tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Schoten

Schoten on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Hi-Fi

Hi-Fi ehk HiFi (ingliskeelne lühend sõnadest "high-fidelity", 'kõrge loomutruudus') tähistab helitehnikas heli salvestamise ja taasesituse kõrget kvaliteeditaset.
Lühendiga Hi-Fi märgitav mõiste tuli käibele juba 1930. aastail, tähistamaks heli taasesituse ja üleskirjutuse kõrget kvaliteeti, mõistagi tolleaegsete arusaamade ja tehniliste võimaluste piires. Konkreetsed kvaliteedinõuded ja parameetrite mõõtemeetodid stereofooniliste heliseadmete kohta määrati kindlaks 1960. aastail standardiga DIN 45500.
Helivõimendite kohta nägi see standard ette helisagedusala 40–16 000 Hz (ebaühtlusega ±1,5 dB) ja harmoonmoonutuse sagedusalas 40–12 500 Hz mitte üle 1%. Kõlaritel: lineaarmoonutus sagedustel 100–4000 Hz mitte üle +4/–8 dB ja mittelineaarmoonutus sagedustel 250–1000 Hz mitte üle 3%. Ühtlasi määrati kindlaks koduelektroonika heliseadmestiku komponentide sisend- ja väljundparameetrid (eelkõige signaalipinged ja sisend/väljundtakistused), et eri tooteid saaks omavahel sobitatult ühendada.
Alates 1996. aastast asendab standardit DIN 45500 Euroopa standard EN 61305, mis aga ei määra kindlaks enam mitte signaaliallikate, helivõimendite ja kõlarite tunnussuurusi, vaid üksnes nende parameetrite mõõtmise meetodeid.
Tänapäeval ületavad võimendite ja kõlarite kvaliteedinäitajad enamasti omaaegse Hi-Fi standardiga määratud väärtusi sagedusala, moonutuste jm omaduste poolest. Lühend Hi-Fi on siiski veel kasutusel keskmise hinnaklassi stereoseadmete (muusikakeskuste, helivõimendite) nimetustes.
Laiend

Laiend on lauses esinevate fraaside peasõnaga alistusseoses olev lause mistahes kõrvalliige, milleks võib olla sihitis, öeldistäide, määrus või täiend, mis täpsustab ning piiritleb fraasi peasõna.
Eesti keel.
Eesti keeles on laiend alistusseose, s.o [[lause moodustaja|moodustaja sõltuvus teisest moodustajast, mõiste. Alistavat moodustajat nimetatakse põhjaks, alistuvat moodustajat laiendiks. Alistusseos seisneb sisulistes piirangutes võimalikule laiendile.
Lauses "Venna raamat on laual" on [[nimisõnafraas]]i peasõnaks "raamat" ning seda täpsustab laiend "venna".
Laiendid.
[[Sihitis]] on [[tegusõna]] laiend, mis väljendab kellele või millele on tegusõnaga väljendatud tegevus suunatud. Näiteks: V"anaema keetis putru."
[[Öeldistäide]] on verbi "olema" laiend, mis väljendab kes, mis või missugune on lauses [[Alus (keeleteadus)|alusega]] tähistatu. Näiteks: K"ass on kollane."
[[Määrus]] on [[omadussõna]] või [[määrsõna]] laiend, mis väljendab tegevuse aega, kohta, viisi, põhjust. Näiteks: "Kell on üsna palju; Ta oli kärme vihastama."
[[Täiend]] on nimisõna laiend. Näiteks: P"ikk" "mees."
Laiendite põhiliigid.
Põhja ja laiendi seose tiheduse järgi saab eristada kahesuguseid laiendeid:
Viited.
[[Kategooria:Süntaks]]
Päikesekivi

Päikesekivi (inglise "sunstone", "aventurine feldspar") on päevakivide hulka kuuluv peeni sillerdavaid mineraalsuletisi sisaldav mineraal, poolvääriskivi. Päikesekivi leidub peamiselt USA-s, Kanadas, Indias ja Lõuna-Norras.
István Kovács (poksija)

István Kovács (sündinud 17. augustil 1970 Budapestis) on Ungari endine poksija.
Harrastajana.
Ungari meistrivõistlustel.
Ta oli vähemalt kahekordne Ungari meister kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1989 ja 1990.
Olümpiamängudel.
Ta võitis kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Chol-Su Choile (Põhja-Korea) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Maailmameistrivõistlustel.
Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) ning sulgkaalus (kuni 57 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.
Ta osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 3. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Dirk Krügerile (Saksamaa) jäi edasistest medaliheitlustest välja.
Euroopa meistrivõistlustel.
Ta võitis kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) kärbeskaalus (kuni 51 kg) ja 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) kukk-kaalus (kuni 54 kg). 
Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Raimkul Malahbekovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Elukutselisena.
Ta poksis detsembrist 1997 kuni aprillini 2002 elukutselisena. Ta pidas kokku 23 kohtumist ning võitis neist 22 (neist 11 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.
Wijnegem

Wijnegem on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Wommelgem

Wommelgem on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Duffel

Duffel on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. 
Selle linna järgi on nimetatud Duffeli stiilis mantlid.
Valla territooriumilt voolab läbi Nete jõgi.
Arendonk

Arendonk on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Dessel

Dessel on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Alates 1996. aastast peetakse Desselis iga-aastast muusikafestivali Graspop Metal Meeting.
Eesti Maadlusliit

Eesti Maadlusliit (lühend EML) on asutatud 17. oktoobril 1989.
Eesti Maadlusliit on Eesti Kerge-, Raske- ja Veespordiliidu õigusjärglane 1920. aastast ning Eesti Maadlus-, Poksi- ja Tõsteliidu õigusjärglane 10. aprillist 1933 ja ENSV Maadlusföderatsiooni tegevuse jätkaja. Rahvusvahelises Maadlusliidus (FILA) taastati EML-i liikmesus 1. novembril 1991.
Eesti Maadlusliit on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev vabatahtlik ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud Kreeka-Rooma maadluse, vabamaadluse, naistemaadluse ja rannamaadluse harrastamisele Eestis. Eesti Maadlusliit ühendab Eestis Kreeka-Rooma, vaba-, naiste- ja rannamaadlusega tegelevaid mittetulundusühinguid, seltse, klubisid, sektsioone ühistegevuseks, spordiala edendamiseks ning sellealase tegevuse koordineerimiseks.
EML-i tegevuse põhieesmärgiks on Kreeka-Rooma maadluse, vabamaadluse, naistemaadluse ja rannamaadluse arendamine ning sportlike eluviiside propageerimine riigi elanikkonna seas.
Edward Sharpe and the Magnetic Zeros

Edward Sharpe and the Magnetic Zeros on Californiast Los Angelesest pärit USA bänd, mille eesotsas on "power pop" bändi Ima Robot laulja Alex Ebert. Bändi stiiliks on peamiselt alternatiivrokk ja "indie rock". Täiskoosseisuga astuti esimest korda üles 18. juulil 2007 West Hollywoodis Californias klubis The Troubadour. Bändi esimese täispika albumi "Up From Below" avaldas digitaalselt 7. juulil ja füüsiliselt 14. juulil 2009 Community Records. Teine album "Here" ilmus 29. mail 2012.
Kaadrisagedus

Kaadrisagedus (inglise keeles "frame rate", "frame frequency") on kuvatavate kaadrite (videot või animatsiooni moodustavate üksikpiltide) arv sekundis. 
Kaadrisageduse mõõtühikuna kasutatakse kas kaadrit sekundis (inglise "frame per second", lühendatult FPS) või hertsi (Hz).
Televiisorite kaadrisagedus on võrdne vooluvõrgu sagedusega (sõltuvalt riigist, kas 50 või 60 Hz), arvutikuvaritel sõltub see aga kasutaja valitud lahutusvõimest ja värvisügavusest.
Inimese silmadele on parem suurema kaadrisagedusega pilt, samas suurema kaadrisageduse tekitamiseks vajab kuvaadapter rohkem võimsust (energia kulu on suurem).
Krihvel

Krihvel oli 19. sajandil ja 20. sajandi alguses koolides kasutatud pliiatsikujuline kiltkivist kirjutusvahend. Igal õpilasel oli kirjutamiseks krihvlist ja puitraamis kiltkivist tahvlist koosnev kirjutuskomplekt.
Rakendustarkvara

Rakendustarkvara (ingl "application software") hõlmab arvutiprogramme, mis on ette nähtud teatud kindla ülesande täitmiseks, näiteks tekstitöötluseks, tabelarvutuseks, pilditöötluseks, raamatupidamiseks jne.
Väiksemaid eriotstarbelisi tarkvararakendusi on hakatud nimetama äppideks (ingliskeelsest nimetusest "application" on igapäevakasutuses saanud lühend "app", eesti keeles "äpp"). Laiemalt sai see lühivorm tuntuks seoses iOS App Store'i ilmumisega 2008. aastal. Äppe kasutatakse tavaliselt mobiilseadmete (nutitelefoni, tahvelarvuti) rakendustarkvara kontekstis. Paljud äpid on välja töötatud mõne kohaliku ettevõtte turunduskava osana, näiteks on mitu kaupluseketti (Tallinna Kaubamaja Grupp, Coop, Rimi, Lidl jt) toonud turule digitaalse kliendikaardina või ostupuldina kasutamiseks oma kliendiäpi, mille kasutajatele antakse teiste klientidega võrreldes rohkem või suuremaid soodustusi.
Herenthout

Herenthout on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Meerhout

Meerhout on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Merksplas

Merksplas on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Retie

Retie on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Vorselaar

Vorselaar on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Waarschoot

Waarschoot on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Tartu Soome kogudus

EELK Tartu Soome kogudus on luterlik kogudus Tartus.
Kogudus kuulub Tartu praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Urmas Oras (telefon 5659033). Juhatuse esimees on Airi Niilo.
Jumalateenistused on iga kuu 1. ja 3. pühapäeval algusega kell 14.00 Tartu Ingeri majas (Veski 35). Juulis jumalateenistusi ei toimu.
Zelzate

Zelzate on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Urmas Põldma

Urmas Põldma (sündinud 3. juunil 1972 Kiviõlis) on eesti ooperilaulja (tenor).
Ta on lõpetanud 1989. aastal Tõrva Muusikakooli altsaksofoni erialal, 1994. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal ja 2005. aastal Eesti Muusikaakadeemia laulu erialal Virgilijus Noreika ja Jaakko Ryhäneni õpilasena.
Aastatel 1993–2001 töötas Urmas Põldma Riiklikus Akadeemilises Meeskooris esimese tenori, koormeistri, koorilaulja ja solistina. Aastatel 2002–2014 oli ta rahvusooperi Estonia solist.
Eesti Müsli

Eesti Müsli OÜ oli müslisid tootev Eesti ettevõte, mis asutati 2009. aasta sügisel.
Ettevõtte peamine eesmärk oli müslide tootmine Eesti kliendi ja eksporditurgude jaoks. Põhiliselt turustati tooteid kaubanduskettides ja hulgikaupmeeste kaudu hotellidele ning tootmisettevõtetele. Ettevõte tõi turule 2010. aastal uudse internetitellimuste keskkonna ja seda on jätkanud ettevõtte jätkajad tänaseni.
Ajalugu.
Ettevõte registreeriti 28. detsembril 2009 Budget OÜ nime all.
2010. aastal alustati müüki Eesti jaekettides ja käisid läbirääkimised välisturgudele pääsemiseks.
2011. aastal loodi Mysli.ee kaubamärk ja aprillis 2011. aastal sai ettevõtte toode Eesti Müsli tootekonkursil "Eesti parim toiduaine 2011" auhinna "Parim toode Lõuna-Eesti väikeettevõttelt". Jaanuaris 2012 valiti ettevõtte asutajad ajakirja Director aasta inimeste hulka.
2011. aastast oli Eesti Toiduainetööstuse Liidu täisliige.
2012. aastast muutis ettevõte nime, uueks nimeks sai Eesti Müsli OÜ.
2016. aastal müüdi tootmine ettevõttele Saare Leib OÜ ja 2016. a juulis toodi turule uuted pakendid. Toote pakendeid kujundas ettevõtte algusest peale ja kujundab tänaseni Saaremaa ettevõte Logolife OÜ.
Eesti Müsli OÜ kustutati äriregistrist 2017. aastal.
2017. aastal toodu müügile uued gluteenivabad meega röstitud tatramüslid oma kaubamärgi all ja Evelin Ilvese kaubamärgi all.
Saare Leib OÜ sulges 2022. aasta lõpus kogu tootmise, sh müslide tootmise.
2023. aastast toodab tooteid edasi jälle keskkonnasõbralikumas paberpakendis Saaremaal Chrislin S. OÜ
Zele

Zele on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Waasmunster

Waasmunster on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Rauno Elp

Rauno Elp (sündinud 21. veebruaril 1971 Tartus) on eesti ooperilaulja (bariton). 
Elp on rahvusooperi Estonia ooperisolist aastast 1992. Aastal 1996 lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia dotsent Ervin Kärveti lauluklassis. 
Tema repertuaari kuulub palju eriilmelisi baritonirolle nii eesti kui ka maailma ooperiliteratuurist. Maailma ooperiloomingust kuuluvad tema rollide hulka Argante (Händeli "Rinaldo"), Krahv Almaviva, Don Giovanni ja Guglielmo (Mozarti "Figaro pulm", "Don Giovanni" ja "Cosi fan tutte"), Dulcamara ja Belcore (Donizetti Armujook"), Don Magnifico (Rossini "Tuhkatriinu"), Scarpia, Jack Rance, Marcello, Lescaut ja Gianni Schicchi (Puccini "Tosca", "Tütarlaps kuldsest läänest", "Boheem", "Manon Lescaut" ja "Gianni Schicchi"), Silvio (Leoncavallo "Pajatsid"), Alfio (Mascagni "Talupoja au"), Valentin (Gounod' "Faust"), Germont, Rigoletto, Amonasro, Renato, Jago, Rodrigo di Posa (Verdi "Traviata", "Rigoletto", "Aida", "Maskiball", "Otello" ja "Don Carlo"), Cardillac ja Roderick (Hindemithi "Cardillac" ja "Pikk jõulueine"), Escamillo (Bizet' "Carmen"), Jeletski (Tšaikovski "Padaemand"), Pantalone ja Kokatar (Prokofjevi "Armastus kolme apelsini vastu"), Hollandlane, Kurwenal, Amfortas ja Wolfram (Wagneri "Lendav hollandlane", "Tristan ja Isolde", "Parsifal" ja "Tannhäuser"). Eesti lavateostest on tema repertuaaris Cyrano (Tambergi "Cyrano de Bergerac"), Wallenberg (Tüüri "Wallenberg"), Isa Kaarel (Puuri "Pilvede värvid"), Theodor (Kõrvitsa "Liblikas"), Jürgen (Tubina "Barbara von Tisenhusen"), Sebastian (Eespere "Gurmaanid"), Lembo (Steineri "Kosjas"), Onu Julius ja Rulle (Aintsi "Karlsson katuselt"), Miles Hendon (Pajusaare "Prints ja kerjus").
Hiie Hinrikus

Hiie Hinrikus (sündinud 2. novembril 1934 Tallinnas) on eesti füüsik, tehnikadoktor ja Tallinna Tehnikaülikooli raadiotehnika professor.
Ta on lõpetanud 1953. aastal kuldmedaliga Tallinna 7. Keskkooli ja 1960. aastal Moskva Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna raadiofüüsika erialal. Aastatel 1962–1965 oli ta aspirantuuris Üleliidulises Füüsikalis-Tehniliste ja Raadiotehniliste Mõõtmiste Teadusliku Uurimise Instituudis (Mendelejevos Solnetšnogorski rajoonis Moskva oblastis). 1966. aastal kaitses tehnikateaduste kandidaadi väitekirja (kinnitati 1967). 1989. aastal kaitses ta NSVL TA Raadiotehnika- ja Elektroonika Instituudis (Moskvas) tehnikateaduste doktori väitekirja.
Ta töötas aastatel 1960–1962 raadiotehases Punane RET insenerina. Aastatel 1965–1968 oli ta Üleliidulises Füüsikalis-Tehniliste ja Raadiotehniliste Mõõtmiste Teadusliku Uurimise Instituudis vaneminsener ja vanemteadur. 1968. aastal asus tööle Tallinna Polütehnilisse Instituuti: aastatel 1968–1970 oli ta raadiotehnika kateedri vanemõpetaja, 1970–1973 dotsendi kohusetäitja, 1973–1976 vanemteadur, 1976–1989 dotsent, 1989–1991 professori kohusetäitja, 1991–1992 professor. Aastatel 1992–1994 oli ta raadio- ja sidetehnika instituudi raadio- ja lasertehnika professor ning õppetooli juhataja. Aastatel 1994–2002 oli ta Biomeditsiinitehnika keskuse asutaja ja juhataja, raadiofüüsika professor ja õppetooli juhataja. 2002. aastast on ta TTÜ emeriitprofessor ja 2007. aastast TTÜ Tehnomeedikumi biomeditsiini instituudi juhtivteadur, aastatel 2002–2006 oli ka erakorraline vanemteadur.
Tema teadustöö põhisuundadeks on elektromagnetkiirguse mõju aju rütmidele, bioelektromagnetiliste signaalide interpreteerimine, mikrolaine radiomeetria vähidiagnostikas, elektromagnetlainete koosmõju laseri aktiivkeskkonnas, laserite kasutamine infoedastus- ja mõõtesüsteemides, mürad kvantelektroonikas ning mikrolaine vastuvõtusüsteemide tundlikkus. Ta on avaldanud üle 200 teaduspublikatsiooni, sealhulgas 3 monograafiat ja 2 õpikut. Ta on 10 leiutise autor või kaasautor. Lasersüsteeme ja mikrolaine radiomeetrit on eksponeeritud 15 rahvusvahelisel näitusel ja messil 12 välisriigis. Tema juhendamisel on kaitstud 6 magistri- ja 5 doktoritööd.
Vallooni Brabandi provints

Vallooni Brabandi provints on prantsuskeelne provints Belgia keskosas Valloonias. Provints moodustati 1995. aastal endise Brabandi provintsi jagamisega hollandikeelseks Flaami Brabandi provintsiks, prantsuskeelseks Vallooni Brabandi provintsiks ning eraldiseisvaks hollandi- ja prantsuskeelseks Pealinna Brüsseli piirkonnaks.
Vallooni Brabandi provints piirneb põhjas Flaami Brabandi, idas Limburgi, lõunas Namuri ja edelas Hainaut' provintsiga.
Haldusjaotus.
Tervikuna Nivellesi haldusringkonda kuuluv provints jaguneb 27 omavalitsusüksuseks.
Augusto De Luca

Augusto De Luca (sündinud 1. juulil 1955 Napolis) on itaalia kunstnik, fotograafiaõpetaja ja fotograaf. De Luca on portretist ja eksperimentaator.
Tema teoseid leidub peamiselt välismaa erakogudes Prantsusmaal (Bibliothèque nationale de France Pariis), USA-s (International Polaroid Collection), Belgias (Musée de la photographie de Charleroi) ja mujal.
Augusto De Luca on 1977. aastast osalenud kunsti- ja fotonäitustel, sealhulgas rohkem kui 150 rahvusvahelisel näitusel.
Ta on juhendanud fotograafiakursusi ning stuudio-, portree- ja loodusfoto töötubasid.
Ta on kirjutanud fotograafiateemalisi raamatuid.
Ta pildistab peamiselt Hasselbladi fotoaparaatidega.
Auhinnad.
Augusto De Luca ja Ennio Morricone: Città di Roma 1996, raamatu "Roma Nostra" eest.
Flaami Brabandi provints

Flaami Brabandi provints on hollandikeelne provints Belgia keskosas Flandrias. Provints moodustati 1995. aastal endise Brabandi provintsi jagamisega prantsuskeelseks Vallooni Brabandi provintsiks, hollandikeelseks Flaami Brabandi provintsiks ning eraldiseisvaks hollandi- ja prantsuskeelseks Pealinna Brüsseli piirkonnaks. 
Flaami Brabanti provints piirneb põhjas Antwerpeni, idas Limburgi, lõunas Vallooni Brabandi, edelas Hainaut' provintsi ja lääne-loodes Ida-Flandria provintsiga.
Flaami Brabandi provintsi haldusjaotus.
Provintsi 65 omavalitsusüksust kuuluvad kahte ringkonda, 35 Halle-Vilvoorde ja 30 Leuveni ringkonda.
Johannes van der Aa

Johannes van der Aa (1824 Oosterhout, Põhja-Brabant – 14. märts 1860 Oosterhout), oli hollandi orelimeister, Huibert Cornelis van der Aa vend.
Ta oli mööbelsepp Adriaan van der Aa ja Anna Maria van Hasseli poeg.
Aastal 1859 ehitas ta koos vend Huibert Cornelisega Hoeveni (Põhja-Brabant) Bovendonki seminarile uue oreli.
Marcel Van der Aa

Marcel Van der Aa (9. august 1924 Bevereni vald, Ida-Flandria – 5. september 2002 Wilrijk) oli Belgia flaami poliitik (Christen-Democratisch en Vlaams).
Van der Aa oli ametiühingusekretär ning sai Bevereni vallas volikogu liikmeks (1952. aastast), abivallavanem (1961–1970) ja vallavanem (1970–1992). 
Beverenis nimetati 2005 tema auks Marcel Van der Aastraat.
Bever (Belgia)

Bever on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Flaami Brabandi provintsis.
Rolandas Paksas

Rolandas Paksas (sündinud 10. juunil 1956 Telšiais) on Leedu poliitik, kes on olnud Leedu peaminister (1999 ja 2000–2001) ja Leedu president (2003–2004). 
Ta oli 18. maist kuni 27. oktoobrini 1999 ning 26. oktoobrist 2000 kuni 20. juunini 2001 Leedu peaminister, 26. veebruarist 2003 kuni 6. aprillini 2004 Leedu president. Aastatel 2009–2019 oli ta Euroopa Parlamendi liige, ta kuulus Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsiooni.
Pärast presidendivalimiste võitu 2003. aastal süüdistati Paksast kahtlastes sidemetes Venemaaga. Nimelt andis ta lennundusfirma Avia Baltika presidendile Juri Borissovile dekreediga Leedu kodakondsuse, pärast seda kui Borissov oli Paksase valimiskampaania jaoks annetanud 400 000 USA dollarit. Leedu põhiseaduskohus tunnistas Paksase süüdi kodakondsuse andmises Juri Borissovile, riigisaladuse rikkumises ning oma ametivõimu kuritarvitamises. 6. aprillil 2004 taan­das seim Paksase ametist. Sellega sai temast esimene ametist tagandatud president Euroopas.
Martinus Wilhelmus van der Aa

Martinus Wilhelmus van der Aa (Amsterdam, 15. märts 1831 Amsterdam – 23. mai 1905 Amsterdam) oli hollandi ajakirjanik ja kirjanik. 
Ta oli katoliikliku päevalehe De Tijd peatoimetaja ning kirjutas pseudonüümi Henry van Meerbeke nime all muu hulgas:
Ta oli ka väljaande De Katholiek toimetaja.
Pieter Pijnsen van der Aa

Pieter Pijnsen van der Aa oli Haagi külavanem 1572. 
Van der Aa pärines väljapaistvast Delfti perekonnast. Tema perekonnanimi oli õieti Pijnsen. 1536. aasta Delfti tulekahju tõttu ei ole temast rohkem andmeid.
Willem Pince van der Aa

Wilhelmus Lambertus Johannes Jozef Pince van der Aa on hollandi raamatukaupmees. 
Ta on esinenud genealoogina ning koostanud võltsgenealoogiaid. Ta on kolm korda kelmuses süüdi mõistetud.
Enno Hallek

Enno Hallek (sündinud 7. novembril 1931 Rohukülas) on väliseesti ja Rootsi maalikunstnik.
Enno Hallek sündis Läänemaal Rohukülas. Aastal 1943 põgenes ta koos vanematega Rootsi. Õppis 1953. aastast Stockholmi Kunstikõrgkoolis maalimist, lõpetas 1958 ning tegutses kuni 1981. aastani vabakutselise kunstnikuna. 1981–1991 oli Kunstikõrgkooli maalikateedri professor ja monumentaalkunsti osakonna juhataja.
Ta on saanud mõjutusi popkunstist ja kontseptualismist, hiljem postmodernismist. Alates 1970. aastatest valmistab ta puidust väljasaetud säravalt värvitud objekte. Ta on teinud monumentaaltöid, sealhulgas Stockholmi võidukaare mosaiigid ja metroojaama kujunduse.
Arni Alandi

Arni Alandi (sündinud 27. augustil 1969) on eesti ajakirjanik.
Haridus.
1991. aasta lõpetas Alandi Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi. Ta on õppinud Olustvere sovhoostehnikumis, EELK Usuteaduse Instituudis ja Tallinna Ülikoolis.
Töö.
Alandi on töötanud EELK Usuteaduse Instituudis raamatukoguhoidjana ning ajakirjanikuna RTV-s, raadiojaamas Pulss B3, Eesti Televisioonis ja keskkonnaportaalis Roheline Värav. 
Eesti Rahvusringhäälingus töötades on ta teinud välisuudiseid ETV uudistesaatele "Aktuaalne kaamera", tutvustanud Klassikaraadio saatesarjas "Öölendurid" "new age"'i muusikat ning juhtinud raadiosaateid "Fantaasia" ja "Fantaasiaplaat". 2023. aasta seisuga on ta ERR-i teleuudiste toimetaja.
Alandi artikleid on ilmunud ajakirjas Kalale.ee, Terviselehes, Eesti Päevalehes, ERR-i uudisteportaalis ja muudes väljaannetes. Ta on üks teabefilmi "" autoreid (koos Ylle Rajasaare ja Anne-Mari Mülleriga).
Poliitiline ja ühiskondlik tegevus.
Alandi oli "wicca" usundi pooldaja, 2025 aastal taasühines EELK-ga. Sageli on ta kaitsnud rohelisi ja vasakpoolseid seisukohti ning kuulunud erakonda Mõõdukad. Alandi on rajanud mitteametliku sotsiaalökoloogiaklubi Heauusilm.
Brûly

Brûly (ka "Le Brûly", "Brûly-de-Couvin") on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Couvini vallas.
Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli kagus Prantsusmaaga piirnev Brûly omaette vald.
Oskar Kodres

Oskar Kodres (ka Oskar Koodres; 10. märts 1907 Olustvere vald – 10. august 1978 Borås, Rootsi) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas 1926. aastal Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1926–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli korporatsiooni Fraternitas Liviensis vilistlane.
Ta oli aastatel 1936–1942 Tartu Maarja koguduse abiõpetaja ja 1942–1944 sama koguduse õpetaja.
1944. aastal põgenes ta Rootsi, kus oli algul Rootsi kiriku teenistuses, kuid hiljem teenis E.E.L.K. Boråsi kogudust.
Oskar Kodres suri 1978. aastal Boråsis.
Karl Johannes Teel

Karl Johannes Teel (ka Karl Johannes Teer-Teel; 22. september 1897 Tartu – 11. jaanuar 1950 New York) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1929–1935 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Ugala vilistlane.
Ta oli aastatel 1936–1938 Tartu praostkonna adjunktõpetaja, seejärel vikaarõpetaja Rakvere Kolmainu, Tartu Peetri ja Tartu Maarja koguduses.
1944. aastal põgenes ta sõja jalust Saksamaale ning oli eesti põgenike vaimulik Schleswig-Holsteinis ja Alam-Saksimaal. 1949. aastal kolis Saksamaalt USA-sse, kus ta aastal 1950 suri.
Brûly-de-Pesche

Brûly-de-Pesche on prantsuskeelne asula Belgias Couvini vallas. Suhteliselt eraldatud küla asub Ardennides Namuri provintsis Valloonia piirkonnas.
Aastast 1825 kuni valdade ühendamiseni 1977. aastal oli Brûly-de-Pesche omaette vald.
6–28. juuni 1940 asus küla lähistel 22 päeva jooksul Hitleri peastaap ("Hundikoobas I", "Wolfsschlucht I").
17. juunil 1940 kirjutati küla kirikus alla Petaini kapitulatsioonilepingule. 28. juunil kell 7:30 sõitis Hitler Strasbourg'i, misjärel suundus oma uude peakorterisse, Tannenbergi peastaapi Freudenstadtis Schwarzwaldis.
Ehtekunst

Ehtekunst (ka ehetekunst) on tarbekunsti liik, mis tegeleb ehete kunstilise loomisega.
Toitlustamine

 
Toitlustamine ehk toitlustus on ettevõtlusvaldkond ja tegevusala, mis on seotud inimeste toiduainetega varustamisega, menüü koostamisega, toidu valmistamisega või serveerimisega.
Meelis Aab

Meelis Aab (sündinud 19. märtsil 1968) on saalihokikohtunik, endine saalihokimängija.
Keemiatehnoloogia

Keemiatehnoloogia (ka keemiline tehnoloogia, inglise "chemical technology", "chemical engineering") on teadus tooraine keemilisest töötlemisest tarbeaineteks (nt kaupadeks) ja tootmisvahenditeks.
Keemiatehnoloogia ja keemiatööstuse mõisted osaliselt kattuvad.
Villu Aabne

Villu Aabne (5. veebruar 1932 Tapa – 20. august 2002 Tallinn) oli eesti korvpallur ja ehitusinsener. 
Ta lõpetas 1951. aastal Tapa Keskkooli ja 1956. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina.
Tuumapatarei

Tuumapatarei ehk aatomipatarei on vooluallikas, milles radioaktiivsel lagunemisel vabanev soojus muudetakse elektrienergiaks termoelektrilise efekti kaudu.
Aatomipatareid on tavapärastest patareidest kallimad, kuid neil on väga pikk eluiga ning kõrge energiatihedus. Nende omaduste tõttu kasutatakse aatompatareisid energiaallikana vaid seadmetes, mis peavad suutma ilma inimese sekkumiseta töötada pikki perioode. Selliste seadmete hulka kuuluvad näiteks kosmoseaparaadid, südamestimulaatorid jne.
Ajalugu.
Aatompatarei tehnoloogia sai alguse 1903. aastal, kui avastati beetakiirgus. Esimese aatompatarei ehitas Henry Moseley 1913. aastal. 1954. aastal avalikustati järgmised aatompatareid, mida hakati kasutama kuulmisaparaatides ning raadiosaatjates.
Nõukogude ajal kasutati tuumapatareisid Eesti rannikuvetes paiknevate tuletornide elektritoiteks. Tuletornides kasutati radioisotoopse Sr’90 termoelektrilist seadet BETA-M. Tuumageneraatorite paigaldamist Eesti tuletornidesse alustati 1970. aastatel ja viimane seade paigaldati 1991. a. Tuumapatareisid oli kokku 29 Eesti tuletornis.
Kasutusel olevad radioaktiivsed isotoobid.
Tänapäeval kasutatakse aatompatarei tehnoloogias eelkõige isotoope, mis toodavad kõige vähem beetakiirgust, et vältida ohtu inimestele ja keskkonnale. Nende hulka kuuluvad: plutoonium-238, kuurium-242, kuurium-244 and strontsium-90. Testitud on ka triitiumi, nikkel-63 ning promeetium-147.
Erko Aabrams

Erko Aabrams (sündinud 24. aprillil 1985) on eesti veemotosportlane.
Ta on maailmameister O-125 võistlusklassis 2009. aastal ja maailmameister F-500 võistlusklassis aastatel 2021 ja 2022.
Johann Georg von Aach

Johann Georg von Aach oli saksa pronksivalaja. Ta tegutses 18. sajandi teisel poolel Nürnbergis. 
Temalt pärineb viis epitaafi Nürnbergi kalmistutel Johannisfriedhofil ja Rochusfriedhofil.
Maria Johanna von Aachen

Maria Johanna von Aachen (sünninimi Maria Johanna Katharina Erika Elisabeth von Amboten; 21. aprill 1755 Vechta – 21. jaanuar 1845 Münster) oli saksa luuletaja. Tema pseudonüümid olid Maria, J., J.v.A., Johanna, Heimchen.
Maria Johanna von Aachen sündis Münsteri majori tütrena. Aastal 1777 abiellus ta Preisi kapteni Klemens August von Aacheniga, kes oli kirjanik. Pärast abiellumist hakkas Maria Johanna luulet kirjutama. Tema esimesed luuletused ja esseed andsid trükki enamasti teised, sest ta ise ei mõelnud kunagi oma luuletusi avaldada. Peaaegu kõik luuletused on kurva saatuse sünnitised. 
Ta protežeeris ajakirja väljaandjat ja antologisti Friedrich Raßmanni ning oli Elisa von Ahlefeldti ja Elise Rüdigeri kirjandusliku ringi liige. Annette von Droste-Hülshoffi kirjavahetuses mainitakse Maria Johanna von Aachenit sageli, tema komöödia "Perdu!" (1840) tegelane proua von Asten on võib-olla karikatuur von Aachenist.
Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kirik

Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kirik on EAÕK haldusalas olev õigeusu kirik Pärnumaal Pärnu linnas Jõõpre külas.
Koguduse ajaloost.
Pärnumaal Jõõpre kandis siirdus õigeusku 1848. aastal esimesena kohalik vallakohtu kirjutaja Jüri Grauverk. Kohalik mõisnik peksis ta selle eest poolsurnuks. Jüri Grauverk viibis Pärnu ja Riia vanglates kolm aastat. Baltimaade kindralkuberneri sekkumise tulemusena vabastati Grauverk pärast kolme vangla-aastat ja talle anti hüvituseks talukoht. Jõõpre eestlastest õigeusklikud kuulusid esialgu Uruste kogudusse. Oma kogudus avati 1861. aastal. Jumalateenistusi toimetati talutubades ja hiljem juba koolimaja saalis. Kujusein (ikonostaas) paigutati samuti esialgu koolimajja. 1890. aastal kuulus kogudusse 1290 ja 1939. aastal 901 liiget. Nõukogude okupatsiooni ajal kogudust ei suletud, kuid alates 1945. aastast on kogudust hooldanud preestri kohusetäitjad.
Jõõpre kirik.
Kirik ehitati aastail 1876–1879 ja pühitseti 8. septembril 1879 Riia ja Miitavi piiskopi Filareti poolt püha suurkannataja Georgiuse auks. Kirikul on kaheksatahuline kellatorn ja kaheksatahuline haritorn.1998. aastal kanti kirik Kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Tänapäeval kasutab kirikut EAÕK Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kogudus.
Õigeusu koolid.
Usuvahetusliikumise algusjärgus, 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette usuvahetajatele õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide asutamist. Jõõpre kihelkonnakool asutati 1878. aastal, samuti abikool (1875), Saare abikool (1881–1909). Need koolid suleti 1918. aastal.
Kalmistud.
Jõõpre õigeusklikke on maetud Uruste õigeusu kalmistule, mis rajati 1850. aastal, samuti Audru ja Jõõpre õigeusu kalmistutele.
Benjamin Sass

Benjamin Sass (4. september 1725 Königsberg – 13. september 1791 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 7. augustil 1745) Königsbergi ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist oli ta sõjaväevaimulik.
Aastatel 1764–1791 oli ta (introdutseeriti 9. jaanuaril 1765) Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1781–1784 Tartu kreisi praost ja aastatel 1784–1791 Tartu praostkonna praost.
Aacheperkareseneb

Aacheperkareseneb (ka Aacheperkaraseneb, Aacheperka), Nebiauti poeg, oli Vana-Egiptuse skulptor ("Amoni skulptor"). 
Aacheperkaresenebi nimi sisaldab Thutmosis I trooninime, mistõttu ta tegutses 18. dünastia ajal aastate 1490 eKr ja 1292 eKr vahel võib-olla Heliopolise elumajas, ühes Ra domeenis. Peale selle tegutses ta tõenäoliselt Ülem-Egiptuses Teeba ümbruses. 
Aacheperkaraseneb on teada ainult ühe steeli järgi, mille ta püstitas oma isale Nebiautile. Sealjuures pole selge, kas on tegu tema enda tööga või oli ta ainult tellija. "Amoni skulptorina" pidi ta tegutsema Teeba linna ümbruses, sest seal oli selle jumala kultuse keskus. Aacheperkaraseneb figureerib lubjakivisteelil nii pikal nimekujul kui ka lühikujul Aacheperka hieroglüüfkirjas. Peale selle kujutatakse teistes registritres mitut muud perekonnaliiget, sealhulgas Aacheperkarasenebi venda Ri'd.
Hartwig Arthur Ferdinand von Sass

Hartwig Arthur Ferdinand von Sass (8. juuli/20. juuli 1857 Loona mõis Kihelkonna kihelkond Kuressaare kreis – 12. aprill 1909 Kuressaare) oli baltisakslasest ajakirjanik Saaremaal.
Ta õppis aastatel 1877–1880 Tartu Ülikoolis õigus- ja majandusteadust, lõpetades ülikooli "cand. oec pol." astmega. 
Pärast ülikooli lõpetamist asus ta Kuressaarde, kus ostis aastal 1883 trükikoja ja hakkas uuesti välja andma aastal 1875 asutatud, kuid vahepeal seisma jäänud ajalehte Arensburger Wochenblatt. Samal aastal asutas ta ka Saarlase, mis aastani 1907 oli Kuressaare ainus eestikeelne ajaleht. Aastal 1904 müüs ta trükikoja ja mõlemad ajalehed K. Palgile, püsides siiski maini 1906 Saarlase vastutava toimetaja ametikohal.
Eesti seltskondlikust elust on ta osa võtnud Kuressaare eesti karskusseltsi esimehena. Ka oli ta Saaremaa rüütelkonna konvendisaadik.
Valguspliiats

Valguspliiats oli kineskoopkuvariga arvuti sisestusvahend 1980. aastatel ja varem. 
Valguspliiatsi kasutamisel oli puuduseks asjaolu, et pliiatsiga osutamine varjas ekraanipilti. Valguspliiatsite asemel tulid kasutusele arvutihiired.
Valguspliiats sisaldas fotodioodi ja elektroonikaplokki, mis püüdis kinni elektronkiiretorust väljuva kiire ja edastas signaali videokaarti.
Mare Aade

Mare Aade (sünninimi Mare Pommer 1971. aastani; sündinud 7. detsembril 1945 Koerus) on eesti endine motosportlane.
Ta tuli hipodroomisõidus 1979 NSV Liidu meistriks.
Guanqiu Jian

Guanqiu Jian (hiina keeles 毌丘儉 "Gùanqiū Jiǎn"; suri 255) oli Wei riigi kõrge sõjaväeohvitser Hiina Kolme riigi ajastul.
Anton Heinrich Königshaven

Anton Heinrich Königshaven (15. juuli 1710 Jever – 7. juuli 1765 Pilistvere) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 13. aprillil 1731) Helmstedti ülikoolis. Aastal 1739 ordineeriti ta Peterburis vaimulikuks.
Ta oli aastatel 1739–1749 nn reisvaimulikuks, olles asekuberner Lorenz Lange käsutuses. Aastatel 1750–1764 oli ta (introdutseeriti 13. mail 1750) Pilistvere Andrease koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1762–1764 Tartu 3. osa praost.
Kupee

Kupee on seintega eraldatud osa vagunist. 
Kupeed võivad rongis asetseda ainult ühel pool ning teisel pool on vahekäik, või on kupeed mõlemal pool ning vahekäik on nende vahel.
Kupees on tavaliselt lisaks istekohtadele ka magamisasemed. Vastavalt mugavusele jagatakse kupeed klassidesse: esimese klassi kupee on mugavam kui teise klassi kupee.
Kirurg

Kirurg (vanamoeliselt "haavaarst") on arst (eriarst või arstiteadlane), kes tegeleb haiguste ravimisega kirurgiliste protseduurida abil.
Peamised kirurgilised erialad on:
Argo Ideon

Argo Ideon (sündinud 16. oktoobril 1966 Tallinnas) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud 1992. aastal Tallinna Tehnikaülikooli (õppis majandusteaduskonnas).
Ta on töötanud ajakirjanikuna ajalehtedes Päevaleht (1992–1995), Eesti Päevaleht (1995), Postimees (1996–2003 ja 2009–2015), Eesti Ekspress (2003–2009) ja Maaleht (2015–2025).
Ideon on ajakirjanikuna eeskätt majandusanalüütik, kuid lisaks majandusteemadele kirjutab palju ka poliitikast. Ainuüksi ajalehe Eesti Ekspress rubriigis "Sõjapäevik" on temalt aastatel 2023–2025 ilmunud sadakond artiklit Venemaa sõjalisest sissetungist Ukrainasse ja Ukraina vabadusvõitlusest. Tema kirjutatud publitsistikaraamatutes on käsitletud Eesti lähimineviku välis- ja sisepoliitikat koos toonaste keerukate majandusolude ja -probleemidega, Hansapanga loomist ja arengut, Gruusia sõda, pronksiööd, niinimetatud Brüsseli klubi ja palju muud.
Kass Oggy ja kurjad prussakad

"Kass Oggy ja kurjad prussakad" (prantsuse keeles "Oggy et les Cafards") on Gaumont Film Company toodetud Prantsuse animasari, mille on loonud Jean-Yves Raimbaud.
Tegelased.
Peategelane on sinine kass Oggy, kes on laisk ja vaatab tavaliselt televiisorit või sööb, kui ta parasjagu ei aja taga kolme kurja prussakat. 
Dee Dee on roheliste silmade, oranži pea ja sinise kehaga paks prussakas, kes on kogu aeg näljane, ning Marky on roosade silmade, rohelise pea ja halli kehaga kõhn pikk prussakas, kelle hobid on raamatute lugemine ja tüdrukutega kohtamine (isegi nendega, kes on kõigest nukud). Joey on kõige väiksem prussakas, roosa keha, sinise pea ja eri värvi silmadega ülemprussakas. Ta vasak silm on kollane, parem silm punane. Ta ei jäta kunagi planeeritud töid ja tegemisi tegemata ning tallegi meeldib tüdrukuid, eriti mesilasi kohata.
Jack on teine kass, Oggy vastand: jultunud, vägivaldne ja kergesti ärrituv. Ta teeb sageli prussakatapmisseadeldisi, aga enamasti need ei tööta. Teda huvitab keemia. Jack on Oggy lähedane sõber, elab tema naabruses ja magab sageli Oggy majas – ta ei pea isegi koputama. Tal on "monster truck"-tüüpi auto, tema telefoninumber on 2. Jackile meeldib eputada ja tüdrukuid, eriti Oggy õde Monicat välja kutsuda. Episoodis "Don't Rock The Cradle" oli abielupaaril Jackil ja Monical laps, keda Oggy pidi hoidma.
Bob on buldog, Oggy hiigelsuur naaber. Kui Oggy ja Jack teda prussakatega ärritavad, siis peksab Bob kassid läbi. 
Monica on Oggy õde ja Jacki armastatu. Ta külastab mõnikord Oggyt. Ta on aktiivne, talle meeldivad "benji"- ja langevarjuhüpped. Tal on jalas rulluisud. Teda näeb sarjas vähem kui Bobi. 
Olivia on emane valge kass ja Oggy armastatu neljandas hooajas.
Māris Štrombergs

Māris Štrombergs (sündinud 10. märtsil 1987 Valmieras) on Läti BMX-rattur. Ta on kahekordne olümpiavõitja. Ta tuli olümpiavõitjaks 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis ja 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis.
2008 tuli ta ka maailma- ja Euroopa meistriks.
Varese Ligure

Varese Ligure on vald La Spezia provintsis, Liguuria maakonnas Itaalias.
Margival

Margival on asula Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus.
Margivalist põhjas asub "Hundikoobas II" ("Wolfsschlucht II"), üks kahekümnest teadaolevast II maailmasõja aegsest Natsi-Saksamaa peakorterist. Hitler oli viimast korda väljaspool Kolmanda Reichi territooriumit just seal, koos Jodli, Rommeli ja von Rundstedtiga (16.–17. juuni 1944).
Tatjana Hallap

Tatjana Hallap (sünninimega Tatjana Sari; 18. veebruar 1928 Tallinn – 17. märts 2015 Tallinn) oli eesti tõlkija.
Tatjana Hallap lõpetas 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli prantsuse filoloogina. Ta töötas 1950–1953 TRÜ Raamatukogus ja 1953–1965 ENSV TA Raamatukogus. 1986–1991 oli ta kirjastuse Eesti Raamat tõlkeilukirjanduse vanemtoimetaja. Ta tõlkis eesti keelde palju kirjandust prantsuse keelest, vähemal määral ka hispaania keelest.
Tatjana Hallap suri 17. märtsil 2015 Tallinnas ja ta maeti 23. märtsil 2015 Liiva kalmistule.
Pere.
Tatjana Hallapi abikaasa oli fennougrist Valmen Hallap (1928–1987), ta on Katrin Karisma tädi. Tiiu Hallap on tema tütar.
Ohutustehnika

Ohutustehnika (ka ohutushoid, lühivormina ohutus; inglise "safety technology") on tehniliste abinõude kogum, mille eesmärk on kaitsta inimorganismi tööprotsessist tulenevate ohtude ja kahjustuste eest.
Tööohutus

Tööohutus (ka töökaitse või tööturvalisus) on töökorralduslike abinõude ja tehnikavahendite süsteem sellise töökeskkonna seisundi saavutamiseks, mis võimaldab töötajal teha tööd oma tervist ohtu seadmata. 
Eestis sätestab töötervishoiu ja tööohutuse nõuded, töötervishoiu ja tööohutuse korralduse ettevõtte ja riigi tasandil ning vastutuse töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumise eest töötervishoiu ja tööohutuse seadus ja selle rakendusaktid.
Tööandja on kohustatud tagama tööohutuse nõuete täitmise igas tööga seotud olukorras, rakendama ennetustegevusi töökeskkonna riskide vältimiseks või vähendamiseks, jälgima tööohutuse olukorda ettevõttes, korraldama töökeskkonna riskianalüüsi töökeskkonna ohutegurite väljaselgitamiseks ning selle alusel koostama ja rakendama tegevuskava tööohutuse suurendamiseks.
Järelevalvet tööohutuse nõete täitmise üle teostab Tööinspektsioon.
Päästeteenistus

Päästeteenistus päästetöid organiseeriv ja teostav organisatsioon.
Eestis teostab päästetöid siseministeeriumile alluv Päästeamet ja selle struktuuriüksused.
Timur (eesnimi)

Timur on türgi ja mongoli päritolu mehenimi.
Seisuga 2021. aasta 1. jaanuar oli Eestis eesnimi Timur 709 mehel. Timur oli Eestis levikult 219. mehenimi. Timur oli keskmiselt 14 aasta vanune (mediaanvanus oli 8). Kõige populaarsem oli eesnimi Timur vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 25,35 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,12.
Rehabilitatsioon

Rehabilitatsioon on meditsiinis harilikult arstlikule ravile järgnev inimese tervise või töövõime taastumine või taastamine.
Petturid (film 1998)

"Petturid" (inglise keeles "The Impostors") on 1998. aastal esilinastunud farss. Filmi stsenarist ja režissöör on Stanley Tucci, kes mängib ka ühte peategelast. 
Muudes olulisemates rollides teevad kaasa Oliver Platt, Alfred Molina, Tony Shalhoub, Steve Buscemi ja Billy Connolly.
Ando Meritee

Ando Meritee (sündinud 30. juulil 1974 Tallinnas) on eesti rendžumängija.
Meritee on rendžus neljakordne maailmameister (1993, 1999, 2001 ja 2005). Kahel korral on ta maailmameistrivõistlustel võitnud hõbemedali (1995 ja 1997) ning ühel korral pronksi (2003). Samuti on ta kolmekordne Euroopa meister (1996, 1998 ja 2006).
Rift Valley provints

Rift Valley provints (suahiili keeles "Mkoa wa Bonde la Ufa") oli kuni märtsini 2013 1. järgu haldusüksus (provints) Keenias. Seejärel moodustati provintsi alal 14 maakonda.
See oli Keenia suurim provints, selle pindala oli 182 413 km². Samuti oli see seitsmest provintsist rahvarohkeim, 2009. aastal elas seal 10 006 805 inimest.
Provintsi keskus oli Nakuru. Provints jagunes 36 ringkonnaks.
Tunnet Taimla

Tunnet Taimla (21. juuni 1988 Viljandi – 9. veebruar 2023) oli eesti rendžumängija. 
Tunnet Taimla oli viiekordne rendžu maailmameister ja 8. dani suurmeister (2009). 
Ta lõpetas Gustav Adolfi gümnaasiumi (2007) ja õppis TTÜ Tallinna Kolledžis rahvusvahelist majandust ja ärikorraldust.
Saavutused.
Võistkondlikult.
Kuulus alates 2000. aastast Eesti koondisse. 
Treener.
Tunnet Taimla treener oli Ants Soosõrv.
Isiklikku.
Ta oli Toomas Taimla poeg.
Probleemid Pollyga

"Probleemid Pollyga" (inglise keeles "Along Came Polly") on 2004. aastal esilinastunud Ameerika Ühendriikide romantiline komöödiafilm. 
Filmi stsenarist ja režissöör on John Hamburg, peaosi mängivad Ben Stiller ja Jennifer Aniston. Hoolimata sellest, et kriitikute meelest oli film kehv, saatis filmi äriedu.
Biograafiad (Me)

Biograafiad (Me) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Me".
Adolfas Mekas

Adolfas Mekas (30. september 1925 Semeniškiai – 31. mai 2011) oli leedu päritolu USA filmilavastaja.
1944. aasta juulis põgenes ta koos vennaga Saksamaale. Ameerika Ühendriikidesse jõudis ta 1949. aastal.
Tema lavastatud film "Hallelujah the Hills" (1963) võitis Locarno filmifestivalil paremuselt teise auhinna, Hõbedase Leopardi.
Tema vanem vend Jonas Mekas oli samuti tuntud filmilavastaja.
Aastal 1954 asutas ta vennaga filmiajakirja Film Culture.
Aastatel 1971–2004 töötas Adolfas Mekas Bardi kolledžis.
Antsiranana provints

Antsiranana provints on endine 1. järgu haldusüksus (provints) Madagaskari põhjaosas.
Provintsi pindala oli 43 406 km² ning 2004. aastal elas seal 1 291 100 inimest. Provintsi keskus oli Antsiranana.
2004. aastal jagati provints kaheks piirkonnaks: Diana ja Sava. 2009. aastal said piirkondadest Madagaskari 1. järgu haldusüksused ning provintsid kaotati.
Kuulsuse jahil

"Kuulsuse jahil" (inglise keeles "Almost Famous") on 2000. aasta komöödiadraama, mille stsenarist ja režissöör on Cameron Crowe. Film pälvis neli Oscari nominatsiooni ja võitis neist ühe – parima originaalstsenaariumi kategoorias. Film võitis ka kaks Kuldgloobust: parima filmina ja Kate Hudson parima naiskõrvalosatäitja kategoorias. Filmi "soundtrack" võitis Grammy-auhinna. 
Film räägib noorest ajakirjanikust, kes kirjutab ajakirjale Rolling Stone väljamõeldud bändist nimega Stillwater. Tegu on poolautobiograafilise filmiga, tuginedes suurel määral Cameron Crowe'i enda ajakirjanduslikele kogemustele Poco, The Allman Brothers Bandi, Led Zeppelini, The Eaglesi ja Lynyrd Skynyrdi kontserditurneedel. Tegelik ansambel Stillwater avaldas 1970. aastatel kaks albumit ning lubas pärast käsikirja lugemist Crowe'il kasutada filmis nende nime.
Lelle Püha Kolmainu kirik

Lelle Püha Kolmainu kirik on õigeusu kirik Kehtna vallas Lelles.
Kirikut kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Lelle Püha Kolmainu kogudus.
Kirik ehitati aastail 1866–1868 ja pühitseti 26. augustil 1876 Kolmainu Jumala auks.
Kirik on 1998. aastast arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.
Velana rahvusvaheline lennujaam

Velana rahvusvaheline lennujaam (aastail 2011–2016 ametlikult Ibrahim Nasiri lennujaam; 1981–2011 Male rahvusvaheline lennujaam; 1960–1981 Hulhulé lennujaam) on lennujaam Maldiividel, Hulhulé saarel. Asub Maldiivide pealinna Male lähedal.
Lennujaam avati 19. oktoobril 1960. Esimene asfaltkattega rada otsustati rajada 1964. aastal. 11. novembril 1981 sai lennujaamast Male rahvusvaheline lennujaam. 26. juulil 2011 hakkas lennujaam kandma lennujaama rajamise juures suurt rolli mänginud Maldiivide endise peaministri ja presidendi Ibrahim Nasiri nime. 2017. aasta rebrändingu käigus sai lennujaama nimeks Velana rahvusvaheline lennujaam. Nimi Velana on samuti austusavaldus Ibrahim Nasirile. 
2018. aastal valmis uus asfalteeritud 3400 m pikk ja 60 m lai lennurada. Esimene ametlik testlend toimus 18. septembril, rada ise loodetakse lõplikult käiku anda 2019. aastal. See võimaldab vastu võtta ka maailma suurimaid reisilennukeid Airbus A380. Veel aga enne asfalteerimistööde lõppu maandus pooleliolevale rajale eksikombel Air India lend AI263 liinil Delhi–Thiruvananthapuram–Male. Airbus A320neo sai üksnes minimaalseid kahjustusi ja inimohvreid ei olnud.
Lennujaamal on ka neli rada vesilennukite jaoks.
Karje 4

"Karje 4" (inglise keeles "Scream 4", samuti ka stiliseeritud kujul "Scre4m") on 2011. aastal esilinastunud Ameerika Ühendriikide "slasher". 
See on neljas film "Screami" filmisarjast. Filmi režissöör on Wes Craven ja stsenarist filmide "Scream" ("Karje") ja "Scream 2" ("Karje 2") stsenarist Kevin Williamson. 
Filmi näitlejaansamblisse kuuluvad Neve Campbell, David Arquette, Courteney Cox, Emma Roberts ja Hayden Panettiere.
Zwalm

Zwalm on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 
Asulad.
Schelde jõe kallastel asuva valla halduspiiridesse kuuluvad järgmised asulad:
Londoni Lutoni lennujaam

Londoni Lutoni lennujaam (inglise "London Luton Airport" IATA: LTN, ICAO: EGGW; varasema nimega "Lutoni rahvusvaheline lennujaam"; inglise "Luton International Airport") on Suurbritannias, Londoni kesklinnast 56 km põhjas Bedfordshire'is Lutoni tervikomavaltsuses asuv rahvusvaheline lennujaam. 
Lennujaam avati 1938. aastal.
Lutoni lennujaama kasutab mitu odavlennufirmat, teiste seas easyJet, Wizz Air, Thomson Airways, Monarch ja Ryanair. 
Aastatel 2011–2013 lendas Tallinnast Londoni Lutoni lennujaama Ryanair.
Sügis (film)

"Sügis" on 1990. aastal valminud Tallinnfilmi film, mille stsenaarium põhineb Oskar Lutsu romaanil "Sügis" ja jutustusel "Argipäev".
Süžee.
"Sügise" süžee ja sündmuste omavahelised seosed erinevad küllalt oluliselt sellest, mida Oskar Luts on kirjeldanud "Argipäeva" ja "Sügise" raamatuveergudel. Mats Traadi filmistsenaariumis on märkimisväärselt suurel hulgal ka sellist, mida algainestikus raamatuveergudel ei leidu. 
Linateose tegevus hakkab hargnema 1920. aastate algul, mil iseseisev Eesti Vabariik teeb oma esimesi samme. Filmis kajastuvad olulised tolle perioodi ajaloosündmused nagu maareform ja vabadussõjas osalenutele kruntide jagamine, isamaalised kõned, seltside tegevus ja väljanäitused. 
Filmi peategelane on Paunvere rätsepmeister Jorh Adniel Kiir. Paunveresse saabuvad kaks noort õmblejannat, Juuli ja Maali. Algul suhtub Kiir neisse kui konkurentidesse, siis aga seab nendega sisse sõbralikud suhted. Kiir abiellub vaatamata oma ema vastuseisule Juuliga, kuid ta ei ole ükskõikne ka Maali suhtes, kellele ta eostab kaksikud. 
Filmis jälgitakse ka Kiire püüdlusi oma talu saamiseks. Ehkki asunikutalu ei ole kohalik vallavõim nõus Kiirele kui rätsepale eraldama, ostab ta laenuraha abil enesele talu, mille õnnistavad filmi lõpuosas sisse endised Paunvere koolikaaslased. Episoodilisemalt kujutatakse filmis Joosep Tootsi, Raja Teele ja teiste paunverelaste käekäiku. Endised koolivennad Toots ja Tõnisson on üle valla lugupeetud taluperemehed, kes on koos Kiirega võidelnud vabadussõjas. Kellamees Lible on endiselt Ülesoo talus abiks nagu "Suves".
Film taastati digitaalselt aastal 2012. 
Võttepaigad.
Filmivõtteid tehti järgnevates Eestimaa paikades:
Esilinastus.
Filmi esilinastus oli 22. veebruaril 1991 Tallinnas.
Beerlegem

Beerlegem (vanemas kirjapildis "Beirlegem") on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Nimekujud.
"Berlengien" (1177), "Bellengien" (1181), "Berleghem" (1196)
Dikkele

Dikkele on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Munkzwalm

Munkzwalm (vanemas kirjapildis "Munckzwalm") on hollandikeelne asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Armastuse lahinguväljad

"Armastuse lahinguväljad" on 1992. aastal valminud Tallinnfilmi film.
Sisu.
Filmi tegevus toimub Nõukogude aja lõpus. Peategelane Ain Baumann on näitleja, kuid ta töötab ühes fotoateljees fotograafina. Teda tahetakse võtta Nõukogude armeesse sundaega teenima, mis pingestab tema niigi keerulisi suhteid oma naise Ilonaga ja Ilona vanematega.
Esilinastus.
Filmi esilinastus oli 28. augustil 1992.