Ämari vangla

Ämari vangla oli vangla Harju maakonnas tänase Lääne-Harju valla territooriumil Rummus. See lõpetas tegevuse 1. novembril 2007, kui see liideti Murru vanglaga. 
Vangla ülesanded.
Vangla ülesandeks oli vastavalt põhimäärusele:
Ämari vanglas oli kokku viis salka (ametliku nimega eluosakonda), viis üksteisest eraldatud ühiselamu tüüpi maja, kus igas elab 80–120 vangi. Ämari vanglas oli ainult üks eluosakond (V) lukustatud kambritega, ülejäänud neli eluosakonda (I, II, III, ja IV) on aga ühiselamu tüüpi hooned. Ämari kõige rangema režiimiga osas, viiendas salgas, kus säilitati eluaegseid vange, distsiplinaarkaristust kandvaid või teistest julgeoleku kaalutlusel isoleeritud kinnipeetavaid. Vanglažargoonis kutsutakse seda "valgeks majaks“. Teiste eluosakondade toad olid varustatud puidust ustega, mida ei saanud ööseks lukustada. Laagertüüpi vanglas nimetatakse kinnipeetavatele elamiseks määratud hooneid eluosakondadeks, mis sisuliselt on aga tegelikult ühiselamud. Eluruume aga tinglikult kambriteks. Ämari vanglas on ühes hoones kaks eluosakonda koos, kus asuvad eluosakonnad on üksteisest eraldatud hoone poolitamise teel koridori keskel, teistes kõikides on igas hoones üks kinnipeetavate eluosakond. 
Vanglas tegeles üldhariduse andmisega (nii põhikooli kui ka gümnaasiumi osas ja nii eesti kui ka vene keeles) alguses Rummu Erikutsekool, hiljem tegeles üldhariduse andmisega Keila Ühisgümnaasium. Samuti tegeles kutsehariduse andmisega Rummu Erikutsekool. 
Ämari Vangla territooriumil paiknevas metallitsehhis valmistas AS Eesti Vanglatööstus töömahukaid metallkonstruktsioone, mööblit, kaminaid, ahjusid, tarvikuid jne. 
Ajalugu.
JUM-422/4.
Eesti NSV Siseministeeriumi kinnipidamisasutus (JUM-422/4) pindalaga 92 743 m² valmis 15. veebruaril 1984. aastal. Vangla asus Harju rajoonis Rummu alevikus ligikaudu 9,3 hektari suuruse pindalaga valvataval maa-alal. Vangla oli mõeldud 500–550 kinnipeetavale.
PTK nr. 4.
Kinnipidamisasutuse nimetus muudeti ENSV Siseministeeriumi 17.05.1990. a käskkirjaga nr 67, Parandusliku Töö Koloonia nr. 4, moodustati Siseministeeriumi Parandusliku Töö Valitsuse baasil Kohtuotsuste Täitmise Amet.
1991. aastal toimus PTK nr. 4 rahutus, kui mitu kinnipeetavat ronisid korstna otsa, põhjuseks oli kinnipeetavate soov vanglast vabaneda
1992. aasta 11. märtsil koloonias nr. 4 alanud massiliste korratuste ajal süüdati kinnipeetavate poolt põlema ühiselamu nr 2 hoone. Kahjustused olid nii suured, et hoone tunnistati kõlbmatuks ning taastamistöid suure mahu tõttu ei teostatud. 1992. aastal toimus koloonias nr. 4 pikim vanglarahutus ning kõige suurim põgenemine. Koloonia nr. 4 massiline korratus põhjustas ka teistes vanglates rahutusi, olukorra lahendamiseks kasutati teiste vanglate ametnikke ja K-komandot. 
Ämari vangla.
Riikliku Kinnipidamiskohtade Ameti peadirektori 03.05.1994. a käskkirjaga nr 81 nimetati kinnipidamisasutused vanglateks. 
1996. aastal leidis aset rahutus Ämari Vanglas, milles osalesid 6 alkoholijoobes kinnipeetavat. Vigastati kahte vanglaametnikku ja kinnipeetavad üritasid vanglast põgeneda.
2006. aastal alustasid rohkem kui sada Ämari vangla kinnipeetavat alustasid näljastreiki, kuna nad pole rahul vangla plaaniga likvideerida vangide poolt ehitatud spordinurgad
Ämari vangla liideti 1. detsembril 2007 Murru vanglaga (justiitsministri 28.09.2007. a määrus nr 39).