tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sirmokas (perekond)

Sirmokas ("Sciadopitys") on igihaljaste okaspuude perekond, sirmokkaliste sugukonna ainuke perekond.
Perekonna ainuliik on Jaapani endeem sirmokas.
Joseph Gerhard Zuccarini

Joseph Gerhard Zuccarini (10. august 1797 – 18. veebruar 1848) oli saksa botaanik.
Ta oli Müncheni ülikooli botaanikaprofessor. Ta töötas koos Philipp Franz von Sieboldiga, aidates kirjeldada viimase muu hulgas Jaapanist kogutud taimenäidiseid.
Joseph Gerhard Zuccarini järgi on nimetatud madaraliste sugukonda kuuluv taimeperekond "Zuccarinia".
Tema kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Zucc..
Hüpotooniline lahus

Hüpotooniline lahus ehk hüpoosmootne lahus on lahus, mille osmootne rõhk on madalam võrreldava lahuse (nt vereplasma) osmootsest rõhust.
Hüpotoonilisele lahusele vastandub hüpertooniline lahus.
Hüpertooniline lahus

Hüpertooniline lahus ehk hüperosmootne lahus on lahus, mille osmootne rõhk on kõrgem võrreldava lahuse (nt vereplasma) osmootsest rõhust.
Hüpertoonilisele lahusele vastandub hüpotooniline lahus.
Brooklyni vampiir

"Brooklyni vampiir" (inglise "Vampire in Brooklyn") on Wes Craveni lavastatud ja 1995. aastal esilinastunud õuduskomöödia. 
Filmi peaosades mängivad Eddie Murphy, kes on ka üks filmi stsenariste, ja Angela Bassett. Filmis teevad kaasa veel Allen Payne, Kadeem Hardison, John Witherspoon, Zakes Mokae ja Joanna Cassidy.
Marionett

Marionett on liigendnukk, mille liikumist juhitakse ülaltpoolt selle jäsemete külge kinnitatud niitide või traatide abil.
Ülekantud tähenduses on marionett teiste poolt juhitav, tahtevõimetu isik. Riiki, mida kontrollib mõni teine võim, nimetatakse nukuriigiks ja selle valitsust nukuvalitsuseks.
Juhtkoer

Juhtkoer on eriettevalmistuse saanud sõbraliku loomuga tasakaalukas töökoer, kes oskab nägemispuudega inimest marsruutidel õieti ja ohutult juhtida. Koer peab täitma jalakäijate liikluseeskirju ja viima inimese, mööda kõikidest takistustest, turvaliselt sihtkohta. 
Eestis õpetab juhtkoeri välja sihtasutus Juht- ja Abikoerte Kool.
Peesar

Peesar (laen soomekeelsest sõnast "peesari") on nägemispuudega inimese nägijast vabatahtlik abiline, kes pakub juhtkoera kasutajale oma abi, kui viimane tahab noore koera tööd kontrollida, uut marsruuti õppida või võistlusteks harjutada. Ta kõnnib märkamatult juhtkoera ja tema kasutaja taga, jälgides nende tööd ning kui tarvis, siis parandab. Peesarid on abiks ka juhtkoertega tegelejate ühisürituste läbiviimisel.
Juht- ja Abikoerte Kool

Juht- ja Abikoerte Kool on õppeasutus, kus õpetatakse välja pimedatele juhtkoeri. Kool tekkis 1992 aastal rajatud Pimedate Juhtkoerte Fondi reorganiseerimise tagajärjel. Selle fondi asutajateks olid Eesti Pimedate Ühingu Pärnu organisatsioon ja EPÜ ettevõte EPITAR. 
1999. aastal lõpetas Pimedate Juhtkoerte Fond oma tegevuse ning selle asemele loodi SA Juht- ja Abikoerte Kool. Selle nime all tegutseb kool tänini. 
Juhtkoerte Kool on mittetulundusühing, mida juhib viieliikmeline juhatus ja viieliikmeline nõukogu. Kool on kennelliidu liikmesorganisatsioon. Kool asub Tartus aadressil Taara puiestee 12-1.
Kooli tegevusvaldkonnad on koerte aretamine, kasvatamine ja treenimine, treenerite väljaõpetamine ja peesarite koolitamine.
Turingi auhind

Turingi auhind on üks kõrgemaid autasusid informaatika vallas. Seda võrreldakse Nobeli auhinnaga. 
Auhinda annab alates 1966. aastast välja igal aastal arvutitehnika assotsiatsioon ACM (Association for Computing Machinery).
Auhind on nimetatud Alan Turingi auks.
Tungaõli

Tungaõli on tungpuu seemnete pressimisel saadud kollane viskoosne mürgine vedelik. 
Tungaõli lahustub paljudes orgaanilistes lahustites; ei lahustu vees, metanoolis ega etanoolis. Tungaõli põhikomponendid on 9,11,13-oktadekatrieenhappe glütseriidid. Õhuhapniku toimel tekib tungaõlil väga tugev ja läikiv kelme. Tungaõli kasutatakse lakkide, emaili, põrandaõlide jms tootmisel.
Tungaõli on levinud traditsiooniline puiduviimistlusvahend, mida kasutatakse tavaliselt kahe peamise omaduse tõttu: esiteks on see looduslikult saadud aine. Teiseks on pärast kõvenemist (5–30 päeva, olenevalt ilmast/temperatuurist) tulemuseks väga kõva ja kergesti parandatav viimistlus, mistõttu seda kasutatakse paaditekkidel ja ka põrandatel.
Tungaõli veekindlus on parem kui ühelgi teisel puhtal õliviimistlusvahendil ja ei tumene vanusega märgatavalt. Väidetavalt on see hallitusele vähem vastuvõtlik kui linaseemneõli.
Arzúa maakond

Arzúa maakond on maakond Hispaanias Galicias A Coruña provintsi lõunaosas.
Maakond piirneb põhjas Órdenesi ja Betanzose maakonnaga, idas Tierra de Mellidi maakonnaga, lõunas Pontevedra provintsiga ning läänes Santiago maakonnaga.
Maakonda kuulvad Arzúa, Boimorto, El Pino ja Touro vallad.
Ajaania

Ajaania ("Ajania") on korvõieliste sugukonda kuuluv õistaimede perekond.
Ajaaniad kasvavad peamiselt Ida-Siberis.
Perekonna autor on Pjotr Poljakov.
Eesti PEN-klubi

Eesti PEN-klubi (lühendatult Eesti PEN) on kirjanikke, ajakirjanikke ja teisi loomeinimesi ühendav organisatsioon, mille eesmärk on seista sõnavabaduse ja laiemalt inimõiguste eest. Eesti PEN-klubi on rahvusvahelise organisatsiooni PEN-klubi liige.
Eesti PEN asutati 1928. aastal Tartus, kuid Eesti kirjanikud on võtnud rahvusvahelistest PEN-klubi kongressidest osa juba alates 1926. aasta Berliini kongressist. Sõdadevahelisel ajal andis Eesti PEN eesti kirjanduse tutvustamiseks välja prantsuskeelset ajakirja L'Estonie littéraire. Eesti PEN-klubi tegevus katkestati 1940. aastal ja taastati Stockholmis 1946. aastal. 1989. aastal asutati Eesti PEN-klubi Tallinna osakond, mille tegevus 1990. aastate lõpul hääbus. 
Eesti PEN taasasutati 3. veebruaril 2010.
Alternatiivkommunikatsioon

Alternatiivkommunikatsioon (Augmentatiivne ja alternatiivne kommunikatsioon (AAC) - kõnet toetav ja asendav keel/süsteem) on kommunikatsiooni valdkond, mis uurib suhtlusmeetodeid ja -vahendeid, mis toetavad või/ja asendavad tavapärast verbaalset suhtlemist. Hõlmab ka mitteverbaalse kommunikatsiooni. Rahvusvaheliselt kasutatakse lühendit AAC ("augmentative and alternative communication"). Leiab rakendust eripedagoogikas ja logopeedias ning omab suurt tähtsust inimestele, kellega suuline suhtlemine on raske või võimatu.
Alternatiivkommunikatsiooni puhul on korrektsiooniline suund kasutamaks ära võimalikult palju säilinud võimalusi eneseväljendamiseks ning otsida võimalusi eneseväljendamiseks läbi erinevate/ teiste meelte. Alternatiivkommunikatsiooni vahendid võivad olla graafilised (piktogrammid jne), žestikulaarsed (viipekeel, üksik viiped) või olla suunatud meelte kasutamisele, mida verbaalsel kõnelemisel ei rakendata (daktülograafia, Braille kiri).
Alternatiivkommunikatsiooni rakendatakse järgmistel juhtudel:
Alternatiivkommunikatsioonis kasutatavad sõnavara liigid.
AAC-s on kasutusel termineid, mida üldjuhul ei kasutata verbaalses kõnes.
Eha

Eha ehk videvik on õhtupoolne hämarik.
Eha kohta on eesti keeles kasutatud ka sõnu "hämarik" (näiteks Faehlmanni loos "Koit ja Hämarik") ja "agu" (näiteks laulus "Siis kui aovalgus kaob").
Agu

Agu ehk koit.
Agu võib olla ka:
Prangli leht

Prangli leht on Prangli saarel ilmuv kohalik ajaleht, mida annavad välja saare kooliõpilased. Lehes on palju rubriike: uudised, naljad, inimeste lood, sünnipäevad, teated jm. Tiraaž on keskmiselt 20–50 eksemplari, leht koosneb 5 leheküljest ja ilmub neli korda aastas.
Ajalugu.
Esimene leht ilmus 31. oktoobril 1997. Lehenumbreid oli 2013. aasta 1. jaanuari seisuga ilmunud 37. 
2002. aasta sügisel lehe väljaandmine katkes. Väljaanne ilmus edasi 2009. aasta juunist, kui peatoimetajaks sai Matti Aivar Lind.
Kogelus

Kogelus, ka kogelemine, varem kutsutud ka "spasmofeemiaks" (kr. "spasmos" kramp + "phemi" räägin), on kõne tempo ja rütmi häire, mida iseloomustab kõnevoolu tahtmatud katkestused või/ ja kordused. See võib väljenduda sõnade või silpide kordustes, kõneaparaadi blokeeringus. Mõnel kogelejal esineb silmade, jalgade või teiste kehaosade kaasliigutusi. Kogelust esineb eri olukordades erineva tugevusega. Häire tulek on nii individuaalne, kui erinevad on inimesed.
Kogelus algab harilikult juba lapseeas, hilisem kogelema hakkamine on haruldasem kuid mitte võimatu. Kogelus võib olla nii pärilik kui ka sünnijärgse tekkega. Kogelusega kaasneb tihti motoorne rahutus, kaasliigutused ja kaastoimingud. Mõnedel juhtudel avaldub kogelus ka kirjalikus kõnes – korratakse kirjas silpe ja sõnu. Sageli esineb kogelejatel kõnehirm – püütakse vältida olukordi, kus peab kõnelema või olukordi mille ajal kogelemine tavaliselt esineb. 
NB! Kogelemine ei esine mitte kunagi laulmisel.
Kogeluse vormid.
Kogelejad kasutavad ka palju täitesõnu ja häälikuid – nii-nii; aaaaa-; ja-ja jne.
Ravi.
On mitmeid viise, kuidas ravida kogelemist, kuid 100% edu ei garanteeri neist ükski. Kogelus ei ole alati ravitav. Tulemus sõltub väga palju kogelejast endast. Kogelust ravivad logopeedid. Enamasti kasutatakse kompleksteraapiaid, kuigi leidub ka spetsiaalseid kogelusteraapiaid. Enamasti liigitatakse kõneteraapiad järgmiselt:
Astrid Lepa

Astrid Lepa (aastani 1936 Astrid Lepler; 7. aprill 1924 Keila – 30. november 2015) oli eesti näitleja, lavastaja ja režissöör.
Ta lõpetas 1942 Tallinna 9. Keskkooli, õppis 1942–1946 Draamastuudio eriklassis näitlemist ja 1948–1950 Tallinna Muusikakoolis laulmist. 
Töötas 1944–1949 Estonias, 1949–1951 Draamateatris, 1951–1952 Filharmoonia estraadis. Oli 1952 Nõmme Kultuurimaja kunstiline juht, kino Pioneer administraator ja direktor. Alates 1949. aastast oli Tallinnfilmi dublaažinäitleja ning 1957–1979 Eesti Televisiooni režissööri abi, assistent ja režissöör.
Isiklikku.
Ta oli laulja ja pedagoogi Ester Lepa õde ja Margus Lepa ema.
Düskalkuulia

Düskalkuulia ka düsmatemaatika on spetsiifiline arvutamisvilumuste häire, mis ei ole seletatav üldise vaimse mahajäämusega või ebaadekvaatse õpetamisega. Düskalkuulia hõlmab põhiliste arvutamisvilumuste valdamist, nagu liitmine, lahutamine, korrutamine ja jagamine. Algebra, trigonomeetria, geomeetria ja arvutusmeetoditega seotud abstraktsete matemaatiliste oskuste häired ei kuulu düskalkuulia alla.
Levinud märkide hulka vaegarvutamishäirest kuuluvad a) lihtsate arvuvõrdlus- ja liitmistehete teostamine loendamise (pahatihti sõrmede loendamise) abil kaua pärast vanust, milles see veel normaalne on, ning b) suured raskused umbkaudsete arvuliste hinnangute andmisel.
Düskalkuulia põhjused on ebaselged, kuid raskused aritmeetikas ei ole põhjustatud mitteadekvaatsest õpetamisest või otseselt kuulmise, nägemise või neuroloogiliste funktsioonide defektist. Samuti ei kaasne nad neuroloogiliste, psüühiliste või muude defektidega.
Yukoni mägismaa

Yukoni mägismaa on mägismaa Põhja-Ameerika loodeosas Kordiljeerides. Paikneb Alaska osariigis ja Kanadas.
Mäetippude kõrgus on 1500–2000 m, nõgude kõrgus 200 kuni 500 m. Mägismaal on hõredad kuuse- ja lehisemetsad, ülaosas mägitundra.
Yukoni mägismaal on kulla ja kivisöe leiukohad.
Kärt Einlo

Kärt Einlo (sündinud 12. mail 1979 Tallinnas) on eesti suhtekorraldaja. 
Einlo õppis 2000–2004 Tallinna Pedagoogikaülikoolis reklaami ja meedia erialal.
Ta on töötanud Siseministeeriumi pressinõunikuna 2005–2007 ning Tallinna Pereraadios programmijuhi kohusetäitjana.
Ta oli dokumentaalfilmi "Kaks päeva augustis" (2011) produtsent.
Einlo oli ka üks filmi "Via avium" (2009) produtsentidest.
Devoni lavamaa

Devoni lavamaa on Eesti aluspõhja pinnavorm, mis vastab Sakala kõrgustikule ja Otepää kõrgustikule.
Colorado platoo

Colorado platoo (inglise keeles Colorado Plateau) on platoo Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikide lääneosas Arizona, Utah', Colorado ja New Mexico osariigi territooriumil. Lavamaa pindala on 337 000 km². Kõrgus on 1500 kuni 3350 m. 
Colorado platool voolab Colorado jõgi ja tema lisajõed Green River, San Juani jõgi ja Little Colorado.
Winny Puhh

Winny Puhh on eesti "metal"-punkansambel. 
Tegevust alustati 1994. aastal Johannes Käisi nimelises Põlva Keskkoolis; asutajaliikmed on Ove Musting, Indrek Nõmm ja Olavi Sander. Bänd peab oma sünnikuupäevaks 28. septembrit 1994, mil valiti ansamblile nimi. 2009. aastal liitus bändiga teine trummar Kristjan Oden.
Kontsertidel kasutavad Winny Puhhi liikmed kostüüme ja näomaalinguid, sarnanedes nii rokkbändiga Kiss.
Muusikakarjäär.
Suurem tuntus saabus 2006. aastal, kui laul "Nuudlid ja hapupiim" võitis Raadio 2 Aastahiti üritusel aasta demo auhinna. 
Winny Puhhi laulu "Vanamutt" video oli 2008. aastal nomineeritud Eesti muusikaauhinnale (kuid ei võitnud seda).
Raadio 2 Aastahitt 2009 Top 40 edetabelis saavutas laul "Peegelpõrand", milles tegi kaasa ka räppar Genka, 456 häälega kuuenda koha.
Ansambel osales konkursil "Eesti Laul 2013" lauluga "Meiecundimees üks Korsakov läks eile Lätti". Winny Puhh saatis "Terevisiooni" enda eest intervjuud andma oma pressiatašee Olavi Ruitlase ja härra Korsakovi. Finaalis sai laul Birgit Õigemeele ja Grete Paia esitatud laulu järel kolmanda koha. Winny Puhhi etteastet Eesti Laulul on nimetatud üheks veidramaks eurolauluks läbi aegade. 
2013. aastal tehti ka dokumentaalfilm "Winny Puhh: maailma veidraim bänd".
Alekhsandre Lomaia

Alekhsandre Lomaia (gruusia keeles: ალექსანდრე ლომაია; sündinud 1963) on Gruusia poliitik ja diplomaat. 
Alates 2009. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta oktoobrini oli Lomaia Gruusia alaline esindaja ÜROs.
1985. aastal lõpetas Lomaia Thbilisi Polütehnilise Instituudi hüdraulikainsenerina, töötas mõnda aega Thbilisis erialasel tööl. 1992. aastal lõpetas Moskvas tsiviilehituse aspirantuuri.
Jules Dumont d'Urville

Jules Sébastien César Dumont d'Urville (23. mai 1790 Condé-sur-Noireau – 8. mai 1842 Versailles) oli prantsuse maadeavastaja, meresõitja, okeanograaf, mereväeohvitser ja teadlane.
Tema järgi said nime Pariisi tänav, üks Karoliini saartest, saar Melaneesias, mägi Louis-Philippe'i maal, neem Uus-Guineas. Antarktises avastatud maa nimetas ta oma abikaasa auks Adelie maaks, pingviiniliigi aga adeelia pingviiniks ("Pygoscelis adeliae"). Polaaruurija Douglas Mawson nimetas hiljem seda ümbritseva mere D'Urville'i mereks. Praegu töötab seal prantsuse Dumont d'Urville'i polaarjaam.
Ta hukkus koos oma perekonnaga raudteeõnnetusel.
Piksilatsioon

Piksilatsioon (inglise "pixilation") on stoppkaadertehnika, kus elavaid näitlejaid kasutatakse kaaderhaaval animafilmi subjektidena. Näitleja poseerib, tehakse üks või mitu kaadrit, ning enne järgmise kaadri või kaadrite filmimist muudab ta veidi oma asendit. Näitlejast saab omamoodi elav stoppkaadrinukk.
Allar Sooneste

Allar Sooneste (sündinud 11. juunil 1955 Meremäel) on eesti tõlkija.
Haridus ja töö.
Allar Sooneste juured pärinevad Võrumaalt. Õppis Ruusmäe koolis, seejärel Nõo Reaalgümnaasiumi füüsika süvaõppega klassis. 1978. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi raadioinsenerina. 2004. aastast töötab kutselise tõlkijana.
Allar Sooneste tõlgib igapäevatöös peamiselt rootsi ja vene keelest, kuid ta keeltehuvi on laiem. Tema tõlkes on ilmunud kümneid käsiraamatuid ja hulgaliselt ilukirjandust – raamatuid peamiselt lastele ja noortele. Nende hulgas on ka mitu Astrid Lindgreni teost.
Isiklikku.
Allar Sooneste on tõlkija Eve Sooneste abikaasa.
Joonisanimatsioon

Joonisanimatsioon ehk joonisfilm koosneb paberile kantud piltide reast, mis kirjeldab teatavat liikumist selle järgnevate faaside kaupa. Siis salvestatakse need vertikaalkaamera või skanneri abil.
Ajalugu.
Joonisanimatsiooni esimesed versioonid ilmusid 19. sajandi lõpul, mil klaasplaatidele joonistati pilte. 19. sajandil olid teostel valdavalt üksikud autorid, kuid 20. sajandi algul kujunes see mitme autoriga tegevuseks, samal ajal lisandus animatsioonile heli ning liidriks tõusis Walt Disney stuudio. 1923. aastal koostas sakslannast nukunäitleja Lotte Reiniger koos oma animatsioonirühmaga ühe esimestest mitmeplaadilistest animatsiooniseadmetest ehk trikilaua (sks k "Tricktisch"), mida kasutati tema ühe tuntuma teose "Prints Ahmedi seikluste" filmimiseks. Mitmeplaadiline tehnika aitas lahendada animatsiooni probleeme liikumise ning stseeni sügavusega. 1930. aastatel tulid esimesed värvilised animatsioonid, 1934. aastal valmis esimene täispikk, värviline ja helindatud animatsioon "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi".
2000. aastateks on maailma juhtivaks joonisanimatsiooni tootjariigiks kujunenud Jaapan.
Joonisfilm Eestis.
Eesti esimene joonisfilm oli 1931. aastal valminud "Kutsu Juku seiklusi".
Eesti joonisfilmitootmise rajajaks loetakse Rein Raamatut, kes asutas 1971. aastal Tallinnfilmi stuudios joonisfilmiosakonna, kus algul oli 14 inimest, 1980. aastatel aga 60 töötajat. Stiiliajalooliselt valmisid 1970. aastatel paljuski angloameerikalikust popkunstist mõjutatud teosed, mis teisalt erinesid läänes mõjusa Disney stuudio suunast selle poolest, et sihtrühmaks ei olnud ainult lapsed.
Huntsville

Huntsville on linn Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis, Madisoni maakonna halduskeskus. 
Huntsville on osariigi suuruselt neljas linn.
Huntsville'is asub Marshalli kosmosekeskus. Linnas on palju sõjatööstus- ja infotehnoloogiaettevõtteid.
Linnast on pärit Vikipeedia asutaja Jimmy Wales.
Huntsville (täpsustus)

Huntsville on mitme asula nimi:
D'Urville'i meri

D'Urville'i meri (inglise keeles "d’Urville Sea") on ääremeri Antarktikas 136° ja 148°ip vahel, Lõuna-Jäämere osa. Ümbritseb Adélie maa rannikut Ida-Antarktises. Mere lõunaosa paikneb mandrilaval sügavusega alla 500 m, põhjaosas on sügavus kuni 3610 m.
Meri on aasta läbi kaetud triivjääga; seal on palju jäämägesid. Soolsus on 33,7–33,8‰.
Mere avastas Douglas Mawson oma Austraalia ja Antarktise ekspeditsioonil aastatel 1911–1914. See on saanud nime Jules Dumont d'Urville'i järgi.
HSDPA

 
HSDPA ("High Speed Downlink Packet Access", 'kiire allalaadimisega pakettandmeside juurdepääsutehnoloogia'; ka 3.5G) on UMTS- (3G-) võrgu edasiarendustehnoloogia, mis võimaldab mobiilse interneti allalaadimiskiirust kuni 14,4 Mbit/s. Tehnoloogia võib olla kasutuses koos kiiret üleslaadimist võimaldava HSUPA-tehnoloogiaga või ilma selleta. Viimasel juhul on üleslaadimiskiiruseks tavaline UMTS-võrgu kiirus 384 kbit/s. HSDPA-d ja HSUPA-d koos nimetatakse ka HSPA-ks. On juba olemas ka HSPA+ tehnoloogia, mis võimaldab veelgi suuremaid kiirusi.
Enamik HSDPA-d toetavaid mobiiltelefone toetab siiski andmesidekiirust vaid kuni 3,6 Mbit/s, uuemad ka kuni 10,2 Mbit/s. Enamik andmesidemodemeid töötab kiirusel kuni 7,2 Mbit/s (Nokia CS-15 kuni 10,2 Mbit/s).
Eestis pakuvad HSDPA-d kõigi nelja mobiilsideoperaatori UMTS-võrgud, EMT ja Elisa Eesti pakuvad juba ka HSPA+ kiirusi. 2010. aasta aprilli seisuga võimaldasid EMT ja Elisa võrgud maksimaalset andmesidekiirust 21,6 Mbit/s ja Tele2 ja Tallinn Mobile 3G võrgud kuni 14,4 Mbit/s.
HSUPA

HSUPA ("High Speed Uplink Packet Access" 'Kiire Üleslaadimise Pakettside Juurdepääsutehnoloogia', ka kiire üleslingiga pakettpöördus) on UMTS (3G) võrgu edasiarendustehnoloogia, mis võimaldab mobiilse interneti üleslaadimiskiirust kuni 5,76 Mbit/s. Tehnoloogia on alati kasutuses koos kiiret allalaadimist võimaldava HSDPA tehnoloogiaga (kuid ei pruugi vastupidi olla). HSDPA-d ja HSUPA-d koos nimetatakse ka HSPA-ks. Samuti on käibel nimetus 3,5G. Siiski ei tähenda 3,5G automaatselt HSUPA olemasolu (küll tähendab see HSDPA olemasolu).
HSUPA-d toetavad veel vaid väga vähesed uuemad mobiiltelefonid, ja sedagi vaid kiirusel kuni 2 Mbit/s. Küll aga toetab seda juba suurem osa praegusel ajal müüdavaid mobiilseid andmesidemodemeid. Varasematel aastatel müüdud modemid, nagu näiteks Eestiski väga populaarsed Huawei E220 ja E169 mudelid, toetavad vaid HSDPA tehnoloogiat, kuid ei toeta HSUPA-d, isegi kui mobiilsidevõrk seda võimaldab. Sellisel juhul toimub üleslaadimine standardsel UMTS võrgu kiirusel kuni 384 kbit/s. Eestis võimaldavad HSUPA-d kõigi nelja mobiilsideoperaatori UMTS võrgud. EMT ja Elisa võrgud võimaldavad maksimaalset üleslaadimise andmesidekiirust 5,76 Mbit/s, Tele2 ning Tallinn Mobile 3G võrgud kuni 2 Mbit/s.
Barbanza maakond

Barbanza maakond (galeegi keeles "O Barbanza") on maakond Hispaanias Galicias A Coruña provintsi edelaosas.
Maakond asub Arousa jõe suudme põhjakaldal. Maakonna territooriumi katab samanimeline mäestik.
Maakonna moodustavad järgmised vallad: 
Elanikkond.
Vallas oli 2005. aasta seisuga 83 764 elanikku.
Oskar Põder

Oskar Põder (17. august 1907 – 17. juuli 1941 Kastre) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Ta teenis 1. Jalaväerügemendis ja Sõjakoolis, aastail 1935–1937 oli ta Riigivanema noorem käsundusohvitser. Sellel ametikohal järgnes talle Leonhard Teder.
Oskar Põder hukati 1941. aastal nõukogude julgeolekuorganite poolt ja tema põrm leiti 1941. aasta juulis Kastrest kommunistide poolt mõrvatuna ja maeti sama aasta 29. novembril ümber Torma kalmistule.
George Weah

George Tawlon Manneh Oppong Ousman Weah (sündinud 1. oktoobril 1966 Monrovias) on Libeeria president 22. jaanuarist 2018 kuni 22. jaanuarini 2024 ja endine jalgpallur. 
Weah mängis Inglismaa, Itaalia ja Prantsusmaa klubides. Ta valiti 1995. aastal Aafrika, Euroopa ja maailma parimaks jalgpalluriks. Weah on ainus maailma parimaks valitud jalgpallur, kes ei kvalifitseerunud maailmameistrivõistlustele.
2005. aastal kaotas ta Libeeria presidendivalimistel Ellen Johnson-Sirleafile. 2017. aasta valimistel valiti ta Libeeria presidendiks ja astus ametisse 22. jaanuaril 2018.
Isiklikku.
George Weah on sündinud ja kasvanud Clara linnas, mis asub Libeeria kaguosas ja on üks selle riigi vaesemaid piirkondi. Ta kuulub kruude hulka. Enne jalgpalluriks saamist töötas ta Libeeria telekommunikatsioonikeskuses tehnikuna. 
Ta on abielus jamaicalase Clar Weahiga, neil on kolm last: George Jr., Tita ja Timothy.
Jalgpallurikarjäär.
Karjääri alguses, 1988, mängis ta Prantsuse klubis AS Monaco. 1991 aitas ta oma meeskonna Prantsuse karika võiduni. Järgmisel aastal mängis Weah Paris Saint-Germain FC-s, millega ta võitis Ligue 1. 1995–1999 mängis ta Serie A klubis AC Milan. 1996 ja 1999 tuli Serie A võit. AC Milanis mängis ta 114 mängu ja lõi 60 väravat. Järgnevatel aastatel mängis ta Inglismaa klubides, Chelsea FC, Manchester City ja Prantsuse klubis Marseille Olympique erilist edu saavutamata.
Kuigi klubikarjäär oli edukas, ei pääsenud ta Libeeria jalgpallikoondisega MM-ile. Koondises mängis ta 60 mängu ja lõi 22 väravat.
Aastatel 1989, 1994 ja 1995 valiti ta Aafrika parimaks jalgpalluriks. Veidi hiljem valiti ta juba Aafrika sajandi jalgpalluriks. Aastal 1995 sai ta esimese aafriklasena Euroopa aasta jalgpalluriks.
1996. aastal sai Weah portugallase Jorge Costa löömise eest kuuemängulise keelu. Sellest hoolimata anti talle samal aastal FIFA ausa mängu auhind.
Poliitika.
Jalgpallurikarjääri jooksul eitas Weah, et läheb poliitikasse. Siiski astus ta sinna 2004. aastal. George Weahi partei "Demokraatlike kongressi muutuste eest" on üks uutest Libeeria poliitilisel areenil. Ta tahab viia presidendi ametiaja kuuelt aastalt neljale. 2005. aastal võttis ta osa Libeeria presidendivalimistest ning kaotas teises voorus Ellen Johnson-Sirleafile, kellest sai esimene naispresident Aafrikas.
HSPA+

HSPA+, ka HSPA Evolved, 3,75G, on UMTS võrgu edasiarendustehnoloogia, HSPA arendus, mis võimaldab viimasest veelgi suuremaid andmesidekiirusi.
HSPA+ parima variandi DC-HSPA+ (ehk "Dual-Carrier HSPA+") tehnoloogia võimaldab allalaadimise kiiruseid kuni 168Mbps (21MB/s) ja üleslaadimise kiiruseid kuni 22Mbps (2.75MB/s), kuid kõige algelisem variant ("HSPA+ Release 7") võimaldab allalaadimise kiiruseid kuni 21Mbps (2.6MB/s) ning üleslaadimise kiiruseid kuni 5.76Mbps (720KB/s), kuid tavaliselt ideaalsetes tingimustes (nt. hea signaal ja vähene võrgukoormus) on parim HSPA+ kiirus tavalise kasutaja jaoks 42.2Mbps, kuid tavapärastes tingimustes on Eestis keskmine HSPA+ kiirus vaid 1-25Mbps (Lisatud viide on vaid Tele2, kuna see on hetkel ainus operaator, mis toetab 3G tehnoloogiat Eestis)
LTE

LTE ("Long-Term Evolution"), ka 3,9G (G &lt; ingliskeelsest sõnast "generation" 'põlvkond'), on mobiilsidestandard, mis võimaldab mobiilset andmesidekiirust üle 100 Mbit/s. 
Raadiotehniliselt ei ole LTE praeguste W-CDMA-tehnoloogial põhinevate võrkude edasiarendus ega nendega ühilduv, vaid täiesti uus tehnoloogia, mis kasutab uut E-UTRA raadioliidest ning põhineb spektriefektiivsematel OFDMA (allalaadimisel), SC-FDMA (üleslaadimisel) ja MIMO tehnoloogiatel. 
Kuigi tihti nimetatakse LTE-d neljanda põlvkonna mobiilsidestandardiks, siis tegelikult see nõnda ei ole - neljanda põlvkonna standardiks võib saada LTE Advanced ("Long-term-evolution Advanced").
Eestis alustas LTE katsetusi EMT 2010. aasta veebruaris väikesevõimsuselise tugijaamaga Tallinnas Solarise keskuses (Estonia pst 9), kus see töötab 2600 MHz sagedusalas. Juunis 2010 alustas LTE katsetusi Tele2, samuti Tallinnas. Esialgu paigaldati 3 väikese võimsusega katsetugijaama, mis asuvad aadressidel Vabaduse väljak 10a, Viru väljak 4 ja Regati pst 1. 2010. aasta juunis alustas LTE katsetusi ka Elisa Eesti, kes paigaldas samuti 3 väikese võimsusega katsetugijaama: 2 Tallinna (Viru keskusse ja Elisa peakontorisse Sõpruse puiestee 145) ning kolmanda Pärnusse (Pärna tn 12).
Norras ja Rootsis on esimesed LTE võrgud juba avatud. Stockholmis saavutati LTE-d kasutades reaalne andmesideühenduse allalaadimiskiirus 42,8 Mbit/s ja üleslaadimiskiirus 5,3 Mbit/s. Lõppkasutaja seadmena kasutati uut tüüpi USB-modemit Samsung GT-B3710. 
Eestis on müügil mitmeid LTE tehnoloogiat toetavaid seadmeid.
Libekala

Libekala (rootsi keeles "lutfisk", norra keeles "lutefisk", soome keeles "lipeäkala") on klassikaline roog suuremal osal Skandinaaviast. Traditsiooniliselt süüakse teda jõulude ajal. Rootsis ja Soomes on 99% söödavast libekalast kuivatatud molva ja Norras peamiselt kuivatatud tursk.
Libekala tehnoloogia leiutamine ulatub viikingite aega.
Legend. Ükskord olnud kuivatatud kalalastiga viikingite laev pikal teekonnal, kui sellesse laeva lõi sisse välk. Laev põles maani maha. Kuid laevalast jäi alles: kuivatatud kala oli pikka aega söestunud puude ja tuha vahel. Seda kastsid vihmad, mis põhjustasid kalade ümber leeliselise keskkonna. Mingi aja möödudes otsustati seda kala maitsta, pestes eelnevalt maha kala ümber oleva leelise. Kala oli täiesti söömiskõlbulik ja nii see tava tekkiski.
Esimese usaldusväärse märkme libekala kohta on kirja pannud Rootsi õpetlane ja diplomaat, peapiiskop Olaf Magnus 1555. aastal.
Tänapäevalgi valmistatakse libekala toiduks vanade meetoditega. Kuivatatud kala (kilttursk, molva) leotatakse 3–7 päeva leeliselises lahuses, mille jooksul liha pehmeneb. Pehmenenud libekala pestakse jooksva külma vee all hoolikalt ja seejärel pakitakse. Pakitud libekala säilimisaeg on 2-3 kuud. Roa valmistamisel küpsetatakse libekala ahjus 200 °C juures või keedetakse. Ka portugallaste ajalooline toit "bacalhau" meenutab suurelt jaolt skandinaavia libekala.
Keskajal oli libekala vaatamata oma lihtsusele au sees ja hinnatud ka kuningate laual. Seda hinnati kõrgelt, kuna kuivatatud kala säilis kaua ja see oli kirikliku paastu ajal oluline valguallikas. Libekala serveeriti soolase võiga ülevalatult. 
Traditsiooniliselt serveeritakse libekala kõrvale tugevalt jahutatud õlut ning Norras ka akvaviiti.
Ameeriklane Jeffrey Steingarten, raamatu "Inimene, kes sõi kõike" autor, kirjeldab libekala nii: "Libekala – see ei ole toit, vaid massihävitusrelv. See on näide toidust, mille maitse ei sarnane mitte millegagi, aga sealjuures põhjustab nii tugevaid emotsioone, mis sõna tõsises mõttes saadavad inimese nokauti."
Diislikütus

Diislikütus (ingl.k. "diesel oil; diesel fuel") on mootorikütus, mis saadakse toornafta atmosfäärilise destilleerimise kõige madalamast fraktsioonist. Diislikütust destilleeritakse temperatuurivahemikus 200–380°C. Diislikütuse leektäpp on alati suurem kui 50°C ja tihedus suurem kui 0,81. 
Nimi.
Sõna "diisel" tuleneb saksa leiutaja Rudolf Dieseli nimest, kes leiutas aastal 1892 diiselmootori.
Ülevaade.
Diislikütuse põhinäitajateks on hägustumistemperatuur ja hangumistemperatuur. Suvise diislikütuse hangumistemperatuur on allpool –100 C. Madalatel temperatuuridel hakkavad kütuses sadestuma parafiinikristallid, mis põhjustavad kütusetorustike ja filtrite ummistumise. See omakorda põhjustab mootori võimsuse vähenemist ja seiskumist. 
Traditsioonilise diislikütuse kõrval on hakatud viimastel aastatel kasutama veoki mootorite toiteks ka alternatiivseid kütuseliike (Ingl.k. "alternative fuel"). Alternatiivsed kütuseliigid on elektrienergia, veeldatud naftagaas (LPG), veeldatud (LNG) või komprimeeritud maagaas (CNG), etanool, vesinik, biokütused (biodiislikütus) jms. 
Eesti Vabariigis mootorikütusena kasutatav diislikütus peab vastama standardile EVS-EN 590. Vastavalt keskkonnaministri 19. mai 2005 määrusele nr 38 "Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded" on lubatud müüa diislikütust maksimaalse väävlisisaldusega 10 mg/kg.
HSPA

HSPA (inglise keeles "High-Speed Packet Access") on suure kiirusega pakettside juurdepääsutehnoloogiate HSDPA ja HSUPA koondnimetus. Seadmetele märgitud HSPA toetus eeldab HSDPA-d, kuid ei eelda HSUPA toetust. Siiski on viimane tavaliselt toetatud.
HSPA edasiarendus on HSPA+ tehnoloogia.
Tsetaaniarv

Tsetaaniarv iseloomustab diislikütuse süttivust diiselmootori silindris kõrge temperatuuri ja rõhu toimel. Tsetaaniarv määratakse vahetu katsetusega, kasutades spetsiaalset katsemootorit. Tsetaaniarvuks nimetatakse tsetaani protsentuaalset sisaldust etalonkütuses, mille isesüttimistemperatuur on võrdne katsetatava kütuse omaga.
Internetitelefon

Internetitelefon või IP-telefon (inglise keeles "VoIP, Voice over Internet Protocol") on kõneside liik, mille puhul kasutatakse heli transpordiks IP-andmesidepakette, mida saadetakse Interneti või kohtvõrgu kaudu. Tuntuim internetitelefoni pakkuja on Skype.
Internetitelefoni kasutades saab helistada ühest arvutist teise, aga samas on kõnedeks võimalik kasutada ka tavatelefone imiteerivaid telefoniaparaate. Eksisteerivad ka teenused, kus tavatelefonilt algatatud kõne suunatakse keskjaamas edasi Interneti kaudu ja see jõuab vastuvõtjani IP-kõnena või suunatakse vastuvõtja geograafilise asukoha lähistel tagasi tavatelefonisüsteemi, nii saab kaugekõned asendada internetiühenduse ja kohalike kõnedega, mis on sageli soodsamad.
Tavatelefoni puhul luuakse osapoolte vahel kõne ajaks püsiv ühenduskanal, mille kaudu edastatakse heli analoogsignaal. Internetitelefonis aga heli digiteeritakse, pakitakse, jaotatakse pakettideks ja saadetakse Interneti kaudu tükkhaaval, samamoodi nagu edastatakse võrgu kaudu vahetatavad veebilehed ja failid. Vastuvõtja juures vastu võetud paketid pakitakse lahti, järjestatakse ja mängitakse ette. Tänu tänapäeva personaalarvutite suurele arvutusvõimsusele ja kiiretele võrguühendustele toimub selline edastusviis peaaegu ilma kasutajale märgatava ajalise viiteta.
Cavally

Cavally on jõgi Aafrika lääneosas. 
Saab alguse Guineast Nimba mäeahelikult. Ülemjooksul voolab kagusse, pöördub edelasse ja jälle kagusse, alamjooksul pöördub lõunasse. Suubub 21 km kaugusel Harperi linnast Atlandi ookeani Guinea lahte.
Moodustab osa Elevandiluuranniku ja Libeeria riigipiirist.
Pikkus 515 km.
W-CDMA

W-CDMA ("Wideband- Code Division Multiple Access" 'Laiaribaline KoodiEristamisega MitmikJuurdepääs' ) on raadiosidetehnoloogia, mida kasutab oma raadioliideseks UMTS mobiilsidevõrk.
Erinevalt GSM tugijaamadest, kus sageduskanali laius on 0,2 MHz ja erinevatele terminalidele mõeldud signaale eristatakse sageduskanali ning ajapiludega, on W-CDMA tehnoloogia puhul andmesidekanalid 5 MHz laiused ning kõik sama tugijaama (aga tihtipeale ka mitmete kõrvutiste tugijaamade) terminalid saadavad andmeid ühel ja samal sagedusel ning pideva "joana" ning võtavad neid samamoodi ka vastu (ajapilusid ei kasutata). Signaalide eristamine toimub n-ö "koodide" abil.
Künoloogia

Künoloogia on koerateadus, teadus koertest, nende tõugudest ja kasvatamisest.
Künoloogiaga tegelev inimene või eriteadlane on künoloog.
ADSL2+

ADSL2+ on ADSL-tehnoloogia edasiarendus, mis võimaldab andmesideühendust üle tavaliste vaskpaarkaablite (näiteks telefonikaablite) allalaadimiskiirusega kuni 24 Mbit/s ja üleslaadimiskiirusega kuni 3,5 Mbit/s (Annex M). Eestis kasutatava Annex A puhul on siiski maksimaalne teoreetiline andmesidekiirus üleslaadimisel 1,4 Mbit/s.
Võrreldes ADSL-iga ja ADSL2-ga on ADSL2+ puhul muude täiustuste kõrval suurendatud signaali ülekandmiseks mõeldud sagedusvahemikku 1100 kHz-lt 2200 kHz-ni. Nagu ADSL-i puhulgi, väheneb ka ADSL2+ kasutades teoreetiline saavutatav kiirus liini pikkuse kasvades. Siiski on ka 2 km pikkuse liini puhul võimalik andmesidekiirus umbes 15 Mbit/s.
EVDO

EVDO, ka EV-DO (ingl k "Evolution Data-Optimized" 'edasiarendus – andmesideks optimeeritud') on telekommunikatsioonistandard andmete edastamiseks traadita side võrgu kaudu, enamasti laiaribalise internetiteenuse pakkumiseks. EVDO on üks 3GPP2 poolt hallatava standardipere CDMA2000 tehnoloogiatest, mida kasutavad mitmed mobiilset internetti pakkuvad teenusepakkujad üle maailma. EV-DO-s kasutatakse nii koodipõhist (CDMA) kui ka ajapõhist (TDMA) ühispöördust, et saavutada nii maksimaalne üksiku kasutaja kui ka kogu süsteemi läbilase.
EV-DO-d töötati välja kui CDMA2000 edasiarendust, mille eesmärgiks on senisest suuremate andmesidekiiruste saavutamine – EV-DO võimaldab mobiilse interneti maksimaalset teoreetilist andmesidekiirust allalaadimisel 2,4 Mbit/s, parandatud rev. A puhul kuni 3,1 Mbit/s. Viimasel juhul on ka üleslaadimiskiirus tavalisest CDMA2000 võrgu kiirusest (153 kbit/s) märksa kiirem, ulatudes kuni 1,8 Mbit/s. Lisaks andmesidele on operaatoril võimalik pakkuda ka kõneteenuseid, kuigi standard on optimeeritud kvaliteetse andmeside edastamiseks. EV-DO kanali ribalaiuseks on sarnaselt talle eelnenud standarditega 1,25 MHz, kuid kanali struktuuri on märkimisväärselt muudetud: kogu võrk on muudetud pakettsidepõhiseks.
Eestis töötas EV-DO rev. A tehnoloogial AS Televõrgu Kõu, mis suleti 1. jaanuaril 2016.
Šeksna

Šeksna on alev Venemaal Vologda oblastis, Šeksna rajooni keskus. Asub Šeksna jõe ääres. 
Alev asub raudteede, autoteede ja veeteede ristumiskohas. Kaugus Vologdast on 83 kilomeetrit.
Praeguse nime sai asula 1954. aastal, kui Nikolskoje küla nimetati Šeksna töölisaleviks.
Šeksnas on toiduainete- ja puidutööstuse ettevõtted ning 1965. aastal tööle hakanud Šeksna HEJ.
VDSL2

VDSL2 ("Very high speed Digital Subscriber Line 2" 'väga kiire digitaalne kliendiliin 2') on uusim ja täiuslikem tehnoloogia andmesideks üle tavaliste vaskkaablite, võimaldades andmesidekiirusi kuni 100 Mbit/s nii üles- kui ka allalaadimisel. 
Siiski sõltub maksimaalne võimalik kiirus liini pikkusest ja kvaliteedist, nii nagu ADSL-gi puhul. Võrreldes ADSL2+-ga, on viimasest suurem kiirus saavutatav vaid liini pikkusel kuni u 1,5 km. Alates sellest pikkusest on maksimaalne kiirus võrdne ADSL2+ kiirusega sama pika liini puhul. Seega on VDSL2 kasutamisel mõtet eelkõige seal, kus liinide pikkus tarbijate ja teenusepakkuja seadmete vahel ei ole suur, näiteks kortermajade trepikodades. Kuid erinevalt VDSL-ist, mis ei tööta pikematel vahemaadel üleüldse, toimib VDSL2 nende puhul vähemalt sama hästi kui ADSL2+, ühendades seega VDSL-i ja ADSL2+ parimad omadused.
VDSL2 tehnoloogiat hakkas Eestis kasutama Elion, asendades aegamööda ja vastavalt vajadusele ADSL2+ tehnoloogiat.
Madeleine Berthod

Madeleine Chamot-Berthod (sündinud 1. veebruaril 1931 Château-d'Œxis Vaud' kantonis) on endine Šveitsi mäesuusataja, olümpiavõitja (1956). 
1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos oli Berthod nii kiirlaskumises kui ka slaalomis kuues. 1956. aasta OM-il Cortina d'Ampezzos sai ta suurslaalomis neljanda koha, kuid kiirlaskumises tuli ta koguni 4,7-sekundilise eduga olümpiavõitjaks. See on kõigi aegade suurim võit olümpiamängude ajaloos. Berthod võistles ka 1960. aasta OM-il Squaw Valleys.
1954. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai Berthod nii suurslaalomis kui ka Alpi kahevõistluses hõbemedali. 1956. aastal Cortina d'Ampezzos võitis ta MM-i arvestuses Alpi kahevõistluses hõbemedali, mis toona ei kuulunud veel olümpiamängude programmi.
Takõrr

Takõrr (türgi-tatari keeles "Тақыр" – sile, tasane, paljas) on savika pinnasega paljas tasane ala, mis tekib kõrbetes ja poolkõrbetes sooldunud muldade ärakuivamisel.
Takõrr kujuneb tavaliselt tasaste nõgude põhjas, kus tekivad vihmade korral ajutised madalad järved. Õhukese veekihi aurumisel paljastub mudane põhi, mille pinnakihi ruumala väheneb ja tekib erineva kuju ja suurusega hulknurkadeks pragunev koorik. Nende hulknurksete plaatide pindala sõltub põhjasetete koostisest, sooldumusest, kuivamise režiimist jne.
Takõrrid on iseloomulikud Aasia parasvöötme kõrbetele, nende pindala võib olla kuni mitukümmend ruutkilomeetrit.
USA kõrbetes nimetatakse sarnaseid struktuure "playa"ks või "salt flat"iks, araabia riikides "sabha"ks.
Lähisekvatoriaalsed hõrendikud

Lähisekvatoriaalne hõrendik on savannitüüp.
Sellel on valdavalt looduskeskkonda säilitav tähtsus, kasutatakse sealseid madala tootlikkusega jändrikke puid kütteks.
Pikema vihmaperioodiga lähisekvatoriaalses kliimavöötmes kasvavad metsad sarnanevad vihmametsadega, kuid liigiline koosseis ja aastane juurdekasv on seal väiksemad.
Kasutatud allikas: "Maailma ühiskonnageograafia gümnaasiumile" - Garri Raagmaa
Sinine surmaekraan

Sinine surmaekraan (inglise keeles "Blue Screen of Death"; lühend BSoD) on veateade, mida kuvatakse Windowsi ja ReactOSi kokkujooksmise korral. Arvuti ekraan muutub siniseks ja sellele ilmub valge tekstiga veateade.
Nimetust "surmaekraan" kasutatakse seepärast, et edasi saab vaid arvutit taaskäivitada või kinni panna. Teisi tegevusi ei võimaldata, et vältida süsteemi terviklikkuse pöördumatut kahjustumist. Sageli ei ole süsteem teistsugusteks tegevusteks ka suuteline. Kui selline veateade ilmub, on süsteemil midagi tõsist viga.
Ilmuvaks veateateks võib olla registritõmmis, kuid võib olla ka lihtsalt sõnaline teade, et nüüd jooksis arvuti kokku. Enamik operatsioonisüsteeme püüab kasutajat siiski kuidagi abistada rikkepõhjuste kindlaksmääramisel ja kõrvaldamisel ning näitab lisaks standardtekstile mingil määral registrite seisu rikke ilmnemise hetkel. Veateated võivad olenevalt operatsioonisüsteemist olla väga mitmesugused, kuid ühe operatsioonisüsteemi piires üldjuhul eriti ei muutu. Mõnikord käivitab süsteem ekraanil kella ja võimaldab kasutajal sinist surmaekraani vaadata ainult kindla aja, näiteks poole minuti jooksul. Selle aja möödudes taaskäivitub arvuti automaatselt.
Olenemata sellest, kas registritõmmis kuvatakse või mitte, püüab vastavalt konfigureeritud operatsioonisüsteem kirjutada registritõmmise koopia faili, kust pärast arvuti taaskäivitamist saab vaadata registri sisu kinnijooksmise hetkel ja mõnikord isegi andmeid taastada. Tõmmisefailist andmete taastamiseks peab siiski olema vastav väljaõpe. Ka tõmmisefaili maht (kas sinna kirjutatakse kogu muutmälu või ainult osa sellest) sõltub operatsioonisüsteemist ja selle konfiguratsioonist.
Linuxis kasutatakse terminit kernelišokk, millele vastab Windowsis termin puugistopp. See tähendab süsteemis tekkinud sisemist probleemi, mida operatsioonisüsteem ise ei suuda lahendada. Sellele seisundile võib, kuid ei pea järgnema surmaekraan.
Windows 11 operatsioonisüsteemi all on kavas asendada algussõna "Blue" (sinine) sõnaga "Black" (must), ehk siis sõnaühendiga „Must surmaekraan“.
Krāslava piirkond (2001–2021)

Krāslava piirkond (läti keeles "Krāslavas novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Valgevenega.
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Krāslava piirkonna elanikest lätlasi 44,48%, venelasi 21,93%, valgevenelasi 20,86%, poolakaid 8,30%, ukrainlasi 1,36% ja muudest rahvustest inimesi 1,94%. Andmed puudusid 1,13% elanike rahvuse kohta.
Piirkond moodustati 2001. aastal. 2009. aastal liideti piirkonnaga 10 valda. 2021. aastal moodustati senisest Krāslava piirkonnast ning Dagda piirkonnast ja Aglona piirkonna kolmest vallast uus Krāslava piirkond.
Stein Eriksen

Stein Eriksen (11. detsember 1927 Oslo – 27. detsember 2015) oli Norra mäesuusataja, olümpiavõitja (1952). Tema isa Marius Eriksen osales võimlejana 1912. aasta olümpiamängudel.
Erikseni mäletatakse Oslo olümpiamängude võitjana. Ta võitis esimese mäesuusatajana väljaspool Kesk-Euroopa riike kuldmedali olümpiamängudel suurslaalomis. Lisaks sai Eriksen hõbemedali slaalomis.
Erikseni kohta on öeldud, et ta oli esimene mäesuusatamise "supertäht". Ta oli kena, stiilne ja karismaatiline. Kuulsusest hoolimata säilitas Eriksen tasakaalukuse. Ta on näiteks öelnud: "Ole tugev, ole enesekindel. Kuid sa ei ole kunagi täiuslik ja õnnelik inimene, kui sa ei ole nõudlik."
Eriksen aitas kaasa mäesuusatamise arengule, eriti USA-s, kuhu ta siirdus pärast edukat esinemist olümpiamängudel. Ta tegutses Ameerikas mäesuusaõpetajana mitmes mäesuusakeskuses.
1997. aastal andis Norra kuningas Harald V Eriksenile kõrgeima autasu, mille väljaspool Norrat elav inimene võib saada: Norra Kuningliku Teeneteordeni.
DOCSIS

DOCSIS ("Data Over Cable Service Interface Specification") on tehnoloogia andmeside edastamiseks üle koaksiaalkaablitel põhineva kaabeltelevisiooni võrgu, mida tarbitakse kaabelmodemite abil.
Kõige suurem erinevus võrreldes DSL-tehnoloogiaga seisneb selles, et andmesidekanal on ühine paljude kasutajate peale, sarnanedes nii rohkem raadiosidel põhinevate lahendustega. Andmesidetranspordiks allalaadimissuunal kasutatakse standardseid televisiooni edastamiseks mõeldud sageduskanaleid, mis Euroopas on ajalooliselt 8 MHz (EuroDOCSIS) ja Ameerikas 6 MHz laiused ning mis võivad asuda sagedusvahemikus 110–862 MHz. Mõned teenusepakkujad Euroopas kasutavad ka Ameerika standardit. Üleslaadimiseks kasutatakse kaabeltelevisioonivõrgu madalamaid sagedusi (kuni 65 MHz). Andmeside maksimaalseks kiiruseks allalaadimisel on 55 Mbit/s (EuroDocsis) või 42 Mbit/s (6 MHz kanali puhul), kuid see kiirus on jagatud mitmete kasutajate vahel.
Uusim standard DOCSIS 3.0 võimaldab ka kuni 8 kanali kasutamist paralleelselt, millega maksimaalne andmesidekiirus allalaadimisel tõuseb 440 Mbit/s juurde. Maksimaalne üleslaadimiskiirus on 10 Mbit/s, standardi DOCSIS 2.0 puhul kuni 30 Mbit/s, kuid jällegi on see kiirus jagatud mitmete kasutajate vahel. Üleslaadimiskanalid on kuni 2 MHz (versiooni 2.0 puhul kuni 4 MHz) laiusega nii DOCSIS kui ka EuroDOCSIS standardi puhul.
Eestis kasutavad DOCSIS tehnoloogiat Starman (EuroDOCSIS 2.0, EuroDOCSIS 3.0), STV (DOCSIS 2.0) ja Telset.
Iga kaabelmodem ei ole ühilduv igasuguse DOCSIS võrguga, EuroDOCSIS modemid suudavad tavaliselt töötada ka tavalises DOCSIS võrgus (kui tarkvara võimaldab; riistvaralisi piiranguid pole), kuid mitte vastupidi.
Daugavpilsi piirkond

Daugavpilsi piirkond (läti "Daugavpils novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leedu ja Valgevenega.
Piirkonna keskus oli Daugavpilsi linn, mis ei kuulunud piirkonda.
Piirkonnas oli 19 valda:
Piirkonna elanikest oli 2009. aasta seisuga 33% lätlased, 43% venelased, 13% poolakad ja 6,8% valgevenelased.
Piirkond moodustati 2009. aastal Daugavpilsi rajooni 19 vallast. 2021. aastal liideti Daugavpilsi piirkond Augšdaugava piirkonnaga.
Edubuntu

Edubuntu (Ubuntu Education Edition) on Linux Ubuntu versioon, mis on välja töötatud õpetajate ja infotehnoloogide koostöös. Edubuntu mõeldud eeskätt koolides kasutamiseks. Edubuntu on üles ehitatud Linux Ubuntu põhjal ja mõeldud kasutajatele vanuses 6–18. Süsteem on tehtud väga kasutajasõbralikuks, et sellega saaksid hakkama ka need, kes pole varem arvutiga kokku puutunud. Vaikimisi kasutatakse GNOME-i kasutajaliidest.
Edubuntu erinevus Ubuntust seisneb peamiselt selles, et Edubuntu sisaldab vaikimisi mitmeid kooliõpilastele suunatud programme, näiteks TuxPaint, TuxMath ja TuxTyping. Teiseks võib Edubuntut kasutada koolides LTSP-serverina, mis on Thin Clienti põhine süsteem. See tähendab, et Edubuntu võib paigaldada vaid ühte serverisse ja läbi tööjaamade kasutab seda mitu inimest.
Edubuntu järgib täpselt samasugust kuuekuulist väljalasketsüklit nagu Ubuntugi. Esimene Edubuntu anti välja koos Ubuntu 5.10-ga. Kõige uuem versioon on 13.10.
Kalev Urbanik

Kalev Urbanik (12. november 1956 – 4. september 2004 Tallinn) oli eesti pikamaajooksja. 
1986. aastal tuli ta Eesti meistriks maratonis ajaga 2:33,14 ja oli kahekordne Läti meister 10 000 meetri jooksus. Oma kiireima maratoni jooksis ta 7. septembril 1985 Vändras ajaga 2:26.09, oli muuhulgas mitmekordne Otepää-Tartu jooksumaratoni võitja, 4-kordne Saaremaa kolme päeva jooksu võitja, 11-kordne Võru–Väimela maanteejooksu ja Tõrva–Valga maanteejooksu võitja. 
Ta suri ootamatult pärast Tallinna Sügisjooksu 21 km läbimist, milles saavutas ajaga 1:13.22,2 üldarvestuses 14. koha (võitis Pavel Loskutov) ja oma vanuseklassis M40, leedu 1996. aasta olümpialase Pavelas Fedorenka järel 2. koha.
Tema mälestuseks korraldatakse Valgamaal igal aastal 30-kilomeetrine Tõrva–Valga maanteejooks, 4,8-kilomeetrine Urbaniku mälestusjooks ja 8,6-kilomeetrine endine Valga ööjooks.
TGS Baltic

TGS Baltic (endise nimega VARUL; ka Tark &amp; Co ja Advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene) on majandusõigusele keskendunud advokaadibüroo, millel on kontorid Tallinnas, Tartus, Riias ja Vilniuses. Seal töötab ligi 150 advokaati ja juristi.
Advokaadibüroo Varul asutati 1994. aastal. 2017. aastal sai advokaadibüroo Varulist TGS Baltic. 2016 aastal partnerluskokkuleppe allkirjastanud advokaadibüroo Varul ning varem Aare Targa advokaadibürooga koostööd teinud Läti advokaadibüroo Grunte ja Leedu suuruselt teine advokaadibüroo Sutkiene läksid 8. mail 2017 üle ühisele kaubamärgile TGS Baltic.
2020. aasta algusest on advokaadibüroo TGS Baltic juhtivpartner Sander Kärson, lisaks on büroos vanempartner Paul Varul, partnerid Martin Tamme, Helmut Pikamets, Leonid Tolstov, Peeter Viirsalu, Kadri Kallas, Kirsti Pent ja assotsieerunud partnerid Triin Kaurov, Martti Peetsalu ning Chirag Mody.
Varasem ajalugu.
2008. aastal lõid Eesti, Läti ja Leedu advokaadibürood Tark &amp; Co, Loze, Grunte &amp; Cers ja Sutkienė ning Pilkauskas &amp; Partners Balti riikide äriõiguse ühenduse TLS Alliance.
2016. aastal teatas 1991. aastal asutatud Tark &amp; Co ning 2010. aastast Tark Grunte Sutkiene ärinime all tegutsenud büroo, et jaguneb kaheks ning partnerid jätkavad tegevust eraldi büroodes: Aare Tark jätkab juhtivpartnerina advokaadibüroos TARK (partneritena liitusid Allar Aru, Tanel Tark, Marit Savi, Hannes Küün ja Lada Riisna) ning Hannes Vallikivi juhtivpartnerina büroos TGS (partnerid Hannes Vallikivi, Erki Kergandberg, Toomas Taube, Margo Lemetti, Piret Blankin ja Rolan Jankelevitš, lisandusid Elmer Muna ja Andres Siigur), millest hiljem sai advokaadibüroo Derling. Samal ajal büroost lahkunud partner Risto Vahimets liitus advokaadibürooga Raidla Ellex.
Selle tulemusena 2016. aastal partnerluskokkuleppe allkirjastanud advokaadibüroo Varul, varem Aare Targa advokaadibürooga koostööd teinud Läti advokaadibüroo Grunte ja Leedu suuruselt teine advokaadibüroo Sutkiene läksid 8.05.2017 üle ühisele kaubamärgile TGS Baltic.
Peale oma büroode kolmes Balti riigis on TGS Balticul pikaajalised partnerlussuhted Valgevene suurima advokaadibürooga Vlasova Mikhel &amp; Partners.
Büroost.
Neli bürood:
Janet Laidla

Janet Laidla (sündinud 15. märtsil 1982) on eesti ajaloolane, kes keskendub varauusaegsele ning uusaegsele teadus- ja teadmiste ajaloole.
Haridus.
Ta õppis aastatel 2000–2004 Tartu Ülikoolis ajalugu ning omandas seejärel magistrikraadi nii Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis (2005) kui ka Tartus (2006). Seejärel astus ta Tartu Ülikoolis ka doktoriõppesse. Akadeemiliselt on ta 2002. aastast korporatsiooni Filiae Patriae liige.
2017. aastal kaitses ta doktorikraadi väitekirjaga "Ajalookirjutust mõjutanud tegurid varauusaegsel Eesti-, Liivi- ja Kuramaal".
Töö.
Laidla on töötanud alates 2011. aastast Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis Eesti ajaloo lektorina. Vahemikus 2019–2021 oli ta humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna projektijuht. 2021. aastast on ta ajaloo ja arheoloogia instituudi programmijuht.
2011. aastal asus ta tööle ka Tartu Ülikooli muuseumisse, kus on töötanud projektorijuhi, kuraatorina ja haridusvaldkonna koordinaatorina. Aastatel oli ta 2016–2018 Tartu Tähetorni juhataja ja kuraator.
Janet Laidla on Ajaloolise Ajakirja peatoimetaja alates 2019. aastast.
Teadustöö.
Laidla peamine uurimisvaldkond on varauusaegsed kroonikad. Lisaks on ta tegelenud ka teadusajaloo valdkonda kuuluvate teemadega, avaldades hulgaliselt astronoomia arengut puudutavaid publikatsioone.
Antikythera mehhanism

Antikythera mehhanism on antiikajast pärit mehaaniline arvuti, mis oli konstrueeritud arvutama ja osutama astronoomia nähtusi, näiteks kuu- ja päikesevarjutused, kuufaasid, planeetide liikumine tähistaevas jne. Arvatakse, et see ehitati aastatel 150–100 eKr. Mehhanismi jäänused leidsid merepõhjast 1901. aastal kreeklastest käsnakogujad laevavrakilt, mis oli leitud aasta varem Antikýthira saare lähedalt.
Merevoorimees

Merevoorimees on riik, mille laevad veavad teiste riikide kaupu, sest riigisiseselt on veoteenuse pakkujaid enam kui tarbijaid.
Tuntumad merevoorimehed on Kreeka, Taani, Norra, Singapur.