tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Matkamine

Matkamine on looduses liikumine harrastusena. See on aktiivse puhkuse vorm, mida harrastatakse ka rahvaspordina (matkasport).
Levinud matkamise viisid on maismaal jalgsimatk, mägimatkamine (sealhulgas alpinism), suusamatk, jalgrattamatk, motomatk ja automatk ning veeteedel kanuumatk, süstamatk ja merematk.
Matkamise positiivsete külgede seast tõstetakse sageli esile selle tervislikkust füüsilise tegevusena vabas õhus. Samuti tõstab matkamine inimeste teadlikkust loodusest ja ümbruskonna geograafiast.
Vajalik matkavarustus sõltub matka pikkusest, kestusest ja viisist. Levinud matkatarbed on ilmale sobilik riietus ja jalanõud (nt matkasaapad), taskunuga ja söögiriistad (nt spork), seljakott, telk, kaart ja kompass. Sageli hõlmab matkamine välitingimustes ööbimist, näiteks telkimist koos lõkke tegemisega.
Matkamisel on oluline keskkonnamõju. Kuna matkajad eelistavad enamasti huvitavat ja kaunite vaadetega looduskeskkonda, võib matkajate hulk ajapikku sellesama keskkonna hävitada. Seepärast on looduskaitsealadel kehtestatud külastajatele reeglid ja sageli lubatakse matkajail liikuda vaid mööda matkaradu. Suurim oht, mida matkaja loodusele põhjustada võib, on metsatulekahju.
Matkajaid ähvardavate ohtude seas on äraeksimine, vigastused, varasemate haiguste ägestumine, allergia, seedehäired, dehüdratsioon, hüpodermia, päikesepiste ja -põletus ning külmetus, samuti metsloomade ja inimeste rünnakud.
Kui inimest sunnitakse liikuma kiiremini või aeglasemalt tema loomulikust liikumiskiirusest, siis võib see olla tülikas ja seda kiirust võib-olla keeruline säilitada. Ebaloomulikult kiiresti liikumine võib suurendada väsimust ja kurnatust ning põhjustada vigastusi. Seevastu suures rühmas liikujate seas on tõenäoliselt üsna erineva loomuliku kiirusega matkajaid. Kui neist igaühel lasta omapead kõndida, võivad tagumised esimestest liiga kaugele maha jääda ja koguni kaotsi minna. Selle vältimiseks on tavaks kõige aeglasem matkaja panna rühmas esikohale ja teised ei tohi temast mööda minna. Teine tava on panna kogenud matkaja(d) rühma lõppu ja tema peab vaatama, et kellelgi rühmas probleeme ei tekiks.
Majanduses vaadeldakse matkamist turismitööstuse, täpsemalt loodusturismi haruna.
Maailmas on arvukalt matkaorganisatsioone.
Albaania Parlament

Albaania Parlament (albaania keeles "Kuvendi i Shqipërisë" ehk "Kuvendi", varasema nimega "Kuvendi Popullor") on Albaania parlament. Liikmete arv on 140, neist 100 valitakse otsesel rahvahääletusel.
Brasiilia riigipeade loend

Brasiilia riigipeade loend loetleb iseseisva Brasiilia riigipead alates eraldumisest Portugali, Brasiilia ja Algarve Ühendatud kuningriigist 1822. aastal.
Ameerika Ühendriikide presidendivalimised

Ameerika Ühendriikide presidendivalimised on valimised, mida on Ameerika Ühendriikides korraldatud 1789. aastast.
Aastatel 1789–1800.
1789. aasta valimistel osales ainult 10 osariiki. New Yorgi seaduslik kogu ei valinud valijamehi ning Põhja-Carolina ning Rhode Island polnud veel konstitutsiooni ratifitseerinud. 1800. aastal said Thomas Jefferson ja Aaron Burr valimistel võrdse tulemuse. Presidendi valis Esindajatekoda. Hääletati osariikide kaupa. 10 häält sai Jefferson, 4 Burr ja 2 häält ei arvestatud.
Aastatel 1804–1868.
Kuna 1824. aasta valimistel ei saanud ükski kandidaat enamust, valis Esindajatekoda presidendi esimese kolme kandidaadi hulgast. Osariikide kaupa sai Adams 13 häält, Jackson 7 häält ja Crawford 4. 1831. aastal oli Vabamüürlastevastane Partei oli esimene partei, mis valis presidendi- ja asepresidendikandidaadi (26. septembril 1831). 1836 ei saanud Richard Johnson valimistel häälteenamust ning Senat valis ta häältega 33:14 Francis Grangeri vastu. President William Harrison suri 4. aprillil 1841 ja asepresident John Tyler sai tema järglaseks 6. aprillil. President Zachary Taylor suri 9. juulil 1850 ja asepresident Millard Fillmore sai tema järglaseks 10. juulil. President Lincoln suri 15. aprillil 1865 ja Johnson sai tema järglaseks samal päeval.
Arstide loend

"Siin on loetletud tuntud arste. On olemas ka Eesti arstide loend (1940)." 
"Arstiteadlaste kohta vaata arstiteadlaste loendit".
Tuneesia

Tuneesia () on riik Põhja-Aafrikas. Riik piirneb läänes Alžeeriaga ja kagus Liibüaga.
Haldusjaotus.
Riik jaguneb 24 kubernerkonnaks.
Kubernerkonnad jagunevad 264 ringkonnaks, mis jagunevad valdadeks.
Ajalugu.
Tuneesia alale rajasid foiniiklased alates 12. sajandist eKr Foiniikia kolooniaid, millest tähtsaimaks sai 9. sajandil eKr rajatud Kartaago, mis domineeris kaubanduses Põhja-Aafrikas 5. sajandiks eKr. Kartaago võimuvõitlus Vahemerel Roomaga viis Puunia sõdadeni. Ajavahemikul 265–133 eKr kujunes Rooma ülemvõim Vahemere piirkonnas ja toimunud Puunia sõdades löödi sõjaliselt Kartaagot ja Rooma tõusis Vahemere lääneosa tugevaimaks suurriigiks, Kartaago vallutati ja hävitati 146 eKr.
Armeenia riigipeade loend

Armeenia riigipeade loend loetleb Armeenia vabariikide riigipäid. Esimene Armeenia vabariik eksisteeris aastatel 1918–1920, seda juhtisid kõigepealt rahvusnõukogu esimees ja hiljem parlamendi esimees. Armeenia sai taas iseseisvaks riigiks 1991. aastal, sellest ajast on Armeenia riigipeaks president.
Kahe vabariigi vahel olnud Armeenia Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi riigipeade loendi jaoks vaata Armeenia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.
Loodusteadus

Loodusteadus on süstemaatiline uute teadmiste hankimine looduse kohta. Loodusteaduse all mõistetakse ka loodusteaduse tulemusena saadud teadmiste kogu. 
Loodusteaduslik meetod ehk teaduslik meetod põhineb maailma hoolikal vaatlemisel ja teooriate katselisel kontrollimisel.
Loodusteadus tekkis 17. sajandil, eraldudes filosoofiast. Eriti Inglismaal nimetatigi loodusteadust algul endiselt loodusfilosoofiaks (ladina keeles "philosophia naturalis", inglise keeles "natural philosophy"). Näiteks Isaac Newtoni kuulus teos kannab pealkirja "Philosophiae naturalis principia mathematica" ("Loodusfilosoofia matemaatilised printsiibid"). 
Traditsiooniliselt on loodusteadust mõistetud teadusena, mis uurib loodust sellisena, nagu ta tegelikult on, sõltumata inimtegevusest. Siiski ilmneb üha enam tendentse, mis sunnivad seda arusaama revideerima. Kvantmehaanika Kopenhaageni interpretatsioonis on inimtegevus füüsikalisse reaalsusse integreeritud. Ka mittetasakaalulise termodünaamika filosoofilised tõlgendused eeldavad tervikut, millesse kuulub inimene. Samuti tähtsustab antroopsusprintsiip inimest. 
Loodusteaduseks kõige puhtamal kujul peetakse füüsikat.
Sõna "loodusteadus" tähendab ka eluslooduse uurimist põhiliselt vaatluse teel.
Togo

Togo on riik Lääne-Aafrikas. Piirneb läänes Ghanaga, idas Beniniga ja põhjas Burkina Fasoga. Pealinn Lomé asub lõunas, Guinea lahe ääres.
Haldusjaotus.
Riik jaguneb viieks piirkonnaks:
Saalomoni Saared

Saalomoni Saared on saareriik Okeaanias Melaneesias. Asub Uus-Guineast idas ja koosneb umbes 1000 saarest.
2019. aasta 6. aprillil raputas Saalomoni Saari Kirakira linnast 27 kilomeetri kaugusel ja 73 kilomeetri sügavusel alguse saanud 5,0 magnituudine maavärin.
Haldusjaotus.
Saalomoni Saared on jagatud üheksaks provintsiks ja pealinnaks.
Hygiene

Hygiene on asula Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis.
Seal asub sanatoorium tuberkuloosihaigetele, mille rajasid reverend Jacob S. Flory ja tema Vennaskogudus. Kirik oli ka tol ajal osa sanatooriumist, kuid praegu enam mitte.
Bhumibol Adulyadej

Bhumibol Adulyadej ehk Rama IX Suur (kuninglik nimi Phra Chaoyuhao Bhumibol Adulyadej) (5. detsember 1927 Cambridge, Massachusetts, USA – 13. oktoober 2016 Bangkok) oli Tai kuningas alates 9. juunist 1946 kuni oma surmani. Ta oli Chakri dünastia 9. valitseja Tais.
Troonile sai ta pärast oma salapärastel asjaoludel mõrvatud vanema venna Ananda Mahidoli surma. 1946–1950, kui kuningas õppis Šveitsis, valitses regendina prints Rangsit Prayurasakdi. 1973 osales ta rahva toetusel marssal Thanom Kittikachorni sõjaväelise valitsuse kukutamises ning tegi nii lõpu 1932. aastast võimul olnud sõjaväeliste režiimide jadale.
Bhumibol Adulyadej tegutses ka džässmuusiku ja heliloojana.
Bhumibol Adulyadej abikaasa oli kuninganna Sirikit Kitiyakara (sündinud 12. augustil 1932) ja neil on neli last:
Vojevoodkond

Vojevoodkond (poola keeles "województwo") on haldusüksus Poolas ning oli ajalooline haldusüksus Rzeczpospolitas. 
Vojevoodkonda juhib vojevoodkonna marssal (poola "marszałek województwa"). Ajalooliselt on vojevoodkonda juhtinud ka vojevood.
Paapua Uus-Guinea

Paapua Uus-Guinea on riik Austraalia ja Okeaania maailmajaos. See hõlmab Uus-Guinea saare idaosa ning hulga väiksemaid saari, millest suurimad on Uus-Britannia, Bougainville ja Uus-Iirimaa. Piirneb läänes Indoneesiaga, lõunas teisel pool Torrese väina asub Austraalia.
Haldusjaotus.
Riik jaguneb 20 provintsiks, üheks pealinnaringkonnaks ja üheks autonoomseks piirkonnaks:
Niger

Niger on merepiirita riik Aafrikas. Põhjas on Nigeri naaberriigid Alžeeria ning Liibüa, idas külgneb ta Tšaadi, läänes Mali, lõunas Nigeeria ja Benini ning edelas Burkina Fasoga. 
Riik on nime saanud Nigeri jõe järgi.
Haldusjaotus.
Riik jaguneb seitsmeks piirkonnaks ja pealinnaringkonnaks (Niamey). Piirkonnad jagunevad 36 departemanguks ja need 260 vallaks.
Poliitika.
2003. aastal keelati Nigeris orjapidamine ja orjadega kauplemine.
26. juulil 2023 toimus riigis sõjaväeline riigipööre, millega kukutati president Mohamed Bazoum.
Mosambiik

Mosambiik on riik Aafrika lõunaosas India ookeani rannikul. Riik piirneb põhjas Tansaaniaga, loodes Malawi ja Sambiaga, läänes Zimbabwega, edelas Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Svaasimaaga ning idas India ookeaniga.
Riik.
Mosambiik on presidentaalne vabariik. Seadusandlikku võimu teostab 250-kohaline Vabariigi Assamblee.
Mosambiigis on mitmeparteisüsteem. Kehtib 1990. aasta põhiseadus.
Haldusjaotus.
Mosambiik jaguneb kümneks provintsiks ja keskalluvusega pealinnaks.
Välissuhted.
Eesti sõlmis Mosambiigiga diplomaatilised suhted 26. septembril 2009.
Kliima.
Mosambiigis on troopiline kliima koos kahe aastaajaga, kuiv periood aprillist septembrini ja märg periood oktoobrist märtsini. Kliimaolud sõltuvad suuresti asukoha kõrgusest. Sademete hulk on rannikul oluliselt suurem kui mujal. Mosambiigi keskmine sademete hulk on 590 mm. 2019. aastal tabasid Mosambiiki tsüklonid ja . See oli esimene kord, kui kaks tsüklonit tabasid Mosambiiki ühe aastaaja jooksul ja need tsüklonid olid väga laastavad, tekitades üleujutusi ja palju kahju ehitistele.
Majandus.
Mosambiik on üks vaesemaid ja väikseima arenguga riike. IMF klassifitseerib Mosambiiki kui raskelt võlgades olevat vaest riiki. 2006. aasta uuringus ütles kolm neljandikku elanikest, et nende majanduslik olukord pole muutunud või on halvenenud. Mosambiiki ametlik rahaühik on Mosambiigi metikal (2019. aasta aprilli seisuga on üks USA dollar väärt 67,01 metikali ja üks euro väärt 73,36 metikali). Uued metikalid vahetasid välja vanad metikalid vahetuskursiga üks tuhande vastu.
Mosambiigis kasutatakse palju eurosid ja Lõuna-Aafrika rande. Mosambiigi miinimumpalk on 60 USD (54,8 €). Mosambiigis on korruptsioon suur probleem, kuid sellega tegeletakse pidevalt. Üldiselt peetakse Mosambiigi aitamisi edukaks. 2012. aasta uuring näitas, et 90% Mosambiigi haritavast maast oli harimata. 2013. aasta uuring näitas, et 80% elanikest töötas põllumajandussektoris.
Haridus.
Mosambiigi koolides räägitakse portugali keelt, sest Mosambiik oli Portugali koloonia kuni 1975. aastani, mil Mosambiik iseseisvus. Mosambiigis on põhikoolikohustus, kuid paljud lapsed ei käi koolis, sest nad peavad oma vanemaid töödes abistama. 2007. aastal ei läinud miljon last kooli ja pooled õpetajatest Mosambiigis ei olnud kvalifitseeritud. Pärast 7. klassi peavad õpilased tegema standardiseeritud riiklikud eksamid, et saada edasi gümnaasiumisse, mis kestab 8. kuni 10. klassini. Mosambiigi ülikoolides on kohad väga piiratud ja seetõttu läheb osa õpilasi Portugali ülikoolidesse. 2010. aasta uuring näitas, et Mosambiigi kirjaoskuse määr oli 56,1% (70,8% meestest ja 42,8% naistest). 2015. aasta uuringu tulemuseks oli 58,8% (73,3% meestest ja 45,4% naistest) seega paranes olukord, kuid siiski on Mosambiik üks madalama kirjaoskusega riikidest.
Religioon.
2017. aastal tehtud uuring leidis, et 59,2% rahvastikust on kristlased, 18,9% moslemid, 7,3% muude religioonide pooldajad (peamiselt animism) ja 13,9% ei olnud usklikud. Moslemid on peamiselt riigi põhjaosas. Maputos on ka väga väike, aga elav juudi kogukond.
Gruusia keel

Gruusia keel ehk georgia keel on ligikaudu 4 miljoni kõnelejaga kartveli ehk Lõuna-Kaukaasia keel. Kasutatakse gruusia kirja. See on ametlik keel Gruusias. 
Gruusia kiri.
Gruusia kiri on teada 5. sajandist. See pärineb ajalooliselt idaaramea kirjast. Loetakse vasakult paremale.
Gruusia kirja kasutavad gruusia ja megreli keel ning seda on lühikest aega kasutatud ka osseedi keele kirjutamisel Lõuna-Osseetias.
Gruusia tähestik.
Gruusia tähestikus puuduvad suurtähed. Tabeli esimeses reas toodud suurtähed on loodud hiljuti ja kirjas juurdumata. Teises reas on traditsioonilised gruusia tähed (arhailised tähed on selles reas halliga); kolmandas, valges reas tähtede latinisatsioon (Gruusia ametlik latinisatsioon aastast 2002) ja neljandas, hallis reas eesti transkriptsioon (Õigekeelsuskomisjon, 1976).
Mikroneesia

Mikroneesia on üks kolmest Okeaania piirkonnast. Temast lõunasse jääb Melaneesia ja itta Polüneesia.
Selles piirkonnas, mis katab 7,4 miljonit km², asub umbes 2100 saart kogupindalaga 2700 km². Neist suurim on Ameerika Ühendriikidele kuuluv Guam (545 km²). Saartel elab kokku umbes 523 000 inimest (2016).
Mikroneesia koosseisu kuuluvad järgmised riigid ja maad:
Meteoriit

Meteoriit ehk taevakivi on planeetidevahelisest ruumist Maa pinnale langenud tahke keha (meteoorkeha) jääk. Meteoriite uurib meteoriitika.
Kui meteoorkeha atmosfääri allosa tihedates kihtides puruneb, võivad meteoriidid langeda meteoriidisajuna.
Kuju, suurus, heledus ja vanus.
Meteoorkeha, mille läbimõõt on suurem kui 1 kilomeeter, nimetatakse asteroidiks. Meteoor on tavaliselt tolmukübeme kuni rusika suurune, mis on Maa atmosfääri sisenedes nähtavad ning tuntud ka "langevate tähtedena".
Meteoriitidel on korrapäratu kuju. Neil pole teravaid nurki, sest atmosfääri õhusurve on nad siledaks lihvinud. Meteoriidi pinda katab õhuke tume sulamiskoorik ning selles on madalad lohukesed, mida nimetatakse regmaglüptideks. Sulamiskoorik on tume oksüdeerumise tõttu, vahetult pärast Maale langemist ei pruugi ta seda olla.
Meteoriitides leiduvate radioaktiivsete või kosmogeensete isotoopide uurimine võimaldab määrata meteoriitide aine kosmilist ja maalist vanust (kuni 4,5 miljardit aastat).
Mikrometeoriidid.
Enamik mikrometeoriitidest koosneb silikaatseist mineraalidest või klaasist. Nad sisenevad Maa atmosfääri kiirusel kuni 70 km/s, kuumenedes seejuures õhu surve tõttu meteoriidi pinnale. Kiireimad meteoriidid jõuavad nii täielikult üles sulada ning moodustavad taasjahtumisel tilgakujulisi kerakesi.
Mikrometeoriite võib leida kõikjalt. Uurides Antarktise igijääd, on leitud meteoriite, mis tabasid Maad tuhandeid aastaid tagasi. 10 tonnist jääst eraldati ligi 2000 mikrometeoriiti.
Koostis.
Koostiselt liigitatakse meteoriidid raudmeteoriitideks (34%), kivimeteoriitideks (62%) ja segameteoriitideks (4%).
Meteoriitidest on leitud Maal tundmatuid mineraale – šreibersiiti ja olhamiiti.
Meteoriitide ainest moodustavad üle 90% raud, hapnik, räni ja mangaan, vähesel määral sisaldavad nad ka niklit, väävlit, alumiiniumi ja kaltsiumi, teisi elemente on väga vähe.
Meteoriidikraatrid.
Suure massiga meteoriidid tekitavad maapinnaga põrkudes endast palju suuremaid löögi-, löögi-plahvatus- või plahvatuskraatreid, mida tavaliselt ümbritseb ringvall. Suurte meteoriitide põrkumisel maapinnaga toimub plahvatus, mille ajal meteoriit pihustub ja jätab järele hiidkraatri.
Aastas langeb Maale tuhatkond meteoriiti, millest leitakse 10–15. Kraatreid tekitavaid hiidmeteoriite langeb sajandi kohta vähem kui üks.
Praegu on maal teada üle 200 tõenäolise meteoriidikraatri või nende rühma. Nende avastamine jätkub.
Meteoorkeha

Meteoorkeha ehk meteoroid on planeetidevahelises ruumis liikuv tahke keha, mis Maa atmosfääri sattudes põhjustab meteoori ning võib meteoriidina maapinnale langeda.
Meteoorkehadeks peetakse kehi, mille läbimõõt on 10−5 kuni 104 m; väiksemad osakesed moodustavad kosmilise tolmu.
Umbes 85% meteoorkehi liigub planeetide tiirlemise suunas.
Põhjamaad

Põhjamaad (poeetiliselt ka: "Põhjala") on piirkond, mis hõlmab Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani koos Ahvenamaa, Fääri saarte ja Gröönimaaga.
Suuremad linnad.
Põhjamaade suuremad linnad elanike arvu järgi:
Poliitiline seotus.
Põhjamaade ametliku koostöö põhiorganid on Põhjamaade Nõukogu, mis ühendab parlamente, ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu, mille läbi toimub valitsuste vaheline koostöö.
Euroopa Liitu kuuluvad Rootsi, Soome ja Taani, kuid euro on ametliku maksevahendina kasutusele võetud ainult Soomes. Samas kuuluvad kõik Põhjamaad Schengeni viisaruumi, kuid juba 1958. aastal oli loodud Põhjamaade passiliit, mis arendas edasi 1952. aastast eksisteerinud passivaba reisimise ala. Samuti oli 1954. aastal loodud Põhjamaade ühine tööturg kaugelt varasem, kui Euroopa Liidu ühine majandus- ja tööjõupoliitika.
Kõik Põhjamaad on NATO liikmed. Neist viimane, Rootsi, liitus Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga 2024. aastal.
Põhjamaadega lähedaselt seotud alad.
Mitmetel aladel on Põhjamaadega pikk ja lähedane suhe ning need identifitseerivad end lähedaseks mõne või kõigi Põhjamaadega. Enamasti neid ei peeta aga Põhjamaade osaks.
Shetland ja Orkney.
Šotimaa põhjaosas asuvatel Orkney ja Shetlandi saartel on põhjamaine identiteet. Saared olid Norra kolooniaks üle 500 aasta, kuid sattusid Šoti krooni alla 1472. aastal.
Teise maailmasõja ajal olid Shetlandi ja Orkney saared tähtsateks baasideks eksiilis olevatele Norra relvajõududele. Shetlandist toodi ja sinna viidi põgenikke, agente ja varustust Norrast.
Tähtsal kohal on olnud majanduslähedus. Kultuurivahetus ja ühised spordivõistlused toimuvad pidevalt. Geneetiline uuring leidis, et 60% Shetlandi ja Orkney saarte meestest on geneetiliselt pärit Norrast.
Eesti.
Pärast iseseisvumist 1991. aastal on Eesti huvitunud enda sidumisest Põhjamaadega keele, kultuuri ja ajaloo ühisuse tõttu Soome, Rootsi ja Taaniga. Eesti keel on lähedaselt seotud soome keelega ning eestlased on soomeugrilased. Eesti on olnud Taani ja Rootsi impeeriumite osaks mitmeid sajandeid. Tänapäeval on tähtsal kohal majandustegevuse seotus Põhjamaadega, kolmveerand investeeringutest, mis lähevad Eestisse, pärinevad Põhjamaadest (eriti Soomest ja Rootsist) ning sinna suundub ka 58% Eesti ekspordist. Eesti poliitiline süsteem teeb riigi aga Põhjamaadest erinevaks.
1999. aastal pidas Eesti tollane välisminister Toomas Hendrik Ilves Rootsis kõne "Eesti kui Põhjamaa". 2003 toimus välisministeeriumis näitus "Estonia: Nordic with a Twist". 2005. aastal liitus Eesti Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupiga ning tunneb huvi Põhjamaade Nõukoguga liitumise vastu.
Teised.
Saksamaa põhjapoolseim osa, Schleswig omas Põhjamaist identiteeti kuni selle ühendamiseni Saksamaaga 19. sajandi keskpaigas. Tänapäeval ei ole ühisus Põhjamaadega Schleswigi ühiskonnas ja selle elanikes eriti silmapaistev.
Veealad.
Põhjameri, Grööni meri, Läänemeri, Norra meri, Taani väin, Taani väinad,
Mõtlemine

Mõtlemine on inimtegevuse osa, tegelikkusest arusaamise, kohanemise ja muutumise protsessi peegeldus ajus.
Mõteldes inimene tunnetab sihipäraselt asjade ja nähtuste omadusi ja seoseid, loob uusi mõisteid ja arusaamu ning püüab näha ette sündmuste arengut. Mõtlemine on osa õppimisprotsessist. Inimesed kasutavad järgmisi mõtlemise võtteid:
Analüüs ja süntees on omavahel tihedasti seotud ja on samas ka kõige olulisemad mõtlemisoperatsioonid.
Mõtlemise tulemused on otsustused ja järeldused.
Suuri mõtlejaid.
Georg Friedrich Wilhelm Hegel lähtus sellest, et mõtlemine eristab inimest loomast. Kõik inimlik on inimlik tänu sellele, et ta on mõtlemise tekitatud. Mõtlemine esineb eri vormides, sealhulgas tunde, kaemuse ja ettekujutuse vormis. Oma teoses "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia põhijoontes" (1817) leids ta, et filosoofiline mõtlemine leiab aset mõistetes ning ühtaegu erineb inimest loomast eristavast mõtlemisest ja on sellega samane. 
Albert Einstein on kirjeldanud mõtlemist kui mõistetega tehtavaid operatsioone. Tema järgi hõlmab mõtlemisprotsess mõistete loomist, mõistetevaheliste otseste funktsionaalsete seoste kasutamist ja meeleliste kogemuste suhestamist nende mõistetega.
Albaania riigipeade loend

Albaania riigipeade loend esitab Albaania alasid iseseisvalt valitsenud isikute nimestiku sõltumata nende ametinimetusest.
Albaania Kommunistliku partei juhid:
¹ – tegu oli Itaalia kuninga esindajatega Albaanias.
Paksus kirjas on esile tõstetud Albaania monarhid, kellest Zogu I kandis tiitlit Mbret i Shqiptarëve 'albaanlaste kuningas' ja Vittorio Emanuele III Mbret i Shqipërisë 'Albaania kuningas'
Phothi

Phothi (gruusia omaladina "Poti") on sadamalinn Lääne-Gruusias Samegrelos Musta mere ääres Rioni jõe suudme juures Kolhethi madalikul.
Elanike arv.
Elanike arvud on olnud:
Majandus.
20. sajandi alguses leidis mangaanimaagi väljaveo tõttu aset suur tõus. Gruusia oli sel ajal maailmas teisel kohal olev mangaanimaagi tarnija. Mangaanimaaki kasutatakse terase tootmisel. 
Phothi on tähtsaim Gruusia kolmest sadamalinnast. Sadama kaudu eksporditakse Tšiathura mangaanimaaki, maisi, puitu ja veini. Sadam on muuhulgas elutähtis vahejaam Armeenia kaupade ekspordil maailma. 
Phothil on raudteeühendus Thbilisiga. 
Phothist algavad Euroopa teed E70 ja E97 ning linna läbib tee E60. 
Phothis on laevaehitus- ja remonditehas.
1990. aastatel oli Phothi majanduses stagnatsioon, uue aastakümne algul asus majandus kosuma. Aastal 2002 käis sadamast läbi 4 miljonit tonni kaupu. Aastal 2004 esimeses kvartalis oli kaubakäive 2003. aasta esimese kvartaliga võrreldes 42% võrra kasvanud.
2008. aasta aprillis teatas president Mihheil Saakašvili vabamajandustsooni loomisest Phothisse. Samas müüs Gruusia 51-protsendilise osaluse Phothi sadamas Araabia Ühendemiraatide investeerimisettevõttele Ras Al Khaimah.
Sõjandus.
Nõukogude Liidu ajal oli Phothi tähtis sõjasadam. 
Gruusia rannavalvel on Phothis baas, mille rajas USA ja mis läks maksma 17,5 miljardit USA dollarit. 
Kultuur.
Phothis on teater ja koduloomuuseum. 
Linnadevahelised suhted.
Phothi kuulub rahvusvahelisse sadamalinnade liitu, kus on veel Dunkerque (Prantsusmaa), Bari (Itaalia), Rijeka (Horvaatia) ja Curaçao (Hollandi Antillid).
Ajalugu.
Phothi kohal asutati 7. sajandil eKr Kreeka koloonia Phasis. See oli seal 4. sajandini eKr. Arheoloogid on leidnud osa tolleaegsest asulast Phothi lähedal asuvast Paliostomi järvest vee alt. 
Seda kohta samastati kuldvillakut otsivate Iasoni ja argonautide sihtkohaga.
Aastal 1578. asutati Türgi kindlus.
Venemaa hõivas Phothi 1828. Praegune linn kujunes 1880. aastatel, kui rajati sadam ja raudteeühendus.
2008. aasta Lõuna-Osseetia sõja käigus, 8. augusti 2008 hilisõhtul, ründasid Venemaa sõjalaevad Phothi sadamat, tekitades suuri purustusi. Mõne päeva jooksul hõivasid Abhaasiast lähtunud Vene üksused linna umbes kuuks ajaks, niinimetatud puhvertsooni ning kontrollpunktide loomise eesmärgil Gruusia ja Abhaasia vahele.
Vittorio Emanuele III

Vittorio Emanuele III (11. november 1869 – 28. detsember 1947) oli Itaalia kuningas (29. juuli 1900 – 9. mai 1946), Etioopia keiser (9. mai 1936 – 3. september 1943) ja Albaania kuningas (16. aprill 1939 – 3. september 1943).
Vittorio Emanuele III oli Umberto I ja kuninganna Margherita ainus laps. Olles saanud peamiselt sõjaväelise hariduse, sai Vittorio Emanuele III oma isa surma järel 1900. aastal kuningaks. Konstitutsioonilise monarhina aktsepteeris ta 1911 liberaalide nõudmisi alustada sõda Türgiga.
Vittorio Emanuele abiellus Tšernogooria kuninga Nikola Petrovići tütre Elena Petrovićiga. Nad said poja Umberto II, kellest sai järgmine kuningas, ja 4 tütart.
Ta ei hoidnud ära Benito Mussolini diktatuuri kehtestamist. Alles teise maailmasõja lõpul julges ta Mussolinile vastu hakata. Aastal 1943 määras ta uueks peaministriks marssal Pietro Badoglio.
Tema mainet määris põgenemine Roomast 1943. aastal pommitamise ajal. Näiteks Inglismaa kuningas George VI ja Rooma paavst Pius XII jäid oma kodulinna pommitamisest hoolimata paigale, et olla rahvale toeks. Sellest ajast hakkas ta võimu järk-järgult oma pojale Umberto II-le üle andma, kuni loobus tema kasuks troonist 1946. aastal.
Kuu aega hiljem monarhia säilitamise üle korraldatud referendumil otsustas rahvas kehtestada vabariigi. Pärast seda keelati kõigil kuningadünastia meessoost liikmetel oma jalga Itaalia pinnale tõsta. Vittorio Emanuele emigreerus Egiptusse, kus suri aasta pärast.
Eduardo Duhalde

Eduardo Alberto Duhalde [du'alde] (sündinud 5. oktoobril 1941) on Argentina endine president.
Duhalde sündis Buenos Airese lähedal Lomas de Zamoras.
Aastal 1970 lõpetas ta õigusteaduskonna.
Hiljem oli ta senaator, Buenos Airese provintsi kuberner ning president Carlos Menemi ajal asepresident.
Pärast 2001. aasta detsembri kriisi sai Duhalde 2. jaanuaril 2002 Argentina presidendiks. 25. mail 2003 võttis ameti üle Néstor Kirchner.
Isiklikku.
Duhalde abiellus 28. juulil 1971.
Fernando de la Rúa

Fernando de la Rúa (15. september 1937 Córdoba, Argentina – 9. juuli 2019 Loma Verde) oli Argentina poliitik. 
Ta oli Argentina president 10. detsembrist 1999 kuni 21. detsembrini 2001, mil ta astus Argentina majanduse kollapsini viinud finantskriisi tõttu tagasi keset suuri rahvarahutusi. Sel ajal öeldi: "que se vayan todos" ('mingu kõik [kes seni valitsesid]').
Carlos Menem

Carlos Saúl Menem Akil (2. juuli 1930 – 14. veebruar 2021) oli Argentina jurist ja poliitik. 8. juulist 1989 kuni 10. detsembrini 1999 oli ta Argentina 44. president.
Ta sündis Anillaco külas La Rioja provints]is Süüria perekonnas. Ta kasvatati üles moslemina. Hiljem võttis vastu katoliikluse, et jätkata karjääri poliitikuna. Ta lõpetas 1955. aastal Córdoba ülikooli õigusteaduskonna.
Aastatel 1973–1976 ja 1983–1989 oli ta La Rioja provintsi kuberner.
Presidendina ajas Menem agressiivset erastamispoliitikat. Ta fikseeris Argentina peeso vahetuskursi ühel USA dollaril, mis viis 1990. aastate lõpuks riigi ajaloo rängima majanduskriisini.
Menemi suhtes algatati mitu korruptsioonijuurdlust, kuid teda ei mõistetud kunagi süüdi. Teda peeti ideoloogiliselt peronismi järgijaks.
Alates 2005. aastast kuni surmani kuulus ta Argentina Senatisse.
Leopoldo Galtieri

Leopoldo Fortunato Galtieri Castelli (15. juuli 1926 Caseros – 12. jaanuar 2003 Buenos Aires) oli Argentina armee kindral ja poliitik, kes oli riigi "de facto" president aastatel 1981–1982. Ta oli üks Argentina sõjaväelise diktatuuri (1976–1983) võtmefiguure.
Pärast president Roberto Viola tagandamist 11. detsembril 1981 täitis presidendi kohuseid ajutiselt aseadmiral Carlos Lacoste. Leopoldo Galtieri astus presidendiametisse 22. detsembril 1981, säilitades samal ajal ka armee ülema positsiooni.
Tema valitsusaega iseloomustas süvenev majanduskriis ja rahva rahulolematus. Avalikkuse tähelepanu hajutamiseks otsustas Galtieri 1982. aasta aprillis okupeerida Suurbritanniale kuuluvad Falklandi saared (Islas Malvinas), mis viis Falklandi sõjani. Sõda lõppes Argentina jaoks lüüasaamisega, mille tulemusel Galtieri pidi 17. juunil 1982 presidendiametist tagasi astuma.
Pärast demokraatia taastamist 1983. aastal mõisteti Galtieri süüdi inimõiguste rikkumistes ja muudes kuritegudes, kuid ta vabastati hiljem tervislikel põhjustel. Ta suri 2003. aastal Buenos Aireses südamepuudulikkuse tagajärjel.
Jorge Videla

Jorge Rafael Videla Redondo [h'orhe rafa'el vid'eela] (2. august 1925 Mercedes – 17. mai 2013) oli Argentina sõjaväelane ja poliitik. 
Ta oli Argentina diktaator 1976–1981, juhtides sõjaväehuntat. Tema režiimi iseloomustasid arvukad "kadumised" ja lapseröövid "räpase sõja" käigus. 
2010. aastal mõisteti 1985. aastast sõjaväediktatuuri ajal toime pandud kuritegude eest eluaegset vanglakaristust kandma mõistetud Jorge Videla koos kindral Luciano Benjamín Menéndez inimsusvastaste kuritegude eest eluks ajaks vangi.
Teoloogia

Teoloogia (vanakreeka keelest θεος "theos" 'Jumal' ja λογος "logos" 'õpetus, sõna') on sõnasõnaliselt 'õpetus Jumalast'. Laienenud tähenduses on teoloogia ehk usuteadus humanitaarteaduste hulka kuuluv teadusharu, mis uurib usuga seotud küsimusi.
Igal religioonil ehk usundil on oma teoloogia.
Varakristlikud autorid kasutasid kreeklaste sõna "teoloog" inimese kohta, kes kõneleb Jumalast.
Teoloogia "vs." religiooniteadus.
Nii teoloogia kui ka religiooniteadus uurivad religiooni teaduslike meetodite abil. Enamasti eristatakse neid kahte mõistet selle järgi, et teoloogia püüab seletada ühe religiooni või usulise rühmituse seisukohti süstemaatiliselt ja metoodiliselt; seevastu religiooniteadus aga lähtub kogu religioossest maailmast, keskendumata ühele religioonile. On isegi öeldud, et teoloogia püüab seletada religioosseid asju seestpoolt vaadates, religiooniteadus aga väljastpoolt vaadates.
Teoloogia liigitamine.
Teoloogiat jagatakse tavaliselt süstemaatiliseks ja praktiliseks teoloogiaks, kuid on ka teisi jaotusi.
Teoloogia valdkondi.
Teoloogia valdkondi: võrdlev usuteadus (ehk religiooniteadus), eklesioloogia, religioonifenomenoloogia, religioonifilosoofia, vaimufilosoofia, liturgika, homileetika, kateheetika, poimeenika, misjoniteadus, küberneetika, apologeetika, eksegeetika, patristika, patroloogia, sümboolika, dogmaatika, kanoonika, oikumeenika, antropoloogia, mütoloogia, inkarnatsiooniteoloogia, moraaliteoloogia, poliitiline teoloogia, eskatoloogia, religioonipsühholoogia jne.
Teoloogia õpetamine Eestis.
Eestis õpetatakse teoloogiat järgmistes kõrgkoolides: EELK Usuteaduse Instituut, EAÕK Püha Platoni Seminar, Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar, Kõrgem Usuteaduslik Seminar, Tartu Teoloogia Akadeemia ja Tartu Ülikool (Tartu Ülikooli usuteaduskond).
My biełarusy

"My biełarusy" ("Мы, беларусы") on Valgevene Vabariigi riigihümn. 
Muusika autor on Niescier Sakaloŭski, sõnade autorid М. Klimkovič ja U. Karyzna. 
See laul oli Valgevene NSV riigihümnina kasutusel alates 1955. aastast. Pärast Valgevene iseseisvumist oli hümn kasutusel ilma sõnadeta. Konkursiga valiti sellele uued sõnad. Uute sõnadega hümn on kinnitatud presidendi seadlusega nr 350 2. juulist 2002. 
Мы, беларусы.
Мы, беларусы - мірныя людзі,&lt;br&gt;
Сэрцам адданыя роднай зямлі,&lt;br&gt;
Шчыра сябруем, сілы гартуем&lt;br&gt;
Мы ў працавітай, вольнай сям'і.
Refrään:&lt;br&gt;
Слаўся, зямлі нашай светлае імя,&lt;br&gt;
Слаўся, народаў братэрскі саюз!&lt;br&gt;
Наша любімая маці-Радзіма,&lt;br&gt;
Вечна жыві і квітней, Беларусь!
Разам з братамі мужна вякамі&lt;br&gt;
Мы баранілі родны парог,&lt;br&gt;
У бітвах за волю, бітвах за долю&lt;br&gt;
Свой здабывалі сцяг перамог!
Refrään
Дружба народаў - сіла народаў –&lt;br&gt;
Наш запаветны, сонечны шлях.&lt;br&gt;
Горда ж узвіся ў ясныя высі,&lt;br&gt;
Сцяг пераможны - радасці сцяг!
Refrään
&lt;br&gt;&lt;br&gt;
My, biełarusy.
My, biełarusy - mirnyja ludzi,&lt;br&gt;
Sercam addanyja rodnaj ziamli,&lt;br&gt;
Ščyra siabrujem, siły hartujem&lt;br&gt;
My ŭ pracavitaj, volnaj siamji.
Refrään:
Słaŭsia, ziamli našaj svietłaje imia,&lt;br&gt;
Słaŭsia, narodaŭ braterski sajuz!&lt;br&gt;
Naša lubimaja maci-Radzima,&lt;br&gt;
Viečna žyvi i kvitniej, Biełaruś!
Razam z bratami mužna viakami&lt;br&gt;
My baranili rodny paroh,&lt;br&gt;
U bitvach za volu, bitvach za dolu&lt;br&gt;
Svoj zdabyvali sciah pieramoh!
Refrään
Družba narodaŭ - siła narodaŭ –&lt;br&gt;
Naš zapavietny, soniečny šlach.&lt;br&gt;
Horda ž uzvisia ŭ jasnyja vysi,&lt;br&gt;
Sciah pieramožny - radasci sciah!
Refrään
Tõlge.
Meie, valgevenelased, oleme rahumeelsed inimesed,&lt;br&gt; 
kes on südamest andunud kodumaale,&lt;br&gt;
hoiame sõprust, kogume jõudu,&lt;br&gt;
oleme töökas, vabas perekonnas. 
Refrään:
Au olgu meie maa helgele nimele,&lt;br&gt;
au olgu rahvaste vennalikule liidule!&lt;br&gt;
Meie armastatud Emake Kodumaa,&lt;br&gt;
ela igavesti ja õitse, Valgevene!
Boliivia riigipeade loend

Boliivia riigipeade loend sisaldab erinevate ametinimetustega Boliivia riigipäid alates riigi iseseisvumisest aastast 1825.
Carlos Mesa

Carlos Diego Mesa Gisbert [karlos di'eego meesa hisb'ert] (sündinud 12. augustil 1953) on Boliivia poliitik. Alates 17. oktoobrist 2003 kuni tagasiastumiseni 6. juunil 2005 oli ta Boliivia president. 
Mesa, kes oli Boliivia eelmise presidendi Gonzalo Sánchez de Lozada ajal asepresident, sai presidendiks pärast seda, kui Sánchez de Lozada oli sunnitud tagasi astuma ja riigist põgenema massiliste protestimeeleavalduste ja -streikide tõttu Boliivia gaasisõja käigus. 
Mesa oli asepresident alates 6. augustist 2002. Ametikoha järgi oli ta ühtlasi Boliivia kongressi spiiker. 
Enne poliitikasse tulekut oli ta ajaloolane ning raadio-, tele- ja kirjutav ajakirjanik. Ta on Boliivia Ajalooakadeemia liige. 
Hoolimata Mesa kogenematusest poliitikas tõusis tema täht Sánchez de Lozada valitsuses kiiresti. Septembris 2003 hoiatas ta ÜRO Peaassambleel: "Demokraatia Boliivias on hädaohus vaeste õigustatud surve tõttu. Me ei saa luua majandusliku kasvu ja heaolu vähestele ja siis loota, et suur enamus, kes jäetakse välja, vaatab seda vaikides ja kannatlikult pealt. Meie, vaesed riigid, nõuame, et meie tooted lastaks rikaste riikide turgudele adekvaatsetel tingimustel." 
Kui gaasikonflikt teravnes, ei olnud Mesa rahul meeleavalduste kohmaka mahasurumisega, mille käigus hukkus arvatavalt 70 inimest. Mõni päev enne Sánchez de Lozada tagasiastumist loobus ta presidendi toetamisest, öeldes: "Ma ei saa toetada seda olukorda, mida me praegu läbi elame." 
Järgmised korralised presidendivalimised Boliivias peaksid toimuma 2007. aastal, kuid Mesa on algusest peale öelnud, et tema valitsus on üleminekuvalitsus ja ta ei kavatse jääda ametisse Sánchez de Lozadale ettenähtud ametiaja lõpuni. 
4. jaanuaril 2004 kuulutas ta teleesinemises 28. märtsiks välja siduva referendumi Boliivia suurte maagaasivarude kasutamise küsimuses.
Märtsis 2004 teatas Mesa, et Boliivia valitsus korraldab üle riigi ja Boliivia välissaatkondades miitinguid, kus nõutakse, et Tšiili tagastaks Boliiviale rannikuriba, mille Boliivia sõjas kaotas. Tšiili on keeldunud sel teemal läbirääkimisi pidamast, kuid Mesa on teinud sellest oma valitsuse poliitika ühe põhipunkti. Analüütikud leiavad, et kui Mesal ei õnnestu väljapääsu merele tagasi saada, siis ta kukutatakse.
Vaga Kosmas

Vaga Kosmas (suri umbes 787) oli Maiuma piiskop, kaanonite looja. Ta on õigeusu pühak. 
Kosmas oli pärit Jeruusalemmast. Ta jäi orvuks ja teda kasvatasid Damaskuse Johannese vanemad. Koos Johannesega sai ta suurepärase hariduse. 
Kui Kosmas sai täisealiseks, läks ta ühte Palestiina kloostrisse, kus ta paistis silma usuvägitegudega. 
Ta astus koos Johannesega välja ikonoklasmi vastu ja ikoonide kaitseks. 
Kosmas kirjutas palju kaanoneid kirikupühadeks ning kolmlaule vaikseks nädalaks. Nad kirjutasid palju ikonoklasmivastaseid kirjutisi. 
743. aastal sai Kosmas Maiuma piiskopiks.
Ta suri kõrges vanuses 787. aasta paiku. 
Vaga Kosmase mälestuspäev on 12. oktoober.
Jeju provints

Jeju provints (ka "Cheju provints") [tš'edžu prov'ints] on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Koreas. Hõlmab Jeju saare.
Nimi.
Provintsi ametlik koreakeelne nimi on alates 1. juulist 2006 제주특별자치도 (hani: 濟州特別自治道); McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis "Cheju T'ŭkpyŏl Chach'ido", Lõuna-Korea uues omaladinas "Jeju Teukbyeol Jachido"). See tähendab Jeju eriautonoomiaprovintsi. Jeju provints on Lõuna-Korea ainuke eriautonoomiaprovints.
Provintsi varasem ametlik nimi oli 제주도 ("Hanja": 濟州道; McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis "Cheju-do", Lõuna-Korea uues omaladinas "Jeju-do").
Provintsi koreakeelne lühendnimi on 제주 ("Cheju").
Rahvusvaheline Olümpiakomitee

Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) on olümpialiikumise kõrgeim organ.
ROK on rahvusvaheline, mitteriiklik, mittetulunduslik, piiramatu kestusega, juriidilise isiku staatusega assotsiatsioonivormis organisatsioon, millele kuulub kõrgeim võim olümpialiikumises.
Rahvusvaheline Olümpiakomitee peakorter asub Šveitsis Lausanne'is.
ROK asutati Pariisis 23. juunil 1894. aastal Pierre de Coubertini algatusel. Algkoosseis oli 14-liikmeline ja esindatud oli 12 riiki (Suurbritannia, Argentina, Belgia, Ungari, Kreeka, Itaalia, Uus-Meremaa, Venemaa, USA, Prantsusmaa, Tšehhi ja Rootsi.
Reeglid.
Iga isik või organisatsioon, kes kuulub ükskõik mil viisil olümpialiikumisse, on kohustatud täitma olümpiaharta reegleid ning alluma ROK-i otsustele.
Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele kuuluvad kõik õigused olümpiasümbolite (olümpialipu, olümpiadeviisi ja olümpiahümni) kasutamise suhtes.
ROK-i ülesanne on juhtida olümpismi edendamist vastavalt olümpiahartale.
Óscar Berger Perdomo

Óscar José Rafael Berger Perdomo (sündinud 11. augustil 1946 Guatemala linnas) on Guatemala poliitik. Aastatel 2004–2008 oli ta Guatemala president.
Berger on elukutselt advokaat. Jaanuarist 1991 kuni juunini 1999 oli ta Guatemala linnapea.
Norodom Sihanouk

Norodom Sihanouk Varman (khmeeri keeles នរោត្តម សីហនុ, tiitliga Preah Bat Samdech Preah; 31. oktoober 1922 Phnom Penh – 15. oktoober 2012 Peking) oli Kambodža kuningas.
Ta oli kuningas aastatel 1941–1955 ja 24. septembrist 1993 kuni 7. oktoobrini 2004, peaminister 1955–1960 (vaheaegadega) ja riigipea 1960–1970 ning 1975–1976, prints (riigipea enne kuningaameti taastamist) 1991–1993.
Tema vanemad olid kuningas Norodom Suramarit ja kuninganna Sisowath Kossamak. 
Sihanouk suri südameinfarkti tagajärjel Pekingi haiglas.
Kuninga lapsed.
Neil lisaks sündis tal kuus tütart.
Karjala

Karjala on ajalooline piirkond Fennoskandias Venemaa ja Soome territooriumil.
Ajalooline Karjala jaguneb järgmisteks piirkondadeks:
CHB

Chohung Bank ehk CHB (조흥은행(주) [džo'hõng õn'heng (džu)]; 朝興銀行(株)) oli Lõuna-Korea suurim ja vanim finantsasutus. 
Pank rajati 1897. aastal ja kandis tol ajal nime Han Sung Bank (한성은행 [han'song õn'heng] ; 漢城銀行). Praeguse nime sai ta 1943 ühinemisel Dong Il pangaga.
CHB ühines pangaga Shinhan Bank aprillis 2006.
Korea keel

Korea keel on keel, mida räägitakse Põhja- ja Lõuna-Koreas, osaliselt ka Ida-Hiinas, Põhja-Korea ja Hiina piiridel. Maailmas peab korea keelt emakeeleks umbes 78 miljonit inimest.
Üldiselt peetakse korea keelt suguluskeelteta keeleks, mõned uurijad on korea keelt seostanud altai keeltega.
Korea keele põhikonsonandid: ㅊ ("tšiõt"), ㅋ ("kiõk"), ㅌ ("tiõt") ja ㅍ ("piõp") on aspireeritud variandid järgmistest variantidest: ㅈ ("džiõt"), ㄱ ("giõk"), ㄷ ("digõt") ja ㅂ (biõp) ning lisaks veel ㅎ (hiõt).
Viis nendest konsonantidest on rõhutatud – kirjutatakse horisontaalselt üksteise kõrvale: ㄲ ("kk"), ㄸ ("tt"), ㅃ ("pp"), ㅆ ("ss") ja ㅉ ("dždž"). Kahekordseid konsonante ei hääldata pikalt nagu eesti keeles, vaid tugevalt rõhutatuna.
Täishäälikud: korea keeles on kuus põhitäishäälikut ㅏ, ㅓ, ㅣ, ㅡ, ㅜ, ㅗ. Nende kombineerimisel saadakse järgmised häälikud: ㅐ(["a"]"e"), a jääb peaaegu hääldamata; ㅑ("ja"); ㅒ("jaeo"); ㅔ("e"); ㅕ("j"["e"]"o"), e jääb peaaegu hääldamata; ㅖ("je"); ㅘ ("wa"); ㅙ ("we"); ㅚ ("wo"); ㅛ ("jo"); ㅝ ("w"["u"]"o"), u jääb peaaegu hääldamata; ㅞ ("w"["u"]"e"), jääb peaaegu hääldamata; ㅟ ("wi"); ㅠ ("ju"); ㅢ ("ui");
Korea keeles puudub grammatiline sugu.
Korea kiri.
Korea kirjas on 24 lihttähte, mille kombineerimisel saadakse silpe märkivad täheplokid. 
Tähestiku järjekord:
ㄱ ㄲ ㄴ ㄷ ㄸ ㄹ ㅁ ㅂ ㅃ ㅅ ㅆ ㅇ ㅈ ㅉ ㅊ ㅋ ㅌ ㅍ ㅎ
ㅏ ㅐ ㅑ ㅒ ㅓ ㅔ ㅕ ㅖ ㅗ ㅘ ㅙ ㅚ ㅛ ㅜ ㅝ ㅞ ㅟ ㅠ ㅡ ㅢ ㅣ
Enesestmõistetavus

Enesestmõistetavus ehk iseenesestmõistetavus ehk iseenesest teada olek (ladina keeles "esse per se notum", inglise keeles "self-evidence") on filosoofias propositsiooni (mõtte, väite) omadus, mis seisneb selles, et sellest pole võimalik aru saada ilma teadmiseta, et see on tõene. 
Enesestmõistetavat propositsiooni ei ole tarvis tõestada, kuid tema tõesus ei ole vähem kindel kui juhul, kui ta oleks tõestatud. 
Mõned filosoofid eitavad enesestmõistetavate propositsioonide olemasolu võimalikkust. 
Minu uskumust, et mul on teadvus, peavad paljud enesestmõistetavaks. Sinu uskumus, et minul on teadvus, ei ole enesestmõistetav. 
Tavakeeles tähendab "enesestmõistetav" lihtsalt 'ilmne'. 
Mõningaid enesestmõistetavusest lähtuvaid argumenditüüpe peetakse eksijäreldusteks või neid peetakse vaidluses kasutamise puhul ebakorrektseks. Näiteks võidakse sellest, et oponent ei nõustu väidetavalt enesestmõistetava propositsiooniga, järeldada, et ta ei saanud sellest aru. Probleem on selles, et propositsiooni enesestmõistetavus on kahtluse all. 
Aristoteles pidas tõestamist võimalikuks ainult lähtudes enesestmõistetavatest propositsioonidest. Ladinakeelse väljendit "per se notum" kasutas esimesena Boëthius just selles seoses. Teoses "De hebdomadibus" kasutas ta enesestmõistetavuste kohta väljendit "communis animi conceptio" 'vaimu ühine kontseptsioon', mis vastab Eukleidese kreekakeelsele väljendile "koinē ennoia". Enesestmõistetavus on ühine kas kõigile inimestele või ainult õpetatud inimestele. 
Ka aksioome matemaatikas ja eriti loogika seadusi on algselt peetud enesestmõistetavateks. Vähemalt mõne loogika seaduse enesestmõistetavus on tänapäevalgi levinud seisukoht. 
Mõnikord öeldakse, et enesestmõistetav propositsioon on propositsioon, mille eitus on vastuoluline. Siin on siiski üks nüanss. Enesestmõistetavat propositsiooni ei saa eitada teadmata, et räägitakse iseendale vastu (eeldusel, et propositsioonist saadakse aru). Analüütilist propositsiooni ei saa ilma vasturääkivuseta eitada, kuid selle vasturääkivuse olemasolu ei pruugita teada, sest võib juhtuda, et see vasturääkivus ilmneb alles pika ja keerulise arutluse tulemusena. Enamik analüütilisi propositsioone on kaugel enesestmõistetavusest. Teiselt poolt, enesestmõistetav propositsioon ei pruugi olla analüütiline: minu teadmine, et mul on teadvus, on enesestmõistetav, kuid mitte analüütiline.
Enesestmõistetavuse mõistele on ette heidetud subjektiivsust: on väidetud, et see, mis ühele on enesestmõistetav, see ei pruugi teisele enesestmõistetav olla. Sisuliselt vaidlustab see etteheide arusaamise ja teadmise vahelise paratamatu seose võimalikkust.
Vanuatu riigipeade loend

"Siin on loetletud Vanuatu riigipead alates riigi iseseisvumisest 1980. aastal.
Jumalatõestus

Jumalatõestus on argument selle kasuks, et Jumal on olemas. Aegade vältel on pakutud välja palju jumalatõestusi.
Ontoloogiline jumalatõestus.
Kui kujutleme suurimat võimalikku objekti, siis selline objekt on meie vaimus. Aga sellest veel suurem objekt oleks selline, mis lisaks veel eksisteerib. Seetõttu peab suurim võimalik kujuteldav objekt olema tingimata ka päriselt olemas. See objekt ongi Jumal.
Platonistlik jumalatõestus.
Ei ole võimalik kujutleda seda, mida olemas pole. Jumalat saab kujutleda, järelikult ta eksisteerib.
Kosmoloogiline jumalatõestus.
Kõigel on algpõhjus, universumi algpõhjus on Jumal.
Teleoloogiline jumalatõestus.
Universumi suur korrapära näitab, et universumil pidi olema intelligentne kavandaja, kes on Jumal.
Transtsendentaalne jumalatõestus.
Loogika, teadus, eetika ja teised head asjad on mõttetud, kui Jumalat ei ole; järelikult peavad Jumala olemasolu vastased argumendid olema vastuolulised.
Teisi jumalatõestusi.
Inimestel on teisigi aluseid Jumalasse uskumiseks. Näiteks väidavad paljud, et nad on oma elus Jumala kohalolu otseselt tajunud. Mõned kirjutavad Jumala arvele oma tugevaid emotsioone või rabavaid taipamisi pärast palveid ja jumalateenistusi. Mõned kirjutavad Jumala mõju arvele sündmuste arengut oma elus ja hämmastavaid kokkusattumusi. Tugevaid emotsioone, hämmastavaid kokkusattumusi ja rabavaid taipamisi on ka ateistidel, kuigi need ei ole seotud palve ega jumalateenistusega.
Jumalatõestuse võimalikkus või võimatus ning vajalikkus või tarbetus.
Immanuel Kant jõudis järeldusele, et Jumala olemasolu ei saa ei tõestada ega ümber lükata.
Jumalatõestuste teoloogilise staatuse üle on vaidlusi ka usklike seas. Kristlikus traditsioonis on kaks vastandlikku seisukohta. Katoliku kiriku katekismus väidab Aquino Thomasest lähtuvas tomistlikus traditsioonis, et katoliku kiriku õpetuse järgi saab Jumala olemasolu ratsionaalselt tõestada. Sarnane seisukoht on ka paljudesse teistesse konfessioonidesse kuuluvatel kristlastel. Teiselt poolt, paljudel usklikel on vastupidine seisukoht. Nad märgivad, et kristlik usk õpetab lunastust usu läbi ning see usk on kindel lootus Jumala ustavusele, millel on vähe pistmist uskliku võimega mõista seda, millele ta lootuse paneb. Teiste sõnadega, kui kristlik teoloogia on tõene, siis ei ole Jumala olemasolu kunagi võimalik tõestada ei empiiriliselt ega filosoofiliste argumentidega. Selle seisukoha äärmuslik variant on fideism, mille kohaselt usk on lihtsalt tahe uskuda ning mis väidab, et kui Jumala olemasolu oleks mõistusega tõestatav, siis oleks usk Tema olemasolusse ülearune.
Hegel ütleb "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedias" (§ 2, märkus), et metafüüsilised jumalatõestused ei ole Jumala olemasolu uskumiseks ja selles veendunud olemiseks vajalikud, nii nagu toidu loodusteaduslikud määratlused ei ole vajalikud söömiseks. Usu ja veendumuseni viib mittefilosoofiline mõtlemine.
Argumendid Jumala olemasolu vastu.
On ka mitmeid Jumala olemasolu vastaseid argumente. Neist kõige tuntum on kurjuse probleem. Kui eeldada, et on olemas nii Jumal kui ka kurjus, siis järeldub paratamatult üks kolmest:
Edward Natapei

Edward Nipake Natapei Tuta Fanua'ariki (17. juuli 1954 – 28. juuli 2015) oli Vanuatu poliitik.
Ta oli Vanuatu peaminister aastatel 2001–2004 ja 22. septembrist 2008 kuni 2. detsembrini 2010 ning peaministri kohusetäitja 16. juunist kuni 26. juunini 2011.
Aastal 1999 oli ta 22 päeva riigi ajutine president.
Ta oli maailma esimene nüüdisaegne poliitik, kes palus oma riigi rahva pattude eest Jumalalt avalikult andeks. Tema patukahetsusavaldus ilmus 20. oktoobril 2002.
Edward Natapei sündis 17. juulil 1954 Futuna saarel. Ta õppis Fidži Tehnikaülikoolis ja Vanuatus Malapoa kolledžis.
1983. aastal valiti Natapei pealinna Port Vila esindajana Vanuatu parlamenti. Aastal 1987 nimetati ta tervishoiuministriks. Ta oli muu hulgas ka avalike tööde, tsiviillennundus-, meteoroloogia, posti- ja telekommunikatsiooni- ning välisminister. Aastatel 1996–1999 oli ta parlamendi spiiker ning 2000. aastal opositsiooni juht. 
13. aprillil 2001 sai ta peaministriks. 3. juunil 2002 valis parlament ta pärast valimisi uuesti peaministriks. 
27. novembril 2009 sunniti ta peaministri ametist loobuma, sest oli ametialase välisreisi tõttu puudunud kolmelt parlamendi istungilt ning tema büroo ei olnud sellest parlamendi esimehele teatanud, kuid 5. detsembril otsustas riigi ülemkohus, et tagandamisotsus oli põhiseadusega vastuolus, ning Natapei volitused taastati.
2. detsembril 2010 avaldas parlament talle umbusaldust ja valis peaministriks Sato Kilmani. 16. juunil 2011 tühistas ülemkohus Kilmani valimise ning nimetas Edward Natapei peaministri kohusetäitjaks.
Seouli piiskopid ja peapiiskopid

Katoliku kiriku Seouli peapiiskopkond (ladina keeles "Archidioecesis Seulensis") loodi 10. märtsil 1962 Korea Apostlikust Vikariaadist (mis loodi 9. septembril 1831). Järgnevas tabelis on toodud Seouli piiskopid (alates 1962. aastast peapiiskopid).
Lissaboni peapiiskoppide loend

Katoliku kiriku Lissaboni peapiiskopkond (ladina keeles "Archidioecesis Lisbonensis") loodi 10. novembril 1394 Lissaboni diötseesist (piiskopkonnast), mis loodi 4. sajandil. Järgnevas tabelis on toodud Lissaboni peapiiskopid. Aastast 1716 kannavad nad ka tiitlit "patriarh".
Jaanuar

Jaanuar ehk näärikuu on Gregoriuse kalendris aasta esimene kuu. Jaanuar oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta eelviimane ehk üheteistkümnes kuu. Jaanuaris on 31 päeva.
Ladinakeelne nimetus "januarius" on jaanuarile antud kahenäolise jumala Januse järgi, keda arvati mõjutavat kõiki töid ja nende alustamist. 
1. jaanuaril algas konsulite ametiaasta.
Muud nimetused.
Jaanuari nimetatakse rahvapäraselt veel näärikuuks, südakuuks (talve keskpaiga järgi), helmekuuks (jäähelmeste aja järgi), uue aasta kuuks ehk vastse ajastaja kuuks, algukuuks, talvistekuuks, kaarnakuuks, hundikuuks (huntide jooksuaja järgi).
Jaanuar üle maailma.
Eesti.
Nimetus "näärikuu" on tuletatud rootsi sõnadest "ny år" või keskalamsaksakeelsetest sõnadest "nē jār", mõlemad tähendusega 'uus aasta'. Mitmuslik lõpp sõnas 'näärid' on analoogia põhjal vohama hakanud alles ajal, mil "jõulud" ei tohtinud ütelda.
Nimetus "südakuu" on pärit sellest, et jaanuar jagab talve kaheks. Talve kõrgpunkt on Vana kalendri järgi 17. jaanuaril ehk tõnisepäeval. 
Skandinaavia.
Skandinaavias võeti uut aastat pidutsemisega vastu alates 1224. aastast. Ametlikult pandi Rootsi-Soomes uue aasta alguspäev paika 1546. aastal. Kaua aega, kuni 19. sajandi alguseni kutsus rahvas uue aasta esimest päeva uueks jõuluks.