tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kama

Kama on tuntud Eesti toit, mida traditsiooniliselt valmistatakse kamajahu (mida samuti võidakse nimetada kamaks) segamise teel hapupiima, värske piima või petiga, tänapäeval ka keefiri või jogurtiga. Kamajahu (rannikumurdes "talkuna", setu keeles "tolohkna", "tolokna") on jäme jahusegu keedetud, kuivatatud ning jahvatatud hernestest ja muudest kaunviljadest ja teraviljadest. Tavalise eestipärase kamajahu kõige iseloomulikumaks koostisosaks on hernejahu. Eri koostisega kamajahudes sisaldub lisaks hernele tavaliselt ka jahvatatud rukist, otra ja kaera, kuid koostisosadeks võivad olla ka näiteks nisujahu või jahvatatud aeduba. Kamajahu valmistamiseks koostisosi keedetakse, kuivatatakse ahjus kõvaks ja jahvatatakse.
Hapukoort lisades tehakse kamajahust kamakäkke.
18. sajandi alguses valmistati Mulgimaal kamajahu kaerast.
Kama nimetatakse sageli üheks Eesti rahvustoiduks ning vahel peetakse kama Eestile ainuomaseks. Samas on kamajahusarnased toiduained tuntud nii Eesti naabermaades (soome "talkkuna", põhjavene "толокно", rootsi "skrädmjöl", liivi "kamārok" või "pūtiļ") kui ka kaugemal (keskaasia rahvaste "talkan", tiibeti tsampa). Nende koostis on piirkonniti erinev. Soome "talkkunat" näiteks valmistatakse samamoodi kui eesti kamajahu; seda jahusegu valmistatakse tavaliselt odrakruupidest, hernestest ja kaeratangudest kuivatamise ja jahvatamise teel. Soomes on nii valmistatava jahusegu koostis piirkonniti erinev.
Kama (täpsustus)

Kama on mitme tähendusega sõna.
Kāma ehk kaama on India mõtteviisis erootika ja esteetiline nauding.
Kollektiivne alateadvus

Kollektiivne alateadvus ehk kollektiivne teadvustamatus on Carl Gustav Jungi õpetuse järgi inimese alateadvuse kõrval teine alateadvuse vorm, mis sisaldab inimsoo minevikust pärit kogemuste jälgi ja mis on kõigil inimestel enam-vähem ühesugune. Selles leidub hulk emotsionaalse värvinguga mõttevorme, arhetüüpe.
Stress

Stress on emotsionaalne pingeseisund, mis tekib välis- ja sisekeskkonna ulatuslikul muutumisel, nn üldine kohanemissündroom. Stressi korral häirub hormonaalne tasakaal ning vallanduvad stressihormoonid (näiteks kortisool), mis avaldavad negatiivset mõju kõigile elundkondadele, kõige rohkem südame- ja veresoonkonnale. Stressihormoonid põhjustavad lihasepinge suurenemist, veresoonte ahenemist ja vererõhu tõusu.
Teatud piirides on stress hea ja normaalne nähtus, mis tagab eduka toimimise ja ellujäämise, kuid pikaajaline stress mõjub organismile hävitavalt. Füsioloog Hans Selye jaotaski stressi vastavalt positiivseks eustessiks ja negatiivseks distressiks.
Molekulaarsel tasandil vahendab loomade organismi vastust stressile hüpotalamuse-ajuripatsi-neerupealiste telg.
Stressi teke.
Stress tekib organismi jaoks äärmuslikes tingimustes, milleks võivad olla nii pingeline elukeskkond kui ka üksindus, liiga raske vaimne või kehaline töö, tavapärase elurütmi ootamatu muutus, iseenda või lähedase inimese raske haigus, trauma, mure lähedase inimese pärast, elamine või töötamine sobimatutes kliimaoludes, väsimus ja kurnatus jne.
Frustratsioon

Frustratsioon on psüühiline pingeseisund, mis tekib tegevuse sunnitud katkestamisel enne eesmärgi saavutamist, perspektiivituse tunnetamisel.
Eestikeelse vastena on frustratsioonile välja pakutud mõistet takistusäng.
Frustratsioon ja agressiivsus.
John Dollardi 1939. aastal esitatud frustratsiooniagressiivsuse hüpoteesi kohaselt viib frustratsioon alati agressiivsuseni ja igasugune agressiivsus on frustratsioonist tingitud. Hiljem on leitud, et frustratsioon võib viia ka muu käitumiseni – näiteks tekitab Martin Seligmani mudeli järgi püsiv frustratsioon läbi õpitud abituse depressiooni.
Hilisemad uurimused on näidanud, et frustratsioon tekitab agressiivsust suurema tõenäosusega kahe tingimuse korral: esiteks peab frustratsioon olema tugev; teiseks peab frustratsiooni põhjust tajutama juhusliku või ebaõiglasena, mitte ärateenitud või õiglasena.
Afekt

 
Afekt ehk afektiivne reaktsioon ehk tundepurse on tunde või emotsiooni kogemus. See on (tavaliselt) lühiajaline ja tormiliselt kulgev inimest tervikuna haarav tundmuseväljendus reaktsioonina mingile olukorrale. See on inimese enda seisukohast nii psühholoogiliselt kui ka füsioloogiliselt äkiline vastureageering. 
Afektiga võib kaasneda pulsi, hingamissageduse ja vererõhu tõus, higistamine, värisemine, pisarad, adrenaliininõristus jm. Need reaktsioonid on iseloomulikud üldisele valmisolekuseisundile ega olene sellest, millise tundmusega on tegu.
Afekti vaadeldakse kas emotsiooni erijuhuna või eristatakse kui lühiajalisemat, tugevamat ja vähem keerukat. Varem on afektiks nimetatud ainult patoloogilisi seisundeid.
Afekt ei pruugi olla kooskõlas isiku kirjeldusega oma tundmuse kohta.
Afektiivne reaktsioon võib olla erineva iseloomuga:
Saale

Saale on jõgi Saksamaal, Elbe vasakpoolne lisajõgi.
Saale algab allikast Fichtelgebirge mägedest Baieri liidumaal 728 meetri kõrgusel üle merepinna ja voolab läbi Tüüringi nõo valdavalt põhja. See on 413 kilomeetrit pikk, millega on pikkuselt Saksamaa üheksas jõgi ja Vltava järel pikkuselt teine Elbe lisajõgi. 
Jõe vooluhulk suudmes on 115 m³/s, millega jagab Elbe lisajõgede seas koos Haveliga teist kohta (samuti Vltava järel). 
Jõe valgla on umbes 24 000 km².
Saale suurimad lisajõed on Weiße Elster paremalt ning Unstrut, Ilm ja Bode vasakult. Suurimad linnad, kust Saale läbi voolab, on Hof (mille läbimise järel jõuab jõgi Tüüringisse), Jena ja Halle. Saale suubub Saksi-Anhaltis Barby linnas 50 meetri kõrgusel üle merepinna Elbesse.
Aastatel 1933–1942 jõge õgvendati ja kanaliseeriti; enne seda oli see 427 km pikk. Samal ajal hakati rajama Leipzigini ulatuvat Elsteri–Saale kanalit, mis aga jäi 1942. aastal pooleli ning on tänini lõpetamata.
Saale on lüüside abil laevatatav 175 km pikkuselt kuni Naumburgini.
Jõel on hüdroelektrijaam.
Šišaldin

Šišaldin on vulkaan Unimaki saarel Aleuutides. 
Vulkaani kõrgus on 2860 meetrit.
Inglismaa jalgpallikoondis 1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Inglismaa jalgpallikoondis 1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
2005. aasta Poola parlamendivalimised

Poola pidas oma parlamendivalimised 25. septembril 2005. Valiti nii alam- kui ka ülemkoda. Alamkoda valiti proportsionaalse valimissüsteemi põhjal, ülemkoda aga blokivalimiste meetodil.
Senati kohtade jaotus.
Kokku: 100 kohta
&lt;br&gt;
Sündmused pärast valimisi.
Pärast valimisi moodustas vähemusvalitsuse konservatiivne Õiguse ja Õigluse partei, proovides eelnevalt saavutada kokkulepet paremliberaalse Kodanikuplatvormiga.
5. mail 2006 moodustas Õiguse ja Õigluse partei valitsuse koos Poola Perede Liiga ja Poola Vabariigi Enesekaitseparteiga.
Puštud

Puštud ehk afgaanid (ka puštunid ja patanid, puštu keeles پښتون paṣ̌tun) on peamiselt Pakistanis ja Afganistanis elav rahvas.
Nende järgi on Afganistan nime saanud ja neid peetakse Afganistani põhirahvaks. Nad moodustavad umbes 40% Afganistani elanikkonnast.
Puštude koguarv on hinnanguliselt 50 miljonit, neist umbes 13,5 miljonit elab Afganistanis ja 35,5 miljonit Pakistanis. Neid elab ka Araabia Ühendemiraatides (338 000), Iraanis (110 000), Suurbritannias (100 000), Kanadas (26 000), Indias (11 000) ja USA-s (8000).
Nad kõnelevad puštu keelt, mis kuulub iraani keelte, täpsemalt idairaani keelte hulka.
Puštude päritolu on teadmata. Arvatavasti elavad nad samas paigas juba aastatuhandeid. 1700–1100 eKr kirjutatud india hümnide püha kogum Rigveda mainib Ida-Afganistanis elavat pakthade hõimu ja Herodotos mainib sedasama hõimu 1. aastatuhandel eKr Ahhemeniidide impeeriumis Arahhoosia satraapias, mis ulatus idas peaaegu Induseni. On oletatud, et need on tänapäeva puštude eellased.
Kuni 19. sajandi lõpuni nimetati puštusid sageli afgaanideks. Esimene teadaolev selle termini mainimine pärineb 3. sajandist Sassaniidide riigi valitsejalt Šapur I-lt kujul "Abgân". 6. sajandil kasutas india astronoom Varāha Mihira seda nimetust kujul "Avagānā".
1893 sõlmisid Afganistani tollane emiir Abdurrahman ja Briti India koloniaalvalitsus lepingu, millega määratlesid oma mõjusfääride piiri. See joon sai tollase Briti India välissekretäri Henry Durandi järgi nimeks Durandi liin. Hiljem kujunes see Afganistani ja Pakistani vaheliseks piiriks. Piir jooksis läbi puštude asuala ja sellest ajast on see jagatud kahe riigi vahel. Tänapäeval tunnustab seda piiri Pakistan, aga mitte Afganistan.
Puštud on sajandeid olnud Afganistanis domineeriv etniline rühm. Sel ajal on peaaegu kõik Afganistani valitsejad olnud puštud. Delhi sultanaadi ajal valitsesid puštu päritolu valitsejad kogu Indiat. Ka Talibani liikmeist on enamus puštud.
Enamik puštudest on sunniidid. Afganistani ja Pakistani piiril elab väike kogukond šiiite. Mõnes piirkonnas on näha sufismi kultuurilist mõju, eriti laulus ja tantsus. India filminäitlejate ja -režissööride Kapooride perekond peab end samuti puštudeks, kuigi nad on hindud.
Domodossola

Domodossola on linn Itaalias Piemonte maakonnas Verbano-Cusio-Ossola provintsis. Asub Bogna ja Toce jõe ühinemiskohas Ossola orus (sellest ka nimi "Domo d'Ossola").
Linna nimi on Itaalias laialt tuntud tänu kohaliku foneetilise tähestiku märksõnale "D nagu Domodossola".
Dareios I

Dareios I Suur (pärsia داریوش; kreeka "Δαρεῖος"; ladinapäraselt "Darius"; umbes 549 – november 486 või oktoober 485 eKr) oli Pärsia suurkuningas 521 eKr kuni oma surmani. Tema ajal saavutas Pärsia impeerium oma suurima ulatuse.
Dareios pärines Ahhemeniidide suguvõsast ning oli Kambyses II sugulane. Ta alistas usurpaatori Gaumata, kes väitis end olevat Kyros II poeg ning oli 522 eKr enda kätte haaranud enamiku Pärsia suurriigist. Dareios võitis teda ilmselt oktoobris 521 eKr ja tema võimu tunnustasid peagi kõik Pärsia provintsid. Olles end riigisiseselt kindlustanud, asus ta Pärsiat jõuliselt laiendama, alistades mõne aastaga viimased sõltumatud Väike-Aasia lääneranniku kreeka linnad, sealhulgas ka Mileetose. Lisaks võttis ta ette sõjaretki sküütide ja teiste Mustast merest põhjas elavate hõimude vastu, kuid ei suutnud neid alistada. 512 eKr allutas ta endale aga Traakia, seega ulatusid Pärsia valdused juba Euroopasse.
Kreeka pärimuse kohaselt Dareios jagas riigi kahekümneks administratiivüksuseks – satraapiaks. Kyrose-aegse pealinna Pasargada kõrvale rajati tema valitsusajal uue keskusena Persepolis hiiglasliku eeskätt tseremoniaalset rolli täitva kuningalossiga. Egiptuses viidi lõpule Niilust Punase merega ühendava kanali ehitus.
499 eKr puhkes Väike-Aasia kreeka linnades ülestõus, mida õhutasid ka Joonia mere idakalda linnriigid, eriti Ateena ja Eretria. Seetõttu otsustas Dareios pärast Väike-Aasia ülestõusu mahasurumist ka teisi kreeklasi karistada, kuid tema väimehe Mardoniose juhitud laevastik jäi Athose kaljude lähedal 492 eKr tormi kätte ning 490 eKr võitsid kreeklased pärslasi Maratoni lahingus. Nii kukkus Dareiose sissetung Kreekasse läbi, kuid Väike-Aasia linnad jäid endiselt tema kätte. Dareiose viimastel valitsusaastatel puhkes ülestõus Egiptuses, mistõttu kreeklaste karistamine jäi tema poja Xerxes I ülesandeks.
Dareiose ajast pärineb Behistuni raidkiri, mis on peamisi Pärsia ajaloo autentseid allikaid. See kirjeldab Dareiose võitu mässuliste üle ning toob ära Ahhemeniidide genealoogia.
27 eKr

Aasta 27 eKr
Sajandid: 2. sajand eKr - 1. sajand eKr - 1. sajand
Kümnendid: 70. aastad eKr 60. aastad eKr 50. aastad eKr 40. aastad eKr 30. aastad eKr - 20. aastad eKr - 10. aastad eKr 0. aastad eKr 0. aastad 10. aastad 20. aastad 
32 eKr 31 eKr 30 eKr 29 eKr 28 eKr - 27 eKr - 26 eKr 25 eKr 24 eKr 23 eKr 22 eKr
376

376. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 371 372 373 374 375 - 376 - 377 378 379 380 381
Eero Aarniste

Eero Aarniste (sündinud 18. aprillil 1968) on Eesti riigiametnik. 
Ta on olnud Tallinna Transpordiameti (varem Tallinna Transpordi- ja Keskkonnaameti) linnatranspordi osakonna juhataja.
Praegu on ta Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi teede ja raudteeosakonna veondus- ja liiklustalituse peaspetsialist autode ja autonduse alal.
Idempotentsus

Idempotentsus on omadus teatud tehetel ja operatsioonidel matemaatikas ja informaatikas, mis tähendab, et operatsiooni on võimalik mitu korda rakendada ilma, et tulemus muutuks peale esimest rakendamist. Mõiste idempotentsusest tuleb jutuks mitmes kohas üldalgebra valdkonnas. 
Definitsioon.
Olgu antud hulk formula_1, millel on defineeritud binaarne tehe formula_2. 
Element formula_3 on idempotentne tehte formula_2 all, kui kehtib 
formula_5,
ning binaarne tehe formula_2 on idempotentne, kui kehtib 
formula_5 kõigi formula_8 puhul.
Unaarset tehet ehk ühe muutuja funktsiooni formula_9 nimetatakse idempotentseks, kui kehtib samasus
formula_10.
Kentucky

Kentucky [kent'aki] on Ameerika Ühendriikide osariik. Põhjas piirneb Indiana ja Ohio osariigiga, lõunas Tennesseega, loodes Illinois'ga, läänes Missouriga, kirdes Lääne-Virginiaga ning idas Virginiaga.
1792. aastal lõi Kentucky Virginiast lahku ja võeti samal aastal iseseisva osariigina Ühendriikide hulka vastu.
Kentucky suurim linn on Louisville.
Riigivanem

Riigivanem oli aastatel 1920–1934 Eesti valitsusjuhi nimetus riigipea ülesannetes ning aastatel 1934–1937 Eesti riigipea nimetus.
1920. aasta põhiseaduse jõustumiseni 21. detsembril ja riigivanema ameti loomiseni juhtis valitsuse tööd peaminister. 1920. aasta põhiseadus kaotas ära peaministri ametinimetuse ning valitsust juhtis sellest peale riigivanem.
Riigivanem 1920–1934.
Aastatel 1920–1934 oli riigivanem Vabariigi Valitsuse juht (peaminister), aga täitis ka rahvusvahelises õiguses ette nähtud riigipea kohustusi. Riigivanema koos teiste Vabariigi Valitsuse liikmetega määras ametisse Riigikogu. Iseseisvat riigipea institutsiooni ei olnud.
Vastavas ajavahemikus Riigivanem:
13. juulil 1922 määras Vabariigi Valitsus Riigivanema ametinimetuse ametlikud tõlked teistesse keeltesse:
1930. aastal olid kasutusel ametikoha järgmised tõlked teistesse keeltesse:
Aastatel asus Eesti Vabariigi riigivanema ametielamu, nn Riigivanema Maja, Toompeal aadressil Lossi plats 7.
Riigivanem 1934–1937.
Aastatel 1934–1937 kehtinud Eesti Vabariigi 1934. aasta põhiseaduse alusel lahutati riigivanema ja peaministri ülesanded ning Riigivanema ametikoht muutus otsevalitavaks. Kandidaate said üles seada 10 000 Eesti kodanikku. 
Riigivanem:
Eesti Vabariigi riigivanemad.
Kümnest riigivanemast kaheksa kas tapeti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt või surid vangistuses; Otto Strandman jõudis enne arreteerimist 1941. aastal sooritada enesetapu ning üksnes August Reil õnnestus Rootsi pageda.
Pärandkultuur

Pärandkultuur on kultuuripärandi üks avaldusmisvorme, mille all mõistetakse inimese loodud kultuuripärandi objekte maastikul.
Pärandkultuuri mõiste on toonud eesti keelde Lembitu Tarang seoses Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) pärandkultuuri objektide kaardistamisega.
Aastail 2005–2011 kaardistati Riigimetsa Majandamise Keskuse eestvõttel Eesti pärandkultuuri, mille raames loendatati ja tähistati ka muid pärandkultuuri objekte: näiteks mahajäetud talukohti, küladevahelisi metsateid, mahajäetud metsavahitalude põliseid õuepuid, keldreid, kiviaedu, turbalõikamise kohti, lubjaahjude varemeid, söemiilide asukohti, tõrvaahjusid, savitööstusi ja potaseahjusid, piimapukkisid, hooneid ja hoonete varemeid, kaevikuid, lubjapõletuskohti, teid, sõjalisi rajatisi. Selle projekti raames koguti ka metsaosade, metsateede, sihtide, kõrgendike, metsaheinamaade ja rabasilmade ajaloolisi rahvapäraseid nimetusi.
Kokku kaardistati 35 006 pärandkultuuri objekti, mis maakondade lõikes jagunesid järgmiselt:
Tšeboksarõ

Tšeboksarõ on linn Venemaal, Tšuvaši Vabariigi pealinn. Linn asub Volga jõe ääres. 
Ajalugu.
Tšeboksarõt on esmamainitud 1469. aastal. 1555. aastast asus seal Moskva suurvürstiriigi kindlus. 1781. aastal sai linnaõigused. 1925. aastast Tšuvaši ANSV pealinn.
Rahvastik.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšeboksarõ elanikest tšuvašše natuke üle 60% ja venelasi ligikaudu 1/3.
Transport.
Tšeboksarõ on maanteede sõlmpunkt ja jõesadam. Raudteeühendus Saranskiga. Linnas on 20 autobussi linnaliini ja 18 trollibussiliini. Linna lähedal on rahvusvaheline lennuväli.
Ahhemeniidid

Ahhemeniidid olid Ahhemeniidide riigi rajanud valitsejate suguvõsa, mis legendi järgi sai alguse Achaimenesest ning lõppes 330 eKr, kui Aleksander Suur vallutas Pärsia.
Suguvõsa esiisa Achaimenese arvati olevat juhtinud pärslased Urmia järve ümbruse asualalt hiljem nende järgi nime saanud Pārsā piirkonda (tänapäeval Fārs). Achaimenes on nime "Haxāmaniš" kreekakeelne kuju.
Kaasan

Kaasan on linn Venemaal, Tatarstani Vabariigi pealinn. Linn asub Volga jõe ääres, selle Kazanka lisajõe suudmes.
Ajalugu.
Arvatakse, et juba 11. sajandil asus Kaasani kohal volga bulgaaride linn. 2005. aastal tähistati suurejooneliselt linna 1000. aastapäeva, kuigi sel daatumil ei ole ajaloolist kinnitust. 13.–14. sajandil oli Kuldhordi koosseisus oleva Kaasani khaaniriigi pealinn. 1552. aastal vallutasid Ivan Julma väed Kaasani ja liitsid Venemaaga. 1774. aastal vallutasid linna Jemeljan Pugatšovi väed ja põletasid maha, kuid Katariina II ajal ehitati linn uuesti üles.
Haldusjaotus.
Rajoonid.
Kaasan jaguneb 7 rajooniks:
Loodus.
Kliima.
Kaasanis valitseb parasvöötme mandriline kliima kuuma suve ja külma talvega. Kõige soojem kuu on juuli, selle keskmine õhutemperatuur on +20,2 °C. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga −10,4 °C. Õhutemperatuuri absoluutne maksimum oli 2010. aasta augustis +39,0 °C, absoluutne miinimum oli 1942. aasta jaanuaris −46,8 °C.
Sademetehulk on keskmiselt 558 mm (264–804 mm) aastas.
Rahvastik.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Kaasani elanikest tatarlased 47,5% ja venelased 48,8%. 2010. aasta rahvaloenduse tulemuste järgi moodustasid linna elanikest tatarlased 47,6% ja venelased 48,6%.
Haridus.
1804. aastal asutatud Kaasani ülikool on üks Venemaa vanimaid ülikoole. Linnas on kokku 44 kõrgharidusasutust, kus kokku õpib üle 140 000 üliõpilase.
Transport.
Linnas on käigus 118 bussiliini, 23 trammiliini ja 17 trollibussiliini.
27. augustil 2005 avati linna 1000. aasta juubeliks metroo. Praegu on valmis üks 15,8-kilomeetrine kümne jaamaga metrooliin.
15 km kaugusel linnast asub Kaasani rahvusvaheline lennujaam. 2011. aastal teenindas lennujaam 1 223 000 reisijat.
Sport.
Jalgpalliklubi Kaasani Rubin mängib Venemaa kõrgliigas. Jäähokiklubi Kaasani Ak Bars on mitmekordne Venemaa meister. Korvpalliklubi Kaasani UNICS mängib Venemaa kõrgliigas.
Sõjaväelaste loend

"Siin on loetletud sõjaväelasi.
Bremen

Bremen (eesti keeles on mööndav ka nimekuju "Breemen") on linn Saksamaal, mis moodustab koos Bremerhaveni linnaga iseseisva Bremeni liidumaa. Bremen asub Weseri jõe ääres, 70 km kaugusel jõe suudmest. 
Bremeni raekoda kuulub koos selle kõrval asuva Rolandi kujuga UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Ajalugu.
Bremenit on esmamainitud 782. aastal. 787. aastal asutas Karl Suur Bremeni piiskopkonna ja linn sai Põhja-Euroopa ristiusustamise keskuseks. Bremeni linn oli "de facto" aastast 1186 ja "de jure" aastast 1646 kiriklikku Bremeni peapiiskopkonda. 1260. aastal sai Bremenist hansalinn. Peapiiskopkonnast umbes kolmandik territooriumist kuulus ilmaliku Saksa-Rooma riigi vürstliku peapiiskopkonda. Bremen sai autonoomseks aastal 1186, Friedrich I Barbarossa andis välja Gelnhauseni privileegi, tunnistades Bremeni linna poliitilise üksusena, keiser kuulutas, et linna valitsevad selle kodanikud ja keiser, vürstlikul peapiiskopil sõnaõigust pole. Bremeni staatus vabaks riigilinnana kinnitati aastal 1646.
Pärast 1970. aastate naftakriise on Bremen majanduslikult alla käinud linna peamise elatusallika – laevaehitustööstuse – allakäigu tõttu. Oma tippajal ligi 16 000 inimesele tööd andnud AG Weser lõpetas tegevuse 1983. aastal, 1997. aastal lõpetas tegevuse ka firma Bremer Vulkan. Rahvaarv ja maksutulud on langenud ka eeslinnastumise tõttu, mis aga asuvad linna täielikult ümbritseval Alam-Saksi liidumaal. Alates sellest ajast on töötus Bremenis olnud märgatavalt kõrge ja kõrgeim väljaspool Ida-Saksamaad – 1998. aasta alguses 16%, 2005. aasta alguses koguni 18%.
Lyon

Lyon on linn Prantsusmaal, Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonna, Lyoni metropoli ja Rhône'i departemangu keskus. Asub Prantsusmaa idaosas, Rhône'i ja Saône'i jõe ühinemiskohas. Lyon on elanike arvult (513 000) Prantsusmaa kolmas linn.
Lyoni kohal asus roomlaste asula Lugdunum.
Lyonis asuvad Interpoli ja Euronewsi peakorter.
Severn

Severn [s'evern "või" s'even] (kõmri keeles "Afon Hafren") on jõgi Suurbritannia saarel. See on Suurbritannia pikim jõgi (354 km). 
Severni jõe vooluhulk on kuni 107 m³/s, millega see on ka Suurbritannia veerohkeim jõgi.
Severn algab Walesi mägedest 610 meetri kõrguselt. Ülemjooksul on Severn mägijõgi, voolab itta ja kirdesse. Keskjooksul laskub jõgi tasandikule, pöördub kagusse ja lõunasse, alamjooksul pöördub edelasse ja suubub Bristolis Bristoli lahte Keldi meres.
Severni kaks suurimat lisajõge on Avoni jõgi Warwickshire'is ja Avoni jõgi Bristoli lähedal.
Bristoli lahes on väga kõrge tõusu ja mõõna vahe – 15 meetrit. Ainult Kanadas Fundy lahes on see veel suurem. Teatud tingimustel tungib tõusuvesi Severni suudmesse nii, et tekib solitonlaine, mis kiiresti ülesvoolu liigub.
Üle Severni on ehitatud tähelepanuväärseid sildu. Kõige pikem sild, Second Severn Crossing, on 5128 meetrit pikk.
Šivelutš

Šivelutš (vene "Шивелуч") on vulkaan Aasias Kamtšatka poolsaarel. 
Šivelutši kõrgus on 3283 meetrit.
Suured pursked toimusid aastatel 1854 ja 1956.
Vulkaan aktiviseerus viimati 1999. aastal ning purskab siiani.
Brava

Brava on saar Atlandi ookeanis, üks Roheneemesaartest. 
Selle pindala on 67 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 976 meetrit. 
Kuulub Roheneemesaartele.
Küngas

Küngas on mäest väiksem positiivne pinnavorm. 
Eestis levinud definitsiooni kohaselt on künka suhtelise kõrguse ülempiiriks ehk mäe suhtelise kõrguse alampiiriks 200 meetrit. Selle definitsiooni kohaselt on kõik Eesti "mäed" tegelikult künkad. Künka ja mäe piir ei ole rangelt fikseeritud ning mujal maailmas kasutatakse neil vahetegemiseks ka teisi kriteeriume.
Künkad tulevad reljeefis üldiselt hästi esile. Küngastel on piiratud ulatus ja kujult on nad pigem sujuvad kui järsud ja sakilised, erinedes selle poolest kaljustest mägedest.
Christina (Lotring)

Christina (november 1521 Nyborg – 10. detsember 1590 Nancy) oli Taani printsess ning Milano ja Lorraine'i hertsoginna.
Christina oli Taani kuninga Christian II ja Austria Isabella tütar. Tema vennad surid kõik noorelt, kuid tal oli vanem õde Dorothea (1520–1580).
1523. aastal toimus Taanis paleepööre. Christian II kukutati ja tema asemel hakkas valitsema tema onu Frederik I. Christina vanemad põgenesid sugulaste juurde Madalmaadesse, kus tüdruk koos oma õega üles kasvas. Tema ema suri juba 1526, isa alles 1559.
4. mail 1534 abiellus 12-aastane Christina 39-aastase Milano hertsogi Francesco II Sforzaga, kes suri juba 1. novembril 1535. Nad ei kohtunud omavahel kunagi; isegi pulmatseremoonia peeti eri riikides.
Christina sai tuntuks oma ilu ja hea hariduse poolest.
1538 saabus Hans Holbein Mandri-Euroopasse tähtsaid aadlidaame maalima, et nende välimust näidata Henry VIII-le, kes otsis pärast Jane Seymouri surma endale neljandat naist. Maal Christinast on säilinud, kuid Christina keeldus abielust Henry VIII-ga, kellest levisid kuulujutud, et ta kohtleb oma naisi halvasti. Tema ütlus, et ta abielluks Henry VIII-ga ainult juhul, kui tal oleks kaks pead (viidates Henry VIII teisele abikaasale Anne Boleynile, kellel raiuti pea maha), põhjustas skandaali.
Christina abiellus 10. juulil 1541 Brüsselis Lorraine'i pärija François'ga, kes sai Lorraine'i hertsogiks 1544 ja hukkus õnnetusjuhtumis 12. juunil 1545. Neil oli kolm last:
Kraater

