tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kirivalla

Kirivalla on küla Harju maakonnas Kose vallas Kolu–Habaja tee ääres.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
Küla lõunaosas asub Mahtra soo, kus kaevandatakse turvast.
Küla keskosas asub arheoloogiamälestisteks arvatud asulakoht. Küla idaosas vastu Alansi küla paikneb ka Alansi II asulakoht.
Kirna (Lääne-Nigula)

Kirna on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
Nõmme (Lääne-Nigula)

Nõmme on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
Tuka

Tuka on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
Liivaküla (Lääne-Nigula)

Liivaküla on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
Laiküla

Laiküla on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
Külast idas asub Laikküla raba.
Külas ristub Haapsalu–Laiküla maantee Risti–Virtsu maanteega.
Umbusi jõgi

Umbusi jõgi (ka "Umbuse jõgi", "Mõrtsa jõgi", "Mõrtsioja") on jõgi Eestis Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Jõe pikkus on 35,6 km ja valgala 159,2 km².
Jõe kulg.
Jõgi saab alguse Kalana külast. Ta voolab Jõgeva–Põltsamaa maantee alt läbi. Alates maanteesillast kuni suudmeni kuulub Umbusi jõgi riiklikusse "Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse". Karuallika metsavahimaja lähistel on jõgi kunagi kadunud 900 meetriks maa alla, ilmudes taas Lustiveres. Kalikülast allavoolu muutub jõe säng laiemaks ja tugevasti käänuliseks, möödudes Kablakülast ida poolt, läbides Umbusi küla ja suubudes Pedja jõkke. Jõe alamjooksul inimasustus puudub. Umbusi jõe ülemjooks asub Kesk-Eesti tasandikul ja alamjooks Võrtsjärve nõos.
2022. aasta reostus.
2022. aasta suvel lekkis AS Pajusi ABF farmi silohoidlatest ummistunud kogumisrennide tõttu silomahl sadeveekanalisatsiooni ja jõudis mööda kraavi Umbusi jõkke ning sealt edasi Lustivere paisjärve ja järvetagustesse tiikidesse. Reostus põhjustas kümnete tuhandete kalade hukkumise ja kahjustas Lustivere paisjärve põhjaloomastikku. Keskkonnaamet algatas reostuse tõttu kriminaalmenetluse. 2023. aasta veebruaris lõppes kohtueelne uurimine ja esitati kahtlustus ühele inimesele ning temaga seotud äriühingule. Kohus määras ühele inimesele ettevaatusest kemikaalinõuete rikkumise eest trahviraha 20 070 eurot ja temaga seotud äriühingule AS Pajusi ABF 20 000 eurose kohustuse. Lisaks hüvitab see inimene jõele tekitatud keskkonnakahju. Keskkonnaministri määrusega kehtestati jõel 2023. aastaks püügikeeld, et kalavarud saaksid taastuda. 2023. aasta 2. mail mõisteti keskkonnakuriteos süüdi Lembit Paal.
Kasia Kowalska

Kasia Kowalska (täisnimega Katarzyna Kowalska ["Katažina"]; sündinud 13. juunil 1973 Sulejówekis Poolas) on poola lauljatar, helilooja ja laulutekstide autor. 
Ta viljeleb peamiselt "pop-rock"i. Kowalska on mänginud filmis "Nocne Graffiti" ("Öine grafiti"; 1996).
Muusikukarjääri alustas ta ansamblis Evergreen. Hiljem on ta laulnud ansamblites Human, Fatum, Piersi ja Hetman.
Aastal 1994 ilmus Kowalska debüütplaat "Gemini" ning plaadi mitu laulu said singliteks. 
1995. aastal esines ta Sopoti festivalil lauluga "A to co mam". Laul sai kiiresti populaarseks, pälvides festivalil Grand Prix' auhinna, tänu millele jõudis ta ajalehtede esikülgedele.
Aastal 1996 esindas ta Poolat Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos, kus ei saavutanud edu, saades lauluga "Chcę znać swój grzech..." 15. koha.
Samal aastal mängis Kowalska filmis "Nocne Graffiti" narkomaan Monikat. Filmi "soundtrack"'iks sai tema laul "Straciłam swój rozsądek" ["stratšiu'uam sfui rozsondek"].
2001. aastal võitis ta MTV Euroopa muusikaauhindade jagamisel auhinna parima Poola artisti kategoorias.
Kowalska on välja andnud 9 plaati, neist 7 on albumid. 
Paljudelt kontsertidelt ja plaatide müügist saadud raha on ta annetanud abivajavatele lastele ja loomadele.
Välislingid.
Kalana (Põltsamaa)

Kalana on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Pajusi valla halduskeskus. 
Kalana küla on esmateated aastast 1514 nimega "Kallelinde", 1583 nimega "Kalalina", hiljem muutus nimi "Kalalinna"ks. Kalana oma linnusega, mis asus Otissaare talu juures, oli juba muinasajal Pajusi piirkonna keskus. Küla läänistati 1601. aastal 11 adramaaga.
Külas asuvast kivimurrust saadakse lubjakivi, mida hakati kunagi klaasi jaoks kaevandama. Seda on kutsutud ka Kalana marmoriks. Kalanas olevat paekivi kaevandatakse siiani, peamiselt tehakse sellest mitmes jämeduses killustikku.
Külas asub Kalana suurfarm, mis kuulub firma Pajusi ABF AS-ile. Toodetud piim saadetakse piimatoodete toormeks E-Piimale.
Otissaare talu juures asub Kalana ehk Otissaare linnamägi.
Õhu

Õhu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Varbla

Varbla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Varbla valla halduskeskus.
Varblas asuvad Varbla Kool ja Varbla kultuurimaja.
Varbla kirik jääb külast põhja poole ja asub hoopis Helmküla territooriumil.
2020. aasta suvel valmis Varbla lähedal Varbla Puhkekülas sadam.
Vaiste

Vaiste on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Ilmselt aasta 1919 paiku valmis metsaveoks mõeldud kitsarööpmeline raudtee, mis ühendas Vaiste sadamat Kilgi ja Änniksega. Tee pikkus oli 25 km ja see tegutses aastani 1950.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Soodla jõgi

Soodla jõgi on jõgi Põhja-Eestis. Jõgi saab alguse Ambla alevikust idakagu pool Karkuse soos ja suubub Jägala jõkke.
Soodla jõgi on 72,6 km pikk ja 221,5 km² valglaga Jägala jõe suurim lisajõgi.
Soodla jõge tuntakse ka "Suuga jõe" nime all.
Hõbesalu

Hõbesalu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Külas asub Käomardi laht.
Helmküla

Helmküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Aruküla (Lääneranna)

Aruküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Varbla valda.
Külas asub Uue-Varbla mõisa süda. Mõisa peahoones tegutseb Varbla muuseum.
Mõisa südamest linnulennult umbes 400 m kaugusele lõunaedelasse jääb Uue-Varbla mõisa kalmistu.
Paatsalu

Paatsalu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Asub Paatsalu lahe ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Endine Illuste küla on praegu Paatsalu küla osa.
Paadrema

