Valga Jaani kirik

Valga Jaani kirik on kirik Valga maakonnas Valga kesklinnas.
Kirik valmis ja pühitseti 3. septembril 1816. 2016. aastal tähistati kiriku juubelit – 200. aastapäeva.
Valga Jaani kirik on muinsuskaitse all.
2007. aastast osaleb Valga Jaani kirik projektis "Teeliste kirikud".
Kirikus toimuvad regulaarselt kontserdid.
Ajalugu.
Kirik ehitati aastatel 1787–1816, nurgakivi pandi 31. mail 1787. Kivikiriku projekteeris Riia arhitekt Christoph Haberland. Enne seda olid Valgas olnud ainult puitkirikud, mis kippusid sõdades ja tulekahjudes hävinema. Kirik ehitati endisele surnuaiale, hilisema turuplatsi äärde; praeguseks on sellest kohast saanud Valga kesklinn. Kirik ehitati annetustest. Kahe aastaga sai kirik katuse alla, kuid rahapuuduse tõttu venis ehituse lõpetamine aastani 1816, mil valmis kiriku kellatorn. Keiser Aleksander I annetas 5000 rubla, siis saigi kirik valmis ja pühitseti 3. septembril 1816. 2016. aastal tähistati Valga Jaani kiriku 200. aastapäeva.
Arhitektuur ja sisustus.
Valga Jaani kirik on näide oma ajale iseloomulikust stiilist, milles segunevad hilisbarokk ja klassitsism. See on ainus selline kirik Eestis. Kirik on ovaalse põhiplaaniga, selle interjööris ei ole ühtegi tugisammast ja lagi toetub ainult seintele. Ovaalne põhiplaan ja kaarakende kohal paiknevad ovaalsed nn härjasilmaknad viitavad barokkstiilile. Uste, alumiste akende ja kantsli kujundus on aga iseloomulik klassitsismile. Kirikus on 800 kohta, saali kõrgus 9 m, torni kõrgus 40 m.
1999. aastal taasavati kiriku seinal Vabadussõjas Eesti eest sõdinud Põhja Poegade sõjaväerügemendi (soomekeelne) mälestusplaat, mille kommunistid Nõukogude ajal olid hävitanud.
2013. aastal kingiti kirikule uus vaip, mis valmis tänu mitmete Valga linna elanike annetustele. Naturaalsest villasest lõngast kootud vaip on 21 meetrit pikk ja 1,4 meetrit lai. See on kujunduslikult inspireeritud kiriku kantsli ornamentikast ning selle autor on OÜ Valley vaibakunstnik Ruth Vassel. Maksumus oli ligi 1800 eurot, mis saadi annetustena. 
Vaiba pühitses EELK peapiiskop Andres Põder lõikustänupüha jumalateenistusel 13. oktoobril 2013.
Valga Jaani koguduste ajaloost.
Algselt kasutas kirikut saksa Jaani kogudus, selle järgi on kirik ka nime saanud. 1880. aastal asutati eesti Peetri kogudus, mis tegutses algul abikogudusena Jaani koguduse kõrval. 25. oktoobril 1908 sai Peetri eesti kogudus iseseisvaks. Et Valgas oli ka lätlasi, oli samas kirikus ka läti Luke ehk Lugaži kogudus, mis hiljem kolis Valka Katariina kirikusse, mis oli tollal maakirik (Valga Jaani kirik oli linnakirik).
Praegu kasutab Valga Jaani kirikut EELK Valga Peetri-Luke kogudus. Ajalooliselt saidki praeguse koguduse nimeks eesti ja läti koguduste nimed.
Orel.
Kirikus asub algupärasel kujul säilinud haruldane orel, mille ehitas 1867. aastal 19. sajandi tuntud saksa oreliehitaja Friedrich Ladegast. See on esimene ja ühtlasi ainus algselt säilinud Ladegasti orel Eestis. Valga Jaani kiriku orel kuulub õigustatult Euroopa 200 parima instrumendi hulka ning on muinsuskaitse all. Selle restaureeris aastatel 1998–2004 OÜ Olev Kentsi Orelitöökoda. Jaani kirikus toimuvad regulaarsed orelikontserdid.
Tornikell.
Kiriku tornis asub tornikell. 1997. aastal paigaldati torni elektrooniline kariljon, mida juhib arvutiprogramm.