tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Anti Ingel

Anti Ingel (sündinud 16. veebruaril 1993) on eesti informaatik, kabetaja, Rubiku kuubiku lahendaja ja akordionist.
Haridus.
Anti Ingel on õppinud Aruküla Vabas Waldorfkoolis, Aruküla Huvialakeskuses Pääsulind ja Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumis. 
Samal ajal õppis ta ka Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis akordionit.
2015. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis informaatika erialal bakalaureusetöö "Visuaalse stiimuliga esilekutsutud potentsiaalidel põhinev roboti juhtimine Emotiv EPOC seadmega" ja 2017. aastal samas magistritööl "Masinõpe visuaalselt esilekutsutud potentsiaalidel põhinevas ajuarvuti liideses". Sama valdkonna uurimist jätkab ta Tartu Ülikoolis ka doktorandina.
Kabe.
Anti Ingel on korduvalt tulnud kabes eri vanuseklassides Eesti meistriks:
Eesti meeste meistrivõistlustel on ta tulnud seitsmel korral medalile: viiel korral võistkondlikel ja kahel korral individuaalsetel võistlustel.
Ta on osalenud ka alates 2004. aastast Euroopa noorte meistrivõistlustel rahvusvahelises kabes. Seni parim tulemus on 2010. aastal saavutatud 5. koht juunioride vanuseklassis välkkabes.
Rubiku kuubik.
Anti Ingel on võistelnud edukalt Rubiku kuubiku lahendamises. Sellega jõudis ta 2009. aastal telesaate "Talendijaht" finaali ning temale kuulus selles veel 2017. aasta seisuga kolm Eesti rekordit. 
2010. aasta Eesti meistrivõistlustel Rubiku kuubiku lahendamises sai temast kolmel alal ning 2011–2016 kahel alal Eesti meister.
Ta on osalenud viiel korral Rubiku kuubiku lahendamise maailmameistrivõistlustel. 2009. aastal Düsseldorfis saavutas ta 304 võistleja hulgas 73. koha. 2011. aastal Bangkokis oli osavõtjaid 275 ning Ingel tuli uue Eesti rekordiga (12,27 sekundit; keskmine aeg) 49. kohale, jäädes napilt välja poolfinaalist, kuhu pääses 48 võistlejat. 2013. aastal Las Vegases oli osalejaid 568 ja Anti Ingel jõudis välja veerandfinaali, kus sai 98. koha tulemusega 12,82 sekundit (keskmine aeg). 2015. aastal sai ta võistluse põhialal 423 võistleja seas 80. koha ning Rubiku kuubiku vähimate käikudega lahendamises 79 osavõtja hulgas 21. koha. 2017. aastal Pariisis jõudis ta välja teise ringi, kus sai keskmise ajaga 12,54 sekundit 281. koha.
Muusika.
Ta lõpetas Aruküla Huvialakeskuse Pääsulind akordioni erialal kiituskirjaga ja on pääsenud mitmel korral üleriigilise noorte akordionistide konkursi lõppvooru. 2006. aastal saavutas ta 4.–6. koha ning 2010. aastal sai hea esituse eest diplomi. 
Ta on mänginud ka Aruküla, Võru ja Kehra Muusikakooli akordionistide koondorkestris, mis on saavutanud rahvusvahelistel konkurssidel auhinnalisi kohti. 
2006. aastal saavutas orkester Prahas toimunud V Euroopa akordioniorkestrite festivalil kuni 16-aastaste vanuserühmas 3. koha. 2010. aastal osaleti konkursil "Fisa...armonie", kus saadi kuni 15-aastaste vanuserühmas 100 punktist 94 ning saavutati 2. koht. Orkester osales ka 2011. aastal konkursil Vilnius 2011, kus eri vanuseklasside orkestreid hinnati ühes kategoorias ning Aruküla-Võru-Kehra orkester saavutas 3. koha.
2012. aastal tuli Anti Ingel konkursil "Parim noor instrumentalist 2012" IV vanuserühmas (15–19-aastaste seas) esikohale.
Francisco Ayala

Francisco Ayala García-Duarte (16. märts 1906 Granada – 3. november 2009 Madrid) oli hispaania kirjanik ja pedagoog.
16-aastaselt läks ta Madridi, kus õppis õigusteadust ja kirjandust. Hiljem omandas ta Madridi ülikoolis õigusteaduse doktori kraadi. Madridis tegi ta kaastööd mitmele ajalehele ning kui ta oli 19-aastane, siis ilmusid tema kaks esimest romaani. 
Aastatel 1939–1950 elas ta Argentinas, seejärel Brasiilias, Puerto Ricos ja Ameerika Ühendriikides. 
Francisco Ayala kirjutas nii romaane, kirjanduskriitikat kui ka teoseid õigusteaduse ja sotsioloogia vallas. Ta õpetas mitmes ülikoolis õigusteadust, sotsioloogiat ja hispaania kirjandust.
1976. aastal pöördus ta tagasi Hispaaniasse ja jätkas kirjutamist kõrge eani. Aastal 1983 sai ta Hispaania Kuningliku Akadeemia liikmeks. Aastal 1991. sai ta Cervantese auhinna ning 1998. aastal Astuuria printsi kirjandusauhinna.
Metüülrühm

Metüülrühm on metaani molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom, vastav ühevalentne rühm. Metüülrühma keemiline valem on –CH3 ja tähistatakse seda ka kujul Me. Metüülrühm ei ole reaalselt esinev aine osake, vaid formaalne molekulis esinev rühm, millega on seotud veel mingi aatom või rühm. 
Metüülrühma tähenduses on kasutatud ka terminit "metüülradikaal", kuid see on eksitav, sest metüülradikaal CH3• on teatud tingimustel moodustuv väga ebastabiilne intermediaat ja mitte formaalne molekuli osa, nagu seda on metüülrühm.
Metüülrühmale analoogne on kahevalentne metüleenrühm –CH2–. Liidet "metüleen" kasutatakse ka keemiliste ühendite pooltriviaalsetes nimetustes: näiteks metüleenkloriid CH2Cl2 ehk diklorometaan või pentametüleen (CH2)5 ehk tsüklopentaan. 
Metüleenrühm on ka see lüli, mille võrra erinevad üksteisest enamuse homoloogiliste ridade naaberliikmed. Eesliide "homo-" näitab, et tegu on võrdlusühendi homoloogiga. Seda kasutatakse triviaalnimetuses, näiteks homosidrunhappe molekulis on üks metüleenrühm (-CH2-) rohkem kui sidrunhappe molekulis; samuti homoallüülse rühma puhul.
Molekuli põhistruktuuriga kaksiksideme kaudu seotud rühma =CH2 nimetatakse samuti metüleenrühmaks või ka metülideenrühmaks (näiteks propeenis H2C=CH-CH3).
Keemias tähendab metüülimine substraadile metüülrühma lisamist või mingi aatomi või rühma asendamist metüülrühmaga (see on alküülimise alaliik).
Basel-Stadti kanton

Basel-Stadt ehk Baseli linnkanton on kanton Šveitsi põhjaosas. Piirneb loodes Prantsusmaaga ja põhjas ning idas Saksamaaga. Basel-Stadt on pindalalt väikseim Šveitsi kanton.
Riigiõiguse seisukohalt on Basel-Stadt poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse.
Kantonis on kolm valda: Basel, Riehen ja Bettingen.
Basel-Stadt on saksakeelne. Umbes 30% elanikest on immigrandid.
Tänapäeva piirides tekkis kanton 1833. aastal.
Sokukraav

Sokukraav on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hälvati, Parivere, Karinõmme ja Tarva külas. Kraav voolab peamiselt Läänemaa ja Pärnumaa piiril ning läbi Lihula maastikukaitseala (Lihula raba).
Kraavi pikkus on 7,7 km ning see suubub paremalt Rootsi jõkke (4,5 km suudmest). Kraavi valgla on 29,4 km². Kraavi lähe on Parivere külas. Kraavi suue on Tarva ja Hälvati küla piiril. 
Sokukraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116500.
Kalifornia harakas

Kalifornia harakas ("Pica nuttalli") on vareslaste sugukonda haraka perekonda kuuluv linnuliik.
Levila.
Kalifornia harakas elab USA-s Californias Sacramento ja San Joaquini orus.
Välimus.
Kalifornia haraka üldpikkus on 38–45 cm. Ta on väiksem ja saledam kui harakas. Tema nokk, silmaümbruse sulgedeta ala ja varvaste tallad on erekollased.
Tema häälitsused on harakaga võrreldes kõrgemad, pehmema kõlaga ja ninahäälsemad.
Eluviis.
Kalifornia harakas asustab kõrgete puutukkade ja istandikega kultuurmaastikku, eelistades veekogude lähedust. Sageli elab ta asulate lähedal.
Kalifornia harakas on ühiseluline lind. Näiteks ööbima koguneb ta parvedesse. Kui parv on väga suur, saab seal vahel eristada keskset rühma, mille läheduses asuvad väiksemad salgad.
Kalifornia harakatel on täheldatud matusesarnast käitumist juhul, kui keegi nende parve liikmetest on surnud.
Kalifornia harakad on vastuvõtlikud lääneniiluse viirusele. Aastail 2004–2006 surid selle viiruse tekitatud haigusse umbes pooled kalifornia harakad.
Kuna nad kalduvad ööbima vee lähedal, siis võivad neid kahjustada ka moskiitod.
Toitumine.
Kalifornia harakas on kõigesööja. Toitu otsib ta peamiselt maapinnal. Ta sööb palju putukaid, eriti ritsikaid. Ta sööb ka raibet. Sügisel ja talvel sööb ta ka tõrusid ja puuvilju. Ta võib roomajaid ja närilisi jahtida ning prügimägedelt toitu otsida.
Pesitsemine.
Kalifornia harakas moodustab eluaegseid paare. Ta pesitseb väikeste hajusate seltsingutena kõrgetel puudel. Kurnas on 5–8 muna. Emaslind haub mune umbes 18 päeva. Noorlinde toidetakse pärast pesast lahkumist veel umbes 7 nädalat.
Seisund.
Rahvusvaheline Looduskaitseliit peab kalifornia harakat soodsas seisundis linnuks, aga USA heategevuslik keskkonnakaitseorganisatsioon The Nature Conservancy peab teda ohustatud liigiks. Lisaks lääneniiluse viirusele ohustavad teda elupaikade kadu ja rotimürk. Tema levila ei ole kuigi suur, ehkki kõikjal levilas on ta laialt levinud ja mõnel pool isegi tavaline.
Harakas (perekond)

Harakas ("Pica") on perekond vareslaste sugukonnast.
Liigid.
Perekonnas on kolm liiki:
Faasantuvi

Faasantuvi ("Otidiphaps nobilis") on tuvilaste sugukonda kuuluv lind. Ta on perekonna "Otidiphaps" ja alamsugukonna "Otidiphabinae" ainus liik.
Levik.
Faasantuvi on levinud Uus-Guineal ja selle lähisaarte vihmametsades. Ta elab enamasti künklikul ja kergelt mägisel maastikul.
Süstemaatika ja välimus.
Faasantuvi sugulus teiste tuvilastega on ebaselge. Ta eraldatakse omaette alamsugukonda. Tema teaduslik nimetus viitab sarnasusele traplastega ("Otidae"). Nii välimuse kui ka kohastumise poolest maapinnal elamiseks sarnaneb ta faasanitega (külgedelt kokkusurutud saba, ümarad tiivad). Kuna Uus-Guineal elab faasanlastest ainult 3 liiki vutte, täidab faasantuvi seal nurmkanade ja väikeste faasanite ökoloogilist nišši, aga kroontuvi täidab suurte faasanite, metsislaste ja kalkunite ökoloogilist nišši.
Faasantuvisid on neli alamliiki, mis erinevad üksteisest peamiselt väikese tuti olemasolu või puudumise ja kukla värvuse järgi. Kaks tuntuimat alamliiki on roheka kuklaga "O. n. nobilis" Uus-Guinea lääneosas ja valge kuklaga "O. n. aruensis" Indoneesiale kuuluvatel Aru saartel. Ülejäänud kaks alamliiki on halli kuklaga "O. n. cervicalis" Uus-Guinea idaosas ja musta kuklaga "O. n. insularis" Fergussoni saarel. Faasantuvi elab kuni 1600 m kõrgusel merepinnast.
Faasantuvi on kuni 50 cm pikk ja kaalub umbes pool kilo. Faasantuvi sulestik on üldiselt must ning läigib lillakalt või rohekalt. Tiivad on kastanpruunid, nokk ja silmad on punased, jalad kollased. Pea näeb välja nagu tüüpilisel tuvil. Sabasulgi on 20–22. Sugulist dimorfismi ei esine.
Eluviisid.
Faasantuvi on väga peiduline lind, ta sööb seemneid ja mahalangenud puuvilju, samuti putukaid ja nende vastseid. Ta lendab väga harva. Laulu kirjeldatakse fraasiga "k-o-o-o-o".
Faasantuvi pesitseb üksi või paarina. Pesa rajab ta puude ja põõsaste alla maapinnale või nende alumistele okstele, valmistades selle peentest raagudest, ja muneb ainult ühe kreemikasvalge muna, mida haub 23–26 päeva. Pojad lennuvõimestuvad 28–30 päeva vanuselt.
Kaitse.
Faasantuvi ei peeta ohustatuks, kuigi ta on mõnel pool paiguti välja surnud. Kuna ta on ürgmetsade liik ja ainulaadse välimusega, vajab ta uurimist.
Inimesed faasantuvisid üldjuhul ei kasvata, sest lind armastab väga palavat ja niisket kliimat. Siiski peetakse teda mitme loomaaia troopikamajas.
Uelen

Uelen on asula Venemaal Tšuktšimaa Tšukotka rajoonis. Asub Dežnjovi neeme lähedal ja on Venemaa idapoolseim asula.
Suurem osa elanikest on tšuktšid.
Uelenis on sündinud tšuktši kirjanik Juri Rõtheu.
Charles Perrault

Charles Perrault [šarl perr'o] (12. jaanuar 1628 Pariis – 16. mai 1703 Pariis) oli prantsuse kirjanik ja kõrge ametnik.
Tema kirjandusteostest on tuntud eelkõige muinasjuttude kogu "Contes de Fées" (pr 'muinasjutud'), teda peetakse muinasjuttude žanri toojaks kirjandusse.
Tomas Rimas

Tomas Rimas (sündinud 2. mail 1978 Tauragės) on endine Leedu jalgpallur (kaitsja).
Aastatel 2005–2007 mängis ta Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FC TVMK ja 2009–2011 JK Narva Transis. Ülejäänud karjääri mängis ta Leedu klubides.
Maksim Smirnov

Maksim Smirnov (sündinud 28. detsembril 1979 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur.
Aasta isa

Aasta isa on aunimetus, mida andis 1998–2023 iga aasta novembris isadepäeval Tallinnas Estonia kontserdisaalis üle Eesti Naisliit.
Puise sadam

Puise sadam (ka Puise kalasadam) on väikesadam Lääne maakonnas Haapsalu linnas Puise külas Puise ninal.
Sadama geograafilised koordinaadid on . Sadama juures on Tuuru–Puise tee üks otspunktidest.
Puise külas asub ka Jugassaare sadam, mis asub Tauksi saare vastas.
Maksimaalne süvis sadamasse sisenemiseks on 0,7 meetrit. Sadamasse tohib siseneda ainult Matsalu rahvuspargi administratsiooni loal.
Aastatel 2011–2013 rekonstrueeriti sadam 602 000 euro eest. Sadam süvendati 2 meetrini.
Hillar Tork

Hillar Juhan Tork (sündinud 1957) on eesti insener ja muusik. Ta sündis Uus-Meremaal Juhan Torki pojapojana.
Ta õppis Toronto Ülikoolis.
Ta on esimene eestlane, kes töötas Euroopa Kosmoseagentuuris. Ta on bändi Külm Mai liige.
Lembit Peterson

Lembit Peterson (sündinud 18. augustil 1953) on eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.
Ta on lõpetanud Tallinna 20. Keskkooli 1971. aastal ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitleja ja lavastajana 1976. aastal (7. lend).
Töökäik.
Lembit Peterson on töötanud raamatukoguhoidjana, tehnilise toimetajana, ajakirjanikuna, katlakütjana ja ehitustöölisena. Teatri alal on ta olnud lavastaja, näitleja ja pedagoog.
Ühiskondlik tegevus.
Lembit Peterson oli 40 kirja üks allakirjutajaist.
Ta on olnud Eesti Humanitaarinstituudi (1988), Vanalinna Hariduskolleegiumi (1987) ja fondi Hereditas (1993) asutajaliige. Ta kuulus ka Eesti Humanitaarinstituudi esimesse kolleegiumi ning oli Vanalinna Hariduskolleegiumi vanematekogu liige.
8. detsembril 1994 asutas ta koos Juhan Viidingu, Eesti Humanitaarinstituudi üliõpilaste ja Vanalinna Hariduskolleegiumi töötajatega EHI ja VHK baasil koostöös fondiga Hereditas stuudioteatri Theatrum. Stuudioteatri sisulist tegevust jätkab Sihtasutus Theatrum, mis asutati 8. se4ptembril 2005. aastal ning mille Nõukogu esimees ja kunstiline juht on Lembit Peterson.
Isiklikku.
Lembit Peterson on abielus Mare Petersoniga, neil on kuus last:
Sergei Ratnikov

Sergei Ratnikov (sündinud 21. novembril 1959 Pärnus) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Koondisekarjäär.
Koondisedebüüdi tegi Ratnikov 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. 46. minutil vahetas ta välja Indro Olumetsa. See oli koondise esimene kohtumine pärast Eesti iseseisvuse taastamist. Oma debüüdi samas mängus tegid veel Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng lõppes viigiga 1:1. Ratnikov oli mängupäeval 32-aastane.
Isiklikku.
Tema pojad Eduard Ratnikov ja Daniil Ratnikov on jalgpallurid.
Peeter Kard

Peeter Kard (kuni 1963. aastani Peeter Šmakov; 2. juuli 1940 Tallinn – 4. aprill 2006 Pärnu) oli eesti näitleja.
Peeter Kard lõpetas 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio ning asus seejärel tööle teatrisse Endla. 
Ta mängis ka telelavastustes ning filmides "Vallatud kurvid", "Inimesed sõdurisinelis", “Kirjad Sõgedate külast” (1966, Ruudi Aer), "Aeg elada, aeg armastada" (1976, fotograaf Tuus), "Pihlakaväravad" (1982, Kallam) ja "Minu Leninid" (1997, Bismarck) jpt. Ta on teinud kaasa ka telelavastustes "Puhkepäev" (1992) ja "Wikmani poisid" (1995). 
Peeter Kard kirjutas mitukümmend kokaraamatut (sealhulgas sarja "33 toitu").
Isiklikku.
Tema abikaasa oli Endla teatri pikaaegne näitleja Eha Kard. Nende tütar on Eesti Kunstnike Liidu president Elin Kard.
Anton Aristov

Anton Aristov (sündinud 22. augustil 1986 Tallinnas) on Eesti jalgpallur.
Martin Kaalma

Martin Kaalma (sündinud 14. aprillil 1977 Tallinnas) on Eesti jalgpallur.
2009 hooaeg jäi talle viimaseks profimängijana ja 2010. aastal alustas ta tööd FC Levadia väravavahtide treenerina.
Ace Hood

Antoine McColister (esinejanimega Ace Hood; sündinud 11. mail 1988 Port St. Lucies Florida osariigis) on USA räppar. Tal on leping DJ Khaledi plaadifirmaga We The Best Music, koostöös plaadifirmaga Def Jam.
Elulugu.
McColister kasvas üles koos emaga Deerfield Beachil Browardi maakonnas. Pärast 10. klassis jalgpalli mängides saadud vigastust ja mõistmist, et temast ei saa profisportlast, hakkas ta tõsiselt mõtlema räpparikarjääri peale. 2007. aastal kohtas ta DJ Khaledi, kes töötas Florida raadiojaamas WEDR 99 Jamz, mis põhiliselt mängib räppi ja RnB'd. Olles andnud DJ Khaledile oma autobiograafia ja demolindi, sai Hood võimaluse räppida Khaledi loo "I'm So Hood" instrumentaalversiooni peale. Selle tulemusena kirjutas Hood hiljem alla lepingule DJ Khaledi plaadifirmaga We The Best Music. Ace Hood valiti ajakirja XXL poolt 2009 aastal parimaks uueks tulijaks.
Oma esimese albumi "Gutta" andis ta välja 2008. aastal. Singlid sellelt plaadilt on "Cash Flow", milles lõid kaasa T-Pain ja Rick Ross, ning "Ride" koos Trey Songziga. Samal aastal lasi ta välja "mixtape"'i Ace Won't Fold ja oli külalisesitaja DJ Khaledi singlil "Out Here Grindin".
30. juunil 2009 andis Ace hood välja teise stuudioalbumi "Ruthless", järjekordselt Def Jami all. Albumil on kaks singlit "Overtime" ja "Loco Wit The Cake". Fännide lemmikuks on kujunenud laul "Don't Get Caught Slippin'".
Enno Piir

Enno Piir (aastani 1937 Edgar Piir; 7. jaanuar 1910 Kokemäe küla, Haanja vald, Võrumaa – 1. aprill 2006) oli eesti koduloolane.
Ta sündis Haanjas Kokemäe külas Kusma talus. Alghariduse sai Koke algkoolis, seejärel õppis Võru gümnaasiumis. Õpingud jätkusid veel Väimela Põllutöökoolis ja Jäneda Põllutöökeskkoolis. Pärast kooli lõpetamist 1932. aastal töötas ta viis aastat Võru ajalehe Elu põllumajandusosakonna toimetajana, kolm aastat Põllutöökoja instruktorina. Aastatel 1933–1940 oli ta ühtlasi Haanja Rahvaraamatukogu Seltsi Koit raamatukogu juhataja ja seltsi esimees.
Sõja-aastatel töötas Enno Piir Haanja valla põllumajanduse statistikuna. Ta organiseeris Vabadusvõitlejate ausamba taastamise 1942. aastal Suurel Munamäel ja temalt ilmus ka raamat "Vabal Munamäel".
1944. aastal katkes aga Piiri tegevus Haanjas. Järgnesid elamine metsavennana, elu valepassiga Enno Tiiro nime all, küüditamine Inta vangilaagrisse (vangis 1952–1957) ja edasine elu juba Viljandimaal.
Vangilaagris koostas ta "Kalevipoja" sõnastiku. Tagasi Eestisse jõudes näitas ta sõnastikku keeleteadlasele Paul Aristele ja see ilmus 1963. aastal.
Teoseid.
Enno Piir sünd on registreeritud 02.01.1910. 06.01.1910 ristitud Edgar Piiri nime all Rõuge kirikuraamatus. 22.02.1937 muutis ta nime Enno Piiriks.
Ram Narayan

Ram Narayan (hindi keeles राम नारायण; 25. detsember 1927 – 9. november 2024) oli India muusik. Ta põhiinstrument oli sarangi.
Ann Kurval

Ann Mölder (sünninimi Kurval; 17. juuli/29. juuli 1863 Keskküla – 8. jaanuar 1972) oli Eesti pikaealine.
Plaan 9 avakosmosest

"Plaan 9 avakosmosest" (originaalpealkirjaga "Plan 9 from Outer Space") on 1959. aasta USA ulmefilm, mida loetakse kõige halvemaks filmiks, mis iial tehtud.
Adeele Kisant

Adeele Kisant (12. märts 1890 – 4. aprill 1998 Läänemaa Haapsalu) oli eesti pikaealine.
7. jaanuaril 1998 oli Adeele Kisant vanim elusolev eestlane.
Marfa Žurova

Marfa Žurova (7. juuli 1888 Venemaa Pihkva oblast – 1997 Harjumaa Karjaküla) oli Eesti pikaealine.
Aastatel 1995–1997 oli Marfa Žurova Eesti vanim elanik.
Enonkoski Pyrintö

Enonkoski Pyrintö ehk EnPy ("Enonkosken Pyrintö") on 1919. aastal asutatud Soome võrkpalliklubi, mis hooajal 2009–2010 mängib riigi esiliigas. Klubi koduvald on 1600 elanikuga Enonkoski vald 30 km kaugusel Savonlinnast.
Hooajal 2009–2010 mängib klubis Eesti koondisse kuulunud sidemängija Markus Tammaru. Klubi peatreener on Bulgaariast pärit Todor Marinov.
Orgaaniline reaktsioon

Orgaaniline reaktsioon on keemiline reaktsioon, milles osalevad orgaanilised ühendid, üks või enam. Vanimaks orgaaniliseks reaktsiooniks võib pidada orgaaniliste ainete põlemist.
Orgaanilisi ühendeid võib vaadelda koosnevana süsinikskeletist ja funktsionaalsetest rühmadest. Funktsionaalrühmad on molekuli koostises sellised aatomite grupid, mis astuvad keemilistesse reaktsioonidesse ja muunduvad tervikuna, kusjuures süsinikskelett (tavaliselt põhiline osa molekulist) ei muutu. Seepärast jaotatakse orgaanilised ained tema molekulis sisalduvate funktsionaalrühmade järgi aineklassideks ehk ainerühmadeks, millele on iseloomulikud teatud tüüpi asendusreaktsioonid. Sama olulised on süsinikskeleti muutmise meetodid nagu alküülimine, liitumisreaktsioonid, polümerisatsioon jt.
Orgaaniline süntees.
Orgaanilisi reaktsioone kasutatakse orgaanilises sünteesis uute orgaaniliste ühendite saamiseks, näiteks paljud ravimid, plastid, kiudained, pestitsiidid jm. Orgaanilises sünteesis jaotatakse reaktsioonis osalevad ained substraadiks ja reagendiks. Substraat on enamasti see lähteaine, mille põhistruktuur protsessis säilib. Reagent on see lähteaine, mis põhjustab substraadi muutumise. Reagendid on keemiliselt kas küllalt aktiivsed või aktiveeritakse mingi initsiaatori toimel. Aktiivsed reagendid jagatakse: 
Reaktsiooni võrrand.
Keemilist reaktsiooni kirjeldatakse reaktsiooni võrrandiga, mis näitab protsessis osalevaid lähteaineid ja lõpp-produkte. Vastavalt ainejäävuse seadusele saab võrrandi pooled võrdsustada, nii et mõlemal poolel on iga elemendi aatomeid võrdne arv. Orgaaniliste reaktsioonide korral, kui tekib kõrvalprodukte, võrrandi pooli ei võrdsustata ja poolte vahel kasutatakse noolt. Täpsem reaktsiooni võrrand kajastab ka reaktsiooni mehhanismi: vaheastmeid ehk elementaarreaktsioone.
Reaktsiooni kiirus.
Keemilise reaktsiooni kiirus näitab kuidas reaktsiooni komponentide kontsentratsioon või rõhk ajas muutub. Reaktsiooni kiirus sõltub paljudest faktoritest. Sellega tegeleb keemiline kineetika. Kui soovitud produkti moodustumise ja edasireageerimise kiirused on lähedased, siis vähendatakse konversiooni astet. 
Orgaaniliste reaktsioonide klassifikatsioon.
Kõiki keemilisi reaktsioone võib klassifitseerida väga mitme tunnuse alusel. Sama kehtib ka orgaaniliste ühendite reaktsioonide kohta. Täpsemalt artiklis Keemiline reaktsioon. Põhiliste orgaaniliste reaktsioonide spetsiifikat arvestav klassifikatsioon on toodud alljärgnevalt.
Reaktsiooni mehhanismi järgi.
Praktiliselt kõik orgaanilised reaktsioonid toimuvad üle kahe või mitme elementaarreaktsiooni, seega toimuvad astmelise mehhanismi järgi. Viies kokku substraadi ja reagendi vastastikuse toime ehk brutoreaktsioonid ja elementaarreaktsioonid saame põhiliste orgaaniliste reaktsioonide klassifikatsiooni reaktsiooni mehhanismi järgi:
Derivatiseerimine (asendusrühmade muutuse järgi).
Teatud asendusrühma (funktsionaalrühma) sisseviimine substraadi molekuli kas asendusreaktsiooni või liitumisreaktsiooni abil:
Tallinna Linnaarhiiv

Tallinna Linnaarhiiv on Tallinna linna ametiasutus (arhiiv), mille ülesandeks on koguda ja säilitada linna ja selle asutuste tegevuse tulemusena loodud või saadud arhiiviväärtusega arhivaale.
Tallinna Linnaarhiiv asub Tallinnas Tolli tänav 6, enne teist maailmasõda tegutses linnaarhiiv Rüütli tänav 8/10.
Tallinna Linnaarhiivis on hästi säilinud Tallinna keskaega puudutavad säilikud, mis muudab selle oluliseks infoallikaks kogu Läänemere-regiooni toonase ajaloo kohta. 
Tallinna Linnaarhiivi linnaarhivaar-linnaarhiivi juhataja on Küllo Arjakas, linnaarhivaari-linnaarhiivi juhataja asetäitja on Lea Kõiv.
Tallinna Linnaarhiivi juhatajad:
Rockstar North

Rockstar North on Suurbritannia põhjaosas tegutsev videomängude väljatöötaja, mis kuulub Rockstar Gamesi ja Take-Two Interactive'i alla.
On loonud ülemaailmselt tuntud mängusarja "Grand Theft Auto".
Rockstar North on endine DMA Design, mis loodi aastal 1988.
Emajõe põllumeeste konvent

Emajõe põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Tartu linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Äksi, Laeva, Puhja, Tähtvere ja Ropka vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Karl Lindma, Johan Mägi, Aksel Poltan, Aleksander Tõnisson, Karl Grünvald, Otto Käärik, Karl Mokrik, Jaan Näks, Kaarel Saar, Johannes Hindrikson, Peeter Vohla, Karl Saavo, Mart Kool, Jaan Thomson ja Richard Linno.
15. aprillil 1940 nimetati Raadi põllumeeste konvent Tartu põllumeeste konvendiks ja senine Tartu põllumeeste konvent Emajõe põllumeeste konvendiks.
Antsla põllumeeste konvent

Antsla põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Antsla linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Antsla, Lepistu, Linnamäe ja Urvaste vald.
Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli Alfred Hain.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Elmar Aare, Madis Tiits, Artur Laap, Alfred Hain, Kaarel Loos, Elmar Matt, Karl Lüüs, Evald Hammer, Hans Joab, Jaan Treumuth, Aleksander Kornell, Juulius Tali, Jaan Kääparin, Juhan Karu ja August Duberg.
Petseri põllumeeste konvent

Petseri põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Petseri linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Meremäe, Petseri ja Vilo vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Aleksis Tsänk, Aleksei Suvila, Jefim Liivik, Andrei Mündel, Peeter Menšikov, Mihhail Sulg, Mihhail Hmelinski, Nikolai Skokov, Feodor Puhm, Gavriil Fedotov, Vassili Tuvik, Sergei Saaremägi, Jaan Luikpere, Aleksei Mihailov ja Jaan Ago.
Paide põllumeeste konvent

Paide põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Paide linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Koigi, Kareda ja Paide vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Tuur, August Paimets, Jaan Krass, Richard Janson, Jakob Sõnajalg, Mart Meeder, Johannes Haldre, Jakob Amos, Hugo Meikop, August Vilms, Ferdinand Asper, Villem Vessart, Richard Valdmaa, August Hein ja Herbert Altdorf.
Tarvastu põllumeeste konvent

Tarvastu põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Mustla linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Tuhalaane, Suislepa ja Tarvastu vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Johanson, Aleksander Sutt, Voldemar Naestem, August Sepp, August Kaigas, Hans Rõõm, Hermann Seemen, Anton Käärik, Mats Külv, Paul-Artur Meil, Johan Rennit, Jaan Jakobson, Jaan Pallop, Jaak Reinert ja Jaan Kurg.
Helme põllumeeste konvent

Helme põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Tõrva linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Põdrala, Vaoküla, Helme ja Hummuli vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Eduard Vister, Hans Taklai, Ado Neumann, Johan Mumm, August Uuemaa, Karl Tafinof, Hermann Kapp, Johan Kruus, Jaan Inno, Johan Sarv, Johan Arjak, Ernst Kukk, Ernst Habicht, Johan Heldemaa ja Jaan Rassa.
Reio Avaste

Reio Avaste (sündinud 26. septembril 1976 Kilingi-Nõmmes) on eesti arhitekt.
Keskhariduse omandas Reio Avaste Kilingi-Nõmme Keskkoolis (1982–1994) ning arhitektuurialase rakenduskõrghariduse Tallinna Kõrgemas Tehnikakoolis (1994–1998). Aastal 2002 alustas Avaste magistriõpinguid Eesti Kunstiakadeemias arhitektuuri erialal. 2000–2001 läbis ta Tallinna Kultuurirahvaülikoolis fotograafia erikursuse.
Aastatel 1996–1997 töötas Reio Avaste tehnikuna Tondi-1 AS-is. Alates 1997. aastast töötas ta arhitektuuribüroos Eek&amp;Mutso, olles kaasautorina tegev selle büroo mitme tähtsama objekti juures. Nendest töödest võib esile tõsta elamut Mähel, Kamikaze Pubi Mustamäel ning korterelamuid Liivalaia ja Tatari tänaval. 2011. aastal asutas oma büroo Avaste Arhitektuuribüroo OÜ.
Tema töid iseloomustavad mitmekülgne materjalikasutus, selged vormid ja funktsionaalne mahujaotus.
Reio Avaste on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2008. aastast.
Tema arhitektuurifotosid on ilmunud mitmes raamatus ja ajakirjas (ajakiri Maja, Arhitektuuriaasta 2008 ja 2009, mõned Jalutaja Teejuhi sarja raamatud jne).
Sangaste põllumeeste konvent

Sangaste põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Sangaste alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kuigatsi, Sangaste ja Tõlliste vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Simson, Peeter Ojaver, Jaan Kiivit, Leonid Kõiv, Henn Sarv, Jaan Saul, Artur Gross, Rudolf Elias, Andrei Hüdsi, Albert Kärson, Johan Karu, August Vellner, Johan Karolin, Hans Tomberg ja Jaan Säinas.
1938. aastal telliti konventi 223 poola põllutöölist.
Valga põllumeeste konvent

Valga põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Valga linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kaagjärve, Karula ja Taheva vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Ispert, Ernst Tuvikene, Karl Pantalon, Alfred Viilup, Hendrik Tonts, Konstantin Kõgel, Kaarel Moorus, August Altin, Alfred Holts, Jaan Palvadre, Richard Saretok, Julius Pähn ja Andres Holts. 
20. aprillil 1940 avaldati konvendi täiskogul soovi, et põllutöölised jagataks kolme palgajärku ja ühtlasi määrataks nende maksimumpalgad (esimese järgu karjastel kuni 25, tüdrukutel kuni 35 ja sulastel kuni 40 krooni kuus).
Madis Eek

Madis Eek (sündinud 31. jaanuaril 1966 Tallinnas) on Eesti arhitekt.
Alghariduse omandas M. Eek Tallinna Muusikakeskkoolis (1973–1979) ja keskhariduse Tallinna 43. Keskkoolis (Tallinna Tehnikagümnaasium; 1979–1984). Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi (praegune Eesti Kunstiakadeemia) arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1984–1989. 1995. aastal läbis M. Eek Tallinna Kunstiülikooli (Eesti Kunstiakadeemia) restaureerimiskursuse.
1989–1990 töötas Madis Eek projekteerimisinstituudis Eesti Maaehitusprojekt arhitektina. 1990–1993 töötas ta Soomes V. Suonmaa arhitektuuribüroos. Alates 1994. aastast töötab ta arhitektuuribüroos Eek &amp; Mutso AS arhitekti ja juhatajana.
Madis Eeki loomingut iseloomustuvad korrapärased geomeetrilised vormid, hea keskkonnatunnetus ning kohati küllaltki kontrastne materjalikasutus. 1990. aastate töödes on näha üleüldine ajastule omane uudsete materjalide vaimustus.
Madis Eek on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2002. aastast.
Sultantihane

Sultantihane ("Melanochlora sultanea") on maailma suurim tihaslane. 
Levila.
Ta on levinud Indohiina poolsaarel ja Lõuna-Hiinas (Hainani saarel ja paiguti Yunnani, Guangxi Zhuangi ja Fujiani provintsides) lääne suunas läbi Birma ja Kirde-India kuni Nepalini. 
Välimus.
Pikkus 20,5 cm. 
Isaslinnu pealagi, tutt ja suurem osa alapoolest on erekollased; selg, tiivad, kurgualune ja puguala on mustad. Emaslind ja noorlind on tuhmimad. 
Sultantihasel eristatakse mitut alamliiki. Erinevalt teistest on Annami mägedes elava alamliigi "gayeti" isas- ja emaslinnu pealagi ja tutt mustad. 
Tegutseb paaride ja väikeste salkadena tavaliselt kõrgel puuvõras, kus vaatamata oma suurusele ja eredale välimusele jääb tihti märkamatuks.
Laul koosneb umbes viiest vilesilbist ja kõlab kui "chiu-chiu-chiu-chiu-chiu" või "piu-piu-piu-piu-piu". Üks laulufraas kestab poolteist kuni kaks sekundit. 
Elupaik.
Elab tasandike ja mäenõlvade laialehistes metsades, bambustikes ja võsastikes kuni 1900 m kõrguseni. Eelistab servaelupaiku. 
Pesitsemine.
Sultantihase pesitsemise kohta on vähe teada. Pesitsusperiood on levila erinevates piirkondades aprillist juulini. 
Pesa ehitab puuõõnsusse või koorelõhesse. Kurnas on 5-7 muna. 
Toitumine.
Toiduks on putukad, puuviljad ja seemned.
Saarde põllumeeste konvent

Saarde põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kilingi-Nõmme linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Tali, Saarde, Orajõe ja Laiksaare vald.
Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli Hans Mitt.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Einaste, Jakob Meier, Mihail Rääk, Jaak Tomson, Georg Kuura, Hendrik Kiilas, August Pukk, Kristjan Avaste, Karl Gerberson, Heinrich Lensment, Jaan Kivilaan, Hans Mitt, Juhan Looper, Kaarel Leesment ja Elmar Kurm.
Audru põllumeeste konvent

Audru põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Pärnu linnas.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Seliste, Tõstamaa, Audru, Soontaga ja Kihnu vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Karl Heinluht, Jaan Jakobson, Vassili Ojamets, Kirill Jürgens, Joann Sunisson, Eduard Tõnisson, Tõnis Adamson, Ado Koger, Jakob Pulk, Mihkel Kobolt, Jaan Tomson, Jaan Luige, Hans Saare, Ado Sander ja Kristjan Tammer. 
1940. aasta kevadeks oli 85-aastane Peeter Käsper Audru valla Kärbu külas asuvas Tarta talus teeninud 65 aastat järjest.
Abja põllumeeste konvent

Abja põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Abja alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Abja, Tihemetsa ja Rajangu vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Noop, Alfred Roger, Heinrich Akel, Märt Nurk, August Laane, Johann Puusepp, Karl Ruubel, Hans Kapral, Jaak KIvisäk, Hans Kõiva, Christian Arro, Julius Kõerv, Märt Margus, Peeter Järve ja Jaan Akenpärg.
Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli Christian Arro.
August Duberg

August Duberg (19. aprill 1879 Linnamäe vald, Võrumaa – 5. juuni 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti põllumees ja vallavanem.
Ta oli Põllutöökoja liige ja Linnamäe vallavanem. Oli Kaitseliidu ja Isamaaliidu liige. 
Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, suri eeluurimisel.
Mootorrattasport

Mootorrattasport on motospordi alaliik, mille puhul kasutatakse võistlemiseks mootorrattaid.
Mootorrattasport hõlmab mitmesuguseid alasid ning ei tähenda ainult võidusõitu selle peale, kes on kiirem.
Jamm

Jamm on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajoonis. Küla on Polna valla keskus ja see asub Peipsi järve suubuva Želtša jõe ääres. 
2002. aastal oli elanike arv 920. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 663.
Tekstiil

Tekstiil on materjal, mis koosneb loodusliku või kunstliku materjali kiudude (niidi, lõnga) võrgustikust. Tekstiile valmistatakse kangakudumise, silmuskudumise, heegeldamise, viltimise või sõlmimise (makramee) teel.
Tekstiilitüübid.
Tekstiile on võimalik valmistada paljudest materjalidest, mis päritolu järgi liigitatakse neljaks: loomsed, taimsed, mineraalsed ja sünteetilised. Enne 20. sajandit valmistati tekstiile vaid looduslikest kiududest (loomsed, taimsed ja mineraalsed).
Loomset päritolu tekstiilid.
Loomse päritoluga tekstiilid on tavaliselt valmistatud loomakarvadest.
Taimset päritolu tekstiilid.
Kõrrelisi, loalisi, kanepit ja sisalit kasutatakse köie või nööri valmistamiseks. Õlgedest ja bambusest tehakse peakatteid. Puuvillast, linast ja kanepist valmistatakse rõivaid.
Tehiskiud.
Tehiskiudude saamiseks kasutatakse looduslikke aineid, näiteks tselluloosi. Tehiskiudude hulka kuulub näiteks viskooskiud.
Sünteetilised kiud.
Sünteetilised kiud on saadud nafta, kivisöe, maagaasi jms töötlemisel. Kõiki sünteetilisi tekstiile kasutatakse peamiselt rõivatööstuses. Sünteetilised tekstiilid on vastupidavad ja kerged, neid on kerge hooldada ja pesta, need kuivavad kiiresti. Puhtast sünteetikast rõivad ei lase õhku läbi ja soodustavad higistamist. Kõrge temperatuuri juures hakkavad sünteetilised kiud sulama.
Basel-Landschafti kanton

Basel-Landschaft ehk Baseli maakanton on kanton Šveitsi põhjaosas. Piirneb loodes Prantsusmaaga ja põhjas Saksamaaga.
Riigiõiguse seisukohalt on Basel-Stadt poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse.
Kantonis on 86 valda.
Basel-Landschaft on saksakeelne. Umbes 19,1% elanikest on immigrandid.
Tänapäeva piirides tekkis kanton 1833. aastal, kui Basel-Stadt eraldus omaette kantoniks.
Planeerija

Planeerija on spetsialist, kes tegeleb strateegilise või ruumilise planeeringu koostamise ja läbiviimise korraldamisega. 
Planeerimisseaduse kohaselt võivad:
Projekt (ehitus)

Projekt on tehniliste dokumentide komplekt, mis sisaldab ehitatava, remonditava, rekonstrueeritava või restaureeritava objekti kirjelduse, joonised, põhjendavad arvestused ja vahel ka maketti.
Planeerimise ja ehitamise kontekstis on projekt ehitamise aluseks olev dokument, mis võimaldab anda hinnangut projekteeritud ehitisele, selle järgi ehitada ja ehitamist kontrollida. Projekteerimise aluseks on hajaasustuses projekteerimistingimused ja tiheasustusaladel ning detailplaneeringu kohustusega aladel kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud detailplaneering.
Arhitektuurne projekteerimine algab olemasoleva olukorra ja vajaduste põhjaliku analüüsiga, mille käigus hinnatakse ruumivajadust jm.
Projekteerimise staadiumid on: 
Ehitusprojektiga seonduvad:
Ehitusseadus

Ehitusseadus oli Eesti seadus, mis sätestas nõuded ehitistele, ehitusmaterjalidele ja -toodetele ning ehitusprojektidele ja ehitiste mõõdistusprojektidele, samuti ehitiste projekteerimise, ehitamise ja kasutamise ning ehitiste arvestuse alused ja korra ning riikliku järelevalve ja ehitusjärelevalve korralduse põhimõtted.
Enne ehitusseadust kehtis Eesti Vabariigis 1995–2003 planeerimis- ja ehitusseadus, mis seejärel jagati ehitusseaduseks ja planeerimisseaduseks.
Alates 01.07.2015 asendas senise ehitusseaduse uus ehitusseadustik.
Projekteerimistingimused

Projekteerimistingimused on kohaliku omavalitsuse poolt väljastatavad tingimused kinnisasja omanikule või isikule, kelle kasuks on seatud võõral maal ehitise omamist võimaldav asjaõigus, mis määravad arhitektuursed, ehituslikud ja muud projekteerimise lähteandmed ning isikud, kellega projekt tuleb kooskõlastada. Projekteerimistingimused väljastatakse ainult hajaasustusse ehitamiseks kehtiva üldplaneeringu alusel, sest tiheasustusaladel ja detailplaneeringu kohustusega aladel on projekteerimise otseseks aluseks kehtiv detailplaneering.
Projekteerimistingimuste järgi valminud projekt on ehitusloa taotlemise aluseks.
Fetišism

Fetišism (portugalikeelsest sõnast "feitiço" 'nõidus') on selliste esemete kultus, millel usutakse olevat üleloomulik vägi või seos üleloomulikuga.
Ürg- ja traditsionaalkultuurides esineb uskumus, et teatud loodusobjektidel ja esemetel on üleloomulik jõud, mida saab soovitud suunas mõjutada. 
Usundiloolise algupärateooria järgi on üleloomuliku jõuga täidetud asjade austamine vanim usunditüüp.
Visioon

Visioon – soovitud tulevikupilt, mida tahetakse teatavaks ajaks saavutada.
Visioon on üldine või üksikasjalik kirjeldus sellest milliseks planeeritav ala või ettevõte või organisatsioon soovib mingi konkreetse aja (nt 10, 20, 25 aasta) jooksul saada. Visioon keskendub tulevikule, et võimaldada suuremal hulgal inimestel tegevuse lõppeesmärgist ühtemoodi aru saada. 
Visiooni olemasolu on eelduseks teadlikele juhtimisotsustele. Visioon võimaldab juhil või juhtidel ja teistel protsessis osalejatel teha valiku, kas mingi tegevus on sihipärane või mitte (ka selle tegemine kiirendab visiooni saavutamist või ei mõjuta seda või lükkab selle saavutamise edasi).
Tegevuskava

Tegevuskava (ingl.k. "action plan") on spetsiifiline toimingute ja/või protsessi kirjeldus saavutamaks ühe või mitme eesmärgiga määratud tulemust. See on ka on loend konkreetsetest ülesannetest, mida on vaja täita eesmärkide saavutamiseks. Tegevuskava võib olla projekti realiseerimiskava lihtsustatud variandiks.
Enonkoski vald

Enonkoski on vald Soomes Lõuna-Savo maakonnas.
Enonkoski kirikuküla (osa Simanala külast) asub 30 km kaugusel Savonlinnast. Kirikukülas asuvad kirik (ehitatud 1886), kool, muuseum, spordimaja, sotsiaalmajad puuetega inimestele ja vanuritele, kauplused, teenindusasutused ja narkomaanide võõrutusravikeskus. Suurim vaatamisväärsus on vana kivist sild. Ihamaniemi külas asub Soome ainuke luterlik klooster. Kolovesi rahvuspark asub osaliselt Enonkoski valla territooriumil.
Külad.
Hanhijärvi, Hyypiänniemi, Ihamaniemi, Karvila, Kattilanmäki, Jokisivu, Laasala, Makkola, Muhola, Paakkunala, Rekitaipale, Simanala, Suurimäki, Vuorikoski ja Vääräntaus.
Arengustrateegia

Arengustrateegia on visiooni ja/või eesmärkide saavutamisele suunatud tegutsemise kava. Arengustrateegia aluseks on tavaliselt visiooni alusel sõnastatud eesmärgid ja selle elluviimiseks koostatakse reeglina konkreetne tegevuskava.
Arengustrateegia ruumilise planeerimise ja omavalitsuste arengu kontekstis.
Ruumilise planeerimise ja omavalitsuste arengu kontekstis kajastavad valla või linna arengustrateegiat arengukava ja üldplaneering. Üldplaneeringu eesmärk on reguleerida eelkõige omavalitsuse ruumilise arengu kavandamisega seotut, määrates maakasutuse juhtotstarbed, säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimused jms. Arengukava ülesanne on ennekõike reguleerida sotsiaal-majandusliku keskkonnaga seotud aspekte omavalitsuse arengus ning olla valla või linna eelarve kujundamise aluseks.
Juhtimise kontekstis.
Juhtimises on arengustrateegia aluseks äriplaani ja tegevuskava(de) koostamisele, et ellu viia organisatsiooni missiooni ja visiooni.
Ehitusmäärus

Ehitusmäärus on valla- või linnavalitsuse kehtestatud määrus valla või linna kohalike olude arvestamiseks, üldiste ehitus- ja maakasutustingimuste seadmiseks hajaasustuses, kohaliku omavalitsuse siseste ülesannete jaotuse ning planeerimis- ja ehitusseadusega kehtestatud nõuete täpsustamiseks planeerimise ja ehitamise korraldamisel.
Tomomi Hayashi

Tomomi Hayashi (jaapani keeles 林 知充; sündinud 1. veebruaril 1971 Jaapanis Toyamas) on Eestis resideeriv jaapani arhitekt.
Elulugu.
Arhitektuurihariduse omandas Tomomi Hayashi Yokohama ülikoolis (Yokohama Kokuritsu Daigaku, 1990–1994) ning Virginia tehnikainstituudis (Virginia Polytechnic Institute and State University, 1995–1999).
Aastatel 1994–1995 töötas Tomomi Hayashi arhitektuuribüroos Maki and Associates (Tōkyō), 1999–2001 arhitektuuribüroos Rafael Vińoly Architects (New York). Alates 2001. aastast töötab Tomomi Hayashi Eestis, aastatel 2001–2003 firmas HEAD Arhitektid OÜ, 2003 arhitektuuribüroos Kosmos ning alates 2004. aastast OÜ-s HG Arhitektuur.
Tomomi Hayashi tuntumad tööd on Lasnamäe kergejõustikuhall (2003), Okupatsioonide Muuseum (2003), Foorumi Ärikeskus (2007) ja kortermaja Lootsi 3A (2005). Neid töid iseloomustavad põnev materjalikasutus, paindlik ja omapärane vormikeel ning oskuslik keskkonnatunnetus.
Ta töötab õppejõuna Tallinna Tehnikakõrgkooli arhitektuurinstituudis.
Tomomi Hayashi on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2008. aastast.
Tallinna–Tartu rongiliin

Tallinna–Tartu rongiliin on Elroni opereeritav rongiliin Eestis, mis läbib Harjumaad, Lääne-Virumaad, Jõgevamaad ja Tartumaad.
Ajalugu.
Liini hakati ehitama 1875. aasta maikuus insener Hermann Claudius Samson von Himmelstierni juhtimisel. Liin Tapa-Tartu valmis 1876.
Natsionaalbolševistlik Partei

Natsionaalbolševistlik Partei (vene keeles: Национал-большевистская партия, lühend NBP (НБП)) oli aastatel 1993–2007 Venemaal tegutsenud erakond.
Kogu erakonna tegutsemisperioodi väitel oli partei esimees Eduard Limonov.
Karl Teär

Karl Johannes Teär (1. aprill 1903 Vilsandi – 23. juuli 1945 Stockholm) oli eesti laevaehitaja ja meremees, kaugesõidukapten.
Ta oli muuhulgas kolmemastilise mootorpurjeka "Jaen Teär" ehitaja.
1942. aasta sügisest oli ta oma venna, Kuressaare lossihoovis kommunistide poolt mõrvatud kaugesõidukapten Julius Teäri (1889–1941) järel J. Teäri Eramerekooli juht Saaremaal.
5. ülemaailmsete vilsandlaste päevade raames 2001 avati Papissaare sadamas mälestuskivi tekstiga: "1881–1940 ehitati Papisaares 36 purjelaeva. Viimased olid mootorpurjekad Oskar 1937, Juhan 1938, Juuni 1940. Mälestusse jäävad kaptenid Jaen Teär, Julius Teär ja Karl Teär. Navigare necesse est".
Ta oli Jaan Teäri poeg, üheksas laps.
Saksofon

Saksofon on puupuhkpill, mille konstrueeris belglane Adolphe Sax 19. sajandi keskel klarneti eeskujul. Ta tahtis teha instrumendi, millel oleks vaskpuhkpilli jõud ning puupuhkpilli paindlikkus ning ta saavutas selle suurepäraselt. 
Saksofoni kasutatakse nii soolo- kui ka orkestripillina. Paljud 20. sajandi ning hilisema aja heliloojad on hakanud kasutama saksofoni ka sümfooniaorkestrites.
Saksofoni perekonnas on soprillosaksofon, sopraniinosaksofon, sopransaksofon, altsaksofon, tenorsaksofon, baritonsaksofon, bass-saksofon, kontrabass-saksofon ja subkontrabass-saksofon.
Sarkofaag

Sarkofaag on kivist, terrakotast, puidust või metallist kunstipärane surnukirst ehk sark.
Eesti alade hauakabelitesse ja kirikutesse hakati sarkofaage püstitama 16. sajandil. Kabelites ja kirikuseinte ääres kõrguvad kivisarkofaagid paiknevad hauakambrite peal, kuhu maeti aja jooksul mitmeid ühe suguvõsa ja perekonna liikmeid.
Vene Suurvürstiriik

Vene Suurvürstiriik (vanavene keeles Велике князівство Руське, vanavalgevene keeles "Wialikaje Kniastwa Ruskaje") oli 1432 Leedu suurvürstiriigist lahku löönud osa, mida valitses Leedu suurvürst Švitrigaila ning mille Poola kuningriigi ja Leedu suurvürstiriigi väed 1435 tagasi vallutasid. 
Gedimiinidel oli pärast Vytautase surma 1430 Leedu suurvürsti troonile vaid kaks katoliiklasest kandidaati: Vytautase vend Žygimantas Kęstutaitis ja Jogaila vend Švitrigaila (Grodno uniooni vastane). Švitrigaila oli troonipretendent juba Vytautase valitsemisajal. Tema surma järel valitigi Švitrigaila Leedu suurvürstiks, kellena ta sai olla vaid paar aastat.
Švitrigaila kuulutas ennast Poola kroonist sõltumatuks, mis tähendas Grodno uniooni lõppu. See kutsus esile sõja Poola kuningriigiga. Vytautase noorem vend Žygimantas tõukas Poola kuningriigi toel 1432 Švitrigaila võimult. See vallandas omakorda kuluka kodusõja, milles Švitrigaila liitlaseks olid Leedu idapoolsete, slaavlastega asustatud alade vürstid ja Liivi Ordu.
1432. aastal sai Žygimantas Leedu suurvürstiks. Kaks aastat hiljem andis ta välja nn. Žygimantase privileegi, mis tagas Leedu õigeusulistele aadlikele nende katoliiklastest seisusekaaslastega võrdsed isiklikud ja varalised õigused. Selle eesmärk oli võita enda poole senised Švitrigaila toetajad Leedu suurvürstiriigi idaosas. Žygimantasel õnnestus võim tasakaalustada, see saavutatud, alustas ka tema Poola suhtes Leedu õiguste eest seismist.
1. septembril 1435 toimunud otsustavas Pabaiskase lahingus sai Švitrigaila lüüa, tema liitlane Liivi ordu maameister (1434–1435) Frank Kirskorf langes. Palju ordurüütleid langes vangi. See kaotus oli Liivi ordule peaaegu sama ränk kui Grünwaldi lahing 1410 oli olnud Saksa ordule. 31. detsembril 1435 kirjutati alla rahuleping, millega Liivi ja Saksa ordu kohustusid mitte sekkuma Poola-Leedu riigi siseasjadesse. Rahuleping ei muutnud Melno rahuga 1422 kindlaks määratud piire.
Švitrigaila jätkas lootusetut vastupanu Žygimantasele. Litviinide silmis oli Švitrigaila patrioot, kuna ta püüdis taastada Leedu riigi ühtsust. Kuid algul oli poolavastane ka Žygimantas (oli lausa Švitrigaila poolel), kuid Poola aadlikud kallutasid ta peatselt poolt vahetama. Nii loobus Žygimantas Vytautase poolt välja võideldud Leedu suveräänsuse tagatistest Poola kasuks.
Oma võidu tähistamiseks Pabaiskase lahinguks laskis Žygimantas ehitada kiriku. Hiljem kerkis selle ümber Pabaiskase küla.
Žygimantase tapsid 1440. aastal Trakai lossis Leedu suuraadlikud, kellele tema tsentralisatsiooni- ja poolavaenulik poliitika ei meeldinud. Tema surma järel sai Poolas võimule Kazimierz IV.
Baieri kuningas

Baieri kuningas oli Baieri kuningriigi valitseja tiitel kuningriigi loomisest 1806. aastal kuni likvideerimiseni 1918. aastal. Kõik Baieri kuningad kuulusid Wittelsbachide dünastiasse.
Diplomaatiline õigus

Diplomaatiline õigus laiemas mõistes on rahvusvaheliste normide kogumik, mis reguleerib riikidevahelisi suhteid alaliste diplomaatiliste esinduste sisseseadmise kaudu. 
Diplomaatiline õigus käsitleb rahvusvahelise suhtlemise organite ja nende töötajate õiguslikku seisundit ja tegevust, privileege ja immuniteete ning on välja kujunenud praktika kaudu läbi ajaloo.
Bernard Kangro kirjanduspreemia

Bernard Kangro kirjanduspreemia on auhind, mida annab välja Võru maavalitsus. Preemia antakse Võrumaalt pärit või Võrumaaga seotud autorile või Võrumaa-ainelise loomingu eest. Üldjuhul ei arvestata ajakirjanduses ilmunud tekste. Erandid on võimalikud tähelepanuväärse draamateose või trükis ilmumata näidendi või kuuldemängu esmakordse ettekande puhul.
Esimene auhind anti 1990. aastal Bernard Kangrole. Alates 1991. aastast kannab auhind tema nime. 
Auhind määratakse Bernard Kangro sünniaastapäeval 18. septembril viimase aasta jooksul ilmunud teose eest.
Riigikogu esimees

Riigikogu esimees (mitteametlikult ka "spiiker") on Riigikogu liikmete hulgast valitud eesistuja, kes moodustab koos kahe aseesimehega Riigikogu juhatuse. 
Riigikogu juhatus korraldab Riigikogu tööd vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusega. Riigikogu esimees juhatab Riigikogu istungeid ning kutsub kokku ja juhatab Riigikogu juhatuse koosolekuid. Vajadusel kutsub Riigikogu esimees kokku Riigikogu täiendavad istungid või erakorralised istungjärgud. Riigikogu esimees täidab Vabariigi Presidendi ülesandeid, kui president ise ei ole võimeline oma ülesandid täitma või tema volitused on ennetähtaegselt lõppenud. 
Riigikogu esimees valitakse Riigikogu uue koosseisu esimesel istungil ja tema volitused kestavad ühe aasta. Riigikogu aseesimees täidab Riigikogu esimehe ülesandeid Riigikogu esimehe äraolekul, tema volituste peatumise korral Vabariigi Presidendi ülesannete täitmise ajaks ning muudel juhtudel Riigikogu esimehe kehtestatud korras.
Alates 10. aprillist 2023 on Riigikogu esimees Lauri Hussar.
Riigikogu esimehed.
Parteid