IPad

iPad on ettevõtte Apple Inc. tahvelarvuti.
iPadiga on võimalik kasutada audiovisuaalset meediat nagu raamatud, perioodikaväljaanded, filmid, muusika ja mängud, kuid saab ka luua sisu rakendustega iMovie (videotöötlus), GarageBand (muusika), Keynote, Pages, Numbers jne. 
Esimese põlvkonna iPad kaalus umbes 680 grammi ja iPad 2 umbes 600 grammi, niisiis jäävad seadmete mõõtmed ja kaal nutitelefonide ja sülearvutite vahepeale. Apple lasi iPadi turule aprillis 2010 ning esimese 80 päevaga õnnestus müüa 3 miljonit seadet. iPad jõudis Eestis ametlikult müügile 28. jaanuaril 2011. 2011. aasta 11. märtsil jõudis USA-s turule uus iPad 2.
Strategy Analyticsi avaldatud aruande kohaselt oli 2010. aasta teise kvartali lõpuks Apple iPadi turuosa tahvelarvutite turul 95%. Uuringufirma IDC andmeil kuulus 2010. aasta neljanda kvartali lõpuks Apple'ile 73% tahvelarvutite turust. Languse põhjustas uute konkurentide teke. 2010. aasta teise kvartali jooksul müüs Apple 4,19 miljonit iPadi.
iPadil jookseb sama operatsioonisüsteem nagu iPod Touchil ja iPhone'il. Seade saab käitada nii spetsiaalselt sellele mõeldud rakendusi kui ka neid, mis on välja töötatud iPhone'i jaoks. Ilma modifikatsioonideta saab seadmel käivitada vaid neid rakendusi, mis on Apple'i heakskiiduga ja kättesaadavad App Store'i kaudu.
Sarnaselt iPhone'i ja iPod Touchiga juhitakse ka iPadi mitmikpuutetundliku ekraani abil erinevalt enamikust varasemaist tahvelarvuteist, mida juhiti osutuspulgaga. iPad kasutab interneti sirvimiseks, meediafailide laadimiseks ja striimimiseks ning tarkvara installimiseks Wi-Fi-andmesideühendust. Mõnel mudelil on ka traadita 3G-andmesideühendus, mille abil saab luua ühendusi GSM 3G-andmesidevõrkudega. Seadet hallatakse ja sünkroonitakse iTunesi tarkvaraga, ühendades seadme personaalarvutiga USB-kaabli abil.
Ajalugu.
Apple'i esimene tahvelarvuti oli Newton MessagePad 100, mis toodi turule 1993. aastal ja mille tulemusena lõi Acorn Computers ARM6 protsessori tuuma. Apple arendas veel ka PowerBook Duol põhineva tahvelarvuti prototüübi, mis kandis nime PenLite, aga ei toonud seda müügile, kuna ei tahtnud kahjustada MessagePadi müüki. Apple lasi turule veel mitu Newtonil põhinevat pihuarvutit, kuid lõpetas neist viimase, MessagePad 2100 müügi aastal 1998.
Pärast 2001. aastal turule tulnud kaasaskantava muusikamängija iPodi edu sisenes Apple 2007. aastal uuesti mobiilarvutite turule iPhone'iga. Olles väiksem kui iPad, aga evides sisseehitatud kaamerat ja mobiiltelefoni, oli see esimene seade, mis kasutas Apple'i operatsioonisüsteemi iOS, kus kasutajaliidest juhiti inimsõrmega mitmikpuutetundliku ekraani kaudu. 2009. aasta lõpuks oli iPadi turule tuleku üle spekuleeritud juba mitu aastat. Enamasti viidati seadmele kui "Apple'i tahvelarvutile", ent kasutati ka nimesid iTablet ja iSlate. Steve Jobs kuulutas iPadi välja 27. jaanuaril 2010 toimunud Apple'i pressikonverentsil Yerba Buena kunstikeskuses San Franciscos.
Hiljem tunnistas Jobs, et iPadi arendati juba enne iPhone'i. Mõistes, et loodud kasutajaliides töötaks sama hästi ka mobiiltelefonil, jättis Jobs iPadi arenduse pooleli ja otsustas selle asemel arendada välja hoopis iPhone'i.
Riistvara.
Ekraan ja sisend.
iPadi puuteekraan diagonaaliga 9,7 tolli (25 cm) on vedelkristallekraan (1024x768 pikslit), mis on kaetud sõrmejälgi hülgava ja kriimustuskindla klaasiga. Nii nagu iPhone, on ka iPad mõeldud kasutamiseks paljaste sõrmedega. Elektrilise mahtuvuseta tavalisi kindaid ja osutuspulki ei saa sellega kasutada. Samas on olemas spetsiaalsed kindad ja osutuspulgad, mis on mõeldud just selliste ekraanide tarbeks.
Ekraan reageerib veel kahele sensorile: valgustundlik andur, et seadistada ekraani heledust, ja 3-teljeline aktseleromeeter, mille abil tehakse kindlaks iPadi orientatsioon, et lülitada portree ja maastiku režiimide vahel. Erinevalt iPhone'i ja iPod Touchi sisseehitatud rakendustest, mis toimivad kolmes asendis (portree, maastik-vasakule, maastik-paremale), toetavad iPadi sisseehitatud rakendused seadme pööramist kõiki nelja suunda ehk kolme eelmainitut ning lisaks veel tagurpidi keeramist. See aga tähendab, et seadmel puudub kindel ettemääratud loomulik asend, pigem on ekraani asend suhteline avakuvanupu asukoha suhtes.
Kokku on iPadil neli füüsilist nuppu, milleks on avakuvanupp ekraani allservas, mille abil saab kasutaja naasta peamenüüsse, lisaks veel kolm plastikust lülitit külgedel: sisse-väljalülitusnupp ja helitugevuse üles-alla muutmise nupp, pluss kolmas nupp, mis alates iOS 4.2 versioonist on kasutusel kui helivaigistusnupp. Algselt oli viimatimainitud nupp kasutusel ekraani pööramise lukustamise funktsiooni sisse-väljalülitamiseks (mõeldud ekraani eksliku keeramise väljalülitamiseks juhul, kui kasutaja on pikali).[29] Kui alates iOS 4.2 uuendusest on see nupu funktsionaalsus eemaldatud ja ekraani keeramise lukku saab nüüd kontrollida tarkvaralise nupu abil, mis asub iOS-i tegumiribal. Ametlikus iOS-i versioonis puudub võimalus füüsiliste nuppude funktsioonide ümber defineerimiseks.
Ars Technica märkis ära sarnasused iPadi ja Star Treki väljamõeldud PADD-tahvelarvutite vahel, seda nii nime kui ka funktsioonide osas.
Ühenduvus.
iPad suudab kasutada Wi-Fi Skyhook Wirelessi trilateratsiooni, et anda asukohapõhist informatsiooni sellistele rakendustele nagu Google Maps. 3G-mudel sisaldab lisaks veel ka A-GPS-i, et arvutada asukohta GPS-i või lähedalasuvate mobiilsidemastide järgi. Samuti on 3G-mudeli tagaküljel mustast plastist riba, et parandada 3G-raadio tundlikkust.
Kaabelühenduse jaoks on iPadil spetsiaalne Apple'i dokkühendus. Seadmel puuduvad nii Etherneti kui ka USB-liidesed, mis on omased suurematele arvutitele.
Heli ja väljund.
iPadil on kaks sisemist kõlarit, mille kaudu väljastatakse monoheli läbi kahe kanali kolme heliporti, mis on süvistatud seadme alumise serva paremasse nurka. Helitugevusnupp on seadme paremal küljel ülaosas.
3,5 mm liidese, mis asub seadme ülemise serva vasakus nurgas, kaudu väljastatakse stereoheli kõrvaklappidesse, millel võivad olla nii mikrofon kui ka helitugevuse nupud. iPadil on mikrofon, mida saab kasutada heli salvestamiseks.
Sisseehitatud Bluetooth 2.1 + EDR liides võimaldab seadmega kasutada nii juhtmeta kõrvaklappe kui ka klaviatuure. Sellele vaatamata ei võimalda iPad failiedastust Bluetoothi kaudu. iPad võimaldab spetsiaalse kaabli abil veel ka 1024x768 VGA väljundit, et ühendada väline kuvar või televiisor.
Toide ja aku.
iPad kasutab sisemist laetavat liitium-ioon-polümeerakut. Akudest 60% on toodetud Taiwanis Simplo Techonology poolt ja ülejäänud 40% toodab Dynapack International Techology. iPadi laadimiseks on vaja kaheamprist voolu, mida toodab kaasasolev 10 W USB-toiteadapter. Kuigi seadet on võimalik laadida ka arvutist, millel standardne USB-port, siis kuna need on piiratud 500 milliampriga (pool amprit), on tulemuseks kas aeglasem või hoopis mittetoimiv laadimine.
Apple'i väitel võimaldab iPadi aku kuni 10 tundi video taasesitust, 10 tundi internetis surfamist,140 tundi heli taasesitust või kuni kuu aega ooterežiimis olekut. Nii nagu kõik akutehnoloogiad, nii kaotab ka iPadi LiPo aku aja jooksul mahtuvust. Sellest hoolimata on seade loodud mittevahetatava akuga. Sarnaselt iPodi ja iPhone'i akuvahetusprogrammiga vahetab Apple iPadi, mille aku ei hoia elektrilist laetust, uuendatud iPadiga 99 dollari eest välja.
Salvestamine.
iPadi müüakse kolme sisemise salvestusmahuga: 16, 32 või 64 GB välkmälu. Kõik andmed salvestatakse välkmäluseadmele ja salvestusmahtu laiendada ei saa. Apple müüb eraldi kaamera ühenduskomplekti, millel on SD-kaardi luger, aga seda saab kasutada vaid fotode ja videote kopeerimiseks.
SIM.
Wi-Fi+3G-mudelil on küljel mikro-SIM-i (mitte mini-SIM-i) pesa. Erinevalt iPhone'ist, mida müüakse tavaliselt lukustatuna mingi kindla teenusepakkuja külge, müüakse 3G iPadi lukuvabana ja seda on võimalik kasutada iga ühilduva GSM-teenusepakkujaga. Ainsaks erandiks on siin Jaapan, kus iPad 3G on lukustatud Softbanki külge. Ameerika Ühendriikides on andmeside T-Mobile'i võrgus piiratud aeglasema EDGE-i kiirusega, kuna T-Mobile'i 3G-võrk kasutab erinevaid sagedusi.
Lisaseadmed.
Apple pakub ka iPadi lisaseadmeid, näiteks on valikus järgmised:
Tootmine.
iPade paneb kokku Foxconn oma suurimas tehases, mis asub Hiinas Shenzenis. Samas toodetakse Apple'i iPode, iPhone'e ja Mac Mini arvuteid.
iSuppli arvestas, et iga iPad 16GB WiFi mudeli tootmine maksab 259,60 dollarit, milles ei sisaldu teadustöö, arendamise, litsentside ega patentide maksumused. Apple ei avalikusta iPadi komponentide tootjaid, aga seadme lahtivõtmise aruanded ja analüüsid valdkonna asjatundjate poolt näitavad, et eri osade tootjad on järgmised:
Tarkvara.
Nii nagu ka iPhone, mis kasutab sama arenduskeskkonda (iPhone SDK, versioon 3.2 ja uuem), käitab ka iPad ainult seda tarkvara, mida saab alla laadida Apple'i rakendustepoest ja mis on välja arendatud programmeerijate poolt, kes on maksnud registreeritud seadmetel arendust võimaldava arendaja litsentsi eest. iPadil jooksevad peaaegu kõik kolmanda osapoole loodud iPhone'i rakendused, mis jooksevad kas iPhone'i-suuruse ekraani mõõtudes või suurendatuna üle terve iPadi ekraani. Arendajatel on samuti võimalus luua rakendusi, mis kasutavad ära iPadi võimalusi. iPadi müüakse spetsiaalse iPadi jaoks kohandatud iPhone'i OS-iga, mille versiooniks oli 3.2. 1. septembril 2010 kuulutati välja, et iPad saab iOS 4.2 versiooni 2010. aasta novembris. Apple väljastas iOS 4.2.1 avalikkusele 22. novembril 2010.
Rakendused.
iPadi müüakse mitmete eelinstallitud rakendustega nagu Safari, Mail, Photos, Video, YouTube, iPod, iTunes, App Store, iBooks, Maps, Notes, Calendar, Contacts ja Spotlight Search. Nii mõnigi neist on kohandatud versioon iPhone'i analoogist.
iPad sünkroonib iTunesiga nii Macil kui ka Windows PC-l. Apple portis oma iWorki paketi Macilt iPadi peale ja müüb kärbitud versioone Pages, Numbers ja Keynote'i rakendustest oma rakendustepoes App Store. Kuigi iPad ei ole mõeldud asendma mobiiltelefoni, saab kasutaja kõrvaklappide või sisseehitatud kõlarite ja mikrofoni abil teha telefonikõnesid üle Wi-Fi või 3G kasutades VoIP-rakendusi. iPadi jaoks on olemas hulgaliselt kolmanda osapoole loodud rakendusi, 1. septembril 2010 oli App Store'is 25 000 spetsiaalselt iPadile mõeldud rakendust. iPadil ei ole võimalik käivitada Xcode'i, kuna operatsioonisüsteemiks on iOS.
Digitaalsete õiguste haldus (DRM).
iPad kasutab DRM-i, mis on mõeldud ostetud sisu nagu teleseriaalid, filmid ja rakendused lukustamiseks nii, et need toimiksid vaid Apple'i platvormil. iPadi arendusmudel nõuab, et kõik, kes loovad iPadi jaoks rakendusi, peavad allkirjastama konfidentsiaalsuslepingu ja maksma arendajalitsentsi eest. Veelgi enam, kriitikud väidavad, et Apple'i tsentraliseeritud rakenduse heakskiitmise protsess ning platvormi enese kontrollimine ja lukustamine lämmatab tarkvara innovatsiooni. Erilist muret tekitab digitaalsete õiguste kaitsjatele see, et Apple'il on vajadusel võimalus eemalt kasutajate iPadis asuvaid rakendusi, meediat ning andmeid blokeerida või kustutada.
Digitaalsete õiguste kaitsjad, näiteks Free Software Foundation, Electronic Frontier Foundation ning arvutiinsener ja aktivist Brewster Kahle on iPadi kritiseerinud just digitaalsete õiguste piirangute tõttu. National Public Radio tsiteeris GigaOM-i analüütikut Paul Sweetingut: "iPadi näol hoiad sa käes anti-internetti. [...] See võimaldab [suurtel meediakompaniidel] põhimõtteliselt taasluua vana ärimudeli, kus nad suruvad sisu peale omadel tingimustel, selle asemel, et kasutaja ise läheb ja otsib omale sobiva sisu kasutades näiteks otsingumootoreid." Samas leiab Sweeting ka, et Apple'i piirangud tekitavad selle toodetega tunde, et kasutaja asub ohutus naabruskonnas, öeldes järgmist: "Apple pakub sulle kaitstud ühiskonda, kus väravas seisab valvur ja kus on ka arvatavasti toateenija." Laura Sydell, artikli autor, jõuab järeldusele: "Kuna üha rohkem tarbijaid muretseb oma turvalisuse pärast internetis ning kardab viirusi ja pahavara, siis on nad rahul Apple'i pakutava suletud ühiskonnaga."
Lahtimurdmine ("jailbreaking").
Nii nagu teisi iOS-i seadmeid, on ka iPadi võimalik lahti murda, võimaldades seejärel seadmes kasutada Apple'i heakskiiduta rakendusi ja programme. Lahti murtud iPadi kasutajad saavad alla laadida palju rakendusi, mis varem olid App Store'i kaudu kättesaamatud, kasutades mitteametlikke installimisvahendeid nagu Cydia. Samuti on võimalik ebaseaduslikult hangitud rakenduste installimine. Apple väidab, et lahtimurdmine tühistab Ameerika Ühendriikides seadme tehasegarantii.
Raamatud, uudised ja ajakirjade sisu.
iPadi jaoks on olemas rakendus iBooks, mida saab alla laadida App Store'ist. Selle rakenduse abil on võimalik lugeda ePub-vormingus sisu, mida saab alla laadida iBookstore'ist. iPadi turuletuleku ajal, 3. aprillil 2010 oli iBookstore kättesaadav ainult Ameerika Ühendriikides. Mitmed suured raamatukirjastajad nagu Penguin Books, HarperCollins, Simon &amp; Schuster ja Macmillian on sõlminud kirjastuslepped, et iPadi jaoks raamatuid avaldada.
Veebruaris 2010 teatas Condé Nast Publications, et alates juunist hakkavad nad vastu võtma iPadi jaoks tellimusi oma ajakirjadele GQ, Vanity Fair ja Wired.
Aprillis 2010 teatas The New York Times, et hakkab iga päev iPadil ilmuma. Alates oktoobrist 2010 oli reklaamidega The New York Timesi rakendus tasuta kättesaadav ilma tasulise tellimiseta. Alates 2011. aastast muutus ajaleht siiski tasuliseks ja tellitavaks. Suuremad uudistetootjad nagu The Wall Street Journal, BBC ja Reuters on tulnud välja oma iPadi rakendustega, millest mõni on saanud populaarsemaks kui teised.
Tsensuur.
Apple'i App Store, mille kaudu käib iPhone'i ja iPadi rakenduste levitamine, rakendab sisule tsensuuri, mis on mitmete raamatu ja ajakirja kirjastajatele tekitanud probleeme platvormi kasutamisel. The Guardian kirjeldas Apple'it kui levitaja W. H. Smithi analoogi, mis palju aastaid rakendas briti kirjastajatele sisu piiranguid.
Tingituna porno App Store'i mittelubamisest muutsid YouPorn ja teised spetsiaalselt iPadi silmas pidades oma videote formaadi Flashilt H.264 ja HTML5 peale. Kirjavahetuses Ryan Tate'ga Valleywagist väitis Steve Jobs, et iPad pakub "vabadust pornost", mis viis ärritunud vastukajadeni, näiteks protestisid kunstnikud Johannes P. Osterhoffi Adbusting Berliinis ja San Franciscos WWDC10 ajal.
Väljalase.
Apple alustas iPadi eeltellimuste vastuvõttu Ameerika Ühendriikides 12. märtsil 2010. Ainus suurem muudatus seadme teatavaks tegemisest kuni eeltellimiseni oli küljel asuva lüliti funktsiooni muutmine heli vaigistamisest ekraani pööramise lukustamiseks. iPadi Wi-Fi versioon tuli USA-s müügile 3. aprillil 2010. Wi-Fi + 3G-versioon tuli müügile 30. aprillil.
3G-teenust pakub USA-s AT&amp;T ja seda müüdi esialgu kahe ettemakstud lepinguvaba võimalusega: üks piiramatu andmemahu ning teine 250 MB kuus andmemahu ja poole hinnaga. 2. juunil 2010 teatas AT&amp;T, et alates 7. juunist muutub senine piiramatu andmemahuga pakett uutele klientidele 2 GB piiranguga paketiks, pisut odavama hinna eest. Olemasolevatel klientidel jääks võimalus jätkata piiramatu andmemahuga paketiga. Paketid aktiveeritakse iPadiga ja need võib iga hetk tühistada.
iPad tuli müügile Austraalias, Kanadas, Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Jaapanis, Hispaanias, Šveitsis ja Suurbritannias 28. mail. Eeltellimusi sai neis riikides esitada alates 10. maist. Apple tõi iPadi müügile Austrias, Belgias, Hongkongis, Iirimaal, Luksemburgis, Mehhikos, Hollandis, Uus-Meremaal ja Singapuris 23. juulil 2010. Iisrael keelas lühiajaliselt iPadide impordi, kuna oli kartus, et Wi-Fi võib segada teiste seadmete levi. 17. septembril 2010 tuli iPad ametlikult müügile Hiinas.
Seade oli sedavõrd populaarne, et seda müüdi esimesel müügipäeval 300 000 tükki. 3. maiks oli Apple müünud miljon iPadi, see oli poole lühem aeg, kui esimese iPhone'i miljoni eksemplari müügiks kulunud aeg. 31. maiks 2010 oli Apple müünud 2 miljonit iPadi ja 22. juuniks 2010 oli müüdud 3 miljonit. 1. juulist kuni 30. septembrini 2010 müüs Apple veel 4,2 miljonit iPadi. 18. oktoobril toimunud finantsteemalise konverentskõne ajal teatas Steve Jobs, et Apple on fiskaalkvartali jooksul müünud rohkem iPade kui Maci arvuteid.
Lõuna-Korea kultuuri- ja turismiministrit Yu In-choni kritiseeriti avalikkuse ees heakskiiduta iPadi kasutamise eest, kuna Lõuna-Koreas on ebaseaduslik kasutada heakskiitmata elektroonikaseadmeid. iPad tuli Koreas müügile 30. novembril läbi KT, mis müüb ka iPhone'e.
Esialgu oli iPad kättesaadav ainult interneti teel App Store'is ja Apple'i enda jaemüügipoodides. Hiljem on seda müüma hakanud ka paljud teised jaemüüjad, näiteks Amazon, Wal-Mart, Best Buy, Verizon ja AT&amp;T.
Vastuvõtt.
Reaktsioon väljakuulutamisele.
Meedia reaktsioon iPadi väljakuulutamisele oli erinev. Walt Mossberg kirjutas oma esmamuljete põhjal, mis olid valdavalt positiivsed, järgmist: "Kõik on kinni tarkvaras," mõeldes selle all, et riistvara omadused on iPadi edus vähem tähtsad kui tarkvara ja kasutajaliides. Mossberg nimetas ka seadme hinda "tagasihoidlikuks", arvestades selle võimalusi, ja kiitis kümnetunnist aku kestvust. Teised, näiteks PC Advisor ja The Sydney Morning Herald, kirjutasid, et iPad hakkab võistlema ka laialtlevinud netbookidega, millest enamikul jookseb Microsoft Windows. Baasmudeli hind 499 dollarit oli väiksem kui pressi, Wall Streeti analüütikute ja konkurentide esialgsed, oluliselt kõrgemad hinnangud seda pakkusid.
Yair Reiner ütles, et iPad hakkab võistlema selliste e-lugeritega nagu Barnes &amp; Noble'i Nook ja Amazoni Kindle, pakkudes samas kirjastajatele 70 protsenti müügihinnast, ehk sarnast mudelit nagu Apple App Store pakub arendajatele. On märkimisväärne, et nädal enne iPadi oodatavat turuletulekut tõstis ka Amazon Kindle'i poes kirjastajate sissetuleku osa 70 protsendini.
Mõni päev pärast avaldamist ütles Stephen Fry, et inimesed peaksid iPadi järele proovima, et tõeliselt hinnata selle otstarvet ja kvaliteeti, ning mainis, et üldlevinud kriitika kaob pärast järeleproovimist. Fry tõstis esile iPadi kiirust ja reageerimiskiirust, intuitiivset kasutajaliidest ja ekraani detailirohkust. Sarnaselt Steve Jobsi avaldustega väljakuulutamisel ütles ka meedia, et iPad on loonud uue seadmeklassi nutitelefonide ja sülearvutite vahele.
Ülevaated.
iPadi ülevaated on üldiselt olnud kiitvad. Walt Mossberg The Wall Street Journalist nimetas seda sülearvuti tapjale "päris lähedal" olevaks. David Pogut The New York Timesist kirjutas topeltülevaate, milles esimene osa oli tehnoloogiainimesele ja teine osa tavainimesele. Esimeses osas märgib ta, et sülearvuti pakub rohkem võimalusi odavama hinnaga kui iPad. Teises osas aga väidab ta, et kui tema lugejatele meeldib seadme idee ja nad saavad aru, mis on selle planeeritud kasutusvaldkonnad, siis naudivad nad seadme kasutamist. Tim Gideon PC Magazine'ist kirjutas: "Siin on tegemist võitjaga", mis "kahtlemata saab juhtivaks suunavaks jõuks areneval tahvelarvutite maastikul". Michael Arrington TechCrunchist ütles: "iPad ületas isegi mu kõige optimistlikumad ootused. See on uus seadmekategooria. Aga see asendab kindlasti paljude inimeste jaoks sülearvutit."
PC World kritiseeris iPadi selle viletsate failijagamis- ja sisestusvõimaluste pärast ja Ars Technica ütles, et failide jagamine arvutiga on ilma kahtluseta neile kõige vähem meeldiv osa kõigist iPadi kasutusvõimalustest.
Reaktsioon rahvusvahelisele turule tulekule.
28. mail 2010 tuli iPad müügile Austraalias, Kanadas, Jaapanis ja mitmes Euroopa riigis. Meedia reaktsioon turuletulekule oli erinev. Meedia märkis ära seadme fännide positiivse vastuvõtu, tuues näiteks mitmes mainitud riigis esimesel müügipäeval tuhanded järjekorras seisvad inimesed. Meedia kiitis samuti rakenduste kvaliteeti, raamatupoodi ja meediarakendusi. Vastukaaluks aga kritiseeriti iPadi, sest tegemist on suletud süsteemiga, ja mainiti, et iPadil tuleb silmitsi seista Androidil põhinevate tahvelarvutitega. The Independent kritiseeris raamatute rakenduse baasil iPadi, et teksti loetavus eredas valguses pole nii hea kui paberilt. Samas kiitsid nad seadet, kuna see võimaldab salvestada väga suurt hulka raamatuid.
Välja jäetud omadused.
CNET ja Gizmodo loetlesid omadusi, mis iPadil puuduvad ja mida nende arvates tarbijad ootavad. Välja toodi kaamera videokõnede jaoks, pikem ja kitsam laiekraani küljesuhe, mis on sobilikum laiekraanfilmide vaatamiseks, ning võimalus multitegumtööks (käitada samaaegselt rohkem kui ühte rakendust), USB-porti, HDMI-väljundit ja paindlikumat traadiga ühenduse porti kui seda on iPodi dokkühendus. Vastavalt Apple'i iOS4 avalikustamisele ja esitlusele 8. aprillil 2010 ning ka Keynote'i esitlusele, mis on kättesaadav Apple'i veebilehel, muutub multitegumtöö kõigi iPadi kasutajate jaoks kättesaadavaks tarkvarauuendusega 2010. aasta sügisel. The Seattle Post-Intelligencer ja Gizmodo märkisid, et iPad toetab ametlikult ainult App Store'i kaudu tarkvara installimist. CNET kritiseeris iPadi selle ilmselge traadita sünkroonimise puudumise pärast, samas kui teised kaasaskantavad seadmed nagu Microsoft Zune on seda võimaldanud juba aastaid. Sisseehitatud iTunes'i rakendus võimaldab alla laadida ka otse Internetist.
CNN ja Wired News kaitsesid Apple'it mitmete väljajäetud omaduste pärast, näiteks Adobe Flashi tugi, märkides, et nii YouTube kui Vimeo on juba üle läinud H.264 video striimimisele. Nad ütlesid samuti, et "multitegumtöö pole oluline nende kasutajate jaoks, kellele seade on suunatud", kuna selle puudumine võimaldabki "suure osa iPadi kümnetunnisest aku kestvusest." Multitegumtöö tugi lisatakse järgmises iPadi tarkvarauuenduses. Küljesuhte kohta: "16:9 suhe portreerežiimis näeks välja kummaliselt pikk ja peenike ... 4:3 on hea kompromiss". USB-pordi puudumise kohta: "iPad on mõeldud lihtsaltkasutatavaks seadmeks, mitte mitmeotstarbeliseks arvutiks, USB-port tähendab, et tuleb installida draivereid printerite, skannerite ja kõige muu jaoks, mida on võimalik külge ühendada."
Inimesed jagunevad kaheks teemal, kas lugeda iPadi personaalarvutiks või mitte. Forrester Research on väitnud, et iPad tuleks lugeda personaalarvutiks hoolimata Apple'i poolsetest failide loomise ja muutmise piirangutest. Vastukaaluks vaidleb PC World, et iPad pole personaalarvuti, kuna tal puuduvad mitmed võtmeomadused, näiteks multitegumtöö.
Toote nimi.
Sarnaselt iPhone'iga jagab ka iPad oma nime olemasolevate toodetega. Levinum on Fujitsu iPAD, mis on mobiilne mitmeotstarbeline seade, mida müüakse jaekaupmeestele, et aidata kontrollida hindu, inventari ja sooritada oste. Jaapani firma Fujitsu tutvustas iPadi 2002. aastal ja järgmisel aastal soovis registreerida kaubamärki, kuid avastas, et kaubamärk kuulus juba Mag-Tekile. Fujitsu kaubamärgi taotlus oli aprillis 2009 "mahajäetud" staatuses ja selle omanik on ebaselge. Fujitsu konsulteeris juristidega, kas kaubamärgi teemal on võimalik midagi ette võtta. 17. märtsil 2010 kanti Fujitsu iPadi kaubamärk USA-s üle Apple'ile.
Esimestel päevadel pärast iPadi väljakuulutamist kritiseerisid mõned kommentaatorid internetis iPadi nime kui liiga sarnast terminiga "pad", mis inglise keeles tähendab ka hügieenisidet. Veidi pärast seadme väljakuulutamist muutus silt "iTampon" suhtlusvõrgustikus Twitter teisel kohal olevaks trendikaks teemaks.
Tunnustus.
Ajakiri Time valis iPadi 50 parima leiutise hulka aastal 2010, samas kui Popular Science valis selle tipptaseme eritööriistaks, mis jäi maha vaid 2010. aasta parimaks kuulutatud Groasis Waterboxxist.
Kasutus.
Äri.
Kuigi iPadi põhilised kasutajad on lõpptarbijad, on seda hakanud kasutama ka äriinimesed. Mõned ettevõtted jagavad iPade oma töötajatele. Näitena võib välja tuua klientidega suhtlevaid advokaate ja arste, kes pääsevad visiidi ajal iPadi abil juurde patsiendi terviseandmetele.
Frostj ja Sullivani tehtud uurimus näitab, et iPadi kasutus kontoritöös on seotud sooviga suurendada töötajate tööviljakust, vähendada paberitööd ja suurendada kasumit. Uuringufirma ennustab, et mobiilse kontori rakenduste turg kasvab Põhja-Ameerikas 6,85 miljardi USA dollarini aastaks 2015 võrreldes hinnangulise 1,76 miljardi dollariga aastal 2010.