Riigi Julgeoleku Peaamet

Riigi Julgeoleku Peaamet (saksa keeles "Reichssicherheitshauptamt, RSHA") oli Saksamaa Kolmanda Riigi riikliku julgeoleku asutus aastatel 1939–1945.
Riigi Julgeoleku Peaamet moodustati 27. septembril 1939 Saksa Riigi riikliku Julgeolekupolitsei Peaameti ja Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei julgeoleku ja lojaalsuskontrolliüksuse Julgeolekuteenistuse ("Sicherheitsdienst", SD) ühendamisega ühiseks riiklikuks ametkonnaks.
Riigi Julgeoleku Peaamet kuulus koos Saksa Korrapolitsei (saksa keeles "Ordnungspolizei") Peaametiga Saksa Impeeriumi Siseministeeriumi haldusalasse.
Riigi Julgeoleku Peaameti peakorter asus Berliinis Wilhelmstrasse 101, kus asusid Reinhard Heydrichi ja Ernst Kaltenbrunneri kabinetid.
Julgeolekuasutuste loomine.
Saksamaa esimene üleriigi julgeolekuasutus loodi 1933. aastal, pärast Riigipäva valimisi, millel võitsid NSDAP saadikud ning Saksamaa pealinna Berliini ning võimukeskuse Brandenburgi liidumaa ehk Preisimaa siseministriks määrati Hermann Göring, kes moodustas Preisimaa Siseministeeiumis Riikliku Salapolitsei, mis 1936. aastast, tegeutses juba kogu Saksa riigis riigivastaste kuritegude jälitamise ja uurimisega.
Riigi Julgeoleku Peaametiga liideti 1939. aastal seni eraldi NSDAP parteilise sisejulgeoleku eest vastutanud Julgeolekuteenistus – ühine "SD" aparaat, mille koosseisus olid nii siseriiklik ("Inland SD") kui ka välisluureteenistus ("Ausland SD") ja riikliku julgeoleku eest vastutanud Julgeolekupolitsei Peaamet.
Riigi Julgeoleku Peaamet tegutses 1945. aastani, olles sisejulgeoleku järelevalve, kriminaalkuritegevuse vastase võitluse, natsionaalsotsialistliku riigivõimu vastaste, juutide, mustlaste, vabamüürlaste vastu suunatud repressioonide ja välisluurega tegelenud ametkond.
Julgeoleku Peaamet 1939. aastal.
I Amet.
I Amet – tegeles organisatsiooniliste ja personaliküsimustega
II Amet.
II Amet – Administratiiv-, finants- ja majandusküsimused
III Amet – SD.
III Amet – SD Sicherheitspolitzei ehk SiPo ("SD Inland" Riigi Julgeoleku Peaameti Julgeolekupolitsei)
Juhtis SS – Gruppenführer dr. Otto Ohlendorf. Sinna kuulus "siseriiklik luureteenistus" ehk parteiline poliitiline politsei, 300–400 inimest.
IV Amet – Gestapo.
IV Amet – Riiklik salapolitsei, poliitiline politsei -"Gestapo, Geheime Staatspolitzei")
Osakonda juhtis SS-Gruppenführer Heinrich Müller. Osakond tegeles ainult jälitustegevusega riikliku julgeoleku valdkonnad, omas ka täidesaatev võim (haldus- ja preventiivsete vahistamise õigus) riiklike kuritegude eeluurimisel, keskaparaati kuulus umbes 1500 inimest. Gestapo peakorter asus Berliinis aadressil Prinz-Albert-Strasse 8.
V Amet.
V Amet – Kriminaalpolitsei
Jälitustegevusega tegelev teenistus, millel oli ka täidesaatev võim kriminaalkuritegevuse vastase võitluse valdkonnas. Kriminaalpolitsei juht oli Arthur Nebe ja seal töötas umbes 1200 inimest.
VI Amet ("SD-Ausland").
VI Amet – SD Julgeolekuteenistus (välisluure) ("SD-Auslandsnachrichtendienst")
Julgeolekuteenistuse juht oli SS-Brigadeführer Walter Schellenberg.
Julgeoleku Peaameti VI Ametile allus 1942. aasta lõpust, ka 1942. aasta märtsis moodustatud ja Otto Skorzeny üldjuhtimisel tegutsenud ("Sonderkommando Zeppelin"), mis tegeles Idarindel luure-, diversiooni ja propagandaga ning Venemaa rahvaste Nõukogude Liidu vastase võitluse koordineerimise ja organiseerimisega, mille koosseisu värvati vangilangenud Punaarmee sõjaväelasi ning okupeeritud alade elanikke.
Zeppelini moodustamisel seatud ülesannete täitmiseks oli organisatsiooni koosseisus:
VII Amet.
VII osakond tegeles kirjaliku dokumentatsiooniga ning ideoloogiliste uuringute ja hinnangutega ("Weltanschauliche Forschung und Auswertung"). Natsionaalsotsilistliku režiimi vastaste ideoloogia uurimise, vabamüürluse, judaismi, kirikute, liberaalide ja marksistidega(II Internatsionaal), Vene emigratsioon. Koosnes SD liikmetest ning 1942. aasta veebruaris allutati VI Ametile.
I, II, VII Ametid omasid ainult keskosakondi ilma allosakondadeta.
VIII osakond.
1944. aasta juunikus likvideeriti iseseisva luureasutusena tegutsenud Saksa sõjajõudude ülemjuhatuse Luurevalitsus Abwehr ning Abwehri keskaparaat liideti Riigi Julgeolekuameti koosseisu VIII osakonnana (saksa keeles "Mil Abt").
Muudatused pärast 1944. aasta ümberkorraldusi.
12. veebruaril 1944 liideti suur osa senisest "Auslandsnachrichten- und Abwehramt"'ist Riigi Julgeoleku Peaametiga. Sõjaväeluure Abwehr I ja Abwehr II liideti VI osakonna (välisluurega) Abwehr III (vastuluure) allutati Gestapo osakonnale.