tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Marina Grišakova

Marina Grišakova (kasutatakse ka nimekuju Grishakova, sündinud 1961) on Eesti semiootik ja kirjandusteadlane.
Ta töötas assistendina Juri Lotmani juhitud Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo ja semiootika laboris, lektorina semiootika õppetoolis, lektori ja dotsendina maailmakirjanduse õppetoolis. Alates 1. septembrist 2015 on ta Tartu Ülikooli kirjandusteooria professor. Ta on pidanud külalis- ja plenaarloenguid mitmes Euroopa ülikoolis ja uurimiskeskuses.
Ta on olnud Avatud Eesti Fondi stipendiaat New Yorgi Ülikooli võrdleva kirjandusteaduse osakonnas (1999), W. J. Fulbrighti programmi stipendiaat, külalisteadlane interdistsiplinaarses projektis Narrative Ohio Osariigi Ülikoolis (2008), Briti Akadeemia külalisteadlane (2011–2012).
Tema peamised uurimisvaldkonnad on kirjandusteooria ja kirjanduse filosoofia, narratoloogia, intermediaalsed uuringud, kognitiivne humanitaarteadus, koolkondade ja ideede ajalugu, kirjandus- ja kultuurisemiootika. 
Ta on mitme erialaseltsi, kolleegiumi ja ekspertkogu, sh Cambridge'i Ülikooli kirjastuse Legenda raamatusarja "Transcript" rahvusvahelise nõuandekogu, kirjastuse Palgrave McMillan raamatusarja "Palgrave Studies in Intermediality", ajakirjade Southern Semiotic Review, CompLit: Journal of European Literature, Arts and Society ja CLCWeb: Comparative Literature and Culture toimetuskolleegiumi liige. Aastatel 2007–2011 juhtis ta Põhjamaade narratiiviuurijate koostöövõrgustikku (NordForski toetusel) , 2011–2013 Euroopa Võrdleva Kirjanduse Võrgustikku, 2018-23.a. oli ta Rahvusvahelise Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni (ICLA) kirjanduse, kunstide ja meedia uurimiskomitee asepresident. 2016. aastal valiti ta Academia Europaea liikmeks . Grišakova töid on tõlgitud prantsuse, hispaania, tšehhi, bulgaaria ja hiina keelde.
Isiklikku.
Tema ema oli vene keele õpetaja Elleonora Grišakova (1935–2020), tädi Irina Külmoja on samuti Tartu Ülikooli professor.
Ülle Pärli

Ülle Pärli (sündinud 5. septembril 1952) on eesti semiootik ja kirjandusteadlane. 
Ta uurimisvaldkonda kuuluvad troopide semiootika, nimesemiootika ja hermeneutika.
Kati Lindström

Kati Lindström (sündinud 1. augustil 1977) on eesti semiootik ja keskkonnaajaloolane. 
Ta on lõpetanud 1995. aastal Miina Härma Gümnaasiumi. Õppinud Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning semiootikat ning lõpetanud 2002. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna semiootika ja kulturoloogia erialal. Kaitses samas 2011. aastal doktoritöö "Maastikusemiootika piiritlemine: Maastikuprotsesside semiootilise analüüsi suunas".
Aastail 2007–2012 õpetas ta Tartu Ülikoolis Landscape Semioticsi / maastikusemiootika kursust, mis oli tõenäoselt esimene loengukursus sel alal maailmas. Samal perioodil oli ta ajakirja Sign Systems Studies toimetaja.
Ta on tõlkinud eesti keelde John Deely "Semiootika alused", teinud tõlkeid ka jaapani keelest (Haruki Murakami, Banana Yoshimoto, Ryūnosuke Akutagawa). Tegelenud maastikusemiootikaga. Ta on koostanud ülevaatliku uurimuse eesti keeles kirjutatud haikudest.
Isiklikku.
Tema õde on keeleteadlane Liina Lindström.
Hans Trass

Hans-Voldemar Trass (2. mai 1928 Tallinn – 14. veebruar 2017) oli eesti botaanik (lihhenoloog), Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1975).
Elukäik.
Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1952 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina, järgnes samas aspirantuur ja kandidaadiväitekirja kaitsmine 1955. aastal teemal „Lääne-Eesti madalsoode floora ja taimkate“. Doktoriväitekirja „Eesti lihhenofloora analüüs“ kaitses H.-V. Trass 1969. aastal V. Komarovi nimelise Botaanika Instituudi juures Leningradis.
1955. aastal algas H.-V. Trassi töö õppejõuna Tartu Riikliku Ülikooli taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedri (hilisem nimetus botaanika ja ökoloogia instituut) õppejõuna. Aastatel 1956–1991 oli ta instituudi juhataja ning kuni emeriteerumiseni 1994. aastal samas kateedris erakorraline professor. Ta on olnud Eesti Looduseuurijate Seltsi president (1964–1973, 1985–1991).
Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks valiti ta 1975. aastal ja 1989. aastal nimetati Eesti Teaduste Akadeemia akadeemikuks.
Teadustegevus.
H.-V. Trassi teadusuuringud on käsitlenud üldbotaanikat, geobotaanikat, taimeökoloogiat, taimegeograafiat, lihhenoloogiat ja bioloogia ajalugu. Ta juhendas kümneid diplomi- ja kandidaaditöid, välipraktikaid ja ekspeditsioone, pidas loenguid ja lühikursusi paljudes välismaa ülikoolides. Hans-Voldemar Trass tõstatas Eestis loodus- ja keskkonnakaitse probleeme. 1968. aastal lõi ta lihhenoindindikatsioonilise meetodi õhukeskkonna saastatusastme määramiseks ning 1999. aastal meetodi põlismetsade seisundi määramiseks. 1976. aastal koostas ta maailma esimese täieliku ülevaate taimkatteteaduse ajaloost ja arengusuundadest.
Tema publikatsioonide arv ulatub kuuesajani.
Kirjanduslik tegevus.
Hans Trassilt on ilmunud luuletusi (Looming 1974, nr 5), reisikirju, publitsistikat ning memuaariraamat "Üksi ja ühes. Mnemograafia" (Ilmamaa, Tartu 2002, 256 lk), mis sisaldab ka luulepõimikut.
2010. aastal ilmus publitsistikakogumik "Hellrange loodus ja inimene" (artikleid aastatest 1970–2007, Ilmamaa, 356 lk).
Isiklikku.
Tema tütar esimesest abielust on Riina Kütt. Tema teine abikaasa oli näitleja Raine Loo, nende poeg on helilooja ja organist Toomas Trass.
Eesti Eluteaduse Hoidja

Eesti Eluteaduse Hoidja (inglise keeles "Keeper of Estonian Culture of Biology award"; vene keeles "награда Хранитель естествознания Эстонии") on auhind, mida anti välja tunnustusena eesti bioloogilise kultuuri loojaile ja hoidjaile. Auhind asutati 1984. aastal, viimane auhind anti üle 2021. aastal.
Auhinna žürii oli kinnitanud Eesti Looduseuurijate Seltsi presiidium. Auhinnaks oli Vive Tolli graafiline leht "Eesti Eluteaduse Hoidja", mille piiratud tiraaži kuulub 25 nummerdatud eksemplari.
2022. aastal andis Tartu Ülikooli Kirjastus välja raamatu "Eesti Eluteaduse Hoidja", mis sisaldab artiklid kõigilt laureaatidelt, illustratsioone ja auhinnaloo.
Eesti Taassünni auhind

Eesti Taassünni auhind onJakob von Uexkülli asutatud auhind. Auhinnaga püüti esile tõsta ja tunnustada neid, kelle töö ja püüdlused kujundasid Eesti kultuuri olulisimaid väärtusi Eesti taasiseseisvumise perioodil. Auhinna žüriisse kuulusid Riina Eentalu, Doris Kareva, Kalevi Kull, Jaak Lippmaa, Aleksei Lotman, Riina Lõhmus, Toomas Paul, Toomas Tiivel. Auhinnakandidaate võisid esitada kõik, kuid eneseesitus ja esitus žürii liikmete poolt ei olnud lubatud.
Auhinda anti välja aastail 1993–1997 Eesti Vabariigi aastapäevadel Tallinna raekojas, Eesti peaministri ja välisriikide saadikukorpuse osavõtul. Selle laureaatideks on:
Andres Koppel

Andres Koppel (sündinud 10. märtsil 1950 Tartus) on eesti ökoloog ja teadusjuht.
Elukäik.
Ta sündis arsti peres. 
Lõpetas aastal 1968 Tartu 1. Keskkooli ja 1973 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna.
Töökohad:
Teadustöö.
Bioloogiakandidaadi väitekirja "Euroopa kuuse energiavahetuse ökoloogiline analüüs" kaitses aastal 1981 Tartu Riiklikus Ülikoolis.
Uurimisalad: okaspuude süsiniku- ja veeringe ning ökomorfoloogia, taimede produktiivsus ja saastekahjustused, taastuvate bioloogilise energia varude (sealhulgas energiavõsa) kasutatavus Eestis.
Avaldanud üle 40 teaduspublikatsiooni.
Aastatel 1983–1990 oli Eesti Looduseuurijate Seltsi asepresident.
1997–1998 oli Eesti Teadusfondi nõukogu esimees.
Aastatel 1986 ja 1992 oli Rootsi Põllumajandusülikooli külalisteadur.
2007 Rootsi Kuningliku Metsandus- ja Põllumajandusakadeemia välisliige. 2017 Science Europe nõukogu ("Governing Board") liige.
Mäeküla järv

Mäeküla järv (ka "Samblajärv, Mäejärv") on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mäekülas, Veisjärvest 3 km loodes.
Mäeküla järv asub Sakala kõrgustiku keskosas asuvas orus. Järv on põhja-lõuna suunas piklik, pindala on 63,6 ha, kõrgus üle merepinna 95,9 m, suurim sügavus 2,9 m ja keskmine sügavus 2 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. 
Järve läbivool on nõrk, veevahetus on 4 korda aastas. Järve suubuvad põhja poolt Longi oja ja lõuna poolt Ora oja, järve loodeservast voolab välja Vidva oja.
Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
1923. aastal vähendati järve veetaset 1,5 m võrra.
Looduskaitse.
2014. aastal arvati järv Muti maastikukaitseala koosseisu. Kaitsealustest liikidest on järve piirkonnas väike vesiroos, valge vesiroos ning mitu kahepaikset ja nahkhiirt.
Samblajärv

Samblajärv on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas.
Järve pindala on 0,6 ha, pikkus 170 m, laius 100 m, kaldajoone pikkus 270 m ja kõrgus merepinnast 61,5 m. Järvest voolab välja kraav Lolu ojasse. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ning Pärnu alamvesikonda ja on avalikult kasutatav veekogu. 
Järv kuulub kaitse alla Loodi looduspargi koosseisus.
Perfektiivne situatsioon

Perfektiivne situatsioon ehk piiritletud situatsioon on loomulikus keeles perfektiivse aspekti abil väljendatav situatsioon, mis on piiritletud kas seisundi või asukoha muutusega või tegevuse lõppemisega.
Piiritletud situatsioone on kahte tüüpi:
"Poiss sõi õuna ära".
"Naine sünnitas tütre ära".
Lisaks verbidele aitavad piiritletust väljendada perfektiivsusadverbid ehk adverbid ära, välja, maha, läbi, üles, peale jne.
Perfektiivsusadverbi kasutatakse ka ühendverbide moodustamisel.
"Tuul puhus mehel mütsi peast ära (tuntu) - Tuul puhus ära mütsi mehe peast (tundmatu)".
"Ema parandas püksid ära ".
Adverbil on oluline osa infostruktuuri väljendamisel, kui selle kasutamine näitab, et lause sisu on ootuspärane, situatsiooni kulg on aga uus info.
"Ta sooritas eksami ära".
Mohni pärn

Mohni pärn on looduskaitsealune harilik pärn ("Tilia cordata") Mohni saarel. Pärn on jäänuk kunagi saarel kasvanud võimsast pärna-tammemetsast.
Legendi järgi põletati Mohni mets maha selleks, et võtta peavari saarel aeg-ajalt paikselt peatunud piraatidelt, nõndanimetatud vitaalivendadelt. Mohni pärn on ainuke pärnadest, mis selle põlengu üle elas. Praeguseks on saare ainuke pärn võetud looduskaitse alla. 
Kirjeldus.
Pärna ümbermõõt on 315 cm (1,3 m kõrguselt mõõdetuna), kõrgus 18 m. Puu on pahklik ja hargneb 2 m kõrguselt.
Jaanitule kivi

Jaanitule kivi ehk Mohni saare rändrahn on rändrahn Mohni saarel.
Rändrahnu geograafilised koordinaadid on .
Rahnu mõõtmed on 7 x 6 x 5,2 meetrit.
Maarjamaa (kirjastus)

Maarjamaa on 1962. aastal Vello Salo loodud väliseesti kirjastus.
Kirjastus Maarjamaa on avaldanud üle 80 trükise, nende hulgas ka algupärandeid, nagu Uku Masingu viis luulekogu, kordustrükke ja tõlkeid ning bibliofiilseid trükiseid.
Vello Salo asumise järel Eestisse 1990. aastate algul tegutseb kirjastus Eestis. 2009. aastal ilmus kirjastuselt Maarjamaa Vello Salo ja Indrek Hirve vahenduses kultuuriliselt oluline vaimulikke tekste sisaldav tõlkeraamat "Psalmid" (ISBN 978-9985-9861-1-0).
Räimi järv

Räimi järv (ka "Räime järv, Mäeräima järv, Mäirame järv, Õrro järv") on ovaalne järv Valgamaal Valga vallas Laanemetsa külas.
Mõnedel andmetel umbjärv, mõnedel andmetel on olemas väljavool.
Maarjamaa (infoleht)

Maarjamaa on katoliiklik infoleht, mida andis välja Vello Salo.
Infoleht ilmus aastatel 1961–1976 ja ilmub uuesti alates 2002. aastast.
1999. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1999. aasta maailmameistrivõistlused toimusid 19.–28. veebruarini Austrias Ramsaus.
Andrus Veerpalu võitis hõbeda 50 km klassikas. Kristina Šmigun võitis hõbeda 15 km vabasõidus ja 30 km klassikas.
Maarjamaa

Maarjamaa (ladina "Terra Mariae" ehk "Terra Mariana") oli tulevase Vana-Liivimaa alade (hilisema Eesti ja Läti) üldine nimi, mille 1201. aastal laskis käibele piiskop Albert. 
Piiskop samastas selle sümboolselt seni ristisõdade sihiks olnud Palestiina ehk Poja maaga. Paavst Innocentius III kinnitas Maarjamaa nime 1216. aastal, kuulutades sõja pühaks sõjaks uskmatute vastu. 
Neitsi Maarja oli ka siin sõdiva Saksa ordu ja selle haru Liivi ordu ning nende valduste kaitsepühak.
20. sajandil muutus nimi "Maarjamaa" Eesti kirjanduslikuks nimeks.
1985. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1985. aasta maailmameistrivõistlused olid 35. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 17.–27. jaanuarini Austrias Seefeldis.
1985. aasta Seefeldi maailmameistrivõistlustel valiti suusavõistlusteks sihilikult rasked rajad, kus oleks pidanud saama sõita ainult klassikalises stiilis. Sellest hoolimata kasutasid paljud sportlased uuenduslikku vabatehnikat, mis saavutas selle tulemusena lõpliku läbimurde.
Tulemused.
Murdmaasuusatamine mehed.
15 km.
Kuupäev: 22. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 91
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
30 km.
Kuupäev: 18. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 82
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
50 km.
Kuupäev: 27. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
4×10 km teatesõit.
Kuupäev: 24. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16 meeskonda
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Murdmaasuusatamine naised.
5 km.
Kuupäev: 21. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 61
10 km.
Kuupäev: 19. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: ?
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
20 km.
Kuupäev: 26. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 48
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
4×5 km teatesõit.
Kuupäev: 22. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 12 naiskonda
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Kahevõistlus.
Normaalmägi + 15 km.
Kuupäev: 18. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjad: 43
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Meeskonnavõistlus.
Kuupäev: 19. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 11 meeskonda
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Suusahüpped.
Normaalmägi.
Kuupäev: 17. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 65
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Suur mägi.
Kuupäev: 16. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 61
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Meeskonnavõistlus suurel mäel.
Kuupäev: 17. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 6 meeskonda
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Saint-Étienne

Saint-Étienne on linn Prantsusmaal, Loire'i departemangu keskus.
Muuseumid.
Saint-Étienne'is asub palju muuseume. Nendest kuulsaim on Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum, kus on esinduslik moodsa kunsti kogu. Teised tuntumad muuseumid on musée de la Mine ja musée des Ponts et Chaussées.
Sport.
Linna jalgpallimeeskond mängib riigi kõrgliigas.
1984. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1984. aasta maailmameistrivõistlusi tegelikult eraldi ei peetud, sest Sarajevos toimunud 1984. aasta olümpiamängude kavas olnud põhja suusaaladel oli ka maailmameistrivõistluste väärtus.
Eraldi ainult meeskondlikud võistlused toimusid suusahüpetes ja kahevõistluses.
Tulemused.
Meeskonnahüpped.
Võistlused toimusid 26. veebruaril Šveitsis Engelbergis.
Meeskonnavõistlus.
Võistlused toimusid 17. märtsil Soomes Rovaniemis.
John C. Stennis (laev)

USS John C. Stennis (CVN-74) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku seitsmes Nimitz-klassi lennukikandja.
See ehitati 1991–1995 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases.
Laeva kodusadam on Bremerton Washingtoni osariigis.
Lennukikandja on nime saanud senaator John C. Stennise järgi.
USS Stennisele mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketti, 2 RIM-116 Rolling Airframe Missile õhutõrjeraketti ja 3 Phalanx CIWS õhutõrjesüsteemi.
Jõuallikateks on 2 tuumareaktorit.
1982. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1982. aasta maailmameistrivõistlused olid 34. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 19.–28. veebruarini Norras Oslos Holmenkollenis.
Tulemused.
Murdmaasuusatamine mehed.
15 km.
Kuupäev: 23. veebruar 
30 km.
Kuupäev: 20. veebruar
50 km.
Kuupäev: 27. veebruar
4x10 km teatesõit.
Kuupäev: 28. veebruar
Murdmaasuusatamine naised.
5 km.
Kuupäev: 22. veebruar
10 km.
Kuupäev: 19. veebruar
20 km.
Kuupäev: 26. veebruar
4x5 km teatesõit.
Kuupäev: 28. veebruar
Kahevõistlus.
Normaalmägi + 15 km.
Kuupäev: 19. veebruar
Meeskonnavõistlus.
Kuupäev: 20. veebruar
Suusahüpped.
Normaalmägi.
Kuupäev: 21. veebruar
Suur mägi.
Kuupäev: 28. veebruar
Meeskonnavõistlus.
Kuupäev: 19. veebruar
Karjatse meri

Karjatse meri (ka "Karjatsimeri", "Karjatsi meri", "Karjase järv", rts "Bäckesjoen") on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hara külas. Järve kaldajoone pikkus on 4163 m. Järve valgala pindala on 850 km², veevahetus toimub 9 korda aastas. Järvest umbes 400 meetrit põhja pool on Möldri meri. Järv asub Karjatsimere hoiualal. Järvest lõuna poole jääb Silma looduskaitseala.
Järv on eutroofne ehk rohketoiteline järv ja halotroofne ehk soolatoiteline rannikujärv.
Karjatse meri on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Karjatse mere keskkonnaregistri kood on VEE2039000.
Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum

Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum ("Musée d'art moderne de Saint-Étienne Métropole") on moodsa kunsti muuseum Prantsusmaal Saint-Étienne'i linnas. See avati 10. detsembril 1987.
Muuseumi moodsa kunsti kogu peetakse üheks maailma parimaks.
Muuseumi kogudes on teoseid tuntud kunstnikelt:
1978. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1978. aasta maailmameistrivõistlused olid 32. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 18.–26. veebruarini Soomes Lahtis. Need olid juba neljandad maailmameistrivõistlused, mis toimusid Lahtis. Varem on MM-võistlused toimunud Lahtis 1926, 1938 ja 1958. aastal. 
Tulemused.
Murdmaasuusatamine mehed.
15 km.
Kuupäev: 21. veebruar
30 km.
Kuupäev: 19. veebruar
50 km.
Kuupäev: 26. veebruar
4×10 km teatesõit.
Kuupäev: 23. veebruar
Murdmaasuusatamine naised.
5 km.
Kuupäev: 20. veebruar
10 km.
Kuupäev: 18. veebruar
20 km.
Kuupäev: 25. veebruar
4×5 km teatesõit.
Kuupäev: 22. veebruar
Kahevõistlus.
Normaalmägi + 15 km.
Kuupäev: 9-20. veebruar
Suusahüpped.
Normaalmägi.
Kuupäev: 18. veebruar
Suur mägi.
Kuupäev: 25. veebruar
1974. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1974. aasta maailmameistrivõistlused olid 30. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 16.–24. veebruarini 1974 Rootsis Falunis.
1974. aasta Faluni maailmameistrivõistlustega algas plastiksuuskade ajastu.
Tulemused.
Murdmaasuusatamine mehed.
15 km.
Magne Myrmo oli viimane puusuuskadel maailmameistriks tulnud suusataja.
Kuupäev: 19. veebruar
30 km.
Thomas Magnusson oli esimene, kes tuli maailmameistriks plastiksuuskadel.
Kuupäev: 17. veebruar
50 km.
Kuupäev: 24. veebruar
4×10 km teatesõit.
Kuupäev: 21. veebruar
Murdmaasuusatamine naised.
5 km.
Kuupäev: 18. veebruar
10 km.
Kuupäev: 20. veebruar
4×5 km teatesõit.
Kuupäev: 23. veebruar
Kahevõistlus.
Normaalmägi + 15 km.
Kuupäev: 17.–18. veebruar
Suusahüpped.
Normaalmägi K70.
Kuupäev: 16. veebruar
Suur mägi K90.
Kuupäev: 23. veebruar
Google Docs

Google Docs on veebipõhine kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlusprogrammi ning tabelarvutus- ja esitlustarkvara ning mida haldab Google. See kasutab failide salvestamisel vaikevorminguna standardset ISO/IEC 26300 ODF-failivormingut. 
Google Docs võimaldab kasutajatel veebibrauseri kaudu Internetis dokumente koostada, faile Google'i serveris salvestada ja teiste kasutajatega jagada. Võimalik on ka muu kontoritarkvaraga tehtud failide import Google Docsi keskkonda. Sel moel on kasutajal virtuaalne kontor, millele pääseb ligi igast Interneti-ühendusega arvutist, milles on Google Docsi toega veebibrauser (näiteks Mozilla Firefox, Opera, Internet Explorer, Safari).
Ronald Reagan (laev)

USS Ronald Reagan (CVN-76) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku üheksas Nimitz-klassi lennukikandja. Alus lasti vette 4. märtsil 2001.
Ajalugu.
See laev ehitati 1998–2003 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases.
Laeva kodusadam on Coronado Californias.
Lennukikandja CVN-76 on nime saanud endise USA presidendi Ronald Reagani järgi.
Laevale USS Ronald Reaganile mahub kuni 90 lennukit ja helikoptereid. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow süsteemi õhutõrjerakettidega ja 2 RIM-116 Rolling Airframe Missile süsteemi õhutõrjerakettidega. Lisaks kaks kolmeraudset torpeedoaparaati 324 mm torpeedodega. Kaks kuueraudset 20 mm Vulkan Falanx Gatling tüüpi automaatkahurit.
Jõuallikateks (mootorid) on 4 auruturbiini, igale sõukruvi võllile üks (kokku 4 võlli). Kaks (2) tuumareaktorit tagavad aurukatelde tootlikuse koguvõimsusele 190 MW.
1970. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1970. aasta maailmameistrivõistlused olid 28. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 14.–22. veebruarini Tšehhoslovakkias Kõrg-Tatras.
Tulemused.
Murdmaasuusatamine mehed.
15 km.
Kuupäev: 17. veebruar
30 km.
Kuupäev: 15. veebruar
50 km.
Kuupäev: 22. veebruar
4×10 km teatesõit.
Kuupäev: 19. veebruar
Murdmaasuusatamine naised.
5 km.
Kuupäev: 16. veebruar
10 km.
Kuupäev: 18. veebruar
3x5 km teatesõit.
Kuupäev: 20. veebruar
Kahevõistlus.
Normaalmägi + 15 km.
Kuupäev: 15. ja 16. veebruar
Suusahüpped.
Normaalmägi.
Kuupäev: 14. veebruar
Suur mägi.
Kuupäev: 22. veebruar
Reichenbach (Oberlausitz)

Reichenbach on väikelinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 2008. aastani kuulus Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.
Linnaosad.
Niederreichenbach, Oberreichenbach ja Oehlisch.
1. jaanuaril 1994 liideti linnaga mõned külad:
Loire'i departemang

Loire'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. Departemangu keskus on Saint-Étienne.
Ajalugu.
Loire'i departemang moodustati 12. augustil 1793. aastal, kui Rhône-et-Loire poolitati. 2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda.
Departemangukeskused on olnud:
Annecy

Annecy [] on linn Prantsusmaal, Haute-Savoie departemangus. Ta on departemangu prefektuur ("prefecture") ehk halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Asub Alpide põhjaservas Annecy järve loodekaldal, 35 km Genfist lõuna pool.
Linnas toimub Annecy rahvusvaheline animafilmide festival.
Ajalugu.
Rooma ajal oli Annecy kohal väike käsitööliste küla Boutae. Annecyd on kirjalikult mainitud 1107. aastal. Asukoha tõttu Genfi ja Chambéry vahel on Annecy kohta palju andmeid nende linnade dokumentides. 1401. aastal läks linn Genfi krahvide käest Savoia dünastia valdusse. 1535 aastal sai linnast vastureformatsiooni keskus. Annecy, nagu ka ülejäänud Savoia, liideti Prantsusmaaga 1860. aastal, pärast mida sai linnast Haute-Savoie' departemangu keskus.
Annecy oli 2018. aasta taliolümpiamängude üks kandidaatlinnu.
Sõpruslinnad.
Sõpruslepingud :
Partnerlusleping:
Annaba

Annaba on linn Alžeerias, Annaba provintsi keskus. Asub Vahemere ääres.
Linn asutati tõenäoliselt 12. sajandil eKr foiniiklaste poolt ja kandis nime "Hippo". Hiljem oli Hippo Numiidia kuningate residents, seetõttu nimetasid roomlased linna "Hippo Regius". Linnast sai varakristluse keskus, seal elas kirikuisa Augustinus. 5. sajandil langes linn vandaalide kätte. 534 liideti linn Bütsantsiga. 647 vallutasid linna araablased ja tegid selle maatasa. Nad asutasid mõne kilomeetri kaugusele antiikaja linnasüdamest uue linna Beleb-el-Anabi, millest kasvas välja tänapäeva Annaba.
1962. aastani oli linna nimi "Bône" (ka "Bona"). Enne Alžeeria iseseisvumist elas linnas palju eurooplasi.
Annaba on tähtis sadama- ja tööstuslinn. Seal on metalli-, tekstiili- ja keemiatööstuse ettevõtted. Annabas on ka rahvusvaheline lennujaam.
Linnas asub 40 000 üliõpilasega Annaba Ülikool, mis asutati 1975. aastal.
Vaatamisväärsustest on tuntud 1033. aastal valminud Said abu Merouani mošee ja varakristliku basiilika varemed.
Kastrul

Kastrul on metallist keedunõu, mille põhi on lame ning mis on varustatud varrega. Erinevalt pannidest ei ole kastrulid tavaliselt valmistatud nii, et neil oleks kleepumatu pind. See on tehtud selleks, et neid saaks kasutada deglaseerimiseks, mille käigus pannile kleepunud toiduained kuumutatakse koos vedeliku ja muude koostisosadega uuesti, et moodustada kaste.
Constantine

Constantine on linn Alžeerias, Constantine'i provintsi keskus. Asub 80 km kaugusel Vahemere rannikust 640 m kõrgusel.
Linn on nime saanud Constantinus Suure järgi.
Jaagarahu järv

Jaagarahu järv ehk Jaagarahu karjäär on Saaremaa vallas Saare maakonnas olev järv.
Jahajärv

Jahajärv on Saaremaa vallas Saare maakonnas olev järv.
Jauni järv

Jauni järv on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas.
See on umbjärv.
Jaandi järv

Jaandi järv (ka "Joandi järv, Jaandi järi") on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Ohessaare külas. Järve kaldajoone pikkus on 1248 m. Järv on mitteavalik veekogu, piiranguvöönd on 50 m.
Lääne poole jääb kaks nimetut järve, mis on kantud keskkonnaregistrisse ning edelasse veel kaks väiksemat järvikut, mis pole registrisse kantud.
Kaabna järv

Kaabna järv (ka "Kaapna laht, Koplipee lõugas") on järv Saaremaal Saaremaa vallas Koovi külas.
Kaanda järv

Kaanda järv (ka "Ranna järv") järv on Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Killatu järv

Killatu järv (ka "Kiljatu järv", "Suurjärv", "Kiljatu Suurjärv", "Kilatu järv") on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas.
Rahtla Kivijärv

Kivijärv (ka "Rahtla Kivijärv, Pisike Kaanda järv") on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Koese järv

Koese järv on Saaremaa vallas Saare maakonnas olev järv.
Koltse järv

Koltse järv (ka "Koltsi järv") järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel Mässa külas. 
Kaldajoone pikkus on 3860 m. Järve veetase on 20 m üle merepinna. Vesi vahetub neli korda aastas. 
Järv on avalik veekogu. Järves on üks saar pindalaga 0,01 ha. Järv on halotroofne ehk soolatoiteline rannikujärv.
Veevahetuse tüübilt on Koltse järv karstijärv. Veetase järves on väga kõikuv, pikemate põudadega jääb järv kuivaks.
Silla järv

Silla järv (ka "Konati järv, Konati karjäär, Konati-Silla karjäär") on tehisjärv Saaremaal Saaremaa vallas.
Järv tekkis karjääri täitumisel põhjaveega.
Lahuksi järv

Lahuksi järv (ka "Lahukse järv") on järv Saaremaal Saaremaa vallas Atla külas.
Laukabe järv

Laukabe järv (ka "Saare laht") on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Järve pindala on 3,7 ha.
Liisagu järv

Liisagu järv (ka "Kugalepa järv, Kruusmetsa järv") on järv Saaremaal Saaremaa vallas.
Mudajärv (Saaremaa)

Mudajärv on Saaremaa vallas Saare maakonnas olev järv.
See on mudastunud umbjärv.
Nonni järv

Nonni järv (ka "Teeri järv") on järv Saaremaal Saaremaa vallas.
Pindala on 14,5 ha. Suurim sügavus 1 m.
Teeri järv

Teeri järv on kahe Eesti järve nimevariant, mõlemad neist asuvad Lümanda vallas Saaremaal:
Tõri järv

Tõri järv (ka "Teeri järv, Tõrijärv, Rodima järv") on järv Saaremaal Saaremaa vallas.
Ooklema järv

Ooklema järv (ka "Ooknapee järv") on järv Saaremaal Tagamõisa poolsaarel Saaremaa vallas.
Veepeegli pindala on 4,2 ha. Järvest voolab läbi Killatu jõgi. Järv asub Tagamõisa hoiualal.
Purtsa järv

Purtsa järv (ka "Purtsi järv") oli järv Saaremaal Purtsa soos endise Leisi ja Mustjala valla piiril.
Muistendi järgi sõitnud Pirit ja poeg kraamikoormaga Tõllustest Pamma ninale. Haeska soos tulnud vastu vanapagan ja nõudnud osa kraamist endale. Pirit vihastanud ja virutanud vanapaganale leivalabidaga. Seejärel heitnud poeg vanapagana Purtsa sohu, kus kukkumiskohta tekkinud Purtsa järv.
Põdragu järv

Põdragu järv (ka "Suur Pedre järv") on järv Saaremaal Saaremaa vallas Tagamõisa poolsaarel.
Loode-kagusuunaline piklik järv on madal, valdavalt alla 1 meetri sügav, põhi on mudane. Kaldad on sopilised, madalad ja soostunud. Vesi on heleroheline, põhjani läbipaistev, seguneb ja soojeneb hästi.
Järvest voolab välja Uudepanga lahte suubuv oja. Järv asub Tagamõisa hoiualal.
Kaladest elutsevad järves särg, ahven, haug, kiisk, linask, luts.
Raka järv

Raka järv ehk Rakau järv (ka Tiirimetsa veehoidla) on Saaremaa vallas Saare maakonnas olev järv.
Järvest voolab läbi Salme jõgi.
Roobimaa järv

Roobimaa järv (ka "Roobimäe järv, Pangalaht") on järv Saaremaal Saaremaa vallas Karala külas.
Selle lähedal asub ka Väike-Roobimaa järv.
UNIX

UNIX on arvuti operatsioonisüsteem, mida arendati aastatel 1963–1969 Bell Laboratories koosseisu kuuluv AT&amp;T grupp – Ken Thompson, Douglas McIlroy, Dennis Ritchie (C-keele rajaja), Joe Ossanna, Rudd Canaday, Brian Kernighan (ditroff, cron). 
Eesmärk oli luua riistvarast sõltumatu operatsioonisüsteem.
Ruusmetsa järv

Ruusmetsa järv (ka "Ruusjärv, Kruusmetsa järv, Kivijärv") on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Järves on kaks saart, kokku pindalaga 0,05 ha.
Kruusmetsa järv

Kruusmetsa järv on kahe Eesti järve nimevariant; mõlemad asuvad Saaremaal Saaremaa vallas:
Ruusjärv

Ruusjärv on kahe Eesti järve nimevariant:
Saka järv

Saka järv (ka "Sokajärv") on järv Tagamõisa poolsaarel Saaremaa vallas Saare maakonnas.
Karala Salujärv

Salujärv (ka "Karala Salujärv, Savijärv") on järv Saaremaal Saaremaa vallas Karala külas.
Savijärv

Savijärv on mitme Eesti järve põhinimi:
Savijärv on ühe järve nimevariant:
Sarapiku järv

Sarapiku järv (ka "Sarapikujärv", "Kogrilaht", "Suur Kogralaht") on järv Tagamõisa poolsaarel Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Järves on vähemalt 12 saarekest.
Taugabe järv

Taugabe järv (ka "Taugapää järv, Taugepää järv, Taugepää soo, Taugepea järv, Tohku järv") on järv Saare maakonnas Tagamõisa poolsaarel Saaremaa vallas.
Tiigi järv

Tiigi järv (ka "Tiigijärv, Tõula järv") on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagamõisa poolsaarel.
Tuhkana järv

Tuhkana järv on Pammana poolsaarel Saaremaa vallas Saare maakonnas olev järv.
Võijärv

Võijärv (ka" Rässa järv") on järv Saare maakonnas Muhu vallas.
Väike-Roobimaa järv

Väike-Roobimaa järv on järv Saaremaal Saaremaa vallas.
Sellest lõunasse jääb ka Roobimaa järv.
Haavasoo järv

Haavasoo järv (ka "Haatasoo järv, Saunalaht, Mai laht, Kõrtsi laht") on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas.
Hopi järv

Hopi järv on järv Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. 
Järves on väikesed saared.
Keskmine järv

Keskmine järv on mitme Eesti järve nimi:
Kodeste järv

Kodeste järv on kinnikasvanud järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Kodeste küla juures. Jääb Tahkuna looduskaitsealale.
Kootsaare järv

Kootsaare järv (ka "Kootsra järv, Kootsre järv, Kootse järv, Kootra järv") on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas.
Kuusikjärv

Kuusikjärv (ka "Pikkjärv") on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas. Ta asub Suurjärvest 1,3 km põhja pool.
Suurem osa järvest on kinni kasvanud.
Luidja järv

Luidja järv (ka "Poama järv") on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas.
Poama järv

Poama järv (ka "Väike-Poama järv") on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas.
Järv on eraldunud Luidja järvest.
Prassi järv

Prassi järv on järv Hiiu maakonnas Prassi külas.
Põhjatu järv

Põhjatu järv (ka "Ümmargune järv") on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas.
Lehtma Suurjärv

Suurjärv (ka "Lehtma Suurjärv, Tahkuna Suurjärv, Lehtma järv, Põhjatu järv") on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas.
Vohioja järv

Vohioja järv (ka "") on järv Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vohilaiul.
Järv asub saare keskosas, 350 meetri kaugusel läänerannikust.
Järv on pikliku kujuga, meenutades oja või jõge. Seetõttu on järve nimetatud ka Vohi ojaks. Järv on loode-kagu suunas piklik. Järve kaldajoone pikkus on 1245 m.
Järve ümber kasvab okasmets.
Järvest voolab vesi oja kaudu Väinamerre.
Vohilaiu lõunaosas, Vohioja järvest 600 meetri kaugusel asub saare suuruselt teine järveke, millel nime ei ole. Rohkem järvesid Vohilaiul ei leidu.
Vohioja järv on avalikult kasutatav veekogu.
Gennadi Zjuganov

Gennadi Zjuganov (Геннадий Андреевич Зюганов; sündinud 26. juunil 1944 Orjoli oblastis Mõmrinos) on Venemaa poliitik, aastast 1995 Venemaa Föderatsiooni Kommunistliku Partei esimees. 
Alates 1993. aastast on ta olnud Riigiduuma kõikide koosseisude liige. Ta on ka Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee liige. 
Ta õppis füüsikat Orjoli Pedagoogilises Instituudis, seejärel asus parteitööle. 1980. aastal kaitses doktoriväitekirja NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias. 1983. aastal asus ta tööle NLKP propagandaosakonna instruktori ja seejärel osakonnajuhatajana Moskvas. 
1980. aastate teisel poolel kujunes temast Mihhail Gorbatšovi perestroika juhtivaid kriitikuid. 1993. aastal valiti ta samal aastal taasasutatud Venemaa Kommunistliku Partei peasekretäriks. 
Ta sai 1996. aasta Venemaa presidendivalimistel Boriss Jeltsini järel teise tulemuse, kogudes 32% häältest. Ka 2000. aasta Venemaa presidendivalimistel järel sai ta teise tulemuse, kogudes Vladimir Putini järel 29,2% häältest. 2004. aastal ta ei kandideerinud. Küll aga kandideeris ta 2008. aasta presidendivalimistel ja sai Dmitri Medvedevi järel paremuselt teise tulemuse 17,72 protsendiga.
Suhtumine sündmustesse Ukrainas ja Krimmis.
Zjuganov toetas otsustavalt Krimmi annekteerimist Venemaa poolt ja Putini poliitikat Ukraina suhtes. KPRF-i liider pooldab Ukraina föderaliseerumist, "rahvareferendumite" tulemuste tunnustamist, riigikeele staatuse andmist vene keelele, oma avalikes esinemistes avaldas pidevalt moraalset toetust venemeelsetele mässulistele ja Ukraina kommunistliku partei fraktsioonile ülemraadas. Nende sündmuste foonil ja seoses tema 70. aasta juubeliga võttis Gennadi Andrejevitši 26. juunil 2014 Kremlis vastu president Putin, kinnitas oma austust, autasustas teda Aleksandr Nevski ordeniga ja kinkis KPRF-i liidrile Tšapajevi pronkskujukese. Kuu aega hiljem, 24. ja 25. juulil 2014 avas Ukraina siseministeeriumi peajuurdlusvalitsus juurdluse Gennadi Zjuganovi, Vladimir Žirinovski ja Sergei Mironovi suhtes, kahtlustades neid eriti suures ulatuses Ukraina suveräänsuse, tema riigikorra muutmise või piiride muutmise rahastamises . Kommenteerides sündmusi, teatas Zjuganov, et tema poliitilise karjääri jooksul on teda üritatud kohtus süüdi mõista 16 korda, kuid selle teate võttis ta vastu erilise põlgusega: "Minu üle otsustasid kohut mõista kriminaalkurjategijad, inimesed, kes ebaseaduslikult haarasid võimu Ukrainas, "vägistasid" oma maad ja andsid käsi tulistada oma kaasmaalasi".
Rothenburg (Oberlausitz)

Rothenburg on väikelinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis (2008. aastani Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisis). Linn asub Saksa-Poola piiril ja on Saksamaa idapoolseim.
Linnaosad.
Rothenburg koosneb keskaegsest Rothenburgi linnast ning liidetud Bleiche ja Noesi külast. Mitme reformi käigus on liidetud kaheksa endist küla, millest seitsmel on linnaosa staatus.
Goswin von Herike

Goswin von Herike (ka Herreke; surnud 10. septembril 1359) oli Liivi ordu maameister aastatel 1345–1359.
Herike oli 1341. aastast kuni Jüriöö ülestõusuni olnud Viljandi komtuur. Jüriöö ülestõusu ajal määrati ta Taani kuninga asehalduri asetäitjaks (Tallinna linnuse peamehe kohusetäitja)) ülestõusust nõrgestatud Tallinnas. 
Liivi ordu maameistriks saanult viis ta 1346. aastal lõpule eelmise meistri Burchard von Dreilebeni algatatud protsessi Taanilt Eestimaa hertsogkonna Saksa ordule ostmiseks ning maksis Valdemar IV-le Harju- ja Virumaa eest 19 000 hõbemarka (ehk 4 tonni hõbedat) ja Brandenburgi markkrahvile Ludwigile 6000 hõbemarka. 1348. aastal sooritas orduvägi Goswin von Herike juhtimisel sõjakäigu leedulaste vastu Žemaitijasse ja samal aastal uuesti Saulemaale, mille ühes linnustega täielikult laastas.
Juba Viljandi komtuurina edendas ta igati ehitustegevust, sealjuures aitas Tartu piiskopil ehitada Vastseliina linnust, mille abil plaaniti kaitsta Tartust Riiga ja Pihkvasse kulgevaid kaubateid. 1345. aasta lõpus ordumeistriks saanult jätkas ta seda suunda. 1349. aastal rajati Vasknarva linnus ja tema ajal tugevdati oluliselt teisi ordualade idapiiril asunud linnuseid, sealhulgas Narva linnust.
1359. aastal loobus Herike ordumeistri ametist ja suri samal aastal.
Weißwasser

Weißwasser (ülemsorbi "Běła Woda") on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
2008. aastani kuulus Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi, oli ühtlasi kreisi suurim linn.
Hannes Kolehmainen

Juho Pietari "Hannes" Kolehmainen (tuntud ka nimega Johannes Petteri Kolehmainen; 9. detsember 1889 Kuopio – 11. jaanuar 1966 Helsingi) oli soome pikamaajooksja. 
1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis oli ta üks edukamaid sportlasi, võites 3 kuldmedalit (5000 m jooksus, 10 000 m jooksus ja 12 000 m maastikujooksus) ja ühe hõbemedali (meeskondlikus maastikujooksus). Ta püstitas kaks maailmarekordit (5000 ja 10 000 m jooksus). 1920. aasta suveolümpiamängudel Antwerpenis võitis ta kuldmedali maratonijooksus.
Kolehmainen on arvatud IAAFi kuulsuste halli liikmeks.
Dwight D. Eisenhower (laev)

USS Dwight D. Eisenhower (CVN-69) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku teine Nimitz-klassi lennukikandja.
Lennukikandja on nime saanud president Dwight Eisenhoweri järgi.
Laeva kodusadam on Norfolki mereväebaas Virginias.
Ehitamine.
Laeva ehitamise leping sõlmiti 29. juunil 1970 Virginias Newport Newsis asuva Newport Newsi Laevaehitusega. Kiil pandi maha 15. augustil 1970. Laev lasti vette 11. oktoobril 1975 ja selle ristis Dwight Eisenhoweri lesk Mamie Eisenhower. Laev võeti kasutusele 18. oktoobril 1977.
Laeva ehitus maksis 679 miljonit USA dollarit, mis 2007. aasta hindades teeks 4,5 miljardit dollarit.
Tehnilised andmed.
Laeva tehnilised andmed on samasugused nagu teistelgi Nimitz-klassi laevadel. Ta on 332,8 m pikk (veejoonel 317,0 m), 76,8 m lai (veejoonel 40,8 m) ning tema süvis on 11,3 m. Laev suudab arendada kiirust 30 sõlme ja tema tegevusraadius on piiramatu. Tema veeväljasurve on 101 000 t.
Laev ehitati esialgu 20–25 aastaks. Praeguse seisuga võetakse ta teenistusest maha 2027. aasta paiku, juhul kui valitsus leiab piisavalt raha, et selleks ajaks uus laev asemele ehitada.
Lennukikandjale mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketiseadet ja neli 20 mm Phalanx CIWS kahurit.
Jõuallikateks on 2 tuumareaktorit.
Laevaperes on 3200 liiget. Nendele lisanduvad veel 2480 liiget, kes hoolitsevad laeval olevate õhusõidukite eest.
Laeva kasutuslugu.
Esialgu määrati laev USA Atlandi ookeani laevastiku koosseisu. Kuid ta on osalenud paljudel välisoperatsioonidel, põhiliselt Euraasia ja Aafrika rannikul, sealhulgas India ookeanis. 1980 saadeti ta India ookeanile Iraani pantvangikriisi tõttu. 1990–1991 osales ta Lahesõjas ja operatsioonis Kõrbetorm. 1994 aitas ta Haiti kukutatud presidendi Jean-Bertrand Aristide'i tagasi võimule. 1994–95 aitas laev Iraagis ja Bosnias kehtestada lennukeelutsooni.
1994 sai "Dwight D. Eisenhower" esimeseks USA sõjalaevaks, millel teenisid naissõjaväelased. Neid oli rohkem kui 400. Ennetähtaegselt, enne operatsiooni lõppu tuli neist 15 raseduse tõttu üle viia tööle maismaale ja ajakirjanduses anti "Dwight D. Eisenhowerile" hüüdnimi "Armulaev".
Ka 21. sajandil on "Dwight D. Eisenhoweri" välisoperatsioonid põhiliselt toimunud Lähis-Idas. 2007 osales ta operatsioonil Somaalias asuvate Al-Qaeda üksuste vastu, samal aastal aitas vabastada 15 Suurbritannia meremeest, kes vahistati Iraanis, sest nad rikkusid Iraani merepiiri.
Kalev Sport (klubi)

Kalev Sport on Eesti jalgratta profiklubi, mis tegutses aastast 2004 kuni 2010. aastani.
Klubi asutati nime all Kalev Chocolate Team 2004. aastal.
Aastal 2006 meeskonna koosseisus olid järgmised jalgratturid:
Aastal 2010 meeskond lõpetas oma tegevust.
Välislingid.
Kalev Chocolate Team "ProCyclingStats"
The Fall

The Fall on Inglise post-punk band, mis on moodustatud Manchesteris aastal 1976.
Ansambli asutaja ja laulja oli Mark E. Smith.
Hellad

Hellad (Геллы) on Brockhausi ja Efroni entsüklopeedilise sõnastiku järgi vanakreeka mütoloogias ebaloomulikku surma surnud noored neiud Lesbose saarelt, kes muutuvad pärast surma vampiirideks.
Nende järgi pani Mihhail Bulgakovi romaanis "Meister ja Margarita" nime saatanat teenivale kaunile nõid-vampiirile Hellale.
Osake

Osake on mingi objekti osa, millel on veel säilinud seda objekti kirjeldavad omadused. Näiteks värviosake on värvilahuses oleva pigmendi tükike. Keemias on keemilise aine vähimad osakesed molekulid, sest need on aine vähimad osad, mis säilitavad selle keemilised omadused.
Osakeseks võib nimetada ka aatomituuma (näiteks alfaosake on heeliumi aatomi tuum). Aatomist väiksemaid osakesi nimetatakse subatomaarseteks osakesteks. Osakestefüüsikas jagunevad need elementaarosakesteks (fermionid, bosonid) ja liitosakesteks (barüonid. mesonid). Elementaarosakestel puudub teadaolevalt sisemine struktuur.
Digitaalfotograafia

Digtaalfotograafia on fotograafia alaliik, kus tulemuseks on digitaalne foto, mida võib vaadata arvutiekraanil või mõne muu seadme vahendusel või muuta see printimise teel paberfotoks. Digitaalfotograafias salvestatakse pilt digifotoaparaadiga digitaalse infona. 
Digitaalfotograafia eelis võrreldes filmile pildistamisega on vahetu tulemus ja operatiivsus. See lubab pilti näha kohe pärast pildistamist, seda edastada ilma füüsilise kohaleviimiseta, töödelda, kasutada ja väljastada füüsilisel kujul.
Nomaadid

Nomaadid (ainsuses nomaad; kreeka keeles (ainsuses) νομάς, "nomas", (mitmuses) νομάδες, "nomades") on inimesed, inimrühmad või rahvad (rändrahvad), kes rändavad pidevalt ühest elupaigast teise.
Nomaade võib keskkonnaga suhestumise järgi jagada küttideks-korilasteks, rändkarjakasvatajateks ja "moodsateks" jalgsi rändavateks kaubitsejateks.
Priit Tomson

Priit Tomson (sündinud 3. novembril 1942 Tallinnas) on endine eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur, kes mängis aastatel 1963–1976 Kalevi esindusmeeskonnas ja Eesti koondises ning võitis Nõukogude Liidu korvpallikoondisega tiitlivõistlustelt seitse medalit. Tomson valiti 2010. aastal Eesti korvpalli kuulsuste halli.
Haridus.
Tomson lõpetas 1961. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1976. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanika erialal. 
Sportlaskarjäär.
Tomson mängis aastatel 1963–1976 Kalevi esindusmeeskonnas ja Eesti koondises, 1969. aastast kaptenina.
Tomson võitis Nõukogude Liidu koondmeeskonna liikmena 1968. aasta Mexico olümpiamängudel pronksmedali, maailmameistrivõistlustel 1967. ja 1974. aastal kuld- ja 1970. aastal pronksmedali ning tuli 1967., 1969. ja 1971. aastal Euroopa meistriks.
Ta võitis universiaadil 1970. aastal kuld- ja 1965. aastal hõbemedali ning Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil 1967. aastal hõbe- ja 1971. aastal pronksmedali.
Tomson tuli TPI (1961–1965) ja Harju KEK-i meeskonnas (1979) kuuekordseks Eesti meistriks ning võitis seitse karikat. 
Mängijaprofiil.
Ääremängijana tegutsenud 193 cm pikkust Tomsonit kirjeldati kui korvpalliaristokraati, keda iseloomustasid oskuslik tegutsemine ründelauas ja täpne keskpositsioonivise ning kelle ülesandeks oli tihti neutraliseerida vastaste ohtlikke mängumehi. Ta pika karjääri jooksul Eesti koondise resultatiivseim mängija. 
Hilisem töö.
Tomson töötas aastatel 1976–1984 Harju KEK-is (Kolhoosidevaheline Ehituskontor), 1984–1987 Eesti NSV Spordikomitees sportmängude osakonna juhatajana, 1987–1991 Eesti Spordigümnaasiumis õpetaja-metoodikuna ja 1991–1995 Soomes treenerina. Aastatel 1992–2017 oli ta Eltete Eesti OÜ müügijuht ja juhatuse liige. 
Isiklikku.
Tema õde on endine korvpallur ning spordiarst ja arstiteadlane Katrin Aasvee.
Boxbergi vald (Oberlausitz)

Boxberg on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.
Valla osad.
Bärwalde ("Bjerwałd"), Boxberg ("Hamor"), Drehna ("Tranje"), Dürrbach ("Dyrbach"), Jahmen ("Jamno"), Kaschel ("Košla"), Klein-Radisch ("Radšowk"), Klein-Oelsa ("Wolešnica"), Klitten ("Klětno"), Kringelsdorf ("Krynhelecy"), Mönau ("Manjow"), Nochten ("Wochozy"), Rauden ("Rudej"), Reichwalde ("Rychwałd"), Sprey ("Sprjowje"), Tauer ("Turjo"), Uhyst ("Delni Wujězd") ja Zimpel ("Cympl").
Isolatsionism

Isolatsionism on välispoliitika suund, mille eesmärk on hoiduda läbikäimisest teiste maadega ja sekkumisest rahvusvahelistesse küsimustesse. Isolatsionismile on omane minimaalne diplomaatia rahvusvahelises süsteemis, selle eesmärk on taotleda riigi suuremat julgeolekut.
Isolatsionismi tunnused.
Martin Griffithsi ja Terry O'Callaghani järgi on edukaks isolatsionismiks vaja nelja põhilist tegurit:
Üks viis vältida ohte on mitte sekkuda teiste afääridesse ja eriti hoiduda sõjalistest kohustustest teiste ees. See vähendab tõenäosust, et suurriigid saaksid seda riiki etturina ära kasutada. Teine võimalus on teha end teiste jaoks mitteatraktiivseks. Varasemates rahvusvaheliste suhete süsteemides aitasid isolatsioonile kaasa geograafiline kaugus ja kindlad füüsilised tunnused. Laiad mered, kõrged mäed ja kaugele ulatuvad kõrbed tegid rünnaku liiga väärtusetuks, et seda ette võtta.
Isolatsionistlikke riike.
Need strateegiad olid edukad, kuna ühelgi juhul neist polnud isolatsionistlik riik teiste riikide jaoks strateegiliselt ega majanduslikult tähtis, kuid samas olid nad välismõjude eemal hoidmiseks piisavalt tugevad. Nende peamine vastane polnud mitte väline, vaid sisene.
Sarmaadid

Sarmaadid (vanairaani keeles "sarumatah" 'vibukütt') olid iraani keelte hulka kuulunud keelt või keeli kõnelnud rändhõimud, kes liikusid Kesk-Aasiast Uurali mägede piirkonda umbes 5. sajandil eKr ning asustasid alasid Lõuna-Venemaal, Ukrainas ja Ida-Balkanil kuni nende kultuur hunnide vallutuste mõjul 4. sajandi paiku m.a.j. taandus või sulandus. 
Sarmaate on esmamainitud ajalooallikates aastal 513 eKr, kui nad koos sküütidega osutasid vastupanu Ahhemeniidide Pärsia suurkuningas Dareios I-le. 3. sajandil eKr tõrjusid sküüdid nad lääne poole.
Laialdasima leviku ajal, 1. sajandil eKr, ulatusid sarmaatide hõimuliidu alad Wisłast Doonau suudme ja Volga jõeni ning Musta mere rannikust lõunas müütiliste hüperborealasteni põhjas.
1. sajandil, Rooma keisririigi laienemise järel Daakia, Illüüria ja Möösia provintside aladele, osalesid sarmaadid Markomanni sõdades (166–180), Doonau keskjooksu aladel (tänapäeva Morava, Slovakkia, Ungari ja Rumeenia aladel). 175. aastal kaotasid läänepoolsed sarmaatide hõimukonföderatsiooni hõim, jazigeesid lahingu Rooma vägedele ning järgnevalt asusid Rooma sõjateenistusse. 370. aastal langesid sarmaatide alad hunnide invasiooni alla.
Sarmaate on peetud suguluses olevaiks sküütidega. Sarmaatide keelelisteks järglasteks on peetud osseete.
Sarmaadid olid ilmselt osavad ratsanikud ja käsitöölised. On arvatud, et nende naistel oli tugevam ühiskondlik positsioon ja rohkem vabadusi kui enamikul teistel tolleaegsetel hõimudel. Enim sarmaadi päritolu arheoloogilisi leide on päevavalgele tulnud Venemaal Krasnodari krais, matusekommetes kasutati kurgaane.
Launchpad

Launchpad on Briti ettevõtte Canonical loodud ja arendatav põhiliselt vaba tarkvara arendajatele ning loojatele mõeldud veebikeskkond.
2013. aasta jaanuari seisuga oli Launchpadis rohkem kui 30 149 projekti. 2014. aasta novembriks oli veebikeskkonda külastatud 5,9 miljonit korda.
Mladá Boleslav

Mladá Boleslav (saksa keeles "Jungbunzlau") on statutaarlinn Tšehhis Čechy keskosas, Mladá Boleslavi ringkonna keskus. Linn asub Isera jõe ääres, umbes 50 km kaugusel pealinnast Prahast.
Linna asutas 10. sajandil vürst Boleslav II. Sõna "mladá" tähendab noort, eristades vanast ehk Stará Boleslavist.
Tuntud odaviskaja Jan Železný on sellest linnast pärit. Linnas asub ka Tšehhi suurima autotootja Škoda Auto tehas.
Vanem paleoliitikum

Vanem paleoliitikum ehk alam-paleoliitikum ehk varapaleoliitikum on paleoliitikumi esimene periood.
Vanem paleoliitikum algas 2,6 miljonit aastat tagasi esimeste tööriistade ilmumisega, mida kasutasid arvatavasti "Homo habilis" ja "Homo rudolfensis", kuigi nende fossiile pole koos tööriistadega leitud. On võimalik, et tööriistade valmistajad olid ka australopiteegid ("Australopithecus garhi" või mõni Aafrika robustsetest liikidest). Vanem paleoliitikum lõppes 150 000 aastat tagasi. Esimene arheoloogiline kultuur on Olduvai kultuur, mis omistati "Homo habilis" 'ele. Seda iseloomustavad peamiselt veeristest valmistatud tööriistad, mida valmistati küljest kildude äralöömise teel. Vanimad teadaolevad kivist tööriistad on leitud Etioopiast Gonast. Lisaks kivist tööriistadele kasutati ka luust ja sarvest töövahendeid. Tööriistu kasutasid nad põhiliselt koriluse juures ja loomaraibete liha tükeldamiseks. Arvatakse, et "Homo habilis" 'el olid kõnekeele alged.
Kõik "Homo" liigid tekkisid Aafrikas, kust nad kõik, välja arvatud esimene liik ("Homo habilis"), aja jooksul välja rändasid. "Homo erectus" oli esimene hominiid, kes levis üle kogu Lõuna-Euroopa Aasiani välja. Esimene luuleid oli Jaava saarel Trinili külast 1891. aastal. "Homo erectus" oskas kasutada tuld. Tule tegemise oskus tekkis 400 000–500 000 aastat tagasi. 
Teine arheoloogiline kultuur oli Acheuli kultuur, mida seostatakse ka "Homo erectus" 'ega. Peamisteks tööriistadeks olid pihukirved.
Vasall

Vasall ehk läänimees (ladina keeles "vasallus") oli keskaegses Euroopas lääni valitsev väikefeodaal. Lääni koos talupoegadega andis vasallile kasutada senjöör vastutasuna sõjaliste ja muude teenete eest.
Analoogia põhjal nimetatakse vasallideks väikefeodaale teisteski feodaalsetes süsteemides.
Lääni andes sõlmisid senjöör ja läänimees läänilepingu, läänimees andis vasallivande. Vasall kohustus lääni kasutamise eest senjöörile teeneid osutama: võtma osa sõjakäikudest, võtma osa senjööri kohtust, andma vajaduse korral laenu jms. Lään anti läänimehele eluks ajaks ning hiljem ka pärilikuks valdamiseks.
Senjööri ja vasalli suhted vasallilepingus ehk investituuris pandi paika vasalliteedi põhimõttete alusel.