DINA

Dirección de Inteligencia Nacional (eesti keeles Riiklik Luurevalitsus) ehk DINA oli Tšiili salapolitseiagentuur Augusto Pinocheti diktatuuri ajal. DINA-t on nimetatud Pinocheti Gestapoks. DINA loodi 1973. aasta novembris Tšiili armee luureüksusena, seda hakkasid juhtima kolonel Manuel Contreras ja asedirektor Raúl Iturriaga. Juunis 1974 eraldati DINA armeest ja sellest tehti dekreediga nr 521 iseseisev üksus. DINA eksisteeris kuni 1977. aastani, kui see nimetati ümber Central Nacional de Informacioneseks (eesti keeles Riiklik Teabekeskus; CNI).
2008. aastal esitas Tšiili armee kohtunik Alejandro Solísile nimekirja 1097 DINA agendist.
DINA riigisisene tegevus ja inimõiguste rikkumised.
Dekreedi nr 521 kohaselt oli DINA-l õigus kõiki inimesi kinni pidada seni, kuni riigis kehtis eriolukord. Selline valitsemiskord iseloomustas Pinocheti valitsust peaaegu kogu selle ametiajal. Kinnipeetavate piinamine ja vägistamine oli tavaline:
DINA meediatsensuur.
Alates 11. septembrist 1973 tsenseeris sõjaväeline diktatuur koostöös DINA-ga telekanaleid, ajalehti ja raadiosaateid, mis toetasid Rahva Sotsialistlikku Liitu ning selle mõttekaaslasi. Hunta määrusega kehtestati seadus, et hunta peab enne eetrisse minekut saama kontrollida ja muuta kogu teavet. Paar päeva hiljem loodi kõigi meediumide jälgimiseks Tsensuuribüroo. Paljude ajalehtede artiklid saadeti toimetustesse tagasi punase tindiga läbikritseldatutena.
DINA keelustas riigis mitmed rahvusvahelised uudistevõrgud, et vältida uudiste levikut sõjaväelisest riigipöördest. Mõnd rahvusvahelist võrgustikku õnnestus huntal veenda Tšiili sotsiaalse ja poliitilise olukorra kohta valetama.
Tsensuur sekkus ka kodudesse ning avalikesse teenustesse ja 23. septembril 1973 saatis DINA enda ametnikud leibkondi ning asutusi registreerima. Nad otsisid riigivõimu õõnestavat materjali, näiteks Pablo Neruda raamatuid, artikleid sotsiaalteadustest, riigiteadustest, inimõigustest ja materjali, mis oli kokku koondatud ja Plaza de Armasel põletatud.
Välisriikide osalus.
Ameerika Ühendriigid toetasid Isamaad ja Vabadust, mis rahastas ja korraldas Tanquetazo, Allende režiimi vastase esimese riigipöörde. CIA lõi sidemed pärast Tšiili 1973. aasta riigipööret, kuid sidemed katkesid pärast Orlando Letelieri atentaati, millega CIA endine agent Michael Townley oli otseselt seotud ja mis lõpuks viis DINA laialisaatmiseni 1977. aastal.
DINA mõrvad ja operatsioonid välismaal.
DINA osales operatsioonil Condor ja operatsioonil Colombo. Juulis 1976 ilmusid kaks ajakirja Argentinas ja Brasiilias ning avaldasid 119 Tšiili vasakpoolse oponendi nimed, väites, et nad tapeti Pinocheti režiimiga mitteseotud arveteklaarimises. Mõlemad ajakirjad kadusid pärast selle numbri ilmumist. Kohtunik Juan Guzmán Tapia palus Tšiili kohtunikel tühistada Pinocheti puutumatus, kuna tal oli tõendeid selle kohta, et Pinochet oli DINA-l käskinud selle valeinfo avaldada, et varjata Tšiili oponentide kadumisi ja mõrvu. 2005. aasta septembris andis Tšiili ülemkohus korralduse selle kaasusega seoses tühistada Pinocheti puutumatus.
Carlos Pratsi ja Orlando Letelieri mõrvad.
DINA tegi koostööd rahvusvaheliste agentidega, näiteks Michael Townleyga, kes mõrvas Washingtonis 1976. aastal endise Tšiili ministri Orlando Letelieri ja 1974. aastal Argentinas Buenos Aireses kindral Carlos Pratsi.
Michael Townley tootis koos Eugenio Berríosega 1970. aastatel DINA-le kuuluvas majas Santiago Lo Curro linnaosas sariingaasi. 1995. aastal mõrvatud Eugenio Berríos oli seotud ka narkokaubitsejate ja Drug Enforcement Administrationi (DEA) agentidega.
Lood Tšiili igapäevaelust.
Mõned selle parempoolse režiimi vastu olnud kirjanikud ja ajakirjanikud intervjueerisid salaja DINA režiimi all elavaid inimesi. Kirjanikud, nt Patricia Politzer, küsitlesid kannatanud inimesi. Politzer kirjutab Tšiilis aset leidnud konkreetsetest juhtumitest.
Üks jutustus räägib Tšiilis sunniviisiliste kadumiste ohvriks langenud vasakpoolse mõtteviisiga isiku emast. Ema ei kuulnud ega saanud oma poja saatuse kohta ühtegi teadet isegi pärast seda, kui Pinochet võimult eemaldati. Paljude kadunuksjäänute ja mõrvatute isikuid ei suudetud kunagi tuvastada ning tuhanded vasakpoolsed on endiselt jäänud teadmata kadunuks. Sellised lahendamata kadumised ja inimröövid on jätnud Tšiilis tuhanded inimesed oma sugulasi otsima.
Valuraha maksti minimaalselt ja ka lapsed kannatasid. Ühes teises intervjuus annab Politzer ülevaate naisest, keda koos teiste vasakpoolsetega maha lasta taheti, kuid kes suutis ellu jääda. Naine selgitab, et kui ta oleks surnud DINA käe läbi, oleks tema lapsed maha jäänud ja keegi poleks nende eest hoolitsenud. Need jutustused näitavad DINA ja teiste Pinochetile allunud asutuste vähest empaatiat. Lapsed jäeti vaeslastena maha. Kõik need jutustused on kokku pandud Patricia Politzeri raamatusse "Hirm Tšiilis" ning näitavad ilmekalt, milline oli Pinocheti Tšiilis käe all.
DINA asendamine CNI-ga.
DINA asendati 1977. aastal CNI-ga (Central Nacional de Informaciones) ja Contreras asendati kindral Odlanier Menaga. Selleks ajaks oli DINA jõudnud oma sõjaliste eesmärkideni: mõrvata Movimiento de Izquierda Revolucionaria (MIR) juhtkond ja 1970. aasta valimistel võitnud parteide koalitsiooni Rahva Ühtsus nimekamad juhid. CNI lagunemine toimus 1990. aastal Tšiili demokraatiale ülemineku ajal.
Pärast Pinocheti režiimi langemist anti Contreras Tšiilis kohtu alla DINA juhtimisel korda saadetud inimsusvastaste kuritegude eest ja mõisteti 12 aastaks vangi. Kohtunik Juan Guzmán Tapia, kes asendas kohtunikku Víctor Montigliot, andis Contrerasele 2005. aastal armu.
30. juunil 2008 mõisteti Contrerasele lõpuks kaks eluaegset vanglakaristust, üks Carlos Pratsi mõrva ja teine tema naise Sofía Cuthberti mõrva eest. Lisaks sai ta ebaseadusliku ühenduse juhtimise eest 20-aastase karistuse.
Muud tegevused.
Augusto Pinochetile saadetud dateerimata kirjas soovitas Michael Townley talle öelda, et Castro-vastane Virgilio Paz Romero pildistas DINA ülesandel 1975. aastal Põhja-Iirimaa Suurbritannia vanglaid. Fotosid pidi Tšiili valitsus kasutama ÜRO-s New Yorgis, et diskrediteerida Ühendkuningriiki ja süüdistada teda inimõiguste rikkumises. Kuid fotod saabusid kasutamiseks liiga hilja ja avaldati lõpuks ajalehes El Mercurio."
Alates 2014. aasta lõpust, vastuseks toonase USA senati relvajõudude komitee esimehe Carl Levini taotlusele, on William J. Perry Läänepoolkera Kaitseuuringute Keskus, USA kaitseministeeriumi läänepoolkera kaitse- ja julgeoleku-uuringute asutus, olnud kaitseministeeriumi peainspektori büroo uurimise all. Vilepuhujad väidavad, et keskus kaitses teadlikult WJPC professorit, kes kuulus DINA-sse kaptenkindral Pinocheti diktatuuri ajal, samuti keskuse ametnike varjatud osalemist 2009. aasta Hondurase riigipöördes, ränki eksimusi juhtimises, korruptsiooni, homofoobiat, rassismi ja seksismi. "Teated, mille kohaselt NDU palkas välisriikide sõjaväelasi, kes on olnud seotud inimõiguste rikkumiste, sealhulgas tsiviilisikute piinamise ja kohtuväliste tapmistega, on vapustavad ja tekitavad vastikust," ütles senaator Patrick Leahy, n-ö Leahy seaduse arhitekt. Seadus keelab USA abi sõjaväeosadele ja välisriigi julgeolekujõudude liikmetele, kes on rikkunud inimõigusi.