tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Helgi Vadi

Helgi Vadi (3. aprill 1920 – 14. veebruar 2005 Tartu) oli eesti arst ja arstiteadlane. 
Ta lõpetas Tartus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi 1938. aastal. Pärast seda astus Tartu Ülikooli arstiteaduskonda (11.09, matrikkel 16718). Rektori antud ajutine tunnistus 24. maist 1944 kinnitab, et tegu oli arstiteaduskonna lõpetanud arstiga. Lõpudiplom pärineb aastast 1945. 
Tööelu.
Tööelu keerukuse näitena saab tuua järgneva tsitaadi: "1953. aastal lõpetas Gotlieb Tulmin ülikooli ja määrati tööle Maarjamõisa kliinikusse. Kohe sai temast kirurgiaosakonna juhataja. Tegusale noorele kirurgile langes ka kohustus asuda haigla ametiühingukomitee esimeheks. Selles ametis sooritas ta ühe riskantse poliitilise operatsiooni. Nimelt tahtis haigla partorg Rõbkin ideoloogilise puhastustöö raames vallandada haigla peaarsti Helgi Vadi. Otsustaval koosolekul, kus osalesid ka linna parteijuhid, astus Tulmin kindlalt ja rahulikult argumenteerides partorgile vastu. Viimane kaotas enesevalitsuse, sõimas kõiki eestlasi ja ka Tartu parteijuhte natsionalistideks. Asi lõppes hoopis seltsimehe ümbersuunamisega Eestist väljapoole". (Heino-Enn Arpo (2019) In memoriam Gotlieb-Johannes Tulmin 27.07.1927–04.01.2019, Eesti Arst 2019; 98(2):127). Hiljem meenutas Helgi seda seika korduvalt. Ta tõi välja kui naeruväärsed olid Rõbkini nõudmised. Nende hulka kuulus näiteks tualettruumide "ajakohastamine", et viia need vastavusse naaberriigi sõjaeelsete tavadega.
Isiklikku.
Lapsed: Haldi Ojamaa (Vadi, snd. 1947), Peeter Vadi (snd 1952). Evi Gabrel (1964–1996), abikaasa Erik Gabrel (1914–1987). Vend Heino Vadi (1918–1989) ja õde Ingrid Sepp (1923–2017).
Eesti Naisüliõpilasseltsi vilistlane. 
Tartu Ülikooli emeriitprofessor Tiina Talvik meenutab Helgi Vadi: "Ta tuli kodust, mis oli külalislahke ka Helgi sõpradele ja nende lastele. Mäletan seda Pargi tänava külaskäikudest. Helgi oli missioonikindel, suurepärane ja sirgjooneline arst, vastutulelik kolleeg ja hea sõber oma seltsikaaslastele ka läbi raskete aegade. Ta oli igas olukorras vapper ja alati elegantne". 
Tartu Ülikooli emeriitprofessor Marika Mikelsaar ütleb, et üliõpilasena praktikal tajus ta, et Helgi oli konkreetne ja rahulik. 
Isiklikku.
Tema isa Voldemar Vadi (1891–1951) oli Tartu Ülikooli õppejõud ja ema Hermiine Vadi (1891–1967) kodune.
Ritter (aadlisuguvõsa)

Ritter, ka Rittern oli täpselt teadmata päritolu aadlisuguvõsa. 
Ajalugu.
Suguvõsa esindaja Johann Ritter oli 1542 Liivimaal vasall. Arvatakse, et Johanni pojapoeg oli Rootsi ooberstleitnant Albrecht, kes 1652 oli Viljandimaal Paenasti mõisnik. Suguvõsa kanti 1746 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Bounnhang Vorachith

Bounnhang Vorachith (lao keeles ບຸນຍັງ ວໍລະຈິດ; sündinud 15. augustil 1937) on Laose poliitik, kes oli aastatel 2016–2021 Laose president ja Laose Rahvarevolutsioonilise Partei peasekretär. Ta oli aastatel 1996–2001 asepeaminister, 2001–2006 peaminister ning 2006–2016 asepresident.
Elukäik.
Boungnang Vorachith liitus 1951. aastal Pathet Lao vastupanuliikumisega ning asus tööle relvajõudude propagandaharusse Savannakheti. Aastal 1956 viidi ta üle sõjaväkke. Ta õppis 1958–1961 Vietnamis ning seejärel naasis Laosesse, et aidata valmistuda Luang Namtha provintsi vallutamiseks. Pärast edukat sõjakäiku Luang Namthasse 1962. aastal, läks ta Vietnami sõjaakadeemiasse õppima.
Aastal 1964 naasis ta kodumaale ning 1969. aastal sai temast korraldustoimkonna juht Xiangkhouangi provintsis. Aastal 1972 nimetati ta Louangphabangi provintsi põhjarinde asekomandöriks. Kaks aastat hiljem sai temast partei kaitsejõudude sekretär neutraalses Louangphabangi linnas. Aastal 1976 sai temast riigi põhjaosa relvajõudude poliitiline juht. Aastal 1978 läks ta uuesti Vietnamisse õppima, sellel korral poliitikateooriat. Aastal 1981 määrati ta relvajõudude poliitiliseks juhiks ning aastatel 1991–1996 oli ta Savannakheti provintsi kuberner.
Tal on abikaasa Khammeungiga viis last: kolm poega ja kaks tütart.
Karjäär poliitikas.
Enne peaministriks saamist aastal 2001, oli ta aastast 1996 olnud asepeaminister. Lisaks oli ta aastatel 1996–1999 Laose-Vietnami koostöökomitee esimees ning 1999–2001 Laose rahandusminister. Ta valiti 26. märtsil 2001 Laose ministrite nõukogu esimeheks ehk peaministriks. 8. juunil 2006 sai uueks peaministriks Bouasone Bouphavanh, Vorachith määrati president Choummaly Sayasone asepresidendiks.
Ta valiti 22. jaanuaril 2016 Laose Rahvarevolutsioonilise Partei 10. kongressil partei uueks peasekretäriks ehk "de facto" riigipeaks.
Bounnhang Vorachith on tihedalt seotud Vietnamiga. Ta on seal omandanud nii sõjalise hariduse kui ka pärast Laose Demokraatliku Rahvavabariigi asutamist 1975. aastal õppinud sotsialistlikku filosoofiat.
Schnepfau

Schnepfau on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Koroonapandeemia Serbias

Koroonapandeemia Serbias on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Serbias 6. märtsil 2020. Nakatunu oli 43-aastane Bačka Topolas elav mees, kes oli käinud Budapestis. 
Andmestik.
Tuvastatud nakatunuid Serbias, allikas: 
20. märtsil suri Serbias esimene koroonaviirusega nakatunu.
30. märtsil suri koroonaviirushaigusse Serbia õigeusu piiskop Milutin Knežević.
Lõks (püünis)

Lõks on harilikult langeva uksega, langeva raskusega või vedruga kasutatav püünis.
Lõks on automaatselt toimiv, selle mehhanismi käivitab saakloom ise, kui ta haarab tugipulgast ja tallalauast koosneva luku külge kinnitatud söödast. Eestis on kasutusel olnud kahte tüüpi lõkse – looma elusana püüdmiseks oli kastlõks, looma surmav oli lööklõks. Lööklõksude hulka kuuluvat vedrulõksu kasutati hiire- ja rotilõksuna.
Eesti eri piirkondades ja murretes on sõnal "lõks" olnud ka muid tähendusi:
Schoppernau

