tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sugulussuhted

Sugulussuhted ehk põlvnemissuhted ehk veresugulus ehk geneetilised suhted on organismide järglaste ja eellaste vahelised suhted.
Sugulussuhete hulgast tähistatakse või peetakse oluliseks eri kultuurides erinevaid suhteid. 
Sugulussõnad.
Sugulussuhteid märgivad sugulussõnad: näiteks tädi, onu, ämm, ai, minia ja väimees. Abiellumisega on seotud näiteks küdi (mehe vend), nadu (mehe õde), nääl (naise vend) ja käli (naise õde). Vastavalt murdele võivad nende tähendused ka erineda. Nadu ja käli on ühed vanimad eesti keele sõnad, mis pärinevad uurali tüvest, omasõnad on aga lell ja sõtse. 
Sugulus.
Eesti keeles on inimeste sugulussuhete tähistamisel kasutusel järgmised nimetused.
Hõimlus.
Hõimusuhted on abiellumise kaudu tekkivad suhted – need ei ole veresuguluse suhted. Nende tähistamisel on eesti keeles kasutusel järgmised nimetused.
Malle Salupere

Malle Salupere (aastani 1962 Malle Tungal; 17. veebruar 1931 Tartu – 8. juuni 2023) oli eesti ajaloolane, kultuuriloolane, arhivist ja vasakpoolne poliitik.
Tema uurimisvaldkonnad on olnud Eesti ajalugu, ärkamisaeg ning saksa-eesti-vene kultuurikontaktid. Avaldanud üle saja teaduspublikatsiooni ja aimeartikli.
Elulugu.
Malle Salupere oli metsniku tütar. Õppis Tartu Õpetajate Instituudis. Oli 1949–1957 küüditatuna Siberis Krasnojarski krais. Töötas 1957–1958 Tartu Autoremonditehases abitöölise ja automaalrina. Lõpetas 1958 Tartus õhtukeskkooli, 1962 Tartu Riikliku Ülikooli vene filoloogina (1962–1964 TRÜ aspirantuuris, arvati poliitilistel põhjustel enne lõpetamist aspirantuurist välja), 1974 psühholoog-sotsioloogina. 
Töötas Tartu keskraamatukogus ja lühikest aega õpetajana, 1967–1974 TRÜ rektoraadi teadussektoris, seejärel oli viis aastat Tartu Kliinilise Haigla ametiühingukomitee esimees, 1980–1983 Eesti NSV Riikliku Ajaloo Keskarhiivi töötaja. Koondati poliitilistel põhjustel, oli seejärel Ajaloo Instituudi teadur (0,5 kohaga). Ühtlasi õpetas venekeelset Eesti ajaloo kursust Tartus, Tallinnas, Kohtla-Järvel ja Narvas. Aastast 1991 oli pensionil. 1990. aastate keskel esines Eesti Raadio saates "Silmaring" kolmeaastase vestluste sarjaga eestlaste mentaliteedist läbi aegade. 
Ta oli alates 1962. aastast abielus Maks Saluperega kuni viimase surmani 2018. aastal. Neil on kolm tütart , nende seas semiootik Silvi Salupere ja ajaloolane Lea Leppik.
Ühiskondlik ja poliitiline tegevus.
Ta on olnud Maarjamõisa haigla ametiühingukomitee esimees. Ta kuulus Eestimaa Ühendatud Vasakparteisse, oli selle eelkäija Eesti Vasakpartei aseesimees 2005. aastast ja 2007. aastast esimehe kohusetäitja. Ta kandideeris 1995., 1999., 2003. ja 2007. aasta Riigikogu valimistel, kuid ei osutunud valituks. Samuti kandideeris ta 1996., 1999., 2002., 2005. ja 2009. aasta kohalike volikogude valimistel, kuid valituks ei osutunud. 2009. aastal kandideeris ta Eestimaa Ühendatud Vasakpartei nimekirjas Euroopa Parlamendi valimistel.
Teoseid.
Raamatud.
Olulisemad retsensioonid.
Retsensioonid: 
Tiina Kolk. Postipapa uues valguses – Äripäev 20.10.2006. Nädala lõpulisa, lk 8. 
Ilmar Palli: Vapper Malle ja vaene Johann.- Maaleht 02.11.2006. 
Mart Laar: Esimene vasikas – Eesti Ekspress/Areen 02.11.2006 
Anu Pallas: Papa Jannsen – suurte algatuste mees, sihiseadja ja rajaraiuja Eesti ajakirjandusmaastikul. Postimees 01.12.2006. 
Marju Unt: Mitmekülgne raamat Postipapast. – Eesti Päevaleht 2006, 08.12. 
Vaapo Vaher: Ihu tahaks valitseda. – Maaleht 2006, 21.12 
Andres Langemets: Jannsenist kokkuvõtlikult. – Sirp 2006, 22.12.
Meyeri-Overtoni reegel

Meyeri-Overtoni reegel on seaduspära lipiidides lahustuvate ainete anesteetilise efekti kohta. 
Selle kohaselt tekitab narkoosi iga keemiliselt inertne aine, mille molaarne kontsentratsioon lipiidides tõuseb piisavalt kõrgele. 
Reegli avastasid (paralleelselt) Tartus töötanud Preisi farmakoloog Hans Horst Meyer ja briti füsioloog Charles Ernest Overton 1896. aasta paiku.
Leopold von Schroeder

Leopold Alexander von Schroeder ( Tartu – 8. veebruar 1920 Viin) oli baltisaksa indoloog.
Elulugu.
Tema vanemad olid õpetaja Julius von Schroeder (1808–1888) ja tema naine Marie von Schrenck (1817–1895). Tema onu Alexander von Schrenck (1816–1876) oli baltisaksa päritolu.
Eradotsent Tartu Ülikoolis 1877–1882, dotsent 1882–1894. Aastatel 1894–1899 oli ta professor Innsbrucki Ülikoolis ja 1899. aastast professor Viini Ülikoolis. 
Ta töötas üldkeeleteaduse alal, samuti õpetas sanskriti keelt. Ta tõlkis Bhagavadgita sanskriti keelest saksa keelde. Ta on kirjutanud ka uurimuse eestlaste pulmakommetest (1888), mida ta nimetab võrdlev-etoloogiliseks.
Tegutses Õpetatud Eesti Seltsis, oli Austria Teaduste Akadeemia liige (1900).
Qingdao

Qingdao (lihtsustatud hiina kirjas 青岛, traditsioonilises hiina kirjas 青島; toonimärkidega "pinyin"'is "Qīngdǎo") on linn Hiinas Shandongi provintsis, allprovintsilinna Qingdao Shi keskus.
Linna alla arvatakse Qingdao Shi linnarajoonid Shinan, Shibei, Chengyang ja Huangdao. Nende kogupindala on 878 km². Neis elas 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 1 514 444 elanikku kokku. 2004. aasta andmetel oli elanike arv 1,7 miljonit. 
Qingdaos toimusid 2008. aasta suveolümpiamängude purjetamisvõistlused.
Yap

Yap (kohalike hulgas tuntud kui Wa'ab) on saar Vaikse ookeani lääneosas, üks Karoliinidest ning suurim neljast Yapi saarest. Ta kuulub Mikroneesia Liiduriikidele ning on Yapi osariigi peasaar. Yapi suurim linn on Colonia. 
Yapi osariigi pindala on 102 km² ja elanikke on umbes 6300.
Seal asus ka Loran-C raadiosaatja. Yap oli enne esimest maailmasõda suur Saksa mereväe sidekeskus. Seal elab umbes 60% kogu Mikroneesia elanikkonnast.
Ränikarbiid

Ränikarbiid (SiC) on pooljuhtmaterjal.
Sulab temperatuuril 2730 °C.
Vees ei lahustu.
Looduses leidub ränikarbiidi väga harva moissaniidina. Tavaliselt toodetakse ränikarbiidi kunstlikult ja enamik müüdavast materjalist on sünteetiline.
Ränikarbiid on pooljuht.
Ränikarbiidi võib vaadelda vääriskivina, ta sarnaneb teemandiga nii välimuse kui ka füüsikaliste omaduste poolest (läbipaistvus, murdumisnäitaja, kõvadus).
Ajalugu.
Aastast 1893 toodetakse ränikarbiidist pulbrit, mida kasutatakse abrasiivina.
1906 patenteeriti ränikarbiidist punktdiood raadiolainete detekteerimiseks. See toimus ainult paar nädalat pärast sarnast patenti, kus punktdiood oli ränist.
1907 avastati elektroluminestsents, kui Henry Joseph Round täheldas kristallide pingestamisel tekkivat kollakat valgust. Viimast avastust peetakse ühtlasi valgusdioodi leiutamiseks.
Kasutamine.
Ränikarbiidi kasutatakse kuulivestide jaoks keraamiliste plaatide loomisel.
Mõne sportauto keraamilised pidurid on valmistatud ränikarbiidist.
Astronoomias tehakse teleskoopide peeglid ränikarbiidist, sest see on madala soojuspaisumisega, hea soojusjuhtivusega ja suure kõvadusega.
Tänapäeval kasutatakse ränikarbiidi kõrgetel temperatuuridel töötavas pooljuhtelektroonikas. Luuakse Schottky dioode, isoleeritud paisuga väljatransistore, türistore.
Ränikarbiidist dioode on kasutatud ka elektrivõrgu kaitsmiseks välgulöökide eest.
Rabaul

Rabaul on asula Paapua Uus-Guineas Ida-Uus-Britannia provintsis. 
Oli varem Saksa Uus-Guinea (eksisteeris 1884–1914) keskus. 1918. aastani kandis nime Simpsonhafen.
Asub vulkaaniliselt aktiivses piirkonnas. On olnud pidevalt vulkaanilise tegevuse mõju all (suuremad vulkaanipursked 1878, 1937 ja 1994). Näiteks pärast 1994. aasta purset vähenes evakuatsiooni järel elanikkond 17 000-lt umbes 4000 inimeseni.
Paik on läbi ajaloo olnud sõjaline tugipunkt ja sellest tulenevalt ka lahingute tallermaa, eriti Teises maailmasõjas.
Katre Kõiva

Katre Kõiva (sündinud 15. jaanuaril 1964) on eesti laulja (sopran).
Ta on esitanud peamiselt klassikalist muusikat (Bach, Händel, Mozart, Lizt). Ta eelistab oma soolokavades 20. sajandi muusikat.
Ooperirolle: Margarete roll Vanemuise "Faustis", Pat Nixon Estonia "Nixon Hiinas".
Esinenud soolokontsertidega Eestis, Soomes, ja USA-s.
Haridus.
Ta on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis koorijuhtimise eralal ning Tallinna Konservatooriumis koorijuhtimise ja laulu erialal.
Aastatel 1991–1996 õppis ta Los Angeleses Lõuna-California Ülikoolis (USC).
Liidud.
Katre Kõiva on Eesti Interpreetide Liidu liige.
Isiklikku.
Abielust Rein Rannapiga on Katre Kõival poeg Ikevald-Kaspar Rannap. 
Katre Kõiva isa Harri Kõiva oli ehitusinsener ja karikaturist, ema Ottilie-Olga Kõiva oli folklorist. 
Õde Meeli Kõiva on klaasi- ja valguskunstnik.
Emden (laev, 1909)

Emden oli Saksamaa sõjalaev, ristleja (1909–1914). Dresdeni sõsarlaev. Sai nime Emdeni linna järgi.
Kiil pandi 1906, laev valmis 1908 ja ta võeti laevastikku 1909. aastal.
Kuulus Esimese maailmasõja ajal viitseadmiral Maximilian von Spee juhitud Ida-Aasia eskaadrisse. Esimese maailmasõja puhkedes saatis Maximilian von Spee Emdeni India ookeanile takistama Inglaste laevaliiklust.
Laev hukkus Põhja-Keelingi saare juures 9. novembril 1914 Austraalia ristleja Sydney suurtükitule tagajärjel.
Laeva üldandmed.
Pikkus: 118,3 m
Laius: 13,5 m
Süvis: 5,1 m
Veeväljasurve: 3664 t
Võimsus: 15 000 hj
Kiirus: 24 sõlme
Meeskond: 343 inimest
Ehitusmaksumus: 6 000 000 kuldmarka
Põhja-Keeling

Põhja-Keeling ehk Põhja-Kookossaar (inglise keeles "North Keeling") on asustamata korallsaar India ookeanis, Austraaliale kuuluva Kookossaarte saarestiku põhjapoolne üksik saar. Saare geograafilised koordinaadid on . 
Saare pindala on 1,2 km2. Saar on oluline merelindude pesitsuspaik ja oli palju aastaid üks jahimeeste lemmikpaik. Intensiivne lindude küttimine viis mitmete merelindude populatsioonid hääbumise piirile. Aastal 1986 sõlmis Austraalia keskkonnaministeerium kohalike malailastega kokkuleppe, millega piirati jahti ja loodusressursside kasutamist saarel. Aastal 1995. asutati saarel Pulu Keelingi rahvuspark.
Ajalugu.
9. novembril 1914 toimus saare juures Kookose lahing, milles Austraalia ristleja Sydney tules uppus Saksamaa kergeristleja Emden.
Upolu

Upolu on vulkaaniline saar Vaikses ookeanis Samoas. Saare moodustab ookeani põhjast kerkiv massiivne kilpvulkaan.
Saare pindala on 1125 km². Ta on suuruselt teine saar Samoas.
Polüneesia mütoloogia järgi on saar saanud nime esimese seal elanud naise nime järgi.
Saarel oli ka 1,6 km² maavaldus Vailimas (umbes 4 km Apiast) ja seal elas Šoti kirjanik Robert Louis Stevenson. Ta on maetud naabruses olevale Vaea mäele. On arvatud, et oma kuulsa teose "Aarete saar" saare ja sinna peidetud varanduse idee pärineb Upolu lähedal asuvast Tafahi saarest ja omaaegsest Lima aardest, mis legendi järgi oli maetud Kookose saarele.
Pictoni saar

Pictoni saar kuulub Tšiilile ning on kõige väiksem kolmest Beagle'i saarest Tulemaal Beagle'i väinas. Saare pindala on 105 km2. Üks peatuspaik saare põhjaküljel on Banneri laht. Varasemal ajal oli saar peatuspaigaks söelaevadele, ning mööduvad laevad said seal oma söevarusid täiendada.
Ajalugu.
Saarel elas nüüdseks peaaegu täielikult välja surnud indiaanirahvas jaganid. 
Saart külastas ka Briti mereväeohvitser ja misjonär Allen Francis Gardiner (1794–1851). 5. detsembril 1850 saabus ta laeval Ocean Queen Pictoni saarele, et õpetada mõnedele kohalikele inglise keelt. Maaleminekuks oli neil kaasas kaks paati varustusega, millest üks sai aga tõsise vigastuse ning teine läks segastel asjaoludel kaduma. Kohalikud olid nende suhtes uudishimulikud, kuid vaenulikud. Nii jäid nad kuueks kuuks, ilma varustuseta, sealhulgas püssirohuta, saarele, kuni lõpuks surid nälga. Viimasena suri Gardiner ise, 6. septembril 1851. 6. jaanuaril 1852 leidis ja mattis John Davidson nende surnukehad ning tõi kaasa Gardineri päeviku.
1977. aasta Tšiili ja Argentina konflikti käigus saar mineeriti osaliselt, millest jäänukmärgina on säilinud mõned miiniväljad. Konflikti põhjuseks olid lahkarvamused 1881. aastal sõlmitud piirileppe osas.
Raivo Lott

Raivo Lott (sündinud 27. detsembril 1957) on eesti ajakirjanik ja kommunikatsioonispetsialist.
Karjäär.
Toimetanud uudiseid telekanalis Kanal 2 (Tallinna uudised), Kuku raadios ("Raeuudised"), Vikerraadios (regionaalsaated)
Isiklikku.
Tema isa oli Johannes Lott.
Penase laht

Penase laht (hispaania keeles 'ahastuse laht') on Vaikse ookeani laht Tšiili rannikul mandri põhiosa ja Taitao poolsaare vahel ning sellest lõunas, Capitán Prati provintsi ja Aiséni piirkonna territooriumil.
Laht on umbes 93 km pikk, 110 km lai ja kuni 150 m sügav. Loodete tugevus on 1,6 m.
Penase laht on ise täiesti avatud läänetormidele, aga temast avaneb pääs paljudesse looduslikesse sadamatesse, väiksematesse lahtedesse, mille hulgas on Tres Montese laht, San Estebani laht ja Tarni laht. Sinna suubub palju fjorde, mis sarnanevad Norra fjordidega. Tarni lahest algab kuulus fjord Messieri väin, mille maksimaalne sügavus on 1288 m. Penase lahe kohalt läheb Lõuna-Andide ja Kesk-Andide vaheline piir. Seal on ka mitme tektoonilise laama kokkupuutekoht.
Kliima on selles piirkonnas väga niiske. Sajupäevi on aastas umbes 300 ja sademeid 3000–4000 mm aastas. Vee temperatuur on aasta ringi 8–9 °C.
Kõik lahe kaldad on mägised. Idakaldal on palju liustikke. Lahest pisut kirdesse jääb 3910 m kõrgune San Valentíni mägi.
Penase lahe idarannikul asub Laguna San Rafaeli rahvuspark.
Sealne kant on üks kõige vähem uuritud paiku. Mitmel lahte suubuval jõel ei ole isegi nime. Varem elasid neil aladel kavaskarid. 
Tuntuimad saared Penase lahes on Byroni saar ja Wageri saar, kus 1741 jooksis karile üks George Ansoni ümbermaailmareisi laevadest Wager, millele järgnesid ellujäänute omavahelised konfliktid, nende jagunemine ja gruppide seikluslik püüdlus jõuda tsiviliseeritud maailma.
Lahte külastas 1834 ka Charles Darwin oma uurimisreisil laeval Beagle. Oma reisikirjas kirjeldab ta võimsat liustikku, mida ta seal nägi.
Emden (laev, 1925)

Emden oli Saksa Mereväe kergeristleja, mille ehitust alustati 7. jaanuaril 1925, relvastusse võeti 25. oktoobril 1925. Emden (nimi Emdeni linna järgi) oli mereväe relvastuses 26. aprillini 1945. 
Emden vahetas relvastuses välja 1909. aastal Saksa Keisririigi Mereväe relvastusse võetud samanimelise kergeristleja Emden.
Laev võttis Teise maailmasõja ajal osa ka Läänemerel toimunud mereväe operatsioonidest.
9. aprillil 1945 sai laev pommitabamusest Kiel reidil tugevasti kannatada. 3. mail 1945 laskis purustatud laeva lõplikult õhku kaptenleitnant Helmut Kummel.
Jaan Jaani

Jaan Jaani (28. mai 1951 – 20. august 2021) oli eesti vaimulik. 
1987. aastal lõpetas ta Usuteaduse Instituudi. Aastatel 1982–1989 teenis Viru-Nigula ja Kunda koguduses õpetajana. Määrati novembris 1989 Keila koguduse vaimulikuks. Hiljem oligi 18 aastat (1989–2008) Keila koguduse õpetaja ja Lääne-Harju praostkonna abipraost. 
Ta oli Eesti Kongressi liige.
Jaan Jaani pühitseti 13. jaanuaril 2008 Politseiameti peakaplaniks ja selles ametis oli ta kuni juunini 2016. 
Jaan Jaani on kirjutanud luuletusi lastele. Maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.
Isiklikku.
Jaan Jaani abikaasa oli diplomaat Karin Jaani.
John Cage

John Cage (5. september 1912 Los Angeles – 12. august 1992) oli Ameerika Ühendriikide avangardistlik helilooja, pianist, saatejuht ja publitsist. Tema looming on avaldanud mõju paljudele 20. sajandi heliloojatele.
Arnold Schönbergi juhendamisel algasid tema katsetused atonaalsuse ja dodekafooniaga. Ta tundis suurt huvi löökpillide vastu ja 1938. aastal organiseeris oma esimese löökpilliorkestri, millele kirjutas ka hulga teoseid. Sellest perioodist pärineb ka üks tema menukamaid ja enim järgimist leidnud leiutisi – ettevalmistatud klaver ("prepared piano"), mis tähendab pilli kõlavõimaluste muutmist klaveri keeltele või keelte vahele asetatud mitmesuguste esemetega, olgu need siis metallpoldid, klaasitükid, kummiribad vms.
John Cage'i küpset loomingut on määratletud mõistetega:
Cage kasutas ka graafilist notatsiooni.
John Cage tundis sügavat huvi "zen"-budistliku filosoofia ja sealt edasi vaikuse vastu. Tema teooria oli, et vaikust kui niisugust pole olemas, et vaikus ei ole akustiline nähtus, vaid teadvuse muutus. See ideedering leidis kajastust ka tema loomingus, eeskätt teoses "4'33"", kus interpreet vaikis 4 minutit ja 33 sekundit.
Koolifoobia

Koolifoobia ehk koolihirm on alusetu hirm kooli minna. Sageli ei taha laps kooli minna sellepärast, et ta kardab oma vanemast lahkuda. Koolihirmu arvatakse esinevat kümnel lapsel tuhandest.
Kui laps kardab kooli minna, ei pruugi tegu olla koolifoobiaga. Kartus võib olla põhjendatud (olla seotud õpetaja, koolikaaslase või raske õppetööga).
Supernatural

"Supernatural" on Ameerika Ühendriikide müstikasari. "Supernatural" oli üks vähestest uutest ulmesarjadest, mis 2005/2006. aasta telehooaja üle elasid.
Tegevustik.
Sarja peategelasteks on vennad Sam ja Dean Winchester. Kui nad veel väikesed olid, tappis deemon nende ema. Sellest ajast peale on nad koos isaga erinevaid üleloomulikke olendeid jahtinud, eesmärgiga lõpuks saada kätte nende ema tapnud deemon.
Sari saab alguse, kui sama deemon Sami tüdruksõbra tapab ja nende isa salapäraselt kaob. Vennad asuvad teekonnale läbi Ameerika Ühendriikide, et leida oma isa. Sel retkel tuleb neil võidelda erinevate kummaliste olenditega.
4. hooajast toodi sarja ingel Castiel, kes on sellest ajast peale olnud vendadele sõbraks ja nõuandjaks, kuid neile ka häda kaela toonud.
Üldjoones on "Supernatural" episoodiline sari, kus igas osas on uus vastane, kellest vabaneda tuleb, kuid tähelepanu pööratakse ka jätkuva tegevusliini arendamisele.
Raliki saared

Raliki saared ('päikeseloojangu saared') on saarestik Marshalli saarte lääneosas. 
Saarestikus elab umbes 20 000 inimest.
Raliki saarte hulka kuuluvad
Rataki saared

Rataki ahelik ('Päikesetõusu saared') on saarestik Marshalli saarte idaosas, 
Seal elab umbes 31 000 inimest.
Siia kuuluvad:
Minamitori

Minamitori (ka "Marcuse saar"; jaapani 南鳥 ("Minamitori") või 南鳥島 ("Minami-Tori-shima" 'lõuna linnusaar') on saar Vaikses ookeanis. See on Jaapani läänepoolseim saar. Geograafilised koordinaadid on .
Saare pindala on 1,2 km2. Kujult meenutab ta kolmnurka. Saart ümbritseb 50...300 m laiune korallriff. Kaldad ulatuvad kuni 8 meetrit üle merepinna.
Saarel paikneb raadiosaatja Loran-C. See on maapealse, pikalainelise positsioneerimissüsteemi Loran osa. Algselt oli saatjal 411,48 m kõrgune mast, mis oli kõrgeim rajatis Vaikse ookeani piirkonnas. Praegu on selle asemel 213 m kõrgune mast.
Ajalugu.
Saare avastas oletatavasti kapten Arriola 1694 aastal, kuid selle täpse asukoha määras alles 1874 USA vaatluslaev.
Saar oli pikka aega USA ja Jaapani vaheliste vaidluste objekt, kuni USA müüs selle 1968 Jaapanile.
Nurmenukulised

Nurmenukulised ("Primulaceae") on õistaimede sugukond kanarbikulaadsete seltsist.
Nurmenukulised on rohttaimed. Nende lehed paiknevad kas juurmiselt või varrel vahelduvalt. Kroonlehed on enamasti liitlehised. Nurmenukuliste vili on kupar. 
APG III süsteem (2009) liitis nurmenukuliste sugukonnaga mürsiinelised, mida käsitletakse nüüd nurmenukuliste alamsugukonnana.
Kaasomand

Kaasomand on üheaegselt mitme isiku omand.
Kõigil kaasomanikel on kaasomandile õigus. Kaasomanike osad ühises asjas on võrdsed, vastupidine peab olema kindlaks määratud kas siis vastava lepinguga või sätestatud seaduses.
Kaasomand võib tekkida:
Juhul kui on vajalik asja korras hoidmine või säilitamine on igal kaasomanikul selleks õigus ilma teistelt kaasomanikelt küsimata, kuid ta võib teistelt kaasomanikelt nõuda vajalike kulutuste hüvitamist võrdeliselt nende osadega. Käsutamise puhul kuulub see õigus igale kaasomanikule ainult tema mõttelise osa ulatuses. Seda võib siis kaasomanik müüa, kinkida, pantida, kuid kaasomanik ei või võõrandada asja ühtegi reaalset osa teistelt küsimata.
Kolmandate isikute suhtes on kaasomanikul kõik omaniku õigused, ta esineb kui terve asja omanik.
Asja võõrandamiseks või tema otstarbe ning tähenduse muutmiseks on nõutav kõigi kaasomanike üksmeelne otsus. Kinnisasja mõttelise osa võõrandamisel isikule, kes ei ole kaasomanik ega seaduse järgi eesõigustatud, on teistel kaasomanikel võõrandatava mõttelise osa ostu eesõigus, ostueesõigus kehtib ka kinnisasja kaasomaniku mõttelise osa müügil sundenampakkumise teel. Kuid tähelepanu tasub pöörata ka sellele, et ostueesõigust ei kohaldata, kui kaasomanik võõrandab kinnisasja mõttelise osa alanejale sugulasele või vanemale.
Ükski kaasomanikest pole kohustatud jääma püsivalt omanikuks, vaid võib igal ajal nõuda kaasomandi lõpetamist. Kaasomandi lõpetamisel jagatakse asi vastavalt kaasomanike kokkuleppele. Jagamisviisideks võib olla:
asja müümine ühele kaasomanikest, kes teistele nende osad siis välja maksab; 
Kaasomanike õigusjärglaste suhtes kehtivad kaasomanike kokkulepe ja enamuse otsus ühise kinnisasja valdamise ja kasutamise korra kohta, samuti kokkulepe kinnisasja kaasomandi lõpetamise keelu kohta, kui need on kantud märkusena kinnistusraamatusse.
Vaskvitriol

Vaskvitriol ehk vasksulfaat-5-vesi ehk vasksulfaat pentahüdraat, mille keemiline valem on CuSO4·5H2O, on vask(II)sulfaadi vesilahusest kristalliseeruv sinine keemiline ühend.
Seda kasutatakse näiteks taimekahjurite tõrjeks.
Vaskvitriol esineb mineraal kalkantiidina.
Vase vees lahustuvad ühendid on mürgised, ärritavad ja keskkonnale ohtlikud.
Keemilised omadused.
Vasksulfaat reageerib endast aktiivsemate metallidega.
CuSO4 + Zn → ZnSO4 +Cu
CuSO4 + Fe → FeSO4 + Cu
CuSO4 + Mg → MgSO4 + Cu
CuSO4 + Sn → SnSO4 + Cu
3CuSO4 + 2Al→ Al2(SO4)3 + 3Cu
Mõned metallid on aktiivsemad nagu näiteks magneesium ja alumiinium. Nad kaasavad ühe reaktsiooniga ka teise, mille käigus tekib hüdroksiid ja vabaneb ka vähesel määral vesinikku.
Heino Rannap

Heino Rannap (sünninimi Heino Reinbach; 9. juuni 1927 Halliste – 24. november 2024) oli eesti muusikapedagoog ja pedagoogikateadlane.
Elulugu.
Heino Rannap oli õpetajate poeg. 
Lõpetas 1945 Viljandi 2. Keskkooli ja 1950 muusikaõpetajana Tallinna Riikliku Konservatooriumi; pedagoogikakandidaat (1969, TÜ), väitekiri "Музыкальное воспитание в эстонской народной школе и семье (до 1917 г.)", pedagoogikadoktor (1986, Moskva PA), väitekiri "Музыкальное воспитание в эстонских школах (с 1917 до 1980-х годов)". 
Ta oli 1950–1954 ja 1977–1995 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud: 1987–1994 professor, aastast 1995 emeriitprofessor, 1978–1986 muusikapedagoogikateaduste teaduskonna dekaan, 1986–1987 koolimuusika ning 1987–1995 pedagoogika ja metoodika kateedri juhataja, 1954–1970 Tallinna Muusikakooli direktor, 1970–1977 TPedI dotsent, kultuurhariduse kateedri ja muusikakateedri juhataja, 1981–1998 Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi (ÜPUI) kooliajaloo probleemgrupi juhataja ja 1989–1998 ÜPUI direktor.
Heino Rannap on juhatanud mitmeid kontserte ning oli 1965. ja 1969. aastal üldlaulupidude sümfooniaorkestrite üldjuht.
Teadustöö.
Koostanud erialakogumikke ja Eesti kooli biograafilise leksikoni, uurinud muusika- ja kooliajalugu, olnud orkestridirigent. 
Isiklikku.
Tema isa oli kooliõpetaja Jaan Rannap. Tema vend oli lastekirjanik Jaan Rannap.
Tema abikaasa oli viiuldaja Ines Rannap ja nende poeg on pianist ja helilooja Rein Rannap.
Eesti Roheline Rist

Eesti Roheline Rist (lühend ERR) on Eesti mittetulundusühing.
Eesti Rohelise Risti peaeesmärk on Eesti looduskaitseühingute töö sidumine, samuti tehakse koostööd Rahvusvahelise Rohelise Ristiga. 
Eesti Roheline Rist propageerib säästvat arengu ja Läänemere kaitset. 
1997. aastal loodi Eesti Rohelise Risti ettepanekul Maailma Hapnikufond (WOF).
Biosfäärikaitseala

Biosfäärikaitseala on rahvusvahelise tähtsusega kaitseala, mis on tunnustatud UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" ("Man and the Biosphere") alusel. 
2007. aastal oli The World Network of Biosphere Reservesi andmeil 105 riigis kokku 529 biosfäärikaitseala. 
Eesti ainus biosfäärikaitseala oli 1990–2006 Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala, mille põhimäärus tühistati Eesti valitsuse poolt 2006. aastal. Tänapäeval on selle asemel UNESCO tunnustatud Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala.
Biosfäärikaitseala tegevust juhtis Sihtasutus Biosfääri Programm.
Asus Eee PC

