Baden (Austria)

Baden, mis eristub mitteametlikult teistest Badenitest Baden bei Wien (Baden Viini lähedal) nime all, on kuurortlinn Austrias. See on Badeni ringkonna keskus Alam-Austria liidumaal. Viinist u. 26 km lõuna pool asuv omavalitsuspiirkond koosneb järgmistest osadest: Baden, Braiten, Gamingerhof, Leesdorf, Mitterberg, Rauhenstein ja Weikersdorf.
2021. aastast kuulub linn riikidevaheliselt UNESCO maailmapärandi nimistusse "Euroopa suured spaalinnad" nime all, kuna sellel on kuulsad raviallikad ja arhitektuurne tunnistus rahvusvahelisest spaakultuurist 18. ja 19. sajandil.
Geograafia ja geoloogia.
Baden asub Schwechati jõe Helenentali oru suudmes Wienerwaldi mäestikus. See on saanud oma nime piirkonna 14 kuumaveeallikalt, mille temperatuur on vahemikus 22–36 C° ja mis sisaldavad mineraalsooli, sealhulgas kaltsiumkarbonaati, kaltsiumkloriidi ja magneesiumsulfaati. Suures osas asuvad need Kolgata mäe ("Calvarienberg", 326 m) jalamil linna põhja-keskosas. Need allikad on põhjustatud äravoolust Põhja-Lubjakivialpidest ja tektoonilistest lõhedest Viini nõos.
Piirkonna kõrgeim punkt on Raudvärav ("Eisernes Tor" või "Hoher Lindkogel"), mille 861 m kõrgusele saab tõusta umbes kolme tunniga.
Ajalugu.
Badeni kuulsus pärineb roomlaste aegadest, kes teadsid seda Aquae Cetiae või Thermae Pannonicae nime all. Mõned varemed on veel näha. Asulat on mainitud 869. aasta ürikus kui Padun. Lähedalasuva Heiligenkreuzi kloostri romaani stiilis kirik ehitati 11. sajandil; hiljem oli see Babenbergide perekonna liikmete matmispaik. Rauhenecki linnus ehitati oru sissepääsule jõe paremkaldale 12. sajandil; vastaskaldale ehitati samal ajal Rauhensteini linnus. Linn sai linnaõiguse 1480. aastal. Kuigi ungarlased ja türklased rüüstasid seda korduvalt, õitses see iga kord peagi uuesti. 
Linn hävines suures osas 1812. aasta tulekahjus, kuid arhitekt Joseph Kornhäuseli plaanide järgi ehitati see suurepärases biidermeierstiilis ümber, seetõttu nimetatakse seda mõnikord "Biedermeierstadtiks". Ertshertsog Karl, Asperni võitja, ehitas aastatel 1820–1825 Rauhenecki jalamile Weilburgi lossi. 19. sajandil ühendati see Viini ja Grazi vahel kulgeva raudteega, mis tõi igal aastal tuhanded viinlased veeprotseduure nautima, sealhulgas keisripere liikmed, kes ehitasid lähedale ulatuslikke villasid. 1820. aastal sai Sauerhofist esimene eraldiseisev spaahotell Euroopas. Helilooja Ludwig van Beethoven viibis Badenis mitu korda ja tema elukohad on siiani kohalikud turismiobjektid. Asukohas aadressil Rathausgasse 10 on nüüd avalikkusele avatud muuseum. Mayerling, jahimaja u 6,4 km orus ülespoole, oli 1889. aastal kroonprints Rudolfi mõrv-enesetapu koht. Linna peamiseks ekspordiartikliks 19. sajandil olid terasest habemenoad, mida peeti suurepärase kvaliteediga.
Linnas oli teater, sõjaväehaigla ja kasiino, mis kõik ehitati 1800. aastate lõpus ja 1900. aastate alguses. Linnateatri "(Stadttheater)" ehitas 1909. aastal Ferdinand Fellner. Esimese maailmasõja ajaks oli Baden Viini peamine kuurort: igal aastal tuli sinna 20 000 inimest, mis on kaks korda rohkem kui linna kohalik elanikkond. Lisaks moodsale "spaamajale" "(Kurhaus)" oli seal 15 eraldi supelrajatist ja mitu parki. Sõja ajal oli Baden Austria-Ungari ülemjuhatuse ajutine asukoht. Uus kasiino 1934. aastal tegi linnast peamise kuurordi kogu Austrias. Weilburgi loss purustati Teise maailmasõja ajal. Pärast Teist maailmasõda asus Badenis 1955. aastani Nõukogude vägede peakorter okupeeritud Austrias.
Transport.
Badenisse pääseb Süd Autobahni (A2) kaudu. Sellel on kaks raudteejaama: Bahnhof Baden bei Wien S-Bahnile ja piirkondlikele rongidele ning kohalik Badner Bahni tramm-rong.