Paadrema (ka "Paadremaa") on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Paadrema vald.
1939. aastani oli Paadrema eraldi vald. 1. aprillil 1939, mil Paadrema vallas elas 1216 inimest, liideti see Varbla vallaga ja sinna kuulus Paadrema 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini.
Valdade liitumise käigus muudeti ka Paadrema valduses olnud Tuhu küla halduslikku kuuluvust, mis liideti Lihula vallaga. 
Valla keskuses Hallivannis asusid vallamaja (praegu kasutusel elumajana), rahvamaja (1920. aastal magasiaidast ümber ehitatud), Paadrema algkool, konstaablijaoskond, postiasutus ja abimetsaülema punkt.
Paadrema algkool.
1858. aastal asutas Paadrema mõisahärra parun von Uexküll Paadrema vallakooli. 1908. aastal valmis Hallivanni koolimaja, milles tegutses kool aastatel 1908–1976 ja 1981–2002. Aastatel 1976–1981 oli kool suletud. Taasavatud kool kandis ajavahemikul 1981–1990 nime Mõtsu Algkool, seejärel sai kooli nimeks Paadrema Algkool. Paadrema kool on olnud 7-, 6-, 4- või 3-klassiline. 2002. aastal otsustas Varbla vald Paadrema Algkooli õpilaste vähesuse tõttu sulgeda. Majas tegutses seejärel mõnda aega laste mängurühm. 7. oktoobril 2009 asutati Paadrema koolimaja haldamiseks ja Paadrema piirkonna külade koostöö edendamiseks MTÜ Paadrema Külaselts.
Paadrema Püha Kolmainu kirik ja kalmistu.
Paadremas asub Paadrema Püha Kolmainu kirik. Paadrema kalmistule on maetud kirjanik Karl Ristikivi.
Tõusi

Tõusi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Metsapere (Hiiumaa)

Metsapere on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Metsapere küla piirneb idas ja põhjas Kaderna, läänes Laartsa, edelas Kitsa ning lõunas Nurste ja Kuusiku külaga.
Nimi.
Kohanimi tuletub talunimest. 
Loodus.
Küla läbib Kitsa kraav.
Ajalugu.
Metsapere kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Küla kujunes välja 19. sajandi keskpaiku. Metsapere kuulus 1977–1997 Kaderna koosseisu.
Taristu.
Metsapere piirneb läänes Emmaste–Luidja maanteega.
Antsla jõgi

Antsla jõgi on jõgi Lõuna-Eestis.
Jõe lähe on Lõõdla järves ja see suubub Väiksesse Emajõkke. Selle pikkus on 22 km ja valgla pindala 131,6 km². Antsla tähtsaim lisajõgi on Lambahanna oja.
Antsla jõe muud nimed on "Ravva-, Piiri-" ja "Ravva-Suntsi jõgi", "Vaabina-Möldri-Toku-Tsiksi-Tiidu oja" ning "Vana-Antsla magistraalkraav".
Amme jõgi

Amme jõgi on jõgi Eestis, millest valdav osa asub Vooremaal ning lühike suudme-eelne osa Kagu-Eesti lavamaal.
Amme jõge tuntakse ka muude nimede järgi, näiteks "Aame", "Ame" või "Amedi jõena". Jõelõik Kaiavere ja Elistvere järve vahel on Kõlajõgi või Kaiavere jõgi.
Amme jõgi saab alguse Kuremaa järvest ja suubub Emajõkke. Jõe pikkus on 58,4 km ja valgla pindala 511,1 km².
Jõgi läbib Kaiavere ja Elistvere järve. Asulatest jääb jõe teele Palamuse alevik, kus asuvad ka Palamuse Veskijärv ja Palamuse paisjärv.
Lisajõgedeks on Kõla oja, Nava oja, Kirjasoo peakraav, Vara oja, Preedi oja, Lubja oja, Vedu peakraav, Kõrveküla kraav ja Mudajõgi.
Jõe suudme lähedal asus tsistertslaste Kärkna klooster, mis asutati 1220. aastatel ning purustati 1559.
Jõe alamjooks oli XX sajandi alguses veetee, mis suurema veega sobis puidu parvetamiseks.
Kalastik.
Jõest on püütud haugi, angerjat, särge, turba, rünti, tippviidikat, trullingut, lutsu, ahvenat ja võldast ning sõõrsuudest ojasilmu.. Levinuim ja arvukaim kalaliik on särg. Jões leidub ka jõevähki.
Pitkjärv

Pitkjärv (ka: Pikkjärv, Koigi Pitkjärv, Koigi Pikkjärv) on järv Koigi rabas Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal.
Kõige sügavam on järve keskosa. Kaldad on järsud, turbased, põhi kaetud turbamudaga. Järv on nõrga läbivooluga. Kaldajoone pikkus 2425 m. Kõrgus merepinnast 9,7 meetrit.
Naistejärv

Naistejärv (Naestejärv, Kaistjärv) on lõunapoolseim järv Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal. Kõrgus merepinnast on 9,6 meetrit ja kaldajoone pikkus 850 m.
Järve ümbritseb lage raba. Kaldad on turbased, enamasti järsud, loodesopis õõtsikulised. Järv on umbjärv, selle veevahetus on väga aeglane.
Vesi on punakaspruun, nõrgalt läbipaistev.
Valuutaturg

Valuutaturg (inglise "currency market") on turg, kus kaubeldakse valuutaga.
Valuutaturud:
Valuutaturul osalevad:
Aiviekste jõgi

Aiviekste on jõgi Lätis, Daugava parempoolne lisajõgi.
Jõe pikkus on 114 km ja valgla on 9160 km². Jõe langus on 26,9 m ja lang on 0,23 m/km.
Aiviekste voolab välja Lubānsi järvest. Ta voolab algul põhja suunas Madona ja Balvi piirkondade piiril, pöörab siis edelasse ning voolab läbi Madona piirkonna, läbides Lubāna ja Ļaudona, seejärel voolab Aizkraukle ja Jēkabpilsi piirkondade piiril ning suubub Daugavasse Jēkabpilsi ja Plavinase vahel.
Aiviekste suurimad lisajõed on Balupe, Pedetsi, Kuja ja Vesela jõgi (kõik parempoolsed).
Aiviekste ja Pedetsi jõgi moodustavad Vidzeme ja Latgale loodusliku piiri.
Mäger

Mäger ("Meles meles") on kärplaste sugukonda kuuluv kiskjaline.
Elupaik.
Mäger elab urgudes, mida aastakümneid kasutades võivad moodustuda suured "mägralinnakud". Sellised linnakud võivad olla mitme korrusega ja üle 100 urusuudmega. Elab monogaamsete paaridena, vahel mitu perekonda koos. Mäger saab urge teha vaid sinna, kus on põhjavesi võimalikult sügaval ja kuhu ei kogune pinnavett. Eelistab liigirikkaid segametsi, kuid urge on leitud ka kuivadest männikutest ja isegi rabasaartelt. Tema urgusid kasutavad hiljem teised loomad, näiteks kährikud.
Eluviis.
Mäger on peamiselt öise eluviisiga ja alustab toiduotsinguid hämaras. Öine toiduring võib kujuneda mitme kilomeetri pikkuseks, see sõltub elupaigast ja toidu kättesaadavusest.
Toitumine.
Segatoiduline. Aeglase ja kohmaka liikumise tõttu ei ole mäger võimeline saaki jälitama. Toitub ussidest, tõukudest, linnupoegadest ja -munadest, hiirtest, sisalikest, konnadest, ka raipest, marjadest, seentest, juurtest. Sügisese intensiivse toitumisega kogub talveks endale rasvavarud, mis võivad moodustada 50–60% kehakaalust.
Ümmargune järv

Ümmargune järv on kahe Eesti järve nimi:
Koigi Ümmargune järv

Ümmargune järv (ka "Koigi Ümmargune järv") on järv Koigi rabas Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal. Kõrgus merepinnast on 9 m ja kaldajoone pikkus 1150 m.
Järv asub Koigi järve ja Pitkjärve vahel.
Järvel on ühendus Koigi järvega.
Raske nafta

