Iraagi Kurdistani majandus

Iraagi Kurdistani majandus on Iraagi põhjaosas asuva autonoomse Iraagi Kurdistani piirkonna majandus. Põhilised majandusharud on naftatööstus, põllumajandus, töötlev tööstus ja turism.
Ajalugu.
1992–2003.
Kurdistan on olnud poolautonoomne 1990. aasta lahesõjast saadik, kui koalitsiooniväed seadsid piirkonna Saddam Husseini vägede eest kaitsmiseks sisse lennukeelutsooni.
Enne Saddam Husseini kukutamist sai Iraagi Kurdistani valitsus ligi 14% enda tuludest ÜRO nafta-toidu-eest programmist. Ajaks kui Ameerika Ühendriigid 2003. aastal riiki tungisid, oli Iraagi Kurdistan saanud programmi kaudu 8,35 miljardit dollarit. Kurdistani võrdlemisi väike näljaprobleem võimaldas suunata raha teistesse arenguprojektidesse rohkem kui mujal Iraagis. Programmi lõppedes 2003. aastal oli Kurdistanil 4 miljardi dollari ulatuses kasutamata raha. Aastatel 1992–2003 oli SKT kasv vahemikus 6–10%.
2003–2011.
Pärast Saddam Husseini kukutamist ja sellele järgnenud sõda olid kolm täielikult Kurdistani võimude kontrolli all olevat provintsi ainsad alad kogu riigis, mida Ameerika Ühendriikide valitsus hindas turvaliseks. Kurdistani võimude väitel ei ole pärast 2003. aasta sissetungi nende kontrolli all olevatel aladel hukkunud mitte ühtegi koalitsiooni sõdurit ega röövitud ühtegi välismaalast.
Võrreldav stabiilsus ja turvalisus võimaldasid Kurdistani võimudel saada välismaistelt ettevõtetelt investeeringuid. Aastal 2006 rajas Norra ettevõte DNO ASA Kurdistani kolme aasta esimese uue naftapuurkaevu. Naftavarude uurimiseks sõlmiti lepinguid ka muude ettevõtetega, nagu Kanada Marathon Oil.
Stabiilsus tõi kaasa ka parema arengutaseme kui mujal riigis. Aastal 2004 oli Kurdistani SKT elaniku kohta 50% kõrgem kui mujal riigis. Aastaks 2009 oli vahe 200%. Kiireim kasv oli 2005–2008 (12,7%). Aastast 2012 oli kasvuprotsent umbes 7. Kurdistan sai ka osa Iraagi naftatuludest.
2011–.
Iraagi föderaalvalitsuse kriitikast hoolimata on Kurdistani võimud sõlminud lepinguid kümnete välismaiste naftaettevõtetega. Lepingute tingimused on üldiselt soodsamad kui need, mida keskvalitsus kurdidele pakuks.
Toornaftat hakati autodega Türki vedama 2012. aasta suvel. Aastal 2013 valmis naftajuhe Taq Taqi naftaväljalt lbi Dahuki Faysh Khaburi linna Iraagi-Türgi piiril, kus see ühendati Kirkuki-Ceyhani naftajuhtmega. Selle kaudu saab päevas eksportida kuni 150 000 barrelit naftat.
Majanduskriis.
Aastal 2015 tabas Kurdistani majanduskriis. Kuigi nafta ekspordimahtusid suurendati, vähenesid tulud 2014. aastal madala naftahinna, keskvalitsusega tülitsemise ning Islamiriigi pealetungi tõttu. Juunis 2015 evakueeris suurim eksportija ExxonMobil piirkonnast oma töötajad ja jättis taristu Pešmerga kätte. Detsembris 2015 lõi Pešmerga tagasi Islamiriigi rünnaku nendele naftarajatistele.
Erimajandustsoonid.
Iraagi Kurdistanis on neli erimajandustsooni: Dahūk, Batifa, Shaqlawa ja Chamchamal. Neist esimene, Batifa, seati sisse 1999. ning viimane, Shaqlawa, 2011. aastal. Erimajanduspiirkondades toodetakse peamiselt süsivesinikuga seotut, ravimeid ja toitu. Erimajanduspiirkondades on näiteks The Coca-Cola Company Lähis-Ida suurim villimistehas (kui välja arvata Egiptus, Iisrael ja GCC riigid) ning Iraagi ja Süüria suurim jäätisevabrik. Chamchammali erimajandustsoon on mõeldud ainult kütuse- ja maagaasisektorile. Erimajanduspiirkonnad kokku annavad tööd ligi 30% piirkonna tööstustöötajatest ning toodavad 40% tööstustulust.