tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Andrychów

Andrychów on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas, Andrychówi valla halduskeskus. Andrychów asub Wadowicest ligi 12 km läänes.
Andrychówit on ürikutes esmamainitud 1344. aastal, kuid asula oli olemas juba 13. sajandi lõpul. Linnaõigused sai Andrychów 1767. aastal.
Vaivariņi

Vaivariņi on küla ("mazciems") Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Küla jääb valla keskusest Lojast 27,6 ja Riiast 51,3 km kaugusele.
Küla jääb riigimaanteedest eemale. Vaivariņi rajati suvilapiirkonnana.
Eliisa Matsalu

Eliisa Matsalu (sündinud 26. mail 1989) on eesti ajakirjanik. 
Eliisa Matsalu on õppinud Väätsa Põhikoolis ja lõpetanud seejärel Paide Gümnaasiumi. Aastal 2011 lõpetas ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas semiootika ja kultuuriteooria bakalaureuseõppe.
Ta on töötanud suvereporterina Järva Teatajas ja seejärel Äripäevas. Märtsis 2014 liitus ta Äripäeva uudistetoimetusega. 2021. aasta seisuga töötab ta Äripäeva uuriva toimetuse ajakirjanikuna, teeb ka saateid Äripäeva raadios.
Libiąż

Libiąż on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas, Libiążi valla halduskeskus. Libiąż asub Chrzanówist vahetult edelas ja Krakówi kesklinnast umbes 45 km läänes.
Libiążi on ürikutes esmamainitud 1238. aastal. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks Libiąż 1795. aastal Habsburgide Austria keisririigis võimu alla. Tööstuslik areng algas pärast raudteeühenduse saamist 1856. aastal. Linnaõigused sai Libiąż 1969. aastal.
Libiążis asub 1907. aastal rajatud kivisöekaevandus Janina.
Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisus

Tartu Eesti Laenu- ja Hoiu Ühisus oli 1902–1941 tegutsenud hoiu-laenuühistu. See oli esimene eesti rahvuslik krediidiühistu.
Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisus (1900–1931).
Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi 3. detsembri 1900 peakoosolekul otsustati asutada Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisus ning eraldati 100 rubla ühisuse põhikapitaliks. 1901. aastal koostati Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse põhikiri, mille kinnitas Venemaa rahandusminister 17.06.1901. Asutamiskoosolek toimus 17.03.1902. Esimese Eesti Laenu-ja Hoiu-ühisuse initsiaator oli Jaan Tõnisson, kelle sihiks oli rahvuse majanduslike aluste loomine keskkihte kindlustava majandusliku ühistegevusega. Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse juhatuse esimees oli aastatel 1902–1903 Kaarel Parts.
Põhikirja järgi oli ühisuse tegevuse eesmärgiks anda oma liikmetele laenu, hoiustada nende raha ja maksta hoiusummade pealt protsente ning vahendada liikmete majandustehinguid. Ühisusse võisid kuuluda nii naised kui mehed kes olid Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi liikmed ning ühisused ja artellid. I Eesti Laenu- ja Hoiu-ühisusest said laenu ja toetust Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlastekool, ehitatav Vanemuise teatrimaja, Vahi põllutöökooli talu jne. Sisuliselt täitis see ühistegelik asutus eesti seltskonna jaoks 1907–1915 kultuurkapitali funktsiooni. Väiksemaid toetusi anti Eesti Rahva Muuseumile, Tartu Lasteaiale, Eesti Kirjanduse Seltsile, Tartu Rahvaraamatukogu Seltsile, Bergmani Abiraha Fondi jm.
Ühisuses töö korraldajateks olid peakoosolek, nõukogu ja juhatus. Juhatusse kuulusid peakoosoleku poolt kolmeks aastaks valitud kolm liiget ja kaks asemikku. Enda seast valis juhatus esimehe ja selle asemiku. Samuti peakoosoleku poolt valiti kolmeks aastaks kuueliikmeline nõukogu. Ühisuse hoolekandja valiti Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi poolt üheks aastaks. Väljavalitul oli õigus revideerida ühisuse asjaajamist ja arvepidamist.
Anti välja laene isikliku usalduse, käendajate vastutuse või väärtpaberite, kinnis- ja vallasvara pandi alusel. Välja antud laenud jagunesid lühiajalisteks, mille tagasimakse aeg ei ületanud ühte aastat, ning pikaajalisteks — kuni viieaastase tagasimaksetähtajaga. Hiljem laenude tagasimaksetähtaegu pikendati.
Ühispank Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisus (1931–1941).
15. märtsil 1931 liideti Eesti Vabariigi valitsuse otsusega Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisus Kolmanda Tartu Laenu- ja Hoiuühisusega. Peakoosoleku istungil 26. aprillil 1933 võeti vastu uus põhikiri ning ühisuse uueks nimeks sai Ühispank Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisus. Eesti Vabariigi kohtu ja siseminister kinnitas 16. juunil 1933 nime- ja põhikirjamuutuse.
20. mail 1941 liideti Eesti NSV rahanduse rahvakomissari käskkirjadega nr 526 ja 528 osa natsionaliseeritud panku, sh Ühispank Tartu Eesti Laenu-Hoiuühisus AS AS Kauba Pangaga.
Turaida (Krimulda piirkond)

Turaida on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas Sigulda linna kõrval (Turaida). Küla jääb valla keskusest Raganast 10 ja Riiast 57 km kaugusele.
Külast lähevad läbi maanteed P7 ja P8. Sinna jäävad Pakuļi, Turaida ja Kungu rija bussipeatus. Seal asub põhikool.
Küla kujunes endise Turaida mõisa keskuse juurde. Aastal 1953 arvati Turaida piiskopilinnuse ümbruskond ja Koiva jõe orgu jääv küla osa Sigulda koosseisu. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Karātavkalnsi karistuspaik ja Jelgavkalni muinasasula. Külla jääb osaliselt Turaida muuseumreservaat. Ka jääb Turaida osaliselt Turaida, Krimulda ja Sigulda ajalooliste keskuste kompleksi. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestuskiviga.
Turaida jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on Zemgaļi tamm, Pesutamm ja Mõisavalitseja maja tamm. Veel on looduskaitse all vaher, saar, kuus mets-õunapuud ja viis tamme.
Inciems

Inciems on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Raganast 14 ja Riiast 59 km kaugusele.
Külast lähevad läbi maanteed A3 ja P8. Külas on raamatukogu. Sinna jäävad Krustiņi, Daudase ja Inciemsi bussipeatus.
Inciems jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on kolm punast tamme, arukask, tamm ja pärn.
Küla asub endise Inciemsi mõisa alal. Pärast 1920. aasta maareformi määrati Tiesenhausenitele kuulunud mõis koos pargiga Anšlavs Eglītise isale, kirjanik Viktors Eglītisele. Anšlavs Eglītise mälestuste romaani "Pansion lossis" (Libri Livoniae, Tallinn 2015. ISBN 9789949386697) tegevus leiab aset Inciemsi mõisas. Kirjaniku 100. sünniaastapäeva puhul avati mõisapargis talle mälestusmärk.
Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Eikaži

Eikaži on küla ("mazciems") Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Küla lähedalt lähevad läbi maanteed A3 ja V80. Külla jääb Eikaži bussipeatus.
Eikažit on esmamainitud 1248. aastal ("Gervicule" ehk "Ieikisile").
2006. aastal oli külas 124 elanikku.
Alexander Tettey

Alexander Banor Tettey (sündinud 4. aprillil 1986 Accras) on endine Ghana päritolu Norra jalgpallur (keskpoolkaitsja).
Ta alustas klubikarjääri 2003. aastal Norra kõrgliiga klubis Rosenborg. Aastatel 2006 ja 2009 tuli ta Rosenborgiga Norra meistriks.
2009. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Stade Rennais.
Aastatel 2012–2021 mängis ta Inglismaa klubis Norwich City. Neljal hooajal mängis ta Norwich Cityga Inglismaa kõrgliigas.
2021. aastal naasis ta Rosenborgi. Samal aastal lõpetas ta jalgpallurikarjääri.
Aastatel 2007–2017 esindas Tettey Norra jalgpallikoondist kokku 34 kohtumises ja lõi kolm väravat. Kõik väravad lõi ta 2016. aasta EM-i valikturniiril.
Sunīši

Sunīši (nõukogude perioodil ka Centrs või Krimulda) on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas.
Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Külast läheb läbi maantee V92. Asula jääb valla keskusest Raganast 3, piirkonna keskusest Siguldast 16 ja Riiast 46 kilomeetri kaugusele. 
Sunīši jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on punane tamm ümbermõõduga 3,15 meetrit.
Elanikkond.
Aijaži

Aijaži (ka Aijažu muiža) on küla ("mazciems") Lätis Sigulda piirkonna Lēdurga vallas. 
Aijaži asub valla põhjaosas, Aijaži järve idakaldal. Asula jääb valla keskusest Lēdurgast 7, piirkonna keskusest Siguldast 34 ja Riiast 72 kilomeetri kaugusele. Külla jääb Aijaži bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee V129. Aijaži mõisa lehis ümbermõõduga 3,35 meetrit on looduskaitse all, lisaks on looduskaitse all Gaigalase tamm ja veel kolm tamme.
Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Lode (Krimulda piirkond)

Lode on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonna Lēdurga vallas. 
Lode asub valla lõunaosas. Asula jääb valla keskusest Lēdurgast 8,5, piirkonna keskusest Siguldast 23,5 ja Riiast 60 kilomeetri kaugusele. Seal asub Atmoda raamatukogu.
Külast läheb läbi maantee V150. Seal asuvad Ķivkase ja Lode bussipeatus.
Looduskaitse all on Lode mõisa tamm ja Lode allee pärnad, küla lähistel kasvab Lode tamm.
Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Harry Nyquist

Harry Theodor Nyquist (7. veebruar 1889 Nilsby – 4. aprill 1976) oli Rootsi päritolu Ameerika füüsik ja elektroonikainsener. 
Ta emigreerus Ameerika Ühendriikidesse 1907. aastal.
Ta andis olulise panuse matemaatilisse kommunikatsiooniteooriasse.
Grant Hanley

Grant Campbell Hanley (sündinud 20. novembril 1991 Dumfriesis) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Norwich City ja Šotimaa jalgpallikoondises. Ta on klubi meeskonna kapten.
Ta alustas klubikarjääri 2010. aastal Inglismaa kõrgliiga Blackburn Roversis. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 5. märtsil 2011 mängus Fulhami vastu. Alates hooajast 2012–13 mängis ta Blackburn Roversiga Inglismaa esiliigas. Hooajal 2015–16 valiti ta Blackburn Roversi hooaja parimaks mängijaks.
2016. aasta juulis liitus ta Inglismaa esiliiga klubiga Newcastle United. 2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Norwich Cityga. Hooajal 2018–19 võitis ta Norwich Cityga Inglismaa esiliiga.
Debüüdi Šotimaa jalgpallikoondises tegi Hanley 25. mai 2011 mängus Walesi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 22. märtsil 2013, kui MM-i valikmängus kohtuti taas Walesiga.
Rabka-Zdrój

Rabka-Zdrój (kuni 1999. aastani Rabka) on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas, Rabka-Zdrój valla halduskeskus. Rabka-Zdrój asub Nowy Targist umbes 16 km põhjakirdes ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 53 km lõunas.
Rabka-Zdrój on kuurortlinn, seal asuvad mineraalvee allikad.
Asulat on ürikutes esmamainitud 1254. aastal, linnaõigused sai 1953. aastal.
Ukraina Ülemkohus

Ukraina Ülemkohus (ukraina keeles Верховний Суд "Verhovnõi Sud") on Ukraina kõrgeim kohus.
Dąbrowa Tarnowska

Dąbrowa Tarnowska on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas, Dąbrowa Tarnowska maakonna ja Dąbrowa Tarnowska valla halduskeskus. Dąbrowa Tarnowska asub Tarnówi kesklinnast umbes 18 km põhjas.
Dąbrowa Tarnowska on asutatud 1442. aastal, linnaõigused sai 1693. aastal.
Linnas asuvad 1846. aastal tulekahjus hävinud Lubomiskite palee varemed.
Aastatel 1975–1998 kuulus Dąbrowa Tarnowska Tarnówi vojevoodkonna koosseisu.
Agafja

Agafja (vene Агафья) on kreeka päritolu slaavipärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2670. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agafja 10 naisel.
Akulina

Akulina on ladina päritolu kirgiisiipärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3645. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Akulina 6 naisel.
Alevtina

Alevtina (vene keeles Алевтина) on slaavipärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 301. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Alevtina 504 naisel.
Sepiki jõgi

Sepik on jõgi Uus-Guinea saarel. Jõe pikkus on 1126 km ja see on saare pikim jõgi. Voolohulgalt on see Fly ja Mamberamo jõe järel kolmandal kohal. 
Sepik saab alguse Victor Emanueli mäestikust Uus-Guinea mägismaalt ning voolab läbi Paapua Uus-Guinea Sandauni ja Ida-Sepiki provintsi, väike lõik jääb Indoneesia Paapua provintsi. Suubub Bismarcki merre umbes 100 km Wewaki linnast ida pool.
Sepikil on lai valgla, mis hõlmab soid ja vihmametsi. Valgla pindala on 80 000 km².
Jõe ääres elab palju hõime, kes räägivad peamiselt Sepiki keeli. Neist üks suuremaid on ambulased, kes räägivad ambulase keelt.
Esimese eurooplasena käis jõel sakslane Otto Finsch 1885. aastal. Ta sõitis laevaga umbes 50 km ülesvoolu ja andis jõele nimeks keisrinna Augusta järgi Kaiserin Augusta-Fluss.
Anastassija

Anastassija (vene keeles Анастасия) on slaavipärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 277. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anastassija 585 naisel.
Antonina

Antonina on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 98. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Antonina 1803 naisel.
Anžela

Anžela (vene keeles Анжела, rahvusvahelises transliteratsioonis Anzhela) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 337. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anžela 420 naisel.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Anzhela 57 naisel. Anzhela oli populaarsuselt 1054. naisenimi.
Neal Maupay

Neal Maupay (sündinud 14. augustil 1996 Versailles's) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Brentford (laenul Evertonist).
Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis OGC Nice, mille noorteakadeemiaga liitus 2007. aastal. 2012. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Prantsusmaa kõrgliigas. Hooajal 2015–16 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Saint-Étienne ja hooajal 2016–17 laenul Prantsusmaa esiliigaklubis Stade Brestois 29. Hooajal 2016–17 lõi ta liigas 11 väravat ja oli klubi resultatiivseim mängija sel hooajal.
2017. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Brentford. Arvatav üleminekusumma oli 1,6 miljonit naelsterlingit. Hooajal 2017–18 oli ta liigas Brentfordi edukaim mängija, lüües 12 väravat. Hooaeg 2018–19 oli tema jaoks veelgi edukaim, kui ta lõi liigas koguni 25 väravat. 2019. aastal valiti ta Brentfordi aasta mängijaks.
2019. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Brighton &amp; Hove Albion. Oma debüüthooajal Inglismaa kõrgliigas lõi Maupay kümme väravat.
2022. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Evertoniga. Suvel 2023 siirdus ta laenule Brentfordi, uus koduklubi sai eelisõiguse tema mängijaõiguste soetamiseks.
Maupay on kuulunud Prantsusmaa noortekoondistesse.
Anželika

Anželika (vene keeles Анжелика, rahvusvahelises transliteratsioonis Anzhelika) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli Anželika Eestis esinemissageduselt 262. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anželika 620 naisel.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Anzhelika 65 naisel. Anzhelika oli populaarsuselt 991. naisenimi.
Faina

Faina (vene keeles Фаина) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 448. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Faina 256 naisel.
Glafira

Glafira (vene keeles Глафира) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1423. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Glafira 31 naisel. 1. jaanuari 2025 seisuga oli Eestis eesnimi Glafira 20 naisel.
Ija (eesnimi)

Ija (vene keeles Ия) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 938. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ija 69 naisel.
Iatmüli keel

Iatmüli keel on paapua keel, mis kuulub Sepiki keelte ndu keelkonda.
2003. aastal hinnati kõnelejate arvuks 8400, kuid hiljem on kõnelejate koguarvuks hinnatud umbes 46 000.
Seda räägitakse Ida-Sepiki provintsis Sepiki jõe äärsetel aladel.
Inessa

Inessa (vene keeles Инесса) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 517. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Inessa 200 naisel.
Iraida

Iraida (vene keeles Ираида) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 404. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Iraida 300 naisel.
Jaroslava

Jaroslava (vene keeles Ярослава) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 761. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jaroslava 99 naisel.
Jelizaveta

Jelizaveta (vene keeles Елизавета) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 154. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jelizaveta 1223 naisel.
Krynica-Zdrój

Krynica-Zdrój (kuni 2002. aastani Krynica) on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas, Krynica-Zdrój valla halduskeskus. Krynica-Zdrój kesklinn asub Slovakkia piirist umbes 7 km kaugusel.
Krynica-Zdrój on kuurortlinn ja talispordikeskus.
Asulat on esmamainitud 1547. aastal. Kuurordiks hakkas Krynica kujunema 19. sajandi alguses. Linnaõigused sai Krynica 1889. aastal.
Jevdokija

Jevdokija (vene keeles Евдокия &lt; vanakreeka Εὐδοκία) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2329. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jevdokija 13 naisel.
Jevgenija

Jevgenija (vene keeles Евгения) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 468. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jevgenija 234 naisel.
Julija

Julija (vene keeles Юлия) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 261. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Julija 624 naisel.
Karolina

Karolina on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 279. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Karolina 576 naisel.
Kira (eesnimi)

Kira on naisenimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Kira 381 naisel. 
Kira on populaarsuselt 359. naisenimi. Vanim Kira on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4. Kira on keskmiselt 19 aasta vanune (mediaanvanus on 8). Kõige populaarsem on eesnimi Kira vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,47. Kõige rohkem on Kira-nimelisi sündinuid märtsis, kokku 48. Kõige populaarsem on eesnimi Kira Ida-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,07.
Klavdija

Klavdija (vene keeles Клавдия) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1936. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Klavdija 18 naisel.
Ksenija (eesnimi)

Ksenija (vene keeles Ксения) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 282. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ksenija 566 naisel.
Lada (eesnimi)

Lada (vene keeles Лада) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 749. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Lada 102 naisel.
Larissa (eesnimi)

Larissa (vene keeles Лариса, translitereerituna ka Larisa) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 60. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Larissa 2458 naisel.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Larissa 2296 naisel. Larissa on populaarsuselt 66. naisenimi. Kujul Larisa oli see 673 naisel.
Lidija

Lidija (vene keeles Лидия) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 703. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Lidija 114 naisel.
Lilija

Lilija (vene keeles Лилия) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 586. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Lilija 165 naisel.
Ljudmilla

Ljudmilla (vene keeles Людмила) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 61. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ljudmilla 2440 naisel.
Marfa

Marfa (vene keeles Марфа) on naisenimi. See on variant nimest Marta (Martha).
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1400. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Marfa 32 naisel.
Margarita (eesnimi)

Margarita on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 90. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Margarita 1915 naisel.
Marija

Marija (vene keeles Мария) on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Marija 13 648 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 278. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Marija 583 naisel.
Sucha Beskidzka

Sucha Beskidzka (kuni 1961. aastani Sucha) on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas, Sucha maakonna halduskeskus. Sucha Beskidzka asub Krakówi kesklinnast ligikaudu 44 km edelas Skawa jõe ääres.
Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1405. aastal. Linnaõigused sai Sucha 1896. aastal.
Sucha Beskidzka on mägiturismi- ja talispordikeskus.
Suchas on sündinud juudi päritolu Ameerika Ühendriikide filmilavastaja, stsenarist ja filmiprodutsent Billy Wilder (Samuel Wilder) (1906–2002).
Matrjona

Matrjona (vene keeles Матрёна) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2784. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Matrjona 10 naisel.
Miroslava

Miroslava (vene keeles Мирослава) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 654. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Miroslava 134 naisel.
Nina (eesnimi)

Nina (vene keeles Нина) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 67. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Nina 2324 naisel.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Nina 2244 naisel. Nina oli populaarsuselt 70. naisenimi. Nina oli keskmiselt 72 aasta vanune (mediaanvanus oli 73). Kõige populaarsem oli eesnimi Nina vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 102,72.
Jaume Doménech

Jaume Doménech Sánchez (sündinud 5. novembril 1990 Almenaras) on Hispaania jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliiga klubis Valencia.
Ta alustas klubikarjääri Villarrealis, millega liitus 2007. aastal. Klubi põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud.
2013. aastal liitus ta Valenciaga. Esimesed kaks hooaega mängis ta klubi duubelmeeskonnas Hispaanias tugevuselt kolmandas liigas. Valencia põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2015–16. 2019. aastal võitis ta Valenciaga Hispaania karika, kui finaalis alistati Barcelona tulemusega 2:1.
Nonna

Nonna (vene keeles Нонна) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 863. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Nonna 80 naisel.
Oksana

Oksana (ukraina ja vene keeles Оксана) on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Oksana 5274 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 74. naisenimi, 2022. aasta seisuga 70. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Oksana 2185 naisel, 2022. aasta 1. jaanuari seisuga 2260 naisel.
Oktjabrina

Oktjabrina (vene keeles Октябрина) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2639. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Oktjabrina 11 naisel.
Pelageja

Pelageja (vene keeles Пелагея, Venemaal kasutatavas transkriptsioonis Pelageya) on venepärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli Pelageja Eestis esinemissageduselt 970. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Pelageja 65 naisel. 1. jaanuari 2020 seisuga oli see 59 Eestis elava naise eesnimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Pelageya Eestis 41 naisel. Pelageya oli populaarsuselt 1255. naisenimi.
Praskovja

Praskovja (vene keeles Прасковья) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1015. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Praskovja 60 naisel.
Raissa

Raissa (vene keeles Раиса) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 168. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Raissa 1140 naisel.
Stauropegia

Stauropegia (kreeka keeles σταυροπηγία &lt; σταυρός "stauros" 'rist' ja πήγνυμι "pegnumi" 'püstitama') on õigeusu kirikus ja kreekakatoliku kirikus kirikuõiguslik staatus, mis tähistab kirikut või kloostrit, mis ei allu kohalikule piiskopile, vaid otse patriarhile või sinodile.
Rimma

Rimma (vene keeles Римма) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 302. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rimma 503 naisel.
Serafima

Serafima (vene keeles Серафима) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 573. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Serafima 170 naisel.
Snežana

Snežana (vene keeles Снежана) on slaavipärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 740. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Snežana 140 naisel.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Snežana 105 naisel. Snežana oli populaarsuselt 756. naisenimi.
Sofija (eesnimi)

Sofija (vene keeles София) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 348. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Sofija 400 naisel.
Taissija

Taissija (vene keeles Таисия) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1051. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Taissija 56 naisel.
Uljana

Uljana (vene keeles Ульяна) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 303. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Uljana 503 naisel.
2021. aasta seisuga oli see nimi Eestis 532 naisel. Uljana oli esinemissageduselt 291. naisenimi.
Valerija

Valerija (vene keeles Валерия) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 377. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Valerija 345 naisel.
Varvara (eesnimi)

Varvara (vene keeles Варвара) on naisenimi. See on variant kreeka päritolu nimest Barbara.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 316. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Varvara 474 naisel.
Vassilissa

Vassilissa (vene keeles Василиса) on naisenimi. Vene nimi on kreeka päritolu (kreeka keeles βασίλισσα "basilissa" – 'kuninganna, keisrinna', vaata ka Basileus). 
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1214. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Vassilissa 43 naisel.
Vera (eesnimi)

Vera (vene keeles Вера) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 145. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Vera 1265 naisel.
Viktorija (eesnimi)

Viktorija (vene keeles Виктория) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 310. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Viktorija 489 naisel.
Zinaida

Zinaida (vene keeles Зинаида) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 101. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Zinaida 1769 naisel.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Zinaida 1684 naisel (105. naisenimi). Zinaida oli keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus oli 77). Kõige populaarsem oli eesnimi Zinaida üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 83,63.
Zlata

Zlata (vene keeles Злата) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 526. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Zlata 191 naisel.
Zoja

Zoja (vene keeles Зоя, vene latinisatsioonis Zoya) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 194. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Zoja 947 naisel.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Zoja 841 naisel. Zoja oli esinemissageduselt 222. naisenimi. Zoja oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli 71). Kõige populaarsem oli eesnimi Zoja üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,36. Variant Zoya oli 335 naisel. Zoya oli esinemissageduselt 414. naisenimi. Zoya oli keskmiselt 74 aasta vanune (mediaanvanus oli 76).
Žanna

Žanna (vene keeles Жанна) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 208. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Žanna 854 naisel.
Ivan Bakanov

Ivan Bakanov (ukraina keeles Іван Геннадійович Баканов "Ivan Gennadijovõtš Bakanov"; sündinud 2. mail 1975 Krõvõi Rigis) on Ukraina ärimees, oli alates 29. augustist 2019 kuni 17. juulini 2022 Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) ülem.
Äri ja poliitika.
Juhtis varem produktsioonifirmat Studija Kvartal-95, erakonda Rahva Teener ja Volodõmõr Zelenskõi presidendivalimiste kampaaniat.
Ukraina Julgeolekuteenistuses.
3. juunil sai temast SBU ülema kohusetäitja. 2019. aasta juunis ilmusid Ukraina ajakirjanduses teated, mille kohaselt saab SBU juhiks hoopis Oleksandr Radetskõi. ZN.UA andmetel tegi Ukraina Ohvitseride Liit president Zelenskõile ettepaneku esitada Ukraina Ülemraadale SBU ülema kohale kinnitamiseks Oleksandr Radetskõi kandidatuur. 29. augustil 2019 nimetas Ukraina Ülemraada Bakanovi SBU ülemaks ning president andis talle leitnandi aukraadi. 17. juulil 2022 eemaldas president Zelenskõi ukaasiga Bakanovi SBU juhi kohustuste täitmisest.
Ostrowiec Świętokrzyski

Ostrowiec Świętokrzyski on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas, Ostrowiec Świętokrzyski maakonna halduskeskus. Ostrowiec Świętokrzyski asub Kielcest umbes 52 km idas.
Ostrowiec Świętokrzyski on oluline tööstuskeskus.
Ostrowiec Świętokrzyski on asutatud 1597. aastal, linnaõigused sai 1613. aastal.
Działoszyce

Działoszyce on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Pińczówi maakonnas, Działoszyce valla halduskeskus.
Linn asub Nidzica jõe ääres, Pińczówist ligi 20 km edelas.
Ürikutes on Działoszycet esmamainitud 1220. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1409. aastal.
Dana (eesnimi)

Dana (vene keeles Дана) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 642. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Dana 138 naisel.
Skalbmierz

Skalbmierz on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kazimierza Wielka maakonnas, Skalbmierzi valla halduskeskus. Skalbmierz asub Kazimierza Wielkast umbes 9 km loodes.
Ürikutes on Skalbmierzi esmamainitud 1217. aastal. Skalbmierz sai linnaõigused 1342. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. Uuesti sai Skalbmierz linnaõigused 1927. aastal.
Rada (eesnimi)

Rada (vene keeles Рада) on slaavipärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1545. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rada 27 naisel.
Ija

Ija (vene keeles Ия) on jõgi Venemaal Irkutski oblastis. Jõgi on 484 km pikk.
Allveeorienteerumine

Allveeorienteerumine on spordiala, mis seisneb orientiiride otsimises vee all kasutades selleks akvalangi, kompassi, kaugusemõõtjat (logi) ja sügavusmõõtjat. 
Allveeorienteerumise eesmärk on võimalikult suur täpsus ja kiirus. Allveeorienteeruja liigub edasi lihasjõuga, kasutades jalgade otsa kinnitatud lesti. Allveeorienteeruja ainus ühenduss veepinnaga on poinöör ja selle külge kinnitatud kontrollpoi. Võistlused peetakse 2–20 meetri sügavusel välisveekogudes. Enne harjutuse sooritamist teeb võistleja vajalikud ettevalmistused kaldal. Start antakse vees 2-meetrise läbimõõduga starditsoonist. Summaarne aeg arvutatakse ümber punktideks punktitabeli abil. Allveeorienteerumine ei ole pealtvaatajate jaoks väga atraktiivne spordiala. Jaguneb mitmeteks harjutusteks: tsooniujumine, poiujumine, täheujumine, kaardiharjutus, võistkonnaharjutus 1 ja võistkonnaharjutus 2 ning paralleelujumine.
Allveeorienteerumine Eestis.
Juba 1908. aastal korraldasid sindilased võistlusi kiviga vee all käimises. 1921. aastal võistlesid pärnakad vee all ujumises. Ala viljelemise algus Eestis ja mujal 1950. aastatel oli tingitud huvist veealuse maailma vastu ja legendide järgi seal olla võivatest aaretest. 
Eesti esivõistlus peeti 1957. aastal Tõrva Vanamõisa järvel, selle võitis Vello Prangel. 1967. aastal anti avastart esimestel Euroopa meistrivõistlustel Lago Maggiorel Itaalias. Selle sündmusega algas ülemaailmse allveetegevuse konföderatsiooni CMAS egiidi all peetavate rahvusvahelise allveeorienteerumise ajalugu. Tänapäeval on CMAS kõige võimsam allveeorganisatsioon maailmas, mis ühendab asjaarmastajaid kogu maailmas ja liidab enam kui 90 rahvuslikku organisatsiooni. 
Eestis korraldab allveesporti Eesti Allveeliit. Tegu on spordialaga, mille rahvusvahelisest tipust on Eesti sportlased tänapäeval taandunud ja mille õitseajad Eesti jäävad kaugemasse minevikku. Läbi aegade parim treener on Ott Ernesaks. Läbi aegade edukaimad allveeorienteerujad on meestest Imand Kompus (25-kordne Eesti meister), Einari Talviste (21-kordne Eesti meister) ja Vladimir Kunitsõn (37-kordne Eesti meister) ning naistest Tiina Krutob (34-kordne Eesti meister).
2023. aastal valmis täispikk lavastuslik allveeorienteerumist tutvustav dokumentaalfilm "Kutsuv kevad" (režissöör Marek Vahula).
Abigail

Abigail (heebrea 
אֲבִיגַיִל, ’Ǎḇîḡayil) on Piiblis Naabali naine, kellest pärast oma mehe surma sai Taaveti naine. Temast räägitakse Esimeses Saamueli raamatus.
Srbuk

Srbuhi Sargsjan (armeenia keeles Սրբուհի Սարգսյան; sündinud 3. aprillil 1994 Jerevanis), esinejanimega Srbuk, on Armeenia lauljatar. 
Ta osales 2010. aastal maailmakuulsa talendisaate "The X Factor" Armeenia versioonis, kus sai teise koha. 
2018. aastal osales ta Ukraina talendisaates "Голос країни", kus tuli neljandaks. Ta esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Armeeniat lauluga "Walking Out". Laul ei pääsenud poolfinaalist edasi.
Agata

Agata on naisenimi, variant nimest Agatha.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agata 93 naisel. Agata oli Eestis populaarsuselt 790. naisenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Agata vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,28. Agata oli keskmiselt 9 aasta vanune (mediaanvanus oli 4).
Agatha

Agatha on naisenimi. See on tuletatud vanakreeka sõnast ἀγαθός (agathos 'hea').
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agatha 14 naisel.
Paraguay pass

Paraguay pass on dokument, mis väljastatakse Paraguay kodanikele reisimiseks väljaspool Paraguayd. Mercosuri riikides reisimiseks saavad Paraguay kodanikud kasutada oma isikutunnistust (Cédula de Identidad).  
Passi on kolme liiki, kuigi Paraguay valitsus on alates 1. aprillist 2010 standardina välja andnud biomeetrilisi passe.
ING Group

ING Group (hollandi keeles: "ING Groep") on Hollandi rahvusvaheline pangandus- ja finantsteenuste ettevõte, mille peakorter asub Amsterdamis. Selle peamine tegevusala on jaepangandus, otsepangandus, kommertspangandus, investeerimispangandus, varahaldus ja kindlustusteenused. Firma vara on kokku 1,1 miljardit USA dollarit, mis teeb ING Groupi ühe maailma suurimaks pangaks. ING on lühend sõnadest "Internationale Nederlanden Groep" (inglise keeles: "International Netherlands Group").
Daniel Wass

Daniel Wass (sündinud 31. mail 1989 Gladsaxes) on Taani jalgpallur, kes mängib Taani kõrgliigaklubis Brøndby ja Taani jalgpallikoondises. Ta võib mängida vasakkaitsja, paremkaitsja, poolkaitsja või ründava poolkaitsjana.
Ta alustas Brøndbys ka klubikarjääri. Brøndby põhimeeskonnas debüteeris hooajal 2007/08. 2011. aastal sõlmis ta lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Benfica. Ta suundus pärast seda kohe laenule Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Évian. 2012. aasta juunis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu.
2015. aastal suundus Wass Hispaaniasse ja liitus sealse kõrgliiga klubiga Celta de Vigo. Pärast kolme hooaega Celta de Vigos sõlmis ta 2018. aasta juulis nelja-aastase lepingu Valenciaga. 2022. aasta jaanuaris liitus ta Madridi Atléticoga, kuid sai seal kirja vaid ühe mängu, kuna sai debüütmängus 6. veebruaril 2022 Barcelona vastu kohe vigastada.
2022. aasta augustis naasis ta Brøndbysse.
Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Wass 2011. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. septembril 2021 MM-i valikmängus Šotimaa vastu. Ta kuulus Taani koondisse 2012. ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.
Miodrag Bulatović

Miodrag Bulatović (serbia keeles: Миодраг Булатовић; 20. veebruar 1930 – 15. märts 1991) oli Montenegro serblasest prosaist, romanist ja näitekirjanik Jugoslaavias.
Bulatović oli tuntud oma tugevalt serbia rahvuslust ülistavate kirjutiste poolest, mille eest sai ta palju negatiivset vastukaja teistelt Jugoslaavia rahvusrühmadelt. Ta oli Serbia Sotsialistliku Partei liige.
Elulugu.
Bulatoviću esimene teos oli lühijuttude kogumik "Djavoli dolaze" ("Kuradid tulevad", enamasti tõlgitakse siiski pealkirjaga "Peatage Doonau") , mille eest pälvis ta Serbia Kirjanike Liidu auhinna. Tema romaan "Punakuke lend taevasse" on tõlgitud enam kui kahekümnesse keelde. Raamatu tegevustik toimub tema kodukohas Montenegro kirdeosas. Pärast seda teost peatas Bulatović mõneks ajaks oma kirjanikutöö, protestides sellega tsensuuri vastu.
Tema järgmine romaan "Kangelane eeslil", mida on kirjeldatud kui "sõjaromaani tume kuum õudusunenägu" avaldati esialgu välismaal ja alles neli aastat hiljem (1967) Jugoslaavias.
Miodrag Bulatovići romaan "Nelja sõrmega inimesed" pälvis 1975. aastal NIN-i auhinna. Teos annab ülevaate immigrandi elust võõrriigis. Raamatu teine osa kannab pealkirja "Viies sõrm".
Tema viimaseks romaaniks jäi "Gullo gullo", mis koondas kõikide tema eelnevate teoste põhiteemad.
Kanep Põhja-Makedoonias

Kanepi kasutamine on Põhja-Makedoonias meditsiinilisel otstarbel seadusega lubatud, kuid mõnuainena keelatud.
Ravikanep.
9. veebruaril 2016 andis Põhja-Makedoonia parlamendi tervishoiu komitee heakskiidu meditsiinilise marihuaana legaliseerimisele. Alates 2016. aasta juunist lubati patsientidel ilma retseptita osta 0,2% või väiksema kannabinoidide sisaldusega kanepiõli; suurema sisaldusega ravimid nõuavad retsepti.
Ebaseaduslik kasvatus.
Põhja-Makedoonias kasvatatakse kanepit ainult väikestes kogustes, sest naaberriigi Albaania kanepi kvaliteet ja hind on paremad.
Ambla Vallaleht

Ambla Vallaleht oli ajaleht, mis vahendas Ambla valla uudiseid. Leht ilmus aastatel 1993–2017. Seda andis välja Ambla vallavalitsus. Varem on lehte välja andnud ka kirjastus Kalurileht. Lehte toimetas Annika Rohi. Leht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus Ambla vald liitus Järva vallaga, annab endise Ambla valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.
Järva Valla Leht

Järva Valla Leht on eestikeelne ajaleht, mis ilmub alates 2017. aastast Järva-Jaanis ja vahendab Järva valla uudiseid. Ajalehte annab välja Järva vallavalitsus. Ajaleht ilmub üks kord kuus.
Leht ühendab ja asendab endiste valdade ajalehti Imavere Sõnumid, Koeru Kaja, Jaani Teataja, Kodukaja, Koigi Vallaleht, Vallaleht ja Ambla Vallaleht.
Imavere Sõnumid

Imavere Sõnumid oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1992–2017 ja vahendas Imavere valla uudiseid. Ajalehte andis välja Imavere vallavalitsus ja toimetas Allika Jüris. Leht ilmus 6–12 korda aastas.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Imavere vald Järva vallaga, edastab endise Imavere valla aladel toimuva kohta uudised Järva Valla Leht.
Hispania Citerior

Hispania Citerior ("Lähem Ibeeria") oli Rooma provints "Hispanias" vabariigi ajal. See oli Ibeeria idarannikul allpool Cartago Nova linna, tänane Cartagena Murcia autonoomses kogukonnas Hispaanias. See kattis laias laastus tänased Hispaania autonoomsed kogukonnad Kataloonia ja Valencia. Kaugemal lõunas oli Rooma provints "Hispania Ulterior" ("Kaugem Ibeeria"), olles Roomast kaugemal. Kaks provintsi moodustati aastal 197 eKr, neli aastat pärast Teise Puunia sõja (218-201 eKr) lõppu. Selles sõjas võitis Scipio Africanus kartaagolasi aastal 206 eKr Ilipa lahingus (Sevilla lähedal). Selle tagajärjel võtsid roomlased üle Kartaago valdused "Lõuna-Hispanias" ja Ebro jõe idakaldal. Mitmed "Hispania Citerior" kubernerid juhatasid sõdu keltibeeride vastu, kes elasid sellest provintsist läänes. Esimese sajandi lõpul eKr reorganiseeris Augustus Rooma provintsid "Hispanias" ja "Hispania Citerior" asendati suurema "Hispania Tarraconensis" provintsiga, mis sisaldas territooriume, mille roomlased vallutasid "Kesk-, Põhja-" ja "Loode-Hispanias". Augustus nimetas ka "Hispania Ulterior" ümber "Hispania Baetica" ja rajas kolmanda provintsi, "Hispania Lusitania".
Etümoloogia.
"Hispania" on Ibeeria poolsaarele antud ladina nimi. Seda võib tagasi jälitada vähemalt aastani 200 eKr luuletaja Quintus Enniuseni. Sõna on tõenäoliselt tuletatud puunia sõnast אי שפן "I-Shaphan", mis tähendab "damaanide rannikut", mis omakorda on Foiniikia maadeavastajate väärarusaam, kuna nad pidasid arvukaid küülikuid damaanideks. Antiikajaloolase Cassius Dio sõnul kuulusid piirkonna rahvad paljudesse erinevatesse hõimudesse, kellel ei olnud ühist keelt ega ühist valitsust.
Koeru Kaja

Koeru Kaja oli 1994-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Koeru valla uudiseid. Lehte andis välja Koeru vallavalitsus. Lehte toimetas Arnika Tegelmann. Leht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Koeru vald Järva vallaga, annab endise Koeru valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.
Jaani Teataja

Jaani Teataja oli 1988-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Järva-Jaani valla uudiseid. Lehte andis välja Järva-Jaani vallavalitsus. Leht ilmus üks kord kuus.
Lehe eelkäija oli Järva-Jaani kolhoosi häälekandja Järva-Jaani kolhoosi infoleht, mis ilmus 1988.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Järva-Jaani vald Järva vallaga, annab endise Järva-Jaani valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.
Kodukaja

Kodukaja (1992–1993 Albu Valla Teataja) oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus aastatel 1992–2017 ja vahendas Albu valla uudiseid. Ajalehte andis välja Albu vallavalitsus ning seda toimetasid Marge Mikson ja Ene Ott. Ajaleht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Albu vald Järva vallaga, vahendab endise Albu valla alade uudiseid Järva Valla Leht.
Kanep Põhja-Koreas

Kanepi mõnuainena kasutuse seaduslikkus Põhja-Koreas on ebaselge andmete vähesuse tõttu. Mõne allika järgi on kanepi kasutus legaalne või vähemalt sallitud. Ajakirjanik Keegan Hamilton väidab samas, et kanepi mõnuainena tarvitamine on Põhja-Koreas illegaalne ja haruldane. Kanepit kasvatatakse tööstuslikult kiutaimena.
Arheoloogilistel kaevamistel on leitud kanepikiust tekstiilijäänuseid ajast 3000 eKr.
Koigi Vallaleht

Koigi Vallaleht oli 1995–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Koigi valla uudiseid. Lehte andis välja Koigi vallavalitsus. Lehte toimetas Ene Pedak. Leht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Koigi vald Järva vallaga, annab endise Koigi valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.
Vallaleht (Kareda vald)

Vallaleht oli 1993-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Kareda valla uudiseid. Lehte andis välja Kareda vallavalitsus. Lehte toimetas Marko Eding. Leht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Kareda vald Järva vallaga, annab endise Kareda valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.
Michalina Wisłocka

Michalina Anna Wisłocka (neiupõlvenimega Braun; 1. juuli 1921 – 5. veebruar 2005) oli Poola günekoloog ja seksuoloog. 
Ta oli populaarse raamatu "Sztuka kochania" ("Armastuse kunst", ilmus inglise keeles pealkirjaga "A Practical Guide to Marital Bliss", 1978) autor. "Sztuka kochania" oli esimene avalikult seksuaalelust rääkiv teos kommunistlikes riikides. Tema raamatust sai Poolas menuk, mida osteti kokku üle 7 miljoni eksemplari ning mis muutis ühiskonna arutelu soo ja seksuaalelu küsimustes avatumaks.
Ta oli seltsi Society of Sensible Maternity kaasasutaja, kus töötas viljatusravi ja abordi osakonnas. Wisłocka oli Varssavis asuva Ema ja Lapse Instituudi juhataja. 1970. aastatel oli ta pereplaneerimise ühingu eesotsas ja tsütodiagnostik.
Wisłocka suri Varssavi Solski haiglas südameinfarkti tüsistuste tõttu. 11. veebruaril 2005 maeti ta Augsburgi evangeelsele kalmistule Varssavis.
Film.
Wisłocka elust on tehtud dokumentaalfilm "Sztuka kochania. Historia Michaliny Wisłockiej" ("Armastuse kunst: Michalina Wisłocka lugu"), mis esilinastus 2017. aastal.
Repositoorium

Repositoorium on elektrooniliste õppematerjalide ja õpiobjektide varamu, kus säilitatakse sinna üles laaditud materjale.
Esimesed õpiobjektide repositooriumid.
Esimesed õpiobjektide repositooriumid tekkisid 1990. aastate teises pooles koos õpihaldussüsteemide kasutuselevõtuga. Õpiobjektide repositooriumid võimaldavad enamasti seada piiranguid õpiobjektide kättesaadavusele. Näiteks on võimalik anda juurdepääs ainult kindla ülikooli õppejõududele. Kõige piiratumal juhul näeb kasutaja vaid õpiobjekti metaandmeid ning peab õpiobjektile juurdepääsu saamiseks kontakteeruma autori või kirjastajaga. Samuti võimaldavad repositooriumid enamasti saada ülevaadet õppematerjalide kasutamise kohta.
Referatoorium.
Õpiobjektide repositooriumide üheks eriliigiks on referatooriumid. Nende puhul hoitakse andmebaasis ainult õpiobjektide metaandmeid. Õppematerjal ise paikneb kas mõnes muus repositooriumis või autori personaalses veebikeskkonnas. Selle lähenemise eeliseks on see, et autor saab paindlikult materjali täiendada, kuid puuduseks on aegunud metaandmed ja mittetöötavad viited. On ka repositooriume, mis võimaldavad nii õppematerjale oma andmebaasi laadida kui ka lihtsalt viitekirjeid avaldada.
Viited.
__SISUKORDEES__
Igaunis

Igaunis ('eestlane'; naissoo vorm Igaune) on lätipärane perekonnanimi.
Aadjalaid

Aadjalaid on saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Asva küla territooriumil Tepu lahes. Laiu pindala on 1,1 hektarit ja rannajoone pikkus 490 meetrit.
Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Laid on ümar-sirpja kujuga, mille läänepoolses rannas asub abajas. Laiu pinnamood on kruusane, seal esineb rohttaimi.
UNESCO maailmapärand Gruusias

Gruusia alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kolm objekti ja 15 objekti kandidaati.
Nimistusse on kantud:
Aurustuv gaasigloobul

Aurustuv gaasigloobul (inglise keeles "evaporating gaseous globule"; lühend EGG) on gaasilise vesiniku piirkond kosmoses suurusega umbes 100 astronoomilist ühikut, mis varjutab selle taga asuvat gaasi äsja sündinud tähtede ultraviolettkiirguse eest. 
Gaasigloobul toimib kaitsva kilbina, tänu millele selle varju jäävas tihedas gaasis võivad tekkida tähed. Esmakordselt tuvastati aurustuvad gaasigloobulid fotodel, mis tehti 1995. aastal Hubble'i kosmoseteleskoobiga.
Aurustuvad gaasigloobulid on uute prototähtede kõige tõenäolisemad eelkäijad. EGG-de sees on gaasi ja tolmu tihedus suurem kui ümbritsevas tolmupilves. Gravitatsioon tõmbab pilve veelgi tihedamalt kokku, kuna EGG jätkab materjali kogumist oma ümbrusest. Koos pilve tihenemisega tõuseb ka temperatuur gloobuli väliskihtide raskuse all ja EGG sees sünnib prototäht. Kui nii juhtubki, ei pruugi prototäht olla piisavalt suur, et tingimata täheks areneda. Sel juhul muutub prototäht pruuniks kääbuseks.
Anfissa

Anfissa (vene keeles Анфиса) on slaavipärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1074. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anfissa 53 naisel.
Kujul Anfisa oli 2019. aasta seisuga Eestis esinemissageduselt 1045. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anfisa 56 naisel. 2021. aasta seisuga oli 60 naisel eesnimi Anfisa.
Muižnieks

Muižnieks on lätipärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Muižniece.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Muižnieks Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.
Balodis

Balodis (läti keeles 'tuvi'; naissoo vorm Balode) on lätipärane perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Balodis Eestis 13 mehel ja 8 naisel.
Auciems

Auciems (vanasti ka Auciema muiža) on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Stalbest 9 ja Riiast 85 km kaugusele. 2021. aastani kuulus küla Pārgauja piirkonda.
Külas asub Auciemsi järv. Seal asuvad Raiskumsi põhikool ja Auciemmuiža rahvamaja. 
Külast läheb läbi maantee P14. Asulas on Auciemsi ja Lezdkalni bussipeatus.
Küla asub endise Auciemsi mõisa alal. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Avotiņi muinaskalmed, regionaalse kaitse all on Auciemsi keskaegne kalmistu.
Auciems jääb Gauja rahvusparki.
Jaunrauna

Jaunrauna (vanasti ka "Jaunraunas muiža") on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas.
Külast lähevad läbi maanteed P28 ja V296. Külas on Jaunrauna bussipeatus.
Jaunrauna asub valla idaosas. Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki.
Asula on tekkinud endise Jaunrauna mõisa keskuse juurde. Uks Jaunrauna mõisa mõisavalitseja majas oli muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Aastail 2009–2021 jäi Jaunrauna Priekuļi piirkonda.
Sarkaņi

Sarkaņi on mitme Läti asula nimi:
Sarkaņi (Priekuļi piirkond)

Sarkaņi (Nõukogude perioodil ka Oktobra 41. gadadienas ciemats või Oktobra Revolūcijas 41. gadadienas ciemats) on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas.
Külast läheb läbi maantee V323. Selle lähistele jääb Eduards Veidenbaumsi muuseumiks muudetud kodu Kalāči. Külas on bussipeatus Veidenbauma muzejs.Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda.
Dukuri

Dukuri (vanasti ka "Dukurmuiža") on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. 
Külast läheb läbi maantee V330. Dukuri jääb ka Pihkva–Riia raudtee äärde. Külas on Dukuri bussipeatus.
Küla jääb Gauja rahvusparki.
Küla jääb endise Dukuri mõisa alale. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda.