tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Siil udus (multifilm)

"Siil udus" on 1975. aastal Sojuzmultfilmi stuudios valminud kümneminutine multifilm. 
Film jutustab siilist, kes läheb karupojale külla, et koos teed juua ja tähti vaadata. Tee peal eksleb ta aga udus, kohtab mitmesuguseid loomi, kellest mõni teda abistab ja mõni ehmatab, ning kukub jõkke.
Multifilm on valminud Sergei Kozlovi lasteraamatu "Siil udus" järgi, autor on ka filmi stsenarist. Filmi režissöör on Juri Norštein.
Tunnustus.
2003. aastal valisid maailma animafilmieksperdid Tokyo animafilmifestivali korraldajate palvel maailma ajaloo ja kõigi rahvaste parima multifilmi ning leidsid, et see on just film "Siil udus".
2009. aastal püstitati Ukraina pealinna Kiievisse multifilmi peategelase kuju. Mälestusmärk kujutab puupaku otsas seisvat siili, kes kannab õlal kompsu, ning on tehtud puust ja kruvidest. Kuju asub Zolotovorotski, Reitarski ja Georgijevski tänava vahelises pargis ning selle lasi valmistada Kiievi rohealadega tegelev mittetulundusühing Kievskaja Landšaftnaja Initsiativa.
Hayao Miyazaki on nimetanud Juri Noršteini "suureks kunstnikuks" ja tunnistanud, et "Siil udus" on üks tema lemmikmultifilme.
Eestikeelne kõnekujund ja popkultuur.
Multifilmi mõjul on udus eksleva siili kujund ("nagu siil udus" tähendab eesti fraseologismide alussõnastiku andmetel nõutust, segaduses olekut jms) Eestis populaarne ning seda kasutatakse näiteks uduse ilma kirumiseks, mõtete tupikusse jooksmise väljendamiseks, saamatu, uimase või uimastatud inimese kohta jne. Väljend on sobinud nii arutlevate artiklite teemaarendusse kui ka artiklipealkirjadesse. 
2004. aastal toimus Raplamaal autoorienteerumisvõistlus "Siil Udus 2004". 
Aastatel 2014–2016 mängiti Tartu Uues Teatris erilist, helidemaailma tajumisele keskendatud lavastust "Siil udus" (lavastaja Leino Rei). 
Kunstnik Edward von Lõngus on pannud ühele oma teosele parafraseeritud pealkirja "Siil sudus" (2019). 
Režissöör Ave Taavet on kasutanud udus siili kujundit oma animafilmis "Silitada siili" (2021), mille kontekstis on seda segaduses olekut nimetatud "sügiseseks deliiriumiks keset mikrorajooni üksildust, kus tegelikkus põimub unenägudega ja inimsus loomalikkusega".
Maamaks

Maamaks on maks, mida rakendatakse maa väärtusele arvestamata sellel olevaid ehitisi, isiklikku vara või muid parendusi.
Maamaks Eestis.
Eestis on maamaks riiklik maks, mis laekub tervenisti maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse eelarvesse. Maamaksuga maksustatakse kogu maa. Maamaksu maksab maa omanik, teatud juhtudel ka maa kasutaja.
Maamaksu summa saadakse maa maksustamishinna korrutamisel maamaksumääraga. Üldine maksumäär on 0,1–2,5% maa maksustamishinnast aastas, määra kehtestab kohalik omavalitsus.
Maamaksu soodustusi on kahesuguseid:
2025. aastal kogutakse Eestis esialgsetel andmetel 81,4 miljonit eurot maamaksu, mis on 22,9 miljonit enam kui 2024. aastal.
Raskeveokimaks

Raskeveokimaks on riiklik maks, millega maksustatakse veoste vedamiseks ettenähtud ja kindlast väärtusest suurema registrimassiga veoautod ja autorongid. Raskeveok maksustatakse sõltuvalt registri- või täismassist, telgede arvust ja veotelje vedrustuse tüübist.
Eestis on raskeveoki piiriks 12 tonni.
Linda Rannak

Linda Rannak (sündinud Sibul, hiljem Ritsland, 12. jaanuar 1909 Veriora vald, Viluste küla – 28. oktoober 1990 Tallinn) oli eesti ihtüoloog.
Linda Sibul lõpetas Räpina ühispõllumajandusgümnaasiumi 1928. aastal. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonnas (lõpetas 1934 "cum laude") ja täiendas end 1937. aastal Helsingi Ülikoolis. Kaitses 1938 Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "Ahvenlaste luude peenehitusest". 1945. aastal atesteeriti ta bioloogiakandidaadiks.
Töötas 1944. aastast Üleliidulise Merekalamajanduse ja Okeanograafia Teadusliku Uurimise Instituudi Eesti osakonna, 1973–1980 Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakonna juhataja ja vanemteadurina.
Kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis 1970. aastal doktoritöö "Салака Clupea harengus membras L. (биологические группировки, их изменчивость, микроэволюция и динамика численности)" räime bioloogia ja varude dünaamika kohta.
Elene Gedevanišvili

Elene Gedevanišvili (sündinud 7. jaanuaril 1990 Thbilisis) on Gruusia iluuisutaja.
Gedevanišvili on võitnud 2010. ja 2012. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel naisüksiksõidus pronksmedali. Tema teiste seniste saavutuste hulka kuuluvad 2006. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistluste 5. koht, Torino olümpiamängude 10. koht ja 2006. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistluste 14. koht.
Palu-põisrohi

Palu-põisrohi ("Silene chlorantha") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Tatari põisrohi

Tatari põisrohi ("Silene tatarica") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Harkjas põisrohi

Harkjas põisrohi ("Silene dichotoma") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. 
Harkjas põisrohi on Eestis harv; kasvab eelkõige ristikupõldudel umbrohuna. Ta on ühe- või kaheaastane taim; kasvab 20–70 cm kõrguseks. Taim õitseb juunis ja juulis. Õis on valge, ebameeldiva lõhnaga. Kogu taim on kaetud karvadega.
Longus põisrohi

Longus põisrohi ("Silene nutans") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. 
Longus põisrohi on kitsaste karvaste pikitriibuliste tuppedega, millest otsast rullitud valgete ribadena ulatuvad välja kroonlehed. Õied on rippuvad, kogu taim on lähemal vaatlusel karvane.
Öö-põisrohi

Öö-põisrohi ehk ööhädaras ehk öö-pusurohi ("Silene noctiflora") on nelgiliste sugukonda põisrohu perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim. 
Öö-põisrohi kasvab Eestis paiguti, põldudel ja metsaservadel. 
Taim kasvab 7–30 cm kõrguseks. Vars püstine, harunemata, alusel hõredalt karekarvane, ülaosas näärmekarvane ja veidi kleepuv. Lehed piklikud, 3–5 cm pikad. Õied ühe- kuni kolmekaupa varre tipus, avanevad ööseks, lõhnavad. Kroonlehed valged või kahvaturoosad, sügavalt lõhestunud, lühikese lisakrooniga. Kõrgus 20-50 cm. Õitseb juunist septembrini.
Rippuv põisrohi

Rippuv põisrohi ("Silene pendula") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Vaskjala veehoidla

Vaskjala veehoidla (ka "Vaskjala paisjärv") on veekogu Harjumaal Rae vallas Vaskjala külas. Veehoidla koos hüdrosõlmega valmis 1971. aastal. Paisjärve pindala on 29,9 ha, saartega 31,3 ha. 
Veehoidla äärde Ussiaugu talu maadele rajati Kalevi spordiklubi paadisadam, mis lõpetas oma tegevuse 1993. aastal. Aastatega oli veehoidla hakanud kinni kasvama ja 1991. aastal alustati veehoidla puhastamist bageriga, mis jõepõhja freesides pumpas kaldale setet. See tulutu ettevõtmine kestis paar aastat ja tegi sellel perioodil Pirita jõe vee läbipaistmatuks ja mudaseks.
Ümberkaudsed inimesed tundsid puudust supluskohast ja 1994. aastal esitasid ettevõtlikud külaelanikud vallavalitsusele selle kohta märgukirja. Et ka hüdrosõlm oli amortiseerunud, siis 1996. aastal algas veehoidla renoveerimine, mille tulemusena valmis 1999. aastal uus veehoidla pais hüdrosõlmega ja sealt pool kilomeetrit ülesvoolu ka Vaskjala rand.
Pihkane põisrohi

Pihkane põisrohi ehk pihkane hädaras ehk pihkane pusurohi ("Silene viscosa") on kaheaastane rohttaim nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Taim kasvab 30–80 cm kõrguseks. Ta õitseb juunist septembrini. Õis on valge.
Liik on kasvanud Soome lahe saartel, kuid nüüdseks sealt tõenäoliselt hävinud.
Liiv-põisrohi

Liiv-põisrohi ("Silene otites") on kaheaastane rohttaim nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. 
Liiv-põisrohi on Eestis väga haruldane; teda on leitud vaid Tartu lähedalt.
Taim kasvab 30–60 cm kõrguseks. Ta õitseb juunist augustini. Õis on kollakasvalge.
Aed-põisrohi

Aed-põisrohi ("Silene armeria") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Suusahüpped 2010. aasta taliolümpiamängudel

Suusahüppevõistlused 2010. aasta taliolümpiamängudel peeti 12.–22. veebruarini Whistler Olympic Parkis, mis asub umbes 125 km Vancouverist põhja pool.
Suusahüpetes toimus võistlus kolmel medalialal ainult meestele. Need olid viimased taliolümpiamängud, kui naised ei saanud suusahüppevõitlustel osaleda. 
2002. aastal Salt Lake Citys oli Šveitsist pärit Simon Ammann võitnud mõlemad individuaalsed suusahüppe alad. 2007. aastal hakkas ta end taas spordiala suurkujuna kehtestama, võites suurel mäel maailmameistrivõistlused ja olles regulaarne võitja maailma karikasarja tuuril.
Ammann tegi kõigis hüppevoorudes pikimad hüpped, korrates oma 2002. aasta saavutust: võitis nii normaal- kui ka suurel mäel.
Tulemused.
Normaalmägi.
 
Finaal: 13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 61
&lt;br&gt;Riike: 18
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Lars Bystø, 
&lt;br&gt;Maailmameister 2009 : Wolfgang Loitzl, 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;Osa suusahüppajaid läbis eelkvalifikatsiooni; nad sooritasid küll kvalifikatsioonivoorus hüppeid, kuid neid ei reastatud koos eelkvalifitseerimata hüppajatega.
Suur mägi.
 
Finaal: 20. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 61
&lt;br&gt;Riike: 18
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Thomas Morgenstern, 
&lt;br&gt;Maailmameister 2009 : Andreas Küttel, 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
&lt;br&gt;Osa suusahüppajaid olid eelkvalifitseeritud; nad sooritasid küll kvalifikatsioonivoorus hüppeid, kuid neid ei reastatud koos eelkvalifitseerimata hüppajatega.
Meeskonnavõistlus.
 
&lt;br&gt;Finaal: 22. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 12 riiki
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: &lt;br&gt;Andreas Widholzl&lt;br&gt;Andreas Kofler&lt;br&gt;Martin Koch&lt;br&gt;Thomas Morgenstern
&lt;br&gt;Maailmameister 2009: &lt;br&gt;Wolfgang Loitzl, &lt;br&gt;Martin Koch, &lt;br&gt;Thomas Morgenstern, &lt;br&gt;Gregor Schlierenzauer
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Tulemused
Kaunis põisrohi

Kaunis põisrohi ("Silene coeli-rosa") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Värv-põisrohi

Värv-põisrohi ("Silene colorata") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Tutt-põisrohi

Tutt-põisrohi ("Silene compacta") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Schafti põisrohi

Schafti põisrohi ("Silene schafta") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. 
Levinud Kaukaasias. Kasvatatakse ilutaimena.
Varretu põisrohi

Varretu põisrohi ("Silene acaulis") on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Didier Cuche

Didier Cuche (sündinud 16. augustil 1974 Le Pâquieris) on Šveitsi mäesuusataja.
Esimese suurvõistluste medali sai Cuche 1998. aasta olümpiamängudel Naganos suurslaalomis, kui jagas teist kohta koos austerlase Hans Knaussiga. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai ta suurslaalomis kolmanda koha. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is tuli ta ülisuurslaalomis maailmameistriks 0,99-sekundilise eduga Peter Filli ees. Kiirlaskumises sai ta hõbemedali.
Maailma karikasarjas on Cuche võitnud kiirlaskumise karika 2007. ja 2008. aastal ning suurslaalomi karika 2009. aastal. Ta on võistelnud 339 korda MK-etappidel ja saanud kuusteist võitu (), olnud 25 korda teine ja 18 korda kolmas. Ta on võitnud Kitzbüheli kiirlaskumisvõistluse aastatel 1998, 2008 ja 2010.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Didier Cuche on osalenud () 339 MK-etapil ja &lt;br&gt;jõudnud poodiumile 59 korda, millest 16 korral kõige kõrgemale astmele.
Altiplano

