tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Uus-Granada asekuningriik

Uus-Granada asekuningriik (hispaania keeles "virreinato de Nueva Granada") oli Hispaania asekuningriik Lõuna-Ameerikas umbes tänapäeva Colombia, Venezuela, Panama ja Ecuadori territooriumil. Selle keskus oli Santa Fe de Bogotá. 
Uus-Granada asekuningriik loodi Peruu asekuningriigist eraldamise teel 29. mail 1717. Ta kaotati 1723 ja taastati lõplikult 1739.
Eraldi asekuningriik loodi sellepärast, et piirkond oli tähtis Lõuna-Ameerika põhilise kullatootmispiirkonnana ning strateegiliselt tähtis oma asendi tõttu, mis võimaldas võidelda salakaubaveoga ja Kariibi mere piraatidega. 
Asekuningriigi rahvaarv kasvas 18. sajandi jooksul pidevalt. Sajandi viimaseks veerandiks jõudis iive arvatavalt 1,5 protsendini aastas. 1778. aasta rahvaloenduse järgi oli asekuningriigis (välja arvatud Quito "audiencia" 'sse kuuluvad territooriumid) 742 759 elanikku.
Adžaaria lipp

Adžaaria lipp on Gruusia Adžaaria Vabariigi lipp. Praegusel kujul võeti kasutusele 2004. aastal.
Adžaaria lipp 2000–2004.
Lipu tumesinine värv sümboliseerib Musta merd, mille rannikul Adžaaria asub. Seitse tähte on kaks Adžaaria linna (Bathumi ja Khobulethi) ja viis rajooni (Helvatšauri, Khobulethi, Kheda, Šuahhevi, Hulo).
Guria piirkond

Guria piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Gruusias. 
Piirkonna ISO 3166 kood on GE-GU.
Haldusjaotus.
Regioon jaguneb kolmeks rajooniks:
Mtshetha-Mthianethi piirkond

Mtshetha-Mthianethi piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Gruusias. 
Piirkonna ISO 3166 kood on GE-MM.
Haldusjaotus.
Regioon jaguneb halduslikult
Samegrelo–Zemo Svanethi piirkond

Samegrelo–Zemo Svanethi piirkond (ka "Samegrelo–Ülem-Svanethi") on Gruusia 1. järgu haldusüksus (piirkond). 
Piirkonna ISO 3166 kood on GE-SZ.
Haldusjaotus.
Regioon jaguneb kaheksaks rajooniks ning kaheks rajooni staatuses linnaks:
Kahhethi piirkond

Kahhethi piirkond on idapoolseim Gruusia piirkondadest.
Piirkond on tuntud veinipiirkond (peamiselt Thelavi ja Kvareli rajoonides), seal toodetakse 70% Gruusia veinidest, sealhulgas kuulus Kindzmarauli.
Piirkonna ISO 3166 kood on GE-KA.
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb halduslikult kaheksaks rajooniks:
Khvemo Kharthli piirkond

Khvemo Kharthli piirkond (ka "Alam-Kharthli") on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Gruusias.
Piirkonna ISO 3166 kood on GE-KK.
Haldusjaotus.
Regioon jaguneb halduslikult kuueks rajooniks ja üheks rajooni staatuses linnaks:
Rahvastik.
Piirkonna elanikest olid 2014. aasta rahvaloenduse andmetel 51,25% grusiinid, 41,75% aserid ja 5,7% armeenlased. Piirkonna põhjaosas (Rusthavi ning Thethri Tskaro, Gardabani ja Tsalka rajoon) elavad peamiselt grusiinid; lõunaosas (Marneuli, Dmanisi ja Bolnisi rajoon) aserid. Armeenlased elavad peamiselt Tsalka rajoonis.
Samtshe-Džavahhethi piirkond

Samtshe-Džavahhethi piirkond on Gruusia 1. järgu haldusüksus (piirkond). 
Piirkonna ISO 3166 kood on GE-SJ.
Haldusjaotus.
Regioon jaguneb halduslikult kuueks rajooniks:
Rahvastik.
2014. aasta rahvaloenduse järgi olid piirkonna elanikest 50,5% armeenlased ja 48,3% grusiinid. Läänepoolseima, Adigeni rajooni elanikest olid 97,1% grusiinid, Bordžomi rajoonis 87,2% (armeenlasi 8,63%), Aspindza rajoonis 86.38% (armeenlasi 13,31%) ja Ahhaltsihhe rajoonis 64,8% grusiinid ning 34,5% armeenlased. Ninotsminda rajooni elanikest on 95% ja Ahhalkhalakhi rajoonis 93% armeenlased.
Šida Kharthli piirkond

Šida Kharthli piirkond (ka "Sise-Kharthli") on Gruusia 1. järgu haldusüksus (piirkond). 
Piirkonna ISO 3166 kood on GE-SK.
Tema põhjaossa jääb suurem osa end iseseisvaks kuulutanud Lõuna-Osseetia territooriumist. Piirkonna pindala on 6200 km², millest Gruusia kontrolli all on 4807,7 km².
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb üheks rajooni õigustes linnaks (Gori) ja viieks rajooniks:
Hispaania Portugal

"Siin on loetletud Hispaania okupatsiooni ajal olid Portugalis valitsenud asevalitsejad."
Laos

Laos, ametlikult Laose Demokraatlik Rahvavabariik (lao keeles ສາທາລະນະລັດ ປະຊາທິປະໄຕ ປະຊາຊົນລາວ, "Sathalanalat Paxathipatai Paxaxôn Lao") on merepiirita sotsialistlik riik Kagu-Aasias Indohiina poolsaarel. Piirneb Kambodža, Vietnami, Tai, Myanmari ja Hiinaga.
Laos oli 1949. aastani Prantsusmaa protektoraat Prantsuse Indohiinas.
1354. aastal rajati praeguse Laose alale Lan Xangi kuningriik.
Haldusjaotus.
Laos jaguneb halduslikult 17 provintsiks ja pealinna prefektuuriks:
Provintsid jagunevad 140 ringkonnaks, mis jagunevad rohkem kui 11 000 vallaks.
Saalihoki

Saalihoki (algne termin "saalibändi" on ebasoovitatav) on siseruumides mängitav maahokisarnane võistkondlik sportmäng. Kaks võistkonda võistlevad teineteise vastu plastist hokikeppidega eesmärgiga lüüa kerge aukudega plastpall vastasvõistkonna väravasse.
Saalihoki sai alguse koolidest ja on lisaks võistlusspordile populaarne harrastussport. Suurima populaarsuse on mäng saavutanud Soomes, Rootsis ja Šveitsis. Populaarsus kasvab jätkuvalt nii Euroopa riikides kui ka Aasias (Singapur, Jaapan, Taiwan).
Maailmameistrivõistlusi on peetud alates 1996. aastast. Nii meeste kui ka naiste maailmameistrivõistlusi peetakse iga kahe aasta järel, paarisaastatel meeste, paaritutel naiste MM. 2008. aastal mängis Eesti koondis esimest korda saalihoki A-divisjoni maailmameistrivõistlustel, mis korraldati Tšehhis 6.–14. detsembril.
Eesti saalihoki.
Eestis on umbes 1400 saalihokimängijat. Kõrgeim liiga on Meistriliiga.
Põhja-Korea haldusüksused

Põhja-Korea on jaotatud üheksaks provintsiks ja neljaks keskalluvusega linnaks.
Lõuna-Korea haldusjaotus

Lõuna-Korea koosneb 17 provintsi taseme haldusüksusest: 9 provintsist ("do"), 7 keskalluvusega linnast ja pealinnast ("teukbyeolsi"). Provintsi taseme haldusüksused jagunevad maakondadeks ("gun"), ringkondadeks ("gu") ja maakonna õigustega linnadeks ("si").
Maakonna taseme haldusüksused.
Järgmises tabelis on loetletud maakonnad, ringkonnad ja maakonna õigustega linnad provintsi taseme haldusüksuste kaupa.
Adventism

Adventism on kristlik liikumine, mis kuulub protestantide hulka ning tekkis 19. sajandil Ameerika Ühendriikides Jeesuse Kristuse teise tuleku ootuses. Nimetus tuleneb ladinakeelsest sõnast "adventus" 'saabumine', mis viitab Kristuse teisele tulemisele. 
Adventistide tuntuimaks jutlustajaks oli algusaastatel William Miller ning liikumine kogus kiiresti 50 000 – 100 000 järgijat, kes uskusid, et Jeesus Kristus tuleb tagasi 22. oktoobril 1844. See arvamus oli tekkinud Piibli prohvetikuulutuste väärtõlgendamisest ning tõi endaga kaasa suure pettumuse, mille tagajärjel paljud kaotasid usu.
Esialgu oli tegu liikumisega, milles osales mitme kiriku liikmeid, sealhulgas baptiste, metodiste ja universaliste. Pärast suurt pettumust jagunesid usklikud eri liikumistesse, millest tekkisid uued kogudused. Peamiseks adventistide koguduseks on Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus, mis organiseerus 1863. aastal ja millel oli 2008. aastal üle maailma 15,8 miljonit liiget. Lisaks Kristuse teisele tulemisele peavad nad tähtsaks ka kümne käsu pidamist, sealhulgas hingamispäeva sabati pühitsemist laupäeval ning tervislikke eluviise.
Riigikeel

Riigikeel on keel, mis on riigi või muu territooriumi konstitutsioonis riigikeeleks määratud.
Pooltel maailma riikidel on riigikeel. Mõnel riigil, näiteks Eestil ja Albaanial, on ainult üks riigikeel. Mõnel riigil on mitu riigikeelt, näiteks Belgial, Soomel, Afganistanil, Paraguayl, Boliivial, Indial, Šveitsil ja Lõuna-Aafrika Vabariigil.
Mõnel riigil, näiteks Iraagil, Itaalial ja Hispaanial, on üks üleriiklik riigikeel, kuid mõned keeled on kaasriigikeeled mõnes tähtsas piirkonnas. Mõnel riigil, näiteks Ameerika Ühendriikidel, riigikeelt küll ei ole, kuid mõnes osariigis on riigikeeled (vaata Keeled Ameerika Ühendriikides). Mõnel riigil ei ole üldse riigikeelt, näiteks Austraalial, Eritreal, Luksemburgil, Rootsil, Tuvalul ja Suurbritannial.
Mõnes Aafrika riigis ja Filipiinidel ei ole riigi- ja õppekeeleks riigi kõige levinum keel. Iirimaal aga on riigikeelt ("national language") iiri keelt kõnelejaid väga vähe, kuna enamik rahvast kõneleb ametlikult madalama staatusega inglise keelt. Sarnane olukord on Uus-Meremaal, kus elanike enamik kõneleb inglise keelt, kuid ainus riigikeel on maoori keel.
Mõnes riigis on keelte kasutamine poliitiliseks tüliküsimuseks.
Eesti riigikeel on eesti keel.
Gupo sild

Gupo sild on sild Lõuna-Koreas Naktongi jõel, Busani linna territooriumil Gangseo linnarajoonis. 
Sild valmis 7. märtsil 1932, kandis siis nime 계루바식판향교 (Gyero Basikpan Hyang-gyo) ja tal oli 56 sammast. Sel ajal oli see Korea pikim sild ja talle anti hüüdnimi Nakdong Janggyo. Hiljem lülitati sild Gupo liiklussüsteemi ja ka silla nimi muudeti.
Sild ühendab Kyŏngnami regiooni ja Seouli–Busani liiklusteed. Sild on nii majanduslikult kui ka kultuurilis-poliitiliselt väga tähtis ühendustee.
Korea sõja ajal oli sild tähtis sõjavarustuse transportimisel Busani.
Elevandiluurannik

Elevandiluurannik (ametlikult Côte d'Ivoire'i Vabariik; [kot-divu'aar]) on riik Lääne-Aafrikas Guinea lahe põhjarannikul. 
Riik piirneb läänes Libeeria ja Guineaga, põhjas Mali ja Burkina Fasoga ning idas Ghanaga. 
Iseseisvumise ajal oli tegemist ühe edukama majandusega Lääne-Aafrika riigiga, hiljem on selle majandust räsinud korruptsioon ja kaks kodusõda.
Nimi.
"Côte d'Ivoire" tähendab prantsuse keeles elevandiluurannikut. Vahetevahel on kasutatud ka tõlget "Vandlirannik". Maa on saanud nime kunagise tähtsaima ekspordiartikli elevandiluu ehk vandli järgi. 
President Félix Houphouët-Boigny tegi 1985. aastal korralduse, et nime "Elevandiluurannik" tohib kasutada ainult prantsuskeelsena ning seda ei tohi tõlkida. Teiste nimede ja tõlgete kasutamine on riigis karistuse ähvardusel keelatud. 
Riigi tavanimi eesti keeles on Elevandiluurannik, diplomaatilises kontekstis peetakse sobivaks ka nime Côte d'Ivoire. 
Asustus.
Riigi suurim linn on Abidjan, kus elas 2014. aasta andmetel 4 395 243 inimest.
Haldusjaotus.
Riik jaguneb 14 ringkonnaks, mis omakorda jagunevad 31 piirkonnaks:
2011. aastani oli riik jaotatud 19 piirkonnaks, mis omakorda jagunesid 58 departemanguks:
Poliitika.
2010. aasta presidendivalimised kaotanud Laurent Gbagbo keeldus võimult lahkumast ning alanud rahutuste käigus tapsid senisele presidendile ustavad väed valimiste võitjaks kuulutatud opositsioonipoliitiku Alassane Ouattara poolehoidjaid. Valimiskomitee sõnul sai opositsioonipoliitik, endine peaminister Alassane Ouattara teises valimisringis 54% häältest. Elevandiluurannikul olid need üle kümne aasta esimesed presidendivalimised. Kuigi Ouattarat pidasid Elevandiluuranniku seaduslikuks presidendiks ÜRO, USA, Euroopa Liit, Prantsusmaa ja Aafrika Liit, keeldus ametis olev riigipea Laurent Gbagbo võimult lahkumast. 
Riigist põgenes enam kui 400 000 inimest ning ÜRO andmetel tapeti 2010. aasta novembrikuiste presidendivalimiste järel vähemalt 410 inimest.
Riigi lõunaosa hoidsid enda kontrolli all Gbagbo väed ja põhjaosa Alassane Ouattara poolehoidjad. Viimased saavutasid ülekaalu ning 11. aprillil 2011 vangistasid Alassane Ouattarale ustavad väed presidendipalee keldrisse varjunud Gbagbo.
Majandus.
Elevandiluurannikul toodetakse enam kui kolmandik maailma kakaoubadest. 2006. aastal andis Elevandiluurannik umbes 40 protsenti maailma kakaotoodangust, aga kodusõjajärgsetel aastatel soiku jäänud investeeringute tõttu on toodang langemas. 
Elevandiluurannik ja Eesti.
2006. aasta augustis sattus Paldiski sadamast väljunud tankerilt Probo Koala Abidjani lähedal asuvale prügimäele mürgiseid jäätmeid, mille tagajärjel suri 15 inimest ja tervisekahjustusi sai 4000–5000 inimest. Hollandi prahtimisfirma Trafigura maksis Elevandiluuranniku valitsusele hüvitist 198 miljonit USA dollarit ning valitsus loobus edasistest nõuetest Trafigura vastu.
Djibouti

Djibouti [džib'uuti] on riik Aafrika idaosas. Djiboutil on maismaapiir kolme riigiga: Eritreaga põhjas, Etioopiaga läänes ning Somaaliaga kagus. Djiboutist kirdesse ning läände jäävad Bab el Mandebi väin Punases meres ning Adeni laht. 20 km kaugusel teisel pool Bab El Mandebi väina on Aasia maailmajaos asuv Jeemen.
19. sajandil rajas Prantsusmaa Djibouti alale Prantsuse Somaalimaa protektoraadi. 1967 pandi sellele nimeks "Afar ja Issa". 27. juunil 1977 riik iseseisvus ja võttis nimeks Djibouti.
Keeled.
Elanike emakeelteks on valdavalt somaali keel (500 tuhandel) ja afari keel (300 tuhandel). Riigikeeli on kaks – araabia keel ja prantsuse keel.
Loodus.
Suurimad järved on Assali järv ja Abbe järv (kuulub osaliselt Etioopiale).
Haldusjaotus.
Riik jaguneb viieks piirkonnaks ja pealinnaringkonnaks (Djibouti). Piirkonnad on:
Piirkonnad omakorda jaotatakse 15 ringkonnaks.
Ghana

Ghana Vabariik on riik Lääne-Aafrikas Guinea lahe ääres.
Riigile võeti nimi 11. sajandini suurt osa Lääne-Aafrikast hõlmanud Ghana impeeriumi järgi.
Ghana pindala on 238 533 km².
Asend.
Ghana asub veidi ekvaatorist põhja pool. Tema Three Pointsi neeme tipus asuva kõige lõunapoolsema punkti põhjalaius on 4° 30'. Riiki läbib nullmeridiaan. Punkt, mille pikkus- ja laiuskraad on mõlemad nullid, asub umbes 614 km Accrast lõuna pool Guinea lahes.
Riigi ulatus põhja-lõuna suunas on umbes 670 km ja ida-lääne suunas umbes 560 km.
Ghanal on läänes 668 km pikkune piir Elevandiluurannikuga, põhjas 549 km pikkune piir Burkina Fasoga ja idas 877 km pikkune piir Togoga.
Rannajoone pikkus on 539 km.
Riik.
Ghana kuulub Rahvaste Ühendusse. Põhiseadus kehtib alates 1992. aastast.
Ghana on presidentaalne vabariik. President on ühtlasi ka valitsusjuht. Ta valitakse enamusvalimistel neljaks aastaks. President nimetab valitsuse, kelle peab ametisse kinnitama parlament.
Seadusandlikku võimu teostab ühekojaline parlament, kuhu kuulub 230 liiget. See valitakse ametisse enamusvalimistel neljaks aastaks. Nii presidendi- kui ka parlamendivalimised toimusid viimati 2008. aastal.
Ghanas on mitmeparteisüsteem. Suuremad erakonnad on Uus Patriootlik Partei ("New Patriotic Party") ja Rahvuslik Demokraatlik Kongress ("National Democratic Congress").
Ghana president on alates 7. jaanuarist 2009 Rahvusliku Demokraatliku Kongressi liider John Atta Mills.
Ghana on Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse liige.
Ghanal on diplomaatilised suhted Eestiga alates 5. veebruarist 1992. Eesti aukonsul Ghanas on Nabil Makram Basbouse.
Haldusjaotus.
Ghana jaguneb 16 piirkonnaks (sulgudes halduskeskus):
Rahvastik.
Arvutuslikult elab Ghanas 2009. aastal 24 018 055 inimest.
Umbes kaks kolmandikku rahvast räägib kvaa keeli. Riigikeel on inglise keel.
Kristlased moodustavad umbes 63 protsenti rahvastikust. Islamisulisi on 16 ja põlisusundite järgijaid 21 protsenti.
Suuremad linnad on pealinn Accra (2,37 miljonit elanikku), Kumasi (1,85 miljonit) ja Tamale (0,45 miljonit).
Ajalugu.
Praeguse Ghana Vabariigi eelkäija oli aastatel 1821–1957 eksisteerinud Briti koloonia Kullarannik (inglise keeles "Gold Coast").
Guinea

Guinea on riik Lääne-Aafrikas. See on endine Prantsusmaa asumaa (Prantsuse Guinea), mis iseseisvus 1958. aastal.
Guinea piirneb läänes Guinea-Bissauga, põhjas Senegali ja Maliga, idas Elevandiluurannikuga, lõunas Libeeria ja Sierra Leonega ning edelas Atlandi ookeaniga.
Haldusjaotus.
Riik jaguneb seitsmeks piirkonnaks ja üheks keskalluvusega linnaks:
Piirkonnad jagunevad 33 prefektuuriks.
Rahvatervis.
2014. aastal tabas Guinead Ebola viirushaiguse epideemia. ÜRO Lastefondi UNICEF-i 24. märtsi teate kohaselt oli Guineas Ebola viirusega nakatunud 80 inimest ja nendest haigusse surnud 59 inimest.
WHO juunikuu statistika järgi on Aafrikas – Guineas, Sierra Leones, Libeerias ja veel mitmes riigis – registreerinud juba enam kui 500 Ebola viirusega nakatunud patsienti ja enam kui 300 surmajuhtumit.
Guinea-Bissau

Guinea-Bissau (ametlikult Guinea-Bissau Vabariik) on riik Lääne-Aafrikas Atlandi ookeani rannikul.
Riik piirneb põhjas Senegaliga, lõunas ja idas Guineaga.
Nimi.
Endise Portugali asumaana kutsuti teda Portugali Guineaks. Kui riik iseseisvus, siis vältimaks vaidlusi nime pärast Guineaga võeti pealinna Bissau järgi nimeks Guinea-Bissau.
Haldusjaotus.
Guinea-Bissau on jaotatud kaheksaks piirkonnaks ja üheks autonoomseks sektoriks. Need on omakorda jaotatud 37 sektoriks.
Ajalugu.
Kuni 18. sajandini oli Guinea-Bissau Mali impeeriumi Gabù kuningriigi osa. 17. sajandil jõudsid sinna aga Portugali orjakaupmehed, kes sajandi lõpuks koloniseerisid kogu riigi praeguse ala.
1956. aastal alustas Guinea ja Cabo Verde Iseseisvuspartei (PAIGC) relvastatud vastupanu kolonisaatoritele. Džunglisõjaks vajaliku varustuse eksportis PAIGC peamiselt Hiinast, Nõukogude Liidust ja teistest Aafrika riikidest. Vastupanu haaras peagi kogu riigi ning 1973. aastaks oli PAIGC kontrolli all suur osa Guinea-Bissau territooriumist. 24. septembril 1973 kuulutati välja iseseisvus, mis leidis tunnustamist novembris 1973 toimunud ÜRO peaassambleel. 1974. aastal toimus riigis sõjaväeline riigipööre ning järgmised kümme aastat juhtis Guinea-Bissaud sotsialistlik revolutsiooninõukogu. Esimesed mitmeparteilised valimised toimusid 1994, kuid armee hakkas mässama ning riigis puhkes kodusõda. Uued valimised toimusid 2000 ning riigi presidendiks sai Kumba Ialá.
Septembris 2003 toimus järjekordne riigipööre ning Kumba Ialá arreteeriti ja anti kohtu alla süüdistatuna võimetuses lahendada riigi probleeme. Pärast mitmekordset edasilükkamist toimusid märtsis 2004 taas parlamendivalimised, kuid sõjaliste klikkide võimuvõitlus viis sõjavägede ülemjuhataja mõrvamiseni ning riigis puhkesid taas laialdased rahvarahutused.
Juunis 2005 toimunud presidendivalimistel seadis oma kandidatuuri üles ka endine president Kumba Ialá, kuid kaotas ning valimised võitis João Bernardo Vieira, kes oli kõrvaldatud võimult 1998. aastal riigipöördega. Vieira oli aga absoluutselt vastuvõetamatu peaminister Carlos Gomes Júniorile ning seetõttu saatis president valitsuse laiali.
2. märtsil 2009 mõrvasid president João Bernardo Vieira mehed väidetavalt tema paleesse tunginud sõjaväelased.
Diplomaatilised suhted Eestiga.
8. detsembril 2007 sõlmiti Eesti ja Guinea-Bissau vahel diplomaatilised suhted. Ühisdeklaratsioonile kirjutasid Lissabonis toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika riikide tippkohtumise raames alla Eesti peaminister Andrus Ansip ja Guinea-Bissau välisminister Maria da Conceição Nobre Cabral. Juures viibis Guinea-Bissau president João Bernardo Vieira.
Detsember 2003

Detsember 2003, sündmuste kroonika
Jamaica

Jamaica (eesti keeles varem "Jamaika") on riik ja saar Kariibi meres. See piirneb põhjas Kuubaga ja idas Haiti saarega, kus asuvad Haiti ja Dominikaani Vabariik.
Ajalugu.
Riigi nimi pärineb aravakkidelt, kes asusid saarele elama umbes aastal 1000. "Xamayca" tähendas 'puu- ja veemaad'.
Jamaica avastas eurooplaste jaoks Christoph Kolumbus 1494. aastal. Algul sai sellest Hispaania asumaa. Kolumbus kasutas saart oma perekonna eravaldusena.
Aastal 1670 hõivasid saare inglased. Briti asumaaks oleku esimese 200 aasta järel sai Jamaicast maailma suurim suhkru eksportija. See sai võimalikuks tänu suure hulga orjatööjõu sissetoomisele Aafrikast.
Aastal 1838 keelustati saarel ametlikult orjapidamine, sest mustanahaliste suhtarv oli muutunud suureks: iga valge inimese kohta saarel tuli ligi 20 mustanahalist. Mustanahalised tõstsid orjuse vastu mässu.
Aastate pikku muutus Jamaica üha Suurbritanniast sõltumatumaks. 1958. aastal sai Jamaicast iseseisev provints Lääne-India Saarte Föderatsiooni koosseisus. Jamaica eraldus föderatsioonist 1962. aastal ja on nüüdseks täielikult iseseisev riik maailma rahvaste peres.
Majanduse allakäik 1970. aastatel tekitas riigis vägivallalaineid, mis mõjusid ebasoodsalt Jamaica peamisele sissetulekuallikale turismile.
Riik.
Jamaica on konstitutsioonilise monarhiaga riik. Riigipea on Jamaica kuningas (praegu Charles III). Tema võim on põhiliselt sümboolne. Monarhi esindab saarel kindralkuberner, kellel on riigipea roll. Vabariigi pooldajate arv on Jamaical viimasel ajal kasvanud ja tundub, et lähitulevikus monarhiast loobutakse.
Jamaica parlament on jagatud kaheks kojaks – esindajatekojaks ja senatiks. Esindajatekoja liikmed valitakse otse. Enamuse kohti saanud partei juht saab peaministriks. Senati koosseis nimetatakse peaministri ja opositsiooni liidri poolt.
Jamaical on kaheparteisüsteem: kordamööda on võimul Riiklik Rahvapartei ja Jamaica Tööpartei.
Haldusjaotus.
Jamaica on jagatud kolmeks maakonnaks ja need 14 vallaks:
Loodus.
Jamaica saare sisemaa on mägine. Mägesid ümbritseb kitsas rannikutasandik. Seetõttu asuvad kõik suuremad linnad rannikulal. Suuremad linnad on pealinn Kingston ja Montego Bay saare põhjaosas.
Jamaica kliima on troopiline, kuum ja niiske. Sisemaa kliima on muutlikum.
Õigusteadus

Õigusteadus on teadus, mis selgitab kehtivate õigusnormide sisu. Tavakasutuses jäävad tagaplaanile küsimused õigusteaduse teaduslikkusest ja õigusnormide kehtivusest, mida lihtsalt eeldatakse, ja keskendutakse õigusnormide sisu küsimustele.
"Põhiartikkel:" Jurisprudents
Õigusteadus ja jurisprudents.
Eelneva tõttu samastatakse enamikul juhtudel õigusteadus jurisprudentsiga ehk õigusdogmaatikaga kui normide sisu selgitamisega. Sisu selgitamisele suunatud tegevust nimetatakse tõlgendamiseks. Tõlgendamine ongi jurisprudentsi meetod, mille objektiks on õigusnormid. Uurimisobjekti järgi võib jurisprudentsi täpsemalt liigitada, näiteks karistusõigusjurisprudentsiks, riigiõigusjurisprudentsiks jne.
Õigusteadus kui jurisprudents ("Rechtswissenschaft") on peamiselt Saksa 19. sajandi teise poole õigusteadlaste looming, mis kasvas välja Carl Friedrich von Savigny ideedest. Savigny väitis oma vaidluses Thibaut'ga, et loomuõiguse asemel tuleks Saksa eraõiguse kodifitseerimisel pöörduda Saksa riikides ajalooliselt jõus olnud õiguse poole. See tähendas Rooma eraõiguse uurimist.
Õigusteaduse mõiste tugineb eeldusele, et õigusmaterjale (seadusi, tavaõigust jne) on võimalik vaadelda loomulikult esinevate nähtustena, mille uurimisest õigusteadlane avastab sisemised põhimõtted ja seosed, analoogiliselt loodusteadustega. Kehtivat õigust nähakse süsteemina, millesse iga uus põhimõte peab lünkadeta paiknema. Sellest tuleneb suur huvi definitsioonide ja klassifikatsioonide vastu, mida ei vaadelda mitte kokkuleppelistena, vaid tõe kehastusena. See protsess leiab aset kõrgel abstraheerituse tasemel, traditsioonilise formaalse loogika reegleid järgides. Jurisprudentsi iseloomustab püüdlus puhtuse poole, millest tuleneb muude sotsiaalteaduste leidude, samuti väärtuste mittejuriidilistena kõrvalejätmine. 
Mandrieuroopa õigusteaduskondade õppekavades määravat rolli omav õigusteadus on seega üks peamisi eristavaid jooni mandrieuroopa ja angloameerika õigussüsteemide vahel. Lihtsustatult on öeldud, et "üldise õiguse kohtunikud on probleemilahendajad, mitte teoreetikud, ja tsiviilõiguse rõhk stsientismile, süsteemiehitamisele, formalismile ja muule taolisele jääb efektiivsele probleemilahendamisele ette".
"Vaata ka:" Õigussotsioloogia, õigusajalugu, võrdlev õigusteadus, õigusteooria
Õigusteadus ja õigusteadused.
Laiemas tähenduses hõlmab õigusteaduse mõiste mitmeid teadusi, mis tegelevad õigusnormide sisust kõrvale jäävate küsimustega. Seega erinevad nad jurisprudentsist nii meetodi kui ka uurimisobjekti poolest.
Õigusteaduste valdkonnad:
Lennundus

Lennundus (ka aviatsioon, ladina keeles "avis" 'lind') on õhusõidukite ja nende lendamisega seotud teoreetiline ja praktiline valdkond.
Lennunduse ehk lennuasjanduse alla kuuluvad lennukiehitus, sõjalennundus, lastiveo- ja reisilennundus, eriotstarbevaldkonna lennundus ja harrastus- ehk hobilennundus, kaasa-arvatud sportlik lendamine jne.
Lennunduse ajalugu on üle 2000 aasta pikkune, vt Daidalos ja Ikaros. Esimeste lennuvahendite, õhust kergemate lennuvahendite, kuumaõhupallide kasutuselevõtt jääb aga 18. sajandisse ja õhust raskemate, motoriseeritud lennumasinate teke 20. sajandi algusse.
Eesti lennundusseaduse järgi on lennundustegevus "õhusõiduki käitamise, mehitamise, valmistamise ja hoolduse, lennuliikluse teenindamise, lennuväljade ja kopteriväljakute käitamise ning lennundusspetsialistide koolitamisega" tegelev valdkond.
Eesti vabariigi noorim lennureisija oli Rhona Villanueva. Ta lendas vastsündinuna koos vanematega isa Ulrich Brasche eralennukis Tallinnast Viljandisse.
Valgevene keel

Valgevene keel on idaslaavi keelte hulka kuuluv keel. 
Ajalugu.
Vanavalgevene keel oli Leedu suurvürstiriigis kasutusel asjaajamiskeelena, milles pandi kirja ka seadusi (Leedu statuudid).
Keelereformid 20. sajandil.
20. sajandi I poolel toimus Valgevenes kaks keelereformi. Neist esimene lähendas kirjakeelt valgevene kõnekeelele – sellist (klassikalist) kirjakeelt (тарашкевіца ("taraškievica")) kasutati ametlikult kuni 1933. aastani. Tänapäeval on klassikalise kirjakeele kasutamine levinud rahvuslikult meelestatud valgevenelaste seas. 
Teine, 1933 toimunud reform lähendas valgevene kirjakeelt tugevasti vene keelele (наркамаўка, vabas tõlkes 'rahvakomissarikeel'). 
Suur osa tänapäeva Valgevene elanikest kasutab vene-valgevene segakeelt, mille sõnavara pärineb vene keelest, aga grammatika valgevene keelest. Seda keelt nimetatakse trasjankaks (трасянка).
Valgevene tähestikud.
Traditsiooniliselt kasutatakse valgevene keeles kirjutamisel kirillitsat ("Kirylica"). Vähetuntud on fakt, et valgevene keeles kirjutamisel kasutatakse ka ladina kirjal põhinevat tähestikku ("Łacinka").
Vitaŭt Suure ajal Leedu suurvürstiriiki asunud tatarlaste järeltulijad läksid üle valgevene keelele, kuid kasutasid selle kirjutamiseks 20. sajandi alguseni araabia kirja.
Kirylica (esimeses ja teises reas on suur- ja väiketähed, kolmandas transkriptsioon eesti keelde)&lt;br&gt;
Lacinka&lt;br&gt;
2004

2004. aasta (MMIV) oli 21. sajandi 4. aasta. See oli liigaasta.
Kalender.
Eelmine aasta – Järgmine aasta – Sada aastat tagasi
Armenian Airways

Armenian International Airways (Armenian Airways) oli Armeenia lennuettevõte.
Firma loodi 2002. aastal ning tegeles reisijate veoga Ateenasse, Beirutisse, Dubaisse, Kiievisse, Pariisi, Peterburi ja Viini. 2005. aastal läks Armenian International Airlines pankrotti, tema lennud ja lennukipargi võttis üle Armavia.
Firma president oli Levon Baghdasarjan.
Ida-Aserbaidžaani provints

Ida-Aserbaidžaani provints (pärsia "Āz̄arbāyjān-e Sharqī"; rööpnimi "Āz̄arbayejān-e Khāvarī") on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. 
 "Märkus: elanike arv on arvestuslik (2003. aasta lõpu seis)"
Jaanuar 2004

Jaanuar 2004, sündmuste kroonika
Lõuna-Korea kiirteed

Lõuna-Korea kiirteede võrgustik on tihe Sŏuli piirkonnas ja riigi lõunaosas, sest enamik elanikkonnast on koondunud just nendesse piirkondadesse.
Kiirteed Lõuna-Koreas on küllaltki ajakohased ning neid täiustatakse ja arendatakse pidevalt. Esimene kiirtee ehitati Lõuna-Koreasse 1970. aastatel. Kõik valmis kiirteed on ehitanud (ja olnud nende ehituse eestvedajad) erakapitalil põhinevad firmad. Et autode hulk pidevalt kasvab, suureneb järjest ka vajadus uute ja suurema läbilaskevõimega kiirteede järele. Kiirtee kasutamise tasu suurus sõltub peamiselt firmast, kes teed haldab. On ka mõned linnasisesed kiirteed, näiteks kiirtee nr 100 Sŏulis, mille kasutamise eest tuleb maksta vähem ja mille läbilaskevõime on suurem kui teistel kiirteedel.
Kiirteed, nende numbrid ja nimed, ka korea keeles:
 Sŏul – Taejŏn – Taegu – Pusan kokku 428 km
 Kwangchang – Chinju – Masan – Kimhae – Pusan
 Taegu – Namwŏn – Kwangju
 Sŏul – Ansan – Buryeong – Mokp'o
 Ulsan – Kiirtee nr 1
 valmib alles 2006, ühendab kiirteed nr 15 kiirteega nr 30
 valmib alles 2004
 valmib alles 2004
 koosneb kahest osast, mille ehitasid erinevad firmad: 
 Sunch'ŏn – Kwangju – Jeonan
 Jeonan – Kongju – Nonsan 178,5 km
 valmis alles 2006
 Hanam – Taejŏn – Chinju – Tongyeong
 tee on ainult 31 km pikk ja kulgeb paralleelselt kiirteega nr 35 Sŏuli piirkonnas
 ühendab kiirteed nr 15 kiirteega nr 1, on ainult 20,2 km pikk
 koosneb kolmest lõigust, mis on veel ühendamata. 
 Ich'ŏn – Chunjgu – Sangju – Kimch'ŏn – Taegu – Masan
 Inch'ŏn – Ansan – Ich'ŏn – Kangnŭng
 Ch'unch'ŏn – Wŏnju – Chech'ŏn – Taegu
 kaks lõiku, ühendab kiirteed nr 50 Tonghae linnaga
Maailmaaeg

Maailmaaeg (inglise keeles "Universal Time", lühend "UT") on rahvusvaheliste lepetega kehtestatud ühtne aeg ehk ühtlusaeg, mis põhineb ööpäeva tegelikul pikkusel.
Maailmaaja aluseks oli 1925. aastast alates Greenwichi kohalik keskmine päikeseaeg GMT (inglise keeles "Greenwich Mean Time"), s.o päikeseaeg Greenwichi observatooriumi läbival nullmeridiaanil.
Maa pöörlemine (ümber oma telje) ja tiirlemine (ümber Päikese) allub pidevalt teatavatele väikestele muutustele, mis pole vajaliku täpsusega mõõdetavad ja ennustatavad. Maakera pöörlemine aeglustub (peamiselt loodeliste jõudude mõjul) ja järelikult ööpäev vähehaaval pikeneb. See aeglustumine toimub ebaühtlaselt; neid ebaühtlusi arvestava maailmaaja tähis on UT1 ("Universal Time No. 1"). Maa tiirlemisperioodi (aasta pikkuse) kõikumisi kajastab UT2.
Järelikult ööpäeva või aasta pikkusel põhineva astronoomilise aja skaalal pole võimalik mõõta aega niisuguse täpsusega, mis on vajalik loodusteadustes ja tehnikas. Seepärast võeti 1972. aastal kasutusele rahvusvahelise aatomiaja (TAI) sekundil põhinev maailmaaeg. Maakera pöörlemise ebaühtluse tõttu aga ei kulge aatomikellaga mõõdetav aeg ja ööpäeva tegelikku pikkust väljendav päikeseaeg sünkroonselt. Nende aegade kooskõlastamiseks (koordineerimiseks) kasutatakse nn liigsekundit, mis lisatakse vajadust mööda ‒ et aatomiaja ja päikeseaja UT1 erinevus ei ületaks 0,9 s ‒ aasta või poolaasta lõpul UTC-ajale. Sekundi lisamise korral on detsembri või juuni viimase minuti pikkus 61 s; seega Eestis võib sekund juurde tulla talvel kell 1.59.60 ja suvel 2.59.60.
Seda lisasekunditega maailmaaega nimetatakse koordineeritud maailmaajaks ehk UTC-ajaks (lühend inglise keele sõnadest "Universal Time Coordinated"), mille puhul on ööpäeva pikkus täpselt 60 × 60 × 24 = 86 400 sekundit. Seega põhineb UTC-aeg nagu aatomiaegki SI sekundil.
Maailmaaega hoiab ja levitab Bureau International de l'Heure (Rahvusvaheline Ajabüroo), samuti teeb see ajateenistus otsuse lisasekundi kohta, teatades sellest vähemalt 8 nädalat enne lisamist. 
Maailmaajast ja Greenwichi nullmeridiaanist lähtuvalt on määratud vööndiajad maailma 24 ajavööndis.
Olgu märgitud, et Suurbritannias ja veel mõnes riigis kasutatakse endiselt kellaajaga seoses ajaskaala lühendit GMT, kuigi tegelikult on mõeldud koordineeritud maailmaaega. 
GPS-aeg põhineb koordineeritud maailmaajal, ent ilma liigsekunditeta. GPS-aeg ja UTC-aeg ühtlustati 1980. aasta 6. jaanuaril; sel ajal oli vahe TAI – UTC = 19 sekundit. Liigsekundite lisandumise tõttu on see erinevus järk-järgult muutunud. GPS-vastuvõtja arvutab jooksvalt GPS-aja ümber UTC-ajaks, kusjuures viga ei ületa 1 mikrosekundit.
Vööndiaeg

Vööndiaeg (inglise keeles "zone time", "standard time") on ajavööndil põhinev kellaaeg kindlaksmääratud paikkonnas või riigis. Vööndiaeg vastab geograafilise pikkuse jaotamisele 24 ajavööndiks. Erineva vööndiajaga territooriumide eraldusjooned ei järgi kuigi täpselt ajavööndite piire, vaid lähevad mööda riikide või paikkondade vahelisi halduspiire. 
Vööndiajad erinevad üksteisest ühe täistunni võrra. Erandiks on mõned üksikud riigid (Iraan, Afganistan, India, Myanmar, Nepal) või nende osad (Kanadas, Austraalias), kus erinevus naabervööndi ajast on 0,5 tundi.
Kellaaeg vööndites lähtub maailmaajast UTC ja Greenwichi meridiaanist. See meridiaan on nullvööndi UTC±0 keskjoon. Vööndi number näitab, mitu tundi erineb selles vööndis tunninäit maailmaajast. Näiteks vööndis +9 asuvas Jaapanis on kell UTC+9, vööndis -5 asuvas Peruus UTC-5. Et teada saada, mis on kell parajasti mingis ajavööndis, tuleb Eestis talvel lahutada hetke kellaajast 2 ja suvel 3 ning liita vööndinumber (õige märgiga). Näiteks kui meil on suvel kell 13.05, siis Jaapanis on kell 13 - 3 + 9 = 19.05 (ehk 7.05 p.l.) ja Peruus 13 - 3 - 5 = 5.05 (ehk 5.05 e.l.). Kui meid huvitavas riigis kehtib suveaeg, tuleb lisada 1 tund.
Põhjapooluselt lõunapooluseni ulatuvasse 15° laiusesse ajavööndisse jääb mitmesuguseid paikkondi ja eri riike. Vastavalt võib vööndiaegadel olla erisuguseid nimetusi, näiteks
Ühes riigis võib olla ka mitme nimega vööndiaegu, kui see riik hõlmab mitut ajavööndit. Näiteks USA-s on seitse vööndiaega, sealhulgas Pacific Standard Time (UTC - 8 h), Central Standard Time (UTC - 6 h), Eastern Standard Time (UTC - 5 h).
Paljudes riikides, eriti Euroopas, rakendatakse suveaega, mis on vööndiajast ühe tunni võrra ees.
Kohalik päikeseaeg

Kohaliku päikeseaja järgi on päike kõige kõrgemal taevas täpselt kell 12.00 ja kõige madalamal horisondi all kell 24.00. Kohaliku päikeseaja järgi elades on päikeseloojangust südaööni täpselt samapalju aega kui südaööst päikesetõusuni.
Kellaaeg, mille järgi tänapäeval tavaliselt elatakse, ei ole kohalik päikeseaeg, vaid vööndiaeg.
Kui liikuda täpselt põhja−lõuna suunas, jääb kohalik päikeseaeg muutumatuks.
Eesti.
Eestis erineb idas asuva Narva ja läänes asuva Kuressaare kohalik päikeseaeg 22 minuti ja 52 sekundi võrra (neid linnu läbivate meridiaanide vahe on 5° 43"). Täpselt nii palju minuteid Kuressaarest varem tõuseb ja loojub päike Narvas kevadisel ja sügisesel pööripäeval.
Eestis kehtestati kohalik aeg Eesti Ajutise Valitsuse otsusega 4. jaanuarist 1919 nr. VIII
Askälä

Askälä ehk Askele (Taani hindamisraamatus "Askælæ") oli muinaskihelkond ajaloolisel Virumaal.
Askälä asus tänapäeva Lüganuse ja Toila valla territooriumil, ulatudes kohati üle Pada jõe. 13. sajandi alguses piirnes Askälä idas Alutaguse, lõunas Lemmu ja läänes Mahu kihelkonnaga ning põhjas Soome lahega.
Askälä tähtsaimaks linnuseks on peetud Purtse jõe äärset Tarakalda linnust. Sellest 2,5 km allavoolu, mere lähistel, paikneb Taramägi, mis Mauri Kiudsoo arvates võis olla pealinnuse valvekoht, kus näiteks süüdati märgutuld. Tarakaldast 3,5 km ülesvoolu asub pika ning kõrgete ja järskude nõlvadega neemiku tipul Lüganuse kirik – arvatakse, et ka seal võis kunagi linnus olla. Sellele viitavad lisaks paiga kaitseomadustele ka lähedusest leitud savinõukillud ja jõe vastaskaldal olnud suur asulakoht. Kihelkonna idapiiril oli Alulinna soolinnus, mille kasutusaeg pole aga teada.
Taani kuningas Valdemar II valitsusajal (1202–1241) koostatud nn Taani hindamisraamatu ("Liber Census Daniae") andmetel oli Askäläs 221/231 adramaaga. Hindamisraamatu kohaselt oli Askele kihelkonnas külad: Lüganuse (45 adramaad, Eestimaa suurimaid külasid), Purtse (32), Erra (28), Varja (24), Aidu (19), Aa (13), Savala (13), Maidla (10), Voorepera (8), Hirmuse (6), Kestla (6), Roodike (5, asus arvatavasti Roodu jõe suudmes), Mehide (4), Muldalippe (4, hilisema Aa mõisa kohal), Koljala (3) ja Soonurme (1). Kokku 231 adramaad ja elanike arv umbes 2000.
Askälä ajaloolise kihelkonna maadele moodustati 13. sajandil Lüganuse kirikukihelkond.
Kategooriaviga

Kategooriaviga seisneb mingi asja, fakti või nähtuse paigutamises kategooriasse, kuhu see tegelikult ei kuulu.
Kategooriaviga on olulisel kohal Gilbert Ryle'i filosoofias, tema järgi põhineb kartesiaanlik vaimufilosoofia kategooriaveal.
Kategooriaveaks võidakse nimetada mingi omaduse omistamist entiteedile, millel seda omadust olla ei saa. Näiteks tehakse kategooriaviga lausetes 'See mälestus on täpiline' ja 'Caesar on algarv'.
Leda

Leda oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia kuningapaari Thestiose ja Erythemise tütar ning Sparta kuninga Tyndareose abikaasa.
Zeus võrgutas Leda, tulles tema juurde luigena, ning Leda sünnitas Zeusile poja Polydeukese ja tütre Helena, maailma kõige ilusama naise. Mõne legendi järgi olevat Leda munenud kaks muna, millest lapsed olevat koorunud. Tyndareosega sai Leda poja Kastori ning tütred Timandra, Phoebe, Philonoe ja Klytaimestra.
Zeus lõi Leda mälestuse jäädvustamiseks Luige tähtkuju.
Oma lastele abikaasade otsimise legendides Ledat ei mainita, mis tekitab kahtluse, et ta suri enne oma meest, kui tema lapsed veel abielus polnud.
Leda järgi on nimetatud planeedi Jupiter kuu Leda ja asteroid 38 Leda.
Leda kunstis.
Antiikkunstis oli Leda luigega üks meelisteemasid. Ledat kujutati mosaiigis, seinamaalidel, reljeefidel, gemmidel ja savinõudel. 
Ledat on maalinud (harilikult koos luigega) Antonio da Correggio, Michelangelo, Gustave Moreau, Louis de Silvestre, Paul Tillier, Tintoretto, Paolo Veronese ja Leonardo da Vinci.
Skulptuuris on Ledat kujutanud Timotheos ja Bartolomeo Ammanati.
William Butler Yeats kirjutas poeemi "Leda ja luik".
Kamardumine

Kamardumine on mullatekkeprotsess, mille puhul huumushorisont on tugevasti läbi kasvanud püsikute ehk mitmeaastaste rohttaimede juurtest ja risoomidest, see tähendab: mille korral on tekkinud ja tekib mullakamar.
Eriti intensiivne kamardumine toimub parasvöötme mandrilises kliimas kaltsiumirikastel lähtekivimitel, kus kasvab palju rohttaimi, näiteks rohtlas.
Organisatsioon

Igapäevases tähenduses on organisatsioon kahe või enama inimese kogum, mis toimib sihipäraselt ühise sõnastatud eesmärgi nimel. Erinevates sotsiaalteaduste ja ühiskonnategevuse valdkondades määratletakse organisatsiooni erinevalt, kuid valdav on arusaam, et tähtsad on inimesed ja kooskõlastatud tegevus.
Ühiskonnas tegutsevale organisatsioonile omased tunnused on tegevused, tööjaotus, juhtimine, ressursid jne. Selles valdkonnas on organisatsioonide tegevust käsitlevateks distsipliinideks organisatsioonikäitumine (sotsiaalpsühholoogia valdkonnana) ja organisatsiooniteooria.
Organisatsioonide loomise aluseks on usk, et ühistegevuse tulemuseks võib olla tulem, mis sama hulga üksikisikute tegevusena ilma keskse koordineerimiseta ja tööjaotuseta ei oleks võimalik. Edukat ja efektiivset koostööd, millest sünnib positiivne tulem, nimetatakse mõnikord sünergiaks.
Mõnede organisatsioonide nimetuste ja vormide näitena saab kirjutada sellise loetelu, seltsing, MTÜ, klubi, koda, liit, alaliit jne.
Meleagros

Meleagros oli vanakreeka mütoloogias Kalydoni kuningapaari Oineuse ja Althaia poeg.
Selle kohta, kui palju tal õdesid-vendi oli, arvamused lahknevad. Arvatavasti oli tal neli õde (Deianeira, Gorge, Melanippe ja Perimede) ning kolm venda: Klymenos, Toxeus ja Thyreos. Oineuse lapsi ja lapselapsi tabasid suured õnnetused ning neid nimetatakse meleagriidideks.
7 päeva pärast tema sündi ilmusid öösel lapse juurde saatusejumalannad moirad. Ema adus seda ja ärkas üles, ent ei näidanud seda välja. Üks moira viskas koldesse puuhalu ja ütles, et laps hällis elab sama kaua kui see halg põleb. Seepeale nad lahkusid. Althaia kargas kohe voodist, kustutas koldes tule, haaras sealt halu ja pani kirstu luku taha.
Meleagros osales ka argonautide retkel, ent ei paistnud seal millegagi silma.
Tema naise nimi oli Kleopatra. Väide, et Kleopatra oli Idase ja Marpessa tütar, on ilmselt vale, sest Idas ja Marpessa abiellusid alles pärast Meleagrose surma. Nähtavasti oli tegemist nimekaimudega. Meleagrosel ja Kleopatral oli üks laps: tütar Polydora.
Artemis saatis Kalydoni maad rüüstama hiigelmetssea, et karistada Oineust, kes oli unustanud talle lõikuse ajal uudsevilja ohverdada. Siga tappis ka üksikud jahimehed ära. Sellepärast kutsus Oineus kokku Kreeka vapraimad kütid. Saabus hulk kangelasi, kellest mõnedki pärastpoole argonautide seas olid. Tuli ka naiskütt Atalanta, kellesse Meleagros esimesest pilgust armus. Ent Atalanta suhtus temasse kui pelgalt sõpra, sest ei tahtnud kunagi abielluda. Kõik ei tahtnud Atalantat jahile kaasa võtta, sest ta oli naine, ent Meleagros käis neile peale, kuni neiugi kampa võeti.
Kult leiti üles ja piirati sisse, kuid too ründas meestesumma ning tappis Heraklese poolvenna Iphiklese ja Meleagrose venna Toxeuse, enne kui kaaslased appi jõudsid. Eurytion sai surma Peleuse halvasti sihitud odast.
Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma.
Selle otsusega ei olnud rahul Meleagrose kaks onu, tema ema Althaia vennad Eurypylos ja Plexippos. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud.
Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud, nähtavasti armastusest vääritu naise vastu. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.
Friedrich Engelsi järgi tekkis Meleagrose-müüt emajärgse sugukonna ajal, kui venda loeti lähedasemaks sugulaseks kui poega.
Artemis muutis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) Meleagrose õed Melanippe ja Perimede kalkuniteks.
Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et võttis endalt elu.
Türi lipp

Türi lipp oli Eesti haldusüksuse Türi linna lipp.
2005. aasta oktoobris ühinesid Türi linn ja vald ning Oisu ja Kabala vald ühtseks omavalitsusüksuseks: Türi vallaks.
Lipp kinnitati 24. juulil 1992. 
20. detsembril 1992 õnnistas lipu EELK Türi koguduse õpetaja Teet Hanschmidt. Sellest ajast lehvib linna lipp Türi Linnavalitsuse ja -volikogu hoone peasissepääsu kohal.
Lipu kirjeldus.
Rohelisel kangal paikneb valge rist, risti keskosas paikneb Türi linna vapi kujutis. 
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. 
Lipu kasutamise kord.
Türi linna lipp heisatakse alaliselt Türi linna ametiasutuse hoonel ning linna lippu võib heisata ka:
Inkongruentne sulamine

Inkongruentne sulamine on sulamine, mille käigus tekkinud vedeliku koostis erineb algse tahke aine koostisest. Samuti kaasneb inkongruentse sulamisega tahkise koostise muutumine.
Tavalise ehk kongruentse sulamise korral muutub tahke aine sama koostisega vedelikuks. Inkongruentse sulamise korral aga hakkab tahkis sulama, kuid tekkinud vedelik ei ole sama koostisega. Nii sulab näiteks päevakivide hulka kuuluv mineraal ortoklass (KAlSi3O8). Päevakivid on silikaatsed mineraalid, mis tähendab seda, et nende kristallstruktuuri põhielement on räni tetraeeder. Puhtalt ränist ja hapnikust koosnev mineraal on kvarts. Et kvartsil (SiO2) on madalam sulamistemperatuur kui ortoklassil, siis on ortoklassi sulamisel tekkinud vedelik ränidioksiidirikkam kui ortoklass ise. Oletades, et süsteem on suletud, peab muutuma ka allesjäänud tahkise koostis, mis tähendab seda, et osa ortoklassist muutub feldšpatoid leutsiidiks (KAlSiO4), mis sisaldab vähem ränidioksiidi kui ortoklass. Kui mineraal on tervenisti üles sulanud, on tekkinud vedelikul jälle algse mineraaliga identne koostis. Inkongruentselt sulab ka näiteks enstatiit, muutudes sulamise käigus osaliselt magneesiumirikkamaks mineraaliks forsteriidiks.
Aradi maakond

Aradi maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias ja Banaadi põhjaosas. Piirneb läänes Ungariga.
Maakonna idaosas asuvad Zarandi mäed. Suuremad jõed on Mureș ja Crișul Alb.
Edgar Valter

Edgar Valter (21. september 1929 Tallinn – 4. märts 2006 Tartu) oli eesti kirjanik, karikaturist ja kunstnik. 
Ta on illustreerinud palju kirjanikEno Raua raamatuid, millest tuntumad on kõik "Naksitrallide" raamatud. Lisaks on ta andnud välimuse sellistele tegelaskujudele nagu Sipsik, Krõll ja Kunksmoor.
Elukäik.
Edgar Valter sündis Tallinnas kaheksalapselise pere neljanda lapsena. 1945. aastal lõpetas ta Tallinna 17. mittetäieliku keskkooli, edasiõppimise asemel töötas lukksepaõpilase, madruse, maalri, transporditöölise ja trükitöölisena. Ta on töötanud Kunstitoodete Kombinaadi dekooriateljee töölisena. 1950. aastast oli ta vabakutseline kunstnik. 
Viimased poolteist aastakümmet elas Edgar Valter alaliselt Võrumaal Urvaste vallas Pöörismäe talus.
Edgar Valter suri 4. märtsil 2006. Urn tema põrmuga maeti 17. mail 2006 Tallinna Metsakalmistule. 
Looming.
Vabakutselise kunstnikuna illustreeris ta umbes 250 raamatut, enamik neist lasteraamatud. Tema karikatuure on avaldanud paljud ajakirjad ja ajalehed. Esimene karikatuur ilmus 1944. aastal Õhtulehes. Alates ajakirja Pikker ilmuma hakkamisest 1957. aastal tegi ta pidevalt sellele väljaandele kaastööd. Edgar Valter on teinud kaastööd ka ajakirjadele Hea Laps, Täheke, ja Pioneer.
1994. aastal ilmus "Pokuraamat" – esimene Edgar Valteri enda kirjutatud ja joonistatud lasteraamat, mille kirjaniku- ja kunstnikutöö tunnistasid lapsed Nukitsa konkursil (1996) esikoha vääriliseks. Selle teose järjena ilmusid "Pokuaabits" ja "Pokulood".
2008. aastal avati Eesti Lastekirjanduse Keskuses Edgar Valteri galerii.
Välislingid.
Olti maakond

Olti maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Piirneb lõunas Bulgaariaga.
Maakond asub valdavalt tasandikul.
Suuremad jõed on lõunapiiriks olev Doonau ja selle lisajõgi Olt, mille järgi on ka maakond nime saanud.
Slatina

"Teiste samanimeliste kohtade kohta vaata Slatina (täpsustus)."
Slatina on linn Rumeenias, Olti maakonna halduskeskus. Asub Olti jõe ääres.
Linna haldusalasse kuulub üks küla: Cireașov.
Slatinas asub Kagu-Euroopa suurim alumiiniumitehas.
Linnas on sündinud kirjanik Eugène Ionesco.
Kalydoni metssiga

Kalydoni metssiga oli vanakreeka mütoloogias koletis, kelle Artemis saatis Aitoolia pealinna Kalydoni ümbruskonda rüüstama, et karistada kuningas Oineust, kes oli unustanud talle lõikuse ajal uudsevilja ohverdada. Siga tappis ka üksikud jahimehed ära. Sellepärast kutsus Oineus kokku Kreeka vapraimad kütid. Saabus hulk kangelasi, sealhulgas argonaute. Tuli ka naiskütt Atalanta, kellesse Oineuse poeg Meleagros esimesest pilgust armus. Ent Atalanta suhtus temasse kui pelgalt sõpra, sest ei tahtnud kunagi abielluda. Kõik ei tahtnud Atalantat jahile kaasa võtta, sest ta oli naine, ent Meleagros käis neile peale, kuni neiugi kampa võeti.
Jahist võttis osa seitseteist kütti: Atalanta, Kaineus, Eurypylos, Eurytion, Idas, Iphikles, Laertes, Lynkeus, Meleagros, Mopsos, Nestor, Peleus, Peirithoos, Plexippos, Telamon, Theseus ja Toxeus. , olid Kastor ja Polydeukes, Admetos, Amphiaraos, Iason ja Iolaos. Mõned saabusid Kalydoni, ent keeldusid minemast jahiretkele, millel osaleb naisterahvas.
Kult leiti üles ja piirati sisse, kuid too ründas meestesumma ja tappis Heraklese poolvenna Iphiklese ja Meleagrose venna Toxeuse, enne kui kaaslased appi jõudsid. Eurytion sai surma Peleuse halvasti sihitud odast.
Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma.
Selle otsusega ei olnud rahul Meleagrose kaks onu, tema ema Althaia vennad Eurypylos ja Plexippos. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud.
Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud, nähtavasti armastusest vääritu naise vastu. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.
Friedrich Engelsi järgi tekkis Meleagrose-müüt emajärgse sugukonna ajal, kui venda loeti lähedasemaks sugulaseks kui poega.
Artemis muutis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) Meleagrose õed Melanippe ja Perimede kalkuniteks.
Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et võttis endalt elu.
Vladimir Agafonov

Vladimir Petrovitš Agafonov (vene keeles Владимир Петрович Агафонов; 31. märts 1933 – 22. november 1999) oli vene kabetaja, viiekordne maailmameister kirikabes, teeneline meistersportlane, rahvusvaheline suurmeister, Venemaa teeneline treener. 
Ta oli ka mitme kaberaamatu autor. Püstitas Prantsusmaal rekordi simultaani andmises 162 laual, mis fikseeriti ka Guinnessi rekordite raamatus. 
Isiklikku.
Oli abielus Larissa Agafonovaga (neiupõlvenimega Tverdohleb), kes tuli samuti NSV Liidu meistriks kabes 1967. aastal.
Sõrmendtähestik

Sõrmendtähestik ehk sõrmtähestik ehk daktüloloogiatähestik on viipekeele osa, milles igale tähele vastab käelaba ja sõrmede asend (sõrmend). 
Sõrmendtähestikku kasutatakse viipekeeles nimede ja kohalike mõistete edasiandmiseks.
Kurt

Kurt on inimene, kellel puudub kuulmine või on tugevalt häiritud. Kurdid kuuluvad vaegkuuljate hulka.
Kurtide oma keel on viipekeel.
Eestlastest kurtide jaoks on rahvusvaheline viipekeel mitte emakeel, vaid teine või kolmas keel emakeele (eesti viipekeele või eesti keele) kõrval.
Eestis elavatest venekeelsetest kurtidest kasutab 80% pigem eesti viipekeelt, 20% vene viipekeelt.
Kurtide sidevahendid on televisioon, faks, e-post, veebikaamera ja kiirsuhtlus (arvutis) ning SMSid (mobiiltelefoniga). Kõige levinumad neist on kurtide jaoks kiirsuhtlus ja veebikaamera.
Kehakeel (viipekeel)

Kehakeel on viipekeele osa, milles käte liigutusi kasutatakse mõistete edasiandmiseks.
Cluji maakond

Cluji maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Rumeenias. Asub Transilvaanias.
Maakond on mägine. Suuremad jõed on Someșul Mic, Arieș ja Crișul Repede.
Linnad.
Maakonna elanikest 79% on rumeenlased, 15,7% ungarlased ja 3,4% mustlased.
Majanduslikult on Cluj üks Rumeenia arenenumaid piirkondi.
Craiova

Craiova on linn Rumeenias Olteenias. Dolji maakonna keskus. Asub Jiu jõe ääres.
Craiova kohal asus antiikajal daaklaste ja roomlaste asula Pelendava.
Craiova on elanike arvult kuues linn Rumeenias.
Constanța maakond

Constanța maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Rumeenia kaguosas Musta mere kaldal. Piirneb lõunas Bulgaariaga.