Läänearmeenia keel

Läänearmeenia keel (läänearmeenia keeles Արեւմտահայերէն, "Arevmdahayeren") on üks kahest tänapäevase armeenia keele standardiseeritud vormist, teine on idaarmeenia keel. See põhineb peamiselt Istanbuli armeenia murdel, erinevalt idaarmeenia keelele, mis põhineb peamiselt Jerevani armeenia murdel.
Kuni 20. sajandi alguseni räägiti Ottomani impeeriumis erinevaid läänearmeenia dialekte, eriti riigi idapoolsetes piirkondades, nagu Lääne-Armeenias, mis on ajalooliselt olnud armeenlastega asustatud (idaarmeenia keeleala jäi Vene keisririigi territooriumile).
Praegu kasutatavate läänearmeenia keele kõne- või murdevormide hulka kuuluvad homsetsi murre, mida kõnelevad hemšini rahvad; Kessabi, Latakia ja Jisr al-Shughuri armeenlaste murded Süürias, Anjari murre Liibanonis ning İstanbuli ja Vakıflı murded Türgis. Sasuni ja Mushi murret räägitakse ka tänapäeva Armeenia külades, nagu Bazmaberd ja Sasnashen. Kiliikia murret räägitakse ka Küprosel, kus seda õpetatakse Armeenia koolides ja see on umbes 3000 armeenia päritolu inimese esimene keel.
Läänearmeenia Karini murde vorme räägivad mitusada tuhat inimest Põhja-Armeenias, peamiselt Gjumris, Arthikis, Ahhurjanis ja umbes 130 külas Širaki maakonnas ning armeenlased Gruusia Samtshe-Džavahhethi piirkonnas (Ahhalkhalakhi, Ahhaltsihhe).
Läänearmeenia keel, mis on peamiselt diaspoorne keel ja mis ei ole ühegi riigi ametlik keel, ähvardab väljasuremist, kuna selle emakeelena kõnelejad kaotavad läänearmeenia keele oskuse keset survet assimileeruda oma asukohariikidega. Ethnologue'i andmetel on läänearmeenia keelt emakeelena rääkijaid 1,58 miljonit, peamiselt Türgis, Armeenias, Gruusias, Liibanonis ja Iraagis. Keel on klassifitseeritud kategooriasse 6b (st ohustatud, põlvkondadevahelise ülekande katkestustega).
Klassifikatsioon.
Läänearmeenia keel on indoeuroopa keel ja kuulub ida- ja vanaarmeenia keele kõrval armeenia harusse.
Ida- ja läänearmeenia keel on enamasti vastastikku arusaadavad kirjaoskajatele, samas kui kirjaoskamatutel või poolkirjaoskamatutel võib olla raskusi teisest variandist aru saada. Üks fonoloogiline erinevus seisneb selles, et idaarmeenia keeles kõlavad sulghäälikud on läänearmeenia keeles hääletud. 
Rääkijad.
Läänearmeenia keelt räägivad armeenlased enamikust Lähis-Idas, välja arvatud Iraanis, ja Rostov Doni ääres Venemaal. Türgis räägib seda emakeelena vaid väike protsent armeenlastest, 18 protsenti kogukonnas üldiselt ja 8 protsenti nooremate inimeste seas. Läänearmeenia keel oli varem domineeriv armeenia keel, kuid armeenlaste genotsiidi tagajärjel mõrvati või pagendati enamasti läänearmeenia keele kõnelejad. Need, kes põgenesid Ida-Armeeniasse, räägivad nüüd kas idaarmeenia keelt või Lääne-Armeenia mitteametlikus kasutuses olevaid murdeid. Ainus Lääne-Armeenias endiselt kõneldav läänearmeenia murre on homsetsi murre, kuna moslemitest pöördunud hemšini rahvad ei langenud armeenlaste genotsiidi ohvriks.
21. veebruaril 2009, rahvusvahelisel emakeelepäeval, andis UNESCO välja "maailma ohus olevate keelte atlase" uue väljaande, milles läänearmeenia keel Türgis määratleti kindlasti ohustatud keelena. 
Ohustatus.
Kuna läänearmeenia keel kuulutati väljasuremisohus keeleks, on viimasel ajal üritatud seda keelt Los Angeleses, kus elab kõige rohkem läänearmeenlasi, taaselustada.
Armeenia ida- ja läänemurret hinnates jõuab Shushan Karapetian järeldusele, et pärandkeeled surevad inglise domineeriva ühiskonna tingimustes kiiresti välja kõige rohkem kahe põlvkonna jooksul, nimetades Ameerikat "keeleliseks surnuaiaks". USA rahvaloenduse andmetel on kodus läänearmeenia keelt rääkivate inimeste arv kiiresti vähenenud, langedes 25%-lt 1980. aastal 16%-le 2000. aastal