tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Nõmme Tervisekeskus

Nõmme Tervisekeskus on Tallinna linna Nõmme linnaosas aadressil Jaama 11 asuv perearstikeskus, kõnekeeles tuntud ka kui Nõmme Perearstikeskus.
Nõmme Tervisekeskus kuulub Lääne-Tallinna Keskhaigla alla.
Nõmme Tervisekeskuse ruume kasutavad järgmised perearstide ettevõtted:
Tervisekeskuses asuvad ka hambaraviteenuse ja muude meditsiiniteenuste osutatajad .
Ruusmäe kirik

Ruusmäe kirik on luteri kirik Võru maakonnas Käänu külas.
1935 ehitati Pütsepa koolimaja ümber Rõuge koguduse abikirikuks (Ruusmäe kirik).
Landessender Reval

Landessender Reval oli Saksa okupatsiooni aegne raadiojaam Tallinnas (Reval). Landessender Reval töötas 7. septembrist 1941 kuni 20. septembrini 1944. 
Landessender Revali saadetes tegid kaasa Tiit Kuusik, Jaan Kross, Mari Kamp, Felix Moor, Voldemar Panso, Roman Toi, Jüri Remmelgas, Voldemar Mettus, Henn Arvo jt. 
Sõnalised saated koostati saksa ja eesti keeles. Teadustamine käis kahes keeles, kusjuures esikohal oli saksa keel.
Elva adventkoguduse hoone

AKEL Elva adventkoguduse hoone on kirik Tartu maakonnas Elvas aadressil Palu tee 2.. Kirikut kasutab Elva adventkogudus.
Jõhvi adventkirik

AKEL Jõhvi adventkirik on kirik Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Uus tänav 3. Kirikut kasutab Jõhvi adventkogudus.
Kirik ehitati 2012. aastal.
Jõgeva adventkoguduse hoone

AKEL Jõgeva adventkoguduse hoone on kirik Jõgeva maakonnas Jõgevas aadressil Pargi tänav 23.. Kirikut kasutab Jõgeva adventkogudus.
Hoone oli algselt elumaja, mis on ümber ehitatud kirikuks..
Põltsamaa adventkoguduse hoone

AKEL Põltsamaa adventkoguduse hoone on kirik Jõgeva maakonnas Põltsamaas aadressil Kreutzwaldi tänav 1.. Kirikut kasutab Põltsamaa adventkogudus.
Hoone oli algselt eramu, mis 1952 kohandati ümber kirikuks. 1989 kirik renoveeriti..
Kuressaare adventkirik

AKEL Kuressaare adventkoguduse hoone on kirik Saare maakonnas Kuressaares aadressil Uus tänav 45.. Kirikut kasutab Kuressaare adventkogudus.
Kirik ehitati 1960..
Paide adventkoguduse hoone

AKEL Paide adventkoguduse hoone on palvemaja Järva maakonnas Paides aadressil Uus tänav 7.. Kirikut kasutab Paide adventkogudus.
Hoone oli algselt perekond Läänemägi eramu, mis 1995 ehitati ümber palvemajaks..
Võru adventkirik

AKEL Võru adventkoguduse hoone on palvemaja Võru maakonnas Võrus aadressil Linda tänav 1a.. Maja kasutab Võru adventkogudus.
Maja ehitati 1980. aastatel ja seda kasutati elumajana ja administratiivhoonena. Hiljem ehitati maja ümber palvemajaks..
Rapla adventkoguduse hoone

AKEL Rapla adventkoguduse hoone on palvemaja Rapla maakonnas Raplas aadressil Põllu tänav 6. Maja kasutab Rapla adventkogudus.
Kogudus sai selle maja eraisikult. Maja pühitseti sisse 1995. aastal.
Türi adventkoguduse hoone

AKEL Türi adventkoguduse hoone on palvemaja Järva maakonnas Türil aadressil Koidula tänav 34.. Maja kasutab Türi adventkogudus.
Maja ehitati 1937. 1958 sai maja koguduse omaks ja kogudus ehitas selle ümber palvemajaks..
Viljandi adventkirik

Viljandi adventkirik on AKEL palvemaja Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Uku tänav 11a.. Maja kasutab Viljandi adventkogudus.
Maja ehitati 1959. Koguduse kasutada on selle maja alumine korrus.
Edastamise kadu

Edastamise kadu kirjeldab laine akumulatiivset intensiivsuse langust tema levimisel allikast läbi mingi keskkonna. Terminit kasutatakse laialdaselt optikas ja akustikas. Edastamise kao mõõtmine on oluline näiteks summutite ja sonarite kavandamisel.
Definitsioon.
Akustikas esitatakse edastamise kadu ühikutes detsibell (dB). Seejuures defineeritakse edastamise kadu formula_1 järgneva valemiga:
 formula_2
kus:
Kasutusvaldkonnad.
Mõistet edastamise kadu kasutatakse erinevates valdkondades.
Ehitusakustika.
Ehitusakustikas vastab edastamise kaole mõiste heliisolatsioonivõime. Heliisolatsioonivõime näitab tarindi võimet vähendada helivõimsust. Seega on edastamise kao mõõtmise keskkonnaks tarindid ja laineteks helilained.
Allveeakustika.
Allveeakustikas kasutatakse edastamise kao mõistet laialdaselt. Seejuures kasutatakse edastamise kao mõistet allveeakustikas äravahetatuna mõistega levikadu (ing. k - propagation loss). Edastamise kadu kirjeldab allveeakustikas heliintensiivsuse langust tema levimisel allikast vastuvõtjani veekeskkonnas. Samas kasutatakse teda allvee-heliisolatsiooni meetme nagu mullikardinate heliisolatsioonivõime kirjeldamiseks.
Krivasoo Aleksander Nevski kirik

Krivasoo Aleksander Nevski kirik oli õigeusu kirik Virumaal Krivasoo külas. 
1887. aastal alustati venemaa keisririigi poolt kivist kiriku ehitamist. Kirik pühitseti 1. märtsil (vkj) 1888. Kirik sai 1919. aastal Eesti Vabadussõja ajal kannatada, kuid taastati hiljem. Uuesti sai kirik kannatada 1944. aastal Teise maailmasõja lahingutes. 
Kiriku varemed õhiti 1950. aastate keskel Narva veehoidla rajamisel. Praegu on kiriku varemed veehoidla põhjas.
Kirikut kasutas Krivasoo Aleksander Nevski kogudus.
Skamja Püha Eliase kirik

Skamja Püha Eliase kirik oli õigeusu kirik Virumaal Skarjatina vallas Skamja külas. 
Kirikut kasutas Skamja Püha Eliase kogudus.
Varnja Issanda Templisseviimise kirik

Varnja Issanda Templisseviimise kirik on mahajäetud õigeusu kirik Tartu maakonnas Varnja külas. 
Kirikut kasutas Varnja Issanda Templisseviimise kogudus.
Murjāņi

Murjāņi on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Asub Koiva jõe ääres. Loja jõgi eraldab seda Krimulda valda jäävast samanimelisest külast.
Külas asub spordikallakuga gümnaasium, seal on Internātskola ja Murjāņi bussipeatus.
Küla kohal viib üle Koiva püloonidele rajatud sild, mis valmimise ajal (1920) oli pikim omataoline sild Lätis (166,4 m). Aastal 1948 silda remonditi, aastal 1968 ehitati selle asemele aga uus raudbetoonist sild, mis rekonstrueeriti 2008. aastal. Tänapäevase silla pikkus on 135 meetrit.
Murjāņist läheb läbi maantee A3. Osaliselt Murjāņi külas asuvad Murjāņi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Murjāņi tamm on looduskaitse all.
Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud alampolkovniku Jānis Rainbergsi mälestusmärk.
Sēja

