tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Eelsüüteküünal

Eelsüüteküünal on elektriline seadis, mida kasutatakse diiselmootorite käivitamise lihtsustamiseks.
Diiselmootorid, erinevalt bensiinimootoritest, ei kasuta küttesegu süütamiseks süüteküünlaid. Eelsüüteküünal on hõõgkuum seade põlemiskambris, mille temperatuur on piisav selleks, et diislikütus rõhu all tema läheduses süttiks. Mõnel juhul võivad eelsüüteküünlad hõõguda ka mootori töö ajal, üldjuhul küll mitte täisvõimsusega, näiteks seni, kuni jahutusvedelik on saavutanud kindla temperatuuri.
Eelsüüteküünal hõõgub valgelt. Küünal hõõgub eredamalt otsa poolt, vastasel korral ei tööta ta õigesti ja vajab vahetamist.
Sõltuvalt mootorist võivad eelsüüteküünlad olla ühendatud jadamisi või rööbiti.
Mõnel autol, sealhulgas kõigil vanematel autodel, on võimalik mootorit käivitada, kui eelsüüteküünlad on sisse lülitatud. Mootori kuumus koos elektrist saadud kuumusega võib eelsüüteküünla kergesti läbi põletada. Läbipõlenud eelsüüteküünaldega diiselmootori käivitamine madalatel temperatuuridel on väga raske. Sellepärast on oluline, et elektrivool läbi eelsüüteküünla mõne aja pärast katkeks. Tänapäevastel autodel takistavad releed mootori käivitamist sisselülitatud eelsüüteküünalde korral.
Tavalise eelsüüteküünla võimsus on ligikaudu 150 vatti.
Ja päike tõuseb

"Ja päike tõuseb" on Ernest Hemingway esikromaan. Romaan on pilguheit niinimetatud kadunud sugupõlvele, mis kannatab Esimese maailmasõja armide all. 
Raamatu pealkiri on võetud Vana Testamendi Koguja raamatust 1.5: "Ja päike tõuseb ja päike loojub ning läheb tagasi oma paika, kust ta jälle tõuseb."
Sisu.
Raamatu peategelased on Jake Barnes ja ta sõbrad-tuttavad, kelle elu möödub lõbutsedes, juues ja pidutsedes, kuid mis on ometi kantud sügavast isiklikust traagikast. Sisemine valu hoitakse aga endas – mured juuakse maha, et mitte mõelda. Neil puudub võime luua tugevaid sidemeid ning isegi millestki sügavamalt hoolida. Tegelastevahelised kõnelused on justkui sunnitud ja monotoonsed, kasutatakse pidevalt samu fraase. Inimesi (selles raamatus Robert Cohni), kes on sõjast enamasti mõjutamata jäänud, põlastatakse, peetakse hulludeks, sest nad on veel võimelised pühenduma ja tõeliselt armastama. Romaani sõlmpunktiks on "fiesta" Pamplonas, mis toob peategelaste suhetesse suuri muudatusi.
Vello Vare

Vello Vare (enne eestistamist Arseni Ušatski; 4. aprill 1923 Käru vald, Järvamaa – 19. oktoober 2007) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane.
Elulugu.
Ta on pärit Pärniku külast (praegu Kädva). 1941. sai Vello Varest sõjakooli kursant Tallinnas. See oli aeg, kui Eesti Vabariigi Tondi Sõjakool oli 1940. aastal muudetud Nõukogude armee õppeasutuseks, mis kandis Tallinna Jalaväe Kooli ("Таллинское военно-пехотное училищe") ja ka Tallinna Sõjakooli nime. See tegutses kuni 1941. aasta juulini Tallinnas, kui kool evakueeriti esialgu Slavgorodi (Altai krais) ja sealt sama aasta novembris juba Lääne-Siberisse Tjumenis. Tjumenis lõpetas sõjakooli Vello Vare. Tjumeni sõjakoolis oli 1941 kaks pataljoni, milles üks oli Eesti pataljon, kus õppisid siis Tallinnast Tjumeni toodud sõjakooli kursandid. 1941. aasta kohta olemas viited, et ta osales 1941. aasta suvel osales ta Kautla metsades hävituspataljoni koosseisus sõjakuritegudes tsiviilelanikkonna vastu. Vajab selgitamist, kas vabatahtlikuks Punaarmeesse astumist dateeriti hävituspataljoni astumisest või vastuvõtmisest sõjakooli Tallinnas. 
Peale Tjumenis sõjakooli lõpetamist osales teises maailmasõjas sh teenis I Eesti tagavaralaskurpolgu komsorgina, mille lõppemisel suunati edasi õppima Moskvasse M.V.Frunze nimelisse Sõjaväeakadeemiasse. See akadeemia oli Vene impeeriumi ajal tegutsenud Peterburis asunud sõjaväeakadeemia tasemel sõjakool, mis valmistas ette ohvitsere, kel peale vanemohvitseri karjääri tegevteenistuses oli võimalus tõusta ka kindraliks. Aastal 1950 lõpetas ta Moskvas M. V. Frunze nimelise Sõjaväeakadeemia. Ta jäi akadeemia juurde tööle, töötades õppejõu, vanemteaduri ja õpperühma juhina. Sõjakooli õppejõuna kaitses kandidaadi (PhD) ja 1970. aastal sai ta sõjateaduste doktori kraadi, mis avas võimaluse saada sõjakoolides professoriks. 
Aastal 1976 tuli teenima Eestisse, sest see andis võimaluse saada sõjaväes positsioon, et saada kindrali auaste, mis eestlastele NSV Liidu armees oli suhteliselt raskelt kättesaadav. Aastatel 1976–1988 oli ta Eesti NSV tsiviilkaitsestaabi ülem ehk ametikohal, mis andis võimaluse saada kindraliks. 1977. aastal ülendati ta kindralmajoriks. 
Perestroika ajal loobub tööst tsiviilkaitse alal ning otsib teadusdoktorina võimalust töötada teadusasutuses. Alates 1988. aastast töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajalooinstituudi teadurina. Samal ajal hakkas ta osalema poliitikas. 
1989. aastal kinnitati Vare üleliiduliste organisatsioonide poolt NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi liikmeks.
1991–1999 oli Vello Vare Eesti Vabariigi välisministeeriumi nõunik. Eesti Vabariigi kaitseväe taastamise ajal kuulus 15. juunist 17. septembrini 1993. aastani kaitsejõudude tegevohvitseride atesteerimiskomisjoni. Oli aktiivne eestikeelse sõjanduse terminoloogia loomisel, ta on koostanud ja toimetanud mitmeid eesti sõjandusterminoloogia sõnastikke.
Isiklikku.
Raivo Vare on tema poeg.
Aleksander Rjabov

Aleksander Rjabov (28. august 1928 – 27. august 2005) oli Eesti dirigent ja klarnetist. Ta oli hinnatud džäss- ja kammermuusik.
Isiklikku.
Tema vend Georg Rjabov oli Eesti NSV ja Venemaa jalgpallur.
Tema abikaasa oli pianist ja klaveripedagoog Evi Ross.
XL-Studio

XL-Studio on fotostuudio Tallinna lähedal Kiili vallas Mõisakülas. See on Eesti suurim fotostuudio.
Arthur Bentley

