tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sūde

Sūde on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla idaosas Zvērupe kaldal. Talsi jääb valla keskusest Dundagast 4,3 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Sūde karjamõisa ("Suden") juurde. Sūdes asub Jaundundaga kalmistu; sealne õigeusu kalmistu on suletud.
Jaundundaga ja Sūde piiril asub Slimnīca bussipeatus.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 53 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 16.
Vīdale

Vīdale on küla ("ciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas merepinnast 75 meetri kõrgusel Zilije kalni Šlītere nõlval. Vīdale jääb valla keskusest Dundagast 14 ja Riiast 164 kilomeetri kaugusele.
Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Külas on raamatukogu. Külas asub Vīdale kalmistu. Vīdales on Vīdales skola, Vīdales kapi ja Vīdale bussipeatused.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all küla lähistel asuvad Lauki muinaskalmed.
Osa külast jääb Kaļķupe oru hoiualale. Looduskaitse all on üks külas asuv tamm. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Kaļķi

Kaļķi (vanasti ka Kaļķmuiža või Kaļķumuiža) on küla ("ciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Kaļķi jääb valla keskusest Dundagast 9 ja Riiast 166 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Kaļķi karjamõisa ("Kalken") juurde. Aastail 1845–1971 oli see Kaļķi külanõukogu halduskeskuseks. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. 
Külas on raamatukogu. Seal asub ka Kaļķi kalmistu. Kaļķis on Kaļķi bussipeatus.
Kaļķist läände jääb Kaļķupe oru hoiuala.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Jaundundaga

Jaundundaga on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Jaundundaga jääb valla keskusest Dundagast 2 kilomeetrit põhja poole ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Dundaga kirikumõisa juurde. Suurem osa sealsetest hoonetest rajati 1920. aastatel. Dundaga kirikumõisa kompleks jääb tänapäeval Dundaga külla.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Labdzere

Labdzere (ka Labdzersciems või Labdzeresciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla edelaosas. Labdzere jääb valla keskusest Dundagast 11 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusele.
Küla lähistel asub looduskaitsealune Medzeri 1. kivi. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 3 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 2.
Laukmuiža (Dundaga vald)

Laukmuiža on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub Dundagast lõunas merepinnast 60 meetri kõrgusel. Laukmuižas asub Mežvistase bussipeatus.
Küla on kujunenud endise Laukmuiža karjamõisa ("Feldhof") juurde. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Lateve

Lateve (ka Latevsciems või Latevesciems, vanasti ka Lateva või Latevasciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. 
Küla asub valla keskosas Zilije kalni Šlītere nõlval, valla keskusest Dundagast 11 ja Riiast 169 kilomeetri kaugusel. Lateves on Akmeņdārzi bussipeatus.
Külas on Lateve kalmistu. Lateves asub Daiķi jugapuusalu hoiuala. Looduskaitse all on veel tamm ümbermõõduga 4,56 meetrit. Osa Latevest jääb Kaļķupe oru hoiualale. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 41 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 37.
Upenieki

Upenieki (ka Upeniekciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla edelaosas Raķupe jõe kaldal. Upenieki jääb valla keskusest Dundagast 13 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusele.
Küla lähistel asuvad muinsusmälestisena kohaliku kaitse all olevad Iernieki muinaskalmed. Osa külast jääb Raķupe oru hoiualale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 3 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 5.
Saustere

Saustere (vanasti ka Sausterciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla lõunaosas. 
Saustere jääb valla keskusest Dundagast 4,4 ja Riiast 149 kilomeetri kaugusele. Seal asuvad Eniņi ja Dinsberga muzejsi bussipeatus.
Külas asub riikliku kaitse all olev kultuurimälestis Kubele koolimaja, kus töötas õpetajana Ernests Dinsbergs. Saustere territooriumile jäävad ka Saustere ja Kužnieki kalmistud. Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 5.03 m. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 52 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 47.
Klaukkala

Klaukkala (rootsi keeles "Klövskog") on asula Soomes Uusimaa maakonnas, Nurmijärve valla lõunapoolsem asula. See asub 30 km kaugusel Helsingist. Klaukkala on elanike arvult valla suurim asula, kus elab üle 20 000 inimese.
Meresõit sõltub tüürimehest

"Meresõit sõltub tüürimehest" (hiina keeles 大海航行靠舵手; "pinyin"'is Dàhǎi hángxíng kào duòshǒu) on 1964. aastal loodud hiina revolutsiooniline laul. Laulu autor on Wang Shuangyin. Suureks Tüürimeheks nimetati tol ajal ülekantud tähenduses Mao Zedongi.
Kuna laul on lühike, siis lauldi seda enamasti kaks korda järjest.
Kultuurirevolutsiooni ajal laulsid seda laulu hungveipingid.
Rasmus (eesnimi)

Rasmus on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 57. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2609 mehel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2687 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 52. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 15 aasta vanune (mediaanvanus oli 12). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,84.
2018. aastal pandi Eestis eesnimi Rasmus 72 vastsündinule.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2834 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 50. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus oli 14). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 75.
Daniil

Daniil () on vene mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 94. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Daniil 1913 mehel.
Anastasia (eesnimi)

Anastasia (kreeka Ἀναστασία) on kreeka päritolu naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 88. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anastasia 1940 naisel.
Polina (eesnimi)

Polina on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 131. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Polina 1464 naisel.
Daniel (eesnimi)

Daniel on mehenimi. Eestis on Daniel kasutusel ka naisenimena (alla 5 naise).
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 104. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Daniel 1689 mehel.
2023. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 86. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Daniel 1988 mehel. Kõige populaarsem oli eesnimi Daniel vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 45,62.
Mirtel

Mirtel on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 258. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mirtel 637 naisel.
Alisa

Alisa on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 196. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alisa 942 naisel.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alisa 1148 naisel. Alisa oli populaarsuselt 164. naisenimi.
Lisandra

Lisandra on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 257. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lisandra 640 naisel.
Lisandra oli keskmiselt 6 aasta vanune (mediaanvanus oli 6).
Milana

Milana on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 214. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Milana 801 naisel.
Marten (eesnimi)

Marten on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 128. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marten 1392 mehel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Marten Eestis levikult 121. mehenimi. Eesnimi Marten oli 1436 mehel ja poisil.
Sofia (eesnimi)

Sofia on naisenimi.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 2567 naisel. Sofia oli levikult 56. naisenimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 1999 naisel. Sofia oli levikult 87. naisenimi. Sofia oli keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus oli 8). Kõige levinum oli eesnimi Sofia vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 80,81. 2021. aasta 1. jaanuaril oli Eestis eesnimi Sofia 2197 naisel. Sofia oli levikult 73. naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 1895 naisel ja see oli levikult 94. naisenimi.2016. aasta seisuga oli eesnimi Sofia 1626 naisel.Aastatel 2016–2018 sai eesnime Sofia 366 last ja see oli populaarseim eesnimi Eestis.
Robert

Robert on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 72. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2282 mehel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 68. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2349 mehel.
2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 67. mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2405 mehel.
2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 62. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2482 mehel.
2023. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 59. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2507 mehel.
Arina

Arina on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 170. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Arina 1124 naisel.
2022. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 143. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Arina 1273 naisel.
Mia (eesnimi)

Mia on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 216. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mia 800 naisel.
2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 185. naisenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Mia 1009 naisel. Mia oli keskmiselt 8 aasta vanune (mediaanvanus oli 6). Kõige populaarsem oli eesnimi Mia vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 50,45.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mia 1088 naisel. Mia oli populaarsuselt 172. naisenimi. 2021. aastal oli see kõige enam tütarlastele pandud nimi Eestis (85 korda). 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Mia 1183 naisel. Mia oli populaarsuselt 156. naisenimi.
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mia 1324 naisel. Mia oli populaarsuselt 142. naisenimi.
Eliise

Eliise on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 176. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eliise 1052 naisel.
2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 154. naisenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Eliise 1205 naisel.
Lenna (eesnimi)

Lenna on naisenimi.
2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 289. naisenimi (2018 – 350.). 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Lenna 533 naisel (2018 – 389).
Lenna oli 2020. aasta alguses keskmiselt 7 aasta vanune (mediaanvanus oli 4). Kõige populaarsem oli eesnimi Lenna vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 38,85.
Aada (eesnimi)

Aada on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 1239. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aada 40 naisel.
AGE

AGE võib tähendada järgmist:
Age võib tähendada järgmist:
Aaro

Aaro on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 672. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aaro 89 mehel.
Ado (eesnimi)

Ado on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 511. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ado 144 mehel.
Agnes (eesnimi)

Agnes on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 175. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnes 1042 naisel. Agnes oli keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli 37). Kõige populaarsem oli eesnimi Agnes üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,29.
Airi

Airi on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 235. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aira 706 naisel.
Alviine

Alviine on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alviine 22 naisel (esinemissageduselt 1684. naisenimi).
Anti (eesnimi)

Anti on mehenimi.
1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Anti 828 mehel. Anti on populaarsuselt 199. mehenimi.
Anti on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 47).
Kõige populaarsem on eesnimi Anti vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,33, ja Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,27.
Arno (eesnimi)

Arno on germaani päritolu mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 195. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Arno 837 mehel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Arno 198 inimesel.
Nime kandjaid.
Arno nime kannab ka Oskar Lutsu loodud tegelaskuju.
Armin

Armin on mehenimi.
1. jaanuaril 2018 oli Eestis eesnimi Armin 460 mehel (esinemissageduselt 281. mehenimi). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Armin 528 mehel. Armin oli populaarsuselt 265. mehenimi Eestis.
Arvid

Arvid on mehenimi.
1. jaanuaril 2018 oli Eestis eesnimi Arvid 33 mehel (esinemissageduselt 1073. mehenimi).
Arved

Arved on mehenimi.
1. jaanuaril 2018 oli Eestis eesnimi Arved 245 mehel (esinemissageduselt 394. mehenimi).
Issa Diop

Issa Laye Lucas Jean Diop (sündinud 9. jaanuaril 1997 Toulouse'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Fulham.
Diop alustas klubikarjääri kodulinna klubis Toulouse FC, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2006. aastal. Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta klubi põhimeeskonnas debüüdi 2015. aasta novembris ning lõi juba oma teises mängus klubikarjääri esimese värava.
2018. aasta juunis liitus ta Inglismaa kõrgliigaklubiga West Ham United, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Arvatav üleminekusumma oli 22 miljonit naelsterlingit, millega oli Diop West Ham Unitedi läbi aegade kallim ost. Tema Premier League'i debüüt ei alanud hästi, kui ta lõi 25. augustil toimunud mängus Arsenali vastu omavärava, kuid juba kolm päeva hiljem liigakarikamängus AFC Wimbledoni vastu oma esimese värava West Ham Unitedi kasuks. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta West Ham Unitedi kasuks 22. veebruaril 2019 mängus Fulhami vastu.
2022. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Fulhamiga.
Aastatel 2013–2018 mängis Diop Prantsusmaa noortekoondistes. 2016. aastal tuli ta Prantsusmaa kuni 19-aastaste koondisega Euroopa meistriks.
Urve Hanko

Urve Hanko (kuni 1935 Urve Teimann, 1935–1955 Urve Taimsalu, 1955–1983 Urve Lehtsalu; 11. november 1926 Tallinn – 4. oktoober 2019) oli eesti inglise filoloog ja tõlkija. 
Ta lõpetas aastal 1949 Tallinna 2. Keskkooli, 1957 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) inglise ja 1962 prantsuse filoloogina.
Ta oli 1957. aastast TRÜ õppejõud, aastatel 1971–1973 võõrkeelte kateedri juhataja, 1973–1996 dotsent, pärast Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna emeriitdotsent.
Ta uuris ilukirjanduse inglise keelest eesti keelde tõlkimist, inglise keele stilistlikat ja tegeles leksikoloogiaga. Ta tõlkis peamiselt inglise (John Fowles, Anthony Burgess, Kingsley Amis, Thomas Hardy, John Irving) ja ameerika (Henry James, Herman Melville, Irwin Shaw, Charles Frazier) kirjandust.
Isiklikku.
Tema isa oli sõjaväelane ja insener Johannes-Rudolf Taimsalu.
Angelo Ogbonna

Obinze Angelo Ogbonna (sündinud 23. mail 1988 Cassinos) on Itaalia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis West Ham United.
Ta alustas klubikarjääri Torino jalgpalliklubis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2002. aastal. Itaalia kõrgliigas tegi ta debüüdi 2007. aastal. Hooajal 2007–08 mängis ta laenul Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Crotone. Alates hooajast 2008–09 kuulus ta Torino põhikoosseisu.
2013. aasta suvel liitus ta Itaalia suurklubi Torino Juventusega. Ta mängis klubis kaks hooaega ning tuli mõlemal hooajal klubiga Itaalia meistriks.
2015. aasta juulis liitus Ogbonna West Ham Unitediga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. 3. detsembril 2017 lõi ta mängus Manchester City vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.
Debüüdi Itaalia jalgpallikoondises tegi Ogbonna 11. novembril 2011 sõprusmängus Poola vastu. Ta on kuulunud Itaalia koondisse 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Tema vanemad on Nigeeria päritolu. Nad kolisid Itaaliasse 1983. aastal.
Mazalakste

Mazalakste on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Mazalakste jääb valla keskusest Dundagast 3,5 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele. 
Looduskaitse all on kolm külas kasvavat pärna ja üks tamm. 
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 75 elanikku, aastal 2025 oli elanikke aga 76.
Mazoste

Mazoste on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas Ķikansi jõe kaldal. Mazoste jääb valla keskusest Dundagast 12 ja Riiast 166 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Olsteri kalmistu. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 5 elanikku, sama palju oli neil aastail 2025.
Saint Andrewsi Ülikool

Saint Andrewsi Ülikool on ülikool, mis asub Saint Andrewsi linnas Šotimaal.
Ülikool on asutatud 1410–1413. See on vanim ülikool Šotimaal ja vanuselt kolmas kogu ingliskeelses maailmas.
Mazpiltene

Mazpiltene on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas Piltene soo ääres. Mazpiltene jääb valla keskusest Dundagast 3,5 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele. Mazpiltenes on Jaunšķēpiņi bussipeatus.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 1018 oli külas 42 elanikku, sama palju oli elanikke aastal 2025.
Neveja

Neveja () on küla ("ciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas Ķikansi jõe kaldal. Neveja jääb valla keskusest Dundagast 9,5 ja Riiast 163 kilomeetri kaugusele.
Külas on Nevejas skola ja Neveja bussipeatused.
Neveja on vana küla, mida vanades dokumentides on mainitud nimede "Newed" ja "Niwegen" all. Aastail 1945–1971 oli küla Neveja külanõukogu halduskeskuseks. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Külas asub Neveja kalmistu.
Küla lähistel asuvad Upesvagari muinaskalmed on regionaalse mälestisena muinsuskaitse all.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Puiškalnciems

Puiškalnciems on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla idaosas Pilsupe jõe kaldal. Puiškalnciems jääb valla keskusest Dundagast 13 ja Riiast 170 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Ķurbe kalmistu, mida haldab Īve vald. Puiškalnciemsis on Seņķi Vīdales kapi ja Tome bussipeatused.
Küla lähistel asub riikliku all olev muinsusmälestis Puiša kalnsi linnamägi.
Puiškalnciemsis asub osaliselt looduskaitsealune Kaļķupīte pank. Üks ilma nimeta mänd, tamm ja pärn on looduskaitse all. Suur osa Puiškalnciemsist jääb Kaļķupe oru hoiualale. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 29 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 18.
Sabdagas

Sabdagas (ka Sabdaga, Sabdagsciems või Sabdagasciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub merepinnast 51 meetri kõrgusel.
Külas asub Sabdagase kalmistu ja on Sabdagase bussipeatus. Looduskaitse all on Euroopa lehis ümbermõõduga 2,82 m. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. 2018. aastal oli külas 107 ja 2025. aastal 96 elanikku.
Sumburciems

Sumburciems on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Dundaga valla edelaosas Liepniekvalksi jõe kaldal. Suurem osa endisest Sumburciemsi külast asub sama piirkonna Valdgale vallas (kuigi mitte eraldi külana), antud küla moodustab faktiliselt ajaloolise Sumburciemsi küla Dundaga valda jääva osa.
Sumburciems asub valla keskusest Dundagast 9,5 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusel.
Külast idas asub looduskaitsealune Liepiniekvalksi ehk Peldanga labürint. Ka on looduskaitse all kuusk ümbermõõduga 2.58 m. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 2 elanikku, sama palju oli elanikke aastal 2025.
Lapmežciems (Dundaga vald)

Lapmežciems on küla ("mazciems" ) Kuramaal Lätis. Lapmežciems asub Talsi piirkonnas Dundaga valla põhjaosas Zilije kalni Šlītere nõlva all Pitragsi jõe allikatel ning jääb valla keskusest Dundagast 15 ja Riiast 169 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Oši kalmistu. Lapmežciemsis kasvavatest puudest on looduskaitse all üks tamm ja üks pärn. Küla lähistel asuvad Kadakavälja hoiuala ja Rukši soo hoiuala. Lapmežciems jääb osaliselt Slītere rahvusparki. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 5 elanikku, aastul 2025 oli elanikke 4.
Andrew Durante

Andrew James Durante (sündinud 3. mail 1982 Sydneys) on endine Uus-Meremaa jalgpallur (keskkaitsja).
Ta alustas klubikarjääri 2001. aastal kodulinnas Sydney Olympicus, kellega tuli kohe esimesel hooajal Austraalia meistriks. Hooajal 2003–2004 mängis ta teises Austraalia kõrgliiga klubis, Parramatta Poweris. 2004. aastal mängis ta mõnda aega ka Singapuris Balestier Khalsas.
Alates 2005. aastast mängis Durate A-League'is. Kuni 2008. aastani mängis ta Newcastle Jetsis, kellega tuli 2008. aastal Austraalia meistriks. Aastatel 2008–2019 mängis ta Wellington Phoenixis. Aastatel 2010 ja 2013 valiti ta Wellington Phoenixi aasta mängijaks ning hooaegadel 2011–12 ja 2014–15 A-League'i sümboolsesse koosseisu.
2019. aastal sõlmis ta lepingu Austraalia kõrgliigaga liituva Western United. Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2020–21.
Durante on mänginud 349 A-League'i kohtumises, millega on ta läbi aegade enim mänge liigas pidanud mängija.
2013. aastal sai Durante Uus-Meremaa kodakondsuse. Ta mängis Uus-Meremaa jalgpallikoondises aastatel 2013–2017. Ta kuulus Uus-Meremaa koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Mark Rudan

Marko Ante Rudan (sündinud 27. augustil 1975 Sydneys) on Austraalia jalgpallitreener ja endine mängija. Ta on Austraalia kõrgliiga klubis Western Unitedi peatreener.
Jalgpallurikarjääri alustas Rudan 1993. aastal Sydney Unitedis. Ta mängis karjääri jooksul Austraalia klubides, sh Sydney FC-s ja Adelaide United, ning mitmes välisriigis: Saksamaal Aacheni Alemanniais, Hiinas Nanjing Yoyos, Malaisias Public Bankis, Jaapanis Avispa Fukuokas ja Šveitsis FC Vaduzis. Ta lõpetas mängijakarjääri 2010. aastal Adelaide Unitedis. Kuigi Rudan mängis Austraalia noortekoondistes, ei õnnestunud tal Austraalia rahvuskoondises kordagi mängida. Tema positsioon oli mängijana keskkaitsja.
2011. aastal alustas Rudan treenerikarjääri. Esmalt oli ta Austraalia madalamate liigade peatreener. Aastatel 2018–2019 oli ta Wellington Phoenixi peatreener.
Reza Ghoochannejhad

Reza Ghoochannejhad Nournia (pärsia keeles رضا قوچان‌نژاد نورنیا‎; sündinud 20. septembril 1987 Mashhadis) on Iraani jalgpallur, kes mängib ründajana Hollandi kõrgliigaklubis PEC Zwolle.
Ta sündis Iraanis ja kolis perega nelja-aastaselt Hollandisse. Seal alustas ta ka jalgpalli klubikarjääri. 1998. aastal liitus Reza SC Heerenveeni noorteakadeemiaga. Heerenveeni põhimeeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 2005/06. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel mitmes Hollandi esiliigaklubis, samuti Belgia kõrgliigaklubides Sint-Truidense ja Standard Liège, Inglismaa esiliigas Charlton Athleticus, Kuveidi kõrgliigas Kuwait SC-s, Katari kõrgliigas Al-Wakrahis ja Küprose kõrgliigas APOEL-is. 
2016. aastal naasis Ghoochannejhad Heerenveeni ning tegi hooajal 2016/17 oma klubikarjääri edukaima hooaja, kui lõi Hollandi kõrgliigas 19 väravat, millega oli liigas paremuselt teine väravakütt.
2019. aasta jaanuaris liitus ta esimese iraanlasena Austraalia kõrgliigaga, kui suundus Küprose kõrgliiga klubist APOEL kuueks kuuks laenule Sydneysse.
2019. aasta septembris siirdus Ghoochannejhad tagasi Hollandi, liitudes Zwollega.
Ghoochannejhad mängis Iraani jalgpallikoondises aastatel 2012–2018 ning lõi 44 mänguga kokku 16 väravat. 2014. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Bosnia ja Hertsegoviina vastu, samuti 2015. aasta Aasia meistrivõistluste viimases alagrupimängus Araabia Ühendemiraatide vastu ja veerandfinaalis Iraagi vastu.
Mangaungi linnaringkond

Mangaungi linnaringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigi Free State'i provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mangaungi linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,27%, valgeid 11,01%, värvilisi 5,00%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 0,30%. Sotho keelt pidas emakeeleks 53,27% inimesi, afrikaani keelt 16,23%, tsvana keelt 12,64%, koosa keelt 9,91%, inglise keelt 4,31% ja viipekeelt 1,13%.
Äge Brass

Äge Brass on Eesti ansambel.
Koosseis.
Koos ansambliga on musitseerinud ka
Inimese T-lümfotroopne viirus 2

Inimese T-lümfotroopne viirus 2 (HTLV-2) on retroviirus, mis on lähedases suguluses ja 70% sarnane inimese T-lümfrotroopse viirusega 1 (HTLV-1).
Viirus on levinud Ladina-Ameerikas ja uimastisõltlastel Euroopas ja Ameerikas.
Sümptomid.
95% nakatunutest ei tunne sümptomeid. Viirus tekitab vähki.
Alexej Čepička

Alexej Čepička (18. august 1910 Kroměříž – 30. september 1990 Dobříš) oli Tšehhoslovakkia kommunistlik riigitegelane ja sõjaväelane.
Alexej Čepička astus Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse 1929. aastal. Õppis Prahas Karli ülikoolis õigusteadust. Ülikooli lõpetamise järel töötas Ostravas advokaadibüroos. Arreteeriti 1942. aastal Gestapo poolt. Aastatel 1942–1945 hoiti teda kinni Auschwitzi ja Buchenwaldi koonduslaagris.
Aastatel 1947–1948 oli ta Tšehhoslovakkia sisekaubanduse minister.
25. veebruarist 1948 kuni 25. aprillini 1950 oli Čepička Tšehhoslovakkia justiitsminister ja 25. aprillist 1950 kuni 25. aprillini 1956 Tšehhoslovakkia kaitseminister.
1949–1958 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ja 1951–1956 Keskkomitee Eestseisuse (hiljem Poliitbüroo) liige. 1956. aastal vabastati ministriametist ja töötas kuni 1959. aastani Riikliku Patendiameti juhatajana. 1963. aastal heideti ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikust Parteist välja.
Isiklikku.
Alexej Čepička oli Klement Gottwaldi väimees.
Alss

Alss ("Eleocharis") on taimeperekond sugukonnast lõikheinalised.
Eesti Nanotehnoloogiate Arenduskeskus

Eesti Nanotehnoloogiate Arenduskeskus (Äriregistris Eesti Nanotehnoloogiate Arenduskeskuse AS; inglise "Estonian Nanotechnology Competence Centre") oli Tartus nanotehnoloogiaga tegelenud uurimisasutus.
Asutus kanti Äriregistrisse 2005 ja kustutati sealt 2017.
Hani keel

Hani keel on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte lolo-birma harusse kuuluv keel, mida emakeelena räägivad hanid Hiinas, Vietnamis ja Laoses.
Hani keelt kirjuatatakse ladina kirjas, mis kasutab samu tähti ja tähekombinatsioone, mis "pinyin" ning lisaks digraafe hh [ɣ] ja ss [z]. Silbi lõpus oleva konsonandiga märgitakse tooni.
Hani keel on toonikeel, keeles on 4 tooni.
Līgatne vald

Līgatne vald (läti keeles "Līgatnes pagasts") on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Līgatne linnaga, Straupe, Amata, Nītaure ja Drabeši vallaga ning Sigulda piirkonna Sigulda vallaga, More ja Krimulda vallaga.
Valla pindala on 160,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2517 inimest. Valla keskus on Augšlīgatne küla.
Ajalugu.
Līgatne vald moodustati Paltmale mõisa maadest ja kuni aastani 1925 kandis see nime "Paltmale vald". Selle saksakeelne nimekuju oli "Paltemal". Aastal 1933 liideti sellega Ķempji vald. Aastal 1935 oli valla pindala 72,4 km². 
Aastal 1945 moodustati vallas Ķempji ja Līgatne külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Samal aastal eraldati vallast Līgatne paberivabriku juures asuv küla (hilisem Līgatne linn), mis sai töölisasula staatuse. Aastal 1951 liideti Līgatne külanõukoguga osa Lakši külanõukogust, aastal 1954 aga likvideeritav Ķempji külanõukogu. Aastal 1958 liideti sellega veel osa Sigulda külanõukogust. 
Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Līgatne piirkonda.
Loodus.
Suurimaks jõeks on valla põhjapiiril voolav Koiva jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Amata jõgi ja Līgatne jõgi. Vald asub valdavalt Vidzeme kõrgustikul. Vallas asub Ratnieki järv pindalaga 44,1 ha.
Looduskaitse all on Elpi tamm, Elpi ja Vecandrijāņi pangad, Vecandrijāņi tammed, Tītmaņi pank, Zanderi dolomiidikoopad ja osaliselt ka Spriņģi pank, vallas asub ka arvukalt looduskaitsealuseid nimetuid põlispuid. Valla põhja- ja lääneosa asub Gauja rahvuspargis.
Kaitstavad mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Vecsprinkšļi muinaskalmed. regionaalse kaitse all on Upesmuižnieki keskaegne kalmistu, Incēni keskaegne kalmistu ja sealne kabeliase ehk Kalmeküngas, Kalnamuižnieki keskaegne kalmistu, Kalnatītmaņi linnamägi ja Ratnieki muinaskalmed.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 2241 lätlast, 201 venelast, 28 valgevenelast, 19 ukrainlast, 23 poolakat ja 8 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Margus Tuvikene

Margus Tuvikene (sündinud 3. jaanuaril 1978 Tallinnas) on eesti bridži- ja rendžumängija. 
Ta lõpetas 1996. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2000. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ettevõttemajanduse eriala. 
Alates 2008. aastast töötab ta Rahandusministeeriumis analüütikuna.
Sportlasena.
Alustas rendžumängimist 1988. aastal, aastatel 1989–1996 juhendas teda Ants Soosõrv. Tuli 1996. aastal kuni 20-aastaste vanuseklassis maailmameistriks ning kuulus täiskasvanute arvestuses maailmameistrivõistlustel 1996. aastal hõbemedali ja Euroopa meistrivõistlustel 1994. aastal kuldmedali võitnud Eesti võistkonda. 
Turniiribridžis on ta võitnud Eesti meistrivõistlustelt 6 medalit, sh 2018. aastal üksikvõistluse kulla.
Randvaal

Randvaal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Midvaali vallas.
Randvaal on asutatud 1904. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Randvaali elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,08%, valgeid 26,77%, värvilisi 2,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,99% ja teisi 0,12%. Sotho keelt pidas emakeeleks 36,36%, afrikaani keelt 19,43%, inglise keelt 12,70%, suulu keelt 8,90%, pedi keelt 8,53%, koosa keelt 6,10%, tsonga keelt 3,18%, svaasi keelt 1,99% ja tsvana keelt 1,18%.
Onseepkans

Onseepkans on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas. Onseepkans asub Oranje jõe vasakul kaldal, Namiibia piiri ääres. Onseepkansis on piiripunkt.
Onseepkans on asutatud 1916. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Onseepkansi elanikest värvilisi 78,13%, mustanahalisi aafriklasi 18,95%, valgeid 1,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 1,00%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 84,02% inimesi, tsvana keelt 12,92%, sotho keelt 0,57%, inglise keelt 0,57% ja viipekeelt 0,38%.
Imvani

Imvani on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Imvani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,35% ja teisi 0,43%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,30% inimesi, inglise keelt 3,48%, suulu keelt 1,52%, ndebele keelt 1,30% ja afrikaani keelt 1,09%.
Vierfontein

Vierfontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Moqhaka vallas.
Aastatel 1953–1990 tegutses asulas Vierfonteini elektrijaam.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vierfonteini elanikest valgeid 79,64%, mustanahalisi aafriklasi 20,12%, värvilisi 0,12% ja teisi 0,12%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 75,09% inimesi, sotho keelt 16,11%, inglise keelt 4,71%, tsvana keelt 2,11% ja koosa keelt 1,61%.
Egert Juuse

Egert Juuse (sündinud 15. märtsil 1982 Tallinnas) on eesti majandusteadlane ja kergejõustikukohtunik.
Elulugu.
Ta lõpetas 2001. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2006. aastal Tallinna Tehnikaülikooli humanitaarteaduskonna haldusjuhtimise eriala "cum laude".
Ta sai 2010. aastal Tallinna Tehnikaülikooli sotsiaalteaduskonna Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudist tehnoloogia valitsemise erialal magistrikraadi ja kaitses 2016. aastal sealsamas doktoritöö "Financial Fragility and Economic Instability in the Context of Transition Economies: The Case of Estonia" (Finantsiline haavatavus ja majanduslik ebastabiilsus üleminekuriikide kontekstis Eesti näitel; juhendaja Rainer Kattel). 
Ta töötab alates 2007. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudis, sealhulgas alates 2017. aastast teadurina.
Spordikohtunikuna.
Tegutsenud alates 1997. aastast kergejõustikukohtunikuna. Alates 2006. aastast Eesti Kergejõustikuliidu kohtunik, sealhulgas aastatel 2006–2010 kohtunikekogu juhatuse liige. 
2008. aastal sai ta Euroopa Kergejõustikuliidu tehnilise esindaja ("Area Technical Official"; ATO) kvalifikatsiooni. Ta on Euroopa Kergejõustikuliidu ja Euroopa Kergejõustiku Assotsiatsiooni kohtunike kogu liige ja kohtunik.
Salme Tuulse

Salme Tuulse (sündinud Salme Lill, 6. märts 1908 – 1984) oli eesti kunstnik.
Ta on muuhulgas teinud taimejoonistusi Eesti NSV floora köidetele.
Pilistvere memoriaal

Pilistvere memoriaal (ka Pilistvere murekangur, Pilistvere kivikangur) on kommunistliku genotsiidi ohvrite memoriaal Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Arjassaare külas. Memoriaal keskel on kivihunnik, mis sisaldab muu hulgas väliseestlaste kive välismaalt, sealhulgas Siberist. Kivihunnikut ümbritsevad üksikud suuremad kivid, mille on kujundanud kunstnik Aate Heli Õun.
Memoriaali hakati rajama 2. novembril 1988.
Lehola Keskkonnahariduskeskus

Lehola Keskkonnahariduskeskus on Tallinnas aadressil Mustamäe tee 187 asuv keskkonnahariduskeskus. Keskusega samas majas asub Tallinna Lehola lasteaed. Keskuse eesmärkide seas on koostada looduse- ja keskkonnaalaseid õppematerjale ja -vahendeid, nõustada õpetajaid keskkonnaküsimustes, korraldada asjakohaseid õppepäevi ja õppeprogramme. Keskuse juhataja on Mairi Enok.
Keskus avati 2006.
Mardi lasteaed

Mardi lasteaed on Tallinna lasteaed, mis tegutseb kahes hoones: Mardi tänav 5 ja Turu tänav 8.
Lasteaed avati 15. oktoobril 2003.
Smirnov

Smirnov võib tähendada järgmist:
Smirnov (perekonnanimi)

Smirnov on perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Smirnova. 
Eestis.
Nimede eestistamisel määrati Smirnovi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Arvik, Eving, Laineste, Lehtla, Mardi, Merilaht, Meriste, Oraste, Raidma, Saaresalu, Saemets, Seliste, Sildam, Sinijärv, Sirendi, Soonda, Suviste, Sõmer ja Viinamägi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Smirnov 1415 inimesel: 1340 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Smirnov 7. kohal.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Smirnova 1461 naisel. Perekonnanimede levikult on Smirnova 7. kohal.
Raudsepp (perekonnanimi)

Raudsepp on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Raudsepp uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eisenschmidt, Jürgenson ja Thimoteus. Raudsepa-nimelistele isikutele määrati uueks perekonnanimeks Tormis.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raudsepp 1748 inimesel: 836 mehel ja 912 naisel. Perekonnanimede levikult on Raudsepp 21. kohal.
Alksnāji

Alksnāji (ka Alksnājciems või Alksnejciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Mērsragsi vallas. Küla asub valla edelaosas, merepinnast 5 meetri kõrgusel Engure järve kaldal. Alksnāji jääb piirkonna keskusest Mērsragsist 8 ja Riiast 122 kilomeetri kaugusele. Külas on Alksnāji bussipeatus.
Küla jääb osaliselt Engure järve loodusparki.
Aastail 2009–2010 kuulus küla Roja piirkonda ja 2010–2021 Mērsragsi piirkonda. Aastal 2018 oli külas 20 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 17.
Luik (perekonnanimi)

Luik on eesti perekonnanimi.
Statistika.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Luik 1872 inimesel: 883 mehel ja 989 naisel. Perekonnanimede levikult oli Luik 17. kohal (meeste puhul 18. kohal ja naiste puhul 16. kohal). Kõige levinum oli see perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,67.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Luik 1853 inimesel: 883 mehel ja 970 naisel. Perekonnanimede levikult oli Luik meeste puhul 17. kohal ja naiste puhul 17. kohal.
Perekonnanimi Luik oli kõige levinum vanuserühmas 25–29 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 15,40. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus seda kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 34,70 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Eesti kihelkondade 99 mõisavallas talupoegadele nimeks Luik, Luigk, Luig, Luick (normaliseeritult Luik). Neist Tartumaal 33 kohas, Viljandimaal 16 kohas, Harjumaal 13 kohas, teistes maakondades vähem.
Ķipati

Ķipati (ka Ķipatciems) on küla ("mazciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Mērsragsi vallas. Küla asub valla keskosas, merepinnast 4 meetri kõrgusel Engure järve kaldal. Ķipati jääb valla keskusest Mērsragsist 5,5 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusele. Külas on Ķipati bussipeatus.
Küla jääb osaliselt Engure järve loodusparki.
Teise maailmasõja järel oli küla Plēsumsi nime kandva kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2010 kuulus küla Roja piirkonda ja 2010–2021 Mērsragsi piirkonda. Aastal 2018 oli külas 45 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 38.
Koppel (perekonnanimi)

Koppel on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koppel 1895 inimesel: 906 mehel ja 989 naisel. Perekonnanimede levikult on Koppel meeste puhul 16. kohal ja naiste puhul 15. kohal.
Tollkeere

Tollkeere kuulub UTS- ("United Thread Standart") standardile ja on kasutusel põhiliselt Ameerikas ja Kanadas. Iga keerd on iseloomustatud oma põhidiameetriga "Dmaj" ja sammuga "P". Tollkeere on keere, mille sümmeetriline profiil on V-kujuline 60° nurgaga "V" küljede vahel. Samm "P" on iga keerdude kõrguse vaheline kaugus.
Tollkeeret iseloomustab keermeniitide arv ühe tolli kohta
Kuznetsov

Kuznetsov on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Kuznetsova.
Nimi on tuletatud vene sõnast кузнец 'sepp'.
Eestis.
Nimede eestistamisel määrati Kuznetsovidele uueks perekonnanimeks Järvet, Kalde, Koitla, Kuimets, Sepa ja Tuvi
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuznetsov 973 inimesel: 947 mehel ja 26 naisel. Perekonnanimede levikult on Kuznetsov meeste puhul 14. kohal.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuznetsova 1030 naisel. Perekonnanimede levikult on Kuznetsova 14. kohal.
Vassiljev

Vassiljev on perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Vassiljeva.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vassiljev 1075 inimesel: 1000 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Vassiljev meeste puhul 12. kohal.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vassiljeva 1070 naisel. Perekonnanimede levikult on Vassiljeva 12. kohal.
Pavlov (perekonnanimi)

Pavlov on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Pavlova.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pavlov 793 inimesel: 755 mehel ja 38 naisel. Perekonnanimede levikult on Pavlov meeste puhul 27. kohal.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pavlova 823 naisel. Perekonnanimede levikult on Pavlova 25. kohal.
Stepanov

Stepanov on venepärane perekonnanimi, mis on moodustatud mehenimest Stepan. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Stepanov 697 inimesel: 662 mehel ja 35 naisel. Perekonnanimede levikult on Stepanov meeste puhul 32. kohal.
Nime naissoost vorm on Stepanova. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Stepanova 675 naisel. Perekonnanimede levikult on Stepanova 42. kohal.
Tormis

Tormis on eesti perekonnanimi.
Tormis määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Audova, Raudsepp ja Sturm. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tormis Eestis 7 mehel ja 13 naisel.
Fjodorov

Fjodorov on venepärane perekonnanimi, mis on moodustatud mehenimest Fjodor. Nime naissoost vorm Fjodorova.
Eestis.
Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele uueks perekonnanimeks Vesi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Fjodorov 653 inimesel: 637 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult on Fjodorov meeste puhul 37. kohal.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Fjodorova 705 naisel. Perekonnanimede levikult on Fjodorova 38. kohal.
Upesgrīva

Upesgrīva on küla ("ciems") Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Mērsragsi vallas. Küla asub valla loodeosas, merepinnast 4 meetri kõrgusel Liivi lahe kaldal, paigas. kus Grīva jõgi merre suubub. Upesgrīva jääb piirkonna keskusest Mērsragsist 9 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusele.
Küla on vana kaluriküla ("Uppegriwe"), kuhu XVII sajandil rajati sadam. Aastail 1860–1915 ehitati seal 66 purjekat. Ajalooline küla paiknes Grīva jõe mõlemal kaldal, tänapäeval eraldab jõgi küla ajalooliselt selle alla kuulunud Vandzene valda jäävast osast, mis on tänapäeval administratiivselt eraldiseisev Upesgrīva küla. Aastail 2009–2010 kuulus küla Roja piirkonda, aastail 2010-2021 aga Mērsragsi piirkonda.
Külas on kämping ja jahisadam. Seal asuvad Upesgrīva ja Rūķi bussipeatused.
Külas kasvab kolm looduskaitsealust põlist mändi, kolm sangleppa ja arukask. Upesgrīva jääb osaliselt Mērsragsi metsade hoiualale.
Mihhailov

Mihhailov võib tähendada järgmist:
Mihhailov (perekonnanimi)

Mihhailov on venepärane perekonnanimi, mis on moodustatud mehenimest Mihhail. Nime naissoost vorm Mihhailova.
Eestis.
Nimede eestistamisel määrati Mihhailovitele uueks perekonnanimeks Järvela, Kruusimäe, Lehis, Lehiste,Marrang, Mihkla, Mäeväli, Männi ja Männiste.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mihhailov 637 inimesel: 637 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult on Mihhailov meeste puhul 38. kohal.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mihhailova 682 naisel. Perekonnanimede levikult on Mihhailova 41. kohal.
Popov

Popov (vene Попов) on venepärane perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Popov 668 inimesel: 640 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult on Popov meeste puhul 36. kohal.
Nime naissoost vorm Popova. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Popova 655 naisel. Perekonnanimede levikult on Popova 44. kohal.
Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele uueks perekonnanimeks Keeroja.
Ots (perekonnanimi)

Ots on perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Ots uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kirkus, Rimm ja Träder. Sellenimelistele isikutele määrati uueks perekonnanimeks Ollendi ja Vahenurm.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ots 1238 inimesel: 590 mehel ja 648 naisel. Perekonnanimede levikult on Ots meeste puhul 44. kohal ja naiste puhul 45. kohal.
Peterson

