Tallinna Loomaaed

Tallinna Loomaaed on Tallinna linnale kuuluv loomaaed Tallinnas Haabersti linnaosas Veskimetsa asumis.
Tallinna Loomaaias on palju ohustatud liike, näiteks õnnekurg, hiina alligaator, amuuri tiiger, lumeleopard, miilu ja gaur. Loomaaed osaleb liigikaitseprojektides, näiteks euroopa naaritsa ja amuuri leopardi projektis.
Alates jaanuarist 2024 on Tallinna Loomaaia direktor Kaupo Heinma.
Ajalugu.
24. novembril 1937 toimus Peeter Pätsi juhatusel koosolek sobiva koha leidmiseks peatselt asutatavale zoo-botaanilisele pargile, vabaõhumuuseumile ja rahva lõbustuspargile.
26. novembril 1938 pidas zooloogiaaia "Rahvapark" eeltööde komisjon oma viimase koosoleku ja leidis, et Tallinna linnavalitsuse soovitatud maa-ala Järve jaama juures pole zooloogiaaia asutamiseks sobiv. Loodushoiu- ja Turismi-instituut taotles loomaaia asutamiseks maad ka Pärnus, kus asja käis selgitamas looduskaitseinspektor Gustav Vilbaste.
23. juunil 1939 avati Eesti Mängude puhul "Metsloomade näitus". Esimeseks eksponaadiks sai Alutaguse metsast püütud karupoeg.
25. augustil 1939 avas Eesti Loomakaitse Liit 1943. aastaks plaanitud üleriikliku iluaiandusnäituse osana Kadrioru Väikese Loomaaia. Seda peetakse Tallinna Loomaaia asutamiskuupäevaks. Eksponeeritud olid ilves, dingod, okassead, nutriad, lõvid, merisead, mäger, küülikud, jääkarud, pruunkarud, mustkaru, öökullid, punarebased, sinirebased, rebased, metskitsed, ahvid, mäesokud, paavianid ja ponid. 2. novembril 1939 valiti Kadrioru Väikese Loomaaia hooldajaks Aita Päts. 1939. aasta lõpuks oli registreeritud üle 100 000 loomaaiakülastuse. Külastusmaks oli lastele 5 senti, õpilastele ja sõjaväelastele 10 senti, täiskasvanutele 25 senti. Talvel oli loomaaed avatud pühapäeviti kell 11–16. Eesti Loomakaitse Liidu juhatuse otsusega 20. aprillist 1940 sai alates 1. maist Kadrioru Väikese Loomaaia juhatajaks Hermann Talts.
Tallinna Loomaaia esimene eksponaat oli ilves Illu, kelle oli pojana kingituseks saanud 1937. aastal Helsingis maailmameistriks tulnud ja Argentina karika võitnud Eesti Laskurliidu võistkond. Illut on kujutatud ka loomaaia logol. 1939. aastal kinkisid Eestist lahkuvad saksa vähemusrahvuse esindajad loomaaiale oma loomi, eriti linde (papagoisid, paabulinde). 1940. aastal oli loomaaial lõvipaar Zappik ja Tilli ning lõvikutsikad Kõu ja Vilgas. Loomaaias olid ka pruunkarud Mari, Jüri ja Maret ning jääkarud Truuta ja Moorits.
Esialgu asus loomaaed ajutisel territooriumil Kadrioru pargi lähedal Mäekalda tänaval. See "ajutine" olukord kestis 44 aastat. Alles 1983. aastal sai loomaaed umbes 89 hektari suuruse ala Veskimetsas, kus olid asunud sõjaväelaod. Laod kohandati loomade hoidmiseks. Uusi rajatisi ei saanud ehitada, sest Nõukogude Liidus kehtis pärast Moskva olümpiamänge kümneaastane kultuuri- ja spordiasutuste rajamise keeld. 1989. aastal valmis paksunahaliste maja, 1999. aastal troopikamaja ja 2005. aastal selle idatiib. 2014. aastal avati loomaaia loodushariduskeskus. 2017. aastal valmis polaariumi esimese etapina jääkarumaailm. 2023. aasta mais valmis Kagu-Aasia vihmamets.
Praegu ehitatakse loomaaeda välja aeglases tempos, kasutades muu hulgas ettevõtete ja eraisikute annetusi.
Kogud.
2022. aasta 31. detsembri seisuga oli Tallinna Loomaaias 7234 isendit 349 liigist.
Aastate lõikes on liikide arv loomaaias muutunud järgmiselt: 
Külastusalad.
Troopikamaja.
Troopikamaja valmis 1999. aastal arhitekt Rein Kersteni projekti järgi. 2005. aastal avati troopikamaja idatiib (väike troopikamaja), kus eksponeeritakse troopilisi linde, poolahve, roomajaid, kahepaikseid ja kalu.
Elevandimaja.
Elevandimaja (paksunahaliste maja) avati 1989. aastal Tallinna Loomaaia 50. aastapäevaks. Algul asusid hoones elevandid, ninasarvikud ja kääbusjõehobud, praegu saab seal näha ka roomajaid, pisinärilisi jt. 2000. aastatel rekonstrueeriti afrikaaniumi, 2005. valmis emaelevantide aedik ja 2008. aastal renoveeriti elevantide siseekspositsiooni ala. 2011. aastal renoveeriti ninasarvikute osa, 2023. aastal ehitati ninasarvikute sisepuuridele uued põrandad. 
Plaanis on rekonstrueerida ka kääbusjõehobude ekspositsiooni.
Sise-Aasia.
Sise-Aasia ekspositsiooni, mis avati 2002. aastal, kuuluvad Aasia keskosast pärit asukad.
2004. aastal valmis vööthüäänide aedik ja 2011. aastal väikekaslaste ekspositsioon, mis asub ameerika piisonite aediku vastas.
Alpinaarium.
Alpinaarium valmis aastatel 2003–2004, siis avati külastajatele ka Ehitajate tee poolne loomaaia läänevärav. 6,81 ha suurusel maa-alal, mis moodustab 10% loomaaia tulevasest ekspositsiooniruumist, on 18 mätaskatusega puithoonet ja ligi 3 ha eelmäestikena modelleeritud jooksuaedikuid. Sinna on plaanitud ka lumeleopardide ja tulevikus ka manulite ekspositsioon.
Alpinaariumisse on plaanis kolida veel mägedes elavad kotkad.
Linnutiik.
Kuue saarekese ja ühe suure poolsaarega tiik avati 2002. aastal.
Tulevikus peaks linnutiikide elevandimajapoolses osas asuma ka lõunapoolsete linnuliikidele mõeldud maja.
Kullimägi.
Kullimägi asub Veskimetsa servas põlise tammiku keskel. Sealsed asukad on peamiselt haukalised ja kakulised. Kullimäel elab ka loomaaia vapiloom ilves.
Faasanid.
Liigid.
Koos faasanitega eksponeeritakse ka teisi linde.
Polaarium.
Jääkarumaailm valmis 2017. aasta septembri lõpuks (arhitekt Joonas Sarapuu Innopolis Insenerid OÜ-st). Juba 2012. aastal oleksid pidanud algama pingviinide ja loivaliste ekspositsiooniala ehitustööd ning karantiinikompleksi projekteerimine, kuid praegu paistab, et seda lähiajal ei juhtu. Tulevikus on plaanis polaariumisse üle kolida lumekakk ("Nyctea scandiaca" L.), kes praegu elab kullimäel, ja linnutiigi asukas lumehani ("Anser caerulescens ssp").
Kagu-Aasia vihmamets.
Kagu-Aasia vihmametsa hoone ehituslik osa valmis 2022. aastal, külastajatele avati ekspositsioon 20. mail 2023. Ekspositsioonihoone projekteeris ConArte OÜ ja ehitas Ehitus5ECO OÜ. 
Tiigriorg.
Tiigriorgu hakati ehitama 2022. aastal ja ala avati külastajatele 19. juunil 2024. Selle ekspositsiooniala projekteeris SWECO Projekt AS ja ehitas ATEMO OÜ. Lisaks amuuri tiigrile plaaniti seal algselt eksponeerida selliseid Kaug-Ida loomaliike nagu amuuri leopard, harsa, viiksjänes, muskushirv ja goral. Töö käigus liigiline koosseis muutus. 
Tiigriorgu naasis 2024. aasta juuni alguses amuuri tiiger Pootsman, kes viibis Euroopa ohustatud liikide paljundusprogrammi raames järglaste saamise eesmärgil Tšehhis Zlini loomaaias (2018), Itaalias Parco Natura Vivas (2020) ja Sloveenias Ljubljana loomaaias (2021). Ljubljanas avastati Pootsmanil tervisekontrolli käigus kõhuseinakasvaja, mis osutus halvaloomuliseks. 8. juulil 2024 tehti Pootsmanile kasvaja eemaldamise operatsioon, kuid anesteesiast toibumise ajal tekkisid rängad tüsistused ja loom suri. Tšehhis ja Itaalias sai Pootsman kokku kuus järeltulijat. Sloveeniast toodi Tallinna loomaaeda emane amuuri tiiger Danuta ja Helsingi loomaaiast emane Ohana. 
Insektaarium.
2007. aastast on Tallinna Loomaaias tegutsenud insektaarium, kus kasvatatakse troopilisi selgrootuid. Kuna insektaariumil puudub eksponeerimispind, korraldatakse iga-aastaseid ülevaatenäitusi kohvik Illu ruumides või väikeses troopikamajas.
Tallinna Loomaaia kogudes oli 2008. aasta seisuga mõni tuhat putukat 70 liigist, sealhulgas prussakad, lutikad, raagritsikad, hulkjalgsed, rändtirtsud, põrnikad ja ämblikud. Tallinnas asub Euroopa loomaaedade suurim põrnikakogu. Insektaariumi kalleimaid asukaid on paar Malaisia põderpõrnikaid (250 eurot). Putukaid ostetakse enamasti Saksamaalt ja Tšehhist ning veidi ka Põhjamaadest.
Alates 2009. aasta oktoobrist on loomaaias 87 Frégate'i saare (Seišellid) fregate'i süsikut ("Polposipus herculeanus"). See üks maailma ohustatumaid süsiklasi ("Tenebrionidae") kuulub Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) punase nimestiku kriitilises seisundis liikide hulka.