2019. aasta Türgi sissetung Põhja-Süüriasse

2019. aasta Türgi sissetung Põhja- ja Kirde-Süüriasse, koodnimega Operatsioon Rahu Allikas (türgi keeles "Barış Pınarı Harekâtı") oli 9. oktoobril 2019 alanud Türgi relvajõudude (TAF) ja Türgiga liidus oleva opositsioonirühmituse Süüria Rahvusarmee (SNA) sõjaline operatsioon, mis oli suunatud Põhja- ja Ida-Süüria Autonoomse Administratsiooni (NES) ja Süüria Demokraatlike Jõudude (SDF) vastu. 
6. oktoobril 2019 käskis Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi administratsioon Ameerika Ühendriikide vägedel taanduda Süüria kirdeosast, kus nad olid toetanud oma kurdi liitlasi võitluses ISIS-e vastu. Valge Maja teatas, et Ameerika Ühendriigid ei toeta operatsiooni ega ei osale selles. Sõjaline operatsioon algas 9. oktoobril 2019, kui Türgi õhujõud alustasid õhurünnakuid Süüria piirilinnadele.
Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani sõnul oli operatsiooni eesmärk kurdi üksuste (SDF – Süüria Demokraatlikud Jõud) väljaajamine Süüria piirialadelt ja 30 km sügavuse "turvatsooni" loomine Süüria põhjaosas, kuhu võiks Türgist ümber asustada umbes 3,6 miljonit Süüria sõjapõgenikku. Kuna ümberasutamiseks kavandatav piirkond on demograafiliselt valdavalt kurdikeelne, on kriitikud seda kavatsust sarjanud kui katset peale sundida drastilisi demograafilisi muutusi.
Paljud riigid mõistsid hukka Türgi tegevuse kui invasiooni suveräänse Araabia riigi territooriumile ning vastutustundetu destabiliseeriva tegevuse, millel on "potentsiaalselt kohutavad" humanitaarsed tagajärjed. Süüria valitsus süüdistas alguses kurde Türgi rünnaku esilekutsumises, separatismis ja valitsusega leppimata jätmises, mõistes samal ajal hukka ka sissetungi Süüria territooriumile. Sellegipoolest jõudis SDF paar päeva hiljem Süüria valitsusega kokkuleppele, mille järgi lubati Süüria armeel siseneda SDF-i kontrolli all olevatesse Manbij ja Kobanî linnadesse, et kaitsta linnu Türgi rünnaku eest. Vahetult pärast seda teatas Süüria riigi ringhääling SANA, et Süüria armee on asunud paigutama vägesid riigi põhjaossa, et "Türgi agressioonile vastu astuda". Sellele vaatamata ei kavatsenud Türgi oma rünnakuplaane muuta.
17. oktoobril 2019 teatas Ameerika Ühendriikide asepresident Mike Pence, et Ameerika Ühendriigid ja Türgi sõlmisid kokkuleppe, mille alusel lõpetab Türgi Süüria piirialadel 5 päevaks sõjategevuse ja SDF-i väeüksused soostuvad vastutasuks piirkonnast taanduma. 22. oktoobril sõlmisid Venemaa president Vladimir Putin ja Türgi president Recep Tayyip Erdoğan kokkuleppe relvarahu pikendamiseks veel 120 tunniks, et lasta SDF-i üksustel täiendavalt taganeda piirialadelt ning lisaks ka Tell Rifaadi ja Manbiji linnadest. Kokkuleppe järgi sai Vene sõjaväepolitsei õiguse piirkonnas (v.a Qamishli linn) patrullida. Relvarahu täiendus hakkas kehtima 23. oktoobri keskööst.
Taust.
Türgi ja Ameerika Ühendriigid sõlmisid kokkuleppe 2019. aasta augustis pärast kuudepikkuseid Türgi ähvardusi tungida ühepoolselt Süüria põhjaossa. Ameerika Ühendriigid pidasid SDF-i üheks oma peamiseks liitlaseks ISIS-e vastases sõjas Süürias, samas kui Türgi peab rühmitust seotuks Kurdistani Töölisparteiga. Kokkuleppe järgi loodi Süüria põhjaosas puhvertsoon, mille eesmärk oli pingete hajutamine, käsitledes Türgi julgeolekuprobleeme seire ja ühispatrullide abil, võimaldades siiski kurdidel säilitada kontroll nende alade üle. Ameerika Ühendriigid ja kurdid kiitsid kokkuleppe heaks, kuid Türgi polnud sellega üldiselt rahul. Türgi rahulolematus tõi kaasa arvukad Türgi jõupingutused puhvertsooni laiendamiseks, Türgi kontrolli kindlustamiseks selle osade üle või miljonite põgenike ümberpaigutamiseks puhveralale, kuid kõik need jõupingutused ebaõnnestusid tugeva SDF-i vastupanu ja ameeriklaste kohlolu tingimustes.
Vaatamata Ameerika Ühendriikide ja Türgi ühispatrullide ametlikule algusele, SDF-i kindlustatud punktide lammutamisele ja YPG-üksuste (kurdi omakaitseväed) osalisele väljaviimisele puhvertsooni aladelt, suurenesid pinged edasi, kuna Türgi esitas SDF-ile veelgi suuremaid nõudmisi. Viimane lükkas need aga tagasi, kuna nende arvates on SDF leppinud niigi karmi kompromissiga, lubades Põhja-Süürias Türgi vägedel osaleda ühispatrullides Ameerika Ühendriikidega. Türgi rahulolematus lepingu suhtes kasvas avalikuks vaenulikkuseks ning Türgi president esitas SDF-i suhtes ultimaatumi. Rühmitus eiras seda ja Türgi kuulutas oktoobri alguses ultimaatumi tähtaja möödunuks.
Eelmäng.
8. oktoobril pidas Türgi president Recep Tayyip Erdoğan telefonikõne Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpiga, mille sisuks oli SDF-i vastase sõjalise operatsiooni alustamine Eufrati jõest ida pool. Kõne järel alustasid Ameerika Ühendriigid oma vägede väljaviimist Türgi piiri lähedal asuvatelt positsioonidelt. Kuigi Ameerika Ühendriikide valitsus on teatanud, et nad ei toeta Türgi juhitavat rünnakut, teatas Trumpi administratsioon 6. oktoobril 2019, et Ameerika Ühendriigid viivad Türgiga vastasseisu vältimiseks konfliktipiirkonnast välja kogu oma personali. Ameerika Ühendriikide riigisekretär Mike Pompeo eitas, et see tähendas Türgi vägedele rohelise tule näitamist SDF-i ründamiseks, samal ajal kui SDF-i pressiesindaja nimetas Ameerika Ühendriikide tegevust reetmiseks. Väidetavalt katkestasid Ameerika Ühendriigid abiandmise ka SDF-ile, et mitte relvastada neid oma NATO liitlase vastu.
Türgi sõjavägi pommitas 8. oktoobril 2019 Iraagist Põhja-Süüriasse suunduvate militaarsõidukite konvoid, mis kuulus SDF-ile. Õhurünnaku tagajärjel ei olnud ühtegi inimohvrit. Samal päeval avasid Venemaa eriväed Eufrati jõel ülepääsu Süüria valitsuse ja SDF-i valduste vahel Deir ez-Zori kubermangus. SDF-i ja Süüria kokkuleppe tulemusena teatas Süüria valitsus, et Süüria sõjaväe lähetamine Manbij lähedale toimub selleks, et takistada Türgi sõjaväe sisenemist linna. Türgi väed alustasid samal päeval sõjategevust Ras al-Ayni linna lähedal.