tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tammela staadion

Tammela staadion (soome keeles "Tammelan stadion") on jalgpallistaadion Soomes Tampere linnas. 
Tampere Ilves kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks. Oma kodumänge peavad seal ka TPV (Kakkonen), Ilves-Kissat (Kolmonen) ja Ilvese naiste võistkond, kes mängib Naisten liigas.
Ajalugu.
1926. aastal võttis linna nõukogu vastu otsuse ehitada Tammelasse jalgpalliväljak. Ehitus kestis rahapuuduse tõttu kaua; staadion avati küll 1931. aastal, kuid tribüün valmis alles 1937. aastal. Praegune tribüün ehitati 1993. Ainult peatribüünil on nummerdatud istmed, kokku on seal 1300 istekohta.
Staadioni publikurekord pärineb 2. oktoobrist 1994, kui TPV ja HJK vahelist kohtumist oli jälgimas 5490 pealtvaatajat.
Yuan Shikai

Yuan Shikai (hiina keeles 袁世凱, "Yuán Shìkǎi"; 16. september 1859 Xiangcheng, Henan – 6. juuni 1916 Peking) oli Hiina revolutsionäär, Hiina Vabariigi teine president.
2016.–2017. aasta Tour de Ski

2016.–2017. aasta Tour de Ski oli 11. Tour de Ski, mis toimus 2016.–2017. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasarja raames. See toimus 31. detsembrist 2016 kuni 8. jaanuarini 2017 neljas paigas (Val Müstair, Oberstdorf, Dobbiaco ja Val di Fiemme) ja kolmes riigis (Šveits, Saksamaa ja Itaalia).
Punktide jagamine.
Tour de Ski üldvõitja saab 400 punkti ja iga etapi võitja 50 punkti, mis on tavalisest MK-sarja etapivõidust pool. Kokku on võimalik teenida 750 punkti.
Tulemused.
Mehed.
Vabatehnikasprint.
31. detsember 2016 Val Müstair, Šveits
&lt;br&gt;Tulemused. Üldseis.
10 km klassikatehnikas (ühisstart).
1. jaanuar 2017 Val Müstair, Šveits
&lt;br&gt;Tulemused. Üldseis.
Naised.
Vabatehnikasprint.
31. detsember 2016 Val Müstair, Šveits
&lt;br&gt;Tulemused. Üldseis.
5 km klassikatehnikas (ühisstart).
1. jaanuar 2017 Val Müstair, Šveits&lt;br&gt;
Tulemused. Üldseis
Harju staadion

Harju staadion (soome keeles "Harjun stadion") on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Soomes Jyväskyläs. Jalgpalliklubi JJK kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.
Savon Sanomat Areena

Savon Sanomat Areena (endise nimega "Kuopion keskuskenttä", endine sponsornimi "Magnum Areena") on jalgpallistaadion, mis asub Kuopios Soomes.
KuPS kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.
Ecuadori linnade loend

Siin on loetletud Ecuadori linnad.
Sauvosaaren Urheilupuisto

Sauvosaaren Urheilupuisto on jalgpallistaadion, mis asub Kemis Soomes. 
PS Kemi kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.
Natalia Barbu

Natalia Barbu (sündinud 22. augustil 1979 Bălțis) on Moldova laulja.
Ta esindas Moldovat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Fight". Finaalkontserdil tuli ta 109 punktiga 10. kohale.
2024. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Moldovat lauluga "In the Middle", kuid finaali ei pääsenud.
General Electric Building

General Electric Building, algse nimega RCA Victor Building, on 50-korruseline pilvelõhkuja New Yorgi kesklinnas Manhattanil Midtownis St. Bartholomew' kiriku kõrval aadressil 570 Lexington Avenue.
195 meetri kõrguse äripindadega hoone projekteeris arhitektuuribüroo Cross &amp; Cross, mis projekteeris samuti 20 Exchange Place'i. Hoone valmis aastatel 1929–1931 ning see on kujundatud uusgootika nüanssidega "art déco" stiilis. See on üks parimad "art déco" suuna näiteid maailmas. Selle tornitipu kroon on mõeldud kujutama elektrijõudu ja raadiolaineid, seda eriti öövalgustuses.
Hoone ehitamise algatas RCA, mis oli siis General Electricu tütarettevõte. RCA kolis ise aga aadressile 30 Rockefeller Plaza, mis sai seejärel tuntuks kui RCA Building, ning aastatel 1933–1974 kasutas General Electric hoonet enda peakontorina. 1993. aastal annetas General Electric hoone Columbia ülikoolile ning aastatel 1993–1995 läbis see ulatusliku renoveerimise.
Aastal 1985 arvas New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni selle kaitsealuseks mälestusmärgiks ("New York City Landmark"). Aastal 2004 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse ("National Register of Historic Places") kui USA Rahvuslik Ajalooline Mälestusmärk ("National Historic Landmark").
Nelly Ciobanu

Nelly Ciobanu (sündinud 28. oktoobril 1974 Canias) on Moldova laulja.
Ta esindas Moldovat 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Hora din Moldova". Finaalkontserdil tuli ta 69 punktiga 14. kohale.
Rovaniemen keskuskenttä

Rovaniemen keskuskenttä on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Rovaniemis Soomes. Jalgpalliklubi Turu Inter kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks. Staadionil on kokku 2800 istekohta, millest 2000 on peatribüünil ja 800 teisel tribüünil. Kogu mahutavus on üle 5000. 
Staadionil on alates 2008. aastast uued valgustid, mille valgustihedus on 1000 luksi. 2009 vahetati väljaku muru välja uue kolmanda generatsiooni kunstmuruga, ning alla pandi soojendussüsteem. Staadioni renoveerimine läks maksma 1,5 miljonit eurot.
2014-2015 ehitati uus peatribüün, mille siseruumides on uued riietusruumid ja vajalikud muud olmeruumid ning mahutab 2000 pealtvaatajat. Uue peatribüüni ehitus läks maksma kokku 4,8 miljonit eurot.
Publikurekord on 8543 pealtvaatajat, mis pärineb 4. novembri 1987 Euroopa Karikavõitjate Karika mängult, kui RoPS võõrustas Albaania klubi Shkodëri Vllaznia. 
Kohaliku liiga rekordpublik on 5471 pealtvaatajat RoPSi ja HJK vahelisel mängul 1981.
500 Fifth Avenue

500 Fifth Avenue on pilvelõhkuja New Yorgis Manhattanil Midtownis tänavate West 42nd Street ja West 43rd Street vahel Bryant Parki kõrval.
Hoonel on 60 korrust. 216,1 meetri kõrguse äripindadega hoone projekteeris arhitektuuribüroo Shreve, Lamb &amp; Harmon, kelle looming on ka Empire State Building. Hoone valmis aastatel 1929–1931 ning see on kujundatud "art déco" stiilis. Linnapildis on see vähemärgatav ja seda peetakse New Yorgi üheks anonüümsemaks pilvelõhkujaks.
Aastal 2010 kuulutas New Yorgi Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon selle ehitise kaitsealuseks mälestiseks ("New York City Landmark").
Elina Orumaa

Elina Orumaa (sünninimi Elina Kress; sündinud 22. juulil 1976) on eesti jurist. 
Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta kaitses Tallinna Tehnikaülikoolis 2001. aastal väitekirja ning sai sotsiaalteaduste magistrikraadi.
Ta töötas aastatel 1998–2004 Politseiametis juristina ning 2004–2016 Sisekaitseakadeemias õppejõuna ja ametnikuna.
Mercantile Building

Mercantile Building on äripindadega kõrghoone New Yorgis Manhattanil Murray Hillis aadressil 10 East 40th Street.
Hoonel on 48 korrust ja see on 189 meetrit kõrge. Hoone on uusrenessanslike nüanssidega "art déco" stiilis. See valmis aastatel 1928–1929 ning oli valmides maailma kõrguselt neljas hoone.
OmaSp staadion

OmaSp staadion (soome keeles OmaSp Stadion, ka Seinäjoki stadion) on jalgpallistaadion, mis asub Seinäjokis Soomes. 
SJK kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.
Nikolaus Harnoncourt

Nikolaus Harnoncourt (täisnimega Johann Nicolaus Graf de la Fontaine und d’Harnoncourt-Unverzagt; 6. detsember 1929 Berliin – 5. märts 2016 St. Georgen im Attergau) oli Austria dirigent ja tšellist. 
Ta oli Berliini Filharmoonikute auliige ja maailma juhtivaid barokkmuusika spetsialiste.
Elisa staadion

Elisa staadion (soome keeles Elisa Stadion, endise nimega Hietalahden jalkapallostadion) on jalgpallistaadion, mis asub Vaasas Soomes. VPS kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.
Armastuse Ühendriigid

"Armastuse Ühendriigid" on 2016. aastal valminud Poola mängufilm.
Sisu.
Filmi tegevus toimub Poolas 1990. aastal. Saabunud on uued ja vabamad ajad, kuid elu on hall ja tulevik ebaselge. Filmi peategelasteks on neli naist, kes kõik ei ole oma eluga rahul ja tahavad seda muuta, kuid ei ole selleks suutelised. Videolaenutuses töötav Agata on oma mehest tüdinenud ja tal on suhe katoliku preestriga. Koolidirektor Iza on oma õpilase isa armuke. Üksildane vanem vene keele õpetajanna Renata tahab tuttavaks saada oma naabrinaise Marzenaga. Iza õde Marzena töötab koolis kehalise kasvatuse ja tantsu õpetajana. Ta on neli aastat tagasi osalenud edukalt missivõistlusel ja tahaks alustada fotomodelli karjääri. Tuntud fotograaf, kes pealinnast kohale sõidab, uimastab ta ja kuritarvitab teda.
Tunnustus.
2016. aasta Berliini filmifestivalil võitis film parima stsenaariumi Hõbekaru.
Otto I (Pfalz-Mosbach)

Otto I (24. august 1390 – 5. juuli 1461) oli Mosbachi pfaltskrahv aastatel 1410–1448 ja Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv aastatel 1448–1461.
Elulugu.
Otto sündis 1390. aastal Mosbachis Saksa kuninga Ruprechti noorima pojana. Aastal 1410 pärast isa surma jaotati Pfalzi territooriumid tema nelja poja vahel; Otto sai territooriumi Mosbachi ja Eberbachi ümbruses. Ta tegi Mosbachi oma pealinnaks ja hakkas sinna uut residentsi ehitama. Otto sai Pfalzi kuurvürstkonna regendiks ja oma vennapoja Ludwig IV eestkostjaks pärast seda, kui tema vend Ludwig III tuli palverännakult Jeruusalemma tagasi raskelt haigena ja varsti pärast seda suri. Ta valitses regendina aastani 1442.
Aastal 1448 päris ta poole hääbunud Pfalz-Neumarkti liini territooriumist ja ostis teise poole oma vennalt Stefanilt, ning ta rajas ka residentsi Neumarkti. Otto suri aastal 1461 Reichenbach am Regenis ja maeti benediktlaste Reichenbachi kloostrisse.
Abielu.
Otto abiellus jaanuaris 1430 Baieri-Landshuti hertsogi Heinrich XVI tütre Johannaga ja nad said järgmised lapsed:
Darja Švajger

Darja Švajger (sündinud 16. juunil 1965 Mariboris) on Sloveenia laulja.
Švajger esindas Sloveeniat 1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Prisluhni mi" ning sai 84 punktiga seitsmenda koha. Teist korda esindas ta Sloveeniat 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "For a Thousand Years" ning tuli 50 punktiga 11. kohale.
Tanja Ribič

Tanja Ribič (sündinud 28. juunil 1968 Trbovljes) on Sloveenia laulja ja näitleja.
Esindas Sloveeniat 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Zbudi se". Ta sai finaalkontserdil 60 punktiga 10. koha.
Otto II (Pfalz-Mosbach)

Otto II Mathematicus (26. juuni 1435 – 8. juuni 1499) oli aastatel 1461 kuni 1499 Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv.
Elulugu.
Otto sündis aastal 1435 Mosbach-Neumarkti pfaltskrahvi Otto I vanima pojana. Ta oli oma isa järglane aastast 1461 ja veetis enamuse oma elust Neumarktis. Ta suutis lõpetada Wolfsteini vaidluse (samade õigustega loss ja linn Neumarkti vastas, mida valitsesid Wolfsteinid) pärast panditud lossi omandamist Neuschönenbergidelt. Otto II tundis ka suurt huvi astronoomia ja matemaatika vastu, mis andis talle lisanime "Mathematicus", ja ta rajas Neumarkti lossi observatooriumi. Aastal 1490 loobus ta Mosbach-Neumarkti aktiivsest valitsemisest ja andis selle üle Pfalzi kuurvürstile Philippile ning veetis oma ülejäänud elu teadusega tegeledes.
Otto suri aastal 1499 Neumarktis lastetuna ja maeti Püha Maarja kirikusse. Mosbach-Neumarkt läks pärast tema surma Pfalzi kuurvürstkonnale.
Nele Siitam

Nele Siitam (kandnud ka nime Nele Parrest; sündinud 22. oktoobril 1978 Pärnus) on Eesti jurist, riigikohtunik.
Nele Siitam astus avalikku teenistusse 2001. aastal, asudes Justiitsministeeriumis õigusloome osakonna avaliku õiguse talituse nõuniku ametikohale. 2004. aastal sai temast õiguskantsleri nõunik. 2005–2008 oli Nele Parrest õiguskantsleri kantseleis III osakonna juhataja. 16. septembril 2008 nimetati ta Riigikogu otsusega õiguskantsleri asetäitja-nõuniku ametikohale.
2005. aastal kaitses ta magistritöö teemal "Menetlus- ja vormivigade õiguslikud tagajärjed haldusmenetluses".
23. veebruaril 2016 nimetas Riigikogu Nele Parresti riigikohtunikuks alates 2. maist 2016. Otsuse poolt hääletas 52 Riigikogu liiget, vastu oli 9 ja erapooletuid 2. Ametivande andis ta 21. aprillil 2016. Ta on Riigikohtu halduskolleegiumi liige.
Ta oli 2006–2010 Tallinna Tehnikaülikooli haldusõiguse lektor. Aprillis 2012 asus ta Tartu Ülikooli haldusõiguse lektoriks.
Merikilk

Merikilk ("Saduria entomon" ehk "Mesidotea entomon") on liik vees elavaid kakandilisi.
Merikilk on levinud Põhja-Jäämere ja Atlandi ookeani põhjaosa rannikuvees. Reliktina leidub merikilki ka Läänemeres, Kaspia meres ning mõnedes Põhja-Euroopa järvedes aladel, mis olid hilisjääajal kaetud meredega (näiteks Laadoga, Vänern ja Vättern). Võõrliigina on merikilk sisse toodud Musta merre.
Merikilk on üks Läänemere suurimaid vähilaadseid. Isasloomad võivad kasvada 8 cm pikkuseks, emasloomad on väiksemad. Tema keha on lapik, ovaalne, halli või hallipruuni värvi. 
Merikilk toitub teistest väikestest selgrootutest põhjaloomadest (kirpvähilised, hulkharjasussid, surusääsklaste vastsed jms), aga ka liigikaaslastest ja surnud kaladest. Merikilk on tursa ja võldaslaste toiduks.
Mango Paaver

Mango Paaver (22. mai 1923 Narva-Jõesuu – 14. aprill 1976) oli Võru ajakirjanik, kes joonistas vahel ka karikatuure.
Maetud Võru kalmistule.
Kotka TP

Kotka TP (soome keeles "Kotkan Työväen Palloilijat", KTP) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Kotkas. Klubi mängib 2017. aastal Kakkonenis (3. liigatase).
 Võitja (2): 1951, 1952
 3. koht (2): 1947, 1964
 Võitja (4): 1958, 1961, 1967, 1980
 2. koht (3): 1966, 1968, 2000
 2. koht (1): 1999
 2. koht (4): 1978, 1995, 1996, 1998
 Võitja (2): 1977, 1993
 2. koht (1): 1975
 3. koht (3): 1974, 1976, 1991
 Võitja (3): 2005, 2007, 2010
 3. koht (3): 2002, 2004, 2006
Valgeranna terviserada

Valgeranna terviserada on terviserada Valgeranna külas Pärnu maakonnas Pärnu linnas ning seda haldab sihtasutus Eesti Terviserajad.
Loomine.
Terviseraja loomise Audru valda algatas 2011. aastal MTÜ Lindi Külaselts, kes kirjutas projekti lumerajamasina ja jäljelõikefreesi ostmiseks ning sai vastava toetuse PRIA-lt. 
Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži tehtud uuringu põhjal soovis 64% küsitletutest, et uus terviserada oleks Valgerannas. Teine eelistatuim koht oli Audru park. Terviserada hakati looma 2012. aasta suvel ning see avati sama aasta sügisel. Raja loomisel oli abiks Pärnumaalt pärit suusataja Andrus Veerpalu, Audru vallavalitsuse töötaja Maris Moorits, Valgeranna Seikluspargi peremees Tõnu Valdur ja RMK metsnik Ahti Umbsaar.
Tänapäev.
Valgeranna terviserada on avatud aasta läbi ning seal on märgitud maha 500-meetrine ning 1- ja 3-kilomeetrised ringid. Kaks lühemat ringi on pimedal ajal valgustatud. Talvel lükatakse piisava koguse loodusliku lume korral sisse kõikidele ringidele suusarajad.
2016. aasta suvel alustati kettagolfiklubi Hole In One kettagolfiraja ehitamist Valgeranna terviserajale. 18-rajaline kettagolfirada avati sama aasta sügisel.
Ellinoora

 
Ellinoora (kodanikunimega Anni Ellinoora Leikas; sündinud 26. jaanuaril 1994) on soome laulja-laulukirjutaja. 
2016. aasta septembris ilmus tema debüütalbum "Villi Lapsi".
Adjunkt (keeleteadus)

Adjunkt on keeleteaduses vastupidi argumendile lause või osalause mittekohustuslik element. Näiteks sõna 'sööma' juurde peavad lauses olema nimetatud sööja ja söödu, kuid adjunktid võivad, aga ei pea tingimata seal juures olema. Nendeks on näiteks aeg, koht ja viis.
Näitelauses "Poiss sõi köögis aeglaselt putru" on adjunktideks 'köögis' ja 'aeglaselt'.
Li Andersson

Li Sigrid Andersson (sündinud 13. mail 1987 Turus) on Soome poliitik. Ta oli erakonna Vasakliit esimees aastatel 2016–2024.
Li Anderssoni vanemad on kunstnik Jan-Erik Andersson ja ajakirjanik Siv Skogman. 2010. aastal omandas ta Åbo Akademis riigiteaduste kandidaadi kraadi.
2010. aastal töötas ta organisatsioonis "Civil Rights Defenders". 2011–2015 oli Andresson Vasakliidu noorteorganisatsiooni "Vasemmistonuoret" esimees.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 47 599 häält, kuid valituks ei osutunud. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel kogus Li Andersson 15 154 häält ja ta osutus valituks Eduskunda. 11. juunil 2016 valiti ta Vasakliidu esimeheks.
2019. aasta Soome parlamendivalimistel sai Li Andersson 24 542 häält. Selle tulemusega oli ta kogu riigi ulatuses Jussi Halla-aho järel teine.
Alates 6. juunist 2019 kuni 17. detsembrini 2020 oli ta Soome haridusminister. Teist korda oli ta Soome haridusminister 29. juunist 2021 kuni 20. juunini 2023.
2024. aasta Soome presidendivalimistel kogus Li Anderson esimeses voorus 4,9% häältest ja teise vooru edasi ei pääsenud.
2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 247 604 häält ja osutus valituks. Ta sai 13,5% Soomes antud häältest. See on rekordiline Europarlamendi valimistel saadud häälte arv Soomes. Turus sai ta 23% häältest ja Helsingis 20%.
Gribskovi vald

Gribskovi vald (taani keeles "Gribskov Kommune") on 2. järgu haldusüksus Taanis Pealinnapiirkonnas, mis moodustati 2007. aasta haldusreformiga Græsted-Gilleleje vallast ja Helsinge vallast. Asub Sjællandi põhjaosas.
Aastal 2016 elas Gribskovi vallas 41 100 inimest ja valla pindala oli 279,47 km2. Valla keskus asub Helsinges. Suuremad asulad on veel Gilleleje ja Græsted.
Pask-In

Pask-In oli huumoriajakiri, mis ilmus septembrist 2004 kuni detsembrini 2005.
Ajakirja andis välja Olliwood OÜ ja selle vastutav toimetaja oli Indrek Silver Einberg. Pask-In ilmus 1 kord kuus (igal kolmandal teisipäeval) 48-leheküljelisena ja trükiarvuga 10 000 eksemplari, kokku ilmus 18 numbrit.
Catherine Cortez Masto

Catherine Cortez Masto (sündinud 29. märtsil 1964 Las Vegases) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku partei liige, senati liige alates 3. jaanuarist 2017.
Ta on hariduselt jurist ning töötas 2007–2015 Nevada osariigi peaprokurörina. 
Pärast seda, kui senaator Harry Reid otsustas mitte kandideerida 2016. aasta Kongressi valimistel, toetas ta kandidaadina Cortez Mastot. Cortez Masto võitis valimistel 47% häältest (520 658 häält). Tema konkurent vabariiklane Joe Heck sai 45% häältest.
Leevi Reinaru

Leevi Reinaru (sündinud 7. aprillil 1957 Rõuges Võru rajoonis) on eesti vaimulik, 2015–2019 Lääne praostkonna praost. 
Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1976–1994 ja 2003–2007 Usuteaduse Instituudis. 
Ordineeriti aseõpetajaks 6. septembril 1978 ja õpetaja õigused anti 2. detsembril 1994. Aastatel 1980–1982 teenis ta Nõukogude armees.
Isiklikku.
Tema isa Karl Reinaru (1915–2003) oli Rannamõisa ja Randvere koguduse õpetaja; lell Rudolf Reinaru oli Püha, Rõuge ja Lakewoodi Püha Vaimu koguduse õpetaja ning USA Esimese praostkonna praost; teine lell Joosep Reinaru oli arstiteadlane ja epidemioloog.
Sulu hoiuala

Sulu hoiuala on hoiuala Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Hoiuala pindala on 254,2 ha.
Hoiuala loodi selleks, et kaitsta lamminiitusid, puisniitusid, vanu loodusmetsi, samuti hariliku võldase ja püst-linalehiku elupaiku.
Sulustvere oja

Sulustvere oja on oja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Oja pikkus on 10,5 km, valgla pindala 38,3 km². Oja suubub vasakult Umbusi jõkke.
Udria oja

Udria oja (ka Utria oja) on oja Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.
Oja on 7 km pikk, valgla pindala on 15,1 km². Oja suubub merre.
Vardja oja

Vardja oja on oja Harju maakonnas Kose vallas.
Oja pikkus on 6,1 km ja valgla pindala 8,4 km². Oja suubub vasakult Pirita jõkke.
Kõrgessaare-Mudaste hoiuala

Kõrgessaare-Mudaste hoiuala on hoiuala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Hoiuala kogupindala on 1232,4 ha, millest maismaa alla jääb 1009,9 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt rannaniite, alvareid, liigirikkaid madalsoid), samuti paljude kaitsealuste linnuliikide elupaikasid (nt sarvikpütt, hüüp, tõmmuvaeras).
Linnumängu hoiuala

Linnumängu hoiuala on hoiuala Rapla ja Järva maakonnas. Hoiuala kogupindala on 754,9 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt rabasid, vanasid loodusmetsi, siirdesoometsi).
Emajõe suudmeala hoiuala

Emajõe suudmeala hoiuala on hoiuala Tartu maakonnas. Hoiuala kogupindala on 11369,2 ha, millest siseveekogude alla jääb 11215,6 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmete linnuliikide elupaikasid (nt suur-laukhani, punapea-part, väikekoskel).
Nulltuletus

Nulltuletus ehk konversioon on nähtus, kus uus lekseem moodustatakse ilma liidet lisamata ja kasutatakse teise sõnaliigi vormide moodustamiseks sama tüve. Nimisõnatüve on võimalik kasutada tegusõna vormide moodustamiseks. Samamoodi on võimalik tegusõnatüvedest saada nimisõnatüve.
Täpselt samasuguse tüvega käändsõna ja verbi tuletussuhe võib väljenduda kahte moodi:
Nulltuletust esinebki peamiselt verbide ja käändsõnade vahel. Eesti keelde on tulnud palju ühesuguse struktuuriga nimisõnu ja verbe inglise keelest: "klikk" ja "klikkima", "meil" ja "meilima", "rokk" ja "rokkima", "breik" ja "breikima".
Kaisma hoiuala

Kaisma hoiuala on hoiuala Pärnu ja Rapla maakonnas. Hoiuala kogupindala on 2581,3 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt vanasid loodusmetsi, rabasid, liigirikkaid madalsoid), samuti paljude kaitsealuste liikide elupaikasid (nt vingerjas, kaunis kuldking, must-toonekurg).
Nõlvassoo hoiuala

Nõlvassoo hoiuala on hoiuala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Hoiuala kogupindala on 672,7 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta Nõlvassoos teatud elupaigatüüpe: huumustoitelisi järvi ja järvikuid, rabasid, rohunditerikkaid kuusikuid, soostuvaid ja soo-lehtmetsi ning siirdesoo- ja rabametsi.
1 Wall Street

1 Wall Street (varasemate nimedega Irving Trust Company Building ja Bank of New York Building ning BNY Mellon Building) on äripindadega kõrghoone New Yorgis Lower Manhattani ärikeskuses Wall Streeti ääres.
Hoonel on 50 korrust ja see on 199,3 meetrit kõrge. Lubjakiviga kaetud hoone on ehitatud "art déco" stiilis ning see valmis aastatel 1929–1931. Selle projekteeris arhitektuuribüroo Voorhees, Gmelin &amp; Walker.
Prangli hoiuala

Prangli hoiuala on hoiuala Harju maakonnas Viimsi vallas.
Hoiuala võtab enda alla Prangli saare lääneosa ja Aksi lähiümbruse mereala ning selle kogupindala on 1118,9 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt karisid, väikesaari, rannaniite).
Tagamõisa hoiuala

Tagamõisa hoiuala on hoiuala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Hoiuala kogupindala on 7930 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt rannaniite, puisniite, puiskarjamaasid), samuti paljude kaitsealuste liikide elupaikasid (nt sõtkas, merikotkas, nõmmelõoke).
Chanin Building

Chanin Building on äripindadega kõrghoone New Yorgi linnas Manhattani ärikeskuses Midtownis aadressil 122 East 42nd Street.
Hoonel on 56 korrust ja see on 197,8 meetrit kõrge. Telliste ja terrakotaga kaetud hoone on ehitatud "art déco" stiilis ning see valmis aastatel 1927–1929. Selle projekteeris arhitektuuribüroo Sloan &amp; Robertson.
Aastast 1978 on tegu New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kaitsealuseks mälestusmärgiks ("New York City Landmark") kuulutatud ehitisega. Aastal 1980 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse ("National Register of Historic Places") kui rahvuslik ajalooline mälestusmärk ("National Historic Landmark").
Tõrasoo looduskaitseala

Tõrasoo looduskaitseala on looduskaitseala Rapla maakonnas. Hoiuala kogupindala on 3306,3 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt alvareid, sooalasid (sh Tõrasoo)).
Mõisamõtsa looduskaitseala

Mõisamõtsa looduskaitseala on looduskaitseala Võru maakonnas Varstu ja Rõuge vallas. Hoiuala kogupindala on 224 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt vanu loodusmetsi), samuti mitme kaitsealuse liigi elupaiku.
Thurgood Marshall United States Courthouse

Thurgood Marshall United States Courthouse, kõnekeeles tuntud ka kui U.S. Courthouse, on New Yorgi linnas Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 40 Centre Street paiknev historitsistlikult uusklassitsistlikus-stiilis kõrgehitis. Seda kasutatakse kohtuhoonena.
Selle projekteeris arhitektuuribüroo "Cass Gilbert &amp; Cass Gilbert, Jr". 37-korruselise ja 179,83-meetri kõrgune hoone valmis aastatel 1933–1936. See on USA föderaalarhitektuuri üks võimsamaid ja omapärasemaid näiteid. 2. septembril 1987 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse ("National Register of Historic Places").
Nelson Tower

Nelson Tower on äripindadega kõrghoone New Yorgi linnas Midtown Manhattani ärikeskuses aadressil 450 7th Avenue.
Hoonel on 46 korrust ja see on 170,7 meetrit kõrge. Hoone on ehitatud "art déco" stiilis ning see valmis aastal 1931.
Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik

Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik (15. jaanuar 1919 Tallinn – 22. veebruar 1980 Tallinn) oli eesti haritlane ja rahvuslane, põrandaaluse vastupanuliikumise tegelane Saksa okupatsiooni ajal.
1937 lõpetas ta Tallinna 1. Tütarlaste Gümnaasiumi, 1937–1942 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ning kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi.
Saksa okupatsiooni ajal töötas Tiiu Oinas-Mikiver Postimehe toimetuses tõlgina.
1942. aastast asus ta tegutsema koos Olev Reintalu ja teiste EÜSi liikmetest koosnenud grupiga tervishoiu muuseumi grupp, kes varustas selle teabega Aleksander Warmat ja Harald Vellnerit Soomes.
Enne seda oli ta aga teist liini pidi saatnud teateid Eesti Vabariigi välissaadikutele Soomes ja Rootsis (sama Warma, August Rei, Heinrich Laretei).
Mitmel puhul tegutses Tiiu Oinas-Mikiver ka mobilisatsioonialuste Eesti meeste toimetamisel Soome (tema oma abikaasa Ilmar Mikiveri, Võrumaa Omakaitse leitnant August Püvi jt.).
1943. aasta lõpul hakkas Abwehr otsima sobivaid inimesi Eestis raadiosidet valdavateks agentideks õppima eesmärgiga, et need agendid hakkaksid Punaarmee saabudes taasokupeeritud territooriumilt sakslastele infot edastama. Olev Reintalu soovitusel astus 1944.aastal sellesse Riia luurekooli ka Tiiu Oinas-Mikiver. Mõlemad nägid selles võimalust Eesti vastupanuliikumise jaoks. Tiiu Oinas-Mikiveri varjunimeks dokumentidel sai Erna Märjamaa.
Tagasi Eestis oli Tiiu Oinas-Mikiver 1944 juuli keskel. Nüüd üritas ta vangist vabastada oma ema (arreteeritud aprillis seotuse tõttu Eesti Rahvuskomiteega), kuid selle tingimuseks loeti, et Tiiu hakkaks töötama Saksa luure heaks – sellest ta keeldus.
Edasi üritas Tiiu Oinas-Mikiver taasorganiseerida Eesti Rahvuskomitee nende inimeste baasil, kes olid jäänud veel arreteerimata, ning moodustada uus põrandaalune võrgustik, mis toimiks ka nõukogude ajal.
Tiiu Oinas-Mikiver arreteeriti NKVD poolt 19. detsembril 1944, lasti vabaks, kuid arreteeriti uuesti 1. juunil 1945
Tribunal 12. jaanuaril 1946, § 58-1a ja 58-11 mõisteti 10 aastat vabadusekaotust. Viibis vangistuses Komi ANSV Intalagis, vabanes 13. novembril 1954, seejärel oli asumisel koos oma abikaasa, ema ja õe perega Inta linnas Komi ANSV kuni 7. juulini 1964. Eesti NSVsse teda ametlikult elama ei lubatud, oli sisse registreeritud Ainažis Läti NSVs. Ometi viibis Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik koos abikaasaga suure osa ajast Tallinnas.
Suri 60-aastaselt raske haiguse tagajärjel Tallinnas 22. veebruaril 1980 ning on maetud Rahumäe kalmistule.
Hella Tiiu Oinas on naispeategelase prototüübiks Jaan Krossi "Mesmeri ringis".
Isiklikku.
Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik oli Alma Ostra-Oinase ja Aleksander Oinase vanim tütar. Hüüdnimeks Tii (kolmas õde Aino-Liis kandis hüüdnime Tipa).
Elo Tuglas oli tema tädi (isa õde). Tartus õppides elas ta Tuglaste juures.
Tema esimene abikaasa oli Ilmar Mikiver, teine abikaasa Arno Hallik (1920–1978).
Continental Bank Building

Continental Bank Building on äripindadega kõrghoone New Yorgi linnas Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 30 Broad Street. Hoonel on 48 korrust ja see on 171 meetrit kõrge. See on ehitatud "art déco" stiilis ning valmis aastal 1932.
Aseri maastikukaitseala

Aseri maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kaitseala kogupindala on 611,1 ha.
Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta looduslikke panga- ja palumetsi, soo- ja poollooduslikke kooslusi, kaitsealuste liikide elupaiku ning piirkonna keskkonnaseisundit.
Manhattan Municipal Building

David N. Dinkins Municipal Building või Manhattan Municipal Building on New Yorgis Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 1 Centre Street paiknev maamärgilise tähendusega historitsistliku kunstisuuna uusrenessanss-stiilis kõrgehitis.
Lisaks mõjutavad eklektilist ilmet selle uusklassitsistlikud elemendid ja "beaux-arts"'i stiilis skulptuurid. Tegu oli näitega ühest varajasemast täiskõrguses pilvelõhkujast.
Kõrghoones asuvad New Yorgi linnavalitsuse osakondade tööruumid, selle kõrval New Yorgi raekojas asuvad linnapea ja linnavolikogu ametiruumid.
Hoone projekteeris tollane maailma suurim arhitektuuribüroo McKim, Mead &amp; White. 41-korruseline ja 182,9 meetri kõrgune U-kujulise põhiplaaniga linna esimunitsipaalhoone valmis aastatel 1909–1914, kuna linnavalitsus vajas rohkem ruume. See tähistab sümboliseerivalt viie tulevase linnajao – East Bronxi piirkonna, Queensi maakonna, Brooklyni linna ning Staten Islandi saare – koondumist ühiseks suurlinnaks New Yorgiks, mis teostus 1. jaanuaril 1898. Valmides oli hoone kõrguselt neljas maailmas. Tornitipul paiknev Adolf A. Weinmani loodud kullatud skulptuur "Linnakodanluse au" on suuruselt linna teine skulptuur Vabadussamba järel.
Väidetavalt olevat kõrghoone inspireerinud Jossif Stalinit sedavõrd, et Moskva Riikliku Ülikooli peahoone (1949–1953) ja paljud teised stalinistliku arhitektuuri näited Nõukogude Liidus ja tolle satelliitriikides ehitati seda klassitsistlikku välisilmet eeskujuks võttes.
Mälestis.
Aastast 1966 on tegu New Yorgi Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kaitsealuseks mälestusmärgiks ("New York City Landmark") kuulutatud ehitisega. 1972 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse ("National Register of Historic Places"). Selle maailma ühe suurima, 2000 töökohaga valitsushoone välisküljed restaureeriti 1999. aastal.
Mäetaguse maastikukaitseala

Mäetaguse maastikukaitseala on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse alevikus. Kaitseala kogupindala on 53,2 ha.
Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt puisniite, sürjametsi), samuti karvase maarjalepa kaitse.
Nõva-Osmussaare linnuala

Nõva-Osmussaare linnuala on linnuala Harju ja Lääne maakonnas. Linnuala kogupindala on 24 745 ha.
Linnualal kaitstakse teiste seas järgmiste lindude elupaikasid: nõmmekiur, kassikakk, must-toonekurg, merikotkas.
Parmu looduskaitseala

Parmu looduskaitseala on looduskaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala kogupindala on 1026,7 ha.
Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt lamminiite, rabametsi), samuti mitmeid I või II kategooria kaitsealuseid liike.
Peetri jõe maastikukaitseala

Peetri jõe maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala kogupindala on 499,6 ha.
Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta Peetri jõe devoni liivapaljandeid ja sälkorgu, sealse ala liike ja mitmesuguseid elupaigatüüpe.
Pühametsa looduskaitseala

Pühametsa looduskaitseala on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kogupindala on 57 ha.
Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt puiskarjamaasid, alvareid), samuti mitmete kaitsealuste liikide elupaikasid (nt käokeel, kuradi-sõrmkäpp, harilik porss).
Ropka-Ihaste looduskaitseala

Ropka-Ihaste looduskaitseala on looduskaitseala Tartu maakonnas. Kaitseala kogupindala on 790,6 ha.
Kaitseala moodustati 2014. aastal varasema Aardla järve kaitseala baasil eesmärgiga kaitsta Ropka-Ihaste luhta, mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt lamminiite, huumustoitelisi järvi), samuti mitme kaitsealuse liigi (nt tõugjas, tiigilendlane, suur-kuldtiib) elupaiku.
Hanya Yanagihara

Hanya Yanagihara (sündinud 20. septembril 1974 Los Angeleses) on Hawaii ja korea päritolu Ameerika Ühendriikide (nais)kirjanik.
Ta sündis 1974. aastal Los Angeleses, tema isa oli Hawaii päritolu hematoloog-onkoloog Ronald Yanagihara; ema oli sündinud Seoulis. Ta lõpetas Honolulus keskkooli (Punahou High School). Ta on elanud Hawaiil, New Yorgis, Baltimore'is, California ja Texase osariigis. Ta lõpetas 1995. aastal naistele mõeldud Smith College'i.
Seejärel töötas ta New Yorgis publitsistina: 2007. aastast ajakirjas Condé Nast Traveler ja 2015. aastast ajakirjas T: The New York Times Style Magazine.
Tema esimene romaan "The People in the Trees", mis ilmus 2013. aastal, põhineb Daniel Carleton Gajduseki juhtumil. Teos ilmus 2016. aastal ka eesti keeles pealkirjaga "Inimesed puude võras", tõlkinud Krista Eek; raamat ilmus sarjas "Punane raamat".
Soontaga looduskaitseala

Soontaga looduskaitseala on looduskaitseala Tõrva, Elva ja Otepää vallas. Kaitseala kogupindala on 1225,3 ha.
Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt lamminiite, rabametsi), samuti mitmete kaitsealuste liikide elupaikasid (nt palu-karukell).
2017. aasta 29. septembrist kuni 1. oktoobrini toimub Soontaga looduskaitsealal Eesti ornitoloogiaühingu korraldatavad linnukaitsetalgud, mille tingis kassikaku kriitiline seis.
Suursoo-Leidissoo linnuala

Suursoo-Leidissoo linnuala on linnuala Harju ja Lääne maakonnas. Linnuala kogupindala on 22 629 ha.
Linnualal kaitstakse teiste seas järgmiste lindude elupaikasid: kaljukotkas, must-toonekurg, soo-loorkull.
Luguse jõgi

Luguse jõgi on jõgi Hiiu maakonnas.
Jõgi on 19,8 km pikk, valgla pindala on 97,1 km². Jõgi suubub merre.
Pahtpää jõgi

Pahtpää jõgi on jõgi Põlva maakonnas.
Jõgi on 15 km pikk, valgla pindala on 37,5 km². Jõgi suubub paremalt poolt Võhandu jõkke.
Pähni oja

Pähni oja (ka "Pähni jõgi") on oja Haanja kõrgustiku edelaosas Võrumaal Rõuge vallas.
Oja on 17,8 km pikk, valgla pindala 69,2 km². Oja algab Kogrõ külast ja suubub paremalt Peeli jõkke. Tähtsaim lisaoja on vasakult suubuv Kolga oja.
Vahejõgi

Vahejõgi (ka "Vana-Võhandu jõgi") on jõgi Võru maakonnas Võru linnas ja Roosisaare külas.
Jõe pikkus on 1,4 km. Jõgi suubub paremalt Võhandu jõkke.
Rasivere oja

Rasivere oja (ka "Rasivere kraav") on kraav Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.
Kraavi pikkus on 6,7 km ja valgla pindala 13,8 km². Kraav suubub vasakult poolt Anguse jõkke.
Haiba oja

Haiba oja (ka "Haiba peakraav") on peakraav Harju maakonnas Saue vallas.
Kraav on 5,7 km pikk, valgla pindala on 12,1 km². Kraav suubub vasakult poolt Vasalemma jõkke.
Igavere peakraav

Igavere peakraav on peakraav Harju maakonnas.
Kraav on 5 km pikk, valgla pindala on 14,5 km². Kraav suubub paremalt poolt Leivajõkke.
Triigi peakraav

Triigi peakraav on peakraav Harju maakonnas Kose vallas.
Kraav on 1,4 km pikk, valgla pindala on 7,6 km². Kraav suubub paremalt poolt Kuivajõkke.
Oriküla jõgi

Oriküla jõgi (ka "Karida peakraav") on jõgi Saaremaa lääneosas.
Jõgi on 9,2 km pikk, valgla pindala 38 km². Jõgi suubub vasakult Kärla jõkke.
Paunaste kraav

Paunaste kraav on peakraav Kõrvemaa lõunaosas Harjumaal Kose vallas. 2014. aastani oli veekogu ametlik nimi "Kõue peakraav".
Kraav on 2,4 km pikk, valgla pindala 10,5 km². Kraav algab Legisesoo põhjaservalt ja suubub paremalt Kuivajõkke. Ta saab alguse Pala külast ning voolab läbi Kõue ja Paunaste küla suudmeni Vahetüki külas. 
Paunaste kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonna Harju alamvesikonda.
Ohtu peakraav

Ohtu peakraav on peakraav Harju maakonnas.
Kraav on 4,4 km pikk, valgla pindala on 6,8 km². Kraav suubub paremalt poolt Vasalemma jõkke.
Nirkjõgi

Nirkjõgi (ka "Padu peakraav") on peakraav Lääne-Virumaal Vinni ja Väike-Maarja vallas.
Jõgi on 10,1 km pikk, valgla pindala on 69,3 km², suubub vasakult Pedja jõkke.
Andreas Künzli

Andreas Künzli (sündinud 5. veebruaril 1962 Luzernis) on Šveitsi slavist ja esperantist.
Künzli hakkas esperanto ja teiste tehiskeeltega tegelema 1979. aastal, kui osales Luzernis toimunud 64. esperanto-kongressil. 1986–1992 juhtis ta esperanto-saateid Schweizer Radio Internationalis.
Ta on põhjalikult uurinud Venemaa keisririigis 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi alguses eksisteerinud tehiskeelte liikumisi. Sellega seoses on ta tegelenud Eestis elanud baltisaksa harrastuskeeleteadlase Edgar von Wahli elu ja tegevuse uurimisega. 2009. aastal esines Künzli Tartus konverentsil "Rahvusvahelised keeled eurolingvistika ja interlingvistika kontekstis", kus pidas Wahlist ettekande.
Sisseütlev kääne

Sisseütlev kääne ehk illatiiv on üks sisekohakäänete hulka kuuluv sihikääne, mis esineb näiteks eesti, soome, leedu ja ungari keeles.
Eesti keel.
Olenevalt sõna tähendusest võib illatiiv eesti keeles väljendada:
Eesti keeles on sisseütleva käände tunnuseks käändelõpp -"sse", mis lisatakse sõna omastava käände vormile. Teatud sõnatüüpide puhul on võimalik moodustada ka lühikest sisseütlevat käänet. Lühike sisseütlev kääne on tekkinud ajaloolise käände tunnuse kokkusulamisel tüvega.
Lühikese sisseütleva käände tunnused:
Mitmete eestikeelsete sõnade puhul on pikk ja lühike sisseütleva käände vorm alati paralleelselt kasutatavad, samas leidub sõnu, mille puhul kasutatakse lühikest vormi, et väljendada kohatähendust ning pikka vormi sõltuvusmääruse väljendamiseks:
Justyna Steczkowska

Justyna Maria Steczkowska (sündinud 2. augustil 1972 Rzeszówis) on poola pop- ja džässlaulja. 
Ta on esindanud Poolat Eurovisiooni lauluvõistlusel 1995. aastal lauluga "Sama", mis saavutas 18. koha, ja 2025. aastal lauluga "Gaja", mis saavutas 14. koha.
Sangrūda

Sangrūda on küla Leedus Kalvarija omavalitsuses, Sangrūda valla halduskeskus. Küla asub Gazda jõe kaldal. Sangrūdas on postkontor, keskkool ja raamatukogu.
1738. aastal on esmamainitud sealset riigimõisat, küla ennast aga 1744. aastal. Hiljem sai sealsest mõisast Mockava mõisa karjamõis. 1824. aastal anti sealne mõis Aleksandr Suvorovile. Pärast seda, kui Leedu ja Poola vaheline piir välja kujunes, moodustati sinna 1924. aastal kihelkond ja ehitati kirik, kuna ümbruskonna kihelkonnakirik jäi Poola poolele Puńskisse. Kirik põles 1971. aastal maha ja 1973. aastal ehitati pastoraat kirikuks ümber. 1999. aastal ehitati selle kõrvale uus modernistlik kirikuhoone.
Osastav kääne

Osastav kääne ehk partitiiv on abstraktne ehk grammatiline kääne, mis on kasutusel peamiselt soome-ugri keeltes.
Eesti keel.
Eesti keeles väljendatakse partitiiviga piiritlematust või osalisust. Osastavat käänet kasutades vormistatakse eesti keelesː
Partitiivil on eesti keeles neli ainsuse vormides esinevat tunnustː
Mitmuses esinevaid tunnuseid on kaks, mille valik sõltub sõna vokaalmitmuse tüübistː
Lisaks neile on vokaalmitmuse puudumisel võimalik moodustada mitmuse osastavat käänet käändelõpuga -"sid" ("koiː koisid"). "Sid"-vorm võib sealhulgas esineda ka vokaalmitmust lubavate sõnade paralleelvormina ("koerː koeri, koerasid"), kuid selline kasutus võib mõjuda arhailiselt.
Kalev Kruup

Kalev Kruup (19. veebruar 1920 Krupi talu, Põikva küla, Türi kihelkond, Järvamaa – 13. jaanuar 2016 Austraalia) oli eesti päritolu Austraalia arstiteadlane ja psühholoog. 
Ta õppis Põikva külakoolis ja Laupa algkoolis, mille lõpetas 1933. Järgnesid õpingud Järva Maakonna Paide Avalikus Ühisgümnaasiumis, mille lõpetas 1938 "cum laude".
Edasi õppis ta Tartu Ülikoolis arstiteaduskonnas 1940–1944. Põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus õppis 1944–1945 Gießeni Justus Liebigi Ülikoolis arstiteaduskonnas. Ta lõpetas 1947. aastal Freiburgi Ülikooli ja omandas seal 1949. aastal meditsiinidoktori kraadi. 
1949. aastal emigreerus ta Austraaliasse, kus jätkas õpinguid Tasmaania Ülikooli filosoofiateaduskonnas 1953–1956. Ta pidi omandama seal kehtivad arstiõigused. 1956 sai ta Tasmaanias BA teaduskraadi ja 1957 järgneva teaduskraadi. 1957 lõpetas Tasmaania Ülikooli psühholoogiateaduskonna.
Kruup töötas Lõuna-Austraalias Flindersi Ülikoolis. Oli Tasmaania Ülikooli psühholoogia dotsent 1959–1985. Ta oli aktiivne ka ühiskondlikus tegevuses: Ta oli Austraalia Psühholoogia Assotsiatsiooni liige; Austraalia Hobarti Eesti Seltsi asutajaliige ja esimees; Austraalia Migratsiooni Keskuse abiesimees, esimees ja laekur; Tasmaania Eesti Seltsi asutajaliige, esimees kuni 2009. aastani. 
Kalev Kruup on avaldanud psühholoogia teemalisi kirjutisi ning ülevaateid Austraalia eestlastest.
Oiva Toikka

Oiva Kalervo Toikka (29. mai 1931 Viiburi – 22. aprill 2019 Helsingi) oli soome klaasikunstnik. 
Ta on peamiselt tuntud tänu Soome firmale Iittala kujundatud klaasnõudele. Nooruses keraamikat õppinud Toikka liikus hiljem edasi klaasikunsti juurde. Klaasnõude kõrval on Toikka peamiselt tuntud tänu 1971. aastast alates valmistatud Iittala klaaslindudele. Toikka kujundatud esemeid valmistatakse Nuutajärvi klaasitehases.
Toikka töötas edukalt ka muudes valdkondades. Ta oli lavakujundaja ja kostüümikunstnik, tehes eelkõige koostööd soome lavastaja Lisbeth Landefortiga; viimastel aastatel oli ta seotud ka mitme Soome rahvusooperi lavastustega. Ühtlasi on ta aastate jooksul loonud mitmeid kangadisaine Marimekko kollektsioonidele.
Toikka loomingut uurinud Jack Dawson näeb seda pigem mõjutatuna üldisematest klaasikunstis valitsevatest suundumustest, mitte niivõrd Põhjamaade kunstist. Toikka ise on kaasaegse kunsti asemel seostanud oma loomingut varasemate ajastute esteetikaga, öeldes selle määratlemiseks: ""Barokne" on minu loomingu kirjeldamiseks väga täpne sõna – on ju üks selle algseid tähendusi "korrapäratu kujuga pärl"."
Asendus (keeleteadus)

Asendus on süntaktiline protsess, mille puhul kasutatakse tekstis üldise tähendusega asendussõnalist väljendit (asendusvormi), mis on mingi samas tekstis antud konkreetsema tähendusega moodustaja (lähtevormi) suhtes samamõisteline. Nt "Kui poiss oli uut jopet" (lähtevorm) "natuke aega kandnud, tuli see" (asendusvorm) "siiski poodi tagasi viia". 
Asendussõnad ehk asendavad pronoomenid, proadverbid ning osaliselt ka proverbidena toimivad verbid saavad iga kord konkreetse sisu seosest lähtevormiga. 
Asendusvorm võib tähistada: 
Asendus võib olla lausesisene või lausetevaheline.
Fiskars

Fiskars Oyj Abp on Soome tarbekaupu tootev ettevõte, mis on tuntud eeskätt kääride, kirveste ja nugade valmistajana. Ettevõttel on 30 riigis üle 9000 töötaja. Fiskarsi grupi müügitulu 2015. aastal oli 1,105 miljardit eurot. Fiskarsi tooted on saadaval enam kui sajas riigis. 
Ajalugu.
Fiskarsi rajas 1649. aastal Hollandi kaupmees Peter Thorwöste. Algusaastatel valmistati ettevõttes naelu, traati, nuge, kõplaid, rattaid ja muid metalltooteid.
1783. aastal võttis rauatehase üle perekond Björkman ning peamiselt hakati vasemaaki töötlema.
1822. aastal ostis Turust pärit apteeker Johan Jacob Julin Fiskarsi tehase ja keskenduti raua töötlemisele.
1832. aastal asutati Fiskari külas Soome esimene söögiriistatehas ning peale nugade hakati valmistama kahvleid ja kääre. 1837. aastal rajati Fiskarsisse Soome esimene masinatsehh, kus 1830. aastatel valmistati riigi esimene auruvedur. Fiskars tootis ka põllundustehnikat, näiteks toodeti tehases üle miljoni adra.
1915. aastal noteeriti Fiskars Helsingi börsil.
Euroopa kiire majanduse ja tööstuse arenemise ajal oli Fiskars innovatsiooni esirinnas ning ettevõte laiendas oma tootevalikut, rajati ka Soome esimene metallvedrude vabrik. 
1929. aastal tabas Soome majandust kriis ja see aeglustas Fiskarsi laienemist. Kriisi mõju tõttu sai ettevõte masstootmist alustada alles Teise maailmasõja lõpus.
Üks ettevõtte tuntumaid tooteid, oranžid käärid, disainiti aastal 1967. Tegemist oli esimeste plastkäepidemetega kääridega maailmas. 1977. aastal asutas Fiskars käärivabriku USA-s. Fiskarsi oranž värv registreeriti Soomes ametliku kaubamärgina 2003. aastal, Ameerika Ühendriikides 2007. aastal ja Kanadas 2014. aastal. Alates Fiskarsi oranžide kääride müügiletulekust on neid müüdud üle miljardi eksemplari. 
21. sajandil on Fiskars keskendunud tarbekaupadele ning ettevõte on omandanud mitmeid brände.
Tunnustus.
Uuringufirma T-Media Oy 2013. aasta küsitluse põhjal on Fiskars reputatsioonilt kolmas ettevõte Soomes.
Ida prefektuur

Ida prefektuur on üks neljast Politsei- ja Piirivalveameti kohalikust täidesaatva riigivõimu volitusi omavast allüksusest (prefektuurist). Prefektuuri tööpiirkond on Lääne- ja Ida-Viru maakond.
Prefektuuri peamaja asub Jõhvis aadressil Rahu 38.
Prefektuuri juht on Tarvo Kruup.
Tegevusvaldkonnad.
Prefektuuri tegevusvaldkond on:
Struktuuriüksused.
Prefektuuri struktuuriüksused on:
Ida prefektuuri teabebüroo, Rahu tänav 38, 41588 Jõhvi vald
Ajalugu.
Prefektuur moodustati 2010. aastal Ida Politseiprefektuuri ja Kirde Piirivalvepiirkonna baasil. 2012. aastast kuulub Ida prefektuur Politsei- ja Piirivalveameti koosseisu. Ida prefekt oli aastatel 2010–2012 Aldis Alus ja 2013–2017 Vallo Koppel. 2017. aastast on prefekt Tarvo Kruup.
Lääne prefektuur

Lääne prefektuur on üks neljast Politsei- ja Piirivalveameti kohalikust täidesaatva riigivõimu volitusi omavast allüksusest (prefektuurist). 
Prefektuuri peamaja asub Pärnus aadressil A. H. Tammsaare puiestee 61.
Prefektuuri juht on 2015. aastast Kaido Kõplas.
Struktuuriüksused.
Prefektuuri struktuuriüksused on:
Elise von der Howeni tütarlastekool

Elise von der Howeni tütarlastekool (saksa keeles "Howensche Schule" või "Elisenschule") oli Tallinnas, Laial tänav 15 tegutsenud saksakeelne erakool tüdrukutele.
Kooli rajas 1879. aastal eelnevalt õpetajana töötanud paruness Elise von der Howen (1834–1923). Kool oli tunnustatud ja sinna saabus õpilasi kõigist Läänemereprovintsidest. Von der Howen juhtis kooli kuni 1918. aastani ja läks seejärel pensionile, andes kooli ülalpidamise Eestimaa Rüütelkonnale. Kooli ametlik nimi oli seejärel ajutiselt "Mädchenschule der Estländischen Ritterschaft". Koolijuhiks sai Howeni järel Gabriele Rosenbaum, kes tegi 1919. või 1920. aastal ettepaneku nimetada kool selle rajaja järgi "Elisenschule"'ks.
Seoses rüütelkonna likvideerimisega loodi septembris 1919 kooli ülalpidamiseks eraldi ühing. Kooli aitas ülal pidada ka ühing Saksa Kooliabi. 1925. aastal läks kooli ülalpidamine Saksa kultuuromavalitsusele.
Kool suleti 1938. aastal.
Lääne Politseiprefektuur

Lääne Politseiprefektuur oli Eesti Politsei piirkondlik siseturvalisuse eest vastutav riiklik haldusasutus (politseiprefektuur) Politseiameti ning Politsei- ja Piirivalveameti haldusalas. 
Politseiprefektuuri teeninduspiirkond oli Järva-, Rapla-, Lääne-, Pärnu-, Hiiu- ja Saare maakond.
Lääne Politseiprefektuuri struktuuriüksused olid:
1. jaanuaril 2010 moodustati Politseiameti, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Piirivalveameti ja Kodakondsus- ja Migratsiooniameti ühendamisel. Siseministeeriumi haldusalas Politsei- ja Piirivalveamet ja piirkondlikud prefektuurid, sh Lääne Prefektuur. 
Lääne Politseiprefektuur (1990–2003).
Lääne Politseiprefektuuri teeninduspiirkond oli Lääne maakond.
2004. aasta 1. jaanuarist moodustati Hiiumaa Politseiprefektuuri, Järva Politseiprefektuuri, Lääne Politseiprefektuuri, Pärnu Politseiprefektuuri, Rapla Politseiprefektuuri ja Saare Politseiprefektuuri baasil uus Lääne politseiprefektuur.
Ida Politseiprefektuur

Ida Politseiprefektuur oli Eesti Politsei piirkondlik siseturvalisuse eest vastutav riiklik haldusasutus (politseiprefektuur), mis oli Politseiameti ning Politsei- ja Piirivalveameti haldusalas. Ida Politseiprefektuur tegutses 2004–2010, mil asutati Ida Prefektuur.
Ida Politseiprefektuuri teenistuspiirkond oli Lääne- ja Ida-Viru maakond.
Lõuna Politseiprefektuur

Lõuna Politseiprefektuur oli Eesti Politsei piirkondlik siseturvalisuse eest vastutav riiklik haldusasutus (politseiprefektuur), mis oli Politseiameti ning Politsei- ja Piirivalveameti haldusalas. Lõuna Politseiprefektuur tegutses 2004–2010, mil asutati Lõuna Prefektuur.
Lõuna Politseiprefektuuri teenistuspiirkond oli Tartu-, Jõgeva-, Viljandi-, Põlva-, Võru- ja Valgamaa.
Lääne-Saare Prefektuur

Lääne-Saare Prefektuur oli Eestis aastatel 1926–1939 eksisteerinud prefektuur. 
Prefektuur moodustati 1926, kui Läänemaa juurde liideti Saare maakond. Lääne Maakonna Politseivalitsuse ja Saare Maakonna Politseivalitsuse põhjal moodustati Lääne-Saare Prefektuur.
Prefektuuri piirkonda kuulusid Haapsalu, Kuressaare ja Kärdla linn ning Lääne- ja Saaremaa. Prefekti asukoht oli Haapsalus.
Läänemaa jagati Haapsalu, Lihula ja Märjamaa politseijaoskondadeks. Hiiumaa, mis kuulus tol ajal Lääne maakonna koosseisus Haapsalu politseijaoskonna alla ning jaoskonna juht oli komissari õigustega abikomissar.
Saare prefektuur ja Lääne prefektuur lahutati uuesti Vabariigi Valitsuse otsusega 13. oktoobril 1939 seoses NSV Liidu sõjaväebaaside asutamisega Eestis. 
Kärdla (Kärdla alevis) abikomissari tegevuspiirkond: Hiiu saar ühes juurdekuuluvate laidudega. 
Orisaare abikomissari tegevuspiirkond: Leisi, Pärsama, Kogula, Laimjala, Maasi, Uuemõisa, Hellama ja Muhu-Suure vallad.