Sēja on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas.
Asub Riiast 50 ja valla keskusest Lojast 6,5 kilomeetri kaugusel merepinnast 45 meetri kõrgusel.
Külas asub põhikool, seal on ka Sēja bussipeatus.
Küla on tekkinud Sēja mõisa keskuse juurde. Nõukogude ajal ehitati see välja kui kolhoosi Boļševiks keskasula.
Mõisa pargis kasvab looduskaitsealune Sēja tamm. Selle ümbermõõt on 9,1 meetrit, kõrgus 23,5 meetrit. Tamme istutas aastal 1527 mõisa toonane omanik Johan Seyge (Zoege), kelle järgi on nime saanud ka mõis.
Maija Dragūne

Maija Dragūne (sündinud 19. märtsil 1945 Riias) on läti kunstnik.
Eluloolist.
1963. aastal lõpetas ta Janis Rozentalsi nimelise Riia Kunstikooli (läti keeles "Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskola"), 1964–1970 õppis Läti Kunstiakadeemia graafikateaduskonnas, tema diplomitöö juhendaja oli Pēteris Upītis. 
Aastatel 1979–1994 töötas Maija Dragūne kirjastuse Liesma kunstilise toimetajana, 1996. aastast J. Rozentalsi kunstikoolis joonistamise ja kompositsiooni õpetajana. 
Alates 1973. aastast on ta Läti Kunstnike Liidu liige. 1994. aastal astus kunstnike ühingusse Grafikas kamera. 
Looming.
Maija Dragūne on olnud Läti graafikas tegev üle 40 aasta. Tema loomingu moodustavad litograafiad, akvarellid ja joonistused, samuti raamatuillustratsioonid. Läbiv teema tema loomingus on loodus, mida kunstnik vahendab oma fantaasia, kogemuse ja stiili varal. Tema teostes võtab maailm sürrealistlike visioonide kuju, milles peituvaid alltekste ja tundeid vahendavad musta-valge rütm, joon ja tekstuur; meeleolult on need romantilised maastikud ja vaikelud. Tööstiililt ei ole ta eksperimenteerija, vaid näeb juba litokivi töödeldes kujutluses lõpetatud teost.
Alates 1972. aastast on kunstnik osalenud näitustel. Tema teoseid on eksponeeritud Suurbritannias, Prantsusmaal, Poolas, Soomes, Eestis, aga ka Austraalias ja Ameerika Ühendriikides. Kunstnikul on olnud üheksa isikunäitust, ulatuslikem neist 1995. aastal väliskunstimuuseumis ("Ārzemju mākslas muzejā") Riias. Tema teoseid leidub Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi, Läti Kunstnike Liidu ja Moskva Tretjakovi galerii kogudes.
Tunnustus.
Maija Dragūne on kolm korda pälvinud diplomi Tallinna graafikatriennaalil (1983, 1987, 1989) ja hõbemedali Pariisis Kevadsalongi näitusel 1984. aastal.
Pēteris Upītis (graafik)

Pēteris Upītis (27. september 1899 – 5. juuni 1989) oli läti graafik.
Elulugu.
Sündis Ķeči vallas Nitaure kihelkonnas Riia kreisis. 1919. aastal lõpetas Valmiera gümnaasiumi, kunsti õppis ta Läti Kunstiakadeemias Rihards Zariņši juhendamisel graafikaosakonnas, mille lõpetas 1932. aastal. Ka oma esimese eksliibrise tegi Pēteris Upītis R. Zariņši soovitusel 1927. aastal. Näitustel hakkas oma teostega osalema alates 1928. aastast. Kuulus Läti kunsti- ja kirjandusrühmitusse Zaļā vārna.
Upītis töötas joonistamise ja kunstiajaloo õpetajana Riia koolides: 1929–1944 3. abikoolis, 1943–1944 1. gümnaasiumis, 1944–1945 Tukumsis. 1941. aastal oli kunstimuuseumi juures raamatukoguhoidja ja graafikakabineti haldaja. Pärast II maailmasõda töötas Läti Kunstiakadeemias: 1945. aastast oli kuni surmani seal graafika õppejõud, 1947. aastal sai lektoriks, 1963. aastast oli graafikakateedri professor ning aastail 1946–1967 osakonna dekaan. Tema õpilaste hulka kuuluvad puugravüürimeistrid Zigurds Zuze, Dainis Rozkalns, Otto Mednis jt. 
Oli Läti NSV rahvakunstnik.
Looming.
Pēteris Upītis viljeles peamiselt puugravüüri, millega hakkas tegelema alles 1938. aastal. Ta lõi hulgaliselt vabagraafilisi lehti ranna- ja maastikumotiividega, talumajade ja tuuleveskitega, ja on loonud mitu teost ka Saaremaa motiividel. Tema loomingu hulka kuulub ka arvukalt raamatuillustratsioone ja postkaardikujundusi. Upītise põhiline harrastusala oli eksliibris, neid on ta loonud 712 ja peaaegu eranditult puulõike- või puugravüüritehnikas, ja neist enam kui 24 Eesti raamatuomanikele, sealhulgas mälestusviidad Anton Hansen Tammsaare ja Richard Kaljo nimele. Tema teoseid iseloomustab järjekindel peen ja nüansirikas lõikemaneer läbitunnetatud laadis. Eksliibriseid on ta loonud ka linoollõikes.
Kunstniku teoseid on eksponeeritud umbes 500 näitusel nii kodu- kui ka välismaal, sh Portugalis, Soomes, Jugoslaavias, Taanis, Norras, Ungaris ja mujal. Pēteris Upītis osales korduvalt Euroopa ekslibristide kongressil. Tema perekonnale kuulub Läti suurim eksliibrisekogu üle 20 000 objektiga ja kõige arvukamalt on seal esindatud eesti eksliibrised. Kunstnik oli teinud tööd suure eksliibristeraamatu kallal, mis pidi ilmuma ta 90. sünnipäevaks, raamat 700 eksliibrisega illustratsioonidena ilmus 1989. aasta suvel.
2009. aastal toimus Riias Pēteris Upītise mälestusnäitus, kus oli eksponeeritud tema 80 graafilist lehte ja 40 eksliibrist, ja millega tähistati 110 aasta möödumist kunstniku sünnist ning 90 aasta möödumist tema esimeste graafikateoste ilmumisest.
372Kaspar

Kaspar Põtter (sündinud 5. mail 1997), esinejanimega 372Kaspar, on Eestist pärit hiphopi- ja R&amp;B-muusikaprodutsent.
Istik Eesti Mulda

