tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vokaaltreener

Vokaaltreener (inglise keeles "vocal coach") on tavaliselt pianisti väljaõppega lauljate koolitamisele spetsialiseerunud muusikaõpetaja, kes aitab lauljal valmistada ette näiteks ooperirolli või kontserdikava või juhendada teda helisalvestuse käigus. 
Kuigi vokaaltreener võib anda nõu ka laulutehnika või laulja hääle arendamise osas, eristatakse vokaaltreenerit lauluõpetajast. 
Vokaaltreenerid võivad olla spetsialiseerunud nii klassikalisele kui ka eri stiilides pop-muusikale. Mõned vokaaltreenerid annavad nõu pigem laulmise muusikalistes aspektides nagu fraseerimine, teised on spetsialiseerunud sellistele valdkondadele nagu hingamistehnika või diktsioon ja hääldus eri keeltes.
Vokaaltreeningud võivad toimuda nii eratundide kui ka töötubade või meistriklassidena.
Ain Alvela

Ain Alvela (sündinud 17. septembril 1967 Võrus) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud Fr. R. Kreutzwaldi nimelise Võru I Keskkooli 1985. aastal, aastatel 2002–2006 õppis Eesti Maaülikoolis metsamajandust.
Alustas ajakirjanikuna töötamist Võru maakonnalehes Elu 1994. aastal, sel ajal tegi Ülo Tootseni juhendamisel ka mõned kaastööd ETV-le. Aastatel 1996–1999 oli ajalehe Harjumaa tegevtoimetaja, aastatel 1999–2000 Postimehe reporter, seejärel töötas aastatel 2000–2014 Äripäevas. Aastatel 2014–2017 oli tööl Maalehes. 
Aastatel 1998–2001 toimetas Maardu Linnalehte ja Jõelähtme valla lehte, alates 2021. aastast on Kose Teataja toimetaja ja töövõtulepingu alusel ajalehe Harju Elu ajakirjanik. Alates 2020. aastast ajakirja TööstusEST toimetaja.
Teinud kaastööd paljudele meediaväljaannetele, näiteks TV Nädal, Eesti Mets, Tehnikamaailm, Kodu ja Ehitus, Maakodu, Maaleht, Maa Elu jt. Toimetanud raamatuid, eriväljaandeid, näiteks alates 2018. aastast Pärnu Maalehte. Ajakirjandusvaldkonna meelisteemad on keskkond, tööstus ja teadus.
Ain Alvela on Eesti Ajakirjanike Liidu liige.
Harrastused – kalapüük, lugemine.
Brugge Püha Jakobi kirik

Brugge Püha Jakobi kirik (hollandi keeles "Sint-Jakobskerk") on 13. sajandil alustatud ja 15. sajandil laiendatud katoliku kirik Brugges Belgias. Kiriku vaatamisväärsuseks on rikkalik kogu kunstiteoseid
Ajaloost.
Esimene ehitis püstitati 1240. aastal, see oli mõõtmetelt pigem kabel. Ehitist laiendati kiriku patrooni Burgundia hertsogi ja Brugge gildide annetuste toel märgatavalt aastail 1459–1512, et see vastaks Brugge kasvavale jõukusele. Kirik on sellest perioodist säilitanud oma väliskuju ja kolmelöövilise kodakiriku ruumiplaani. Põhjapoolsesse külglöövi ehitati mitu külgkabelit ja puidust koorivõlv. Algsest 13. sajandi kirikust on säilinud ainult transept.
Kirik kannatas pildirüüste ajal 1580. aastal, osa kunsti hävis selles. 17. sajandi lõpul ja 18. sajandi alguses ehitati kiriku interjöör ümber barokkstiilis. 17. sajandi viimasel kümnendil lisati kirikule veel mõned külgkabelid ning ehitati lõuna- ja põhjasissepääsude portaalid. Kooriaknad müüriti kinni ja teravkaartele anti segmentkaarne kuju. 17.-18. sajandi vahetusest pärineb ka kiriku mööbel ja mõned maalid. 19. sajandil lisati uusgooti vorme sakramendimajale ja põhjalöövi koorile. Lääneportaal taastati algses varagooti stiilis ja 1910–1911 restaureeriti põhjapoolne transeptiharu.
Sisustus.
Kirikus on rohkelt kunstiteoseid: kolme stseeniga tahvelmaal "Püha Lucia legend", mille järgi on saanud hüüdnime anonüümne Lucia legendi meister. Peaaltaril on "Kuningate kummardamine" ja kolmteist stseeni Jeesuse ja püha Jakobus vanema elust, Ferry de Grosi kabelis on tema aastast 1544 pärinev hauamonument ja Luca della Robbia kõrgreljeef "Madonna ja laps" ümmarguses raamis, 15. sajandi skulptuurigrupp püha Jakobus vanemast koos palveränduritega, üks barokktribüün 1629. aastast ja rikkalikes vormides barokk-kantsel.
Sõdurileht

Sõdurileht on 1994. aastast ilmuv kaitseväe ametlik häälekandja, mis kajastab kaitseväelaste teenistust nii sõnas kui pildis. Sõdurilehe lugusid kirjutavad enamasti ajateenijad.
La France Insoumise

La France Insoumise (prantsuse keelest "Alistamatu Prantsusmaa") on vasakpopulistlik Prantsusmaa erakond, mille asutas 2016. aastal toonane Euroopa Parlamendi liige ja endine Vasakpartei (PG) kaaspresident Jean-Luc Mélenchon. Erakonna öko- ja demokraatlikult sotsialistlik programm kannab pealkirja "L'Avenir en commun" ("Jagatud tulevik").
La France Insoumise nimetas 2017. aasta Prantsusmaa presidendivalimisteks oma kandidaadiks esimehe Mélenchoni, kes kogus esimeses ringis 19,5% häältest ning jäi neljandaks. Teise ringi pääsemisest jäi puudu umbes 2%. Pärast 2017. aasta parlamendivalimisi moodustas La France Insoumise Rahvuskogus 17-liikmelise parlamendirühma, mille esimeheks sai Mélenchon. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised olid erakonna jaoks pettuseks, kuna Euroopa Parlamendis saadi vaid kuus kohta.
Aastal 2022 oli Mélenchon taas La France Insoumise'i presidendikandidaat, talle avaldas hiljem toetust ka vasakpoolsete parteide eelhääletuse (vasakpoolsete parteide eelhääletuse) võitja, Walwari erakonna juht Christiane Taubira. Aprillis 2022 toimunud presidendivalimiste esimeses ringis tuli Mélenchon 7,7 miljoni häälega kolmandaks, jäädes teiseks jäänud Marine Le Penile napilt alla.
Erakonna logo on kreeka fii väiketäht.
Tõleti Raamatukogu

"Tõleti Raamatukogu" oli 1978. aastal ilmunud omakirjastuslik väljaanne, mida ilmus kaks numbrit ja mis sisaldas välis-eesti autorite luulekogusid. 
"Tõleti Raamatukogu" toimetaja ja väljaandja oli Hubert Jakobs.
Mathilde Panot

Mathilde Panot (sündinud 15. jaanuaril 1989) on Prantsusmaa poliitik, aastast 2021 Rahvuskogu La France Insoumise'i rühma president. Ta valiti Rahvuskokku juunis 2017 Val-de-Marne'i departemangust.
Panot oli 2017. aasta Prantsusmaa presidendivalimiste ajal La France Insoumise'i toetusrühmade koordinaator.
Veneetsia komisjon

Veneetsia komisjon (ametlikult Euroopa Nõukogu komisjon "Demokraatia õiguse kaudu") on riigiõiguse asjatundjatest koosnev Euroopa Nõukogu nõuandev organ. Komisjon loodi aastal 1990, pärast Berliini müüri lammutamist, kui Kesk- ja Ida-Euroopa riigid vajasid kiiret riigiõiguse alast nõustamist. Oktoobris 2021 valis Justiitsministeerium Veneetsia komisjoni Eesti esindajaks Lauri Mälksoo.
Kubas

Kubas on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Kubas asub valla loodeosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
2007. aastal oli külas seitse elanikku.
Vecumi (Cesvaine vald)

Vecumi on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Vecumi asub valla lääneosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Külas asuvad Saulieši muinaskalmed ehk Kalmemägi on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.
Boķi

Boķi on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Boķi asub valla keskosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Ūbāni

Ūbāni on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Ūbāni asub valla kaguosas. Seal asub Ūbāni bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Külas asuvad Paukši muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Regionaalse kaitse all on küla lähistel asuvad Šķilteri muinaskalmed. Looduskaitse all on Strautnieki mänd ümbermõõduga 3,19 meetrit.
Aastal 2007 oli külas 24 elanikku.
Taureņi

Taureņi on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Taureņi asub valla põhjaosas Kuja jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 13 elanikku.
Kārklumuiža

Kārklumuiža on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Kārklumuiža asub valla edelaosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.
Miķelēni

Miķelēni on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Miķelēni asub valla edelaosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Pavāri

Pavāri on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Pavāri asub valla edelaosas. Seal asub Pavāri bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 14 elanikku.
Sakums

Sakums on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Sakums asub valla keskosas, Cesvaine kirdepiiril. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Looduskaitse all on küla serval kasvav tamm ümbermõõduga 4 m.
Aastal 2007 oli külas 17 elanikku.
Kočkares

Kočkares on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Kočkares asub valla keskosas Urdava jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 17 elanikku.
Bebri

Bebri on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Bebri asub valla idaosas Kuja jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Seal asub Gaigali bussipeatus.
Rakuti

Rakuti on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Rakuti asub valla keskosas Kuja jõe kaldal. Seal asub Rakuti bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Külas asuv taluniku elumaja on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.
Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.
Cērteles

Cērteles on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Cērteles asub valla keskosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 14 elanikku.
Diferentsihüpotees

Diferentsihüpotees on õiguslik vahend, millega tehakse kindlaks teo tagajärjel tekkinud kahju suurus. Võlaõiguslikus mõttes on diferentsihüpotees kahe olukorra varaline vahe. Diferentsihüpoteesi põhielemendid on reaalne olukord ning hüpoteetiline olukord.
Diferentsihüpoteesi rakendatakse näiteks olukorras, kus juhatuse liige rikkus kohustust, mille tulemusena sattus äriühing halvemasse olukorda. Sellise olukorra puhul on üks võrreldavaid olukordi see, milles oleks olnud äriühing, kui juhatuse liige ei oleks kohustust rikkunud, ning teine võrreldav olukord on reaalsus ehk seis, millesse on äriühing sattunud, kuna juhatuse liige rikkus kohustust.
Õigus hüvitatavale kahjule.
Kui isikule on tekitatud õigusvastaselt kahju, siis on tal õigus selle hüvitamisele. Hüvitatava kahju hindamisel lähtutakse diferentsihüpoteesist. Samuti saab nõuda kahju hüvitamist enne kahju tekkimist, kui on teada, et kahju võib tekkida suure tõenäosusega, näiteks ravikulude või asja korda tegemise kulude korral.
Õigus tekitatud kahju hüvitamisele tuleneb Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahvist 25.
Varalise kahju suuruse kindlakstegemine.
Kahju hüvitamise nõude korral hinnatakse, kas diferentsihüpoteesi järgi saab nõutavat kahju põhimõtteliselt hüvitada. Seejärel tehakse kindlaks, kas rikkumise korral on kahju teke ettenähtav ja kas kahju on hüvitatav tulenevalt lepingu sisust.
Varalise kahju kindlakstegemise eesmärgiks on asetada isik olukorda, milles ta oleks olnud, kui talle poleks kahju tekitatud. Hüvitada võidakse nii varalist kui ka mittevaralist kahju. Varalise kahju alla kuulub nii saamata jäänud tulu kui ka otsene varaline kahju. Kahjuhüvitise suuruse kindlakstegemisel on vajalik leida reaalse ja hüpoteetilise olukorra varaline vahe.
Samuti tuleb silmas pidada, et hüvitada saab üksnes kahju, kui kahju tekkimise ning lepingu rikkumise vahel esineb põhjuslik seos ning täidetud on ka võlaõigusseaduse paragrahvi 127 lõigetes 2, 3 ning 5 sätestatud täiendusi.
Diferentsihüpoteesist lähtudes tuleb hüvitatavast kahjust maha arvata igasugune kasu, mida kahjuhüvitist saav isik sai kahju tekkimise tõttu. Maha arvatavaks kasuks võib olla näiteks ajavahemik, mille võrra sai lepingupool elamut kasutada, ning selle jaoks arvutatakse välja selle hind. Kasu mahaarvamine on oluline, et kannatanu ei rikastuks kahjuhüvitise saamise tagajärjel. Samuti tuleb diferentsihüpoteesis käsitleda saamata jäänud tulu ehk summat, mida oleks õigusrikkumiseta tõenäoliselt saadud.
Vīboti

Vīboti on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Vīboti asub valla keskosas. Seal asub Vizbuļi bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 29 elanikku.
Leutschach

Leutschach (sloveeni: "Lučane") oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. 2015. aasta vallareformist saati on see Leutschach an der Weinstraße valla osa.
Schloßberg (Leutschach)

Schloßberg (sloveeni: "Gradišče") oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. 2015. aasta vallareformist saati on see Leutschach an der Weinstraße valla osa. Enne Esimest maailmasõda oli seal sloveenide enamus: 1910. aasta rahvaloenduse kohaselt oli 50,2% rahvastikust sloveenikeelne ja 49,8% saksakeelne.
Glanz an der Weinstraße

Glanz an der Weinstraße (sloveeni: "Klanc") oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. 2015. aasta vallareformist saati on see Leutschach an der Weinstraße valla osa. Enne Esimest maailmasõda oli seal sloveenide etniline enamus: 1910. aasta rahvaloenduse kohaselt oli 56% rahvastikust sloveenikeelne.
Silja Märdla

Silja Märdla (sündinud 2. detsembril 1988 Tartus) on andmeanalüütika ja andmelaonduse ekspert. 
Aastatel 2012–2018 töötas ja läbis doktorantuuri Tallinna Tehnikaülikooli geodeesia õppetooli juures. 2017. aastal kaitses doktoritöö "Regional geoid modelling by the least squares modified Hotine formula using gridded gravity disturbances". 
2018. aasta märtsis alustas ta Omnivas tööd andmeanalüütikuna, 2020. aasta oktoobris asus juhtima sealset ärianalüütika osakonda, 2022. aasta aprillis jätkas andmelao arendusmeeskonna juhina. Paralleelselt on ta Datafruit OÜ kaudu pakkunud ärianalüütika konsultatsiooni- ja arendusteenuseid. 
2023. aasta märtsist töötab tehnoloogiaettevõttes Bolt andmeanalüütika arendajana. 
Tema ema on Kersti Kaljulaid.
Aleksandr Lapin

Aleksandr Lapin (vene keeles Александр Павлович Лапин; sündinud 1. jaanuaril 1964 Kaasanis) on Vene sõjaväelane. 10. jaanuaril 2023 nimetati kindralpolkovnik Aleksander Lapin Venemaa relvajõudude maavägede staabiülemaks. On teada, et see ohvitser oli viimastel kuudel kindralstaabi ülema asetäitja ja juhtis oktoobri lõpuni keskvõitlusgruppi.
Vabastati väidetavalt armeeteenistusest 2025. aasta septembri lõpul.
Austraalia põhiseadus

Austraalia põhiseadus on Austraalia kõrgeim õigusakt. Põhiseadus kehtestab Austraalia kui konstitutsioonilise monarhiaga föderatiivse riigi ning kirjeldab Austraalia seadusandliku-, täidesaatva- ja kohtuvõimu struktuuri ja volitused.
Austraalia põhiseadus töötati välja aastatel 1891 kuni 1898 kui toimus mitu konverentsi, kus osalesid kuue Briti Austraalia koloonia esindajad. Lõplik versioon põhiseadusest kiideti heaks aastatel 1898 kuni 1900 toimunud referendumitel. Briti valitsus vaidlustas mõned osad põhiseadusest, kuid veidi muudetud põhiseadus võeti vastu. Briti monarh andis põhiseadusele oma heakskiidu 9. juulil 1900 ja see kuulutati välja 17. septembril 1900. Põhiseadus jõustus 1. jaanuaril 1901. 
Austraalia põhiseadust võib muuta ainult referendumil, mille läbiviimisprotseduur on kirjeldatud 128. paragrahvis. Põhiseaduse parandus peab pärast vastuvõtmist Austraalia parlamendis saama üleriigilisel referendumil üle poole häältest ning üle pooltes osariikides samuti rohkem kui 50 % häältest. Referendumi läbiviimisprotseduuri tõttu on vähesed parandused referendumil vastu võetud. Toimunud on 44 referendumit, millest edukad olid kaheksa. Viimati muudeti Austraalia põhiseadust 1977. aastal.
NASAMS

NASAMS (inglise keeles "National Advanced Surface-to-Air Missile System") on keskmaa õhutõrje raketisüsteem, mille arendajaks on Norra ettevõte Kongsberg Defence &amp; Aerospace (KDA) ja Ameerika Ühendriikide ettevõte RTX Corporation.
Valdes muiža

Valdes muiža on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Küla asub valla idaosas. Aastail 2009–2021 kuulus see Cesvaine piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.
Jokums

Jokums on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Küla asub valla idaosas Apiņupīte jõe kaldal. Seal asub Kraukļu pienotava bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus Jokums Cesvaine piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.
Jukāni

Jukāni on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.
Küla asub valla idaosas Väike-Virāne järve kaldal. Seal asub Jukāni bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus see Cesvaine piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 27 elanikku.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften

Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften on aastatel 1929−1944 Görlitzis üllitatud genealoogiline ülevaateteos (käsiraamat), mis käsitleb Eestimaa, Kuramaa, Liivimaa ja Saaremaa rüütelkonda immatrikuleeritud suguvõsasid. Käsiraamatu traditsiooni jätkab alates 2011. aastast väljaantav Genealogisches Handbuch der Baltischen Ritterschaften (Neue Folge).
Autorid.
Käsiraamatu koostamisel tegid kaastööd mitmed autorid. Liivimaa rüütelkonna osa valmis Astaf von Transehe-Rosenecki (1865−1946) juhtimisel. Eestimaa rüütelkonna köited koostas vabahärra Otto Magnus von Stackelberg (1867−1947). Kuramaa rüütelkonda puudutav osa põhineb Oskar Stavenhageni (1850−1930), parun Wedig von der Osten-Sackeni ja Heinrich von zur Mühleni tööl. Saaremaa käsiraamatu koostas Saaremaa Üldkasuliku Ühingu tellimusel Nikolai von Essen (1885−1945).
Struktuur.
Suguvõsad on teoses jaotatud rüütelkondadesse kuulumise alusel. Sellest tingituna võib ühe ja sama suguvõsa leida teose mitmest osast; reeglina käsitletakse neid liine, mis kuulusid konkreetsesse rüütelkonda. Käsiraamatut anti välja osadena, kuid hiljem koondati köidetesse. Saaremaa osa koosneb ühest, Kuramaa ja Liivimaa kahest ja Eestimaa kolmest köitest. Kuramaa ja Liivimaa osa jäi pooleli.
Käsitletud suguvõsad.
Täht sulgudes suguvõsa järel viitab rüütelkonnale (E − Eestimaa, K − Kuramaa, L − Liivimaa, S − Saaremaa), Rooma number köitele.
Alabama osariigi põhiseadus

Alabama osariigi põhiseadus on Alabama osariigi ühiskondlik aluslepe, mis määrab kindlaks osariigi toimimise põhialused ning isikute õigused ja kohustused.
Seadus võeti vastu 1901. aastal.
Selles on 388 882 sõna, mis teeb sellest maailma kõige mahukama põhiseaduse (sellele järgnevas, India põhiseaduses, on 145 000 sõna). Alabama põhiseadus on 12 korda pikem, kui seda on keskmine Ameerika Ühendriikide osariigi põhiseadus. USA põhiseadusest on see 51 korda pikem.
Leobeni ringkond

Leobeni ringkond on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Tartu Rahvaülikool

Tartu Rahvaülikool (Tartu Folk High School, Тартуский Народный Университет) on vabahariduslikku ja tööalast täienduskoolitust andev täiskasvanute koolituskeskus.
SA Tartu Rahvaülikooli koolituskeskus täidab täiskasvanute koolituse seaduses ja täienduskoolituse standardis kehtestatud nõudeid ja on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis.
Tartu Rahvaülikool on kõigile avatud täienduskoolitusasutus. See kuulub Eesti Rahvaülikoolide Liitu (ERL).
Tartu Rahvaülikoolile on antud Euroopa täienduskoolituse kvaliteedimärk EQM. 
Ajalugu.
10. novembril 1987 asutas Tartu linna kultuuriosakond Tartu Kultuuriülikooli, mis tegutses selle nime all kuni 2001. aastani. Avaaktus toimus Tartu Ülikooli aulas, tervitamas oli tollane ENSV kultuuriminister Johannes Lott.
1. juunil 2001 asutati SA Tartu Rahvaülikool kolme osapoolega: Tartu linn, Turu Täiskasvanute Koolituskeskus (AKK) ja Tartu Kultuuriülikooli Seltsi esindajad.
10. novembril 2017 ilmus Tartu Rahvaülikooli 30. tegevusaasta puhul raamat “Vaimustav teekond 30”.
1987. aastast on olnud Tartu Rahvaülikooli juhataja Maire Breede.
Tegevus.
Õppetöö.
Õppetöö toimub Tartus kolmes asukohas: Pepleri 4, Vaksali 7 rahvaülikooli kunstikeskuses ning Ülikooli 1 keelteklassis ja õppeköögis.
Tartu Rahvaülikoolis on üheksa õppevaldkonda:
2021. aastal õppis Tartu Rahvaülikoolis 4274 õppijat ja õppetegevuse maht oli 14 229 tundi. Avatud oli 658 koolitusgruppi, mida juhendasid 143 koolitajat. 
Tartu Rahvaülikool korraldab aasta läbi oma õppijate ja koolitajate taieste näitusi. Näitusi on olnud Vanemuise kontserdimajas, Tartu Ülikooli raamatukogus, Tartu botaanikaaias, Põlva kultuurimajas jm.
Koorid.
Tartu Rahvaülikooli juures on tegutsenud koorid, mille eestvedaja ja dirigent on Lauri Breede. 
Traditsiooniliselt antakse jõulukontsert Tartus. Koorid on osalenud laulupidudel, ETV saates "Laululahing" (2005), Punklaulupeol (2008), väikesaarte laulupidudel.
Suvekoolid.
Aastatel 1997–2017 korraldas Tartu Rahvaülikool eri teemadel suvekoole. Esimene maalimise suvekool toimus Kihnus. Sellele järgnesid lilleseade, joonistamise ja koorisuvekoolid, fotograafia, inglise keele, jooga, feng shui, keraamika jt suvekoolid üle Eesti. Esimestes suvekoolides osales 25 inimest, viimastel aastatel oli osalejaid juba üle 100.
Sotsiaalmeedia.
Tartu Rahvaülikoolil on oma lehekülg Facebookis ning oma konto Instagramis.
Projektitegevus.
Tartu Rahvaülikool on aastate jooksul viinud ellu nii Eesti-siseseid kui ka rahvusvahelisi projekte. Euroopa Sotsiaalfondi ja Eesti riigi rahastatud koolitusprojektide eesmärk on olnud peamiselt vähemate võimalustega inimeste konkurentsivõime tõstmine. Euroopa Liidu ja Eesti Vabariigi Siseministeeriumi toetusega on korraldatud keeleõpet rahvusvahelise kaitse saajatele üle Eesti. Tartu Rahvaülikooli tegevusi on rahastanud Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KÜSK) ja Tartu linn. Rahvusvahelisi koostööprojekte on rahastanud programmid Erasmus+ ja Nordplus.
Käimasolevad koostööprojektid:
Koostööpartnerid.
Tartu Rahvaülikool on Eesti Töötukassa koolituskaardi koostööpartner. Teised koostööpartnerid on Tartu linn, Tallinna Rahvaülikool ja
Eesti Pagulasabi.
Vene-Ukraina sõja põhjarinne

Vene-Ukraina sõja põhjarinne on sõjategevuse piirkond 2022. aastal, mis hõlmas Žõtomõri oblastit, Kiievi oblastit ja Tšernihivi oblastit. 
Sündmused.
24. veebruaril 2022 vallutasid Vene väed Tšornobõli.
Põhjarinde tähtsaim Venemaa sõjaline operatsioon oli pealetung Kiievile. 
Tšernihivi piiramine toimus 24. veebruar 2022 – 4. aprill 2022, kuid lõppes Vene vägede taandumisega. 
Alates 26. veebruarist 2022 okupeerisid Vene väed osa Žõtomõri oblastist.
Juhan Pukspuu

Juhan Pukspuu on Jaan Krossi "alter ego" romaanis "Wikmani poisid".
Teleseriaalis "Wikmani poisid" kehastas Juhan Pukspuud Ain Mäeots.
Rahvusvaheline Noorteraamatukogu

Rahvusvahelise Noorteraamatukogu eesmärgiks on edendada kõrgetasemelist laste ja noortekirjandust ning "The White Ravens" kataloogi valitakse igal aastal erialaekspertide poolt viimase aasta jooksul üle maailma välja antud laste ja noorte kirjanduse hulgast inspireerivad, julged, trendeloovad ja kvaliteetsed teosed, nii keele, sisu kui ka kunstiväärtuse poolest.
Viited
Pähn

Pähn on eesti perekonnanimi.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pähn 261 inimesel: 124 mehel ja 137 naisel. Perekonnanimede levikult oli Pähn meeste puhul 607. ja naiste puhul 600. kohal. Perekonnanimi Pähn on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 13,48.
Priks

Priks on eesti perekonnanimi.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Priks 255 inimesel: 122 mehel ja 133 naisel. Perekonnanimede levikult oli Priks nii meeste kui naiste puhul 622. kohal. Perekonnanimi Priks on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 7,17.
Suvi (perekonnanimi)

Suvi on eesti perekonnanimi.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Suvi 375 inimesel: 169 mehel ja 206 naisel. Perekonnanimede levikult oli Suvi meeste puhul 389. kohal ja naiste puhul 324. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus sellenimelisi isikuid oli 10 000 elaniku kohta 7,52.
Ludza piirkond

Ludza piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Ludza, Kārsava, Cibla ja Zilupe piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Ludza piirkonna pindala on 2411,4 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt suuremalt jaolt endisele Ludza rajoonile, kui välja arvata Nautrēni vald, mis on läinud Rēzekne piirkonna koosseisu. Piirkonna halduskeskuseks on Ludza linn.
Sosnivka

Sosnivka (ukraina Соснівка) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Tšervonohradi rajoonis. 2019. aastani kuulus Tšervonohradi haldusalasse. Sosnivka asub Bugi vasakul kaldal, Tšervonohradist umbes 10 km lõunas ja Lvivist ligikaudu 55 km kirdes.
Sosnivka loodi kaevandusasulate liitmise teel 1955. aastal. 1957. aastal sai aleviks ja 1968. aastal linnaõigused.
Eisenerz

Eisenerz ([ˈaɪ̯zn̩ˌʔeːɐ̯t͡s]; "Rauamaak") on turuplats ja vana kaevanduslinn "(Stadt)" Austrias Steiermargi liidumaal, piki raudteed 109 km Grazis loodes. See asub sügavas Erzbachi orus, mida domineerivad idas Pfaffenstein (1871 m), läänes Kaiserschild (2084 m) ja lõunas Erzberg (1465 m). Seal asub keskaegne kindluskirik, gooti stiilis ehitis, mille rajas 13. sajandil Rudolf von Habsburg ja mis ehitati 16. sajandil ümber.
Möödunud sajandi vahetusel andis Erzberg ('maagimägi') nii rikkalikku maaki, et seda kaevandati suvekuudel vabas õhus nagu kivi. On dokumentaalseid tõendeid kaevanduste töötamise kohta juba 12. sajandil. Nad andsid tööd 2000–3000 kätepaarile suviti ja umbes poole vähemale talviti ning kaevandati umbes 800 000 tonni rauda aastas. Teise maailmasõja ajal asus siin Mauthauseni koonduslaagri all-laager. See andis kohalikule tööstusele orjatööjõudu. Eisenerzi ühendas kaevandustega Erzbergi raudtee, 23 km pikkune julge inseneritöö, mis oli ehitatud Abti hammaslattsüsteemile. See läbis pastoraalse maastiku, enne kui laskus Vordernbergi, Erzbergi lõunaküljel asuvasse rauakaubanduse keskusse. Eisenerzil oli siis veel 25 ahju, mis tootsid kvaliteetset rauda ja eriti terast. Tänapäeval toimuvad Erzbergil motokrossivõistlused, mida nimetatakse Erzbergi rodeoks.
Eisenerzis asub ka sõltumatu plaadifirma Napalm Records, mis on keskendunud peamiselt "heavy metal"'ile ja "hard rock"'ile. Ettevõte asutati 1992. aastal Eisenerzis, kuid sellest on saanud metallitöö valdkonnas silmapaistev kaubamärk ning täna on sellel harukontorid Berliinis ja New Yorgis.
Mõne kilomeetri kaugusel Eisenerzist loodes seisab Leopoldsteini loss ja selle lähedal on Leopoldsteini järv. See tumerohelise veega 618 m kõrgusel ja igast küljest kõrgete tippudega ümbritsetud järv ei ole suur ja selle sügavus on 30 m.
Ajalugu.
Eisenerzis oli vase sulatamine 15.–13. sajandil eKr üks peamisi tegevusalasid.
Kalwang

Kalwang on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Kammern im Liesingtal

Kammern im Liesingtal on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Kammern im Liesingtal asub Liesingi orus Kirde-Steiermargis, Ülem-Steiermargi keskosas.
Konstantin Jarošenko

Konstantin Vladimirovitš Jarošenko ("Константи́н Влади́мирович Яроше́нко"; sündis 13. oktoobril 1968 Rostov Doni ääres) on Venemaa lendur, kes osales diplomaatilises intsidendis Venemaa ja USA vahel. 28. mail 2010 arreteeriti ta Libeerias operatsiooni Relentless (inglise keeles "halastamatu") raames, süüdistatuna suurte kokaiinipartiide transportimise ettevalmistamises, viidi Ameerika Ühendriikidesse ja 7. septembril 2011 mõisteti 20 aastaks vangi. 27. aprillil 2022 vahetati USA kodaniku Trevor Reidi vastu ja anti Venemaale välja. 28. oktoobril 2022 nimetas Venemaa president Vladimir Putin ta Vene Föderatsiooni Avaliku Koja liikmeks.
Elulugu.
1991. aastal lõpetas Krasnokutski tsiviillennunduse lennukooli Saratovi oblastis, mille järel töötas An-32 kaaspiloodina Rostov Doni ääres helikopteritehases. Alates 1998. aastast on ta ühekordsete lepingute alusel tegelenud reisijate ja kauba lennutranspordiga Aafrika riikides, kus kasutatakse An-32 lennukeid. Ta on Rostov Doni ääres asuva lennundusettevõtte RostAvia omanik.
Vahistamine, diplomaatiline intsident ja kohus.
Jarošenko naise sõnul lendas ta 18. mail 2010 Libeeriasse uut lepingut läbi rääkima, varem polnud ta selles riigis käinud. Libeeria Vabariigi riikliku julgeolekuagentuuri (ANBRL) ohvitserid vahistasid 28. mail 2010 Jarošenko Libeeria pealinnas Monrovias, süüdistatuna suure kokaiinipartii transportimises. 30. mail 2010 andsid Libeeria ametivõimud ta USA justiitsministeeriumi Narkootikumidevastase Võitluse Ameti (DEA) töötajatele üle tuginedes USA New Southern District'i ringkonnakohtu vahistamismäärusele. 19. juulil saatis Venemaa saatkond Washingtonis USA välisministeeriumile noodi, milles juhib tähelepanu asjaolule, et diplomaatilisi teenistusi ei teavitatud õigeaegselt Vene piloodi kinnipidamisest. Vene diplomaadid väidavad, et 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni pole kunagi nii tõsiselt rikutud – esimest korda tabasid Ameerika luureagentuurid Venemaa kodaniku kolmandas riigis, et viia ta salaja USA-sse. 7. septembril 2011 mõistis USA New Yorgi osariigi lõunapiirkonna ringkonnakohus ta 20 aastaks vangi 4 tonni kokaiini smugeldamises USAsse.
27. aprillil 2022 vahetati Türgis ta varem süüdi mõistetud ja Venemaal karistust kandva USA kodaniku Trevor Reidi vastu. 
Vene Föderatsiooni Avalik Koda.
28. oktoobril 2022 nimetas Venemaa president Vladimir Putin ta Venemaa Avaliku Koja liikmeks. Koda korraldab riigiduuma lugemisel olevate ühiskondlikult oluliste seadusandlike projektide avalikke arutelusid.
Norman Rockwell

Norman Perceval Rockwell (3. veebruar 1894 New York – 8. november 1978 Stockbridge, Massachusetts) oli USA kunstnik ja illustraator. Rockwell oli tuntud ajakirja The Saturday Evening Post esikaanele loodud igapäevaelu kujutavate illustratsioonide poolest.
Rockwell hakkas kunsti õppima 16-aastaselt. Ta õppis National Academy of Designis ja hiljem New Yorgi Art Students League'is. Tema esimene suurem töö oli Carl H. Claudy raamatule "Tell Me Why: Stories about Mother Nature" loodud illustratsioonid.
Pikaajaline töö The Saturday Evening Postis sai alguse, kui ajakirja juures töötanud Clyde Forsythe aitas Rockwellil ajakirjale oma töid esitada. Rockwelli loodud esimene ajakirja esikaas avaldati 20. mail 1916. Rockwell töötas ajakirja juures kokku 47 aastat ja tegi kokku 321 esikaant. Rockwelli populaarsus ajakirja The Saturday Evening Post juures tõi talle veel mitmeid pakkumisi teistelt ajakirjadelt.
Rockwell oli lisaks ka maalikunstnik. Ta tegi portreid teiste seas Eisenhowerist, Kennedyst, Johnsonist ja Nixonist, samuti välismaistest poliitikutest nagu Jamāl ‘Abd an-Nāşir ja Jawaharlal Nehru.
Stockbridge'is asub temanimeline muuseum, kus asuvad paljud tema tööd.
Indrāni (Indrāni vald)

Indrāni on küla ("ciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Indrāni asub valla loodeosas Riiast 203 kilomeetri kaugusel Liede jõe kaldal. Seal asuvad Piekalnese ja Indrāni bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
Külas kasvav Ozolsala saar ümbermõõduga 6,13 meetrit on looduskaitse all.
Apogi

Apogi on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Apogi asub valla põhjaosas Mandauga jõe kaldal. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
Nailja Asker-zade

Nailja Vagif kõzõ Asker-zade (aserbaidžaani Nailə Vaqif qızı Əsgərzadə; sündinud 13. detsembril 1987 Bakuus) on Venemaa ajakirjanik ja telesaatejuht.
Elulugu.
Ta on lõpetanud Prantsuse erikooli Volgogradis kuldmedaliga ja Volgogradi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 2019 kaitses Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis magistritööd rahvusvahelise rahanduse erialal ja sai magistrikraadi. Magistritöö töö teema oli rahvusvaheliste sanktsioonide tagajärgedest Venemaa finantssektorile.
Pärast Moskvasse kolimist töötas algul NTV-s majandusuudiste alal, seejärel RBC-TV rahvusvahelise toimetajana ning ajalehe Kommersant majandusosakonnas (2007–2010). Aastatel 2010–2011 oli ta ajalehe Vedomosti majandusajakirjanik.
Rossija-24-s alustas Askerzade tööd intervjueerijana, seejärel luges uudiseid, koostas perioodiliselt ülevaateid majandussündmustest ja foorumitest. 1. oktoobril 2015 oli esimest korda eetris saade “Tööpäeva pärastlõunal”, kus ta intervjueeris Venemaa suurimaid ettevõtjaid ja ametnikke. Alates 5. septembrist 2016 oli ta telekanali Rossija-1 peamise uudistesaate „Vesti“ majandustoimetaja.
Alates 2020. aasta aprillist on teinud dokumentaalsaadete tsüklit „Ohtlik viirus“ koroonavaktsiini väljatöötamisest Venemaal. Saate jaoks tehti mitu eksklusiivset intervjuud koos kaadritega Venemaa haiglate “punastest tsoonidest”.
30. juunist 2021 on ta telesaate „Otseliin Vladimir Putiniga“ saatejuht. 2021. aastal näidati telekanalis Rossija-1 tema dokumentaalfilme 1991. aasta sündmustest: “Riiklik Erakorralise Seisukorra Komitee 30 aastat hiljem” (esmaeeter 15. augustil) ja “30 aastat liiduta” (esmaeeter 5. detsembril).
Sanktsioonid.
4. mail 2022 kehtestas Ühendkuningriik talle viisa- ja majandussanktsioonid. 17. oktoobril 2022 kanti Kanada sanktsioonide nimekirja kui "Venemaa desinformatsiooni agent".
Aleksandr Tšaiko

Aleksandr Jurjevitš Tšaiko (vene keeles "Александр Юрьевич Чайко"; sündinud 27. juulil 1971 Golitsõnos Odintsovski rajoonis Moskva oblastis) on Venemaa sõjaväelane, kindralpolkovnik (2021).
Elulugu.
1988 lõpetas Moskva Suvorovi sõjakooli ja 1992 Moskva kõrgema sõjalise juhtimiskooli. Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas rühmaülema, kompaniiülema, pataljoni staabiülema ja pataljoniülemana Venemaa Föderatsiooni üksustes Saksamaal ja Moskva sõjaväeringkonnas.
2001 lõpetas Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Ühisakadeemia. 2001–2006 laskurpolgu staabiülem ja polgu komandör Moskva sõjaväeringkonnas. 2006–2007 27. eraldiseisva kaardiväe laskurbrigaadi ülem, 2007–2009 2. kaardiväe laskurdiviisi komandör. Oktoobrist 2009 473. ringkonna nooremspetsialistide koolituskeskuse (PUrVO) juhataja 2012. aastal lõpetas Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia.
Alates juunist 2013 Kesksõjaväeringkonna armee ülema asetäitja. 8. juulist 2014 20. kaardiväe armee ülem, 2014–2017 1. kaardiväe tankiarmee komandör. 2017–2018 Ida sõjaväeringkonna ülema esimene asetäitja. Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia ülema asetäitja. Veebruarist 2019  novembrini 2021 Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi ülema asetäitja. Septembrist 2019 novembrini 2020 ja veebruarist juunini 2021 Venemaa sõjalise kontingendi ülem Süüria Araabia Vabariigis. 12. novembrist 2021 6. oktoobrini 2022 Ida sõjaväeringkonna ülem.
Rahvusvahelised sanktsioonid.
29. juunil 2022 kanti ta Ühendkuningriigi sanktsioonide nimekirja kui isik, kes aitas kaasa Süüria tsiviilelanikkonna vastu suunatud repressioonidele ja vastutab Bashar al-Assadi režiimi toetamise eest.
Cepurītes

Cepurītes on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Cepurītes asub valla põhjaosas Liede jõe kaldal. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,17 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2007 oli külas 20 elanikku.
Mežsētas

Mežsētas on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Mežsētas asub valla lõunaosas. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4.69 m on looduskaitse all.
Visagals

Visagals on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Visagals asub valla lõunaosas Aiviekste jõe kaldal. Seal asub Ezerkalnsi bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
Külas kasvav vaher ümbermõõduga 4,07 ja kõrgusega 17,7 meetrit, pärn ümbermõõduga 3,62 meetrit ning kõrgusega 12,3 meetrit, ja Visagalsi kalmistu elupuu ümbermõõduga 1,92 meetrit on looduskaitse all.
Külas asuv Visagalsi ehk Brākaļi linnamägi on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all, nagu ka Karātavu kalnsi karistuspaik.
Visagalsi kalmistule on maetud Oskars Kalpaks.
Aastal 2008 oli külas 32 elanikku.
Branti (Indrāni vald)

Branti on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Branti asub valla keskosas Aiviekste ja Liede jõe vahel. Seal asub Branti bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
2007. aastal oli külas 10 elanikku.
Roznieki

Roznieki on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Roznieki asub valla kirdeosas. Seal asub Roznieki bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
Florence Fuller

Florence Ada Fuller (1867 Port Elizabeth – 17. juuli 1946 Gladesville, Uus-Lõuna-Wales) oli Lõuna-Aafrikas sündinud Austraalia kunstnik.
Fuller sündis Port Elizabethis toonases Briti Kapimaa koloonias. Tal on mitu venda ja õde, teiste seas Amy ja Christie, kellest said lauljad. Tema perekond kolis Melbourne'i, kui ta oli veel lapseeas. Melbourne'is õppis ta maalimist oma onu Robert Hawker Dowlingi ja kunstiõpetaja Jane Sutherlandi käe all. Ta õppis ka Victoria Rahvusgalerii kunstikoolis. 1880. aastate lõpus sai ta kutseliseks kunstnikuks.
1892. aastal lahkus ta Austraaliast ja suundus esmalt Lõuna-Aafrikasse, kus ta kohtus ja maalis Briti päritolu Lõuna-Aafrika ärimehe Cecil Rhodese jaoks. Pärast seda läks ta Euroopasse, kus ta järgneva kümnendi elas ja õppis. Aastatel 1895–1904 eksponeeriti tema töid kunstinäitusel Pariisi Salongis ja Londoni Kuninglikus Kunstiakadeemias.
1904. aastal naasis ta Austraaliasse ja asus elama Perthi. Ta sai Teosoofia Seltsi aktiivseks liikmeks ja maalis osad oma tuntumad tööd, sh "Golden Hour", mida on Austraalia Rahvusgalerii nimetanud "meistriteoseks". 1908. aastal reisis ta palju ringi, elas mõnda aega Indias ja Inglismaal. Lõpuks kolis ta Sydneysse, kus õpetas Kaunite Tarbekunstide Koolis aktijoonistust. Kooli olid avanud Uus-Lõuna-Walesi naiskunstnike ühing. 1927. aastal paigutati ta Gladesville'i vaimuhaiglasse, kus ta 1946. aastal suri. Ta on maetud Rookwoodi kalmistule.
Fuller maalis peamiselt portreid ja maastike. 1914. aastal oli Fuller esindatud kolmes Austraalia ja ühes Lõuna-Aafrika galeriis, mis tegi temast sel ajal kunstigaleriides enim esindatud Austraalia naiskunstniku. Ta langes seejärel unustusse ja sageli jäeti ta välja ka Austraalia kunstnike teatmeteostest. Praegu on paljud tema maalid Austraalia kunstikogudes: Lõuna-Austraalia Kunstigaleriis, Lääne-Austraalia Kunstigaleriis, Austraalia Rahvusgaleriis, Victoria Rahvusgaleriis ja Austraalia Rahvuslikus Portreegaleriis.
Ērgala

Ērgala on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Ērgala asub valla idaosas Aiviekste jõe kaldal. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. Asula jääb osaliselt Lubānsi märgala hoiualale.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Vecumi (Indrāni vald)

Vecumi on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Vecumi asub valla keskosas Aiviekste jõe kaldal. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
Gundegas (Indrāni vald)

Gundegas on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Gundegas asub valla keskosas Aiviekste jõe kaldal. Seal asub Gundegase bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
Tamm ümbermõõduga 4,3 meetrit on looduskaitse all. Küla läbib kaitsealune Lubāna-Meirāni allee.
Dambīši

Dambīši on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Dambīši asub valla põhjaosas Liede jõe kaldal. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
Looduskaitse all on Dambīši maja suur tamm, Dambīši maja tamm ja veel üks nimetu tamm.
Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.
Moroza

Moroza on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas.
Moroza asub valla keskosas Aiviekste jõe kaldal. Seal asub Moroza bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda.
Kälas kasvavad Dravnieki tamm ja Stīgase tamm on looduskaitse all. Külla ulatub kaitsealune Lubāna-Meirāni allee.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Wojak

Wojak (poola keelest [vɔjak], "sõdur" või "võitleja"), tuntud ka kui Feels Guy, on interneti-meem, mis on oma algsel kujul lihtne, mustade piirjoontega koomiksijoonistus melanhoolilise näolimega kiilakast mehest. Wojaki illustratsiooni päritolu pole teada. 
Meem sai populaarseks 4chanis, kus tegelast seostati fraasidega, nagu "Ma tean seda tunnet, vend" ("I know that feel, bro"), "see tunne" ("that feel") või "see tunne, millal" ("that feel when").
Rēzekne piirkond

Rēzekne piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Rēzekne ja Viļāni piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Rēzekne piirkonna pindala on 2809 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt üldiselt endisele Rēzekne rajoonile, kui välja arvata Nautrēni vald, mis läks Ludza rajoonist aastal 2009 Rēzekne piirkonna koosseisu. Piirkonna halduskeskuseks on Rēzekne linn, mis aga piirkonna koosseisu ei kuulu.
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb parema haldamise nimel viieks allüksuseks.
Viļāni allüksus koosneb Dekšārese, Sokolki ja Viļāni vallast ning Viļāni linnast. Sisuliselt vastab see endisele Viļāni piirkonnale.
Dricāni allüksus koosneb Dricāni, Gaigalava, Kantinieki, Nagļi, Ozolmuiža, Rikava, Sakstagalsi ja Stružāni vallast.
Nautrēni allüksus koosneb Audriņi, Bērzgale, Ilzeskalnsi, Lendži, Nautrēni ja Vērēmi vallast.
Kaunata allüksus koosneb Čornaja, Griškāni, Kaunata, Mākoņkalnsi ja Stoļerova vallast.
Malta allüksus koosneb Feimaņi, Lūznava, Malta, Ozolaine, Puša ja Silmala vallast.
Okka-roisknööbik

Okka-roisknööbik ("Paragymnopus perforans", varem "Gymnopus perforans" ja "Micromphale perforans") on sugukonda "Omphalotaceae" metskõrgese perekonda kuuluv seeneliik.
Okka-roisknööbik ei ole söödav.
Pruunikas, tugevalt rihveljas seenekübar on läbimõõduga 0,5–1,5 cm. Seeneliha on pruunikas, katki hõõrudes tugeva roisklõhnaga.
Okka-roisknööbik on levinud holarktikas. Eestis väga sage, üks tavalisemaid lehikseeni. Kasvab kuusikutes kuuseokkavarisel.
Kraubath an der Mur

Kraubath an der Mur on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Selle koha nime on mainitud palju kordi 11.-13. sajandi ürikutes ja seda kirjutatakse regulaarselt kui "Chrowat", mis on nime "Horvaat" kohanime variant.
Kraubath an der Mur asub Muri oru keskosas Leobeni ja Knittelfeldi vahel.
Mautern in Steiermark

Mautern in Steiermark on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Niklasdorf

Niklasdorf on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Proleb

Proleb on vald ("Gemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Radmer

Radmer on vald "(Gemeinde)" Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Vilho Lampi

Vilho Henrik Lampi (19. juuli 1898 Oulu – 17. märts 1936 Oulu) oli soome maalikunstnik.
Elulugu.
Vilho Lampi elas suurema osa oma elust Liminkas Oulu lähedal. Aastatel 1921–1925 õppis Lampi Helsingi kunstiakadeemias, mille lõpetamise järel pöördus ta Liminkasse tagasi. Kodutalus elades osales ta talutöödes ja pidi nende kõrvalt maalimiseks aega leidma.
Vilho Lampi lõpetas 17. märtsil 1936 elu enesetapuga viskudes Oulus raudteesillalt jõkke.
Looming.
Oma loomingus kujutas Lampi põhiliselt kodukoha Liminka loodust, eluolu ja inimesi. Samuti maalis ta palju autoportreesid. 14 aasta jooksul maalis ta umbes 550 pilti. Tema varajane looming aastatel 1922–1925 oli ekspressionismimõjuline. Lampi loominguperioodi aastatel 1929–1931 kutsutakse "heroiliseks", mil ta maalis jõulisi ja dramaatilisi teoseid. 1931. aastal külastas ta Pariisi. Selle tulemusel muutus ta kunstilooming klassikalisemaks ja uusasjalikumaks.
John Peter Russell

John Peter Russell (16. juuni 1858 Sydney – 30. aprill 1930 Sydney) oli Austraalia impressionistlik kunstnik.
Ta sündis ja kasvas üles Sydneys. Enne täiskasvanud saamist asus ta Euroopasse kunsti õppima, kus sõbrunes kaasõpilase ja hilisema maailmakuulsa kunstniku Vincent van Goghiga.
Ta abiellus itaallanna Marianna Mattioccoga, kes oli olnud Auguste Rodini modell. Nad asusid elama Bretagne'i ranniku lähedal asuvale saarele Belle-Île. 1890. aastatel külastas saart Henri Matisse, kellele Russell tutvustas impressionismi ja Van Goghi.
Vaatamata sellele, et Russell tegi palju maale ja säilitas lähedased suhted Euroopa avangardismiga, pani ta oma maale näitustele üles harva. Ta oli isalt saanud suure päranduse ega tundnud seetõttu huvi kunstist raha tegemise vastu. Pärast seda, kui Russelli abikaasa 1908. aastal suri, hävitas leinast vaevatud Russell sajad oma teosed. Vanas eas naasis ta Sydneysse.
Pärast Russelli surma aitas tema nõbu Thea Proctor tutvustada tema tööd ning 20. sajandi lõpuks oli tänu biograafiatele ja näitustele taastunud Russelli maine silmapaistva kunstnikuna. Tänapäeval asuvad paljud Russelli maalid paljudes Austraalia ja Euroopa galeriides ja kunstimuuseumides, sh Pariisis Orsay muuseumis ja Rodini muuseumis.
Machina Faust

"Machina Faust" on 2022. aastal esilinastunud Kaupo Kruusiaugu dokumentaalfilm muusiku Maria Fausti elust. 
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.
Zbigniew Herbert

Zbigniew Herbert (29. oktoober 1924 Lwów – 28. juuli 1998 Varssavi) oli poola luuletaja, esseist ja näitekirjanik.
1944. aastal kolis koos vanematega Poolasse Punaarmee eest.
Poola linnas Kielce on tema mälestuseks püstitatud Arkadiusz Latose loodud büst.
Herberti luuletused on klassitsistlikud, innustatud antiikkirjandusest.
Sankt Michael in Obersteiermark

Sankt Michael in Obersteiermark on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Sankt Peter-Freienstein

Sankt Peter-Freienstein on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Vald asub Eisenerzi Alpide Vordernbergeri oru kaguservas.
Stipa-Caproni

Stipa-Caproni (ka Caproni Stipa) oli Itaalia eksperimentaalne lennuk, mille konstrueeris 1932. aastal insener ja leidur Luigi Stipa (1900–1992) ning ehitas lennukitootja Caproni. 
Lennukit iseloomustas õõnes tünnikujuline kere, mille mootor ja propeller olid kerega ümbritsetud; tööpõhimõttelt sarnanes see tänapäevaste reaktiivlennukitega. Kuigi Regia Aeronautica (Itaalia kuninglikud õhujõud) ei võtnud Stipa-Caproni disaini lennukite ehitamisel kasutusele, mõjutas selle konstruktsioon reaktiivjõu väljatöötamist.
Omadused.
Lennuk oli teiste toonaste lennukitega võrreldes võimeline kiiremini tõusma ning oli lennu ajal teistest stabiilsem, samuti vaiksem, kuid õhutakistus oli teiste omast suurem.
Maksa-põldseen

Maksa-põldseen ("Cyclocybe erebia") on kandseente hulka kuuluv seeneliik perekonnast Cyclocybe.
Kasvab metsades, puisniitudel ja rohtunud paikades. Eestis esineb harva, augustist oktoobrini.
Seen on värskelt söödav, kuid kirjanduses peetud sageli mittesöödavaks.
Sankt Stefan ob Leoben

Sankt Stefan ob Leoben on vald "(Gemeinde)" Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Sankt Stefan asub Muri orus u. 15 km Leobenist läänes Steiermargi geograafilises keskmes.
Traboch

Traboch on vald ("Gemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Trofaiach

Trofaiach on linn "(Stadt)" Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas, Teise maailmasõja järgse Suurbritannia sektori põgenikelaagri asupaik.
Vordernberg

Vordernberg on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Wald am Schoberpaß

Wald am Schoberpaß on vald ("Gemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas.
Schoberi kuru (kõrgusel 849 m) on kõrge mäekuru vallas. Wald am Schoberpaß asub Schoberi kurul Niederen Tauerni ja Eisenerzi Alpide vahel. Kuru on veelahkmeks Paltenile, mis voolab Ennsi jõkke, ja Liesingile, mis voolab Muri jõkke.