tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Valgjärve kolhoos

Valgjärve kolhoos oli kolhoos Põlva rajoonis Valgjärve külanõukogus.
Kolhoosi pindala 1989. aasta seisuga oli veidi üle 5000 ha, sellest 2300 ha haritavat maad ja umbes 1500 ha metsa. Kolhoosi maad asusid kuppelmaastikul Otepää kõrgustikul. Kolhoosil oli 180 töötajat.
1971. aastal liideti Valgjärve kolhoosiga pool kolhoosist "Punane Lipp".
1977. aastal pälvisid Valgjärve kolhoosi töötajad (Henno Jusson, Hugo Kuusk, Aare Lutsar, Kalev Nõmm, Vassili Talumees, Uno Tomberg, Viia Uibo) Nõukogude Eesti preemia maaparandustööde kompleksi ja parandatud maade intensiivse kasutamise eest kuppelmaastikul. 
Kolhoos oli spetsialiseerunud veisekasvatusele. Kolhoosil oli eesti punase karja tõufarm.
Valgjärve kolhoos lõpetas tegevuse 1993. aastal, kolhoosi hooned ja tehnika erastati.
Kolhoosi esimehed:
Alexander Tawitz

Alexander Tawitz (19. oktoober 1879 Peterburi – 1. jaanuar 1937 Helsingi) oli Eesti päritolu Soome maalikunstnik, karikaturist.
1920. ja 1930. aastatel oli ta parimate Soome karikaturistide seas. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Angelika Klas-Fagerlund

Angelika Klas-Fagerlund (aastatel 1993–2000 Angelika Klas; sündinud 10. märtsil 1974 Tallinnas) on Eestist pärit juudi päritolu Soome ooperilaulja (sopran).
Ta õppis aastatel 1996–1998 Taani Kuninglikus Konservatooriumis. Ta sai 2002. aastal magistrikraadi Sibeliuse Akadeemiast.
Isiklikku.
Angelika poolõde (ema 2. abielust) on ooperilaulja Marion Melnik. 
Tema kasuisa (ema 3. abielust) oli dirigent Eri Klas, kuid tema bioloogilise isa identiteet on avalikkuse eest varjatud. 
Angelika Klas-Fagerlundi abikaasa on helilooja Sebastian Fagerlund, neil on poeg Maximilian (sündinud 2007).
Eesti riigihalduse minister

Riigihalduse minister oli Vabariigi Valitsuse liige, kes juhtis koos rahandusministriga Rahandusministeeriumi.
Riigihalduse ministri vastutusvaldkonnas oli kohalike omavalitsuste ja nende korralduse arendamine, kohalike omavalitsuste finantsjuhtimine, regionaalprogrammid, regionaalarengu, riigi- ja regionaalhalduse kavandamine ja koordineerimine, ruumilise planeerimise alase tegevuse korraldamine ja järelevalve, avaliku teenistuse ja riigi personalipoliitika koordineerimine, riigivara ja riigihangetega seotud tegevus ning riigiabialane nõustamine ja koordineerimine.
Ministri nimetas ametisse ja vabastas ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astus ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees.
Ajalugu.
Aastatel 1994–2004 juhtis regionaalarengu valdkonda, sh regionaalministri bürood, portfellita regionaalminister. Aastatel 2004–2014 kuulus regionaalminister ametlikult Vabariigi Valitsuse koosseisu ning minister juhtis regionaalpoliitikaga tegelevaid Siseministeeriumi struktuuriüksusi.
Riigihalduse ministri ametikoht loodi Taavi Rõivase teise valitsuse ametisse nimetamisega. Riigihalduse ministri ametikoht loodi eelkõige riigireformi teemaga tegelemiseks, mille hulka kuulus hulgas haldusreform, bürokraatia vähendamine ja riigi parem toimimine tulevikus.
Riigihalduse ministri ametikoht kaotati 2023. aastal. Sarnaseid ülesandeid – kohalike omavalitsuste ja nende korralduse arendamine, kohalike omavalitsuste finantsjuhtimine, regionaalprogrammid, regionaalarengu, riigi- ja regionaalhalduse kavandamine ja koordineerimine, ruumilise planeerimise alase tegevuse korraldamine ja järelevalve – täidab alates sellest ajast regionaal(- ja põllumajandus)minister.
Ministrite loend.
Parteid
Tõõdilaid

Tõõdilaid (ka "Töödilaid, Teedilaid, Teedi saar") on 2 hektari suurune saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Saareküla küla alal Kolli lahes. Saare rannajoone pikkus on 663 meetrit.
Saar asub 300 meetrit Saareküla poolsaarest läänes. Saar on kivise pinnamoega, seal kasvab roostikku.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Ulkkari

Ulkkari (ka "Suur-Ulkkari, Ulkari poolsaar, Ulkari") on poolsaar Lääne-Virumaal Haljala vallas Lobi küla territooriumil. Ulkkari oli varem saar, ta on Vergi poolsaarega kokku kasvanud.
Poolsaar ulatub Koolimäe lahte. Sellest lõunasse jääb Ulkkari lõugas.
Ulkkari lähedal asub Väike Ulkkari.
Umalakotid

Umalakotid on saarestik Saare maakonnas Kuusnõmme lahes. Asuvad Kuusnõmme poolsaare looderanniku lähedal.
Saared kuuluvad Vilsandi rahvuspargi Kuusnõmme sihtkaitsevööndisse.
Urverahu

Urverahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla küla alal Atla lahes asuv 1,5 hektari suurune saar (rahu) Vilsandi rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 750 meetrit.
Saare koordinaadid on . Saar asub 300 meetrit Saaremaa rannikust, on liivase pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.
1920. aastatel rajati Urverahule raudtee, mida mööda transporditi paekivi laevadele laadimiseks. Aerofotodel on mandrilt algav ja meres lõppev raudteetamm siiani hästi näha.
Välislingid.
= Viited =
Uuemaarahu

Uuemaarahu (ka "Uuemaa rahu") on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Puliste küla alal Hari kurgus asuv 3,93 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 1,47 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on . Saar asub 1 km Hellamaa rahust kagus. Saar on liivase pinnamoega.
Saar kuulub Vahtrepa maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Uus Nootamaa

Uus Nootamaa on 1,1 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla küla alal Vilsandi rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 624 meetrit.
Saarest umbes 1,2 km läände jääb Nootamaa.
Valgerahu

Valgerahu on 620 m² suurune saar (rahu) Läänemaal Haapsalu linnas. Saare rannajoone pikkus on 136 meetrit.
Saar kuulub Matsalu rahvuspargi Väinamere vabavee sihtkaitsevööndisse. Saar asub 6,5 km Puise ninast loodes. Saar on kivise pinnamoega.
Tepu kare

Tepu kare (ka "Võrgukare") on 0,19 hektari suurune saar (kare) Saare maakonnas Saaremaa vallas Ruhve küla alal Tepu lahes. Saare rannajoone pikkus on 552 meetrit.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Virtual XI

"Virtual XI" ("Virtual Eleven") on Iron Maideni üheteistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 1998. aasta märtsis välja plaadifirma EMI. Lauljaks on teist ja viimast korda Blaze Bayley ning see on viimane Iron Maideni album, millel bänd oli viieliikmeline. Albumilt anti välja singlid "The Angel and the Gambler" ja "Futureal". 
Albumi promoturnee kandis nime "Virtual XI World Tour". Nii nagu eelmisel turneel, tekkis Blaze Bayleyl probleeme häälega.
Bändi koosseis.
Lisaks neile mängis klahvpille Michael Kenney.
Niccolò Massa

Niccolò Massa (ladinapäraselt Nicolaus Massa; 1485 Veneetsia – 1569 Veneetsia) oli Itaalia arst ja anatoom, kes avaldas 1536. teose "Liber introductorius anatomiae". 1536 kirjeldas ta aju-seljaajuvedelikku. Ta avastas haistmisnärvi, mitmed näolihased ja "musculus genioglossus" e. Temalt pärinevad esimesed täpsed eesnäärme ja kõhukelme kirjeldused. 
Pöördus valitseva arvamuse vastu justkui oleks emakas seitsmeks kambriks jaotatud. 
Mõjukateks peeti tema kirjutisi katku ja süüfilise kohta. 
Süüfilise põhjuse asetas ta maksa ja nakkusteed ei saanud piirduda, tema poolt omaks võetud arvamuste kohaselt, ainult suguliste kontaktidega ("per contagionem coiti, per pudendas partes"). Süüfilise raviks soovitas ta elavhõbedat ja hariliku guajakipuu vaiku. Ta tuvastas esimesena seose süüfilisenakkuse ja neurosüüfilise neuroloogilis-psühhiaatriliste sümptomite vahel.
Hintoni test

Hintoni test ehk Hintoni süüfilisetest on varem süüfilise diagnoosimisel kasutatud aglutinisatsioonitest, milles antigeenina kasutati glütserooli, kolesterooli ja veise südamelihase ekstrakti ning mis on nimetatud William A. Hintoni järgi.
Hinton olevat testi (avaldamata kirjutis) kirjeldanud 1927. aastal ja katsetanud seda esimest korda juunis 1928.
Artur Verte

Artur Verte (27. september 1901 Peterburi – 3. oktoober 1978 Tallinn) oli eesti hüdrogeoloog.
Sündis Peterburis Eestist pärit töölisperekonnas.
Hariduskäik.
1932. aastal lõpetas ta Leningradi Mäeinstituudi.
Õppis Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi aspirantuuris, 1954. aastal kaitses geoloogia-mineraloogia kandidaadi väitekirja.
1965. aastal kaitses Ždanovi nimelises Leningradi Riiklikus Ülikoolis doktoriväitekirja "Подземные воды Эстонской ССР и условия их формирования". 1967. aastal anti talle geoloogia-mineraloogia teaduste doktori kraad.
Töökäik.
Pärast lõpetamist 1932. aastal töötas hüdro- ja ehitusgeoloogina Vene NFSVs ja Kesk-Aasias.
1947. aastast töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi teadurina, 1958–1973 hüdrogeoloogia sektori juhatajana. Teadustöö kõrvalt õpetas Tartu Riiklikus Ülikoolis hüdrogeoloogia aineid.
1973. aastal siirdus pensionile, kuid tegutses edasi Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi konsultandina.
Teadustöö.
Artur Verte oli esimene hüdrogeoloogia haridusega spetsialist Eestis. Ta töötas välja Eesti hüdrostratigraafilise liigestuse, korraldas hüdrogeoloogilist teenistust ning uuris põhjavete kujunemist Eesti territooriumil. Põhjendas erinevate mineraalvee tüüpide esinemisvõimalusi Eestis enne nende tegelikku avastamist. Algatas põhjavete kaitse idee ja korraldas põhjavete uurimist Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis. Lisaks hüdrogeoloogiale uuris ka muid geoloogilisi küsimusi, sealhulgas Devoni terrigeensete setete tsüklilisust. Tõestas laminariitsavide esinemise Eestis.
Oli Vello Karise (1969) ja Leo Vallneri (1970) geoloogia-mineraloogia kandidaadiväitekirjade teaduslik juhendaja.
Antti Lang

Antti Lang (sündinud 1980) on eesti päritolu Soome näitleja. 
Kui ta oli kümneaastane, kolis pere Soome. Antti Lang lõpetas Helsingi Teatriakadeemia 2004. aastal.
2011. aastal valiti ta parimaks Soome nooreks näitlejaks.
Gruusia köök

Gruusia köök on grusiinide toiduvalmistamise traditsioon. Gruusia köök kitsamas mõttes on Gruusia rahvustoidud, nende valmistamine ja tarvitamine.
Gruusia köögis valmistatavad road sisaldavad palju liha ja vürtse, vürtsikas supp hartšoo ja juustupirukas hatšapuri on tuntud ka mitmel pool mujal maailmas. Lihatoitude juurde serveeritakse rohkelt juurviljadest valmistatud salateid.
Suupisted.
Suupisted kuuluvad nii lihtsa kui ka piduliku söömaaja juurde, näiteks suluguni juust, baklažaanirullid Kreeka pähklitega, värsked või marineeritud köögiviljad jpm. Ka oad, kapsas, spinat, baklažaanid pähklite ja küüslauguga.
Kuumadest suupistetest on kõige tuntum "kutš-matši": Kreeka pähklite, maitserohelise ja küüslauguga mooritud kanamaks ja kanasüda.
Väga palju valmistatakse suupisteid baklažaaniga.
Igapäevase menüü osa on ka "mžaveuli" (kodused marineeritud kurgid), rohelised tomatid, paprika, küüslauk, kapsas, kappar.
Supid.
Kõige tuntumad supid on hartšoo, "tsihirtma", "hashi". "Hashi" on rasvane veiselihast supp, mille kõrvale pakutakse küüslauku ja lavašši.
Lihatoidud.
Gruusia mägisematelt aladelt pärit rammusaid liha-puljongitäidisega hinkaale süüakse näppude vahelt.
Piduroogadest on kõige tuntum "satsivi", vürtsikas külm raguu kanalihast.
Igapäevatoitudest süüakse kõige sagedamini "odžahurit", tomati-sibulakastmes hautatud vürtsikat sealiha kartuliga.
"Tšašušuli", tomati-sibulakastmes mooritud veiseliha on samuti levinud. 
Leivad ja pirukad.
Juustupirukas on hatšapuri, veel armastatakse lavašši. Traditsiooniliste Gruusia leibade hulka loetakse veel ka 
"Tonis Puri" (sarnane india leivaga naan), "Shotis Puri", "Mesxuri Puri" ja "Cadi". 
Desserdid.
Magustoitude hulka kuuluvad näiteks "gozinak"id, "tšurtšhela" ja "pelamushi."
Joogid.
Väga palju juuakse Gruusia veine.
Berit Talpsepp-Jaanisoo

Berit Talpsepp-Jaanisoo (sündinud 1984 Tartus) on eesti kunstnik. 
Ta lõpetas aastal 2003 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta on õppinud Tartu Kunstikoolis (2003–2007) ja Eesti Kunstiakadeemias (2007–2010) skulptuuri erialal ning lõpetanud 2011. aastal Glasgow' kunstikooli magistrikraadiga. 
Talpsepp-Jaanisoo viljeleb skulptuuri ja fotograafiat, sageli neid valdkondi oma teostes ühendades. 
Ta elab ja töötab Soomes. Tema teoste näitused on toimunud peamiselt Eestis, Soomes ja Suurbritannias, kuid ka Lätis, Uruguays, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Serbias.. 
Tema teoseid on muu hulgas eksponeeritud Helsingis Kiasma kunstimuuseumis.
Dmitri Ganin

Dmitri Ganin (8. märts 1987 – 28. aprill 2007 Tallinn) oli eestivene õpilane. 
Ta oli ainus 2007. aasta pronksiöö rahutustes Tallinnas hukkunud inimene. Tema surma kajastati paljudes Venemaa ja Eesti meediaväljaannetes.
Ta maeti 3. mail 2007 Mustvees.
Rodeo (ansambel)

Rodeo oli eesti ansambel.
Ansambel loodi 1985. aastal. Esitas peamiselt kantrimuusikat, sealhulgas Nashville country't ja kantrirokki. Ansambli solist oli toonane Tallinna Konservatooriumi laulueriala üliõpilane, hilisem ooperilaulja ja Estonia teatri ooperijuht Mart Mikk.
1988. aasta suvel esines ansambel laulva revolutsiooni aegsetel öistel laulupidudel. 1986. ja 1988. aastal esineti Tartu levimuusikapäevadel.
GIS-päev

GIS-päev on ülemaailmne geoinformaatikale pühendatud teabepäev, mida peetakse iga aasta novembri kolmanda nädala kolmapäeval. Esimese ametliku GIS-päeva korraldas 1999. aastal maailma üks suurim asukohaandmete tarkvara tootja Esri ning selle üks asutajatest Jack Dangermond, kelle visiooni järgi on GIS-päev rohujuuretasandi algatus, mille raames võib üritusi korraldada ning üritustest osa võtta igaüks. 
Eestis on suurim GIS-päeva üritus toimunud Rahvusraamatukogus, kus on avalikke ettekandeid teinud Eesti GIS-spetsialistid. Samuti korraldatakse GIS-päeval koolitusi geograafiaõpetajatele ning toimuvad mitmesugused võistlused. Lisaks julgustatakse koolides ja asutustes korraldama ise geograafiaga seotud tegevusi GIS-päeva tähistamiseks.
Erkki Mustakari

Erkki Juhani Mustakari (sündinud 13. märtsil 1946 Helsingis) on eesti päritolu endine Soome teivashüppaja ja Vormel 1 sõitude telekommentaator. 
Ta kommenteeris Vormel 1 sõitude teleülekandeid aastatel 1982–2013. 
Erkki Mustakari osales teivashüppes 1968. aasta suveolümpiamängudel. Aastatel 1968 ja 1969 tuli ta Soome meistriks teivashüppes.
Tema isiklik rekord teivashüppes on 5.28 (1969). 
Isiklikku.
Tema onu oli kergejõustiklane Kalevi Kotkas.
Kavaljeerperspektiiv

Kavaljeerperspektiiv ehk linnuperspektiiv (itaalia keeles "cavaliere"-bastion + prantsuse keeles "perspective", ladina keeles "perspicere" 'vaatlema') on perspektiivvaade kõrgeimast (arhitektuursest) punktist, horisont asetub pildil ülemisse kolmandikku.
Franz Anton von Schiefner

Franz Anton von Schiefner (18. juuli 1817 (ukj) Tallinn – 16. november 1879 (ukj) Peterburi) oli baltisaksa keeleteadlane ja etnoloog. Ta oli uurimisharude uralistika, tibetoloogia, mongolistika rajajaid. 
Franz Anton Schiefner sündis 1817. aastal, Tallinna kodaniku pojana, tema isa oli Tšehhi sakslane. Aastatel 1831–1836 õppis Schiefner Tallinna Toomkoolis. Seejärel aastatel 1836–1840 õppis ta Peterburi ülikoolis õigusteadust. 1840–1842 õppis Schiefner Berliini ülikoolis sanskritti ja muid idamaade keeli. 
Pärast ülikooli lõpetamist sai temast Peterburi I gümnaasiumi vanade keelte õpetaja. 1848. aastast töötas Schiefner konservaatorina Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia raamatukogu II osakonnas. Samal ajal hakkas ta uurima tiibeti keelt ning valiti 1852. aastal akadeemia adjunktiks tiibeti keele ja kirjanduse alal. 3. juunil 1854 valiti Schiefner akadeemikuks. Aastatel 1856–1878 oli ta etnograafiamuuseumi direktor, 1863. aastast kuni surmani oli ta Karl Ernst von Baeri järeltulijana Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia raamatukogu II osakonna bibliotekaar jm. Ta oli paljude Moskva, Peterburi ja välismaa teaduslike seltside liige.
Franz Anton von Schiefneri keskseks uurimisobjektiks olid idamaade keeled ja budism, kuid ta tegeles ka Siberi, Kaukaasia ja Soome-ugri rahvaste keeltega. Lisaks uuris ta Kaukaasia ja Siberi rahvaste, samuti vene, tatari, soome ja eesti etnograafiat ning folkloori. Temalt pärineb "Kalevala" esimene saksakeelne tõlge (1852). Soome ja eesti mütoloogia uurimisel paelusid Schiefneri tähelepanu eriti "Kalevala" ja "Kalevipoeg" ning ta toetas Friedrich Reinhold Kreutzwaldi "Kalevipoja" väljaandmisel. Ta tõlkis ka muu hulgas Uue Testamendi mongoli keelde.
Konnaperspektiiv

Konnaperspektiiv on perspektiivvaade madala(i)mast punktist, maapinnalt, horisont asetub pildi alumisse kolmandikku.
Hannes Konno

Johannes (Hannes) Konstantin Konno (1. jaanuar 1892 Helsingi – 22. märts 1942 Helsingi) oli eesti päritolu Soome muusik ja helilooja.
Esialgu oli Konno sõjaväemuusik. Hiljem asutas ta koos oma venna Robertiga Porvoos Konno Džässorkestri. 1927. aastal asutasid vennad Konnod selle baasil Soome Džässorkestri (soome keeles "Suomi Jazz Orkesteri").
Hannes Konno kirjutas muusikapalu (nii meloodiaid kui ka laulusõnu) varjunimede H. Osmo ja H. Raine all. Mõni tema kirjutatud lugu sai Soomes päris tuntuks.
18. novembril 1931 tulistas Konno vorstimeister J. Tervolat ja haavas teda raskelt. Tüli põhjuseks oli armukadedus: Tervola käis kohtumas Konno naisega.
Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Caeliuse küngas

Caeliuse küngas (ladina keeles "Collis Caelius", itaalia keeles "Celio") on üks Rooma seitsmest künkast. Rooma legendaarse kolmanda kuninga Tullus Hostiliuse valitsemise ajal sunniti kogu muistse Latiumi linna Alba Longa elanikkond Caeliuse künkale ümber asuma. Titus Liviuse poolt edasi antud pärimuse järgi on küngas saanud nime etruskist üliku Caelius Vibenna järgi ja seda kas seetõttu, et ta rajas sinna asustuse või kuna tema sõber Servius Tullius soovis teda pärast ta surma sel viisil austada.
Rooma riigi vabariigi ajajärgul oli Caeliuse küngas moekas elamupiirkond ja jõukate inimeste residentside asukoht. Caracalla termide kohal läbi viidud arheoloogiliste tööde käigus on leitud külluslike villade rususid koos seinamaalingute ja mosaiikidega. Caeliuse künkal asuvad ka Santi Giovanni e Paolo basiilika ja muistne Santo Stefano Rotondo basiilika, mis on kuulus oma tsentraliseeritud, ringikujulise põhiplaani poolest. Veel asuvad künkal San Gregorio Magno al Celio, San Tommaso in Formis ja Santa Maria in Domnica kirikud. Suure osa künkast võtab enda alla Villa Celimontana koos sinna juurde kuuluvate aedadega.
Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub küngas Rooma 19. linnaosas ("rione"), mis kannab nime Celio.
Norra köök

Norra köök on Norra rahvuslik köök. Peamisteks elementideks on kala, liha ja piimatooted.
Ülevaade.
Norra köök on tekkinud peamiselt talupojatoidu baasil ja on seotud Norra kliimaga: seal on lühike suvi ja pikk talv.
Suurt osa mängib kalapüük, kala ja mereannid on kõige tähtsam osa Norra toidust. Heeringas on olulisim kala, vaesed sõid seda neli korda päevas. Heeringat marineeriti, söödi värskelt või praeti. Tänu pikale säilivusajale oli populaarne "klippfisk," kuivatatud kala.
Teravilja saab kasvatada vaid mõnedes riigi regioonides, Norras kasvavad ainult kaer ja oder.
Suurt osa mängib Norra köögis kartul, seda serveeritakse nii lisandina kui ka eraldi roana.
Peamised toiduained.
Kala.
Üks peamisi ekspordiartikleid on lõhe. Terves maailmas on tuntud Norra suitsutatud lõhe. Populaarsed on veel heeringas, skumbria, tursk, sardiinid. Tuntuimaks roaks võib nimetada "rakfisk"i" ("käärinud lõhe). Palju süüakse ka muid mereande.
Liha.
Varem oli igas peres olemas lehm, aga kõige populaarsem oli ikkagi lambaliha. Lambalihast tehakse väga palju erinevaid eineid: "forikol, smalahove, fenalar". 20. sajandini söödi väga palju vaalaliha, praegu võib seda kohata Norra restoranides
Piimatooted.
Veel on tähtsad piim ja piimatooted. Norralased joovad iga päev väga suurtes kogustes piima. Varem oli traditsiooniline jook "blande," vadak veega. Laialt kasutatakse juustusid ja võid.
Joogid.
Kõige populaarsem jook on kohv. Veel on populaarne õlu. Kartulist tehakse väga kanget alkohoolset jooki akvavit.
Miss Baltic Sea

Miss Baltic Sea oli Läänemere maades igal aastal korraldatud iludusvõistlus. Esimene võistlus toimus 1990. aastal, kui valiti Miss Baltic Sea 1991. Võistlus toimus 2005. aasta sügiseni ja seejärel koos võistlusega Miss Scandinavia veel kaks aastat.
Uniform Memory Access

Uniform Memory Access- multiprotsessoritega ühise mäluga arvutite arhitektuur.
Kõik mikroprotsessorid UMA-arhitektuuris kasutavad füüsilist mälu ühel ajal. Sellel ajal tegevuste aeg ei sõltu sellest, milline protsessor töötab ja ka mille sellest, milline mälukiip hoiab vajalikku informatsiooni. Kuigi iga mikroprotsessor saab kasutada oma cash-i.
Sellist töömeetodit kasutatakse SMP-masinates , selle pärast mõisted SMP ja UMA kasutatakse tihti koos nagu SMР/UMA
Vaike Rannet

Vaike Rannet (1945. aastani Vaike Trummel; 19. oktoober 1925 – 23. jaanuar 1999) oli eesti kirjanik.
Elulugu.
Aastatel 1932–1939 õppis ta Tallinna 9. Algkoolis ja 1939–1942 Tallinna Tütarlaste Kommertskoolis. 
Aastatel 1942–1944 töötas ta telefonistina Tallinna Kaugejaamas ja 1944–1946 sekretärina Tööjõureservide Peavalitsuses. 
1945. aastal abiellus ta kirjanik Egon Rannetiga, kelle erasekretär, isiklik toimetaja ja hooldaja oli ta kuni kirjaniku surmani 1983. aastal, mistõttu ta mujal tööl ei käinud.
Vaike Rannet tegi kirjanduslikke katsetusi juba enne Egon Ranneti surma, kuid see ei leidnud abikaasa toetust. 
Pärast abikaasa surma kirjutas Vaike Rannet lõpuni Egon Ranneti suurromaani "Kivid ja leib" II osa (1985). Ta kirjutas ka romaani "Kivid ja leib" III osa (ilmus 1992) ja IV osa (ilmus 1996). Romaanidest kujunesid Eestis menukid.
Isiklikku.
Tema isa oli Aleksei Trummel (1900–1988; töötas Nõukogude ajal Eesti NSV Siseministeeriumi asutustes) ja ema Amalie-Melide (sündinud Sidok; 1894–1966) oli kooliteenija. Vanemad lahutasid abielu 1936. aastal.
Vaike Ranneti hilisem elukaaslane oli Vello Rehkalt (sündinud 1944).
Noēsis

"Noēsis" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud kontsert viiulile, klarnetile ja orkestrile. Muusikateose pikkus on 20 minutit. Teose kandis esimest korda ette 17. juunil 2005 Detroiti Sümfooniaorkester (dirigent Neeme Järvi).
Dasabuviir

Dasabuviir ("dasabuvirum") ehk ABT-333 on keemiline aine ja viirusevastane ravim, mida kasutatakse kroonilise C-hepatiidi raviks täiskasvanutel kombinatsioonis teiste ravimitega.
Dasabuviir on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimi on Exviera.
Valem
formula_1
Dasabuviiri manustamisel koos ombitasviiri/paritapreviiri/ritonaviiriga kombineeritakse kolme otsese toimega viirusvastast ainet, millel on erinevad toimemehhanismid ja mittekattuvad resistentsusprofiilid, mis mõjutavad C-hepatiidi viirust viiruse elutsükli eri etappidel. 
Dasabuviir on NS5B geeni poolt kodeeritud HCV RNA-sõltuva RNA polümeraasi mittenukleosiidne inhibiitor, mis on vajalik viiruse genoomi replikatsiooniks.
Reekviem (Tüür)

"Reekviem" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1994. aastal loodud muusikateos (reekviem). Teos on pühendatud Peeter Liljele. Muusikateose pikkus on 28 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 17. novembril 1994 Eesti Filharmoonia Kammerkoor ja Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste).
Viiulikontsert

Viiulikontsert on viiulile ja orkestrile loodud muusikateos (instrumentaalkontsert).
Viiulikontsert (Tüür)

"Viiulikontsert" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1999. aastal (teistel andmetel 1998) loodud muusikateos (viiulikontsert) . Muusikateose pikkus on 32 minutit. Teose kandis esimest korda ette 16. septembril 1999 Frankfurdi Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Hugh Wolff).
Oxymoron

 
"Oxymoron" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2001. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 21 minutit. Teose kandis esimest korda ette 12. septembril 2003 NYYD Ensemble (dirigent Olari Elts).
Salve Regina (Tüür)

"Salve Regina" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud muusikateos. Teos on pühendatud Helle Mustonenile (surnud 2005). Muusikateose pikkus on 6 minutit.
Rada ja jäljed

"Rada ja jäljed" (inglise "The Path and the Traces") on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud muusikateos. 
Teos on pühendatud Arvo Pärdile. Muusikateose pikkus on 12 minutit. Teose kandis esimest korda ette 29. juunil 2005 Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste).
Haradok (Hłusk Pahareły)

Haradok (varasem nimi Hłusk Pahareły) on küla (endine alev) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Hłuski rajoonis Zavałočycy külanõukogus. Küla asub Pciči jõe kaldal.
Haradokis on raamatukogu. Küla on ajalooliselt olnud tähtis käsitöökeskus. Vaatamisväärsuseks on õigeusu kirik aastast 1886.
Ajalugu.
Asulat on esimest korda mainitud XV sajandi teisel poolel, toona kandis see nime "Hłusk". Asula oli Alšėniškiste, Ostrogskite ja Goštautaste ühine valdus. XVI sajandi esimesel poolel asutas Jurgis Alšėniškis uue asula, mis hakkas kandma nime Hłusk, Haradok hakkas aga kandma nime Stary Hłusk ("Стары Глуск"). XVI sajandi keskel läks kaks osa alevist (Alšėniškiste ja Goštautaste osad) Zygmunt II Augusti valdusse.
Asula jäi riiklikuks omandiks vaid aastani 1557, seejärel omandasid asula Chodkiewiczid. Jan Chodkiewicz müüs oma osa asulast ja sealsetest valdustest Olelkowiczitele. Ostrogskite osa läks abielu teel Albrecht Laska kätte, kes andis selle rendile. Aastal 1570 tekkis tal rentnikuga tüli, selle käigus põletati maha alevis asunud puidust linnus. Sellest ajast peale hakati asulat dokumentides nimetama Haradok Hłusk Pahareły või lühemalt Hłusk Pahareły ("Глуск Пагарэлы"), nime esimesest poolest tuleneb aga asula tänapäevane nimi.
XVI sajandi lõpus ostis asula Krzysztof Mikołaj Radziwiłł, pärast seda sai Haradokist Radziwillide Słucki valduste osa.
Poola jagamisel läks Hłusk Pahareły aastal 1793 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Minski kubermangu Babrujski maakonda. Aastal 1814 ehitati sinna õigeusu kirik. Aastal 1846 jagunes Hłusk Pahareły Haradoki külaks ja aleviks. Aastal 1866 ehitati sinna veel teinegi õigeusu kirik. Aastal 1897 olid alevis vesiveski, võõrastemaja ja kolm poodi, külas aga kaks poodi. Pärast aastat 1926 ühendati asulad taas Haradoki külaks. Teise maailmasõja ajal tapsid Saksa okupatsiooniväed 89 Haradoki elanikku.
Sümfoonia nr 1

Muusikateoseid pealkirjaga "Sümfoonia nr 1":
Sümfoonia nr 2

Muusikateoseid pealkirjaga "Sümfoonia nr 2":
Sümfoonia nr 3

Muusikateoseid pealkirjaga "Sümfoonia nr 3":
Sümfoonia nr 6

Muusikateoseid pealkirjaga "Sümfoonia nr 6":
Sümfoonia nr 1 (Tüür)

"Sümfoonia nr 1" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1984. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). 
Muusikateose pikkus on 30 minutit ja see koosneb kolmest osast: 1. Andante, 2. Largo, 3. Con moto. Sümfoonia nr 1 oli Erkki-Sven Tüüri esimene orkestriteos ja kanti ette vaid ühel korral, 24. novembril 1984 ERSO Stuudiotunnis Vello Pähna dirigeerimisel. Teos valmis konservatooriumi lõputööna ning ajal, mil progerokki viljeleva In Spe eestvedaja noor Tüür otsustas keerata elus uue lehekülje ja jätkata kutselise heliloojana. 
2018. aasta suvel kirjutas Tüür selle teose uusversiooni, mis jõudis esiettekandele 21. veebruaril 2020, 36 aastat pärast algupärase versiooni esitust. Tüür suhtus enda sõnul algmaterjali tolleaegsetele püüdlustele truuks jäädes ning püüdis suhestuda originaalpartituuriga kompositsiooniõpetaja positsioonilt. Uusversiooni esiettekanne toimus 21. veebruaril 2020 toimus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis Tallinna Kammerorkestri ja Tõnu Kaljuste esituses.
Sümfoonia nr 2 (Tüür)

"Sümfoonia nr 2" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1987. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 27 minutit. 
Teose kandis esimest korda ette 22. novembril 1988 Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Paul Mägi).
Sümfoonia nr 3 (Tüür)

"Sümfoonia nr 3" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1997. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 30 minutit. Teose kandis esimest korda ette 4. aprillil 1997 Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Arvo Volmer).
Sümfoonia nr 4 (Tüür)

"Sümfoonia nr 4" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2002. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 37 minutit. Teose kandis esimest korda ette 12. detsembril 2002 Flandria Kuningliku Filharmoonia Orkester (dirigent Kwamé Ryan).
Sümfoonia nr 6 (Tüür)

"Sümfoonia nr 6" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2007. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Teos on pühendatud Anu Talile ja Põhjamaade Sümfooniaorkestrile. Muusikateose pikkus on 35 minutit. Teose kandis esimest korda ette 9. mail 2007 Põhjamaade Sümfooniaorkester (dirigent Anu Tali).
Henrihh Hrinevski

Henryk Hryniewski (gruusia keeles ჰენრიხ ჰრინევსკი; 22. november 1869 Khuthaisi – 1937 Khuthaisi) oli Gruusia kunstnik ja arhitekt.
Elulugu.
Sündis poola peres. Pärast isa surma sõitis emaga Itaaliasse. Lõpetas Firenzes tehnikumi ja läbis katsed Kunstiakadeemias, aga 1889. aastal oli sunnitud Khuthaisisse ajateenistusse minema. Edaspidi õppis ta Karlsruhe polütehnikumis arhitektuuri, naasis Itaaliasse ja lõpetas seal õpingud. 1898 läks ta tagasi Gruusiasse ja elas Tiflises.
Aitas kaasa Gruusia keskaja arhitektuuri uuringutele.
1912. aastal illustreeris ta gruusia kirjandusklassiku Ilja Tšavtšavadze teose. Raamat ilmus 1914. aastal ja sai suureks sündmuseks Gruusia kultuurielus.
1902. aastal oli õpetaja Kaukaasias. Aastatel 1918–1921 oli selle asutuse direktor. Oli üks Tbilisi kunstiakadeemia asutajaid ja töötas seal professorina 1922–1937.
Ta vahistati ja represseeriti aastal 1937.
Arhitektoonika I

"Arhitektoonika I" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1984. aastal loodud muusikateos puhkpillikvintetile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teose kandis esimest korda ette 25. mail 1985 Jaan Tamme nimeline puhkpillikvintett.
Arhitektoonika II

"Arhitektoonika II" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1986. aastal loodud muusikateos klarnetile, tšellole ja klaverile. Muusikateose pikkus on 10 minutit. Teose kandis esimest korda ette 21. märtsil 1987 Estonia Teatri orkestri solistide ansambel.
Arhitektoonika III

"Arhitektoonika III" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1990. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 10 minutit. Teose kandis esimest korda ette 23. aprillil 1991 California EAR Unit.
Arhitektoonika IV

"Arhitektoonika IV" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1990. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 9 minutit. Teos kanti esimest korda ette 27. mail 1990 Kanadas Torontos.
Arhitektoonika V

"Arhitektoonika V" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1991. aastal loodud muusikateos elektrikitarrile ja võimendatud klaverile. Muusikateose pikkus on 12 minutit.
Arhitektoonika VI

"Arhitektoonika VI" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1992. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 12 minutit. Teose kandis esimest korda ette 21. augustil 1992 Soomes Helsingis Kammerorkester Avanti.
Arhitektoonika VII

"Arhitektoonika VII" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1992. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 9 minutit. Teos kanti esimest korda ette 6. oktoobril 1992 Strasbourgis Prantsusmaal.
Vietnami köök

Vietnami köögile on iseloomulik kalakastme, sojakastme, riisi ja aedviljade kasutamine. Kõikides Vietnami piirkondades serveeritakse roogasid traditsiooniliselt värskete juurviljade ja kastmetega. Kõige levinumad lihasordid on sealiha, kanaliha ja krevetid.
Kolme piirkonna köögid.
Vietnami köök jaguneb kolmeks kategooriaks, iga kategooria esindab erinevat piirkonda.
Põhja-Vietnami köök on tuntud roogadega nagu "phở" ja "bahn cuon". See köök on kõige traditsioonilisem ning väga range vürtside ja koostisosade suhtes.
Lõuna-Vietnami köök arenes Hiina immigrantide ja prantslaste mõju all. Selle piirkonna vietnamlased eelistavad magusa maitsega toite. Lõuna-Vietnamis on rohkem taimestikku ja sellepärast kasutatakse seal ka rohkem maitseaineid.
Kesk-Vietnami köök on teistest erinev. Siin on palju kergeid suupisteid ja road on palju teravama maitsega.
Riis.
Vietnami köögi aluseks on riis. Riisi kodumaa on Tai ja Vietnam. 2006. aastal kirjutasid need riigid alla lepingule selle kohta, et nad ei hakka tootma geneetiliselt muundatud riisi.
Riisist tehakse salateid ja seda kasutatakse ka garneeringuks.
Kristaps Upelnieks

Kristaps Krišs Upelnieks (24. juuni 1891 Kuramaa kubermang – 20. november 1944 Liepāja) oli läti sõjaväelane; võttis osa I ja II maailmasõjast ning Läti Vabadussõjast. Oli 1943. aasta augustis loodud Läti Kesknõukogu (Latvijas Centrālā Padome) sõjalise komisjoni faktiline juht ning Kindral Kurelise grupi staabiülem. Georgi risti (1917) ja Karutapja ordeni (1921) kavaler. 
Kristaps Krišs Upelnieks sündis Kuramaa kubermangus, praeguse haldusjaotuse järgi Sauka vallas Viesīte piirkonnas. Ta veetis oma lapsepõlve Sauka ja Biržu vallas. Aastal 1911 lõpetas ta Jēkabpilsis linnakooli ning sama aasta kevadel tegi eksami õpetajakutse saamiseks; sügisel sai ta Peterburi kooliringkonna eksamikomisjonilt loa õpetada koolis matemaatikat. Aastatel 1911–1912 töötas ta Peterburis, aastatel 1912–1914 töötas ta õpetajana Zasas ja Sērenes.
Aastal 1914 mobiliseeriti ta Esimese maailmasõja ajal Vene armeesse. Ta teenis 335. välihaigla koosseisus Galiitsias. Aastal 1915 komandeeriti ta Kiievi lipnike kooli, pärast sõjakooli lõpetamist sai ta aastal 1916 lipniku auastme ja määrati 185. tagavarajalaväe polku.
Lõuna-Ameerika rannamängud

Lõuna-Ameerika rannamängud (hispaania "Juegos Suramericanos de Playa", portugali "Jogos Sul-Americanos de Praia") on iga kahe aasta tagant toimuvad mitme spordialaga piirkondlikud võistlused, milles osalevad Lõuna-Ameerika Spordiorganisatsiooni (ODESUR) liikmed. Sinna kuuluvad 15 riigi spordiföderatsioonid Lõuna-Ameerikas. Programmis on rannas ja vees läbiviidavad spordialad.
Esimesed mängud toimusid 2009. aastal kahes Uruguay linnas - Montevideos ja Punta-Del-Estes. Edukaimad olid Brasiilia sportlased.
Aed-mustköömne õli

Aed-mustköömne õli on aed-mustköömne seemnetest (viljad) valmistatud õli.
Õli võidakse valmistada kas külmpressimise (aed-mustköömne rasvõli) või ekstraheerimise teel (aed-mustköömne eeterlik õli).
Virtuaalne muuseum

Virtuaalne muuseum on veebilehe tüüp, mis on spetsialiseerunud muuseumi materjalide näitamisele. Materjalid võivad olla väga erinevad – alustades tavalistest maalidest ja lõpetades perereliikviatega. Virtuaalsed muuseumid lahendavad uute tehnoloogiate abil selliseid probleeme nagu säilitamine, turvalisus ja juurdepääs.
Esimesed sellised "muuseumid" tekkisid Internetis 1991. aastal. Algul oli tegemist lihtsalt laiendatud muuseumide veebilehtedega, aga hiljem hakkasid tekkima ka spetsiaalsed virtuaalsed muuseumid. Esimene selline muuseum avati 1994. aastal.
Kanada virtuaalmuuseumis on üle 2500 Kanada muuseumi kollektsiooni.
2001. aastal avas ICOM spetsiaalse domeeni .museum, mida kasutavad mitmed virtuaalmuuseumid.
Irina Zahharenkova

Irina Zahharenkova (sündinud 23. veebruaril 1976 Kaliningradis) on Eesti pianist ja klavessinist. 
Ta on rahvusvahelistelt klahvpillivõistlustelt saanud palju auhindu.
Pärast Eesti Muusikaakadeemia lõpetamist jätkas ta õpinguid Soomes Sibeliuse Akadeemias.
Ta elas 2015. aasta seisuga Soomes.
Albert I (Belgia)

Albert I (8. aprill 1875 – 17. veebruar 1934) oli aastatel 1909–1934 belglaste kuningas. 
Tema abikaasa oli Baieri Elisabeth. 
29. aprillil 1925 annetati talle I liigi I järgu Eesti Vabadusrist, mille andis üle Eesti saadik Prantsusmaal ja Belgias Karl Robert Pusta 8. augustil 1925 Brüsselis.
Operation Blessing International

Operatsioon "Õnnistus" (inglise Operation Blessing International Relief and Development Corporation ehk OBI) on rahvusvaheline heategevuslik kristlik organisatsioon. Selle rajas ameerika evangelist Pat Robertson 1978. aastal. 
2011. aastal oli organisatsiooni käive 378 miljonit USA dollarit.
Brave New World (Iron Maideni album)

"Brave New World" on Iron Maideni kaheteistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 2000. aasta mais välja plaadifirma EMI. Bänd oli sellel albumil esimest korda kuueliikmeline: lahkunud oli Blaze Bayley ning tagasi tulid Bruce Dickinson ja Adrian Smith. Albumilt anti välja singlid "The Wicker Man" ja "Out of the Silent Planet". Albumi ja nimilaulu nimi viitavad Aldous Huxley samanimelisele romaanile.
Albumi promoturnee kandis nime "Brave New World Tour". Turneel antud kontserdil festivalil Rock in Rio salvestati samanimeline kontsertalbum.
Album jõudis Briti albumimüügi edetabelis 7. kohale.
Hłuski rajoon

Hłuski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1336 km². 2009. aasta seisuga elas seal 16 457 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Biarozaŭka, Chvastavičy, Kałacičy, Kazłovičy, Katka, Kletnaje, Słaŭkavičy ja Zavałočycy külanõukogu.
Halduskeskus on Hłuski linn, teine suurem asula on Haradok. Rajoonileht kannab nime "Радзіма".
Rajooni suurim jõgi on Pcič, suuruselt järgmine on selle lisajõgi Dakolka. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, lõunaosa Polesje madalikul. Aastast 1980 toodetakse Hłuski rajoonis naftat.
2009. aasta seisuga olid elanikest 94,82% valgevenelased, 3,79% venelased ja 1,39% oli teistest rahvustest. 84,57% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,86% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 66,16% elanikke, vene keelt aga 29,53%.
Kronofoobia

Kronofoobia on hirm aja möödumise ees. Kronofoobia esineb sageli vangide ja vanemate inimeste seas, kuid see võib olla seotud ka stressirohke elustiiliga.
Kronofoobiat tuntakse ka vanglaneuroosina ja see on üks levinumatest ärevushäiretest vangide seas.
Autonoomne piirkond (Portugal)

Autonoomne piirkond (portugali keeles "região autónoma") on Portugali 1. järgu haldusüksus, millele Portugali keskvalitsus on andnud autonoomia.
Portugalis on kaks autonoomset piirkonda: Assooride autonoomne piirkond ("Região Autónoma dos Açores") ja Madeira autonoomne piirkond ("Região Autónoma da Madeira"). Portugali mandriosas asuvad 1. järgu haldusüksused kannavad ringkonna nime ja neil puudub autonoomia.
Autonoomne piirkond kui haldusüksus loodi 1976. aasta põhiseadusega ja nende arv ei ole sellest ajast alates muutunud. Igal autonoomsel piirkonnal on oma parlament ja valitsus. Portugali keskvõimu esindab autonoomses piirkonnas alates 2005. aasta põhiseaduse parandusest Portugali presidendi ametisse nimetatud vabariigi esindaja ("Representante da República"). Vabariigi esindaja nimetab valimistulemusi arvestades ametisse ka autonoomse piirkonna valitsuse esimehe.
Bazilionai

Bazilionai, ka Padubysis on alev Leedus Šiauliai rajoonis Bubiai vallas. Alev asub Dubysa jõe kaldal.
Bazilionais on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1933 püstitatud katoliku kirik ja sealne mõisakompleks.
Ajalugu.
Asulat on esmamainitud 1586. aastal, kuigi on võimalik, et Hermann Wartbergest on juba 1358. aastal maininud seda nimega "Dobitzen in Saulia". 1744. aastal sai asulast alev. Aastail 1349–1836 asus alevis basiliaanide klooster, selle järgi on algselt Padubysise nime kandev alev ka nime saanud. 1832. aastal sunniti basiliaanid Vilniusse asuma, kuni aastani 1835 tegutses nende kloostri ruumides õigeusu klooster. 
1886. aastast on teada, et alevis asus sünagoog. Kuni 1939. aastani olid nimekujudena käibel nii Bazilionai kui ka Padubysis, pärast seda kasutati vaid esimest nimekuju. 
Nõukogude ajal oli Bazilionai kohaliku kolhoosi keskasula. 1973. aastal muudeti asula nimi ametlikult Padubysiseks, nimi Bazilionai taastati 1989. aastal, ent see tõi kaasa olukorra, kus nimi Padubysis on taas paralleelselt Bazilionaiga kasutusel.
Josephine Witt

Josephine Witt (kodanikunimi Josephine Markmann või Josephine Marckmann; sündinud 22. juunil 1993) on saksa feminist ja poliitaktivist, kes on osalenud Femeni tegevuses.
2012. aastast õppis ta Hamburgi Ülikoolis: algul filosoofiat, hiljem stomatoloogiat. Femeni tegevuses osales Josephine Witt 2013. aasta algusest.
2013. aasta mai lõpus protesteeris Josephine Witt Tuneesia pealinnas Tunises kohtuhoone ees koos kahe teise Femeni aktivistiga paljaste ülakehadega kohaliku Femeni liikme vangistamise vastu. Selle eest ta arreteeriti ja teda hoiti 29 päeva vahi all.
25. detsembril 2013 hüppas ta Kölni toomkirikus jõulujumalateenistuse ajal palja ülakehaga altarile. Ta ülakehale oli kirjutatud "I am God" ("Ma olen jumal"). Selle teo eest karistas kohus teda 1200-eurose trahviga.
15. aprillil 2015 segas ta Euroopa Keskpanga presidendi Mario Draghi pressikonverentsi, hüpates ta ees olevale lauale ja loopides laiali tema ees olevad paberid.
2023. aastal lõpetas ta Berliinis Ernst Buschi Näitekunsti Kõrgkooli.
1994–1996

"1994–1996" on Smilersi kogumikalbum. Album ilmus 1999. aastal ja selle tootis HyperElwood. Lood on pärit Smilersi kahelt esimeselt Ingliskeelselt plaadilt.
Ainult armastusest

"Ainult armastusest" on Smilersi kogumikalbum. Album ilmus 2004. aasta detsembris ja selle tootis Bulldozer.
Ainult unustamiseks

"Ainult unustamiseks" on Smilersi album. Album ilmus 2003. aastal ja selle tootis Hendrik Sal-Saller ja Bulldozer.
Lood.
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller.
Esimene Eesti tuur

"Esimene Eesti tuur" on Smilersi kontsertalbum. Album ilmus 2005. aastal ja selle tootis Bulldozer. Kontsert salvestati Tallinnas, Pirita kloostri varemetes 2005. aasta juunis ja ilmus CD/DVD formaadis 2005. aasta detsembris. Külalisesinejatena astusid üles Ewert Sundja, Ines, Cool D, Tanel Padar ja Mihkel Raud.
Smilers ETV Live

"Smilers ETV Live" (tuntud ka kui "ETV Live") on Smilersi kontsertalbum. Album ilmus 2008. aastal ja selle tootis Hendrik Sal-Saller ja Bulldozer. Kontsert salvestati 2007. aasta novembris ja ilmus CD/DVD formaadis 2008. aasta detsembris.
Jalgpall on parem kui sex

"Jalgpall on parem kui sex" on Smilersi album. Album ilmus 2001. aastal ja selle tootis Hitivabrik.
Lood.
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller.
Live Unplugged

"Live Unplugged" on Smilersi kontsertalbum. Album salvestati 2003. aasta aprillis toimunud kontserdil ja ilmus CD/DVD kujul 2005. aasta juunis. Selle tootsid Hendrik Sal-Saller ja Elwood Muusik.
Mõistus on kadunud

"Mõistus on kadunud" on ansambli Smilers album, mis ilmus 1998. aasta aprillis. Selle tootsid Hendrik Sal-Saller, Elwood Muusik ja Hitivabrik. Sellelt albumilt pärineb ka hittlugu "Tantsin sinuga taevas", mis võitis võistlusel "Raadio 2 Aastahitt 1998" esikoha.
Lood.
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller, välja arvatud need, mille juures on märgitud teisiti.
Õhus on Smilers

"Õhus on Smilers" on Smilersi album. Album ilmus 2007. aastal ja selle tootis Bulldozer. Album ilmus kõigepealt 2. aprillil 2007 ainult Sony Ericsson telefonidel ja kaks nädalat hiljem CD formaadis. Lood "Üle tumeda vee" ja "Pimedam pool" ilmusid juba 2006 aastal.
Lood.
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller.
Olen kuul

"Olen kuul" on Smilersi album, mis ilmus 1997. aastal ja selle tootis Hitivabrik. See on Smilersi esimene Eestikeelne album. Lugu "Tahan sind" avaldati juba 1996. aasta kevadel. Albumi esitluskontsert toimus 28. Mail 1997. klubis Bonnie &amp; Clyde.
Lood.
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller, välja arvatud, kus on märgitud.
Remixed

"Remixed" on mitme remiksidest koosneva albumi pealkiri:
Remixed (Smilersi album)

"Remixed" on Smilersi remiksalbum. Album ilmus 2002. aastal ja selle tootis Hitivabrik.
Suure surmaga läbi elu

"Suure surmaga läbi elu" on Smilersi album. Album ilmus 1999. aastal ja selle tootsid Hendrik Sal-Saller, Elwood Muusik ja Hitivabrik.
Lood.
Kõik lood on kirjutanud Hendrik Sal-Saller, välja arvatud, kus on märgitud.
Need ei vaata tagasi... osa 1

"Need ei vaata tagasi... osa 1" on Ruja 5-CDlise kogumiku esimene osa, mis koosneb kahest CDst. Teine osa on "Need ei vaata tagasi... osa 2", mis koosneb kolmest CDst. Osa 1 ilmus 1999. aasta detsembris.
NB! Kaks viimast laulu on plaadi esikaanel ja plaadi tagaküljel vahetusse läinud. Üks sama nimega laul ("Ahtumine") on esindatud ka kogumiku teises osas: "Need ei vaata tagasi... osa 2"
Joachim Latacz

Joachim Latacz (sündinud 4. aprillil 1934 Kattowitzis) on saksa klassikaline filoloog.
Ta õppis 1953–1956 klassikalist filoloogiat, indoeuropeistikat, vana ajalugu ja arheoloogiat Halle Ülikoolis, seejärel 1956–1960 klassikalist filoloogiat, vana ajalugu, indoeuropeistikat, slavistikat ja filosoofiat Berliini Vabas Ülikoolis.
Aastail 1960–1966 töötas ta Bruno Snelli ja Hartmut Erbse juhendamisel Hamburgi Ülikoolis "Thesaurus Linguae Graecae" juures. 1963 kaitses ta Berliinis doktorikraadi, 1972 habiliteerus Würzburgi Ülikoolis.
1978 nimetati ta Würzburgi Ülikooli erakorraliseks professoriks, veidi pärast seda võttis ta vastu kutse kreeka filoloogia professori kohale Mainzi Ülikoolis. 1981–2002 oli ta kreeka keele ja kirjanduse professor Baseli Ülikoolis, 2002. aastal ta emeriteerus.
Lataczi peamine uurimisvaldkond on arhailine kreeka kirjandus, ta on tuntumaid Homerose ja kreeka eepika eksperte saksa keeleruumis.
Need ei vaata tagasi... osa 2

"Need ei vaata tagasi... osa 2" on Ruja viiest CD-st koosneva kogumiku teine osa (mis koosneb kolmest CDst). Esimene osa on "Need ei vaata tagasi... osa 1", mis koosneb kahest CDst. Osa 2 ilmus 1999. aasta detsembris.
NB! Sama nimega laul "Ahtumine" on ka kogumiku osas 1.
Kloostris me elada ei saa

"Kloostris me elada ei saa" on ansambli Agent M virtuaalne EP. Album ilmus võrguteavikuna 2009. aastal.
Šokolaad (EP)

"Šokolaad" on ansambli Agent M EP. EP ilmus 2006. aastal. EP andis ansambel ise välja.
Silent Emotions

"Silent Emotions" on Vanilla Ninja kogumikalbum. Album ilmus 2005. aastal ja selle tootis Pony Canyon.
Dance of Death

"Dance of Death" on Iron Maideni kolmeteistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 2003. aasta septembris välja plaadifirma EMI. See on bändi kuueliikmelise koosseisu teine album. Albumilt anti välja singlid "Wildest Dreams" ja "Rainmaker". 
Albumilt leiab Iron Maideni kogu karjääri esimese täiesti akustilise laulu "Journeyman" ja ainsa laulu, mille kaasautoriks on trummar Nicko McBrain ("New Frontier"). 
Albumi reklaamiturnee kandis nime "Dance of Death World Tour". Turnee materjalide põhjal anti välja kontsertalbum ja DVD "Death on the Road".
Albumi nimilaul on inspireeritud Ingmar Bergmani filmi "Det sjunde inseglet" ("Seitsmes pitser", 1957) lõpustseenist.
A Matter of Life and Death

"A Matter of Life and Death" on Iron Maideni neljateistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 2006. aasta augustis välja plaadifirma EMI. See on esimene Iron Maideni album, mis jõudis Billboardi edetabelis esikümnesse. 
Albumilt anti välja singlid "The Reincarnation of Benjamin Breeg" ja "Different World". 
Albumi promoturnee kandis pealkirja "A Matter of Life and Death Tour". Turnee materjalide põhjal anti välja kontsertalbum ja DVD "Death on the Road".
Radikaaldemokraatia

 
Radikaaldemokraatia ehk radikaalne demokraatia on termin politoloogias ja poliitikas, mida kasutatakse erinevates tähendustes, kuid rõhutamaks alati demokraatia olulisust.
Ilmar Talve (Radikaaldemokraatlik Koondis) definitsiooni kohaselt on radikaaldemokraatia "keskvõimust vabana toimiv tsentraliseerimata kohalik demokraatia, mis ainsana inimesi aktiivseteks demokraatideks võib kasvatada." 
Jüri Lippingu sõnul tähendab radikaalne demokraatia "demokraatliku revolutsiooni radikaliseerimist selle laiendamise teel üha suuremasse hulka ühiskondliku elu valdkondadesse." 
Peeter Selg märgib, et "radikaalset demokraatlikku mõtet esindavad tänapäeval väga eripalgelise taustaga poliitilised teoreetikud: Ernesto Laclau, Chantal Mouffe, James Tully, William Connolly, Bonnie Honig, David Owen, Aletta Norval, Claude Lefort jt. Kõiki neid mõtlejaid iseloomustab nii või teisiti liberaaldemokraatia kriitika ning kõigi nende eesmärk on liberaaldemokraatia potentsiaali süvendada ja radikaliseerida." 
Rein Ruutsoo sõnul on radikaalse demokraatia idee kohaselt "peamine eesmärk hoida avatuna mõttevahetuse tingimusi, millele toetub jätkusuutlik demokraatia." 
Noored Sotsiaaldemokraadid rõhutavad, et "radikaalne demokraatia, see tähendab demokraatia rakendamist kõigis tegemistes." 
M. N. Roy käsitluse kohaselt: "Radikaalne demokraatia eeldab ühiskonna majanduslikku ümberkorraldamist, et kõrvaldada võimalus inimese ekspluateerimiseks inimese poolt. /---/ Mõistes, et vabadus on kokkusobimatu võimu kontsentreerumisega, taotlevad radikaaldemokraadid võimu laialdasimat hajutamist."
Ungari köök

Ungari köök on üle kogu maailma tuntud Ungari toidukultuur. Seda on mõjutanud Prantsuse, Itaalia, slaavi, Türgi ja Austria köök. Suurt rõhku pannakse toitude maitsele ja lõhnale ning maitseainete kooskõlale. Kõige olulisem pole mitte maitseainete teravus, vaid kokkusobivus. Rohkelt kasutatakse magusat pipart, sibulat, peterselli, sellerit, terapipart, majoraani, piparrohtu, tüümiani ja köömneid.
Soomeugrilastele omaselt on ka ungarlaste toidud rammusad. Peamised toiduained on sealiha, searasv, kartulid ja paprika. Toite praetakse ja hautatakse singirasvaga. Rohkesti kasutatakse hapukoort. Eelistatakse rammusaid pajas keedetud suppe, millest kuulsaim on guljašš.
Ungari köögi eripära on fantaasiarohked retseptid. On väga palju liharoogi ning kasutatakse hooajalisi aedvilju, puuvilju, värsket leiba, piimatooteid ja juustusorte.