Karl von Kügelgen

Karl Ferdinand von Kügelgen ("Carl Ferdinand von Kügelgen"; 6. veebruar 1772 Bacharach – 28. detsember 1831 / 9. jaanuar 1832 (ukj) Tallinn, Eestimaa kubermang) oli saksa päritolu Eestimaa kunstnik, Venemaa keisri õukonnakunstnik, Peterburi Kunstide Akadeemia (1804) ja Berliini Preisimaa Kuningliku Kunstide Akadeemia ("Königlich Preußische Akademie der Künste") liige.
Elulugu.
Karl von Kügelgen ja tema kaksikvend Gerhard von Kügelgen sündisid Reini ääres, Kölni kuurvürsti õuenõuniku perekonnas. Vennad alustasid õpinguid Dresdenis ja jätkasid Bonni ülikoolis, ühes klassis koos Ludwig van Beethoveniga. Alates 1790. aastast õppis ta maalikunsti Frankfurdi ja Würzburgi piirkonnas, Christian Georg Schütz vanema juures. 1791. aastal sai ta koos vennaga ertshertsog Maximilian Franzilt õppestipendiumi Rooma. 
1796. aastal reisis von Kügelgen koos Andreas Rombergiga Viini, sealt edasi Berliini ja 1798. aastal venna juurde Riiga. 
1798. aastal kolis Karl von Kügelgen Eestisse, kus elas peamiselt Kodilas, sama aasta lõpul läksid vennad Peterburi. Vaatamata oma portreeloomingu menukusele pöördus Franz Gerhard 1804. aastal tagasi Saksamaale, kus sai Dresdeni Kunstide Akadeemia professoriks .
1806. aasta 7. juulil abiellus Karl von Kügelgen Wilhelm Johann Zöge von Manteuffeli (1745–1816) tütre Emilie Henriettega. Tema kaksikvend Gerhard oli abiellunud 1800. aastal sama pere tütre Helene (Lilla) Mariega (1773–1842). Mõlemad pulmad peeti Ojasoo mõisas Kose kihelkonnas.
Karl von Kügelgen käis Krimmis, elas mitu aastat Saratovi kubermangus, kust 1816. aastal naasis Eestisse. 
Aastatel 1816–1827 elas Karl von Kügelgen oma äia, Wilhelm Johann Zöge von Manteuffeli pool Viru-Jaagupi kihelkonnas Küti mõisas, kus Kügelgenid pidasid kodukooli. Selles koolis õppisid kunstniku poeg Konstantin von Kügelgen (1810–1880) ning kaksikvenna Gerhardi poeg Wilhelm von Kügelgen (1802–1867) ja Carl Timoleon Neff. Kõigist neist kujunesid väljapaistvad 19. sajandi maalikunstnikud. Ka Konstantini tütrest Sally von Kügelgenist sai kunstnik.
1827. aastal asus Kügelgen lõplikult elama Tallinna Tõnismäele rajatud Friedheimi suvemõisa, kuid jätkas Krimmi-teemaliste teostega, maalis ideaalmaastikke. Tal valmis rida Tallinna ja selle ümbrust kujutavaid veduutmaale.
Karl von Kügelgen maeti Tallinna Kopli kalmistule, tema perekond on maetud Simuna kirikuaeda.
Looming.
K. F. von Kügelgen oli põhiliselt klassitsist, kes Claude Lorraini mõjul kujunes ideaalmaastiku traditsiooni järgijaks. Enamik Karl von Kügelgen loodusmaale oli sarnase ülesehitusega: pildi äärtel puud, keskosas on kaugusest paistev tempel, varemed, kaljud, mäed. Kunstiteosed olid üles ehitatud sümmeetria reeglite järgi, esiplaanil oli stafaaž – väikesed inimfiguurid, loomad. Joonistuse selgus, peen detailikäsitlus, topograafiline täpsus ja romantilised noodid meeleolus lähendavad tema pilte biidermeierile – 19. sajandi keskpaigani saksa kunstis valitsenud stiilile ja elutunnetusele. 
Venemaa keisri tellimusel tegi Karl von Kügelgen suuri joonistussarju Krimmi ja Soome vaadetega, viljeledes samal ajal ka maastikumaali. Tema loomingu paremikku kuuluvad Tallinna panoraamvaated linna ja selle ümbruse vaadetega, millel on peale kunstilise ka suur kultuuriajalooline väärtus. 
1818. aasta Soome reisil valmis tal rida joonistusi, mille alusel valmistas ühena esimestest Venemaal litograafiad ehk kivitrükised. Tuntud on tema 15 litografeeritud Soome vaadet.