Riia Püha Peetri kirik

Riia Püha Peetri kirik (läti keeles "Rīgas Svētā Pētera baznīca") on luteri usu kirik Lätis Riia vanalinnas. Kirik on ühtlasi Riia üks sümboleid ja linna üks külastatavamaid vaatamisväärsusi. 
Kirikut on esimest korda mainitud 1209. aastal ja seega on see linna vanim pühakoda. Kooriosa laiendati aastatel 1406–1409, 30 meetri kõrgusele, Peetri kiriku ehitus viidi lõpule torni lisamisega 1491. aastal. 
Reformatsioon Liivimaal algas Peetri kirikus, kus oli jutlustaja Andreas Knopken, Peetri kirikust sai Liivimaal alates 1522. aastast Riia reformatsiooniliikumise keskus. 
Kiriku rekonstrueerimine toimus 17. sajandi lõpupoole, mil läänefassaad ja portaalid uuendati barokkstiilis. Samal ajal uuendati kirikutorni ja suurendati selle kõrgus 64,5 meetrini. Aastate jooksul sai torn kolm korda rängalt kannatada: see varises kokku 1666. aastal ja ehitati uuesti üles, kuid 1677. aastal hävitas linna tulekahju ka selle uue hoone. Riia Püha Peetri kiriku (saksa k. "St. Petri in Riga") tornikiivril olev kuldne kukk on Riia sümbol. 
Peetri kirik oli keskajal Riia kihelkonnakirik ja saksa luterliku koguduse peakirik kuni baltisakslaste ümberasumiseni 1939. aastal. Kirikuhoone hävis Teise maailmasõja ajal 1941. aastal 29. juunil, kuid kirik taastati nõukogude ajal aastatel 1967–1983. 1973. aastal valminud torni paigaldati elektriline lift, mis viib külastajad 72 meetri kõrgusele teisele galeriile. Hoones paigaldati taas 51 meetri kõrgusele tornikell, mis sarnaneb eelmise, 1746. aastast pärit kellaga ja mängib iga kolme tunni järel läti rahvaviisi.
2022. aastal anti kirik üle Läti Evangeelse Luterliku Kiriku (LELK) ja saksa Peetri koguduse toetatud sihtasutusele.
Arhitektuur.
Arhitektuuriliselt on kirik ehitatud gooti ja varajase baroki stiilis. Kirikus eksponeeritakse samuti Roland’i rüütli skulptuuri, kes oli varem Riia raekoja platsil.
Kiriku kõrgus on 123,5 m. Enne Riia teletorni (368,5 m) valmimist 1985. aastal oli kirik linna kõrgeim hoone.
Vaatamisväärsused.
Riia Peetri kirikus asuvad reformaator Andreas Knöpkeni hauakivi, messingist suur küünlajalg 1596. aastast, Riia bürgermeister Adam Hinrich Schwartzi (1678–1762) vappepitaaf, Riia raehärra Wilhelm Barclay de Tolly (1675–1735) vappepitaaf, Conrad von Lindensterni (1675–1752) vappepitaaf, bürgermeister Georg Raesi (1680–1745) vappepitaaf, bürgermeister Johann Valentin Holsti (1711–1772) vappepitaaf, raehärra Johann Holländeri (1669–1732) vappepitaaf, bürgermeister Melchior von Wiedau (1679–1735) vappepitaaf, Liivimaa õuekohtu assessori Johann von Brevern (1695–1735) vappepitaaf, raehärra Samuel Fellmanni (1687–1748) vappepitaaf, bürgermeister Johann Grote (1654–1732) vappepitaaf, bürgermeister Georg Berensi (1684−1753) vappepitaaf, raehärra Johann Heinrich Hasti (1706-1788) vappepitaaf. Riia raehärra Johann (Hans) Benckendorffi (maetud 1615) hauakivi, 1605. aasta Salaspilsi lahingus hukkunud Franz Ringenbergi hauakivi, Claus Kempe küünlajalg 1682, Tilmann von Huikelhoveni (1636–1707) hauakivi, ülempastor Dolmani (surn. 1656) epitaaf, Georg von Dunte ja Anna von Dreylingi hauakivi, Liivimaa õuekohtu asepresidendi, Venemaa justiitskolleegiumi asepresidendi, Liivimaa maanõuniku Hermann von Brevern (1663–1721) hauatähis, Riia raehärra Eberhard Bulmerincqi (1686−1745) hauatähis, bürgermeister Johann von Schultzeni (1676−1746) hauatähis, raehärra August von Nisseni (1693−1761) hauatähis, raehärra ja Ķieģeļi, Lēdurga, Ajaži, Krüdenershofi mõisa pärushärra Dietrich von Zimmermanni (1681−1740) hauatähis, rentmeister Conrad von Lindensterni (1675–1753) hauatähis, raehärra Michael Schilderi (1698−1755) hauatähis, raehärra Matthias Ulrich Poorteni (1698−1775) hauatähis, ülemfoogt Melchior von Caspari (1686–1742) hauatähis, bürgermeister Andreas Gothani (1681−1757) hauatähis, bürgermeister Gotthard von Vegesacki (1686−1774) hauatähis, raehärra Georg Gottfried Brockhauseni (1701−1752) hauatähis, bürgermeister Peter Schievelbeini (1687−1771) hauatähis, bürgermeister Liborius Depkini (1716−1782) hauatähis. Von Fischeri (1736), von Rautenfeldi (1772), "Blau Bürger-Companie" (1743), von Langerhansenite (1747), Tilmann von Huikelhoveni (1761), Hollanderide (1744) hauakamber.
Riia Püha Peetri kogudus.
Peetri kiriku saksa kogudus lahkus 1939. aastal Lätist, kui baltisakslased lahkusid Lätist.