Istik Eesti Mulda on heategevuslik istutustalgute projekt, mis on loodud Eesti Metsameister OÜ poolt 2017. aastal.
Projekti missiooniks on kasvatada maaomanike teadmisi jätkusuutlikust metsamajandamisest.
Projekt 2017.
Istik Eesti Mulda pilootprojekt leidis aset Tartu vallas, Lähtel. Istutustalgud toimusid 30. septembril 2017. Kõik varustati koha peal istutamiseks vajalike tööriistadega, jagati teadmisi jätkusuutliku metsamajandamise osas. Lastele pakkus rõõmu Tartu Mänguasjamuuseum. Projekti raames istutati valmivale suusarajale 2500 kuusetaime.
Projekt 2018.
Teine projekt tehti Nõo valla heaks. Üritus toimus 13. mail, emadepäeval, Laguja külas. Talgute raames taasmetsastati endine jäätmekogumisala, mis oli suletud alates 2000. aastast. Lisaks istutamisele olid avatud infopunktid, kus jagati teadmisi jätkusuutlikust metsamajandamisest. Tartu Mänguasjamuuseum oli jälle eestvedaja laste tegevuste organiseerimisel. Kokku istutati ligi 10 000 kuuse- ja männitaime.
Eesmärk.
Eesti Metsameister OÜ eesmärgiks on saada riigi suurimaks era-taimekasvatajaks. Istik Eesti Mulda projekti missiooniks on kasvatada maaomanike teadmisi jätkusuutliku metsamajandamise osas ja teadvustada, kui tähtis on kodumaiste metsataimede olulisus Eesti metsade säilimisel.
Vanemkolonel

Vanemkolonel on kolonelist kõrgem ja kindralmajorist madalam sõjaväeline auaste. Seda auastet kasutavates relvajõududes ei kasutata tavaliselt brigaadikindrali auastet.
Vanemkoloneli auaste on tänapäeval kasutusel Hiina Rahvavabariigi, Põhja-Korea, Tai ja Vietnami relvajõududes.
Hiina.
Hiina Rahvavabastusarmees Dàxiào, Da xiao,
Heli kokkupuude

Heli kokkupuude (ka helirõhu kokkupuude või helirõhu ruutude ajaintegraal) on defineeritud kui ruutu võetud helirõhu ajaintegraal. SI-süsteemis on heli kokkupuute ühikuks ruutpaskal korda sekund (Pa²·s).
Matemaatiline definitsioon.
Heli kokkupuudet tähistatakse tähega formula_1 ja valemina avaldub ta kujul
formula_2,
kus
Kui heli kokkupuute leidmisel on kasutatud mõnda kaalufunktsiooni, nimetatakse teda "kaalutud heli kokkupuuteks" ( ka kaalutud helirõhu ruutude ajaintegraal, kaalutud helirõhu kokkupuude). Näiteks inimeste kuulmistundlikkusega arvestamiseks on õhuakustikas kaalutud heli kokkupuute arvutamisel helirõhk A-korrektsiooniga kaalutud.
Heli kokkupuutetase.
Heli kokkupuutetase (ka SEL, helirõhu ruutude ajaintegraali tase, helirõhu kokkupuutetase) on kümme korda kümnendlogaritm helirõhu ruutude ajaintegraali (heli kokkupuute) formula_7 suhtest määratud kontrollväärtusesse formula_8detsibellides. Heli kokkupuutetaset tähistatakse formula_9 Heli kokkupuutetase on defineeritud kui
formula_10
kus
Õhus kasutatakse heli kokkupuute kontrollväärtusena formula_13
Heli kokkupuutetaset saab arvutada ka helirõhutasemest. Ajavahemikul pikkusega formula_14 esineva heli kokkupuutetase formula_9 on seotud helirõhutasemega formula_16 läbi järgneva seose
formula_17.
A-korrigeeritud heli kokkupuutetaset tähistatakse formula_18 ja mõõdetakse detsibellides (dB).
Frangi torn

Frangi torn (kreeka keeles "Φραγκικός Πύργος") oli täpsemalt dateerimata keskaegne torn Ateena akropolil. Torn lammutati Kreeka kuningriigi võimude poolt akropoli antiikse välimuse taastamiseks, Heinrich Schliemanni algatusel ja rahastusel 1874. aastal.
A-korrektsioon

A-korrektsiooni kasutatakse mõõdetud füüsikaliste helirõhutasemete inimkõrva kuulmisaistingu tundlikkusega vastavusse viimiseks.
Kõige tundlikum on inimese kuulmine sagedusribas 2000–5000 Hz; selle ala kummaski otsas kuulmisteravus nõrgeneb. A-korrektsiooni kasutatakse liites aritmeetiliselt detsibellides oktav- või tertsribadele vastavad korrektsiooni väärtused mõõdetud helirõhutasemete väärtustele. Tulemuseks saadakse A-korrektsiooniga helirõhutasemete väärtused LpA, mille ühikuks kirjutatakse selguse mõttes dB(A).
Lisaks A-korrektsioonile leidub teisi korrektsioone nagu – B, C, D ja Z.
Paul Bérenger

Paul Raymond Bérenger (sündinud 26. märtsil 1945) on Mauritiuse poliitik. 2003–2005 oli ta Mauritiuse peaminister.
1991–1993 ja 1995–1997 oli ta välisminister ja 2000–2003 rahandusminister.
Nõukogu

Nõukogu on juriidilise isiku juhtorgan, mis kavandab organisatsiooni tegevust, korraldab juhtimist ning tegeleb järelevalvega.
Laža vald

Laža vald (läti keeles "Lažas pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute linnaga, Kazdanga, Aizpute, Cīrava ja Saka vallaga ning Kuldīga piirkonna Gudenieki ning Turlava vallaga.
Valla pindala on 160 km². 2016. aasta seisuga elas seal 583 inimest. Valla keskus on Apriķi küla, vallavanema kohusetäitja on Andris Petrovics.
Ajalugu.
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Apriķi, Langsēži, Padure ja Štakeldanga mõisad. Esimese maailmasõja järel olid neist moodustatud Apriķi ja Laža vald. 1935. aastal oli Laža valla pindala 71,71 km², Apriķi valla pindala oli aga 77,5 km². 1945. aastal moodustati Laža vallas Laža, Silenieki ja Strēlnieki külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Laža külanõukoguga likvideeritav Strēlnieki külanõukogu. 1974. aastal liideti suurem osa külanõukogu territooriumist Aizpute linnaga. 1975. aastal liideti külanõukoguga Apriķi külanõukogu, osa Laža külanõukogu maid liideti aga Kazdanga külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.
Mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Apriķi kirik, selle piirdemüür, orelikapp, altar, lühtri klaasdetailid, kantsel ja härraste loož, Aizpute Klosteri mõisa keskaegsed kivikindlustised, Laža linnamägi, Dzintari linnamägi, Štakeldanga mõisa uksed ning Apriķi mõisa elumaja, sealhulgas selle frontooni reljeefkujutised ja muud kaunistused, üheksa ustekomplekti ning ahi. Kohaliku kaitse all on Neimaņi muinaskalmed, Gravase muinaskalmed ja hiiepaik Puuslikukask.
Loodus.
Suurimad jõed on Rīva jõgi, Alokste ja Tebra. Looduskaitse all on Štakeldanga park ja Langsēži park, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub 51 hektari suurune Tebra tammiku hoiuala.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 516 lätlast, 18 venelast, 5 valgevenelast, 2 ukrainlast, 2 poolakat ja 16 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Rõngu Issanda Taevaminemise kirik

Rõngu Issanda Taevaminemise kirik oli õigeusu kirik Tartumaal Tilgal. Kirikut kasutas Rõngu Issanda Taevaminemise kogudus.
Kogudus likvideeriti 1952 ja sel ajal lasti õhku ka kirik.
Uhmardu Ristija Johannese kirik

Uhmardu Ristija Johannese kirik oli õigeusu kirik Tartumaal Uhmardu külas. 
Kirikut kasutas Uhmardu Ristija Johannese kogudus. 
Kiriku asukohast umbes kolmveerand kilomeetrit lõunas asub Uhmardu kalmistu.
Apriķi

Apriķi on küla ("vidējciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Laža valla halduskeskus. Küla asub paigas, kus Alokste suubub Tebra jõkke, asudes merepinnast 31 meetri kõrgusel. Küla jääb Riiast 190 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 13 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad rahvamaja, põhikool ja raamatukogu. Seal on ka bussipeatus.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Apriķi kirik, selle piirdemüür, orelikapp, altar, lühtri klaasdetailid, kantsel ja härraste loož, ning Apriķi mõisa elumaja, sealhulgas selle frontooni reljeefkujutised ja muud kaunistused, üheksa ustekomplekti ning ahi.
Looduskaitse all on tammed ümbermõõduga 4,01, 4,02, 4,59, 5,55, 4,73, 4,49, 4, 4,35 ja 4,63 meetrit, saared ümbermõõduga 3,69 ja 3,7 meetrit, hõberemmelgas ümbermõõduga 4,74 meetrit ja pärnad ümbermõõduga 4,24 ja 3,85 meetrit. 
Küla asus 1253. aastani kuralaste Piemare muinasmaakonnas. Piirkonna jagamisel jäi "Apperate" asula ordule, seal asuv Dzintare ehk Dzintari linnamägi ("Dsintern, Sintelîn") aga Kuramaa piiskopkonnale. 1261. aastal toimus selle all lahing piiskopkonna ja ordu vägede ning linnuses kindlustunud ülestõusnud kuralaste ja nende Leedu liitlaste vahel, mis lõppes ristisõdijatele võidukalt.
1742. aastal rajati sinna mõis, mille keskuse juurde on kujunenud ka tänapäevane Apriķi küla. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
Seal on elanud vaimulik Wilhelm Karl Eduard Grüner ja üks Läti esimesi poeete Pime Indriķis.
Külas puidutööstusettevõtte juures asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud Voldemars Baronsile.
2015. aastal oli külas 83 elanikku. 2018. aastal oli elanikke 88, 2020. aastal aga 76.
Despacito

Despacito (Ameerika hispaania [despa'sito], 'aeglaselt') on Puerto Rico laulja Luis Fonsi ning räppari Daddy Yankee laul. Laul avaldati 12. jaanuaril 2017.
2017. aasta aprillis avaldas laulust remiksi Justin Bieber.
Nolito

Manuel Agudo Durán (enam tuntud nime all Nolito; sündinud 15. oktoobril 1986 Sanlúcar de Barramedas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Celta ja Hispaania jalgpallikoondises.
Enne 2008. aastal Barelonaga liitumist mängis ta Hispaania madalamates liigades. Aastatel 2008–2011 mängis ta põhiliselt Barcelona reservmeeskonnas. Seejärel liitus ta Lissaboni Benficaga. Hiljem on ta mänginud veel Hispaania kõrgliigade klubide Granada ja Sevilla ning hooajal 2016–17 Inglismaa kõrgliiga klubi Manchester City ridades. Celtas mängib ta alates 2020. aastast.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Hispaania rahvuskoondises tegi ta 18. novembril 2014 sõprusmängus Hispaania vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis 29. mail 2016 sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu.
2016. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Türgi vastu.
Kilingi Püha Nikolai kirik

Kilingi Püha Nikolai kirik (ka Kilingi-Nõmme Püha Nikolai kirik) on varemetes õigeusu kirik Pärnu maakonnas Kilingi mõisa alal.
Kirik valmis 1872. aastal.
Surju Jumalaema Sündimise kirik

Surju Jumalaema Sündimise kirik on õigeusu kirik Pärnu maakonnas Surju külas. 
Kirikut kasutas Surju Jumalaema Sündimise kogudus.
Wissam Ben Yedder

Wissam Ben Yedder (sündinud 12. augustil 1990 Sarcelles'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründaja Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.
Ta alustas karjääri Prantsusmaa amatöörliiga klubis UJA Alfortville. 2010. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Toulouse. Ta lõi klubis särgis Prantsusmaa kõrgliigas kokku 63 väravat. 2016. aastal suundus ta üheksa miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubisse Sevilla.
13. märtsil 2018 lõi ta UEFA Meistrite Liiga kaheksandikfinaalis kaks väravat Manchester Unitedi, kindlustades Sevillale esimest korda pärast 1958. aastat Euroopa karikas või Meistrite Liigas edasipääsu veerandfinaali.
2019. aasta augustis naasis ta Prantsusmaa kõrgliigasse, liitudes Monacoga.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta 23. märtsil 2018 sõprusmängus Colombia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Andorra vastu.
André Silva

André Miguel Valente da Silva (sündinud 6. novembril 1995 Baguim do Montes) on Portugali jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Real Sociedad ja Portugali jalgpallikoondises.
Ta alustas karjääri kodumaa klubis Porto. Klubi esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi 2015. aastal. 2017. aastal suundus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Milan. Hooajal 2018–2019 mängis ta laenul Sevillas. 2019. aasta septembris suundus ta laenule Frankfurdi Eintrachti. Hooaeg hiljem tehti tehing alaliseks. Hooajal 2020–21 valis spordiajakiri kicker Silva ta Bundesliga hooaja sümboolsesse koosseisu. Suvel 2021 siirdus ta 23 miljoni euro eest RB Leipzigisse. Suvel 2023 siirdus ta laenulepingu alusel Real Sociedadi.
Koondisekarjäär.
Ta kuulus Portugali kuni 20-aastaste koondisse 2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus lõi neli väravat.
Debüüdi Portugali rahvuskoondises tegi ta 26. augustil 2016 mängus sõprusmängus Gibraltari vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis 7. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Andorra vastu.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Uus-Meremaa vastu.
Lisaks on ta Portugali koondises esindanud 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Sindi kirik

Sindi kirik on luteri kirik Pärnu maakonnas Sindis aadressil Paide maantee 7. Kirikut kasutab Sindi kogudus.
Varem kasutas see kogudus hoonet aadressil Kooli 9.
Riemann (suguvõsa)

Riemann (vene keeles "Риман") oli Mecklenburgist Parchimist pärit käsitöölise- ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Riemannid olid Parchimis rätsepmeistrid. Suguvõsaliin algab Joachim Riemanniga (suri 1659), kelle pojapoeg rätsep Johann Christoph Riemann (1712−1782) rändas XVIII sajandi algul Liivimaale Riiga. 1739. aastal sai ta linnakodanikuks ja oli hiljem Riia Väikese Gildi oldermann. Tema poeg Johann Peter Riemann (1748−1803) omandas ülikoolihariduse ning temast sai Biķernieki kihelkonnakiriku (1777−1779) ja Lemsalu kiriku pastor (1779−1803). 1792. aasta 18. septembril (vkj) omandas ta Püha Rooma keisrilt aadlitiitli. Tema järeltulijad tegid hiljem karjääri Venemaal. Suguvõsa oli alles veel XX sajandi algul.
Luis Muriel

Luis Fernando Muriel Fruto (sündinud 16. aprillil 1991 Santo Tomáses) on Colombia jalgpallur. Ta mängib ründaja Major League Socceri (MLS) klubis Orlando City ja Colombia jalgpallikoondises.
Muriel alustas klubikarjääri kodumaal Deportivo Calis. 2010. aastal liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Udinese. Esimesel kahel hooajal oli ta laenul vastavalt Granadas ja seejärel Lecces. Udinense särgis tegi ta Itaalia kõrgliigas debüüdi hooajal 2012–13. See hooaeg kujunes talle väga edukaks, kui ta lõi liigas 11 väravat. 2015. aasta jaanuaris liitus ta teise Itaalia kõrgliiga klubiga, Sampdoria. Sampdoria särgis lõi ta kahe ja poole hooaja jooksul Itaalia liigas 21 väravat.
2017. aastal liitus ta Hispaania kõrgliigaklubiga Sevillaga. 2019. aasta jaanuaris suundus ta tagasi Itaalia kõrgliigasse, liitudes laenulepingu alusel Fiorentinaga. Aastatel 2019–2024 mängis ta Itaalia kõrgliigaklubis Atalanta. Viie hooajaga lõi ta Atalanta meeskonnas 68 väravat, neist 54 Itaalia kõrgliigas. Tema edukam hooaeg Itaalia kõrgliigas oli 2020/21, mil ta lõi 22 väravat ning oli Cristiano Ronaldo ja Romelu Lukaku järel paremuselt kolmas väravalööja liigas. 2020/21 valiti Muriel ka liigahooaja sümboolsesse koosseisu.
2024. aasta veebruaris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Orlando Cityga.
Koondisekarjäär.
2011. aastal osales ta Colombia kuni 20-aastaste koondisega kodumaal peetud juunioride maailmameistrivõistlustel. Colombia jõudis veerandfinaali ja Muriel lõi turniiril kokku neli väravat.
Debüüdi Colombia rahvuskoondises tegi ta 10. juunil 2012 MM-i valikmängus Ecuadori vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis 6. veebruaril 2013 sõprusmängus Guatemala vastu.
Colombiat on ta koondises esindanud 2015. aasta Copa Américal, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2019.l ja 2021. aasta Copa Américal.
Cīrava vald

Cīrava vald (läti keeles "Cīravas pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute, Laža, Saka ja Dunalka vallaga.
Valla pindala on 131,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1180 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1112 lätlast, 12 venelast, 14 valgevenelast, 14 ukrainlast ja 34 leedulast. Valla keskus on Cīrava küla, vallavanem on Artis Čanders.
Ajalugu.
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Dzērve ja Cīrava mõisad. Aastal 1935 oli Cīrava valla pindala 116 km². Aastal 1945 moodustati vallas Cīrava ja Upsēde külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Cīrava külanõukoguga likvideeritav Upsēde külanõukogu. Aastal 1960 liideti Cīrava külanõukogu Pāvilosta sovhoosi maad Saka külanõukoguga. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Apriķi külanõukogu kolhoosi Jaunā dzīve maad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.
Mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Cīrava vesiveski, Cīrava luteri kirik (altar, kantsel, orelikapp ja noodivihik), kirikuaias asuv J.E Behri hauamonument, Cīrava mõisakompleks (sealhulgas tallid, mõisavalitseja maja ja häärber ning sealse viie ruumi interjöör), Rūķi muinaskalmed, Lapegļi muinaskalmed, Ozoli muinaskalmed, Dārznieki muinaskalmed, Blieķu kalnsi linnamägi, Dzērve – Cīrava rahvakool ja Buči muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Cīrava mõisa teenijate maja, Cīrava kivikuhjatis, Pauga kalmete keskaegne kalmistu, Ķinti asulakoht ja kaev ning Grāveri muinaskalmed.
Loodus.
Suurim jõgi on Cepļupe. Looduskaitse all on Cīrava pärnaallee, Saarpöök, Apteegitamm, Dzērve Bērziņi allikad, Rootsi tamm, Piecžuburi valgepöök ja Bergmaņi tamm, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1112 lätlast, 12 venelast, 14 valgevenelast, 14 ukrainlast ja 34 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Xiaomi Arena

Xiaomi Arena on siseareen Lätis Riias. Seal toimuvad põhiliselt korvpalli- ja jäähokimängud.
Areen mahutab kuni 14 500 pealtvaatajat. See valmis 2006. aastal.
Xiaomi Arenal on peetud muuhulgas 2006. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused ja 2015. aasta korvpalli Euroopa meistrivõistluste osad mängud.
Xiaomi Arenal peavad kodumänge jäähokiklubi Riia Dünamo ja korvpalliklubi BK VEF Rīga.
Lisaks on areenil kontserdi andnud paljud maailmakuulsad artistid, teiste seas Katy Perry, Rihanna, Robbie Williams, Metallica, Rammstein jpt.
Cīrava lennuväli

Cīrava lennuväli on sertifitseerimata lennuväli Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Cīrava vallas Cīrava keskusest kahe kilomeetri kaugusel Durbe jõe kaldal.
Lennuväli rajati Nõukogude vägede poolt baaside lepingu järel aastal 1939 sõjaväele kuuluva lennuväljana. Teise maailmasõja ajal kasutasid seda maini 1945 Saksa väed. Sõja järel oli see kasutusel ALMAVÜ lennuväljana. Seda kasutas purilendu harrastav Kurzeme aeroklubi.
Lennuväljal on kaks rada: kaheksasaja meetri pikkune betoonkattega rada ja selle kõrval paralleelselt sama suur haljaskattega maandumisrada. Seal seisab Nõukogude ajast saati MiG-15. Tänapäeval kasutavad seda Kurzeme lennuklubi amatöörlendurid ja deltaplaanid, samuti kasutatakse seda vigurlendudeks.
Dzirkaļi

Dzirkaļi on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Laža vallas. Asub merepinnast 74 meetri kõrgusel, Riiast 183, valla keskusest Apriķišt 18 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 5 kilomeetri kaugusel.
Küla lähistel asub Aizpute lennuväli. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
Aizpute lennuväli

Aizpute lennuväli on sertifitseerimata lennuväli Lõuna-Kuramaa piirkonnas Laža vallas Dzirkaļi küla lähistel, kolm kilomeetrit Aizpute kesklinnast kirdes. 
Lennuväli rajati aastal 1975 põllumajandusliku lennuväljana ja sel otstarbel kasutati seda aastani 1985. Sealset ooteplatvormi kasutab tänapäeval kohalik autoremonditöökoda.
Foundation (raamistik)

Foundation on avatud lähtekoodiga raamistik, mis aitab kujundada veebilehti ja rakendusi. See sisaldab HTML-i ja CSS-i komponente kasutajaliidesele: malle, koodilõike, vorme, nuppe, navigatsiooni ja teisi liidese osasid ning lisaks JavaScripti laiendeid. Foundationit haldab ZURB. Foundationit on disainitud nii veebilehtede kui ka seadmete jaoks. Raamistik on ehitatud Sassiga/SCSSiga, mis annavad disaineritele parima kogemuse kiireks arenduseks.
Struktuur ja funktsioon.
Grid-süsteem ja paindlik disain – Foundation on standardselt 940 pikslit laia ja paindliku paigutusega. Samas on raamistik võimeline töötama vastavalt resolutsioonidele ning erinevatele seadmetele (mobiiltelefonides, portree ja maastiku formaadis, tahvelarvutites ja laiekraanidel). Vastavalt seadmele, muutuvad tulpade laiused automaatselt.
CSS-laadileht – Foundation pakub hulga stiililehti, mille abil saab lihtsalt luua HTMLi komponente.
Korduvkasutatavad komponendid – Foundation kasutab tuntud kasutajaliideste elemente. Näiteks erinevad nupud, sildid, tabelid, sõnumid.
JavaScripti komponendid – Foundationi JavaScripti osa on tihedalt seotud JQueryga ning neid kasutatakse koos. Sellega saavutatakse kasutajaliidese osas veelgi efektsemad tulemused. Foundation kasutab näiteks JQuery vorme, küpsiseid, teateid, erinevaid menüüstiile, sektsioone, tööribasid ja palju muud.
Installimine.
Foundationi installimiseks on mitu viisi. 
Foundationi installimisega saadakse kaasa:
 ├─ scss Sassi lähtefailid 
 ├─ js JavaScripti lähtefailid
 └─ dist Kompileeritud failid:
 ├─ css * ühendatud CSS-failid (minimeeritud ja mitteminimeeritud)
 ├─ js * ühendatud JavaScripti failid (minimeeritud ja mitteminimeeritud)
 └─ plugins * JavaScripti pluginad
Sabiin

Sabiin on ehitusakustikas kasutatav helineelduvuse ühik, mis on nimetuse saanud Wallace Clement Sabine'i järgi.
Ruumi koguneeldumisala sabiinides saab leida valemiga:
formula_1
kus
Sabiine [mformula_3- sab] kasutatakse näiteks kontserdisaalide, klassiruumide ja helistuudiote järelkõla kestuse arvutamiseks. Tähistus [mformula_3- sab] võimaldab sama dimensiooniga suuruste – koguneeldumisala ja pindala – hõlpsamat eristamist.
Aizpute vald

Aizpute vald (läti keeles "Aizputes pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute linnaga ning Kazdanga, Kalvene, Cīrava, Laža, Vecpilsi ja Dunalka vallaga.
Valla pindala on 88,9 km². 2016. aasta seisuga elas seal 928 inimest. Valla keskus on Rokasbirze küla, vallavanem on Andris Petrovics.
Ajalugu.
19. sajandi esimesel poolel asus praeguse valla alal Ievade mõis. Selle aladele kujunenud vald kandis saksa keeles nime "Schloß-Hasenpoth". Aastal 1935 oli Aizpute lossivalla pindala 55 km² ja seal oli 951 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Aizpute ja Ievade külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Aizpute külanõukoguga likvideeritav Ievade külanõukogu, 1954. aastal aga likvideeritav Vārpase külanõukogu. Aastal 1958 liideti Aizpute külanõukogu Druva kolhoosi maad Vecpilsi külanõukoguga, ent kaks aastat hiljem liideti kogu kolhoos Aizpute külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.
Kaitsealused objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Baltcepuri linnamägi, Kabelimäe linnamägi, Orma mäe linnamägi ja lahingupaik Rokas birzs. Kohaliku kaitse all on Dzintarkalni keskaegne kalmistu ja Žagatase keskaegne kalmistu.
Looduskaitse all on Marijase saar, lisaks kasvab seal veel veidi nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 779 lätlast, 17 venelast, 7 valgevenelast, 10 ukrainlast, 7 poolakat ja 49 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Rokasbirze

Rokasbirze on küla ("vidējciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Aizpute valla halduskeskus. Küla merepinnast 65 meetri kõrgusel Aizpute. Rokasbirze jääb Riiast 182 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 3 kilomeetri kaugusel.
Külas asuvad põhikool ja raamatukogu. Seal asub ka Rokasbirze bussipeatus.
Rokasbirze rajati Teise maailmasõja järel. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
Asula aladele jääv lahingupaik Rokas birzs on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Aastal 2018 oli külas 258 elanikku, ka aastal 2020 oli elanikke sama palju.
Kazdanga vald

Kazdanga vald (läti keeles "Kazdangas pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute linnaga, Aizpute, Kalvene ja Laža vallaga ning Kuldīga piirkonna Laidi, Turlava ja Rudbārži vallaga.
Valla pindala on 134 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1326 inimest. Valla keskus on Kazdanga küla, vallavanem on Juris Moisejs.
Ajalugu.
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Bojase, Cildi, Kurele, Pūņi, Rokaiži ja Kazdanga mõis. Aastal 1935 oli Kazdanga valla pindala 100,4 km². Aastal 1945 moodustati vallas Alokste, Cildi ja Kazdanga külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Kazdanga külanõukoguga likvideeritav Cildi külanõukogu, aastal 1954 aga Bojase külanõukogu. Aastal 1958 liideti Kazdanga külanõukogu Tebra kolhoosi maad Kalvene külanõukoguga. Aastal 1962 liideti külanõukoguga Klostere külanõukogu kolhoosi Līdums maad. Aastal 1975 liideti sellega osa Laža külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kazdanga ehk Valata linnamägi, Kazdanga akompleks (sealhulgas tallid, park, pargis asuv vaas, ait, kõrts, kavaleride maja koos selle parkettpõrandaga ja häärber), Roņi muinaskalmed ehk Radziņkalns, Vītoliņi linnamägi, Rinki ehk Bojase linnamägi ja Kirikumäe nime kandev linnamägi. Kohaliku kaitse all on Kazdanga vesiveski ja koolimaja, Ādģēri keskaegne kalmistu ja Truļi muinaskalmed.
Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1241 lätlast, 26 venelast, 19 valgevenelast, 15 ukrainlast, 4 poolakat ja 35 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Hõlmader

Hõlmader on laia rauast hõlmaga künniriist, mis pöörab mullakamara täiesti ümber.
Keskaegsete puidust atrade künnisügavus oli 5–10 cm. Uute põllukultuuride levimisega muutus sügavam mullaharimine vajalikuks. Puitatradele tehtud täiendused ei parandanud oluliselt künnikvaliteeti ega suurendanud tööjõudlust. Hõlmader sai Euroopa ida- ja põhjaosas tuntuks 18. sajandi lõpul.
Inglise päritolu hõlmadrad jõudsid Eestisse 19. sajandi algul ning neid kasutati esialgu vaid mõisapõldudel. Paljud talupojad olid esmalt hõlmatrade vastu, kuna nendega kaasnesid suurenenud töönormid ning väikesed maatõugu hobused ei jõudnud raskeid atru vedada. Hõlmadrad võeti omaks 19. sajandi teises pooles, kui valmistati atru, millel oli puust tiisel ja raudhõlm. 1910. aasta põllumajandusloenduse andmetel olid Eestis kõikidest atradest 24% täisrauast hõlmadrad.
Välislingid.
Puittiisliga hõlmader, EPM TR 49:2 E 4:2, Eesti Põllumajandusmuuseum
Königslutter am Elm