Schoppernau on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Ajalugu.
Kuni 10. sajandini näib Schoppernau olevat põline džungel. Selline olukord kestis läbi kogu keskaja. Schoppernau ja Au olid viimased külad, mis Bregenzerwaldis asustati. Alguses kasutati Schoppernaud ilmselt lammaste karjamaana, vähemalt nimi ("Schappernouw" = Schafau) osutab sellele. Geograafilise läheduse tõttu arenesid Schoppernau ja Au sarnaselt. 
Kultuur.
Schoppernau on osa Bregenzerwald Umgangist (otsetõlkes 'Bregenzerwaldi jalutuskäik'). Jalutuskäik näitab 12 traditsiooniliselt ehitatud küla Bregenzerwaldis. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil saavad jalutajad kogeda tüüpilist Bregenzerwaldi arhitektuuristiili läbi aegade. Mõned üheksast Schoppernau jalutuskäigu jaoks valitud hoonest on järgmised: Bergkäserei Schoppernau, talumajad, vana saeveski, tuletõrje ja algkool.
19. sajandi vahvärk-talumaja Schoppernaus: paljud talumajad Bregenzerwaldis on nn vahvärkmajad, millel on ülekattega talad ja mis on tihendatud samblaga.
Franz Michael Feldermuseum tutvustab kirjaniku, põllumehe ja ühiskondliku reformi läbiviija Franz Michael Felderi elu ja tööd. Teda peetakse üheks kõige kuulsamaks ajalooliseks isikuks Bregenzerwaldist.
Schoppernau kihelkonnakirik ehitati 1710. aastal arhitekt Johann Brenner von Gräsalpi (1664–1749) poolt. 1838. aastal paigaldati orel. 1917. aastal võeti Esimese maailmasõja tõttu ära kõik neli kirikukella.
Tühiasi.
Austrias on Schoppernau tuntud Bregenzerwaldi ansambli Holstuonarmusigbigbandclub laulust "Vo Mello bis ge Schoppornou" (alemanni murdes: Mellaust Schoppernausse).
Niidu mõis (Rääma)

Niidu mõis (saksa keeles "Oskarshof", alates 1839. aastast "Nitau", ka "Nido") on tänapäeva Pärnu territooriumil, omaaegses Pärnu Elisabethi kihelkonnas asunud endise Rääma mõisa kõrvalmõisana tegutsenud karjamõis.
Kęstutis Navickas

Kęstutis Navickas (sündinud 13. juunil 1970 Kaunases) on Leedu keskkonnakaitsja ja poliitik. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 7. detsembrini 2018 Leedu keskkonnaminister. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 13. augustini 2024 Leedu põllumajandusminister
Ta lõpetas aastal 1988 Kaunase 25. Keskkooli. Seejärel lõpetas ta Kaunases elektromehaanikuna 40. tehnikakooli. Ametikoolis õppides astus ta Kaunase noorteturismiklubisse "Sakalas", kus ta reisis Karakumi kõrbesse, Kaukaasiasse, Altai mägedesse ja Karjalasse.
Ta lõpetas aastal 1999 Vilniuse ülikooli ajaloo bakalaureusena. Aastal 2009 lõpetas ta Mykolas Romerise Ülikooli magistrikraadiga säästva arengu alal juhtimises ja halduses.
13. detsembrist 2016 kuni 7. detsembrini 2018 oli ta Leedu keskkonnaminister.
Schröcken

Schröcken on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Geograafia.
Schröcken asub Austria Alpides 1269 m kõrgusel. 12,4 % alast on metsane, 39,4% on alpiala.
Ajalugu.
Schröckeni ümbruse ala asustati kõigepealt 1300. aasta paiku saksakeelsete walserite poolt, kes tulid Austriasse Berni Oberlandist, mis asub Šveitsis Berni kantoni lõunaosas. Linn tehti 1806. aastal piirkondliku haldusala Tannbergi osaks.
Linn asub Šveitsi, Austria ja Saksamaa vahelise piiri lähedal. Aastatel 1805–1814 kuulus linn Baierimaale. Seejärel jälle Austriale. Aastatel 1945–1955 oli Schröcken Prantsuse okupatsioonitsooni osa Austrias.
Nimi.
Algne nimi oli Girsboden. Schröckenit on esmamainitud 17. sajandi alguses.
Vaatamisväärsused.
Jumalaema palvetamise kirik, esimene kirik ehitati Schröckenisse 1639. aastal. Kirik suurendas oma liikmeskonda aastatel 1726–1732, kuid hoone põles 1863. aastal maha. Ülesehituskavatsus toimus aastatel 1864–1867 ning kirik taaspühitseti. Kiriku ümber on müüriga kalmistu.
Kuulutuse kabel, 18. sajandi uusgooti kabel ehitati 1779. aastal.
Thongloun Sisoulith

Thongloun Sisoulith (lao keeles ທອງລຸນ ສີສຸລິດ; sündinud 10. novembril 1946) on Laose poliitik, alates 22. märtsist 2021 Laose president.
Enne seda oli ta alates 20. aprillist 2016 Laose peaminister. Ta oli aastatel 2001–2016 asepeaminister, 2006–2016 ka välisminister. Sisoulith on 2001. aastast alates olnud Laose Rahvarevolutsioonilise Partei poliitbüroo kümne tähtsaima liikme hulgas.
Ta valiti 23. jaanuaril 2016 toimunud Laose Rahvarevolutsioonilise Partei 10. kongressil Laose peaministriks.
Elu ja karjäär.
Sisoulith sündis Houaphanhi provintsis ning õppis aastatel 1962–1969 Neo Lao Hak Sati pedagoogikakolledžis. Ta käis ennast täiendamas Nõukogude Liidus ja Vietnamis. Lisaks lao keelele räägib ta ka vietnami, vene ja inglise keelt.
Ta on valitsuses töötanud arvukatel ametikohtadel. Aastatel 1987–1992 oli ta asevälisminister, 1993–1997 töö- ja sotsiaalse heaolu minister, 1998–2000 rahvusassamblee liige. Temast sai 27. märtsil 2001 asepeaminister ning riigiplaneerimise komitee president; 8. juunil 2006 määrati ta ka välisministriks.
Koroonapandeemia Põhja-Makedoonias

Koroonapandeemia Põhja-Makedoonias on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimene haigusjuhtum tuvastati Põhja-Makedoonias 26. veebruaril 2020. Haigestunud oli 50-aastane naine Skopjes, kes oli veetnud enne seda kuu aega Itaalias.
Andmestik.
Tuvastatud nakatunuid Põhja-Makedoonias, allikas:
Igor Matovič

Igor Matovič (sündinud 11. mail 1973 Trnavas) on Slovakkia poliitik. Ta oli 21. märtsist 2020 kuni 1. aprillini 2021 Slovakkia peaminister.
Ta lõpetas aastal 1997 Bratislava Comeniuse Ülikooli juhtimisteaduskonna.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Mīshāl ʻAwn

