Rakvere

Rakvere on linn Lääne-Viru maakonnas, maakonna haldus-, majandus- ja kultuurikeskus.
Rakvere kohal asunud keskaegset Tarvanpää kindlusasulat on esmamainitud 1226. aastal. Rakvere on ametlikult linn alates 12. juunist 1302, kui Taani kuningas Erik VI Menved andis Rakverele Lübecki linnaõiguse. 
Kuni 20. sajandi esimese pooleni kasutati mujal maailmas Rakvere kohta enamasti nime Wesenberg (varasema nime Tarvanpää tõlkevaste alamsaksa keeles). 
Rakvere linn on elanike arvult Eesti suuruselt 8. linn ja 14. omavalitsusüksus.
Linnajuhtimine ja haldusorganid.
Rakvere linnapea on 2019. aastast Triin Varek. Rakvere linnavolikogu esimees on Mihkel Juhkami.
2021. aastal olid Rakvere linna eelarve tulud 23,8 miljonit eurot. Selle näitaja alusel on Rakvere linn Eesti omavalitsuste seas suuruselt 13. kohal. Rakvere linna netovõlakoormus on 6,4 miljonit eurot, mis moodustab 26,9% linna tuludest. Netovõlakoormuse osakaalult ollakse omavalitsusüksuste seas keskmike seas (51. kohal).
Linn ja linnaosad.
Rakveres on 19 linnaosa: Kondivalu, Kukeküla, Kurikaküla, Lennuvälja, Lepiku, Lilleküla, Linnuriik, Moonaküla, Mõisavälja, Paemurru, Palermo, Roodevälja, Seminari, Südalinn, Taaravainu, Tammiku, Vallimäe, Vanalinn, Õpetaja Heinamaa.
Rakvere tuumiku moodustavad kolm kõrvuti asuvat linnaosa: Vanalinn, Südalinn ja Õpetaja Heinamaa. Keskajast pärinev Vanalinn hõlmab Vallimäe, selle idajalamil paikneva Pika tänava piirkonna ning põhjas kunagise Rakvere mõisa südame koos Teatrimäe ja Rahvaaiaga. Seal asuvad endised ajaloolised Rakvere linnavalitsuse ja Viru maavalitsuse hooned, enamik Rakvere ajaloolisi vaatamisväärsusi, muuseumid, teater ja rahvamaja, kirik, samuti palju mälestusmärke.
Tihedalt hoonestatud Südalinn paikneb Carl Robert Jakobsoni, Tallinna, Võidu ja Tuleviku tänava vahel. See on eelkõige ärikeskus, kus paiknevad kauplused, turg, toitlustus-, teenindus- ja meelelahutusasutused, pangakontorid, postkontor, politseiosakond ja bussijaam, samuti 2004. aastal valminud moodne Rakvere keskväljak (ametlik nimi Turu plats). Alates 2015. aastast asub ka Rakvere linnavalitsus Turu platsi ääres aadressil Lai tänav 20. Linnavalitsuse kõrval asuv Parkali tänav on alates 2018. aastast mõeldud vaid jalakäijatele; see ühendab vanalinna südalinnaga.
Õpetaja Heinamaa linnaosa on saanud nime minevikus seal asunud Rakvere Kolmainu kiriku õpetaja heinamaa järgi. Seal asuvad Vabaduse plats ja park, lai Kastani puiestee, Rakvere spordihall ning muud spordirajatised ja -asutused.
Linna pindalast moodustab 153 ha linnale kuuluv metsamaa.
Sümboolika.
Lisaks lipule ja vapile on Rakverel oma tunnuslause ja logo.
Linna tunnuslauseks on "Rakvere – väge täis", mis väljendab, et Rakverel on suurel hulgal majanduslikku, vaimset ja demograafilist ressurssi. Rakvere märk kujutab tagajalgadele tõusnud valget tarvast punasel taustal, mida ümbritseb kollane ring. Kollasel ringil asub linna nimi Rakvere ja tunnuslause "Väge täis". Märk lähtub vanimast teadaolevast Rakvere nimest – Tarvanpää. Ürgveis on iidne jõu, väe ja viljakuse sümbol. Tarva püstine asend väljendab edasipürgimist, üleküllast jõudu, kindlat vastuseisu survele.
Tunnuslause ja visuaalse identiteedini jõudmisele eelnes põhjalik eeltöö: reklaamibüroo Korpus tellis EMOR-ilt alusuuringu, mis selgitas välja Rakvere tuumsümbolid. Küsitlusse kaasati nii Rakvere elanikke kui ka inimesi mujalt Eestist.
Loodus ja kliima.
Rakvere asub Põhja-Eestis Pandivere kõrgustiku põhjajalamil 20 km kaugusel Soome lahest.
Linna läbib Soolikaoja, mis paikneb suures osas kollektoris. Linna edelaosas asub Rakvere tammiku maastikukaitseala, lõunaosas asub Palermo mets. Linna järgi on nime saanud ordoviitsiumi Rakvere lade.
Rakvere tammikus paikneb kaitsealuse seeneliigi Eesti tammepässik leiukoht.
Rakvere linn paikneb Eesti tingimustes nii mandrilise kui ka merelise kliima mõjupiirkonnas. Aasta keskmine sademete hulk on 750 mm ja lumikatte keskmine paksus 30–40 cm. Aasta keskmine õhutemperatuur on 4,5 °C, püsivad külmad algavad detsembris ja kestavad 80–90 päeva.
Taristu.
Linna läbib Tallinna–Narva raudtee, linnast põhja poole jääb Tallinna–Narva maantee. Rakverest saab alguse Rakvere–Pärnu maantee. Kaugus Tallinnast on 98 km, Narvast 114 km, Tartust 126 km ja Peterburist 274 km.
Rahvastik.
Rakvere elanikest moodustavad pensionärid 23,9%. Selle näitaja poolest ollakse Eestis omavalitsusüksuste seas 57. kohal. Eelnevast tulenevalt on Rakveres Eesti keskmisest väiksem pensioniealiste isikute osakaal.
Rakveres on puudega isikute osakaal Eesti omavalitsusüksuste üks madalamaid. 8,8% Rakvere elanikest on diagnoositud puue (Eestis on keskmiselt diagnoositud puue 9,3% elanikest). Rakvere elanikel on kõige enam on diagnoositud liikumispuuet (40% juhtudest).
Haridus.
Lääne-Viru maakonna keskusena on Rakveres arenenud koolide võrgustik, kus omandavad statsionaarses õppes haridust ligikaudu 2700 last ja noort.
Rakveres tegutseb 2023. aasta seisuga kuus kooli: kolm munitsipaalkooli (Rakvere Põhikool, Rakvere Vabaduse Kool, Rakvere Reaalkool), kaks erakooli (Rakvere Eragümnaasium, Rakvere Waldorfkool), üks riigikool (Rakvere Riigigümnaasium) ja üks kutsekool (Rakvere Ametikool). Hariduslike erivajadustega lastel on võimalik õppida Mihkli Koolis.
Kuni 2019. aasta kevadeni omandada Tallinna Ülikooli Rakvere Kolledžis.
Kuni 2020. aastani said täiskasvanud omandada põhi- ja keskharidust Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumis.
Linnas tegutsevad veel Rakvere Muusikakool, Maret Ani Tennisekool ja Rakvere Spordikool ning hulk muid huvikoole, sh Muusikakool Rajaots, Esteetika ja Tantsukool, Athena Maja Huvikool, Muusika- ja Kunstikool Kaur, Rakvere Loovuskeskuse huvikool jt.
Majandus.
Rakvere linna elanikest palgatöötajate keskmine brutopalk kuus oli 2022. aastal 1451 eurot ehk 10% väiksem kui Eesti keskmine brutopalk. Selle näitajaga ollakse omavalitsusüksuste seas 28. kohal. Lääne-Virumaa omavalitsustest on vaid Kadrina valla elanike keskmine brutopalk kõrgem kui Rakvere linnas.
Ettevõtlus.
Pea iga viies (18%) Rakverre registreeritud tegutsev ettevõtete tegutseb hulgi- ja jaekaubanduse või mootorsõidukite remondi tegevusalal. Ehituse valdkonnas tegutseb 17% ettevõtetest. Kutse-, teadus ja tehnikaalase tegevuse valdkonnas tegutseb 11% ettevõtetest. Muudest valdkondades tegutseb igasühes alla 10% ettevõtetest. Linna registreeritud ettevõtete tegevusaladest on linna suurim tööandja töötlev tööstus, millele järgneb hulgi- ja jaekaubanduse valdkond.
Tegutsev on ettevõte, kellel on töötajad või käive. Tööandjate töötajate arv on piirkonda registreeritud tööandjate töötajate arv kokku.
Rakverre registreeritud juriidilistest isikutest suurimad tööandjad on toodud järgnevas tabelis.
Rakvere (koos Roodevälja ja Näpi) töötleva tööstuse 29 ettevõtte (10 ja enam töötajat) toodangu müük oli 2023. aastal umbes 300 miljonit eurot. Tähtsaimad on kohalikul toormel baseeruvad tööstusharud (osatähtsus müügitulus):
Rakvere piiril Roodevälja külas asub Eesti suurim lihatööstus Rakvere Lihakombinaat, eestimaise toiduainetetööstusi koondava Maag grupi ettevõte.
Sport.
Rakvere Spordikeskuse hallatav Rakvere linnastaadion on tänapäevane staadion, mille kõrval paikneb spordihall, mis avamise ajal 20. mail 2004 oli Eesti suuruselt teine. Spordihallis asuvad pallimängusaalid, judo- ja aeroobikasaal, kaljuronimissein, jõusaal. Selles on peale spordivõistluste võimalik korraldada ka messe, laatu ja kontserte. Staadioni kõrval asub veel kergejõustikumaneež, neli rannavolleplatsi, jalgpalli harjutusväljak, jõulinnak. Staadionile on rajatud osalise katusega tribüün.
Rakvere Spordikeskuse täismõõtmetes jalgpalli kunstmuruväljak rajati aastal 2007 ning asub aadressil Võidu 67, Rakvere Reaalkooli vahetus läheduses.
2016. aastal avati Rakveres Aqva Spordikeskus, kus asuvad reketialade väljakud ning aeroobika-, võitluskunstide ja fitnessisaalid. Tegemist on Lääne-virumaa suurima spordikompleksiga (pindala enam kui 5000 m²).
Linna lõunaosas asuvas Palermo metsas on 1999. aastast avatud tervisespordirajad, kus talvel on ka suusarajad.
Edukaim korvpalliklubi on olnud BC Rakvere Tarvas, kes mängis Korvpalli Meistriliigas ja Eesti-Läti korvpalli ühisliigas hooajani 2021/2022, parim võrkpalliklubi on meeste 2019. aastani Eesti meistriliigas mänginud ja hiljem esiliigas osalev MTÜ Rakvere Võrkpalliklubi (klubi nimetus BMF/Rakvere VK). Edukaim jalgpalliklubi on teises liigas mängiv, kuid 2016. aastal ka Eesti klubijalgpalli Premium liigas mänginud Rakvere JK Tarvas. 
Rakvere kergejõustikuklubi ViKe tegutseb 1991. aastast, selle kasvandikud on edukalt esinenud mitmesugustel, ka rahvusvahelistel võistlustel võistlustel, sealhulgas Euroopa klubide karikavõistlustel.
Kultuur.
Toimuvad rahvuste festival Kamalammas septembris, disaininädal oktoobris, roheline keskkonnanädal mais ning mõõga ja mantlipäeva elustiililaat juulis. Alates 2010. aastast toimuvad märtsis-aprillis laste ja noorte vanamuusikaansambleid koondav festival Fiori musicali ja ajaloolise tantsu minifestival Rakvere Renessanss, kus on esinenud tantsuansamblid Eestist ja ka piiri tagant ning kus lisaks kontserdile on toimunud ka meistriklassid ja töötoad.
Vaatamisväärsused.
Rakvere kõige tähtsam vaatamisväärsus on Rakvere ordulinnuse varemed Rakvere Vallimäe oosil. Vallimäel asuvad ka skulptuur Tarvas, Vallimäe vabaõhukeskus ja Vallimäe tuulik ning kõrgendiku lõunaosas paikneb Rakvere tammik.
Laiemat tähelepanu on pälvinud Rakvere keskväljak, mis valmis praegusel kujul 2004. aastal. Väljaku ääres on Ferdinand Gustav Adoffi projekti järgi valminud ja Kultuurimälestiste riiklikku registrisse kantud Rakvere turuhoone ja Eesti Panga Rakvere osakonna hoone.
Rakvere vanalinna kaitseks on moodustatud Rakvere vanalinna muinsuskaitseala.
Eesti funktsionalistliku kooliarhitektuuri ja arhitekt Alar Kotli sõjaeelse loomingu ilmekamaid näiteid on Rakvere ühisgümnaasiumi hoone. Selle kõrval asub sama arhitekti projekteeritud Rakvere Pauluse kirik, mis on ringi projekteerimisel Arvo Pärdi muusikamajaks.
Rakvere Jumalaema Sündimise kirikus asuvad õigeusu preestermärter Sergi Florinski säilmed.
Mälestusmärgid ja skulptuurid linnaruumis.
Rakvere kesklinnas aadressil Lai tänav 34 asub Amandus Adamsoni kavandatud Rakvere Vabadussõja mälestussammas.
Rakvere äärelinnas Juhan Kunderi tänava ääres Palermo metsas asub Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi. Rakvere tammikus paikneb mälestussammas "Okaskroon", mis on püstitatud Nõukogude okupatsiooni ajal represseeritute mälestuseks.
Aadressil Vallimäe tee 5 asub Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument. Aadressil Tammiku tänav 1 on Juhan Kunderi mälestussammas.
Turu platsil asub koolipoisipõlve Rakveres veetnud helilooja Arvo Pärdi auks püstitatud skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas".
Ajalugu.
Aastatel 1219–1220 allutas ja ristis Virumaa alad Taani kuningas Valdemar II (vt Taani valdused Eestis). 
Taani kuninga vasallid asusid linnuse kohale oma kantsi rajama arvatavasti 13. sajandi II veerandil, kasutades algul eestlaste rajatud valli ja puitpalissaadi. Siis rajati Rakvere Vallimäele ka Rakvere ordulinnuse esimesed kivihooned, millest vanimatena on säilinud kahe poolkeldri katked hilisema pealinnuse edelanurgas. Läti Henriku kroonikas on Tarvanpea asulat esmamainitud 1226. aastal. 1252. aastal nimetati Taani vägede uut tugikohta ehk linnust Wesenberghiks (Tarvanpea keskalamsaksa keeles).
1267. aastal alanud sõjategevuses tungisid Novgorodi väed vürst Juri juhtimisel Virumaale Rakvereni (vanavene keeles "Rakovor") ning rüüstasid põhjalikult piirkonda. Kindlust aga vallutada ei suudetud, kaotati üks oma pealikest ja muid tähtsaid mehi ning pöörduti tagasi. 1268. aasta jaanuaris tuli mitu Novgorodi vürsti oma vägedega (umbes 30 000 meest) üle Narva jõe ning läks Rakvere alla.
1302. aastal sai Rakvere ordulinnuse juurde kujunenud Wesenberghi asula Lübecki linnaõigused. 1346. aastal müüs Taani kuningas Valdemar IV pärast Jüriöö ülestõusu oma Eestimaa valdused (Harju- ja Virumaa koos Tallinna, Rakvere ja Narva linnustega) Saksa ordu ordumeister Goswin von Herikelile umbes nelja tonni hõbeda (19 000 Kölni marka) eest ja Saksa ordu pantis need 1347 Liivi ordule.
Rakvere linna arengus mõjutas linna kujunemist seda edela ja lääne poolt ümbritsenud Rakvere mõisa ja ida poolt Rakvere kirikumõisa valdused, mistõttu kujunes linn algselt põhjast kagusse suunduva kaarena, mille keskosa (Vallimäe ja kiriku vaheline ala) oli vaid mõnisada sammu lai.
Vene-Liivi sõjas (1558. aastal), pärast Narva alistamist Vene vägede poolt, jättis Rakveret kaitsnud saksa garnison linnuse maha ja ala võttis 1558. aasta augustis üle Boris Kolõtševi salk. Samal aastal sai Rakvere Moskva tsaaririigi kontrolli all oleva maakonna keskuseks ning oli tugevalt kindlustatud. Rakvere kindlusmüüri ehitamiseks aga lammutati Rakvere linnas frantsisklaste Püha Mihkli katoliku kiriku mungaklooster, Rakvere Mihkli kirik, gildimaja ja mõned kodanike kivimajad.
Järgnenud Liivimaa sõjas (1568. aastal) piirasid edutult Rakveret, ja põletasid maha linna ümbritsenud alevi, Pärnust tulnud mõisamehed, Poola kuninga pooldajad. 1572. ja 1574. aastal piirasid linnust Rootsi väed, kuid samuti tulemusteta. 1581. aastal piirast Rootsi väed uuesti linnust Pontus De la Gardie juhtimisel ning olid seekord edukad. Vene garnison kapituleerus 4. märtsil 1581. 1583. aastal sõlmitud Pljussa vaherahuga läks linn Rootsi haldusse.
Rakvere mõis loodi 1618. aastal, mil Rakvere linnuse ala läänistati Reinoud van Brederodele (1567–1633), kelle Rootsi kuningas Gustav II Adolf 12. juunil 1616 oli Rakvere vabahärraks teinud ja kes Hollandi saadikuna oli osalenud Stolbovo rahuläbirääkimistel. 1631. aastal andis Gustav II Adolf Brederodele ka Rakvere linna. 1669. aastal omandasid mõisa Tiesenhausenid ning 19. sajandi keskel Rennenkampffid.
Põhjasõja ajal (1703. aastal) koondas W. A. von Schlippenbach väed Lääne-Virumaale, kuid jättis piiräärsed idapoolsed alad Vene vägede meelevalda. Vene rüüsteväe liikumisel Viru-Nigula kihelkonda taganesid Rootsi väed Sõmerult Rakverre ja seejärel Tallinna. 5. septembril ületasid Vene väed Kunda jõe ning eelväed tungisid Rakverre, kus viimased Rootsi väed süütasid linnas asunud moonalaod ning taganesid lahinguta. Rakverre jäänud linnaelanikud tapeti ning linn põletati Vene vägede poolt. Vene väed lõid Rakvere juurde uue tugipunkti, kust rüüstesalgad (kalmõkid jt) suundusid rüüstama ümberkaudseid Haljala, Kadrina, Rakvere, Viru-Jaagupi ja Simuna kihelkondi. Rüüstetööd viidi lõpule kahe päevaga. Virumaa järel tungisid Vene rüüstesalgad Järvamaale.
1783. aastal kehtestati Venemaa keisririigis asehalduskonnad ja loodi Tallinna asehalduskonna Rakvere kreis. Wesenbergi linn osteti Tiesenhausenilt 45 011 rubla eest ära ning nimetati üheks Eestimaa kubermangu kreisilinnaks. 1805. aastal asutati Rakveres kreiskool, 1814. aastal algkool.
1870. aastal avati Rakveres Balti Raudtee Seltsi Balti raudteeliinil Rakvere raudteejaam. 1912. aastal asutati Rakvere Õpetajate Seminar.
Sõpruslinnad.
Rakverel on üheksa sõpruslinna.