Rahvusülikool

Rahvusülikool on Tartu Ülikooli  staatus Eestis –Tartu Ülikool on Eesti Vabariigi rahvusülikool.
Rahvusülikooli ülesehitamine.
Eestlaste oma ülikooli loomise eesmärgi ütles esimesena välja Gustav Suits 26. aprillil 1917 Tartus peetud kõnes. Saksa sõjavägi andis 1. detsembril 1918 Tartu Ülikooli üle Eesti Ajutise Valitsuse esindajale Peeter Põllule, kellest sai ülikooli hoolekandja ehk kuraator ja ajutine rektor. Põllu ülesandeks oli endise tsaariaegse õppe- ja teadusasutuse ümberkorraldamine eesti ülikooliks. 
Rahvusülikooli sünniks võib lugeda 1. detsembrit 1919. aastal, mil toimus uuest õppeaastat eesti õppekeelele üle läinud Tartu Ülikoolis avaaktus. Tegelikult peeti Põllu hinnangul esimesel õppeaastal eesti keeles 41%, vene keeles 41% ja saksa keeles 18% õppetööst. Eesimeseks eesti keele lektoriks sai Johannes Voldemar Veski. Eestlastest õppejõudude vä­hesuse tõttu tuli ametisse kutsuda ka soomlasi, sakslasi, venelasi ja baltisakslasi. Suur roll eestikeelse ülikooli ülesehitamisel oli Soome teadlastel, kes olid Eestile keeleliselt ja kultuuriliselt lähedased. Läänemeresoome keelte professoriks tuli Lauri Kettunen, arheoloogia professoriks Aarne Michael Tallgren, Põhjamaade ja Eesti ajaloo professoriks Arno Rafael Cederberg ja geograafia professoriks Johannes Gabriel Granö.
Rahvusülikooli roll.
Mitmed Eesti õpetlased on andnud oma panuse rahvusülikooli rolli mõtestamisse.
Ken Kalling rahvusülikooli aktuse akadeemilises loengus 1. detsembril 2023. aastal: „1919. aastal siinset ammust akadeemilist traditsiooni jätkama asunud ülikooli peab tunnustama mitte ainult eesti teaduskeele ning eestlastest teadlaskonna ilmaletoomise eest, vaid eeskätt selle eest, et maarahvast kui teaduse objektist sai ise teadusi arendav subjekt. /…/ Objektsuse ja subjektsuse sidumine üheks tervikuks pakub lahenduse ka ühele meie ülikooli ahistavale identiteediküsimusele, valikuvajadusele justkui kahe mitteühilduva äärmuse vahel. Ma pean silmas seda, et kohati püüame olla Eesti Vabariigi rahvusülikool, teisalt jälle rahvusvaheline teadusülikool. Vastuolu laheneb, kui võtame rahvusülikooliks olemist ülikooli staatusena, mitte ühena tema ülesannetest. Rahvusülikooliks olemise eeldus tänapäevases maailmas ongi olla tipptasemel teadusülikool. Ning oma vägevusega teeme ka Eesti suuremaks.“
Krista Aru, 2024. aasta Rahvusmõtte auhinna laureaat: „Rahvusülikooli roll ühiskonna elus on ka praegu vaieldamatu. Ülikool peab olema kogu ühiskonda edendava arengu liider nii oma ideede, tegutsemise kui ka väärtuste ja väärikusega. Ajal, mis on ettearvamatu ja rabe, vajab avalikkus oma rahvusülikooli kui kinnitust, et iseolemine kestab ja edeneb.“
Kristjan Vassil, Tartu Ülikooli teadusprorektor aastatel 2017–2023: „Rahvusülikool ei tohi olla oma mõiste ja eesmärgi pantvang, me peame sellesse suhtuma julgelt ja avatult. Rahvusülikoolina on Tartu Ülikool meie omariikluse seisukohalt kõige tähtsam ülikool. See ei tähenda, et ta on ainus, kuid tal on erilised ülesanded täita, sest Tartu Ülikool on meie kultuuri, keele, rahva ja riigi üks alustalasid. Oma rolli Eesti ees täidab ülikool, kui on avatud, rahvusvaheline, uurimisteemadelt mitmekesine ja teaduse ning ühiskonna vajadusi järgides alati muutumisvõimeline.“
Erki Tammiksaar, raamatu „Eestikeelse Tartu Ülikooli esimene aastasada“ autor: „Kui 1919. aastal asutatud eesti ülikoolil Tartus oli missiooniks “rajada põhjalik eesti rahvuskultuur” iseseisvaks saanud Eesti riigile, nagu Peeter Põld ja Jaan Tõnisson unistasid, siis praeguse Tartu ülikooli kui teadusülikooli missioon saab olla vaid saja aasta jooksul loodud teadustraditsioonide jätkamine ja edasiarendamine kõiki tänapäevaseid teadus- ja õppetöö nõudmisi arvestades nii eesti kui teistes maailma keeltes.“
Viimastel aastatel on avalikkuses hoogustunud diskussioon rahvusülikoolis inglise keele kasutamise teemal. Samas sarnased diskussioonid on rahvusülikooli saatnud kogu oma tegevuse jooksul, neid peeti ka juba rahvusülikooli algusaastail.
Rahvusülikooli aastapäeva tähistamine.
Iga aasta 1. detsembril tähistab Tartu Ülikool rahvusülikooli aastapäeva traditsioonilise aktuse, tõrvikurongkäigu ja balliga.
2019. aastal, kui möödus 100 aastat Tartu Ülikooli avamisest eestikeelsena, tähistati rahvusülikooli aastapäeva suurejooneliselt. Eesti Rahva Muuseumis peeti enam kui 2000 külalisega piduõhtu Rahvusülikool 100 - "Tuleviku juured".Toomkiriku seinal ja tornidel etendus valgusmäng „Tartu vaim“. Esmaettekandele tuli helilooja Pärt Uusbergi rahvusülikooli 100. aastapäevale pühendatud suurvorm segakoorile ja sümfooniaorkestrile „… ja tuulelaeval valgusest on aerud …“. Eestikeelse Tartu Ülikooli 100. aastapäeva aktus toimus ka Toronto Ülikoolis. Eesti Pank emiteeris rahvusülikoolile pühendatud 2-eurose mälestusmündi ja Eesti Post Indrek Ilvese kujundatud postmargi. Eesti Rahvusringhääling andis eetrisse 12-osalise saatesarja "Rahvusülikooli sajand".
Alates 2004. aastast annab Tartu Ülikool rahvusülikooli aastapäeval välja Rahvusmõtte auhinda.