tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Atlandi ookean

Atlandi ookean on suuruselt teine ookean Vaikse ookeani järel.
Piirneb läänes Põhja- ja Lõuna-Ameerika mandriga, idas Euraasia ja Aafrika mandriga, põhjas Põhja-Jäämere ning lõunas Antarktise mandriga (või Lõuna-Jäämerega, kui viimast pidada eraldi ookeaniks). Atlandi ookean hõlmab umbes viiendiku Maa pinnast. Ookean jaotatakse lõuna- ja põhjaosaks, neid eraldavaks piiriks loetakse tavaliselt ekvaator.
Atlandi ookeani põhjaosas asus palju väiksemaid meresid: Vahemeri, Mehhiko laht, Kariibi meri, Läänemeri, Hudsoni laht, Põhjameri, La Manche, Iiri meri ja Saint Lawrence'i laht. Mõnele Atlandi ookeani osale on pandud omaette nimi, kuid nende osade piire pole täpselt kindlaks määratud. Sellised on näiteks Sargasso meri, Bahama meri ja Labradori meri.
Vaikne ookean

Vaikne ookean on suurim ookean Maal. See katab umbes kolmandiku Maa pinnast, 179,7 miljonit km² ehk rohkem kui kogu maismaa 
Vaikses ookeanis Mariaani süvikus asub maailmamere sügavaim punkt (11 022 m allpool merepinda). Ookeani keskmine sügavus on 3940 m (koos ääremeredega) või 4188 m (ilma ääremeredeta).
Ookeani ümbritseb suure seismilise aktiivsusega ala Vaikse ookeani tulerõngas.
Põhjast lõunasse on Vaikse ookeani ääremered Beringi meri, Ohhoota meri, Jaapani meri, Ida-Hiina meri, Lõuna-Hiina meri, Filipiini meri, Korallimeri ja Tasmani meri. Idaosas asuvad Põhja-Ameerika mandri ääres Alaska laht ja California laht.
Indoneesia saarte vahel asuvad teiste seas Bismarcki meri, Serami meri, Sulawesi meri, Sulu meri ja Visayani meri.
Vaikse ookeani lõunaosas asuvad saared jagatakse Melaneesiaks, Polüneesiaks ja Mikroneesiaks. 
Jaapanist umbes 300 km idas ja Hawaii saartest umbes 1000 km põhja pool liigub umbes 700 000 km² suurune peamiselt plastjäätmetest koosnev prügisaar, mis kujutab suurt ohtu keskkonnale.
India ookean

India ookean on ookean, mida piiravad Euraasia, Aafrika, Austraalia ja Antarktis. Enamik ookeanist jääb lõunapoolkerale.
India ookean on geoloogiliselt kõige noorem ookean, mis tekkis Gondwana ürgmandri lagunemise tulemusel. India ookean moodustab umbes 21% maailmamere kogupinnast. Ookeani keskmine sügavus on 3850 meetrit.
India ookeani eraldab Atlandi ookeanist 20° idapikkuse meridiaan ning Vaiksest ookeanist suured ja väikesed Sunda saared, Uus-Guinea ja Tasmaania lõunatippu Kaguneeme läbiv meridiaan (umbes 147° idapikkust).
Ookeanipõhja kõige olulisem pinnavorm on ookeani keskmäestik, mille kuju meenutab tagurpidi Y-tähte. Keskmäestik jaotab ookeanipõhja kolme laama vahel, milleks on Aafrika laam, Antarktika laam ja Austraalia-India laam.
Ookeani kõige sügavam koht asub Põhja-Austraalia nõos ja Sunda süvikus, pisut Bali saarest lõunas. See ulatub 7729 meetrit merepinnast allapoole. 
Ookeani keskmäestikust idas on merepõhi kaetud peamiselt pruunika saviga, läänepoolne osa aga peamiselt globigeriinmudaga. Ookeani lõunaosas domineerib valdavalt ränivetikate kodadest moodustunud muda.
India ookeani suurimad saared on Madagaskar ja Sri Lanka. India ja Vaikse ookeani piiriks olevatest saartest on suurimad Sumatra ja Jaava.
Täies osas paiknevad India ookeani saartel Bahrein, Madagaskar, Maldiivid, Mauritius, Seišellid ja Sri Lanka.
Lõuna-Jäämeri

Lõuna-Jäämeri on ookean, mis moodustub India, Vaikse ja Atlandi ookeani lõunapoolseimatest osadest. See jääb 60. lõunalaiuskraadi ja Antarktise vahele. Lõuna-Jäämerd ei peeta alati omaette ookeaniks.
Lõunamere maksimaalne sügavus mõõdeti 2019. aasta veebruari alguses poolt. Ekspeditsiooni meeskond tuvastas kõige sügavama (7434 meetrit) punkti koordinaatidel 60° 28' 46 „S, 025° 32' 32 “W. Ekspeditsiooni ja allveelaeva juht Victor Vescovo on teinud ettepaneku panna sügavaimale punktile nimeks Factorian Deep, võttes aluseks mehitatud allveelaeva DSV Limiting Factor nime, millega ta käis 3. veebruaril 2019 esimest korda Lõunamere põhja uurimas.
Sfäär

Sfääriks ehk kerapinnaks nimetatakse kõikide punktide hulka, mis asuvad mõnest fikseeritud punktist "O" kaugusel "r". Punkti "O" nimetatakse sfääri keskpunktiks ja sfääri punktide ning selle keskpunkti vahelist kaugust "r" sfääri raadiuseks. 
Definitsioon.
Olgu antud meetrilise ruumi "X" element "a" ∈ X ja positiivne reaalarv "r" &gt; 0. Sfäär on defineeritud kui hulk 
 formula_1
kus ρ("x","y") tähistab punktide "x" ja "y" vahelist kaugust. Elementi "a" nimetatakse sfääri keskpunktiks ja arvu "r" sfääri raadiuseks.
Sfäär eukleidilises ruumis.
Kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis moodustub selline punktihulk ringjoone pöörlemisel ümber oma diameetri. Seega on sfäär pöördpind.
Lõiku, mis ühendab kaht sfääri punkti ja läbib ühtlasi selle keskpunkti, nimetatakse sfääri diameetriks. Diameeter on võrdne sfääri kahe raadiusega.
Öeldakse, et sfäär "piirab" kera. 
Sfääri pindala.
Sfääri pindala kolmemõõtmelises ruumis on:
formula_2
Üldisemalt, "n-1"-mõõtmelise sfääri "n-1"-mõõtmeline ala on
formula_3
kus Γ("z") on Euleri gammafunktsioon.
Friisimaa provints

Friisimaa provints on Hollandi 1. järgu haldusüksus.
Provintsi ametlikud keeled on hollandi ja friisi keel.
Lutz Dombrowski

Lutz Dombrowski (sündinud 25. juunil 1959 Zwickaus) on Saksa DV kergejõustiklane (kaugushüppaja). Olümpiavõitja (1980).
Isiklikku.
Lutz Dombrowski oli sportlasena 187 cm pikk ja kaalus 87 kg.
Voronež

Voronež [vor'oonež] on linn Venemaal, Voroneži oblasti keskus.
Asub Voroneži jõe alamjooksul, Oka-Doni madaliku lääneserval.
Asutatud 1589. aastal.
Rahvastik.
Rahvaarv rahvaloenduste andmetel (tuh. in.)
Loodus.
Kliima.
Voronežis on mandriline paraskliima parajalt külma talve ja palava suvega. Veebruari keskmine õhutemperatuur on –6,5 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 20,5 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur on 6,9 °C. Aasta sademetehulk on 587 mm.
Vologda

Vologda on linn Euroopa-Venemaa põhjaosas. See on Vologda oblasti ja Vologda rajooni keskus. Asub Vologda jõe ääres.
Linna on esmamainitud 1147. aastal.
1917. aastani oli Vologda poliitiliste dissidentide asumisele saatmise koht.
Anton Denikin

