Eesti varauusaeg

 
Eesti varauusaeg on Eesti ajalooperiood, mil Eesti territooriumil leidsid aset olulised muutused, mis asendasid keskaegse riikliku, majandusliku, kultuurilise ja ühiskondliku korralduse uusaegsega.
Ajaloo periodiseerimisel tuleb arvestada tõsiasja, et selleks ei sobi konkreetsed aastaarvud. Erinevad ajastud ei vahetu üleöö, vaid suuremate, selgeilmeliste ajalooperioodide vahele jäävad üleminekuperioodid.
Üheks võimaluseks on lugeda Eesti varauusaja tinglikuks kestusajaks umbkaudu aastaid 1550–1850. 
1558 algas Vana-Liivimaa riikidesüsteemi lagunemine. 
Suuremad muutused, mis ühiskonda põhjalikult muutsid, jäävad 19. sajandi teise poolde – teoorjuse asendamine raharendiga (pärisorjuse kaotamise seadused võeti vastu 1816 ja 1819, kuid pärisorjuse tegelik kaotamine oli pikem protsess, samuti jäi esialgu püsima teoorjus), vallaseadusega 1866 vabanes talurahva omavalitsus mõisnike kontrollist, talude päriseksostmise algus, eestlaste rahvuslik ärkamine, eesti ühiskonna diferentseerumine (varem oli enamus eestlastest talupojad), venestusreformid (mis radikaalselt piirasid rüütelkondade ja linnamagistraatide omavalitsusvõimu, justiitsreform lahutas kohtu- ja valitsusvõimu), vabrikutööstuse arenemine koos linnastumise ja töölisklassi ning tööstuskodanluse kujunemisega, eesti kodanikuavalikkuse tekkimine seoses ajakirjanduse ja seltsiliikumisega.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis õpetatakse Eesti ajalugu järgmiste üldkursustena:
Eesti varauusaja saab jagada mitmeti erinevateks perioodideks, kõige tugevamalt on esimesele perioodile (aastad 1561–1710/1721) ilmselt kinnistunud nimetus Rootsi aeg, aga on kasutatud ka nimetust sõdade ajastu või riikliku killustatuse aeg (Margus Laidre on välja pakkunud ka nimetust "Liivimaa Saja-aastane sõda"), mis hõlmab lühemat perioodi (1558–1625/1629/1645/1660). Sõdade ajastut ja Rootsi aega on kasutatud ka koos, üksteisele järgnevate perioodide tähenduses, sel juhul on kahe perioodi eraldusjooneks tavaliselt võetud 1629. aasta, mil Eesti mandriosa läks täielikult Rootsi võimu alla. Lõuna-Eestis võib aga eristada Poola aega (1561/1562–1625/1629) ja Saaremaal Taani aeg Saaremaal (1559–1645). Lisaks neile võib lisada veel ka Liivi sõja aegse Vene võimuperioodi (1558–1583). 
Varauusaja teist poolt on tavaliselt nimetatud kas Vene ajaks või tsaariajaks (mis kestis 1917./1918. aastani, hõlmates seega ka Eesti uusaja).
16. sajand.
Kahekümneviieaastane sõda.
, "Täyssinä rahu"
17. sajand.
Rootsi Idamereprovintsid.
, "Rootsi dominioonid", "Rootsi aeg", "Ingeri sõda"
, mida võidakse omakorda jagada neljaks eraldi sõjaks: Poola-Rootsi sõda 1600–1611, (1617–1618) , (1621–1625), (1626–1629). 
, "Mõisate reduktsioon", "Forseliuse seminar"
, "Liivimaa rüütelkond", "Saaremaa rüütelkond"
Liivimaa hertsogkond.
, "Liivimaa hertsogkond"
Taani valdused Saaremaal.
, "Taani valdused Eestis"
Vene-Rootsi sõda.
 "ja Vallisaare vaherahu" ning "Kärde rahu" 
Aastatel 1656–1658 toimunud Rootsi-Moskoovia sõjas tungisid moskoviidid tungivad Eestimaale. Rüüstatati maa idaosasid, Tartu- ja Võrumaad, riivates ka Valga-, Pärnu- ja Virumaad. Tartu kapituleerus ja jäi Moskoovia valdusse kuni 1661. aastani, ehkki 1657. aastal püüdsid Rootsi väed Tartut vallutada. 1661. aastal sõlmitud Kärde rahu tühistas Vallisaare vaherahu ja taastas selle eelse Stolbovo rahuga määratletud piiri Rootsi kuningriigi ja Moskva suurvürstiriigi vahel.
18. sajand.
Põhjasõda.
, "Põhjasõda Eestimaal"