Kalle Kurg

Kalle Kurg (sündinud 25. mail 1942 Tartus) on eesti kirjanik, kriitik, tõlkija ja toimetaja. 
Ta on avaldanud luulet, proosat, esseesid, kirjandusuurimuslikke artikleid, satiiri, humoreske ja teatrikriitikat, tegutsenud lavastaja ja kujundajana. Pseudonüümid: Krisostomus Silvester, Karl Kelgu, K. Uustalu jt.
Elukäik ja töö.
Sündinud Tartus, veetis Kalle Kurg varajase lapsepõlve Ahjal, kus peret tabas 1944 represseerimine, mille käigus tema vanemad pidid end ja poega varjama, kodu hävines ning tuli ümber asuda Pärnusse, tabatud lähisugulased saadeti laagrisse ja asumisele Siberisse. Pärast õpinguid aastatel 1949–1952 Pärnu 2. Mittetäielikus Keskkoolis, Pärnu 1. Keskkoolis (1952–1961) ja Tartu Ülikoolis (1961–1966, eesti filoloogia) töötas Kalle Kurg aastail 1967–1969 ajakirja Eesti Loodus kunstilise toimetajana ja 1969–1971 Eesti Televisiooni kunstisaadete vanemtoimetajana.
1971. aastal siirdus Kalle Kurg ajakirja Looming toimetusse, kus oli publitsistikaosakonna juhataja, aastal 1975 peatoimetaja asetäitja. 1976. aastal valiti ta Kirjanike Liidu juhatuses Loomingu peatoimetajaks ja ta töötas selles ametis 1988. aasta jaanuarini. Veiko Märka järgi on Kurg aktiivselt ajakirja suundi kujundanud toimetaja: "Meil on põhjust rääkida Semperi Loomingust, Tuglase Loomingust ja miks ka mitte Kalle Kure Loomingust." 
Maie Kalda sõnul avardas Kurg Loomingu "profiili tõlkekirjanduse ja kaasaegse väliskirjanduse ülevaadetega ning teadustemaatilise esseistikaga." Kirjandusteadlase Pärt Liase sõnul kuulub Kalle Kurg nende Loomingu toimetajate hulka, kes on rakendanud tuglaslikku põhimõtet avaldada autoreid "seinast seina", tagades sellega ajakirja prestiižikuse. Praktikas tähendas selline hoiak alalist võitlust tsensuuriga. Oskar Kuninga sõnul oli "just Looming selleks tribüüniks, kus varjatumalt või õnnekombel ka avalikumalt sai ennast väljendada meie opositsiooniline eliit". Ajakirja säärane hoiak tuleb "suurelt osalt panna ka peatoimetaja organisaatorlike võimete arvele. Kerge tal sellise trotsliku joone säilitamine võimuorganite valvsa pilgu all muidugi ei olnud." Seda põhjusel, et pidevalt võimude surve all oleva ajakirja traditsiooniliselt avara avaldamispoliitikaga kaasnesid äärmuslikud konfliktid. Et Loomingu sõjaeelne osa oli avalikkusele suletud erifondis ja ajakiri vabameelse hoiakuga, takistas ENSV juhtkond ajakirja juubelite avalikku tähistamist. Et saavutada ajakirja 60. juubeli tähistamine, kutsus Kalle Kurg Loomingu peatoimetajana Eestisse ajakirja juubelile Soome kultuuritegelased. Selle poliitilise manöövri tõttu, millega juubel sai rahvusvahelise kultuuriavalikkuse tähelepanu osaliseks, ei saadud seda ignoreerida ega keelata nagu varem. Seoses juubeliga sai esmakordselt võimalikuks Loomingu bibliograafia avaldamine (trükikotta saadetud jaanuaris 1986.). Kalle Kurg algatas peatoimetajana ka Loomingu talvekooli, tema ajal muutus tänapäevaseks ajakirja kujundus, suurenes tunduvalt ajakirja maht ja paranesid toimetuse töötingimused.
Aastal 1992 algatas Kurg kultuuriajakirja Sina ja Mina.
Aastatel 1989–1991 töötas Kalle Kurg Eesti Ajakirjanike Liidu tegevtoimetajana, 1991–1992 Eesti Televisiooni kirjastusosakonna juhatajana. 
1992. aastast siirdus Kalle Kurg disaini ja informatsioonilevi alale, olles aastani 1993 AS-i Meediapress juhatuse esimees ning aastatel 1994–1995 AS-i Toxa Tha peakonsultant. 
1996. aastal läks Kurg kirjastuse Ilo direktoriks ja oli seejärel aastatel 1998–1999 kirjastuse Kunst peatoimetaja. Aastast 2000 on Kalle Kurg vabakutseline kirjanik ja tõlkija. 
Eesti Kirjanike Liidu liige on Kalle Kurg aastast 1975.
1960. ja 1970. aastail valiti ta Tartu Noorte Autorite Koondise ja siis Kirjanike Liidu Tallinna Noortesektsiooni esimeheks. Ta oli aastatel 1976–1981 Kirjanike Liidu juhatuse sekretär ja hiljem juhatuse presiidiumi liige. 
Kalle Kurg osales Friedebert Tuglase Seltsi eestvõttel alanud eesti-soome luuleõhtute ("luulesild") korraldamises ja juhtimises (1982, 1983, 1984) ning eesti–soome kultuurisuhteid ja eesti kirjandust käsitlevates Soome Raadio ja Soome Yle 2 televisioonisaadetes. 1980. aastate lõpul ja 1990. aastatel oli Soome Yleisradio kultuurikorrespondent. 
Eesti liitumisel Euroopa Liiduga toonitas Kalle Kurg vajadust säilitada riigi põhimõtteline iseseisvus, strateegilised väärtused ning eesti omakultuur. Kalle Kurg võttis osa kodanikualgatuse Eesti Demokraatia Uuendamine (E-D-U) väljakujundamisest. 
Ökoloogiateemat käsitledes esitas Kalle Kurg aastal 2001 algatusliku idee Eesti muutmisest loodusvabariigiks (ökoriigiks) ja aastal 2007 idee ökoasumi rajamisest Eestisse Kalle Kurg on astunud välja loomade kaitseks ja leidnud tunnustamist ühena kõige loomasõbralikumatest avaliku elu tegelastest 2014.aastal osales ta 20 tuntud avaliku elu tegelase seas seadusloome täiendamisele suunatud algatuslikus kampaanias "Olen loomade poolt" 
2016. aasta algul asus ta toetama organisatsiooni Suomen Vihreä Elämänsuojeluliitto algatust "Unite the Armies", mille sisuks on idee, et maailma militaarstruktuure saab ÜRO osalusel pöörata rahumeelsele suurtööle selleks, et leevendada inimtegevusest tingitud globaalse katastroofi tagajärgi. 
1966. aastal osales Kalle Kurg ansambli Rajacas algkoosseisu tegevuses.
Looming.
Ilukirjandus. Kalle Kurg debüteeris trükisõnas aastal 1958, avaldades sealt peale hulgaliselt luuletusi, lüürilisi miniatuure, satiire jm. Mahukas koondkogu "Pimeduse värvid" sisaldab luulet ja teatritekste aastatest 1960–1990. Tooni annavad autobiograafilisus, traagiline ja irooniline vaade okupatsiooniajale, laulva revolutsiooni aegne vabanemisootus, aga ka armastusluule, inimliku läheduse teema ning eksistentsiaalne probleemistik.
 Kalle Kure tekstidele on kirjutanud laule Anti Marguste jt. Kalle Kurg on avaldanud ka novelle, satiire jm. Aastatel 1990–1992 luges Kalle Kurg oma novelle Eesti Raadio "Keskööprogrammi" autorirubriigis "Kummalised lood". (Sarja toimetaja Helgi Erilaid.) Sari käsitles irooniliselt ja humoristlikult eeskätt lähiminevikku. Aastatel 2000–2005 oli tal Klassikaraadios oma saatesari "Ütle, mis sul on?", kus ta luges viie ja kolmveerandi aasta jooksul iga kuu ette kaks uut saate jaoks kirjutatud tänapäevateemalist novelli. (Sarja toimetaja Marge-Ly Rookäär.) See on Eesti ringhäälingu ajaloos kõige pikem ilukirjanduslik autorisari. Kalle Kure algupäraste sarjadega sai tegeliku aluse esteetiline raadiokirjandus (audiokirjandus) Eestis.
Kirjanduskriitika. Alustanud kirjanduseuurijana aastal 1965, on Kalle Kurg artiklites, esseedes ja arvustustes käsitlenud kirjandusteoreetilisi probleeme, rahvuskirjanduse üldpildi põhimotiive, eesti kirjanduse hetkeseise ja suundumusi luules, proosas ja näitekirjanduses, žanriküsimusi, kirjanduse iseärasusi teaduse ja tehnoloogia ajastul, eesti kirjanduses avalduvaid sotsiaalseid nägemusi, kirjaniku iseseisvuse probleeme jm. "Kure kriitilised tööd, sh mitmed üldistavad ettekanded, on kultuurifilosoofilise kallakuga.", nendib M. Kalda. Kurg lõi 1970. aastate artiklites kirjanduse kirjeldamiseks oma süsteemi, mis erines ametlikust kirjanduskäsitlusest ja tõi kirjandusteaduse traditsiooniliste lähenemisviiside kõrvale muude teaduste vaateviise. Analüüsides aastail 1965 ja 2007 jaapani luulevormi haiku, osutas Kalle Kurg viimasel juhul ettenägelikult arengutele, mis viivad haiku senisest vabama isepäise tõlgendamise ning uute koolkondade suunas, mis osutus tõeks. Kurg on käsitlenud ka üksikkirjanikke, tõlkijaid ja kirjanduskriitikuid nagu Valmar Adams, Kalju Kangur, Heino Kiik, Jaan Kross, Paul Kuusberg, Eha Lättemäe, Lehti Metsaalt, Mihkel Mutt, Ellen Niit, Arno Oja, Helga Nõu, Juhan Peegel, Linnar Priimägi, Hando Runnel, Juhan Saar, Rein Saluri, Rein Sepp, Mats Traat, Friedebert Tuglas, Ülo Tuulik, Mati Unt, Debora Vaarandi, Arvo Valton Vallikivi, Rein Veidemann, Enn Vetemaa, jt ning soome kirjanikke, nagu Lassi Nummi, Antti Tuuri jt. Kirjanduskriitiliste tööde eest on Kalle Kurg pälvinud ajalehe Edasi kriitikavõistluse auhinna (1965), Sirbi ja Vasara aastapreemia (1974 ja 1980), NSVL Kirjanike Liidu aastapreemia (1978).
Tegevus teatris. Kalle Kure libretoga, lavaeskiisiga, liikumisjoonisega ja tema lavastatud "Mimeskid" teatris Vanemuine aastal 1981 oli esimene algupärane moodsa pantomiimi etendus eesti kutselise teatri ajaloos. "Mimeske" on etendatud mitmetel maadel. Lavastus sai 1985. aastal rahvusvahelisel pantomiimifestivalil Moskvas diplomi, mis oli festivali kõrgeim auhind. Pantomiimilist ja pantomiimilis-tantsulist tegevust on kasutatud ka Kalle Kure loodud lasteetendustes ja varieteekavades. Mitteverbaalse ja verbaalse esituse seos on olulisel kohal näidendis "Ole vait!" (1999).
A. H. Tammsaare motiividel loodud näidend "Liigvesi", mille pealkiri on inspireeritud B. Linde Tammsaare-käsitluses kasutatud väljendist ja J. W. Goethe "Fausti" teose lõpuosa motiivist, kutsus esile vaidlusi oma uudse probleemiseadega ja klassiku teksti julge muutmisega mõnes lõigus. Näidendi kujundikoes olid aktsendid asetatud teisiti kui seni tavaks: vihjati mõistuse jõuetusele maapealse paradiisi loomisel ja armastuse raskustele muutuvas maailmas, kus sellel nagu polekski õiget kohta. Irratsionaalsete elementide tugevdamist ja linnastumise motiivi toonitamist taotles autor muuseas ka oma enda teksti sissetoomise, tegelaste keelekasutuse kerge parodeerimise ja klassiku paari tegelase ühendamisega üheks kujuks. Ühed kriitikud (A. Kaalep jt) toonitasid mitu hooaega edukalt mängitud näidendi värskust, teised (E. Treier jt) klassikaga liiga vaba ümberkäimist.
Teatrikriitika. Teatrikriitikat hakkas Kalle Kurg kirjutama 1963. aastast, avaldades muuhulgas ajalehes Edasi kirjutisi sarjana "Kaaskajasid Noorsooteatri külalisetendustele", jm, kirjutisi mitteverbaalsest teatrikunstist jm.
Tõlked. Luuletõlkeid hakkas Kalle Kurg avaldama 1970. aastatel. Kalle Kurg on tõlkinud nii ilukirjandust (luules Hermann Hesse, Lassi Nummi jt, proosas (Daniel Katz, Ilkka Remes jt) kui ka filosoofilist kirjandust (Pekka Himanen, Esa Saarinen) ja teabekirjandust (Eero Paloheimo jt).
Koostaja ja raamatutoimetaja. Kalle Kurg on olnud ilukirjanduslike valimike ja teabekirjanduse kogumike (sealhulgas Avatud Eesti Fondi kogumike "Sallivus" ja "Usaldus") koostaja ja tõlkeraamatute (inglise, prantsuse ja soome keel) toimetaja.
Raadio- ja televisioonisaated. 1960. aastate lõpul tegi Kalle Kurg sõnalis-muusikalisi autorisaateid Eesti Raadio "Keskööprogrammile". Aastatel 1969–1973 tegi ta autori ja toimetajana Eesti Televisioonis kirjandusteemalisi saatesarju "Kirjandusminutid", "Kirjanduslik kolmapäev" ja "Lahtisi lehti kirjaniku töölaualt" ning kunstiteemalisi saatesarju "Spekter", "Spektri" võistlussari" ja "Fototund". Autorirubriik "Kummalised lood" Eesti Raadio "Keskööprogrammis" (1990–1992) ja autorisari "Ütle, mis sul on" Klassikaraadios (2000–2005) olid ilukirjanduslikud, sisaldasid Kalle Kure novelle, mille ta ise ette luges. Kalle Kurg tuli aastal 1970 Eesti Televisiooni korraldatud kõnevõistluse võitjaks.
Luulet raamatuis ja perioodikas.
Luuleraamat
Luulet antoloogiates ja kogumikes
Luulet perioodikas
Proosat raadiosarjades ja perioodikas.
Novellid raadiosarjadena 
Proosat perioodikas
Esseed. Artiklid. Arvustused. Memuaarid.
Kultuur. Kirjandus.
Kultuur. Teater
Kultuuriajakirjandus. Meedia.
 Kultuur. Film. Muusika
Kultuurisuhted 
Loodus. Elu. Ökoloogia 
Ühiskond
Küüditamisest
Kirjanikest
Mälestuslikku
Välislingid.
Avalikke esinemisi
 Raadios ja televisioonis 
Fotodel, filmis, videol