tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vello Jaaska

Vello Jaaska (23. september 1936, Võru – 1. juuni 2023) oli eesti biokeemik ja botaanik.
Ta lõpetas aastal 1959 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna "cum laude" keemikuna. Aastatel 1961–1964 oli ta aspirantuuris Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Aastal 1982 kaitses ta Minskis dissertatsiooniga "Izofermentõ kak molekuljarno-genetitseskie markerõ v izutsenii filogeneza i mikroevoljutsii psenitzevõh" (Isoensüümid molekulaar-geneetiliste markeritena nisuliste fülogeneesi ja mikroevolutsiooni uurimisel) bioloogiadoktori väitekirja (erialal biokeemia ja botaanika), doktorikraad kinnitati aastal 1984.
Ta töötas aastast 1965 Zooloogia ja Botaanika Instituudis Tartus.
Ta oli eriteadlane nisu ("Triticum") perekonna taksonoomia alal. Ta pühendus isoensüümide uurimisele. 
Pere.
Tema abikaasa oli botaanik Vilve Jaaska. Ta on maetud Elva kalmistule.
Lakstene

Lakstene on küla ("mazciems") Lätis Ogre piirkonna Taurupe vallas.
Küla asub valla idaosas. Seal asub Lakstene mägi (153 m). Lakstene jääb valla keskusest Taurupest 5, piirkonna keskusest Ogrest 54 ja Riiast 79 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Lakstene bussipeatus.
Küla on tekknud endise Lakstene mõisa keskuse juurde.
Looduskaitse all on küla piiril kasvavad tammed ümbermõõtudega 4,9 meetrit ja 4,42 meetrit.
Aastal 2008 oli külas 10 elanikku.
Vilve Jaaska

Vilve Jaaska (5. aprill 1936 – 1990) oli eesti biokeemik ja botaanik.
Ta käis koolis Rakveres.
Ta töötas pikka aega Zooloogia ja Botaanika Instituudis Tartus.
Ta oli eriteadlane lehmaherne ("Vigna") perekonna taksonoomia alal. Ta pühendus isoensüümide uurimisele. 
Pere.
Tema abikaasa oli biokeemik ja botaanik Vello Jaaska.
Ta on maetud Elva kalmistule.
Aderkaši

Aderkaši on küla ("mazciems") Lätis Ogre piirkonna Taurupe vallas.
Küla asub valla lõunaosas. Aderkaši jääb valla keskusest Taurupest 3, piirkonna keskusest Ogrest 60 ja Riiast 87 kilomeetri kaugusele.
Asula on kujunenud endise Taurupe vallamaja ja Aderkaši mõisa ("Fistehlen") keskuse juurde. Külas asub Aderkaši kalmistu. Sinna jääb Aderkaši bussipeatus.
Küla lähistel asuv Aderkaši linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on samuti küla lähistel asuv Aderkaši õigeusu kirik. Külas asuvad Kalēji muinaskalmed ehk Kalmeküngas on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.Looduskaitse all on kaks külas kasvavat tamme.
Aastal 2008 oli külas 15 elanikku.
Mödlingi ringkond

Mödlingi ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Neunkircheni ringkond

Neunkircheni ringkond ([ˈnɔɪ̯nˌkɪʁçn̩]) on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Adam Kelly

Adam Paul Kelly (sündinud 6. juulil 1997 Columbias Missouri osariigis USA-s) on Eesti vasaraheitja. Ta esindab Eestit alates 2019. aasta juulist.
Tema isiklik rekord vasaraheites on 24. mail 2025 Saksamaal Halles heidetud 75.81.
Elu Ameerika Ühendriikides.
Ameerika Ühendriikide Missouri osariigis Columbias sündinud Kelly on elanud hiljem Louisiana ja Rhode Islandi osariigis ning lõpetanud rakendusmatemaatika alal (spetsialiseerumisega andmeteadusele) Princetoni Ülikooli.
2015. aastal võitis ta Barringtoni keskkooli õpilasena poiste vasaraheites USA keskkooliõpilaste kergejõustiku meistrivõistlused ("New Balance National Scholastic Track and Field Championships").
2016. aastal saavutas ta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Ameerika Ühendriike esindades vasaraheites kaheksanda koha tulemusega 73.17.
Sportlastee Eestis.
Vasaraheide.
2019. aastal kolis väliseestlasest Adam Kelly Ameerikast Eestisse kindla sooviga hakata treenima kahekordse olümpiapronksi Jüri Tamme juhendamisel. Koroonapandeemia ja Jüri Tamme surm 2021. aasta septembris sundisid teda aga uusi lahendusi otsima. Esialgu abistasid teda Jüri Tamme koostatud treeninguplaani elluviimisel treeningukaaslased Toomas Tankler ja Genro Paas. 2022. aastal sai tema treeneriks šveitslane Martin Bingisser.
2022. aasta suve esimeses pooles parandas Kelly võistlustel järjest oma tippmarki, heites 71.97, 72.42 ja 13. juunil 2022 Tallinnas TTÜ staadionil juba 74.95, mis püsis tema isikliku rekordina kuni 2024. aasta suveni, mil ta heitis Tallinnas Sütiste harjutusväljakul 75.13. 
2025. aasta märtsis heitis ta Pärnus hooaja tippmargi 74.06. 2025. aasta mais võitis ta Rootsis Sollentunas toimunud kergejõustikuvõistlusel tulemusega 73.67 esikoha.
2025. aasta 24. mail võistles ta Saksamaal Halles kontinentaaltuuri etapil, kus sai uue isikliku rekordiga 75.81 neljanda koha. See tulemusega tõusis ta Eesti vasaraheite kõigi aegade edetabelis kolmandaks.
Adam Kelly on alates 2019. aastast tulnud igal aastal vasaraheites Eesti meistriks. 
Tema spordiklubi on Tallinna Spordiakadeemia.
Tippsportlasena juhendab ta noorsportlasi Audentese Spordiklubis ja Tallinna Spordiakadeemias.
Kuulitõuge.
Kuulitõukes on tema isiklik rekord 14.26, mis on tõugatud 4. septembril 2021.
Tähtsamad võistlused.
2024. aasta juunis osales Kelly esimest korda täiskasvanute tiitlivõistlustel. Ta saavutas Roomas toimunud kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel vasaraheites 13. koha tulemusega 73.92.
Isiklikku.
Adam Kelly ema on Tartu ülikoolis matemaatikat õppinud ja üliõpilaspõlves TRÜ võrkpallinaiskonnas mänginud eestlanna Annela Rämmer (abielunimega Annela Kelly). Adam Kelly isa on ameeriklane Brian Kelly. Paar tutvus USA-s ülikooli magistriõppes olles ja lõi seal pere; Adami õde Annika Emily on samuti vasaraheitja. 
Tartus elav endine mitmevõistleja ja kauaaegne Tartu Ülikooli Kliinikumi füsioterapeut Tiiu Rämmer on Adam Kelly vanaema.
Gnēžas

Gnēžas on küla ("mazciems") Lätis Ogre piirkonnas Meņģele vallas.
Küla asub Ogre jõe kaldal. Gnēžas jääb Riiast 88 kilomeetri kaugusele.
Looduskaitse all on Ozlēni tamm ümbermõõduga 4,99 meetrit. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki.
Aastal 2008 oli külas 14 elanikku.
Meņģeles muiža

