tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ngagane

Ngagane on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Amajuba ringkonnas Newcastle'i vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ngagane elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,64%, valgeid 12,14% ja värvilisi 0,22%. Suulu keelt pidas emakeeleks 83,89% inimesi, afrikaani keelt 8,06% ja inglise keelt 5,85%.
Nowe Miasto nad Pilicą

Nowe Miasto nad Pilicą on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grójeci maakonnas, Nowe Miasto nad Pilicą valla halduskeskus. Linn asub Pilica jõe ääres.
Nowe Miasto nad Pilicą sai linnaõigused 1400. aastal.
Linnast lääne pool asub endine sõjaväelennuväli.
Vanwyksdorp

Vanwyksdorp on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Kannalandi vallas.
Vanwyksdorp on asutatud 1904. aastal Buffelfonteini farmi maadele. Asula on saanud nime selle järgi, et piirkonna elanike hulgas oli väga levinud perekonnanimi Van Wyk.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vanwyksdorpi elanikest värvilisi 84,75%, valgeid 12,97%, mustanahalisi aafriklasi 1,92% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 90,14% inimesi, inglise keelt 4,93% ja koosa keelt 2,04%.
Luis Montes

Luis Arturo Montes Jiménez (sündinud 15. mail 1986 Ciudad Juárezes) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Club León ja Mehhiko jalgpallikoondises.
2007. aastal liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Pachuca, mille noorteakadeemiasse oli ta mõni aasta varem kuulunud. 2011. aastal suundus ta laenule Club Leóni, kellega sõlmis 2013. aastal püsiva lepingu. Ta on Leóniga tulnud kahel korral Mehhiko meistriks. 2018–19 kevadhooajal valiti Montes Mehhiko kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Debüüdi Mehhiko jalgpallikoondises tegi Montes 17. aprillil 2013 sõprusmängus Peruu vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 14. juulil CONCACAF Gold Cupi viimases alagrupimängus Martinique'i vastu. Ta on kuulunud Mehhiko koondisse veel ka 2015. aasta Copa Américal ja 2019. aasta CONCACAF Gold Cupil.
Edson Álvarez

Edson Omar Álvarez Velázquez (sündinud 24. oktoobril 1997 Tlalnepantla de Bazis) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib Türgi kõrgliigaklubis Fenerbahçe ja Mehhiko jalgpallikoondises. Tema põhiline mängupositsioon on keskkaitsja, kuid ta võib mängida ka paremkaitsja või kaitsva poolkaitsjana.
Ta alustas klubikarjääri Mehhiko klubis Club América, millega liitus 2014. aastal. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 2016. aastal. 25. detsembril 2016 lõi ta mängus Tigres UANL-i vastu oma esimese värava Mehhiko kõrgliigas. 2018–19 sügishooajal tuli ta Américaga Mehhiko meistriks.
2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Amsterdami Ajaxiga.
Suvel 2023 liitus Álvarez ligi 38 miljoni euro eest Inglise kõrgliiga klubiga West Ham United, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 2. märtsil 2024 mängus Evertoni vastu. 2025. aasta augustis läks ta West Ham Unitedist laenule Fenerbahçesse.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Mehhiko jalgpallikoondises tegi Alvarez 8. veebruaril 2017 sõprusmängus Islandi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 16. juulil CONCACAF Gold Cup'i viimases alagrupimängus Curaçao vastu. Ta on kuulunud Mehhiko koondisse veel ka 2018. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, neljal CONCACAF Gold Cup'i turniiril ning 2024. aasta Copa Américal.
2025. aasta CONCACAF Gold Cupil lõi Álvarez kaks väravat, sealhulgas finaalis Mehhiko võiduvärava USA vastu. Álvarez valiti ka turniiril parimaks mängijaks.
Vermont (LAV)

Vermont on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Linn asub Atlandi ookeani rannikul.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vermonti elanikest valgeid 90,61%, mustanahalisi aafriklasi 5,17%, värvilisi 3,71%, India või Aasia päritolu inimesi 0,05% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 66,62% inimesi ja inglise keelt 31,62%.
Tarczyn

Tarczyn on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Piaseczno maakonnas, Tarczyni valla halduskeskus. Tarczyn asub Varssavi kesklinnast umbes 31 km lõunaedelas.
Ürikutes on Tarczynit esmamainitud 1259. aastal. Linnaõigused sai Tarczyn 1353. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. 1. jaanuaril 2003 sai Tarczyn linnaõigused tagasi.
Linnas asub mahlavabrik Tarczyn.
Skaryszew

Skaryszew on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Radomi maakonnas, Skaryszewi valla halduskeskus. Skaryszew asub Radomi kesklinnast umbes 12 km lõunakagus.
Ürikutes on Skaryszewi esmamainitud 1198. aastal. Linnaõigused sai 1264. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. Skaryszew sai linnaõigused tagasi 1922. aastal.
Żelechów

Żelechów on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Garwolini maakonnas. Żelechów asub Garwolinist ligikaudu 21 km idakagus.
Żelechówi on ürikutes esmamainitud 1282. aastal, linnaõigused sai 1447. aastal.
Tantsukunst Kumus

Tantsukunst Kumus oli Tallinnas toimunud nüüdistantsu lavastuste sari, mida korraldas Sõltumatu Tantsu Ühendus. Lavastused kanti ette Kumu auditooriumis.
Lavastusi:
Gąbin

Gąbin on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Płocki maakonnas, Gąbini valla halduskeskus. Gąbin asub Płocki kesklinnast umbes 17 km lõunas.
Ürikutes on Gąbinit esimest korda mainitud 1215. aastal, linnaõigused sai 1322. aastal.
Tantsupeomuuseum

Tantsupeomuuseum on Tallinnas aadressil Kaupmehe tänav 8 (muuseumi keskus) ja Rotermanni tänav 18-1 (näitusesaal) tegutsev muuseum, kus eksponeeritakse Eesti tantsupidudega seotut. 
Muuseumi haldab MTÜ Tantsupeomuuseum. MTÜ asutati 2015. aastal Angela Arraste, Anneli Arraste, Egil Toppi ja Ülo Luha eestvedamisel.
Tantsuteater Zick

Tantsuteater Zick on Tallinnas tegutsev mittetulundusühing, mis tegeleb tantsuteatriga. Zicki eesotsas on Raido Bergstein ja Liis Ilula-Niinemets.
Zick sai alguse 2001 tantsustuudiost, millest 2005 kujunes välja tantsuteater.
Zick on Sõltumatu Tantsu Ühenduse asutajaliige.
Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi märgid

Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi märgid on Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi (ERRS) välja antavad tänumärgid. 
Peale märkide annab ERSS välja ka tänu- ja aukirju.
Raciąż

Raciąż on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Płoński maakonnas. Raciąż asub Płońskist umbes 25 km loodes.
Ürikutes on Raciążi esimest korda mainitud 1065. aastal. Linnaõigused sai 1425. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. Raciąż sai linnaõigused tagasi 1922. aastal.
Norrakeelne Vikipeedia

