tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Meediasuhted

Meediasuhted on suhtekorralduse üks olulisi töövahendeid. 
Organisatsiooni seisukohast on kasulik avalikkusega suhelda ja oma tegevusest teada anda. Meedia ei ole mingil juhul kuulekas kanal kellegi sõnumi edastamiseks, vaid pigem kommunikatsiooni eraldiseisev sihtrühm, kellel tulenevalt erilisest positsioonist ühiskonnas on suurem mõju muude sihtrühmade arvamuse kujunemisele.
Meediasuhted hõlmavad kommunikatsiooni korraldamist massimeedia kanalite kaudu. Meediakanaleid võib liigitada kirjutavaks meediaks ehk kirjutavaks pressiks ehk ajalehtedeks, ajakirjadeks ja uudisteagentuurideks ning elektrooniliseks meediaks ehk raadioks ja televisiooniks.
Ajalehtede informatsiooni esitamine on väga erinev. Kollased ajalehed kasutavad vabamat stiili kui kvaliteetpäevalehed. Sellepärast on oluline jälgida, kellele sõnum on suunatud.
Ajakiri on meediakanal, kuhu saab anda sügavamasisulist materjali. Ajakirjas saab oma sõnumi lahti rääkida.
Uudisteagentuurid on piiramatu mahuga ja kiire leviga. Uudisteagentuuridel on välja kujunenud tarbijaskond. Nende ülesanne on uudiste tootmine, mitte süvaanalüüsi tegemine.
Televisioonis on informatsiooni edastamisel oluline, et oleks pilt, mida inimestele näidata, kuna pilt on seal olulisem sõnumikandja kui tekst. Televisioonis on info maht piiratud, kuna eetriaeg on piiratud. Info valik toimub suhteliselt subjektiivselt.
Raadio on üks operatiivsemaid sõnumisaatmise kanaleid ja näiteks kriisikommunikatsiooni puhul parim kanal. Raadio informatsiooni maht võrreldes televisiooniga on suhteliselt suur.
Kuna meediakanali toimetusel on välja kujunenud kindlad arusaamad, suhtumised ja tegutsemispõhimõtted, siis neid tundmata võib meediakanaliga kergesti konflikti sattuda. Soovides oma tööd tulemuslikult teha, ei saa suhtekorraldaja meediakanali töökorraldust ignoreerida, vaid peab oma töö korraldama neid jälgides. 
Meediasuhted võib jagada proaktiivseteks ja reaktiivseteks. Proaktiivse meediasuhte puhul on tegemist sõnumi edastaja omal algatusel ellu kutsutud sündmusega. Reaktiivse meediasuhte puhul on tegutsemise algatajaks meediakanal. Proaktiivsete meediasuhete arendamiseks on järgmised võimalused: pressikonverents, infotund, eksklusiivintervjuu, vestlusring, seminar, avalik pöördumine, muud avaldused pressile ja eksperdikommentaarid.
Meediaga suhtlemise tasandid.
Meediaga suhtlemisel eristatakse rahvusvaheliselt viit väljakujunenud suhtlustasandit:
Suhtlustasand tuleb ajakirjanikuga varem kokku leppida, sest hiljem ei ole õigust öeldut tagasi võtta ega mingeid eritingimusi info kasutamisele seada. Kui enne intervjuud kokku ei lepita, on tegemist täieliku tsiteerimisega ja jutuajamise võib täielikult avaldada. Meediakanalitega suhtlemiseks peab suhtekorraldaja oma sõnumi mitmekülgselt läbi mõtlema. Kas info juurde on pakkuda mingit statistikat; millega saaks illustreerivaid graafikuid või tabeleid teha; millise pildiga saab sõnumit katta televisioon; kas ja millal on võimalik raadiol kedagi asjaosalistest intervjueerida jne.
Konkurentsipoliitika

Konkurentsipoliitika on üks osa riigi majanduspoliitikast ning sellel on selge eesmärk: kaitsta ja arendada efektiivset konkurentsi.
Riigi tegevus tõhusa konkurentsipoliitika saavutamiseks on turu ja sellega kogu turumajanduse efektiivse toimimise põhialus. On ju konkurents turumajanduse koordineerimise ja suunamise põhimehhanism. Vaid juhul, kui see mehhanism hästi töötab, on loota positiivseid majanduslikke tulemusi nii staatilis-struktuurses (allokatsiooni ehk ressursside paigutuse) kui ka dünaamilises (majandusarengu) mõttes. Toimiva ja tegusa konkurentsiga seostatakse ka üldisemaid eesmärke – vabadust ja õiglust.
Eristatakse konkurentsipoliitika nelja põhisuunda: loovat, kaitsvat, toetavat ja asendavat konkurentsipoliitikat.
Konkurentsipoliitikat on vaja, sest:
Iskǎr

Iskǎr (bulgaaria "Искър") on jõgi Euroopas Bulgaarias.
Jõgi algab Rila mägedest Bulgaaria edelaosas. Laskub Sofia nõkku ja möödub Sofia idapoolsetest eeslinnadest. Seejärel läbib sügavas kuristikus Stara planina. Alamjooksul voolab läbi Alam-Doonau lavamaa ja suubub paremalt Doonausse.
Jõe pikkus on 368 km ja valgala 8600 km².
Andrus Värnik

Andrus Värnik (sündinud 27. septembril 1977 Antslas) on endine Eesti kergejõustiklane (odaviskaja), kes 2005. aastal tuli odaviskes maailmameistriks.
Isiklik rekord: 87.83 (19. august 2003 Valga, kuni 2018. aastani Eesti rekord)
Saavutused.
Olümpiamängudel.
2000 Sydneys:
2004 Ateenas:
Maailmameistrivõistlustel.
2003 Pariisis Saint-Denises:
2005 Helsingis:
Isiklikku.
Andrus Värnik on 182 cm pikk ja kaalub 110 kg. Ta elab Antslas. Värnik kuulus klubisse Võru KJK Lõunalõvi ja treenis Heino Puuste juhendamisel. Alates 2009. aasta kevadest treenis Värnikut Sulev Lepik. 
Värniku hobid on golf ja tennis.
Värnik valdab võru keelt.
2007. aasta sügisel osales Värnik saates "Tantsud tähtedega", kus tema partner oli Kaisa Oja . Ta ei jõudnud paremate hulka.
Liikluseeskirja rikkumine.
1. augustil 2006 sõitis Värnik 163 km/h kohas, kus suurim lubatud kiirus oli 90 km/h. 
2007. aasta aprillis jäi Värnik Tallinnas Ehitajate teel oma autot Audi A6 juhtides vahele juhiloata sõiduga. Värnikult oli sõidukijuhtimisõigus kiiruse ületamise tõttu ära võetud. Politsei vormistas talle väärteoprotokolli ja määras karistuseks rahatrahvi, mille suurust ei avalikustatud. 
16. jaanuaril 2010 tabas politsei Värniku Tallinnas Tehnika tänaval alkoholijoobes autoroolist. Politsei karistas teda 12 000 krooni suuruse rahatrahvi ja juhtimisõiguse äravõtmisega neljaks kuuks.
Jan Železný