Meņģeles muiža (ka Muiža) on küla ("mazciems") Lätis Ogre piirkonnas Meņģele vallas.
Küla asub Ogre jõe kaldal. Meņģeles muiža jääb valla keskusest Meņģelest 2, piirkonna keskusest Ogrest 69 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusele.
Asula on tekkinud endise Meņģele mõisa ("Altenwoga") keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli küla Ogreslīči kolhoosi keskasulaks.
Looduskaitse all on künnapuu ümbermõõduga 4,15 meetrit ja kõrgusega 18 meetrit. Küla jääb Ogre oru loodusparki.
Aastal 2008 oli külas 12 elanikku.
Derecske

Derecske on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis, Derecske kreisi halduskeskus. Derecske asub Rumeenia piirist 24 km kaugusel, komitaadikeskusest Debrecenist ligikaudu 20 km lõunas.
Küla on esmamainitud 1291. aastal. Linnaõigused sai Derecske 1. jaanuaril 1991.
Puhu tuul ja tõuka paatiǃ

"Puhu tuul ja tõuka paatiǃ" (liivi keeles "Pūgõ tūļ", läti keeles "Pūt vējiņi") on iidne liivi pulmalaul, mis on folkloriseerunud ja mida peetakse läti rahvalauluks. Laul ilmus Väina liivlaste seas Vidzemes. Liivi poiss läks paadiga Kuramaale oma kallima juurde, soovides abielluda. Laul on tuntud ka Eestis.
Laulu "Puhu tuul" sõnad avaldas esimesena 1807. aastal Ruhja pastor Gustav von Bergmann. Laulu meloodia avaldas 1872. aastal Jānis Cimze. Tänapäeval on tuntuim Andrejs Jurjānsi laulu seade aastast 1884 neljahäälsele "a cappella" segakoorile. Populaarseks sai see viiendal Läti üldlaulupeol 20. juunil 1910, kui ühendsegakoor helilooja enda juhatusel esitas selle laulu esmaettekande. "Puhu tuult" lauldi enam-vähem kõigil laulupidudel nii Lätis kui ka paguluses, olles sõjajärgses okupeeritud Lätis kui mitteametlik Läti hümn.
1989. aastal komponeeris välisläti helilooja Kanadas Imants Ramiņš Vancouveri kammerkoori dirigendi tellimusel laulule uue seade. Imants Ramiņši mälestuste järgi "kui Kanada koor Riias seda laulma hakkas, tõusis publik püsti, kuid koorilauljad olid üllatunud, mõistmata, miks".
Laulu "Puhu tuul ja tõuka paatiǃ" sõnad on eesti keelde tõlkinud Mart Pukits.
Cheugugi

Cheugugi on esimene standardiseeritud vihmamõõtur. Cheugugi tähendab korea keeles 'vihmamõõtur' (Hangul: 측우기, Hanja: 測雨器).
Mõõtur on silindrikujuline ja leiutati 1442. aastal.
Romaanikirjanik ja must mees

"Romaanikirjanik ja must mees"' (originaalis "La romanziera e l'uomo nero") on Gaetano Donizetti ühevaatuseline ooper ("opera buffa") Domenico Gilardoni libretole, mis põhineb tõenäoliselt Eugène Scribe'i ja Jean-Henri Dupini teostel "L'homme noir" (1820) ning Scribe'i, Edouard Mazères'i ja Charles Nombret Saint-Laurenti teosel "Le coiffeur et le perruquier" (1824). 
Esmaettekanne toimus 18. juunil 1831 Napoli Teatro del Fondos. Rolle esitasid Gennaro Ambrosini (Krahv), Luigia Boccabadati (Antonia), Marietta Gioia-Tamburini (Chiarina), Francesco Salvetti (Fedele), Lorenzo Lombardi (Carlino), Antonio Tamburini (Filidoro), Gennaro Luzio (Tomasso Rubert), Anna Manzi.Salvetti (Trappolina) ja Tauro (Giappone). Dirigeeris Nicola Festa.
Ajalugu.
Teos on tähelepanuväärne Donizetti loomingus. Seda pooleteist tunnist teost esitati vaid üks kord ja ainult esietendusel, kuna see äratas väga vähe tähelepanu. Musta riietatud mehe lugu ei võetud mängukavva enam kuskil. Donizetti ei teinud ka katseid ooperist uut versiooni koostada ega jaganud selle muusikat laiali teistesse oma ooperitesse. Aariate sõnad ja muusika on aegade jooksul säilinud, kuid algsed kõnedialoogid on kadunud. Seetõttu on suur osa süžeest ja ka ooperi lõpp teadmata. Teos ise sisaldab "bel canto" klassikalisi vorme koos kavatiinide ja kabalettadega. Süžee on satiir ja paroodia romantismi ajastu lavamuusikast. Parodeeritakse ka Rossinit.
Ooperi muusikaline osa esitati 1982. aastal Inglismaal Camdeni festivalil ja 1988. aastal Itaalias Fermos. 2000. aasta novembris esitati teost Rovigos, kusjuures dialoogid olid uuesti kirjutatud lähtudes ooperi aluseks olnud Scribe'i teosest.
Süžee.
Krahv naasis pikalt reisilt koos oma sõbra parun Tommaso Rupertiga. Mehed soovivad tugevdada sõprust peresideme kaudu. Nad soovivad, et krahvi ainus tütar Antonia abielluks paruni poja Carlinoga. Krahvi äraolekul pidi guvernant Trappolina hoolitsetama Antonia hariduse eest. Ta kutsus endale appi orvuks jäänud krahvi õetütre Chiarina. Antonia on lugenud palju romantilisi lugusid isa raamatukogust. Ta on ülepaisutatud romantika tõttu Carlinole vastumeelne. Carlino armub hoopis naiivsesse Chiarinasse. Tommaso smugeldab majja oma õepoja Filidoro, kes kannab hüüdnime „mees mustas”. Antoniale meeldib salapärane musta riietatud mees. Carlino ja Antonia abiellumisega kiirustatakse. Carlinoga abiellumisest pole ka vaimustatud Antonia. Ta otsib abi musta riietatud Filidorolt. Mõlemad otsustavad põgeneda krahvi türannia eest. Antonina soovib loobuda rikkast elust ja elada lihtsat, kuid romantilist elu metsas. Pärast arvukaid segadusi lõpetab krahv kahe armukese põgenemise plaanid ja teatab, et musta riietatud mees on tema habemeajaja. Antonia loobub romantilistest unistustest. Kes kellega lõpuks abiellub, jääb ebaselgeks.
Francesca di Foix

"Francesca di Foix" on Gaetano Donizetti koomiline ooper ("melodramma giocoso") ühes vaatuses Domenico Gilardoni libretole, mis põhineb Jean-Nicolas Bouilly ja Emmanuel Mercier-Dupaty libretol Henri Montan Bertoni kolmevaatuselisele ooperile "Françoise de Foix".
Esiettekanne toimus 30. mail 1831 Napoli Teatro San Carlos. Rollide esmaesitajad olid Luigia Boccabadati (Francesca), Antonio Tamburini (Kuningas), Marietta Gioia-Tamburini (Edmondo), Giovanni Campagnoli (Krahv) ja Lorenzo Bonfigli (Hertsog). Dirigeeris Nicola Festa.
Ajalugu.
Esietendus oli vaid mõõdukalt menukas. Teos eriti Itaalias ei levinud ja langes kiiresti unustusse. Ooper on peamiselt tuntud selle poolest, et on tervete lõikude kaupa üle kantud Donizetti teistesse teostesse, sealhulgas ooperitesse "Ugo, conte di Parigi", "L'elisir d'amore" ja "Gabriella di Vergy". Selle Donizetti ooperi puhul on veel ebatavaline, et tegelaskujudel pole nimesid, vaid neid esitatakse staatuse järgi. 
Tänapäeval on seda lavastatud Londonis 2013. aasta novembris Guildhalli muusikakoolis. Londoni Opera Rara on teinud stuudiosalvestise. 
Süžee.
Tegevus toimub 16. sajandi alguses Prantsusmaal. Haiglaselt armukade krahv tahab hoida oma kaunist naist Prantsuse õukonna kiusatustest eemal, varjab teda, väites, et naine on nii kole, et ta ei saa teda rahvale tutvustada. Kuningas ja hertsog veenavad krahvinnat ilma krahvi teadmata ilmuma õue rahva ette. Seal rabab ta kõiki oma iluga. Tekkib hulgaliselt kosilasi. Krahv peab kosilased aktsepteerima, sest ta ei saa tunnistada, et tundmatu kaunitar on tema koledaks väidetud naine. Kuningas tahab pidada turniiri, mille võitja võib abielluda tundmatu kaunitariga. Nüüd ei talu krahv enam ja ta tunnistab, et valetas krahvinna kohta. Pärast kuninga nõuetekohast hoiatust antakse kõik andeks ning krahv ja krahvinna elavad õnnelikult elu lõpuni.
Gianni Pariisist

"Gianni Pariisist" (originaalis "Gianni di Parigi") on Gaetano Donizetti koomiline ooper ("opera buffa") kahes vaatuses Felice Romani libretole, mille aluseks oli Claude Godard d'Aucourt de Saint-Justi libreto François-Adrien Boieldieu ooperile "Jean de Paris" (1812). 
Esiettekanne toimus 10. septembril 1839 Milano La Scalas. Rollides olid Antonietta Marini-Rainieri (Navarra printsess), Ignazio Marini (majordoomus), Lorenzo Salvi (Gianni), Agostino Rovere (Pedrigo), Marietta Sacchi (Lorezza) ja Felicita Baillou-Hillaret (Oliviero). Dirigeeris Eugenio Cavallini.
Saamislugu.
Donizetti hakkas sellele ooperile muusikat komponeerima 1828. aastal. Algne plaan oli, et teos tuleks esiettekandele Napolis. Partituur valmis 1831. aastal ning Donizetti saatis selle tasu ootamata kuulsale tenorile Giovanni Battista Rubinile, kes sel ajal Pariisi ooperilavadel triumfeeris. Donizetti lootis, et Rubini aitab ooperi Pariisi lavale, kuhu Donizetti otsis läbimurret. Rubini võttis teose vastu, kuid teost prantslastele ei vahendanud, sest tema meelest ei sobinud see oma jämedakoeliste "buffo-"karakterite poolest ei temale endale ega ka Pariisi publikule. 1836. aastal omandas esitamise õiguse La Scala impressaario Bartolomeo Merelli. Ooperi lavale toomine viibis Donizetti protestidest hoolimata ja sai teoks alles 1839. aastal. 
Esietendus Milanos oli edukas. La Scalas mängiti seda 12 korda. 1845. aastal anti 17 etendust Torino Teatro Regios ja 1846. aastal kümme etendust Napoli Teatro San Carlos. Seejärel vajus teos kauaks unustusse, kuni New Yorgi Vineyard Opera Shop selle 1985. aasta detsembris vähendatud koosseisus orkestriga taas ette kandis. Lavastusi on esitatud ka Donizetti festivalil Bergamos (1988, 1991), Marina Francas (2010) ja Wexfordi ooperifestivalil 2011. aasta oktoobris.
Süžee.
Tegevus toimub 14. sajandil Prantsusmaal Provence'is. Pedrigo valmistab oma kõrtsis ette lõunasööki ja öömaja saabuvale Navarra printsessile, kes on broneerinud terve võõrastemaja. Kuid enne printsessi kohalejõudmist tuleb võõrastemajja rikas Pariisi kodanik, kelle nimi on Gianni. Ta maksab Pedrigole kaks korda rohkem, kui pidi maksma printsess, ja saab kasutada kogu võõrastemaja. Kõigi üllatuseks suhtub printsess saabudes olukorda heatujuliselt, sest tunneb Giannis ära kuningas Philip de Valois’ poja, troonipärija. Kui maskeeringud on eemaldatud, siis printsess ja dofään armuvad ning on valmis abielluma.
Suur veeuputus (ooper)

"Suur veeuputus" (originaalis "Il diluvio universale") on Gaetano Donizetti ooper ("azione tragico-sacra") kolmes vaatuses Domenico Gilardoni libretole Lord Byroni draama "Heaven and Earth" (1821) ning Francesco Ringhieri tragöödia "Il diluvio" (1788) järgi. 
Esmaettekanne toimus 28. veebruaril 1830 Napoli Teatro San Carlos. Rollide esmaesitajad olid Luigi Lablache (Noè), Gennaro Ambrosini (Jafet), Giovanni Arrigotti (Sem), Lorenzo Salvi (Cam), Fabiani (Tesbite), Edvige Ricci (Asfene), Cecilia Grassi (Abra), Berardo Calvari Winter (Cadmo), Luigia Boccabadati (Sela), Gaetano Chizzola (Artoo) ja Maria Carraro (Ada).
Ajalugu.
Donizetti ja tema libretist esitasid 1830. aasta paastuajal "Il diluvio universale" kirikutsensorile kontrollimiseks. Paastuajal oli keelatud teatrites ooperite ettekandmine. Erand tehti, kui oli tegemist piibli sündmustega kokkulangeva teosega. Autorid esitasid ooperi oratooriumi kujul ja said loa selle esitamiseks.
Esmaettekanne polnud edukas, ehkki Noè (Noa) peaosa esitas tolle aja juhtiv bass Luigi Lablache. Ooperit esitati veel vaid mõnel korral. Donizetti revideeris teose Genova Teatro Carlo Felice lavastuseks, mis toimus 6. märtsil 1834. Kuid ooper polnud ka selles redaktsioonis oluliselt edukam ning pärast Pariisi lavastust (1834) kadus 147 aastaks teatrite mängukavast. Järgmised ettekanded olid Genovas (1985), Londonis (2005) ja Sankt Galleni festivalil (2010).
Süžee.
Ooper pakub ebausutavaid sündmusi ja segadusi piibli Noa laeva loo kohta. Paganliku Senaari satraap Cadmo raevub, kui ta naine Sela üritab Noèt ja tema poegi laeva ehitamise ajal kaitsta. Cadmol on plaan laev hävitada. Sela salakaval sõber Ada informeerib Cadmot, et Noè on saanud tema plaanidest teada. Ada tahab Cadmot omale meheks ja väidab, et Sela on armunud Noè poega Jafetisse. Ada rõõmustab, kui Cadmo oma naise eemale tõrjub ja Sela ning ka Noè pere surma mõistab. Noè hoiatab Cadmot, et ta ei paneks Issanda kannatlikkust proovile ning ennustab, et see võib kaasa tuua suure veeuputuse. Sela rikub ära Cadmo ja Ada pulma. Ta igatseb oma poega, kelle Cadmo on talt ära võtnud. Cadmo lubab et võtab Sela tagasi, kui naine mõistab Jehoova hukka. Meeleheitel Sela teeb seda ja kukub surnult maha. Puhkeb kohutav torm. Kõik ruttavad Noè laeva. Viimases stseenis on näha kuidas laeva seilab vigastamatult tormistel lainetel.
Ass

Ass, as või assarion (Kreeka ἀσσάριον, assárion) on Rooma münt.
Saarinen

Saarinen on soomepärane perekonnanimi.
Soomes oli perekonnanime Saarinen kandjaid 2014. aastal üle 15 000 isiku. Rootsis ja Ameerika Ühendriikides elas üle 400 selle nime kandjat.
Statistika Eestis.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Saarinen 54 inimesel: 22 mehel ja 32 naisel. Perekonnanimede levikult oli Saarinen meeste puhul 5570. kohal ja naiste puhul 4077. kohal. Perekonnanime Saarinen kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune. Kõige levinum oli perekonnanimi Saarinen vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,93.
Jacobsen

Jacobsen on taani, saksa ja norra päritolu perekonnanimi. Patronüümina tähendab Jakobi poeg.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas, Harjumaal Juuru kihelkonnas, Järvamaal Ambla kihelkonnas ja Läänemaal Karuse kihelkonnas neljal korral nimeks Jacobsen, mis normaliseeriti hiljem nimeks Jakobsen.
Eestis pole 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanime Jacobsen kandvate inimeste arv määratud (seda nime on vähem kui viiel mehel ja vähem kui viiel naisel).
Eesti Kirjanduse Seltsi aastaraamat

"Eesti Kirjanduse Seltsi aastaraamat" on Eesti Kirjanduse Seltsi aastaraamat. 
See ilmus aastail 1909–1940 (23 köidet) ning uuesti aastast 1993, mil ilmus 24. köide.
Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat

"Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat" on Eesti Geograafia Seltsi poolt välja antav aastaraamat.
Seda antakse välja alates aastast 1957.
Vassili Moskvast

Kristuse pärast meeletu Vassili Moskvast (vene keeles "Василий Блаженный", 'Vassili Õnnis'; sündinud detsembris 1468 Jelohhovos Moskva lähedal, surnud 1552 või 1557) on Venemaa pühak, kelle mälestuspäev on 2. augustil.
Vassili kuulub askeetide hulka, keda nimetati Kristuse pärast meeletuiks ja kelletaolisi oli eriti rohkelt just varauusaegsel Venemaal. Ikoonid tema kujutisega on väga levinud, eriti just Moskvas ja selle ümbruses. Teda kujutatakse sageli riieteta, käed palveks välja sirutatud, seismas ja pöördumas Kristuse poole.
Eluloolist.
Vassili sündis pärisorjade perekonnas 1468. aastal Jelohhovo Jumalaema Vladimiri pühakuju kiriku kandis. Algul oli ta kingsepa õpipoiss ja läks 16-aastaselt Moskvasse. Ta hakkas seal, tahtes abistada neid, kes elasid vaesuses, harrastama ekstsentrilist elustiili, varastades poodidest ja jagades vajalikku neile, kes kannatasid puudust, tahtes sellega häbistada jõukate kitsidust. Ta käis ringi alasti ja suurte ahelatega koormatuna. Ta sõitles Ivan Julma tolle hoolimatuse pärast kiriku suhtes. Liigub palju pärimust Vassili prohvetiandest.
Tema matustel teenis Moskva metropoliit Makari koos paljude vaimulikega. Vassili maeti tema palvel pärast surma endise Kolmainu kiriku kalmistule Jumalaema kaitsmise kiriku juures vallikraavi ääres. Ametlikult kanoniseeriti Vassili 1588. aastal. Kirikut on hiljem pühaku auks hakatud nimetama Vassili Blažennõi kirikuks.
Prokopi Ustjugist

Prokopi Ustjugist (vene keeles "Прокопий Устюжский" või "Святой Прокопий Любекский"; sündinud 1243 (?), surnud 8. juulil Veliki Ustjugis) oli Saksamaal sündinud Lübecki kaupmees, hiljem Kristuse pärast meeletu Venemaal ja õigeusu kiriku pühak. Tema mälestuspäev on 8. juulil.
Mõned allikad on ta identifitseerinud Jacob Potharstina, Lübecki kaupmehe pojana, kes oma kauplemisreisidel Novgorodi lasi end õigeusku salvida.
Pärimus.
Ta sai Novgorodis kaubeldes rikkaks. Pärast isa surma astus ta kloostrisse mungaks Prokopi nime all. Sealt lahkus ta mõne aasta pärast kloostriülema loal ja hakkas ringi rändama kodutuna ja vaga hulluna, liikudes põhja poole, kuni jõudis Ustjugi. Seda elu elas ta umbes 60 aastat. Pärimus kõneleb, et 1290. aastal nägi ta ette meteoriidi langemist Ustjugi lähedale, tornaadot ja suurpõlengut; ta olevat põlvitanud ettekuulutust lausuma neiu ette, kelle pojast sai hiljem Permi esimene piiskop Stefan. Sinod kanoniseeris Prokopi 1547. aastal.
Prokopi kõdunemata jäänud säilmed avastati 18. sajandil Veliki Ustjugi Jumalaema Templisse Viimise kirikust ja pandi välja tema auks ehitatud ja talle pühitsetud kirikus kahesajaks aastaks, kus need olid paljude imeliste tervenemiste allikaks.
Ikonograafia.
Prokopit on ikoonidel kujutatud kolme ahjuroobiga, mille ta olevat kloostrist lahkudes kaasa võtnud. Nende hoidmise viisi järgi olevat Prokopi eluajal saadud teada vilja-aastat – kui nende vars oli ülespoole, olevat saak olnud hea, kui aga allapoole, hoiatas see ikalduse eest.
Prokopit on ikoonidel kujutatud sageli koos teise Ustjugi Kristuse pärast meeletuga, Joanniga Ustjugist.
Austamine.
Prokopile on pühitsetud mitmed õigeusu kirikud Saksamaal. Näiteks Lübecki Püha Katariina kiriku külgkabel Strobukeskapelle, mida kasutab Lübecki õigeusu kogudus, ja Hamburg-Stellingeni Püha Prokopiuse õigeusu kirik.
Maksimilian Andronnikov

Maksimilian Aleksandrovitš Andronnikov (vene keeles Максимилиан Александрович Андронников; sündinud 19. märtsil 1974 Sotšis) on vene poliitaktivist ja sõjalise rühmituse liige. Tema sõjaväeline kutsung on Tsezar.
Enda sõnul on ta pedagoogiharidusega ja töötanud treenerina Peterburis.
Pärast Venemaa täieulatusliku sissetungi algust Ukrainasse (veebruaris 2022) sõitis ta suvel Ukrainasse ja astus seal vabatahtlikest koosneva sõjaväelise formeeringu Vene Vabaduse Leegion liikmeks, mis sõdib Ukraina relvajõudude poolel. Hiljem sai tast leegioni komandöri asetäitja suhtluses meediaga.
2023. aasta mais osales Andronnikov Vene Vabaduse Leegioni koosseisus sissetungil Venemaale Belgorodi oblastisse.
Sankt Pölteni maaringkond

