Raekoja plats (Tallinn)

Raekoja plats on väljak Tallinna vanalinna südames, kus asub raekoda. Plats oli keskaegse Tallinna all-linna keskne sõlmpunkt, millest saavad alguse linna vanimad tänavad: Apteegi tänav, Dunkri tänav, Kinga tänav, Kullassepa tänav, Saiakang, Vanaturu kael, Voorimehe tänav ja Raekoja tänav. See on tänini mõtteline alguspunkt Tallinna aadresside arvestuses: kõigi linnatänavate majanumbrite arvestus alates numbritest 1 ja 2 algab Raekoja platsi poolt. 
Raekoja platsi on mainitud esimest korda 1313. aastal ladinakeelse nimetusega "forum" ja 1371. aastal alamsaksakeelse nimetusega "market". Hiljem on seda nimetatud Vanaks turuks (1442) ja Uueks turuks ("Neuer Markt"). 18. sajandi lõpus Viru väljaku äärde tekkinud vene kaupmeeste kauplemiskoha Vene turu vastandina hakati Raekoja platsi kutsuma Saksa turuks ("Deutscher Markt") või ka Suureks turuks, pärastpoole Rootsi turuks ("Schwedischer Markt"). Suur turg tegutses raekoja esisel platsil kuni 1896. aastani. Plats sai oma ametlikult kinnitatud nimeks Raekoja plats 1923. aastal. 
Platsi tähtsaim hoone, Tallinna raekoda, sai praegusel kujul valmis aastal 1404.
Raekoja platsil (Apteegi tänav 1) tegutseb Raeapteek alates 15. sajandi algusest. See on üks vanemaid järjest tegutsevaid apteeke Euroopas ja ühtlasi Tallinna vanim ettevõte.
Esimeste jõulupidustuste on andmeid juba 1441. aastast, mil Mustpeade vennaskonna liikmed püstitasid platsile esimese jõulukuuse. Väidetavalt oli tegemist esimese (linna) jõulupuuga maailmas. 
Ajalugu.
Muistse asustusalana on praegune Raekoja plats seda ümbritsevatest hoonetest tunduvalt vanem. Tallinn oli juba varasel keskajal Läänemere ääres üks tunnustatumaid kaubitsemiskohti oma hästi ligipääsetava sadama, heade ühendusteede ja soodsa asukoha tõttu. 10. sajandil sadama ja turu kaitseks ehitatud Toompea linnus lõi eeldused püsiva asustuse tekkeks. 10.–11. sajandil hakkas linnuse jalamile, praeguse Pika jala tänava ja Vana turu vahelisele alale kerkima eesti kaupmeeste ja käsitööliste linnataoline asula. Selle esialgse asula siseväljakuks ja ühtlasi turuplatsiks oli sisemaalt tulevaid kaubateid ja sadamasse viivaid teid ühendav väljak, millest hiljem kujunes Raekoja plats. Pärast Tallinna hõivamist taanlaste poolt 1219. aastal jäi Raekoja plats laienema hakanud all-linna keskseks väljakuks. Raekoja platsi äärde kerkisid hansalinna kodanike elamud ja ühiskondlikud hooned. Uute majade ehitust soodustas kohaliku ehitusmaterjali paekivi suur varu.
Raekoja esisel turuplatsil oli keskajal täita mitu ülesannet, lisaks kauplemisele toimus seal nii hukkamisi ja muude karistuste täidesaatmisi kui ka peeti ka lõbusaid pidusid ja karnevale. Karistamise tarbeks seisis platsil häbipost. Tänapäevalgi võib raekoja müüri küljes näha kaelarauda. 
Esimene jõulupuu ehiti Raekoja platsil 1441. aastal. Ka tollal tantsiti ja mängiti puu ümber, pärast aga süüdati puu põlema. Jõulukuuse väljakandmine algas kaupmeeskonna rongkäiguga Mustpeade majast Pikal tänaval ning lõppes Raekoja platsil, kus raehärrad kostitasid kuusetoojaid veiniga, kuusel süüdati vahaküünlad ning algas tants ja trall. 
1536. aastal toimus Raekoja platsil äsja ametisse valitud Saksa ordu Liivimaa maameistri Hermann von Brüggenei pidulik vastuvõtt, kui ta käis Tallinna elanikelt truudusvannet võtmas. Selle auks löödi Tallinna kuldtaaler, korraldati raekojas pidulik söömaaeg 700 inimesele ning Raekoja platsil ka rüütliturniir, mis lõppes verise lööminguga aadlike ja linnakodanike vahel. Selle 1536. aasta mälestusväärse sündmuse ajast on teada ka (eestikeelse sõna ja kohanime) "Tallinna (linna)" esmakordne teadaolev mainimine kirjalikes allikates: sõnapaar "tallyna lynnhall" on säilinud Tallinna eestlaste poolt ordumeister Hermann von Brüggeneile Raekoja platsil antud truudusvande tekstis, mille kirjutas üles raesekretär Johann Sulstorp: "Mynno toyuetann nynck wannu ssell surell owsall nynck wegkewell yssandell yssandell Harmen Brüggeney, teysse nyme kaess Hassenkamp Mester Saxa ordens lifflandi maell myn armall yssandell nynck selle awsall tallyna lynhall wagka nynck sanna kuelya olla kuy mynd jummall awitacko ninck theme kallis euangelium."
1554.–1555. aastal ehitati turu juurde ka Tallinna vaekoja hoone. See Raekoja platsi loodenurka ehitatud vaekoda (kaalukoda) oli varaseim renessanssehitis Tallinna all-linnas. Hoonet nimetati algselt suureks ehk uueks vaekojaks, eristamaks seda varasemast, Raeapteegi kohal asunud vaekojast. Vaekoda oli kaupade kaalumiskoht Suure turu juures ning seda kasutati ka muuks otstarbeks: näiteks ehitati 1558. aastal vaekoja hoonesse väike vahtkonnaruum ja 1583. aastast on andmeid, et vaekoda kasutati ka linna veinikeldrina. 
1944. aasta märtsipommitamises Nõukogude lennuväe poolt sai Tallinna vaekoda tabamuse ja hävis tulekahjus. Vaekoja varemed lammutati lõplikult 1946. aastal.
Uuemal ajal.
Traditsiooniliselt toimuvad igal aastal juunis vanalinna päevad, juulis keskaja päevad ja talviti Tallinna jõuluturg; oluline sündmus on ka raekojast linnapea poolt jõulurahu väljakuulutamine. Lisaks võetakse Raekoja platsil vastu välismaa riigijuhte, uut aastat ning olümpiamängude järel olümpia(medali)võitjaid.
Platsil on filmitud osa filmist "Pan Kleksi akadeemia".