Ümarpeadelfiin

Ümarpeadelfiin ("Orcaella brevirostris") on ookeaniline delfiiniliik, kes elab hajutatud alampopulatsioonides Bengali lahe ja Kagu-Aasia mereäärsetes piirkondades, jõgedes ja suudmetes.
Kirjeldus.
Välimus.
Irrawaddy delfiin on hallikas kuni tumehall, altpoolt heledam, ilma eristuva mustrita. Selle seljauim asub selja keskosa taga ja on väike ning ümardatud. Otsaesine on kõrge ja ümardatud; nokk puudub. Nina esiosa on tuhm ning uimed on laiad ja ümardatud. Täiskasvanud isendi kaal jääb vahemikku 90–200 kg ning pikkus on küpsuse saavutamise ajaks 2,3 m.
Kolju kuju.
Irrawaddy delfiinil on suur otsmik ja ümardatud kolju, millel puudub nokk. Nende kolju kuju on ainulaadne – erinevalt teistest delfiinidest on Irrawaddy delfiinil U-kujuline hingamisava, mis asub keskjoonest vasakul ja avaneb delfiini esiosa poole. Nende lühike nokk erineb oluliselt teiste delfiinide omast ning suus lõualuu mõlemal poolel on 12–19 naelakujulist hammast.
Toitumine.
Irrawaddy delfiinid on kõigesööjad: nende toidus on kalad, peajalgsed ja lülijalgsed. Nad söövad igat tüüpi kala, mis on saadaval, sealhulgas saaki jõepõhjast. Nad söövad igat tüüpi kala, mis on saadaval, sealhulgas jõepõhja saaki. Samuti on nad tuntud selle poolest, et pritsivad vett toitmise ajal, mis aitab neil kala püüda.
Elupaik.
Irrawaddy delfiine leidub Kagu-Aasia rannikualadel ja kolmes jões: Ayeyarwadys (Myanmar), Mahakamis (Indoneesia Borneo) ja Mekongis. Mekongi jõe Irrawaddy delfiinid elavad jõe 190 km pikkuses lõigus Kambodža ja Laose DV vahel ning neid on alles hinnanguliselt vaid 89 isendit. 
Paljunemine.
Irrawaddy delfiinide paljunemine toimub polügüünse süsteemi alusel, kus iga isane paaritub mitme emasega. Isased otsivad paarilist oma rühmast ning kui nad leiavad sobiva kaaslase, põimuvad nad hetkeks kõht kõhu vastu. Paaritumine kestab alla minuti, pärast seda nad eemalduvad teiseteisest ja liiguvad eri suundades. Tiinus kestab 14 kuud ning emased sünnitavad ühe vasika kes on sündides umbes 1 m pikk ja kaalub 10–20 kg.
Suhtlus teiste delfiinidega.
Irrawaddy delfiinid suhtlevad omavahel mitmesuguste klõpsude ja sumisevate helide abil, mis aitavad neil tuvastada rühma liikmeid. Samuti kasutavad nad ehholokatsiooni nii navigeerimiseks kui ka toidu otsimiseks. 
Ohud ja kaitse.
Irrawaddy delfiinide kaitse on oluline Mekongi jõe üldise tervise jaoks, kus elab hinnanguliselt 1100 kalaliiki. Lisaks peavad Khmeri ja Laose rahvad neid püha loomana ning nad on oluline sissetulekuallikas delfiinivaatlusega seotud ökoturismis. 
Irrawaddy delfiinid on peamiselt ohustatud juhusliku püügi tõttu kalapüügivahendites. Maailma Looduse Fond (WWF) teeb koostööd kogukondadega, et õpetada neile delfiinide ja keskkonnakaitse tähtsust ning arendada kogukonna kalapüügihalduse tsoone, et tagada säästlik kalavarude majandamine ja kaitsta delfiine. WWF toetab ka alternatiivsete elatusallikate arendamist, nagu vesiviljelus, kanakasvatus ja koduaiad, et vähendada kalapüügisurvet ja delfiinide juhuslikku hukkumist, aidates samas kaasa jõeäärsete kogukondade vaesuse leevendamisele. 
Maailma Looduse Fond uurib delfiinide suremust, populatsioone ja ökoloogiat. Igal aastal analüüsitakse Mekongi jõe Irrawaddy delfiinide arvukust vähemalt kaks korda Kambodža delfiinide kaitseprojekti raames. Need uuringud toimuvad tavaliselt märtsist maini, kui delfiinid kogunevad madala veetaseme ajal sügavate basseinide ümber.
2004. aastal toetasid WWF ja metsloomakaubanduse jälgimisvõrgustik TRAFFIC elus Irrawaddy delfiinide rahvusvahelist kaubanduskeeldu, mille Ülemaailmne Looduskaitse Liit (CITES) ametlikult kehtestas.