tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Giórgos Seféris

Giórgos Seféris (ka "Yiórgos Sepherēs", "Jorgos Seferis"; kreeka keeles Γιώργος Σεφέρης; tegelikult Seferiádis; kreeka keeles Σεφεριάδης; 13. märts 1900 Smyrna – 20. september 1971 Ateena) oli Kreeka luuletaja ja diplomaat, Nobeli kirjandusauhinna laureaat 1963.
1918–1925 õppis Seferis Pariisis Sorbonne'i ülikoolis õigusteadust. Vahepealse aja jooksul, 1922 sõdisid Kreeka ja Türgi omavahel, Kreeka sai lüüa ja kaotas Smyrna. Paljud kreeklased, sealhulgas Seferise pere, põgenesid Väike-Aasiast ja Seferis ei külastanud oma sünnilinna enne 1950. aastat.
1925 tuli Seferis Ateenasse ja võeti juba järgmisel aastal tööle välisministeeriumi. Nii algas tema pikk ja edukas diplomaadikarjäär. Ta töötas 1931–1934 Suurbritannias Kreeka saatkonnas ja 1936–1938 Albaanias konsulina. Teise maailmasõja ajal okupeeris Saksamaa Kreeka ning sel ajal tegutses Seferis Kreeka eksiilvalitsuses Kreetal, Egiptuses, Lõuna-Aafrikas ja Itaalias. Ateenasse tuli ta tagasi alles 1944. Ta jätkas tööd välisministeeriumis, töötades diplomaadina Ankaras 1948–1950 ja Londonis 1951–53. 1953–1956 oli ta Kreeka saadik Liibanonis, Süürias, Jordaanias ja Iraagis ja 1957–1961 suursaadik Suurbritannias. Seejärel läks ta erru.
Seferis sai palju tiitleid ja autasusid. Ta oli nelja ülikooli audoktor: 1960 Cambridge'i ülikooli, 1964 Oxfordi ülikooli ja Saloniki ülikooli ning 1965 Princetoni ülikooli audoktor.
1967 tuli Kreekas võimule natsionalistlik ja paremäärmuslik kolonelide diktatuur. Pärast seda, kui kahe aasta jooksul oli režiim lõpetanud poliitilised vabadused, sealhulgas sõna- ja trükivabaduse, kehtestanud tsensuuri ning hakanud poliitilistel põhjustel inimesi vangistama ja piinama, astus Seferis selle vastu. 28. märtsil 1969 tegi ta BBC-le avalduse, mille koopiad saatis igale ajalehele Ateenas. Ta kutsus üles valitsevat režiimi lõpetama.
Seferis ei elanud 1974. aastani, et näha kolonelide diktatuuri langust. Ta suri juba 1971. Tema matused kujunesid suureks meeleavalduseks: tema sarga järel käisid Ateena tänavail tohutud rahvamassid, kes laulsid Mikis Teodorakise laulu Seferise luuletusele "Lahtiütlemine", mis tollal oli keelatud nagu paljud teisedki Seferise teosed. Seferis oli saanud vastupanu sümboliks.
Kui Ateenas toimusid 2004. aasta suveolümpiamängud, siis tsiteerisid mitmed esitajad olümpiamängude avatseremoonial tema luulet.
Eesti kiililiste süstemaatiline nimestik

Eesti kiililiste süstemaatiline nimestik loetleb Eesttis elavad kiililised. Nimestik tugineb raamatule "Eesti NSV kiilid" (Tartu 1957), järgides seal kasutatud süsteemi. Nimestikule on lisatud mainitud raamatu ilmumise järel Eestist avastatud uued liigid ning osa eestikeelseid nimesid (Remm 1970). Nimestik on täpsustatud Martin jt. (2008) ja Martin (2013) järgi.
Eestis on 2020. aasta novembri seisuga leitud 63 liiki kiile.
= Selts: kiililised ("Odonata") =
Kujundujumine 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude võistlused kujundujumises toimusid 23.–27. augustil. 
Medalialad.
Paare osales 16, naiskondi lubati võistlema kaheksa.
Võistluspaik.
Kujundujujad võistlesid Maroussis paiknevas olümpiaveespordikeskuses, erinevalt pärisujujatest katuse all paiknevas basseinis. Pealtvaatajaid mahtus võistlust jälgima 5000.
Tulemused.
Duetid.
Finaal:25. august
Naiskonnavõistlus.
Finaal:27. august
Kujundujumine

Kujundujumine ehk sünkroonujumine (inglise keeles "artistic swimming", varem "synchronised swimming") on ujumist, tantsu ja võimlemist ühendav veespordiala.
Kujundujumist hakati võistlusspordina harrastama 1950. aastatel. Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA) tunnustas uut ala 1952. aastal. 
Esimene ametlik jõuproov, USA meistrivõistlused, peeti 1955. aastal. Kui 1973. aastal peeti Belgradis ujumisalade esimesed maailmameistrivõistlused, oli kavas ka kujundujumine.
Olümpiakavva jõudis kujundujumine sooloesinejate ja paaride esituses 1984. aastal Los Angeleses, 1996. aasta Atlanta olümpiamängudel oli kavas vaid kaheksa ujuja rühmaharjutus, alates 2000. aasta Sydney olümpiamängudest on paaride võistlus taas mängude kavas.
Aastatel 1973–1994 võitsid kõik tiitlivõistlused kõigis kolmes kategoorias vaid kas USA või Kanada kujundujujad. Järgnenud aastatel on domineerinud venelannad, ühe kuldmedali on saanud ka Prantsuse ja Jaapani kujundujujad.
Kujundujumine on iluvõimlemise kõrval olnud üks kahest spordialast, milles olümpiamängudel võistlevad vaid naised.
Uuskreeka kirjandus

Uuskreeka kirjandus on uuskreeka keeles kirjutatud kirjandus.
Eesti sihktiivaliste süstemaatiline nimestik

Eesti sihktiivaliste süstemaatiline nimestik esitab Eestis elavate sihktiivaliste taksonite nimestiku.
Nimestik tugineb Zinaida Albrechti raamatule "Eesti sihktiivalised" (Tartu 1963) ning Veljo Runneli artiklile "Eesti sihktiivalised ja nende laulud" (Eesti Loodus 8/2017), kasutades uuemat taksonoomiat ning jättes välja Albrechti raamatus toodud kaheldava esinemisega liigid, kelle kohta tõendusmaterjal puudub (Runnel, 2017). Praegu on nimestikus 43 liiki.
Kenenisa Bekele

Kenenisa Bekele (sündinud 13. juunil 1982 Bek'ojīs) on Etioopia jooksja (5000 m, 10 000 m ja murdmaajooks).
Saavutused.
Krossijooksu maailmameistrivõistlused.
2001 juunioride maailmameister
&lt;br&gt;2002 maailmameister pikk distants
&lt;br&gt;2002 maailmameister lühike distants
&lt;br&gt;2003 maailmameister pikk distants
&lt;br&gt;2003 maailmameister lühike distants
&lt;br&gt;2004 maailmameister pikk distants
&lt;br&gt;2004 maailmameister lühike distants
&lt;br&gt;2004 maailmameister meeskondlik pikk distants
&lt;br&gt;2004 maailmameister meeskondlik lühike distants
Maailmarekordid.
3000 m juunioride rekord 7:30.67 24. august 2001 Brüssel
&lt;br&gt;5000 m 12.37,35 31. mai 2004 Hengelo
&lt;br&gt;10 000 m 26.20,31 8. juuni 2004 Ostrava
&lt;br&gt;10 000 m 26.17,53 26. august 2005 Brüssel
Isiklikku.
Kenenisa Bekele on 166 cm pikk ja kaalub 55 kg.
Guillaume Apollinaire

Guillaume Apollinaire [gi'jom apoli'neer] (; 26. august 1880 Rooma – 9. november 1918 Pariis) oli luuletaja, proosakirjanik ja kunstikriitik.
Guillaume-Albert Dulcigni sünnidokumentides on märge: ema ja isa on teadmata. Kuu aega pärast sündi pandi talle ristimisel nimeks hoopis Wilhelm Albert Wladimir Apollinaris de Kostrowitzky ning lapse võttis omaks tema poola-itaalia päritolu ema. 
Lapsepõlve veetis Apollinaire Itaalias ja Lõuna-Prantsusmaal. 1901–1902 töötas ta Saksamaal. Tagasi Pariisis, pidas ta pangaametniku ja ajakirjaniku ametit ning suhtles laia kirjanike- ja kunstnikeringiga, tema sõprade hulgas olid näiteks Maurice de Vlaminck, Pablo Picasso ja André Derain. Kunstikriitikuna kaitses Apollinaire avalikkuse ees avangardistlikku kunsti ning tal olid head kontaktid itaalia futuristidega. 1911. aastal kahtlustati Apollinaire'i alusetult seotuses vargusega Louvre’is, kuid vabastati pärast mõnepäevast aresti. 
1913. aastal ilmus luulekogu "Alkoholid". 1914 astus Apollinaire sõjaväkke. 1916 sai Apollinaire haavata ja peaaegu samal ajal ilmus "Mõrvatud poeet", novellikogu, mille nimilugu esitab mütologiseerivalt autori eluloo. Sõna "sürrealism", mis hiljem märgib tervet kirjandussuunda, kasutas Apollinaire iseloomustamaks oma näidendit "Teiresiase nisad", mis kanti ette 1917. aastal. 1918 ilmus "Kalligrammid", ideogrammiliste luuletuste kogumik. Apollinaire'i ümber hakkasid koonduma noored luuletajad nagu André Breton ja Louis Aragon, kellest hiljem kujunes välja sürrealistide tuumik. Pärast Apollinaire'i surma anti välja tema lõpetamata romaan, Pariisi-kroonika ning hulganisti avaldamata ja seni vaid ajakirjanduses avaldatud luuletusi. Ilmusid Apollinaire'i kunstikriitilised tööd, kirjad ja filmistsenaarium. 
Apollinaire'i looming on ositi sümbolistlik (kasutatud sümbolid, üldine tonaalsus), kuid ta tunnistas end olevat väsinud "vanast maailmast" ning otsis "uut ja humanistlikku luulet", mis laseks ülistada elu kõigis selle ilmingutes. Tulemuseks oligi see, mida ta nimetas "kalligrammiks" ning mida oleks ehk kõige täpsem iseloomustada kubistliku maali analoogiana.
Ladina kvartal

Ladina kvartal (prantsuse keeles "Quartier latin") on Seine'i jõest Luxembourgi aiani ulatuv Pariisi 5. linnaosa, kus asuvad paljud nimekad õppeasutused: Henri IV ja Louis le Grand'i lütseum, Collège de France, Sorbonne. Nimi tuleb sellest, et kuni 1789. aastani toimus õppetöö ladina keeles ning õpilased-õpetajad rääkisid ladina keelt ka väljaspool kooli suheldes. 
Ladina kvartali keskmeks on Saint-Micheli bulvar oma raamatupoodide ja kohvikutega. Alates 1960. aastatest toimunud ülikooli detsentraliseerimine on pagendanud üliõpilased äärelinnadesse (Orsay, Nanterre jt). Mais 1968 oli Ladina kvartal Pariisi üliõpilasrahutuste keskmeks.
Ladina kvartalis asuvad Panteon, l'Hôtel de Cluny (keskaja muuseum), Luxembourgi palee (Senat) ja Luxembourgi aed, Lutetia areenid jne.
Kunlun

Kunlun (hiina 昆仑, tiibeti ཁུ་ནུ་རི་རྒྱུད (Kunu Rigyü)) on üks ulatuslikumaid mäestikke Aasias. 
Kulgeb valdavalt Hiina läänealadel ida-lääne suunas ligi 3000 km. Piirneb põhjas Tarimi ja Qaidami nõoga ning lõunas Tiibeti kiltmaaga. 
Kunlunis asuvad üks seitsmetuhandeline ja üle 200 kuuetuhandelist mäetippu.
Eesti alpinistid Kunlunis.
2010. aastal toimus Eesti Kunluni mägiekspeditsioon. Selle käigus tõusid ekspeditsiooni liikmed kuuetuhandelise Lazio tippu uut marsruudi mööda.
1250. aastad

1250. aastad on aastad 1250–1259.
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Kümnendid: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 
Aastad: 1250 1251 1252 1253 1254 1255 1256 1257 1258 1259
1260. aastad

1260. aastad on aastad 1260–1269.
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Kümnendid: 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 
Aastad : 1260 1261 1262 1263 1264 1265 1266 1267 1268 1269
1375

1375. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad
Aastad: 1370 1371 1372 1373 1374 - 1375 - 1376 1377 1378 1379 1380
1313

1313. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad - 1310. aastad - 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad
Aastad: 1308 1309 1310 1311 1312 - 1313 - 1314 1315 1316 1317 1318
Nobeli rahuauhind

Nobeli rahuauhind on üks viiest Alfred Nobeli asutatud auhinnast.
Erinevalt teistest auhindadest, mis antakse üle Stockholmis, antakse see üle Oslos. Auhinna saaja otsustab Norra parlamendi valitud komitee. Põhjus, miks see auhind otsustatakse nimelt Norras, on asjaolu, et Alfred Nobeli surma ajal olid Rootsi ja Norra personaalunioonis ning Norra parlament tegeles üksnes sisepoliitikaga. Nii tahtis Nobel tagada, et see auhind jagataks sõltumatult riikide välispoliitikast.
James Shabazz

James Shabazz (sünninimi James Warden; James 67X; 20. detsember 1931 – 21. november 2014) oli afroameeriklasest USA usutegelane, organisatsiooni "Nation of Islam" liige, kes oli Malcolm X-i lähedane abiline.
James Shabazz oli Malcolm X-i mõrva ajal kohal. Tema tunnistuse kohaselt ei viibinud selles mõrvas süüdi mõistetud Norman 3X Butler ja Thomas 15X Johnson saalis, kus mõrv aset leidis.
Ta on kirjutanud sissejuhatuse Robert Vernoni raamatule "The Black Ghetto" (1969). 
Organisatsiooni Muslim Mosque Inc. esindajana võib teda näha TV-dokumentaalfilmis "" (1994).
Purjejaht

Purjejaht, lihtsustatult ka jaht (hollandi sõnast "jacht") on merematkamiseks või purjespordiks mõeldud purjekas.
Ajalooliselt on jaht ühe- või kahemastiline purjelaev.
Merematkamiseks või esindusfunktsiooniks kasutatavat suuremat (ja merekõlblikumat) kaatrit või laeva, aga mõnikord ka samatarbelist purjejahti nimetatakse jahtlaevaks.
Üldliigitus.
Kere põhjal liigitatakse purjejahid kiiljahtideks, svertpaatideks ja mitmekerelisteks jahtideks, katamaraanid ja trimaraanid. Lisaks on olemas raadio teel kaugjuhitavad laevamudel-jahid.
Ajalugu.
Uusaja algul tähendas jaht lihtsalt kerget ja kiiret purjelaeva, näiteks kutter. Jahte kasutas Hollandi merevägi näiteks mereröövlite tagaajamiseks Hollandi territoriaalvetes. Neid kasutati ka mittesõjalisel otstarbel, näiteks tollitöötajate jaoks ja lootside toimetamiseks reidil ootavatele laevadele. See viimane kasutusala köitis rikaste hollandi kaupmeeste tähelepanu ja nad hakkasid ehitama erajahte, et nad saaksid sõita merele oma kaugetelt maadelt saabuvaid laevu tervitama. Seejärel hakkasid nad jahte ka lõbusõitudeks tarvitama. 17. sajandi alguseks oli tekkinud kaks jahitüüpi, millest üht kasutas merevägi ja teist kasutasid eraisikud, peamiselt meelelahutuseks. Sajandi keskpaigaks oli Hollandis jahte juba üsna palju ning valitsus korraldas aeg-ajalt nende loendusi ja ülevaatusi. Mingit kindlat suurust jahtidel ei olnud. Selle aja väiksemate jahtide pikkus oli 12 m, aga suuremad lähenesid oma mõõtmetelt liinilaevadele. Kõigil neil oli kaks ühist tunnust: kahvelpuri ja väike süvis madalates vetes seilamiseks.
Kui Charles II oli sunnitud eksiilis olema, huvitus ta Hollandis purjetamisest. Ta saabus 1660 Inglismaale hollandi jahi pardal. Pärast kuningaks saamist tellis ta 24 kuninglikku jahti lisaks kahele, mille Holland talle kuningaks saamise puhul kinkis. Inglismaa aristokraatia hulgas levis samuti purjetamise komme ja sealgi hakati jahtide võidusõite ehk regatte korraldama. Seejärel levis purjesport teistessegi maadesse ning jahte hakati kasutama eeskätt spordiks ja meelelahutuseks, mitte enam majanduslikel ja sõjanduslikel eesmärkidel.
Kuni 1950. aastateni valmistati jahte puidust ja terasest. Hiljem võeti kasutusele palju teisigi materjale. Puidust kerega jahte toodetakse tänapäevani, kuid märksa levinum materjal on tänapäeval klaaskiud. Samuti kasutatakse alumiiniumi, terast, süsinikkiudu ja raudbetooni (viimast kindlustusprobleemide tõttu küll harvem). Puidu kasutus on samuti muutunud ega piirdu traditsiooniliste palkide ja laudadega, vaid kasutatakse ka moodsaid tooteid: parketti, vineeri ja epoksüvaike. Puhtalt puidust valmistatakse samuti jahte tänini: mõned teevad seda hobi mõttes, aga puupaatide puristid põhimõtte pärast.
Kiiljaht.
Kiiljahi kere on kaetud tekiga. Kiilu alaosasse on lisatud pliist või malmist raskus, mis tagab hea püstivuse ning vähendab triivi.
Avamerejahtidel on tavaliselt abimootor(sisemootor) ja meeskonnakajut. 
Eesti üks tuntumaid jahte on ümbermaailmareisi teinud kiiljaht Lennuk.
Jahitüübid.
Rahvusvahelised kiiljahiklassid.
Rahvusvaheliste kiiljahiklassid, mille liite tunnistab Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon:
Poolestusaeg

Poolestusaeg on aine lagunemise (eeskätt radioaktiivse, kuid ka keemilise lagunemise) kiirust iseloomustav suurus. See näitab, kui pika ajavahemiku möödumisel muutub aine kogus poole väiksemaks.
Mida suurem on poolestusaeg, seda kauem aine säilib. Stabiilsete isotoopide poolestusaeg radioaktiivsel lagunemisel loetakse lõpmata suureks.
Poolestusaeg radioaktiivsel lagunemisel.
Radioaktiivse isotoobi poolestusaeg loetakse konstantseks. See vastab olukorrale, kus aatomid eksisteerivad nii-öelda omapead, olemata kontaktis teiste aatomitega. Kui koondunud aine kogus on väike, siis vastab see hästi tegelikkusele. Kui koondunud aine kogus ületab kriitilise massi, siis laguneb aine plahvatades. Seda nimetatakse tuumaplahvatuseks (poolestusaeg on 0).
Radioaktiivsete isotoopide poolestusaeg võib olla üsnagi pikk. Kõige pikema poolestusajaga on samaarium-148 (7×1015 aastat, mis ületab universumi vanuse). Ent paljude isotoopide poolestusaeg on kõigest sekundi murdosa.
Poolestusaja tähis on formula_1.
Aatomi keskmine oodatav eluiga formula_2.
Tõenäosust, et aatom laguneb ajaühiku jooksul, nimetatakse radioaktiivse lagunemise konstandiks ja tähistatakse formula_3. Seejuures formula_4.
Poolestusaeg keemilisel lagunemisel.
Keemilistes reaktsioonides ei ole keemilise lagunemise kiirust iseloomustav poolestusaeg konstantne, sest keemilise reaktsiooni kiirust mõjutavad temperatuur, ainete puhtus ja peenestatus, katalüsaatorite juuresolu jm asjaolud.
Andijoni vilajett

Andijoni [andidžoni] vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Asub Fergana orus. Nõukogude ajal toli see Andižani oblast.
Haldusjaotus.
Andijoni vilajett jaguneb 14 rajooniks ja 2 rajooni õigusega linnaks:
Selgrootud

"Invertebrata"
Selgrootud ("Invertebrata", harva eesti keeles ka ehk evertebraadid või invertebraadid) on rühm loomi. Sinna kuuluvad kõik loomariigi esindajad, kes ei kuulu selgroogsete alamhõimkonda. 
Termin ei oma praegu enam süstemaatilist tähendust, vaid on kasutusel pigem mugavuse mõttes, kokkuvõtliku mõistena. Samuti kasutatakse vastavate zooloogia harude kokkuvõtlikku nimetust "selgrootute zooloogia", näiteks kursuse nimetusena ülikoolides.
Mõiste 'selgrootud' võttis aastal 1801 esimest korda kasutusele Jean Baptiste de Lamarck.
Fergana vilajett

Fergana vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Asub Fergana orus. Nõukogude ajal oli see "Fergana oblast".
Vilajeti suuremad linnad on Fergana (223 100 elanikku, 2004) Qo‘qon (Kokand, 216 100) ja Marg‘ilon 150 000.
Haldusjaotus.
Fergana vilajett jaguneb 15 rajooniks ja 4 rajooni õigusega linnaks:
Namangani vilajett

Namangani vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Asub Fergana orus. 
Vilajeti suuremad linnad Namangan (442 300 elanikku, 2004), Chust (64 500) ja Chartak (49 500).
Haldusjaotus.
Vilajett jaguneb 11 rajooniks ja 1 rajooni õigustega linnaks:
Jizzaxi vilajett

Jizzaxi vilajett [džiss'ahhi] on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal oli see "Džizaki oblast". Piirneb põhjas Kasahstaniga ja lõunas Tadžikistaniga.
Haldusjaotus.
Vilajett jaguneb 12 rajooniks ("tuman") ja üheks rajooni õigustega linnaks (Jizzax).
Vākhān

Vākhān (vene keeles Βахандарья ("Vahhandarja")) on jõgi Aasias Afganistanis ning osalt Tadžikistanis Mägi-Badahšanis, Pandži vasakpoolne allikjõgi. 
Jõe pikkus on 220 km. 
Jõgi algab Pamiiri lõunaosa ja Hindukuši piirilt Afganistani kirdetipu juurest Badakhshāni provintsis Vākhāni koridoris umbes 3680 km kõrgusel kahe suurema mägioja ühinedes; samast orust saab alguse Murgap, mis voolab teisele poole. 
Seal voolab ta algul edelasse, siis läände. 
Seejärel ühineb ta Hindukuši ja Pamiiri piiril 8726 m kõrgusest Karl Marxi mäetipust kagus Tadžikistani piiril Langari lähedal 2799 m kõrgusel Pomiri jõega, moodustades Pandži jõe.
Tadžikistanis Afganistani piiri lähedal asuv Langar, kuhu on rajatud hüdroelektrijaam, paikneb kitsas orus Hindukuši ja Pamiiri vahel.
Maagimäestik

Maagimäestik (saksa keeles "Erzgebirge", tšehhi "Krušné hory") on mäestik Kesk-Euroopas, mis kulgeb edela-kirde suunas Tšehhi ja Saksamaa (täpsemalt Saksimaa) piiril. 12. – 20. sajandini oli mäestik Saksi- ja Böömimaa looduslikuks piiriks.
Mäestiku loodenõlvad on lauged, kagunõlvad aga järsud. Kõrgeimateks tippudeks on Klínoveci mägi (saksapäraselt "Kellberg"; kõrgus 1244 meetrit) ja Fichtelbergi mägi (1215 meetrit). Fichtelberg oli enne Saksamaa taasühinemist Saksa DV kõrgeim punkt (Saksamaal üldse on selleks Zugspitze Baieri liidumaal).
Piirkond mängis olulist rolli pronksiajal metallimaagi allikana ja keskajal metallurgia kujunemisel käsitööst suuremahulisemaks tööstuseks.
2019. aastal kanti mäestik UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Terceira

Terceira on üks Assoori saartest. Pindala 397 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1023 meetrit. Kuulub Portugalile.
Terceira on Assoori saartest suurimaid. Sellel elab 56 000 inimest. 
Saarel paikneb Assooride ajalooline pealinn Angra do Heroísmo.
Maladeta

Maladeta (varasem nimi "Maladetta") on 3312 m kõrge mägi Euroopas. Asub Püreneede keskosas peamiselt Hispaania alal (Aragónis ja Kataloonias) ning selle järgi on saanud nime Maladeta mäemassiiv.
Massiivi kõrgus on kuni 3404 meetrit (Aneto tipp) ja sellisena on ta Püreneede kõrgeim osa. Varem peeti Maladetat massiivi kõrgeimaks tipuks ja nii oli selle järgi nimetatud kogu mäemassiiv. Esimesel tipputõusul 28. septembril 1817 tuvastasid aga Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parrot ja Pierre Barrauga, et seni Maladeta varju jäänud Aneto on veel kõrgem.
Varem olid püüdnud tippu tõusta ka Louis Ramond de Carbonnières 1787. aastal, Ferrieres 1801. aastal ja Louis Cordier 1802. aastal.
Maladeta lõunanõlvadelt saab alguse mitu Ebro vasakpoolset lisajõge ning põhjanõlvult lähtub Garonne.
Kärestikuslaalom 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude võistlused kärestikuslaalomis toimusid 17.–20. augustil.
Medalialad.
Kärestikuslaalomis võistlesid mehed ühesüstal ning ühe- ja kahekanuul ning naised ühesüstal. Kokku pääses võistlema 82 sportlast, 63 meest ja 19 naist.
Võistluspaik.
Kärestikuslaalomi rada asus Ellinikó olümpiakompleksis Ateena lõunaosas. Kahel pool rada sai võistlusele kaasa elada 8000 huvilist.
Kärestikuslaalom

Kärestikuslaalom on aerutamise ala, mis seisneb kanuu või süstaga mööda kärestikku laskumises. Paat tuleb juhtida läbi 1 m laiuste "väravate". Võistluste käigus tuleb sõita ka vastuvoolu ja vooluga risti ning surfata lainetel. 
Kärestikuslaalom oli esimest korda olümpiakavas 1972 Müncheni mängudel. Tookord võistlesid mehed ühe- ja kahekanuul ning naised ühesüstal. Järgnes 20-aastane vaheaeg, kuid alates 1992. aasta Barcelona olümpiast on see ala taas kavas. 1996 Atlantas lisandus kolmele medalialale veel neljas, meeste ühesüst.
Kalju Kangur

Kalju Kangur (25. oktoober 1925 Vana-Kuuste, Tartumaa – 15. jaanuar 1989 Tartu) oli eesti kirjanik (põhiliselt luuletaja) ja luuletõlkija.
Elukäik.
Kalju Kangur alustas kooliteed Sipe algkoolis, seejärle õppis aastatel 1939–1944 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Esimest korda trükiti tema värsse 1943 Postimehes ja alates 1949 ilmus tema luuletusi pidevalt perioodikas. Kalju Kanguri esimene luulekogu "Mööda jalgteid" ilmus 1957.
1959 ilmunud "Üksainus rukkipea" avas talle 1960 tee Eesti Kirjanike Liitu. 
Temalt on ilmunud neli sonetikogu, luulekogusid, haikusid, epigrammide kogu, lasteraamatuid ja proosateoseid. 
Tema töid on tõlgitud inglise, saksa, soome, läti, leedu, vene, itaalia ja muudesse keeltesse. 
Kalju Kangur on tõlkinud vene kirjanike (muuhulgas Puškini) teoseid.
Looming.
Temaatika.
Kalju Kanguri luulest moodustab suure osa loodusluule. Samuti on ta käsitlenud ajaloolisi teemasid ning viljelnud lembeluulet. Tähtsa osa Kalju Kanguri loomingust moodustavad lasteluuletused.
Vorm.
Kalju Kanguri luuletused on meetrilised, kindlasse stroofi surutud tugeva riimiga. Ta kirjutas sonette, järgides itaalia soneti rangeid reegleid. Kalju Kangur on enim sonette kirjutanud eesti luuletaja ja tema loodud on ka Eesti mahukaim sonetikogu "Sonetid" (1979), mille kaante vahel on 109 sonetti. 
Ta on kirjutanud ka haikusid ja epigramme ("Vale mees vaadis", 1973). 
Peale itaalia soneti on Kalju Kangur kõige rohkem kasutanud riimiskeemi "abab". Üks haruldasemaid riimiskeeme Kalju Kanguri luules on "abcbdbeb" ("Ära kohta võõrast õnne"). 
Luuletustest jäävad meelde sõnad "päike", "kristall", "hirm". Luuletused on lihtsad ja sisutihedad.
Vibulaskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Vibulaskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 12.–21. augustil.
Medalialad.
Nii mehed kui ka naised selgitasid parimad individuaalses ja võistkondlikus arvestuses.
Võistluspaik.
Vibulaskmise võistlused peeti Panathinaikó staadionil, kuhu mahtus 7500 pealtvaatajat. Panathinaikó staadionil peeti 1896. aastal esimesed kaasaegsed olümpiamängud ning see on ehitatud 329. aastast eKr pärineva antiikse staadioni varemetele.
"Ma arvan, et meil on mängude parim võistluspaik," väitis FITA president Jim Easton.
Vibusport

Vibusport ehk vibulaskmine on spordiala, milles lastakse vibu abil nooltega märklaudade või muude sihtmärkide pihta.
WA märkleht on jagatud kümneks kontsentriliseks ringiks, mis on ka eri värvi. Väljast sissepoole on 1. ja 2. ring valged, 3. ja 4. ring mustad, 5. ja 6. ring sinised, 7. ja 8. ring punased ning 9. ja 10. ring kollased. Vastavalt sellele järjestusele saab ringi tabamise eest ka punkte. Lisaks nendele on olemas ka sisemine 10. ring. Sisevõistlustel kasutatavate mälklehtede diameeter on 40 ja 60 cm, välisvõistlustel kasutatavatel märklaudadel 80 ja 122 cm. Olümpiamängudel kasutatakse 122 cm märklaudu.
Ajalugu.
Vanas Kreekas peeti vibulaskmist kunstiks nagu muusikat ja luuletamistki. Näiteks jahijumalanna Artemis ja ta vend Apollon, valguse ja kunstide jumal, olid mõlemad osavad vibulaskjad.
Kuni keskajani oli vibulaskmine väga populaarne. Esimene võistlus peeti 1583. aastal Inglismaal Finsburys, kus osales umbes 3000 vibulaskjat. Legendide põhjal polnud see võistlus aga sugugi esimene. Esimese klubi Brotherhood on St. George oli kuningas Henry VIII loonud juba 1537.
Esimene rahvusvaheline võistlus peeti 1900. aastal Inglismaa ja Prantsusmaa vahel. Samal aastal sai vibulaskmine olümpiaalaks. Seal püsis ta kuni 1920. aastani (v.a 1912) ja alates 1972. aastast. 1988 võeti kavva ka mees- ja naiskonnavõistlus. 1992. aastast võisteldakse olümpiasüsteemis.
1970. aastal asutati Rahvusvaheline Maastiku Vibulaskmise Föderatsioon (IFAA). 
Rahvusvaheline Vibulaskmise Föderatsioon (FITA) asutati 1931. aastal Poolas Lwówis, kus samal aastal peeti ka esimesed maailmameistrivõistlused. 2011. aastal sai organisatsiooni nimeks ingliskeelne World Archery (lühendatult WA). 2019. aasta seisuga on organisatsioonil 159 liikmesriiki. 
Maailmarekordeid arvestatakse harjutustes FITA-1 ja FITA-2. FITA-1-s lastakse esimesel päeval 90 m ja 70 m distantsilt kummaltki 36 noolt, teisel päeval 50 ja 30 meetrilt kummaltki 36 noolt, kokku 144 noolt. FITA-2-s lastakse FITA-1 kaks korda läbi ja see kestab 4 päeva.
Euroopa ja Vahemere maade vibulaskmise juhtimiseks loodi 1988. aastal Pariisis European and Mediterranean Archery Union (lühendatult EMAU). See organisatsioon kannab 2012. aastast nime World Archery Europe (lühendatult WAE).
Maailma Vibuföderatsiooni reeglitest lähtuvalt eristatakse sportvibu ehk olümpiavibu ("recurve"), plokkvibu ("compound"), pikkvibu ("longbow"), vaistuvibu ("instinctive bow") ja "barebow"´d.
Taekwondo 2004. aasta suveolümpiamängudel

Taekwondo 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 26. – 29. augustil.
Medalialad.
Meeste kaalukategooriad olid 58 kg, 68 kg, kuni 80 kg ja üle 80 kg. Naised võitlesid samuti neljas kaalukategoorias: 49 kg, 57 kg, kuni 67 kg, üle 67 kg.
Võistluspaik.
Taekwondo võistlused peeti Faliro Coastal Zone Olympic Complex'i spordipaviljonis, kuhu mahtus 8100 pealtvaatajat.
Pomiri jõgi

Pomir (tadžiki "Помир", vene keeles "Памир", puštu پامىر "Pāmir") on jõgi Aasias Tadžikistanis. Lähtub Zorkuli järvest. Voolab läbi Pamiiri valdavalt läände ja edelasse Tadžikistani ja Afganistani piirijõena. Ühinemisel Vākhāniga moodustab Pandži jõe.
Pamiir

Pamiir on mäestikuala Aasias Alai oru (põhjas), Hindukuši (lõunas) ning Tarimi nõo vahel. 
Pamiiri mäestikku käsitletakse kolme osana: Lääne-Pamiiri, Kesk-Pamiiri ja Ida-Pamiirina. Ida-Pamiiri ehk Kaxgari Pamiiri peetakse sageli ka Kunluni osaks.
Pamiiri keskosa iseloomustavad laiad orud ja nõod, mille põhjad asuvad kõrgel ja mida eraldavad madalad lauged mäeahelikud. Lääne- ja idaosas esineb kõrgeid ja järske ahelikke, mida eraldavad sügavad kuristikud. 
Kõrgeim tipp (7719 meetrit) on Konguri mägi Ida-Pamiiris Hiinas. Tadžikistani osas on kõrgemad tipud 7495 m kõrgune Ismoili Somoni mäetipp (endine Stalini mäetipp (1932–1962) ja Kommunismi mäetipp (1962–1998)) ja 7134,3 meetrini ulatuv Lenini mäetipp. 
Pamiiris on ka Estonia mäetipp (6211 m), Tartu ülikool 350 (6258 m), J. F. Parrot (6277 m) ja Tallinna mäetipp (6047 m).
São Miguel

São Miguel on suurim Assoori saartest. 
Pindala 746 km². 
Saar on mägine, kõrgus kuni 1088 meetrit. 
Kuulub Portugalile.
Dmitri Karpov

Dmitri Karpov (sündinud 23. juulil 1981 Karagandõs) on Kasahstani kergejõustiklane (kümnevõistleja).
Saavutused.
2003 3. koht maailmameistrivõistlustel, 8374 punkti (Saint-Denis)
&lt;br&gt;2004 3. koht olümpiamängudel, 8725 punkti (Ateena)
Isiklikku.
Dimitri Karpov on 198 cm pikk ja kaalub 89 kg. Tema treener on Pavel Hämäläinen.
Isiklikud rekordid.
100 m: 10,50 (23. august 2004, Ateena) 
&lt;br&gt;Kaugushüpe: 8.05 
&lt;br&gt;Kuulitõuge: 15.93 (23. august 2004, Ateena) 
&lt;br&gt;Kõrgushüpe: 2.12 (10. mai 2003, Desenzano del Garda) 
&lt;br&gt;400 m: 46,81 (23. august 2004 Ateena) 
&lt;br&gt;110 m tõkkejooks: 13,93 
&lt;br&gt;Kettaheide: 52.33 (30. mai 2004, Götzis) 
&lt;br&gt;Teivashüpe: 4.92 (26. september 2004, Talence) 
&lt;br&gt;Odavise: 55.54 (30. mai 2004, Götzis) 
&lt;br&gt;1500 m: 4.34,49 (24. mai 2001, Ōsaka) 
&lt;br&gt;Üksikalade punktid kokku: 8953
Dean Macey

Dean Macey (sündinud 12. detsembril 1977 Essexis Rochfordis) on Suurbritannia endine kergejõustiklane (kümnevõistleja).
Isiklikud rekordid.
100 m jooks 10,65, 30. mai 1999, Arles 
&lt;br&gt;Kaugushüpe 7.77 27. september 2000, Sydney 
&lt;br&gt;Kuulitõuge 15.77 
&lt;br&gt;Kõrgushüpe 2.15, 6. august 2001, Edmonton 
&lt;br&gt;400 m jooks 46,21, 6. august 2001, Edmonton 
&lt;br&gt;110 m tõkkejooks 14,34, 6. august 2001, Edmonton 
&lt;br&gt;Kettaheide 48.34, 24. august 2004, Ateena 
&lt;br&gt;Teivashüpe 4.80, 28. september 2000, Sydney 
&lt;br&gt;Odavise 64.03, 25. august 1999, Sevillla 
&lt;br&gt;1500 m jooks 4.23,45, 28. september 2000, Sydney 
&lt;br&gt;üksikalade punktid kokku 8924
Isiklikku.
Dean Macey on 197 cm pikk ja kaalub 92 kg.
Chiel Warners

Chiel Mathijs Warners (sündinud 2. aprillil 1978 Harderwijkis) on Hollandi kergejõustiklane (kümnevõistleja).
Isiklikku.
Chiel Warners on 194 cm pikk ja kaalub 84 kg.
Moodne viievõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel

Moodsa viievõistluse võistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus kahel päeval: 26. ja 27. augustil. 
Medalialad.
Nii naised kui ka mehed tegid viis ala läbi ühe päevaga, mehed 26. ja naised 27. augustil. Nii mehi kui ka naisi oli Ateenas stardis 32. 
Võistluspaik.
Viievõistlejate võistluspaik asus Ateena keskel Goudi olümpiakompleksis. 2500 huvilist said jälgida ujumist, 5000 ratsutamist ja jooksu ning 3000 pealtvaatajat vehklemist ja laskmist.
Nobeli keemiaauhind

Nobeli keemiaauhind on üks viiest algupärasest Nobeli auhinnast. Selle auhinna saaja otsustab Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia.
Samarkandi vilajett

Samarkandi vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. 
Haldusjaotus.
Vilajett jaguneb 14 rajooniks ja 2 rajooni õigustega linnaks:
Buhhaara vilajett

Buhhaara vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal oli see "Buhhaara oblast".
Haldusjaotus.
Buhhaara vilajett jaguneb 11 rajooniks ja 2 rajooni õigusega linnaks:
Uraani rida

Uraanirida (ka uraani-raadiumirida) on üks kolmest nukliidide loomulikust radioaktiivreast. Rea nukliidide massiarv (tuuma prootonite ja neutronite koguarv) on esitatav kujul formula_1 (kus formula_2 on naturaalarv). Rida algab nukliidiga uraan-238 (formula_3). Igal järgmisel lagunemisel väheneb massiarv 4 võrra (alfalagunemine) või muutub prootonite ja neutronite vahekord tuumas (beetalagunemine). Rida lõpeb stabiilse plii isotoobiga 206Pb.
Navoiy vilajett

Navoiy [navo'ii] vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. 
Haldusjaotus.
Vilajett jaguneb kaheksaks rajooniks ja kaheks rajooni õigustega linnaks:
Aktiiniumirida

Aktiiniumirida (ka uraani-aktiiniumirida) on üks kolmest nukliidide loomulikust radioaktiivreast, kusjuures rea nukliidide massiarv (tuuma prootonite ja neutronite koguarv) on esitatav kujul formula_1 (kus formula_2 on naturaalarv). Rida algab nukliidiga uraan-235 (formula_3). Igal järgmisel lagunemisel väheneb massiarv 4 võrra (alfalagunemine) või muutub prootonite ja neutronite vahekord tuumas (beetalagunemine). Rida lõpeb stabiilse plii isotoobiga 207Pb.
Sirdaryo vilajett

Sirdaryo vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. 
Haldusjaotus.
Vilajett jaguneb kaheksaks rajooniks ja kolmeks rajooni õigustega linnaks:
Taškendi vilajett

Taškendi vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. 
Vilajett jaguneb 14 rajooniks ja 4 rajooni õigustega linnaks:
Qashqadaryo vilajett

Qashqadaryo vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal tunti seda "Kaškadarja oblasti" nime all.
Haldusjaotus.
Vilajett jaguneb 13 rajooniks ja 1 rajooni õigustega linnaks:
Surxondaryo vilajett

Surxondaryo vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal oli see "Surhandarja oblast".
Haldusjaotus.
Vilajett jaguneb 13 rajooniks ja 1 rajooni õigustega linnaks:
Horezmi vilajett

Horezmi vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal tunti seda "Horezmi oblastina".
Haldusjaotus.
Horezmi vilajett jaguneb kümneks rajooniks ja üheks rajooni õigusega linnaks:
Nobeli füüsikaauhind

Nobeli füüsikaauhind on üks viiest algsest Nobeli auhinnast. Selle auhinna saaja otsustab Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia.
Suurimate ülejääkide meetod

Suurimate ülejääkide meetod on üks võimalus jaotada esindusorganite kohad võrdeliselt parteinimekirjade valimiste puhul. Kontrastiks on suurima keskmise meetod. 
Meetod.
Suurimate ülejääkide meetod vajab hääli igale parteile, jagades kvoodiga iga partei hääled, saab iga partei täiskvootide jagu kohti ja ülejäänud kohad jagatakse vastavalt kvootide ülejääkidele, järjestades ülejäägid suurimast ülejäägist alustades. Kuni kõik kohad on jaotatud. Iga suurima ülejäägiga erakond saab täiendava koha. Näiteks kui partei saab 5,5 kvooti, siis 5 täiskvooti ja ülejääk on 0,5 kvooti.
Kvoodid.
Siin on mitmeid võimalusi kvoodi jaoks. Enam levinud on Hare'i kvoot ja Droopi kvoot. 
Hare'i kvoot on defineeritud, kui:
formula_1
Kasutatakse Namiibia ja Hongkongi valimistel. Ajalooliselt kasutati USA Kongressi Esindajatekoja kohtade jaotamisel osariikide vahel 19. sajandi jooksul.
Droopi kvoot on täisarv
formula_2
ja kasutatakse Lõuna-Aafrika valimistel.
Hare'i kvoot on tavaliselt lahkem vähem populaarsetele nimekirjadele ja Droopi kvoot rohkem populaarsetele nimekirjadele.
Imperiali kvooti 
formula_3&lt;br&gt;
on harva kasutatud. Kuna see kannatab probleemi kallal, et valib rohkem kandidaate, kui kohti kokku on. Ja see juhtub kindlasti, kui on ainult kaks parteid konkureerimas kohtade pärast. Sel korral suurendatakse kvooti, kuni valitud kandidaatide arv on võrdne kohtade arvuga. Ehk sisuliselt suurima keskmise meetodil toimiva d'Hondti meetodil.
Kasutatud tähised:&lt;br&gt;
Q – kvoot&lt;br&gt;
V – häälte arv&lt;br&gt;
S – kohtade arv&lt;br&gt;
Tehniline areng ja paradoksid.
Suurima ülejäägi meetod on ainuke jaotamismeetod, mis täidab kvoodi põhimõtet. On fakt, et see leiutati täitmaks seda kriteeriumi. Kuid, see tuleb paradokside hinnaga. Alabama paradoks on defineeritud, kui suurendada jaotatavaid kohti, vähendades seeläbi mõne partei võidetuid kohti. Tahaksime jaotada 25 kohta 6 partei vahel proportsioonides 1500:1500:900:500:500:200. Kaks parteid saavad 5 häälega 3 kohta mõlemad. Nüüd kui jaotada 26 kohta, siis saavad mõlemad 2 kohta.
25 koha puhul saame:
26 kohaga:
Näited.
Need näited on tehtud valimistel, kus on jaotada 10 kohta, 100 000 häält on kokku.
John William Strutt, kolmas parun Rayleigh

John William Strutt, kolmas parun Rayleigh (ka lord Rayleigh; 12. november 1842 Langford Grove, Essex – 30. juuni 1919 Witham, Essex) oli inglise teadlane, kes andis olulise panuse nii teoreetilisse kui ka eksperimentaalfüüsikasse. 
Rayleigh töötas kogu oma akadeemilise karjääri jooksul Cambridge'i Ülikoolis. Arvukate autasude seas anti talle 1904. aastal Nobeli füüsikaauhind "gaaside tiheduse uurimise ja nende uuringute käigus argooni avastamise eest". Aastatel 1905–1908 oli ta Londoni Kuningliku Seltsi president ja 1908–1919 Cambridge'i Ülikooli kantsler.
Rayleigh esitas esimese teoreetilise selgituse valguse elastse hajumise kohta osakestelt, mille mõõtmed on palju väiksemad hajuva valguskiirguse lainepikkusest. Seda käsitlust nimetatakse Rayleigh' hajumiseks ja see annab füüsikalise selgituse selle kohta, miks on taevas sinine. Lisaks uuris Rayleigh tahkistes levivaid ristiseid pinnalaineid, mida tänapäeval nimetatakse Rayleigh' laineteks. 
Vooliste dünaamikas võttis ta kasutusele dimensioonita suuruse, Rayleigh' arvu, mis on seotud loodusliku konvektsiooniga. Panustas vooliste dünaamikasse, tutvustades kontseptsioone Rayleigh' voolamisest, Rayleigh'-Taylori ebastabiilsusest ja Rayleigh' tingimusest, mis tagavad Taylori-Couette'i voolamise stabiilsuse. Lisaks formuleeris ta aerodünaamilise tõstejõu tsirkulatsiooniteooria. Optikas pakkus Rayleigh' välja nurklahutuse kriteeriumi, mida nimetatakse ka Rayleigh' kriteeriumiks. Tema klassikalise musta keha kiirguse jaoks Rayleigh'-Jeansi valemi tuletamisel oli oluline osa kvantmehaanika teooriate tekkimiseks (vt katastroof ultravioletses spektri osas – ingl. k. "ultraviolet catastrophe"). Kõigele lisaks on Rayleigh tänini akustikute ja akustikainseneride seas hinnatud akustikaõpiku "The Theory of Sound" (1877) autor. 
Tunnustus.
Tema järgi on nimetatud nii Kuul kui ka Marsil olev Rayleigh' kraater. Samuti nimetati tema järgi 1. juuni 2007 Asteroid 22740 Rayleigh. Pinnalaineid tahkistes nimetatakse tema järgi Rayleigh' laineteks. Akustilise eritakistuse ühik rayl on samuti nimetatud tema auks. Rayleigh'le anti järgmised autasudː
Lord Rayleigh oli ka algsete 1902. aasta kroonimise autasu teenete ordeni saajate seas, mille saajate nimekiri avaldati 26. juunil 1902, ja sai 8. augustil 1902 ordeni kuningas Edward VII Buckinghami palees.
6. septembril 1902, matemaatik Niels Henrik Abeli 100. sünniaastapäeva tähistamisel, nimetati Rayleigh Oslo Ülikooli matemaatika audoktoriks ("Doctor mathematicae").
William Ramsay, kes teostas koos Rayleigh'ga uuringuid, mis viisid argooni avastamiseni, kasutas tema kohta sõnu "suurim praegu elav inimene".
Andijon

Andijon [andidžon] on linn Usbekistanis, Andijoni vilajeti keskus. Linn asub Fergana orus. Varem nimetati linna eesti keeles venepäraselt "Andižan"iks.
Linn on teada 9. sajandist. 
Linnas tegeldakse masinaehituse, puuvillapuhastuse ja õlitootmisega. Linnas on mitu kõrgkooli ja kaks teatrit. Andijon on samanimelise vilajeti keskus.
Andijoni elanike arvu muutus:
Ajalugu.
2005. aasta 13. mail toimus Andijoni veresaun: sõjavägi avas Andijonis viletsate elamistingimuste ja korrumpeerunud valitsuse vastu meelt avaldavate inimeste pihta tule. Hukkus erinevatel hinnangutel 187–5000 inimest.
Taškent

Taškent (usbeki keeles "Toshkent") on Usbekistani pealinn (aastast 1930) ja Taškendi vilajeti keskus. Pealinnana moodustab omaette 1. järgu haldusüksuse (usbeki keeles "Toshkent shahri").
Ajalugu.
Linn on teada 4.–5. sajandist eKr, praeguse nime all 11. sajandist. Oli aastatel 1918–1924 Turkestani ANSV pealinn.
26. aprillil 1966 toimunud maavärina tagajärjel sai linn rängalt kannatada.
Rahvastik.
2008. aasta andmetel oli Taškendi elanikest usbekke 63,0%, venelasi 20,0%, tatarlasi 4,5%, korealasi 2,2%, kasahhe 2,1%, tadžikke 1,2% ja teistest rahvustest inimesi 7,0%.
Kliima.
Taškendis on mandriline paraskliima.
Transport.
Taškendi rahvusvaheline lennujaam on riigi suurim lennujaam. Linnas asub Kesk-Aasia ainus valmis metroo. Trolliliinid suleti 2010. aastal.
Blade Runner

"Blade Runner" on 1982. aastal Ridley Scotti käe all valminud ja nüüdseks kultusfilmiks saanud düstoopiline ulmefilm, mis põhineb Philip K. Dicki romaanil "Kas androidid unistavad elektrilammastest?" ("Do Androids Dream of Electric Sheep?"). 
2017. aastal tehti "Blade Runnerile" järg "Blade Runner 2049".
Sisu.
Tulevikus toodetakse tehisorganisme (replikante), keda kasutatakse Maa-välistes kolooniates raske töö tegijatena, meelelahutus- ja seksitööstuses jne. Aastal 2019 tehakse Rick Deckardile, endisele "blade runner"'ile (tulevikumaailmas pearahaküti nimetus) ülesandeks kõrvaldada kaaperdatud kosmoselaevaga Maale põgenenud replikandid (androidid), kuna nad on väidetavalt põgenemise ja varjumise käigus tapnud mõnegi inimese. Intrigeeriva elemendina on kaasatud ka nägemus, mis kergitab Deckardi enda päritolu küsimuse.
Lauatennis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Lauatennis 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–23. augustil.
Medalialad.
Nii meestel kui ka naistel oli kavas üksik- ja paarismäng. Segapaarismängu olümpiamängudel ei mängitud.
Võistluspaik.
Lauatennisistide võistlusareeniks oli Põhja-Ateenas paiknev Galatsi olümpiahall, kus pealtvaatajaid mahtus korraga tribüünidele 6400.
Lauatennis

Lauatennis ehk pingpong on sportmäng, mida mängitakse reketi ja väikese palliga (läbimõõt 40 mm) täisnurksel laual (274 x 152,5 cm, kõrgus 76 cm). 15,25 cm kõrgune võrk jaotab laua põiki pooleks.
Ajalugu.
Lauatennise sünnimaa on Suurbritannia. Olümpiamängude kavva võeti lauatennis alles 1988. aastal Sŏulis, ehkki MM-võistlusi hakati korraldama juba 1927. aastal (1926. aastal Londonis peetud võistlused kandsid veel EM-i nimetust) ja EM-võistlusi 1958. aastal.
Rahvusvaheline Lauatenniseföderatsioon (International Table Tennis Federation, ITTF) asutati 1926. aastal ning praegu asub selle peakorter Lausanne'is. ITTF-il on 210 liiget.
Lauatennis kuulub ühe osana ka reketloni koosseisu, kus samas mitmevõistluse matšis võisteldakse lisaks veel tennises, "squash"'is ja sulgpallis.
Lauatennise tippmängijad Eestis.
2021. aasta juuni seisuga on Eesti lauatennisemängijatest kõige kõrgema reitinguga
2025. aasta Augusti seisuga on Eesti lauatennisemängijatest kõige parema reitinguga
Kalad

Kalad on vees elavate kõigusoojaste keelikloomade üldnimetus. Termin ei oma tänapäeval süstemaatilist tähendust, vaid on kasutusel kokkuvõtliku mõistena sarnase välimusega loomade klasside esindajate kohta. Ajalooliselt on see siiski ka taksonoomilise ühikuna käibel olnud (klass "Pisces"). 
Kalade keha on kaetud soomustega ning arenenud on kaks paari paarisuimi ja mitu paaritut uime. Kalu leidub rikkalikult meredes ja mageveekogudes, kalaliike elab alates ookeanisüvikutest kuni kõrgete mägijärvedeni. 
Kalad on inimese jaoks tähtsad püügiobjektid, paljusid liike kasutatakse tööstuslikult; levinud on ka nende kasvatus kalatiikides. Kaladel on ka rekreatsiooniline ja esteetiline väärtus: populaarne on nii üldine kalapüük kui ka sportlik kalapüük, esteetiline väärtus on kaladel näiteks akvaariumites. Kalu on austatud ja kasutatud ka paljudes kultuurides nii jumaluste kui ka ususümbolitena, samuti on kalu kajastatud raamatutes ja filmides.
Välimus.
Kalade välimust iseloomustab piklik keha ja lõpuste ning paaris- ja paaritute uimede olemasolu. Keha jaguneb peaks (ninamikust tagumise lõpusepiluni), kereks (viimasest lõpusepilust pärakuni) ja sabaks (pärakust keha lõpuni).
Kaladena käsitletakse tavaliselt klasse süstikkalad, sõõrsuud, kõhrkalad, luukalad, vihtuimelised ja kopskalad.
Kalade evolutsioon.
Kivistised on näidanud, et kalad on evolutsioneerunud enam kui 500 miljonit aastat.
Kõige primitiivsemateks peetakse pihklaliste ("Myxiniformes") seltsi.
Süstemaatika.
Kalu on tänapäeval umbes 28 000 liiki.
Kalad toiduainena.
Kala on kasulik toiduaine, sisaldades mitmeid inimorganismile vajalikke aineid ja vitamiine. Kala sisaldab 13–23% täisväärtuslikke valke, mida on paljudes kalades lausa 25% (anšoovis, tuunikala); sügisel on isegi räimes valku kuni 23%. Rasvasisaldus jääb vahemikku 0,1–33%, mis sõltub kala liigist ja püüdmisajast. Rasvasemaks loetakse lõhelisi, heeringalisi, tuuralisi, tuunikala, skumbriat, makrelli. Üsna vähe on rasva tursas, hõbeheigis ja haugis. Kalarasv sisaldab suurtes kogustes A-, D- ja E-vitamiini, mõnel liigil ka B1- ja B2-vitamiini. Kala ja kalatooteid sisaldavad ka väga olulisi oomegarasvhappeid.
Kalas on rikkalik valik mineraalaineid (1–5%), kuhu kuuluvad kaalium, raud ja fosfor. Oluline on kalas mikroelement seleeni sisaldus, mis kaitseb inimorganismi vähirakkude arengu eest ja hoiab ära südameinfarkti. Kaaliumisisaldus on suurem merekalades, mis on oluline mikroelement südamehaigetele. Kõik merekalad on rikkad joodist, millest meil rafineeritud toiduainete ajastul tihti vajaka jääb. Kalatoidud seega eriti olulised kilpnäärme alatalitluse all kannatavatele inimestele.
Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind

Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind on üks viiest algsest Nobeli auhinnast. Selle auhinna saaja otsustab Rootsi Kuninglik Meditsiiniinstituut ("Karolinska institutet").
Käsipall 2004. aasta suveolümpiamängudel

Käsipall 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–29. augustil.
Medalialad.
Meeskondi osales 12, naiskondi 10. Meeskonnad olid jagatud kahte kuue-, naiskonnad kahte viieliikmelisse alagruppi. Neli paremat kummastki pääsesid veerandfinaalidesse. Mõlemad olümpiavõitjad selgusid mängude viimasel päeval, 29. augustil.
Võistluspaik.
Alagrupimängud peeti Ateena lääneosas, Faliro rannikuala olümpiakompleksi kuuluvas spordisaalis, kus kohti oli pealtvaatajaile 8019. Finaalid peeti Hellenikoni olümpiakompleksi siseareenil maksimaalselt 13 631 huvilise ees.
Tulemused mehed.
11.-12. koht.
24. august Sloveenia – Egiptus 30:24 (11:13)
9.-10. koht.
24. august Island – Brasiilia 29:25 (13:11)
Veerandfinaalid.
24. august
Horvaatia – Kreeka 33:27 (19:11)
&lt;br&gt;Saksamaa – Hispaania 30:30 (28:28, 27:27, 15:16) 7 m visked 2:0
&lt;br&gt;Ungari – Lõuna-Korea 30:25 (14:13)
&lt;br&gt;Venemaa – Prantsusmaa 26:24 (13:14)
5.–8. koht.
27. august
Prantsusmaa – Hispaania 29:27 (11:13)
&lt;br&gt;Kreeka – Lõuna-Korea 29:24 (16:9)
7.–8. koht.
28. august
Hispaania – Lõuna-Korea 31:24 (12:11)
5.–6. koht.
28. august
Prantsusmaa – Kreeka 33:15 (17:7)
Poolfinaalid.
27. august
Horvaatia – Ungari 33:31 (18:16)
&lt;br&gt;Saksamaa – Venemaa 21:15 (9:10)
Pronksimäng.
28. august
Venemaa – Ungari 28:26 (13:10)
Finaal.
29. august
Horvaatia – Saksamaa 26:24 (11:12)
Tulemused naised.
9.– 10. koht.
26. august
Angola – Kreeka 38:23 (18:11)
Veerandfinaalid.
26. august
Ukraina – Hispaania 25:23 (12:9)
&lt;br&gt;Prantsusmaa – Ungari 25:23 (10:13)
&lt;br&gt;Taani – Hiina 32:28 (18:14)
&lt;br&gt;Lõuna-Korea – Brasiilia 26:24 (16:9)
5.–8. koht.
28. august
Hispaania – Hiina 27:23 (16:10)
&lt;br&gt;Ungari – Brasiilia 36:31 (17:14)
7.–8. koht.
29. august
Brasiilia – Hiina 26:25 (13:10)
5.–6. koht.
29. august
Ungari – Hispaania 38:29 (22:15)
Poolfinaalid.
27. august
Lõuna-Korea – Prantsusmaa 32:31 (15:15)
&lt;br&gt;Taani – Ukraina 29:20
Pronksimämg.
28. august
Ukraina – Prantsusmaa 21:18 (10:10)
Finaal.
29. august
Taani – Lõuna-Korea 34:34 (14:14, 25:25) karistusvisked 4:2
Amdo

Amdo (tiibeti ཨ་མདོ) on üks kolmest ajaloolise Tiibeti piirkonnast.
Jaguneb Hiina RV Qinghai, Gansu and Sichuani provintsi vahel.
Kham

Kham (tiibeti ཁམས) on üks kolmest ajaloolise Tiibeti piirkonnast.
Jaguneb praegu Sichuani, Yunnani ja Qinghai provintsi ning Tiibeti autonoomse piirkonna vahel.
1270. aastad

1270. aastad on aastad 1270–1279.
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Kümnendid: 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad - 1270. aastad - 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 
Aastad : 1270 1271 1272 1273 1274 1275 1276 1277 1278 1279
Sündmused ja suundumused.
Maailm.
Louis IX Püha valitsusaja lõpp
2006

2006. aasta (MMVI) oli 21. sajandi 6. aasta.
Sündmused maailmas.
"Põhiartiklid: Jaanuar 2006 – Veebruar 2006 – Märts 2006 – Aprill 2006 – Mai 2006 – Juuni 2006 – Juuli 2006 – August 2006 – September 2006 – Oktoober 2006 – November 2006 – Detsember 2006"
Kala (täpsustus)

Sõna "kala" võib tähendada mitut asja.