Sven Grünberg

Sven Grünberg (sündinud 24. novembril 1956 Tallinnas) on eesti helilooja ja klahvpillimängija. Ta on elektroonilise muusika teerajaja Eestis ning esimene, kes võttis Eestis kasutusele süntesaatori.
Elukäik.
1976. aastal lõpetas Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli muusikateooria alal. Grünberg töötab stuudiomuusikuna, olles üheaegselt helilooja, laulja, instrumentalist ja helirežissöör. Helipildi rikastamiseks on ta lisanud süntesaatorile nii lääne- kui idamaiseid naturaalseid pille. Grünberg on töötanud Ugalas (1977–1978), Rakvere teatris (1978) ja Riiklikus Vene Draamateatris (1980–1981) muusikaala juhatajana. 1993. aastast on ta õpetanud oma loodud õppeainet (muusika ja heli filmidramaturgia kujundajana) mitmes Soome ja Eesti kõrgkoolis (Tallinna Pedagoogikaülikoolis, Eesti Kunstiakadeemias, Eesti Muusikaakadeemias). Ta on Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi juhatuse liige, aastast 2002 Eesti Budismi Instituudi direktor. Ta on olnud Wellesto liige.
Grünberg on Eesti Kinoliidu liige alates 1980. Eesti Heliloojate Liidu liige alates 1983. aastast.
Loominguline töö.
Muusikutegevust alustas Grünberg 1970. aastate algul klahvpillimängija ja lauljana ansamblites Mikronid ja Ornament. Aastail 1974–1976 juhtis progressiivse roki ansamblit Mess, olles helilooja, laulja ja instrumentalist. Mess oli esimene omalaadne nii Eestis kui ka Nõukogude Liidus. 1980. aastal ilmus ansamblilt EP "Mess" (Меlodija). Ansamblile Mess loodud teostest on tähtsaim kantaat "Küsi eneselt" (1976). Selle ettekandele oli kaasatud lisainstrumente, segakoor Tõnu Kaljuste juhatusel ning Rolf Uusväli orelil.
1981. aastal valminud LP "Hingus" oli esimene elektroonilise muusika plaat terves Nõukogude Liidus. Muusika salvestati Moskvas tollal maailmas üliharuldasel tubasüntesaatoril EMS Synthi 100, Eesti kirikuorelitel, Riiast toodud süntesaatoril ARP Omni II ja teistel pillidel.
Grünbergi elektroonilised teosed on väljendanud tema huvi idamaade kultuuride vastu, mis tekkis tal 1970. aastatel. Ta kasutab sealsele muusikale iseloomulikke meloodiad ja rütme, lisades naturaalhelisid nii lääne instrumentidelt kui ka vanadelt idamaistelt rahvapillidelt, saavutades sel viisil väga isikupärase koloriidi. 1993. aastal ilmunud albumil "Milarepa" on salvestatud Tiibeti filosoofi, poeedi ja pühaku Milarepa (1040-1123) tekstidele loodud laulud. Grünbergi loodud on Esindamata Rahvaste Organisatsiooni hümn (1997). Festivalil "Eesti muusika päevad" on esitatud akustilistele pillidele kirjutatud "Idam" (2001) ja "Mõeldes Tiibetile" (2008).
Suure osa Grünbergi muusikast moodustab filmimuusika – rohkem kui sajale filmile kirjutatud muusika on talle toonud ka laiema tuntuse. Ta on loonud näiteks muusika filmidele "Hukkunud Alpinisti hotell", "Naksitrallid", "Madude oru needus", "Leiutajateküla Lotte", "Detsembrikuumus", "Wikmani poisid", #Täna öösel me ei maga", "Sügisball" jt. Grünberg loonud muusika veel Poola, USA, Saksa, Läti, Jaapani, Soome, Venemaa jt. maade autorite filmidele, mis on pälvinud ka rahvusvahelisi preemiaid.
Albumid.
CD-l "Mess" (Bella Musica, 1995) ning duubelplaadil "Küsi eneselt" (Strangiato Records, 2004) on Grünbergi juhitud ansambli Mess 1970. aastate salvestused.
Isiklikku.
Sven Grünbergi abikaasa on Annela, tal on kaks tütart. Tema õde on endine laulja Anne Grünberg (Matteus).