Gebhard Himsel

Gebhard Himsel, ladinapäraselt Himselius (1603 Magdeburg/Salzwedel – 7. jaanuar 1676 Tallinn), oli matemaatik, Tallinna kindlustustööde juhataja, Tallinna linnaarst ja raeapteegi pidaja.
Õppis Leipzigi ja Wittenbergi ülikoolis, omandas filosoofiadoktori kraadi. Tuli 1632 Tallinna, oli Tallinna Gümnaasiumi matemaatikaprofessor. Aastatel 1633–1634 õppis ta Turu Akadeemias meditsiini.
Aastatel 1634–1676 Tallinna linnaarst ja 1636/1640–1649 raeapteegi pidaja. 
Gebhard Himsel oli kindel Mikołaj Koperniku õpetuse pooldaja ja tegeles astronoomiaga juba Tallinna gümnaasiumis. Arhiivis leidub toimik, milles mitmesuguste plaanide ja projektide hulgas talletatakse Tallinna gümnaasiumi juurde kavandatud observatooriumi ehitusprojekti
Sai 1634 Tallinna linnainseneriks ja 1647. aastast Tallinna muldkindlustusvööndi kindlustustööde juhatajaks. Tallinna gümnaasiumi matemaatika professori, linnainseneri ja kindlustustööde juhataja Gebhard Himseli järelevalve all alustati Tallinna bastionitevööndi ehitamist 1630. aastatel alustati Toompea lõunaküljel vana Wismari raveliini ehitamist. 1640. aastatel rajati Paksu Margareeta kirdeküljele, Roosiaia kohale Hornbastion, millega seoses rekonstrueeriti eesvall Viru värava rondeeli ja bastioni vahel. Himseliuse koostatud projekte korrigeeris ja kinnitas Tallinnas 1652. aastal Rootsi sõjaväe kindralkortermeister (1644–1674) Johan Wärnschiöldh. Seejärel ehitati Väikese Rannavärava ja Viru värava vahele kaks uut nn hollandi süsteemi bastioni. Väikese Rannavärava asemele kavandati Liivimaa bastion ja selle ette Julichi ravelliin, kuid see plaan jäi vahendite puudusel teostamata. Eesvallile rajati kaks hollandi süsteemis bastioni, nn Himseliuse bastionid (neist põhjapoolse, Väikese Rannavärava bastioni kohale ehitati 1980. aastatel bastionilaadne ehitis).
Ta avaldas esimesed kohalikud täpsete astronoomiliste andmetega kalendrid Esimene kalender ilmus oletatavasti 1635. aastal. Kalendrisari ilmus ühtekokku 41 aastat, kuni G. Himseli elu lõpuni 1646. aasta kalendris kirjeldas ta maa liikumist ja taevakehade liikumist ning nende vastastikustest suhetest. Tsiteeritakse Galileo Galileid ladina keeles ja saksakeelses tõlkes. Kalendaariumis on toodud aja arvestus vana (Juliuse) ja uue (Gregoriuse), aga ka heebrea ning rooma kalendri järgi. Aasta pikkuseks on märgitud 365 päeva 5 tundi 46 min. ja 45 sek. Iga päeva juures on tingmärkidega tähistatud soodsalt kulgevad tegevused, nagu aadrilaskmine, arstirohu võtmine, lapsevõõrutamine jne., aga ka õnnetud päevad, samuti ilmaennustused. 
1647. aastal avaldas ta fortifikatsiooniõpiku "Florilegium Fortificatorium Tripartitum...", mis on teadaolevalt esimene Eestis ilmunud matemaatilise sisuga raamat ja "Architectura militari". 
Tallinna linnaarst ja meedik Gebhard Himsel kinkis Oleviste raamatukogule 20 köidet ajaloo, geograafia ja meditsiini alalt, mis asuvad tänapäeval Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kultuuriloolises kogus. 
Isiklikku.
Gebhard Himselius abiellus 1637. aastal Brigitta von Schoteniga ja 1638. aastal, Tallinna bürgermeistri 1643–1653 oli Andreas Stampehl (surn. 1653) õe, Elisabeth Stampehliga.
Poeg Georg Himsel (1660–1696) oli Narva linnaarst; Gebhard Himsel (surn 1704), sõjaväearst, Haapsalu linnaarst; Bengt Johann Himsel (1663–1706) oli Anna ja Vigala pastor. Pojapoeg, Joachim Gebhard Himsel (1701–1751) oli Riia linnaarst ja selle poeg Nikolai von Himsel (1729–1764), dr. med. aadeldati 1754. aastal Saksa-Rooma aadlikuks kui von Himsel. Tütar Elisabeth Ingeborg Grotjahn (Himsel) (1664–1703) oli abielus Tartu Jaani koguduse abipastori Johann Heinrich Grotjaniga.