Tõnis Saadre

Tõnis Saadre (23. aprillil 1942 Tallinn – 1. november 2022 Tallinn) oli eesti geoloog ja fotograaf.
Ta töötas geoloogilise kaardistamise vallas ning oli tuntud oma geoloogilisi huviväärsusi kujutavate fotode ja fotonäituste järgi.
Saadre töötas Eesti Geoloogiakeskuses ja oli Eesti Paeliidu liige. Aktiivsemalt tegeles ta pildistamisega 1990. aastate teisest poolest alates. Tema Põhja-Eesti pangast tehtud fotodest on koostatud raamat "Pangaraamat: vaateid Põhja-Eesti pangale ja pangalt".
Elulugu.
Saadre õppis Tallinna 2. Keskkoolis ja hiljem 22. Keskkoolis, mille lõpetas 1960. Kolm aastat viibis ta ajateenistuses Nõukogude armees.
Saadre õppis keemiat Tallinna Polütehnilises Instituudis ja geoloogiat Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas 1972. aastal. Tema lõputöö teemaks oli "Keskordoviitsiumi litostratigraafiast Hiiumaa normaallasuvusega alal". 1994. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistriväitekirja teemal "Kukruse lademe ehitusest Kirde-Eestis".
Töötas Saadre peamiselt Eesti Geoloogiakeskuses (1992. aastani Eesti NSV Geoloogia Valitsus) ja valdavalt geoloogilise kaardistamise osakonnas, olles geoloog (1970–1974), vanemgeoloog, jaoskonna juhataja (1975–1989), vanemgeoloog (1992–2003), juhtiv geoloog (2003–...). Aastatel 1989–1992 töötas ta nooremteadurina Eesti Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis.
Teadustöö.
Saadre põhilised uurimisvaldkonnad olid Eesti keskordoviitsiumi litoloogia ja sedimentoloogia, peamiselt põlevkivi kihtkonna ehituse iseärasused ja tekkeküsimused, katkestuspindade leviku seaduspärasused. Ta avaldas vähemalt 17 teadusartiklit ja aimeartikleid.
Fotograafia.
Fotograafiaga puutus Saadre kokku juba lapsepõlves. Viienda klassi poisina ostis ta endale 6x6 fotokaamera Ljubitel. Hiljem tulid Fed, Zorki ja Zenit. Filmid ilmutas, fotod kopeeris ja suurendas ta algusest peale ise. Pärast kooli lõpetamist aga fotohuvi rauges ning tõsisem loodusfotograafiaga tegelemine algas alles 1995. aastal.
Hiljem kasutas digipeegelkaamerat Nikon D200, filmikaamerat Nikon F90 ja keskformaatkaamerat Mamya 67. Filmikaamerates kasutas valdavalt Fuji Velvia slaidifilmi.
Temaatika.
Kuna Saadre oli geoloog, olid tema loodusfotode hulgas valdaval kohal fotod geoloogilistest objektidest: pangad, joad, rändrahnud, allikad, koopad, jõed, mäed, orud, rannikud, kivimid jne. Seejuures on ta enim pildistanud just Põhja-Eesti pankrannikut, olles viimase kümmekonna aasta jooksul selle täies ulatuses läbi käinud ja lisaks sellele fotografeerinud ka teisi Balti klinti osasid kogu selle ulatuses alates Ölandi saarest kuni klindi lõpuni Laadoga järve lähistel.
Välisreisidel Soome, Rootsi, Venemaale, Norrasse, Taani, Saksamaale, Poolasse, Belgiasse ja Tšiilisse pildistas ta nii linna- kui ka maastikuvaateid.
Näitused.
Fotonäitusi korraldas Saadre kümmekond aastat ja seda nii Eestis kui ka välismaal. Neid kogunes enam kui 40 ja nende temaatika oli tavaliselt seotud loodusega.
Enim fotonäitusi koostas ta just pankranniku piltidega seoses. Nendest on Eestis toimunud kümmekond (Kiek in de Kökis Tallinnas, Eesti Loodusmuuseumis, Tartu Ülikooli Raamatukogus, Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogus, Eesti Geoloogiakeskuses, Pärnu Loodusmajas jne) ning välismaal on need väljas olnud nii Soomes, Rootsis, Prantsusmaal, Leedus kui ka Venemaal.
Fotod.
Saadre on avaldanud trükis üle 1500 foto.
Tema fotosid on kasutatud näiteks järgmistes teostes:
Artikleid koos fotodega on rohkelt ilmunud ka ajakirjades Eesti Loodus ja Loodus. Veel on tema piltidega illustreeritud temaatilised looduse kalendrid, mida on välja antud aastatel 1999–2008.
Isiklikku.
Tõnis Saadre on Osvald Saadre poeg.
Välislingid.
Tõnis Saadre kirjutisi
Tõnis Saadre kohta