Königslutter am Elm on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Linna pindala on 130,58 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 774 inimest.
Geograafia.
Linn paikneb Elmi mäeaheliku kirdenõlval, Elm-Lappwaldi maastikukaitsealal, umbes 23 km Braunschweigist idas, 15 km Helmstedtist läänes ja 20 km Wolfsburgist lõunas.
Linna pääseb Braunschweigi–Magdeburgi raudteelt Königslutteri raudteejaamast, mida teenindavad "Regionalbahni" rongid Braunschweigi ja Helmstedti, ning seda läbib liidukiirtee "Bundesstraße" 1. Bundesautobahn 2 kulgeb kesklinnast umbes 6 km põhjas.
Praegusel kujul loodi umbes 16 000 elanikuga linnake 1974. aasta haldusreformiga, kui ühendati järgmised 18 omavalitsust:
Ajalugu.
"Lûtere" küla Saksimaa hertsogiriigis on esmamainitud 1135. aasta dokumendis, kui keiser Lothar III rajas sinna benediktlaste kloostri, kus kesksel kohal oli Peeter-Pauli kirik, väljapaistev romaani basiilika, kuhu on maetud tema ja ta naine Richenza von Northeim, samuti ka tema väimees, Welfist hertsog Heinrich Uhke. Koht on nime saanud lähedalasunud Lutteri (keskülemsaksa: "lauter", "puhas, selge") jõe karstiallika järgi Elmi mägedes.
Vesilinnus püstitati 1200. aasta paiku ja 1318. aastal on ümbritsev asula dokumenteeritud linnana. 1400. aasta paiku andsid Braunschweigi hertsogid "Luttere" kodanikele linnaõiguse. 14. sajandi lõpust alates kutsuti kohta "Konnigesluttere", mis viitas viimasele keisrile Lothar III-le, Roomlaste kuningale.
Paiknedes kaubateel Braunschweigist Magdeburgi (tänapäeva Bundesstraße 1), olid selle peamised tööstusharud varauusajal õlle pruulimine ning Elmi lubjakivi kaevandamine ja lõikamine, samas kui klooster arenes palverännaku sihtkohaks. Alles 1924. aastal liidendati kloostrikompleks ja külgnev "Oberlutteri"asula linnaga. Kloostri kirik on tuntud oma skulpturaalkunsti ja keisri haua poolest.
Harju-Risti õigeusu kirik

Harju-Risti õigeusu kirik oli õigeusu kirik Harju maakonnas Harju-Risti asulas. Kirikut kasutas Harju-Risti õigeusu kogudus.
Risti õigeusu kirik (vene k. "Ристиская Богоявленская церковь") ehitati 1892. aastal. See asus umbes praeguse põhikooli (endise majandikeskuse) hoone kohal. Alles on kiriku juurde viinud allee ja seda ääristavad puud. 
Kirikuhoonet enam ei ole. Teada on, et pärast Teist maailmasõda ja jumalateenistuste lõpetamist 1951. aastal kasutati kirikut klubina. Hoone sai kannatada tulekahjudes. Nagu vanemad inimesed on meenutanud, toimus üks põleng aastavahetusel, pärast seda, kui kirikus oli peetud nõukogulikku nääripidu. On räägitud, et tegemist võis olla süütamisega, millega sooviti kirikuhoonet jätkuva rüüstamise ja rüvetamise eest kaitsta. 
Hoone õhiti ja lammutati 1961. aasta paiku. Kiriku varemed koondati koolimaja juurde kelgumäeks. Kiriku kohale on ehitatud uus hoone, mis algselt oli Kungla sovhoosi keskus-klubi, kuid nüüdseks on koolimajaks ümber ehitatud. Ainsana on kirikukompleksi hoonetest säilinud preestri elamu, tänapäeval nn õpetajate maja. Kaupluse taga asub väike õigeusu kalmistu (u 0,75 ha), kus on näha ka mõni hauatähis. 
Kirikust on alles maal, mida näeb EELK Risti koguduse majas. Viimane seal teeninud vaimulik oli Joann Ervart [1931–1951], kes töötas Ristil kuni surmani. Maetud sealsele kalmistule.
Konksader

Konksader, (ka juurpuuader) on vanim adratüüp Eestis, mis oli Loode-Eestis kasutusel II maailmasõjani.
Õhukeste muldadega Lääne-Eestis ja saartel künti konksadrast arenenud vannasadraga, Lõuna- ja Ida-Eestis oli künniriistaks harkader. Kesk- ja Põhja-Eestis oli kasutusel atrade segavorm.
Konksadra põhiosa oli pikk kuuse juurpuust veoais ehk vehmer, mille külge kinnitati püstakas vannas ehk künnipuu. Vannase künninurka sai muuta kaarja puupulgaga. Atra juhiti adravarre tagaosas üleskäänduvate juuretüügaste ehk kurgede abil. Algselt oli konksader mõeldud härjapaariga töötamiseks. Hobustega künniks lõigati vehmer lühemaks ning selle külge kinnitati ristpuuga ühendatud aisapaar.
Helme vennastekoguduse palvemaja

Helme vennastekoguduse palvemaja on palvemaja Valga maakonnas Tõrvas. Maja kasutab Helme kogudus. Varem kasutas maja Helme vennastekogudus.
Maja ehitati 1847.
Vene vabastusarmee

Vene vabastusarmee (vene keeles Русская освободительная армия) oli vene vabatahtlike üksus, mis võitles teises maailmasõjas Saksamaa poolel. 
Venemaa vabastusarmee moodustamiseks andis Adolf Hitler loa alles 1944. aasta lõpus, samas kui mittevene rahvustest Idapataljonid tegutsesid juba 1942. aastast.
Kaansoo kogudus

Kaansoo kogudus oli õigeusu kogudus Viljandimaa praostkonnas Kaansoo külas. Kogudus tegutses aastatel 1904–1944 ja seejärel liideti see Suure-Jaani õigeusu kogudusega.
Kogudusel polnud oma kirikut, kasutati ajutisi üürihooneid.
Keila baptisti kirik

Keila baptisti kirik on baptisti kirik Harju maakonnas Keilas aadressil Haapsalu maantee 10.
Kirikut kasutab Keila baptisti kogudus, mille ajalugu ulatub 1903. aastasse.
Ajalugu.
Emile ja Adam Podin saabusid Eestisse 7. mail 1900. Adam Podin, kellel olid baptistlikud veendumused, ristiti 6. oktoobril 1900 Keila jões. Podinid hakkasid eluruumides koosolekuid pidama, kuid nende vastased lõhkusid aknaid ja ähvardasid baptiste.
Kuna Keilas polnud ühtegi baptisti, arenes vaimulik töö kiiresti ja osavõtjate arv kasvas. Tsaarivalitsus tegi takistusi koosolekute pidamisele. 26. augustil 1902 avati viinavabrik kooskäimise kohaks. Esimesed neli usklikku ristiti 7. juulil 1903 Keila jões. Kogudus kinnitati ametlikult 26. september 1903.
Esimese maailmasõja puhkedes suleti palvela ja muudeti vene sõdurite kasarmuks. 1917. aastal, saksa vägede lähenedes, põgenesid venelased ja palvela muudeti katoliku kirikuks, mis hiljem muudeti.
Keila baptisti kogudus pärast Teist maailmasõda ja tänapäeval.
Pärast Teist maailmasõda hakkas Keila baptisti kogudus taas aktiivselt tegutsema. 1960. ja 1970. aastatel olid koguduse tegevused rangelt kontrollitud, kuid sellest hoolimata jätkati usutalitusi ja vaimulikku tööd. Nõukogude ajal pidi kogudus tegutsema keerulistes oludes, kuid säilitati järjepidevus ja osavõtjate arv kasvas tasapisi.
Tänapäeval on Keila Baptistikogudus aktiivne ja kaasaegne kogudus, mis tegeleb nii vaimuliku kui ka sotsiaalse tööga. Kogudus korraldab regulaarselt jumalateenistusi, pühapäevakoole ning noorte- ja naistetöid. Lisaks on kogudusel koostööprojekte kohalike omavalitsuste ja teiste kirikute ning organisatsioonidega, et toetada kogukonna arengut ja pakkuda abi abivajajatele.
Keila baptisti kirik (palvemaja).
Keila mõisa omanik parun von Üxküll sulges mõisa viinavabriku ja muutis selle palvemajaks, mille tsaarivalitsus kinnitas. Palvemaja valmis ja õnnistati 18. augustil 1904.
Pühapäevakool ja muu tegevus.
Keila baptisti kiriku kõrval asus koguduse rajaja pastor Adam Podini kodumaja, kus aastatel 1922–1929 tegutses Eesti Baptisti Jutlustajate Seminar.
Emilie Podin hakkas pühapäevakooli pidama 1903. aastal. 1906. aastaks oli koolis juba 43 õpilast. Kui Emilie Podin 1931. aastal tööst loobus, oli kogudusel kolm pühapäevakooli: Keilas, Vasalemmas ja Ohtus, kokku 195 õpilase ja 6 õpetajaga. 1940. aastatel keelasid võimud pühapäevakoolide tegevuse, mis taaselustati alles 1964. aastal. Emilie Podin organiseeris ka koguduse naisseltsi ja noortetööd.
Clément Lenglet

Clément Nicolas Laurent Lenglet (sündinud 17. juunil 1995 Beauvais's) on Prantsusmaa jalgpallur, keskkaitsja. Ta mängib Inglismaa kõrgliiga klubis Aston Villa (laenul Hispaania kõrgliiga klubist FC Barcelona).
Ta alustas karjääri kodumaa klubis Nancy. Hooajal 2015–16 saadi esiliigas esimene koht ja tõusti kõrgliigasse. 2017. aasta jaanuaris liitus ta 5,4 miljoni euro eest Hispaania kõrgliigaklubiga Sevilla. 2018. aasta juulis suundus ta 35 miljoni euro eest Barcelonasse. 2022. aasta juulis läks ta Barcelonast laenule Tottenham Hotspuri ning 2023. aasta suvel Aston Villasse.
Debüüdi Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi Lenglet 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Andorra vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 10. septembril, kui kohtuti taas Andorraga. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Kulje Püha Eelija kirik

Kulje Püha Eelija kirik (vene keeles "Кулейская православная церковь св. Ильи," eesti keeles Kuulja kirik) on õigeusu kirik Setumaal Kulje külas, praeguse haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Krupi vallas. 
Kirikut kasutab Kulje kogudus.
Kirik asub Kulje lahe ääres vaid 400 meetri kaugusel Eesti-Vene piirist ja 800 meetri kaugusel Podmotsa külast. Ajalooliselt on mitmed praegu Eesti territooriumil asunud külad (Podmotsa, Velna) kuulunud Kulje kiriku alla, küla lapsi ristiti selles kirikus ja surnuid maeti Kulje või Podmotsa kalmistutele.
Ehituslugu.
Esimene puukirik ehitati arvatavasti 1715. aastal, kui siin avati kogudus. See kirik põles 1850. aastal maha ning ehitati uus puukirik, mis omakorda põles maha 1914. aastal.
Uus kivikirik rajati aastatel 1914–1917. Hoone pühitseti 1. augustil (vkj) 1917. Hoone arhitekt oli tõenäoliselt Anatoli Podtšekajev.
Alar Kilp

Alar Kilp (sündinud 18. juunil 1969) on eesti politoloog ja baptisti vaimulik.
Ta kaitses doktoritöö teemal "Kiriku võim ühiskonnas, kultuuris ja poliitikas peale kommunismi" Tartu Ülikoolis 2012. aastal (juhendaja Rein Taagepera).
Ta töötab Tartu Ülikoolis õppejõuna. Lisaks on ta tegutsenud Tartus baptisti vaimulikuna.
2019. aastal oli ta aasta õppejõu tiitli nominent.
Pere.
Tema isa on matemaatik Mati Kilp, ema oli matemaatik Helgi Kilp (1942–2019).
Misso kirik

Misso kirik on luteri kirik Võru maakonnas Misso asulas. Kirikut kasutab abikirikuna Vastseliina kogudus.
Kirik ehitati 1939. aastal.
Kirikus asub vendade Kriisade tehtud orel.
Vannasader

Vannasader, ka seanina, on vanapärane puust ader, mille kiilukujuline künnipuu ehk vannas lükkab mulda ühtlaselt kahele poole.
Lähtunud muistsest konksadrast, tuli vannasader Eestis kasutusele arvatavasti 1. aastatuhande keskpaiku pKr. Ilmselt käis juba sel ajal vannase otsa ka künniraud (leiud 8.–9 sajandist). Õhukeste muldadega Lääne-Eestis ja saartel künti vannasadraga, Lõuna- ja Ida-Eestis oli künniriistaks harkader. Kesk- ja Põhja-Eestis oli kasutusel atrade segavorm.
Ehituselt väga kerge vannasader sobis kündmiseks hästi ka naistele. Saartel ja Loode-Eestis oli naiste künnitöö tavaline, sest mehed käisid kevadel kalapüügil. Vannasadra künnipuu oli kündmisel rõhtasendis. Vannase nurka adervarre suhtes sai muuta kaarja puust sõle abil. Adra juhtimiseks oli üks käsipuu ehk kurg. Vannasatra juhiti liikumissuunast sõltuvalt vasaku või parema käega. Teda kasutati nii härja- kui ka hobuseadrana. Härjaadral oli pikk adervars ehk vehmer, mille külge härjad rakendati ikke abil. Hobuadra aisad olid tagant risti ühendatud kahe lauaga. Vannasatrade künnisügavus oli ligikaudu 10 cm. 20. sajandil kasutati vannasatra veel peamiselt kartulimuldamisriistana.
STS-27

STS-27 oli NASA Space Shuttle'i programmi 27. ja kosmosesüstiku Atlantise kolmas missioon. Missioon startis 2. detsembril 1988 ja see oli teine missioon pärast kosmosesüstiku Challenger katastroofi. Missiooni eesmärgid olid salastatud, sest see viis kosmosesse Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi laadungi. Hiljem avaldatud dokumentide kohaselt viis süstik NRO ja CIA jaoks orbiidile luuresatelliidi.
Missioonile startimise ajal sai süstiku parempoolse tiiva kuumuskilp tugevalt vigastada ja komandör Gibson oli kindel, et süstik ei ela atmosfääri sisenemist üle. Maandumise järel tuvastati süstikul üle 700 kahjustatud kuumuskilbiplaadi ja üks plaat oli kadunud. Kuna kadunud plaat kattis antenni kinnitamiseks mõeldud paksu metallplaati, mis osaliselt sulas aga ei põlenud läbi, ei pääsenud kuumus laeva sisemusse ja süstik pidas atmosfääri sisenemise vastu. 15 aastat hiljem põhjustas kahjustatud kuumuskilp kosmosesüstiku Columbia katastroofi.
Laevabrigaad

Laevabrigaad on Mereväe ujuvkoosseisu sõjalaevade koondis, mis koosneb väiksemate laevade divisjonidest või mitmest suuremast sõjalaevast (üldjuhul hävitaja, fregatt).
Brigaadi juhib tavaliselt kontradmiral või mereväekapten.