tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Edela-Somaalia

Edela-Somaalia on Somaalia edelaosas paiknev piirkond, mis 1. aprillil 2002 end iseseisvaks kuulutas, kuid 2009. aastast on Somaalia autonoomne piirkond. Edela-Somaalia on asustatud peamiselt "rahanweini" ja "digili" hõimuga. See piirneb loodes Etioopiaga, kirdes Puntlandiga, kagus India ookeani ja keskvalitsuse kontrollitava alaga ning edelas Jubalandi ja Keeniaga.
Edela-Somaalia presidendiks kuulutas end Xassan Maxamed Nuur Shaati-Gaduud. Kuid alates 3. oktoobrist 2002 hoidis Edela-Somaalimaa keskust Baydhabot enda kontrolli all šeik Aaden Madoobe. Alates 2005 oli Madoobe ja Shatigadud ministrid Somaalia peaministri Cali Maxamed Geeddi valitsuses, millel oli vähe võimu väljaspool pealinna.
Ülemaailmne majanduskriis

Ülemaailmne majanduskriis ehk suur depressioon oli Teisele maailmasõjale eelnenud aastakümnel maailma haaranud majandussurutis, mis enamikus riikides sai alguse 1929. aastal, pärast 24. oktoobri börsikrahhi Ameerika Ühendriikides. Suur depressioon oli pikim majandussurutis 20. sajandil.
Aastatel 1929–1933 suurenes tööpuudus Ameerika Ühendriikides 3 protsendilt 25-ni. Paljud kaotasid oma töö- ja elukoha.
1929. aasta 24. oktoober sai tuntuks musta neljapäevana. Tol päeval kukkus New Yorgi aktsiabörs 11,7%. Majandusajaloolased on otsinud suure depressiooni põhjusi, kuid ühest vastust ei ole leitud. Palju olulisem on küsimus: mis võimendas majandusliku languse katastroofini. Kõik rahaga tegelevad institutsioonid tõotasid ometi majanduslikku kasvu pikas perspektiivis.
Cali Maxamed Geeddi

Cali Maxamed Geeddi (inglispärane nimekuju Ali Muhammad Ghedi; sündinud 1952 Muqdishos) on Somaalia poliitik. Aastatel 2004–2007 oli ta Somaalia peaminister.
Ta kuulub Hawiye klanni. Hariduselt veterinaar.
Peaministriks määras ta president Cabdulaahi Yuusuf Axmed 3. novembril 2004. Oma tagasiastumisest teatas Geeddi 29. oktoobril 2007 toimunud parlamendiistungil.
Cabdulaahi Yuusuf Axmed

Cabdullaahi Yuusuf Axmed (15. detsember 1934 – 23. märts 2012) oli Somaalia poliitik. Ta oli 14. oktoobrist 2004 kuni 29. detsembrini 2008 Somaalia president.
Augustis 1994 valiti ta Puntlandi iseseisvuse eest võitleva Somaalia Päästmise Demokraatliku Rinde juhiks. (Ka kindral Mohamed Abshir Musa väidab, et valiti samal kongressil SPDR juhiks, ent tema jäi eksiili ega võtnud Puntlandi valitsemisest vahetult osa.)
23. juulil 1998 kuulutas Puntland end iseseisvaks Somaalia koosseisus ning Cabdulaahi Yuusuf Axmedist sai Puntlandi president. Presidendiks jäi ta 30. juunini 2001, mil ta soovis oma ametiaega pikendada 2004. aastani. Seda vastustas Jama Ali Jama, kellest sai lühikeseks ajaks Puntlandi president, ent kodusõjas jäi Cabdulaahi Yuusuf Axmed peale ja oli uuesti Puntlandi president 8. maist 2002 oktoobrini 2004. Võrreldes muu Somaaliaga saavutas Cabdulaahi Yuusuf Axmed Puntlandis suhtelise stabiilsuse.
Et Puntland ei taotlenud eraldumist Somaaliast, siis oli Cabdulaahi Yuusuf Axmed sobiv kandidaat Somaalia presidendi kohale. Ta valiti presidendiks 10. oktoobril 2004 Keenia pealinnas Nairobis (poliitilise ebastabiilsuse tõttu ei valitud presidenti Somaalias) ja andis ametivande 14. oktoobril.
Presidendina seadis ta oma eesmärgiks keskvõimu piiride laiendamisele kaugemale pealinna Muqdisho lähiümbrusest. 
29. detsembril 2008 astus Cabdulaahi Yuusuf Axmed presidendi ametist tagasi, põhjendades seda oma suutmatusega tagada riigis rahu, stabiilsust ja demokraatiat.
Alleel

Alleel (inglise "allele") on geeniteisend, geeni esinemisvorm ehk üks kahest või mitmest alternatiivsest geenivariandist, mis asuvad populatsiooni isendite homoloogiliste kromosoomide samas lookuses ja toimivad sama tunnuse kujunemisele, tekitades selle eri vorme või avaldumisastmeid. 
Tänapäeval kasutatakse alleelide mõistet sageli laiemas tähenduses: mis tahes genoomse lookuse (nt restriktsioonisaidi, minisatelliidi) alternatiivne vorm.
Oma toimelt jagunevad alleelid kaheks: dominantsed alleelid ja retsessiivsed alleelid. Dominantset alleeli tähistatakse tavaliselt suure, retsessiivset väikese tähega.
Geneetikas kasutatakse ka mõistet uluk- ehk metsalleel (inglise "wild allele"), mis on looduslikes populatsioonides mingi geeni peamine alleel, vastandatuna harvadele mutantalleelidele.
2005. aasta Eesti meeste meistrivõistlused Vene kabes

Eesti meeste 57. meistrivõistlused vene kabes peeti Tallinnas Paul Kerese Malemajas 21.–24. aprillini 2005. 
Mängiti kahepartiiliste mikromatšidega 8 vooru šveitsi süsteemis. Kuuendat korda tuli Eesti meistriks selles kabeliigis Heinar Jahu, hõbemedali võitis Arno Uutma ja pronksi Argo Unnuk.
Partiinäide.
Heinar Jahu – Andrus Tull (23. aprill 2005)&lt;br&gt;
1.c3-d4 f6-e5 2.d4xf6 e7xg5 3.a3-b4 f8-e7 4.g3-f4 b6-a5 5.b2-a3 a5xc3 6.d2xb4 a7-b6 7.b4-c5 b6xd4 8.e3xc5 d6xb4 9.a3xc5 g5xe3 10.f2xd4 g7-f6 11.a1-b2 h8-g7 12.b2-a3 h6-g5 13.h2-g3 b8-a7 14.e1-f2 c7-b6 15.g1-h2 b6-a5&lt;br&gt;
16.d4-e5 f6xb6 17.a3-b4 a5xc3 18.c1-d2 c3xe1 19.g3-h4 e1xg3 20.h2xa3 ja mustad alistusid.
Kaartkataloog

Kaartkataloog on kataloogikaartidest koosnev andmebaas, mis on loodud andmehulgas orienteerumiseks. 
Kaartkataloog võimaldab andmeid otsida, sorteerida ja järjestada kasutajale sobival viisil. Kaartkatalooge kasutatakse raamatukogudes, arhiivides, muuseumides jm. 
Tänapäeval kasutatakse üha laialdasemalt arvuti abil koostatud elektroonilisi andmebaase.
Kelgutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

Kelgutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris
Meeste ühekelk.
13. ja 14. veebruar
33 võistlejat, kellest lõpetas 32
Duncan Kennedy (USA) katkestas 3. sõidus (2 sõidu järel oli ta 4. kohal).
Meeste kahekelk.
18. veebruar
20 paari, kellest lõpetas 19
Harald Rolfsen ja Lars Marius Waldal (Norra) diskvalifitseeriti 1. sõidus.
Naiste ühekelk.
15. ja 16. veebruar
25 võistlejat, kellest lõpetas 24
Erin Warren (USA) kukkus ja katkestas 1. sõidus.
Bobisõit 1994. aasta taliolümpiamängudel

