tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kütteväärtus

Kütteväärtus ehk kütuse eripõlemissoojus on ühe massi- või mahuühiku kohta kütuse täielikul põlemisel eralduv soojushulk.
Kütteväärtus iseloomustab kütuse põletamisel saadavat maksimaalset energiahulka. Seda mõõdetakse tavaliselt tahke- ja vedelkütuste korral kilokalorites ühe kilogrammi kütuse kohta (kcal/kg) ja gaaskütuste korral kuupmeetri kohta (kcal/m3). SI-süsteemi vastavad ühikud oleksid džaulides: kJ/kg ja kJ/m3. Kokkuleppeliselt on kalori väärtuseks defineeritud 4,1868 J.
"Alumise kütteväärtusena" mõistetakse põlemisel eralduvat soojushulka, eeldusel, et tekkiv vesi eraldub auruna. "Ülemise kütteväärtuse" puhul võetakse arvesse ka veeauru kondensatsioonisoojus. 
Kütteväärtust määratakse harilikult kalorimeetri abil.
Kiilmehhanism

Kiilmehhanism (inglise "straight-wedge mechanism" või "edge effecting linear motion") on mehhanismide ja masinate teoorias mehhanism, mille vedav ja veetav lüli liiguvad translatoorselt ning kiiruste ja kiirenduste suhe on püsiv.
Kiilmehhanisme kasutatakse rakistes, stantsides, puhvrites jne.
Henry Fonda

Henry Jaynes Fonda (16. mai 1905 – 12. august 1982) oli Ameerika Ühendriikide teatri- ja filminäitleja.
Karjäär.
Henry Fonda alustas näitlemist New Yorgis Broadway teatris ning 1935. aastal tegi ta oma filmidebüüdi Hollywoodis. Suurem tuntus saabus filmiga "Vihakobarad" ("The Grapes of Wrath", 1940), mille eest Fondale anti 1941. aastal parima lavastaja Oscar. 
Näitleja tuntumad osatäitmised olid filmides "Ox-Bow' juhtum" ("The Ox-Bow Incident", 1943), "Mister Roberts" (1955), "12 vihast meest" ("12 Angry Men", 1955), "Sõda ja rahu" ("War and Peace", 1956) "Ükskord Metsikus Läänes" ("Once Upon a Time in the West", 1968) ja "Sinu, minu ja meie" ("Yours, Mine and Ours", 1968).
Tunnustus.
Kolmel korral on Henry Fonda kandideerinud Oscari ja Kuldgloobuse nominatsioonile. 1982. aastal pärjati ta parima meespeaosatäitja kullast kujuga ja kuldgloobusega Norman Thayeri rolli eest filmis "Kuldjärve ääres" ("On Golden Pond", 1981). 
Aasta varem anti Fondale aga elutöö Oscar ja Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind. 
Lisaks on näitlejal teatriauhind Tony aastast 1948 ("Mister Roberts") ja Briti Akadeemia filmiauhind aastast 1958 ("12 vihast meest").
Alates 1960. aastast on Hollywoodi kuulsuste alleel ("Hollywood Walk of Fame") aadressil 1601 Vine Street tema täht.
1999. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal asub näitleja meesnäitlejate tabelis kuuendal kohal.
Isiklikku.
Näitlejana on tuntud ka tema tütar Jane Fonda, poeg Peter Fonda ning lapselapsed Bridget Fonda ja Troy Garity.
Elastne järelmõju

Elastne järelmõju on mõiste tugevusõpetusest, mis tähendab elastse deformatsiooni muutumist ajas.
Kõrge sulamistemperatuuriga materjalides on toatemperatuuril elastne järelmõju sisuliselt olematu ning sellega ei arvestata. Seevastu aga orgaanilise päritoluga ainete elastne järelmõju võib olla üsnagi suur ning sellega peab arvestama.
Mida homogeensem on materjal, seda väiksem on selle elastne järelmõju.
Midway saared

Midway saared ehk Midway atoll (ka Midway saar; havai keeles: "Kuaihelani", "taeva selgroog"; "Pihemanu", "lindude vali mürin") on Vaikses ookeanis asuvad saared, mille pindala on 6,2 ruutkilomeetrit.
Midway paikeb Põhja-Ameerika ja Aasia vahel mõlemast ligikaudu võrdsel kaugusel ning sai oma asukoha järgi ka nime. See on ainus saar Hawaii saarestikus, mis ei kuulu Hawaii osariiki. Erinevalt teistest Hawaii saartest järgib Midway Samoa aega (, st üksteist tundi koordineeritud universaalajast tagapool), mis jääb Hawaiil kasutatavast Hawaii-Aleuudi ajavööndist tund aega maha. Midway on riiklik looduskaitseala, mis hõlmab 239 165,77 hektarit merd ja maad ning seda haldab Ameerika Ühendriikide kala- ja metsloomade teenistus (FWS). Looduskaitseala on osa suuremast Papahānaumokuākea rahvuslikust meremonumendist.
Midway avastati 5. juulil 1859.
Aastatel 1941–1993 asus atollil Ameerika Ühendriikide merelennuväebaas, mis mängis 4.–6. juunil 1942 otsustavat rolli Midway lahingus. Midwayl paiknenyd üksused toetasid USA mereväe rünnakut Jaapani üksuste vastu ning uputasid mitmed olulised Jaapani sõjalaevad. Lahingut peetakse üheks Teise maailmasõja pöördepunktiks.
Geoloogia.
Midway saared kuuluvad Hawaii-Imperaatori ahelikku ning on sarnaselt aheliku teiste saartega kuuma täpi vulkanismi tekitatud. Kuum täpp on tänapäeval Hawaii saare all. Saared tekkisid umbes 28 miljonit aastat tagasi ja kujutasid endast algselt üle merepinna ulatuvaid basaltseid vulkaane. Tänapäevaks on saarte vulkaaniline osa jahtumise, erosiooni ja isostaatilise korrektsiooni tõttu merepinnast madalamale vajunud, kuid basaldi peal on ligikaudu 150–400 meetri paksune korallriff, mis moodustab ka saari ümbritseva äärisrifi. Seetõttu koosnevad saared tänapäeval lubjakivist, mitte enam basaldist.
Pistis

Pistis on ebaseaduslik tasu ametiisikule seadusliku teo toimepanemise eest. 
Eesti.
Pistis on Eesti karistusõiguse järgi ametiisiku poolt talle vara või muu soodustuse lubamisega nõustumine või vara või muu soodustuse vastuvõtmine vastutasuna selle eest, et ametiisik paneb oma ametiseisundit kasutades toime pannud või on alust arvata, et ta edaspidi paneb toime seadusega "lubatud" teo, või jätab seaduslikult teo toime panemata või on alust arvata, et ta jätab selle toime panemata edaspidi, – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega. Pistise võtmise eest saab karistada karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.
Näiteks kasutatakse seda mingite protsesside kiirendamiseks või järjekorras ette trügimiseks.
Thích Nhất Hạnh

Thích Nhất Hạnh (11. september 1926 – 22. jaanuar 2022) oli vietnami päritolu buda munk, kirjanik ja rahuaktivist. 
Tema sünninimi on Nguyễn Xuân Bảo. 
"Thích" on vietnami buda munkade ja nunnade tiitel. Läänes kasutatakse tavaliselt nimekujusid Thich Nhat Hanh ja Nhat Hanh. 
1960. aastatel rajas ta Saigoni organisatsiooni School of Youth for Social Services (SYSS), mis ehitas uuesti üles hävitatud külasid, rajas koole ja haiglaid ning asustas kodutuid elanikke Vietnami sõja ajal ümber. Ta külastas korduvalt USA-d, muu hulgas palus Martin Luther Kingil avalikult Vietnami sõda hukka mõista. King esitas ta 1967. aasta Nobeli rahuauhinna kandidaadiks. Nhất Hạnh juhtis budistlikku delegatsiooni Pariisi rahukõnelustel. Ta on olnud aastaid Vietnamist välja saadetud, kodumaad lubati tal külastada 2005. aastal. 2018. aasta veebruaris lubati tal Vietnami tagasi pöörduda.
1982. aastal rajas Nhất Hạnh Lõuna-Prantsusmaal vihaara Plum Village, millest sai üks suuremaid budistlikke keskusi läänemaailmas. 
Nhất Hạnh oli üks tuntumaid budismi õpetajaid Läänes. Tema õpetused sisaldavad joogatšaara ja zeni elemente mahajaana budismi traditsioonidest. Ta pidas vajalikuks sügava tähelepanelikkuse (paali keeles "sati", sanskriti keeles "smṛti", inglise keeles "mindfulness") arendamist meditatsiooni abil (anapanasati, satipatthana) ning läänemaailmas võeti see mõiste ("mindfulness") praktikas kasutusele just tänu temale.
Sogyal Rinpoche

Sogyal Rinpoche (1947 – 28. august 2019) oli tiibeti dzogtšeni õpetaja, ühe tuntuma budismi ja mõtlust tutvustava teose "Tiibeti raamat elust ja surmast" autor.
Henepola Gunaratana

Henepola Gunaratana (sündinud 7. detsembril 1927) on Sri Lanka päritolu buda munk, ühe tuntuma budismi ja mõtlust tutvustava ingliskeelse teose "Mindfulness in Plain English" autor.
Hugo Raudsaar

Hugo Raudsaar (14. jaanuar 1923 Leevi – 17. november 2006) oli eesti astronoom ja astronoomia populariseerija.
Erialane tegevus.
Ta töötas Tartu tähetornis. Aastatel 1959–1985 vaatles asteroidide ja komeetide liikumist. Ta jälgis 42 komeeti ja 230 asteroidi ning tegi neist kokku üle 1800 foto.
Jätkas tööd Tartu tähetornis ka pärast uue observatooriumi valmimist Tõraveres. Tema 1986. aastal tehtud foto Halley komeedist on viimane Tartu tähetornis tehtud teaduslik vaatlus üldse.
Hugo Raudsaar asutas Tartu tähetorni astronoomiaringi. Temalt on trükis ilmunud 86 tööd, sealhulgas 2 raamatut ja 210 astronoomiat tutvustavat ajakirjandusartiklit, ta esines raadio- ja televisioonisaadetes.
1963. rajas Lasva valda oma kodutallu Tõutsimäe külatähetorni, kus pidas astronoomia-, matemaatika- ja füüsikaloenguid.
Aastail 1969–1975 oli ta Tartu Tähetorni kalendri peatoimetaja, 1968–1976 osales ENE koostamisel. 
Aastail 1951–1989 oli Üleliidulise Astronoomia ja Geodeesia Ühingu Eesti Osakonna tegevliige.
Kiirendus

Kiirendus (tähis formula_1) on vektoriaalne füüsikaline suurus, mis väljendab kiiruse muutumist ajaühiku kohta. Kiirenduse dimensioon on LT–2, kus L on pikkus ja T aeg. Kiirenduse mõõtühik SI-süsteemis on meeter sekundi ruudu kohta (m/s2 ehk m·s–2), 
Kiirendus võib olla nii positiivne kui ka negatiivne. Negatiivset kiirendust nimetatakse ka aeglustuseks.
Kiirendust mõõdetakse kiirendusanduriga. 
Hetkkiirendus.
Hetkiirenduse formula_2 saab matemaatiliselt avaldada kiirusvektori formula_3 esimese tuletisena või kohavektori formula_4 teise tuletisena aja formula_5 funktsioonina:
formula_6.
Newtoni teise seaduse kohaselt on kiirendus võrdeline punktmassile (või kehale) mõjuva jõuga. Kiirendusvektori formula_2 saab kiirenevalt liikuva masspunkti trajektoori igas punktis lahutada trajektoori puutuja sihiliseks tangentsiaalkiirenduseks ning sellega risti olevaks normaalkiirenduseks ehk tsentrifugaalkiirenduseks. Tangentsiaalkomponent iseloomustab kiiruse arvväärtuse muutumist ja normaalkomponent kiirusvektori sihi muutumist.
Ühtlane kiirendus.
Sirgjoonelise liikumise korral on kiirenduse normaalkomponent null. Kui seejuures kiiruse muut (kiiruse kahe väärtuse vahe) on võrdsete ajavahemike puhul ühesuurune, siis on tegemist ühtlase ehk konstantse kiirendusega. 
Geomeetriline tõlgendus.
Kui kiirust kujutada aja ja kiiruse koordinaatteljestikus, siis kiirenduse absoluutväärtus mingil hetkel on võrdne graafiku joone puutuja tõusuga sellel hetkel.
Meeter sekundi ruudu kohta

Meeter sekundi ruudu kohta on kiirenduse ühik SI-süsteemis. See on tuletatud ühik, mis on moodustatud SI-süsteemi põhiühikutest meeter ja sekund. Seda ühikut võib tähistada mitmel moel: m/s2, m·s−2 või m s−2.
Üks meeter sekundi ruudu kohta on kiirendus, mille korral kiirus muutub 1 sekundi jooksul 1 m/s võrra.
Soojushulk

Soojushulk on füüsikaline suurus, mis iseloomustab termilise energia kandumist ühelt termodünaamiliselt süsteemilt teisele. 
See on keha siseenergia hulk, mis kandub ühelt kehalt teisele soojusülekandes. 
Soojushulga tähis on "Q" ja mõõtühik džaul (1J).
Seda saab arvutada valemitega.
Q = cmΔT, kus Q on soojushulk, c on erisoojus, m on mass ja Δt on temperatuuri muut.
Q = λm, kus Q on soojushulk, λ on sulamissoojus ja m on mass.
Q = Lm, kus Q on soojushulk, L on keemissoojus ja m on mass.
Q = rm, kus Q on soojushulk, r on kütteväärtus ja m on mass.
Q = ΔU + A, kus Q on soojushulk, ΔU on siseenergia muut ja A on sisejõudude poolt tehtav töö. Seda valemit tuntakse ka termodünaamika esimese seadusena.
Igiliikur

Igiliikur ehk perpetuum mobile on kujutletav masin, mis liigub või teeb tööd igavesti.
Tõelist igiliikurit pole võimalik füüsikaseaduste rikkumiseta valmistada.
Esimest liiki igiliikur teeb tööd eimillegi arvelt ehk väljastab rohkem energiat, kui on vaja masina käigushoidmiseks. Vastavalt energia jäävuse seadusele ja termodünaamika esimesele seadusele on esimest liiki igiliikuri loomine võimatu.
Teist liiki igiliikur muundab kogu soojusenergia mehaaniliseks tööks. Vastavalt termodünaamika teisele seadusele ei ole see võimalik. Keha, mille soojusenergia arvelt midagi tehakse, ise jahtub ja mõni teine keha peab selle soojusenergia arvelt soojenema.
Kolmandat liiki igiliikuri all mõeldakse tavaliselt keha, mille liikuvate osade vahel puudub hõõre. Kuigi on võimalik teha väga väikese hõõrdeteguriga laagreid, tekib alati teatud hõõrdumine ja liikumine peatub mõne aja pärast. "Kolmas liik" ei tähenda, et sellise igiliikuri võimatus tuleneb termodünaamika kolmandast seadusest.
Ludwig Boltzmann

Ludwig Eduard Boltzmann (20. veebruar 1844 Viin – 5. september 1906) oli Austria füüsik, üks molekulaarkineetilise teooria rajajaid. Tema suurimad saavutused olid statistilise mehaanika arendamine ja termodünaamika teise seaduse statistiline selgitus. 1877. aastal esitas ta entroopia praeguse määratluse.
Statistilises mehaanikas kirjeldatakse, kuidas makroskoopilised vaatlused (näiteks temperatuur ja rõhk) on seotud mikroskoopiliste parameetritega, mis kõiguvad keskmise ümber.
Boltzmann arendas edasi Maxwelli elektromagnetväljateooriat ja aitas seda populariseerida. Ta kaitses kirglikult molekulaarkineetilist teooriat ning kandis peamist koormat võitluses molekulide ja aatomite reaalset olemasolu eitavate teadlaste seisukohtadega.
Tema auks on nimetatud Boltzmanni konstant formula_1.
Isobaar (termodünaamika)

Isobaar on joon, mis kujutab jääval rõhul toimuvat protsessi rõhu-ruumala diagrammil.
Joseph Louis Gay-Lussac

Joseph Louis Gay-Lussac (kuni 1803. aastani oli ta perekonnanimi Gay; 6. detsember 1778 Saint-Léonard-de-Noblat – 10. mai 1850 Pariis) oli prantsuse keemik ja füüsik.
Ta uuris katseliselt gaasi ruumala sõltuvust temperatuurist. Tema järgi on nimetatud Gay-Lussaci seadus.
Skalaarne suurus

Skalaarne suurus ehk skalaar ehk skaalar on suurus, mida saab täielikult iseloomustada üheainsa arvuga (füüsikas koos mõõtühikuga). Skalaarsed füüsikalised suurused on näiteks temperatuur, mass, energia. Kui suuruse täielikuks kirjeldamiseks on lisaks arvväärtusele vajalik ka suund, näiteks jõu ja kiiruse korral, siis kasutatakse selleks vektorit.
Üldisemalt on skalaar suurus, mille väärtus ei sõltu koordinaadistiku valikust. Lineaaralgebras defineeritakse skalaari kui vektorruumi korpuse elementi. Tensorarvutuses käsitletakse skalaari nullindat järku tensorina.
Mitterelativistlikud näited.
Näiteks kahe punkti vaheline kaugus füüsikalises ruumis või kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis on skalaar. Keha mass, elektrilaeng ja kineetiline energia on skalaarid. Punkti temperatuur ja elektriline potentsiaal mingis keskkonnas on skalaarid.
Seevastu elektriväli mingis punktis ei ole skalaar, sest tegemist on vektoriaalse suurusega, mille väärtuse iseloomustamiseks on tarvis reaalarvude järjestatud kolmikut, mis sõltub koordinaadistiku valikust.
Keha kiirus (kiirusvektori moodul) on skalaar (selle väärtus on näiteks 180 km/h), keha kiirusvektor aga ei ole skalaar (selle väärtus on näiteks 180 km/h põhja suunas). osakesele mõjuv gravitatsioonijõud ei ole skalaar, küll aga selle moodul skalaar.
Füüsikaline suurus ei avaldu lihtsalt arvuna, vaid arvväärtuse ja mõõtühiku korrutisena. Suuruse väärtus ei sõltu mõõtühikust (1 km on sama mis 1000 m), küll aga sõltub mõõtühikust suuruse arvväärtus. Seega ei sõltu kaugus koordinaadistiku baasvektorite pikkusest. Ka muud koordinaaditeisendused jätavad skalaarse suuruse väärtused puutumata, kuigi nad võivad mõjutada skalaari väärtuse arvutamise valemid (näiteks kui baas ei ole ortonormaalne, siis arvutatakse punktidevahelist kaugust punktide koordinaatide põhjal tavapärasest erinevalt). Nõnda võib juhtida, et kaugus ei osutu meetrikaks, sest tema väärtused ei pruugi olla reaalarvud. Samalaadne olukord tekib teiste skalaarsete füüsikaliste suuruste puhul, mis ei ole dimensioonita suurused.
Skalaarid relatiivsusteoorias.
Relatiivsusteoorias võetakse arvesse ka koordinaadistiku teisendusi, mis ei säilita ruumi ja aja vahelist erinevust. Seetõttu tuleb relatiivsusteoorias teatud juhtudel seal, kus klassikaline (mitterelativistlik) füüsika kasutab skalaarseid suurusi, võtta kasutusele neljamõõtmelised vektorid või tensorid. Näiteks laengutihedus teatud punktis mingis keskkonnas on skalaar, kuid relativistlikus füüsikas tuleb sellele lisada lokaalne voolutihedus, mis on kolmemõõtmeline vektor. Nõnda saadakse relativistlik neljamõõtmeline vektor. Analoogiliselt lisanduvad massitihedusele impulsitihedus ja rõhk ning saadakse energiatensor.
Pseudoskalaarid.
Skalaari mõistele on lähedane pseudoskalaari mõiste. Pseudoskalaarid on suurused, mis on invariantsed pöörete suhtes, kuid (sarnaselt pseudovektoritega) vahetavad märki, kui kõigi koordinaattelgede suund muutub. Üks pseudoskalaari näide on vektorite segakorrutis. Teine näide on magnetlaeng, nii nagu see on matemaatiliselt defineeritud.
Magnetilise induktsiooni joon

Magnetilise induktsiooni joon ehk magnetvälja jõujoon on joon, mille igas punktis ühtib tema siht magnetilise induktsiooni vektori formula_1 sihiga.
Sirgvoolu korral, mis esineb näiteks pikas elektrijuhtmes, on magnetilise induktsiooni jooned ringjooned, mille tasand on voolu suunaga risti ja mille keskpunktid paiknevad juhi teljel. Magnetilise induktsiooni suunda saab sellisel juhul määrata järgmise reegli abil. Kui vaadata piki juhet voolu positiivsete laengute liikumise suunas (voolu suunas), siis näitab magnetilise induktsiooni vektor kellaosuti liikumise suunda. Kui aga vool on suunatud vaatleja poole siis on magnetilise induktsiooni joonte suund kellaosuti liikumise suunale vastupidine.
Elektrostaatiline vastastikmõju

Elektrostaatiliseks vastastikmõjuks ehk kulooniliseks vastastikmõjuks nimetatakse seisvate elektrilaengute vastastikust mõju.
Elektrilaengu jäävuse seadus

Elektrilaengu jäävuse seadus on füüsikaseadus, mille kohaselt elektriliselt isoleeritud süsteemis on igasuguse kehadevahelise vastastikmõju korral kõigi elektrilaengute algebraline summa jääv:
 formula_1
Vadžrapani

Vadžrapani (tiibeti keeles Chana Dorje, "phyag.na rdo.rje") on mahajaana ja vadžrajaana budismi üks varasemaid (ja vadžrajaana üks tähtsamaid) bodhisattvasid. Üldiselt mainitakse mahajaanas Vadžrapanit harva, vadžrajaanas aga peetakse teda Avalokitežvara ja Mandžushri kõrval üheks tähtsamaks bodhisattvaks. Ta on buda Akshobhja emanatsioon. Vadžrapani tähendab sanskriti keeles välgunoolt või teemanti (vadžra) hoidvat kätt. Vadžrapani sümboliseerib jõudu ja väge. Vadžrapani on üks Buddha kolmest ilmingvormist (tiibeti k. "riksum gonpo"), mille ta võtab tantraid õpetades. Ta sümboliseerib Buddha võimsust ja jõudu. Teised analoogilised Buddha vormid on Mandžušri, kes sümboliseerib budalikku tarkust, ja Avalokitešvara, kes sümboliseerib budalikku kaastunnet. Vadžrapanit seostatakse ka Buddha Shakjamuni õpilasega, kes teda kõikjal truult saatis ja järgis. Tema kohta kasutati nime Mahasthamaprapta ('tugev nagu elevant', tiibeti k. "Thuchenthop"). 
Vadžrapani kuulus iidsetel aegadel kaitsejumaluste klassi Purindara ('linnapurustaja'), mis hiljem muutus mõisteks Purinda ('linnahoidja'). Äärmuslikus ilmingus on Vadžrapani raevukas usukaitsja. Sellisena kujutatakse teda tavaliselt võitlusvalmis sõjamehe ja vibulaskja poosis ("pratayalidha") vadžraga paremas ülestõstetud käes. Vasakus käes on tal lasso, millega ta püüab deemoneid ja teisi olendeid. Peas on Vadžrapanil kolpadest kroon, näol tavaliselt hirmuäratav ja ähvardav ilme ning keset otsmikku tigedalt vaatav kolmas silm. Kaela ümber on Vadžrapanil madudest kaelakee ja tema riietuseks on tiigrinahk, mille pea ripub parema põlve juures. 
Tantraid õpetades võtab Vadžrapani Mahatšakra Vadžrapani vormi. Mahatšakra Vadžrapani funktsiooniks on olendites peituva nõmeduse ja juhmuse hävitamine. Tal on budistlikus ikonograafias kuus kätt. Kaks kõhu peal asuvat kätt on asendis, mis näitab, et ta hakkab käsi plaksutama. Seda poosi nimetatakse meeleplekkide puhastamise mudraks. Järgmises käepaaris on tal kaks madu, kelle sabasid ta hoiab suus. Kolmandas käepaaris on tal ühes käes vadžra ja teine käsi on ähvarduse poosis.
Nyingma koolkonna budistliku legendi kohaselt peamine raevukas kaitsejumalus Rāhu võitles Vadžrapaniga ja varastas jumalate poolt Vadžrapani kätte hoiule antud Meru mäel asuva pudeli igavese elu eliksiiri amritaga. Vadžrapani taastas lõpuks siiski rahu maailmas ja sai endale lisaülesande valvata Rāhu tegevuse järgi siin ilmas. 
Budistlikus mütoloogias on Vadžrapani ka naagade kaitsja ning vihma ja äikesepilvede valitseja ja käskija. Usutakse, et ta käsutab vihmatoovaid draakoneid; tema poole on pöördutud palvetega põuaajal. Vadžrapanit seostatakse Indraga, kes oli India vanas veedade religioonis vihma- ja äikesejumal. Vadžrapani seostele naagade ja ilmakaare kaitsjatega viitab ka Nyingma koolkonnas tuntud Parishodhana tantra, mille juurde kuulub naagadega mandala.
Valge Tārā

Valge Tārā ehk Sitatārā tiib.(Sgrol-dkar [dol-kar] mong.k. (Цагаан-Дара-ехе) on üks kahekümne ühest eri nimega Tārāst, endise Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi varjunimi.
mantra ; OM. TARE TUTARE TURE. MAMA AYUR PUNYE JNANA PUSHTIM KURU, SWAHA
Laminaarne voolamine

Laminaarne voolamine (lad. "lamina" - leht, plaat, lame) on vedeliku või gaasi selline voolamine, kus aineosakestel on vaid ühtlane voolusuunaline kiirus, voolamine on korrapärane. Voolu teele asetatud kehaga vahetult kokku puutuv gaasi või vedeliku kiht, nn piirikiht võib olla laminaarse vooluga või ka hõõrdumise tagajärjel pidurdunult turbulentne. Näiteks torus suureneb voolukiirus telje suunas ja saavutab oma maksimaalse väärtuse teljel.
Vedeliku või gaasi laminaarset voolamist võib kujutleda paljude õhukeste vedelikukihtide libisemisena üksteise peal. Need kihid ei segune.
Turbulents

Turbulentne voolamine ehk turbulents ehk turbulentsus on vedeliku või gaasi voolamine, kus aineosakesed liiguvad korrapäratult, tekitades sageli keeriseid, kuigi samal ajal liigub kogu aine mass voolu suunas. Selline liikumine tekib asjaolust, et aineosakestel on lisaks voolusuunalisele kiirusele veel voolusuunaga ristsuunaline kiirus. Voolamist, mis pole turbulentne, nimetatakse laminaarseks voolamiseks.
Nagu laminaarse voolamise puhul on ka turbulentsel voolamisel vedeliku voolukiirus suurim toru teljel, kuid erinevus maksimaalse ja keskmise kiiruse vahel on oluliselt väiksem. Turbulentsel voolamisel on maksimaalne voolukiirus 1,2 korda suurem keskmisest voolukiirusest, samal ajal kui laminaarsel voolamisel on maksimaalne voolukiirus 2 korda suurem keskmisest voolamiskiirusest.
Tunnused.
Turbulentsi iseloomustatakse järgnevate tunnuste abil:
Turbulentsi difusiooni iseloomustatakse enamasti turbulentse difusiooni (soojusjuhtivuse) koefitsiendi abil, mis sõltub voolu tingimustest, mitte vedeliku enda eripärast. Turbulentne difusioonitegur on kõige lihtsam moodus turbulentse voo kvantitatiivseks analüüsimiseks ja selle arvutamiseks on postuleeritud palju mudeleid. Näiteks suure hulga vee (nt ookeani) puhul võib seda koefitsienti leida Richardsoni seadusega, mis on reguleeritud juhusliku hälbe põhimõttest.
Turbulentsi algus.
Turbulentsi algust saab ennustada Reynoldsi arvu abil, mis on inertsiaalse ja viskoosse jõu suhe vedelikus. See allub erinevate vedelike kiiruste tõttu suhtelisele siseliikumisele. Võime turbulentset voogu ennustada on tähtis tööriist paljudele varustustele, nagu torustikud või lennuki tiivad. Reynoldsi arvu kasutatakse hüdrodünaamika probleemide määramisel ja dünaamilise sarnasuse määramisel kahe erineva vedeliku voolu puhul, näitkes lennuki mudeli ja päris versiooni puhul.
Voolurežiim ja Reynoldsi arv.
Vedeliku voolurežiim on oluline vedeliku voolamisel tekkivate energia kadude määramisel, kuna hõõrdetakistuse tegur vedeliku voolamisel on sõltuv voolurežiimist. Vedeliku voolurežiim määratakse arvutuslikul teel, milleks leitakse nn Reynoldsi arv ("Re"). Reynoldsi arv on dimensioonita suurus.
Kuigi puudub teoreem, mis seoks Reynoldsi arvu turbulentse voolamisega, muutuvad suure Reynoldsi arvuga voolud üldjuhul turbulentseks ja väikese Reynoldsi arvuga voolud jäävad laminaarseks. Näiteks voolamisel silindrilises torus tähendab 4000-st suurem Reynoldsi arv väga tõenäoliselt turbulentset voolamist . Kui Reynoldsi arv on väiksem kui 2100, on voolamine laminaarne . Piirkonda nimetatud väärtuste vahel (2100 &lt; "Re" &lt; 4000) nimetatakse üleminekualaks. Selles piirkonnas on vedelikul samaaegselt nii laminaarse kui turbulentse voolamise tunnused.
Silindrilises torus avaldub Reynoldsi arv järgmise valemi kaudu
formula_1
kus "v" on vedeliku voolukiirus, "d" on toru siseläbimõõt ning formula_2 vedeliku kinemaatiline viskoossus.
Drossel (hüdrotehnika)

Drossel on reguleeritav või mittereguleeritav voolava vedeliku, auru või gaasi voolu ristlõike pindala muutev hüdrauliline takistus (nt ventiil, klapp (drosselklapp), diafragma, düüs). 
Drosseli kasutamist nimetatakse drosseldamiseks ehk muljumiseks.
Drosselid jagunevad:
Juurimine

Juurimine ehk juurimistehe on tehe, mille abil antud astme ja astendaja kaudu leitakse astme alus. 
Näiteks formula_1. 
Tehtemärki nimetatakse juuremärgiks ehk radikaaliks. Komponentide nimetused on juuritav, juurija ja juur. Näiteks tehte formula_2 puhul on arv 32 juuritav, arv 5 juurija ning arv 2 juur. Loetakse viies juur kolmekümne kahest on kaks.
Coulomb'i seadus

Coulomb'i [kul'ooni] seadus ehk elektrostaatilise vastastikmõju kvantitatiivne seadus on füüsikaseadus, mis ütleb, et kaks punktlaengut formula_1 ja formula_2 mõjutavad teineteist jõuga formula_3, mille moodul on võrdeline nende laengute absoluutväärtuste korrutisega ja pöördvõrdeline nendevahelise kauguse formula_4 ruuduga. Kui keskkond on vaakum, siis kehtib valem 
 formula_5 
kus formula_6 on võrdetegur, mida tuntakse Coulomb'i konstandiina.
Seaduse avastas prantsuse füüsik Charles Augustin de Coulomb 1785. aastal.
Coulomb'i konstant.
Coulomb'i konstant on Coulomb'i seaduses ja sellega seotud valemites võrdetegur, tähis formula_7 (samas tähendusese on kasutusel ka terminid elektrikonstant ja elektrostaatiline konstant formula_8):
 formula_9
kus formula_10 on elektriline konstant, formula_11 on magnetiline konstant ja formula_12 on valguse kiirus. 
Vastavalt füüsikakonstantide CODATA 2019. a määrangutele on Coulomb'i konstandi väärtus
formula_13
Kuna magnetiline konstant formula_11 on peaaegu täpselt formula_15, siis on formula_16 peaaegu täpselt võrdne väärtusega formula_17.
Juurvõrrand

Juurvõrrand on võrrand, milles muutuja esineb juuritavas. Näiteks on formula_1 ja formula_2 juurvõrrandid.
Juurvõrrandi lahendamine.
Juurvõrrandi lahendamiseks tuleb muutujaga liikmed vabastada juurtest. Selleks astendatakse võrrandi mõlemat poolt juurijaga võrdse arvuga. Kui võrrandis on ainult üks juur, siis tuleb see jätta üksi võrrandi ühele poolele. Kui võrrandis on mitu juurega liiget, siis võib juhtuda, et ühekordse astendamisega me juurtest lahti ei saa. Sellisel juhul tuleb astendamist korrata. Et astendamisel võib tekkida võõrlahendeid, peab juurvõrrandi lahendeid alati kontrollima.
Tõus (matemaatika)

Tõus on arvsuurus, millega iseloomustatakse sirge kallet. Mida suurem on tõusu absoluutväärtus, seda järsem on sirge. Puutuja abil saab defineerida joone tõusu mõiste.
Tõusu mõiste on oluline paljudele teadusharudele. Selle abil on võimalik iseloomustada näiteks maapinna kallakut geograafias ja kiirust füüsikas.
Sirge tõus.
Sirge tõus on sirge sihti iseloomustav arvsuurus, täpsemalt tasandil paikneva sirge ja abstsisstelje positiivse suuna vahelise nurga ehk tõusunurga tangens:
formula_1,
kus sümbol formula_2 tähistab vastavate punktide koordinaatide vahet.
Seega näitab sirge tõus ühtlasi seda, kui palju muutub sirgel liikuva punkti ordinaat, kui abstsiss kasvab ühe ühiku võrra.
Joone tõus.
Joone tõus punktis "P" on defineeritud kui selle joone puutuja tõus punktis "P".
Kui joon on kirjeldatav funktsiooniga "y = f(x)" ning see funktsioon on kohal "x" diferentseeruv, siis on tõus punktis "P = (xP,yP)" antud funktsiooni "f(x)" tuletisega selles punktis:
formula_3.
Kui funktsiooni tuletis on argumendi eri väärtuste korral erinev, siis ka joone tõus on eri punktides erinev. Joone tõus on kõikides punktides võrdne parajasti siis, kui see joon on sirge.
Tüvipüramiid

Tüvipüramiid on hulktahukas, mis tekib püramiidi lõikamisel põhjaga paralleelse tasandiga.
Tüvipüramiidil on kaks "põhja". Põhjadevahelist kaugust nimetatakse tüvipüramiidi "kõrguseks". Tüvipüramiidi külgtahkudeks on trapetsid. Tüvipüramiidi, mis on saadud korrapärase püramiidi lõikamisel, nimetatakse korrapäraseks tüvipüramiidiks.
Ruumala.
Tüvipüramiidi ruumala on
formula_1
kus "h" on kõrgus ja "S"1 ning "S"2 on põhjade pindalad.
Arvjada

Arvjada ehk arvujada ehk progressioon on jada, mille liikmed on arvud.
Matemaatiline pendel

Matemaatiline pendel on pendli idealiseeritud mudel. See koosneb venimatu ja massitu niidi otsa riputatud punktmassist ("kuulikesest"), mis liigub etteantud tasandis ja kus puuduvad summutavad jõud.
Matemaatilise pendli võnkumine.
Matemaatilise pendli võnkumisel väikese amplituudiga võib pendli liikumist lugeda lähedaseks lihtharmoonilise võnkumisega. Matemaatilise pendli võnkumist kirjeldab järgnev diferentsiaalvõrrand:
 formula_1
kus
Väikese amplituudiga võnkumiste korral on ka maksimaalne nurk tasakaaluasendist nullilähedaste väärtustega. Nullilähedaste nurkade korral kehtib ligikaudne seos "sin "θ "≈" θ ja diferentsiaalvõrrand saab kuju:formula_6mis teeb nurkkiirenduse formula_5 võrdeliseks nurga suurusega "formula_4". formula_9 Diferentsiaalvõrrandi järgi saab määrata matemaatilise pendli võnkeperioodi. Matemaatilise pendli ringsageduse väärtus on
formula_10.
Pikkusega "l" pendli võnkeperioodi annab valem:
 formula_11.
Valemist on näha, et pendli võnkeperiood ei sõltu võnkeamplituudist ega pendli massist. Võnkeperiood sõltub raskuskiirendusest formula_2 ja pendli pikkusest, mistõttu sama pikkusega pendlil on Kuul pikem võnkeperiood kui Maal, kuna raskuskiirendus Kuul on väiksem. Kuna raskuskiirenduse formula_2 väärtus on Maa eri paigus erineb, on sama pikkusega pendli võnkeperiood samuti erinev. Seetõttu kasutatakse pendli võnkeperioodi mõõtmisi ka rauamaagi, nafta, gaasi ja muude maavarade potentsiaalsete asukohtade määramiseks.
Ringsagedus

Ringsagedus ehk nurksagedus (tähis "ω", ühik s–1) on perioodiliselt võnkuva süsteemi võngete arv 2π sekundi jooksul. Nii nagu sagedus formula_1, väljendab ka ringsagedus "ω" seda, kui kiiresti võnkumine toimub. Erinevalt sagedusest, mis näitab võnkeperioodide formula_2 arvu sekundis, väljendab ringsagedus võnkumisel sekundis läbitud faasinurk. Kuna ühele võnkeperioodile (täisringile) vastab faasi nurk formula_3, siis ringsagedus
formula_4.
Ringsagedust eelistatakse sageli sageduse asemel, sest võimaldab kompaktsemat esitust, eriti trigonomeetriliste funktsioonidega avaldistes, näiteks formula_5, selle asemel et kirjutada formula_6.
Ringsageduse mõistet rakendatakse füüsikas, elektro- ja raadiotehnikas.
Wake'i saar

Wake ehk Wake'i atoll on Ameerika Ühendriikidele kuuluv saar Vaikse ookeani põhjaosas. Korallsaare pindala on 6,5 k² ja rannajoone pikkus 19,3 km. Kõrgus kuni 6 m. Atolli moodustavad Wake'i saar ning väiksemad saared Wilkes ja Peale.
Ajalugu.
Ameerika Ühendriigid annekteerisid Wake'i atolli 17. jaanuaril 1899. Ameerika Ühendriikide lennufirma Pan American Airways ehitas 1935. aastal saarele väikese küla nimega PAAville, et rajada USA-Hiina lennuliin. See oli saare esimene inimtekkeline rajatis. Lennuliin oli aktiivne kuni Jaapani esimese õhurünnakuni teise maailmasõja päevil.
1941. aasta lõpus vallutas saare Jaapani sõjavägi. Saarele asus Jaapani garnison, mille ülem oli Shigematsu Sakaibara. Sõja lõpus katkes saare varustamine ja seal asunud inimesed jäid nälga. Sõdurid toitusid endeemsest wake'i ruigast ("Hypotaenidia wakensis"), kelle asurkond viimseni tapeti. 1943. aastal hukati kõik vangistatud Ameerika Ühendriikide tsiviilisikud. Jaapani garnison alistus 4. septembril 1945.
10. aastad eKr

10. aastad eKr olid aastad 19 eKr kuni 10 eKr.
Marge Rull

Marge Rull (sündinud 9. juunil 1969 Pärnus) on eesti aeroobikatreener. 
Ta on üks vähestest naistest, kes Estonia laevakatastroofist 28. septembril 1994 eluga pääses. 
Ta on rääkinud on katastroofikogemusest dokumentaalfilmis "Turvalisuse illusioon" (1996) ja 2006. aasta veebruaris linastunud osas BBC, Discovery Channeli ja ProSiebe koostöös valminud dokumentaaldraamast "Surviving Disaster".
Vatt

Vatt (tähis W) on võimsuse, soojusvoo ehk soojusvõimsuse ja kiirgusvoo mõõtühik rahvusvahelise mõõtühikute süsteemis (SI). 
Üks vatt võrdub võimsusega, mille korral tehakse ühes sekundis (s) üks džaul (J) tööd:
formula_1
Ühiku "vatt" nimetus on pandud aurumasina leiutaja James Watti järgi; nimetus võeti kasutusele 1889. aastal.
Kasutatakse kordseid ühikuid, näiteks
Kulon

Kulon (tähis C) on elektrilaengu mõõtühik rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI). Kulon on nime saanud prantsuse füüsiku Charles Augustin de Coulomb'i (1736–1806) järgi. 
1 kulon võrdub elektrilaenguga, mis läbib juhi ristlõiget voolutugevusel 1 amper 1 sekundi jooksul:
formula_1
Seepärast nimetatakse kulonit ka ampersekundiks (tähis A·s ehk As).
1 kulon on näiteks elektrihulk niisuguse kondensaatori elektroodil, mille mahtuvus on 1 farad ja mis on laetud potentsiaalide vaheni 1 volt:
 formula_2
Elementaarlaengu fikseeritud arvväärtus on 1,602 176 634 · 10–19 kulonit. Selle pöördväärtus annab ühele kulonile vastavaks elementaarlaengute (elektronide) arvuks 1/(1,602 176 634 · 10−19) ≈ 6,241 509 074 · 1018.
Oom

Oom, tähis Ω (oomega) on rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) elektritakistuse mõõtühik. Oom võrdub elektriahela niisuguse osa takistusega, mille otste vaheline pinge üks volt tekitab selles ahelaosas voolu tugevusega üks amper:
formula_1
Oom on nime saanud saksa füüsiku Georg Simon Ohmi järgi.
Takistuse pöördsuuruse ‒ juhtivuse ‒ mõõtühik on siimens.
Farad

Farad (tähis F) on elektrimahtuvuse mõõtühik SI-ühikusüsteemis. Ühik on nime saanud inglise füüsiku Michael Faraday (1791–1867) järgi.
Üks farad on sellise elektrit juhtiva keha mahtuvus, mille potentsiaal muutub ühe voldi võrra, kui tema elektrilaeng muutub ühe kuloni võrra. Kondensaatori mahtuvus on üks farad, kui sellele antud elektrilaeng üks kulon tekitab kondensaatori elektroodide vahel pinge üks volt:
formula_1
kus C ‒ kulon, V ‒ volt, A ‒ amper, s ‒ sekund, kg ‒ kilogramm ja m ‒ meeter.
Praktikas kasutatakse enamasti väiksemaid ühikuid:
Luumen

Luumen (ladina k "lumen", ‘valgus’) on valgusvoo mõõtühik SI-süsteemis; ühiku tähis on lm.
Luumen võrdub valgusvooga, mida punktvalgusallikas valgustugevusega üks kandela kiirgab ruuminurka üks steradiaan. Mingisse ruuminurka kiirguv valgusvoog (lm) võrdub valgustugevuse (cd) ja ruuminurga (sr) korrutisega:
1 lm = 1 cd × 1 sr. 
ANSI luumen.
Projektsioonitehnikas väljendatakse valgusvoogu ANSI () metoodika järgi saadud luumenites. Mõõtmiseks jaotatakse ekraan üheksaks osaks, mõõdetakse luksmeetriga valgustustihedus igal pinnaosal (1 luks = 1 lm/m2), leitakse mõõtetulemuste keskväärtus ja siis arvutatakse keskmise valgustustiheduse ja ekraanipinna korrutisena projektorist ekraanile leviv valgusvoog.
Shigematsu Sakaibara

Shigematsu Sakaibara (酒井原 繁松; 28. detsember 1898 – 18. juuni 1947) oli Jaapani garnisoni ülem Wake'i saarel Teise maailmasõja ajal.
Ameeriklaste invasiooni ja mässu kartuses lasi ta 7. oktoobril 1943 hukata 98 ameerika tsiviilisikut, kes olid vangi võetud 2 aastat varem, kui saar jaapanlastele alistus.
15. oktoobril 1944 sai ta viitseadmirali auastme.
4. septembril 1945 Jaapani garnison alistus. Shigematsu Sakaibara mõisteti sõjakuritegudes surma ja poodi Guamil üles.
Ene Mihkelson

Ene Mihkelson (21. oktoober 1944 Imavere vald, Viljandimaa – 20. september 2017) oli eesti prosaist ja luuletaja.
Ta õppis aastatel 1952–1953 Rägavere 7-klassilises koolis, 1953–1959 Karitsa 7-klassilises koolis ja 1959–1963 Rakvere Internaatkoolis. Aastatel 1963–1968 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat. 
Ta töötas aastatel 1968–1969 õpetajana Võnnu Keskkoolis ja 1969–1979 teadurina Eesti Kirjandusmuuseumis. Hiljem oli vabakutseline kirjanik.
Looming.
Mihkelsoni esimene teos avaldati 1967. aastal. Tema loomingus on läbivad teemad Eesti mütoloogia, Eesti ajalugu ja identiteet.
Luulekogud.
Esikluulekogu ilmus 1978. aastal, kokku on temalt ilmunud 13 luulekogu. Tema luules on vähe rütme ja riime, küll aga sisaldab see inversioone. Seda iseloomustab jõulisus ja sage allegooriate kasutus.
Proosa.
Temalt on ilmunud neli romaani ja mitu lühijuttu:
Mälestuse jäädvustamine.
12. mail 2018 asutasid Ene Mihkelsoni loomingu austajad ja tema lähemad sõbrad Ene Mihkelsoni vaimse pärandi hoidmise ja edasikandmise eesmärgil Ene Mihkelsoni Seltsi. Septembris 2018 asutas selts Tartu Kultuurkapitali juurde Ene Mihkelsoni fondi, mis toetab stipendiumidega uurijaid, kes soovivad süvitsi tegeleda Ene Mihkelsoni loominguga või sellega seotud uurimisküsimustega. Augustis 2019 asutas selts Ene Mihkelsoni fondi juurde ka Ene Mihkelsoni kultuurimõtestaja preemia. Preemia on mõeldud Eesti kultuurimeedias ilmunud selliste silmapaistvate kirjutiste, tele- või raadiosaadete esiletõstmiseks, mis on aidanud kaasa raamatukultuuri ja kirjandusliku loomingu väärtustamisele Eesti ühiskonnas, süvitsi analüüsinud ja mõtestanud eesti keeles ilmuvat kirjasõna ning avardanud kaasaja Eesti kultuuris ja kirjanduses toimuva mõistmise ajalisi ja ruumilisi piire.
Komparaator

Komparaator (ladina k "comparare" ’võrdlema’) on mõõteseade mõõdetava suuruse võrdlemiseks etalonsuurusega. On olemas optilisi, elektrilisi, pneumaatilisi jne komparaatoreid.
Elektroonikas kasutatakse digitaalseid ja analoogkomparaatoreid.
Aku

Akumulaator (ladina sõnast "accumulator" 'koguja') ehk aku on energia salvestamise seade. Akudesse akumuleeritakse (salvestatakse, laetakse, kogutakse) energiat eesmärgiga seda hiljem kasutada. Sellisesse seadmesse saab pärast tühjendamist korduvalt uuesti energiat salvestada.
Akumuleeritud energia järgi eristatakse järgmisi akumulaatoreid: 
ja teisi energiakogureid selle hilisema kasutamise eesmärgil.
Kõige rohkem kasutatakse mitut tüüpi elektriakusid. Seetõttu peetakse aku(mulaatori) nimetamisel silmas eelkõige just elektrienergia salvestit.
Elo Viiding

Elo Viiding (sündinud 20. märtsil 1974 Tallinnas) on eesti luuletaja, proosakirjanik, tõlkija ja toimetaja. Ta on kasutanud pseudonüümi Elo Vee.
Elulugu.
Elo Viiding õppis 1989. aastani Tallinna Muusikakeskkoolis ja 1989.–1992. aastal Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis viiuli eriala. 1992.–1994. aastal õppis Elo Viiding Tallinna 1. Õhtukeskkoolis ja 1999. aastal lõpetas ta Eesti Humanitaarinstituudi teatri erialal.
Elo Viiding on Eesti Kirjanike Liidu liige 1992. aastast. Eesti PEN-klubi taasasutamisel 3. veebruaril 2010. aastal valiti ta selle juhatuse liikmeks. 
Elo Viiding on tõlkinud ja toimetanud luulet ning tarbetekste soome ja inglise keelest. Ta on avaldanud mitmes kultuuriväljaandes artikleid, arvustusi ja esseid. 
Tema loomingut on tõlgitud inglise, saksa, vene, rootsi, soome ja muudesse keeltesse. 
Looming.
Elo Viiding debüteeris 1990. aastal luulekoguga "Telg". Neljas esimeses luulekogus kasutas ta pseudonüümi Elo Vee, millest hiljem loobus. Elo Viidingu silmapaistvaimaks luulekoguks peetakse "Teatud erandid", mis ilmus 2003. aastal. Viidingu luule iseloomulikeks joonteks on isikliku lähenemisviisi kõrval intellektuaalne ja terav sotsiaalne hoiak, iroonia ning kriitilisus. Elo Viidingu uuemas luules on olulisel kohal eksperimenteeriv ja modernistlik vabavärss, millele on omased keele- ja kompositsioonimängud ning hämarad kujundid.
Isiklikku.
Elo Viidingu isa oli luuletaja ja näitleja Juhan Viiding. Elo Viidingu vanaisa Paul Viiding oli luuletaja, kes kuulus kirjanike rühmitusse Arbujad, ja vanaema Linda Viiding oli tõlkija.
Elo Viidingu ema on teatritegelane Riina Viiding, emapoolne vanaisa Kaljo Kiisk oli näitleja, filmilavastaja ja poliitik. Elo Viidingu abikaasa on kirjandusteadlane ja -kriitik Jaanus Adamson, nende tütar on Margaret Adamson.
Elo Viiding ja Riina Viiding on koostanud viiest CD-st koosneva kogumiku "Juhan Viiding" (ARM Music, 2004).
Antonov An-28

Antonov An-28 on NSV Liidus ettevõttes Antonov konstrueeritud kahe turbopropellermootoriga lühikese stardi- ja maandumisteekonna omadustega (STOL – "Short Take-Off and Landing") regionaalne transpordi- ja reisilennuk, jätkuarendus kolbmootoritega lennukist Antonov An-14M.
An-28 esmalend toimus 1969. aasta septembris. Lennuki katsetused lõppesid 1972. aastal. Järgmised eelsarja seda tüüpi lennukid said valmis 1975. 1978 alustati litsentsi alusel AN-28 seeriana ehitamist Poola ettevõttes PZL-Mielec. Lennukid An-28 hakkasid NSV Liidus lendama aastal 1986. Kokku ehitati 1993. aastani 191 lennukit An-28, millest ligi kolmandik (61) on 2006. aasta seisuga veel jätkuvalt käigus. 2015. aasta augustis oli lennuliinidel veel 16 An-28-t. Modifikatsioone valmistati kokku 7, neile lisaks katseeksemplarid, mille telikud olid varustatud suuskadega ja veepinnale maandumiseks pontoonidega.
Pärast Eesti taasiseseisvumist kasutasid lennukeid An-28 Eesti lennufirmad Air Livonia ja Enimex.
Eestis registreeritud lennukitega An-28 on toimunud kolm õnnetust. 29. novembril 1999 toimus Szczecini lähedal avariimaandumine seiskunud mootoritega; kogu kolmeliikmeline lennuki meeskond pääses eluga. 23. novembril 2001 kukkus lennuk registritunnusega ES-NOV lähenemisel Kärdla lennuvälja rajale, lendurite valede juhtimisvõtete tõttu alla; 17 lennuki reisijast hukkus 2. 10. veebruaril 2003 kukkus lennuk ES-NOY pärast Tallinna lennuväljalt õhku tõusmist kohe nina ees alla; lennuki kolmeliikmelisest meeskonnast 2 hukkus.
Tehnilised andmed.
An-28 meeskond koosneb 1-2 inimesest, ehkki tavaliselt koosneb meeskond kaubalendudel 3 inimest. Istekohti jätkub lennukis 18 reisijale.
Lennuk on 12,98 m pikk ja 4,6 m kõrge. Tiivaulatus on 22 m ja tiivapindala 39,7 m². Lennuki tühimass on 3,9 t, kasulik last 2,0 t ja täismass 6,5 t
Lennuki õhkutõusmise teekond rajal on 260 m ja maandumisel 170 m.
An-28 on varustatud kahe turbopropellermootoriga Glušenko TVD-10, kummagi võimsus on 720 kW, kokku 1440 kW. Kolmelabalise propelleri läbimõõt on 2,8 m.
An-28 lennukaugus on 510–1365 km ja praktiline lennulagi 6000 m. Reisikiirus on 350 km/h ja maksimumkiirus 390 km/h. Lennuki suurim tõusukiirus on 12,0 m/s ja erivõimsus 250 W/kg.
Wadi Fira piirkond

Wadi Fira piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Asub riigi idaosas, piirneb Sudaaniga.
Piirkond jaguneb kolmeks departemanguks.
Ületava mõistmise südasuutra

Südasuutra ehk Ületava Mõistmise Südasuutra (sanskriti keeles "prajñāpāramitā-hṛdaya-sūtra"; tiibeti keeles "shes rab kyi pha rol tu phyin pa’i snying po’i mdo"; hiina keeles 般若波羅蜜多 ⼼經 "banruo boluomiduo xinjing"; jaapani keeles "hannya haramitta shingyō") on üks lühemaid ja tuntumaid ületava mõistmise suutraid. 
Südasuutral on pikem ja lühem versioon. Mõlemad on loodud umbes 4. sajandi lõpul. Ilmselt tekkis pikem versioon varem, sest seal on edasi antud ka traditsiooniline suutravorm. Teise seisukoha järgi on lühike versioon loodud hoopis Hiinas ja hiljem sanskriti keelde tõlgitud. Pikem versioon on au sees Tiibetis ja lühem Kaug-Ida maades. 
Südasuutra pikem versioon algab traditsioonilise avalausega: "Nõnda olen ma kuulnud", misjärel räägitakse, kuidas Buddha koos bodhisattvate ja munkadega kogunesid pistriku mäele. 
Sisu.
Südasuutra esitab ületava mõistmise õpetuse tuuma ehk südame, milleks on kõikide seadmuste tühjus. Sellega on Südasuutra vaadeldav budismi tühjuse kontseptsiooni omamoodi sissejuhatusena või ka kokkuvõttena.
Tekstinäide.
Eesti keeles Linnart Mälli tõlkes.
Põhja-Jüütimaa maakond

Põhja-Jüütimaa oli maakond Taanis Jüütimaal.
1. jaanuaril 2007 maakond kaotati ja sellest sai osa Põhja-Jüütimaa piirkonnast.
Haldusjaotus.
Maakonnas oli 27 valda.
Christiansø

Christiansø on Taanile kuuluv saar Läänemeres. Asub 20 km Bornholmist kirdes. Saare pindala on 22,3 hektarit, kõrgeim punkt on 22 m üle merepinna. Saarel elab 96 inimest (2008).
Saar allub koos lähedaslasuva Frederiksø ja Græsholmi saarega otse Taani kaitseministeeriumile. 300 m saarest idast asuv Østerskær on Taani idapoolseim punkt.
Saarel asub 1684. aastal rajatud merekindlus.
McDonnell Douglas MD-80/MD-90

McDonnell Douglas MD-80 ja McDonnell Douglas MD-90 on kahemootoriline, reisijatesalongis istmeteridade vahel ühe vahekäiguga reaktiivlennuk. MD-80 esmaesitlus oli 1980. aastal. Hiljem täiustatud - MD-90 1989. aastal, peale Boeing'iga liitumist - Boeing 717 1998. aastal.
Aastatel 1980-2001 ehitati kokku 1191 MD-80 ja 117 MD-90. Lennuk maksab ca. 41,5-48,5 miljonit USA dollarit.
Valma

Valma ("Walmapäh") on küla Viljandimaal Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Valma asub Võrtsjärve loodekaldal, Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee ääres 25 km kaugusel Viljandist ning 55 km kaugusel Tartust.
Külast voolab läbi Tänassilma jõgi.
Esimene teade Valmast on aastast 1584 ("Walmabe"). 1624. aastal kuulus küla ("Walma") Viljandi mõisale. 1940. aastal kuulus Valma küla Tänassilma valda Viljandimaal.
Valma asulakoht.
Valma lõunaservas Võrtsjärve eenduval Saba nurgal on neoliitikumi asulakoht aastast 3000 eKr. Arheoloogilised kaevamised toimusid 1950 ja 1953–1955 Lembit Jaanitsa juhendamisel. Leidudest suurim oli haud, milles oli protolaponoidset tüüpi mehe ja naise luustik. Mehe luustiku järgi rekonstrueeris Mihhail Gerassimov Valma mehe büsti.
Külaselts.
Valma külavanemad
Alates 11. juulist 2009 on Valma külal oma vapp ja lipp. Mõlema autor on Vello Kütt.
Vaata ka.
Valma külanõukogu
Tusti (Viljandi)

Tusti on küla Viljandimaal Viljandi vallas, Tänassilma jõe põhjapoolsel kaldal
Küla asub Viljandist 11 km ida pool. Külas asub kaitsealune Tusti metsapark ja lõunapiiril voolab Tänassilma jõgi. Külast voolab läbi Teraseoja, millele on paisutatud Tusti paisjärv ja mis suubub lõunapiiril Tänassilma jõkke. Külast voolab läbi Tusti oja, mis suubub kirdepiiril Tänassilma jõkke. Külas asub Puujala mets, millest saab alguse Kõveroja.
Aastal 2008 loodi MTÜ Tusti, mille eesmärk on arendada Tusti küla elu.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Külas asus Tusti mõis.
Iirimaa lennufirmade loend

See on Iirimaa lennufirmade loend.
Soome lennufirmade loend

See on Soome lennufirmade loend.
Uusna

Uusna on küla Viljandimaal Viljandi vallas.
Küla paikneb Tänassilma jõe oru lõunaserval, Viljandist 10 km ida pool Viljandi–Tartu maantee ääres.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Küla põhjapiiril voolab Tänassilma jõgi ja idapiiril Ärmä jõgi, mis suubub küla loodenurgas Tänassilma jõkke.
Külas on Uusna külamaja, mille juures asub korvpalliväljak, külakiik, lastele on ka mänguväljak. Uusna külamajas tegutseb ka Uusna raamatukogu. 
Külas on Uusna Lasteaed Tõruke. Lähim kool on Kalmetu põhikool.
Küla pood asub küla läbiva Uusna tee ääres. 
Ajalugu.
Uusna küla on saanud alguse Uusna mõisast, mille kohta leiab teateid juba Rootsi-aegsetelt kaartidelt (17. sajandist). 
Küla asutamisajaks loetakse 1743. aastat, mil Venemaa Keisririigi keisrinna Jelizaveta Petrovna ehk Elisabet I (valitses 1741–1762) eraldas mõisa Tänassilma mõisast ja kinkis parun Balthasar von Campenhausenile.
Uusna kool.
20. sajandil asus Uusna kool tänapäevase haldusjaotuse järgi Saareküla külas; seal õppisid kogu ümbruskonna lapsed. Kool suleti 21. sajandi alguses.
Hoorid

Hoorid (kreeka Ὧραι, "Hōrai" 'aastaajad') olid kreeka mütoloogias aastaaegade ja looduslike ajaühikute (tundide ja kuude) jumalannad. Algselt olid nad eri aastaaegade looduse personifikatsioonid, kuid hilisemal ajal peeti neid üldiselt korra ja loomuliku õigluse jumalannadeks. Nad valvasid Olümpose väravaid, hoolitsesid maa viljakuse eest ning liigutasid taevas tähti ja tähtkujusid.
Aastaaegade kulgu kujutati hooride tantsuna. Sellele vastavalt omistati neile kevadlillede värskust ja õrnust. Hesiodose "Töödes ja päevades" kroonivad hoorid kinkidetooja Pandora lillepärjaga (read 74–75). Samuti riietavad ja austavad hoorid Küprose saare rannal merest tõusnud Aphroditet nn Homerose hümnides (6.5–13). Eepilise teose "Kypria" säilinud fragmendi andmeil (fr. 4) kandis Aphrodite hooride tehtud rõivast, mis oli värvitud kevadlilledega, nii nagu nende endigi rõivad.
Hooride arv varieerus eri allikais, kuid enamasti oli neid kolm: kas õitejumalanna Thallo, kasvujumalanna Auxo ja viljajumalanna Karpo, kes kandsid hoolt loodusliku korra eest, või Eunomia ('heaseaduslikkus'), Dike ('õiglus') ja Eirene ('rahu'), kes olid seaduse ja korra jumalannad.
Vana-Võidu

Vana-Võidu on küla Viljandimaal Viljandi vallas Viljandi linnast kirdes.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Küla paikneb Tänassilma ürgoru lõunaserval, Viljandist 4 km ida pool. Küla põhjaosas asub oru serval Kivistiku metsapark. Mööda küla lääne- ja põhjapiiri voolab Tänassilma jõgi, läänepiiril asub Rutsniku mädajärv ja põhjapiiril Vana-Võidu Mädajärv. Küla idapiiril voolab Ärmä jõgi.
Külas asus Vana-Võidu mõisa keskus. Tänapäeval tegutseb mõisakompleksis Viljandi Kutseõppekeskus.
Vana-Võidus asub Viiratsi Saeveski. Külas tegutseb Vana-Võidu raamatukogu.
Külas kasvab kaitsealune Viiralti tamm ehk Tamme-Koori tamm.
Külast viib läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.