Raske nafta on nafta, mille API-indeks on väiksem kui 20.
Rasked naftad on nn tavalisest naftast suurema tihedusega, viskoossemad, väiksema vesiniku ja süsiniku suhtega, sisaldavad enam raskeid metalle (põhiliselt vanaadiumit ja niklit) ja väävlit ning suhteliselt vähem kergeid süsivesinikke. Raske nafta ammutamine on tema suure viskoossuse tõttu keerukas ja kallis, mis teeb selle kaevandamise vedelama nafta olemasolul majanduslikult mittetasuvaks. Seetõttu on rasked naftad nende levimusega võrreldes vähekasutatud. Rasked naftad on tavalise nafta degradeerumise tulemiks. Selleni viib naftapüünistesse kogunenud süsivesinike kokkupuude meteoorse vee ja sellega kaasnevate bakteritega. Vesi viib naftast minema paljud vees lahustuvad kerged molekulid ning bakterid lagundavad mitmeid nafta koostises olevaid süsivesinikke, näiteks parafiine. Algsest naftakogusest võib sellise degradeerumise tagajärjel alles jääda kõigest 10%.
Tootmine.
Nafta ammutamisel pumbatakse reservuaari tavaliselt vett, et sellest kergem nafta koguneks reservuaari ülaossa ning oleks lihtsamini kättesaadav. Raskete naftade puhul on selline metoodika nende halva voolavuse tõttu mõttetu. Raske nafta kättesaamiseks tuleb teda kuumutamise läbi vedeldada, milleks kasutatakse peamiselt reservuaari juhitud kuuma veeauru. Peamiselt see teebki raske nafta vedelamast naftast kallimaks, sest vee aurustamisele kulutatav energia võrdub umbes kolmandikuga sellest, mida saadaks selle meetodi abil ammutatud nafta põletamisel. Tõrvaliivadest nafta eraldamiseks on kõige mõistlikum kaevandada setted koos naftaga ning eraldada nafta liivast maapinnal.
Raske nafta moodustab nafta kogutoodangust umbes 2% ning selle osatähtsus on suurenemas.
Leiukohad.
Rasket naftat leidub põhiliselt seal, kus ka tavalist naftat. Peamised leiukohad on Pärsia lahe ümbrus, Ameerika Ühendriigid (California), Kanada (Alberta), Kesk-Aasia, Itaalia, Kariibi meri, Mehhiko laht, Venemaa jne.
Suurem osa raske nafta reservuaaridest paikneb Kriidi ja Paleogeeni kivimeis. Erandiks on Paleosoikumi vanusega leiukohad Kanadas ja Venemaal. Kanada Alberta provintsi leiukoht on maailma suurim.
Hanau

Hanau on linn Saksamaa lääneosas Hesseni liidumaal Main-Kinzig-Kreisis. Asub Frankfurdist 18 km idas.
Ajalugu.
Hanaut on esmamainitud 1143. aastal. Linnaõigused sai 1303. aastal. Linn oli Hanau krahvkonna ja hiljem Hanau-Münzenbergi krahvkonna keskus. 16. sajandi lõpus tekkis linna lähedale protestantidest põgenike asundus Neustadt, mis hiljem Hanauga liideti. Linn oli 19. sajandil demokraatliku liikumise keskus Saksamaal.
Hanaust on pärit vennad Jacob ja Wilhelm Grimm ning Paul Hindemith.
Weiden in der Oberpfalz

Weiden in der Oberpfalz on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Oberpfalzis Naabi jõe ääres 35 km kaugusel Tšehhi piirist.
Weideniga on liidetud mitmed ümberkaudsed asulad. Linn jaguneb 15 linnaosaks.
Milvi Koidu

Milvi Koidu (sünninimi Milvi Dunkelbach; 30. jaanuar 1930 Tallinn – 24. juuni 2004) oli eesti näitleja.
Aastal 1948 lõpetas ta Tallinna 4. Tööstuskooli. 
1948–1958 töötas trükikojas Kommunist trükitöölisena. 
1958. aastal alustas ta näitlemist Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris, kus töötas kuni aastani 1961. Seejärel töötas 1961–1985 Vanemuise teatris.
Ta tegi näitlejana kaasa ka kuuldemängudes ja telelavastustes.
Isiklikku.
Tema teine abikaasa oli näitleja Einari Koppel.
Batman alustab

"Batman alustab" (originaalpealkirjaga "Batman Begins") on 2005. aasta USA mängufilm.
Film on oma eelkäijatest tumedama tooniga ja räägib peategelase sisemistest võitlustest õiguse ja kättemaksu vahel. Kriitikutelt ja vaatajatelt sai film peamiselt kõrgeid hinnanguid.
Süžee.
Noor poiss Bruce Wayne kukub kaevu, kus teda ründavad nahkhiired. Kuigi poisi isa Thomas ta päästab, jääb poiss nahkhiiri kartma. Seega kardab ta ka nahkhiire-sarnaseid tegelasi.
Mefistofele ooperis. Ooperist väljudes satuvad Bruce ja tema vanemad vastamisi relvastatud röövli Joe Chilliga, kes tapab ta vanemad. Röövel saadakse hiljem kätte, kuid Bruce on sellest vahejuhtumist siiski endast väljas. Perekonna ülemteener Alfred Pennyworth kasvatab Bruce'i üles.
22-aastaselt naaseb Bruce kolledžist Gotham Citysse, et tappa Joe Chill, kuid maffiaboss Carmine Falcone takistab teda.
Chełm

Chełm [heum] on maakonnaõigustega linn Poola kaguosas Lublini vojevoodkonnas, Chełmi maakonna keskus. Asub 25 km kaugusel Ukraina piirist.
Ajalugu.
Linna on esmamainitud 981. aastal vene kroonikas. 1240. aastal sai see Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi pealinnaks ().
Chełm oli ka katoliku kiriku Chełmi piiskopkonna keskus.
Honiara

Honiara on Saalomoni Saarte pealinn. Asub Guadalcanali saarel ja on Guadalcanali provintsi keskus.
2003. aastal oli linnas elanikke 50 100, 2017. aastal 84 520. 2021. aastal oli elanike arv 92 344.
Linna teenindab Honiara rahvusvaheline lennujaam. Seal asub ka riikliku lennufirma Solomon Airlinesi peakorter.
Ščara

Štšara ("Шчара"; "Ščara") on jõgi Valgevenes, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. 
Jõgi algab Valgevene kõrgustikult. Ülemjooksul voolab valdavalt lõunasse, alamjooksul pöördub loodesse. Suubub vasakult Nemunasesse. 
Ščara pikkus on 325 km ja valgla pindala 9990 km².
Suurim jõeäärne linn on Słonim.
Värvikood

Värvikood on elektroonikas kasutatav elektritakistite markeerimissüsteem, kus värvidel on kindel väärtus ja tähendus vastavalt asukohale takistil.
Värvikood lihtsustab oluliselt takistite markeerimist ja nendelt tähistuse lugemist. Markeeringu lugemist alustatakse sealtpoolt, kus on rohkem värve järjest või kus esimene värv ei ole hõbedane, kuldne või must. Tolerants näitab, mitme protsendi võrra võib takistus nominaalväärtusest erineda. Temperatuuritegur näitab takistuse suhtelist muutust temperatuuri muutumisel 1 kraadi võrra. Tegur võib olla nii negatiivne kui ka positiivne, näidates, kas temperatuuri kasvades takistus väheneb või suureneb.
E6, E12, E24 takistite värvikood.
E6, E12, E24 takistusridade puhul kasutatakse 3+1 värvi.
E48, E96, E192 takistite värvikood.
E48, E96, E192 takistusridade puhul kasutatakse 4+2 värvi.
Texel

Texel (hollandikeelne hääldus codice_1) on saar Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile.
Pindala on 170 ruutkilomeetrit, kõrgus merepinnast kuni 25 meetrit. Saarel leidub liivaluiteid.
Texeli saarel elab 13 600 inimest (2007. aasta andmed). 
Texeli saar ja asustamata Noorderhaaksi saar moodustavad Texeli valla.
Diferentsiaalvõrrandi üldlahend

Diferentsiaalvõrrandi üldlahendiks nimetatakse diferentsiaalvõrrandi lahendit, mis sisaldab määramatut konstanti C. See tähendab y=f(x,C), kus y=f(x) tähendab siin ja ka matemaatikas üldiselt mingit funktsiooni ning C on konstant ehk muutumatu arvuline suurus, mille väärtus antud juhul pole teada.
Diferentsiaalvõrrandi erilahend

Diferentsiaalvõrrandi erilahendiks nimetatakse diferentsiaalvõrrandi lahendit, mis saadakse üldlahendist konstandi C fikseeritud väärtuse C0 korral. See tähendab y=f(x,C0), kus y=f(x) tähendab siin ja ka matemaatikas üldiselt mingit funktsiooni ning C0 on konstant ehk muutumatu suurus, mille arvuline väärtus on teada.
Diferentsiaalvõrrandi järk

Diferentsiaalvõrrandi järguks nimetatakse diferentsiaalvõrrandis esinevate tuletiste (või osatuletiste) kõrgeimat järku.
Mihhail Korhov

Mihhail Korhov (ukraina Михайло Корхов; inglise Michael Korchov; 24. november 1936 – 13. september 2019) oli Ukraina kabetaja. Ta oli kahekordne NSV Liidu meister rahvusvahelises kabes (1958 ja 1960). 
1990. aastatel emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse.
Tirtsi jõgi

Tirtsi jõgi on jõgi Eestis Põhja-Saaremaal. Jõgi saab alguse Sauvere külas ja suubub Küdema lahte. Jõe pikkus on 14,8 km ja valgla pindala 46,6 km².
Tirtsi jões leidub jõevähki.
Piirangud.
Vastavalt kalapüügieeskirjale on Tirtsi jões aasta läbi kalapüük keelatud, välja arvatud silmupüük silmumõrra ja silmutorbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga. 1. septembrist 30. novembrini on keelatud püük meres suudmele lähemal kui 500 meetrit.
Kärla jõgi

Kärla jõgi on jõgi Saaremaal Saaremaa vallas.
Jõgi saab alguse Jõempa külas Jõempa kurisute juures ja suubub Mullutu lahte. Jõgi on 16,8 km pikk ja selle valgla suurus on 111,5 km².
Ülemjooks Kandla ojast ülesvoolu on suvel kuiv. Ülemjooksul voolab üks haru kõrgema veetaseme ajal Jõempa kurisutesse. Valdav osa jõest on kunstlikus voolusängis.
Varem moodustas jõe ülemjooksu praegune Anepesa oja, kuid pärast maaparandustöödega veetaseme alandamist ei jõua vesi enam Kärla jõe algsest lähtest praeguse ülemjooksuni, vaid suubub madalsohu enne Jõempa kurisuid.
Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda Läänesaarte alamvesikonda.
Kärla jõge tuntakse ka Pae jõena.
Kõpu jõgi

Kõpu jõgi (ka "Saviaru jõgi", "Õisu jõgi", "Rimmu jõgi", "Osju jõgi") on jõgi Viljandi maakonnas Sakala kõrgustikul, Raudna jõe suurim lisajõgi.
Kirjeldus.
Kõpu jõgi asub Sakala kõrgustikul, jõe pikkus on 69 km (koos lisaharudega 75,2 km), valgla 399,2 km², langus 80,5 m ja lang 1,3 m/km.
Kõpu saab alguse 104 m kõrgusel Mulgi vallas Ärikülas ja suubub Põhja-Sakala vallas Vanaveski külas 23,5 m kõrgusel vasakult poolt Raudna jõkke 33,2 km kaugusel selle suudmest. Kõpu jõgi on Raudna jõe suurim lisajõgi ja selle valgla moodustab Raudna jõe valglast (1122,5 km²) 36%.
Kõpu jõgi läbib Ainja järve, Turva järve, Õisu järve ja Vanaveski järve. Enne Õisu järve suubuvat Kõpu jõge tuntakse ka "Saviaru jõena", järvest lähtuvat Kõpu jõge "Õisu" või "Rimmu jõena" ning alamjooksu ka "Osju jõena".
Kaitsealustest aladest läbib Kõpu jõgi Ainja maastikukaitseala ja Õisu maastikukaitseala. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Põhi- ja tugi maanteedest ületavad Kõpu jõge Valga–Uulu maantee (truup), Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee (Saviaru sild) ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee (Puna sild), kõrvalmaanteedest Karksi-Nuia – Anikatsi tee, Sultsi – Abja-Paluoja tee, Heimtali – Uue-Kariste – Abja-Paluoja tee ja Vastemõisa–Kõpu tee.
XX sajandi alguses loeti suurt osa Kõpu jõest parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks).
Õisu järv

Õisu järv on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Õisu alevikust 1 km loodes.
Kirjeldus.
Õisu järv on 193,4 hektari suurune; suurim sügavus on 4,3 m ja keskmine sügavus 2,8 m. Asub merepinnast 45,5 m kõrgusel. Järv asub Sakala kõrgustiku keskosas kagu-loode suunal asuvas Õisu-Rimmu ürgorus. Järv on osaliselt soostunud, kaldad madalad ja turbased.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järvest ida pool umbes 160 m kaugusel kulgeb Sultsi – Abja-Paluoja tee.
Läbivool.
Õisu järv on tugeva läbivooluga, sisse voolavad Kõpu jõgi (Saviaru jõgi), Vidva oja, Raadi oja ja palju kraave. Väljavool toimub Kõpu jõe (Rimmu jõgi) kaudu, mis suubub Raudna jõkke.
Suurvee ajal tõuseb veepind meetri võrra, paduvihmade ajal veel rohkem (1978. aastal kuni 2 m).
Elustik.
Õisu järv on ümbruskonna parim kalajärv, kalastik on suhteliselt rikkalik. Peamised kalad on latikas, särg, koha, haug. Väiksemaarvuliselt on esindatud viidikas ja angerjas. Leidub ka kaitsealust vingerjat.
Järves leidub rikkalikult fütoplanktonit ja seetõttu on vee suvine õitsemine tavaline nähtus. Suhteliselt palju leidub ka zooplanktonit, kuid põhjaloomastikku on vähe.
Järves on rohkesti harvaesinevat, kerasid moodustavat rohevetikat järvepalli ("Aegagrophila sauteri").
Järv oli kunagi ka vähirikas, kuid vähid hävinesid vähikatku ja piimatööstuse heitvete tõttu.
Looduskaitse.
Õisu järv kuulub Õisu maastikukaitseala koosseisu.
Ajalugu.
Õisu järv on jäänuk varasemast veekogust, mis asus mandrijää taganemisel veega täitunud Õisu-Rimmu ürgorus. Suur osa varasemast veekogust on muutunud järvest põhja pool asuvaks 1454 ha suuruseks sooks (Õisu soo). Praeguse järve suurus moodustab umbes kolmandiku esialgsest.
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

