tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tsurunomai sild

Tsurunomai sild (jaapani 鶴の舞橋 "Tsurunomai-hashi") on puitsild Tsuruta linnas Aomori prefektuuris Jaapanis. Sild ühendab Tsugaru-fujimi järve loodeosas moodustunud 200 meetri laiuse järvesopi kaldaid.
Puitsild on tehtud jaapani krüptomeeriast ja see on üks Jaapani pikkadest puitsildadest (pikim on Hōrai sild, mille pikkus on 897 meetrit). 
Tsurunomai sild on Tsuruta linna vaatamisväärsusi ja asub maalilises Fujimi järvepargis, kus leidub palju õnnekurgi. Jaapanlaste meelest meenutab madalate sillakaartega rajatis õnnekurgi õhus liuglemas, taustaks Iwaki vulkaan.
Tsurunomai silla üldpikkus on 300 m ja see ehitati 1994. aastal.
Kateřina Neumannová

Kateřina Neumannová (sündinud 15. veebruaril 1973 Písekis) on Tšehhi endine murdmaasuusataja. Olümpiavõitja (2006) ja kahekordne maailmameister (2005 ja 2007). Ta on 2007. aasta kevadel lõppenud karjääri jooksul võitnud 11 suurvõistluste medalit.
Neumannová sai esimese maailmameistrivõistluste medali 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Trondheimis, hiljem lisandus veel suurvõistluste hõbe- ja pronksmedaleid. 2005. aasta MM-il Oberstdorfis tuli ta 10 km distantsil vabastiilis maailmameistriks.
2006. aasta olümpiamängudel Torinos pidi Neumannová suusavahetusega sõidus finišisirgel tunnistama Kristina Šmiguni paremust ja saanud hõbemedali 1,9-sekundilise kaotusega. Kuid 30 km ühisstardiga vabastiilis distantsil tuli ta 1,4-sekundilise edumaaga Julija Tšepalova ees olümpiavõijaks.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Kateřina Neumannová osales 143 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 48 korda, millest 18 korral kõige kõrgemale astmele.
Altamira (täpsustus)

Altamira on mitme koha nimi.
Iwate prefektuur

Iwate prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare põhjaosas. Asub Vaikse ookeani kaldal, põhjas piirneb Aomori prefektuuriga, läänes Akita ja lõunas Miyagi prefektuuriga.
Loodus.
Suurim jõgi on Kitakami jõgi.
Sümbolid.
Iwate prefektuuri tunnuslind on faasan ("Phasianus colchicus"), tunnuspuu on punane mänd ("Pinus densiflora") ja tunnuslill printsessipuu õis ("Paulownia tomentosa").
Haldusjaotus.
Iwate prefektuur on jaotatud 33 omavalitsuseks, millest 14 on linnad (市 "shi").
Eetika mõisteid

"Siin on loetletud eetika mõisteid.
Tasuta tarkvara

Tasuta tarkvara ehk priivara (inglise keeles "freeware") on tasuta levitatav tarkvara. Selle kasutamisel võidakse ette näha kasutuskoha, -aja, -viisi või muid piiranguid. Samuti võib olla kasutajal endal keelatud tasuta tarkvara paljundada ja levitada. Tasuta tarkvara lähtekood ei pruugi olla avalik.
Nimi.
"Tasuta tarkvara" ehk "priivara" tuleb inglise keele sõnast "freeware", kusjuures sõnal "free" on antud juhul tähendus "tasuta", mitte "vaba". Tasuta tarkvara on saadaval tasuta ja annab enamasti ainult väga piiratud õigusi kasutajatele.
"Vabavara" ehk "Vaba tarkvara" vastab inglise keele mõistele "free software", kus sõna "free" viitab vabadustele, mis antakse tarkvara kasutajatele. Vaba tarkvara lähtekood on avalik, kasutajal on õigus teha lähtekoodis muudatusi ning neid levitada kas tasuta või tasu eest.
Heiki Vallaste arvutisõnastik pakub "freeware" vasteks kas "priivara" või "tasuta tarkvara". Pingviin.org Linux-kasutajate kogukond hoiatab terminite "tasuta tarkvara" ja "vabavara" segamini ajamise eest, mida võib mõnelt vanemalt veebisaidilt leida.
Mõned väljatoodud litsentsipiirangud.
Mõned tuntumate tasuta tarkvara nimetuste litsentsid keelavad selle tarkvara organisatsioonides kasutamise (sh ärides, mittetulundusühingutes, õppe-eesmärkideks jne), piirates kasutuseesmärgid vaid kodusteks või isiklikeks.
Isikliku eesmärgi klausel litsentsis võib kasutuse piiri ähmastada, põhjustades küsimusi, et kas niisugust tarkvara võib kontoris kasutada või mitte. Sellistel puhkudel on võib soovitada järgmist:
Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel

Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel koosnesid kolmest medalialalt, mis toimusid 10. veebruarist kuni 13. veebruarini Park Citys.
Simon Ammannist sai kahekordne olümpiavõitja, olles ajaloo teine ​​suusahüppaja pärast Matti Nykäneni, kes on ühtedel olümpiamängudel võitnud kaks individuaalset kuldmedalit.
Peaaegu kuu enne esimesi olümpiavõistlusi sattus Simon Ammann õnnetusse. Willingenis toimunud maailmakarikavõistlusteks treenides astus ta vale sammu ja kukkus. Hüppaja viidi haiglasse, kus tal diagnoositi kaelalülide vigastus, arvukalt sinikaid ja kriimustusi. Vaatamata raskele kukkumisele jätkas sportlane treeninguid nädal pärast haiglast lahkumist ja teatas, et stardib olümpiavõistlustel Salt Lake Citys.
Tulemused.
Normaalmägi.
 
&lt;br&gt;Finaal: 10. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60
&lt;br&gt;Riike: 21
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Jani Soininen, 
&lt;br&gt;Maailmameister 2001 : Adam Małysz, 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Suur mägi.
 
&lt;br&gt;Finaal: 13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60
&lt;br&gt;Riike: 21
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Kazuyoshi Funaki, 
&lt;br&gt;Maailmameister 2001 : Martin Schmitt, 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Meeskonnavõistlus.
 
&lt;br&gt;Finaal: 18. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 13 riiki 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: &lt;br&gt;
&lt;br&gt;Maailmameister 2001: 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: &lt;br&gt;ROK-i veebilehel&lt;br&gt;FIS-i veebilehel
Naturalism (täpsustus)

"Naturalism" on mitmetähenduslik sõna.
Julija Tšepalova

Julija Tšepalova (sündinud 23. detsembril 1976 Komsomolskis Amuuri ääres) on evengi päritolu Venemaa murdmaasuusataja. Kolmekordne olümpiavõitja (1998, 2002 ja 2006) ning kolmekordne juunioride ja kahekordne täiskasvanute maailmameister (2001 ja 2005).
Augustis 2009 avalikustati, et Julija Tšepalovalt jaanuaris 2009 võetud dopinguproovist leiti keelatud ainet EPO-t. Pärast uudise avaldamist teatas Tšepalova sportlaskarjääri lõpetamisest.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikas.
Julija Tšepalova osales karjääri jooksul 169 MK-etapil ja jõudis poodiumile 33 korral, millest 18 korral kõige kõrgemale astmele.
Isiklikku.
Tšepalova oli aastatel 2000–2006 abielus Dmitri Ljašenkoga. Abielust sündis tütar Olesja (2003). Teist korda abiellus ta Vassili Rotševiga. Abielust sündis tütar Vasselina (2007).
Shimane prefektuur

Shimane prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas. Asub Jaapani mere kaldal.
Loodus.
Shimane prefektuuri kuuluvad Oki saared. Suurimad järved on Shinji ja Nakaumi järv.
Sümbolid.
Shimane prefektuuri tunnuslind on laululuik ("Cygnus cygnus"), tunnuspuu on Thunbergi mänd ("Pinus thunbergii") ja tunnuslill põõsaspojeng ("Paeonia suffruticosa").
Haldusjaotus.
Shimane prefektuur on jaotatud 23 omavalitsusüksuseks, millest 8 on linnad (市 "shi").
Magnus Ingesson

Magnus Ingesson (sündinud 18. veebruaril 1971) on endine rootsi murdmaasuusataja.
Saavutused.
Maailmameistrivõistlused.
2001 Lahtis
2003 Val di Fiemmes
Hirosaki

Hirosaki (jaapani keeles 弘前) on linn Jaapanis Aomori prefektuuris Honshū saare põhjaosas.
Hirosaki tuntuim vaatamisväärsus on Hirosaki loss.
Elanike arv on 183 100 (2009).
Hirosakis kasvatatakse umbes 20% Jaapani õunatoodangust.
Lähedal asub Iwaki mägi, mis sarnaneb kujult Fuji mäele.
UNESCO maailmapärandi nimistu

UNESCO maailmapärandi nimistu (inglise keeles "World Heritage List") on UNESCO koostatav nimekiri maailma kultuuri- ja looduspärandist, mille UNESCO maailmapärandi komitee on leidnud olevat kogu inimkonna pärandi seisukohalt üliolulised.
Maailmapärandi nimistu koostamine sai alguse ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsioonist, mis võeti vastu UNESCO peakonverentsil Pariisis 16–23. novembril 1972. Konventsiooni on seisuga oktoober 2024 ratifitseerinud 192 liikmesriiki ja 4 muud riiki. 
Nimistut haldab maailmapärandi komitee, kuhu kuuluvad 21 liikmesriigi esindajad. Komitee liikmed valitakse neljaks aastaks. 2009. aasta oktoobris valiti viieks aastaks komitee liikmeks ka Eesti.
Seisuga 16. juuli 2025 kuulub UNESCO maailmapärandi nimekirja 1248 objekti, sealhulgas 972 kultuuri-, 235 loodus- ja 41 segaobjekti 170 liikmesriigis. Kõige rohkem objekte on Itaalias (61), Hiinas (60) ja Saksamaal (55). Ühtegi UNESCO maailmapärandi nimistu objekti pole 26 konventsiooni ratifitseeritund riigis.
A.
Afganistan
Albaania
Alžeeria
Ameerika Ühendriigid
Andorra
Antigua ja Barbuda
Argentina
Armeenia
Aserbaidžaan
Austraalia
Austria
B.
Bahrein
Bangladesh
Belgia
Benin
Bermuda
Boliivia
Botswana
Brasiilia
Bulgaaria
Burkina Faso
C.
Colombia
E.
Ecuador
Eesti
Egiptus
Elevandiluurannik 
Etioopia
F.
Filipiinid
G.
Gabon
Gambia
Ghana
Gibraltar
Gruusia
Gröönimaa
Guatemala
Guinea
H.
Haiti
Hiina
Hispaania
Holland
Honduras
Horvaatia
I.
Iirimaa
Iisrael
India
Indoneesia
Iraan
Island
Itaalia
J.
Jaapan
Jordaania
K.
Kambodža
Kamerun
Kanada
Kasahstan
Katar
Keenia
Kesk-Aafrika Vabariik
Kongo Demokraatlik Vabariik
Kreeka
Kuuba
Küpros
L.
Laos
Leedu
Liibanon
Liibüa
Läti
M.
Madagaskar
Malaisia
Malawi
Mali
Malta
Maroko
Mauritius
Mehhiko
Moldova
Montenegro
Mosambiik
N.
Nepal
Nicaragua
Niger
Norra
O.
Omaan
P.
Paapua Uus-Guinea
Pakistan
Panama
Peruu
Poola
Portugal
Prantsusmaa
Põhja-Makedoonia
R.
Roheneemesaared
Rootsi 
Rumeenia
S.
Saksamaa
Seišellid
Senegal
Slovakkia
Sloveenia
Soome
Sri Lanka
Suurbritannia
Süüria
Š.
Šveits
Z.
Zimbabwe
T.
Taani
Tai
Tansaania
Tšehhi
Tšiili
Tuneesia
Türgi
U.
Uganda
Ukraina
Ungari
Usbekistan
Uus-Meremaa
V.
Valgevene
Vatikan
Venemaa
Venezuela
Vietnam
Pietro Piller Cottrer

Pietro Piller Cottrer (sündinud 20. detsembril 1974 Pieve di Cadores) on itaalia endine murdmaasuusataja.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Nagano taliolümpiamängudel osales Piller Cottrer ainult maratonis, milleks valmistus spetsiaalselt. Itaallased lootsid talt olümpiavõitu. Pool distantsi sõitis Piller Cottrer üsna hästi, aga siis ta jõud rauges.
Maailma karikasarjas.
Pietro Piller Cottrer võistles 226 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 21 korral, millest kuuel korral kõige kõrgemale astmele.
George Grey

George Grey (sündinud 22. juulil 1979 Sidcupis Inglismaal) on Kanada endine murdmaasuusataja.
Kuubiline süngoonia

Kuubiline süngoonia (inglise "cubic (isometric) system") on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on neli kolmandat järku sümmeetriatelge.
Kolm kristallograafilist telge on ühepikkused ning on üksteise suhtes risti.
Kuubiline süngoonia on kõige sümmeetrilisem süngoonia.
Kuubilisse süngooniasse kuulub viis punktigruppi:
Sergei Novikov

Sergei Novikov (sündinud 28. augustil 1980 Dolinskis) on Venemaa murdmaasuusataja.
Heksagonaalne süngoonia

Heksagonaalne süngoonia (inglise "hexagonal system") on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on üks kolmandat või kuuendat järku sümmeetriatelg, mis on risti tasandiga, mille moodustavad kolm võrdse pikkusega telge mille vahel on 120° nurk.
Kolm telge, mis moodustavad tasandi on: a1; a2; a3, nendega ristub c-telg.
Trigonaalset süngooniat käsitletakse siin heksagonaalse süngoonia osana.
Heksagonaalsesse süngooniasse kuulub kaksteist punktigruppi (ilma trigonaalse süngooniata seitse):
Philipp

Philipp on saksa mehenimi.
Päritolu.
Nimi on pärit Vana-Kreeka nimest Philippos 'hobusearmastaja' ("Φίλιππος"; ladinapäraselt Philippus). Nimi oli eriti tuntud Vana-Makedoonia kuningate nimena. Ristinimena võeti nimi Philippos ja selle rahvuslikud kujud kasutusele apostel Filippuse eeskujul. Kuni kõrgkeskajani ei olnud need Lääne-Euroopas kasutusel, küll aga Bütsantsis ja teistes idakiriku maades. Lääne-Euroopas tulid nimi Philippe ja teised rahvuslikud nimekujud laialt kasutusele populaarse Prantsusmaa kuninga Philippe I nime eeskujul (talle pani selle nime tema ema Anna Jaroslavna (Kiievi Anna), kes oli Vene suurvürsti Jaroslav Targa tütar.
Tetragonaalne süngoonia

Tetragonaalne süngoonia (inglise "tetragonal system") on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on kolm üksteise suhtes ristuvat telge. Vertikaalne telg on neljandat järku sümmeetriateljega. Ta on risti tasandiga, mille moodustavad kaks võrdse pikkusega telge. Vertikaalne ehk c-telg võib kahest ülejäänust olla nii pikem kui ka lühem.
Tetragonaalsesse süngooniasse kuulub seitse punktigruppi:
Trigonaalne süngoonia

Trigonaalne süngoonia (inglise "trigonal system") on kristallograafias süngoonia, mida sõltuvalt koolkonnast peetakse kas iseseisvaks süngooniaks või heksagonaalse süngoonia osaks. Vikipeedias on kasutusel kuuest süngooniast koosnev süsteem.
Trigonaalsesse süngooniasse kuulub viis punktigruppi:
Rombiline süngoonia

Rombiline süngoonia (inglise "orthorhombic system") on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on kolm erineva pikkusega kristallograafilist telge, mis on üksteise suhtes risti.
Rombilisse süngooniasse kuulub kolm punktigruppi:
Monokliinne süngoonia

Monokliinne süngoonia (inglise "monoclinic system") on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on üks teist järku sümmeetriatelg, üks sümmeetriatasand või nende kombinatsioon. Kristallograafilised teljed on erineva pikkusega. Neist üks on risti tasandiga, mille moodustavad ülejäänud kaks.
Monokliinsesse süngooniasse kuulub kolm punktigruppi:
Laskesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel
= Tulemused =
Mehed.
10 km.
Kuupäev: 13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 87 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 34
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Ole Einar Bjørndalen
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
12,5 km jälitussõit.
Kuupäev: 16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 57 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 25
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
20 km.
Kuupäev: 11. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 87 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 34
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Halvard Hanevold
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
4x7,5 km teatesõit.
Kuupäev: 21. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 19 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: &lt;br&gt;Ricco Gross, &lt;br&gt;Peter Sendel, &lt;br&gt;Sven Fischer, &lt;br&gt;Frank Luck
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naised.
7,5 km.
Kuupäev: 13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 74 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 27
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Galina Kukleva
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
10 km jälitussõit.
Kuupäev: 16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 52 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 24
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
15 km.
Kuupäev: 11. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 71 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 26
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: Ekaterina Dafovska
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
4x7,5 km teatesõit.
Kuupäev: 18. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 15
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: &lt;br&gt;Uschi DislMartina ZellnerKatrin ApelPetra Behle
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
= Medalitabel =
Trikliinne süngoonia

Trikliinne süngoonia (inglise "triclinic system") on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on erineva pikkusega kristallograafilised teljed ning nendevahelised ebavõrdsed nurgad. Kõrgemat kui esimest järku sümmeetriatelgi ega sümmeetriatasandeid ei ole.
Trikliinne süngoonia on kõige ebasümmeetrilisem süngoonia.
Trikliinsesse süngooniasse kuulub kaks punktigruppi:
Hortobágyi rahvuspark

Hortobágyi rahvuspark on Ungari esimene ja kõige suurem rahvuspark. See loodi 1. jaanuaril 1973. Selle pindala 82 000 hektarit.
See hõlmab suure osa Hortobágyi pustast, mis on suurim rohtla Kesk-Euroopas. Rahvuspark asetseb Tisza jõe ja Debreceni linna vahel. Seal leidub 90% Ungaris esinevatest linnuliikidest, sealhulgas palju haruldasi linde, näiteks suurtrapp ja punajalg-pistrik.
Szeged

Szeged [sägäd] on komitaadi õigustega linn Lõuna-Ungaris, Csongrád-Csanádi komitaadi keskus. Asub Tisza jõe ääres. Elanike arv on 163 700 (2003).
Szeged on elanike arvult kolmas linn Ungaris.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Szegedi elanikest ungarlasi 93,5%, mustlasi 0,7%, sakslasi 0,6%, serblasi 0,5%, rumeenlasi 0,2%, slovakke 0,2%, horvaate 0,1% ja teistest rahvustest inimesi ning neid, kelle rahvus oli teadmata 4,2%.
Linnas asub Szegedi Teadusülikool.
Bremerhaven

Bremerhaven on kreisivaba linn Loode-Saksamaal Põhjamere ääres Geeste jõe suudmes.
Koos 53 km lõuna pool asuva Bremeni linnaga moodustab ta Bremeni liidumaa.
Elanike arv on 117 000 (2005).
Charles I (täpsustus)

Charles I ja Charlesi nimelised monarhid olid:
Mtshetha

Mtshetha (gruusia omaladinas "Mtskheta", varem ka "Mtsheta") on linn Gruusias, Mtshetha-Mthianethi piirkonna ja Mtshetha rajooni keskus. Asub Thbilisist umbes 20 km põhjas Kura jõe ääres. 
Mtshetha on üks Gruusia vanimaid linnu, Gruusia pealinn 3. sajandist eKr kuni 5. sajandini. Seal võeti 317. aastal vastu ristiusk. Linna ajaloolised hooned kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Masvingo

Masvingo on linn Zimbabwes, Masvingo provintsi halduskeskus.
Linna ametlik nimi oli 1982. aastani "Fort Victoria".
Vinni valla lipp

Vinni valla lipp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vinni valla lipp.
Lipp on kinnitatud 13. oktoobril 1995.
Lipu kirjeldus.
Ristküülikukujuline kangas on jaotatud horisontaalselt kolmeks laiuks, ülemine ja alumine laid, mis moodustavad 1/4 lipu laiusest on sinised, keskmine laid on aga roheline.
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse vahekord 2:3. 
Lipu kasutamine.
Valla lipp heisatakse:
Atmosfäär (täpsustus)

"Atmosfäär" võib tähendada erinevaid asju:
Ancona provints

Ancona provints on provints Itaalias Marche maakonnas. Provintsi keskuseks on Ancona linn. 
Haldusjaotus.
Ancona provints jaguneb 49 omavalitsusüksuseks ("comune").
Fabriano pindala on suurim, Castelbellino pindala kõige väiksem.Kahes omavalitsusüksuses elab alla 1000 elaniku, Poggio San Marcellos ja San Paolo di Jesis.
Ascoli Piceno provints

Ascoli Piceno provints on provints Itaalias Marche maakonnas. Provintsi keskuseks on Ascoli Piceno linn.
Haldusjaotus.
Ascoli Piceno provints jaguneb 33 omavalitsusüksuseks ("comune").
Macerata provints

Macerata provints on provints Itaalias Marche maakonnas. Provintsi keskuseks on Macerata linn.
Haldusjaotus.
Macerata provints jaguneb 57 omavalitsusüksuseks ("comune").
Pesaro ja Urbino provints

Pesaro ja Urbino provints on provints Itaalias Marche maakonnas.
Provintsi keskuseks on Pesaro linn.
Haldusjaotus.
Pesaro ja Urbinos provints jaguneb 60 vallaks ("comune").
Belluno provints

Belluno provints on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Belluno linn.
Haldusjaotus.
Belluno provints jaguneb 69 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Belluno provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.
Vicenza provints

Vicenza provints on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Vicenza linn.
Haldusjaotus.
Vicenza provints jaguneb 121 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Vicenza provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised (Istat 31.12.2011):
Rovigo provints

Rovigo provints on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Rovigo linn.
Provintsis asub Po delta ja Adria linn, mille järgi Aadria meri nime on saanud.
Haldusjaotus.
Rovigo provints jaguneb 50 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga vallad.
Rovigo provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.
Sofistid

Sofistid (kr "sophia" "tarkus", "sophistes" "tark") olid Vana-Kreeka filosoofid, kes 5. ja 4. sajandil e.m.a õpetasid tasu eest tarkust ja kõnekunsti. Sofistid kogunesid rändõpetlastena sõnavabaduse ja filosoofia kantsi, Ateena linnriiki.
Sofistid pole kunagi moodustanud filosoofilist koolkonda, kuigi Platoni kriitika sofistide suhtes on teinud neist ühise nimetusega nähtuse filosoofias. Sofiste ühendab eelkõige nende kriitilisus traditsioonilise ühiskonnakorralduse, religiooni ja eelneva filosoofia suhtes.
Sofistide peamiseks tegevusalaks võib pidada retoorikat, mida nad linnriikides tasu eest õpetasid. Retoorika oli vajalik sellepärast, et Ateenas oli kõrgeimaks võimuorganiks rahvakoosolek, kuhu kogunes otsustama kogu linnriigi täiskasvanud kodanikkond. Otsustamine käis hääletamise teel ja võimalikke valikuid esitati eelnevalt poliitikute-retoorikute poolt. Nii et kui keegi tahtis rahvakoosolekul oma huvisid saavutada, siis oli talle tähtis neid veenvalt esitada või esitada lasta. Sellele kaasaaitamine oligi sofistide peamine tuluallikas. Et aga huvide kaitsmine tingib ka vajaduse lasta nõrgematel argumentidel paista tugevamatena, siis said sofistid peagi kuulsaks kui isikud, kes oskavad musta valgeks rääkida. Platon püüdis lugejat veenda, et Sokrates mõisteti surma just selle tõttu, et inimesed pidasid tedagi sofistiks, ning oli nii selle tõttu kui ka põhimõtteliselt sofistide suhtes vaenulik. Platoni dialoogides, mis on ka üheks mahukamaks säilinud allikaks sofistide kohta, polemiseeritakse sofistide liberaalsete ja nihilistlike vaadetega.
Sofistid tegelesid filosoofiaga muu tegevuse kõrvalt ega loonud enamasti filosoofilisi teooriaid. Ometi pidid nad kasutama filosoofia toonaseid arusaamasid ning nendesse mingil viisil suhtuma. Mõningate sofistide arusaamised filosoofiast on osaliselt säilinud. Osa uurijaid väidab, et sofistide tähendust filosoofia ajaloos on Platoni halvustava kriitika tõttu tohutult alahinnatud.
Tuntumad filosoofia seisukohast olulised sofistid olid Gorgias, Protagoras ja Antiphon, nimetamist väärivad ka Lykophron, Thrasymachos, Hippias, Kritias, Prodikos, Alkidamas, Xeniades, Bryson Herakleiast.
Sofistlike teoste hulka arvatakse sageli ka anonüümne "Dissoi logoi" (eesti keeles "Vastanduvad kõned").
2003. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 2003. aasta maailmameistrivõistlused olid 44. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 18. veebruarist 1. märtsini Itaalias Val di Fiemmes. Esimest korda oli kavas uut moodi jälitussõit, kus distantsi keskel seoses suusastiili muutusega sai selleks ette nähtud boksis suuski vahetada.
Tulemused.
Murdmaasuusatamine mehed.
1,5 km sprint vabastiilis.
&lt;br&gt;Finaal: 26. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 77
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
15 km klassikas.
&lt;br&gt;Finaal: 21. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 89
&lt;br&gt; Ametlikud tulemused
20 km jälitussõit ühisstardist (10 km kl + 10 km vaba).
&lt;br&gt;Finaal:
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
50 km vabastiilis.
1. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 66
4x10 km teatesõit.
&lt;br&gt;Finaal:
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
Murdmaasuusatamine naised.
1,5 km sprint vabastiilis.
26. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 58
10 km jälitussõit ühisstardist (5 km kl + 5 km vaba).
&lt;br&gt;Finaal:
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
15 km ühisstardist klassika.
&lt;br&gt;Finaal: 18. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 51
30 km vabastiilis.
28. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 46
4x5 km teatesõit.
&lt;br&gt;Finaal: 24. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 11 võistkonda
Kahevõistlus.
Sprint (K-120/7,5 km).
&lt;br&gt;Finaal:
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
Tavavõistlus (K-95/15 km).
&lt;br&gt;Finaal:
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
Meeskonnavõistlus (K-95/4x5 km).
&lt;br&gt;Finaal:
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
Suusahüpped.
Normaalmägi (K-95).
&lt;br&gt;Finaal:
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
Suur mägi (K-120).
&lt;br&gt;Finaal:
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
Meeskonnavõistlus suurel mäel.
&lt;br&gt;Finaal:
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
Perugia provints

Perugia provints on provints Itaalias Umbria maakonnas. Provintsi keskus on Perugia linn.
Haldusjaotus.
Perugia provints jaguneb 59 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Üle 20 000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.
146 elanikuga Poggiodomo on provintsi ja maakonna väikseima elanike arvuga omavalitsusüksus.
Terni provints

Terni provints on provints Itaalias Umbria maakonnas. Provintsi keskus on Terni linn.
Haldusjaotus.
Terni provints jaguneb 33 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Terni provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.
Rimini provints

Rimini provints on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskus on Rimini linn.
Haldusjaotus.
Rimini provints jaguneb 27 omavalitsusüksuseks ("comune").
Reggio Emilia provints

Reggio Emilia provints on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskus on Reggio nell'Emilia.
Haldusjaotus.
Reggio Emilia provints jaguneb 45 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Üle 15 000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.
Piacenza provints

Piacenza provints on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Piacenza linn.
Haldusjaotus.
Piacenza provints jaguneb 48 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Üle 15 000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.
Forlì-Cesena provints

Forlì-Cesena provints on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Forlì linn.
Haldusjaotus.
Forlì-Cesena provints jaguneb 30 omavalitsusüksuseks ("comune").
Teramo provints

Teramo provints on provints Itaalias Abruzzo maakonnas. Provintsi keskuseks on Teramo linn.
Haldusjaotus.
Teramo provints jaguneb 47 omavalitsusüksuseks ("comune").
Rakke valla lipp

Rakke valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Rakke valla lipp.
Lipp on kinnitati 19. septembril 1994.
Lipu kirjeldus.
Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Sinisel kangal on valge kolmnurk, mis suundub lipu alanurkadest ülaserva keskele. Valgel kolmnurga keskel on seitsme kroonlehega sinine rukkilill. Kummalgi sinisel väljal valge veepiisk. Lipu normaalsuurus on 105×105 cm.
Põhjendus.
Valge kolmnurk tähistab paekivi ja sellest toodetavat lupja ning nende kasutamist ehitustel. Rukkilille seitse kroonlehte märgivad Rakke valla moodustanud seitset mõisat. Valged veepiisad osutavad valla maade paiknemisele Pandivere veemaardealal.
Pescara provints

Pescara provints on provints Itaalias Abruzzo maakonnas. Provintsi keskuseks on Pescara linn.
Haldusjaotus.
Pescara provints jaguneb 46 omavalitsusüksuseks ("comune").
Rakvere valla lipp

Rakvere valla lipp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rakvere valla lipp.
Lipp on kinnitatud 14. mail 1993.
Rakvere vald ja Sõmeru vald ühinesid haldusreformi käigus 2017. aastal ja ühendvalla lipuna jäi kasutusele varasem Rakvere valla lipp.
Lipu kirjeldus.
Lipp on täisnurkne riidekangas, mis on jaotatud vardapoolsest ülanurgast langeva diagonaaljoonega kaheks kolmnurkseks väljaks. Ülemine, sinine väli on aga omakorda kahe langeva valge triibuga jaotatud kolmks võrdse laiusega osaks. Sinised triibud on 3 korda laiemad valgetest triipudest. Alumisel, valgel väljal on roheline tamme kaksikleht.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalmõõdud 100×150 cm.
Grosseto provints

Grosseto provints on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskuseks on Grosseto linn.
Haldusjaotus.
Grosseto provints jaguneb 28 omavalitsusüksuseks ("comune").
Prato provints

Prato provints on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskus on Prato linn. Itaalia provintsidest on pindalalt ja omavalitsusüksuste ("comune") arvult väiksem vaid Trieste provints.
Prato provints jaguneb seitsmeks omavalitsuseks.
Massa ja Carrara provints

Massa ja Carrara provints on provints Itaalias Toscana maakonnas. Kuni 2009. aastani kandis provints nime "Massa-Carrara provints". Provintsi keskuseks on Massa linn.
Haldusjaotus.
Massa ja Carrara provints jaguneb 17 omavalitsusüksuseks ("comune").
Agrigento provints

Agrigento provints ("Provincia di Agrigento") oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Agrigento linn.
Agrigento provints jagunes 43 omavalitsusüksuseks ("comune"):
Enna provints

Enna provints oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Enna linn.
Haldusjaotus.
Enna provints jagunes 20 omavalitsusüksuseks ("comune").
Caltanissetta provints

Caltanissetta provints (ametlik nimetus "provincia regionale di Caltanissetta") oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Caltanissetta linn.
Haldusjaotus.
Caltanissetta provints jagunes 22 omavalitsusüksuseks ("comune").
Ragusa provints

Ragusa provints oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Ragusa linn.
Ragusa provints jagunes 12 omavalitsusüksuseks ("comune"):
Ainar Ruussaar

Ainar Ruussaar (sündinud 30. oktoobril 1966 Tartus) on eesti ajakirjanik ja meediategelane.
2018. aastal keelas Venemaa Ainar Ruussaarel riiki sisenemise. 
Isiklikku.
Tema isa oli Madis Ruussaar. Ainar Ruussaar on abielus kunstiajaloolase Anne Ruussaarega. Neil on poeg Otto (sündinud 2004) ja tütar Itti (sündinud 2009). 
Eelmisest abielust on Ainar Ruussaarel poeg Indrek.
Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete loend

Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete loend sisaldab narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimetusi tähestikulises järjekorras.
Vulcano

Vulcano (sitsiilia keeles Vurcanu) on saar ja vulkaan Türreeni meres. Saar on üks Lipari saartest. Vulkaani kõrgus on 499 meetrit.
Saarel elab ligi 500 inimest.
Saar on nime saanud vanarooma mütoloogia sepistamise jumala Vulcanuse järgi.
Selle vulkaani järgi on vulkaanid nime saanud.
Veli Saarinen

Veli Selim Saarinen (16. september 1902 – 12. oktoober 1969) oli Soome meessuusataja.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1932 Lake Placidis
Maailmameistrivõistlustel.
1926 Lahtis
1929 Zakopanes
1933 Innsbruckis
1933 Sollefteås
1157

1157. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad
Aastad: 1152 1153 1154 1155 1156 - 1157 - 1158 1159 1160 1161 1162
1199

1199. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad - 1190. aastad - 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad
Aastad: 1194 1195 1196 1197 1198 - 1199 - 1200 1201 1202 1203 1204
Thorleif Haug

Thorleif Haug (28. september 1894 – 12. detsember 1934) oli Norra suusataja ja suusakahevõistleja.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1924 Chamonix's
1423

1423. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad - 1420. aastad - 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad
Aastad: 1418 1419 1420 1421 1422 - 1423 - 1424 1425 1426 1427 1428
Andrian Nikolajev

Andrian Grigorjevitš Nikolajev (tšuvaši keeles "Андриян Григорьевич Николаев"; 5. september 1929 Šoršelõ küla, Mariinski Possadi rajoon, Tšuvaši ANSV, Vene NFSV, Nõukogude Liit – 3. juuli 2004 Tšeboksarõ, Venemaa Föderatsioon) oli Nõukogude Liidu kosmonaut, rahvuselt tšuvašš.
Ta oli kolmas Nõukogude Liidust pärinev inimene kosmoses ja osales kahel kosmoselennul Vostok 3 (1962) ja Sojuz 9 (1970) pardal.
Nikolajev oli esimene inimene, kes tegi televisioonisaate kosmosest 1962. aasta augustis. 1963. aastal abiellus ta Valentina Tereškovaga, abielu lahutati aastal 1982. Neil sündis üks tütar.
Valentina Tereškova

Valentina Tereškova (vene keeles "Валентина Владимировна Терешкова"; sündinud 6. märtsil 1937 Bolšoje Maslennikovos Tutajevi rajoonis Jaroslavli oblastis) on endine Nõukogude Liidu kosmonaut, maailma esimene naiskosmonaut.
Ta lennutati kosmosesse Vostok 6 pardal 16.–19. juunil 1963.
Tereškoval on lennuväe kindralmajori auaste.
Tereškova sai 1963. aastal Nõukogude Liidu kangelase aunimetuse.
Tema abikaasa (1963–1982, abielu lahutati) oli kosmonaut Andrian Nikolajev. Nende pulma aukülaline oli Nikita Hruštšov.
Tallinnas oli kuni 1993. aastani Kosmonaut V. Tereškova nimeline Tallinna 59. Lastepäevakodu (praeguse nimega Männiku lasteaed).
1965. aastal laulis Poola neidude ansambel Filipinki menukalt laulu "Wala twist" ('Valja tvist'), mis aasta hiljem tõlgiti ka eesti keelde. Laul sai pealkirjaks "Valentina tvist" ja seda esitas Klara Kotter. Laulu refrääni algusrida kõlas: "Valentina, Valentina, oled taevalik tähemiss!"
Ta oli Venemaa kuuenda Riigiduuma koosseisu liige, on ka seitsmenda koosseisu liige. Ta on partei Ühtne Venemaa kõrgema nõukogu liige.
Matsue

Matsue (jaapani 松江) on linn Jaapanis, Shimane prefektuuri keskus. Keskus asub Shinji järve kaldal, linna halduspiiridesse jääb kogu ala Shinji ja Nakaumi järve vahel kuni rannikuni koos Shimane poolsaarega.
Linnas on palju templeid ja 1611. aastal Tokugawa dünastia ehitatud Matsue kindlus. 
Matsues asub Shimane ülikool.
Elanike arv on 195 000 (2005) ja pindala 530 km².
Hiroshima prefektuur

Hiroshima prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas Seto kaldal
Sümbolid.
Hiroshima prefektuuri tunnuslind on punakurk-kaur ("Gavia stellata") ja tunnuspuu on jaapani vaher ("Acer palmatum").
Haldusjaotus.
Hiroshima prefektuur on jaotatud 23 omavalitsusüksuseks, millest 14 on linnad (市 "shi").
Monza ja Brianza provints

Monza ja Brianza provints on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Monza linn. Monza ja Brianza provints on pindalalt üks Itaalia väiksemaid, sellest väiksemad on vaid Trieste ja Prato provints.
Provintsi moodustamise seadus võeti vastu 2004. aastal. Seadus jõustus pärast valimisi, mis toimusid 6. ja 7. juunil 2009.
Piirid.
Monza ja Brianza provints piirneb põhjas Lecco ja Como provints provints]]iga, läänes Varese provintsiga, idas Bergamo provintsiga ning idas ja lõunas Milano provintsiga.
Haldusjaotus.
Monza ja Brianza provints jaguneb 55 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga vallad.
Suurima elanike arvuga asulad on järgmised.
L'Aquila provints

L'Aquila provints on provints Itaalias Abruzzo maakonnas. Provintsi keskuseks on L'Aquila linn.
Haldusjaotus.
L'Aquila provints jaguneb 108 omavalitsusüksuseks ("comune").
Chieti provints

Chieti provints on provints Itaalias Abruzzo maakonnas. Provintsi keskuseks on Chieti linn.
Haldusjaotus.
Chieti provints jaguneb 104 omavalitsusüksuseks ("comune"), mille elanike arv oli 2011. aasta veebruari seisuga järgmine.
Bari provints

Bari provints oli provints Itaalias Apuulia maakonnas. Provintsi keskus oli Bari linn.
Haldusjaotus.
Bari provints jaguneb 41 omavalitsusüksuseks ("comune").
Brindisi provints

Brindisi provints on provints Itaalias Apuulia maakonnas. Provintsi keskus on Brindisi linn.
Haldusjaotus.
Brindisi provints jaguneb 20 omavalitsusüksuseks ("comune").
Foggia provints

Foggia provints on provints Itaalias Apuulia maakonnas. Provintsi keskuseks on Foggia linn. Provints moodustab Apenniini poolsaare "kannuse" ("sperone").
Tänapäeva Foggia provints kattub umbes antiikaja Daunia territooriumiga.
Haldusjaotus.
Foggia provints jaguneb 61 omavalitsusüksuseks ("comune").
Lecce provints

Lecce provints on provints Itaalias Apuulia maakonnas. Hõlmab Salento poolsaare lõunaosa. Provintsi keskuseks on Lecce linn.
Haldusjaotus.
Lecce provints jaguneb 97 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
20 suuremat omavalitsusüksust on järgmised.
Taranto provints

Taranto provints on provints Itaalias Apuulia maakonnas. Provintsi keskuseks on Taranto linn.
Haldusjaotus.
Taranto provints jaguneb 29 omavalitsusüksuseks ("comune"). Tabelis toodud andmed kajastavad elanike arvu seisuga 31. detsember 2012.
Catanzaro provints

Catanzaro provints on provints Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskuseks on Catanzaro linn.
Haldusjaotus.
Catanzaro provints jaguneb 80 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
2013. aasta 31. märtsi seisuga elas üle 5000 inimese järgmistes omavalitsusüksustes.
Cosenza provints

Cosenza provints on provints Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskuseks on Cosenza linn.
Cosenza provints piirneb Potenza, Matera, Crotone ja Catanzaro provintsiga.
Haldusjaotus.
Cosenza provintsi haldusalas on 150 omavalitsusüksust ("comune")
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Alumises tabelis on enam kui 10 000 elanikuga omavalitsusüksused (alanevas järjekorras).
Charles II

Charles II (29. mai 1630 – 6. veebruar 1685) oli Inglismaa ja Šotimaa kuningas alates 1660. aastast ("de iure" alates Charles I hukkamisest 1649. aastal) kuni surmani. Ta oli Charles I poeg ja James II vend.
Charles II sai võimule pärast seda, kui puritaanide juht Oliver Cromwell oli surnud ja tema poeg Richard Cromwell võimust loobuma sunnitud. Londonisse marssinud Šoti armee kutsus Charlesi Inglise troonile ning Stuartite dünastia võim taastus. Charles püüdis samuti saavutada absolutismi, kuid edutult, ta ei leidnud endale piisavat toetajaskonda. Parlamendi roll oli üpris suur, siiski oli kuningal riigiasjade otsustamisel oluline osa. Charles toetas parlamendi poolt põlatud katoliiklasi ning astus surivoodil koguni sellesse usku. Ta oli suhteliselt ebapopulaarne valitseja, ent tema järeltulijast vend James II osutus inglise üldsusele veelgi vastumeelsemaks.
Abielu ja lapsed.
Charles II oli abielus Braganza Catherine'iga, kes oli aga viljatu ning kellega tal lapsi polnud.
Väljaspool abielu sai Charles II paljude armukestega mitmeid lapsi.
Tõnu Tannberg

Tõnu-Andrus Tannberg (sündinud 22. septembril 1961 Rakveres) on eesti ajaloolane ja Tartu Ülikooli Eesti ajaloo professor, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2012).
Haridus ja elukäik.
1981. aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli, lõpetades selle 1986. aastal. 1996. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo-osakonna juures doktoritööd "Maakaitseväekohustus Balti kubermangudes 19. sajandi 1. poolel (1806-1856)", mida juhendas Helmut Piirimäe.
Aastatel 1986−1994 oli Puka Keskkooli ajalooõpetaja, 1990−2000 Tartu ülikooli õpetaja ja lektor, 1995−1997 Eesti Ajalooarhiivi osakonnajuhataja, 1997−1999 samas asedirektor. Aastatel 1999−2011 oli Rahvusarhiivis riigiarhivaari nõunik, 2000–2013 Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi dotsent. Alates 2012 on ta Rahvusarhiivi teadusdirektor, alates 2013 Tartu ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi professor.
Teadustöö.
Uurimistöö põhisuunad on Nõukogude Liidu, eriti Eesti NSV poliitiline ja lähiajalugu. Uurib ka Venemaa Keisririigi ajalugu, Baltikumi sõjaajalugu. Avaldanud mitmeid monograafiaid, on õpikute kaasautor. 
Kirjandusteadlane Janika Kronberg on hinnanud tema tööd Eesti kirjakultuuri, eriti Eesti Kirjanike Liidu ajaloo uurimisel.
1995. aasta hilissügisel keskel avastas Tannberg Peterburist Venemaa Riiklikust Ajalooarhiivist esimese eestikeelse (õieti tartukeelse) "Tarto maa rahwa Näddali-Lehe" 10 originaalnumbritnumbrit. Varem peeti lehe numbreid kadunuks ning teada olid vaid koopiad.
Ta oli aastatel 1998–2020 Kirjandusmuuseumi teadusnõukogu liige ning vahemikus 1999–2013 Rahvusarhiivi teadusnõukogu esimees. Samuti kuulub ta 1998. aastast ajalookultuuri ajakirja Tuna toimetuskolleegiumisse ja S-Keskuse juhatusse ning on alates 1998. aastast ka peatoimetajaks sariväljaandele "Uurimusi ja allikmaterjale Eesti sõjaajaloost". 1999. aastal liitus ta Eesti Akadeemilise Ajalooseltsiga ja on alates 2000. aastast Õpetatud Eesti Seltsi juhatuse liige. Tannberg kuulub ka 2009. aastast Eesti Arhivaaride Ühingusse, 2011. aastast Eesti Sõjaajaloo Aastaraamatu toimetuskolleegiumisse, 2013. aastast Eesti Rahva Muuseumi nõukotta ning Eesti Ajaloomuuseumi teadusnõukotta. Aastatel 2010–2014 oli ta kaitseministri nõukoja liige. 2017. aastast kuulub ta Eesti Mälu Instituudi nõukogusse, 2020. aastast Eesti Meremuuseumi teadusnõukogusse ning Acta Historica Tallinnensia toimetuskolleegiumisse.
2012. aastal valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks ajaloo alal, kuulub akadeemias humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonda.
Pannoonia

Pannoonia oli piirkond Kesk-Euroopas, kus elas illüürlaste hõim pannoonlased. Nende ala piirnes põhjas ja idas Doonau jõega, lõunas enam-vähem Sava jõega ning läänes Alpide eelmäestikuga.
Keldid vallutasid Pannoonia 4. sajandil eKr. 
Roomlased vallutasid omakorda Pannoonia 9. aastal eKr ja muutsid selle Tiberiuse valitsemise ajal pärast pannoonlaste ülestõusude mahasurumist Rooma provintsiks. Traianus jagas aastal 103 Pannoonia kaheks provintsiks: Pannonia Superior ja Pannonia Inferior, viimase pealinnaks sai Sirmium.
Aastal 296 reorganiseeris Diocletianus Pannoonia neljaks provintsiks: Pannonia Prima, Pannonia Valeria, Pannonia Savia ja Pannonia Secunda, ning Sirmium sai Pannonia Secunda pealinnaks. Ta ühendas need Noricumi ja Dalmaatsiaga, et rajada Pannoonia diötsees, mille pealinn oli samuti Sirmium. Aastal 293, seoses tetrarhia loomisega, jagati Rooma keisririik neljaks osaks.
5. sajandil asusid Pannooniasse hunnid. Pärast nende valitseja Attila surma on Pannoonia olnud mitmete rahvaste elupaigaks. Hunnide riigi järel, pärast Attila surma aastal 453, algas idagoodite ajalugu Pannoonias, kui Thiudimiri juhitud gepiidid ja idagoodid saavutasid hunnide üle võidu Nedao lahingus aastal 454.
Idagoodid sõlmisid nüüd suhted keisririigiga ja asusid Pannooniasse. Suurema osa 5. sajandi teisest poolest mängisid idagoodid Kagu-Euroopas peaaegu sama rolli, mida läänegoodid mängisid sajand varem.
Ptolemaios III

Ptolemaios III Euergetes (Ptolemaios Helde, ka "Ptolemaios III Euergetes I"; umbes 286–222 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kuningas alates 246 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios II ja tema õde-abikaasa Arsinoe I vanim poeg.
Ptolemaios III on tuntud peamisel 243 eKr korraldatud sõjakäigu tõttu Süüriasse, mille ta tegi oma õe Berenice Phernophoruse mõrva eest kättemaksmiseks. Samuti püstitati tema ajal Kanoopuse sammas, millel oli egiptusekeelne tekst ja selle kreekakeelne tõlge. Teksti sisu oli religioosne ning puudutas preestrite kohustusi. Sealhulgas esineb seal ka dekreet panna Egiptuse kalender vastavusse päikeseaastaga, lisades iga nelja aasta tagant lisapäeva. Reformi läbiviimise ajaks oli aasta 238 või 237 eKr, ent see ei kehtinud kauem kui ainult tema surmani. Kanoopuse sammas on üks olulisi Vana-Egiptuse ajaloo allikaid ning eelnes Rosetta kivile, mille püstitas Ptolemaios III järeltulija Ptolemaios V.
Ptolemaios IV

Ptolemaios IV Philopator (Ptolemaios Isaarmastaja; pärast 240 eKr – 204 eKr) oli Egiptuse kuningas alates 222 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios III ja tema naise Berenice II poeg.
Ptolemaios IV oli nõrk ja kergesti mõjutatav valitseja, tegelikult juhtisid riiki tema favoriidid. Ta abiellus oma õe Arsinoe III-ga, kuid tegelikult valitses ka edaspidi riiki tema armuke Agathoklea. Siiski oli temaaegne välispoliitika edukas, sest Seleukiidide riigi armeed suudeti lüüa Raphia lahingus ning nii kindlustada pikaks ajaks riigi põhjapiirid. Samas tekitas armeesse värbamine rahulolematust egiptlaste seas ning Lõuna-Egiptuses tekkis iseseisev riik, mida valitsesid vaaraod Harmakis ja Ankhmakis ligi 20 aastat.
204 eKr suri Ptolemaios IV ootamatult.
Demetrios Poliorketes

Demetrios Poliorketes (kreeka keeles Δημήτριος Πολιορκητής; 337–283 eKr) oli Makedoonia väepealik ja diadohh Antigonos I poeg. 294–288 eKr oli ta Makedoonia kuningas.
Demetrios osales koos oma isaga diadohhide sõdades, saavutades hiilgavaid võite Kreekas ja Aasias. Et ta suutis linnu väga edukalt vallutada, pandi talle hüüdnimeks Poliorketes ('linnapiiraja'). Lõpuks aga pöördusid kõik teised diadohhid tema ja ta isa vastu ning nad said lüüa 301 eKr. Antigonos langes, aga Demetrios põgenes ning suutis ennast lõpuks Makedoonias maksma panna. Siis liitusid tema vastu aga Lysimachos ja Pyrrhos. Aastal 288 eKr saigi ta nende käest lüüa ja põgenes Väike-Aasiasse. Seal hakkas ta sõdima Seleukos I vastu, kuid sai lüüa ja langes vangi, kus ta peagi suri. Tema poeg Antigonos II sai aga Makedoonia kuningaks ning antigoniidid valitsesid riiki kuni roomlaste sissetungini.
Rogier van der Weyden

Rog(i)er van der Weyden, tuntud ka kui Roger de la Pasture ja Brüsseli Rogier (1400 Tournai – 18. juuni 1464 Brüssel) oli flaami kunstnik.
Eluloolist.
Rogier van der Weyden oli Madalmaade prantsuse koolkonna jõuline ja andekas kunstnik, õige nimega Roger de la Pasture. Ta sündis Tournais, kus asus 1427 Robert Campini juures maalikunsti õppima. 1435 sai ta Brüsseli linnamaalijaks.
Looming.
Rogier van der Weyden rikastas Madalmaade kunsti uue sisu ja uute vormidega. Juba tema ainestik on teistsugune kui Jan van Eyckil; see haarab kujutisi neitsi Maarja elust ja Kristuse kannatusloost. Ta kunst oli tolle aja vaimuliku teatri peegeldus, mille peateema oli Kristuse kannatuslugu. Vastavalt ainestikule oli ka Rogieri käsitlusviis dramaatilisem, rahutum ja pateetilisem kui van Eyckil, tõsine ja karge, täis sügavat ilmekust ja paiguti meeleheiteni küündivat traagikat. Erinevalt kaasaegsetest ei teinud ta maali jaoks põhjalikke eeljoonistusi, vaid märkis ainult üldjoontes kompositsiooni.
Rogier van der Weydeni kuulsaim ja talle tüüpiline teos on 1438 maalitud "Kristuse ristilt võtmine" Escorialis. Ristilt võtmise valu ja kurbust püüdis ta iga figuuri näol ja liigutustes erinevalt väljendada. Selles on ta edusamm, võrreldes van Eyckiga, kelle figuurid alati säilitavad ühesuguse rahu nii poosides kui ka hingeelu liigutuste väljendustes. Mõlemad Kristuse keha hoidvad mehed on haaratud vaiksest kurbusest, naistes aga väljendub kirglik meeleheide. Kunstnik pidas esmajoones silmas tunnete loomutruud kujutust; kompositsiooni valis ta lihtsa, asetades figuurid reljeefina kahes kihis kullatud fooni ette, niisiis vältides ruumi sügavust. Vastandina itaallastele jäi figuuride anatoomiliselt õige kujutamine nii temal kui ka teistel madalmaade meistritel tagaplaanile; neile oli tähtis peamiselt riietus, mida kujutati laiades, avarates, nurgelistes voltides, mille all keha harva tunda on.
Rogier van der Weydeni teine väga kuulus teos on vägev tiibaltar viimase kohtupäeva stseeniga (1445) Hospice de Beaune'is Dijoni lähedal. Oma suurepärase ruumikujutusega võluvad kaks väikest altarit Berliini muuseumis.
Aastail 1449–1450 käis Rogier Itaalias. Tutvumine itaalia kunstiga jättis ta loomingusse jälgi; eriti märgatavad on Fra Angelico mõjud. Ta kunst muutus pisut rahulikumaks, mingi pehme selgus pääseb ta piltides valitsema. Seda võib konstateerida Münchenis olevas pildis "Kuningate kummardamine".
Rogier van der Weyden on maalinud ka portreid. Võrreldes van Eycki portreedega on tema portreed suurejoonelisemad, üksikasju on neis vähem toonitatud; see-eest on nad kainemad ja vähem elulised.
Rogier van der Weydeni mõju 15. sajandi kunstile on olnud väga suur. Ta mõjutas enamikku Madalmaade meistreid, tema kunst oli eeskujuks ka paljudele välismaalastele, esmajoones sakslastele.
Tema tähtsaim õpilane oli Hans Memling. Nii mõnegi maali puhul on teadmata, kumb neist selle maalis (või tegid nad seda ehk koos).
Saga prefektuur

Saga prefektuur on Jaapani prefektuur Kyūshū saarel. Piirneb põhjas Jaapani merega, lõunas Ariake merega.
Haldusjaotus.
Saga prefektuur on jaotatud 20 omavalitsusüksuseks, sealhulgas on 10 linna (市, "shi").
Prefektuur jaguneb 8 ajalooliseks maakonnaks (郡, "gun").
Sümbolid.
Saga prefektuuri tunnuslind on harakas ("Pica pica"), tunnuspuu on kampripuu ("Cinnamomum camphora") ja tunnuslill kampripuu õis.
Vitamiinide loend

"Siin on loetletud vitamiinide ja nende rühmade ning vitameeride nimetusi.
Teadusfilosoofide loend

"Siin on loetletud teadusfilosoofe.
A.
Peter Achinstein - Aristoteles
B.
Gaston Bachelard - Francis Bacon - Roger Bacon - Aleksei Barabašev - John Bernal - David Bohm - Richard Boyd
C.
Nancy Cartwright - Auguste Comte
D.
René Descartes - Pierre Duhem
E.
Jüri Eintalu - Brian Ellis
F.
Paul Feyerabend - Arthur Fine - Bas van Fraassen - Philipp Frank
G.
Galileo Galilei - Clark Glymour 
H.
Rom Harré - Carl Hempel - Mary Hesse - Vladimir Hütt
K.
Ülo Kaevats - Immanuel Kant - Enn Kasak - Thomas Kuhn
L.
Imre Lakatos - Larry Laudan - Jarrett Leplin - Peter Lipton - Endla Lõhkivi
M.
John Stuart Mill - Alan Musgrave - Peeter Müürsepp juunior
N.
Gustav Naan - Leo Näpinen
P.
David Papineau - Charles Sanders Peirce - Michael Polanyi - Karl Popper - Hilary Putnam
S.
Wesley Salmon - Lawrence Sklar - Frederick Suppe
T.
Stephen Toulmin 
V.
Lembit Valt - Rein Vihalemm
W.
John Worrall