Altiplano on ulatuslik platoo Lõuna-Ameerika lääneosa keskel Andide laiemas osas. See on Kesk-Andide madalam osa. Ta hõlmab Tšiili, Boliivia, Peruu ja Argentina piiriäärseid alasid. 
Altiplano kuiv maa on rikas soolakute poolest, kus on suured soolavarud. Selles piirkonnas on palju erineva kuju ja suurusega järvi, millest suuremad on Titicaca ja Poopó järv.
Kootangensfunktsioon

Kootangensfunktsioon (sümbol cot) on trigonomeetriline funktsioon.
Kootangensfunktsiooni väärtus on kootangens. Kõnekeeles nimetatakse kootangensiks ka kootangensfunktsiooni.
Kootangensfunktsiooni graafikut nimetatakse kootangensoidiks.
Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse kootangens nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga "α" kootangensiks nimetatakse selle nurga lähiskaateti "b" ja vastaskaateti "a" pikkuse jagatist:
formula_1
Seos teiste trigonomeetriliste funktsioonidega.
Kootangensfunktsioon on siinus- ja koosinusfunktsiooniga seotud järgmiselt:
formula_2 
kusjuures viimast seost kasutatakse tihti kootangensfunktsiooni defineerimiseks.
Kootangens- ja tangensfunktsiooni väärtus on teineteise pöördväärtused:
formula_3 
Omadused.
Määramis- ja muutumispiirkond.
Kuna kootangensfunktsioon on vastavalt definitsioonile koosinus- ja siinusfunktsiooni jagatis, siis kootangensfunktsioon ei ole määratud punktides, kus siinusfunktsiooni väärtus võrdub nulliga. Seetõttu on kootangensfunktsiooni määramispiirkonnaks kogu reaalarvude hulk, välja arvatud punktid
formula_4.
Kootangensfunktsiooni muutumispiirkonnaks on reaalarvude hulk.
Nendele punktidele, kus kootangensfunktsioon ei ole määratud, vastavad asümptoodid. Nende koordinaadid on x = kπ, kus k ∈ Z. Argumendi liginedes asümptoodile vasakult liginevad kootangensi väärtused plusslõpmatusele ja argumendi liginendes asümptoodile paremalt liginevad kootangensi väärtused miinuslõpmatusele.
Sümmeetriad.
Kootangens on paaritu funktsioon:
formula_5.
Kootangensfunktsioon on perioodiline funktsioon, mille periood on formula_6:
formula_7.
Nullkohad.
Kootangensfunktsiooni nullkohad on
formula_8
Kõik nullkohad on esimest järku.
Monotoonsus ja käänupunktid.
Kootangensfunktsioon on igas oma määramispiirkonna punktis monotoonselt kahanev.
Kootangensfunktsioon on kumer nendes punktides, kus tema väärtus on negatiivne, ja nõgus punktides, kus tema väärtus on positiivne. Tema nullpunktid on ühtlasi käänupunktid.
Kootangensfunktsiooni graafik on kumer piirkondades
formula_9
ja nõgus piirkondades
formula_10
Poolused.
Kootangensfunktsiooni poolused on
formula_11.
Kõik poolused on esimest järku.
Trigonomeetrilised funktsioonid

Trigonomeetrilised funktsioonid on elementaarfunktsioonid siinus, koosinus, tangens, kootangens, seekans ja kooseekans, mille argument on geomeetriliselt tõlgendatav ühikringjoone kaarepikkusena või vastava kesknurgana . Üldisemalt nimetatakse trigonomeetrilisteks funktsioonideks kõiki selliseid funktsioone, mille argument on tõlgendatav nurgana.
Ühikringjoon

Ühikringjoon on ringjoon raadiusega üks. Kitsamas mõttes räägitakse ühikringjoonest juhul, kui peale selle on ringjoone keskpunkt koordinaatide alguspunktis.
Ühikringjoont kirjeldab Cartesiuse ristkoordinaatides võrrand ("x"–"a")²+("y"–"b")²=1, kus ("a"; "b") on ringjoone keskpunkti koordinaadid ning ("x"; "y") on ringjoone punktide koordinaadid. Kui ringjoone keskpunkt on koordinaatide alguspunkt, võtab võrrand kuju formula_1. Juhul kui "x"≠0 või "y"≠0, võib konstrueerida kolmnurga, mille tipud on (0; 0), ("x"; "y") ja vastavalt ("x"; 0) või ("y"; 0). See on täisnurkne kolmnurk, mille hüpotenuusi pikkus on ringjoone raadius 1 ning kaatetite pikkused "x" ja "y". Pythagorase teoreemist järeldub, et ringjoone punkt ("x"; "y") rahuldab tingimust formula_1.
Baire'i teoreem

Baire'i teoreem on teoreem funktsionaalanalüüsis. 
See teoreem väidab: "Kui täielik meetriline ruum avaldub loenduva hulga kinniste hulkade ühendina, siis vähemalt üks neist hulkadest sisaldab lahtist kera."
Christiaan Hendrik Persoon

Christiaan Hendrik Persoon (1. veebruar 1761 – 16. november 1836) oli Lõuna-Aafrikast pärit peamiselt Prantsusmaal tegutsenud arst, mükoloog ja botaanik.
Christiaan Hendrik Persoon sündis Kaplinnas. Tema isa oli pärit Pommerist, ema oli hollandlane. Kui ta oli kolmeteistkümneaastane, saatis isa ta Euroopasse õppima. Ta õppis algul teoloogiat, alates 1784. aastast aga arstiteadust Leidenis ja Göttingenis ning 1799. aastal lõpetas ülikooli doktorikraadiga.
Seejärel töötas ta arstina Saksamaal, alates 1802. aastast Prantsusmaal, kus ta veetis oma ülejäänud elu. Sestpeale, kui ta pühendus loodusteadusele, ei olnud ta enam üheski ametis ning elas väga vaeselt. Pärast seda, kui ta nõustus oma herbaariumi riigile pärandama, õnnestus tal saada elatumiseks piisav toetus.
Persoon avaldas esimesed loodusteaduslikud kirjutised 1790. aastate alguses. Aastatel 1805–1807 ilmus tema teos "Synopsis plantarum", kus ta kirjeldas umbes 20 000 taimeliiki. Teedrajav oli aga tema töö seente süstematiseerimisel, mis sai alguse 1801. aastal ilmunud teosega "Synopsis methodica fungorum".
Christiaan Hendrik Persooni kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Pers..
Tunnustus.
1815. aastal valiti Christiaan Hendrik Persoon Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks.
Tema auks pandi Austraalias kasvavate puittaimede perekonnale nimi "Persoonia".
1959. aastal nimetas Leideni herbaarium oma mükoloogiaajakirja tema auks Persooniaks.
Poopó järv

