Ekstsentrilisus

Mittekõdunud koonuselõike (ellipsi, parabooli või hüperbooli) ekstsentrilisus (tähis formula_1) on arv, mis saadakse fokaalkauguse ja juhtkauguse jagatisena. See määrab koonuselõike kuju. Ellipsi või hüperbooli ekstsentrilisus formula_2 on lineaarse ekstsentrilisuse "e" ja pikema pooltelje "a" jagatis formula_3, seega dimensioonita suurus. 
Aluseks on ringjoon ekstsentrilisusega 0. Selle alusega saab võrrelda ellipsi, parabooli ja hüperbooli ekstsentrilisust. Ellipsi ekstsentrilisus on ühest väiksem mittenegatiivne arv. Ellipsil, mille pikema pooltelje pikkus on formula_4 ja lühema pooltelje pikkus on formula_5, on ekstsentrilisus 
formula_6. Mida lähemal on ellipsi ekstsentrilisus arvule 1, seda väljavenitatum, ringjoonest hälbivam, lapikum ellips on. Parabooli ekstsentrilisus on definitsiooni järgi 1 ja hüperboolil suurem kui 1 ning hüperbool on seda avatum, mida suurem on selle ekstsentrilisus. 
Koonuse lõikamisel tekkivad kujundid on sarnased siis ja ainult siis, kui neil on võrdne ekstsentrilisus. Kõik ringjooned ja kõik paraboolid on sarnased, sest tasandid, mille abil neid lõigatakse, on lõigatava koonuse suhtes alati sama nurga all. Ellipsid ja hüperboolid aga võivad olla erinevate proportsioonidega, erineva ekstsentrilisusega, sest neid moodustavad lõikavad tasandid võivad olla erinevate nurkade all.
Fokaalkaugus on ellipsi ja hüperbooli puhul fookuste kaugus keskpunktist ehk lineaarne ekstsentrilisus "e". Parabooli puhul on fokaalkaugus fookuse kaugus haripunktist. 
Astronoomias tähistatakse orbiidi ekstsentrilisust sageli tähega "e", mis matemaatikas on lineaarse ekstsentrilisuse tähis. 
Matemaatiline käsitlus.
Ekstsentrilisuse all mõisteti algselt ellipsi hälvet ringjoone kujust. Seda hälvet mõõdeti fookuse kaugusega keskpunktist (lineaarse ekstsentrilisusega formula_7), mida nimetati ekstsentrilisuseks. Kui formula_8, saame ringjoone. Et ka hüperboolil on keskpunkt ja fookused, laiendati see nimetus ka hüperbooli juhtumile, kuigi hüperbooli puhul ei saa rääkida lähedusest ringjoonele. Paraboolil keskpunkti pole, seega ka mitte ekstsentrilisust lineaarse ekstsentrilisuse mõttes. 
Teine võimalus kirjeldada ellipsi hälbimist ringjoone kujust on kasutada suhet formula_9. Kehtivad võrratused formula_10. Ka juhul, kui formula_11, saame ringjoone. Kui formula_12, siis on parameeter formula_2 ka ellipsi definitsiooniga juhtsirge kaudu seotud suhe ellipsi punkti kauguse vahel fookusest ja kauguse vahel juhtsirgest. (Ringjoont ei saa defineerida juhtsirge kaudu.) Kui defineerimisel juhtsirge kaudu lubatakse ka formula_2 väärtust 1 ja suuremaid väärtusi, siis saadakse vastavalt parabool või hüperbool. Seega on parameeter formula_2 kirjeldada ellipsite, paraboolide ja hüperboolide ühine parveparameeter. Näiteks kirjeldab võrrand 
formula_16
kõiki ellipseid (sealhulgas ringjoont), parabooli ja kõik hüperboolu, mille ühiseks haripunktiks on koordinaatide alguspunkt ja ühiseks teljeks "x"-telg ning millel on haripunktis sama kõrverus. (formula_17 on ühise kõverusringjoone raadius haripunktis.)
Ekstsentrilisus formula_1 on kahe pikkuse jagatis ning on seega dimensioonita suurus. 
Ellipsi ja hüperbooli puhul formula_19, parabooli puhul formula_20.
Kui käsitada ellipsit, parabooli või hüperbooli püstise ringkaksikkoonuse lõikena tasandiga, siis väljendub ekstsentrilisus valemiga formula_21, 
kus formula_22 on avanurk (koonuse moodustaja kaldenurk) ja formula_23 lõikenurk (lõikava tasandi kaldenurk; vt joonist). Kui formula_24, saame ringjoone ja kui formula_25, saame parabooli. (Tasand ei tohi sisaldada koonuse tippu.)