tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Snēpele

Snēpele on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas, Snēpele valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 15,5 ja Riiast 175 kilomeetri kaugusel. Snēpeles on kultuurimaja ja raamatukogu, haridust annab Kuldīga keskkooli filiaal. Seal asuvad nii luteri kui ka babtisti kirik.
Küla kujunes Snēpele mõisa ("Schnepeln") juurde. Nõukogude perioodil oli Snēpele kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Külas kasvav vaher ümbermõõduga 3,56 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,02 meetrit ja suurelehine pärn ümbermõõduga 4,54 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2018 oli külas 274 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 293.
Harilik ogaõun

Harilik ogaõun ("Datura stramonium" L.) on maavitsaliste sugukonda kuuluv üheaastane rohttaim. Tegemist on ebameeldivalt lõhnava ja väga mürgise taimega, mis Eestis kasvab peamiselt prahipaikades, kuid kasvatatakse ka ilutaimena. 
Taime kasvukohad.
Harilik ogaõun on looduslikult levinud Kagu-Euroopast Ida-Aasiani. Eestis kasvab harilik ogaõun pigem haruldase taimena ning teda on leitud prahipaikadest. Samas kasvatatakse harilikku ogaõuna ka ilutaimena ning aretatud on eri värvi õitega teisendeid.
Taime botaaniline kirjeldus.
Harilik ogaõun on 20–100 cm kõrgune ebameeldiva lõhnaga üheaastane rohttaim. Vars on püstine ning dihhotoomselt harunev. Hariliku ogaõuna lehed on vahelduvad (kuni 20 cm pikkused) ning nende servad on ebaühtlase sakilise kujuga. Õied on suured, kuni 10 cm pikkused, ning värvuselt valged või violetsed. Õiekrooni suurus erineb tupest pea kaks korda. Hariliku ogaõuna vili on rohkete mustade seemnetega karpvili, mis sarnaneb väliselt kastani või ogadega õunaga. Siiski leidub ka teisendeid, millel ogad puuduvad.
Taime keemiline koostis.
Hariliku ogaõuna keemiline koostis sarnaneb musta belladonna omaga. Hariliku ogaõuna lehed sisaldavad tropaanalkaloide (~0,1–0,7%) L-hüostsüamiini ja L-skopolamiini vahekorras 4:1, apoatropiini, belladonniini ja tigloüülmeteloidiini. Samuti sisaldub lehtedes flavonoide, kumariini ja fenoolhappeid. Hariliku ogaõuna seemned sisaldavad samuti tropaanalkaloide (~0,4–0,6%) L-hüostsüamiini ja L-skopolamiini suhtes 4:1, indoolalkaloide, lektiine, proteiine (12–25%) ja rasvõli (15–45%).
Droog.
Hariliku ogaõuna puhul kasutatakse droogiks lehti ja seemneid. Lehti korjatakse taime õitsemise algusest kuni viljade valmimise või öökülmade saabumiseni. Külmaga lagunevad alkaloidid peaaegu täielikult. Droogid tuleb kiiresti kuivatada temperatuuril kuni 40 °C. Taime seemned saadakse valminud viljast.
Kasutamine.
Kasutamine meditsiinis.
Harilikku ogaõuna kasutatakse väga sarnaselt musta belladonnaga. Taime kasutati vanasti mao- ja soolespasmide ning muude silelihaste lõõgastamiseks. Lehepulbrit on varasemal ajal lisatud astmavastastele segudele, nende hulgas ka antiastmaatilistele sigaritele. Samuti oli harilik ogaõun kasutusel haavand- ja sapikivitõve korral. Tänapäeval kasutatakse taime kahe tropanaalalkaloidi produtseerimiseks. Hüostsüamiin on võimalik droogi töötlemisel muuta atropiiniks, mis on kasutusel atropiinsulfaadina silmahaiguste diagnoosimisel ja ravis. Skopolamiini kasutatakse psühhiaatrias ja iivelduse vähendamisel. Samuti kasutatakse taime homöopaatias.
Muud kasutusalad.
Mustlastel oli kombeks enne hobuse müümist loomale ogaõuna anda. See toimis ergutusvahendina.
Vastunäidustused ja ohud.
Harilikku ogaõuna ei tohi kasutada droogina. See on väga mürgine taim, mille surmav annus algab täiskasvanul 100 mg atropiinist, mis vastab 15–100 g lehtedele või 15–25 g seemnetele.
Schwendau

Schwendau on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 620 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 17,36 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1682 inimest. Esmamainitud 1200. aastal kui "Swentowe" (karjamaa puhastamine). Nime algtähendus on illustreeritud ka küla vapil kirve kujul.
Valla ala koosneb mitmest paikkonnast, sealhulgas Hippachi osad, ja ulatub Zilleri jõest kuni 2590 m kõrgusel Hoarbergjochi kuruni. Schwendau on tihedalt seotud naaberküla Hippachiga ja nad jagavad ka mitut rajatist.
Perekonnanimi.
Perekonnanime "Schwendau" juured viivad Schwendausse Austrias. Perekonna legendi järgi oli perekonnanimi algselt "Baron von Schwendau" (Luigemaa parunid) ja see oli madalaim aadlitiitel, mille andis ertshertsog Albert V Suuremeelne. Perekonna vastutusalaks oli maksude kogumine ja kohalik šerifi amet. Schwendau perekond usub, et nende embleem on kaitserelv, mitte tööriist.
Põhja-Ameerikas elab vähem kui 75 Schwendau suguvõsa liiget. 1999. aastal külastas neli neist (Don, Marlene, Bob ja Mark) Schwendaud Austrias. Kuna Schwendau peres on sündinud suures ülekaalus tüdrukuid, usutakse perekonna hääbumist järgmise 100 aasta jooksul.
Perekond võib jälgida oma sugupuud tagasi Preisimaale 1700. aastatel ning Kanadasse ja Ameerikasse umbes 1850. aastal. Perekonna embleem pärineb 1400. aastatest.
Kalaaugu jõgi

Kalaaugu jõgi (ka Kallaku oja) on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas. Jõe pikkus on 0,5 km. Jõe valgla suurus on alla 10 km².
Jõgi saab alguse Linnulahest. Jõgi suubub Kellamäe lahte.
Stans (Tirool)

Stans on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 563 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 20,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1976 inimest. Vald paikneb Inntalis, umbes 3 km Schwazist.
Steinberg am Rofan

Steinberg am Rofan on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 1010 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 68,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 285 inimest.
Kaljajõgi

Kaljajõgi (ka Kaljaoja, Kalja oja) on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas. Jõe pikkus on 8,8 km. Jõe valgla suurus on 37,5 km².
Karjassaare jõgi

Karjassaare jõgi (ka Karjassaare kraav) on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas. Jõe pikkus on 2,7 km. Jõe valgla suurus on 4 km².
Karusilma oja

Karusilma oja (ka "Karusilla oja," "Karusilma jõgi", "Saksasilla jõgi") on jõgi Jõgevamaal Jõgeva ja Mustvee vallas. Oja pikkus on 12,7 km, valgla suurus on 30,4 km². Oja algab Iravere külast ja suubub paremalt Kullavere jõkke.
Kihelkonna jõgi

Kihelkonna jõgi (ka Kihelkonna oja) on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas. Jõe pikkus on 5,5 km. Jõe valgla suurus on 8,4 km².
Killatu jõgi

Killatu jõgi (ka Kiljatu oja) on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas. Jõe pikkus on 7,3 km. Jõe valgla suurus on 18,2 km².
Kiudu jõgi

Kiudu jõgi (ka "Kiudu peakraav") on peakraav Saaremaa idaosas. Kraavi pikkus on 3 km ja valgla pindala 2,5 km².
Kraav algab Kanissaare külast ja suubub põhjast Kiudu lõppe.
Tuplova jõgi

Tuplova jõgi (ka Tuplevo jõgi) on jõgi Eestis (Võru maakonnas) ja Venemaal. Jõe pikkus on 9,4 km. Jõe valgla suurus on 9,7 km².
Lõks (seriaal)

"Lõks" on Eesti kriminaal-telesari.
Sarja peategelased on noor mõrvarühma juht Maria (Ingrid Margus) ja arvutinohikust Alex (Pääru Oja).
Sarja näitab TV3, 1. hooaja osad tootis Cuba Films ja 2. hooaja omad Bazooka Pictures.
Osad.
1. hooaeg, kevad 2018.
2. hooaeg, Kevad/Suvi 2019
Filip Hrgović

Filip Hrgović (sündinud 4. juunil 1992 Zagrebis) on Horvaatia poksija.
Harrastajana.
Horvaatia meistrivõistlustel.
Ta oli kokku kuuekordne Horvaatia meister üliraskekaalus (üle 91 kg) aastatel 2011–2016.
Kaasaegsetel olümpiamängudel.
Ta sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Tony Yokale (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Ta on esimene poksija, kes on Horvaatia lipu all võitnud kaasaegsetel olümpiamängudel medali.
Maailmameistrivõistlustel.
Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Ivan Dõtškole (Kasahstan) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), hilisemale pronksmedalivõitjale Roberto Cammarellele (Itaalia) 17. maailmameistrivõistlustel (Almatı, 2013) ja hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Tony Yokale (Prantsusmaa) 18. maailmameistrivõistlustel (Doha, 2015) ning jäi edasistest medaliheitlustest välja.
Euroopa meistrivõistlustel.
Ta võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 41. Euroopa meistrivõistlustel (Samokov, 2015). 
Elukutselisena.
Ta hakkas septembris 2017 elukutseliseks. Ta on seni (seisuga 24. veebruar 2018) pidanud kokku 4 kohtumist ning on võitnud need kõik (neist 3 nokaudiga).
Vinícius Júnior

Vinícius José Paixão de Oliveira Júnior (sündinud 12. juulil 2000 São Gonçalos) on Brasiilia jalgpallur, ründaja. Ta mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real.
Ta alustas karjääri kodumaal Flamengos, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Flamengo esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi 13. mail 2017 kõrgliiga mängus Atlético Mineiro vastu, sekkudes mängu 82. minutil. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas sama aasta 9. augustil Copa Sudamericana mängus Tšiili klubi Palestino vastu. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta 19. augustil 2:0 võidumängus Atlético Goianiense üle.
2017. aasta mais sõlmis Vinícius lepingu Madridi Realiga. Leping jõustus pärast tema 18. sünnipäeva 2018. aasta juulis. Tema üleminekusumma oli 45 miljonit eurot, mis tegi Viniciusest läbi aegade kõige kallima alaealise jalgpalluri.
Debüüdi Hispaania kõrgliigas tegi ta Madridi Reali särgis 29. septembril 2018 mängus linnarivaali Madridi Atlético vastu, sekkudes mängu 87. minutil. Ta sai sellega esimeseks 2000. aastatel sündinud mängijaks, kes Reali särgis väljakule on jooksnud. Esimese värava lõi ta Hispaania kõrgliigas 3. novembril mängus Real Valladolidi vastu. Hooajal 2019–20 tuli ta Realiga Hispaania meistriks.
2015. aastal tuli ta Brasiilia noortekoondisega Lõuna-Ameerika alla 15-aastaste meistriks. 2017. aastal võitis ta Brasiilia noortekoondisega Lõuna-Ameerika alla 17-aastaste meistrivõistlused. Vinícius lõi turniiril seitse värava ja valiti turniiri parimaks mängijaks.
Debüüdi Brasiilia jalgpallikoondises tegi ta 10. septembril 2019 mängus Peruu vastu. 2021. aastal saavutas ta Brasiiliga koondisega Copa Américal teise koha. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 24. märtsil 2022 MM-i valikmängus Tšiili vastu.
Beetlejuice

Lester Green (sündinud 2. juunil 1968), esinejanimega Beetlejuice, on USA meelelahutaja ja näitleja, kellel on mikrokefaalia ja kääbuskasv. 
Ta on sage külaline saates "The Howard Stern Show".
Unguma jõgi

Unguma jõgi (ka "Neemi peakraav") on jõgi Saaremaa idaosas. Jõe pikkus on 10,1 km, valgla pindala 33,6 km².
Kolga oja

Kolga oja (ka "Kolga jõgi") on oja Haanja kõrgustiku edelaosas Võrumaal Rõuge vallas ja Lätis.
Oja pikkus Eestis on 16,3 km, valgla pindala 34,5 km². Oja algab Lätist ja suubub Eestis vasakult Pähni ojja.
Krabil on Kolga ojale paisutatud Veskijärv, mille ääres Krabi veski ja piiritusevabriku varemed.
Matsimäe soon

Matsimäe soon on oja Harju ja Järva maakonnas. Oja pikkus on 6,9 km. Oja valgla suurus on 16,7 km².
Nossa soon

Nossa soon on oja Saare maakonnas Muhu vallas. Oja pikkus on 6,9 km. Oja valgla suurus on 13,4 km².
Alasoo kraav

Alasoo kraav (ka "Asunduse oja") on kraav Põlva maakonnas Põlva vallas. Oja pikkus on 1,3 km. Oja valgla suurus on alla 10 km².
Jõeveski oja

Jõeveski oja (ka "Jõeveski jõgi") on oja Lõuna-Eestis ja Lätis. Oja pikkus on 2,3 km. Oja valgla suurus on 7,6 km².
Kantküla oja

Kantküla oja on oja Harju maakonnas Kose vallas. Oja pikkus on 2,8 km. Oja valgla suurus on 5,6 km².
Kudruküla oja

Kudruküla oja (ka Pruuka oja) on oja Ida-Viru maakonnas. Oja pikkus on 11 km. Oja valgla suurus on 28,3 km².
Kureküla oja

Kureküla oja on oja Tartu maakonnas Elva vallas. 
Oja algab Võsivere külast ja suubub Teilma külas Elva jõkke. Oja pikkus on 3,8 km. Oja valgla pindala on 6,7 km². Oja ei ole avalik veekogu ega avalikult kasutatav veekogu.
Lambaküla oja

Lambaküla oja on oja Pärnu maakonnas Saarde vallas. Oja pikkus on 4,8 km. Oja valgla suurus on 3,8 km².
Linnussaare oja

Linnussaare oja on oja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Oja pikkus on 1,4 km. Oja valgla suurus on alla 10 km².
Luhtoja

Luhtoja on oja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kaavere külas. Oja pikkus on 2,5 km ja valgla suurus on 5,9 km². Luhtoja suubub paremalt poolt Pikknurme jõkke.
Põrssaoja

Põrssaoja (ka Mäeküla oja) on oja Järva maakonnas Türi vallas. Oja pikkus on 6,4 km. Oja valgla suurus on 10,7 km².
Laiassoon

Laiassoon (ka "Nõmmeküla oja") on oja Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Oja pikkus on 4,5 km, valgla suurus 11,6 km², suubub paremalt Nõmme jõkke.
Hinduistlik filosoofia

Hinduistlik filosoofia on mitmetähenduslik mõiste. Kitsamalt tähistab see India filosoofilise mõtlemise traditsiooni. Samas võib seda tõlgendada kui kõikehaaravat filosoofilist doktriini, mida jagavad kõik hinduistlikud mõtlejad. Mõistet "hinduistlik filosoofia" kasutatakse sageli valimatult viimases filosoofilises või doktriinilises mõttes, kuid selline kasutamine on eksitav. Ei ole ühtset ja kõikehõlmavat filosoofilist õpetust, mida jagavad kõik hinduistid ja mis eristab nende vaateid vastandlikest filosoofilistest vaadetest epistemoloogia, metafüüsika, loogika, eetika või kosmoloogia teemadel, mis on seotud India teiste usunditega, nagu budismi, džainismiga. Tavaliselt tõlgendavad India filosoofia ajaloolased mõistet "hinduistlik filosoofia" kui teatud hinduistlike pühade tekstidega (Veedad) tekstilist ühendust jagavate filosoofiliste vaadete kogumit ja ei samasta "hinduistlikku filosoofiat" mingi tervikliku filosoofilise doktriiniga.
Hinduistlik filosoofia hõlmab lisaks esmase ja teisese religioosse tähtsusega hinduistlikes tekstides esinevatele üldkehtivatele filosoofilistele õpetustele ka hinduistlike filosoofiakoolkondade njaaja, vaišešika, saankhja, jooga, mimaansa ja vedaanta süstemaatilisi filosoofiaid. Kokku on hinduistlik filosoofia andnud märkimisväärse panuse India filosoofia ajalukku ja selle roll pole kaugeltki paigalseisev: Hinduistlikku filosoofiat mõjutasid budismi ja džainismi filosoofiad ning omakorda hinduistlik filosoofia mõjutas India budistlikku filosoofiat selle hilisemates etappides. Viimasel ajal arenenud hinduistlikku filosoofiat nimetavad mõned õpetlased "neo-hinduismiks", mida võib vaadelda kui India vastust Läänest vastu võetavale kristlikule sektantlusele ja stsientismile. Seega on hinduistlikul filosoofial pikk ajalugu, mis ulatub teisest aastatuhandest eKr tänapäeva.
Hiie oja

Hiie oja (ka "Paunküla oja") on oja Kõrvemaa keskosas Harjumaal Kose vallas. Oja pikkus on 1,4 km, valgla pindala 1,2 km².
Veskijõgi (Saaremaa)

Veskijõgi (ka "Pidula oja") on oja Saaremaa loodeosas. Jõe pikkus on 4,6 km, valgla pindala 18,9 km². Jõgi algab Odalätsi allikatest, suubub kagust Tagalahte. Tähtsaim lisajõgi on paremalt suubuv Pidula jõgi. Jõe ülemjooks jääb Odalätsi maastikukaitsealale.
Randküla jõgi

Randküla jõgi (ka "Randküla oja") on oja Saaremaa kirdeosas. Jõe lähe on Karussoo servas ja see suubub Väinamerre. Jõe pikkus on 7,5 km, valgla pindala 27,5 km².
Ridaküla oja

Ridaküla oja on oja Ida-Viru maakonnas. Oja pikkus on 4,8 km. Oja valgla suurus on 3,7 km².
Tammeküla oja

Tammeküla oja on oja Järva maakonnas Järva vallas. Oja pikkus on 5,9 km. Oja valgla suurus on 10,9 km².
Vitt (perekonnanimi)

Vitt on perekonnanimi.
See on perekonnanimena levinud näiteks Ameerika Ühendriikides, kus seda kannavad või on kandnud trummar Bill Vitt, Ameerika jalgpalli treener Joe Vitt ja pesapallur Ossie Vitt.
Seda nime on Eestis pandud Hertu mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal (Fitt), Silmsi mõisas Peetri kihelkonnas Järvamaal (Fit), Kaali mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal (Witt) ja Rannu mõisas Rannu kihelkonnas Tartumaal (Witt). 
Nimi tähendab alamsaksa keeles valget.
Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Hallik ja Viide. 
1. jaanuaril 2024 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Komplekssuurus

Komplekssuurus on selline suurus, mille esitamiseks saab kasutada kompleksarvu.
Tüüpilised komplekssuurused on harmooniliste võnkumiste kujul esinevad elektrilised suurused – siinuseline vahelduvpinge ja siinuseline vahelduvvool, ning neid seostav impedants ehk näivtakistus Ż või selle pöördväärtus kompleksjuhtivus.
Neo-vedaanta

Neo-vedaanta, samuti hindu modernism, neo-hinduism, globaalne hinduism ja hindu universalism.
Lääne õpetlaste poolt kasutusele võetud mõiste mõnede hindu mõtlejate ja reformijate (nagu Vivekānanda, Gāndhī ja Aurobindo Ghose) ja institutsionaalsete liikumiste (nagu Brahmo Samaj) kristluse ja lääne mõtlemise mõjule ning väljakutsetele vastuseks tekkinud vormide kohta 19. sajandi algusest kuni iseseisvumiseni (1947).
Peamine "neo-hindu" seisukoht tuleneb hindu dharma kui põhialustelt kõikehaarava ning vägivallatuse (ahiṃsā) ja kaastunde põhimõtetel baseeruva eetilise usundi (sādhāraṇa dharma) ümber määratlemisest vastandina traditsioonilisele partikularistlikule või svadharma () seisukohale varṇāśramadharma osas.
See omakorda viis erinevate sotsiaalreformide toetamiseni, eriti seoses kastisüsteemiga.
Kompleksjuhtivus

Kompleksjuhtivus (ingl "admittance") on kompleksarvu kujul esitatav näivjuhtivus perioodilise harmoonilise (siinuselise) mõjutuse jaoks.
Elektriline kompleksjuhtivus formula_1 on elektrilise kaksklemmi (kahe väljekontaktiga elektriahela lüli) juhtivus harmoonilise perioodilise vahelduva elektripinge jaoks. Kõige tuntum kompleksjuhtivuse liik on elektrijuhtivus) perioodilise siinuselise vahelduvpinge jaoks ehk vahelduvvoolujuhtivus: 
formula_2
Siin formula_3 esitab juhtivuse reaalosa, mis vastab Aktiivjuhtivusele, ja formula_4 esitab imaginaarosa, mis vastab reaktiivjuhtivusele. Reaktiivjuhtivus võib olla kas mahtuvuslik või induktiivne. Siinjuures on aktiivjuhtivus formula_3 ja reaktiivjuhtivus formula_6 ühendatud omavahel paralleelselt.
Elektrilist kompleksjuhtivust saab avaldada ka kaksklemmi läbiva voolu ja sellele langeva pinge vahelise faasinihkenurga kaudu:
formula_7
kus formula_8 on moodul ja φ on faasinurk.
Elektrilise kompleksjuhtivuse kui vektorsuuruse parameetrite kohta kehtivad järgmised üleminekuseosed:
formula_9 ja formula_10
formula_11 ja formula_12
Elektrilise kompleksjuhtivuse parameetrid on sagedusest sõltuvad. Puhtalt kompleksne mahtuvuslik juhtivus on sagedusega võrdeline: "B""C" = ω"C". Puhtalt kompleksne induktiivne juhtivus sõltub sagedusest pöördvõrdeliselt: "B""L" = 1/ω"L".
aseskeemid, mille olemasolu impedantsi mõõtmise tulemuste interpreteerimisel tihti ei saa ignoreerida.
Kompleksjuhtivuse formula_1 pöördsuurus on komplekstakistus (kompleksne näivtakistus)
formula_14: 
formula_15
Komplekstakistuse puhul on reaalosa ehk aktiivtakistus ja imaginaarosa ehk reaktiivtakistus ühendatud omavahel järjestikku.
Kui kogujuhtivuse ja kogutakistuse vahel kehtib seos formula_16, seda ka moodulitele formula_17, siis reaalosa ja imaginaarosa jaoks lihtne pöördseos ei kehti, sest aktiiv- ja reaktiivtakistuslike osade ühendusviisid on komplekstakistuse ja -juhtivuse puhul erinevad (takistuse puhul järjestikune ja juhtivuse korral paralleelne).
Kõige lihtsam on juhtiva objekti kahekomponendilise järjestikune aseskeem. Enamasti ei kirjelda niisugune aseskeem objekti elektrilisi omadusi piisavalt täpselt ja kasutusel on kolme või enama komponendiga aseskeemid. Näiteks kondensaatori aseskeem sisaldab peale paralleelselt ühendatud mahtuvuse "C" ja dielektriku lekkejuhtivuse "G" kolmanda komponendina veel väljaviikude ja plaatide aktiivtakistust "r", mis on järjestikune element.
Väga keerukateks kujunevad bioloogiliste objektide elektrilise kompleksjuhtivuse või sellele vastava elektrilise bioimpedantsi aseskeemid.
Keerukad on aseskeemid ka elektrokeemiliste objektide kompleksjuhtivuse puhul, kus tihti tuleb objekti aseskeemile lisada ka mõõtmise teostamiseks vajalike elektroodide aseskeemid.
Kompleksjuhtivuse parameetrite mõõtmiseks kasutatakse kompleksjuhtivuse mõõtureid. Tihti on need realiseeritud ühildatuna komplekstakistuse mõõturiga. Kompleksjuhtivuse mõõturid võimaldavad mõõta enamasti reaalosa ja imaginaarosa, harvemini mooduli ja faasinurga väärtusi.
Siinuseline suurus

Siinuseline ehk sinusoidaalne ehk harmooniline on suurus, mis on kirjeldatav siinusfunktsiooniga.
Mõiste on kasutusel peamiselt elektriliste võnkumiste puhul perioodilise vahelduvpinge ja vahelduvvoolu või nende harmooniliste komponentide (harmoonikute) puhul.
Lineaarsus

Lineaarsus on funktsiooni omadus olla kirjeldatav esimest järku seosega "y = ax".
Lineaarsusviga ehk ebalineaarsus on objekti sisendsuuruse "x" ja väljundsuuruse "y" vahelist sõltuvust kirjeldava funktsiooni "y = y"("x") kõrvalekalle seda objekti kirjeldavast lineaarsest seosest.
Reaalse objekti sisendsuuruse "x" ja väljundsuuruse "y" vahelise seose "y = y"("x") lineaarseks esituseks kasutatakse tavaliselt selle seose astmerea esimest järku liiget koos nullindat järku liikmega (nihkega).
Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut

Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut on Tallinna Tehnikaülikooli struktuuriüksus infotehnoloogia teaduskonnas.
Elektroonikainstituut.
Elektroonikainstituut moodustati TTÜ süsteemitehnika teaduskonnas elektroonika kateedri baasil.
Instituut korraldas õppetööd 4-aastase inseneriõppe ja 2-aastase magistriõppe elektroonika õppekava alusel.
Õppekava muudeti üleminekul bakalaureuse- ja magistriõppele (nn. 3+2 malli järgi) "Elektroonika ja biomeditsiinitehnika" õppekavadeks (IAEB ja IEAM) ja seejärel "Elektroonika ja bioonika" õppekavadeks. Doktoriõpe toimus teaduskonna doktoriõppe õppekava järgi.
Elektroonikainstituudi õppetoolid olid elektroonikadisaini õppetool, rakenduselektroonika õppetool ja mõõteelektroonika õppetool. Hiljem toimusid instituudis struktuuri muutmised, mille tulemusena koondati õppetöö korraldamine ühte õppetooli. Teadus-arendustöö struktuurseteks üksusteks said laboratooriumid.
Elektroonikainstituudi professorid ja õppetooli juhatajad on olnud Enn Velmre, Mart Min, Ants Laansoo, Vello Männamaa ja Toomas Rang.
Elektroonikainstituudi dotsendid on olnud Uljas Tamm ja Mihhail Pikkov.
Juhtivteadur on olnud Mart Min.
Elektroonikainstituut osales Elektroonika Kompetentsikeskuse moodustamises 1993. aastal ja selle töös kuni Keskuse toimimise lõpuni 1999. aastal.
Aastal 2000 liitus süsteemitehnika teaduskond ja selle koosseisus ka Elektroonikainstituut Infotehnoloogia teaduskonnaga.
Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut.
2011. aastal sai instituut nimeks Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut.
Teadus- ja arendustöö toimub Instituudis kahes teaduslaboris:&lt;br&gt;
- Kognitroonika teaduslabor (KOEL) ja&lt;br&gt;
- Siduselektroonika teaduslabor (SIEL)
2017 aastal toimunud TTÜ struktuurireformide käigus liitus Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudiga TTÜ Raadio- ja Sidetehnika Instituut.
Õppetöö korraldamisega Instituudis tegeleb selleks moodustatud Elektroonika ja sidetehnika õppekeskus.
Õppetöö toimus bakalaureuseõppes õppekava Elektroonika ja kommunikatsioon järgi, alates 2017. aasta vastuvõtust toimub see õppekava Arvutisüsteemid IACB17 peaerialal 2 "Elektroonika ja telekommunikatsioon" järgi.
Magistriõppes toimub õppetöö õppekava Elektroonika ja kommunikatsioonitehnoloogiad IVEM11 järgi spetsialiseerumisega järgmisele kolmele peaerialale: 6 Elektroonika, 7 Kommunikatsioonitehnoloogiad ja 8 Kaasaegsed nanomaterjalid ja pooljuhtelektroonika.
Doktoriõpe toimub Instituudis vastavuses teaduskonna õppekavale Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia IAQD02.
Arthur Melo

Arthur Henrique Ramos de Oliveira Melo (mängijanimega Arthur; sündinud 12. augustil 1996 Goiânias) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis ACF Fiorentina (laenul Torino Juventusest) ja Brasiilia jalgpallikoondises.
Arthur alustas klubikarjääri kodumaa klubis Grêmio. Brasiilia kõrgliiga hooajal 2017 valiti ta kõrgliiga hooaja parimaks uustulijaks ja samuti hooaja sümboolsesse koosseisu.
2018. aasta juulis sõlmis ta Hispaania kõrgliiga klubiga Barcelona kuue aasta pikkuse lepingu. Debüüdi Hispaania kõrgliigas tegi ta sama aasta 18. augustil kodumängus Deportivo Alavése vastu.
2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Juventusega. 2022–2023 oli ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Liverpool, kus ta mängis vaid 13 minutit.
Suvel 2023 siirdus ta laenulepingu alusel Fiorentinasse.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondise meeskonnas tegi ta 8. septembril 2018 sõprusmängus USA vastu. 2019. aasta Copa Américal valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.
Uusküla oja

Uusküla oja on oja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Oja pikkus on 5,8 km. Oja valgla suurus on 7,7 km².
Vabriku oja

Vabriku oja on oja Pärnu maakonnas. Oja pikkus on 2,9 km. Oja valgla suurus on 3,3 km².
Vaeküla oja

Vaeküla oja on oja Lääne-Viru maakonnas. Oja pikkus on 10,5 km. Oja valgla suurus on 47,4 km².
Viisumõisa oja

Viisumõisa oja on oja Järva maakonnas. Oja pikkus on 0,6 km. Oja valgla suurus on alla 10 km².
Väikseküla oja

Väikseküla oja on oja Pärnu maakonnas Saarde vallas. Oja pikkus on 6,5 km. Oja valgla suurus on 22,8 km².
Lipõssilla oja

Lipõssilla oja (ka Võuküla oja) on oja Põlva maakonnas. Oja pikkus on 6 km. Oja valgla suurus on 16,3 km².
Rootsi oja

Rootsi oja (ka "Rootsioja") on oja Tartu maakonnas. Rootsi oja on Luutsna jõe vasakpoolne lisaoja.
Aruküla peakraav

Aruküla peakraav on peakraav Harju maakonnas. Kraavi pikkus on 9,8 km. Kraavi valgla suurus on 24 km².
Auküla peakraav

Auküla peakraav (ka Karjamaa soon) on peakraav Lääne-Viru maakonnas. Kraavi pikkus on 4,2 km. Kraavi valgla suurus on 11,8 km².
Haudemäe peakraav

Haudemäe peakraav on peakraav Järva maakonnas Järva vallas. Kraavi pikkus on 3,4 km. Kraavi valgla suurus on 5,9 km².
Hiieveski oja

Hiieveski oja (ka "Hiieveski kraav") on oja Harjumaal Kose vallas. Oja pikkus on 4,6 km, valgla pindala 7,7 km². Oja algab Nõmme järvest Kõrvemaa keskosas ja suubub paremalt Pirita jõkke.
Mustassaare kraav

Mustassaare kraav (ka Jõeküla kraav) on kraav Järva ja Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 5,6 km. Kraavi valgla suurus on 8,5 km².
Kabelisoo peakraav

Kabelisoo peakraav on peakraav Tartu maakonnas Tartu vallas. Kraavi pikkus on 4,1 km. Kraavi valgla suurus on 3,6 km².
Kassimatsi oja

Kassimatsi oja (ka "Kablaküla peakraav") on peakraav Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Oja pikkus on 8,4 km, valgla suurus 45,8 km², suubub paremalt Umbusi jõkke.
Kiviõli kaevanduse kraav

Kiviõli kaevanduse kraav (ka Puisma jõgi) on kraav Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Kraavi pikkus on 6,7 km. Kraavi valgla suurus on 44,9 km².
Kalmekraav

Kalmekraav on kraav Viljandi maakonnas Mulgi vallas Univere külas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.
Kraavi pikkus on 1,1 km ja valgla suurus on alla 10 km². Kraav saab alguse Univere külas ning suubub Univere ja Polli küla piiril Halliste jõkke 78,6 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Välislingid.
]
Pagula kraav

Pagula kraav (ka "Kloostri peakraav") on kraav Harjumaal Saue ja Lääne-Harju vallas. Kraavi pikkus on 4,3 km, valgla pindala 11,2 km². Kraav suubub vasakult Vasalemma jõkke.
Tammistesilla oja

Tammistesilla oja (ka "Koorküla peakraav") on peakraav Valgamaal Tõrva vallas. Oja pikkus on 4,4 km, valgla suurus 5,5 km² ja see suubub paremalt Õhne jõkke.
Kureküla peakraav

Kureküla peakraav on peakraav Põlva maakonnas Räpina vallas. Kraavi pikkus on 11,2 km. Kraavi valgla suurus on 27,6 km².
2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 64. Eurovisiooni lauluvõistlus. Lauluvõistlus toimus Tel Avivis Iisraelis (pärast Netta võitu 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Portugalis) ning Iisrael oli kolmandat korda Eurovisiooni korraldaja. Varem on lauluvõistlus Iisraelis toimunud 1979. ja 1999. aastal. Võistlus korraldati Expo Tel Avivis, linna messikeskuses. Võistluse raames toimus kaks poolfinaali, 14. ja 16. mail ning finaal 18. mail 2019.
Võistlusel osales kokku 41 riiki, kellest finaali pääses 26. Esimest korda alates 2015. aastast puudusid võistluselt Ukraina ja Bulgaaria.
Võitis Holland Duncan Laurence'i lauluga "Arcade". Tegu oli Hollandi viienda võiduga ajaloos, eelmised võidud pärinesid aastatest 1957, 1959, 1969 ja 1975; ülejäänud esiviisiku moodustasid vastavalt Itaalia, Venemaa, Šveits ja Rootsi. Põhja-Makedoonia ja San Marino said oma ajaloo parimad tulemused, saavutades vastavalt 7. ja 19. koha. Põhja-Makedooniale oli see esimene kord jõuda esimese kümne sekka alates debüüdist 1998. aastal.
Poolfinaalid.
28. jaanuaril 2019 loositi riigid poolfinaalidesse ning vastava poolfinaali esimesse või teise poolde. Samuti loositi, mis poolfinaalis hääletavad "Suure viisiku" riigid (Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Suurbritannia ja Itaalia) ning korraldaja.
Riigid jaotati gruppidesse kümne eelneva aasta hääletamistava põhjal, et ennetada olukorda, kus poolfinaalis osaleb väga palju ühe piirkonna riike, mille tavaks on üksteise poolt hääletada.
Naasvad artistid.
Sahlene, kes esindas Eestit 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel (saavutas 3. koha), on üks Suurbritannia esindaja Michael Rice´i taustalauljadest.
Põhja-Makedoonia esindaja Tamara Todevska on varem osalenud 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel koos Vrčak &amp; Adrianiga lauluga "Let Me Love You", mis poolfinaalist edasi ei pääsenud. 2004. aastal oli ta Toše Proeski ja 2014. aastal Tijana Dapčevići taustalaulja.
Leedu esindaja Jurijus Veklenko oli 2013. aastal Andrius Pojavise ja 2015. aastal Monika Linkytė &amp; Vaidas Baumila taustalaulja.
San Marino esindaja Serhat on varem osalenud 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "I Didn't Know", mis poolfinaalist edasi ei pääsenud. Samal aastal esindas Sergei Lazarev Venemaad lauluga "You Are the Only One", mis sai kolmanda koha.
Ungari esindaja Joci Pápai on varem osalenud lauluga "Origo" 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus saavutas 8. koha.
Serbia esindaja Nevena Božović on varem osalenud 2007. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Piši mi", kus ta saavutas Serbiat esindades kolmanda koha ning 2013. aastal oli ta üks ansambli Moje 3 liige, kus nad saavutasid lauluga "Ljubav je svuda" poolfinaalis 11. koha.
Rita Ora

 
Rita Sahatçiu Ora (sünninimega Rita Sahatçiu; sündinud 26. novembril 1990 Prištinas Jugoslaavias) on Briti laulja ja näitleja. 
Ta pälvis tähelepanu 2012. aasta veebruaris, kui ta lõi kaasa DJ Freshi singlis "Hot Right Now", mis saavutas esikoha Suurbritannia singliedetabelis. 
Tema debüütalbum "Ora" ilmus augustis 2012. See saavutas esikoha Suurbritannias. Album sisaldas Suurbritannia esikohasingleid "R. I. P." ja "How We Do (Party)". Orast sai artist, kellel oli 2012. aastal kõige rohkem hittsingleid edetabelis UK Singles Chart, kus kolm tema järjest ilmunud singlit jõudsid edetabeli tippu. Kaks singlit "Your Song" ja "Anywhere" tema teiselt stuudioalbumilt "Phoenix" jõudsid UK esikümnesse 2017. aastal. 
Jaanuaris 2014 teatas Adidas Originals koostööst Rita Oraga. 
Lapsepõlv.
Rita Ora sündis Prištinas albaania peres. Tema ema Vera on psühhiaater ning isa Besnik Sahatçiu majandusteadlane ja pubi omanik. Oral on vanem õde Elena ja noorem vend Don. 
Ta perekond lahkus Kosovost poliitilistel põhjustel. Nad kolisid Londonisse 1991. aastal, kui Rita oli üheaastane. Ta kasvas üles Lääne-Londonis Notting Hillis.
Isiklikku.
Rita Ora alustas 2013. aasta mais suhet DJ Calvin Harrisega. Nad läksid lahku 2014. aasta juunis.
Rajav kääne

Rajav kääne ehk rajav ehk terminatiiv on kääne, mis väljendab ruumilist, ajalist, vahel ka kvantitatiivset piiri märkivat määrust või täiendit.
Eesti keel.
Rajava käände tunnus on alati "ni".
Rajava käändega väljendatakse:
Pärimisleping

Pärimisleping on pärandaja ja teise isiku kokkulepe, millega pärandaja nimetab teise lepingupoole või muu isiku oma pärijaks või määrab talle annaku, sihtkäsundi või sihtmäärangu, samuti kokkulepe pärandaja ja tema seadusjärgse pärija vahel, millega viimane loobub pärimisest. Pärimisleping on kõrgeima jõuga viimse tahte avaldus ehk oma jõult on pärimisleping testamendi ja seaduse ees esimesel kohal, kuigi oma kasutussageduselt nende järel viimasel kohal. Pärimisleping võib sisaldada nii siduvaid kui ka mittesiduvaid korraldusi. Korralduste siduvus on pärimislepingu üks olemuslikke tunnuseid. Seega kui testament on ühepoolne tahteavaldus, siis pärimisleping on mitmepoolne tehing ehk leping. Tegemist on positiivse pärimislepinguga, kui pärandaja on määranud lepingupoolele või kolmandale isikule mingi hüve ning negatiivse pärimislepinguga on tegemist olukorras, kui on sõlmitud pärandist loobumise leping. Pärimislepinguga ei või kitsendada pärandaja õigust vallata, kasutada ja käsutada oma vara, küll aga on võimalik pärijal pärast pärandaja surma võimalik nõuda näiteks vara müügi tagasipööramist. Lepingujärgne pärija ei omanda pärimislepingu alusel pärandaja eluajal õigusi pärandaja varale. 
Pärimislepingu sõlmimine ja vorminõuded.
Pärimislepingutele on sätestatud ranged vorminõuded. Pärimislepingut saab sõlmida üksnes notari juures notariaalselt tõestatud vormis ning see kantakse pärimisregistrisse. Pärimisregistri andmetel sõlmitakse pärimislepinguid aastas umbes 20–30, mida on testamentide sõlmimisega võrreldes ülivähe. Pärimislepingu saab sõlmida teovõimeline pärandaja isiklikult. Pärimislepingu eripäraks võib lugeda, et pärija nimetamist, annaku määramist või pärimisest loobumist saab siduda teise lepingupoole kohustusega midagi teha pärimisest loobunud pärija kasuks. See tähendab, et pärimisleping võib olla ka tasuline. 
Pärimislepingu muutmine, tühistamine ja taganemine.
Pärimislepingus tehtud korraldused on pärandajale siduvad juba tema eluajal ning neid ta ei saa enam ühepoolselt muuta ega tühistada. Pärimislepingu pooled saavad eluajal lepingut muuta sõltumata kolmanda isiku tahtest ning eluajal korraldusi tühistada notariaalselt tõestatud kokkuleppe või pärimislepinguga. Pärast pärandaja surma on võimalik ühepoolselt pärimisleping tühistada vaid siis, kui loobuda pärimislepinguga ette nähtust. Pärimislepingu tühistamise alused on: eksimus, pettus, ähvardus, raskete asjaolude ärakasutamine, aga mitte näiteks kooselu lõppemine. Pärimislepingu tühistamiseks tuleb esitada hagi kohtusse ühe aasta jooksul tühistamise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates, kuid mitte hiljem kui 30 aasta möödumisel pärandi avanemisest arvates. Samuti on võimalik pärimislepingust pärandaja eluaja jooksul taganeda. Kõige rahumeelsem ja loomulikum viis pärimislepingust taganemiseks on pärimislepingus kokku lepitud taganemisõigus. Ülejäänud taganemisõiguse kasutamise võimalused hõlmavad kuriteo toimepanemist pärandaja või tema lähikondsete vastu, samuti seadusest tulenevat ülalpidamiskohustuse rikkumist või lepingust tuleneva kohustuse tahtlikku täitmata jätmist olulisel määral.
Kodune testament

Kodune testament on testamendi liik, mis võib olla tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud või holograafiline ehk omakäeliselt kirjutatud testament.
Testamendivormid.
Vormilt võivad testamendid olla notariaalsed (notariaalselt tõestatud testament ja notarile hoiule antud testament) või kodused (holograafiline ehk omakäeline testament ja tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testament). Eelmainitud testamendiliigid on kõik võrdse õigusliku jõuga, kuid testamendi valikul tuleb arvestada testamendi liigi eripära ning liigiti eri kehtivusajaga.
Koduse testamendi erisused.
Kodune testament on oma iseloomult pigem erakorraline ning pärandajal (testaatoril) on võimaluse korral soovitatav teha testament notariaalses vormis. Selle puhul on paremini tagatud pärandaja tahte väljaselgitamine ja selle hilisem täideviimine. Samuti võib koduse testamendi puhul tekkida oht, et selle olemasolust ei ole lähikondsed teadlikud. Seetõttu on soovitatav kodusest testamendist ka pärimisregistrisse teada anda.
Koduse testamendi tühistamine või muutmine.
Vastavalt pärimisseaduse §-le 88 saab pärandaja igal ajal tühistada või muuta testamendi või mõne selle osa, kui koostab hiljem uue testamendi või pärimislepingu. Koduse testamendi võib pärandaja tühistada notariaalse või koduse testamendiga,testamendi hävitamisega või pärimislepinguga. Samuti võib testaator notariaalse testamenti tühistada uue notariaalse või koduse testamendiga või pärimislepingug. Juhul, kui pärandaja on hilisema testamendiga muutnud vaid osa sellele eelnenud testamendist, jääb testament muutmata osas kehtima. Kodust testamenti on võimalik täies mahus tühistada selle hävitamisega, uue testamendi või pärimislepingu koostamisega.
Koduse testamendi kehtivus.
Kodune testament kaotab kehtivuse, kui testamendi tegemisest on möödas kuus kuud ning pärandaja on sel perioodil olnud elus (pärimisseadus § 25 lg 1) , seega on soovitatav kodust testamenti iga kuue kuu jooksul uuendada, et tagada koduse testamendi kehtivus. Notariaalne testament aga oma kehtivust ei kaota. Juhul, kui kodusel testamendil puudub kuupäev, lubab pärimisseaduse § 25 lg 2 testamendi tegemise kuupäeva tuvastada ka muul viisil, seega ei pruugi kuupäeva puudumine automaatselt kaasa tuua testamendi tühisust. Testament on tühine vaid juhul, kui puudub testamendi koostamise kuupäev ning seda ei ole võimalik tuvastada ka muul viisil.
Pärimise järjekorra põhimõte

Pärimise järjekorra põhimõte on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Selle järgi pärivad pärandaja sugulased kolmes järjekorras (abikaasa erireeglite alusel sugulaste kõrval). Oluline on see, et järgmise järjekorra juurde minnakse alles siis, kui eelmisest ühtegi pärijat ei ole. Näiteks kui esimesest järjekorrast on vähemalt üks pärija olemas, siis teise järjekorra juurde ei minda. 
Järjekorrad.
Esimese järjekorra seadusjärgsed pärijad on pärandaja alanejad sugulased ehk pärandaja lapsed ja lapselapsed. Seega, kui toimub seadusjärgne pärimine ja pärandajal on vähemalt üks elus laps, siis pärib tema ainukesena. Oluline on ka see, et pärandaja lapselaps pärib ainult siis, kui tema vanemad on surnud (välistamis- ja asenduspõhimõte). 
Teise järjekorra pärijateks on pärandaja vanemad ja nende alanejad sugulased ehk pärandaja vennad ja õed. Seega kui pärandajal alanejaid sugulasi pole, siis liigutakse teise järjekorra juurde ja pärivad kas pärandaja vanemad või nende puudumisel pärandaja õed ja vennad. 
Kolmanda järjekorra pärijateks on pärandaja vanavanemad ja nende alanejad sugulased ehk pärandaja tädid ja onud. Seega kui ei ole olemas pärijaid esimesest ega teisest järjekorrast, siis pärivad pärandaja vanavanemad võrdsetes osades. Kui üks vanavanem on surnud, pärivad tema asemel tema alanejad sugulased. 
Näide.
Oletame, et pärandaja polnud testamenti teinud ega pärimislepingut sõlminud ehk pärimine toimub seadusjärgselt. Pärandajal lapsi pole ning elus on pärandaja mõlemad vanemad ning kõik vanavanemad. Seega järjekorra põhimõtte järgi tuleb esmalt vaadata, kas on esimese järjekorra pärijaid. Kuna antud juhul ei ole, siis tuleb liikuda teise järjekorra juurde. Kuna mõlemad vanemad on elus, siis pärivad nemad võrdsetes osades kogu pärandi (eeldusel, et pärandajal polnud abikaasat). Kolmanda järjekorra ehk vanavanemate juurde ei ole vaja minna, sest teise järjekorra pärijad on olemas.
Mõisaküla kraav

Mõisaküla kraav (ka "Kurna–Mõisaküla peakraav") on peakraav Harjumaal Kiili ja Rae vallas. Kraavi pikkus on 8,1 km, valgla pindala on 9,5 km². Kraav algab Ihuvere rabast ja suubub vasakult Kurna ojja.
Notarile hoiule antud testament

Notarile hoiule antud testament on üks Eestis kehtivast testamendi vormist. 
Eestis jagunevad pärimisseaduse järgi testamendid notariaalseteks ja kodusteks. Mõlemad testamendi vormid on enda õigusjõult samaväärsed. Kodune testament võib olla tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud või omakäeliselt kirjutatud. Notariaalne testament jaguneb samuti kaheks: notariaalselt tõestatud testament ja notarile hoiule antud testament. Hoiule antud testamendi tunnus on asjaolu, et selle tegemisse on kaasatud notar. Selle testamendi puhul notar ei osale viimse tahte avalduse sisu kujundamisel ega koostamisel.
Testamendi üleandmise etapid.
Hoiule antud testamendi üleandmine toimub järgmiselt:
Testamendi sisu ja vorm.
Testaator võib omal soovil notarile korralduste sisust rääkida ja notarilt ka nõu ja kinnitust küsida, kas tema kirjapandu on õiguslikus mõttes korrektne. Seni, kuni korraldused on kinniselt ümbrikus ja notar nende sisuga isiklikult ning vahetult tutvuda ei saa, on ikkagi tegemist notarile hoiule antava testamendiga. Testaator võib igal ajal testamendi tagasi võtta ja tagasivõtmise kohta koostatakse notariaalakt ning testaator peab tasuma notari tasu seaduses sätestatud summa, et notarile hoiule antud testamendi tagasivõtmise avaldus tõestataks.
Eesti õigus ei kirjuta ette mingeid nõudmisi ümbrikus asuva testamendi teksti kirja panemise viisi kohta. Ainus nõue ümbriku sisule on, et seal peavad olema ümbrikut hoiule andva isiku korraldused oma vara kohta oma surma puhuks. 
Isiklikkuse nõue.
Kuna nii notariaalselt tõestatud testament kui ka notarile hoiule antud testament peavad olema testaatori enda tehtud, on väga oluline isiku tuvastamine. Isiku tuvastamisel lähtub notar talle tõestamistoimingut taotleva isiku esitatud isikut tõendavast dokumendist. Esiteks hindab notar seda visuaalse vaatluse teel ja seejärel võrdleb seda Politsei- ja Piirivalveameti kodakondsus- ja migratsiooniosakonna andmebaasi fotol kujutatuga. Notaril on õigus keelduda isiku tuvastamiseks esitatud dokumenti aktsepteerimast juhul, kui dokument ei ole kehtiv või on kehtetuks tunnistatud. Tegemist on rangelt notari isikliku kohustusega ja seda ei saa delegeerida büroo personalile.
Kõrveküla kraav

Kõrveküla kraav on kraav Tartu maakonnas Tartu vallas. Kraavi pikkus on 7,3 km. Kraavi valgla suurus on 11 km².
Külama jõgi

Külama jõgi (ka Külama peakraav) on peakraav Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kraavi pikkus on 5,8 km. Kraavi valgla suurus on 13,6 km².
Mõtskülä kraav

Mõtskülä kraav (ka Mõtsküla peakraav) on peakraav Põlva maakonnas Põlva vallas. Kraavi pikkus on 4,4 km. Kraavi valgla suurus on 10,3 km².
Tüvikonna põhimõte

Tüvikonna põhimõte on üks seadusjärgse pärimise põhimõtteid. Selle järgi ühe ja sama järjekorra siseselt jagatakse sugulased tüvikondadesse. Ühe tüvikonna moodustavad kõik pärandaja alanejad sugulased, kes on ühe pärandaja alaneja sugulase kaudu omavahel suguluses. Tüvikonnad määratakse pärima õigustatud isikute ja nende alanejate alusel igas järjekorras.
Tüvikonnad.
Tüvikondade arv järjekorra sees määrab pärandiosa suuruse, mis märgitakse murdosana. Iga tüvikond pärib võrdse osa tervikpärandist.
Näiteks teise järjekorra pärijate puhul:
Samamoodi kolmanda järjekorra pärijate puhul:
Tüvikondade puhul muutuvad oluliseks erinevad alanejad sugulased. Kui näiteks pärandaja vanematel on lapsi muudest suhetest, on konkreetsel lapsel võimalik pärida ainult ühe vanema osa, kuna on pärandajaga suguluses ainult ühe vanema kaudu.
Pärand saab tüvikondade vahel liikuda, kuid ainult siis, kui kõnealune tüvikond on tühi, st keegi sellest tüvikonnast ei saa pärida.
Näide.
Olukord, kus pärandaja sureb, tegemata viimse tahte avaldust. Pärandajal ei ole lapsi ega lapselapsi, aga ka abikaasat. Ka pärandaja vanemad on surnud. See-eest on aga elus 2 õde ning 1 poolvend, poolvennaga on pärandajal ühine ema. Pärimise järjekorra põhimõtte järgi ei pea vaatama kolmanda järjekorra täidetust, vaid pärand jagatakse terviklikult teises järjekorras (pärimisseadus § 12 lg-d 2 ja 3). Tüvikonna põhimõtte järgi peaksid pärima esmalt pärandaja vanemad, mõlemad ½ osas, tekib isa ja ema tüvikond. Kuna aga ka vanemad on surnud, tuleb pärand jaotada nende alanejate sugulaste vahel (asenduspõhimõte, pärimisseadus § 14 lg 3). Ema tüvikonnas on pärandaja 2 õde ning 1 poolvend, kes kõik pärivad tüvikonnas oleva osa pärandvaras võrdselt (1/3 osa ½ pärandvarast, seega 1/6 osa). Isa tüvikonnas aga poolvenda ei ole, kuna poolvend ei ole isa laps. Seega pärivad isa tüvikonnas oleva osa pärandvarast ainult pärandaja õed, pärides isa tüvikonnas mõlemad ¼ osa (1/2 osa ½ pärandvarast). Seega pärib pärandaja poolvend 1/6 osa pärandvarast, pärandaja õed aga mõlemad ¼ ja 1/6, seega kokku 5/12 suuruse osa pärandvarast.
Mähkküla peakraav

Mähkküla peakraav on peakraav Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kraavi pikkus on 2 km. Kraavi valgla suurus on 2 km².
Tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testament

Tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testament on testament, millele testaator (pärandaja) on alla kirjutanud vähemalt kahe teovõimelise tunnistaja juuresolekul ning millesse on ta märkinud testamendi tegemise kuupäeva ja aasta.
Tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testamendi nõuded.
Nõuded tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testamendile:
Testamendi tegemisel tuleb arvestada koduse testamendi koostamise üldtingimusi ja et sarnaselt omakäeliselt koostatud testamendiga kehtib tunnistajate juuresolekul tehtud testament testaatori eluajal kuus kuud.
Testaator peab tunnistajatele teada andma, et nad on kutsutud tunnistajateks testamendi tegemise juurde ja et testament sisaldab testamendi tegija viimset tahet.
Tunnistajate teavitamise eesmärk on, et tunnistajad saaksid aru, et testaator kirjutab alla oma testamendile ja on testamendile allakirjutamise hetkel teo- ja otsustusvõimeline. Tunnistajad peavad aru saama, millele testaator alla kirjutab.
Tunnistajate teavitamine on testaatori tahteavaldus. Tahteavaldus võib olla ka kaudne ja väljenduda teos, millest võib järeldada tahet kaasa tuua õiguslik tagajärg. Seega peab testaator ise teavitama tunnistajaid oma tahtest suulsielt, kirjalikult või teoga väljendatult.
Testamendi sisu ei pea tunnistajatele teatama. On oluline, et tunnistajad on testamendi allakirjutamise juures kõik samal ajal. Testamendile peab olema tunnistajate juuresolekul märgitud allakirjutamise kuupäev ja aasta.
Testamendi allkirjastab esmalt testaator ise, talle järgnevad kohe tunnistajad. Tunnistajate allkiri väljendab nende kinnitust, et testaator on testamendile alla kirjutanud ning nende arusaamist mööda saab testaator aru oma tegudest ehk on teo- ja otsustusvõimeline.
Teavitamise nõude rikkumine.
Kui testaator ei teata tunnistajatele, et nad on palutud alla kirjutama testamendile ehk viimsele tahteavaldusele, siis on testament tühine ja testamendi alusel pärimist ei toimu. Kui tunnistajad ei saa aru, millele testaator alla kirjutas, on testament vorminõude rikkumise tõttu tühine, kuna tunnistajad ei saa kinnitada, et testaator avaldas allakirjutatud dokumendis oma viimset tahet.
Nõuded tunnistajaks olevale isikule.
Tunnistajana alla kirjutanud isik ei või olla testamendiga soodustatud isik. Ka tunnistaja lähisugulased ei või olla soodustatud isikud. Sama kehtib tunnistaja abikaasa või abikaasa lähisugulaste kasuks testamendi tegemise puhul.
Tunnistajale esitatud nõuete rikkumine.
Kui testamendi tunnistaja või tema lähisugulased on siiski soodustatud isikud, on testament selles osas tühine. Ehk kui testamendiga on määratud mingi osa tunnistajale, tema abikaasale, abikaasa lähisugulastele või tunnistaja enda lähisugulastele, siis need korraldused on tühised ja pärimist ei toimu.