Andry Rajoelina

Andry Nirina Rajoelina (sündinud 30. mail 1974 Antananarivos) on Madagaskari poliitik, alates 18. jaanuarist 2019 kuni 14. oktoobrini 2025 Madagaskari president. 
Ta oli ka 17. märtsist 2009 kuni 25. jaanuarini 2014 Madagaskari presidendi kohusetäitja. Ta asus sellele kohale pärast sõjaväelist riigipööret. 
Rajoelina pärineb keskklassi perest. Tema isa oli kolonel. Andry langes keskkoolist välja, seega keskharidust tal pole. 
20-aastaselt hakkas Rajoelina tööle diskorina Antananarivo klubides ja baarides. Diskorina sai ta peatselt tuntuks. Ta asutas oma raadiojaama Viva Radio, ja hiljem oma reklaamibüroo Injet. Mõlemad olid majanduslikult edukad. 
2007. aastal kandideeris Rajoelina Antananarivo linnapeaks. Teda toetas liikumine TGV (Tanora Malagasy Vonona), mille järgi Rajoelina sai samuti hüüdnime TGV. TGV on ka Madagaskari endise emamaa Prantsusmaa kiirrong. Tema vastu kandideeris endine presidendikandidaat ja endine Antananarivo linnapea Hery Rafalimanana, kes oli presidendi Marc Ravalomanana soosik. 12. detsembril 2007 valiti Rajoelina linnapeaks, kui ta kogus valimistel 63,3% häältest. 
Linnapeana vastandas ta end presidendile Ravalomananale ja juhtis presidendi vastaseid proteste. 13. detsembril 2008 sulges valitsus Rajoelinale kuuluva Viva TV, mis oli eestrisse lasknud intervjuu Madagaskari endise presidendi Didier Ratsirakaga. Valitsuse sõnul see intervjuu "tõenäoliselt häiris rahu ja julgeolekut". 17. detsembril 2008 mõistis rahvusvaheline organisatsioon Piirideta Ajakirjanikud Viva TV ning teiste tele- ja raadiokanalite sulgemise hukka. 
Pärast nädal aega kestnud meeleavaldusi nõudis Rajoelina, et Ravalomanana 31. jaanuaril 2009 ametist tagasi astuks. Linnapea nimetas presidenti diktaatoriks, kaabakaks ja vargaks. Ravalomanana vallandas Rajoelina, toetudes seadusele, mis lubab valitsusel ametist kõrvaldada ametnikke, kes ei saa oma tööga hakkama. Rajoelina loobus ametist, kuid ei andnud ametit üle presidendi määratud asemikule, vaid enese valitud Michele Ratsivalakale. 
26. ja 27. jaanuaril puhkesid rahutused, mille käigus põletati maha Ravalomananale kuuluv kauplus, samuti teisi kauplusi linnas. Osa süütajaid põles majadesse sisse. 
31. jaanuaril teatas Rajoelina, et võtab võimu Madagaskaril enda kätte, sest president ja valitsus pole oma kohustusi täitnud. Ta kutsus rahvast meeleavaldustel näitama rahulolematust valitsuse ja presidendiga. 
7. veebruaril kutsus Rajoelina rahvast protestimarsile presidendilossi ette, kuhu minna oli keelatud. Sõjavägi avas rahva pihta tule, surma sai üle 30 inimese, haavata sai kümneid. 
Kokkupõrked valitsusvägede ja ülestõusnute vahel kestsid tükk aega. 10. märtsil teatas sõjaväe juhtkond, et neil on korralagedusest kõrini ja nad annavad vaenupooltele leppimiseks 72 tundi, vastasel korral võtavad nad võimu enda kätte. Sellega lõpetas sõjavägi presidendi toetamise ja keeldus ülestõusnute vastu jõudu kasutamast. 16. märtsil vallutas rahvas presidendilossi, kus president parajasti ei viibinud. 17. märtsil lahkus president riigist. 18. märtsil võttis Rajoelina riigi juhtimise üle. 21. märtsil 2009 vannutati ta ametisse. 
Rajoelina on Aafrika kõige noorem riigipea: ta oli ametisse astudes 34-aastane. Madagaskari põhiseadus aga nõuab, et president oleks vähemalt 40-aastane. Rajoelina on lubanud koostada uue põhiseaduse, kus seda piirangut poleks. 
Madagaskar sõltub tugevalt välisabist. Mitu riiki, nende seas USA, Norra ja Prantsusmaa, lõpetasid Madagaskari abistamise, sest polnud rahul viisiga, kuidas Rajoelina võimule tuli. 
2025. aasta septembris puhkesid laialdased protestid sagedaste vee- ja elektrikatkestuste vastu, mille tagajärjel hukkus üle 20 inimese. Vastuseks vallandas Rajoelina 29. septembril peaminister Christian Ntsay. Ta ütles tõendeid esitamata, et mõned poliitikud plaanisid proteste ära kasutada ja olid kaalunud riigipöörde korraldamist samal ajal, kui ta ÜRO-s kõneles. 12. oktoobril teatas Rajoelina büroo, et käimas on katse tema valitsust kukutada, kuid olukord on kontrolli all. 13. oktoobril teatas aga opositsioonisaadik, et Rajoelina on riigist põgenenud. Rajoelina pöördus hiljem samal päeval rahva poole, öeldes, et ta põgenes "oma elu pärast kartes", kuid jäi trotslikuks, öeldes, et ta "ei lase Madagaskaril hävida" ja keeldus tagasi astumast. Pärast Rahvuskogu laialisaatmise katset tagandati ta ametist, kuna sõjavägi teatas, et on võimu haaranud.