Karl Parts

Karl Parts VR I/1., II/2. ja II/3. (15. juuli 1886 Palupera vald, Tartumaa – 1. september 1941 Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1919). Soomusrongide divisjoni ülem Vabadussõjas.
Sõjaväeline teenistuskäik.
1915. aastal lõpetas Karl Parts Peterhofi lipnikekooli ja osales Vene armee koosseisus Esimeses maailmasõjas erinevatel rinnetel. Tsaariarmeest sai ta alamkapteni auastme. Juunis 1917 liitus Karl Parts Eesti rahvusväeosadega. 
23. märtsil 1918 määrati ta 1. Eesti jalaväepolgu I pataljoni ülemaks. 1918. aasta 1. jaanuaril ülendati kapteniks.
Saksa okupatsiooni ajal oli ta põrandaaluse Kaitseliidu organiseerija.
20. juulil 1919 ülendati Karl Parts alampolkovnikuks vanusega 1. juunist 1919, ülesnäidatud vahvuse ja iseäralise kiiduväärt tegevuse eest vabariigi sõjaväes soomusrongide juhatamises mitmekordsetes lahingutes (Käsk Vabariigi sõjavägedele nr. 122, 20. juulist 1919, § 1). 31. detsembril 1919 ülendati ta iseäralise kiiduväärt ja kasuliku tegevuse eest polkovnikuks, vanusega 1. jaanuarist 1920 (Käsk Vabariigi sõjavägedele nr. 301, 31. detsembrist 1919, § 1). Käsuga 8. aprillist 1924 loeti tema auastme vanuseks 16. märts 1919 (Käsukiri Kaitseväele nr. 2203, 8. aprillist 1924, salajane).
Eesti Vabadussõjas.
Vabadussõjas oli kapten Karl Partsile tehtud ülesandeks soomusrongide korraldamine ja juhtimine. 
30. novembrist 1918 kuni 21. jaanuarini 1919 formeeriti ja sõitsid kapten Karl Partsi juhtimisel rindele neli laiarööpmelist soomusrongi, mis olid relvastatud suurtükkide ja raskekuulipildujatega ning mehitatud dessantkomandodega.
Haavata saamise tõttu Elva all (Kirepi lahingus) 23. jaanuaril 1919 viibis kuni 27. aprillini 1919 otsesest lahingu tegevusest eemal. Tema äraoleku ajal juhtis soomusronge ning määrati 10. veebruaril 1919 formeeritud Soomusrongide divisjoni ülema kohusetäitjaks kapten Anton Irv.
Asus pärast kapten Anton Irve langemist 28. aprillil 1919 Soomusrongide divisjoni ülema kohale ja oli soomusrongide üldjuhiks kuni Vabadussõja lõpuni. 
Vabadussõja-aegne Soomusrongide divisjoni ülema abi Arnold Hinnom kirjutab oma mälestuste raamatus "Suur heitlus. Mälestusi rahvusväeosade ajast ja Vabadussõjast" (2010) Karl Partsi kohta järgmist:
Karl Parts oli üks neist üheksast inimesest, keda autasustati Vabadussõjas üles näidatud vapruse eest kolme Vabadusristiga.
Tegevus Eesti Vabariigis.
Aastatel 1921–1923 teenis Parts Eesti sõjaväes Soomusrongide brigaadi ülemana, 1923 soomusrongide inspektorina ja 1923–1924 tehniliste vägede inspektorina. 1923. aastal lõpetas ta samuti Kõrgema Sõjakooli.
K. Parts osales 1. detsembri riigipöördekatse mahasurumises 1924. aastal. 
Aastal 1925 lahkus K. Parts tegevteenistusest ning hakkas Tartumaal Voldi külas Vabaduse talu pidama.
6. novembril 1940 arreteeriti K. Parts oma kodutalus NKVD poolt ning viidi Tartu vanglasse. 1941. aasta aprillis viidi ta Venemaale, kus ta 28. juulil 1941 Kirovi oblasti NKVD vägede sõjatribunali poolt surma mõisteti ning 1. septembril ka hukati. 
Karl Partsi poeg reservlipnik Emil-Mauritius Parts (sünd 5. oktoobril 1912 Peterburis) mõrvati Nõukogude hävituspataljoni poolt 16. juulil 1941 Saadjärve algkooli juures.
Karl Partsi abikaasa Milli suri 13. oktoobril 1949 Mürwiki põgenikelaagris Saksamaal.