Skype

Skype [skaip] oli Microsoftile kuuluva ettevõtte Skype Technologies arendatud telekommunikatsioonilahendus, mis jõudis turule 2003. aastal kui IP-kõnedel (VoIP) põhinev internetitelefoni P2P-võrgustik. 2005. aastal tuldi välja ka videokõnedega.
Skype asutajad olid Niklas Zennström ning Janus Friis. Selle esmase koodi kirjutasid eestlased Jaan Tallinn, Ahti Heinla ja Priit Kasesalu.
2011. aastaks oli rakendusel 660 miljonit kasutajat, kellest üle 100 miljoni olid igakuiselt aktiivsed. Samal aastal omandas selle Microsoft.
2015. aastal toodi ärilahendusena turule Skype for Business ja 2017 anti sellele nimeks Microsoft Teams. Koroonapandeemia ajal kasvas Microsoft Teams paari aastaga sadade miljonite kasutajateni ja tõusis ühtlasi kõige kasumlikumaks lahenduseks veebikonverentside turul.
Alates 2017. aastast töötab Skype P2P-võrgustiku asemel Microsoft Azure pilveteenusel.
28. veebruar 2025 teatas Microsoft, et alates sama aasta maist pole Skype enam kättesaadav. Skype'i kasutajad suunatakse ümber Microsoft Teamsi.
Ajalugu.
Ettevõtte rajasid rootslane Niklas Zennström ja taanlane Janus Friis 2003. aastal. Kaks aastat hiljem müüsid nad ettevõtte 2,6 miljardi dollari eest internetioksjonifirmale eBay. Zennströmil ja Friisil oli 14 protsenti Skype'i aktsiaid.
2009. aasta septembris soetasid 1,9 miljardi dollari eest 65% osaluse investeerimisettevõtted Silver Lake ja Andreessen Horowitz koos Kanada pensionifondiga. Selle müügitehingu järgi hinnati ettevõte väärtuseks 2,92 miljardit USA dollarit.
10. mail 2011 kinnitas Microsoft, et ostab Skype'i 8,5 miljardi dollari eest. Seejärel asendati sellega välja Windows Live Messenger.
Ärinimi.
Eestlastel oli algul ettevõtte ärinimi Osaühing Lewis Group, mis asutati 20. juulil 2004. Nüüd on ärinimeks Skype Technologies OÜ. Alates 4. septembrist 2013 sai ettevõtte tegevjuhiks Tiit Paananeni asemel Andrus Järg.
Luksemburgis asuva valdusettevõte Skype Technologies S.a.r.l. all asub Microsoft Development Center Estonia OÜ, mis on üks tarkvara arendamisega tegelevatest Microsofti allüksustest. Algselt tegeleti täielikult Skype kommunikatsioonitarkvara arendamisega, kuid hiljem keskenduti peamiselt Microsofti pilveteenustel põhineva kommunikatsioonitaristu arendamisele.
Nüüdne Skype.
Skype'i peakorter asub Luksemburgis, kontorid on Londonis, Tallinnas, Tartus, Prahas ja San Joses.
Skype'i kasutajad saavad omavahel rakenduse kaudu tasuta rääkida. Skype'i klientidevahelised ühendused on krüpteeritud.
Skype'il on ka tasuline teenus, mis võimaldab kasutajatel helistada tavatelefonidele (SkypeOut) ning võtta vastu kõnesid tavatelefonidelt (SkypeIn) ja kõneposti. Samuti saab saata SMS-e ning pidada videokõnesid. 
Alates 2014. aasta lõpust töötas Skype välja ka rakendusevälist tavakõne/videokõne võimalust (vt www.skype.ee).
Mõned tootjad on valmistanud ka Skype'i telefone, millega saab Skype'i kasutajatega suhelda WiFi levialas.
Ärikasutus.
Ärikasutuseks oli loodud Skype for Business, mis asendati hiljem Microsoft Teamsiga.
Privaatsuskahtlustus.
Endine CIA töötaja Edward Snowden on avalikustanud, et Skype'i kõned muutusid USA luureagentuuridele jälgitavaks pärast seda, kui Skype liitus NSA ülisalajase nuhkimisprogrammiga PRISM 2011. aasta veebruaris.
2012. aasta juulis suunas Skype oma kasutajaid tegema "vältimatu" versiooniuuenduse. Selle "uuendusega" sai NSA ligipääsu ka videokõnedele.
Uudiskeelend.
Skype'i kasutamist võib eesti keeles väljendada mugandtegusõnaga "skaipima", mis 2013. aastast kuulub kirjakeelse sõnana "Eesti õigekeelsussõnaraamatusse" (ÕS).