Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia

Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia (ka TÜ Viljandi kultuuriakadeemia, TÜ VKA) on Viljandis tegutsev Tartu Ülikooli kolledž, Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna suurim instituut (varem omaette kõrgkool), mis annab kõrgharidust rakenduskõrgharidus- ja magistriõppes. 
Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia edendab ja hoiab rahvusülikooli osana eesti rahvuskultuuri. 2024. aastal õppis TÜ Viljandi kultuuriakadeemias 754 üliõpilast. Alates 1. augustist 2025 on TÜ Viljandi kultuuriakadeemia direktor Ott Karulin. 
Ajalugu.
1952. aastal loodi Tallinnas Tallinna Kultuurharidusala Kool (hilisem Tallinna Kultuurharidustöö Kool), kus hakati raamatukogude ja kultuurimajade jaoks koolitama spetsialiste. 1960. aastal viidi see õppeasutus ruumikitsikuse tõttu Viljandisse ja nimetati Viljandi Kultuurharidustöö Kooliks. 1978. aastal nimetati kool ümber Viljandi Kultuurikooliks.
Kõrgkooli kujunemine.
1980. aastate lõpul jõuti arusaamisele, et ka kultuuritöötajal peab olema kõrgharidus. Kuna üleliidulised normid nägid ette suure koosseisuga kõrgkoole, avati Viljandis 1991. aasta sügisel uus õppeasutus, mis nimetati kolledžiks, mitte instituudiks. Kooli nimeks sai Viljandi Kultuurikolledž. Traditsioonilistele erialadele (raamatukogundus, koori- ja tantsujuhtimine) lisandus mitu uut: rahvamuusika, vokaal-instrumentaalansamblite juhtimine ning mitu teatrirakenduslikku eriala (butafoor-dekoraator, valgus- ja helirežissöör, näitejuht-teatritöö korraldaja). 2003. aastal sai Viljandi Kultuurikolledžist Viljandi Kultuuriakadeemia. 
Tartu Ülikooli allasutus.
Seoses muudatustega Eesti haridusmaastikul ning juhindudes vajadusest tagada maksimaalne võimalik õppekvaliteet, allkirjastati 2005. aasta augustis Tartu Ülikooliga ühinemise leping ja õppeasutuse nimeks sai Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia.
2013. aasta juunis viidi infohariduse osakond üle Tartusse, kus see liideti Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni õppetooliga, muutudes seega osaks ajakirjanduse, kommunikatsiooni ja infoteaduse instituudist. 
1. jaanuaril 2016 jõustunud Tartu Ülikooli struktuurimuudatuse tulemusel kuulub Viljandi kultuuriakadeemia Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonda.
Struktuur ja juhtimine.
Akadeemia kõrgeim otsustuskogu on nõukogu, mille koosseisu kuuluvad kultuuriakadeemia tegevusvaldkonna seisukohalt olulisemate tööandjate ja sotsiaalsete partnerite esindajad ning rektori määratud isik. Direktor moodustab juhatuse, kuhu kuuluvad peale tema õppedirektor, haldusdirektor ning arendusjuht, kes juhivad vastavaid tegevusvaldkondi. Operatiivseks juhtimiseks moodustatud valitsusse kuuluvad direktor, õppedirektor, haldusdirektor, arendusjuht ja programmijuhid. 
Õpe/erialad.
Rakenduskõrgharidusõppekavad (240 EAP, õppeaeg 4 aastat)
Etenduskunstid:
Kultuurharidus:
Muusika:
Pärandtehnoloogia:
Magistriõpe:
Teadus- ja kunstiloome.
2011. aasta juunis sai valmis esimene TÜ Viljandi kultuuriakadeemia üliõpilaste lõputööde veebiraamat "Lõimik 2011 – valik silmapaistvaid lõputöid", mis tutvustab kultuuriakadeemia sõpradele ja muidu huvilistele ladusas ja lühidas vormis vastava aasta põnevamaid lõputöid.
Studia Vernacula sarjas avaldatakse käsitööd ja pärandtehnoloogiat käsitlevaid teadustöid, et pakkuda pärandtehnoloogilisele mõttele akadeemilist foorumit. Studia Vernacula eesmärk on avaldada kõrgetasemelisi käsitööteaduslikke publikatsioone, arendades seeläbi eestikeelset teadus- ja erialadiskursust. Lisaks avaldatakse ülevaateartikleid, arvustusi ning teisi uurimuslikke kirjutisi.
Täiendusõpe.
TÜ Viljandi kultuuriakadeemias pakutakse täienduskoolitusi alates 1992. aastast. Kultuuriakadeemiast on kujunenud oma valdkonna atraktiivne täienduskoolituskeskus. Iga aastaga on täienduskoolitustel osalejate arv kasvanud, populaarsed on suve- ja talveakadeemiad.
Kursusi viivad läbi Tartu Ülikooli ja TÜ Viljandi kultuuriakadeemia õppejõud ning tunnustatud kultuuri- ja haridusvaldkonna spetsialistid teistest kõrgkoolidest ja koolitusorganisatsioonidest.
TÜ Viljandi kultuuriakadeemia täiendusõpe korraldab koolitust järgmistes valdkondades:
Hooned.
Peahoone.
Viljandi Kultuurikolledž kolis aadressil Posti tänav 1 / Tallinna tänav 16 asuvasse hoonesse 1997. aastal. Aastatel 1852–1868 Karula mõisnike von Helmersenide ehitatud kahekorruseline hoone on nimetatud arhitektuurimälestiseks. 21. sajandi alguses ehitati juurde modernsem majaosa. Peahoones asuvad lisaks üldistele loenguruumidele eriotstarbelised õpperuumid: tantsuklassid, mitmeotstarbeline "black-box"'i tüüpi saal ja loovettevõtluskeskus CAMP. Eesti NSV ajal oli hoone alates 1940. aastast NSV Liidu sõjaväe valduses.
Muusikamaja.
2005. aasta detsembris avati muusikamaja (Carl Robert Jakobsoni tänav 14), kus asub terve muusika õppekava: helitehnoloogia, pärimus-, rütmi- ja koolimuusika erialad. Kultuuriakadeemia muusikamaja on tähtis mitte ainult akadeemiale, vaid ka linnale. Renoveeritud hoone asub linna südames nagu ka akadeemia peahoone. Kultuurikvartali idee "Kultuur keset linna" on realiseerumas: kõrvalhoones asub Viljandi Muusikakool ning läheduses vana Ugala teatrimaja / Koidu seltsimaja hoone.
Maja on ehitatud 1888. aastal historitsistlikus stiilis kahekorruseliseks kivist elamuks, mis kuulus alulViljandi kreisiülema abile parun von Wolffile. 1917. aastal asus hoones Viljandi Sõja-Revolutsioonikomitee. Hiljem asus hoones Sakala Partisanide Pataljoni staap ja Eesti NSV ajal kasutati seda sõjakomissariaadina. Pärast riigi taasiseseisvumist asus hoones Riigikaitse Viljandimaa osakond. Ajaloomälestisena on see kaitse all 1964. aastast.
Vilma maja.
Kultuuriakadeemia soetas endise Viljandi leivatehase hooned 2012. aasta mais. Vilmaks kutsutav maja asub peamajast mõnesaja meetri kaugusel, Viljandi turu läheduses, aadressil Turu tänav 7.
Vilma õppehoones asuvad "white box", sepikoda, villakoda, palgikoda, multimeediakeskus ja auditooriumid.