Geograafia

Geograafia ehk maateadus (kreeka keeles 'γεωγραφία', "Maa kirjeldus") on teadus, mis uurib looduslike ja kultuuriliste nähtuste jaotust ning nendevahelisi ruumilisi seoseid Maal.
Määratlus.
Geograafia on üsna ähmaste piiridega teadus, seepärast on teda küllaltki keerukas määratleda. Naljatamisi on öeldud, et geograafia on kõik see, millega geograafid tegelevad. Allpool on esitatud eri aegadel välja pakutud määratlusi ja arvamusi geograafia kohta.
Inim- ja loodusgeograafia võrdlus.
Inim- ja loodusgeograafia on aja jooksul teineteisest väga erinevaks kujunenud. 19. sajandi lõpus hakati neid pidama ühe ja sama teaduse eri harudeks. 20. sajandi keskel on selgunud, et need on kaks üpris erinevat teadust.
Ülikoolis ja ka koolis õpetatakse neid siiani koos eeskätt ajaloolistel põhjustel ja seepärast, et mõlema teadusharu nimetuses on sõna "geograafia". Sarnaseks teeb neid mõlemale omane ruumimõiste olulisus ning mõistagi ühendab neid ühine ajalugu. Niihästi inim- kui ka loodusgeograafile on väga oluline töövahend kaart. Kaarte kasutatakse teaduses ja argielus väga palju, kuid kuskil mujal pole kaart nii oluline kui geograafias. Geograafi töö lõpptulemus ongi tihti kaart. Raske on pidada teost geograafiliseks, kui seal ei ole ühtki kaarti. Loodus- ja inimgeograafiat seob ka asjaolu, et loodust ei saa vastandada inimesele. Inimene on samuti osa loodusest. On täiesti selge, et loodus ja inimene mõjutavad teineteist tugevasti.
Erinevused ei oleks nii teravad, kui geograafias lepitaks ainult nähtuste kirjeldamisega. Probleem tekib siis, kui üritatakse seletada nähtuste paiknemist ja vastastikust mõju ruumis. Loodusgeograafia on loodusteadus, kus nähtuste seletamisel tuginetakse loodusseadustele ehk eelkõige füüsikale ja keemiale. Inimgeograafia on aga ühiskonnateadus, millel on hoopis teised põhialused ja seaduspärasused, mis pole kaugeltki nii selgepiirilised. Seega on geograafias klassikaline konflikt humanitaar- ja loodusteaduste vahel.
Arvatakse praegugi, et geograafia on üksnes kirjeldav teadus. Nii see muidugi ei ole. Jah, geograafias on tähtis osa eriti ajaloolisel kirjeldusel, kuid geograafiat ei saaks nimetada teaduseks, kui ta siiani tegeleks üksnes kirjeldamisega. Tänapäeva geograafid otsivad ennekõike vastust küsimustele miks? ja kuidas?
Üks erinevusi on näiteks uurimisobjekt. Loodusgeograafia uurimisobjekt on Maa, mõnikord tervikuna, kuid enamasti siiski mõni osa sellest. Inimgeograafia, nagu nimestki nähtub, uurimisobjekt on inimesed. Ent ta ei ole mingil moel sarnane anatoomia või isiksusepsühholoogiaga. Inimgeograafi ei huvita üksik inimene, vaid inimeste grupid ja nende paiknemine ning liikumine ruumis, selle põhjused ja tagajärjed. Loodus- ja inimgeograafia põhierinevus on siiski see, et loodusgeograafi huvitab ennekõike eri loodusnähtuste vastastikmõju nende ruumilise paiknemise alusel, inimgeograafi aga ühe nähtuse korraldus ja levik ruumis.
Geograafia allharud.
Loodusgeograafia.
Loodusgeograafia on geograafia haru, mille sisu sarnaneb maateaduse omaga. Selle eesmärk on uurida litosfääri, hüdrosfääri, atmosfääri, pedosfääri füüsikat ning maailma taimestikku ja loomastikku jaotust Maal (biosfääri). Loodusgeograafia saab jagada järgmisteks allharudeks:
Inimgeograafia.
Inimgeograafia on geograafia haru, mis käsitleb ühiskonna ja keskkonna vastastikul mõjul tekkivaid nähtusi ja protsesse. See hõlmab humanitaarseid, poliitilisi, kultuurilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte.
Inimgeograafia saab jagada järgmisteks harudeks (täielik loetelu on esitatud artiklis "Inimgeograafia"):