Gediminas Kirkilas

Gediminas Kirkilas (30. august 1951 Vilnius – 20. aprill 2024 Vilnius) oli Leedu poliitik, 4. juulist 2006 kuni 9. detsembrini 2008 Leedu peaminister ja 2007–2009 ühtlasi Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. 
Alates 17. novembrist 2012 kuni 12. novembrini 2020 oli ta seimi aseesimees.
Elulugu.
Lapsepõlv ja noorus.
Keskhariduse omandas Kirkilas aastatel 1958–1969 Vilniuse 23. keskkoolis. Seejärel läbis ta 1969–1972 kohustusliku sõjaväeteenistuse Severomorskis, teenides NSV Liidu põhjalaevastikus.
Pöördunud tagasi Leedusse, töötas Gediminas Kirkilas 1972–1978 restauraatorina. Ta oli tegev selliste oluliste kultuuriobjektide nagu Vilniuse Püha Johannese kiriku, Vilniuse Püha Kasimiri kiriku, Vilniuse Ülikooli kompleksi, Verkiai palee ja Kaunase katedraali restaureerimisel.
Haridus.
1974. aastal astus Kirkilas Vilniuse Pedagoogilisse Instituuti, kus õppis leedu keelt ja kirjandust. 1978–1982 jätkas ta õpinguid Vilniuse Kõrgemas Parteikoolis politoloogia erialal. 2004. aastal lõpetas ta Vilniuse rahvusvahelise ärikooli magistrikraadiga.
Poliitiline tegevus.
Gediminas Kirkilase poliitiline karjäär sai alguse Leedu Kommunistlikus Parteis (LKP). Aastatel 1982–1985 oli ta LKP Vilniuse Lenini rajooni komitee instruktor ja 1986–1990 LKP Keskkomitee kultuuriosakonna instruktor. Kui Algirdas Brazauskas nimetati 1988 LKP Keskkomitee esimeseks sekretäriks, sai Kirkilasest ühtlasi tema pressinõunik.
Aastatel 1990–1992 oli ta Algirdas Brazauskase kui parlamendiliikme abi. Kui Brazauskas asutas 1990 Leedu Kommunistliku Partei baasil Leedu Demokraatliku Tööpartei (LDTP), sai Gediminas Kirkilasest selle liige. Aastatel 1991–1996 oli ta LDTP esimehe esimene asetäitja, seejärel 1996–2001 LDTP presiidiumi liige. Perioodil 1991–1995 toimetas ta ühtlasi venekeelset ajalehte "Голос Литвы" ("Leedu Hääl").
Kui Leedu Demokraatlik Tööpartei ja Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei 2001. aastal ühinesid, sai Kirkilasest Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei aseesimees.
Aastatel 2002–2004 oli Gediminas Kirkilas presidendi eriesindaja Kaliningradi oblasti transiiti käsitlevatel läbirääkimistel Venemaaga. 2003. aastal anti talle suursaadiku diplomaatiline auaste.
19. mail 2007 toimunud Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei kongressil valiti ta Algirdas Brazauskase asemel erakonna uueks esimeheks. Sellel ametikohal tegutses ta kuni 7. märtsini 2009, mil erakonna uue esimehena astus ametisse Algirdas Butkevičius. Alates sellest ajast on ta taas erakonna aseesimees.
Töö valitsuses.
Gediminas Kirkilas oli alates 7. detsembrist 2004 Leedu kaitseminister. Pärast Algirdas Brazauskase valitsuse tagasiastumist seoses Leedu Tööpartei ümber puhkenud korruptsiooniskandaaliga jätkas Kirkilas kaitseministrina erakonnakaaslase Zigmantas Balčytise 1. juunil 2006 moodustatud ajutises valitsuses. Kui Balčytis ei suutnud 20. juunil 2006 koguda seimis piisavat toetust uue valitsuse moodustamiseks, pakkusid sotsiaaldemokraadid uueks peaministri kandidaadiks just Kirkilase.
Seim kinnitas 4. juulil 2006 Gediminas Kirkilase peaministriks. 18. juulil vannutati tema valitsus ametisse. Kirkilase valitsusse kuuluvad lisaks Leedu Sotsiaaldemokraatlikule Parteile ka Talupoegade ja Uue Demokraatia Liit, Liberaalide ja Keskliit ning eelmise koalitsioonipartneri Tööpartei lagunemisel tekkinud Kodanikedemokraatia Partei. Tegu on taasiseseisvunud Leedu Vabariigi neljateistkümnenda valitsusega.
Jaanuaris 2007 avaldas ajakiri The Economist Kirkilasele tunnustust vähemusvalitsuse eduka juhtimise eest.
14.–15. veebruarini 2007 viibis ta ametlikul visiidil Eestis.
Kirkilase valitsuse üheks keskseks ülesandeks oli uue Ignalina tuumaelektrijaama rajamise ettevalmistamine ja Leedu riikliku energeetikaettevõtte Lietuvos energija assisteerimine sellega seoses toimuvatel rahvusvahelistel läbirääkimistel, kuhu olid kaasatud ka Eesti valitsuse ja Eesti Energia esindajad.
Tegevus parlamendis.
1992. aastast kuulus Kirkilas Leedu parlamenti ehk seimi. Ta valiti tagasi aastatel 1996, 2000, 2004, 2008 ja 2012. Seimis juhtis ta aastaid riikliku julgeoleku komisjoni ja 1993–1996 ka Leedu parlamendidelegatsiooni NATO Parlamentaarse Assamblee juures. Samal perioodil oli ta kaasatud Leedu presidendi moodustatud töörühma, mis tegeles Leedu riikliku julgeoleku kontseptsiooni väljatöötamisega. Alates 1996. aastast on ta olnud Euroopa asjadega tegeleva parlamendikomisjoni liige.
17. novembril 2012 valiti ta seimi aseesimeheks. Ühtlasi juhtis ta seimi Euroopa asjade komisjoni (2012–2016). Seimi aseesimees oli ta kuni 12. novembrini 2020.
Isiklikku.
Gediminas Kirkilas valdas leedu, vene ja inglise keelt. Tema huvideks on tennis, filosoofia ja kirjandus. Ta oli abielus. Perekonda kuulusid abikaasa Liudmila, poeg Rolandas ja tütar Diana.
Aastast 1999 oli Kirkilas Leedu kabeföderatsiooni president.