Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus

Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus (esialgse nimega Rootsi Vähemusrahvuse Kultuurinõukogu Eestis) on 2007. aastal loodud eestirootslasi ja nende kultuurist huvitatuid ühendav organisatsioon. Kultuuriomavalitsuse loomise aluseks on 1993. aastal vastu võetud vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seadus. Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus tegeleb eestirootsluse säilitamise ja arendamisega Eestis ning kõigi eestirootslaste ühendamisega. Omavalitsus esindab ja kaitseb vähemusrahvuse huve, säilitab ja arendab rootsi keelt Eestis, hoiab ja tutvustab eestirootslaste identiteeti, kultuuri ning traditsioone.
2009. aastast antakse välja Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse kakskeelset ajakirja Eestirootslane. 2025.a. hakkas ajakiri ilmuma [] 
Kuni 2014. aastani kandis organisatsioon nime Rootsi Vähemusrahvuse Kultuurinõukogu Eestis. Uue nime "Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus" kinnitas kultuurinõukogu 2014. aasta 26. aprillil.
Taust.
Enne Teise maailmasõja puhkemist eestirootslased vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seaduse alusel oma kultuuromavalitsuse moodustamiseni ei jõudnud. Pärast seda, kui suurem osa rahvusrühmast sõja ajal Rootsi ümber asus, jäi Eesti elama enam kui 1000 eestirootslast. Omakeelsete haridusasutuste puudumise, segaabielude ja rannikualade piiritsoonideks muutmise tõttu sellest arvust oma identiteedi säilitamiseks ei piisanud. Ka Rootsis jäi peamiselt Eestis sündinute vananemise ja suremise tõttu eestirootslaste ühistegevus soiku. Kuid pärast Eesti taasiseseisvumist eestirootslaste huvi taastus ja tegevus aktiveerus. Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse juures peetavas rahvusnimekirjas on end eestirootslasena identifitseerinud ligikaudu 500 isikut.
Esimene siinseid eestirootslasi ja nende kultuurist huvitatuid ühendanud organisatsioon Eestirootslaste Kultuuri Selts loodi juba 1988. aastal. Sarnaseid eesmärke kandis ajakirja Ronor väljaandmine, Noarootsi Gümnaasiumi loomine ja Rannarootsi Muuseumi rajamine.
Kultuuriomavalitsuse loomine.
Eestirootslased alustasid oma kultuuriautonoomia loomisega 2006. aastal, mil asutati Rootsi Vähemusrahvuse Kultuurinõukogu Eestis. Aasta hiljem toimusid esimesed valimised ja vastloodud juhtorgan kultuurinõukogu kogunes esmakordselt 25. veebruaril 2007.Rootsi Hariduse Selts esitas Eestis elava rootsi vähemusrahvuse rahvusnimekirja koostamiseks Kultuuriministeeriumile taotluse 2006. aasta 10. jaanuaril. Sama aasta juulis otsustas valitsus laiendada kultuurinõukogu valijate hulka ka Rootsis elavatele eestirootslastele. Valimiste peakomitee alustas oma tööd 2006. aasta septembris.
Kultuurinõukogu valimistel osalemise eelduseks on Eesti kodakondsuse omamine ( alaline elukoht võib olla väljaspool Eestit). Rahvusimekirja kuulumine on eelduseks nii kultuuriomavalitsuse juhtorgani kultuurinõukoguvalimistel osalemiseks kui ka kandideerimaks uue kultuurinõukogu valimistel.Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse juhtorganiks olev 21-liikmeline kultuurinõukogu valitakse igal kolmandal aastal. Esimest korda toimusid valimised 2007. aastal ja on seejärel toimunud aastatel 2010, 2013, 2016, 2019, 2022. Uue kultuurinõukogu valimised toimuvad 7.-9.november 2025.
Struktuur.
Kultuuriomavalitsuse tööd kontrollib 21-liikmeline kultuurinõukogu, mis valib oma esimesel istungil omavalitsuse tööd korraldava viieliikmelise juhatuse, juhatuse esimehe, kultuurinõukogu esimehe ja aseesimehe ning sihtasutuse nõukogu. Kultuurinõukogu juriidiline keha on Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse Sihtasutus, millel on kolmeliikmeline nõukogu ja nõukogu poolt valitav kaheliikmeline juhatus.
Kultuuriomavalitsuse tegevus.
Suurematest üritustest korraldab kultuuriomavalitsus eestirootslaste laulu- ja tantsupidu, mida on korraldatud aastatel 1933, 2013, 2016, 2021 ja 2024. Koostöös viiakse ellu mitmeid koostööprojekte. Tegevuses juhindutakse rannarootsi kultuuriruumi strateegiast.
Kultuuriomavalitsus annab välja aunimetust "Eestirootslaste kultuurikandja" inimesele, inimrühmale või organisatsioonile, kes on tutvustanud rannarootslaste kultuuripärandit erinevates eluvaldkondades või kultuuripärandit silmapaistvalt hoidnud ja arendanud. Koos Hans Pöhli nimelise medaliga antava aunimetuse on muuhulgas pälvinud ka Rootsi kuningas Carl XVI Gustaf. Aunimetust jagatakse aastast 2015.