tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Puuvõõriku ürt

Puuvõõriku ürdiks ("Visci herba"; "Visci albi herba") nimetatakse hariliku puuvõõriku värskeid või kuivatatud noori oksi koos lehtede, õite ja viljadega (harvem kasutatakse puuvõõriku vilju ja lehti ("Visci albi fructus et stipes")). 
Puuvõõriku ürti kasutatakse väga erinevatel eesmärkidel ja valmistusviisidel nii töönduslikult kui ka kodumajapidamises. 
Kogumine.
Droogi kogutakse sügisel või ka suvel ja talvel.
Keemiline koostis.
Puuvõõriku keemiline koostis ja toime olenevad puuliigist, kellel puuvõõrik kasvab. Puuvõõriku ürdis leidub glükoproteiide – lektiine umbes 11% (mistellektiin I, mistellektiin II, mistellektiin III), mistellektiine I, II ja III, lignaane, flavonoide, kardiosteroide, rasvõli.
Toimed ja näidustused.
Traditsiooniliselt on puuvõõriku ürti kasutatudkardioloogiliste ja onkoloogiliste näidustustega patsientidel. 
Ürt tugevdab immuunsüsteemi, langetab vererõhku (20–30 mmHg võrra).
Puuvõõrik võib olla näidustatud ka hüsteeria, peavalu ja ateroskleroosi korral.
Puuvõõrikupreparaadid.
Euroopas müüakse puuvõõriku ürti mitmesuguste preparaatidena: Iscador, Eurixor, Helixor, Isorel, Vysorel, ABNOBAviscum jpt. 
Kuna puuvõõriku keemiline koostis ja toime olenevad puuliigist siis on ära toodud puuvõõriku peremeestaim, nii on männipuuvõõriku ekstraktil Helixor® P immunomodulatoorsed ja kasvajavastased toimed. Kasutatakse peamiselt maliigse nahamelanoomi, luuvähi, neeruvähi ja rinnavähi korral.
Raali arvates saab tänapäeval lugeda vähktõve korral põhjendatuks üksnes tööstuslike preparaatide süstimist. Süsteravim suurtes annustes veeni süstituna võib aga südamelihasele mürgiselt mõjuda.
Ajalugu.
Ravimtaimena kasutatakse puuvõõrikut alates antiikajast. Hippokratese järgi aitas puuvõõrik verel hüübida. 
Rahvameditsiinis on puuvõõrikut tarvitatud vererõhu langetamiseks, rasedusaegse verejooksu peatamiseks ja kopsutuberkuloosi korral, samuti langetõve, köha, astma ja mõnede teiste seisundite korral.
Antroposoofilises meditsiinis on puuvõõrik vähivastane preparaat. Antroposoofilise meditsiini rajaja Rudolf Steineri eestvedamisel oli puuvõõrik alates 1917. aastast saadaval vähivastase preparaadina ka apteekides.
Aleksander Heintalu järgi on puuvõõrikutee kasutusalad alkoholism, arterite skleroos, emakaverejooks, kopsuverejooks, kramptõbi, spasmid, mao ja seedekulgla äkkvalud (haavandilised kasvajad), veenipõletik, hemorroidid ja närvivalu, sealhulgas kolmiknärvivalu. Kasvajate korral kasutatakse seda sümptomaatilist abiainena.
Johannes Stark

Johannes Nikolaus Stark (15. aprill 1874 Schickenhof – 21. juuni 1957 Traunstein) oli saksa füüsik ja Nobeli füüsikaauhinna laureaat, kes oli lähedalt seotud liikumisega Deutsche Physik.
Elukäik.
Stark sündis Schickenhofis Baieri kuningriigis (tänapäeval Freihungi osa) ning õppis Bayreuthi gümnaasiumis, hiljem Regensburgis. 1894. aastal astus ta Müncheni ülikooli, kus õppis füüsikat, matemaatikat, keemiat ja kristallograafiat. Ülikooli lõpetas 1897. aastal doktoritööga “Untersuchung über einige physikalische, vorzüglich optische Eigenschaften des Rußes” (“Uurimus mõnede tahma füüsikaliste, peamiselt optiliste omaduste kohta”).
Karjäär.
Stark töötas oma ülikooli füüsikainstituudis mitmel ametikohal kuni aastani 1900, mil sai palgata õppejõuks Göttingeni Ülikoolis. 1906. aastast oli ta professor Hannoveri ülikoolis, 1908 sai Starkist professor Aacheni ülikoolis. 1922. aastani töötas ta ja tegi uurimistööd eri ülikoolide füüsikateaduskondades, kaasa arvatud Greifswaldi ülikoolis. Aastal 1919 sai mees Nobeli füüsikaauhinna oma avastuste eest "Doppleri efekt positiivsete osakeste kiirguses ja spektrijoonte lahknemine elektriväljades” (viimane on tuntud kui Starki efekt). 1933. aastast kuni pensionile jäämiseni 1939 oli Stark Physikalisch-Technische Reichsanstalt president, ühtlasi oli ta ka ühingu Deutsche Forschungsgemeinschaft president.
Stark oli see, kes aastaraamatu "Jahrbuch der Radioaktivität und Elektronik" toimetajana palus 1907. aastal (sel ajal veel suhteliselt tundmatuna) Albert Einsteinil kirjutada ülevaatliku artikli relatiivsusprintsiibi kohta. Stark näis vaimustuvat relatiivsusest ja Einsteini varajasest tööst. Hiljem oli kogu Starki töö Einsteini-vastane: liikumisega Deutsche Physik võitles Stark relatiivsuse vastu.
Stark avaldas rohkem kui 300 kirjatööd, peamiselt elektrist. 
Tunnustus.
Tema tegevust tunnustati Nobeli füüsikaauhinnaga, Baumgartneri preemiaga, Göttingeni teaduste akadeemia Vahlbruchi preemiaga ja Matteucci medaliga. Tema tuntuim panus füüsika vallas oli Starki efekti avastamine aastal 1913. Johannes Starkile anti 1915. aastal Matteucci medal.
1992. aasta paraolümpiamängud

1992. aasta paraolümpiamängud toimusid 3.–14. septembrini 1992 Hispaanias Barcelonas. Need olid üheksandad suveparaolümpiamängud.
Paraolümpiamängudest võttis osa 3020 sportlast 82 riigist (sh Eestist 6 sportlast).
Paraolümpiamängude edukaim riik oli USA, kelle sportlased võitsid kokku 175 medalit, millest 75 olid kuldmedalid.
1992. aasta paraolümpiamängud olid esimesed, kus Eesti riik oli esindatud.
Sõudmise maailmameistrivõistlused

Sõudmise maailmameistrivõistlused (inglise "World Rowing Championships") on Rahvusvahelise Sõudmise Liidu (FISA) korraldatavad maailmameistrivõistlused sõudmises.
Esimesed meistrivõistlused toimusid 1962 Šveitsis Luzernis. Aastani 1974 toimusid meistrivõistlused iga nelja aasta tagant. Alates 1974 toimuvad meistrivõistlused igal aastal.
Hispaania Feministlik Partei

Hispaania Feministlik Partei (hispaania keeles "Partido Feminista de España") on Hispaanias tegutsev marksistlik-feministlik erakond.
Erakonna programm lähtub seisukohast, et naised moodustavad eraldi sotsiaal-majandusliku klassi, mida ekspluateerivad mehed.
Erakond asutati 1979. aastal, registreeriti ametlikult 1981. aastal. Seda juhib Lidia Falcón.
2015. aastal liitus Hispaania Feministlik Partei erakondade koalitsiooniga Ühinenud Vasakpoolsed.
Sara Danius

Sara Maria Danius (5. aprill 1962 Täby Stockholmi lään – 12. oktoober 2019) oli rootsi kirjandusteadlane ja esteetik, Rootsi Akadeemia liige. Danius oli Rootsi kirjaniku Anna Martha Sofia Wahlgreni (s. 1942) ja Lars Daniuse (1907–1996) tütar. 
Ta oli 2013. aastast Stockholmi Ülikooli kirjandusprofessor. 2013. aastal valiti ta Knut Ahnlundi surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 7. toolile. 2015. aastal valiti ta akadeemia alaliseks sekretäriks.
Ta lõpetas 1986. aastal Stockholmi Ülikooli. Magistrikraadi ("Magister Artium") sai ta 1989. aastal Nottinghami Ülikoolist ja doktorikraadi 1997. aastal Duke'i Ülikoolist. Aastatel 2008–2013 töötas ta Södertörni ülikoolis esteetikaprofessorina.
Temalt ilmus kirjutisi kirjanduse ja ühiskonna vahelistest suhetest ning muuhulgas ka Marcel Proustist, Gustave Flaubertist ja James Joyce'ist.
Tagasiastumine.
Seoses Rootsi Akadeemias puhkenud mitme skandaaliga (algas 2017. aasta novembris kirjanikust akadeemia liikme Katarina Frostensoni abikaasa süüdistamisega ahistamises) sai akadeemia maine tugevalt kannatada ning Danius astus 12. aprillil 2018 akadeemia alalise sekretäri kohalt tagasi.
Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises

Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises on igal aastal jaanuaris toimuvad Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Uisuliit (ISU).
Esimesed võistlused toimusid 1891. aastal Saksamaal Hamburgis. 1930. aastani osalesid võistlustel vaid meesiluuisutajad.
Iluuisutamise Euroopa meistrivõistlusi on korraldanud ka Eesti – 2010. aastal ja 2022. aastal.
Ühehitimees

Ühehitimees ehk ühehitistaar ehk ühehititäht (inglise keeles "one-hit wonder") on kujundlik ütlus artisti kohta, kes on olnud tuntud väga lühikese aja vältel ja kelle esituses on tuntud või edetabelites kõrgetele kohtadele jõudnud tihtipeale vaid üksainus laul. 
Ühehitimeheks võidakse nimetada ka laiemas plaanis muidu väga edukat meelelahutajat, kellelt on kitsamas valdkonnas, tavaliselt popmuusikas, tuntud vaid üks hittlugu. Ühehitimees võib olla ka žanri- või maa- (või muusikaturu-) põhine, näiteks Saksa artist, kellelt Ameerika Ühendriikides on tuntud vaid üks lugu. 
Vormiliselt kuuluvad ühehitimeeste ehk ühehitistaaride hulka nii mõnedki superstaarid, näiteks Jimi Hendrix, Janis Joplin, Iggy Pop, Norah Jones. Ühehitimeheks võib sellest aspektist lugeda aga ka kantrilaulja Garth Brooksi, kelle heliplaate on küll ostetud üle 160 miljoni ja kelle albumid on pälvinud 137 plaatinaplaati, aga kellel on edetabeli Billboard Hot 100 40 parima laulu hulka jõudnud üksnes laul, "Lost in You", ja sedagi mitte oma nime all, vaid pseudonüümina kasutatud fiktiivse Austraalia alternatiivrokkari Chris Gainesi nime all. 
Ühehitimeeste näiteid.
Popmuusikas.
Ühehitistaarideks võidakse liigitada ka hoopis teiste elualade inimeste poolt edetabelites kõrgele jõudnud laule. Näiteks:
Mõnikord võidakse ühehitistaarideks lugeda ka artistide koostöösingleid. Näiteid:
Hypo Tirol Innsbruck

Hypo Tirol Innsbruck on Austria võrkpalliklubi, mis osales Austria meistriliigas. Klubi asutati 1997.
Võidud.
Austria meistrivõistlused
Austria karikavõistlused
Kesk-Euroopa (MEVZA) liiga
Jäähall

Jäähall on spordihoone (hall), kus on vähemalt üks jääväli. Jäähallis võivad toimuda jäähoki- või iluuisutamisvõistlused.
Automaatkontroll

Automaatkontroll on automaatika haru, mille ülesandeks on tootmisprotsessis ettenähtust hälbivate olukordade või seisundite avastamine kontrollitavate (mõõdetavate) suuruste, näiteks rõhu, temperatuuri, värvuse, koostise jt jälgimise abil.
Automaatkontrollisüsteeme liigitatakse otstarbe järgi automaatsignalisatsiooni-, automaatsorteerimis- ja automaatmõõtmissüsteemideks, toimekauguse järgi lokaal-, distants- ja kaugsüsteemideks. Automaatkontrolli rakendamine moodustab enamiku tootmisprotsesside automatiseerimise esimese astme.
Automaatkontrolli ülesanded on
Liivimaa Talurahva Rentpank

Liivimaa Talurahva Rentpank (saksa k. "Livländische Bauerrentenbank, Livländische Bauer-Rentenbank", Liivimaa Talurahva Rendikassa) oli pank Liivimaal, mis asutati 1849. aasta Liivimaa talurahvaseaduse alusel ja Liivimaa maamarssali (1848-1851) Wilhelm Hamilkar von Fölkersahmi eestvedamisel. 
Panka tegevust juhtis panga ülemvalitsus — president ja 2 liiget ning kantseleitöötajad, Eesti ja Läti distriktide jaoks loodi eraldi piirkonnavalitsused Tartus ja Riias. Pank väljastas vastavaid pantkirju ja renditähtede pidaja kohad rajati Võnnus (Cesises), Valgas, Viljandis ja Võrus. Talurahvapanga ametnikud, välja arvatud kantseleipersonalil, pidid kuuluma Liivimaa immatrikuleeritud aadlike hulka. Pangaametnikud valiti Liivimaa maapäeval.
Liivimaa Talurahva Rentpanga direktorina tegutses aastatel 1858–1870 Nicolai Conrad von Oettingen.
Liivimaa Talurahva Rentpanga Eesti distrikti direktorina tegutses 1852–1860 Arthur von Richter (1824–1892), 1858–1870, Nicolai von Oettingen (1826–1876).
Liivimaa Talurahva Rentpanga, teised nimetused: Talurahva rendikassa, Talurahva rentpanga eesmärk oli soodustada talumaade müümist. Panga tegevus oli väheedukas, sest talle töötasid vastu vanameelne aadel ja Liivimaa Mõisnikkude Maakrediitselts., ja suurem osa taludest panditi tegelikult Liivimaa Aadli Maakrediidiseltsi krediitkassale.
Gnassingbé Eyadéma

Gnassingbé Eyadéma (sünninimi Étienne Eyadéma; 26. detsember 1935 Pya, Prantsuse Togomaa – 5. veebruar 2005 Pariis, Prantsusmaa) oli Togo sõjaväelane (kindral) ja poliitik, Togo president aastatel 1967–2005. 
Ta osales aastatel 1963 ja 1967 kahes õnnestunud sõjaväelises riigipöördes, aprillis 1967 sai temast Togo president. Presidendina asutas ta poliitilise partei Rassemblement du peuple togolais (RPT), 1990. aastate alguseni kehtis Togos kommunismivastane üheparteiline režiim. 1990. aastatel viidi riigis läbi demokraatlikke reforme, kuid Eyadéma võitis presidendivalimised ka aastatel 1993, 1998 ja 2003; opositsioon boikoteeris 1993. aasta valimisi ja nimetas 1998. ja 2003. aasta valimistulemusi võltsituteks. Eyadéma oli president kuni surmani; ta oli tollal Aafrika pikima valitsusajaga riigipea. Pärast tema surma sai Togo presidendiks tema poeg Faure Gnassingbé.
Tema nimi on antud rahvusvahelisele lennujaamale Togo pealinnas.
Lotta Lotass

Britt Inger Liselott Lotass (sündinud 28. veebruaril 1964 Gagnefi vallas Dalarna läänis) on rootsi kirjanik ja kirjandusteadlane, Rootsi Akadeemia liige.
2009. aastal valiti ta Sten Rudholmi surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 1. toolile. Kuni 2016. aastani, kui akadeemiasse valiti Sara Stridsberg, oli ta noorim akadeemia 18-liikmelises koosseisus.
Ta sai 2002. aastal doktorikraadi Göteborgi Ülikoolist võrdleva kirjandusteaduse alal. Doktoritöö "Friheten meddelad. Studier i Stig Dagermans författarskap" käsitles Stig Dagermani loomingut. 
Lotta Lotass on Rootsi Kirjanduspanga toimetuskolleegiumi liige. Ta ise on avaldanud romaane (esikromaan ilmus 2000. aastal) ja näidendeid. 2012. aastal kirjutas ta näidendi "Everest" Briti 3. mägiekspeditsioonist Džomolungmale 1924. aastal, mille käigus jäid kadunuks George Mallory ja Andrew Irvine.
Aulakoosolek

Aulakoosolek toimus 27.–29. novembril 1905 Tartu ülikooli aulas (toimumiskoha järgi ka nimetus); aulakoosolek oli 1905. aasta revolutsiooni üks sündmusi Eestis. 
Koosolek toimus pärast seda, kui 10. detsembril (ukj) 1905 toimunud üle-eestiline rahvaesindajate koosolek lõhenes kaheks: mõõdukaks tiivaks ja radikaalseks tiivaks. Aulakoosolekust võtsid osa radikaalse tiiva esindajad.
Aulakoosolekut juhatasid Jaan Teemant, Mihkel Martna ja Hans Pöögelmann. 
12. detsembril (ukj) võttis koosolek vastu käredad otsused (nn aulaotsused). Otsustega taheti kukutada Venemaa keisririigi keisri isevalitsus, valida Venemaa Asutavat Kogu ja rajada demokraatlik vabariik.
Aulaotsustes nõuti mõisnike eesõiguste kaotamist ja nende maavalduste piiramist, kloostri- ja kroonumaade konfiskeerimist, rahvamiilitsa salkade asutamist, revolutsiooniliste talurahvakomi teede moodustamist ning demokraatliku vabariigi kehtestamist.
Kristina Lugn

Gunhild Bricken Kristina Lugn (14. november 1948 Tierpi vald, Uppsala lään – 9. mai 2020 Stockholm) oli rootsi luuletaja ja näitekirjanik, Rootsi Akadeemia liige.
2006. aastal valiti ta Lars Gyllensteni surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 14. toolile. 
Tema kirjanduslik debüüt toimus 1972. aastal, kui ilmus tema esimene luulekogu. Kokku on tal ilmunud 8 luuleraamatut ja hulk näidendeid.
Nõukogude Liidu korvpallikoondis

Nõukogude Liidu korvpallikoondis oli rahvusvahelistel korvpallivõistlustel aastatel 1947–1990 Nõukogude Liitu esindav korvpallikoondis. 
Nõukogude Liidu koondis tuli 14 korda Euroopa meistriks ja on tänini sellega meistrivõistluste edukaim võistkond. Koondis tuli kolm korda ka maailmameistriks ning võitis kahel korral suveolümpiamängude korvpalliturniiri kuldmedali (1972 ja 1988).
Katarina Frostenson

Alma Katarina Frostenson Arnault (sündinud 5. märtsil 1953 Stockholmis) on rootsi kirjanik ja tõlkija. Ta oli Rootsi Akadeemia liige 1992–2019 ning oli sunnitud kohast loobuma oma abikaasa Jean-Claude Arnault' põhjustatud skandaali tõttu.
1992. aastal valiti ta Artur Lundkvisti surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 18. toolile. 
Tema kirjanduslik debüüt toimus 1978. aastal, kui ilmus tema esimene luulekogu. Esimese näidendi kirjutas ta 1990. aastal, lavale jõudis see 1997. aastal.
Ta on rootsi keelde vahendanud Emmanuel Bove'it, Henri Michaux'd, Marguerite Durasit, Georges Bataille'd.
Lambada (laul)

"Lambada" ehk "Chorando Se Foi (Lambada)" või "Llorando se fue (Lambada)" on Prantsuse popansambli Kaoma salvestatud ja esitatud laul, mis anti välja singlina. Laulu esitab külalislaulja Brasiiliast Loalwa Braz. Laul ilmus Kaoma debüütalbumil "Worldbeat".
Singel oli ilmumise ajal Euroopa edukaim singel, seda müüdi Prantsusmaal 1,8 miljonit eksemplari ja mujal Euroopas 4 miljonit eksemplari; maailmas müüdi singlit üle 15 miljonit eksemplari.
Laulu muusikavideo filmiti Atlandi ookeani rannikul Bahias (Brasiilia osariik), selles esinevad ka Chico &amp; Roberta – "Lambada" laulu saateks tantsiti lambadat.
"Chorando se foi (Lambada)" muusika ja laulu sõnad ei ole originaallooming, arvatakse, et need on mugandused popansambli Los Kjarkase 1981. aasta loost "Llorando se fue" ning olid registreeritud Saksamaa autorite ühingus GEMA Germany's Music and Authors Society. 
Enne Kaoma 1989. aasta "Lambada" laulu oli ilmunud mitu "Llorando se fue" kaverit tantsulugudena:
Jennifer Lopeze singel "On the Floor" meenutab Kaoma "Lambadat" – loo produtsendiks on RedOne ja loos teeb kaasa ka USA räppar Pitbull.
Rahutuur

Rahutuur (prantsuse keeles "Course de la Paix", saksa keeles "Friedensfahrt", vene keeles "Велогонка Мира") oli jalgrattavõistlus, mis toimus aastatel 1948–2006 Kesk-Euroopas. Enne 1989. aastat oli see kõige olulisem amatöörjalgrattaspordi võistlus. Enamasti oli tuuri stardi- või finišikoht Berliin, Praha või Varssavi. 
Tuuri ametlik sümbol oli Pablo Picasso maal rahutuvist.
1977. aastal võitis tuuri eestlane Aavo Pikkuus.
Kimmkatus

Kimmkatus on kimmidest tehtud katus, mis on maailmas kõige levinum puitkatuse tüüp. Eestis hakkas see levima alles 20. sajandil. Pakust või plangust saetud või lõhestatud kiilukujulised kimmid on valdavalt ühest otsast 3–5 mm ja teisest 13–25 mm paksud, 7–14 cm laiad ja 60–65 cm pikad. Mõnikord lõigatakse neisse vee ärajuhtimiseks ka sooned. Laiema ehk nähtavale jääva otsa kujundus varieerub, mistõttu on ka katusemustrid erinevad.
Levinud materjal on mänd ja kuusk, leidub ka tammest kimme. Paigaldus sarnaneb sindelkatuse põhimõttega: kolm kihti, nii et ülemine kiht katab alumise vahed ja naelapead.
Demokraatia indeks

Demokraatia indeks on Briti ettevõtte Economist Intelligence Unit koostatav loend, milles alates 2006. aastast hinnatakse demokraatia olukorda 167 maal, millest 166 on suveräänsed riigid ja 165 ÜRO liikmesriigid. Vaatluse all ei ole 30 ÜRO liikmesriiki (nendest enamus mikroriigid). Tabel koostatakse jälgides iga riigi demokraatia viit põhikomponenti: valimisprotsessi, valitsuse toimimist, poliitilist osalust, poliitilist kultuuri ja kodanikuvabadusi. Indeksis jaotatakse riigid skoori alusel nelja kategooriasse: täielikult demokraatlikud riigid, vigase demokraatiaga riigid, hübriidsed riigid ja autoritaarsed riigid.
Riigid demokraatia indeksi järgi (2023).
Vaatluse all ei ole olnud: 
Andorra,
Antigua ja Barbuda,
Bahama,
Barbados,
Belau,
Belize,
Brunei,
Dominica,
Grenada,
Kiribati,
Kosovo,
Liechtenstein,
Lõuna-Sudaan,
Maldiivid,
Marshalli Saared,
Mikroneesia Liiduriigid,
Monaco,
Nauru,
Saalomoni Saared,
Saint Kitts ja Nevis,
Saint Lucia,
Saint Vincent ja Grenadiinid,
Samoa,
San Marino,
São Tomé ja Príncipe,
Seišellid,
Somaalia,
Tonga,
Tuvalu,
Vanuatu,
Vatikan.
Käsiõng

Käsiõng ehk rulliõng ehk kaugõng koosneb ridvast, õngenöörist ja kuni kolmest õngenöörile kinnitatud üheharulisest konksust. Käsiõng võib olla varustatud ridvarõngaste, raskuse, ujuki ja rulli või haspliga õngenööri kerimiseks.
Lihtkäsiõng.
Lihtkäsiõng õiguslikus tähenduses on kalapüügivahend, millega Eestis tohib avalikust veekogust püüda püügiks lubatud liiki ja mõõdus kalu püügikeeluta ajal igaüheõiguse alusel tasuta, ja see koosneb ridvast, kuni ridva 1,5-kordse pikkusega õngenöörist, selle otsas olevast üheharulisest konksust ning võib olla varustatud raskuse ja ujukiga. Kui lihtkäsiõngega püütakse igaüheõiguse alusel, tohib korraga kasutada vaid üht lihtkäsiõnge. Lihtkäsiõnge ridval ei ole rõngaid, noogutit, hasplit ega rulli, kas või ühe elemendi neist lisamine muudab õnge käsiõngeks, mis kuulub juba harrastuspüügivahendite hulka ning mille kasutamine eeldab vastava püügiõiguse olemasolu, mis on üldjuhul tasuline. Harrastuspüügiõiguse olemasolul võib korraga püüda kuni kolme lihtkäsiõngega, samuti võib siis kasutada ka tehissööta või toidupalakesi (saiatükke, nätsutist, herneid, tatart jne)
Osad kalamehed peavad lihtkäsiõngedeks ka kalapüügieeskirjade lihtkäsiõnge mõistele mõne parameetri (nt õngenööri suurem pikkus, suurem konksuharude arv või amortisaatori olemasolu) põhjal mitte vastavaid ilma rullita käsiõngi. Seega igameheõiguse kasutamisel tuleb juhinduda kalapüügieeskirja nõuetest, mitte lihtsalt sellest, kuidas keegi mõnd õngetüüpi nimetab. 
Lihtkäsiõnged jagunevad:
Mereõng.
Mereõng on mõeldud ookeanikalapüügiks. Selle ritv on keskmiselt umbes 4 meetri pikkune, väga tugev ning varustatud suure ja raske käepideme, rullikinnituse ja rõngastega. Suuremaid mereõngi kasutatakse sportkalastuspaatidel haide ja marliinide püügiks.
Teleskoopõng.
Teleskoopõng on konstrueeritud nii, et seda on võimalik väga lihtsasti kitsastes oludes transportida. Kokkupanduna on see kuni ühe meetri pikkune, tööasendis võib ridva pikkuseks olla kuni 10 meetrit. Valmistatud on teleskoopõnged enamasti komposiitmaterjalidest, grafiidist või klaaskiust, mis tagavad tugevuse ja vastupidavuse. Materjalid on töödeldud viisil, mis lihtsustab osade üksteise sisse ja välja libisemist, tagades nii parema kasutusmugavuse. Teleskoopõnged on populaarsed kalameeste seas, kes püüavad kala kaldal olles, sest pikkade ritvade kaasaskandmine on väga tülikas.
Liisa Tomasberg-Koidu

Liisa Tomasberg-Koidu (sündinud 25. veebruaril 1974 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik. 
Elukäik.
Liisa Tomasberg-Koidu on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia tekstiili eriala bakalaureuseõppe 2000. aastal ja magistriõppe aastal 2004.
2012. aastast on ta MTÜ Kersleti Ateljee juhataja ja kunstnik.
Liikmesus.
Liisa Tomasberg-Koidu kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu aastast 2002. Ta on ka Rahvusvahelise Viltijate Ühingu ("International Feltmakers Association") liige aastast 2004.
Recep Akdağ

Recep Akdağ (sündinud 8. mail 1960 Erzurumis) on Türgi arst ja poliitik, ta kuulub Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta oli 24. maist 2016 kuni 19. juulini 2017 Türgi tervishoiuminister Binali Yıldırımi valitsuses, varem oli ta Türgi tervishoiuminister aastatel 2002–2013.
Ta sündis aastal 1960 Erzurumis. Erzurumis lõpetas ta alg- ja põhikooli, Ankaras keskkooli. Aastal 1984 lõpetas ta Erzurumis asuva Atatürki Ülikooli arstiteaduskonna. Ta praktiseeris Karabükis kaks aastat. Aastal 1990 sai tast lastearst.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kuus last; tema naine kannab pearätikut.
Londoni vasar

Londoni vasar ehk Londoni artefakt on rauast ja puust vasar, mis leiti 1936. aastal USA-st Texase osariigist Londoni asula lähedalt. Mõnede kreatsionistide arvates on see kohatu artefakt, kuigi pole alust arvata, nagu see ei pärineks 19. sajandist. 
Leidmine.
Juunis 1936 leidsid Max Hann ja tema abikaasa Texases Londoni lähedal Red Creeki ääres matkates puutüki, mis ulatus välja ümbritsevatest kivimimoodustistest eraldi olevast liivakivitükist. Aastal 1946 või 1947 lõhkus nende poeg kivi ning leidis vasara, mis oli osaliselt kivi sees. Aastal 1983 müüs perekond Hann kivi kreatsionist Carl E. Baugh'le
Kreatsionistide väide.
Carl E. Baugh ja teised kreatsionistid on väitnud, et kivi ning järelikult selle sees olnud vasara vanus on 500 kuni 300 miljonit aastat (Kambrium kuni Karbon), kuigi Red Creeki kaljud pärinevad Vara-Kriidist (115–115 miljonit aastat tagasi). Peale selle ütleb ümbritsevate kaljude vanus vasara vanuse kohta vähe, sest on teada juhtumeid, kus setted on eseme ümber kõvastunud mõnekümne aastaga.
Aastatel 1997–1999 uuriti vaatamata Baugh' pikaaegsele vastuseisule lõpuks vasara puitvart radiosüsiniku meetodil ning saadi tulemuseks 0 kuni 700 aastat tagasi. Rohkem teavet nende uuringute kohta pole avaldatud..
Tõenduseks, et tegu pole võltsinguga, viitavad kreatsionistid Ohios Columbuses Batelle'i Laboratooriumides tehtud uuringutele, mille järgi vasara metallist pea sisaldab 96,6% rauda, 2,6% kloori ja 0,74% väävlit. Baugh on kinnitanud, et säärast sulamit pole tänapäeva tehnoloogia abil võimalik valmistada, kuid pole seda tõendanud.
Baugh' väitel tingib just selline koostis selle, et metall ei ole roostetanud. Ka spetsiaalselt uurimiseks tehtud väikesest kriimustusest ei olevat tekkinud roostet. Ent kreatsionistide saidil oleval fotol on näha roostet kõikjal vasara peal.
Laboratooriumis Texas Utilities 1992. aastal tehtud röntgenuuring näitas, et vasara peas puuduvad mullid ja selle tiheduse on ühtlane. Kuigi tänapäeva kõrgahjudes sulatatud raua puhul on see tavaline, pani Baugh ka selle veeuputuseelse arenenud tehnoloogia arvele.
Vasara hiljutine päritolu.
Kõik olemasolevad tõendid viitavad vasara hiljutisele päritolule: vasara kuju on tuttav, metall ei ole kivisse difundeerunud, vasara vars ei ole kivistunud. Vasar on kujult väga sarnane USA-s 19. ja 20. sajandil levinud vasaratega.
Kõrs

Kõrs on seest õõnes taimevars, mis koosneb sõlmevahedest ja sõlmedest. Kõrred on näiteks kõrrelistel.
Euroopa meistrivõistlused karates

Euroopa meistrivõistlused karates on Euroopa meistrivõistlused karates. Võistlused toimuvad igal aastal ja neid korraldab Euroopa Karate Föderatsioon.
Esimesed meistrivõistlused toimusid 1966 Prantsusmaal Pariisis. Meistrivõistlused on mitu korda toimunud ka Eestis, näiteks 2002. ja 2008. aastal.
Staadionite loend mahutavuste järjekorras

"Siin on loetletud maailma suurimad staadionid maksimaalse pealtvaatajate arvu järgi."
Laskmise maailmameistrivõistlused

Laskmise maailmameistrivõistlused on Rahvusvaheline Laskespordi Föderatsiooni (inglise ISSF "International Shooting Sport Federation") korraldatavad maailmameistrivõistlused laskmises, iga nelja aasta tagant.
Esimesed meistrivõistlused toimusid 1897 Prantsusmaal Lyonis. 
Võistlused pole kordagi korraldatud Eestis. 1939. aasta maailmameistrivõistlustel laskmises oli Eesti medali arvestuses esimene.
Marko Mumm

Marko Mumm (sündinud 28. oktoobril 1971) on eesti fotograaf.
Marko Mumm lõpetas 1991. aastal Tallinna Sidekooli fotograafia eriala. 
Pärast seda on ta töötanud fotolaborandina uudisteagentuuris ETA ning fotograafina ajalehtedes Hommikuleht, Rahva Hääl ja Eesti Päevaleht. 
2010. aastast töötab ta vabakutselise fotograafina enda loodud firmas Meediafoto oü, ühtlasi annab välja Eesti alternatiivmuusikat vinüülplaatidel.Suurimateks klientideks on Helsingin Sanomat ja Eesti Kergejõustiku Liit
Põllukultuur

Põllukultuur (ka põllumajanduskultuur) on põllul või mõnes teises inimese loodud kasvukeskkonnas kasvatatav kultuurtaim ehk inimese külvatud taim. Põllukultuuride hulka kuuluvad ka seened ja vetikad.
Põllukultuure kasvatatakse toidu saamiseks, rõivaste valmistamiseks, loomade söödaks, biokütuseks, meditsiinis, mullastiku omaduste parandamiseks jne.
Eestis kasvatatakse biokütuse tootmiseks rapsi ning loomasöödaks kasvatatakse põhiliselt maisi, ristikut ja lutserni. Põllukultuure kasvatatakse samuti mesilastele nektarikorjeks, populaarsed taimed on valge mesikas, tatar, valge ja roosa ristik. Inimese toiduks kasvatatakse köögivilju, puuvilju ja teravilju.
Igal põllukultuuril on oma kindel kasvuperiood. Eristatakse kevad-, suve- ja sügistaimi.
Põllukultuure kasvatatakse põllul, kasvuhoones, aias, vesileotises ja mujal.
Põhilised põllukultuurid Eestis on hernes, porgand, nisu, kurk, tomat, kartul, ristik, oder, kaer, sibul, maasikas jne.
Emili Kool

Emili Kool on üldhariduslik erakool Tallinnas aadressil Keevise 2. 2024/2025. õppeaastal on avatud 1.–9. klass.
Kool asutati 2016. aastal Kalli-Kalli lasteaia eestvedajate ja lastevanemate algatusel, kaasa aitas Tallinna Ülikooli haridusinnovatsiooni keskus. Kooli nimi viitab Jean-Jacques Rousseau' teosele "Émile ehk kasvatusest" ja Astrid Lindgreni teosele "Vahtramäe Emil".
Kooli eripära on projektõppe kaudu omavahel päriseluga seotud tervikuks lõimitud õppeained ja õppijat toetav hindamissüsteem. Õppetöös on fookus lugemisel, regulaarselt kasutatakse tänapäevaseid digiõppevahendeid, VEPA-metoodikat rakendatakse õpilaste eneseregulatsiooni arengu toetamiseks ja KiVa-metoodikat kiusamise ennetamiseks. Kool on Liikuma kutsuv kool – tundides on regulaarsed liikumispausid ja pikad õuevahetunnid.
Tiina Andron

Tiina Andron (kodanikunimi Tiina Karu; sündinud 20. juunil 1974 Jõgeval) on eesti nahadisainer ja nahakunstnik.
Ta on lõpetanud Jõgeva 2. Keskkooli, Tartu Kunstikooli nahkehitöö erialal ja Tartu Kõrgema Kunstikooli nahadisaini õppesuunal.
Ta tegutseb vabakutselise kunstniku ja nahadisainerina ning on alates 2006. aastast esinenud paljudel näitustel.
Andron valmistab eritellimusel nahast aksessuaare ja annab välja Tiina Andron Designi kollektsioone. Talle kuulub bränd Andron.
Andron sarja tootemudel Urban Multi oli 2014. aastal disainiauhinna BRUNO nominent.
Tiina Andron on Eesti Disainerite Liidu ja Eesti Nahakunstnike Liidu liige.
Investeerimisfond

Investeerimisfond on paljude investorite vara kogum, mida juhib Finantsinspektsioonilt asjaomase loa saanud kutseline fondivalitseja. Fondivalitseja paigutab investoritelt saadud raha kas aktsiatesse, võlakirjadesse või teistesse fondidesse eesmärgiga teenida tulu. Investor ostab fondi investeerides fondiosakuid ehk valmis väärtpaberiportfelli osalust. 
Investeerimisfondid erinevad üksteisest investeerimiseesmärkide, fondijuhtide ja likviidsuse poolest. Lisaks on eri fondijuhtidel ka erinevad investeerimisstrateegiad, mille tulemusena võib fondide tootlus suuresti erineda. Kõigile investeerimisfondidele on iseloomulik aga see, et fondivalitseja investeerib kindla tasu eest investorite raha varem kindlaks määratud tingimustel.
Peamised investeerimisfonde iseloomustavad tegurid on järgmised:
Kuidas toimib?
Investor ostab investeerimisfondi osakuid ehk paneb oma raha investeerimisfondi. Seejärel fondivalitseja investeerib selle raha edasi aktsiatesse, võlakirjadesse või teistesse investeerimisfondidesse. Saadud tulu reinvesteeritakse, mis tähendab, et fond ei jaga tulu osakuomanike vahel, vaid tulu kajastub osaku puhasväärtuse kasvus. Investor saab oma osa kätte alles osaku müümisel või lepingu lõppemisel. Üldiselt on soovituslik investeerimisperiood minimaalselt viis aastat.
Kellele?
Investeerimisfond on hea ja turvaline investeerimisviis algajatele investoritele, aga ka kõigile teistele, kes soovivad oma tulu investeerimise kaudu suurendada, kuid kellel ei ole aega ega piisavalt kogemusi, et oma investeerimisportfelli ise koostada. Investeerimisfondi väärtpaberiportfelli koostab aga kogemustega kutseline fondijuht. Pealegi on investeerimisfondi investeerimisel investoril lihtsam oma investeeringuid jälgida, kuna fondid saadavad perioodiliselt oma osanikele aruandeid.
Investeerimisfond on ka hea investeerimiskoht kogenumatele investoritele, kuna fondide tootlus on pikaajalises perspektiivis stabiilsem kui üksikutel väärtpaberitel. Samuti on tehingukulud investeerimisfondidesse investeerimisel väiksemad, kuna investor ostab mitusada aktsiat korraga. Üksikaktsiatesse investeerides iga aktsiatehing maksab. Kuna fondi väärtpaberiportfelli kuulub vähemalt kümme väärtpaberit, mis on enamasti ka eri tegevusvaldkondade ja riikide väärtpaberid, siis on ka risk hajutatud. Samuti on positiivne külg ka fondide likviidsus, kuna fondid on igal ajal nõus oma osakuid tagasi ostma.
Põhjused, miks võiks investeerida fondi, on järgmised:
Fondide tüübid.
Fonde on mitmeid ning enamasti liigitatakse neid investeeritavate instrumentide valiku ja riskitaseme alusel. Eri tüüpi fondidel on ka väga erinev riski ja tootluse suhe, mis oleneb fondist, kuhu varad on investeeritud. Selle järgi eristatakse järgmisi investeerimisfondide tüüpe. 
Lisaks jagatakse investeerimisfondid avatud ja kinnisteks fondideks.
Eesti investeerimisfondid.
2015. aasta seisuga oli Eesti investeerimisfondide maht 604 miljonit eurot ning pensionifondide maht 2740 miljonit eurot. Eestis on peamisted investeerimisfondide pakkujad järgmised pangad: Swedbank, SEB, LHV ja Nordea Pank.
Tiina Karu

Tiina Karu on mitme tuntud inimese nimi.
Vemmal

Vemmal oli pilkeleht, mis ilmus 1923. aastal bolševistliku ajalehe Edasi tasuta lisalehena, kus ilmus nii nalju kui ka karikatuure.
Ajaleht oli 4 leheküljeline, mida trükiti Peterburis. Ajalehes oli puulõikelised karikatuurid Gori't ja tõenäoliselt Aleksander Rekkerts'ilt. 
Kokku ilmus 5 numbrit.
Feministlik Initsiatiiv (Rootsi)

Feministlik Initsiatiiv (rootsi keeles "Feministiskt initiativ") on Rootsis tegutsev feministlik erakond.
Erakond asutati 2005. aastal. Seda juhivad Gudrun Schyman ja Gita Nabavi.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond 5,49% häältest ja ühe koha Euroopa Parlamendis. Samal aastal toetas seda Rootsi parlamendi valimisel 3,12% valijatest ning kohalikel valimistel sai see kohti kolmeteistkümnes omavalitsuses, kokku 26 kohta.
Erakonna eurosaadik Soraya Post kuulus Euroopa Parlamendis sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni.
Elisabeth Brandenburgist

Elisabeth Brandenburgist (saksa Elisabeth von Brandenburg) on järgmiste inimeste nimi:
Kvantifikatsioon

 
Kvantifikatsioon (inglise keeles "quantification") on koguse ja hulga mõõtmine statistilises menetluses.
Kvantifikatsioon on üks olulisemaid teaduslikke meetodeid.
Kvantifikatsioon (loogika)

Kvantifikatsioon on loogikas üksikobjektide määratlemine osana diskursusest. 
Selleks kasutatakse kvantoreid, millest tähtsamad on:
Külvik

Külvik ehk külvimasin on seade, mis asetab täpse koguse seemneid mulda nii, et seemned on mullas kindlal sügavusel ja neil on kindel vahekaugus. 
Enne külviku leiutamist külvati seemned käsitsi mulda, kuid sedasi on seemnete kulu suur ja seemned ei ole ühtlasel sügavusel, mis viib saagikuse vähenemiseni. 
Mullaharimise viisi järgi jagatakse külvikud kolmeks:
Külvikuid saab liigitada ka funktsiooni alusel: monokülvik külvab ainult seemet, kombikülvik lükkab lisaks seemnele mulda ka väetise.
Külviku kõige olulisem osa on külviseadis ehk annusti. Annusti tagab seemnete väljumise külvikukastist ühtlase vooluna. Annustatakse kas ühe­suuruste annuste kaupa või ühe seemne kaupa (täppiskülvikud). Annustist suunduvad seemned külvisejuha kaudu seemendi tekitatud vakku või paiskuvad maapinnale laiali (lauskülvikutel). Külvikuga võib ühendada märgisteid, jäljekobesteid jms seadmeid.
Ajalugu.
Babüloonias kasutati algelisi külvikuid juba umbes 1500 eKr, aga see leiutis ei jõudnud Euroopasse. Mitmerealised rauast külvikud leiutati Hiinas umbes 200 eKr. Esimese teadaoleva külviku Euroopas valmistas Camillo Torello ja see sai 1566. aastal Veneetsia senatilt patendi. 
Alguses olid külvikud kallid, ebatöökindlad ja haprad. Külvikuid hakati Euroopas laialdasemalt kasutama alles 19. sajandi keskel.
Esimesed külvikud olid nii väikesed, et külvikut jõudis vedada ka üks hobune. Tehnika arenedes muutusid külvikud suuremaks ja tõhusamaks, nii et nendega sai täis külvata üha suuremaid alasid.
Leila Tael-Mikešin

Leila Tael-Mikešin (kodanikunimega Leila Liivak; sündinud 26. juulil 1984 Tartus) on Eesti ulmekirjanik ja kunstnik.
Ta kirjutab peamiselt õuduslugusid. Ta on Ulmevõrguajakirja Reaktor aktiivne raamatuarvustaja ja autor portaalis Poogen, kus avaldab jutte pseudonüümi Daria666 all. Suur osa tema loomingust on avaldatud tema kodulehel.
Leila Tael-Mikešin pälvis 2011. aastal Eesti Ulmeühingu ja kirjastus Fantaasia korraldatud ulmejuttude võistlusel looga "Roxanne" seitsmenda koha, lugu avaldati 2012. aastal antoloogias "Täheaeg 10".
2017. aastal pääses Leila Tael-Mikešin kirjastuse Pilgrim korraldatud kirjanduskonkursil BestSeller ilukirjanduse valdkonna teise kategooriasse romaaniga "Vivian". Raamat ilmus 2018. aastal.
Leila Liivak on avaldanud jutte ja raamatuid järgmiste pseudonüümidega: Leila Tael, Leila Tael-Mikešin, Aliise Pimedusemaalt ja Daria666.
Välislingid.
Leila Tael-Mikešini järjejutt "Artist ja Ööliblikas": https://www.wattpad.com/story/325090557?wp_page=reading&amp;wp_uname=LeilaTaelMikesin&amp;wp_originator=M%2FkwFSd1SbBMB%2FzPtqZZ2e0rkHrzjIED%2Ba5NnEKy6YDZG3kpdcJsSe6d39HqZEN%2FK7mX6rch7QMF7%2BD5sITeqvT2U46WMkECAJTpKcFn1vmOA%2Byt13nr%2B%2FLNfF1NW6Fq
Negatiiv (ajakiri)

Negatiiv oli huumoriajakiri, mis ilmus vahemikus 19??-1930 Tallinnas. Väljaandjaks oli Katastri Amet.
Ilmus vähemalt kaks numbrit.
Feministlik Partei

Feministlik Partei on mitmes riigis.
Sortaal

Sortaal (inglise keeles "sortal") on loendatav nimisõna (näiteks "kass", "rott", "õun"), mida kasutatakse entiteetide, nende olemasolu ning erinevuse ja identsuse üle otsustamisel näiteks individueerimise ja loendamise puhul. Näiteks kui sõrmus sulatatakse üles ja deformeeritakse kangiks, siis sõrmus lakkab olemast, kuid metallitükk jääb alles ning on sama metallitükk (sõna "metallitükk" on siin sortaal) mis varasem sõrmus, kuid mitte sama sõrmus (sõna "sõrmus" on siin sortaal). Varem oli 1 metallitükk ja 1 sõrmus, nüüd on 1 metallitükk ja 0 sõrmust. 
Kui näiteks sõna "piim" kasutatakse loendamatu nimisõnana (ei peeta silmas näiteks piimapakki koos piimaga), siis ta ei saa olla sortaal. Ka "asi" ei sobi tavaliselt sortaaliks, sest pole üheselt selge, millisel juhul on tegu eri asjadega). Ka omadussõnad (näiteks "punane", "karvane") ei sobi tavaliselt sortaaliks.
David Eagleman

 David Eagleman (sündinud 25. aprillil 1971 Albuquerque's New Mexico osariigis) on ameerika teaduse populariseerija ja neuroteadlane.
Ta on Stanfordi Ülikooli adjunktprofessor ja teaduskeskuse Center for Science and Law direktor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on neuroplastilisus, ajataju, sünesteesia ja neuroõigus. 
Tema tuntuim raamat on 2009. aastal ilmunud ilukirjanduslik bestseller "Sum: Forty Tales from the Afterlives", milles ta arutleb sellest, mis võib meiega juhtuda pärast meie surma. Ta pakub lugemiseks 40 variatsiooni sellel teemal. Teos on tõlgitud enam kui 30 keelde. Teinegi tema raamat, 2011. aastal ilmunud "Incognito: The Secret Lives of the Brain", osutus menukiks.
Haridus ja töökäik.
Ta lõpetas 1993. aastal Rice' ülikooli ja sai 1998. aastal Baylor College of Medicine'ist doktorikraadi neuroteaduses. Seejärel töötas ta järeldoktorinaSalki Bioloogiliste Uuringute Instituudis. Ta töötab Stanfordi Ülikooli psühhiaatria ja käitumisteaduste osakonnas adjunktprofessorina. Ühtlasi on ta teaduskeskuse Center for Science and Law direktor.
2015. aastal lõi ta autori ja produtsendina 6-osalise teadusteemalise dokumentaalsarja "The Brain with David Eagleman". Selle sarja põhjal avaldas ta samal aastal raamatu (eesti keelde tõlgiti 2016. aastal).
Tõstmise maailmameistrivõistlused

Tõstmise maailmameistrivõistlused (inglise International Weightlifting Championships) on maailmameistrivõistlused tõstmises, mida korraldab Rahvusvaheline Tõstmise Föderatsioon (inglise International Weightlifting Federation).
Esimesed võistlused toimusid 1891. aastal Londonis. Naised osalevad võistlustel alates 1987. aastast. Aastatel 1987–1990 korraldati naistele eraldi maailmameistrivõistlused, alates 1991. aastast toimuvad ühised maailmameistrivõistlused. Aastatel 1992. ja 1996. aastal, mil naised olümpiamängudel tõstmises veel ei võistelnud, toimusid vaid naiste alad.
1922. aastal toimusid tõstmise maailmameistrivõistlused ka Eestis.
Alates 1937. aastast toimuvad võistlused igal aastal (välja arvatud suveolümpia aasta).
Asteekide riik

Asteekide riik oli riik Kesk-Mehhikos 1428. aastast kuni 13. augustini 1521.
1428. aastal sõlmis Asteegi kuningas Itzcoatl liidu kahe oma naaberriigi, Texcoco ja Tlacopaniga ning alistas oma võimsad naabrid tepaneegid. Asteegi riigi poliitilised põhiüksused olid piiratud territooriumiga riiklikud moodustised, mis sarnanesid linnriikidega. Igaühes neist oli linnakeskuses palee ja tempel, kõrgkihi elamud ja riigiasutuste hooned. Linna ümbritses majanduslik tagamaa külade ja majanditega. Linnriigid olid tihedalt asustatud. Tihti moodustasid nad omavahel vallutus- või kaitse-eesmärgiga konföderatiivseid liite. Linnriike valitsesid perekonnad – dünastiad. Asteegi impeeriumi keskus ja püha linn oli Tenochtitlan, kus asus sadu templeid, kolm suurt püramiidi, kuninglik palee ja kaks suurt turuplatsi. Riiki valitses preesterkuningas, kelle valis ülikute, preestrite ja sõjameeste kogu.
Rahvastik kuulus enamasti nahuatli keelt kõnelevatesse etnilistesse rühmitustesse, kellel olid sarnased religioossed uskumused ja riitused, eriti inimohvritoomine jumalate toitmiseks maailma edasikestmise nimel. Linnriikidevahelise suhtlemise käitumiskoodeksisse kuulus vaba läbipääsu lubamine kõikide linnriikide poolt austatavatesse jumalikesse pühamutesse, üldistesse kauplemiskohtadesse, saadikupuutumatus ja korrakohane sõjakuulutamine. Kuigi niisutustööd ja maaparandus olid sisemaa viljakaks muutnud, oli asteekide kodumaal puudu paljudest loodusressurssidest, mille tõttu on tõenäoline, et asteegid alustasid sõjakäike selleks, et omandada maisi, metalle ja nefriiti.
Kui 1519. aastal saabusid hispaanlased, asusid paljud rahulolematud põliselanikud kolonistide poolele. Asteekide riik langes 1521. aastal ja selle pealinn nimetati ümber Mexicoks.
Asteekide riigi pindala oli 1520. aasta paiku umbes 220 000 km² ja seal elas umbes 6 miljonit inimest.
Vasaloppet

Vasaloppet (rootsi keelest) on maailma suurim suusamaraton, mis toimub Rootsis; üks Worldloppeti suusamaratonidest. 
Esimene Vasaloppet toimus 19. märtsil 1922. 
Vasaloppeti nimi tuleb Rootsi kuninga Gustav I Vasa kuulsast suuskadel põgenemisest 1521.
Vasaloppeti põhivõistlus toimub igal aastal märtsi alguses, seda sõidetakse Säleni ja Mora asula vahelisel rajal. Distantsi pikkus on üle 90 km ja sõidetakse klassikatehnikas.
2000. aasta Vasaloppeti võitis Raul Olle.
Suve tänav (Rakvere)

Suve tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 205 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. See ühendab Kevade ja Linnuse tänava ristmikku Vallikraavi tänavaga ja ristub Sügise tänavaga.
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Sügise tänav (Rakvere)

Sügise tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 148 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta on paralleelne Vallikraavi tänavaga ja ühendab Bastioni, Suve ja Valli tänavaid.
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Tõstmine olümpiamängudel

Tõstmine on olümpiamängudel kavas olnud alates 1896. aasta suveolümpiamängudest Ateenas. Võistlusi oli kaks (ühe käega tõstmine ja kahe käega tõstmine), kuid kaaluklasse ei olnud. Järgmistel mängudel polnud tõstmine olümpiaprogrammis, kuid see oli tagasi 1904. aasta suveolümpiamängudel Saint Louises. 
1908. ja 1912. aastal ei kuulunud tõstmine olümpiaprogrammi, kuid alates Antwerpeni 1920. aasta suveolümpiamängudest on tõstmine kuulunud kõikide olümpiamängude programmi. Kehtestati kaaluklassid ja kuni 1928. aastani Amsterdamis toimus nn olümpia kolmevõistlus. Alates 2000. aasta suveolümpiamängudest Sydneys on naiste tõstmine kuulunud olümpiamängude programmi. 
Kõige edukam riik on olnud Nõukogude Liit, kes võitis 39 kuld-, 21 hõbe- ja 2 pronksmedalit.
Edukamad tõstjad.
Tabelis on need, kes on võitnud vähemalt 2 kuldmedalit.
Christer Kihlman

Christer Alfred Kihlman (14. juuni 1930 Helsingi – 8. märts 2021 Helsingi) oli soomerootslasest Soome kirjanik ja vasakpoolne kultuurikriitik.
Aastal 2003 pälvis ta Pro Finlandia teenetemärgi.
Kevade tänav (Rakvere)

Kevade tänav on tänav Rakveres. 
Tänav asub Rakvere Vallimäe linnaosas,Rakvere Vallimäe oosi lääneküljel. See on paralleelne Vallikraavi tänavaga põhja-lõunasuunaliselt ning külgneb Rakvere linna piiriga. Tänav ühendab Suve, Veere, Valli ja Varsakopli tänavat. Põhja suunas jätkub Linnuse tänavana. Tänava pikkus on 475 meetrit.
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Linnuse tänav (Rakvere)

Linnuse tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 355 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe linnaosas Rakvere Vallimäe lääneküljel. 
See on linnaosa põhjapoolsem tänav. Saab alguse lõuna poolt Suve ja Kevade tänava ristmikust. Ristub Rakvere Vallimäe veerel Vallikraavi tänavaga. Läheduses asuvad skulptuur "Tarvas" ja üles Rakvere ordulinnuse juurde viiv trepikäik.
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt eramud.
Hélène Carrère d'Encausse

Hélène Carrère d'Encausse (sünninimi Hélène Zourabichvili; 6. juuli 1929 Pariis – 5. august 2023 Pariis) oli gruusia juurtega Prantsuse ajaloolane ja politoloog, Prantsuse Akadeemia liige.
1990. aastal valiti ta Jean Mistleri surma tõttu vabaks jäänud Prantsuse Akadeemia 14. toolile. 1999. aastal valiti ta akadeemia alaliseks (eluaegseks) sekretäriks, vahetades välja sellelt ametikohalt erru läinud Maurice Druoni.
Tema peamine uurimisvaldkond oli Venemaa ajalugu. 1978. aastal ilmus tema raamat "L'Empire éclaté", milles ta ennustas Nõukogude Liidu lagunemist.
Ta on lõpetanud Pariisi Poliitikauuringute Instituudi. Hiljem on ta sealsamas töötanud õppejõuna. 1994. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti.
Isiklikku.
Tema poeg Emmanuel Carrère (sündinud 1957) on kirjanik ja filmilavastaja. Gruusia president Salome Zurabišvili on Hélène Carrère d'Encausse'i nõbu.
Õie tänav (Rakvere)

Õie tänav on tänav Rakveres. 
Tänav pikkusega 1297 meetrit on Tammiku linnaosa põhitänav. See asub Rakvere Vallimäe lääneküljel ning külgneb selle lõunaosaga, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse põhja poolt Vallikraavi tänava ja Annemäe tee ristmikult ning lõpeb Tammiku tänava ristmikuga. Ühendab lääneküljel paiknevaid väikseid põiktänavaid, mis kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. 
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt eramud.
Keret Altpere

Keret Altpere (sündinud 29. septembril 1977 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.
Elukäik.
Keret Altpere on õppinud aastatel 1996–2001 Eesti Kunstiakadeemias tekstiilieriala bakalaureuseõppes. Magistrikraadi omandas ta Tartu Ülikoolis 2011. aastal kunstiõpetuse õpetajana.
Liikmesus.
Keret Altpere kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu ja Eesti Disainerite Liitu.
Alajoki

Alajoki ehk Bolšije Pikki (ka Suuri-Pikki, Pikko, Peroja, vene "Большие Пикки") on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valda Krasnoje Selo linnast idas asuvas metsas.
1817. aastal oli külas (nimetatud kui "Пико или Чернороречье") 5 talu.
1831. aasta F. Schuberti koostatud Peterburi lähiümbruse kaardil on küla nimetatud kui "Пори или Пикко" ning selles oli 13 talu.
1838. aastal elas külas (nimetatud kui "Пикко") 80 inimest, kellest 42 olid mehed ja 38 naised.
1848. aastal elas külas (nimetatud kui "Peroja") 95 ingerisoomlast-äyrämöist, kellest 49 olid mehed ja 46 naised.
1856. aastal oli külas (nimetatud kui "Пикко") 19 talu 46 meeshingega.
1913. aastal oli külas (nimetatud kui "Бол. Пиккo") 17 talu.
Küla hävis Teises maailmasõjas. Nüüdisajal on kunagisest külast alles üksnes üksikud hoonete vundamendid.
Metsävainikka

Metsävainikka ehk Venerjazi (vene "Венерязи," soome "Venäjänrasi") on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Peterburi linna Moskva rajooni Lõuna kalmistu territooriumile. 
1770. aasta Peterburi kubermangu kaardil on küla kirjas kui "Венерюзи."
1792. aasta A. M. Wilbrechti koostatud Peterburi kubermangu kaardil on küla kirjas kui "Венерязи."
1817. aastal on eraldi mainitud "Венерязи" ja "Вайник Венерязи" külasid, kokku 7 taluga (vastavalt 2 ja 5 kummaski külas).
1831. aastal oli külas (mainitud kui "Венарази") 6 talu: Vainikka ("Вайники") 3 talu, Repo ("Реба") 1 talu ja Poritsa ("Порица") 2 talu (ingerisoome suguvõsad).
1838. aastal elas külas (nimetatud kui "Венерязи") 28 inimest, kellest 16 olid mehed ja 12 naised.
1848. aastal elas külas (nimetatud kui "Metsäwainikka") 32 ingerisoomlast-savakot, kellest 15 olid mehed ja 17 naised.
1856. aastal oli külas (nimetatud kui "Венерязи") 7 talu 12 meeshingega.
1860. aastal oli külas (nimetatud kui "Венерези, Вайники") 5 talu.
1913. aastal oli külas (nimetatud kui "Венерязи") 11 talu. 
Küla hävis Teises maailmasõjas. Tänapäeval asub kunagise küla territooriumil kalmistu.
Tiritamm (ajakiri)

Tiritamm ": naljasõprade häälekandja" oli huumoriajakiri, mis ilmus 1929. aastal Paides. 
Toimetus asus Paide rahvamajas. Ajakirjast saadav tulu läks Paide rahvamaja toetuseks. 
Vastutav toimetaja oli Peeter Naaris. Ajakiri oli kirjutatud kirjutusmasinal ja paljundatud koopiamasinaga. 
Ilmus ebaregulaarselt, kokku ilmus 3 numbrit.