 
Norrakeelseid Vikipeediad on kaks tükki: uusnorrakeelne ja "bokmål"'i Vikipeedia.
"Bokmål"'i Vikipeedia sai alguse 26. novembril 2001, ehkki "bokmål"'i Vikipeediaks määrati see 2005.
Uusnorrakeelne Vikipeedia sai alguse 31. juulil 2004.
"Bokmål"'is on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Uusnorrakeelses on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Suahiilikeelne Vikipeedia

Suahiilikeelne Vikipeedia (suahiili keeles "Wikipedia ya Kiswahili") on Vikipeedia suahiilikeelne versioon.
Suahiilikeelne Vikipeedia sai alguse märtsis 2003.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
23. juunil 2025 ületas suahiilikeelse Vikipeedia artiklite arv 100 000 piiri.
Valgevenekeelne Vikipeedia

 
Valgevenekeelseid Vikipeediaid on kaks tükki: niinimetatud rahvakomissarikeelne (Беларуская Вікіпедыя) ja "taraškievica" (Беларуская Вікіпэдыя) Vikipeedia.
Valgevenekeelne Vikipeedia sai alguse 12. augustil 2004. Esimestel aastatel kirjutati artikleid segamini nn rahvakomissari keeles ja "taraškievica"'s. Versioonide lõplik kaheks eraldumine toimus 2007. 
Nn rahvakomissarikeelses on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon. 
"Taraškievica"'s on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Nõudepeatus

Nõudepeatus on ühistranspordile mõeldud peatus, kus sõiduk peatub ainult siis, kui sinna on müüdud pilet või kui peatuses on ootajaid. 
Eestis on nõudepeatused näiteks bussi- ja rongiliinidel.
Rītupe

Rītupe (läti keeles; vene keeles Утроя, Utroja) on jõgi Lätis ja Venemaal Pihkva oblastis, Velikaja jõe lisajõgi. 
Jõe pikkus on 176 km, valgala pindala 3000 km².
Suuremad asulad jõe ääres on Kārsava ja Põtalovo.
Ārciems

Ārciems on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas Pāle vallas. Küla jääb Riiast 103 km kaugusele.
Asula on tekkinud endise Ārciemsi mõisa keskuse juurde. Külas on raamatukogu. 
Ārciemsi lähistel asus Ārciemsi raudteejaam. Raudteejaama ja Ārciemsi vahel asub Ārciemsi kirik. Külas asub Ārciemsi bussipeatus.
Tansaania jalgpallikoondis

Tansaania jalgpallikoondis on Tansaania rahvuskoondis jalgpallis. Enne Tanganjika ühinemist Sansibariga oli meeksonna nimi Tanganjika jalgpallikoondis.
Tansaania pole kunagi jõudnud jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalturniirile. Kahel korral on osaletud Aafrika rahvaste karikavõistlustel (1980 ja 2019). Kolmel korral on võidetud CECAFA (Ida- ja Kesk-Aafrika) karikas.
Praegune koosseis.
Tansaania jalgpallikoondis 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Metstulp

Metstulp ("Tulipa sylvestris") on liilialiste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime kasvatatakse Eestis ilutaimena. Harva taim ka metsistub.
Aedtulp

Aedtulp ("Tulipa gesneriana") on liilialiste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime kasvatatakse Eestis ilutaimena. Harva taim ka metsistub.
Ussilakk (perekond)

Ussilakk ("Paris") on upsuõieliste sugukonda kuuluv õistaimede perekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik ussilakk ("Paris quadrifolia").
Kirju liilia

Kirju liilia ("Lilium martagon") on liilialiste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime kasvatatakse Eestis ilutaimena. Harva taim ka metsistub ja naturaliseerub.
Mitmeõiene kuutõverohi

Mitmeõiene kuutõverohi ("Polygonatum multiflorum") on liilialiste sugukonda kuutõverohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Taim on lubjalembene. Taime kasvab rohkem Lääne-Eestis, mujal on teda harvem. Taime kasvatatakse Eestis ka ilutaimena.
UNESCO maailmapärand Panamas

Panama alal on UNESCO maailmapärandi nimistus viis objekti ja kaks objekti kandidaati.
Nimistusse on kantud:
Lumikelluke (perekond)

Lumikelluke ("Galanthus") on amarülliliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis on selle perekonna liikidest kõige tuntum ilutaimena sissetoodud, vahel metsistuv harilik lumikelluke ("Galanthus nivalis").
Märtsikelluke

Märtsikelluke ("Leucojum") on amarülliliste sugukonda arvatud taimeperekond. Looduslikult kasvavad väga erinevates kasvukohtades Lääne-Euroopast Ida-Aasiani ja Põhja-Aafrikas. 
Suvine märtsikelluke.
("L. aestivum") kasvab umbes 45–60 cm kõrgeks ja õitseb juunis. Õied on kuni 2 cm suurused valged roheliste tippudega ja varrel kuni 8 kellukat, mille lõhn meenutab šokolaadilõhna. Sobib kasvatamiseks poolvarjulises kuni varjulises parasniiske viljaka pinnasega kasvukohas peenral, puude ja põõsaste all ning kiviktaimlas. Hea lõikelill. Võib istutada septembrist kuni külmade saabumiseni 8–10 cm sügavusele. Võib jääda samale kasvukohale paljudeks aastateks.
Kevadine märtsikelluke.
("L. vernum") kasvab umbes 20–25 cm kõrguseks ja õitseb märtsis–aprillis. Õied on 2–2,5 cm suurused, kuid varrel enamasti üks, mõnikord kaks kellukat. Istutada päikeselisele kuni kergelt varjulisele hästiõhustatud parasniiske ja viljaka pinnasega kasvukohale 8–10 cm sügavusele. Sobib peenras äärelilleks, samuti kiviktaimlasse, terrassile ja rõdukasti. Sobiv taim ka ajatamiseks. Istutusaeg on august–oktoober. Võib jätta samale kohale mitmeks aastaks järjest. Paljundatakse pärast lehtede kolletumist sibula pesakonna jagamise teel. Pärast jagamist istutada kohe uuesti maha. Talvekate pole tingimata vajalik, kuid on siiski soovitatav kasvukohas, kuhu talvel lund ei kogune.
Salu-piiphein

Salu-piiphein ("Luzula luzuloides") on loaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab vanades parkides, salumetsades. Taim on Eestis haruldane.
Kahkjas piiphein

Kahkjas piiphein ("Luzula pallidula") on loaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab niisketel niitudel, hõredates metsades. Taime leidub Eestis hajusalt.
Põld-piiphein

Põld-piiphein ("Luzula campestris") on loaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab näiteks kuivadel ja parasniisketel niitudel. Taime leidub Eestis hajusalt.
Mitmeõiene piiphein

Mitmeõiene piiphein ("Luzula multiflora") on loaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab näiteks niisketel niitudel, segametsades, teeservadel. Taim on Eestis tavaline.
Preußische Allgemeine Zeitung