Peterson on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Peterson 1333 inimesel: 620 mehel ja 713 naisel. Perekonnanimede levikult on Peterson meeste puhul 42. kohal ja naiste puhul 36. kohal.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Peterson 1317 inimesel: 616 mehel ja 701 naisel. Perekonnanimede levikult oli Peterson meeste puhul 42. kohal ja naiste puhul 35. kohal.
Perekonnanimi Peterson oli kõige levinum vanuserühmas 5–9 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 10,11. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 16,69 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Eesti maakondade 123 mõisavallas talupoegadele nimedeks Petersohn ja Peterson.
Nimede eestistamise käigus vahetati 1935–1940 aastal perekonnanimi Peterson kokku 344 korral ära. Uuteks nimedeks valiti Peetersoo kolmeteistkümnel, Särgava kaheteistkümnel, Petersoo üheteistkümnel juhul, Peetrisoo kaheksal, Piirsalu seitsmel, Pärna kuuel juhul, Peetrimaa, Peetsalu, Põldmaa, Põldra ja Pae viiel, Paluoja neljal, Aava, Nurmeoja, Pedak, Peetrine, Põldoja, Põldver kolmel juhul, Kase, Koitla, Mäeots, Niido, Paalissaar, Paas, Pajuste, Pallaste, Parmas, Parv, Peep, Pervi, Pihlaste, Pärnsoo kahel juhul jne.
Uueks nimeks võeti Peterson ühel korrel, kui loobuti nimest Raba.
Volkov

Volkov on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm Volkova.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Volkov 676 inimesel: 630 mehel ja 46 naisel. Perekonnanimede levikult on Volkov meeste puhul 41. kohal.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Volkova 705 naisel. Perekonnanimede levikult on Volkova 39. kohal.
Toom (perekonnanimi)

Toom on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Toom 1192 inimesel: 572 mehel ja 620 naisel. Perekonnanimede levikult on Toom meeste puhul 46. kohal ja naiste puhul 50. kohal.
Mölder (perekonnanimi)

Mölder on perekonnanimi.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mölder 1229 inimesel: 581 mehel ja 648 naisel. Perekonnanimede levikult on Mölder meeste puhul 45. kohal ja naiste puhul 44. kohal.
Kõige levinum on perekonnanimi Mölder vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,65. Perekonnanimi Mölder on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 26,16.
Lenasia

Lenasia on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigi Gautengi provintsi Johannesburgi linnaringkonnas.
Lenasia on asutatud 1958. aastal. Apartheidi ajal oli Lenasia määratud India päritolu inimeste asualaks.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lenasia elanikest India või Aasia päritolu inimesi 55,90%, mustanahalisi aafriklasi 40,38%, värvilisi 2,55%, valgeid 0,21% ja teisi 0,95%. Inglise keelt pidas emakeeleks 55,37%, suulu keelt 8,81%, tsvana keelt 8,23%, sotho keelt 6,44%, koosa keelt 4,95%, afrikaani keelt 4,05%, tsonga keelt 3,02%, pedi keelt 1,68% ja venda keelt 1,08%.
Sokolov (perekonnanimi)

Sokolov on vene päritolu perekonnanimi. Nime naissoo vorm on Sokolova. See on tuletatud sõnast сокол 'pistrik'.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sokolov 582 inimesel: 554 mehel või poisil ja 28 naisel või tüdrukul. Perekonnanimede levikult on Sokolov meeste puhul 50. kohal. Nimi Sokolova oli 618 naisel või tüdrukul. Perekonnanimede levikult oli Sokolova naiste puhul 51. kohal.
Semjonov (perekonnanimi)

Semjonov on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm Semjonova.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Semjonov 582 inimesel: 553 mehel ja 29 naisel. Perekonnanimede levikult on Semjonov meeste puhul 49. kohal.
Puusepp (perekonnanimi)

Puusepp on eesti perekonnanimi.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Puusepp 1173 inimesel: 559 mehel ja 604 naisel. Perekonnanimede levikult on Puusepp meeste puhul 49. kohal ja naiste puhul 50. kohal.
Kull (perekonnanimi)

Kull on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kull 1153 inimesel: 527 mehel ja 626 naisel. Perekonnanimede levikult on Kull meeste puhul 57. kohal ja naiste puhul 48. kohal.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kull 1142 inimesel: 516 mehel ja 626 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kull meeste puhul 58. ja naiste puhul 48. kohal.
Kull oli õige levinum perekonnanimi vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,65.
Perekonnanimi Kull oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 24,36 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanimi Kull, Kuil ja Kuill eri mõisavaldades Eestimaa ja Liivimaa maakondades kokku 87 korral.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanimi Kull välja 11 korral - uuteks võetud nimedeks olid Aasmaa, Kajand, Kasemets, Kaldmaa, Kotkas, Kuldra, Kulgma, Laanet, Laidre, Talvar, Vellend. Kulli oma uueks perekonnanimeks valisid kaks isikut, kelle endised nimed olid Kosenkranius ja Kuill.
Herbertsdale

Herbertsdale on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Mossel Bay vallas.
Herbertsdale on asutatud 1865. aastal. Herbertsdale on saanud nime James Benton Herberti järgi, kellele kuulunud farmi maadele asula rajati.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Herbertsdale'i elanikest värvilisi 76,88%, valgeid 12,61%, mustanahalisi aafriklasi 8,26%, India või Aasia päritolu inimesi 1,20% ja teisi 0,90%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,86% inimesi, inglise keelt 2,26%, koosa keelt 0,75% ja tsvana keelt 0,75%.
Haga Haga

Haga Haga on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas. Haga Haga asub India ookeani rannikul.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Haga Haga elanikest valgeid 58,96%, mustanahalisi aafriklasi 40,30% ja värvilisi 0,75%. Inglise keelt pidas emakeeleks 50,75% inimesi, koosa keelt 36,57%, afrikaani keelt 8,21% ja suulu keelt 2,24%.