Avalik teenus

Avalik teenus Eesti Vabariigis on avalike ülesannete täitmisel üldistes huvides osutatav teenus, mis on suunatud avalike hüviste pakkumisele, avaliku ülesandega kaasneva kohustuse täitmisele või põhiõiguste, vabaduste ja huvide kaitsele.
Avalikku teenust osutab asutus füüsilisele või eraõiguslikule juriidilisele isikule tema tahtel, sealhulgas eeldataval tahtel, teeninduskontakti kaudu mis tahes suhtluskanalis ja mis võimaldab isikul täita seadusest tuleneva kohustuse või kasutada seadusest tulenevat õigust.
Avalike teenuste liigitus.
Avalikke teenuseid on võimalik jaotada:
Digitaalsete teenuste arendamine.
“Praegu on avalike teenuste ajastu, kus keskmes on kasutaja ja tema vajadused ning ootused digitaalselt ligipääsetavate avalike teenuste järgi”. Digitaalseid teenuseid võimaldavad digitaalne isikutuvastus, turvaline andmevahetus ja kõrgekvaliteedilised andmebaasid. Igale digiteenusele on määratud juht ehk „omanik“, teenusega seotud ametkond, kes vastutab teenuse hea toimimise ja edasi arendamise eest, jälgides, kuidas teenus toimib, kas kasutajad selleni jõuavad ja on teenusega rahul ning kas viimased arendused tõid oodatud muutuse.
Eestis on 99% avalikest teenustest digitaalselt kasutatavad. E-teenuseid ei saa 2024. aasta novembri seisuga kasutada ainult abielulahutuste korral. Erinevate uuringute nagu E-valitsemise etalon 2022 ning OECD digitaalse riigivalitsemise indeks on Eesti avalike digiteenuste pakkumise vallas Euroopa Liidu riikide tipus ning OECD riikide võrdluses esikümnes. Eestis jagatakse ja kasutatakse olemasolevaid andmeid, on olemas tööriistad ja platvorm digiteenuste pakkumiseks, teenused on proaktiivsed ja läbipaistvad. Arengukohtadena toodi uuringutes Eesti puhul välja kasutajakesksus, sh kasutajate kaasamine digiteenuste disaini, et saavutada uuenduslikud ja kasutajasõbralikud personaliseeritud teenused.
Proaktiivsete ja sündmusteenuste loomise ja osutamise eesmärk on teenuste kättesaadavuse paranemine. Avalikke teenuseid pakutakse inimesele ja ettevõtjale tema elu- või ärisündmusest lähtuvalt ühe sujuva teenusena, riigi toimimise keerukus (nt eri asutuste ja tasandite koostöö) peaks olema teenuse saajale nähtamatu.
Proaktiivne teenus.
Proaktiivne teenus on otsene avalik teenus, mida asutus osutab omal algatusel, isikute eeldataval tahtel ja riigi infosüsteemi kuuluvate andmekogude andmete alusel. Proaktiivne teenus osutatakse automaatselt või isiku nõusolekul ning andes kasutajale võimaluse teenusest loobuda või selle kasutamisviisi valida. Proaktiivseid teenuseid mistahes tasemel on võimalik pakkuda vaid kvaliteetsete andmete alusel. 
Proaktiivseid avalikke teenuseid pakub organisatsioon kodanikele või ettevõtetele nende vajaduste, olukorra, isiklike eelistuste, elusündmuste ja asukoha alusel. Elusündmusena käsitletakse muutust inimese elus, mille tõttu võib tekkida vajadus avaliku teenuse järele. Proaktiivsus tähendab seda, et riik pöördub võimaliku teenuse vajaja poole ja informeerib võimalikust teenusest või hüvest enne, kui teenust vajav isik või ettevõtte pöördub riigi poole teenuse taotlemiseks. Proaktiivsed teenused peaksid vähendama manuaalseid protsesse kodaniku ja valitsuse jaoks, muutes teenuse osutamise kiireks ja sujuvaks.
Sündmusteenus.
Sündmusteenus on otsene avalik teenus, mida mitu asutust osutab ühiselt, et isik saaks täita kõik kohustused ja kasutada kõiki õigusi, mis talle tekivad ühe sündmuse või olukorra tõttu. Sündmusteenus koondab mitu sama sündmusega seotud teenust kasutajale üheks teenuseks. Sündmusteenuste eesmärk on muuta avalike teenuste kasutamine inimese jaoks võimalikult lihtsaks ja mugavaks. Inimese tahteavaldus (nt „soovin abielluda“) vallandab kõik vajalikud protsessid.
2024. aasta novembri seisuga portaalis eesti.ee kättesaadavad sündmusteenused:
Plaanis on ka edasised sündmusteenuste projektid, nagu pensionile jäämine ja raskelt haige lapse toetamine.
Olemasolevad ettevõtjatele suunatud sündmusteenused: