tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Karaoke

Karaoke (jaapani keeles tuletis sõnadest "kara" 'tühi' ja "ōkesutora" 'orkester') on meelelahutusvorm, milles inimesed laulavad seltskonna ees mikrofoni tuntud laule, taustaks ilma vokaalita salvestatud fonogramm ja tavaliselt ekraanil nähtavad laulusõnad.
Karaoke sünd.
Levinud arvamuse kohaselt leiutas esimese karaokemasina jaapanlane Daisuke Inoue.
1940. aastal Ōsakas (Jaapan) sündinud Inoue õppis keskkooli ajal trumme mängima ning teenis õpilasena raha sellega, et mängis Kōbe baarides. Pärast 9 aasta pikkust katset lüüa läbi professionaalse muusikuna õppis ta süntesaatoril selgeks umbes 300 laulu ja hakkas mängima tausta ärimeestele, kes tahtsid rahva ees laulda. Väidetavalt ei pidanud Inoue rütmi, kuid oli sellest hoolimata ärimeeste hulgas hinnatud. Kord, kui Inoue ei saanud ühe ärimehega nädalavahetuse tööreisile kaasa minna, andis ta tollele kaasa hoopis taustamuusikaga kasseti. Seda loetaksegi karaoke alguseks.
1971. aastal lasi Inoue käepärastest vahenditest teha 11 karaokemasinat 8-Juke, mis koosnes võimust, mikrofonist, mündikarbist ja autoraadiost, millest sai mängida 8 laulu taustamuusikat. Ühe masina maksumus oli 425 dollarit. Laulu sai käivitada 100 jeeniga (mis oli tol ajal natuke kallim kui tavalise plaadiautomaadi laul). Inoue rentis karaokemasinaid Kobe baaridele, kuid esialgu ei hakanud rahvas neid kasutama. Inoue palus ühel kenal baaridaamil käia seksikas rõivastuses igas karaokemasinaga baaris ning laulda paar laulu n-ö näiteks. Selle strateegiaga asi käivitus ning masinad hakkasid raha sisse tooma.
Inoue ei patenteerinud oma masinat, sest ta ei suhtunud sellesse kui leiutisse. Enda sõnul kombineeris ta juba olemasolevaid seadmeid. Aga kui ta oleks patenteerinud, oleks ta 2011. aasta arvestuste kohaselt võinud vahepealse 40 aasta jooksul patendi pealt teenida 8,439,200,000 jeeni. Karaokemasinaid hakkasid tööstuslikult tootma hoopis Shidax ja Dai-Ichi ning Inoue nimi vajus unustusse. Siiski töötas ta valdkonnas edasi ning teenis patenteteeritud segult, mis peletas karaokemasinatest eemale prussakaid ja rotte. Lühikest aega kuulus Inouele ka plastikkaantega lauluraamatute patent.
1996. aastal tõi Inoue nime unustuse hõlmast välja üks karaokele spetsialiseerunud telekanal Singapuris. 1999. aastal nimetas ajakiri Time Inoue XX sajandi üheks kõige mõjukamaks aasialaseks. 2004. aastal anti Inouele kui karaoke leiutajale Nobeli auhinna naljavariant Ig Nobeli auhind, mida antakse leiutistele, mis ajavad kõigepealt naerma ja seejärel mõtlema. Inoue sõnul sait ta preemia, sest karaoke õpetab kaaskodanike kohutavat laulmist mitte ainult taluma, vaid ka nautima. Inoue on oma leiutise üle uhke. Ta on öelnud, et see aitab ravida depressiooni ja üksindust ja et karaokelauljate õnnelikud näod pakuvad talle rahulolu. 2005. aastal tehti Inoue elu põhjal film “Karaoke”.
Vulgaarladina keel

Vulgaarladina keeleks (ladina keeles "sermo vulgaris", hiljem ka "Latinum vulgare") nimetatakse ladina keele standardiseerimata kõnekeelevorme, millest arenesid romaani keeled.
Liide "vulgaar-" tähendab siin mitte vulgaarset tänapäeva halvustavas tähenduses, vaid algses tähenduses kohalikku, tavalist, rahvalikku.
Klassikalisest perioodist on säilinud väga vähe vulgaarladina keeles kirjutatud teoseid, näiteks võib tuua lõigud romaanist "Satyricon".
Vulgaarladina keelel ei olnud ametlikku ortograafiat.
Refrään

Refrään (vanaprantsuse "refraindre" &lt; vulgaarladina "refringere" 'kordama') on luules ja muusikas rida või read, mida korratakse teose jooksul samal kujul mitu korda.
Muusikas on refrään tänapäeval enim tuntud kui osa lauluvormis, milles vahelduvad salmid ja refrään. Instrumentaalmuusikas on refrään näiteks rondovormis. Refrään eristub tavaliselt salmist meloodiliselt, harmooniliselt ja rütmiliselt, see on tihti dünaamiliselt väljapaistvam.
Simon Cowell

Simon Phillip Cowell (sündinud 7. oktoobril 1959 Londonis) on inglise muusika- ja teleprodutsent. Ta on tuntud žüriiliikmena mitmest telesarjast, kus võistlejad konkureerivad kõige talendikama tiitlile, nt "Pop Idol", "The X Factor", "Britain's Got Talent" ja "American Idol".
Teda iseloomustavad julge ja vahel vastuoluline kriitilisus, võistlejate narrimine ja vaimukad komment
Boiootia piirkonnaüksus

Boiootia piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Βοιωτίας") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna lõunaosas. 
Piirkonnaüksuse keskasula on Livadeiá ja suurim linn on Teeba.
Haldusjaotus.
Boiootia piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks. Need on:
Robert Pirès

Robert Emmanuel Pirès (sündinud 29. oktoobril 1973 Reimsis) on Prantsusmaa endine jalgpallur, poolkaitsja.
Prantsusmaa rahvuskoondises on Pires mänginud 79 mängu ja löönud 14 väravat.
Surnud 19. juulil

"Siin loetletakse 19. juulil surnud tuntud isikuid."
Horisontaallaudis

Horisontaallaudis ehk rõhtlaudis on sise- või välisseina või mõne muu pinna (profileeritud) laudadega katmise viis, kus pool- või täissulundiga lauad paigaldatakse seinale rõhtsalt.
Populaarseim ning laialdasemalt levinud laudise materjal on puit, vähemal määral kasutatakse tehismaterjale.
Vertikaallaudis

Vertikaallaudis ehk püstlaudis on sise- või välisseina või mõne muu pinna (profileeritud) laudadega katmise viis, kus lauad paigaldatakse seinale püstloodis. Erinevalt horisontaallaudisest saab püstlaudise puhul kasutada ka sulundita laudu.
Levinuim laudise materjal on puit, vähem kasutatakse tehismaterjale.
Euboia piirkonnaüksus

Euboia piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Εύβοιας") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna idaosas. Selle koosseisu kuuluvad Euboia ja Skýrose saared, väikesed saared Egeuse meres ning Kreeka mandriosa pindalaga 395 km².
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Chalkída.
Haldusjaotus.
Euboia piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on:
Laudis

Laudis on seina puidust, harvem ka tehismaterjalist valmistatud laudadega katmise viis. Laudis kaitseb seina niiskuse ja teiste ilmastikumõjude eest ning tõstab ka seina soojapidavust.
Vastavalt laudade suunale jagatakse seda horisontaal- ja vertikaallaudiseks.
Evrytanía piirkonnaüksus

Evrytanía piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Ευρυτανίας") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna loodeosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Karpenísi.
Haldusjaotus.
Evrytanía piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
Phokise piirkonnaüksus

Phokise piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Φωκίδας") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna edelaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ámfissa.
Haldusjaotus.
Phokise piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
Fthiótida piirkonnaüksus

Fthiótida piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Φθιώτιδας") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna põhjaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Lamía.
Haldusjaotus.
Fthiótida piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
Chalkidike piirkonnaüksus

Chalkidike piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Χαλκιδικής") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna kaguosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Polýgyros.
Haldusjaotus.
Chalkidike piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
Surnud 20. juulil

"Siin loetletakse 20. juulil surnud tuntud isikuid."
Tuure Junnila

Tuure Jaakko Kalervo Junnila (24. juuli 1910 Kiikka vald (asub praegu Sastamala linnas), Satakunta – 21. juuni 1999 Helsingi) oli Soome pankur, majandusteadlane ja poliitik.
Ta lõpetas keskkooli Vammalas ja on lõpetanud Helsingi Ülikooli. Üliõpilasena võttis ta osa Akadeemilise Karjala Seltsi tegevusest. Aastal 1936 kaitses ta filosoofiakandidaadi väitekirja; aastal 1945 kaitses ta väitekirjaga "Omaisuusvero vakautetun tulon lisäverotuksen toteuttajana" filosoofiadoktori väitekirja.
Ta oli 17. novembrist 1953 kuni 4. maini 1954 Sakari Tuomioja valitsuses rahandusminister.
Platsdarm

Platsdarm (prantsuse keeles "place d'armes" ´relvakoht`) tähendab sõjanduses rünnaku lähteala, tugiala. Platsdarmiks võib olla mingi koht, piirkond või riik.
Lehetipp

Lehetipp on taime lehe tipu osa. 
Taime lehe tipu kuju kasutatakse taimede määramisel. Taime lehe tipu kujud on järgmised:
Rein Loik

Rein Loik (sündinud 30. juulil 1950 Kehras) on eesti ettevõttejuht ning riigi- ja omavalitsustegelane.
Elulugu.
Ta lõpetas 1968. aastal Kehra Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta arvutuskeskustes, sealhulgas Eesti NSV Riikliku Varustuskomitee arvutuskeskuses. Aastatel 1980–1985 oli ta Tallinna RSN Täitevkomitees plaaniosakonna aseesimees, aastatel 1986–1988 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikus Plaanikomitees haridus-, tervishoiu- ja kultuuriosakonna juhataja. 
Maist 1988 detsembrini 1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Hariduskomitee esimehe asetäitja. Detsembris 1989, mil hariduskomitee muudeti uuesti haridusministeeriumiks, sai tast haridusminister Indrek Toome valitsuses. Ta jätkas haridusministrina ka Edgar Savisaare valitsuses (aprillist 1990 jaanuarini 1992) ja Tiit Vähi esimeses valitsuses (jaanuarist oktoobrini 1992). Ta oli ka haridusminister detsembrist 1996 märtsini 1997 Tiit Vähi kolmandas valitsuses. 
Aastatel 1992–1995 oli ta Estonian Airi arendusdirektor, 1995–1996 Tallinna abilinnapea ja 1997–1998 AS Leks Elukindlustuse juhatuse esimees. Aastast 1998 oli ta Tallinna Lennujaama juhatuse esimees; veebruaris 2016 lahkumisavalduse, mis 1. märtsil 2016 rahuldati. Seejärel tegutses ta peamiselt juhtimiskonsultandi ja mentorina. 
17. jaanuaril 2017 valiti ta Viimsi vallavanemaks. 7. aprillil 2020 valis Rõuge vallavolikogu ta vallavanema asendajaks.
Sportlase ja sporditegelasena.
Harrastas aastatel 1975–2003 mägimatkamist, kuulus alpinismis Eesti NSV koondisse, oli mitme Pamiiri mäe esmavõtjaid. 
Oli 1990–2002 Eesti Koolispordi Liidu esimene president, 1991–1997 ESK juhatuse liige, 2000–2001 Eesti Olümpiakomitee (EOK) liige, 2001–2005 EOK esindajate kogu liige. Alates 2017. aastast on ta Eesti Paralümpiakomitee täitevkomitee liige.
Isiklikku.
Tema abikaasa on endine ujuja ja allveesportlane Chris-Helin Loik.
Õieleht

Õieleht (ka "õiekatteleht") on taime õit katvad (õiekate) lehed. Väliseid õielehti nimetatakse tupplehtedeks ja sisemisi kroonlehtedeks.
Keerdlehikud

Keerdlehikud ("Filicopsida, Polypodiopsida, Pteridopsida") on sõnajalgtaimede klass. 
Klassi kuulub umbes 11 000 liiki.
Tänapäeva keerdlehikute seltsid on:
Surnud 21. juulil

"Siin loetletakse 21. juulil surnud tuntud isikuid."
Viljakeha

Viljakeha on seente paljunemistsüklis esinev, tihedast seeneniidistikust koosnev moodustis. Viljakeha kannab seene eoseid. Seene viljakeha lihakat osa nimetatakse seenelihaks. Viljakeha ülaosa nimetatakse seenekübaraks.
Seeneliha

Seeneliha on seene viljakeha lihakas osa, mis koosneb seeneniitide põimikust. Sõltuvalt asukohast ja funktsioonist eristatakse kübaraliha, jalaliha, eoslehekeste seeneliha.
Surnud 22. juulil

"Siin loetletakse 22. juulil surnud tuntud isikuid."
Kliiniline patoloogia

Kliiniline patoloogia (vanemas kirjanduses ka "eripatoloogia") on patoloogia haru, mis patsiendile diagnoosi pannes võtab temalt asjakohaseid proove (näiteks vere-, uriiniproov).
Jõe tänav (Tallinn)

Jõe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Jõe tänav algab Narva maanteelt, ristub Karu ja Ahtri-Tuukri tänavaga ning lõpeb Lootsi tänaval. 
Tänav on ligikaudu 260 m pikk. 
Ajalugu.
Tänav on nime saanud Härjapea jõe järgi. See on varem kandnud ka nimesid "Kanaali tänav" ja "Alam-Jõe tänav" (vene keeles ka Канальная ул, Рѣчная ул; saksa keeles "Kanalgasse", "Bachstraße").
Jõe tänava paaritute numbritega hoonestus on kujunenud välja Raadio-Elektroonika Tehase (RET) tegutsemisajal 1935–1993. 
Jõe tänav 12 asus Engelhard Corjuse projekteeritud ja 1931. aastal sisse õnnistatud Evangeeliumikristlaste Immaanueli koguduse hoone. Sakraalhoone ja koguduse keskuse saalis oli kokku 540 istekohta. 1950. aastal liideti kogudus Oleviste kogudusega. Hoone anti Eesti Kaabli käsutusse ja ehitati ümber 1950. aastatel ning lammutati 1997. aastal.
Aastatel 1974–1990 oli Jõe tänav osa Viktor Kingissepa tänavast.
Rannamäe tee

Rannamäe tee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis. 
Rannamäe tee algab Toompuiestee jätkuna umbes Nunne tänavaga ristmikult, ristub Suurtüki tänava, Pika tänava ja Väikse Rannaväravaga ning läheb Ahtri ja Mere puiestee ristmikul üle Mere puiesteeks.
Nunne tänava ristmikust Suurtüki tänavani on Rannamäe tee kahesuunalise liiklusega, Suurtüki tänavast kesklinna poole jätkub ühesuunalise liiklusega. Rannamäe teega paralleelselt Põhja-Tallinnast Tallinna kesklinna poole suundub ka ühesuunaline Põhja puiestee. Tallinna kesklinnast suundub aga Põhja-Tallinna ühesuunaline Mere puiestee.
Rannamäe tee ääres asuvad Tornide väljak, Rannamägi, Margareeta aed, Estonia katastroofis hukkunute mälestusmärk "Katkenud liin", Väikese Rannavärava bastion ja Rannavärava haljak.
Ajalugu.
1876. aasta koostatud endise Tallinna muldkindlustusvööndi haljastusplaanide realiseerimisega tegeles Promenaadide komisjon ja tulevase haljasala plaani koostas Peterburi botaanikaaia direktor dr. Eduard August von Regel. Plaani kinnitas Tallinna Linnavolikogu 1880. aastal. 1885. aastal valmis kavandatud park, koos bastioniga kujundati ja ehitati välja haljasalaks ka selle esine Stuarti reduut.
1929. aastal esitasid Tallinna spordiseltsid avalduse senise Skoone bastioni jalamil oleva vallikraavi kasutada spordiväljaks, milleks nad ka loa said ning senine juurviljakasvatuseks kasutatud piirkond korrastati Anton Soansi 1929. aasta planeeringu järgi ning rajati linna staadion aastatel 1938–1939 (praegune spordiväljak Põhja puiestee ja Rannavärava mäe vahel). 
1932. aastal rajati bastioni lõunaosa Rannamäe tee ning väike osa bastionist puudega jäi teisele poole teed. Tornide väljaku ja raudtee vaheline Rannamäe tee on nimetatud Rannamäe järgi. Rannamäe tee varasem nimi oli "Näituse tänav", sest Tornide väljakul korraldati põllumajandus- ja tööstusnäitusi. Pärast näituseväljaku üleviimist Pirita tee äärde nimetati Näituse tänav 22. oktoobril 1932 Rannamäe teeks.
Rannamäe tee 1 asus Eesti NSV Tsiviilkaitse Staabi (Rannamäe tee 11) ja Eesti Vabariigi Tsiviilkaitse Staabi vabariiklik juhtimispunkt.
José Holebas

José LIoyd Holebas (kreeka Χοσέ Λόιντ Χολέμπας; sündinud 27. juunil 1984 Aschaffenburgis Lääne-Saksamaal) on Kreeka jalgpallur, kaitsja ja poolkaitsja. Alates 2020. aastast mängib ta Kreeka kõrgliiga klubis Olympiakós.
Hooajal 2014–2015 mängis Holebas Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma. Aastatel 2015–2020 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Watford.
Debüüdi Kreeka rahvuskoondises tegi Holebas 11. novembril 2011 sõprusmängus Venemaa vastu. Ainsa värava lõi ta Kreeka rahvuskoondises 2012. aasta novembris sõprusmängus Iirimaa vastu. Ta kuulus Kreeka koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Konstantínos Mítroglou

Konstantínos Mítroglou (kreeka Κωνσταντίνος Μήτρογλου; sündinud 12. märtsil 1988 Kaválas) on Kreeka jalgpallur, ründaja. Ta mängib Prantsusmaa kõrgliiga klubis Marseille.
Koondisekarjäär.
2007. aasta Euroopa alla 19-aastaste meistrivõistlustel saavutas ta Kreeka noortekoondisega teise koha. Mítroglou lõi turniiril kokku kolm väravat ning oli kahe teise mängija kõrval turniiri suurim väravakütt.
Debüüdi Kreeka rahvuskoondises tegi Mítroglou 14. novembril 2009 mängus Ukraina vastu. Esimese värava lõi ta Kreeka rahvuskoondises 15. augustil 2012 sõprusmängus Norra vastu.
Ta on kuulunud Kreeka koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tõnu Sepp

Tõnu Sepp (sündinud 14. juunil 1946) on eesti muusikaõpetaja ja ansamblijuht.
Sepp on õppinud muusikat Tallinna Lastemuusikakoolis ja Tallinna Muusikakoolis. Ta on lõpetanud 1964. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1979. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi flöödi erialal.
1971. aastal alustas ta Viljandi Lastemuusikakoolis esimesena Eestis vanamuusikahariduse andmist ja asutas ühe Eesti esimese vanamuusikaansambli – Viljandi Linnakapelli. 1982. aastal pani ta aluse Viljandi vanamuusika päevadele, mis on kujunenud rahvusvaheliseks Viljandi vanamuusika festivaliks.
Ta on töötanud ka Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakooli juhatajana ja MTÜ Tartu Jakobi Mäe Kultuurikoja juhatajana. Tema eestvõttel loodi Tallinnas 1995. aastal stuudio Vaikuse Muusika. Alates 2006. aastast tegutseb stuudio Tartus. 
Koos õpilastega loodud ansamblite kõrvalt on Tõnu Sepp teinud koostööd ansamblitega Linnamuusikud ja Triskele. Tõnu Sepp on valmistanud ka mitmesuguseid pille, põhiliselt oma õpilastele.
Loonud muusika kolmele muusikadraamale (nt "Püha Elisabeth", 2021).
Tõnu Sepp töötab 2023/2024. õppeaasta seisuga Kohtla-Järve Tammiku Põhikoolis muusikaõpetajana.
Castle

"Castle" on USA kriminaalseriaal, mis oli eetris 9. märtsist 2009 kuni 16. maini 2016. 
Sisu.
Sarja peategelased on edukas kriminaalromaanikirjanik Richard Castle ja NYPD 12. jaoskonna mõrvauurija Kate Beckett. Beckett on alguses üsna ärritunud, et peab kirjanikuga koostööd tegema, ja annab oma parima, et viimane enda teelt eest hoida. Varsti ta ikkagi harjub sellega ja avastab, et tema rühmal on Castle'i ideedest mõrvajuurdlustes palju kasu. Edasistel hooaegadel nad armuvad teineteisesse.
New Yorgi politsei

New Yorgi politsei (inglise: "New York City Police Department", lühend:"NYPD", ametlikult: "City of New York Police Department") on New Yorgi linnale alluv munitsipaalpolitsei, mille peamisteks ülesanneteks on korrakaitse ja juurdluste läbiviimine.
New Yorgi politsei on USA vanimaid politseiameteid. Asutus loodi 1845 ja see asendas 1625. aastast tegutsenud linnavahi süsteemi. 
New Yorgi politseis töötas 2013. aastal 49 526 inimest ja asutuse eelarve oli 4,8 miljardit dollarit.
Ära osta Venemaa kaupu!

"Ära osta Venemaa kaupu!" (ukraina keeles «Не купуй російське!» või «Бойкотуй російське!») on 14. augustil 2013 alguse saanud protestiliikumine Ukrainas, mis kutsub üles mitte tarbima Venemaal toodetud kaupu.
See sai alguse Venemaa Föderatsiooni poolt Ukraina kaupadele kaubanduspiirangute kehtestamisega ja oli hääbunud Euromaidani meeleavaldusete ajaks, kuid kogus taas hoogu seoses 2014. aasta Krimmi kriisi puhkemisega ning sõjategevuse algusega Donbassis.
2014. aasta kevadel vähenes Venemaalt pärit kaupade müük Ukrainas väidetavalt 35–50%.
Stefan George

Stefan Anton George [št'efan 'anton ge'orge] (12. juuli 1868 – 4. detsember 1933) oli saksa luuletaja ja tõlkija.
Tema isa oli võõrastemajapidaja ja veinikaupmees.
Pärast gümnaasiumihariduse omandamist 1888. aastal veetis ta aega Londoni ja Pariisi kirjandusringkondades. Ta reisis ka Viini. 1890. aastatel hakkas ta luuletusi avaldama.
Surnud 23. juulil

"Siin loetletakse 23. juulil surnud tuntud isikuid."
Vymna järv

Vymna järv ehk Võmna järv (valgevene keeles "Возера Вымна", vene keeles "Вымно" (Võmno)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Haradoki rajoonis. Järv asub merepinnast 148 meetri kõrgusel, selle valgala on 106 km².
Kaldajoone pikkus on 22,6 kilomeetrit. Järves asub seitse saart kogupindalaga 8,7 hektarit. Litoraal on kitsas ja liivane. Sügavamal kui 5 meetrit on järve põhi kaetud sapropeeliga.
Vee läbipaistvus on 1 meeter. Vymna on eutroofne järv. 
Kaladest leidub järves haugi, särge, ahvenat ja latikat, vähem ka angerjat.
Imathía piirkonnaüksus

Imathía piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Ημαθίας") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna lääneosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Véroia.
Haldusjaotus.
Imathía piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
Kilkísi piirkonnaüksus

Kilkísi piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Κιλκίς") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna põhjaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kilkís.
Haldusjaotus.
Kilkísi piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
Łosvida järv

Łosvida järv ehk Losvida järv (valgevene keeles Возера Лосвіда, vene keeles Лосвидо (Losvido)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Haradoki rajoonis. Järv asub merepinnast 164 meetri kõrgusel, selle valgla on 107 km².
Kaldajoone pikkus on 25,6 kilomeetrit. Kallaste kõrgus on 1,5 meetrit, kohati on need murrutatud, kohati liivased, kohati aga soostunud.
Madalaveelise ala laius on 5–250 meetrit. Järve madalama osa põhi on liivane või kaetud liivsaviga, seal esineb rändrahne. Sügavamas osas katab põhja sapropeel. Järve vesi on kihistunud.
Vee läbipaistvus on 2–5,2 meetrit. Łosvida järv on mesotroofne järv. Järves kasvab mitmeid Valgevenes haruldasi taimi, näiteks järv-lahnarohi ja meri-näkirohi.
Kaladest elavad järves haug, ahven, angerjas, koha, latikas, luts, säinas, roosärg, rääbis ja viidikas. Järve kaldad on tähtis puhkepiirkond, seal asuvad mitu pioneerilaagrit, puhkebaas ja paadilaenutus.
Pélla piirkonnaüksus

Pélla piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Πέλλας") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna loodeosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Édessa.
Haldusjaotus.
Pélla piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
Lennufirmade loend

Esitatud lennufirmade loend on osaline. Tabelisse on lisatud kõik lennufirmad, mille lennud toimusid Helsingi-Vantaa, Stockholm-Arlanda või Tallinna lennujaamast seisuga 22. november 2014. Samast kuupäevast on kogu informatsioon tabelis.
"Et vaadata kõiki lennufirmasid IATA koodi järgi, liigu sellele lehele"". Siit leiad rahvuslike lennufirmade loendi. "
Veerus "Lennukeid" või "Sihtkohti" on esimesena märgitud praegune lennukite või sihtkohtade arv lennufirmas, pärast kaldkriipsu näitab arv enne tegevuse lõpetamist olnud lennukite/ sihtkohtade arvu. Märk '?' näitab, et infot ei leitud. Kui lennufirmal on mitu põhilist lennujaama, ei ole kodulennujaama märgitud.
Piería piirkonnaüksus

Piería piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Πιερίας") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna edelaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kateríni.
Haldusjaotus.
Piería piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
Sérrese piirkonnaüksus

Sérrese piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Σερρών") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna kirdeosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Sérres.
Haldusjaotus.
Sérrese piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
Thessaloníki piirkonnaüksus

Thessaloníki piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Χαλκιδικής") on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna keskosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Thessaloníki.
Haldusjaotus.
Thessaloníki piirkonnaüksus jaguneb 13 vallaks. Need on:
Irákleio piirkonnaüksus

Irákleio piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Ηρακλείου") on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna idaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Irákleio.
Haldusjaotus.
Irákleio piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on:
Seli Kantsimägi

Seli Kantsimägi ehk Kantsimägi ehk Keldrimägi (ka "Seli linnamägi", "Pirgu linnamägi") on valliga ümbritsetud ala Atla jõe kaldal Rapla maakonnas Rapla vallas Pirgu külas Tammemäel. Seda looduslikult tekkinud pinnavormi peeti varem võimalikuks linnamäeks.
Kirjeldus.
Pirgu ehk Atla jõe kõrgel läänekaldal Seli-Pirgu-Angerja maantee ja jõe vahel asuvat Kantsimäge piiritleb hobuserauakujuline vall, mille lahtine ots jääb jõe poole. Valliga piiratud territooriumi pindala on umbes 7500 ruutmeetrit. Ala loode- ja lääneküljel on valli lõhutud, kõige paremini on see säilinud põhjaküljel. Vall kerkib ümbritsevast pinnast kuni 1,5 või 1,8 meetri kõrgusele ja on oma madalamas osas 8 meetrit lai. Seli Kantsimäe välisilme sarnaneb varaste tasasele pinnale rajatud ringvall-linnuste omaga. Nii peeti seda pikka aega I aastatuhandest pärinevaks oletatavaks linnamäeks. Nähti ka võimalust, et Henriku Liivimaa kroonikas Lohu linnuse piiramise kirjelduse juures mainitud ümbruskonnas asunud kolmest väiksemast linnusest üks asus Kantsimäel.
2006. aastal viidi Kantsimäel läbi arheoloogilised väljakaevamised, mis jälgi kultuurikihist ega inimese osast valli tekkimisel ei leidnud. Arheoloogide seisukohta, et vall on looduslik, kinnitasid ka geoloogid Atko Heinsalu ja Anto Raukas. Kõige tõenäolisemaks peetakse, et vall tekkis vee setteid kuhjava tegevuse tõttu mandrijää sulamise ajal.
Kuigi tegu pole linnamäega, ei välistata võimalust, et seal oli kultuskoht. Seli ümbruskonnas on väga palju lohukive ning jõekaldal asuv poolringikujuline vall võis kaasa aidata selle koha nägemisele pühana. Samuti ei välistata, et Kantsimägi oli kasutusel ajutise pelgupaigana.
Jeziaryšča järv

Jeziaryšča järv ehk Jeziarõštša järv (valgevene keeles "Возера Езярышча", vene keeles "Езерище" (Jezerištše)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Haradoki rajoonis. Järv asub merepinnast 165 meetri kõrgusel, selle valgala on 264 km².
Kaldajoone pikkus on 32,8 kilomeetrit. Piki järve põhjakallast kulgeb Valgevene ja Venemaa piir. Kaldad on kõrged, põhjas ja loodes kuni 25 meetrit, mujal 5 meetrit. Järves on 20 saart kogupindalaga 0,67 km². Ühel järve lääneosas asuval saarel asuvad endise Jeziaryšča kindluse varemed (säilinud on muldvallid). Jeziaryšča järve läänekaldal asub Jeziaryšča alev.
Järve põhi on ebatasane. 4–6 meetri sügavuseni on põhi liivane, sügavamal on see aga kaetud sapropeeliga.
Vee läbipaistvus on 1,4 meetrit. Jeziaryšča on eutroofne järv. Järvel pesitseb ohtralt veelinde, kokku 60 liigist. Jeziaryšča järve ümbrusse loodi 1979. aastal ornitoloogiline kaitseala.
Aastal 1959 rajati järvest välja voolavale Obali jõele hüdroelektrijaam. See tõi kaasa veetaimestiku vähenemise, samuti ka kallaste murrutuse. Tänapäeval on valdavad veetaimestiku liigid harilik pilliroog ja järvkaisel; lahe pinda, kust voolab välja Obali jõgi, katab penikeel.
Kaladest elavad järves haug, ahven, särg, koha, latikas, luts, säinas, koger, roosärg ja nurg.
Chaniá piirkonnaüksus

Chaniá piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Χανίων") on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna lääneosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Chaniá.
Haldusjaotus.
Chaniá piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
Janokjärv

Janokjärv (ka Jänukjärv, Janutjärv, Jaanekjärv) asub Kanepi vallas Põlvamaal.
Järve keskmine sügavus on 3,7 m, kõige sügavam koht on 9,3 m. Järve pikkus on 680 m ja laius 280 m. Järve pindala on 11,4 ha. Järvest voolab läbi Piigaste oja. Järvest väljuvat orgu nimetatakse Kooljaoruks (või Kuulmaoruks või Koolmaoruks).
Tsähkna veski talu on olnud mõnda aega ka Anna Haava vanematekoduks. Kuulmaoru veerel, vaatega Janukjärvele on tähistatud koht, kus poeet kirjutas luuletuse "Järv leegib eha paistel".
Järveäärses sovhoosisaunas ööbis legendaarne Krootuse EÕM-rühm (juunis ka TPL). Järve kõrvalt kulgevat teed pidi sõitis igal hommikul ja õhtul just samasugune PAZ-buss, kes malevlased töölt ära tõi, millega algas ka "Sigade revolutsiooni" film. Filmi režissöör Rene Reinumägi pärineb ise endisest Krootuse EÕM rühmast.
Legendid.
Esimese vabariigi ajal oli üks talumees tahtnud heinakoormaga läbi oru minna. Enne orgu tuli mees hobuselt maha, et mäest alla hobuse kõrval kõndida. “Jõudnud mäe alla, jäänud ohjad talle jalgu ja ta kukkus maha. Hobune aga arvas, et teda ohjast tõmmati, ja keeras vankri perve otsa ning koorem kukkus mehele pääle.” Nii saanudki mees hukka. Samas pajatavat teised muistendid, et järve olla peaaegu tühjaks joonud Kalevipoeg ise. M. J. Eiseni kogutud materjalide järgi olla järves ka kuldsammas, mida võivat selge ilmaga näha.
Oru nõlvadel on rohkelt kääpaid. Legendide järgi olla neisse maetud Põhjasõjas vaherahu ajal järve tühjaks joonud ja lõhkijoomise tõttu hukkunud sõdurid. Legendist on mitmesuguseid versioone:
 See oli Rootsi sõja ajal, kui oli verine kokkupõrge rootslaste ja venelaste vahel. Väed sõdisid teine teisel pool järve, nii et rootslased olid põhja pool ja venelased lõuna pool. Kange põua ajal oli järv järk-järgult kuivemaks jäänud. Et aga palju sõdijaid oli ja sõda 7 kuud järve ääres kestis, siis joodi see järv tühjaks. Pärast, kui järv oli tühi, kihutasid venelased rootslaste kannul läbi tühja järve. Pääle sõja oli järve jällegi vett kogunenud ja järv oli endine. Ja siis oligi selle järvele nimeks pandud “Januk” järv. Seejärv asub Valgjärve vallas, Võrumaal, Vana-Piigaste mõisa läheduses, Tiksi külas.
 Valgjärve vallas Tiksi talu juures on järv nimega Janukjärv. Põhjasõja ajal olnud lähedal orus palju Rootsi sõdureid haavatutena sääl maas. Neil olnud kange janu ja nad tahtnud järvest minna janu kustutama. Enne, kui nad aga sinna jõudsid, surid nad janusse. Sellest saanudki see järv nimetuse ja seda orgu, kus nad surid, hakatud kutsuma Kuulmeoruks.
 Võrumaal, Piigastes, Janutjärve ümbruses on palju Rootsi sõjaaegseid pikerkuisi ja ümarikke kääpaid. Janutjärv on kahe mäe vahel. Lahingu ajal on seisnud venelased ühel pool järve, rootslased teisel pool. Sõjamehed olla niivõrd janunenud olnud, et järve tühjaks joonud. Sellest saanudki järv nimetuse.
Surnud 24. juulil

"Siin loetletakse 24. juulil surnud tuntud isikuid."
Uulu mõisa kalmistu

Uulu mõisa kalmistu on kalmistu Pärnu kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Uulu külas Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Uulu mõisa südamest linnulennult umbes 750 m kaugusele läände.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Staël von Holsteinid millalgi pärast 1845. aastat, kui suri tollase omaniku poja Reinhold Staël von Holsteini värske abikaasa Eleonore Staël von Holstein. Reinhold sai 1846. aastal omanikuks ning rajas 1880. aastal oma esimese abikaasa mälestuseks kalmistule kiriku.
Kalmistule maetute üldarv pole teada, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud. Kalmistul olev Eleonore Staël von Holsteini hauakamber on kaetud pinnasega ning seda tähistab kaks algse kalmistuvärava graniitposti.
Eleonore Staël von Holsteini hauakamber on 1998. aastast riiklik kultuurimälestis. Tema mälestuseks rajatud kirik on 1998. aastast eraldi riiklik kultuurimälestis.
Volkssturm

Volkssturm oli Saksamaa poolsõjaväeline maakaitsevägi teise maailmasõja lõpuperioodil.
Hitler andis käsu Volkssturmi moodustamiseks 25. septembril 1944. Volkssturmi loomise otsus avalikustati 18. oktoobril 1944, Leipzigi lahingu aastapäeval.
Volkssturmi kutsumisele kuulusid mehed vanuses 16–60 aastat, keda mingil põhjusel ei olnud varem sõjaväeteenistusse võetud. Volkssturmi kutsuti ligi 6 miljonit meest.
Volkssturm allus NSDAP parteikantselei juhile Martin Bormannile, Volkssturmi sõjaväeline ülemjuhataja oli Heinrich Himmler.
Volkssturm täitis julgestusülesandeid ja osales kindlustustöödel ning võitles ka rindel.
Volkssturmi võitlejad olid enamasti erariietes ning kandsid käisesidet tekstiga "Deutscher Volkssturm – Wehrmacht". Osa Volkssturmi liikmeid kandis ka mundrit.
Täpseid andmeid lahingutegevuses hukkunud Volkssturmi liikmete arvu kohta ei ole. Vähemalt 175 000 Volkssturmi liiget hukkus või jäi teadmata kadunuks.
Surnud 25. juulil

"Siin loetletakse 25. juulil surnud tuntud isikuid."
Nexus 6

Nexus 6 (koodnimega Shamu) on Google'i ja Motorola Mobility poolt Androidi operatsioonisüsteemi kasutav nutitelefon, mis sarnaneb riistvara poolest teise generatsiooni Motorola Moto X-i telefoniga. Nexus 6 on kuues nutitelefon Google Nexuse seerias.
Kättesaadavus.
Nexus 6 esitleti 15. oktoobril 2014, esimesed telefonid jõudsid poodi novembris 2015 USA-s maksab 32 GB mudel 649 $, 64 GB 699 $. Telefoni saab osta USA-s Google Play Store'i, Motorola Mobility, Best Buy, T-Mobile'i, AT&amp;T, Sprinti, Verizon Wirelessi ja U.S. Cellulari kaudu. Eestis müüvad seda mudelit Tele2 ja mõned veebipoed.
Telefoni andmed.
Nexus 6 on 2,7 GHz quad-core Snapdragon 805 protsessor 3 GB RAM-iga ning 32 või 64 GB sisemäluga. Telefoni aku mahutavus on 3220 mAh, mis laseb töötada telefonil kuni 6 tundi. Nexus 6 QHD AMOLED-ekraani diagonaal on 5,96 tolli, resolutsioon 2560 x 1440 (493 PPI). Telefonil on 13-megapiksline tagakaamera ja 2-megapiksline esikaamera. Telefonil puudub microSD-kaardi kasutamise võimalus, pole eemaldatavat akut ega FM-raadiot. Nexus 6 operatsioonisüsteemiks on Android 5.0 Lollipop, mis on uuendatav Android 6.0 Marshmallow.
Veenilaiendid

Veenilaiendid ehk vaariksid ehk veenikomud on veenide (eriti alajäsemeveenide) seinte väljavenimisest tekkinud laiad kohad (veeniklapid 
ei ulatu enam kokku ja veri voolab tagasi, sellest tekib omakorda suurem surve seintele). Põhjuseks on enamasti kaasasündinud veeniseinte "nõrkus", kuid 
otseseks tekitajaks on staatilised asendid (pikka aega ühel kohal seismine või istumine).
Tallinna Euroopa Kool

Tallinna Euroopa Kool on Tallinnas tegutsev, rahvusvahelise kogukonna lastele mõeldud haridusasutus. 
Kool alustas tegevust 26. augustil 2013 Sihtasutus Innove struktuuriüksusena, et anda Eestis resideerivale rahvusvahelisele kogukonnale haridust Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel välja töötatud õppekava järgi. 
Kooli direktor on alates 2022. aasta augustist Ian Karell.
Ajalugu.
Kool tegutses esimesel paaril aastal Ülemiste Citys aadressil Keevise 2, kuhu koliti ajutiselt ka Eesti Rahvusvaheline Kool. Samal ajal kavandati aadressil Juhkentali 18 asuva riigi omandis oleva hoone põhjalikku ümberehitamist. Pärast ümberehitust pidid mõlemad koolid kolima Juhkentali 18 õppehoonesse.
Tallinna Euroopa Kooli esimeseks direktoriks valiti Olavi Otepalu, kes seni oli töötanud kooli käivitamise projektijuhina ja kellel oli varasemast pikaajaline koolijuhtimise kogemus.
2016/2017. õppeaastal toimusid õpingud inglise, saksa, prantsuse, hispaania, itaalia, soome ja eesti keeles.
2016. aastal õppis ja töötas koolis ligi 190 õpilast ja 65 töötajat 40 riigist.
Alates 2018. aasta septembrist tegutseb Tallinna Euroopa Kool hoones Kassisaba ja Kalamaja piiril Kelmikülas aadressil Tehnika 18, kus varem oli tegutsenud Tallinna Transpordikool. Hoone rekonstrueeriti kaasaja tingimustele vastavaks ja kõik ajaloolised hoone fassaadid ja soklid korrastati. Ehitusliku mahuna lisati kompleksile vaid eri tiibu ühendavad ehitised: 1930. aastate ja 1970. aastate mahtude vahele galerii, mis esimese korruse tasandil kulgeb osaliselt pandusena. Peahoone ja võimlakompleksi vaheline ühenduslüli ehitati olemasolevate tehniliste ruumide peale. Hoone mahutab 600 õpilast, seega suurenes kooli õppekohtade arv ligi 400 võrra. Tallinna Euroopa Kool on suurima õpilaste arvuga rahvusvahelist haridust andev kool Eestis.
Michael Thompson

Michael Thomson on USA filosoof, kes tegeleb praktilise filosoofiaga.
Ta on Pittsburghi Ülikooli filosoofiaprofessor.
Kuninga tänav (Pärnu)

Kuninga tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. 
Kuninga tänav algab Õhtu ja Vana-Tallinna tänava ristumiskohast ning lõpeb Aia ja Karja tänava ristmikul. Tänav ristub veel Akadeemia, Vee, Nikolai, Pühavaimu, Lõuna, Hospidali, Hommiku ja Ringi tänavaga. Tänav külgneb ka Jakobsoni pargi ja Koidula pargiga. 
Kuninga tänav on ligikaudu 678 m pikkune. Akadeemia tänavast Lõuna tänavani on Kuninga ühesuunaline. Akadeemia ja Vee tänava vahelisel lõigul saab sõita vaid Vee tänava suunas. Vee tänava ja Lõuna tänava vahel on sõidusuund vastupidine ehk sõita saab jällegi vaid Vee tänava suunas. 
Tänav on olnud üks Pärnu tähtsamaid tänavaid, kuna see ühendas kahte ajaloolist linnaväravat. 
Nimi.
Tänav nimetati Kuninga tänavaks (saksa keeles "Königstraße") ilmselt seetõttu, kuna see ühendas kahte linna kindlussüsteemi väravat, mis olid nimetatud Rootsi kuningate nimedega (Karl ja Karl Gustav). 1948. aastal nimetati tänav ümber V. Kingissepa tänavaks. 1989. aastal sai tänav tagasi Kuninga tänava nime.
Ajalugu.
Kuninga tänav rajati 17. sajandi teisel poolel, kui Rootsi Kuningriik asus Pärnust ehitama moodsat merekindlust. Tänav ühendas kahte kindluse väravat – Riia ja Tallinna väravat. Algselt kandsid väravad Rootsi kuningate järgi Karli (Riia) ja Karl Gustavi (Tallinna) nime.
Krunte hakati tänavale välja jagama 1674. aastal ja esimesed hooned valmisid sama sajandi lõpul. Paljud krundid jäid 1700. aastal alanud Põhjasõja tõttu siiski tühjaks. Ehitustegevus elavnes uuesti alles 18. sajandi keskpaiku.
Lõik Lõuna tänavast Aia ja Karja tänava ristmikuni rajati 19. sajandi teisel poolel, kui Pärnu kustutati kindluslinnade nimekirjast ja linnavõim asus kindluse kaitsevalle tasandama. Uus tänavalõik ühendas kesklinna juba üsna suureks kasvanud Pärnu eeslinnaga, mida tollal kutsuti Riia aleviks.
Nabista järv

Nabista järv (valgevene keeles "Возера Набіста", vene keeles "Нобисто" (Nobisto)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Miory rajoonis. Järv asub merepinnast 139,3 meetri kõrgusel. Nabista kuulub Absterna järvestikku. Järve valgala on 152 km².
Kaldajoone pikkus on 12,6 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja soostunud, kohati ümbritseb järve õõtsik. Kalda ääres on põhi liivane, sügavamal katab põhja sapropeel. Suur osa järve pindalast on kaetud taimestikuga.
Ukla järv

Ukla järv või Uklja järv (valgevene keeles "Возера Укля", ka "Укла", vene keeles "Укля" (Uklja)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 140,3 meetri kõrgusel ja kuulub Absterna järvestikku. Järve valgala on 69,3 km².
Kaldajoone pikkus on 19,9 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja liivased, ida- ja lääneotsas soostunud. Järve lõunakallas on kõrge ja kaetud rändrahnudega. Litoraal on kitsas, kõigest 50–80 meetrit lai. Põhi on 3–3,5 meetri sügavuseni liivane, sügavamal katab põhja sapropeel. Ukla järvest voolab oja Absterna järve.
Vee läbipaistvus on 3,5 meetrit. Ukla on eutroofne järv. Kaladest elavad järves haug, luts, ahven, koha, latikas, linask, särg ja roosärg.
Harjalatt

Harjalatt ehk harjapärlin on rõhtasendis pruss, mille peale toetuvad sarikad.
Tuuleliist

Tuuleliist on kahepoolsete uste või akende sulgemisel tekkivat pilu kattev profileeritud liist. Tuuleliist paigaldatakse akende või uste kokkupuutekohale nii, et see ei segaks ukse või akna avamist ja sulgemist.
Tuuleliist peab kinni tuult ning kaitseb sademete eest.
Lasíthi piirkonnaüksus

Lasíthi piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Λασιθίου") on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna idaosas.
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ágios Nikólaos.
Haldusjaotus.
Lasíthi piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
Réthymno piirkonnaüksus

Réthymno piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Ρεθύμνου") on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna lääneosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Réthymno.
Haldusjaotus.
Réthymnoni piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
Ándrose piirkonnaüksus

Ándrose piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Άνδρου") on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna põhjaosas. 
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ándros.
Haldusjaotus.
Ándrose piirkonnaüksuse ainus vald on Ándrose vald.
Mõistekaart

Mõistekaart on lähedaste mõistete omavahelisi seoseid kujutav graafiline illustratsioon.
Mõistekaarti kasutatakse graafilise abivahendina teadmiste korrastamiseks ja visuaalseks esitamiseks. Mõistekaarte koostatakse enamasti mõne nähtuse täpsemaks kirjeldamiseks või teatud uurimisküsimusele vastuse otsimiseks.
Mõistekaardi põhiühikuteks on: 
Mõistekaart peegeldab kirjeldatava nähtuse käsitlemise paradigmat.
Vanamõisa mõisa kalmistu

Vanamõisa mõisa kalmistu on kalmistu Kirbla kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Seira külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Vanamõisa mõisa südamest linnulennult 1,3 km kaugusele lääne-edelasse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Budberg von Bennighausenid tõenäoliselt millalgi pärast 1851. aastat, kui nad said mõisa omanikeks. 
Kalmistule maetute üldarv pole teada. Kalmistu on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osi.
Tõstesild

Tõstesild (inglise keeles "drawbridge") on avatava silla alltüüp, millel sildeehitist saab mehhanismi abil tõsta horisontaalasendist vertikaalasendisse kogupikkuses. Selleks on silla ühte otsa kinnitatud ketid või vinnakud, mille abil silda liigutatakse. Mõnikord mõeldakse tõstesilla all kõiki liigutatavate sildade tüüpe.
Tõstesildasid kasutati keskaegsetes kaitseehitiste väravate ees. Ohu korral sai silla püsti tõsta ning vaenlaene ei pääsenud üle vallikraavi. Vertikaalasendis sild raskendas ka ukse purustamist.
Tartu Kivisild.
Tartus 1784. aastal valminud Kivisillal püstitati kaks kiviseina (pülooni) tõstesilla ahelate kinnitamiseks ja paigaldati laevade läbipääsu võimaldav tõstesild.
Narteks

Narteks (vanakreeka keeles νάρθηξ "narthex" 'kastike') on varakristlikus või bütsantsi arhitektuuris kiriku ühekorruseline eeskoda, mis paikneb hoone lääneportaali ees. Seda eeskoda ei loeta kirikuhoone osaks. Narteksis võib paikneda ristimiskivi.
Algselt oli see kogunemiskoht patukahetsejatele ja ristitavatele, kes ei tohtinud täieõiguslikena jumalateenistusest osa võtta.
Madis Aesma

Madis Aesma (sündinud 4. märtsil 1982 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja muusik.
Ta lõpetas 2005. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.
Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks

Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks on Euroopa Nõukogu rahvusvaheline leping, mis sätestab Euroopa sotsiaalkindlustuse miinimumstandardid.
Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks allkirjastati 16. aprillil 1964 Strasbourgis. Koodeks on sisu poolest suuresti analoogiline Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooniga nr 102, kuid sätestab sellest kõrgema miinimumstandardite taseme.
Koodeks sätestab miinimumstandardid üheksa sotsiaalkindlustushüvitiste liigi suhtes:
Koodeksi miinimumstandardid puudutavad: 
Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksi on ratifitseerinud 21 Euroopa Nõukogu liikmesriiki (sulgudes koodeksi jõustumise aasta antud riigi suhtes): Belgia (1970), Eesti (2005), Hispaania (2005), Holland (1968), Iirimaa (1972), Itaalia (1978), Kreeka (1982), Küpros (1993), Luksemburg (1969), Norra (1968), Portugal (1985), Prantsusmaa (1987), Rootsi (1968), Rumeenia (2010), Saksamaa (1972), Sloveenia (2005), Suurbritannia (1969), Šveits (1978), Taani (1974), Tšehhi (2001) ja Türgi (1981).
Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksile viitab parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalharta artikkel 12 paragrahv 2, mille kohaselt peab sotsiaalharta vastava sättega ühinenud riik: "tagama sotsiaalkindlustussüsteemi toimimise vähemalt sellisel tasemel, mis on vajalik Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksi ratifitseerimiseks".
Eesti ühines Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksiga 19.mail 2004. aastal. Koodeks jõustus Eesti suhtes 20. mail 2005. aastal. Ratifitseerimisel tunnistas Eesti ennast seotuks 8 sotsiaalkindlustushüvitisi puudutava osaga 9-st. Eesti ei ratifitseerinud koodeksi töövigastushüvitisi puudutavat osa. Eesti on ühinenud ka Euroopa sotsiaalharta artikliga 12 (õigus sotsiaalkindlustusele).
Belvedere

Belvedere (itaalia keeles 'kaunis vaade' &lt; "bel" 'ilus' + "vedere" 'vaatama') on ilusa väljavaatega ehitis vaate nautimiseks. Selleks võib olla suvemaja, aiapaviljon või tornike katusel. Mitmel juhul (Vatikanis, Potsdamis, Viinis ja Pariisis) on "belvedere"'st tuletatud puhkelossi nimi. "Belvedere"'d olid eriti populaarsed renessanss- ja barokkarhitektuuris, mida taaselustas historitsism 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.
Abū Muş‘ab az-Zarqāwī

Abū Muş‘ab az-Zarqāwī (sünninimi Ahmad Fadeel al-Nazal al-Khalayleh; 30. oktoober 1966 – 7. juuni 2006) oli Jordaania päritolu islamist. 
Ta rajas 1999. aastal Afganistanis Herati lähedal Islamiriigi (IS) eelkäija, džihadistliku rühmituse "Jama’at al-Tawhid wal-Jihad". Arvatakse, et al-Zarqawi saabus Afganistanist Põhja-Iraaki juba 2002. aastal.
Esino Lario

Esino Lario on asula ja vald ("comune") Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis.
Asub keskmiselt 910 m kõrgusel merepinnast. Madalaim punkt on 554 m ja kõrgeim 2409 m merepinnast.
Vallas on kaks asustuskeskust: Esino superiore ja Esino inferiore, mis asuvad umbes 900 meetri kõrgusel; väiksemad asulad on Cainallo umbes 1300 meetri kõrgusel ja Ortanella veidi vähem kui 1000 meetri kõrgusel.
2016. aastal toimus asulas Wikimania konverents.
Kadri Hunt

Kadri Hunt (sündinud 15. novembril 1964 Tallinnas) on eesti laulja (alt) ja muusikaõpetaja.
Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal (Ants Üleoja klassis) ja aastal 2004 magistriõppe (Toomas Kapteni ja Jaan-Eik Tulve klassis). Ta on täiendanud ennast aastal 1996 Münchenis vanamuusika alal ja aastal 2001 Prantsusmaal gregooriuse laulu kursustel.
Ta töötas aastatel 1988–1990 Nõmme Lastemuusikakoolis ja aastast 1989 Vanalinna Hariduskolleegiumis, olnud aastast 1995 Püha Miikaeli Poistekoori direktor.
Isiklikku.
Tema isa oli koorijuht ja muusikapedagoog Märt Hunt.
Ta on olnud abielus muusikapedagoogi, pianisti ja kontsertmeistri Siim Polliga (1965–2014), nende lapsed on pianist Mihkel Poll ja viiuldaja Mari Poll.
Tallinna tänav (Kuressaare)

Tallinna tänav on tänav Kuressaares Kesklinna, Ida-Niidu, Smuuli ja Suuremõisa linnaosas. 
Tänav on osa Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteest, mis jääb Kuressaare linna piiresse.
Tänaval asuvad Kuressaare raekoda, Kuressaare kultuurikeskus ja kaubamaja Ferrum. 
Raekoja vastas linna keskväljakul vana turuplatsi ääres asub Kuressaare vaekoda. Vaekoja hoones asus 17. sajandil turul müüdavate kaupade kaal, mille järgi hoone on saanudki oma nime: Vaekoda ehk Kaalukoda. 1803. aastast oli see linna vahtkonna asupaik ja aastatel 1856–1912 Kuressaare postijaama hoone.
Enne Eesti iseseisvumist kandis tänav Kubermangu tänava nime, 1934. aastal sai Kubermangu tänav Tallinna tänava nime.
Tehnika tänav (Tallinn)

Tehnika tänav on tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Kassisaba ja Veerenni asumis. 
Tehnika tänav algab Toompuiesteelt, ristub Suve tänava, Rohu tänava, Paldiski maantee, Adamsoni tänava, Wismari tänava, Roopa tänava, ning Luise tänava Endla tänava, Komeedi tänava, Saturni tänava, Väike-Ameerika tänava, Videviku tänava, Kiire tänava, Virmalise tänava, Planeedi tänava, Vana-Lõuna ja Veerenni tänavaga. Uue Maailma ja Veerenni asumi piiril läheb tänav Pärnu maantee viadukti alt läbi. Tehnika tänav ristub Veerenni asumis Pille tänava ja Veskiposti tänavaga ning lõpeb ristumisel Filtri teega.
Paralleelselt Tehnika tänavaga kulgeb kogu selle ulatuses Tallinna–Narva raudtee. 
Paldiski maantee raudteeviadukt
Tehnika tänava ja Koidu tänava vahel paikneb Koidu park, Koidu tänav 97
Hoonestus.
Tehnika tänava ja Vana-Lõuna tänava ristmikul on Tallinna trammidepoo, Veerenni tänava lõpus - Tehnika tänava pikenduse ja Veerenni tänava ristumisel asub ringristmik ja Veerenni jalakäijate tunnel ning tänava lõpus, Veerenni asumis aadressil Tehnika 173 on Kaitseväe kalmistu. 
Ajalugu.
Algselt nimetati Tehnika tänavaks Toompuiestee ja Suve tänava vahelist lõiku seal 1880. aastal tegevust alustanud Tallinna Raudtee-tehnikakooli järgi. Aastatel 1926–1932 pikendati Tehnika tänavat Paldiski maanteeni. 1960. aastal liideti Tehnika tänavaga Paldiski maantee ja Pärnu maantee vahel asunud Raudtee tänav.
Tänava pikendamise käigus aastatel 2007–2013 leidsid ehitajad Tallinna trammidepoo eest palju II maailmasõja aegset lõhkemata laskemoona, mida hiljem neutraliseeriti Männiku ja Tapa põletusaladel.
Sõle tänav

Sõle tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Sõle tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Kopli tänavaga ristumisel. Sõle tänav on 2934 m pikkune.
1968. aastal ühendati Sõle tänav ja Admiral Makarovi tänav ning nimetati Karl Marxi puiesteeks. 1990. aastast kannab tänav Sõle tänava nime.
Ajalugu.
Sõle tänav sündis umbtänavana vahetult enne teist maailmasõda, kui Paldiski maantee nurgast Kopli poole ehitati neli Tallinna maja tüüpi kortermaja. Paldiski maantee praeguse linnast välja siirduva sõidurea kohal, Sõle tänava Tallinna hipodroomi poolsel küljel, asus kartongivabrik paekivist ehitatud hoones. Enne teist maailmasõda ei olnud tegelikult Sõle tänavat tänases suuruses olemas. Sõle tänav oli olemas Kopli poolses otsas Kolde ja Härjapea vahelise lõiguna, aga Paldiski maanteele ta ei ulatunud. Seal oli väike teejupp mis asus nelja Tallinna maja tüüpi maja ees, siis lõppes tee ära saviaukude juures. Saviaugud olidki seal Mulla tänava Pelgulinna Gümnaasiumi ja endise Telia maja kohal. 
Pärast teist maailmasõda rajati 1953. aastal Sitsi tänavast Kopli tänavani admiral Admiral Makarovi tänav (nimetatud Stepan Makarovi auks) seda ääristava uhke stalinistliku hoonestusega.
Praeguse Sõle tänava alguses, kuni Kolde puiesteeni, laius Stroomi metsani suur stiihiline prügimägi. Pelgulinna Gümnaasiumi kohal olid aga vanad saviaugud, kust sai toorainet sealne Kopli telliskivivabrik. 
Sõle ja Admiral Makarovi tänav ühendati 1968. aastal ning nimetati Karl Marxi puiesteeks. 1990. aastast kannab tänav taas Sõle tänava nime. 
Sõle tänava hoonestus on pärit suures osas aastatest 1950–1980.
Viljandi maantee (Tallinn)

Viljandi maantee tänav (enne 1949 "Raudalu maantee") on tänav Tallinnas. Viljandi maantee tänav algab Pärnu maanteelt ja kulgeb linna piirini. Tallinnast väljaspool jätkub see maantee Tallinna–Rapla–Türi maanteega.
Will Stevens

William Stevens (sündinud 28. juunil 1991 Oxshottis Inglismaal) on Suurbritannia endine Vormel 1 sõitja.
Stevens tegi Vormel 1 debüüdi 2014. aastal Abu Dhabi etapil. Kokku startis ta 2014–2015 18 etapil.