Asus Eee PC on väike sülearvuti, mis kaalub alla 1 kilogrammi.
Asus Eee'd toodab Asus ja see on osa Asus Eee tooteperest. Ilmunud on Asus Eee PC seeriad Eee 700, Eee 900 ja Eee 1000. Asus teatas, et nimi "Eee" on lühend Asuse motost "Easy to learn, easy to work, easy to play" ehk "Lihtne õppida, lihtne töötada, lihtne mängida".
Ajalugu.
Esialgu teatas Asus, et arvuti baashind on 199 USA dollarit, kuid lisaseadmete ja muude vahenditega koos võib maksumus tõusta 399 dollarini. Siiski selgus kiiresti, et nii odavalt ei saa arvuteid müüa, ja baashind kerkis ruttu 399 dollarini, kusjuures pooljuhtketta maht 4 GB jäi samaks. Hakati müüma mudelit 2G Surf, mille muutmälu maht oli 512 MB.
Eee baasmudel 4G tuli müügile 16. oktoobril 2007 Taiwanis. Kiiresti järgnesid 3 mudelit. Juba 2007. aastal müüdi Eee 700 seeria arvuteid üle 300 000 ja järgmisel aastal mitu miljonit. Intel teatas, et Eee on kooskõlas tema turundusstrateegiaga "World ahead" ehk "Maailm eespool", mille eesmärk on pakkuda igale maailma inimesele võimalus omada arvutit.
Turule tuleku ajal äratas Asus Eee tähelepanu oma väikese kaalu, Linuxi operatsioonisüsteemi, pooljuhtketta ja suhteliselt väikese hinnaga. Uuematele mudelitele on lisatud võimalus kasutada Windows XP operatsioonisüsteemi ja üldtuntud kõvaketast.
Eee 900 seeria lasti ametlikult müügile Hongkongis 16. aprillil 2008 ja Suurbritannias 1. mail. Arvuti maksis Suurbritannias koos käibemaksuga 329 naelsterlingit. Saksamaal ja Austrias algas müük 26. juunil. 900 seeria mõõtmed olid pisut suuremad: 225×165×35 mm ja kaal oli umbes 1 kg. Arvutil oli mitmepuutepadi, mis võimaldas kasutajal kahe sõrmega kerida ja näpistusžesti abil suumida. Seda müüdi mõnel turul Linuxi ja mõnel turul Windowsi operatsioonisüsteemiga.
Eee 1000 seeria lasti müügile 3. juunil 2008 Taipeis. Sellel oli uus 10-tolline ekraan ja 1,6 GHz Intel Atomi keskprotsessor, Linux ja 8 GB või 32 GB pooljuhtketas. Mudelil 1000H oli Windows XP Home või Linux ja 80 GB või 160 GB kõvaketas. Aku kestis mudelil 1000 4,2–7,5 tundi ja mudelil 1000H 3,2–7 tundi.
Ühilduvus.
Eee kasutab standardset x86 protsessorit ja sellepärast saab sellele väikese vaevaga installida enamikku operatsioonisüsteeme. Täielik riistvaraline toetus on siiski muutlik, eriti viimastel mudelitel. On näidatud, et Eeele saab installida Microsoft Windowsi, Linuxit, BSD-d, Solarist ja teisi UNIXi-laadseid operatsioonisüsteeme, Mac OS X-i, Androidi ja Syllable'i.
T-28

T-28 on Nõukogude Liidus aastatel 1932–1940 toodetud kolmetorniline keskmine tank, mida selle ajaga toodeti kokku 503 masinat.
Eellugu.
Uue kolmetornilise tanki projekteerimine algas 1931. aastal tehases nr 174 Leningradis ja esimene katsemasin valmis sama aasta lõpuks. 1932. aasta sügisest algas masina seeriatootmine tehases Krasnõi Putilovets (alates 1934. aastast "Kirovi tehas").
T-28 konstruktsioon ja tehniline lahendus.
Mootor ja transmissioon.
Tanki mootoriks oli 12-silindriline, 46,9-liitrine, vesijahutusega bensiinimootor MT-17L, mille võimsus oli 500 hobujõudu ja see arendas kuni 1445 pööret minutis. T-28-l oli 5 edaspidi- ja üks tagurpidi käik.
Masina kiiruseks maanteel oli 45 ja maastikul 20 km/h. Kütusepaagid mahutasid 650 liitrit ja sellest jätkus 220 km läbimiseks maanteel. 100 km läbimiseks maanteel kulutas tank seega 295 liitrit ja maastikul sama maa läbimiseks 590–885 liitrit, olenevalt maastikust.
Tornid ja relvastus.
Tanki peatorni, milles asus ka masina pearelv, 76,2 mm suurtükk, oli võimalik pöörata 360 kraadi kas käsitsi või elektrimootoriga. Käsitsi võttis ühe täispöörde tegemine aega 4 minutit, elektrimootoriga aga 23 sekundit.
Esialgu oli pearelvaks 76,2 mm suurtükk KT-28, millel raua pikkust 16,5 kaliibrit ja kaalu 540 kg. Suurtükki oli võimalik liigutada vertikaalselt −5 kuni +25 kraadi. Mürsk kaalus 6,5 kg ja selle algkiirus oli 381 m/s. Soomust läbistas see 90 kraadise nurga all 100 m pealt 46 mm, 500 m pealt 42 mm ja 1000 m pealt 38 mm.
Hilisemad masinad said pearelvaks 76,2 mm suurtüki L-10, mille raua pikkuseks oli 26 kaliibrit. Sellel kasutati kahte tüüpi mürske "BR-350A APHE" ja "F-354 HE". Neist esimene kaalus 6,3 kg ja selle algkiirus oli 611 m/s, soomust läbistas see 90 kraadise nurga all 100 m pealt 63, 500 m pealt 53 ja 1000 m pealt 38 mm. Teine aga kaalus 6,23 kg ja selle algkiiruseks oli 555 m/s.
Peatornis asusid veel ka kaks 7,62 mm kuulipildujat DT, üks asus torni tagaküljel ja teine suurtükist vasakul. Neid oli võimalik liigutada horisontaalselt 20 kraadi mõlemale küljele ja vertikaalselt −20 kuni +30 kraadi. Osadele masinatele oli kinnitatud torni laele ka 7,62 mm kuulipilduja P-40 AA.
Korpuse esiosas paiknesid kaks kuulipildujatorni, kummaski üks 7,62 mm kuulipilduja DT, mille tõstenurk oli −30 kuni +30 kraadi. Tornid pöördusid 25 kraadi paremale ja 10 vasakule.
Laskemoona oli masinal kaasas 7938 padrunit ja 69 mürsku.
T-28 sõjategevuses.
1939. aasta septembris osalesid Ukraina- ja Valgevene rinde koosseisus, vastavalt 98 ja 105 tanki T-28 nn Lääne-Ukraina ja Lääne-Valgevene vabastusoperatsioonis. Ukraina rinde koosseisu kuulunud 10. tankibrigaad läbis Poolas ligemale 400 km, kuid kaotas kõigest 1 mehe tapetuna ja 2 haavatuna, masinatest kaotati 2 autot. Valgevene rinde koosseisus osalenud 21. tankibrigaad läbis üle 350 km, kuid ei kohanud Poola vägesid.
Ahjuõun

Ahjuõun on magustoit, mis saadakse õunte küpsetamisel prae- või leivaahjus. 
Valmistamine.
Tuleb võtta head hapud õunad, laduda pannile ja pista kuuma ahju. Liiga madala temperatuuri juures nad kuivavad ja jäävad tuimaks. Pärast võib peale raputada suhkrut ja kaneeli.
Keerulisem viis on eemaldada õuntel enne küpsetamist südamik ja täita õõnsus suhkru, kaneeli ja rosinatega.
Rosin

Rosin on kuivatatud viinamari. Olenevalt päritolust ja kasutatud marjasordist tuntakse suurt hulka rosinasorte nagu sultana, korint jne. Rosinad võivad olla kas "kividega" (seemnetega) või ilma.
Rosinatootmine on laialt levinud Araabia maades, kus islam ei luba alkoholi tarvitada. Seepärast ei toodeta seal veini, vaid tehakse viinamarjad rosinateks.
Korint

Korint on väike tume seemneteta rosin. Korint on nimetuse saanud Korintose linna järgi Peloponnesosel.
Lääne-Eesti madalik

Lääne-Eesti madalik (ka Lääne-Eesti rannikumadalik) on Eesti suurim maastikurajoon. Selle pindala on 6035 km2, hõlmates 13,3 % Eestist. 
Lääne-Eesti madalik kulgeb põhja–lõuna suunas Soome lahest Liivi laheni ja selle pikkus on 119–120 km. 
Madalik oli Läänemere algstaadiumeil viimase jääaja lõpus suure osa ajast vee all, on kerkinud merest umbes 9300 14C aastat tagasi. 
Madaliku suure pindala tõttu on selle reljeef väga mitmekesine. Lääne-Eesti madaliku iseloomustab lääneosas võrdlemisi pikk rannajoon (umbes 510 km ). Madaliku keskosas asub katkendlik Lääne-Eesti klindi paekivikuline ahelik. Lääne-Eesti madalikule on omased haruldased poollooduslikud niidud, neist tähelepandavamad on ranna- ja puisniidud. 
Madalikul on mitu kaitseala, neist tähtsaim on Matsalu rahvuspark, peale selle on veel Läänemaa Suursoo maastikukaitseala, Silma ja Avaste looduskaitseala. 
Suurim sügavus on 217 meetrit.
Vibusaag

Vibusaag on käsisaag, mis koosneb kaarekujulisest (vibu meenutavast) puidust või metallist valmistatud raamist ja selle vahele pingutatud kitsast saelehest.
Qiqihar

Qiqihar (varem eesti keeles "Tsitsikar" venekeelse nime Цицикар eeskujul) on linn Hiinas Heilongjiangi provintsis Qiqihar Shi's. Linnal ei ole halduslikku staatust ega kindlaid piire. 
Ajalugu.
Qiqihar asutati 1691. aastal.
1931–1945 oli linnas Jaapani sõjaväebaas. 1945–1950 oli Qiqihar Nenjiangi provintsi pealinn.
Mööblitööstus

Mööblitööstus on tööstusharu, mis toodab igasugusest materjalist (v.a kivi, betoon ja tsement) mööblit ja mööblilisandeid. Mööblitööstus kasutab materjalide töötlemisel ja detailide ühendamisel tavalisi meetodeid (nt lõikamine, vormimine ja lamineerimine). Tootmise oluline osa on toote esteetiline ja kasutajasõbralik disain. Mõned mööbli valmistamiseks vajalikud tootmisprotsessid on kasutusel ka teistes tööstusharudes. Puidu lõikamine ja saadud detailidest toote kokkupanek on vajalik näiteks puitsõrestike tootmiseks. Metallmööbli tootmisel kasutatakse tehnoloogiat, mida rakendatakse ka rullvaltsitud toodete tootmisel. Plastmööbli vormimine toimub sarnaselt muude plasttoodete tootmisega. Plastmööbli tootmist liigitatakse siiski eraldi tegevusalaks.
Eesti mööblitööstus.
2020. aastal oli Eestis 809 mööblitööstuse ettevõtet, mis on 0,8% kõigist ettevõtetest. Mööblitööstuses on hõivatud enam kui 7500 inimest (1,6% Eesti ettevõtete töötajatest). Nimetatud ettevõtete koondmüügitulu ületas 2020. aastal 598 miljonit eurot (moodustades 0,9% Eesti ettevõtete müügitulust). Mööblitööstuse ettevõtete ärikasum oli 2020. aastal kokku umbes 41,9 miljonit eurot, mis moodustas 7% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 84% mööblitööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 2% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (16 ettevõtet). 11% mööblitööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot. Umbes pool mööblitööstuse ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist.
Trendid.
Eesti mööblitööstus on pikaajalise traditsiooniga. Sektor on oluline tööandja maapiirkondades ning aitab väärindada kodumaist toorainet. Sektori suuremad ettevõtted töötajate arvu järgi asuvad eelkõige Põhja- ja Kagu-Eestis. Siseturu ostujõud on kasvanud ning vähendanud survet eksportida. Seetõttu on mööblitööstus järjest rohkem orienteerunud siseturule. Kui mõni aeg tagasi läks 80% toodangust ekspordiks, siis nüüd on välisturgude osa langenud alla 60%. Odava tööjõu nappuse tõttu on teravnenud konkurents näiteks Poola ja Leedu tootjatega. Mööbli ekspordi vähenemine on Euroopa Liidu ülene trend, mida on märgata juba aastaid. Hiina, Vietnam ja ka Ukraina ja teised lähemad odava tööjõuga riigid hõlmavad üha suuremat turuosa ning ELi tootjatel on raske konkureerida nendega. Kõige olulisemad turud on sektori jaoks nüüdki Põhjamaad. Nende riikide kultuuriline taust sarnaneb Eesti omaga ja siinsetel disaineritel on lihtsam nende riikide jaoks tooteid kujundada. Eestis on ka mitme Soome ja Rootsi mööblitootja tootmisüksused. Nende kahe riigi osakaal sektori ekspordis on kokku 57%. 2019. aastal eksporditi enim istmeid, puidust magamistoamööblit, mööblidetaile ja puidust söögi-, elutoa- ja kauplusemööblit.
Tallinna Tehnikum

Eestis kandsid Tallinna Tehnikumi nime 20. sajandi I poolel kaks riiklikku tehnikakooli:
Aastatel 1932–1936 tegutsesid mõlemad tehnikumid Vene-Balti laevaehitustehase peahoones Koplis (Kopli 101). Sel ajal oli mõlema Tallinna Tehnikumi ühine direktor Enn Nurmiste.
Märt Bormeister

Märt Bormeister (ka Mart 30. september 1916 Tallinn – 24. juuli 1991 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog.
Märt Bormeister õppis 1931–1937 dekoratsioonimaali erialal Peterburis kunstihariduse omandanud Roman Nymani ja August Janseni käe all Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis. 1939 alustas õpinguid Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Aleksander Vardi käe all (1939–1941). 
II maailmasõja ajal mobiliseeriti Bormeister Nõukogude armeesse, relva alla ta siiski ei jõudnud vaid evakueeriti ning liitus tagalas Jaroslavli kunstnike kollektiiviga, mille järel tekkis tal võimalus osaleda vabakuulajana loengutel Moskva Kunstiinstituudis.
1945. aastal naasis Märt Bormeister Eestisse ja temast sai õppejõud Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. Märt Bormeister oli 45 aastat Kunstiinstituudi akvarelliõppejõud. Tema tegevus kunstipedagoogi ja metoodiliste õppematerjalide väljatöötajana oli tähelepanuväärne. Bormeister oli esimene, kes pedagoogiaastail ERKI-s (1946–1991) hakkas süstemaatiliselt õpetama värvusõpetust. Meelsasti käis kunstnik koos õpilastega looduses maalimas, sageli Eesti Vabaõhumuuseumis.
Isiklikku.
Märt Bormeister on maalikunstnik ja fotograaf Märt Bormeister noorema ja maalikunstnik Marju Bormeisteri isa. Tema abikaasa oli maalikunstnik Magda Bormeister.
Looming.
Aastatel 1939–73 osales kunstnik enam kui sajal näitusel. Märt Bormeisteri loomingus on olulisel kohal maastikud ja lillemaalid. Sageli on kunstnik oma töis jäädvustanud merd. Üks olulisemaid ja armastatumaid motiive oli Märt Bormeistri jaoks kahtlemata ka Tallinna vanalinn, mida ta on kujutanud igal ajal.
Saul Kripke