Mīshāl Naʻīm ʻAwn (araabia keeles ميشال نعيم عون‎; sündinud 18. veebruaril 1935) on Liibanoni sõjaväelane ja poliitik, Liibanoni president aastatel 2016–2022. 
Liibanoni parlament valis ta ametisse alles 46. istungil ning sellega lõppes 29 kuud kestnud patiseis. Ta on maroniidi kristlane ja erakonna Vaba patriootlik liikumine asutaja.
Mīshāl ʻAwn nimetati 1984. aastal Liibanoni relvajõudude juhatajaks. Ta oli aastatel 1988–1990 Liibanoni peaminister, ʻAwni nimetas valitsusjuhiks ning ajutiseks peaministriks ametist lahkuv president Amīn al-Jumayyil. Vastuoluline käik põhjustas korraga kahe konkureeriva valitsuse tekkimise, lisaks kindral ʻAwni valitsusele tegutses ka peaminister Salīm al-Ḩuşşi valitsus.
ʻAwn kuulutas 14. märtsil 1989 Süüria armee vastu "vabadussõja". Süüria väed vallutasid 13. oktoobril 1990 mitmeid ʻAwni territooriume, sealhulgas Baabdas asuva Baabda presidendipalee. Lahingutes hukkus sadu Liibanoni sõdureid ja tsiviilisikuid. ʻAwn pages Beirutis asuvasse Prantsusmaa saatkonda. Prantsusmaa rahuldas tema asüülitaotluse ning ta oli seal eksiilis 15 aastat, kuni 2005. aastani.
ʻAwn naasis kodumaale 7. mail 2005, 11 päeva pärast Süüria vägede riigist lahkumist. 2006. aastal sõlmis ta Vaba patriootliku liikumise (VPL) juhina Hezbollah'ga "Vastastikuse mõistmise memorandumi", millega pandi alus seni kestvale liidule. Hoolimata ʻAwni ja Ḩāfiz̧ al-Asadi vahelisest verisest ajaloost külastas ʻAwn 2009. aastal Hafizi poja Bashshār al-Asadi juhitavat Süüriat.
ʻAwn valiti 2005. aastal parlamendi liikmeks. Ta juhtis parlamendis lisaks VPL-le ka suuremat, 27-liikmelist Reformi ja Muutuse blokki, mis oli sel ajal parlamendis suuruselt teine liit. Ta kandideeris 2014. aasta presidendivalimistel, kus tema peamised rivaalid olid Samir Geagea, Suleiman Frangieh Jr. ja Henri Helou. Üle kahe aasta veninud valimised lõppesid 2016. aastal ʻAwni võiduga ning ta nimetati Mīshāl Sulaymāni mantlipärijaks.
Anno 1800

Anno 1800 on strateegiline maaharimist, linnaehitamist, tööstusarendamist, ressursimajandust ja koloniaalkaubandust käsitlev videomäng, mille sündmustik leiab aset virtuaalsel 19. sajandil keset tööstusrevolutsiooni.
2019. aastal avaldatud Anno videomängude seerias seitsmenda arvutimängu arendaja on Blue Byte ja väljastaja Ubisoft.
Vilius Šapoka

Vilius Šapoka (sündinud 14. detsembril 1978 Šiauliais) on Leedu rahandustegelane ja poliitik.
Ta sai Vilniuse Ülikoolis 2001. aastal bakalaureusekraadi rahanduse erialal ja 2003. aastal magistrikraadi panganduse erialal. 2012. aastal sai ta Baltic Management Institute'is rahvusvahelise magistrikraadi ärijuhtimise erialal. 
Aastatel 1999–2001 töötas ta Leedu Hoiupangas konsultandi, analüütiku ja klienditeeninduse osakonna juhatajana. 2002–2006 töötas ta Leedu rahandusministeeriumis vanemspetsialisti, peaspetsialist ja finantsturgude poliitika osakonna juhatajana. 2006–2012 oli ta Leedu väärtpaberikomisjon aseesimees ja seejärel esimees. 2012–2016 oli ta Leedu Panga finantsteenuste ja -turgude osakonna juhataja.
13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 oli Vilius Šapoka Leedu rahandusminister.
Hommik (ajaleht, 1914)

Hommik : "teine õhtune väljaanne", oli ajaleht, mis ilmus (20. november – 20. detsember 1914) aastal Tallinnas.
Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Mihkel Rumba. Kontor asus Tallinnas, Suur-Karja nr 8 II korrusel.
Ajalehel oli neli lehekülge ja ilmus iga päev, kokku ilmus 27 numbrit. Lehe hind oli 2 kopikat. Laupäevasel lehel oli kaasas ka ajaleht "Kilk".
Trükiti J. Topmanni trükikojas, Müürivahe tn 17
Fāyiz as-Sarrāj

Fāyiz Muşţafā as-Sarrāj (araabia keeles فائز السراج‎ või فايز السراج; sündinud 20. veebruaril 1960) on Liibüa riigitegelane, alates 30. märtsist 2016 Liibüa presidendi nõukogu esimees ning alates 5. aprillist 2016 Liibüa peaminister. Ta juhib 17. detsembril 2015 sõlmitud Liibüa poliitilise kokkuleppega moodustatud rahvusliku kokkuleppe valitsust (RKV). Ta on olnud Tripoli parlamendi liige.
Hoolimata RKV moodustamisest on riik püsinud ebastabiilsena. As-Sarrāji valitsusel on oma võimu teostamisega eriti suured probleemid riigi idaosas, kus on endiselt käimas verine kodusõda Liibüa Rahvusarmee vastu. Kahlifa Haftari juhtimisel tegutsevate mässuliste toetajate hulka kuuluvad näiteks Venemaa, Araabia Ühendemiraadid ja Egiptus.
Läige (õng)

Läige oli endisaegne sööda jäljend õngedel. Söödata õnge liigutati üles-alla (sikuti, lutsuõng) või veeti paadi järel (vedel).
Õngeläiked olid üldiselt kalakujulised. Need valati tinast või taoti vasest, aga tehti ka hõbedast. Tavaliselt olid läiked valmistatud metallide segust. Mõnikord joodeti kokku eri värvi metalle (nt valgevaske ja punast vaske), nii et läike üks pool oli ühest ja teine pool teisest metallist, sest teatud kalaliigid eelistavad kindlat värvi.
Infodeemia

Infodeemia on liigse teabe esitamine probleemi kohta, mis muudab probleemi esmavajaliku lahendamise tunduvalt keerukamaks. 
Infodeemiana võib näiteks käsitleda koroonapandeemia ajal tekkinud väärinformatsiooni või ka vandenõuteooriate kiiret levikut maailma rahvastike seas. Nõndanimetatud infodeemia põhiliseks meediumiks on internet, mis on andmeedastuseks ja teabe ülikiireks levitamiseks soodne infokeskkond.
Koroonapandeemia Küprose Vabariigis

Koroonapandeemia Küprose Vabariigis on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimesed nakatunud tuvastati Küprose Vabariigis 9. märtsil 2020.
Kronoloogia.
Tuvastatud nakatunuid Küprosel, allikas:
Strzelce Krajeńskie

Strzelce Krajeńskie (saksa "Friedeberg") on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas, Strzelce Krajeńskie maakonna ja Strzelce Krajeńskie valla halduskeskus. Strzelce Krajeńskie asub Gorzów Wielkopolskist umbes 26 km kirdes.
Friedeberg sai linnaõigused 1286. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Teises maailmasõjas hävis 80% linnast.
Anže Logar

Anže Logar (sündinud 15. mail 1976 Ljubljana) on Sloveenia poliitik, ta kuulub Sloveenia Demokraatlikku Parteisse.
Ta lõpetas Ljubljana ülikooli majandusteaduskonna 2000. aastal, magistrikraadi sai sealsamas 2006. aastal ja doktorikraadi 2016. aastal. 
2000. aastast kuni 2003. aasta jaanuarini töötas ta SKB Panga turundusosakonnas. Kuni 2006. aastani töötas ta Euroopa Parlamendis fraktsiooninõunikuna. Seejärel oli ta Sloveenia valitsuse kommunikatsioonibüroo juhataja. Aastatel 2014–2018 oli ta Sloveenia parlamendi liige.
Alates 13. märtsist 2020 kuni 1. juunini 2022 oli Anže Logar Sloveenia välisminister.
Mikko Markkula

Mikko Markkula (10. juuni 1947 – 1. märts 2012) oli soome malefunktsionäär ja malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1986).
Markkula esindas 1994. aastast Soomet Rahvusvahelises Maleföderatsioonis (FIDE). 1998. aastast peale oli ta FIDE ühe olulisima organi – kvalifikatsioonikomisjoni esimeheks, aga osales ka kohtunikekogu, reeglite komisjoni ja Šveitsi süsteemi paarimiskomisjoni töös. Ta oli juhtivaid tegelasi Põhjamaade Maleliidus; olnud ka Euroopa Maleliidu aseesimees.
Markkula käis 2008. aastal Tallinnas Paul Kerese mälestusturniiri paarimas ning mõned aastad varem korraldas Eesti malekohtunikele koolitust.
Matej Tonin

Matej Tonin (sündinud 30. juunil 1983) on Sloveenia poliitik, ta kuulub erakonda Uus Sloveenia.
Matej Tonin õppis politoloogiat Ljubljana ülikoolis, magistrikraadi sai 2010. aastal. 
Poliitikas osaleb ta 2001. aastast, mil astus erakonda Uus Sloveenia. 2006. aastast kuulus ta Kamniki linna volikogusse. 2007–2008 oli ta erakonna Uus Sloveenia parlamendinõunik. 2008–2011 oli ta ettevõtte Vizija juht. 2011. aastast oli ta Sloveenia parlamendi liige. 2018. aastal valiti ta erakonna Uus Sloveenia esimeheks. 2018. aasta 22. juunist kuni 23. augustini oli ta Sloveenia parlamendi esimees.
13. märtsist 2020 kuni 1. juunini 2022 oli Matej Tonin Sloveenia kaitseminister.
Alates 16. juulist 2024 on ta Euroopa Parlamendi liige.
2010. aasta Paul Kerese mälestusturniir

2010. aasta Paul Kerese rahvusvaheline mälestusturniir oli Paul Kerese mälestusfestivali raames Tallinnas peetud suurmeistrinormiga põhiturniir klassikalises males.
28. jaanuarist 3. veebruarini 2010 Tallinnas Paul Kerese Malemajas peetud turniiril 
saavutas esikoha Eesti rahvusvaheline meister Olav Sepp 7 punktiga 9-st edestades talle järgnenud suurmeistreid pooleteist punktiga. Seejuures täitis ta kolmandat korda suurmeistrinormi (6 punkti).
Turniiril kasutati ajakontrolli 90 minutit partiile, millele lisandus 30 sekundit igale käigule.
Turniiri lõpptabel.
1. rm Olav Sepp (Eesti) 7 punkti 9-st, 2.–4. rsm Meelis Kanep (Eesti), rsm Šarūnas Šulskis (Leedu) ja rsm Kaido Külaots (Eesti) 5,5 p, 5. rm Aleksandr Volodin (Eesti) 5 p, 6.–9. rm Arturs Neikšāns (Läti), rm Ilmārs Starostīts (Läti), rm Artjom Smirnov (Venemaa) ja rm Tarvo Seeman (Eesti) 3,5 p, 10. fm Andrei Šiškov (Eesti).
Jalgpalliklubi 32. Keskkool

Jalgpalliklubi 32. Keskkool (JK32KK) on asutatud 2017. aastal Tallinna 32. Keskkooli õpilaste poolt. Klubi mängib Eesti Jalgpalli Liidu poolt organiseeritavas Rahvaliigas ning on osa võtnud ka Evald Tipneri karikasarjast. Tegutsemiskohaks on Tallinn, Mustamäe. Klubi on asutamisest peale mänginud ja treeninud oma koolistaadionil. 
JK32KK on Tallinna 32. Keskkooli esindav klubi, mis tähendab, et tiimi moodustavad enamasti selle kooli õpilased. 21. detsembril 2019. aastal, hooajaeelsel koosolekul otsustati, et klubis võivad mängida ka teiste koolide õpilased, kuid nende arv ei tohi ületada "kohalike" oma.
Ajalugu.
Aastal 2017 asutati klubi selle kooli õpilaste Aare Aarma ja Erki Ott poolt. JK32KK registreeriti sel samal hooajal Rahvaliiga A-tasandile ning osa võeti ka Evald Tipneri karikasarjast. Klubile omastati logo, mis tähistab kõiki gümnaasiumi õppekallakuid. Kuna meeskond koosnes enamasti abiturientidest, lõpetas ka klubi pärast esimest hooaega ajutiselt tegevuse, sest juhtimist ei antud otseselt kellelegi edasi. 2018. aasta jalgpallihooajast klubi osa ei võtnud.
2018. aastal tekkis kahel 47. lennu õpilasel, Robert Kuusel ja Stever Pedriksil idee taastada klubi enda gümnaasiumi uurimistöö raames. Kutsuti kokku uus meeskond, otsiti sponsoreid ning korraldati sõprusmänge. Samuti võeti osa 2019 hooajal Rahvaliiga B-tasandist. Motivatsioonipuuduse tõttu lõppes Kuuse ja Pedriksi juhtimisaeg 2019. aasta suvel. 
2019. aasta teisel poolel võtsid klubi juhtimise üle Jan Robert Janson ja Mattias Nurga. Kuna Rahvaliiga hooaeg oli alles pooleli, otsustas uus juhatus selle siiski lõpuni mängida. 2020 hooaja eel toimus suurejooneline meeskonna täiendav komplekteerimine ja uute koostööpartnerite otsimine. Peamiseks eesmärgiks püstitasid Janson ja Nurga jätkusuutliku klubistruktuuri loomise ning tugeva tiimivaimu ja -identiteedi tagamise. 
Esimene mäng.
Klubi esimene ametlik mäng toimus 4. mai 2017. aastal JK Raudteetööliste vastu. Tegemist oli Rahvaliiga A-tasand II kohtumisega, mis toimus Wismari staadionil ning lõppes sümboolselt 3:2 kaotusega JK32KK kahjuks.
JK32KK koosseis esimeses mänus:
Klubi mänguvormid.
JK32KK võistlusvarustused on toodetud Adidase poolt. Läbi ajaloo on klubil olnud kaks erinevat mänguvormi, mis on kujundatud kooskõlas kooli ja klubi värvide ning väärtustega. 
Klubi väärtused ja sümboolika.
Jalgpalliklubi 32. Keskkooli väärtused kinnitati klubi hooajaeelsel koosolekul 21. detsembril 2019 juhatuse ettepanekul ja mängijate poolt. Eelnevalt oli logo ja värvid suuline kokkulepe mängijate poolt. Juhatus pidas ühiste uskumuste ja sümboolika kinnitamist vajalikuks, et mängijatel ja toetajatel oleks identiteet, millest kinni pidada ja mida järgida. Kuna tegemist on Tallinna 32. Keskkooli esindava tiimiga, omastati võimalikult sarnased väärtused ja sümbolid kooliga.
Väärtuste ja sümboolika alla käivad:
Klubi värvid: sinine, hõbe ja valge
Klubi väärtused:
Klubi hümn: Tallinna 32. Keskkooli koolilaul
Kubi kodustaadion: Tallinna 32. Keskkooli staadion
Klubi hüüdlause: 1-2-32!
Jüri Kirikumõisa park

Jüri Kirikumõisa park asub Harjumaal Rae vallas Jüri alevikus. Park on Jüri Kiriku ja Aruküla tee kõrval.
Jüri kirikumõis.
Jüri kirikumõis asutati 19. sajandil ning seda kasutati elamuna. Peahoone asub Aruküla tee vastas, selle ees kasvavad pärnad ja sirelid, mis hoonet varjavad. Maja on keskmise suurusega ühekorruseline puithoone, millele on ehitatud ka lakakorrus, mille aknad väljuvad otsviiludes ja katusel väikeste väljaehitustena. Hoonet katab viilkatus laiade räästastega. Katusekatteks on eterniit. Põhikorruse 6-ruudulised aknad on suured ja kõrged, lakakorruse aknad väiksemad. Hoone peasissekäik paikneb otsafassaadi keskel.
Kõrvalhooned on aida- ja laudahoone, mis on krohvitud paeks eterniidist viilkatuse all. Hooned on nüüdisajal rekonstrueeritud.
Loodus.
Jüri Kirikumõisa pargis on peamiselt lehtpuud, näiteks tammed ja pärnad. Aruküla tee ääres asub väike veekogu, mille kõrval kasvab suur õunapuu. Loomaliike elab pargis vähe, peamiselt on seal pardid, oravad ja jänesed.
Eesti esimese rauasulatuskoha mälestuspaik.
Mälestuskivi asub tiigi kõrval, Aruküla tee vastas. Eesti tõenäoliselt kõige vanemad rauasulatuskohad asuvad Jüri asula lähedal, kus on rauda toodetud juba varasel rauaajal (u 2000 aastat tagasi). Jüri kiriku lähedal Kangrupealse muinasasulakoha külje alt leiti 1965. aastal rauaräbu ja põletusahju tükke koos savikildudega. See viitas omaaegsele raua tootmisele muistses asulas. Tollased sulatusahjud olid väiksed ning saadud raud oli madala kvaliteediga. Kohalikust rauast sepistati tööriistu, kirveid, nooleotsi ja nugasid. Eesti esimese teadaoleva rauasulatusahju asukoha teadvustamiseks püstitati 1978. aastal Jüri Kiriku kõrval asuvasse mõisaparki kahest graniitrahnust mälestusmärk, mida täiendab metallplaat tekstiga: "Siin Jüri külas sulatati soomaagist rauda meie ajaarvamise alguses". 
Vaba aja veetmise koht.
Jüri Kirikumõisa pargis on palju vaba aja veetmise võimalusi ning see on kujunenud Jüri noortekampade lemmikkohaks. Pargi keskel asub renoveeritud korvpalliplats. Selle kõrval on laste mängu- ja jõuväljak. Pargis on võimalik piknikku pidada ja loodust nautida. 
Jüri Kirikumõisa pargis korraldatakse kontserte, võistlusi ning muid üritusi ja festivale. Pargis toimuvad Rae valla mängud, kus võisteldakse teatejooksus.
Oleg Țulea

Oleg Țulea (sündinud 31. märtsil 1980 Căușenis) on Moldova poliitik, ta kuulub erakonda Demokraatlik Moldova.
2002. aastal sai ta Moldova Riiklikus Ülikoolis litsentsiaadikraadi poliitikateaduste alal ja 2003. aastal samas magistrikraadi poliitikateaduste alal. 2005. aastal sai ta Bukarestis asuvas kõrgkoolis Ovidiu Șincai magistrikraadi poliitikajuhtimise alal. 
Aastatel 2003–2005 töötas ta Moldova Rahvusliku Noorte Nõukogu rahvusvahelise sekretärina. 
Aastatel 2005–2009 ja 2011–2014 oli ta Moldova parlamendi liige. 
Aastatel 2009–2011 oli ta spordi- ja noorteministri asetäitja.
2016. aastast kuni 15. märtsini 2020 oli ta Moldova suursaadik Ungaris (ühtlasi ka Bosnia ja Hertsegoviinas, Sloveenias ja Horvaatias).
16. märtsist 2020 kuni 9. novembrini 2020 oli ta Moldova välis- eurointegratsiooni minister.
Hommik (ajaleht, 1913)

Hommik oli ajaleht, mis ilmus iga päev (22. detsember 1913/4. jaanuar 1914 – 23. mai/5. juuni 1914) Tallinnas.
Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Mihkel Rumba, Hans Valk oli peatoimetajaks (nr. 19-21) ja tegevtoimetajaks (nr. 18, 22-43).
Ajalehte trükiti J. Topmanni trükikojas, Müürivahe tn 17.
1914 aastal arestis Tallinna trükiasjanduse inspektor ajalehenumbrid 107, 108. Kokku ilmus 111 numbrit.
Pärast seda ilmus ajaleht nimega Hommik : "teine õhtune väljaanne."
Portorož

Portorož (itaalia keeles "Portorose") on merekuurort Sloveenias Obalno-kraška regioonis Pirani vallas. 
Portorož asub Pirani lahe ääres Aadria mere kaldal. 
Portorož jääb Ljubljanast 100 km kaugusele edela suunas. Portorožist on Horvaatia piirini 5 ja Itaalia piirini 15 km.
2019. aasta seisuga oli linnas 2951 elanikku.
Sport.
Portorožis korraldatakse sageli rahvusvahelisi maleturniire. 1958. aastal peeti seal MM-võistluste tsoonidevaheline turniir.
Välislingid.
Antotsüaniinid

Antotsüaniinid ehk antotsüaanid on flavonoidide klassi kuuluvad vees lahustuvad pigmentained. Need pigmendid on antotsüanidiinide glükosiidid. 
Iga antotsüaniin koosneb kolmest osast: hüdroksüülitud tuumast (aglükoon), sahhariidkomponendist ja vastasioonist. Sahhariidideta antotsüaniinide analooge kutsutakse antotsüanidiinideks või lihtsalt aglükoonideks. Põhilised taimedest leitud aglükoonid on tsüanidiin, peonidiin, delfinidiin, petunidiin, malvidiin ja pelargonidiin. Tsüanidiin-3-glükosiid on enim esinev antotsüaniin taimedes. Praeguseks on loodusest leitud üle 600 antotsüaniini.
Olenevalt pH-st, temperatuurist, valgusest ja antotsüaniini struktuurist võivad need pigmendid värvuselt olla punased, lillad või sinised. Antotsüaniine leidub looduslikult paljudes lilledes ning köögi- ja puuviljades. Antotsüaniinirikkad on näiteks mustikad, mustad sõstrad ja punased sõstrad, kirsid, viinamarjad, jõhvikad, maasikad, õunad ning pirnid. Köögiviljadest näiteks punapeet, baklažaan, punane kapsas ja must porgand.
Antotsüaniinide kõik funktsioonid taimes pole veel täpselt teada. Nende pigmentide esinemine viljades ja õites meelitab ligi tolmeldajaid ning aitab kaasa seemnelevikule. Arvatakse, et antotsüaniinid aitavad taimedel toime tulla stressiga, mida põhjustavad näiteks UV-kiirgus või patogeenid.
Kasutus.
Antotsüaniine peetakse eelkõige tugevateks antioksüdantideks, millel on võime kehas siduda vabu radikaale. Lisaks on neil antimikroobsed ning põletiku- ja vähivastased omadused. Antotsüaniididele on omistatud veel palju tervist parandavaid toimeid, näiteks kaitsevad nad närvirakke, parandavad nägemist ja aitavad võidelda haiguste vastu. 
Antotsüaniinid on ka väga head looduslikud värvaineid. Võrreldes sünteetiliste värvainetega on antotsüaniidid tervislikumad ja leiavad seetõttu laialdast kasutust ka toiduainetetööstuses.
1. järgu armeekomandör

1. järgu armeekomandör (vene keeles "командарм 1-го ранга") oli Nõukogude Liidu sõjaväeline auaste aastail 1935–1940.
1. järgu armeekomandörid:
Kokku anti see auaste üheksale isikule, kellest üks suri loomulikku surma, viis hukati enne 1940. aastat ja kolmele anti Nõukogude Liidu marssali auaste (neist üks hukati omakorda hiljem). Üldse suri selles auastmes olnud isikuist loomulikku surma kolm, ülejäänud kuus hukati ja neist viis hiljem rehabiliteeriti postuumselt.
Talinisu

Talinisu on nisu, mida kasvatatakse taliviljana.
Talinisu on sööda- ja toiduteravili. Seda kasutatakse nisujahu ja jahutoodete valmistamiseks.
Talinisu annab reeglina suuremat saaki, kuid suvinisu kasvatamisel jäävad ära talvitumisega seotud riskid.
Ajalugu.
Talinisu aretuse algusajad jäävad Vana Kreeka aegadesse. Müütide järgi kirjeldas Theophrastos ohtelist suvinisu, millest hiljem aretati talinisu.
Roostehaigused

Roostehaigused on tingitud roosteseentest ("Pucciniomycetes"), mis kuuluvad kandseente ("Basidiomycota") hõimkonda. Roosteseente perekonda kuulub ligi 40 000 liiki. 
Teravilja roosteseened () on majanduslikult kõige olulisemad taime patogeenid . Roosteseentel on keerukas elutsükkel, mis koosneb 5 spoori faasist ja vajab ka vaheperemeest. Seen nakatab alguses rohtset peremeestaime, kus see paljuneb ja põhjustab roostehaigusele omaseid kahjusid. Talveks vajab seen vaheperemeest, kus sugulisel teel paljuneda ja talvituda .
Taksonoomia.
"Kasutatud artikkel: List of Puccinia species"
1. järgu armeekomissar

1. järgu armeekomissar (vene keeles Армейский комиссар 1-го ранга) oli Nõukogude Liidu sõjaväeline auaste aastail 1935–1942.
Kuni 1940. aastani vastas see auaste 1. järgu armeekomandörile ja 1. järgu laevastikuflagmanile.
1. järgu armeekomissarid:
Christian Ntsay

Christian Louis Ntsay (sündinud 27. märtsil 1961) on Madagaskari poliitik, alates 6. juunist 2018 kuni 6. oktoobrini 2025 Madagaskari peaminister. 
President Hery Rajaonarimampianina nimetas ta ametisse, kui eelmine peaminister Olivier Mahafaly Solonandrasana oli sunnitud üleriigiliste meeleavalduste tõttu tagasi astuma. Ntsayd tuntakse kogenud tehnokraadina ning ta on töötanud ÜRO-s.
Revolutsiooni aurelv

Revolutsiooni aurelv (vene keeles Почётное революцио́нное ору́жие) oli Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu sõjaline autasu aastail 1919–1930.
Revolutsiooni aurelv (saabel, Kamenevile ja Budjonnõile ka püstol) anti järgmistele isikutele:
21 autasustatust represseeriti 12, 1 sooritas enesetapu, 2 või 3 tapeti ja 5 või 6 surid loomulikku surma.
Abdullah Shah

Al-Sultan Abdullah Ri'ayatuddin Al-Mustafa Billah Shah ibni Almarhum Sultan Haji Ahmad Shah Al-Musta'in Billah (jawi kirjas السلطان عبدالله رعاية الدين المصطفى بالله شاه الحاج ابن المرحوم سلطان حاج احمد شاه المستعين بالله; sündinud 30. juulil 1959) on alates 15. jaanuarist 2019 6. Pahangi sultan ja oli 30. juulist 2019 30. jaanuarini 2024 16. Malaisia kuningas. Enne teda oli sultan tema isa Ahmad Shah, kelle troonist loobumine otsustati 11. jaanuaril 2019.
24. jaanuaril 2019 valiti ta ka uueks Malaisia kuningaks ehk Yang di-Pertuan Agongiks. Ta vannutati ametisse 31. jaanuaril ning krooniti 30. juulil 2019. Aastatel 2015–2019 oli ta FIFA nõukogu liige.
Koraal

Koraal (keskladina sõnast "choralis" 'koori-', kreekakeelsest sõnast χορός "chorós" 'koor') on kirikulaul, mida esitab koor.
Eesti keelde on sõna tõenäoliselt jõudnud saksa keele vahendusel. Koraaliks nimetatakse nii ladinakeelset ühehäälset saateta laulu, mis on olulisel kohal katoliku liturgias – gregooriuse koraal – kui ka eelnevaga ajalooliselt seotud, kuid hilisemat protestantliku kiriku rahvuskeelset koguduselaulu, mida eesti keeles tuntakse luteri koraali nime all.
Rahvakoraalideks nimetatakse ametliku koraaliviisi rahvapäraseid mugandusi või nende rahvapäraste kaunistustega variante, mille tekst on pärit lauluraamatust – Cyrillus Kreegi sõnul "konksude, lintide ja keerutustega laule".
Sõna on laienenud ka koraali instrumentaalseadetele (Artur Kappi "Koraal-variatsioonid", Tõnu Kõrvitsa "Thule koraalid" jt).
Fadei Nagacevschi

Fadei Nagacevschi (sündinud 30. detsembril 1982 Chișinăus) on Moldova jurist ja poliitik.
Fadei Nagacevschi sai Moldova Riiklikus Ülikoolis 2007. aastal bakalaureusekraadi õigusteaduse alal ja 2008. aastal magistrikraadi õigusteaduse alal. 2007. aasta veebruarist kuni 2008. aasta detsembrini töötas ta eksperdina MTÜ-s Apel. 2008. aasta detsembrist kuni 2019. aasta juunini tegutses ta advokaadina. 2019. aasta juunist kuni novembrini oli ta Moldova parlamendi esimehe nõunik.
Fadei Nagacevschi oli alates 14. novembrist 2019 kuni 5. augustini 2021 Moldova justiitsminister.
Vertitsilloos

Vertitsilloos on mulla kaudu leviv taimede seenhaigus, mille tekitaja on "Verticillium".
Vertsilloos esineb Eestis peamiselt rapsil vilttõvena ("Verticilium dahliae") ja vähem muudel taimedel närbumistõvena ("Verticillium longisporum").
Haigustunnused.
Esimesed haigustunnused võivad ilmneda rapsil taime õitsemise ajal. Lehe üks pool kolletub võimuutub hallikakspruuniks. Lehe pinnal võib olla ka klorootilisi laike ning kogu taim võib närtsida. Hilisema nakatuse korral tekivad taime pea- ja külgharudele algul kollakaspruunid triibud, hiljem tumenevad, nakatunud on osa juhtkimpudest. Taimel saabub hädaküpsus, mistõttu seemned jäävad peeneks ning seemnesaak väiksemaks. Enamiku nakatunud taimede seemnete läbimõõt on väiksem kui 1,5 mm. Iseloomulik on hõbehalli värvuse teke ja kahjustatud harude pehkimine. Nakatunud varred on kiprunud, aga mitte õõnsad nagu valgemädaniku korral. Haiguse arenedes taim hävib. Koor on kergesti eemaldatav, kaetud mustade mikrosklerootsiumidega. Viimaste abil võib haigus mullas säilida aastaid.
Haiguse levik.
Vertitsilloos on mulla kaudu leviv haigus. Esineb piirkondades, kus on rapsi kasvatatud intensiivselt pikka aega. Haigustekitaja võib levida ristikul, kartuli ja paljude umbrohtude abil. Haigus levib mulla kaudu, samuti põllutööriistade ja masinatega. Taimed võivad nakatuda juba pärast tärkamist, kuid haigus püsib taimes kaua aega varjatult. Üheks vertitsilloosi leviku põhjuseks peetakse ka liiga tihendatud mulda. Mulla väiksema kobestuse juures ei saa rapsi juur areneda sügavamale, mistõttu pindmises kihis moodustub hulgaliselt lisajuuri ning nakatumise tõenäosus on suurem.
Vältimine ja tõrje.
Taimejäänuste sissekünd mikrosklerootsiumide hävitamiseks. Viljavaheldusest või külvikorrast kinni pidamine. Rapsi kasvuks on sobiv pH 6,5 ja sellest väiksema väärtuse korral on vertitsilloosi nakatumise risk suurem. Nakatumise ulatust ja ohu tõsidust saab iga kasvataja ise hinnata rapsipõllul vahetult pärast koristamist: hallikad kuni valged varred on nakatumine valgemädanikku, rohelised varred on tervetel nakatumata taimedel ja pruunid varred on vertitsilloosi nakatunud taimed.
Schwarzach (Vorarlberg)

Schwarzach on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Frank Bayard

Frank Bayard (sündinud 11. oktoobril 1971 Püttlingenis Saarimaal) on saksa roomakatoliku vaimulik, Saksa ordu kõrgmeister alates 22. augustist 2018.
Bayard astus 2000. aastal Saksa Ordu liikmeks, 2006. aastal pühitseti ta preestriks ning 2018. aastal valiti ta kuueks aastaks ordu kõrgmeistriks. Sama aasta 17. novembril pühitseti ta ka abtiks. Bayard on ka Saksa Ordu Keskarhiivi juhataja kohusetäitja; samal ametikohal oli ta ka enne kõrgmeistriks valimist.
Kartuli-lehemädanik

Kartuli-lehemädanik on levinuim kartuli ja tomati haigus. Seda tekitab ebajahukaste ("Peronosporales") seltsi kuuluv munasseen "Phytophthora infestans". Haigus levib eostega õhus, rändeostega vees ja suguliselt tekkinud püsieostega. Haiguse levikut soodustavad vihm ja suur õhuniiskus. 
Tõrje.
Lehemädaniku tõrjemeetodid on järgmised: haiguskindlamate sortide kasutamine, põlluhügieeni korrashoidmine, eelidandamine koos eelneva soojendamisega, varajase kartuli mahapanek, tõhus muldamine ning seemnematerjali hoolikas sorteerimine ja pidev uuendamine. Nende nõuete järgimine võib lehemädaniku nakkust ära hoida või vähendada. Vaatamata paljudele katsetele ja uurimustele ei ole õnnestunud leida taimse, vetikalise või antagonistliku bakteri päritolu ainetest efektiivset vahendit lehemädaniku vastu.
Jeronimas Uborevičius

Jeronimas Uborevičius (venepäraselt Jeronim Uborevitš; 2/14. jaanuar 1896 – 12. juuni 1937 Moskva) oli leedu rahvusest Nõukogude Liidu sõjaväelane (1. järgu armeekomandör, 1935).
Filipp Mironov

Filipp Kuzmitš Mironov (vene Филипп Кузьмич Миронов; 14/26. oktoober 1872 – 2. aprill 1921 Moskva) oli Nõukogude Venemaa sõjaväelane, 2. ratsaarmee juhataja.
Võrklaiksus

Võrklaiksus ("Pyrenophora teres)" on taimehaigus, mis on levinud peamiselt odral. Haigustekitajaks on "Pyrenophora teres" "Drechslera teres".
Haiguse tunnused ilmnevad algul väikeste pruunide täppidena, harilikult lehelaba soone lähedal. Need laigud peagi pikenevad, moodustades lühikesi triipe või laike, mis on keskelt pruuni pigmendiga, mis areneb risti ja pikuti võrgukujuliseks. Viljapead võivad nakatuda, kui taimed hakkavad valmima.
Haigustekitaja levik.
Haigustekitaja levib seemnetega (gemmidena sõkaldes või lülieostena seemnetel) ja taimejäänustel. Nakatuvad tugevasti juba tõusmed, optimaalne temperatuur selleks on 10–15ºC. Suvel levib haigus laikudel massiliselt arenevate lülieostega. Esmastest haiguskolletest levib haigus õhuvooludega edasi, haiguslaigud suurenevad soodsa õhuniiskuse (70–90%) korral 24 tunniga 2-kordseks.
Kiire sporulatsioon on märgatav harilikult värsketel lehtedel pärast õitsemist, kuid sageli sobivad arenguks ka säilinud kuivad lehed. Konidiospoorid arenevad üksikult või grupis kahe- või kolmekaupa, on heledad kuni keskmised pruunid. Noored koniidid on sirged, silindrilised ja helehallid, muutudes vanusega rohekaspruuniks. Enamik koniide omab 4-6 vaheseina. Suguliseks staadiumiks talvitub kõrtel ja kõrretüügastel. Valminud askospoorid on kollakaspruunid kolme põigitise ja ühepikkuse vaheseinaga. Spoorid on kokku pigistatud vaheseina poolt. Haigus esineb kõigis soojades ja niisketes odrakasvatuse regioonides üle maailma. Varase ja tugeva nakatumise korral võib saak ikalduda kui pea ei välju tupest. Tavaline saagikadu on 10–25%, ulatudes varasel nakatumisel ka 40%-ni. Väheneb oluliselt seemnete idanevus, seega külvikõlblikkus ja sobivus õlletööstusele.
Tõrje.
Otra tohib kasvatada samal põllul alles kahe aasta möödudes, eelistada künniga harimist ja haiguskindlamaid sorte. Külvata optimaalsel ajal, vältida lämmastiku üleküllust, liiga tihedat taimikut ja orasheinaga umbrohtumist. Seemne puhtimiseks valida preparaat, milline tagab nii välise kui sisemise infektsiooni hävitamise. Kasvuaegse fungitsiididega pritsimisega on kõrreliste pruunlaiksus tõrjutav.
Muhyiddin Yassin

Muhyiddin bin Haji Muhammad Yassin (sündinud 15. mail 1947) on Malaisia poliitik, kes oli 1. märtsist 2020 kuni 21. augustini 2021 Malaisia peaminister. 
Ta valiti 29. veebruaril 2020 Mahathir Mohamadi mantlipärijaks, kui Mohamad astus 24. veebruaril seoses riigis toimuva poliitilise kriisiga ootamatult tagasi. Muhyiddin esindab Malaisia parlamendis Pagohi ja Johori osariigi parlamendis Bukit Gambiri. Ta on juhtinud valimisliitu Pakatan Harapan ning 2020. aasta seisuga juhib Malaisia Ühendatud Põlisrahvaparteid. Aastatel 2009–2015 oli ta Malaisia asepeaminister, aastatel 2009–2016 valimisliidu Barisan Nasionali (BN) aseesimees ning suurima sellesse kuulunud erakonna Ühendatud Malaide Rahvuslik Organisatsioon asepresident.
Muhyiddin veetis lapsepõlve Johori osariigis ning pärast Malaya ülikooli lõpetamist asus tööle avalikus sektoris. Ta tõusis mitmes riigiettevõttes kõrgele kohale. Aastal 1978 valiti ta Pagohist parlamendi liikmeks. Parlamendis oli ta parlamendi sekretär, seejärel välisminister, föderaalterritooriumide aseminister ning hiljem kaubandus- ja tööstusaseminister. Aastatel 1986–1995 oli ta Johori osariigi menteri besar ehk valitseja.
Ta naasis päevapoliitikasse aastal 1995 ning ta valiti noorte- ja spordiministriks. Järgmiste valimistega sai temast sisekaubanduse ja tarbijaküsimuste minister. Aastatel 2004–2008 oli ta Abdullah bin Ahmad Badawi valitsuses põllumajandus- ja toidutööstusminister ning aastatel 2008–2009 väliskaubandus- ja tööstusminister.
Aastal 2009 nimetas peaminister Najib Razak ta haridusministriks. Haridusministrina lõpetas ta inglise keele kasutamise koolides loodus- ning reaalainete õpetamiseks. Ta tekitas poleemikat, kui vastas opositsiooni palvele kasutada loosungit "Malaisia ennekõike" loosungiga "Malaid ennekõike". Aastal 2015 kõrvaldas peaminister Najib ta ministriametist ning juunis 2016 visati ta Ühendatud Malaide Rahvuslikust Organisatsioonist välja.
Ibrahim Mohamed Solih

Ibrahim Mohamed Solih (maldiivi keeles އިބްރާހީމް މުޙައްމަދު ޞާލިޙް, tuntud hüüdnimega Ibu (އިބޫ); sündinud 1. märtsil 1962) on Maldiivide poliitik, alates 17. novembrist 2018 kuni 17. novembrini 2023 Maldiivide president. 
Solih valiti esimest korda parlamenti 1994. aastal, ta kandideeris oma koduatollil Faadhippolhul. Ta mängis suurt rolli Maldiivide Demokraatliku Partei (MDP) moodustamises ning aastatel 2003–2008 kestnud Maldiivide poliitilise reformi liikumises. Liikumise tulemuseks oli uue ja kaasaegse põhiseaduse vastuvõtmine ning riigi ajaloo esimesed mitme erakonnaga valimised. Sohlih oli parlamendi vanemliige. Ta valiti 23. septembril 2018 riigi uueks presidendiks.
Koroonapandeemia Albaanias

Koroonapandeemia Albaanias on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimesed nakatumisjuhtumid tuvastati Albaanias 8. märtsil 2020. Nakatunuteks olid isa ja poeg, kes olid hiljuti käinud Itaalias Firenzes. 
Andmestik.
Tuvastatud nakatunuid Albaanias, allikas: 
15. märtsil suleti kõik Albaania maismaapiirid.
21. märtsil kehtestas valitsus alates kella 13.00 40 tundi kestva komandanditunni ja saatis sellest kinnipidamiseks politseile abiks ka sõjaväeüksused.
Inese Lībiņa-Egnere

Inese Lībiņa-Egnere (sündinud 25. septembril 1977 Riias) on Läti poliitik ja jurist.
1996. aastal lõpetas ta Liepāja 6. Keskkooli ja 2001. aastal Läti Ülikooli õigusteaduse alal. Magistrikraadi õigusteaduse alal "summa cum laude" sai ta Freiburgi Ülikoolis 2002. aastal. 2007. aastal sai ta Läti Ülikoolis doktorikraadi õigusteaduse alal. 
1999. aasta jaanuarist kuni 2001. aasta oktoobrini töötas ta Läti Konstitutsioonikohtu kohtuniku abina. 2002. aasta novembrist kuni 2007. aasta juulini töötas advokaadina. 2007. aasta juulist kuni 2011. aasta juulini töötas ta Läti Vabariigi presidendi juriidilise nõunikuna. 
2011. aasta valimistel valiti ta Zatlersi Reformipartei nimekirjas Läti Seimi liikmeks. 14. juunil 2012 valiti ta Läti Seimi aseesimeheks. 2014. aastal ühines ta erakonna Ühtsus fraktsiooniga. Ta valiti Läti Seimi liikmeks ka 2014. ja 2018. aastal. 17. jaanuaril 2018 valiti ta Läti seimi riikliku julgeoleku komitee esimeheks.
Alates 14. detsembrist 2022 on Inese Lībiņa-Egnere Läti justiitsminister.
Säralill

Säralill ehk heleenium ("Helenium") on üheaastaste taimede ja püsikute perekond korvõieliste sugukonnas. Perekonna liigid kasvavad pärismaisena Ameerikas. Põhja-Ameerika preeriate kuivadel ja niisketel kohtadel kasvab 40 liiki heleeniume. Kesk-Euroopas on kasvatuses 3 liiki ja 50 sorti. Eestis kasvatatakse mõnd sügisheleeniumi sorti ja harva ka kuldheleeniumi. Neil on kollased või oranži värvi õied. Sügisheleeniumi nimi (inglise keeles "sneezeweed") on tekkinud sellest, et nende kuivad lehed tekitavad "snuff"´i. 
Iseloomustus.
Sügisheleeniumid ("Helenium autumnale") on kõrgekasvulised ja mujal Euroopas väga populaarsed. Need on ka vastupidavad lõikelilled, nende väiksemadki õiepungad avanevad vaasis. Sortide keelõite värv varieerub kollasest punakas- ja oranžpruuni toonideni. Südamiku putkõied on kas mustad või kollakaspruunid. Sügisheleeniumite õite värvi on harvaesinevalt soojad toonid. Need meelitavad sügisesse aeda ka liblikaid. Sügisheleeniumid on tugevavarrelised, vast kõige kõrgemaid liike on mõnikord vaja toestada. Põuaperioodil tuleb neid kindlasti kasta, sest põhiliikidest sügisheleenium kasvab looduses niisketel preerianiitudel. Sügisheleenium jagatakse iga 3-4 aasta tagant ning istutatakse uude hästi väetatud mulda. Tugeva kasvu tõttu vajavad need igal aastal tugevat väetamist. Kesk-Eurooplaste meelest kuuluvad sügisheleeniumi sordid parimate aias kasvavate rühmapüsikute hulka. Meil kohtab neid üllatavalt harva. Võib olla kardetakse nende kaugele aretatud uhkeõieliste rühmapüsikute suurt hooldustarvet. Osad allikad ütlevad, et heleenium oli Trooja Helena nime järgi pandud. Legend ütleb, et taim hakkas kasvama seal, kus naise pisarad langesid. 
Paljundamine.
Heleeniume on parim paljundada kevadel jagades. Sügisheleeniume tuleb elujõu hoidmiseks ja rikkaliku õitsemise ärgitamiseks jagada 3-4 aasta järel. Jagamiseks kaevatakse taim üles, ning taimik jagatakse labida või aiahargi abil väiksemateks osadeks. Jagada võib ka käsitsi, siis tekib vähem taimele vähem vigastusi. Pärast ülekaevamist võib liigse mulla juurte ümbert ära raputada. Vigastatud või kuivanud juured lõigatakse tagasi terve kohani. Kui soovitakse saada rohkem paljundusmaterjali, siis jagatakse emataim pärast selle üleskaevamist pisemateks osadeks jälgides, et igale jääks vähemalt 1-3 võsu või kasvupunga ning terveid, vigastamata juuri. 
Säralilli on võimalik paljundada ka seemnetega. Kui alustada seemne idanemist toas, siis istutada seemned 8 kuni 10 nädalat enne välja istutamist. Kata neid väikese mullakihiga ja hoida neid niiskena enne idanemist. Seemnetega paljunedes on suur risk, et need erinevad oma õigest kujust. Kui see on mureks, siis ostku värskeid taimi või jääda jagamise juurde, aga kui meeldib eksperimente teha, siis kultiveerides seemnetest, võib osutuda väga huvitavaks. On veel huvitavaid teadmisi, mis oleks mõistlik jätta meelde. Seemned idanevad 22 kraadi juures koos valgusega. Sordid on soodustatud jagamisega. Eraldada juurdunud taimed kevadel, viia kasvuhoonesse või tuppa ja istutada sügisel-talvel.
Koroonapandeemia Türgis

Koroonapandeemia Türgis on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimesed haigestunud tuvastati Türgis 11. märtsil 2020.
Kronoloogia.
Tuvastatud nakatunuid Türgis, allikas:
Sinine leeder

Sinine leeder ("Sambucus cerulea") on põõsana kasvav taimeliik leedri perekonnast kuslapuuliste sugukonnast.
Levik.
Pärineb USA lõunaosariikidest. 
Sordiaretus.
USA-s ja Kanadas on kanada leedri ja sinise leedri ristamisel saadud üle 20 puuviljandusliku leedrisordi.
Kasvatamine Eestis.
Sinine leeder on Eestis talveõrn.
Väike leeder

Väike leeder ("Sambucus ebulus") on rohtne püsik kasvav taimeliik leedri perekonnast kuslapuuliste sugukonnast.
Levik.
Levinud Eestis Pühajärve lähedal.