'e reale, on varaseim seni leitud kolmehäälne kompositsioon muusikaajaloos.
Muusikateadlastele pakuvad need noodid jätkuvalt suurt huvi, kuna tegemist on olulise allikaga St. Martiali koolkonna mitmehäälsuse kohta Euroopa muusikaajaloos. Erandliku kolmehäälse "conductus"'e dissonantskõlad on tekitanud vaidlusi ses osas, kas need on olnud eesmärk või on tegemist veaga notatsioonis, kuid käsikirjas leiduv kahehäälne muusika annab tunnistust, et melismaatiline organum oli selleks ajaks oletatavast algsest improvisatsioonilisest praktikast muutunud väljakujunenud ja lõpetatud muusikavormiks.
Airi Allvee

Airi Allvee (sündinud 2. veebruaril 1972 Rakveres) on eesti laulja.
Ta on lõpetanud 1987. aastal Kaiu 8-klassilise Kooli. 
Allvee on õppinud muusikat Rapla Lastemuusikakoolis ja lõpetanud 1992. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli "pop-jazz"-laulu erialal. Ta osales kahel korral Eesti Televisiooni saates "Kaks takti ette". Esimesel korral jäi ta žürii tähelepanuta, teisel korral, paar aastat hiljem, 1991. aastal võitis ta aga konkursi.
Airi Allvee on tuntud eeskätt bigbändi solistina, kuid on astunud üles ka väiksemates muusikakollektiivides. Tema stiil on klassikaline tantsumuusika, džäss, igihaljad palad. Ta on laulnud tausta Eurovisiooni lauluvõistlusel 1997. aastal Eestit esindanud "Keelatud maale" ning 2002. aastal Maltat esindanud Ira Loscole. Tal oli roll muusikalis "Billy Elliot" (2013).
Haldja Kääri

Haldja Kääri (kuni 1947 Haldja Sild; 23. november 1921 – 30. mai 2008) oli eesti arst (pediaater).
Õppis Tartu Linna V Algkoolis. 1938. aastal lõpetas ta Tartu III Progümnaasiumi "cum laude".
Õppis 1942–1948 (lõpetas) Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas.
Aastatel 1952–1977 oli ta Tartu Kliinilise Lastehaigla peaarst. 
Juhani Püttsepp on kirjutanud Haldja Kääri märkmetele ja meenutustele tuginedes jutustusteraamatu "Doktor Haldja lood".
Balti psalteerium

Balti psalteerium on Läänemere idapoolsetes piirkondades levinud näppekeelpillide perekond. Siia kuuluvad läti "kokles", leedu "kanklės", liivi "kāndla", eesti kannel, soome/karjala "kantele", mari "kusle", vene gusli ja saami harf ("harpu").
Saami jalgpallikoondis

Saami jalgpallikoondis on saamide rahvuskoondis jalgpallis. Koondis pole FIFA ega UEFA liige ja seetõttu ei saa vastavatel turniiridel osaleda. Koondise peatreener on norrakas Isak Ole Hætta.
Koondise esimene mäng toimus juulis 1986, kui mängiti Ahvenamaa jalgpallikoondise vastu. Mängu võitis Ahvenamaa 4:2.
Koondis on neli korda mänginud ka Eesti jalgpallikoondise vastu:
Olgino

Olgino (vene keeles Ольгино) on kohanimi:
Sündinud 1995

"Siin on loetletud 1995. aastal sündinud tuntud inimesi.
Montserrati mägi

Montserrat () on Barcelona lähedal Kataloonias, Hispaania territooriumil asuv paljutipuline mägi. Selle kõrgeim tipp on Sant Jeroni (1236 m), teised kõrgemad on Montgrós (1120 m), Cavall Bernat (1111 m) ja Miranda de les Agulles (903 m). Mägi on osa Serralada Prelitoral Catalana mäeahelikust.
"Montserrat" tähendab katalaani keeles sõna-sõnalt saehambulist mäge: "mont" 'mägi' + "serrat" 'sakiline, saehambuline'. See kirjeldab mäe kummalist välimust, aja jooksul erosiooni tõttu tekkinud arvutuid sõrmjaid roosakast settekivimist konglomeraadist kaljusid, mis eristuvad juba kaugelt ümbritsevast maastikust.
720 meetri kõrgusel asub 9. sajandi erakla kohale 1025. aastal rajatud benediktlaste klooster, mis on väga kuulus palverännakusihtkoht ja pühapaik, Montserrati Jumalaema kuju asukoht. Alates 1987. aastast on Montserrati mäel rahvuspark.
3. lennuväedivisjon

3. Lennuväedivisjon (kuni 13. maini 1939 Üksik Lennuväedivisjon nr. 3) oli aastatel 1930–1940 eksisteerinud Õhukaitse koosseisu kuulunud Tallinnas paiknenud Eesti lennuväeüksus.
21. mail 1939 jõustunud koosseisu järgi kuulusid divisjoni koosseisu staap, neli salka, tehnikajaoskond ja divisjonikomando, kokku 111 meest. 
Ajalugu.
Divisjon moodustati Lasnamäe lennuväljal 1. juulil 1930 Lennuväerügemendi likvideerimise järel toimunud Õhukaitse ümberkorraldamise käigus. Üksus sai omale lennukeiks hiljuti Suurbritanniast ostetud Bristol Bulldogi hävituslennukid, lenduriteks samal aastal lennukooli lõpetanud noored lendurid. Salgaülemateks määrati nende instruktorid lennukooli päevilt. Lisaks hävituslennukeile olid divisjonis Avro Aviani treeninglennukid ning Armstrong Whitworth Siskini kahekohalised topeltjuhistega nn ülemineku hävituslennukid. Divisjon koosnes kolmest salgast, igas salgas neli Bristol Bulldogi hävituslennukit.
1932. aastal moodustati divisjoni juurde ka 4. salk, mis sai omale Hawker Harti kerged pommituslennukid. Samal aastal oli ostetud kaheksa seda tüüpi lennukit, neist neli olid ujukitel ning neid kasutas Üksik merelennusalk, ülejäänud neli sai 3. lennuväedivisjon. 1934. aastal läks 4. salk täies koosseisus Rakveres asunud 1. Lennuväedivisjoni.
1937. aastal müüdi kaheksa Bristol Bulldogi rahvusvahelisele relvaärimehele, kes need omakorda Hispaania Vabariigi valitsusele maha müüs. Kuigi kohe hakati otsima ka uut kaasaegsemat monoplaan-hävituslennukit, mida asemele hankida, ei õnnestunud kuni 1940. aastani ühtegi kätte saada.
1938. aastal moodustati divisjonis uuesti ka 4. salk, millel oli küll vaid üks lennuk - 2-mootoriline Avro Ansoni pommituslennuk, mida kasutati mitmemootoriliste lennukite meeskondade väljaõpetamiseks.
1939. aastal toimunud Õhukaitse koosseisude järjekordse ümberkorraldamise käigus kaotati kõigi lennuväedivisjonide nimetustest "üksik" ning nii hakkas ka Lasnamäel asunud üksus kandma nimetust 3. Lennuväedivisjon. Divisjon likvideeriti 1940. aasta sügisel pärast Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.
Eestimaa Konstitutsiooniline Erakond

Eestimaa Konstitutsiooniline Erakond (saksa keeles "Konstitutionelle Partei in Estland") oli aastail 1905–1914 Eestimaal tegutsenud erakond.
Erakond asutati 4/17. novembril 1905, ta taotles kõigi kohalike keelte kasutamise õigust asjaajamises ja emakeelset haridust. Esimees oli Christoph von Mickwitz (ka hilisem Eestimaa Saksa-Balti Erakonna esimene esimees).
1906. aasta algul oli erakonnal umbes 2000 liiget. Liikmete hulka kuulusid Paul Schiemann, Eduard von Stackelberg, Erhard Dehio ja Jakob Kõrv.
Alates 1910. aastast kuulus erakond koos Balti Konstitutsioonilise Erakonna, Kuramaa Monarhistlik-konstitutsioonilise Erakonna ja Liivimaa Liberaal-konstitutsioonilise Erakonnaga Baltimaade Konstitutsiooniliste Erakondade Liitu.
Balti Konstitutsiooniline Erakond

Balti Konstitutsiooniline Erakond (saksa keeles "Baltische Konstitutionelle Partei") oli aastail 1905–1914 Liivimaal tegutsenud erakond.
Erakond asutati 27. oktoobril/9. novembril 1905 ja registreeriti Vene Liivimaa kuberneri poolt 30. juunil/13. juulil 1906. Esimehed olid Erwin Moritz, Nikolai von Klot ja Robert Erhardt. 
1906. aasta lõpus oli erakonnal üle 7800 liikme, neist Riias 6682. Eesti Liivimaal tegutsesid Tartu, Pärnu, Valga ja Kuressaare kohalikud grupid ("Ortsgruppe"), neist aktiivseim ja arvukaim (jaanuaris 1906 600 liiget) oli Tartu grupp. Erakonda kuulusid Karl Dehio, Werner Zoege von Manteuffel, Oskar Brackmann ja Hermann Ammende. 
Venemaa keisririigi III Riigiduuma valimistel osutusid Eestist valituks Balti Konstitutsioonilise Partei kolm esindajat: Otto Benecke, Oskar Brackman, Alfred von Schilling.
Erakond kuulus alates 1910. aastast Baltimaade Konstitutsiooniliste Parteide Liitu.
Edvin Kanka Ćudić

Edvin Kanka Ćudić (kirillitsas Едвин Канка Ћудић; sündinud 31. detsembril 1988 Brčkos, Jugoslaavias) on Bosnia inimõiguslane, võitluskunstide kunstnik (aikidō, jūjutsu, judo), ajakirjanik ja politoloog. Ta on tuntud kui UDIK nimelise ühenduse eestvedaja, mis tegeleb inimõiguste edendamise ja lepitamisega endises Jugoslaavias.
UDIK ehk Sotsiaaluuringute ja –kommunikatsiooni Ühing on Bosnia regionaalne vabaühendus, mis tegutseb Sarajevo ja Brčko linnades. See on asutatud 2013. aastal Edvin Kanka Ćudići poolt eesmärgiga koguda fakte, dokumente ja andmeid genotsiidi, sõjakuritegude ning inimõiguste rikkumiste kohta Bosnias ja Hertsegoviinas ning endise Jugoslaavia riikides.
Annika Haas

Annika Haas (sündinud 11. juunil 1974 Pärnus) on eesti fotodokumentalist ja fotokunstnik.
Ta on töötanud pikka aega Eesti Ekspressi pressifotograafina, on kunstimaja ambulARToorium asutajaliige ja kuraator Fotomuuseumis.
Looming.
Pressifotograafina on Haas pildistanud Eesti ja rahvusvahelisi poliitika- ja kultuurisündmusi laulupidudest Tallinna digitippkohtumise ja riigipeade Eesti-visiitideni. Tema vaba litsentsi all avaldatud fotosid leidub arvukalt ka Vikipeedias.
Kunstiprojektid.
Haas on pälvinud avalikkuse tähelepanu sotsiaalühiskondlike fotokunstiprojektidega, millest mahukaima, kümme aastat kestnud Eesti romade elu jäädvustamise raames valmis ka fotoraamat "Meie, mustlased". Fotoprojekt "Lennukivaatlejad" kajastas Tallinna lennuvälja ümbruse suvilarajooni hääbumist. Seda esitles Haas ka New Yorgi suurimal fotofestivalil Photoville ja Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise meediakeskuses Tallinna Kultuurikatlas. Koos skulptorite Elo Liivi ja Jekaterina Kultajevaga loodi Eesti pimedate kogukonda kaasanud sotsiaalse pimeduse teema üle arutlev multimeedianäitus "Nägemise õpetus" (2017), mida on näidatud Tallinna Kunstihoone galeriis, Vana-Võromaa Kultuurikojas, Haapsalu Linnagaleriis ja Pärnu Linnagaleriis. EV100 kunstiprogrammi "Rändajad ja kohanejad – kogukondade lood üle Eesti" raames valmis Haasil ühiskondlikku lainetust tekitanud fotoprojekt "Eesti moslemikogukonna anatoomia" (esmaesitlus Eesti Rahvusraamatukogu fuajeegaleriis jaanuar – veebruar 2019). Varem on ta jäädvustanud näiteks piimapukke ja elu Peipsi-äärsetes Eesti vanausuliste venelaste külades.
Kantele

Kantele on kannelt meenutav näppekeelpill, soome ja karjala rahvapill. Pill kuulub Balti psalteeriumi perekonda.
Vanad pillid on 5-keelelised. Tänapäevased pillid on kuni 39-keelelised.
Ühishaud

Ühishaud (ka vennashaud) on haud, kuhu on maetud enam-vähem ühel ajal ja/või ühe sündmuse läbi surnud inimesed. Suremise põhjus võib olla sõjategevus, nälg, epideemia.
Eestis võib sagedamini leida sõjategevuse (näiteks Vabadussõjas, Teises maailmasõjas) läbi hukkunute ühishaudasid.
Balti riikide okupeerimine (1940)

Balti riikide okupeerimine Nõukogude Liidu poolt hõlmab perioodi Nõukogude-Balti riikide vastastikuse abistamise paktide sõlmimisest 1939. aastal, nende sissetungi ja annekteerimiseni 1940. aastal kuni 1941. aasta massilise küüditamiseni.
Muusikakäsikiri

Muusikakäsikiri on käsitsi kirjutatud (vastandina trükisele) allikas, mis täielikult või osaliselt sisaldab nootide, neumade vms märkidega kirjutatud muusikat, tavaliselt pärgamendil või paberil. 
Kui muusikakäsikiri sisaldab helilooja omakäelist kirja, nimetatakse seda nagu kirjaniku tekstigi puhul autograafiks. Peale nootide vms muusikamärkide võivad muusikakäsikirjad sisaldada tekste ja illustratsioone. Lääne-Euroopa vanimad muusikakäsikirjad leiduvad 9. sajandil kirja pandud liturgiliste tekstide kogumikes. Palju muusikakäsikirju keskajast ja varauusajast on säilinud meie ajani muusikateoste käsitsi paljundamise tulemusena, mis oli tavaline praktika ka trükikunsti kasutuselevõtu järel. Ka trükiks kirjastusse saadetud muusikakäsikirjad leiavad oma koha arhiivides ja muuseumides.
Muusikakäsikirjad on keskajast kuni tänapäevani oluline allikmaterjal nii muusika uurijatele kui ka esitajatele.
Eesti tervishoid

