tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tähtmutt

Tähtmutt ("Condylura cristata)" on Põhja-Ameerika putuktoiduline imetaja, kes kuulub mutlaste sugukonda muti perekonda. 
Välimus.
Tähtmuti ninal on suur tähtsus, arvestades, et ta on funktsionaalselt pime. Nina läbimõõt on 1 cm ja selle kombitsad koosnevad ülitundlikest sensoritest, mille abil loom avastab saaki ja leiab kodutee. Nina eripära seisneb ka tema võimes vee all lõhna tunda. Seda saavutatakse õhumullide väljahingamisel esemete või lõhnaradade peale ja seejärel mullide taas sissehingamisel, et lõhnad nina kaudu tagasi kanduksid. 
Ajakiri Nature on tähtmutile ka andnud kõige kiiremini sööva imetaja tiitli, sest tal võtab toiduainete tuvastamiseks ja tarbimiseks vaid 120 millisekundit. Kusjuures tema aju suudab 8 millisekundi jooksul otsustada, kas saak on söödav või mitte.
Eluviis ja toitumine.
Tähtmutid elutsevad erinevates elupaikades, kus on niiske muld. Erinevalt teistest Põhja-Ameerika maa-alustest liikidest eelistab tähtmutt alasid, kus drenaaž on puudulik, hõlmates nii okaspuu- kui ka lehtpuumetsi, lagendikke, niiskeid heinamaid, soode ja turbamuldasid. Lisaks elutseb tähtmutt jõgede, tiikide ja järvede kallastel, kus leidub toitu. Kuigi niisked alad on tema eelistatuimad elupaigad, on tähtmutti leitud ka kuivematelt heinamaadelt kuni 400 meetri kaugusel veekogudest. Samuti võib tähtmutt elada rannikualadel ja on teadaolevalt kohatud kuni 1676 meetri kõrgusel Suurte Suitsevate Mägede piirkonnas.
Tähtmuti peamiseks toiduallikaks on selgrootud organismid. Sarnaselt teiste muttidega jälgib tähtmutt oma urgude ümbrust, otsides sealt vihmausse. Kui ta aga pääseb ligi veekogule, eelistab tähtmutt jahtida vees elavaid saakloomi. 
Sigimine.
Paaritumine algab märtsi keskpaigast ja kestab kuni aprillini. Tiinuse pikkuseks on 45 päeva ja pojad sünnivad aprilli lõpust kuni juuni keskpaigani. Tähtmutid on monogaamsed üheks sigimishooajaks. Emased ja isased moodustavad paari sügisel ja on koos märtsist aprillini. Kui esimene sigimine ebaõnnestub, võib emane uuesti paarituda ja pesakonna ilmale tuua alles juulis. 
Emased sünnitavad aastas ühe pesakonna ja selles on tavaliselt 2-7 poega. Tähtmuti pojad on sündides karvutud ja pimedad. Poegade silmad, kõrvad ning tähekujulise nina kombitsad on funktsionaalsed umbes kahe nädala pärast ja kümnekuuselt saavad pojad suguküpseks.
Vee filtreerimine

Vee filtreerimine puhastab vett mehaaniliste, keemiliste või bioloogiliste protsesside abil.
Filtri puhastusaste määrab sobiva kasutusala. 
Tuntumad filtreerimisviisid on sõelumine, adsorptsioon, setitamine, ioonreaktsioon ja pöördosmoos.
Joogivee töötlemise protsessid on koagulatsioon, flokulatsioon, selitamine, filtreerimine ning desinfitseerimine. Sageli eelneb eelsetitamine.
Positiivse laenguga koagulant lisatakse töötlemata vette ning segatakse kiiresti. Koagulant destabiliseerib negatiivse laenguga osakesi ja lahustunud või kolloidseid saasteaineid. Järgneb aeglane segamine, mis kiirendab osakeste kokkupõrkeid ning koondab suuremateks kogumiteks. Siis setitatakse moodustunud tahke aine ning järgneb filtreerimine. Peamiselt kasutatakse antritsiidist ja liivast koosnevaid mitmekihilisi filtreid, kuid on ka ühekihilisi liiva- või kivimifiltreid. Selliste filtrite puhul voolab vesi läbi erineva struktuuriga materjali, mis takistab settimata osakeste edasiliikumist. Regulaarne filtrite tagasipesu (väljavoolu otsast sisestatakse vesi, mis uhab välja filtrisse jäänud sette) tagab töökvaliteedi ning jätkusuutliku kasutuse. Kui kahe tagasipesu vaheline aeg on väga lühike, siis annab see märku, et filtrisse jõudev vesi sisaldab liiga palju tahkeid osakesi ning eelnevad etapid pole piisavalt efektiivsed olnud. 
Viimasena lisatakse veele kloori, mis takistab bioloogilist kasvu ning eemaldab lõhna, maitset või värvi eraldavaid aineid (nt raud ja magneesium). 
Mitmekihilised filtrid eemaldavad kuni 15–20 mikroni suurusi osakesi. 
Pöördosmoos eemaldab kuni 0,0001 mikroni suurusi osakesi , sealhulgas baktereid ja viirusi ning vees sisalduvat soola .
UV-filter võimaldab kemikaalivaba desinfitseerimist.
Maiestas Domini

Maiestas Domini (ladina keeles 'Issanda auväärsus') ehk Kristus auhiilguses on Lääne kunstile iseloomulik Kristuse kujutamise ikonograafiline traditsioon, kus ristikujulise aupaistega Kristust kujutatakse istumas troonil või vikerkaarel ümbritsetuna mandorlast, parem käsi tõstetud õnnistamiseks ja teises käes eluraamat. Mandorla ümber, harvem selle sees võivad olla evangelistide sümbolid. Kujutamistraditsiooni areng on jälgitav alates 4.–5. sajandist. Kindlaks kujunenud motiivina levib see kunstis alates romaanikast, kuid traditsiooni peetakse varasemaks, võimalik on kujutise esinemine juba eelromaani kirikute apsiidide mosaiikides, mis pole säilinud. Alates 12. sajandist hakkab kirikute tümpanonidel "Maiestas Domini" asemele ilmuma Viimse kohtupäeva motiiv.
Taube (Ida-Preisimaa)

Taube (vene keeles "Таубе") on Ida-Preisimaalt Friedlandist pärit käsitöölise-, kaupmehe- ja literaadisuguvõsa.
Ajalugu.
Suguvõsaliin algab Ida-Preisimaalt Friedlandist pärit parkal Christian Heinrich Taubega (suri 1758), kes rändas XVIII sajandi keskpaiku Liivimaale Riiga ja võeti 1752. aastal kodanikuks. Tema poeg Heinrich Taube (1753−1803) jätkas Riias oma isa ametit, pojapoeg Heinrich Wilhelm Taube (1795−1848) oli veinikaupmees. Kaupmehe ametit pidasid ka tema kaks poega. Teised järeltulijad olid arstid, keemikud ja vaimulikud. Suguvõsaliikmed lahkusid enne II maailmasõda ja selle ajal Eestist ja Lätist Saksamaale.
Sündinud 1854

"Sellel leheküljel on loetletud 1854. aastal sündinud tuntud inimesi."
Viljuisk

Viljuisk (jakuudi Бүлүү (Bülüü)) on linn Venemaal Sahhas, Viljuiski ulussi keskus. Asub Viljui jõe ääres, 535 km Jakutskist loodes.
2010. aastal oli linnas 10 234 elanikku.
Proxima Centauri d

Proxima Centauri d (või Proxima d) on eksoplaneet, mis tiirleb ümber punase kääbustähe Proxima Centauri. Proxima Centauri on Päikesele lähim täht ja osa Alpha Centauri kolmiktähesüsteemist. Proxima Centauri d on koos kahe teise Proxima Centauri süsteemi planeediga Päikesesüsteemile lähim teadaolev eksoplaneet, mis asub umbes 4,2 valgusaasta (1,3 parseki; 40 triljoni kilomeetri) kaugusel Kentauri tähtkujus. Esimesed märgid eksoplaneedist ilmnesid 2020. aasta Proxima b massi uurimisel väga suure teleskoobiga saadud radiaalkiiruse andmetes nõrga 5,15-päevase signaalina. Teadlased pakkusid signaali eksoplaneedi kandidaadiks 2022. aastal.
Proxima d mass moodustab vähemalt veerandi Maa massist ning tiirleb oma tähest umbes 0,029 aü kaugusel, tehes tiiru ümber tähe iga 5,1 päeva järel. See on Proxima Centauri süsteemi kõige vähem massiivne ja ematähele lähim teadaolev planeet. See on 2022. aasta seisuga väiksemaid tuvastatud eksoplaneete ning väikseim radiaalkiiruse meetodil tuvastatud eksoplaneet. Kuigi Proxima d tiirleb oma tähele liiga lähedal, et olla elamiskõlblik, on teoreetiliselt võimalik, et Proxima d-l on eluks sobiliku temperatuuriga polaaralad.
Super-Maa

Super-Maa on eksoplaneetide klass, millesse kuuluvate eksplaneetide mass on suurem kui Maal, kuid jääb oluliselt alla Päikesesüsteemi jäähiidude Uraani ja Neptuuni massile, mis on vastavalt 14,5 ja 17 korda suuremad Maa omast. Mõiste "super-Maa" viitab ainult planeedi massile ja ei viita pinnatingimustele ega elamiskõlblikkusele. Alternatiivne termin "gaasikääbus" võib olla täpsem nende jaoks, mis on massiskaala kõrgemas otsas, kuigi tavaliselt kasutatakse siis terminit "mini-Neptuun".
Tame Impala

Tame Impala on austraalia multiinstrumentalisti Kevin Parkeri psühhedeelse muusika projekt. Stuudios kirjutab, lindistab, esitab ja produtseerib Parker ise kogu projekti muusika. Turneedel on Tame Impala liikmeteks Parker (vokaalid, kitarr, süntesaator), Dominic Simper (kitarr, süntesaator), Jay Watson (süntesaator, vokaalid, kitarr), Cam Avery (basskitarr, vokaalid, süntesaator) ja Julien Barbagallo (trummid, vokaal). 
Ansamblil on lähedane seos teise Austraalia psühhedeelse rokkansambliga Pond, koos ühiste liikmete ja koostööpartneritega, sealhulgas Nick Allbrookiga, kes esines varem Tame Impalaga turneedel. Algul plaadifirmaga Modular Recordings koostööd teinud Tame Impala plaadifirmaks USA-s on nüüd Interscope Records ja Suurbritannias Fiction Records.
Parker alustas projekti 2007. aastal Perthis. Pärast mitut singlit ja EP-d andis Tame Impala oma debüütalbumi "Innerspeaker" välja 2010. aastal, mis teenis seejärel Austraalias kuldplaadi tunnistuse ning pälvis kriitikutelt kiitust. 2012. aastal välja antud albumi "Lonerism" müügiedu tegi sellest Austraalias plaatinaplaadi ning see oli nomineeritud ka parima alternatiivse muusikaalbumi Grammyle. Tame Impala kolmas album, "Currents", ilmus 2015. aasta juulis ning võitis ARIA auhindadel parima rokialbumi ja aasta albumi auhinna. Neljas stuudioalbum "The Slow Rush" anti välja 2020. aasta veebruaris, ning projekt pälvis samal aastal viis ARIA auhinda.
Böheimkirchen

Böheimkirchen on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.
Ajalugu.
2016. aasta Böheimkircheni veresaun.
1. detsembril 2016 avastas politsei ORF-i andmetel ühest linnas asuvast majast kuue inimese, sealhulgas kolme lapse surnukehad, kuna majas elanud kolm last ei käinud kolm päeva koolis. Leitute surnukehad olid kõik omavahel suguluses, samas kui mõrvas-enesetapmises kahtlustati naissugulast. Perekond, keda naaber kirjeldas kui "väga endassetõmbunud käitumisega", kolis majja 2015. aasta juunis.
Brand-Laaben

Brand-Laaben on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.
Mertensia ovum

Mertensia ovum on panarktilise levikuga kammloomaliik, kes elab kõikjal Põhja-Jäämeres ja keda on leitud ka Läänemeres. Ta on oma perekonna ainus liik.
Kirjeldus.
"Mertensia ovum" sarnaneb kujult meritikriga, kuid on temast märgatavalt suurem, umbes 5,5 cm pikkuse munakujulise kehaga, mille teravamal otsal paikneb suu ja vastasküljes meeleelund. Nagu ümaraliste seltsi kammloomadele iseloomulik, on keha külgedelt veidi kokku surutud, nii et kombitsate tasandil on keha läbimõõt suurem kui sellega ristuval teljel. Kaheksast kammplaatide reast on kombitsate tasandi omad veidi pikemad kui ülejäänud kaks paari, umbes neli viiendikku kammlooma keha pikkusest. Kaks kombitsat on pikad, arvukate lühikeste külgharudega. Kombitsad, külgniidid ja meeleorganit ümbritsev plaat on värvuselt õrnroosad.
Noorlooma keha on peaaegu kerakujuline, teravnedes siiski veidi suuosas. Kammplaadid on noortel isenditel hästi arenenud, edestades sama vana meritikrit, kuid kombitsad on võrreldes meritikri noorloomadega väiksemad ja nende külgharud arenevad välja hiljem. Kammplaatide ridadel võib märgata oranžikat pigmenteerumist, mis samuti eristab liiki meritikrist.
Levik.
Liiki leidub kõikjal Põhja-Jäämeres, ka Atlandi ookeani põhjaosas ja Läänemeres. Talviti ulatub tema levila Põhja-Ameerikas New Jersey rannikuni ja Newportini Rhode Islandil, eriti noorloomad, kuid täiskasvanud isendeid leitakse harva Massachusettsi lahest lõuna pool.
Arktilise kammlooma "Mertensia ovum" esinemine Läänemeres tehti kindlaks 2009. aastal geneetiliste uuringute tulemusena. Aastail 2007–2010
kogutud DNA andmete põhjal tuvastati, et Läänemere põhjaosast leitud 388-st kammloomast 370 osutusid liigiks "M. ovum". 120 kammloomaisendit leiti Bornholmi merest ja Läänemere lõunaosast, kellest 110 olid "M. ovum", kolm ameerika kammloom ja ülejäänud jäid määramata. Seega selgus, et ameerika kammloom pole Läänemeres nii massiline nagu algselt kardeti.
Kammlooma "M. ovum" ei ole leitud Põhjalahest, Liivi lahest ega Soome lahe rannikualadelt, enim on neid Bornholmi basseinis, Ahvenameres ja Soome lahe keskosas. Selle põhjuseks peetakse liigi jahedalembesust.
Kreppsidus

Kreppsidus on kombineeritud sidus, mis annab kangale peeneteralise pinna ja imiteerib sellega krepplõngast kootud kanga ebatasasust.
Kirjeldus.
Kreppsiduses kombineeritakse labase, panama- atlass- ja liittoimse siduse elemente. Kanga pind on pehme ja kohev, sellel ei tohi olla pikki lõngajooksusid. Paremaid kreppe saab suuremate sidustega, käsitsi kudujad püüavad arvesse võtta ka oma oskusi ja kangastelje võimalusi
Kasutamine.
Kreppsiduses (lisaks toimsele sidusele) on kootud Läänemaa ja Raplamaa suurrätte..
Nataly Langerbaur

Nataly Langerbaur (sündinud 1. augustil 2004) on Eesti iluuisutaja. 
Ta lõpetas 2023. aastal Rocca al Mare Kooli 23. lennu. Alates 2024. aasta sügisest õpib ta Sisekaitseakadeemia Politsei- ja piirivalvekolledžis. 
Nataly Langerbaur tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Kaunases, kus ta sai lühikava eest kohtunikelt 54,36 punkti, mis andis 19. koha ja pääsu esitama vabakava. Vabakava eest sai ta 100,96 punkti ja kahe kava kokkuvõttes 155,32 punkti, millega võitis oma esimestel Euroopa meistrivõistlustel 14. koha. 
2024. aasta maailmameistrivõistlustel Kanadas Montréalis sai Langerbaur lühikavas kohtunikelt 53,81 punkti ja 24. koha. Vabakavas sai ta kohtunikelt 105,74 punkti ja kahe kava kokkuvõttes 159,55 punkti ning tõusis lühikavaga võrreldes kolm kohta, lõpetades võistluse 21. kohal.
Tahmafilter

Tahmafilter ("Diesel Particulate Filter" – DPF) on diiselmootori summutisüsteemi osa, mis püüab diiselmootori heitgaasidest kinni põlemata tahmaosakesi või tahma.
Tahmafiltri tööpõhimõte.
DPF filtri kanalite seinad on poorsed ja lasevad heitgaase läbi, aga tahmaosakesed jäävad kinni. Poorse siseseinaga tahmafiltrid suudavad tavaliselt filtreerida 85% või rohkem tahma, mõnel juhul filtreerimisvõime võib kasvada kuni 100%-ni. Kasutusel on kordkasutatavad filtrid, mis peale tahmaga täitumist taaskasutatakse, ehk filter puhastatakse ja sellest eraldatakse erinevad väärismetallid nagu näiteks plaatina, pallaadium, ning roodium. Kuid üldjuhul on kasutusel regenereerivad filtrid, mis põletavad ära filtrisse kogunenud tahmaosakesed, ka regeneerivaid filtreid taaskasutatakse. Regenereerivate filtrite tööpõhimõtteid on kolme tüüpi – passiivne, aktiivne ja sunduslik.
Passiivne regenereerimine – protsess toimub loomulikul viisil. Tekib kui on olnud sobivad sõidutingimused (90 km/h 15 minutit maanteesõitu). DPF filter saavutab sellise sõiduga ise piisavalt kõrge temperatuuri 350–500 °C, et põletada ära kogunenud tahma. Protsessi kergendamiseks on filtri kanalite seintele kantud plaatina.
Aktiivne regenereerimine – kasutatakse siis, kui DPF filter ei saavuta vajalikku temperatuuri sõidu käigus. Seepärast võetakse kasutusele auto mootorijuhtaju poolt juhitav heitgaaside temperatuuri tõstev protsess. Kui DPF filtris on kogunenud teatud kogus tahma, siis mootori aju alustab ise regenereerimis protsessi, mis kestab tavaliselt umbes 10 minutit. Heitgaaside temperatuur tõstetakse 500–800 kraadini.
Sunduslik regeneerimine – toimub väga kõrgetel heitgaaside temperatuuridel ja seda protsessi viiakse läbi remonditöökojas auto diagnostikaseadmete abil.
Kõrgematel temperatuuridel toimuv regenereerimine, mis toimub aktiivse ja sundusliku protsessi puhul, tekitab DPF filtrisse tuhka ja vähendab filtri eluiga. Tuhka saab eemaldada filtrist füüsiliselt, kemikaalidega või ultraheliga. Vajadusel tuleb filter vahetada uue vastu.
Põhivara

Põhivara on pikaajaline vara või seade, mida ettevõte kasutab oma tegevuses tulu teenimiseks ehk kaupade tootmiseks või teenuste osutamiseks. Põhivara moodustab sageli olulise osa ettevõtte koguvarast. 
Põhivara liigid:
Eri valdkondades tegutsevate ettevõtete põhivara koosseis varieerub. Näited ettevõttes põhivarana kajastatavast varadest on hooned ja rajatised, masinad ja seadmed, inventar, sõidukid ja mööbel. Uue põhivara soetamisel kajastatakse seda kohe ka raamatupidamises. Iga ettevõtte juhatus saab ise otsustada, millise väärtusega varad põhivara hulka arvestatakse, ning seesugune piir kehtestatakse ettevõtte raamatupidamise sise-eeskirjades. Seatud piir võib aga põhivaraliikide lõikes erineda.
Põhivara kasutusaeg on piiratud, tulenedes vara kulumisest ning moraalsest vananemisest (tehnika arengust). Sõltuvalt põhivaraliigist kajastatakse põhivara aastates, kilomeetrites, töötundides või tükkides.
Uute ja varem soetatud varade täpne arvestus aitab ettevõttel saada kindla ülevaate oma olemasolevast põhivarast ja selle väärtusest. 
Mitmesuguste tegurite koosmõjul muutub põhivara väärtus ajas. Kui põhivara väärtus perioodiliselt väheneb, siis arvutatakse selle amortisatsioon. 
Kui põhivara hulka kuuluvad varad müüakse kellelegi edasi, lammutatakse või lõppeb nende kasutusaeg, kõrvaldatakse need põhivara arvestusest.
Raamatupidamise seaduse § 21 lõike 10 kohaselt peab väikeettevõtja raamatupidamise aastaaruande lisades avalikustama materiaalse ja immateriaalse põhivara muutuste kirjelduse rühmade kaupa (soetusmaksumus, akumuleeritud kulum ning jääkväärtus perioodi alguses ja lõpus; perioodi jooksul soetatud, müüdud ja üle kantud põhivara; perioodi kulum ja muud muutused).
Ripp-päis

Ripp-päis on valdavalt gooti arhitektuuris kasutatud roide- või päiskivilahendus, mille puhul lae keskpunkt, näiteks päiskivi, asus võlvi lagipunktist märgatavalt madalamal. Rippuv päiskivi oli sageli punga- või nuiakujuline.
Näiteid.
Hispaania ja Portugali alade romaani portaalidel võis olla rippuv lukukivi, nii et portaali ülaosas moodustus kaks kaart.
Ripp-päise erivorm on Prantsusmaa, Saksamaa ja Kesk-Euroopa hilisgootikas kasutatud dekoratiivne n-ö kahekihiline võlv, kus rippuvale päiskivile või metallankruga ühendatud rippdetailile toetusid filigraanselt nikerdatud võlviroided ja moodustasid lae keskel lehterjalt rippuva, vahel ažuurse konstruktsiooni.
Puitkonstruktsioonis on ripp-päis rippsamba allosa, mis asub rippsambale toetuvate talade all. Sellist lahendust võib kohata eelkõige Inglismaa tuudorstiilis ehitistes.
Eesti gooti arhitektuuris ainuke rippuv päiskivi on Kihelkonna kiriku kooriruumi võlvis.
Suur Lebowski

"Suur Lebowski" (inglise keeles "The Big Lebowski") on 1998. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia "indie"-krimifilm. Selle režissöör on Joel Coen, stsenaristid Joel ja Ethan Coen. Peaosas astub Los Angelese laiskvorstist keeglimängija Jeffrey "The Dude" Lebowskina üles Jeff Bridges. Kurjategijad ajavad The Dude'i tema miljonärist nimekaimu Jeffrey Lebowskiga (David Huddleston) sassi ning tungivad talle kallale. Kui miljonärist Lebowski trofeenaine Bunny Lebowski (Tara Reid) väidetavalt röövitakse, palkab ta The Dude'i lunaraha kohale toimetama. The Dude ei saa ülesandega hakkama, kuna tema sõbral Walter Sobchakil (John Goodman) õnnestub jätta raha enda ja The Dude'i kätte. Kõrvalosades astuvad üles veel Sam Elliott, Julianne Moore, Steve Buscemi, John Turturro, Philip Seymour Hoffman, David Thewlis, Peter Stormare, Jon Polito ja Ben Gazzara.
"Suur Lebowski" autorid said osaliselt inspiratsiooni Raymond Chandleri teostest. Joel Coen on öelnud: "Me tahtsime luua chandlerlikku lugu – see võiks kulgeda episoodiliselt ning keskenduda lootusetult keerulise sisuga müsteeriumi lahendamisele, mis lõppude lõpuks osutub ebaoluliseks." Filmi muusika lõi vendade Coenide pikaajaline koostööline Carter Burwell.
Film sai alguses vastakate arvustuste osaliseks. Hiljem on arvamus positiivsemaks muutunud ning filmist "Suur Lebowski" on saanud kultusfilm, mida kiidetakse ekstsentriliste tegelaste, naljakate unenäostseenide, idiosünkraatilise dialoogi ja eklektilise muusika pärast. Aastal 2014 valiti film "kultuurilise, ajaloolise ja esteetilise märkimisväärsuse" pärast Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu Riiklikkusse Filmiregistrisse.
Must esmaspäev

Must esmaspäev ("Black Monday") oli majanduskriis, mis leidis aset 19. oktoobril 1987, kui Dow Jonesi tööstuskeskmine indeks langes 22,6 protsenti, mis on kõigi aegade suurim ühepäevane langus aktsiaturul.
Esmaspäev, mis jäi ajalukku kui ülemaailmse aktsiaturu languse alguspunkt, on tänaseks saanud üheks kurikuulsaimaks päevaks aktsiaturgude ajaloos.
Krahh sai alguse Hongkongist ja levis seejärel Aasiast Euroopasse. Sealt edasi jõudis krahh Ameerika Ühendriikidesse. 
Krahhile eelnenud ohumärgid ja põhjused.
Eelnevad ohumärgid enne kokkuvarisemist.
Enne 1987. aasta Musta esmaspäeva oli hoiatavaid märke liigsest ülepingest, mis olid sarnased varasematele murrangulistele punktidele. Majanduskasv oli aeglustunud, samal ajal kui inflatsioon oli tõusuteel. Tugev dollar avaldas survet USA ekspordile. Aktsiaturg ja majandus hakkasid esmakordselt tõusutrendis erinema. See tõi kaasa hindamiste ülemäärase tõusu, kus üldise turu hinna-kasum (P/E) suhe tõusis üle 20. Tulevaste kasumiprognooside hinnangud olid langustrendis, kuid aktsiad jäid sellele vaatamata puutumatuks.
Krahhi põhjused.
Eelnenud aastatel olid rahvusvahelised investorid Ameerika Ühendriikide turgudel üha aktiivsemad, mis selgitab osaliselt aktsiahindade kiiret tõusu enne kriisi. 
Börsidel toimus kauplemismahtude märkimisväärne kasv, mis ületas tolleaegsete arvutisüsteemide võimekuse ootamatult suure koormusega toimetulekul. See põhjustas tellimuste pikaajalist täitmata jätmist ja viivitusi suurtes rahaülekannetes. Paljud turuanalüütikud spekuleerivad, et 1987. aasta Musta esmaspäeva kokkuvarisemist ajendas peamiselt tugev pulliturg, mis oli juba pikka aega oodanud suurt korrigeerimist. 1987. aasta märkis suure pullituru viiendat aastat, mis ei olnud alates 1982. aastast oma algusest alates läbi elanud ühtegi suurt korrigeerivat tagasi tõmbumist hindades. Aktsiahinnad olid eelnenud nelja ja poole aasta jooksul enam kui kolmekordistunud, tõustes ainuüksi 1987. aastal 44% enne Musta esmaspäeva kokkuvarisemist. Lisaks oli USA investeerimisfirmade uus toode, portfelli kindlustus, väga nõutud. See hõlmas laialdast teisesväärtpaberite ja tuletisinstrumentide kasutamist ning kiirendas kokkuvarisemist, kuna algsetest kahjumitest tulenesid järgmised müügiringid. Viimase põhjusena tekitasid arvutipõhised kauplemissüsteemid doominoefekti, mis pidevalt müügitempot kiirendades põhjustas turu veelgi suuremat langust.
Ainult kiire reageerimine Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi süsteemi poolt võimaldas turgudel järgnevatel nädalatel stabiliseeruda.
Tasu

Tasu on kindel hind, mis on makstud konkreetse teenuse eest. 
Tasusid rakendatakse mitmel viisil, näiteks kulude, tulude, komisjonide ja karistuste näol. Tasusid leidub kõige sagedamini intensiivselt tehingupõhistes teenustes ning neid makstakse töötasu või palga asemel. 
Tasu toimimine.
Tasusid seostatakse kõige sagedamini tehinguliste suhetega, eriti professionaalidega, kes pakuvad teenuseid. Mõnel juhul võetakse tasu, kui üksikisik palkab ettevõtte konkreetse ülesande täitmiseks, nagu näiteks kodu koristamine või maksude esitamine. Seda tüüpi tasu on sageli kõige läbipaistvam ja tehingulisem, kuna on selgelt nähtav, miks tasu võttev ettevõte palgati. Tehinguliste tasude hulka kuuluvad näiteks hüpoteegitasud ja raha saatmise tasud. 
Tasude mitmekesisus.
Inimesed ja ettevõtted maksavad tasusid mitmesugustel põhjustel:
Nappus

Nappus majandusteaduses tähendab seda, et materiaalsed ja rahalised ressursid, aeg, teadmised, individuaalsed võimed (inimkapital), mida saaks kasutada oma eesmärkide saavutamiseks, on napid. 
Ressursside piiratuse tõttu on inimesed sunnitud pidevalt tegema valikuid, kuidas kasutada raha, aega ja muid ressursse. Otsustades kasutada ressurssi ühel eesmärgil, loobutakse võimalusest kasutada seda teisel viisil. Seetõttu tekib nappusega seoses alternatiivkulu ehk loobumiskulu.
Nappuseprobleemil on ühiskonnas oluline roll. See loob pinge soovitava ja olemasoleva vahel ning ka stiimuli, mis on vajalik inimlikeks saavutusteks. Sealhulgas võib tegevusteoorias nappus täita samasugust funktsiooni, mida koostegevusteoorias seostatakse konkurentsiga ehk see võib inimliku saavutusvõime arendamisele kaasa tuua otsingud ja uute vahendite leiutamise, millele lisaks ka eesmärkide paremaks teostamiseks. Seepärast ei kaota ökonoomika oma tegevusteoreetilist alust. Kuna olukord, kus kõik inimesed oleks olemasolevaga rahul, on vähetõenäoline, siis majandusteadusega tegelemine võiks olla hea investeering.
Võimalik on eristada kahte tüüpi nappust: absoluutne ja suhteline nappus.
Absoluutne nappus.
Absoluutset nappust mõistetakse kui vahendite puudust kindla eesmärgi saavutamiseks. Kuna ressursid on piiratud, ei saa nende pakkumine suureneda ega väheneda, sõltumata nõudlusest. Absoluutse nappuse puhul ei uurita teisi võimalusi ja eesmärke ega alternatiivsed vahendeid nende saavutamiseks, sest absoluutselt nappe ressursse ei ole võimalik juurde toota ega asendada. Sellised ressursid on näiteks aeg, kunstiteosed ja maa.
Suhteline nappus.
Majandusteaduses on nappus alati suhteline, arusaamaga, et kõik otsivad pidevalt võimalust oma heaolu parandamiseks. Suhtelise nappuse korral vaadatakse, kuidas indiviidid kasutavad olemasolevaid vahendeid erinevate eesmärkide täitmiseks, et oma kasu maksimeerida. Kuigi nappust ei ületata, on probleemiks olemasolevate vahendite ärakasutamine parimal viisil. Suhteline nappus on pigem tingimuse rollis, mis survestab inimesi ökonoomilisi otsuseid langetama. Võib öelda, et suhtelise nappuse puhul ei räägita mitte puuduseprobleemist, vaid pigem (alternatiivide ja reaalsete, kuid vastandlike eesmärkide) liiasuseprobleemist.
Nappus ja turu tasakaal.
Nappus võib kirjeldada muutusi turu tasakaalus. Kui nappus kasvab siis tõuseb ka hind, mille puhul oleks turg tasakaalus. Nappus võib turu tasakaalu hinda mõjutada siis kui:
Nõudlusest tingitud nappust võib põhjustada:
Pakkumisest tingitud nappust võib põhjustada:
Struktuurist tingitud nappus esineb sellise ebavõrdsuse puhul, kus suuremal osal rahvastikust ei ole samasugust juurdepääsu loodusvaradele kui seda on teistel. Selline nappus võib esineda poliitiliste konfliktide või asukoha tõttu.
Sergei Habalov

Sergei Semjonovitš Habalov (vene keeles Сергей Семёнович Хабалов; 21. aprill/3. mai 1858 Novgorodi kubermang – 1924 Saloniki) oli Vene impeeriumi sõjaväelane, kindralleitnant. Ta oli Vene-Türgi sõja (1877–1878) veteran. Ta oli aastatel 1903–1905 Moskva Aleksei sõjakooli ülem ja aastatel 1905–1914 Pauli sõjakooli ülem.
Ta lõpetas Mihhaili Suurtükiväekooli.
Töövaidlus

Töövaidluseks nimetatakse lahkarvamust töötaja ja tööandja vahel, mis puudutab töötingimusi, palka või ametiaega. Töövaidluste lahendamiseks võivad töötajad ja tööandjad kasutada erinevaid meetodeid, sealhulgas läbirääkimisi, lepitamist, vahekohtumenetlust või kohtuvaidlust.
Töövaidluse tekke põhjused.
Töövaidlused tekivad tavaliselt töötajate soovidest, milleks on: kõrgem palk, paremad hüvitised, paremad töötingimused ning suurem töökindlus. 
Töövaidluse lahendamise viisid.
Tavapärasteks töövaidluse lahendamise viisideks on:
Arutelu ja läbirääkimised osapoolte vahel. See on esimene samm vaidluse lahendamisel. Läbirääkimiste edu sõltub suurel määral osapoolte valmisolekust ja soovist saavutada probleemi lahendamine ilma kolmanda isiku sekkumiseta. Kui üks või mõlemad osapooled keelduvad läbirääkimistest, siis ei ole võimalik töövaidlust sellisel viisil lahendada.
Lepitamine ja vahendus. Need on vajalikud siis, kui osapooled ei saa ise töövaidluse lahendamisega hakkama.. Kolmas osapool on vahendajaks, püüab vaidlejaid kokku viia ja julgustab neid vaidlust lahendama.
Vabatahtlik vahekohus. Konflikti osapooled otsustavad vabatahtlikult anda vaidluse kolmandale isikule. Vahekohus lahendab vaidluse vastavalt eelnevalt kokkulepitud tingimustele, millega mõlemad osapooled on nõus. Osapooled lepivad kokku, et vahekohtuniku otsus on neile siduv.
Kohustuslik vahekohus. Vaidlused, mida ei ole muul viisil suudetud lahendada, tuleb lõplikuks ja siduvaks otsustamiseks esitada kolmandatele isikutele sunniviisiliselt. Vahekohtumenetlus tähendab seda, et osapooled ei ole suutnud ise kokkuleppele jõuda ning kutsutakse kolmandat isikut ütlema, milline on pooltevaheline kokkulepe.
Seadusandlusega on kindlaks määratud õigusaktid, mille kaudu saab teatud vaidlusi täielikult kõrvaldada ja sätestada nende lahenduse korra. 
Töövaidluse menetluse liigid.
Töövaidluskomisjoni poole pöördudes saab valida kolme menetluse liigi vahel. Esimeseks on tavamenetlus. Pärast avalduse menetlusse võtmist edastatakse see vastaspoolele ja määratakse komisjoni istungi aeg. Istungil osaleb töövaidluskomisjoni juhataja ning kaks kaasistujat vaidlevate poolte juuresolekul. Teiseks on rahaliste nõuete kirjalik menetlus. Töövaidluskomisjoni juhatajal on õigus oma algatusel menetleda rahalise nõude avaldust kirjalikus menetluses, kui nõuete kogusumma ei ületa 6400 eurot. Kolmandaks on lepitusmenetlus. Lepitusmenetlus toimub vaidlusesse sattunud poolte vabal tahtel, kus töövaidluskomisjoni juhataja on lepitaja rollis ning toetab nende suhtlust, et leida vaidlusküsimusele lahendus ning jõuda lepituskokkulepeni. Lepitusmenetluse ajal lepitaja ei tegele ainult juriidiliselt seotud probleemidega. Lepitaja tegeleb ka näiteks emotsionaalse rahuloluga. Lepitaja osaleb aktiivse kuulajana ning on menetluses erapooletu. Lepitaja saab suunata pooli leppima, tehes ettepanekuid tüli lõpetamiseks kindlatel tingimustel.
Rolf Haikkola

Rolf Erik Haikkola (14. juuli 1927 Myrskylä – 15. märts 2024 Helsingi) oli soome pikamaajooksja ja kergejõustikutreener.
1954. aastal osales ta Šveitsis Bernis toimunud Euroopa meistrivõistlustel, kus ta sai 5000 meetri jooksus 11. koha. Aastal 1957 lõpetas sportlaskarjääri.
Tema juhendamisel treenis neljakordne olümpiavõitja Lasse Virén.
Rolf Haikkola isiklikud rekordid distantsiti:
Johanna Kristina Artjušin

Johanna Kristina Artjušin (esinejanimi Johanna Kristina) on Eesti laulja ja laulukirjutaja.
Ta on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli, kus õppis teatriklassis. 2020. aasta sügisel läks ta õppima Georg Otsa nimelisse Tallinna Muusikakooli ning 2023. aastal lõpetas ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli rütmimuusika laulu erialal. Sama aasta sügisel asus ta õppima muusikaproduktsiooni.
Ta on õppinud laulukoolis WAF ning töötanud näitlejana teemapargis Lottemaa, kus esitamiseks on ta kirjutanud mitu lastelaulu. 2019. aasta sügisel pääses ta omakirjutatud muusikaga Noortebändi konkursile. 
2022. aasta kevadel osales ta laulva näitlejana Unibet Arenal toimunud muusikalis "Lotte ja vana õunapuu saladus".
Laulja on esinenud ETV saadetes ja mitmel üritusel koos oma bändiga. 
2021. ja 2023. aastal osales ta TV3 telesaates "Eesti otsib superstaari".
2023. aasta sügisel valiti tema singel "Give it Some Time" Raadio 2 nädala debüütlooks. 
2024. aastal andis lauljanna välja eduka singli "Vaesed seiklejad", kus on laulu kaasautoriteks boipepperoni, Taavi Paomets ja Mattias Simson. Sama aasta suvel andis Johanna Kristina koos enda bändiga debüütkontserdi Noorte Omaloomingu Festivalil UUSMUS.
Eichgraben

Eichgraben on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.
Alveri preemia

Alveri preemia võib tähendada järgmist:
Frankenfels

Frankenfels on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.
Gablitz

Gablitz on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.
See kuulus varem Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.
Gerersdorf

Gerersdorf on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.
Halle Püha Mauritiuse kirik

Halle Püha Mauritiuse kirik ehk Moritzkirche on pühale Mauritiusele pühitsetud kirik Halles, Saksi-Anhaltis Saksamaal. Tüübilt on see hilisgooti kodakirik ja ehitati 1388. aastal augustiinlaste kloostri kirikuks.
Ajaloost.
Kirik ehitati 14. sajandi lõpul varasema romaani kiriku asemele. Ehitus algas hoone idaosast nii, et endine kirik veel seisis. Teada on ehitusmeistrite nimed: Conrad Einbeckist, kellele järgnesid Hans Brochstete, Nickel Hoffmann jt. Kirik pühitseti 1411. aastal. Algselt plaanitud kirikutorn jäi ehitamata. Sisustus sai paika alles 1557. aastal.
Hoone esmalt ehitatud idaosa on märgatavalt rikkalikuma skulptuurdekooriga kui lääneosa, mille põhjuseks võis olla rahanappus. Augustiinlaste klooster saadeti 1519. aastal laiali ja kirikut kasutasid dominiiklased, 1542. aastal sai sellest reformatsiooni käigus luterlik kirik. 1970. aastal anti kirik taas katoliku koguduse käsutusse. Kirikut taastati mitmel korral, aastail 1838–1841, 1910–1916, 1956–1958 ja 1972–1978.
Sisustus.
Kirikus leidub rida väärtuslikke kunstiteoseid, näiteks Conrad von Einbecki kiviskulptuurid: kaitsepühaku Mauritiuse kuju ("Schellenmoritz") 1411. aastast, 1416. aastal loodud Valumees, 1419. aastal tehtud leinava Maarja ja Kristuse peksusambas kujud ning portreebüst, mis võib olla kas kunstniku autoportree või donaatori kujutis. Hilisgooti tiibaltar kõrge ažuurse altaripealmikuga on aastast 1511. 1592. aastast pärit renessansskantsli autor on Zacharias Bogenkrantz, Valentin Silbermann lisas kõlaräästa 1604.
Orel pärineb Sauer Orgelbau töökojast 1925. aastast.
Binturong

Binturong ("Arctictis binturong") on tsiibetlaste sugukonda kuuluv loom, oma perekonna ainus esindaja. 
Kuna looma välimuses ja liikumises võib leida sarnaseid jooni nii karude kui ka kassidega, siis kutsutakse teda vahel ka karukassiks. Binturong on levinud Kagu-Aasias.
Binturong on puuviljatoiduline, kuid võimalusel sööb ka pisemaid loomi. Ta on aktiivne videvikus, vähemalt poole ööpäevast veedab ta puu otsas tukkudes. Binturong on tsiibetlastest suurim, tema kehapikkus on 60-95 cm, kaal 9-20 kg. Eluiga on 15–25 aastat.
Sarnaselt kinkažuga on binturongil haardsaba, mida ta kasutab viienda jäsemena, haarates lihaselise sabatipuga okstest. Saba pikkus on 56–89 cm.
Binturongid suhtlevad omavahel lõhnamärkide abil. Nende lõhna on võrreldud popkorni lõhnaga.
Tallinna loomaaia esimene binturongipoeg sündis 2024. aasta kevadel.
Proxima Centauri c

Proxima Centauri c (ka Proxima c või Alpha Centauri Cc) on vaidlusalune eksoplaneet, mis väidetavalt tiirleb ümber punase kääbuse Proxima Centauri. Proxima Centauri on Päikesele lähim täht ja osa kolmest tähest koosnevast tähesüsteemist. See asub umbes 4,2 valgusaasta (1,3 parseki; 40 triljoni kilomeetri) kaugusel Maast Kentauri tähtkujus, mistõttu on see Proxima b ja Proxima d-ga Päikesesüsteemile lähimad teadaolev eksoplaneet.
Proxima Centauri c on Maast umbes 7 korda massiivsem super-Maa või mini-Neptuun, mis tiirleb tähest umbes 1,49 aü (223 miljonit km) kaugusel, tehes tiiru iga 1928 päeva (5,28 aasta) järel. Oma suure massi ja kauguse tõttu Proxima Centaurist on Proxima c elamiskõlbmatu.
Proxima Centauri c avastamisest teatasid Itaalia astrofüüsik Mario Damasso ja tema kolleegid aprillis 2019. Damasso meeskond oli märganud Proxima Centauri väiksemaid liikumisi ESO spektrograafi HARPS radiaalkiiruse andmetes, mis viitas võimalikule täiendavale planeedile, mis tiirleb Proxima Centauri ümber. 2020. aastal kinnitasid planeedi olemasolu Hubble'i kosmoseteleskoobi astromeetria andmed, mis pärinevad umbes 1995. aastast. 2020. aastal võis planeeti vaadelda Väga Suur Teleskoop, kuid uuringu läbi viinud teadlastel ei õnnestunud saada kindlaid tõendeid eksoplaneedi olemasolust. Juhul kui vaadeldu oli tegelikult Proxima Centauri c, on see tema massi ja vanusega eksoplaneedi kohta liiga hele, mis tähendab, et sel võib olla rõngassüsteem.
2022. aastal avaldatud uuring seadis aga kahtluse alla Proxima c-le vastava vaadeldud radiaalkiiruse signaali planetaarse olemuse. Juhul kui uuringu autoritel on õigus, on ebaselge, miks astromeetriliste vaatluste andmed viitasid eksoplaneedile.
Puu rõngastamine

Puu rõngastamine on tegevus, kus tüves lõigatakse läbi kambium, niin, fellogeen ja korp terves puu ümbermõõdus. Eesmärk on katkestada fotosünteesitud toitainete liikumine võrast juurtesse. Selleks tuleb puutüvele kuni 0,5 m kõrgusele maapinnast lõigata kaks 5–30 cm vahemikus paiknevat ringi ning koor nende vahelt täielikult maha koorida. Juure- ja kännuvõsude vältimiseks rõngastatakse haaba, leppa, saart vähemalt kaks aastat enne raiumist. Puid tuleb rõngastada hilissuvel-varasügisel, kui puudel on veel lehed rohelised.
Puu võib ise ennast rõngastada, kasvatades pinna piirile või selle alla juure, mis väändub ümber puu ja lõpuks “kägistab” puu ära 5–10 aasta jooksul. Seda esineb rohkem potitaimedel, halvasti istutatud taimedel, sügavas multšis ja tihedalt kokku surutud mullas.
Kasutamine.
Puu rõngastamisest on kasu puisniitude taastamisel: puude mahasaagimise järel ei teki järgmistel aastatel kord juba puhastatud puisniidule suurel hulgal niitmist takistavat võsa. Rõngastatud puud kuivavad jala peal ja neid hiljem maha saagides saame peaaegu kuiva küttepuu. Jala peal surnud ja kuivanud puu kändu on vajaduse korral hiljem kergem välja juurida. Puid saab rõngastada paar aastat enne lageraiet, et vältida juure- ja kännuvõsu kasvu.
Dagmar Bette-Punga

Dagmar Bette-Punga (kuni 1938. aastani Punga; 10. jaanuar 1916 Pavlohrad, Ukraina – 5. aprill 1945 Bad Mergentheim, Saksamaa) oli baltisaksa kunstnik.
Dagmar Punga lõpetas 1933. aastal Tallinna Saksa Tütarlaste Humanitaargümnaasiumi. Oli üks viiest graafika eriala õpilasest, kes alustasid õpinguid vastasutatud Riigi Kunsttööstuskoolis. Temaga koos õppisid Hans Puks, Liselotte Knüppfer, Robert Tamverk ja Alo Hoidre. Lõpetas kooli 1937. aastal.
Abiellus 19.06.1938 Sadukülas sakslasest pangaametniku Leo-Julius Bettega. Lahkus Eestist 1940. aastal Poola Warthegausse ning sealt 1941. aastal edasi Schrodasse, kus sündis tema kolm poega. Rinde lähenedes põgenes ta 1944. aastal Hachteli Bad Mergentheim lähedal, kus hukkus 5. aprillil 1945 granaadikillu läbi 29-aastaselt. Eesti Kunstimuuseumi kogus on kolm Dagmar Bette-Punga teost.
Hiinas blokeeritud veebilehtede loend

Mandri-Hiinas on riigi internetitsensuuri raames paljud domeeninimed blokeeritud. Enamiku rakenduste ja veebisaitide blokeerimine on tingitud sellest, et ettevõtted ei taha järgida Hiina andmekogumis- ja privaatsuseeskirju. Siin on loetletud märkimisväärsemad blokeeritud veebilehed. Loend ei puuduta ühe riigi, kahe süsteemi poliitikaga seotud territooriumeid (Hongkong ja Macau).
Marek Alveus

Marek Alveus (sündinud 13. juulil 1977) on Eesti ettevõtja ning EELK vaimulik, aastast 2024 Nõmme Rahu koguduse õpetaja. 
Alveus tegutseb ettevõtlusega alates aastast 2005. 
Aastal 2019 lõpetas ta EELK Usuteaduse Instituudi teoloogia rakenduskõrghariduse diplomiga ning aastal 2021 kaitses samas teoloogiamagistrikraadi teemal „Leeriõpetuse areng ja selle sidumine terviseõpetusega Eestis aastatel 1935–1940”. 
10. märtsil 2019 ordineeris peapiiskop Urmas Viilma Marek Alveuse diakoniks ja 26. mail 2022 preestriks. 
Aastatel 2019–2022 oli Alveus Nõmme Rahu koguduse diakon. Alates 13. juunist 2022 oli ta sama koguduse abiõpetaja ning 5. mail 2024 valiti ta EELK Nõmme Rahu koguduse õpetajaks, kui tema eelkäijast Ove Sanderist oli saanud Põhja-Eesti piiskopkonna piiskop. Alveus seati ametisse 30. juunil 2024.
Kalle Kadakas

Kalle Kadakas (sündinud 29. oktoobril 1960 Tarvastus) on Eesti luterlik vaimulik. 
Ta on õppinud Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli ajalookallakuga klassis, Tallinna Pedagoogikaülikoolis näitejuhtimist ja Tartu Ülikoolis teoloogiat. 
Aastatel 1984–1991 töötas Kadakas Tallinnfilmis režissööri assistendina Jüri Sillarti juures. 
1998. aastal ordineeriti Kadakas EELK õpetajaks, misjärel teenis ta vaimulikuna Viljandi Jaani ja Pauluse, Põltsamaa ja Kolga-Jaani kogudust. 
2005. aastast on Kadakas Kanadas E.E.L.K. Toronto Vana-Andrese koguduse õpetaja. 2007. aastal kustutati ta EELK vaimulike nimekirjast. 
Märtsis 2024 andis peapiiskop Urmas Viilma (EELK kirikuseadustiku § 77 lg 2 alusel ja olles pidanud nõu praost Katrin-Helena Melderiga) Kalle Kadakale loa kandideerida EELK Türi koguduse õpetaja ametikohale. 
14. aprillil 2024 toimunud EELK Türi Püha Martini koguduse nõukogu koosolekul valiti koguduse uueks õpetajaks Kalle Kadakas, kes pidi hakkama hooldama ka Käru kogudust. Kalle Kadakas pidanuks kogudusi teenima hakkama juuni keskel, kui ta pidi naasma Kanadast Eestimaale. 
2024. aasta mai algul teatas Kalle Kadakas Järva praostile Katrin-Helena Melderile, et loobub isiklikel põhjustel sellest õpetajakohast. 
2024. aasta detsembris teatas Kadakas Torontos visiidil viibinud piiskop Ove Sanderile, et soovib 2025. aastal Eestisse naasta ja pensionile minna. 
Kalle Kadakas peab Vana-Andrese koguduse õpetajana oma viimase jumalateenistuse enne pensionile minekut 29. novembril. Kakskümmend aastat Torontos teeninud vaimulik naaseb detsembris Eestisse. 
Varia.
2015. aastal tegi Kadakas koos meeskonnaga dokumentaalfilmi "Oreliga", mis räägib Toronto Vana-Andrese kiriku orelist, organistidest, muusikast ja ajast, aga ka pagulaskonna hääbumisest.
Pontiac Aztek

Pontiac Aztek on linnamaastur, mida Ameerika Ühendriikide autotootja General Motors turustas koos märgivahetusmudeli Buick Rendezvous'ga Pontiaci margi all aastatel 2001–2005.
Aztek on viieukseline krossover, millel on esimootor, nelikvedu, neljakäiguline automaatkäigukast ja V6 mootor. Pontiac reklaamis Azteki kui "sportlikku vabaajasõidukit", sellel oli GM-i mikrobusside (nt Pontiac Montana) platvormi lühendatud versioon ning kui tagaistmed eemaldada, 2,6 m3 suurune pakiruum.
Pontiac Aztek sai tähelepanu veidra kujunduse pärast. Pulitzeri preemia laureaat Dan Neil luges Azteki maailma 50 koledaima auto sekka.
Religioon Vietnamis

Enamik vietnamlastest ei järgi ühtegi organiseeritud religiooni, vaid praktiseerib mõnda vietnami rahvausundit, näiteks harrastavad esivanematekultust või palvetavad jumalustele, eriti tếti ja teiste pühade ajal. Vietnami rahvausund põhineb ajalooliselt Vana-Hiinast pärinevatel uskumustel ehk konfutsianismil ja taoismil, aga ka budismil. Nendele kolmele õpetusele ("tam giáo") on lisandunud hiljem kristlus (katoliiklus, "công giáo"). Vietnamis on ka kaks oma usku: sünkreetiline caodaism ja budismiga sarnanev hoahaoism.
Ameerika Ühendriikide mõttekoja Pew Research Center 2010. aasta hinnangul praktiseeris suurem osa vietnamlastest (45,3%) rahvausundit. Budiste (Mahajaana) oli hinnanguliselt 16,4%, kristlasi 8,2%, umbes 30% vietnamlastest olid uskmatud. Ametlikult on kommunistlik valitsus kuulutanud Vietnami ateistlikuks riigiks.
2018. aastal avaldatud Usuasjade Valitsuskomitee statistika järgi on Vietnami rahvast 14,9% budistid, 8,5% kristlased (7,4% katoliiklased ja 1,1% protestandid), 1,5% hoahao budistid, 1,2% caodaistid. Alla 0,2% on hindusid, muslimeid ja bahaiste. Rahvausund (mille kohta valitsus eraldi statistikat ei tee) on alates 1980. aastatest taas laialt levima hakanud.
Hafnerbach

Hafnerbach on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.
Haunoldstein

Haunoldstein on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.
Hofstetten-Grünau

Hofstetten-Grünau on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.
Inimesi.
Väidetavalt sündis kristlik müstik Agnes Blannbekin Plambachi külas, mis praegu on Hofstetten-Grünau osa.
Rembetes

Rembetes on Eestis tegutsev ja kreeka muusikat esitav ansambel. Ansambli tegevus algas 2006. aastal.
Ansambli koosseis: Tõnu Oja (laul), Olavi Kõrre (laul, buzuki, tsouraki, ud, baglamas, lyra, viiul, cahon), Leonora Palu (flööt, viled), Karolin Kõrre (laul, tamburiin), Argo Mägi (mandoliin, baglama, tuberleki), Veiko Rea (akordion), Andrus Haugas (bassikeeltega kitarr, tuberleki, erinevad rütmipillid).
Markus Kristofer Sinivee

Markus Kristofer Sinivee (sündinud 29. mail 2004 Tallinnas) on eesti sotsiaalmeedia sisulooja.
2021. aasta veebruari alguses postitas ta esimese TikToki video, mis oli seotud taliujumisega. See video kogus kiiresti tuntust ja niimoodi hakkaski Markus sotsiaalmeedia maastikul esile tõusma.
Markus Kristofer Sinivee on pärit Tallinnast. Ta on mänginud üle 10 aasta tennist ning tulnud Eesti meistriks üksikmängus noorteklassides Poisid 10 (2014) ja Poisid 12 (2016).
2023. novembri algul avaldas Markus oma esimese Youtube'i reisivideo, kus ta võttis kõige odavama lennupileti iga päev terveks nädalaks. See video on tema kontol kogunud juba üle 38 000 vaatamise.
2024. augusti lõpus avas ta oma ingliskeelse sisuga kanali @MarkusOnTheStreet, kus ta intervjueerib reisidel inimesi.
Isiklikku.
Ta on olnud suhtes Diana Kutsega.
Välislingid.
HEA ELU PEAL? 20-aastane tiktokker lendas ekspromt Ibizale pidutsema
Markus Kristofer Sinivee: "Ma ei võta südamesse seda, mida teised minust arvavad"
TV3 INTERVJUU MARKUSEGA
Saade "Persoonitund" - Markus Kristofer Sinivee
Tiktokker Markus Sinivee: tee seda, mis sulle endale päriselt meeldib/
Äripäeva intervjuu Markusega, saade "Läbilöök"
KROONIKA SUVESAADE | Kui palju raha kogub TikToker Markus Sinivee müües kodus vedelevaid asju?
Kaspia kootvähk

Kaspia kootvähk ("Chelicorophium curvispinum") on kirpvähiliste seltsi kuuluv riimveeline üheaastane vähilaadne, Eesti vetes 2005. aastal avastatud võõrliik.
Kirjeldus.
Kaspia kootvähi keha on lüliline ja hallikaskollast värvi, ta võib kasvada 7–9 mm pikaks. Nagu teised kirpvähilised, on ta keha veidi külgedelt kokku pressitud ja kaarja kujuga. Oluline tunnus on väga pikad teised tundlad, mil on üks hästi arenenud ja neli väiksemat oga neljandal lülil. Seljakilbil on lühike kolmnurkne rostrum. Noored vähid meenutavad täiskasvanuid, ent on väiksemad.
Levik.
Liigi päritoluregioon on Kaspia ja Musta mere valgla. Liik elab magevees või riimvees kolooniatena ja võib kinnituda kivide ja pontoonide külge. Arvatavasti on liik jõudnud Lääne- ja Põhja-Euroopasse sisemaa veeteid mööda, kinnitununa laevakeredele.
Esimest korda märgati liiki väljaspool tema looduslikku areaali 1912. aastal Berliinis Müggelsees, kus leid kirjeldati uue liigina. 1926. aastal leiti liiki Läänemere riimvetest, enne 1929. aastat Balatoni järvest Ungaris, 1930. aastatel Poolas Odra ja Wisła jõest ning ka Inglismaal, kust on vähe leide. 1970. aastate lõpul oli ta jõudnud kõikjale Saksamaa jõgedesse, Belgias leiti liiki esimest korda 1981. aastal Maasi jõest Huy lähedal. 1990. aastal oli ta jõudnud juba tervesse Maasi valglasse, 1990. aastate jooksul leiti teda Limburgist, Flaami Brabandist ja Antwerpenist.
Ökoloogia.
Liiki leidub mage- ja riimvees peamiselt kivistel põhjadel, eelistades lainetusele mõõdukalt avatud kohti, kuid ta esineb ka varjatumais merepiirkondades. See kirpvähk elab eelistatult mesotroofses veekeskkonnas, aga esineb ka eutroofses vees. Liik on keskmise reostustundlikkusega. Euroopas jääb tema elukeskkonna soolsus 0,03–0,8 psu piiridesse. Rohkelt paljunedes võib ta teised, haavatavamad liigid elupaikadest välja tõrjuda.
Loom liigub ujudes, mööda substraati roomates ja võib kaevuda põhjasettesse. On biofiltraator, toitub peamiselt hõljumist ja settest. Toruke, millesse "C. curvispinum" kaevub, kaitseb teda röövloomade eest. Liigi massilise esinemise korral raskendavad need teistel liikidel, nagu ehmestiivaline "Hydropsyche contubernalis" või rändkarp ("Dreissena polymorpha"), kinnitumist samale substraadile.
Toitainerikkas keskkonnas võib lühikese elutsükliga "C. curvispinum" anda kolm põlvkonda aastas, mis teeb liigi talle soodsates keskkondades väga edukaks.
Aasia tulikas

Aasia tulikas ("Ranunculus asiaticus"), ka "Pärsia tulikas", on tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim. See liik on pärit Lõuna-Euroopast, Edela-Aasiast ja Kagu-Aasiast. Tänu oma erksatele ja mitmekesistele õitele on Aasia tulikas populaarne aiataim üle maailma.
Kasvutingimused.
Aasia tulikat on suhteliselt lihtne kasvatada, kuid nõuab mõningast hoolt, et tagada rikkalik õitsemine. Taim eelistab hästi vettläbilaskvat viljakat mulda. Vajalik on mõõdukas kastmine, vältides liigniiskust, mis võib juuremädanikku tekitada. Kõige paremini kasvab taim täispäikeses, kuigi talub ka poolvarju. Soovitatav on regulaarne väetamine õitsemisperioodi eel, et soodustada rikkalikku õitsemist. 
Paljundamine.
Paljundamine toimub peamiselt seemnete või mugulate jagamise teel. Juuremugulaid peab enne istutamist umbes 6 tundi vees leotama. Peale leotamist istutada need harudega allapoole. Parim istutusaeg on varakevadel. Peale lehtede kuivamist tuleb mugulad üles kaevata ja paigutada jahedasse, pimedasse kohta, et neid üle talve hoida. 
Õitsemisperiood.
Aasia tulikas õitseb hiliskevadest varasuveni olenevalt kliimatingimustest. Taime õied on suured, läbimõõduga 3-5 cm ning neid leidub laias värvivalikus: kollasest, oranžist, roosast kuni punaseni. Mõnedel sortidel võivad olla isegi mitmevärvilised või topeltõied. 
Kasutusalad.
Aasia tulikat kasutatakse laialdaselt lõikelillena tänu sellele, et õied säilitavad hästi oma värske väljanägemise vaasis. Lisaks on see taim suurepärane valik peenarde kaunistamiseks lisades aeda erksaid värve ja ilu.