Balti sõjaväeringkond

Balti sõjaväeringkond ( vene "Прибалтийский военный округ" – Pribaltijskij vojennõi okrug) oli Punaarmee ja NSV Liidu Relvajõudude Nõukogude Armee sõjaväeringkond.
Balti sõjaväeringkond moodustati NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu 6. juuli 1940 otsusega № 1193–464СС ja NSV Liidu kaitse rahvakomissar Semjon Timošenko 11. juuli 1940 käsuga nr 0141, milles tehti ülesandeks 31. juuliks 1940 moodustada NSV Liiduga "liidetud" (!) territooriumitest – Balti sõjaväeringkond Leedu, Läti ja Kalinini oblasti läänerajoonide territooriumile, Eesti territoorium aga liideti Leningradi sõjaväeringkonda.
NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaadi käsuga (НКО nr 0190) 17. augustil 1940 liideti Balti sõjaväeringkonda ka Eesti territoorium ning piirkond nimetati ümber juba Balti Erisõjaväeringkonnaks (vene ПрибОВО – "Прибалтийский Особый военный округ").
Seoses sellega, et pärast Saksa Riigi – Poola ja Nõukogude–Poola sõdasid 1939. aastal ning pärast Saksa ja Nõukogude vägede Poola okupeerimist tekkis Punaarmee ja Wehrmachti väeosade vahel otsene kontakt.
Veebruaris 1941 tegid marssalid Georgi Žukov ja Boriss Šapošnikov Stalinile ettepaneku muuta piiriäärsed sõjaväeringkonnad rinneteks. 19. veebruaril 1941 kirjutas Stalin alla korraldusele, mille alusel loodi Nõukogude Liidu loodepiirile viis rinnet. ÜK(b)P KK Poliitbüroo kinnitas selle otsuse 21. juunil 1941 toimunud salajasel istungil, kaasa arvatud Balti sõjaväeringkonna nimetuse muutmisest.
Viie rinde nimed figureerivad arhiividokumentides veebruarist 1941. Samal ajal said läänepiiriäärsed sõjaväeringkonnad korralduse hakata piiri ääres välja ehitama ja komplekteerima rinnete komandopunkte. 14.–16. juunini 1941 said kõik piiriäärsete rinnete väed korralduse nihkuda varjatult vahetult riigipiirile Saksamaaga.
Staabiülem: kindralleitnant Pjotr Kljonov. Staabi Operatiivosakonna ülem: Fjodor Truhhin (hilisem Andrei Vlassovi Vene Vabastusarmee staabiülem)
Balti Erisõjaväeringkond 1940–1941.
Balti Erisõjaväeringkonna staap.
Sõjanõukogu liige: korpusekomissar Pjotr Dubova
Sõjaväeringkonna õhujõudude juhataja: lennuväe kindralmajor Aleksandr Ionov (vahistati süüdistatuna osalemises "fašistlikus vandenõus Punaarmees" 23. juunil 1941 ja hukati 13. veebruaril 1942)
NSV Liidu SARKi Piirivalve.
Balti Sõjaväeringkonna territooriumil asus ka sõjaväestatud NKVD alluvuses olevad NSV Liidu Piirivalveväeosad, mis allusid NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadile:
Looderinne.
Balti sõjaväeringkond ("ПРИБОВО" – "Прибалтийский Особый военный округ") nimetati 22. juunil 1941 Looderindeks.
Balti Sõjaväeringkond 1943–1944.
Teist korda moodustati Balti sõjaväeringkond 1943. aastal, kui Eesti, Läti, Leedu alad olid veel okupeeritud Saksa vägede poolt ja saadeti uuesti laiali 1944. aastal.
Balti Sõjaväeringkond 1945–1991.
Balti sõjaväeringkond ("Прибалтийский военный округ") taasmoodustati 1945. aastal 1. Balti rinde vägedest ning sõjaväeringkonna juhatajaks nimetati senine 3. Valgevene rinde ülemjuhataja Hovhannes Bagramjan. Balti sõjaväeringkonna koosseisu kuulusid Läti NSV ja Leedu NSV territoorium. Teises maailmasõjas hõivatud Ida-Preisimaa aladel moodustati Erisõjaväeringkond, mis taasliideti Balti sõjaväeringkonnaga 1946. aastal.
1945. aastal Leningradi sõjaväeringkonna koosseisu koos Leningradi oblasti, Pihkva oblasti, Novgorodi oblastiga lülitatud Eesti NSV alad liideti Balti sõjaväeringkonnaga 1956. aastal.
1974. aastal väärindati NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi määrusega Balti sõjaväeringkonda Punalipu ordeniga ning nimetati vastavalt Punalipuliseks Balti sõjaväeringkonnaks.
Balti sõjaväeringkonna keskus ja staap asus Läti NSV-s, Riias. Balti sõjaväeringkond oli territoriaalne struktuur, mis sõja korral moodustas operatsioonilise armeegrupi või rinde oma õhukaitse ja taktikalise õhuväekomponendiga. Tallinn säilitas olulise positsiooni mereväe Punalipulise Balti Laevastiku staabina ja Tallinna mereväebaasina.
Balti sõjaväeringkonna juhtkond
1945–1951 
1951–1955 
1955–1960 
1960–1964 
1964–1972 Mihail Ivanov
1972–1974 
1974–1981 
1981–1984 
1984–1987 Vladimir Pankratov
1987–1988 Aleksei Tjurin
1988–1991