Liisa Puusepp

Liisa Puusepp (sündinud 5. juunil 1980 Tallinnas) on eesti ökoloog, teaduse populariseerija, 2021. aastast Rakvere Riigigümnaasiumi direktor.
Haridustee ja töökäik.
Liisa Puusepp on lõpetanud 1998. aastal Haljala Keskkooli ja 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli geoökoloogia erialal (sh 2001. aasta sügisel õppis vahetusüliõpilasena Kreekas Ioánnina ülikoolis ("School of Natural Resources and Enterprises Management")). Aastatel 2002–2004 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikooli geoökoloogia magistriõppes (sh 2004. aasta kevadel vahetusüliõpilasena Norras Bergeni Ülikoolis), kus kvaternaarigeoloog Maire Sakson õpetas talle ränivetikaanalüüsi. 
2004. aastal kaitses ta magistritöö "Perifüütsete ja planktiliste diatomeede jaotus Väike-Juusa järve pindmistes setetes" ("Distribution of periphytic and planktonic diatoms in surface sediment in Lake Väike Juusa") (juhendaja prof Jaan-Mati Punning) ja sai teadusmagistri kraadi. 
2011. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis doktoritöö "Spatio-temporal variability of diatom assemblages in lake sediments" ("Diatomeekoosluste ajalis-ruumilised jaotused järvesetetes", juhendajad prof Jaan-Mati Punning, prof Tiiu Koff, Jan Risberg).
Aastatel 2013–2014 töötas Liisa Puusepp JSPS järeldoktorandina Jaapanis Ehime Ülikoolis ("Center for Marine Environmental Studies" (CMES)).
Aastatel 2019–2021 õppis ta Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudis magistriõppes mitme aine õpetaja erialal (magistritöö "Õpetajate ökoloogiline maailmavaade ja arusaamad keskkonnateemade käsitlemisest koolis"). 
Aastatel 2003–2021 töötas Liisa Puusepp teadurina Tallinna Ülikooli ökoloogiakeskuses (2015. aastani ökoloogiainstituut). Aastatel 2019–2021 oli ta ka Keskkonnaministeeriumi keskkonnateadlikkuse nõunik. Peale selle on ta töötanud mitteakadeemilistel ametikohtadel Tallinna Ülikoolis ja juhendajana Riigimetsa Majandamise Keskuse Sagadi looduskoolis. 2015. aasta sügisel oli praktikal Eesti Teadusagentuuri Brüsseli kontaktbüroos.
2021. aasta maist on Liisa Puusepp 2022. aasta septembris avatud Rakvere Riigigümnaasiumi direktor.
Teadustöö.
Liisa Puuseppa teadustööd (nii alus- kui ka rakendusteadused) on seotud kolme suurema temaatikaga:
Liisa Puusepp on juhendanud arvukalt üliõpilastöid (sh Tallinna Ülikooli ELU projekte), pidanud loengukursuseid (sh ka Eesti Kunstiakadeemias ja CETYS ülikoolis Mehhikos) ja viinud läbi praktikume ning koolitusi kõigis kolmes teadustöö suunas.
Ta on osalenud mitmes teadusprojektis, avaldanud teaduspublikatsioone, populaarteaduslikke artikleid ja reisikirju. Ta on üks "Eesti inimarengu aruande" (2015) autoreid ning 2018. aasta Eesti elanike keskkonnateadlikkuse uuringu koostajaid.
Detailsem loetelu artiklitest ja projektidest Liisa Puusepa ETISe kontol.
Doktoritööst.
Liisa Puuseppa doktoridissertatsiooni "Spatio-temporal variability of diatom assemblages in lake sediments" laiem eesmärk oli hinnata mõningate keskkonnaparameetrite mõju diatomeekoosluste ajalis-ruumilisele jaotusele järvesetetes ja leida vastused järgmistele küsimustele:
Väike-Juusa järve näitel vaadeldi, kas veetaseme muutused väikejärvedes avaldavad mõju ka ränivetika kooslustele. Tulemused kinnitavad, et uuringus kasutatud kompleksset metoodikat (koos ränivetikaanalüüsile kasutati ka makrojäänuste ja OC/N analüüsi tulemusi) saab rakendada järvede veetaseme kõikumiste rekonstrueerimisel minevikus. Vastavalt veetasemete kõikumisele muutub ka setteläbilõikes planktiliste ja perifüütsete diatomeeliikide suhe. Olulised on ka faktorid, kas tegemist on pikema- või lühiajaliste veetasemete kõikumistega ning kas aja jooksul on muutunud näiteks järve toitelisus. 
Juhul kui järve veetase on pikema perioodi jooksul olnud küllaltki stabiilne (Ķūži järve näitel), kuid on registreeritud ränivetikate koosluste muutused, siis neid muutusi järve ökosüsteemis põhjustavad muud tegurid, milleks võivad olla muutused järve ümbritsevas taimkattes ning inimtegevus järve ümbritseval alal. Näiteks perioodil, mil järve ümbruses olid ülekaalus kuusemetsad, muutus ka uuritud järves vesi happelisemaks ning suurenes happelistele veekogudele omaste ränivetikate osakaal. Inimtegevuse mõju on samuti vaadeldav diatomeekoosluse muutustes – ilmnevad suuremat toitainete hulka vajavad ränivetikate liigid.
Suur ja madal piiriveekogu Peipsi järv on juba aastakümneid olnud erinevate uuringuvaldkondade huviorbiidis. Töö käigus kirjeldati diatomeekooslusi Peipsi järve pindmistes proovides ja võrreldi saadud tulemusi 1970. aastatel tehtud töödega. Kahe uuringu (1970. aastad ja 2006) diatomeede liiginimekirjad oluliselt ei erine ning järves domineerivad samad liigid. Diatomeerakkude kontsentratsioonid ning nn tuumikalad, kus esinevad suuremad kontsentratsioonid, on aga veerandsajandi jooksul muutunud.
Teaduse populariseerimine.
Liisa Puusepp on juhtinud Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudis Looduse Akadeemiat – laste huviringi. Ta teeb koolitusi õpetajatele ja huviringijuhtidele ning käib tihti koolides lastele rääkimas enda uurimisvaldkondadest.
Liikmesus.
Liisa Puusepp on Eesti Geograafia Seltsi juhatuse liige (aastani 2020 asepresident), Eesti Teadushuvihariduse Liidu ja Eesti Keskkonnahariduse Ühingu liige ning Eesti Jaapani Ülikoolides Õppinute Seltsi liige. Ta on olnud EÜKÜ "Sorex" liige ning Eesti Geograafia Seltsi Noorteklubi esimees (2004–2005).
Varia.
Liisa Puusepp on fotograafia-, matka- ja rattasõiduhuviline, tegelenud koduloouurimise ja korvpalliga (olnud 1990. aastatel Lääne-Virumaa meister).