tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Haava-tardsamblik

Haava-tardsamblik ("Leptogium saturninum") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on ta levinud hajusalt kogu territooriumil, kasvukohana eelistab haabu
Haava-tardsamblik on õhu saastumise suhtes keskmise tundlikkusega.
Bothrioplana semperi

Bothrioplana semperi on ripsusside klassi kuuluv liik. Silmadeta ja kuni 5 mm pikkune lameuss, värvitu või valge.
Eesti sisevetes harilik.
Harilik poorsamblik

Harilik poorsamblik ("Menegazzia terebrata") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).
Eestis on teda leitud näiteks Pärnumaal Asujas, Laiksaarel, Taalis, Voltvetis, Massis, Eidaperes, samuti Viljandimaal, Tartumaal, Jõgevamaal, Ida-Virumaal.
Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik.
Sile neersamblik

Sile neersamblik ("Nephroma laevigatum") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on teada tema 15 leiukohta, näiteks Abrukal, Järvseljal, Urissaares.
Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik.
Postkaart

Postkaart on nelinurkne paksema paberi või papi tükk, mis on mõeldud postiga saatmiseks ilma ümbrikuta. Ehk postkaart on avatud kiri, valge korrespondentskaart.
Postkaardi ühel poolel on tavaliselt pilt. Teisele küljele kirjutatakse sõnum, saaja ja saatja aadressid ning kleebitakse postmark.
On ka selliseid postkaarte, millele on margi kujutis juba trükitud (tervikasi). Nende puhul sisaldub margi väärtus postkaardi hinnas. 
Eestis algas postkaardi ajalugu 1. oktoobril 1872, mil Tsaari-Venemaa võttis ametlikult postkaardi riigisiseselt kasutusele. 1894. aastal tulid Eestis esimest korda käibele linnavaadetega postkaardid. Nagu kõik trükitooted, allusid ka postkaardid kuni 1906. aastani eeltsensuurile. Aastatel 1894–1905 võis teksti kirjutada ainult postkaardi esi- ehk pildiküljele, tagumine, margi pool oli üksnes aadressi jaoks. 
Mõne aastaga sai piltpostkaartide saatmine väga populaarseks ja kirjastajad hakkasid lisaks vaatekaartidele välja andma ka temaatilisi postkaarte: jõulud, uusaasta, lihavõttepühad jne. Esimesed Eesti kohalike kunstnike kujundatud postkaardid ilmusid 1920. aasta paiku. 1930. aastatel oli kodumaine trükitööstus suuteline valmistama postkaarte enam-vähem samal tasemel kui välismaised. Kunstnikud oli enamasti tundmata, kuna tol ajal ei peetud seda tööd eriti mainekaks, veel vähem tõotas see tuntust. Oli ka erandeid, näiteks õed Ada ja Lidia Jürisson (signatuur Ady-Lydi) ja Axel Roosmann.
Postkaartide kogumine on filokartia.
Mesostoma

Mesostoma on ripsusside perekond.
Eestis sisevetes harilikud. Eestis leidub vähemalt kaks liiki: "Mesostoma ehrenbergi" ja "Mesostoma tetragonum".
Harilik neersamblik

Harilik neersamblik ("Nephroma parile") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis oli ta kuni 1960. aastateni võrdlemisi sage, hiljem on aga õhu saastatuse ja kasvukohtade hävimise tagajärjel paljudest kohtadest kadunud.
Stepi-naastsamblik

Stepi-naastsamblik ("Psora decipiens") on samblik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on ta võrdlemisi sage Saaremaa, Hiiumaa, Muhu jt saarte loodudel
Bdellocephala punctata

Bdellocephala punctata on lameusside hõimkonda kuuluv liik ripsusside klassist. Eestis leidub tiikides, kaldapiirkonnas ja kanalites mudasel põhjal.
Niitjas rihmsamblik

Niitjas rihmsamblik ("Ramalina thrausta") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on ta hajusalt kogu territooriumil
Ta on tundlik õhu saastumise suhtes.
Pisi-tinasamblik

Pisi-tinasamblik ("Stereocaulon condensatum") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis esineb teda siin-seal: läänesaartel, põhjarannikul ning Kagu-Eesti liivikuil ja nõmmedel
Dugesiidae

Dugesiidae on lameusside hõimkonda kuuluv sugukond ripsusside klassist. Eestis leiduvad "Dugesia gonocephala", "Dugesia lugubris" ja "Dugesia polychroa".
Vanemuise kontserdimaja

Vanemuise kontserdimaja on hoone Tartus aadressil Vanemuise tänav 6.
Kontserdimaja valmis 1970. aastal. Vanemuise kontserdimajas on lisaks suurele saalile ka konverentsiruumid. Suur saal mahutab istuma ligi 900 inimest.
Tartu 1998. aasta teoks valiti Vanemuise kontserdimaja avamine renoveeritud kujul.
Kontserdimaja haldab Eesti Kontsert, kelle käes on ka Estonia kontserdisaal, Pärnu kontserdimaja, Jõhvi kontserdimaja ning Peterburi Jaani kirik.
Kare habesamblik

Kare habesamblik ("Usnea barbata", sünonüüm "Usnea scabrata") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on ta levinud hajusalt, teada on üle 20 leiukoha.
Ta on õhu saastumise suhtes võrdlemisi tundlik.
Estonia talveaed

Estonia talveaed on Estonia teatrihoone sisehoovi ehitatud saal (talveaed).
Talveaed valmis 1991. aastal. Saal on 75-kohaline, vastuvõttudel mahub seisma ka kuni 130 inimest.
Planariidae

Planariidae on lameusside hõimkonda kuuluv sugukond ripsusside klassist. 
Eestis leiduvad "Planaria torva", "Polycelis nigra" ja "Polycelis tenuis".
Poropoorik

Poropoorik ehk lapi torik ("Amylocystis lapponica") on sugukonda "Dacryobolaceae" poropooriku perekonda kuuluv seeneliik.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist. Eestist on teda leitud kuuest kohast (Muraka, Järvselja ja Alam-Pedja looduskaitsealadelt ning Karula rahvuspargist), samuti Tilleoru matkarajalt. Järvselja põlismetsast avastas ta Erast Parmasto 1969. aastal.
Ta kasvab põlismetsade kuuskede lagunevatel lamatüvedel.
Keskkonnamet koostas 2018. aastal poropooriku kaitse tegevuskava.
Leht-kobartorik

Leht-kobartorik ("Grifola frondosa") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida tammede alt.
Gyrodactylus salaris

Gyrodactylus salaris on lameusside hõimkonda imiusside klassi kuuluv liik. 
Ta on kuni 3 mm pikkune ektoparasiit, kes kinnitub lõhe nahale või lõpustele.
Krookuspruunik

Krookuspruunik ehk krookustorik ("Aurantiporus croceus") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida ennekõike vanadel tammedel. Seen värvub KOHiga kokkupuutel lillaks.
Taigapässik

Taigapässik ("Inonotopsis subiculosa") on seeneliik taelikuliste sugukonnast.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida kas laanemetsade tüübirühma või salumetsade tüübirühma kasvukohtadest.
Mart Jürmann

Mart Jürmann (1. august 1856 – 24. detsember 1905) oli jõuka Palsu talu peremees Järvamaal Vaali külas Päinurme karjamõisa maadel.
Vaali küla oli 1905. aasta rahutuste keskus Koeru kihelkonnas ja Mart Jürman koos vanema poja Voldemariga seisis nende eesotsas. Nad hukati jõululaupäeval 1905 ilma kohtuta karistusekspeditsioonile saadetud mereväelaste poolt. 
Mart Jürmanni noorem poeg August Jürima oli Eesti poliitik ja suri Nõukogude repressioonide käigus.
Nõel-narmassamblik

Nõel-narmassamblik ("Bryoria furcellata") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub soostuvates metsades.
Tera-mõhnsamblik

Tera-mõhnsamblik ("Bacidia biatorina") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub mustika kasvukohatüübi metsades ja lammimetsades (lammimetsade tüübirühm).
Klaasliimuklased

Klaasliimuklased ("Naididae") on väheharjasusside klassi kuuluv sugukond. Raskesti märgatavad kuni 20 mm pikkused läbipaistvad ussid.
Kirss-mõhnsamblik

Kirss-mõhnsamblik ("Bacidia laurocerasi") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub vähemalt kahes kasvukohatüübis: angervaksa kasvukohatüüp ja naadi kasvukohatüüp.
Rohe-tilksamblik

Rohe-tilksamblik ("Biatoridium monasteriense") on samblik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub vähemalt neljas kasvukohatüübis: angervaksa, naadi, sõnajala ja kuukressi kasvukohatüübis .
Härma-varjusamblik

Härma-varjusamblik ("Chaenotheca cinerea") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub soostuvate metsade angervaksa kasvukohatüübis ja salumetsade tüübirühmas.
Mudatuplased

Mudatuplased ("Tubificidae") on väheharjasusside klassi kuuluv sugukond.
Kuni 75 mm pikad ja 1 mm laiad läbipaistvad roosad ussid. Kinnituvad mudase veekogu põhja, kus saba ulatub lõpusena mudast välja. Domineerivad veekogude põhjas, kus reostus on suur ja hapnikku on vähe. Eestis palju liike. Toituvad mullas leiduvatest mineraalainetest, mikroorganismidest ja planktonist. Nad on hermafroiidsed, kuid mees- ja naisorganite erineva küpsemisaja tõttu välditakse eneseviljastamist. Sarnase värvuse tõttu ei ole neid kergesti mullase veekogu põhjas näha.
Rabeliimuklased

Rabeliimuklased ("Lumbriculidae") on väheharjasusside alamklassi kuuluv sugukond.
Kuni 80 mm pikkused vihmaussitaolised ussid.
Sēja vald

Sēja vald (läti keeles "Sējas pagasts") on vald Lätis Saulkrasti piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Saulkrasti linna ja Saulkrasti vallaga, Ādaži piirkonna Ādaži vallaga, Limbaži piirkonna Skulte ja Vidriži vallaga ning Sigulda piirkonna Inčukalnsi ja Krimulda vallaga.
Valla pindala on 227,9 km². 2017. aasta seisuga elas seal 2185 inimest. Valla keskus on Loja küla.
Vallas on kolm avalikku raamatukogu: Lojas, Pabažis ja Ainavase talu juures.
Ajalugu.
Sēja vald moodustati Krimulda kihelkonda kuulunud Jaunāmuiža ja Sēja mõisa maadele. Aastal 1935 oli Sēja valla pindala 104,7 km² ja seal oli 1344 elanikku. 1945. aastal moodustati selle aladele Sēja ja Loja külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Sēja külanõukoguga likvideeritav Loja külanõukogu, aastal 1977 aga likvideeritav Pabaži külanõukogu ning osa Saulkrasti ja Vidriži külanõukogust. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Sēja vald, mis kuulus Riia rajooni. 2006. aastal moodustati vallaga samades piirides Sēja piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Sēja piirkond Saulkrasti piirkonnaga, kus moodustab taas Sēja valla.
Mälestised.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Murjāņi muinaskalmed ja regionaalse kaitse all Stēderi muinaskalmed. Sēja mõisa veetorn on kirjas kultuuriväärtusliku ehitisena.
Loodus.
Vald asub Rannikumadalikul, idaosa jääb Kesk-Läti madalikule. Kõrgeim koht (68,8 m) asub Loja lähistel. Suuremad jõed on Koiva jõgi, Ķīšupe jõgi ja Pēterupe jõgi. Valda jääb Pabaži järv (38,2 ha), läänepiirile ka Lilaste järv.
Looduskaitse all on Gāršlejase tamm, Gāršmuiža tamm, Murjāņi tamm, Lejasvīlētāji tammed, tamm maantee A3 ääres, Beltese tamm ja Grāvmelderi tammed. Valda jääb ka arvukalt nimeta põlispuid. Vallas asub 2533 ha suurune Dzelvese-Kroņi soo hoiuala. Valla idaosa jääb osaliselt Ādaži kaitstavale maastikule, kaguosa aga Gauja rahvusparki.
Asustus.
2011. aastal moodustasid valla elanikest lätlased 87,8%, venelased 7,5%, valgevenelased 1,5% ja ukrainlased 1%.
Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Sire varjusamblik

Sire varjusamblik (varem ka "sire säärsamblik"; ladinakeelne teaduslik nimetus "Chaenotheca gracilenta", sünonüüm "Cybebe gracilenta") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub salumetsade tüübirühma lodumetsa (soovõha) kasvukohatüübis.
Kollane virvesamblik

Kollane virvesamblik ("Coenogonium luteum", sünonüüm "Dimerella lutea") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub salumetsade tüübirühma kasvukohatüüpides ja lodumetsa (soovõha) kasvukohatüübis ning angervaksa kasvukohatüübis.
Hüvasti, mu kuninganna

"Hüvasti, mu kuninganna" (prantsuse keeles "Les adieux à la reine") on 2012. aastal esilinastunud Prantsusmaa draamafilm. Film oli 62. Berliini filmifestivali avafilmiks. 
Film tugineb Chantal Thomas' samanimelisele romaanile ning räägib Marie Antoinette'i viimastest päevadest kuningannana, nähtuna teenija silme läbi. Filmi peaosi mängivad Diane Kruger, Léa Seydoux ja Virginie Ledoyen.
Jalaka-kauss-samblik

Jalaka-kauss-samblik ("Gyalecta ulmi") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub salumetsade tüübirühma kasvukohatüüpides ja paekalju kasvukohatüübis.
Sõrmjas tardsamblik

Sõrmjas tardsamblik ("Leptogium teretiusculum") on samblik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub järgmiste tüübirühmade kasvukohatüüpides: kultuur-rohumaade tüübirühm, laanemetsade tüübirühm ja salumetsade tüübirühm.
Karvane kruupsamblik

Karvane kruupsamblik ("Micarea hedlundii") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub järgmiste tüübirühmade kasvukohatüüpides: palumetsade tüübirühm, laanemetsade tüübirühm ja salumetsade tüübirühm ning lisaks neile ka kõdusoometsades ja selle kasvukohatüüpides.
Külm purusamblik

Külm purusamblik ("Ochrolechia frigida") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub rabade (sademetoiteliste soode) tüübirühma kasvukohatüüpides.
Hõbe-luulissamblik

Hõbe-luulissamblik ("Pyrenula laevigata") on samblik luulissambliku perekonnas. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Rabeliimukas

Rabeliimukas ("Lumbriculus variegatus") on rõngusside hõimkonda kuuluv liik väheharjasusside klassist. Ta sarnaneb mudatuplasega, kuid on suurem ja sügavpunane, roheka varjundiga. Ussi pikkus on kuni 80 mm ja ta on ujumisvõimeline. Eestis levinud, elab mudas või kruusas.
Õli-luulissamblik

Õli-luulissamblik ("Pyrenula nitidella") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub järgmistes kasvukohatüüpides: sõnajala kasvukohatüüp, angervaksa kasvukohatüüp, naadi kasvukohatüüp, kuukressi kasvukohatüüp.
Death

Death oli USA "metal"-muusikat viljelev bänd. Selle asutas 1983. aastal Chuck Schuldiner. Bänd lõpetas tegevuse Schuldineri surma tõttu 2001. aastal.
Ruske nuisamblik

Ruske nuisamblik ("Sclerophora coniophaea") on samblik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).
Teda leidub paljudes kasvukohatüüpides, näiteks pargi kasvukohatüübis ja salumetsade tüübirühma kasvukohatüüpides.
Pulkliimukas

Pulkliimukas ("Stylodrilus heringianus") on rõngusside hõimkonda kuuluv liik väheharjasusside klassist. Sarnane rabeliimukaga kuid väiksem, kuni 40 mm ja kahvatuoranž. Eestis paiguti ja elab kiirevoolulistes jõgedes ja vähetoitelistes järvedes kruusa ja kivide vahel.
Sale nuisamblik

Sale nuisamblik ("Sclerophora farinacea") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub kahes tüübirühmas (lammimetsade tüübirühm, salumetsade tüübirühm) ja pargi kasvukohatüübis.
Võrk-nuisamblik

Võrk-nuisamblik ("Sclerophora peronella") on samblik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub pargi ja õue kasvukohatüübis ning aruniitudel.
Okeaniidid

 
Okeaniidid olid vanakreeka mütoloogias titaanide Okeanose ja Tethyse 3000 tütart, igaüks neist valitses mõne jõe, järve, mere, tiigi või muu veekogu üle. Okeanosel ja Tethysel oli ka 3000 jõejumalast poega, mõned allikad nimetavad ka neid okeaniidideks.
„Suure jõe nümfid“, neriidide nõod.
Okeanose ja Tethyse 3000 (5000?) tütart, ning sama palju oli neil veel vendi.
Styks oli okeaniid, kes voolas allilmas jõena, ta voolas aeglaselt ning tema jaheda vee kohal hõljusid vaimud. Ka oli see Styks, kus neriid Thetis oma surelikku poega Achilleust ujutas, et poissi haavamatuks muuta.
Samas okeaniid Metis oli Zeusi esimene naine, kelle Zeus alla neelas, kui Metis rase oli. Ometi ei takistanud see pisiasi Athenal (Metise ja Zeusi tütre) „sündida“ Zeusi peast.
Rant-tähnsamblik

Rant-tähnsamblik ("Arthonia byssacea") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda kasvab paljudes kasvukohtades, näiteks tüüpilistes sõnajala, lubikaloo ja mustika kasvukohtades.
Voldemar Jürmann

Voldemar Jürmann (1886 – 24. detsember 1905 Koerus) oli August Jürima vanem vend. Pani kirja "Vaali Vabariigi Põhiseaduse", mis sündinud talumeeste kollektiivse mõttetööna. 
Hukati karistussalga poolt koos isa Mart Jürmanni, Johan Stammi ja Anton Schultsiga.
Nelikant-kaldauss

Nelikant-kaldauss ("Eiseniella tetraedra") on rõngusside hõimkonda kuuluv liik väheharjasusside klassist. Eestis tavaline vihmaussi taoline liik, kes kasvab kuni 85 mm pikkuseks ja mille 20.–25. lülil on selgelt eristatav vöö ("clitellum"). Tagakeha on kandiline ja eesosa ruljas. Eestis harilik ja elab jõgedes mudakogumikes kivide või juurte vahel.
Rant-tünnsamblik

Rant-tünnsamblik ("Cyphelium inquinans") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda kasvab kahes pargi kasvukohatüübis ja õue kasvukohatüübis ning kultuur-rohumaade tüübirühma kasvukohatüüpides.
Puna-näsasamblik

Puna-näsasamblik ("Lecidea erythrophaea") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).
Teda leidub näiteks pärisaruniitudel, kõdusoometsades, salumetsades.
Suur nööpsamblik

Suur nööpsamblik ("Megalaria grossa") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).
Teda leidub näiteks sooviku-, palu-, lammi-, laane- ja salumetsades.
Lumi-nuisamblik

Lumi-nuisamblik ("Sclerophora pallida", sünonüüm "Sclerophora nivea") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis leidub teda paljudes kohtades (andmed eElurikkuse kaardilt).
Valgeliimuklased

Valgeliimuklased ("Enchytraeidae") on rõngusside hõimkonda kuuluv sugukond väheharjasusside klassist. Kuni 25 mm pikkused valged, poolläbipaistvad raskesti märgatavad ussid. Peamiselt mullas elav sugukond, kuid mõni liik elab mageveekogude mudas ja liivas.
26 eKr

Aasta 26 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist.
Harilik koobassamblik

Harilik koobassamblik ("Thelotrema lepadinum") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).
Teda leidub näiteks soostuvates metsades, soo-, palu-, laane- ja arumetsades.
Orbiitgraaf

Orbiitgraaf formula_1 on graafi formula_2 alamgraaf, mille servad formula_3 vastavad ühe binaarorbiidi formula_4 elementidele (st tipupaaridele). Orbiitgraafi on nimetatud ka "positsioonistruktuuriks".
Orbiitgraafid on olulised atribuudid graafi struktuuri uurimisel, nad toovad esile või avavad graafi formula_2 erinevaid "varjatud külgi". Seda just sümmeetriliste või suuri binaarorbiite omavate graafide puhul.
Orbiitgraafide omadusi.
Näiteks, Folkmani graafil on kuus binaarorbiiti, sh üks serva- ja viis "mitteserva" orbiiti. Selle ühele "mitteserva" orbiidile vastav orbiitgraaf on Peterseni graaf, teisele orbiidile vastav aga selle täiend. Selliseid graafide põimumisi esineb tihti.
Vaatluse all on ka graafi "teist ja kõrgemat järku orbiitgraafid", st orbiitgraafide orbiitgraafid. Kõrgemat järku orbiitgraafide indutseerimine on "koonduv protsess", see lõpeb alati mõne madalamat järku orbiitgraafi või lähtegraafiga isomorfse graafi esiletuleku või selle taastamisega.
28 eKr

Aasta 28 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist.
Reinhold von Uexküll (Paadrema)

Reinhold von Uexküll (suri 17. sajandi alguses) oli Uexküllide suguvõsast Paadrema mõisnik.
Reinhold von Uexküll sündis Päärdu mõisniku Johann von Uexkülli ja tema abikaasa Barbara (sündinud Anrep) pojana.
Reinhold von Uexküll maeti koos oma abikaasaga Haapsalu toomkirikusse, kuhu neile paigaldati esinduslik hauaplaat, mida on seostatud Arent Passeri töökojaga. Hauaplaat asub 1891. aastast Hanila kirikus.
Perekond.
Reinhold von Uexküll oli abielus Paadrema mõisa pärijanna Sophia von Uexkülliga, kes oli Paadrema mõisniku Konrad von Uexkülli ja tema abikaasa Anna (sündinud Ungern) tütar, ning Saaremaa asehalduri Friedrich Schenck von Wehreni (suri 1575) lesk. Abielust sündisid:
Sikhanyiso Dlamini

Sikhanyiso Dlamini (sündinud 1. septembril 1987) on Svaasimaa printsess Dlamini soost, kuningas Mswati III vanim tütar. Alates 3. novembrist 2018 on ta Svaasimaa IT-minister.
Sikhanyiso on vanim oma isa 24 lapsest. Tema ema on Inkhosikati LaMbikiza (Sibonelo MngomeZulu), üks kuninga 14 naisest, tema noorpõlvearmastus. Vanaisa Sobhuza II kaudu, kellel oli 70 naist ja sündis 201 last, on Sikhabyisol üle 200 onu ja tädi. Ta on üks Sobhuza II umbes 1000 lapselapsest. 
14-aastaselt läks printsess Sikhanyiso Inglismaale, kus ta õppis erakoolides, sealhulgas St Edmund College'is Hertfordshire'is. 17-aastaselt läks ta USA-sse Californiasse, kus ta õppis Biola Ülikoolis näitekunsti. 2011. aasta seisuga õppis ta magistriõppes digitaalset kommunikatsiooni Austraalias Sydney Ülikoolis.
Välismaal omandas printsess Sikhanyiso oma kodumaa traditsioonide hülgaja maine. Nii kannab Sikhanyiso teksapükse ja miniseelikuid, mida Svaasimaal peetakse traditsioonide mitteaustamiseks. Välismaal viibides ei olnud printsess Sikhanyiso "umchwasho"'ga seotud, mis tekitas skandaali. Pärast "umchwasho" kaotamist ja veidi aega enne 2005. aasta umhlangat (pillirootantsupidustusi) pidas 17-aastane Sikhanyiso valju muusika ja rohke alkoholiga pidu oma ema residentsis. Selle eest karistati teda kepihoopidega.
Aastal 2004 heideti talle ette, et ta kulutas välismaareisil üle 100 000 USA dollari ning koormas sellega maksumaksjat. Valitsus arvas tema kulud kokku ja need jäid oletatud summale palju alla.
Aastal 2005 kritiseeris printsess polügaamiat Svaasimaal. Polügaamia olevat pahe, sest ta annab meestele suuri eeliseid võrreldes naistega. Selle peale keelati tal ajakirjandusega suhtlemine. 
Teda peetakse auahneks näitlejaks ja räppariks. Kodumaal on ta tuntud Pashu või Passonfruiti nime all.
Teda näidatakse dokumentaalfilmis "Without the King", mis räägib Svaasimaa monarhiast, kuningliku perekonna rikkuse ja rahva vaesuse vahelisest lõhest ja AIDS-ikriisist.
2019. aasta septembris külastas ta Eestit ning kohtus muuhulgas Eesti väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri Kert Kingoga.
Lõhekaan

Lõhekaan ("Cystobranchus respirans") on kalakaanlaste ("Piscicolidae") sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.
Eestis leitud vähe, kuid levinud Mandri-Euroopas. 
Ristlõikes on kaan ümar, oliivroheline, kogukas, 6-7 cm pikkune ja 4 silmaga. Iga 2-3 rõnga tagant paiknevad kummalgi küljel ligikaudu 10 kubataolist pulseerivat põiekest, ees-iminapp on suur.
Puhkeolekus võivad viibida veekogu põhjas või taimestikul.
Semjon Kurkotkin

Semjon Konstantinovitš Kurkotkin (vene keeles Семён Константинович Куркоткин; 13. veebruar 1917 – 16. september 1990) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal.
Elukäik.
Semjon Kurkotkin sündis Venemaa Keisririigis Moskva kubermangus talupojaperes.
1936. aastal lõpetas pedagoogilise tehnikumi. 1. septembril 1937 astus vabatahtlikult Punaarmeesse ning lõpetas sõjakooli 1939. aastal, misjärel saadeti edasi õppima politrukiks ning lõpetas vastavad kursused 1941. aastal.
Pärast sõda juunist 1945 kuni oktoobrini 1946 juhtis tankirügementi ning õppis sõjaakadeemias. 1951. aastal lõpetas Kurkotkin kooli ning määrati tankidiviisi ülema asetäitjaks. Detsembrist 1952 oli tankidiviisi komandör. 1958. aastal lõpetas ta NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia.
Alates 1959. aasta veebruarist kuni surmani 1990. aasta septembris teenis eri ametikohtadel armees või töötas NSV Liidu Kaitseministeeriumis.
Kurkotkin oli kommunistliku partei liige alates 1940. aastast, NLKP Keskkomitee liikmekandidaat 1971. aastast ning viimase täisliige aastatel 1976–1989, ka oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja aastatel 1970–1989.
Kurkotkin elas Moskvas kuni oma surmani 1990. aastal. Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.
Lõhe-lehtervahelik

Lõhe-lehtervahelik ("Leucopaxillus salmonifolius") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012). 2019 tuvastati, et ainsa lõhe-lehtervaheliku leiu näol on tegelikult tegemist kuld-lehtervahelikuga või pigem liigiga "Notholepista subzonalis".
Roosakas tammenääts

Roosakas tammenääts ("Pachykytospora tuberculosa"), ka roosakas puunääts, on torikuliste sugukonda perekonda "Pachykytospora" kuuluv seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida salumetsadest.
Roosa võrkheinik

Roosa võrkheinik ("Rhodotus palmatus") on Physalacriaceae sugukonda kuuluva võrkheiniku ("Rhodotus") perekonna liik. 
Esimesena kirjeldas perekonna "Rhodotus" tüüpliiki teaduslikult 1785 nime all "Agaricus palmatus" prantsuse botaanik Jean Bulliard. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida jalakate lamatüvedelt.
Habras heinik

Habras heinik ("Tricholoma fucatum"), vanasti võrkheinik, on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda heiniku perekonda kuuluv seeneliik.
Seen kasvab kuuskede all, on jahulõhna ja maheda maitsega.
Kalakaan

Kalakaan ("Piscicola geometra") on kalakaanlaste ("Piscicolidae") sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.
Kalakaan on 5-6 cm pikk, oliivrohelisel seljal 14-15 oliivkollast ristivööti. Väga peenikese kaela otsas on väga suur ees-iminapp ning külgedel 12 kublataolist pulseerivat põiekest, mis paiknevad iga 12 rõnga tagant. 4 silma. Laialt levinud ja harilik puhastes järvedes ja kiirevoolulistes jõgedes, Eestis üsna sage. Puhkeolekus võib viibida järve põhjas või taimestikul.
Männi-põdramokk

Männi-põdramokk ("Sarcodon squamosus") on seeneliik. 
Ta kasvab männimetsades.
Eileithyia

Eileithyia (vanakreeka keeles Εἰλείθυια) oli vanakreeka mütoloogias sünnitamise ja ämmaemandakunsti jumalanna. Hesiodose järgi on ta Zeusi ja Hera tütar.
Eileithyia on ka Artemise ja Hera kui sünnitusjumalannade lisanimi.
Sireli-lambaseenik

Sireli-lambaseenik ("Xanthoporus syringae") on lambaseenikuliste sugukonda kuuluv seeneliik. Varem arvati lambaseeniku ("Albatrellus") perekonda.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest, aga ka kultuur- ja ruderaaltaimede seast.
Lepa-kärbseseen

Lepa-kärbseseen ("Amanita friabilis") on kärbseseeneliste sugukonda kärbseseene perekonda kuuluv seeneliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest.
Lehise-õõspuravik

Lehise-õõspuravik ("Suillus cavipes", sünonüüm "Bovetinus cavipes") on tatikuliste sugukonda tatiku perekonda kuuluv seeneliik. Varem arvati see liik õõspuraviku perekonda.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest.
Must hundiseenik

Must hundiseenik ("Boletopsis leucomelaena") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest.
Punajalg-kivipuravik

Punajalg-kivipuravik ("Neoboletus erythropus") on puravikuliste sugukonda ja perekonda "Neoboletus" kuuluv seeneliik. 
Punajalg-kivipuravik on levinud Põhja-Euroopas ja Põhja-Ameerikas.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Fechtneri kivipuravik

Fechtneri kivipuravik ("Butyriboletus fechtneri") on puravikuliste sugukonda "Butyriboletus"e perekonda kuuluv seeneliik.
Seen kuulus varem kivipuraviku perekonda ladinakeelse nimega "Boletus fechtneri".
Fechtneri kivipuravik on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest ja -niitudelt.
Ilukaan

Ilukaan ("Hemiclepsis marginata") on lamekaanlaste ("Glossiphoniidae") sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.
Suure ees-iminappaga, lameda kehaga, 2-4 silmaga 15-20 mm pikkune pruun või roheline kaan, seljal on väikesed kollased täpiread. Eestis paiguti elav Ilukaan toitub kalade suus või päraku lähedal ja kahepaiksete kaenla ann või päraku lähedal verest, puhkajal taimede või kivide vahel.
Mõru kivipuravik

Mõru kivipuravik ("Caloboletus radicans", endine nimi "Boletus radicans"), on puravikuliste sugukonda perekonda "Caloboletus" kuuluv seen.
Mõru kivipuravik on lubjalembene. Ta kasvab laialehises ja arumetsas ning puisniitudel. Eestis leidub teda harva; ta kasvab Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel.
Kõige meelsamini kasvab ta tammede ja pöökide all, kus teda mõnikord leidub suurel hulgal. Esimesel pilgul võib teda kiviga segi ajada.
Mõru kivipuraviku viljakehad on näha juulist kuni septembrini. Seenekübar on pruunikashall ja kuiv, läbimõõduga kuni 2 dm ning katsudes sametine või vatjas. Kübara allservas olevad torukesed on kollased ja jalale nõgusalt kinnitunud. Poorid on sama värvi, väikesed ja ümarad. Eosed on 12–16 µm pikad ja 4–6 µm laiad, eospulber on oliivivärvi. Seenejalg on kuni 13 cm pikk ja 8 cm lai, jämeda nuia kujuline ja helekollast värvi, vahel kitsa punaka vööndiga. Jalg on kaetud peene valkja võrguga. Juurestik ulatub suhteliselt sügavale. Seeneliha on valge, ebameeldiva lõhna ja viha maitsega. Seetõttu loetakse ta mittesöödavaks. Murdmise ja isegi kriimustamise kohast muutub seen kiiresti tintsiniseks.
Mõru kivipuravik on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Tema korjamine on seadusega keelatud. Teda ohustavad puuliikide osakaalu muutumine metsas ja lageraie. Sellegipoolest hinnati tema arvukuse trendi 2008. aastal stabiilseks.
Kollane kivipuravik

Kollane kivipuravik ("Hemileccinum impolitum") on puravikuliste sugukonda kuuluv seeneliik. Seene varasem ladinakeelnenimi oli "Boletus impolitus" ja see kuulus kivipuraviku perekonda.
Kollane kivipuravik on Euroopas laialt levinud maailmajao lõunaosas ja parasvöötmega aladel. Eestis võib teda leida arumetsadest.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Kollast kivipuravikku on peetud söödavaks.
Terentius

Publius Terentius Afer (195 või 185 või 184 eKr – 159 või 158 eKr) oli vanarooma näitekirjanik. Ta oli Põhja-Aafrikast pärit berber, kes sündis orjana. Terentius kirjutas 6 näidendit, mille esmalavastused toimusid umbes 170–160 eKr. 
Arvatakse, et ta oli sündinud Kartaagos. Roomas märkas tema annet senaator Terentius Lucanus, kes andis talle hea hariduse ja laskis ta vabaks andes talle uue nime. Tema algupärane nimi ei ole teada. Arvatavasti suri ta Kreekas või teekonnal tagasi Rooma.
Ta ei kirjutanud oma teoseid kirjakeeles, vaid kasutas rahvalikku keelepruuki. Nagu ka Plautus, tõlkis ta kreeka komöödiaid, kuid tegi omapoolseid täiendusi ja muudatusi, luues mõnikord kahest eri näidendist ühe. Tema eeskujudeks olid kreeka komöödiakirjanikud, näiteks Menandros. 
Terentiusele omistatakse ütlus "Homo sum, humani nihil a me alienum puto" ('Olen inimene, midagi inimlikku ei pea ma endale võõraks', komöödiast "Heauton Timorumenos" ('Enesepiinaja')).
Terentius on mõjutanud mitmeid uusaja klassikuid, näiteks Molière'i ja Gotthold Ephraim Lessingit.
Soo-maamuna

Soo-maamuna ("Bovista paludosa") on seeneliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida madalsoodest.
Mustuv torbikseen

Mustuv torbikseen ("Craterellus melanoxeros") on torbikseene perekonda kuuluv seeneliik.
See kuulus varem kukeseene perekonda ja kandis nimetust lilla kukeseen või mustuv kukeseen ("Cantharellus melanoxeros"). 
Mustuv torbikseen on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist.
Säärissirmik

Sääriksirmik ("Chamaemyces fracidus") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest.
Bloxami punalehik

Bloxami punalehik ("Entoloma bloxamii") on punalehikuliste sugukonda punalehiku perekonda kuuluv seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda loodudelt ja looniitudelt.
Liiv-maakeel

Liiv-maakeel ("Sabuloglossum arenarium") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikest.
Purpur-maakeel

Purpur-maakeel ("Geoglossum atropurpureum"), ka purpur-pisikeel " Microglossum atropurpureum", on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest ja ka aruniitudelt.
Ebe-limanutt

Ebe-limanutt ("Hygrophorus chrysodon") on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. 
Ebe-limanutt esineb üle kogu põhjapoolkera. Eestis võib teda leida tammikutest, kuid see kasvab ka pärnaga.
Ebe-limanutt on söögiseen, kuid peaaegu olematu maitsega.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Frank Herbert

Frank Herbert (8. oktoober 1920 – 11. veebruar 1986) oli Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik. Frank Herbert on tuntud eelkõige "Düüni"-sarja loojana. Sarja avaraamat on saanud nii Hugo kui ka Nebula auhinna ning 1998. aastal Eesti Ulmeühingu auhinna Stalker, kui parim tõlketeos.
Inocutis dryophila

Tammepässik ("Inocutis dryophila") on perekonda "Inocutis" kuuluv seeneliik.
Seen kuulus varem pässiku perekonda.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist.
Kuldpiimane riisikas

Kuldpiimane riisikas ehk kollasepiimane riisikas ("Lactarius chrysorrheus") on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest.
Roosapiimane riisikas

Roosapiimane riisikas ("Lactarius acris") on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. Eestikeelses kirjanduses kasutatud ka nimetust roosa riisikas, mis on teise liigi ("Lactarius controversus") nimi.
Ripsriisikas

Ripsriisikas ("Lactarius mairei") on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest.
Värviline lehtervahelik

Värviline lehtervahelik ("Leucopaxillus tricolor", ka "Leucopaxillus compactus") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest ja aruniitudelt, kuid ka rabaservadest.
Valge ebašampinjon

Valge ebašampinjon (ka valge sirmik; "Leucoagaricus nympharum", sünonüüm "Macrolepiota nympharum") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest.
Kellukmürkel (perekond)

Kellukmürkel ("Mitrophora") on mürkliliste sugukonda kuuluv perekond. 
Siia kuulus varem nüüdseks mürkli perekonda liigutatud kellukmürkel (tava-kellukmürkel).
Luiteliudik

Luiteliudik ehk liivliudik ("Peziza ammophila") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda luidetelt.
Mugultorik

Mugultorik ("Polyporus tuberaster") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida parkidest ja salumetsadest.
Kroonliudik

Kroonliudik ("Sarcosphaera coronaria") on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest, teeservadest, prahipaikadest ja karjääridest.
Seen on mürgine.
Sellerheinik

Sellerheinik ("Tricholoma apium") on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida männimetsadest.
Minos

Minos oli vanakreeka mütoloogias Kreeta kuningas, üks Zeusi ja Europe kolmest pojast, kelle adopteeris ja kasvatas üles Kreeta kuningas Asterion. Minose vennad olid Sarpedon ja Rhadamanthys. Pärast Asterioni surma nõudles Minos trooni ja pagendas vennad.
Minose abikaasa oli Pasiphae, nende lapsed olid Ariadne, Androgeos, Deukalion (mitte segamini ajada Prometheuse pojaga), Phaidra, Glaukos, Katreus, Akakallis ja Xenodike. 
Pausaniase järgi võitis Androgeos Panatenaiadel kõik spordialad ja Ateena kuningas Aigeus saatis ta Marathoni, võitlema suure pulliga. Androgeos sai surma ja Minos sattus raevu.
Igal aastal (mõnede allikate järgi iga 9 aasta tagant) pidi Aigeus valima välja 7 noormeest ja 7 neitsit, kes saadeti Kreetale, kus nad viidi Daidalose ehitatud labürinti Minotaurosele söögiks. Nendele ohverdustele tegi lõpu Aigeuse poeg Theseus, kes Ariadne abiga tappis Minotaurose.
Kui Minos suri, sai temast üks allilma ehk Hadese kolmest kohtunikust koos Aiakose ja Rhadamanthysega.
Minose järgi on nimetatud Minose kultuur.
Rover Light Armoured Car

Rover Light Armoured Car, tuntud ka lihtsalt Roveri nime all, oli Austraalias Teise maailmasõja ajal toodetud soomusauto.
Ajalugu.
Teise maailmasõja alguses ei suutnud Ühendkuningriik toota piisaval hulgal soomustatud lahingumasinaid, et varustada nendega Rahvaste ühenduse riike. See sundis Rahvaste ühenduse liikmeid enda soomusmasinaid välja töötama. 
Rover konstrueeriti 1941. aastal. See põhines kolmetonnisel Fordi CMP veokil. Kasutati kahte šassiid F60L-i või lühemat F60S-i. Soomustatud kered tootis Ruskn Motor Bodies Pty Ltd Melbourne'is. Tootmine lõpetati 1943. aastal pärast 238 masina tootmist.
Austraalia armee võttis Roveri kasutusele 1942. aasta aprillis. Seda kasutati peamiselt meeskondade koolitamiseks ja lahingus seda ei kasutatud. Soomusauto oli pealt avatud ja ava kuju tõttu kutsuti seda ka "liikuvaks kaevikuks". Roveri meeskond koosnes viiest liikmest: juht ja komandör istusid ees, kaks laskurit ja raadiooperaator paiknesid meeskonnaruumis. Masin oli relvastatud kolme Vickersi või Breni kuulipildujaga. Laskeavad paiknesid ees ja külgedel. Katus oli poollahtine ja torn puudus. Kasutamisel selgus, et vaatamata suhteliselt õhukesele soomusele on masin ülekoormatud ja uimane ning kuumenes ohtlikult üle.
Kui Austraaliasse hakkas 1943. aasta lõpus jõudma USA päritolu soomusautosid, siis hakati neid Roverite asemel kasutama ja 1944. kuulutati Rover iganenuks.
Kaks taastatud Rover Mk II masinat on näitusel Austraalia muuseumides: üks Port Adelaide'is National Military Vehicle Museumis ja teine Puckapunyalis Kuningliku Austraalia Soomuskorpuse Tankimuuseumis.
Tõnu Alveus

Tõnu Alveus (sündinud 8. märtsil 1956 ) on eesti filminäitleja. 
Ta on mänginud Lesta rolli filmides "Kevade", "Sügis" ja "Talve". 
Teda taheti ka filmi "Suvi" sama rolli mängima, kuid ta viibis sel ajal sundajateenistuses Nõukogude armees ja filmis osalemine osutus seetõttu võimatuks.
Tõnu Alveus on töötanud taksojuhina, Eesti Televisiooni operaatorina, autojuhina ning kiirabiautojuhi ja parameedikuna.
Sarpedon

Sarpedon oli vanakreeka mütoloogias üks Zeusi ja Europe kolmest pojast, Minose ja Rhadamanthyse vend. 
Pärast kasuisa, Kreeta kuninga Asterioni surma haaras Minos trooni ja pagendas vennad. Sarpedonist sai Lüükia kuningas.
Hyllos

Hyllos (vanakreeka keeles Ὕλλος) on vanakreeka mütoloogias Heraklese ja Deianeira vanim poeg. Ta võttis naiseks Iole, kelle Herakles oli toonud kaasa Oichaliast.
Pärast Heraklese surma kiusas Eurystheus tema järeltulijaid ehk herakleide taga. Võitluses tappis Hyllos Eurystheuse. Ta ise suri kahevõitluses Echemosega.
Merineid (skulptuur)

"Merineid" (algse nimega "Virupiiga") on eesti kujuri Edgar Viiesi 1980. aastal loodud pronksskulptuur, mis oli pühendatud XXII olümpiamängude Tallinna purjeregatile. 
Horisontaalselt viis ja vertikaalselt kolm ja pool meetrit pikk pronksist skulptuur püstub kahe meetri kõrgusel punasest graniidist alusel. Skulptuur kujutab laineharja mähkunud näkineidu. Osa tema juustest on pillikeeltena pingul, mida näkk ise sõrmitseb. Otsevaates meenutavad neiu juuksed laeva purjesid, mis sümboliseerib Tallinna kui olümpiaregati linna. Skulptuur püstitati Tallinnas Tammsaare parki Viru hotelli kõrvale basseini 1981. aastal. 
1995. aastal tunnistati see kunstimälestiseks. Seoses Viru hotelli ümberehitustöödega 2004. aastal hotelli basseinid likvideeriti ning skulptuur eemaldati. 2006. aastal paigaldati "Merineid" hotelli kõrvale graniitpostamendi otsa.
Harilik linnukaan

Harilik linnukaan ("Theromyzon tessulatum") on lamekaanlaste ("Glossiphoniidae") sugukonda kuuluv parasiitse kaani liik.
Harilikul linnukaanil on 8 silma, 25–30 mm pikkune pooleldi läbipaistev, lamenenud, pehme ja korrapäratu kujuga keha. Vähearenenud ees-inimnapaga kinnitub harilik linnukaan veelindude hingamisteedesse või suhu. Eestis paiguti esinevat liiki võib leida kõikidest veekogudest, v.a kiirevoolulistest jõgedest.
Hermione

Hermione (vanakreeka keeles Ἑρμιόνη) on vanakreeka mütoloogias kuningas Menelaose ja Helena tütar, Neoptolemose naine.
Tema ja Neoptolemose abielu oli lastetu. Hermione kahtlustas, et Andromache, kelle Neoptolemos oli Trooja sõjast vangina kaasa toonud, on mehe ära nõidunud, ja üritas naist tappa.
Neoptolemos läks Delfi oraaklilt uurima, miks tema ja Hermione abielu on lastetu, ent Orestes tappis ta. Hiljem abiellus Hermione Orestesega, neil oli poeg Teisamenos.
Kilpkonnakaan

Kilpkonnakaan ("Haementeria costata") on lamekaanlaste ("Glossiphoniidae") sugukonda kuuluv parasiitne kaani liik.
Nõrgalt arenenud eesiminapa ja 2 silmaga kilpkonnakaanil on 60–70 mm pikkune kreemjas või helepruun keha ning piki selga 1 tume triip ja 5–7 rida väikesi näsasid. Eestis on see liik haruldane, puudub Briti saartel ja Põhja-Fennoskandias, kuid üldiselt levinud ja tavaline. Imeb veelindude ja -imetajate verd.
Gene Kelly

Gene Kelly, õieti Eugene Curran Kelly (23. august 1912 – 2. veebruar 1996) oli ameerika tantsija, koreograaf, laulja, näitleja, lavastaja ja produtsent.
Ta oli tuntud oma energilise ja sportliku tantsustiili poolest ning püüdis luua uut laiemale avalikkusele kättesaadavat ameerikalikku tantsuvormi, mida ta nimetas "tantsuks tavainimesele". Ta mängis 1940. ja 1950. aastate enim hinnatud muusikalfilmides, lõi koreograafiat ja koos Stanley Doneniga ka lavastas mõned neist. Tema iseseisev režissööridebüüt toimus 1956. aastal, kui linale tuli "Invitation to the Dance".
Kelly on tuntud oma osatäitmistega filmis "Ameeriklane Pariisis" (1951) ja "Singin' in the Rain" (1952) ning teistes selle ajastu muusikalfilmides. Hiljem, 1950. aastatel, kui muusikalfilmide populaarsus vähenes, mängis ta peaosi tavafilmides.
1967. aastal mängis ta Jacques Demy muusikalfilmis "Rocheforti tüdrukud".
Kalle Küttis

Kalle Küttis (sündinud 14. märtsil 1950 Kohtla-Järvel) on Eesti haridustegelane. 
Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsilise geograafia erialal (uurimisteema oli Ida-Virumaa tehnogeensed maastikud). Hiljem on ta õppinud Tartu Ülikoolis psühholoogiat ning 2003. aastal kaitsnud seal koolikorralduse alal magistritöö ja saanud magistrikraadi. 
Ta on töötanud Mustla Keskkoolis õpetaja ja direktorina, Viljandi maavalitsuse haridusosakonna juhatajana ning Viljandi maavanemana (2004–2009). Ta on Viljandi Haigla nõukogu liige ja Tiigrihüppe Sihtasutuse nõukogu esimees.
Aprillist 2009 oli ta Haridus- ja Teadusministeeriumi üld- ja kutsehariduse asekantsler. 2013. aastast töötas ta samas ministeeriumis koolivõrgu juhina ning keskendus riigigümnaasiumide projektile.
Alates 2022. aastast on ta Eesti Vabade ja Tunnustatud Vabamüürlaste Suurlooži suurmeister.
Harilik lamekaan

Harilik lamekaan ehk iil ("Glossiphonia complanata") on lamekaanlaste ("Glossiphoniidae") sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.
Harilik lamekaan on 6 silmaga 25-30 mm pikkuse lameda, piklikmunajas, kõva kahvatusrohelise või helepruunil taustal kollase laigulise kehaga. Selgrootutest toituval, pms. tigudest, kaan on Euroopas üks tavalisemaid ja levinumaid liike, Eestis harilik.
Volvo (automark)

Volvo Car Corporation (või Volvo Personvagnar AB) on 1927. aastal asutatud Rootsi autotootja.
Veoautosid ja ehitusmasinaid tootev Volvo AB ja Volvo Cars on alates 1999. aastast eraldiseisvad ettevõtted, kui Volvo Car sõiduautode tootmise omandas Ford Motor Company. Järgmine omanikuvahetuse toimus 2010. aastal kui Volvo Cari uueks omanikuks sai Hiina päritolu Zhejiang Geely Holding Group. 
Esimene Geelyga koostöös välja töötatud auto on 2016. aastal esitletud Volvo XC90.
Hele lamekaan

Hele lamekaan ("Alboglossiphonia heteroclita") on lamekaanlaste ("Glossiphoniidae") sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.
Kahes tahapoole lahknevas pikireas 6 silmaga 10-15 mm pikkune ühtlaselt kahvatu kreemikaskollane, lame piklikmunajas pehme ja papillideta kaan. Nõrgalt arenenud ees-inimnappaga hele lamekaan toitub selgrootutest ning on Eestis levinud kohati.
SC Freiburg

Sport-Club Freiburg e.V. on Saksamaa jalgpalliklubi, mis mängib Bundesligas. Klubi baseerub Freiburgis. 
Freiburgi läbi aegade suurim väravakütt on Saksamaa jalgpallikoondise praegune peatreener Joachim Löw, kes lõi klubi särgis kokku 81 väravat.
Praegune koosseis.
"Seisuga 10. juuli 2019"
SpVgg Greuther Fürth

SpVgg Greuther Fürth on Saksamaa jalgpalliklubi. Klubi baseerub Fürthis. Klubi mängib Saksamaa esiliigas 2. Bundesliga.
Klubi on asutatud 1903. aastal. Greuther Fürthi edukaim periood oli 1920. ja 1930. aastatel, mil tuldi kolm korda Saksamaa meistriks. Bundesligas mängis Greuther Fürth esimest korda alles hooajal 2012/13. Pärast seda mängiti Bundesligas uuesti hooajal 2021/22, kuid sarnaselt hooajaga 2012/13 jäädi liigas taas viimaseks ehk 18. kohale.
Praegune koosseis.
"Seisuga 10. juuli 2023"
Montreal Canadiens

Montreal Canadiens (prantsuse "Canadiens de Montréal") on Kanada jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis.
Klubi kodulinn on Montréal. Kodumänge peab Bell Centre'is.
Montreal Canadiens on võitnud Stanley karika 24 korda.
Klubi peatreener on Martin St. Louis.
Praegune koosseis.
"Seisuga 22. juuli 2023"
Pehmekaan

Pehmekaan ("Boreobdella verrucata") on lamekaanlaste ("Glossiphoniidae") sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.
Pehmekaani 20-25 mm pikkune keha on lame, tumeroheline, kahe tumeda pikitriibuga ja rohekasvalgete või kollaste laikudega. Ees-iminapp nõrgalt arenenud ja seljal on näsad, mis igal kolmandal rõngal puuduvad. Toitub peamiselt tigudest ja on Euroopas laialt levinud Eestis haruldane. Elab enamasti taimerikastes järvedes ja aeglase vooluga jõgedes.
Electrolux

AB Electrolux (tuntud kui Electrolux) on Rootsi kodumasinaid ja -elektroonikaseadmeid tootev ettevõte, suuruselt teine koduelektroonikatootja maailmas (Whirlpooli järel). 
Ettevõtte peakorter asub Rootsis Stockholmis.
Ettevõtte oli üks esimesi suurte tolmuimejate tootjaid. 1910. aastate lõpus tõi Electrolux turule rootsi teadlaste Baltazar von Plateni ja Carl Muntersi välja töötatud külmiku.
Pisikaan

Pisikaan ("Helobdella stagnalis") on lamekaanlaste ("Glossiphoniidae") sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.
Pisikaan on 10–12 mm pikkune, kreemjas või tuhmkollane ja lameda kehaga. Seljal on väike kõva kilbike, ees-iminapp on nõrgalt arenenud ja pisikaanil on 2 silma. Toitub selgrootutest ja on harilik liik Eestis.
Geir Suursild

Geir Suursild (sündinud 13. oktoobril 1994) on Eesti sõudja.
Ta on lõpetanud 2013. aastal Pärnu Koidula Gümnaasiumi ja 2017. aastal Tallinna Tehnikaülikooli logistika erialal. 
Aastast 2014 Millest OÜ juhatuse liige. Alates 2018 tegutsenud Hiinas noortetreenerina.
Sõudmine.
188 cm, 87 kg
Sportima hakkas 2000 Tanel Randla jalgpallitreeninguil, aastast 2004 tegeles Reet Palmi ja Matti Killingu juhendamisel sõudmisega..
Harilik ahaskaan

Harilik ahaskaan ("Erpobdella octoculata") on ahaskaanlaste ("Erpobdellidae") sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.
Harilikul ahaskaanil on pruun, kollase mustriga ja väikeste mustade laikudega või võrkja mustriga 35-40 mm pikkune peaaegu ruljas sale keha. Kahes põiki reas 8 raskesti eristatavat silma ning ees-iminapp on nõrgalt arenenud. Toitub väikestest selgrootutest. Eestis kõige harilikum ahaskaan, eriti järvedes ja jõgedes.
Apsu

Apsu (ka Abzu; kiilkirjas ZU.AB, sumeri "abzu", akkadi "apsû"; sõna-sõnalt "ab" 'ookean' + "zu" 'teadma' või 'sügav') oli jumal Mesopotaamia mütoloogias, maa-aluse magevee kehastus, millest said alguse järved, jõed, allikad ja kaevud.
Sumeri kosmogoonias elas jumal Enki (akkadi Ea) koos oma pere ja alamatega enne inimeste loomist Apsus.
Babüloonia tekstis "Enûma eliš" on Apsu isikustatud jumal, soolase ookeani kehastuse Tiamati abikaasa.
Sama nime kandsid Babüloonia ja Assüüria templites püha vee anumad, mis sarnanesid islami rituaalse pesemisanuma või kristliku ristimisvaagnaga.
Mussoni vald

Musson on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 
Asulad.
Musson, Mussy-la-Ville, Signeulx, Willancourt, Baranzy ja Gennevaux.
Hele ahaskaan

Hele ahaskaan ("Erpobdella testacea") on ahaskaanlaste ("Erpobdellidae") sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.
Sarnaneb Hariliku ahaskaaniga. Ilma mustrita ühtlaselt pruun keha. Toitub väikestest selgrootutest (sh. ussidest ja putukavastsetest) ja on Eestis taimerikastes rohketoitelistes tiikides ja soodes.