VI NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Minskis 1960. aastal. Aastase vaheaja järel tuli NSV Liidu meistriks taas Mihhail Korhov.
Õngu

Õngu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Õngust läände jääb Mardihansu laht, põhjas asuvad Mardihansu, Jõesuu ja Kiivera, kirdes Sülluste, idas Leigri, kagus Männamaa ning lõunas Mänspe küla.
Nimi.
Kohanime aluseks on arvatavasti isikunimi. Küla on esmamainitud 1583. aastal kui Ennige.
Loodus.
Õngu idaosas ja loodeosas asuvad Tihu looduskaitseala kaitsevööndid. Küla läbib Õngu oja, seal asuvad Õngu paisjärv ja Õngu soo. Küla põhjaosa piirneb Vanajõega. Õngus kasvavad looduskaitsealused Veski jugapuu ja Putkaste mänd.
Ajalugu.
Õngu kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli külas viis talu, mille peremehed olid Önnio Thomas, Micko Marti Hans, Matzi Lars, Matzi Jüri ja Wanna Selja Mart.
1835 oli külas kaheksa talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Engso (Engsoo), Hanslep, Kadak, Kippa, Läkk (Läk), Matros, Prassek, Saar, Sadulsepp, Siimuõue (Simmoaue), Sülla, Tampõld (Tampölt), Telliskivi, Toks, Timmelmann, Uus, Vanaselja (Wannaselja), Veski, Vähe (Wähhe) ja Üksik.
Taristu.
Õngut läbib lõunast põhja Emmaste–Luidja maantee, kus lõpeb Valgu–Lelu–Leemeti tee. Enne teist maailmasõda asus külas sadam.
Kultuur.
Õngule rajati nõukogude ajal puhkebaas, mis on olnud suurte ürituste toimumiskohaks: 1988 asutati seal Noorteühendus ELO ja 1990 toimus külas Teoreetilise Bioloogia Kevadkool. Külas asub Õngu tuulik. Õngu rannakoplis ehitati mootorlaev Alar.
Ettevõtlus.
Hiiu Kalur alustas Õngus nõukogude ajal kalakasvatusega. 1996 omandas kalakasvatusalad Õngu noorkalakasvatus OÜ, mis tegeles kalakasvatusega 2014. aastani. Kalakasvatust juhatas bioloog Merle Kääri. Kasvatati meriforelle ja asustati neid saare rannikumerre.
Kaklusklubi (film)

"Kaklusklubi" on 1999. aasta USA film, mis põhineb Chuck Palahniuki samanimelisel raamatul. 
Filmi režissöör on David Fincher ning peaosades Brad Pitt, Edward Norton ja Helena Bonham Carter.
Stohhastiline planeerimine

Stohhastiline planeerimine uurib juhuslikest parameetritest sõltuvate ekstreemumülesannete lahendusmeetodeid ja teooriat. Sellistes ülesannetes pole sageli võimalik täpselt arvutada funktsioonide ja nende tuletiste väärtusi, neid suurusi saab vaid hinnata statistiliste meetodite abil.
Nii saab tavaliselt planeerida tootmist. Tootmise juhtimisel pole täpset informatsiooni mitmete suuruste kohta. Juhuslike parameetrite korral algavad raskused juba ülesande püstitamisel, kui tuleb arvestada mittetäieliku informatsiooni korral tekkivaid probleeme. Ja kui ülesande püstitamine õnnestubki, osutub see sageli liiga keeruliseks. Et selliseid ülesandeid siiski püstitada ning lahendada, kasutatakse stohhastilise planeerimise lihtsaimat võtet: juhuslikud suurused asendatakse nende keskväärtustega.
Angerja oja

Angerja oja on jõgi Põhja-Eestis. Angerja oja oli varem Vääna jõe ülemjooks, aga 1967 aastal juhiti ta kanali kaudu Pirita jõkke. Jõe lähe asub Järlepa järvest edelas.
Angerja oja pikkus on 28 km ja valgla pindala 72,4 km².
Atla jõgi

Atla jõgi (ka: "Kuimetsa jõgi, Seli jõgi, Pirgu jõgi") on jõgi Põhja-Eestis. Jõgi saab alguse Kadja järvest, mis asub Aela raba loodeservas ja suubub Keila jõkke paremkaldalt.
Jõe parem kallas on Pirgu ja Seli asula vahel järsakuline ning näha on paljandit (Atla jõe kaldaastang). Jõe järgi on nime saanud ordoviitsiumi Pirgu lade.
Kadja järv

Kadja järv ehk Põlliku järv on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas Aela maastikukaitsealal.
Järve pindala on 10,5 ha, valgala 7,1 km² ja suurim sügavus on 1,5 m.
Järve põhjaossa suubub Kadja külast lähtuv Kadja kraav, edelaotsast algab Atla jõgi.
Kadja järvest itta jääb Aela raba, põhja Kihuraba ja edelasse Käometsa raba. Kagukaldal kõrgub Käometsa mägi (82.9 m), millel kasvab Käomets.
Jõelähtme jõgi

Jõelähtme jõgi on jõgi Harjumaal Anija, Raasiku ja Jõelähtme vallas. Seda tuntakse ka Raasiku või Jõelehtme jõena.
Jõgi saab alguse Rasivere küla edelaservast ja suubub vasakult kaldalt Jägala jõkke. Selle pikkus on 46 km ja valgla pindala 308,7 km².
Jõelähtme jõgi voolab Kostivere läheduses 2,5 km maa all.
Jõelähtme jõega seostub ka varaseima teadaoleva Eesti aladel asunud vesiveski mainimine. Nimelt mainitakse Taani hindamisraamatus (1241) Jõelähtme jõel asunud Kogaeli vesiveskit.
Lihtne teist järku diferentsiaalvõrrand

Lihtsaks teist järku diferentsiaalvõrrandiks nimetatakse diferentsiaalvõrrandit, millele saab anda kuju y"=f(x) (loetakse "igrek teine tuletis võrdub funktsioon iksist").
Teist järku tuletise avaldamine diferentsiaali kaudu.
Et diferentsiaalvõrrandi lahendamiseks on vaja võtta võrrandi mõlemast poolest integraal peab tuletised kuidagi avaldama diferentsiaalide kaudu. 
Funktsiooni y=f(x) diferentsiaal on dy=y'dx, mis kujutab endast argumendi x funktsiooni, seepärast võime leida ka dy diferentsiaali, mida nimetatakse teist järku diferentsiaaliks. sel puhul kirjutatakse d(dy) ehk lühidalt d2y ja loetakse "de kaks igrek".
Avaldame funktsiooni teist järku diferentsiaali funktsiooni tuletise kaudu. Selleks diferentseerime x järgi võrdust dy=y'dx, kusjuures dx loeme konstandiks, kuna dx ei sõltu x-ist:
d2=d(y'dx)=d(y')dx, kuid vastavalt diferentsiaali mõistele saame d(y')=(y')'dx=y"dx. Seepärast formula_1, kus formula_2 tähendab diferentsiaali dx ruutu (loetakse "de iks ruut"). jagades saadud valemit astmega formula_2, leiame formula_4. Tähendab siis, funktsiooni y=f(x) teist järku tuletis avaldub selle funktsiooni teist järku diferentsiaali ja argumendi diferentsiaali ruudu jagatisena.
Seega saame võrrandi y"=f(x) esitada kujul: formula_5. Kui selles võrrandis asendada formula_6, siis teisendub võrrand muutuja p suhtes esimest järku diferentsiaalvõrrandiks.
Näited.
Näide 1.
Lahendada võrrand formula_7
Lahendus: Tähistame formula_6, siis formula_9. Antud võrrandi võime kirjutada järgmiselt: formula_10. Järgnevalt integreerime vasakut poolt muutuja p, paremat poolt muutuja x järgi ehk võtame võrrandi mõlemast poolest integraali.
formula_11, kuid kuna formula_12 siis võime kirjutada formula_13. Saime eralduvate muutujatega esimest järku diferentsiaalvõrrandi. Järgnevalt eraldame muutujad korrutades võrrandi mõlemat poolt läbi dx-iga.
formula_14. Integreerides veelkord saame:
formula_15. See on antud võrrandi üldlahend. Et leida erilahendit peame teadma vähemalt kahte punkti mida see funktsiooni graafik läbib.
Vastus: Võrrandi üldlahend on formula_16
Näide 2.
Lahendada eelnev diferentsiaalvõrrand formula_7 eeldades, et funktsiooni graafik läbib punkte (0;6) ja (1; 1/6).
Lahendus: Kõigepealt on vaja leida võrrandi üldlahend. Üldlahendi leidmist siinkohal kordama ei hakka kuna see on esitatud eelmises näites.
Lahendamiseks asendame vastavad x ja y väärtused üldlahendisse, saame C1 ja C2 määramiseks järgmise võrrandisüsteemi:
formula_18. Lahendades antud lineaarvõrrandisüsteemi saame lahenditeks formula_19 ja formula_20.
Antud tingimustele vastav erilahend on seega formula_21
Kontroll: Lahendi õigsuse kontrollimiseks leiame selle funktsiooni teise tuletise:
formula_22, järgnevalt võtame tuletise teistkordselt.
formula_23, kuna saime lähtevõrrandi võime arvata, et ülesanne on õigesti lahendatud.
Vastus: formula_24
Trento

Trento (veneti Trènt; ladiini keel Trënt) on linn Itaalias, Trentino-Alto Adige maakonna pealinn. Asub Adige orus Veronast 100 km põhja pool.
Linnas toimus 13. detsembrist 1545 4. detsembrini 1563 Trento kirikukogu.
Jõku jõgi

Jõku jõgi (ka "Rulli" ja "Purde jõgi") on jõgi Eestis Valgamaal.
Jõgi saab alguse Virtsjärvest ja suubub Õhne jõkke, olles Õhne jõe suurim lisajõgi. Jõe pikkus on 31,6 km ja valgla pindala 83,3 km².
Lisajõgedest on tähtsaim 10 km pikkune Kõvveroja.
Jõku jõe ühes lõigus on kaldal Nähri põrgud (koopad).
Audla mõis

Audla mõis (saksa keeles "Hauküll") oli rüütlimõis Saaremaal Pöide kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonna Saaremaa valla territooriumile. 
Ajalugu.
1464. aastal läänistas ordumeister Johann von Mengede Hauckulli mõisa Jacob Swartele. 16. sajandi keskel, oli Audla mõis Koluvere linnusepealiku Andreas Molleri (surn. 1569) valduses Aastail 1623–1806 kuulus mõis Vietinghoffidele.
1806. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni aga Buhrmeisteritele. Mõisa viimane omanik oli Karl von Buhrmeister.
1914. aastal kuulus mõisale 1182,23 hektarit mõisamaad, 1087,68 ha talumaad, Ollamäe kõrvalmõis, Levala küla, Kuke kõrts. 1909. aastal kuulus mõis Laimjala valda, 1939. aastal kuulus endine mõisasüda uude Laimjala valda.
Mõisaansambel.
Mõisa ühekorruseline varaklassitsistlik peahoone on ehitatud 1805. aastal. Hoone valmimisajale viitavad eeskoja seina müüritud raidtahvlid. Poolkelpkatusega hoone eripäraks on erakordselt kõrge esimene korrus ja kolm ovaalsaali. Fassaadi ilmestab kolme akna laiune pealeehitis, millel on ovaalaknaga kolmnurkfrontoon.
Vähesed kõrvalhooned ei asunud mitte peahoone läheduses, vaid sellest 150–200 meetrit lõuna pool, teisel pool väheldast teed omaette kompleksina.
Pärast mõisa võõrandamist kolis 1921. aastal mõisa peahoonesse Laimjala valla Audla kool, mis tegutses seal 1970. aastateni. Audla algkoolis õppis Arnold Rüütel. Hiljem seisis hoone tühjalt ja lagunes. Tänapäeval on hoone eraomanduses, kuid seisab tühjalt ja laguneb edasi.
Võrrand

Võrrand on võrdus, mis sisaldab ühte või mitut muutujat, mida vaadeldakse tundmatute suurustena. Näiteks on võrrandid 
3y = 5; 
x2 + 2x – 3 = 0.
Võrrandi lahendid on tundmatute suuruste väärtused (kui tundmatuid on üks) või nende "n"-korteežid (kui tundmatuid on "n"). Tavaliselt võetakse võrrandit ülesandena leida võrrandi lahendid. 
Kui võrrand kui võrdus kehtib tundmatute kõikide väärtuste puhul, siis võrrandit nimetatakse samasuseks. Mõnikord defineeritakse võrrand nii, et samasused jäävad võrrandite seast välja: sellisel juhul ei ole mõtet vaadelda muutujaid tundmatutena.
Šulgi

Šulgi (21. sajand eKr) oli Sumeri valitseja Uri III dünastiast oletatavasti aastatel 2094–2047 eKr. Teda peetakse kõige võimsamaks Sumeri kuningaks.
Šulgi oli Ur-Namma poeg ja edukas valitseja: võitis Elamit ning lasi end jumalikustada. Võimalik, et ta koostas ka Ur-Namma seadustekoodeksi.
Heroni valem

Heroni valem on valem kolmnurga pindala arvutamiseks selle külgede kaudu. Valem on kujul formula_1, kus a, b, c on kolmnurga külgede pikkused ning p pool kolmnurga ümbermõõtu. Valemi tuletas kreeka matemaatik ja füüsik Heron esimesel sajandil.
Jugapump

Jugapump on pump, milles kaks eri surve all ainevoolu saavad omavahel kokku, segunevad ning liiguvad koos edasi. Seguneda võib gaas gaasiga, vedelik vedelikuga, gaas vedelikuga, gaas puistmaterjaliga ja vedelik puistmaterjaliga. 
Jugapumpa nimetatakse mõnikord ka ejektoriks, kuid see pole päris täpne, kuna ejektori all mõistetakse ka üht jugapumba alaliiki – imi-jugapumpa. 
Jugapumpade liike.
Jugapumpasid on palju eri liike. Mõned neist:
Paindekatse

Paindekatse on katse konstruktsiooni või selle elemendi paindejäikuse määramiseks ja deformatsioonide mõõtmiseks etteantud koormusel.
Peatelg

Peateljeks nimetatakse tugevusõpetuses telge, mille suhtes tsentrifugaalmoment on null.
Pikkepinge

Pikkepingeks nimetatakse tugevusõpetuses varda telje sihilist normaalpinget.
Pikkepinge võib olla tõmbepinge või survepinge.
Ladinakeelsete väljendite loend

"Siin on loetletud ladinakeelseid väljendeid ja nende ligilähedasi eestikeelseid tähendusi".
"Ladinakeelseid lühendeid vaata ladinakeelsete lühendite loendist."
Falkonett

Falkonett oli väikesekaliibriline suurtükk, mida kasutati peamiselt 16.–18. sajandil. Tegemist oli kerge kahuriga, mida kasutati nii maa- kui mereväes, sageli ratsaväe või väiksemate sõjalaevade relvastuses.
Falkonettide kaliiber oli tavaliselt kuni 5 cm ja need tulistasid umbes 0,5–2 kg raskuseid rauast või pliist kuule. Mõningatel juhtudel võis laskemoon kaaluda kuni 5 kilogrammini, kuigi see oli haruldane. Suurtükk oli suhteliselt kerge ja mobiilne, mis võimaldas seda hõlpsalt paigutada laevadele, kindlustele või vankritele.
Tänu oma kompaktsusele ja kiirele laadimisvõimele sobis falkonett hästi vaenlase jalaväe, kergete kindlustuste ja ka väikeste laevade vastu.
Šambala

Šambala, ka Šambhala on mütoloogiline maa, mis kuulub Vadžrajaana mütoloogiasse. Kõige enam on temaga seotud just Tiibeti budism. Šambalad kirjeldatakse Kālatšakra õpetuse tekstides. Nende allikate väitel asub Šambala põhja pool Sítā jõge, teda ümbritsevad kaheksa lumist mäge, mis meenutavad lootose õielehti. Šambala esimeseks suureks preesterkuningaks peetakse Suchandrat, kelle valitsemise ajal sai Šambalast peamine Kālatšakra õpetuse keskus. 
Šambala keskuseks on pealinn Kalapa ja kuninglik palee, mis on ehitatud kullast ja kalliskividest ja kolmemõõtmeline Kālatšakra mandala. Kālatšakra pühitsus on suurim budistlik rituaal, mida dalai-laama regulaarselt läbi viib. Kālatšakra tähistab rahu ja tolerantsuse levikut. Kālatšakra tähendab ajaratast. Valgustunud kuningate dünastia praktiseeris Kālatšakra tantrat Šambalas, sealt levis see Indiasse ning Tiibetisse, kus teda tänapäevani praktiseeritakse. 
Legendi kohaselt on see olnud maa, mis on allikaks õppimisele ja kultuurile tänapäeva Aasia maades. Selle maa elanikud olid ühteviisi lahked ja targad. Buddha ise olevat sealsele esimesele kuningale andnud tantristliku õpetust. Mõne legendi kohaselt saab seda maailma veel leida, teised ütlevad, et see ilma kadus maa pealt mitmeid sajandeid tagasi, kuna kogu selle ühiskond sai valgustatuks.
Nõukogude Liidu välisministrite loend

"Siin on loetletud Nõukogude Liidu välisministrid kronoloogilises valitsemise järjekorras".
"Nõukogude Liit eksisteeris aastatel 1922–1991".
Selma Feldbach

Selma Feldbach (5. mai 1878 Tartu – 2. aprill 1924) oli Eesti kirurg ja arstiteadlane. Selma Feldbachi on peetud esimeseks eesti arstikutsega või doktorikraadiga naiseks, kuid Sirje Kivimäe hinnangul võis isa Nikolai olla eestlane, kuid ema Minna Asmus pigem sakslane ning oma kutsetegevuse registreerimistunnistusel on Feldbach ise määratlenud end sakslasena. 
Feldbach õppis Tartus Grassi kõrgemas tütarlaste koolis. 1900. aastal immatrikuleeriti Feldbach Berni ülikooli. Doktorikraadi kaitses Feldbach Bernis 1905. aastal. Tema väitekiri oli imikute toitmisest petipiimaga („Beitrag zur Ernährung magendarmkranker Säuglinge mit Buttermilch“). Samal aastal soovis ta sooritada Tartu keiserliku ülikooli juures eksamid, et see annaks ka Vene keisririigis tunnustatud arstidiplomi. Selle diplomi sai Feldbach 1906. aastal. 
1908. aastal määrati Feldbach Tartu ülikooli operatiivkirurgia assistendi kohusetäitjaks ja Tartu eraülikooli kursuste ambulatooriumi kirurgia kabinetti tööle. 1914–1923. aastani töötas Feldbach ka Mellini kliinikus. 
Selma Feldbach suri 1924. aastal haiguse tagajärjel.
Ta asutas 1908. aastal Tartu Ülikooli N. Pirogovi nimelise Arstiteadusliku Seltsi.
Kirjandus.
Sirje Kivimäe. „Veel kord esimestest naisarstidest Eestis ja eriti Selma Feldbachist“. "Vita academia, vita feminea" (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999), 142-163.
Blokaad

Blokaad tähendab tegevusi, mis takistavad vaenlase territooriumile (maa-alale, veealale, õhualale, Interneti-teenustele jne) juurde- või väljapääsu; samuti olukorda, mil juurdepääs territooriumile on tõkestatud. 
Eesmärk ja liigid.
Ajalooliselt on eristatud maa- ja mereblokaadi, kuigi mõlema teostamisel võisid olla kaasatud ka õhujõud. Üldjuhul on blokaadi rakendatud relvakonfliktis eesmärgiga välistada logistilise toetuse jõudmine vastase relvajõududeni, piirata vastase tegevusvõimalusi ja alandada võitlevate üksuste moraali. 
Blokaad võib esineda ka rahuajal, mispuhul see ei märgi sõjategevuse algust, vaid on repressaal õigusvastase teo sooritamise eest. Rahuaegne blokaad võib olla ka majandusblokaad.
Tsiviilisikute kaitse.
Tsiviilisikute näljutamist on püütud rahvusvahelise humanitaarõigusega keelustada. Tsiviilisikute sõjaaegse kaitse 12. augusti 1949 Genfi (IV) konventsiooni artikli 23 järgi peab lepinguosalisest riik "lubama kõigi ravimite ja meditsiinivahendite ning usukultuseks vajalike vahendite vaba läbipääsu, kui need saadetised on mõeldud ainuüksi teise lepingupoole, ka juhul kui see on vaenlane, tsiviilelanikele. Samuti peab lepingupool lubama kõigi põhiliste toiduainete, riietusesemete ja toonikumide vaba läbipääsu, kui need saadetised on mõeldud alla viieteistkümneaastastele lastele, rasedatele naistele ning sünnitajatele." 12. augusti 1949 Genfi konventsioonide 8. juuni 1977 (I) lisaprotokolli rahvusvaheliste relvakonfliktide ohvrite kaitse kohta artikli 54 kohaselt ei tohi tsiviilisikute näljutamist kasutada sõjapidamisviisina. Lisaprotokollis toodud absoluutse keelu toimet takistavad rahvusvahelise õiguse ebapiisav sanktsioneeritus, asjaolu et lisaprotokolli rakendatakse üksnes riikidevahelistele relvakonfliktidele ning tingimus, et välisleping on siduv üksnes sellega ühinenud riikidele.
Helme jõgi

Helme jõgi (ka "Riidaja jõgi", "Keisri" ehk "Keisripalu jõgi" ja "Porijõgi") on jõgi Valga ja Viljandi maakonnas.
Jõgi saab alguse Riidaja külast loode pool ja suubub Õhne jõkke selle vasakult kaldalt. Jõe pikkus on 21 km ja valgla pindala 95 km².
Lisajõgedest on tähtsaimad Peetrijaani oja, Koriste oja ja Eenuse oja.
Helme jõe kaldal on Kõrgemäe paljand.
Meteoorne vesi

Meteoorne vesi on põhjavesi, mis on pärit atmosfäärist.
Meteoorset vett vastandatakse juveniilsele, mis on eraldunud magmast. Ka magmas leiduv vesi võib olla kunagi atmosfääris olnud, kuid tõenäoliselt mitte nii hiljuti kui keskmine meteoorne vesi.
Virtsjärv

Virtsjärv (ka "Väike Võrtsjärv") on järv Valgamaal Tõrva vallas, üks Koorküla järvedest. 
Järv on 7,5 ha suurune ja kuni 10 m sügavune.
Läbivool pole kuigi tugev, järvest saab alguse Jõku jõgi.
Juveniilne vesi

Juveniilne vesi ehk juveniilvesi on magmalise päritoluga vesi.
Juveniilsele veele vastandatakse meteoorset vett, mis on olnud veeauruna atmosfääris ning sademetena maapinnale tagasi jõudnud. Algse idee kohaselt on juveniilset vett moodustavad molekulid veeringesse jõudnud esimest korda, kuid laamtektoonika teooria kohaselt teevad ka veemolekulid koos kivimitega läbi kivimite ringet ning võivad seetõttu olla mitmeid kordi nii magma kui ka atmosfääri koostises. 
Suurem osa Maal leiduvast veest on algselt olnud juveniilne ning jõudnud maapinnani vulkaaniliste gaaside koosseisus. On pakutud välja, et Maa hüdrosfääri moodustav vesi võib olla pärit kunagi Maaga kokku põrganud hüpoteetilise komeedi koostisest, kuid seda ei peeta kuigi tõenäoliseks.
Jänijõgi

Jänijõgi (ka "Jäneda jõgi") on jõgi Põhja-Eestis, Jägala jõe parempoolne lisajõgi. See voolab kolmes maakonnas: Järvamaal, Lääne-Virumaal ja Harjumaal.
Jänijõe pikkus on 31,6 km ja valgla pindala 172 km².
Jänijõgi algab Järvamaal Järva vallas Käravete alevikus ning kulgeb enam-vähem paralleelselt Käravete ja Aegviidu vahelise Piibe maantee lõiguga maanteest edelas. Jõgi voolab algul loodesse, läbib Kukevere ja jõuab Lääne-Virumaale Tapa valda. See voolab läbi Raudla ja Jäneda ning jõuab Harjumaale Anija valda. Varsti pärast seda eemaldub Jänijõgi maanteest, teeb jõnksu lõunasse ja siseneb uuesti Lääne-Virumaale, pöördub taas loodesse ja voolab kuni Harjumaa piirini. Edasi kulgeb Jänijõgi Harjumaa piirijõena algul Lääne-Virumaaga, seejärel Järvamaaga. Pisut enne lõppu jõuab Jänijõgi Harjumaale Anija valda, ühineb oma vasakpoolse lisajõe Tarvasjõega ja suubub paremalt Jägala jõkke.
Etümoloogia.
Jõe algne nimi oli Jäneda jõgi. Praegune nimi on selle lühenenud vorm. Kuna Jäneda saksakeelne nimi on Jendel, siis on kasutatud kuni 19. sajandi lõpuni ka Jändla jõe nime. Jäneda jõe nimi oli tarvitusel kuni 1920. aastateni. Pirsu küla kohal on teda nimetatud ka Pirsu jõeks.
Esimest korda on Jänijõge mainitud 1688. aastal kujul "Jendelska åån". 1840. aastast pärineb nimekuju Река Енеда, 1859. aastast Jennijöggi, 1883. aastast Jendla jõgi ja 1924. aastast Jänedajõgi.
Kloostri jõgi

Kloostri jõgi (ka "Padise jõgi"; sks "Der Padische Bach") on jõgi Eestis Harju maakonnas.
Jõgi saab alguse Lepaste külast ja suubub Pakri lahte. Jõe piikus on 32,6 km ja valgla pindala 91,7 km².
Kloostri jõe vett kasutati Padise kloostri kaitsekraavi täitmiseks veega.
Vulkaaniline gaas

Vulkaaniline gaas on vulkanismi poolt tekitatud ja atmosfääri paisatud gaasiliste ainete segu.
Enamik vulkaanilisi gaase vabaneb vulkaanipursete käigus, kuid neid võib eralduda ka hetkel mittetegutsevast vulkaanist.
Suurem osa vulkaanilisi gaase on olnud lenduvate ühenditena magma koosseisus. Vulkaaniliste gaaside kõige olulisem komponent on veeaur (ligi 90%), millele järgneb süsinikdioksiid. Lisaks sisaldavad vulkaanilised gaasid ka teisi süsiniku ühendeid, vääveloksiide, lämmastikku jne.
Hüdrosfäär

Hüdrosfäär ehk vesikest on peamiselt veega seotud geosfäär.
Hüdrosfäär hõlmab ookeane ja meresid, jõgesid, järvi ja muud pinnavett, põhjavett ning selle kohal olevas veest küllastumata vööndis olevat vett, liustikke, lund, jääd jne. Mõned autorid haaravad hüdrosfääri hulka ka atmosfääris oleva vee.
Hüdrosfääri saab jagada kaheks:
Geosfäär

Geosfäär on termin, millel on palju tähendusi.
Mõnikord mõistetakse geosfääri sõna "litosfäär" sünonüümina. Sageli laiendatakse seda terminit kogu tahkele Maale. Geosfääriks võidakse pidada litosfääri, pedosfääri, atmosfääri ja hüdrosfääri kogumit, eristades nii elusloodust eluta loodusest. Sageli mõistetakse geosfääri all nimetatutest vaid üht – kas litosfääri, hüdrosfääri või atmosfääri – eraldi.
Tahke Maa

Tahke Maa on termin, millega eristatakse valdavalt tahkes olekus litosfääri ning selle alust Maad atmosfäärist ja hüdrosfäärist.
Seda väljendit ei saa tõlgendada sõna-sõnalt, sest ka tahke Maa sisaldab nii vedelas kui ka gaasilises olekus osi.
Terminit kasutatakse mõne teadusharu uurimisobjekti piiritlemiseks, näiteks tahke Maa geokeemia.
Geoloogia on põhiliselt tahket Maad uuriv maateadus.
Eluta loodus

Eluta loodus on see osa universumist, mis pole bioloogilises mõttes elus. Eluta looduse hulka kuuluvad õhk, vesi ja mineraalid. 
Seni teadaolevail andmeil esineb elusorganisme vaid Maal. Eluta loodust uurivad astronoomia, geoloogia, meteoroloogia jpt maateadused.
Vagankovo kalmistu

Vagankovo kalmistu on üks suuremaid ja tuntumaid kalmistuid Moskvas. Vagankovo kalmistu asub Keskhaldusringkonnas Presnja rajoonis aadressil Sergei Makejevi tänav 15. Tänapäeval võtab kalmistu enda alla umbes 50 hektarit maad. 
Surnuaed rajati 1771. aastal, ühe Moskvat laastava katkupuhangu ajal.
Lumi

Lumi on väikeste jääkristallide kogum.
Lumi moodustub atmosfääris temperatuuril alla 0 °C, kui veeaur sublimeerub otse kondensatsioonituumakesele või juba olemasolevale jääkristallile, moodustades heksagonaalse süngooniaga kristalle. Atmosfääris liikudes kasvavad jääkristallid suuremaks ning langevad lõpuks maapinnale. Kristallid võivad üksteisega seostuda, moodustades niiviisi lumehelbeid.
Lund võib sadada lauslumena, hooglumena, teralumena, aga ka lume ja vihma seguna.
Kliimauuringute järgi keskmine lumikattega päevade arv aja jooksul väheneb (saja aastaga umbes 5 päeva).