I Land Sound

 
I Land Sound on elamusfestival, mis toob kokku muusika- ja kunstikollektiive nii Eestist kui ka välismaalt. Festival toimub Illiku laiul Orissaares Saaremaal ning pakub muusika- ja kunstiprogramme, töötube, loenguid ja vestlusringe. I Land Sound on loodust, taaskasutust, puhtust, kunstilist vabadust ja häid maitseid väärtustav festival.
2023.
2023. aasta alguses liitus festivali korraldusmeeskonnaga Jan Teevet, võttes enda kanda festivali loovjuhi rolli. Teeveti eesmärgiks oli luua festivalist ühtne tervik, kus ruum, aeg ja inimesed saaksid kohtuda viisil, mis mujal ja muul ajal võimalik pole. 
2023. aasta festival oli alalt veidi kompaktsem: suure Nobelava asemel toodi tagasi Emalava ja Loojangu Paviljon muutis samuti asukohta, kolides põhialale lähemale. Kuplis, Piidivabrikus, Terrassil, Emalaval ja Loojagu Paviljonis esines taas kokku üle viiekümne artisti, kohalike tegijate kõrval ka artistid Saksamaalt, Suurbritanniast, Ukrainast, Prantsusmaalt, Rumeeniast, Armeeniast ja Šveitsist. Teiste seas astusid üles näites Ivan Dorn, Kon Faber, Lola Palmer, Traumer, Rey&amp;Kjavik, Sepp &amp; Nu Zau, Seth Schwarz, Tim Green ja William French.
I Land Sound 2023 festivali Emalaval salvestati ka "podcasti" Täitsa Pekkis Saade osa "Täitsa Pekkis, milline festival – I Land Soundi telgitagused ja pekkiminekud x Paap Uspenski &amp; Taavet Bristol", kus festivali peakorraldajad rääkisid muu hulgas I Land Soundi sünniloost, ebaõnnestumistest, festivali keskkonnaprojektist I Land Green, tiimitööst ja tulevikuplaanidest. 
2023. aasta festivalil astuti suuri samme ka keskkonnaprogrammis I Land Green ning koostöös Nestega mindi pea täielikult üle taastuvatest toorainetest tehtud diislikütusele. Lisaks sellele loobuti festivalil külastajate menüüs mäletsejate liha pakkumisest ning kogu korraldusmeeskonna toitlustus oli täistaimne. Esimese festivalina Eestis pälvis I Land Sound 2023. aastal A Greener Future rohelise ürituse sertifikaadi "A Greener Festival: Highly Commended".
I Land Sound 2023 toimus 13.–16. juulini.
2022.
Viies I Land Sound toimus illiku laiul 14.–17. juulini. 2022. aasta festivali kuuel laval astus üles üle 50 välisartisti ja kodumaise koosluse. Festivalil sai näha selliseid välismaiseid tegijaid, nagu Nico Stojan, Rampue, Acid Pauli ja Louis Largo Saksamaalt, Traumer (Prantsusmaa), Barac (Rumeenia), Calabasa (Hispaania) jt. Eesti tuntumatest tegijatest astusid lavale näiteks Heidy Purga, Muudu, Jonas F.K., Käärkäsi, Lexsoul Dancemachine ja Gram-Of-Fun.
Festivali keha ja vaimu programmis said külastajad osaleda nii heli- kui ka hingamisrännakutel, kakaotseremoonial ja joogatundides, lisaks päikeseloojangu SUP-matkadel ja teistes veetegevustes ning töötubades.
Reedeõhtusest programmist leidis Jaapani trummietenduse Team EN esituses ja "Mantra" tuleshow(Alex Creek ja Surya Fire Studio), laupäeva õhtul toimus Non Grata "performance" ja festivali kulminatsioonina süüdati suur UFO-laeva meenutav tuleskulptuur.
2021.
2020. aastal festival jäi koroonapiirangute tõttu vahele, nii et järgmine festival toimus 2021. aasta 15.–18. juulini.
2021. aasta festival toimus veidi väiksemal alal ning muusikalist programmi pakuti viiel laval: Loojangulava, Kai, Terrass, Kuubaas ja Nobelava. Varasemate aastatega võrreldes oli festivalil ka rohkem "live-"esinejaid. 2021. aasta festivali avapäeva lõpetas Saksa produtsent Monolink. Lisaks astusid välisartistidest üles Mihai Pol, Cosmjn, Strack ja Tony O’Bada Rumeeniast ning Taran &amp; Lomov Lätist, Silat Beksi Ukrainast ja Hugo Yunus Diker Prantsusmaalt. Laupäeva õhtul astus festivalil üles kodumaine Oopus, kes kombineerib oma loomingus "techno" ja folkmuusika, lisaks esinesid Jozels, MHKL, peosarjad TIKS, Haigla jpt.
Lisaks muusikalise programmi nautimisele said külalised osaleda erinevates töötubades, nautida mitmekesist keha ja vaimu programmi, tegevusi merel ja saunaalal.
2019.
2019. aasta jaanuaris sai I Land Sound festival Saare maakonnalt ja kultuurkapitali Saaremaa ekspertgrupilt 2018. aasta rohelise ettevõtmise tiitli. Samuti sai festival kolmeks aastaks Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt toetuse, et turundada üritust välismaal ja aidata üritust Eestis korraldada.
2019. aasta festival toimus 11.–14. juulil. Tantsumuusikat pakkunud programmi jaoks oli kuus lava: Kai, Kuppel, Loojang, Metsalava, Piidivabrik ja Terrass. Kõik festivalil esinenud artistid osalesid mõne Eesti või välismaise klubi, peosarja või raadiosaate koosseisus. 
Festivali kunstiprogrammi eesmärk oli luua korduvkasutatavatest materjalidest praktilised ning püsivad eksponaadid mitmete Eesti kunstnike ühise töö tulemusena. Festivalil toimunud töötubadel oli kolm suuremat teemat: keha ja vaimu koostöö, vanarahva mängud ja kombed ning keskkond ja taaskasutus. 
Festivali viimasel päeval toimus laat, kus müüdi käsitööna valminud asju kodumaistelt tegijatelt.
2019. aastal võeti festivalil biolagunevate nõude asemel kasutusele tavalised toidunõud. Kokku saadi Uuskasutuskeskusest 2200 taldrikut, 1000 lusikat, 1100 kahvlit ja 1100 nuga. Nõude pesemiseks oli festivalialal spetsiaalne nõudepesupunkt. 2019. aasta festivalil oli ka viieosaline prügi sorteerimise süsteem. Puhast pakendit saadi festivali lõpuks kokku 2,53 tonni, pandimärgiga pakendit 1,19 tonni, pappi ja paberit kokku 660 kg ja toidujäätmeid kokku 1230 kg. Korduvkasutatavate joogitopside kasutamisega hoiti ära umbes 60 000 ühekordse topsi jäätmeteks saamine. 
2018.
2018. aastal esines festivalil 29 klubi, peosarja või raadiosaate esindavat kollektiivi ja üle 100 DJ. Klubidest olid esindatud näiteks 911, Lekker, Piidivabrik ja UP. Raadiosaadetest olid kaasatud "Estonian funk embassy", "Haigla pidu", "Machine nation", "Majamasin", "Tallinn Express", "Tjuun In" ning "Öötöö". Peale muusika kuulamise võis festivalil osaleda töötubades, kuulata loenguid, vaadata filmilinastusi ja etendusi.
Festivali ajal loodi Illiku laiule nii püsivaid kui ka ajutisi kunstilisi projekte, nagu skulptuurid, installatsioonid, tänavakunst ja taiesed Orissaare vanadel majaseintel. Dekoratsioonid valmisid taaskasutatud ja loodussõbralikest materjalidest.
Festivalil astusid üles Comedy Estonia püstijalakoomikud, nende seas Sander Õigus ja Ari Matti Mustonen. Esimest korda leidsid I Land Soundil aset ka vestlusringid, milles osalesid näiteks Sven Grünberg, Ingrid Peek, Tuul Sepp ja Aro Velmet. Vestluste teemad olid inimene, loodus, muusika ja helid.
Ürituse peakorraldajad olid Paap Uspenski ning Taavet Bristol.
2017.
Esimene I Land Sound festival toimus 13.–15. juulil 2017. Teiste seas astusid üles elektroonilise muusika sarjad Vürts, Sünk ja Mutant Disco. 
Lisaks muusikale oli suur osa festivalist töötubadel, kunstil ja installatsioonidel. Nende hulgas olid näiteks liivaskulptuurid, tuleskulptuurid, tuletants, kineetilise valguse installatsioonid, videokunst, lavakunst, maalikunst, grafiti, UV-kunst, henna kehamaalingud ja floristika. Samuti pakuti festivalil osalejatele selliseid lõõgastavaid tegevusi, nagu tervendavate helide töötuba, hingamistöötuba ja jooga. Sportimisvõimalustena pakuti näiteks lauatennist, "slackline"'i ja võrkpalli.
2017. aastal esinesid festivalil Majamasin, Mutant Disco, Tallinn Express, Lekker, Tiks, Piidivabrik, Katlamaja, Öötöö, "lounge" Bravuur jpt.
Turismiaspekt.
Festivali korraldajad leiavad, et Orissaarel ja Illiku laiul on tohutu potentsiaal saada atraktiivseks puhkepaigaks nii kohalike kui ka välisturistide jaoks. Festivali kaudu tahetakse arendada kohalikke turismiteenuseid ja -elamusi, luua uusi töökohti ja panustada Orissaare rahvastiku ja majanduse kasvu. 
I Land Sound festival väärtustab loodust, taaskasutust, puhtust, puhkust, Saaremaa elu, kohalikku toorainet, kvaliteetset heli, häid maitseid, omanäolisi inimesi, piirideta mõtlemist, kunstilist vabadust ja uusi väljakutseid. 
Keskkonnasäästlikkus.
I Land Soundi festivali on alati püütud korraldada loodussäästlikult ning seetõttu on lisaks mitmekülgse muusika- ja päevaprogrammi kõrval sama olulisel kohal ka festivali keskkonnaprojekt I Land Green, kuhu lisandub igal aastal uusi rohepraktikaid. 
Külastajatele pakutakse festivali algusaastast alates jooke korduskasutatavatest topsidest, tasuta joogivett saab alal paiknevatest veevõtupunktidest ning 2022. aastal loobuti tavalise pudelivee müümisest baarides. Festival on plastikkõrre- ja prindivaba. 2019. aastal keelas I Land Sound esimese festivalina Eestis ühekordsed nõud ja võttis kasutusele päris toidunõud, mille pesemiseks ehitati festivalile oma mobiilne nõudepesupunkt. Samal aastal loodi ka detailne jäätmeplaan ja hakati koguma jäätmete andmeid liigiti. Festivalil on välja töötatud kuueosaline jäätmete liigiti kogumise süsteem: eraldi kogutakse toidujäätmed, papp ja paber, puhas pakend, taara, segaprügi ja konid. Eesmärgiks on saada kätte võimalikult palju puhast materjali ja suunata see taas ringlusse.
2021. aasta kevadel valmis Brigita Permi magistritöö tulemusena Illiku laiu ökokaart, kuhu on kantud laiu bioloogilise mitmekesisuse ja tundlikud alad ning mis on edasiseks juhendiks korraldusmeeskonnale. 2023. aastal läks festival koostöös Nestega pea täielikult üle taastuvenergia kasutamisele ja tõi menüüsse suure taimetoiduvaliku.
Festival on tuntud ka keskkonnateadlikkuse projektide poolest. Näiteks on kokku korjatud konidest valminud kunstnik Ines-Issa Villiodo käe all kunstiprojektid, mille eesmärgiks on aidata tõsta inimeste teadlikkust konireostusest. 2020. aastal valmis Eesti esimene konidest aerusurfilaud ehk Konilaud ning 2023. aastal üle 30 000 suitsukoniga kaetud vaalaskulptuur.
I Land Sound teeb koostööd jäätmejaamade ja tootmisettevõtetega ja kasutab dekoratsioonideks ning kunstiobjektide ja alade loomisel ära võimalikult palju jääke, kasutatud asju ja defektiga tooteid. Värvimiseks kasutatakse võimalusel vaid tootmise käigus tekkinud ülejääke ja testvärve, eelistatud on keskkonnasõbralikud värvid. Kuna tegemist on prindivaba festivaliga, siis maalitakse festivali alal, Orissaares ja telklas kasutatavad infotahvlid ja viidad käsitsi.
Probleemid.
2017. aastal pidasid festivali turvatöötajad kinni kaheksa inimest narkootiliste ainete ebaseadusliku käitlemise pärast. Politsei alustas viie isiku suhtes narkootikumidega seotud väärteomenetlust ja kolme isiku suhtes kriminaalmenetlust narkootikumide käitlemise pärast.
2019. aastal avastati, et festivalil meditsiinilist abi pakkunud inimesed olid tarvitanud alkoholi. Ürituse turvajuht pidi uute meditsiinitöötajate leidmiseks pöörduma häirekeskuse poole. Pärast selgus, et meditsiinitöötajad ei olnud siiski alkoholi tarvitanud. Terviseamet avastas hiljem, et esmaabi pakkunud ja töölt kõrvaldatud inimesed ei olnud tervishoiutöötajate riikliku registri andmetel tervishoiutöötajad ega seotud ühegi tegevusloaga tervishoiuasutusega, vaid vabatahtlikud isikud. Terviseamet kutsus seepeale suurürituste korraldajaid üles üritusel osalejate meditsiinilisse julgestamisse tõsiselt suhtuma.