2022. aasta plahvatused Novofedorivkas

Krimmis Novofedorivka alevis asuvas Sakõ merelennuväebaasis toimus 9. augustil 2022 mitu suurt plahvatust Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse. Sõjaväebaasi vallutasid Vene väed 2014. aasta Krimmi annekteerimise käigus, mis oli osa Vene-Ukraina sõjast. Plahvatused hävitasid mitmeid Venemaa sõjalennukeid ja tekitasid olulisi muid kahjusid. Ukraina võimud võtsid alguses vastutuse vaikimisi, kuni neli nädalat pärast sündmust, mil Ukraina sõjaväeülem Valeri Zalužnõi ütles selgesõnaliselt, et tegemist oli Ukraina raketilöögiga.
Ka 21. septembril 2023 rünnati Sakõ lennubaasi.
Sündmused.
9. augustil 2022 toimus Sakõ lennubaasis rida plahvatusi. Esialgsete teadete kohaselt toimus neli plahvatust. Hiljem teatati kuuest või seitsmest plahvatusest, seejärel kuni 15 plahvatusest, kusjuures teateid, et see kõlas nagu laskemoona plahvatus.
Venemaa võimud kuulutasid välja erakorralise seisukorra ja kollase häiretaseme terrorismiohu tõttu, kuid väitsid, et plahvatused olid õnnetuse tagajärjed, ning teatasid, et üks inimene sai surma, üle kümne vigastada ja 252 elanikku kolisid kortermajade kahjustuste tõttu ajutisse varjupaika. 10. augustil teatasid Krimmi okupatsioonivõimud, et vigastatute arv on kasvanud 13-ni ja üks inimene sai surma. 12. augustil 2022 väitis Ukraina siseministri Denõss Monastõrskõi nõunik Anton Heraštšenko, et plahvatustes hukkus 60 pilooti ja tehnikut ning 100 inimest sai haavata.
Ukraina võimud ei võtnud alguses rünnaku eest otseselt vastutust, kuid relvajõudude peastaap teatas 10. augustil, et hävitasid eelneva 24 tunni jooksul üheksa Venemaa lennukit. Ukraina õhuvägi teatas, et lennubaasis hävis 9 Vene lennukit.
Planet Labs avaldas 10. augustil satelliidipildid lennubaasist enne ja pärast plahvatusi. Piltidel oli põhjale märkimisväärne kahjustus – vähemalt neli suurt sarnase suurusega kraatrit.
Tulemused.
Satelliidipiltidelt selgus, et perroonil hävis vähemalt kaheksa lennukit, sealhulgas Su-24 ja Su-30. Oryxi grupi teadlaste sõnul näitasid pildid kaotusi järgmiselt:
Valitsusvälise Ukraina sõjaväekeskuse andmetel:
Tsiviiltaristust sai kannatada 62 kõrghoonet, 20 ärihoonet ja eramu. Paljud turistid lahkusid Krimmist Venemaale ja Venemaa riiklikul meediaturismi veebisaidil oli 15. augustil Krimmi silda ületanud rekordarv autosid.
Põhjus.
Vahetult pärast plahvatusi ütles Ukraina kõrge sõjaväeametnik anonüümselt, et Ukraina on vastutav. Ametnik ei öelnud, mis tüüpi relva kasutati, kuid see oli "ainult Ukrainas toodetud seade".
Ühe päeva jooksul pärast plahvatusi ütles Ukraina kõrge sõjaväeametnik anonüümselt, et selle eest vastutavad eriüksused ja partisanid. Endised sõjaväelased ja analüütikud ütlesid, et on ebatõenäoline, et rünnaku korraldasid kohapeal viibinud isikud. SEAL Team Six endise eskadrilli juhi Chuck Pfarreri sõnul on "Satelliidifotodel nähtavad kraatrid 10 meetrit läbimõõduga ... Ja igaüks neist on kooskõlas vähemalt 226 kg C4 plahvatusega. Ükski erivägede meeskond ei hakka lohistama tonni C4 sihtmärgini, kui 55 grammist piisaks lennuki hävitamiseks."
Kommentaatorid spekuleerisid erinevate võimalike põhjuste üle, mõned eeldasid, et Ukraina tulistas välja Ameerikas toodetud raketi MGM-140 ATACMS, vaatamata väidetele, et kasutatud relv oli Ukraina toodetud, ja vaatamata sellele, et USA eitas ATACMS-i Ukrainale tarnida. Spekuleeriti, et Ukraina tulistas välja ballistilise raketi Hrim-2, mida nad olid aastaid arendanud, kuid paljud kahtlesid, kas see on kasutusvalmis või kas sellel on sobiv GPS-juhtimissüsteem. Teine võimalus oli Ukrainas toodetud laevavastane tiibrakett R-360 Neptune, kuid kahtlusi oli selle täpsuses maismaa sihtimisel, pluss asjaolu, et tõenäoliselt oleks suhteliselt aeglaselt liikuvat tiibraketti märgatud, mida aga ei juhtunud. Mõned kommentaatorid pakkusid välja väikest varitsevat laskemoona, tuginedes nende väikestele lõhkepeadele, mis tekitasid suuri sekundaarseid plahvatusi, tabades ladustatud kütust või laskemoona.
7. septembril 2022 kinnitas Ukraina ülemjuhataja Valeri Zalužnõi, et tegemist oli Ukraina raketilöögiga.