Kalev Kallo

Kalev Kallo (6. detsember 1948 Tali vald, Pärnumaa – 30. mai 2024) oli Eesti poliitik, Riigikogu IX, XI, XII, XIII ja XIV koosseisu liige. Alates 30. aprillist 2015 kuni 2017. aastani oli ta Tallinna linnavolikogu esimees.
Ta lõpetas 1970. aastal Tallinna Merekooli laevajuhtimise alal ja 1983. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse erialal.
Töökäik.
Ta on olnud Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise nõukogu liige. 
Aastatel 2009–2020 oli ta Eesti Panga nõukogu liige.
Tegevus NLKP-s.
Aastatel 1988–1989 oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige.
Poliitiline tegevus.
Kalev Kallo kuulus 1991. aastast Keskerakonda ning oli erakonna juhatuse liige ja volikogu esimees.
1995. aastal oli ta Tiit Vähi teises valitsuses teede- ja sideminister.
1999. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinnas valimisringkonnas nr 1. Üleriigilises nimekirjas oli ta 3. kohal. Ta sai 523 häält ning osutus valituks kompensatsioonimandaadiga.
2003. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Ida-Virumaal valimisringkonnas nr 7. Üleriigilises nimekirjas oli ta 31. kohal. Ta sai 692 häält ning valituks ei osutunud.
2007. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinnas valimisringkonnas nr 1. Üleriigilises nimekirjas oli ta 19. kohal. Ta sai 455 häält ning valituks ei osutunud. Ta sai Riigikogu liikmeks 10. aprillil 2007, pärast Edgar Savisaare tagasiastumist Riigikogu liikme kohalt.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinnas valimisringkonnas nr 1. Üleriigilises nimekirjas oli ta 5. kohal. Ta sai 308 häält ning osutus valituks kompensatsioonimandaadiga. Ta oli väikseima häälte arvuga XII Riigikokku valituks osutunud poliitik.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinnas valimisringkonnas nr 1. Üleriigilises nimekirjas oli ta 5. kohal. Ta sai 574 häält ning osutus valituks kompensatsioonimandaadiga. Kui Keskerakonna Tallinna nõukogu otsustas nimetada Kallo Tallinna linnavolikogu esimehe kandidaadiks, loobus ta oma mandaadist XIII Riigikogus ja tema asendusliikmena pääses Riigikogusse Jaanus Karilaid. 30. aprillil 2015 valiti ta Tallinna linnavolikogu esimeheks.
2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta taas Tallinnas valimisringkonnas nr 1 ning sai 289 häält. Ta osutus kompensatsioonimandaadiga valituks ning oli kõige väiksema häälte arvuga valituks osutunud kandidaat. Keskerakonna kandidaatide üleriigilises nimekirjas oli ta 13. kohal.
Seaduserikkumised.
22. juulil 1999 mõlkis Kalev Kallo Tallinna kesklinnas restoranist koju sõites oma Volvo 850-ga kolme tänavaserva pargitud autot. Tal tuvastati veres alkoholisisaldus 3,4 promilli ehk üliraske joove.
22. septembril 2015 teatas riigiprokurör Lavly Perling, et Kalev Kallot kahtlustatakse kaasaaitamises altkäemaksu andmisele ja võtmisele seoses Tallinna linnapea Edgar Savisaare altkäemaksuvõtu kahtlustusega. 14. mail 2019 toetas Riigikogu 52 poolthäälega õiguskantsleri ettepanekut ning andis nõusoleku Kalev Kallolt saadikupuutumatuse äravõtmiseks, et jätkata tema suhtes kohtumenetlust. Kallo mõisteti süüdi altkäemaksu vahendamises, samuti kaasaaitamises altkäemaksu andmisele ja võtmisele ning erakonna ebaseaduslikule rahastamisele. Kohtuotsus jõustus 30. novembril 2020. Karistuseks määrati talle pooleteistaastane tingimisi vangistus kaheaastase katseajaga, ühtlasi lõppesid sellega ka tema volitused riigikogu liikmena.
Erakonnakaaslase Toivo Tootseni sõnul pidas Kallo kohtuotsust elu lõpuni ülekohtuseks.
Isiklikku.
Kallo hobide hulka kuulus kirglik aiandusharrastus
Varasemast abielust oli Kalev Kallol tütar.
Kallo pikaaegne elukaaslane oli apteeker Rita Makarova, kes oli muu hulgas Eesti Apteekrite Liidu esimees ja Eesti-Poola Ühingu juhatuse liige.