Anton Ivanovitš Denikin (vene keeles Антон Иванович Деникин [ant'on iv'aanovitš den'iikin]; 16. detsember 1872 – 8. august 1947) oli Vene sõjaväelane (kindralleitnant), üks valgekaartlaste relvastatud üksuste Vabatahtlike Armee ja Lõuna-Venemaa Relvajõudude juhte Venemaa kodusõjas.
Noorus.
Anton Denikin oli pärit piirivalveohvitseri perekonnast, lõpetas Kiievi jalaväejunkrukooli ja 1899. aastal Nikolai Kindralstaabi Akadeemia.
Anton Denikin osales Vene-Jaapani sõjas
Aastatel 1910–1914 oli Denikin 17. Arhangelski jalaväepolgu komandör, 1914. aastast kindralmajor.
Teenistus I maailmasõja ajal.
I maailmasõja eel teenis Denikin Kiievi sõjaväeringkonna staabiülemana, sõjakuberneri kindral Nikolai Ivanovi alluvuses.
Esimese maailmasõja alguses oli Denikin – kindral Aleksei Brussilovi 8. armee kindralkortermeister, kuid omal soovil lasi Denikin end üle viia 4. Küti (raud) brigaadi komandöriks. 1915. aastal edutati ta kindralleitnandiks.
Venemaa Keisririigi armee kindralleitnant Denikin juhtis Esimese maailmasõja ajal brigaadi, diviisi, korpust.
1916. aastal autasustati teda Briljantidega Georgi relvaga ja määrati 8. armeekorpuse komandöriks.
Teenistus pärast veebruarirevolutsiooni.
1917. aastal määrati ta Kõrgema Ülemjuhataja staabiülema abiks ja hiljem Läänerinde ja Edelarinde ülemjuhatajaks.
Pärast Kornilovi mässu vahistati ning paigutati koos Lavr Korniloviga Bõhhovski vanglasse, kust ta 1917. aasta novembris põgenes Novotšerkasskisse.
Venemaa kodusõjas.
1918. aasta jaanuaris oli Denikin 1. Vabatahtlike diviisi ülem, 1. Kubani sõjaretke ajal oli Denikin kindral Kornilovi Vabatahtlike Armee juhataja asetäitja; pärast Lavr Kornilovi hukkumist ajal Jekaterinodari piiramisel, kui mürsk purustas ta peakorteri ning Kornilov sai surmavalt haavata, sai Denikinist valgekaardi nn Vabatahtlike Armee ülemjuhataja.
Denikin juhatas 2. Kubani sõjaretke ning juhtis võitlust Punaarmee 11. armee vastu. 1918. aasta septembris pärast kindral Aleskejevi surma määrati ta Vabatahtlike Armee Ülamjuhtajaks ja 1918. aasta detsembrist oli Denikin Lõuna-Venemaa Relvajõudude ülemjuhataja. Pärast ebaõnnestunud pealetungi Moskvale 1919. aastal ja lüüasaamist Punaarmee käest andis Denikin ülemjuhatuse üle Peter von Wrangellile. 1920. aastal emigreerus Denikin Inglismaale, kust kolis edasi Belgiasse ning seejärel 1926. aastal Prantsusmaale. 
Tegevus emigratsioonis.
Välismaal tegeles kirjandustegevusega.
Prantsusmaalt emigreerus Denikin 1945. aastal Ameerika Ühendriikidesse. Pärast surma maeti ta algul USA New Jersey osariigi Jacksoni linna ning tema abikaasa Pariisi. 2005. aastal maeti nende põrmud ümber Moskva Donskoi kloostri kalmistule.
Jordanka Donkova

Jordanka Donkova (bulgaaria: Йорданка Донкова; sündinud 28. septembril 1961 Gorni Bogrovis, Sofia) on Bulgaaria endine kergejõustiklane (100 m tõkkejooksja). 
Ta püstitas 100 m tõkkejooksus viis maailmarekordit. 1988. aastal püstitatud maailmarekord 12,21 püsis kuni 2016. aastani.
Saavutused.
Maailmarekordid.
12,36 13. august 1986 Sofia 
&lt;br&gt;12,34 17. august 1986 Köln 
&lt;br&gt;12,29 17. august 1986 Köln 
&lt;br&gt;12,26 7. september 1986 Ljubljana 
&lt;br&gt;12,21 21. august 1988 Stara Zagora
Guy Drut

Guy Drut (sündinud 6. detsembril 1950 Oignies's) on Prantsusmaa endine kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja).
Annelie Ehrhardt

Annelie Ehrhardt (neiupõlvenimega Annelie Jahns; 18. juuni 1950 Ohrsleben – 22. oktoober 2024) oli Saksa DV naiskergejõustiklane (100 m tõkkejooks).
Maailmarekordid.
12,5 15. juuni 1972 Potsdam 
&lt;br&gt;12,3 22. juuli 1973 Dresden 
&lt;br&gt;Elektrooniline ajavõtt
&lt;br&gt;12.59 8. september 1972 München
Lee Evans (jooksja)

Lee Edward Evans [lii 'eduard 'evanz] (25. veebruar 1947 Madera (California) – 19. mai 2021) oli USA kergejõustiklane (400 m jooksja), 1968. aasta kahekordne olümpiavõitja.
1966. aastal, pärast keskkooli lõpetamist tuli ta USA meistriks 440 jardi jooksus (402 m). USA meistriks tuli ta ka kolmel järgmisel aastal, lisaks tuli ta 1968. aastal USA üliõpilaste meistriks.
Esimese maailmarekordi tegi ta 1966, kui osales USA 4×400 m teatejooksumeeskonnas, mis esimest korda purustas 3 minuti piiri (2.59,6). Järgmisel aastal püstitas ta Fresnos 4×200 jardi teatejooksu maailmarekordi (1.22,1).
1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos võitis ta 400 m jooksu (43,86) ja ankrumehena 4×400 m teatejooksu (2.56,1). Mõlemad tulemused olid maailmarekordid, mis püsisid üle 20 aasta, teatejooksu tulemus isegi kauem kui Robert Beamoni 8.90 kaugushüppes. 400 meetri jooksus sai USA kolmikvõidu.
1972. aastal tuli Evans küll USA meistriks, ent olümpia katsevõistlustel jäi alles neljandaks. Selletõttu arvati ta olümpiakoondisse ainult 4×400 meetri teatejooksus ankrumehena. Kuid 400 meetri jooksu medalimehed Vincent Matthews ja Wayne Collett diskvalifitseeriti ebasportliku käitumise pärast autasustamistseremoonial, üks sportlane sai vigastada ning USA 6 ülesantud mehest oli ainult 3 järel, mistõttu teatemeeskond ei saanud osaleda.
Seejärel hakkas Evans elukutseliseks sportlaseks. 1980. aastal anti talle amatööri õigused tagasi, ent ta oli kunagise vormi minetanud ja suutis 400 m joosta vaid 46,5-ga.
Paul Ereng

Paul Ereng (sündinud 22. augustil 1967 Trans Nzoias Kitale lähistel Keenias) on Keenia kergejõustiklane (400 ja 800 m jooksja).
Barbara Ferrell

Barbara Ferrell (sündinud 28. juulil 1947 Mississippi osariigis Hattiesburgis) on USA naiskergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja).
Maailmarekordid.
200 m
&lt;br&gt;22,94 17. oktoober 1968 México
&lt;br&gt;22,86 17. oktoober 1968 México
4×100 m
&lt;br&gt;43,4 19. oktoober 1968 México (Barbara Ferrell, Margaret Bailes, Mildrette Netter, Wyomia Tyus)
&lt;br&gt;42,8 20. oktoober 1968 México (Ferrell, Bailes, Netter, Tyus)
Kitale

Kitale on linn Keenias, Trans Nzoia maakonna halduskeskus.
Kuni märtsini 2013 oli Kitale Rift Valley provintsi Trans Nzoia ringkonna keskus.
Linn asub 2100 m kõrgusel merepinnast. 2019. aastal elas linnas 162 174 inimest.
Linn asutati 1908. aastal. Linna kasvule aitas kaasa Uganda raudteelt Eldoreti lähedalt 1926. aastal sinna ehitatud raudteeharu. Kitale on ümbritseva põllumajanduspiirkonna tähtis keskus.
Cathy Freeman

Cathy Freeman (õieti Catherine Astrid Salome Freeman; sündinud 16. veebruaril 1973 Mackays (Queensland)) on Austraalia endine naiskergejõustiklane (sprinter).
Cathy Freemani karjäär algas 1990 Rahvaste Ühenduse mängudel, kui ta 16-aastaselt aitas Austraalia naiskonnal võita 4×100 m teatejooksu. Samal aastal valiti ta Austraalia aasta nooreks ja õige pea järgnes aasta aborigeeni auhind. Järgmise edusammuna võitis Freeman 1994 Rahvaste Ühenduse Mängudel 200 m ja 400 m jooksu ning tekitas kõneainet, kui lehvitas auringi tehes nii Austraalia kui ka aborigeenide lippu.
1995. aasta maailmameistrivõistlustel kõrvetas kogenematu piiga end kiire algusega ja jäi neljandaks. 1996. aasta suveolümpiamängudel sai Freeman Atlantas hõbemedali. Temast kiirem oli prantslane Marie-José Pérec.
1997 tuli ta maailmameistriks 400 m jooksus (49,77) ja valiti Austraalia aasta inimeseks. 1999 tegi Freeman ajalugu ja võitis teist korda 400 m jooksus maailmameistrivõistlused (49,67).
2000. aasta olümpiamängudel Sydneys oli Cathy Freemanil suur vastutus, sest kogu rahvas ootas temalt olümpiavõitu 400 m jooksus. Enne võistlust oli tal austav ja väärikas ülesanne süüdata olümpiatuli. Hoolimata tohutust survest suutis Cathy keskenduda oma jooksule ja tuli olümpiavõitjaks. 
15. juulil 2003 teatas Freeman, et lõpetab jooksjakarjääri.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
hõbemedal 400 m jooksus 48,63
olümpiavõitja 400 m jooksus 49,11
Maailmameistrivõistlustel.
maailmameister 400 m jooksus 49,77
maailmameister 400 m jooksus 49,67
Rahvaste Ühenduse mängudel.
kuldmedal 4×100 m teatejooksus 43,87 
kuldmedal 200 m jooksus 22,25 
&lt;br&gt;kuldmedal 400 m jooksus 50,38 
&lt;br&gt;hõbemedal 4×100 m teatejooksus 43,43 
kuldmedal 4×400 m teatejooksus 3.25,63
Isiklikku.
Cathy Freeman on 164 cm pikk ja kaalus sportlasena 53 kg.
Trans Nzoia maakond

Trans Nzoia maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Keenias. Aastani 2013 oli see 2. järgu haldusüksus (ringkond) endises Rift Valley provintsis.
Maakond asub Nzoia jõe ja Elgoni mäe vahel. Maakonna keskus on Kitale.
Gorni Bogrov

Gorni Bogrov (bulgaaria "Горни Богров") on küla Bulgaaria pealinna Sofia lähedal Sofia-gradi Kremikovtsi rajoonis.
Elanikke oli 2005. aastal 1200, 2010. aastal 1240.
Gorni Bogrovis on sündinud kergejõustiklane Jordanka Donkova.
Dick Fosbury

Richard Douglas Fosbury (6. märts 1947 Portland, Oregon – 12. märts 2023 Salt Lake City, Utah) oli USA kergejõustiklane (kõrgushüppaja), elukutselt insener. 
Fosbury leiutas floppstiili, milles hüppaja läheneb latile seljaga. Flopp võimaldab ületada latti nii, et keha raskuskese ei tõusegi lati kõrgusele. Sellepärast hüppavad kõik tänapäeva tippkõrgushüppajad floppi. Viimane, kes võitis olümpiamängudel kõrgushüppe rullstiili kasutades, oli Jüri Tarmak 1972. aastal.
Fosbury hakkas oma stiili kallal töötama 16-aastaselt, sest ta pidas muid tollaseid hüppestiile liiga keeruliseks. 1968. aastal võitis ta oma uut stiili kasutades USA üliõpilasmeistrivõistlused, olümpiamängude katsevõistlused ja 1968. aasta suveolümpiamängud Méxicos olümpiarekordiga 2.24.
Larry King

Larry King (sünninimi Lawrence Harvey Zeiger; 19. november 1933 New York – 23. jaanuar 2021 Los Angeles) oli USA tele- ja raadioajakirjanik. 
Aastatel 1985–2010 juhtis ta CNN-is iga päev eetris olnud intervjuusaadet "Larry King Live".
Larry vanemad olid Jennie ja Eddie Zeiger. Nad olid juudid, kes olid Valgevenest emigreerunud New Yorki. Nad pidasid grillibaari. 1932. aastal sündis poeg Irwin, kes suri kuueaastaselt pimesoolepõletikku. Larry teine vend oli Marty.
Larry käis kohalikes koolides. Pärast Lafayette'i keskkooli lõpetamist tegi ta lihttöid. 22-aastaselt kolis ta Brooklynist Miamisse, et leida tööd raadios.
Dobongi ringkond

Dobongi ringkond ("Dobongi-gu", hangulis 도봉구, hanjas 道峰區) on haldusüksus Souli põhjaosas. Jaguneb 15 linnaosaks ("dong")
Dongdaemuni ringkond

Dongdaemuni ringkond ("Dongdaemuni-gu", hangulis 동대문구, hanjas 東大門區) on Souli keskosa haldusüksus. Jaguneb 26 linnaosaks ("dong").
Dongjaki ringkond

Dongjaki ringkond ("Dongjaki-gu", hangulis 동작구, hanjas 銅雀區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 20 linnaosaks ("dong").
Eunpyeongi ringkond

Eunpyeongi ringkond ("Eunpyeongi-gu", hangulis 은평구, hanjas 恩平區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 20 linnaosaks ("dong").
Gangbuki ringkond

Gangbuki ringkond ("Gangbuki-gu", hangulis 강북구, hanjas 江北區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 18 linnaosaks ("dong").
Gangdongi ringkond

Gangdongi ringkond ("Gangdongi-gu", hangulis 강동구, hanjas 江東區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 21 linnaosaks ("dong").
Tõrva Vanamõisa järv

Vanamõisa järv (ka "Tõrva Vanamõisa järv") asub Lõuna-Eestis Tõrva linna põhjapiiril Tõrva-Pikasilla maantee ääres. Järve pindala on umbes 2 ha ning sügavus küündib 10,5 meetrini. Järve kaldajoone pikkus on ligikaudu 633 meetrit. Järv on ühtlase ovaalse kujuga. Järve ääres asub Eesti kõrgeim hüppetorn (kõrgus umbes 11 m), võrkpalliplatsid ja tehislik supelrand.
Järv on allikaterikas. Sisse voolab 10–15 allikat, mõned neist roosteveelised. Väljavooluks on kraav Õhne jõkke. Järve vesi on kollakasroheline või heleroheline, keskmise kuni suure läbipaistvusega (2,4–5,3 m) ja tõenäoliselt vähe kihistunud.
Kirdekallas on nüüdseks liivane ning peaaegu täielikult kaetud puitpurretega, mujal on kaldad madalamad, kaetud soise maaribaga, veidi eemal peamiselt männimetsaga. Leidub õõtsikulisi kaldalõike.
Elustik.
Kaladest on esindatud angerjas, ahven, särg, haug, linask, latikas ja turb. Vähesel hulgal leidub järves fütoplanktonit, suuremal hulgal zooplanktonit. Loomadest vähesel hulgal esindatud jõevähid ja järvekarbid. Järve kõrkjatest ümbritsetud kallastes pesitsevad erinevad veelinnud. Samuti võib järves harva näha kopraid, kes on ilmselt pärit lähedal voolavast Õhne jõest.
Tekkeviis.
Kuigi järv on ilmselt mandrijäätekkeline, liigub selle kohta ringi rahvalegend, mille järgi asunud järv muiste paremal pool praegust Tõrvas asuvat Tartu maanteed keset viljarikkaid põlde. Järv olnud selge vee ja kõrgete kallastega. Rahvas pidanud järve pühaks ja hoidnud puhtana. Siis aga tulnud uued asukad, kes ei hoolinud järve ilust: prahti vette loopides pahandanud nad vetevaime. Ühel õhtul tõusnud järvest suur must härg ja sammunud õhtukaarde. Vesi voolanud pahinal järele. Kui härg oli järve praegusesse asukohta jõudnud, vajunud ta soosse. Tema kohale jäänud lainetama järv – sogane, sünge ja inimestele kardetav.
Tervitus

Tervitus on komme või rituaal, millega inimesed kohtumisel annavad märku austavast või sõbralikust suhtumisest teineteisesse või ka oma suhete iseloomu säilimisest või muutumisest. 
Kõige tavalisem sõnalise tervitamise viis eesti keele kõnelejate seas on sõna "Tere!" ütlemine. Väga levinud on ajakohased tervitused "Tere hommikust!", "Tere päevast" ja "Tere õhtust!" ning nende argikeelsed variandid "Tere hommikut!" ja "Tere õhtut!". 
Muid tervitusväljendeid: "Tervist!", "Tervitus!", "Terekest!", "(H)allo!", "Tšau!", "(T)sau!", "Hei!". 
Vanasti oli kombeks vastata tervitusele "Tere!" – "Tere jumalime!" 
Tänapäeval on tervituse "Tere!" tavaline formaalne vastus samuti "Tere!".
Tervitusega kaasneb enamasti silmside. 
Sõnatut tervitust märgib tavaliselt kerge pea- ja/või käeliigutus. 
Tervitusega võivad kaasneda ka mitmesugused füüsilised kontaktid, näiteks kätlemine, embamine, patsutamine, suudlemine.
Etikett (käitumine)

Etikett (prantsuse keeles "étiquette") on konventsionaalse sotsiaalse käitumise koodeks.
Etikett muutub ajas ning erineb kultuuriti, klassiti ja grupiti.
Saint Clairi järv

Saint Clairi järv on järv Põhja-Ameerikas Kanada Ontario provintsi ja USA Michigani osariigi vahel. Järv jääb küll Suure järvistu hüdroloogilisse süsteemi, kuid teda ei loeta Suure Järvistu järvede hulka kuuluvaks.
Saint Clairi järve pindala on 1114 km², suurim sügavus 8 meetrit, veetase 175 meetrit üle merepinna.
Järvest voolab välja Detroiti jõgi. Sissevoolavatest jõgedest on suurim Saint Clairi jõgi, mis on nimetatud järve järgi.
Järve äärde ulatuvad Detroiti eeslinnad, ent seal on järve kaldale minek üldjuhul keelatud, sest kõikjal on eramaa. Järve kaldal on hulk jahtklubisid. Põhja pool, väljaspool linna piire on ka avalikke randu.
Järve avastas 12. augustil 1679 René-Robert Cavelier de La Salle'i juhitud ekspeditsioon. Järv nimetati Assisi püha Clara järgi, kelle mälestuspäev see oli.
Saint Clairi järv (täpsustus)

Saint Clairi järv on mitme järve nimi:
Gangnami ringkond

Gangnami ringkond ("Gangnami-gu", hangulis 강남구, hanjas 江南區) on Seouli haldusüksus, üks 25 ringkonnast.
See asub Seouli kaguosas, Hani jõe lõunakaldal. Linnarajooni nimi tähendabki 'jõest lõunas'.
Nikaia I kirikukogu

Nikaia esimene kirikukogu peeti Nikaias, tänapäeva Türgi aladel, 20. mai kuni 25. juulil 325. 
Kirikukogu kutsus kokku Vana-Rooma keiser Constantinus I 325. aastal. Tegemist oli esimese oikumeenilise, kõiki kristlikke piiskoppe ühendava konverentsiga. I Nikaia kirikukogu on tähtsaim kontsiil kirikuajaloos, selle tulemusena moodustati esimene uskumiseks kohustuslik reegel, Nikaia usutunnistus. 
Kontsiil kutsuti kokku, et lahendada Aleksandria kirikus tekkinud erimeelsusi Jeesuse olemuse kohta ja tema suhte kohta Jumal-Isaga. Sooviti otsustada, kas Jeesusel on sama olemus/substants ("ousia") kui Jumal-Isal või sarnane. Aleksandria Alexander ja Athanasios väitsid, et Jeesus ja Jumal on oma olemuselt üks (monofüsiitlus). Nende vastane oli populaarne piiskop Areios, kes väitis, et Jeesus ei ole Jumalaga üks, vaid lihtsalt "sarnase" olemusega. 
Kirikukogu otsused.
Kirikukogu hääletas üksmeelselt Ariuse (kreekapäraselt Areios) vastu (vaid kaks olid poolt) ning pooldas Athanasiuse ja Aleksandria Alexanderi seisukohta. Hääletamine ei olnud õiglane, paljudel Areiose pooldajatel takistati kirikukogule jõudmist, tohutu tähtis oli ka keisri enese isiklik arvamus, kes kontsiilil samuti viibis. Constantinus andis selgelt mõista, et ei suhtu soosivalt Areiose pooldajatesse, seetõttu juba pelgalt Constantinuse soosingu võitmiseks paljud hääletasid Areiose vastu. Areiose pooldajaid siiski kirikukogu otsusega vaikima panna ei suudetud, ariaanide ketserlik liikumine oli väga elujõuline ning võimas läbi terve esimese aastatuhande. 
Nikaia kirikukogul arutati ka ülestõusmispühade (paasapühade) kuupäeva. Tegemist oli tähtsaima pühaga kristlikus kalendris ning 4. sajandil valitsesid suured erimeelsused pühade toimumise aja kohta kõikjal Rooma impeeriumis. Kirikukogu otsustas, et Jeesuse ülestõusmist tuleb tähistada esimesel pühapäeval pärast esimest täiskuuööd, mis järgneb kevadisele pööripäevale. See langes teisele kuupäevale kui juutide paasapühad. 
Ajalooliselt on I Nikaia kirikukogu tähtis kui esimene üritus jõuda kirikus konsensusele üleüldise arutelu kaudu. Teoloogiliselt oli see eksitus, kuna alustati usutunnistuse väljatöötamist, mis tugines antiikaja moefilosoofiale, platonismile. Kirikukogu otsus ei kujunenud normatiivseks kristlastele, mis põhjustas järgnevate kirikukogude kokkukutsumise.
Riikliku kristluse tekkimine.
Pärast Nikaia kirikukogu ja Constantinuse valitsemisaega muutus kirik autoriteetseks, tsentraliseeritud ja Rooma keisririigiga seotud organisatsiooniks, mille seisukohti ei tohtinud kritiseerida. 
Pärast Constantinust valitsenud keiser Theodosius I muutis kiriku veelgi autoritaarsemaks, ta keelas kristlikel teisitimõtlejatel kogunemise, andis kõik kirikud üle kolmainsuse idee pooldajatele ning lasi 390. aastal hävitada Aleksandrias Serafi kuju.
Nikaia kirikukogu

Nikaia kirikukogu on kahe oikumeenilise kirikukogu nimetus:
Lance Armstrong

Lance Edward Armstrong (sündinud 18. septembril 1971 USA-s Texase osariigis Planos) on endine USA jalgrattur. 
Lance Armstrong oli seitsmekordne Tour de France'i võitja (1999–2005). 2012. aasta oktoobris tühistas Rahvusvaheline Jalgratturite Liit (UCI) kõik need Tour de France'i tulemused, kuna USA dopinguagentuur (USADA) esitas enam kui 1000-leheküljelise aruande, mis sisaldas 26 inimese tunnistusi ja muid tõendeid tema dopingutarvitamise kohta, ning määras talle eluaegse võistluskeelu.
Armstrong alustas sportimist triatloniga, 1984. aastal sai noorteklassis esimese võidu. Jalgrattaspordiga alustas 1988. aastal. Aasta hiljem osales USA koondises juunioride maailmameistrivõistlustel Moskvas grupisõidus. 1991. aastal tuli USA amatööride meistriks grupisõidus. Elukutseline 1992. aastast. 
1993. aastal võitis Armstrong USA-s toimunud kolmeetapilise sarja Triple Crown kõik osavõistlused, mille eest sai eripreemiaks miljon dollarit. Samal aastal osales ta esimest korda Tour de France'il, kus sai ühe etapivõidu. Ka 1995. aastal sai ta ühe etapivõidu ja üldarvestuses 36. koha. Võitja Miguel Indurainile kaotas ta 1,5 tundi. Enam kui tunniga jäi ta maha ka Alex Züllest, Richard Virenque'ist, Marco Pantanist ja teistest. 1996. aasta tuuri katkestas Armstrong 6. etapil. Aasta lõpus diagnoositi tal kaugelearenenud munandivähk. Järgmised poolteist aastat võitles ta elu ja surma piiril ning väljus võitjana. 1998. aasta MM-il sai ta nii grupisõidus kui ka eraldistardis 4. koha. Samal aastal võitis Luksemburgi velotuuri, kus avaetapil sõitis ta koos Lauri Ausiga eest ära. 
Veebruaris 2011 teatas ta karjääri lõpetamisest. 
Juunis 2012 teatas USA dopinguagentuur (USADA), et alustab Lance Armstrongi suhtes uurimist dopingutarvitamise asjus ning avaldas oktoobris 2012 aruande, mille kohaselt kasutas Armstrong kogu karjääri jooksul ise dopingut ja osales ka sellega äritsemises. Ta tegi tihedat koostööd dopinguarst Michele Ferrariga. Ühtlasi tühistati tema saavutused alates 1. augustist 1998 ja talle määrati eluaegne võistluskeeld.
Saavutused.
Kõik tema tulemused alates 1998. aastast on dopingutarvitamise pärast tühistatud.
Teoseid tema kohta.
Lance Armstrongi kohta on kirjutatud mitu raamatut, milles on keskendutud eeskätt ta dopinguskandaalile. Eesti keeles on neist ilmunud näiteks Juliet Macuri "Valede ring: Lance Armstrongi langemine" (Sinisukk 2015).
Tour de France

(Le) Tour de France (prantsuse keeles 'Prantsusmaa (velo)tuur') on maailma kuulsaim jalgrattaspordivõistlus.
Esimest korda toimus velotuur 1. juulil 1903 trassil Pariis–Lyon (476 km). Selle võitis Maurice Garin.
See on üks maailma populaarsemaid publikualasid . Igal aastal on erinev rada, kuid alati on nii tasaseid kui mägietappe, viimastel aastatel ka meeskonna- ja individuaalseid temposõite. Võistlus kestab kolm nädalat. Kõige pikem sõit, 5745 km, oli aastal 1926. Alates 1975 lõpeb velotuuri viimane etapp Pariisis Champs-Élysées'l.
Kõige kiirem ühisstardist etapp sõideti 1999. aastal Lavalist Blois'sse (194,5 km), mille Mario Cipollini võitis keskmise kiirusega 50,355 km/h. 2005. aastal sõitis David Zabriskie velotuuri avaetapi Fromentine'ist Noirmoutier-en-I'lle'sse (19 km) kiirusega 54,676 km/h. 1994 sõitis Chris Boardman tuuri proloogi Lille'ist Euralille'i (7,2 km) veelgi kiiremini: 55,152 km/h. Meeskonnasõitude rekord on Discovery Channeli meeskonna 2005 sõidetud etapp Toursist Blois'sse (67,5 km) kiirusega 57,32 km/h.
Eestlased velotuuril.
Eestlastest on velotuuril osalenud Jaanus Kuum, Lauri Aus, Tanel Kangert, Jaan Kirsipuu, Janek Tombak ja Rein Taaramäe. Kõige rohkem kordi, 10, on velotuuril võistelnud Kirsipuu, kes aga pole kordagi tuuri lõpetanud. See-eest on ta saanud neli etapivõitu ja 1999 sõitis ta kogu velotuuri esimese poole liidrina. Esimese eestlasena lõpetas velotuuri Jaanus Kuum. Parima kohaga on velotuuri lõpetanud Rein Taaramäe, kes 2011. aastal sai 12. koha ja noorte arvestuses 2. koha.
Rahvakomissariaat

Rahvakomissariaat (lühend RK) oli ministeeriumi nimetus nõukogude vabariikides (aastatel 1917–1922) ja NSV Liidus (aastatel 1922–1946). Lisaks üleliidulistele olid omad rahvakomissariaadid ka liiduvabariikidel ja nende koosseisu kuulunud autonoomsetel vabariikidel.
Rahvakomissariaati juhtis rahvakomissar (st minister).
Nõukogude Liidu, liiduvabariigi või autonoomse vabariigi valitsus kandis nime Rahvakomissaride Nõukogu, Eesti NSV-s Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu.
Eesti alevite loend

Eesti alevite loend loetleb Eesti alevid. 
Eestis loetakse aleviks üldjuhul asustusüksusi, milles on vähemalt 1000 püsielanikku ning peamiselt tiheasustus. Ajalooliselt on paljud alevid ülendatud linnaks. Alevite taandamine alevikeks on aga pigem ebatavaline, mistõttu on jätkuvalt selles kategoorias ka näiteks 674 inimesega Aegviidu.
2024. aasta seisuga on Eestis 13 alevit, neist uusim on 2022. aastal moodustatud Raadi alev.
Laose riigipeade loend

Laose riigipeade loend loetleb Laose riigipead alates 1945. aastast, kui moodustati ühendatud Laose Kuningriik.
Lesotho riigipeade loend

Lesotho riigipeade loend loetleb Lesotho riigipead riigi sõltumatuseperioodide jooksul (1822–1868; Basuutomaa) ja alates aastast 1965.
Nicaragua riigipeade loend

Nicaragua riigipeade loend loetleb iseseisva Nicaragua riigipead sõltumata nende ametinimetusest alates 1838. aastast.
Nicaragua iseseisvus küll Hispaania võimu alt juba 1821. aastal, kuid kuulus osariigina 1821–1823 Mehhiko keisririiki, 1823–1824 Kesk-Ameerika Ühendprovintsidesse ja seejärel kuni 1838. aastani Kesk-Ameerika Liitvabariiki. 1838. aastal eraldus Nicaragua esimese riigina liitvabariigist.
Aastatel 1838–1854 kandsid Nicaragua riigipead ülemdirektori ametinimetust, alates 1854. aastast on riigipea ametinimetus president. Kuna 1850. aastatel oli Nicaraguas tihti mitu paralleelset valitsust, oli ülemdirektori ametinimetus paralleelselt presidendi ametinimetusega kasutusel veel kuni 1855. aastani.
Alates 18. veebruaril 2025 jõustunud põhiseaduse muudatustest on Nicaragual samaaegselt kaks kaaspresidenti.
William Ewart Gladstone

William Ewart Gladstone (29. detsember 1809 Liverpool – 19. mai 1898 Wales, Flintshire, Hawarden) oli Suurbritannia peaminister aastatel 1868–1874, 1880–1885, 1886 ja 1892–1894), varakantsler 1852–1855, 1859–1866, 1873–1874, 1880–1882. 
Ta alustas oma karjääri toorina 1832. aastal.
Florizel Glasspole

Sir Florizel Augustus Glasspole (25. september 1909 Jamaica, Kingston – 25. november 2000) oli Jamaica kindralkuberner (1973–1991). 
Ta tõsteti rüütliseisusse 1981. aastal.
Kiro Gligorov

Kiro Gligorov (Киро Глигоров; 3. mai 1917 Štip – 1. jaanuar 2012) oli Makedoonia poliitik, Makedoonia president aastatel 1991–1999. 
Talle tehti 1995. aastal ebaõnnestunud atentaat.
Ljupčo Jordanovski

Ljupčo Jordanovski (13. veebruar 1953 Štip – 7. oktoober 2010 Skopje) oli Makedoonia poliitik. Ta oli Makedoonia presidendi kohusetäitja 26. veebruarist kuni 12. maini 2004. 
Ta oli Makedoonia Sotsiaaldemokraatliku Liidu liige. Alates 2003. aastast oli ta Makedoonia parlamendi ("Sobranje") spiiker. Vastavalt Makedoonia konstitutsioonile asub spiiker täitma presidendi kohuseid, kui presidendil pole võimalik neid täita. Kui president Boris Trajkovski 26. veebruaril 2004 lennuõnnetuses surma sai, vannutati Jordanovski presidendiks. Uus president tuli konstitutsiooni järgi valida 40 päeva jooksul. Presidendivalimistel ta ei kandideerinud ja pärast valimisi lahkus ta 12. mail ametist, andes võimu üle Branko Crvenkovskile.
Salvador Jorge Blanco

José Salvador Omar Jorge Blanco (5. juuli 1926 Santiago de los Caballeros – 26. detsember 2010 Santo Domingo) oli Dominikaani Vabariigi poliitik.
Ta oli Dominikaani Vabariigi president 16. augustist 1982 kuni 16. augustini 1986.
Yongsani ringkond

Yongsani ringkond ("Yongsani-gu", hangulis 용산구, hanjas 龍山區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 20 linnaosaks ("dong").
Guro ringkond

Guro ringkond ("Guro-gu", hangulis 구로구, hanjas 九老區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 19 linnaosaks ("dong").
Geumcheoni ringkond

Geumcheoni ringkond ("Geumcheoni-gu", hangulis 금천구, hanjas 衿川區) on Souli haldusüksus. Ringkonnas on kolm linnaosa ("dong")
Gangseo ringkond (Soul)

Gangseo ringkond ("Gangseo-gu", hangulis 강서구, hanjas 江西區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 22 linnaosaks ("dong")
Gwanaki ringkond

Gwanaki ringkond ("Gwanaki-gu", hangulis 관악구, hanjas 冠岳區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 27 linnaosaks ("dong").
Gwangjini ringkond

Gwangjini ringkond ("Gwangjin-gu", hangulis 광진구, hanjas 廣津區) on Souli keskosa haldusüksus. Jaguneb 16 linnaosaks ("dong").
Jungi ringkond (Soul)

Jungi ringkond ("Jungi-gu", hangulis 중구, hanjas 中區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 15 linnaosaks ("dong").
Radiaan

Radiaan (tähis rad) on tasanurga mõõtühik SI-süsteemis. Raadiusepikkusele kaarele toetuv kesknurk on ühe radiaani suurune. Täisringis on formula_1 radiaani ehk 360 kraadi:
formula_2
Vastavalt
formula_3
ehk
formula_4
Radiaanid saab seega kraadideks ümber arvutada teguriga formula_5 ja kraadid radiaanideks teguriga formula_6 
Näiteid:
Kajsa Bergqvist

Kajsa Margareta Bergqvist (sündinud 12. oktoobril 1976 Sollentunas) on Rootsi naiskergejõustiklane (kõrgushüppaja).
Isiklikud rekordid.
Kajsa Bergqvisti isiklik rekord kõrgushüppes on 206 cm (26. juuli 2003 Eberstadt (Saksamaa)).
Ta püstitas sisemaailmarekordi 208 cm 4. veebruaril 2006 (Arnstadtis Saksamaal), ületades Heike Henkeli peaaegu 14 aastat püsinud rekordi 1 sentimeetriga.
Isiklikku.
Kajsa Bergqvist elab Monacos Monte Carlos. 
Tema vanemad on Elsa ja Gunnar Bergqvist. Kajsa Bergqvist oli sündides 52 cm pikkune ja kaalus 3500 g. Tippsportlasena oli ta 175 cm pikk ja kaalus 59 kg. Tema jalanumber on 39.
Aastatel 2007–2011 oli Bergqvist abielus näitleja Måns Herngreniga. 
2011. aasta detsembris teatas Kajsa Bergqvist avalikult, et on lesbi.
Jongno ringkond

Jongno ringkond ("Jongno-gu", hangulis 종로구, hanjas 鍾路區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 19 linnaosaks ("dong").
Jungnangi ringkond

Jungnangi ringkond ("Jungnangi-gu", hangulis 중랑구, hanjas 中浪區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 20 linnaosaks ("dong")
Yeongdeungpo ringkond

Yeongdeungpo ringkond ("Yeongdeungpo-gu", hangulis 영등포구, hanjas 永登浦區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 22 linnaosaks ("dong").
Yangcheoni ringkond

Yangcheoni ringkond ("Yangcheoni-gu", hangulis 양천구, hanjas 陽川區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 20 linnaosaks ("dong").
Songpa ringkond

Songpa ringkond ("Songpa-gu", hangulis 송파구, hanjas 松坡區) on Seouli haldusüksus. Jaguneb 28 linnaosaks ("dong").
Mapo ringkond

Mapo ringkond ("Mapo-gu", hangulis 마포구, hanjas 麻浦區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 24 linnaosaks ("dong").
Nowoni ringkond

Nowoni ringkond ("Nowoni-gu", hangulis 노원구, hanjas 蘆原區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 24 linnaosaks ("dong").
Seocho ringkond

Seocho ringkond ("Seocho-gu", hangulis 서초구, hanjas 瑞草區) on Souli haldusüksus, üks 25-st. Seocho ringkond jaguneb omakorda 18 linnaosaks ("dong").
Olulistest institutsioonidest asuvad piirkonnas Lõuna-Korea ülemkohus ja Lõuna-Korea rahvusraamatukogu.
Seal asub Seouli kunstide keskus. Keskus koosneb viiest suuremast hoonest, mille seas on ooperimaja, kontserdimaja, Hangarami kunstimuuseum, Hangarami disainimuuseum ja Seouli kalligraafiamuuseum. Seal tegutsevad muuhulgas Korea rahvusballet, Korea rahvusooper ja Korea sümfooniaorkester.
Seocho ringkonna piiresse jääb prantsuspärane Seorae Village, kus elab umbes 40% kõigist Lõuna-Koreas elavatest prantslastest. Prantsuse kogukond hakkas sinna koonduma pärast seda, kui 1985. aastal asus seal tegutsema prantsuse lütseum.
Seal asub ka Samsung Town, kus asuvas kolmes kõrghoones tegutsevad Samsung Electronics, Samsung C&amp;T ja Samsung Life Insurance.
Seodaemuni ringkond

Seodaemuni ringkond ("Seodaemuni-gu", hangulis 서대문구, hanjas 西大門區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 21 linnaosaks ("dong").
Seongbuki ringkond

Seongbuki ringkond ("Seongbuki-gu", hangulis 성북구, hanjas 城北區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 30 linnaosaks ("dong").
Seongdongi ringkond

Seongdongi ringkond ("Seongdongi-gu", hangulis 성동구, hanjas 城東區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 20 linnaosaks ("dong").
Gijangi maakond

Gijangi maakond ("Gijang-gun", hangulis 기장군, hanjas 機張郡) on Busani haldusüksus. Jaguneb kaheks "eup"iks ja kolmeks "myeon"iks.
Busanjini ringkond

Busanjini ringkond ("Busanjini-gu", hangulis 부산진구, hanjas 釜山鎭區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 25 linnaosaks ("dong")
Dongnae ringkond

Dongnae ringkond ("Dongnae-gu", hangulis 동래구, hanjas 東萊區) on Busani haldusüksus. Ta jaguneb 14 linnaosaks ("tong").
Gangseo ringkond (Busan)

Gangseo ringkond ("Gangseo-gu", hangulis 강서구, hanjas 江西區) on Busani haldusüksus. Ta jaguneb 22 linnaosaks ("dong").
Geumjeongi ringkond

Geumjeongi ringkond ("Geumjeongi-gu", hangulis 금정구, hanjas 金井區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 18 linnaosaks ("dong").
Haeundae ringkond

Haeundae ringkond ("Haeundae-gu", hangulis 해운대구, hanjas 海雲臺區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 14 linnaosaks ("dong").
Dongi ringkond (Busan)

Dongi ringkond ("Dong-gu", hangulis 동구, hanjas 東區) on Busani haldusüksus (ringkond).
Yeonje ringkond

Yeonje ringkond ("Yeonje-gu", hangulis 연제구, hanjas 蓮堤區) on Busani haldusüksus Koreas. Jaguneb 13 linnaosaks ("dong").
Yeongdo ringkond

Yeongdo ringkond ("Yeongdo-gu", hangulis 영도구, hanjas 影島區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 14 linnaosaks ("dong").
Suyeongi ringkond

Suyeongi ringkond ("Suyeongi-gu", hangulis 수영구, hanjas 水營區) on Busani haldusüksus.
Sasangi ringkond

Sasangi ringkond ("Sasangi-gu", hangulis 사상구, hanjas 沙上區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 14 linnaosaks ("dong").
Saha ringkond

Saha ringkond ("Saha-gu", hangulis 사하구, hanjas 沙下區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 16 linnaosaks ("dong").
Jurist

 
Jurist on sügavamate õigusalaste teadmistega isik.
Mõistet kasutatakse järgmistes omavahel seotud tähendustes:
Nimetus.
Sõna "jurist" on tuletatud ladina sõnast "ius" ("jus"; omastav "iuris" ("juris") – 'õigus').
Juristiharidus Eestis.
Juristide haridus Eestis on õigusteaduse magister.
Enne Nõukogude okupatsiooni juristi hariduse tiitel oli sarnane Skandinaavia riikidele ehk cand.jur. Näiteks president Konstantin Pätsil oli Tartu ülikoolist omandatud cand. jur. kraad. Kraad tuleneb ajaloost, Eesti on olnud sajandeid Skandinaavia mõju all, näiteks kuuludes Taani kuningriigi alla.
Juristiharidus teistes põhjamaades.
Islandi.
Islandis juristi haridus on ML í lögfræði ("mag. jur.").
Rootsi.
Rootsis juristi haridus on Juristexamen, mis lõpetatakse tavaliselt pärast nelja ja poole aasta pikkust õppimist. Varem juristi haridus oli Juris kandidatexamen ("jur. kand.").
Soome.
Soomes kõrgem haridus õigusteaduses on Oikeustieteen maisteri (OTM) (rootsi keeles: "Juris magister, JM") mis saadakse pärast viieaastast õigusteaduse õpinguid. Soomes oli varem kasutusel Oikeustieteen kandidaatti kraad (OTK) (rootsi keeles: "Juridisk kandidatexamen, jur. kand.").
Taani.
Taanis õigusteaduse kõrgem haridus Juridisk kandidateksamen ("cand. jur.") saadakse pärast viieaastast õpinguid.
Norra.
Norras õigusteaduse kõrgem haridus on Magister i Rettsvitenskap ("master i jus") mis omandatakse pärast viieaastast õigusõpet. Varem Norras oli ka cand.jur.
Liigitus.
Vastavalt Euroopa õigussüsteemi horisontaalsele liigitusele võib jurist olla spetsialiseerunud eraõiguse või avaliku õiguse asjatundjaks. Õigussüsteemi vertikaalse jaotuse järgi (õigusloome, kehtiva õiguse rakendamine, õigusemõistmine) saame eristada juriste järgmiste kutsealade esindajatena:
Vihtide ja Mõõtude Peakonverents

Vihtide ja Mõõtude Peakonverents ehk Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (ka: "kaalude ja mõõtude peakonverents", "Kaalude ja Mõõtude Üldkonverents"; prantsuse keeles "Conférence Générale des Poids et Mesures"; lühend CGPM) on üks kolmest organisatsioonist, mille ülesandeks on hooldada mõõtühikute SI-süsteemi, mis on välja kasvanud Meetrikonventsioonist (1875).
Peakonverents käib koos Pariisis nelja kuni kuue aasta tagant. Esimene Vihtide ja Mõõtude Peakonverents toimus 1889. aastal, seni viimane (24. konverents) 2011. aastal. Aastal 2002 esindas ta 51 liikmesriiki ja 10 assotsieerunud liiget, 2012. aastal 52 liikmesriiki ja 26 assotsieerunud liiget.
Bengal

Bengal (bengali বঙ্গ ("Baṅga")) on piirkond Ees-India kirdeosas, Gangese-Brahmaputra delta-alal.
Ajalooline Bengal jagati 1947. aastal (Briti India iseseisvumisel) kaheks: hinduistidest bengalitega asustatud Lääne-Bengal jäi India, islamiusulistest bengalitega asustatud Ida-Bengal Pakistani koosseisu. Ida-Pakistan iseseisvus Bangladeshi nime all 1971. aastal.
Suurem osa Bengalist on asustatud bengalitega.
Suurimad linnad on Kolkata ja Dhaka.
Antrekoot

Antrekoot (prantsuse keeles "entrecôte" 'ribidevaheline') on veise seljatükist ribikondi vahelt lõigatud steek paksusega umbes 4 cm.
Klassikalist antrekooti lõigatakse üheksanda ja üheteistkümnenda ribi vahelt. See on väga õrn liha, mistõttu seda valmistatakse tavaliselt kiiresti praadides. Antrekoodi äärtel on rasv ja ka sees on pekisooned.
Ostmine.
Antrekoodiks sobib ainult korralikult laagerdunud liha. Turult ostetud värske liha praadimisel ei pehmene.
Hea antrekoodi paksus on umbes 4 cm ja ta kaalub 250...350 g.
Säilitamine.
Loomaliha säilib külmkapis paar-kolm päeva, sügavkülmas ei ole soovitatav hoida üle kolme kuu.
Valmistamine.
Lõigult eemaldatakse peaaegu kogu äärtes olev rasv (paksu rasvakihi eemaldab tavaliselt lihunik). Alles jäänud rasvaviirgu tehakse täkked, et lihalõik kuumutamisel servadest kokku ei tõmbuks. Klopitakse kergelt, maitsestatakse soola ja pipraga. Soola on soovitatav lisada alles pärast valmistamist, sest sool võtab koos vedelikuga maitse välja. Praetakse pannil suure kuumusega õlis (2...4 minutit) või grillitakse (2...3 minutit) ning serveeritakse erinevate lisandite (eriti šampinjonide) ja praetud või küpsetatud kartulitega. Kaste antakse eraldi.
Eriti hästi sobib antrekoot punase veini kõrvale.
Tervislik toitumine.
Loomalihas on valku, rasva, mineraalaineid ja vitamiine.
100 g loomaliha annab 834 kJ ehk 197 kcal energiat ning sisaldab 20 g valku ja 20 g rasva.
Hiina köök

Hiina köök on üks maailma populaarsemaid. Kuigi pole olemas ühtset Hiina kööki ja söömisharjumused on eri provintsides erinevad, kehtivad kogu Hiinas teatud kindlad toiduvalmistamise ja serveerimise põhimõtted, Hiina kokakunsti raudreeglid, mis teevad Hiina köögist just selle, mis ta on. 
Põhinõudeks on lisandite värskus ja naturaalne maitse. Loomuliku maitse säilitamise eesmärgil lõigatakse köögivili, kala ja liha väikesteks tükkideks ning piirdutakse nii lühikese keetmis- ja küpsetusajaga kui võimalik. Ka püütakse kõik toiduained hakkida ühe kuju ja suurusega tükkideks, et kõik koostisosad enam-vähem üheaegselt valmiksid. Lühikesel küpsetusajal on veel üks küllaltki praktiline põhjus – nimelt on Hiinas alati nappinud küttematerjali. Nii leiutatigi "stir-fry" ehk "segades praadimise" meetod: väikesed toidutükid valmivad segades üllatavalt kiiresti. Lisaks "stir-fry"'le kasutatakse ka aurutamist, hautamist ja frittimist.
Köögikultuuride regioonid.
Hiina regioonide jaotatakse tihti kulinaarsete traditsioonide järgi laias laastus neljaks. 
Kasutatakse ka muid, detailsemaid jaotusi (laialt kasutatav on ka 8-regiooniline jaotus).
Austrikaste

Austrikaste (hiina keeles 蚝油 (蠔油); "hao you" ("háo yóu")) on tumepruuni värvusega paks kontsentreeritud maitsekaste, mida valmistatakse värsketest austritest, soolveest ja sojakastmest. 
Austrikaste on laialt kasutusel Hiina, Tai ja Filipiinide köögis mitmete toitude valmistamisel (eriti aga "stir-fry" roogades) ning lauavürtsina. 
Väidetavalt leiutas austrikastme 1888. aastal Lee Kam Sheung Hiina Guangdongi provintsi Nam Shui külast. Tema asutatud firma Lee Kum Kee toodab austrikastet siiani.
On väidetud, et õrnalt magusa maitsega austrikaste annab roogadele suurepärase maitsenüansi, ilma et kipuks põhiainete naturaalse maitse üle domineerima.
Bambusevõrsed

Bambusevõrsed on kahe bambuseliigi – hariliku bambuse ja söödava lehistähkbambuse – õrnad ja karged elevandiluukarva noored võrsed. Bambusevõrseid kasutatakse aasiapäraste roogade valmistamisel. 
Söögiks tarvitatavad bambusevõrsed lõigatakse maha kohe pärast nende maapinnale ilmumist – nii on need eriti hõrgud ja õrnad. Värskeid bambusevõrseid võib Euroopas leida vaid aasia köögile spetsialiseerunud kauplustes; konservitud bambusevõrsed (viilutatuna või tervelt) on aga saadaval enamikus supermarketites.
Seesamiõli

Seesamiõli, mida pressitakse seesamiseemnetest, on kahte põhitüüpi. 
Kasutamine.
Heledat seesamiõli sobib kasutada väga erinevate roogade valmistamisel alates salatikastmetest ja lõpetades praadimisega. Tumedam ja raskem seesamiõli leiab aga kasutust teatud aasiapäraste roogade maitsestamisel. 
Seesamiõli on eriti populaarne India köögis, kuid tarvitatakse seda pea kõikjah idamaades. 
Seesamiõli suitsemispunkt on 215° C, mis teeb sellest suurepärase praadimisõli.
Tervislik toitumine.
Seesamiõlis on palju polüküllastunud rasvhappeid, olles nende sisalduselt saflooriõli, sojaõli ja maisiõli järel neljandal kohal.
Seesamiseemned

Seesamiseemned on hariliku seesami ("Sesamum indicum") tillukesed lamedad seemned. 
Ajalugu.
Seesamiseemned on kõige vanem teadaolev kirjasõnas mainitud maitseaine, mis on leidnud äramärkimist juba 5000 aastat tagasi Assüürias. Juba väga ammustel aegadel levis seesam Mesopotaamiast edasi kõikidesse Vahemere maadesse, Jaapanisse ja Hiinasse.
Ameerikasse jõudsid seesamiseemned neegerorjade kaudu, kes nimetasid neid "benné seeds". Hiljem said need väga populaarseks USA lõunaosariikide köögis.
Ostmine.
Seesamiseemned võivad koorimata kujul olla pruunides, punastes või mustades toonides, kuid kõige levinum on kahvatu hallikas-kollakas värvivarjund. Erksad ja tumedad toonid võimaldavad roogi atraktiivselt kaunistada. Siiski tuuakse seesamiseemned müügile enamasti koorituna, kuna koores sisalduv oksaalhape häirib kaltsiumi omastamist ning annab seemnetele kergelt mõrkja maitse. See kehtib ainult suuremate seemnekoguste puhul (näiteks tahiini), roogade kaunistamisel seda arvesse võtta vaja ei ole. 
Suure õlisisalduse tõttu rääsuvad seemned kiiresti, mistõttu soovitatakse neid korraga osta väiksemates kogustes.
Säilitamine.
Seesamiseemneid tuleks säilitada kuivas kohas, õhukindlalt ja valguse eest varjatult kuni kolm kuud. Külmkapis võivad nad vastu pidada aga kuni pool aastat, sügavkülmas aga aasta. Maitseomaduste säilitamise huvides tuleks seesamiseemneid osta alati tervetena.
Kasutamine.
Seemneid kasutatakse laialdaselt Aasias, eriti aga on nad hinnas India köögis.
Seesamiseemnete meeldivalt magus maitse muudab nad tänuväärseks lisandiks igasugustes küpsetistes ja maiustustes (nt halvaa). Samuti sobib neid ideaalselt kasutada rohelistest taimedest salatitele puistamiseks; seemneid võib lisada ka pannkoogitaignasse, pirukatäidistesse ja vürtsikatesse pajaroogadesse. 
Seesami pähklilõhna meenutav aroom avaldub täiel määral alles röstimisel. Röstida tuleks seemneid ahjuplaadil õhukese kihina madalal kuumusel tihti segades 10–15 minutit. Röstimine muudab seemned kuldkollaseks ja maitsvaks. 
Pikantsete toitude vürtsitamisel on seesami maitse intensiivsem, kui seemned enne koos vähese soolaga uhmris purustada.
Tervislik toitumine.
Seesamiseemned sisaldavad rohkesti väärtuslikku seesamiõli, mille sisaldus võib vastavalt sordile ulatuda kuni 50%-ni, samuti E-vitamiini, letsitiini, niatsiini, rikkalikult taimseid valke (20–40%), magneesiumi, rauda ning kaltsiumi. Viimast on organismil tunduvalt lihtsam omastada, kui seemned on pastaks töödeldud.
Suurimad tootjad, eksport ja import.
2009. aastal toodeti maailmas kokku 3,51 miljonit tonni seesamiseemneid ja külvipinna suuruseks oli 7,52 miljonit hektarit. Viimase 40 aastaga on toodetud seemnete mass tõusnud natuke üle kahe korra.
Suurimad seesamiseemnete importijad 2008. aastal olid Hiina (234,0 tuhat tonni), Jaapan (185,1), Türgi (80,2), Lõuna-Korea (63,9) ja USA (37,9). Samal aastal olid suurimad eksportijad India (194,3 tuhat tonni), Etioopia (130,1), Sudaan (105,5), Myanmar (95,5) ja Nigeeria (85,0).