tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Eesti Hüpoteegipank

Eesti Hüpoteegipank (varasema nimega Liivimaa Linna-Hüpoteegi Selts; saksa keeles "Livländischer Stadt-Hypotheken Verein", vene keeles Лифляндское городское ипотeчное общество) oli pank (hüpoteegipank) Liivimaa kubermangus. Panga peamine tegevusvaldkond oli anda laenusid ja tagatiseks võeti kinnisvara.
6. märtsil 1884 kinnitati Tartus tegutsema hakkava Liivimaa Linna-Hüpoteegi Seltsi põhikiri.
1922 nimetati selts ümber Eesti Hüpoteegipangaks.
1940 pank natsionaliseeriti. 1941 pank suleti, ent Saksa okupatsiooni ajal jätkas pank tegevust. Augustis 1944 suleti pank jäädavalt.
Booking.com

Booking.com on reisiportaal ja metaotsingumootor majutuse leidmiseks. Portaali haldab selle omanik ja peamine tuluallikas, USA päritolu ettevõte Booking Holdings. Booking.com-i peakorter asub Amsterdamis.
Veebiportaalis on võimalik majutust broneerida 28 889 846 majutusasutuses, mis asuvad 229 maa 137 971 asukohas. Iga päev broneeritakse sealtkaudu 1 550 000 ööbimist. Veebiportaali kasutajaliide keele saab valida üheksa keele seast.
Ga-Rankuwa

Ga-Rankuwa on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ga-Rankuwa elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,16%, värvilisi 0,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,14%, valgeid 0,10% ja teisi 0,27%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 69,20% inimesi, pedi keelt 8,17%, tsonga keelt 4,21%, suulu keelt 3,82%, inglise keelt 3,81%, sotho keelt 2,95%, ndebele keelt 2,15%, venda keelt 1,36%, koosa keelt 1,03%, svaasi keelt 0,70%, afrikaani keelt 0,56%, viipekeelt 0,35% ja teisi keeli 1,70%.
Daveyton

Daveyton on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.
Daveyton on asutatud 1952. aastal, linnaks sai 1983. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Daveytoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,54%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29%, värvilisi 0,26%, valgeid 0,08% ja teisi 0,82%. Suulu keelt pidas emakeeleks 37,17% pedi keelt 13,35%, koosa keelt 11,79%, sotho keelt 10,52%, tsonga keelt 9,53%, tsvana keelt 5,29%, ndebele keelt 3,97%, inglise keelt 2,39%, svaasi keelt 1,51%, venda keelt 1,18%, afrikaani keelt 0,53%, viipekeelt 0,41% ja teisi keeli 2,35%.
Bronkhorstspruit

Bronkhorstspruit on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.
Bronkhorstspruit on asutatud 1905. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bronkhorstspruiti elanikest valgeid 66,40%, mustanahalisi aafriklasi 25,48%, India või Aasia päritolu inimesi 4,95%, värvilisi 2,63% ja teisi 0,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 65,74% inimesi, inglise keelt 10,25%, ndebele keelt 4,07%, suulu keelt 3,85%, pedi keelt 2,84% sotho keelt 2,36% ja tsvana keelt 2,30%.
Schönefeld

Schönefeld on vald Saksamaal Brandenburgi liidumaa Dahme-Spreewaldi kreisis. Schönefeld piirneb Berliini kaguosaga. Piirkonnas asub Berliini Schönefeldi lennujaam.
Saulsville

Saulsville on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saulsville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,11%, värvilisi 0,19%, valgeid 0,15%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08% ja teisi 0,48%. Pedi keelt pidas emakeeleks 45,10% inimesi, tsonga keelt 15,48%, suulu keelt 7,03%, tsvana keelt 6,93%, venda keelt 6,70%, sotho keelt 6,02%, koosa keelt 3,64%, ndebele keelt 3,17%, svaasi keelt 1,91%, inglise keelt 1,43%, afrikaani keelt 0,64%, viipekeelt 0,25% ja teisi keeli 1,70%.
Tuzla rahvusvaheline lennujaam

Tuzla rahvusvaheline lennujaam (bosnia keeles "Međunarodni aerodrom Tuzla/Међународни аеродром Тузла"; IATA: TZL, ICAO: LQTZ) on lennujaam Tuzla linna lähedal Bosnia ja Hertsegoviinas. Tuzla lennujaam on Sarajevo rahvusvahelise lennujaama järel Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt teine lennujaam. 
Lennujaam on tuntud kui odavlennufirmade keskus Bosnia ja Hertsegoviinas, mida kasutavad peamiselt kohalikud ja naaberriikide reisijad. Lennujaam täidab nii tsiviillennujaama kui ka sõjaväe lennubaasi ülesandeid.
Naginata

Naginata (なぎなた, 薙刀) on traditsiooniline Jaapani teivasrelv, mis koosneb puitteiba otsa kinnitatud kumerast mõõgaterast. Naginatat kasutasid nii samuraid, "ashigarud" (tavasõdurid) kui ka "sōheid" (sõdalasmungad). Naginata oli ühtlasi ka peamine "onna-bugeishade" (naissamuraide) relv.
Meessõdalaste kasutavat naginata tüüpi nimetati ō-naginataks ("suur naginata"), naised kasutasid peamiselt väiksema teraga ko-naginatat ("väike naginata").
Zithobeni

Zithobeni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zithobeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,19%, värvilisi 1,06%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17%, valgeid 0,04% ja teisi 1,54%. Ndebele keelt pidas emakeeleks 29,61% inimesi, suulu keelt 27,94%, pedi keelt 13,22%, sotho keelt 5,90%, svaasi keelt 5,16%, tsonga keelt 5,03%, tsvana keelt 2,50%, inglise keelt 2,03%, afrikaani keelt 1,90%, koosa keelt 1,79%, venda keelt 0,87%, viipekeelt 0,15% ja teisi keeli 3,90%.
Wangerooge

Wangerooge on üks 32-st Friisi saarest Põhjameres. See on ühtlasi ka vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis. Valla pindala on 7,94 km². 31. detsembril 2023 elas seal 1217 inimest.
Wangerooge on üks Ida-Friisi saartest. See on idapoolseim ja väikseim asustatud Friisi saartest (mõnedel andmetel on väikseim Baltrum) ja ainus, mis kuulus aastatel 1815–1947 ajaloolisse Oldenburgi kreisi, samas kui Borkum, Juist, Norderney, Baltrum, Langeoog ja Spiekeroog kuulusid Ida-Friisimaa krahvkonda. Suviti külastab saart rohkem kui 7000 inimest päevas.
Wangerooge on Spiekeroogist eraldatud Harle väinaga.
Saar tõmbab turiste ligi randade, erinevate puhkevõimaluste ja lõõgastava õhkkonna tõttu. Seda toonitab ka saare lööklause, mis on nähtav märgil sadamas: "Jumal lõi aja, kuid ta pole kunagi maininud kiirust". Iga-aastane rannavolle turniir, mida peetakse tavaliselt augusti alguses, on üks peamisi lõbustusi suviti, ja see on muutnud üldist suhtumist, et saar on ligitõmbav ainult vanematele inimestele ja noortele peredele. Lisaks meelitavad nooremaid inimesi purjelauasõit, lohesurf ja lainelauasõit.
Puhta õhu nimel on autod saarel keelatud. Saarele saab laevaga Harlesielist või lennukiga Harlesielist, Bremenist või Hamburgist. Parvlaevad väljuvad iga päev eri aegadel sõltuvalt loodetest. Nagu enamikul Ida-Friisi saartest, ühendab väike kitsarööpmeline raudteeliin sadamat külakeskusega.
Saare vaatamisväärsused on tegutsev tuletorn, vana tuletorn ja Westturm ('Läänetorn'). Kuna saar tervikuna liikus püsivalt itta, kuni sajand tagasi merekaitsed ehitati, siis kaotati vanad hooned järk-järgult merele. Esimene Westturm ehitati 1597. aastal saare praegusest lääneservast 500 meetrit lääne poole.
Wangerooge on tuntud ka B-17 Flying Fortressi kokkupõrke kohana teises maailmasõjas. Pommirünnaku ajal Hamburgile vana-aastaõhtul 1944 ründasid kodu poole lendavat B-17 eskadroni Saksa hävitajad. Tihedas formatsioonis tulistati üks lennuk alla ja see puutus kokku tema all lendava lennukiga. Üks piloot suutis teineteise külge haakunud lennukid kontrolli alla saada ja juhtis need hädamaandumiseks tagasi Saksamaa ranniku poole. Enamik meeskondadest katapulteerus, kuid kaks liiget jäid ja tegid eduka hädamaandumise põllule.
Wangerooges on lennuväli.
Zetel

Zetel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis.
Valla pindala on 81,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 685 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Wilhelmshavenist edelas ja 12 km Varelist läänes.
Tuntud inimesi.
Zetel peab sõprust Sutherlandi krahvkonnaga Kirde-Šotimaal.
Reiger Park

Reiger Park (afrikaani keeles Reigerpark) on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.
Reiger Park on asutatud 1963. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Reiger Parki elanikest mustanahalisi aafriklasi 51,66%, värvilisi 46,62%, India või Aasia päritolu inimesi 0,87%, valgeid 0,33% ja teisi 0,52%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 43,12% inimesi, koosa keelt 13,41%, pedi keelt 12,60%, sotho keelt 7,29%, inglise keelt 7,24%, suulu keelt 7,01% ja tsonga keelt 2,90%.
Duduza

Duduza on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.
Duduza on asutatud 1964. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Duduza elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,94%, värvilisi 0,39%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20%, valgeid 0,07% ja teisi 0,41%. Suulu keelt pidas emakeeleks 64,69%, sotho keelt 16,16%, koosa keelt 5,81%, pedi keelt 2,62%, tsvana keelt 2,23%, inglise keelt 1,90% ja ndebele keelt 1,80%.
KwaThema

KwaThema (ka Kwa-Thema) on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.
KwaThema on asutatud 1951. aastal.
Alates 2000. aasta detsembrist ei ole KwaThema enam iseseisev haldusüksus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaThema elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,20%, värvilisi 0,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16%, valgeid 0,11% ja teisi 0,27%. Suulu keelt pidas emakeeleks 55,61% inimesi, koosa keelt 8,52%, sotho keelt 7,71%, pedi keelt 7,68%, tsvana keelt 6,03%, ndebele keelt 4,24%, tsonga keelt 2,96%, inglise keelt 2,45% ja svaasi keelt 2,02%.
Gifhorni kreis

Gifhorn (saksa: "Landkreis Gifhorn") on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Kreisi pindala on 1563 km². 31. detsembril 2015 elas seal 174 205 inimest.
Geograafia.
Kreis paikneb Saksi-Anhalti piiri ääres ja ulatub Lüneburgi nõmme ("Lüneburger Heide") lõunaservast (põhjas) Braunschweigi ja Wolfsburgi eeslinnadeni (lõunas). Alleri jõgi siseneb kreisi kagus, voolab läbi Gifhorni linna, ühineb Ise ja Okeri jõega ning lahkub kreisist läänes. Kesk-Saksa kanali Elbe kõrvalkanali lõunapoolne ots on Edesbüttelis.
See külgneb (lõunast ja päripäeva) järgmiste kreiside ja linnadega: Helmstedt, Wolfsburg, Braunschweig, Peine, Hannover, Celle ja Uelzen ning Saksi-Anhalti liidumaal Altmarkkreis Salzwedel ja Börde).
Gifhorni kreisi madalaim koht asub Alleri ääres Müdeni juures (46 m üle merepinna). Kõrgeim koht asub kreisi põhjaosas Sprakensehli juures (124 m üle merepinna).
Ajalugu.
Kreis lõi 1885. aastal Preisimaa valitsus. 1932. aastal sai endisest Isenhageni kreisist Gifhorni kreisi põhjaosa. Wolfsburgi linn oli algselt kreisi osa, kuid sai 1951. aastal kreisivabaks linnaks. 1974. aastal kaotas kreis taas osi oma territooriumist, kui Fallerslebeni linn liideti Wolfsburgiga.
Linnad ja vallad.
Vallad:
"Samtgemeinden":
Vallavaba ala (asustamata):
Elsburg

Elsburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.
Asula on rajatud 1887. aastal, linnaõigused sai 1957. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Elsburgi elanikest valgeid 70,71%, mustanahalisi aafriklasi 22,34%, värvilisi 3,76%, India või Aasia päritolu inimesi 2,74% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 64,98%, inglise keelt 16,16%, suulu keelt 4,61%, sotho keelt 2,21%, pedi keelt 1,89% ja koosa keelt 1,65%.
Autorileping

Autorileping on autori või tema õigusjärglase ja teost kasutada sooviva isiku vaheline kokkulepe teose kasutamiseks, mille alusel autor või tema õigusjärglane annab teisele poolele üle oma varalised õigused või loa teose kasutamiseks lepingu tingimustega ettenähtud ulatuses ja korras.
Autorilepingu liigid.
Autoriõiguse seaduse (AutÕS) järgi on autorilepingul kaks liiki:
Autorileping juba olemasoleva teose kasutamiseks on oma olemuselt litsentsileping, millele kohaldatakse võlaõigusseaduses (VÕS) litsentsilepingu kohta sätestatut (VÕS 18. peatükk), välja arvatud, kui AutÕS-st tuleneb teisiti. Autorileping uue teose loomiseks ja kasutamiseks on oma olemuselt töövõtuleping, millele kohaldatakse VÕS-s töövõtulepingu kohta sätestatut (VÕS 36. peatükk), välja arvatud, kui AutÕS-st tuleneb teisiti. Autorilepingu puhul uue teose loomiseks on autor näiteks kohustatud looma teose isiklikult, kui lepinguga ei ole ette nähtud teisiti. Teiste isikute kaasamine teose loomisele ja autorikollektiivi muutmine võivad toimuda vaid teose tellija eelneval nõusolekul. Mõlemale autorilepingu liigile kohaldatakse lisaks tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) regulatsiooni.
Autorilepingu alusel saadava autoritasu maksustamine erineb sõltuvalt sellest, kas autoritasu makstakse esimese või teise liigi autorilepingu alusel. Töövõtulepingu alusel autorile makstavat autoritasu loetakse palgatuluks, mitte litsentsitasuks.
Autorilepingu sisu.
Eesti autoriõiguse regulatsiooni kohaselt fikseeritakse autorilepingus poolte kokkuleppel eelduslikult vähemalt järgnevalt loetletud tingimused:
Autorilepingu vorm.
Autorileping peab üldjuhul olema sõlmitud kirjalikus vormis. Lihtlitsentsi andmine võib olla vormistatud ka kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Kirjaliku vormi järgimata jätmine ei too ilmtingimata kaasa autorilepingu tühisust. Riigikohus on 13. detsembri 2006 lahendis tsiviilasjas nr 3-2-1-124-06 autorilepingu kohustusliku kirjaliku vormi kohta sedastanud, et "teose kasutamist lubava autorilepingu näol ei ole tegemist tehinguga, mille seaduses sätestatud vormi järgimata jätmine toob kaasa tehingu tühisuse. Autorilepingu kirjalik vorm kaitseb autorilepingu mõlemat poolt, luues suurema selguse poolte õigustes ja kohustuses võrreldes sellega, kui autorileping oleks sõlmitud suulises vormis. Samas kahjustaks teose kasutamist lubava autorilepingu tühiseks lugemine kirjaliku vormi järgimata jätmise tõttu põhjendamatult autori õigusi - ta jääks ilma autorilepinguga kokku lepitud õigustest ja lepingu teine pool vabaneks endale autorilepinguga võetud kohustustest".
Kirjalik või kirjalikku taasesitamist võimaldav vorm ei ole kohustuslik lihtlitsentsi andmise korral lepingute suhtes teose avaldamise kohta perioodilises väljaandes või teatmeteoses ning suuliste teoste ühekordse edastamise kohta raadios ja televisioonis ning kaabellevivõrgus.
Autorilepingu tähtaeg.
Autorilepingu tähtaeg määratakse poolte kokkuleppel.
Trikāta kirik

Trikāta kirik on luteri kirik Lätis Trikātast lõunas. See on Trikāta kihelkonnakirik.
Hoone on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Ka kiriku orel, kantsel ja Kristust kujutav reljeef on riikliku kaitse all olevad kunstimälestised.
Ajalugu.
Arvatakse, et esimene kirik rajati Trikātasse juba aastal 1224, nõnda on tegemist Läti alade ühe vanima kirikuga. Aastal 1225 külastasid Trikātat Wilhelm Modenast, piiskop Albert, Sēlija piiskop Lambert ja Läti Henrik. Wartberge Hermanni Liivimaa kroonikas on mainitud, et kui Johann I von Lunen suri, olid kirikud ehitatud Volmarisse, Astijärvele, Võnnusse ja Trikātasse. Kirik on rajatud vanasse hiiepaika.
Aastal 1695 ehitati kirikuhoone ümber, selle portaalile lisati Karl XI monogramm. Aastal 1698 põles kiriku puidust osa maha. Aastal 1725 alustati kirikuhoone taastamist, ühtlasi rajati selle juurde kohalike mõisnike tarbeks ka kalmistu, mille ümber ehitati aastal 1775 kivist piirdeaed.
Aastal 1858 palkas Jaunbrenguļi mõisa omanik Nikolaus Johann von Transehe ehitusmeistri Mārcis Sārumsi, et see ehitaks kirikule uue uusgooti stiilis torni, mis valmis aastal 1859. Kiriku oreli valmistas Erfurdi orelimeister August Martin aastal 1867, kell valati Bochumis aastal 1875. Altari lasid valmistada Tiepole mõisa omanikud Torklused aastal 1896.
Aastal 1924 kirikut remonditi. Aastal 1938 võeti käsile uus remont, mille käigus uuendati kiriku interjööri. Töid juhatas arhitekt Pauls Kundziņš.
Esimene teadaolev kirikuõpetaja oli Johann von Schedingen, kes oli sealne pastor aastal 1507. Esimene teadaolev luteri pastor oli Michael Burchard, kes oli seal kirikuõpetaja aastal 1567.
Elbe kõrvalkanal

Elbe kõrvalkanal (saksa: "Elbe-Seitenkanal") on 115 km pikk kanal Alam-Saksimaal, Saksamaal. See kulgeb Kesk-Saksa kanalist Gifhorni juures Elbesse Artlenburgi juures. See moodustab olulise transpordiühenduse Lõuna- ja Põhja-Saksamaa vahel ning see pakub piiratud laevatatavusega möödumist Elbe lõigust. Ehituse alguses peeti seda ka möödumiseks Saksa DV-st, mida peeti poliitiliselt ebausaldusväärseks.
Elbe kõrvalkanali ehitamine algas 1968. aastal ja kanal avati juunis 1976. Tammi purunemise tõttu suleti see juulist 1976 juunini 1977. Kõrguste erinevus Kesk-Saksa kanali ja Elbe vahel on 61 m, mida ületatakse 23 m lüüsiga Uelzenis ja 38 m Scharnebecki laevatõstukiga. Piki kanalit on väikesed sadamad Lüneburgis, Uelzenis ja Wittingenis ning maandumisaste Wulfstorfis (Bienenbütteli juures).
Kollektiivse esindamise organisatsioon

Kollektiivse esindamise organisatsioon on mittetulundusühing, mis teostab kollektiivselt autoriõigusi või autoriõigusega kaasnevaid õigusi. Õiguste teostamine peab olema selle juriidilise isiku ainuke või peamine eesmärk ning seda juriidilist isikut peavad kontrollima õiguste omajad. Kollektiivse esindamise organisatsiooniks on ka mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riigis mis tahes juriidilises vormis asutatud organisatsiooni, mis vastab kollektiivse esindamise organisatsiooni tunnustele.
Euroopa Liidu tasandil on kollektiivse esindamise organisatsiooni legaaldefinitsioon järgnev: Organisatsioon, mis on seadusest, määramisest, litsentsist või muust lepingulisest kokkuleppest tulenevalt volitatud teostama autoriõigust või autoriõigusega kaasnevaid õigusi rohkem kui ühe õiguste omaja nimel õiguste omajate kollektiivse kasu huvides, see on organisatsiooni ainus või peamine eesmärk ning organisatsioon vastab ühele või mõlemale järgmistest kriteeriumitest: i) ta on oma liikmete omandis või kontrolli all; ii) ta on korraldatud mittetulunduslikel alustel.
Kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmeteks saavad Eestis olla kas autorid, esitajad, fonogrammitootjad televisiooni- ja raadioteenuse osutajad või muud autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad.
Eestis tegutsevad kollektiivse esindamise organisatsioonid on näiteks alljärgnevalt loetletud mittetulundusühingud:
Boipatong

Boipatong on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Emfuleni vallas.
Boipatong asutati 1955. aastal Vanderbijlpargis ja Vereenigingis töötavate mustanahaliste tööliste asulana.
17. juunil 1992 mõrvasid Inkatha Vabaduse Partei pooldajad Boipatongis 45 Aafrika Rahvuskongressi pooldajat. 27 inimest sai raskelt haavata.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boipatongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,31%, värvilisi 0,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,14% ja teisi 0,19%. Sotho keelt pidas emakeeleks 53,12%, koosa keelt 15,63%, suulu keelt 14,48%, pedi keelt 4,79%, tsvana keelt 2,50%, tsonga keelt 2,26% ja afrikaani keelt 1,50%.
Evaton

Evaton on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Emfuleni vallas.
Evaton on asutatud 1904. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Evatoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,19%, värvilisi 0,40%, valgeid 0,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja teisi 0,26%. Sotho keelt pidas emakeeleks 60,71%, suulu keelt 19,51%, koosa keelt 7,23%, tsvana keelt 2,77%, tsonga keelt 1,68%, inglise keelt 1,44%, afrikaani keelt 1,23% ja viipekeelt 1.08%.
Reimo Raivet

Reimo Raivet (sündinud 1973. aastal) on Eesti politseiametnik.
2000. aastate keskel andis ta panuse läbirääkimismeeskonna loomisel Eesti Politseis. 1. oktoobril 2014 liideti Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuris seksuaalkuritegude uurimise ja laste väärkohtlemise uurimise üksus, mille juhiks määrati Reimo Raivet.
2015. aastal anti talle Kotkaristi V klassi teenetemärk. 2015. aasta seisuga on ta töötanud kriminaalpolitseinikuna üle 20 aasta, keskendudes põhiliselt isikuvastastele kuritegudele.
Tema politseiline auaste oli 2015. aastal leitnant. Tema politseiline auaste oli 2017. aasta oktoobri seisuga kapten.
Bergi jõgi

Bergi jõgi (inglise keeles "Berg River", afrikaani keeles "Bergrivier") on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis.
Bergi jõgi on ligikaudu 294 km pikk, valgala pindala on 7715 ruutkilomeetrit. Jõgi suubub Velddrifi linna juures Atlandi ookeani.
Kesk-Saksa kanal

Kesk-Saksa kanal (saksa: "Mittellandkanal") on suur kanal Kesk-Saksamaal. See moodustab olulise lüli riigi veeteede võrgustikus, pakkudes peamist ida-läänesuunalist siseveetee ühendust. Selle olulisus ületab Saksamaad, kuna see ühendab Prantsusmaad, Šveitsi ja Beneluxi maid Poola, Tšehhi ja Läänemerega.
Pikkusega 325,7 km on Kesk-Saksa kanal pikim tehislik veetee Saksamaal.
Marsruut.
Kesk-Saksa kanal hargneb Dortmund-Emsi kanalist Hörstelis (Rheine juures), kulgeb piki Teutoburgi metsa põhja, mööda Hannoverist ja kohtub Magdeburgi juures Elbe jõega. Seal liitub ta Elbe-Haveli kanaliga, moodustades pideva laevatee Berliini ja Poolasse.
Mindenis ületab kanal Weseri jõe kahe akveduktiga (teine valmis 1998. aastal) ja Magdeburgi juures ületab see Elbe, samuti akveduktiga. Ühendused kõrvalkanalitega on Ibbenbürenis, Osnabrückis, Mindenis (kaks kanalit ühenduses Weseriga), Hannover-Lindenis, Hannover-Misburgis, Hildesheimis ja Salzgitteris. Wolfsburgist läänes hargneb Elbe kõrvalkanal, pakkudes ühendust Hamburgi ja (Elbe-Lübecki kanali kaudu) Läänemerega.
Ajalugu.
Kesk-Saksa kanali ehitamine algas 1906. aastal, alustati Bergeshövedest (Hörsteli vald) Dortmund-Emsi kanalil. Lõik Weseri jõelt Mindenisse avati veebruaris 1915 ja sai esialgu nimeks "Ems-Weser-Kanal". Lõik Mindenist Hannoveri lõpetati 1916. aasta sügisel. Lõik Sehndesse ja harukanal Hildesheimi valmisid 1928. aastal, Peinesse jõuti 1929. aastal ja Braunschweigi 1933. aastal. Viimane lõik Magdeburgi avati 1938. aastal, sellega loodi otsene ühendus Lääne- ja Ida-Saksamaa vahele. Harukanal Salzgitterisse avati 1941. aastal. Kavandatud kanalisilda üle Elbe, mis oli vajalik madala veetaseme vältimiseks suviti, ei ehitatud Teise maailmasõja tõttu.
Pärast Saksamaa jagamist peale Teist maailmasõda lõhestati Kesk-Saksa kanal Lääne-Saksamaa ja Ida-Saksamaa vahel, piiriga Wolfsburgist idas. Et pakkuda kanali läänelõigule ligipääsu Hamburgist ja Põhja-Saksamaalt, vältides nii Ida-Saksamaad kui ka Elbe jõe mõnikord piiratud laevatatavust, avati 1977. aastal Elbe kõrvalkanal.
Pärast Saksamaa taasühinemist kindlustati Kesk-Saksa kanali olulisust sidemena läänest Berliini ja itta. Seetõttu taasalgatati projekt Elbe sildamiseks ja valminud Magdeburgi veesild avati 2003. aastal, pakkudes otsest ühendust Elbe-Haveli kanaliga. Edaspidi on kavas ühendada kanal Twentekanaaliga Hollandis, et lühendada ühendusteed Rotterdami sadama suunas.
Palmieti jõgi

Palmieti jõgi (inglise keeles "Palmiet River", afrikaani keeles "Palmietrivier") on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis.
Palmieti jõgi on 74 kilomeetrit pikk, valgala pindala on 500 km ruutkilomeetrit. Kleinmondi linna juures suubub Palmieti jõgi Atlandi ookeani.
Põllu tänav (Viljandi)

Põllu tänav on tänav Viljandis.
Tänav saab alguse Kõrgemäe tänavalt, suundub idakirdesse ja lõppeb Carl Robert Jakobsoni tänaval.
Tänava pikkus on 361 m.
Ranna puiestee (Viljandi)

Ranna puiestee on tänav Viljandis.
Tänav saab alguse Järve tänavalt, ristub Liiva tänavaga, Vesiflirdi alleega, Trepimäe ja Pika tänavaga ning lõppeb Hariduse tänaval. Pikast tänavast kuni lõpuni on Ranna puiestee mootorsõidukitele suletud.
Tänava pikkus on 1020 m.
Ranna puiesteel asuvad Viljandi linnastaadion ja Viljandi kunstmuruväljak.
Elena Malõgina

Elena Malõgina (sündinud 27. mail 2000 Peterburis) on Venemaalt pärit Eestit esindav tennisist.
Tema parim koht WTA edetabelis on 416. (25. aprill 2022). Parim koht paarismängus on 389. (11. juuli 2022).
Tema isa on sündinud Narvas.
Vene-Ukraina sõda.
2022. aasta oktoobris saavutas Malõgina koos venelanna Irina Hromatšovaga Bulgaarias Sozopolis ITF-i W25 turniiri naispaarismängus esikoha. Märtsis olid rahvusvahelised tenniseorganisatsioonid ITF, WTA ja ATP otsustanud, et Ukrainas käimas oleva sõja valguses ei saa Venemaa ja Valgevene tennisistid enam võistelda oma riikide lipu all ja neile ei mängita võidu korral vastava riigi hümni. Kui Delfi ajakirjanik Malõginalt küsis, kas otsus Venemaa tennisistiga paar moodustada võiks kellelegi pingelise globaalse situatsiooni kontekstis pahameelt valmistada ja kas ta kaalus teema tundlikkuse tõttu sellisest sammust hoidumist, vastas ta, et Hromatšova on lihtsalt hea mängija, kellega koos on võimalik head tulemust püüda. Malõgina ütles ka, et on ise sõja vastu.
Kenneth Raisma

Kenneth Raisma (sündinud 3. aprillil 1998) on eesti tennisist.
Tema karjääri parim ATP edetabelikoht on üksikmängus 676. (8. mai 2017) ja paarismängus 773. (7. november 2016).
Mattias Siimar

Mattias Siimar (sündinud 3. veebruaril 1998) on eesti tennisist.
Tema karjääri parim ATP edetabelikoht üksikmängus on 1198 ja paarismängus 1255.
Tema kaksikvend Kristofer Siimar on samuti tennisemängija.
Vijciemsi kirik

Vijciemsi kirik on luteri kirik Lätis Vijciemsis.
Kirik ehitati aastal 1852. Algselt kuulus see Trikāta kihelkonda. Hoone on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis. Tegemist on ühelöövilise maakividest vundamendile rajatud puidust hoonega, mille seinu katab omapärane puidust vooderdis. See vooderdis on kujutatud ka Vijciemsi valla vapil. Vijciemsi kirik on üks kaheksast Lätis säilinud puukirikust. Kirikus on ka mitu kunstimälestist, kaitse all on nii sealne puidust altar kui ka sealne puitpinnale maalitud altarimaal "Püha õhtusöömaaeg".
Sealne kogudus registreeriti aastal 1991. Aastal 1992 alustati Jirgensite pere eestvedamisel kirikuhoone taastamist, sealhulgas restaureeriti ka kiriku altar ja kroonlühter.
Natalja Behtereva

Natalja Petrovna Behtereva (vene keeles Наталья Петровна Бехтерева; 7. juuli 1924 Leningrad, Nõukogude Liit – 22. juuni 2008 Hamburg, Saksamaa) oli vene neurofüsioloog. 
Ta oli neuroloog Vladimir Behterevi lapselaps ja füsioloog Vsevolod Medvedevi abikaasa. Ta kaitses meditsiinidoktori väitekirja 1959. aastal. Aastatel 1970–1990 oli ta NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia Eksperimentaalse Meditsiini Instituudi direktor. 1992. aastast töötas ta Venemaa Teaduste Akadeemia Inimaju Instituudis uurimisrühma juhina.
Artur Valdman

Artur Viktorovitš Valdman (vene keeles Артур Викторович Вальдман; 17. oktoober 1924 Leningrad, Nõukogude Liit – 16. september 1990) oli vene arstiteadlane (farmakoloog). 
Valdman kaitses 1950. aastal meditsiinikandidaadi väitekirja narkootikumide mõjust reflektoorsele reaktsioonile. Doktoriväitekirja kaitses ta 1957. aastal. 
Aastatel 1979–1990 juhtis Valdman Farmakoloogia Teaduslikku Uurimisinstituuti. 
Ta on maetud Trojekurovo kalmistule.
Ruben Orbeli

Ruben Abgarovitš Orbeli (vene keeles Рубен Абгарович Орбели; 7. veebruar (vkj 26. jaanuar) 1880 Naxçıvan, Jerevani kubermang, Venemaa Keisririik – 9. mai 1943 Moskva) oli armeenia päritolu Nõukogude Liidu allveearheoloog ja õppejõud.
Juristi haridusega Orbeli pidas pärast 1918. aastat Tambovi Riiklikus Ülikoolis loenguid õigusteaduses, filosoofias ja eetikas. 1934. aastal asus ta Aleksei Krõlovi kutsel tööle teadusliku konsultandina EPRON-is (erisihitusega allveetööde ekspeditsioon). Orbelit peetakse allveearheoloogia rajajaks Nõukogude Liidus.
Isiklikku.
Tema vennad olid arstiteadlane Leon Orbeli ja orientalist Jossif Orbeli ning tema tütar oli orientalist Russudana Orbeli.
Vesiflirdi allee

Vesiflirdi allee on jalakäijate tänav Viljandi linnas.
Tänav ühendab Ranna puiesteed Viljandi järve rannaga.
Tänava pikkus on 169 m.
Jossif Orbeli

Jossif Abgarovitš Orbeli, armeeniapäraselt Jovseph Orbeli, (vene keeles Иосиф Абгарович Орбели; 20. märts (vkj 8. märts) 1887 Kutaissi, Kutaissi kubermang, Venemaa Keisririik – 2. veebruar 1961 Leningrad) oli armeenia päritolu Nõukogude Liidu orientalist (kaukasoloog). 
Ta oli aastatel 1934–1951 Riikliku Ermitaaži direktor ja ühtlasi 1943–1947 Armeenia NSV Teaduste Akadeemia esimene president. Ta valdas armeenia, vene, kreeka, ladina, gruusia ja türgi keelt. 1956. aastast oli ta Leningradi Riikliku Ülikooli professor ja Lähis-Ida maade ajaloo kateedri juhataja.
Isiklikku.
Tema vennad olid arstiteadlane Leon Orbeli ja allveearheoloog Ruben Orbeli.
Leon Orbeli

Leon Abgarovitš Orbeli, armeeniapäraselt Levon Orbeli, (vene keeles Леон Абгарович Орбели; 7. juuli (vkj 25. juuni) 1882 Tsaghkadzor, Tiflisi kubermang, Venemaa Keisririik – 9. detsember 1958 Leningrad) oli armeenia päritolu Nõukogude Liidu arstiteadlane (füsioloog). Meditsiiniteenistuse kindralpolkovnik (1944).
1925. aastal sai ta Sõjameditsiini akadeemia füsioloogia kateedri ülemaks (tema eelkäija sellel ametis oli nobelist Ivan Pavlov). Aastatel 1936–1950 oli Orbeli Pavlovi-nimelise NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füsioloogia Instituudi direktor, ühtlasi 1943–1950 Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia president.
Orbeli on evolutsioonilise füsioloogia alusepanijaid. Rajas 1950. aastal Leningradis selleteemalise laboratooriumi, mille baasil 1956. aastal rajati Setšenovi-nimeline NSV Liidu Teaduste Akadeemia Evolutsioonilise Füsioloogia Instituut. Orbeli juhtis instituuti aastatel 1956–1958.
Tunnustus.
Ta on pälvinud neli Lenini ordenit (1944,1945,1945, 1947) ja kaks Punalipu ordenit (1944, 1948).
Isiklikku.
Tema vennad olid orientalist Jossif Orbeli ja allveearheoloog Ruben Orbeli.
Hariduse tänav (täpsustus)

Hariduse tänav on tänava nimi järgmistes Eesti linnades:
Hariduse tänav on tänava nimi järgmistes Eesti alevikes:
Juuru, Kose, Kõrveküla, Nõo, Rõuge, Tabivere, Torma.
Hariduse tänav on kahes Eesti külas:
Möldri ja Vana-Vigala.
Tiina Rebane

Tiina Rebane (sündinud 7. juulil 1963) on eesti näitleja ja lavastaja.
Ta oli Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise eriala lõpetajate eesotsas, kes panid 1987. aastal aluse VAT Tudengiteatrile, mis nüüd kannab nime VAT Teater.
Meinhard (eesnimi)

Meinhard on germaani päritolu mehenimi. See on moodustatud germaani tüvedest "megin" ('tugevus, jõud') ja "hard" ('tugev, kõva').
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Meinhard 147 mehel. Meinhard oli populaarsuselt 505. mehenimi. Meinhard oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli 73). Kõige populaarsem oli eesnimi Meinhard üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,66.
Hariduse tänav (Viljandi)

Hariduse tänav on tänav Viljandis Kantreküla linnaosas.
Tänav saab alguse Vaksali tänavalt, ristub Vana-Vaksali tänava, Reinu tee, Talli tänava ja Ranna puiesteega ning lõpeb samas sihis kulgeva Huntaugu tänavaga. Tänav on algusest kuni Reinu teeni ühesuunaline suunaga alguse poole. Tänava pikkus on 1111 meetrit.
Ajalugu.
1925. aastal kinnitati tänava nimeks Mõisa tee. Viljandi Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee otsustas 1948. aastal Mõisa tee nimetada ümber Hariduse tänavaks.
Hariduse 2 – Viljandi I algkooli hoone.
Aadressil Hariduse 2 asub endise Viljandi I algkooli hoone. Selle, Erich von Wolffeldti ja Aleksander Nürnbergi projekti järgi aastatel 1926.–1928 ehitatud ja tänapäevani autentsena säilinud koolihoone välisilme ja algupärane ruumistruktuur koos originaalkujul säilinud arhitektuuriväärtuslike eksterjööri ja interjööriosadega on tunnistatud kultuurimälestiseks. Tegemist on väga terviklikult säilinud Eesti Vabariigi esimese iseseisvusperioodi aegse algkoolihoonega. Hoones tegutses kuni 2011. aastani Viljandi Valuoja Põhikool. 2012–2013 ehitati kinnistule Viljandi Gümnaasiumi tarvis uus hoone.
Hariduse 12a – Viljandi lennukitehase hoone.
Tänapäeva Hariduse ja Talli tänava ristmiku piirkonnas Viljandi lossimägede jalamil Valuoja kaldal asus Ungern-Sternbergi perekonnale kuulunud Viljandi mõis. 1919. aastal riigistas Eesti Vabariik Viljandi mõisa, selle maad liideti Viljandi linnaga ja mõisa häärber („uus loss”) läks riigi kasutusse. Valuoja ääres asunud mõisasüdame tootmis- ja abihoonetes hakati tegelema ettevõtlusega. Seal paiknes muu hulgas Heinrich (Heinz) Oswald Paul Richard von Ungern-Sternbergi mehaanikatöökoda, kus põhitöö kõrval ehitati entusiasmi korras mootor- ja purilennukeid. 1933. aastal ehitati Ungern-Sternbergi töökodades esimene purilennuk Eestis.
Mõisa tänava krundil (alates 1930. aastate keskpaigast aadressiga Mõisa tee 12, tänapäeva Hariduse 12a moodustab sellest umbes poole) asusid 1930. aastatel eri ettevõtjate õlle-, limonaadi-, vahujoogi- ja veinitööstused: 
Heinz Ungern-Sternbergi maatehinguid ei ole täpselt uuritud, kuid teada on, et 1920. aastate lõpus ja 1930. aastate alguses õnnestus tal oma valdusse saada mitmed endised endised mõisamaad.
Heinz Ungern-Sternbergi lennukitehase hoonet enam algkujul alles ei ole, tehase praegune hoone koosneb tegelikult kahest, algselt eraldi asetsenud tiivast. Heinz Ungern-Sternberg ja Ko mehaanikatöökojas hakati 1937. või 1938. aastal ehitama autobussikeresid. Busse ehitati Viljandis 1941. aastani.
1940. aastal ettevõte natsionaliseeriti ja 1944. aastal anti Viljandi Mehaanikatöökoda koos sisustusega masina-traktorijaamade kapitaalremondi töökojale nr. 2. 1960. aastal liideti Viljandi Mehaanikatehas 1956. aastal moodustatud Tallinna Ekskavaatoritehasega, mis kandis alates 1975. aastast nime tootmiskoondis Talleks. 1993. aastal erastati tootmiskoondise „Talleks” varad ASile Eesti Talleks ning oktoobris 1993 moodustati Viljandi Masinatehase baasil AS Eesti Talleks tütarettevõte E.T. Viljandi AS.
Umgeni jõgi

Umgeni jõgi (ka Mgeni jõgi; inglise keeles "Umgeni River", "Mgeni River", afrikaani keeles "Umgenirivier", suulu keeles "uMngeni") on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.
Umgeni jõgi algab Draakonimägedest ja suubub Durbani linna põhjaosas India ookeani. Umgeni jõgi on 232 kilomeetrit pikk, jõe valgala pindala on 4432 ruutkilomeetrit.
Ranna puiestee (täpsustus)

Ranna puiestee on mitme tänava nimi Eestis:
Refilwe

Refilwe on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.
Refilwe on asutatud 1991. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Refilwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,65%, värvilisi 0,79%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08%, valgeid 0,06% ja teisi 0,42%. Pedi keelt pidas emakeeleks 51,61%, suulu keelt 9,78%, ndebele keelt 9,33%, sotho keelt 6,78%, tsvana keelt 6,23%, tsonga keelt 5,80%, svaasi keelt 3,47%, koosa keelt 1,83%, afrikaani keelt 1,62%, inglise keelt 1,12%, venda keelt 1,01%, viipekeelt 0,24% ja teisi keeli 1,17%.
Lotus Gardens

Lotus Gardens on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.
Lotus Gardens on asutatud 1990. aastate algul.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lotus Gardeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,91%, India või Aasia päritolu inimesi 16,31%, värvilisi 3,10%, valgeid 0,20% ja teisi 0,48%. Pedi keelt pidas emakeeleks 25,71% inimesi, inglise keelt 21,03% tsvana keelt 12,24%, sotho keelt 9,54%, suulu keelt 7,87%, tsonga keelt 6,27%, venda keelt 6,20%, koosa keelt 2,76%, ndebele keelt 2,70%, afrikaani keelt 2,17%, svaasi keelt 1,14%, viipekeelt 0,23% ja teisi keeli 2,14%.
Rayton

Rayton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Raytoni elanikest valgeid 60,73%, mustanahalisi aafriklasi 37,50%, värvilisi 1,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,49%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 58,61% inimesi, pedi keelt 11,12%, inglise keelt 7,75%, ndebele keelt 3,96%, tsonga keelt 3,64% ja suulu keelt 3,61%.
Javier Pérez de Cuéllar

Javier Felipe Ricardo Pérez de Cuéllar de la Guerra (19. jaanuar 1920 Lima – 4. märts 2020 Lima) oli Peruu diplomaat, endine ÜRO peasekretär ja Peruu peaminister.
Alates 1940. aastast töötas ta Peruu välisministeeriumis, alates 1944. aastast oli diplomaatilisel tööl. Ta on töötanud Peruu saatkonnas Prantsusmaal, Suurbritannias, Boliivias ja Brasiilias. 1964. aastal määrati ta Peruu suursaadikuks Šveitsis, aastatel 1969–1971 oli ta Peruu suursaadik Nõukogude Liidus ja Poolas ning 1977–1979 Venezuelas. 
1995. aastal osales ta Peruu presidendi valimistel, kuid kogus vaid 22 protsenti häältest ja kaotas koha Alberto Fujimorile. 
2000–2001 oli ta Peruu peaminister ja välisminister. Pärast president Alejandro Toledo võimuletulekut 2001. aastal määrati ta suursaadikuks Prantsusmaale. 
2002–2004 oli ta Ladina-Ameerika Kongressi esimees.
ÜRO peasekretärina.
1. jaanuaril 1982 sai Pérez de Cuéllar Kurt Waldheimi järel ÜRO peasekretäriks ja valiti teiseks ametiajaks tagasi 1986. aasta oktoobris. Oma kahel ametiajal vahendas ta Falklandi sõja järel läbirääkimisi Suurbritannia ja Argentina vahel ning edendas Contadora grupi jõupingutusi rahu ja stabiilsuse saavutamiseks Kesk-Ameerikas.
Pérez de Cuéllar osales läbirääkimistel Namiibia iseseisvuse saavutamiseks, Lääne-Sahara konflikti lahendamiseks Maroko ja Polisario Rinde vahel, sõltumatust taotlevate Horvaatia sõjajõudude, Jugoslaavia föderaalsete ja kohalike serblaste vägede vahel ning Küprose konflikti lahendamisel. Pérez de Cuéllar juhtis 1986. aastal rahvusvahelist vahekohtukomiteed, kes lahendas Greenpeace'ile kuulunud Rainbow Warriori uputamise intsidenti Uus-Meremaa ja Prantsusmaa vahel.
Veidi enne oma teise ametiaja lõppu lükkas ta tagasi ÜRO Julgeolekunõukogu liikmete mitteametliku taotluse vaadata uuesti läbi oma varasem otsus mitte esitada kandidatuuri kolmandaks ametiajaks, mis kestnuks lühendatuna kaks aastat, kuna järeltulija leidmiseks puudus selleks ajaks konsensus. Kandidaat leiti 1991. aasta detsembri lõpus ja Pérez de Cuéllari teine ​​ametiaeg lõppes 31. detsembril 1991.
Janek Kraavi

Janek Kraavi (sündinud 1. juulil 1972) on eesti kirjandusteadlane, kirjanduskriitik ja õppejõud.
Haridus.
Tema uurimisvaldkonnad on 19. sajandi kultuuri- ja kirjanduselu ning uuem eesti kirjandus. Ka on ta tegelenud kaasaegse kultuuri- ja kirjandusteooria ning postmodernistliku kultuuri uurimisega. Avaldanud raamatu "Postmodernismi teooria ja postmodernistlik kultuur" (2005) ning arvukalt kultuuri ja kirjandust analüüsivaid artikleid ajalehtedes, ajakirjades, raadios. 2022. aastal kaitses ta doktoritööd „Transgressioon ja transgressiivsuse poeetika eesti nüüdiskirjanduses“.
Kowie jõgi

Kowie jõgi (inglise keeles "Kowie River", afrikaani keeles "Kowierivier") on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis.
Kowie jõgi on 94 kilomeetri pikkune, valgala suurus on 800 ruutkilomeetrit. Jõgi suubub Port Alfredi linnas India ookeani.
Imre Rammul

Imre Rammul (sündinud 23. aprillil 1961) on eesti seksuoloog ja psühhiaater.
Imre Rammul on lõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal 1986. aastal; internatuuri 1986–1987 Tartu Ülikooli psühhiaatriahaiglas. 1988. aastal läbis ta spetsialiseerumiskursused seksuoloogia erialal.
Töötanud Tartu Ülikooli Psühhiaatriahaigla narkoloogia osakonna juhatajana ja Tartu Ülikooli psühhiaatriakateedri seksuoloogia õppejõuna, Pärnu Perenõuandlas ning Arstlikus Perenõuandlas psühhiaater-seksuoloogina (1995–2001 juhatajana). 2001–2005 oli ta Põhja-Eesti Regionaalhaigla psühhiaatriakliiniku juhatajaks. 2003–2008 OÜ Seksuaaltervise Kliiniku juhatuse liige ja alates 2008. aastast on ta taas Arstliku Perenõuandla juhataja.
2004. aastal sai ta Põhjamaade Kliinilise Seksuoloogia Seltsilt kliinilise seksuoloogi kvalifikatsiooni. Ta on end erialaselt täiendanud mitmes Euroopa riigis. Ta on osalenud kohalikes seksuaaltervisega tegelevates ühingutes-organisatsioonides (Eesti Psühhiaatrite Selts, Eesti Akadeemiline Seksuoloogia Selts, Eesti Seksuaaltervise Liit jt).
Tal on autorsus või kaasautorsus seksuaaltervist käsitlevates õpikutes, raamatutes ("Tervisekasvatus", "Millest elab armastus", "Tervise ABC" jt) ning koostanud erialaseid tõlkeid inglise keelest ("Tervislik seks"). Ta on toimetanud ja/või kirjutanud artikleid Eesti Entsüklopeediasse ning osalenud mitmete meditsiinialaste õigusaktide (transseksuaalsus, embrüokaitse ja kunstlik viljastamine, sterilisatsiooni ja abordiseadus), koolide inimeseõpetuse programmi ja kliinilise seksuoloogia erialastandardite väljatöötamisel.
Imre Rammuli algatusel loodi Arstlikus Perenõuandlas Perearsti nõuandetelefon 1220; hiljem Lasteabi telefon, Kadunud laste telefon ja veel mitmed telefoninõustamise ja internetiturvalisusega seotud projektid.
Imre Rammul kuulub aastast 2001 erakonda Isamaa. Osalenud Tallinna Linna volikogu töös; olnud sotsiaalkomisjoni esimeheks. Korduvalt kuulunud erinevate Tallinna KOV volikogude koosseisudesse. Olnud mitme ametiaja vältel Põhja-Eesti Regionaalhaigla nõukogu liikmeks ja alates 2024.aastast Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liikmeks.
Breede jõgi

Breede jõgi (ka Breë jõgi; inglise keeles "Breede River", "Breë River", afrikaani keeles "Breederivier", "Breërivier") on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis.
Breede jõgi on 337 kilomeetrit pikk, valgala pindala on 12 384 ruutkilomeetrit. Jõel on mitu tammi. Breede jõgi suubub India ookeani.
Kristi

Kristi on eestipärane naisenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kristi 3248 naisel. Kristi oli populaarsuselt 35. naisenimi. Kristi oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 36). Kõige populaarsem oli eesnimi Kristel vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 73,63.
Litsents

Litsents (Ladina keeles "licentia") intellektuaalse omandi valdkonnas tähendab kasutusõigust, mille autor, autoriõigusega kaasnevate õiguste omaja või tööstusomandi eseme omanik annab litsentsisaajale oma intellektuaalse omandi kasutamiseks.
Litsentsilepinguga annab üks isik (litsentsiandja) teisele isikule (litsentsisaaja) õiguse teostada intellektuaalsest varast tulenevaid õigusi kokkulepitud ulatuses ja kokkulepitud territooriumil, litsentsisaaja aga kohustub maksma selle eest tasu (litsentsitasu).
Litsentsi liigid on lihtlitsents, ainulitsents ja all-litsents. &lt;br&gt;
Lihtlitsentsi korral on litsentsiandja õigustatud litsentsi objektiks olevat intellektuaalset omandit nii ise edasi kasutama kui ka andma selle kasutamiseks loa kolmandatele isikutele. Ainulitsentsi korral saab litsentsi objektiks olevat intellektuaalset omandit kasutada aga ainult litsentsisaaja, litsentsiandja ise ega mis tahes kolmandad isikud seda kasutada ei tohi. All-litsents tähendab litsentsisaaja õigust anda litsentsi objektiks oleva intellektuaalse omandi kasutamise õigus kolmandatele isikutele. All-litsentse tohib anda üksnes litsentsiandja nõusolekul.
Litsentsitasu

Litsentsitasu on tasu, mida litsentsisaaja maksab litsentsiandjale litsentsilepingu alusel saadud kasutusõiguse eest teostada litsentsiandja intellektuaalsest varast tulenevaid õigusi. Litsentsitasu võib olla kindlaks määratud erinevatel alustel, näiteks kindla rahasummana või protsendina intellektuaalse omandi kasutamisest saadavast tulust või litsentsisaaja müügikäibest.
Andrew Ng

Andrew Yan-Tak Ng (lihtsustatud hiina kirjas 吴恩达 ; traditsioonilises hiina kirjas 吳恩達; sündinud 18. aprillil 1976 Londonis) on hiina päritolu Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide arvutiteadlane ning ettevõtja.
Andrew Ng sündis Londonis Hongkongist pärit vanemate lapsena.
Bakalaureusekraadid matemaatika/arvutiteaduse ja statistika alal omandas ta Carnegie Melloni Ülikoolis 1997. aastal. Magistrikraadi elektriinseneri teaduse ja arvutiteaduse alal sai ta Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis 1998. aastal. Doktorikraadi arvutiteaduste alal omandas ta 2002. aastal California Ülikoolis Berkeleys.
Tööd professorina Stanfordi ülikoolis alustas ta 2002. aastal, hiljem sai temast seal tehisintellekti labori juhataja. 2011–2012 töötas ta Google'is. 2012. aastal oli üks Coursera kaasasutajatest ja selle tegevjuht. 2014–2017 töötas ta juhtivteadlasena Baidus. Varsti seejärel lasi ta käiku veebikeskkonnad Deeplearning.ai ja Landing.ai. Ta on ka firma Woebot juhatuse esimees.
Teda peetakse üheks kõige suuremaks asjatundjaks tehisintellekti ja süvaõppe alal.
Ewald Ammende

Ewald Ammende (3. jaanuar 1893 Pärnu (vkj. 22. detsember 1892) – 15. aprill 1936 Peking) oli baltisaksa publitsist ja ühiskonnategelane.
Ta pärines jõukast kaupmeeste suguvõsast. Tema isa Hermann Leopold Ammende (1855–1934) oli lisaks kaupmehele veel Pärnu linnaduuma nõunik ja linna maksuameti juhataja. Tal oli 6 last, tütar (lastest vanim) ja 5 poega, kellest Ewald oli eelviimane. Kõik lapsed said suureks. Isa laskis oma tütre (Ewaldi õe) pulmadeks ehitada Ammende villa, mis valmis 1904–05.
Ewald Ammende lõpetas kohaliku gümnaasiumi. Tema klassikaaslased olid Jüri Uluots, Johannes Semper ja Johannes Vares-Barbarus.
Seejärel õppis ta kaubandust Riias, majandust Kölnis ja Tübingenis ning sai doktorikraadi politoloogia alal Kielist.
1922 oli ta Euroopa Saksa Vähemuste Liidu üks asutajaid. Liidu esindajana pidas ta läbirääkimisi Eesti valitsusega, kes koostas rahvusvähemuste seadust. Seadus võeti vastu 1925 ja Ammende oli selle kaasautor.
Ta oli Euroopa rahvusvähemuste kongressi peasekretär 1925–1936. Ammende osales teabe hankimise kampaanias näljahäda kohta Volga-äärses piirkonnas ja külastas Nõukogude Venemaad 1921. aastal Eesti Punase Risti missiooni koosseisus. 1931–1932 jälgis ta Ukraina näljahäda sündmusi, seejärel andis välja raamatu "Kas Venemaa peab nälgima?" ("Muss Russland hungern?", 1935), mis sisaldas Alexander Wienerbergeri aastatel 1932–1933 Harkivi piirkonnas tehtud fotosid.
Ewald Ammende suri 15. aprillil 1936 Saksa haiglas Pekingis ebaselgetel asjaoludel. Tema järel võttis Euroopa rahvusvähemuste kongressi juhtimise üle tema vend Erich Ammende (1889 – 1936 Viin), kes oli varem oli olnud Ewaldi parem käsi, kuid Erich suri kõigest 7 kuud hiljem.
Ewald Ammende on maetud Pärnu Alevi kalmistule. Kuni surmani säilitas ta Eesti kodakondsuse.
163 eKr

163. aasta eKr oli 163. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi "ab urbe condita" DXCI (591).
Viivisekalkulaator

Viivisekalkulaator on 2016. aastal loodud veebirakendus. Selle autoriõigus kuulub Eesti äriühingule Viivisekalkulaator OÜ. 
Viivisekalkulaator OÜ juhataja ja viivisekalkulaatori rakenduse üks autor on eesti vandeadvokaat Elise Vasamäe.
Viivisekalkulaatori väljatöötamise eest pälvis Elise Vasamäe 2016. aastal Eesti Advokatuurilt aasta advokaadi tiitli ühiskondliku- ja vabatahtliku tegevuse kategoorias.
Viivisekalkulaatori abil saab arvutada välja nii seadusjärgse kui ka lepingust tuleneva viivise suuruse. Seadusjärgse viivise arvutamiseks ei pea viivisekalkulaatori kasutaja seejuures ise teadma viivisemäära suurust, kuivõrd viivisekalkulaator arvutab seadusjärgse viivise välja automaatselt. Viivisekalkulaatorisse tuleb lähteandmetena sisestada üksnes võlasumma ja võla tekkimise aeg. Juhul kui võlgnevus on juba tasutud, peab viivisekalkulaatorisse lisama vastava kuupäeva. Kui viivisemäära suurus on fikseeritud, siis tuleb kalkulaatorisse sisestada samuti viivisemäär (protsendina aastas või päevas).
Lisaks viivise väljaarvutamisele on viivisekalkulaatoris võimalik viivisesumma kujunemise kohta alla laadida viiviseraport. Viiviseraport sisaldab järgnevat informatsiooni:
Viivisekalkulaatori lisafunktsioonid võimaldavad arvutada viivist juhul, kui (i) võlg on tasutud osade kaupa; (ii) soovitakse kindlaks määrata, millises järjekorras kohustuste täitmise katteks makset (makseid) arvestada; või (iii) soovitakse, et viivisekalkulaator võtaks arvesse võla sissenõudmiseks tehtud kulusid ja/või võlgniku muid kohustusi. Viivisekalkulaatoris on võimalik valida, kas esmalt loetakse täidetuks põhikohustus, viivis, kulud või muud kohustused.
Viivisekalkulaator on registreeritud kaubamärk. Eesti Patendiameti kaubamärkide registris registreeriti see 16. märtsil 2017, kaubamärgitunnistus väljastati 21. märtsil 2017.
164 eKr

164. aasta eKr oli 164. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi "ab urbe condita" DXC (590).
165 eKr

165. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DLXXXIX (589).
166 eKr

166. aasta eKr oli 166. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi "ab urbe condita" DLXXXVIII (588).
167 eKr

167. aasta eKr oli 167. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi "ab urbe condita" DLXXXVII (587).
Erm

Erm on Eesti perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Erm 237 mehel ja 249 naisel. Perekonnanimede levikult on Erm meeste puhul 219. ja naiste puhul 242. kohal. Nimi on levinuim Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 10,95.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Erm 237 mehel ja 256 naisel. Perekonnanimede levikult on Erm meeste puhul 219. ja naiste puhul 234. kohal. Levinuim on see Rapla maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 11,24.
2022. aastal arvati perekonnanimi Erm levinud nimede sekka, sest selle kandjate arv oli tõusnud üle 500. Seega keelati nimevahetajatel seda endale perekonnanimeks võtta.
ERM (täpsustus)

ERM võib tähendada järgmist:
Erm võib tähendada järgmist: