tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Eesti otsib superstaari (kuues hooaeg)

"Eesti otsib superstaari" kuues hooaeg jõudis telekanalis TV3 eetrisse 2015. aasta kevadhooajal.
Esimest korda oli saates neli kohtunikku, nende hulgas Tanel Padar ja Jarek Kasar. Kohtunikuna naasis saatesse ka Rein Rannap.
Saatejuhina astus üles 2012. aastal samas saates võistlejana tuntust kogunud Karl-Erik Taukar.
Hooaja võitis Jüri Pootsmann.
Finaalid.
Esimene finaalsaade.
Esimene finaalsaade toimus 5. aprillil 2015. Saate teema oli "See olen mina" – lauljad pidid esitama laulu, mis neid endid iseloomustaks.
Teine finaalsaade.
Teine finaalsaade toimus 12. aprillil 2015. Saate teema oli 1980. aastate hitid.
Kolmas finaalsaade.
Kolmas finaalsaade toimus 19. aprillil 2015. Saate teemaks oli kauneimad eesti laulud.
Neljas finaalsaade.
Neljas finaalsaade toimus 26. aprillil 2015. Saates esitati laule, mis olid valitud kaasvõistlejate poolt.
(1) Laulu esmaesitaja oli hoopiski Ben E. King 1963. aastal. Tom Jonesi versioon on aga aastast 1970.
(2) Laulu salvestas esimesena 1932. aastal Ray Noble Orchestra (lauljaks Val Rosing). Otis Redding, kes polnud tollal sündinudki, salvestas laulu alles 1966. aastal, kuid sellest sai Reddingi tunnuslaul.
(3) Laulu esitasid Yves Montand ja Irène Joachim 1946. aasta filmis "Les Portes de la nuit". Piaf esitas laulu 1950. aastal.
Viies finaalsaade.
Viies finaalsaade toimus 3. mail 2015. Bigbändivoorus esitati laule koos ansambliga Swingers.
(1) Laulu originaalesitaja on hoopiski Little Willie John.
(2) Laulu salvestas esimesena Kaye Ballard ja seda 10 aastat enne Sinatrat. Laulu originaalpealkiri on aga hoopiski "In Other Words" ning seda esitas kabarees Felicia Sanders.
Kuues finaalsaade.
Kuues finaalsaade toimus 10. mail 2015. Iga osaleja esitas kaks laulu: tantsuloo ja laulu kodust.
Seitsmes finaalsaade.
Seitsmes finaalsaade toimus 17. mail 2015. Osalejad esitasid kaks laulu. Esimene lugu esitati koos ühega saatekohtunikest, teise loo valis aga igale osalejale telepublik.
Kaheksas finaalsaade.
Kaheksas finaalsaade toimus 24. mail 2015. Osalejad esitasid kolm laulu. Esimesed kaks lugu esitati koos ühega kaasvõistlejaist, kolmanda loo valis aga igale osalejale kohtunik.
Superfinaal.
Superfinaal toimus 31. mail 2015 Nordea Kontserdimajas, Tallinnas. Esmalt astusid üles superfinalistid ühise duetiga 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Måns Zelmerlöw võidulaulust "Heroes". Esimeses voorus esitasid superfinalistid ühe varem saates lauldud loo, mida nad pidasid oma finaalsaadete parimaks. Teisena esitasid nii Gertu kui ka Jüri loo "Torm", mille muusika autor ja produtsent on Kim Wennerström ning eestikeelse teksti on kirjutanud Maian Kärmas, pärast superfinaali andis Universal Music Group välja aga vaid võitja esituse. Kolmanda ja viimase lauluna esitasid finalistid võiduloo. "Eesti otsib superstaari" kuuenda hooaja võitjaks valisid vaatajad telefonihääletusega Jüri Pootsmanni.
Kuldnoka tänav (Tallinn)

Kuldnoka tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis.
Tänav algab Mustamäe teelt, kulgeb kagusse ja lõppeb Mooni tänaval.
Kuldnoka tänaval asub Tallinna Lilleküla Gümnaasium.
Kuldnoka tänav on alates majast nr. 6 ühesuunaline suunaga Mooni tänava poole.
Tänav on umbes 530 meetrit pikk.
Kuldnoka tänav sai nime 27. augustil 1930.
Meelis Pungits

Meelis Pungits (sündinud 30. aprillil 1977 Võrus) on eesti rammumees. 
Ta on 2000. aastatel jõudnud mitu korda esikolmikusse üritusel Eestimaa Rammumees.
Baltic Basketball League Challenge Cup

Baltic Basketball League Challenge Cup (ka BBL Challenge Cup) oli Baltic Basketball League (BBL) hooajast 2004/2005 kuni hooajani 2011/2012 põhihooaja eel toimuv turniir. 
Hooajal 2004/2005 võitis selle BC Lietkabelis. Hooajal 2011/2012 võitis selle BC Lietkabelis.
Eskimo lagle

Eskimo lagle ("Branta hutchinsii") on lagle perekonda kuuluv liik linde.
Eskimo lagle on levinud Põhja-Ameerikas.
Eestis on teda nähtud rändel üliharuldasena hanede seas (esmakordselt 2008. aastal).
Krooni tänav

Krooni tänav on tänav Tallinna kesklinnas Südalinna asumis.
Tänav asub Solarise keskuse ja Kaitseministeeriumi hoone vahel, kulgeb Sakala tänavalt Rävala puiesteele ning läbib Rävala pst 14 hoone kangialuse.
Tänav on ühesuunaline, 90 m pikk ning ilma ühegi aadressiobjektita.
Tänav on nimetatud Eesti krooni auks 2015. aastal.
Vladimir Kärk (arst)

Vladimir Kärk (15. aprill 1896 Paide – 29. august 1943 Tallinn) oli eesti sõjaväearst.
Ta sündis aastal 1896 Paides kooliõpetaja perekonnas. Ta lõpetas aastal 1916 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta sai õppida aastani 1918, seejärel läks ta vabatahtlikuna Eesti Vabadussõtta, võideldes aastatel 1918–1920 reamehest velskrini. Aastatel 1920–1923 jätkas ta õpinguid Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Rotalia ridadesse.
Ta asus aastal 1923 tööle 1. Diviisi laatsaretti Narvas nooremordinaatorina; aastatel 1924–1937 töötas ta samas vanemordinaatorina. Ta registreeriti aastal 1923 ka vabapraktika arstina sise-, kopsu- ja südamehaiguste alal. Aastal 1937 asus ta Tallinna, kus ta töötas Sõjaväe Tervishoiuvalitsuses, kuid pidi 1. oktoobril 1937 tervislikel põhjustel sõjaväeteenistusest pensionile jääma. Erapraktikuna töötas ta kuni surmani.
Dr. Vladimir Kärk suri pikaajalise raske haiguse tagajärjel 29. augustil 1943 Tallinnas ja ta maeti 2. septembril 1943 Metsakalmistule.
Forma Urbis Romae

Forma Urbis Romae ehk Severuse marmorplaan on massiivne antiikaegse Rooma kaart, mis loodi keiser Septimius Severuse valitsemisajal vahemikus 203–211. 18 meetrit lai ja 13 meetrit kõrge kaart oli raiutud 150 marmortahvlile ja see oli paigaldatud Rahutempli sisemisele seinale.
Mõõtkavas 1:240 loodud kaart oli piisavalt täpne, et näidata ära pea iga Rooma kesklinnas asuva templi, termi ja insula (elumaja) põrandaplaanid. Erinevalt kaasaegsetest kaartidest määras plaani piirjooned ära marmoril kasutada olev ruum, mitte geograafilised või poliitilised piirid.
Plaan hävitati järk-järgult keskajal ning selle marmorit kasutati kas ehitusmaterjalina või lubja valmistamiseks. Aastal 1562 kaevas noor antikvaar ja skulptor Giovanni Antonio Dosio osa "Forma Urbis"'e fragmente välja Santi Cosma e Damiano kiriku lähedalt. Dosio töötas humanistist kondotjeeri Torquato Conti, kes oli ostnud õigused kaevamiseks kiriku kanoonikutelt, juhtimise all. Conti kinkis leitud fragmendid kardinal Alessandro Farnesele, kes omakorda usaldas need oma raamatukoguhoidjale Onofrio Panviniole ja oma antikvaarile Fulvio Orsinile. Paistab, et marmori killud ei toonud kaasa väga suurt huvi. 
Alates sellest ajast on kokku leitud umbes 10% kaardi algsest suurusest ja seda rohkem kui tuhande marmorfragmendina. Tükke säilitatakse Kapitooliumi muuseumide hulka kuuluvas "Palazzo dei Conservatori"'s.
Projektid.
Plaani säilinud fragmentide kokku panemine on sajandeid õpetlasi lummanud. Renessansiaegsed õpetlased suutsid kokku sobitada ja kindlaks määrata ligikaudu 250 tükki – tehes seda reeglina selliste kuulsate punktide nagu Colosseum ja Circus Maximus ära tundmise teel. Tänu Guglielmo Gatti, Lucos Cozza ja Emilio Rodríguez Almeida töödele ja publikatsioonidele on 20. sajandi teises pooles suudetud plaani mitu fragmenti kindlaks määrata ja nende asukoht välja selgitada. Teised teadlased (nt Claudia Cecamore, Filippo Coarelli, Daniele Manacorda, Domenico Palombi, Luigi Pedroni, David West Reynolds jt) on mitmel fragmendil kujutatud topograafia ümber tõlgendanud.
Aastal 2002 Stanfordi Ülikoolis läbi viidud uurimisprojektiga suudeti määrata kindlaks nelja fragmenti asukoht ja panna mustrite ära tundmise algoritmide abil uuesti kokku üheksa fragmenti. Arheoloogilisi ja kirjanduslikke allikaid kasutades on Pier Luigi Tucci (Johns Hopkins'i Ülikoolist) suutnud alates 1996. aastast oma kohale paigutada 24 fragmenti, mis kuuluvad linna viide Augustuse-aegsesse piirkonda. Tucci on lisaks pakkunud välja ka uusi tõlgendusi mitme tolleaegse Rooma piirkonna kohta:
Atmosfääripõud

Atmosfääripõud esineb kõrge õhutemperatuuri (üle 30 °C), vähese õhuniiskuse (suhteline õhuniiskusega alla 30%) ja üsna tugeva tuule (tuule kiirus 5…6 m/s) korral. Sellistes tingimustes intensiivistub transpiratsioon mitu korda, mistõttu taimejuured ei suuda mullast vajalikul määral vett hankida, taimed närbuvad ja nende kasv katkeb. Kestva põua korral taimed hukkuvad. Eriti ohtlik on atmosfääripõud kuiva kliimaga piirkondades. Mitu päeva kestva põuatuule korral võib hävida kogu saak.
Põllumajanduses kaitstakse taimi atmosfääripõua eest uduniisutusega.
Eestis esineb atmosfääripõuda väga harva.
VTB Ühisliiga

VTB Ühisliiga (inglise VTB United League) on rahvusvaheline korvpalli profiklubide liiga. See asutati 2008. aastal. Liiga moodustamise eesmärk on ühendada kõige tugevamad Ida- ja Põhja-Euroopa korvpalliklubid ühte liigasse. Liigat sponsoreerib VTB Bank.
Liigas mängis alates 2009/10 hooajast ka üks Eesti klubi, Kalev/Cramo.
Prohvetlik usund

Prohvetlik usund (ka prohvetlik õpetus) on usundite rühm, mida ühendab ainujumala tähtsustamine (monoteism) ning vahendaja olemasolu tunnistamine inimese ja jumala vahel. Prohvetlikus usundis on oluline maailma loomise õpetus ja kogudus, mille liikmeks astumisel puuduvad piirangud.
Prohvetlikud usundid tekkisid 7. sajandil e.m.a maagilise mõtlemisega aramea rahvaste, eelkõige iraanlaste, kaldealaste ja juutide juures. Neid ühendas ühe ainsa õige jumala kui headuse allika austus, olgu tema nimeks Jahve, Ahuramazda, Marduk või Baal (Marduk-Baal). Teised jumalused olid kas võimetud või kurjad.
Zarathustra, Aamos, Jesaja ja Jeremia olid prohvetluse tollased esindajad. Nad muutsid senist lihtsat ja metsikut rahvausundit. Nad kõik võitlesid rahvausundi vastu, mis sisaldas animismi, esivanematekultust, inimohvreid ja templiprostitutsiooni. Kohakultused asendatakse kogudustega. Iraanlaste ja juutide prohvetlike usundeid eristas vaid ajaloost tulenev suhtumine: isandlikkus ja alandlikkus (allaheitlikkus).
3. sajandil e.m.a algab prohvetlikus usundis teine ajalõik. Oluliseks saab ilmutus ja tähtsaks muutub vahendaja jumala ja inimeste vahel. Indiast Egiptusesse ja antiikmaailmani levivad õpetused viimsepäevakohtust, ülestõusmisest, põrgust ja paradiisist. Tekkib päästja (messia) kujutlus. Õpetused Zarathustrast pannakse Zarathustra õpetuse asemele.
50. aastast e.m.a kuni 300 m.a.j kestab kolmas ajalõik, mis viib suurte päästeusundite sünnini. Iraani, manda, juudi ja kristlike usukogukondades tekkib uus müüt. Aramea kultuurimaailmast arenes 3 vormi: 
300 aastat pärast ajaarvamise muutust oli Oswald Spengleri ("Õhtumaa allakäik" II) arvates prohvetlikust usundist järele jäänud 5 kirikut: hellenistlik kirik (sama mis uusplatooniline kirik), kristlik kirik, iraani kirik (mazdaism), juudi kirik (rabide talmudistlik judaism ?) ja manilaste kirik.
Drowning

"Drowning" on Ameerika poistebändi Backstreet Boys esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.
Sialava

Sialava ehk Sjalava (valgevene keeles "Сялява", vene keeles "Селява" (Seljava)) on järv Valgevenes Minski oblastis Krupki rajoonis. Järve valgala on 320 km².
Kaldajoone pikkus on 44,3 kilomeetrit. Järv asub 6–8 meetri sügavuses orus. Kaldad on kõrged, metsased. Sialava ümbruses asub Sialava maastikukaitseala.
Sialavasse suubuvad Vysokaja ja Rakitaŭka jõekesed, vesi voolab laia väina kaudu Abida järve. Pärast seda, kui Abida järvele rajati Sialava hüdroelektrijaam, tõusis Sialava veepind, järvest tehti veehoidla ja selle alla jäi ka endine Rabca järv.
Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga nelja kuni kuue meetri sügavuseni (kohati ka veel kümne meetri sügavusel) on põhi liivane. Sialavas asub kolm saart, neist suurima pindala on 200 hektarit. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud.
Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts ja särg.
Kohaliku legendi järgi kukkus 1942. aastal järve pommitaja Petljakov Pe-8, mis oli teel Suurbritanniasse ja vedas nelja tonni kulda, mis oli mõeldud tasuks Nõukogude Liidule tarnitud sõjavarustuse eest.
Sorin Titel

Sorin Titel (7. detsember 1935 Margina – 17. jaanuar 1985 Bukarest) oli rumeenia kirjanik.
Ta tegi kirjandusliku debüüdi 1957. aastal looga ajakirjas Tânărul scriitor. 
Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Femeie, iată fiul tău" ("Naine, vaata, see on sinu poeg", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1989).
Naiste Korvpalli Meistriliiga

Naiste Korvpalli Meistriliiga on Eesti naiste korvpalli kõrgeim liiga. Liiga asutati 1991. 
Võistkonnad.
2024/25 hooajal mängib liigas 10 võistkonda.
Cezar Petrescu

Cezar Petrescu [tš'ezar petr'esku] (1. detsember 1892 Cotnari – 9. märts 1961 Bukarest) oli rumeenia kirjanik ja ajakirjanik.
Kirjanikuna oli talle suureks eeskujuks Honoré de Balzac, kelle mõjul püüdis ta rumeenia keeles kirjutada romaanitsüklit, mis peegeldaks Balzaci "Inimlikku komöödiat".
Tema tuntumad romaanid on "Întunecare" (1928; eesti keeles "Pimenemine", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1989), "Calea Victoriei" (1930), "Dumenica orbului" (1934) ja "Noi vrem pământ" ("1938).
Eesti keeles on ilmunud ka Petrescu jutustuste kogu "Dacia Felix" (rumeenia keelest tõlkinud Aleksander Kurtna, Loomingu Raamatukogu 44, 1961).
Miadziełi järv

Miadziełi järv ehk Mjadzeli järv (valgevene keeles "Возера Мядзел", vene keeles "Мядель") on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 160 meetri kõrgusel, selle valgala on 89,2 km².
Kaldajoone pikkus on 30,9 kilomeetrit. Järves on kaheksa saart, nende kogupindala on 0,24 km². Suurimal saarel on säilinud XIX sajandil rajatud linnuse varemed, selle ümber asus juba toona asula (Miadziełi linna vana asupaik). Arvatakse, et asula jäeti maha XV sajandil.
Miadziełi järv asub Narači rahvuspargi territooriumil, 15–20 meetri sügavuses orus. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga kahe kuni kolme meetri sügavuseni on põhi liivane. Veetaimestik kasvab 1,5–2 meetri sügavuses osas, sukeltaimi leidub kuni 6 meetri sügavuses osas.
Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, säinas, roosärg, säga ja särg.
Zaharia Stancu

Zaharia Stancu [zahar'ia st'anku] (7. oktoober 1902 Salcia, Teleorman – 5. detsember 1974 Bukarest) oli rumeenia kirjanik.
Ta debüteeris 1927. aastal luulekoguga "Poeme simple" ("Lihtsad luuletused"), mis võitis kirjandusauhinna.
Teise maailmasõja ajal oli ta Ion Antonescu fašistlikule valitsusele vastuseisu eest Târgu Jiu poliitvangide laagris.
Aastail 1946–1952 ja 1958–1968 oli Stancu Bukaresti Riikliku Teatri direktor. Ta oli ka Rumeenia Akadeemia liige aastast 1955 ning Rumeenia Kirjanike Liidu president aastail 1966–1974.
Stancu avaldas aastail 1926–1944 kuus luulekogu. Tema esimene oluline romaan "Desculț" ("Paljajalu") ilmus 1948. Stancu tuntumaid romaane on veel "Șatra" (1971, eesti keeles "Mustlaslaager", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1978). 
Eesti keeles on ilmunud ka tema autobiograafiline romaan "Ce mult te-am iubit" (1970; "Kuidas ma sind küll armastasin!", tõlkinud L. Kangur, Aleksei Šehtman, Tallinn: Eesti Raamat, 1974).
Rahvusvaheline Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsioon

Rahvusvaheline Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsioon (tuntud lühendi MOPR järgi venekeelse nimetuse "Международная организация помощи борцам революции" põhjal) oli 1922. aastal Kominterni loodud organisatsioon, mis oli suunatud klassivõitluses poliitilistel põhjustel vangistatute abistamiseks.
MOPR likvideeriti ametlikult 1947. aastal.
Petru Dumitriu

Petru Dumitriu (8. mai 1924 Baziaș – 6. aprill 2002 Metz) oli rumeenia kirjanik, kes kirjutas nii rumeenia kui ka prantsuse keeles.
Elukäik.
Dumitriu ungarlannast ema rääkis oma Rumeenia armee ohvitserist abikaasa ja pojaga peamiselt prantsuse keeles, mistõttu see oli poisi teine kodune keel. Pärast koolihariduse saamist Rumeenias suundus Dumitriu Humboldti stipendiaadina õppima filosoofiat Müncheni Ülikooli. Tema õpingud katkesid 1944. aastal, kui Rumeenia vahetas ieises maailmasõjas pooli ning kuningas Mihai I kukutas Ion Antonescu Saksa-meelse valitsuse võimult.
1960 põgenes Dumitriu Lääne-Berliini, suundus sealt edasi Frankfurti, hiljem Bad Godesbergi ning viimaks Prantsusmaale Metzi. Ta läks uuesti Rumeeniasse alles 1996. aastal.
Looming.
Eesti keeles on ilmunud Dumitriu romaan "Pasărea furtunii" (1957; "Tormikajakas", rumeenia keelest tõlkinud Aleksander Kurtna, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959).
Audentes Tallinna Living

Audentes Tallinna Living (lühemalt Audentes Tallinn) on Tallinnas asuv Eesti naiste korvpalliklubi. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas. 
2007 ja 2008 tuli klubi Eesti meistriks.
TLÜ/AJ Tooted

TLÜ/AJ Tooted (lühemalt Tooted Tallinn) on Tallinnas asuv Eesti naiste korvpalliklubi. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas. 
2005 ja 2006 tuli klubi Eesti meistriks.
Avala teletorn

Avala teletorn (serbia Авалски торањ, Avalski toranj) on teletorn Serbia pealinnas Belgradis Avala mäel. See on Serbia kõrgeim torn.
Praegust Avala teletorni ehitati 21. detsembrist 2006 kuni 23. oktoobrini 2009 ja selle kõrgus on 204,68 meetrit. See asendab varasemat, 202,87 m kõrgust teletorni, mis ehitati 1961–1965 ja mis hävis 29. aprillil 1999 Kosovo sõja ajal NATO õhurünnakus. Uue torni avamispidustused toimusid 21. aprillil 2010.
Tornis on kaks lifti, 119 m kõrgusel asub restoran.
Hävinud torni terasbetoonkonstruktsioon ulatus 136,65 m kõrgusele, selle otsas asusid antennid. Uus torn on koos antennidega 204,68 m kõrge.
Torni arhitektid on Uglješa Bogdanović ja Slobodan Janjić.
Vello Mäeots

Vello Mäeots (19. veebruar 1940 – 25. juuli 2015) oli eesti laulja. 
Ta oli Eesti Rahvusmeeskoori ja kvarteti RAM-3 laulja ning giid Gustav Ernesaksa majas Kadriorus.
Elu ja töö.
Vello Mäeots sai lauljahariduse Tallinna Muusikakoolis (1959–1963). 
Aastatel 1961–1963 töötas ta Eesti Televisioonis muusikasaadete režissööri assistendina.
Hääleliigilt oli Mäeots bariton. Suur osa Mäeotsa elust oli seotud Eesti Rahvusmeeskooriga: aastatel 1963–1990 ja 1996–1997 oli ta RAM-i laulja, kes sageli esines ka RAM-i solistina ning kuulus mitmesse ansamblisse, sealhulgas populaarsesse kvartetti RAM-3 (1965–1987). Aastatel 1997–2003 oli ta RAM-i direktor. Ta oli ka Eesti Raadio segakoori direktor. 
2003. aastast töötas ta Tallinna huvikeskuses Kullo tütarlastekoori Ellerhein produtsendina. 
Kunagistest ajakirjandusõpingutest oli Mäeotsal kasu RAM-i ajaloo jäädvustamisel. Ta kirjutas raamatuid, tegi tele- ja raadiosaateid ning koostas ja korrastas RAM-i arhiivi. 
Vello Mäeots suri 25. juulil 2015 ja on maetud Rahumäe kalmistule.
Isiklikku.
"Mina olen peres kõige väiksem muusik, mina olen ainult laulja," on Vello Mäeots öelnud. Tema abikaasa Anneli Mäeots on dirigent, tütar Ingrid Kõrvits Ellerheina dirigent ja poeg Kristjan Mäeots ERSO löökpillimängija.
Tartu Ülikooli korvpallinaiskond

Tartu Ülikooli korvpallinaiskond on Tartu Ülikooli korvpallinaiskond. Klubi on asutatud 1948 ja on ühtlasi Eesti vanim korvpallinaiskond. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas.
Rapla Korvpallikool

Rapla Korvpallikool on Raplas asuv Eesti korvpalliklubi. Klubi asutati 2005 ja korvpallikooli hoone asub Aasa tänav 1, Raplas. 
Klubi esindusmeeskond Utilitas Rapla mängib I liigas. Võistkonna kodumänge peetakse Rapla Sadolini spordihoones.
Ajalugu.
Rapla korvpallikool asutati 2004. aastal. Meeste meistriliigasse saatis korvpallikool oma võistkonna mängima hooajal 2010/2011, kuid teise nime all ning nimi on ka hiljem muutunud, sõltuvalt peasponsorist.
Rapla Korvpallikooli Üldkogu otsuse põhjal lõpetas klubi esindusmeeskond pärast hooaega 2024/2025 osalemise Eesti-Läti Korvpalliliigas ja Korvpalli Meistriliigas. Otsuse tingis eelkõige asjaolu, et meeskonnale ei õnnestunud leida uut nimisponsorit.
Tulemused.
Korvpalli Meistriliiga.
Läbi ajaloo on Utilitas Rapla Eesti meistriliiga hooaja lõpetanud allpool esiviisikut vaid kolmel korral.
Hooaeg 2010/2011 6. koht, hooaeg 2011/2012 4. koht, hooaeg 2012/2013 5. koht, hooaeg 2013/2014 7. koht, hooaeg 2018/2019 5. koht, hooaeg 2021/2022 väljalangemismängudes 6. koht (põhiturniiril 5. koht).
Hooaegadel 2014/2015, 2015/2016, 2017/2018, 2020/2021, 2023/2024 ja 2024/2025 võitis klubi pronksmedali. 2014/2015 võideti kohtumistes pronksmedalile BC Rakvere Tarvast mängudega 2–1, 2015/2016 võideti mängudega 3–1 võistkonda TLÜ/Kalev, 2017/2018 alistati pronksiseerias Pärnu Sadam 3–1, 2020/2021 Rakvere Tarvas mängudega 3–2 ning 2023/24 võideti taas Pärnut 3–1. 2024/2025 hooajal kaotati poolfinaalis BC Kalev/Cramole mängudega 0:3, kuid 3. koha mängus võideti TalTech/ALEXELA korvpalliklubi mängudega 3:2.
Hooajal 2016/2017 võideti hõbemedal, mis on seni Rapla Korvpallikooli võistkonna kõrgeim koht meeste korvpalli meistriliigas. Finaalis jäädi mängudega 0–4 alla BC Kalev/Cramole.
Aasta parim korvpallur

Aasta korvpallur on aunimetus igal aastal valitavale Eesti korvpallurile. Aunimetust antakse aastast 1995, algselt valiti see ajakirja Sporditäht ringküsitluse põhjal, hiljem võttis selle üle Eesti Korvpalliliit. Enim on aasta meeskorvpalluriks valitud Kristjan Kangur (8 korda) ja naiskorvpalluriks Merike Anderson (11 korda).
Martin Rump

Martin Rump (sündinud 2. aprillil 1996) on Eesti autosportlane. Ta on esimene Eestlane sõita Le Mansi 24 tunnisel võidusõidul. Hetkel võistleb ta Euroopa Le Mans'i sarjas.
Martti Nõmme

Martti Nõmme (sündinud 7. augustil 1993) on endine eesti suusahüppaja. 
Ta on 2010. ja 2013. aastal saanud individuaalselt Eesti meistrivõistlustelt suusahüpetes pronksmedali.
2020. aasta aprillis teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.
Martin Mandre

Martin Mandre (sündinud 31. mail 1977 Tallinnas) on eesti motosportlane.
Ta on tulnud mootorrataste hipodroomisõidus kolm korda (1992, 1993 ja 1994) ja söerajasõidus ("speedway") kaks korda (1992 ja 1993) Eesti meistriks noorte 125 cm³ masinaklassis.
Mats Piho

Mats Piho (sündinud 20. jaanuaril 1990 Võrus) on eesti suusahüppaja. 
2008. aastal sai ta juunioride maailmameistrivõistlustel suusahüpetes 14. koha.
Kaur Kuslap

Kaur Kuslap (sündinud 26. jaanuaril 1990 Viljandis) on Eesti sõudja.
Lõpetas 2009 Viljandi C. R. Jakobsoni nim gümnaasiumi, õpib TTÜ Tartu kolledžis maastikuarhitektuuri erialal.
Sõudmine.
193 cm, 94 kg. 
Sõudmisega hakkas tegelema 2002 Viljandis Ruth Vaari käe all, aastast 2009 treeninud Matti Killingu juhendamisel. Oli 2012 Londoni OM-il varuvõistleja. 
MM-i tulemused:
EM:
MK etapid ja EMV'd
Kuulus 2009 kaheksapaadil Eesti tipptulemuse 5.33,65 püstitanud meeskonda.
Isiklikku.
Vennad Alo Kuslap ja Kaarel Kuslap mõlemad Eesti sõudjad, olnud ka mitmekordsed Eesti meistrid.
Sten-Erik Anderson

Sten-Erik Anderson (sündinud 30. jaanuaril 1991 Sindis) on Eesti sõudja. 198cm, 105kg.
Sõudmine.
Kooliajal harrastanud jalgpalli ja "taekwondo'd", sõudmisega tegelnud aastast 2003 Reet Palmi ja Matti Killingu juhendamisel. 
Tulemused:.
Juuniorina
U23
Täiskasvanutes
Sten Villmann

Sten Villmann (sündinud 26. jaanuaril 1986 Raplas) on Eesti sõudja.
Lõpetas 2005 Pärnu Sütevaka humanitaargümnaasiumi.
Sõudmine.
186 cm, 90 kg.
Sportima hakkas 1996 Pärnus Uno Koorti ja Raul Kuke tennisetreeningutel, sõudma 1996 Raini Lelle treeningurühmas, 2006 jätkas Mihkel Leppiku juhendamisel. 
Viited.
https://worldrowing.com/athlete/fce2e074-390a-4c59-8a31-669b153f20ea
Sireen (koor)

Kammernaiskoor Sireen on 2011. aastal loodud Eesti koor, mida juhatab alates 2022. Sügisest läti sopran ja dirigent Laura Štoma. Koori asutasid dirigendid Tiiu Sinipalu ja Ülle Tuisk, aastatel 2018–2022 juhatas Sireeni Nele Erastus. 
Koor on klassikalise kammerkoosseisuga, kuid osalenud mitmes uuenduslikus ja ebatraditsioonilises projektis. Koor väärtustab helisevat, täpset ja mitmekülgset kõlavärvi, selget ja puhast vokaali. Oluline on olnud koostöö selliste noorte andekate Eesti heliloojatega nagu Maria Kõrvits, Sander Pehk, Evelin Seppar, Pärt Uusberg.
Martin Neerot

Martin Neerot (sündinud 25. jaanuaril 1989 Tallinnas) on eesti sõudja.
Ta sai 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kaheksapaadil kaheksanda koha.
Martin Absalon

Martin Absalon (sündinud 7. jaanuaril 1986 Tartus) on eesti sõudja.
188 cm pikk, 89 kg.
Lõpetanud 2005 Pärnu Ülejõe gümnaasiumi ning 2010 keskkonnatehnoloogia erialal ja 2013 loodusteaduse magistrina Tartu Ülikooli. 
Tegelenud lisaks sõudmisele ka kulturismi ja autoralliga. 
Tulnud sõudmises U23 vanuseklassi maailmameistriks kaheksapaadil. 
Võitnud 2013 sportlikus fitnessis Eesti karika. 
Aastal 2015 asutas OÜ Fossa.
Sõudmine.
Hakkas sõudmisega tegelema 1998. aastal Raini Lelle juhendamisel, hiljem treeninud Mihkel Leppiku käe all.
Rauno Talisoo

Rauno Talisoo (sündinud 22. detsembril 1988 Audrus) on Eesti sõudja. 
Lõpetas 2009. aastal Audru Keskkooli ja 2014. aastal Sisekaitseakadeemia, õppinud Tartu Ülikoolis kehakultuuri. 
Töötanud Pärnu päästekomandos.
Sõudmine.
Sõudmistreeninguid alustas 2003. aastal Reet Palmi käe all, 2005. aastast treenis Matti Killingu ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
Tulemused.
Saavutanud kaheksapaadil:
Siim Schvede

Siim Schvede (sündinud 18. septembril 1994) on eesti sõudja.
Ta sai 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kaheksapaadil kaheksanda koha.
Sille Vaiksaar

Sille Vaiksaar (sündinud 29. juulil 1983 Tartus) on endine Eesti sõudja.
Lõpetas 2002. aastal Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi reaalharus, õppis 2002–2003 Eesti Maaülikoolis agroökoloogiat. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis kehakultuuri, lõpetas ülikooli 2006. aastal bakalaureusekraadiga, 2008. aastal magistrikraadiga ja sai 2012. aastal doktorikraadi (PhD). 
Olnud treener Sõudmise ja Aerutamise klubis Tartu ning Emajõe Aeruklubis. Töötab Tartu Crossfitis treenerina.
Tegutsenud ka sõudekohtunikuna. Oli 2002–2017 Sõudeliidu revisjonikomisjoni esimees. 
Sõudmine.
175 cm, 67 kg. 
Sportima hakkas 1993 Maire Sule korvpallitreeningutel, 1995–1997 tegeles Raili Lille juhendamisel suusatamisega. 
Sõudmistreeninguid alustas 2000 Priit Purge juhendamisel, hiljem treeninud Jüri Kuruli (1997–1999), isa Jaan Vaiksaare (2002–2005), Tatjana Jaansoni (2005–2008) ning Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel (2008–2011). 
Isiklikku.
Isa Jaan Vaiksaar (sündinud 27. septembril 1957 Tallinnas) on võitnud sõudmises Eesti meistrivõistlustel 1974–2000 4 hõbedat ja 8 pronksi. Olnud Tartu Sõude- ja Aerutamiskeskuse juhataja. 1997–2001 Sõudeliidu juhatuse liige, hiljem olnud ka revisjonikomisjoni esimees. Aastast 2014 Emajõe aeruklubi juhatuse liige ja treener.
Õde Kaija V. (sündinud 2. märtsil 1987) on tulnud 2005 roolijata neljapaadil ning 2006 paarisaerulisel neljapaadil ja sisesõudmises (kergekaal) Eesti meistriks.
Õde Rhoda V. (sündinud 31. mail 1988) on tulnud 2005 roolijata neljapaadil Eesti meistriks.
Lelletütar Mari V. (sündinud 7. oktoobril 1988) on tulnud 2007 sisesõudmises (kergekaal) ja 2017 kaheksapaadil Eesti meistriks.
Urmas Kaldvee

Urmas Kaldvee (sündinud 20. novembril 1964 Vastseliinas) on endine eesti laskesuusataja.
Ta lõpetas aastal 1980 Tallinna 10. Keskkooli. Ta on õppinud Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas.
Ta osales 1992. aasta ja 1994. aasta taliolümpiamängudel. 
1980–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises individuaalselt 6 kulda, 6 hõbedat ja 3 pronksi ning teatesõidus 4 kulda ja 2 hõbedat.
Isiklikku.
Tema poeg on laskesuusataja Martten Kaldvee.
Aruküla vald

Aruküla vald on olnud mitme Eesti valla nimi.
Ludwig Busbetzky

Ludwig Busbetzky (17. sajand) oli Eesti organist ja barokkhelilooja. Ta pärines muusikute suguvõsast ning õppis 1680. aasta paiku Dieterich Buxtehude juures. 1687–1699 töötas Busbetzky organistina Narva saksa kirikus.
Busbetzky säilinud teoste seas on kooriteos "Laudate Dominum" ning kantaat neljale häälele ja saatele "Erbarm dich mein"
Gertrude Weaver

Gertrude Weaver (sündinud Gaines; 4. juuli 1898 Arkansas – 6. aprill 2015 Camden) oli ameerika ülipikaealine naine, kes oli alates 1. aprillist 2015, Misao Ōkawa surma järel, maailma vanim inimene.
Batoryna

Batoryna ehk Batorõna (valgevene keeles "Баторына", vene keeles "Баторино" ehk Batorino) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 165 meetri kõrgusel.
Kaldajoone pikkus on 15 kilomeetrit. Järv asub 3–6 meetri sügavuses orus, kaldad on madalad ja soostunud, kohati moodustavad õõtsiku. Veetaimestik ulatub kaldast 150–300 meetri kaugusele. Järve voolab põhiliselt soodest pärinev vesi, valgla on 92,4 km². Loodes, kus Drobnia jõgi voolab Miastrasse, asub Batoryna kaldal Miadziełi linn.
Batoryna asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järve põhja katab suuremalt jaolt sapropeel. Veevahetus on nõrk. Madal org ja madal keskmine sügavus toovad kaasa selle, et tuultega järve vesi seguneb ega kihistu.
Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, koha, roosärg ja särg. Leidub ka angerjat.
Jeralean Talley

Jeralean Talley (sündinud Kurtz; 23. mai 1899 Montrose – 17. juuni 2015 Inkster) oli ameerika ülipikaealine naine, kes oli alates 6. aprillist 2015 ehk pärast Gertrude Weaveri surma kuni oma surmani 17. juunil 2015 maailma vanim inimene.
Jeralean Kurtz sündis Georgia osariigis Montrose'is 23. mail 1899 afroameeriklastest Samuel ja Amelia Kurtzi 11-lapselises peres.
Noorusaastatel korjas ta koos õdede-vendadega farmis puuvilla, maapähkleid ja maguskartuleid. 1935. aastal kolis ta Michigani osariiki Inksterisse ja elas seal surmani. 1936. aastal abiellus ta Alfred Talleyga (30. jaanuar 1893 – 7. oktoober 1988). Abielust sündis 1937. aastal tütar Thelma Holloway. Jeraleani ja Alfredi abielu kestis 52 aastat, kuni Alfredi surmani 1988. aastal, 95-aastaselt. Jeraleanil on kolm lapselast, 10 lapselapselast ja 4 lapselapselapselast.
Jeralean oli tegus kõrge eani, mängis keeglit kuni 101. eluaastani, püüdis 114-aastaselt iga-aastasel kalastusretkel 7 säga.
Miastra

