Sinine

Sinine on spektrivärvus nähtava valguse spektri lõigus, mis vastab lainepikkuste vahemikule ~440–495 nanomeetrit ja paikneb violetse ja rohelise vahel. Eesti keele seletav sõnaraamat defineerib sinist värvust selle värvusega objektide järgi nagu rukkilille või lina õied ja pilvitu taeva värvina. Sõna "sinine" kuulub eesti keele 11 põhivärvinime hulka.
Sinine on nii aditiivses kui ka subtraktiivses värvisünteesis üks kolmest primaarvärvusest.
Nimetuse päritolu.
"Eesti etümoloogiasõnaraamatu" väitel leidub eesti värvusenimetusel "sinine" sugulastermineid läänemeresoome ja mordva keeltes. Kuna sarnassõnu leidub ka puštu ja pärsia keeles, peetakse võimalikuks sõna pärinemist algindoiraani keelest. "Yhteissuomalainen sanasto" viib etümoloogia tagasi üksnes [[läänemeresoome algkeel]de kujul "*sininen".
Sarnase tüvega [[Vene keel|vene]] "синий" etümoloogiaks annab [[Max Vasmer]]i "[[Russisches etymologisches Wörterbuch]]" [[algslaavi keel]]es "*sīnjьjь". Teistes allikates esitatakse algkujuna "*siňь" või "*sinъ" ("tumesinine", "sinakashall"). millega omakorda on seostatud [[Indoeuroopa algkeel|algindoeuroopa]] "*(s)ḱHi-nós" &lt; "*(s)ḱeh₁y-" ("sädelema") või "*(s)ḱeh₃y-" ("varjutama").
Sõnavara.
Siniste värvitoonide mittetäielikku loetelu vt [[Värvuste loend põhivärvinimede järgi#Sinine|Värvuste loend põhivärvinimede järgi]].
Mitmes keeles – näiteks [[Vene keel|vene]], [[Iiri keel|iiri]] ja [[Hispaania keel|hispaania]] – puudub ühtne nimetus sinise värvuse kohta, selle asemel tähistavad eri sõnad eesti mõistes hele- (vene "голубой" ehk "tuvisinine", hispaania "celeste" ehk "[[taevasinine]]") ja [[Tumesinine|tumesinist]] (vene "синий", hispaania "azul" – sellega seostub eestikeelne värvitooninimetus [[asuursinine]]).
Teistes keeltes – näiteks [[Jaapani keel|jaapani]], [[Vietnami keel|vietnami]] ja [[Lakota keel|lakota]] – tähistab üks sõna nii sinist kui ka rohelist.
Ajaloolises keeleteaduses on levinud teooria, mille kohaselt on keelte arengus värvusenimede lahknemisel sinise ja rohelise eristus üks viimaseid, mis välja kujuneb. Seda on seostatud töökindlate siniste [[värvaine]]te valmistamise keerukusega.
Värviõpetuses.
Sinine on üks kolmest [[primaarvärvus]]est nii [[Subtraktiivne värvisüntees|subtraktiivses värvisüntees]]is kui ka [[Aditiivne värvisüntees|aditiivses värvisünteesis]], kuid toonilt kummaski erinev. [[CMY-mudel|CMY-värvimudelis]], millel põhineb näiteks [[värvitrükk]], on sinine [[protsessvärv]] heledam, taevasinisega sarnanev toon, mille segamisel [[Magentapunane|magentapunasega]] saadakse tume [[violettsinine]] värvitoon, [[kollane|kollasega]] segades aga [[roheline]] värvus. [[RGB-mudel|RGB-värvimudelis]] saadakse sinise valguse liitumisel [[Punane|punasega]] purpurlilla valgus ja liitumisel [[Roheline|rohelise]] [[valgus]]ega hele kergelt rohekas [[tsüaansinine]] valgus.
Sinise [[komplementaarvärvus]] on aditiivselt [[kollane]], subtraktiivselt soe oranžikas [[punane]].
Sinine eri värvisüsteemides.
Erinevates [[Värvisüsteem|värvuste korrastamise süsteemides]] pole primaarsiniseks või standardseks siniseks peetav värvus üks ja sama, vaid need võivad toonilt erineda.
Sinine värvus looduses.
Sinine taevas ja sinine meri.
[[Taevas]] on seetõttu sinine, et kui päikese[[valgus]] liigub läbi [[atmosfäär]]i, hajutavad ja peegeldavad [[hapnik]]u ja [[lämmastik]]u [[molekul]]id [[õhk|õhus]] lühema [[lainepikkus]]ega sinist valgust ligi kümme korda enam kui pikema lainepikkusega punast valgust. Seda nähtust nimetatakse [[Rayleigh' hajumine|Rayleigh' hajumiseks]] lord Rayleigh' auks; selle toimimist tõendas Albert Einstein 1911. aastal. Tänu [[Ramani hajumine|Ramani hajumisele]] jõuab rohkem sinist valgust meie silmadesse.
Meri paistab sinisena samal põhjusel: vesi absorbeerib valguse spektri punase osa pikemad lainepikkused ja peegeldab ning hajutab sinist, mis jõuab vaataja silmadesse. Mida sügavamale vees liigub vaataja, seda tumedamaks muutub sinine. Avamerel jõuab 200 meetri sügavusse vaid üks protsent valgusest.
Mida kaugemal asub objekt vaatajast, seda sinisem see tundub, näiteks kaugustes asuvad mäed. See on [[õhuperspektiiv]]i tulemus: mida kaugemal asub objekt, seda vähem on kontrasti objekti enda värvuse ja tema taustavärvuse, tavaliselt taevasina vahel. Sama efekti kasutatakse teadlikult [[maalikunst]]is ruumi ja kauguse mulje loomiseks, valides optiliselt lähemal olevate objektide jaoks soojemaid ning tausta ja kaugemate jaoks külmemaid värvitoone.
Mineraalid.
Mõned väga hinnatud [[vääriskivi]]d on sinised, näiteks [[safiir]], [[tansaniit]], samuti [[akvamariin]]. Vask(II)ühendid on iseloomulikult sinist värvi, näiteks on vasesisalduse tõttu sinised mineraalid [[asuriit]], [[lasuriit]], [[halkantiit]], [[šatukiit]], rohekama tooniga sinised on [[krüsokolla]], [[türkiis]], [[Atakamiit|atakamiit]] [[Dioptaas|dioptaas]], [[Eukroiit|eukroiit]]. Vaske mittesisaldavad sinised mineraalid on [[küaniit]], [[sodaliit]] ja [[kavansiit]]. Sinaka värvusega võivad olla [[aventuriin]], [[apatiit]], [[kaltsedon]] ja [[topaas]].
[[File:Anna_Atkins_algae_cyanotype.jpg|thumb|Anna Atkinsi tsüanotüüpia vetikatest raamatus "Photographs of British Algae: Cyanotype Impressions" (1843)]]
Keemia.
Vedel [[hapnik]] on sinakat värvi.
Siniseid lahuseid ja soolasid moodustavad [[anorgaaniline keemia|anorgaanilises keemias]] teatud [[metallid]]e [[ioon]]id. [[Koobalt]]i omadust anda sügavsinist värvust on kasutatud palju praktikas, eelkõige sinise glasuuri ja sinise klaasi valmistamiseks. Koobalt oli peamine värviandja sinisele klaasile, mida kasutati gooti katedraalide vitraažides. [[Koobaltklaas]]ist valmistati sinist pigmenti [[Smalt (pigment)|smalt]]i, mida kasutati tekstiili [[Sinetamine|sinetamiseks]]. [[Koobaltglasuur]]iga maaliti sinivalget keraamikat, portselani ja fajanssi alates keskajast nii Hiinas, Türgis kui ka Delftis. Ka [[vask]](II)ioonid (Cu2+) annavad palju siniseid ühendeid, tuntuim on rahvakeeles siniseks silmakiviks nimetatud [[vaskvitriol]] (CuSO4·5H2O). Veel on sinise värvusega paljud [[vanadüülioon]]i ([[Vanaadium|V]]O2+) sisaldavad soolad ja lahused, näiteks vanadüülsulfaat 8VOSO4·5H2O).