Preußische Allgemeine Zeitung (lühend PAZ; kuni 2003 "Ostpreußenblatt") on saksa konservatiivne nädalaleht.
Ajalehes käsitletakse põhiliselt poliitikat, kultuuri ja majandust. Väljaanne peab ennast Preisi valgustusaate traditsiooni kandjaks ja pooldab liberalismi, universalismi ja pluralismi ideid. Teise maailmasõja järgsetel aastatel oli see oluline küüditatud sakslaste vaadete esindaja. Politoloog Fabian Virchow on iseloomustanud ajalehte paremkonservatiivsena, ajaloolane Matthias Stickler konservatiivsena, ajaloolane Wolfram Wette ja politoloog Alexander Geisler näevad ajalehes ja selle eelkäijates nn uusparempoolsuse ("Neue Rechte") hääletoru (leht ise ei võta viimast liigitust omaks). Ajaleht peab oma põhimõtteks "preisilikku korrektsust poliitilise korrektsuse asemel".
Pisikäpp

Pisikäpp ("Epipogium") on käpaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: lehitu pisikäpp ("Epipogium aphyllum").
Pesajuur

Pesajuur ("Neottia") on käpaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: pruunikas pesajuur ("Neottia nidus-avis").
Koralljuur

Koralljuur ("Corallorhiza") on käpaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: kõdu-koralljuur ("Corallorhiza trifida").
Coiba rahvuspark ja seda ümbritseva mere kaitse eritsoon

Coiba rahvuspark ja seda ümbritseva mere kaitse eritsoon (prantsuse "Parc national de Coiba et sa zone spéciale de protection marine", inglise "Coiba National Park and its Special Zone of Marine Protection", hispaania "Parque Nacional de Coiba y su zona especial de protección marina") on UNESCO maailmapärandi objekt nr 1138 Panamas Chiriquí ja Veraguasi provintsis. 
Objekti pindala on kokku 270 125 ha. Põhiosa (216 543 ha) moodustab Vaikse ookeani mereala ümber Coiba saare (50 314 ha) ja veel üheksa suurema saare (nende hulgas on ka Jicarita saar, mis Panama kõige lõunapoolsem punkt); nende ja veel 28 väiksema saare pindala on kokku 53 582 ha. 
Saared, Chiriquí laht ja ümbritsevaid merealasid on kaitstud El Niño külma tuule mõju eest ning seetõttu on saarte vihmametsad olulised endeemsete ja ohustatud liikide varjupaik. Rahvuspargis toimub oluline teadustegevus ning sel on oluline osa Vaikse ookeani troopilise idaosa kalade ja mereimetajate liikumises ja elutegevuses.
Objekt kanti maailmapärandi nimistusse 2005. aastal.
Sookäpp (perekond)

Sookäpp ("Hammarbya") on käpaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik sookäpp ("Hammarbya paludosa").
Hiilakas

Hiilakas ("Liparis") on käpaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: soohiilakas ("Liparis loeselii").
Juuremugul

Juuremugulad ehk muguljuured on taimede ühed säilitusjuured. 
Juuremugulad tekivad varuainete kogunemisel lisa- ja külgjuurtesse. Juuremugulad esinevad näiteks daaliatel ja käpalistel.
Muguljuur (perekond)

Muguljuur ("Herminium") on käpaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik muguljuur ("Herminium monarchis").
Putukõis

Putukõis ("Ophrys") on käpaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: kärbesõis ("Ophrys insectifera").
Õõskeel

Õõskeel ("Coeloglossum") on käpaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: rohekas õõskeel ("Coeloglossum viride").
Koerakäpp

Koerakäpp ("Anacamptis") on käpaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: püramiid-koerakäpp ("Anacamptis pyramidalis").
Väike kuldtäht

Väike kuldtäht ("Gagea minima") on liilialiste sugukonda kuldtähe perekonda kuuluv rohttaim.
Väike kuldtäht kasvab suuremas osas Euroopast, välja arvatud Atlandi ookeani rannik ja sealsed saared. Kasvab ka Põhja-Aafrikas ja Väike-Aasias kuni Armeeniani, ida poole kuni Lääne-Siberini. Ta kuulub kõige vähem ohustatud liikide hulka ja enamikus oma levilast ei kuulu kaitse alla.
Taim kasvab aedades, parkides ja salumetsades. Taime leidub hajusalt üle Eesti. Ta eelistab toitaineterikkaid savimuldasid.
Väike kuldtäht on mitmeaastane efemeroid ehk tema maapeale osa närbub kiiresti pärast tärkamist. Taim on madal, kõrgusega 5–20 cm. Täiskasvanud õitseva taime ümber on tavaliselt hulk noori, mis veel ei õitse.
Väikesel kuldtähel on kaks sibulat, mis asuvad ühise kollaka kesta sees. Sibulad on eri suuruse ja kujuga: suurem on munajas, väiksem peaaegu kerajas. Taime vars kasvab välja nende kahe vahelt. Täiskasvanud sibulate kõrvale moodustub tavaliselt hulk väikesi sibulaid, mis võimaldab taimel vegetatiivselt paljuneda.
Lehti on väikesel kuldtähel samuti kaks. Üks on juurmine leht ja eraldub varrest maapinna ligidal. See on lineaalne renjas leht laiusega umbes 3 mm, umbes sama pikk kui vars või pisut lühem. Teine leht on süstjas, eraldub varrest ainult pisut õisikust allpool, tema laius on 7–8 mm, terava tipuga.
Õisikus on 1–7 õit. Kandelehed on lineaalsed. Õiekatte lehed on 10–15 mm pikad ja teravad, sidrunkollased, vahel altpoolt rohekad. Väike kuldtäht õitseb aprillis-mais. Vili on kupar. Taim viljub mais-juunis. Seejärel taime maapealne osa sureb.
Taimn on diploidne, 24 kromosoomiga.
Kollane kuldtäht

Kollane kuldtäht ("Gagea lutea") on liilialiste sugukonda kuuluv püsik.
Kollane kuldtäht on 15–25 cm kõrge. Õitseb aprillist maini. Õiekattelehed on kahvatukollased, välisküljel rohekad, tömbitipulised, 0,8–1,5 cm pikad. Õisikus on 2–8 õit.
Vili on peaaegu kerajas. Seemned valmivad juunis. Seemneid levitavad peamiselt sipelgad.
Kollane kuldtäht kasvab Euroopast kuni Ida-Aasiani. Eestis esineb hajusalt puisniitudel, salumetsades ja parkides. Sageli kasvab koos karulauguga.
Punakas kuldtäht

Punakas kuldtäht ("Gagea erubescens") on liilialiste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime on leitud vaid Ida-Eestist Võõpsust.
Ida-kuldtäht

Ida-kuldtäht ("Gagea granulosa") on liilialiste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab vaid Tartu ümbruses, kuhu ta on sattunud Tartu botaanikaaiast. Taim on kohati naturaliseerunud.
Mais (perekond)

