tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pööravere külanõukogu

Pööravere külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Halinga külanõukoguga.
Pühajärve külanõukogu

Pühajärve külanõukogu oli külanõukogu Otepää, Elva ja Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja liideti seejärel Otepää külanõukoguga.
Pühalepa külanõukogu

Pühalepa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Pühalepa vallas. Külanõukogu keskus asus algul Partsi asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pühalepa külanõukogu 1950. aasta septembris Hiiumaa rajooni koosseisu.
1954. aasta juunis liideti Pühalepa külanõukoguga likvideeritud Palade ja Suuremõisa külanõukogu territooriumid. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Võitluse", "Rahu eest", V. I. Lenini nimeline ja "Nõukogude Kaluri" kolhoos ning Hiiumaa Kalakombinaat. Külanõukogu keskus asus Reikama külas.
1973. aasta veebruaris viidi külanõukogu keskus Reikama külast üle Hellamaa külla.
1973. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 246 km² ja elanike arv 1599.
Pühaste külanõukogu

Pühaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Pühaste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Aakre vallas. Külanõukogu keskus asus Palamuste külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pühaste külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.
1954 juunis Pühaste külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Aakre külanõukoguga.
Eesti NLP Instituut

Eesti NLP Instituut on juhtiv neurolingvistilise programmeerimise (NLP) õppeasutus Eestis, mis pakub sellel erialal nii aastaseid diplomikursuseid kui ka lühemaid koolitusi ettevõtetele ja asutustele. 
Instituudi sisulist tööd ja õppetegevust juhivad selle asutajad Ave Eero (NLP treener, psühholoog), Viive Einfeldt (NLP treener, psühholoog) ja Külli Looman (NLP treener, terapeut).
Eesti NLP Instituut asub Pärnus.
Halja Klaar

Halja Klaar (17. detsember 1930 Antsla – 20. veebruar 2021) oli eesti filmikunstnik. 
Ta lõpetas 1950. aastal Antsla Keskkooli. 1957. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maaliteaduskonna teatridekoratsiooni eriala. 
Aastatel 1957–1986 töötas ta Tallinnfilmis lavastuskunstnikuna. Ta on kujundanud 20 mängufilmi, sealhulgas "Ohtlikud kurvid" ja "Vallatud kurvid", "Inimesed sõdurisinelis", "Punane viiul", "Reigi õpetaja", "Tuulte pesa", "Tuuline rand", "Hullumeelsus", "Ukuaru" ja 13 nukufilmi.
Story Musgrave

Franklin Story Musgrave (sündinud 19. augustil 1935 Bostonis Massachusettsis) on Ameerika Ühendriikide arst ja endine NASA astronaut.
Ta on sündinud Bostonis, kuid kodulinnaks peab Lexingtoni Kentucky osariigis.
Karjäär.
1996. aastal sai temast teine astronaut, kes on osalenud kuuel kosmoselennul. Samuti on ta kuue akadeemilise kraadiga ilmselt harituim astronaut. Ta töötab Disney's Imaginering Groupi ja Applied Mindsi (California) konsultandina.
Isiklikku.
Tal sündis seitse last, kellest üks on surnud.
Musgrave'i hobid on male, lennundus, kirjanduskriitika, luule, mikroarvutid, langevarjuhüpped, fotograafia, lugemine, jooksmine, sukeldumine ja liuglend.
Douglas Hofstadter

Douglas Hofstadler (sündinud 15. veebruaril 1945) on Ameerika Ühendriikide epistemoloogiaprofessor ja polühistor, kelle teadustöö keskendub minataju (iseenese tajumine välise maailma suhtes), teadvuse, kunsti loomise, kirjandusliku tõlke ning matemaatika- ja füüsikaalaste avastuste uurimisele. 
Hofstadteri raamat "Gödel, Escher, Bach: An Eternal Golden Braid" (1979) võitis Pulitzeri preemia üldteaduse kategoorias ja National Book Awardi (tol ajal nimega American Book Award) teaduse alal. Tema 2007. aastal ilmunud raamat "I Am a Strange Loop" võitis Los Angeles Timesi raamatuauhinna teaduse ja tehnoloogia kategoorias.
Hellamaa raamatukogu (Hiiumaa)

Hellamaa raamatukogu on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tempa külas. Raamatukogu juhataja on Maili Eller.
Käina raamatukogu

Käina raamatukogu on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina asulas Käina vallamaja ruumides. Raamatukogu juhataja on Maili Uibo.
Palade raamatukogu

Palade raamatukogu on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas Palade põhikooli ruumides.&lt;ref name="zone.ee/paladermtk"&gt;https://web.archive.org/web/20171127091509/http://web.zone.ee/paladermtk/?p=raamatukogu (vaadatud 26.11.2017)&lt;/ref&gt; Raamatukogu juhataja on Ene Vannas.
Suuremõisa raamatukogu

Suuremõisa raamatukogu on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Suuremõisa külas. 
Raamatukogu juhataja on Enel Transtok.
Aseri raamatukogu

Aseri raamatukogu on Viru-Nigula valla raamatukogu haruraamatukogu. Raamatukogu asub Viru-Nigula vallas Aseris, Keskpõik 2.
Avinurme raamatukogu

Avinurme raamatukogu on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Avinurme asulas Avinurme Gümnaasiumi ruumides.
Raamatukogu juhataja on Heli Nigul.
Looja

Looja on üldlevinud ja mitut tähendust ja tähendusvälja omav sõna.
Looja nimetuse all mõeldakse kõige sagedamini mingit jumalikku olendit, kosmilist väge või isikut, kes on loonud nähtava ja nähtamatu universumi. Sõna "looja" tähendus tuleneb sageli kontekstist ja on kasutuses paljudes valdkondades. Looja võib tähendada muuhulgas raamatu autorit, heliteose loojat ehk heliloojat, mõne erakordse seadme või leiutise loojat ehk leiutajat.
Looja religioosses kontekstis.
Looja kui jumal on erinevates religioonides üsna laialdaselt tõlgendatud. Monoteistlikes religioonides on jumalat kui ülimat olendit, keda kummardada ja teenida, ainult üks. Jumal loojana on loonud nähtava ja nähtamatu universumi. Suhe looja ja loodu on vahel on monoteistlikes religioonides sarnane – loodu allub loojale. Polüteistlikes religioonides on jumalaid palju ning igaühel neist on teatud valitsemise valdkond või piirkond. Looja küsimus ei ole fundamentaalne, sest eksistentsi teke ehk selle loomine ei ole põhjustatud ühe olendi suunatud tahtest, vaid on pigem kui orgaaniline sündmuste jada. Samas esineb teisi polüteistlikke religioone, kus looja on loodu tekke juures ime läbi või pooljuhuslikult või jääb looja ja loodu vahekord ebamääraseks. Samuti võib looja küsimus olla religioonis täiesti sekundaarne.
Looja mittereligioosses kontekstis.
Looja mittereligioosses kontekstis on isik, kes on mingi loomingulise protsessi tulemusena loodud teose autor või teostaja ehk looja.
Tänapäeval nimetatakse loojaks põhiliselt ühiskonnale mingi väärtuse või rikkuse andjat. Esineb loomeinimeste ühinguid, liitusid, loomekeskuseid, mis võimestavad ja eesmärgistavad loomeinimeste ehk loojate tegevust. Loomepuhangu ehk inspiratsiooni võib vallandada lai spekter looja ümber olevatest nähtustest (näiteks ühiskonna protsessid, sotsiaalne keskkond, isiklikud kogemused, mõjutused kaasautorite loomingust).
Juriidilises tähenduses rakendub loojate suhtes autorikaitseseadus, mis kehtib muuhulgas kunsti, muusika ja kirjandusteostele ning arvutiprogrammidele.
Jonathan Miller

Sir Jonathan Wolfe Miller, CBE (21. juulil 1934 London – 27. november 2019 London) oli inglise teatri- ja ooperilavastaja, näitleja, televisiooniesineja, humorist, arst (neuroloog) ja polühistor. 
Miller õppis loodusteadusi ja meditsiini Cambridge'i St John's College'is, bakalaureusekraadi ("Baccalaureus Chirurgiae") sai 1959. aastal.
Iisaku raamatukogu

Iisaku raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku asulas Iisaku Gümnaasiumi ruumides. Raamatukogu juhataja on Aili Karukäpp.
Raamatukogu asutati 1907.
Kiviõli linnaraamatukogu

Kiviõli linnaraamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Kiviõli linnas aadressil Viru tänav 7. Raamatukogu juhataja on Pille Naur.
Eddi Gutenkauf

Eddi Gutenkauf (6. veebruar 1928 – 19. detsember 2024) oli Luksemburgi vehkleja. 
Ta võistles 1960. aasta suveolümpiamängudel individuaalses ja meeskondlikus epees.
Kohtla-Nõmme raamatukogu

Kohtla-Nõmme raamatukogu (varem ka "Kohtla-Nõmme vallaraamatukogu") on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Kohtla-Nõmme asulas Kohtla-Nõmme rahvamaja ruumides. Raamatukogu juhataja on Kristina Kiiver.
Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U18 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. 
Viimati uuendatud pärast 25. septembril 2022 peetud mängu Šotimaaga.
Kurtna raamatukogu

Kurtna raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Illuka vallas Kurtna külas Kurtna mõisa peahoone ruumides. Raamatukogu juhataja on Jaana Toss.
Maidla raamatukogu

Maidla raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Savala külas. Raamatukogu juhataja on Pille Tropp.
Eric Lander

Eric Steven Lander (sündinud 3. veebruaril 1957) on Ameerika Ühendriikide matemaatik ja geneetik, Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi (MIT) bioloogia professor, endine Whitehead Instituudi liige ning MITi ja Harvardi Broadi Instituudi asutajaliige-direktor, polühistor, kes on pühendanud oma karjääri inimese genoomi uurimisele. Ta oli eesistuja USA president Barack Obama teaduse ja tehnoloogia nõustajate nõukogus.
Stephen Wolfram

Stephen Wolfram (sündinud 29. august 1959) on briti-ameerika polühistor, arvutiteadlane, füüsik ja ärimees. Ta on tuntud oma töö tõttu arvutiteaduse, matemaatika ja teoreetilise füüsika alal.
Ta on raamatu "A New Kind of Science" autor.
2012. aastal nimetati ta American Mathematical Society üheks eestkõnelejaks. Stephen Wolfram oli imelaps.
Aegviidu rahvamaja

Aegviidu rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Anija vallas Aegviidu asulas. Rahvamaja juhataja on Virge Palmsalu.
Rahvamaja asutati 1922.
Jõelähtme valla kultuurikeskus

Jõelähtme valla kultuurikeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jõelähtme külas. Keskuse alla kuuluvad kõik Jõelähtme valla kultuuriasutused (Kostivere kultuurimõis, Neeme rahvamaja, Loo kultuurikeskus ja Jõelähtme rahvamaja), noortekeskused ja Kostivere päevakeskus.
Kultuurikeskuse direktor on Elle Himma.
Keskus asutati 2014.
Kernu valla rahvamaja

Kernu valla rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kernu vallas Haiba külas. Rahvamaja juhataja oliMerle Beljäev.
Rahvamaja valmis 1984.
Kiili rahvamaja

Kiili rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kiili vallas Kiili asulas.
Rahvamaja ajalugu ulatub aastasse 1962, kui Kiilis avati Rahva Võidu kolhoosi keskuses uus kontor-klubihoone. 1990. aastatel nimetati asutus ümber Kiili rahvamajaks.
Rahvamajas tegutseb teiste seas Kiili kunstide kool.
Kiisa rahvamaja

Kiisa rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Saku vallas Kiisa asulas Kiisa vabaajakeskuse ruumides. Rahvamaja juhataja on Marianne Rande.
Kose-Uuemõisa külakeskus

Kose-Uuemõisa külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Kose vallas Kose-Uuemõisa asulas.
Imelaps

Imelaps on määratletud psühholoogia-alases kirjanduses kui kuni 10-aastane laps, kes on keskmisest andekam erakordseid oskusi nõudval alal ja/või loob mingil alal tulemit täiskasvanud eksperdi ja/või esineja tasemel.
Imelaps on tundlikus eas laps, kelle arengust määrab tugevasti sotsiaalne keskkond, kelle puhul saame rääkida tema unikaalsetest kognitiivsetest võimetest ja tehnikast ning kes eristub eakaaslastest ainulaadse intellektuaalse maailmapildi poolest.
Imelapsed on haruldased ja mõnedes valdkondades puuduvad imelapsed üldse. Imelaps ei pruugi alati olla väljapaistev täiskasvanuna.
Eestipärastatud mõiste vunderkind (saksa keeles Wunderkind, sõna otseses mõttes "imelaps"; inglise keeles wonder child, "prodigy," pärineb ladinakeelsest sõnast "prodigium" – jumalate antud märk või enne tuleviku kohta) kasutatakse mõnikord "imelapse" sünonüümina, eriti meedias. Samuti kasutatakse meedias mõistet vunderkind, et tunnustada neid noorukeid või noori täiskasvanuid, kes saavutavad edu ja tunnustust varakult karjääri alguses.
Näiteid.
Muusikas: Wolfgang Amadeus Mozart, Franz Liszt, Felix Mendelssohn, Frédéric Chopin, George Enescu, Evgeny Kissin, Teresa Milanollo, Dika Newlin, David Helfgott, Heimo Haitto, Ruth Slenczynska, Alex Prior; Niccolò Paganini, Yehudi Menuhin, Sofia Gubaidulina. Prantsuse heliloojat Camille Saint-Saëns`i on tunnustatud muusikaajaloolaste poolt kui üks suurimaid muusikalisi imelapsi, kuid tema ema oli ettevaatlik ning ei tahtnud ära kasutada oma poja oskusi, kartes, et see põhjustaks talle emotsionaalseid probleeme.
Males: Paul Morphy, Bobby Fischer, Samuel Reshevsky, Polgár Judit, Magnus Carlsen, Sergei Karjakin, Paul Morphy, José Raúl Capablanca, Mihails Tāls; Sven Magnus Øen Carlsen
Matemaatikas: Carl Friedrich Gauss, Évariste Galois, Shakuntala Devi, Srinivasa Ramanujan, Ruth Lawrence, János Bólyai, John von Neumann, Terence Tao, March Boedihardjo, William James Sidis, Zerah Colburn, Maria Gaetana Agnesi, Norbert Wiener;
Kirjanduses: Rabindranath Tagore, Arthur Rimbaud, Carlos Blanco, Thomas Chatterton, S. E. Hinton;
Kunstis: Pablo Picasso, Wang Ximeng;
Spordis: Wayne Gretzky, Pelé, Matti Nykänen, Jennifer Capriati, Kelly Sildaru;
Filosoofias: Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, Saul Kripke, Jeremy Bentham;
Keeltes: William James Sidis
Teaduses: Blaise Pascal, Thomas Young, Murray Gell-Mann
Antiigi alal: James Harries
Meditsiinis: Gregory R. Smith
Näitlemises: Shirley Temple, Macaulay Culkin
Majanduses: õed Knjazevad ()
Maria Kolk

Maria Kolk (25. november 1910 — 6. juuni 2018) oli eesti pikaealine, alates 14. novembrist 2017 kuni surmani vanim Eesti elanik.
Maria Kolgil oli abielust Eduard Kolgiga kaks tütart ja üks poeg. Nende tütar Ellen Kolk on skulptor, teine tütar, Laine Pirn on Eesti Põllumajanduse Akadeemia lõpetanud piimandusala spetsialist, kes töötas aastaid Võru piimakombinaadis, poeg Enno Kolk on Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna emeriitdotsent.
2017.–2018. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

2017.–2018. aasta maailma karikasari laskesuusatamises on 41. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas 24. novembril 2017 Östersundis ja lõppes 25. märtsil 2018 Tjumenis.
Võistluste ajakava.
IBU maailma karikasarja 2017.–2018 hooaja kalender.
Maardu kultuuri- ja infokeskus

Maardu kultuuri- ja infokeskus on asutus Harju maakonnas Maardu linnas aadressil Karjääri tänav 4. 
Asutuse haldusalasse kuuluvad Maardu rahvamaja, Maardu vaba aja keskus ja Maardu infokeskus.
Rahvamaja juhataja on Aleksei Onohhov.
Neeme rahvamaja

Neeme rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas. Rahvamaja on Jõelähtme valla kultuurikeskuse allasutus. Rahvamaja tegevust juhib Sirje Põllu.
Oru külakeskus

Oru külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Kose vallas Oru külas.
Külakeskuse hoones tegutseb ka Oru raamatukogu ja Oru noortekeskus.
Padise rahvamaja

Padise rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Padise külas.
Padise rahvamaja haldab Lääne-Harju Kultuurikeskus. Kogukonnamajas korraldatakse kultuuriüritusi, tegutsevad segakoorid, lastekoor, rahvatants, rahva teater, puhkpill, eakate ansambel, noortetuba.
Harkujärve Põhikool

Harkujärve Põhikool on algkool Harju maakonnas Harku vallas Harkujärve külas.
Kool asutati 1990. aastal.
Sotsiaalfilosoofia

Sotsiaalfilosoofia on sotsiaalse käitumise, ühiskonna interpretsioonide ja sotsiaalsete institutsioonide tõlgendamisega seotud küsimuste uurimine pigem eetiliste väärtuste kui empiiriliste suhete poolest. Sotsiaalfilosoofid asetavad uue rõhu poliitiliste, õiguslike, moraalsete ja kultuuriküsimuste sotsiaalsete kontekstide mõistmisele ja uute teoreetiliste raamistike arendamisele, alates sotsiaalsest ontoloogiast, hooleeetikast kuni kosmopoliitsete demokraatia, inimõiguste, soolise võrdsuse ja globaalse õigluse teooriani.
Alamharud.
Sotsiaalfilosoofia ja eetika või väärtusteooriaga seotud küsimused on sageli märkimisväärselt kattuvad. Teised sotsiaalfilosoofia vormid on poliitiline filosoofia ja õigusfilosoofia, mis on suures osas seotud ühiskonna, riigi ja valitsuse ja nende toimimisega.
Sotsiaalfilosoofia, eetika ja poliitiline filosoofia jagavad omavahel tihedaid sidemeid teiste sotsiaalteaduste erialadega. Omakorda on sotsiaalteadused ise sotsiaalteaduste filosoofia jaoks keskne huvi.
Keelefilosoofia ja sotsiaalne epistemoloogia on alamväljad, mis sotsiaalse filosoofiaga olulisel määral kattuvad.
Asjakohased teemad.
Mõned teemad, mida käsitletakse sotsiaalfilosoofia all, on:
Sotsiaalfilosoofid.
Nimekiri filosoofidest, kes on tegelenud muuhulgas sotsiaalfilosoofiaga:
Aale Käsitöö

Aale Käsitöö OÜ on Eesti rõivaettevõte. Ettevõte valmistab ja müüb muu hulgas ka eesti rahvarõivad. Ettevõte asutati 1992.
Ettevõttel on kaks salongi: "Viru Käsitöö Salong" ja "Pärnu Käsitöö Salong".
Ingrid van Engelshoven

Ingrid Katharina van Engelshoven (sündinud 12. juulil 1966 Delftis) on Hollandi poliitik, ta kuulub erakonda Demokraadid 66. Ta oli 26. oktoobrist 2017 kuni 10. jaanuarini 2022 Hollandi haridus- ja kultuuriminister.
Ta sündis aastal 1966 Delftis. Ta õppis politoloogiat Nijmegeni Radboudi Ülikoolis ja õigusteadust Leideni Ülikoolis.
Ta oli 26. oktoobrist 2017 kuni 10. jaanuarini 2022 Hollandi haridus- ja kultuuriminister.
Ahula rahvamaja

Ahula rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Albu vallas) Ahula külas. Ahula rahvamaja on asutuse Albu Valla Rahvamajad struktuuriüksus. Rahvamaja juhataja on Malle Lomp.
Ala rahvamaja

Ala rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas (enne 2017. aastat Helme vallas) Ala külas. Rahvamaja juhataja on Liivi Arro.
Anna vaba aja maja

Anna vaba aja maja on kultuuriasutus Järva maakonnas Paide linnas Anna külas aadressil Kanarbiku tee 4.
Asutus asutati 2002. aastal.
2018. aastal sai asutuse juhatajaks Signe Roos.
2024. aastast kuulub Anna vaba aja maja Paide Muusika- ja Teatrimaja koosseisu.
Arhippa Perttunen

Arhippa Perttunen (1769 Latvajärvi, Arhangelogorodi kubermang – 7. detsember 1841 Latvajärvi) oli Karjala runolaulik, kelle lauludel põhineb märkimisväärne osa (umbes üks kolmandik) Elias Lönnroti koostatud Soome rahvuseeposest "Kalevala".
Kokku on Arhippalt kirja pandud ligi 80 laulu (kokku üle 4000 värsirea). Nende laulude poeetilist väärtust ja täielikkust on hinnanud kõik tema runodega tegelenud teadlased.
Elulugu.
Ta sündis 1769. aastal Latvajärve külas Valge mere Karjalas. Tema sünniaeg oli pikka aega selgusetu. Lönnröt oli oma märkmetes kirjeldanud Arhippat 80-aastase vanamehena, seetõttu arvati ta olevat sündinud 1754. aastal. Petroskoi folklorist Toivo Väisänen tegi 1962. aastal Arhangelski arhiivis kirikuraamatute järgi kindlaks, et Perttuse tegelik sünniaasta on 1769.
Runolaulmist õppis ta isalt, keda kutsuti Suur-Iivanaks. Iivana oli kala-, põllu- ja laulumees, kes muuhulgas oli tuntud suure kasvu ja jõu poolest.
Arhippa elas Latvajärvel kogu oma elu, suri 1841. aastal ja on maetud küla kalmistule.
Kohtumine Lönnrotiga.
25. aprillil 1834 kohtus Arhippa Latvajärvel Elias Lönnrotiga, kes oli parajasti sealkandis oma viiendal rahvaluulekogumisretkel. Kahe-kolme päeva jooksul kirjutas Lönnröt üles suure hulga Arhippa lauldud repertuaarist (üle 4000 värsirea), millest olulisema osa moodustasid mitmed Kalevala-ainelised runolaulud, nende hulgas näiteks "Sampo tsükkel". Lönnröt pidas Arhippat kõige meisterlikumaks ja teadjamaks laulikuks, keda ta kunagi oli kohanud. Samuti arvas ta, et neid laule poleks võimalik olnud enam kusagilt mujalt leida. Arhippa ise ütles Lönnrötile, et tema isa oli olnud temast mitu korda võimekam laulik, ja väitis, et isa laulurepertuaari üleskirjutamine oleks võtnud nädalaid. Lisaks avaldas ta arvamust, et runolaulmise ajad olid juba möödas, ning arvas end kuuluvat viimasesse lauluoskajate põlvkonda.
Isiklikku.
Perttusel oli neli poega, kellest Miihkali ja Matti olid samuti laulikud. Matti suri noorelt ja seetõttu on tema laulud jäänud üles kirjutamata. Miihkali aga on Arhippa järel üks tuntumaid runolaulikuid, kellelt on üles kirjutatud umbes 70 runo, ühtekokku 3500 värssi, sealhulgas mitmed Kalevala-ainelised.
Arhippat ja Miihkalit mainitakse põgusalt "Kalevala kuulsaimate laulikutena" Lennart Meri 1970. aasta dokumentaalfilmis "Veelinnurahvas", millest osa filmiti Latvajärve saarel.
Arhippa lapselapselaps Tatjana Perttunen (1881–1963) oli samuti tuntud runolaulik. Temaga 1960. aastal toimunud kohtumist kirjeldatakse Aino Perviku ja Eno Raua poolfiktiivses noorsoole mõeldud reisijutus "Rein karuradadel".
Mälestuse jäädvustamine.
Tema järgi on nimetatud mitu tänavat Karjala Vabariigi asulates ja Karjala Vabariigi riiklik autasu.
Samuti on tema järgi nimetatud Arhippa Perttuse fond, mis tegeleb Valge mere Karjala kultuuripärandi uurimise ja kaitsega.
Külluse printsiip

Külluse printsiip (inglise keeles "principle of plenitude") väljendab seisukohta, et loodu eksistents ja külluslikkus peab olema sama suur kui eksistentsi võimalikkus, olles seega kooskõlas oma lõpmatu ja ammendamatu allikaga. Printsiibi nimetas nõnda Arthur Lovejoy (1873–1862), kes käsitles seda mõistet oma teoses "Olemise suur ahel" ("The Great Chain of Being: A Study of the History of an Idea", 1936). Külluse printsiip rakendub olemise ahelas.
Printsiibi filosoofilised põhjendused.
Kui lõpmatul ammendamatul allikal oli alust muuta mingid võimalikkused tegelikuks – ja me teame, et see alus on tal olnud, sest tegelik maailm on ju olemas – siis pidi tal olema alus aktualiseerida iga tema loomusega kooskõlaline võimalikkus. Kui mõni asi, mis võiks eksisteerida, jääks eksisteerimata, siis see viitaks loova printsiibi ahtrusele või "kadedusele".
Arthur Lovejoy on eristanud külluse printsiibi kahte versiooni: staatiline versioon, milles universum on pidevalt külluses ja mitmekesisuses ja ajutine versioon, milles universumi küllus ja mitmekesisus järk-järgult aja jooksul kasvavad.
Ajalugu.
Külluse printsiip sisaldus arusaamades suurest olemise ahelast, mis ulatus madalaimast ussikesest kõrgeima seeravini (sest see tagab ka olendite olemasolu meie ning Jumala vahel). Seda sisaldab ka 18. sajandi lõpu ja 19. sajandi optimistlik usk, et hing tõuseb või vähemalt võib tõusta täiuslikkuse astmeid mööda pidevalt kõrgemale.
Arthur Lovejoy täheldas selle printsiibi tähtsust kreeka ja keskaja mõtlemises. Külluse printsiibi algeid leidub Lovejoy arusaama järgi vanakreeka filosoofi Platoni dialoogis "Timaios", kus autor rõhutab kõigi võimalikkuste translatsiooni aktuaalseks tegelikkuseks.
Lisaks Platonile on külluse printsiibil olnud ajaloo lõikes mitmeid toetajaid: Epikuros, Augustinus, Canterbury Anslem, Aquino Thomas, Spinoza, Kant, Giordano Bruno.
Samuel Morland

Sir Samuel Morland, 1. baronet (1625 – 30. detsember 1695), ka Moreland, oli 17. sajandil tegutsenud inglise akadeemik, polühistor, diplomaat, spioon, leiutaja ja matemaatik, kes on seotud varajaste arvutusmasinate, hüdraulikaseadmete ja auru jõul töötavate agregaatide arenguga.
Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U19 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa.
Viimati uuendatud pärast 21. oktoobril 1997 peetud mängu Fääri saartega.
Arete

Arete (Ἀρήτη; umbes 400 eKr – umbes 330 eKr) oli Vana-Kreekas kürenaikute koolkonna filosoof, Aristippose tütar. Arete oli üks väheseid naisfilosoofe Vana-Kreekas.
Arete õppis filosoofiat oma isalt Aristipposelt, kes oli olnud Sokratese õpilane. Arete omakorda hakkas filosoofiat õpetama oma pojale Aristippos Nooremale, kes sai hüüdnimeks μητροδίδακτος 'emalt õppinu'. Teda on nimetatud kürenaikute koolkonna juhiks pärast Aristippost, kuid koolkonna formaalne rajaja võis olla hoopis Aristippos Noorem. 
Sokraatikute kirjade seas on arvatavasti 1. sajandist pärinev fiktiivne Aristippose kiri Aretele. Selle kirja järgi elas Arete üsna jõukalt Küreenes. Aristippos ütleb Aretele: "sul on veel kaks aeda, millest piisab luksuslikuks eluks; kui sulle jääks ka ainult vara Berenices, oleks seda rohkem, kui oleks tarvis külluslikuks eluks." Aristippos soovitab Aretel pärast tema surma ning pojale parima hariduse andmist minna Ateenasse. Ta peaks elama koos Xanthippe ja Myrtoga, võtma Lamproklest oma lapsena ning adopteerima "Euboise tütre, keda sa kohtlesid, nagu ta oleks vaba". Kuid eelkõige kutsub ta Aretet "hoolt kandma väikese Aristippose eest, et ta oleks meie ja filosoofia vääriline; see on tegelik pärandus, mille ma talle jätan, sest muus suhtes saavad Küreene võimumeestest talle vaenlased."
John Augustine Zahm (varjunimega Mozans) väitis, et Giovanni Boccacciol olid kasutada mõningad Vana-Kreeka kirjutised, mille põhjal ta sai kiita Arete mitmekülgseid saavutusi.
Arete kohta on öeldud, et ta on avalikult õpetanud kolmkümmend viis aastat Atika koolides ja akadeemiates loodus- ja moraalifilosoofiat, kirjutanud nelikümmend raamatut ning loendanud oma õpilaste seas kokku sada kümme filosoofi. Ta oli oma kaasmaalaste poolt nii kõrgelt austatud, et tema hauaplaadile kirjutatud epitaaf kuulutas, et ta oli Kreeka hiilgus ja omas Helena ilu, Thirma voorust, Aristippose sulge, Sokratese hinge ja Homerose keelt.
Ükski Arete teos ei ole säilinud.
Zernogradi rajoon

Zernogradi rajoon (vene keeles "Зерноградский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Zernogradi linn.
Rajoon piirneb põhjas Vesjolõi rajooniga, idas Tselina rajooniga, kagus Jegorlõkskaja rajooniga, lõunas Krasnodari kraiga ja läänes Bagajevskaja rajooniga.
Rajooni pindala on 2663 km². Elanike arv oli 2012. aastal 57 565, 2009. aastal 60 936 ja 2002. aastal 66 481.
Zernogradi rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Zernogradi linna) ja kaheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Gaidamatška, Jegorlõtšok, Kagalnik, Kugo-Eja, Ternovaja ja Metšjotka.
Azovi rajoon

Azovi rajoon (vene keeles "Азовский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Azovi linn (ei kuulu Rostovi rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Mjasnikovi rajooniga ja Doni-äärse Rostoviga, kirdes Aksai rajooniga, idas Kagalnitskaja rajooniga, lõunas ja läänes Krasnodari kraiga ja loodes Aasovi merega.
Rajooni pindala on 2861,93 km². Elanike arv oli 2012. aastal 93 637, 2009. aastal 90 873 ja 2002. aastal 92 568.
Azovi rajoonis on 99 asulat ja nad kuuluvad kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu.
Aprioorne otsustus

Aprioorne otsustus on Immanuel Kanti tunnetusteooria järgi kogemusest sõltumatu ja paratamatu kehtivusega otsustus. 
Analüütilised aprioorsed otsustused on täiusliku teadmise otsustused, mille tõesus ei tugine kogemustel.
Sünteetilised aprioorsed otsustused on üldkehtivad, paratamatud.
Otsustus on Kanti arvates mõte, teadmise väljendus.
Raadi külanõukogu

Raadi külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tartu külanõukoguga.
Raasiku külanõukogu

Raasiku külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Haljava, Läti ja Aruküla külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 156 km² (1977).
Raasilla külanõukogu

Raasilla külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koidu külanõukoguga.
Raikküla külanõukogu

Raikküla külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Raikküla vallas. Külanõukogu pindala oli 245 km² (1977).
Raja külanõukogu

Raja külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kasepää vallas. Külanõukogu pindala oli 44 km² (1977).
Rajangu külanõukogu

Rajangu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1973.
Rakvere külanõukogu

Rakvere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rakvere vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Tõrma külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rakvere külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Rakvere külanõukoguga likvideeritud Karitsa ja Kloodi külanõukogu maad ning osa Porkuni külanõukogu maadest. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Energia", "Sõpruse", "Vapruse", "Sädeme" ja "Valguse" kolhoos, Kullaaru Puukool, Tõrma Karusloomakasvandus ja Paide Rajoonidevahelise Elusloomade Ostu-müügi Kontor. Külanõukogu keskus asus Tammikualuse külas.
1963 juunis viidi külanõukogu keskus Tammikualuse külast üle Rakvere linna.
1972. aastal liideti Rakvere külanõukoguga Assamalla sovhoosi maad, samas eraldati Rakvere külanõukogust Vinni näidissovhoosi maad, mis liideti Kaarli külanõukoguga.
1974. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 189 km² ja elanike arv 3274. 
1982. aastal eraldati Rakvere külanõukogust 3230 ha suurune maa-ala koos Assamalla, Kullenga ja Lemmküla külaga, mis liideti Tamsalu külanõukoguga.
Randvere külanõukogu

Randvere külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kuressaare külanõukoguga.
Rannametsa külanõukogu

Rannametsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Rannametsa külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Häädemeeste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Pulgoja külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rannametsa külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu.
Rannametsa külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territooriumist koos likvideeritud Krundiküla külanõukogu maadega moodustati Häädemeeste külanõukogu.
Rapla külanõukogu

Rapla külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rapla vallas. Külanõukogu pindala oli 228 km² (1977).
Raudna külanõukogu

Raudna külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. 
Külanõukogu moodustati 1954 juunis Heimtali, Parastuma ja Puiatu külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 111 km² (1977).
Reidle külanõukogu

Reidle külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Reidle külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Antsla vallas. Külanõukogu keskus asus Reidle külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Reidle külanõukogu 1950 septembris Antsla rajooni koosseisu.
1954 juunis Reidle külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Antsla külanõukoguga.
Remniku külanõukogu

Remniku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Remniku külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vasknarva vallas. Külanõukogu keskus asus Remniku külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Remniku külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu.
1954 juunis Remniku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alajõe külanõukoguga.
Restu külanõukogu

Restu külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sangaste ja Urvaste külanõukoguga.
Ridala külanõukogu

Ridala külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Ridala vallas. Külanõukogu pindala oli 256 km² (1977).
Riidaja külanõukogu

Riidaja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Riidaja külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Põdrala vallas. Külanõukogu keskus asus Riidaja külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Riidaja külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Riidaja külanõukoguga likvideeritud Leebiku külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Üksmeele",
"Vanemuise", "Helge Tee" ja S. Ljahhovi nimeline kolhoos.
Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega arvati Riidaja külanõukogu 1959 veebruarist Valga rajooni koosseisu.
1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 111 km².
Ristiküla külanõukogu

Ristiküla külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Surju külanõukoguga.
Roosna külanõukogu

Roosna külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Ambla külanõukoguga.
Roosna-Alliku külanõukogu

Roosna-Alliku külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Järva-Jaani külanõukoguga. 
Aastal 1987 moodustati samanimeline külanõukogu, mille asemele 1992. aastal moodustati Roosna-Alliku vald.
Ruila külanõukogu

Ruila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kernu vallas. Külanõukogu keskus asus Ruila külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Ruila külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu.
1954 juunis Ruila külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Haiba külanõukogu maadega moodustati Kernu külanõukogu.
Russalu külanõukogu

Russalu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Russalu külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Varbola vallas. Külanõukogu keskus asus Russalu asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Russalu külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Russalu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Varbola külanõukogu koosseisu.
Antoniuse Gild

Antoniuse Gild on Tartus tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis ühendab kutselisi kunstnikke ja käsitöölisi. Ühingu eesmärk on edendada Eesti kunsti ja käsitööd. Ühing haldab Tartu kesklinnas asuvat kultuuri-, kunsti- ja käsitöökeskust Antoniuse õue.
Ajalooliselt oli Antoniuse Gild 18.–20. sajandil käsitöölisi ühendav gild.
Thomas Drozda

Thomas Drozda (sündinud 24. juulil 1965 Piberbachis) on Austria poliitik, ta on Austria Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli 25. maist 2016 kuni 18. detsembrini 2017 Austria kultuuriminister.
Ta sündis aastal 1965 Piberbachis Linz-Landis Ülem-Austrias. Ta on lõpetanud Linzi ülikooli.
Ta on 25. maist 2016 kuni 18. detsembrini 2017 Austria kultuuriminister.
Armeenia-Eesti Kultuuri Selts

Armeenia-Eesti Kultuuri Selts on Eesti selts, mis muu hulgas tutvustab armeenlaste kui vähemusrahvuse kultuuri Eestis ja edendab kultuurisidemeid kahe riigi/rahvuse vahel. Selts asutati 1999 ja see tegutseb Tallinnas. Seltsi eesotsas on Brigitta Davidjants.
Arsise kellade kool

Arsise kellade kool on huvikool, mis tegutseb Tallinnas ja Tartus. Koolis õpetatakse muusikat käsikellade abil. Kooli haldab Arsis OÜ.
Kool avati 1999. Kooli asutaja ja juhataja on Aivar Mäe.
Koolis õpib tänapäeval umbes 300 õpilast.
Assikvere haridusselts

Assikvere haridusselts on haridusselts Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Selts tegutseb Assikvere seltsimajas.
Selts asutati 1926 "Halliku hariduse seltsina". Selts taasasutati 1992 ja praegust nime kannab alates 2011.
Assikvere seltsimaja

Assikvere seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Majas tegutseb Assikvere haridusselts.
Maja ehitati 1932.
2006 avati majas Anna Haava mälestustuba.
August Pulsti õpistu

August Pulsti õpistu on Viljandis Pärimusmuusika Aidas tegutsev vabahariduskool. Koolis õpetatakse ka pärimusmuusikaga seotut. Kool on nimetatud eesti vanavarakoguja ja muusikategelase August Pulsti järgi.
Seitsmes laps

"Seitsmes laps" (taani keeles "Det syvende barn") on Erik Valeuri romaan (žanrilt "Nordic noir"). Ilmunud: 2011. Tõlge taani keelest eesti keelde 2016, Varrak. Tõlkinud Jaan Pärnamäe. Romaan on saanud Klaasist Võtme auhinna 2012.
Andra Teede ("Skandinaavia lastetoa sünge saladus") kirjutab, et seitse last raamatu pealkirjas tähendab prestiižika Taani lastekodu beebide toa seitsme voodi maimukesi, kes kohtuvad nelikümmend aastat hiljem pärast lapsendamist ja uue identiteedi pealesurumist. On üks heaolu-mõtteviisi ja maailma kõige õnnelikumate inimestega rikka väikeriigi kõige piinlikumaid saladusi, et veel 1960. aastate olid Taanis abordid keelustatud. Samas oli abieluvälise lapse kasvatamine naistele kohutav alandus ja põhimõtteliselt välistatud. Nõnda pani valitsus ohtra maksumaksjarahaga õla alla peaaegu et luksuslikele lastekodudele ja efektiivsele lapsendamisprotsessile. Kuid kõigest determineeritud tegutsemisest hoolimata ei ole elu nii lihtsalt kammitsetav ja kõik need parandamis-, korrastamis- ja teadasaamispüüdlused ei pruugi saada eesmärgipärast ja ilusat lõppu. 
Eriti mõnes rikkas heaoluriigis nagu Taani on lihtne ette kujutada, et inimeste eksistents järgib mingit kronoloogilist rada, kuigi see on pikitud juhustest. Isegi kõige suuremaid hüppeid kutsutakse sellel rajal elu juhusteks. Seda eksiarusaama jagavad usklikudki ja väidavad, et käivad Jumala rada. Kuid kui saatus loob oma hoolikaid mustreid, ei toimu see suure pidulikkuse ega väärikate käeliigutuste saatel, vaid just nagu mingis mängus või lapse rahutushetke ajal – seepärast me ei märkagi, mis tegelikult toimub, enne kui on hilja.
Kuivakari

Kuivakari on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi neemest 2 kilomeetrit loodes asuv kivine 0,25 hektari suurune saar (laid), kus pesitsevad ainult kajakad. Saare rannajoone pikkus on 293 meetrit.
Saar on kivise pinnamoega ja rohttaimestikuga. Karist põhja pool langeb merepõhi järsult, umbes poole km kaugusel on sügavus juba umbes 20 meetrit. Kuivakarist idakirde suunas asub suur rändrahn Vahakivi. Vee sügavus piirkonnas on umbes 8,5 meetrit.
Kuivakari kuulub Lahemaa rahvusparki ja on looduskaitse all.
Esiliiga 2018

Esiliiga 2018 on Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 28. hooaeg, mis algas veebruaris ja lõppeb novembris 2018.
Liigatabel.
Esiliiga üleminekumängud.
Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2019 kolmandaks jäänud meeskonnaga.
"Kohtla-Järve JK Järve võitis koondtulemusega 3:2 ja tõusis Esiliigasse."
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Hooaja esimene pool.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Hooaja teine pool.
Esiliiga B 2018

Esiliiga B 2018 on Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, Esiliiga B, 6. hooaeg, mis algas veebruaris ja lõppes novembris 2018.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Hooaja esimene pool.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Hooaja teine pool.
Narva teenetemärk

Narva teenetemärk on alates 2010. aastast antav Narva linna autasu, mis antakse füüsilistele isikutele Narva linnale osutatud eriliste teenete eest.
Teenetemärk on valmistatud hõbedast, märgi suurus 29,3×29,3 mm, vapiosa taust on sinine ning ümbritsetud viljapeadega.
Grava mõis

Grava mõis (saksa keeles "Kohlhausen", läti keeles "Gravas muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Lubeja mõis

Lubeja mõis (saksa keeles "Lubey", läti keeles "Lubejas muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Ozolamuiža mõis

Ozolamuiža mõis (saksa keeles "Eckhof", varem "Ohselshof", läti keeles "Ozolamuiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Liezēre mõis

Liezēre mõis (saksa keeles "Lösern", läti keeles "Liezēres muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Gulbērise mõis

Gulbērise mõis (saksa keeles "Gulbern", läti keeles "Gulbēru muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Līdere mõis

Līdere mõis (saksa keeles "Lüdern", läti keeles "Līderu muiža") oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Luke Lasteaed Segasumma

Luke lasteaed Segasumma on Tartu maakonnas Nõo vallas tegutsev lasteaed.
Luke lasteaed Segasumma on liitunud projektiga "Kiusamisvaba lasteaed" ja Tervist Edendavate Lasteaedade võrgustikuga.
Samuel Reshevsky

Samuel Reshevsky (sündinud Samuel Herman Reshevsky; 26. november 1911 Ozorków – 4. aprill 1992 New York) oli poola male imelaps (ta õppis malet mängima nelja-aastaselt) ja hiljem juhtiv Ameerika male suurmeister. 
Reshevsky sündis Ozorkówis Łódźi lähedal Poolas juudi perekonnas. 
Ta oli pretendent male maailmameistrivõistlustel alates 1930. aastate keskpaigast kuni 1960. aastate keskpaigani: 1948. aastal Haagis ja Moskvas peetud male maailmameistrivõistlustel, mis pidi selgitama uue maailmameistri pärast Aleksandr Alehhini surma (1946), jagas Reshevsky 3.-4. kohta Paul Keresega. Turniiri võitis Mihhail Botvinnik. 
1953. aastal pretendentide turniiril Zürichis, mille võitja sai MM-tiitlimatšile, jagas Reshevsky 2.–4. kohta Paul Kerese ja David Bronšteiniga. Mihhail Botvinnik jäi endiselt maailmameistriks. 
1968. aastal pretendentide turniiril ei saanud Reshevsky Viktor Kortšnoist jagu ega pääsenud veerandfinaalist edasi. Turniiri võitis Boriss Spasski. 
Ta oli kaheksakordne USA male meistrivõistluste (U.S. Chess Championship) võitja. Ta paistis alati silma erakordse turniirimängijana, meisterliku positsioonimängijana ja oli vajadusel hiilgav taktik. Ta mõtles avanguid arendades kaua ja leidis end seetõttu sageli ajahädas olevat, kuid tihti tegi see rahutuks pigem tema vastaseid kui teda ennast.
Elukutselise maletajana ei piirdunud Reshevsky vaid malemänguga: ta oli ametilt raamatupidaja ja hinnatud malest kirjutaja. Tema kirjutiste seas on "Reshevsky on Chess" (1948), "How Chess Games Are Won" (1962), "Great Chess Upsets" (1976) ja "The Art of Positional Play" (1978), samuti tema rivaalide Bobby Fischeri ja Boris Spasski matši analüüs 1972. aasta male maailmameistrivõistlustel. Lisaks kirjutas ta maleveerge ajakirjadesse ja The New York Timesile.
Birži mõis (Sēļpilsi kihelkond)

Birži mõis (saksa keeles "Groß-Buschhof", läti keeles "Biržu muiža") oli riigimõis Kuramaal Jēkabpilsi kreisis Sēļpilsi kihelkonnas.
Kujmuiža mõis

Kujmuiža mõis (saksa keeles "Kujen", läti keeles "Kujas muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Jaunlazdona mõis

Jaunlazdona mõis (saksa keeles "Neu-Lasdohn", läti keeles "Jaunlazdonas muiža") oli rüütlimõis, hiljem Lazdona kõrvalmõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Patkule mõis

Patkule mõis (saksa keeles "Gilsen", läti keeles "Patkules muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Prauliena mõis

Prauliena mõis (saksa keeles "Praulen", läti keeles "Praulienas muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Sarkaņi mõis

Sarkaņi mõis (saksa keeles "Heydenfeld", varem "Klodtshof", läti keeles "Sarkaņu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Palvere külakeskus

Palvere külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Kose vallas Palvere külas.
Keskuse juhendaja on Jana Kruusement.
Külakeskus koos noortetoaga avati jaanuaris 2007.
Vasalemma valla huvikeskus

Vasalemma valla huvikeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Vasalemma vallas Vasalemma asulas. Keskuse juhataja on Mari Tomp.
Keskus haldab ka Vasalemma seltsimaja.
Riisipere kultuurimaja

Riisipere kultuurimaja (varem ka "Nissi valla kultuurikeskus", "Nissi kultuurikeskus", "Riisipere kultuurikeskus") on kultuurikeskus, mis tegutseb Harju maakonnas Saue vallas Riisipere asulas.
Varem tegutses kultuurikeskus Nissi valla asutusena (Nissi Valla Kultuurikeskus) ja selle koosseisu kuulus ka Turba kultuurimaja. Keskuse juhataja oli Kaja Vahar. 2020. aastast on see Saue Kultuuri- ja Huvikeskuse struktuuriüksus.
Kaarepere rahvamaja

Kaarepere rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kaarepere külas. 
Rahvamaja on ümberehitatud kunagisest valla magasiaidast, mida Kaarepere Vabatahtlik Tuletõrje Ühing kasutas juba varem aastaid seltsimajana. Rahvamaja juurdeehitus avati pidulikult 06. detsembril 1936. aastal. 
1946. aastal nimetati maja Kaarepere Kultuurimajaks, 1999. aastal taas Kaarepere Rahvamajaks. 
2016. aastast oli Kaarepere rahvamaja Palamuse Kultuuri üks tegevuskohtadest. 
2023. aastast haldab maja Jõgeva Valla Kultuur. 
Kaarepere rahvamaja loovjuht on Helgi Kaeval.
Kasepää rahvamaja

Kasepää rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kasepää külas. Rahvamaja juhataja on Terje Lill.
Pala kultuurimaja

Pala kultuurimaja on kultuurimaja Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Pala külas. 
Maja haldab Peipsiääre Valla Kultuuri- ja Vabaajakeskus. Pala kultuurimaja kultuuritöötaja on Margit Soieva. 
Majas tegutsevad segarühm Tuuritajad, naisrühm Keerutajad, naisvõimlejad ja seltskonnatantsijad. 
Pala kultuurimaja (valmides Pala kolhoosi kontor-klubi) avati 12. oktoobril 1968. aastal.
Palamuse rahvamaja

Palamuse rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Palamuse vallas Palamuse alevikus.
Rahvamaja on ehitatud enne 1900.
Alice ja Elisabeth Cahen d'Anvers

"Alice ja Elisabeth Cahen d’Anvers", ka "Roosa ja sinine", on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri (1841–1919) teos.
Prantsuse pankuri Louis Cahen d'Anversi tütreid Alice'it ja Elisabethi kujutav maal asub alates 1952. aastast São Paulo kunstimuuseumi kogudes.
Saare rahvamaja

Saare rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kääpa külas. Rahvamaja haldab SA Kalevipoja Koda.
Rahvamaja valmis 1934 ja see oli ümberehitus endisest magasiaidast. Maja omanik on olnud Saare Põllumeeste Selts.
1960. aastate alguses nimetati rahvamaja ümber kultuurimajaks.
Rahvamaja kõrval asub Kalevipoja muuseum.
Tabivere rahvamaja

Tabivere rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Tartu vallas Tabivere alevikus.
Praegune rahvamaja tegutseb endisest kauplus-sööklast ümber ehitatud hoone teisel korrusel. 
Majas on suur saal lavaga, fuajee ning koosoleku- ja ringiruumid. Saal mahutab kuni 200 inimest kontserdiks või muuks ürituseks, laudadega peo korral kuni 100 inimest.
Alumisel korrusel tegutseb noortekeskus ning on ruumid hambaarstile, juuksurile, küünetehnikule ja kohvikupidajale.
Rahvamajas on tegutsenud auhindu võitnud Tabivere Harrastusteater ja Teater EHK.
Tabivere vana kultuurimaja asus Voldis, kunagises Voldi VTÜ seltsimajas, mis hävis täielikult tulekahjus 11. mail 2001.
Vanas rahvamajas korraldati 2001. aasta märtsis esimene vabariiklik Külateatrite festival.
Tabivere rahvamaja juhataja on 2022. a sügisest Anette Lauri.
Laleh' park

Laleh' park (pärsia keeles پارک لاله "Pârk-e Laleh"; endise nimega "Park-e Farah", šahhinna Farah Diba järgi) on suur puhkeala Iraani pealinnas Teheranis. 1966. aastal rajatud pargi pindala on 35 hektarit.
Park piirneb lõunas Keshavarzi puiestee (pärsia keeles بلوار کشاورز, ‘farmerite puiestee’), idas põllumajandusminiteeriumi, loodes Iraani vaibamuuseumi ja läänes Teherani kaasaegse kunsti muuseumiga.