Eestis tervishoiuteenuseid juhib Sotsiaalministeerium. Riiklike tervishoiu üksusi rahastatakse üldiste maksude kaudu (töötaja sotsiaalmaksust 13%).
Avo Kiir

Avo Kiir (sündinud 23. veebruaril 1952 Mäetagusel) on eesti vaimulik. 
Ta lõpetas aastal 1970 A. Kesleri nimelise Kohtla-Järve Keskkooli. 
Ta on olnud EELK Iisaku koguduse õpetaja, EELK [[Viru praostkond|Viru praostkonna]] [[praost]].
Ta on olnud [[Riigikogu]] liige ja [[Iisaku vald|Iisaku vallavanem]]. 
Aastal 1993 oli ta [[Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei]] kandidaat kaitseministri kohale.
Välislingid.
[[Kategooria:Iisaku koguduse vaimulikud]]
[[Kategooria:Viru praostid]]
[[Kategooria:VII Riigikogu liikmed]]
[[Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid]]
[[Kategooria:Riigivapi IV klassi teenetemärgi kavalerid]]
[[Kategooria:Sündinud 1952]]
Tõnu Mõistus

Tõnu Mõistus (sündinud 16. mail 1957) on eesti maamajanduse spetsialist.
Ta on olnud Eesti Maaülikooli agrobiotehnoloogia keskuse juhataja.
Ta on samuti olnud Viljandimaa Ettevõtluskeskuse direktor.
Karin Jaanson

Karin Jaanson (sündinud 16. novembril 1960) on eesti majandusspetsialist. 
Ta on õppinud majandusteadust Tallinna Tehnikaülikoolis ja Tartu Ülikoolis ning avalikku haldust Georgia Ülikoolis (Ameerika Ühendriikides). 
Aastatel 1983–1990 oli ta Elva Metsamajandi insener–ökonomist, 1990–1994 Elva abilinnapea, 1994–2000 Tartu maavalitsuse arengu ja planeerimise osakonna juhataja, 2002–2003 Tartu Ülikooli teadus- ja arendusosakonna juhataja, 2003–2005 Tartu Ülikooli teadusprorektori nõunik, 2005–2011 Tartu abilinnapea, 2012–2015 Haridus- ja Teadusministeeriumi nõunik. 
Alates 2. novembrist 2015 on ta Eesti Teadusagentuuri tegevjuht. Alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021 oli ta ka Eesti Teadusagentuuri juhatuse esimehe kohusetäitja.
Kaja Karu-Espenberg

Kaja Karu-Espenberg (sündinud 11. juunil 1973) on eesti õpetaja.
Ta on töötanud õpetajana Tallinna Vabas Waldorfkoolis ja Gaia Koolis.
Gaia Kool

Gaia Kool on Eesti erakool. Kool alustas tegevust,Tallinnas August Weizenbergi tänav 20/1. Nüüdseks on kolitud uude asukohta Harju 9, endistesse majandus ja kommunikatsiooniministeeriumi ruumidesse.
Kool alustas tegevust 2014. aasta septembris. Kooli õppesuundadeks on loodusõpe ja pärimuskultuur, eriti algklassides.
SnatchBot

SnatchBot on tasuta pilvepõhine juturoboti loomise tarkvaraline tööriist, mis on välja töötatud suhtlusvõrgustike jaoks.
Ajalugu.
SnatchBot on üks uutest tehnoloogiaettevõtetest Iisraelis asuvast Herzliya Pituahist, mille asutasid 2015. aastal Henri Ben Ezra ja Avi Ben Ezra.
2017. aasta juulis toetas Snatchbot Berliinis toimunud Chatboti tippkohtumist. 2017. aasta detsembriks oli rohkem kui 30 miljonit lõppkasutajat olid seotud SnatchBoti platvormi juturobotitega.
Teenused.
SnatchBot aitab kasutajatel luua juturoboteid Facebook Messengeri, Skype'i, Slacki, SMS-i, Twitteri ja muude suhtlusvõrgustike platvormideks. SnatchBot pakub ka tasuta loomuliku keele töötluse mudeleid. Koos ettevõtte masinõppe tööriistadega võimaldab platvorm luua juturoboteid, mis saavad kasutajate kavatsusi analüüsida.