Miastra või Mjastra (valgevene keeles "Мястра", vene keeles "Мястро" (Mjastro)) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 165 meetri kõrgusel, selle valgala on 130 km².
Kaldajoone pikkus on 20,2 kilomeetrit. Järve asub 2-3 meetri sügavuses orus, põhjas ja lõunas on oru nõlvade kõrgus 6-10 meetrit. Kaldad on madalad ja liivased, läänes ja lõunas ka soostunud. Kirdekaldal asub Miadziełi linn. Järve voolab Batoryna järvest Drobnia jõgi, Miastra vesi voolab omakorda Skema oja kaudu Narači järve. Kuna see asub Miastra lähedal ja pole oluliselt madalamal, määrab Narači järve veetaseme kõikumine ka Miastra veetaset.
Miastra asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järve põhi on madalamas osas liivane või kruusane, kohati ka kaetud kividega, sügavamal savine või kaetud sapropeeliga. Veetaimestikuga on kaetud kuni nelja meetri sügavune ala.
Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, koha, koger, nurg, kiisk ja särg. Leidub ka säga, säinast ja angerjat. Järvel pesitseb ohtralt veelinde.
Imre Tiidemann

Imre Tiidemann (sündinud 24. septembril 1970 Tallinnas) on eesti moodne viievõistleja. 
Ta on osalenud kolmedel olümpiamängudel. 1996. aasta OM-il sai ta seitsmenda koha. 
Aastal 2000 nimetati ta maailma parimaks viievõistlejaks.
Anni Rahula

Anni Rahula (sündinud 13. detsembril 1986) on eesti jalgpallikohtunik, modell, sotsiaalmeedia spetsialist, raamatu autor ning muusika-, turundus ja meediategelane.
Alates 2014. aastast on Anni Rahula FIFA kategooria abikohtunik. 2015. aastal sai FIFA kategooria kohtunikuks ka Reelika Turi, kellega koos teenindati sama aasta alguses esimest rahvusvahelist kohtumist Belfastis Põhja-Iirimaal. Lisaks juhtis Anni Eestis UEFA programmi Captains of Change, mis tutvustab naistejalgpalli ühiskonnas. Anni ise jalgpalli ei mängi. Eestis teenindab Anni naiste ja meeste kõige kõrgema kohaliku liiga kohtumisi.
Alates 2015. aastast on Anni kirjutanud ka laulusõnu. 2015. aasta sügisel kirjutas Anni Rahula koos Kristjan Vardjaga sõnad laulja Mikk Mäe singlile "Meie aeg on käes". Laulu muusika autor on Anni abikaasa Tomi Rahula.
2016. aastal kirjutas ta laulusõnad Jana Liisa Johannsoni singlile "On vaid see hetk" ja Gertu Pabbo singlile "Olen Siin". Lisaks tegi ta sõnad Eesti Laul 2017 finaali pääsenud Marcus Peaki ja Tomi Rahula laulule "Feel Me Now", mida esitas Ariadne. Anni leidis Ariadne lauluvideo Youtube'ist ning võttis seejärel temaga ühendust. Sellele järgnes koostöö vaid Eesti Laulu raames.
Anni on üles astunud modellina nii üritusel Malta Fashion Week kui ka kodumaistel moeetendustel Tallinn Fashion Week, Bastion, Kaubamaja ja Tallinn Dolls. Lisaks on Anni esinenud fotomodellina tootereklaamides.
2016. aasta veebruarist maini oli Anni Rahula üks RingFM-i hommikuprogrammi saatejuhte.
2017. aasta mais avaldasid Anni ja Tomi Rahula raamatu "Tule meie juurde", mille kirjutas Piret Kooli ning mis käsitleb kunstliku viljastamise muresid ja normaalsust ning räägib suhte hoidmise tähtsusest. Kirjastuses Pilgrim välja antud raamat saavutas kiiresti populaarsuse.
Anni Rahula töötab 2019 aasta sügisest idufirmas Promoty ning tegutseb vabakutselisena Instagramis, kus väljendab eelkõige oma pilte ja seisukohti laste kasvatamise, spordi, toitude valmistamise, perekonna ja reisimise teemadel.
Isiklikku.
2013. aasta 24. juunil abiellus ta klahvpillimängija ja muusikaprodutsendi Tomi Rahulaga. Neil sündis 2017. aasta suvel tütar Rubi, 2022. aastal poeg Thor ja 2024. aastal poeg Troi. 
Anni ja Tomi on mõlemad jalgpallikohtunikud. Raseduse ja tütre sünni ajal oli Anni kohtunikutööst eemal kokku vaid pool aastat ning naasis väljakule kuu pärast lapse sündi.
Anni on Eesti Jalgpalli Liidu presidendi Aivar Pohlaku tütar.
Tal on vennad Siim, Pelle ja Kristjan ning õed Liisa ja Pilleriin.
Anni oli esimesed neli kooliaastat koduõppel ning seejärel õppis Tallinna Balletikoolis ning Rocca al Mare koolis. Hiljem astus Anni Malta Ülikooli.
Lahesuu sadam

Lahesuu sadam on sadam Tallinna lahe ääres Paljassaare poolsaare idakaldal, mida opereerib Lahesuu Sadama AS, sadamakood, EE LHS. Aadress on Paljassaare tee 14 A, 10313 Tallinn.
Sadamas on 4 kaid üldpikkusega 421 meetrit.
Maarika Võsu

Maarika Võsu (sündinud 7. juunil 1972 Tartus) on Eesti vehkleja. 
1989. aastal lõpetas ta Tartu 4. Keskkooli. 2007. aastal lõpetas Sisekaitseakadeemia maksunduse ja tolli erialal. 
Ta hakkas harrastama vehklemist 1982. aastal Tartu Laste ja Noorte Sprodikoolis Larissa Ovtšenkova juhendamisel. Hiljem on tema treenerid olnud Anatoli Jasnov (1986–1990), Georgi Zažitski (1991–1992), Peeter Koržets (1997–1999), Samuil Kamenski (2000–2004) ja Heidi Rohi (2005–2008).
Ta on võitnud maailmameistrivõistluste hõbemedali 2002. aastal naiskonnas ja 2005. aastal individuaalselt ning Euroopa meistrivõistluste hõbemedali 2003. aastal nii naiskonnas kui ka individuaalselt. 
1996. aasta Atlanta OM-il sai ta individuaalarvestuses 18. ja võistkonnaarvestuses 5. koha. 
Ta on tulnud Eesti meistriks kolm korda (1994, 1996, 2001) individuaalarvestuses ja üheksa korda (1992–1995, 1997–2000, 2005) naiskonna koosseisus.
Meelis Loit

Meelis Loit (sündinud 15. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti vehkleja ja vehklemistreener. 
Maailmameistrivõistluste hõbemedalimees epees (2001, koos Kaido Kaaberma, Sergei Vahti ja Nikolai Novosjoloviga). Oli oma tippajal maailma üks tugevamaid epeevehklejaid kaitses. Temaga on seotud vähemalt kaks võistlusreeglite parandust vehklemises (passiivsusklausli täpsem määratlus ja emotsioonide väljaelamise piiramine vastase poolel). Ta osales kahtedel olümpiamängudel. Atlanta olümpiamängudel 1996. aastal sai ta epees individuaalvõistluses 35. ja meeskonnavõistluses 5. koha, Sydney olümpiamängudel 2000. aastal sai ta individuaalselt 30. ja meeskondlikult 9. koha.
Maailmameistrivõistlustelt on ta meeskonnavõistluses Eesti meeskonnas võitnud hõbemedali (2001), saanud 4. koha (2002), kaks korda saanud 5. koha (1993 ja 1998) ja kolmel korral tulnud 6. kohale (1994, 1995 ja 1999). Individuaalarvestuses on tema parim tulemus maailmameistrivõistluste 7. koht (2002).
Töötab aastast 2004 Eesti Laskurliidu tegevdirektorina. Aastast 2016 on ta ka juunioride EM-i korralduskomitee juht. Olnud 2004–2021 EOK vehklemistreenerite ja laskmistreenerite kutsekomisjoni ning aastast 2021 hindamiskomisjoni esimees. 
Aastast 2005 EOK esindajate kogu liige. 2009–2016 ning aastast 2021 Vehklemisliidu, aastast 2014 Seeniorispordi ja Spordiveteranide Liidu ning aastast 2016 Vehklemisklubi Musketär juhatuse liige. Olnud 2014–2017 SA Tehvandi Spordikeskus nõukogu liige.
Tegevus poliitikas.
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas Isamaa nimekirjas, sai 48 häält ning ei osutunud valituks. 
Isiklikku.
Tema tütar Karoliine Loit on samuti vehkleja.
Merle Esken

Merle Esken (sündinud 30. detsembril 1969 Keilas) on eesti vehkleja.
1990 ja 1993 tuli ta individuaalselt ja 1996 naiskondlikult Eesti meistriks.
Olga Aleksejeva

Olga Aleksejeva (sündinud 12. märtsil 1982 Tartus) on Eesti vehkleja. 
Ta sai 2002. aasta MM-il naiskondlikult 2. ja individuaalselt 8. koha. 2003. ja 2007. aasta MM-il sai ta naiskondlikult 4. koha.
Sergei Vaht

Sergei Vaht (sündinud 25. veebruaril 1979 Valgevenes) on Eesti vehkleja.
Ta lõpetas aastal 1997 Tartu Annelinna Gümnaasiumi.
Meeskondlikult sai ta 2001. aasta MM-il 2. koha ja 2002. aasta MM-il 4. koha. Individuaalselt sai ta 2002. aasta MM-il 12. koha.
Natalie Alver

Natalie Alver (sünninimi Natalie Dominte; 23. august 1928 Odessa – 24. november 1989 Cluj-Napoca) oli eesti tõlkija. Ta tõlkis rumeenia keelest eesti keelde.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli sporditegelane Hans Alver (abikaasa isa oli eesti arst ja Haapsalu linnapea Hans Alver), nende poeg on munitsipaalpoliitik ja purjetamistreener Jaan Alver.
Romualdas Ozolas

Romualdas Ozolas (31. jaanuar 1939 Joniškėlis– 6. aprill 2015 Vilnius) oli Leedu poliitik, pedagoog ja publitsist.
Aastatel 1973–1990 oli Ozolas NLKP liige. Aastal 1988 ühines ta Leedu iseseisvusliikumisega ja oli Sąjūdise algatusgrupi liige.
1993. aastal sai Ozolas Leedu Keskerakonna esimeheks, 1996 valiti ta Leedu Seimi liikmeks.
Viktor Zuikov

Viktor Zuikov (sündinud 10. aprillil 1962 Tartus) on Eesti vehkleja ja vehklemistreener. 
Ta sai 1992. aastal Barcelona OM-il individuaalselt 39. koha.
Ta on tulnud individuaalselt epees 4 korda (1984, 1987, 1996, 1998) ja 3 korda meeskondlikult (1982, 1993, 1995) ning floretis 2 korda individuaalselt (1991–1992) Eesti meistriks.
Isiklikku.
Tema abikaasa on Alla Zuikova, neil on tütar Julia.
Mihhail Kaaleste

Mihhail Kaaleste (30. aprillini 1940 Mihail Stoljarov (Stoljar); 20. august 1931 Väike-Vertuskino Satserinna vald Petserimaa – 5. mai 2018 Peterburi) oli Nõukogude Liidu olümpiasportlane, aerutaja, suusataja ja treener.
Ta võitis 1956. aastal Melbourne'i olümpiamängudel kahesüstal koos Anatoli Demitkoviga 1000 m distantsil hõbeda.
Sportlastee algus.
Kaaleste oli koolipoisina harrastanud paljusid spordialasid, aga tõsisemalt võttis sporti Nõukogude sõjaväeteenistuses spordiroodus suusatades. Talviti tegeles ta murdmaasuusatamisega ning suvel mängis võrkpalli ja tegi kergejõustikku. 1952. aastal alustas ta aerutamistreeninguid Leningradi Dünamos, et oma kergejõustikutreeninguid mitmekesisemaks muuta. Teda treenis võistluskaaslane A. Petersons. Ta oli aerutamises kohe väga osav ning vene treenerid soovitasid tal muude spordialade treeningud lõpetada.
Sportlastee lõpp.
Kaaleste tahtis minna ka 1960. aasta suveolümpiamängudele, kuid ei läbinud valikusõela. Kuna suurvõistlustele ta rohkem ei pääsenudki, otsustas ta 1963. aastal tippspordiga lõpparve teha. Pärast seda töötas ta 1964. aastast Leningradi Dünamos murdmaasuusatreenerina. Lisaks oli ta samas klubis laskesuusatamise peatreener.
Eraelu.
Mihhail Kaaleste sündis 1931. aastal Eestis vene peres, kes muutsid 1940. aastal oma perekonnanime Stoljar Kaalesteks. Tal oli neli venda.
Kõigepealt õppis Kaaleste Puhja seitsmeklassilises koolis, kust läks edasi Ulila mittetäielikku keskkooli. Enne kohustuslikku sõjaväeteenistusse minekut käis ta tööl Lehtse turbatööstuses, kus oli autojuht.
Tema abikaasa Anna Kaaleste oli tulemuslik Nõukogude Liidu murdmaasuusataja. Ta oli kaheksakordne Nõukogude Liidu meister ning ta sõitis 1956. aasta olümpial end 10 km distantsil 9. kohale. Temal ja Mihhailil on ühine poeg Valeri, kes tegeles samuti aerutamisega, kuid mitte tipptasemel.
Nõukogude ajal käis tänapäeva Venemaal elanud Kaaleste oma perel tihti külas, kuid pärast Eesti taasiseseisvumist ei tulnud ta siia pikka aega. Kuid alates 2005. aastast, mil ta sai Eesti kodakondsuse, hakkas ta uuesti rohkem Eestit külastama. Kaaleste ei kuulunud hoolimata 1956. aasta olümpiamedalist Eesti olümpiamedalistide perre enne 2006. aastat, kuid siis hakkas ta saama EOK-lt igakuist toetust.
Kaaleste töötas kuni pensionini piirivalve lipnikuna, sest jäi pärast kohustusliku sõjaväeaja lõppu üleajateenistusse. Lisaks tegi ta pensionärina katlakütja tööd, mis mõjus halvasti tema tervisele.
Surm.
Mihhail Kaaleste suri 5. mail 2018 Peterburis. Ta elas 86-aastaseks ning veetis vanaduspõlve Peterburi äärelinnas Pargolovos.
Malawi president

Malawi president on Malawi riigipea. President on ühtlasi valitsusjuht ja kaitsejõudude juhataja.
Presidendi valib rahvas otsestel valimistel, mis peetakse samaaegselt parlamendivalimistega. Nii presidendiks kui ka asepresidendiks kandideeriv isik peab olema sünnilt või päritolult Malawi kodanik ja vähemalt 35-aastane. Valimiste tulemus otsustatakse lihthäälteenamusega. Asepresidendi kandidaadi valib presidendikandidaat ja mõlemad nimed kantakse samale valimissedelile. Seega osutub asepresident valituks koos presidendiga. President võib kas kohe valitsusaja alguses või hiljem ametisse määrata ka teise asepresidendi, kes ei tohi kuuluda temaga samasse erakonda.
Sama inimese võib presidendi ametisse valida kõige rohkem kahel korral. Presidendi ametiaeg kestab viis aastat.
Alates 28. juunist 2020 on president Lazarus Chakwera. Enne teda oli presidendi ametis alates 31. maist 2014 28. juunini 2020 Arthur Peter Mutharika. Ta oli ühtlasi kaitseminister ja politseijõudude juhataja. Asepresident oli Saulos Chilima.
Viimati toimusid presidendivalimised 23. juunil 2020.
Jõud (spordiselts)

Jõud, alates 2007. aastast Eestimaa Spordiliit Jõud on eesti spordiorganisatsioon.
Ajalugu.
Spordiühing Jõud asutati 15. detsembril 1946 Tallinnas ja oli esimene NSV Liidu maasportlaste ühing. 1951. aastal reorganiseeriti spordiühinguks Kolhoosnik.
1956. aastal moodustati taas spordiühing Jõud. 1987. aastal ühendati spordiühing Jõud vabariikliku spordiorganisatsiooniga Kalev ning moodustati Üleliidulise Vabatahtliku Ametiühingute Kehakultuuri ja Spordiühingu Eesti Vabariiklik Organisatsioon Kalev. 1990. aastal moodustati spordiühingu Jõud õigusjärglasena Eesti Maaspordi Liit Jõud. 2007. aastal võeti nimeks Eestimaa Spordiliit Jõud.
Liikmesorganisatsioonid.
Eestimaa Spordiliidu Jõud liikmeteks on 15 maakondlikku spordiliitu:
Toomas Kirsipuu

Toomas Kirsipuu (sündinud 14. aprillil 1964 Tartus) on endine eesti jalgrattur. 1985. aasta Eesti meister grupisõidus. 
Isiklikku.
Tema isa on Rein Kirsipuu. Tema vend on jalgrattur Jaan Kirsipuu. Toomase tädi oli ratsutaja Mall Kirsipuu.
Macarena

"Macarena" on hispaania dueti Los del Río esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 
Lauluga "Macarena" võivad kaasas käia omamoodi tantsuliigutused. 
"Macarena" muutus paljudes riikides kiiresti hittlauluks – 1997. aastaks oli seda müüdud 11 miljonit eksemplari.
Valeri Bobkov

Valeri Bobkov (vene keeles Валерий Валерьевич Бобков; sündinud 24. juunil 1989 Kohtla-Järvel) on Eesti päritolu endine jäähokimängija. 
Aastatel 2013–2014 mängis ta esimest korda Eesti klubis (Tallinn Viiking Sport) ja tuli Eesti meistriks. Aastal 2013 sai ta Eesti kodakondsuse. Ta mängis 2014. aastal ka Eesti koondises. 2014. aastal lõpetas ta sportlaskarjääri.
Susannah Mushatt Jones

Susannah Mushatt Jones (6. juuli 1899 Lowndesi maakond – 12. mai 2016) oli ameerika ülipikaealine naine. Ta oli 17. juunist 2015 kuni surmani maailma vanim elusolev inimene, kelle vanus on dokumentaalselt tõestatud.
Alabamas sündinud Susannah Mushatt Jonesil oli 10 õde-venda. 1922. aastal lõpetas ta afroameerika tütarlastele mõeldud keskkooli.
New Yorgis Brooklyns elanud Susannah Mushatt Jones oli 1899. aasta 23. mail sündinud kaasmaalannast Jeralean Talleyst 44 päeva noorem ja pärast viimase surma 17. juunil 2015 sai Susannah Mushatt Jonesist maailma vanim inimene.
Ta oli elu lõpus pime ja kõva kuulmisega. Ta suri 116 aasta ja 311 päeva vanusena.
Rahvakunstimeistrite koondis Uku

Rahvakunstimeistrite koondis Uku oli ettevõte, mis tootis eesti rahvakunstipärase kujundusega esemeid. See tegutses aastatel 1966–1994.
Koondise Uku asutas 1966. aastal Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Ministeerium.
Uku toodangusse kuulusid käsitsi kootud ja heegeldatud kampsunid, sokid, kindad ja rätid, telgedel kootud tekid ja sallid, metallist ehted, nõud ja sepised, puidust õllekannud, punutud korvid, nahast karbid, kotid, vööd ning mitmesugused muud meened ja käsitööesemed.
1978. aastal avati esinduskauplus Tallinna vanalinnas Pikk tänav 9.
1979. aasta seisuga oli koondisel Uku 16 tootmisjaoskonda erinevates Eesti piirkondades (sealhulgas Tartus, Võrus, Kuressaares, Orissaares, Avinurmel) kokku 1586 töötajaga. 1970–1990 oli ettevõtte direktor Milvi Mets.
Aastatel 1992–1994 tegutses Riiklik Aktsiaselts Uku. 1994. aastal Riiklik Aktsiaselts Uku erastati ainsa pakkumise teinud investeerimisfirmale Tagaberg. Osadest endistest tootmisjaoskondadest moodustati eraldi ettevõtted.
Dimitri Borovik

Dimitri Borovik (sündinud 21. jaanuaril 1974 Tallinnas) on endine Eesti laskesuusataja. 
Ta lõpetas aastal 1992 Tallinna 30. Keskkooli ja aastal 1994 koka-kondiitrina Tallinna 15. Kutsekeskkooli.
Ta on osalenud 1998., 2002. ja 2006. aasta tali-OM-il.
1995–2006 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises 16 medalit: 10 kulda, 5 hõbedat ja 1 pronksi.
Tuuli Vahtra

Tuuli Vahtra (sündinud 4. märtsil 1989 Kõo külanõukogus) on eesti maletaja.
Ta lõpetas aastal 2007 Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi ja aastal 2010 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ärinduse erialal.
Ta on naiste Eesti meistrivõistlustel males võitnud korra kuldmedali (2010) ja kaks korda hõbemedali (2011, 2012).
Eesti Keel ja Kirjandus

Eesti Keel ja Kirjandus oli eesti kultuuriajakiri, mis ilmus Tartus. 
Ajakiri moodustati ajakirjade Eesti Keel ja Eesti Kirjandus ühendamisel 1940. aastal. 
Ajakirja ilmus 1941. aastal 6 numbrit (jaanuarist juunini, viimane oli kaksiknumber).Esimene toimetaja oli Rudolf Põldmäe, alates teisest numbrist oli toimetaja Rein Nurkse, tehniline toimetaja Juhan Arus.
See on 1958. aastal ilmuma hakanud ajakirja Keel ja Kirjandus eelkäija.
Andres Vooremaa

Andres Vooremaa (19. juuli 1944 Rae vald – 12. detsember 2022) oli eesti maletaja. 
Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel kaks kuldmedalit (1972–1973), kolm hõbemedalit (1971, 1974, 1985) ja pronksmedali (1980).
Valeria Gansvind

Valeria Gansvind (sündinud 22. novembril 1965 Moskva oblastis) on Eesti maletaja.
Ta on Eesti meistrivõistlustel saanud 2 kulda (2006 ja 2009) ning 2 hõbedat (2005 ja 2008).
Paul Treier

Paul Treier (sündinud 18. veebruaril 1934) on Eesti ärijuht, ettevõtja ja õppejõud. Ta oli Talleksi direktor 1981–1992.
Haridus.
Treier on õppinud Rosma algkoolis ja Põlva 7-klassilises koolis. Ta õppis Tartu Elektromehaanika Tehnikumis metallide lõiketöötlemise erialal 1949–1951, Võru Kohaliku Tööstuse Tehnikumis tehnik-tehnoloogi erialal 1951–1953 ja Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) masinaehituse tehnoloogia erialal 1953–1958. Ta läbis aspirantuuri TPI-s 1968–1974 ning sai tehnikakandidaadi kraadi 1975. aastal.