Vladimir Plahotniuc

Vladimir Plahotniuc (tuntud kui Vlad Plahotniuc; sündinud 1. jaanuaril 1966 Pitușcas, Călărași rajoonis, Moldaavia NSV-s) on Moldova poliitik ja oligarh ning aastatel 2010–2013 Moldova parlamendi asepresident. Ta oli Moldova Demokraatliku Partei esimees (24. detsember 2016 – 24. juuni 2019). 2019. aastast korruptsioonisüüdistuste tõttu Moldovas tagaotsitav. 25. septembril 2025 andis Kreeka ta Moldovale välja.
Elulugu.
Kasvas üles Rumeenia piiri-äärses maakohas õpetaja peres. 1983 lõpetas Grozești küla keskkooli Nisporeni rajoonis ja 1991. aastal Moldova Tehnikaülikooli toiduainetetööstuse tehnoloogia teaduskonna bakalaureusekraadiga inseneriteadustes. 2006. aastal omandas Moldova Euroopa Uuringute Ülikoolis tsiviilõiguse magistrikraadi.
Ühes oma esimestest intervjuudest ütles Vlad Plahotniuc, et ta hakkas raha teenima „meestega viinamarju korjates, veini tehes ja seda Venemaale eksportides.“
1991–1993 töötas Chișinău linnavalitsuse juures asuvas alaealiste õigusrikkujate ennetus- ja rehabilitatsioonikeskuses "Minor" spetsialistina. 1995–2001 juhtis Moldova-Ameerika finantsgruppi "Angels". 2001–2010 Rumeenia naftakompanii tütarettevõtte, nafta impordi ja müügiga tegeleva "Petrom Moldova" AS-i kommerts- ja peadirektor (teda nimetas ametisse Rumeenia tööstuse ja maavarade minister Dan Ion Popescu). 2005-2006 Moldova ühe juhtiva kommertspanga "Victoriabank" juhatuse aseesimees, 2006-2011 esimees. 
2015. aastal asutas ta suure meediaettevõtte, kuhu kuulusid General Media Group ja Radio Media Group. Talle kuulus 4 telekanalit ja 3 raadiojaama.
Poliitiline tegevus.
2000. aastatel olid tal tugevad ärisidemed Moldova presidendi Vladimir Voronini perekonnaga ja teda peeti lähedaseks Moldova Kommunistliku Partei juhtkonnale. „Plahotniuc sai Voronini lähimate sõprade ja usaldusaluste seas peagi tuntuks kui „partei rahakott“. Oma teenete eest sai ta äris eeliskohtlemist ja peagi ei suutnud keegi peale Plahotniuci enda täpselt välja selgitada, kus tema raha lõpeb ja „partei rahakoti“ oma algab,“ selgitas endine asetäitja.
2009. aastal tuli Moldovas võimule Demokraatlik Partei. Kuni 2010. aasta maini vältis Plahotniuc avalikkuse tähelepanu. Alles pärast seda kuupäeva hakkas ta arvukalt esinema Moldova meedias. 2010. aasta augustis tunnistas Demokraatliku Partei esimees Marian Lupu otse-eetris Publika telekanalis, et Plahotniuc oli kaudselt rahastanud demokraatide valimiskampaaniat. 19. novembril õhtul 2010. aastal otsustas Moldova Demokraatliku Partei Poliitbüroo oma koosolekul lisada Plahotniuc partei parlamendivalimisnimekirja 2. kohale. 28. novembri 2010. aasta parlamendivalimiste tulemuste kohaselt sai temast Demokraatliku Partei saadik parlamendis ning sama aasta 30. detsembril nii partei aseesimees kui ka Moldova parlamendi aseesimees. Parlamenti saabus ta alati relvastatud turvameeste saatel (keda parlamendi sisse ei lastud), parlamendi endas liikus ta alati ringi oma nõuniku saatel. 
19. mail 2011 asutati Moldova presidendi dekreediga Kohtusüsteemi Reformi Riikliku Nõukogu, mille aseesimeheks sai Plahotniuc. 
15. veebruaril 2013 hääletas Moldova häältega 73 101-st Plahotniuci umbusalduse poolt. Ühtlasi hääletati ka parlamendi aseesimehe ametikoha kaotamise poolt. Plahotnius astus viivitamatult aseesimehe kohalt tagasi. 28. oktoobril 2013 teatas ta, et loobub parlamendiliikme kohast.
2014. aasta detsembris valiti ta tagasi parlamendiliikmeks ja 2015. aasta 30. juulil astus ta sellelt ametikohast uuesti tagasi, kohe peale seda, kui liberaaldemokraat Valeriu Streleț nimetati Moldova peaministriks.
15. oktoobril 2015, päeval, mil endine Moldova peaminister Vlad Filat arreteeriti seoses miljardi dollari kadumisega, astus Plahotniuc demokraatlikust parteist välja. Ta teatas, et teeb seda "vältimaks igasuguseid vihjeid, et ta mõjutaks uurimist, ja et vältida Demokraatliku Partei maine kahjustamist." 21. detsembril 2015 teatas Plahotniuc oma naasmisest poliitikasse ja Moldova Demokraatlikku Parteisse.
2016. aasta jaanuaris esitati ta Demokraatliku Partei toetusel Moldova Vabariigi peaministri kandidaadiks. Moldova president Nicolae Timofti lükkas tema kandidatuuri tagasi kahtlustades, et ta ei vasta vajalikele aususe kriteeriumidele. 
24. detsembril 2016 Moldova Demokraatliku Partei kongressil valiti ta järgmiseks seitsmeks aastaks partei esimeheks. 2.–4. märtsil 2017 Cartagenas Colombias toimunud Sotsialistliku Internatsionaali XXV kongressil valiti ta organisatsiooni aseesimeheks. 
24. veebruaril 2019 toimunud parlamendivalimistel valiti ta Moldova parlamendi liikmeks. 
16. juunil 2019 nõustus Moldova Demokraatlik Partei võimu rahumeelse üleminekuga uuele koalitsioonile ja Pavel Filipi valitsus astus tagasi. Enne seda põgenesid riigist mitmed tuntud Moldova poliitikud, sealhulgas Plahotniuc. Sellel päeval plaanis Moldova uus valitsev koalitsioon korraldada massimeeleavaldusi Demokraatliku Partei ja selle juhi, oligarh Plahotniuci vastu. USA suursaadik Dereck Hogan sisenes 14. juunil Demokraatliku Partei kontorisse, kus toimus riikliku poliitilise nõukogu koosolek tulevikuplaanide väljatöötamiseks. Diplomaat viibis kontoris vaid 15 minutit, aga sellest piisas. Samal päeval põgenes hulgaliselt Demokraatliku Partei võtmeisikuid riigist. "See pole emigratsioon, see on evakueerimine!" kirjeldas seda Moldova ajakirjandus. 24. juunil teatas Plahotniuc oma tagasiastumisest Demokraatliku Partei esimehe kohalt. 30. juulil 2019 astus ta tagasi parlamendi liikme kohalt. 
Süüdistused.
2015. aasta juunis teatas Moldova endine peaminister Ion Sturza telesaates, et Moldova Vabariik on vallutatud riik ja seda kontrollib Plahotniuc. 2015. aasta oktoobris kirjutas Moldova Chisinau ülikooli ajakirjandusprofessor Petru Bogatu, et ta [Plahotniuc] on "usurpeerinud keskvalitsuse võimu" ja "allutanud endale prokurörid ja kohtunikud, allutades sel viisil riigi põhiseaduslikud institutsioonid". Selle tulemusel muutis ta riigi erafirmaks ja õigusemõistmise gestapoks oma poliitiliste vastaste hirmutamiseks ja matmiseks.
Detsembris 2017 kirjutas Rumeenia päevaleht "Cotidianul": "Chişinău tänavatel kardavad kõik, alates tavainimestest kuni poliitikuteni, isegi tema nime hääldada, kartes tagajärgi. Vladimir Plahotniuc kontrollib autoritaarselt kogu Moldova elu. Õigusest tervishoiuni, armeest finants- ja pangandussektorini – Plahotniuc on kõiges kaasas."
26. juunil 2019 esitas Venemaa talle süüdistuse suure kuritegeliku narkokaubandusvõrgustiku korraldamises Põhja-Aafrikast Euroopa Liidu kaudu SRÜ riikidesse, sealhulgas Venemaa Föderatsiooni. Eesti Välisluureameti 2020. aasta raporti kohaselt otsustas Venemaa julgeolekuteenistus FSB 2017. aasta lõpul viia läbi mõjutusoperatsiooni Plahoutnicu vastu eesmärgiga kinnistada tema negatiivset kuvandit Lääneriikides. Operatsioon sooritati 2018. aasta jaanuaris peamiselt inglise, saksa, prantsuse ja hispaaniakeelses meedias ja sotsiaalmeedias, vältides seejuures avaldatava materjali seostamist Venemaaga. FSB sõnastas jutupunktid, mida „trollid“ levitama pidid: Plahotniuc on kaaperdanud võimu Moldovas, on loonud seal oligarhilise süsteemi, represseerib tema kontrollitud jõustruktuuride abil opositsiooni, ei ole tegelikult eurointegratsiooni poolt, kuna see tooks kaasa tema võimu vähenemise. Mõjutusoperatsiooni käigus ilmusid sotsiaalmeedias võltsitud artiklid. Kreml oli mures Plahotniuci mõjuvõimu kui sellise pärast, mitte tema rakendatud mehhanismide ja lähenemisviiside pärast. Tema mõjuvõim takistas Venemaal oma eesmärkide saavutamist Moldovas. 
Ärimees Veaceslav Platoni üks advokaatidest, Ana Ursachi avaldas 7. septembril 2016 Moldova ajakirjanduses nimekirja isikutest, kes on Platoni arvates seotud nn. Moldova sajandi kuriteoga (2014. aastal kadus Moldova pankadest üle miljardi dollari) ja peamiseks sellest kasusaajaks pidas ta Plahotniucit. 29. septembril 2019 alustas Moldova prokuratuur tema vastu antud asjas kriminaalmenetlust. 29. oktoobril 2019 pani Moldova Riiklik Korruptsioonivastane Keskus ta rahvusvahelisse ja riikidevahelisse tagaotsitavate nimekirja. 
2023. aasta mais otsustas Chișinău apellatsioonikohus, et Plahotniuc peab tagaselja minema kohtu alla Moldova pangandussüsteemist aastatel 2012–2014 toime pandud varguste, sealhulgas kuritegeliku ühenduse loomise ja juhtimise, pettuse ja rahapesu eest. Prokurörid olid juba arestinud umbes miljardi Moldova lei (50 miljonit eurot) eest Plahotniuci vara Moldovas. 
Pärast Moldovast põgenemist elas ta alguses USAs Miamis. Jaanuaris 2020 kehtestas USA talle viisakeelu, kuid ta jätkas elamist Miamis. 10. septembril 2020 saabus Türki. 29. septembril 2020 nõudsid Moldova võimud Türgilt tema väljaandmist. 21. juulil 2025 vahistati Kreekas Ateena lennuväljal, kui ta kavatses lennata Dubaisse. Peale vahistamist oli ta nõus enda väljaandmisega Moldovasse, öeldes, et "soovib pesta puhtaks oma nime." 25. septembril 2025 andsid Kreeka võimud ta välja Moldovale, samal päeval saabus ta Kreekast politseieskordi saatel Chișinău lennujaama.
Sanktsioonid.
13. jaanuaril 2020 teatas USA riigisekretär Mike Pompeo, et Vladimir Plahotniuc ja tema pereliikmed on USA-s deklareeritud persona non grata nimekirjas.
31. mail 2023 kehtestas Euroopa Liit tema vastu sanktsioonid seoses tema seotusega Venemaa valitsusega ja tema rolliga Moldova venemeelsetes rahutustes.