Poopó on äravooluta soolajärv Boliivias umbes 130 km Oruro linnast lõuna pool. Järve pindala on muutlik, keskmiselt umbes 1340 km². Järve suubub Desaguadero jõgi, mis on ainus Titicaca järvest välja voolav jõgi. 
Poopó järve lõunaosast voolab välja ainult üks oja, mis voolab lääne suunas ja lõpeb Salar de Coipasa soolakus.
Et veetaseme üldkõrgus on väga suur (3686 m üle merepinna), järve sügavus väga väike (alla 3 meetri) ja kliima väga kuiv, siis mõjutab Poopó järve veetaset isegi väike sademete hulga muutus. Järve suurim pindala on umbes 2500 km², mis on võrreldav Lõuna-Ameerika suuremate soolajärvede pindalaga. 
Poopó järv on mitmete rändlindude, sealhulgas flamingode puhkekoht.
Suurvee ajal ujutab Poopó üle läheduses paiknevad Salar de Uyuni ja Salar de Coipasa soolakud.
Oksana Domnina

Oksana Aleksandrovna Domnina (vene Оксана Александровна Домнина; sündinud 17. augustil 1984 Kirovis) on endine Venemaa iluuisutaja, kes spetsialiseerus jäätantsule. Ta võistles koos Maksim Šabaliniga, kellega moodustas ühe edukama Venemaa jäätantsupaari 2000. aastatel.
Domnina ja Šabalin alustasid koos uisutamist 2002. aastal. Nad võitsid 2009. aastal maailmameistrivõistlused ja tulid kahekordseteks Euroopa meistriteks aastatel 2008 ja 2010. Samuti võitsid nad mitmeid medaleid Grand Prix' sarjas ning tulid mitmel korral Venemaa meistriteks.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitsid Domnina ja Šabalin pronksmedali. Nende kogupunktisumma oli 207,64. Kuldmedali pälvis Kanada paar Tessa Virtue ja Scott Moir, hõbemedali USA paar Meryl Davis ja Charlie White.
Domnina sportlaskarjäär lõppes pärast 2010. aastat. Hiljem on ta tegelenud jäätantsu õpetamise ja spordi populariseerimisega. Samuti on ta osalenud televisioonisaadetes ja teinud koostööd Venemaa iluuisuliiduga.
Isiklik elu.
Oksana Domnina on abielus Venemaa jäätantsija ja olümpiavõitja Roman Kostomaroviga. Nad kihlusid 2010. aasta augustis, tütar Anastassija sündis 2. jaanuaril 2011. Paar abiellus 2014. aasta aprillis ning nende poeg Ilja sündis 2016. aasta jaanuaris.
Maksim Šabalin

Maksim Andrejevitš Šabalin (vene keeles Максим Андреевич Шабалин; sündinud 25. jaanuaril 1982 Samaras) on endine Venemaa iluuisutaja, kes spetsialiseerus jäätantsule. Ta võistles koos Oksana Domninaga, kellega moodustas ühe edukama Venemaa jäätantsupaari 2000. aastatel.
Šabalin ja Domnina võitsid 2009. aastal maailmameistrivõistlused ning tulid kahekordseteks Euroopa meistriteks aastatel 2008 ja 2010. Samuti saavutasid nad mitmeid medaleid Grand Prix’ sarjas ning tulid mitmel korral Venemaa meistriteks.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitsid Šabalin ja Domnina pronksmedali. Nende kogupunktisumma oli 207,64. Kuldmedali pälvis Kanada paar Tessa Virtue ja Scott Moir, hõbemedali USA paar Meryl Davis ja Charlie White.
Pärast sportlaskarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. 
Isiklik elu.
2010. aasta novembris abiellus ta Venemaa näitlejanna Irina Grinevaga. Neil on tütar Vassilissa, kes sündis 6. juulil 2013 Marbellas, Hispaanias.
New York Red Bulls

New York Red Bulls on 1995. aastal asutatud USA jalgpalliklubi.
Klubi koduväljak on Red Bull Arena.
Alates 2006. aastast on klubi omanik Red Bull GmbH.
Sillamäe Kalevi staadion

Sillamäe Kalevi staadion on jalgpallistaadion Sillamäel. Staadionil peab oma Meistriliiga mänge jalgpalliklubi JK Sillamäe Kalev. Staadionil on 800 istekohta.
Teatri mõisteid

"Siin on alfabeetiliselt loetletud teatri mõisteid."
A.
abilava - absurditeater - administraator - ajalooline draama - aksid - antiteatraalsus - antrakt
B.
ballett - butafoor - butafooria
C.
"commedia dell'arte"
D.
dekoratsioon - dekoratsioonimaal - dialoog - dokumentaalteater - draama - dramatiseerimine - dramaturg - dramaturgia - duoloog
E.
eepiline teater - eeslava - eesriie - eksperimentaalne muusikateater - epiloog - episooddraama - esitus - etendaja - etendus - etendusasutus - etenduse juht - etenduskunstid
F.
farss - füüsiline teater
G.
grimm - grimeerija
H.
Hiina varjuteater
I.
improteater - instrumentaalteater - intermeedium - intriigikomöödia
J.
jant - julmuse teater
K.
karakterdraama - karplava - kehalisus - keskkonnateater - klaköör - kohaspetsiifiline teater - komöödia - konfiguratsioon - koolidraama - koomiline ajastus - koor (Vana-Kreeka) - kostümeerija - kostüüm - kostüümikunstnik - kunstnik - külglava - "kyōgen"
L.
lava - lavakujundus - lavameister - lavapoiss - lavastaja - lavastus - lavastusala juhataja - lavastusprotsess - libreto - loož
M.
Meisneri tehnika - misanstseen - monoetendus - monoloog - must kast - muusikalavastus - muusikaline draama - muusikaline kujundaja - muusikateater - mängukava - muusikal
N.
nukuteater - näidend - näitejuht - näitekirjanik - näitleja - nukulavastus
O.
olmedraama - ooper - "opera buffa" - "opera seria" - orkestra
P.
pantomiim - parter - peanäitejuht - piletöör - proloog - prožektor - psühholoogiline draama - psühholoogiline žest - psühholoogiline teater - publik - pürodraama
R.
rahvusvaheline teatripäev - raider - ramp - rekvisiit - rekvisiitor - remark - repertuaar - repliik - retseptsioon - režii - riigiteater - riputus - rõdu
S.
skenee - sketš - stange - stseen - stsenograaf - subrett - suflöör - sõnateater - sündmusele seljaga - sünteetiline teater
T.
tagalava - tantsulavastus - tantsuteater - teatriajalugu - teatriantropoloogia - teatriharidus - teatriharidus Eestis - teatrikool - teatrikriitika - teatrisemiootika - teatrisündmus - teatriteadus - tetraloogia - "theatron" - "tholu bommalata" - tragikomöödia - tragöödia - tummpilt
V.
vaatus - valguskujundaja - valguskujundus - valguskunstnik - valgustaja - vanakreeka teater - varjuteater - vastlamängud - visuaaltehnoloogia
Eesti jalgpalli 2008/2009. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2008/2009. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Flora.
1/64-finaalid.
Loosimine toimus 17. juunil 2008. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
1/32-finaalid.
Loosimine toimus 24. juulil 2008.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/16-finaalid.
Loosimine toimus 20. augustil 2008.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
Loosimine toimus 11. septembril 2008.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Veerandfinaalid.
Loosimine toimus 1. märtsil 2009.
Poolfinaalid.
Loosimine toimus 16. aprillil 2009.
Eesti jalgpalli 2007/2008. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2007/2008. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Flora.
1/64-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
1/32-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 2006/2007. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2006/2007. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Levadia.
1/32-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Järgmises voorus:
Eesti jalgpalli 2005/2006. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2005/2006. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC TVMK.
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 2004/2005. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2004/2005. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Levadia.
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Veerandfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Poolfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 2003/2004. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2003/2004. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Levadia.
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Järgmises voorus:
Veerandfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Poolfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 2002/2003. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2002/2003. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC TVMK.
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Veerandfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Poolfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 2001/2002. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2001/2002. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Levadia.
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Veerandfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Poolfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 2000/2001. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2000/2001. aasta karikavõistlused võitis Narva JK Trans.
Esimene voor.
!colspan="3" align="center"|
Teine voor.
!colspan="3" align="center"|
Järgmises voorus:
Veerandfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Poolfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 1999/2000. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1999/2000. aasta karikavõistlused võitis Maardu FC Levadia.
Esimene voor.
!colspan="3" align="center"|
Teine voor.
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 1998/1999. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1998/1999. aasta karikavõistlused võitis Maardu FC Levadia.
Esimene voor.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
Teine voor.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Kolmas voor.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 1997/1998. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1997/1998. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Flora.
Esimene voor.
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
Teine voor.
!colspan="3" align="center"|
Kolmas voor.
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 1996/1997. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1996/1997. aasta karikavõistlused võitis JK Tallinna Sadam.
Eelvoor.
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
Esimene voor.
!colspan="3" align="center"|
Teine voor.
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 1995/1996. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1995/1996. aasta karikavõistlused võitis JK Tallinna Sadam.
Eelvoor.
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
Esimene voor.
!colspan="3" align="center"|
Teine voor.
!colspan="3" align="center"|
Kolmas voor.
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 1994/1995. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1994/1995. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Flora.
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
Pärnu JK Kalev, Tallinna FC Lantana-Marlekor, Pärnu JK Tervis, Tallinna FC Norma, Tartu FC DAG, Tallinna FC Flora, Jõhvi JK Eesti Põlevkivi, JK Tallinna Sadam, Narva JK Trans
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 1993/1994. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1993/1994. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Norma.
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
Jõhvi JK Eesti Põlevkivi, Tallinna FC Norma, JK Tallinna Sadam, Tartu JK Merkuur, Tallinna FC Flora, Tallinna FC Tevalte, Narva JK Trans, Tallinna JK Dünamo, Tallinna FC Nikol, JK Sillamäe Kalev, Pärnu JK Tervis 
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
Veerandfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Eesti jalgpalli 1992/1993. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1992/1993. aasta karikavõistlused oli Eesti jalgpalli peamise karikavõistluse 3. hooaeg, mille võitis Tallinna FC Nikol.
1/16-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata:
Narva Kreenholm, Tallinna FC VMV-90, Kallaste JK Peipsi Kalur, Tallinna KSK Vigri, Jõhvi JK Pena, Tallinna JK Metallist
1/8-finaalid.
!colspan="3" align="center"|
Veerandfinaalid.
!colspan="3" align="center"|
Aare Allikvee

Aare Allikvee (29. detsember 1921 Koksvere, Kõo vald, Viljandimaa – 13. august 1994 Tartu) oli eesti muusikateadlane ja -pedagoog.
Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Õpetajate Seminari. II maailmasõja ajal mobiliseeriti Nõukogude armeesse. 
1951. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli muusikateooria ja kompositsiooni alal (Johannes Bleive klassis). 1953–1957 õppis muusikateadust Moskva Gnessinite-nimelises Muusikapedagoogikainstituudis.
Muusikapedagoogina.
Ta oli lauluõpetaja 1944–1948 Tartu Linna 2. Mittetäielikus Keskkoolis, õpetas ka Tartu Riiklikus Ülikoolis (1950. aastate II poolel), Tartu muusikakursustel (1949–1962, hilisem Tartu Õhtu-Muusikakool), Tartu Lastemuusikakoolis (alates 1959, 1963–1983 andis seal loomingutunde). Aastatel 1949–1990 oli tema põhitöökoht Tartu Muusikakool, kus ta sai legendaarseks muusikaajaloo õpetajana (oli ühtlasi 1970–1988 teooriaosakonna juhataja).
Ta oli huvitava ainekäsitlusega andekas lektor. Esines aastatel 1962–1982 ENSV Riikliku Filharmoonia loengkontsertidel (sarju: "Lehekülgi eesti muusika arenguloost", "Ajastuist, stiilidest ja vooludest"; "Maailma rahvaste muusikast", "Huvitavaid lehekülgi muusikast"). Temalt ilmus ajakirjanduses artikleid ning ta koostas ka tele- (sari "In C", 1972–1975) ja raadiosaateid.
Helilooming.
Loonud kantaadi "Põlvest põlve" baritonile, segakoorile ja sümfooniaorkestrile (Debora Vaarandi sõnadele; 1951), koori-, soolo-, estraadi- ja massilaule. Tuntumaid teoseid on Tartu Muusikakooli hümn "Muusikakooli laul" (Allikvee on nii sõnade kui ka muusika autor).
Kaupo Antzon

