Haridus- ja Teadusministeerium

Haridus- ja Teadusministeerium (lühend HTM) on Eesti valitsusasutus, mis korraldab riiklikul tasandil Eesti haridus- ja teadustegevust.
Ministeeriumi valitsemisalas on riigi haridus-, teadus-, arhiivi-, noorte- ja keelepoliitika kavandamine ja sellega seotult alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg-, huvi- ja täiskasvanuhariduse, teadus- ja arendustegevuse, arhiivinduse, noorsootöö ja erinoorsootöö, keelepoliitika valdkondade korraldamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine.
Haridus- ja Teadusministeerium on ainuke Eesti ministeerium, mis ei asu Tallinnas.
Juhtkond.
Abiministrid.
Ainsa abiministrina on haridusministeeriumis töötanud Erkki Piisang (09.05.2005–05.04.2007).
Kantslerid.
Ministeeriumi kantslerid on olnud järgmised:
Ministeeriumi hooned.
1. juulist 2001 asub Haridus- ja Teadusministeerium Tartus (aadressil Munga 18, Tartu) – erinevalt teistest Eesti ministeeriumidest, mis paiknevad Tallinnas. Ministeeriumi kolimise algatas toonane haridusminister, Tartuga tihedalt seotud Tõnis Lukas. Ehkki siis kõneldi osana riigi regionaalpoliitikast laialdaselt vajadusest riigiasutuste paiknemine detsentraliseerida, oli Haridusministeerium ainus ministeerium, mille kolimiseni ka tegelikult jõuti. Haridus- ja Teadusministeeriumi hoone Munga 18 on ehitatud aastatel 1935–1936 Eesti Panga Tartu osakonna hooneks, selle projekteerisid Tartu linnaarhitektid Arnold Matteus ja Karl Burman vanem. 
Ministeeriumi peahoone esisel Peeter Põllu platsil asub iseseisva Eesti esimese haridusministri Peeter Põllu monument, hoone seinal on Peeter Põllu mälestustahvel.
Ministeeriumi Tallinna esindus asub Tallinnas aadressil Tõnismägi 11.
Ülesanded.
Vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumi põhikirjale ministeerium:
Haldusala.
Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas on kolm valitsusasutust:
Ministeeriumi haldusalas on neli sihtasutust:
Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub 21 riigigümnaasiumi: Narva Vanalinna Riigikool, Noarootsi Gümnaasium, Nõo Reaalgümnaasium, Viljandi Gümnaasium, Läänemaa Ühisgümnaasium, Jõgevamaa Gümnaasium, Jõhvi Gümnaasium, Pärnu Koidula Gümnaasium, Tabasalu Gümnaasium, Tartu Tamme Gümnaasium, Võru Gümnaasium, Põlva Gümnaasium, Hiiumaa Gümnaasium, Valga Gümnaasium, Rapla Gümnaasium, Saaremaa Gümnaasium, Paide Gümnaasium, Viimsi Gümnaasium, Kohtla-Järve Gümnaasium, Saue Riigigümnaasium, Rakvere Riigigümnaasium.
Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub 14 hariduslike erivajadustega laste riigikooli: Tartu Emajõe Kool, Tartu Hiie Kool, Haapsalu Viigi Kool, Porkuni Kool, Ahtme Kool, Kiigemetsa Kool, Nurme Kool, Raikküla Kool, Urvaste Kool, Kammeri Kool, Ämmuste Kool, Valga Jaanikese Kool, Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool, Maarjamaa Hariduskolleegium.
Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub 24 riigikutseõppeasutust: Eesti Merekool, Heino Elleri Muusikakool, Haapsalu Kutsehariduskeskus, Hiiumaa Ametikool, Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus, Järvamaa Kutsehariduskeskus, Kuressaare Ametikool, Luua Metsanduskool, Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool, Pärnumaa Kutsehariduskeskus, Rakvere Ametikool, Raplamaa Rakenduslik Kolledž, Räpina Aianduskool, Tallinna Ehituskool, Tallinna Lasnamäe Mehaanikakool, Tallinna Teeninduskool, Tallinna Majanduskool, Tallinna Muusika- ja Balletikool, Tallinna Polütehnikum, Tallinna Tööstushariduskeskus, Tartu Kunstikool, Viljandi Kutseõppekeskus, Valgamaa Kutseõppekeskus, Võrumaa Kutsehariduskeskus.
Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub viis rakenduskõrgkooli: Eesti Lennuakadeemia, Tallinna Tehnikakõrgkool, Tallinna Tervishoiu Kõrgkool, Kõrgem Kunstikool Pallas, Tartu Tervishoiu Kõrgkool.
Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuulub kaks teadus- ja arendusasutust: Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Keele Instituut.
Ajalugu.
Ministeerium on kandnud Haridusministeeriumi nime aastatel 1918–1929, 1936–1940, 1990–1993 ja 1996–2002. Haridusvaldkond on ka olnud Haridus- ja Sotsiaalministeeriumi koosseisus aastatel 1929–1936 ning Kultuuri- ja Haridusministeeriumi koosseisus aastatel 1993–1995.
1918–1928.
Haridusministeerium loodi 11. novembril 1918 Maanõukogu Vanematekogu otsusega. Selle koosseisus olid 1928. aastal:
ministeeriumi juures tegutsesid: tehnikaeriteadlaste registreerimise komisjon, Kultuurkapitali nõukogu, Muinsusnõukogu, Keskkooliõpetajate kutseeksami komisjon, Kooliraamatute komisjon.
1929–1936.
19. märtsil 1929 Haridusministeerium ühendati Haridusministeerium koos Töö- ja Hoolekandeministeeriumiga Haridus- ja Sotsiaalministeeriumiks.
1936–1940.
1936. aastal taastati iseseisev Haridusministeerium, mille koosseisus olid:
1938. aasta Valitsemise korraldamise seaduse järgi oli Haridusministeeriumi ülesandeks: rahvahariduse, kutseoskuse ja noorsoo kasvatuse juhtimine, edendamine ja järelevalve; õppejõudude ettevalmistamine; teaduse, kunsti, kirjanduse ja kehakultuuri edendamine.
4. juuli 1940. aasta Valitsemise korraldamise seaduse muutmise seadusega sedastati, et Haridusministeeriumi ülesandeks olid: rahvahariduse, kutseoskuse ja noorsoo kasvatuse juhtimine, edendamine ja järelevalve; õppejõudude ettevalmistamine; teaduse, kunsti ja kirjanduse edendamine; looduskaitse korraldamine
Haridusministeerium tegutses 1940. aasta 25. augustini, kui Riigivolikogu poolt Eesti NSV konstitutsiooni vastu võtmisega moodustati Eesti NSV ja rahvakomissariaadid, sh Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaat.
1990–1992.
1. jaanuarist 1990 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeritava Eesti NSV Riikliku Hariduskomitee baasil Eesti NSV Haridusministeerium.
1993–1995.
1993. aasta 25. jaanuarist muudeti Eesti senine Haridusministeerium Kultuuri- ja Haridusministeeriumiks, ühendades kaks valdkonda. 
1996–2002.
1996. aasta 1. jaanuarist lahutati ministeerium Haridusministeeriumiks ja Kultuuriministeeriumiks. Kooliamet ja Keeleamet jäid Haridusministeeriumi valitsemisalasse ning Spordiamet ja Muinsuskaitseamet jäid Kultuuriministeeriumi valitsemisalasse.
2003–....
1. jaanuaril 2003 viidi Haridusministeeriumi alluvusse ka teadustegevus, ministeerium nimetati ümber Haridus- ja Teadusministeeriumiks.
Ministeeriumi rollist Tartus.
Haridus- ja teadusministeerium on ainus ministeerium, mille peahoone asub pealinnast väljaspool. On toodud välja, et piirkonna ja ülikooli arengu seisukohalt on tähtis, et Tartus oleks enam suuri tippspetsialiste värbavaid tööandjaid ning ministeerium on kindlasti üks neist asutustest, mis ka ülikooli lõpetanuid Tartus hoiab. Ka on toodud välja, et ministeeriumi asumine Tartus annab riigi valitsemisele laiema kandepinna.
Ministeeriumi esimestel Tartu tööaastatel esines aeg-ajalt töökorralduslikke väljakutseid seoses rollijaotusega Tallinna ja Tartu vahel, seda peamiselt Mailis Repsi valitsemisaegadel. Tollane minister värbas 2003. aastal Tallinna rohkem osakonnajuhatajaid ning 2007. aastal otsis Tallinna ka suuremaid ruume.
2017–2018.
2017. aastal said alguse suuremad muutused. Tollase kantsleri Tea Varraku meelest oli kahes linnas asumine keeruline ning nii pakuti töötajatele võimalust mitte liikuda Tallinnast Tartusse, vaid Tartust Tallinna. 2017. aastal oli haridusministeeriumis kõigist ministeeriumitest suurim kaadrivoolavus, mille üks põhjuseid oli ettevalmistatav kahe osakonna kolimine Tartust Tallinna.
Kantsler Varrak põhjendas, et ametikohtade üleviimine Tartust Tallinna puudutas kuni 15 inimest ning samas lubas ta tuua Tartusse haldusalas juurde 32 töökohta. Tartu linnapea Urmas Klaas viitas sellele, et iga avaliku ametikoha Tartust äraviimine teeb teda ärevaks.
2018. aasta lõpus kirjutati juba selgemalt ministeeriumis valitsevast halvast töömeeleolust ning sellest, et töötajad tundsid sundi Tallinna suunas. Viidati ka sellele, et otseselt hariduse korraldamisega tegelevate osakondade juhatajatele avaldati survet, et nad peavad kolima Tallinna. Tollaste ministeeriumi töötajate seas tekkis kartus, et Mailis Reps soovib ministeeriumi suuremalt osalt Tallinna kolida. Räägiti ka sellest, kuidas kantsler Varrak hakkas koostama plaani, et kuidas ja mida tegema peab, et ministeerium Tallinna tuua. Ministeeriumi kolimise teemat puudutati ka Riigikogu infotunnis, kus Urmas Kruuse viitas sellele, et tema meelest on tegelikult tegemist haridusministeeriumi vaikse kolimisega Tallinna. Minister Reps vastas, et ministeeriumi Tartust Tallinna kolida ei kavatseta ja et kolimise teema puudutas ühte osakonda. Töötajad aga viitasid hoopis segadusele, et töötajatel puudus kindlus, mis osakonnast kui palju töökohti Tallinna kolitakse. Kolimisega seotud teemad vaibusid pärast kantsler Varraku lahkumist ministeeriumist.
2021–2022.
2021. aastal algasid kolimisega seotud teemad uuesti ja seekord minister Liina Kersna ametiajal. Pärast koondamislainet, mis hõlmas suuremas osas Tartus asuvaid töötajaid, tekkis esmakordselt pärast 2001. aastat olukord, kus ministeeriumi tippjuhtkond (minister, kantsler, asekantslerid) asus Tallinnas. Seekord otsiti töötajaid töökuulutuste järgi sihipäraselt pealinna, kuna töö asukohana märgiti töökuulutustele Tallinn.
Minister Kersna ütles, et teadlikult ei olnud plaani ministeeriumi Tartust Tallinna tagasi kolida. Arvud siiski näitavad, et 2017. aastal töötas Tartus 152 ja Tallinnas 53 inimest ning 2021. aasta detsembris aga oli töötajaid Tallinnas ja Tartus enam-vähem pooleks: Tartus oli ametis 162 ja pealinnas 133 inimest. Ülikoolide esindajad pidasid kahetsusväärseks, et üks väheseid sisulisi tõestusi regionaalpoliitikast samm-sammult kaob.
Toodi välja ka see, et erinevalt paljudest teistest riigiasutustest on haridus- ja teadusministeerium riigi korraldusele viia ametikohti Tallinnast välja pigem vilistanud ning et juhtkonna lahkumise viis lõpule Liina Kersna. Tartu linnapea Urmas Klaas kommenteeris, et kui valitsus on sõnastanud oma ühe regionaalpoliitilise eesmärgina valitsusasutuste ja töökohtade Tallinnast väljaviimise, siis tegelikult lähevad teod sõnadest lahku. Klaas lisas, et seda, mida Mailis Reps alustas, ei peaks Kersna jätkama ning et ministeeriumi Tallinna kolimine on halb eeskuju.
Liina Kersna eitas kolimist, kuid tõstatas ministeeriumi töökohtade Tartu asemel Tallinna liikumise peale küsimuse, et "Kas me hakkame inimesi valima selle järgi, kus nad elavad?". Seda, et töökuulutustele oli kirjutatud asukohana Tallinn, ei pidanud ta eraldi poliitikaks. Postimehe "Aasta näod" kokkuvõttes kirjeldati, et minister tegeleb ministeeriumi muutmisega: tähtsad ametnikud elavad kõik Tallinnas ning suunaks on võetud ministeeriumi kolimine Tallinna.
2022. aasta jaanuaris ütles Kersna, et ministeeriumi Tallinna ei kolita.
Struktuur.
Haridus- ja Teadusministeeriumis on 12 osakonda:
Haridus- ja Teadusministeeriumis on neli asekantslerit: