tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ghana vapp

Ghana vapp on Ghana Vabariigi riigivapp.
Vapp on kasutusel alates 1957. aastast.
Vapikilpi hoiab kaks kotkast. Kilbi sinisel taustal on roheline rist, mis jagab kilbi neljaks väljaks. Risti keskel on kuldne lõvi, mis sümboliseerib Ghana kuulumist Rahvaste Ühendusse.
Ülemisel vasakpoolsel väljal on ristatud tseremoniaalne mõõk ja kuningliku nõuniku ametisau, mis tähistavad kohalikke omavalitsusi. Ülemisel parempoolsel väljal on Accra presidendipalee, mis sümboliseerib keskvalitsust. Kakaopuu alumisel vasakpoolsel väljal tähistab põllumajandust ning kullakaevandus parempoolsel väljal maapõuevarasid. 
Kilbi kohal on rahvusvärvides helmed ja Aafrika vabaduse sümbol must kuldäärega viieharuline täht.
Kilbi all on kollane lint kirjaga "Freedom and justice" ('vabadus ja õiglus').
Tallinna Rootsi-Mihkli kirik

Tallinna Rootsi-Mihkli kirik on kirik Tallinna vanalinnas Rüütli tänaval.
Kirikuhoone.
Tallinna Uus seek.
Tallinna Uue seegi haiglahoone rajati 16. sajandi alguses Niguliste kiriku omaaegse pastoraadi alt vabanenud territooriumile. Hoone ehitati 1531. aastal, põhilised ehitustööd tehti aastatel 1526–1531 ning seda kasutati Tallinna Uue seegi hoonena. 
Rootsi-Mihkli kirik.
1716. aastal sundis Eestimaa kuberner krahv Aleksandr Menšikov rootslaste Rootsi-Mihkli koguduse lahkuma oma senisest endisest Suur-Kloostri tänaval asunud Tallinna Püha Mihkli kloostrikirikust, kus kogudus oli tegutsenud alates 1. juunist 1631. Alles 1726. aastal leidis rootsikeelne kogudus tegevuse jätkamiseks ruumid Rüütli tänava endistes Tallinna Uue seegi ruumides, kirik (rootsi k. "Svensk-Finska St. Mikaels kyrkan i Reval") pühitseti 1733. aastal.
19. sajandil kasutusviisilt talviseks vaestemajaks muutunud seek likvideeriti 1901. aastal. 
1920. aastate algul ostis kogudus Tallinna linnalt mõned naaberhooned Rüütli tänaval ja sinna seati sisse koguduse kantselei, rootsikeelne kool ja Rootsi Haridussõprade Ühingu ("Svenska Odlingars Vänner") kohalik keskus. 1944. aasta 9. märtsi ööl sai kirik Nõukogude lennuväe pommitamise läbi märkimisväärselt kahjustada: katus läks põlema, aknad purunesid ja sisustus sai viga.
Eesti NSV ajal kasutati hoonet VSÜ Kalev Spordihoone raskejõustikusaali ja treeninguruumidena.
Kirik restaureeriti ja pühitseti 2002. aastal.
Rootsi-Mihkli kogudus.
Eestimaa kubermangu kuulumise ajal Rootsi Kuningriigi koosseisu kasutasid Tallinnas asuvad Rootsi sõjaväeosad garnisonikirikuna Suur-Kloostri tänaval asunud Püha Miikaeli kloostri Rootsi-Mihkli koguduse kirikut.
Pärast Venemaa tsaaririigile edukat Põhjasõda ja Tallinna vallutamist 1710. aastal Vene vägede poolt kasutati Uue Johannese (Jaani) seegi hoonet aastatel 1710–1716 Vene vägede garnisoni Vene Õigeusu Kirikuna, kuid suurele kogukonnale jäid need ruumid peagi väikeseks. 1716. aastal sundis Eestimaa kuberner krahv Aleksandr Menšikov rootslaste Rootsi-Mihkli koguduse lahkuma oma senisest endisest Suur-Kloostri tänaval asunud Tallinna Püha Mihkli kloostrikirikust, kus kogudus oli tegutsenud alates 1. juunist 1631. Alles 1726. aastal leidis rootsikeelne kogudus tegevuse jätkamiseks ruumid Rüütli tänava endistes Tallinna Uue seegi ruumides, mis pühitseti 1733. aastal. Vanast kirikust võeti kaasa altar, kantsel ja kaunis baptisteerium, mille autor on puunikerdaja Christian Ackermann. Kaasa võeti ka Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse nimi.
Senine Tallinna Rootsi-Mihkli kirik Suur-Kloostri tänaval muudeti Vene vägede Tallinna garnisoni kirikuks – Theodor Väeülema kirikuks. Analoogselt võtsid Venemaa keisririigi sõjaväelased ka Narvas asunud rootslaste Narva Toomkiriku oma valdusse.
Eestirootslaste Kirikumuuseum.
Kiriku keldris asub 2006. aastast Eestirootslaste Kirikumuuseum.
Infosüsteem

Infosüsteem on asutuse, ettevõtte, omavalitsuse, riigi, organisatsiooni jne teabe säilitamiseks ja töötlemiseks mõeldud süsteem. Eesti entsüklopeedia järgi on infosüsteem informatsiooni, selle töötlemist käsitlevate reeglite ja vajalike vahendite kompleks.
Süsteemiteooriast lähtudes on infosüsteem omavahel seotud andmeobjektide mitteamorfne, terviklik kogum. Oluline on infosüsteemi seotus teiste süsteemidega (liidesed ehk sisendid ja väljundid), määratletus (reeglitele alluvus, ennustatavus) ja mittetäielikkus.
Elektrooniliste seadmete rakendamisel võib infosüsteemiks nimetada ka rakendusprogrammide hulka, mille abil saab lahendada teabe töötlemisega seotud ülesandeid. Selliste rakendusprogrammide loomist nimetatakse tarkvaraarenduseks.
Infosüsteemi omaniku ülesannete väljaselgitamiseks kasutatakse toimesüsteemi analüüsi ("Business System Analysis").
Infosüsteemi piiride leidmiseks kasutatakse nõuete analüüsi. Nõuete analüüsi ülesanne on koostada infosüsteemi spetsifikatsioon ehk üheselt paika panna, mida infosüsteem peab tegema (funktsionaalsed nõuded) ja kuidas käituma (mittefunktsionaalsed nõuded).
Nõuetele vastava lahenduse väljamõtlemist nimetatakse infosüsteemi arhitektuuriliseks lahenduseks ehk projekteerimiseks. Selle käigus töötatakse välja infosüsteemi arhitektuur (jagunemine komponentideks), suhtlusprotokollid teiste süsteemidega ja kasutajaga (kasutajaliides), andmestruktuurid ja komponentide sisemised algoritmid.
Nõuetele vastava projekti põhjal infosüsteemi realiseerimist nimetatakse tavaliselt eesti keeles programmeerimiseks (inglise keeles "implementing"). See sisaldab ka graafilise materjali toimetamist, programmilõikude silumist, testimist, integreerimist, kasutusjuhendite loomist ja muid programmeerimise juurde kuuluvaid tegevusi.
Valmissüsteemi käikuandmist nimetatakse juurutamiseks. Juurutamise käigus teostatakse süsteemi komponentide paigaldamine, kasutajate väljaõpe ja luuakse alus süsteemi ellujäämiseks muutuvates tingimustes. Teisisõnu pannakse paika erinevate inimeste/organisatsioonide käitumine vigade, kasutusprobleemide, täiendõppe vajaduse, süsteemi muutmise vajaduse jne puhuks.
Botaanika

Botaanika ehk taimeteadus on teadusharu, mis tegeleb taimede uurimisega. 
Elusloodus jagatakse kolmeks domeeniks: bakterid, arhed ja eukarüoodid. Eukarüootide domeen jaotatakse neljaks riigiks: taimed, loomad, seened ja protistid. Botaanika tegeleb neist ühe – taimede uurimisega. Varem (ja paljudes ülikoolides ning käsiraamatutes ka praegu) on botaanika alla kuulunud ka seente, vetikate ja samblike uurimine. 
Botaanika peamisteks harudeks on taimesüstemaatika, taimeanatoomia (taimemorfoloogia), taimefüsioloogia, taimeökoloogia, paleobotaanika.
Paljasseemnetaimed

Paljasseemnetaimed ("Gymnospermae") on parafüleetiline täpsemalt klassifitseerimata rühm, mis koondab enda alla neli eraldiseisvat taimeriigi hõimkonda. Koos katteseemnetaimedega moodustavad need hõimkonnad seemnetaimede ülemhõimkonna.
Paljasseemnetaimede hulka arvatakse okaspuutaimed, palmlehiktaimed, hõlmikpuutaimed ja vastaklehiktaimed. 
Paljasseemnetaime seemned, nagu nimetuski vihjab, arenevad seemnealgmetest katmatult käbisoomustel. Nende taimede viljastumine toimub, kui tolmuterad satuvad tavaliselt õhu kaudu seemnealgmeile, moodustades tolmutoru. Enamik paljasseemnetaimi on tuultolmlejad. 
Paljasseemnetaimede kudedes leidub omapäraseid vaigu- ja limakäike, juhtkudedes paiknevad trahheiidid, juhtsooned puuduvad (need on olemas katteseemnetaimedel).
Kõik tänapäevased paljasseemnetaimed on puitunud tüvega ja enamasti puud. Tavaliselt on neil üks sirge tüvi okstega. Sealjuures kasvab tüvi rohkem kui oksad ja omakorda okste peaharu kasvab külgharudest rohkem.
Paljude paljasseemnetaimede tüvi sisaldab vaiku, mis kaitseb putukate ja seenhaiguste eest. Fossiliseerunud vaik tardub merevaiguks.
Tänapäeva maailma kõrgeim, suurim, kõige paksem ja vanim organism on kõik paljasseemnetaimed. Kõrgeim on ranniksekvoia (115,55 meetrit), suurim on hiidsekvoia (maht 1486,9 kuupmeetrit) ja suurima tüveläbimõõduga on montezuma küpress (11,42 meetrit). Vanim puu on igimänd (tüve vanus ligi 4800 aastat). Samas on Rootsist Dalarna läänist leitud ka kuusk, kelle juurestiku vanuseks määrati radiosüsiniku meetodil 9550 aastat.
Eesti paljasseemnetaimed.
Eestis kasvab pärismaisena neli liiki paljasseemnetaimi, mis esindavad järgmisi paljasseemnetaimede sugukondi:
Evolutsioon.
Vanimad teadaolevad paljasseemnetaimed pärinevad hiliskarbonist Pennsylvania ajastikust enam kui 300 miljonit aastat tagasi. Tõenäoliselt põlvnevad nad käbi meenutavate paljunemisorganitega paljasseemnetaimest "Cordaites", mis meenutas tänapäeva araukaariat. Tähtsa kohastumusena sõltuvad paljasseemnetaimed veest vähem kui nende eellased. Selleks kujunes taimel välja tolmlemine, mis võimaldas taimel viljastuda ilma vee abita, ja seeme, mis võimaldas taime embrüol sattuda teise kohta ja seal arenema hakata.
Paljasseemnetaimed olid ühed vähestest eluslooduse rühmadest, mis said kasu permi ja triiase vahel toimunud massilisest väljasuremisest 250 miljonit aastat tagasi, mille tulemusena surid välja pooled maismaataimede liigid ja 70% maismaaselgroogsete liikidest.
Süstemaatika.
hõimkond "Coniferophyta"; okaspuutaimed
klass "Pinopsida"; okaspuud
selts "Pinales"; okaspuulaadsed
selts †"Cordaitales"
selts †"Vojnovskyales"
selts †"Voltziales"
hõimkond "Gnetophyta"; vastaklehiktaimed
klass "Gnetopsida"
selts "Ephedrales"; efedralaadsed
selts "Gnetales"
selts "Welwitschiales"
hõimkond "Cycadophyta"; palmlehiktaimed
klass "Cycadopsida"
selts "Cycadales"
selts †"Gigantopteridales"
selts †"Medullosales"
selts †"Phasmatocycadales"
hõimkond "Ginkgophyta"; hõlmikpuutaimed
klass "Ginkgoopsida"
selts "Ginkgoales"
Jean Galfione

Jean Galfione (sündinud 9. juunil 1971 Pariisis) on Prantsusmaa kergejõustiklane (teivashüppaja).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 5.92
Maailmameistrivõistlustel.
pronksmedal 5.86
Euroopa meistrivõistlustel.
pronksmedal 5.85
pronksmedal 5.76
Muḩammad al-Qammūdī

Mohamed Gammoudi (sündinud 11. veebruaril 1938 Tunises) on Tuneesia kergejõustiklane (5000 m ja 10 000 m jooksja), olümpiavõitja 1968.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
hõbemedal 10 000 m jooksus 28.24,8
olümpiavõitja 5000 m jooksus 14.05,0 
&lt;br&gt;pronksmedal 10 000 m jooksus 29.34,2
hõbemedal 5000 m jooksus 13.27,4
Teheran

Teheran (pärsia keeles تهران "Tehrān") on Iraani pealinn.
Rahvastik.
Koos eeslinnadega elab Teheranis umbes 14 miljonit inimest. Umbes pool neist on pärslased ja veerand aserid. Väiksema osa moodustavad linnas elavad kurdid, gilakid, lurid ja armeenlased.
Transport.
2001. aastal avati linnas metroo, mida oli aastakümneid planeeritud ja ehitatud. Teherani lennujaam on Mehrabadi rahvusvaheline lennujaam. Uus Imam Khomeini rahvusvaheline lennujaam avati 2004. aastal, kuid mitmesuguste probleemide tõttu pole see täismahus tööle hakanud.
Haridus.
Teheranis asub üle 40 ülikooli ja kõrgema õppeasutuse.
Sport.
Suurimad Teheranis tegutsevad jalgpalliklubid on Persepolis, Esteghlal ja Peykan. Persepolise ja Esteghlali kodustaadion on Azadi staadion, mis on Iraani suurim staadion. Azadi staadion asub Azadi spordikompleksis, mille koosseisu kuuluvad ka velodroom, sisestaadion, ujula, korvpalli-, tõstespordi-, võrkpalli- ja maadlushallid ning tenniseväljakud.
Anier García

Anier García Ortiz (sündisnud 9. märtsil 1976 Santiago de Cubas) on Kuuba kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja), olümpiavõitja (2000).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 13,00 (isiklik rekord) 
pronksmedal 13,20 
Maailmameistrivõistlused.
hõbemedal 13,07 
2. koht 13,07 
Sisemaailmameistrivõistlustel.
sisemaailmameister 60 m tõkkejooks 7.48 
hõbemedal 60 m tõkkejooks 7.54 
hõbemedal 60 m tõkkejooks 7.49 
Kuldliiga võistlus.
2000 2. koht 13.23 (Zürich) 
&lt;br&gt;2000 1. koht 13.18 (Monaco) 
&lt;br&gt;2001 2. koht 13.15 (Berliin) 
&lt;br&gt;2001 2. koht 13.19 (Monaco) 
&lt;br&gt;2001 2. koht 13.23 (Saint-Denis) 
&lt;br&gt;2001 1. koht 13.07 (Brüssel) 
&lt;br&gt;2002 2. koht 13.22 (Monaco)
&lt;br&gt;2002 1. koht 13.14 (Saint-Denis)
Isiklikku.
Anier García 192 cm pikk ja kaalub 94 kg. Ta treenib Santiago Antunese juhendamisel ja enda kõvemaks konkurendiks peab Allen Johnsonit.
Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus

Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus ("United States Geological Survey"; USGS) on Ameerika Ühendriikide siseministeeriumi haldusalas olev teaduslik agentuur.
USGS-i deviis on "Science for a changing world" ('teadus muutuvale maailmale').
USGS asutati 1879. aastal. Tänapäevaks on tegevusväli laienenud, hõlmates geoloogia kõrval ka geograafiat, bioloogiat ja geofüüsikat. Kuni 1962. aastani tegeles USGS ka Kuu ja planeetide uurimise ja kaardistamisega; praegu tegeleb sellega NASA.
USGS koostatavad kaardid on peamiselt tsiviilotstarbelised. Näiteks on USGS koostanud kogu Ameerika Ühendriikide topokaardi mõõtkavas 1:24 000.
USGS-i heaks töötab ligikaudu 10 000 inimest. USGS peakorter asub Virginia osariigis Restonis; teised keskused on Colorado osariigis Denveris ja California osariigis Menlo Parkis.
USGS-i avalikustatud fotod ja andmed on vabalt kasutatavad.
Anders Gärderud

Sven Anders Gärderud (sündinud 28. augustil 1946 Stockholmis) on Rootsi kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja), olümpiavõitja (1976).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 8.08,02 
Euroopa meistrivõistlustel.
hõbemedal 8.15,41
Paula Ivan

Paula Ivan (sündinud 20. juulil 1963 Hereștis) on Rumeenia kergejõustiklane (1500 m ja 3000 m jooksja). Olümpiavõitja (1988).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1988 olümpiavõitja 1500 m jooksus (3.53,96) ja hõbemedal 3000 m jooksus (8.26,53)
Vjatšeslav Ivanenko

Vjatšeslav Ivanenko ("Вячеслав Иваненко"; sündinud 3. märtsil 1961 Kemerovos Venemaal) on NSV Liidu endine kergejõustiklane (käija), olümpiavõitja 50 km käimises (1988).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1988 Seoul
Maailmameistrivõistlustel.
1987 Rooma
Euroopa meistrivõistlustel.
1986 Stuttgart
Sergei Makarov

Sergei Aleksandrovitš Makarov (vene "Сергей Александрович Макаров"; sündinud 19. märtsil 1973 Ljubertsõs) on Venemaa kergejõustiklane (odaviskaja).
Tema isiklik rekord on 92.61 (30. juuni 2002 Sheffield)
2004. aasta olümpiamängudel sai ta kolmanda koha (84.84). Olümpiakulla võitis üllatuslikult norralane Andreas Thorkildsen tulemusega 86.50.
Saavutused.
1998 2. koht 86.96 IAAF-i World Cup (13. september Johannesburg)
&lt;br&gt;2000 3. koht 88.67 Olümpiamängud Sydneys (23. september) 
&lt;br&gt;2002 2. koht 88.05 Euroopa meistrivõistlused (9. august München)
&lt;br&gt;2002 1. koht 86.44 IAAF-i World Cup (21. september Madrid)
&lt;br&gt;2003 1. koht 85.86 Euroopa Karika võistlus (22. juuni Firenze)
&lt;br&gt;2003 Maailmameister 85.44 (31. august Pariis Saint-Denis)
&lt;br&gt;2003 1. koht 85.66 IAAF-i World finaal (14. september Monaco) 
&lt;br&gt;2004 3. koht 84.84 Olümpiamängud Ateenas (28. august)
Isiklikku.
Sergei Makarov on 190 cm pikk ja kaalub 102 kg. Ta on abielus Oksana Ovtšinnikovaga, kes on ka odaviskaja . Sergei kuulub Moskva Dinamo klubisse ja treenib isa Aleksandr Makarovi juhendamisel, kes 1980 Moskvas sai odaviskes tulemusega 89.64 hõbemedali.
Hagenbach-Bischoffi meetod

Hagenbach-Bischoffi meetod on üks D'Hondti meetodi variante esinduskogu mandaatide jagamiseks. Erinevus võrreldes algupärase D'Hondti meetodiga seisneb selles, et põhiosa mandaatidest jagatakse Hagenbach-Bischoffi kvoodi alusel. Meetod on nime saanud Šveitsi füüsiku Eduard Hagenbach-Bischoffi (1833–1910) järgi.
Mandaatide jagamine Hagenbach-Bischoffi kvoodi alusel.
Kvoodi arvutamise valem: formula_1, kus
Q – kvoot
V – valimistel antud häälte koguarv
S – mandaatide koguarv
Valemi põhjal arvutatakse kvoot ja ümardatakse see ülespoole täisarvuni. Seejärel jagatakse iga nimekirja saadud häälte arv kvoodiga. Tulemuseks saadakse igale nimekirjale eraldatavate mandaatide arv.
Näide.
Mandaatide arv: 11
Häälte koguarv: 8737
Hagenbach-Bischoffi kvoot: 8737/12 = 728
Mandaatide jagamine võrdlusarvude alusel.
Ülejäänud mandaadid jagatakse D'Hondti meetodi abil, jagades iga nimekirja poolt antud häälte arvu arvuga, mis on ühe võrra suurem sellele nimekirjale juba lihtkvoodi alusel määratud mandaatide arvust.
Näide.
Viimase mandaadi saab nimekiri A, kellel on kõige suurem võrdlusarv.
Félix Sánchez

Félix Sánchez (sündinud 30. augustil 1977 New Yorgis) on Dominikaani Vabariigi endine kergejõustiklane, kahekordne olümpiavõitja 400 m tõkkejooksus.
2003. aastal valis USA ajakiri Track &amp; Field News Sáncheze aasta sportlaseks.
Tema järgi on nimetatud Dominikaani Vabariigi suurim staadion Estadio Olímpico Félix Sánchez.
Saavutused.
Kuldliiga võistlus.
2001 1. koht 47.38 (Zürich)
&lt;br&gt;2001 1. koht 48.46 (Monaco)
&lt;br&gt;2002 1. koht 48.05 (Berliin) 
&lt;br&gt;2002 1. koht 47.99 (Brüssel) 
&lt;br&gt;2002 1. koht 47.35 (Zürich) 
&lt;br&gt;2002 1. koht 47.86 (Monaco) 
&lt;br&gt;2002 1. koht 47.73 (Rooma) 
&lt;br&gt;2002 1. koht 47.91 (Saint-Denis) 
&lt;br&gt;2002 1. koht 48.91 (Oslo) 
&lt;br&gt;2003 1. koht 47.82 (Zürich)
&lt;br&gt;2003 1. koht 48.15 (Rooma) 
&lt;br&gt;2003 1. koht 48.30 (Saint-Denis) 
&lt;br&gt;2004 1. koht 47.92 (Zürich) 
&lt;br&gt;2004 1. koht 47.99 (Saint-Denis) 
&lt;br&gt;2004 1. koht 48.43 (Rooma)
&lt;br&gt;2004 1. koht 48.54 (Bergen)
Isiklikku.
Félix Sánchez on 180 cm pikk ja kaalub 70 kg.
Annotatsioon

Annotatsioon (ladina sõnast "annotatio" 'kirjalik märkus, ülestähendus'; ebasoovitatav termin "abstrakt") on raamatu, artikli või muu kirjutise lühike tutvustus, mis mõnikord annab ka hinnangu. 
Annotatsioon käib sageli kirjutisega kaasas (näiteks sisaldub raamatus või on lisatud artiklile). See esineb ka bibliograafiates, mida sellisel juhul nimetatakse annoteeritud bibliograafiateks. Annotatsioone on kirjutatud ka kataloogikaartidele.
Pööripäev

Pööripäev on ööpäev, millele langeb päikeseseisak ehk solstiitsium või võrdpäevsus ehk ekvinoktsium.
Aastas on neli pööripäeva:
Päeva pikkus on kevadisel ja sügisesel pööripäeval 12 tundi. Päeva pikkus suvisel ja talvisel pööripäeval oleneb laiuskraadist. Eestis on suvisel pööripäeval päeva pikkus olenevalt kohast 18–18,5 tundi, talvisel pööripäeval umbes 6–6,5 tundi.
Pööripäeval on päike seniidis ekvaatori või pöörijoone kohal.
Kevadisel pööripäeval lõpeb põhjapoolusel polaaröö ja algab polaarpäev, lõunapoolusel on olukord vastupidine. Suvisel pööripäeval on polaarpäev põhjapooluselt põhjapolaarjooneni ja polaaröö lõunapolaarjoonelt lõunapooluseni. Sügisesel pööripäeval lõpeb põhjapoolusel polaarpäev ja algab polaaröö, lõunapoolusel on olukord vastupidine. Talvisel pööripäeval on polaarpäev lõunapolaarjoonelt lõunapooluseni ja polaaröö põhjapooluselt põhjapolaarjooneni.
Raamatukogundus

Raamatukogundus (inglise keeles "librarianship") on raamatukogude tegevus- ja ainevaldkond.
Raamatukogundust ja raamatukogusid uurib raamatukoguteadus ("library science").
Probleeme tänapäeva raamatukogunduses.
Põhilised küsimused, millega tegeletakse tänapäeva raamatukogunduses, on järgmised:
Raamatukogundusharidus.
Raamatukogundust on Eestis võimalik õppida kahes kõrgkoolis: rakenduslikku kõrgharidust on võimalik omandada Tartu Ülikoolis (varem Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias) ning akadeemilist kõrgharidust Tallinna Ülikoolis. 2013. aastal kolis infokorralduse osakond (info- ja dokumendihalduse eriala ja raamatukogunduse eriala) Viljandi Kultuuriakadeemiast Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituuti. 
Tartu Ülikooli raamatukogunduse ja infoteaduse eriala valmistab ette laialdaste teadmistega raamatukogu- ja infotöötajaid, kes on võimelised töötama eri tüüpi raamatukogudes ja infoasutustes. Õppekavad sisaldavad erialaaineid, mis annavad teadmisi ja oskusi nii traditsiooniliseks kui ka kaasaegseks infotööks (teabe kogumine, töötlemine, korraldamine ja kättesaadavaks tegemine nii tavakujul kui e-keskkonnas). Üldained aitavad kaasa laiema humanitaar- ja sotsiaalhariduse omandamisele ning praktikad on õpitu järeleproovimiseks ja kinnitamiseks. Ettevalmistamisel on magistriõpe.
Tallinna Ülikooli infoteaduste eriala bakalaureuse õppekava üldeesmärgid: 
Tallinna Ülikoolis on võimalik õppida kõigil haridustasemetel: bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes.
Mõlemas koolis korraldatakse erialase täiendkoolituse kursusi.
Informatsioon

Informatsiooni all on algselt mõistetud ja mõistetakse üldkeeles ka praegu inimesele mõeldud andmeid ja teateid. Selles tähenduses nimetatakse informatsiooni ka teabeks või infoks. 
Eri valdkondade terminoloogias võib terminil "informatsioon" olla erinev tähendus, kusjuures informatsiooni võidakse andmetest, teabest ja infost eristada. 
Informatsiooniteooria.
Informatsiooni saab vaadelda kui määramatuse vähenemist. 
Informatsiooni hulk on pöördvõrdelises sõltuvuses mingi sündmuse toimumise tõenäosusega.
Infotehnoloogia.
Infotehnoloogias mõistetakse informatsiooni all teadmisi. Andmed on teadmiste esitus, mida saab edastada, tõlgendada ja töödelda.
Küberneetika.
Küberneetikas mõeldakse informatsiooni ehk info all teateid, mille kaudu on seotud juhtimissüsteemi elemendid või alamsüsteemid. Informatsiooni kandjad on signaalid, mis näitavad juhitava süsteemi olekut (väljundinfo) ja mille abil toimub süsteem juhtimine nii väljastpoolt (sisendinfo) kui ka – iseregulatsiooni korral – süsteemisiseselt (tagasisideinfo).
Füüsika.
Vormid, materjalid, nähtused, kehad, ehk ainelised ja mitteainelised informatsioonikogumid on energiahulk , mille lähteaineks on kõikehõlmav informatsioon, mis kõik on omavahelises ühenduses. 
Geograafia.
Eesti geograafid eristavad teabe ja informatsiooni mõistet. 
Teave on andmed korrastamata kujul. See tähendab, et teave pole kohe arvutil analüüsitav ega töödeldav. Näiteks kui me otsime sõnastikust mingi sõna tähendust, siis me saame midagi teada ehk teavet; seda teadmist pole võimalik arvutiga töödelda enne, kui ta on tõlgitud masinkoodi. Teave ei pruugi olla meile mõistetav. Näiteks hiina kirjas tekst on keskmise eestlase jaoks teave, kuid hiina kirja tundva inimese ajus tekib selle põhjal informatsioon. Seega teave ei ole alati teadmine.
Informatsioon on teadmus ehk ajus tekkinud teadmine. Informatsiooni ei saa talletada paberile ega mingile muule eluta andmekandjale. Informatsioon tekib näiteks inimese ajus, kui ta loeb ajalehte ja saab sealt midagi teada. Ajalehes sisalduv teave ei pruugi muutuda informatsiooniks. Näiteks lugemisoskuseta inimene ei saa tekstist informatsiooni.
Küberneetika

Küberneetika on teadusharu, mis uurib juhtimise, sideteenuste, sidetehnika ja informatsiooni üldisi seaduspärasusi nii tehnilistes, looduslikes kui ka sotsiaalsetes süsteemides. Praktilises teoloogias nimetatakse küberneetikaks õpetust kiriku valitsemisest ja juhtimisest.
Sõna "küberneetika" tuleb kreekakeelsest sõnast, mis tähendas laevajuhtimiskunsti. Juhtimisteooriate tähenduses tõi termini laiemasse kasutusse Norbert Wiener.
Váh

Váh (saksa keeles "Waag", ungari keeles "Vág", poola keeles "Wag") on jõgi Slovakkias.
Váh algab Kõrg- ja Madal-Tatra mägede vahelisest orust kahe haruna, Valge Váh ("Biely Váh") ja Must Váh ("Čierny Váh"). Musta Váhi lähtest mõõdetakse jõe pikkust. Váh voolab ülemjooksul Karpaatide ahelike vahel läände, seejärel pöördub Kesk-Doonau madalikul lõunasse ja suubub Doonausse.
Jõe pikkus on 406 km. Váh on pikim algusest lõpuni Slovakkias voolav jõgi ja ühegi teise jõe Slovakkias voolav osa ei ole pikem kui Váh. Jõe valgla on 15 075 km², see hõlmab suurema osa Lääne-Slovakkiast. Valgla piir on paljudes kohtades Slovakkia piiriks Poola ja Tšehhiga. Jõe vooluhulk suudmes on 22,3–1825, keskmiselt 152 m³/s. Jõgi algab 664 m kõrguselt merepinnast ja tema suue on 106 m kõrgusel merepinnast, nii et jõe lang on 558 meetrit.
Lähtest suudmeni läbib Váh järgmised linnad: Liptovský Hrádok, Ružomberok, Žilina, Bytča, Považska Bystrica, Púchov, Ilava, Dubnica nad Váhom, Trenčin, Nové mesto nad Váhom, Pieštany, Hohlovec, Šala ja Komárno. Viimane asub Váhi suudmes.
Váhi suurimad lisajõed on Orava jõgi (paremalt), Dudváh (paremalt) ja Nitra (vasakult).
Váhi jõe orus kulgevad Slovakkia peamine raudtee liinil Bratislava–Žilina–Košice ja peamine maantee Bratislava–Žilina–Poprad.
Jõel on 16 hüdroelektrijaama. Nende ehitamine algas juba 1930. aastatel.
Bosporus

Bosporus (vanakreeka Βόσπορος "Bosporos", sõnadest βοῦς 'härg' ja πόρος 'koolmekoht, väin'; türgi "İstanbul Boğazı") on väin, mis eraldab Euroopat Aasiast ja ühendab Marmara merd Musta merega.
Kitsaimas kohas on väina laius umbes 700 meetrit, laiemas kohas 3420 m. Mõlemas otsas on väinal selged suudmed (põhjas 3330 m lai, lõunaotsas 2826 m), nende vahel on väina pikkus umbes 31 km. Väina läbiva laevatee sügavus on madalaimas kohas 13 meetrit, suurim sügavus 110 m.
29. oktoobril 2013 avati İstanbulis maailma sügavaim merepõhjale rajatud raudteetunnel Marmaray (suurim sügavus 60,46 m, veealuse lõigu pikkus 1387 m). Tunnelit kogupikkusega 13,6 km ehitati üheksa aastat. Pikima merealuse osaga tunnel maailmas (37,9 km; suurim sügavus 75 m) on Eurotunnel, kuid see pole sukeldatud, vaid uuristatud merepõhja all olevatesse kivimitesse.
Bosporuse pinnakihtides on tugev riimvee hoovus Musta mere poolt, soolsusega 18–20 promilli. Väina põhjas on tugev soolase vee hoovus Musta mere poole.
Väina kitsuse, faarvaatri järskude käänakute ja tugeva hoovuse tõttu on väina läbimine keeruline ja ohtlik. Olukorda raskendab veelgi tihe ristuv parvlaevaliiklus üle väina.
Meretee läbi Bosporuse Venemaale ja Ukrainasse teeb väina strateegiliselt oluliseks. 16.–18. sajandini hoidis Osmanite riik Bosporuse abil enda kontrolli all Musta merd. 1833. aastal oli Osmanite riik sunnitud andma lubaduse sulgeda Bosporus ja Dardanellid Venemaa nõudmise korral muude riikide laevadele. Bosporuse kontrolli all hoidmise nimel peeti Vene-Türgi sõda (1877–1878). Esimese maailmasõja järel anti väinale esmalt rahvusvahelise territooriumi staatus, 1923. aastal aga anti väin Türgile, kuid avatuna kõigile võõramaistele laevadele. Türgi militariseeris väina sellegipoolest uuesti.
1936. aastast kehtiva Montreux' konventsiooni järgi on väin rahvusvaheliseks laevanduseks avatud, kuid Türgil on õigus seal piirata Musta mere riikide hulka mittekuuluvate maade aluste liikumist.
Märulipolitsei

Märulipolitsei on politseiharu, mis on mõeldud rahutuste, meeleavalduste ja mässude ohjeldamiseks. 
Olenevalt riigist ja olukorrast võivad märulipolitsei ülesandeid täita nii spetsiaalselt selleks loodud üksused kui ka tavapolitseinikud.
Varustus.
Märulipolitsei varustusse kuuluvad tavaliselt kilp, kumminui, kiiver. Samuti kasutatakse vastavalt vajadusele mittesurmavaid relvi, näiteks pipra- ja pisargaasi, kummikuule, šokigranaate ning akustilisi relvi (LRAD).
Eestis.
Eestis on märulipolitsei PPA operatiivbüroo alluvuses.
Uus-Guinea

Uus-Guinea on Gröönimaa järel pindalalt teine saar maailmas, eraldatud Austraaliast Torrese väinaga. Uus-Guinea kuulub Austraalia ja Okeaania maailmajakku.
Uus-Guinea pindala on 829 000 km². Saare kõrgeim tipp Jaya on 4884 meetri kõrgune.
Uus-Guinea on jagatud Indoneesia ja Paapua Uus-Guinea vahel. Saare lääneosas (Lääne-Paapua) on kaks Indoneesia provintsi: Lääne-Paapua ja Paapua provints. Saare idaosa hõlmavad Paapua Uus-Guinea pealinnaringkond ja 16 provintsi: Chimbu, Eastern Highlandsi, Enga, Gulfi, Hela, Ida-Sepiki, Jiwaka, Kesk-, Lääne-, Madangi, Milane Bay, Morobe, Põhja-, Sandauni, Southern Highlands ja Western Highlandsi provints.
Saarel kõneldakse peamiselt paapua keeli, rannikul ka austroneesia keeli.
Descartesi dualism

Descartesi dualism on keha ja vaimu dualismi versioon, mille esitas René Descartes. 
Descartesi arvates koosneb maailm vaimsetest ja materiaalsetest substantsidest, millel on atribuudid ja moodused. Materiaalsel substantsil ("res extensa") on ainult üks atribuut – ruumilisus ehk ulatuvus. Kuju ja suurus ei ole materiaalsele olemuslikud, seega on need moodused.
Vaimsel substantsil ("res cognita") on samuti üks omadus – mõtlemine. Mõtlemine on Descartesil märksa avaram mõiste kui tänapäeval: näiteks on mõtlemise mooduseks
ükskõik milline vaimne asi, näiteks aisting, kujutluspilt, usk, soov, idee jne. Teisalt on mõtlemine jällegi kitsama tähendusega kui tänapäeval, sest Descartes ei tunnista mitteteadlikke mõtteid ega mitteteadlikke emotsioone. 
Vaimse ja materiaalse substantsi atribuudid on teineteist välistavad, nende omadused on täiesti ühitamatud.
Descartesi vastus keha ja vaimu probleemile oli põhjuslikkus: meie vaimuseisundid mõjutavad kehaseisundeid põhjuslikult. Kehaseisundid, näiteks sügelemine või valu, põhjustavad ajuseisundeid (-sündmusi, -protsesse), mis omakorda põhjustavad kehalisi liigutusi, näiteks sügamist või oigamist. Meie vaimuseisundid põhjustavad ajuseisundeid, mis panevad meie keha liikuma ja seega mõjutavad põhjuslikult füüsilist maailma.
Peamiseks komistuskiviks Descartesi teooriale saab aga see, kuidas saab ruumis mittepaiknev vaim mõjutada ruumis paiknevaid kehi. Descartes oletas, et vaim mõjutab keha käbinäärme vahendusel. See ei ole aga lahenduseks.
Tsahhiagijn Elbegdordž

Tsahhiagijn Elbegdordž (mongoli "Цахиагийн Элбэгдорж" [tsahhiag'iin elbergd'ordž]; rahvusvahelises transkriptsioonis "Tsahiagiyn Elbegdorj"; sündinud 30. märtsil 1963 Mongoolias Hovdi aimakis Dzeregis) on Mongoolia poliitik, kes oli 18. juunist 2009 kuni 10. juulini 2017 Mongoolia president. 
Aastatel 1998 ja 2004–2006 oli ta Mongoolia peaminister. 
Elbegdordž rajas 1989. aastal Mongoolia Demokraatliku Liidu, mis oli esimeseks mitteparteiliseks demokraatlikuks grupiks tollal üheparteilises Mongoolias. Aastatel 1990 ja 1992 valiti ta parlamenti, kuid astus 1994, pärast süüdistusi riigisaladuse varastamise ja müümise asjus, protestiks tagasi. 
Aprillis 1996 sai Elbegdordž Rahvusliku Demokraatliku Partei esimeheks ning valiti taas parlamenti. 
Mongolid mäletavad teda kui noort radikaalset poliitikut, kes seistes pidas kõnet vaesele ja näljasele streikivale rahvahulgale Ulaanbaatari peaväljakul 1990. aastal.
24. mail 2009 valiti ta Mongoolia presidendiks.
26. juunil 2013 peetud presidendivalimistel valiti ta ametisse uueks ametiajaks.
Kertši väin

Kertši väin ühendab Musta merd Aasovi merega ning eraldab Ukrainat Venemaast. Väina lõunaosa on laiem ja sügavam, kuid põhjaosas on väin vaid 4 km laiune ja 4 m sügavune. Väina ääres Krimmi poolsaarel asub Kertši linn.
Väina keskel asuva Tuzla saare üle tekkis 2003. aastal tüli Venemaa ja Ukraina vahel. Saar oli 2014. aastani Ukraina valduses, kuigi Venemaa sellega ei nõustunud.
11. novembril 2007 murdus tormis pooleks Venemaa tanker, merre sattus 1300 tonni kütteõli. Samal päeval uppus veel neli laeva, millest kolme lastiks oli väävel. Laevade uppumine põhjustas ulatusliku keskkonnareostuse. 
Parvlaevaühendus.
Kertši väina kitsal Tšuška maasäärel asub sadam Kavkaz ('Kaukaasia'). Sadamast veavad parvlaevad üle väina raudteevaguneid, autosid ja reisijaid.
Kertši väina sild.
Väina ületav 19 km pikkune sild avati maanteeliikluseks 2018. aastal ja rongiliikluseks 2019. aastal.
Valamo

Valamo (vene keeles "остров Валаам") on saar Laadoga järve põhjaosas. Koos ligi 50 ümbritseva väikesaarega moodustab Valamo saarestiku. 
Saarestiku pindala on 36 km², sealhulgas suurima saare pindala 25 km². Saared on kaljused ja künklikud skäärid, suurima kõrgusega 52 meetrit üle merepinna. Saari katab okasmets.
Enne Teist maailmasõda kuulusid saared Soomele, praegu on need Venemaa Föderatsiooni Karjala Vabariigi koosseisus.
10. sajandil rajati saarestiku suurimale saarele õigeusu mungaklooster – Valamo Issanda Muutmise klooster, mis tegutses Talvesõjani. Siis asusid mungad ümber Heinävesile ja rajasid sinna uue kloostri, Uus-Valamo kloostri. Valamo saarel taastati klooster aga alles pärast Nõukogude Liidu lagunemist. 
Valamo saarestik on kultuuri-, ajaloo- ja looduslike huviväärsustega tõmbekeskus Põhja-Venemaal. 
Kloostrid.
Peale Valamo Issanda Muutmise peakloostri on saartel mitu väiksemat kloostrit, nn skeetat, kas üksnes majandushoone ja eluruumiga või koos kirikuga.
Mürk

Mürk (ka "mürkaine") on aine, mis võib ainevahetuse kaudu põhjustada organismi tervisehäire või surma. 
Organismi kahjustavaid viirusi ja baktereid ning muid elusolendeid ei arvata mürkide hulka, vaid neid nimetatakse haigusetekitajateks. Samuti ei loeta mürkideks aineid ega esemeid, mis kahjustavad organismi mehaaniliselt või kiirituse kaudu.
Paljud keemilised ühendid võivad organismis ülemäärases doosis olla mürgised. Ülisuurtes, inimese organismi jaoks ebaloomulikes kogustes tarbituna võivad mürgistusi põhjustada praktiliselt kõik tavatarbimisel mittemürgised ning isegi organismile hädavajalikud ained, näiteks vesi, kuid üldjuhul ei liigitata ka neid mürkainete hulka.
Organismi eritatud mürki nimetatakse toksiiniks.
Politsei

Politsei on ühiskonna (tänapäeval riigi või linna) poolt ametisse pandud jõudu rakendav struktuur, mis on ette nähtud ühiskonnaliikmete vahelistes suhetes korra säilitamiseks (nn sisemisteks vajadusteks). Selle poolest erineb ta sõjaväest, mille eesmärk on kasutada jõudu välissuhetes (suheldes teiste kogukondadega). Politsei tagab avaliku korra, kaitseb inimeste ja organisatsioonide seaduslikke huvisid, tõkestab kuritegevust, teostab kuritegude kohtueelset uurimist, määrab ja viib täide karistusi oma pädevuse piires.
Organiseeritud ühiskondades tavaliselt taunitakse jõu kasutamist ühe ühiskonna liikme poolt teise suhtes. Politseile tehakse selles suhtes erand eeldusel, et taunitavale jõu kasutamisele ei saa vastata muul moel kui jõudu kasutades.
Politseid peavad ülal ühiskonnaliikmed (maksude maksmise kaudu).
Ühiskond võib teatud juhtudel lubada ka enda või rahva turvalisuse tagamiseks sisemise relvastatud (ei pea olema külmrelv) struktuuride olemasolu (nt turvafirmad).
Jaotus.
Esialgne universaalne politsei jaguneb tänapäeval spetsiaalsete ülesannetega politseideks:
Politsei teenistuses oleva ametniku nimetus eri maades:
Maailmareligioon

Maailmareligioon on usund, mis on väljunud rahvusreligiooni piiridest ning on omaks võetud laiemalt.
Maailmareligioonid on budism, kristlus, sikhism, taoism, judaism, hinduism ja islam.
Nelipühad

Nelipühad (kiriklikus kasutuses ka nelipüha, nelipühi; kreekakeelne nimetus Πεντηκοστή "Pentēkostē", 'viiekümnes [päev]'; kirikuslaavikeelne nimetus Пятидесятница "Pjatidesjatnitsa", 'viiekümnes [päev]') on kristlik püha, millega mälestatakse Püha Vaimu laskumist apostlitele 50. päeval pärast Jeesuse Kristuse ülestõusmist. Ajaliselt on see 10 päeva pärast taevaminemispüha. See on kiriku sünnipäev.
Nelipühad on seotud juudi šavuoti pühaga, mis tähistab kümne käsu andmist Jumalalt Moosesele Siinai mäel. Šavuoti peetakse seitse nädalat pärast paasapühi.
Eesti rahvakalendris kannavad nelipühad ka suvistepühade nimetust.
Mälestatavast sündmusest jutustatakse Piiblis Apostlite tegude raamatu 2. peatükis.
Nelipühade liturgiline värv on katoliku, luteri ja anglikaani kirikus tavapäraselt punane, õigeusu kirikutes reeglina roheline.
Pühade eestikeelne nimetus tuleneb tõenäoliselt sellest, et see lisati Rootsi ajal jõulude, lihavõtete ja vastlate kõrvale neljandaks tähtsamaks kiriklikuks pühaks. Samas võib see tuleneda ka sellest, et pühi tähistati neli päeva järjest.
Dogma

Dogma on religioonis väide, milles ei kahelda, mida usutakse.
Katoliku kiriku dogmad on kinnitatud mõne kirikukogu otsusega. Tuntumaid ja kontroversaalsemaid katoliiklikke dogmasid on olnud Jeesuse neitsistsünni dogma ning paavsti ilmeksimatuse dogma. 
Budismis ja taoismis üleüldised dogmad puuduvad, kuid erinevates koolkondades võib neid esineda. 
Laiemas tähenduses on dogma mistahes vaidlustamisele mittekuuluv väide, seisukoht või hoiak.
Dogmaatiline tähendab enamasti kivinenud mõtteviisi, vanameelsust vms. Teaduses püütakse vältida dogmasid olles avatud võimalikule kriitikale, falsifitseeritavusele.
Aktsentueeriv värsisüsteem

Aktsentueeriv värsisüsteem ehk rõhuline värsisüsteem ehk puhtrõhuline värsisüsteem ehk tooniline värsisüsteem (ka: "aktsentueeruv värsisüsteem") on rõhuliste ja rõhutute silpide vaheldusel põhinev värsisüsteem.
Dualism (täpsustus)

Dualism on kahesus või seisukoht, mis väidab millegi kahesust.
Vahh

Vahh (vene "Вах") on jõgi Aasias. Voolab kogu ulatuses Lääne-Siberi madalikul (läände), suubub Nižnevartovski lähedal paremalt Obi jõkke. Vahhi jõe pikkus on 964 km ja valgala 76 700 km2.
Aasov

Aasov ehk Aasovi meri on sisemeri loodusgeograafilise Euroopa ja Aasia piiril. See on Kertši väina kaudu ühendatud Musta merega.
Aasovi mere pindala on 38 000 km². Meri on madal, suurim sügavus 14 meetrit; teda peetakse maailma madalaimaks mereks. Sissevoolavate jõgede tõttu on Aasovi meres riimvesi, keskmine soolsus 11 promilli. 
Suurimad merre suubuvad jõed on Don ja Kuban, mis annavad kahe peale üle 90% jõgede sissevoolust Aasovi merre. Väiksemate jõgede seas on näiteks Kalmius ja Mius.
Mere ääres asuvad Mariupoli sadam ja Berdjanski sadam. Doni jõe alamjooksul asub ka Doni-äärse Rostovi sadam. Kertši väina äärde jääb aga Kertši sadam.
Aasovi meri on kalarikas.
Vassili saar

Vassili saar (vene keeles "Васильевский остров", soome keeles "Hirvisaari") on saar Neeva suudmes Peterburis (omaette linnaosa), piirneb Läänemere ning Suure ja Väikese Neevaga. Halduslikult kuulub Vassili saare rajooni.
Saare pindala on umbes 10 km². Saar oli algselt madal, soine ja kõrge veega mere poolt üle ujutatav.
Elanike arv 146 367 (2017).
19. sajandil kujunes saarele tööstuslinnaosa (sh laevaehitus).
Saarel asub ajalooline börsihoone ning mitmed muuseumid ning Peterburi Vassili saare Püha Katariina kirik.
Vassili saarel on mitmed nummerdatud ja nimetatud liinid, mille järgi nimetati 1951. aastal Kopli liinid.
Alboráni meri

Alboráni meri on Vahemere äärmine lääneosa, Gibraltari väinast vahetult idas. See selgelt piiritlemata mereala on pindalalt umbes sama suur kui Eestimaa, keskmine sügavus (450 m) on võrreldav Läänemere suurima sügavusega ja suurim sügavus on ligi 1500 m.
Atlandi ookeani läheduse tõttu eristab teda muudest Vahemere osadest Atlandi ookeani tugevam mõju, mh. on seal tugev magedama vee hoovus Gibraltari väina poolt, mida kompenseerib vastuhoovus väina sügavamas osas.
Victoria saar

 
Victoria saar (inglise keeles "Victoria Island"; inuktituti keeles Kiilinik) on Kanadale kuuluv saar Põhja-Jäämeres Arktika saarestikus.
Saare pindala on 217 000 km². Ta on pindalalt Kanada teine saar Baffini maa järel ja maailma 8. saar. Ta on Suurbritannia saarest pisut suurem.
Walesi Printsi saarest läänes eraldab teda M'Clintocki väin, lõunasse jäävast Põhja-Ameerika mandrist Kuninganna Maudi laht kagus, Coronationi laht lõunas, Dolphin and Unioni väin edelas ja Amundseni laht idas, loodesse jäävast Banksi saarest Walesi Printsi väin ning põhja poole jäävast Melville'i saarest Vikont Melville'i väin. Victoria saare ranniku lähedal on palju pisisaari.
Saare rannik on liigestatud. Suurimad lahed on Prints Alberti laht ja Minto laht läänes ning Hadley laht põhjas. Suurimad poolsaared on Prints Alberti poolsaar loodes (seal asub ka Victoria kõrgeim tipp, 655 m Shaleni mägedes), Wollastoni poolsaar edelas (kõrgus kuni 516 m, Bumpusi mägi) ning Storkersoni poolsaar kirdes. Hulk Kanada Arktika saarestiku saari on Victoria saarest kõrgemad ja mõned isegi mitu korda kõrgemad. 
Saare pikim jõgi on loodes voolav Kuujjua jõgi. Liustikke saarel pole. Palju on järvi, millest suurim on saare kagurannikul Ikaluktutiakist põhjas asuv Fergusoni järv (562 km²).
Saarel valitseb arktiline kliima. Seetõttu on asustus hõre.
Administratiivselt jaguneb saar Loodealade ja Nunavuti vahel. Loodealadele kuulub saare loodeosa ehk ala, mis jääb 110° läänepikkusest lääne ja 70° põhjalaiusest põhja poole. Selle osa ainus asula on Prints Alberti lahe põhjakaldal olev Holman (400 elanikku). Saare ida- ja lõunaosa kuuluvad Nunavutile ning selle osa ainus asula on lõunakaldal asuv 1500 elanikuga Cambridge Bay ehk Ikaluktutiak. Kunagised kaubapunktid, näiteks edelarannikul asuv Fort Collinson, on ammu maha jäetud.
Saar sai nime kuninganna Victoria järgi 1839. aastal. Saarel ja selle lähedal olevad prints Alberti nimelised kohad on nimetatud tema abikaasa prints Albert Saxe-Coburg-Gotha järgi.
Juhtumisi meenutab Victoria saar kujult vahtralehte, mis on Kanada sümbol.
Ahvenameri

Ahvenameri (rootsi "Ålands hav", soome "Ahvenanmeri") on Läänemere sügavam osa Ahvenamaast edelas. 
Sügavus ulatub 301 meetrini. Põhjas Ahvenanrauma kaudu ühendatud Põhjalahega, edelas piirneb Rootsi rannikuga, lõunas aga madalama merealaga.
Ahvenanrauma

Ahvenanrauma (soome; rootsi "Södra Kvarken", eesti keeles ka "Lõuna-Kvarkeni väin") on väin Ahvenamaa ja Rootsi vahel Märketi saarest läänes. 
Suurim sügavus on üle 100 meetri. Ühendab Ahvenamerd Selkämerega.
Öland

Öland on Rootsile kuuluv saar Läänemeres, Rootsi saartest suuruselt teine. 
1. jaanuari 2010 seisuga oli saarel 25 000 elanikku.
Saare pindala on 1342 km². Saar koosneb suures osas lubjakivist. Kõrgeim mägi on 55 m kõrge Högsrum. Lõunaosas asub ulatuslik loopealne. Ölandil paljandub Balti klint.
Saar on pikk ja kitsas, Skandinaavia poolsaarest eraldatud Kalmari väinaga, kuid saart ühendab maismaaga 1972. aastal valminud 6 km pikkune Ölandi sild. Selle silla pärast ei loe Euroopa Liit Ölandit saareks. Arvatakse, et silla tõttu on saarel jäänud Euroopa Liidult saamata 25–50 miljoni Rootsi krooni väärtuses toetusi.
‘Ajmāni emiraat

‘Ajmān on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist.
Emiraadi valitseja on šeik Ḩumayd ibn Rāshid an-Nu‘aimī.
Al-Fujayrah' emiraat

Al-Fujayrah on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist.
Emiraadi valitseja on šeik Ḩamad ibn Muḩammad ash-Sharqī.
Ra's al-Khaymah' emiraat

Ra's al-Khaymah on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist.
Emiraadi valitseja on šeik Sa‘ūd ibn Şaqr al-Qāsimī. Eelmine valitseja oli šeik Şaqr ibn Muḩammad al-Qāsimī.
Ash-Shāriqah' emiraat

Ash-Shāriqah on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist.
Emiraadi valitseja on šeik Sultan ibn Muhammad al-Qasimi.
Hani jõgi

Han (korea 한강 (Han-gang)) on jõgi Lõuna-Koreas. 
Jõgi saab alguse Ida-Korea mägedest ja voolab loodesse ning läände, läbides Lõuna-Korea lääneosa. Hani jõgi suubub Kollasesse merre, piirkonda, kus on tunda tugevate loodete mõju.
Hani jõe pikkus on 514 km, valgla pindala 34 000 km².
Jõe põhjakaldal asub Lõuna-Korea pealinn Sŏul.
Äksi

Äksi on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas. Kuni 1977. aastani oli küla ametlik nimi "Põltsamaa küla".
Detsembrist 2010 on Äksi alevik. 2022. aastal liideti alevikuga Äksi kiriku ümbrus, mis seni oli kuulunud Voldi külla.
10. juulil 2012 avati Äksis Jääaja Keskus.
Aastal 2022 sai Äksi alevik Tartumaa aasta küla tiitli. Kivipargist leiab vastava sildi.
Äksi alevikule (ja selle kogukonnale) kirjutati kogukonda ja sealset elu kirjeldav laul "Õnneks on Äksi". Laul valmis kogukonna algatusest ja soovist luua laul Äksi alevikule. Sõnad kirjutas Karina Reinmann, viisi lõi Henri Käärik. Laulab Teele Tammet.
Andamanid

Andamanid on Andamani saarte põliselanikud.
Andamanid jaotuvad neljaks negriidsesse rassi kuuluvaks hõimuks: suurandamanid, onged, džarauad ja sentinelid.
Andamanide pildistamine on keelatud.
Sentinelid.
Sentinelid on tuhandeid aastaid elanud Põhja-Sentineli saarel.
Enamus neist tegeleb põlluharimise ja küttkorilusega. Sentinelid on paikse eluviisiga ja nad ei salli võõraid. Nende kommete hulka kuulub tava saarel olevad võõrad tappa ning matusel surnukeha lõigata ja põletada. India on keelanud sentinelidega suhelda.
Jug

Jug (vene keeles "Юг") on jõgi Euroopas Venemaa põhjaosas. Ühineb Veliki Ustjugi lähedal Suhhona jõega. Nende kahe jõe ühinemisest saab alguse Dvina jõgi.
Algab Põhja-Uuralist. Ülemjooksul voolab kitsas orus, alamjooksul lookleb laias orus. 
Jõe pikkus on 574 km, valgla pindala on 35 600 km².
Jõe ääres asuvad Nikolsk ja Veliki Ustjug.
Than Shwe

Than Shwe (sündinud 2. veebruaril 1933 Myanmaris Kyaukses) on Myanmari sõjaväelane ja poliitik. Ta oli Myanmari riigipea 23. aprillist 1992 kuni 30. märtsini 2011. 
Than Shwe alustas tööelu Birma postiteenistuses. 20-aastaselt astus ta sõjaväeteenistusse. Seal teenis ta mitu aastat psühholoogilise sõja osakonnas, võideldes kareeni mässajate vastu. 1960 sai ta kapteni auastme. 
Pärast sõjaväelist riigipööret 1962, mis kukutas peaminister U Nu, jätkus Than Shwe tõus ametiredelil. Ta sai 1972 kolonelleitnandiks, 1978 koloneliks, 1983 Edela sõjaväeringkonna komandöriks, 1985 kindralstaabi ülema abiks, brigaadikindraliks ja kaitseministri asetäitjaks ning 1986 kindralmajoriks. Ta sai ka valitseva partei kesktäitevkomitee liikmeks. 
Kui 1988. aasta veriste protestidemonstratsioonide järel loodi Riiklik Seaduslikkuse ja Korra Taastamise Nõukogu, määrati Than Shwe selle 21 liikme hulka. Temast sai tollase riigijuhi kindral Saw Maungi parem käsi. 23. aprillil 1992 astus Saw Maung ootamatult tagasi, viidates tervislikele põhjustele, ja Than Shwe sai tema asemel tolle nõukogu esimeheks, riigipeaks, kaitsesekretäriks ja relvajõudude ülemjuhatajaks. 
Algul paistis, et Than Shwe on oma eelkäijast liberaalsem, sest ta vabastas poliitvange ning hakkas lõdvendama kitsendusi demokraatia eestvõitlejale Aung San Suu Kyile, kes oli pärast 1990. aasta tühistatud valimise pandud koduaresti. Ta nimetas Birma ümber Myanmariks ning käskis 1993. aastal kirjutada uue põhiseaduse. Than Shwe lõdvendas pisut riigi kontrolli majanduse üle ning toetas häälekalt Myanmari osalemist ASEAN-is. Samuti korraldas ta suure korruptsioonivastase rünnaku, mille tulemusena 1997. aastal pidid lahkuma mitmed ministrid. Kuigi teda on sageli peetud kriitikat mittetaluvaks, lubas ta esimest korda üle paljude aastate külastada Myanmari Punase Risti Rahvusvahelisel Komiteel ja organisatsioonil "Amnesty International".
Andamani saared

Andamanid ehk Andamani saared on saarestik Bengali lahe ja Andamani mere vahel. Pindala 6408 km². Saared on künklikud, suurim kõrgus 737 meetrit. Kuuluvad Indiale.
2011. aasta seisuga elas saartel 343 125 inimest.
Koos lõunas asuvate Nicobari saarte ja veel mõnede väiksemate saarerühmadega moodustavad nad India liiduala, mida tuntakse kui Andamanid ja Nicobarid.
Andamanide saartele sisenemiseks on vaja eriluba, kuna see kuulub India keelutsooni. Saare peamaantee on Andaman Trunk Road. India ülemkohus on alates 2002. aastast nõudnud peamaantee sulgemist, et vähendada kontakte saare põlisasukatest džaraude ja sisserännanute vahel.
Itaalia maailmarändur Marco Polo nimetas nende saarte elanikke koerakoonlasteks, kuna tema arvates olid sealsetel meestel hirmutavad silmad, välkuvad hambad, hiiglaslikud labajalad ja sama pikad kui õlalaius. Ta hoiatas, et saare elanikud söövad kõiki elusalt kätte saanuid.
Nicobari saared

Nicobari saared on saared Bengali lahe ja Andamani mere vahel. Pindala 1831 km². Saared on künklikud, kõrgus kuni 642 meetrit. Kuuluvad Indiale.
2011. aasta rahvaloengude järgi elas saartel 36 844 inimest.
Nicobari saartele sisenemiseks on vaja eriluba, mille India on kehtestanud põliselanikest šompenite kaitseks. Eriloa väljastamine on maksuvaba ja seda ei väljasta, kui India viisale on märgitud keeldu kujutav tempel.
Šompenid on iseloomult arglikud. Nad on mongoliidset päritolu.
Adžaarid

Adžaarid on grusiinide etnograafiline rühm, kes kõnelevad gruusia keele adžaari murret. Endanimetus on "atšareli" (აჭარელი). Adžaare on umbes 325 000.
16. sajandi II poolest kuni aastani 1878 olid adžaarid Türgi võimu all, mil nad islamiseeriti. Tänapäeval on suurem osa adžaare mittereligioossed või taaspöördunud kristlusesse; umbes 30% on sunniidid.
Adžaari rahvakunstis on tunda türgi mõjusid. Traditsiooniliseks tegevusalaks oli põllumajandus (sh tee kasvatamine) ja kaubandus.
Andamani meri

Andamani meri on ääremeri India ookeani kirdeosas.
Andamani meri piirneb loodes Andamani saartega, edelas Nicobari saartega, lõunas Sumatraga, idas Indohiina poolsaare ja Malaka poolsaarega ning põhjas Birma rannikuga. Kagus on ta Malaka väina kaudu ühendatud Lõuna-Hiina merega, kuid mere kagupiiriks määrati 1953 Tais asuvat Phuketit ja Sumatral asuvat Jambo Aye neeme ühendav lõik, nii et Malaka väin jääb Andamani merest väljapoole. Läänes on meri Coco, Duncani, Kümnenda Kraadi ja Sombrero väina ning teiste väinade kaudu ühendatud Bengali lahega. Mere põhjaosas on Mottama laht.
Andamani mere ulatus põhjast lõunasse on 1200 km, idast läände 650 km, pindala 797 700 km². Mere keskmine sügavus on 1043 m, suurim sügavus 4507 m , vee maht on umbes 660 000 km³.
Andamanid ja Nicobarid kuuluvad Indiale, Sumatra Indoneesiale. Indohiina poolsaarel on Andamani mere rannikul Birma, Tai ja Malaisia.
Andamani mere põhjas jookseb põhja-lõunasuunaline piir Birma ja Sunda laama vahel. Usutavasti olid need laamad varem Euraasia laama osad, kuid pärast seda, kui India laam põrkas Euraasia laamaga kokku, murdusid need selle küljest ära. See juhtus kõigest 3–4 miljonit aastat tagasi.
Kokkupõrke tulemusel algas Andamani meres ookeanipõhja moodustumise protsess, mis lükkab Andamane ja Nicobare Indohiinast järjest kaugemale. Selle protsessi tulemusel on Andamani meri mõne viimase miljoni aasta jooksul oluliselt laienenud.
Tänapäeval jätkub India laama sukeldumine Birma laama alla. See pressib magmat välja Birma laama teisel küljel, Sunda laama piiril. Sinna on tekkinud vulkaaniline saar Barren, mis kuulub Andamanide hulka. Barren on ainus Andamani meres või selle kaldal asuv tegevvulkaan. Barrenist põhjas asub samasuguse tekkega saar Narcondan, kuid see ei ole tänapäeval aktiivne.