Latiivne määrus

Latiivne määrus on sihti väljendav määrus. 
Eesti keel.
Latiivseks määruseks võib lauses olla
Latiivseid määrusi on neli:
Latiivne valdajamäärus.
Latiivne valdajamäärus vastab küsimusele "kellele? millele?" ning see märgib
 "Kelner tõi meile kalja"
 "Korintose türann kinkis templile kuldse Zeusi kuju"
 "Majale pannakse uus katus."
Latiivne valdajamäärus on 
 meile, templile, majale
 "See raamat oli poisi jaoks liiga keeruline. Laev sattus mereröövlite valdusse."
Latiivne valdajamäärus laiendab
 "Ma andsin talle lahendada ühe ülesande. Tõin sulle mõned noad ihuda. Karudelegi õpetatakse tantsimine selgeks"
 "Elu tundub mulle tihtipeale tuuletallamisena. Talle meeldis tantsida. Neiule olid totrad komplimendid vastikud. Mulle on teada mõningaid huvitavaid fakte. Ega tervete jaoks arsti vaja pole."
 "Mulle tuli külalisi. Poisist kasvab mulle tubli abimees. Bensiini jätkub 1000 autole. Talle jäid vaid saba ja sarved"
 "Õde torkas talle süstla käsivarde. ~ Õde torkas tema käsivarde süstla."
Latiivne kohamäärus.
Latiivne kohamäärus vastab küsimusele "kuhu?" ning see näitab intransitiivlauses aluse ja transitiivlauses sihitise referendi suundumiskohta – sihtkohta või suunda.
Latiivne kohamäärus on
 "a) Ta läks koju. b) Raamat kukkus põrandale. c) Mari sõitis vanemate juurde"
 "Ta läks sööma"
 "Kuhu ta läks? Ma nägin, kuhupoole ta jooksis. Tule siia!"
Latiivne kohamäärus laiendab
 "Poiss jooksis abi järele. Sellele toolile istub Maarja. Võib-olla me ei lähekski täna Raadikute poole? Tule siia! „Seitsmes rahukevad“ on ka soome keelde tõlgitud"
 "Poisi käsi jäigi taskusse. Kaotasin kaelaripatsi Kunstiinstituudi saali. Üks ilus piiga uppus Emajõkke"
 "Tüdrukud kibelesid peole. Poiss tükkis musi andma. Kuhu sa kipud?"
 "Häid lambaid mahub palju ühte lauta. Paraaduksest pääsevad koolimajja vaid eriti tähtsad külalised. Tuhkatriinu ei sündinud teiste sekka. See sünge maal siia tuppa on täpselt paras."
Piiri väljendav kohamäärus.
Latiivse kohamääruse erijuhtum on piiri väljendav kohamäärus, mis vastab küsimusele "kustsaadik?" ning esineb suunduvat tegevust või ulatumist väljendavate verbide seotud laiendina.
Piiri väljendav kohamäärus on
 "a) Me oleme ühiskonna arengus jõudnud tähtsa rajajooneni. Bensiini jätkub kuni alevikuni. b) Vett oli põlvist saadik"
 Kustsaadik teie hingemaa on? Kisa ulatub siiamaale.
Latiivne ajamäärus.
Latiivne ajamäärus vastab küsimustele "mis ajaks?" ning "mis ajani?". Neist esimene väljendab tegevuse piirini jõudmise tähtaega aspektilt piiritletud lauses ja teine ajalist lõpp-piiri.
Latiivne ajamäärus on
 "Töö tuleb homseks valmis teha. Tähtsate külaliste saabumiseks olgu saun köetud! Eilseks oli meil varutud 50% saagist."
 Latiivne ajamäärus võib muuta ka aspektilt piiritlemata laused piiritletuks: "Homseks see laev upub."
 "a) Homseni on veel palju aega. Ootasin und hommikuni. Valimisteni jääb tänasest 15 päeva. b) "Härra Huu" on lastel siiani kadunud."
Latiivne seisundimäärus.
Latiivne seisundimäärus väljendab seisundit, millesse minnakse. Latiivse seisundimääruse kohta saab küsida "mis seisundisse? mis asendisse?".
Latiivne seisundimäärus laiendab seotud laiendina põhiliselt siirdumist või siirmist märkivaid verbe.
Latiivne seisundimäärus on
 "Mudilased läksid näärivana nähes kangesti elevile. Juku kukkus põlve marraskile. Haned tormasid kaagutades laiali. Jonnakas jõnglane ehmatas enda vait. Sanitar pani haige pikali. Asusime ämmaga lähestikku elama"
 "a) Oleme omadega ummikusse jõudnud. Ta haigestus grippi. b) Ära aja mind vihale! Ilm läheb külmale. c) Ahv arenes inimeseks. Koduõu jäi talle kitsaks. d) Siin võib nälja kätte ära surra. Ta sattus põlu alla."
Latiivne seisundimäärus võib piiritleda lausega väljendatavat situatsiooni: "Haned jooksid kaagutades." (piiritlemata) – "Haned jooksid kaagutades laiali." (piiritletud) "Keegi lükkas ust." (piiritlemata) – "Keegi lükkas ukse praokile." (piiritletud)