Arthur Fisher Bentley (16. oktoober 1870 Freeport, Illinois – 21. mai 1957 Paoli, Indiana) oli USA politoloog ja filosoof, kes töötas epistemoloogia, loogika ja lingvistika alal ning kes on andnud poliitikateadusesse panuse biheivioristliku metodoloogia näol. 
Haridus.
Ta sai bakalaureusekraadi 1892. ja doktorikraadi 1895. aastal Johns Hopkinsi Ülikoolist.
Töö.
Bentley 1908. aastal ilmunud raamat "The Process of Government" avaldas poliitikateadusele mõju peamiselt 1930.–1950. aastatel. Ta on mõjutanud ka Chicago koolkonda.
Bentley pidas oluliseks gruppide sekkumise tähtsust poliitilisse ellu ja pidas seda üheks legitiimsuse aluseks.
Lähistroopika

Lähistroopika on Maa piirkond troopika ja parasvöötme vahel, mis üldiselt vastab lähistroopilisele kliimavöötmele. 
Lähistroopikas on õhutemperatuurid aasta jooksul üle 0 kraadi, suvi on palav ja talv on soe. Sademete hulk ja jaotus aasta jooksul sõltub konkreetsest asukohast. 
Vahemere piirkonnas on suvi kuiv ja talv niiske. Niiskes lähistroopikas on suvi vihmane ja talvel sajab vähem. Kuivas lähistroopikas sajab vähe ja aasta läbi üsna ühtlaselt, suvel natuke rohkem.
Lähistroopilisse taimestikku kuuluvad igihaljad puud ja hõredad põõsastikud. Paljudes kohtades on looduslik taimestik asendatud kultuurmaastikuga. Kasvatatakse oliive, tsitruseid (sidruneid, apelsine, mandariine, greipe), kuivas lähistroopikas teepõõsad. Loomakasvatuse peamised harud on lamba- ja kitsekasvatus.
Lähistroopika on paljude tsivilisatsioonide sünnikoht. Lähistroopikas tekkisid ja arenesid Vana-Kreeka, Vana-Rooma, Hiina, Jaapani ja muud tsivilisatsioonid. Selles piirkonnas asuvad maailma vanimad linnad – Damaskus, Ateena, Rooma jms.
Toivo Õunap

Toivo Õunap (kuni 1936 Hildebert Õunap; 23. mai 1913 Viljandi – 17. juuni 2000 Viljandi) oli eesti sportlane (kergejõustiklane) ja sporditegelane. 
Ta õppis Viljandis Kantreküla algkoolis ja Viljandi II algkoolis. Lõpetas Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi 1932. Sõjakooli aspirant.
Tartu Ülikoolis õppis ta majandust 1932–1938, siis Poola kehalise kasvatuse ülikoolis 1936 ning Tartu Ülikoolis kehalist kasvatust 1939–1942, mil lõpetas. Akadeemiliselt oli ta algul Korporatsioon Vironia, siis 1932 Üliõpilasselts Liivika liige. 
Töötas aastatel 1941–1945 muu hulgas ka Põltsamaa Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana.
Viibis 1945–1949 poliitvangina Sverdlovski oblastis Krasnoturinski vangilaagris, seejärel samas asumisel. Naasis Eestisse. 
Sportlasena.
Eesti meister 1939. aastal kolmikhüppes (14.11) ja kümnevõistluses (6179 punkti).
Isiklikku.
Tema isa oli metsatööstur Johan Õunap ja ema oli Alide Õunap (sündinud Kõre).
Novokuibõševsk

Novokuibõševsk on linn Venemaal Samara oblastis. Asub Volga vasakul kaldal, 20 km Samarast edelas.
Asula tekkis 1946. aastal rajatud naftatöötlusvabriku juurde, linnaõigused sai 1952. aastal.
Sügisulg

"Sügisulg" on Pärnu linna ja maakonna noorte laulukonkurss. 
Konkurss toimus esimest korda 2001. aastal Raeküla Gümnaasiumi muusikaõpetaja Kadri Keskküla eestvedamisel. Alates 2003. aastast toimub "Sügisulg" Pärnu Kontserdibüroo korraldamisel.
Võistlus on mõeldud 3–19-aastastele lastele ja noortele ning toimub mitmes vanuserühmas. Mitmel päeval toimuvatest eelvoorudest pääseb kahele eri vanuserühma finaalkontserdile edasi 50 noort. Lõppvoorus saadab lauljaid kutselistest muusikutest koosnev saateansambel. Laulukonkursi nooremad võitjad esindavad Pärnumaad üle-eestilisel võistulaulmisel "Laulukarussell".
1950. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused

1950. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused olid 1. maailmameistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 22. oktoobrist 3. novembrini Buenos Aireses Argentinas. Osales kümme korvpallikoondist. Argentina võitis kuldmedali, alistades Ameerika Ühendriigid 64-50 ning ühtlasi võites kõik 6 mängu. Enim punkte viskas turniiril hispaanlane Álvaro Salvadores, keskmiselt 13,7 punkti mängu kohta.
Hookuspookus

"Hookuspookus" (originaalpealkirjaga "Hocus Pocus") on Kurt Vonneguti 1990. aastal ilmunud romaan.
Sisukokkuvõte.
Oodates kohtumõistmist, avastab Vietnami sõja veteran, kolledžiõpetaja ja vangivalvur Eugene Debs Hartke, et ta on tapnud täpselt niipaju inimesi kui paljude naistega tal on elu jooksul olnud seksuaalsuhe. Selle kokkusattumuse tõttu lööb kõikuma peategelase ateistlik maailmavaade. Fiktiivse autobiograafia kaudu esitab Vonnegut "Hookuspookuses" teravmeelse nägemuse maailma absurdsusest ning nii mõnegi vaimuka idee, kuidas sellega toime tulla.
Eesti keeles.
Romaani tõlkis eesti keelde Lauri Liiders, toimetas Margit Arusoo. Raamat ilmus kirjastuselt Tänapäev 2006. aastal.
Kaassõna

Kaassõna ehk adpositsioon kuulub lauses käändsõna juurde ja ta konkretiseerib tähendust.
Kaassõnad võivad asetseda käändsõna järel või ees. Vastavalt sellele nimetatakse neid tagasõnadeks ja eessõnadeks. Valdav osa eesti kaassõnadest on tagasõnad. Kaassõnad võivad muutuda üksikutes käänetes: (laua) peale, (laua) peal, (laua) pealt.
Kaassõnade kasutuse laienemine.
On kaassõnu, mille kasutus on aja jooksul laienenud. Võõrmõju tulemusel on toimunud teatav süntaktiline nihe. Kaassõna tänu, aga ka läbi ja "üle", kasutuse laienemist peab Mati Hint väga ilmekaks vene mõju näiteks. Vastavad muutused kirjakeeles on aga keelekorraldajate poolt palju taunimist leidnud.
Kaassõnal "tänu, mis kuulub põhjuskaassõnade hulka, on olnud algselt positiivne tähendus. Seetõttu pole seda soovitatav kasutada negatiivses kontekstis. Kui väljendatakse millegi halba tagajärge, sobiks kasutada sõna tõttu või pärast".
Näiteid valest kasutusest:
Euroliidu veetrahvi otsus võib tulla tänu Narvale. 
Kas eestlaste pensioniraha haihtub tänu Eesti kõrgele inflatsioonile?
Tänu valetunnistusele sai ta ebaõiglaselt karistada.
Võistlus tuli tänu halvale ilmale üldse ära jätta.
Tänu töökoha kaotusele on pereisa sunnitud laenu võtma.
Võrdle: valetunnistuse tõttu, halva ilma tõttu, töökoha kaotuse tõttu
351

351. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad - 350. aastad - 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 
Aastad: 346 347 348 349 350 - 351 - 352 353 354 355 356
352

352. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad - 350. aastad - 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 
Aastad: 347 348 349 350 351 - 352 - 353 354 355 356 357
353

353. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad - 350. aastad - 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 
Aastad: 348 349 350 351 352 - 353 - 354 355 356 357 358
755

755. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 
Aastad: 750 751 752 753 754 - 755 - 756 757 758 759 760
756

756. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 
Aastad: 751 752 753 754 755 - 756 - 757 758 759 760 761
757

757. aasta (DCCLVII) oli 8. sajandi 57. aasta.
758

758. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 
Aastad: 753 754 755 756 757 - 758 - 759 760 761 762 763
759

759. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 
Aastad: 754 755 756 757 758 - 759 - 760 761 762 763 764
750

750. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 
Aastad: 745 746 747 748 749 - 750 - 751 752 753 754 755
F-duur

F-duur ehk fa-mažoor on F-st üles ehitatud mažoorne helirida.
 f - g - a - b - c - des - e - f
 f - g - a - b - c - des - es - f
B-duur

B-duur ehk si-bemoll-mažoor on B-st üles ehitatud mažoorne helirida.
 b - c - d - es - f - ges - a - b
 b - c - d - es - f - ges - as - b
Es-duur

Es-duur ehk mi-bemoll-mažoor on Es-ist üles ehitatud mažoorne helirida.
 es - f - g - as - b - ces - d - es
 es - f - g - as - b - ces - des - es
As-duur

As-duur ehk la-bemoll-mažoor on As-ist üles ehitatud mažoorne helirida.
 as - b - c - des - es - fes - g - as
 as - b - c - des - es - fes - ges - as
Des-duur

Des-duur ehk re-bemoll-mažoor on Des-ist üles ehitatud mažoorne helirida.
 des - es - f - ges - as - b - c - des
 des - es - f - ges - as - heses - c - des
 des - es - f - ges - as - heses - ces - des
Ges-duur

Ges-duur ehk sol-bemoll-mažoor on Ges-ist üles ehitatud mažoorne helirida.
 ges - as - b - ces - des - eses - f - ges
 ges - as - b - ces - des - eses - fes - ges
Ces-duur

Ces-duur ehk do-bemoll-mažoor on Ces-ist üles ehitatud mažoorne helirida.
 ces - des - es - fes - ges - ases - b - ces
 ces - des - es - fes - ges - ases - heses - ces
Mihhailovka

Mihhailovka on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Medveditsa jõe ääres. 
Linn on asutatud 1762. aastal. 1948. aastal sai linnaõigused.
Colorado jõgi

Colorado jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas. Saab alguse Kaljumäestiku läänenõlvadelt umbes 2700 m kõrguselt. Voolab edela suunas läbi Colorado ja Utah' osariigi, Arizonas voolab läbi Suure kanjoni, pöördub lõunasse, mööda jõge kulgeb Nevada ja Arizona ning Arizona ja California osariigi piir. Mehhikos suubub jõgi California lahte.
Jõel asub mitu paisjärve, näiteks Powelli järv ja Hooveri paisu moodustatud Meadi järv. 
Page'i linna lähedal moodustab hobuserauakäänaku. Jõe ääres asub mitu rahvusparki.
2000. aastast alates on jõe vooluhulk kuivade ilmastikuolude tõttu tunduvalt vähenenud. 
Suuremad lisajõed on Gunnisoni jõgi, Dolorese jõgi, Green River, Dirty Devili jõgi, Escalante jõgi, San Juani jõgi, Paria jõgi, Little Colorado, Kanab Creek, Virgini jõgi ja Gila jõgi.
Jõe pikkus on umbes 2330 km.
Colorado jõgi (Texas)

Colorado jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas. Saab alguse Llano Estacadost, voolab läbi Ameerika Ühendriikide Texase osariigi kagusse. Suubub Mehhiko lahte. Pikkus 1380 km.
Jõel on mitmed veehoidlad.
Ujukomaarv

Ujukomaarv või liikuva komaga arv (inglise keeles "floating-point number") on andmetüüp, mis on loodud esitamaks väga suuri ja väga väikseid arve, mida oleks ebaotstarbekas esitada täisarvudena.
Ujukomaarv on paigutatav arvuti mällu kolme komponendi, märgi, arvu tüve ehk mantissi ja astendaja ehk eksponendiga. Ujukomaarvu väärtus avaldub korrutisena kujul formula_1. Termin "ujukoma" viitab sellele, et komakoht on liigutatav – seda saab paigutada mantissi suhtes nii paremale kui ka vasakule.
Iga lõplik arv on kirjeldatud kolme komponendiga: formula_2. Lõpliku arvu väärtus on formula_3, kus "b" on astme alus.
Kahend-ujukomaarvud.
Standardi IEEE 754 järgi esitatakse kahend-ujukomaarv kujul formula_4, kus M on arvu tüve ehk mantissi murdosa ("fractional part"). Arvuti mälus säilitatakse murdosa M, mitte tüvi ("significand").
Arvu varjatud tüvenumber.
Töötades kahendarvudega on arvu tüvel alati kindel arv bitte. Kuna normaliseeritud arvu kõige suurema kohakaaluga bitt on alati 1, siis seda arvuti mällu ei salvestata ja nimetatakse varjatud bitiks ("hidden bit"). Kontekstist sõltuvalt võib varjatud bitti võib arvu tüve hulka mitte arvestada. Näiteks IEEE 754 topelttäpsusega ("double precision") vorming on tavaliselt 53-bitilise tüvega, millesse on arvestatud ka "varjatud bitt" või 52-bitilise tüvega, millesse ei ole arvestatud "varjatud bitti". Varjatud biti ("hidden bit") mõiste kehtib ainult arvu kahendkujule. IEEE 745 määrab täpsuse p, mis peab olema kirjeldatud teatud arvu tüvenumbritega, kaasa arvatud tähenduseta järgnevad bitid (st topelttäpsusega ujukomaarvu puhul p=53).
Väga nullilähedasi arve, mille puhul on vajalik nullist erinev varjatud bitt (hidden bit) kutsutakse "denormaliseeritud arvudeks" ("Denormal number") või IEEE 745 järgi "subnormal number" . Lahenduseks on arvu "Bias" mahalahutamine astmenäitajast sõltuvalt esitatavast arvust.
Kümnend-ujukomaaarvud.
Kümnendarve saab esitada täpselt kümnend-ujukomaarvudega. Näiteks arvudel 1,1 või 2,2 pole täpset vastet kahend-ujukomaarvudena. Lõppkasutaja ei soovi, et 1,1 + 2,2 annaks tulemuseks 3,3000000000000003 nagu kahend-ujukomaarvude puhul. Seetõttu kasutatakse mitmete programmeerimiskeelte interpretaatorites (Python, Java) ja ka mõnedes protsessorkiipides (näiteks IBM POWER6) kümnend-ujukomaarve (astmealusel 10).
Normaliseeritud ujukomaarv.
Normaliseeritud ujukomaarv on ujukomaarv, mille puhul kehtib 1 ≤ "arvu tüvi" &lt; "k", kus "k" on alus arvusüsteemile, milles arvu esitatakse.
Kahend-ujukomaaarvu normaliseerimine.
Tehte tulemiks võib kujuneda mittenormaliseeritud arv. Lõpptulemuse saamiseks on vajalik tulem normaliseerida. Sõltuvalt mittenormaliseeritud mantissi väärtusest toimub normaliseerimine erinevalt:
Vetluga

Vetluga [vetl'uuga] (vene "Ветлуга") on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Vetluga rajooni keskus. 
2002. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 9641, 1989. aasta rahvaloenduse järgi 10 190. 
Vetluga rajati 1636 ja sai linnaõigused 1778.
Ruperti maa

Ruperti maa oli osa Briti Põhja-Ameerikast, mis hõlmas Hudsoni lahe vesikonna. See kuulus 200 aasta vältel "de facto" Hudsoni lahe kompaniile. Piirkond sai nime Reini printsi Ruperti järgi, kes oli esimene Hudsoni lahe kompanii kuberner. Inglise kuningas Charles II andis 1670. aastal kompaniile kaubandusmonopoli sellel alal. Monopol tühistati 1870. aastal. Hudsoni lahe kompanii müüs Ruperti maa Kanadale.
Tänapäeval kuulub valdav osa Ruperti maast Kanadale.
Kstovo

Kstovo (Кстово) on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Kstovo rajooni keskus. Asub Volga paremal kaldal.
Kstovo tekkis 15. sajandil ja sai linnaõigused 1957. 
Linnas asub sõjaväeinstituut, mis valmistab ette ohvitsere insenerivägedele.
2002. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 66 944, 1989. aasta rahvaloenduse järgi 62 414.
Caruaru

Caruaru on linn Brasiilias Pernambuco osariigis.
Külli Kangur

Külli Kangur (sündinud 25. märtsil 1949 Tartus) on eesti zooloog ja hüdrobioloog; bioloogiakandidaat (1977). 
Elukäik.
Aastal 1972 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. 
Aastast 1977 töötab ta Zooloogia ja Botaanika Instituudile alluvas Võrtsjärve Limnoloogiajaamas. 
Aastast 1996 on ta Peipsi järve elustiku seire ja 1988. aastast Peipsi uurimisteema juhte.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli Andu Kangur. Neil on viis last. 
Külli Kangur valiti 2008 aasta emaks.
Tarmo Timm

Tarmo Timm (sündinud 4. juunil 1936 Tartus) on eesti zooloog ja hüdrobioloog. 
Elukäik.
Aastal 1958 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastal 1983 kaitses ta Leningradis doktoritöö (kinnitatud 1984. aastal).
Aastast 1958 töötab ta EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis, 1961. aastast viimasele alluvas Võrtsjärve Limnoloogiajaamas.
Ta on uurinud Eesti ja maailma väheharjasusse, keda kirjeldanud 26 uut liiki, ja Eesti veekogude zoobentost. 
Ta oli Üleliidulise Hüdrobioloogia Seltsi Eesti osakonna viimane esimees.
Pere.
Tema abikaasa oli Viivi Timm (1934–1997). Tema pojad on hüdrobioloog Henn Timm ja muusik Tõnu Timm.
Pinta

Pinta on kõige põhjapoolsem Vaikse ookeani Galápagose saarestiku saartest. Kuulub Ecuadorile.
Saare pindala on 60 km². 
Saar on mägine, kõrgus kuni 650 m üle merepinna. 
Pinta saare elevantkilpkonnad moodustasid eraldi alamliigi, mille viimane teadaolev isend oli 2012. aastal surnud Üksildane Jüri. Pintal oli kunagi suur kilpkonnade populatsioon, kuid saarele toodud metsistunud kitsede tõttu vähenesid mitme aastakümne vältel kilpkonnade toiduhankimise võimalused. Praeguseks on kitsed saarelt eemaldatud ning endine olukord hakkab aeglaselt taastuma.
Saar on asustamata.
Roger Waters

George Roger Waters (sündinud 6. septembril 1943 Great Bookhamis) on inglise laulja, basskitarrist ja helilooja, ansambli Pink Floyd asutajaliige. Pärast ansamblist lahkumist 1985. aastal jätkas Waters muusikukarjääri sooloartistina. 
Rogers Watersi isa, keda ta pole oma silmaga näinudki, sai 1944. aasta veebruaris Teises maailmasõjas surma. Sõda ja lapsepõlv ilma isata kajastub mitmes tema laulus.
1965. aastal asutas ta koos Syd Barretti, Richard Wrighti ja Nick Masoniga ansambli Sigma 6, millest hiljem kujunes Pink Floyd. Juba nende esimest albumit "The Piper at the Gates of Dawn" saatis edu.
Roger Watersi loomingule on oma jälje jätnud noorpõlvesõber Syd Barretti uimastisõltuvus ja allakäik. Esialgu kirjutas Barrett enamiku bändi lauludest, aga tema halveneva tervise ja käitumise tõttu asendati ta 1967. aasta lõpus David Gilmouriga. Esialgu kartsid mänedžerid, et bänd ei ole ilma Barrettita enam sama menukas, kuid Watersi ja Gilmouri koostöö osutus veel edukamaks.
Ansamblist Pink Floyd 1985. aastal lahkudes kuulutas ta ansambli laialiläinuks, kuid teised jätkasid Pink Floydi nime all tegutsemist. Waters hakkas tegutsema soolomuusikuna.
Donald Tusk

Donald Franciszek Tusk (sündinud 22. aprillil 1957 Gdańskis) on Poola poliitik, kes oli aastatel 2007–2014 ja on uuesti aastast 2023 Poola peaminister ning oli aastatel 2014–2019 Euroopa Ülemkogu eesistuja. 
Poliitiline karjäär.
Donald Tusk osales 2005. aasta Poola presidendivalimistel ja saavutas Lech Kaczyński järel teise koha. Teises voorus jäi ta Kaczyńskile alla, kogudes 45,96% häältest.
Donald Tusk on olnud liberaaldemokraatliku erakonna Kodanikuplatvorm esimees. Parlamendivalimistel 2007. aastal sai Kodanikuplatvorm parima tulemuse ning moodustas valitsuse. 9. novembril 2007 nimetati Tusk Poola peaministriks, olles selles ametis 16. novembrist 2007 kuni 22. septembrini 2014.
Augustis 2014 jõudsid Euroopa Liidu liikmesriigid kokkuleppele, et Donald Tuskist saab Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja. Seetõttu esitas ta 9. septembril 2014 tagasiastumispalve peaministri ametikohalt, mille president Bronisław Komorowski 11. septembril ka rahuldas. Tusk jäi edasi peaministri kohusetäitjaks kuni Ewa Kopaczi valitsuse moodustamiseni.
Aastatel 2019–2022 oli Tusk Euroopa Rahvapartei esimees. 
11. detsembril 2023 valis Poola parlament Donald Tuski uuesti Poola peaministriks.
Isiklikku.
Donald Tusk on kašuubi päritolu.
Maserati Ghibli

Maserati Ghibli on sportauto, mida tootis Itaalia autotootja Maserati aastail 1966–1973 ja 1992–1997. 
2013. aastast on Maserati mudelivalikus taas Ghibli, mis on aga neljaukseline sportlik sedaan. 
Ghibli I (AM115).
Maserati Ghiblit esitleti 1966. aasta Torino autonäitusel. Auto disainis tol ajal Ghia disainistuudios töötanud Giorgetto Giugiaro. Mudelit hakati tootma 1967. aastal Carozzeria Vignale Torino tehases. 
Eesmootoriga kaheistmelise ja kaheukselise sportauto jõuallikaks oli 4,7-liitrine V8-mootor võimsusega 228 kW, mis võimaldas kiirenduseks 0–100 km/h 6,8 sekundit ja tippkiiruseks 248 km/h. Autole pakuti kas viiekäigulist manuaal- või kolmekäigulist automaatkäigukasti.
1969. aastal lisandus mudelivalikusse kabriolettversioon Ghibli Spyder ning 1970. esitleti mõnevõrra võimsamat mudelit Ghibli SS.
Auto tootmine lõpetati 1973. aastal ning see asendati Bertone disainitud Maserati Khamsiniga.
Kokkuvõttes oli Ghibli müük üsna edukas ning müügitulemused olid peamiste konkurentide Ferrari Daytona ja Lamborghini Miura omadest paremad.
Tuntud omanike hulka kuulusid muuhulgas Sammy Davis Junior, Peter Sellers ja Jean-Paul Belmondo. Henry Ford nooremale kuulus koguni kolm Ghiblit.
Ghibli II (AM 336).
1992. esitles Maserati uut luksuslikku Giugiaro disainitud kaheukselist ja neljaistmelist sportautot, millele pandi nimeks samuti Ghibli. 
Auto sai oma jõuallikateks 2-liitrise V6 biturbo, võimsusega 225 kW ja 2,8l V6 biturbo, võimsusega 211 kW. Kaheliitrine mudel oli mõeldud Itaalia turu jaoks, samas kui 2,8-liitrise mootoriga mudelid olid ekspordiks.
Auto tippkiirus oli 260 km/h ja kiirendus 0–100 km/h oli 5,7 sekundit.
Ghibli meenutas väga mudelit Maserati Shamal, kuid oli mõnevõrra kallim ja rikkalikuma varustusega. Auto sisemuse viimistlemiseks kasutati Connolly-nahka ja vahtrapuud. 
1994. tehti auto sise- ja väliskujunduse juures mõningaid muudatusi, ning uuendati vedrustust ja lisati ABS-pidurid.
1996. uuendati autot veelgi ja see sai nimeks Ghibli GT. 1997. lõpetati mudeli tootmine ning selle asemel hakati tootma Maserati 3200 GT-d.
Ghiblist valmistati ka võidusõidu- ja erimudeleid, sealhulgas Ghibli KS, Ghibli Open Cup ja Ghibli Primatist.
Ghibli III (M157).
Siiani tootmises olevat Ghiblit esitleti 2013. aasta Shanghai autonäitusel. Varasemast kaheukselisest kupeest oli saanud neljaukseline sedaan, mis oli esmakordselt Maserati ajaloos saadaval ka diiselmootoriga. 
Ghibli mootorivalikus on 3,0-liitrised V6 bensiinimootorid ja üks diiselmootor ning 3,8-liitrine V8 bensiinimootor 427 kW (580 hj).
2020. aastal lisandus valikusse 2,0-liitrise sisepõlemismootoriga hübriidajam, mis arendab 243 kW (330 hj) ja 450 Nm.
Moodswinger

Moodswinger on tavaliselt 12-keeleline, kromaatilise sõrmlauga elektrikeelpill.
"Moodswingeri" leiutas Yuri Landman. Ta kohtus 2006. aasta märtsis USA bändiga Liars, et valmistada neile mingi pill. Kuue kuu pärast valmis tal kaks eksemplari elektrilisest jaapani keelpillil kotol põhinevast 12 keelega ja 3 roobiga muusikariistast, millest ühe sai bändi kitarrist ja trummar Aaron Hemphill ja teine jäi talle enesele. Seejärel hakkas bänd salvestama oma albumit "Liars", millel uudset pilli kasutati. Paljud kuulajad ajasid selle alguses klaveriga segi.
2008. aastal algas "moodswinger"'ite seeriatootmine.
"Moodswinger" meenutab väliselt elektrikitarri, aga tegelikult on ta rohkem elektritsitter, sest tal ei ole sõrmlaua künniseid ega korralikku kaela. Elektroonikaosa pole ehitatud pilli kehasse nagu elektrikitarril, vaid kaela sisse.
Kolmas roop jagab keeled kahte eri helikõrgusega ossa. Sõltuvalt sellest, kus keelt puudutatakse, tekitatakse harmooniline teine toon. Keel võngub rohkem või vähem, sõltuvalt kohast, kus kolmas roop keele suhtes asub. Seda saab seletada akustilise resonantsi ja mikrotonaalsusega. Harmooniliste sõlmede asukohas võngub keel rohkem kui mujal. Näiteks kui keel jagada 1/3 + 2/3, tekib puhas ülemtoon, aga kui 8/11 + 3/11, tekib ebaselge ülemtoon. Skaalale kantud värvilised punktid näitavad keele jagunemise kohti suhtes, mida väljendab murd, mille nimetaja ei ole suurem kui 7 ("Moodswinger" II-l kuni 8). Nendes kohtades esinevad harmoonilised kakskõlad.
Selleks, et neid täppe oleks kergem eristada, on nad tähistatud eri värviga. Hall punkt jagab keele kaheks, punased täpid kolmeks, oranžid neljaks, kollased viieks, rohelised kuueks ja helesinised seitsmeks. "Moodswinger" II-l on ka tumesinised punktid, mis tähistavad kaheksandikke. Kaelaroobi lähedal märgitakse värviliste joontega kõrgemaid ülemtoone: halli joonega 1/8, punasega 1/9, oranžiga 1/10, kollasega 1/11, rohelisega 1/12 ja sinisega 1/16.
Pillil on kolm skaalat: hariliku kitarri oma (võrdtempereeritud häälestus), pöördskaala (suured sammud sõrmlaua künniste vahel kaela juures ja väikesed keharoobi juures) ning eespool kirjeldatud mikrotonaalne skaala.
Kolme roobi kasutamise korral koosneb tekkiv heli kolmest toonist: keele osa pehmelt kõlav lööktoon kereküljel, vastav ülemtoon mõlemal küljel ja keele paarilise võnkuv madal põhitoon peapoolel. Juuresoleval joonisel on kujutatud ülemtooni (üleval) ja vastava paarilise alamtooni (all) kombinatsioonid. Löögitoon on enamikul juhtudel sama mis ülemtoon. Eranditeks on 3/4, 3/5, 3/7, kus ülemtooniks on löögitooni kvint, ja 5/7, kus ülemtooniks on löögitooni terts.
Kvindiring: E-A-D-G-C-F-Ais-Dis-Gis-Cis-Fis-B
Äravoolukiht

Äravoolukiht on mingi ajavahemiku vältel valglalt jõkke, järve, merre vm voolanud vee hulk pindalaühiku kohta. Tavaliselt väljendatakse seda millimeetrites aasta kohta (mm/a).
F-moll

f-moll ehk fa-minoor on f-ist üles ehitatud minoorne helirida.
f - g - as - b - c - des - e - f
f - g - as - b - c - d - e - f - es - des - c - b - as - g - f
B-moll

b-moll ehk si-bemoll-minoor on b-st üles ehitatud minoorne helirida.
b - c - des - es - f - ges - a - b
b - c - des - es - f - g - a - b - as - ges - f - es - des - c - b
Es-moll

es-moll ehk mi-bemoll-minoor on es-ist üles ehitatud minoorne helirida.
es - f - ges - as - b - ces - d - es
es - f - ges - as - b - c - d - es - des - ces - b - as - ges - f - es
As-moll

as-moll ehk la-bemoll-minoor on as-ist üles ehitatud minoorne helirida.
as - b - ces - des - es - fes - g - as
as - b - ces - des - es - f - g - as - ges - fes - es - des - ces - b - as
Ramenskoje

Ramenskoje on linn Venemaal Moskva oblastis, Ramenskoje rajooni keskus. Asub 40 km Moskvast kagus. 
Asutatud 1760. aastatel, linn aastast 1926.
Linnas on jalgpalliklubi FC Saturn. 
Ramenskoje on tekstiilitööstuse keskus. Linna lähedal asub Ramenskoje lennujaam.
2014. aasta 9. septembril toimunud Ukraina droonirünnakus hukkus üks inimene, vigastusi sai kolm inimest, kahjustusi sai kaks elumaja.
Gis-moll

gis-moll ehk sol-diees-minoor on gis-ist üles ehitatud minoorne helirida.
gis - ais - h - cis - dis - e - fisis - gis
gis - ais - h - cis - dis - eis - fisis - gis - fis - e - dis - cis - h - ais - gis
Dis-moll

dis-moll ehk re-diees-minoor on dis-ist üles ehitatud minoorne helirida.
dis - eis - fis - gis - ais - h - cisis - dis
dis - eis - fis - gis - ais - his - cisis - dis - cis - h - ais - gis - fis - eis - dis
Ais-moll

ais-moll ehk la-diees-minoor on ais-ist üles ehitatud minoorne helirida.
ais - his - cis - dis - eis - fis - gisis - ais
ais - his - cis - dis - eis - fisis - gisis - ais - gis - fis - eis - dis - cis - his - ais
Meloodiline intervall

Meloodiline intervall moodustub üksteisele järgnevate helide vahel (meloodia ehitusosa). Meloodilised intervallid esinevad ühehäälsetes heliteostes, kuid ka mitmehäälsetes heliteostes igas hääles omaette.
Klazomenai

Klazomenai ("Κλαζομεναί", ladina "Clazomenae") oli Vana-Kreeka linn Joonias (praegu Kilizman 36 km İzmirist lääne pool Urla lähedal Türgis) İzmiri lahe kaldal.
Klazomenai kuulus Joonia linnade liitu.
See oli üks esimesi linnu, kus hakati vermima hõbemünte.
Sealt oli pärit filosoof Anaxagoras.
Ajalugu.
Linna rajasid 9. sajandil eKr kolonistid põhiliselt Phleiusist ja Kleonaist. Lähedusse rajati hiljem Smürna linn.
Aastal 650 eKr rajasid kolonistid Klazomenaist Abdera linna.
Algul paiknes Klazomenai maakitsusel, mis ühendas sisemaad poolsaarega, millel asus Erythrai. Sellest linnast eraldas Klazomenaid kõrgendike ahelik, mis kandis Mimase nime. Hiljem (arvatavasti Joonia ülestõusu ajal 5. sajandi alguses eKr) viisid pärslaste sissetungi kartvad linnaelanikud linna üle väiksele saarele kõrval asuvas merelahes. Hiljem ühendas Aleksander Suur tammi abil saare mandriga. Selle tammi jäänused on praegugi näha. Aastal 496 eKr vallutasid linna Daurisese juhtimisel pärslased.
5. sajandil eKr kuulus Klazomenai mõnda aega Ateenale. Keset Peloponnesose sõda (412 eKr) tõstis linn mässu, kuid pidi varsti siiski uuesti tunnistama Ateena ülemvõimu. Linn lõi tagasi Lakedaimoni rünnaku.
Aastal 387 eKr langes Klazomenai Pärsia võimu alla, kuid vermis ka pärast seda oma münte.
Rooma riigi võimu all kuulus Klazomenai "Asia" provintsi ning oli maksudest vabastatud.
Religioon ja mütoloogia.
Linnas austati peamiselt Apollonit.
Müüdi järgi tuli Apollon luikede veetud kaarikul oma talvekodust Hüperboreast lõunasse. Klazomenais elas palju luiki. Arvatakse, et tegusõna "klazō" käis luikede häälitsuse kohta. Luik Klazomenai müntide aversil on nii Apolloni atribuut kui ka Klazomenai piltmõistatus.
Arheoloogia.
Linna asukoht on veel näha, kuid varemed on peaaegu täielikult laiali tassitud.
Klazomenaist leitud maalitud terrakotasarkofaagid on üks tähelepanuväärsemaid Kristuse-eelse 6. sajandi Joonia maalikunsti mälestisi. Tuntud on ka Klazomenai kore, torsona säilinud skulptuur.
Klazomenaist on hiljuti leitud vanimad teadaolevad oliiviõli valmistamise seadmed. Samuti on alust arvata, et Klazomenaist hakati esimesena oliiviõli meritsi välja vedama. Üks Urla ettevõte on hakanud oliiviõli samal kombel tootma ja nende äri edeneb.
Harmooniline intervall

Harmooniline intervall moodustub üheaegselt kõlavate helide vahel (2-häälne kooskõla). Harmoonilised intervallid on võimalikud ainult mitmehäälsetes heliteostes kahe erineva hääle vahel.
Enharmooniline intervall

Enharmooniline intervall on samakõlaline intervall, mis on erineva astmelise suurusega, kuid sama toonilise suurusega intervall. (puhas priim p1 = vähendatud sekund &gt;2, suurendatud kvart &lt;4 = vähendatud kvint &gt;5).
Astmeline suurus

Astmeline suurus ehk astmemaht on intervalli diatooniliste astmete arv noodijoonestikul (erinevate astmete arv). Intervalli astmeline suurus ei näita suurust toonides, kuna naaberastmete vahed ei ole kõik ühesugused. Näiteks diatoonilises helireas d-e tervetoon, e-f pooltoon. Astmeline suurus puhta, suure või väikese intervalli suurendamisel või vähendamisel jääb samaks, muutub vaid toonide arv (tooniline suurus) intervallis. Intervallide ehitamisel antud noodist tuleb loendada kõigepealt astmeline kaugus antud noodist üles (või ka alla). Peale selle täpsustatakse tooniline suurus.
Tooniline suurus

Tooniline suurus ehk tooniline maht on helikõrguste vahemik toonides või pooltoonides.
 Kusjuures on toon = 1/6 oktavit ja pooltoon 1/12 oktavit ning pooltoon võib jaotuda veel sajaks osaks ehk sajaks tsendiks (c) - seega oktav on 1200 c ja 1 tsent 1/1200 oktavit.
Intervalli astmeline suurus ei näita suurust toonides, kuna naaberastmete vahed ei ole kõik ühesugused. Näiteks diatoonilises helireas d-e tervetoon, e-f pooltoon.
Toonilisest suurusest lähtudes jagunevad intervallid:
1965. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XI NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Taškendis 1965. aastal. 
Oma teise meistritiitli pälvis Andris Andreiko. Pretsedendina anti turniiril välja kaks hõbemedalit.
Hüdrograaf

 
Hüdrograaf on graafik, mis näitab vooluhulga, veetaseme või äravoolu muutmist aasta või mingi muu ajavahemiku jooksul. 
Hüdrograafi joonistamiseks võetakse igapäevased või pikaajalised andmeid veehulga või veetaseme muutumise kohta. Püstteljele paigutatakse vastavate mõõtühikute (kuupmeeter sekundis või sentimeeter) skaala ja rõhtteljele ajaühikute skaala.
Hüdrograaf näitab äravoolu muutumise iseloomu aasta või mingi muu ajavahemiku jooksul.
Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut

Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut (lühend EMHI) oli aastatel 1991–2013 Keskkonnaministeeriumi haldusalas olnud riigiasutus, mis tegeles ilmaprognooside, veetasemeprognooside ja tormihoiatuste koostamise ja edastamisega, meteoroloogiliste, hüdroloogiliste ja aktinomeetriliste vaatluste tegemisega ning nende vaatlusandmete säilitamise ja analüüsimisega.
Ajalugu.
EMHI oli Hüdrometeoroloogia ja Looduskeskkonna Kontrolli Vabariikliku Valitsuse (1979–1991) järglane.
1993. aastal moodustasid EMHI vaatlusvõrgu Vilsandi Meteoroloogiajaam — Saaremaa, Kihelkonna vald; Kihnu Meteoroloogiajaam — Pärnumaa, Kihnu vald; Ristna Merejaam — Hiiumaa, Lauka vald; Sõrve Merejaam — Saaremaa, Torgu vald; Virtsu Meteoroloogiajaam — Läänemaa, Hanila vald; Heltermaa Merehüdroloogiapost — Hiiumaa, Heltermaa; Võru Meteoroloogiajaam — Võru; Väike-Maarja Meteoroloogiajaam — Lääne-Virumaa, Väike-Maarja vald; Kuusiku Meteoroloogiajaam — Raplamaa, Rapla vald; Tiirikoja Järvejaam — Jõgevamaa, Mustvee; Tooma Soojaam — Jõgevamaa, Jõgeva vald; Jõgeva Agrometeoroloogiajaam — Jõgeva; Naissaare Meteoroloogiajaam — Harjumaa, Viimsi vald; Narva-Jõesuu Hüdroloogiajaam — Narva-Jõesuu; Nigula Meteoroloogiajaam — Läänemaa, Taebla vald; Tõravare Meteoroloogiajaam — Tartumaa, Nõo vald; Tallinna Aeroloogiajaam — Tallinn; Ruhnu Merehüdroloogiapost — Saaremaa, Ruhnu vald; Pakri Meteoroloogiajaam — Harjumaa, Paldiski.
1. jaanuaril 1996 eraldus EMHIst radioloogialabori sektsioon, mille baasil moodustati eraldiseisev Kiirguskeskus.
2004. aastal moodustasid EMHI vaatlusvõrgu 12 meteoroloogiajaama, 9 meteoroloogia- ja hüdroloogiajaama, 3 spetsialiseeritud jaama (1 aeroloogiajaam, 1 järvejaam, 1 soojaam), 6 sademete mõõtejaama ja 52 hüdromeetriajaama.
1. juunil 2013 loodi Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi ning Keskkonnateabe Keskuse liitmise tulemusena Keskkonnaagentuur, kus eraldi üksusena alustas tööd EMHI järglane Riigi Ilmateenistus.
Heino Teder

Heino Teder (21. juuli 1926 Kaara talu, Tõlliste vald, Valgamaa – 21. oktoober 2007) oli eesti metsandustegelane.
Pärast Tsirguliina algkooli lõpetamist õppis ta Tartu Poeglaste Gümnaasiumis, mille lõpetas kuldmedaliga. Pärast Teist maailmasõda õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli metsamajanduse osakonnas ja lõpetas 1949. aastal ülikooli kiitusega.
Ülikooli lõpetamise järel 1949. aastal alustas ta tööd Hiiumaa metsamajandis vanemmetsaülemana, hiljem töötas Järvamaal, Rakveres ja Kilingi-Nõmmes. Kilingi-Nõmmes sai Heino Tederist juba metsamajandi juht. 
Kui 1962. aasta aprillis loodi Eesti NSV Ministrite Nõukogu otsealluvusse omalaadne keskasutus, Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsus, kutsuti Heino Teder selle juhiks. 1966. aastal sai peavalitsusest ministeerium, mis lõpetas tegevuse 1988. aastal. Heino Teder oli selle ainus juht. 
Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. Pensionipõlve veetis Valgamaal isatalus. 
Teda on nimetatud Eesti metsanduse ja looduskaitse "grand old man"'iks. Ta oli alates 1998. aastast Eesti Metsaseltsi auliige.
Heino Tederi nimeline stipendium.
Riigimetsa Majandamise Keskus annab välja Heino Tederi nimelist stipendiumi. See antakse aastas kahele Eesti Maaülikooli magistrandile.
Percy Weasley

Percy Ignatius Weasley on J. K. Rowlingu romaanisarja "Harry Potter" tegelane, Weasleyde seitsmelapselise pere kolmas laps. Ta on pereliikmetest kõige auahnem. 
Harry Potteri esimeses osas on ta Gryffindori prefekt, kaks aastat hiljem saab temast Gryffindori majavanem, mille üle ta on üliuhke. Samuti on Percy väga eeskujulik õpilane, TVT eksamitel saab ta koguni 12 TVT-d. Pärast lõpetamist töötab ta Võlukunsti Ministeeriumis Bartemius Crouch vanema alluvuses. Kui ülemus haigestub, saab Percyst tema asetäitja. 
Viiendas osas edutatakse Percy võlukunstiministri nooremassistendiks. Selleks ajaks on Voldemort juba taassündinud, aga ministeerium eitab seda. Kuna Percy on nooruse ja auahnuse pärast pimestatud, keeldub temagi Voldemorti taassündi uskumast, mistõttu ta hakkab töötama Albus Dumbledore'i vastu. Kuuldes, et ta noorimast vennast Ronist on saanud prefekt, soovitab Percy tal Harry Potterist eemale hoida, sest too võib kahjustada Roni mainet, levitades valesid, nagu oleks Voldemort tagasi. Olles kindel, et temal ja ministeeriumil on õigus ning Harry Potter ja Dumbledore valetavad, pöördub ta ka oma perekonna vastu. Weasleyd aga usuvad Harryt ja Dumbledore'i ning neist saavad Fööniksi Ordu liikmed, kes Voldemorti vastu võitlevad.
Seitsmendas osas saavutab Voldemort kontrolli Võlukunsti Ministeeriumi üle ning Percy hakkab kavandama põgenemisplaani. Raamatu lõpus läheb ta oma endisele koolile appi, et aidata neid võitluses surmasööjatega.
Sõrmuste isand

"Sõrmuste isand" on J. R. R. Tolkieni fantaasiaromaan. See kirjutati aastail 1937–1949 ja avaldati kolmes köites 1954–1955.
Kuigi seda on ekslikult peetud triloogiaks ja tavaliselt avaldatakse see kolmes köites, oli see mõeldud avaldamiseks ühe köitena. Kolme köitena avaldatakse seda majanduslikel põhjustel ja traditsioonist. Sisemiselt on see jagatud kuueks raamatuks, kaks igas köites.
Romaani esimene köide kannab pealkirja "Sõrmuse Vennaskond", teine köide on "Kaks kantsi" ja kolmas "Kuninga tagasitulek". Romaani tegevus toimub Tolkieni väljamõeldud maailmas Keskmaal ja see jätkab tema varasema jutustuse "Kääbik" tegevust, samad on ka mõned tegelased ja tegevuspaigad.
Eesti keeles ilmus romaan aastatel 1996–1998.
Romaani pealkiri viitab kurjale isandale Sauronile. Ta valmistas 20 võimusõrmust ja veel ühe sõrmuse, mis aitab kontrollida ülejäänud sõrmuseid ja kuulub Sauronile endale. Sauron on romaani peategelaste tähtsaim vaenlane, kes lõpuks hävitatakse.
BBC valis 2003. aastal selle romaani konkursi Big Read käigus brittide kõigi aegade armastatuimaks kirjandusteoseks. Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle sajandi 100 parima raamatu hulka.
Halduslik linnaosa

Halduslik linnaosa on linnaosa, millel on oma valitsus.
Eesti.
Eestis on halduslikud linnaosad Tallinnas. Neid iseloomustab halduskogu, linnaosa valitsuse ja põhimääruse olemasolu.
Tallinna halduslikud linnaosad:
Lüüs

Lüüs (hollandi sõnast "sluis" &lt; ld "excludere" 'takistama, eraldama') on jões või kanalis paiknev hüdrotehniline rajatis. Lüüsid asuvad näiteks Göta kanalil, Thamesi jõel, Doonau jõel, Panama kanalil jne.
Lüüsi kasutamine.
Lüüs võimaldab veevoolu suuna ja veetaseme reguleerimist, eesmärgiga tagada laevatatavus erinevate veetasemetega veekogude või veekogude osade vahel (laevasõidulüüs) ja vooluhulga reguleerimiseks (reguleerimislüüs). Nad võimaldavad säilitada erinevaid veetasemeid veeteega külgnevates piirkondades, samuti aitavad kaasa säästvale veemajandusele ja veevarude säilitamisele.
Lüüsi iseloomustus.
Lüüsi kõige iseloomulikum komponent on lüüsikamber, koosneb ühest või mitmest pikiseinte ja väravatega piiratud basseinist ning tehnilistest seadmetest ja süsteemidest rajatise funktsioonide täitmiseks. Lüüsikambri põhiline hüdrokonstruktsioon on lüüsivärav, mis võimaldab laev sõitmist lüüsikambrisse ning selles veevoolusuuna ja veetaseme juhtimist.
IBAN

IBAN (lühend ingliskeelsest nimetusest "International Bank Account Number") on panganduses rahvusvaheline pangakonto number.
IBAN võimaldab rahvusvaheliselt identifitseerida eri riikide pangakontosid ja teha rahaülekandeid.
IBAN-ide kasutamine reglementeeriti standardiga ISO 13616:1997, praegune standard on ISO 13616:2007. IBAN-numbrid võeti algul kasutusele Euroopa Liidus, nüüd on süsteemiga liitunud ka teisi Euroopa ja muu maailma riike. Rahvusvahelist IBAN-numbrite süsteemi haldab SWIFT.
IBAN koosneb kuni 34 sümbolist, millest kaks esimest on riigi ISO 3166-1 kahetäheline kood, seejärel kaks kontrollnumbrit ning lõpuks kohalik pangakonto number.
Reet Laugaste

Reet Laugaste (kuni 1966 Reet Rajasalu; sündinud 23. oktoobril 1939 Tallinnas) on eesti algoloog; bioloogiakandidaat (1968).
Elukäik.
Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, aastast 1967 töötab ta EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudi Võrtsjärve Limnoloogiajaamas. 
Ta on peamiselt uurinud Võrtsjärve, Peipsi ja Eesti väikejärvede vetikaid, nende produktsioonibioloogiat ja seoseid Eesti järvede hüdrobioloogilise tüübi ja ökoloogilise seisundi vahel.
Neeme-Õnneleid Mikelsaar

Neeme-Õnneleid Mikelsaar (eesnimi kuni 24. maini 1938 ka Neema-Õnneleid; perekonnanimi varem ka Mikkelsaar; 5. august 1910 Vana-Laitsna vald, Võrumaa – 22. oktoober 1990 Vehendi) oli eesti zooloog ja hüdrobioloog; bioloogiakandidaat (1959).
Elukäik.
Ta lõpetas 1928. aastal Hugo Treffneri gümnaasiumi, mille järel õppis 1928–1940 (lõpetas) Tartu ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, EÜS. Cand. biol. 1958.
Kaitseliidu Tartu maleva liige 1927–1931, teenis 1931–1932 Kuperjanovi üksikus jalaväepataljois ja 7. Jalaväerügemendis, lõpetas Sõjakooli aspirantide klassi kursuse gaasi alal, ülendatud lipnikuks 1933. 
Tartu Ülikooli zooloogiainstituudi assistent ja Kalanduskoja konsulent.
Teenis 20. Eesti diviisis (untersturmführer).
1957–1981 oli ta Zooloogia ja Botaanika Instituudi hüdrobioloogiasektori juhataja. 
Ta oli Eesti siseveekogude ja mereala kalandusliku ja hüdrobioloogilise uurimise peamine eestvõtja. 
Aastal 1961 oli ta Võrtsjärve Limnoloogiajaama asutajaid ja esimene juhataja.
Pere.
Ta vanemad olid Friedrich Volrad Mikkelsaar ja Emma Amalie Mikkelsaar.
Ta pojad on meedikud Raik-Hiio Mikelsaar ja Aavo-Valdur Mikelsaar ning kaksikuist bioloogid-kirjanikud Ustav-Esko Mikelsaar ja Henn-Risto Mikelsaar.
Pärtel Piirimäe

Pärtel Piirimäe (sündinud 10. mail 1972) on eesti ajaloolane, kes on keskendunud varauusaegse riikluse ja ideedeajaloo uurimisele ja õpetamisele. Alates 2017. aastast on ta Tartu Ülikooli mõtteloo professor.
Aastatel 2006–2019 oli Piirimäe Ajaloolise Ajakirja peatoimetaja.
Alates 2008. aastast oli ta ajaloo ja arheoloogia instituudi uusima aja ajaloo õppetooli dotsent.
Haridus.
2007. aasta 10. jaanuaril kaitses Piirimäe Cambridge'i ülikoolis doktoritöö teemal "Õiglane sõda teoorias ja praktikas: Rootsi sõdade õigustamine suurvõimu perioodil". Tema juhendaja oli Peter Burke.
Poliitiline tegevus.
Pärtel Piirimäe kuulus aastatel 1993–2012 Reformierakonda. Ta on alates aastast 2023 erakond Eesti 200 liige.
2021. aastast on ta Tartu linnavolikogu liige.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 381 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku.
Pärtel Piirimäe isa oli ajaloolane Helmut Piirimäe ja ema on kunstiajaloolane Krista Piirimäe. Ka tema abikaasa Eva Piirimäe ja vend Kaarel Piirimäe on ajaloolased. Tema vend Kristjan Piirimäe on hüdrobioloog ja õde Triinu Peters on põllumajandusteadlane.
Piirimäe tegeleb pikamaajooksuga. 2011. aastal lõpetas ta Frankfurdi maratoni ajaga 2:47:57. 2021. aastal lõpetas ta Tallinna Maratoni poolmaratoni distantsi tulemusega 1:19:21.
Kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsi.