Arvuti-rollimängud

 
Arvuti-rollimäng (inglise keeles "computer role-playing game") on arvutimäng, kus mängija kontrollib kindla karakteri tegemisi ja edu mängus. Arvuti-rollimäng on rollimängude või strateegiamängude virtuaalne alamžanr.
Tunnused.
Arvuti-rollimängude puhul on keskseks tunnuseks karakteri isikustamine mängija soovide järgi, st mängija saab mängu alguses valida näiteks oma karakteri sugu, välimust, tugevusi, nõrkusi ja ka nime. Teiseks väga oluliseks osaks arvutirollimängudes on mängu süžee ja selle sõltuvus mängija valikutest. Lisaks sellele on olulisel kohal ka nt osalise juhuslikkusega võitlus, mittemängitavad karakterid ja mängumaailma avastamine.
Karakter ja selle arendamine.
Karakteri loomine ja arendamine on arvuti-rollimängudes kesksel kohal. Mängijad saavad reeglina valida enda karakteri sugu, rassi, väljanägemist ja nime. Lisaks on tavaline ka valida karakteriklass. Karakteriklassi võib mõista kui rolli, millega kaasnevad erinevad mängusisesed oskused. Levinumad karakteriklassid on näiteks võitleja, maag ja varas. Võitleja näol tavaliselt tegemist karakteriga, kelle tugevaks küljeks on relvastatud võitlus, maagi puhul aga karakteriga, kelle tugevuseks on võlukunst. Varga tugevuseks on tihti kiirus, kavalus ja vargsi tegutsemine. Karakteriklassi valik määrab reeglina ka selle, kuidas mängija mängus ettetulevaid probleeme ja ülesandeid lahendab. Mängija saab ise valida, mis viisil ta mängu süžeed läbib.
Karakteri arendamine mängu kestel käib reeglina kogemuspunktide või mängusisese raha kulutamise abil. Neid saab kulutada uute oskuste või võimete avamiseks ja arendamiseks. Üldiselt on oskused ja võimed seotud võitlusega ning annavad parema võimaluse selle võitmiseks.
Süžee.
Mängu süžee koosneb erinevatest ülesannetest, mille raskusaste kasvab mängu jooksul. Iga ülesande täitmise eest teenib mängija reeglina kogemuspunkte ning ka näiteks mängusisest raha või esemeid. Kogemuspunktid on oluline osa karakteri arendamisel.
Arvuti-rollimängude süžee on reeglina sisutihe ja põhjalikult läbimõeldud. Võib esineda üllatuslikke kokkusattumisi mõne erilise mittemängitava karakteriga, vaenlastega sõbrunemist ja ka vastupidist. Sageli kasutatakse arvuti-rollimängudes ka vahestseene, mida esitatakse videona ning mida kasutatakse oluliste loopunktide illustreerimiseks ja rõhutamiseks. Tihti koorub nendest välja mõni oluline otsus, mis mõjutab ka järgneva mängu kulgu. Näiteks saab mängija otsustada, kas karakter aitab mõnda mittemängitavat karakterit hädast välja või kas karakter ühineb mõne rühmaga. Üldiselt on need valikud jäädavad ning nendest olenevad ka järgnevad ülesanded. Populaarseks teemaks on näiteks maailma päästmine.
Mängumaailm.
Üks olulisi arvuti-rollimängude osi on avatud mängumaailm, mida mängija saab vabalt ringi käies avastada. Tihti on avastamine seotud ka mingi ülesandega: tuleb leida mingi ese või rääkida mõne mittemängitava karakteriga kuskil kindlas kohas. Mõnes mängus saab tänu ülesannete lahendamisele avada uusi osi mängumaailmas, mis muidu jääksid suletuks. Oluline tunnus on ka mängija otsustest ja tegudest tulenev mängumaailma muutumine, näiteks mõnes linnas varastamine toob kaasa ka halvema suhtumise karakterisse mittemängitavate karakterite poolt. Samas külaelanike aitamine toob kaasa nendelt tasuta relvade või muude esemete saamise.
Mittemängitavad karakterid.
Mittemängitavad karakterid on mängutegelased, kelle tegevus on kontrollitud arvuti poolt. Mittemängitavatel karakteritel on mängus oluline roll, kuna nendega suheldes saavad mängijad ülesandeid. Ühtlasi toimub nendega mängusisene kauplemine.
Ajalugu.
Arvuti-rollimängud arenesid välja laua-strateegiamängudest. Suur osa arvuti-rollimängude ajaloost toetub mängu Dungeons &amp; Dragons esmalt lauamängu formaadi eduloost, mis kandus edasi ka selle virtuaalsesse alternatiivi. Arvuti-rollimängude ajaloos on kaks peamist arenemissuunda: 1) läänemaailma ja 2) Jaapani arenemissuund. 
Läänemaailma arvuti-rollimängude ajalugu.
1970. aastatel tekkisid seniste laua-strateegiamängude kogukonnad, millest arenesid omakorda välja uued lauamängud, mida jagati internetis ka teistele kogukondadele. 1976. aastal avaldas William Crowther esimese arvuti-rollimängu "Colossal Cave Adventure", mida muuseas jagati ka mitmetes ülikoolides üle maailma. Juba esimesed arvuti-rollimängud järgisid samu põhimõtteid ja tavasid, mis tänapäevased arvuti-rollimängud, näiteks mängija valikutest olenes ka edasine mängu kulg. Erinevalt lauamängudest puudus selle mängu puhul võimalus mängida teiste mängijatega. See probleem lahendati 1978. aastal ARPANETil tugineva mänguga "Multi-User Dungeon", mis võimaldas mitmel inimesel korraga sama mängu mängida. Pärast sidevahendite tehnoloogia jätkuvat arengut 1980.–1990. aastatel lõi Richard Garriot esimese massiivse arvuti-mitmikrollimängu ehk MMORPG "Ultima Online", mis võimaldas mängida suure hulga maailma eri paigus asuvate inimestega. Uute MMORPG-ide ilmumisega kaasnes areng mängude süžeedes. Nüüd sai kasutada mängus edenemisel ka teisi mängijaid, mitte ainult mittemängitavaid karaktereid. Ühtlasi hakati kasutama mittemängitavate karakterite loomisel ka tehisintellekti.
Jaapani arvuti-rollimängude ajalugu.
Erinevalt läänest polnud laua-strateegiamängud Jaapanis populaarsed, mistõttu tutvusid inimesed rollimängudega esimest korda just virtuaalses keskkonnas. Seda tänu mängule "Dragon Warrior", mis loodi Jaapanis väga populaarsele Nintendo Entertainment Systemi mängukonsoolile. Kuigi "Dragon Warriori" loojale Yuuji Horiile olid eeskujuks läänelikud arvuti-rollimängud nagu "Ultima" ja "Wizardry", otsustas Horii luua mängu nii, et mängija roll ja lugu on ette kirjutatud. Seejuures pani ta aga suurema rõhu karakteri arendamisele, kuna muidu ei olnud võimalik mängus edasi jõuda. Ühtlasi kasutas ta ka kujundamisel Jaapanile kohast stiili, mis on mõjutatud animest. See suund lõi aluse eraldiseisvale Jaapani arvuti-rollimängud žanrile.