Mais ("Zea") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Perekonna tuntuim liik on mais ("Zea mays").
Harilik hirss

Harilik hirss ("Panicum miliaceum") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Eestis kasvab taim tulnukana prahipaikadel, raudteedel. Taime kasvatatakse ka näiteks katse- ja kooliaedades.
Metsriis

Metsriis ("Leersia") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: jõgi-metsriis ("Leersia oryzoides").
Kukehirss

Kukehirss ("Echinochloa") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv liik: tähk-kukehirss ("Echinocloa crus-galli").
Raikaerik

Raikaerik ("Arrhenatherum") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: kõrge raikaerik ("Arrhenatherrum elatius").
Mesihein

Mesihein ("Holcus") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab kaks sellesse perekonda kuuluvat pärismaist liiki:
Rukkihein (perekond)

Rukkihein ("Apera") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik rukkihein ("Apera spica-venti").
Luidekaer

Luidekaer ("Ammophila") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: rand-luidekaer ("Ammophila arenaria").
Ammophila

Ammophila on kahe perekonna ladinakeelne nimetus:
Kastehein

Kastehein ("Agrostis") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab kuus sellesse perekonda kuuluvat pärismaist liiki:
Kukeleib

Kukeleib ("Setaria") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab kolm sellesse perekonda kuuluvat pärismaist liiki:
Püstluste

Püstluste ehk püstine püsikluste ("Bromus erectus") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab näiteks loodudel, parkides, raudteedel. Taime leidub Eestis harva.
Müürluste

Müürluste ("Bromus tectorum") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab Eestis tulnukana raudteel, prahipaikadel. Taime leidub Eestis harva.
Rukkiluste

Rukkiluste ("Bromus secalinus") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab Eestis peamiselt rukki sees umbrohuna, vähem prahipaikadel. Taime leidub Eestis harva.
Pehme luste

Pehme luste ("Bromus hordeaceus") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab näiteks liivikutel, teeäärtel, raudteedel. Taime leidub Eestis paiguti.
3. ekspeditsioon

3. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama kolmas alaline meeskond.
Ekspeditsiooni viis kosmosejaama kosmosesüstik Discovery, mis startis 10. augustil 2001 Kennedy kosmosekeskusest missioonile STS-105. Discovery põkkus jaamaga 12. augustil ja järgmisel päeval vahetas uus meeskond ametlikult välja 2. ekspeditsiooni meeskonna. Ekspeditsiooni ajal tegid meeskonnaliikmed teaduslikke katseid ja väljusid neli korda avakosmosesse. 3. ekspeditsiooni ajal vaatles meeskond ka leoniidide meteoorivoolu ning 11. septembri terrorirünnakute tagajärgi.
3. ekspeditsiooni meeskonda kuulusid NASA astronaut Frank Culbertson, kes sai jaama kolmandaks komandöriks ning Roskosmose kosmonaudid Vladimir Dežurov ja Mihhail Tjurin. Culbertson oli ekspeditsiooni ainus ameeriklasest liige ja seega oli ta ainus ameeriklane, kes ei olnud 11. septembri terrorirünnakute ajal Maal.
7. detsembril 2001 põkkus jaamaga kosmosesüstik Endeavour, mis tõi missiooni STS-108 raames jaama 4. ekspeditsiooni meeskonna. 3. ekspeditsioon lõppes ametlikult 13. detsembril ja kaks päeva hiljem lahkus Endeavour jaamast.
4. ekspeditsioon

4. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama neljas alaline meeskond.
Ekspeditsiooni kuulusid Vene kosmonaut Juri Onufrienko, kellest sai jaama neljas komandör ning NASA astronaudid Carl Walz ja Daniel Bursch.
4. ekspeditsiooni viis missiooni STS-108 raames jaama kosmosesüstik Endeavour, mis startis 5. detsembril 2001 Kennedy Kosmosekeskusest. Ekspeditsioon algas 7. detsembril ja selle ajal suurenes jaamas tehtava teadustöö hulk märgatavalt ja teaduskatsete arv kahekordistus. Meeskonnaliikmed väljusid ekspeditsiooni vältel kolm korda avakosmosesse, viibides seal kokku 17 tundi ja 51 minutit. 4. ekspeditsioon lahkus jaamast juunis 2002 missiooni STS-111 pardal.
Antti Kaikkonen

Antti Samuli Kaikkonen (sündinud 14. veebruaril 1974 Turus) on Soome poliitik, ta kuulub Keskerakonda. Ta oli 6. juunist 2019 kuni 20. juunini 2023 Soome kaitseminister (algul Antti Rinne valitsuses ja alates 10. detsembrist 2019 Sanna Marini valitsuses).
Ta on õppinud Keravas lütseumis, 2014. aastal sai ta Helsingi Ülikoolis riigiteaduste kandidaadiks.
5. ekspeditsioon

5. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama viies alaline meeskond.
5. ekspeditsiooni meeskonda kuulusid Roskosmose kosmonaudid Sergei Treštšev ja Valeri Korzun, kellest sai jaama viies komandör, ning NASA astronaut Peggy Whitson. 
Meeskonna tõi missiooni STS-111 raames jaama kosmosesüstik Endeavour, mis startis 5. juunil 2002 Kennedy Kosmosekeskusest. 5. ekspeditsioon algas ametlikult 10. juunil. Ekspeditsiooni ajal sooritas meeskond 25 teaduslikku katset ja jätkas enne neid alustatud katseid. 5. ekspeditsioon lõppes 7. detsembril ja meeskond lahkus jaamast kosmosesüstikuga Endeavour missiooni STS-113 ajal.
Ruundi keel

Ruundi keel on bantu keelte K-rühma kuuluv keel, mida räägivad ruundid Angolas ja Kongo DV-s.
Kõnelejaid oli 2000. aastal 250 000.
Ruundi keel on bantu keelte seas ebatavaline, sest keeles on lubatud sõnalõpulised konsonandid ning ruundi keeles on 3 lühikest ja 5 pikka vokaalfoneemi. Lühike "e" on muutunud "i"-ks ja lühike "o" "a"-ks.
Ulmi Ülikool

Ulmi Ülikool (saksa keeles "Universität Ulm") on ülikool Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Ulmis.
Ülikool asutati 1967.
Ülikoolis õpib üle 9000 üliõpilase (2018).
Püha Istváni ülikool

Püha Istváni ülikool (ungari keeles "Szent István Egyetem") on ülikool Ungaris Budapestis ja Gödöllős. See on nimetatud Ungari esimese kuninga István Püha järgi.
Ülikool asutati 2000. aastal seniste iseseisvate asutuste liitmisel. Neist vanim oli 1787. aastal asutatud Budapesti veterinaarmeditsiini ülikool, mis aga 2016. aastal taas eraldus.
Ülikoolis õpib üle 12 000 üliõpilase.
Valencia ülikool

Valencia ülikool (hispaania keeles "Universitat de València") on ülikool Hispaanias Valencias.
Ülikool asutati 1499.
Ülikoolis õpib üle 65 000 üliõpilase.
Tšuvašikeelne Vikipeedia

Tšuvašikeelne Vikipeedia (tšuvaši keeles Чăваш Википедийĕ) on Vikipeedia tšuvašikeelne versioon.
Tšuvašikeelne Vikipeedia sai alguse 22. novembril 2004.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
55% tšuvašikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Katalaanikeelne Vikipeedia

Katalaanikeelne Vikipeedia (katalaani keeles "Viquipèdia en català") on Vikipeedia katalaanikeelne versioon.
Katalaanikeelne vikipeedia sai alguse 16. märtsil 2001.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Türgikeelne Vikipeedia

Türgikeelne Vikipeedia (türgi keeles "Türkçe Vikipedi") on Vikipeedia türgikeelne versioon.
Türgikeelne Vikipeedia sai alguse 11. veebruaril 2002.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Kreekakeelne Vikipeedia

Kreekakeelne Vikipeedia (kreeka keeles Ελληνική Βικιπαίδεια) on Vikipeedia kreekakeelne versioon.
Kreekakeelne Vikipeedia sai alguse 1. detsembril 2002.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Kreekakeelse Vikipeedia artiklite arv ületas 100 000 piiri 9. aprillil 2014 ja 200 000 piiri 27. novembril 2021.
Kasahhikeelne Vikipeedia

Kasahhikeelne Vikipeedia (kasahhi keeles Қазақша Уикипедия) on Vikipeedia kasahhikeelne versioon.
Kasahhikeelne Vikipeedia sai alguse 3. juunil 2002.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Bottide loodud artikleid on seal 53% (seisuga 31. detsember 2018).
Kirgiisikeelne Vikipeedia

Kirgiisikeelne Vikipeedia (kirgiisi keeles Кыргыз Википедиясы) on Vikipeedia kirgiisikeelne versioon.
Kirgiisikeelne Vikipeedia sai alguse 3. juunil 2002.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
56% kirgiisikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Hiinakeelne Vikipeedia

Hiinakeelne Vikipeedia (hiina keeles 維基百科 / 维基百科, "pinyin"'is Wéijībǎikē) on Vikipeedia hiinakeelne versioon.
Hiinakeelne Vikipeedia sai alguse oktoobris 2002.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
See on Baike.comi ja Baidu Baike järel suuruselt kolmas hiinakeelne veebientsüklopeedia. Alates maist 2015 on Hiina RV-s ligipääs sellele blokeeritud.
Helle Tamm

Helle Tamm (14. juulil 1940 Pärnu – 10. september 2024 Pärnu) oli eesti ajakirjanik ja biograaf. 
Ta lõpetas 1958. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli, seejärel õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat ja spetsialiseerus ajakirjandusele, ülikooli lõpetas 1971. aastal. 
Töötanud ajakirjanikuna põhiliselt Pärnu ajalehe Pärnu Kommunist ja Pärnu Postimees toimetuses. Aastatel 1972–1975 oli Tamm Eesti Raadio keskööprogrammi toimetaja ja 1980–1985 raadio programmide peatoimetuses lepinguline autor. Läks pensionile 1997. aastal. 
Helle Tamm on ajalehtedes ja -kirjades ning raadiosaateis käsitlenud Pärnu ajalugu, arhitektuuri, linnaelu probleeme, Lydia Koidula nime kandnud Draamateatri (Endla) ning Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteater Estonia (Rahvusooper Estonia) lavastusi ja portreteerinud teatriinimesi, intervjueerinud Pärnus suvitanud tollase Nõukogude Liidu teaduse, kirjanduse, teatri- ja filmikunsti suurkujusid. Ajakirjanikutöö kõrval kirjutanud kuus elulooraamatut. 
Tamm oli Eesti Ajakirjanike Liidu liige (aastast 1970), Literaatide Kutsekomitee, hilisema Literaatide Ühingu liige (aastast 1985).
Pärsiakeelne Vikipeedia

Pärsiakeelne Vikipeedia (pärsia keeles ویکی‌پدیا، دانشنامهٔ آزاد "Wikipediā, Dānešnāme-ye Āzād" 'Vikipeedia, vaba entsüklopeedia') on Vikipeedia pärsiakeelne versioon.
Pärsiakeelne Vikipeedia sai alguse detsembris 2003.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
2019. aasta jaanuari seisuga oli 44% pärsiakeelse Vikipeedia artiklitest bottide loodud.
Tadžikikeelne Vikipeedia

Tadžikikeelne Vikipeedia (tadžiki keeles Википедиаи Тоҷикӣ) on Vikipeedia tadžikikeelne versioon.
Tadžikikeelne Vikipeedia sai alguse jaanuaris 2004.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
20. detsembril 2019 ületas tadžikikeelse Vikipeedia artiklite arv 100 000 piiri.
29% tadžikikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Letseburgikeelne Vikipeedia

Letseburgikeelne Vikipeedia (letseburgi keeles "Lëtzebuergesch Wikipedia" või "Wikipedia op Lëtzebuergesch") on Vikipeedia letseburgikeelne versioon.
Letseburgikeelne Vikipeedia sai alguse 2004. aasta juulis.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
10. septembril 2017 ületas letseburgikeelse Vikipeedia artiklite arv 50 000 piiri.
Russiinikeelne Vikipeedia

Russiinikeelne Vikipeedia (russiini keeles Русиньска Вікіпедія) on Vikipeedia russiinikeelne versioon.
Russiinikeelne Vikipeedia sai alguse 23. jaanuaril 2011.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Vikipeedia lihtsustatud inglise keeles

Lihtsustatud inglise keelne Vikipeedia (inglise keeles "Simple English Wikipedia") on Vikipeedia lihtsustatud inglise keelne ("Basic English") versioon.
See Vikipeedia sai alguse 17. novembril 2003.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Läti Raudteeajaloo Muuseum

Läti Raudteeajaloo Muuseum (läti keeles "Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs") on Läti raudtee ajaloo teemaline muuseum. Muuseum asub Riias.
Muuseum asutati 30. augustil 1994.
Muuseum sisaldab üle 1000 museaali ja eksponaadi.
Eesti Tantsuspordi Liit

Eesti Tantsuspordi Liit on Eesti spordiorganisatsioon, mis koordineerib peamiselt võistlustantsuga tegelevate Eesti tantsuklubide tegevust ja edendab Eesti tantsusporti.
Liit asutati 23. novembril 1991.
20. mail 2021 viskas Rahvusvaheline Tantsuspordi Föderatsioon (WDSF) Eesti Tantsuspordi Liidu oma liikmete seast välja, kuna viimane olevat tugevalt kahjustanud föderatsiooni mainet ja andnud WDSF-ile valeinfot enda tegevuste kohta. 1. novembril 2022 võttis WDSF liikmeks Eesti Tantsuspordi Ühenduse, Eesti Tantsuspordi Liit on kaevanud rahvusvahelise alaliidu kohtusse.
Eesti Teatriliidu tantsuauhind

Eesti Teatriliidu tantsuauhind on üks Eesti teatri aastaauhindadest.
Auhinnaga kaasneb klaasikunstnik Ivo Lille loodud Theodori silm (rahastab EV Kultuuriministeerium) ja stipendium, mida rahastab Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapital.
Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit

Eesti Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit (lühend ATML) on Eesti mittetulundusühing, mis koondab Eesti veini ja kange alkoholi tootjaid ning maaletoojaid. ATML-i eesmärgid on esindada selle ala ettevõtjate ühiskondlik-avalikke, majanduslikke ja sotsiaalseid huve, mitmekülgselt toetada alkoholimüüjate ja -tootjate tegevust, koordineerida alkoholimüüjate ja -tootjate tegevust turul ning tõsta täiskasvanud inimeste teadlikkust alkoholiga seotud teemadel. Liit on Eesti Toiduainetööstuse Liidu liige ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liige.
Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liidu liikmed moodustavad ligikaudu 65% Eesti kange alkoholi ja veiniturust ja annavad Eestis tööd enam kui 600 inimesele. Liidu ettevõtete koondkäive 2022. aasta seisuga oli üle 540 miljoni euro.
Ajalugu.
5. aprillil 1999 asutati kanget alkoholi tootvaid ettevõtteid ühendav mittetulundusühing, mille nimeks sai Eesti Viina Liit. Esialgu oli liidu üks peamisteks sihtideks võidelda salaviina vastu. 2008. aastal muutis liit oma nime Eesti Alkoholitootjate Liiduks, võttis vastu liidu aukoodeksi ja võttis sihiks rohkem kaasa rääkida riigi alkoholipoliitika kujunemisel. 2011. aastal ühinesid Alkoholi Importööride Liidu liikmed Alkoholitootjate Liiduga ja liidu uueks nimeks sai Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit. Selleks ajaks oli liit endale võtnud veel sihiks vastutustundliku alkoholitarbimise propageerimise. 2016. aastani juhtis liidu igapäevakorraldust juhatus, siis palkas liit tegevjuhi.
Liikmed.
2023. aasta seisuga kuulub liitu 11 ettevõtet:
Sellele lisaks on liitu kuulunud mitmed ettevõtted, kellest paljud on praeguseks pankrotti läinud või maha müüdud. Sellisteks ettevõteteks on AS Rakvere Piiritusetehas, Liiwi Heliis AS, Onistar AS, Offex Group OÜ, AS Tallinna Karastusjoogid, Almo MS OÜ, Serelm AS, Dunkri Kaubanduse AS, Kravond AS, Avallone AS ja Brown-Forman Netherlands B.V.
Avatud Lähtekoodiga ja Vaba Tarkvara Liit

Avatud Lähtekoodiga ja Vaba Tarkvara Liit (lühend Alvatal) on Eesti mittetulundusühing, mis propageerib avatud lähtekoodiga programmide ja vaba tarkvara kasutamist. Alvatali liikmeskonna moodustavad neid põhimõtteid juurutavad Eesti ettevõtted, mittetulundusühingud ja vabatahtlikud.
Alvatali asutasid Arvuti Traumapunkt OÜ, Active Systems OÜ, Nex Data Systems OÜ, Zeroconf OÜ, Teknet Arvutid OÜ, Pingviinitiivul OÜ ja Povi Software OÜ. Alvatal kanti Äriregistrisse 2011.
Alvatal on vaba tarkvara päeva üks korraldajaid Eestis.
Bernhard Crusell

Bernhard Henrik Crusell (15. oktoober 1775 Uusikaupunki – 28. juuli 1838 Stockholm) oli rootsi-soome klarnetist, helilooja ja tõlkija.
80 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 80 oli kavandatav bussiliin, mis oli planeeritud reisijateveoks 6. ja 7. juulil 2019 Tallinnas toimuvale üldlaulu- ja tantsupeost osavõtjate teenindamiseks. Buss peatus mõlemal suunal Hobujaama ja Tallinna lauluväljaku lähistel asuvates peatustes. Reisijate vedu korraldas Tallinna Linnatranspordi AS. 
6. juulil 2019 on planeeritud 21 väljumist intervalliga 11-12 minutit (esimene väljumine lauluväljaku suunal kl 8.03 ja viimane 11.48).
7. juulil 2019 on planeeritud 24 väljumist intervalliga 11-12 minutit (esimene väljumine lauluväljaku suunal kl 10.03 ja viimane 14.25).
2. juulil 2023 on laulupeo ja tantsupeo buss ja planeeritud palju väljumisi (esimene väljumine laulupeo suunal kl 6.00 ja viimane 23.00).
Mihhail Fradkovi valitsus

Mihhail Fradkov on olnud kahe Venemaa Föderatsiooni valitsuse peaminister:
Eesti Logopeedide Ühing

Eesti Logopeedide Ühing on Eesti logopeedidest teadlasi ja praktikuid ühendav organisatsioon. 
Organisatsiooni eesmärkide seas on harida logopeede, populariseerida logopeedi eriala.
Ühing asutati 1988.
Peeter Roosma

Peeter Roosma (sündinud 9. detsembril 1972) on Eesti jurist, kohtunik. Eesti esindaja Euroopa Inimõiguste Kohtus.
1995. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja omandas 1997. aastal magistrikraadi Kesk-Euroopa Ülikoolist võrdleva konstitutsiooniõiguse alal.
Oma karjääri kohtutes alustas ta 1995. aastal Riigikohtu halduskolleegiumi konsultandina. Kaks aastat hiljem sai temast Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi nõunik. Aastatel 1998–2003 oli Roosma lisaks nõunikuametile Tartu Ülikooli riigi- ja haldusõiguse assistent ning õpetas riigiõiguse, inimõiguste ja põhiseaduslikkuse järelevalve kursuseid.
Aastatel 2004–2016 oli ta jurist Euroopa Inimõiguste Kohtus.
2015. aasta veebruaris kuulutas Riigikohtu esimees Riigikohtu uue liikme leidmiseks välja avaliku konkursi. Kohtunikuks kandideerisid Paavo Randma (Tartu Ringkonnakohtu kohtunik), Pavel Gontšarov (Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik) ja Peeter Roosma ise. Valituks osutus Paavo Randma.
2015. aasta juunis kuulutas Riigikohtu esimees Riigikohtu uue liikme leidmiseks välja avaliku konkursi. Kohtunikuks kandideeris Peeter Roosma. Riigikohtu esimees, olles ära kuulanud Riigikohtu üldkogu ja kohtute haldamise nõukoja arvamuse, esitaski Riigikogule kandidaadina Roosma. 17. novembril 2015 otsustas Riigikogu Riigikohtu esimehe Priit Pikamäe ettepanekul nimetada Peeter Roosma riigikohtunikuks alates 1. märtsist 2016. Salajasel hääletusel oli otsuse poolt 58 Riigikogu liiget, vastu 7 ja erapooletuid 1. Ta andis ametivande 23. veebruaril 2016. Roosma on Riigikohtu kriminaalkolleegiumi ja põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi liige.
2016. aastal nimetas Eesti valitsus kaheks aastaks Euroopa Inimõiguste Kohtu "ad hoc" kohtunikeks Madis Ernitsa, Meeli Kauri, Villem Lapimaa ja Peeter Roosma.
Detsembris 2018 esitas Eesti valitsus Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuniku ametikohale kolm kandidaati: Madis Ernits (Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegiumi kohtunik), Meeli Kaur (Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumi kohtunik) ja Peeter Roosma. Kandidaadid valis välja komisjon, kuhu kuulusid välisminister, justiitsminister, Riigikohtu esimees, õiguskantsler ja riigisekretär. Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee valis 26. juuni 2019 hilisõhtul absoluutse häälteenamusega Eesti järgmiseks kohtunikuks Euroopa Inimõiguste Kohtus Peeter Roosma. Ta asus ametisse 4. jaanuarist 2020, kui lõppes Julia Laffranque'i üheksa-aastane ametiaeg.
Peeter Roosma on avaldanud publikatsioone nii Eesti kui ka välismaa teadusajakirjades.
Paavo Randma

Paavo Randma (sündinud 18. jaanuaril 1977) on eesti jurist, kohtunik.
2000. aasta lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ning 2011. aastal omandas samas ka doktorikraadi. Lisaks on ta ennast täiendanud Kieli ülikoolis Saksamaal. 
Ta alustas tööd kohtutes Riigikohtu kriminaalkolleegiumi nõunikuna, töötades seal 1999–2007.
26. märtsil 2007 nimetas president Toomas Hendrik Ilves Riigikohtu üldkogu ettepanekul Randma teise astme kohtunikuks. 
2014. aasta novembris kuulutas Riigikohtu esimees Riigikohtu uue liikme leidmiseks välja avaliku konkursi. Kohtunikuks kandideerisid Saale Laos (õiguskantsleri nõunik), Paavo Randma ise ja veel üks kandidaat, kes loobus. Valituks osutus Saale Laos.
2015. aasta veebruaris kuulutas Riigikohtu esimees Riigikohtu uue liikme leidmiseks välja avaliku konkursi. Kohtunikuks kandideerisid Pavel Gontšarov (Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik), Peeter Roosma (Euroopa Inimõiguste Kohtu jurist) ja Paavo Randma ise. Valituks osutuski Randma.
9. juunil 2015 otsustas Riigikogu Riigikohtu esimehe Priit Pikamäe ettepanekul nimetada Paavo Randma riigikohtunikuks alates 1. septembrist 2015. Salajasel hääletusel oli otsuse poolt 78 Riigikogu liiget, vastu ei olnud keegi ja erapooletuks jäid 2. Ta andis ametivande 11. juunil 2015. Randma on Riigikohtu kriminaalkolleegiumi ja põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi liige.
Põhitöö kõrval on Paavo Randma pidevalt juhendanud karistusõiguse üld-ja eriosa seminare Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Alasti lõunasöök

"Alasti lõunasöök" on William Burroughsi 1959. aastal ilmunud romaan.
2011. aastal ilmus teos ka eesti keeles.
David Cronenberg tegi 1991. aastal samanimelise filmi, mis käsitleb rohkem raamatu kirjutamist kui selle sisu.
Eesti Sadamaoperaatorite Liit

Eesti Sadamaoperaatorite Liit oli Eesti transiidiorganisatsioon, mis ühendas Eestis tegutsevaid sadamaoperaatoreid.
Liit kanti Äriregistrisse 2002 ja kustutati sealt 2014.
Liidu tegevdirektor oli Ago Tiiman.
Dmitri Medvedevi valitsus

Dmitri Medvedev on juhtinud kaht valitsust:
Šramanera

Šramanera (sanskriti keeles "śrāmaṇera"; paali keeles "sāmaṇera"; tiibeti keeles "dge tshul"; hiina keeles 沙彌 "shami"; jaapani keeles "shami") on budismis noormunk ehk noviits, kes vastava formaalse rituaali kaudu on läinud kolme kaitse alla, lasknud pea paljaks ajada ning saanud kolmest osast koosneva mungarüü ja kerjakausi. Nunn-noviits on "śrāmaṇerī".
Tiibeti budismis on noormunga ehk noviitsi nimetuseks "getsül" (tiibeti keeles "dge tshul "’vooruslikult käituja’), kes on alles kogudusse astunud ja peab järgima 36 pratimokša juhist.
Šramanera peab järgima kümmet käitumisjuhist, kuid mitte veel kogu pratimokšat, mida ta alles hakkab omandama. Tavaliselt võib šramaneraks saada 7-aastaselt, kuid mõnikord on nende seas ka nooremaid.
Noormunga aeg kestab tavaliselt mõnest nädalast kuni mõne kuuni. Tais ja teistes theravaada budismi maades on kombeks, et noormehed lähevad enne abiellumist ja kaitseväeteenistust mõneks ajaks kloostrisse noormungaks.
Täieõiguslikuks mungaks ehk bhikkhuks pühitsetamiseni võib šramanera jõuda umbes aastaga. Enamasti pühitsetakse mitte nooremaid kui 20-aastaseid šramanerasid.
Vesihaljas kukeleib

Vesihaljas kukeleib ("Setaria pumila") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab näiteks umbrohuna põldudel, prahipaikadel, teeäärtel. Taime leidub Eestis hajusalt.
Roheline kukeleib

Roheline kukeleib ("Setaria viridis") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab näiteks umbrohuna liivastel põldudel, prahipaikadel. Taime leidub Eestis hajusalt.
Kõrgus 5–50 cm, õisik kuni 8 cm pikkune.
Itaalia kukeleib

Itaalia kukeleib ("Setaria italica") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik kukeleiva perekonnast.
Taim on Eestis tulnukas. Taime leidub eelkõige raudteejaamade ümbruses, laoplatside ümbruses.
Mustjas rebasesaba

Mustjas rebasesaba ("Alopecurus arundinaceus") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime leidub Eestis sisemaal harva, ent rannaniitudel on tavaline.
Pavel Kopnin

Pavel Vassiljevitš Kopnin (vene keeles: "Пáвел Васи́льевич Копни́н"; 27. jaanuar 1922 Gželi küla, Moskva kubermang, Vene SFNV (tänapäeval Moskva oblast, Venemaa) – 27. juuni 1971 Moskva) oli vene ja ukraina filosoof, filosoofiateaduste doktor (1957), professor (1958), NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1970), Ukraina NSV Teaduste Akadeemia akadeemik (1967). Käsitles tänapäevaseid tunnetusteooria ja dialektika probleeme ning arendas marksismi humanistlikku tõlgendust.
Ruuge rebasesaba

Ruuge rebasesaba ("Alopecurus aequalis") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime leidub vesistel kohtadel, soistel niitudel, kraavides. Taime leidub Eestis paiguti, eelkõige aga Ida-Eestis.
Mägi-kastehein

Mägi-kastehein ("Agrostis vinealis") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab kuivadel liivastel nõlvadel ja loodudel. Taime leidub Eestis paiguti.
Kollakas kastehein

Kollakas kastehein ("Agrostis stolonifera" subsp. "straminea") on valge kasteheina alamliik. Varem on taime käsitletud eraldi liigina ("Agrostis straminea").
Taim kasvab niiskel või soostunud mererannal üleujutusaladel. Taime leidub Eestis harva.
Pratimokša

Pratimokša (sanskriti keeles "prātimokṣa"; paali keeles "pāṭimokkha "‘täielik vabanemine’; tiibeti keeles "so sor thar pa"; hiina keeles 波羅提⽊叉 "poluotimucha"; jaapani keeles "haradaimokusha") on budistliku koguduse (sangha) käitumisjuhiste kogu, mis sisaldub "Prātimokṣa-sūtra"’s. Selle paalikeelne versioon "Pāṭimokkha-sutta "kuulub Vinayapiṭaka esimese osa "Suttavibhaṅga "koosseisu. 
Erinevates koolkondades on pratimokša reeglite arv erinev. Theravaada vinaja sisaldab näiteks 227 reeglit munkadele ja 348 nunnadele. Enamus pratimokša reegleid määratlebki munkade-nunnade igapäevaelu korraldust.
Pratimokša reegleid retsiteeritakse sanghas kord kuus. Mõne reegli vastu eksinu tunnistab selle kõigi ees üles ja võtab vastu karistuse vastavalt eksimuse suurusele. 
Neli kõige raskemat eksimust ("pārājika") on järgmised: 
mille eest on karistuseks sanghast väljaheitmine ilma tagasipöördumise võimaluseta.
Harilik rukkihein

Harilik rukkihein ehk rukki-kastehein ("Apera spica-venti") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab Eestis umbrohuna teraviljades ja teda leidub hajusalt.
Vill-mesihein

Vill-mesihein ("Holcus lanatus") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab Eestis saartel ja rannikualal. Teda leidub seal paiguti.
Liivkaer

Liivkaer ("Avena strigosa") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab Eestis umbrohuna eelkõige kaerapõldudel, aga ka prahipaikadel ja teeäärtel. Taime leidub Eestis harva.
Paljas kaer

Paljas kaer ("Avena nuda") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime on Eestis kasvatatud katsepõldudel ja kollektsioonides.
Viljatu kaer

Viljatu kaer ("Avena sterilis") on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim on Eestis tulnukumbrohi.
Igor Narski

Igor Sergejevitš Narski (vene keeles: "И́горь Серге́евич На́рский"; 18. november 1920, Moršansk, Venemaa – 7. august 1993, Moskva, Venemaa) oli vene filosoof, filosoofia ajaloo spetsialist, silmapaistev nõukogude kultuuri tegelane. Filosoofiadoktor (1961; käsitles doktoritöös loogilist positivismi), professor.
Eesti keeles on ilmunud Narski sulest David Hume'i, Gottfried Wilhelm Leibnizi ja Immanuel Kanti elulood.
Elulugu.
1939. aastal astus Filosoofia, Kirjanduse ja Ajaloo Instituuti. Suure Isamaasõja ajal võitles rindel.
1943 astus NLKP liikmeks. Pärast sõda jätkas õpinguid Moskva Riikliku Ülikooli (MRÜ) filosoofiateaduskonnas. Lõpetas ülikooli 1948. aastal, astus MRÜ aspirantuuri ja kaitses 1951 kandidaadiväitekirja Edward Dembowski sotsiaalsest filosoofiast. 1961 sai filosoofiadoktori kraadi töö eest loogilisest positivismist.
Õpetas MRÜ välismaise filosoofia ajaloo kateedris (1951–1971). 1965–1966 juhtis MRÜ filosoofiateaduskonna loogikakateedrit. 1974–1980 töötas NSV Liidu Teaduste Akadeemia Filosoofia Instituudi vanema teadustöötajana. 1981. aastast oli Igor Narski Vene NFSV teeneline teadlane.
Igor Narski on avaldanud rea artikleid Kantist kõigis Kanti kogumiku annetes 1991. aastani kuni selle väljaande asutamisest Kaliningradis (end. Königsbergis) 1971. aastal. Samuti andis Narski panuse dialektilise loogika arendamisse.
Valeri Roštšenko

Valeri Roštšenko (vene keeles "Валерий Рощенко"; sündinud 17. novembril 1939 Stavropoli krais) on Eesti-vene kirjanik ja kaugsõidukapten.
Elulugu.
1961. aastal lõpetas ta Rostovis Doni ääres merekooli ning on töötanud meremehena Atlandi ja Vaiksel ookeanil, Kaug-Idas, Jaapanis, Hiinas, Aafrikas, Kamtšatkal ja Alaskal.
1967. aastal lahkus ta sadamalinnast Vladivostokist ning astus Moskvas asuvasse Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituuti kirjandust õppima. Seal tutvus ta Eesti prosaisti Jaan Kruusvalliga, kellega sõbralikud suhted jätkusid hiljem ka Eestis.
1973. aastal pärast instituudi lõpetamist, saamata tolleaegset Venemaa riiklikku suunamist (kuna ei astunud NLKP liikmeks), otsustas ta sõita Tallinna. V. Roštšenko on ühes autobiograafilises intervjuus kirjeldanud, et Eesti valis ta sihtpunktiks selle järgi, et oli noore kursandina 1959. aastal purjelaeval Mendelejev praktikal olles külastanud Saaremaad ja Pärnu linna ning Eesti ja selle rahvas olevat jätnud talle südamliku mulje.
1981. aastal astus ta Eesti Ajakirjanike Liidu liikmeks. Tema mereteemalisi jutustusi ja reportaaže on avaldatud nii üleliidulistes kui ka vabariiklikes ajalehtedes ja ajakirjades (nt Таллинн, Морской флот, Рыбак Эстонии, Вечерний Таллинн, Молодежь Эстонии). Ta on osa võtnud mereteemaliste kirjanike (marinistid) kokkutulekutest, konverentsidest ja seminaridest Moskvas, Kaliningradis ja Arhangelskis.
1989.–2006. aastal töötas ta Eesti Kalatööstuse ja Eesti Merelaevanduse kaubalaevadel Vilsandi, Kassari, Kapten Voolens, Mehhaanik Kruul, Kurkse, Muuga, Fryderyk Chopin, Manjuško, Sea Pink, Peipsi, Saadjärv ja Pärnu nii kaptenina kui ka kapteni abina.
Valeri Roštšenko elab 1996. aastast Paldiski linnas Eestis.
Looming.
Valeri Roštšenko loomingut ja esinemist haldab Addicere OÜ.
Pajuvaak

Pajuvaak ("Inula salicina") on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab näiteks niitudel, puisniitudel, loodudel. Taim on Eestis tavaline.