Bobisõit 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris
Kahebobi.
19. ja 20. veebruar&lt;br&gt;
43 meeskonda
Neljabobi.
26. ja 27. veebruar&lt;br&gt;
30 meeskonda, kellest lõpetas 29
USA II ei startinud 3. sõidus.
Eesti loodusmälestiste loend

"Siin on loetletud Eesti loodusmälestisi."
"Nimekirja kuuluvad rändrahnud, paljandid, allikad, kivikülvid, karstialad, pinnavormid, meteoriidikraatrid, joad ja teised geoloogiliselt olulised looduslikud objektid Eestis."
Eklogiit

Eklogiit on punast ja rohelist värvi kõrge astme moondekivim.
Eklogiit tekib väga kõrge rõhu, kuid mitmesuguse temperatuuri tingimustes. Eklogiidi tekkekeskkonda iseloomustavat rõhu- ja temperatuurivälja nimetatakse eklogiidifaatsieseks. Eklogiit on maapinnal väga haruldane kivim, seda seepärast, et ta tekib mitmekümne kilomeetri sügavusel, kus ta tekkeks on vajalik rõhk. Eklogiit koosneb peamiselt kahest mineraalist – punasest granaadist ja rohelisest omfatsiidist (pürokseen). Lisaks neile on kivimi koostises reeglina ka küaniiti, rutiili, kvartsi ja rombilist pürokseeni. Erikaal on 3,4...3,5, mis võrreldes basaltsete lähtekivimitega on oluliselt suurem. Eklogiit tekib enamasti basaltsest ookeanilise maakoorega laamast, selle subdutseerumisel mandrilise maakoorega laama alla.
Kustos

Kustos (ladina keeles 'valvur') ehk siirdeviit tähistab erinevates kontekstides eri mõisteid:
Suured Sunda saared

Suured Sunda saared (indoneesia "Kepulauan Sunda Besar") on neli suurimat Sunda saartest, nimelt Kalimantan, Sumatra, Sulawesi ja Jaava. 
Kalimantan on jaotatud Indoneesia, Brunei ja Malaisia vahel, teised kolm saart kuuluvad Indoneesiale.
Elbsandsteingebirge

Elbsandsteingebirge (saksa; 'Elbe Liivakivimäestik'; tšehhi Labské pískovce 'Elbe liivakivid' ehk Děčínská vrchovina 'Děčíni kõrgustik') on mäestik Tšehhi massiivi põhjaosas Tšehhi ja Saksamaa piiril, külgneb läänes Maagimäestikuga ja idas Sudeetidega. Kõrgus kuni 723 meetrit. 
Mäestik koosneb liivakivist. Mäestikku läbiv Elbe ja seal voolavad Elbe lisajõed moodustavad järskude kaljuste nõlvadega orge.
Kevadine nigulapäev

Kevadine nigulapäev on eesti rahvakalendris 9. mail. Sellele päevale on nime andnud 3.– 4. sajandi pühak Myra piiskop Püha Nikolaus.
1087. aastal röövisid Itaalia kaupmehed Väike-Aasia rannikul paiknevast Myra linnast piiskop Nikolause säilmed. Need toimetati Bari linna. Sitsiilia kuningas Roger I toetusel püstitati San Nicola kirik, mille krüpti paigutati hinnalises sarkofaagis imettegevaks peetud pühakusäilmed. Paavst Urbanus II õnnistas 1. oktoobril 1089 Püha Nikolause altarit kiriku krüptis ning kuulutas 9. mai katoliku kiriku jaoks Püha Nikolause mälestuspäevaks. Venemaa metropoliit Jefrem määras 9. mai pidupäevaks ka oma kirikus. Katoliku ja kreeka-katoliku kirik tähistavad Püha Nikolause surmapäeva 6. detsembril. 
Mõlemad Nigulapäevad on juurdunud ka Eesti rahvakalendris. Kevadine nigulapäev on rohkem tuntud Lõuna-Eestis, peamiselt Setumaal.
Sel päeval hakati uba ja hernest külvama. Keelatud oli hobustega töötada.
Kantsoon

Kantsoon (itaalia k "canzon" 'laul') on vana prantsuse ja itaalia luuležanr, lembelaul, mis koosneb viiest või seitsmest stroofist ning ülistab rüütlite armastust.
Kantsoon muusikas on lihtne ilmalik laul või ka laulva meloodiaga instrumentaalpala.
Kantsoonide autoritena on tuntud Dante Alighieri ja Francesco Petrarca.
Naljand

Naljand on rahvaluule lühižanr, mis märgib lühikest, humoristliku või satiirilise sisuga rahvajuttu, rahvalikku naljalookest.
Naljandite sündmustik on valdavalt tõsieluline. Naljandites on oluline koht sõnamängul ja sõnakoomikal.
Loits

Loits on maagiline akt – sõnaline pöördumine, mille abil tahetakse allutada üleloomulik vägi oma tahtele. Selle erivormiks india usundites on mantra.
Loitsud põhinevad usul sõna maagilisse jõusse. Loitsude abil püütakse mõjutada inimesi ja loodusjõude, ravida haigusi jne.
Eesti alad.
Eestis on esimesed loitsud kirja pandud 1632 aastal. Peamised olid värsivormis jutustavas stiilis loitsud, milles kirjeldati soovitud sündmust. Olulised olid ka sünniloitsud, mis seletasid vältida tahetava ja soovimatu nähtuse tekkimist või algust. 
Loitsudes oli rohkesti saksa laene ning loitsude ühe osana kasutati sageli kristlikke palveid, arvumaagiat jms.
Sfragistika

Sfragistika on pitsereid uuriv teadusharu, üks ajaloo abiteadustest.
Sfragistika uurib pitserite õiguslikku ja sotsiaalset tähendust, aga ka nende kujunduse arengut.
Sfragistikal on seoseid diplomaatika, heraldika, sotsiaal- ja kunstiajalooga.
Traaklased

Traaklased olid indoeuroopa keelte hulka kuuluvat traakia keelt kõnelnud hõimud, kes asustasid Traakiat, ajaloolis-geograafilist piirkonda Balkani poolsaare kirdenurgas, praeguse Bulgaaria, Kirde-Kreeka, Ida-Serbia ning Türgi Euroopa-osa kohal. 
Esimesed asustusjäljed Traakias on ajast 6000 eKr, ajastust 4000 eKr on Traakiast jälgi metallitöötlemisest ning tänapäeva Bulgaaria territooriumilt, Varna linna lähedalt on arheoloogid leidnud jälgi vasest tööriistadest, relvadest ja ehetest. Ajastust 3000 eKr on leitud kullast ehteid, mis on ka esimesed Euroopast leitud kuldehted.
7. sajandil eKr algas Kreeka kolonisatsioon traaklaste aladele.
Traaklased asustasid antiikajal ulatuslikke alasid ning 5. sajandil ekr elanud ajaloolane Herodotos nimetas neid oma aja üheks kõige arvukamaks rahvaks. Herodotose ajal nimetati Traakiaks kogu Balkani poolsaare idaosa Doonau ja Egeuse mere vahel. Ka see laialdane ala muutus traaklastele kitsaks. Üks suguharu teise järel läks üle Bosporuse ja Hellespontose, et otsida Väike-Aasiast endale uut kodumaad. 3. aastatuhandel eKr rändasid Traakiast Väike-Aasiasse troojalased ja früügialased ning "Iliases" on traaklasi nimetatud troojalaste liitlasteks.
Kreeklased pidasid traaklasi sõjakaiks ja joomahimulisiks barbareiks, kuid hindasid kõrgelt nende hobuseid ja relvi. Nende kultuses oli tähtsal kohal muusika ja Homeros nimetas traaklasi maailma kõige musikaalsemaks rahvaks. Seetõttu peeti vanakreeka mütoloogia kangelast Orpheust traaklaseks. 
Traakia riik.
Traaklased moodustasid 4. sajandil eKr oma riigi, umbes 430. aastal Sitalkesi juhtimisel vallutati alad Doonaust põhja pool, Abdera linnast lõuna pool ja Musta mere juures Struma (kr Strymónas) jõeni läänesuunal, ning tõusid piirkonnas arvestatavaks sõjaliseks jõuks, olles tugevalt mõjutatud Vana-Kreeka kultuurist. 
Traakia vallutas Vana-Makedoonia kuningas Philippos II ning see kuulus ka Aleksander Suure ajal Makedooniale. Pärast Aleksander Suure surma ja impeeriumi lagunemist olid alad ajutiselt iseseisvad.
279 eKr tungisid Balkanile, Lõuna-Kreekasse ja Traakiasse keldid, kes kreeka allikates tuntud galaatide nime all. Makedoonia valitseja sai lüüa ja tapeti. Galaatide rüüstamistele Kreekas järgnes nende sissetung Väike-Aasiasse ja Pergamoni aladele.
Traakia alad kuulusid hiljem Rooma impeeriumi ja Bütsantsi võimu alla. Rooma ja Makedoonia vaheliste Makedoonia sõdade, Kolmanda Makedoonia sõja (171–168 eKr) 168 eKr Pydna lahingu kaotuse tulemusel liideti alad Rooma vabariigi valdustesse. Gladiaatorite ülestõusu juht Spartacus oli samuti traaklane.
Alates 9. sajandist valitsesid Traakia üle vaheldumisi Bütsants, Bulgaaria ja Osmanite riik. Piirkond jaotati lõplikult pärast Esimest maailmasõda. 
Traaklaste hulka kuulusid ka daaklased (praeguse Rumeenia muistsed elanikud), geedid (Doonau alamjooksul), müüsid (Väike-Aasias) ja früügialased (Väike-Aasias).
Genoom

Genoom on organismi kogu geneetiline informatsioon. Selle informatsiooni kandjaks on enamjaolt DNA (osade viiruste puhul puhul RNA). 
Genoomi täpne määratlus sõltub uurimuse kontekstist. Üldjuhul mõeldakse genoomi all ühes liigiomases haploidses kromosoomikomplektis sisalduvat geneetilist materjali. Lisaks võib genoomi koosseisu arvata kaasa ka mitokondri DNA ja kloroplasti DNA, kuigi neid võib ka täiesti omaette käsitleda. 
Genoomi iseloomustatakse DNA nukleotiidjärjestuse, selle pikkuse, geenide arvu ja vastastikuse paiknemise, kromosoomide arvu ja tüüpide ning muude tunnuste kaudu. 
Inimese genoom.
Inimgenoomi pikkus on umbes 3 miljardit aluspaari (formula_1 bp). Kogu see pärilik info on laiali jaotatud 23 erineva DNA lõigu ehk kromosoomi peale. Inimgenoom koosneb 23 kromosoomist: 22 autosoomi ja 1 gonosoom (naistel X, meestel Y). Sugurakkudes on genoom ühes korduses (sugurakud on haploidsed), keharakkudes aga kahes korduses (keharakud on diploidsed).
Genoommutatsioonid.
Genoommutatsioonid tähendavad indiviidi normaalse liigiomase kromosoomistiku arvuline muutus, kas kogu kromosoomikomplekti kordne muutus
või üksikute kromosoomide arvu muutus
Genoommutatsioonid on omased lihtsamatele organismidele, peamiselt taimed ja seened. Loomadel esineb g-mutatsioone harvem ja nende olemus on piiratud. Mõned autosoomid võivad esineda 3-kordsuses. Sugukromosoomide arvu muutusega võib esineda naistel (X, XXX, XXXX jne), meestel (XYY, XXY, XXXY)
Genoommutatsioonide tekkepõhjused.
Levinud on ka inimeste poolt tahtlikult muudetud taimede kromosoomide üldarvu muutus, nn polüploidid. See põhjustab teatud taimedel saagikuse suurenemist.
Petroloogia mõisteid

"Siin on loetletud nn kristalsete kivimite petroloogia ja vulkanoloogiaga seotud mõisteid; litoloogia mõisted on artiklis Sedimentoloogia mõisteid; kristallooptika mõisted on artiklis Kristallograafia mõisteid. Siia kuuluvad vaid tähtsamad kristalsed kivimid, täielikuma kiviminimede loendi leiad Kivimite loendist."
Ainud

Ainud on Jaapani põhjaosas ja vähesel määral Venemaal elav põlisrahvas, kes nii keeleliselt, kultuuriliselt kui ka geneetiliselt erinevad tugevasti jaapanlastest. Nende viimasel ajal eelistatud endanimetus on "utari" 'seltsimehed, kaaslased', sest nende omanimetus on Jaapanis muutunud halvustavaks.
Ainude täpne arv on teadmata, sest paljud neist eelistavad oma etnilist päritolu varjata; neid võib olla 20 000...150 000. 1999. aasta rahvaloendusel saadi ainude arvuks Hokkaidōl 23 767; Venemaal on rahvaloendusel loendatud 109 ainut. Ainu keel on äärmiselt ohustatud, seda valdavad vaid üksikud inimesed. Valdav osa ainudest on assimileerunud.
Väike osa ainudest elab Sahhalinil, enamik Hokkaidō saare lõuna- ja idarannikul. Nad on elanud ka Kuriilidel.
Päritolu.
Ainusid on peetud Jaapani põlisasukateks. Mõnikord on neid peetud Jaapani Jōmoni perioodi elanike järglasteks.
Ainu mütoloogia järgi tulid nende esivanemad taevast. Ainude pärimuse (Yukar) järgi elasid ainud oma praegusel asualal "sada tuhat aastat enne Päikese Laste saabumist".
Ainude ja ainu keele päritolu on teadmata. Ainu keelt peetakse isoleeritud keeleks, millel puuduvad teadaolevad sugulaskeeled (on otsitud seoseid paleosiberi ja austroneesia keeltega). Geneetiline sugulus seob ainusid nivhide, itelmeenide, tšuktšide, korjakkide ja aleuutidega.
Ühe teooria järgi hakkasid ainud ja jaapanlased asustama Jaapanit umbes üheaegselt, kuid nende vahel puudusid kaua lähemad kontaktid. Asustuse tihenedes olid erinevate etnoste omavahelised suhted algselt sõbralikud, kuid järk-järgult hakkasid jaapanlased ainusid nende maadelt välja tõrjuma, kohates vaid ajutist vastupanu.
Uuemad uurimused viitavad sellele, et ainude kultuur tekkis Ohhoota kultuuri sulandumisel Jaapani ühe vanima arheoloogilise kultuuri Satsumoni kultuuriga, mis arvatakse olevat välja kasvanud Jōmoni perioodi kultuuridest.
Seisund Jaapanis.
Meiji perioodil (1868–1912) ainu keel keelustati ja ainud, keda jaapanlased pidasid metslasteks ja barbariteks, sunniti valitsuse eraldatud reservaatidesse. Jaapani valitsus püüab tänini ainusid Jaapani ühiskonda assimileerida ja suurel määral on see ka õnnestunud. Ainude traditsioonilisi külasid kasutatakse turismiatraktsioonina. Alates 1997. aastast on Jaapani valitsus eraldanud teatud ressursse ainu kultuuri uurimiseks ja edendamiseks.
Rahvakultuur.
Ainudel puudub omakeelne kirjandus, kuid on rikkalik suuline pärimus. Ainu traditsioonilises kultuuris mehed ei ajanud habet; nii meestel kui naistel oli ühesugune õlgadeni ulatuv juukselõikus. Naised kaunistasid nägu ja keha tätoveeringutega. Traditsiooniline rõivastus oli punutud niinest ja kaunistatud ornamentidega, talvel kanti loomanahast pealisrõivaid.
Elatusalad olid nii kalapüük, küttimine kui ka maaviljelus.
Eluasemed olid õlgedest ja pilliroost onnid, mille keskel oli tulekolle.
Ainude usund oli animism: usuti, et kõigel looduses on oma "kamui" (hing, kaitsevaim). Kõige tähtsam neist oli kolde-ema, järgnesid mäevaimud, merevaimud jt. Usuti hauatagust elu ja vaimudemaad, kuhu pidid siirduma surnute hinged. Usulisi kombetalitusi, näiteks ohverdamist jm, täitis küla pealik, kutselisi preestreid ei olnud.
Oliviinbasalt

Oliviinbasalt on oliviini fenokristalle sisaldav basalt.
Oliviinbasalt on sageli oliviini kumulaat. See tähendab seda, et oliviin, olles laava põhimassist tihedam, on vajunud laavavoolu põhja ja moodustanud seal laava keskmisest kõrgema oliviini kontsentratsiooni. Seda nähtust pani esimesena tähele ja kirjeldas Charles Darwin Galápagose saartel.
Tõde ja õigus

"Tõde ja õigus" on A. H. Tammsaare viieosaline romaanisari, kus kujutatakse Eesti ühiskonna arengut 19. sajandi teisest poolest kuni 20. sajandi teise kümnendini. Epopöa käsitleb inimese suhet maa, jumala, ühiskonna ja iseendaga. "Tõde ja õigus" ilmus aastatel 1926–1933.
1934. aastal kirjeldas Tammsaare teose põhiplaani New Yorgi kirjamehele Andres Pranspillile saadetud kirjas järgmiselt: "Ma kavatsesin oma romaani nõnda, et I jagu kujutaks võitlust maaga, II – võitlust jumalaga, III – võitlust ühiskonnaga, IV – võitlust iseendaga ja oma eluõnnega ja V – alistumist (resignatsiooni). /---/ See on minu kogu romaani ideestiku üks pale või külg. Teine külg: romaan püüab tabada inimsoo üldist arenemiskäiku või arenemislugu."
Kogu romaanisari on tõlgitud soome, läti, saksa, prantsuse, vene ja tšehhi keelde. Osaliselt on "Tõde ja õigus" tõlgitud leedu, hollandi ja inglise keelde.
2013. aastal valmis esimesest osast heliraamat.
Eesti kirjanik ja semiootik Valdur Mikita on iseloomustanud eestlaste ja "Tõe ja õiguse" kui eestluse ühe tüviteksti suhet järgnevalt: "Rahvas, kelle kõige kuulsam kirjandusteos on viieköiteline sookuivendamise käsiraamat, ei saa olla normaalne – ja ei peagi. Võimalik, et meil on ilmaruumis hoopis üks teine asi ajada."
Sarja esimese köite alusel valmis 2019. aastal mängufilm "Tõde ja õigus", teise köite põhjal 1975. aastal film "Indrek". Romaani kõik viis osa on aastatel 2012–2020 ilmunud heliraamatuna, mille I, II, III ja V köite on sisse lugenud Meelis Kompus, romaani IV osa aga Hele Kõrve. 
Tegelased.
Romaanisarja peategelased on teiste hulgas Andres, Pearu, Indrek ja Krõõt.
Eesti põhikoolide loend

"Siin loetletakse Eesti praegusi ja endisi põhikoole.
Vastse-Kuuste Kool

Vastse-Kuuste Kool asub Põlvamaal Põlva vallas Vastse-Kuustes.
Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Põlva Kooliga.
Koolihooneks on endise Vastse-Kuuste mõisa mõisahoone.
Selles koolis on õppinud ka Edgar Savisaar.
Eesti lasteaedade loend

"Selles loendis loetletakse Eesti lasteaedu."
L.
Sellenimelisi leidub Haapsalus, Hagudis, Kallastel, Keilas, Narvas, Räpinas, Tallinnas, Tapal.
Hüdroloogia mõisteid

"Siin on loetletud hüdroloogia, okeanograafia, hüdrogeoloogia, glatsioloogia, geokrüoloogia ja meregeoloogiaga seotud mõisteid."
Kristallograafia mõisteid

"Siin on loetletud kristallograafia ning kristallooptikaga seotud mõisteid."
Meteoroloogia ja klimatoloogia mõisteid

"Siin on loetletud meteoroloogia ja klimatoloogiaga seotud mõisteid; paleoklimatoloogia mõisted on artiklis Paleogeograafia mõisteid."
Mineraloogia mõisteid

"Siin on loetletud mineraloogia ja gemmoloogiaga seotud mõisteid. Siia kuuluvad ka levinumad mineraalid. Täielikuma loendi mineraalidest leiad artiklist Mineraalide loend. Kristallograafia mõisted on artiklis Kristallograafia mõisteid."
Mullateaduse mõisteid

"Siin on loetletud mullateadusega seotud mõisteid."
Paleontoloogia mõisteid

"Siin on loetletud paleontoloogiaga seotud mõisteid."
Sedimentoloogia mõisteid

"Siin on loetletud sedimentoloogia, litoloogia ja meteoriitikaga seotud mõisteid; ka kulutuse ja murenemisega seotu kuulub siia."
Homosügootsus

Homosügootsus on diploidse või polüploidse indiviidi genotüübi seisund, kus homoloogiliste kromosoomide samas lookuses asuvad ühe geeni ühesugused alleelid
Homosügootse genotüübiga indiviidi nimetatakse homosügoodiks.
Eristatakse homosügootset dominantset genotüüpi ja homosügootset retsessiivset genotüüpi. Esimene esineb, kui üks lookus haarab endasse 2 alleeli, mis näitavad dominantset tunnust (AA), homosügootne retsessiivne genotüüp esineb aga kui üks lookus haarab endasse 2 alleeli, mis näitavad retsessiivset tunnust (aa).
Heterosügootsus

Heterosügootsus on diploidse või polüploidse indiviidi genotüübi seisund, kus homoloogiliste kromosoomide samas lookuses (või mitmes vaatlusaluses lookuses) asuvad ühe geeni erinevad alleelid. Näiteks üks alleel on dominantne ja teine alleel retsessiivne.
Heterosügootse genotüübiga indiviidi nimetatakse heterosügoodiks.
Tähistamaks heterosügootsust mitme erineva lookuse suhtes, kasutatakse termineid "diheterosügootsus", "triheterosügootsus" ja "polüheterosügootsus".
Psühholoogiline romaan

Psühholoogiline romaan on romaan, mis keskendub tegelas(t)e hingeelu kujutamisele ja analüüsile. Näiteks Fjodor Dostojevski "Kuritöö ja karistus".
Psühholoogilised romaanis on huvi keskmes tegelaste mõtted, tunded, emotsioonid ja läbielamised, esikohal ei ole välised sündmused ja tegevustik.
Psühholoogilist romaani on viljelenud Balzac, Stendhal, Flaubert, Maupassant, eesti kirjanikest A. H. Tammsaare.
Sõjaromaan

Sõjaromaan on romaan, mille tegevustik areneb sõjaolustikus.
Arenguromaan

Arenguromaan ehk kujunemisromaan (saksa keeles "Bildungsroman") on romaan, mis põhineb kangelase arengulool.
Armastusromaan

Armastusromaan on romaan, mis põhineb armastusloo kujutamisel. Näiteks Anton Hansen Tammsaare "Ma armastasin sakslast", Heino Kiige "Mind armastab jaapanlanna" ja Maimu Bergi "Ma armastasin venelast".
Kiriromaan

Kiriromaan on kirjadest koosnev romaan, mida iseloomustab tegelaste psühholoogiline vaatlus, intiimsus ja pihtimuslikkus.
Kiriromaanile kui žanrile pani aluse inglise kirjanik Samuel Richardson teostega "Pamela ehk Hüvitatud voorus" ja "Clarissa".
Kiriromaanid saavutasid suure populaarsuse 18. sajandi lõpul. 
Kiriromaani on kasutanud oma teostes ka Johann Wolfgang von Goethe ja Jean-Jacques Rousseau.
Jäähoki 1994. aasta taliolümpiamängudel

