tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kaupo Kukli

Kaupo Kukli (sündinud 22. detsembril 1967) on eesti materjaliteadlane, Tartu Ülikooli materjaliteaduse professor.
Ta on kuulunud Eesti enam viidatud teadlaste sekka.
Elulugu.
Ta lõpetas 1986. aastal Põlva Ühisgümnaasiumi kuldmedaliga ja astus Tartu Ülikooli. 1993. aastal kaitses ta magistritöö "Investigation of atomic layer epitaxial growth of tantalum oxide thin films" (juhandaja Jaan Aarik) ja 1999. aastal doktoriväitekirja "Atomic layer deposition of artifically structured dielectric materials" (juhendaja Lembit Pung).
Ta töötas Helsingi Ülikoolis külalisteadurina ning Tartu Ülikoolis tahkiskihtide füüsika vanemteaduri ja juhtivteadurina. 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli materjaliteaduse professor.
2016. aastal valiti ta kolmeks aastaks Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professoriks. 2022. aastal kandideeris ta koos Heikki Junnineni ja Toomas Rõõmuga Eesti Teaduste Akadeemia akadeemiku kohale füüsika valdkonnas.
Tunnustus.
2007. aastal pälvis Kaupo Kukli koos kolleegidega (Jaan Aarik, Aleks Aidla, Väino Sammelselg, Teet Uustare) dielektriliste materjalide vallas tehtud uurimustetsükli eest Eesti Vabariigi teaduspreemia.
2017. aastal pälvis ta Tartu Ülikooli medali.
Kirstie Alley

Kirstie Louise Alley (12. jaanuar 1951 Wichita, Kansas – 5. detsember 2022 Tampa, Florida) oli ameerika näitleja.
Ta sai tuntuks, mängides aastail 1987–1993 NBC komöödiasarjas "Cheers" Rebecca Howe'i ning pälvides selle rolli eest 1991. aastal nii Emmy kui ka Kuldgloobuse. Teise Emmy võitis ta 1994. aastal peaosatäitmise eest telefilmis "David's Mother". Aastatel 1997–2000 mängis ta peaosa situatsioonikomöödias "Veronica's Closet" ning sai rolli eest taas Emmy ja Kuldgloobuse nominatsiooni.
Üks tema tähtrolle oli näitlejatöö filmis "Vaat' kes räägib" ("Look Who's Talking"; 1989), kus ta mängis John Travolta kõrval teist peaosa. Tema teised tuntumad rollid olid filmides "" ("Star Trek II: The Wrath of Khan"; 1982), "Suvekool" ("Summer School"; 1987), "Ohtlik jälitus" ("Shoot to Kill"; 1988), "Õed-vennad" ("Sibling Rivalry"; 1990), "Neetute küla" ("Village of the Damned"; 1995), "Üks pluss üks on neli" ("It Takes Two"; 1995), "Lahates Harryt" ("Deconstructing Harry;" 1997) ja "Drop Dead Gorgeous" (1999) ning kahes "Vaat' kes räägib" järjefilmis "Vaat' kes ka räägib" ("Look Who's Talking Too"; 1990) ja "Vaat' kes nüüd räägib" ("Look Who's Talking Now"; 1993).
Peale näitlemise lõi Alley agaralt kaasa seltskonna- ja ühiskonnaelus, näiteks osales kahel hooajal telesaates "Tantsud tähtedega" ("Dancing with the Stars") ning ise ülekaaluline olles osales meeleldi mitmesugustes kaalu- ja sellega seotud terviseprobleeme käsitlevates saadetes ja ühendustes.
Ta suri 5. detsembril 2022 käärsoolevähki.
Clarence Gilyard

Clarence Alfred Gilyard (24. detsember 1955 Moses Lake, Washingtoni osariik – 28. november 2022 Las Vegas, Nevada) oli ameerika näitleja, teatripedagoog ja kirjanik. 
Neli aastakümmet näitlejana töötanud Gilyard saavutas tuntuse filmi- ja seriaalinäitlejana, tehes kaasa näiteks sellistes ülipopulaarsetes filmides nagu "Tippkutt" ("Top Gun"; 1986) ja "Visa hing" ("Die Hard"; 1988) ning telesarjades "Matlock" (1989–1993) ja "Walker, Texase korravalvur" ("Walker, Texas Ranger"; 1993–2001).
2006. aastal hakkas Gilyard näitekunsti õpetama Las Vegases asuvas Nevada Ülikoolis (UNLV). Selle kõrvalt ta näitles ja töötas lavastajana Nevada Conservatory Theatre’is.
Georgi Kedrov

Georgi Tihhonovitš Kedrov (vene Георгий Тихонович Кедров; 1907 – 1987) oli Nõukogude Liidu ja Eesti NSV kommunistlik parteitegelane ja poliitik. Ta oli aastatel 1948–1949 Eestimaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee teine sekretär. Kedrovi Eestisse määramine oli osa Nõukogude poliitikast, kus EK(b)P teise sekretäri ametikoht oli enamasti Venemaa venelase käes. 
Elulugu.
Kedrov sündis 1907. aastal Jakovlevskaja külas Novgorodi kubermangus Venemaa Keisririigis. Ta omandas 1935. aastal kõrghariduse Leningradi Tehnika- ja Majandusinstituudis. Aastatel 1939–1941 töötas ta Moskvas ÜK(b)P Frunze rajoonikomitee esimese sekretäri ametikohal, seejärel 1941–1946 ÜK(b)P Viiburi rajoonikomitee esimese sekretärina ja 1946–1948 ÜK(b)P Leningradi linnakomitee sekretärina.
1948. aasta oktoobris määrati Kedrov Aleksei Kuznetsovi soovitusel Eestimaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee teiseks sekretäriks (16. oktoober 1948 – 30. august 1949) ning ta asus Tallinna elama. 
Kuna Kedrov oli Leningradis töötanud ning Ždanovi ja Kuznetsovi lähikondne, siis sai ka temast Leningradi süüasja üks ohvreid. 1949. aastal eemaldati ta EK(b)P KK teise sekretäri kohalt ja kutsuti tagasi Moskvasse, kus ta arreteeriti. 
Nõukogude Liidu Ülemkohtu sõjakollegium mõistis 21. jaanuaril 1952 Kedrovi süüdi ja määras talle karistuseks 25 aastat vangistust. Ta rehabiliteeriti 1954. aastal. Kedrov suri 1987. aastal.
Est.social

Est.social on novembris 2022 asutatud Mastodoni server, mis on suunatud eesti internetikasutajale ja peamiselt eestikeelsele sisule.
Serverit toetab riistvaraga Zone Media, projekti käivitamisele aitas kaasa Internet Society Estonia. Peamiselt eestikeelsele sisule orienteeritud üldkasutatava serveri kõneisikud lubavad kujundada sellest hea praktika näite ja eeskuju teistele kohalikele Mastodoni serveritele. Est.socialil oli 2023. aasta alguses 1003 aktiivset kasutajat. 
Ajalugu.
Est.social eestvedaja Diana Poudel kutsus novembris 2022 asjast huvitatuid endaga liituma ja eesti kogukonnale suunatud Mastodoni serverit käivitama. Poudeli sõnul oli tema peamiseks ajendiks see, et Elon Musk ostis 2022. aastal Twitteri ja varsti peale ostu toimus Twitteris hulk tehnilisi ja sisulisi muutusi kasutajale ebasoodsas suunas.
Liili Mõtuste