Sankt Pölteni maaringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. See ümbritseb täielikult Sankt Pölteni linna, mis on eraldi haldusüksus.
Haldusjaotus.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
2016. aasta lõpus liideti ringkonnaga järgmised kaotatud Wien-Umgebungi ringkonna vallad: Gablitz, Mauerbach, Pressbaum, Purkersdorf, Tullnerbach ja Wolfsgraben.
Lübecki Püha Katariina kirik

Lübecki Püha Katariina kirik (saksa keeles "Katharinenkirche", "Museumskirche St. Katharinen zu Lübeck") on 14. sajandil ehitatud Aleksandria Katariinale pühitsetud telliskirik Lübeckis, mis oli kunagise frantsisklaste kloostri kirik ja on tänapäeval ainuke säilinud kloostrikirik Lübeckis.
Frantsisklaste Püha Katariina klooster tegutses Lübeckis 1225. aastast kuni sulgemiseni reformatsiooni ajal 1531. aastal. 
Keskaegne ehitiste kompleks Lübecki vanalinnas kuulub tänapäeval UNESCO maailmapärandi nimistusse. 
Kunagises kloostrikirikus tegutseb muuseum, kiriku juurdeehitistes vanu keeli süvendatult õpetav kool Katharineum ja linnaraamatukogu.
Scheibbsi ringkond

Scheibbsi ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Katrina Leskanich

Katrina Elizabeth Leskanich (sündinud 10. aprillil 1960. aastal Topekas Kansase osariigis) on Ameerika Ühendriikidest pärit muusik, kes oli esilaulja poprokk-ansamblis Katrina and the Waves. 1985. aastal oli nende laul "Walking on Sunshine" rahvusvaheline hitt. 1997. aastal esindas ansambel Ühendkuningriiki looga "Love Shine a Light" võidukalt Eurovisiooni lauluvõistluses. Mõlemad laulud kirjutas tema kauaaegne bändikaaslane Kimberly Rew.
Elulugu.
Tema isa oli Vietnami sõja veteran, kellest sai hiljem kolonel Ameerika Ühendriikide õhuväes. Katrina ja tema neli õde ning vend kolisid lapsepõlves sageli, 1976. aastal jõudis perekond Ühendkuningriiki. Kaks aastat hiljem lõpetas ta RAF Lakenheathi juures keskkooli.
Ta on abielus Sher Harperiga, kellega sõlmis tsiviilpartnerluse aastal 2008.
Karjäär.
Vahetult pärast keskkooli pani ta aluse ansamblile Mama's Cookin'. Kimberly Rew liitumise järel kolm aastat hiljem sai ansambel uue nime The Waves. 1982. aastal nimetati see taas ümber, sellest sai Katrina and the Waves. Ansambel kestis aastani 1999, olles kaks aastat varem võitnud esikoha Eurovisioonil. Pärast seda on naine esinenud soololauljana ainult enda nime alt. Ta on olnud aktiivsem 2010.–2020. aastail.
Kallaskerss

Kallaskerss ("Rorippa × anceps") on ristõieliste sugukonda kersi perekonda kuuluv taimeliik – täpsemini, kas hübriid või hübriidset päritolu liik. 
Teda on peetud vesikersi ja metskersi hübriidiks ("Rorippa amphibia × Rorippa sylvestris").
Friedrich von Kottulin

Friedrich Franz Georg Kottulinsky von Kottulin (5. märts 1748–2. aprill 1815) oli Austria sõjaväelane, väejuht ja feldmarssal-leitnant. 
Elulugu.
Friedrich Franz Georg Kottulinsky von Kottulin sündis 5. märtsil 1748 Brünnis. 
7. mail 1800 ülendati Kottulin kindralmajoriks. 1805. aastal sõdis ta Itaalias, kus juhatas Simbscheni diviisis brigaadi. Diviis kuulus ertshertsog Karli armee paremasse tiiba, mida juhatas Heinrich von Bellegarde. Armee koosseisus osales ta 30. oktoobril 1805 Caldiero lahingus. 14. augustil 1808 ülendati ta feldmarssal-leitnandiks ning jalaväerügemendi nr 41 inhaberiks. 
2. mail 1809 sai Kottulin Johann von Hilleri VI korpuses diviisiülemaks. Selle diviisiga võttis ta osa Asperni-Esslingi lahingust, kus oli esimeses kolonnis. Lahingus võitles tema diviis Asperni küla juures. Hiljem osales ta veel Wagrami lahingus. Kottulin läks samal aastal erru ning suri 1815. aasta 2. aprillil Budas.
Ґ

Ґ (ґ) on kirillitsa täht, mida kasutatakse ukraina tähestikus. 
Ukraina keeles kasutatakse seda helilise velaarklusiili /g/ tähistamiseks. See häälik esineb vaid laensõnades, sest algne /g/-häälik, mida tähistati kirillitsa tähega Г hääldub tänapäeva ukraina keeles helilise larüngaalklusiilina /ɦ/.
1933. aastal heideti see Ukraina NSV-s tähestikust välja, kuid seda kasutati edasi Poolale kuulunud Galiitsias ja ukraina diasporaas. 1990. aastal võeti täht taas kasutusse ka Ukrainas.
Täht esineb nt sõnades а́ґрус, ґа́ва, ґа́зда, ґандж, ґа́нок, ґату́нок, ґвалт, ґе́ґати, ґедзь, ґелґота́ти, ґелґотіти, ґерґелі, ґерґота́ти, ґерґоті́ти, ґи́ґнути, ґирли́ґа, ґлей, ґніт, ґо́ґель-мо́ґель, ґонт(а), ґрасува́ти, ґра́ти, ґре́чний, ґринджо́ли, ґрунт, ґу́дзик, ґу́ля, ґура́льня, джиґу́н, дзи́ґа, дзи́ґлик, kohanimedes Ґорґани (Gorganõ), Ґоро́нда (Goronda), У́ґля (Uglja) ja isikunimedes Ґалаґа́н, Ґалято́вський, Ґе́ник, Ґерза́нич, Ґерда́н, Ґжи́цький, Ґи́ґа, Ґо́ґа, Ґо́йдич, Ґо́нта, Ґри́ґа, Ґудзь, Ґу́ла, Лома́ґа.
Tullni ringkond

Tullni ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Muudatus.
2017. aastal, kui kaotati Wien-Umgebungi ringkond, sai Tullni ringkonna osaks Klosterneuburg.
Waidhofen an der Thaya ringkond

Waidhofen an der Thaya ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Wiener Neustadti maaringkond

Wiener Neustadti maaringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
91 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 91 sõidab Balti jaama ja Mustamäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant
Ajalugu.
Ööliin avati 19.05.2023. Aastal 1994-2000 oli MRP Linna Liinidel sama numbriga liin marsruudil Kaubamaja – Tihniku Maksimarket.
Zwettli ringkond

Zwettli ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Siiri Veromann

Siiri Veromann (29. aprill 1938 Räitsvere küla, Rakke vald – 25. juuni 2023) oli eesti bioloog. 
Ta lõpetas aastal 1962 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina ja töötas seejärel
Tartu Ülikoolis Meditsiini Teadusliku Uurimise Kesklaboratooriumis ning Üld- ja
molekulaarpatoloogia instituudis uurijana. 
Tema erialaks oli eksperimentaalne histoloogia, eriti silma koed ja silmaläätse kasv, sealhulgas katarakti ja glaukoomi tekke põhjused. 
Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi eluaegne liige.
Pere.
Tema abikaasa oli ornitoloog Heinrich Veromann, pojad Heikki Veromann ja Peeter Veromann.
92 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 92 sõidab Balti jaama ja Väike-Õismäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant.
Ajalugu.
Ööliin avati 19.05.2023/. Aastal 1995-1999 oli MRP Linna Liinidel sama numbriga liin marsruudil Reisisadam – Kaubamaja – Kadaka turg – Männi.
93 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 93 sõidab Balti jaama ja Pelguranna vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant
Ajalugu.
Ööliin avati 19.05.2023.
94 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 94 sõidab Balti jaama ja Priisle vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant.
Ajalugu.
Ööliin avati 19.05.23. Aastal 1995-1999 oli MRP Linna Liinidel sama numbriga liin marsruudil Kaubamaja – Pae – Lasnamäe Maksimarket.
Karvade eemaldamine

Karvade eemaldamine on tahtlik kehakarvade või juuste eemaldamine inimesel. Protseduur, mis seisneb karvade eemaldamises kehalt, omab nii praktilist kui ka kultuurilist tausta.
Depilatsioon on tava, mis on eksisteerinud sajandeid ja millel on juured erinevates kultuurides üle maailma. See on mänginud olulist rolli nii praktilisest kui ka kultuurilisest vaatenurgast ning siledat nahka on peetud esteetika ja ilu märgiks.
Ajalugu.
Depilatsioonil on pikk ajalugu, ulatudes antiikajast. Karvade eemaldamise praktika oli tuntud ja kasutusel erinevates tsivilisatsioonides, nagu muistne Egiptus, Kreeka, Rooma, India, Pärsia ja paljud teised.
Muistsete egiptlaste hulgas peetakse neid üheks esimeseks, kes regulaarselt kehakarvu eemaldasid. Egiptuse naised, nii kõrgemas kui ka madalamas ühiskonnakihis, eemaldasid karvad kogu kehalt, sealhulgas peast, näost, jalgadelt ja kaenlaalustest. Ajalooline dokumentatsioon hieroglüüfide ja skulptuuride kujul, mis kujutavad Egiptuse naisi, näitab, et depilatsioon oli nende jaoks oluline hoolduse ja esteetika element.
Muistse Kreeka depilatsioon oli samuti populaarne, eriti naiste hulgas. Kreeka naised eemaldasid karvu erinevatelt kehaosadelt, pöörates suurt tähelepanu siledale ja karvavabale nahale. Depilatsioon oli seal puhtuse ja esteetika märk ning sile nahk peeti ilu sümboliks.
Ka muistseid roomlasi pöörasid karvade eemaldamisele suurt tähelepanu. Nii naised kui ka mehed eemaldasid kehalt karvu, kasutades erinevaid meetodeid, nagu vahatamine, terade kasutamine, pimsskivi või isegi keemilised ained. Sile nahk oli hügieeni märk ning depilatsioon oli laialdaselt aktsepteeritud ühiskondlik tava. Kuigi naiste sile keha oli tavaline, olid Vana-Kreekas paljudel skulptuuridel häbemekarvad, eriti meeste suguelunditel.
Ka teistes maailma osades praktiseeriti depilatsiooni. Näiteks muistsetes Indias eemaldasid naised kehalt karvu ürtide ja taimede segude abil, mis omavad ka nahahoolduslikke omadusi. Pärsias oli depilatsioon samuti levinud ning naised kasutasid erinevaid tehnikaid, nagu vahatamine või karvade eemaldamine niidiga.
Karvade eemaldamise protseduurid on aastate jooksul arenenud koos tehnoloogilise arengu ja ühiskondlike muutustega ning on ilmunud uued meetodid ja vahendid depilatsiooniks. Naiste jaoks oli 1915. aasta revolutsiooniline, mil ilmus esimene reklaam naistele mõeldud raseerimismasina kohta. Teise maailmasõja ajal, kui ameeriklannadel ei olnud laialdaselt saadaval sukkpükse, hakkasid nad lihtsalt jalgu raseerima. Moes olid 19. sajandi meetodid vahatamine ja raseerimine. 21. sajand osutus depilatsiooni ajaloos läbimurdeks, sest traditsioonilised meetodid asendas laser. Selektiivse fototermolüüsi avastus osutus revolutsiooniliseks depilatsioonis. See väljend tähendab, et valgusenergia muundub soojusenergiaks, toimides "valikuliselt" karvale. See oli tõeline leiutis laserdepilatsioonis, kuna protseduurid lõpetasid negatiivse mõju nahale, nagu turse, veresoonte deformatsioon, mitmed sinikad ja paistetus. Laserdepilatsioon lõpetas naha kahjustamise protseduuri ajal ja muutus ohutuks.
Moe OÜ

Moe OÜ ehk Moe Grupp on ettevõte Eestis, mis toodab ja müüb alkohoolseid jooke. Grupi moodustavad Moe Peenviinavabrik, Muddise Õllevabrik ning Moe Muuseum ja Külastusekeskus.
2014. aastal Sven Ivanovi alustatud ettevõte jätkab tööd endise Moe Piiritustehase aladel, mille omandas 2009. aastal samuti Ivanovile kuulunud Estonian Spirit. Moe OÜ tuntud tooted on Moe mahe 1886 ja Moe rukis.
Moe OÜ on Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liidu liige.
Ajalugu.
Moe Piiritustehas.
Piiritusetootmine Moel sai alguse 1887. aastal, kui aasta varem Moe mõisa omandanud Jakob Kurberg käivitas sealse piiritustehase. Vabrikust kujunes välja Eesti üks suurimaid piiritusettevõtteid, mis töötas (väikeste katkestustega maailmasõdade ajal) kuni 2009. aastani, mil ettevõtte omandanud Onistar läks pankrotti.
Moe Grupp.
Estonian Spirit taasavas tootmise Moel 2011. aastal, kui vanas gaasitsehhis alustas tööd peenviinade villimistsehh, mis sai tuntuks kui Moe Peenviinavabrik. 2014. aasta 25. aprillil registreeriti Moe OÜ, mille eesotsas oli Sven Ivanov ja ettevõtte omanikering oli sama Estonian Spiriti omaga. 2015. aastal taasalustati Moel õlletegemist Muddise nime all. Uus ettevõtte on laiendanud vabriku tootmist ja lisaks tuntud viinale (näiteks Moe mahe 1886 ja Moe rukis) toodetakse peenviinavabrikus ka džinni ja viskit. 2019. aastal suleti Rakvere piiritustehas ja kogu tootmine koliti Moele.
2017. aasta oktoobris kiitis Euroopa Komisjon heaks ettevõtte taotluse registreerida kaitstud geograafiline tähis (KGT) Estonian Vodka, mis on mitmel Moel toodetud viinal. Seoses kaitstud tähise registreerimisega saab seda sõnapaari kasutada toote märgistusel vaid juhul, kui viin on toodetud tehnilises toimikus sätestatud nõudeid järgides ning selle valmistamisel on kasutatud Eestis kasvatatud toorainest valmistatud etüülalkoholi ning Eesti päritolu vett.
Sõjaline erakompanii

Sõjaline erakompanii (inglise keeles "private military company" või ka "private military and security company") on eraettevõte, mis pakub relvastatud lahingu- või turvateenuseid. Sellised ettevõtted täidavad enamjaolt ülesandeid, mida klassikaliselt seostatakse riikliku julgeolekuteenistuse, sõjaväe ja politsei tegevusega, kuid enamjaolt opereerivad sõjalised erakompaniid väiksemal skaalal. 
Riigid kasutavad sõjalisi erakompaniisid tihtipeale oma konventsionaalsete vägede treenimiseks ja nende ridade täiendamiseks, kui viimastel endil puudub vajalik võimekus või pädevus. Samuti kasutavad sõjaliste erakompaniide teenuseid teised eraettevõtted oma vara ja personali kaitseks ning seda eriti ohtlikes regioonides, kus kohalik riigivõim ei suuda nende turvalisust tagada.
Erafirmade kaasamist sõjanduse ja turvalisuse valdkondades nähakse kasvaval määral praktilise lahendusena nendele riikide, kes seisavad silmitsi eelarveliste ja demograafiliste raskustega ning konfliktide muutunud iseloomuga. Sõda ja turvalisus on turuna muutunud üha organiseeritumaks ja mitmekülgsemaks, sisaldades suuri rahvusvahelisi konglomeraate, kes pakuvad paljusid erinevaid teenuseid vastavalt kliendi vajadustele.
21. sajandil on erafirmad olnud konfliktsetes piirkondades väga aktiivsed. Sõjaliste erakompaniide töötajad moodustasid enam kui poole personalist, keda Ameerika Ühendriigid oma operatsioonidel Iraagis ja Afganistanis kasutas. Iraagi sõjale järgnenud ebastabiilses olukorras otsustas USA Iraagi aladel tugineda suurel määral just sõjalistele erakompaniidele korra tagamiseks, kohalike vägede ja politsei väljakoolitamiseks ning naftaettevõtete kaitsmiseks. Vene valitsusega seotud Wagneri grupp tegutses Kesk-Aafrika Vabariigis vahemikus 2018–2023, pakkudes kaitset kohaliku valitsuse esindajatele ja olulistele tugipunktidele riigis.
Sõjaliste erakompaniide töötajaid seostatakse tihtipeale negatiivset tähendust omava terminiga "palgasõdur", millega tähistatud isikute tegevust on piiratud rahvusvaheliste lepetega. Kolmanda Genfi konventsiooni esimese lisaprotokolli 47. artikkel sätestas seadusliku normi, mille kohaselt ei ole palgasõduril õigust olla kombatant või omada sõjavangi staatust, kuid artikkel defineerib palgasõduri olemuse ähmaselt, mis muudab reegli rakendamise keeruliseks. 2001. aastal kehtima hakanud ÜRO palgasõdurite värbamise, kasutamise, rahastamise ja väljaõpetamise vastane konventsioon (")" keelab palgasõdurite tegevuse, kuid ainult 46 riiki on dokumendi ratifitseerinud, piirates selle mõju. Valdkonna reguleerimise muudab keeruliseks ka asjaolu, et sõjalised erakompaniid tüüpiliselt väldivad oma liikmete identifitseerimist palgasõduritena, mistõttu eelistavad nii nemad kui nende kliendid terminit "sõjaline erakompanii".
Peenstruktuurikonstant

Peenstruktuuri konstant on füüsikaline konstant (tähis formula_1, dimensioon 1), mis väljendab elektromagnetilise vastastikmõju tugevust. Selle konstandi tõi sisse 1916. aastal Arnold Sommerfeld vesiniku aatomi spektrijoonte peenstruktuuri teoreetilises selgituses. Seetõttu nimetatakse seda ka Sommerfeldi peenstruktuuri konstandiks.
Sommerfeld defineeris selle algselt Bohri vesinikuaatomi põhiolekus elektroni orbitaalkiiruse ja valguse kiiruse suhtena.
Kvantelektrodünaamikas näitab peenstruktuurikonstant tugevust, millega elektromagnetilist vastastikmõju vahendav footon sidestub elektriliselt laetud elementaarosakesega, näiteks elektroniga. Seega võib seda konstanti käsitada elektromagnetilise sidestuskonstandina, mis määrab, kui tugevad on elektriliselt laetud osakeste vahelised (tõuke- või tõmbejõud ja kui kiiresti toimuvad elektromagnetiliselt indutseeritud protsessid, näiteks valguse spontaanne kiirgus.
Teaduse ja Tehnoloogia Andmekomitee soovitatud väärtus on
 formula_2
kus sulgudes olevad numbrid näitavad mõõtemääramatust väärtuse viimastes numbrikohtades. See määramatus esitab hinnangulist standardhälvet tegelikust arvväärtusest.
Seni kõige täpsem väärtus (täpsus formula_3) määrati 2018. aastal aatominterferomeetria abil:
formula_4.
Viini Tehnikaülikoolis tehtud Halli kvantefekti mõõtmised andsid tulemuseks väärtuse
formula_5.
Peenstruktuuri konstant on seotud elementaarlaengu formula_6, Plancki konstandi formula_7, valguse kiiruse formula_8 ja elektrilise konstandiga formula_9 järgmiselt:
formula_10
Konstantidel formula_11 ja formula_8 on rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI) fikseeritud väärtused. Seetõttu on peenstruktuuri konstant otseselt ja vastava mõõtemääramatusega seotud elektrilise konstandiga formula_9.
Lainepakett

Lainepakett ehk lainerühm on ruumiliselt või ajaliselt piiratud laine. Matemaatiliselt võib lainepaketti mõista kui lihtsamate lainete liitsüsteemi. Eelkõige saab lainepaketti esitada mitme tasalaine superpositsioonina. Sellise lainepaketi lahutamine sageduskomponentideks põhineb Fourier' teisendusel ja seda saab eksperimentaalselt esitada spektromeetri abil. Kiirust, millega lainepaketi mähisjoon liigub, nimetatakse rühmakiiruseks.
Matemaatiline esitus.
Lainepaketti formula_1 saab esitada tasalainete summana:
formula_2
kus
formula_3 on tasalaine amplituud;
formula_4 on üksiku monokromaatilise laine nurksagedus; lainepaketil seevastu ei ole ühte sagedust, vaid tegemist on sagedusjaotusega;
formula_5 on lainearv: formula_6, milles formula_7 on tasalaine faasikiirus, mis sõltuvalt levikeskkonnast võib olla sagedusest sõltuv.
Faasikiirust saab väljendada murdumisnäitaja formula_8 abil valemist formula_9. Selle tulemusena saab lainepaketi valem kuju
formula_10
Seega saab väita, et kui keskkonnal on püsiv murdumisnäitaja formula_11, siis lainepakett ei haju (dispersioon puudub).
Lainepakett, nagu ka tasalaine, on üldise lainevõrrandi lahend:
formula_12.
See tuleneb lainevõrrandi lineaarsusest ja superpositsiooni printsiibist.
Pideva sagedusjaotuse korral tuleb summalt üle minna Integraalkujule. Seejuures määrab formula_13 amplituudijaotuse, mis sõltub nüüd lainearvust formula_14:
formula_15.
Näide: Gaussi lainepakett.
Lainepaketi sageli kasutatav näide on Gaussi lainepakett. See on laine, mille amplituudijaotus formula_13 vastab Gaussi jaotusele.
Gaussi lainepaketi eripäraks on see, et Gaussi funktsiooni Fourier' teisenduse tulemuseks on jällegi Gaussi funktsioon. Seega viib Gaussi amplituudijaotuse täpsustus Gaussi laineni positsiooniruumis. Ja vastupidi: kui lainepaketile antakse positsiooniruumis Gaussi kuju, siis on selle lainepaketi sagedusjaotus automaatselt Gaussi tüüpi.
Lisaks on Gaussi lainepakett madalaima määramatusega lainepakett. See tähendab, et. ühegi teise lainepaketi puhul ei ole korrutis laine laiusest positsiooniruumis selle laiusega sagedusruumis väiksem.
Mihkel Nestor

Mihkel Nestor (sündinud 12. aprillil 1986) on eesti majandusanalüütik.
Nestor omandas majandusteaduste magistrikraadi Tartu Ülikoolis.
Aastatel 2008–2011 töötas Nestor Haridus- ja teadusministeeriumis analüütikuna, seejärel 2013. aastani mõttekoja Praxis analüütikuna, Riigikontrollis audiitorina ning 2015. aastast SEB Pangas majandusanalüütikuna.
Nestor koostab meedias kajastust leidvaid nädalakommentaare ning osaleb finants- ja majandusteemalistel konverentsidel, kus avab majandusruumi hetkeseisu ja väljavaateid. 
Alates 2021. aastast juhib Nestor koos Peeter Koppeliga majandusseisu ja finantsturgude käitumist selgitavat taskuhäälingut Nestor &amp; Koppel.
2023. aasta 27. juuni raketirünnak Kramatorskile

2023. aasta 27. juuni raketirünnak Kramatorskile oli Vene-Ukraina sõja käigus toimunud rünnak Kramatorski kesklinnas asuvale toitlustusasutusele, mille tagajärjel hukkus 13 inimest.
Peamiseks sihtmärgiks oli pitsarestoran, kus oli sel ajal kuni 80 klienti ja töötajat. Plahvatuses hukkus 13 inimest, sealhulgas 17-aastane tüdruk ja 14-aastased kaksikõed, 61 inimest (sealhulgas 1 laps) sai vigastada ja 11 inimest päästeti. Veel üks rakett tabas küla Kramatorski äärelinnas, vigastades veel viit inimest. Restoran oli populaarne Ukraina sõdurite, väliskorrespondentide ja abitöötajate seas. Vigastatute hulgas olid Kolumbia romaanikirjanik ja ajakirjanik Héctor Abad Faciolince ning tema sõber Sergio Jaramillo Caro. Kramatorsk asus sel päeval lahingurindest 24 kilomeetri kaugusel.
Kuigi Venemaa väitis, et ta ei ründa tsiviilisikuid ja sihtis ainult "NATO instruktoreid" ning "eesmärk oli saavutatud", ei registreeritud hukkunute seas ühtegi sõjaväelast ning mitmed uudistekanalid lükkasid selle selgituse ümber kui Venemaa desinformatsiooni.
Vastukaja.
Rünnak leidis aset pärast Wagneri grupi mässu lõppemist Venemaal, mis ohustas Vladimir Putini autoriteeti. Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell ja Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi mõistsid rünnaku hukka kui "Vene terrori Ukraina tsiviilisikute vastu". Ukraina armee arreteeris hiljem mehe, keda kahtlustati restorani ees pargitud sõidukite järel luuramises ja video edastamises Venemaa sõjaväeluurele. USA president Joe Biden mõistis rünnaku hukka ja ütles, et Putinist on saanud "paaria kogu maailmas". ÜRO humanitaarabi koordinaator Ukrainas Denise Brown tegi avalduse, milles kirjeldas rünnakut kui "järjekordset näidet andestamatutest kannatustest, mida Venemaa sissetung Ukraina rahvale põhjustab. Rahvusvaheline humanitaarõigus kaitseb tsiviilelanikke ja tsiviiltaristut ning tsiviilkahju minimeerimiseks või vältimiseks tuleb teha kõik, sealhulgas sihtmärke kontrollida.
Villy Võrk

Villy Võrk (sündinud 29. märtsil 1973) on Eesti omavalitsustegelane, kogemusnõustaja ja rehabilitatsioonikeskuse Töömaja rajaja.
Poliitiline tegevus.
Villy Võrk on alates 17. november 2021 Kehtna Valla volikogu liige, kus ta esindab valimisliitu Kõik on olulised. Kehtna Valla sotsiaalkomisjoni esimees 2021 aasta novembrist kuni 2023 aasta novembrini
Alates 2018 aastast Järvakandi kooli hoolekogu esimees.
Ühiskondlik tegevus.
Võrk oli 2014-2018 MTÜ Lootuse Küla Järvakandi Keskuse tegevjuht, 23. augustist 2019 on ta MTÜ Töömaja tegevjuht. Võrk on olnud pastor ning jutlustajana teenib kristlikke kogudusi ka täna.
Isiklikku.
Võrk on abielus sotsiaaltöö eksperdi Maarja Võrguga, neil on viis last - Elisabet, Villibert, Fridebert, Margaret, Debora.
Haridus.
Võrk on lõpetanud 2003. aastal Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumi. Ta on täiendanud end TÜ Avatud Ülikooli ärijuhtimise intensiivkursusel ning läbinud Tallinna Kogemusnõustajate Koolis kogemusnõustaja koolituse.
Looming.
Raamat Stopp-armastan vabadust ilmus 2004. aasta, kordustrükk 2017. aastal.
Vērene

Vērene on küla ("mazciems") Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas.
Küla asub valla kaguosas merepinnast 100 m kõrgusel Ogre jõe kaldal. Vērene jääb valla keskusest Madlienast 6,5, piirkonna keskusest Ogrest 49 ja Riiast 86 kilomeetri kaugusele.
Asula on kujunenud Vērene mõisa ("Fehren") keskuse juurde. Küla ehitati välja kui kolhoosi Darba karogs keskasula. Hiljem sai sellest Madliena sovhoosi osakonnakeskus. 
Külas asub Vērene kalmistu. Sinna jääb Vērene bussipeatus.
Regionaalse kaitse all on Vērene mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, kupja maja, ait ning park). Looduskaitse all on Vērene mõisa allee, kaks tamme, Euroopa lehis ja vaher. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki.
Aastal 2008 oli külas 37 elanikku.
Vecķeipene

Vecķeipene on küla ("mazciems") Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas.
Küla asub valla keskosas merepinnast 105 meetri kõrgusel. Vecķeipene jääb valla keskusest Madlienast 3, piirkonna keskusest Ogrest 44 ja Riiast 80 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Vecķeipene bussipeatus.
Asula on kujunenud Vecķeipene mõisa ("Alt-Kaipen") keskuse juurde. Küla ehitati välja kui kolhoosi Pumpurs keskasula. Hiljem sai sellest Madliena sovhoosi osakonnakeskus.
Looduskaitse all on Avotiņi tamm, Avotiņi vaher ja kolm külas kasvavat tamme.
Aastal 2008 oli külas 40 elanikku.