Kadri Simson

Kadri Simson (sünninimi Kadri Must; sündinud 22. jaanuaril 1977) on Eesti poliitik, alates 1. detsembrist 2019 kuni 30. novembrini 2024 oli ta Euroopa Komisjoni energeetikavolinik von der Leyeni esimeses komisjonis.
Haridus.
Kadri Simson on lõpetanud 1995. aastal Tartu 10. Keskkooli ja 2000. aastal "cum laude" Tartu Ülikooli ajaloo erialal. Tal on politoloogia magistrikraad University College Londonist (2003).
Poliitiline tegevus.
Kadri Simson kuulus aastatel 1995–2024 Eesti Keskerakonda ja oli aastatel 2011–2021 Pärnumaa piirkonna esimees. Aastatel 2003–2007 oli ta Eesti Keskerakonna peasekretär. Aastatel 2007–2015 ja taas alates 5. novembrist 2016 oli ta Eesti Keskerakonna aseesimees. Ta on olnud XI, XII, XIII ja XIV Riigikogu liige. Aastatel 2009–2016 ja 2019 oli ta ka Riigikogu Eesti Keskerakonna fraktsiooni esimees. 
Eesti Keskerakonna XV kongressil 29. novembril 2015 kandideeris Kadri Simson erakonna esimeheks, sai 486 häält (47%) Edgar Savisaare 541 hääle vastu. Ta lubas kandidaadina suuremat tähelepanu erakonna piirkondadele väljaspool Tallinna, selgemaid rahaasju ja erakonna tugevamat kaasatust üleriigilistel teemadel. 
1999. aastal töötas ta Tallinna linnavalitsuse ja aastatel 2001–2002 Tallinna linnapea nõunikuna. 
Ajavahemikus 23. novembrist 2016 kuni 29. aprillini 2019 oli Kadri Simson Eesti majandus- ja taristuminister. 
Pärnumaalt valitud riigikogu liige ja keskfraktsiooni esimees Kadri Simson oli aktiivne Pärnu lennujaama renoveerimise eestvedaja. Tema majandus- ja taristuministriks oleku ajal allkirjastati oktoobris 2017 koostöölepe Pärnu lennujaama rekonstrueerimiseks. Minister lubas, et riik panustab renoveerimisse 20 miljonit eurot, millele lisandub igal tegutsemisaastal 400 000 eurot. Plaani kohaselt pidi lennujaam valmima 2020. aastal ja suutma teenindada 50 000 reisijat aastas. Lennujaama kordategemiseks kulutaski riik ligi 20 miljonit eurot. 2024. aastal konstateeriti, et Pärnu lennujaama tööshoidmiseks kulub 1,7 miljonit eurot aastas ja lennujaam teenindab aastas umbes 2000 reisijat.
Alates 1. detsembrist 2019 kuni 30. novembrini 2024 oli Kadri Simson Euroopa Komisjoni energeetikavolinik von der Leyeni esimeses komisjonis. Selles ametis olles intervjueeriti Kadri Simsonit Briti telesaates HARDtalk. Simsoni ametiaja lõppedes kiitis rahvusvaheline poliitikaväljaanne Politico Simsoni poolt Venemaa rünnaku alla jäänud Ukraina toetamist selle energiasüsteemi töös hoidmiseks. Kogu ametiaja koondhindeks sai C, mis jääb kõigile volinikele antud hindeid arvestades pingerea teise poolde.
31. detsembril 2024 teatas Kadri Simson, et lahkub Eesti Keskerakonnast, sest uued juhid on asunud Keskerakonda muutma viisil, mis on talle võõras. Simson märkis, et tal ei ole praegu plaanis liituda ühegi Eesti erakonnaga, samuti ei plaani ta osaleda 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel.
Tegevus ühingutes.
Kadri Simson on korporatsiooni Amicitia vilistlane ja MTÜ Lähiajaloo Uuringute Instituut juhatuse liige. Samuti on ta olnud Eesti NATO Ühingu nõukogu aseesimees ning SA Eesti Välispoliitika Instituut nõukogu liige.
Isiklikku.
Ta on Aadu ja Ülle Musta tütar. Tal on kolm nooremat õde: Kristiina, Liis ja Susan. Kadri Must abiellus 6. juunil 2008 ajakirjanik Priit Simsoniga. Nad lahutasid veebruaris 2015. Tema pikaaegne elukaaslane oli endine HKScan Estonia juhatuse esimees Teet Soorm. Nende kooselu lõppes 2024. aastal.