Kraater ehk vulkaanikraater on vulkaanilise materjali, vahel ka muu materjali kuhjumisel moodustunud ümara põhiplaaniga negatiivne pinnavorm. Harilikult asuvad kraatrid mäe (vulkaani) tipus.
Tegevvulkaani kraatri põhjas on lõhed või lõõrid, mille kaudu pääsevad maapinnale magma, gaasid ja muud ained. Kustunud vulkaanidel on lõõrid sageli läbipääsmatud. Kraatrist väljuvad ained pärinevad magmakambrist ja on seal suure rõhu all, harilikult ka väga kuumad. Mõnikord väljuvad nad kraatrist väga suure kiirusega. Seetõttu on tegevvulkaani kraatris ohtlik viibida.
Kraater võib moodustuda peale vulkaanilise materjali kraatrivallidele kuhjumise ka plahvatusliku vulkaanipurske tagajärjel.
Vulkaanipursete tagajärjel võivad vulkaanis olevad lõhed ja lõõrid sulguda ja mujal tekkida. Võib juhtuda, et ühte kraatrisse viivad avaused sulguvad ja tekivad mujale vulkaani välispinnale viivad avad. Seetõttu on vulkaane, millel on mitu kraatrit. Kui üks nendest on vulkaani tipus, nimetatakse seda peakraatriks, ülejäänuid, mäe küljel olevaid, nimetatakse kõrvalkraatriteks.
Kui kraater täitub veega, nimetatakse tekkinud järve kraatrijärveks. Kraatrijärved on tavaliselt sügavad. Maailma kõige sügavam kraatrijärv Crater Lake on 594 m sügav.
Kraatri kõik servad ei pruugi olla ühekõrgused. Juhtub, et vulkaanipurske või maavärina tagajärjel variseb osa mäest kokku ja seetõttu on kraatri üks serv oluliselt madalam teistest. Niisugune olukord võib tekkida ka siis, kui kraatrijärv suudab erosiooni tulemusena vulkaaniseina läbi uuristada ja sealtkaudu täielikult või osaliselt tühjaks voolab.
Kõik kraatrid ei asu mäe tipus. Leidub suhteliselt madalaid, lameda põhjaga ja laiu kraatreid, mida nimetatakse maarideks. Maarid on tavaliselt täitunud veega ja niimoodi moodustanud maarijärve.
Kraatri ja sellega koos osa vulkaani kokkukukkumisel tekkinud negatiivset pinnavormi nimetatakse kaldeeraks. Maailma kõige suurem kaldeerajärv on Sumatral asuv Toba järv, mille pindala on 1000 km².
Lisaks Maale on vulkaanikraatreid tuvastatud mitmel teiselgi Päikesesüsteemi taevakehal. Maast suurematel Päikesesüsteemi taevakehadel kraatreid ei ole, sest neil puudub tahke pind.
Oboe

Oboe (prantsuse sõnast "haut-bois" – 'kõrge (lärmikas) puu', itaalia keeles "oboe") on kaasaegse orkestri instrument, topeltlesthuuliku ehk trostiga puupuhkpill. 
Oboe on piklik ja torujas pill, millel on metallist klapisüsteem heliavade avamiseks ja sulgemiseks. Oboe heliavadest 6 on lahtised, ülejäänud 16 heliava ees on metallklapid. Heliavade avamise ja sulgemisega muudetakse heli kõrgust. 
Oboed hoitakse mängides mõlema käega suu ees poolviltuses asendis. 
Oboe heliulatus on b-g3. Oboe tämber on nasaalne, teravapoolne ja läbitungiv ent samas ka sametjas. Vaatamata pilli peaasjalikult nasaalsele tämbrile on oboe olnud sajandite vältel eriti just melanhoolia ja kurbuse muusikaline väljendaja.
Algselt oli oboe karjuste ja jahimeeste pill, keskaegsed trubaduurid ja truväärid mängisid oboe eelkäijatel, 17. sajandi keskel võeti oboe kasutusele orkestris.
Oboed asuvad orkestris puupuhkpillide rühmas dirigendi ees, üsna keskel, flöötide ja klarnetite vahel. Tavaliselt on orkestris 2-4 oboed, tihtilugu koosneb oboerühm kuni kolmest oboest ning ühest inglissarvest. 
Oboed kasutatakse tavaliselt orkestripillina, kuid sellele on ka kirjutatud mitmeid soolokontserte ja -sonaate. Esimese oboekontserdi kirjutas Domenico Marcheselli 1708. aastal. Säilinud pole sellest aga midagi peale pealkirja "Academico Formato". Eriti palju repertuaari leidub barokiajastust, mil oboeteoseid kirjutasid teiste hulgas Tomaso Albinoni, Johann Sebastian Bach, Georg Philipp Telemann ja Antonio Vivaldi.
Graniidistumine

Graniidistumine (inglise "granitization") on granitoidse kivimi moodustumine läbi moondeprotsesside.
Graniidistumine on protsess, mille täpset olemust veel hästi ei mõisteta. Tegemist on olemasolevate kivimite ümberkristalliseerumise ehk moondumisega, kusjuures toimub ka metasomatoos ehk vana materjali osaline asendumine uuega. Tulemuseks on tardkivim graniidiga väga sarnane moondekivim. Graniit võib tekkida kahel viisil, mistõttu öeldaksegi mõnikord, et on olemas nii graniidid kui ka graniidid.
Mõned geoloogid peavad graniidistumise kaudu tekkinuks kõiki graniite, mille lähtekivimiks on settekivimid, hoolimata sellest, kas lähtematerjal on vahepeal üles sulanud ehk läbinud magmalise faasi või mitte.
Metasomatoos

Metasomatoos on protsess, mille käigus muutub moonduva kivimi keemiline koostis.
Metasomatoosi põhjustavad peamiselt kivimeis ringlevad kuumad ning keemiliselt agressiivsed hüdrotermaalsed lahused ehk fluidid. Kui lihtne moone hõlmab vaid olemasoleva lähtekivimi ümberkristalliseerumist ilma selle koostist muutmata (näiteks liivakivi moondumine kvartsiidiks), siis metasomatoosi puhul asendatakse osa lähtekivimi materjalist uuega. 
Näiteks basaldi moondumine amfiboliidiks on metasomaatiline moone.
Leon Battista Alberti

Leon Battista Alberti (14. veebruar 1404 Genova – 25. aprill 1472 Rooma) oli itaalia vararenessansi arhitekt, polühistor ja kunstiteoreetik, kes ka luuletas ja maalis.
Alberti õppis Genovas, Veneetsias ja Padovas. Teada on, et ta õppis õigusteadust, tutvus antiikkirjandusega ja reisis palju. 1434 järgnes ta oma patroon paavst Eugenius IV-le Firenzesse, kus ühines juhtivate kunstnike ja humanistide ringiga, kuhu kuulusid näiteks Donatello ja Brunelleschi. 1436–1443 viibis Bolognas, Veneetsias ja Ferraras ning naasis viimaks Rooma.
Alberti maalid ei ole säilinud. Peamiselt on ta tuntud oma traktaatide ja arhitektuurialaste saavutuste poolest. Alberti arhitektuuriloomingut iseloomustab rooma eeskujude toomine kirikuarhitektuuri.
Alberti projekteeritud on järgmised hooned:
Alberti oli oma aja tähtis krüptograaf, kes leiutas mitme tähestiku šifrid ja šifreerimisketta, mis märgatavalt lihtsustas niihästi sõnumite šifreerimist kui ka dešifreerimist. Selle meetodi järgi sõltub iga tähe tähendus sõnumis talle eelnevast tähest. Seda on peetud kõige tähtsamaks leiutiseks krüptograafias pärast Julius Caesari aega. Krüptograafiaajaloolane David Kahn nimetas teda lääne krüptograafia isaks, märkides mitme tähestiku šifri ja šifreerimisketta leiutamise kõrval tema teeneid krüptoanalüüsi leiutamises.
Takt

Takt (ladinakeelsest sõnast "tactus" 'puudutus', 'löök') on muusika noodikirjas absoluutse või suhtelise ajavahemiku tähis.
Takti tähistamiseks partituuris võib kasutada taktimõõdu ja taktijoone märke.
Taktina tähistatud ajavahemik võib jaotuda löökideks, millest mõni (enamasti esimene) võib olla rõhuline.
Rõhuliste ja mitterõhuliste löökide suhe määrab meetrumi.
Enne takti algust paiknevad helivältused võivad moodustada eeltakti.
Svetlana Masterkova