Jäähoki 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris toimus 12.-27. veebruarini.
Kohamängud olümpiasüsteemis.
Veerandfinaalid.
Kanada-Tšehhi 3:2 lisaajal&lt;br&gt;
Soome-USA 6:1&lt;br&gt;
Rootsi-Saksamaa 3:0&lt;br&gt;
Venemaa-Slovakkia 3:2 lisaajal
9.–12. koha mängud.
Itaalia-Norra 6:3&lt;br&gt;
Prantsusmaa-Austria 4:4 lisaajal, karistusvisked 4:1
5.–8. koha mängud.
Tšehhi-USA 5:3&lt;br&gt;
Slovakkia-Saksamaa 6:5 lisaajal
Poolfinaalid.
Kanada-Soome 5:3&lt;br&gt;
Rootsi-Venemaa 4:3
Kohamängud.
11. kohale: Norra-Austria 3:1&lt;br&gt;
9. kohale: Itaalia-Prantsusmaa 3:2&lt;br&gt;
7. kohale: Saksamaa-USA 4:3&lt;br&gt;
5. kohale: Tšehhi-Slovakkia 7:1&lt;br&gt;
Pronksimäng: Soome-Venemaa 4:0&lt;br&gt;
Finaal: Rootsi-Kanada 3:2
Genotüüp

Genotüüp (inglise "genotype") on indiviidi (või raku) kogu geneetiline informatsioon, mis koostoimes keskkonnatingimustega määrab tema fenotüübi.
Teise lähenemise seisukohalt on genotüüp indiviidi (raku) geneetiliste lookuste alleelne koosseis.
Diploidsetel organismide puhul saab eristada iga geeni suhtes homosügootset ja heterosügootset genotüüpi.
Suguliselt sigivate (diploidsete) organismide genotüübi igas geenipaaris pärineb üks alleel isalt ja teine emalt.
Heterogameetse sugupoole genotüüp on suguliiteliste geenide suhtes hemisügootne.
Mõistet "genotüüp" kasutas esimesena 1909. aastal Taani botaanik Wilhelm Johannsen.
Struktuurigeoloogia mõisteid

"Siin on loetletud struktuurigeoloogiaga seotud mõisteid; siia kuuluvad ka geotektoonika ja Maa siseehitusega seotud mõisted."
Paleogeograafia mõisteid

"Siin on loetletud paleogeograafia ning paleoklimatoloogiaga seotud mõisteid."
Geofüüsika mõisteid

"Siin on loetletud geofüüsikaga seotud mõisteid; meteoroloogia mõisteile on eraldi loend Meteoroloogia mõisteid."
Geokeemia mõisteid

"Siin on loetletud geokeemia ja isotoopgeoloogiaga seotud mõisteid."
Honors at Dawn

"Honors at Dawn" (1936) on Arthur Milleri esimene näidend.
Ta kirjutas selle Michigani Ülikooli teise aasta üliõpilasena 1936. aasta kevadvaheajal. Väidetavalt oli stiimuliks 250-dollariline Hopwoodi auhind, mille ta võitiski. Näidend lavastati ülikoolis. 
Näidendi põhiteemadeks on streik ja peategelase suutmatus end väljendada.
The Man Who Had All the Luck

"The Man Who Had All the Luck" on Arthur Milleri näidend 1944. aastast.
Näidend esietendus New Yorgis, kuid jäi peagi pärast seda unustusse. Seda ei mängitud ligi poolsada aastat, kuni lavastaja Dan Fields hakkas Milleriga arutama selle taas lavale toomist. Lõpuks lavastas Fields selle Los Angeleses 2000. Aastal 2002 lavastas selle New Yorgis Scott Ellis.
Loomislaul

Loomislaul on eesti rahvalaulu tüüp, mis on paljudes teisendites tuntud üle Eesti. Ingeri ja karjala sama tüüpi laule peetakse eesti omadega väga sarnasteks.
Loomislaul jutustab maailma või taevakehade loomisest või tekkimisest linnumunast või muul moel. Tüüpiliselt lendab lind vee kohal, otsides pesapaika. Leitud mättale muneb ta kolm muna, mille tuul vette pühib. Munadest tekivad maa, taevas, päike, kuu ja tähed.
Folkloristid on uurinud laulu levikut ja püüdnud selle tekkimist ja algkuju välja selgitada alates 19. sajandi teisest veerandist.
Eestis on laulust arenenud ka uuemad siirdevormilised laulud.
Näide.
Üle lendsi, linnukene,&lt;br&gt;
üle lendsi ilma kõige,&lt;br&gt;
üle ilma suure järve,&lt;br&gt;
üle ilmatse keriku.&lt;br&gt;
Õtsis maad munetessanna,&lt;br&gt;
aset hautellessanna.&lt;br&gt;
Ei saand maad munetessanna,&lt;br&gt;
aset hautellessanna.&lt;br&gt;
Üle lendsi, linnukene,&lt;br&gt;
üle lendsi ilma kõige,&lt;br&gt;
lendsi üle sinise põesa -&lt;br&gt;
põlge'es sinise põesa,&lt;br&gt;
lendsi üle punase põesa -&lt;br&gt;
põlge'es punase põesa,&lt;br&gt;
lendsi üle kõllakarva -&lt;br&gt;
võttis kõlla kõlvusasta:&lt;br&gt;
siie pean pesa tegema,&lt;br&gt;
siie pean munad munema,&lt;br&gt;
siie poegi haudumaie.&lt;br&gt;
Haudus kuu, haudus kaksi,&lt;br&gt;
haudus pooli kolmatagi,&lt;br&gt;
natukeise neljatagi,&lt;br&gt;
hakkas alle katsumaie:&lt;br&gt;
leis pojad verisulesta.&lt;br&gt;
Hakkas poegija jagama:&lt;br&gt;
üks sai maale marijasta,&lt;br&gt;
tõine põllula kivesta,&lt;br&gt;
kolmas kuusta taiva'aie,&lt;br&gt;
neljas päivast pääle ilma.&lt;br&gt;
Mis sai maale marijasta,&lt;br&gt;
säält nie marid mainitasse;&lt;br&gt;
mis sai põllula kivesta,&lt;br&gt;
säält nie õlled tehtanesse;&lt;br&gt;
mis sai päivast pääle ilma,&lt;br&gt;
säält nie ajad arvetasse;&lt;br&gt;
mis sai kuusta taiva'aie,&lt;br&gt;
säält nie tunnid tunnetasse.
"Jõhvi. H II 1. 328/9 (487). 1888."
Trójmiasto

Trójmiasto ('kolmiklinn') on linnastu Poola põhjaosas Gdański lahe edelakaldal, kuhu kuuluvad Gdańsk, Gdynia, Sopot ning nende ümbruse linnastunud alad (nt Gdyniast põhja poole jäävad vallad Wejherowo, Reda ja Rumia, mida kutsutakse Väikeseks Trójmiastoks, ning Gdańskist lõunas asuv Tczewi vald). Linnastu nimi on mitteametlik. 
Linnastu pindalaks hinnati 2004. aastal 538 km² ja elanike arvuks 1,1 miljonit.
Linnastu suuremad linnad elanike arvult:
Autosoom

Autosoom (inglise keeles "autosome") on kromosoom (mittesugukromosoom), mis esineb võrdarvuliselt (nt paariliselt) liigi kõikidel isenditel, olenemata nende soost.
Inimesel on 22 autosoomi, mida tähistatakse numbritega 1–22. Kui panna autosoomid tinglikult pikkuse järjekorda, siis on kromosoom (autosoom) number 1 kõige pikem ja kromosoom number 22 kõige lühem.
Autosoomne dominantne geen avaldub alati, autosoomne retsessiivne geen aga vaid dominantse geeni puudumisel.
Termini "autosoom" võttis kasutusele 1906. aastal Thomas J. Montgomery Jr.
Vigursuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

Vigursuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris
Küngaslaskumine.
15. ja 16. veebruar
Akrobaatilised hüpped.
21. ja 24. veebruar
Homoloogilised kromosoomid

Homoloogilised kromosoomid on liigi kromosoomikomplekti mingi kromosoomi eksemplarid kas sama või eri indiviidide kromosoomistikus.
Homoloogilised kromosoomid on kujult ja suuruselt sarnased ning sisaldavad enamasti samu geneetilisi lookusi samas järjestuses.
Mäng

Mäng on süsteem, mille eripäraks on tingliku ja reaalse samaaegsus ning mängus osalejate teadlikkus sellest.
Mäng on teatud reegleid järgiv tegevus, mille käigus taotletakse naudingut, kuid mitte tulu. Mäng võib matkida tegelikkust, panna proovile mängijate kehalisi ja vaimseid võimeid. Mäng piirneb rituaali, kaunite kunstide ja spordiga. Mängud sisaldavad sageli ka arendavaid, kasvatuslikke, sotsiaalseid, harivaid või muid aspekte, tihti ka võistluslikku momenti. Mängu reeglid ja/või piirid eristavad mängu tegelikkusest. 
Mäng on ühtlasi nii kooperatiivse kui ka konkureeriva loomuga ettevõtmine.
Mäng on tegevus, millele on omane eesmärgi puudumine, improviseeritus, reeglite kokku leppimine mängu käigus, vabatahtlikkus ning lapsiku rõõmu tundmine.
Mänguks kitsamas tähenduses nimetatakse üht konkreetset mängulise tegevuse üksust oma kindlate tegevuste ja reeglitega.
Metafoorselt nimetatakse mänguks ka mistahes tühist tegevust.
Mõju ja vajadus.
Mängud ja muud positiivsed ühistegevused lihtsustavad omavahelist suhtlemist, tugevdavad sidemeid, parandavad meeleolu ning toetavad heaolu.
Mäng on omane mitmetele liikidele, näiteks 2012–2018 aastatel uuriti 57 täiskasvanud šimpansi ligi 5000 mängimisjuhtumit. Mängimine oli täiskasvanud šimpansite seas üsna tavaline, seda esines 40 protsendil vaatluspäevadest, eriti siis, kuil oli rohkesti süüa. Mängiti ka enne jahti või territooriumi kaitsmist. Pingelisemad ajad tõid reeglina kaasa mängulisuse tõusu. Enamasti mängiti kahekesi, mõnikord ka kolme- ja nelja-, ühel korral viiekaupa. Šimpansite mäng sisaldab tihti agressiivseid elemente – mänguliselt kasutatuna aitavad need elemendid arvatavasti hoida vastastikust usaldust.
Lisaks leidsid teadlased, et mäng paistab aitavat täiskasvanud šimpansitel maandada omavahelisi pingeid ja suurendada koostööd. Nooremad loomad õpivad mängu kaudu kooselulisi ja kehalisi oskusi.
Kohamuistend

Kohamuistend on muistend, mis jutustab mõnest konkreetsest loodusobjektist (järvest, mäest, jõest, puust, kivist) või suuremast ehitisest, nagu näiteks kirikust või kloostrist.
Doping

Doping on spordis reeglitevastane vahend, mida kasutatakse võistlustel paremate tulemuste saamiseks. Dopingu kasutamine on vastuolus ausa mängu põhimõttega, kuna seab võistleja konkurentidega võrreldes eelisolukorda. 
Doping võib olla keemiline aine (sagedamini anaboolne steroid vms), mis on vastavate spordiorganisatsioonide reeglites keelatud ainete nimekirja kantud ning mille kontsentratsioon sportlase organismis ei tohi ületada teatud piiri. Dopingainete nimekirja võivad kuuluda ka tegelikku dopingut maskeerivad ained. 
Veredoping on sportlase vere hemoglobiinisisalduse suurendamine vereülekande teel, kui seda ei tehta ravieesmärgil.
Geenidoping on geenmanipulatsioon, mille tõttu on sportlasel paremini arenenud lihased või muud elundid. Geenidoping võib olla ka kaasasündinud genoommutatsioon.
Ajalugu.
Sõna "doping" ilmus esimest korda tõenäoliselt 1889. aastal ühes inglise sõnastikus. Terminiga nimetati oopiumi ja teiste uimastite segu, mida kasutati hobuste ergutamiseks. Paljud arvavad, et sõna on inglise päritolu; tegelikult see päris nii pole.
Sõna "doping" tuleneb sõnast "dop", mis kuulub ühte Kagu-Aafrika dialekti. Nii nimetasid selle suguharu liikmed uimastavat jooki, mida tarvitati stimulaatorina kombetalituste ja tantsude ajal.
Tunduvalt hiljem hakati nii nimetama iga stimulaatorit, mida kasutati hobuste ja koerte ergutamiseks. 
Tänapäeva spordis kasutatakse dopingut laialdaselt ja see pole juhuslik. Sageli pole see tingitud mitte sportlase soovist iga hinna eest võita, vaid võidu majanduslikust hädavajalikkusest, millest sõltub riigi maine ja/või sportlase olevik ja tulevik.
Fenotüüp

Fenotüüp on indiviidi füsioloogiliste, morfoloogiliste keemiliste, käitumislike, arenguliste ja ehituslike tunnuste vaadeldav kogum. Fenotüüp kujuneb organismi arengus (mida nimetatakse fenogeneesiks) genotüübis sisalduva info realiseerumise tulemusena, milles omab olulist rolli ka ümbritsev keskkond ja selle tingimused. Terminit "fenotüüp" kasutas esimest korda 1909. aastal taani bioloog Wilhelm Johannsen.
Kitsamas mõistes on fenotüüp üksiku uuritava tunnuse ilmetüüp (variant, seisund).
Fenotüübi seletuse skemaatiliselt võiks välja näha selline:
&lt;br&gt; genotüüp + keskkond → fenotüüp
Fenotüübiline muutlikkus.
Fenotüübiline muutlikkus võib olla tingitud genotüüpilistest erinevustest või modifikatsioonidest.
Fichtelgebirge

Fichtelgebirge (tšehhi Smrčiny) on mäestik Euroopas Tšehhi massiivi lääneosas Tšehhi ja Saksamaa piiril. 
Piirneb loodes Frangi metsaga, kirdes Maagimäestikuga ja lõunas Böömi metsaga. Kõrgus kuni 1053 meetrit.
Aafrika vabastamise päev

Aafrika vabastamise päev on ÜRO otsusega kuulutatud tähtpäev, mis esialgu oli 15. aprill ning märkis esimese Pan-Aafrika konverentsi toimumist 1958. aastal.
1963. aasta 25. mail, Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni asutamisel Addis Abebas toimunud I Aafrika maade ja valitsuste konverentsil tõsteti Aafrika vabastamise päev 25. maile.
All My Sons (kinofilm)

"All My Sons" on 1948. aastal Irving Reisi lavastatud USA film Arthur Milleri näidendi "All My Sons" põhjal.
Stsenarist ja produtsent oli Chester Erskine, operaator Russell Metty, heliloojad Leith Stevens ja Dave Torbett, monteerija Ralph Dawson. 
Peaosades olid 
Kõrvalosades mängisid Lloyd Gough (Jim Bayliss), Arlene Francis (Sue Bayliss), Harry Morgan (Henry Morgani nime all; Frank Lubey) ja Elisabeth Fraser (Lydia Lubey). 
Veel mängisid filmis Walter Bonn, Helen Brown, Pat Flaherty, Jack Gargan, Harry Harvey, Jerry Hausner, Herbert Heywood, William Johnstone, Joe Kerr, Frank Kreig, Richard LaMarr, Therese Lyon, Charles Meredith, Al Murphy, William Ruhl, George Slocum, Walter Soderling, George Sorel, Herb Vigran ja Victor Zimmerman. 
Film kestab 95 minutit.
All My Sons (telefilm)

""All My Sons" on 1986. aastal Jack O'Brieni poolt Arthur Milleri näidendi "All My Sons"" põhjal lavastatud USA telefilm.
Produtsendid olid John Blanchard ja Michael Brandman, helilooja Conrad Susa, monteerija Bill Goddard. 
Peaosades olid: 
Teisi osi mängisid:
Lena Zavaroni

Lena Hilda Zavaroni (4. november 1963 Šotimaa, Bute'i saar, Rothesay – 15. oktoober 1999) oli šoti poplaulja. 
Tema vanemad olid itaalia immigrandi poeg Victor, kes mängis kitarri, ja Hilda, kes laulis. Lena hakkas varakult laulma ning võitis alati kohalikel lapslauljate võistlustel, nii et tal ei lubatud enam osaleda.
Rothesays puhkusel viibiv impressaario Tommy Scott kuulis teda perekonnaansambliga laulmas. 1973. aasta lõpus esines ta televisioonis Hughie Greeni noorte talentide saates "Opportunity Knocks". Jaanuaris 1974 tegi ta esimese plaadisalvestuse "Ma, He's Making Eyes At Me". Laul jõudis Briti edetabelis 8. kohale. Plaati müüdi 250 000 eksemplari.
Lenal oli väga varjundirikas täiskasvanulik hääl ja teda peeti imelapseks. 
Peale Inglismaal esinemise laulis ta koos Frank Sinatra ja Lucille Balliga ühel Hollywoodi heategevuskontserdil. Ta esines ka USA-s telesaates "Carrol Burnett Show", kus ta jagas garderoobi Liza Minnelliga. 
Aastal 1975 laulis ta üle maailma, sealhulgas Valges Majas, ning esines Suurbritannias korduvalt televisioonis. 
Aastal 1979 tekkis tal ajakirjanduse pideva tähelepanu tõttu anoreksia, mis hiljem kippus korduma. Ta püüdis elada tavalisemat elu ning abiellus 30. septembril 1989 Peter Wiltshire'iga. See abielu kestis vaid 18 kuud. Pärast seda sooritas tema ema enesetapu. 
Lena Zavaroni suri kopsupõletikku kuus kuud pärast leukotoomiat, mis tehti talle depressiooni ja anoreksia raviks.
Robertino Loreti

Robertino Loreti (õieti Roberto Loreti; sündinud 22. oktoobril 1947 Roomas) on itaalia laulja, keda tuntakse peamiselt teismelisena lauldud laulude järgi.
Ta sündis vaeses perekonnas, kus oli kokku üheksa last. Kui poiss oli 10-aastane, jäi isa haigeks ning Robertino oli perekonnale abiks, kandes pagaritooteid restoranidesse laiali. Tee peal armastas ta laulda rahvalaule ning inimesed panid tema ilusat häält tähele. Kord paluti restoranis tal pulmas laulda. Pärast seda hakkasid paljud Rooma restoranid teda laulma kutsuma.
Kohvikus laulvat Robertinot panid tähele Napoli näitleja Totò ja taani teleprodutsent Volmer Sørensen, kes oli koos oma abikaasa, laulja Grethe Sønckiga Roomas puhkusel. Mõne nädala pärast laulis Robertino juba Taani televisioonis. Kopenhaagenis salvestas ta ka plaadi.
Hiljem tema hääl muutus ning tema uus hääl on märksa tavalisem. Ometi teeb ta endiselt ringreise Euroopas ja Ameerikas.
Robertino Loreti on eriti populaarne Venemaal. Kosmonaut Valentina Tereškova palus isegi, et tema laule mängitaks talle kosmoses viibimise ajal. Venemaal on ta külastanud oma sõpru Muslim Magomajevit, Tamara Sinjavskajat ja Jossif Kobzoni.
Gimrõ ahelik

Gimrõ ahelik (vene "Гимринский хребет") on mäestik Venemaal, mis paikneb administratiivselt Dagestani Vabariigis Põhja-Kaukaasias ja on osa Suur-Kaukasuse mäestikust. 
Ahelik kulgeb Dagestanis Sulaki jõe paremkaldal loode-kagu suunas. Mäestiku kõrgus ulatub kuni 2338 meetrini üle merepinna. 
Gimrõ ahelik on iseloomulik järskude nõlvade ja mitmekesise maastikuga. Selle ümbruses on mitmeid väiksemaid külasid ja asulaid, kus elanikud on traditsiooniliselt tegelenud põllumajanduse ja karjakasvatusega.
Inna Šeškil

Inna Šeškil (pärast abiellumist kodanikunimega Inna Ivanova; sündinud 20. juunil 1971 Makinskis Tselinogradi oblastis Kasahhi NSV-s) on endine Kasahstani laskesuusataja.
Lillehammeri 1994. aasta taliolümpiamängude protokollides ja seetõttu ka toonases ajakirjanduses on ekslikult kirjutatud tema perekonnanimeks Šešikl. Nendel olümpiamängudel oli ta ainus Kasahstani laskesuusataja. Ta saavutas 7,5 km distantsil 4. ja 15 km distantsil 29. koha.
Paar meetrit enne 7,5 km distantsi lõppu Šeškil kukkus. Eesti olümpiaraamatu "Lillehammer 1994" järgi lamas ta nii kaua maas, et jäi seetõttu kuldmedalist ilma. See väide on ekslik. Ta tõusis nii kiiresti, et kaotsi läks vaid paar sekundit. Juba Toomas Uba märkis teleülekandes, et isegi kui Šeškil poleks kukkunud, poleks ta medalikohale tulnud.
1996 Aasia mängudel Hiinas Harbinis võitis ta mõlemad individuaaldistantsid.
1997. aasta maailmameistrivõistlustel Slovakkias Osrblies sai ta 15 km distantsil 21. ja 7,5 km distantsil 48. koha.
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos saavutas ta 7,5 km distantsil 20., teatesõidus 11. ja 15 km distantsil 54. koha.
12. detsembril 1998 võitis ta Saksamaal Euroopa karikavõistlustel 15 kilomeetri sõidu (osalesid Saksamaa, Valgevene, Poola, Tšehhi, Slovakkia, Austria, Sloveenia, Suurbritannia ja Holland). Kuna osaleda võisid ainult Euroopa riikide sportlased, esindas ta Valgevenet. Varsti pärast seda ta loobus tippspordist.
Maailma karikasarja etappidel on ta 8 korda 25 parema seas olnud, kuid esikolmikusse pole pääsenud.
Isiklikku.
Kasv 162 cm, kaal 51 kg. Haridus: spordikool. Töötab armees. Abielus, 1 laps. Hobiks nimetab koduloomi. Räägib saksa keelt. Tegeleb laskesuusatamisega alates 1984. aastast.
Kamambäär

Kamambeer ehk Camemberti juust ehk Camembert on pehme, kooretaoline prantsuse juustusort, mis on saanud nime Põhja-Prantsusmaal Normandias Orne'i departemangus asuva Camembert'i küla järgi, kust see juust pärit on.
Kamambeeri ametlik sünniaasta on 1791.
Kamambeeri tehakse pastöriseerimata lehmapiimast ning küpsetatakse hallitusseente "Penicillium candidum" ja "Penicillium camemberti" abil umbes kaks nädalat. Seda valmistatakse väikeste, umbes 250 grammi kaaluvate sõõridena, mis mähitakse paberisse ja pannakse karpi. 
Pierre Boisard väidab, et kamambeer on üks esimesi globaliseerunud, homogeniseeritud ja standardiseeritud toite. Enne kui seente olemusest aru saadi, oli kamambeeri värvus juhuslik, enamasti sinakashall, pruunide plekkidega. 
Salvador Dalí olevat kamambeerist inspiratsiooni saades maalinud oma kuulsa maali "Mälu püsivus", millel kujutatud "sulavad kellad" on inspireeritud üleküpse kamambeeri sulavast rattast. 
Kamambeeril on kaitstud päritolunimetus.
Ricco Groß

Ricco Groß (sündinud 22. augustil 1970 Schlemas) on Saksa laskesuusataja. Neljakordne olümpiavõitja, lisaks saanud veel kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali.
Olümpiamängud.
Nii 1992. kui ka 1994. aasta taliolümpial oli ta 10 kilomeetris 2. ja teatesõidus olümpiavõitja.
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos oli ta 10 kilomeetris 15. ja teatesõidus 1.
2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys oli ta 10 ja 20 kilomeetris 4., jälitussõidus 3. ja teatesõidus 2.
&lt;br&gt;Torino 2006
Maailmameistrivõistlused.
1991 Soomes Lahtis oli ta 10 kilomeetris 16., meeskondlikult 4. ja teatesõidus 1.
1993 Bulgaarias Borovečis oli ta 10 kilomeetris 64. ja 20 kilomeetris 6.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta 10 kilomeetris 3., teatesõidus 1. ja 20 kilomeetris 55.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta meeskondlikult 6., 10 kilomeetris 12., teatesõidus 2. ja 20 kilomeetris 9.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 10 kilomeetris 34., teatesõidus 1., jälitussõidus 26. ja 20 kilomeetris 1.
1998 Austrias Hochfilzenis oli ta teatesõidus 2.
1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 10 kilomeetris 6., teatesõidus 4. ja jälitussõidus 2. ning Holmenkollenis 20 kilomeetris 1.
2000 Norras Holmenkollenis oli ta 10 kilomeetris 7., teatesõidus 3., jälitussõidus 18., ühisstardis 6. ja 20 kilomeetris 9.
2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 10 kilomeetris 27., jälitussõidus 14., ühisstardis 4. ja 20 kilomeetris 7.
2003 Venemaal Hantõ-Mansiiskis oli ta 10 kilomeetris 2., jälitussõidus 1., 20 kilomeetris 3. ja teatesõidus 1.
2004 Austrias Oberhofis oli ta 10 kilomeetris 2., jälitus- ja teatesõidus 1., 20 kilomeetris 4. ning ühisstardis 29.
Maailma karikas.
Maailma karika etappidel on Groß 17. märtsi 2002 seisuga olnud 135 korda 25 parema seas. Ta on 16 etappi võitnud (neist 5 individuaalselt), olnud 21 korda teine (neist 15 individuaalselt) ja 16 korda kolmas (neist 13 individuaalselt).
Tabavus lamades 92% ja püsti 86%.
Maailma karika kokkuvõttes oli ta 1991 7., 1993 ja 1994 10., 1996 7., 1997 4., 1998 2., 1999 4., 2000 8., 2001 9., 2002 7., 2003 ja 2004 3.
Juunioride maailmameistrivõistlused.
1989 Norras Vossis oli ta meeskondlikult 1. ja teatesõidus 3., 1990 Soomes Sodankyläs teatesõidus 1.
Isiklikku.
Kasv 178 cm, kaal 76 kg (2002). Elab Ruhpoldingis, töötab armees. Auaste: ülemveltveebel ("Hauptveltwebel"). Abielus, 3 poega. Hobiks nimetab mootorisporti. Laskesuusatab alates 1983.
Sven Fischer

Sven Fischer (sündinud 16. aprillil 1971 Schmalkaldenis, seal ka elab) on saksa laskesuusataja, kahekordne olümpiavõitja. 1997. ja 1999. aastal võitis ta maailma karika.
Olümpiamängud.
1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris oli ta 10 km distantsil 7., 20 km distantsil 3. ja teatesõidus 1.
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos oli ta 10 km distantsil 29., teatesõidus 1. ja 20 km distantsil 16.
2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys oli ta 10 km distantsil ja teatesõidus 2., jälitussõidus 12. ja 20 km distantsil 29.
2006. aasta taliolümpiamängud
Maailmameistrivõistlused.
1990 NSV Liidus Minskis oli ta 20 km distantsil 68.
1993 Bulgaarias Borovečis oli ta meeskondlikult 1., 10 km distantsil 20. ja teatesõidus 3.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta meeskondlikult 14., 10 km distantsil 26. ja teatesõidus 1.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta meeskondlikult 6., 10 km distantsil 19., teatesõidus 2. ja 20 km distantsil 22.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 10 km distantsil 24., teatesõidus 1., jälitussõidus 22. ja 20 km distantsil 5.
1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 10 km distantsil 7., teatesõidus 4., jälitussõidus 3., Holmenkollenis ühisstardis ja 20 km distantsil 1.
2000 Norras Holmenkollenis oli ta 10 km distantsil 40., jälitussõidus ja ühisstardis 13. ning 20 km distantsil 19.
2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 10 km distantsil 5., jälitussõidus 3., ühisstardis 3. ja 20 km distantsil 11.
2003 Venemaal Hantõ-Mansiiskis oli ta 10 km distantsil 12., jälitussõidus 11., 20 km distantsil 22., teatesõidus 1. ja ühisstardis 2.
2004 Austrias Oberhofis oli ta 10 km distantsil 16., jälitussõidus 8., 20 km distantsil 26., teatesõidus 1. ja ühisstardis 11.
2005 Saksamaal Hochfilzenis oli ta 10 km distantsil 2., jälitussõidus 3., 20 km distantsil 4., teatesõidus 6. ja ühisstardis 2.
Maailma karikas.
Maailma karikasarja etappidel on ta 17. märtsi 2002 seisuga olnud 140 korda 25 parema seas. Ta on mai 2005 seisuga 52 etappi võitnud (neist 30 individuaalselt), olnud 37 korda teine (neist 19 individuaalselt) ja 41 korda kolmas (neist 28 individuaalselt).
Tabavus lamades 84% ja püsti 84%.
Maailma karikasarja kokkuvõttes oli ta 1993 6., 1994 2., 1995 18., 1996 3., 1997 1., 1998 3., 1999 1., 2000 3., 2001 5., 2002 4., 2003 10., 2004 9. ja 2005 2.
Isiklikku.
Kasv 185 cm, kaal 85 kg (2002). Vallaline, 1 tütar. Hobideks nimetab reisimist, fotograafiat ja jahti. Läbinud kaks põlveoperatsiooni. Laskesuusatamisega tegelnud 1983. aastast.
Naturalism

Naturalism on 19. sajandi lõpu kirjandus- ja kunstivool.
Naturalism kirjanduses.
Naturalism taotles elukujutuse täpsust ja erapooletust. Naturalistid vahendasid elu kiretu fotograafilise täpsusega, valimata üksikasju. Seejuures kaldusid nad kujutama elu mustemat poolt: alatust, kuritegusid, julmust ja vägivalda. Naturalistid olid seisukohal, et kirjandus peab teenima tõde, mitte ilu. Seejuures ei tohi kirjanik väljendada omapoolset suhtumist, segada end ühiskondlikku ellu ja poliitikasse. Inimest ja ühiskonda käsitlesid nad kui loodusnähtust.
Naturalistid viljelesid peamiselt proosat, mida nad eelistasid luulele ja draamale.
Naturalism kunstis.
Naturalismiks nimetatakse realismi hilist arengujärku, millele on iseloomulik lihtrahva ja olustiku loodusteaduslikult täpne kujutamine. See kunstivool tekkis 1870. aastail Prantsusmaal.
Epopöa

Epopöa on antiikkirjanduses eepos või eepiline poeem. 
Tänapäeval on epopöa mitmeosaline romaanisari. Näiteks Anton Hansen Tammsaare "Tõde ja õigus" I–V.
BSD (täpsustus)

BSD on lühend, mis võib tähendada: