tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Trzebinia

Trzebinia on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas, Trzebinia valla halduskeskus. Trzebinia asub Chrzanówist vahetult kirdes, Krakówi kesklinnast umbes 38 km läänekirdes.
Ürikutes on Trzebiniat esimest korda mainitud 1319. aastal, linnaõigused sai 1817. aastal.
Aastatel 1815–1846 kuulus Trzebinia Krakówi Vabariigi koosseisu.
Valerjan

Valerjan (vene keeles Валерьян) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3435. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valerjan 6 mehel.
Gordei

Gordei (vene keeles "Гордей") on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 969. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Gordei 42 mehel.
Demid

Demid (vene keeles Демид) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 527. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Demid 141 mehel.
Donat

Donat (vene keeles Донат) on ladina päritolu (Donatus) mehenimi, mis on kasutusel Poolas ja Venemaal. Mugandatud kujul ka Leedus (Donatas).
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1236. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Donat 27 mehel.
Jevsei

Jevsei (vene keeles Евсей) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2625. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jevsei 8 mehel.
Jemeljan

Jemeljan (vene keeles Емельян) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3668. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jemeljan 5 mehel.
Zinovi

Zinovi (vene keeles Зиновий) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1949. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Zinovi 13 mehel.
Irakli

Irakli (vene keeles Ираклий) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1811. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Irakli 14 mehel.
Julian

Julian on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 908. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Julian 48 mehel.
Kuzma

Kuzma (vene keeles Кузьма) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2286. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kuzma 10 mehel.
Leonti

Leonti (vene keeles Леонтий) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 997. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Leonti 40 mehel.
Luka (eesnimi)

Luka on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 85. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Luka 698 mehel.
Lukjan

Lukjan (vene keeles Лукьян) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3289. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Lukjan 6 mehel.
Makar

Makar (vene keeles Макар) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 525. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Makar 142 mehel.
Miron

Miron on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 293. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Miron 425 mehel.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Miron 469 mehel. Miron oli populaarsuselt 280. mehenimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Miron 521 mehel. Miron oli populaarsuselt 267. mehenimi.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Miron 580 mehel. Miron oli populaarsuselt 246. mehenimi.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Miron 639 mehel. Miron oli populaarsuselt 241. mehenimi.
2021. aastal pandi Eestis vastsündinutele 57 juhul nimeks Miron. See oli sageduselt 9. poisslastele pandud nimi.
Jērcēni (Valka piirkond)

Jērcēni on küla ("mazciems") Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Valkast 32,6 ja Riiast 148,2 km kaugusele. Külast voolab läbi Vija jõgi.
Dzidrumi

Dzidrumi on endine küla Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla jäi vallakeskusest Hopast 2 km ja Riiast 177 km kaugusele.
Küla lähedalt läks mööda maantee P19. Tänapäeval on selle alad Uskani külaga liidetud.
Dzeņi (Hopa piirkond)

Dzeņi on endine küla Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla jäi vallakeskusest Hopast 3 ja Riiast 178 km kaugusele.
Küla lähedalt läheb läbi maantee P19. Tänapäeval on selle alad Uskani külaga liidetud.
Jaši

Jaši on endine küla Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla jäi vallakeskusest Hopast 1 km ja Riiast 178 km kaugusele.
Külast läks läbi maantee P19.
Lādezers

Lādezers (nõukogude perioodil Ausmas) on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 11 ja Riiast 75 km kaugusele Lāde järve kagukaldale. 
Lādezers tekkis Teise maailmasõja järel Lāde mõisa lähistele kui kolhoosi Komunārs (hiljem "Lādezers") keskasula. Külas on raamatukogu, postkontor ja põhikool. Seal tegutseb puidutööstus. Külas asuvad Lādezersi ja Ausmase bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P9. Lādezers jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Seal kasvav Empagi kask ümbermõõduga 3,16 meetrit on looduskaitse all.
Asulas asub natsismiohvrite hukkamispaigas mälestusmärk.
Lāde

Lāde (varem ka "Šķērstiņi") on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 9,5 ja Riiast 73 km kaugusele.
Külas on postkontor ja raamatukogu, mis asuvad endise Lāde kooli majas. Asula on kujunenud endise Lāde mõisa maadele Lāde vallamaja juurde. Külas asuvad Lādes skola ja Jaunlādes muiža bussipeatus.
Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Kaijciems

Kaijciems on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 13 ja Riiast 85 km kaugusele. Külas asub Sārumi järv.
Kaijciemsis on postkontor, järve kaldal on puhkebaas. Külas asub Kaijciemsi bussipeatus. Külla jääb ka Sārumi mõisa hoonetekompleks. Kaijciems jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Avaveemõrd

Avaveemõrd on mõrd, mille suu kõrgus on üle 3 m. Mõrra suu kõrguseks loetakse mõrra suus kere külge ühendatud tiiva või kariaia rakendatud osa pikkust. Avaveemõrd on lõkspüünis, mida kasutatakse vees sügavusega rohkem kui 3 m.
Jordanów

Jordanów on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Sucha maakonnas. Linn asub Skawa jõe ääres. Jordanów asub Sucha Beskidzkast umbes 17 km kagus ja Krakówi kesklinnast umbes 47 km lõunas.
Jordanów on asutatud 1564. aastal. Linn on saanud nime selle asutaja aadlik Spytek Jordani järgi. 1581. aastal anti Jordanówile õigus aastalaatu korraldada.
Aastatel 1975–1998 kuulus Jordanów Nowy Sączi vojevoodkonnas.
Tiegaži

Tiegaži (vanasti ka Tiegažu muiža) on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Katvari vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 90 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Pociemsist 7,5, piirkonna keskusest Limbažist 8 ja Riiast 97 km kaugusele.
Tiegaži on tekkinud endise Tiegaži mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal Katvari sovhoosi keskasula. Külas asub Tiegaži bussipeatus.
Tiegaži mõisa allee pärnad, Tiegaži mõisa allee saar ja Tiegaži tammesalu esimene tamm on looduskaitse all.
Külast läheb läbi maantee P13.
Aastal 2007 oli külas 145 elanikku.
Vārzas

Vārzas (ka Vārza või Duntes 96) on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 32 ja Riiast 64 km kaugusele.
Asula koosneb neljast osast. Algselt koosnes see kolmest osast: Kursīši, Dunte 96 ja vana rannaküla Lauči. Dunte 96 on endise Vārzase rannaküla maadele rajatud suur VEF-i aianduskooperatiiv. Hiljem liideti sellega veel endise Ārņi küla alad. Külas asuvad bussipeatused Vārzas, Jaunkursīši, Kursīši ja Kursīši 2 ning kaks nimetut bussipeatust.
Küla üks vaatamisväärsusi on mere kaldal asuv rändrahn (läti keeles "Lauču jūrakmens"). Selle lähistel asuvad kämping ja võõrastemaja. Looduskaitse all on lisaks Lauči rändrahnule veel männid ümbermõõtudega 3,85 meetrit ja 2,95 meetrit, kuivanud hõbepappel, kaks sangleppa, Jaunpriedese mänd ja Priedese männid. Küla põhjaosa asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Anykščiai regionaalpark

Anykščiai regionaalpark (leedu keeles "Anykščių regioninis parkas") on regionaalpark Leedus Anykščiai rajoonis.
Anykščiai regionaalpark asub Leedu idaosas Anykščiai linna ja Rubikiai järve ümbruses ning Šventoji jõe kallastel. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Anykščiai ja nende ümbruse maastikke, loodusobjekte ning kultuuripärandit.
Sealne maastik on ebatasane, parki läbivad Šventoji jõe ürgorg ja väiksemad sellesse suubuvad orud. Madalaim koht ulatub 60 meetrit üle merepinna. Kõrgeim punkt on Storiai mägi (194 m).
Kultuuriväärtustest on seal kaitse all Burbiškise mõisa hoonetekompleks, Anykščiai vanalinn, seitse linnamäge, Anykščiai asulakoht ja mõisa ase. Lisaks asuvad seal mitme kirjaniku kodukohad-muuseumid. Niūronysis asub hobustemuuseum, Anykščiais aga inglimuuseum ja kitsarööpmelise raudtee muuseum.
Regionaalpargist on leitud 769 taimeliiki, Leedu punasesse raamatusse kuuluvatest liikidest esineb seal 30. Seal kasvavad palu-karukell, sile tondipea, püst-linalehik, sale tanukeel, südame-emajuur ja kaheleheline käokeel, seentest võiseen, karvane harjaskeel, limatünnik, kährikseen, kuhikmürkel ja punapoorik. 
Regionaalpargis elab 12 kaitsealust linnuliiki, nende seas ka must-toonekurg ja väike konnakotkas. Regionaalparki jääb suur Leedu rahvuslinnu valge-toonekure koloonia. Nahkhiirtest elab seal tiigilendlane, putukaist sõõrsilmik, suur-kuldtiib, triip-tumetiib, rohe-vesihobu, kollavööt-kuningkiil, suur-rabakiil ja harilik vöötkiil. Kaladest elab seal lõhe; sealne populatsioon ei käi mitte üksnes jões kudemas, vaid osaliselt veedab seal magevees ka kogu oma elu. 
Reservaatidest allub sellele Budragaidžiai reservaat, kus kasvavad soohiilakas, pikalehine kopsurohi, kahkjaspunane sõrmkäpp, balti sõrmkäpp ja turvastarn. Reservaadis elab ka pääsusaba.
Regionaalpargile alluvad Anykščiai linnakaitseala, 52,8 hektari suurune Pakalniai sookaitseala, Rubikiai järve hüdroloogiline kaitseala pindalaga 1630 hektarit, Anykšta hüdroloogiline kaitseala pindalaga 187,5 hektarit, Šventoji ürgoru hüdroloogiline kaitseala pindalaga 489,2 hektarit ja Variuse hüdroloogiline kaitseala pindalaga 71,3 hektarit. Šventoji ürgoru kaitsealal kasvavad kummeli-võtmehein ja süstlehine konnarohi, Anykšta kaitsealal kahkjaspunane sõrmkäpp, balti sõrmkäpp ja parthein "Glyceria nemoralis". Rubikiai järve kaitsealal kasvavad karvane naistepuna, harilik käoraamat, harilik sinilatv, südame-emajuur, balti sõrmkäpp ja narmasjumikas. Sealsel kaitsealal elab ka hüüp.
Lisaks kaitsealadele asub regionaalpargis veel arvukalt looduskaitsealuseid üksikobjekte, nende seas ka üks Leedu suuremaid rahne Puntukas.
Anykščiai regionaalpargi halduskeskus asub Anykščiais aadressil J. Biliūno g. 55. Anykščiai on ka regionaalpargi suurim asula, kuigi jääb selle aladele osaliselt.
Anykščiai regionaalpargi pindala on 15 486 hektarit. Sellest 65 võtab enda alla Budragaidžiai loodusreservaat, 44,1% võtavad enda alla erinevad kaitsealad. Puhvertsooni pindala on 1065 hektarit.
Nowe Brzesko

Nowe Brzesko on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Proszowice maakonnas, Nowe Brzesko valla halduskeskus. Linn asub Visla jõe vasakul kaldal, Proszowicest umbes 10 km kagus.
Nowe Brzesko sai linnaõigused 1279. aastal ja kaotas need 1870. Uuesti sai Nowe Brzesko linnaõigused 1. jaanuaril 2011.
Mütofest

Mütofest ehk Muistse Maailma Pidu on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kassinurme linnuses toimuv festival. Festivali keskseks teemaks on viikingitega seonduv.
Esimene Mütofest toimus 2006.
Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (lühend: eu-LISA) on Euroopa Liidu amet, mille ülesandeks on Euroopa Liidu suurte infosüsteemide ja sidetaristu operatiivjuhtimine. eu-LISA loodi 2011. aastal, et hallata teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja asüülitaotlejate sõrmejälgede infosüsteemi Eurodac.
Ülesanded.
Peale olemasolevate infosüsteemide haldamise on eu-LISA ülesandeks on ka uute infosüsteemide väljatöötamine, ülesehitamine ja käitamine, sealhulgas riiki sisenemise ja riigist väljumise süsteem, reisiinfo ja reisilubade süsteem ning karistusregistrite infosüsteem.
Juhtimine.
eu-LISA tegutseb haldus- ja juhtimisraamistiku alusel, mis hõlmab haldusnõukogu, mitut nõuanderühma ja tegevdirektorit. Haldusnõukokku kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni esindajad. Alates 1. oktoobrist 2025 on ameti tegevdirektor Tillmann Keber.
Asukoht.
eu-LISA peakontor asub Eestis Tallinnas. Esialgu tegutses eu-LISA Tallinna kesklinnas Euroopa Majas. 19. septembril 2018 avati Lennusadama lähedal aadressil Vesilennuki tänav 5 eu-LISA uus peahoone. Hoone projekteerisid Üllar Ambos, Jaan Kuusemets, Pille Noole, Ioannis Lykouras ja Erko Luhaaru (DAGOpen OÜ, LÜNK arhitektid OÜ), sisekujunduse autorid on Margit Teikari ja Tuuli Trei (Stuudio TEMA OÜ).
Ameti arendamise ja operatiivjuhtimisega seotud ülesandeid täidetakse Prant­susmaal Strasbourgis asuvas tehnilises keskuses ning varuasukoht, mis on võimeline tagama suuremahulise IT-süsteemi käideldavuse süsteemi tõrke korral, on Austrias Sankt Johann im Pongaus.
Agarabi keel

Agarabi keel on paapua keel, mis kuulub Kainantu-Goroka keelte Kainantu rühma.
Seda räägivad agarabid Eastern Highlandsi provintsis. Kõnelejate arv oli 2000. aastal umbes 27 000.
Lähim sugulaskeel on gadsupi keel.
Nowy Wiśnicz

Nowy Wiśnicz on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Bochnia maakonnas, Nowy Wiśniczi valla halduskeskus. Nowy Wiśnicz asub Bochniast umbes 6 ja pool km lõunas ning Krakówi kesklinnast ligikaudu 41 km idakagus.
Nowy Wiśniczit on ürikutes esimest korda mainitud 13. sajandil. Linnaõigused sai 1616. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Uuesti sai Nowy Wiśnicz linnaõigused 1994. aastal.
Linnas asub 14. sajandi lõpul rajatud Nowy Wiśniczi loss, mis omandas praeguse kuju 17. sajandil.
Ivanka Rainova

Ivanka Rainova (ka Yvanka B. Raynova, Ivanka Bogomilova Rainova; bulgaaria keeles Иванка Б. Райнова; sündinud 16. oktoobril 1959 Sofias, Bulgaarias) on Bulgaaria filosoof, feminist, toimetaja, tõlkija ja kirjastaja. Ta on Bulgaaria Teaduste Akadeemia Ühiskonna- ja Teadmusuuringute Instituudi tänapäeva filosoofia professor ja Viini Aksioloogiauuringute Instituudi direktor.
Rainova on olnud tegev Lääne ja kontinentaalfilosoofia, fenomenoloogia, hermeneutika, filosoofilise antropoloogia, aksioloogia, väärtusteooria, feministliku filosoofia, soouuringute, kultuuridevahelise filosoofia, religiooniuuringute ja tõlkeuuringute vallas ning uurinud Jean-Paul Sartre'i Paul Ricoeuri filosoofiat. Ta on tõlkinud bulgaaria keelde Sartre'i teose "Olemine ja eimiski" ja Ricoeuri raamatu "Tõlgenduste konflikt". Ta on mitme raamatusarja ja ajakirja peatoimetaja, sh kirjastuse Peter Lang sari "Philosophie, Phänomenologie und Hermeneutik der Werte" ("Filosoofia, fenomenoloogia ja väärtushermeneutika") ja ajakiri Labyrinth: An International Journal of Philosophy, Value Theory and Sociocultural Hermeneutics. Samuti on Raimnva Austria kirjastuse Axia Academic Publishers programmidirektor.
Ryglice

Ryglice on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Ryglice valla halduskeskus. Ryglice asub Tarnówist umbes 18 km kagus.
Ryglicet on ürikutes esimest korda mainitud 1301. aastal. Ryglice sai linnaõigused 1824. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Uuesti sai Ryglice linnaõigused 2001. aastal.
Fedor von Bock

Moritz Albrecht Franz Friedrich Fedor von Bock (3. detsember 1880 - 4. mai 1945) oli Saksa kindralfeldmarssal, kes teenis Saksa sõjaväes Teise maailmasõja ajal. Bock oli 1939. aastal Väegrupp Nordi ülem Poola invasiooni ajal, 1940. aastal juhtis ta Väegrupp B Prantsuse invasioonis. Hiljem juhtis ta Väegrupp Mittet Nõukogude Liidu ründamisel 1941. aastal; tema viimane juhitud armee oli Väegrupp Süd 1942. aastal.
Bock juhtis operatsiooni Taifuun, täielikult ebaõnnestunud katse vallutada Moskva 1941. aasta sügisel ja talvel. Wehrmachti rünnakut aeglustas tugev vastupanu Možaiski ümbruses, samuti "rasputitsa", vihma ja muda hooaeg Kesk-Venemaal. Nõukogude vasturünnak sundis peagi Saksa armee taganema ja Bock vabastati seejärel Adolf Hitleri käsul ametikohast.
Olles monarhist, ei olnud Bock poliitikaga seotud. Samas ei tahtnud ta ka Adolf Hitleri kukutamist ega kritiseerinud kunagi tsiviilelanike kohtlemist SS-i ja tema enda vägede poolt. Bockil oli ka sõnaõigust, privileeg mille Hitler laiendas talle ainult seetõttu, et ta oli lahingutes olnud edukas. 
Bock koos teise abikaasa ja kasulapsega tapeti 4. mail 1945 pikeeriva Briti hävitaja poolt, kui nad sõitsid autoga Hamburgi.
Kellukalaadsed

Kellukalaadsed ("Campanulales ") on õistaimede selts Cronquisti süsteemi järgi. APG II süsteem seda ei tunnista.
Kikkapuulaadsed

Kikkapuulaadsed ("Celastrales") on õistaimede selts.
Kontpuulaadsed

Kontpuulaadsed ("Cornales") on õistaimede selts.
Kõrvitsalaadsed

Kõrvitsalaadsed ("Cucurbitales") on õistaimede selts.
Linalehikulaadsed

Linalehikulaadsed ("Santalales") on õistaimede selts.
Palmilaadsed

Palmilaadsed ("Arecales") on õistaimede selts.
Seltsi on arvatud kaks sugukonda: palmilised ("Arecaceae") ja habepuulised ("Dasypogonaceae").
Pandanilaadsed

Pandanilaadsed ("Pandanales") on õistaimede selts.
Pipralaadsed

Pipralaadsed ("Piperales") on õistaimede selts.
Prootealaadsed

Prootealaadsed ("Proteales") on õistaimede selts.
Eestis ei kasva sellesse seltsi kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Tähtaniisipuulaadsed

Tähtaniisipuulaadsed ("Austrobaileyales") on õistaimede selts.
Eestis ei kasva sellesse seltsi kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Uniohakalaadsed

Uniohakalaadsed ("Dipsacales") on õistaimede selts.
Vesiroosilaadsed

Vesiroosilaadsed ("Nymphaeales") on õistaimede selts.
Radłów

Radłów on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Radłówi valla halduskeskus. Radłów asub Tarnówist umbes 12 km loodes.
Radłówit on ürikutes esimest korda mainitud 1080. aastal. Kirik ehitati 1337. aastal. Linnaõigused sai Radłów 2010. aastal.
Julia Sommer

Julia Sommer (sündinud 22. detsembril 1987) on Eesti poliitik.
16. novembril 2018 valiti Julia Sommer Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ajutiseks juhiks ja detsembri algul toimunud erakonna kongressil erakonna esimeheks.
2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eestimaa Ühendatud Vasakpartei esinumbrina valimisringkonnas nr 4. Ta kogus 83 häält ja ei osutunud valituks.
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris Julia Sommer Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ainsa kandidaadina. Ta kogus 221 häält ja ei osutunud valituks.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Eestimaa Ühendatud Vasakpartei nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 1477 häält ning ei osutunud valituks.
Ziemeļblāzma

Ziemeļblāzma on mitme Läti asja nimi:
Ziemeļblāzma küla

Ziemeļblāzma on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 32 ja Riiast 56 km kaugusele. Ziemeļblāzma piirneb Saulkrasti piirkonnas asuva Zvejniekciemsi külaga.
Külas on kaks poodi. Seal asub Ziemeļblāzma bussipeatus.
Kara-Dag

Kara-Dag (ukraina Кара-Даг, vene Кара-Даг, krimmitatari "Qara dağ") on vulkaanilise päritoluga mäemassiiv Krimmis Musta mererannikul. Suurim kõrgus on 577 meetrit, massiivi pikkus on kaheksa kilomeetrit, pindala 22 kruutkilomeetrit. Mäe krimmitatarikeelne nimi tähendab tõlkes musta mäge.
Massiivi jalamil asub Koktebeli linn. 
Aastal 1881 oletas Krimmi uurija A. Prozorovski-Golitsõn esimesena, et massiiv on vulkaanilise päritoluga. Aastal 1885 koostas Aleksandr Lagorio massiivi geoloogilise kaardi. XX sajandi algul lõi neuropatoloog Terenti Vjazemski mäe jalamile bioloogiajaama, mille baasil rajati sinna aastal 1979 looduskaitseala pindalaga 2874,2 hektarit.
Massiiv koosneb kolmest kõrgemast osast. Krimmitatarlased eristavad Qoba Töpe, Süyrü Qaya, Gâvur Baği ja Gâvur Çeşme ahelikke, slaavi traditsioonis eristatakse loodepoolset Väikest Kara-Dagi, mereäärset Rannikuahelikku ja kõrgeimat Püha mäge. Rannikuäärset osa liigendavat erosiooni teel kujunenud kaljud, millest paljudel on oma nimed. 
Kara-Dagi loonud vulkaan tegutses Juura keskel. Massiiv koosneb andesiidist, basaldist. Mineraalidest leidub seal kvartsi, kaltsedoni, opaale, ahhaati, jaspist, karneoole, ametüste, tsitriini ja oonüksit. Sagedased on ka tseoliidid.
Aastal 1927 rajati mäe nõlvadele karjäär, kus kaevandati vääriskive. Hiljem kaevandati seal ehituskive, ent kohalike elanike nõudmisel need karjäärid suleti. 2012 anti luba massiivi Koktebeli poole jäävas ja looduskaitseala koosseisu mitte kuuluvas osas andesiidikarjääri rajamiseks.
Priedes (Limbaži piirkond)

Priedes on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas Katvari vallas.
Küla asub valla lääneosas. Külas on kruusakarjäär. 
Priedeses kasvav Īvanti tamm ümbermõõduga 4 meetrit on looduskaitse all.
Skultes muiža

Skultes muiža (ka Skultesmuiža) on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas.
Külast läheb läbi maantee P53. Küla on kujunenud endise Skulte mõisa keskuse juurde. Külas on raamatukogu. Seal asub Gaiļi bussipeatus.
Looduskaitse all on Lääne elupuu, Skulte tammed, Gaiļi tamm, veel viis tamme, pärn, vaher ja saar. Küla põhjaosa asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Katvari

Katvari on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Katvari vallas. 
Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 7 ja Riiast 80 km kaugusele. Katvaris asub erivajadustega laste internaatkool. Külas on raamatukogu, mis tegutseb koolihoones. Asulas on Katvaru skola bussipeatus.
Asulasse jääb endise Katvari mõisa hoonetekompleks. Häärberi kamin ja kolme toa laed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Küla asub Katvari järve kaldal. Katvari lehis, Katvari mõisa tamm, Katvari pärnad ja veel kolm tamme on looduskaitse all.
Külast läheb läbi maantee V125.
Nabe küla

Nabe on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 10 ja Riiast 63 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V129. Seal asub Nabe bussipeatus. Nabe küla asub Vitrupe kaldal.
Külas asub Nabe mõis. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all 14. sajandil ehitatud Nabe lossi torn, ja Nabe keskaegne vasallilinnus. Regionaalse kaitse all on Nabe mõisa hoonetekompleks (sealhulgas mõisa häärber, viinavabrik, kuur, ait, elumaja ja tootmishoone).
Nabe jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Kaitse all on saar ümbermõõduga 3,86 meetrit, hõberemmelgad ümbermõõtudega 4,8 ja 5 meetrit, kaks tamme ning Nabe Siberi seedermänni tukk
Aastal 2007 oli külas 35 elanikku.
Dauguļi

Dauguļi on mitme Läti asula nimi:
Tartu Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts

Tartu (Jurjewi) Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts "(Юрьевское общество распространения коммерческого образования)" oli haridusselts, mis tegutses Tartus aastatel 1911–1918.
Seltsi põhikiri kinnitati 26. aprillil 1912. Seltsi eesmärgiks oli kaubandus- ja tööstusettevõtete teenistujate hulgas kaubandusalaste teadmiste levitamine.
Seltsil oli õigus avada kaubandusliku suunitlusega õppeasutusi, korraldada temaatilisi kursusi jm. Seltsi kõrgeim organ oli peakoosolek, jooksvat tegevust juhtis eestseisus. Tegevus hõlmas peamiselt Tartu linna ja mõnda Liivimaa kubermangu Eesti ala linna (Viljandi, Valga). Selts oli tegev Tartu kommertskooli (hiljem Tartu reaal- ja kommertskooli) ja Tartu tehnikagümnaasiumi asutamisel.
Dauguļi (Kocēni piirkond)

Dauguļi on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas Dikļi vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Dikļist 10, piirkonna keskusest Kocēnist 18 ning Riiast 97 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P11. Seal asub põhiharidust andev Dauguļi eriinternaatkool. Külas on bussipeatused Dauguļu pasts (Dauguļi postkontor) ja Dauguļi.
Külas kasvavad kaks tamme ja Dauguļi mõisa lehised (esimesel ümbermõõt 4,5 meetrit, teisel 3,1 meetrit) on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Küla asub endise Dauguļi mõisa alal. Dauguļit on esmamainitud 1529. aastal kui Lielstraupe mõisale kuuluvat küla. 1949. aastani asus seal Dauguļi valla keskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Simeon (Zinkevõtš)

Simeon (ukraina keeles Симеон; kodanikunimega Олег Анатолійович Зінкевич "Oleg Anatoljovõtš Zinkevõtš"; sündinud 5. mail 1979 Leningradis Vene NFSV-s) on Ukraina Õigeusu Kiriku Dnipro ja Krõvõi Rigi piiskop. Ta juhib UÕK Dnipro piiskopkonda.
Jaunburtnieku skola

Jaunburtnieku skola või Jaunburtnieku pamatskola (vanasti Zaltiņi, tõlkes "Jaunburtnieki kool" või "Jaunburtnieki põhikool") on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Bērzaine vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Kocēnist 21 ja Riiast 122 km kaugusele.
Küla on nime saanud seal asuva Jaunburtnieki kooli järgi. Kooli ja vana vallamaja juurde on asula ka tekkinud. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Külas kasvav Jaunburtnieki kooli pappel ümbermõõduga 5,42 meetrit ja Jaunburtnieki kooli tamm ümbermõõduga 4,9 meetrit on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Külast läheb läbi maantee V193. Seal on Jaunburtnieku skola bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas ligikaudu 30 elanikku.
Vākšēni

Vākšēni on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Bērzaine vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Kocēnist 22 ja Riiast 122 km kaugusele. Külast voolab läbi Briede jõgi.
Külast läheb läbi maantee V112. Seal on Vākšēni bussipeatus. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Brandeļi

Brandeļi on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas. 
Külast voolab läbi Jumara jõgi. Karītēni pärn, Kalmītese tamm ja künnapuu ümbermõõduga 4,02 meetrit on looduskaitse all.
Külast läheb läbi maantee A3. Seal on Valmiera VTU bussipeatus.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Viestura laukums

Viestura laukums või Viesturi on endine küla ("lielciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Burtniekist 25 ja Riiast 110 km kaugusele.
Küla tekkis pärast II maailmasõda. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Tänapäeval on liidetud Valmiermuiža külaga.
Küla asus maantee A3 lähistel. Endise küla aladel on Viesturskola bussipeatus.
Külas asus valla raamatukogu.
Ķempēni

Ķempēni on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Ēvele vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Küla asub endise Ķempēni mõisa alal. Seal asub Žagatase bussipeatus. Külas kasvav hobukastan ümbermõõduga 3,46 m on looduskaitse all. Ķempēni jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Lizdēni

Lizdēni on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Külast voolab läbi Buļļupe jõgi.
Külast läheb läbi maantee V231. Seal on Lizdēni bussipeatus. Külas on raamatukogu.
Küla asub endise Lizdēni mõisa alal. 1907. aastal rõngastas mõisnik Harald von Loudon seal sinikael-pardi; tegemist oli esimese lindude rõngastamisega toonase Venemaa aladel. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Looduskaitse all on Lizdēni pärn ümbermõõduga 6,88 meetrit, kaks raagremmelgat ja Lizdēni lehiseallee. Lizdēni jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Rūpnieki (Burtnieki piirkond)

Rūpnieki on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Külast läheb läbi maantee A3. Seal on Slaunese bussipeatus.
Külas kasvavad kaks tamme, pärn ja Lielķīši tamm (ümbermõõt 4,01 meetrit) on looduskaitse all.
2015. aastal oli külas 154 elanikku, 2016. aastal 161 ja 2021. aastal 151 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Rencēnmuiža

Rencēnmuiža on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Burtniekist 16 ja Riiast 120 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V112. Seal on Rencēnmuiža bussipeatus. 
Rencēnmuiža on tekkinud endise Rencēni mõisa keskuse juurde. Regionaalse kaitse all on mõisa valge ait, mõisavalitseja maja, viinaköök, uus häärber, vana härrastemaja ja pargikompleks.
Looduskaitse all on Rencēnmuiža tammeallee, Euroopa lehis ümbermõõduga 3,22 meetrit, Tilikase tamm ümbermõõduga 5,45 meetrit, tamm, saar ja vaher. Rencēnmuiža jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Wojnicz

Wojnicz on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Wojniczi valla halduskeskus. Linn asub Dunajeci jõe ääres, Tarnówi kesklinnast ligikaudu 12 km lääneedelas.
Linnaõigused sai Wojnicz 1278. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Uuesti sai Wojnicz linnaõigused 2007. aastal.
Nazar (eesnimi)

Nazar (vene keeles Назар) on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 898. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Nazar 49 mehel.
Kristlastele tähendab nimi "Naatsaretist pärinev" (heebrea keeles on linnanimi Natzrat).
Platon (eesnimi)

Platon on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 472. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Platon 174 mehel.
Rodion

Rodion (vene Родион) on slaavipärane mehenimi.
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rodion 247 mehel. Rodion oli populaarsuselt 429. mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 426. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rodion 214 mehel.
Rostislav

Rostislav (vene keeles Ростислав) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 518. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rostislav 146 mehel.
Savva

Savva (vene keeles Савва) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 772. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Savva 66 mehel.
Saveli

Saveli (vene keeles Савелий) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 557. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Saveli 131 mehel.
Samuil (eesnimi)

Samuil on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1228. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Samuil 28 mehel.
Svjatoslav

Svjatoslav võib tähendada järgmist:
Svjatoslav (eesnimi)

Svjatoslav (vene keeles Святослав) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 637. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Svjatoslav 102 mehel.
Sevastjan

Sevastjan on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1944. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Sevastjan 13 mehel.
Semjon

Semjon (vene keeles Семён) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 386. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Semjon 263 mehel.
Stanislav (eesnimi)

Stanislav (poola keeles Stanisław, tšehhi keeles Stanislav, vene keeles Станислав) on slaavipärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 100. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Stanislav 1711 mehel.
Stepan (eesnimi)

Stepan (vene keeles Степан) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 321. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Stepan 358 mehel.
Tarass

Tarass on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1200. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Tarass 29 mehel.
Timofei

Timofei on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 279. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Timofei 465 mehel.
Tihhon (eesnimi)

Tihhon kreekapärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1370. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Tihhon 23 mehel.
Trifon

Trifon on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3949. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Trifon 5 mehel.
Trofim

Trofim kreekapärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2057. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Trofim 12 mehel.
Skała

Skała on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas, Skała valla halduskeskus. Skała asub Krakówist ligi 20 km põhja pool.
Skałat on ürikutes esimest korda mainitud 1230. aastal. Linnaõigused sai Skała 1270. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Uuesti sai Skała linnaõigused 1987. aastal.
Zator

Zator on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Oświęcimi maakonnas. Zator asub Oświęcimist umbes 17 km idas ja Krakówi kesklinnast umbes 38 km idas Skawa jõe ääres.
Zator sai linnaõigused 1292. aastal, kuid kaotas need 1896. aastal. Uuesti sai Zator linnaõigused 1934. aastal.
Faddei

Faddei (vene Фаддей) on venepärane mehenimi. See on venepärane variant nimest Thadeus.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2827. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Faddei 7 mehel.
Fjodor

Fjodor (vene keeles Фёдор) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 317. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Fjodor 366 mehel.
Filipp

Filipp on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 460. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Filipp 181 mehel.
Hariton

Hariton on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2843. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Hariton 7 mehel.
Erast

Erast on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3564. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Erast 5 mehel.
Justin

Justin on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2003. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Justin 12 mehel.
Jakov

Jakov on mehenimi. See on variant nimest Jakob.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 563. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jakov 127 mehel.
Jaroslav

Jaroslav (vene ja ukraina keeles Ярослав) on slaavipärane mehenimi.
Nimi on levinud Venemaal, Valgevenes, Ukrainas, Tšehhis, Slovakkias ja Poolas (Jarosław).
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 282. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jaroslav 455 mehel.
Tšehhi Vabariigis oli Jaroslav 1999. aastal sageduselt 5. mehenimi, seda kandis 230 915 meest. 2016. aastal oli sellenimelisi 172785 ja sageduselt oli see langenud 8. kohale.
Nathalie Delon

Nathalie Delon (sünninimega Francine Canovas; 1. august 1941 Oujda Maroko – 21. jaanuar 2021 Pariisis) oli prantsuse filminäitleja ja modell.
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1964–1968 abielus näitleja Alain Deloniga, nende poeg Anthony Delon on samuti näitleja.
Wilhelm Ritter von Leeb

Wilhelm Josef Franz Ritter von Leeb (5. september 1876 – 29. aprill 1956) oli Teise maailmasõja ajal Saksa sõjaväelane ja sõjakurjategija. Leeb oli I maailmasõjas väga autasustatud ohvitser ja talle anti Max Josephi rist, mis andis talle aadli tiitli. Prantsusmaa invasioonis juhtis ta Väegrupp C ning tema teene oli Maginot' liinist läbimurre.
Operatsiooni Barbarossa - Nõukogude Liidu ründamisel - juhtis Leeb väegruppi Nord, mis läks läbi Balti riikide Leningradi (tänapäeva Peterburi) suunas, alustades kohale jõudes linna piiramist. Leebi juhitud üksused sooritasid sõjakuritegusid tsiviilelanikkonna vastu ja tegid tihedat koostööd SS-Einsatzgruppenitega, nende peamine ülesanne oli juutidest elanike mõrvamine osana holokaustist.
Leeb oli kasusaaja Adolf Hitleri altkäemaksu skeemist vanemate Wehrmachti ohvitseride jaoks, kes said 1941. aastal salajased, mitteametlikud kingitused 250 000 Reichsmarkist ja 1943. aastal 638 000 riigimarga väärtuses pärandvara. Nürnbergi protsessis mõisteti ta süüdi ja tal tuli kolm aastat viibida vanglas.
Eesti Post (ajaleht, 1950)

Eesti Post oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1950–1975 Rootsis ning vahendas uudiseid kodueestlaste ja pagulaseestlaste (eelkõige Rootsis elavate) kohta. 
Ajalehe Saksamaalt ületoomisel olid toimetajad Herman Puusepp ja Jüri Remmelgas. 1962. aastal hakkas ilmuma nimega Meie Post. 
Ilmus paar aastat Osvald Viirsoo toimetusel, 1965. aastast on toimetaja Edgar Pärli. Eesti Postina jätkas ilmumist Malmös, väljaandja oli siis Ants-Michael Uesson, pikemat aega oli toimetaja Albert Kivikas, hiljem Osvald Viirsoo. 
Aastatel 1950–1962 ilmus ajaleht Stockholmis ja 1963–1975 Malmös.
EELK Saksamaa Praostkonna Ajaleht

EELK Saksamaa Praostkonna Ajaleht on aastast 2003 Spangenbergis-Landefeldis ilmuv Saksamaa praostkonna häälekandja. Lehte on toimetanud Michael Schümers ja Kristel Neitsov. Leht ilmub 1-3 korda aastas.
Maków Podhalański

Maków Podhalański on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Sucha maakonnas, Maków Podhalański valla halduskeskus. Linn asub Skawa jõe ääres Makowski Beskiidide eelmäestikus, Krakówi kesklinnast umbes 42 km edelas.
Asulat on ürikutes mainitud juba 14. sajandil, linnaõigused sai 1840. aastal. Kuni 1930. aastani oli linna nimi Maków.
Moritz Leitner

Moritz Georg Leitner (sündinud 8. detsembril 1992 Münchenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis FC Zürich.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis TSV 1860 München, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1998. aastal. Hooajal 2010–11 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Saksamaa esiliigas. Seejärel mängis ta Saksamaa klubides Dortmundi Borussia, Augsburg ja Stuttgart ning Itaalia kõrgliiga klubis Rooma Lazio.
2018. aasta jaanuaris suundus ta Augsburgist laenule Norwich Citysse. 2018. aasta juunis sõlmis ta Norwich Cityga nelja-aastase lepingu.
2021. aasta augustis sõlmis Leitner üheaastase lepingu FC Zürichiga.
Leitner on kuulunud Austria ja Saksamaa noortekoondistesse.
Mooruspuulised

Mooruspuulised ("Moraceae") on õistaimede sugukond roosilaadsete seltsist.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Mungalillelised

Mungalillelised ("Tropaeolaceae") on õistaimede sugukond kapsalaadsete seltsist.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Mürdilised

Mürdilised ("Myrtaceae") on õistaimede sugukond mürdilaadsete seltsist.
Sugukonda kuulub umbes 130 perekonda ligi 6000 liigiga.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Prootealised

Prootealised ("Proteaceae") on õistaimede sugukond prootealaadsete seltsist.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Timm Klose

Timm Klose (sündinud 9. mail 1988 Frankfurdis) on endine Šveitsi jalgpallur (keskkaitsja).
Ta sündis Saksamaal Saksa isa ja Šveitsi ema pojana. Viieaastasena kolis ta oma ema kodulinna Baseli Šveitsis. Noorena mängis Klose BSC Old Boysi ja FC Baseli noortemeeskondades.
2009. aastal liitus ta Šveitsi esiliiga klubiga Thun, kellega tõusis hooajal 2009–10 Šveitsi kõrgliigasse. Seejärel mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubides, aastatel 2011–2013 1. FC Nürnbergis ja 2013–2016 VfL Wolfsburgis.
2016. aasta jaanuaris liitus ta Inglismaa kõrgliigasse kuuluva Norwich Cityga, kellega sõlmis kolme ja poole aasta pikkuse lepingu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 2. aprillil 2016 liigamängus Newcastle Unitedi vastu. Aastatel 2016–2019 mängis ta Norwich Cityga kolm hooaega Inglismaa esiliigas. Hooajal 2018–19 võideti esiliiga ja tõusti tagasi kõrgliigasse. 2019. aasta mais sõlmis ta klubiga uue kolmeaastase lepingu. Hooajal 2020/21 oli ta Norwich Cityst laenul Šveitsi kõrgliigaklubis FC Basel. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi Inglismaa esiliigaklubi Bristol City, kus ta mängis hooajal 2022/23.
Šveitsi jalgpallikoondises tegi Klose debüüdi 10. augustil 2011 sõprusmängus Liechtensteini vastu. Šveitsi koondises mängis ta aastatel 2011–2018 kokku 18 korda. 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Šveitsi olümpiameeskonda.
Viinapuulised

Viinapuulised ("Vitaceae") on viinapuulaadsete seltsi ainus sugukond. Viinapuulised on peamiselt ronivad rohttaimed või liaanid, kuid mõnikord püstised või lamavad põõsad või väikesed puud. Sugukonnas on 14 perekonda ja umbes 910 liiki. 
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike. Eestis looduslikult viinapuulisi ei leidu, küll aga kasvatatakse neid marja- (perekond viinapuu) ja ilutaimedena (perekond metsviinapuu). Viinapuulised on levinud troopilistel ja lähistroopilistel aladel ning soojas parasvöötmes. 
Väliskuju.
Lehed ja varred.
Vars on tavaliselt 1–8 cm läbimõõduga ja kuni 30 m pikk. Mõned perekonna tsissus liigid moodustavad maapealseid või maa-aluseid lihavaid või puitunud varremuudendeid, mida mõnedes paikades süüakse. 
Viinapuuliste lehed võivad olla nii lihtlehed kui liitlehed. Kui need on lihtlehed, siis on need sõrmhõlmised ja sõrmroodse soonestusega. Kui need on liitlehed, siis on need tavaliselt sõrmjad või sulgjad. Leheserv on kas terve või hambuline. Lehed asetsevad varrel vastakalt või spiraalselt. 
Eristav tunnus teistest liaanidest on see, et köitraod ja õisikud asuvad lehtede vastas, mistõttu on neid lihtne ära tunda ka siis, kui ei ole ei õisi ega vilju. Esinevad abilehed ja roots. 
Taim on heitlehine.
Õis ja vili.
Viinapuuliste õied on väikesed, läbimõõt on tavaliselt ≤1 cm. Õied on kiirja sümmeetriaga, tavaliselt kahesugulised ja paljuharunevates ebasarikates ning asuvad tavaliselt varre tipus. 
Õietupp on kas liitlehine või lahklehine, koosnedes neljast kuni kuuest tupplehest. Niisamuti on õies kroonlehti ja tolmukaid neli kuni kuus. Õis on ülemise sigimikuga ehk sigimik asub lamedal või kumeral õiepõhjal teiste õieosade (tolmukad, kroon- ja tupplehed) kinnitumiskohtadest kõrgemal. Sigimiku moodustavad kaks viljalehte. Emakakaelad on lühikesed või peenikesed. 
Viinapuuliste vili on mahlakas mari, mida tuntakse viinamarjana. Viljad võivad olla kerakujulised, munajad, lapikud või ovaalsed. Viljakest on õhuke ja paberjas või paks ja koorikjas, sile. 
Marjas on tavaliselt üks kuni neli seemet, mis on tihti tipust teravad. 
Tavaliselt kasvavad viljad kobarates, mis koosnevad 15–200 viinamarjast. Marjad võivad olla mustad, sinised, kollased, rohelised, oranžid, lillad, karmiinpunased ja roosad. Värvi erinevus tuleb looduslikest pigmentidest antotsüaniinidest, mille sisaldus ja keemiline struktuur varieerub vastavalt geneetilistele, keskkonna- ja põllumajanduslikele teguritele.
Kasutamine.
Kõige rohkem kasutatakse perekonna "Vitis" ehk viinapuu liike. Viinapuid kasvatatakse kõigil mandritel ja seda on Lähis-Idas kasvatatud juba 6000–8000 aastat.
Viinapuu marjad on söödavad ja magusad: sisaldavad suhkruid, happeid ja vitamiine. Peamiselt kasvatatakse viinapuid neljal eesmärgil: et teha veini, mahla või rosinaid või süüa värskelt. Aga lisaks nendele süüakse nende lehti. Perekonna metsviinapuu liike kasvatatakse ilutaimedena.
Begoonialised

Begoonialised ("Begoniaceae ") on õistaimede sugukond kõrvitsalaadsete seltsist.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Pukspuulised

Pukspuulised ("Buxaceae") on õistaimede sugukond pukapuulaadsete seltsist.
Perekonda kuulub kuus perekonda umbes 123 liigiga.
Vesilehelised

Vesilehelised ("Hydrophyllaceae") on õistaimede alamsugukond "Boraginales"'e seltsist. Cronquisti süsteemi järgi käsitleti seda eraldi sugukonnana.
Liudsamblikulaadsed

Liudsamblikulaadsed ("Lecanorales") on kottseente selts.
Tanuseenelaadsed

Tanuseenelaadsed ("Phallales") on kandseente selts.
Ljubljana linnus

Ljubljana linnus (sloveeni keeles "Ljubljanski grad", saksa keeles "Laibacher Schloss", ladina keeles "Castrum Leibach") on keskaegne linnusekompleks Sloveenia pealinna Ljubljana südalinna kohal linnamäel (Grajski grič).
Ljubljana üks põhilisemaid vaatamisväärsuseid on kujutatud nii linna vapil kui ka lipul koos linna sümboli rohelise draakoniga.
David Bassiladze

David Bassiladze (vene keeles "Давид Дианозович Басиладзе") oli NSV Liidu arhitekt.
Ta oli Nõukogude Liidu arhitektide liidu liige.
Tema projekteeritud on raadiokeskus Guineal Conakrys (1961) ning Tallinna teletorn (ehitati 1975–1980).
Szczawnica

Szczawnica on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas, Szczawnica valla halduskeskus.
Linn asub Dunajeci jõe kaldal Sądecki Beskiidide eelmäestikus, Slovakkia piiri ääres, Nowy Targist ligi 27 km edelas.
Szczawnica on kuurortlinn, seal asuvad mineraalvee allikad.
Ürikutes on Szczawnicat esimest korda mainitud 1413. aastal. Szczawnica hakkas kuurordiks kujunema alates 19. sajandi keskpaigast. Linnaõigused sai Szczawnica 1962. aastal.
Künnapa oja

Künnapa oja (ka "Saiga oja") on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Oe oja vasakpoolne lisajõgi.
Oja pikkus on 10 km, valgla pindala 11,6 km², langus 30,5 m ja lang 3,05 m/km. Oja saab alguse 72,5 m kõrgusel Riiassaare külas ning suubub Ülde ja Kuhjavere küla piiril 42 m kõrgusel vasakult poolt Oe ojasse 6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Enam paremaks minna ei saa

"Enam paremaks minna ei saa" (originaalpealkirjaga "As Good as It Gets") on 1997. aasta USA romantiline komöödiafilm. Filmi režissöör on James L. Brooks. Filmi stsenaariumi kirjutasid Mark Andrus ja Brooks. 
Filmis mängivad teiste seas Jack Nicholson ja Helen Hunt. Film, selle tegijad ja osatäitjad on saanud nii Oscareid kui ka Kuldgloobuseid.
Zambrów

Zambrów on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas, Zambrówi maakonna halduskeskus. Zambrów asub Białystokist umbes 63 km läänes.
Zambrówit on ürikutes esmamainitud 1283. aastal, linnaõigused sai 1430. aastal.
Aki keel

Aki keel on paapua keel, mis kuulub Sepiki keelte Yellow Riveri keelkonda.
Aki keel on hääbumas. 2017. aastal rääkis seda vaid 10 inimest. Seda räägitakse Sandauni provintsi Kwieftimi külas.
Aale

Aale on mehe- või naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1240. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aale 40 naisel.
Soomes oli rahvastikuregistri järgi nime Aale antud 2019. aasta aprillini 362 mehele ja alla 70 naisele.
Aave

Aave on naisenimi, kuid seda on antud ka meestele.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1065. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aave 54 naisel.
Abigail (eesnimi)

Abigail on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2384. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Abigail 12 naisel.
Pariisi kommuun

Pariisi kommuun (prantsuse keeles "La Commune de Paris") oli revolutsiooniline sotsialistlik Pariisi linnaomavalitsus, mis valitses 1871. aasta 18. märtsist kuni 28. maini.
Jēņi

Jēņi (varasema nimega "Jēnis") on asula (varem küla staatuses) Lätis Valmiera piirkonnas. Küla jääb Strenčist 10,3 km ja Riiast 127,8 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V232.
VEF-Biķernieki

VEF-Biķernieki (ka VEFa Biķernieki või Vefa Biķernieki) on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 6,2 ja Riiast 48 km kaugusele. Külast voolab läbi Pēterupe.
Külast läheb läbi maantee P6. Seal asuvad Jauninči ja Cinīši bussipeatus. VEF-Biķernieki rajati suvilapiirkonnana.
Gloobul

Boki gloobul, sageli lihtsalt gloobul, (inglise keeles "Bok globule") on isoleeritud ja suhteliselt väike tume udukogu, mis sisaldab tihedat tähtedevahelist tolmu ja gaasi ning milles võivad tekkida tähed. 
Vahel öeldakse, et Boki gloobulite näol on tegemist kokkutõmbuvate pilvedega, mis tähtede ja udukogude valguse taustal paistavad pisikeste mustade tilkadena või tumedate tompudega udukogude hiiglasuures tumedas külmas vesinikupilves.
Boki gloobuleid on leitud H-II-piirkondades ja nende mass on umbes 2–50 Päikese massi. Nad avastas 1940. aastatel ameerika astronoom Bart Bok.
Boki gloobulid sisaldavad molekulaarset vesinikku (H2), süsinikoksiide, heeliumi ja umbes 1 massiprotsent silikaatset tolmu. Boki gloobulid põhjustavad kõige sagedamini kaksik- ja mitmiktähtede tekkimist.
Pabaži küla

Pabaži on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas.
Külast läheb läbi maantee V88. Pabaži on kujunenud endise Pabaži mõisa ("Pabbasch") keskuse juurde. Seal asub raamatukogu. Külas on Dravnieki ja Pabaži bussipeatus.
Ābelīte

Ābelīte on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Küla jääb valla keskusest Lojast 21,6 ja Riiast 56,6 km kaugusele.
Ābelīte rajati suvilapiirkonnana. Küla lähedalt voolab läbi Ķidurga jõgi.
Gāršmuiža

Gāršmuiža on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Küla jääb valla keskusest Lojast 27,9 ja Riiast 51,6 km kaugusele. Külast voolab läbi Gāršmuiža oja.
Külast läheb läbi maantee V78. Küla on tekkinud endise Gārši mõisa juurde ("Garschenhof"). Seal kasvav Gāršmuiža tamm on võetud looduskaitse alla.
Jaunkrimulda

Jaunkrimulda on küla ("mazciems") Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Küla jääb valla keskusest Lojast 1,4 ja Riiast 44,5 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V79, Jaunkrimulda lähistelt läheb läbi maantee A3.
Küla asub endise Jaunkrimulda mõisa alal. Jaunkrimuldas asub Jaunkrimulda bussipeatus.
Aastal 2016 oli külas 8 elanikku, aastal 2019 seal püsielanikke ei olnud.