Kaupo Antzon (2. mai 1936 Tartu – 23. veebruar 1994 Tartu) oli eesti metsasarvemängija ja pedagoog. 
Ta lõpetas 1955 Tartu Muusikakooli (August Metsa klassi), 1960 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Mart Paemurru klassi). Ta oli 1957–1960 Estonia ning 1954–1955 ja alates 1960. aastast (vaheaegadega) teatri Vanemuine orkestrant. 
Aastast 1961 kuni surmani oli ta Tartu Muusikakooli kõigi vaskpillide õpetaja (aastast 1976 puhkpilliosakonna juhataja). Tema klassist on tulnud palju tuntud muusikuid, sh Endel Nõgene, Kalle Kauksi, Aavo Ots, Ahti Rääst, Jaan Kiiv, Enno Heinmaa, Raivo Tarum, Kaido Otsing, Kalev Laanesaar, Uku Ratas, Toomas Midri, Gunnar Pettaig ja Priit Paabo. Oli 1990 Tartu Metsasarveklubi (alates 1999 Tartu Metsasarveühing) ja 1991 Tartu Metsasarvepäevade rajaja ja eestvedaja.
Ferdinand David

Ferdinand David (20. jaanuar 1810 Hamburg – 19. juuli 1873 Klosters, Šveits) oli saksa viiulivirtuoos, pedagoog ja helilooja. 
Õppis viiulimängu Louis Spohri juures aastatel 1823–1825. 1826. aastal sai Berliini Königstadtischer Theateri viiuldajaks. 1829–1835 elas Tartus, oli Raadi mõisniku Karl Eduard von Lipharti kvarteti I viiul ning osales kohalikus muusikaelus. 
Tartust võttis ette kontserdireise Riiga, Peterburi ja Moskvasse. 1836 suundus Felix Mendelssohni kutsel Leipzigisse ning temast sai Gewandhausi orkestri kontsertmeister. Alates 1843 töötas ühtlasi Leipzigi Konservatooriumis viiuliprofessorina (õpilasi: Joseph Joachim, August Wilhelmj, Wilhelm Joseph von Wasielewski). Tõi esiettekandele talle pühendatud F. Mendelssohni viiulikontserdi e-moll op. 64.
Kirjutanud umbes 40 teost, sealhulgas 2 sümfooniat, 5 viiulikontserti, tromboonikontsertiino, ooperi, kammermuusikat, laule jm. Hinnatud keelpilli- ja kammermuusika trükiste toimetaja. Viiulimänguõpiku (1863) autor.
New Orleans Saints

New Orleans Saints on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on New Orleans ja kodustaadion Mercedes-Benz Stadium
Meeskond mängib konverentsi NFC Lõunadivisjonis koos Atlanta Falconsi, Carolina Panthersi ja Tampa Bay Buccaneersiga. 
New Orleans Saints loodi 1967. aastal. Meeskonna värvid on kuldne, must ja valge. 
Oma divisjoni meistriks on Saints tulnud aastatel 1991, 2000, 2006 ja 2009. Väljalangemismängudeni on meeskond jõudnud aastatel 1987, 1990, 1991, 1992, 2000, 2006, 2009 ja 2010, 2017, 2018.
Meeskonna mängujuht ("quarterback") on Drew Brees. Aastatel 2006–2010 meeskonna tähtede hulka kuulunud ründaja ("running back") Alvin Kamara siirdus 2017. aastal Miami Dolphinsisse. 
2009. aasta hooajal pääses New Orleans Saints esimest korda liiga finaalmängu "Super Bowl"'i. 7. veebruaril 2010 peetud XLIV Super Bowlis võitis Saints soosikuks peetud Indianapolis Coltsi punktidega 31–17.
2010. aasta hooajal jõudis Saints väljalangemismängudeni, kuid kaotas esimeses ringis Seattle Seahawksile.
Leipzigi Gewandhaus-orkester

Leipzigi Gewandhaus-orkester (saksa keeles "Gewandhausorchester Leipzig", ka "Gewandhausorchester") on kuulus orkester Saksamaal, Leipzigis, üks vanimaid orkestreid maailmas, asutatud 1743. aastal. Sel aastal hakkas 16 kaupmeest rahastama 16 muusiku tegevust. Aastal 1781 kolis orkester Leipzigi riidekaupmeeste messihoonesse ("Tuchwarenhändler" ehk Gewandhaus) ning sellest ajast pärinebki nimetus Gewandhausorchester.
Üleeuroopaline kuulsus on orkestril ajast, mil Gewandhaus-orkestri kapellmeistriks (peadirigendiks) sai Felix Mendelssohn Bartholdy. Aastal 1840 sai orkester linnaorkestriks ("Stadtorchester") kohustusega regulaarselt mängida raekojas ning kahes peakirikus (Tooma kirikus ja Nikolai kirikus). 
Uueks kontserdipaigaks sai aastal 1884 muusikakvartalis uus uhke maja suure saali (1500 kohaga) ning väikse saaliga (500 kohaga), mida on tihti võrreldud Wiener Musikvereiniga. Nimetatud hoone sai tugevasti kannatada Teises maailmasõjas 1944 ning lammutati aastal 1968, protestist hoolimata. Aastatel 1946–1980 oli orkestri põhiline kontserdisaal Kongresshalle am Zoo Leipzigis. 
Aastal 1981 koliti uude, moodsasse, hea akustikaga kontserdisaali (arhitekt Rudolf Skoda). Hoone asub Leipzigi vanalinna lähedal ooperimaja vastas. Selles on suur, amfiteatri eeskujul ehitatud ligi 2000 kohaga saal ning väike, Mendelssohni-nimeline saal ligi 500 kuulajale. 
Gewandhaus-orkester annab aastas umbes 48 kontserti, 12 kammermuusikaõhtut ja üle 20 erakorralise kontserdi, lisaks mängitakse ooperis ja Tooma kirikus. Sellepärast on orkestril umbes kahe orkestri suurune koosseis. 
Gewandhaus-orkestri dirigente (Gewandhauskapellmeister):
Hall kaderohi

Hall kaderohi ("Scleranthus perennis") on taimeliik nelgiliste sugukonnast kaderohu perekonnast.
Põld-kaderohi

Põld-kaderohi ("Scleranthus annuus") on taimeliik nelgiliste sugukonnast kaderohu perekonnast.
Noorus

Noorus oli Eesti noorteajakiri, mis ilmus alates novembrist 1946 kokku 51 aastat, sellest aastatel 1946 ja 1956–1997 Nooruse nime all. 1947. aastast kuni 1956. aasta 3. (113.) numbrini ilmus ajakiri Stalinliku Nooruse nime all.
Nooruse ajaloo kõige suuremad tiraažid olid aastatel 1980–1990, ulatudes kuus 120 000 eksemplarini, mõnikord ka 134 000. Suurem tiraaž oli ajakirjadest ainult Nõukogude Naisel (Eesti Naine).
Kord kuus ilmunud ajakiri kandis nime järel järgmisi täiendandmeid: Eesti noorteajakiri (1991–1994); noorteajakiri (1989, nr 7 – 1990); ELKNÜ Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ja kirjanduslik-kunstiline ajakiri (1975, nr 8 – 1989, nr 6); ELKNÜ Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ja kirjanduslik ajakiri (1946, nr 1-2; 1956, nr 4 – 1975, nr 7).
Väljaandjad: Ajalehtede Kirjastus (1946, nr 1-2), Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus (1956, nr 4 – 1962, nr 6), EKP Keskkomitee Kirjastus (1962, nr 7 – 1989), aastail 1989–1994 sama kirjastus kultuuriministeeriumi alluvuses, siis küll juba osa sellest ajast Printalli nime all. Pärast erastamist 1995. aastal ilmus Vaimukirjastuse OÜ väljaandena kuni 1997. aastani.
Peatoimetajad.
51 aasta jooksul on Nooruse toimetuses töötanud palju Eesti kultuuriloos olulisi isikuid. Näiteks aastatel 1980–1994 olid kirjandustoimetajad Arvo Alas, Arvi Siig, Rudolf Rimmel, fotograafid Voldemar Maask, Tiit Koha, kunstnikud Vello Tamm, Mati Ruljand, Lembit Remmelgas juunior, Jüri Mildeberg, loodusrubriiki toimetas 1960. aastate lõpus Fred Jüssi jne. 
Lisad.
Ajakirjaga koos on ilmunud nii perioodilisi kui ka ühekordseid lisasid, näiteks:
Gewandhaus (kontserdimaja)

Gewandhaus on kontserdimaja Saksamaal Leipzigis. 
Esimene Gewandhaus ehitati 1781. aastal (arhitekt Johann Carl Friedrich Dauthe). See oli riidekaupmeeste müügihoone [sks. "Gewandhaus"], mille ruume hakkas kasutama 1743. aastal rajatud orkester. 
Teine Gewandhaus avati aastal 1884. Selles oli kaks saali (1500- ja 500-kohaline). Hoone sai Teises maailmasõjas tugevaid kahjustusi ja lammutati 1968. aastal.
Kolmas Gewandhaus (arhitekt Rudolf Skoda) avati 1981. aastal. Hoone asub vanalinna lähedal ooperimaja vastas Augustusplatzil. Selles hoones on kaks saali (2000- ja 500-kohaline). Seal tegutseb praegune Leipzigi Gewandhaus-orkester.
Karel Bořivoj Presl

Karel Bořivoj Presl (17. veebruar 1794 Praha – 2. oktoober 1852 Praha) oli Böömimaa arst ja botaanik.
Ta oli Karli ülikooli professor.
Aastal 1817 tegi Karel Presl ekspeditsiooni Sitsiiliasse. Aastal 1820 ilmus tema teos "Flora bohemica".
Ka tema vanem vend Jan Svatopluk Presl oli botaanik. Vendade auks on nimetatud mündi perekond ("Preslia") ja Tšehhi Botaanikaseltsi ajakiri Preslia.
Karel Presli kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühendina C.Presl. Varem kasutati lühendit K. B. Presl.
Michal Březina

Michal Březina (sündinud 30. märtsil 1990 Brnos) on tšehhi iluuisutaja.
Lapsena tundis ta huvi hoki vastu, kuid õppinud uisutama, otsustas hoopis keskenduda iluuisutamisele. Iluuisutaja on ka tema noorem õde Eliška Březinová (sündinud 1996).
Březina võistleb meeste üksiksõidus ja esindab oma kodumaad Tšehhi Vabariiki. Ta treenib nii kodulinnas Brnos kui ka Oberstdorfis Saksamaal. Tema treeneriteks on kaasmaalased Petr Starec, Karol Divín ja Karel Fajfr.
2009. aastal võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel Sofias hõbemedali ja 2010. aastal tuli Tšehhi meistriks.
2010. aastal Tallinnas toimunud Euroopa meistrivõistlustel jäi ta tulemusega 224,74 neljandaks, kuid püstitas kohustuslikus kavas 79,60 punktiga isikliku rekordi. Neljanda koha saavutas ta ka samal aastal Torinos toimunud maailmameistrivõistlustel.
2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel saavutas Březina kaheksanda koha ja samal aastal peetud maailmameistrivõistlustel jäi ta teist aastat järjest neljandaks. 
2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel saavutas Březina 229,30 punktiga neljanda koha, edestades vähem kui nelja punktiga oma kaasmaalast Tomáš Vernerit.
Oma esimese tiitlivõistluste medali täiskasvanute arvestuses võitis Březina 2013. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Tulemusega 243,52 sai ta hispaanlase Javier Fernándeze ja prantslase Florent Amodio järel pronksmedali.
Harilik seebilill

Harilik seebilill ("Saponaria officinalis") on nelgiliste sugukonda seebilille perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Harilikust seebilillest eraldati 1811. aastal esimene saponiin.
Levila ja kasvukoht.
Levinud looduslikult Kesk- ja Lõuna-Euroopas, Kaukaasias ja Lääne-Siberis, Väike-Aasias, tulnukana ka Põhja-Ameerikas. Eestis sage naturaliseerunud tulnukliik. Kasvab eelkõige aedades ja parkides ilutaimena, kuid esineb sageli ka metsistunult kalmistutel, aedades, teeservadel.
Kirjeldus.
Taime kõrgus 40–70 (90) cm. Kroonlehed valged kuni heleroosad või õrnlillad, äraspidimunajad, tipul sisselõikega. Õied asuvad lühikestel karvastel raagudel tihedates kännasjates õisikutes varre tipul. Õied on eriti lõhnavad õhtuti. Õitseb juunist augusti või septembrini.
Vili piklikmunajas umbes 1,5 cm pikkune kupar. Seemned väikesed, peenelt krobelised.
Lehed süstjad 3 kaarroodse rooga, terava tipu ja kareda servaga lihtlehed, kinnituvad varrele vahelduvalt. Alumised lehed ahenevad lühikeseks rootsuks, ülemised on rootsutud. Lehe pikkus 4–9 (12) cm ja laius 1–4 cm.
Maapealne vars on püstine või tõusev, lihtne või ülemises osas harunenud, sõlmekohtadel veidi jämenenud, sageli kaetud lühikeste karvadega.
Risoom on tugev, roomav ja harunenud. Taimel esinevad ka maa-alused võsundid. Paljuneb seemnetega. Laieneb maa-aluste roomavate võsundite abil, moodustab nii ulatuslikke kogumikke.
Kasutamine.
Juuri ja risoomi on kasutatud seebi aseainena, kuid vahel ka rahvameditsiinis leotise või keedisena bronhiidi ja teiste hingamisteede haiguste ravis, omavad ka uriinieritust soodustavat toimet.
Eesti rahvafolklooris.
Sõrve poolsaarel kutsuti harilikku seebilille ka "Kuramaa roosiks". Tammuna küla elanik Tiit Lind: "Igal pool, kus kasvab Kuramaa roos [harilik seebilill], oli kunagi talu".
Sõlmine kesakann

Sõlmine kesakann ("Sagina nodosa") on taimeliik nelgiliste sugukonnast kesakanni perekonnast.
Lamav kesakann

Lamav kesakann ("Sagina procumbens") on taimeliik nelgiliste sugukonnast kesakanni perekonnast.
Rand-kesakann

Rand-kesakann ("Sagina maritima") on taimeliik nelgiliste sugukonnast kesakanni perekonnast.
Nõeljas kesakann

Nõeljas kesakann ("Sagina subulata") on taimeliik nelgiliste sugukonnast kesakanni perekonnast.
Samuel Contesti

Samuel Contesti (sündinud 4. märtsil 1983 Le Havre'is) on Itaalia iluuisutaja. Kuni 2007. aastani esindas ta Prantsusmaad. 
Contesti on kolmekordne Itaalia meister ning võitnud 2009. aasta Euroopa meistrivõistluste hõbemedali. Tema parimaks kohaks iluuisutamise maailmameistrivõistlustel on 5. koht 2009. aastal. 
2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas sai ta viienda koha.
Vired

Vired (ainsuses virg) on veekogus või maismaal pudedate setete pinnal tekkinud madalad vallikesed. Enamasti on vired tekkinud lainetuse või tuule mõjul ja harilikult paiknevad nad tekitanud teguri suhtes risti.
Mattunud ja settekivimite kihipinnal olevaid virgi nimetatakse virgmärkideks. Nende järgi saab ligikaudselt hinnata endisi loodusolusid.
Virg näeb välja nagu pisike luide, aga erinevalt luidetest, mis tekivad maismaal, tekivad vired tavaliselt veekogu põhjas. Vired on luidetest palju väiksemad. Siiski ei ole maapinnal tekkinud virel ja luitel selget piiri, mille alusel neid eristada saaks.
Nagu luide, nii on virgki tavaliselt läbilõikelt ebasümmeetriline. Tema laine- või tuulealune külg on lauge, aga laine- või tuulepealne külg järsem.
Veekogu põhjas tekivad vired üksnes madalas vees. Nad tekivad siis, kui vee voolamine veekogus ei ole laminaarne, vaid seal esineb turbulents. Nii sügaval veekogu põhjas, kuhu lainetuse mõju ei ulatu, virgesid ei teki.
Virgede mõõtmed ja liikumiskiirus ei ole püsivad suurused. Kõigepealt ei ole virgede tekkimiskoht ideaalselt tasane, vaid tõuseb või laskub pisut. Teiseks ei koosne viredki täiesti ühesuguse suuruse ja omadustega osakestest. Kolmandaks on voolukiirus veekogu eri osades sageli erinev. Kõige selle tõttu ei ole vired üldjuhul päris sirged ja paralleelsed.
Esimesena tegi laboratoorseid katseid virgede moodustumise kohta P. Dubois 1879. Kuid tänapäevalgi ei ole veel virgede moodustumise üldtunnustatud teooriat. Küll on aga koostatud empiirilisi virgede moodustumise tabeleid, milles voolu hüdraulilised omadused on seotud selles voolus tekkinud virgede omadustega.
Kiiruisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel

Kiiruisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel toimus 13.–27. veebruaril 2010 Richmond Olympic Ovalis.
Medalitabel.
Kiiruisutamises jagatud medalid riigiti.
Mehed.
500 m.
 
&lt;br&gt;Kuupäev: 15. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 39 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 12
&lt;br&gt;500 m (1 sõit)
&lt;br&gt;Maailmarekord: 34.03 Jeremy Wotherspoon , 9. november 2007, Salt Lake City
&lt;br&gt;Olümpiarekord: 34.42 Casey FitzRandolph , 11. veebruar 2002, Salt Lake City
&lt;br&gt;500 m x2 (2 sõitu)
&lt;br&gt;Maailmarekord: 1.08,310 Jeremy Wotherspoon , 15. märts 2008, Calgary
&lt;br&gt;Olümpiarekord: 1.09,230 Casey FitzRandolph , 11.-12. veebruar 2002, Salt Lake City
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: 1.09,76 (34,82)+(34,94) Joey Cheek 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: 1 sõit – 2 sõit
1000 m.
 
&lt;br&gt;Kuupäev: 17. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 38 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 13
&lt;br&gt;Maailmarekord: 1.06,42 Shani Davis , 7. märts 2009, Salt Lake City
&lt;br&gt;Olümpiarekord: 1.07,18 Gerard van Velde , 16. veebruar 2002, Salt Lake City
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: 1.08,89 Shani Davis 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
1500 m.
 
&lt;br&gt;Finaal: 20. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 37
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Enrico Fabris, Itaalia 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
5000 m.
 
&lt;br&gt;Finaal: 13. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Chad Hedrick, USA 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
10 000 m.
 
&lt;br&gt;Finaal: 23. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Bob de Jong, Holland 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
Võistkondlik jälitussõit.
 
&lt;br&gt;Finaal: 27. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 8 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Itaalia &lt;br&gt;Matteo Anesi, &lt;br&gt;Enrico Fabris, &lt;br&gt;Ippolito Sanfratello 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
Naised.
500 m.
 
&lt;br&gt;Finaal: 16. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 36
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Svetlana Žurova, Venemaa 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
1000 m.
 
&lt;br&gt;Finaal: 18. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 36
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Marianne Timmer, Holland 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
1500 m.
 
&lt;br&gt;Finaal: 21. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 36
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Cindy Klassen, Kanada 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
3000 m.
 
&lt;br&gt;Finaal: 14. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Ireen Wüst, Holland 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
5000 m.
 
&lt;br&gt;Finaal: 24. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Clara Hughes, Kanada 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
Võistkondlik jälitussõit.
 
&lt;br&gt;Finaal: 27. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 8 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2006: Saksamaa, &lt;br&gt;Daniela Anschütz-Thoms, &lt;br&gt;Anni Friesinger, &lt;br&gt;Claudia Pechstein 
&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused