tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Louis XV

Louis XV (15. veebruar 1710 Versailles – 10. mai 1774 Versailles) oli Prantsusmaa ja Navarra kuningas 1715. aastast kuni surmani.
Louis XV sai kuningaks viieaastaselt ja tema täisealiseks saamiseni (1723. aastal) valitses regendina Louis XIV vennapoeg Orléansi hertsog Philippe II.
Riigivalitsemisest Louis XV täisealisena eriti osa ei võtnud, teda mõjutasid tugevalt tema soosikud ja armukesed (Madame de Pompadour). Ta on läinud ajalukku temale omistatud lausega: "Pärast meid tulgu või veeuputus!" Prantsusmaa oli ka tema ajal tugevaim Euroopa riik, kuid hakkas oma positsiooni aegamööda kaotama. Suurenes (valgustuse mõjul) rahulolematus feodaalkorraga. Louis XV suri rõugetesse.
Abdaalid

Abdaalid 'asendajad' (araabia keeles "abdāl", ainsus "badīl") on islami folklooris 70 (või 7) salapärast olendit, kelle ülesandeks on hoolitseda selle eest, et elu ja maailm alles püsiks.
Ainult Allah teab, kes nad on ja mis on nende salanimed. Kui üks abdaalidest sureb, määrab Allah salaja uue. 
Sufismi järgi on abdaalid 40 pühakut. Teise versiooni järgi on nad vaimud, kellel on ingellik loomus. Teised inglid ei tea, kes nad on. 
Abdaalideks nimetatakse ka mitmeid muslimite (eriti Iraani dervišite) rühmi. 
Laulude, tantsude ja muusika ning psühhedeelsete uimastitega viisid derviš-abdaalid end ekstaatilistesse seisunditesse. Enamasti liikusid nad ringi gruppidena. Nad olid peaaegu täielikult raseeritud (juuksed, habe ja kulmud) ja riietusid nahkadesse. Eriti austatud olid nad 14. ja 15. sajandil Väike-Aasias.
Afriidid

Afriidid (araabia keeles ainsuses "‘Afrīt" (عفريت), mitmuses "‘Afārīt" (عفاريت)) ehk ifriidid ehk efriidid on džinnide rühm araabia mütoloogias. Nimi tähendab 'tolm'. 
Afriidid kehastavad tule elementi. Uskumuse kohaselt peavad nad end kõige kõrgemaks tõuks, sest nad olevat "esimesena tulnud". Džinnide viiest klassist on nad tugevuselt teine. Neid peetakse kõige kurjemateks ja ohtlikumateks džinnideks. 
Afriidid on loodud tulest. Nad saavad inimeste elu nii heas kui ka halvas suunas mõjutada. Nad on sarvede, lõviküünistega ja eeslikapjatega allmaailmadeemonid (Koraan, 27. suura 39). Sellistena nad ilmuvad mõnikord kõrbekeeristormides.
Inimesed on leidnud viisi, kuidas neid maagia abil enda teenistusse rakendada. Oma uhkuse tõttu täidavad nad inimeste korraldusi vastumeelselt ning iroonilise ja pahatahtliku hoiakuga, püüdes võimaluse korral mitte teha seda, mida tegelikult soovitakse. 
Nad esinevad end sageli üliinimlikult kaunite ja tugevate muskliliste noorte meeste kujul, kellega on väga keeruline tegemist teha. 
Rahvausundis peetakse afriite ka kättemaksuvaimudeks, kes karistavad mõrtsukaid ja muid kurjategijaid. Afriiti peetakse ka mõrvatu vaimuks, kes naaseb surnuteriigist, et mõrtsukale kätte maksta. Ta ilmub suitsusambana mõrvapaigas. Afriitideks võisid saada ka korralikult matmata jäänud inimesed. 
Afriite peetakse üldiselt pahatahtlikeks. Ühes hadiidis öeldakse nii: "Allahi saadik [ Muhammad ] ütles: "Eile hakkas üks ifriit džinnide seast mind kiusama, et minu palvet katkestama. Aga Allah lubas mul tema üle võimu saada ja ma kägistasin ta, ma tahtsin siduda ta mošeesamba külge, et te hommikul kõik teda näha saaksite.""
Mati Unt

Mati Unt (1. jaanuar 1944 Linnamäe küla, Voore vald, Tartumaa – 22. august 2005 Tallinn) oli eesti kirjanik ja teatrilavastaja.
Unt õppis 1951–1958 Leedimäe koolis, lõpetas 1962. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.
Ta töötas aastatel 1966–1972 Vanemuise teatris ning 1975–1981 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kirjandusala juhatajana, 1981–1991 Noorsooteatris lavastajana, aastatel 1992–2003 töötas Draamateatris lavastajana, pärast seda jäi vabakutseliseks. 2005. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.
Mati Undi looming hõlmab üle 15 romaani ja jutustuse, üle 10 näidendi ja dramatiseeringu, filmistsenaariume, esseistikat ja sadakond teatrilavastust.
1980. aastal kirjutas ta alla 40 kirjale. Maetud Tallinna Metsakalmistule, teatrirahva kvartalisse.
Kadriorus Koidula tänaval on Mati Undi kodumajas avatud Mati Undi muuseum, Kadrioru pargis asub ka Mati Undi nimeline mälestuspink.
Lavastused.
Vanemuise teatris
Noorsooteatris
Eesti Draamateatris
Soome Rahvusteatris
Endla teatris
Von Krahli teatris
Rakvere teatris
Vanalinnastuudios
Sadamateatris
Isiklikku.
Aastatel 1965–1968 oli ta abielus ajakirjanik Ela Tomsoniga ja 1968–1982 näitleja Mare Puusepaga. Ta elas aastaid koos näitleja Kersti Kreismanniga. Tema viimane abikaasa oli Lii Unt.
Mati Undil on poeg Indrek (sündinud 1969), kes on abielus olnud Pille Mineviga.
1415

1415. aasta (MCDXV) oli 15. sajandi 15. aasta.
Abdal

Abdal on avaari, tsahhi ja dargi mütoloogias jahijumal, kaukaasia kaljukitsede, metskitsede ja põtrade kaitsja. Laki mütoloogias vastab talle Avdal. 
Abdali on seostatud gruusia jahijumalanna Daliga, keda Dagestani mägilased on arvatavasti austanud. On arvatud, et ta on muutunud meesjumalaks. 
Kui Abdal ilmub jahimehele valge karu või valge inimese kujul, tähendab see jahimehele ebaõnne. Abdal karistab karmilt jahipiiranguid rikkunud jahimeest.
Kui jaht õnnestus, ohverdati Abdalile tapetud looma süda ja maks. Luud jäeti alles ning neid ei põletatud, sest usuti, et Abdal taaselustab looma luude järgi. 
Abdal võtab raseda naise üsast sündimata lapse välja, et teha ta kaukaasia kaljukitsede karjaseks. 
Tsahuri mütoloogia.
Abdal hoolitseb metsloomade eest ning karjatab ja lüpsab neid.
Avdal

Avdal on laki mütoloogias jahijumal, kes vastab mõningate teiste Dagestani rahvaste jahijumalale Abdalile. 
Kui enne jahti ei ole Avdali poole palvetatud, siis ei lase Avdal looma tappa, tõrjudes nooled või kuulid kepiga tagasi.
Eduard Uspenski

Eduard Nikolajevitš Uspenski (vene keeles "Эдуард Николаевич Успенский"; 22. detsember 1937 Jegorjevsk – 14. august 2018 Moskva) oli vene lastekirjanik. Tema tuntumate tegelaste hulgas on ka Eestis armastatud Onu Teodor, krokodill Gena, Potsataja ja Kübaramoor.
Uspenski õppis inseneriks, kuid pärast ülikooli lõpetamist asus ta elatist teenima hoopis animafilmide stsenaariume kirjutades. Peale lasteraamatute kirjutas ta ka näidendeid ning avaldas luulet.
Teosed.
Eesti keeles ilmunud:
Peter Ustinov

Sir Peter Alexander Ustinov (16. aprill 1921 – 28. märts 2004 Šveits) oli vene päritolu Briti näitleja, kirjanik ja režissöör.
Peter Ustinov oli prantsuse päritolu kunstnikust ema ja vene päritolu ajakirjanikust isa ainus poeg. Ta õppis mainekas Westminsteri koolis, kuid ei sallinud seda ja lahkus sealt 16-aastaselt. Seejärel sai näitlejakoolitust Londoni Teatristuudios.
Filmikarjäär.
Peter Ustinovi 60-aastasse filmikarjääri mahtus kümneid rolle alates imperaator Nerost ja lõpetades Agatha Christie loodud Belgia detektiivi Hercule Poirot'ga.
Ta võitis kaks kõrvalosatäitja-Oscarit rollide eest filmides "Spartacus" (1960) ja "Topkapi" (1964) ning oli veel paaril korral nomineeritute hulgas.
Ustinov sai muude auhindade seas telesarjades mängimise eest mitu Emmyt ja Grammy.
Linn Ullmann

Linn Ullmann (täisnimega Karin Beate Ullman; sündinud 9. augustil 1966 Oslos) on norra kirjanik, ajakirjanik ja kirjanduskriitik.
Linn Ullmann õppis New Yorgi ülikoolis inglise kirjandust. 2006. aasta veebruari seisuga töötab ta ajalehes Aftenposten, enne seda oli ta päevalehe Dagbladet ajakirjanik.
Linn Ullmann on Norra filminäitleja Liv Ullmanni ja Rootsi režissööri Ingmar Bergmani tütar.
Ta on abielus luuletaja Niels Fredrik Dahliga.
Globaliseerumine

Globaliseerumine ehk üleilmastumine on protsess, mida iseloomustavad kasvav rahvusvaheline kaubandus ja tihenev kultuurivahetus, mis muudavad maailma majanduse ja ühiskonna üheks globaalseks külaks. 
Globaliseerumist on defineeritud mitmeti. Majanduse kontekstis seostatakse seda mõistet eelkõige vabakaubandusest tulenevate nähtustega. Üleilmastumise tõukejõuks on muutused tehnoloogias, eelkõige transpordi ja kommunikatsiooni areng.
Globaliseerimist peetakse pigem tänapäeva nähtuseks, kuid osad autorid on pakkunud selle algusajaks 4.–7. sajandit, kui algas "usundite globaliseerumine" ehk kristluse ja islami levik. Samuti on esimesi globaliseerumise nähteid tähendatud juba varem Rooma riigis. Uusajal algas üleilmastumine 19. sajandi lõpul.
Majanduslik globaliseerumine.
Majanduslikul tasandil tähistab see ajaloolist protsessi, mis on tekkinud innovatsiooni ja tehnoloogiliste edusammude tulemusena. Selle all mõeldakse riikide majanduste omavahelist lõimumist. Vahel on selle all mõeldud ka inimeste (tööjõud) ja teadmiste (tehnoloogia) liikumist üle riikide piiride.
Globaliseerumise mõõtmine.
Riikide globaliseerumise astet on püütud mõõta erinevate indeksite abil. Nendeks on KOF Index of Globalization ja Enabling Trade Index (ETI). 2013. aastal oli Belgia KOF-i üldindeksis esikohal, kuid majandusliku globaliseerumise osas oli esikohal Singapur. 2010. aasta seisuga oli Singapur ETI-s esikohal.
Kultuuriline globaliseerumine.
Kultuuri tasandil on seda mõistet seostatud Ameerika Ühendriikide kultuurilise mõju laienemisega maailmas.
Globaliseerumise kriitika.
Globaliseerumist on kritiseeritud kultuurilise mitmekesisuse vähenemise pärast. 2004. aastal kirjutas Eesti ajakirjanik Neeme Raud, et "kaupluse- ja restoranikettide pealetung on hävitamas kohalikku eripära ja muutmas maailma linnu üksteisele üha sarnasemateks kloonideks". 2010. aastal ütles Ravimiameti peadirektor Kristin Raudsepp, et globaliseerumine ravimitootmises toob endaga kaasa võltsitud ravimite kiire leviku, musta turu tungi legaalsesse kaubandusse, ravimitootmise väikseimagi eksimuse, näiteks kvaliteedidefekti kiire jõudmise patsiendini ja patsientide lihtsustunud võimalused saada ravimeid ükskõik millisest maailma nurgast. Maailma üks tuntud globaliseerumise kriitikuid on Kalle Lasn.
‘Abd Allāh ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

‘Abd Allāh ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd ( عبد الله بن عبد العزيز آل سعود ; 1. august 1924 Er-Rijad – 23. jaanuar 2015 Er-Rijad) oli Saudi Araabia kuningas alates 1. augustist 2005 kuni surmani. Ta tõusis troonile, kui tema poolvend kuningas Fahd suri. Ta oli oma eluajal vanim valitsev monarh.
Abdullah oli Saudi dünastia rajaja kuningas Abdul Aziz ibn Saudi 15. poeg 37 pojast. Ka kõik ülejäänud pärast tolle surma 1953 valitsenud kuningad on olnud ibn Saudi pojad. Ta sai kodukoolituse valitud usuteadlaste ja haritlaste juhtimisel, veetis suure osa noorpõlvest kõrbes, kus lõi tihedad sidemed beduiini hõimupealikega. Hiljem oli ta Meka kuberner ja alates 1963 juhatas 40 000-mehelist Saudi Araabia rahvuskaarti, mis värvatakse tähtsamatest hõimudest ja toimib armee vastukaaluna.
Pärast kuningas Faisali mõrvamist Kairos 1975 sai Abdullah teiseks asepeaministriks ning pärast poolvenna kuningas Khalidi surma 1982 kroonprintsiks ja esimeseks asepeaministriks.
Abdullah sai regendiks juba siis, kui Fahdil oli 29. novembril 1995 tõsine rabandus. Pärast seda oli suur osa võimust Abdullah' käes, kuna vend ei taastunud rabandusest täielikult.
Fayşal ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

Fayşal ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd (1906 Er-Rijad – 25. märts 1975) oli Saudi Araabia kuningas aastatel 1964–1975. Ta sai võimule pärast oma poolvenna Sa‘ūd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūdi kukutamist ning oli üks põhifiguure naftahindade tõstmise taga 1970. aastate alguses.
Faisal oli üks Saudi dünastia rajaja kuningas Abd al-Aziz ibn Saudi 43 pojast. Faisal võitles isa kõrval ja saavutas 1925 võidu Lääne-Araabia piirkonna Hidžazi valitseja Hussein bin Ali vägede üle. Faisal nimetati 1932 Hidžazi asevalitsejaks ning 1940 Saudi Araabia välisministriks. Kui vanem poolvend Saud sai 1953 kuningaks, kuulutati Faisal kroonprintsiks ja ta jätkas algul välisministrina, 1958–1960 ja alates 1962 oli ta peaminister. Ta pooldas järkjärgulist moderniseerumist ja läänestamist. 1960. aastatel sattus ta vastuollu konservatiivsema Saudiga, keda 1964 sunniti loobuma troonist Faisali kasuks.
Faisal valitses ilma peaministrita ja koostas eduka majanduse moderniseerimise programmi. Selleks kasutas ta Saudi Araabia suuri naftasissetulekuid, mis kasvasid 334 miljonilt dollarilt 1960. aastal 22,5 miljardini 1974 (pärast naftahindade neljakordistumist 1973–1974). Ta kehtestas helde sotsiaalhoolekande süsteemi, mis hõlmas tasuta arstiabi ja keskkoolihariduse ning toiduainete, vee, kütuse, elektrienergia ja üüri subsideerimise. Tema eestvõttel kaotati orjus ja muudele araabia maadele anti rahalist abi võitluses Iisraeli vastu.
1975. aastal mõrvas Faisali tema vennapoeg prints Museid. Täpset põhjust pole avalikustatud, kuid mõrvar kuulutati nõrgamõistuslikuks ning hukati samal aastal. Trooni päris Faisali poolvend Khalid.
‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

`Abd al-`Azīz bin Abdul Rahman bin Faisal bin Turki bin Abdullah bin Saud bin Abdul Aziz bin Muhammad as-Sa`ud, tuntud ka Ibn Saudina (15. jaanuar 1875 Ar-Riyāḑ – 9. november 1953), oli Saudi Araabia esimene kuningas aastatel 1932–1953. Ta rajas Saudi Araabia kuningriigi võitluses teiste Araabia poolsaare kõrberiikidega, varem oli ta valitsenud Najdi (Nedždi), mille valitsejaks sai ta 1902. aastal.
Vaen brittide toetanud Al-Ḩijāzi poliitilise ja usulise valitseja Ḩusayn ibn ‘Alī vastu sundis teda eemale jääma araablaste ülestõusust I maailmasõjas, milles osalesid Ḩusayn ja Faisal I. Ent I maailmasõja järel laiendas Ibn Saud vahhabiitide usulahu abil oma valdused Punase mere rannikuni, hõivas Jiddah' ning muslimite pühad linnad Meka ja Medina (mis ajas rikkaliku sissetuleku palverändajate teenindamisest). 1921. aastaks oli kogu Kesk-Araabia allutatud Ibn Saudi võimule ja 1924. aastal tungis ta edukalt Al-Ḩijāzi, purustades Ḩusayn ibn ‘Alī, kes oli 1919. aastal kuulutatud enda kõigi araabia maade kuningaks. Jaanuaris 1926 kuulutati Ibn Saud Al-Ḩijāzi ja Najdi kuningaks, 1927. aastast eksisteeris kaksikmonarhiana Najdi ja Al-Ḩijāz Kuningriik, mis 1932 ühendati ja siis nimetati need territooriumid Saudi Araabia Kuningriigiks. 1934. aastal ründasid Saudi relvajõud Jeemenit ja hõivasid territooriume lõunas, kaasa arvatud Najrani ja Jīzāni linna.
1939. aastal avastati Araabia poolsaarel nafta, naftakontsessioonid anti Briti ja USA kompaniidele ja eksport algas 1946. aastal. Esimese naftabuumi ajal 1947–1952 muudeti endine karjuskuningriik moderniseeruvaks riigiks, kus naftatulem kasvas 10 miljonilt 212 miljoni dollarini aastas. II maailmasõja ajal oli Ibn Saud jäänud neutraalseks, kuid soosinud Ühendkuningriiki ja USA-d. 1945. aastal asutas ta Araabia Liiga, et etendada araablaste ühtsust.
Ibn Saudi isa oli Nedždi sultan Faisal, kelle pealinnas Er-Rijadis ta sündis. Al-Saudi perekond oli domineerinud Kesk-Araabia poliitikas alates 18. sajandi keskpaigast, mil temast sai vahhabiitide fundamentalistliku islamiseksti lipukandja. 1891. aastal hõivas Er-Rijadi rivaalitsev Põhja-Araabia Rašiidide dünastia ja Ibn Saud sunniti minema koos isaga pagulusse. Isa loobus troonist poja kasuks, kes kasvatati üles Kuveidis. 1902. aastal vallutas Ibn Saud ülestõusnud beduiinide abil Er-Rijadi tagasi ja taastas oma kuningriigi. 1914. aastal kontrollis ta juba suurt osa endistest Osmanite riigi valdustest Pärsia lahe ääres ja 1915 tunnustasid britid teda Hasa (Ida-Araabia) ja Nedždi emiirina.
Perekond.
Ibn Saud oli klassikaline araabia hõimupealik, kes ühitas oma sõjalise tubliduse suure arvu naiste ja lastega. Ta juhtis maad nagu perekonnariiki, abiks 43 poega. Vanim poeg Saud nimetati 1933 kroonprintsiks ja sai Ibn Saudi surres 1953 kuningaks. Teine poeg Faisal oli Saudi Araabia välisminister.
Kuningal oli 16 naist ja neil sündis 53 last:
Saudi Araabia kuningas

Saudi Araabia kuningas on Saudi Araabia kuningriigi valitseja.
Kuninga tiitel võeti kasutusele 1932. aastal, kui riik loodi.
Kuningal on absoluutne võim ning traditsiooniliselt on enamik võtmepositsioonidest kas tema või kroonprintsi käes.
Kuningriigi rajaja Ibn Saud nimetas 1933. aastal oma vanima poja kroonprintsiks ja viimane sai Ibn Saudi surres 1953. aastal uueks kuningaks. Ta kukutati aga 1964. aastal oma perekonna poolt, kuna tema poolvennad kartsid, et Sa‘ūd jagab võimu laiali oma poegade vahel ning jätab nemad võimust ilma. Nii kujunes traditsiooniks, et trooni ei päri mitte eelmise kuninga poeg, vaid tolle vend, kes on ühtlasi esimese kuninga Ibn Saudi poeg. See traditsioon aga kaob peagi, sest Ibn Saudi elusolevad pojad liginevad kõik 80-le või on selle vanuse ületanud ning praegune kuningas on nimetanud uueks kroonprintsiks oma poja.
Maapäev

Maapäev (saksa keeles "Landtag") on nimetus, mida on ajaloo jooksul kandnud erinevad esinduskogud saksa keeleruumis.
Ruprecht (Saksa kuningas)

Ruprecht (1352–1410) oli Wittelsbachi dünastiast pärinev Saksa kuningas 1400–1410. Ta oli 1398–1410 Ruprecht III nime all Pfalzi kuurvürst, pärinedes Wittelsbachide vanemast liinist.
Ruprecht sai Saksa kuningaks pärast kuningas Wenzeli troonilt tõukamist, kuid temast ei saanud kunagi Saksa-Rooma keisrit. 
Perekond ja lapsed.
Ta abiellus 27. juunil 1374 Ambergis Elisabeth von Hohenzollern-Nürnbergiga, Nürnbergi linnakrahvi Friedrich V ja Elisabeth von Meißeni tütrega.
Nad said järgmised lapsed:
Wenzel (Saksa kuningas)

Wenzel (26. veebruar 1361 – 16. august 1419) oli Luksemburgi dünastiast pärit Saksa kuningas 1378–1400 ja Böömimaa kuningas (Wenceslaus IV või Václav IV, mõnikord hüüti ka "Joodikuks") 1378. aastast kuni surmani. Ta oli keiser Karl IV poeg ja keiser Sigismundi vend. 
Wenzeli isa Karl IV üritas Luksemburgi dünastiast Brandenburgi markkrahvkonda oma suguvõsa valdusse saada. Brandenburgi kuurvürstikoht oleks Luksemburgidel, kellele kuulus juba Böömi kuurvürsti positsioon, aidanud kindlustada Saksa-Rooma riigi keisriksvalimist. 1373. aastal ostis Karl IV Otto V-lt 500 000 kuldna eest Brandenburgi margi. Markkrahviks määras ta oma alaealise poja Wenzeli, kelle nimel ta ise valitsema asus.
Wenzel püüdis saada ka Saksa-Rooma keisriks, kuid see ei õnnestunud. Lõpuks kukutati ta rahulolematute Saksa vürstide poolt, kuna ta oli olnud liiga järeleandlik suhetes Prantsuse kuninga Charles VI-ga ning pööranud Böömimaa asjadele rohkem tähelepanu kui Saksamaale. Seetõttu eemaldati ta Saksa-Rooma valitseja troonilt, ehkki ta ise ei tunnistanud kunagi oma järglase Ruprechti troonile saamist. 
1410. aastal loobus ta ametlikult kuningatiitlist oma venna Sigismundi kasuks. Böömimaal oli ta pidevas tülis aadlikega ning vastustas ka Jan Husi tegevust. Seetõttu sattus ta pärast viimase põletamist üha suurematesse vastuoludesse tšehhidega, millest tema surma järel kasvasid välja hussiitide sõjad.
Adolf (Saksa kuningas)

Adolf Nassaust (umbes 1255 – 2. juuli 1298 Göllheim) oli Saksa kuningas 5. maist 1292 – 23. juunini 1298. Ta on ainus Saksa kuningas, kes on ametist tagandatud, kui arvestamata jätta need, kes hulluks läksid või kelle paavst kirikuvande alla pani.
Adolf oli Nassau krahv 1276. aastast kuni surmani. Ta päris Nassau krahvkonna trooni oma isalt Walram II-lt ning pärandas selle oma poegadele Gerlach I-le ja Walram III-le. Kuid pärast Saksa kuningaks valimist viibis Adolf Nassaus harva.
Adolf rääkis saksa, prantsuse ja ladina keelt – viimane ei olnud tollal kuigi levinud.
Adolf pärines mõjutust väikeaadlisuguvõsast ja tal endalgi oli väga vähe võimu. Kuurvürstid valisid ta seetõttu, et saada riigile võimalikult nõrka valitsejat, samal põhjusel, miks omal ajal oli valitud Rudolf von Habsburg, ja seekord ei pidanud nad pettuma. Adolf ei suutnud tõepoolest Saksa kuningana eriti midagi saavutada, kaasa arvatud Saksa-Rooma riigi keisriks kroonimist. Lõpuks valisid Saksa vürstid endale uue kuninga: Albrecht von Habsburgi. Adolf ei nõustunud sellega, kuid langes Göllheimi lahingus Albrechti vastu, nii et viimane võis Saksa troonile asuda. Albrecht olevat Adolfi sealjures isiklikult hobuse seljast maha lükanud ja seejärel noaga tapnud.
Adolf abiellus 1270 Limburgi krahvi tütre Imagina von Isenburg-Limburgiga. Abielust sündis 8 last, kellest 4 said täiskasvanuks: Adolfi järeltulijad Nassau krahvkonna juhtidena Gerlach I ja Walram III, Klarenthali kloostri abtiss Adelheid ja Mechthilde (Mechthildis), kes abiellus Baieri hertsogi Rudolf I Lobisejaga.
Ford

Ford on ingliskeelne sõna, mis märgib koolmekohta või ka nire.
Ford on Ford Motor Company lühendatud nimi.
Otepää vald (1999)

Otepää vald oli vald Kirde-Valgamaal. Piirnes põhjas Palupera vallaga, kirdes Põlvamaa Valgjärve vallaga, idas Põlvamaa Kanepi vallaga, lõunas Võrumaa Urvaste vallaga, edelas Valgamaa Sangaste vallaga ja läänes sama maakonna Puka vallaga.
Vallavanem oli 2017. aastani Kalev Laul.
Ajalugu.
Vald moodustati 1999. aastal Otepää linna ja Pühajärve valla ühinemisel. 2017. aastal moodustati Otepää ja Sangaste valla ning Palupera ja Puka valla osade ühinemisel uus Otepää vald.
Asustus.
Otepää vallas olid Otepää linn ja 21 küla. 1. jaanuari 2004 seisuga oli Otepää vallas 4329 elanikku, neist mehi 2038 (47%) ja naisi 2291 (53%).
Valla külad olid Arula, Ilmjärve, Kassiratta, Kastolatsi, Kaurutootsi, Koigu, Kääriku, Mägestiku, Mäha, Märdi, Nüpli, Otepää küla, Pedajamäe, Pilkuse, Pühajärve, Raudsepa, Sihva, Truuta, Tõutsi, Vana-Otepää ja Vidrike.
Loodus.
Paiknes Otepää kõrgustikul. Valla alale jäi mitu kõrgendikku nagu näiteks Väike Munamägi ja Harimägi, ala järvedest on tuntuim Pühajärv.
Valgamaa

Valgamaa on ajalooline maakond, mis paiknes Liivimaa kubermangus, enamjaolt praeguse Läti aladel ja oli valdavalt lätikeelne. Vaid Valga linn koos lähiümbrusega ning mõned väikesed alad Sooru ja Paju ümbruskonnas kuuluvad praegu Eestile (olid 20. sajandi alguses eesti-läti segaasustusega).
Valga kreis.
Valga maakond (ehk Valga kreis) (saksa keeles "Walksche Kreis"; vene keeles "Валкский уезд", läti keeles "Valkas apriņķis") moodustati 3. juulil 1783. aastal Katariina II otsusega Riia ja Võnnu/Cēsise kreisi osadest. Maakonna 11 kihelkonnast 9 asus täies mahus Läti alal. Vaid kahe kihelkonna – Luke ja Härgmäe – väikesed tükid ulatusid praegusele Eesti alale.
Valgamaa 11 kihelkonda olid järgmised:
Valga maakond.
Eesti ja Läti iseseisvumise järel, 1920. aastal, mil piir Eesti ja Läti rahvusriikide vahel oli kindlaks määratud, loodi 6. septembril Eesti poolele praktiliselt uus Valga maakond. Vaid Valga linn koos tühise ümbrusega pärines selles vanast, peamiselt lätikeelsest Valga maakonnast. Ülejäänud maakond moodustati Tartumaa, Viljandimaa ja Võrumaa Valga-lähedastest osadest (Sangaste kihelkond, Helme kihelkond, Karula kihelkond jt).
Valga rajoon.
Valga maakond kaotati 1950. aastal, kui Eesti haldusjaotuse üksusteks said rajoonid. Praeguse Valga maakonna piirid erinevad ka 1920. aastate piiridest.
Heinrich VII (Saksa-Rooma keiser)

Heinrich VII (umbes 1275 – 1313) oli esimene Luksemburgi dünastiast pärinev Saksamaa kuningas 1308–1313, alates 1312 ka Saksa-Rooma keiser, esimene pärast Friedrich II, kes oli surnud 58 aastat tagasi. 
Tema poeg Johann von Luksemburg sai 1310 Böömi kuningaks (1310–1346), tolle pojast Karlist sai aga nii Böömi kuningas kui ka Saksa-Rooma keiser (1346–1378) Karl IV.
Heinrich püüdis taastada keisri tugevat võimu, taasalustades ka võitlust paavstidega. 1313. aastal viibis ta parajasti Itaalias, kus oli minemas karistama oma vasalli, Napoli kuningat, kui ta ootamatult suri.
Ludwig IV (Saksa-Rooma keiser)

Ludwig IV (ka Ludwig Baierist; 1282 – 11. oktoober 1347) oli Wittelsbachi dünastiast pärinev Saksa kuningas alates 1314, alates 1328 ka Saksa-Rooma keiser. Alates 1294 oli ta ka Ülem-Baieri hertsog.
Tema ajal jätkusid nii riigisisesed segadused, peale keiser Heinrich VII surma kandideeris tema vastasena ka Saksa-Rooma riigi valitsejaks Friedrich III ning ka probleemid paavstide ja vastupaavstidega. 
1316. aastal pidi Ludwig enda kaasvalitsejaks määrama Habsburgide soost Friedrich III Ilusa, kes reaalselt aga võimu ei saanud (oli Saksa kuningas Friedrich III-na 1328–1330). 1328. aastal lasi Ludwig end Roomas ühel senaatoril keisriks kroonida, seejärel pani ta seal võimule vastupaavst Nicolaus V, kuid too kukutati varsti pärast keisri lahkumist linnast. 
Elu lõpul tahtsid mõned Saksa vürstid Ludwigit asendada Luksemburgi dünastiasse kuuluva Karl IV-ga, kes valiti 1346 Saksa kuningaks. 
Ludwig suutis oma valitsusajal ühendada Baieri hertsogkonna, mis varem oli jagunenud laiali mitme Wittelsbachi suguvõsa haru vahel.
Järglased.
Ludwig oli abielus 2 korda: Sileesia Głogówi Beatrixi ja Hainaut' krahvinna Margarethega.
Friedrich III (Saksa kuningas)

Friedrich III Ilus (1286 või 1289 – 13. jaanuar 1330) oli Habsburgide dünastiasse kuuluv Saksa kuningas 1326–1330 ja Austria hertsog 1308–1330.
Ta oli hilisema keisri Ludwig IV sõber, kuid sattus peale keiser Heinrich VII surma tollega konflikti ning kandideeris tema vastasena Saksa-Rooma valitsejaks. Lõpuks valiti kuningaks Ludwig, kuid Friedrich seda ei tunnistanud ning jätkas temaga sõda. 1322. aastal sai ta lüüa ning võeti Ludwigi poolt vangi. 1325 vabanes ta vangist, kuid saabus Saksa kuninga juurde Münchenisse siiski vangina, austades oma vannet tollele. Seepeale otsustas Ludwig oma sõpruse temaga taastada ning teha ta oma kaasvalitsejaks. 1326. aastal sõlmitud leppe kohaselt pidi Friedrichist saama Saksa kuningas ja Ludwigist Saksa-Rooma keiser. Tegelikult loobus Friedrich aga kohe oma võimust Saksa-Rooma riigi üle ning tegutses 4 oma viimast eluaastat peamiselt Austria valitsejana (tema sealne kaasvalitseja, vend Leopold, suri 1326. aastal).
Victoria

Victoria tähendab kõige sagedamini järgmist:
Victoria võib tähendada veel järgmist:
Inimesed:
Kohad:
Muu:
Lanzelin

Lanzelin (ka Landolt, võib-olla Kanzelin; surnud augustis 991) oli Švaabimaa aadlik, kes nimetas end Altenburgi, Thurgau ja Klettgau krahviks. Ta oli oletatavasti Guntram Rikka poeg ja Habsburgi linnuse rajanud Radboti isa, seega üks Habsburgide esivanemaid. 
Lanzelini abikaasa oli kas Thurgau Luitgard või Nellenburgi Liutgard ehk Lütgard. Ta oli arvatavasti TRhurgau krahvi Eberhard III tütar. Võimalik, et Lanzelin vallutas Aargau alad, kuhu tema poeg Radbot lasi rajada Habsburgi linnuse.
Peale Radboti oli Lanzelinil veel vähemalt kolm last:
Nikolaus

Püha Nikolaus (ka Nikolaus Myrast, püha Nikolai ja Nikolai Imetegija; 270–343) oli Ida-Rooma keisririigi Väike-Aasia poolsaare lõunaküljel asunud Lüükia provintsi Myra linna peapiiskop, kristlik pühak. 
Ajaloolisi andmeid selle pühaku elu kohta säilinud pole, seetõttu katoliku kirikus tema päeva enam ei tähistata. Legendide järgi oli ta rahumeelne, heasüdamlik ja abivalmis inimene ning tulihingeline kristluse levitaja. Oma nimegi on ta saanud sellest, et võitis piiskopina rahva enda poolele (kreeka keeles "nikao" 'võitma' + "laos" 'rahvas'). 
Eestis levis Nikolause kultus keskajal, eriti hansalinnades. Kaks korda aastas, 6. detsembril ja 9. mail, tähistatakse püha Nikolause mälestuspäeva – need on talvine nigulapäev ja kevadine nigulapäev. Õigeusu kirikus on püha Nikolaus üks armastatumaid pühakuid, olles sama tuntud kui Kristus ning neitsi Maarja. On väidetud, et Venemaal pole linna, kus ei leidu temale pühitsetud kirikut või kloostrit. 
Ta oli suur heategija: neitsite, meremeeste, vangide, kaupmeeste, pagarite ja laste kaitsja, kes jagas neile jõuluajal kingitusi. 
Püha Nikolause isik ja legendid on osaliselt olnud eeskujuks jõuluvana tegelaskuju tekkimisele (ingliskeelsetes maades "Santa Claus", mis tuleneb "Saint Nicolaus"'est).
Legend.
Ühel vaesel mehel oli kolm tütart. Ta ei saanud neile anda kaasavara ega seega neid mehele panna ja otsustas tütred lõbumajja saata, kuigi raske südamega ja selle üle kaeveldes. Nikolaus, kes asjast kuulis, viskas kolmel järjestikusel ööl aknast sisse kolm kullakotti ja päästis tüdrukud. (Lastelegendis on lõbumajaähvardus välja jäetud ning kottide asemel on kolm kuldmünti, mis tüdrukute ahju ääres kuivavate sukkade sisse kukkusid. Siit on tulnud inglise keelt kõnelevate maade jõulusukkade komme).
Talle pühitsetud kirikud Eestis.
Nikolausele on pühitsetud palju keskajal ehitatud kirikuid: Haapsalu toomkirik, linnakirikutest Niguliste kirik Tallinnas ja Pärnu Nikolai kirik, kihelkonnakirikutest Viru-Nigula, Lääne-Nigula, Põltsamaa, Kose ja Kirbla kirik.
Õigeusu kirikutest on temale pühitsetud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Kuressaare Püha Nikolai kirik, Kihnu Püha Nikolai kirik, Plaani Püha Nikolai kirik, Puutli Püha Nikolai kirik ja Võõpsu Püha Nikolai kirik; Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik ja Jaama Püha Nikolause kirik, Tallinna Nikolai kirik Vene tänaval ja Koplis Tallinna Püha Piiskop Nikolause kirik.
Vikisõnastik

Vikisõnastik (detsembrini 2009 eesti keeles "Vikisõnaraamat"; inglise keeles Wiktionary) on Wikimedia sihtasutuse projekt, mille eesmärk on luua Vikipeedia põhimõtteid järgiv ja sellega kaasas käiv vaba sõnaraamat ühes sõnaseletuste, tõlgete, häälduste, etümoloogiate ning kõige muu juurdekuuluvaga kõikvõimalike keelte tarvis.
Sõnaraamatu eestikeelne osa sai alguse 3. mail 2004 (esimene lehekülg oli "esmaspäev"). Samas mai algul loodi Vikisõnastikud kõigis keeltes, kus oli olemas ka Vikipeedia ning sellega jõudis eri keeleversioonide arv 143-ni.
2025. aasta jaanuari seisuga oli keeleversioone 171. Neist suurimad olid inglise (8,3 miljonit sisulehekülge), prantsuse (6,5 miljonit), malagassi (ligi 5 miljonit), hiina (ligi 2 miljonit), kreeka (1,5 miljonit), vene (ligi 1,4 miljonit), saksa (ligi 1,2 miljonit) ja kurdikeelne versioon (1 miljon lehekülge).
Eestikeelses versioonis täitus 100 000 artiklit 2. veebruaril 2013. 110 000 artiklit täitus 14. oktoobril 2015. 5. jaanuaril 2022 oli eestikeelses Vikisõnastikus 145 016 märksõna 1520 keeles. 16. oktoobril 2022 täitus 150 000 artiklit.
2025. aasta alguse seisuga on eestikeelne versioon sisulehekülgede arvult 33. kohal (indoneesia ja norra keelte vahel).
2024. aastal külastati Vikisõnastiku eestikeelset versiooni 6,2 miljonit korda. Ingliskeelsel versioonil oli külastusi aga ligi 1,1 miljardit.
Lita Ford

Lita Rossana Ford (sündinud 19. septembril 1958 Londonis) on ameerika heavy metali laulja, kelle hiilgeajad jäävad 1980. aastatesse.
Olles 16-aastane, liitus ansambliga "The Runaways". Peale ansambli lagunemist 1979. aastal jätkas soolokarjääriga.
Isiklikku.
Lita Ford oli abielus W.A.S.P.i liikmega Chris Holmesiga (1986–1992).
Geolingvistika

Geolingvistika on keeleteaduse haru, mis tegeleb erinevates geograafilistes piirkondades räägitavate keelte ja dialektide uurimisega.
Geolingvistikat nimetatakse vahel ka territoriaalseks lingvistikaks või keelegeograafiaks.
Aruküla Uudised

Aruküla Uudised on 2005. aastal asutatud ajaleht, mis kajastab Aruküla aleviku sündmusi ja Raasiku valla noorteelu. 
Aruküla Uudiste esimene number ilmus 16. aprillil 2005.
Ajalehe toimetus asub Aruküla raamatukogus ning tegutseb MTÜ Aruküla Kultuuriselts ringina Henri Reederi juhendamisel, toimetuse tegevust koordineerib Raasiku valla noorteliikumine Minu Eesti Noored. Lehte rahastatakse annetustest. Pärast ajalehe ilmumises kestnud pausi 2010. aasta oktoobris ilmunud numbri tiraaž oli 100 eksemplari.
Paberlehe kõrval teeb Aruküla Uudiste toimetus ka videouudiseid, mis avaldatakse lehe kanalis YouTube'is.
2007. aasta Riigikogu valimiste eel valmis toimetuses poliitiline komöödiafilm "Poliitika jõuab Arukülla", milles tegelaskujudena esinesid kohalikud kuulsused kunstnik Andrei Jegorov, mõisnik Peter von Baranoff ning sõjaeelse Eesti Vabariigi peaminister Kaarel Eenpalu, aga ka vallavanem Andre Sepp, peaminister Andrus Ansip ja Mart Laar.
Ajalugu.
2005–2009 andis lehte välja 2002. aastal loodud samanimeline noorteühendus, mis koondas Aruküla ajakirjandushuvilisi noori. Ühendus sai alguse uudistesaadete tegemisega videolindile. Esimene saade võeti linti 12. juunil 2002. 2004 hakkas noorteühendus välja andma Aruküla Põhikooli ajalehte ja 2005 kogu aleviku ajalehte Aruküla Uudised, mis ilmus kaks korda kuus. Sellal oli ajalehel kokku ligi 20 reporterit, igas lehenumbris osales neist 5–6. Kooli ajalehte anti välja 2007. aastani, aleviku ajalehe ilmumine katkes 2009. aasta märtsis.
Ühendus korraldas liikmetele ka üritusi ja võistlusi, näiteks toimus 2003–2006 igal aastal Aruküla Uudiste orienteerumisvõistlus. Talviti käidi kolmel korral koos Aruküla Uudiste suusavõistlustel. Ürituste korraldamine harvenes 2006. aastast, mil ühenduse põhitegevuseks sai aleviku lehe kirjastamine koostöös MTÜga Aruküla Kultuuriselts.
Noorteühendusel Aruküla Uudised oli oma põhikiri. Organisatsioonil oli ka oma lipp, mille värvid olid roheline, valge ja sinine. Lipu laiuse ja pikkuse suhe oli 7:11. Valge sümboliseeris sõnavabadust ja puhtust, sinine tõde ja sõltumatust ning roheline looduslähedust (Aruküla männikut) ja lootust.
Mais 2009 astus Aruküla Uudiste organisatsioon Raasiku valla vastloodud noorteliikumise Minu Eesti Noored alla. Minu Eesti Noorte toel jätkatakse 2010. aasta oktoobrist taas ajalehe Aruküla Uudised väljaandmist, püüdes sellest peale kajastada rohkem ülevallalisi teemasid.
Aruküla aasta tegija ja tegu.
2006. aastast annab Aruküla Uudiste toimetus eelmise aasta sündmuste põhjal välja Aruküla aasta tegija ja Aruküla aasta teo aunimetust.
Maarja kirik

Maarja kirik (ka Püha Neitsi Maarja kirik), inglise keeles St. Mary's Church, prantsuse keeles Église Sainte-Marie, saksa keeles Marienkirchen (ka Sankt-Marien-Kirchen), soome keeles Pyhän Marian kirkko (ka Marian kirkko, Mariankirkko või Maarian kirkko), vene keeles Церковь Святой Марии on mitme Jeesuse emale Maarjale pühitsetud kiriku nimi:
Ookeani keskahelik

Ookeani keskahelik on vulkaaniline mäeahelik, mis läbib Atlandi ja India ookeani ning Vaikse ookeani lõunaosa.
Ookeani keskaheliku kogupikkus on 84 000 km, olles seega kaugelt kõige pikem mäeahelik planeedil Maa.
Ookeani keskahelik pole mitte alati asunud ookeani keskosas. Nimetus tuleb sellest, et kõigepealt avastati ta Atlandi ookeanist, mida ta tõepoolest enam-vähem poolitab. Siis nimetati see Atlandi ookeani keskahelikuks, mida Atlandi ookeanis paiknev osa ookeani keskahelikust kannab siiani.
Ookeani keskahelikud on hiiglaslikud riftivööndid, seal toodetakse pidevalt uut ookeanilist maakoort, mis hävib uuesti subduktsioonivööndites. Seetõttu on ookeani keskahelik piltlikult öeldes hiiglasliku konveieri üks osa.
Ookeani keskahelik on seismiliselt aktiivne piirkond. Aktiivsed on nad ka vulkaaniliselt, kuid paiknemise tõttu merepõhjas ei ole seda tüüpi vulkanism laiemale avalikkusele kuigi tuntud. Erandiks on näiteks Islandi saar, mis asub täpselt ookeani keskaheliku ja samas ka kuuma täpi kohal, mistõttu on seal võimalus jälgida "ookeanipõhja" laienemist kuival maal.
Ookeani keskaheliku kõrgus merepõhjast on 1...3 km ning laius umbes 1500 km. Seega on nõlva kalle suhteliselt lauge ning jääks inimsilmale praktiliselt märkamatuks. Esile tuleb ta vaid kui suuremõõtmeline, globaalne geoloogiline struktuur.
Kivimiliselt koosnevad ookeani keskahelikud peaaegu eranditult basaldist. Petroloogias nimetatakse ookeani keskahelikule tüüpilist basalti MORB-iks ("mid-ocean ridge basalt").
Ookeani keskaheliku avastamine 1950. aastatel sillutas teed laamtektoonika teooriale, mis pani aluse tänapäevasele geoloogiale.
Jaani kirik

Jaani kirik on mitme kiriku nimi. Enamasti on need kirikud pühitsetud Ristija Johannesele, kuid Haapsalu, Kanepi, Suure-Jaani, Taagepera, Tallinna, Tartu ja Valga kirikud on pühitsetud evangelist Johannesele ning Saaremaa Jaani kirik Johannes Almuseandjale.
Vennaskond. Millennium

"Vennaskond. Millennium" on muusikafilm ansamblist Vennaskond. 
Film valmis 1998. aastal. 
Filmi režissöör on Tõnu Trubetsky, stsenaristid Tõnu Karro, Tõnu Trubetsky ja Sandra Heidov. 
Peategelased on Tõnu Trubetsky, Anti Pathique, Allan Vainola ja Kaspar Jancis. Filmis esinevad veel Mait Vaik, Alar Aigro, Ülari Ollik, Camille Camille, Hindrek Heibre, Rainis Kingu, Kristjan Mäeots, Maret Pärnamets, Reginleif Trubetsky, Teet Tibar, Tamur Marjasoo, Meelis Tauk, Andrus Konotopski, Indrek Tamm, Margus Jõemägi, Juhan Ulfsak, Merle Teinemaa, Riho Baumann, Jaak Joala, Kristi Luik, Marko Tamjärv ja Marko Mägi. 
Teksti loeb Aarne Üksküla. 
Filmis on kasutatud teiste seas Vladimir Voronovi, Andres Suurevälja, Viktor Koškini, Heldur Eltermaa, Ain Lepa, Veiko Taluste, Leo Saare, Rita Amelkina ja Ilona Vammuse filmitud.
Selle monteerisid kokku Hendrik Reindla ja Rainer Kask.
Filmi pikkus on 90 minutit. 
Filmi produtsent on Mati Sepping. 
Film valmis firmade Faama Film, Eesti Tõsielufilm ja Trubetsky Pictures koostöös.
Aruküla Põhikool

Aruküla Põhikool on põhikool Harju maakonnas Raasiku vallas Aruküla alevikus aadressil Põllu 5. 
Aruküla Põhikooli direktor on Avo Möls.
Aruküla Põhikool on valla neljast koolist suurim, koolis on 21 klassikomplekti, kokku 414 õpilast. Koolis töötab 54 inimest, neist pedagooge 32.
Koolil on oma raamatukogu, söökla, võimla ja staadion.
Aastatel 2004–2007 andis Aruküla ajakirjandushuvilisi noori koondanud noorteühendus Aruküla Uudised välja Aruküla Põhikooli ajalehte Aruküla Kooli Uudised 
Koolis korraldatakse ka suuri ülearukülalisi üritusi, näiteks ehitatakse koostöös MTÜ Aruküla Kultuuriseltsiga igal aastal Aruküla lumelinna. Samuti on üks koolile omapärane üritus Aruküla kooli mäng, kus võistlevad klassid õpetajate määratud ülesannetes. 
Koolis ilmus ajaleht "Aruküla kooli uudised", mida andis välja Ühendus andis välja Aruküla Põhikooli ajalehte. 
Võõrkeeled: inglise keel A-keelena, vene või hispaania keel B-keelena.
Aruküla (täpsustus)

Aruküla on mitme Eesti koha nimi.
Mõisad:
Mõisted, mis sisaldavad nimetust "Aruküla":
Dešifreerimine

Dešifreerimine (prantsuse keeles "déchiffrer") on tegevus, mille käigus šifreeritud info muudetakse arusaadavaks.
Mõnikord mõeldakse dešifreerimise all tundmatute või vähetuntud kirjamärkide väljalugemist.
Šifreerimine

Šifreerimine on tegevus, mille käigus info muudetakse arusaamatuks neile, kelle eest seda varjata püütakse.
Üks võimalus teksti šifreerimiseks on kirjamärkide asendamine tähtedega, numbritega või nende kombinatsioonidega, kasutades teatud koodi (šifrit). Näiteks sõna "kuu" võib šifreerimisel omandada kuju "kk ol ol" või "255" vms.
Dešifreerimine.
Dešifreerimine on tegevus, mille käigus info muudetakse olemasolevate parameetrite ja reeglite alusel arusaadavaks tekstiks ning informatsiooniks.
2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised

2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised olid Saksamaa Liidupäeva valimised, mis toimusid 22. septembril 2002.
Eellugu.
Valimiste eel ründas CDU-CSU SPD-roheliste valitsust peamiselt majanduse osas, mis oli languses telekomide krahhi ja euro kasutuselevõtu tõttu, lisaks keskendus CDU-CSU pereväärtustele ja maksude kärpimisele. Valimiste eel juhtis küsitlustes CDU-CSU, kandidaadiks oli Baieri liidumaa peaminister Edmund Stoiber.
Kuid vaekausi kallutasid ametis oleva punarohelise koalitsiooni kasuks SPD ja roheliste vastasus Iraagi invasioonile, meedia tähelepanu CDU rahastamisskandaalile, liidukantsler Gerhard Schröderi populaarsus võrreldes Stoiberiga, viimaks ka Schröderi kiire reageering augustis Ida-Saksamaal toimunud üleujutustele, samal ajal kui Stoiber oli puhkusel ja reageeris neile suhteliselt hilja.
Valimistulemus.
Valijaskond kokku: 61 432 868&lt;br&gt;Valimisaktiivsus: 79,08% ehk 48 582 761
Liidumaade kaupa jagunesid kohad järgmiselt:
Tegu oli Saksamaa kõige tasavägisemate valimistega - SPD jäi peale CDU/CSU üle vaid 3 kohaga ja ligi 6000 häälega. Kuigi SPD kaotas palju hääli endistel Lääne-Saksamaa liidumaadel, võitsid nad hääli juurde Ida-Saksamaal, eriti kuna PDS jäi alla 5% valimiskünnise ega võitnud ka kolme kohalikku mandaati ja seega proportsionaalsele mandaatide jagamisele ei kvalifitseerunud, nõnda võitiski ainult kaks kohalikku mandaati Berliinis.
Parempopulistlikud parteid jäid alla 1 protsendi - Vabariiklased olid 25. märtsil 2001. aastal Baden-Württembergi liidumaa maapäevast välja langenud, kuid aasta enne föderaalvalimisi oli 11. septembri terrorirünnakute järel Hamburgi parlamendis kohtunik Ronald Schilli loodud uus Schilli partei saanud 19.4% häältest.
Pärast valimisi jätkas sotsiaaldemokraatide ja roheliste valitsusliit, mis kaotas küll kohti, kuid säilitas neljakohalise enamuse. Liidukantsleri ametit jätkas Gerhard Schröder.
Vulkaaniline plokk

Vulkaaniline plokk ehk vulkaaniline kild on vulkaanist väljapaiskunud ja tahke kehana maapinnale langenud nurgeline kivi, mille läbimõõt ületab 64 mm.
Vulkaaniline kild kuulub püroklastide hulka.
Vulkaaniline kild on tahke keha juba vulkaanist väljalendamise hetkel. See eristab teda ümarama kujuga vulkaanilisest pommist.
Gonosoom

Gonosoom ehk sugukromosoom (inglise keeles "gonosome") on kromosoom, mille olemasolu või arv on eri sugupooltel liigiomaselt erinev; gonosoomid määravad sügoodi geneetilise (kromosoomse) soo. 
Enamikul loomadel ja osal taimedel on kromosoomistikus üks paar gonosoome, mida tähistatakse tähtedega (X ja Y või Z ja W). XY-soomääramistüüp on kindlaks tehtud inimesel ja teistel imetajatel, samuti äädikakärbsel, ZW-soomääramissüsteem aga peamiselt lindudel, ka mõningatel putukatel (liblikatel) ja mõnedel roomajatel.
Imetajatel (sealhulgas inimesel) määrab isendi soo Y-kromosoomi olemasolu (isane) või selle kromosoomi puudumine (emane). Seega on emasel sugukromosoomid XX ja isasel XY.
ZW-soomääramissüsteemis on emastel kaks erinevat kromosoomi (WZ) ja isastel kaks sarnast kromosoomi ehk homoloogilised kromosoomid (ZZ).
See sugukromosoom, mis esineb mõlemal sugupoolel (X või Z), sisaldab mitmesuguseid vegetatiivseid tunnuseid määravaid geene. See gonosoom, mis ei esine (Y või W) mõlemal sugupoolel, sisaldab tavaliselt märksa vähem geene. Näiteks on Y-kromosoomi sugumäärav funktsioon seotud ainult ühe geeniga – testiste kujunemist määravat tegurit (TDF) määrava geeniga (SRY geen). Samas on teada, et Y-kromosoom sisaldab ka vegetatiivseid geene, näiteks kolmes korduses RPS4Y geeni, mis kodeerib ribosoomivalke.
Sugupoolt, millel on ühesuguste gonosoomide paar, nimetatakse homogameetseks (emasimetajad ja isaslinnud), erinevate gonosoomide paariga sugupoolt nimetatakse aga heterogameetseks (isasimetajad ja emaslinnud). 
Peale nende kahe süsteemi esineb ka muid soomääramissüsteeme, kus konkreetsed sugukromosoomid puuduvad. Enamikul taimedel pole sugukromosoome ja selle tõttu on need taimed hermafrodiitsed. Erandiks on mõned kahekojalised liigid, millel on avastatud sugukromosoomidega sarnased kromosoomid. Näiteks pusurohul ("Silene latifolia") on kirjeldatud XY-süsteemi sugukromosoomid ja hõlmikpuul ("Ginkgo biloba") WZ-süsteemi sugukromosoomid.
Osal selgroogsetest määrab soo väliskeskkonna temperatuur, see on iseloomulik näiteks kilpkonnadele ja krokodillidele. Kiletiivalistel on sugu määratud organismi kromosoomide kordsusega (ploidsusega). Diploidsest embrüost (viljastatud munarakust) areneb emane mesilane (kas siis emamesilane või töömesilane) ja haploidsest embrüost (viljastamata munarakust) areneb isane mesilane ehk lesk.
Raasiku valla lipp

Raasiku valla lipp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla lipp.
Lipp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996.
Lipu kirjeldus.
Valla lipp on ruudukujuline vapilipp, normaalmõõtmed on 105X105 cm. 
Põiki lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka poolitatud valge-rohelise kanga ülemisel valgel väljal on roheline mänd.
Raasiku valla vapp

Raasiku valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla vapp.
Vapp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996.
Vapi kirjeldus.
Kaldjaotusega vasakult poolitatud hõbe-rohelise kilbi ülemisel hõbedasel väljal on roheline mänd.
MUD

"See artikkel on arvutimängust. Teisi tähendusi vaata artiklist mud (täpsustus)."
MUD (inglise keeles Multi-User Dungeon; kõnekeeles ka "muda") on tekstipõhine mitme mängija internetimängude liik, mis ühendab rollimänge, "hack and slash"-stiilis mänge ja jututube. Mängimiseks kasutatakse üldjuhul kas telneti klienti või mõnd muud tekstipõhist programmi, leidub ka brauseripõhiseid rakendusi. Mängijad loevad ruumide, objektide, sündmuste, teiste tegelaste (nende hulgas arvuti juhitud tegelaste ehk NPC'de) jne kirjeldusi virtuaalmaailmas. Suhtlus teiste tegelaste ja ümbrusega toimub inimkeelt meenutavaid, tavaliselt ingliskeelseid käske sisestades.
Akronüümi MUD tähenduse kohta on mitu arvamust, kolm peamist nendest on "Multi-User Dungeon", "Multi-User Dimension", ja "Multi-User Domain". Arvatavasti oli esialgne variant "Multi-User Dungeon", kuna esimene MUD oli mitmikmängija versioon PDP-10 mängust Dungeon.
MUDid olid eriti populaarsed 1990. aastate alguses, enne graafiliste mängude loomist ja nende algusajal. Tänapäeval on nende populaarsus vähenenud, kuid tänini on säilinud mitmed tol ajal loodud mängud. Mitmes suhtes olid MUDid moodsate MMORPG-de eelkäijad.
Ehkki mõnedki tuntumad MUDid põhinevad kirjandusest või filmist tuntud fantaasiamaailmadel (nt MUME põhineb J. R. R. Tolkieni teostel), segunevad enamikus MUDidest eri teoste, ulmestiilide ja ajastute motiivid. Suuremas osas MUDidest harrastatakse suuremal või vähemal määral rollimängu, kus mängijad kehastuvad oma tegelasteks, püüavad käituda ja kõnelda rollisiseselt. Samas on paljudes mängudes on vähemalt sama olulised ka seiklused, võitlus vaenulike tegelaskujudega ja ülesannete lahendamine. MUDid on mõjutanud tugevalt nii fantaasiapõhiseid kui ka arvutirollimänge, samuti ulmekirjandust ja -filme.
MUDe on kasutatud muukski otstarbeks peale mängimise, kuna olemuselt on need jututubade sarnased kommunikatsioonivahendid. Näiteks on mudasid loodud teadusuuringute tarbeks. Ka MUDe endid on teaduslikult uuritud, keskendudes peamiselt mängijate psühholoogiale ja kommunikatsioonile.
CSI kriminalistid

"CSI kriminalistid" (originaalpealkiri "CSI: Crime Scene Investigation", lühendatult "CSI") on Emmy auhinna pälvinud USA telesari, milles kriminalistide meeskond uurib ja lahendab ebatavalisi surmajuhtumeid Las Vegases. Sarja tootis aastail 2000–2015 Ameerika Ühendriikide telejaam CBS (15 hooaega) ja valmis 337 osa.
"CSI-st" said alguse kõrvalsarjad " ja ".
TV3 on seda näidanud alates 2004. aasta sügisest. 29. augustil 2005 hakati näitama uusi osi alates kolmanda hooaja osast "High and Low" (esmaeeter CBS-is 12. detsembril 2002).
Bänd

Bändiks nimetatakse levimuusikat (eriti rokk- või popmuusikat) esitavat orkestrit või ansamblit. Tüüpilise bändi kõlakoosluse moodustavad meloodia (võib esitada vokaalsolist, soolokitarr või muu sooloinstrument, klahvpill), harmoonia (võib esitada rütmikitarr, klahvpill), bass (tavaliselt basskitarr) ja rütmisaade (trummikomplekt, muud löökpillid). Sõltuvalt bändi koosseisust või taotlustest võib mõni neist kõlakomponentidest ka puududa või neid lisatakse elektrooniliselt.