Belgia meedia

Belgias on kolm riigikeelt – hollandi, prantsuse ja saksa keel –, mistõttu on kogu Belgia meediasüsteem üles ehitatud kolmekeelsena.
Ajalehed.
Ka ajalehed ilmuvad riigis kolmes keeles. Selline keeleline eristumine on põhjustanud olukorra, kus ligikaudu 10 miljoni elanikuga (sh 8 786 000 täiskasvanut) Belgias on 21 tasulist päevalehte. Tasuliste kohalike ja regionaalsete lehtede tiraaž on 424 000. Hommikuste päevalehtede tiraaž on 1 414 000. Tasuliste ajalehtede müügitulu on aastas kokku 338 000 000 eurot. Tasuta päevalehti on Belgias kaks ning nende tiraaž on 255 000.
Hollandikeelset meediaturgu kontrollivad kolm suurt kontserni: Corelio Media, De Persgroep ja Concentra. Prantsuskeelses meedias domineerib samuti kolm suurt kontserni: Rossel, IPM ja Medi@bel. Belgia ajalehtede omanikeringi moodustavad peamiselt belglased ise.
Belgia ajalehtede puhul moodustab tellitud ajalehenumbrite osakaal kogutiraažist 55%, ülejäänud osa müüakse üksiknumbritena. 
Enamik ajalehti on saadaval ka veebiversioonina, kus pidevate uuendustega esitatakse tähtsamaid uudiseid.
Tiraažilt suurima 11 ajalehe hulka kuulub kaheksa hollandikeelset ja kolm prantsuskeelset väljaannet.
Suure trükiarvuga hollandikeelsed väljaanded
Suure trükiarvuga prantsuskeelsed väljaanded
Belgia ainsa saksakeelse päevalehe, katoliku väljaande Grenz Echo, tiraažiks on 12 040.
Ajalehtede puhul pole erinev ainult avaldamise keel, vaid ka temaatika ja sihtauditoorium. De Standaard on hollandikeelne rahvuslik ajaleht. Het Laatste Nieuws, De Morgen ja La Derniere Heure on vähem rahvuslikud, progressiiv-liberalistlikud ajalehed, pigem madalalaubalise populistliku tooniga. Le Soir on austatud prantsuse päevaleht; La Libre Belgique esindab kõrgklassi lugejaskonda. Ärialast päevakaja edastavad prantsuskeelne L'Echo ja hollandikeelne De Financieel-Ekonomische Tidj.
Ajakirjad.
Suurimad hollandikeelsed iganädalased ajakirjad 2008. aastal
Suurimad prantsuskeelsed iganädalased ajakirjad 2008. aastal
Veebiajakirjade esikümme
Raadio.
Raadio kuulamine on Belgias väga populaarne: koguni 80% elanikkonnast kuulab raadiot. Belgias on 87 raadiojaama ja üle 8 075 000 raadio. Avalik-õiguslikku raadiot haldab Belgias hollandikeelsele kodanikkonnale VRT, prantsuskeelsele RTBF ja saksakeelsele BRF. Väga paljud raadiojaamad on kuulatavad ka Internetis. Autos raadio kuulamiseks on kehtestatud aastane litsentsimaks, aga koduraadiod on maksustamata.
Hollandikeelsed raadiojaamad (VRT)
Prantsuskeelsed raadiojaamad
Televisioon.
Peamised riigitelevisiooni võrgustikud on hollandikeelne VRT ja prantsuskeelne RTBF. Erajaamadest antakse hollandikeelsetele elanikele eetrisse VTM-i ja prantsuskeelsele regioonile ka RTL-i. 94% Belgia majapidamistest on varustatud kaabeltelevisiooniga ning see muudab Belgia kõige suuremaks kaabeltelevisiooniga varustatud maaks. Sarnaselt autoraadioga vajab ka kaabeltelevisioon litsentsi. Televaatajatel on juurdepääs rohkem kui 30 kohalikule ja väliskanalile. 1997. aastal oli Belgias 4,72 miljonit televiisorit.
Prantsuse ja hollandikeelses kogukonnas käib pidev võistlus kahe kanali vahel. Flandrias on põhiliseks kanaliks Een, mille vaadatavus tõusis 2008. aastal 31,7%-ni. Teisel kohal on VTM, mille vaadatavusprotsent oli 2008. aastal 27,4. Vaadatavuselt kolmandal kohal on Ketnet/Canvas, 2008. aasta seisuga vaatasseda 8,6% elanikkonnast. Prantsuse keelt rääkivas kogukonnas domineerib RTL-TVI 19,3%-ga. Järgnevad TF1 17% ja La Une (RTBF) 15%-ga.
Populaarsemad hollandikeelsed telekanalid 
Populaarsemad prantsuskeelsed telekanalid 
Internet.
Belgia veebilehtede domeeniks on .be.
2009. aasta andmetel on Belgias 7 292 300 internetikasutajat, mis moodustab 70% kogu elanikkonnast. Interneti kasutajate hulk kasvas aastatel 2000–2009 264,6%.
Väga populaarseks on saanud ajaveebid, kuid traditsioonilistel ajalehtedel on veebis siiski palju suurem usaldusväärsus.