Svetlana Masterkova (sündinud 17. jaanuaril 1968 Atšinskis) on Venemaa endine kergejõustiklane (distantsid 800 m kuni 1 miil). Ta on kahekordne olümpiavõitja (1996), maailmameister (1999) ja Euroopa meister (1998).
Masterkova on IAAFi kuulsuste halli liige.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1996. aasta suveolümpiamängud
Maailmameistrivõistlustel.
1999
Euroopa meistrivõistlustel.
1998
Välislingid.
Pilte Svetlana Masterkova
Orlando Bloom

Orlando Jonathan Blanchard Bloom (sündinud 13. jaanuaril 1977 Canterburys Inglismaal) on inglise filminäitleja, UNICEF-i hea tahte saadik.
Tuntust on ta kogunud eelkõige "Sõrmuste isanda" ja "Kääbiku" triloogiaga ning filmidega " (2003), " (2006) ja "" (2007).
Ta on kaasa teinud filmides "Wilde" (1997), "Allatulistatud "Black Hawk"" ("Black Hawk Down", 2001), "Ned Kelly" (2003), "Trooja" (2004) ning "Haven" (2004). 
Esimese peaosa sai filmis "The Calcium Kid" (2004), sellele järgnesid ristisõdadest kõnelev eepos "Taevane kuningriik" (2005) ja romantiline komöödia "Elizabethtown" (2005).
Susa (Itaalia)

Susa on linn Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos 51 km Torinost läänes.
Erinevalt muust Itaaliast, mis oli roomlaste valitseda, jäi Susa koos Piemonte läänealadega gallide kätte.
Tuntuim ehitismälestis on romaani stiilis Susa katedraal (1029) koos uhke kampaniiliga. Sealsamas, teisel pool Piazza San Giusto väljakut, seisab gallide juhi Cottiuse poolt Vana-Rooma keisri Augustuse auks püstitatud triumfikaar ("Arco di Augusto").
Eric Bana

Eric Bana (sünninimega Eric Banadinovich; sündinud 9. augustil 1968 Austraalias Melbourne'is) on austraalia filminäitleja.
Bana on pälvinud mitu Austraalia Filmiinstituudi auhinda. Ta on mänginud silmapaistvaid rolle laias žanrispektris – eepostest ulme– ja põnevusfilmideni. Lisaks näitlemisele on Bana ka motospordi entusiast ning on osalenud erinevatel võidusõiduvõistlustel Austraalias. Bana määrati 2019. aastal Austraalia Ordu (AM) liikmeks tema teenete eest filmikunsti valdkonnas.
Isiklikku.
Tema isa Ivan oli horvaat, sündinud Zagrebis ning tema ema Eleanor oli pärit Mannheimi lähedalt Saksamaalt. Tal on üks vanem vend, Anthony. Teda kasvatati katoliiklikus õhkkonnas.
Ta abiellus 1997. aastal Rebecca Gleesoniga, neil on kaks last: Klaus (sündinud 1999) ja Sophia (sündinud 2002).
Bana tegeleb aktiivselt heategevusega. Ta on heategevusorganisatsiooni Youth Off The Streets saadik ning ka vaimse tervise stipendiumi eestkõneleja, et suurendada teadlikkust vaimuhaigustest Austraalias. Alates 1995. aastast on ta osalenud Melbourne'is toimuval Mootorratturite Assotsiatsiooni Mänguasjajooksul, mis kogub jõulude ajal raha ja mänguasju abivajavatele lastele.
Admetos

Admetos oli vanakreeka mütoloogias Tessaalia kuningas, Alkestise abikaasa.
Admetos oli Tessaalia kuninga Pherese poeg ja elas Pheras, mis oli tema isa asutatud. Noorena võttis Admetos osa argonautide retkest ja Kalydoni metsseajahist.
Zeus saatis Apolloni Admetose juurde sunnitööle. Nimelt oli Zeus pahandanud, et Apolloni poeg Asklepios ravis kõiki haigusi, mistõttu maa peal enam ei surdud, ja tappis ta. Apollon oli sellest nii raevunud, et tappis Etna mäel töötanud kükloobid, kes Zeusile piksenooli sepistasid, aga mõne autori järgi kükloopide pojad. (Mingil juhul ei tapnud Apollon kõiki kükloope maailmas.) Apolloni karistusaja pikkus oli eri autorite andmetel ühest üheksa aastani. On ka väidetud, et Apolloni süü põhjuseks oli Pythoni tapmine. Tõenäolisemalt ei toonud Pythoni surmamine siiski kaasa mingit karistust.
Admetos oli lahke ja seltskondlik mees. Kuigi ta ei tundnud oma uues teenris ära jumalat, kohtles ta teda hästi. Apolloni peamiseks tööks oli karja hoidmine. Tasuks hea suhtumise eest korraldas ta, et kõik Admetose kariloomad tõid kaksikuid järglasi.
Kui Apolloni karistusaeg lõppes, avaldas ta Admetosele, kes ta on, ning lubas teatada, kui moirad on tema elulõnga lõpuni kerinud ja kavatsevad selle läbi lõigata, et ta võiks leida kellegi, kes vabatahtlikult tema eest sureks.
Admetos tahtis naiseks võtta Iolkose kuninga, oma isa poolvenna Peliase tütart Alkestist. Pelias ei tahtnud teda üldse mehele panna ja seadis sellepärast tingimuseks, et annab ta naiseks ainult sellele, kes tuleb kosja kaarikuga, mille ette on rakendatud lõvi ja metssiga. Apolloni abiga täitis Admetos selle soovi ja Pelias andiski talle Alkestise.
Pulmapäeval keeldus Admetos ohverdamast Artemisele ning karistuseks saatis Artemis mõrsjakambrisse palju madusid. Apollon soovitas Artemisele ohverdada ja jumalanna võttiski maod ära.
Ei läinud kaua aega, kui Apollon teatas Admetosele, et tal on määratud varsti surra. Admetos pöördus kõigepealt oma vanemate poole, aga need, kuigi juba elatanud ja haiged, keeldusid poja eest suremast. Ka ükski sõber ega ori ei nõustunud sellega. Seda tegi hoopis Alkestis.
Admetos kurvastas väga ja lasi Alkestisele korraldada suurejoonelise matuse. Siis aga sattus sinna Herakles. Admetos salgas, et midagi tõsist on lahti, kostitas Heraklest, nagu suutis, ja käskis oma teenijannadel tema eest hoolitseda, aga ise läks matusele. Herakles jõi end purju, laulis kõlvatuid laule ja käitus nii, nagu matusepäeval ei sobinud. Kui teenijannad talle selle eest märkusi tegid, taipas Herakles, et miski on korrast ära. Kui ta teada sai, et Alkestis on surnud, süüdistas ta ennast taipamatuses ja katsus seda heaks teha.
Herakles läks allmaailma, võitles Thanatosega (Surmaga) ja tõi sealt Alkestise tagasi.
Admetos ja Alkestis said poja Eumelose, kes Admetose järel kuningaks sai.
Admetos ja Alkestis kunstis.
Seda teemat on kasutanud Euripides, Hans Sachs, Christoph Martin Wieland, Vittorio Alfieri, Hugo von Hofmannsthal ja Thornton Niven Wilder draamas, Georg Friedrich Händel oratooriumis (1726) ning Jean Baptiste Lully ja Christoph Willibald Gluck ooperis.
Seda teemat on maalinud Friedrich Heinrich Füger ja Paul Cézanne.
Osleidys Menéndez

Osleidys Menéndez (sündinud 14. novembril 1979 Martias) on Kuuba naiskergejõustiklane (odaviskaja). Olümpiavõitja (2004) ja kahekordne (2001 ja 2005) maailmameister. Endine odaviske maailmarekordi (71.70 m) omanik.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
pronksmedal 66.18
olümpiavõitja 71.53
Maailmameistrivõistlustel.
maailmameister 69.53
maailmameister 71.70 MR
Maailma karikavõistlustel.
1. koht 64.41
IAAF-i finaalvõistlustel.
1. koht 66.20
1. koht 67.24
IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlustel.
3. koht 65.79
Universiaadil.
1. koht 69.82
Välislingid.
Pilte Osleidys Menéndezest
Alkestis

Alkestis oli vanakreeka mütoloogias Tessaalia kuninga Admetose abikaasa.
Alkestis oli Iolkose kuninga Peliase ja Anaxibia tütar. Tal oli vend Akastos ning õed Peisidike, Pelopeia ja Hippothoe.
Talle tuli kosja tuntud kangelane Admetos, kes oli osalenud argonautide retkel ja Kalydoni metsseajahil.
Pelias ei tahtnud Alkestist mehele panna ja seadis sellepärast tingimuseks, et annab ta naiseks ainult sellele, kes tuleb kosja kaarikuga, mille ette on rakendatud lõvi ja metssiga. Apolloni abiga täitis Admetos selle soovi ja Pelias andiski talle Alkestise.
Varsti tuli Apollon Admetosele teatama, et tal on määratud varsti surra. Tal oli võimalik pääseda ainult juhul, kui ta leiab kellegi, kes tema eest sureb. Admetos pöördus kõigepealt oma vanemate poole, aga need, kuigi juba elatanud ja haiged, keeldusid sellest. Ka ükski sõber ega ori ei nõustunud Admetose eest surema. Seda tegi hoopis Alkestis.
Admetos kurvastas väga ja lasi Alkestisele korraldada suurejoonelise matuse. Siis aga sattus sinna Herakles. Admetos salgas, et midagi tõsist on lahti, kostitas Heraklest, nagu suutis, ja käskis oma teenijannadel tema eest hoolitseda, aga ise läks matusele. Herakles jõi end purju, laulis kõlvatuid laule ja käitus nii, nagu matusepäeval ei sobinud. Kui teenijannad talle selle eest märkusi tegid, taipas Herakles, et miski on korrast ära. Kui ta teada sai, et Alkestis on surnud, süüdistas ta ennast taipamatuses ja katsus seda heaks teha.
Herakles läks allmaailma, võitles Thanatosega (Surmaga) ja tõi sealt Alkestise tagasi.
Admetos ja Alkestis said poja Eumelose, kes Admetose järel kuningaks sai.
Admetos ja Alkestis kunstis.
Seda teemat on kasutanud Euripides, Hans Sachs, Christoph Martin Wieland, Vittorio Alfieri, Hugo von Hofmannsthal ja Thornton Niven Wilder draamas, Georg Friedrich Händel oratooriumis (1726) ning Jean Baptiste Lully ja Christoph Willibald Gluck ooperis.
Seda teemat on maalinud Friedrich Heinrich Füger ja Paul Cézanne.
Wang Junxia

Wang Junxia (王军霞 "Wáng Jūnxiá"; sündinud 19. jaanuaril 1973 Jiaohes) on Hiina endine kergejõustiklane (jooksudistantsid 3000 m kuni maratonini). Olümpiavõitja (1996) ja maailmameister (1993).
Talle kuulus aastatel 1993–2016 10 000 meetri maailmarekord 29.31,78. 1993. aastast on ta 3000 meetri maailmarekordi 8.06,11 valdaja.
Junxia on IAAFi kuulsuste halli liige.
Viola d'amore

Viola d'amore (itaalia keeles 'armastuse vioola') on topeltkeeltega mahedakõlaline vioola, mis oli kasutusel 17. ja 18. sajandil. 
Pillil on 4...7 viisi- ja 4...14 resonantskeelt. Viimased helisevad kaasa, kui poognaga põhikeeled helisema pannakse.
Puštu keel

Puštu keel ehk afgaani keel on iraani keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelevad puštud.
Staatus ja kõnelejad.
Puštu keelt kõneldakse peamiselt Afganistanis, kus see on dari keele kõrval ametlik keel (Sardar Mohammed Hashim Khani ajal aastal 1936 kuulutati puštu keel Afganistani riigikeeleks), ja Pakistanis. 
Puštu keelt kõneldakse Afganistanis eriti Kandahāri, Jalālābādi, Ghaznī ja Khowsti ümbruses ning Kabuli ja Farāhi provintsis, Pakistanis näiteks Belutšistanis ja Peshawari ümbruses. 
Kõnelejate koguarv on umbes 33 miljonit.
Keelesugulus, erijooned ja seos rahvaga.
Puštu keel kuulub indoeuroopa keelkonna iraani rühma, täpsemalt idairaani keelte kagurühma. Nagu teistelegi viimasesse kuuluvatele keeltele, on puštu keelele omased retroflekssed konsonandid ja ergatiivtarind. Need jooned eristavad kagurühma keeli kirderühma keeltest, mille hulka kuuluvad sogdi keele tänapäevane kuju jagnoobi keel ning kunagine baktria keel. 
Et puštu keelt kõnelevad ainult puštud ning ta pole naaberkeeli oluliselt mõjutanud, siis saab keele põhjal teha otseseid järeldusi puštude päritolu ja algkodu kohta. Puštude algkodu pidi asuma Iraani kiltmaa kaguosas, Hindukušist lõuna pool. See seletab ka india keelte tugevat mõju puštu keelele. Paljud puštu keele sõnad ei ole tagasiviidavad piirkonna algsetele iraani keeltele. See osutab (osalt) mitteiraani päritolule.
Murded.
Puštu keelel on palju territoriaalseid ja hõimumurdeid. Need jaotatakse idamurderühmaks ehk Peshawari-Jalālābādi murderühmaks ja läänemurderühmaks ehk Kandahāri murderühmaks. Mõnikord tuuakse eraldi välja lõunamurderühm, kuhu kuuluvad näiteks Afganistani Paktīā provintsi murded.
Kiri.
Puštu keelt on sellest ajast, kui Kesk-Aasiasse jõudis islam, kirjutatud modifitseeritud araabia kirjas. Tänapäeval kasutatakse ka latinisatsiooni, põhjuseks suuresti laienev kasutamine Internetis. 
Puštu tähestikus on 40 tähte. 
Grammatika.
Võrreldes pärsia keelega on puštu keelel keerukam fonoloogia ja morfoloogia. 
Preteeritumis leidub ergatiivistruktuure. 
Sõnajärg on SOV.
Sõnavara.
Üsna sagedased on pärsia ja araabia laensõnad. Põhjuseks on suuresti pärsia keele valdav osa pärast Afganistani pealinna üleviimist Kandahārist Kabulisse 18. sajandil. 
Mõned puštu keele sõnad on veel äratuntavalt indoeuroopa päritolu, näiteks põhiarvsõnad:
"dua" دوه 'kaks', "dree" دری 'kolm', "ate" اته'kaheksa', "noha" نهه 'üheksa',
samuti mõned muud sõnad, nagu näiteks: 
"stori" ستوری 'täht', "nevä" نوی 'uus', "na" نه 'ei'.
Prefektuur (Jaapan)

Prefektuur (都道府県 "todōfuken") on Jaapani 1. järgu haldusüksuseks. 
Jaapan on jaotatud 47 prefektuuriks, millest 43 on n-ö pärisprefektuurid (県 "ken"), 1 pealinna-ala (都 "to"), 1 piirkond (道 "dō") ja kaks linnaprefektuurid (府 "fu").
Järjestus standardi ISO 3166-2 järgi.
Põhjast lõunasse (standardi ISO 3166-2 järjestuses) on Jaapani prefektuurid:
Assai

Assai (itaalia keeles 'väga') on sõna, mida noodikirjas kasutatakse tempomärke lisandina. 
Näiteks "Allegro assai" tähendab 'väga kiiresti'.
Allegro

Allegro (itaalia keeles 'lõbusalt, liikuvalt, kiiresti') on noodikirjas tempomärge, mis märgib kiiret tempot.
"Allegro" võib olla ka heliteose või selle osa pealkirjaks.
Novotšeboksarsk

Novotšeboksarsk on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis. Asub Volga kaldal 20 km kaugusel Tšeboksarõst.
Linna hakati rajama 1960. aastal seoses hüdroelektrijaama ehitusega. Linnaõigused sai 1965. aastal.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Novotšeboksarski elanikest tšuvašše 53%, venelasi 32%, tatarlasi 6%, mordvalasi 3%, marisid 3%, ukrainlasi 1%, valgevenelasi 1% ja teistest rahvustest inimesi 1%.
Laavavool

Laavavool on vulkaanist väljunud maapinda mööda voolav laava või sel viisil moodustunud kivimkeha.
Laavavoolud on enamasti basaltse või andesiitse koostisega.
Levinumad laavavoolud on aa-laava, pahoehoe ja padilaava.
Kivimkeha

Kivimkeha on geoloogiline struktuur, mis tekke, struktuuri, kivimilise koostise või millegi muu poolest erineb temaga piirnevaist kivimkehadest.
Kivimkehadeks võivad olla näiteks intrusioon, kiht, laavavool jne.
Ksenoliit

Ksenoliit on tardkivimi sees olev teise kivimi fragment.
Ksenoliidid tekivad näiteks magmakambri või magma liikumisteede seintest lahti murdunud kivitükkidest, aga ka laavavoolu poolt kaasa haaratud kivikestest. 
Vastavalt suletiste printsiibile peavad ksenoliidid olema vanemad kui neid ümbritsev tardkivim.
Fantastilised elukad ja kust neid leida

"Fantastilised elukad ja kust neid leida" (inglise keeles "Fantastic Beasts and Where to Find Them") on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu 2001. aastal ilmunud Harry Potteri raamatusarja juurde kuuluv raamat. 
Raamat kujutab endast Sigatüüka kooli õpikut, mida on mainitud mitmel korral ka Harry Potteri sarjas.
Raamat räägib elukatest ja olevustest ning annab ülevaate Harry Potteri sarjas esinenud maagilistest olenditest. Raamatu autorina on nimetatud Newton Fido Scamanderit ehk Newt. Raamat sisaldab ka humoorikaid Harry Potteri, Ron Weasley ja Hermione Grangeri tehtud märkmeid ja kritseldusi, nagu oleks tegu koopiaga Harry Potterile kuulunud raamatust.
Christian II (täpsustus)

Christian II nime all on tuntud mitu valitsejat:
Elam

Elam (vanemas eestikeelses kirjanduses ka Eelam) oli vanaaja riik tänapäeva Iraagi ja Iraani piirimail Zagrose mägede ja Pärsia lahe vahel. Tema soodne asukoht tegi riigi ohtlikuks konkurendiks läänes asuvatele Mesopotaamia riikidele. Elam oli mitu korda sealsete impeeriumite võimu all, kuid vallutas aeg-ajalt ka Mesopotaamia alasid. Tema tähtsus kadus 1. aastatuhandel eKr, kui regioonis tõusid esile Meedia ja Pärsia.
Elami riik tekkis umbes 2700 eKr. Selle võimsuse tipp oli 2. aastatuhat eKr, kuid hiljem vallutati ta Uus-Assüüria poolt ning Iraani kiltmaal alustasid elamlastele pealetungi ka indoeurooplased: meedlased ja pärslased.
Oletatavasti 539 eKr langes Elam lõplikult pärslaste võimu alla. Selle muistne pealinn Susa (mille lähedal asub tänapäeval Šuš) oli juba varem saanud üheks Pärsia olulisematest keskustest.
Elamlased rääkisid elami keelt, millel teadaolevad sugulaskeeled puuduvad.
Ptolemaios II

Ptolemaios II Philadelphos (309–246 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast pärinev hellenistliku Egiptuse kuningas alates 285 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios I poeg.
Ptolemaios II sai lisanime Philadelphos seetõttu, et ta abiellus Egiptuse tavasid järgides oma õe Arsinoe II-ga ning lasi tolle ja oma vanemad pärast nende surma jumalustada. Tema ajal jätkus Egiptuses hellenistliku kultuuri õitseng.
Devon (täpsustus)

Devon on krahvkond Edela-Inglismaal. 
Devon on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastu), mis vastavad ajavahemikule 416...359 miljonit aastast tagasi.
Chloris

Chloris oli Teeba printsess, Amphioni ja Niobe tütar.
Niobel oli 7 poega ja 7 tütart ning ta kiitles nendega, pidades end paremaks jumalanna Letost, kel oli ainult üks poeg ja üks tütar. Ta käskis linlasi, et need peavad Leto templis hoopis temale ohverdama. Karistuseks lasksid Leto lapsed Apollon ja Artemis mürgitatud nooltega maha kõik Niobe lapsed; Apollon tappis pojad ja Artemis tütred. Ainsana pääses noorim tütar Chloris, kes jooksis ema sülle ja kellele Niobe armu palus. Mõne autori järgi tappis Artemis ka tema; sel juhul räägib see artikkel kahest samanimelisest naisest. Tema isa tappis end seejärel ise, kuid mõne autori järgi tappis Apollon ka tema. Ema Niobe sõitis seepeale sünnikoju Früügiasse, kus muutus südamevalust Sipylose mäeks, millest voolab välja allikas.
Tüdruk, kelle nimi oli seni olnud Meliboia, oli sellest niivõrd vapustatud, et sai uueks nimeks Chloris, mis kreeka keeles tähendab 'kahvatu'.
Chloris abiellus Messeenia kuninga Neleusega. Nad elasid Pylose linnas ning neil oli 13 poega ja 1 tütar. Chlorist tabas ema saatus, kuigi ei tema ega ta mees ei kiidelnud oma lastega.
Neleus vihkas oma kaksikvenda Peliast, kes oli endale haaranud Iolkose kuningatrooni ja ta pagendanud. Neleus mõtles lakkamatult kättemaksule. Isegi ühe oma poja nimetas ta Alastoriks ('kättemaks'). Herakles palus Neleusel kättemaksust loobuda, ent Neleus keeldus. Karistuseks tappis Herakles Neleuse 11 poega: Alastori, Chromiose, Taurose, Asteriose, Pylaoni, Deimachose, Eurybiose, Phrasiose, Eurymenese, Euagorase ja Epilaose. Ellu jäid Nestor, Periklymenos ja tütar Pero.
Python

Python oli vanakreeka mütoloogias draakon, kelle Gaia oli sigitanud ülemaailmsest veeuputusest ülejäänud mudaga. Homeros väidab "Hümnis Apollonile", et Pythoni sünnitas Hera partenogeneetiliselt, ilma mehe osavõtuta, et maksta kätte Zeusi abielurikkumiste eest, kuid enamik autoreid seda ei poolda.
Kui Leto kandis rinna all Zeusi lapsi Apollonit ja Artemist, siis laskis Hera Pythonil Letot lakkamatult jälitada, nii et see kuskil puhkust ei saanud enne kui Delosel. Python kaitses ka Delfi lähedal asunud Gaia oraaklit.
Apollon tappis Pythoni, tabades teda noolega silme vahele, ja asutas Gaia oraakli asemele oma oraakli, keda hakati Pythoni järgi püütiaks nimetama.
On väidetud, et karistuseks selle eest pidi Apollon aastaid Admetose juures sureliku kombel töötama, kuid tõenäolisemalt ei toonud Pythoni tapmine siiski kaasa mingit karistust.
Selle sündmuse mälestuseks korraldati Delfis iga olümpiaadi 3. aasta suvel püütiamänge. Jutud, et need olevat asutanud Apollon ise, on ilmselt valed, sest neid korraldati alles 6. sajandist eKr.