tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pascal Quignard

Pascal Quignard [pask'al kinj'aar] (sündinud 23. aprillil 1948 Verneuil-sur-Avre'is Eure'i departemangus) on prantsuse kirjanik.
Tema teos "Les Ombres errantes" sai 2002. aastal Goncourti auhinna, teose "Tous les matins du monde" põhjal on tehtud Alain Corneau 1991. aasta samanimeline film.
Hanna-Maria Seppälä

Hanna-Maria Seppälä (sündinud 13. detsembril 1984 Keraval) on Soome endine vabastiiliujuja, kes tuli 2003. aastal ujumise maailmameistriks.
Hanna hakkas ujumisega tegelema viieaastaselt. 10-aastaselt sai ta Soome juunioride meeskonna liikmeks, Soome meistriks tuli 14-aastaselt.
1999. aastal võitis ta Euroopa juunioride meistrivõistlustel 50 meetri vabaujumises pronksmedali.
Ta on esimene soomlane, kes on osalenud ujumises viitel olümpiamängudel.
2016. aasta seisuga on ta purustanud ujumises individuaalarvestuses üle saja Soome rekordi.
2016. aasta detsembri alguses teatas ta, et pärast 2016. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlusi loobub ta tippspordist.
Algirdas Šocikas

Algirdas Šocikas (14. mai 1928 Žalias Ostempas, Kaišiadoryse rajoon, Kaunase maakond – 21. november 2012 Kaunas) oli Leedu ja Nõukogude Liidu poksija.
Šocikas oli 1956. aastal Leedu NSV parim sportlane. Ta oli kokku kuuekordne Leedu NSV meister aastatel 1947–1948, 1951–1953 ja 1956.
Šocikas osales raskekaalus (üle 81 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Andries Niemanile (Lõuna-Aafrika Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Šocikas võitis raskekaalus (üle 81 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953) ning 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955).
Šocikas oli raskekaalus (üle 80 kg) Nõukogude Liidu meister 1950. aastal ning raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1951, 1952, 1953, 1954 ja 1956. Ta sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel raskekaalus (üle 80 kg) 2. koha 1949. aastal ning raskekaalus (üle 81 kg) 3. koha 1955. aastal.
IV liiga 2001

IV liiga 2001 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2001. aasta hooaeg.
IV liiga lõuna.
Liigatabel.
1&lt;br&gt;
2&lt;br&gt;
3&lt;br&gt;
IV liiga 2002

IV liiga 2002 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2002. aasta hooaeg.
Rahvaastronoomia

Rahvaastronoomia on vähese kooliharidusega talu- ja rannarahva astronoomilised (pms astrognostilised), kosmoloogilised, meteoroloogilised ning kalendri- ja ajamõõdualased teadmised, pärimused ning uskumused. 
Eesti rahvaastronoomiat on uurinud teiste seas Friedrick Amelung, Jakob Hurt, Paul-Egon Prüller.
Koidu (Saue)

Koidu küla on küla Harju maakonnas Saue vallas, mis moodustus Alliku ja Vanamõisa küla piiride muutmise teel 21. juulil 2012. 
Uue küla põhiosa moodustas senine Alliku küla kagunurk, väike kild liideti ka Vanamõisa külast. Küla loomise algatas kohalik kogukond .
Anhüdriit

Anhüdriit on mineraal, keemiliselt koostiselt kaltsiumsulfaat.
Ta on tavaliselt hallika, valge või sinaka värvuse ning klaasiläikega.
Tekib peamiselt merelahtedes keemilisel settimisel.
Vee toimel muutub kipsiks.
Ilja Metšnikov

Ilja Iljitš Metšnikov (Илья Ильич Мечников; 15. mai 1845 Ivanivka küla, Harkovi kubermang – 15. juuli 1916 Pariis) oli Venemaa bioloog.
Ta oli üks immunoloogia rajajaid.
Tunnustus.
Ta oli kolmekordne Baeri kuldmedali laureaat. 
Ta oli Tartu Ülikooli auliige.
Atmosfääri koostis

Atmosfääri koostis on planeedi atmosfääri keemiline koostis. See seisneb sellest, milliste ainete (peamiselt gaaside) segu on mingi planeedi atmosfäär on ja kui suur on iga aine (gaasi) osatähtsus.
Maa atmosfääri koostis.
Maa atmosfäär koosneb peamiselt gaasidest ja lisanditest (tolm, veetilgad, jääkristallid, mere soolad, põlemissaadused).
Atmosfääri moodustavate gaaside kontsentratsioon peaaegu ei muutu. Erandiks on vesi (veeaur; H2O) ja süsihappegaas (CO2).
Peale tabelis toodud gaaside esinevad atmosfääris vääveldioksiid SO2, ammoniaak NH3, vingugaas СО, osoon O3, süsivesinikud, vesinikkloriid HCl, vesinikfluoriid HF, elavhõbeda aur Hg, jood I2, ka lämmastikmonooksiid NO ja väikeses koguses teisi gaase. Troposfääris esineb ka pidevalt suures koguses tahkeid ja vedelaid osakesi (aerosoole).
Karjäär

 
Karjäär ehk töökäik ehk teenistuskäik on inimese elukestev haridus- ja tööalane areng kõigi inimese elu rollide omavahelises kooskõlas.
Traditsiooniliselt on karjääriks nimetatud tõusu ametiredelil, edu saavutamist elus. Tänapäeval tähendab karjäär õnnelikku elu tervikuna, iseendaga kooskõlas olemist ning arenemist oma elutähtsates valikutes. Olgu siis tegu õppimise, isiksusliku arengu, töö või hobidega.
21. sajandil on karjääri mõiste märgatavalt laienenud – ühesuunalise alt üles liikumise asemel hõlmab sõna "karjäär" eneseteostust, elukutsevalikut, astumist tööellu, koolitustel osalemist, pensionile jäämist ning tegevust pensionipõlveski.
Karjääri võib vaadelda kui teed, mis saab alguse juba lapseeas ning mida pole võimalik täielikult ette planeerida, vaid millega tegelemine on pidev ja pikaajaline protsess. Seega tähendab karjäär rahuldust pakkuvat eneseteostust läbi kogu elu – hariduse omandamist, sh erialavalikut, astumist tööellu ning tasakaalustatud töö- ja isikliku elu rollide täitmist.
Karjääriplaneerimine ehk karjääri kujundamine on enda elu juhtimine ja kujundamine. Karjääriplaneerimiseks on oluline tundma õppida iseennast, seejärel uurida ja analüüsida haridus- ja töövõimalusi, otsustada, milline on sellel perioodil kõige sobilikum valik, ning tegutseda. Karjääri kujundamisel saavad abiks olla karjäärinõustajad ja -spetsialistid. Karjäärispetsialisti kutset saab taotleda Eesti Karjäärinõustajate Ühingust.
Karjäärinõustamine on inimese toetamine teadlike karjääriotsuste tegemisel ja elluviimisel. Nõustamine loob eeldused oma võimete ja võimaluste paremaks analüüsiks, et tuginedes elukestva õppe põhimõtetele planeerida ja ellu viia isiklikku karjääriplaani.
Karjääri etapid.
Inimese elutsükli järgi võib karjääri jagada neljaks etapiks:
Karjääriteed.
Inimene võib elu jooksul liikuda erinevat karjääriteed või rada mööda, lähtudes oma soovidest, vajadustest ja võimalustest: 
Sobiva karjääritee leidmine algab inimesest endast. Mida teadlikumaks saab inimene iseendast (mida ma tunnen, kuidas ma mõtlen, kuidas tavatsen käituda, mis mulle meeldib ja mis ei meeldi), seda suuremat võimaluste paletti hakkab ta enda ümber nägema.
Välislingid.
[www.minukarjäär.ee]
Persoonibrändi agentuur
Arstivanne

Arstivanne on arstide ja proviisoride traditsiooniline kinnitus järgida arsti- ja proviisorikutse humaanseid põhimõtteid vahetult pärast diplomi kättesaamist.
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna nõukogu kinnitas 18. märtsil 2009 uuendatud arstivande teksti. 
"Olles omandanud arstikutse, tänan oma õpetajaid. Tõotan oma au ja südametunnistuse nimel, et pühendun arstitöös inimese abistamisele ja humaansuse põhimõtete teenimisele. Minu tegevuse sihiks olgu rahva tervise säilitamine ja edendamine, haiguste ennetamine, haigete ravimine ning nende kannatuste leevendamine. Lähtun oma töös arstiteaduse põhimõtetest ja kasutan vaid selliseid raviviise, mille tulemuslikkus on teaduslikult ja eduka praktika kaudu tõendatud. Uuringu või raviviisi soovitamisel austan patsiendi tahet ning teavitan teda nii selle oodatavast kasust kui ka võimalikest ohtudest. Suhtun oma kolleegidesse austusega ega keeldu abist, kui nad oma patsiente ravides minu poole pöörduvad. Täiendan pidevalt oma teadmisi ja oskusi ning jagan neid oma kolleegidega. Hoian kõrgel arstikutse au nii patsientide kui ka kogu ühiskonna ees. Pean hoolikalt saladuses, mida patsiendiga seoses mulle on usaldatud. Täidan oma arstikohust ühtviisi kõigi patsientide suhtes, kedagi eelistamata. Miski ei saa mind sundida oma oskusi kasutama arstieetika põhimõtete vastu" .
Poni

Poni ("Equus ferus caballus") on hobune, kelle turjakõrgus täiskasvanuna on alla 147 cm. Ponidel on spetsiifiline, hobustest erinev kehaehitus. Tihti on ponidel paksemad lakk, saba ja karvastik, proportsionaalselt lühemad jalad, laiem kere, jämedam kael ja lühem pea.
Aleksander Mülber

Aleksander Mülber (ka Aleksander Mühlberg; 29. detsember 1897 Tallinn – 19. mai 1931 Pariis) oli eesti maalikunstnik ja graafik.
Elukäik.
Aleksander Mülber sündis politseinik Mihkel Mülberi ja ema Marie-Matilde Mülberi (Lints) peres 1897. aastal. 
Õppis Tallinna linnaalgkoolis ja Tallinna Reaalkoolis, mille lõpetas 1916. Maalimist õppis Eesti Kunstiseltsi kunstikursustel 1913–1914 ja aastatel 1915–1916 Ants Laikmaa ateljeekoolis. 
21. novembril 1917 asutas Mülber koos teiste noorte kunstnike Balder Tomasbergi, Oskar Kallise ja Aleksander Krimsiga ühingu Vikerla, mille eesmärk oli "edendada loovat mõtet ja kanda endas kunsti "püha tuld". Praktikas väljendus see ekspressionistlikus maalilaadis. 1918. aasta suve veetsid vikerlased Paldiskis ning suve tulemused pandi novembris välja VI eesti kunsti näitusele. Mülber esines 22 teosega.
1919. aastal tegutses Mülber energiliselt eesti kunstielu ülesehitamisel ning võttis osa peremeheta jäänud kunstivarade päästmisest Virumaa ja Läänemaa mõisatest. Tema ja Krimsi ülesanne oli kokku koguda ja arvele võtta Vabadussõjas langenud Balder Tomasbergi kunstilooming. Ta oli tegev ka eesti kunstnike ja kirjanike kongressi kokkukutsumisel ja läbiviimisel. Samal aastal esines ta ka eesti kunsti ülevaatenäitusel ning võttis osa Pallase näitusest .
1920. aastal ilmus Tartus moodsat kunsti toetava kirjastuse Arlekiin väljaandel Aleksander Mülberi 10-leheline linoollõigete album "Primeurs". 
1921. aastal lahkus hoogsal arenguteel olnud kunstnik Pariisi, kus veetis oma elu viimased 10 aastat. On teada, et suurlinnas elatus ta juhutöödest (maaler, siidsallide maalija). 1923. aastaks polnud ta veel alla andnud ning tegi katse saada Prantsuse valitsuselt eesti kunstnikule ette nähtud stipendiumi. Sealtpeale tema jäljed kaovad. 1930. pöördus Eesti Kirjanduse Selts Mülberi venna, tuntud teatritegelase ja fotograafi Johannes Mülberi poole. Viimane vastas, et tal pole Aleksandrist mingeid andmeid. 19. mail 1931 jõudis kodumaale teade Aleksander Mülberi surmast.
Looming.
Laikmaa ateljeekoolis õppimise ajast pärinevad tema rahvusromantilise kallakuga "Kalevipoeg ja vetevaim", "Kurnimängijad" ning katsetused õlimaaliga. Nimetatud pastellmaalid äratasid tähelepanu juba õpilastööde näitusel ning neid on peetud Mülberi loomingu põhiteosteks.
Mülber viljeles ekspressionismi ratsionaalsemat, vormimängulisemat suunda, mida on nimetatud ka kubofuturismiks. Temaatika seevastu võis olla vägagi ekspressionistlik (näiteks nüüdseks kadunud teosed "Protsessioon" ja "Marsche funebre").
Unlambda

Unlambda on minimalistlik funktsionaalne programmeerimiskeel, mille leiutas David Madore. See põhineb kahel sisseehitatud funktsioonil ("s" ja "k") ja omistamisoperaatoril (kirjutatakse "`" ehk graavis). Vaid nendest funktsioonidest ja operaatorist piisab, et Unlambda oleks Turingi mõttes täielik. Tegelikult lisanduvad mainitutele ka mõned sisend-väljundfunktsioonid, et oleks võimalik kasutajaga suhelda, mõned lühendatud funktsioonid (nn otseteed) ja täiendavad väärtustamisfunktsioonid. Unlambdas puuduvad muutujad.
Põhiprintsiibid.
Esoteerilise programmeerimiskeelena on Unlambda mõeldud pigem puhta funktsionaalse programmeerimise näitena kui praktiliselt kasuliku keelena. Peamine eripära on tavaliste operaatorite ja andmetüüpide puudumine. Ainsad andmed programmides on üheparameetrised funktsioonid. Sellele vaatamata saab andmeid simuleerida sobivate funktsioonidega. Mitmeparameetrilisi funktsioone saab esitada karritades.
Programmi "Hello world" realisatsioon Unlambdas näeb välja järgmine:
 `r```````````.H.e.l.l.o. .w.o.r.l.di
Doggerbank

Doggerbank on suur madal Põhjameres. Ta paikneb umbes samadel laiuskraadidel Inglismaa Yorkshire'i krahvkonna ning Middlesbrough' ja Ringkøbingi fjordiga (Taani). Madala lääneots on keskmiselt 100 km kaugusel Suurbritannia idarannikust, idaots umbes 125...150 km kaugusel Taani läänerannikust.
Madala pindala on umbes 17 600 km². Tema pikkus lääne-idasuunas on 300...350 km ning laius kuni 120 km. Ta meenutab kujult tilka, mille kitsam ots näitab Jüütimaa poole. 
Doggerbanki keskmine sügavus 30 m (Põhjamerel 94 m). Madalaimas kohas (54°...55° N, 1°...2° E) on sügavus kuni 13 m. Suurim sügavus on 36 m. 
1931. aasta Doggerbanki maavärin on võimsaim Suurbritannias registreeritud maavärin. 
Doggerbank on hea kalapüügikoht. Püütakse eriti turska. 
Teke.
Doggerbank tekkis tõenäoliselt moreenimoodustisena Pleistotseenis. See leidis aset jääaegse Reini jõe tollal tunduvalt põhjapoolsema suudme ees. 
Jääaegadel, kui merepind oli praegusest kuni 100 m madalamal ning Põhjamere lõunarannik praegusest umbes 600 km põhja pool, oli praegune Doggerbank koos ümbritsevate merealadega veest väljas ning moodustas Doggerlandi. Ka praegune La Manche oli veest väljas, nii et praegune Inglismaa oli praeguse Mandri-Euroopaga ühenduses. 
Merepinna languse tõttu Doggerbanki ja La Manche'i vahele tekkinud saarteribale kasvas näiteks Weichseli jäätumise lõpus napp taimkate. Madalamatel aladel Doggerbanki ja La Manche'i maaühenduste vahel praeguses Põhjamere lõunaosas oli järv.
Kui mesoliitikumis umbes 6500 eK oli kriidikaljudest ühendus praeguse Doveri ja Calais' linna vahel piisavalt erodeerunud, voolas selle järve vesi üle La Manche'i Atlandi ookeani. Hiljem merepind tõusis, nii et Doggerbank ja La Manche jäid jälle vee alla ning vesi sai voolata Atlandi ookeanist üle La Manche'i Põhjamerre, nagu jäävaheaegadel ja praegu, ning sealt edasi piki Norra rannikut Atlandi ookeani põhjaossa.
Kaevandus

Kaevandus on koht, kus toimub maavarade kaevandamine. Eristatakse pealmaakaevandusi (karjääre) ja allmaakaevandusi. Eesti maapõueseaduse mõistes on kaevandus kitsamalt allmaakaevandus.
Tehniliselt moodustab allmaakaevanduse kaeveõõnte ning masinate ja seadmete kogum. Selle juurde võib kuuluda pealmaakompleks.
Maa alt kaevandatakse tavaliselt kivisütt (kivisöekaevandus), põlevkivi (põlevkivikaevandus), kulda (kullakaevandus), soola (soolakaevandus), teemante (teemandikaevandus), vaske (vasekaevandus), väävlit (väävlikaevandus) jt. 
Eestis on ajalooliselt allmaakaevandustes kaevandatud liiva (Piusa ja Aruküla kaevandused), uraani (Sillamäe kaevandus), fosforiiti (Ülgase ja Maardu kaevandused) ning põlevkivi (Kukruse, Kiviõli, Kohtla jt. kaevandused). Praegu kaevandatakse Eestis allmaamoodusel vaid põlevkivi, mis toimub kolmes kaevanduses: Estonia, Ojamaa ja Uus-Kiviõli II.
Kohtla-Nõmmel on suletud Kohtla kaevandusse rajatud Eesti Kaevandusmuuseum.
Erlang

Erlang on üldotstarbeline samaaegne programmeerimiskeel. Lineaarne alamosa keelest on funktsionaalne keel, agara arvutuse, ühekordse omistamise ja dünaamilise tüüpimisega. Samaaegsuse jaoks kasutab Erlang aktorite mudelit. Selle töötas välja Ericsson, et toetada hajutatud, veakindlate, reaalaja programmide loomist. Keele esimese versiooni töötas välja Joe Armstrong 1986. aastal. 
Erlang toetab kuumvahetust, mis tähendab, et koodi saab muuta süsteemi peatamata. Algul oli Erlang Ericssoni omanduses, kuid 1998. aastal anti see välja avatud lähtekoodiga.
Keldriöölane

Keldriöölane ("Scoliopteryx libatrix") on öölaste sugukonda kuuluv liblikaliik. 
Levik Eestis.
Keldriöölane on Eestis tavaline. 
Keldriöölane on üks vähestest liblikaliikidest, kes Eestis talvituvad valmikuna. Talvitumiskohtadeks on koopad, keldrite laed ja seinad, kaevurakked. 
Röövikud toituvad põdrakanepil, pajudel jm. Valmikud on pikaealised, võivad elada kauem kui aasta.
Scheme

Scheme on funktsionaalne programmeerimiskeel ning üks kahest programmeerimiskeele Lisp põhidialektist. Erinevalt teisest peamisest dialektist Common Lisp järgib Scheme minimalistlikku disaini, arendades väikest standardset tuuma koos võimsate lisavahenditega keele laiendamiseks. Keele kompaktsus ja elegantsus on teinud ta populaarseks õppejõudude, keeledisainerite, programmeerijate ja implementaatorite poolt. 
Scheme loodi MIT-i tehisintellekti laboris Guy L. Steele ja Gerald Jay Sussmani poolt, kes tutvustasid seda akadeemilisele maailmale aastatel 1975–1980 läbi memode seeria, mida nüüd tuntakse Lambda paberite nime all. Scheme ametlikuks standardiks on IEEE 1178-1990, kuid "de facto" standardiks on "Revisedn Report on the Algorithmic Language Scheme" (RnRS).
Scheme oli esimene Lispi dialekt, mis kasutas leksilist skoopi ning esimene, mis nõudis kompilaatoritelt "tail-call" optimeerimist.
Satelliitöölane

Satelliitöölane ("Eupsilia transversa") on öölaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Satelliitöölase levila ulatub Briti saartest Jaapanini. Levila ulatub lõunas Põhja-Hispaania, Sardiinia, Kesk-Itaalia, Põhja-Makedoonia, Bulgaaria, Väike-Aasia, Kaukaasia ja Kesk-Aasiani. Põhjas ulatub levila Fennoskandias põhjapolaarjooneni ja teda on leitud ka Islandil. Ta talub hästi külma, suudab elada tundras metsapiirist kaugemal, aga Alpides ei tõuse ta kõrgemale kui 1800 m merepinnast.
Satelliitöölane on üsna muutliku välimusega. Tal on hallikad või punakaspruunid eestiivad, mis on sageli tumedate ribadega. Tiivatäpp on silmatorkav ning valget, kollast või punast värvi. Tagatiivad on pruunid ja kahvatuma äärisega. Tiibade siruulatus on 40–48 mm.
Briti saartel lendab satelliitöölane peamiselt öösiti septembrist kuni aprillini, sealhulgas isegi pehmetel talveöödel. Teda tõmbab ka valgus ligi, aga veelgi tugevamini tõmbavad teda ligi suhkur ja mitmesuguste lilleõite lõhn.
Satelliitöölase röövikud on polüfaagid. Nad toituvad mitmesuguste puude ja põõsaste lehtedel, kuid neid on leitud toitumas ka võilillel ja isegi teiste liikide röövikuid söömas. Üldse on tema toidutaimede ring lai: sinna kuuluvad näiteks vaher, "Amelanchier", kask, kastanipuu, harilik sarapuu, viirpuu, harilik angervaks, harilik saar, kuslapuu, õunapuu, toompuu, pirnipuu, tamm, punane sõstar, murakas, paju, pihlakas, võilill, pärn, jalakas ja lodjapuu.
Levik Eestis.
Satelliitöölane on Eestis tavaline. 
Satelliitöölane on üks vähestest liblikaliikidest, kes Eestis talvituvad valmikuna.
Kõrg-Tatra

Kõrg-Tatra (slovaki ja tšehhi "Vysoké Tatry", poola "Tatry Wysokie" on Tatrate osa Slovakkia ja Poola piiril. 
Suurem osa Kõrg-Tatrast kuulub Slovakkiale. Slovakkias asub ka Kõrg-Tatra kõrgeim mägi Gerlachovský štít (2655 m).
Kõrgemad mäed:
Kõrg-Tatras on palju haruldasi taime- ja loomaliike. Seal elavad karu, Euraasia ilves, nugis, hunt ja rebane. 
Seal loodi Euroopa esimese piiriülene rahvuspark – Tatra rahvuspark ("Tatranský národný park" Slovakkias 1948. aastal ja "Tatrzański Park Narodowy" Poolas 1954. aastal).
Piirkond on tähtis talispordikeskus.
Sooldumine

Sooldumine on mullas toimuv protsess, mis esineb palava ja kuiva kliimaga aladel. Et aurumine on nendes piirkondades intensiivne ja mulla läbiuhtumine toimub väga harva või ei toimu üldse, sisaldavad mullad rohkelt vees lahustuvaid soolasid. Soolane põhjavesi liigub kapillaaride kaudu üles, vesi aurab ja soolad jäävad kirmena või kihina maapinnale. Tekkivad solontšakid, mis on levinud kõige sagedamini kõrbetes ja poolkõrbetes, kohati ka parasvöötme rohtlades.
Muldade korrapäratu niisutamise korral võib toimuda nende sekundaarne sooldumine. Üleliigse niisutamise puhul tõuseb põhjaveetase ning intensiivse aurumise tõttu tõusevad maapinnale vees lahustunud soolad. Vesi aurustub ja soolad jäävad maapinnale.
Sooldumise vältimiseks tuleb mulda korrapäraselt niisutada. Sooldumise likvideerimiseks on vaja muld suure koguse veega läbi uhta.
APL

APL (nimetatud raamatu "A Programming Language" järgi) on interaktiivne massiiv-orienteeritud programmeerimiskeel ning integreeritud arenduskeskkond. Keel baseerub matemaatilisel notatsioonil ning loojaks on Kenneth E. Iverson.
APL-il on mitmed ebatavalised omadused:
APL oli oluliseks mõjuriks tabelarvutuse ja funktsionaalse programmeerimise arengule, ning praegustele matemaatikaprogrammidele. Samuti on ta inspireerinud mitmeid hilisemaid programmeerimiskeeli.
Hello, world.
Hello world programm APL'is:
 'Hello, world!'
COBOL

COBOL on üks vanimaid programmeerimiskeeli. Keele nimi on lühend sõnadest "COmmon Business Oriented Language". Tema peamiseks rakendusalaks on äri-, finants- ja administratiivsüsteemid ettevõtetele ja valitsustele.
COBOL on standardiseeritud standardiga ISO/IEC 1989. COBOL sisaldab alates 2002 standardist tuge objektorienteeritud programmeerimisele ja teistele moodsatale omadustele.
Hello, world.
Hello world programm COBOL'is:
 IDENTIFICATION DIVISION.
 PROGRAM-ID. HELLO-WORLD.
 PROCEDURE DIVISION.
 DISPLAY 'Hello, world'.
 STOP RUN.
Kriitika.
COBOLit on laialt kritiseeritud tema sõnaohtruse poolest. Näiteks on Edsger Dijkstra maininud: "COBOLi kasutamine vigastab mõistust; tema õpetamist tuleks seetõttu käsitleda kui kriminaalset tegevust."
Grüneriit

Grüneriit on amfiboolide rühma (ahelsilikaatide ning linoamfiboolide hulka) kuuluv lintstruktuuriga mineraal. 
Keemiline koostis.
Selle keemiline valem on Fe7Si8O22(OH)2. 
Struktuur, värvus ja läige.
Grüneriit kristalliseerub monokliinses süngoonias. Kristallid on prismalised. Nad on enamasti nõeljad kuni kiudjad (peenekiulised, asbestjad, erim amosiit), radiaalkiirtega. 
Nad on tuhkhallid või pruunikasrohelised kuni pruunid. 
Kristallid võivad olla läbipaistvad, nende tahkudel on klaasiläige. Läbipaistmatu, kiudja haabituse korral (amosiit) on tahkudel pärliläige. 
Kriips on valge. 
Kõvadus ja tihedus.
Mineraali kõvadus Mohsi astmikul on 5 kuni 6 ja tihedus on 3,4–3,6.
Teke ja paragenees.
Grüneriit moodustub kontaktmoonde käigus keskmise ja kõrge astme rauaformatsioonides ja mõnes sinikildas. 
Grüneriit esineb parageneesis muu hulgas koos fajaliidi, granaatide, hematiidi, hedenbergiidi, magnetiidi, kvartsi ja ribekiidiga. 
Leiukohad.
Grüneriiti on 2010. aasta seisuga leitud umbes 150 kohast Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Austrias, Boliivias, Brasiilias, Hiinas, Hispaanias, Indias, Jaapanis, Kamerunis, Kanadas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Madagaskaril, Norras, Portugalis, Prantsusmaal, Rootsis, Slovakkias, Soomes, Suurbritannias, Tšehhis, Ukrainas, Ungaris ja Venemaal.
Ajalugu.
Grüneriidi avastas 1853 Prantsusmaal Sarvengude'i jäärakus Collobrièresi lähedal Gustav Adolf Kenngott, kes pani mineraalile nime seda esimesena analüüsinud Šveitsi-Prantsuse keemik Louis Emmanuel Gruner' auks. 
Kaevandamine.
Amosiiti kaevandatakse peamiselt Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus sellega tegeleb ettevõte Asbestos Mines of South Africa, mille lühendi järgi amosiit on nime saanud. 
Kasutamine.
Amosiiti tarvitati Euroopas varem asbestina, kuid nüüd see on keelatud. Mõnel pool mujal on ta veel ehitusmaterjalina kasutusel. 
Mõju inimese organismile.
Pikemaajaline kokkupuude grüneriidiga võib sissehingamise tõttu tekitada vähktõbe.
C Sharp

"Selle artikli pealkiri peaks olema C#, kuid vikitarkvara ei võimalda sellist pealkirja."
C# (loetakse "C Sharp") on üldotstarbeline programmeerimiskeel. Arendatud Microsofti poolt .NET initsiatiivi raames, standardiseeritud ECMA ja ISO poolt.
C# on üks .NET-raamistiku keeltest. Tema praegust arendust juhib Anders Hejlsberg. Keele nimi on tuletatud programmeerimiskeele C nimest.
Keele disaini põhimõtted.
ECMA standardi järgi on C# disaini põhimõtted järgmised:
Hello world.
Hello world programm C#-is:
class Program
 static void Main(string[] args)
 System.Console.WriteLine("Hello, world");
Uvs

Uvs (mongoli Увс нуур, tõva Успа-Холь, vene Убсу-Нур) on väga suure soolsusega (18,8 promilli) järv Mongoolias ja Venemaal (järve kirdetipp asub Venemaal Tõva Vabariigis). 
Järve pindala on 3350 km², ta on pindala poolest suurim järv Mongoolias. Uvsi pikkus on 84 km ja laius 79 km, keskmine sügavus on 6 m. 
Järve vesi on viis korda soolasem kui ookeanivesi.
Järves on teada 29 kalaliiki, millest üks (altai osman) on söödav.
Uvs kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Vaatamata karmile kliimale on Uvsi ääres kuni 173 linnuliiki ning 41 liiki imetajaid, sealhulgas ülemaailmselt ohustatud lumeleopard, muflon ja kaljukits.
Öölased

Öölased ("Noctuidae") on putukate sugukond liblikaliste seltsis. 
See on väga suur sugukond, kus on kokku umbes 25 000 liiki. Enamiku liikide valmikutel on paks keha ja kitsad tiivad ning nad on öise aktiivsusega. Röövikud on enamasti paljad. 
Euroopas elab öölasi 1104 liiki, Eestis 341 liiki. 
Perekonnad.
Järgnevalt on loetletud kõik need perekonnad, milles leidub Eestis elavaid liike.
Min (mütoloogia)

Min ("mjn") on vanaegiptuse mütoloogias viljakus- ja sigivusjumal. 
Teda kujutati fallosega mehena.
Mini olulisem kultusekeskus oli Koptoses.
Bash

Bash on Unixi kest (shell), vaba tarkvara, mis kirjutatud GNU projekti raames Brian Foxi poolt. See anti välja aastal 1989 ja see on laialt levinud kui Linuxi ja Mac OS X kest. See on ka üle kantud Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi ja levitatakse koos Cygwin ja MigGW, DOSi DJGPP projekti poolt ja Androidile paljude terminaliprogrammide poolt.
Bash on interpreteeriv Käsurida, tavaliselt toimiv tekstiaknana, kuhu kasutaja saab käskusid kirjutada. Sarnaselt teiste Unixi kestadega on tegemist täisväärtusliku programmeerimiskeelega. Bash saab käskusid lugeda ka skripti failidest. Keele märksõnad, süntaks ja teised baasvõimalused on kopeeriti Bourne shellist. Teised võimalused, näiteks ajalugu - csh, tcsh ja ksh-st. Bash on POSIX'i kest paljude laiendustega.
Nimi on lühend sõnadest "Bourne Again SHell". Sarnaselt oma eellase Bourne shelliga (lühidlat sh).
Befunge

Befunge on magasinipõhine reflektiivne esoteeriline programmeerimiskeel. Tema peamiseks erinevuseks harilikest programmeerimiskeelest on, et programmikood on organiseeritud kahemõõtmelise ruudustikuna. Nool-instruktsioonid viivad programmi täitmise järje kas üles, alla, paremale või vasakule, ning tsüklid on konstrueeritud ringikujuliselt.
Hello world.
Hello world programm Befunge's:
 v
 &gt;v"Hello world!"0&lt;
 ^_25*,@
Kirjutuskaitse

Kirjutuskaitstud ehk kirjutuskaitsega on dokumendid või andmed, mida saab lugeda, aga ei saa muuta ega kustutada.
Autentimine

Autentimine (inglise keeles "authentication") on protsess, millega üks kasutaja, süsteem või muu olem saab kontrollida teise olemi väidetava identiteedi tõesust, tavaliselt mingi esitatud spetsiifilise teabe (näiteks parooli), omatud eseme (näiteks kiipkaardi, passi, töötõendi, võtme või muu turvatud tõendi), olemusliku eristava püsitunnuse (biomeetriku), asukohateguri jm alusel.
Sidesüsteemides tehakse autentimisega kindlaks, et sõnum tuleb tõepoolest sellest allikast, millest see väidetavalt on teele pandud.
Autentimise käigus kontrollitakse ja kinnitatakse näiteks seadme kõlblikkust või isiku vastavust pääsemaks ligi teatud liiki informatsioonile või sisenemaks piiratud juurdepääsuga ruumidesse või territooriumile. Isikute kontrollimisel kasutatakse enamasti masinloetavaid koode ja eelkoostatud nimekirja isikutest, kellele võimaldatakse juurdepääs infole või sisenemine teatud ruumidesse. 
Elektroonne autentimine on elektroonne protsess, mis võimaldab füüsilise või juriidilise isiku e-identimist või elektrooniliste andmete päritolu ja tervikluse kinnitamist. Peab näiteks andma vastuse küsimusele "kui Mari väidab et ta on Mari - kas ta on tegelikult Mari?".
Ebaturvaline on autentimiseks kasutada ainult kasutajanime ja parooli. Seetõttu kasutavad paljud asutused ja ettevõtted (näiteks Google ja Facebook) kaheastmelist autentimist ja rohkemate teguritega multiautentimisi. Kaksikautentimise aktiveerimine on eriti oluline sotsiaalmeedia saitide puhul.
Parool (informaatika)

Parool ehk salasõna on salajane märgijada, mida kasutatakse autentimisel, et tõestada oma isikusamasust või saada kuskile juurdepääs. Sel juhul võib parooli võtta kui juurdepääsukoodi. 
Parooli valiku juhistest.
Teoses "The Memorability and Security of Passwords", uurivad Jeff Yan ja teised kasutajatele antud hea parooli valiku juhiste mõju. Nad selgitasid välja, et paroolid, mis on tuletatud mingi lause või fraasi sõnade esitähtedest, on sama hästi meelde jäävad kui kasutaja poolt vabalt valitud parool-sõna ning sama raskesti murtavad kui juhuslikest tähemärkidest genereeritud paroolid.
Teine hea meetod parooli loomiseks on kombineerida kaks või enam sõna, mis pole omavahel otseselt seotud, ning asendada seejuures mõned tähed eritähemärkide või numbritega.. 
Ajalugu.
Tänini levinud paroolinõudeid (nt regulaarne muutmine, numbrite ja sümbolite kasutamine) populariseeris 2003. aastal toonane USA Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi (ing k National Institute of Standards and Technology) ekspert Bill Burr. Vastavatest soovitustest juhindusid ametkonnad, ülikoolid ja ettevõtted. Hiljem on Bill Burr tunnistanud, et ta soovitused pole põhjendatud ja kohati on need kasutajatele kahjulikudki. Nii toob paroolide pideva muutmise nõue kaasa kasutajate kombe pruukida sarnaseid paroole, et neid lihtsamini meeles pidada. Samuti on üsna lihtsalt lahti murtav tähti numbritega asendav parool, samas kui mõni pikk lause oleks märksa raskemini häkitav. Sellele vaatamata on paljud vastavaid soovitusi järgivad paroolinõuded endiselt kasutuses.
Tallinna aeg

Tallinna aeg on Tallinna kohalik aeg.
Tallinna aeg kehtis ametlikult (välja arvatud raudteel) kuni 31. detsembrini 1898/12. jaanuarini 1899, kui kell 17.37 lükati kellaosuti 18.00 peale (kehtestati kogu Venemaal kehtinud Pulkovo aeg).
Uuesti kehtestati Tallinna aeg Kesk-Euroopa aja asemel kogu Eestis 10. jaanuaril 1919, kell 00.00, mil osutid lükati 00.38 peale.
1. mail 1921 kehtestati Eestis Ida-Euroopa aeg.
Seleniit

 
Seleniit on plaatjas läbipaistev kipsi erim. 
Nimetus pärineb J. G. Walleriuselt (1747 "Mineralogia, eller Mineralriket" (lk. 50), - 'selenites'). Nimetus kreeka keelest 'σεληνη' (kuu), arvatavasti kahvatu sinaka helgi tõttu. Venekeelses kirjanduses on seleniidiks nimetatud põhiliselt kiulise tekstuuriga kiudkipsi.
Vivianiit

Vivianiit on mineraal keemilise valemiga Fe3(PO4)2×8H2O. Nimetus on tulnud mineraloogi John Henry Viviani järgi, kes selle 1817. aastal Cornwallis avastas. Värvipigmendina on seda nimetatud ka "siniseks ookriks".
Kõige rohkem leidub vivianiiti Venemaal, Ukrainas ja Inglismaal.
Koostis.
Vivianiit sisaldab raud(II)fosfaati ja seda nimetatakse mineraalseks raudfosfaadiks.
Vivianiiti leidub paljudes kivimites, see moodustub rauamaagilademete moondel maapinna lähedal või fosfaatide moondel pegmatiidis. Neid leidub ka turbasoodes. Vivianiidikristalle leidub sageli karpide ja tigude fossiilsetes kodades. Sarnastes paikades leidub götiiti, kipsi ja limoniiti. Fosforisisalduse tõttu peetakse teda rauamaagis kahjulikuks lisandiks.
Omadused.
Vivianiidikristallid on tumesinist või tumesinakasrohelist värvi, prismakujulised või lamedad.
Vivianiidi kõvadus on Mohsi skaala järgi 2, tihedus 2,6–2,7. Ta võib olla nii läbipaistev kui läbipaistmatu. Läige on klaasjas. Süngoonia on monokliinne. Murdejoon on helesinine või valge. Ta lahustub soolhappes ja lämmastikhappes. Keemiliselt stabiilne, välja arvatud tumenemine õhuhapniku toimel, kui Fe2+-ioonid oksüdeeruvad Fe3+ ioonideks.
Kasutamine värvipigmendina.
Vivianiiti kasutatakse dekoratiivse materjalina, kuid ajalooliselt on seda kasutatud värvipigmendina maalikunstis indigosinise värvi saamiseks. Pigmendi saamiseks vivianiidikristallid koguti, purustati, hõõruti peeneks ja puhastati saadud pulber lisanditest. Jahvatatud ja puhastatud pigment on pastellsinise värvusega, kollase linaseemneõliga segatult annab indigosinise õlivärvi. Pigmendina on tuntud antiigist alates, kuid selle kasutamine õlivärvis on haruldane.
Näiteid.
Jan Vermeeri maalil "Kupeldaja" on esiplaanil oleva idamaise vaiba mustri rohekas-sinakad osad maalitud vivianiidivärviga.
Muskoviit

Muskoviit ehk kaaliumvilk on vilkude hulka kuuluv mineraal.
Muskoviit koosneb õhukestest lehtedest, on läbipaistev, ühtlaselt kollakas, hallika või roheka tooniga.
Funktsionaalne programmeerimine

Funktsionaalne programmeerimine on programmeerimise paradigma, mis rõhutab funktsioonide rakendamist väärtustele vastandina imperatiivsele programmeerimisele, mis käsitleb väärtuste muutmist. Funktsionaalse programmeerimise juured on lambda-arvutuses.
Funktsionaalsed programmeerimiskeeled on oma ajaloo vältel pälvinud rohkem teoreetikute kui praktikute tähelepanu. Sellegipoolest on laia kasutusse jõudnud mitmed funktsionaalsed keeled: Scheme, Erlang, OCaml, Haskell.
Funktsionaalsest programmeerimisest pärinevad mitmed programmeerimise kontseptsioonid: kõrgemat järku funktsioonid, rekursioon, laisk väärtustamine ja palju muud. Ajapikku on paljud neist leidnud implementeerimist paljude praktilisema suunitlusega keelte poolt.
Funktsionaalses stiilis programmeerimiseks pole tingimata vaja puhtalt funktsionaalset keelt. Paljud tänapäeva keeled (näiteks Perl ja JavaScript) sisaldavad funktsionaalse programmeerimise elemente.
Ortoklass

Ortoklass on mineraal.
Värvuselt enamasti heleroosa või punakas. Suurte tükkidena on tavaliselt läbipaistmatu, õhukesena paistab läbi nagu klaas. Löögi tagajärjel puruneb rööptahukakujulisteks tükikesteks. Murenemisel muutub kaoliniidiks.
Ortoklass kuulub põhimineraalina graniidi, süeniidi jt tardkivimite koostisse.
Toakärbes

Toakärbes ("Musca") on putukate perekond kahetiivaliste seltsist. Perekonna esindajad võivad levitada selliseid nakkushaigusi nagu kõhutüüfus, düsenteeria, antraks ja Aafrika unitõbi.
Euroopa Liidu narkostrateegia

Euroopa Liidu narkostrateegia on Euroopa Ülemkogu algatatud meetmete kompleks, mille eesmärgiks on kaitsta ja parandada ühiskonna ja üksikisiku heaolu, kaitsta rahva tervist, tagada elanikkonna kõrge turvalisuse tase ning narkoprobleemi tasakaalustatud ja terviklik käsitlemine. Kehtiv narkostrateegia on piiritletud aastatega 2005–2012..
Euroopa Liidu narkostrateegial põhinevad ka liikmesriikide narkomaania ennetamise riiklikud strateegiad. Näiteks Eesti narkomaania ennetamise riiklik strateegia hõlmas meetmeid kuni aastani 2012.
2S25 Sprut-SD

2S25 Sprut-SD "(2С25 Спрут-СД)" on Venemaal valmistatud moodne dessantvägedele mõeldud tankihävitaja, kontseptsioonilt klassifitseeritav ka kui kergetank, ujuvtank või dessanttank. GRAU koodnimetus on 2S25.
Taktikalis-tehnilised andmed.
Mõõdud ja massid
Jõuseade, liikuvus
Relvastus
Kaitstus
Läbivus
Meeskond
Kirjeldus.
Sprut-SD on silmapaistev liikuvuse ja mobiilsuse poolest. Masin on täielikult amfiibne ja võib tulistada käigult, sealhulgas ka ujumise ajal laskesektoris +/– 35°. Masinat on võimalik langevarjudega alla visata transpordilennukilt või saata ujudes maale dessantpraamilt. Ehituselt on Sprut-SD sarnane BMD-3 ja BMD-4 tüüpi dessandi lahingumasinatega (keret on küll veidi pikendatud) – lahinguruum paikneb eesosas ja mootor taga. Tagaosas on ka kaks veepaiskurit vees liikumiseks ja keres võimas kuivenduspump. Lumel ja pehmel pinnal liikumise hõlbustamiseks on võimalik kasutada kummiosadega laiendatud roomikud.
125 mm sileraudne madalarõhuline kahur 2A75 on tüüpilise vene tankikahuri 2A46 edasiarendus. Seoses masina lahingutankist märksa kergema kerega on ühtlasi täiustatud taandurmehhanismi. Kahuri laadimine on automatiseeritud ja 40-sest lahingukomplektist 22 lasku paikneb mürsukarussellil tornis. Võimalik on laadida ka manuaalselt. Laskemoonakomplekti kuuluvad lisaks standardsele 125 mm moonale laserjuhitavad mürsud, mille laserjuhtimine toimub komandöri poolt ja laskekaugus ulatub 4 km-ni.
Kolmeliikmeline meeskond koosneb komandörist, sihturist ja juhist. Juht paikneb torni ees, sihtur tornis vasakul ja komandör paremal. Kõigil meeskonnaliikmeil on öövaatlusvõimekus. Komandöril on mõlemas suunas stabiliseeritud optiline vaatlusseade.
Ajalugu.
Spruti eelkäijateks olid õhudessantvägedele mõeldud tankihävitaja ASU-85 ja merejalaväele mõeldud ujuvtank PT-76. Lisaks on haubitsa D-30 lafeti baasil valmistatud 125 mm veetav tankitõrjekahur Sprut-B. 
Masina (Objekt 9..) väljatöötamist alustati 1990. aastate lõpus Volgogradi Traktoritehases. Kahur valmis 2005 ja kere 2006 (Octopus-SD). Masin otsustati võtta relvastusse 2007 ja samal aastal alustati ka seeriatootmist. Esialgu oli plaanis toota 57 eksemplari, kuid seda plaani on suurendatud. 
Masina kasutamise kohta sõjalistes konfliktides esialgu andmed puuduvad, kuid võimalik, et seda on katsetatud Tšetšeenias.
Kasutamine.
Sprut-SD on täna Venemaa õhudessantvägede relvastuses arvukusega u 100. Need on mõeldud otsetuletoetuseks dessantroodudele.
Osa masinaid paikneb ilmselt ka Pihkvas 76. õhudessantdiviisis.
Yushan

Yushan on mägi Taiwani saarel, Taiwani kõrgeim mägi. 
Yushani geograafilised koordinaadid on .
Mäe kõrgus on 3952 meetrit.
Neith

Neith on Vana-Egiptuse religioonis ürgjumalanna; jahi- ja sõjajumalanna. 
Neith oli Sais'i (vanaegiptuse Zau) linna kaitsejumalanna. Tema kultus koondus Niiluse delta lääneossa ning jäi esimese dünastia perioodi(~3075 eKr– 2890 eKr). Sõjajumalannana õpetas ta sõdalastele relvade valmistamist ja valvas langenute kehasid.
Ta on allikais esinenud Hnumi elukaaslasena.
Neithi on nimeatud Jumalate Emaks ja Põhja Kaitsjaks, hiljem eelkõige Surnute Kaitsjaks. Tema nime tõlgendatakse kui mõistet "vesi" ja aja jooksul on temast saanud loomisjumalanna - isikustatud ürgvesi. Neithi sümbol ja osa tema hieroglüüfist sarnaneb kangastelgedega. Hilisemates Egiptuse müütides on ta kudumisjumalanna, siis omandas nimi Neith tähenduse 'kuduja'.
Kimberley (Lõuna-Aafrika Vabariik)

Kimberley on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Põhja-Kapimaa provintsi ja Frances Baardi ringkonna halduskeskus.
Linn on asutatud 1873. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kimberley elanikest mustanahalisi aafriklasi 63,1%, värvilisi 26,8%, valgeid 8,0%, India või Aasia päritolu inimesi 1,2% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 43,2%, tsvana keelt 35,8%, inglise keelt 8,7%, koosa keelt 6,0% ja teisi keeli 6,3%.
Narkostrateegia

Narkostrateegiaks ehk uimastipoliitikaks nimetatakse püüet riiklikul või riikideülesel tasemel võidelda narkomaania ja narkootiliste ainete kuritarvitamise negatiivsete mõjude vastu.
Riigid üritavad võidelda uimastite kuritarvitamise vastu mitmesuguste strateegiatega. Nõudluse vähendamine hõlmab meetmeid nagu keelupoliitika, trahvimine ja vangistamine narkokuritegude eest, vabatahtlik ja sunniviisiline sõltuvusravi, ühiskondlikud teabekampaaniad ja tugiprogrammid. Pakkumise vähendamiseks keelustatakse välispoliitika toel uimastite tootmiseks kasutatavaid taimi ja aineid ning püütakse avastada ja peatada uimastikaubandust. Samuti on riigiti kasutusel uimastikahjude vähendamise strateegiad nagu süstlavahetus süstivatele sõltlastele, asendusravi ja laborid, kus narkootikumide puhtust tasuta testitakse.
Eri jurisdiktsioonides on eri liiki uimastid reguleeritud eri rangusega. Näiteks heroiin on keelustatud või rangelt reguleeritud peaaegu kõikjal, aga kata ja kodeiin on nii mõneski piirkonnas legaalsed. Üha enam on hakatud liberaliseerima kanepit keelustavaid seadusi.
Rahvusvahelised lepingud.
Esimene uimastipoliitikat käsitlev rahvusvaheline leping oli 1912. aasta rahvusvaheline oopiumikonventsioon. Leping jõustus globaalselt 1919. aastal, mil see lisati Versailles' rahulepingusse. Muudetud kujul registreeriti leping Rahvasteliidu lepingute nimekirjas aastal 1928. Muudatuste hulgas oli ka uimastava kanepi ekspordi ja impordi osaline regulatsioon. Eksport keelati riikidesse, mis olid kanepi keelustanud ning import toimus edaspidi ainult selliste riiklike sertifikaatide alusel, mis kinnitasid, et imporditavat kanepit tarvitatakse ainult meditsiinilisel või teaduslikul eesmärgil.
Eelnevate lepingute asendamiseks võeti 1961. aastal vastu ühtne konventsioon narkootiliste ainete kohta eesmärgiga kontrollida globaalset uimastikaubandust ja uimastite tarvitamist. Konventsioon keelas sõltlaste ravimise sõltuvusainega, lubades vaid nende ainete meditsiinilise ja teadusliku kasutamise. Konventsioon ei kirjutanud riikidele ette täpseid uimastiseadusi, vaid kohustas neid vastu võtma oma seadusi lähtuvalt konventsiooni põhimõtetest.
Eesti.
Uimastiennetuse valimiskomisjoni tellimusel valmis 2014. aasta alguses uimastitarvitamise vähendamise poliitika ehk valge raamat. See dokument on aluseks tegevussuundadele uimastite kättesaadavuse piiramisel, tarvitamise vältimisel ja sõltlaste ravimisel.
Telelavastus

Telelavastus on filmi- ja teatrikunsti vahenditega televisioonis loodud lavastus. Telelavastuste eelkäijateks on peetud teatrilavastuste teleülekandeid 1940. aastatel Ameerika Ühendriikides, Jaapanis jm. 
Spetsiaalselt televisioonile kirjutatud näitekirjanduse (telelavastuse aluseks olevate stsenaariumide/näidendite) kui omaette žanri sünni põhjustas televisiooni spetsiifikaga tööpraktika (filmikunstis kasutatava stsenaariumiga lähedane stsenaarium ja sarnased kujundisüsteemi loomise vahendid, mõlemas kasutatav videotehnika jm). Telelavastuste (mis põhinevad televisioonile kirjutatud stsenaariumil või kohandatud üksiknäidendil) eeskujul on hakatud looma ka kas algupäraseid või kirjanduslikel allikatel põhinevaid telesarju. Stuudiot või televisiooni allüksust, kus toodetakse telelavastusi, võidakse nimetada teleteatriks.
Telelavastused ja telelavastuste sarjad Eestis.
Esimene eesti teleteatri etendus oli stsenaristi ja lavastaja Leo Martini "Nimekiri" Eduard Vilde samanimelise jutustuse järgi Eesti Televisioonis 1956. aastal. Aastatel 1956–1958 anti eetrisse ligi 20 omalavastust. Esimese algupärase telelavastuse "12 päeva puhkust" (1958, lavastaja Grigori Kromanov) stsenaariumi autor oli näitleja Jüri Järvet.
Esimene eesti lavastatud telesari on Cyril Northcote Parkinsoni "Parkinsoni seadus" I–VIII (1966, lavastaja Virve Aruoja).
Hillar-Vahur Peebu sõnul moodustas lavastuslik tegevus eraldi peatüki televisiooni neis toimetustes, kus see ei olnud põhitööks. Saadetes levisid sellised vormid nagu instseneeritud fakt ja instseneeritud kroonika, illustratsiooniks lavastatud situatsioonid pereelu- ja õigussaadetes või koguni katkendid näidenditest.
Rein Raudsep

Rein Raudsep (1. detsember 1940 Tallinn – 22. november 2022) oli eesti geoloog, keskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse ja -tehnoloogia osakonna juhataja.
Ta lõpetas 1965. aastal Tartu Ülikooli geoloogia erialal. Ta on geoloogiakandidaat.
Aastatel 1998–2002 oli ta Eesti Geoloogia Seltsi president.
Elulugu.
Rein Raudsep on tööliste poeg.
Lõpetas 1959 Rapla Keskkooli ja 1965 Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal; geoloogia-mineraloogiakandidaat (1984, Eesti NSV Teaduste Akadeemia), väitekiri "Rakvere fosforiidirajooni tootsa kihindi litoloogia". Oli 1965–1999 Eesti Geoloogiakeskuse geoloog, vanemgeoloog, grupijuht, 1990–1999 teadusdirektor, 1975–1978 geoloogia uuringu grupijuht Alžeeria geoloogiateenistuses SONAREM. Aastast 2000 EV Keskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse ja -tehnoloogia osakonna juhataja.
Teadustöö.
Uurimisvaldkond: alamordoviitsiumi (Tremadoci) oobolusliivakivi ja -fosforiidileiukohtade litoloogia, geoloogia ning tekketingimused. Aastast 1990 Eesti Maavarade Komisjoni liige, aastast 1992 Eesti Rahvusliku Geoloogia Komitee liige, 1995– Euroopa Geol Mälestiste Kaitse Assots (ProGEO) volikogu liige, aastast 2005 Euroopa Geoloogialiitude Assots president. Autasustatud K. E. v. Baeri mälestusmedaliga (1988). 30 teaduspublikatsiooni.
W rahvuspark

W rahvuspark on rahvuspark Lääne-Aafrikas Nigeris, Beninis ja Burkina Fasos. 
Rahvuspargi pindala on umbes 10 000 km². 
Rahvuspark on nime saanud W-tähe kujulise jõelooke järgi. 
Kuni 1970. aastani oli piirkond malaaria tõttu asustamata. 
Praegu tegeldakse W rahvuspargis arheoloogiliste väljakaevamistega.
Tigran Sargsjan

Tigran Sargsjan (armeenia Տիգրան Սարգսյան; sündinud 29. jaanuaril 1960 Kirovakanis) on Armeenia poliitik, peaminister 9. aprillist 2008 kuni 12. aprillini 2014.
3. aprillil 2014 astus ta peaministri ametist tagasi, kuid jäi täitma valitsusjuhi kohuseid kuni uue peaministri ametisse nimetamiseni. 
Juunis 2014 määras Armeenia president Serž Sargsjan Tigran Sargsjani suursaadikuks Ameerika Ühendriikidesse (oli ametis 2014–2016) ja andis talle (eluaegse) erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme.
Common Lisp

Common Lisp on programmeerimiskeele Lisp üks peamisi dialekte.Common Lisp loodi, et standardiseerida Lispi variante. Mida aeg edasi, seda rohkem on Common Lispi standardi erinevaid implementatsioone.
Common Lisp on üldotstarbeline programmeerimiskeel, mis toetab protseduraalset, funktsionaalset ja objektorienteeritud programmeerimist.
Common Lisp sisaldab CLOS-i: objektorienteeritud programmeerimise süsteemi multimeetodite ja meetodite kombineerimisega. Keel on laiendatav läbi Lispi makrode.
Hello, world.
Hello world programm Common Lispis:
 (format t "Hello, World!~%")
Erdoğan Atalay

Erdoğan Atalay (sündinud 22. septembril 1966 Hannoveris) on türgi päritolu Saksa filmi- ja telesarjanäitleja. 
Kuigi ta on mänginud paljudes filmides ja telesarjades, on üks tema tuntumaid rolle Semir Gerkhan Saksamaal toodetud kiirteepolitseisarjas "Kutsuge Cobra 11" (alates 1995. aastast).
Töö ja looming.
Tema esimene teatriroll oli 18-aastaselt "Aladdini imelambis". Atalay alustas 1987. aastal õpinguid Hamburgi muusika- ja teatrikõrgkoolis (Hochschule für Musik und Theater Hamburg). Läbimurre tuli 1995. aastal sarjas "Kutsuge Cobra 11", mida filmitakse tänini.
Isiklikku.
Atalay abiellus 13. augustil 2004 Astrid Ann-Marie Pollmanniga, neil on tütar (sündinud 2000).
Smalltalk

 
Smalltalk on objektorienteeritud dünaamiliselt tüübitud reflektiivne programmeerimiskeel. 
Smalltalk loodi peamiselt haridusalaseks kasutuseks ja õppeks, Xerox PARC Õppimise Uurimise Grupis Alan Kay, Dan Ingalls, Adele Goldberg, Ted Kaehler, Scott Wallace ja teiste poolt 1970. aastatel.
Keele esimene versioon anti välja nime Smalltalk-80 all, ning on pärast seda leidnud laia kasutamist. ANSI Smalltalk ratifitseeriti 1998. aastal ning see on Smalltalki standardiks.
Hello, world.
Hello world programm Smalltalkis:
Transcript show: 'Hello, world!'.
Atmosfäärikiht

Atmosfäärikihid on Maa atmosfääri ligikaudu kontsentriliste sfääridega piiratud osad, mis erinevad omavahel õhu koostise poolest.
Õhu koostise erinevused põhjustavad omakorda õhutemperatuuri muutumise iseloomu (temperatuuri gradiendi) erinevusi ja selletõttu on kõige levinum atmosfääri jagamine kihtideks temperatuuri vertikaalse käigu järgi. Paksema atmosfäärikihi ("-sfääri") piirides temperatuur tavaliselt ainult kasvab või ainult kahaneb. Neid eraldavad temperatuuri käigu käänupunktide piirkonnad – õhukesed üleminekuvööndid ehk pausid.
Spekter (ansambel)

Spekter oli Orava Kultuurimaja vokaal-instrumentaalansambel, mis alustas tegevust 1969. aasta lõpus ja oli aktiivne 1970. ja 1980. aastatel. 
Kevadel 1982 toimunud Eesti NSV vokaal-instrumentaalansamblite tarifitseerimisel anti Spektrile kategooria A-2. 
Ansambli koosseisu on kuulunud:
Aafrika taassünni monument

Aafrika taassünni monument (prantsuse keeles "Monument de la Renaissance africaine") on mälestusmärk Senegali pealinnas Dakaris.
Monument asub Ouakami eeslinnas Atlandi ookeani kaldal saja meetri kõrgusel künkal. Selle geograafilised koordinaadid on 14° 43′ 20″ N, 17° 29′ 42″ W.
Mälestusmärk on pühendatud Senegali iseseisvuse saavutamise 50. aastapäevale. Selle rajamise algatas 2006. aastal president Abdoulaye Wade, ehitust alustati 2008. aastal. Ehitaja oli Põhja-Korea ettevõte. Pronksist 49 meetri kõrgune skulptuur kujutab mäe seest kerkivat aafrika perekonda. Monumendi rajamine maksis umbes 27 miljonit dollarit.
Opositsiooni pooldajates on tekitanud rahulolematust nii võõrtööliste kasutamine, monumendi maksumus kui ka selle stiil, mida on nimetatud stalinistlikuks. Pahameelt lisab ka presidendi avaldus, et 35 protsenti mälestusmärgi rajamisest tõusvatest tuludest kuulub õigusega talle kui idee autorile.
Monument avati pidulikult 3. aprillil 2010.
Kaja (ajaleht)

Kaja oli päevaleht, mis ilmus Tallinnas aastatel 1919–1935 algul Eesti Maarahva Liidu ja hiljem Põllumeestekogude häälekandjana. 
Kaja oli Maaliidu järglane. 1921–22 oli lehel eraldi Pärnu väljaanne, 1922–23 ilmus kaasandena umbes korra kuus Pildileht, 1922–34 ilmus Kaja tähtraamat ja 1922 Asundusseaduse eelnõu. Peatoimetajad olid Jüri Uluots, Kaarel Eenpalu, Johan Holberg, Ants Oidermaa ja Artur Tupits. 1935 hakkas Kaja asemel ilmuma Uus Eesti.
Igihaljas

Igihaljas oli Eesti Rohelise Liikumise ajaleht.
Ajalehe esimene number ilmus 15. veebruaril 1990.
Aastal 1992 jätkus ajalehe ilmumine uue nime all – Haljas.
Tropopaus

Tropopaus on Maa atmosfääri osa, atmosfäärikiht troposfääri ja stratosfääri piiril. Paikneb 8 km (pooluste kohal) kuni 15–17 km (ekvaatori kohal) kõrgusel maapinnast.
Tropopausi paksus on mitusada meetrit kuni 2–3 km. Tropopausi kõrgus oleneb geograafilisest laiusest, tsüklonaalsest tegevusest ja aastaajast (suvel on ta kõrgemal kui talvel). Lähistroopikas esinevad tropopausis augud, mille põhjuseks on tugevad jugavoolud. Kohati tropopaus hävib tihti ja tekib uuesti.
Tropopausis on õhutemperatuur umbes 215 K, vertikaalne temperatuuri gradient on väike, mõnikord esineb temperatuuriinversioon.