tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Põhja-Jäämeri

Põhja-Jäämeri ehk Jäämeri ehk Arktika ookean on Maa väikseim ookean. Põhja-Jäämeri ümbritseb põhjapoolust. Põhja-Jäämerd piiravad Euraasia ja Põhja-Ameerika.
Mõnikord ei loeta Põhja-Jäämerd eraldi ookeaniks, vaid Atlandi ookeani osaks.
Erineb teistest ookeanidest selle poolest, et paikneb täies ulatuses külmvöös. Ookeani siseosa – kolmandik kuni pool ookeanist – on aasta ringi kaetud mõnemeetrise jääga, mis tiirleb ümber pooluse päripäeva. Talvel on peaaegu kogu ookean jääga kaetud. Suurem osa ookeanist on jääga kaetud kümme kuud. Jääkate on suurima ulatusega märtsis-aprillis.
Põhja-Jäämere temperatuur ja soolsus muutuvad hooajuti, sõltudes jää tekkest ja sulamisest. Põhja-Jäämeri on teistest ookeanidest magedam. Seda põhjustavad väiksem aurumine külma kliima tõttu, suur mageda vee sissevool ookeani suubuvatest suurtest jõgedest ja piiratud ühendus teiste, soolasemate ookeanidega.
Kõige suurem sissevool on Islandi ja Norra vahel Norra merest, kus soe Golfi hoovus voolab Barentsi merre. Seetõttu on umbes pool Barentsi merest aasta ringi jäävaba.
Põhja-Jäämere reljeefis on nõod, mida eraldavad enam-vähem paralleelsed Gröönimaa–Siberi-suunalised ahelikud. Nendega risti, Alaskast Teravmägede poole minnes ületatakse Kanada nõgu, Mendelejevi ahelik, Makarovi nõgu, Lomonossovi ahelik, Amundseni nõgu, Gakkeli ahelik ja Nanseni nõgu.
Põhja-Jäämeri on teistest ookeanidest märksa madalam, seda niihästi keskmise kui ka absoluutse sügavuse poolest. Sügavaim punkt (4346 m) asub põhjapooluse lähedal Amundseni nõos.
Suurimad Põhja-Jäämerre suubuvad jõed vooluhulga järgi on Jenissei, Leena, Ob, Mackenzie ja Petšora jõgi.
Põhja-Jäämere suurimad saared on Gröönimaa, Baffini saar, Victoria saar, Ellesmere'i maa ja Banksi saar. Suurimad saarestikud on Kanada Arktika saarestik, Novaja Zemlja, Severnaja Zemlja, Uus-Siberi saared ja Teravmäed.
Kliima.
Ookeanis ning selle saartel ja rannikul on arktiline kliima. Seda iseloomustab aasta läbi madal temperatuur, mis siiski väga madalale ei lange. Ookeani pinnatemperatuur on üsna püsiv, sest tohutud veekihid, isegi kui nad on jääga kaetud, eraldavad soojust ega lase temperatuuril langeda nii madalale kui Antarktikas. Seetõttu on ookeani pinnatemperatuur aasta ringi pisut alla merevee jäätumistemperatuuri.
Talvele on iseloomulikud täielik pimedus (polaaröö), selge taevas ja püsiv külm ilm. Suvele on iseloomulikud pidev valgus (polaarpäev), niiske ja udune ilm ning nõrk vihma- või lumesadu.
Põhja-Jäämere kliima ei ole alati niisugune olnud. Paleotseeni-eotseeni soojusmaksimumi ajal 55 miljonit aastat tagasi oli piirkonna aasta keskmine temperatuur 10–20 °C ja võimaldas põhjapooluse lähedal elada troopilistel eluvormidel "Apectodinium augustum", mis nõuavad pinnatemperatuuri üle 22 °C.
Põhja-Jäämere mered ja lahed.
"Tärniga märgitud mere ja lahe arvavad mõned allikad Atlandi ookeani osadeks."
Valge meri

 
Valge meri (vene "Белое море", karjala "Valkea meri, Vienanmeri", neenetsi "Сэрако ям’") on Põhja-Jäämere sisemeri.
Valge meri piirneb põhjas Barentsi merega, millest seda eraldab Koola poolsaar. Valge ja Barentsi mere piiriks on Koola poolsaarel asuva Svjatoi Nossi neeme ja Kanini poolsaarel asuva Kanin Nossi neeme vaheline piir.
Valge mere pindala on umbes 90 000 km², maht 8000 km², keskmine sügavus on 67 m, suurim sügavus 350 m, soolsus 15–28‰.
Looded on üsna suured, kõige suuremad Mezeni lahes (7,7 m). Need on Põhja-Jäämere kõige suuremad looded. Valge mere kõige väiksemad looded (0,6 m) on Semža jõe suudmes.
Kogu Valge mere vesikond loetakse Venemaa siseveteks. Venemaad ümbritsevast 12 merest on see pindalalt eelviimane: ainult Aasovi meri on temast väiksem.
Valge mere suurimad lahed on Kandalakša, Onega, Dvina ja Mezeni laht. Mere üksikud rannikulõigud kannavad Pomoori, Teri, Letni ja Karjala ranniku nime.
Valgesse merre suubuvatest jõgedest on suurimad Dvina, Onega ja Mezen.
Valge meri on Valge mere – Läänemere kanali ja Dvina kaudu laevatatavas ühenduses Läänemere ja Volga jõgikonnaga. Kanal rajati 1930. aastatel sunnitööliste abil ja selle sügavus ei ületa 4 meetrit.
Mere ääres elanud põlisrahvad on põhjas saamid, läänes karjalased, idas ja lõunas pomoorid. Venelased asusid mere lõunakaldale seoses Arhangelski asutamisega 16. sajandil.
Valges meres Kandalakša lahes asuvad Solovetsi saared, kus asub üks Põhja-Venemaa tähtsamaid kloostrikomplekse Solovetsi klooster.
Talvel külmub Valge meri harilikult täielikult kinni.
Tähtsaim sadam on Arhangelsk, suured sadamad on veel Belomorsk, Severodvinsk ja Kandalakša. 
Sajandeid oli Valges meres Venemaa ainus pääs maailmamerele ja Arhangelsk oli Venemaa ainus meresadam.
Ljubljana

Ljubljana (saksa "Laibach", itaalia "Lubiana") on Sloveenia pealinn. See on oma rahvaarvu (272 200) poolest üks väikseimad pealinnu Euroopa Liidus.
Geograafia.
Linn asub Kesk-Sloveenias Ljubljanica jõe ääres, Sava jõe ülemisel valgalal Ljubljana nõos. Südalinna kõrgus merepinnast on 298 meetrit, Ljubljana linnus asub kõrgendikul (Grajski grič) 366 meetri kõrgusel, ja kõrgeim punkt (Grmada) 676 meetri kõrgusel.
Kliima.
Ljubljanas on vähemalt 29-kraadist sooja esinenud igas kuus aprillist kuni oktoobrini. Absoluutne maksimum, +39 °C, on mõõdetud juulis. Kõige külmem kuu on jaanuar, kuid jaanuariski on mõõdetud 14 kraadi sooja. Keskmiselt 90 päeval aastas tõuseb õhusoojus üle 30 kraadi.
Absoluutne miinimum on mõõdetud veebruaris (−28 °C). Ka jaanuaris on mõõdetud −27 °C. Juunist septembrini pole kunagi öökülma täheldatud. Keskmiselt on öökülmi 90 päeval aastas ja lumikate püsib keskmiselt 65 päeva.
Sademed jaotuvad aasta lõikes üsna ühtlaselt. Kõige märjemad kuud on oktoober (keskmiselt 151 mm) ja september (142 mm). Kõige kuivemad kuud on märts (76 mm) ja jaanuar (88 mm). Kokku on aastas sademeid keskmiselt 1383 mm ja selletõttu on Ljubljana üks Euroopa kõige märjemaid pealinnu. Maist kuni septembrini on piksetormid tavalised ja võivad vahel olla rängad.
Ljubljana on tuntud udude poolest, mida täheldatakse keskmiselt 121 päeval aastas, peamiselt sügiseti ja talviti.
Haldusjaotus.
Ljubljana on jaotatud 17 linnaosaks.
Ajalugu.
Rauaaeg.
Tänapäeva Ljubljana ala asustasid eelajaloolisel ajal veneedid, pärast keltide ja illüürlaste segunemisel tekkinud rahvas ja 3. sajandil eKr keldi hõim tauriskid.
Rooma-aeg.
50. aasta paiku rajati linna kohale Vana-Rooma sõjaväelaager, mis hiljem muutus alaliseks asulaks nimega Iulia Aemona ehk lühidalt Emona. Emonas elas 5000–6000 elanikku, eri värvi telliskivimajad ja kanalisatsioon.
Rahvasterännuaeg.
Aastal 452 hävitasid hunnid selle Attila käsul. Hiljem laastasid seda idagoodid ja langobardid. 6. sajandil saabusid sinna slaavlased. 
9. sajandil langes see piirkond sõltuvusse Frangi riigist ja sinna korraldasid rüüsteretki madjarid.
Keskaeg.
Esimest korda mainiti Ljubljanat 1144 "Luwigana" nime all. Ljubljana sai linna õigused 1220, kaasa arvatud õiguse müntida raha.
1270 vallutas linna Ottokar II Přemysl. Seejärel võitis Rudolf von Habsburg Ottokari ja hõivas linna 1278. Ljubljana jäi kuni 1797 Habsburgide võimu alla. Sellest sai katoliiklik slaavlaste linn.
Tänapäev.
Sloveenia iseseisvus 1991 ja sellest ajast peale on Ljubljana olnud riigi pealinn.
Sport.
Linnas asub jalgpallistaadion Stožice staadion, mis on jalgpalliklubi NK Olimpija Ljubljana kodustaadion.
Sõpruslinnad.
Ljubljanal on kakskümmend sõpruslinna:
Walesi lipp

