Vene-Ukraina sõja kronoloogia (1. juuni 2025 – 31. august 2025)

Käesolevas artiklis käsitletakse 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa Ukrainasse sissetungi sündmusi alates 1. juunist 2025 kuni 31. augustini 2025.
See ajajoon on dünaamiline ja muutuv loetelu, mis ei pruugi kunagi vastata täielikkuse kriteeriumidele. Lisaks sellele võib mõnda sündmust täielikult mõista ja/või tuvastada alles tagantjärele.
Juuni.
1. juuni.
Venemaa raketirünnakus Ukraina sõjaväe väljaõppeväljakule hukkus 12 Ukraina sõdurit ja 60 sai vigastada. Rünnaku tagajärjel astus kindralmajor Mõhhailo Drapatõi samal päeval Ukraina maaväe ülema ametist tagasi. 
Ööl vastu 1. juunit ründas Venemaa Ukrainat 472 drooni ja seitsme raketiga.
Venemaa hõivas Sumõ oblastis asuva Kostjantõnivka küla ja teatas Oleksijivka küla hõivamisest.
Ukraina korraldas erioperatsiooni "Pavutõna" ('ämblikuvõrk') Venemaa sõjaväelennuväljade vastu. Droonirünnaku sihtmärgid olid Belaja baas Irkutski oblastis, Severomorski ja Olenogorski baasid Murmanski oblastis, Ivanovo baas Ivanovo oblastis ja Djagilevo baas Rjazani oblastis. Rünnaku tulemusel sai tabamuse 41 lennukit, sealhulgas A-50, Tu-22M3, Tu-95, Tu-160, An-12; nendest 12 hävitati (nende seas 8 Tu-95 ja 4 Tu-22).
2. juuni.
DeepStateMapi andmeil hõivasid vene väed Sumõ oblastis Kostjantõnivka küla.
Venemaa ründas Ukrainat 80 drooni ja nelja raketiga. Rünnakutes hukkus vähemalt 9 ja vigastada sai vähemalt 49 tsiviilisikut.
Istanbulis toimus vaenupoolte vahel rahuläbirääkimiste teine voor. Venemaa meedias avaldati memorandumi täistekst, kus jätkuvalt nõutakse Ukraina sisulist kapituleerumist.
Kokku lepiti uues vangide vahetuses ning lisaks annab kumbki pool vastasele üle enam kui 6000 langenut.
3. juuni.
Vene õhurünnakus Sumõle hukkus neli ja sai viga vähemalt 28 inimest.
Ukraina korraldas allveerünnaku Krimmi sillale. Selle tulemused on ebaselged.
Venemaa hõivas Sumõ oblastis asuvad Andriivka ja Vodolahõi külad.
4. juuni.
Zelenski tegi ettepaneku kehtestada relvarahu kuni tema kohtumise korraldamiseni Venemaa režiimijuhi Vladimir Putiniga, kuid viimane lükkas pakkumise tagasi.
Ukraina tegi muudatusi armee juhtkonnas. Mehitamata süsteemide ehk droonivägede (SBS) ülemaks määrati major Robert Brovdi ehk Madjar, kes seni juhtis droonide eliitüksust 'Madjari linnud'.
Venemaa režiimijuht Vladimir Putin ja USA president Donald Trumpi pidasid telefonivestluse. Putin lubas karmi vastust Ukraina 1. juuni droonirünnakule.
5. juuni.
Venemaa droonirünnakutes Prõlukõle hukkus viis inimest, Harkivis sai vigastada vähemalt 17 inimest.
Ukraina hävitas Brjanski oblastis asunud raketisüsteemi Iskander laskeseadeldise ja vigastas veel kahte laskeseadeldist.
Venemaa hõivas Donetski oblastis asuvad Stara Mõkolajevka and Hnativka külad.
6. juuni.
Venemaa ulatuslikus rünnakus Ukrainale (enam kui 400 drooni ja 40 raketti öö jooksul) hukkus vähemalt viis ja vigastada sai 80 inimest.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaa mitmele oblastile. Saratovi oblastis Engelsis süttis naftabaas. Rjazani oblastis sai tabamuse Djagilevo lennuväli, Tulekahju puhkes ka Tambovi oblastis Mitšurinski linnas asuvas elektroonikatehases JSC Progress. Brjanski lennuväljal hävitati kopter Mi-8, kahjustusi sai ka lahingukopter Mi-35.
Venemaa hõivas Sumõ oblastis asuvad Kindrativka ja Oleksijevka külad.
7. juuni (1200. päev).
Rünnakus Ukraina suuruselt teisele linnale, Harkivile, hukkus vähemalt kolm inimest, kokku hukkus Ukrainas Venemaa rünnakute läbi vähemalt seitse inimest.
Ukraina lennuk Ukraina F-16 kasutades raketti AIM-120 tulistas Kurski oblastis alla Vene hävitaja Su-35. Operatsioonis osales ka radarlennuk Saab 340AEW&amp;C.
8. juuni.
Venemaa õhurünnakutes Ukrainale hukkus vähemalt 5 ja vigastada sai 9 inimest.
Vene väed on hõivanud Loknja küla Sumõ oblastis ja Novooleksandrivka Donetski oblastis. Kokku on Venemaa Sumõ oblasti põhjaosas vallutanud ca 200 km2.
Venemaa väitel alustasid Vene väed (90. tankidiviis) Dnipropetrovski oblasti ründamist, Ukraina peastaap eitas Vene väe olemasolu oblastis.
Ukraina korraldas droonirünnaku Tuula oblastis Novomoskovski linnas asuvale keemiatehasele Azot, kus puhkes tulekahju. See tehas varustab Nižni Novgorodi oblastis asuvat Sverdlovi lõhkeainetehast lämmastikhappega.
9. juuni.
Venemaa ründas Ukrainat 499 õhuründevahendiga, millest tehti kahjutuks 479. Neist 292 tulistati alla ja 187 ei jõudnud sihtmärkideni. Suurima löögi sai Rivne oblastis asuva Dubno linna lennuväli.
Venemaa laskis välja
Ukraina hävitas Nižni Novgorodi oblastis asuval Savasleika lennuväljal 2 Venemaa lennukit MiG-31 ja Su-30 või Su-34.
Ukraina korraldas droonirünnaku Tšuvaššia pealinnas Tšeboksarõs asuvale elektroonikatehasele VNIIR-Progress, kus arendatakse ja toodetakse segamiskindlaid navigatsioonimooduleid Kometa/Kometa-M, mida kasutatakse tiibrakettides ja droonides.
Algas Vene-Ukraina vangide vahetus, mis hõlmas alla 25-aastaseid sõdureid.
10. juuni.
Venemaa laskis Ukraina pihta 322 erinevat õhurünnaku vahendit (315 drooni ja imitaatorit, 2 ballistilist raketti KN-23, 5 tiibraketti Iskander-K), millest õhutõrje tegi kahjutuks 282 (sealhulgas kõik 7 raketti). Rünnakutes hukkus vähemalt neli ja sai haavata vähemalt 13 inimest.
Toimus Vene-Ukraina vangide vahetuse teine etapp. Välja vahetati haavatud ja haigeid sõdalasi.
11. juuni.
Venemaa droonirünnakus Harkivile hukkus vähemalt kolm ja haavata sai vähemalt 64 inimest.
Vene väed on hõivanud Dvoritšna alevi Kupjanskist põhjas.
Ukraina droonirünnaku tulemusel puhkes tulekahju Tambovi oblastis Kotovski linnas asuvas püssirohutehases.
Venemaa tagastas Ukrainale lahingus hukkunud 1212 sõduri surnukehad.
12. juuni.
Venemaa andis droonilöögi Harkivile. Selles sai vigastada vähemalt 15 inimest.
Ukraina ründas droonidega Moskva oblastis, Zubovo linnas, tehnopargis Rezonit asuvat elektroonikatehast.
Ukraina relvajõudude kindralstaabi teatel ületasid Venemaa elavjõu kaotused alates 24. II 2022 miljoni inimese piiri. Ukraina väitel on sama ajaga kaotatud veel: 10933 tanki, 22786 soomukit, 416 lennukit, 337 kopterit, 29063 suurtükki, 1413 raketiheitjat, 1184 õhutõrjesüsteemi, 40435 operatiivtaktikalist drooni, 3337 tiibraketti, 51821 autot ja muud sõidukit, 28 laeva, 1 allveelaev ja 3914 ühikut eritehnikat.
Vaenupoolte vahel toimus järgmine haavatud ja haigete vangide vahetuse etapp.
13. juuni.
Venemaa andis Ukrainale üle veel 1200 hukkunu surnukehad.
Ukraina korraldas õhurünnaku sõjalistele objektidele Krimmi poolsaarel.
Donetski oblasti kohal kukkus tehnilise rikke või omatule tõttu alla Venemaa hävitaja SU-25.
14. juuni.
Ukraina droonirünnak tabas kahte lõhkeainete komponente tootvat keemiatehast – Azoti keemiatehast Stavropoli krais Nevinnomõsskis ja katalüsaatoritehast Samara oblastis Novokuibõševskis.
Toimus järjekordne sõjavangide vahetus. Vabastatute seas oli tõsiselt haigeid ja haavatud isikuid, samuti alla 25-aastaseid. Enamik vabastatud sõjavangidest olid ohvitserid. Repatrieeriti ka 1200 Ukraina poolel langenut.
Saritootmisse võeti Ukraina operatiiv-taktikaline raketisüsteem Hrim.
15. juuni.
Hersonis hukkus Venemaa rünnaku läbi üks inimene.
Ukraina korraldas järjekordse droonirünnaku Tatarstanis Jelabuga rajoonis asuvale lahingdroone tootvale tehasele.
Repatrieeriti veel 1200 Ukraina poolel langenut. «Kokku on sel nädalal tagasi antud 4812 surnukeha,» ütles kaitseminister Rustem Umerov.
16. juuni.
Toimus droonirünnak Orjolile, oblasti kuberner väitis, et oblastis „tabati ja hävitati” üksteist drooni.
2. juunil Istanbulis toimunud rahuläbirääkimiste käigus sõlmitud kokkuleppe raames repatrieeriti 1245 Ukraina sõduri surnukehad.
17. juuni.
Venemaa ründas Ukraina linnu vähemalt 440 drooni ja 32 raketiga. Kiievis hukkus vähemalt 30 ja sai vigastada vähemalt 172 inimest. 
Odessas hukkus droonirünnaku läbi kaks inimest.
Venemaa on vähendanud soomusüksuste kasutamist ja kasutab järjest enam mootorrattaid jalaväe transportimisel.
18. juuni.
Juhtivate tööstusriikide ühenduse G7 tippkohtumisel blokeeris USA jõulise avalduse Ukraina toetuseks, sest loodab endiselt jõuda Venemaaga kokkuleppele.
Põhja-Korea teatas, et saadab Venemaale Kurski oblastisse 5000 sõjaväe ehitajat ja 1000 demineerijat.
19. juuni.
Volodõmõr Zelenskõi nimetas brigaadikindral Hennadi Šapovalovi Ukraina relvajõudude maavägede ülemaks. Enne seda oli Šapovalov Lõuna operatiivjuhatuse vägede ülemjuhataja.
Ukraina ja Venemaa viisid läbi sõjavangide vahetuse.
20. juuni.
Venemaa droonirünnakus Odessale hukkus üks inimene.
Ukraina ja Venemaa vahetasid kuu alul Istanbulis saavutatud kokkulepete alusel kuuendat korda sõjavange.
21. juuni.
Venemaa korraldas suure õhurünnaku Poltaava oblastile, kahjustades sealset energiataristut. Venemaa kasutas rünnakus kokku 280 erineva drooni ja raketti, millest Ukraina neutraliseeris 260 sihtmärki.
Vene väed on hõivanud Pokrovskist kirdes asuva Ševtšenko asula. Selle lähedal asub kõrge kontsentratsiooniga liitiumileiukoht.
22. juuni.
Venemaa vägede rünnakus Ukrainale hukkus vähemalt viis tsiviilelanikku ning vigastada sai vähemalt 23 inimest.
Ukraina relvajõudude ülemjuhataja Oleksandr Sõrskõi kinnitusel on Kurski oblasti Gluškovo rajoonis Ukraina kontrolli all ligikaudu 90 km².
Ukraina vabastas Sumõ oblastis asuva Andriivka küla, mille Venemaa oli vallutanud 3. juunil.
23. juuni.
Venemaa ründas Ukrainat 352 drooni ja 16 raketiga. Kiievis hukkus üheksa ning sai vigastada veel vähemalt 33 inimest. Ukraina õhutõrje hävitas neist 339 drooni ja 15 raketti. Odessa oblastis Bilhorod-Dnistrovskõis hukkus kaks ja vigastada sai 12 inimest.
Ukraina relvajõud ründasid Rostovi oblastis asuvat naftabaasi, mida kasutatakse okupeeritud aladel viibivate Vene vägede varustamiseks.
Norra õhutõrjesüsteemide NASAMS tootja avas Ukrainas esinduse.
24. juuni.
Venemaa raketirünnakutes Dniprole ja Samarile Ukrainas hukkus vähemalt 23 inimest, kannatanuid on üle 300, sh 27 last. Sumõ oblastis hukkus kolm ja vigastada sai samuti kolm inimest. Hersoni oblastis hukkus neli inimest ning vigastada sai viis.
Venemaa vallutas Donetski oblastis, Siverskist loodes asuva Novomihhailivka küla.
25. juuni.
Venemaa vallutas Donetski oblastis, Pokrovskist edelas asuvad Andriivka ja Konstantinopoli külad.
Ukraina ründas Taganrogis asuvat Atlant-Aero tehast, mis toodab droone ja elektroonilise sõjapidamise süsteeme.
Haagis NATO tippkohtumise kõrval kohtusid Ukraina president Volodõmõr Zelenski ja USA president Donald Trump.
Ukraina president Volodõmõr Zelenski ja Euroopa Nõukogu peasekretär Alain Berset allkirjastasid kokkuleppe agressioonikuritegude eritribunali loomiseks, mis võimaldab võtta Venemaa juhtkonna vastutusele täiemahulise sissetungi algatamise eest 2022. aastal.
26. juuni.
Ukraina ja Venemaa viisid läbi järjekordse sõjavangide vahetuse.
Ukraina korraldas droonirünnaku objektidele Moskvas.
27. juuni.
Ukraina tulistas alla 359 Venemaa 363 droonist ja kuus kaheksast raketist. Rünnaku tagajärjel hukkus Dnipropetrovski oblastis Samaris viis inimest ja 25 sai vigastada. Veel hukkus Odessas kaks, Donetski oblastis kaks ning Hersoni oblastis üks inimene. Kokku hukkus Venemaa rünnakutes 10 inimest ning vähemalt 50 sai vigastada.
Venemaa vallutas Donetski oblastis, Pokrovskist edelas asuva Novosilka, Zaporizhzhia ja Odradne asula.
Ukraina droonid ründasid Krimmis õhutõrjevahendeid, kahjustades radariseadmeid ja S-400 õhutõrjeraketisüsteemi komponente.
Ukraina hävitas kaugmaa droonidega Volgogradi oblastis asuval Marinovka lennuväljal kaks Vene pommitajat Su-34 ja kahjustas veel kahte. Kahjustusi sai ka lennukite hooldus- ja remonditaristu.
28. juuni.
Venemaa droonirünnakus Odessale hukkus kaks ja vigastada sai 17 inimest, sh kolm last, neist üks raskelt.
Ukraina droonid tabasid Krimmis asuvat Kirovske sõjaväelennuvälja. Rünnakus hävitati ründekopterid Mi-8, Mi-26 ja Mi-28 ning raketisüsteem Pantsir-S1. Droonirünnak tabas ka Venemaal Brjanskis asuvat raketi- ja drooniarsenali, kus puhkes tulekahju.
29. juuni.
Ukraina kaotas täiemahulise sissetungi algusest alates kolmanda F-16 hävitaja, piloot hukkus.
Venemaa ründas Ukrainat 477 ründedrooni ja 60 mitmesuguse raketiga, millest Ukraina hävitas 436 drooni ja 39 raketti.
See oli mitte ainult käimasoleva sõja vaid kogu sõjaajaloo kõige massiivsem droonirünnak.
30. juuni.
Venemaa ründas Ukrainat 107 ründedrooniga, peamiselt Harkivi ja Donetski oblastit. Ukraina õhutõrje tegi kahjutuks 74 Shahed ja muud tüüpi drooni.
Venemaa vallutas Donetski oblastis, Pokrovskist kirdes asuva Kopteve küla.
Ukraina raketirünnakus sai tabamuse 8. armee peakorter Donetskis ning oluline raudteesõlmjaam Donetski lähedal Jassinuvata asulas. Rünnaku käigus hukkus ülem kolonel Ruslan Korjatškin koos teiste ohvitseridega.
USA sõjauuringute instituudi (ISW) andmetel hõivas Vene vägi juunis Ukrainas 588 ruutkilomeetrit, mais vallutati 507, aprillis 379 ja märtsis 240 ruutkilomeetrit.
Juuli.
1. juuli.
Venemaa ründas Ukrainat 52 ründedrooniga, millest Ukraina õhutõrje hävitas 47.
Venemaa raketirünnakus Dnipropetrovski oblastis asuvale Huljaipolele hukkus mitu inimest. Hukkunute hulgas oli 110. brigaadi ülem kolonel Serhi Zahharevitš.
Ukraina ründas droonidega objekte Venemaal mitmes piirkonnas. Iževskis rünnati elektromehaanikatehast Kupol, mis on õhutõrjesüsteemide Tor ja droonide Garpia-A1 peamine tootja.
Luhanski oblastis süttis droonirünnaku tagajärjel Venemaa logistikakeskus.
2. juuli.
USA peatas Ukraina jaoks mõeldud õhutõrjerakettide ja muu täppismoona tarnimise, et täiendada USA enda varusid. Valge Maja pressiesindaja Anna Kelly tõi põhjenduseks mure Ameerika riigisiseste varude pärast.
Venemaa suurtükitules sai tugevalt kannatada Hersoni haigla. Rünnaku tagajärjel sai 8 inimest vigastada.
Ukraina raketilöögi tulemusel hukkus Kurski oblastis Korenevos 10 Venema armee ohvitseri, nende seas Venemaa sõjalaevastiku ülemjuhataja asetäitja kalda- ja merejalaväe alal kindralmajor ja 155. üksiku merejalaväebrigaadi ülem polkovnik Sergei Iljin ning brigaadi staabiülem polkovnik Leonid Baškardin
Ukraina luure hinnangul võib Põhja-Korea saata Venemaale appi kuni 30 000 sõdurit.
3. juuli.
USA president Donald Trump ja Venemaa valitseja Vladimir Putin pidasid telefonivestluse. Käsitleti ka Ukraina sõja teemat. 
Putin kinnitas, et Venemaa ei tagane oma eesmärkidest sõjas.
Donald Trumpi sõnul ei jäänud ta telefonikõne tulemustega üldse rahule.
Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov ütles hetkeolukorra kohta:
"Oleme huvitatud oma sõjalise erioperatsiooni eesmärkide saavutamisest ning eelistaksime teha seda poliitiliste ja diplomaatiliste vahenditega. Aga kuni see ei ole võimalik, jätkame me erioperatsiooni." 
Hiina välisminister Wang Yi ütles Euroopa Liidu välispoliitikajuhile Kaja Kallasele: "Peking ei taha näha Venemaa kaotust Ukrainas."
Venemaa ründas droonidega Poltava linnas asuvat sõjaväe värbamiskeskust. Rünnakus hukkus kaks ja sai vigastada 47 inimest. Odessas hukkus raketirünnakus kaks inimest ja kuus kannatada. Droonitabamuse saanud elumajas sai haavata kuus inimest ja 50 inimest tuli evakueerida.
Ukrainas Žõtomõri lähedal toimusis plahvatused kahes ettevõttes. Kaks inimest hukkus ja 24 sai kannatada.
Venemaa vallutas Harkivi oblastis, Harkivist idas asuvad Milove ja Stroivka külad.
Ukraina andis droonilöögi Lipetski oblastis Jeletsi linnas asuvale Energia akutehasele, kus toodetakse akusid rakettide ja droonide tarbeks.
4. juuli.
Venemaa korraldas drooni- ja raketirünnaku Kiievile ja teistele Ukraina osadele. Venemaa kasutas rünnakus 539 drooni, 7 ballistilist raketti ja 4 tiibraketti. Ukraina likvideeris 2 raketti ja 476 drooni. Rünnakus sai vigastada vähemalt 23 inimest. Tõsiselt kahjustada sai ka Kiievi raudteetaristu. Õhurünnakus Kiievile hukkus kaks inimest.. Venemaa hävitas ka elektriliini, mis ühendab Zaporižžja tuumaelektrijaama elektrivõrguga.
Ukraina ründas Venemaal sihtmärke Moskva ja Rostovi oblastis. Purustati Azovi optika-mehaanika tehas, mis toodab Vene väe jaoks kriitiliselt vajalikke komponente: sihikuid, kaugusemõõtjaid, termokaameraid ja tulejuhtimissüsteeme. 
Moskva oblastis Sergijev Possadis sai tabamuse Shahed droonidele lõhkepäid tootev ettevõte.
Venemaa vallutas Donetski oblastis, Pokrovskest idas asuvad Novoukrainka ja Zeljonõi Kuti külad.
Vaenupooled viisid läbi järjekordse vangide vahetuse.
Volodõmõr Zelenskõi ja Donald Trump vestlesid telefonitsi. Zelenskõi sõnul lepiti kokku eraldi kõnelustes Ukraina õhukaitse tugevdamiseks.
5. juuli.
Hommikul tabasid Ukraina droonid Engelsi sõjaväelennuvälja Saratovi oblastis, Borissoglebski sõjaväelennuvälja Voroneži oblastis ja tehast Tšeboksarõs Tšuvaši Vabariigis. Engelsi lähedal, kus asub strateegiline kauglennuväebaas, teatati plahvatustest ja tulekahjust. Tšeboksarõs sai tabamuse sõjatööstusettevõte VNIIR-Progress, mis toodab Vene droone raadioelektroonilise võitluse vahendite eest kaitsvaid antenne Kometa. Venemaa allikad teatasid tundmatute mehitamata õhusõidukite allatulistamisest Tšeboksarõ kohal. 
 said tabamuse planeerivate pommide ladu ja õppe- ning lahinglennuk.
USA president Donald Trump teatas pärast telefonivestlust Ukraina president Volodõmõr Zelenskõiga, et on valmis jätkama Patriot õhutõrjesüsteemide tarnimist Ukrainale.
6. juuli.
Venemaa ründas Ukrainat nelja S-300 õhutõrjeraketi ja 157 drooniga. Ukraina õhukaitse laskis alla 98 drooni ning veel 19 kadus radarilt kahju tekitamata. Rünnakutes hukkus 12 ja vigastada sai vähemalt 69 inimest.
Venemaa vallutas Donetski oblastis asuva Piddubne ja Zaporižžja oblastis asuva Lobkove küla.
7. juuli.
Venemaa politsei ja sõjaväe jaoks padruneid, granaate ja pürotehnikat tootev, Moskvast 70 kilomeetri kaugusel asuv Krasnozavodski keemiatehas langes Ukraina droonirünnaku alla.
Ukraina pikamaadroonid tabasid ka Krasnodari krais asuvat Ilski naftarafineerimistehast.
8. juuli.
USA president Donald Trump kinnitas, et Ameerika Ühendriigid saadavad Kiievile enesekaitseks rohkem relvi.
9. juuli.
Venemaa korraldas Ukraina vastu järjekordselt ajaloo suurima õhurünnaku, lastes välja 728 drooni ja 16 raketti, millest Ukraina tegi kahjutuks 718 õhusihtmärki.
Vene rünnakutes Kostjantõnivkale ja Rodõnskele hukkus kaheksa inimest.
Üksiku eriotstarbelise polgu Azov kinnitusel andsid vastaspoole võitlejad Harkivi oblastis esmakordselt maailma sõjaajaloos alla robotitele ja mehitamata droonidele.
Kurski oblasti kuberneri kohusetäitja Aleksandr Hinšteini väitel hukkus Kurskis Ukraina droonirünnakute läbi neli inimest.
10. juuli.
Venemaa ründas Ukrainat 415 õhuründevahendiga (397 drooni, 12 ballistilist ja 6 tiibraketti), millest 178 tulistati alla ja 204 kadus. Kiievis hukkus droonirünnaku tagajärjel vähemalt kaks inimest.
Venemaa vallutas Donetski oblastis asuva Jalta küla. Oblastis rünnati 22 asustatud punkti, seitse rahulikku elanikku hukkus, seitse sai vigastada.
Belgorodi oblasti kuberneri kinnitusel hukkus Šebekinos Ukraina droonirünnaku tagajärjel kaks inimest.
USA taastas 155 mm kaliibriga mürskude ja GMLRSi tarned Ukrainasse.
Venemaa peibutisdroon kukkus pärast Valgevene õhuruumi läbimist alla Leedus.
11. juuli.
Vene ametnike kinnitusel hukkus Ukraina rünnakutes Belgorodile, Lipetskile ja Tula oblastile kolm inimest.
Ukraina andmetel varustab Põhja-Korea Venemaad kuni 40 protsendi Ukraina sõjas kasutatava suurtüki laskemoonaga.
Venemaa vallutas Donetski oblastis 10. juulil vallutatud Jalta küla lähedal asuva Zirka küla ja Siverski piirkonnas Bilohorivka asula. 
Ukraina ründas mitmes Venemaa oblastis asuvaid sõjatehaseid ja korraldas Tjumeni oblastis Langepasi linnas gaasitoruplahvatuse. See gaasijuhe varustab maagaasiga Lõuna-Uuralites paiknevaid suuri kaitsetööstuse ettevõtteid.
12. juuli.
Venemaa ründas Ukrainat vähemalt 26 tiibraketi ja 597 drooniga. Ukraina õhutõrje tulistas alla 319 drooni ja 25 raketti. Sihtmärke tabas üks rakett ja umbes 20 drooni. Rünnakute tõttu hukkus kaks inimest Tšernivtsi oblasti Bukovina piirkonnas ja kaks inimest Dnipropetrovskis. Vigastusi sai 14 inimest. Poolas tõusid õhuruumi kaitseks hävitajad.
Venemaa vallutas Donetski oblastis Pokrovskist kirdes asuva Razine küla.
Zelenskõi sõnul on USA relvasaadetised Ukrainale taastatud.
13. juuli.
Vene droonirünnakus Sumõ oblastile hukkus üks inimene.
Venemaa kasutas nädalaga Ukraina ründamiseks rohkem kui 1800 pikamaadrooni, üle 1200 liugpommi ja 83 erinevat tüüpi raketti, ütles president Volodõmõr Zelenskõi.
Lõuna-Korea luure hinnanguil on Põhja-Korea tarninud Venemaale üle 12 miljoni suurtükimürsu.
14. juuli.
Vene droonirünnakus Harkivi oblastile hukkus üks inimene.
Ameerika Ühendriigid eraldavad Ukrainale täiendavaid Patriot õhutõrjesüsteeme.
USA president Donald Trump teatas, et USA kehtestab Venemaale 50 päeva pärast "väga karmid tollid", kui Ukrainaga rahulepingut ei saavutata. Need oleks 100% teisesed tollid Venemaa kaubanduspartneritele - eeskätt suurimatele naftaostjatele, kes on Hiina, India ja Brasiilia. Samuti lubas ta varustada Ukrainat "tohutu hulga sõjavarustusega", nagu raketid, õhutõrjesüsteemid ja laskemoon. Seda relvaabi hakkavad 10 miljardi $ ulatuses rahastama NATO Euroopa riigid.
Venemaa vallutas Donetski oblastis Kurahhovest läänes asuva Bahatõri küla.
15. juuli.
Ukraina peaminister Denõss Šmõhal teatas tagasiastumisest. Zelenskõi tegi ettepaneku nimetada senine majandusminister Julija Svõrõdenko uueks peaministriks ja senine peaminister Šmõhal kaitseministriks.
16. juuli.
Vene õhurünnakus Dobropilljale hukkus kaks inimest.
Venemaa ründas Ukrainat ballistilise raketiga Iskander-M ja 400 drooniga. Õhutõrje laskis alla 198 drooni. Elektroonilise sõja vahendite abil suruti maha 145 peibutusdrooni. Registreeriti üks raketitabamus ja 12 paigas 57 droonitabamust.
Ukraina ülemraada rahuldas Denõss Šmõhali tagasiastumisavalduse.
17. juuli.
Ukraina droonid tabasid sihtmärke Peterburis ja Moskvas ning mujal.
Ukraina ülemraada nimetas Julija Svõrõdenko uueks peaministriks.
Uueks Ukraina Ukraina suursaadikuks USA-s nimetati endine asepeaminister ja justiitsministri Olha Stefanišõna. Senine peaminister Denõss Šmõhal nimetati kaitseministriks ja senine kaitseminister Rustem Umjerov rahvusliku julgeoleku ja kaitse nõukogu (RNBO) sekretäriks.
Venemaa andis Ukrainale üle veel tuhande hukkunud sõduri surnukehad. Ukraina andis üle 19 surma saanud Vene sõdurit.
Ukraina kaitseministeeriumi luure peavalitsus (HUR) viis läbi ulatusliku küberrünnaku Venemaa energiaettevõtte Gazprom infosüsteemide vastu.
18. juuli.
Vene rünnakutes Kamjanskele hukkus kaks inimest, Zaporižžja oblastis hukkus üks inimene.
Euroopa Liit kiitis heaks 18. sanktsioonipaketi, millega langetatakse Venemaa nafta hinnalagi 60 dollarilt 47,6 dollarile barreli kohta. Sanktsioonidega ühines ka Ühendkuningriik.
Venemaa vallutas Jablunivka küla Sumõ oblastis.
19. juuli.
Venemaa ründas Ukrainat 344 drooniga, 12 ballistilise raketiga Iskander-M, 8 tiibraketiga Iskander K ja 9 tiibraketiga X-101. Põhilise löögi said Odessa ja Pavlohrad, hukkus kolm inimest.
20. juuli.
Ukrainas hukkus Vene rünnakute läbi vähemalt kolm inimest.
Venemaa kaitseministeeriumi kinnitusel tulistati alla enam kui 230 Ukraina drooni, sh 27 Moskva ümbruses; Moskva lennujaamad olid ajutiselt suletud.
21. juuli.
Vene relvajõud ründasid Ukrainat 426 drooni ja 24 raketiga, hukkus kaks inimest.
Venemaa vallutas Hrushivske asula Donetski oblastis.
Ukraina droonirünnakud tekitasid Moskva lennujaamades kaose.
Esmaspäeval, 21. juulil saabus Kiievisse kahepäevasele visiidile Prantsusmaa välisminister Jean-Noël Barrot, kes külastas ka Tšornobõli tuumajaama. President Zelenskõi kinnitusel toimuvad Ukraina ja Venemaa rahukõnelused kolmapäeval.
22. juuli.
Kramatorskis tabas lennukipomm korterelamut, hukkus kümneaastane laps. Okupeeritud Berdjanskis kukkusid allatulistatud drooni jäänused lasteaiale ja päästekomando hoonele.
President Zelenskõi kinnitusel toimuvad 23. juulil İstanbulis vaenupoolte vahel uued rahuläbirääkimised.
Venemaa luure- ja diversioonigrupp tungis Pokrovskisse. Ukraina väitel on see grupp hävitatud.
Hersoni oblasti okupeeritud osas, Hola Prõstanis, hukkus kohaliku haldusjuhi, Vladimir Saldo väitel Ukraina droonirünnaku läbi kolm inimest.
Ukraina kaotas tehnilise rikke tõttu Prantsusmaalt tarnitud hävitaja, mille piloot katapulteerus turvaliselt.
23. juuli.
Istanbulis toimus Venemaa ja Ukraina läbirääkimiste kolmas voor. Kokku lepiti mõlemalt poolt 1200 sõjavangi vahetuses ja Venemaa nõustus Ukrainale üle andma 3000 hukkunud sõduri säilmed.
Valgevene ja Ukraina piiril toimus sõjavangide vahetus, kus mõlemalt poolt pääses tagasi 250 sõjavangi. 
Hersoni oblastis hukkus päeva jooksul kolm rahulikku elanikku, Harkivi oblastis kolm inimest.
Ukraina ründas Rostovi oblastis Novotšerkasskis asuvat sõjatööstuskompleksi ja Vene vägede jaoks olulist raudteesõlme. Krasnodari krais ründas Ukraina droonidega Sotši lähistel asuvat Rosnefti naftabaasi ning raudteetaristut, hukkus kaks inimest.
24. juuli.
Donetski oblastis hukkus Vene rünnakute läbi kaks inimest.
Vene õhulöögis Odessale said kahjustusi mitmed hooned. Rünnaku alla jäid ka Harkiv, Mõkolajiv ning Tšerkassõ.
Harkivi oblastis hukkus kolm ja Donetski oblastis samuti kolm inimest.
Ukraina hoidis ära Venemaa eriteenistuste terrorirünnaku Kiievis.
25. juuli.
Vene õhurünnakus Harkivile hukkus vähemalt üks inimene.
Ukraina droonid ründasid Stavropoli krais Nevinnomõsskis asuvat keemiakombinaati Azot, mida rünnati ka 14. juunil.
Ukraina vabastas Kindrativka asula Sumõ oblastis.
Ukraina sõjaväeluure häkkerid võtsid kahe päeva jooksul Venemaa poolt ametisse nimetatud Krimmis asuvatelt ametivõimudelt 100 terabaiti andmeid, mis hõlmasid nii meditsiinilisi kui ka sõjalisi andmeid.
26. juuli.
Alates Venemaa täiemahulise sissetungi algusest 2022. aasta veebruaris on Ukrainas kaotanud elu vähemalt 13 500 tsiviilelanikku.
Dnipros ja oblastis hukkus Vene rünnakute läbi kolm inimest, Sumõ oblastis hukkus Vene droonirünnaku läbi üks inimene, Rostovi oblastis hukkus Ukraina rünnaku läbi kaks inimest.
Ukraina ründas droonidega Stavropoli krais asuvat raadiotehast Signal, mis toodab sõjalist elektroonikat lennukitele.
27. juuli.
Sumõ oblastis sai Vene droonirünnakus bussile surma kolm ja vigastada 20 inimest.
Ukraina droonirünnak tabas alajaama ja häiris rongiliiklust Volgogradi oblastis.
28. juuli.
USA president Donald Trump teatas, et lühendab Venemaale Ukraina sõja lõpetamiseks antud 50-päevast tähtaega 10–12 päevani.
Vene rünnakus kinnipidamisasutusele Bilenkes Zaporižžja oblastis hukkus 17 kinnipeetavat, rünnakus Kiievile sai vigastada vähemalt kaheksa inimest.
Ukraina-meelne häkkerirühmitus Silent Crow väitis, et korraldas Aeroflotile küberrünnaku, mis tõi kaasa lendude tühistamisi ja hilinemisi.
29. juuli.
Vene rünnakute läbi hukkus vähemalt 27 inimest.
Ukraina ründas droonidega Rostovi oblastis Salskis raudteetaristut ja logistikakeskust, kust veetakse ressursse, kütust, laskemoona ja muud rindele Donetski oblastisse ning lõunasse okupeeritud Krimmi ja Zaporižžja oblastisse.
Ukraina sai Saksamaalt 18 lubatud IRIS-T raketissüsteemist kätte seitse.
Venemaa raketirünnakus Tšernihivi oblastis Hontšarivske polügoonil asuvale Ukraina väljaõppelaagrile hukkus kolm Ukraina sõjaväelast, 18 sai vigastada.
30. juuli.
USA president Donald Trump teatas, et Venemaad ootavad tollid 10 päeva pärast, kui Ukraina rahu asjus edasi ei liiguta.
Ukraina arreteeris Venemaale lennuväe tegevuse kohta infot andnud spiooni.
Venemaa vallutas Kamjanske asula Hersoni oblastis ja Verhnokamjanske asula Donetski oblastis.
31. juuli.
USA president Donald Trump täpsustas, et nõuab Venemaalt kokkulepet Ukraina sõja lõpetamiseks 8. augustiks.
Venemaa ründas Ukrainat 317 õhurünnakuvahendiga – 309 drooni ja kaheksa tiibraketiga. Ukraina õhutõrje tulistas alla või neutraliseeris 291 õhuründevahendit: 288 ründedrooni ja kolm tiibraketti Iskander-K. Sihtmärke tabas viis raketti ja 21 ründedrooni.Öises õhurünnakus Kiievile hukkus 32 inimest, sealhulgas viis last, vigastada sai 179 inimest, sealhulgas 16 last. 1. august kuulutati Kiievis leinapäevaks.
Vene rünnakus Kramatorskile hukkus viis inimest, 11 sai vigastada.
Ukraina ründas droonidega Penzas asuvat Rostehhi elektroonikatehast.
Venemaa väitis, et on vallutanud Donetski oblastis asuva Tšassiv Jari linna. Ukraina lükkas need väited ümber.
Venemaa vallutas juulis 713 ruutkilomeetrit Ukraina territooriumi, samas ukrainlased vabastasid 79 ruutkilomeetrit. Kokku suurenes Venemaa vallutatud ala 634 ruutkilomeetri võrra (588 juunis, 507 mais, 379 aprillis ja 240 märtsis).
August.
1. august.
Ukraina droonirünnak tabas Taganrogi.
Saksamaa saadab lähiajal Ukrainasse kaks Patriot õhutõrjesüsteemi ja saab USAst uued asemele.
2. august.
Ukraina droonirünnak tabas sõjaliselt olulisi tööstusobjekte mitmes Venemaa oblastis. Rjazanis ja Samara oblastis Novokuibõševskis said tabamuse naftatöötlemistehased, Penzas sai tabamuse elektroonikatehas Elektropribor.
3. august.
Venemaa sooritas raketirünnaku Kiievile; raketirünnakus Mõkolajivile sai vigastada seitse inimest.
Ukraina droonirünnaku tulemusel süttis Sotšis naftahoidla; sama stsenaarium kordus ka Adleris.
President Zelenskõi kinnitas kindralleitnant Anatoli Krõvonožko Ukraina õhuväe ülemaks.
4. august.
Zaporižžja oblastis hukkus Vene rünnakute läbi neli inimest, Harkivi oblastis kolm inimest.
Ukraina ründas droonidega Krimmis asuvat Sakõ sõjaväelennuvälja. Rünnaku tulemusel hävitati üks lennuk Su-30SM ja teine sai kahjustada. Kahjustusi sai kolm lennukit Su-24.
Ukraina hävitas Zaporižžja oblastis asunud Vene raketisüsteemi S-300.
Venemaa vallutas Popiv Jari küla Donetski oblasti Kramatorski rajoonis.
5. august.
Venemaa ründas droonidega raudteejaama Lozovas Harkivi oblastis; linnapea sõnul oli tegemist sõja algusest saadik tugevaima rünnakuga linnale, hukkus kaks inimest. Vene droonirünnakus Stepnohirski "hromada"le Zaporižžja oblastis hukkus kaks inimest, rünnakus Pokrovskile Donetski oblastis hukkus üks inimene.
6. august.
Moskvas kohtusid USA presidendi eriesindaja Steve Witkoff ja Venemaa valitseja Putin.
Ukraina droonid ründasid Rostovi oblastis asuvat Tatsinskaja raudteejaama.
Tveri oblastis Toržokis õhati ründekopter Mi-28.
7. august.
Venemaa andis löögi Odessas asuvale gaasi kompressorijaamale, millega pumabatakse Aserbaidžaani gaasi Ukrainasse ja Euroopasse.
Ukraina korraldas droonirünnaku objektidele Venemaa erinevates piirkondades. Krasnodari krais Afipskis sai tabamuse nafta rafineerimistehas, kus puhkes tulekahju.
Volgogradi oblastis süttis droonirünnaku tulemusel Surovikino raudteejaam.
8. august.
Ukraina droon ründas enam kui 1800 kilomeetri kaugusel Orenburgi oblastis Orski lähedal asuvat radarijaama „Voronež-M”.
Venemaa ründas droonidega Kiievi oblastit ja Odessat. Butšas sai vähemalt kolm inimest vigastada.
Venemaa vallutas Tolstoi ja Novokhatske külad Donetski oblastis.
9. august.
USA president Donald Trump teatas, et kohtub Venemaa valitseja Vladimir Putiniga 15. augustil Alaskal. 
Ühendkuningriigis kohtusid Euroopa ja Ukraina esindajad USA delegatsiooniga, et olukorda arutada. Euroopa ja Ukraina avaldustes kinnitati, et Ukrainalt ei tohi nõuda ühepoolseid järeleandmisi, mis Vene uue rünnaku ohtu ei kõrvalda. 
Euroopa liitlaste toetus Ukraina suhtes on taas tugevnenud, rõhutades, et kõik rahukõnelused Venemaaga peavad hõlmama ka Kiievit. Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Itaalia, Saksamaa, Poola, Soome ja Euroopa Komisjoni juhid avaldasid ühisavalduse enne USA presidendi Donald Trumpi ja Venemaa presidendi Vladimir Putini kohtumist reedel Alaskal.
Hommikuses rünnakus Hersoni äärelinnas inimesi vedanud bussile hukkus kaks ja sai vigastada 16 inimest; järgnenud rünnakus päästetöid läbi viinud ametnikele sai vigastada kolm inimest.
10. august.
Venemaa korraldas droonirünnaku Dnipropetrovski oblastis Sinelnikovski rajoonile, kus sai tabamuse raudteejaam. Zaporižžjas sai venemaa pommirünnakus kannatada 19 inimest.
Kolm Mustas meres supelnud inimest lendas õhku miinidel.
Venemaa vallutas Zatychoki küla Donetski oblastis.
Ukraina droonid ründasid Saratovi naftatöötlemistehast, kus puhkes suur tulekahju; maapinnale kukkunud droonirusud põhjustasid ühe inimese huku. Tabamuse sai ka Ukrainast 2000 kilomeetri kaugusel asuv Uhta naftatöötlemistehas Komi vabariigis.
Ukraina välisministeerium mõistis hukka Ukrainat muru ning USAd ja Venemaad elevantidega võrrelnud Slovakkia peaministri.
Ukraina õhuvägi viis läbi „kõrge täpsusega pommirünnaku“ Venemaa pataljoni staabile Oleškõs, väites, et tappis 25 sõdurit, sealhulgas komandöri, ja vigastas 11.
11. august.
Ukraina ründedroonid tabasid Venemaal Nižni Novgorodi oblastis asuvat Arzamassi tehast, mis on riigi lennundustööstuse jaoks oluline elektroonikatootja.
12. august.
Kobarmoonarünnakus Ukraina väljaõppekeskusele hukkus üks sõdur, 11 sai vigastada.
Ukraina korraldas droonirünnaku Stavropolis asuvale tehasele Monokristall AS, mis on üks maailma juhtivaid tehissafiiri tootjaid ja Orenburgi heeliumitehasele.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi sõnul ei valmistu Vladimir Putin relvarahu sõlmimiseks, vaid valmistab oma vägesid ette „uuteks rünnakuoperatsioonideks” Ukrainas, samal ajal kui Venemaa liider kavatseb kohtuda USA presidendi Donald Trumpiga rahukõnelusteks Alaskal.
Ukraina erioperatsioonide jõud hävitasid Krimmis Abrõkossivkas radarikompleksi TRLK-10 Skala-M.
13. august.
Venemaa üksused on edenenud Pokrovskist kirdes ja tunginud kuni 10 kilomeetri sügavusele. Ukraina väitel on olukord stabiliseeritud.
Ukraina droonid ründasid naftatöötlemistehaseid Volgogradis ja Krasnodari krais Slavjansk-na-Kubanis ning Brjanski oblastis asuvat naftajuhtme Družba pumbajaama.
14. august.
Venemaa laskis Ukraina suunas 45 ründedrooni ja kaks S-300/400 raketti. Ukraina õhukaitse tegi kahjutuks 24 drooni. Rünnakutes hukkus vähemalt kaheksa inimest ja vigastada sai vähemalt 18 inimest.
FSB ja Venemaa relvajõud väitsid, et hävitasid Hrim-2 rakettide tootmisüksused, "kõrvaldades nii Ukraina raketirünnakute ohu Venemaa territooriumi sügavuses".
Ukraina sai vangide vahetuse käigus tagasi 84 sõdurit ja tsiviilisikut. Mõned tsiviilisikud olid olnud vangistuses alates 2014. aastast.
Ukraina droonid ründasid taas naftatöötlemistehast Volgogradis, põhjustades seal naftalekke ja tulekahju.
15. august.
Alaskal Anchorage’i linnas asuvas Elmendorf-Richardsoni ühendbaasis toimus USA presidendi Donald Trumpi ja Venemaa valitseja Vladimir Putini kohtumine. Kohtumise tulemusena ei sõlmitud ühtegi kokkulepet.
Ukraina ründas Samara oblastis asuvat Sõzrani naftatöötlemistehast.
Ukraina andis droonilöögi Astrahani oblastis Kaspia merel alusele Port Olja-4, mis tõi Iraanist droonide Shahed komponente.
Rjazani oblasti Lesnoi küla sünteeskiu tehase Elastik lõhkeaine vabrikus toimus plahvatus, mille tagajärjel hukkus üle 25 inimese ja veel üle 158 sai vigastada.
16. august.
Donetski oblastis Kostjantõnivkas hukkus Vene droonilöögi läbi inimene.
Ukraina väed asusid pealetungile 13. augustil Donetski oblastis Pokrovskist põhjas läbimurde teinud Vene üksuste tagasilöömiseks ning on saavutanud mõningast edu.
Venemaa vallutas Donetski oblastis Kupjanskist lõunas asuva Zelenõi Hai küla.
Venemaa kaotas Maosaare lähedal tehnilise rikke tõttu hävitaja Su-30SM.
17. august.
 claimed their UAVs struck the Nikolskoye oil pumping station in Michurinsky District--&gt;]]
Venemaa rünnakutes Ukrainale hukkus viimase ööpäeva jooksul viis inimest, vigastada sai 11 inimest.
Euroopa liidrid osalevad 18. augustil koos Zelenskõiga kohtumisel Trumpiga Valges Majas.
HURi väitel toimetati Kurski oblastis toimunud rünnakus jala ja käe kaotanud Põhja grupeeringu ülema asetäitja kindralleitnant Essedulla Abatšev Moskvasse ravile.
Ukraina teatas uue tiibraketi, Flamingo, väljatöötamisest. Väidetavalt on see juba seeriatootmises, toodetakse 50 ühikut kuus. Lihtsustatud konstruktsiooniga raketil on fikseeritud tiivad, mis aga pikendab stardi ettevalmistusaega. Raketi lennukaugus on 3000 kilomeetrit, see on varustatud GPS-i ja sisemise navigatsioonisüsteemiga, lennuaeg on neli tundi ja lõhkepea kaal on 1 tonni (2 korda võimsam kui USA Tomahawkil).
18. august.
Valges Majas kohtunud Trump ja Zelenskõi leppisid kokku USA ja Euroopa julgeolekugarantiides Ukrainale. 
Kohtumisel osalesid ka Euroopa riikide liidrid.
Peale kohtumist helistas Trump Putinile ja alustas ettevalmistusi Putini ja Zelenski kohtumiseks.
Venemaa raketirünnakus Zaporižžjale hukkus kolm inimest, droonirünnakus Harkivi korterelamule hukkus seitse inimest, 23 sai vigastada. Odessas sai tabamuse Aserbaidžaani riikliku ettevõtte Socar maagaasiterminal, mis hävines täielikult.
19. august.
Venemaa ründas Ukrainat 270 drooni ja 10 raketiga. Ukraina õhutõrje tegi kahjutuks 230 drooni ja kuus raketti.
Venemaa rünnak tabas Kesk-Ukraina Poltava oblastis asuvaid energiarajatisi, põhjustades suuri tulekahjusid.
Venemaa tagastas tuhande langenud Ukraina sõduri surnukehad, sh viis vangistuses hukkunut.
Ukraina tabas Zaporižžja oblastis kütust ja määrdeaineid vedanud rongi. Ukraina hävitas Luhanski oblastis Bilokurakõnes droonidega kaks Vene moonaladu.
20. august.
Venemaa rünnakus Sumõ oblastis asuvale Ohtõrkale sai vigastada vähemalt 14 inimest, sh viiekuine ning 4- ja 6-aastane laps;. Rünnakus Donetski oblastis asuvale Kostjantõnivkale hukkus kolm inimest.
18. augustil, esmaspäeval, toimunud kohtumisel Euroopa liidritega kinnitas Donald Trump, et on lõpetanud kuus sõda, järgmisel päeval kasvas Trumpi lõpetatud sõdade arv seitsmeni.
Trump välistas USA väed Ukrainas, kuid pakkus rahuleppe tagamiseks õhutoetust.
Poolas Ukraina piirist 100 kilomeetri ja Valgevene piirist 90 kilomeetri kaugusele jäävat Osina küla tabas arvatav Vene droon.
21. august.
Venemaa ründas Ukrainat 641 drooni ja raketiga, millest Ukraina tulistas alla 546 drooni ja 31 raketti. Rünnaku alla jäid Lvivi ja Rivne oblastid Lääne-Ukrainas. Lvivis hukkus üks ja sai viga kolm inimest. Taga-Karpaadi oblastis Mukatševos sai pommitamise läbi viga vanem naisterahvas.
Ukraina droonirünnak süütas Rostovi oblastis Novošahtinskis asuva naftatöötlemistehase. Tabamuse said ka drooniladu ja logistikakeskus Donetskis ning Vene kütuse- ja määrdeainete baas Voroneži oblastis. Ukraina erioperatsioonide jõud hävitasid Krimmis Džankoi raudteejaama lähedal Venemaa kütuse- ja määrdeainerongi.
22. august.
Ukraina droonirünnak purustas lõplikult naftajuhtme Družba Unetša pumbajaama. Torujuhe varustas naftaga Valgevenet, Slovakkiat ja Ungarit. Vene nafta tarned Ungarisse ja Slovakkiasse võivad katkeda vähemalt viieks päevaks.
Vladimir Putin nõuab, et Ukraina loobuks kogu Ida-Donbassi piirkonnast, loobuks NATO-ga ühinemise taotlustest, jääks neutraalseks ja hoiaks lääneriikide väed riigist eemal, teatasid Reutersile kolm Kremli tippjuhtkonna mõtteviisiga kursis olevat allikat. Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni asepresident Kaja Kallase sõnul on tugevaim julgeolekutagatis tugev Ukraina armee. „Putin lihtsalt naerab, ei lõpeta tapmist, vaid suurendab seda,“ /.../. „Me unustame, et Venemaa ei ole teinud ühtegi järeleandmist“, lisas Kallas. Reedel Kiievis visiidil olnud alliansi peasekretär Mark Rutte kinnitas, et NATO toetus Ukrainale jääb „vankumatuks” ja „kasvab jätkuvalt”. Peaminister Kristen Michali kinnitusel on Eesti valmis saatma Ukraina rahuvalvesse ühe kompanii. Venemaa välisministri Sergei Lavrovi kinnitusel Putini ja Zelenskõi kohtumist niipea plaanis ei ole.
23. august.
Vene kaitseministeeriumi väitel vallutasid nad Donetski oblastis Kostjantõnivkast kagus asuva Kleban-Bõki alevi. Ukraina pool ega sõltumatud allikad seda ei kinnita.
Zelenskõi süüdistas Venemaad selles, et see teeb kõik võimaliku, et tema ja Putini kohtumine ei toimuks, ning kutsus Ukraina liitlasi üles kehtestama Moskvale uued sanktsioonid, kui see ei näita üles soovi lõpetada sissetungi.
Ukraina sõdurid ületasid Venemaa piiri Kurski oblastisse ning heiskasid Ukraina lipu Gornali ja Gujevo külades, mida nad nimetasid „etniliselt Ukraina“ maaks.
Ukraina kaotas tehnilise rikke tõttu hävitaja MIG-29. Hukkus ka piloot major Sergei Bondar.
Ukraina ründas droonidega objekte Volgogradi oblastis, Rostovi oblastis ja Moskva piirkonnas.
Volgogradi oblastis rünnati Petrov Vali linnas asuvat raudteejaama, kus puhkes tulekahju. Rostovi oblastis sai tabamuse Sergejevka raudteejaam.
24. august.
Venemaa välisminister Sergei Lavrov süüdistas lääneriike Ukraina rahuläbirääkimiste blokeerimises.
Kurski tuumaelektrijaamas puhkes pärast Ukraina droonirünnaku tõrjumist tulekahju.
Ukraina ja Venemaa vahetasid vastastikku 146 sõjavangi.
Ukraina relvajõudude ülemjuhataja Oleksandr Sõrskõi teatas, et Ukraina vägi vallutas tagasi kolm küla Donetski oblastis - Mõhhailivka, Zelenõi Hai ja Volodõmõrivka.
Ukraina ründas droonidega Ust-Luga naftaterminali ja maagaasiterminali Leningradi oblastis ning Sõzrani naftatöötlemistehast Samara oblastis.
Ukraina-meelsed partisanid liikumisest Ateš hävitasid väidetavalt Lõuna-Venemaal Karatšai-Tšerkessi Vabariigis Tšerkesski lähedal asuval sõjaveoste transportimiseks kasutataval raudteeharul elektritrafo, katkestades sellega raudteeliikluse.
25. august.
Venemaa peaminister Mihhail Mišustin allkirjastas korralduse, millega lubati Venemaa okupeeritud linnadel Mariupolil ja Berdjanskil avada sadamad välisriikide laevadele.
Venemaa vallutas Donetski oblastis asuvad Zaporizke ja Novoheorhiivka külad.
Ühendkuningriik jätkab Ukraina sõjaväelastele mõeldud väljaõppeprogrammi Interflex kuni 2026. aasta lõpuni.
26. august.
Ukraina väejuhatus teatas esmakordselt lahingutegevusest Dnipropetrovski oblastis, kus Venemaa on tunginud Zaporižke ja Novoheorhijivka küladesse.
Ukraina korraldas Krimmi poolsaarel droonirünnaku raudteetaristule. Tabamuse said raudteetaristu Džankoi lähistel ning Urožaina jaam Krasnohvardiiske külas.
Plahvatuses purunes Moskvat naftatoodetega varustav Rjazani-Moskva naftatoru, mille tõttu on määramata ajaks peatatud naftatoodete transport (torujuhtme kaudu) Moskvasse.
27. august.
Vene rünnakutes Ukrainale hukkus vähemalt kolm inimest.
USA kehtestas Indiale 50-protsendised importtollimaksud, et survestada Indiat lõpetama Venemaa nafta ostmist.
28. august.
Öises drooni- ja raketirünnakus Kiievile hukkus vähemalt 25 inimest, sh vähemalt neli last, vigastatuid oli vähemalt 63, sh 11 last. Kahjustada said muu hulgas Euroopa Liidu Ukraina esinduse peakorter ja Briti Nõukogu esinduse hoone ning Türgi ettevõte ja Aserbaidžaani saatkond.
Ukraina ründas Aasovi merel Vene projekti 21 631 raketikaater Bujan-M.
Samara oblastis sai droonitabamuse Kuibõševi naftatöötlemistehas.
Krasnodari krais süttis droonirünnaku järel Afipski naftatöötlemistehas.
29. august.
Ukraina droonirünnakus hävis diislikütuse pumbajaam Brjanski oblastis.
Ameerika Ühendriigid kiitsid heaks 3350 ERAM-raketi (Extended Range Active Missiles) müügi Ukrainale koguväärtuses 825 miljonit dollarit. Ostu rahastavad rahastavad Taani, Hollandi ja Norra.
30. august.
Vene õhurünnakus Zaporižžjale hukkus üks inimene, Dnipropetrovski oblastis hukkus üks inimene, Lvivis mõrvati parlamendisaadik Andri Parubi.
Ukraina hävitas Tuula oblastis asuva maaaluse lõhkeainelao.
31. august.
Venemaa korraldas droonirünnaku Odessale, milles sai kahjustada neli elektrijaama, jättes elektrita üle 29 000 inimese. 
Venemaa vallutas Donetski oblastis asuva Komõšuvaha asula.
Ukraina eriüksus hävitas Krimmis viis olulist õhutõrjesüsteemi osa: Utes-T radar, RT-70 raadioteleskoop, kupliga GLONASS kompleks, MR-10M1 Mõs M1 radar ja S-400 õhutõrjesüsteemi radar 96L6-AP.
Ukraina kasutas lahingus esmakordselt rakette Flamingo, millega tabas Krimmis Armjanski lähistel Vološino külas kuute Vene hõljukit. Simferopoli lennuväljal hävitati kaks sõjaväe helikopterit Mi-8.
Sevastoopoli lahes rünnati sõjaväe puksiirlaeva BUK-2190, mida kasutas mereväe erivägede üksus.
USA Sõjauuringute instituudi (ISW) andmetel vallutas Venemaa augustis 594 ruutkilomeetrit Ukraina territooriumi (634 juulis, 588 juunis, 507 mais).