2024. aasta suveolümpiamängud

2024. aasta suveolümpiamängud olid XXXIII olümpiaadi olümpiamängud, mis toimusid 26. juulist – 11. augustini Pariisis.
Varem 1900. ja 1924. aastal olümpiamänge korraldanud Pariis on teine linn, kus suveolümpiamänge on kolm korda peetud (Londonis toimusid need 1908., 1948. ja 2012. aastal). 2024. aasta suveolümpiamängude eeldatavaks maksumuseks kalkuleerisid korraldajad 9 miljardit eurot.
Kandidaatlinnad.
Korraldajalinnadeks kandideerisid märtsi 2017 seisuga kaks linna: Los Angeles (USA) ja Pariis (Prantsusmaa). 
Rahvusvaheline Olümpiakomitee tegi ametliku ettepaneku valida 2024. ja 2028. aasta olümpiamängude korraldajalinnad samal ajal – see ettepanek kiideti ROK-i erakorralisel istungjärgul heaks 11. juulil 2017 Lausanne'is. Seejärel otsustas ROK, et 2024. aasta suveolümpiamängud toimuvad Pariisis ja järgmised Los Angeleses. Lõplik valik kinnitati 13. septembril 2017 Peruus Limas toimunud ROKi istungil.
Varem olid oma soovi mängude korraldamiseks avaldanud ka Boston, Hamburg, Rooma ja Budapest. Boston, mis oli Ameerika Ühendriikide esimene eelistus, võttis oma kandidatuuri tagasi juulis 2015 (kahtlused korraldamise suutlikkuse osas), Hamburg novembris 2015 (peale vastava referendumi korraldamist), Rooma septembris 2016 (rahaliste raskuste tõttu) ja Budapest veebruaris 2017 (rahvahääletuse tulemuste põhjal).
Võistluspaigad.
Enamik olümpiavõistlusi viidi läbi spordiareenidel, mis asuvad Pariisis ja selle eeslinnades nagu Saint-Denis, Le Bourget, Nanterre, Versailles ja Vaires-sur-Marne.
Korvpalli eelvõistlused ja käsipalli finaalmängud toimusid Lille'is, mis asub Pariisist 225 km kaugusel. Purjetamisvõistlused ja osa jalgpallimänge peeti Vahemere-äärses linnas Marseille's, mis paikneb Pariisist 777 km kaugusel. Surfivõistlused toimusid Teahupo'o külas Prantsuse Polüneesia ülemereterritooriumil, mille asukoht on Pariisist 15 716 km kaugusel. Jalgpalliturniiri mängude korralduskohaks oli veel viis linna: Bordeaux, Décines-Charpieu, Nantes, Nice ja Saint-Étienne, kus asuvad Prantsusmaa jalgpalli kõrgliiga Ligue 1 klubide kodustaadionid.
Medalid.
2024. aasta Pariisi olümpia korralduskomitee president Tony Estanguet avalikustas 2024. aasta veebruaris olümpiamängude ja paraolümpiamängude medalid. Nende esiküljel on keskosas mängude logoga kuusnurgakujulised terasest märgid, mis on valmistatud Eiffeli torni algsest metallkonstruktsioonist. 5084 medalit valmistati Prantsusmaa rahapajas Monnaie de Paris ning need kujundas Pariisis asuv juveelifirma Chaumet.
Medalite tagaküljel on kujutatud antiikajast pärinevat Kreeka võidujumalanna Nikele pühendatud Panathenaikoni staadionit, kus 1896. aastal toimusid esimesed kaasaegsed olümpiamängud. Medali mõlemal küljel on taustal näha ka Parthenon ja Eiffeli torn. Iga medal kaalub 455–529 g, selle läbimõõt on 85 mm ja ta on 9,2 mm paksune. Kuldmedalid on valmistatud 98,8 protsendi ulatuses hõbedast ja 1,13 protsendist kullast, pronksmedalid aga vasest, tsingist ja tinast.
Maskotid.
Phryges on 2024. aasta Pariisi olümpia- ja paraolümpiamängude ametlikud maskotid. Need on kaks antropomorfset Früügia mütsi, Prantsusmaa sümbolit. Paraolümpia maskot on puudega, ta kannab ühel jalal proteesi. Kaks maskotti on ühendatud motoga "Üksinda läheme kiiremini, aga koos läheme kaugemale."
14. novembril 2022 teatas korralduskomitee president Tony Estanguet, et Pariisi 2024 maskott ei ole loom ega väljamõeldud olend, vaid objekt. Ta ütles: "Me valisime pigem ideaali kui looma. Valisime Früügia mütsi, sest see on Prantsuse Vabariigi jaoks väga tugev sümbol, see on väga tuntud objekt, mis sümboliseerib vabadust." Ta lisas: "Tõsiasi, et paraolümpia maskotil on nähtav puue, saadab samuti tugeva sõnumi sooviga edendada kaasamist."
Osalenud riigid.
206 rahvuslikust olümpiakomiteest olid 2024. aasta suvemängudel esindatud 204, neist 54 olid Aafrikast, 48 Euroopast, 44 Aasiast, 41 Ameerikast ja 17 Okeaaniast. Põhja-Korea naasis mängudele 2024. aastal pärast mitteosalemist 2020. aasta mängudel. Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse peatas Rahvusvaheline Olümpiakomitee Venemaa ja Valgevene olümpiakomiteede osavõtu mängudest olümpiarahu rikkumise tõttu. Osadel Venemaa ja Valgevene sportlastel lubati võistelda kui "individuaalsetel neutraalstel sportlastel" (Individual Neutral Athletes - AIN), kes ei kasutata riiklike tunnuseid. Neile anti mängudel võistlemise võimalus tingimusel, et nad ei toeta sõda "aktiivselt". AIN sportlaste osalemise pidi heaks kiitma iga spordiala rahvusvaheline spordiföderatsioon ja seejärel ROK-i vastav komitee. Neutraalsed individuaalsportlased ei osalenud avatseremoonia ajal ega medaliarvestuses delegatsioonina. Pariisi olümpiamängudel võistles ka nn pagulaste olümpiakoondis (IOC Refugee Olympic Team), kes osales lisaks avatseremoonial, kus lipukandjateks olid Süüria ja Kameruni sportlased. 37 sportlast 11 riigist esindasid pagulaste olümpiakoondist 2024. aasta suveolümpiamängudel 12 spordialal, kusjuures neist 14 olid iraanlased.
Avatseremoonia.
Avatseremoonia algas 26. juulil 2024 kell 19.30. Selle režissöör oli Thomas Jolly ning see oli esimene suveolümpiamängude avatseremoonia, mis peeti väljaspool traditsioonilist staadioni keskkonda. Mängudel osalejate defilee viidi läbi paadiparaadina mööda Seine'i jõge Pont d'Austerlitzist Pont d'Iénani ning marsruudi jooksul toimusid jõe kallastel ja sildadel erinevad etteasted, taustaks Pariisi hoonestu ja vaatamisväärsused. Thomas Jolly väitis, et avatseremoonia tõstis esile märkimisväärseid hetki Prantsusmaa ajaloos, mille üldnimetus on armastus ja "jagatud inimlikkus". 
Seine'i äärsetesse vaatamispaikadesse väljastati ligikaudu 326 000 piletit, millest 222 000 jagati muu hulgas peamiselt mängude korralduse vabatahtlikele, noortele ja vähekindlustatud peredele. Avatseremoonial esinesid paljud muusikud Prantsusmaalt ning teistest riikidest ja lõpuesinejaks oli Kanada laulja Céline Dion. 
Mängud avas ametlikult president Emmanuel Macron. Olümpiatule süütasid Guadeloupe judoka Teddy Riner ja sprinter Marie-José Pérec. Olümpiatule aluse kohale oli kinnitatud 30 meetri kõrgune heeliumiga täidetud kera, mille disaini inspiratsiooniks oli ajalooline kuumaõhupall. Olümpiatule alus hõljus öösel Tuileries' aia kohal. Esimest korda ei valgustatud tule alust leegiga, vaid leeke simuleeriva LED-valgustussüsteemi ja aerosoolveejugadega.
Purjetamine.
2024. aasta Pariisi olümpiamängude kava kinnitati järgmiselt:
Medalitabel.
 Korraldajariik (Prantsusmaa)