Liili Mõtuste (sündinud Sykiäinen; 20. august 1950 Pärnu – 14. juuni 2008 Turu, Soome) oli soome rahvusest Eesti graafik ja skulptor.
Ta sündis Pärnus teenistujate perekonnas. Lõpetas 1967. aastal Pärnu 3. keskkooli ja õpis aastatel 1968–1973 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis skulptuuri erialal. 
1975. aastal esines ta üleliidulisel noorte näitusel Moskvas skulptuuriga "Lapsed". 1976. aastast esines regulaarselt ka Eesti kunstinäitustel. Ta oli 1978. aastast vabakunstnik. 1980. aastatel kogus ta tuntust graafikuna. 
Liili Mõtuste kunstile on iseloomulik meisterlik joonistus, elav joon, joone ja värvide kooskõla, õhuline ruumilisus ja graafikatehnikate täiuslik valdamine. Tema joonistusoskus leidis väljundi metallgraafikas ja sügavtrükitehnikates: ofort, pehmelakk ("vernis mou"), akvatinta. Mõtuste tegi ka litograafiat, linoollõiget, monotüüpiat, joonistusi, akvarelle ja plakatikunsti. 
Liili Mõtuste töötas graafikaõpetajana ning illustreeris raamatuid. Muu hulgas lõi ta 1995. aastal akvarellid Ingeri laste aabitsasse (“Inkerin lasten oppikirja”), mis on esimene soomekeelne trükitud aabits ingerisoome lastele.
1992. aastast elas ta Soomes. 
Liili Mõtuste oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1978. aastast.
Kristiina Nurk (nahakunstnik)

Kristiina Nurk (sündinud 26. novembril 1982) on eesti nahakunstnik ja disainer.
Ta on loonud oma brändi Nulku, mis peamiselt tegeleb aksessuaaride disaini ja tootmisega.
JK Rolling Doors

Rolling Doors oli 2003. aastal asutatud jalgpalliklubi. Suure-Jaani valla Jalgpallikooliga (asutatud 2001) ühinedes moodustati 2011. aastal Suure-Jaani United.
Purpurkoorik

Purpurkoorik ("Amaurodon") on seente perekond lehternahkiselaadsete seltsis.
Sametkoorik

Sametkoorik ("Tomentella") on perekond seeni, mis kuulub lehternahkiseliste sugukonda.
Liike.
Kõik liigid on liigutatud teistesse perekondadesse.
Odamees (ajakiri, 1922)

Odamees oli aastail 1922–1929 Tartus aperioodiliselt ilmunud, kultuurielu käsitlev illustreeritud ajakiri.
Ajakirja esimese numbri tegevtoimetaja ("Redakteur") oli Albert Kivikas ning peatoimetaja ja väljaandja ("Chef-Redakteur und Verleger") Carl Sarap. Kokku ilmus 40 numbrit.
1924. aastal anti täiendavalt välja Odamehe Suviste Album.
Ajakirja trükiti algul Berliinis E. Gutnoffi trükikojas (1922 – 1923 nr 5); seejärel Eestis Postimehe trükikojas (1923 nr 6, 1923 nr 8 – 1924, 1926), Heinrich Laakmanni trükikojas (1923 nr 7, 1925, 1924 Suviste Album), Eduard Bergmanni trükikojas (1927–1929).
Võrkpoorik

Võrkpoorik ("Ceriporia") on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Püsipoorik

Püsipoorik ("Perenniporia") on klassi "Agaricomycetes" torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Kreischberg

Kreischberg on suusakuurort Austrias Steiermargi liidumaal. 
Piirkond hõlmab külgneva "Rosenkranzhöhe" ja pakub kokku 40 km nõlvu. 2013. aasta detsembris oli Kreischbergil esimene 10-kohaline gondel Steiermargi liidumaal. Viimastel aastatel on kuurorti kõrgekvaliteediliste nõlvade eest mitu korda autasustatud.
Maastik.
Võrreldes teiste suusakuurortidega on Kreischberg tuntud keskmisest suurema lumelaudurite arvu poolest, mille põhjuseks on väga laiad ja mõned suhteliselt lauged nõlvad. Sel põhjusel on see olnud mitmete rahvuslike ja rahvusvaheliste lumelauavõistluste toimumispaik.
Võistlused.
Lisaks lumelaua maailmameistrivõistlustele 2003. aastal, "Telemark"-suusatamise maailma karikavõistlustele 2009. aastal ja teistele rahvusvahelistele võistlustele peeti Kreischbergi ja Lachtali suusapiirkonnas 15.-25. jaanuarini 2015. aasta "Freestyle" suusatamise maailmameistrivõistlused.
Juhtimine ja toimimine.
Alates 2014. aasta augustist juhivad suusakeskust tegevdirektoritena Karl Fussi ja Reinhard Kargl. Kreischberg omab 88,5 % lähedalasuvast Lachtali suusakuurortist. Tänu sellele tihedale koostööle pakutakse kahe suusaala ühispiletit.
Taust.
Suusakuurort on saanud nime Rosenkranzhöhe (2118 m) tasapinnalise põhjaosa järgi ja asub Gurktali Alpide kirdeosas, kõrgusel 1981 m. Eriti mäe põhjaosas (Sankt Georgen ob Murau, Stadl an der Mur) on mitmeid metsaveoteid ja radu.
Rahvusvahelised võistlused.
Kreischbergi suusakuurort on olnud vigursuusatamise ja lumelaua maailma karikavõistluste võõrustaja, mis toimusid 15.–25. jaanuarini 2015. Nende andmetel on Kreischbergil suurim rennisõidurada Euroopas ning nad panustavad regulaarselt lumelaua maailma karikavõistlustesse. 2003. aastal võõrustas Kreischberg lumelaua maailma karikavõistlusi ja hooajal 2004/05 olid nad esimene suusakuurort Austrias, kus toimusid suusakrossi maailma karikavõistlused. 2009. aasta jaanuaris peeti Kreischbergis "Telemark"-suusatamise võistlusi.
Tõstukikasutus ja muud seadmed.
Kreischbergile kuuluvad järgmised tõstukid ja gondlid:
Kuuekohaline tõstuk pärineb 2008.-09. aasta hooajast. 2012. aasta suvel arendati välja Riegleralmi piirkond, mis suurendas Kreischbergi pakutavate nõlvade hulka kuni 40 km-ni.
"Kreischberg 10er - 2021 Projekt": kuni 6 reisija jaoks mõeldud gondeltõstuk (ehitatud 1992. aastal) asendati uue, kuni 10 reisijaga gondeltõstukiga. See oli 40 miljoni euro suurune investeering, mis hõlmab gondeltõstukit ning oru-, kesk- ja mäejaamade uusi hooneid.
2015. aasta detsembris avati Kreischbergil (1900 m) uus vigursuusatamise park lumelauduritele ja vigursuusatajatele. See sai nimeks "Snowpark Kreischberg" ja seda haldab QParks.
Narmastaelik

Narmastaelik ("Asterodon") on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Kaviinia

Kaviinia ("Kavinia") on kandseente perekond.
Puiduharik

Puiduharik ("Lentaria") on kandseente perekond.
Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond

Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond on üks neljast Tartu Ülikoolis akadeemilisi struktuuriüksusi koondavast valdkonnast.
Valdkond loodi 1. jaanuaril 2016 Tartu Ülikooli struktuurireformi käigus, kui valdkonna alla koondati arstiteaduskond ja kehakultuuriteaduskond.
Meditsiiniteaduste valdkonna dekaan on professor Margus Lember.
Struktuur.
Loodus- ja täppisteaduste valdkonda kuulub kuus instituuti:
Tanuseenelised

Tanuseenelised ("Phallaceae") on kandseente sugukond.
Peniseen

Peniseen ("Mutinus") on kandseente perekond.
Tanuseen

Tanuseen ("Phallus") on kandseente perekond.
Oganahkis

Oganahkis ("Steccherinum") on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Heilbronni Püha Kiliani kirik

Püha Kiliani kirik on 13.–16. sajandil ehitatud gooti kirik Heilbronnis. See on Heilbronni evangeelne luterlik peakirik, piiskopi kateedri asukoht, samuti kasutatakse seda regulaarselt kontserdipaigana. Kiriku sisustuses leidub tähelepanuväärseid keskaegseid kunstiteoseid.
Ajaloost.
Kirik on pühitsetud iiri rändpiiskopile pühale Kilianile. Hoone on ehitatud Heilbronni liivakivist, kiriku vanimad osad pärinevad 13. sajandist. Kiriku 16. sajandi algul ehitatud, ülaosas kaheksanurkne läänetorn on tähelepanuväärseim renessanss-stiilis kirikutorn Saksamaal ja esimene renessanssvormides ehitis põhja pool Alpe. Ehitusmeister Hans Schweineri raiutud skulptuurid, usutegelaste karikatuursed kujutised läänetorni dekooris peegeldavad ehitise loomise aega. 1529. aastal püstitati tornitippu landsknehti kuju, "Männle".
Sisustus.
Kiriku sisustuses on tähelepanuväärseim hilisgooti altariretaabel, mille loojaks on Hans Seyfer. Altari skulptuurid olid Teise maailmasõja ajal varjul Kochendorfi soolakaevanduse käikudes.
Antrodiell

Antrodiell ("Antrodiella") on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Stereopsidales

Stereopsidales on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente selts.
Stereopsidaceae

Stereopsidaceae on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente sugukond.
Stereopsis

Stereopsis on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Kilian

Püha Kilian (ka Killena, Cillíne; u 640 Mullagh, Iirimaa – u 689 Würzburg) oli iiri piiskop ja misjonär, keda on nimetatud Tüüringi ja Ida-Frangimaa apostliks; tegutses ja suri märtrisurma koos pühade Colomani ja Totnaniga. Tema mälestuspäev on katoliku kirikus ja evangeelses kirikus 8. juulil. Püha Kiliani austatakse eriti Würzburgi piirkonnas ja Iirimaal.
Elulugu ja allikad.
Püha Kiliani elust ja tema ning tema kaaskannatajate tegudest jutustab umbes 840. aastast pärit kannatuslugu ("passio"), mis pole aga detailides kuigi usaldusväärne, näiteks Kiliani reisi Rooma peetakse hilisemaks juurdekirjutuseks. Siiski on teada, et Kilian oli juba Iirimaal piiskop ja oma vaid mõned aastad kestnud misjonitegevuse jooksul Würzburgis ristis seal valitseva hertsogi perekonna. "Passio" nimetab hertsogit ja tema suguvõsa paganlikeks, sest nad sattusid vastuollu kanoonilise õigusega: kui piiskop nõudis, et hertsog Gozbert saadaks ära oma naise, sest too oli olnud tema venna naine, lasi hertsog piiskopil ja tema kahel kaaslasel pead maha lüüa.
Austamine.
Würzburgi esimene piiskop Burghard (Burchard) I lasi 8. juulil 752 üles kaevata pühaku säilmed ja 788. aastal viidi need Karl Suure juuresolekul Würzburgi Lunastaja katedraali (tänapäeval Würzburgi Neumünsteris). Kultus, mida toetasid Karolingide valitsejad, kestab tänaseni, eriti Mainfrankenis (Würzburgis ja Schweinfurtis), kuid see juurdus ka Würzburgi Saksimaal (Paderbornis). 9. sajandil tekkis sekundaarne kultus Iirimaal (8. juuli on pühaku säilmete Würzburgi viimise päev).
Ikonograafia.
Püha Kiliani kujutatakse pühapiltidel tavaliselt piiskopirõivastuses ja piiskopisauaga ning martüüriumiriista mõõgaga.
Lembit Siniorg

Lembit Siniorg (kuni 25. oktoobrini 1935 Lembit Boss; 21. oktoober 1923 Tartu – jaanuar 1944) oli Eesti NSV komsomoliaktivist.
Elas lapsepõlves Põlva valla Eoste külas.
Ta oli 1940. aastal Põlva valla esimene komnoor, seejärel Linnamäe valla komsomoliorganisatsiooni juht. 1941 kuulus hävituspataljoni, 1942 Punaarmees, 1943 saabus partisanina Eestisse, tabati Eostes ja hukati Tartus.
Tema auks olid nimetatud Partisan Lembitu kolhoos Põlva külanõukogus ja Põlva Keskkooli pioneerimalev. Kastani tänav Põlvas kandis kuni 1991. aastani Lembit Sinioru nime.
1967. aastal paigaldati Eoste külla Kärsa–Eoste tee äärde Lembit Sinioru mälestuskivi, raidkirjaga "Siin katkes partisan Lembit Sinioru võitlustee Suures Isamaasõjas 2. septembril 1943.a." 2022. aastal leidis Riigikantselei juurde moodustatud monumentide töörühm, et tegemist on punamonumendiga, mis tuleb avalikust ruumist eemaldada.
Valge klaarõun

Valge klaarõun (saksa keeles "weißer Klarapfel") ehk valge klaar on aed-õunapuu sort.
Parem varajasem laua- ja kaubaõun. Vili on kollakas-valge, veinihapu maitsega. Sageli muutub klaariks, millest on tuletatud ka sordi nimi. Puu on juba noorelt viljakas.
Suislepp

Suislepp on aed-õunapuu sort.
Pärineb Suislepa mõisa aiast. Saanud alguse arvatavalt juba 18. sajandil. Suislepp on Eestis aretatud ja laialt levinud õunasort, tema viljaliha on punaka värvusega, peeneterane, mahlane, väga lõhnav ja maitsev. Maitsepoolest kuulub paremate õunasortide rühma. Esineb arvukalt teisendeid - mõned suislepad on üsna valged, teised jälle pea üleni punased Puu on külmakindel, hea kasvuga ja kannab ka vanemas eas hästi. Õunad valmivad septembris ja säilivad kuni novembri kuuni.
Martsipan (õunasort)

Martsipan ("Malus domestica `Martsipan`") on aed-õunapuu sort.
See sort on keskmise suurusega (90–100g) punapõseline õun. Liha suhkru-magus, ilma vürtsita aga väga maitsev. Rohekas-kollase koorega õun, päikese poolt küljest karmiin-punane, mille pinnal on üksikud tumedamad jooned. Puu on külmakindel. Koristus- ja tarbimisküpseks saab õun augusti lõpus või septembri alguses, kuid säilib vaid paar nädalat.
Vili on seest magus, iseloomuliku martsipani maitsega, mahlakas, kooniline, peaaegu ilma vürtsita ja väga maitsev. Viljaliha on tihe. Õun valmib augusti lõpus või septembri alguses ja säilib umbes kaks nädalat. 
Valminult muutub vili kohati klaasjaks.
Valge Klaar

Valge Klaar OÜ oli 2011. aastal Eesti kapitalil asutatud Apple'i volitatud partner, kes tegeleb Apple'i müügi, hoolduse ja koolitustega.
Ettevõtte esindussalong avati 2012. aasta veebruaris Tallinna kesklinnas Tartu mnt 50a. Salongis töötavad lisaks müügikonsultantidele sertifitseeritud tehnikud ja koolitajad; see on üks suuremaid Apple'i hoolduskeskusi Baltikumis.
Salong pälvis 2016. aastal Apple’i kõige kõrgema teeninduskvaliteedi tunnustuse (nimetuse "Premium Service Provider"), tunnustust jagati Eestis esmakordselt.
7. veebruaril 2019 avati teine esindussalong Mustamäe tee 3a WOHO kvartali Pipedrive'i majas.
1. mail 2020 ühinesid Valge Klaar OÜ ja IM Arvutid AS. Uue ettevõtte nimeks sai iDeal Group AS.
31. oktoobril 2023 suleti Mustamäe tee 3a aadressil asuv esindus ning alates novembrist on Tallinna kesklinnas Tartu 50a asuvas Valges Klaaris ka ärikliendiosakond.
Savvusanna sõsarad

"Savvusanna sõsarad" on Eesti, Prantsusmaa ja Islandi koostöös valminud dokumentaalfilm.
Filmi stsenarist ja režissöör on Anna Hints, produtsent Marianne Ostrat.
Filmi tootsid filmistuudio Alexandra Film ja produktsioonifirma Ursus Parvus. Filmi tegemiseks kulus seitse aastat, sellest montaažile kaks aastat.
Film esilinastus 2023. aasta jaanuaris Sundance'i filmifestivalil. Eesti kinolevisse jõudis film 24. märtsil.
Sisu.
Teos vaatleb naiste suitsusaunas käimise traditsiooni. Naised on aastasadu suitsusaunas sünnitanud, samuti saunas surnupesija rollis olnud. Film vahendab nende lugusid ning näitab, kuidas saunas käivad naised oma sügavamaid saladusi jagavad ning kehasse kogunenud häbi ja valu maha pesevad. Film tutvustab Vana-Võromaa suitsusauna kombestikku, mis on kantud UNESCO inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja.
Režissöör Anna Hints sai filmi tegemiseks inspiratsiooni lapsepõlvest, kui käis pärast vanaisa surma saunas ja vanaema rääkis lahkunust lugusid.
Filmilevi.
Filmi leviõigused on müüdud enam kui 32 territooriumile USA-st Uus-Meremaani ja Kanadast Lõuna-Koreani. Eestis on "Savvusanna sõsaraid" käinud vaatamas 33 242 kinokülastajat (2024. aasta jaanuari seisuga). 
2023. aasta sügistalvel jõuab film Ameerika filmilevisse, mis võimaldab sel kandideerida Oscarile parima dokumentaalfilmi kategoorias. Eesti Filmi Instituudi (EFI) kokku kutsutud komisjon otsustas 2023. aasta augustis, et Eesti esitab filmi Oscari kandidaatide eelvalikusse ka parima rahvusvahelise filmi kategoorias.
Režissöör Anna Hintsi kommentaar: "Mul on käimas "Savvusanna sõsaratega" tõeline maailmaturnee ning olen omal nahal kogenud, kuidas see film kõnetab ja puudutab publikut nii Euroopas, Hongkongis, Kanadas, Ameerikas kui ka Austraalias. See film on sündinud südamest ja mõeldud puudutama südameid ning saan ainult loota, et ka Ameerika Filmiakadeemia liikmeid kõnetab meie oma suitsusauna vägi."
Septembris 2023 selgus, et film kuulub Euroopa kinopubliku auhinna LUX (mida annavad välja Euroopa Parlament ja Euroopa Filmiakadeemia koostöös Euroopa Komisjoni ja Europa Cinemase võrgustikuga) viie finaali jõudnud nominendi hulka. Võidufilm kuulutatakse välja 2024. aasta märtsis Euroopa Parlamendis toimuval tseremoonial. 
Novembris 2023 selgus, et film on nomineeritud Euroopa parima dokumentaalfilmi auhinnale. Euroopa filmiauhindade (European Film Awards) võitjad selguvad 9. detsembril.
"Savvusanna sõsarad" kuulus 2023. aasta Pimedate Ööde filmifestivali (PÖFF) Balti filmide programmi ja võitis parima Balti filmi auhinna. PÖFF-il sai vaadata ka teisi Eesti lähiriikidest mitteingliskeelse filmi Oscarile kandideerima esitatud filme: "Aeglaselt" (Leedu), "Minu vabadus" (Läti) ja "Talupojad" (Poola).
Stiil.
Intuitiivsest filmitegemisest ja mittekohanemisest senikehtivate tavadega on Anna Hints rääkinud mitmes intervjuus. Režissöör rõhutab inimesena kasvamise seost filmiloomisega; ja toonitab, et ebakindlus loomisprotsessis, intuitsioonist lähtumine ja kohanemisest loobumine on oluline osa tema isikupärase filmikeele kujunemises.
LÕIM projekt

LÕIM projekt ehk Lõimitud teenused koolist väljalangemise ennetamiseks Võru maakonnas on laiapõhjaline koosloomeprojekt, mille tulemusena rakendatakse Võru maakonnas uusi valdkondade üleseid lahendusi õpilaste koolist väljalangemise riski varajaseks märkamiseks ning õpilaste toetamiseks. Projekti tegevused põhinevad valdkondlikel uuringutel ja innovatiivsetele teenuslahendustel. Õpilastega töötavad spetsialistide koostööd toetatakse erialaste koolituste ning toetavate tugitegevustega.
Projekt on rahastatud Euroopa Majanduspiirkonna ning Norra finantsmehhanismi toel läbi Riigi Tugiteenuste Keskuse. 
Välislingid.
Projekti info: https://vorumaa.ee/arendus/projektid/loimitud-teenused-koolist-valjalangemise-ennetamiseks-voru-maakonnas/
Säfstaholm

Säfstaholm on aed-õunapuu sort.
See õuna sort kuulub paremate suvisortide rühma, on keskmise suurusega, pisut kandiline, peenikese läikiva rohekas-kollase koorega, mis üleni kaetud karmiin-punaste joontega. Puuduseks võib pidada, et mõnel aastal küpsevad viljad kergesti üle, muutudes siis jahuseks ja lõhenedevad. Puu on külmakindel ja terve. Hakkab vara kandma ja kannab rikkalikult.
Astrahani valge

'Astrahani valge' "(Malus domestica Borkh)" (nimetatakse ka White Astrahan, Valge Astrahan, Weisser Astracan, Belõi Astrahan, White Astrachan) on aed-õunapuu suvisort.
Aretatud Venemaal. Selle vili on keskmise suurusega, mis valmib augustis. Õun on ilusa kujuga ja hea maitsega. Päikese poolt küljest küps-punane. Kooretäpid nähtavad rohelisel või roosal foonil. Viljaliha on valge, koore alt sageli punakas, õrn, mahlane, veinhapu maitsega. Puu on vastupidav, varaviljakas ja viljarikas. Talve- ja põuakindlus suur, niisketel rasketel muldadel nakatub kärntõppe.
Dina Boluarte

Dina Ercilia Boluarte Zegarra (sündinud 31. mail 1962 Chalhuancas) on Peruu jurist ja poliitik, alates 7. detsembrist 2022 kuni 10. oktoobrini 2025 Peruu president, esimene naine, kes on saanud Peruu presidendiks. 
Ta vannutati ametisse pärast president Pedro Castillo ebaõnnestunud riigipöördekatset. Tema ametiaja alguses toimusid kogu riigis protestid, mille vastu otsustas Boluarte kasutada sõjaväge ja politseid ning selle käigus panid võimud toime Ayacucho ja Juliaca veresaunad. Analüütikute hinnangul on Boluarte repressioonid õõnestanud demokraatiat, kuid vaatamata rahvusvahelisele kriitikale kiitis Boluarte relvajõudude tegevust.
10. oktoobril 2025 tagandas Peruu Kongress Boluarte ametist. Boluarte asendas presidendina Kongressi juht José Jerí.
Chlorencoelia

Chlorencoelia on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Eocronartiaceae

Eocronartiaceae on sugukond kandseeni.
Eocronartium

Eocronartium on perekond kandseeni.
Van der Woude

Van der Woude on Hollandi toponüümiline perekonnanimi.
Nimi viitab, et selle esimesed kandjad pärinesid paigast nimega "Het Woud" või "De Woud(e)" ehk Metsast.
Marc van der Woude

Marc van der Woude (sündinud 1960 Gorredijkis) on Hollandi jurist.
1983. aastal sai õigusteaduse bakalaureusekraadi Groningeni Ülikoolist. 1983–1984 õppis Euroopa Kolledžis. 1984–1986 oli assistent Euroopa Kolledžis. 1986–1987 tegutses Leideni Ülikoolis. 1987–1989 oli Euroopa Ühenduste Komisjoni konkurentsi preadirektoraadi raportöör. 1989–1992 oli õigusnõunik Euroopa Ühenduste Kohtus. 1992–1993 oli Euroopa Ühenduste Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi poliitika koordinaator. 1993–1995 oli teenistuja Euroopa Ühenduste Komisjoni õigusteenistuses.
1995. aastast Brüsseli advokatuuri liige. 2000. aastat Rotterdami Erasmuses Ülikooli professor.
13. septembrist 2010 on ta Euroopa Liidu Üldkohtu kohtunik. 20. septembrist 2016 kuni 26. septembrini 2019 oli kohtu asepresident. 27. septembrist 2019 on Üldkohtu president.
Sávvas Papasávvas

Sávvas S. Papasávvas (Σάββας Σ. Παπασάββας; sündinud 25. aprillil 1969 Nikosias) on Küprose jurist.
1991. aastal lõpetas ta Ateena Riikliku ja Kapodistriase Ülikooli õigusteaduse magistrikraadiga võrdsustatud diplomiga ("ptychío"). Kraadiõppe läbis Papasávvas Université de Paris IIs (Pariisi II ülikool) ja sai 1992. aastal litsentsiaadidiplomi avalikus õiguses. 1995. aastal sai ta Université d’Aix-Marseille III-st (Aix-Marseilleʼ III ülikool) doktorikraadi õigusteaduses.
1993. aastal võeti vastu Küprose advokatuuri. Saanud ka Nikosia advokatuuri liikmeks, töötas S. S. Papasávvas advokaadina kuni üldkohtu liikmeks nimetamiseni 2004. aastal.
Papasávvas oli aastatel 1997–2002 ka Küprose ülikoolis lektor ja 2002–2004 riigiõiguse õppejõud.
Papasávvas nimetati üldkohtu kohtunikuks 12. mail 2004. Ta oli kaks ametiaega järjest (15. septembrist 2010 kuni 25. septembrini 2016) koja president. Kaaskohtunikud valisid ta 27. septembril 2019 üldkohtu asepresidendiks.
Õigus olla mittekättesaadav

Õigus olla mittekättesaadav on töötaja õigusaktiga kaitstud voli loobuda töövälisel ajal, sh puhkuse kasutamisel, tööülesannete täitmisest ning hoiduda tööga seotud elektroonilisest suhtlusest, nagu telefonikõnedele, e-kirjadele või mistahes muudele sõnumitele vastamisest.
Erinevate digitaalsete töövahendite kasutamine lihtsustab kaugtöövõimaluste rakendamist, kuid loob samas olukorra, kus töötaja on järjepidevalt tööandjale ja teistele töötajatele hõlpsasti kättesaadav. See tekitab konflikti töötaja tegeliku vaba aja kasutamise võimalusega, mis omakorda kahjustab pikas perspektiivis töötaja töövõimet ja ka töötervishoidu ning -ohutust.
Õigus olla mittekättesaadav on läbipõlemise vältimiseks ja tööelu tasakaalu edendamiseks sätestatud näiteks Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Slovakkia ja Kreeka seadustes.
Sõltumata seadusest, on paljud suurkorporatsioonid otsustanud õigust iseseisvalt töökorralduses rakendada. Autotootja Volkswagen oli üks esimesi tööandjaid Saksamaal, kes otsustas kehtestada õiguse olla mittekättesaadav. Nimelt võtsid nad juba 2011. aastal vastu digitaalsete seadmete kasutamise korra, mis kohaldus kõikidele töötajatele, sõltumata asjaolust, kas nad on kaugtöötajad või mitte. Eeskirja kohaselt võisid juhid ja kõrgemad tehnilised eksperdid kasutada nutiseadmeid igal ajal, samal ajal kui muude töötajate ligipääs tööandja serverile oli keelatud alates 18.15 kuni 7.00. Töötajaid said kasutada küll tööandja poolt antud nutiseadmeid, kuid neil puudus ligipääs tööalasele postkastile, sõnumitele või videokõnedele. Kord võimaldas teha erakorraliste projektide korral erandeid, kuid seda üksnes töönõukogu nõusolekul (nt töötaja osaleb rahvusvahelises projektis, millesse on kaasatud erinevates ajavööndites paiknevad töötajaid).
Tardliudik

Tardliudik ("Ascocoryne") on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Sültliudik

Sültliudik ("Ascotremella") on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Bisporell

Bisporell ("Bisporella") on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Rohetiksik

Rohetiksik ("Chlorociboria") on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Okkanublu

Okkanublu ("Heyderia") on seltsi "Phacidiales" kuuluv seente perekond.
Ionomidotis

Ionomidotis on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Muri oru raudtee

Murtalbahn (Muri oru raudtee) on 760 mm kitsarööpmeline raudtee, mis asub põhiliselt Austrias Steiermargi liidumaal. Liin kulgeb piki Muri jõe orgu Unzmarkti turulinnast Murau kaudu Tamswegi, mis asub veidi üle Steiermargi piiri Salzburgi liidumaal. Raudteed haldab "Steiermärkische Landesbahnen" (Steiermargi liidumaale kuuluv raudtee-ettevõte) ja kogupikkusega 76,1 km on see Austria pikkuselt neljas kitsarööpmeline raudtee.
Ajalugu.
Unzmarkti ja Mauterndorfi vaheline raudteeliin avati 1894. aasta oktoobris.
1973. aasta märtsis peatati avalik reisiliiklus Tamswegi ja Mauterndorfi vahelisel lõigul. Seda lõiku haldab täna muuseumiraudteena "Taurachbahni" nime all Club 760.
Marsruudil liiguvad endiselt spetsiaalsed aururongid ja amatöörvedurireisid.
Õnnetused ja vahejuhtumid.
9. juulil 2021 sõitis mootorvagun VT 32 mahakukkunud puu tõttu rööbastelt välja, üks vagun vajus külili |Muri. Seitseteist inimest, peamiselt koolilapsed, sai vigastada.
Tegevus.
Viit diisel-elektrilist mootorvagunit, mis võeti kasutusele 1981. aastal, kasutatakse liinil iga kahe tunni järel teenindamiseks. Suvekuudel opereerib "Steiermärkische Landesbahnen" nädalavahetustel auruvedu Murau, kus asub peatöökoda, ja Tamswegi vahel. Kaubarongid sõidavad raudteel siiani, ronge veavad 1966. aastal ehitatud diiselvedurid VL 14 ja 15. Peamised veetavad kaubad on puidu- ja naftatankerid.
"Steiermärkische Landesbahnen" investeeris raudteesse ja taristu hoitakse standardrööpmeliste põhiliinide tasemel. Raudteehuvilistele on kogu marsruudil head pildistamiskohad, eriti Madlingi ja Tamswegi vahelises orus.
Muuseum.
Frojach Katschtali jaamas asuvas vedurikuuris hoiab Club 760 muuseumi.
Auksis

'Auksis' "(Malus domestica Borkh)" on aed-õunapuu sügis-talisort, mis on aretatud Leedus 20. sajandi keskel.
Õunad tuleb puult korjata septembris ja panna järelküpsema, alates oktoobrist saavad nad oma õige maitse. Heas hoiukohas säilivad nad märtsini. Õunad on laiümarad, pika viljavarrega. Põhivärvuselt on need helekollased ja põhivärvust katab vähemalt pooles ulatuses karmiinpuna. Kui aga suvi on olnud soe, siis võib punane kattevärvus levida üle terve õuna. Viljaliha on üsna tihe, mahlane ja magushapu. Õunapuud hakkavad juba varakult vilju kandma ja annavad rohkelt saaki.
Puude võra on laiümar ja mitte ülemäära kõrge. Sort on külma- ja haiguskindel.
Atractiellomycetes

Atractiellomycetes on klass kandseeni.
Pisiheinik

Pisiheinik ("Rugosomyces") on šampinjonilaadsete seltsi kobarheinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Pärnu tuviõun

'Pärnu tuviõun' "(Treboux Sämling; Trebuu; Lambanina)" on õunapuu sügissort, mis on aretatud Eestis.
Selle õunasordi aretas 1880. aastate paiku Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi prantsuse keele õpetaja Jules Treboux. Algpuu kasvas Pärnus Aia tänav 21, mis hävis 1939/40 aasta karmil talvel.
Õunad valmivad septembris ja säilivad detsembrini. Õun on otsast teravnev, läikiv (tundub katsudes rasvane), valkjaskollane. Kui õun saab rohkelt päikest, siis õunale tekib õrna roosakas jume. Õun on keskmise suurusega 80...100 g. Viljaliha on tihe, kollakasvalge, hõrgu maitsega ja mahlane. Ilusa välimuse ja suurepärase maitse tõttu on see hinnatud lauaõun. Tuntud ka 'Lambanina' ja 'Trebuu' nime all. Kasvukoha suhtes taim ei ole väga nõudlik. Puu on tugevakasvuline ja laiuva võraga. Vilja hakkab kandma varakult, kuid on talveõrn ja vastuvõtlik viljapuu-tüvepõletikule ning viljapuu-tüvevähile. Viljad on vastuvõtlikud ka kärntõvele.
Ebakukeseen

Ebakukeseen ("Cantharellopsis") on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Kantarellik

Kantarellik ("Cantharellula") on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Samblalehik

Samblalehik ("Arrhenia") on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Kriitservik (perekond)

Kriitservik ("Cheimonophyllum") on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Soonik (perekond)

Soonik ("Delicatula") on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Kobarjalg

Kobarjalg ("Dendrocollybia") on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Ebamütsik

Ebamütsik ("Hemimycena") on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Mütsenell

Mütsenell ("Mycenella") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Süsik (šampinjonilaadsed)

Süsik ("Myxomphalia") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Ukraina pearätiku päev

Ukraina pearätiku päev on Ukrainas 7. detsembril tähistatav mitteametlik iga-aastane tähtpäev, mille eesmärk on ühendada eri elukutsega, vanusega ja rahvusega naisi, et säilitada Ukraina traditsioone. Seda tähtpäeva hakati Ukrainas tähistama 2019. aastal.
2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus olid 36. Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 4.–7. märtsini Poolas Toruńis. Võistlused peeti Arena Toruńil. See oli esimene kord, kui Euroopa meistrivõistlused toimusid Toruńis, ja teine kord, kui need toimusid Poolas.
Võistlustel osales 659 sportlast 46 riigist. Eestit esindas 7 sportlast.
Tulemused.
Mehed.
60 m.
&lt;br&gt;Finaal: 6. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 65
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: eeljooksud - poolfinaal - finaal
400 m.
&lt;br&gt;Finaal: 6. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 49
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: eeljooks - poolfinaal - finaal
800 m.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 39
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
1500 m.
&lt;br&gt;Finaal: 5. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 51
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
3000 m.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 34
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
60 m tõkkejooks.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 35
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
4x400 m teatejooks.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid:5
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Kõrgushüpe.
&lt;br&gt;Finaal: 4. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 14
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Teivashüpe.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 14
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Kaugushüpe.
&lt;br&gt;Finaal: 5. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 14
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Kolmikhüpe.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 14
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Kuulitõuge.
&lt;br&gt;Finaal: 5. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 13
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Seitsmevõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 6.–7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 12
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Naised.
60 m.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 40
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
400 m.
&lt;br&gt;Finaal: 6. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 39
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
800 m.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 35
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
1500 m.
&lt;br&gt;Finaal: 6. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 22
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
3000 m.
&lt;br&gt;Finaal: 5. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 25
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
60 m tõkkejooks.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 44
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
4x400 m teatejooks.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 6
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Kõrgushüpe.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Teivashüpe.
&lt;br&gt;Finaal: 6. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 10
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Kaugushüpe.
&lt;br&gt;Finaal: 6. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Kolmikhüpe.
&lt;br&gt;Finaal: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Kuulitõuge.
&lt;br&gt;Finaal: 5. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Viievõistlus.
&lt;br&gt;Finaal: 5. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 12
&lt;br&gt;[Ametlikud tulemused]
Serinka

'Serinka' "(Malabele; Seerinka; Saviõun)" on aed-õunapuu sügissort.
Tema viljad on keskmise suurusega, ümmargused, punasetriibulised, telliskivi-punaseleegilise punaga õunad. Viljaliha on valkjas-roheline, pehme mahlane ning magushapu maitsega. Puu kasv on aeglane. Eelistab rohkem niisket maad. Väga hea külmakindlusega.
Sellest õunasordist saab teha väga maitsvaid moose ja keediseid.
Raadi alev

Raadi on alev Tartu maakonnas Tartu vallas. 
Alev moodustati 4. juulil 2022 seni Vahi aleviku ning Tila küla alla kuulunud maa-aladest.
Alevi lõunaosas asub suurem osa Raadi lennuväljast.
Alev piirneb Tartuga ja pool Eesti Rahva Muuseumi peahoonest jääb samuti alevi alale.
Lefse

Lefse on traditsiooniline populaarne lapikleib Norras. Koostis varieerub, lefset võib teha jahu või kartulitega ning mitmesuguste lisanditega.
Tähtsõlik

Tähtsõlik ("Omphaliaster") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Kuldmampel (perekond)

Kuldmampel ("Phaeolepiota") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Kuldkülik (perekond)

Kuldkülik ("Phyllotopsis") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Kõrvkülik (perekond)

Kõrvkülik ("Pleurocybella") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Sültservik (perekond)

Sültservik ("Resupinatus") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Viltvahelik

Viltvahelik ("Ripartites") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Pahkjalg

Pahkjalg ("Squamanita") on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Süüteomenetlus

Süüteomenetlus on süüteo alusel alustatud menetlus, mis jaguneb kaheks ja põhineb kriminaalmenetluse seadustikul  (kriminaalmenetlus) või väärteomenetluse seadustikul.
Süütegu.
Süütegu on karistusseadustikus või muus seaduses sätestatud karistatav tegu.
Süütegu jaguneb kuriteoks ja väärteoks. Neid saab seaduses eristada ettenähtud karistuse järgi. Kuriteod on sätestatud ainult karistusseadustikus ja nende eest on karistuseks vangistus või rahaline karistus. Väärteod on sätestatud karistusseadustikus või muudes seadustes ja karistuseks on arest, rahatrahv või juhtimise õiguse äravõtmine.
Reguleerimisala.
Kriminaalmenetlus on kuritegude kohtueelse menetluse ja kohtumenetluse ning kohtulahendi täitmisele pööramise kord. „Kriminaalmenetlus on õiguslikult korrastatud, muutuv ja menetlus subjektide menetlustoimingute vahendusel juhitav sündmus, jõudmaks õigusrahu loova/taastava kohtulahendini mingi materiaalõigusliku õigussuhte kaudu“.
Väärteomenetlus on väärtegude kohtuvälise menetluse, kohtumenetluse ja kohaldatud karistuse täitmisele pööramise kord. Väärteomenetlus toimub eelkõige kohtuvälises menetluses, kus kohtuväline menetleja täidab nii uurimis-, süüdistus- kui ka õigusemõistmise funktsiooni: kogub tõendeid, koostab väärteo kohta süüdistuse ja karistab isikut väärteo eest. Vaid väärteomenetluse seaduses sätestatud juhtudel kuulub väärteo menetlemine kohtu pädevusse.
Süüteomenetluse alustamine.
Kriminaalmenetlust alustatakse ja toimetatakse Eesti Vabariigi nimel riiklikkuse põhimõtte alusel. Riiklikkuse põhimõte tähendab kriminaalmenetluse alustamist kaaludes lähtumist riigikesksest ja nn paternalistlikust põhimõttest, et see, kas, kuidas ja kui kaua tuleks kuriteo tunnuste ilmnemisel menetleda, on riigi otsustada ja kannatanu arvamusel ei ole selles siduvat tähendust. 
Kriminaalmenetluse alustamine on kohustuslik uurimisasutusele ja prokuratuurile kuriteo asjaolude ilmnemisel. Legaliteedipõhimõtte alusel peaksid uurimisasutus ja prokurör oma pädevuse piires kuriteo asjaolude ilmnemisel alustama kriminaalmenetlust sõltumata isikute või riigiasutuste arvamusest.
Väärteomenetluse alustamine on kohustuslik väärteo tunnuste ilmnemisel kohtuvälisele menetlejale, kui tegu ei ole menetleja meelest vähetähtis ja puuduvad välistavad asjaolud. Vähetähtsa väärteo eest ei pea alustama menetlust ja võib piirduda vaid suulise hoiatusega. Lisaks ei pea väärtegu alustama, kui väärtegu toime pannud isiku väljaselgitamine on ebatõenäoline või menetlus oleks ebamõistlikult kulukas. 
Välistavad asjaolud.
Kriminaalmenetlust ei alustata ja juba alustatud menetlus lõpetada, kui puudub alus, aegumistähtaeg on möödunud, amnestia välistab karistuse, isik on surnud või juriidiline isik lõppenud, samas süüdistuses on jõustunud määrus või kohtulahend parandamatu haigus või asendatakse.
Väärteomenetlust ei alustata ja alustatud menetlus tuleb lõpetada, kui puuduvad väärteo tunnused, on juba sama teo eest karistatud, sama teo eest on tehtud lõpetamise lahend, teos on kuriteo tunnused, aegumistähtaeg on möödas, seadus on kehtetuks tunnistatud, isik on surnud või juriidiline isik lõppenud, alaealise osas, kes pole ea tõttu süüvõimeline.
Lakkimine

Lakkimine on protsess, mille käigus soovitud pind kaetakse vedela vaiku sisaldava kattematerjaliga, mis kuivab kõvaks läbipaistvaks kileks. Enamik lakke on vaigu, kuivatusõli, kuivati ja lenduva lahusti segud. Kui lakk kuivab, aurustub selle lahustiosa ja ülejäänud koostisosad oksüdeeruvad või polümeriseerivad, moodustades vastupidava läbipaistva kile. Lakkimisega on võimalik moodustada kaitsvat kihti puitpindadele, maalidele ja dekoratiivesemetele.
Ajalugu.
Esimesed lakid olid looduslike vaikude lahused. Looduslike vaikude hulgast kasutati näiteks dammarat, kopaali ja kampolit. Neid valmistati vaike kuumutades, neile looduslikke õlisid (nt linaseemneõli) lisades, segu soovitud viskoossuseni keetes ja seejärel tärpentiniga lahjendades. Saadud katte tahenemine võttis kolm kuni neli päeva, selle toon oli kollane ja sellesse tekkisid aja jooksul sageli praod.
Koostis.
Looduslikud lakid on suures osas asendatud sünteetilist vaiku sisaldavate lakkidega, millest peamised on alküüd-, polüuretaan-, fenool-, vinüül- ja epoksüvaigud. Esimesed lakkides kasutatud sünteetilised vaigud töötas välja keemik Leo Baekeland. Need olid bakeliiti meenutavad fenoolvaigud. 1930. ja 1940. aastatel täiustati tootmist ning fenoolid asendati paljudel kasutusaladel alküüdidega, millest sai lõpuks kattetööstuses kõige olulisem vaiguklass, kuigi ka fenoole kasutatakse jätkuvalt paadi- ja põrandalakkides. Alküüde valmistatakse alkoholist (näiteks glütserool), kahealuselisest happest (näiteks maleiin- või ftaalhape) ja õlist (riitsinus, kookospähkel, linaseemned või sojaoad) või rasvhappest. Erinevalt looduslikest vaikudest saab sünteetilisi vaike toota suures koguses ja keemiliselt väga täpselt konkreetseks kasutusvaldkonnaks kohandada. Näiteks alküüdvaikude molekulaarstruktuuri saab manipuleerida, et muuta nende viskoossust, kõvadust, vees või muudes ainetes lahustuvust ja võimet edukalt seguneda erinevate pigmentidega.
Kasutamine ja ohutus.
Lakkimiseks võiks valida hea valgustuse ja ventilatsiooniga ruumi. Hea valgustus muudab laki ühtlaselt puidu pinnale kandmise lihtsamaks. Hea ventilatsioon tagab selle, et mõnest lakist eralduvad gaasid ei tekitaks peapööritust ega iiveldust. Lakkimine peaks toimuma võimalikult puhtas keskkonnas, et vältida õhus lendleva tolmu langemist värskelt viimistletud pinnale. Juhul kui lakkimine toimub välitingimustes, tuleks vältida tuulist ilma, et tuul ei kannaks lendlevaid osakesi lakitud pinnale. Oluline on ka jälgida õhutemperatuuri. Kui temperatuur on liiga kõrge, kuivab lakk liiga kiiresti ja võivad tekkida väikesed õhumullid, mis rikuvad viimistletud pinna. Kui temperatuur on aga liiga madal, kuivab lakk liiga aeglaselt ja õhus lendleval tolmul on rohkem aega niiskele lakile langeda. Lakkimise ajal võiks kanda kaitsvat riietust. Lakkimise käigus võib kokku puutuda nii nahale kui ka riietele langevate kahjulike kemikaalidega. Seetõttu oleks hea kanda kaitseriietust ja käte kaitseks kindaid. Samuti on soovitatav kanda kaitseprille ja maski.
Lakitüübid.
Oluline on leida lakitüüpide seast sobiv. Kõigil on oma eelised ja puudused, kuid lõpliku valiku tegemisel peaks lähtuma sobivusest projektiga ja lakkija eelistustest.
Abate Fetel

'Abate Fetel' ehk 'Abbé Fetel' on hariliku pirnipuu ("Pyrus communis") sort.
Algselt on pirn pärit Prantsusmaalt, kus selle aretas munk ("abat") Fetel – sellest tuleneb ka pirni nimi –, kes alustas pirni aretusega juba 1865. aastal, kui ta oli preester Chessys ja kasutas lähtepunktina mitmeid kohalikke kultivare. Fetel viidi hiljem üle Charentaysse, kus ta jätkas aretust, saades mõne aasta pärast lõpuks 'Abate Feteli'. 
Tänapäeval on 'Abate Fetel' pirn Itaalias enim toodetud ja eksporditud pirnisort. Seda kasvatatakse peamiselt Itaalias Emilia Romagna piirkonnas. Veel kasvatatakse neid Argentinas, Tšiilis ja Lõuna-Aafrikas. Neid hinnatakse kreemja, karge liha ja magusa maitse pärast. Kaal on keskmiselt 200 kuni 300 grammi. Iseloomulik on neile ebatavaliselt piklik kuju.
Itaalias koristatakse 'Abate Fetel' tavaliselt septembris ja oktoobri alguses (loomulik küpsus on oktoobri keskpaigas), külmhoones säilitab see oma kvaliteedi kuni 23 nädalat.
Concorde (pirnisort)

'Concorde' on Inglismaalt pärit pirni kultivar. See pirnisort on aretatud 'Conference' ja 'Doyenne du Comice' pirnisortidest.
'Concorde' aretati East Mallingi aiandusuuringute instituudis Kentis 1968 aastal. 'Concorde' on suurepärane põllukultuur, mille maitse vastab puuviljade kvaliteedile. Viljad on keskmised kuni suured, helerohelised, muutuvad valmimisel kahvatukollaseks. Magus, mahlane viljaliha on väga hea tekstuuri ja maitsega. 'Concorde' on oma kärpimise poolest veelgi väärtuslikum kui tema emapuu 'Conference'. Tema saagikus on peaaegu kaks korda suurem kui tema vanematel 'Conferencel' ja 'Doyenne du Comice'il. Muljetavaldavam on puuviljade kvaliteet - 80% tema saagist on hinnatud 1. klassi viljadeks. Pirnid on korjamiseks valmis oktoobri lõpus ja säilivad hästi kuni jaanuarini.
DŠK

DŠK (vene keeles "Дегтярёва-Шпагина крупнокалиберный", lühendatult "ДШК") on 12.7 mm Nõukogude Liidus valmistatud raskekuulipilduja.
Neumarkt in der Steiermark

Neumarkt in der Steiermark on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas.
Niederwölz

Niederwölz on vald ("Gemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas.
Niederwölz asub Muri ülemises orus.
Lehterüdik (perekond)

Lehterüdik ("Tremiscus") on kandseente hulka kuuluv perekond.
Oberwölz

Oberwölz on 2015. aastast linn "(Stadtgemeinde)" Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. Linn asutati Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised iseseisvad vallad Oberwölz Stadt, Oberwölz Umgebung, Schönberg-Lachtal ja Winklern bei Oberwölz, kusjuures uus omavalitsus sai linnastaatuse.
Makaronid

Makaron on teraviljajahust ja veest valmistatud toiduaine.
Makaronid on vananenud üldmõiste, mis tuleneb nimetusest "macaroni". 19. sajandi lõpuni oli maailmas ainus üldtuntud pasta "macaroni", see võis olla ka torukujuline pasta. 20. sajandil, kui pastasorte juurde tuli, sai üldmõisteks "pasta", ja "macaroni" jäi ainult üheks selle alamliigiks (mis nüüdisajal tähendab lühikest torukujulist "pastat"), mida ka makaron peaks praegu tähendama.
Eestis on makarone tarbitud juba 19. sajandist alates.
Nõukogude makaronid olid üks alamliik pastast, mis rohkem sarnanesid pastasordiga "bucatini" või "ziti". 
Makaronid on saanud nimetuse itaaliakeelsest sõnast "maccheroni"; arvatakse, et see on tulnud Kreeka jumalanna Macaria nimest.
Kõiki makaronisarnaseid tooteid (makaronid, spagetid) on eesti keeles nimetatud makaronitoodeteks.
"Macaroni" oli ka 18. sajandi moevool, kus kanti meetrikõrguseid parukaid; seegi on saanud nimetuse makaroni järgi. Seda on mainitud ka laulus "Yankee Doodle", kus on sõnad "Pani sule kaabu peale, ja ütles, et see on "macoroni"".
Euroliiga

Euroliiga (endise nimega "Meistrite karikasari" või "Euroopa riikide meistermeeskondade karikavõistlused", inglise: "FIBA European Champions Cup"), ametlikult Turkish Airlines EuroLeague on Euroopa korvpalliklubide võistlus. Liigat peetakse Euroopa tugevaimaks. Liigas osaleb 18 võistkonda, osadel neist on liigaga pikaajaline leping ning osalemine garanteeritud.
2024/25 võistkonnad.
Osaleb 18 võistkonda 
Eestlased Euroliigas.
Jaak Lipso on võitnud Euroliiga eelkäija FIBA European Champions Cup võistlusel tiitli Moskva CSKA koosseisus hooaegadel 1962/1963 ja 1968/1969.
"Seisuga 4. mai 2025. Statistika alates aastast 2000."
Statistika.
Liigas on mänginud ka Siim-Sander Vene, Tanel Tein, Janar Talts, Kerr Kriisa ning praegu kuulub Euroliiga klubisse Sander Raieste.
Sistotreem

Sistotreem ("Sistotrema") on perekond kukeseenelaadsete seltsis.