tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
373

373. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 368 369 370 371 372 - 373 - 374 375 376 377 378
372

372. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 367 368 369 370 371 - 372 - 373 374 375 376 377
371

371. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 366 367 368 369 370 - 371 - 372 373 374 375 376
370

370. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 365 366 367 368 369 - 370 - 371 - 372 373 374 375
370. aastad

370. aastad
370. aastad on aastad 370–379 pKr.
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Kümnendid: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379
Tallinna kubermang

Tallinna kubermang (vene "Ревельская губерния", Reveli kubermang) oli haldusüksus Venemaa keisririigis aastatel 1719–1783. 
Tallinna kubermangu moodustamine.
Tallinna kubermang moodustati 1719. aastal Vene tsaari Peeter I ukaasiga 29. maist 1719. aastal, selle koosseisu kuulusid neli Põhja-Eesti maakonda (Läänemaa, Harjumaa, Järvamaa ja Virumaa), kuna Narva piirkond liideti esialgu Peterburi kubermanguga.
Vene tsaaririigi väed vallutasid Eesti alad põhjasõjas Rootsilt 1710. aasta oktoobriks (24. juunil 1710 Viiburi, 15. juulil Riia, 23. augustil Pärnu, seejärel Paide ja Haapsalu, 26. septembril Kuressaare ja 10. oktoobril Tallinn).
Põhjasõja käigus vallutasid Vene väed juba 1708. aastal Virumaa, mis nimetati Narva provintsiks, ja Tartumaa, mis nimetati Tartu provintsiks (Дерптский уезд). Need kuulusid Peterburi kubermangu koosseisu.
Rootsi loovutas 1710. aastal sõja käigus vallutatud Eestimaa alad ametlikult Uusikaupunki rahuga 1721. aastal. Pärast põhjasõda jäi Eestimaal kehtima Rootsi haldussüsteem ja riigikorraldus. Selle tagasid ka Eestimaa linnade kapitulatsiooniaktid, millega Eestimaa rüütelkond ja Tallinna linn kapituleerusid Vene vägedele põhjasõjas. 
Aastatel 1713–1722 kuulus Tartu provints Tallinna (Reveli) kubermangu, 1722. aastal liideti Tartu maakond uuesti Riia kubermanguga.
1727. aastal eraldati Narva maakond Peterburi kubermangust, kuid Narva linn Jaanilinnaga jäi Peterburi kubermangu, kus oli aastatel 1775–1802 Jamburgi maakonna maakonnalinnaks. Reveli kubermangu (Narva maakonna) idapiir algas Joala mõisast ja kulges kuni Narva jõe suudmeni, kuid edasised piiri määratlemistööd peatusid 1784. aastal.
1783. aastal moodustati Tallinna kubermangust Tallinna asehaldurkond ja 1796. aastal Peterburi kubermangu koosseisust eraldatud Narva maakonnast Eestimaa kubermang.
Tallinna kubermangu territoorium.
1719. aastal korraldati Venemaa keisririigis haldusreform, mille käigus jagati kubermangud provintsideks ja provintsid distriktideks. Kuna Tallinna kubermang oli väike, ei jagunenud see provintsideks, vaid ainult distriktideks, ja kujunes 1719. aastal järgmiseks:
Tallinna kubermangu likvideerimine.
1783. aastal moodustati vastavalt Venemaa keisrinna Katariina II poolt 7. novembril 1775 vastu võetud kubermanguvalitsuste asutamise ukaasile Tallinna kubermangu asemel Tallinna asehaldurkond.
Riia kubermang

Riia kubermang oli Vene tsaaririigi halduspiirkond Lõuna-Eestis ja Põhja-Lätis 1713–1783.
Riia kubermang moodustati Rootsi kuningriigi Idamereprovintside asemele 1713. aastal, pärast Ingerimaa, Liivimaa ja Eestimaa piirkondade vallutamist Rootsist Põhjasõjas 1710. aastal. 1713. aastal eraldati Riia ja Tallinna provintsid eraldi administratiivseteks üksusteks ja aastatel 1713–1714 määratleti ka Riia kubermangu organisatsioon ja juhtimine.
Riia kubermangu territoorium.
Venemaa keisririigi 1719. aasta haldusreformi tulemusel jaotati Riia kubermang kaheks distriktiks: 
1726. aastal eraldati Smolenskimaa piirkond iseseisvaks Smolenski kubermanguks ning Riia kubermangu kuulusid ainult maakonnad – kreisid:
1740. aastast jagati Riia kubermangu Riiamaa, Võnnumaa, Tartumaa ja Pärnumaa maakohtu ja praostkonna osadeks (saksa k. "Theil").
1775. aastal koondati Riia ja Tallinna kubermangud kindralkuberner George Browne'i juhtimise alla. 1775. aasta ülevenemaaline kubermanguseadus laiendati Balti kubermangudele ukaasiga 3. juulil 1783 ja Riia kubermangu valitseja kindralkuberneri kantselei lõpetas oma tegevuse, andes asjaajamise suures osas üle Riia asehalduskonnale.
‘Uthmān (täpsustus)

‘Uthmān (türgipäraselt "Osman") on araabiakeelne nimi, mis tähendab 'noort' (ka 'loomalast') ning on saanud populaarseks eesnimeks tänu sellele, et seda kandis kolmas kaliif.
Uthmani-nimelised valitsejad olid:
Kaliifide loend

Kaliifide loend loetleb Araabia Kalifaadi ja selle otseste järglasriikide kaliifid.
Rashidun ("Õigesti juhitud").
Sunniidid usuvad, et neli esimest kaliifi olid erilise Allahi hoole ja juhtimise all ning tegutsesid kõiges vaid islami nimel, šiiidid peavad ainsaks õigeks kaliifiks vaid ‘Alī ibn Abī Tālibit. 
Damaskuse Umaijaadid.
Pärast sisevõitlusi viidi Kalifaadi pealinn keskus Süüriasse ning võimule tõusid Umaijaadid.
Abassiidid.
Bagdadi Abassiidid.
Pärast Umaijaadide kukutamist ja hukkamist tõusis võimule Abassiidide dünastia ja pealinn viidi Bagdadi. Nende võimu ei tunnustanud aga Pürenee poolsaare araablased (keda valitsesid edasi Umaijaadid) ning mõned Põhja-Aafrika asevalitsejad.
Fatimiidide kalifaat 910–1171.
Fatimiidid olid šiiitide ismailiitide sekti esindajad, kes valitsesid peamiselt Egiptuses ja püüdsid enda võimu alla saada kogu islamimaailma.
Córdoba Omaijaadid ja Almohaadid 929–1269.
Hispaanias valitsenud kaliifid polnud laiemalt tunnustatud
Kairo Abassiidid.
Kairo kaliifidel oli vaid sümboolne võim Mamelukkide sultanaadi võimu all
Osmanid.
Osmanid olid algselt ilmalik vallutuste teel oma võimu laiendav dünastia, mis järk-järgult hakkas kasutama üha hiilgavamaid tiitleid
Antiikfilosoofia

Antiikfilosoofiaks nimetatakse õhtumaist filosoofiat selle algusest kuni uusplatonismi lõpuni.
Antiikfilosoofiat võib periodiseerida eelsokraatiliseks (ehk varahelleni filosoofiaks), klassikaliseks antiikfilosoofiaks ehk klassikaliseks helleni filosoofiaks, hellenistlikuks ja rooma filosoofiaks.
Samal ajal õhtumaise filosoofiaga tekkisid sarnased mõttesuunad ka India ja Hiina aladel. Neid mõtlemise tavasid tavatsetakse mõnikord samuti filosoofiaks nimetada (vaata ida filosoofia), kuigi nad erinevad oma suunitluse poolest vanakreeka filosoofiast (vaata philosophia).
Tuntumad antiikfilosoofid on Sokrates, Platon ja Aristoteles.
Alfonso Cuarón

Alfonso Cuarón Orozco (sündinud 28. novembril 1961 México linnas) on Mehhiko filmirežissöör.
Väike printsess (film 1995)

"Väike printsess" ("A Little Princess") on USA-s 1995. aastal valminud koguperefilm väikesest tüdrukust. 
Film tugineb Frances Hodgson Burnetti (1849–1924) samanimelisele romaanile ja on suurel määral mõjutatud 1939. aasta filmiversioonist Shirley Temple'iga peaosas. Tegevustik on üle viidud Esimese maailmasõja aegsesse New Yorki. 
Film kandideeris kahele Oscarile.
Väike printsess

"Väike printsess" (inglise "A Little Princess"; täieliku pealkirjaga "A Little Princess; being the whole story of Sara Crewe now told for the first time") on Frances Hodgson Burnetti (1849–1924) enda 1888. aastal valminud teose "Sara Crewe" põhjal kirjutatud romaan. 
Algmaterjali juurde pöördus Burnett tagasi 1902. aastal, mil valmis kolmevaatuseline näidend "A Little Un-fairy Princess", mis jõudis lisaks Londonile lavale ka New Yorgis, kus see oli Broadwayl päris edukas. Ilmselt see edu sundiski Burnetti veel kord materjali juurde tagasi tulema ja nii ilmus 1905. aastal juba täispikk romaan.
Raamat räägib Indiast Inglismaale kolinud väikesest tüdrukust Sara Crewe'st. Eesti keeles ilmus see noorsooraamat "Looduse kuldraamatu" sarjas 1933. aastal Marta Strandbergi tõlkes (2. trükk 1994).
Selle raamatu järgi on valminud ka hulk filme. Olulisemad neist:
Segamajandus

Segamajandus (ingl "mixed economy") on territoriaalriigi majandussüsteem, milles on samaaegselt ametnikele allutatud tsentraliseeritud plaanimajanduse kui ka sõltumatult tegutseva turumajanduse elemente. Ettevõtted võivad olla nii riigi kui ka eraisikute omanduses. 
Segamajanduse turumajanduslikeks tunnusteks on eraomandus ja hinnamehhanism. Plaanimajanduse tunnusteks on taas riiklike institutsioonide omanduses olevad ettevõtted ning teenuste tasuta või doteeritud hindadega osutamine maksutuludest saadud ressursse kasutades. Turu tegevust suunatakse seadustega ja piiratakse järelevalveorganite tegevusega ning kehtestatud korra rikkujaid karistatakse mitte tehtud kahju hüvitamisega ohvrile, vaid rahatrahvidega riigile või vabaduse kaotusega vanglas.
21. sajandil on praktiliselt kõikides riikides segamajandus, kuid turu- ja plaanimajanduse osakaal nendes varieeruvad suures ulatuses.
Jürgen Rooste

Jürgen Rooste (sündinud 31. juulil 1979 Tallinnas) on eesti luuletaja. 
Ta lõpetas 1997. aastal Tallinna Reaalkooli ja õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis 1997–2004 eesti filoloogiat. Lõputöö kaitses ta 2012. aastal.
Jürgen Rooste töötas aastatel 2002–2007 ajalehe Sirp kirjandus- ja tegevtoimetajana. Märtsist 2007 kuni 2008. aasta novembrini oli ta Eesti Instituudi Soome filiaali juhataja. Siis oli Eesti Kirjanike Liidus projektijuht, toimetas ajalehe Sirp netiväljaannet ja aitas ETV-l teha luulesaadet. Samuti on ta õpetanud eesti keelt ja loovkirjutamist Rocca al Mare Koolis. Alates 2012 jaanuarist kuni 2013 detsembrini töötas Rooste kultuuritoimetajana Maalehes. Alates jaanuarist 2014 on vabakutseline.
Jürgen Rooste oli aastail 1998–2000 kirjandusliku rühma Tallinna Noored Tegijad (TNT) liige. Ta on olnud ka kirjandusfestivali Sotsia juhtfiguure (kunstiline juht) selle sünnist (2001) peale.
Isiklikku.
Jürgen Roostel on tütar Hõbe Ann (2001) ja poeg Emil Henri (2006).
Täkk

Täkk on kastreerimata isane hobune või muu kabjaline, enamasti siiski hobuslase (nt eesel, sebra, kulaan, tarpan), kuid ka kaameli isasloom.
Täkk elab 25–30 aastaseks.
Britney Spears

Britney Jean Spears (sündinud 2. detsembril 1981 McCombis Mississippi osariigis) on USA poplaulja ja näitleja.
Ta on kirjutanud ka laulusõnu.
Lapsepõlv.
Britney Jean Spears sündis kolmelapselise pere teise lapsena. Tal on vanem vend Bryan Spears ja noorem õde Jamie Lynn Spears. Tema vanemad on Jamie ja Lynne Spears.
8-aastaselt käis Spears "Mickey Mouse Clubi" proovivõtetel. Tema annet küll märgati, kuid samal aastal teda vastu ei võetud, sest ta oli liiga noor. Klubi liikmeks sai Spears 11-aastaselt ja ta osales telesarjas ligi kaks aastat.
15-aastaselt sõlmis Spears lepingu plaadifirmaga Jive Records. Aasta hiljem ilmus tema esimene heliplaat "...Baby One More Time".
Eraelu.
Spears oli aastatel 2004–2007 abielus tantsija Kevin Federline'iga. Seda võib pidada Spearsi teiseks abieluks, sest 3. jaanuaril 2004 astus ta Las Vegases liitu lapsepõlvesõbra Jason Allen Alexanderiga. Abielu tühistati Las Vegase kohtus 5. jaanuaril, mis tegi liidu kestuseks vaid 55 tundi.
14. septembril 2005 sündis Britney ja Kevini poeg Sean Preston, 12. septembril 2006 poeg Jayden James. Kaheksa nädalat pärast teise poja sündi andis Britney sisse lahutuse, tuues põhjuseks ületamatud erimeelsused.
Oktoobris 2007 kaotas ta poegade üle vanemlikud õigused ja tohtis neid edaspidi ainult külastada, jaanuaris 2008 võeti ära ka see võimalus. Veebruaris 2008 sai ta õiguse oma lapsi vaatamas käia tagasi.
2008. aasta veebruaris sai Britney isa Jamie õiguse Britney eest hoolt kanda. Peale mitmeid kohtuistungeid sai Britney 12. novembril 2021. aastal Jamie eestkoste alt vabaks. Peaaegu 14 aasta jooksul, kui Jamiel oli Britney üle eestkosteõigus, kannatas Britney nii emotsionaalse kui füüsilise vägivalla all.
Diskograafia.
Britney Spearsilt on seni (seisuga detsember 2016) ilmunud üheksa stuudioalbumit. Tema debüütalbum ja singel "...Baby One More Time" (1999) saavutas suure populaarsuse ning tõusis Suurbritannia edetabelis esikohale. Plaadilt ilmus kokku viis singlit.
Britney Spears on välja andnud mitu kogumikplaati. Esimene, "", ilmus 2004. aasta novembris. Album sisaldas peale varasemate hittlugude ka kolme uut: "My Prerogative" (kaver Bobby Browni laulust), "Do Somethin'" ja "I've Just Begun (Having My Fun)". Britney teine kogumikalbum, 2005. aastal ilmunud "", koosneb tema tuntuimate laulude remiksidest. Kolmas album "The Singles Collection" ilmus 2009. aasta oktoobris. Albumil oli ka uus hittlugu "3".
Raamatud.
2000. aastal ilmus Britney Spearsi ja tema ema koostöös kirjutatud raamat "Britney Spears' Heart-to-Heart".
2008. aastal ilmus Britney Spearsi ema Lynne Spearsi raamat "Through the Storm", kus ta kirjeldab Britney rasket elu 2007. aastal.
2023. aastal ilmus Britney Spearsi raamat (eesti keeles "Naine minus", 2024), milles ta kirjutab avameelselt aastatest, mil ta isa eestkoste all elas ja kuidas ta sellest eestkostest lõpuks vabanes.
Taara (täpsustus)

Taara on mitmetähenduslik sõna.
Zyzzyva

Zyzzyva on perekond Ameerika troopikas elavaid kärsaklasi (mardikalisi). 
Nad elavad sageli palmidel. 
Perekonda kirjeldas Casey 1922.
Notre Dame'i ülikool

Notre Dame'i ülikool on roomakatoliku kõrgkool South Bendi lähedal Indianas Ameerika Ühendriikides.
Zyzzyva (ajakiri)

Zyzzyva on kirjanikele ja kunstnikele mõeldud ingliskeelne ajakiri, mida antakse välja USAs Californias alates 1985. aastast. 
Ajakiri avaldab ainult USA lääneranniku autoreid. Sellest ajakirjast on tuule tiibadesse saanud mitmed California kirjanikud, sealhulgas Robert Clark Young. 
Zyzzyva avaldab ka romaane ja luuleantoloogiaid.
Ameerika Ühendriikide kõrgkoolide loend

"Siin on loetletud suuremaid Ameerika Ühendriikide kõrgkoole.
Neil Gaiman

Neil Richard Gaiman (sündinud 10. novembril 1960 Portchesteris Inglismaal) on juudi päritolu inglise ulmekirjanik ja koomiksiautor. 
2005. aasta seisuga elas ta Wisconsinis Madisoni ja Minneapolise vahel Minnesotas USAs.
Neil Gaimani tuntuim teos on koomiksisari "Sandman", mille peategelane, gootiliku (ja Gaimanit ennast meenutava) välimusega Morpheus on une mütoloogiline kehastus või jumal.
Gaimani abikaasa oli laulja Amanda F. Palmer.
Kaisma valla vapp

Kaisma valla vapp on endise Kaisma valla vapp.
Vapp oli kasutusel 13. oktoobrist 1995 kuni 27. oktoobrini 2009, mil ühinesid Kaisma vald ja Vändra vald ühtseks Vändra vallaks. 
Vändra ja Kaisma valla liitumislepingus on öeldud: "Kehtima jääb Vändra valla sümboolika. Kaisma valla senise sümboolika kasutamine lõpetatakse liitumise jõustumisest. Kaisma valla senine sümboolika antakse hoiule Vändra vallavalitsusele kuni edaspidise otsustamiseni. Mittevajalikku sümboolikat kandev asi hävitatakse vastava komisjoni otsusel ja vastavalt kehtivale korrale."
Vapi kirjeldus.
Kaisma valla vapp on sinine kuldse äärisega vapikilp, mille sinisel väljal on hõbedane kuldse noka ja jalgadega seisev luik. Luige tiivad on tõstetud ja avatud.
Kuldne ääris viitab Pärnumaale ning kilbi sinine värvus märgib Kaisma järvi, luik on vallas väga levinud lind.
Vapi kasutamise kord.
Kaisma valla vappi kasutatakse:
Roopi Hallimäe

Roopi Hallimäe (kuni 1935 Robert Johann Grauberg; 7. mai 1908 Väinjärve vald, Järvamaa – 3. juuli 1969 Puhmu, Koeru külanõukogu, Paide rajoon) oli eesti kooliõpetaja, kirjanik ja astronoom.
Ta lõpetas 1927. aastal Järva Maakonna Paide Ühisgümnaasiumi. Õppis aastatel 1933–1934 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, seejärel vabakuulaja, uuesti veel 1948. aastal. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilasselts Veljestosse.
Ta osales 1934–1938 suviti Sõjavägede Staabi topo-hüdrograafiaosakonna välitöödel, oli 1938–1940 Petserimaal Lugi koolis ja Roodva koolis õpetaja, 1940–1948 Tartu tähetorni laborant, vanemlaborant ja noorem teaduslik töötaja, 1948–1963 Tartu 2. Keskkooli ja 1963–1967 Palamuse Keskkooli õpetaja.
1940. aastal abiellus Roopi Hallimäe Helene-Mathilde Selteriga (1899–1986), oma algkooliaegse õpetajaga Puhmust.
Zythos

Zythos on Belgia õllesõprade ühing. See asutati ühingu Objectieve Bierproevers (OBP) asemele, mis läks 2002 laiali. 
OBP-lt on Zythos päranduseks saanud palju kohalikke ja piirkondlikke ühinguid. 
Zythos annab välja ajalehte "De Zytholoog" ja korraldab Belgia suurimat õllefestivali "Zythos Bier Festival", mis toimub igal aastal märtsis Sint-Niklaasi linnas. Peale selle kaitseb ühing õlut kui kultuuriväärtust, muuhulgas tutvustades traditsioonilisi kohalikke õllesid ja protesteerides väikeste õllevabrikute sulgemise vastu suurte kontsernide poolt. 
Hollandi analoogiline ühing on PINT.
Zythos (koi)

Zythos on koilaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi.
Nad elavad Kalimantanil ja Malaka poolsaarel.
Sonoma

Sonoma on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Sonoma maakonnas. 
1846. aastal heisati seal esmakordselt California lipp.
Sonoma on veinitootmise keskus.
Oakland

Oakland on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Alameda maakonna halduskeskus. 
Oakland asub San Francisco lahe ääres San Francisco vastas.
Oakland on asutatud 1852. aastal.
Sport.
Oaklandis tegutseb NBAs mängiv korvpalliklubi Golden State Warriors, NFL-is mängiv Ameerika jalgpalli klubi Oakland Raiders ja MLB-s mängiv pesapalliklubi Oakland Athletics.
Uusaja filosoofia

Uusaja filosoofiaks nimetatakse õhtumaa filosoofia perioodi, mis algab esimeste loodusteaduse printsiipide sõnastamisega vastanduvalt keskaja skolastilisele filosoofiale ning lõppeb tänapäeva filosoofiaga. Enamasti ei nimetata uusaja filosoofiaks 20. sajandi filosoofiat ega tänapäeva filosoofiat.
Uusaja filosoofia eripäraks peetakse eelkõige "mõistuse võidukäiku" mitmesugustes valdkondades. Loodusega seoses väljendub see eksperimentaalse loodusteaduse filosoofilises põhjendamises, ühiskonna puhul valgustuses ja valgustusfilosoofias, religiooni ja inimesekäsitluse puhul humanismi filosoofilises positsioonis. Uusaja filosoofiat on peetud inimese- ja mõistusekeskseks ning oma põhjenduslaadi poolest subjektifilosoofiaks. Uusaja filosoofiaga kaasneb ka epistemoloogia esiletõus filosoofilise uurimise põhiharuna.
Esimeste uusaja filosoofidena nimetatakse enamasti Francis Baconit ja Galileo Galileid kui esimesi empiristliku loodusteaduse põhjendajaid, riigi- ja poliitikafilosoofia osas Niccolò Machiavellit, humanistliku inimesekäsitluse teoloogilise käsitlusega seoses Erasmust.
Uusaja filosoofia ajaline piiritlemine ja periodiseerimine on väga kõikuv. Eri traditsioonides võidakse pidada uusaja filosoofiaks nii kogu filosoofiat alates renessansifilosoofiast kuni tänapäevani kui ka ainult 17. ja 18. sajandi filosoofiat. Seoses vaidlustega modernismi ja postmodernismi mõiste üle on uusaja filosoofia ajastuline ja sisuline piiritlemine ise filosoofiline probleem.
Tuntumateks uusaja filosoofideks võib pidada René Descartesi, Immanuel Kanti ja Georg Wilhelm Friedrich Hegelit.
Epistemoloogia mõisteid

"Siin on loetletud epistemoloogia mõisteid.
Valgustus

"Valgustus" võib tähendada erinevaid asju, seisundeid jne.
Vändra valla vapp

Vändra valla vapp on endise Eesti haldusüksuse Vändra valla vapp.
Vapp kinnitati 22. veebruaril 1996.
Vapi kirjeldus.
Vändra valla vapi kuldsel kilbil on roheline, ülalt kuuselõikeline, alt lainelõikeline tõusev kaldtala, milles samasuunaline hõbedane laineline varras.
Põhjendus.
Kilbi kuldne värvus viitab Pärnumaale, roheline põllumajandusele. Kuuselõige sümboliseerib valla metsarikkust ning lained valla jõgesid. Hõbedane varras sümboliseerib vallamaid ühendavaid teid.
Vapi kasutamise kord.
Vapi kujutist kasutati:
Zygostates

Zygostates [züg'ostatees] on perekond käpalisi Ameerika troopikas.
Sauvignon Blanc

Sauvignon Blanc on levinud valge viinamarjasort.
Sauvignon Blanci parimaks kasvukohaks peetakse traditsiooniliselt Prantsusmaad, täpsemalt Bordeaux'd ja Loire'i jõe orgu. Tegelikult kasvatatakse seda üsna laialdaselt mujalgi, silmapaistvaid saavutusi on saanud näiteks Uus-Meremaa. USA-s tuntakse seda viinamarja ka nimega Fume Blanc.
Sauvignon Blanc kannatab kuumemat kliimat kui paljud teised viinamarjasordid.
Sauvignon Blancist valmistatud veinid.
Sauvignon Blancist tehtud veinid on aromaatsemad kui Chardonnayst ja neis on enamasti värske ja erk happesus. Aroomis hinnatakse valdavalt "rohelisi" ehk värskete rohttaimede ja põõsaste lõhnu.
Veinitegemisel segatakse parema maitse huvides Sauvignon Blanci tihti väikese koguse Sémilloniga.
Veini on mõistlik juua noorelt, Sauvignon Blanc ei võida vananemisega üldiselt midagi.
Traditsiooniliselt soovitatakse Sauvignon Blanci eriti just mereandide kõrvale.
Sémillon

"Sémillon" on Prantsusmaalt Bordeaux'st pärinev valge viinamarjasort.
"Sémillon" on levinud kogu maailmas, eriti aga Austraalias.
Veini omadused.
"Sémillon" on üsna vähehappeline ning sellest valmistatud veinid on täidlased, suure viskoossusega, kuid suhteliselt nõrga mee- ja virsikuaroomiga. Seetõttu segatakse seda tihti "Sauvignon Blanci" või "Chardonnayga", puhast sordiveini tehakse "Sémillonist" harva.
Aero Airlines

Aktsiaselts Aero Airlines oli Eesti lennufirma, kes opereeris aastatel 2002–2008 koostöös Finnairiga Tallinna–Helsingi lennuliinil. Firma omanikud olid algselt Aero Holding (51%) ja Finnair (49%). Mõne aasta jooksul omandas Finnair Aero Airlinesis sajaprotsendilise osaluse.
Ajalugu.
Aero Airlines asutati aastal 2000, äriregistrisse registreeriti jaanuaris 2001. Esimene lend toimus 2002. aastal.
Viimane Aero Airlinesi opereeritud lend tõusis õhku 6. jaanuaril 2008, mille järel alustati ettevõtte likvideerimist. Kogu lennukipark müüdi maha, viimased kaks lennukit ostis Venemaa lennufirma UTair. Eesti-Soome vahelisi lende hakkas Finnair opereerima oma Soome tütarettevõttegaa Finnish Commuter Airlines (Finncomm airlines). Praegu lendavad Tallinna ja Helsingi vahel Flybe Nordicu lennukid.
Sihtkohad.
Aero Airlines lendas algusaastatel Helsingi, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kittilä, Kokkola/Pietarsaari, Kuopio, Maarianhamina, Riia, Tallinna, Tampere, Turu, Vaasa ja Vilniuse vahel. Detsembriks 2007 olid alles jäänud Helsingi, Tallinna, Turu ja Vaasa liinid.
Lennukipark.
Aero Airlines opereeris kaheksa 68-kohalise lennukiga ATR 72-201, mis varem olid lennanud Finnairi kasutuses. Lennukite kiirus oli 509 km/h, lennata sai kuni 1528 km kaugusele.
Teenindus.
Kõik lennukid olid varustatud ekraanidega, mis näitasid kaarti ja piloodivaadet. Reisi kestel pakuti väikest suupistet, milleks olid tavaliselt kommid.
Air Livonia

Aktsiaselts Air Livonia oli Pärnumaal tegutsev Eesti ettevõte.
Ettevõtte eelkäija asutati 1994. aastal aktsiaseltsi Baltic Aeroservis nime all, aktsiaselts Air Livonia alustas ametlikult tegevust septembris 1997. Aastatel 1994–2006 tegeles ettevõte tellimus-, kauba- ja liinilendudega, selle kodulennujaamaks oli Pärnu lennujaam. Lennufirmana oli Air Livonia ICAO koodiks LIV.
Esimestel tegevusaastatel kasutas ettevõte rahvuslikult lennufirmalt Estonian Air renditud lennukeid. 1995. aastal hakati tegema regulaarlende Kihnu saarele. 1996. aastal lisandus ka marsruut Pärnu–Ruhnu–Kuressaare, kus esialgu veeti ainult kaupa, hiljem aga ka reisijaid. Aastatel 2001–2003 osutati lennuteenust ka liinil Tallinn–Kärdla.
1990. aastate lõpul ostis ettevõte kolm Nõukogude Liidus valmistatud lennukit: 2 Antonov An-28 ja 1 Antonov An-2. 
Air Livonia lõpetas regulaarlennud 30. aprillil 2006, põhjendades seda liinide vähese kasumlikkusega ja An-tüüpi lennukitega seotud kõrgete kuludega Euroopa Liidus.
Hiljem tegeles ettevõte kütuse jaemüügi ja tellimuslendudega. Äriregistri andmetel tegutseb ettevõte praegugi, kuid selle täpsema tegevuse kohta andmed puuduvad.
Aktsiaseltsi Air Livonia omanikuks ja tegevjuhiks on Ants Aringo. Esimestel tegevusaastatel oli ettevõtte ametlik aadress Pärnu linn, alates 2000. aastast on ettevõte registreeritud Sauga vallas asuvas Eametsa külas.
Sihtkohad.
Sihtkohad olid regionaalsed: Eesti saared Kihnu, Ruhnu, Saaremaa, Hiiumaa ja Pärnu.
Avies

Avies on 1991. aastal asutatud Eesti lennufirma, mis baseerub Tallinnas ning tegeleb liini-, tellimus- ja kaubalendudega. 26. juunil 2015 kuulutas Harju maakohus välja ettevõtte pankroti, millest hoolimata jätkati lennutegevust. 1. aprillil 2016 peatas Eesti lennuamet kuueks kuuks ettevõtte tegevusloa.
Avies opereeris Eestis lende Tallinnast Kärdlasse ja Kuressaarde.
Regulaarlennud.
Avies sooritas regulaarlende järgmistel liinidel: 
Uurimine ja kriitika.
Eesti lennufirma Avies on sattunud Rootsis uurimise ja kriitika alla. Rootsi lennuamet on Eestist küsinud ka informatsiooni, kui põhjalikult on lennufirmat inspekteeritud, sest lennukid ei ole piisavalt täpsed ning osad reisid jäetakse ära. Märtsis 2015 tühistas Rootsi lennuamet liiniveolepingud ning keeldus sõlmima uusi, tuues põhjenduseks puudujäägid teeninduses ning suutmatuse tagada ohutust ning kvaliteetseid lende.
Samuti peatas Eesti lennuamet 1. aprillil 2016 kuueks kuuks ettevõtte tegevusloa, sest ettevõttel oli lahendamata 47 puudust, mille kõrvaldamise tähtaeg oli 24. märtsil 2016.
Tabivere valla lipp

Tabivere valla lipp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tabivere valla lipp.
Lipp kinnitati 8. märtsil 1996 ja see oli kasutusel kuni 2017. aastani, mil Eesti omavalitsuste haldusreformiga liideti Tabivere vald Tartu vallaga.
Lipu kirjeldus.
Tabivere valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Rohelise kanga alaservas valge laineline laid, mis moodustab 1/5 lipu laiusest. Rohelise välja keskel ristatud hanesulg ja mõõk, mõõga teravik on suunatud varda poole.
Lipu normaalsuurus on 105x105 cm ning pikkuse ja laiuse suhe 1:1.
Põhjendus.
Lipul olev sulg sümboliseerib valla aladel elanud tuntud keeleteadlasi, mõõk aga seondub muinasaegse Kalevipoja muistendiga, kuid viitab ka Tabiveremailt pärit tuntud sõjaväelastele. Ristatud kirjasulg ja mõõk tähistavad teedetihedal alal, mis ühendab Põhja- ja Lõuna-Eestit ning on olnud soodne piirkond rahvakultuuril ning oluline osa Kalevipoja pärimustel. Valge laineline laid aga sümboliseerib 5 järve valla territooriumil: Saadjärv, Soitsjärv, Elistvere järv, Raigastvere järv, Kaiavere järv.
Lipu kasutamise kord.
Valla lippu kasutatakse Tabivere valla ajaloolistel ja kultuurilistel pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis kehtivad riigilipu kohta. Päevad, mil valla lipp heisatakse, määrab kindlaks vallavalitsus.
Saarde valla lipp

Saarde valla lipp on Eesti haldusüksuse Saarde valla lipp.
2017. aastal ühinesid Saarde vald ja Surju vald ning ühendvalla lipuna jäi kasutusele 1996. aastast pärinev Surju valla lipp.
Lipu kasutamise kord.
Saarde valla lipp heisatakse:
Lippu võib kasutada:
Kasutamiskõlmbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
Valla lipu loata või ebastandardsel kujul kasutamise eest kannavad süüdlased vastutust vastavalt Eesti Vabariigi Haldusõigusrikkumiste seadustikule.
Kontrolli valla lipu kasutamise üle teostab vallavalitsus.
Lipu ajalugu.
Saarde valla lipp 1994–2005.
Valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp, mis oli kinnitatud 31. märtsil 1994. Kollasel kangal kolm rohelist saarepuu liitlehte, ühendatud harkristina. Saateks neli punast palgina asetatud sõõri.
Kollane tähistas õnne ja heaolu ning kollane (kuld) on ka Pärnumaa vapivärvus. Saarelehed märkisid valla metsarohkust ning osutasid kaudselt ka Saarde nimele. Punased sõõrid sümboliseerisid valla rikkalikke marjamaid.
Kandelipu suurus oli 105x105 cm.
16. oktoobril 2005 ühinesid Saarde ja Tali vald ning Kilingi-Nõmme linn ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks ning kasutusele võeti uus lipp.
Sümboolikakonkurss.
Saarde valla uue sümboolika leidmiseks korraldas Saarde vald konkursi, kuhu sai esitada töid 10. märtsini 2006. Sümboolikakomisjon kutsus osalema kolme kohaliku kooli vanemate klasside õpilasi. Konkursi eesmärk oli kolme omavalitsuse liitumisel tekkinud uue valla sümboolika väljatöötamine, preemia ootas iga kooli kolme parimat kavandit. 
Saarde valla lipu põhjaks jääb endine Kilingi-Nõmme lipp (sinine ja kollane), millele sooviti lisada vapp. 
Saarde vallavolikogu sümboolikakomisjoni esimees oli Tihemetsa põhikooli õpetaja Aita Matson.
Lipp 2006–2018.
Valla lipp kinnitati Saarde vallavolikogu poolt 2. augustil 2006.
Lipu kirjeldus.
Saarde valla lipuks on riskülikukujuline kangas, mis on jagatud kuueks horisontaallaiuks. Vaheldumisi sinised ja kollased laiud ning ülemiseks laiuks on sinine.
Lipu külgede suhe on 7:11.
Põhjendus.
Sinine värv sümboliseerib pilvitut taevast, tõde ja lootust. Kollane värv tähistab väärikust, õnne ja heaolu.
Rakubioloogia mõisteid

"Siin on loetletud rakubioloogia ja tsütoloogia mõisteid.
Tundus

Tundus on hüpoteetiline distsipliin, mis tegeleb inimese eksistentsi immanentses sfääris toimuvate nähtuste, sh tunnete seletamisega. Tundus täiendab teadust, uurides seda, mida tavapärasest teaduse meetodist lähtuvalt uurida ei saa.
Tegemist on filosoofilise mõistega, mida on niimoodi selgitanud ja kasutanud nt Margus Ott oma filosoofialoengutes Tartu Ülikoolis.
Tundust on võimalik käsitleda ka distsipliinina, mis uurib küll samu asju, mis teaduski (sh objektiivseid nähtusi), kuid on oma uurimise juures suunatud subjekti poole, taotledes seletamist subjekti mõistestikus, samas kui teadus on suunatud objekti poole ja püüab anda seletusi objekti mõistetes. Kummalgi distsipliinidest on aga iseomane ja teisega kattumatu verifitseeritavus.
Oaxaca osariik

Oaxaca osariik, ametlikult Oaxaca vaba ja suveräänne osariik ("Estado Libre y Soberano de Oaxaca"), on osariik Mehhiko lõunaosas Vaikse ookeani rannikul. Piirneb läänes Guerrero, loodes Puebla, põhjas Veracruzi osariigi ja idas Chiapase osariigiga. Osariik jaguneb 570 vallaks, millest 418 ehk peaaegu kolmveerandit juhitakse traditsioonilisel "usos y costumbres" ehk kohalike põlisrahvaste tavade ja kommete alusel. Osariigi pealinn on Oaxaca de Juárez. 
Oaxaca osariik on loodud 1824. aastal. Oaxaca on tuntud oma rikkaliku põlisrahvaste kultuuripärandi poolest. Kõige arvukamad ja tuntumad rahvusrühmad on zapoteegid ja miksteegid, kuid osariigis elab kokku 16 ametlikult tunnustatud põlisrahvast. Nende kultuurid ja kombed on paremini säilinud kui mujal Mehhikos, peamiselt tänu Oaxacale iseloomulikule mägisele ja raskesti ligipääsetavale maastikule.
Enamik elanikkonnast paikneb Keskoru ("Valles Centrales") piirkonnas, mis on ühtlasi oluline majanduslik piirkond turismi seisukohalt. Piirkonda meelitavad turiste nii tähtsad arheoloogilised leiukohad nagu Monte Albán ja Mitla, kui ka piirkonna põliskultuurid. Teine oluline turismipiirkond on Vaikse ookeani rannik, kus asuvad kuurortlinn Huatulco ja populaarsed rannad nagu Puerto Escondido, Puerto Ángel, Zipolite, Bahía de Tembo ja Mazunte. Oaxaca on veel tuntud kui üks Mehhiko loodusrikkamaid osariike. Osariik on koduks suurele hulgale roomajatele, kahepaiksetele, imetajatele ja taimeliikidele.
Ökoloogia mõisteid

"Siin on loetletud ökoloogiaalaseid üldmõisteid.
Colima osariik

Colima osariik, ametlikult Colima vaba ja suveräänne osariik ("Estado Libre y Soberano de Colima"), on osariik Mehhiko keskosas Vaikse ookeani rannikul. Piirneb põhjas ja idas Jalisco ning lõunas Michoacáni osariigiga. Osariigi koosseisu kuuluvad ka Revillagigedo saared.
Colima on pindalalt tagantpoolt neljas osariik ja väikseima rahvaarvuga, kuid see on üks kõrgeima elukvaliteediga osariike riigis ning seal on madalaim tööpuudus. Samal ajal on Colimas ka kõrgeim mõrvade arv elaniku kohta ning see on üks riigi suurima kuritegevuse tasemega osariike, kuna selle sadamad on organiseeritud kuritegevuse rivaalitsemise piirkond.
Reljeef.
Osariigi kõrgeim tipp on Colima vulkaan.
Ajalugu.
Colima osariik on loodud 1857. aastal.
Haldusjaotus.
Osariik on jagatud 10 kohalikuks omavalitsusüksuseks.
Lisaks pealinnale Colimale on suuremad linnad Manzanillo ja Tecomán.
Nayariti osariik

Nayariti osariik on osariik Mehhiko keskosas Vaikse ookeani rannikul. Piirneb põhjas Sinaloa, Zacatecase ja Durango ning idas ja lõunas Jalisco osariigiga. Osariigi koosseisu kuuluvad ka Maríase saared.
Ajalugu.
Nayariti osariik on loodud 1917. aastal ja oli seega üks viimaseid territooriume, mis sai osariigi staatuse.
Haldusjaotus.
Nayariti osariik on jagatud 20 kohalikuks omavalitsusüksuseks.
Rahvastik.
95% elanikest on hispaaniakeelsed mestiitsid, 4% indiaanlased ja 1% kuuluvad eri rassidesse. Suuremad indiaanirahvad on huitšolid ja korad.
World Sailing

Maailma Purjetamisliit (inglise World Sailing, lühend WS) on rahvuslike purjetamisliitude ning võistluspurjekate klassiliitude ühendus, mis kinnitab Purjespordi võistlusmääruste uuendused ja rahvusvahelised võistluspurjekate klassid, s.h olümpiaklassid. Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon on ROK-i poolt tunnustatud rahvusvaheline spordialaliit. Liit koordineerib erinevate purjekate klassiliitude koostööd, alates raadiotega juhitavatest mudelitest ja svertpaatidest kuni avamere kiiljahtideni.
Purjetamisliidu peakorter asub Paddingtonis Londonis Ühendkuningriigis.
Ajalugu.
19. sajandi viimasteks kümnenditeks olid purjespordi levides tekkinud jahtide võistlusväärtuse hindamisel mitmed raskused ning lahenduseks kutsuti kokku Jahtide mõõtmise nõupidamine (inglise keeles "Conference on Yacht Measurement") 1906. aasta jaanuaris ja juunis Londonis. Koosistumise tulemusena valmis "meetri reegel" (inglise keeles "Metre Rule"), mida kasutatakse ka tänapäeval meetriklassi jahtide ehitamisel ja võistlusväärtusena. Osalejad asutasid ka Rahvusvahelise Võistluspurjetamise Liidu (inglise IYRU – "International Yacht Racing Union") 1907. aasta oktoobris Pariisis ja kinnitasid mõned võidupurjetamise määrused. Asutajateks olid Austria-Ungari, Holland ja Belgia, Hispaania, Itaalia, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Suurbritannia, Šveits, Taani.
Baja California Suri osariik

Baja California Suri osariik, ametlikult Baja California Suri vaba ja suveräänne osariik ("Estado Libre y Soberano de Baja California Sur"), on Mehhiko osariik riigi põhjaosas California poolsaarel. Piirneb läänes Vaikse ookeaniga, idas California lahega ja põhjas Baja California osariigiga. Osariigil on ka merelised piirid Sonora ja Sinaloa osariikidega, mis jäävad California lahe vastaskaldale. See sai osariigi õigused 8. oktoobril 1974 ning on 31. ja seni viimane osariik, mis Mehhiko koosseisu lisatud. Baja California Sur on kõige väiksema asustustihedusega osariik, rahvaarvult tagantpoolt teine kuid pindalalt üheksas suurim osariik Mehhikos.
Enne osariigiks saamist kandis piirkond nime "El Territorio Sur de Baja California" ehk 'Baja California Lõunaterritoorium'. Osariigi pindala on 73 909 km² ning see moodustab 3,57% Mehhiko pindalast. Osariik hõlmab Baja California poolsaare lõunapoolse osa (28. paralleelist lõuna pool) ning ka Vaikses ookeanis paiknevad asustamata Rocas Alijos'e saared.
Osariigis asuvad mitmed tuntud turismikuurordid, sealhulgas Cabo San Lucas ja San José del Cabo. Suurim linn ja osariigi pealinn on La Paz.
Ajalugu.
Baja California Suri territoorium moodustati 1888. aastal, kuid osariigi õigused sai 1974. aastal ja oli seega üks viimaseid territooriume, mis sai osariigi staatuse.
Haldusjaotus.
Baja California Suri osariik on jagatud viieks kohalikuks omavalitsusüksuseks: Comondú, Mulegé, La Paz, Los Cabos ja Loreto.
Rahvastik.
Suuremad linnad on Cabo San Lucas, San José del Cabo, Ciudad Constitución, Loreto ja Santa Rosalía.
Tepic

Tepic on linn Mehhikos, Nayariti osariigi keskus. Asub Mololoa jõe ääres.
Linn on asutatud 1542. aastal.
Hermosillo

Hermosillo on linn Mehhikos, Sonora osariigi keskus. Asub Sonora jõe ääres.
Linn loodi 1700. aastal indiaanlaste maale rajatud küladest ja kandis algul nime "Villa de Pitic", kuid 1828. aastal nimetati see kindral José María González de Hermosillo auks Hermosilloks. Mehhiko revolutsiooni ajal oli Hermosillo viis kuud Mehhiko pealinn.
Hermosillo on tööstuslinn, kus asub muuhulgas Ford Motor Company autotehas.
Välislingid.
Hermosillo koduleht
Chihuahua osariik

Chihuahua osariik on osariik Mehhiko põhjaosas. See piirneb läänes Sonora, edelas Sinaloa, lõunas Durango ja idas Coahuila osariigiga. Põhjas ja kirdes on piir Ameerika Ühendriikide osariikide New Mexico ja Texasega.
2020. aasta seisuga elab osariigis 3 741 869 inimest, millega on see elanike arvult riigi üheteistkümnes osariik. Pindalalt on Chihuahua riigi suurim – 247 460 km².
Kuigi suure osa osariigist moodustab Chihuahua kõrb, on see riigi kõige suurima metsapindalaga osariik. Osariigi maastikus domineerib Lääne-Sierra Madre mäestik. Osariigi kõrgeim tipp on kustunud vulkaan Cerro Mohinora (3300 meetrit). Tänu klimaatilistele erinevustele on osariigis mitmekesine loomastik ja taimestik. Osariigi suurim looduslik vaatamisväärsus on Vasekanjon, mis on suurem ja sügavam isegi kui Suur kanjon.
Nime on saanud pealinna Chihuahua järgi.
Ajalugu.
Chihuahua sai Mehhiko osariigiks 6. juulil 1824. See oli riigi kaheksateistkümnes osariik.
Haldus.
Chihuahua osariigi seadusandlik kogu on ühekojaline Saadikutekoda, kuhu kuulub 33 liiget, kes valitakse kolmeaastaseks ametiajaks. Kõrgeim täidesaatev võim kuulub kubernerile. Kuberner valitakse kuueaastaseks ametiajaks. Kuberneri tagasi valida ei saa. 2021. aastast on osariigi kuberner María Eugenia Campos Galván.
Chihuahua osariik jaguneb 67 kohalikuks omavalitsuseks ("municipios"). Iga kolme aasta järel valivad omavalitsuste elanikud munitsipaalpresidendi ("presidente municipal"), kes juhib samal ajal valitud munitsipaalnõukogu ("ayuntamiento"), mis vastutab kõikide avalike teenuste olemasolu eest.
Chihuahua osariik on jagatud 67 kohalikuks omavalitsuseks.
Rahvastik.
2020. aasta seisuga on rahvaarv 3 741 869. 2010. aastal oli elanikke 3 406 465. Valdav osa rahvastikust on mestiitsid, kuid 35% on valgenahalised. Suurim etniline põlisrahvus tarahumara. 84,6% elanikest moodustavad katoliiklased ja 7,1% protestandid.
Kaks kolmandikku osariigi rahvastikust elab osariigi kahes suurimas linnas: Ciudad Juárezis (2020. aasta seisuga 1 501 551 elanikku) ja Chihuahuas (925 762 el). Üle 100 000 elanikuga linnad on veel Cuauhtémoc (135 586 el), Delicias (128 548 el) ja Parral (113 843 el).
Sonora osariik

Sonora osariik on osariik Mehhiko põhjaosas. Osariigi ametlik nimi on "Estado Libre y Soberano de Sonora", mis tähendab „Vaba ja suveräänne Sonora osariik“. Sonora suurim linn ja pealinn on Hermosillo. Teised suuremad linnad on Ciudad Obregón, Nogales, San Luis Río Colorado ja Navojoa.
Sonora piirneb põhjas Ameerika Ühendriikidega, idas Chihuahua osariigi, lõunas Sinaloa osariigi, loodes Baja California osariigi ja läänes California lahega.
Osariigi loodus jaguneb kolmeks peamiseks piirkonnaks: idas kõrguv Sierra Madre Occidentali mäestik, keskosas asuvad tasandikud ja künkad ning California lahe rannik. Enamik piirkonnast on kuiv või poolkuiv, koosnedes kõrbetest ja rohumaadest. Ainult kõrgeimad mäestikualad saavad piisavalt sademeid, et toetada tihedamat taimestikku.
Alates koloniaalajast on Sonora olnud majanduslikult oluline tänu põllumajandusele, karjakasvatusele ja mäetööstusele. Gadsdeni ostu tulemusel kaotas Sonora üle veerandi oma algsest territooriumist. Alates 20. sajandist on osariigi majandust hakanud juhtima tööstus, turism ja agrotööstus, meelitades piirkonda sisserändajaid üle kogu Mehhiko.
Ajalugu.
Sonora osariik on loodud 1824. aastal. 1830. aastal jagati osariik kaheks ning lõunaosast moodustati Sinaloa osariik.
Haldusjaotus.
Sonora osariik on jagatud 72 kohalikuks omavalitsusüksuseks.
Campeche osariik

Campeche osariik, ametlikult Campeche vaba ja suveräänne osariik ("Estado Libre y Soberano de Campeche"), on osariik Mehhiko lõunaosas, Atlandi ookeani rannikul. Osariik asub Kagu-Mehhikos ja piirneb edelas Tabasco, kirdeosas Yucatáni, idas Quintana Roo, lõunas Guatemala Peténi departemangu ning kaguosas Belize’i Orange Walki ringkonnaga. 
Osariigi pealinn on samuti Campeche, mis lisati 1997. aastal UNESCO maailmapärandi nimekirja. Osariigi teke algas just sellest linnast, mis rajati 1540. aastal kui hispaanlased alustasid Yucatáni poolsaare vallutamist. Koloniaalperioodil oli linn rikas ja tähtis sadam, kuid pärast Mehhiko iseseisvumist selle majanduslik tähtsus vähenes. Algselt kuulus Campeche Yucatáni provintsi koosseisu, kuid eraldus sellest 19. sajandi keskel, peamiselt poliitilise vastasseisu tõttu Mérida linnaga.
Viimastel aastakümnetel on Campeche majanduslikku taastumist oluliselt mõjutanud nafta avastamine, mille tulemusel on Campeche linn ja Ciudad del Carmen kujunenud tähtsateks majanduskeskusteks. Osariigis leidub arvukalt maailma kultuuri- ja ajaloopärandisse kuuluvaid maiade ja koloniaalajastu paiku, kuid need ei ole nii tuntud ega turismisihtkohana külastatud kui näiteks Yucatáni osariigis asuvad sarnased objektid.
Ajalugu.
Campeche osariik on loodud 1858. aastal.
Haldusjaotus.
Campeche osariik on jagatud 11 kohalikuks omavalitsusüksuseks.
Maroua

Maroua on linn Kamerunis, Kaug-Põhjapiirkonna halduskeskus. Asub Ferngo ja Kaliao jõe ääres.
Maroua on puuvillatööstuse keskus.
Marouas on etnograafiamuuseum. Linna lähedal asub Waza rahvuspark.
Nõidus

Nõidus ehk nõidumine on praktika, kus teatud rituaalide, maagia või maagiliste esemete, nõiasõnade, üleloomulike jõudude või olendite jmt vahendusel püütakse mõjutada inimesse puutuvaid asju (ravida või esile kutsuda haigusi, muuta ilma, ennustada tulevikku, soodustada või nurjata mingeid ettevõtmisi, saavutada kontrolli teiste inimeste mõtete või tunnete üle jms). Ristimine, reliikviate ringikandmine on näiteks kristlik nõidus.
Nõiduseks nimetatakse vahel ka nõidumise konkreetset rakendust või nõidumise tulemust.
Nõiakunst on nõiduste ja nõidusteks vajalike oskuste kogum.
Usk nõiduse toimimisse rajaneb suuresti maagilisel maailmamõistmisel, kus millegi jäljendust, kujutist või sümbolit samastatakse originaaliga nii, et sellega sooritatavaid toiminguid arvatakse mõjutavat reaalset maailma. Selle uskumuse üldtuntuimaks näiteks on Haiti "voodoo"s levinud komme torkida nõeltega vaenlase vahakujukest, lootes vaenlasele sel viisil valu, haigusi ja surma põhjustada.
Alates hilisest kiviajast on paljudes kultuurides olnud nõidusele spetsialiseerunud isikud (nõiad, šamaanid, manatargad, teadmamehed), kellel on usutud olevat nõiduseks erilised võimed. Nõiad võisid tegelda näiteks ravimise, ennustamise ja ennete tõlgendamise, usundilise pärimuse hoidmise ning mitmesuguste rituaalide läbiviimisega, olles hilisemate ühiskondade preestrite, filosoofide, arstide, alkeemikute ja teadlaste eelkäijad.
Kristlased suhtuvad enda usundi välisesse nõidusesse taunivalt ning peavad nõidade nõiavõimete allikaks tavaliselt ühendust saatanaga. Keskajal olid kristlikel usutegelastel välja töötatud meetodid nõidade tuvastamiseks ning nõidade üle peeti kohtuprotsesse (nõiaprotsessid), mille süüdimõistva tulemuse korral nõidu sageli hukati.
Usk nõidusesse ja nõidadesse on läänelikes ühiskondades jäänud püsima vaatamata teaduslik-materialistliku maailmapildi levikule massilise koolihariduse kaudu. Alates 20. sajandi teisest poolest on huvi nõiduse vastu Lääne kultuuris pigem kasvamas New Age'i ja uuspaganlike usuliste liikumiste (nt Wicca) mõjul. Nende tõlgenduses on nõidumine teadusliku maailmapildi raames (seni) seletamata iseloomuga energiatega manipuleerimine. Tänapäeval võidakse nõidusega tegelejaid nimetada näiteks sensitiivideks, ekstrasenssideks, tervendajateks, imearstideks jne.
Eduard Selleke

Eduard Selleke (18. juuli 1885 Puhja, Tartumaa – 1. märts 1976) oli eesti fotograaf. 
Teenis aastatel 1919–1921 2. jalaväepolgus.
Pildistas põhiliselt Tartu linna vaateid ning seda aastakümnete jooksul. Täitis ka fotograafiaalaseid tellimusi Eesti Tervishoiu Muuseumile (1924–1933), Tartu Ülikooli arheoloogia kabinetile (1924) ja Eesti Rahva Muuseumile (1927–1933).
Tema fotosid on alles tuhandeid. Näiteks on neid Eesti Rahva Muuseumi kogus.
Maetud Tartu Pauluse kalmistule.
Johannes Võsu

Johannes Võsu (6. august 1887 – 3. mai 1948) oli esimene Jõgeva linnavanem.
Ta oli Jõgeva alevivanem 19. aprillist 1934 kuni 30. aprillini 1938 ja esimene linnavanem 1. maist 1938 kuni 25. juulini 1940. 11. detsembril 1939 valis uus Jõgeva linnavolikogu oma esimesel koosolekul ta tagasi 7 häälega poolt, 4 vastu ja 1 erapooletuga (vastaskandidaadiks seatud August Meos keeldus kandideerimast), palgaks määrati 50 krooni. Ta oli linnavanem ka 25. juulist 1941 kuni 7. jaanuarini 1942.
Ta asutas 1919. aastal Jõgeval värvimistöökoja, mida juhtis 1940. aastani.
Johannes Võsu nimetati 3. juulil 1937 (Eesti Tuletõrje Korpuse pealiku käskkiri nr. 10) Jõgeva alevi tuletõrje kompanii pealikuks. Ta oli ka 1940. aastal asutatud Jõgeva vabatahtliku kodanliku õhukaitse ühingu esimees.
Georg Kold

Georg Kold (19. november (vkj) / 1. detsember 1884 Katsioja talu, Pööravere vald, Pärnu-Jaagupi kihelkond – 8. juuli 1948 Tootsi raba, Pärnumaa) oli Põltsamaa linnapea (1930–1938) ning linnavanem (1938–1940 ja 1941–1942).
Aastail 1918–1919 oli ta Irkutski kubermangu Kirenski maakonnalinna linnapea. Ta võitles bolševike vastu, langes vangi, põgenes, varjas end, vangistati 1923. aastal uuesti ja mõisteti surma; vahetati 1926. aastal välja bolševik Juri Jurkovski vastu.
1941. aastal oli ta metsavend, 24. juulil 1941 asus uuesti Põltsamaa linnavanema kohuste täitmisele. Aastatel 1942–1944 oli ta vangis. 
1944. aastast kuni surmani 1948. aastal oli Georg Kold metsavend.
Evald Nõmm

Evald Nõmm (19. veebruar 1906 – 31. detsember 1990) oli Eesti ja Nõukogude sõjaväelane (kapten) ning loomaarst, Eesti Põllumajanduse Akadeemia professor.
Peipsi Laevastiku Divisjon

Peipsi Laevastiku Divisjon oli Eesti merejõudude üksus aastail 1919–1940, mis baseerus Tartus ja oli 2. Diviisi operatiivalluvuses.
Tegevus Vabadussõjas.
Merejõudude juhataja Johan Pitka päevakäsuga 27. jaanuarist 1919 asutati Peipsi järve suurtükilaevade divisjon, hilisem Peipsi Sõjalaevastiku divisjon ehk Peipsi laevastiku divisjon. Selle esimeseks ülemaks määrati 29. jaanuarist lipnik Aleksander Vunk. Esialgu koosnes divisjon kolmest suurtükipaadist ehk tolleaegse keelepruugi järele suurtükilaevast: 
Aleksander Vunk armastas vastast kaugelt paugutada ja ohuolukorras pageda ning 13. juunil asendati ta leitnant Ferdinand Wichmaniga. 10. septembrist vahetas Wichmani divisjoniülema kohal omakorda välja leitnant August Maanidi. 
1919 aasta maikuus Peipsi Sõjalaevastiku divisjon täies suurtükilaevaga Ahti ja 1919. aasta sügisel oli divisjonis 5 suurtükilaeva; lisaks veel väiksemaid laevu.
Rahuajal.
Rahuajal jäid divisjoni koosseisu vaid suurtükipaadid Ahti ja Tartu koos soomuskaatritega Kõu ja Maru ning mõne mootorpaadiga. Divisjoni ülemaks sai 1. juulist 1920 leitnant Jaan Usin, kes püsis selles ametis 20 aastat, kuni Eesti okupeerimiseni 1940. aastal. Just selle aasta 24. veebruaril oli Jaan Usin ülendatud mereväekapteniks. 1930. aastail võeti divisjoni reservi suurtükipaadid Vanemuine ja Ilmatar. II maailmasõja alates oli Peipsi Sõjalaevastiku divisjonis tegevlaevana vaid suurtükipaat Tartu koos mootorpaadiga nr 2; ka Ahti oli reservi viidud.
Laevad.
Peipsi Laevastiku Divisjoni kuulusid erinevatel aegadel suurtükipaadid: 
Peipsi Laevastiku Divisjoni kuulusid soomuskaatrid:
Pinot Noir

"Pinot Noir" [pin'oo n'uaar] on üks tuntumaid Burgundia punaseid viinamarjasorte.
"Pinot Noir" on üks vanemaid teadaolevaid veini tegemiseks kasutatud viinamarjasorte. Vana-Roomas tunti seda "Helvenacia Minori" nime all ja kasvatati juba 1. sajandil .
"Pinot Noir" on maailmas laialdaselt levinud. Seda tuntakse ka teiste nimede all. Näiteks on Austrias "Pinot Noiri" nimeks "Blauburgunder" või "Spätburgunder", Itaalias "Pinot Nero", Šveitsis "Clevner" ja Balkani poolsaarel "Burgundac". Samas on "Pinot Noir" ka üks kapriissemaid sorte, mille levik toetub pigem selle populaarsusele kui kasvatamise lihtsusele.
Veini omadused.
"Pinot Noirist" valmistatud vein on heledam punane kui enamiku teistest viinamarjasortidest saadav vein. Ka parkaineid on selles vähem kui näiteks "Cabernet Sauvignonis", täidlus on enamasti keskmine. Maitses domineerivad sellised muud marjad nagu maasikas, vaarikas ja kirss.
Nebbiolo

"Nebbiolo" on üks kahest Itaalia väärikast punasest viinamarjasordist (teine on "Sangiovese").
"Nebbiolo" mari on üsna kapriisne, kasvatamise raskusastmelt võrreldakse seda mõnikord "Pinot Noiriga". Kõrgekvaliteedilist "Nebbiolot" õnnestub kasvatada praktiliselt ainult Itaalias Piemonte maakonnas. Sealsest "Nebbiolost" valmivad kuulsad Itaalia DOCG veinid Barolo ja Barbaresco. 
Veinide omadused.
"Nebbiolost" valminud veinid on tumepunased, parkainerikkad ja täidlased veinid, mille aroomis leidub ploomi, šokolaadi, tubakat ja tõrva.
Corpus Christi

Corpus Christi on sadamalinn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Nuecesi maakonna halduskeskus.
Corpus Christi sai linnaõigused 1876. aastal.