tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Borgward

Borgward on aastatel 1929–1962 Bremenis tegutsenud Saksamaa sõidu- ja sportautode tootja.
Ajalugu.
Ettevõtte asutas Carl F. W. Borgward Bremenis 1929. aastal, andes sellele oma perekonnanime järgi nime. Pärast 1930. aastat võttis tööstur üle Hansa-Lloyd Automobilwerke tehase ja arendas välja populaarse kolmerattalise auto nimega Blitzkarren. Firma areng võimaldas toota üha suuremaid autosid, sealhulgas Hansa 1700 ja kuuesilindrilist Borgward 2300.
1952. aastal asus Carl Borgward tehast ümber ehitama ja tõi turule täiesti uue isekandva kerega auto Hansa 1500 ja selle suurema mudeli Hansa 2400. 1954 tutvustati juba uut keskklassi mudelit Borgward Isabella, mis saavutas suure populaarsuse – 1962. aastaks oli toodetud üle 200 000 ühiku. Samal ajal hakati tootma ka mudeleid Arabella ja Alexander P100.
1950. ja 1960. aastate vahetusel tuli Borgwardil rinda pista halva mainega, kui tehniliselt vähearenenud sõidukite tootja. Süstemaatiliselt halvenenud rahalise olukorra tagajärjel viidi 1961. aastal laenuandjate nõudmisel ettevõte pankrotti, mis tõi kaasa selle tegevuse lõpetamise aasta hiljem. Isabella ja P100 mudelite tootmisliinid müüdi Mehhikosse, kus mõlemat sõidukit toodeti aastatel 1967–1970 väikeses koguses.
Peale Borgwardi pankrotistumist omandas firma Bremeni tehase Kasselis baseeruv veoauto- ja bussitootja Henschel, mis 1969. aastal ühines Hannoveris baseerunud Hanomagiga. 1972. aastal omandas Mercedes-Benz Hanomag-Henscheli veoautodivisjoni, 1977. aastal hakati Bremeni tehases tootma Mercedese kaubikut T1 ja 1978. aastast ka sõiduautosid - esimesena universaalkerega W123sid.
Taassünd.
2008. aastal asutasid Christian Borgward (Carl F. W. Borgwardi lapselaps) ja Karlheinz L Luzernis Borgward Group AG. Hiljem koliti uus ettevõte Stuttgarti. Beiqi Foton Motori (suure Hiina autokontserni BAIC tütarettevõte) investeeringu ja tootmisega alustas Borgward Group linnamaasturite müüki 2017. aasta jaanuaris. Ettevõte tootis linnamaastureid BX3, BX5, BX6 ja BX7 ning samuti elektrimootoriga varustatud BX7-t.
2022. aastal teatas Pekingi kohus ettevõtte pankrotist.
Korruptsioonivastane Eriprokuratuur

Korruptsioonivastane Eriprokuratuur (ukraina keeles "Спеціалізована антикорупційна прокуратура") on Ukraina Peaprokuröri Kantselei sõltumatu struktuuriüksus.
Raasiku spordihoone

Raasiku spordihoone on spordihoone Raasiku alevikus, Harju maakonnas.
Spordihoone asub Raasiku Põhikooli lõunatiivas ning täidab koolivõimla ülesandeid. 
Suures saalis saab mängida jalgpalli, käsipalli ja võrkpalli. Veel on neli väiksemat saali, keldrikorrusel on riietus- ja pesuruumid, jõusaal ning eraldi saal rühmatreeningute jaoks.
Spordihoone avati 25. septembril 2018. Kõne pidasid vallavanem Andre Sepp, põhikooli direktor Reelika Turi. Lindi lõikasid läbi vallavanem, OÜ Nordlin Ehituse esindaja Ülo Older, volikogu esindaja Tiina Rühka ja põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja Tiia Kroonmäe.
Hoone projekteeris OÜ Dialoog ja ehitas OÜ Nordlin Ehitus, hoone maksumus oli umbes 2,5 miljonit eurot.
Hersoni lahing

Hersoni lahing (ukraina keeles "Бої за Херсон") oli 24. veebruarist 3. märtsini 2022 toimunud lahing Ukraina ja Venemaa relvajõudude vahel, mis oli osa Venemaa pealetungist Lõuna-Ukrainas.
Lahing.
Ukraina maaväe 59. brigaad astus lahingkontakti pealtungivate Vene vägedega, kuid pidi taanduma.
Sõjategevuse jätkumine.
Pärast Hersoni üle kontrolli saavutamist jätkus linnast eemal sõjategevus.
Hersoni rahvusvaheline lennujaam

Hersoni rahvusvaheline lennujaam (ukraina keeles Міжнародний аеропорт Херсон) on Ukraina linna Hersoni lennujaam. 
Ajalugu.
See asub Hersonist umbes kaheksa kilomeetri kaugusel kirdes Tšornobajivka külas. Tsiviil- ja militaarlennuväljana tegutsenud lennujaam langes Venemaa relvajõudude kontrolli alla 2022. aasta 27. veebruaril, kuid sama aasta novembriks oli ta jälle tagasi Ukraina valduses.
Saadikupuutumatus

Saadikupuutumatus ehk immuniteet on põhimõte, mille kohaselt parlamendi liiget või mõnda muud kõrget riigiametnikku saab kriminaalvastutusele võtta ainult parlamendi loal. Saadikupuutumatuse eesmärk on kaitsta parlamendi liiget poliitiliselt motiveeritud kriminaalmenetlusete eest. Sellega tagatakse parlamendi kui seadusandliku võimu sõltumatus täitevvõimust.
Eesti.
Eestis sätestab Riigikogu liikme puutumatuse põhiseaduse § 76, mille kohaselt saab Riigikogu liiget kriminaalvastutusele võtta ainult õiguskantsleri ettepanekul Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul.
Euroopa Parlament.
Protokoll (nr 7) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta sätestab, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.
Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on Euroopa Parlamendi liikmetel 
Läti.
Läti põhiseaduse artikkel 30 sätestab, et kriminaalmenetlust Seimi liikme suhtes tohib alustada üksnes Seimi nõusolekul, samuti ei tohi korraldada läbiotsimisi ja muud sellist.
Saksamaa.
Saksamaa põhiseaduse artikli 46 kohaselt on parlamendi liikmetel immuniteet, mis kaitseb kriminaalmenetluse eest. Kriminaalmenetluste läbiviimise jaoks parlamendi liikme suhtes on vajalik parlamendi (komisjoni) otsust.
Soome.
Soome põhiseaduse artikli 30 kohaselt ei tohi enne kohtuprotsessi algust parlamendi liiget vahi alla võtta ilma parlamendi nõusolekuta, välja arvatud juhtudel, kus parlamendi liiget kahtlustatakse kuriteos, mille eest nähakse ette minimaalselt kuu kuupikkune vangistus.
Taani.
Taani põhiseaduse artikkel 57 sätestab, et parlamendiliiget ei tohi süüdi mõista ega vangistada ilma parlamendi loata. Samas ei hõlma immuniteet uurimistoiminguid, aresti ega ka trahve. Immuniteedi eemaldamise aluseks on peaprokuröri avaldus parlamendile.
Patriarh (budism)

Patriarh (hiina keeles 祖 "zu "‘esivanem’; jaapani keeles "so") on kristlusest pärit termin (kreeka keeles "patriarchēs"), millega tähistatakse ka koolkonna või õpetusliini järjepidevuse hoidjat või väljapaistvat esindajat budismis.
Algupärane mõiste "zu" on laenatud hiina patriarhaalsest pere- ja suguvõsatraditsioonist, kus see tähendas suguvõsa vanimat meessoost liiget, kelle soo ja nime jätkajaks oli vanim poeg. Analoogiliselt arvestatakse hiina budismi koolkondades õpetuse järjepidevuse pealiini, kus seda on edasi antud õpetajalt õpilasele. Igas põlvkonnas saab õpetaja määratud järeltulijast järjekordne patriarh.
Kõige pikaajalisemad patriarhide liinid on "chan"'i koolkonnas, kus mõned on kestnud Bodhidharmast (6. sajandi esimene pool) tänapäevani. Mõnes teises koolkonnas (nt "huayan" – 'puhas maa') on patriarh pigem koolkonna väljapaistvaimatele esindajatele tagantjärele omistatud tiitel.
Kingisepp (perekonnanimi)

Kingisepp on eesti perekonnanimi.
Statistika.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kingisepp 80 inimesel: 37 mehel ja 43 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kingisepp meeste puhul 3053. kohal ja naiste puhul 2791. kohal.
Kingisepp oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 80–84 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,70.
Nimi oli kõige sagedasem Rapla maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,56 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Saaremaal Mustjala kihelkonnas kahes ja Kaarma kihelkonnas ühes mõisavallas, Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas kahes mõisavallas, Läänemaal Käina kihelkonnas ning Järvamaal Ambla kihelkonnas ühes mõisavallas kokku 7 korral talupoegadele nimeks Kingisepp, Kingisep ja Kinkisep (normaliseeritult Kingisepp). 
Nimede eestistamise käigus võeti Tartus 1937. aastal Kingisepp uueks nimeks, kui loobuti nimest Levinenkov.
Zhiyi

Zhiyi (hiina keeles 智顗, 538–597) oli hiina budistlik munk ja õpetlane, "tiantai" koolkonna tegelik rajaja, kuigi traditsiooni järgi peetakse teda selle kolmandaks patriarhiks.
Zhiyi sündis Lõuna-Hiinas aristokraatlikus perekonnas ja hakkas juba teismelisena mungaks. Tema peamiseks õpetajaks oli Nanyue Huisi (515–577).
576 asus ta koos oma õpilastega Tiantai mäele Ida-Hiinas (tänapäeva Zhejiangi provintsis), kuhu rajas templi ja kloostri. See kujunes koolkonna keskuseks ja andis sellele ka nime.
Zhiyi on tuntud kui budismi õpetuse süstematiseerija, kes lõi erinevate õpetuste klassifikatsiooni kindlate pühakirjade alusel. Neist kõrgeimaks pidas ta «Lootossuutrat», mis sai "tiantai" koolkonna baastekstiks. Zhiyi on kirjutanud mitu kommentaari «Lootossuutrale», samuti meeleharjutusi kirjeldava ja klassifitseeriva teose «Suur peatumine ja vaatlemine» (hiina keeles "mohe zhiguan"), milles tõstab esile meelerahu ja analüüsiva vaatluse (hiina keeles "zhiguan") kui kahe põhiharjutuse tähtsust.
Seda teost peetakse tänapäevani kõikides hiina budismi koolkondades üheks autoriteetsemaks meeleharjutuste käsiraamatuks.
Soomussirmik

Soomussirmik ("Echinoderma") on šampinjoniliste ("Agaricaceae") sugukonda, šampinjonilaadsete ("Agaricales") seltsi kuuluv perekond seeni.
Indemniteet

Indemniteet ehk parlamendiliikme vastutamatus on põhimõte, mille kohaselt parlamendiliige ei kanna distsiplinaar- ega kriminaalvastutust parlamendis tehtud avalduste eest.
Indemniteedi eesmärk on kaitsta parlamendiliikme sõna- ja otsustamisvabadust ning vaba poliitilist debatti parlamendis. Oma mandaadi teostamisel peab parlamendiliikmel olema õigus esitada ettepanekuid, arvamusi ja hinnanguid. See võimalus ei oleks täielikult tagatud, kui parlamendiliiget saaks tema sõnade eest vastutusele võtta.
Eesti.
Eestis sätestab põhiseaduse § 62 nii Riigikogu liikme indemniteedi kui ka vaba mandaadi põhimõtte. Selle järgi ei kanna Riigikogu liige ei kriminaal-, distsiplinaar- kui ega ka tsiviilvastutust oma avalduste või hääletamiste eest Riigikogus.
Antonivka sild

 
Antonivka sild on sild Ukrainas, mis on ehitatud üle Dnepri jõe ning ühendas Hersoni ja Dnepri vasakkalda piirkonda.
Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse on sild sõjategevuse käigus osaliselt purustatud.
Silla kogupikkus on 1366 m, laius 25 m, sellest sõidutee laius 20,5 m ning jalakäijate tee laius mõlemal pool 1,5 m.
Aflenz

Aflenz on 2015. aasta jaanuarist uus turulinn ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas.
Omavalitsusüksus moodustati Steiermargi vallareformiga 31. detsembril 2014, kui ühendati Aflenz Kurort ja Aflenz Land.
Aflenzi piirneb Thörli ja Turnau vallaga.
Asustus.
Valla territoorium jaguneb kuueks osaks ("Katastralgemeinde"):
Turism.
Linnas koos Thörliga on turismibüroo Hochschwab. Baas on Aflenzi linnas.
Lõuna-Austraalia vapp

Lõuna-Austraalia vapp on Austraalia osariigi Lõuna-Austraalia ametlik sümbol.
Praegune vapp on kasutusel 19. aprillist 1984 ning see vahetas välja 1936. aastast kasutusel olnud vapi.
Koonalda koobas

Koonalda koobas on koobas Austraalias Lõuna-Austraalia osariigis.
Koobas paikneb Nullarbori tasandikul. See on oluline muistis, sest tema seintelt on tuhandete ruutmeetrite ulatuses leitud koopamaalinguid, mis on kuni 22 000 aastat vanad. Koobas jäeti maha umbes 19 000 aastat tagasi ning see taasavastati 1935. aastal. 
1956. aastal uuris koobast arheoloog Alexander Gallus, kes pakkus koopamaalingute vanuseks 22 000 aastat. See oli vastuoluline väide, sest eelnevalt olid vanimad Austraaliast leitud tõendid inimasustusest olnud 8700 aastat vanad. Galluse teooriat kinnitas hiljem radiosüsinikumeetod. Tänapäeval on koobas looduskaitse all.
Kristina Pai

Kristina Pai (neiupõlvenimega Kristina Panov, sündinud 21. augustil 1967 Jõgeval) on eesti raamatukogundustegelane, filoloog, semiootik ja tõlkija. 
Haridus.
Õppis 1974–1980 Jõgeva Keskkoolis ja 1980–1985 Miina Härma nimelises Tartu 2. Keskkoolis. Aastatel 1974–1981 õppis ta Jõgeva ja Tartu I Lastemuusikakoolis klaverit. Pärast keskkooli lõpetamist astus Kristina Pai Tartu Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonda õppima eesti ja soome-ugri keeleteadust. 1996. aastal oli vahetusüliõpilane Soomes Oulu Ülikoolis ja 1998. aastal Helsingi Ülikoolis. 2001. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö "Essiivne ja translatiivne predikatiivadverbiaal eesti kirjakeeles" (juhendaja Mati Erelt). 2014.–2019. aastal õppis Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktoriõppes (uurimisteema "Raamatukogu kultuuriruumis", juhendaja Peeter Torop, õpingud katkestatud).
Töökäik.
Aastatel 1990–2006 on ta teinud kaastööd mitmele tõlke- ja reisibüroole. On pidanud loenguid Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia raamatukogunduse bakalaureuseõppes ja Tartu Ülikooli infokorralduse magistriõppes.
Ühiskondlik töö.
2004–2009 Euroopa Teadusraamatukogude Ühenduse LIBER-i kogude toimkonna juhatuse liige. 2010 LIBER-i kaardikogude konverentsi korraldustoimkonna liige. 2010 LIBER-i Tartus toimunud 41. aastakonverentsi korraldustoimkonna esimees. 2011–2013 LIBER-i töörühma Reshaping the Research Libraries liige (2016 viis Eesti esindajana läbi üleeuroopalist Libquali lugejauuringut). 2012–2021 LIBER-i konverentsi programmitoimkonna liige. 2013–2017 LIBER-i töörühma Research and Education liige
1999. aastast kuulub ta Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu (ERÜ) kogude toimkonda (oli toimkonna juht 2008–2014). 2008. aastast on Pai ERÜ liige ja 2013. aastast kuulub ERÜ Uue Mõtte töörühma. 
Alates 2018. aastast on Pai ERÜ juhatuse liige. 
Isiklikku.
Tema ema oli lastearst Maarja Panov ja isa oli arstiteadlane Aleksei Panov. 
Tema vanavanemad olid kirjanikud Kersti Merilaas ja August Sang. 
Tema tädi oli teatrikunstnik Liina Pihlak, onu on luuletaja, kirjanduskriitik, keeleteadlane, tõlkija ja publitsist Joel Sang.
Tallinna 3. kaitsepataljon

Tallinna 3. kaitsepataljon oli Eesti Vabadussõja ajal moodustatud väeosa.
Kaitsepataljonid moodustati Eesti sõjavägede ülemjuhataja Johan Laidoneri korraldusel 28. detsembril 1918.
31. märtsil 1919 formeeriti Kaitseliidu Harju maleva KL Tallinna 7. (reserv)jaoskonna (Eesti Kaitse Liit "Deutsche Abteilung") baasil baltisakslastest Tallinna 3. kaitsepataljon, mis asus Tallinnas Mustpeade majas ja tegeles Tallinnas garnisoniteenistusega. Tallinna 3. kaitsepataljon saadeti Eesti Ajutise Valitsuse otsusega laiali 10. juunil 1919.
Marcyporęba

Marcyporęba on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas Brzeźnica vallas. Marcyporęba asub Wadowicest ligikaudu 11 km kirdes ja Krakówi kesklinnast umbes 27 km lääneedelas.
Marcyporębat on esmamainitud 1335. aastal.
Laṅkāvatāra-sūtra

Laṅkāvatāra-sūtra (sanskriti keeles ‘Lankāle laskumise suutra’; tiibeti keeles "lang kar gshegs pa’i mdo"; hiina keeles ⼊楞伽經 "ru lengqie jing"; jaapani keeles "nyū ryōga kyō") on mahajaana suutra, loodud arvatavasti 4. sajandil Indias.
"Laṅkāvatāra-sūtra "tegevuspaigaks on Lankā saar, kuhu deemon-kuningas Rāvana olevat kutsunud Buddha seadmust õpetama. Vormilt on suutra üles ehitatud Šākjamuni ja bodhisattva Mahāmati vahelise vestlusena, milles üsna eklektiliselt käsitletakse teemasid, mis on olulised joogatšaara koolkonnas ja mõjutanud "chan"i.
"Laṅkāvatāra-sūtra "põhiteemadeks on "ālayavijñāna", "cittamātra", "tathāgatagarbha "ja "yathābhūtam".
Eriti populaarne on "Laṅkāvatāra-sūtra "hiina ja jaapani "chan"i ehk "zen"i koolkonnas.
Kopytówka

Kopytówka on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas Brzeźnica vallas. Kopytówka asub Wadowicest umbes 12 km idakirdes ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 25 km lääneedelas.
Kopytówkat on esmamainitud 1389. aastal.
Karl Albrecht

"Sarnase nimega inimeste kohta vaata artiklit Carl Albrecht."
Karl Hans Albrecht (20. veebruar 1920 – 16. juuli 2014) oli saksa ettevõtja, kes asutas koos oma venna Theoga Aldi supermarketiketi. Ta oli aastaid Saksamaa jõukaim inimene. Veebruaris 2014 oli ta Hurun Reporti andmetel maailmas jõukuselt 21. kohal.
Lauda

Lauda ehk lauda spirituale (ladinakeelsest sõnast "laudare" 'kiitma' tuletatud itaaliakeelne 'kiitus', 'vaimulik kiitus'; mitmus "laude") oli emakeelse vaimuliku laulu žanr, mille kõrgaeg oli hiliskeskaja ja renessansi Itaalias (13.–16. sajandil). "Lauda" tekst võis olla ka osaliselt või suures osas ladinakeelne. Keskajal võis olla kasutusel mitteliturgilise protsessioonilauluna. "Lauda" jäi Itaalias žanrina käibele 19. sajandi alguseni; nagu inglise "carol" ja hispaania "villancico" sageli jõululauluna.
Korsuni Jumalaema

Korsuni Jumalaema ikoon ehk Jumalaema Korsuni pühakuju on Jumalaema ikoon, mida peetakse imettegevaks. Ikooni püha tähistatakse õigeusu kirikus 9. oktoobril. Korsuni Jumalaema ikooni nimetust seostatakse kahe eri ikonograafilise tüübiga, nii Hodegetria kui ka Eleusa tüübiga.
Korsuni Jumalaema ikoonile on pühitsetud Jumalaema Korsuni pühakuju kabel Irboskas.
Pärimus.
Pärimuse kohaselt viis suurvürst Vladimir Püha 988. aasta 9. oktoobril Korsunist Kiievisse koopia Efesoses asuvast Bütsantsis loodud Jumalaema ikoonist, mille arvatakse olevat maalinud evangelist Luukas ("Hodegetria"), ja sellest ajast pärineb pühakuju nimetus. Hiljem viidi see ikoon Kiievist Novgorodi, seejärel Jumalaema Uinumise katedraali Moskva Kremlis. Ikooni teise koopia viis Kreekast Vene aladele püha Eufrosiina Polatskist 1162. aastal.
Imettegevat mõju on omistatud eriti neile kolmele ikoonile:
Véhicule de l'Avant Blindé

VAB (prantsuse keeles "Véhicule de l'Avant Blindé") on Prantsusmaal valmistatud soomustransportöör.
Marcówka

Marcówka on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Sucha maakonnas Zembrzyce vallas. Marcówka asub Sucha Beskidzkast ligi 6 km põhjas ja Krakówi kesklinnast umbes 38 km edelas.
Breitenau am Hochlantsch

Breitenau am Hochlantsch on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas.
Watermelon Sugar

"Watermelon Sugar" on briti laulja Harry Stylesi laul tema teiselt stuudioalbumilt "Fine Line" (2019), mis on lisatud albumi teise loona. Styles kirjutas loo koos Mitch Rowlandi ja laulu produtsentide Tyler Johnsoni ja Kid Harpooniga. Need olid inspireeritud Ameerika romaanikirjaniku Richard Brautigani romaanist Arbuusisuhkrus (1968).
Kindberg

Kindberg on linn "(Stadt)" Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas.
Kindberg asub Mürzi jõe orus umbes 17 km Bruck an der Murist kirdes ja umbes 20 km Mürzzuschlagist edelas.
Krieglach

Krieglach on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas.
See on tuntud luuletaja ja kirjaniku Peter Roseggeri kodulinn.
Langenwang

Langenwang on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas.
53. mehhaniseeritud brigaad

53. üksik vürst Vladimir Monomahhi nimeline mehhaniseeritud brigaad (ukraina keeles 53-тя окрема механізована бригада імені князя Володимира Мономаха) on Ukraina maavägede väeüksus.
Ajalugu.
Brigaad võitles 2022. aasta juuli lõpu seisuga Donetski oblastis.
Pahempoolsed töölised ja kehvikud

Pahempoolsed töölised ja kehvikud oli valimisliit 1932. aasta V Riigikogu valimistel.
Pahempoolste töölisted ja kehvikute valimisliit oli Eestis keelatud Eestimaa Kommunistlik Partei variorganisatsioon V Riigikogu valimistel. IV Riigikogu valimistel osales Eestimaa Kommunistliku Partei variorganisatsioonina Eesti Tööliste Partei.
Pahempoolsete tööliste ja kehvikute valimisliidu nimekirjast valiti V Riigikogu koosseisu:
Pahempoolsete tööliste ja kehvikute organisatsioon keelustati 1935. aastal.
Sündinud 2001

"Siin on loetletud 2001. aastal sündinud inimesi ja loomi.
Panameerika maantee

""Panamericana" suunab siia. Filmi kohta vaata artiklit Panamericana (film)."
"Mitte segi ajada CANAMEX-i koridoriga."
Panameerika maantee (inglise keeles "Pan-American Highway", prantsuse keeles "(Auto)route panaméricaine/transaméricaine", portugali keeles "Rodovia/Auto-estrada Pan-americana", hispaania keeles "Autopista/Carretera/Ruta Panamericana") on läbi Ameerika kulgevate teede võrgustik, mille kogupikkus on ligi 30 000 kilomeetrit. Kui välja arvata u 106 km pikkune vihmametsadega kaetud ala Panama kagu- ja Colombia loodeosas (Dariéni lünk), ühendab Panameerika autotee omavahel peaaegu kõik Ameerika Vaikse ookeani äärsed riigid. Tee on kantud "Guinnessi rekordite raamatusse" kui pikim sõidetav tee. Dariéni lünga tõttu siiski Kesk-Ameerikast Lõuna-Ameerikasse sõita võimalik ei ole. Ainus võimalus kahe maailmajao vahel maad mööda liikuda on keeruline ja ohtlik matkarada Panama ja Colombia vahel. Raja läbimine võtab vähemalt neli päeva ning see asub ühes maailma sajuseimas piirkonnas.
Panameerika tee kulgeb läbi mitmete kliimavöötmete ja maastikutüüpide: vihmametsadest kõrbete ja tundrateni. Mõned lõigud on läbitavad vaid kuival aastaajal ja paljudes piirkondades on sõitmine ohtlik. Maantee põhjapoolseim koht on Prudhoe Bay Alaskal Ameerika Ühendriikides ning lõunapoolseim koht Lõuna-Ameerika lõunatipp. Panameerika tee lõunapoolseima koha tiitlile on pretendeerinud nii Tšiili linnad Puerto Montt ja Quellón kui Argentina linn Ushuaia.
Dariéni lüngast põhjas ja läänes läbi Kesk-Ameerika ja Mehhiko kulgevaid osi nimetatakse ka Interameerika maanteeks. Seal jaguneb maantee mitmeks väiksemaks teeks, mis kõik jõuavad Ameerika Ühendriikide-Mehhiko piiri juurde.
Jura Elektroapparate

Jura Elektroapparate AG on Šveitsi kodutehnikatootja ja -turustaja. Ettevõte asub Solothurni kantonis Niederbuchsitenis ning on keskendunud espressomasinate tootmisele. Jura asutas 1931. aastal Leo Henzirohs. 
1990. aastatel lõpetati kohvimasinate tootmine enda tehastes ja hakati nende tootmist tellima allhanke korras.
Chersonesos

Hersonesos ehk Chersonesos (vanakreeka Χερσόνησος, ladina Chersonesus; Bütsantsi kreeka keeles lühinimi Χερσών Cherson, vanaslaavi Корсунь, Korsun; tänapäeva ukraina Херсоне́с) on Krimmis, tänapäeva Sevastopoli lääneservas paiknev kunagine Kreeka koloonia.
Ajaloost.
Hersonesos rajati aastail 422–421 eKr. See oli algul demokraatlik, kuid alates 1. sajandist aristokraatlik orjanduslik vabariik. Elanike põhitegevusalad olid viljakaubandus, käsitöö, kala töötlemine ja veini valmistamine. Alates 2. sajandi lõpust eKr sõltus Hersonesos Pontose kuningriigist, aastast 63 eKr Roomast. 4. sajandi lõpust oli Hersones Bütsantsi riigi osa; 989. aastal vallutas Ηersonese Kiievi suurvürst Vladimir Svjatoslavitš. 13. sajandi lõpus purustasid linna mongoli-tatari väed; lõplikult hävis ja hüljati linn 15. sajandi keskpaiku pärast türklaste vallutust.
1783. aastal asutas Katariina II kunagise linna kõrvale Sevastopoli, kunagist linna ei taastatud ega ehitatud ümber. Arheoloogilisi kaevamisi alustati Hersonesose alal 1827. aastal. Linnast on säilinud tornide ja väravatega linnamüür, amfiteater jm; osa tänavaid on restaureeritud. 1978. aastast on Hersones riikliku kaitse all, 2013. aastast kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Linna järgi on nimetuse saanud Korsuni Jumalaema ikoon, mille Vladimir Püha viis pärimuse järgi 988. aastal Kiievisse.
Josip Broz Tito Gümnaasium

Josip Broz Tito Gümnaasium (makedoonia keeles СУГС Гимназија "Јосип Броз Тито") on riigigümnaasium Põhja-Makedoonia pealinna Skopje kesklinnas. 
Kool asub Makedoonia väljakust viieminutise jalutuskäigu kaugusel. Jugoslaavia presidendi Josip Broz Tito nime kandev keskkool on üks Põhja-Makedoonia suuremaid ja paremaid riigigümnaasiume. Lisaks riiklikule õppekavale saab seal õppida ka rahvusvahelises International Baccalaureate'i programmis.
Kool alustas tegevust 1945. aastal ja on sellisena üks vanemaid riigigümnaasiume Põhja-Makedoonias.
2001/2002. õppeaastal õppis seal 1400 õpilast.
SMW Wheels

SMW Wheels on autorataste kaubamärk, mis kuulub Läti ettevõttele SMW Group (varem: SIA SMW Wheels) ja mille all toodab sepistatud rattaid autospordi- ja motosporditööstusele. 
Brändi päritolu ulatub aastasse 1999, mil see alustas Jaapani ettevõtte Racing Service Watanabe jaoks patenteeritud sepistatud magneesiumi sulamist velgede tootmist. "SMW Group" töötab peamiselt erinevate alumiiniumi- ja magneesiumisulamitega, sealhulgas nendega, mida kasutatakse kosmosetööstuses, näiteks ZK60.
Lvivi oblasti lipp

Lvivi oblasti lipp on Ukraina Lvivi oblasti lipp. See võeti kasutusele 27. veebruaril 2001 Lvovi oblastiraada otsusega.
Lipp on sinine ristkülikukujuline proportsioonidega 2:3. Selle keskel on Lvivi oblasti vapil kujutatud kollane (kuldne) kroonitud lõvi ilma kaljuta. Lõvi kõrgus on 3/4 lipu laiusest, kaugus lipu ülemisest ja ülemisest äärest on 1/8 lipu kõrgusest. Pöördküljel on peegelkujutis.
Lõvi, kes vapil toetub kaljule, sümboliseerib maa ja selle iseseisvust sajandite pikku kaitsnud elanike väge ja võimu ning kõlab kokku Lvivi linna ning Vene kuninga Lev Danõlovõtši (Lev Danilovitši, Lev I) nimega. Lõvi kroon osutab piirkonna kesksele tähtsusele Vene kuningriigis (Galiitsia-Volõõnia vürstiriigis) 12.–14. sajandil ning Galiitsia ja Lodomeeria kuningriigis 18.–20. sajandil. 
Lipu etaloni hoitakse oblastiraada pea kabinetis.
Lipp heisatakse hoonel, kus toimub oblastiraada istungjärk, ja istungitesaalis kogu istungjärgu ajaks. Lippu võib Lvivi oblasti omavalitsusorganite, täitevvõimu, asutuste, organisatsioonide ja ettevõtete hoonetel riigi- ja kohalike pühade ajal, ametlike delegatsioonide vastuvõtmise puhul ja spordivõistlustel. Lipu kujutist võib kasutada trükistel ja suveniiridel.
Kase-lehevaablane

Kase-lehevaablane ("Nematus septentrionalis", "Craesus septentrionalis") on liik lehevaablasi.
Elab Euroopas, võõrliigina Põhja-Ameerikas. Vastsed (ebaröövikud) toituvad kase (aga ka sarapuu, lepa jm) lehtedel.
Adore You (Harry Stylesi laul)

"Adore You" on briti laulja Harry Stylesi laul tema teiselt stuudioalbumilt "Fine Line" (2019). See ilmus Erskine'i ja Columbia Recordsi kaudu albumi teise singlina 6. detsembril 2019. Laulu kirjutasid Styles, Amy Allen, Kid Harpoon ja Tyler Johnson. Harpoon tegeles produtseerimisega ja Johnson oli kaasprodutsent.
Teine Al-Fallūjah' lahing

"Muude kasutuste kohta vaata artiklit Fallujah' lahing."
Teine Al-Fallūjah' lahing (varjunimedega operatsioon Al-Fajr (araabia keeles الفجر, "koit") ja operatsioon Phantom Fury (inglise keelest "fantoomraev")) oli Ameerika Ühendriikide, Iraagi valitsuse ja Suurbritannia ühine pealetung 2004. aasta novembris ja detsembris, Iraagi sõja haripunktis. Mässulistevastast operatsiooni Al-Fallūjah' linnas juhtis Ameerika Ühendriikide merejalavägi ning selleks andis loa USA poolt sisse seatud Iraagi ajutine valitsus. Ameerika Ühendriikide sõjaväe sõnul oli see USA merejalaväe rängematest linnalahingutest pärast Huế lahingut Vietnami sõja ajal aastal 1968.
Tegu oli Fallujah' linna teise suure operatsiooniga. Aprillis 2004 olid koalitsiooniväed osalenud esimeses Fallujah' lahingus, mille eesmärgiks oli tabada Blackwateri eraarmee võitlejate surmade eest vastutavad mässulised. Kui koalitsiooniväed esimeses Fallujah' lahingus linnasüdamesse jõudsid, nõudis Iraagi valitsus kontrolli linna üle endale. Aasta keskel tarnis valitsus Fallujah'sse suures koguses relvi ning asus kaitserajatisi ehitama. Teine Fallujah' lahing oli Ameerika Ühendriikide vägede jaoks kogu sõja veriseim, lisaks oli tegu esimese suure kokkupõrkega Iraagi mässulistega. Varem oli koalitsioon võidelnud Baathistliku Iraagi valitsuse, mis kukutati aastal 2003, vägedega.
How Do You Sleep? (Sam Smithi laul)

"How Do You Sleep?" on briti laulja Sam Smithi laul, mis avaldati 19. juulil 2019. Smith kirjutas selle loo koos Savan Kotecha, Max Martini ja Ilyaga, kellest viimane produtseeris laulu. Lugu ilmus Smithi kolmandale stuudioalbumile "Love Goes" (2020).
How Do You Sleep?

"How Do You Sleep?" on mitme laulu pealkiri:
Dōgen

Dōgen (jaapani keeles 道元; 26. jaanuar 1200 – 22. september 1253) oli jaapani budismi õpetaja ja filosoof, "sōtō" koolkonna rajaja.
Mungaks astudes ühines ta kõigepealt "tendai "koolkonnaga, kuid pettus selles ja hakkas õppima "zen"’i.
1223 rändas Dōgen Hiinasse, kus õppis "caodong"’i munkade juures.
1227 Jaapanisse naasnult hakkas ta nende eeskujul propageerima "shikantaza" meeleharjutust. "Sōtō "teooria järgi võib sel teel jõuda budasuseni, mis on igas olendis varjatud kujul algupäraselt olemas.
Dōgeni põhiteos on "Tõelise seadmusesilma varamu" (jaapani keeles "shōbōgenzō"), milles ta annab oma meetodile filosoofilise põhjenduse.
Dōgeni filosoofia kohaselt on aeg sama mis olemine. Inimene täidab iseendaga kogu maailma ja selle maailma igat üksikut asja. Igas hetkes on korraga olemas kogu maailm. Ajal ja olemisel tegelikult vahet ei ole. Nii nagu aja, nii on ka olemise loomuses muutumine, üleminek või jätkuvus. 
Tõmbunud koolkondadevaheliste vastuolude tõttu pealinnast Kyōtost eemale, rajas Dōgen Echizeni mägedes Eiheiji templi, kus veetis oma ülejäänud elupäevad.
Wu (mõttelugu)

Wu (hiina keeles 無; jaapani keeles "mu") on hiina õpetustes universaalne eitust ja olematust tähistav sõna.
Taoismis esineb see enamasti ‘olematuse’ tähenduses koos paarismõistega ‘olev’, mis tähistavad universumi ja maailmatunnetuse kaht aspekti.
Hiina budismis kasutati sõna "wu" algul tühjuse (sanskriti keeles "śūnyatā") vastena, mille asemele hiljem tuli hiina keeles otseselt ‘tühjust’ tähistav sõna "kong". "Wu "jäi aga oluliseks mõisteks, mis tähistab seadmuste omaoleku puudumist ja igasuguse kahesuse ületamist.
Eriti oluliseks sai "wu "mõiste ja sümboliks "chan’"is eeskätt tänu õpetaja Zhaozhoule (elas ajavahemikus 778–897), kes andis küsimusele “kas koeral on budaloomus?” vastuseks “"Wu!"”.
See "gong'an" on "chan’"i meeleharjutustes tänapäevani kasutusel.
Zembrzyce

Zembrzyce on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Sucha maakonnas, Zembrzyce valla halduskeskus. Zembrzyce asub Skawa jõe paremal kaldal, Sucha Beskidzkast ligi neli kilomeetrit põhjas ja Krakówist umbes 40 km edelas.
Zembrzycet on esmamainitud 1333. aastal.
Michael Norman

Michael Arthur Norman Jr. (sündinud 3. detsembril 1997 San Diegos) on Ameerika Ühendriikide jooksja.
Ta kuulus 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos olümpiavõitjaks tulnud Ameerika Ühendriikide 4x400 meetri teatemeeskonda.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is tuli ta 400 meetri jooksus tulemusega 44,29 maailmameistriks. Teise kuldmedali võitis Norman 4x400 meetri teatejooksus, joostes USA meeskonnas teist vahetust.
2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai ta 8. koha ajaga 45,62.
Normanile kuulub kõigi aegade kiireim sisetingimustes joostud 400 meetri jooksu aeg 44,52. Kuna College Stationis toimunud võistlused ei vastanud Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu tingimustele, ei arvestata Normani tulemust maailmarekordina. Välitingimustes jagab Norman isikliku rekordiga 43,45 kõigi aegade edetabelis Jeremy Warineriga neljandat kohta. 
2020. aastal sai Normanist Wayde van Niekerki järel teine sportlane, kes suutnud joosta 100 meetrit alla 10 sekundi, 200 meetrit alla 20 sekundi ja 400 meetrit alla 44 sekundi.
Sumõ Issanda Muutmise katedraal

Issanda Muutmise katedraal (ukraina keeles "Спасо-Преображенський кафедральний собор") on Sumõ linnas asuv katedraalkirik. Kiriku praegune välimus pärineb 19. sajandist.
Ajaloost.
Esimesed teated Issanda muutmise kirikust selles kohas pärinevad 1560. aastatest, mil praeguse kiriku asukohast veidi põhja poole ehitati Issanda muutmisele pühitsetud väike puukirik. Kirik hävis ühes tatarlaste rüüsteretkes ja selle asemele püstitas Sumõ asutaja, kasakate ataman Gerassim Kondratjev, uue kiriku. Pühakoja viimane ümberehitus toimus aastail 1882–1892 ja sellest ajast on pärit kiriku praegune välimus.
Kirjeldus.
Kirik on põhiplaanilt ristikujuline. Silmapaistvaimaks osaks selle juures on viiekorruseline baroksete kurvseintega kellatorn, mis on 56 meetrit kõrge ja millest avaneb vaade tervele kesklinnale. Kellatorni kroonib väike ümar kullatud kuppel, samuti kõrgub üks kuppel sammastega ümbritsetud tambuuril katusel nelitise keskel. Pühakoda on kujundatud historitsistlikuna, stiililt ühtse arhitektuurilise tervikuna, milles harmooniliselt põimuvad renessansi, baroki ja klassitsismi stiilielemendid. Kiriku nelitise nurkadel seisavad kolme meetri kõrgused rauast skulptuurid, igal nurgal üks - Peetrus seisab vaatega kirdesse, Paulus kagusse, kaks identset skulptuuri apostlisarnasest suurvürst Vladimirist vaatavad edelasse ja loodesse. Veel neli skulptuuri on kellatorni igal küljel - evangelistid Markus, Matteus, Luukas ja Johannes. 
Kirik on kahekorruseline. Esimene korrus on pühitsetud Issanda muutmisele, teine Jumalaema rõõmukuulutamisele. Katedraali ja kellatorni läänefassaadi moodustab kolmikportaal, mille külgportaalide niššides on mosaiigid. Põhja- ja lõunapoolsete sissepääsude fassaadid on kahetasandilised, kolmnurkfrontooniga ja korintose sammastega esimesel, joonia sammastega teisel karniisiga eraldatud korrusel.
Kiriku interjööris on neljatasandiline valgest marmorist ikonostaas, mida täiendavad Sumõ malahhiidist detailid. Selle loomises osalesid skulptor Sergei Orlov ja maalikunstnik Vladimir Makovski. Kiriku seinad on kaetud maalingutega Anatoli Lebedevilt ja Klaudia Šorohovalt.
Korsuni Jumalaema.
Kirikus asus imettegev Korsuni Jumalaema ikoon, millele on omistatud võime parandada paluja nägemist ja ravida pimesust. Ikooni peeti Sumõ kaitsjaks ja see asus Sumõ Issanda muutmise katedraalis peaaegu kolmkümmend aastat. 2009. aastal ikoon varastati ja see on tänapäevani kadunud.
Nikanor Onatski nimeline Regionaalne Kunstimuuseum

Nikanor Onatski nimeline Regionaalne Kunstimuuseum on riiklik kunstimuuseum Sumõs Ukrainas.
Muuseumist.
Muuseumi asutas 1. märtsil 1920. aastal kunstnik, õpetaja ja avaliku elu tegelane Nikanor Onatski (1875–1937), Ilja Repini õpilane. Muuseum loodi natsionaliseeritud kohalike era-kunstikogude baasil. Muuseumi ekspositsioonis ja fondides on üle 15 000 objekti.
Ekspositsioon asub kahel korrusel kaheksas ruumis 19. sajandi lõpul ehitatud majas, kunagises pangahoones, mille arhitekt on Gustav Scholz. Muuseumi kogus on maale, graafikat, skulptuure, dekoratiiv- ja tarbekunsti 16.–21. sajandist ja nii Ukrainast kui ka välismaalt.
Eesti kunstnikest on muuseumi kogus Jaan Elkeni teos.
Ukraina heaks tehtud sõjaväeteenistuse eest

Ukraina heaks tehtud sõjaväeteenistuse eest (ukraina keeles "За військову службу Україні") on Ukrainas välja antav medal.
Medal on asutatud 5. oktoobril 1996.
Sulina

Sulina on linn Rumeenias Tulcea maakonnas. Sulina asub ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas, Doonau Sulina haru suudmes.
Sulinal ei ole maismaaühendust ülejäänud Rumeeniaga. Ühendus ülejäänud riigi osadega on ainult veeteed kaudu.
Sulina on Rumeenia ja kogu Euroopa Liidu idapoolseim punkt.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sulina elanikest rumeenlasi 81,92%, lipovaane (venelasi) 9,88%, kreeklasi 1,69%, ukrainlasi 1,22% ja teistest rahvustest inimesi 0,46%. Rahvus oli teadmata 4,8%-l inimestest.
Ruslan Strilets

Ruslan Strilets (ukraina keeles Руслан Олександрович Стрілець; sündinud 30. juunil 1984 Dnepropetrovskis) on Ukraina poliitik. Ta on 4. novembrist 2021 Ukraina keskkonna- ja loodusvarade kaitse ministri kohusetäitja.
Ta lõpetas aastal 2006 Oless Gontšari nimelise Dnipro Rahvusülikooli rahvusvaheliste majandussuhete erialal. Aastal 2011 lõpetas ta Dnepropetrovski Riikliku Siseasjade Ülikooli juristi kvalifikatsiooniga. Aastal 2016 lõpetas ta Dnepri Riikliku Ehitus- ja Arhitektuuriakadeemia ökoloogia ja keskkonnakaitse erialal. Aastal 2019 lõpetas ta Ukraina presidendi juures asuva riikliku avaliku halduse akadeemia Dnipropetrovski oblasti avaliku halduse instituudi avaliku halduse ja halduse erialal.
Alates 2020. aasta juulist on ta Denõss Šmõhali valitsuses Ukraina keskkonna- ja loodusvarade aseminister. 4. novembrist 2021 on ta (pärast Roman Abramovski tagasiastumist) on ta Ukraina keskkonna- ja loodusvarade kaitse ministri kohusetäitja.
Jaunbērze vald

Jaunbērze vald (läti keeles "Jaunbērzes pagasts") on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Dobele ja Bērze vallaga, Tukumsi piirkonna Džūkste vallaga ning Jelgava piirkonna Kalnciemsi ja Līvbērze vallaga.
Valla pindala on 110,5 km². 2021. aasta seisuga elas seal 856 inimest. Valla keskus on Jaunbērze küla, vallamaja asub aadressil Ceriņu iela 2. Vallavanem on Raimonds Sīpols.
Ajalugu.
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Apšupe ("Apschupen"), Ērzeļi ("Ersel"), Luste ("Friedrichslust"), Kazupe ("Kasuppen"), Meža ("Klein-Buschof") ja Sprigauļi ("Wilhelminenhof") mõisa maadele. Agraarreformi ajal oli vallas Bērze mõisal 348 hektarit maad, Meža mõisal 317 hektarit, Udze mõisal 241 hektarit ja Sīpele metsniku mõisal 139 hektarit maad.
Vald kandis algselt nime Bērzmuiža vald ("Bērzmuižas pagasts"). Aastal 1927 oli seal 2229 elanikku. Vallas oli 111 põlistalu, 63 uusmaasaajat ja 127 väikemajapidamist. Aastal 1935 oli valla pindala 133,3 km² ja seal oli 2009 elanikku. Aastal 1939 nimetati vald ümber Bērze vallaks.
Aastal 1945 moodustati vallas Bērze ja Mežinieki külanõukogu, vald likvideeriti1949. aastal. Aastal 1962 liideti sellega osa likvideeritavast Pienava külanõukogust ja Džūkste külanõukogu Bērze sovhoosi alad. Aastal 1971 liideti sellega veel osa Džūkste külanõukogust, ent osa sellest liideti Kalnciemsi külanõukoguga. Aastal 1971 liideti osa selle alasid Austrumi külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald, ühtlasi nimetati see Jaunbērze vallaks. 2009. aastast kuulub vald Dobele piirkonda.
Loodus.
Suuremad jõed on Pienava jõgi ja Vecslampe jõgi.
Looduskaitse all on Kazupe Suur tamm, Kazupe Kasvav tamm, Lāmi Suur tamm, Mežmuiža tamm, Šņorese tamm, Vecaņģi tamm, Jaunaņģi künnapuu, Maisa tamm, Branči tamm, Rodžese tamm, Kūlese tamm ja veel kaks nimetut põlispuud. Valla idaosa jääb osaliselt Līvbērze rabametsa kaitsealale.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Batari juures asuv Vabadussõja mälestusmärk sealses lahingupaigas ja Luste loss.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 762 lätlast, 114 venelast, 38 valgevenelast, 18 ukrainlast, 29 poolakat ja 22 leedulast.
Valla keskus Jaunbērze on staatusega "lielciems" ja aastal 2022 oli seal 601 elanikku. Staatusega "skrajciems" on Apšupe 59 elanikuga aastal 2006, Kazupe 57 elanikuga aastal 2006, Sīpele 87 elanikuga aastal 2006 ja Mežinieki 38 elanikuga aastal 2006.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Isaccea

Isaccea (türgi keeles "İshakçı") on linn Rumeenias Tulcea maakonnas. Isaccea asub ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas Ukraina piiri ääres, Doonau paremal kaldal, maakonnakeskusest Tulcease ligikaudu 29 km lääneloodes.
Linna haldusalasse kuuluvad Revărsarea ja Tichilești külad.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Isaccea elanikest rumeenlasi 90,98%, mustlasi 3,85%, türklasi 1,81% ja muudest rahvustest inimesi 0,15%. Rahvus oli teadmata 3,18%-l elanikest.
Bērze vald

Bērze vald (läti keeles "Bērzes pagasts") on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Dobele linnaga ning Dobele, Krimūnase ja Jaunbērze vallaga ning Jelgava piirkonna Glūda ja Līvbērze vallaga.
Valla pindala on 80,6 km². 2021. aasta seisuga elas seal 1596 inimest. Valla keskus on Šķibe küla, vallamaja asub aadressil Upes iela 1. Vallavanem on Juris Kronbergs.
Ajalugu.
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Bērze ("Bershof"), Kreijase ("Kraienhof"), Krišjāņ ("Christianshof"), Lielvirkuse ("Groß-Heiden"), Miltiņi ("Dorotheenhof") Plepji ("Pleppenhof") ja Udze ("Udsen") mõisa maadele. 
1945. aastal moodustati Šķibe vallas Austrumi külanõukogu, vald likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1957 liideti Austrumi külanõukoguga likvideeritava Šķibe külanõukogu Mitšurini kolhoosi alad. 1963 liideti Austrumi külanõukogu kolhoosi Nākotne viienda brigaadi maad Līvbērze külanõukoguga. Aastal 1965 liideti külanõukoguga Deģi külanõukogu Šķibe sovhoosi alad, aastal 1968 aga sovhoosi Krimūnas alad Auri ja Bitese külanõukogust. Aastal 1971 liideti selle sovhoosi alad Krimūnase külanõukoguga. Aastal 1977 liideti sellega veel osa Bērze ja Dobele külanõukogust, ent osa Austrumi külanõukogust liideti Glūda külanõukoguga. Aastal 1979 liideti sellega osa Dobele külanõukogust, ent osa sellest liideti Krimūnase külanõukoguga. Aastal 1971 liideti osa selle alasid Austrumi külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati Austrumi külanõukogust vald, ühtlasi nimetati see Bērze vallaks, kuigi varem oli seda nime kandnud Jaunbērze vald. 2009. aastast kuulub vald Dobele piirkonda.
Loodus.
Looduskaitse all on Baloži tamm, Ulmanise tamm, Pikšase tamm, Strautakleišase tamm, Vilkavēji hobukastan, Stērķi tamm, Lejnieki pärn, Vēveri tamm, Virkuse tamm, Virkuse Suur robiinia, Virkuse längus robiinia, Virkuse hobukastanid, Virkuse mõisapargi hobukastanid, Virkuse mõisapargi pärn, Virkuse allee hobukastanid, Miltiņi künnapuu ja veel kaks nimeta põlispuud.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pikšase talu ase (Kārlis Ulmanise sünnipaik), Virkuse mõisa park, Virkuse mõisa hooned, Bērze kirik ja vesiveski. Kohaliku kaitse all on Virkuse mõisa häärber, ait ja kabel, Kreijase mõisa häärber, Bērze mõisa hoonetekompleks, sealhulgas Saulieši taluks kujunenud elumaja ja kaks aita, Bērze vesiveski eluhoone, Bērze vesiveski rajatised, Bērze kabel ja Strazdi keskaegne kalmistu ehk Hauamägi.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 1432 lätlast, 146 venelast, 92 valgevenelast, 28 ukrainlast, 29 poolakat ja 36 leedulast.
Valla keskus Šķibe on staatusega "vidējciems" ja aastal 2022 oli seal 327 elanikku. Sama staatusega on ka Bērze 135 elanikuga aastal 2022. Miltiņi on staatusega "lielciems" ja aastal 2022 oli seal 89 elanikku. Staatusega "skrajciems" on Runči 20 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Cavnic

Cavnic (ungari keeles "Kapnikbánya", saksa keeles "Kapnik") on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. Cavnic asub ajaloolises Marmaatia piirkonnas, maakonnakeskusest Baia Marest ligikaudu 19 km idas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cavnici elanikest rumeenlasi 81,67%, ungarlasi 14,04% ja teistest rahvustest inimesi 0,82%. Rahvus oli teadmata 3,45%-l elanikest.
Cavnicit on esmamainitud 1336. aastal. Alates 18. sajandi keskpaigast oli Cavnic kaevanduslinn, seal kaevandati tinamaaki, tsingimaaki ja vasemaaki. Tänapäeval on kaevandused tegevuse lõpetanud. Linnaõigused sai Cavnic 1968. aastal. Uuemal ajal oli Cavnicist saanud suusaspordi keskus.
Skõbõn

Skõbõn (ukraina keeles "Скибин") on küla Ukraina Kiievi oblasti Brovarõ rajoonis.
Küla asub Brovarõ ja Tšernihivi vahelise kiirtee E95 ääres.
Kingscote

Kingscote on linn Austraalias Lõuna-Austraalia osariigis Kangaroo saarel.
See asub osariigi pealinnast Adelaide'ist 119 km edelas. Kingscote on Lõuna-Austraalia osariigi vanim Euroopa päritolu asula ning on saare suurim linn. 2016. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 1790 inimest. Seal asub ka maailma väikseimate pingviinide, kääbuspingviinide koloonia.
Săliște

Săliște (saksa keeles "Großendorf", ungari keeles "Szelistye") on linn Rumeenias Transilvaanias Sibiu maakonnas. Săliște asub maakonnakeskusest Sibiust ligikaudu 20 km läänes.
Linna haldusalasse kuulub üheksa küla: Aciliu ("Ecsellő", "Tetschein"), Amnaș ("Omlás", "Hamlesch"), Crinț ("Krinc"), Fântânele (kuni 1964. aastani Cacova Sibiului, "Szebenkákova", "Krebsbach bei Hermannstadt"), Galeș ("Szebengálos", "Gallusdorf"), Mag ("Mág"), Săcel ("Szecsel", "Schwarzwasser"), Sibiel ("Szibiel", "Budenbach") ja Vale ("Vále", "Grabendorf").
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Săliște elanikest rumeenlasi 88,28%, mustlasi 3,04% ja teistest rahvustest inimesi 0,83%. Rahvus oli teadmata 7,83%-l elanikest.
Săliștet on esmamainitud 1354. aastal. Linnaõigused sai 7. aprillil 2004.
Victoria (Rumeenia)

Victoria (saksa keeles "Viktoriastadt", ungari keeles "Viktóriaváros") on linn Rumeenias Transilvaanias Brașovi maakonnas. Victoria asub maakonnakeskusest Brașovist ligikaudu 69 km läänes.
Asula rajati 1949. aastal seoses keemiakombinaadi ehitamisega ja kandis esialgu nime Colonia Ucea, Ucea-Colonie või Ucea Roşie. Praeguse nime ja linnaõigused sai Victoria 1954. aastal.
Medgidia

Medgidia (türgi keeles "Mecidiye" või "Megidie", varem "Karasu" või "Carasu") on linn Rumeenias Constanța maakonnas. Medgidia asub ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas Doonau-Musta mere kanali ääres, maakonnakeskusest Constanțast ligikaudu 30 km lääneloodes.
Medgidia on tööstuslinn.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Medgidia elanikest rumeenlasi 71,47%, türklasi 8,39%, tatarlasi 8,07%, mustlasi 1,51% ja teistest rahvustest inimesi 0,22%. Rahvus oli teadmata 10,31%-l elanikest.
Asula on rajatud 1840. aastal. Linnaõigused sai Medgidia 17. veebruaril 1968.
Kulbakõne sõjaväelennuväli

Kulbakõne lennuväli (ukraina keeles "Аеродром Кульбакине", varem Vodopi, ukraina keeles Водопій) on sõjaväelennuväli Mõkolajivi linna kaguservas.
Praeguse nime sai lennuväli läheduses asuva Mõkolajivi Kulbakõne mikrorajooni järgi.
Lennuvälja ligidal paikneb ka Mõkolajivi lennukiremonditehas.
Ajalugu.
2022. aasta märtsi esimesel nädalal taastasid Ukraina väed kontrolli varem Vene relvajõudude kätte langenud lennuvälja üle.
Neuberg an der Mürz

Neuberg an der Mürz on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas.
Neuberg asub Mürzi ülemises orus Schneealpe jalamil Mürzzuschlagist loodes.
Dobele vald

Dobele vald (läti keeles "Dobeles pagasts") on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunbērze, Auri, Annenieki ja Bērze vallaga ning Tukumsi piirkonna Džūkste vallaga.
Valla pindala on 72,7 km². 2021. aasta seisuga elas seal 770 inimest. Valla keskus on Aizstrautnieki küla. Vallavanem on Dace Škorņika.
Ajalugu.
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Bērzbeķe ("Bersebeck"), Dobe ("Doben"), Čučase ("Öbelgunde") ja Sīpele ("Zeepelhof") mõisa maadele. Aastal 1935 oli valla pindala 125 km² ja seal oli 2660 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Dobele ja Gaisma külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1959 liideti sellega likvideeritava Šķibe külanõukogu kolhoosi Zelta druva maad, ent Ždanovi kolhoosi maad liideti Gaisma külanõukoguga. Aastal 1963 ühendati külanõukoguga Gaisma külanõukogu Ždanovi kolhoosi maad. Aastal 1973 liideti osa selle alasid Dobele linnaga, aastal 1977 aga Austrumi külanõukoguga. Aastal 1979 liideti osa külanõukogust Austrumi ja Krimūnase külanõukoguga.
Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald, ühtlasi nimetati see Jaunbērze vallaks. 2009. aastast kuulub vald Dobele piirkonda.
Loodus.
Suuremad jõed on Pienava jõgi ja Bērze jõgi.
Looduskaitse all on Priežusargi tamm, Skroderi tamm, Kundziņi hobukastan, Dreimaņi mänd, Dobe Metsaserva tamm, Lejastrazdi haab, Lejasstrazdi künnapuu, Lūtiķi mänd ja veel neli nimetut põlispuud.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bāļase-Šķērstaiņi muinaskalmed ja asulakoht.
Kohaliku kaitse all on Bērzbeķe mõisa hoonetekompleks, sealhulgas elukorpusega laut ja laut, ning Oši muinaskalmed ja Zilaisi mäe muinaskalmed.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 408 lätlast, 237 venelast, 89 valgevenelast, 28 ukrainlast, 21 poolakat ja 15 leedulast.
Valla keskus Aizstrautnieki on staatusega "vidējciems" ja aastal 2022 oli seal 221 elanikku. Teine sama staatusega asula on Lejasstrazdi 346 elanikuga aastal 2022. Staatusega "mazciems" on Bērzbeķe 49 elanikuga aastal 2013 ja Bitenieki 12 elanikuga aastal 2013. Staatusega "vasarnīcu ciems" on Galenieki 20 elanikuga aastal 2000.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Krimūnase vald

Krimūnase vald (läti keeles "Krimūnu pagasts") on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Dobele linna, Bērze, Auri ja Tērvete vallaga ning Jelgava piirkonna Glūda ja Zaļenieki vallaga.
Valla pindala on 70,8 km². 2021. aasta seisuga elas seal 1008 inimest. Valla keskus on Krimūnase küla. Vallavanem on Anita Riekstiņa.
Ajalugu.
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Audzi ("Neu-Friedrichshof"), Bīlasti ("Bersemünde") ja Lipsti ("Klein-Friedrichshof") mõisa maadele. 
Vald on kujunenud aastal 1945 Auri valda moodustatud Krimūnase külanõukogust. Aastal 1954 liideti see Auri külanõukoguga, ent moodustati taas aastal 1971. Toona arvati selle koosseisu Bite külanõukogu Lenini kolhoosi ja Austrumi külanõukogu Krimūnase sovhoosi alad. Aastal 1979 liideti sellega veel osa Dobele ja Austrumi külanõukogust.
Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Dobele piirkonda. 
Glūda luteri kirik on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.
Loodus.
Valda jääb Gulbji tiik. Suuremad jõed on Auce jõgi ja Bērze jõgi.
Looduskaitse all on Lācīši hiidtamm, Vecmaikužase tamm, Ozoli tamm, Čēmaiši tamm, Degase mõisa tamm, Bištēviņi tamm, Lāčgalvase tamm, Lāmase tamm, Lāmase pärn, Lāmase mänd, Airese tamm ja veel kaks nimetut põlispuud.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1432 lätlast, 146 venelast, 92 valgevenelast, 28 ukrainlast, 29 poolakat ja 36 leedulast.
Valla keskus Krimūnas on staatusega "lielciems" ja aastal 2022 oli seal 389 elanikku. Staatusega "vidējciems" on Akācijas 142 elanikuga aastal 2022 ja Ceriņi 133 elanikuga aastal 2022. Staatusega "mazciems" on Parūķis 72 elanikuga aastal 2005 ja Degu muiža 10 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.