Jan Železný (sündinud 16. juunil 1966 Mladá Boleslavis) on endine Tšehhi kergejõustiklane (odaviskaja), kolmekordne olümpiavõitja (1992, 1996, 2000) ja kolmekordne maailmameister (1993, 1995, 2001). Maailmarekordi omanik tulemusega 98.48 (25. mai 1996 Jenas). Üldiselt peetakse teda kõigi aegade parimaks odaviskajaks. 
Olümpiavõitjaks tuli Železný 1992. aastal Barcelonas, 1996. aastal Atlantas ja 2000. aastal Sydneys. Maailmameistriks tuli ta 1993. aasta Stuttgardis, 1995. aastal Göteborgis ja 2001. aastal Edmontonis. Lisaks võitis ta olümpiamängude hõbemedal 1988. aastal Seoulis, kaks pronksmedalit 1987. aasta MM-ilt Roomas ja 1999. aasta MM-ilt Sevillas. Euroopa meistrivõistlustelt on ta võitnud kaks pronksmedalit: 1994. aastal Helsingis ja 2006. aastal Göteborgis.
Tšehhoslovakkia lagunemise järel esindas Železný Tšehhi Vabariiki. Tema nimel on seni kehtiv maailmarekord 98.48, mille ta viskas 25. mail 1996 Jenas Saksamaal. Železný saja parema viske keskmine tulemus on 90,71 meetrit. 2006. aasta kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel tegi ta üle 40-aastaste maailmarekordiks 85.92, mis oli väärt pronksmedalit.
2000. aastal valiti IAAF-i aasta sportlaseks.
Železný lõpetas tippsportlase karjääri 2006. aasta septembris Mladá Boleslavi staadionil, kus ta ka alustas oma karjääri.
Železný põhilised konkurendid olid Steve Backley, Seppo Räty, Aki Parviainen, Boris Henry ja Sergei Makarov. Teda tunti kui väga tugeva närvikavaga sportlast, sageli tõusis ta väga tagasihoidlikust seisust võistluste käigus võitjaks. Tema trump võistlusel oli see, et ta ei kaotanud kunagi eneseusku.
Aastatel 1999–2001 ja 2004–2012 oli Jan Železný Rahvusvahelise Olümpiakomitee sportlaskomisjoni liige.
Isiklikku.
 Ta on abielus. Kuulub Praha Dukla klubisse ja treenib Jaroslav Brabeci juhendamisel. Hobideks on kalandus, golf ja hea veini joomine. Kooliaastatel mängis jalgpalli, jäähokit ja käsipalli. Kümne aasta jooksul 1991–2001 võitis 135 võistlusest 106. Jan Železný on 34 korda visanud oda üle 90 meetri.
Ketser

Ketseriks ehk hereetikuks nimetatakse kristluses hereesia pooldajat – isikut, kes kaldub kõrvale kiriku õpetusest (ortodoksiast). 
Sõna pärineb katoliku kiriku poolt hävitatud katarite liikumise nimest. Seda sõna kasutatakse eesti keeles nii katoliku kiriku, õigeusu kiriku kui ka protestantlike kirikute seisukohast. 
Katoliku kirik on ketserite suhtes rakendanud inkvisitsiooni, mille eesmärk on neid veenda ja vajaduse korral karistada. 
Ülekantud tähenduses nimetatakse ketseriks mis tahes valitsevast ideoloogiast, usust või üldkehtivast arvamusest kõrvalekaldujat (ketserluse pooldajat).
Jidiši keel

Jidiši keel ehk jidiš (ka "juudi keel") on Aškenazi juutide keel, mis kuulub germaani keelte hulka.
Keel kujunes 10.–12. sajandil kesk-ülemsaksa murrete baasil ning sisaldas lisaks mõjusid heebrea, romaani ja slaavi keeltest. Alates 15. sajandist oli see oma idapoolses levialas slaavi keelte tugeva mõju all.
Jidiš jaguneb kahe suurema dialekti vahel:
Jidiš on kirjakeel 18. sajandi algusest (algselt läänedialekti põhjal). Jidiši keele kirjutamiseks kasutatakse heebrea kirja.
Enne Teist maailmasõda oli jidiš levinud Ida-Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Praegu kõnelejate arv väheneb.
Venemaal on jidiši keel kadumas, 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas seda keelt seal ainult 1683 inimest.
Elohim

 
Elohim (אלהים) on üks Jumala nimedest heebrea Piiblis (Tanahis).
"Elohim" on mitmuslik sõna, millel on sama juur nagu ainsuslikel sõnadel "El" ja "Eloah" ("Eloha"). Sõna "El" tähendab arvatavasti 'tugev' või 'võimas'.
"Elohim" on suguluses araabia sõnaga Allah ning arami sõnadega "Alah" ja "Alaha". Koraanis kasutatavas Jumala nimes "Allahumma" on nähtud nime "Elohim" otsest vastet.
Nime "Elohim" kasutatakse järjekindlalt tekstides, mis vastavad Iisraeli kuningriigi varajastele põhjapoolsetele pärimustele, kuna aga varajastes lõunapoolsetes Juudamaa ja Jeruusalemma pärimustele vastavates tekstides kasutatakse järjekindlalt nime Jahve. Uurijad eristavad nende nimede järgi kahte pärimust: Elohisti ja Jahvisti.
Sõnu "El" ja "Elohim" kasutatakse mõnikord ka teiste jumalate, inglite ja koguni inimeste kohta. Näiteks ütleb Issand Moosesele: 
Et Piibli seisukohast on ja teisi jumalaid (ebajumalaid), keda samuti nimetatakse "elohim", siis on tarvis Jumalat ühemõtteliselt tähistada. Selleks nimetatakse Jumalat "Aabrahami, Iisaki ja Jaakobi Elohim" ning "taeva ja maa looja".
Etümoloogia.
Sõna "Elohim" etümoloogia ei ole täpselt teada. Selle kohta on mitmeid teooriaid: 
Miks mitmus?
Sõna "Elohim" lõpeb meessoo mitmuse sufiksiga "-im", kuid lauseehituses kasutatakse seda tavaliselt nagu ainsuslikku sõna: kui selle sõnaga märgitakse juutide Jumalat, siis ta ühildub ainsuses tegu- või omadussõnaga; kui aga selle sõnaga märgitakse paganlikke jumalaid (Psalm 96:5, Psalm 97:7), siis ta käitub nagu tavaline mitmusliik sõna.
Selle kohta, miks sõna on mitmuses, on kaks teooriat: 
On võimalik, et algusest peale on kasutatud ainsuslikuna ühilduvat mitmuslikku vormi. Jumalad moodustavad taevase kogu ning toimivad ühtselt. Võib-olla on tegemist kollektiivsõnaga, mida kasutatakse ühtsuses toimivate jumalate kohta.
Polüteismi eeldav teooria pakub ka seletuse, miks "El", "Elohim" ja "eloah" on ühest ja samast tüvest. Isajumalal Elil on palju poegjumalaid, keda nimetatakse mitmusliku sõnaga "Elohim" 'El'id'. Sõna "eloah" on siis kasutusel teiste jumalate eristamiseks Elist.
Saamueli vaim.
Sõna "elohim" on tarvitusel ka surnud prohveti Saamueli vaimu kohta. Een-Doorist pärit lausuja vaimuga naine ütleb: "Ma näen jumalat" ("elohim") "maa seest üles tõusvat." (Esimene Saamueli raamat 28:13. Selline sõnatarvitus paistab näitavat, et sõna "elohim" tarvitati ka tähenduses 'jumalused'.
Mormoonid.
Mormoonidel tähendab sõna Elohim ehk Eloheim tavaliselt Jumal-Isa kui isikut, kes erineb Jeesusest Kristusest, keda mõnikord nimetatakse Jehoovaks (keda samastatakse Vana Testamendi Jumalaga).
Jahve

Jahve (יהוה 'see, kes on', 'see, kes saab', 'olemise, saamise algpõhjus', 'igavesti olemasolev'; "hájah" 'olema'; tetragramm "JHWH") on Iisraeli Jumala nimi Vanas Testamendis. Iisraeli Jumala nimi esineb Vanas Testamendis 7000 korda. Lühivormid: "Jahu", "Jo", "Ja", "Jeho"; vrd El.
Kuna heebrea kiri on konsonantkiri, siis vokaalide hääldusi on mitmeid (sõltub käändest). Juudid ei tohtinud Jumala nime välja öelda ja lugesid selle koha peal Adonai, mida eesti keelde tõlgitakse Issand. Hiljem, kui hakati lugemise hõlbustamiseks lisama vokaalimärke, lisati ka kirjapildile tetragramm JHWH. Sõnale lisati "Elohim" vokaalimärgid, millest tuli hiljem väärkuju Jehoova.
Tegelik hääldus on Jahve. Et oleks üks Jumala nimi, kasutavad mitteteaduslikud Vana Testamendi tõlked "Jahve" asemel sõna "Issand".
Jumal ütles iisraellastele, et Tema nimi on Jahve, mis tähendab 'Mina olen (siin)', või veel täpsemas tõlkes 'Mina olen see, kes mina olen' (2 Moosese 3:13–15). 2 Ms 3:14 "Mina olen olemine" kõlab juba filosoofiliselt.
Tekst.
"Kui Jumal rääkis Moosesega põleva põõsa seest, küsis Mooses temalt: "Vaata, kui ma lähen iisraellaste juurde ja ütlen neile: "Teie vanemate Jumal on mind läkitanud teie juurde," aga nemad küsivad minult: "Mis ta nimi on?" mis ma siis pean neile vastama?" Ja Jumal ütles Moosesele: "Ma olen see, kes ma olen!" Ja ta jätkas: "Ütle Iisraeli lastele nõnda: "Mina olen on mind läkitanud teie juurde!"" (2 Mo 3:14–14)
Jehoova

Jehoova on Jumala nime Jahve (YHWH; JHWH; JHVH; יהוה) üks hääldusvariante, mille tunnustamise lõpetasid keeleteadlased 20. sajandil. 
Nimi "Jehoova" tekkis piiblitõlgetesse sellepärast, et judaismis on nime "JHVH" hääldamine keelatud. JHVH hääldamisel kasutatakse pigem nime Jahve, kuna vana testamendi tekstides on ka teisi sedalaadi vorme (nt Jah, Jaah). 
Hääldus "jehoova" on oletuslik. Seepärast ei saa ka väita, et vanemates piiblitõlgetes olev Jumala nimekuju "Jehoova" oleks täpne. Uuemates ristiusukiriku tõlgetes kasutatakse JHVH või Jehoova asemel Issand.
Sellegipoolest pole piiblis nime JHVH hääldamine keelatud. Seda nime tohib kasutada, kuid mitte asjatult. Sama kehtib häälduse "jehoova" kohta. 
Tegemist on kahe erineva sõna häälikute kombinatsiooniga. JHVH kohal öeldakse juudi pärimuse kohaselt "Adonai" ('mu Isand'). Nime יהוה kohale paigutatakse tekstis sõna "Adonai" vokaalimärgid, et lugejale meenuks öelda "Adonai". Kui lugeda nime יהוה nende vokaalimärkidega, saadaksegi "Jehoova". 
Jehoova tunnistajad on võtnud omale nimetuse kirjakoha Jesaja 43:10 põhjal, kus on sõnad "Teie olete minu tunnistajad, ütleb Jehoova" (1968. aasta piiblitõlge).
Suur järvistu

Suur järvistu (inglise keeles "Great Lakes") on järvestik Põhja-Ameerikas, see laiub nii Ameerika Ühendriikides kui Kanadas.
Atlandi ookeaniga ühendub see peamiselt läbi loodusliku Saint Lawrence'i jõe, kuid ka väheldaselt läbi tehisliku Chicago jõe (Des Plaines' jõe kaudu suubudes Mississippi jõestikku).
Liigitus.
Suur järvistu koosneb ametlikult viiest järvest.
Hüdroloogia.
Järvistu hakkas tekkima umbes 14 000 aastat tagasi sulamisvetest, mil oli lõppemas viimane jääaeg.
Suur järvistu on suurim mageveejärvistu planeedil Maa, kogupindalaga 244 106 km². Kogumaht on 22 671 km³, jäädes mõnevõrra alla Baikali järvele. Ülemjärv on Kaspia mere järel pindalalt teine järv maailmas, samas olles planeedi suurimaks mageveejärveks. Ülemjärve kogumaht on suurem kui ülejäänud nelja järve kogumaht kokku, seal asub ka järvistu sügavaim koht Siskiwiti sügavik (-406 m).
Suure järvistu hüdroloogilises süsteemis leidub veel järvesid. Neist suurimat Nipigoni järve, mis asub Ülemjärvest põhja pool, nimetatakse vahel ka kuuendaks suureks järveks. Temast tunduvalt väiksemat Saint Clairi järve, mis jääb Huroni ja Erie järve vahele, ei loeta suureks järveks. Michigani ja Huroni järve ühendab kaheksa kilomeetrit lai Mackinaci väin ning need moodustavad hüdrograafiliselt ühe järve.
Geograafia.
Suure järvistu valgla alamvesikonnad on ühisena tuntud Suure järvistu regioonina, mis hõlmab kaheksat Ameerika Ühendriikide osariiki ja Ontario provintsi Kanadas. Regiooni tihedaim asustuspiirkond moodustab hiidlinnastu hüüdnimega “ChiPitts”.
Munk

Munk (kreeka keelest μοναχός "monachos" 'üksik, üksildane') on isik, kes praktiseerib religioosset askeetlust, elades kas üksi või koos teiste munkadega, kuid säilitades alati teatava eraldatuse nendest, kes ei jaga temaga sama eesmärki. Munkluse põhimõte on väga vana ning esineb paljudes religioonides ja filosoofilistes õpetustes.
Munga eesmärk on isikliku pääste saavutamine, aga munklus on tugevasti mõjutanud ka heategevust ja kultuuri.
Budismis on munkluse ja kloostri traditsioon praegu eksisteerivate religioonide seas kõige vanem.
Kristluses on munk oma elu Jumalale pühendanud mees, kes üldreeglina on andnud ajutised või igavesed tõotused ning seeläbi ordu või kongregatsiooni liikmeks saanud.
Esimesteks kristlikeks munkadeks võib pidada erakuid, kes hülgasid perekonna ja töö ning elasid askeetlikult üksildastes paikades, näiteks kõrbetes ja mägedes. Esimene tuntud kristlik erak (hiljem peeti teda väga tähtsaks) oli egiptlane Antonius Suur, kes suri aastal 356 pKr. Esimese kristliku kloostri, kus mungad elasid kindlate reeglite järgi koos, rajas aastal 326 egiptlane Pachomios, kes suri aastal 348.
Munkadeks nimetatakse üksnes mehi. Samasugust elu elavaid naisi nimetatakse nunnadeks.
Kõik kristluse suunad munklust ei toeta. Munklus on mõjukas õigeusus ja katoliikluses, kuid protestantismis on see vähe levinud. Anglikaani kirikus on ometigi olnud suhteliselt palju munki, kelle arv ulatus 20. sajandi algul paljudesse tuhandetesse. Siiski on kogu 20. sajandi jooksul anglikaani munkade arv pidevalt vähenenud. Üksikuid munki on ka luterluses, isegi tänapäeval.
Isiklikule arengule pühendunud mehe kohta kasutatakse sõna "munk" ka teiste religioonide ja õpetuste puhul.
Konkurents

Konkurents on subjektide püüdlemine eesmärgi (ühise ressursi) poole olukorras, kus ühe suhteline edu tähendab teise ebaedu.
Mõistel on valdkonniti spetsiifilisi tähendusi:
Numiidia

Numiidia oli antiikajal hami päritolu berberi hõimudega asustatud rannikuala Põhja-Aafrikas (praegu Alžeeria ja osa Tuneesiast).
Ida-Numiidia vallutati Julius Caesari vägede poolt 46. aastal eKr, kuna Numiidia kuningas toetas Caesari kodusõjas Pompeiust ja Lääne-Numiidia vallutati 40. aastal eKr. 
Rooma võimu all jaotati Mauretaania ja Africa Nova provintside vahel. 193. aastast moodustas eraldi provintsi "Numidia Cirtensis".
Tähtsamad linnad olid Cirta ja Hippo Regius.
Haam

Haam (heebrea חם) oli Piibli järgi Noa teine poeg. Tema vennad olid Seem ja Jaafet.
Haamil oli neli poega: Kuus, Mitsraim, Puut ja Kaanan (Noa pojapoeg).
Eklesioloogia

Eklesioloogia (vanakreeka keelest ἐκκλησία "ekklesia" 'kogudus, kirik' ja λογος "logos" 'õpetus, sõna') on kristlikus teoloogias õpetus kirikust.
Kirik

Sõnal "kirik" on eesti keeles mitu tähendust:
Augustus (lisanimi)

Augustus (ladina keeles 'suursugune') oli Rooma keisrite lisanimi, hiljem sai sellest imperaatori ehk tseesari sünonüüm, näiteks Otto I puhul.
Augustuse lisanime kandjaid on Arvo Mägi nimetanud ülemkeisriteks.
Makroökonoomika

Makroökonoomika uurib majanduse kui terviku käitumist. Riigi majanduseelu mõjutavad üksikute majandussubjektide (ettevõtete, tarbijate ja valitsuse) miljonid individuaalsed tegevused ning makroökonoomika keskendub kogu nende individuaalsete tegevuste uurimisele. Avatud majanduse puhul võetakse arvesse ka välissektori mõju, mis avaldub eelkõige väliskaubanduse ja -investeeringute riigi maksebilansis.
Makroökonoomika uurimisobjektiks on kogunõudlus ja kogupakkumine kaubaturul, kogutoodang ja selle kasv, üldine hinnatase ja selle muutused (inflatsioon), tööpuudus, rahaturg, intressimäärad jms.
Makroökonoomikas ei vaadelda üksikute majandussubjektide käitumise detaile või hindade kujunemist erinevatel turgudel vaid kauba- ja teenuse turgu kui ühtset tervikut, tegemata vahet näiteks põllumajandussaaduste või meditsiiniteenuste turgudel.
Riigi neli peamist makromajanduspoliitilist eesmärki:
1) hindade stabiilsus (madal inflatsioon);
2) kõrge tööhõive (madal tööpuudus);
3) pidev majanduskasv (SKP elaniku kohta);
4) stabiilne maksebilanss.
Seega on tähtsamateks makroökonoomilisteks näitajataks majanduse koguprodukt (SKP ja RKP), inflatsioon ja tööpuudus. Kõiki võtmemuutujaid analüüstakse kolmel tasandil: praegusel hetkel, lühikesel ajaperioodil ja pikal ajaperioodil. Riigi arengutaseme ja -tempo iseloomustamiseks kasutatakse kõige sagedamini rahvamajanduse koguprodukti (RKP) näitajat.
Vaata ka.
Makroökonomistid
Makroökonoomikaga seotud teemad
Kirikulugu

Kirikulugu ehk kirikuajalugu ehk kiriku ajalugu on teadusharu, mis tegeleb kristluse ajaloo uurimisega. Tänapäeval on kirikulugu interdistsiplinaarne uurimisvaldkond, mida võib käsitleda nii osana teoloogiast kui ka ajaloost. 
Kirikuloo käsitlusaineks on antiikmaailmas tekkinud kristlike kirikute arengulugu tänapäevani. Akadeemiliselt ei ole enam pädev arusaam, et Jeesus on kirikute rajaja. Pigem tekkisid esimesed kristlikud kirikud mõnede evangeeliumiteks nimetatavate tekstide ümber. 
Kirikulugu kui ajalooteadus.
Kirikulugu on ajalooteadus oma meetodi poolest. Kirikulugu on seotud ajalooliste allikatega: kirjalikud allikad (ürikud, aktid, kirjad, kroonikad) või monumentaalsed allikad (raidkirjad, kirikud, kloostrid). Kirikulugu saab välja öelda vaid seda, mida ta suudab allikatest lähtuvalt tõestada, teispool allikaid algab ajalooline romaan. Kirjalike allikate ehtsust tuleb uurida, kriitiliselt laitmatute tekstidena välja anda ja kommenteerida. Seda, kui tähtis allikate taoline editsioon on, mõisteti alles 16. sajandil.
Oluline on allikate töötlemine, interpreteerimine ja usutavuse kontrollimine.
Kirikuloo mõisteid.
Aabel - Aabraham - Aadam - Apostel - Apostlik suktsessioon - Augustinus
Enchiridion (Augustinus)
Ester - Evangeelium
Jeesus Kristus - Johannese evangeelium - Jumala nimi
Katehhees - Kirik (pühakoda) - Klooster - Kristus 
Märter
Nelipühad
Kristus - kristlus - Kirikukogud - 
reformatsioon 
Oikumeenia - ordud
Paavst - Patriarh - Paulus - Peapiiskop - Peetrus - Piiskop - Prohvet - Pühitsus
Uus Testament - Vana Testament
Turg (kauplemiskoht)

Turg on paljude väikekauplejate regulaarselt kasutatav ühine kauplemiskoht.
Liiginimena esineb "turg" väljakute nimedes, enamasti paikades, kus on ajalooliselt asunud turuplats.
Religioosne haridus

Religiooniharidus jaguneb kaheks valdkonnaks: katehheesiks ehk usuõpetuseks koguduses ja religiooniõpetuseks ehk usuliseks hariduseks koolis.
Religioonihariduse rahvusvahelistumisele aitas kaasa Kirikute Maailmanõukogu 1970. aastatel. 1977. aastal loodi Rahvusvaheline Usuõpetuse (ja -väärtuste) Seminar (ISREV).
Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused.
Leho Lamus võttis oma magistritöö teemal "Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused" kokku nii:
Demilitariseeritud tsoon

Demilitariseeritud tsoon on maa-ala, kus sõjaväe tegevus ei ole lubatud. Tavaliselt on demilitariseeritud tsoon loodud lepingu või muu leppega ning asub vaenupooli eraldaval piirialal. Sageli asetseb ta kontrolljoone ümber ning moodustab "de facto" riikidevahelise piiri.
Demilitariseeritud tsoonidest on tahtmatult saanud ka puutumatu looduse piirkondadeks, sest nendesse ehitamine on riskantne. Heaks näiteks on Korea demilitariseeritud tsoon.
Sekt

Sekt ehk usulahk (ladina sõnast "secta") on usuline rühmitus, mis vastandab end kõigile teistele (nn "maailmale") ja allub rangele ainujuhtimisele (juhikultus). Sekt võib üheaegselt tähistada lihtsustatud usulist, filosoofilist või poliitilist ideoloogiat, kui ka seda ideoloogiat järgivat inimeste ühendust. Eesti keeles kasutatakse sõna peamiselt rangelt juhitud inimeste rühma kohta.
Sekt võib olla mõnest suuremast ja vanemast usundist lahku löönud. Sekti õpetuses ja rituaalides on palju ühist usundiga, millest ta lahku lõi, kuid teatud õpetusepunktides on erinevusi. Sektide eraldumine usundite küljest on olnud aegade vältel tavaline nähtus.
Ajalugu.
Sõna "secta", millest sõna "sekt" pärineb, tähendas algselt mõtte- ja eluviisi ning tuleneb sõnast "sequor" 'järgin', mitte sõnast "seco" 'lõikan', nagu tavaliselt arvatakse. Sõna "secta" oli kreeka sõna "haírēsis" 'valik, mõtteviis' tõlkevaste. 
Antiikajal nimetati sektideks filosoofilisi ja usulisi rühmitusi ning sellel sõnal puudus negatiivne kõrvaltähendus. Ka esimesi kristlasi kui juutluse suunda nimetati neutraalses mõttes natsareenide sektiks. Tollal võis sektiks nimetada esseene (vastandusid maailmale ja olid range sisekorraga). Variserid ja saduserid olid erakonnad. 
Paulus kasutab oma kirjades sõna "haírēsis" kogudusesiseste lõhede tähistamiseks (näiteks 1Ko 1:10: "Ma kutsun teid üles, vennad, meie Issanda Jeesuse Kristuse pärast, et te kõik räägiksite ühtviisi ja et teie seas ei oleks lõhesid, vaid et te oleksite ühte liidetud samas meeles ja samas nõus." Ta taunib lõhesid kui niisuguseid, andmata eelistust mingile kindlale suunale. 
Hilisantiikses kristluses hakati sõna "haírēsis" üha enam kasutama kõrvalekallete kohta üksteisega osadusühtsuses olevate kristlike koguduste ühisest õpetusest. 4. sajandil hakati kirikus seda sõna kasutama 'eksiõpetuse' tähenduses. 
Keskaegse katoliku kirikus oli selles tähenduses käibel sõna "secta". Näiteks luterlasi nimetati "secta lutherana" ning katoliku kirik on veel 20. sajandilgi nimetanud protestantlikke kirikuid sektideks. 
Sotsioloogia.
Sotsioloogias nimetatakse sektiks usulist rühmitust, millel on ümbritseva ühiskonnaga pingeline vahekord, kuid mille uskumused on selle ühiskonna seisukohast enam-vähem traditsioonilised. (Kui ka uskumused on uudsed, siis räägitakse kultusest.) Sektid selles sotsioloogilises mõttes on tavaliselt konservatiivsed ning taotlevad religiooni puhtuse taastamist. 
Tavakeeles mõeldakse sekti all väikest usulist rühmitust, mis on kõneleja arvates ühiskonnale ohtlik.
Sekti põhilised tunnused:
Martin Luther

Martin Luther (sünninimi Martin Luder; 10. november 1483 Eisleben, Mansfeldi krahvkond Saksimaa Saksamaa– 18. veebruar 1546 Eisleben, Saksimaa Saksamaa) oli saksa kristlik teoloog ja augustiini munk, kelle seisukohtadest sai alguse reformatsioon ning kes on oluliselt mõjutanud protestantismi (eriti luterlust) ja ka teiste kristlike traditsioonide õpetust.
Elu ja tegevus.
Luther sündis Eislebenis talupoeglikku päritolu perekonnas. Tema isa oli Hans Luder ja ema Margarete Lindemann. Luther kasvas üles Mansfeldis ja astus 1501. aastal Erfurdi ülikooli õigusteadust õppima. 1502. aastal sai ta bakalaureuse- ja 1505. aastal magistrikraadi. Isal oli temale juba ka pruut välja vaadatud. Kuid 1505. aasta 2. juulil, kui ta oli teel Mansfeldist Erfurti, jäi Luther rajuilma kätte ning andis pühale Annale tõotuse, et kui ta eluga pääseb, hakkab ta mungaks. Nõnda juhtuski ja 17. juulil astus ta augustiinlaste ordu liikmeks. 1507. aastal pärast preestriks pühitsemist alustas ta teoloogiaõpinguid ning sai 1512. aastal teoloogiadoktoriks. Et teda varasemad usuõpetused ei rahuldanud, asus ta välja töötama uut õpetust.
31. oktoobril 1517 naelutas ta legendi järgi Wittenbergi lossikiriku uksele 95 teesi, kus mõistis hukka patukustutuse sedelite müütamise. Sel päeval tähistavad luterlased usupuhastuspüha. Ta kutsus kristlikku kirikut üles tulema tagasi Piibli õpetuste juurde. Luther ei tahtnud asutada katoliku kirikust eraldiseisvat kirikut, tahtis vaid kõrvaldada sellest mõned väärnähtused. Katoliku kiriku esindajad arvasid Lutheri ja tema reformide pooldajad kirikust välja. Peale uute kristlike suundade sai Lutheri tegevusest alguse ka katoliiklik reform ehk vastureformatsioon katoliku kirikus, mis sai väljenduse Trento kirikukogu otsustes.
Lutheri piiblitõlge saksa keelde, 1522. aastal ilmus tema tõlgitud Uus Testament ja 1534. aastal Piibli tervikteksti tõlge, mis aitas kaasa ühtse saksa kirjakeele kujunemisele ning pani aluse mitmele uuele põhimõttele tõlkimises. Lutheri koraalid inspireerisid kristliku koguduselaulu arengut. Tema abiellumine 13. juunil 1525 endise nunna Katharina von Boraga (sellest abielust sündis kuus last) pani aluse vaimulike abielule mitmes kristlikus traditsioonis.
Mälestusmärgid.
1862. aastal püstitati Keila lähedale Martin Lutheri pronksist mälestussammas, mis hävitati 1949. aastal.
Rahvamajanduse kogutoodang

Rahvamajanduse koguprodukt (RKP) ehk rahvamajanduse kogutoodang (RKT) (inglise keeles "gross national product", lühend "GNP") on teatud perioodi (tavaliselt aasta) jooksul riigi tootmistegurite loodud kaupade ja teenuste lõpptarbimise kogusumma rahalises väljenduses.
Viimastel aastatel kasutatakse rahvusvahelises statistikas RKP asemel rahvamajanduse kogutulu (ingl "gross national income").
RKP on makroökonoomika tähtsaim näitaja.
RKP ja SKP erinevused.
RKP näitab, kui palju kaupu ja teenuseid tootsid konkreetses riigis registreeritud ettevõtjad, ning pole oluline, kas firma asub selles riigis või välismaal. SKP arvestab kõiki koduriigis loodud väärtusi, kusjuures ei ole tähtis, kas need on tootnud kodanikud või mittekodanikud.
Näide: 
Tallinna Ericssoni tehase saadud kogutulu läheb SKP arvestusse, sest selle on tootnud Eesti territooriumil välisfirma. Klaipedas asuvas Balti Laevatehases saadud väärtus läheb RKP arvestusse, sest see on Eesti firma toodud väärtus.
Majanduse näitajana kasutatakse rohkem SKP-d, sest SKP on tihedamalt seotud paljude teiste majanduslike näitajatega (tööhõive, tööstustoodangu tase) kui RKP. Oma kogutoodangu mõõdikuna kasutab enamik maailma riike SKP-d, mistõttu on SKP järgi lihtsam riikide majandusi omavahel võrrelda.
Sisemajanduse kogutoodang

Sisemajanduse kogutoodang (SKT) ehk sisemajanduse koguprodukt (SKP) (inglise keeles "gross domestic product", "GDP") on mingil kindlal territooriumil (tavaliselt mingis riigis) aasta jooksul toodetud lõpphüviste koguväärtus.
Väiksem osa Eesti majandusteadlasi on teinud ja/või teeb vahet SKT ja SKP vahel, nimetades sisemajanduse kogutoodanguks (SKT) kõiki majandustehinguid, mis toimunud (sh vahetoodangu müüki, mis arvestati Nõukogude ajal ühiskondliku koguprodukti sisse – see on ka põhjus, miks Nõukogude aegne statistika ei ole võrreldav tänasega), ja sisemajanduse koguproduktiks (SKP) üksnes lõpptoodangut, mida tähistatakse rahvusvaheliselt GDP-ga ja nagu seda mõistetakse siinses artiklis. Teiste arvates ei ole sellisel vahetoodangu eraldi arvestamisel majanduslikku sisu, mistõttu puudub ka vajadus erineva termini jaoks. Tavakasutuses on SKP ja SKT ekvivalentsed (Eesti Keele Instituut soovitab SKT-d) ning arvestavad üksnes lõpptoodangu hulka.
Sisemajanduse kogutoodang ja eriti sellest tuletatud näitaja sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta kuuluvad kõige kasutatavamate majandusnäitajate hulka.
Eristus rahvamajanduse kogutoodangust.
Territooriumipõhine SKT eristub omaniku rahvusliku kuuluvuse põhisest rahvamajanduse kogutoodangust (RKT, inglise keeles "Gross National Product", "GNP").
SKT-s ei võeta arvesse tuluülekandeid. Näiteks Eesti SKT sisaldab küll välismaalaste Eestis teenitud kogutulu, aga ei sisalda Eesti kodanike tulu, mis on teenitud välismaal. Enamasti ei ole SKT ja RKT erinevused suured.
Arvutamine.
SKT arvutamiseks on kolm viisi, mis vigade puudumisel annaksid sama tulemuse:
Sisemajanduse kogutoodang ostujõu pariteedi alusel (PPP).
Sisemajanduse kogutoodangu ostujõu pariteedi alusel leidmiseks on arvestatud rahvusliku valuuta ostujõudu.
Võrreldavusprobleemid.
SKT arvutamisel liidetakse mingeid kindlaid hindu (baashindu) kasutades kokku kõigi antud territooriumil toodetud kaupade ja teenuste koguväärtus (või analoogiliselt tarbitud toodang või teenitud tulu). Seetõttu sõltub SKT väärtus kasutatavatest baashindadest. Väga erineva hinnastruktuuriga riikide (või perioodide) võrdlemisel võib see probleeme tekitada.
SKT ei arvesta kodumajanduse mahtu. Seda tuleb silmas pidada erineva kodus enese jaoks toodetud toodangu osakaaluga maade võrdlemisel kui ka mitmesuguste reformide heaoluefekti arvestamisel. Nii ei arvestata SKT-s kodus last hoidvat vanemat, küll aga arvestatakse sama teenust, kui selle eest saab ametlikku tulu lapsehoidja. 
SKT on majandusliku aktiivsuse näitaja, mistõttu suurem SKT ei tähenda alati suuremat heaolu. Suurem SKT võib olla seotud näiteks suuremate kütmiskulude, suuremate kuritegevuse vastu võitlemise kulude või vähema vaba ajaga. Need põhjused suurendavad küll kulusid, kuid mitte heaolu.
SKT on levinuim majandusliku arengu võrdlev näitaja, sest seda on suhteliselt lihtne mõõta, seda mõõdetakse pea kõigis riikides pidevalt ja suhteliselt sarnase metoodika alusel ning SKT väärtusel on tugev korrelatsioon enamiku heaolutaseme näitajatega.
Kogupakkumine

Kogupakkumine on reaalse rahvamajanduse kogutoodangu kogus, mida ettevõtted tahavad toota ja müügiks pakkuda igal antud hinnatasemel.
Hüvise kogupakkumine määratakse riigi käsutuses olevate tootmisteguritega ja tootmistehnoloogiaga. Hüvise kogupakkumine võrdub majanduse koguväljundiga. Majanduse koguväljund on igal antud ajamomendil fikseeritud ja muutub ainult siis, kui toimub muutus tootmistegurite pakkumises või tehnoloogias.
Tööpuudus

Tööpuudus ehk töötus on nähtus, mis seisneb selles, et inimesed, kes soovivad töötada, ei leia endale sobivat tööd. Sageli mõistetakse tööpuuduse all ka tööpuuduse näitajat, niisuguste inimeste osakaalu tööjõus. 
Töö all mõistetakse siin kas tasustatavat tööd või ettevõtlust, mitte vabatahtlikku või muud mittetasustatavat tööd.
Tööpuudus on (koos SKT ning majanduskasvuga) üks kõige enam kasutatavaid statistilisi majandusnäitajaid.
Tööpuuduse mõõtmine.
Tööpuudust mõõdetakse töötute osakaaluna tööjõus. 
Isik kvalifitseeritakse töötuks, kui ta:
Tööjõud koosneb töötutest ja hõivatutest (sealhulgas töötajatest ja ettevõtjatest). Ülejäänud isikud ei kuulu tööjõu hulka.
Tööjõu suurust, tööpuudust ja teisi seotud suurusi mõõdetakse enamasti tööjõu-uuringute – suurte üleriigiliste küsitluste – käigus.
Tööpuuduse liigitamine.
Sõltuvalt probleemiasetusest võib tööpuudust liigitada väga mitut moodi. Tuntumad liigid on:
Tööpuuduse põhjused.
Kõige lihtsama töö nõudmise-pakkumise mudeli järgi ei tohiks tööpuudus eksisteerida. Tööjõu hind – palk – peaks tööpuuduse tingimustes vähenema, suurendades ettevõtetes tööjõunõudlust ja vähendades pakkumist. Seega peaks tööpuudus kaduma.
Tööpuuduse leevendamine.
Enamasti soovivad valitsused tööpuudust vähendada. Selleks on mitu põhimõtteliselt erinevat teed.
Dünaamiline IP-aadress

Dünaamiline IP-aadress on IP-aadress, mis on määratud arvutile kasutamiseks ajutiselt teatud perioodiks. Dünaamilise IP-aadressi määramiseks kasutatakse dünaamilist hostikonfiguratsiooni protokolli (DHCP), mõningatel juhtudel ka PPP-d (Point-to-Point Protocol).
Demilitariseeritud tsoon (informaatika)

Demilitariseeritud tsoon on osa omaniku arvutivõrgust, millele ligipääs välisvõrkudest, näiteks Internetist, on avatud kõigile ja mis on tulemüüri abil eraldatud sama omaniku sisevõrgust.
Kohalik arvutivõrk eraldatakse Internetist tulemüüriga peamiselt sisevõrgu arvutite kaitsmiseks väliste rünnete eest. Enamasti tähendab see sisevõrku suunatud päringute keelamist. Kui tekib vajadus lubada välisvõrgust lähtuvate pöördumiste läbilaskmist näiteks veebiserverite poole, luuakse tulemüüris neile eraldi tsoon ja nendest arvutitest moodustatud võrku nimetatakse demilitariseeritud tsooniks (DMZ). Missioonikriitilistes süsteemides peetakse turvalisemaks veebiserverid hoida väljaspool asutust, serverimajutust pakkuvates ettevõtetes.
Nissi valla vapp

Nissi valla vapp on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Nissi valla vapp.
Vapp kinnitati 21. novembril 1994.
Vapi kirjeldus.
Rohelise kilbi keskosas on kolm kuldset kokkukasvanud tupplehtedega metspähklit. 
Põhjendus.
Roheline sümboliseerib enamikku valla territooriumist katvat metsa, metspähklid Nissi valla territooriumil asuvat kaunis looduslik kohta Pähklimäge ja metspähklite arv usku, lootust ja armastust inimeste vahel.
660. aastad

660. aastad
660. aastad on aastad 660–669 pKr.
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Kümnendid: 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad - 660. aastad - 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad
Aastad: 660 661 662 663 664 665 666 667 668 669
670. aastad

670. aastad
670. aastad on aastad 670–679 pKr.
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Kümnendid: 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad - 670. aastad - 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad
Aastad: 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679
680. aastad

680. aastad
680. aastad on aastad 680–689 pKr.
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Kümnendid: 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad - 680. aastad - 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad
Aastad: 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689
690. aastad

690. aastad
690. aastad on aastad 690–699 pKr.
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Kümnendid: 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad - 690. aastad - 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad
Aastad: 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699
710. aastad

710. aastad
710. aastad on aastad 710–719 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - 710. aastad - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad
Aastad: 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719
720. aastad

720. aastad
720. aastad on aastad 720–729 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - 720. aastad - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad
Aastad: 720 721 722 723 724 725 726 727 728 729
730. aastad

730. aastad
730. aastad on aastad 730–739 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad
Aastad: 730 731 732 733 734 735 736 737 738 739
740. aastad

740. aastad
740. aastad on aastad 740–749 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749
750. aastad

750. aastad
750. aastad on aastad 750–759 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad
Aastad: 750 751 752 753 754 755 756 757 758 759
760. aastad

760. aastad
760. aastad on aastad 760–769 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Aastad: 760 761 762 763 764 765 766 767 768 769
770. aastad

770. aastad
770. aastad on aastad 770–779 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - 770. aastad - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad
Aastad: 770 771 772 773 774 775 776 777 778 779
780. aastad

780. aastad
780. aastad on aastad 780–789 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad
Aastad: 780 781 782 783 784 785 786 787 788 789
790. aastad

790. aastad
790. aastad on aastad 790–799 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad - 790. aastad - 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad
Aastad: 790 791 792 793 794 795 796 797 798 799
140

140. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 
Aastad: 135 136 137 138 139 - 140 - 141 142 143 144 145
141

141. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 
Aastad: 136 137 138 139 140 - 141 - 142 143 144 145 146
142

142. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 
Aastad: 137 138 139 140 141 - 142 - 143 144 145 146 147
143

143. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 
Aastad: 138 139 140 141 142 - 143 - 144 145 146 147 148
144

144. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - 140. aastad - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 
Aastad: 139 140 141 142 143 - 144 - 145 146 147 148 149
Ahvide planeet (film 2001)

"Ahvide planeet" (inglise "Planet of the Apes") on 2001. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film, mille lavastas Tim Burton. Ulmefilm räägib astronaudist, kes leiab planeedi, kus inimesed on orjastatud ahvide poolt. 
Linateos põhineb 1968. aasta samanimelisel versioonil. Filmi aluseks on Pierre Boulle'i romaan "Ahvide planeet".
Käik (male)

Käiguks nimetatakse malendi lahkumist seniselt väljalt ühele reeglitega lubatud väljadest.
Erandina lahkuvad ühe käigu(vangerduse) jooksul oma senistelt kohtadelt kuningas ja vanker.
Ussuriisk

Ussuriisk on linn Venemaal Primorje krais, Ussuriiski rajooni keskus. 
Linn asub Vladivostokist 111 km põhja pool (maanteed mööda) Razdolnaja, Komarovka ja Rakovka jõe liitumiskohas.
Ussuriisk rajati 1866. aastal Nikolskoje külana. 1898. aastal sai linnaõigused. 1917–1926 oli linna nimi Nikolsk, seejärel 1935. aastani Nikolsk-Ussuriiski. 1935–1957 kandis Kliment Vorošilovi järgi nime Vorošilov.
Linn on tähtis raudteesõlm Siberi raudteel. Seal asub veduriremonditehas, toiduainetetööstuse, masinatööstuse ja muid ettevõtteid.
Loodus.
Kliima.
Alevis on parasvöötme mussoonkliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –14,7 ja augusti keskmine õhutemperatuur on 20,5 kraadi. Aasta keskmine temperatuur on 4,9 kraadi.
Artjom

Artjom on linn Venemaal Primorje krais. 
Linn asub Vladivostokist 38 km kirde pool (maanteed mööda).
Artjom rajati 1924. aastal. Linn aastast 1938.
Linnas on mööblivabrik ja söekaevandused, mis on peaaegu ammendatud. Linna lähedal asub Vladivostoki lennujaam.
2004 liideti linnaga kolm alevit (Artjomovski, Zavodskoi ja Uglovoje). Linna haldusalasse kuuluvad ka mõned külad.
Loodus.
Kliima.
Linnas on parasvöötme mussoonkliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –13,6 ja augusti keskmine õhutemperatuur on 20,9 kraadi. Aasta keskmine temperatuur on 5,3 kraadi.
Rõbinsk

Rõbinsk on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Rõbinski rajooni keskus. Asub Volga jõe ääres, Šeksna jõe suudmes Rõbinski veehoidla lõunakaldal.
Rõbinsk on varasemaid slaavlaste asulaid Volga kaldal, seda on mainitud juba 1071. aastal nimega Ust-Šeksna. 1777. aastal sai linnaõigused ja 1778. aastal nimetati Rõbinskiks. Aastatel 1946–1957 oli linna nimi Štšerbakov ja 1984–1989 Andropov. 
Rõbinsk on suusaspordikeskus. Alates 2006. aastast peetakse seal murdmaasuusatamise maailma karikasarja etappi.
Linna lähedal asub Rõbinski hüdroelektrijaam.
Noginsk

Noginsk on linn Venemaal, Moskva oblastis. Asub Kljazma jõe ääres, Moskvast 46 km idas. 
Linn on asutatud 1389. aastal Rogoži külana. 1781–1930 oli linna nimi Bogorodsk.
Noginsk on tekstiilitööstuse keskus.
Ahvide planeet

"Ahvide planeet" ("La planète des singes") on Pierre Boulle'i romaan. See ilmus originaalis 1963 ja eesti keeles 1973. aastal Lennart Meri tõlkes "Mirabilia" sarjas.
Osaliselt põhineb raamatul 1968. aastal loodud film "Ahvide planeet", mille järgi 2001. aastal lavastati filmi uus versioon.
Planet of the Apes

"Planet of the Apes" on kahe filmi originaalpealkiri:
Björk

Björk Guðmundsdóttir (esinejanimega Björk; sündinud 21. novembril 1965 Reykjavíkis) on islandi laulja, luuletaja, helilooja ja näitleja. Enne soolokarjääri alustamist oli ta ansambli The Sugarcubes laulja (ansambel esines ka 1989. aastal Tallinna Linnahallis).
Ta on mänginud filmides ("The Juniper Tree", "Tantsija pimeduses", "Karjuv meistriteos"). Filmi "Tantsija pimeduses" eest pälvis ta Euroopa filmiauhindadel aasta parima naisnäitleja auhinna.
"Vulnicura".
Björgi kaheksas stuudioalbum sooloartistina pidi ilmuma 2015. aasta märtsis, kuid mõni päev pärast seda, kui artist selle jaanuaris välja kuulutas, lekkis album väidetavalt juba Internetti ning ilmus seetõttu seni arvatust varem.
Albumi üheksa lugu on aidanud produtseerida muusikud Arca ja The Haxan Cloak ning väidetavalt laulab ühes laulus ka Antony Hegarty ansamblist Antony and the Johnsons.
Bikini (täpsustus)

"Bikini" võib tähendada:
Bikini

Bikini atoll (maršalli keeles "Pikinni") on Marshalli Saartele kuuluv atoll Vaikses ookeanis asukohaga 11°30′N, 165°25′E. Atolli ja ümbritsevate saarte kogupindala on 6 km².
Bikini moodustab koos ümbritsevate saartega Marshalli Saarte haldusüksuse (Bikini saareahelik). 
Aastatel 1946–1958 korraldas Ameerika Ühendriikide armee seal üle 20 tuumapommi katsetuse. Enne tuumakatsetusi asustati põliselanikud Rongeriki atollile.
Otto von Kotzebue nimetas Bikini atolli Eschscholtzi atolliks Johann Friedrich von Eschscholtzi järgi.
Severodvinsk

 
Severodvinsk (1938–1957 Molotovsk) on oblastilise alluvusega linn Venemaal Arhangelski oblastis.
Severodvinsk asub Valge mere Dvina lahe kaldal, 35 km Arhangelskist läänes.
Ajalugu.
Valge mere lõunakalda avastasid 9. sajandi teisel poolel viikingid. Ajavahemikul 870–900 sooritas Hålogalandist pärit viiking Ottar merereisi, et teada saada, mis asub teisel pool Lapimaad. Ta sõitis ümber Koola poolsaare, keeras siis lõunasse, jõudis Valgesse merre ja leidis seal suure jõe suudme. Seal elas rahvas, keda nimetati bjarmideks. Nende keel sarnanes saamide ja soomlaste omaga ning Ottar ja tema mehed said nendega rääkida. Ottari kinnitusel tegeles sealne rahvas maaharimisega ja oli jõukas.
Tuntud on teisedki reisid bjarmide maale umbes 920., 1026. ja 1090. aastast.
Alates 12. sajandi algusest kuulusid need alad Novgorodi vürstiriigile.
1217 saatis Norra Dvina kaudu kaks sõjalaeva osalema viiendas ristisõjas. Bjarmid hävitasid ühe nendest laevadest. Karistuseks saatis Norra kuningas Håkon IV 1222. aastal kaks oma sõjapealikku nelja suure laevaga, kes rüüstasid piirkonda ja lahkusid suure saagiga. Pärast seda bjarme enam skandinaavia allikates ei ole mainitud.
1419. aastal on mainitud praeguse linna asukohas Nikolo-Karelski kloostrit, kui norralased seda rüüstasid. Järgmisel aastal põles klooster maha, 1471 see aga taastati.
1553. aastaks oli kloostri juurde tekkinud sadam. Aastal 1584 rajati Novõje Holmogorõ sadam, mida tänapäeval tuntakse Arhangelskina, ja Nikolo-Karelski kloostri sadam kaotas tähtsuse.
Linn.
Linn asutati 1936 sõjalaevade (peal- ja allveelaevade) ehitamiseks Sudostroi alevina. Esmarajajateks olid Jagrinlaagri vangid, kes rajasid soistele rannaluidetele tehased ja esimesed eluhooned ning raudteeharu Arhangelski–Moskva raudteelt. Esimesed laevad ehitati siin sõja-aastatel. Tööpingid ja seadmed olid seejuures veel osaliselt lageda taeva all, kuna kõiki vajalikke tehasehooneid ei jõutud valmis ehitada. 1938 sai Sudostroi linnaõigused. 1938–1957 oli linna nimeks Molotovsk.
Severodvinskis on tuumaallveelaevade tehas ja baas. Seal oli ehitatud ka uppunud tuumaallveelaev Kursk (ehitusaastad 1992–1994).
Seoses rasketööstuse ja laevaehituse tootmismahtude vähenemisega on viimase 20 aasta jooksul linna elanikkond vähenenud üle 50 000 inimese võrra.
Severodvinski sõpruslinnad on Brjansk (Venemaa), Mazyr (Valgevene), Portsmouth (USA), Sumõ (Ukraina) ja Tiraspol (Transnistria).
Salavat

 
Salavat on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis. Linn asub Belaja jõe orus.
Salavat on asutatud 1948. aastal, linnaõigused sai 1954. aastal. Linn on saanud nime baškiiri rahvuskangelase Salavat Julajevi järgi.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Salavati elanikest venelasi 55,0%, tatarlasi 20,3%, baškiire 17,7%, tšuvašše 2,2% ja ukrainlasi 1,9%.
Salavat on naftakeemiatööstuse keskus.
Tõnu Viik

Tõnu Viik on mitme tuntud inimese nimi:
Halduskeskus

Halduskeskus on haldusüksuse asula, milles asuvad selle haldusüksuse haldusorganid.
Alevik

Alevik on asula, mis jääb suuruselt tavaliselt küla ja alevi vahepeale ning on kohalik majandus-, haldus- või muu keskus. 
Alevikud on tekkinud tavaliselt turukeskustena kiriku ümber või töölisasulatena raudteejaama või vabriku ümber.
Eesti.
Aastal 1974 muudeti alevik Eesti NSV-s ametlikult asulatüübiks. Eesti NSV asulate linna-, alevi-, aleviku- ja külakategooriatesse arvamise korra põhimäärus sätestas, et alevikuks võib saada maa-asula, millel on kompaktne hoonestus ja üle 300 alalise elaniku.
Eesti Vabariigi valitsuse 1996. aasta 24. septembri määrusega kvalifitseeriti alevikud linnalisteks asulateks.
2012. aasta augusti alguse seisuga on Eestis 185 alevikku.
2012. aastal valmis sotsiaalministeeriumis eelnõu, mis nägi Eestis ette alevike kaotamise. Selle kohaselt oleks 24 väikest alevikku muutunud külaks, 153 võinud aga saada aleviteks. Majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi vastuseisu tõttu see eelnõu valitsuse kooskõlastamisringi ei läbinud ja seda edasi ei menetletud.