Walesi lipp on Suurbritannia ajaloolise piirkonna - Walesi lipp.
Lipukangas on jagatud horisontaalselt kaheks võrdseks väljaks, ülemine on valge ja alumine roheline. Kanga keskel on punane lohe, mida on Walesi lahingulippudel kasutatud juba 7. sajandist. Ametlikult võeti see lipp kasutusele 1959. aastal.
Eesti poliitikute loend

"Siin on loetletud praegusi ja varasemaid Eesti poliitikuid.
Välismaa poliitikute loend

"Siin loetletakse Teise maailmasõja järgseid maailma poliitikuid, välja arvatud Eesti poliitikud, kes on loetletud Eesti poliitikute loendis.
Politoloogide loend

"Siin on loetletud politolooge.
Västerbotteni lään

Västerbotteni lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Piirneb loodes Norraga ja põhjas Norrbotteni lääniga.
Haldusjaotus.
Västerbotteni läänis on 15 valda:
Norrbotteni lään

Norrbotteni lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. See on Rootsi põhjapoolseim lään. Lään piirneb Soome ja Norraga.
Haldusjaotus.
Norrbotteni läänis on 14 valda:
Örebro lään

Örebro lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Haldusjaotus.
Örebro läänis on 12 valda:
Uppsala lään

Uppsala lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Uppsala lään asub Ida-Rootsis ning piirneb Stockholmi, Södermanlandi, Västmanlandi ja Gävleborgi lääniga. Territoorium langeb osaliselt kokku ajaloolise Upplandi maakonnaga; keskus asub Uppsalas, mis on umbes 135 000 elanikuga lääni suurim asula ning Rootsi suuruselt neljas linn.
Uppsala lään koosneb 8 kohaliku omavalitsuse üksusest ehk vallast – Enköpingi, Heby, Håbo, Tierpi, Uppsala, Knivsta, Älvkarleby ja Östhammari vald. Lääni omavalitsuse organ on valitav volikogu ("landsting") ning riigivõimu esindab läänivalitsus ("länsstyrelse"), mida juhib maavanem ("landshövding").
Lõunast põhja läbib Uppsala lääni E4-maantee, mis ühendab Uppsalat Stockholmiga.
Uppsala läänis on u 300 järve, millest suurim on Mälaren. Lääni sümboliteks on valitud merikotkas, harilik kivipuravik, tõugjas ja püvilill; viimane kasvab looduslikult Kungsängi kaitsealal Fyrise jõe ääres. Kokku on läänis 79 looduskaitseala.
Ligi 3/4 tööjõust on hõivatud tertsiaarsektoris. Suurimateks tööandjateks on lisaks kohalike omavalitsuste asutustele ning "landstingi" hallatavatele tervishoiuasutustele Uppsala Ülikool, Rootsi Põllumajandusülikool, farmaatsiaettevõte Pharmacia &amp; Upjohn ning metallitööstus Sandvik Coromant.
Uppsala lääni omapäraseks kultuuripärandiks on 17.–18. sajandil valloonide asutatud rauasulatustehased, mis nüüdseks on valdavalt muudetud muuseumideks ja puhkealadeks.
Kalmari lään

Kalmari lään on 1. järgu haldusüksus Rootsi lõunaosas.
Kalmari lään piirneb Kronobergi, Jönköpingi, Blekinge ja Östergötlandi lääniga ning idas Läänemerega. Läände üle mere jääb Ojamaa lään. 
Lääni volikogu kannab nime "Landstinget i Kalmar län". 
Lään jaguneb kaheks provintsiks: Smålandiks ja Ölandiks.
Lään loodi haldusüksusena 1634. Kuni 1672. aastani oli ta ühendatud Kronobergi lääniga. Aastatel 1680–1683 kuulus Kalmari lääni Blekinge mereväebaasi rajamise tõttu Karlskronasse.
Pindalalt on ta 9. lään Rootsis, hõlmates 2,7% Rootsi pindalast; .
Läänis on hästi arenenud maanteede, raudteede ja õhuteede võrgustik.
Haldus.
Läänis on 12 valda:
Kalmari lääni juhib Kalmari maavanem, kelle residents on Kalmaris. Maavanem juhatab Kalmari lääni haldusnõukogu.
Lääni haldusnõukogu valiti viimati 17. detsembril 2006 ja selle liikmete arv suurenes eelmise, 2002 valitud koosseisuga võrreldes 64 liikmelt 68-le. Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei saavutas 28 kohta (+2), Mõõdukas Koalitsioonipartei 13 (+4), Keskpartei 9 (=), Kristlikud Demokraadid 7 (-2), Vasakpartei 4 (-1), Liberaalne Rahvapartei 4 (-1) ja Roheline Partei 2 kohta (+2).
Alates 1997 teevad lääni vallad ja lääni haldusnõukogu koostööd Kalmari lääni piirkondlikus nõukogus, mis on kaudselt poliitilise kontrolli all. Piirkondlik nõukogu esindab valdade huve piirkonna arengu teemadel, kooskõlastab infrastruktuuride plaanid, kõrghariduse ja üldkultuuri alased teemad ning haldab mitmesuguseid valitsuse ja Euroopa Liidu fondide rahaeraldisi.
Vapp.
Kalmari lään sai ametlikult vapi 1944. aastal. Enne seda kasutas lään Smålandi ja Olandi vappi. Kalmari lääni vapp on saadud Smålandi ja Olandi vapi ühendamisel.
Ojamaa lään

Ojamaa lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Ta hõlmab Ojamaa saare ja seda ümbritsevad väiksemad saared, sealhulgas Fårö, Gotska Sandön.
Lään koosneb vaid ühest omavalitsusest: Ojamaa vallast.
Gerhard Schröder

Gerhard Fritz Kurt Schröder (sündinud 7. aprillil 1944) on Saksamaa poliitik, kes oli 27. oktoobrist 1998 kuni 22. novembrini 2005 Saksamaa valitsusjuht (liidukantsler). 
Ta alustas poliitikukarjääri 1980. aastal, kui ta valiti Liidupäeva liikmeks. Liidupäevas oli ta kuni 1986. aastani. 1990. aastal valiti ta Alam-Saksi liidumaa ministerpresidendiks. Ministerpresident oli ta uuesti ka 1. novembrist 1997 kuni kantsleriks saamiseni 27. oktoobril 1998 Saksamaa parlamendi ülemkoja – Liidunõukogu esimees. 
Ta kuulub vasaktsentristliku Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse (SPD) ja oli 1998–2004 selle esimees. Enne poliitikuks hakkamist oli ta edukas advokaat.
Ta moodustas kaks punarohelist koalitsioonivalitsust Saksamaa Rohelise Parteiga. Tema esimene valitsus kestis 22. oktoobrini 2002. Valitsus jätkas tööd pärast 2002. aasta parlamendivalimistel saadud teistkordset parlamendienamust.
2005. aasta Bundestagi valimistel oli Schröder Saksa sotsiaaldemokraatide kandidaat liidukantsleri kohale. SPD langes valimistel napilt teisele kohale ja pärast koalitsiooniläbirääkimisi CDU/CSU-ga taandus Schröder Saksamaa poliitikast.
Schröder on Põhja-Euroopa gaasijuhet rajava konsortsiumi North European Gas Pipeline Company nõukogu esimees.
Tema lähedane seotus Venemaa valitsusega on tekitanud hulga küsimusi tema tegevuse osas.
Isiklikku.
Gerhard Schröder on olnud viis korda abielus. Tema abikaasad on olnud 
Pärast neljandat abiellumist sai Schröder hüüdnime Audi-mees (Audi sümboliks on 4 ühesuurust rõngast) ja Sõrmuste Isand.
Köpfil on tütar eelmisest abielust teleajakirjanikuga. 2004. aasta juulis adopteerisid Schröder ja Köpf Peterburist pärit tüdruku Viktoria. 2006. aastal adopteerisid nad Peterburist pärit poisi Gregori.
Schröder peab end Saksamaa Evangeelse Luterliku kiriku liikmeks, kuid ta ei ole religioosne. Näiteks kui ta 1998. aastal esimest korda kantsleriametisse vannutati, ei lisanud ta vande lõppu fraasi "So wahr mir Gott hilfe" ("Aidaku mind jumal"). Ta on sügavalt religioosset endist USA presidenti George Bush nooremat süüdistanud "häälte kuulmises".
Viited.
Blekinge lään

Blekinge lään on 1. järgu haldusüksus (lään) Rootsi kaguosas. See katab täpselt Blekinge ajaloolise maakonna.
Blekinge lään piirneb põhjas Kronobergi ja Kalmari lääniga ning läänes Skåne lääniga.
Blekinge lään asutati 1683.
Lääni pindala on 2941 km². See moodustab 0,7% Rootsi pindalast. Lään on Rootsi läänide seas pindalalt väikseim lään.
Elanike arv on 151 013 (seisuga 31. märts 2006), mis moodustab 1,7% Rootsi rahvaarvust. Rahvastiku tihedus on 51 in/km². Aastal 1999 oli elanike arv 150 600, 2005. aastal 150 625.
Lääni halduskeskus on Karlskrona.
Maavanem on Berit Andnor.
Läänitäht on K. Lääni tähised on SE-K ja SE41.
Sisemajanduse kogutoodang on 34 566 miljonit Rootsi krooni (2004).
Haldusjaotus.
Läänis on viis valda:
Haldusajalugu.
Kui Blekinge 1658 Rootsi valdusse läks, kuulus ta algul Kristianstadi lääni ning alates 1680. aastast Kalmari lääni. Aastal 1683 rajati Blekinge lään, mis on tollest ajast katkematult püsinud. Omaette lääni moodustamist seostatakse Karlskrona mereväebaasi strateegilise tähtsusega.
Aastal 1658 kuulusid Blekingesse Kristianopeli, Ronneby ja Sölvesborgi linn ning Bräkne härad, Listers härad (kuhu juba 1639 oli [[Villands härad]ist üle toodud [[Jämshögi kihelkond]] (sealhulgas [[Kyrkhult]])), [[Medelstads härad]] ja [[Östra härad (Blekinge)|Östra härad]]. Aastal [[1664]] lisandus [[Karlshamn]]i linn. Kristianopel kaotas linnaõigused [[1677]] ja Ronneby [[1680]]. Aastal [[1680]] sai linnaõigused [[Karlskrona]].
Blekinge lääni asutamise ajal oli seal seega kolm linna: Karlskrona, millest sai lääni halduskeskus, ning Karlshamn ja Sölvesborg. Aastal [[1686]] sai Ronnebyst "[[lydköping]]" Karlskrona all. Aastal [[1863]] sai Ronnebyst alev ja vald, aastal [[1882]] uuesti linn.
Sellest ajast oli läänis neli linna: Karlshamn, Karlskrona, Ronneby ja Sölvesborg. Aastal [[1941]] lisandus [[Olofström]]i alev ning nendest viiest asulast said [[1971. aasta omavalitsusreform]]iga praeguse viie valla halduskeskused.
Välislingid.
[[Kategooria:Rootsi läänid]]
[[Kategooria:Blekinge lään| ]]
Stockholmi lään

Stockholmi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Ta paikneb osalt Upplandi, osalt Södermanlandi maakonna alal (Södertörn). Piirneb Uppsala ja Södermanlandi lääniga.
Lään, välja arvatud Stockholmi vald, moodustab ühe valimisringkonna Rootsi parlamendivalimistel.
Lääni maavanem ("landshövding") on Chris Heister.
2005. aastast hõlmab kogu lääni Suur-Stockholm.
Läänitäht on AB.
Jönköpingi lään

Jönköpingi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Haldusjaotus.
Jönköpingi läänis on 13 valda:
Walter Scheel

Walter Scheel (8. juuli 1919 Solingen – 24. august 2016 Bad Krozingen) oli Saksamaa poliitik. 
Ta oli Saksamaa Vaba Demokraatliku Partei juht ja välisminister 1969–1974 ning Saksamaa president 1974–1979.
Västra Götalandi lään

Västra Götalandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Lään loodi 1. jaanuaril 1998 Älvsborgi lääni, Göteborgi lääni, Bohusi lääni ja osa Skaraborgi lääni liitmise teel.
Haldusjaotus.
Läänis on 49 valda:
Maidla vald

Maidla vald oli vald Ida-Viru maakonnas. Maidla vald ühines 2013. aasta oktoobris Püssi linna ja Lüganuse vallaga. Uue omavalitsuse nimeks sai Lüganuse vald.
Vald on nime saanud Maidla mõisa järgi, mida on esmamainitud 1465. aastal. Mõisast on pärit Maydellide aadliperekond. Nüüdisajal tegutseb 1767. aastal valminud barokses mõisahoones kool.
Asustus.
Endise Maidla valla piirides on 27 küla: Aidu, Aidu-Liiva, Aidu-Nõmme, Aidu-Sooküla, Aruküla, Arupäälse, Aruvälja, Hirmuse, Koolma, Kulja, Lipu, Lümatu, Maidla, Mehide, Oandu, Ojamaa, Piilse, Rebu, Rääsa, Salaküla, Savala, Sirtsi, Soonurme, Tarumaa, Uniküla, Veneoja ja Virunurme.
Ajalugu.
Maidla vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.
Östergötlandi lään

Östergötlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Lääni suuremad linnad on Norrköping, Motala ja Linköping.
Meeksi vald

Meeksi vald oli vald Tartu maakonnas.
21. novembrist 1991 kehtis Mehikoorma valla omavalitsuslik staatus, millega seoses varem samal territooriumi tegutsenud Mehikoorma külanõukogu lõpetas tegevuse. 12. detsembrist 1991 nimetati Mehikoorma vald ümber Meeksi vallaks.
Aastatel 1999–2009 oli Meeksi vallavanem Boriss Rõžov. 2010. aastast oli Meeksi vallavanem Aleksandr Suvorov.
2016. aasta detsembris sõlmisid Meeksi vald, Räpina vald ja Veriora vald ühinemislepingu. Pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimist moodustus valdade ühinemisel uus omavalitsusüksus – Räpina vald. Samal ajal arvati suurem osa endise Meeksi valla alast Põlva maakonna koosseisu. Järvselja ja Rõka küla jäid Tartu maakonnas moodustatud Kastre valda.
Asustus.
Vallas asus üks alevik (Mehikoorma) ja üheksa küla (Aravu, Haavametsa, Jõepera, Järvselja, Meeksi, Meerapalu, Parapalu, Rõka ja Sikakurmu).
Mõniste vald

Mõniste vald on endine vald Võru maakonnas. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Haanja, Misso, Mõniste, Rõuge ja Varstu valla ühinemise uus haldusüksus, mille nimeks sai Rõuge vald.
Mõniste vallavanem oli Katrin Roop.
Asustus.
Külad.
Mõniste vallas oli 17 küla: Hürova, Hüti, Kallaste, Karisöödi, Koemetsa, Kuutsi, Mõniste, Parmupalu, Peebu, Sakurgi, Saru, Singa, Tiitsa, Tundu, Tursa, Vastse-Roosa ja Villike küla.
Gävleborgi lään

Gävleborgi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Suuremad asulad olid 2010. aastal:
Haldusjaotus.
Gävleborgi läänis on kümme valda:
Antonio Saca

Elías Antonio Saca González (Tony Saca; sündinud 9. märtsil 1965) on El Salvadori poliitik.
Valitud 21. märtsil 2004 presidendiks, asus ta presidendi ametikohuseid täitma 1. juunil 2004, vahetades välja president Francisco Florese.
Hallandi lään

Hallandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Läänis asub kuus valda:
Kronobergi lään

Kronobergi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Kronobergi läänis on kaheksa valda:
Västmanlandi lään

Västmanlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Haldusjaotus.
Västmanlandi läänis on kümme valda:
Värmlandi lään

Värmlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Haldusjaotus.
Värmlandi läänis on 16 valda:
Södermanlandi lään

Södermanlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
Kurt Georg Kiesinger

Kurt Georg Kiesinger (6. aprill 1904 Ebingen, Saksamaa – 9. märts 1988 Tübingen) oli konservatiivne Saksamaa poliitik, Baden-Württembergi liidumaa peaminister aastatel 1958-1966 ja liitvabariigi liidukantsler ("Bundeskanzler") aastatel 1966–1969.
TAN

TAN on lühend, mis võib tähendada järgmist:
ROM

ROM on lühend, mille tähendus võib olla erinev.
POL

POL või pol on lühend, mis võib tähendada järgmist:
NEP

NEP on Nepali maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
NEP või nep tähendab ka Uut Majanduspoliitikat Nõukogude Liidus ("novaja ekonomitšeskaja politika")
LUX

LUX või Lux võib tähendada järgmist:
Lux on ladinakeelne sõna tähenduses 'valgus'
LCA

Lühend "LCA" võib tähendada mitut asja:
Ludwig Erhard

Ludwig Erhard (4. veebruar 1897 Fürth, Baieri kuningriik, Saksa keisririik – 5. mai 1977 Bonn, Lääne-Saksamaa) oli Lääne-Saksamaa poliitik ja Saksamaa liidukantsler aastatel 1963–1966. 
Majanduspoliitika.
Peale teist maailmasõda oli Saksamaa majandus kriisis, tootmisvõimekus oli madal, purustused suured, raha oli kaotanud oma väärtuse ning must turg õitses. 
Ludwig Erhardi eestvedamisel alustas 1949. aasta valimistel võitnud kristlik-demokraatlik valitsus majandusreformi. Rajati nn sotsiaalne turumajandus, kus riik ei reguleerinud majandust vahetult, vaid kehtestas ettevõtetele reeglid, et tagada õigulus ja kaitsta haavatavamaid. Riik pidi eelkõige kaitsma vaba konkurentsi ning ettevõtteid maksustama
Uus poliitika oli alguses ebapopulaarne, seda peeti liiga liberaalseks.
KSA

KSA (ingliskeelsest nimest "Kingdom of Saudi Arabia") on Saudi Araabia maakood, mida kasutab muu hulgas Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
KSA Silmakeskus on silmaoperatsioone teostav asutus.
KIR

KIR või KiR või Kir või kir on lühend, mis võib tähendada järgmist:
GEO

GEO võib tähendada järgmist:
Geo võib tähendada järgmist:
DJI

DJI on Hiina tehnoloogiaettevõte, maailma juhtiv tsiviilotstarbeks ette nähtud mehitamata õhusõidukite tootja.
Ettevõtte loodi 2006. aastal. 2017. aastal hinnati ettevõtte turuväärtuseks 13,7 miljardit USA dollarit, millega see oli väärtuselt viies iduettevõte Hiinas. DJI asutaja Frank Wang on üks Aasia nooremaid iduettevõtjatest miljardäre.
Ettevõtte peakontor asub Shenzhenis.
DJI on Rootsi ettevõtte Hasselblad enamusosanik.
CYP

CYP on lühend, mis võib tähistada mitut mõistet:
COD

COD on kolmetäheline akronüüm, mis võib tähendada:
British American Racing

 
BAR (ametlik nimetus BAR Honda ("British American Racing")) oli Vormel 1 meeskond, mis tegutses aastatel 1999–2005. Meeskond kogus 14 poodiumikohta, kuid etapivõit jäigi saamata.
BAR-i autodel kasutati Honda RA005E mootoreid ja Michelini rehve.
Esimesel hooajal sõitsid BAR-i eest Jacques Villeneuve ja Ricardo Zonta. 3 etappi järjest oli Zonta vigastatud ja teda asendas Mika Salo. Hooaeg äpardus: ei kogutud ühtki punkti. Järgmine hooaeg läks paremini: 20 punkti andsid 5. koha.
2001. aastaks vahetati Zonta Olivier Panis' vastu. 17 punkti andsid hooajal 6. koha ja Villeneuve sai kaks poodiumikohta. Järgmine aasta oli samm tagasi: 7 punkti andsid 8. koha.
2003. aastal asendati Panis Jenson Buttoniga, kes võttis kiiresti Villeneuve'ilt meeskonna liidri rolli üle. BAR kogus hooajal 26 punkti (neist Button 17) ja oli 5. Seepeale lasti Villeneuve lahti ja asendati senise testsõitja Takuma Satoga. Järgmine hooaeg oli väga edukas: etapivõit jäi küll tulemata, ent saadi 10 poodiumikohta (neist Button 9), 115 punkti (Button 85) ja 2. koht (Button oli individuaalselt 3.)
Aastal 2005 ei suudetud eelmise aasta saavutust korrata. Koguti 38 punkti (neist Button 37) ja saadi 5. koht (Button kahe poodiumikohaga 9.). Seejärel ostis autokontsern Honda BAR-i omanikult British American Tobaccolt nende osaluse meeskonnas, saades ainuomanikuks, ning asutas uue tehasemeeskonna Honda F1. Jenson Button jätkas Honda eest sõitmist. Hoolimata sellest, et omanikeks said jaapanlased, lasti Takuma Sato lahti, sest ta polnud suutnud Buttonit piisavalt toetada. Tema asemele palgati Rubens Barrichello.
Michael Johnson

Michael Duane Johnson (sündinud 13. septembril 1967 Dallases) on USA kergejõustiklane.
Johnson kuulub IAAFi kuulsuste halli.
Jackie Joyner-Kersee

Jackie Joyner-Kersee (sünninimi Jacqueline Joyner; sündinud 3. märtsil 1962 East St. Louises) on USA kergejõustiklane (seitsmevõistleja ja kaugushüppaja). Kolmekordne olümpiavõitja (1988 ja 1992) ja neljakordne maailmameister (1987, 1991 ja 1993). Kehtiva naiste seitsmevõistluse maailmarekordi (7291) omanik.
Jackie Joyner-Kersee on IAAFi kuulsuste halli liige.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Los Angeles 1984 
Seoul 1988 
Barcelona 1992 
Atlanta 1996 
Maailmameistrivõistlused.
Rooma 1987 
Tokio 1991
Stuttgart 1993
Maailmarekordid.
Kaugushüpe
&lt;br&gt;7.45 13. august 1987 Indianapolis (rekordi kordamine)
Seitsmevõistlus
&lt;br&gt;7148 6.-7. juuli 1986 Moskva
&lt;br&gt;(12,85 - 188 - 14.76 - 23,00 - 701 - 49.86 -2.10,02)
&lt;br&gt;7161 1.-2. august 1986 Houston
&lt;br&gt;(13,16 - 188 - 15.20 - 22,85 - 703 - 50.12 - 2.09,69)
&lt;br&gt;7215 16.-17. juuli 1988 Indianapolis
&lt;br&gt;(12,71 - 193 - 15.65 - 22,30 - 700 - 50.08 - 2.20,70)
&lt;br&gt;7291 23.-24. september 1988 Seoul
&lt;br&gt;(12,69 - 186 - 15.80 - 22,56 - 727 - 45.66 - 2.08,51)
Välislingid.
Pilte Jackie Joyner-Kerseest
Surnud 2002

"Siin on loetletud 2002. aastal surnud inimesi ja loomi
Atmosfäär (ühik)

Atmosfäär on mittesüsteemne (SI-väline) rõhuühik. Atmosfäär on ligikaudu võrdne atmosfäärirõhuga normaaltingimustel.
Eristatakse kaht peaaegu ühesuurust ühikut:
Rahvusvaheline Legaalmetroloogia Organisatsioon (OIML, International Organization in Legal Metrology) on arvanud mõlemad ühikud nende mõõtühikute hulka, mille kasutamisest on vaja võimalikult kiiresti loobuda seal, kus need on veel käibel.
Truvor

Truvor oli varjaag, kes kutsuti Nestori kroonika andmetel 859. aastal idaslaavlasi (hilisemat Kiievi-Venet) valitsema. 
Ta asus Irboskasse ja valitses oletatavalt valdusi praeguse Venemaa, Eesti ja Läti aladel. Truvor suri kroonika andmetel mõni aasta hiljem (umbes 862) järeltulijateta ning tema valdused päris temaga üheaegselt idaslaavlaste juurde kutsutud varjaag, Truvori sugulane Rjurik. 
Võimalik, et Truvorit polnud ajaloolise isikuna olemas, vaid tema nimi oli tuletatud vanarootsikeelsest väljendist "oma sugu" ("truh vaering") või "meie ustav" ("trú vor"), mida võidi kasutada Rjuriku kaaskonna kohta. Vene kroonikakirjutajad mungad võisid seda aga vääriti tõlgendada ja kirja panna nimena. Sama kahtlus kehtib ka teise varjaagi Sineuse kohta. 
Arheoloogiliste leidude põhjal on arvatud, et Truvori residentsiks võis olla pigem Pihkva kui Irboska.
Truvori olemasolu kaheldavusest hoolimata on ta Vene ajaloolises traditsioonis saanud olulise koha ning Irboska muinaslinnust nimetatakse tihti Truvori linnuseks. Selle lähedal asuvat suurt kiviristi kutsutakse Truvori ristiks, ehkki see pärineb 14.–16. sajandist ja muinasskandinaavlasest Truvor oli pagan.
Oljokma

Oljokma (jakuudi Өлүөхүмэ; Ölüöhhüme) on jõgi Aasias.
Ülemjooksul voolab kuristikke ja kärestikke läbides Stanovoi mäestikus. Alamjooksul voolab laias orus ja suubub paremalt Leenasse.
Pikkus 1436 km.
Falster

Falster on saar Läänemeres. Kuulub Taanile. 
Pindala 514 km². Elanike arv 43 400 (1. jaanuar 2010).
Kitsaste väinadega eraldatud Møni, Sjællandi ja Lollandi saarest, kahe viimasega ühendatud sildade kaudu. 
Taani lõunapoolseim osa.
Fehmarn

Fehmarn (taani "Femern") on Saksamaale kuuluv saar Läänemeres, osa Schleswig-Holsteini liidumaa Ostholsteini kreisist. Saare pindala on 185 km².
Saksamaast eraldatud Fehmarnsundiga, mida ületab sild, Lollandi saarest aga Fehmarni Beltiga.
2003. aastal liideti Burg auf Fehmarni linnaga kolm saarel asuvat valda: Bannesdorf auf Fehmarn, Landkirchen auf Fehmarn ja Westfehmarn ning uue linna nimeks sai Fehmarn.
6. septembril 1970 andis saarel toimunud Love-and-Peace-Festivali käigus oma viimase kontserdi Jimi Hendrix.
Detroiti jõgi

Detroiti jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas, mis Suure järvistu valglas voolab põhjas Saint Clairi järvest lõunasse Erie järve.
Tiheda laevaliiklusega jõe paremkaldal asub suurlinn Detroit, ja vasakkaldal Kanada lõunapoolseim linn Windsor.
Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahel moodustab jõgi kogupikkuses riigipiiri.
Hobujõud

Hobujõud (tähis hj) on mittesüsteemne võimsuse mõõtühik. Meeterhobujõudu defineeritakse kui võimsust, mida tuleb rakendada 75 kg raskuse keha (mass formula_1) ühtlaseks vertikaalseks tõstmiseks kiirusega 1 meeter sekundis (kiirus formula_2). SI-süsteemis vastab ühele hobujõule võimsus 735,49875 vatti:
 formula_3
Inglismaal ja USA-s on hobujõud ("imperial horsepower", tähis hp sõnast "horsepower") võrdne 745,7 vatiga. See väärtus põhineb ühikutel nael, jalg ja minut ja on defineeritud kui võimsus, mida tuleb rakendada 550 naela (~250 kg) raskuse keha ühtlaseks vertikaalseks tõstmiseks kiirusega 1 jalg (30.48 cm) sekundis.
SI-süsteemi kasutavates maades pole SI-väliste ühikute kasutamine soovitatav.
Hobujõu kui võimsusühiku kasutuselevõtt ulatub tagasi James Wattini, kes selle ühikuga soovis kujukalt väljendada aurumasina võimsust – mitme hobuse veojõudu suudab masin asendada. Ühe tööhobuse keskmiseks kestvaks veovõimsuseks (näiteks veskikivi ringiajamisel) loeti 75 kgf·m/s.
Rosemarie Ackermann

Rosemarie Ackermann (sündinud 4. aprillil 1952 Saksimaal Lohsa vallas; sünninimi Rosemarie Witschas) on endine Ida-Saksamaa kergejõustiklane (kõrgushüppaja).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 1.93
Euroopa meistrivõistlustel.
Euroopa meister 1.95
hõbemedal 1.99
Maailmarekordid.
Virgilijus Alekna

Virgilijus Alekna (sündinud 13. veebruaril 1972 Terpeikiais, Kupiškise lähistel Leedus) on Leedu kergejõustiklane, kettaheitja. Tema isiklik rekord 73.88 m (2000) on maailma kõigi aegade kolmas tulemus.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
2000 Sydneys
2004 Ateenas
2008 Pekingis
2012 Londonis
Maailmameistrivõistlustel.
1997 Ateenas 
1999 Sevillas
2001 Edmontonis
2003 Pariisis
2005 Helsingis
2007 Ōsakas
2009 Berliinis
2011 Daegus
Euroopa meistrivõistlused.
1998 Budapestis 
2002 Münchenis
2006 Göteborgis
2010 Barcelonas
Isiklikud rekordid.
Kuulitõuge 19.99 7. veebruar 1997 Potchefstroom 
&lt;br&gt;Kettaheide 73.88 3. august 2000 Kaunas
Isiklikku.
Virgilijus Alekna oli tippsportlasena 200 cm pikk ja kaalus 130 kg. Tema poeg Mykolas Alekna on kettaheitja. Tema abikaasa poolõde on Remigija Nazarovienė.
Saïd Aouita

Saïd Aouita (sündinud 2. novembril 1959 Kénitras) on Maroko kergejõustiklane (800 m, 1500 m ja 5000 m jooksja). Olümpiavõitja (1984) ja maailmameister (1987).
Saavutused.
Maailmarekordid.
1500 m
&lt;br&gt;3.29.46 23. august 1985 Berliin 
2000 m
&lt;br&gt;4:50.81 16. juuli 1987 Pariis 
3000 m 
&lt;br&gt;7.34,79 1. juuli 1989 Oslo
&lt;br&gt;7.29,45 20. august 1989 Köln
2 miili
&lt;br&gt;8:13.45 28. mai 1987 Torino 
5000 m
&lt;br&gt;13.00.40 27. juuli 1985 Oslo 
&lt;br&gt;12.58.39 22. juuli 1987 Rooma
Isiklikku.
Saïd Aouita oli sportlasena 175 cm pikk ja kaalus 58 kg.
Hiiumaa rajoon

Hiiumaa rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastail 1950–1989.
Hiiumaa rajooni kuulusid:
EKP Hiiumaa Rajoonikomitee.
EKP rajoonikomitee oli põhikirjajärgselt rajooni parteiorganisatsiooni juhtiv organ, koosnes konverentsil valitud komiteest ja büroost. Komitee oli EKP kohalik võimuorgan, mis tegeles kõigi rajooni probleemidega, kontrollis asutuste ja ettevõtete (eriti kohalike nõukogude) tööd ning kõrgemate parteiorganite otsuste täitmist neis, kinnitas inimesi (ka parteituid) paljudele ametikohtadele, korraldas poliitharidust ja ideoloogiatööd, pidas kommunistide arvestust, kinnitas parteisse vastuvõtu ning sealt väljaheitmise, arutas parteiliikmete personaalküsimusi. Struktuur : sekretariaat (üldosakond), partei-, ametiühingute ja komsomoliorganite osakond (1955. aastast organiseerimisosakond), propaganda- ja agitatsiooniosakond, parteistatistika ja ühtse parteipileti sektor (arvestussektor).
Walter Gropius

Walter Adolph Gropius [v'alter 'aadolf gr'oopius] (18. mai 1883 Berliin – 5. juuli 1969 Boston) oli saksa arhitekt, Bauhausi asutaja.
Ka tema isa oli arhitekt.
Gropius lahkus 1934. aastal, pärast natsipartei võimuletulekut, Saksamaalt. Ta elas ja töötas Inglismaal, sealt siirdus aga USA-sse, kus ta ka 1969. aastal suri.
Walter Gropiuse materjalikäsitlus oli omas ajas väga moodne ja uuenduslik. Tema projekteeritud hooneid võrreldakse tihti abstraktsionismiga maalikunstis.
Isiklikku.
Gropius abiellus oma armukese Alma Schindleriga pärast Alma abikaasa Gustav Mahleri surma. See abielu ei kestnud kaua ning Alma abiellus hiljem Franz Werfeliga.
Evelyn Ashford

Evelyn Ashford (sündinud 15. aprillil 1957 Shreveportis (Louisiana)) on USA naiskergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 100 m 10,97
&lt;br&gt;olümpiavõitja 4×100 m 41,65
olümpiavõitja 4×100 m 41,98
&lt;br&gt;hõbemedal 100 m 10,83
olümpiavõitja 4×100 m 42,11
Maailmarekordid.
100 m
&lt;br&gt;10.79 3. juuli 1983 Colorado Springs
&lt;br&gt;10.76 22. august 1984 Zürich
Võru vapp

Võru vapp on Võru maakonnas asuva Eesti Võru linna vapp.
Vapp on kinnitatud 19. septembril 1994.
Vapi kirjeldus.
Rohelise äärisega kuldsel kilbil on roheline kuusk.
Vapi ajalugu.
Võru vapi kinnitas Võrule kui vastloodud maakonnakeskusele 4. oktoobril 1788 Venemaa keisrinna Katariina II: "Vapil on kuldsel väljal kuusk kui märk sellest, et selle linna ümbruses on küllalt palju seda puud kasvamas." Ilmselt oli selle puu sagedane esinemine tähelepanu äratanud.
Võru vappi kasutas asjaajamistes ka Võru kreis.
1864. ja 1866. senatile esitatud Võru linna vapi kujutised on samasugused kuni varasem vapp.
Eesti Vabariigi ajal kasutati ajaloolist vappi – kuuske kuldsel põhjal.
17. detsembril 1937 kiideti vapp linnavolikogu koosolekul heaks, sest muudetud oli vaid vapikilbi kuju. Vapi värvid võeti ka Võru lipule: kollane – roheline – kollane.
Linford Christie

Linford Cicero Christie (sündinud 2. aprillil 1960 Jamaical Saint Andrewsis) on Suurbritannia endine kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooks). 
Christie võitis kõigi üllatuseks 100 m jooksus kuldmedali 1986. aasta Euroopa meistrivõistlustel Stuttgardis. Samal aastal Edinburghis toimunud Rahvaste Ühenduse mängudel tuli ta 100 m jooksus teiseks. 1987. aastal Roomas toimunud MM-il sai ta 100 m jooksus pronksi. 1988. aasta Seouli olümpiamängudel tõusis Christie 100 m jooksus hõbemedalile, kui Ben Johnson jäi vahele dopingu tarvitamisega. Ka Christie proov sisaldas siis keelatud aineid, kuid temale jäeti medal alles.
1990. aasta EM-il tuli Christie 100 m jooksus teist korda Euroopa meistriks. 1991. aasta sise-MM-il sai ta hõbemedali nii 60 m kui ka 200 m jooksus. 1992. aasta olümpiamängudel Barcelonas tuli ta 100 m jooksus olümpiavõitjaks, olles teine inglane peale Allan Wellsi, kes on sellel distantsil kulla saanud. Ta võitis 100 m jooksus kuldmedali ka 1993. aasta MM-il Stuttgardis isikliku rekordiga 9,87.
1994. aasta EM-il Helsingis tegi ta ajalugu ja tuli 100 m jooksus kolmandat korda järjest Euroopa meistriks. 1996. aasta olümpiamängudel Atlantas tegi ta 100 m jooksus finaalis kaks valestarti ja eemaldati edaspidisest võistlusest.
1999. aastal jäi ta vahele dopingu (nandrolooni) kasutamisega, mille järel lõpetas tippsportlase karjääri.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
hõbemedal 100 m jooksus 9,97 
&lt;br&gt;hõbemedal 38,28
olümpiavõitja 100 m jooksus 9,96
Maailmameistrivõistlustel.
pronksmedal 100 m jooksus 10,14
pronksmedal 4x100 m teatejooksus 38,09
maailmameister 100 m jooksus 9,87
&lt;br&gt;hõbemedal 4x100 m teatejooksus 37,77
Sisemaailmameistrivõistlustel.
hõbemedal 60 m jooksus 6,55
&lt;br&gt;hõbemedal 200 m jooksus 20,72
Euroopa meistrivõistlustel.
Euroopa meister 100 m jooksus 10,15
&lt;br&gt;pronksmedal 4x100 m teatejooksus 38,71
Euroopa meister 100 m jooksus 10,00
&lt;br&gt;hõbemedal 4x100 m teatejooksus 37,98
&lt;br&gt;pronksmedal 200 m jooksus 20,33
Euroopa meister 100 m jooksus 10,14
Rahvaste Ühenduse mängudel.
hõbemedal 100 m jooksus 10,28
kuldmedal 100 m jooksus 9,93
&lt;br&gt;kuldmedal 4x100 m teatejooksus 38,67
kuldmedal 100 m jooksus 9,91
&lt;br&gt;pronksmedal 4x100 m jooksus 39,39
Euroopa rekordid.
Pirani laht

Pirani laht (sloveeni "Piranski zaliv", horvaadi "Piranski zaljev" ehk "Savudrijska vala", itaalia "Baia di Pirano") on Aadria mere laht Sloveenia ja Horvaatia piiril. Ta on osa Trieste lahest. Pindala 19 km².
Suuremad laheäärsed asulad on Lucija, Piran, Portorož (kõik Sloveenia-poolsel kaldal).
Lahte suubub Dragonja jõgi, mille suudmealal asuvad rannikul soolakuivatustiigid ("Sečoveljske soline"; ainsad Sloveenias).
Lahel kulgev piir Horvaatia ja Sloveenia territoriaalvete vahel on siiani täpselt kindlaks määramata.
Sebastian Coe

Sebastian Newbold Coe (sündinud 29. septembril 1956 Chiswickis Londonis) on Suurbritannia kergejõustiklane (800 m ja 1500 m jooksja). 
Sebastian Coe on valitud IAAFi kuulsuste halli.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 1500 m jooksus 3.38,40
&lt;br&gt;hõbemedal 800 m jooksus 1.45,85
olümpiavõitja 1500 m jooksus 3.32,53
&lt;br&gt;hõbemedal 800 m jooksus 1.43,64
Maailma karikasarjas.
1. koht 800 m jooksus 1.46,16
2. koht 1500 m jooksus 3.35,79
Euroopa meistrivõistlustel.
pronksmedal 800 m jooksus 1.44,76
hõbemedal 800 m jooksus 1.46,66
Euroopa meister 800 m jooksus 1.44,50
&lt;br&gt;hõbemedal 1500 m jooksus 3.41,67
Euroopa sisemeistrivõistlustel.
Euroopa sisemeister 800 m jooksus 1.46,54
Euroopa karikasarjas.
1. koht 800 m jooksus 1.47,28
1. koht 800 m jooksus 1.47,03
Tegevus spordijuhina.
Sebastian Coe on alates 2004. aasta maist juhtinud 2012. aasta Londoni olümpiamängude korralduskomiteed.
Isiklikku.
Sebastian Coe on abielus Nicolaga, paaril on neli last: tütar Madeleine (1992), poeg Harry (1994), poeg Peter (1996) ja tütar Alice (1998).
Waldemar Cierpinski

Waldemar Cierpinski (sündinud 3. augustil 1950 Ida-Saksamaal Neugatterslebenis) on Ida-Saksamaa kergejõustiklane (maratonijooksja).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 2:09.55
olümpiavõitja 2:11.03
Maailmameistrivõistlustel.
pronksmedal 2:10.37
María Colón

María Caridad Colón Rueñes-Salazar (sündinud 25. märtsil 1958 Baracoas) on Kuubalt pärit endine odaviskaja, kes võitis 1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas kuldmedali, püstitades sellega uue olümpirekordi.
1980. aasta olümpiamängudel viskas Saksa DV-st pärit Ute Richter kvalifikatsioonis olümpiarekordi 66.66 m. María Colón tuli kvalifikatsioonis 62.42 meetriga kaheksandaks. Finaalis parandas Colón olümpiarekordit esimesel katsel 68.40 meetriga ja sai esimese kuubalasena võidu Nõukogude Liidu esindaja Saida Gunba ja Ute Richteri ees.
1983. aastal võitis ta nagu ka 1979. aastal Pan-Ameerika meistrivõistlused. 1983. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel tuli ta 62.04 meetriga kaheksandaks.
Ta viskas oma parima 70.14 m 15. juunil 1986 Havannas.
María Caridad Colón oli tegevsportlasena 1.69 m pikk ja kaalus 66 kg.
2020. aastal sai Rueñes Rahvusvahelise Olümpiakomitee (ROK) liikmeks.
Välislingid.
[[Kategooria:Kuuba odaviskajad]]
[[Kategooria:Sündinud 1958]]
Ida-Berliin

Ida-Berliin oli Berliini osa, mis jäi Teise maailmasõja lõppedes Punaarmee valdusse. 
Ida-Berliin oli pindalalt Lääne-Berliinist väiksem, olgugi et Lääne-Berliini USA, Briti ja Prantsuse sektorid olid igaüks eraldi NSV Liidu sektorist väiksemad.
Ida-Berliinis asusid Saksa DV valitsusasutused. Nimetus "Ida-Berliin" ei olnud ametlik, sest muidu oleks kinnistunud Berliini jagatus ja oleks tunnustatud Lääne-Saksamaa õigusi Lääne-Berliinile. Saksa DV pealinnana märgiti lihtsalt "Berliin".
Halduslikult jagunes Ida-Berliin üheteistkümneks linnarajooniks. Need olid Friedrichshain, Hellersdorf, Hohenschönhausen (alates 1985), Köpenick, Lichtenberg, Marzahn, Mitte, Pankow, Prenzlauer Berg, Treptow ja Weißensee.
1989. aastal oli Ida-Berliinis 1 279 212 elanikku.
USA, Suurbritannia ja Prantsusmaa ei tunnistanud formaalselt kunagi Saksa DV õigust Ida-Berliinis valitseda. Ametlikult tunnustasid lääneliitlased üksnes Nõukogude armee õigusi Berliinis, sest pidasid nii Ida- kui Lääne-Berliini okupeeritud piirkonnaks ning seda staatust sai lõpetada üksnes neljapoolse kokkuleppega. Nii näiteks protestisid lääneliitlased sageli Saksa DV Rahvaarmee kohaloleku vastu Berliinis, eriti sõjaväeparaadide korral. Lepingutes nimetasid nad Ida-Berliini "valitsuse asukohaks". Suure lahkumineku tõttu formaaljuriidilise seisukoha ja tegeliku elu vahel koostas ja avaldas USA sõjavägi üksikasjalikke juhiseid nii sõjaväelastele kui tsivilistidele Ida-Berliini külastamise juhuks. Kõigest hoolimata avasid kõik lääneliitlased 1970. aastatel Ida-Berliinis oma saatkonna.
3. oktoobril 1990 toimus Saksamaa taasühinemine, mis formaalselt lõpetas Ida- ja Lääne-Berliini olemasolu.
Pärast taasühinemist on Saksamaa valitsus kulutanud palju raha selleks, et Berliini kaks poolt omavahel integreerida ning viia Ida-Berliini infrastruktuur vastavusse Lääne-Berliini standarditega. Sellegipoolest on tänapäevalgi Ida- ja Lääne-Berliini vahel ilmsed erinevused. Ida-Berliin näeb teistmoodi välja osalt sellepärast, et ta sai sõjas vähem kannatada ning säilinud on rohkem sõjaeelseid tänavaid ja fassaade, millest mõnel on endiselt näha sõjaaja kahjustused, osalt Saksa DV-s kasutatud stalinistliku arhitektuuri tõttu.
Nagu teisteski Ida-Saksamaa linnades, vaadati Berliiniski kõik kohanimed üle. Osa neist tunnistati sobimatuks ja nimetati ümber, osa neist, näiteks Karl Marxi allee, Rosa Luxemburgi väljak ja Karl Liebknechti tänav, jäid alles. Nimede ülevaatamine tekitas rahva seas palju poleemikat: osa nägi neis üksnes selle režiimi sümboleid, mis oli langenud ja mida nad ei pooldanud, osa nägi neis ajaloolist tähendust. Berliini üldiselt vasakpoolse linnavalitsuse tahte kohaselt pole väga radikaalseid muutusi tehtud. Arutelu selle teema ümber pole lõppenud tänapäevalgi, näiteks on tehtud ettepanek Ida-Berliinile iseloomulik jalakäijafiguur Ampelmännchen, mida kasutatakse valgusfoorides, samuti kasutuselt kõrvaldada.
Mike Conley

Michael (Mike) Conley (sündinud 5. oktoobril 1962 Chicagos) on USA kergejõustiklane (kolmik- ja kaugushüppaja). Olümpiavõitja (1992) ja maailmameister (1993).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
hõbemedal kolmikhüpe 17.18
olümpiavõitja kolmikhüpe 18.17
Maailmameistrivõistlused.
pronksmedal kaugushüpe 8.12
hõbemedal kolmikhüpe 17.67
pronksmedal komikhüpe 17.62
maailmameister kolmikhüpe 17.86
Ludmila Engquist

Ludmila Engquist (sündinud Leonova; 21. aprillil 1964 Tambovi oblastis Vene NFSV-s) on NSV Liidu ja Rootsi endine kergejõustiklane (100 m tõkkejooksja).
1991. aastal tutvus Ljudmila Narožilenko rootslasest kergejõustikumänedžeri Johan Engquistiga, kellega ta pärast Rootsi elama asumist 1993. aastal abiellus. Sellest ajast algas Ljudmila vaevaline tee, sest kolm aastat ei lubatud tal rahvusvahelistel suurvõistlustel võistelda. Alles 19. juunil 1996 sai ta Rootsi kodakondsuse ja 5. juulil, kaks nädalat enne Atlanta olümpiamängude algust, andis Venemaa kergejõustikuföderatsioon nõusoleku tal võistlustel esindada Rootsit.
Hasely Crawford

Hasely Joachim Crawford (sündinud 16. augustil 1950 Trinidadil) on endine Trinidadi ja Tobago kergejõustiklane (100 ja 200 m jooksja).
Crawford alustas kergejõustikutreeninguid 17-aastaselt. 
Rahvusvahelise stardi tegi ta Rahvaste Ühenduse mängudel 1970. aastal Panama Citys, kus ta sai 100 m jooksus pronksmedali. Kaks aastat hiljem 1972. aasta olümpiamängudel Münchenis jõudis ta 100 m jooksu finaali, kuid pidi vigastuse pärast katkestama. 
1975. aastal pääses Crawford USA tipptreeneri Bob Parksi rühma harjutama 1976. aasta olümpiamänge silmas pidades. Olümpiamängude aastal jooksis ta vaid valitud võistlustel. Olümpiamängudel Montréalis võitis põlvikutes jooksnud Crawford 100 m jooksu, edestas väga napilt Jamaica jooksjat Don Quarriet, ning temast sai esimene trinidadlasest olümpiavõitja. Ka 200 meetri jooksus jõudis ta finaali, kuid pidi vigastuse pärast katkestama. Ta osales ka 1980. aasta ja 1984. aasta OM-il, kuid finaali ei jõudnud. 
Crawford on kodumaal rahvuskangelane. Tema pilt on olnud postmarkidel ja tema järgi on nimetatud staadion Hasely Crawford Stadium. 
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 100 m jooksus 10,06
Rahvaste Ühenduse mängudel.
pronksmedal 100 m jooksus 10,33
hõbemedal 4×100 m jooksus 39,29
&lt;br&gt;pronksmedal 100 m jooksus 10,09
Ludvík Daněk

Ludvík Daněk [l'udviik d'anjek] (6. jaanuaril 1937 Hořice (Hořice u Blanska; praegu Blansko linna osa Tšehhis) – 16. november 1998 Hutisko-Solanec (leidmise aeg)) oli Tšehhoslovakkia kergejõustiklane (kettaheitja).
15. novembril 1998 oli koduaias töötaval Ludvík Daněkil nõrkushoog, kuid ta ei tahtnud arsti juurde minna. 16. novembri hommikul leidsid naabrid ta oma korterist surnuna.
Gail Devers

Yolanda Gail Devers (sündinud 19. novembril 1966 Seattle'is) on USA endine naiskergejõustiklane, 100 m jooksja ja 100 m tõkkejooksja. Ta oli üks edukamaid 1990. aastate kergejõustiklasi.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 100 m jooksus 10,82
olümpiavõitja 100 m jooksus 10,94
&lt;br&gt;olümpiavõitja 4×100 m teatejooksus 41,95
Maailmameistrivõistlustel.
hõbemedal 100 m tõkkejooksus 12,63
maailmameister 100 m jooksus 10,82
&lt;br&gt;maailmameister 100 m tõkkejooksus 12,46
&lt;br&gt;hõbemedal 4x100 m tetatejooksus 41,49
maailmameister 100 m tõkkejooksus 12,68
maailmameister 4x100 m teatejooksus 41,47
maailmameister 100 m tõkkejooksus 12,37
hõbemedal 100 m tõkkejooksus 12,54
Sisemaailmameistrivõistlused.
sisemaailmameister 60 m jooksus 6,95
sisemaailmameister 60 m jooksus 7,06
hõbemedal 60 m jooksus 7,05
sisemaailmameister 60 m tõkkejooksus 7,81
sisemaailmameister 60 m jooksus 7,08
&lt;br&gt;hõbemedal 60 m tõkkejooksus 7,78
Isiklikud rekordid.
100 m jooks 10.82 1. august 1992 Barcelona
&lt;br&gt;200 m jooks 22.71 23. mai 1987 Corvallis
&lt;br&gt;400 m jooks 52.66 4. juuni 1987 
&lt;br&gt;800 m jooks 2:11.07 1982 
&lt;br&gt;100 m tõkkejooks 12.33 23. juuli 2000 Sacramento
&lt;br&gt;400 m tõkkejooks 59.26 1985 
&lt;br&gt;kaugushüpe 6.77 16. aprill 1988 Westwood
&lt;br&gt;kolmikhüpe 12.97 1986
Isiklikku.
Gail Devers oli tippsportlasena 160 cm pikk ja kaalub 52 kg. Aastatel 1988-1992 oli abielus Ron Robertsiga.
Ilmar Jaks

Ilmar Jaks (4. aprill 1923 Asuküla vald, Ridala kihelkond, Läänemaa – 1. september 2019) oli eesti kirjanik.
Sõdis Soome sõjaväe jalaväerügemendis JR 200. Mobiliseeriti Punaarmeesse, sattus Leningradi tööpataljoni, põgenes 1945 Soome kaudu Rootsi. 
Õppis 1949–1953 Uppsala ülikoolis õigusteadust. Töötas Stockholmis Kammerkolleegiumis.
Isiklikku.
Tema vanemad olid Alexander Jaks (1880–1958) ja Minna Emile Abner (6. veebruar 1895 – 27. märts 1966). 
Tema vennad olid Werner (26. veebruar 1919 – 27. detsember 1992), Uno (23. juuni 1925 – 9. november 2014) ja Sulev (1928–1947). Tema õde oli Ilo Jaks (11. veebruar 1921 – 18. juuli 1964).
Tema esimene abikaasa oli Astrid Kruus (13. oktoober 1929 – 1976) ning teine on prantsuse-vietnami päritolu Ariane Kveld Jaks (sündis 1964), kes on avaldanud mitu prantsuskeelset luulekogu.
Heike Drechsler

Heike Gabriela Drechsler (sünninimi Heike Daute; sündinud 16. detsembril 1964 Geras) on endine Ida-Saksamaa ja Saksamaa naiskergejõustiklane. Ta tulemused olid kõrgel tasemel 100 ja 200 m jooksus, kaugushüppes ning seitsmevõistluses.
Karjääri algusaastatel oli ta kõrgel tasemel nii sprindis kui ka kaugushüppes, kuid hiljem keskendus ainult kaugushüppele. Karjääri ajal ei jäänud ta keelatud ainete kasutamisega vahele, kuid tippspordist loobumise järel on ta tunnistanud, et kasutas tulemuste parandamiseks dopingut. 
Drechsler parandas kaugushüppe maailmarekordit kaks korda. Ta hüppas 7.44 m Ida-Berliinis 22. septembril 1985 ja 7.45 m Tallinnas 21. juunil 1986. Viimast tulemust kordas ta Dresdenis 3. juulil samal aastal. Tema isiklik kaugushüpperekord on 7.48 ja ta on hüpanud võistlustel üle 400 korra üle seitsme meetri. 1982. aastal hüppas ta juunioride maailmarekordiks 6.98 m.
200 m jooksus Drechsler kordas Marita Kochi maailmarekordit 21,71 29. juunil 1986 Jenas ja kordas sama tulemust kaks kuud hiljem Stuttgardis. Tol ajal olid tema nimel korraga nii kaugushüppe kui ka 200 m jooksu maailmarekord.
Drechsler on IAAFi kuulsuste halli liige.
Ookean

Ookean on maailmamere suurem osa. Ookeanid katavad ligikaudu 70,8% Maast ja sisaldavad 97% Maa veest. Maal eristatakse viit erinevat ookeani: Vaikne ookean (suurim), Atlandi ookean, India ookean, Lõuna-Jäämeri ja Põhja-Jäämeri (väikseim). Vaikse ja Atlandi ookeani põhja- ning lõunaosa ei ole eraldi ookeanid.
Ookeanid katavad umbes 361 000 000 km2 planeedist. Ookean on Maa hüdrosfääri peamine komponent ja seega eluks Maal hädavajalik. Ookean mõjutab kliima- ja ilmastikumustreid, süsinikuringet ja veeringet, toimides tohutu soojusreservuaarina. Et ookeanid katavad proportsionaalselt suurema osa lõunapoolkerast (81%) võrreldes põhjapoolkeraga (61%), siis esineb märkimisväärseid erinevusi poolkerade ilmastikus.
Ookeanid on kõige soojemad märtsis.