Hildesheim

Hildesheim (alamsaksa keeles "Hilmessen") on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis.
Linna pindala on 92,96 km². 31. detsembril 2017 elas seal 101 744 inimest. Linn asub umbes 30 km Hannoverist kagus Innerste kallastel, mis on Leine väike lisajõgi. Hildesheimi toomkiriku ja Püha Miikaeli kirikuga kanti Hildesheim 1985. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse. 1974. aastani oli Hildesheim kreisivaba linn.
Ajalugu.
Hildesheimist, ühest vanimast linnast Põhja-Saksamaal, sai 815. aastal Hildesheimi piiskopkonna keskus ja see võib olla rajatud siis, kui piiskop kolis Elzest Innerste koolmele, mis oli oluline turg Hellwegi kaubateel. Asustus ümber toomkiriku arenes väga kiiresti linnaks ja sai 983. aastal kuningas Otto III poolt turuõiguse. Algselt peeti turgu tänaval, mida kutsuti Vanaks turuks (Alter Markt), mis on tänini alles. Esimene turuplats tehti ümber Püha Andrease kiriku. Kui linn suuremaks kasvas, tekkis vajadus suurema turuplatsi järele. Praegune Hildesheimi turuplats tehti 13. sajandi alguses, kui linnas oli umbes 5000 elanikku. Kui Hildesheim sai 1249. aastal linnaõiguse, oli see üks suuremaid linnu Põhja-Saksamaal. Neli sajandit valitses Hildesheimi vaimulikkond, enne kui ehitati raekoda ja kodanikud saavutasid veidi mõju ja sõltumatust. Praeguse raekoja ehitamine algas 1268. aastal. 1367. aastal sai Hildesheimist Hansa Liidu liige. Linnakodanike ja nende piiskopi vaheline sõda aastatel 1519–1523 läks kalliks maksma, kui nad vaenust hõivatud olid. Hildesheim muutus luterlikuks 1542. aastal ning vaid toomkirik ja mõned muud hooned jäid keisri (katoliiklaste) kätte. Ka mitmed külad linna ümber jäid katoliiklikeks. 1813. aastal, pärast Napoleoni sõdu, sai linnast Hannoveri kuningriigi osa, viimase annekteeris Preisi kuningriik provintsiks pärast 1866. aasta Austria-Preisi sõda. 1868. aastal kaevati Preisi sõdurite poolt välja väga väärtuslik leid umbes 70 Rooma hõbenõust söömiseks ja joomiseks, niinimetatud Hildesheimi aare.
Linn sai tugevalt kahjustada õhurünnakutes 1945. aastal, eriti 22. märtsil. Kuigi linn oli vähese sõjalise tähtsusega, kaks kuud enne sõja lõppu Euroopas, pommitati ajaloolist linna "Area Bombing Directive" osana, et laostada Saksa rahva moraali. 28,5% majadest purustati täielikult ja 44,7% sai kahjustusi. 26,8% majadest jäid kahjustamata. Kesklinn, mis oli kuni selle ajani säilinud oma keskaegsel kujul, tehti peaaegu maatasa. Nagu paljudes linnades, prioriteediks oli hädasti vajalike eluasemete kiire ehitamine, ning raudbetoonehitised asendasid purustatud hooneid. Enamus suuri kirikuid, kaks neist on nüüd UNESCO maailmapärandi paigad, ehitati varsti pärast sõda algses stiilis uuesti üles. Sõja ajal olid väärtuslikud maailmapärandi materjalid peidetud linnamüürialusesse keldrisse. 1978. aastal asutati Hildesheimi ülikool. 1980. aastatel algas ajaloolise keskuse rekonstrueerimine. Mõned ebameeldivad raudbetoonist hooned ümber turuplatsi lammutati maha ja asendati algsete hoonete koopiatega. 2007. aasta sügisel otsustati rekonstrueerida "Umgestülpter Zuckerhut" ("Püstine suhkrupea"), ikooniline poolpuitmaja, mis on kuulus oma ebatavalise kuju poolest. 2015. aastal tähistas linn 1200. aastat (815–2015) Alam-Saksi päevaga.
Usundid.
1542. aastal said enamikust elanikest luterlased. Tänapäeval peab 28,5% elanikest end katoliiklasteks (Hildesheimi diötsees) ja 38,3% protestantideks (Hannoveri Evangeelne Luterlik Kirik). 33,0% elanikest on teiste usundite järgijad või ei ole usklikud. Frankfurdi ja kogu Saksamaa Serbia Õigeusu piiskop asub Himmelsthüris (Hildesheimi paikkond).
Peamised vaatamisväärsused.
Muude huvipaikade hulka kuulub teater, kus etendatakse muusika- ja sõnalavastusi ning korraldatakse kontserte.
Majandus.
Hildesheim on koduks märkimisväärsetele rahvusvahelistele kontsernidele ja paljudele tugevatele keskmise suurusega ettevõtetele, näiteks Blaupunkt, Bosch, Krupp, Thyssen ja Coca-Cola.
Transport.
Hildesheimil on tõhus liiklustaristu: see on liidumaadevaheliste maanteede ja raudtee piirkondlik sõlmpunkt (Hildesheim Hauptbahnhof teenindab Intercity-Express liine), on ühendatud kiirteega (Autobahn), omab sadamat tehisveeteel Kesk-Saksa kanal ja Hildesheim Betriebsgesellschafti lennuvälja.
Kultuur.
Linnas asub Frankfurdi ja kogu Saksamaa Serbia Õigeusu Eparhia peakorter.