tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aleksandr Borodin

Aleksandr Porfirjevitš Borodin (vene "Александр Порфирьевич Бородин"; 12. november 1833 Peterburi – 27. veebruar 1887 Peterburi) oli vene keemik ja helilooja.
Elulugu.
Borodin oli andekas keemik ja väga suur muusik. Lapsepõlvest peale armastas loodusteadusi, kuid tegeles ka kirjandusega, armastas joonistada, õppis lapsepõlves mitut keelt (prantsuse, itaalia keel ja kultuur). Õppis kooli hoidjatädi käest vene keelt ja laule. Kodus muusikaõhtud, kus ema, isa ja sugulaste kaasabil õppis klaveri- ja tšellomängu (prantsuse koduõpetajad). Tekkis huvi heliloomingu vastu. 17-aastaselt läks õppima kirurgilise arstiteaduse akadeemiasse, kus hakkas kujunema teadlaseks. 29-aastaselt oli ta juba rahvusvaheliselt tuntud, sai keemiaprofessoriks ja liitus Balakirevi ringiga. Pidi ennast jagama keemia ja muusika vahel. Keemia oli tema igapäevane põhitöö, kuid muusika alal nimetas ta ennast pühapäevaheliloojaks. Maailmatuntud helilooja. Teoseid kirjutas vähe, kuid kõik on tuntud: ooper "Vürst Igor", Bõlina ooper, kaks sümfooniat, kümmekond laule, keelpillikvartette.
Helilooming.
Loomingu iseloomustus.
Aleksandr Borodini looming ei ole suur, kuid see-eest väärtuslik. Muusika kõlab rahvuslikult ja võimsalt. Lemmikteemad on rahvakangelased ja vägilased ("Vägilassümfoonia"). Meloodiad on voolavad ja laulvad. Looming on klassikaline. Eeskujuks oli Mihhail Glinka looming.
Toivo Aavik

Toivo Aavik (sündinud 28. novembril 1966 Paides) on eesti psühholoogiateadlane ja õppejõud. 
Aavik on uurinud mitmeid psühholoogia valdkondi: mulje kujundamine, isiklikud väärtused, positiivne psühholoogia ja inimese seksuaalkäitumine. 
Haridus.
Aavik lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia eriala (BSc), omandas teadusmagistri kraadi (MSc) Tartu Ülikoolis 1999. aastal ja omandas 2006. aastal Tartu Ülikoolist psühholoogiadoktori (PhD) kraadi. Tema kaitstud doktoritöö pealkiri oli „Lexical analysis of Estonian personal values vocabulary and relation to socially desirable responding and parenting practices“.
Töökäik.
Toivo Aavik oli aastatel 1998–2006 Tartu Ülikooli Sotsiaalteaduskonna raamatukogu juhataja, 2006–2007 Tartu Ülikooli teadus- ja arendusosakonna peaspetsialist ja 2007–2010 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna tervise edendamise teadur ning töötas kuni 2021. aastani psühholoogiainstituudis dotsendina. 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli isiksuse- ja sotsiaalpsühholoogia kaasprofessor, isiksuse- ja tervisepsühholoogia osakonna juhataja (2021).
Õppetöö.
Toivo Aavik on toonud Tartu Ülikooli õppekavva positiivse psühholoogia loengukursuse (2018), mis on esimene selle teemaline loengukursus Eesti akadeemilistes ülikoolides. 2005. aastast õpetab ta Tartu Ülikoolis inimese seksuaalkäitumist. Lisaks vastutab ta sotsiaalpsühholoogia teema õpetamise eest Tartu Ülikooli psühholoogia instituudis. 
Teadustöö.
Google Scholari andmetel oli Toivo Aaviku töödele viidatud üle 1600 korra (10.10.2022). Kõige enam viiteid (üle 730) on kogunud artikkel „The attractive female body weight and female body dissatisfaction in 26 countries across 10 world regions: Results of the International Body Project I“.
Toivo Aaviku kõige innovatiivsem idee on olnud leksikaalse lähenemise kasutamine inimeste väärtuste uurimisel. Igas keeles peitub universaalne sõnavara, mis iseloomustab selle keele kõnelejate väärtushinnanguid. Selle ideega vastandub ta maailmakuulsale Iisraeli väärtuste uurijale professor dr. Shalom Schwartzile, kes rõhutab väärtuste universaalsust, seda süsteemi samal ajal igale kultuurile jõuga peale surudes. Peale Aaviku uuringut on esmakordselt eesti keeles kasutatud süsteemi kasutatud ka selliste suurte keelte nagu saksa, hiina, araabia, hollandi jms keele väärtuste analüüsides. 
Viimastel aastatel on Toivo Aavik osalenud mahukates üleilmsetes uuringutes, mis käsitlevad sugudevahelisi erinevusi, lähedussuhteid, kehataju ja atraktiivsust.
Koolitused.
Toivo Aavik on tunnustatud koolitaja. Tema koolitused hõlmavad töökeskkonda ja inimestevahelisi suhteid.
Isiklikku.
Toivo Aavik on abielus, tal on neli tütart.
Kärevere Kangelaskalmistu

Kärevere kangelaskalmistule Käreveres Tartu vallas on maetud Kärevere lahingus langenud.
Musttihane

Musttihane ("Parus ater", sün. "Periparus ater") on linnuliik tihaslaste sugukonnast. Ta on Euroopa üks väiksemaid tihaseid, pöialpoisist veidi suurem.
Levila.
Musttihane on ligi 20 alamliigiga laialdaselt levinud Euroopas, Siberis (kus ulatub põhjapolaarjooneni), Kamtšatkal, Primorjes, Sahhalinil, Jaapanis, Mandžuurias, Himaalajas, Kaukaasias, Iraanis ja Loode-Aafrikas. Alamliigid on jaotatud rühmadeks "ater", "atlas", "cypriotes", "caucasus", "aemodius" ja "ptilosus" , see aga pole lõplik jaotus. Musttihane elutseb okaspuistutes ja mägimetsades. Areaali lõunaosas on musttihane paigalind, keskosas hulgulind ja põhjaosas rändlind. Eestis on musttihane ebaühtlaselt levinud, aastati kõikuva arvukusega väikesearvuline kuni üsna harilik haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 15 000 – 25 000 paarile, talvist arvukust 30 000 – 60 000 isendile. Eestis eelistab musttihane pesitsusaegse elupaigana kuusikuid ja kuuse-segametsi.
Välimus.
Musttihase pea ja kael on ülaltpoolt läikivmustad, kuklal kitsas valge triip, põsed ja kaela külg on valged. Selg on hallikas, nimmepiirkond ja sabaalune oliivpruuni varjundiga. Saba on hallikaspruun. Kurgualune on must. Pugu, rind ja kõhualune määrdunudvalged. Tiivad pruunid, kahes reas valgete laigukestega. Aasias leidub lühikese tutiga alamliike.
Pesitsemine.
Musttihane pesitseb mai algusest juuni keskpaigani. Pesa valmistatakse samblast, loomakarvadest, taimevillast ja niinekiududest. Pesa sisekihis leidub ämblikuheiet ja harva udusulgi. Kurnas leidub 6–13 muna. Levila lõunaosas on musttihasel kaks kurna aastas: esimeses, aprilli lõpul või mai algul, 8–11 muna, teises, juunis, 7–9 muna. Emaslind haub 12–14 päeva. Isane toidab teda, tuues talle toitu 2–3 korda tunnis. Nagu teistelgi tihastel, nii ka musttihastel ei kooru pojad korraga, vaid paari päeva jooksul ning sel ajal jätkab isaslind emaslinnu ja poegade toitmist. Seejärel, kuni poegade lahkumiseni pesast (umbes 20 päeva), osalevad emas- ja isaslind poegade toitmises võrdselt. Päeva jooksul toovad nad pessa toitu mitusada korda. Vanemad toidavad poegi ka nädala jooksul pärast nende pesast lahkumist.
Toitumine.
Musttihane sööb putukamune, liblikaid ja nende röövikuid, sarnastiivalisi (täid ja lehetäid), harvem ämblikke, kiletiivalisi ja mardikaid. Talvel toitub ta peaaegu ainult okaspuude seemnetest.
Suve lõpul ja sügisel korjab ta toiduvarusid. Püütud putukaid või hangitud seemneid peidab ta mitmekaupa koorepragudesse, oksaharude vahele ja okaste vahele. Sealjuures suruvad nad saagi oksa vastu altpoolt, et pealesadav lumi ei takistaks juurdepääsu sellele.
Suur-veetallaja

