Harju Elekter

AS Harju Elekter Group on Eesti börsiettevõte, mis toodab ja müüb elektriseadmeid ning arendab ja rendib tööstuskinnisvara.
Ettevõte loeb oma ajaloo alguseks 1968. aastat, mil Keilas hakati tootma elektriseadmeid. Alates 23. augustist 1982 tegutsetakse Harju Elektri nime all ning 15. veebruarist 1993 on ettevõte aktsiaselts. Alates 1997. aastast kuuluti Tallinna börsi lisanimekirja ja alates 2003. aastast on Harju Elekter Tallinna börsi põhinimekirjas. Ettevõtte turukapitalisatsiooniks oli 2018. aasta lõpu seisuga 73 miljonit eurot.
2020. aastal teenis ettevõte müügitulu 146,6 miljonit eurot, millest 85% tuli elektriseadmete müügist. Ärikasum oli 6,5 miljonite ja puhaskasum 5,6 miljonit eurot. 2023. aasta alguse seisuga töötas grupi Eesti, Soome, Rootsi ja Leedu üksustes ligikaudu 900 töötajat.
Ajalugu.
Harju Elektri asutamiseks loetakse 1968. aasta juulit, kui Sulev Kivimäe algatusel alustati Harju KEKi koosseisus installatsioonikaablite tootmist. Installatsioonikaablitele lisaks hakati 1989. aastal tootma elektrikilpe ja valgusteid. Harju Elektri algusaastatel rakendati algupäraseid tehnoloogiaid elektri- ja elektroonikaseadmete, valgustite, kaabli ja atsetüleeni tootmiseks. Edaspidi juurutati tootmisse autoritunnistusega originaaltooteid, nagu pingestabilisaatorid, reaktiivvõimsuse kompensaatorid, automaatika- ja dispetšersideseadmed, komplektalajaamad. Neid tooteid turustati üle kogu NSV Liidu.
1971. aastal moodustati elektroonikatsehh ja 1972. aastal kolis ettevõtte elektriseadmete tootmine uude tsehhi, mille pindala oli 2300 m². Järgnevatel aastatel laienes ettevõte ning koos sellega ka valmis mitu uut tsehhi ja ehitist. 1975. aastal valmisid olme- ja elektroonikatsehhi tootmishoone ja söökla. Nelja aasta pärast moodustati EKTE ja alustati uue kaablitsehhi ehitust, mis valmis 1980. aastal. Uue kaablitsehhiga valmis samal aastal ka atsetüleenitsehh, kus alustati atsetüleeni tootmist.
Iseseisvaks ettevõtteks sai Harju Elekter 1983. aastal ja sellega võeti kasutusele ka uus kaubamärk. 1985. aastal kujundati Harju Elekter tööstusettevõtteks, kuhu hakkasid kuuluma varasemate tootmisalade kõrval ka saeveski, puidutsehh, betooni- ja metallitsehh.
1988. aastal sai ettevõte iseseisva väliskaubanduse litsentsi ja alustati koostööd välisfirmadega. 1991. aastal eraldusid iseseisvateks ettevõteteks üldehituse tootmisüksused ning 1993. aastal kujundati Harju Elekter aktsiaseltsiks. 1997. aastal noteeriti aktsiad Tallinna börsil ning alates 2003. aastast on Harju Elekter Tallinna börsi põhinimekirjas.
2020. aastal liideti Rootsi ettevõtted SEBAB AB ja Grytek AB uue nime Harju Elekter AB alla ning 2021. aastal liideti Soome ettevõtted Satmatic Oy ja Finnkumu Oy uue nime Harju Elekter Oy alla. 2022. aastal liideti ettevõtted AS Harju Elekter Elektrotehnika ja AS Harju Elekter Teletehnika ning mais 2023 muudeti AS Harju Elektri uueks juriidiliseks nimeks AS Harju Elekter Group ning Harju Elektri Eesti tootmisüksuse uueks nimeks sai AS Harju Elekter.
Kontsern.
Harju Elektri haare on lai ning kontsern koosneb nii tütarettevõtetest kui ka strateegilistest investeeringutest ettevõtetesse.
Kontsernis töötas 2015. aastal 460 inimest, neist 300 Eestis, 80 Soomes ja 80 Leedus. 2016. aasta I kvartali seisuga töötas kontsernis 453 inimest. 2017. aasta II kvartali lõpuks oli töötajate arv tõusnud 582 inimeseni. 2020. aasta lõpuks oli töötajaid 784.
Harju Elekter tegutseb kahes ärisegmendis, milleks on tootmine ning kinnisvara ja muud segmenteerimata tegevused. Tootmissegmendi alla kuuluvad elektriseadmete tehaseid Eestis, Soomes ja Leedus. Tehaste põhitoodangu moodustavad elektrienergia jaotusseadmeid (alajaamad, kaablijaotus- ja liitumiskilbid) ning automaatika- ja juhtimiskeskused energia- ja tööstussektori ning infrastruktuuri tarbeks. Lisaks valmivad seal lehtmetalltooted andmeside- ja telekommunikatsioonisektorile.
Strateegilised investeeringud.
Suuremad väljapoole suunatud investeeringud on ettevõtetes Skeleton Technologies. Näiteks hindas Äripäev 2016. aasta septembris ettevõtte Skeleton Technologies väärtuseks 65 miljonit eurot, mis teinuks Harju Elektri osaluseks (tollal 10% ettevõttest) umbes 6,5 miljonit. Samal ajal oli Harju Elektril aga 4,54% osalus ka Soome ettevõttes PKC Group Oyj, mis oli väärt umbes 19 miljonit eurot.
Alates PKC Group Oyj loomisest 1994. aastal kuulus Harju Elekter selle aktsionäride sekka. Jaanuaris 2017 tegi Motherson Sumi Systems Ltd ülevõtmispakkumise PKC Group Oyj aktsiatele, mille Harju Elektri nõukogu 16. märtsil vastu võttis. Sellega teenis ettevõte aktsiate müügist 25,8 miljonit eurot. Oma osalust selles ettevõttes oldi vähendanud ka varem – näiteks 2014. aastal müüdi 4,6 miljoni euro eest 200 000 aktsiat. PKC Groupi aktsiate müügist saadud rahaga omandati Energo Veritas OÜ, Telesilta Oy, SEBAB AB ja Grytek AB.
Ettevõttel on varem olnud ka muid investeeringuid. Näiteks 1992 asutati koos Norra ettevõttega Glamoxon ühisfirma AS Glamox Harju Elekter, kus Harju Elektri osalus oli 49% ja millest arenes juhtiv valgustite tootja Eestis. Osalus selles ettevõttes müüdi 2000. aastal. 2002. aastal asutati aga autojuhtmete tehase baasil AS AJT Harju Elekter, mis müüdi aga veel samal aastal PKC Group Oyj-le, kelle juhtimise all sai sellest PKC Eesti.
Osalus 1992. aastal asutatud ühisettevõttes AS Draka Keila Cables, kus Harju Elektrile kuulus 41,2% ja Soome ettevõttele Nokia Kaapeli 56,8%, müüdi 2014. aastal. Sellest ettevõttest kujunes juhtiv kaablitootja Baltikumis.
AS Harju Elekter arendab ka Allika tööstusparki.
Tooted.
Harju Elektri müüdavad tooted jagunevad laias laastus kolmeks: Harju Elekter Elektrotehnika tooted, Harju Elekter Teletehnika tooted ja Harju Elektri kauplustes müüdavad tooted.
Elektrotehnika tooted on suunatud energiajaotus-, ehitus- ja tööstussektorile. Tootevalikus on madalpinge jaotusseadmed, kaabeljaotus- ja arvestuskilbid; keskpinge jaotusseadmed, jaotus- ja komplektalajaamad; releekaitse-, klemm- ja omatarbekapid; allhanketeenused (seeriatootmine, lehtmetalli töötlus, lehtmetalli viimistlus).
Teletehnika tooted jagunevad suuremalt jaolt kaheks: põhitoodeteks (lehtmetalltooted, eelkõige telefoni-, andmesidevõrkude ja seadmekappe ning nende tarvikud) ja teenusteks (ehitamine, lõikamine, painutamine, värvimine, kokkupanemine ja kvaliteedikontroll).
Harju Elekter Grupi kauplused Tallinnas, Tartus ja Keilas müüvad elektriinstallatsioonitöödeks vajalikku kaupa ning nõustavad jaekliente ja elektripaigaldusfirmasid.
Kauplustes müüakse installatsioonimaterjale; kaableid ja juhtmeid; elektrikilpe ja -kilbitarvikuid; kütte-, ventilatsiooni- ja sanitaartehnikat; tööriistu; valgusteid; muid tooteid (patareid, akud, hämarlülitid, pikendusjuhtmed jne).
Juhtkond.
AS-i Harju Elekter põhikirja järgi valib ja kinnitab aktsionäride üldkoosolek ettevõtte nõukogu. Viieliikmeline nõukogu kiideti järgmiseks viieks aastaks heaks ettevõtte 2012. aasta üldkoosolekul. 2014. aasta aktsionäride üldkoosolekul valitud nõukogu koosseis järgmine: nõukogu esimees Endel Palla, Ain Kabal, Andres Toome, Triinu Tombak, Aare Kirsme, kellest Tombak ja Toome olid sõltumatud liikmed. 2017. aastal valitud nõukogusse kuulusid Endel Palla, Arvi Hamburg, Aare Kirsme, Triinu Tombak ja Andres Toome ning 2022. aasta valitud kuueliikmelisse nõukogusse Triinu Tombak, Andres Toome, Aare Kirsme, Arvi Hamburg, Märt Luuk ja Risto Vahimets.
Nõukogu koosolekud toimuvad täiskoosseisus ning selle pädevuses on aktsiaseltsile juhatuse esimehe valimine ja esimehe ettepanekul juhatuse liikmete ametisse nimetamine.
2010. aasta juunis moodustati audiitortegevuse seadusest tuleneva kohustusega ettevõttes auditikomitee ning 2012. aastal kinnitati selle liikmeteks nõukogu liikmed Triinu Tombak ja Andres Toome (esimees).
AS-i Harju Elekter juhatuse koosseisu kuuluvad Tiit Atso ja Aron Kuhi-Thalfeldt. Enne 2020. aasta 3. maid kuulus juhatusse ka Andres Allikmäe, kes oli pikka aega ettevõtte juhatuse esimees. Enne 2016. aasta oktoobrit oli juhatus üheliikmeline.
Harju Elekter Tallinna börsil.
Ettevõtte aktsiad noteeriti 1997. aastal Tallinna börsi lisanimekirjas. Alates 2003. aastast on ettevõte Tallinna börsi põhinimekirjas.
Ettevõtet on iseloomustatud kui stabiilset dividendimaksjat. 2016. aastal tehti ettepanek maksta välja dividende 0,05 eurot aktsia kohta.
Suurimad aktsionärid olid 2008. aastal AS Harju KEK (32,08%), ING Luxembourg S.A (10,28%), Lembit Kirsme (nõukogu liige, AS Harju KEK nõukogu esimees; 8,33%) ja Endel Palla (nõukogu esimees; 5,65%). 2016. aasta 4. märtsi seisuga olid suurimad osanikud Harju KEK AS (31,39%), ING Luxembourg S.A (10,71%) ja Endel Palla (6,39%). Samuti omab Palla ettevõtte aktsiaid läbi AS-i Harju KEK. Kauaaegne Harju KEK-i nõukogu esimees Kirsme suri 2014. aastal.
Ajaleht Äripäev koostas 2016. aastal parimate börsifirmade edetabeli, kus Harju Elekter oli toodud 8. kohal. Riias tegutsev uuringufirma CE Services on hinnanud selle ettevõtte samal aastal Tallinna börsi parimaks ning tõstnud esile jõulist laienemist, äride hajutatust, konservatiivset bilanssi ning stabiilset kogenud juhtkonda.
2020. aasta lõpu seisuga oli ettevõttel 5084 aktsionäri, kelle käes oli kokku 17 739 880 aktsiat.
Suurimad aktsionärid.
2016. aasta juuli seisuga olid Harju Elektri suurimad aktsionärid: