Liikuma kutsuv kool

"Liikuma kutsuv kool" on Eestis loodud tõenduspõhine haridusuuendusprogramm, mille eesmärk on kujundada liikumine koolikultuuri tavapäraseks osaks. Programmi aluseks on arusaam, et liikumine ja õppetegevus toetavad teineteist ning koolis on võimalikult paljudel lastel võimalik liikumisest kasu saada. 
Programmi "Liikuma kutsuv kool" algatas Tartu Ülikooli liikumislabor 2016. aastal koostöös 10 pilootkoolist koosneva võrgustikuga. 2023. aasta lõpuks kuulus võrgustikku 209 kooli, sh erivajadustega laste koolid ja muu kui eesti emakeelega koolid. Võrgustiku koolides on rohkem kui 90 000 õpilast, mis on 55% kõigist üldhariduskoolide õpilastest.
Programmis kasutatakse lahendusi, mis põhinevad teadusuuringutel, osalevate koolide kogemustel ning rakendamise käigus tehtud arendustel, koosloomel ja uuringutel. Programmis rakendatakse nn kogu kooli lähenemist, kus liikumisvõimalusi luuakse kõigis koolipäeva ja -elu osades: kooliteel, ainetundides, vahetundides, huvitegevustes ja kooliüritustel. Olulist rolli mängivad koolipäeva korraldus (ainetundide ja vahetundide pikkus, koolipäeva algus) ning kooliruum (klassiruumid, mööbel, koridorid, ühisruumid, kooliõu).
Programmi "Liikuma kutsuv kool" algus ja pilootfaas 2016–2019.
Programm "Liikuma kutsuv kool" sai Tartu Ülikooli liikumislabori (endise nimetusega liikumisharrastuse käitumuslik probleemlabor) eestvedamisel alguse kahel põhjusel:
2015. aastaks valmis kogu koolipäeva hõlmava programmi alusmudel, mis tugines teaduskirjanduses esile toodud praktikale ja Eesti koolides tehtud esmastele uuringutele.
2016. aasta algul moodustati interdistsiplinaarne programmimeeskond, kuhu kuulusid teadlased Tartu Ülikooli eri instituutidest, hariduseksperdid ja -praktikud. Seejärel liitusid programmiga 10 pilootkooli: Anna Haava nimeline Pala Kool, Antsla Gümnaasium, Nõo Põhikool, Rõuge Põhikool, Tallinna Kuristiku Gümnaasium, Tartu Descartes'i Kool, Tartu Erakool, Tartu Mart Reiniku Kool, Tartu Tamme Kool ja Võru Kreutzwaldi Kool.
Pilootkoolide õpetajad, juhtkond ja õpilased osalesid mudelit "Liikuma kutsuv kool" tutvustavatel koolitustel, kogemus- jm seminaridel teistes koolides ning õppisid kasutama programmimeeskonna arendatud meetodeid ja võtteid.
Pilootfaasis (2016–2019) rahastas programmi Hasartmängumaksu Nõukogu. Sel ajal kujundati koos koolidega välja programmi tegevuspõhimõtted ja arendati välja üldised tegevussuunad, mida on rakendatud ka hiljem liitunud koolides. 
2023. aastal oli liikuma kutsuva kooli vapp 66 koolil üle Eesti. 
Programm "Liikuma kutsuv kool" 2020–2024.
2020. aasta jaanuarist 2024. aasta aprillini toimuvad programmi "Liikuma kutsuv kool" arendus- ja rakendustegevused projekti “Kooliõpilaste liikumisaktiivsuse toetamine” abil, mida rahastatakse Euroopa Majanduspiirkonna toetuste 2014–2021 programmist “Kohalik areng ja vaesuse vähendamine” ning mille kaasrahastajateks on Sotsiaalministeerium ja Tartu Ülikool.
2020/21. õppeaasta oli õpetajate liikumisrõõmu aasta, mil loodi ja katsetati lahendusi, mis aitaksid liikumisvõimalusi viia ka õpetajate ja teiste koolitöötajateni. 
Koroonapandeemia tingimustes arendas programmimeeskond koolidega välja lahendused nn liikuma kutsuvaks distantsõppeks. Uute arenduste seas olid liikumispauside videod, liikumisvahetundide üleskutsed sotsiaalmeedias, soovitused üksi õues tegutsemiseks ning distantsõppe ja kodukontori päevakava jaoks, veebinarid jm tegevused.
Pilootfaasi järel alustas Tartu Ülikooli liikumislabor uute koolituste arendamisega liikumislabori välistele koolitajatele. Selle tulemusena tegutsevad 2023. aasta lõpust üle Eesti aktiivseid ainetunde ja vahetunde, liikumisõpetust ja kogu programmi tutvustavad koolitajad.
2023. aastal võttis valitsus koos uue õppekavaga vastu liikumisõpetuse ehk kaasajastatud kehalise kasvatuse ainekava, mida seni arendati, katsetati ja rakendati liikuma kutsuvates koolides.
2023. aasta lõpus tegeles Tartu Ülikooli liikumislaboris "Liikuma kutsuva kooli" programmi arendamise, rakendamise ja haldamisega 17 eksperti. Programmiga on liitunud 209 kooli kõigist maakondadest, nende seas eesti, vene, eesti-vene ja inglise õppekeelega koolid ning erivajadustega laste koolid.
Alates 1.05.2024 viiakse Liikuma Kutsuva Kooli tegevusi ellu Haridus- ja Teadusministeeriumi riigieelarvelisel toetusel.
Programmi alusmudel ja põhimõtted.
Programm "Liikuma kutsuv kool" tugineb kogu koolipäeva hõlmavale alusmudelile ning kindlatele põhimõtetele.
Alusmudel.
Programmi tegevused ja arendused lähtuvad alusmudelist, mis hõlmab kogu koolipäeva ning selle rutiinseid tegevusi.
Liikumiseks on vaja seda võimaldavat õppekeskkonda. Seetõttu on olulisel kohal koolipäeva ülesehitus.
Oluline on liikumisvõimaluste loomine kooliruumis: klassiruumid, koridorid, ühisruumid, näiteks aula, saal ja võimla, samuti kooliõu peavad võimaldama mitmekülgset liikumist nii ainetundides kui vahetundides.
Lisaks kuuluvad programmi aktiivsed huvitegevused (enne tunde, pärast tunde ja kogupäevakooli korral ka tundide vahel), õpetajate liikumistegevused ja aktiivsed kooliüritused, väljasõidud, koosolekud jms.
Mudeli eri osi rakendades on koolidel võimalik kujundada endale sobiv lahendus.
Programmi tulemused.
Riikliku rahulolu- ja koolikeskkonna küsitluse tulemusi saab kokku võtta järgmiselt:
Programmi "Liikuma kutsuv kool" eneseanalüüsi tulemuste aruandest selgub, et võrgustikus vähemalt ühe aasta osalenud koolidel on kõigis valdkondades oluliselt paremad keskmised tulemused kui äsja liitunutel. Analüüsi valdkonnad on: meeskond, koostöö ja võrgustik, kooliruum ja kooliõu, aktiivne vahetund ja aktiivne ainetund, liikumisõpetus (kehaline kasvatus) ja huviringid ning aktiivne koolitee.
Tunnustus programmile "Liikuma kutsuv kool" ja programmi vedavale Tartu Ülikooli liikumislaborile.
2019
2020
2023
2024
2025