Suur-veetallaja ("Phalaropus tricolor") on kurvitsaline kurvitslaste sugukonnast veetallaja perekonnast, kolmest veetallaja liigist kõige suurem ja kõige vähem veelise eluviisiga.
Erinevuste tõttu teistest veetallajatest on see liik varem paigutatud ka perekonda "Steganopus".
Välimus.
Suur-veetallaja on rästasuurune kahlaja, 23 cm pikk. Tema pealagi on tuhkhall, pea külgedel ja külgkaelal on must triip. Nokk ja jalad on pisut pikemad kui teistel veetallajatel.
Hundsulestikus emaslind on ereda sulestikuga: ülalt hall ja pruun, alt valge, punaka kaela ja laikudega külgedel. Isaslind on natuke kahvatum: pruuni tagaosaga, punakad laigid on halvasti nähtavad või puuduvad hoopis. Puhkesulestik on halli- ja valgetooniline. Tibud on pealt hallid ja pruunid, alt valged, punane laik silma ümber. Talvesulestik on ülalt hall ja alt valge, aga must laik silma ümber on alati olemas.
Elupaik.
Suur-veetallaja elutseb Põhja-Ameerika kesk- ja lääneosa preeriates. Ta armastab soola ja peatub rände ajal soolajärvedel, kuhu neid koguneb suurel hulgal, näiteks Suurel Soolajärvel Utah's.
Talveks rändab ta lõunasse Ameerika ookeaniveteni kuni Tšiilini.
Suur-veetallajat on Eestis kohatud ainult ühel korral, 2004. aastal Paljassaarel.
Eluviis.
Kolmel veetallaja liigil on soorollid vahetatud. Emased on isastest suuremad ja kirevamad, võitlevad territooriumi ja isaste pärast ning kaitsevad oma pesi ja paarilist liigikaaslaste eest. Kui emane on lõpuks munenud, asub ta kohe lõuna poole teele, jättes munade haudumise ja poegade kasvatamise isaslinnu hooleks. Pesa tehakse maapinnale vee lähedusse. Pojad toidavad kohe pärast koorumist ennast ise.
Toitu otsides keerutab ta end sageli vee peal kiiresti ringi, nii et tekib veekeeris. Oletatakse, et niimoodi kergitab ta vaikses madalas vees veekogu põhjast midagi söödavat ülespoole.
Freibergi kreis

Freibergi kreis oli 1990–2008 kreis Saksimaa keskosas. Augustist 2008 osa Kesk-Saksimaa kreisist.
Kreisi omavalitsusüksused.
Sulgudes on elanike arv seisuga 31. detsember 2006.
Linnad:
Vallad:
Tundrakiur

Tundrakiur ehk punakurk-kiur ("Anthus cervinus") on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast.
Levila.
Tundrakiur elutseb Euraasia tundra ja metsatundra vööndis Skandinaaviast Alaskani. Talvitub troopilises Aafrikas, Aasia lõuna- ja idaosas, ja USA läänerannikul. Eestis on tundrakiur harv läbirändaja mais-juuni algul ja septembris.
Välimus.
Tundrakiuru üldpikkus on 14-16 cm. Hundsulestikus linnud eristuvad teistest kiurudest roostevärvi kurgualuse järgi. Puhkesulestikus erineb sarnastest sookiurust ja metskiurust tugevama seljamustri järgi. Liigi tunnuslikke häälitsusi on kõrge ja teravakõlaline ""psiii"; hoiatushüüd on "jüpp..."". Tundrakiur laulab tavaliselt lennul.
Toitumine.
Tundrakiuru põhitoidu moodustavad putukad, ämblikud, ussid ja seemned. Poegi toidab peamiselt sääskedega.
Elupaik ja pesitsemine.
Tundrakiur elutseb tundrate soistel aladel. Pesa koosneb kõrtest ja paikneb tavaliselt mätta küljel. Kurnas 5-6 muna. Pojad väljuvad pesast lennuvõimetutena ja vanalinnud hoolitsevad nende eest veel paar nädalat.
Augustusburg

Augustusburg on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Linn on tuntud kaugele paistva Augustusburgi jahilossi ja Erdmannsdorf-Augustusburgi köisraudtee poolest.
Brand-Erbisdorf

Brand-Erbisdorf on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus linn Freibergi kreisi.
Linnaosad.
Linn koosneb tuumikosast – Brand-Erbisdorfist – ning kahest äärelinnaasumist:
Max Bruch

Max Christian Friedrich Bruch (6. jaanuar 1838 – 2. oktoober 1920) oli saksa romantiline helilooja ja dirigent.
Mustoja (Lahemaa)

Mustoja on jõgi Põhja-Eestis, Lääne-Viru maakonnas, mille alamjooks paikneb Lahemaa rahvuspargi alal.
Mustoja pikkus on 26,3 km ja valgla pindala 138,9 km2. Jõe lähe asub Võipere külas ja see suubub Mustoja külas Soome lahte. 
Jõel asub kolm paisu: Vihula alumine ehk Mustoja Saeveski pais (5,7 km kaugusel suudmest), Vihula mõisa pais (6,8 km suudmest) ja Vihula ülemise paisjärve pais (7,5 km suudmest). 
Mustoja aasta keskmine arvutuslik vooluhulk Vihula alumise paisu lõikes on 1,2 m3/s. 
Mustojas elavatest kalaliikidest on tuntumad meriforell, jõeforell, jõesilm, haug, särg, teib ja ahven. Looduslike eelduste poolest peetakse jõge üheks parimatest lõheliste elupaikadest Eestis.
Jõe kohaliku nime järgi (Suurjõgi) on nime saanud Pakerordi lademe Kallavere kihistu Suurjõe kihistik.
Lalla Salma

Printsess Lalla Salma (araabia keeles الأميرة للا سلمى) (sündinud 10. mail 1978 Marokos Fèsis) on Maroko kuninga Mohammed VI abikaasa.
Perekond.
Ta abiellus kuningas Mohammed VI-ga 21. märtsil 2002 ja neil on kaks last:
Toolse jõgi

Toolse jõgi on jõgi Lääne-Viru maakonnas.
Toolse jõe lähe asub Sõmerust 2 km kirdes ja see suubub Kunda lahte. Jõe pikkus on 24 km pikk ja 84,3 km² valgalaga.
Osa Toolse jõe orust on arvele võetud ürglooduse objektina.
Vaskjõgi

Vaskjõgi on jõgi Pärnu maakonnas, Reiu jõe parempoolne lisajõgi.
Vaskjõe pikkus on 23,4 km ja valgla pindala 139 km².
Maria Teresa

Maria Teresa (sünninimi Maria Teresa Mestre y Batista-Falla; sündinud 22. märtsil 1956 Havannas Kuubal) on Luksemburgi endine suurhertsoginna, endise suurhertsogi Henri abikaasa.
Perekond.
Maria Teresa ja suurhertsog Henri abiellusid 14. veebruaril 1981 ja neil on viis last:
Komal Rājya Lakṣmī Devī

Kuninganna Komal Rājya Lakṣmī Devī (sündinud 18. veebruaril 1951) on Nepali endise kuninga Gyanendra abikaasa.
Perekond.
Ta on alates 1. maist 1970 abielus Nepali endise kuninga Gyanendraga ja neil on kaks last:
Sabīkah bint Ibrāhīm Āl Khalīfah

Sabīkah bint Ibrāhīm Āl Khalīfah (سبيكة بنت إبراهيم آل خليفة) (sündinud 1948) on Bahreini kuninga Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah abikaasa.
Perekond.
Paaril on viis last:
Alkaloidide loend

"Siin on loetletud alkaloide. Nimekiri on mittetäielik."
Airbus A300

Airbus A300 on Airbusi esimene, keskmise lennukaugusega laia kerega reisilennuk. See oli ka maailma esimene kahe mootoriga laiakereline reaktiivreisilennuk. Airbus A300 esitleti 1972. aastal. Viimane seda tüüpi lennuk ehitati 2007. aasta juulis.
Bernsbach

Bernsbach on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.
Alates 2013. aastast kuulub see Lauter-Bernsbachi linna koosseisu, enne seda oli Bernsbachi vallas.
Friedrich Ludwig Jahn

Friedrich Ludwig Jahn (11. august 1778 – 15. oktoober 1852) oli saksa võimlemispedagoog, võimlemise isa ("Turnvater"). 
Jahn tegi noortega võimlemisharjutusi, et arendada nende kehalist jõudu võitluseks prantslaste vastu. 1811. aastal asutas ta Berliinis ja mujal vabaõhuvõimlaid, leiutas võimlemisriistu (rööbaspuud, rõngad ja kangi), mis levisid koos tema ideedega peatselt kogu Euroopasse ja mõjutasid mitme võimlemiskoolkonna teket.
Pärast Napoleoni vastast vabadussõda pidas ta Berliinis loenguid saksa rahvusest. Neis loenguis avaldas ta mõtteid, mis näitasid, et Jahn oli mõnes mõttes tagurlane. Mõned professorid astusid tema kultuurilise reaktsiooni vastu välja ja muuseas puudutati ka poliitilisi küsimusi. Jahni kaitseks astusid välja Berliini ja teiste Preisi linnade võimlemisseltsid. Reaktsiooniaja valitsus oli pahane, et noorsugu on äratatud üldisest rahvuslikust unest, ja sulges kõik võimlemisasutused. Demagoogiks peetud Jahn arreteeriti ja pandi vanglasse, kus ta istus kuus aastat (kuni 1825. aastani).
Kui ta vanglast välja lasti, ei tohtinud ta elada Berliinis ega teistes linnades, kus olid ülikoolid ja gümnaasiumid. Jahni vihkas Preisi valitsus ka sellepärast, et oldi arvamisel, nagu ta olevat võtnud osa Jena "Burchenschaft"'ist ehk üliõpilaste ühingust. Jahni peale olid pahased ka niisugused mehed nagu Blücher ja Stein. Blücher palus isegi Metternichi, et see neetud võimlemisjandile lõpu teeks. Alles uue kuninga Friedrich Wilhelm IV valitsusajal sai Jahn amnestia ja võis Preisimaale tagasi tulla.
Välislingid.
Friedrich Ludwig Jahn – Saksa wõimlemise-isa. Päewaleht (1911) 15. juuni ja 16. juuni
Breitenbrunn (Saksimaa)

Breitenbrunn on asula Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisi Breitenbrunni vallas.
Breitenbrunni vald

Breitenbrunni vald on mitme valla nimi:
Väikese väina tamm

Väikese väina tamm ehk Väinatamm on tamm, mis ühendab Muhu saart Saaremaaga läbi Väikse väina ning sellel kulgeb sõidutee koos parkimisplatsidega.
Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee kulgeb 85. ja 90. km vahel Väikese väina tammil.
Ajalugu.
Tammi ehitamisele andis kaudselt tõuke 17. sajandil kehtestatud postimäärus, mille järgi tuli kõikides provintsides sisse seada kindel ja korrapärane postivedu. Kuni tammi valmimiseni 1895. aastal kasutati postiveoks madala süvisega purjepaati, ehk väina uisku.
Tammi esimesed eskiisid valmisid 1865. aastal. Nende andmetel kujunes tammi maksumuseks 60 000 – 78 000 rubla. Komisjon otsustas tammi ehitada Saare ninast üle Tõnno laiu ning projekti eelarveks määrati 28 000 rubla. Riik panustas tammi ehitusse 14 250 rubla. Lisaks panustas tammi ehitusse rahaliselt ka osa kohalikest mõisnikest.
1870. aastaks poldud ehitusega algust tehtud, sest Kuivastu mõisnik Arthur von Buxhoeveden raiskas 28 000 rubla ära.
Aastal 1894 alustati tammi ehitust. Liivimaa kuberner Mihhail Zinovjev pani 2. aprillil 1894 Kinda laiule tammi nurgakivi. Nurgakivi panekul laulis koor ja paukusid suurtükid. Sama aasta oktoobri lõpuks oli valminud 60 m tammi. Tammi ehitamisel kasutati Muhu maalinna ja Maasi ordulinnuse kive.
Tamm avati 27. juulil (vkj 15. juulil) 1896. Algul nimetati see Zinovjevi tammiks (Sinowjewi tamm). Esimesena sõitsid tammist üle Zinovjevi abikaasa ja Liivimaa kuberner Vladimir Surovtsev. Avamise puhul toimus Muhu rannas rahvale mõeldud pidu. Esimesel valmimisjärgsel kuul oli tammi ületamine tasuta. Alates juulist pidi jalakäija tasuma 5 kopikat ja hobuvankriga reisija 15 kopikat.
Esimest korda ületati tamm autoga 1906. ning bussiga 1938. aastal.
1964. aastal hakati tammi kõrvale ehitama raudbetoonist mastidest õhuliini, mis pingestati 1965. aasta sügisel peale Orissaares asuva lahutuspunkti valmimist. Väinatammi 7,8 kilomeetrine elektriliin varustas Saaremaad elektriga pea 60 aastat, kuni selle väljalülitamiseni 22. juulil 2024. aastal ning see asendati merekaabliga. Liini demonteerimine lõpetati septembris 2024, välja arvatud üks mälestuseks jäetud mast Saaremaa-poolses otsas. Üheks ajendiks õhuliini asendamisel merekaabliga oli lindude hukkumine selle traatides.
Origin

Origin (varem EA Downloader &amp; EA Link) on Electronic Artsi elektrooniline sisuedastussüsteem ("Content delivery system"), kus kasutaja saab interneti kaudu osta kaupu ning neid kohe alla laadida.
Kaarsild (Tartu)

Kaarsild on jalakäijate kaarsild Tartus kesklinna ja Ülejõe linnaosa vahel Raekoja platsi ääres raekoja vastas üle Emajõe. 
See on ehitatud teises maailmasõjas hävinenud Kivisilla kohale, selle kaldasammaste vundamentidele. Silla arhitekt on Peeter Varep.
Aastatel 1957–1959 ehitatud Kaarsild on ühesildeline ühe kaarega ja jäiga tõmbiga raudbetoonsild. Sild on kahe kõnniteega, mõlema laius on 3,15 meetrit. Kaare sille on 57,4 meetrit, kaare laius on 1,08 meetrit ja kõrgus 8 on meetrit.
Traditsiooni kohaselt peab iga Tartu Ülikooli üliõpilane vähemalt ühel eksamil läbi kukkuma ja üle kaarsilla kaare jalutama, et end tõeliseks üliõpilaseks nimetada.
Kaarsilla kõrval asub ka hävinud Kivisilla makett.
Ajalugu.
Näidisprojekt kaarsilla ehitamiseks Emajõele valmis juba 1870. aastal.
Sild on ehitatud aastatel 1957–1959 endise Kivisilla kohale, selle kaldasammaste vundamentidele. Silla projekteerija on Peeter Varep. 
1950. aastail enne silla valmimist toimus inimeste regulaarne ülevedu (paarkümmend meetrit sillakohast ülesvoolu) pika sõudepaadiga.
2017. aastal Kaarsild renoveeriti. Renoveerimise käigus laiendati silda kahe meetri võrra, muudeti silla peale- ja mahasõidud sujuvamaks ja sillale paigaldati nüüdisaegsed heli- ja valgustussüsteemid. Silla renoveerimise maksumus oli 779 967 eurot. 2017. aasta 28. detsembril valiti Kaarsilla renoveerimine Tartu aasta teoks.
Kui uuendatud silla avamiseks telliti terviklik heli- ja valguslahendus Eesti Kunstiakadeemia uusmeedia osakonna magistrantidelt, siis 2018. aastal kuulutas Tartu Linnavalitsus välja heliteoste konkursi, et leida Kaarsilla helindamiseks läbimõeldud lahendusi. Välja valiti viis teost, mille autorid olid Judith Parts, Robert Jürjendal, Meisterjaan, Marianna Liik ja Marta-Liisa Talvet.
Kurioosumid.
Kaarsild on kogunud rahvusvahelist tuntust üsna omapärasel kombel. 4. oktoobril 2007 avalikustati fotod Kaarsillal seksuaalvahekorras olevast paarist. Mõne päeva möödudes tegi avalikust seksisteenist juttu ettevõttele News International Free Newspapers Ltd. kuuluv veebiväljaanne Thelondonpaper. Seika meenutati taas 17. jaanuaril 2008, kui öösel oli Kaarsilla kaarele sikutatud voodi kahe seksuaalses asendis oleva kumminukuga. Päästeteenistus tõi voodi hommikul alla ja prügifirma viis selle prügimäele.
11. juunil 2010 tuli politseil ja päästjatel sõita Kaarsilla juurde, kui tuli teade kaarel magavast mehest. Päästetöötajad üritasid meest äratada, aga see ei õnnestunud. Mees oli nii purjus, et ärkas alles pärast seda, kui päästjad olid ta kanderaamiga alla toonud. Politsei viis mehe kainenema.
Pikkuste suurusjärgud

Järgnev loetelu sisaldab suurusi vahemikus 1,6 × 10–35 kuni 1,3 × 1053 meetrit.
Anton Bruckner

Joseph Anton Bruckner (4. september 1824 Ansfelden – 11. oktoober 1896 Viin) oli Austria helilooja.
Helilooming.
Anton Brucknerit peetakse Johannes Brahmsi (1833–1897) kõrval tähtsuselt teiseks romantilise klassitsismi meistriks. Taoline määratlus on igati põhjendatud tema teoste vormiselgusega, kuid kolleeg Johannes Brahms on samas Brucknerile tihtipeale ette heitnud liigselt massiivset temaatilist materjali ("Bruckneri sümfooniad on nagu hiigelboa pigistused"). Tõepoolest, kui arvestada romantismiajastu sümfoonia keskmiseks pikkuseks 40 minutit, siis iga Bruckneri sümfoonia kestab vähemalt 60 minutit.
Bruckneri teoste, eriti sümfooniate kontserdikavadesse võtmisel ei tohi unustada hädavajadust kontrollida, et partituur dirigendi noodikogus ja hääled orkestri omas oleksid pärit samast kirjastusest, sest paljudest suurteostest eksisteerib mitu erinevat redaktsiooni.
Kompositsioonitehniliselt on Bruckneri pillikasutus pigem konservatiivne, eelistatult kasutab pillirühmi oreli registrite sarnaselt kinniste gruppidena. Eritunnusena on märkimisväärne, et ehkki 19.sajandil olid puupillide sugulusinstrumendid juba aktiivses orkestrikasutuses, ei kasuta Bruckner oma sümfoonilistes teostes neid kunagi. Samas on Bruckner ilma Richard Wagnerit ennast arvestamata üks väheseid wagnertuubade kasutajaid orkestris (7.-9. sümfoonias).
Emmanuel Chabrier

Emmanuel Alexis Chabrier (18. jaanuar 1841 – 13. september 1894) oli prantsuse romantiline helilooja.
Playboy Poola väljaande Playmate'ide loend

Playboy Poola väljaande mängukaaslaste loend
Bregenz

Bregenz [ˈbʁeːgɛnt͡s] on linn Austrias, Vorarlbergi liidumaa pealinn. Linn asub Kesk-Euroopa suuruselt kolmanda mageveejärve Bodeni järve idakaldal, Šveitsi (läänes) ja Saksamaa (loodes) vahel.
Linn asub platool, mis langeb Pfänderi mäe jalamil mitme terrassina järveni. See on magistraalteede ristmik Reini orust Saksa Alpide eelmäestikeni, koos kruiisilaevadega Bodeni järvel.
See on kuulus iga-aastase suvise muusikafestivali Bregenzer Festspiele, samuti tantsufestivali Bregenzer Spring poolest.
Ajalugu.
Esimene asustus pärineb umbes aastast 1500 eKr. Strabon on maininud keldi hõimu brigante selles Alpide piirkonnas. 5. sajandil eKr asutasid keldid Brigantioni, mis oli üks nende tugevaimini kindlustatud paiku. Pärast lahinguid aastal 15 eKr vallutasid roomlased Brigantioni ja linnast sai Rooma laager. See sai munitsiipiumi staatuse ("Brigantium") 50. aasta paiku ja seal asus Rooma Bodeni järve laevastik. 259/260. aastal purustati Brigantium alemannide poolt, germaani rahvas, kes asus piirkonda 450. aasta paiku.
Aastatel 610–612 töötasid Bregenzis misjonäridena Columbán ja Gallus. Aastast 917 oli loss Udalrichingite elupaik (Vorarlbergi valitsev dünastia), kes kutsusid end Bregenzi krahvideks. Dünastia hääbus 1150. aasta paiku. Esimese Ulrichi poeg oli Gebhard, sündinud aastal 947. Temast sai Konstanzi piiskop. 1170. aasta paiku asutas Hugo von Tübingen (Montfort) linnalise asula (esmamainitud 1249. aastal), mida laiendati 13. ja 14. sajandil ning aastatel 1650–1652.
Linn müüdi 1451. aastal ja 1523. aastal Habsburgidele ja jätkas Austria võimu all, välja arvatud lühike Rootsi vägede okupatsioon Carl Gustaf Wrangeli juhtimisel Kolmekümneaastase sõja ajal, kuni 19. sajandini. Bregenz oli Baieri võimu all aastatel 1805–1814. Aastatel 1842–1850 ehitati Bodeni järvele sadam. Aastal 1883 ja aastatel 1889–1891 sadamat laiendati ning 1884. aastal loodi Austria laevateenistus. Raudteeühendus on aastast 1872 ja aastast 1884 üle Arlbergi. Sealt alates laienes linn ümberkaudsetele maadele.
Alates 1726. aastast on Bregenz olnud Austria administratsiooni peamine asukoht Vorarlbergis ("Obervogtei", aastal 1786 "Kreisamt", aastast 1861 Landtagi asukoht, aastast 1918 Landeshauptmanni asukoht). Rieden-Vorkloster ja Fluh liideti Bregenziga vastavalt 1919. ja 1946. aastal. Linna pommitati 1945. aastal ja purustati 72 hoonet.
Vaatamisväärsusi.
All-linn.
Vorklosteri ringkonnas on veel Maria Hilf kihelkonnakirik (1925–1931, C. Holzmeister, interjöör aastast 1980) ja Mehrerau tsistertslaste klooster.
Gebhardsbergi kaljul on jäänused Hohenbregenzi kindlusest (purustati rootslaste poolt aastal 1647).
Schönheide

Schönheide on asula Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis Schönheide vallas.
1549. aastal oli külas 20 majapidamist. 1566. aastal rajati seal metallitööstus. 1596. aastal ehitati esimene kirik ja 1669 asutati käsitööliste gild.
Femtomeeter

Femtomeeter (tähis fm) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub ühe kvadtriljondiku meetriga: 
1 fm = 10–15 = 0,000 000 000 000 001 m = 0,001 pm.
Tuumafüüsikas ja osakestefüüsikas on kasutusel niisama suur ühik fermi (tähis fm, ka f või F).
Seda ühikut kasutatakse tuumafüüsikas, sest ta on aatomituuma mõõtmetega samas suurusjärgus.
Flöha

Flöha on linn Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis, Flöha jõeZschopau jõkke suubumise kohas.
2008. aastani kuulus linn Freibergi kreisi. 2011. aasta oktoobris liideti linnaga Falkenau vald.
Linnaosad.
Linnaosad on Flöha, Gückelsberg, Plaue ja Bernsdorf.
Sosa (Saksimaa)

Sosa on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis Eibenstocki linna koosseisus.
Kuni 1. jaanuarini 2011 oli asula Sosa valla keskus.
Frauenstein

Frauenstein on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku idaosas Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus linn Freibergi kreisi.
Freiberg

Freiberg on linn Saksamaal Saksimaa keskosas, Kesk-Saksimaa kreisi halduskeskus. 2008. aastani oli endise Freibergi kreisi halduskeskus. 
Linnas on tehnikaülikool Freibergi Mäeakadeemia.
Großschirma

Großschirma on linn Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis, varem kuulus Freibergi kreisi.
Revolutsionäär

Revolutsionäär on revolutsiooni teostaja, revolutsioonivõitleja.
Mõnedel juhtudel võib liigitada revolutsioonide teostajaid riigi- ja valitsusekukutajateks või terroristideks.
Oederan

Oederan on linn Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus linn Freibergi kreisi. 1. jaanuaril 2012 liideti linnaga Frankensteini vald.
Linnaosad.
Linnaosad on Börnichen, Gahlenz, Görbersdorf, Kirchbach, Schönerstadt, Breitenau ja Lößnitztal.
Tsentrifugaaljõud

Tsentrifugaaljõud ehk kesktõukejõud on üks inertsijõududest, see tähendab, et tegu on vaid inertsist tuleneva nähtusega, mitte ringliikumise põhjusega. See tekib punktmassi või keha kõverjoonelisel liikumisel ja mõjub liikumissuunaga (trajektoori puutujaga) risti ja ringliikumise keskpunktist eemale.
Tsentrifugaaljõu moodul on määratud trajektoori kõverusraadiusega "R", keha liikumiskiirusega "v" ja massiga "m" vastavalt valemile
 formula_1.
Valearusaamad.
On levinud arusaam, et tsentrifugaaljõud tasakaalustab kehade vahelist gravitatsioonijõudu ja hoiab nii Maad kui teisi planeete ja nende kaaslasi oma orbiitidel, samuti Maa tehiskaaslasi, jne. Tegelikult ei ole see tõsi – Newtoni I seaduse järgi jätkab keha, millele ei mõju jõude, oma liikumist endises suunas ja endise kiirusega ning seetõttu peab ringjoones liikuvale kehale pidevalt mõjuma tsentripetaaljõud ehk kesktõmbejõud. Taevamehaanikas mängib kesktõmbejõu rolli gravitatsioon.
Näiline jõud.
Tsentrifugaaljõu kui inertsijõu näide on kurvi läbiv auto inimestega autos. Kui auto läbib kurvi, kalduvad inimesed autos kurvist väljapoole, justkui mõjuks neile mingi jõud. Tegelikult on tegu vaid inertsiga – inimestel autos on kalduvus liikuda endises liikumissuunas ehk otse kurvist välja.
Leoben

Leoben on linn Austrias Steiermargi liidumaal.
Asulat on mainitud kirjalikes allikates esimest korda 904. aastal, linnaõigused sai Leoben 1261. aastal.
Linnas toodetakse Gösseri õlut.
Leoben asub Muri jõe kaldal.
Sayda

Sayda on linn Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis.
Wolfsberg

Wolfsberg on linn Austria Kärnteni liidumaal, Wolfsbergi ringkonna keskus.
Linn asub Lavanttali Alpides, Koralpe mäestikust läänes Lavanti jõe orus, mis on Drava vasakpoolne lisajõgi. Kirdes ühendab maantee Packi sadula mäekurule Wolfsbergi Voitsbergiga Steiermargi liidumaal.
Omavalitsuse osad:
Ajalugu.
Wolfsbergi piirkond kuulus keskaegse Kärnteni hertsogkonna valdustesse, mis loovutati tõenäoliselt juba keiser Heinrich II poolt 1007. aastal Bambergi piiskopkonnale. Lossi linna kohal on esmamainitud 1178. aasta dokumendis kui "Wolfsperch". Külgnevast asulast sai Bambergi Kärnteni territooriumite halduskeskus ja 1331. aastal andis piiskop Werntho Schenk von Reicheneck sellele linnaõiguse.
Reformatsiooni ajal sai Bayerhofeni lossist (esmamainitud 1239. aasta dokumendis ja ümber ehitatud 16. sajandil) luterluse keskus, mis siiski vastureformatsiooni poolt maha suruti. 1759. aastal omandas Habsburgist keisrinna Maria Theresia kõik Bambergi maad Kärntenis. Wolfsbergi lossi ostis krahv Hugo Henckel von Donnersmarck 1846. aastal ja ehitas uustuudorstiilis ümber.
Teises maailmasõjas asus Prieli külas kesklinnast lõunas sõjavangide laager Stalag XVIII-A koos umbes 7000 kinnipeetavaga. Pärast sõda oli see Briti okupatsioonivägede poolt juhitud kinnipidamislaager.
Bobritzsch

Bobritzsch oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus Freibergi kreisi. 2012. aastal moodustati Bobritzschi ja Hilbersdorf vallast Bobritzsch-Hilbersdorfi vald.
Krems an der Donau

Krems an der Donau on linn Austrias Alam-Austria liidumaal. See on Alam-Austria suuruselt viies linn ja asub Viinist u 70 km läänes. Krems on oma põhikirjaga linn (ehk "Statutarstadt") ja seetõttu on see nii vald kui ka ringkond.
Krems asub Kremsi ja Doonau jõe ühinemiskohas Wachau oru idaservas, Waldvierteli lõunaosas.
Ajalugu.
Kremsi on esmamainitud 995. aastal Otto III tunnistuses, kuid asustus ilmnes juba enne seda. Näiteks leiti siit üle 27 000 aasta vanune lapse haud. See on vanim Austriast leitud haud.
11. ja 12. sajandil oli Chremis, nagu seda tollal nimetati, peaaegu sama suur kui Viin.
Kolmekümneaastase sõja lõpus vallutasid Rootsi väed 1645. aastal Kremsi, kui nad Alam-Austriasse tungisid. Keiserlikud väed vallutasid Hans Christoph von Puchheimi ja Johann Wilhelm von Hunolsteini juhtimisel 5. mail 1646 linna tagasi.
Krems on aprikoosibrändi Marillenschnaps peamine tootja. See on ka Austria hilisbaroki juhtiva maalikunstniku, joonistaja ja söövitaja Martin Johann Schmidti, keda kutsutakse "Kremserschmidtiks", kodulinn.
Transport.
Linna pearaudteejaam on ristmikul Franz-Josefi raudteest Viini, Kremser raudteest Sankt Pöltenisse, Donauuferi raudteest Spitzi ja regionaalsest raudteest Horni. See asub Stockeraueri kiirtee S5 ja Kremseri kiirtee S33 ristumiskohas ning seda läbivad Doonau tee B3, Retzeri tee B35, Kremseri tee B37 ja Langenloiseri tee B218. Krems on "Wieselbusi" bussiliinide ristmik, mis pakub radiaalset ühendust Sankt Pölteni ja Alam-Austria erinevate piirkondade vahel.
Peamised maanteed
Raudtee
Õhuliiklus
Linnas.
Linnasiseselt töötab regulaarsete ajavahemike järel neljast bussiliinist koosnev võrk. Igal suvel ühendab turismirong iidseid linnaosi muuseumide, pearaudteejaama ja Kremsi reisilaevaterminaliga.
Avalikud rajatised.
Vaba aja veetmise ja sportimiskohad.
Ujuda saab Kremser Strandbadis (siseujula) ja väljas.
Traun

Traun on Austria linn Ülem-Austria liidumaal. Tegu on Linzi eeslinnaga Trauni jõe vasakul kaldal.
Leonding

Leonding on linn Austrias Ülem-Austria liidumaal.
Amstetten

Amstetten on linn "(Stadtgemeinde)" Austria Alam-Austria liidumaal. See on Amstetteni ringkonna keskus ja ajaloolise "Mostvierteli" ("Most" – siider, "viertel" – Alam-Austria veerandik) piirkonna keskus.
Amstetten asub Linzi (60 km) ja Viini (120 km) vahel maantee ääres ja Viinist kiirrongiga veidi üle tunni kaugusel ning asub Ybbsi ja Urli jõe ääres ning Doonau jõe lähedal.
Ajalugu.
Piirkonnas on inimasustuse jälgi kivi- ja pronksiajast. Esimene ürikutes mainitud püsiasustus selles piirkonnas on Ulmerfeld 995. aastal. Amstetteni enda esmamainimine pärineb 1111. aastast. 1858. aastal sai linn raudteeühenduse ülejäänud Austria-Ungariga. 1868. aastast on see olnud ka kohaliku ringkonnavalitsuse asukoht. Teise maailmasõja ajal oli Amstettenis kaks Mauthauseni koonduslaagri all-laagrit. Linnast on pärit Josef Hickersberger.
Kohalik majandus.
Doka GmbH, mis on suur rahvusvaheline raketiste tootja/tarnija, ettevõtte peakontor asub Amstettenis.
Koolid.
Amstettenis on mitmesuguseid koole, mis vastavad selle elanike ja naaberkülade elanike vajadustele. Nende hulka kuuluvad gümnaasium, HLW Amstetten ja HAK Amstetten. Keeleõpet Amstettenis parandavad oluliselt inglise keele assistendid Ühendkuningriigist ja USA-st, kes korraldavad kohalikus piirkonnas ka regulaarselt kooliväliseid üritusi. Samuti on olemas tehniliste erialade ja käsitööliste hariduse kutseinternaat.
Ostlemine.
Amstetten pakub häid ostuvõimalusi kaubanduskeskuses, kus on ka tasuta Wi-Fi. Amstetteni peatänaval on mõned rõivapoed ja mitu restorani. Suuremate supermarketite seas on Interspar, Merkur ja Hofer.
Kultuur.
Amstettenis toimuvate ürituste üksikasjaliku teabe saamiseks võib raekoda (Rathaus) pakkuda programme ja voldikuid. Johann Pölz Halle on kohalik kontserdisaal, kus peetakse kooliballe, teatrietendusi ja kontserte. Amstettenis on iga-aastane Kulturwochen, mis on kultuuriteemaliste sügisnädalate sari. See hõlmab Amstetteni sümfooniaorkestri ja kohalike amatöördraamarühmade etteasteid, aga ka professionaalset teatrit, kabareed, jutuvestmist, loenguid ja näitusi. Talvel on Amstettenis oma jõuluturg. Suvel lõbustab amatööridest ja professionaalidest koosnev suvine muusikateater, mida nimetatakse "Musicalsummer Amstetten".
Vaatamisväärsused.
Amstettenis on mitu kirikut. Jalutusvõimalusteks on väike mets ja jõgi. Seal on sise- ja välibassein Naturbad, mis on loodud loodusliku basseini esteetika toomiseks tehisbasseini. Basseinis on saun ja liumägi. Amstettenis on mitu spordisaali ning tantsu- ja muusikakool.
Ööelu.
Amstettenis on mitu baari ja klubi. K1 asub keldris ja on populaarne nooremate peoliste seas. Samuti on kaks "metal"-baari, sealhulgas "Pandora Bar".
Transport.
Amstettenis on raudteejaam, kuhu sõidavad OEBB rongid ja Westbahni rongid. Jaamast on otserongid Linzi ja Viini ning kohalikku turismiatraktsiooni Melki.
Kapfenberg

Kapfenberg on linn "(Stadt)" Austrias Steiermargi liidumaal. Asub Mürzi jõe ääres.
Dorfchemnitzi vald

Dorfchemnitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi.
Valda kuuluvad peale Dorfchemnitzi Voigtsdorf ja Wolfsgrund.
Schwechat

Schwechat on linn Viinist kagus, mis on tuntud Viini rahvusvahelise lennujaama ja "Schwechateri" õlle poolest. Linnas asuvad Austria riikliku naftakompanii OMV rafineerimistehased.
Schwechat on saanud oma nime Schwechati jõe järgi, mis voolab läbi kesklinna. Linna allüksused "(Katastralgemeinde))" on Kledering, Mannswörth, Rannersdorf ja Schwechat.
Ajalugu.
Rooma riigi Ala Nova asula kohas on linna esmamainitud 1334. aasta dokumendis. Keiser Leopold I ja Jan III Sobieski kohtumist Schwechatis 1683. aastal pärast Viini vabastamist meenutab obelisk. Keisriväed alistasid 1848. aasta oktoobris siin peetud lahingus Ungari mässulised.
1724. aastal asutati Schwechatis tekstiilivabrik. Schwechat sai tohutult kasu Austria 19. sajandi industrialiseerimislainest, paljud tollal asutatud ettevõtted eksisteerivad siiani (näiteks Dreheri õlletehas, mille asutas 1796. aastal Franz Anton Dreher Noorem). Schwechat sai linnaks 1924. aastal ja liideti Viiniga 1938. aastal. Linna naftatöötlemistehas oli Teise maailmasõja liitlaste naftakampaania pommitamise sihtmärk, mida sihiti ka koos Heinkeli firma lõunapoolse lennukitehase kompleksiga (Saksamaal Rostock-Schmarlis asus "Heinkel-Nord", Schwechati kontorid/rajatised kandsid nime "Heinkel-Süd") alates 1943. aasta lõpust ja kestis läbi kogu 1944. aasta kevade.
Schwechatist sai omaette linn 1954. aastal. 2017. aastast kuulub see Bruck an der Leitha ringkonda, kuna Wien-Umgebungi ringkond kaotati 2016. aasta lõpus.
Majandus.
Viini rahvusvaheline lennujaam ja Austrian Airlines'i peakorter asuvad Schwechati linnas.
Kui Lauda Air oli iseseisev lennufirma, oli selle peakorter Schwechatis. Niki asus samuti Schwechatis.
Haridus.
Põhikoolid:
Keskkoolid:
Pop-kultuur.
Schwechat (kui "Megacity Schwechat") mängib olulist rolli Austria ulmefilmis' "".
Eppendorfi vald

Eppendorf on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis Maagimäestikus.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi.
Valda kuuluvad Eppendorf, Großwaltersdorf ja Kleinhartmannsdorf.
Ansfelden

Ansfelden on linn ("Stadtgemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Linzi maaringkonnas. Valda läbivad Trauni ja Kremsi jõed. Linn on tuntud eeskätt helilooja ja organisti Anton Bruckneri sünnikohana.
Ansfeldenis on Anton Bruckneri muuseum ja muusikariistade muuseum.
Stephanavan

Stephanavan on linn Armeenias Lori maakonnas.
Litokivi

Litokivi ehk litograafiakivi on peeneteraline ja savikas lubjakiviplaat, mida kasutatakse litograafias.
Litokivi kasutamine.
Litokivi lihvitakse tavaliselt 8–12 cm paksuseks. Seejärel joonistatakse kivile rasvase kriidi ja/või tuši abil kujutis, mida söövitatakse nõrga lämmastikhappe lahusega. Happe toimel ühineb värvis sisalduv rasv keemiliselt kiviga (joonisevabadel pindadel laiendab hape kivi poore ja muudab pinna vastuvõtlikuks vee toimele). Pärast seda kaetakse plaat kummiaraabikuga, et kaitsta sinna peale tehtud kujutist.
Trükkimiseks kantakse trükivärv niisutatud kivile. Värv jääb püsima joonistusele, kuna joonistuseta pinnad ei võta vee tõttu värvi vastu. Seejärel trükitakse litopressi abil soovitud arv kujutisi (kivilt on võimalik saada piiramatul hulgal tõmmiseid).
Šamlugh

Šamlugh on linn Armeenias Lori maakonnas.
Tšharentshavan

Tšharentshavan on linn Armeenias Kotajkhi maakonnas.
2011. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 20 363 inimest.
Linn on nimetatud luuletaja Jeghiše Tšharentshi järgi. Enne seda oli linna nimeks Lusavan.
Tšambarak

Tšambarak on linn Armeenias Gegharkhunikhi maakonnas.
Bābili kubernerkond

Bābil on kubernerkond, 1. järgu haldusüksus Iraagis.
Kiriku tee

Kiriku tee on mitme aadressikoha nimi Eestis:
Dhī Qāri kubernerkond

Dhī Qāri kubernerkond on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis.
Basra kubernerkond

Basra kubernerkond on 1. järgu haldusüksus Iraagis.
Diyālá kubernerkond

 
Diyālá on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis.
Karbalā’ kubernerkond

Karbalā’ kubernerkond on 1. järgu haldusüksus Iraagis.
Maysāni kubernerkond

Maysān ehk Mīsān on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis.
Wāsiţi kubernerkond

Wāsiţ on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis.
Şalāḩ ad-Dīni kubernerkond

Şalāḩ ad-Dīni kubernerkond on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Põhja-Iraagis. Seda läbib üks Iraagi kahest suurimast jõest Tigris. Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonna keskus on selle suuruselt teine linn Tikrīt, kus elas 2003. aastal 180 000 inimest. Kubernerkonna suurimas linnas Sāmarrā’s oli 2003. aastal ÜRO hinnangul 348 700 elanikku.
Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonna ala kuulus 1976. aastani Baghdadi kubernerkonda. Uus kubernerkond sai nime kurdi päritolu Şalāḩ ad-Dīni ehk Saladini järgi, kes 12. sajandil rajas Aijubiidide dünastia, valitses sultanina Egiptust ja Süüriat ning lõi Euroopa ristisõdijaid Hattini lahingus (tänapäeva Iisraeli aladel).
Kubernerkond on üks Iraagi vanima püsiasustusega piirkondi, kus on rikkalikult ajaloo- ja kultuurimälestisi ning arheoloogilisi leiupaiku. UNESCO maailmapärandi nimekirja on kantud Sāmarrā’ linn (2007) ja Assüüria muistne pealinn Assur (2003). Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonda, Tikrīti lähistele jääb ka Iraagi endise diktaatori Saddam Husseini sünnilinn Al-Awja.
Kubernerkond on saanud ulatuslikult kannatada Iraagi sõjas, sellele järgnenud Iraagi kodusõjas ning sõjategevuses ISISega, mis on vallutanud erinevaid osi kubernerkonnast, sealhulgas Tikrīti ja Sāmarrā’ linnad lühemaks ajaks 2015. aastal. 2011. aastal kuulutas kubernerkond end ühepoolselt poolautonoomseks.
Haldusjaotus.
Şalāḩ ad-Dīni kubernerkond jaguneb kaheksaks ringkonnaks:
Nīnawá kubernerkond

Nīnawá kubernerkond on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis.
Al-Qādisīyah' kubernerkond

Al-Qādisīyah' kubernerkond on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis.
Al-Muthanná kubernerkond

Al-Muthanná kubernerkond on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis.
Kirkūki kubernerkond

Kirkūki kubernerkond on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis.
2006. aasta keskpaigani kandis nime "At-Ta’mīm".
Jalalabad

Jalalabad on inimese jalgade alumised osad. 
Jalalabad on mitme koha nimi:
Aram Hatšhaturjan

Aram Hatšhaturjan (armeenia Արամ Խաչատրյան; 6. juuni 1903 Thbilisi – 1. mai 1978 Moskva) oli armeenia helilooja, kelle helilooming oli tugevasti mõjutatud armeenia rahvamuusikast.
Muusikaajalugu

Muusikaajalugu (inglise keeles "music history") on teadusharu, muusikateaduse aladistsipliin, mille uurimisvaldkonnaks on muusika ajalugu.
Host

Host (inglise keeles "host" (otsetõlkes peremeesarvuti)) on arvuti, mis jagab teistele arvutitele või muudele seadmetele infot, erinevalt teistest võrguseadmetest (näiteks ruuterist), mis kasutavad infot liikluse korraldamiseks.
Igal Interneti hostil üks või mitu unikaalset temale määratud IP aadressi. Aadressid on kas käsitsi määratud võrgu administraatori poolt või automaatselt määratud Dynamic Host Configuration Protocoli (DHCP) poolt.
Iga host on füüsiline võrgu sõlmpunkt, aga iga võrgu sõlmpunkt ei pruugi olla host. Võrguseadmed nagu modemid ja kommutaatorid tavaliselt ei saa endale IP-aadressi ja neid ei peeta hostideks. Seadmetele nagu võrguprinterid ja ruuterid küll määratakse võrgus IP-aadressid, kuid kuna nad ei ole tavaarvutid, siis nende hostiks pidamine on vaieldav.
2007. aasta Primetime Emmy auhinnad

2007. aasta Primetime Emmy auhinnad on 59. korda välja antud Primetime Emmy auhinnad. Need jagati välja 16. septembril 2007 Shrine Auditoriumis Los Angeleses.
Nominendid tehti teatavaks 19. juulil 2007.
Shim'on Peres

Shim'on Peres (kasutatakse ka nimekuju Shimon Peres; heebrea שמעון פרס‎; sünninimi Szymon Perski; 2. august 1923 Wiszniew, tollases Poolas (praegu Višnieva Valgevenes) – 28. september 2016 Ramat-Gan, Iisrael) oli Iisraeli poliitik ja riigitegelane. Ta oli Iisraeli president 15. juulist 2007 kuni 24. juulini 2014.
Poliitiline tegevus.
1977–1992 oli Shim'on Peres Iisraeli Tööpartei juht.
Peres töötas 1974–1977 ja 1995–1996 Iisraeli kaitseministrina, 1984–1986 ja 1995–1996 peaministrina, 1986–1988, 1992–1995 ja 2001–2003 välisministrina ning 1988–1990 majandusministrina.
1994. aastal sai ta koos Yits'ẖak Rabini ja Yāsir ‘Arafātiga Oslo lepingute sõlmimise eest Nobeli rahuauhinna.
30. novembril 2005 teatas Peres, et ta lahkub Iisraeli Tööparteist ja ühineb Ariel Sharoni uue erakonna Kadimaga.
2003. aastal keeldus ta armeenlaste massimõrvamist nimetama genotsiidiks, nimetades armeenlaste väiteid, et see olevat genotsiid, "mõttetuteks". Ta lisas: "Me lükkame tagasi kõik katsed otsida sarnasusi holokausti ja armeenlaste väidete vahel. Midagi holokausti-sarnast seal ei esinenud. See oli tragöödia, mis armeenlasi tabas, aga mitte genotsiid."
Iraani tuumaprogrammi teemal teatas ta 5. mail 2008: "Ma ei poolda Iraani sõjalist ründamist, kuid me peame kiiresti ja otsustavalt kehtestama rahvaste tugeva ja agressiivse koalitsiooni, mis rakendaks Iraani suhtes valusaid majandussanktsioone." Samas kõnes võrdles ta Iraani presidendi Maḩmūd Aḩmadīnezhādi üleskutset "Iisrael kaardilt pühkida" Hitleri genotsiidiähvardustega. Kolm päeva hiljem, 8. mail 2008 teatas ta sõjaväeraadiole: "Iraani president peab meeles pidama, et Iraani võib samuti kaardilt pühkida."
Peres külastas juunis 2007 Eestit ja osales Tallinna sünagoogi avamistseremoonial.
Isiklikku.
Peres oli abielus Sonya Peresega 1945–2011, kuni viimase surmani. Neil sündis kolm last.
Plancki valem

Plancki valemit kasutatakse valguse footonite energia arvutamiseks. 
See leitakse valemi formula_1 abil, kus formula_2 tähistab kvandi energiat, formula_3 Plancki konstanti ja formula_4 valguskvandi sagedust.
Burkau

Burkau (ülemsorbi keeles "Porchow") on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Burkau vallas.
Külas elas 2016. aasta 31. detsembri seisuga 2620 inimest.
Crostau

Crostau (ülemsorbi keeles "Chróstawa") on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Schirgiswalde-Kirschau linna koosseisus.
Kuni 1. jaanuarini 2011 oli see Crostau valla keskus.
2009. aastal elas külas 631 inimest.
Cunewalde

Cunewalde (ülemsorbi keeles "Kumwałd") on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Cunewalde vallas.
Demitz-Thumitz

Demitz-Thumitz (ülemsorbi keeles "Zemicy-Tumicy") on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Demitz-Tumitzi vallas.
Salme kaitseliin

Salme kaitseliin ehk Salme liin oli Wehrmachti kaitseliin Sõrve poolsaarel. 
Liinil toimusid lahingud 9. ja 10. oktoobril 1944. 9. oktoobril ründasid Saaremaal hoogsalt edasi liikunud Nõukogude väed tugevate tankiüksuste toetusel Salme liini kogu selle pikkuses ja murdsid selle kaitsesse kahes kohas sisse. Võitlused olid ägedad ja peagi selgus, et rindejoont taastada ei suudeta. Sakslased taganesid 10. oktoobril Arista liinile.
Saesaare hüdroelektrijaama pais

Saesaare pais on pais Ahja jõel Põlvamaal. 
Pais asub Põlva valla Kiidjärve ja Taevaskoja küla piiril, nii et paisu muldkeha, veehaare, ülevool ja voolurahustuskanal asuvad Kiidjärve küla maadel ning Saesaare hüdroelektrijaam Taevaskoja küla maadel.
Saesaare pais rajati seoses Saesaare hüdroelektrijaama ehitamisega aastatel 1951–1952. Kive korjati selleks Saesaare kärestikust ning mujalt jõesängist. 
Hüdroelektrijaama majandaval AS Generaatoril on Keskkonnaameti väljastatud vee erikasutusluba veekogu tõkestamiseks ja elektrienergia tootmiseks hüdroenergiast, mis kehtib kuni 14. juunini 2017. Arutluse all on paisu lammutamine selle järel, et taastada jõe loomulik voolusäng ja kaitsta jõeäärseid liivakivipaljandeid. Eesti Keskkonnaagentuuri keskkonnamõjude hinnangu aruanne jõudis järeldusele, et pais tuleb lammutada, et loodusprotsessid saaksid jätkuda ja liivakivipaljandid säiliksid. Paisu lammutamine mõjutab 27 kalaliiki, kaht linnuliiki, kohalikku turismi ja aja veetmise võimalusi, hüdroelektrijaama olemasolu ja lähikülade kaeve. 2016. aasta sügisel arutab Keskkonnaministeerium lammutamise rahastust.
Lisaks veetaseme tõstmisele ja veehoidla tekitamisele võimaldab Saesaare pais ligipääsu Ahja jõe vasakkaldale.
Pireus

 
Pireus on linn ja vald Kreekas Atika piirkonnas. See on sadamalinn Ateena linnastus.
Pátra

Pátra (vanakreeka ja puhaskreeka keeles "Πάτραι", ladina keeles "Patræ", inglise keeles "Patras") on rahvaarvult kolmas linn Kreekas, Lääne-Kreeka piirkonna keskus. 
Linn asub Peloponnesose poolsaare põhjatipus, kust maailma üks pikem vantsild Charilaos Trikoupise sild suundub üle lahe Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksuse. Linn on tänu sadamale Kreeka värav Läände, eelkõige Itaaliasse.
Kultuur.
Pátra oli 2006. aasta Euroopa kultuuripealinn.
Lárisa

 
Lárisa (kreeka keeles Λάρισα) on linn Kreekas, Tessaalia piirkonna halduskeskus. See on rahvaarvult Kreeka suuruselt viies linn.
Sport.
Linnas tegutseb jalgpalliklubi AE Lárisa 1964 ning linnas on sündinud tõkkejooksja Faní Chalkiá.
ANSI

ANSI (lühend nimest "American National Standards Institute", tõlgitud kui Ameerika Riiklik Standardite Instituut, Ameerika Standardiinstituut) on Ameerika Ühendriikide standardiorganisatsioon.
Arvprogrammpink

Arvprogrammpink ehk arvjuhtimispink ehk arvprogrammjuhtimisega tööpink on tööpink, mida juhitakse tähtedest ja numbritest koosneva programmiga. Tavaliselt kasutatakse juhtimiseks G-koodi.