Ebaseaduslik metsaraie

Ebaseaduslik metsaraie on puidu ülestöötamine, rikkudes riigi poolt kehtestatud seadusi ja määrusi. Ebaseadusliku metsaraie alla loetakse muuhulgas puidu seadusevastane transport, ostmine või müük; lubadeta metsaraie; looduskaitsealal või looduskaitse all olevate puude raie; ettenähtud piirangute ületamine.
Seaduserikkumiseks loetakse ka kauba valesti deklareerimine tollis, samuti maksudest ja muudest sätestatud kuludest kõrvalehoidmine.
Ülevaade.
Ebaseaduslik metsaraie on ulatuslike tagajärgedega probleem, kahjustades eelkõige metsi, kohalikke kogukondi ning tootjariigi majandust. Suurtarbijatel, nagu Ameerika Ühendriigid või Euroopa Liit, puuduvad legaalsed vahendid, et ebaseaduslike puidutoodete turule jõudmist piirata. Algtootja identifitseerimise muudab eriti keerukaks tõsiasi, et sagelu luuakse seadusest kõrvale hiilimeks raiefirma ja lõppmüügiga tegeleva firma vahele hulganisti varifirmasid. Lisaks segatakse ebaseaduslikult saadud puit vaheladudes või sadamates seadusliku puiduga või võltsitakse seadusliku puidu dokumente, deklareerides koguseid tegelikust suuremaks. Kuigi 2013. aastal jõustus Euroopa Liidu puidumäärus, mis proovib eeltoodud probleemile lahendust leida, pole selle mõju veel täielikult vaadeldav olnud. 
Lisaks ei saa piirata importkaupade sissevedu, sest see ei vastaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni diskrimineerimisvabale regulatsioonile. TRAFFIC on loodusvarade jälgimisvõrgustik, mis püüab jälgida ebaseaduslikult ülestöötatud puidu kaubandust.
Ulatus.
Ebaseadusliku metsaraie kahjusid üksnes riigimaadelt hinnatakse aastas umbes 15 miljardi dollarini. Täpseid arve on raske hinnata, sest tegu on ebaseadusliku tegevusega, mistõttu jälgitavad andmed puuduvad. Hinnangute põhjal on ligi pool Amasoonias, Kesk-Aafrikas, Kagu-Aasias ja Venemaa Föderatsioonis tehtavast metsaraiest ebaseaduslik.
Olemasolevatesse andmetesse ja hinnangutesse ebaseadusliku metsaraie kohta tuleb suhtuda ettevaatlikkusega – kõrged näitajad võivad halvas valguses peegeldada õigusaktide järelevalvet ja täitmist või vihjata altkäemaksudele ja korruptsioonile. Mitmed vabaühendused avaldavad tegelikkusest erinevaid andmeid, et probleemile rohkem kajastust saada. Väärad andmed võivad aga ohustada puidutööstusettevõtete mainet ja nende tulevikuväljavaateid, sh konkurentsivõimele teiste materjalidega. Siiski on eelmainitud vabaühenduste uuringuandmed ainsad ebaseadusliku metsaraie hulka kajastavad allikad mitmetes riikides. Eesti Vabariigis hinnati 2003. aastal ebaseadusliku metsaraie suuruseks 1%, ent vabaühendus Eesti Roheline Liikumine hindas metsaraie suuruseks ligi 50%. Suur osa juhtumeid, mida Eesti Roheline Liikumine eelmainitud uuringus kajastas, olid aga seadusandlike kitsenduste ja bürokraatlike erinõuete rikkumised, mis kehtestati looduskaitsjate survel ja millelaadsed nõuded Lääne-Euroopas ei kehti (sel viisil tehtud raieid ei peeta ebaseaduslikeks raieteks). Näiteks loetakse uuringus kogu langi raie ebaseaduslikuks raieks juhul, kui metsamaterjali vedanud auto läheb katki, koorem laaditakse ümber teisele autole ja veetakse sihtkohta algse veoselehega (vedu alustanud auto numbrile vormistatud veoseleht). Samuti loetakse rikkumiseks olukord, kus autojuht metsamaterjali vedades töö- ja puhkeaja seadust rikub.
Tagajärjed.
Ebaseaduslikul metsaraiel on mitmeid looduslikke, majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi.
Ebaseaduslik metsaraie avaldab otsest mõju metsatustumisele ja seega kaudselt ka kliimamuutusele. Väheneb looduslik mitmekesisus, mis õõnestab seaduste täitmist ja vastutustundlikku metsamajandamist. Illegaalsed tegevused suurendavad korruptsiooni ja maksupettusi, vähendades seeläbi tootjariigi sissetulekut. See omakorda raskendab tootjariigi võimalusi leida vahendeid jätkusuutliku metsa majandamiseks. Ilma vastavate lubadeta võetakse maha kaitsealuseid liike või viiakse läbi raieid looduskaitsealadel. Ebaseaduslikud raied ei võta arvesse metsa taastumisvõimet, mille tagajärjel raiutud alad võsastuvad – sellistel aladel enam täisväärtuslikku metsa ei kasva. Indoneesias, Malaisias ja Amasoonias hävitatakse ulatuslikult ka vihmametsi, mis toob kaasa looduslike elupaikade hävimise ningelurikkuse vähenemise (vt metsatustumine). 
Illegaalselt toodetud puit on legaalse raie teel toodetud puidust tunduvalt odavam, mistõttu saavad firmad, kes ei järgi seadusi ja määrusi, müüa oma toodet madalama hinnaga. Seadusekuulekad ettevõtted peavad ebaõiglases olukorras maailmaturul nendega konkureerima.
Ettevõtjate maksupettuste tagajärjel jäävad tootjariikidel saamata suured tulud, mistõttu saavad kannatada mitmed kohaliku kogukonna sotsiaalsed hüved, näiteks haridussüsteem, arstiabi ja teede korrashoid. Lisaks puuduvad ebaseaduslike äride töölistel igasugune sotsiaalne kindlustus.
Ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemise vähendamiseks on loodud mitmeid organisatsioone, kes väljastavad sertifikaate toodete legaalsuse kinnitamiseks. Seesugused ühingud on näiteks FSC ning PEFC Ühingud järgivad põhimõtet, et puit peab olema hangitud legaalselt ning metsaraie ei tohi ületada juurdekasvu. Mõlemad organisatsioonid on Eesti Riigimetsa Majandamise Keskusele vastavad sertifikaadid väljastanud.