[[Tsüanotüüpia]] on [[foto]]menetlus, milles kujutis ilmutatakse paberile [[raud|raua]]sisaldusega kemikaalide ning [[Ultraviolettkiirgus|ultraviolettvalguse]] koostöös. Valguse käes moodustub protsessi jooksul [[Preisi sinine|preisi sinine]] ehk raudheksatüanoferraat, tulemuseks on valgete joontega kujutis sinisel taustal.
[[Sinihape]] on vesiniktsüaniidhappe triviaalnimetus. Tegemist on värvitu [[vedelik]]uga, mis mõjub loomorganismidele tugeva [[mürk|mürgina]]. Inimesele surmav kogus sinihapet on 50–60 mg.
Sinine värvus taimedel.
Ühed taimedele sinist värvust andvatest ühenditest on [[antotsüaanid]] ([[kreeka keel]]e: "anthos" 'õis' ja "kyanos" 'sinine'). Näiteks [[harilik mustikas|mustika]]- ja [[pohl]]amarjadele, samuti [[põdrakanep]]i ja paljude teiste [[roosa]]de, [[punane|punaste]] ja siniste õitega taimede [[kroonlehed|kroonlehtedele]] annavad värvi just need vees lahustuvad [[Värvipigment|pigmendid]].
Värv (mis võib peale sinise olla ka spektriosa vahemikus õrnroosast kuni mustjaslillani) ja selle intensiivsus sõltub nii pigmendi kontsentratsioonist kui ka sellest, millised paljudest võimalikest antotsüaanide algühenditest antud taimes või taime osas esinevad. Tavaliselt annab värvuse erinevate antotsüanidiinide kombinatsioon, mis näiteks mustika puhul on [[delfinidiin]], [[tsüanidiin]], [[petunidiin]], [[peonidiin]] ja [[malvidiin]].
Seened.
Eestis leiduvatest seentest vihjab sinisele värvusele [[sinimütsik]]u ("Mycena pseudocorticola"), [[sinine punalehik|sinise punalehiku]] ("Entoloma nitidum"), [[Sinipäkk|sinipäka]] ("Gyroporus cyanescens"), [[Sinitümak|sinitümak]]u ("Oligoporus caesius"), [[sinivärvik]]u ("Stropharia aeruginosa") ja [[sinivöödik]]u ("Cortinarius caerulescens") liiginimetus.
Sinine värvus loomadel.
Sinist värvi pigmendi vahendusel tekitatud värvus on loomariigis suhteliselt haruldane. Liblikaperekond "[[Nessaea]]" puhul annab siise värvuse [[Pterobiliin|pterobiliin]]. Muud sinised loomsed pigmendid on [[forkabiliin]], mida esineb liblikaliikidel perekonnas "[[Graphium]]" ja [[Pääsusaba (perekond)|pääsusaba]]liikidel "[[Papilio phorcas]]" (mündirohelised laigud mustadel tiibadel) ja "[[Papilio weiskei]]" (violetsed laigud tumedatel tiibadel), ning [[Sarpedobiliin|sarpedobiliin]], mida esineb türkiissiniste tiivalaikudega liblikaliigil "[[Graphium sarpedon]]". Sinise värvipigmendiga [[organell]]id [[Tsüanosoom|tsüanosoom]]id on olemas vähemalt kahe kalaliigi, [[Mandariinkala|mandariinkala]]de "Synchiropus splendidus" ja "Synchiropus picturatus" [[kromatofoor]]ides.
Palju tavalisem loomariigis on sinise värvuse tekitamine [[Optilised nähtused|optilise]] [[interferents]]inähtusena ([[struktuurne värvus]]), mis tekib [[soomus]]tes, [[karv]]ades või [[kiud]]udes, [[Nanomeeter|nanomeetrites]] mõõdetavate struktuuride vahel. Sel viisil on sinise värvusega paljude lindude suled, näiteks [[sininäär]] või [[indigolind]], [[Morpho]] perekonna [[Päevaliblikad|päevaliblikate]] tiibadel või [[Imetajad|imetajatel]] [[kollageen]]ikiududes mõnede [[opossum]]i- ja [[ahv]]iliikide nahal ning mõnede kalade ja konnade iridofoorseis rakkudes.
[[Eesti lindude süstemaatiline nimestik|Eesti lindude nimestikku]] kuuluvad [[sinikael-part]] ("Anas platyrhynchos") ja [[sini-rägapart]] ("Anas discors"), [[siniraag]] ("Coracias garrulus"), [[sinirind]] ("Luscinia svecica") kahe alamliigiga: tundra-sinirind ja luha-sinirind, [[sinitihane]] ("Parus caeruleus") ja [[lasuurtihane]] ("Parus cyanus"), eksikülaline [[sinisaba]] ("Tarsiger cyanurus").
Eesti putukates on iseloomuliku värvuse järgi nimetatud [[harilik sinikiil]] ("Orthetrum cancellatum") ja [[lõuna-sinikiil]] ("Orthetrum coerulescens"), terve [[Sinilibliklased|sinilibliklaste]] ("Lycaenidae") sugukond ja enamus selle liike, [[sinine villimardikas]] ("Meloe violaceus"), [[Sinisikk|sinisikk]] ("Callidium violaceum"), metsa-tondihobu ehk sinine tondihobu ("Aeshna cyanea").
[[File:A blue eye.jpg|thumb|Sinine silmavärvus]]
Silmavärvus.
Sinised [[silm]]ad ei sisalda sinist pigmenti. Silma värvuse määrab [[vikerkest]]a pigmentatsioon ja valguse [[hajumine]] iirise strooma häguses keskkonnas. Inimesel varieerub vikerkesta pigmentatsioon pruunist mustani. Siniste, roheliste ja [[pähkelpruun]]ide silmade puhul tekib nähtav silmavärvus valguse hajumisest ehk [[Tyndalli efekt]]ist, samal põhjusel, nagu tajume taevast sinisena – sinisilmsete inimeste vikerkest sisaldab vähem [[melaniin]]i kui pruunisilmsete vikerkest ja tekitab olukorra, kus see absorbeerib vähem lühilainelist sinist valgust ning peegeldab selle vaatajale. Heledasilmsete inimeste silmavärvus oleneb sageli ümbritsevatest valgustingimustest.
Loomadest on sinised silmad teatud kassitõugudel ([[siiami kass]], [[lühikarvaline orientaal]], [[birma kass]], [[tongkingi kass]]) ja mõlemalt vanemalt päritud [[kollasegeen]]iga hobustel, [[kremello]] värvuse puhul.
Karvavärvus.
Värvinimetust "sinine" ("blue") kasutatakse karvavärvuse kirjeldamisel paljude [[koduloom]]ade, näiteks [[kass]]ide, [[koer]]te, [[Hobune|hobuste]], [[küülik]]ute jt, [[tõug]]udel. Sinine karvavärvus on helenenud must ehk keskmine ühtlane [[Hall (värvus)|hall]].
[[Eesti hobune|Eesti hobuse]] puhul kasutatakse [[hõbegeen]]iga musta hobuse karvavärvuse kirjeldamiseks sõnapaari "kärla sinine", mis viitab [[Lääne-Eesti saarestik|Lääne–Eesti saartele]], kohale, kus seda värvust hobustel kõige enam esines, ning eesti hobusele (hõbegeen lahjendab ainult musta ning pruuni põhivärvust andvat [[Eumelaniin|eumelaniin]]i ja ei mõju [[raudjas|raudjate]] hobuste [[Feomelaniin|feomelaniin]]ile). Lakas ja sabas lahjeneb tume pigment tunduvalt rohkem kui kehal. Kehakarvad on hõbemustal ehk kärla sinisel hobusel sageli hõbejalt metalliläikelise värvusega, lakk ja saba [[linavalge]]d.
Kasside puhul on sinine üks Lääne kassitõugudele iseloomulikke värvusi (lääne värvid on [[Must (karvavärvus)|must]], sinine, punane ja kreem). [[Siiami kass]]il ja "[[ragdoll]]"il võib olla sinine või [[sirelililla]] maskimuster. [[Vene sinine kass]], vanema nimetusega "malta sinine" või "arhangelski sinine", on kassitõug, mille kõige levinum karvavärvus on sinine, samuti on sinine levinud värvus [[Briti lühikarvaline kass|briti lühikarvalisel]] ja selle variandil briti pikakarvalisel tõul. [[Korat]]i põhivärvus on sinine karv, millele karvade heledamad otsad annavad hõbeja helgi. [[Kilpkonnavärvi kass]]i helenenud varianti, mille puhul sinises kasukas on kreemid laigud, nimetatakse kreemsiniseks või siniseks kilpkonnavärviks. Helenenud [[kalingurmustriga kass]]il ehk "calimanco"l on kreemid ja sinised laigud.
Koeratõugudest esineb helenenud sinine karvavärvus [[austraalia karjakoer]]al, [[Kerry sinine terjer|Kerry sinisel terjeril]], [[Weimari linnukoer]]al, "[[chihuahua]]"'l, [[habekolli]]l, [[Bostoni terjer]]il, [[Itaalia väikehurt|itaalia väikehurdal]], "[[shar-pei]]"l, [[iiri hundikoer]]al, [[Ameerika Stafforshire'i terjer]]il, "[[Blue Lacy]]"l, [[austraalia lambakoer]]al, [[taani dogi]]l.
[[Belgia sinine]] on lihaveisetõug, kelle karvkattes on musti, valgeid ja siniseid karvu.
Kunst, käsitöö ja tehnoloogia.
[[File:PB35 Bleu Céruléum.JPG|thumb|Tseruleum]]
[[File:Smalte-Historische Farbstoffsammlung.jpg|thumb|Smalt Dresdeni ajalooliste pigmentide kogus]]
[[File:Indigo plant extract sample.jpg|thumb|Indigopõõsa värvimahla näidis paberil]]
Sinine värvus keraamikas.
[[Egiptuse fajanss|Egiptuse fajansi]] või [[Egiptuse pasta]]na tuntud kuumuses iseglasuuruvale keraamikamassile annab sinise värvuse [[Koobaltkarbonaat|koobaltkarbonaadi]] sisaldus ja türkiissinise värvuse annab [[Vaskkarbonaat|vaskkarbonaat]].
[[İzniki keraamika]] on [[Türgi]]s [[15. sajand|15.]]–[[18. sajand]]il valmistatud [[keraamika]], mis on saanud nimetuse keraamikakeskuse [[İznik]]i ([[Nikaia]]) linna järgi. Varaseimad nõud olid sinise ja valge dekooriga ning kopeerisid Hiina sinivalget portselani. 16. sajandil ilmusid ka teised värvid, maalingud tehti põhiliselt siniste, punaste ja roheliste värvitoonidega.
Türkiisglasuur on [[keraamika]][[glasuur]], millele annab värvi [[vaskoksiid]] aluselises klaasmassis. Oli tuntud juba [[Tangi dünastia]] aegses [[Hiina]] keraamikas. [[Portselan]]iglasuurina ilmus türkiissinine [[Yuani dünastia]] valitsusajal 13. sajandil ja on hästi tuntud [[Mingi dünastia]] portselannõudel. See saavutati lihtsa meetodiga: segati peenestatud [[salpeeter]], [[kvarts]]ipulber ja peen [[vask|vase]]puru õiges proportsioonis, kuumutati ja saadud mass kanti keraamikale.
17. sajandil tekkis Hiina 14. sajandi sini-valge portselani traditsiooni järgiv [[Delfti fajanss]] ehk [[Delfti keraamika]], vahel tuntud ka [[Delfti portselan]]i nimetuse all. See oli valdavalt sinise glasuuripealse maalinguga kaunistatud heledast savist [[madalkuumuskeraamika]], mida toodeti [[Holland]]is, peamiselt [[Delft]]i töökodades. Dekoor järgis sageli Hiina eeskujusid.
Ajalugu.
[[Šotimaa]]l kuni [[9. sajand]]ini elanud [[piktid]] värvisid oma keha siniseks, et lahingutes hirmutavamad välja näha. See on üks põhjuseid, miks [[roomlased]] pidasid sinist barbarite värviks.
Kunst.
[[Pilt:Marc-red and blue horses.jpg|pisi|[[Franz Marc]]i "Punane hobune ja sinine hobune" ([[1912]])]]
[[Pablo Picasso]] töid on kategoriseeritakse sageli erinevatesse perioodesse. Tema sinist perioodi ([[1901]]–[[1904]]) iseloomustab süngus. Sinisetoonilised maalid on mõjutatud peamiselt tema Hispaanias olemisest ja reisimisest, sügavat mõju töödele avaldab ka tema lähisõbra surm. Piltidel kujutatakse akrobaate, arlekiine, prostituute ja vaeseid. Eriti iseloomulik on sel perioodil vägivaldse anatoomia kujutamine.
Sinine periood esineb ka teistel kunstnikel, näiteks [[Leonardo da Vinci]]l, [[Joan Miró]]l, [[Yves Klein]]il, [[Katsushika Hokusai]]l ja paljudel teistel kunstnikel. Kuna see periood esineb sageli kunstnike viimastel eluaastatel, siis on oletatud, et selle põhjuseks on vanaduses sageli esinev silma sarvkesta kollaseks tõmbumine, mis mõjutab värvustaju.
[[Der Blaue Reiter]] ([[saksa keel|saksa]] 'sinine ratsanik') oli kunstnike ühendus [[Saksamaa]]l [[20. sajand]]i algul. Tegemist oli [[Die Brücke]] kõrval tähtsaima [[ekspressionism|ekspressionistide]] rühmitusega. Rühmituse lõid [[München]]is [[1909]]. aastal [[Alexej von Jawlensky]] ja [[Vassili Kandinsky]]. Rühmituse nimi tulenes Kandinsky piltidel korduvalt esinenud sinise ratsaniku motiivi tõttu.
Tehnoloogia.
[[RGB]]-mudelis kasutatakse kolme põhivärvust: R (punane, "red"), G (roheline, "green") ja B (sinine, "blue").
Šoti leiutaja [[John Logie Baird]] demonstreeris [[1928]]. aastal [[London]]is esimest korda värvitelevisiooni ülekannet. Näha oli sinine ja punane sall, politseiniku kiiver, keelt näitav mees, hõõguv sigaretiots, lillekimp.
[[1996]]. aastal saavutas [[IBM|IBM-]]i malearvuti [[Deep Blue (malearvuti)|Deep Blue]] esimese arvutina võidu malemaailmameistri üle. Deep Blue alistas [[Garri Kasparov]]i. Siiski võitis Kasparov kolm ja viigistas kaks mängu.
[[Tsüanomeeter]] on instrument, mida kasutatakse taevasina mõõtmiseks.
Sinise värvi tähendused ja sümboolika.
Sinine sümboliseerib rahu, harmooniat ja tasakaalu. Sinine on vaikuse, konservatiivsuse ja truuduse [[sümbol]]. Samuti sümboliseerib sinine [[taevas]]t, [[vesi|vett]] ja jahedust. Sinine on tõe värv, kuna pärast pilvede hajumist tuleb alati esile sinine taevas, vihjates avalikuks saanud tõele.
Lipud.
[[Pilt:Flag of Israel.svg|pisi|120px|[[Iisraeli lipp]]]]
Riigilippudest esineb täpselt pooltel sinist värvi. Seega on sinine punase ja valge värvi järel kolmandal kohal esinemissageduse poolest.
Tavaliselt kujutab riigilippudel esinev sinine kas taevast (nt [[Argentina lipp|Argentina]], [[Kasahstani lipp|Kasahstani]] ja [[Eesti lipp]]) või merd (nt [[Nauru lipp|Nauru]], [[Kiribati lipp|Kiribati]], [[Islandi lipp|Islandi]] ja [[Ekvatoriaal-Guinea lipp]]), kuid näiteks [[Djibouti lipp|Djibouti lipul]] tähistab sinine nii taevast kui ka merd. Sinine riigilippudel võib sümboliseerida ka Prantsuse riigipead ([[Andorra lipp]]), mereande ([[Eritrea lipp]]), vihma ([[Botswana lipp]]), [[konservatiivid]]e parteid ja [[Atlandi ookean]]i ([[Panama lipp]]), [[India ookean]]i ([[Mauritiuse lipp]]) jne.
Näiteks [[liivi lipp|liivi lip]]u, mis heisati esimest korda [[1923]]. aastal, värvid on roheline-valge-sinine. Lipp sümboliseerib randa, nagu seda oma paadist näeb kalamees: roheline mets, valge liiv ja sinine meri.
[[Pilt:Flag of et-Rakvere.svg|pisi|120px|[[Rakvere lipp]]]]
Sinine on laialt levinud ka paljudel [[Eesti haldusüksuste lippude loend|Eesti omavalitsuste lippudel]], näiteks [[Elva lipp|Elva]], [[Haapsalu lipp|Haapsalu]], [[Paldiski lipp|Paldiski]], [[Maardu lipp|Maardu]] ja [[Kärdla lipp|Kärdla]] linnade lippudel ning [[Veriora valla lipp|Veriora]], [[Roosna-Alliku valla lipp|Roosna-Alliku]], [[Rakke valla lipp|Rakke]], [[Harku valla lipp|Harku]], [[Koonga valla lipp|Koonga]], [[Kose valla lipp|Kose]] ja paljude teiste valdade lippudel.
Heraldika.
[[Pilt:Kose volost coa.gif|pisi|120px|[[Kose valla vapp]]]]
Religioon.
[[hinduism|Hindude]] [[jumal]]a [[Višnu]] [[inkarnatsioon]]i [[Rama]]t kujutatakse tavaliselt sinise [[nahk|nahaga]]. Sinine värv sobib Višnule hästi, kuna see sümboliseerib taeva mõõtmatust. Sinise nahaga kujutatakse ka [[Krišna]]t, mis on teine Višnu ilmumiskuju.
Sinist värvi kasutatakse [[liturgia]]s neitsi [[Maarja]]ga seotud tähtpäevade puhul.
Sinine kohanimedes.
[[Sinine Niilus]] on [[jõgi]] [[Aafrika]]s. [[Hartum]]is ühineb Sinine Niilus [[Valge Niilus]]ega, moodustades [[Niilus]]e.
Eestis on tuntud sini-tüvelised kohasõnad [[Sinimäed]], [[Sinialliku allikad]] ja [[Saula Siniallikad]], [[Äntu Sinijärv]], [[Ainja Sinejärv]].
Väljendid.
Kasutatakse tugevate [[emotsioon]]ide piltlikustamiseks. Näiteks "vihastas nii, et läks näost siniseks", "vihastas end siniseks", "oli kadedusest sinine", "tundsin sinist viha", "teda valdas sinine hirm".
Kasutatakse kirumissõnades, sageli [[algriim]]i ja kõlalise sarnasuse alusel: "sinine saatan", "sinine sitikas", "Oh sa sinine sinder!", "... sinine silmamuna!", sama kehtib ka väljendis "mitte sinist sentigi" (ei midagi).
Sinine väljendab midagi muinasjutulist või kättesaamatut, näiteks väljendites "[[Sinilind (täpsustus)|sinilind]]", "helesinine unistus".
[[Energiaressurss|Energiaallikana]] kasutatavat [[tuul]]t on nimetatud siniseks söeks.
Sinine leht.
[[Töövõimetusleht]]e nimetatakse siiamaani siniseks leheks Nõukogude-aegse haiguslehe [[Blankett|plangi]] sinise värvi järgi.
Siniverelisus.
[[Aadel|Aadli]]päritoluga isikuid nimetatakse sinivereliseks. "Siniveri" on sõnasõnaline tõlge [[Hispaania keel|hispaaniakeelsest]] väljendist "sangre azul". Seda kasutati [[Kastiilia]] vanimate ja sotsiaalselt kõige kõrgema staatusega perekondade kohta, kes ei abiellunud [[Maurid|mauride]], [[Juudid|juutide]] ega muust [[rass]]ist inimestega. On arvatud, et nimetus anti heleda jume ja läbi naha kumavate siniste veresoonte järgi, mida valge nahk näha lasi, seda eriti võrreldes tõmmumate inimestega.
Sinine esmaspäev.
Sinine esmaspäev tähendab purjutamisjärgset [[pohmelus]]es raisku läinud tööpäeva. Selle põhjuseks on peetud [[sinerõigas|sinerõika]] ("Isatis tinctoria") kasutamist riideesemete siniseks värvimisel. Nimelt vajas sellest taimest saadud sinine värvaine riidematerjali värvimiseks [[uriin]]i ning tulemus oli parem, kui uriin sisaldas [[alkohol]]i. Värvitav kangas pidi vähemalt pool ööpäeva sinerõika-uriinileotises ligunema ja värv ilmus esile alles siis, kui kangas oli tükk aega õhuga kokku puutunud. Tavaliselt pandi kangas likku pühapäeval ja esmaspäeval magasid kangavärvijad tihti peatäit välja. Seetõttu tähendab saksa keeles ka sõnapaar "blau werden" ('siniseks saama') purju jäämist.
Muud.
Kirjandus.
Raamatusarjas "[[Seiklusjutte maalt ja merelt]]" ilmus [[1958]]. aastal [[Anna Jürgen]]i teos "[[Sinine Lind]] – irokeeside kasupoeg" (tõlkijad [[Ada Ambus]], [[Ülo Kurvits]]).
Meditsiin.
"Sinine leht" oli Nõukogude-aegne kõnekeelne nimetus [[haigusleht|haiguslehe]] kohta, kuna haiguslehtede blanketid trükiti sinakale paberile.
Meelelahutus.
Nii mõnegi filmi pealkirjas esineb sõna "sinine", näiteks "[[Sinine Hawaii]]", "[[Sinine laguun]]" ja "[[Sügav sinine meri]]", eesti filmidest "[[Agent Sinikael]]".
Mütoloogia.
"Sinine Täht Kachina" on [[Hopid|hopi]] indiaanlastele omistatud mütoloogiline vaim, mis ilmub sinise [[Täht (astronoomia)|tähena]] ja on viimane märk [[Apokalüpsis|maailma hävingu]] ja uue maailma sünni eel. Kui USA "alternatiivsete" ajalooteooriate uurija [[Jason Colavito]] püüdis välja selgitada selle müüdi tegelikku esinemust, selgus, et see pärineb [[20. sajand]]i lõpust.
[[Pilt:Isatis tinctoria Sturm28.jpg|pisi|120px|Sinerõigas]]
Sport.
[[Olümpialipp]] koosneb viiest olümpiarõngast, millest üks on sinine.
Traditsioonid.
[[Pilt:Star-Saphire.jpg|pisi|140px|182-[[karaat|karaadine]] safiir (36,4 g)]]
Sinise mõju inimpsüühikale.
Kuna värvilt sinine toit äratab kõige vähem söögiisu, on looduslik toit harva sinine. Sinise värvi söögiisu pärssivast toime näitena võib tuua [[Mäetaguse mõis]]a söögisaali, mille lae lasi mõisnik siniseks võõbata, et vähendada külaliste liigset söögiisu. Sinine valgus tõstab organismis [[stressihormoon]]i [[kortisool]]i taset.
Sinine ja roheline teistes keeltes.
Mõnes keeles ei tehta "sinisel" ja "rohelisel" vahet. Näiteks [[vietnami keel]]es on nii roheline kui ka sinine "xanh". Vajadusel võib rohelise kohta öelda "xanh lį cāy" ""xanh" nagu lehed" ja taeva kohta "xanh nước" ""xanh" nagu taevas". 
Mõnes keeles on aga alles viimasel ajal hakatud sinisel ja rohelisel vahet tegema. Näiteks [[jaapani keel|jaapanikeelne]] sõna "ao" (青) võib viidata nii sinisele kui ka rohelisele, olenevalt situatsioonist. Tänapäeval on jaapanlastel kasutusse võetud ka rohelist tähistav sõna (緑, "midori").
Mõned rahvad jagavad siniseid värvitoone aga heledateks ja tumedateks. Näiteks [[vene keel]]es on hele- ehk taevasinine omaette värv ("голубой"), mis erineb (tume)sinisest ("синий"). Nõndasamuti on ka itaallastel kaks sinist ("azzurro" ja "blu") ning eraldi helesinine värvus on olemas ka [[heebrea keel]]es (תכלת '[[Tchelet|tchelet]]').
Välislingid.
[[Kategooria:Spektrivärvused]]
[[Kategooria:Sinised värvitoonid| ]]
[[Kategooria:Põhivärvinimed]]