tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Borno osariik

Borno osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga ja idas Tšaadiga.
Jaguneb 27 omavalitsuseks: Abadam, Askira-Uba, Bama, Bayo, Biu, Chibok, Damboa, Dikwa, Gubio, Guzamala, Gwoza, Hawul, Jere, Kaga, Kala-Balge, Konduga, Kukawa, Kwaya-Kusar, Mafa, Magumeri, Maiduguri, Marte, Mobbar, Monguno, Ngala, Nganzai ja Shani.
Suurim rahvas on kanurid.
Adamawa osariik

Adamawa osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria idaosas. Piirneb idas Kameruniga.
Jaguneb 21 omavalitsusalaks.
Lihtside

Lihtside on teoreetilises mehaanikas side, mis takistab jõu rakenduspunkti liikumist ainult ühes suunas, jättes võimalikuks kõik teised liikumised. Lihtsidemeid on vaid kaks: niit (teoreetilises mehaanikas elastne väikese kaaluga riputusvahend) ja sile tasapind. Niit takistab liikumist piki niidi telje sihti niidi kinnituspunktist eemalduva tõmbejõu suunas. Sile tasapind takistab liikumist tasapinna sisse pinna normaali suunas ehk sile tasapind takistab survejõudu. Seega kumbki lihtside takistab liikumise alghetkel jõu rakenduspunkti liikumise, mille trajektoori mingi punkt satuks poolruumi, mille lahutav pind on risti võimaliku tekkiva toereaktsiooni sihiga. 
Kombineerides niidi ja sileda tasapinna, saame teoreetilises mehaanikas sideme, mis kannab nimetust varras. Varras võtab vastu nii tõmbe- kui survejõudu. Varras on tinglikult liitside, mis võimaldab liikumist igal liikumise hetkel vaid risti varda teljega, seega tasapinnal mööda ringjoont ning ruumis mööda kerapinda.
Jüri

Jüri on alevik Eestis Harju maakonnas, Rae valla keskus. Asub Tallinnast kagus, Tallinna–Tartu maantee ääres.
Alevikus asub Jüri Gümnaasium, Jüri kirik, kalmistu, raamatukogu, kultuurikeskus, hooldekodu ja postkontor.
Aleviku lääneservas asus Lehmja mõis ("Rosenhagen").
Jüris asub Lehmja tammik.
Surat Thani provints

Surat Thani provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Tai lahe ääres.
Müstika

Müstika on mitmetes usundites ja filosoofias esinev taotlus saavutada kogemuslik ühendus Jumala või kõrgema/sügavama reaalsusega. Müstikaks nimetatakse ka uskumust, et selline ühendus on võimalik ja soovitav. Ehkki sellise ühenduse olemust on raske mõistusega mõista ja sõnadega kirjeldada, peavad müstikaga tegelejad (müstikud) võimalikuks selle sihipärast saavutamist vaimse enesearendamise ja meeleseisundi muutmise teel või üleloomulike jõudude abiga. Taotletud seisundi (valgustatuse, ekstaasi, pühaduse, ilmutuse vms) saavutamiseks praktiseerivad müstikud mitmeid tehnikaid ja meetodeid nagu askees, palvetamine, meditatsioon, rituaalid jt. Paljud müstikud arvavad, et Jumalat või kõrgemat reaalsust ei saa mõistusega mõista ega sõnadega kirjeldada. Seepärast kasutavad nad oma kogemuste ja uskumuste kirjeldamiseks sümbolite keelt ja tähtsustavad müstilist kogemust ennast enam kui selle kirjeldusi. 
Filosoofilise tähenduse kõrval on müstika religioonis samastumine jumaluse või Jumalaga (kristluses – samastumine Jeesusega).
Rahvakeeles nimetatakse müstikaks ka ebausku ja salaõpetusi (esoteerikat).
Müstika eri traditsioonides.
Katoliku teoloogias on müstikale pühendatud omaette osa (müstiline teoloogia), milles müstilisi kogemusi seletatakse Jumala armust lähtuvatena ja püütakse neid analüüsida ja süstematiseerida, samas tunnistades, et need pole mõistusega täielikult haaratavad. India-tiibeti traditsioonis paigutub müstika alla tantra. Islami müstilist traditsiooni nimetatakse sufismiks. Mitmete traditsioonide müstikast laenatud osi sünteesivad ja tõlgendavad omamoodi "New Age"'i vaimsed juhid (Osho jt).
Avaste soo

Avaste soo (ka: "Mihkli soo") kuulub ulatuslikku Lihula-Lavassaare soostikku ning selle pindala on 88 ruutkilomeetrit, millega on see üks Eesti suuremaid madalsoomassiive. Mõningates soo osades leidub ka siirdesooalasid kui ka pisikesi rabastuvaid alasid. Soo asub tugevalt soostunud Lääne-Eesti madaliku lõunaosas. Halduslikult jääb Avaste soo Märjamaa ja Lääneranna valla territooriumile. Soole nime andnud Avaste küla jääb soo keskmest kirdesse.
Soo osad: Allika jõest lõunas Soontagana soo, Soontagana maalinnast loodes Maalinna soo, Soontagana maalinnast idas Kärje soo (aeg-ajalt kasutatud kogu Avaste soo rööpnimena), soo põhjaosa on kitsamas mõttes Avaste soo. Kunagine soo kirdeosas olnud Karusoo kuivendati lõplikult 20. sajandi keskpaigaks ja on kasutatav põllumajandusliku maana. Soos leidub ka soosaari, millest tuntuimad on Maalinna (nüüdseks kuivenduse tõttu poolsaar) ja Kärje mägi. Maalinna soosaar on turismiobjekt, kust soos lähtub ka umbes 1 kilomeetri pikkune laudtee. 
Suur osa soo kesk- ja põhjaosast jääb Avaste looduskaitseala territooriumile.
Ajalugu.
Avaste soo on tekkinud mineraalmaa soostumisel. Kuigi vahepealsed kuivendamised on soo pindala küll vähendanud, on 21. sajandi alguses võimalik täheldada Avaste soo servaladel (Parasmaa, Rumba naabruses) mineraalmaa soostumist. Soostumist kiirendab kobraste tegutsemine soost välja voolavatel kraavidel ja ojadel. Arheoloog Evald Tõnisson on oletanud, et kuivenduseelsel ajal toimunud soostumine on enda alla matnud ka kunagisi talukohti. Ka Ludvig August von Mellin on oma kuulsas "Liivimaa atlases" 1798. aastal välja antud kaardilehel näidanud Avaste soo servas "Jõgima" (Rumba külast kagus) ja "Soäre" (Rumba külast edelas) külasid. Veel 20. sajandi keskel oskasid mitmed Vigala valla edelaosa vanainimesed näidata soos vanu talukohti.
19.–20. sajandil on soo servaaladel toimunud ulatuslikud kuivendamised, millega tekitati mitmele poole uusi suuri heinamaid. Samuti on Avaste küla piirkonnas toimunud ka soopõleng, mille asupaigale on hiljem rajatud heinamaa. Maaparandustega on rajatud kolm suuremat sooveerežiimi mõjutavat kanalit: soo idapiiril õgvendati Avaste oja, põhjaossa Rumba piirkonda rajati Liivasoone peakraav ning lääneosas õgvendati Allika jõgi.
Ojapere küla tagamaal Avaste soo kirdeservas on võetud ka turvast. Nüüdseks on vanad mahajäetud turbaväljad ehk jääksoo osaliselt uuesti soostunud. 
Taimestik.
Turbalasundi keskmine paksus on 2,6 meetrit ja maksimaalselt 4,1 meetrit.
Valdavalt moodustab puurinde sookask, siirdesoos ja rabastuvatel lappidel kasvab ka mände, siin-seal on üksikud kuuski. Taimestikus on silmatorkavaim kõrgeks kasvav pilliroog. Haruldastest taimedest on Avaste soos rabaluga, soohiilakat, sookäppa.
Maalinna soosaar

Maalinna soosaar ehk Soontagana soosaar ehk Maalja soosaar on kunagine soosaar Avaste soo edelaosas, mis kuivenduse tagajärjel muutus 1920. aastatel poolsaareks. Halduslikult kuulub Maalinna soosaar Kurese küla koosseisu. Maalinna soosaarel oli muinasaja lõpul vanade eestlaste linnus (Soontagana maalinn).
Soosaarel oli aastateni 1967 ja 1968 kaks talu (Maalinna talud), kus elanud inimeste, Soontakide, esivanemaid peetakse pärimuse järgi muinasaegseteks kohalikeks ülikuteks.
Peale talude tühjaks jäämist oli soosaar räämas aga korrastati 1990. aastate lõpus Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt turismiobjektiks. Soosaarele on rajatud lõkkepaigad, grillonn, paviljonid, vaatetorn, laudteed ümbritsevasse Avaste soosse ja Kuresele. Hiljem on seal korraldatud ka vabaõhuetendusi.
Johannes Voldemar Veski

Johann(es) Voldemar Veski (27. juuni 1873 Vaidavere Kaasiku talu – 28. märts 1968 Tartu) oli keeletoimetaja, sõnaraamatute koostaja ja terminoloog, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).
Johannes Voldemar Veski õppis Maarja-Magdaleena kihelkonnakoolis 1883–1887 ja lõpetas 1896. aastal Hugo Treffneri gümnaasiumi. 
1901–1905 töötas ta "Teataja" toimetuses, pärast seda kui "Teataja" kinni pandi, seejärel Jaak Järve ajalehe "Uus Virulane" toimetuses.
Johannes Voldemar Veski oli tegev Eestimaa Rahvahariduse Seltsis juhatuse liikme ja sekretärina.
Ta töötas Tartu Ülikooli eesti keele lektorina aastail 1920–1938, eesti keele professorina aastail 1944–1955, ENSV TA akadeemik aastast 1946, 1914. aastast alates oli ta Eesti Kirjanduse Seltsi teadussekretär. Koostas õigekeelsussõnaraamatu.
Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja.
1914–1922 Eesti Kirjanduse Seltsi teaduslik sekretär.
Johannes Voldemar Veski oli Tartu ülikooli audoktor (Dr. phil. h. c., 1933).
Oskuskeele komisjonide loomine Veski osalusel (matemaatika, zooloogia, geograafia jne).
1920–1940 ilmus Veski osalusel 36 oskussõnastikku.
1918 avaldati esimene ÕS (170 lehekülge, 20 000 sõna).
Keelekorralduse põhimõtted: otstarbekus, süsteemsus, kõik arendamiseks vajalik leidub keeles endas.
Johannes Voldemar Veski oli Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse liige.
Johannes Voldemar Veski suri 1968. aastal Tartus ja on maetud Tartu Ülikooli kalmistule.
Isiklikku.
Tema tütar oli keeleteadlane Asta Veski, vend Karl Rudolf Veski (1883–1953) oli pedagoog, 1901–1913 mitmel pool Eestis algkooliõpetaja ja 1913–1922 H. Treffneri gümnaasiumis, 1922–1932 Tartu õpetajate seminari õppejõud.
Jigawa osariik

Jigawa osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga.
Osariik eraldati 27. augustil 1991 Kano osariigi kirdeosast.
Jaguneb 27 omavalitsusalaks: Auyo, Babura, Biriniwa, Birnin-Kudu, Buji, Dutse, Gagarawa, Garki, Gumel, Guri, Gwaram, Gwiwa, Hadejia, Jahun, Kafin-Hausa, Kazaure, Kiri-Kasama, Kiyawa, Kuagama, Maigatari, Malam-Maduri, Miga, Ringim, Roni, Sule-Tankakar, Taura ja Yankwashi.
90% elanikest on hõivatud põllumajanduses.
Świnoujście

Świnoujście (saksa keeles "Swinemünde") on kuurortlinn Loode-Poolas.
Teise maailmasõja lõpus põgenesid meritsi linna Saksa põgenikud Ida-Preisimaalt. 1945. aasta 12. märtsil pommitas linna Ameerika Ühendriikide õhuvägi, hukkus 23 000 inimest.
Kuulub alates 1999. aastast Lääne-Pomorze vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Szczecini vojevoodkonda.
Bauchi osariik

Bauchi osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. 
Jaguneb 20 omavalitsusalaks: Alkaleri, Bauchi, Bogoro, Damban, Darazo, Dass, Gamawa, Ganjuwa, Giade, Itas-Gadau, Jama'are, Katagun, Kirfi, Misau, Ningi, Shira, Tafawa-Balewa, Toro, Warji ja Zakki.
Marl

Marl on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
Asub Lippe jõest lõunas, 10 km kaugusel Recklinghausenist.
Narathiwati provints

Narathiwati provints on 1. järgu haldusüksus Tais. Ta asub riigi lõunaosas, piirneb Malaisiaga.
Haldusjaotus.
Provints jaguneb halduslikult 13 maakonnaks ("amphoe"), mis omakorda jagunevad 77 vallaks ("tambon") ja 551 külaks ("muban").
Bang Kho Laem

Bang Kho Laem (tai บางคอแหลม) on Bangkoki linnaosa ("khet").
Elanike arv on 106 500 (2004) ja pindala 10,9 km².
Linnaosa on moodustatud 9. novembril 1989.
Chao Phraya

Chao Phraya on jõgi Tais, suurim Tais merre suubuv jõgi.
Chao Phraya tekib Nakhon Sawanis Pingi ja Nani jõe ühinemiskohal 25 m kõrgusel merepinnast. Ta voolab üldiselt lõunasse ja suubub Tai lahte. Suudmes asub Bangkok. 
Jõe valgla suurus on 160 400 km². Valgla jääb täies ulatuses Tai territooriumile. Chao Phraya valgla piir on üsna pikalt Tai ja Laose piiriks ning lühikeselt Tai põhjapiiril ka Tai ja Birma piiriks.
Jõgi on 372 km pikk. Kui otsida kaugust suudmest kaugeima lähtejõe lähteni, siis Pingi lähteni on 1030 km ja Nani lähteni 1112 km.
Kuigi Chao Phraya on suurim Tais merre suubuv jõgi, pole ta siiski kaugeltki suurim Tai jõgi. Tai põhjapiiril on Tai ja Laose piirijõeks Mekong ning läänepiiril Tai ja Birma piirjõeks Salween. Kuid need kaks ei voola kordagi nõnda, et nende mõlemad kaldad oleksid Tais.
Suuruselt teine Tais suubuv jõgi on Mun, mis suubub ida-Tais Mekongi. Selle keskmine vooluhulk suudmes on 725 m³/s ja valgla on 119 180 km³.
Chao Phraya äärset kliimat kujundavad märjad mussoonid. Aasta keskmine sademete hulk on üle 1400 mm ning temperatuurid Bangkokis jäävad tavaliselt vahemikku 24–33 °C.
Minevikus kasvasid kõikjal jõe kallastel troopilised ja lähistroopilised vihmametsad. Tänapäevaks on need peaaegu kõikjal hävitatud ning hulk neis elanud looma- ja taimeliike on välja surnud.
Chao Phraya voolab läbi või lähedalt mööda järgmistest Tai provintsikeskustest: Nakhon Sawan, Uthai Thani, Chai Nat, Sing Bun, Ang Thong, Ayutthaya, Pathum Thani, Nonthabun, Bangkok ja Samut Prakan. Need on ka suurimad jõe lähedal olevad asulad ja neist kolmes viimases on üle 100 000 elaniku. 
Jõe keskmine vooluhulk on lähtes 737 m³/s, millest 472 m³/s kuulub Nanile ja 265 m³/s Pingile. Vooluhulk suudmes on keskmiselt 718 m³/s. Suurim mõõdetud vooluhulk on Pingi suudmes 2302 m³/s, Nani suudmes 1522 m³/s ja Chao Phraya suudmes 5960 m³/s.
Chai Natis jaguneb jõgi kahte harru. Ida pool voolab põhiline haru, selle kõrval läänes väiksem Tha Chini nimeline väiksem haru. mis suubub Tai lahte 35 km Bangkokist läänes. Suudmes moodustub ulatuslik, mõlemale jõele ühine delta, kus looduslikele jõeharudele lisaks on hulk inimtekkelisi kanaleid, mis on mõeldud nii riisipõldude niisutamiseks kui paadisõiduks.
Chao Phraya suurimad lisajõed on Pa Sak (vasakult) ja Sakae Krang (paremalt).
Paljudel vanadel eurooplaste koostatud kaartidel on jõe nimeks Menam või Mae Nam. See tuleb taikeelsetest sõnadest "me" või "Mae" ('ema') ja "nam" ('vesi'). Seevastu "chao phraya" on Tai feodaalne tiitel, mida võiks tõlkida umbkaudu 'suurhertsogiks'. Jõe kohta ei kasutata seda terminit enne 19. sajandit. Eeldatavalt oligi jõe esialgne nimi Menam.
Jõe vett kasutatakse ulatuslikult taimekasvatuses niisutamiseks. Lisaks on jõgi läbi aegade olnud tähtis transpordisoon.
Jõe ületamiseks on hulgaliselt sildu, kuid tähtis koht on ka praamidel.
Surva

Surva on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 16 km ida poole Tänassilma jõe põhjapoolsel kaldal.
Surva külas on endise riigitegelase Jaan Tõnissoni sünnikoht, Tusti koolimaja ja looduskaitse all olevad Mursi pärnad.
Küla lõuna- ja kagupiiril voolab Tänassilma jõgi. Küla läänepiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Tusti oja. Küla kirdepiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Kõveroja.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Ruudiküla

Ruudiküla on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 8 km kagu pool ja piirneb läänes Ärma jõega.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Vasara

 Vasara on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 13 km kaugusel Ärma jõe kaldal.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Külas on Paju talu kalmistu.
Küla idapiiril saab alguse Mähma oja.
Bone Thugs-N-Harmony

Bone Thugs-N-Harmony on 1991. aastal loodud Ameerika Ühendriikide hiphop- ja räppansambel, mis on pärit Clevelandist Ohio osariigis.
Algselt olid selle liikmed räpparid Layzie Bone, Flesh-n-Bone, Bizzy Bone, Krayzie Bone ja Wish Bone.
Bone Thugs-N-Harmony on tuntud oma kiire räppimise ja harmoniseeruvate vokaalide poolest. Ansambli albumeid on müüdud üle 40 miljoni. 1997. aastal võitis ansambel Grammy laulu "Tha Crossroads" esituse eest.
Vida Guerra

Vida Guerra (sündinud 19. märtsil 1974 Havannas) on Kuuba päritolu USA fotomodell, kes on tuntud oma vormikate tuharate poolest. Teda on pildistatud peamiselt ööpesus ja bikiinides. 
Ta on 160 cm pikk. Tema mõõtmed on 34C–25–37. Räägib vabalt hispaania ja inglise keelt. 
Ta töötas laenuametnikuna, enne kui sai tuntuks USA ajakirjas FHM detsembris 2002 avaldatud fotodega, millel ta poseeris aluspesus. Järgmise kuu kirjadest FHMile oli pretsedentitult suur hulk, 70% seotud Guerraga. Hiljem on tema fotosid avaldanud paljud ajakirjad. 
FHM nimetas ta 2004. aasta modelliks ning maailma aasta kõige seksikamate naiste valimisel 2005. aastal 26. ja 2006. aastal 21. kohale. Kahel korral on ta saanud ajakirja kõige ilusama tagumiku auhinna.
Ta on esinenud väga paljude muusikute muuvides: nende hulka kuuluvad Nelly, P. Diddy, Murphy Lee, Bad Boys II, Kanye West, Frankie J ja Baby Bash. Ta on esinenud Burger Kingi telereklaamis. Tema häält saab kuulda videomängus "Scarface: The World Is Yours".
Väidetavalt häkiti 2005. aasta aprillis Guerra mobiiltelefon lahti ja selles olevad pildid, mida oli tosinate viisi, lekitati Internetti. Nende hulgas oli ka alastipilte. Guerra väitis, et alastipildid ei olnud temast, vaid kellestki teisest naisest, kellele oli tema pea otsa keevitatud . Kuid tema agentuur teatas, et alastipiltidel on Guerra ise ja et ta lekitas need avalikkusele vabatahtlikult, et saada veelgi kuulsamaks . Seepeale vahetas Guerra oma agentuuri. 
Ajakirja Playboy 2006. aasta juulinumbri jaoks poseeris ta ka alasti. Osalt võttis ta Playboy pakkumise vastu selleks, et ilmarahvale näidata, kuidas ta tegelikult riieteta välja näeb .
Guerra on püüdnud ka lauljana läbi lüüa, saavutamata küll edu. Laulmises nimetas ta enda eeskujuks Beyonce'i ja Jennifer Lopezet . Tema debüütalbumi avalugu "You got me" lekitati Internetti 2. novembril 2006.
Terrassa

Terrassa on linn Hispaanias Kataloonias Barcelona provintsis.
Timo Simonlatser

Timo Simonlatser (sündinud 17. mail 1986) on Eesti murdmaasuusataja, sprinter.
Timo kuulub Tamsalu AO Suusaklubisse. On kuulunud ka Eesti noorte murdmaakoondise MERKO tiimi (MERKO TEAM). 
Timo Simonlatseri treeneriks on Björn Kristiansen. Endine treener Arvo Orupõld. 
Saavutused.
Olümpiamängudel.
2010 Vancouveris
Maailmameistrivõistlustel.
2007 Sapporos:
2009 Liberecis 
2011 Oslos 
Juunioride maailmameistrivõistlustel.
2005. aasta juunioride maailmameistrivõistlused Rovaniemis:
Põhjamaade Noorte meistrivõistlustel.
2003. aasta Põhjamaade Noorte meistrivõistlustel Sysslebäckis:
2004. aasta Põhjamaade Noorte meistrivõistlused Haanjas:
Abrasioon (geoloogia)

Abrasioon kivimite pinna mehaaniline kulutamine, mille põhjustavad tuule, lainete, vooluvee, liustiku, gravitatsiooni vms poolt kantud setteosakesed. Abrasiooni on defineeritud ka kui "mehaaniline kulutamine vee, jää või tuule kantud korese hõõrduval toimel".
Abrasiooni käigus kantakse minema lahtised ja pudedad osakesed. Abrasiooni intensiivsus sõltub terade liikumiskiirusest, massist, kontsentratsioonist ning kõvadusest.
Intensiivne abrasioon toimub mererannas, kus vahelduvad tõus ja mõõn, ning eriti tõusu ajal. Pinnale mõjuvad sel ajal lainete löögid, hõõrdumine kivide ja liivaterade vastu ning lahustumine. Vee all on abrasioon vähem intensiivne. Abrasiooni mõju on täheldatav meredes ja järvedes kuni mitmekümne, aga ookeanis kuni saja meetri sügavusel.
Abrasiooni tõttu on näiteks kivid mererannas ümardunud. 
Abrasiooniks nimetatakse ka abrasiooni tulemust.
Port Sudan

Port Sudan on linn Sudaanis, Al-Baḩr al-Aḩmari provintsi pealinn. Asub Punase mere kaldal.
Linn asutati 1905. aastal briti koloniaalvõimu poolt. 1959. aastal leiti linna lähedalt naftat. Linnas asub naftatöötluskombinaat, mis toodab 20 000 barrelit naftatooteid ööpäevas.
Port Sudanis asub Sudaani suurim meresadam.
Linna lähedal asub rahvusvaheline lennujaam.
Umm Durmān

Umm Durmān on linn Sudaanis, riigi suurim linn. Asub Niiluse ääres, Hartumi vastaskaldal. 
Linn asutati 1884. aastal, kui Muḩammad Aḩmad (Al-Mahdī) tegi seal asunud külla oma sõjaväe baasi. Tema järglane ‘Abdullāhi ibn Muḩammad tegi Umm Durmānist oma pealinna.
Kumbumi klooster

Kumbum Jampa-ling ("sKu-‘bum Byams-pa gling") on Tiibeti budismi gelukpa koolkonna klooster. 
Aastal 1339 ehitas Tsongkhapa ema koos kohalike budausulistega väikese templi ümber sandlipuu ja püstitasid stuupa. Stuupa seisab seal tänapäevani.Tsongkhapa ema, kes tahtis oma pojaga nii väga kohtuda, laskis tema kodukohta, Tsongkhapa isiklikul soovitusel, ehitada suburgani Seda Tsongkhapa ema ehitatud templit loetakse Kumbumi kloostri esimeseks templiks. 1481. aastal ehitasid kohalikud aadlikud koos lihtrahvaga stuupa kõrvale suurema templi, et teha annetusi püha puu jaoks, mis sellest ajast hakkas muutuma massiliseks kultuse objektiks rahva hulgas.
1560. aastal ehitas tantrist Rinchen-tsondru-gyeltsen (Rin-chen brtson-‘grus rgyal-mtshan) sinna väikese klooster-erakla Gonpalungi (dGon-pa lung), et seal mediteerida. Algul oli 7 munka, kuid siis lisandus veel, kokku oli erakla kollektiiv juba 15 erakut.
Hooned on eraldatud tänavatega, kus teatud kellaaegadel toimus väga vilgas liiklus
Tsongkhapa ema, kes tahtis oma pojaga kohtuda, laskis tema kodukohta, poja soovitusel, ehitada 
suburgani. Hiljem ehitas sinna üks erak oma onni ning aastaid hiljem ehitati ka tempel. Kloostri rajas 1583. aastal aga III dalai-laama. Kumbumi kloostris oli neli datsangi: üks usuteaduslik, üks arstiteaduslik ja kaks tantristliku. 
Khampo oli Kumbumis esimese suurusjärgu isik. Tema käsutas munkade elu ja jagas teaduslike kraade.
Ilmalike asju juhtis tsoktse-gekö ehk “vooruse valitseja.” Harilikult oli tema ka see, kes Khapo ees suitsuküünlaid kandis, kui viimane oma saatjaskonnaga tänavale ilmus. Ilmalike asjade juhtimine Kumbumis kujutas 
endast distsipliini järele vaatamist ja muidugi kõikide tüliküsimuste lahendamist, mis kloostri ja ilmalike võimude vahel tekkisid. Kuna tema võim oli väga suur, määrati laama sellele kohale vaid aastaks. Administratiiv võim oli aga kolme ametniku käes. Kõrgeim aste oli väga au sees, kuid võimu sellega ei kaasnenud. Kõike korraldas nn. teine ametnik - Tema valitses kogu kloostri varanduse üle, temale allusid ka talupojad, kes kloostrimaad harisid. Kuna see oli nii tähtis ametikoht, määrasid selle kindlaks Hiina võimud ise. Kumbum paikneb Mongoolia ja Tiibeti karavaniteede ristumiskohal ja see on ühteaegu kohalik kaubanduskeskus. Siitkaudu veeti Tiibetisse hiina ikoone ja jumalakujusid. Tänu kloostri sellisele asukohale on teda külastanud III, IV, V ja VII dalai-laama,
Vesa-Matti Loiri

Vesa-Matti Loiri (4. jaanuar 1945 Helsingi – 10. august 2022 Helsingi) oli soome näitleja, laulja ja humorist. Tema hüüdnimi oli Vesku.
Ta esines 61 filmis ning hulgas telesarjades ja -saadetes. Tema tuntuim filmiroll on Uuno Turhapuro, keda ta on kehastanud 20 filmis. Enamikus oma filmidest töötas ta koos Spede Pasasega, kes oli Turhapuro-filmide stsenarist ja režissöör. Pasasega koos tegi ta aastaid ka "Spede Show'd", kus tuntumad rollid olid Nasse-setä, Jean-Pierre Kusela ja Tyyne.
Loiri kui muusiku loominguga on välja antud hulgaliselt plaate. Ta oskas hästi flööti mängida ja esindas Soomet 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Tema laul "Huilumies" rääkis mehest, kes ei oska oma tundeid sõnadesse panna, küll aga mõistab neid flöödil väljendada. Ta sai 6 punktiga viimase, 19. koha.
Aastatel 1988–1991 oli tal televisioonis autorisaade "Vesku show".
1992. aasta filmi "Aladdin" dubleerimisel mängis Loiri lambis elavat vaimu, esitades ka selle muusikanumbreid.
Jalgpalliväravavahina mängis ta Helsingi JK meeskonnas 1968 Euroopa karikavõistlustel. HJK kaotas Krakówi Wisłale 1:4 ja 0:4.
Loiri oli 1994–1999 Soome Piljardiliidu esimees.
Loiri suri vähki 10. augustil 2022.
Tunnustus.
1963. aastal pälvis ta Jussi auhinna rolli eest filmis "Pojat". 1976 pälvis ta parima meesnäitleja Jussi filmi "Rakastunut rampa" eest. 1982 pälvis ta parima meeskõrvalosatäitja Jussi filmi "Pedon merkki" eest. 1983 pälvis ta Jussi mitmes filmis näitlemise eest aasta jooksul. 1998 pälvis ta Betoon-Jussi.
1984, 1986 ja 1987 pälvis ta parima soome meestelenäitleja auhinna Telvis. 1999 pälvis ta eri-Telvise ja 1989 analoogilise auhinna eri-Venla.
1996 pälvis ta Pro Finlandia teenetemärgi.
2003 pälvis ta autasu Brüsselis toimunud rahvusvahelisel sõltumatu filmi festivalil rolli eest filmis "Pahat pojat".
Muusikuna pälvis ta 1986 eri-Emma. 2003, 2006 ja 2007 valiti ta aasta meessolistiks ja 2003 võitis lisaks aasta albumi auhinna.
2003 pälvis ta veel koomiku elutööauhinna ja 2009 Jyrki Hämäläise auhinna.
2010. aastal sai Loiri ka PÖFFi elutööpreemia.
Pegmatiit

Pegmatiidid on väga jämedateralised tardkivimid.
Pegmatiidid on pegmatoidse struktuuriga tardkivimid, mis tähendab seda, et kivimi koostisse kuuluvate mineraalide läbimõõt ületab vähemalt 20 mm (alternatiivse käsitluse järgi isegi 50 mm). Enamasti on pegmatiidid granitoidse koostisega.
Pegmatiite leidub peamiselt suurte batoliitide servaalal, kuhu migreerus veest ning teistest lenduvatest ühenditest rikastunud magma. Pegmatiitide puhul on tegemist magmakambri kõige hilisema kristallisatsiooniproduktiga, mistõttu on nad rikastunud elementidest, mis tavaliste kivimit moodustavate mineraalide kristallstruktuuri hästi ei sobi. Sellised elemendid on liitium, boor, berüllium, fluor, nioobium, tantaal, uraan, lantanoidid jne. Seetõttu sisaldavad pegmatiidid tihti haruldasi mineraale, näiteks spodumeen, berüll, turmaliin jne. Pegmatiidid on mitmete vääriskivide ning haruldaste metallide peamine allikas, mistõttu leiavad pegmatiidid sageli kasutust maavarana. 
Terminit "pegmatiit" kasutas kirigraniidi sünonüümina esimesena René Just Haüy aastal 1822. Tänapäevase tähenduse andis talle Wilhelm Haidinger aastal 1845.
Ahven

Ahven ehk harilik ahven ("Perca fluviatilis") on ahvenlaste sugukonda ahvena perekonda kuuluv röövkala.
Ahven on levinud kogu Euroopas (välja arvatud Pürenee poolsaar, Itaalia, Island, Šotimaa ja Norra), Taga-Kaukaasias ning Põhja-Aasias. Venemaal puudub ta vaid Amuuri jõgikonnas ja Kolõma jõest ida pool. Ta elab paljusugustes mage-, riim- ja tumedaveelistes ning happelistes veekogudes. Ahven võib vähendada metaani eritumist järve toitumisahela muutuste kaudu. Eestis on ahven tavaline kala, mida püütakse ka töönduslikult.
Balhašis ei ela harilik ahven, vaid selle sugulasliik balhaši ahven. Põhja-Ameerikas Suure järvistu vesikonnas elab teine sugulasliik kollane ahven, keda on käsitletud ka hariliku ahvena alamliigina.
Ahven on ilus ja ereda värvusega kala. Tema selg on tumeroheline, küljed rohekaskollased, 5–9 tumeda ristvöödiga. Saba- ja pärakuuim ning kõhuuimed on erepunased, rinnauimed kollased. Eesmine seljauim on sinakashall, suure musta laiguga tagaosas, tagumine seljauim rohekaskollane. Silmad on oranžid. Ahvena värvus oleneb ka elukohast, näiteks turbajärvedes on ta täiesti tume.
Ahven moodustab suurtes veekogudes harilikult kaks vormi: rohuahven, kes elab kalda ääres, ja suur süvaveeahven. Rohuahven kasvab aeglasemalt ja on väiksem. Põhiosa tema toidust moodustavad zooplankton ja putukavastsed. Süvaveeahven kasvab kiiremini ja suuremaks, mitte niivõrd pikemaks kui laiemaks ja paksemaks, mistõttu tundub küürakana.
Ahven on tavaliselt kuni 2 kg raskune (üksikud isendid on üle 4 kg raskused) ja kuni 50 cm pikkune. Ta võib elada kuni 20–25-aastaseks. Eestis ahvena alammõõduks loetakse 19 cm kogupikkusest või 16 cm sabauimeni, siseveekogudes alammõõt puudub. Ahvenat kasvatatakse Euroopas hõrgu maitse pärast.
Isasahvenad saavad suguküpseks varakult: 1-2-aastaselt. Emased suguvõimestuvad 3-4-aastaselt.
Emasahven koeb olenevalt suurusest 12 000 – 200 000 marjatera. Kudemiskoha suhtes pole ahven valiv, kudeda kõlbab enam-vähem ükskõik millisele objektile. Kudu kujutab endast sültjat õõnsat võrkseinaga toru, mis meenutab pitslinti. Väikestel isenditel on see lint 12–40 cm pikkune, suurtel isenditel üle meetri. Pikemad lindid koetakse enamasti sügavamale. Marjaterad paiknevad mõnekaupa ümber "võrgusilmade". Nad on umbes 3,5 mm läbimõõduga ja rebus on suur õlitilk. Sültja massi eesmärk on nähtavasti kaitsta mune hallitusseente ja mõne vaenlase eest.
Röövtoidule võivad noorkalad üle minna juba 4 cm pikkuselt, aga harilikult juhtub see 10 cm pikkuselt.
Ahvena genoom sisaldab umbes miljard nukleotiidi ja üle 23 000 geeni.
Ahven on Soome rahvuskala ja Eesti 2022. aasta kala.
Kuna ahven on Eestis laialt levinud püügikala, siis on tal palju murde- ja rahvakeelseid nimetusi, näiteks "ahvenas" saartel ja Läänemaal, "ahun" ja "ahnik" Lõuna-Eestis ning "ahve" ja "ahves" idamurdes. Punaste uimede tõttu on kala kutsutud "punakalaks" või "pritsimeheks," kuna tuletõrjujatel olid punased pagunid.
Arabella, mereröövli tütar (film)

"Arabella, mereröövli tütar" on Eesti film aastast 1982.
Oma teise pika mängufilmi (pärast "Ideaalmaastikku") käsikirja kirjutas Peeter Simm Aino Perviku jutustuse "Arabella, mereröövli tütar" põhjal. Muidugi on selles ka romantikat, kuid ennekõike on tegu mitmekihilise, isegi traagilise linateosega hea ja kurja heitlusest. 
Sealjuures pole headus ja kurjus teineteisest müüriga eraldatud, nagu see enamasti lastefilmides on olnud. Nimitegelase enda lihane isa on julmade ja kurjade mereröövlite pealik. Kapten Taaniel Tina on kaval, salakaval ja julm inimene. Ka oma tütart püüab ta kasvatada endasarnaseks – julmaks ja kurjaks. Nagu tõeline mereröövel, oskab Arabella relva käsitseda ja kakelda ning kõik mereröövlite laeval kardavad teda. 
Kuid ükskord sattub laevale heasüdamlik rännumees Aadu. Just Aadu toob muutuse Arabella ellu ja õpetab tüdrukut vahet tegema hea ja kurja vahel. Ka mõistma, et elus pole võimsamat asja kui headus. 
Peeter Simmi filmis on traditsioonilise lastefilmi kohta tavatult palju rafineeritust ja julmust. Kuid eks ole seda ka Astrid Lindgreni "Röövlitütar Ronjas" ja isegi Hans Christian Anderseni "Lumekuninganna" röövlitüdrukus. Lavastaja usaldab vaatajat ja usub, et ka laps tahab õppida vahet tegema hea ja halva vahel, mis elus pole hoopiski nii lihtne. 
Samas on Simmi film mitmekihiline, sisaldades filosoofilist allteksti ja mõtteainet ka täiskasvanuile. Meie igapäevaelu vastuolude taustal on selles muinasloos hulgaliselt pidepunkte tänapäevaga. 
Filmivõtted.
Filmivõteteks renditi Hiiu kalurilt kalatraaler STB-7287, millest sai filmi jaoks laev Skorpion. Pärnus tehti laevale taglastus, mustad purjed ja piraadilipp. Skorpioni ümberehitusel jälgiti, et laev vastaks mereregistri nõuetele. Skorpion purjetas võteteks Nõva randa. Võtted kestsid Nõval 30 päeva. Tallinnas kasutati filmimiseks laeva Verhojansk (Koit), mis seisis Paljassaare sadama juures. Purjelaeval Vega filmiti olulised objektid, nagu kaubalaev Matilda, sõjalaev Loreida ja Raudpatsi laev.
Lihtsamad kombineeritud võtted tehti Eestis. Mereröövlid jäämägede vahel filmiti külmhoones. Keerulisemad kombineeritud võtted tehti Krimmis Odessas. Filmiti ühes Odessa basseinis, mis asus pargis. Selleks, et taustal avaneks puhas silmapiir, tuli pargist mõned kasvavad puud maha võtta. Osa võtteid tehti laevamakettidega basseinis – tulekahju laeval, plahvatus laeval, laevahukk, pooleksmurdunud aurik. Maketid saadi Tallinnast.
Filmis tegid trikke kaskadöörid.
Kukunor

Kukunor (tiibeti "Co Ngoinbo" või "Mtsho-sngon-po", hiina 青海湖 "Qinghai Hu" 'sinine järv') on järv Hiinas (Tiibetis) Qinghai provintsis. Asub Tiibeti kiltmaa idaservas 3205 m kõrgusel merepinnast. Järve pindala on 5694 km².
1960. aastatel suubus järve 108 jõge. 2004. aastal oli 85% nende jõgede suuetest kuivanud, sealhulgas ka suurima lisajõe Buhi suue. Alates 1959. aastast on järve veetase alanenud.
Järve nimi tuleb mongoli keelest ja tähendab sinist järve.
Limpopo

Limpopo on jõgi Aafrikas. Pikkus umbes 1600 km, valgala 413 000 km², vooluhulk suudmes 170 m³/s. Suubub Mosambiigis India ookeani.
Jõgi on 640 km ulatuses Lõuna-Aafrika Vabariigi põhjapiiriks Botswana ja Zimbabwega.
Gyantse kumbum

Gyantse kumbum (tiibeti keeles "Rgyang-rtse") on tempel-stuupa (kumbum) Tiibetis Gyantses. 
Gyantse asub Lhasast 254 km kaugusel, merepinnast 3977 meetri kõrgusel nn Sõpruse Trassi ehk maantee ääres, mis ühendab omavahel Nepali pealinna Kathmandud ja Tiibeti pealinna Lhasat. 
Seda Tiibeti suurimat tempelstuupat (ka "Bodhi"-stuupa) võib pidada tähelepanuväärseks arhitektuuri tõttu.
Stuupa asub Gyantse Dzongi mäe jalamil ja rajati 1268. aastal kohalike valitsejate poolt. "Dzong" tähendab kindlust.
Gyantse kumbumi ehitust alustati 1412. aastal ja see valmis 10 aastat hiljem.
Tempel-stuupa (täpsem oleks öelda tempel-stuupa-mandala) esimese korruse pindala on 2200 ruutmeetrit. Stuupa viis alumist korrust on jagatud paljudeks ruumideks, mis on täidetud 3000 skulptuuriga, seintele on maalitud 10 000 budistliku süžeega pilti. Öeldakse, et see sisaldab 100 000 püha kujutist, sellest ka nimetus "kumbum". Templi seintele on maalitud budad, bodhisattvad, vadžrad, dharmakuningad, Songtsen Gampo, Trisong Detsen, arhatid, mungad jne. Stuupa sisemuses on 73 templit ja 27 529 jumaluse kujutist.
Ehitist nimetatakse ka stuupade müriaadiks, sest selles on 108 püha väravat ehk ust. Suures 20 m läbimõõduga silindrikujulises osas on kaks korrust, igal neist asub 4 suurt templit. Kõige kohal on 13 kooniliselt ahenevat rõngast, mis sümboliseerivad Brahma 13 taevast. See on iseloomulik element kõigi stuupade puhul. 
Gyantse kumbumi tempel-stuupa on arhitektuuriline mandala. Olles ehitatud vertikaalteljele stuupa sümboolikat järgides, on selle funktsioon kehastada budistlikku maailmamudelit. 
Tempel-stuupa kuulub Palkhor-chöde ("Dpal-hkhor chos-sde") kloostrikompleksi juurde. Klooster asutati 1427. aastal esimese pantšen-laama poolt. Palkhor-chödes on asunud kolme koolkonna – sakja, geluk, kagyu – mungad. 
Gyantse asub Nyang-chu orus, mis viib välja suuruselt teise Tiibeti linna Shigatseni, kus asub gelukpa tähtsamate kloostrite hulka kuuluv Tashilhunpo klooster. 
1903. aastal saabus Briti impeeriumi kolonel Francis Younghusband Gyantsesse Tiibetit okupeerima. Temaga oli kaasas väidetavalt 4000 koormajakki, 10 000 teenrit kahuritega ja 1000 sõdurit. Lahingus Gyantse pärast purustas ta poole Tiibeti armeest, kes püüdis inglaste hästirelvastatud okupatsiooniüksuse vastu sõdida amulettide ja pühapiltide abil, kuna puudusid kaasaegsed relvad ja varustus. Neist lahinguist on siiani säilinud kuulijäljed templi seintel.
Francis Younghusband vallutas kiirelt Gyantse Dzongi ja liikus edasi Lhasa peale. XIII dalai-laama põgenes kohe Mongooliasse, kui Younghusband seadis oma kahurid ja sõdurid Potala palee ette rivisse. Mõned Francis Younghusbandi Lhasa sõjalise ekspeditsiooni 
liikmed kirjutasid oma päevikusse ja arvatavasti
uskusid ise seda surmani, et Lhasa elanikud tervitasid neid rõõmuga, sest neid võeti vastu suure käteplaksutamisega. Tiibetlased plaksutasid küll, kui Briti impeeriumi okupatsiooniväed Pühasse Linna sisse marssisid, kuid inglased lihtsalt ei teadnud, et
Tiibetis ei näita käteplaksutamine heakskiitu ega sõbralikku vastuvõttu, vaid seda kasutatakse kurjade vaimude ja deemonite eemalepeletamiseks.
&lt;br&gt;
Thavisuphlebis moedani

Thavisuphlebis moedani (gruusia თავისუფლების მოედნიდა 'vabaduse väljak') on väljak Thbilisi kesklinnas. Nõukogude ajal kandis nime "Lenini väljak".
Väljaku ääres asub Thbilisi raekoda ja sealt lähtub Rusthavelis gamziri (Rusthaveli prospekt). 
Seal on toimunud palju massiüritusi: meeleavaldused Gruusia iseseisvumise toetuseks, Rooside revolutsioon jmt. 
Väljakul asub Vabaduse monument, mis kujutab kuldset püha Jüri tapetud draakoniga. Sammas on 45 m kõrge ja selle autor on Zurab Tsereteli.
23. novembril 2005 osales Eesti president Arnold Rüütel Vabaduse monumendi nurgakivi panekul ja järgmisel aastal president Toomas Hendrik Ilves monumendi avamisel.
Treitera

Treitera on lõikamise tööriist. Treitera koosneb tera peast ehk tera töötavast osast ja tera kehast, mille abil tera kinnitatakse terahoidjasse või mõnda teise kinnitusseadmesse.
Terapea koosneb esitahust, tagatahkudest, lõikeservadest ja teratipust.
Ettenihke suuna järgi eristatakse parempoolseid ja vasakpoolseid treiterasid. 
Parempoolseteks treiteradeks nimetatakse niisuguseid terasid, mille pealõikeserv, kui parema käe peopesaga tera katta nii, et sõrmed oleksid suunatud treitera tipu poole, asuks pöidla suunas. Niisugune tera liigub töötamisel treipingis paremalt vasakule ehk tagumise tsenterpuki poolt spindlikasti poole.
Vasakpoolseteks nimetatakse niisuguseid treiterasid, millel pealõikeserv on pööratud pöidla poole, kui terale asetada eelneval viisil käsi.
Laast

Laast on lõiketöötlemisel eralduv peenestatud materjal. 
Tavaliselt peetakse laastu jäätmeks, mis võidakse ümber töödelda või kasutada kütusena. 
Laast võib olla ka lõikeprotsessi saadus, näiteks spooni lõikamisel või puitlaastplaadi tooraine peenestamisel (laastustamisel).
Metallide lõikamisel treipinkides toimub laastuvõtmine spetsiaalse lõikeriista abil. Laastuvõtmise tulemusena antakse toorikule vastav ettenähtud kuju ja mõõtmed.
Metallide lõiketöötlemine

Metallide lõiketöötlemine on keerukas füüsikaline protsess, mille käigus antakse toorikule soovitud kuju ja mõõtmed. Metallide lõikamine võib toimuda treimise, freesimise, puurimise, hõõritsemise, avardamise, lihvimise jne teel.
Metallide lõiketöötlusel esineb nii elastseid kui ka plastseid deformatsioone, millega kaasneb suur hõõre, soojuse eraldumine, terakasvaja tekkimine, laastu keerdumine ja deformeerumine, materjali kalestamine ja tööriista kulumine.
Tašilhünpo

Tašilhünpo (tiibeti "bkra shis lhun po") on klooster Tiibetis Xigazê linnas.
Asub Šigatses ja asutati 1447. aastal I dalai-laama Gedün Tupi (1391–1474) poolt. 
Tašilhünpo klooster on aastasadu olnud pantšen-laama kodukloostriks.
&lt;br&gt;
Prantsuse jalg

Prantsuse jalg (prantsuse "pied") on pikkusühik. 6 jalga moodustas sülla ("toise").
Kasutatud on eri pikkusega jalgu. Populaarne pärimus omistab jala pikkuse määramise Karl Suurele. Arvatakse, et see pikkusmõõt on siiski palju vanem. Karolingide kasutatud jalg oli võrdne juba antiikajal kasutatud Druusia jalaga, mis oli 9/8 Rooma jalga ehk u 33,34 cm. Teine pärimus väidab, et Prantsuse jala pikkuseks sai pool kaliif Harun al Rašidi saadetud küünra etalonist. 
Kuninglik jalg (0,324 839 385 m) oli pikkusühik, mis oli Prantsusmaal kasutusel 1799. aastani, kui kasutusele võeti meetermõõdustik. Prantsuse jalg võrdus 16/15 Inglise jalaga.
Inglise jalg

Inglise jalg ("foot", lühend "ft") on pikkusmõõtühik Inglise mõõtühikute süsteemis. 
1 Inglise jalg "foot" (1 "ft") = 12 tolli = 1/3 jardi = 0,3048 meetrit täpselt (1959. aasta rahvusvahelise kokkuleppega)
Hoverla

 
Hoverla (ukraina Говерла, ungari "Hóvár") on mägi Ida-Karpaatides Ida-Beskiidides Tšornohora ahelikus. See on Ukraina kõrgeim tipp, kõrgusega 2061 m. Mäetipu ületab Taga-Karpaatia ja Ivano-Frankivski oblasti piir.
Geograafilised koordinaadid on 48° 9′ 36″ N, 24° 30′ 1″ E.
Mäe jalami pöögi- ja kuusemetsad asenduvad kõrgemal subalpiinsete niitudega. Tehniliselt on tõus Goverlale lihtne, vaid talvekuudel rohke lumega on raskem ja laviiniohtlik. 6-7 km lääne pool on Ukraina kõrguselt teine mägi Petros (2020 m), mis on looduslikult ilmelt sarnane ja samuti sagedane matkasiht.
Hoverla idajalami kaljudelt saab alguse Pruti jõgi.
Mäe jalamil on Hoverla küla.
Thbilisi metroo

Thbilisi metroo (gruusia თბილისის მეტროპოლიტენი, Thbilisis Metropoliteni) on Gruusia pealinnas Thbilisis asuv metroo. Avati 1966. aastal ja oli neljas metroo Nõukogude Liidu territooriumil. Thbilisi oli üks vähestest linnadest NSV Liidus, kus metroo avati enne selleks vajaliku miljoni elanikuni jõudmist - 1959. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas vaid 694 664 inimest, miljonini jõudis linn alles 1979. aasta rahvaloenduseks.
Metrool on 2 liini (Gldani-Varkethili ja Saburthalo liin) kokku 22 jaamaga. Metroo kogupikkus on 26,4 km.
Letsie III

Letsie III (David Mohato Bereng Seeiso; sündinud 17. juuli 1963 Morijas) on Lesotho kuningas 12. november 1990 – 25. jaanuar 1995 ja alates 7. veebruarist 1996. Ta krooniti 31. oktoobril 1997 Maserus. Ta on konstitutsiooniline monarh, kelle kohustused on enamjaolt tseremoniaalsed.
Letsie omandas keskhariduse Suurbritannias Ampleforthi kolledžis ja kõrghariduse juristina Lesotho Rahvusülikoolis. Pärast seda jätkas ta õpinguid Bristoli ülikoolis, Cambridge'i ülikoolis ja Londoni ülikoolis. Pärast õpingute lõpetamist 1989 naasis ta Lesothosse.
Tema isa oli kuningas Moshoeshoe II, kes pärast Justin Letzing-Lekhanja sõjaväelist riigipööret põgenes 1990 riigist. Pärast seda sai kuningaks Letsie. 1991 korraldas Elias Fisvana-Ramaema uue riigipöörde ja juhtis riigi demokraatlike valimisteni 1993, mile võitis Basoto Kongressipartei. Moshoeshoe tohtis riiki tagasi tulla, ent lihtkodanikuna. Letsie püüdis valitsust veenda oma isa uuesti kuningana tunnustama, ent ebaõnnestunult. Seepeale organiseeris Letsie augustis 1994 sõjaväe toetusel ise järgmise riigipöörde, millega kukutas valitsuse. Uus valitsus ei saavutanud täielikku rahvusvahelist tunnustamist, mistõttu Letse sõlmis eelmise valitsusega kokkuleppe, et nad võivad taas riiki valitsema hakata, kui Moshoeshoe saab taas kuningaks. Ent Moshoeshoe hukkus juba järgmisel aastal autoõnnetuses ja Letsie sai uuesti kuningaks.
Letsie abiellus 2000. aastal Karabo Mots'oenengiga. Neil on kaks tütart ja üks poeg:
Bodhitšarjāvatāra

Bodhitšarjāvatāra (sanskriti keeles "bodhicaryāvatāra "‘virgumisteele asumine’; tiibeti keeles "byang chub sems dpa’i spyod pa la ’jug pa") on Indias 8. sajandil elanud mahajaana õpetlase Šāntideva teos.
Bodhitšarjāvatāra kirjeldab madhjamaka ehk šuunjavaada seisukohalt mahajaana astmelist teed kuue ületava toimingu kaudu, milles eriline rõhk on pandud viimase, ületava mõistmise käsitlemisele. 
Esile tõstetakse mahajaana kaht olulist aspekti: kaastunnet ja mõistmist. Kaastunde arendamiseks kasutatakse teiste ja enese vahetamise meetodit ("para-ātma-parivartana"), mis viib isetuse mõistmise ja kogemiseni. Mõistmine tähendab tühjuse mõistmist ning selleni jõudmiseks kasutab Šāntideva kõikide väidete absurdini viimise teed, näidates nii nende olemuslikku tühjust.
10 peatükist koosnev tekst on säilinud nii sanskritis kui ka tiibeti-, hiina- ja mongolikeelses tõlkes. Eriti oluline on Bodhitšarjāvatāra tiibeti budismi geluki koolkonnas kui üks bodhisattva astmelise tee alustekste.
Eesti keeles Linnart Mälli tõlkes (1982, 2008).
Albert II (Monaco vürst)

 
Albert II (Albert Alexandre Louis Pierre Grimaldi; sündinud 14. märtsil 1958) on Monaco vürst. Tema isa oli Rainier III ja ema Grace Kelly.
2008. aasta veebruaris ning 2011. aasta mais käis ta visiidil Eestis.
Ta on osalenud bobisõitjana 1988., 1992., 1994., 1998. ja 2002. aasta taliolümpiamängudel.
Isiklikku.
23. juunil 2010 teatati Albert II kihlumisest Lõuna-Aafrika Vabariigi endise ujuja Charlene Wittstockiga. 
Paar laulatati kiriklikult 2. juulil 2011. 
30. mail 2014 teatas kuningakoda, et vürst ja tema abikaasa vürstinna Charlene ootavad esimest last. Hakkasid levima spekulatsioonid kaksikutest ning oktoobris teatatigi, et sündimas on kaksikud. 10. detsembril tulid keisrilõikega ilmale tütar ja poeg. Kuigi printsess Gabriella sündis vennast 2 minutit varem, saab troonipärijaks siiski prints Jacques, olles esimene seaduslik meessoost troonipärija.
Vürstil on ka kaks väljaspool abielu sündinud last, keda ta on tunnistanud oma lapsena:
Sandlipuu

Sandlipuu ("Santalum L.") on poolparasiitsete igihaljaste lehtpuude ja põõsaste perekond, mille tuntuim liik on valge sandlipuu. 
Teadaolevalt kasvab sandlipuid 25 liiki Kagu-Aasiast Austraaliani (austraalia sandlipuu) ja Hawaii saarteni (havai sandlipuu). 
Valgest sandlipuust saadakse hinnatud väärispuitu – valget sandlipuitu.
Punakaspruuni sandlipuu lülipuidust ja juurtest saadavat meeldiva lõhnalist väärtuslikku eeterlikku sandliõli kasutatakse parfümeerias ja meditsiinis. Sandlipuu koort kasutatakse maitseainena.
Vermut

Vermut ehk koirohuvein on aperitiiv.
Koirohi mõjub vermuti liigsel tarbimisel mürgina. Nii võivad tekkida lihaste krambid, peavalu ja isegi pöördumatud ajukahjustused.
Vermutid jagatakse magusaks ja kuivaks vermutiks.
Aerofoobia

Aerofoobia on hirm õhuvoolu (tõmbetuule), ka lendamise ees, kartuses midagi kahjulikku sisse hingata või alla neelata.
Maksupoliitika

Maksupoliitika vastab küsimusele: kuidas koguda vahendeid valitsuse eelarvekulude katmiseks. Maksu- ja eelarvepoliitika kokku on fiskaalpoliitika ning see omakorda on osa riigi majanduspoliitikast.
Maksustamisel tuleb teha valik:
Kuna maks vähendab isiku tulusid, muudab asjade omamise kallimaks ja suurendab üldist elukallidust, siis mõjutab see otseselt maksumaksjate käitumist. Kui valitsuse eesmärgiks on saada rohkem maksutulu, siis inimesi liikumapanevaks jõuks egoistlik soov suurendada oma tulusid ja vähendada kulusid, mis maksudest tekivad. Maksupoliitika peab tasakaalustama need vastandlikud huvid ning leidma lahendi, mis tagab ühelt poolt määratud tulude laekumise ning teiselt poolt suunab inimesi käituma avalikest huvidest lähtudes.
Kui maksupoliitika kujundajad ei arvesta maksumaksjate huvide ja nende käitumisvõimalustega, siis jäävad maksutulud laekumata. Kui seaduseloojad oskavad neid momente arvestada, siis saab maksupoliitikat kasutada nii üksikisikute käitumise kui ka riigi üldise arengu suunamiseks.
Hea maksusüsteemi tunnused.
Maksusüsteemi kujundamisel tuleks järgida järgmisi põhimõtteid:
Õiglus küsimus maksunduses.
Vertikaalse õigluse põhimõtet järgiv maksusüsteem tahab jagada maksukohustusi nii, et iga isik maksukohustused oleksid võrdelises suuruses tema: 
Horisontaalne õiglus tähendab samas olukorras olevad isikud peaksid tasuma makse samas suurusjärgus või nende maksukoormus on samasugune. Idee on hea, kuid selle rakendamine tekitab probleeme, sest võrdsustamisel võib võtta aluseks erinevaid tunnuseid, nagu näiteks 
Ideaalis peaks maksukoormus maksumaksjate vahel jagunema õiglaselt, kuid arusaam sellest mis on „õiglane“ varieerub ja sõltub sellest, millisel positsioonil keegi on.
Absoluutse võrdsuse taotlejad nõuavad, et kõik peaksid maksma võrdse summa maksudena valitsuskulude katteks, sest inimestena tarbime me sama palju riigi poolt pakutavaid teenuseid. Sisuliselt tähendaks see peamaksu kehtestamist, s.t iga inimene peaks tasuma riigile sama summa. Kui jagada Eesti 2020. aasta kogu maksutulu 11 826,4 miljonit eurot elanike arvuga 1,329 miljonit, siis saame et iga inimene peaks maksma aastas 8900 eurot ja kuus 742 eurot, kui aga arvestada, et töötavaid ja tulu saavaid inimesi on vaid 670 300 inimest, siis peaks iga töötav inimene tasuma vastavalt 17 643 eurot aastas või 1470 eurot kuus.
Maksupoliitilised valikud.
Maksupoliitika vormi määrab domineeriv sotsiaalne kord: 
Maksupoliitika sisu määravad ideoloogid:
Inimeste maksupoliitilised valikud sõltuvad reeglina nendele laekuvate tulude suurusest ja varalisusest.
Stuupa

Stuupa (paali keeles "thūpa", "cetiya"; tiibeti keeles "mchod rten"; mongoli keeles субурган "suburgan"; teistes maades, näiteks Sri Lankal, "dagoba") on kuplitaoline kõrgendus, mis asub ühel või enamal nelinurksel (hiljem ka ümmargusel) terrassil, kuhu viivad trepid. Tihti kuulub kompleksi topeltpiirdeaed, millel on väravad igasse nelja ilmakaarde.
Varase budismi monumentide seas avaldavad muljet Kesk-Indias asuvad Sanchi stuupad. Need on Buddha mälestusmärgina ühed iseloomulikumad näited budistlikust arhitektuurist. Kuigi väline kuju ja neile omistatav nimetus võib sõltuvalt kohast ja ajast erineda, on stuupa algne idee ja funktsioon sama.
Stuupasid hakati ehitama peatselt pärast Buddha surma. Ašoka ajal ehitati esimesed kaunistustega stuupad, ja kultuse objektidena saavutasid need populaarsuse 2. sajandi keskel eKr. Vanim stuupa asub Bharhutis Põhja-Indias, kuid see on säilinud vaid osaliselt. Paremas olukorras on Sanchi stuupakompleks, mille varasemad detailid pärinevad Ašoka ajast, lõplikult valmis see alles 1. sajandil eKr.
Stuupa terrassi "medhi" otstarve on "pradakšina" ('paremale'), mis on Indias üks suuremaid austusavaldusi: usklik möödub austatud isikust või objektist nii, et see jääks alati paremat kätt. Stuupa alust nimetatakse kas "anda" ('muna') või "garbha" ('idu'). See viitab kosmilisele sümboolikale: stuupa alus tähistab maailma, universumit, mis mütoloogia kohaselt tekkis "hiranjagarbha"st ehk 'kuldsest seemnest'. Kupli kohal kõrgub väike nelinurkne "harmika" – seal hoiti reliikviaid, mis sümboliseerisid maailma tipus, Sumeru mäel asuvat 33 jumala paleed. Selle keskel asub rõngaste rida "jašti", mis kujutab endast maailmatelge. Üleval tipus on üks või enam päevavarju "tšattra", mis algselt sümboliseerisid kuningavõimu. Mitu järjest kahanevat sirmi võivad tähistada "Brahma taevaid".
Tsentrism

Tsentrism on poliitikas erinevate maailmavaadete kogum, mida iseloomustab mõõdukus, ja kui vaadelda tsentristlikke erakondi, siis poliitilisel spektril jäävad nad vasakpoolsete ja parempoolsete erakondade vahele, üritades mõlemalt poolt leida vaatenurki, mis võimalikult paljudele valijatele meeldida võiksid. Tavaliselt on tsentristlikeks erakondadeks erakonnad, kes pooldavad sotsiaaldemokraatiat, leiborismi või ka kristlikku konservatismi.
Maailmavaade

Maailmavaade (saksa keeles "Weltanschauung") on inimese või inimeste grupi, sealhulgas kultuuri või rahvuse iseloomulik viis liigendada oma kogu tunnetuse ja mõtlemise ala tervikuna või mingit osa sellest.
Ajalugu.
Maailmavaade sai mõistena tuntuks alles uusaja filosoofias, täpsemalt saksa klassikalises idealismis, mis kirjeldas maailma kui subjekti kaemuse läbi moodustuvat.
Iseloomulikeks näideteks maailmavaadete kohta on mitmesugused -ismid, näiteks liberalism, materialism, determinism, oportunism, polüteism, dialeteism jne.