Saul Aaron Kripke (13. november 1940 New Yorgi osariik, Bay Shore – 15. september 2022) oli juudi päritolu USA filosoof ja loogik.
Ta oli Princetoni Ülikooli emeriitprofessor ning CUNY Graduate Centeri distingeeritud filosoofiaprofessor.
Ta on tuntud modaalse loogika, osutusteooria ja Ludwig Wittgensteini "Filosoofiliste uurimuste" alaste tööde järgi. Paljud tema tööd on avaldamata ning neist on olemas ainult lindistused või eraviisiliselt levitatavad käsikirjad.
Looming.
Kripke panuseks filosoofiasse loetakse järgmist:
Modaalloogika.
Kripke varajased tööd (sealhulgas "A Completeness Theorem in Modal Logic" (selle ta kirjutas teismelisena) ja "Semantical Considerations on Modal Logic") olid pühendatud modaalloogikale. Kõige tuntumad modaalsed loogikad on konstrueeritud ühe nõrga loogika K baasil; see loogika on saanud nime Kripke järgi.
Artiklis "Semantical Considerations on Modal Logic" (1963) pakkus Kripke lahenduse ühele klassikalise predikaatloogika raskusele. Maailmasõlteline lähenemine pidi näitama, kuidas ühe võimaliku maailma objektid võivad teises mitte eksisteerida. Ent tavalised reeglid kvantoritega ümberkäimiseks nõuavad, et iga term osutaks millelegi, mis eksisteerib kõikides võimalikes maailmades. See paistab olevat ühitamatu meie tavapraktikaga: me kasutame termineid kontingentselt eksisteerivatele asjadele osutamiseks. Kripke vastab sellele raskusele terminite elimineerimisega. Ta toob näite loogikasüsteemist, mis kasutab maailmasõltelist interpretatsiooni ja säilitab klassikalised reeglid. Ent selle hinnaks on keele vaesustumine ning modaalse lauseloogika nõrgenemine.
Nimetamine ja paratamatus.
Kripke kolm loengut on rünnak Gottlob Frege ja Bertrand Russelli pärisnimede kirjeldusteooriale, mille kohaselt nimi (pärisnimi) osutab mingile objektile seetõttu, et nime seostatakse kirjeldusega (määrava kirjeldusega), millele objekt vastab. Kripke tõi mitu näidet, mis näitavad seda teooriat ebausutavana.
Isiklikku.
Saul Kripke oli abielus filosoof Margaret Gilbertiga.
Elistvere loomapark

Elistvere loomapark on faunat tutvustav ja eksponeeriv park, mis asub Tartu maakonnas Tartu vallas, jäädes Vooremaa maastikukaitseala territooriumile. Loomapargi suurus on umbes 10 hektarit. 
Elistvere loomapark avas uksed 27. märtsil 1997. Elistvere loomapargi rajamise eestvedajaks on olnud Kaupo Ilmet.
Loomapargis on esindatud valdavalt Eesti looduslikku faunat, kuid leidub ka eksoote; kohata võib teiste seas põtra, ilvest, euroopa piisonit, faasanit.
Aastal 2000 asutati loomapargi juurde koostöös Eesti Terioloogia Seltsiga Näriliste Uurimiskeskus.
Kangasniemi vald

Kangasniemi on Soome vald, mis asub Lõuna-Savo maakonnas Ida-Soome läänis. 
Vallas elab 6123 elanikku. Valla pindala on 1326,75 km², millega see on seega Ida-Soome lääni suuruselt viies vald. 256,67 km² ehk üle 20% valla pindalast on kaetud veega. Rahvastiku tihedus on 5,7 in/km².
Kangasniemi naabervallad on Hankasalmi vald, Hirvensalmi vald, Joutsa vald, Mikkeli, Pieksämäki ja Toivakka.
Vald loodi 1867. aastal ja see asub 13. riigimaantee ääres, sealt on 50 km Mikkelisse, 63 km Jyväskylässe, 47 km Pieksämäele ja 250 km Helsingisse. Suurimad järved valla territooriumil on Puulavesi (Soome suuruselt kaheksas järv) ja Kyyvesi. Rannajoont on Kangasniemil üle 1550 km. Suvel suureneb elanike arv mitmekordseks, kuna vallas on 3596 suvilat.
Vallal on suur metsavaru, ligi 12 miljonit kuupmeetrit, ja aastas kasvab see ligi 500 000 kuupmeetri võrra.
Nätsi-Võlla looduskaitseala

Nätsi-Võlla looduskaitseala on kaitseala Pärnu linna ja Lääneranna valla territooriumil Pärnu maakonnas.
Kaitseala ajalugu ulatub 1957. aastasse, mil kaitse alla võeti Nätsi raba. 1987. aastal kaitstavat ala laiendati: kaitse alla võeti kogu Nätsi-Võlla rabalaam ("Nätsi-Võlla sookaitseala").
Kunagisest suurest veekogust kujunenud hiiglaslik Nätsi-Võlla rabalaam on Lääne-Eestile iseloomulik järsu nõlva ja tasase laega lageraba, mida ümbritsevad kitsa ribana soometsad. Ääretult ühetoonilist mätlikku soomaastikku liigestavad suured, raskesti läbipääsetavad älvestikud ja laukalabürindid ning metsased rabasaared. Kaht erisuunalist laugastikku eraldab vesisest märest ümbritsetud Punaoja, mille lätted on raba idaosas soolangendiku kohale kerkivate Salusaarte all. Rabas on haruldaste mesimurakate kasvukoht. Kaitseala idapiiril kasvavad tamme, saare, jalaka, pärna ja vahtraga salumetsad – endised puisniidud ja karjamaad, kus leidub palju mets-õunapuid ja käpalisi. Säilinud on tammikud, kus puude vanus küündib 300 aastani ja tüve läbimõõt üle meetri.
Avar rabamaastik on linnurikas, haudeliike on registreeritud 46. Seal elavad paljud tüüpilised rabalinnud: väike-koovitaja, mustsaba-vigle, niidurüdi, rüüt, mudatilder, teder, punaselg-õgija, sookurg, soo- ja roo-loorkull, aga ka haruldased rabapüü ja tutkas. Põline pesitseja on kaljukotkas, soos elavad ka laululuik ja väikepistrik.
Kaitseala maismaa pindala on 11 390 ja siseveekogude pindala 227,3 hektarit.
Prantsuse buldog

Prantsuse buldog on koeratõug. 
Prantsuse buldog on algselt aretatud Inglismaal kui inglise buldogi miniatuurne variant.
Prantsuse buldogid on väikest kasvu, keskmiselt 7–12 kilo rasked, lühikese koonu, suurte kõrvadega lihaselised siledakarvalised koerad. Nad on aktiivsed, sõbralikud ja intelligentsed. Nad on aretatud võitluskoerast seltsikoeraks.
4–6 kuuselt on prantsuse buldogi kõrvad suured võrreldes peaga oma arenguga on prantsuse buldog valmis 3-aastaselt.
Populaarsus.
Prantsuse buldog on populaarne koer. 2020. aastal oli see koer populaarsuselt teine Ühendkuningriigis. Neid hinnati Austraalias kolmandaks aastal 2017. Aastal 2019 oli Ühendkuningriigis registreeritud 33661 prantsuse buldogi. Võrdluseks oli samal ajal Ühendkuningriigis registreeritud 36700 labradori retriiverit.
Terviseprobleemid.
Levinumad on hingamisprobleemid, eriti kui koer on ülekaaluline. Võivad nohiseda ja norsata. 
Prantsuse buldogid ei uju, kuna neil on selline kehaehitus, seepärast peab olema eriti ettevaatlik veekogude läheduses. Prantsuse buldogiga peab olema ettevaatlik kuuma ilmaga, sest ta armastab joosta ja mängida ja võib seda teha tunde, kui omanik teda vaid laseb. Mõnel lihtsalt on rohkem energiat kui teisel. Samuti on ta tundlik ka liigsele külmale, ehk stabiilne temperatuur on talle parim.
Prantsuse buldog sobib korterikoeraks, kuid püsib ka toas aktiivsena.
Poegimine.
Poegimisel võib vaja minna kirurgilist abi, sest kutsikate pead on väga suured. Kuid on ka isendeid kes saavad loomuliku poegimisega suurepäraselt hakkama.
Eesti Vabadusvõitluse Muuseum

Eesti Vabadusvõitluse Muuseum on Eesti sõjandusmuuseum Lagedil. Muuseum kuulub mittetulundusühingule, mille juhataja on muuseumi asutaja Johannes Tõrs.
Muuseum asub Lagedil, Pirita jõekäärus olevas Külma pargis, kuhu on rajatud president Konstantin Pätsi venna Voldemar Pätsi kunagise maja koopia. Muuseum avati juunis 1994.
B5-vitamiin

B5-vitamiin(C9H17NO5) ehk pantoteenhape ehk antidermatiitne vitamiin on vesilahustuv termolabiilne vitamiin.
Inimorganismis on aktiivne pantoteenhappe D(+)vorm, mille baasil sünteesitakse inimorganismi metabolismis keskne koensüüm A.
Saamine ja depood.
Inimene saab B5-vitamiini nii taimsest kui ka loomsest toidust. Taimse ja loomse toidu koosseisus on B5-vitamiin koensüümina A ja fosfopantoteiinina, mille hüdrolüüs peensooles annab vaba pantoteenhappe. See imendub peensoolest naatrium-sõltuvalt.
Imendumist soodustavad biotiin ehk H-vitamiin, foolhape ja kaltsium. Imendumist võivad häirida liigne alkohol ja kohv.
Allikad: maks, pärm, munad, piim, kaunviljad, täisteraviljatooted, tomat.
Biofunktsioonid.
Pantoteenhape kuulub inimorganismi keskse koensüümi koensüüm A koostisse ning on sel moel vajalik süsivesikute, lipiidide, aminohapete ja nukleiinhapete metabolismis osalevate ensüümide tööks.
Defitsiit.
Pantoteenhape on looduses väga laialt levinud ja seepärast tema defitsiiti normaalse toitumise ja tervislike eluviiside korral ei esine. Kestev ja rohke alkoholi ja kohvi tarbimine ning kestev väga äärmuslik toitumine võib mõningase puuduse tekitada.
Defitsiidi esmatunnused:
Pikemaajalise kestva defitsiidi korral võivad ilmneda 
Üldiselt on pantoteenhappedefitsiiti raske hinnata, sest teiste B-rühma vitamiinide defitsiidi sümptomid maskeerivad neid.
Manustamine.
RDA (ehk B5-vitamiini soovitatav ööpäevane kogus):
B5-vitamiini lisatarbimine on kindlasti vajalik pikaaegse defitsiidi tunnuste ilmnemisel. Neil, kes tarbivad kestvalt ülemäära palju alkoholi ja kohvi, on selle vitamiini lisatarbimine õigustatud. Selle oskuslik ja adekvaatne manustamine võib ravi ühe komponendina olla efektiivne ka alkoholismi, depressiooni, tuberkuloosi, aneemia ja muude haiguste korral.
Pantoteenhapet peaks kindlasti manustama koos tiamiini, niatsiini, B6-vitamiini, C-vitamiini, foolhappe, biotiini ja kaltsiumiga.
Ülemanustamine.
Päevase ohutu koguannuse ülempiir pantoteenhappe korduval manustamisel on 300–400 mg, ühekordse koguannuse ohutu ülempiir 500 mg. Kuigi pantoteenhappei toksilisust pole kunagi täheldatud, ei tohiks neid piire kindlasti ületada.
C. W. Ceram

Kurt Wilhelm Marek, pseudonüüm C. W. Ceram, (20. jaanuar 1915 Berliin – 12. aprill 1972 Hamburg) oli saksa ajakirjanik ja literaat.
Ta on tuntud arheoloogiat käsitlevate populaarteaduslike raamatute autorina.
Elukäik.
Teises maailmasõjas teenis ta sõjakorrespondendina Wehrmachti propagandakompaniis. Sai haavata. Pärast sõda, aastatel 1945–1952, töötas ta toimetajana kirjastuses Rowohlt Verlag. 1949. aastal ilmus tal raamat arheoloogia ajaloost – "Götter, Gräber und Gelehrte" ("Jumalad, hauakambrid, õpetlased"), millest sai rahvusvaheline menuk. Raamat tõlgiti 28 keelde (kogutiraažiga üle 5 miljoni eksemplari). Raamatu ainetel tõi Metro-Goldwyn-Mayer 1954. aastal linale mängufilmi "Valley of the Kings". 
Ceram abiellus 1952. aastal Hannelore Marekiga. Pere elas aastatel 1954–1971 Ameerika Ühendriikides. 1954. aastal andis Ceram ühele New Yorgi kirjastajale enda tuttava, teise maailmasõja ajal Berliinis elanud noore naise, 1945. aasta aprillis-juunis kirja pandud päevikumärkmed (saksa keeles "Eine Frau in Berlin"). Kirjastaja avaldas selle teksti veel samal aastal inglise keelde tõlgituna. Ceram kirjutas järelsõna (eesti keeles ilmus raamat kirjastuse Tänapäev vahendusel 2004. aastal pealkirja all "Naine Berliinis"). 1957. aastal sündis New Yorgis Ceramite peres poeg Max Marek, kellest hiljem sai kunstnik. 1971. aastal naasid Ceramid Lääne-Saksamaale. 
Ceram ise pidas enda tähtsamaiks teoseks 1960. aastal avaldatud kultuurfilosoofiliste märkmete kogumikku "Provokatorische Notizen" ('provokatsioonilised märkmed').
Mälestuse jäädvustamine.
Muuseum Rheinisches Landesmuseum Bonn asutas arheoloogiaauhinna Cerami auhind. Esimest korda anti auhinda välja 1974. aastal.
Phoca

Phoca on veeimetajate perekond hülglaste sugukonnast.
Süstemaatika.
Perekonda "Phoca" kuuluvaid liike on kokku kaks: randal ("Phoca vitulina") ja tähnikhüljes ("Phoca largha"). 
Varem on perekonda "Phoca" arvatud kuni 7 liiki; tänapäeval on eraldatud perekond "Pusa" (viiger, "Pusa hispida"; baikali viiger, "Pusa sibirica"; kaspia viiger, "Pusa caspica") ning kaks liiki (grööni hüljes ("Pagophilus groenlandica") ja vööthüljes ("Histriophoca fasciata")) on üle viidud teistesse perekondadesse.
Eesti hülged.
Eestis võib perekonnast "Phoca" kohata ainult randalit, kes on siin haruldane. Viigerhüljes kuulub perekonda "Pusa" ja hallhüljes ("Halichoerus grypus") on omaette perekonna ainus liik.
Põhja suusaalad 2002. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalad 2002. aasta taliolümpiamängudel
Põhja suusaalad 2006. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalad 2006. aasta taliolümpiamängudel
Puurmani liiklussõlm

Puurmani liiklussõlm rajati aastatel 2006–2007 Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteele Puurmani silla ülekoormuse tõttu. 
Liiklussõlm võitis Eesti Betooniühingu aunimetuse "Aasta betoonehitis 2007".
Liiklussõlm avati 30. oktoobril 2007.
Shanadoo

Shanadoo on Jaapani ansambel, mis koosneb 4 tüdrukust. 
Nende esimene lugu oli "King Kong". 
Bändi produtsent on David Brandes.