tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Børge Mogensen

Børge Mogensen (13. aprill 1914 – 5. oktoober 1972) oli rahvusvaheliselt tunnustatud Taani funktsionalistlik mööblidisainer. 
Koos teiste nimekate Taani mööblidisaineritega nagu Arne Jacobsen ja Hans Wegner on Mogesen üks Skandinaavia disaini mõjukamaid esindajaid, kelle töö ja looming tegid taani disaini terves maailmas tuntuks.
Børge Mogensen õppis mööblikujundust Taani Disainikoolis (Danmarks Designskole) Kopenhaagenis aastatel 1936–1938 ja arhitektuuri Taani Kuninglikus Kunstide Akadeemias 1938–1942.
Belovežje rahvuspark

Belovežje rahvuspargi all võidakse mõista:
Susanville (Oregon)

Susanville on asula Granti maakonnas Oregoni osariigis Ameerika Ühendriikides. 
Susanville oli kullakaevanduslinn, mis asutati 1862. või 1864. aastal ja on nüüd kummituslinn.
1913. aastal leiti Susanville'i lähedal asuvast kaevandusest Armstrongi kullatükk, mis kaalus 80,4 untsi ehk 2,2793 kilogrammi.
Dyersville

Dyersville on endine kaevanduslinn ja nüüd kummituslinn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Summiti maakonnas.
Dyersville sai nime metodisti kiriku pea John Lewis Dyeri järgi. Dyersville'is töötas kaevandus aastatel 1883–1908. Dyersville'is asub kümme või kaksteist mahajäetud palkmaja.
Dyersville asub 3316 meetrit merepinnast kõrgemal.
Susanville

Susanville on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Lasseni maakonna halduskeskus.
Linnas elas 2010. aastal 17 974 inimest.
!!!Fuck You!!!

"!!!Fuck You!!!" on ansambli Overkill EP 1987. aastast (helikassett 1987 ja CD 1990).
See on praegu väga haruldane, kuid 1996 anti selle materjal uuesti välja albumil "!!!Fuck You!!! and Then Some".
Hans Wegner

Hans Jørgensen Wegner (2. aprill 1914 – 26. jaanuar 2007) oli Taani mööblidisainer, kelle looming, lisaks Poul Henningseni ja Arne Jacobseni jt omale, tegi taani disaini eelmise sajandi keskpaigas rahvusvaheliselt tuntuks. Tema modernistliku kooli rõhuasetusega funktsionaalset modernistlikku stiili on sageli kirjeldatud kui "orgaanilist funktsionaalsust". Antud koolkond tekkis peamiselt Skandinaavia riikides, kus tegutsesid samal alal Poul Henningsen, Alvar Aalto, Arne Jacobsen jt. Oma eluajal kavandas ta üle 500 tooli, millest üle 100 läks masstootmisse ning millest paljud on muutunud äratuntavateks disainiikoonideks.
Lisaks mööblile lõi ta lauahõbedat, tapeete ja palju erinevaid valgusteid.
Enne Kopenhaageni Kunsti- ja Käsitöökooli astumist õppis ta tisleritööd. Samas koolis oli ta hiljem 1946–1953 loengupidaja.
Alates 1938–1942 töötas ta mööblidisainerina Arne Jacobseni ja Erik Molleri arhitektuuribüroos. Aastal 1943 asutas ta oma praksise Gentoftes ja tegi koostööd Børge Mogenseniga sisekujunduse loomisel, mida eksponeeriti 1946. aastal Kopenhaagenis toimunud mööblinäitusel. Kogu oma pika karjääri jooksul projekteeris ta palju mööblit tuntud Taani mööblitootjatele Johannes Hansenile ja Fritz Hansenile.
Wegner on pälvinud olulisi disainiauhindu alates Lunningi auhinnast aastal 1951, Milano Triennale Grand Prix'ist samal aastal, prints Eugeni medalist Rootsis kuni Taani Eckersbergi medalini. 1959. aastal andis Londoni Royal Society of Arts talle kuningliku audoktori nimetuse (Royal designer for industry). Tema loomingut on mitmes mainekas rahvusvahelises disainikogus, sealhulgas New Yorgi Moodsa Kunsti Muuseumis ja Müncheni Die Neue Samlungis.
Fuck You

Fuck You on mitme muusikateose pealkiri:
Muid tähendusi
!!!Fuck You!!! and Then Some

"!!!Fuck You!!! and Then Some" on Overkilli album 1996. aastast.
Sellel on uuesti välja antud EP-de "Overkill" (1984) ja "!!!Fuck You!!!" materjali. Albumil on veel mõned kontsertsalvestised, sealhulgas Black Sabbathi laulu "Hole in the Sky" kaver.
!!! (album)

"!!!" on ansambli !!! esimene stuudioalbum (2001).
!!Destroy-Oh-Boy!!

"!!Destroy-Oh-Boy!!" on ansambli New Bomb Turks debüütalbum (1993).
Albumi materjal salvestati 1992. aastal Brooklynis.
Bänd arvas, et nende albumit ei panda tähele ning see vajub unustuse hõlma, kuid tegelikult sai see palju positiivseid arvustusi.
¡¡Que corra la voz!!

"¡¡Que corra la voz!!" on ansambli Ska-P viies stuudioalbum (2002).
Albumi pikkus on 48 minutit ja 16 sekundit.
Sekele keel

Sekele keel on põhjakhoisani keelteks nimetatava murdekontiinumi põhjapoolne osa. Sellesse kuulub ka maligo keel. 
Sekele keel oli kunagi laialt levinud Angola lõunaosas. Praegu kõneleb seda diasporaa Namiibia põhjaosas.
Emakeelena kõnelejate arv oli 2000. aastal ligi 8000.
Luumurd

Luumurd ehk fraktuur (ladina keeles "fractura") on vigastus, mille korral luu murdub või on murdunud.
Luumurd võib olla kinnine, sel juhul pole murdunud luud ennast näha. Lahtise luumurru korral on vigastada saanud ka luud katvad koed ja murdunud luu on nähtaval.
Luu võib murduda äkilise ja tugeva jõu või pikaajalise pinge tagajärjel.
Luumurde soodustavad luuhõrenemine ja teised haigused, mis luid nõrgestavad.
Aeg meid muutnud on

"Aeg meid muutnud on" on 1995. aastal ilmunud ansambli Rock Hotel stuudioalbum. Plaadi andis välja firma Red Hot Records. Plaadi on masterdanud Mika Jussila Helsingis asuvas stuudios Finnfox Studios. Produtsendiks on Ülari Kirsipuu.
Laulud.
Märkus: * Tundmatud nimed, mis hakkavad figureerima laulu autorite nimedena alates 1964. aasta Shawn Elliotti lauluversioonist.
Edu Valem (kool)

"Edu valem" oli vene õppekeelega erakool Tallinnas. 
Kool paiknes alates 2012/2013. kuni 2025. õppeaastani koolihoones Tartu mnt 23, kus varem on paiknenud vene õppekeelega Tallinna 3. Keskkool ja käesoleva sajandi algul Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium. Maja uueks omanikuks sai Tallinna 21. Kool.
Kool alustas tööd kahe klassikomplektiga ning võttis igal aastal uue 1. klassi juurde. Vanal Lasnamäel asub ka lasteaed "Edu valem".
Nüüd asub hoones Tallinna 21. Kooli algklasside õppemaja.
Kahekordne hüüumärk

Kahekordne hüüumärk (‼) on tüpograafiline märk, mis ühendab kaht hüüumärki. 
Selle Unicode'i kood on U+203C (8252).
!?

!? on hüüumärgi ja küsimärgi ühend.
Seda kasutatakse tavaliselt hämmastusevarjundi markeerimiseks küsilause lõpus. 
See võib tähendada:
Interrobang

Interrobang (‽) on pealistikku asetatud hüüumärgist ja küsimärgist saadud kirjavahemärk. Mõnikord asendatakse see ühendiga ?! või !?. 
Seda kasutatakse mõnes keeles erutust või uskumatust või retoorilist küsimust väljendava küsilause lõpus. Koomiksis väljendab ta sageli üllatust. 
Märgi leiutas 1962. aastal Martin K. Speckter, USA reklaamifirma Martin K. Speckter Associates juht. Ta leidis, et üheks kirjavahemärgiks kokkusurumine parandaks reklaami stiili. Ta tegi ettepaneku uue märgi kasutuselevõtuks ajakirjas TYPEtalks avaldatud artiklis ning palus lugejatel pakkuda sellele nime. Speckter valis välja nimetuse "interrobang", mis on moodustatud ladina sõnast "interrogatio", mis tähendab muu hulgas 'retoorilist küsimust', ning sõnast "bang", mis tähendab trükkalite žargoonis hüüumärki. 
1960. aastatel oli see märk suhteliselt palju kasutusel, kuid sellest pole saanud standardset kirjavahemärki.
¿¡Revolución!?

"¿¡Revolución!?" on Québeci ajakirjaniku ja filmimehe Charles Gervais' 2006. aastal valminud poliitiline dokumentaalfilm Venezuela presidendi Hugo Cháveze juhitud Bolívari revolutsioonist Venezuelas. 
Filmi produtseeris Télé-Québec. Filmis näidatakse teiste seas Hugo Chávezt, José Vicente Rangeli, Julio Borgest ja Donald Rumsfeldi.
Filmi ajendas aprillis 2005 kuuldud uudis, et Hugo Chávez otsustas venezuelalastele tasuta laiali jagada miljon eksemplari "Don Quijotet".
¡A Luchar!

¡A Luchar! oli Colombia vasakpoolne poliitiline liikumine.
See asutati 1985 Belisario Betancuri valitsuse rahvusliku dialoogi poliitika taustal legaalset väljundit otsinud põrandaaluste liikumiste Rahvuslik Vabastusarmee, Tööliste Revolutsiooniline Partei ja Revolutsiooniline Integratsiooniliikumine – Vaba Isamaa koostöös. 
20. juunil 1985 korraldati poliitiline streik Betancuri majanduse liberaliseerimise ja rahuläbirääkimiste poliitika vastu. Aastal 1986 korraldati esimene kongress. 
Liikumise eesotsas oli Nelson Berrío.
!Action Pact!

!Action Pact! oli Inglismaa "punk rock"'i ansambel. See tegutses 1981–1986.
¡Adiós Amigos!

"¡Adiós Amigos!" (1995) on ansambli Ramones neljateistkümnes ja viimane stuudioalbum.
Plaadiümbrise kujundas Kalev Mark Kostabi.
¡Alabadle!

"¡Alabadle!" on Marcos Witti üheksas album (1994).
Materjal salvestati avalikul esinemisel Méxicos 5. augustil 1994.
Trinidadi ja Tobago peaminister

Trinidadi ja Tobago peaminister (inglise keeles "Prime Minister of Trinidad and Tobago") on Trinidadi ja Tobago valitsusjuht. 
Peaministri ametikoht loodi 1950. aastal, mil Trinidad ja Tobago sai Suurbritannia kolooniana laiendatud omavalitsuse. Saarte esimeseks peaministriks sai Albert Gomes. Kui 1958. aastal moodustati Lääne-India Föderatsioon, säilitas Trinidad ja Tobago selle koosseisus ka kohaliku valitsuskabineti eesotsas peaministriga. Pärast Föderatsiooni lagunemist võttis Trinidad ja Tobago kursi iseseisvusele, mis kuulutati välja 31. augustil 1962. Iseseisva Trinidadi ja Tobago esimeseks peaministriks sai Eric Williams, kes pidas seda ametit oma surmani 1981. aastal. Alates vabariigi väljakuulutamisest 1976. aastal on valitsusjuhi täielik ametinimetus Trinidadi ja Tobago Vabariigi peaminister.
Vastavalt 1976. aasta põhiseadusele on Trinidad ja Tobago parlamentaarne vabariik, mis tähendab, et reaalselt kuulub igapäevane täidesaatev võim peaministrile ja tema juhitud valitsuskabinetile. Peaministrikandidaadi esitab parlamendile kinnitamiseks president, olles kohustatud kandidaadiks nimetama parlamendis suurima toetusega erakonna esimehe. 
Aastatel 2010–2015 oli esimese naispeaministrina ametis Kamla Persad-Bissessar. Alates 2015. aastast on peaminister Keith Rowley.
Loodenina kaitseala

Loodenina kaitseala on kaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas (kuni 2014. aastani Kaarma vallas). Kaitseala pindala on 170 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1965. aastal, et kaitsta veelindude, eriti luikede rändepeatuskohta.
Trinidadi ja Tobago valitsusjuhtide loend

Trinidadi ja Tobago valitsusjuhtide loend esitab Trinidadi ja Tobago peaministrite nimekirja alates selle ametikoha loomisest 1950. aastal.
Peaministri nimetus inglise keeles on aja jooksul muutunud: aastatel 1950–1959 oli see "Chief Minister", 1959–1962 "Premier" ning alates Trinidadi ja Tobago iseseisvumisest 1962. aastal "Prime Minister".
Erakonnad
Angasilla mägi

Angasilla mägi asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas. 
Mägi võeti 1981. aastal kaitse alla (Angasilla mäe kaitseala; pindala 20 ha).
Tihu looduskaitseala

Tihu looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 1406,9 ha. 
Kaitsealal asub Õngu soo ehk Tihu soo ning sinna jäävad Tihu järved.
Kaitseala ajalugu ulatub 1962. aastasse, mil Tihu järv võeti kaitse alla ornitoloogilise keelualana. Vahepeal kaitsti ala "Tihu maastikukaitsealana".
Sedgwicki maakond

Sedgwicki maakond on maakond kahes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Tikste maastikukaitseala

Tikste maastikukaitseala on maastikukaitseala Valga maakonnas Tõrva linnas. Kaitseala pindala on 38 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui kaitse alla võeti Tikste ürgorg ja Tikste järv.
Tilga maastikukaitseala

Tilga maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 40 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1998. aastal, et kaitsta männikut ja männikus kasvavaid kaitsealuseid taimeliike.
Trinidadi ja Tobago põhiseadus

Trinidadi ja Tobago põhiseadus võib tähendada ühte kahest Trinidadi ja Tobago põhiseadusest:
Como (Colorado)

Como on asula Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Parki maakonnas. Como on ajalooline raudteeasula.
Usutavasti andsid asulale nime seal töötavad kaevurid Itaalia linna Como järgi. Linnas asub palju ajaloolisi hooneid ning linn sarnaneb kummituslinnaga, aga elanikkond on siiski umbes 20. 
Como asub 9813 jala (2991 meetri) kõrgusel üle merepinna.
Tilleoru maastikukaitseala

Tilleoru maastikukaitseala on maastikukaitseala Põlva maakonnas Ahja jõe ülemjooksu ürgorus. Kaitseala pindala on 145,8 ha
Kaitseala on moodustatud 1957, et kaitsta Tilleorgu ja sealset jõeluhta, maastikukaitseala staatuses alates 2014.
Tepripalu kaitseala

Tepripalu kaitseala on kaitseala Tartu maakonnas Nõo vallas. Kaitseala pindala on 8 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta võsu-liivsibula ("Jovibarba globifera"; II kategooria liik) looduslikku kasvukohta ehk Tepripalu männikut. Männiku moodustavad ebaühtlase täiusega 50–65-aastased männid.
Teringi maastikukaitseala

Teringi maastikukaitseala on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas.
Kirjeldus.
Kaitseala asub Viljandi maakonnas Mulgi valla lõunaosas Lilli külas, Läti piiri lähedal.
Kaitseala on moodustatud 1999. aastal, selle pindala on 322,4 ha, millest maismaaosa on 317,3 ha ja veeosa 5,1 ha. Kaitse-eesmärk on säilitada sealseid sootüüpe ja elurikkust ning kaitsta vanametsa.
Kaitseala on inimtegevusest puutumata, soostunud soosaarestikega ja vanametsaga maastik, ala koosseisu kuuluvad Teringi raba ja Alatsi järv. Kaitseala ümbritsevad intensiivse põllu- ja metsamajanduse piirkonnad.
Kaitsealale on rajatud 4,5 km pikkune ja infotahvlitega varustatud Teringi õpperada, mis teeb ringi läbi kaitsealal asuva raba ja rabasaarte ning viib ka Alatsi järve juurde.
Kaitseala kuulub Teringi loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku.
RKO Pictures

RKO (Radio-Keith-Orpheum) Pictures on USA filmitootmise ja -levitamise ettevõte. Kui RKO Radio Pictures Inc. kuulus ta Hollywoodi kuldajastul viie suurima filmitootja hulka. Filmistuudio moodustati 1928. aasta oktoobris, kui Radio Corporation of America (RCA) ostis Keith-Albee-Orpheum (KAO) kinoketi ja Joseph P. Kennedy Film Booking Offices of America (FBO) filmistuudio. 
Filmistuudio tuntuimad filmid olid "King Kong" ja "Citizen Kane" ("Kodanik Kane"). 
Esialgne filmistuudio RKO Pictures lõpetas filmitootmise 1957 ja saadeti laiali kaks aastat hiljem. 1981. aastal ringhäälinguettevõte RKO General, kes oli ettevõte õiguste pärija alustas taas filmitootmist tütarettevõttes RKO Pictures Inc. 1989. aastal müüdi äri koos mõnede muu allesjäänud vara, kaubamärkide õiguse ja paljude RKO klassikaliste filmide uuestitootmise õigustega uutele omanikele ning tänapäeval on tegu väikese sõltumatu ettevõttega RKO Pictures LLC.
Sarve maastikukaitseala

Sarve maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kaitseala pindala on 679 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1973. aastal, et kaitsta haruldasi ja teadusliku väärtusega geoloogilisi objekte (Limneamere rannavallid) ning nendega seotud looduslikke ja poollooduslikke kooslusi.
Tudusoo looduskaitseala

Tudusoo looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Kaitseala pindala on 4723,6 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1976, mil loodi pruunkarude reservaat. 1978 läksid ühise kaitse alla "Tudu-Järvesoo" ja "Luusaare sookaitseala". Aastal 1997 moodustati "Tudusoo maastikukaitseala", mis hiljem organiseeriti looduskaitsealaks.
Rock Hotel (kogumik)

"Rock Hotel" on ansambli Rock Hotel kolmest CD-plaadist koosnev kogumikalbum. Albumi andis 2008. aastal välja firma Elwood Muusik.
Laulud.
CD 1.
Märkused:
CD 2.
Märkus:
CD 3.
Märkus:
Initsiaator

Initsiaator on mingi protsessi, tegevuse, sündmuse jm algataja.
Rumbi looduskaitseala

Rumbi looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala pindala on 71,6 ha. 
Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti must-toonekure püsielupaik ja ürgmetsailmeline puistu.
Sirtsi looduskaitseala

Sirtsi looduskaitseala on looduskaitseala Ida-Viru ja Lääne-Viru maakonna piiril. Kaitseala koosneb 6-st lahustükist, mille kogupindala on 4558 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1967, kui moodustati pruunkarude reservaat. Aastal 1981 võeti kaitse alla Sirtsi soo ("Sirtsi sookaitseala"). Praegused piirid ja staatus aastast 2001.
Sookuninga looduskaitseala

Sookuninga looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala pindala on 5868,6 ha.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui kaitse alla võeti kaks Jäärja metskonna kvartalit (123 ja 140) ehk Rongu mets. Aastal 1991 moodustati Rongu, Kodaja ja Ruunasoo sookaitseala, mille baasil 1991 moodustati Sookuninga looduskaitseala.
Suigu looduskaitseala

Suigu looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Kaitseala koosneb kahest lahustükist, mille kogupindala on 82 ha.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1976, kui sealse ürgmetsa kaitseks moodustati reservaat. Praegused piirid ja staatus aastast 1999.
Taarikõnnu looduskaitseala

Taarikõnnu looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu ja Rapla maakonnas. Kaitseala pindala on 2816,3 ha. 
Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti mitmekesine soomaastik ja kaitsealused liigid.
Looduskaitsealale jäävad Taarikõnnu (Põrguraba), Laianiidu ja Lõo (Aruniidu) raba. Laukarohke Taarikõnnu raba moodustab kaitseala südame. Kaitsealustest liikidest on alal esindatud kaljukotkas, must-toonekurg, metsis, teder, laanepüü ja öösorr.
Santos

Santos on linn Brasiilias São Paulo osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul umbes 80 km kaugusel São Paulost.
Linn asutati 1543. aastal.
Santose sadam on kaubakäibelt Ladina-Ameerika suurim sadam.
Santoses asub Eesti aukonsulaat. Aukonsul on Flemming Patrick Rickfors.
Linnas tegutseb jalgpalliklubi FC Santos.
Tahkuna looduskaitseala

Tahkuna looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa valla põhjaosas. Kaitseala pindala on 1878,6 hektarit . Kaitsealal asub Hiiumaa ainus loodusreservaat. Kaitseala territoorium paikneb Tareste, Kauste, Kodeste, Lehtma, Meelste ja Tahkuna külas.
Tahkuna looduskaitseala eesmärk on inimmõjuta või vähese inimmõjuga põlismetsade, soode ja kinnikasvavate järvede kaitse, luidete ja luitemetsade säilitamine ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse. Kaitsealalt on tuvastatud 16 kaitsealust linnuliiki, 21 kaitsealust soontaime liiki ja üks kaitsealune samblaliik (roheline hiidkupar).
Kaitsevööndid.
Tahkuna looduskaitsealal asub Lehtma loodusreservaat ja 6 sihtkaitsevööndit.
Lehtma loodusreservaat.
Loodusreservaadi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine loodusliku protsessina. Reservaadis on keelatud majandustegevus, loodusvarade kasutamine ja inimeste viibimine, välja arvatud järelevalvetöödel, päästetöödel ja kaitseala valitsemisega seotud töödel, samuti teadustegevuse ja kaitseala seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil.
Järidemetsa sihtkaitsevöönd.
Järidemetsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.
Kauste sihtkaitsevöönd.
Kauste sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
Kodeste metsa sihtkaitsevöönd.
Kodeste metsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
Kodeste soo sihtkaitsevöönd.
Kodeste soo sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.
Lepaniidi sihtkaitsevöönd.
Lepaniidi sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.
Lõimastu sihtkaitsevöönd.
Lõimastu sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
Turism.
Tahkunat läbis Anneõuest kuni Kauste külani Riigimetsa Majandamise Keskuse matkarada, mis likvideeriti 2013. Kaitsealal asub Karjaselja metsanduslik õpperada. 
Ajalugu.
1924 keelati Tahkunas kasvavate jugapuude alal lageraied. Praegune kaitse-eeskiri kinnitati 2006. aastal. Eesti Vabariigi Valitsus otsustas 6. novembril 1936 kaitse alla võtta 4 Kärdla metsandiku metsakvartalit kogupindalaga 74,2 hektarit, kus keelati jugapuude raie ja loomade karjatamine. Hiiumaa rajooni TSN Täitevkomitee otsustas 28. mail 1958, 20. septembril 1961 ja 25. septembril 1962 jugapuude kasvuala kaitset tõhustada. Jugapuude kaitseala sai räsida 1967. aasta augustitormis.
Tahkuna looduskaitseala moodustati 2. veebruaril 1997.
Tammiku looduskaitseala

Tammiku looduskaitseala oli looduskaitseala Harju ja Rapla maakonnas. Kaitseala koosnes kahest lahustükist, mille kogupindala oli 379 ha.
Kaitseala moodustati 1991. aastal, kui kaitse alla võeti neli allikasood, kus kasvab mitmeid haruldasi ja kaitsealuseid liike.
Kaitseala kaotati 2014. aastal seoses Nabala-Tuhala looduskaitseala moodustamisega.
Tillniidu looduskaitseala

Tillniidu looduskaitseala on looduskaitseala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitseala pindala on 37,9 ha. 
Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti ürgmetsailmeline puistu ja seal pesitsev must-toonekurg.
Goiânia

Goiânia on linn Brasiilias, Goiási osariigi pealinn. Asub riigi keskosas, 200 km kaugusel riigi pealinnast Brasíliast.
Goiânia on plaanilinn, mille rajamist alustati 24. oktoobril 1933.
1987 toimus linnas radioaktiivse aine leke, nn Goiânia õnnetus.
Veski looduskaitseala

Veski looduskaitseala on looduskaitseala Põlva maakonnas Kanepi vallas. Kaitseala pindala on 63 ha. 
Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti must-toonekure püsielupaik.
Kasti maastikukaitseala

Kasti maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on koos vee- ja maismaaosaga u 193 ha. 
Kaitseala on moodustatud 2000. aastal, et kaitsta Lõuna-Saaremaa pärandkultuurmaastikku, rannaniite ja haruldasi taimeliike.
Kaugatoma-Lõu maastikukaitseala

Kaugatoma-Lõu maastikukaitseala (varem "Kaugatoma-Lõo maastikukaitseala") on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 589 ha. Selle eesmärk on kaitsta Kaugatoma panka ja Lõo loopealset.
Kaitseala ajalugu ulatub 1973. aastasse, kui kaitse alla võeti Kaugatoma pank. Maastikukaitsealaks sai aastal 2000. Algse maastikukaitseala pindala oli 502 ha. 2017. aastal maastikukaitseala suurendati, peamiselt sellega piirneva Kaugatoma-Lõu hoiuala arvelt.
Kirikumäe maastikukaitseala

Kirikumäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Võru vallas. Kaitseala pindala on 367 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1970. aastal, et kaitsta Kirikumäe järve, Järvesuu raba ja reljeefset maastikku. 
Kaitsealal asub RMK hallatav Kirikumäe matkarada.
Kivinõmme maastikukaitseala

Kivinõmme maastikukaitseala on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kaitseala koosneb kolmest lahustükist, mille kogupindala on 310 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1987. aastal, et kaitsta sealset mõhnastikku, järvi, taimekooslusi (kaitsealustest liikidest lääne-mõõkrohi), metsise elupaika.
Kolga lahe maastikukaitseala

Kolga lahe maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Kuusalu vallas. Kaitseala pindala on 1924 ha ja sellest 267 ha on maismaaosa. 
Kaitseala on moodustatud 1990. aastal, et kaitsta Põhja-Eesti väikesaartele iseloomulikke maastikke ja kooslusi. Kaitstav territoorium hõlmab 15 saart ja laidu, millest suurimad on Pedassaar, Rammu, Koipsi, Umblu ja Allu saar.
Kostivere maastikukaitseala

Kostivere maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Kaitseala pindala on 97 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1957. aastal, et kaitsta karstivormide poolest rikast maastikku.. Tänapäevane maastikukaitseala moodustati aastal 1999.
Kaitseala maastik on Põhja-Eesti lavamaale tüüpiline hajaasustusega paetasandik, millel asub Kostivere karstiala. Pikaajalise inimtegevuse mõjul on sinna kujunenud alvarid. Kaitsealustest liikidest kasvavad seal Alpi nurmikas ("Poa alpina") ja aasnelk ("Dianthus superbus").
Käina lahe – Kassari maastikukaitseala

Käina lahe – Kassari maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kaitseala pindala on 5652 ha, millest 3189 ha on maismaaosa. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1939, kui kaitse alla võeti Kassari ja Vaemla lahe tervisemuda alad. Aastal 1962 moodustati kaks kaitseala: "Kassari saare maastikukaitseala" ja "Käina lahe ornitoloogiline kaitseala", mille ühendamisel moodustati 1998. aastal Käina lahe – Kassari maastikukaitseala.
Kübassaare maastikukaitseala

Kübassaare maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on u 50,8 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1973. aastal kaitse alla võetud Kübassaare laialehise metsa alusel.
Letipea maastikukaitseala

Letipea maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kaitseala pindala on 601 ha. 
Kaitseala on moodustatud, et kaitsta seal pesitsevaid ja sealt läbi rändavaid linde, kooslusi ja maastikke.
Kaitseala loodi 30. jaanuaril 1992 Marek Vahula ettepanekul ja kolme ööpäevaga ning linnukaitsealana ja seda Kunda sadama nn Letipea variandi sinnaehitamise vastu.
Raadio 3

Raadio 3 ( praegune Retro FM) oli Sky Media raadiogruppi kuuluv Eesti kommertsraadiojaam, mis Raadio 3 nime all läks esimest korda eetrisse 16. mail 2005. Raadio 3 asus tööle senise Super FM European Hit Radio lainepikkusel. 
Saatekava oli Eesti oludele ja kohaliku publiku maitsele kohandatud versioon AC- (Adult Contemporary) formaadist, mis kujunes välja 1970. aastate lõpus USAs. Oma sihtrühmana määratles jaam 30–50-aastasi aktiivseid eesti keelt kõnelevaid raadiokuulajaid.
Raadiojaamal on umbes 190 000 kuulajat (2020).
2013. aastast kannab raadiojaam nime Retro FM. Jaam on keskendunud 1980. ja 1990. aastate populaarsematele poplugudele. Igal tööpäeval kella 6–10 läheb eetrisse hommikuprogramm "Retro Hommik", mida juhivad 2016. aasta meesraadiohääleks nimetatud Rauno Märks ja 2021. aastast ka naissaatejuht Maris Kõrvits. Külalisena lööb kaasa melomaan Olav Osolin, kes tööpäeviti kell 8.40 tutvustab läbi päevaloo rubriigi muusikaajaloo sündmusi ja Vladas Radvilavičius, kes kell 9.05 algavas rubriigis teeb "Netivalvur Vladasena" ülevaate kõige kuumemast interneti teemast. Nädalavahetuseti on saatekavas erimuusika saated.
Sagedused.
 Võru 88,0 MHz
 Kohla-järve 93,0 MHz
 Haapsalu 95,2 MHz
Luidja maastikukaitseala

Luidja maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 68 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1962. aastal, et kaitsta aastatel 1904–1908 Karl Ahrensi (Karl Friedrich Wilhelm Ahrens) juhtimisel istutatud liivaluidetel kasvavat sanglepapuistut.
Puistut tuntakse ka Luidja lepiku nime all.
Luidja lepiku rajamine.
Luidja lepiku rajamise tingis vajadus kaitsta rannateed, lähiümbruse põlde ning niite tuulega luidetelt puhuva tuiskliiva eest. Esimene katse liiva tõrjumiseks tehti 1893. aastal, mil Kõrgessaare metskonna metsaülema Karl Ahrensi eestvedamisel istutati lahtisele liivale aastaseid siberi lehise ja hariliku männi istikuid. Järgmiseks kevadeks oli tuiskliiv taimede üle võimust saanud ning kuivanud istikud liiva alla matnud. Ka järgmised katsed kaheaastaste mändidega läksid luhta .
Uus katse võeti ette aastatel 1901–1903, kui liigina kasutati kohalikku, luidet läbivate ojade kaldal kasvavat sangleppa, mis oli elujõuline tänu põhjavee lähedusele ning savikihi olemasolule liivavälja all. Istikud kaevati välja suure mullapalliga, millega koos need liiva sisse istutati. Selleks, et kasvutingimusi parandada, kaeti liiv osaliselt adruga. Seekord puistu rajamine õnnestus ning sajand hiljem kasvab ligi kahe kilomeetri pikkusel alal Eesti vanim sanglepakultuur. Merepoolsel luitealal on näha ka lepiku looduslikku uuendust. Idapoolsel alal on aga tegeletud rohkem hooldus- ja valikraietega ning puistu uuendamiseks kasutatud ka tamme ja pärna.
1962. aastal loodi Luidja maastikukaitseala ning lepiku edelanurgas avati Karl Ahrensile pühendatud mälestuskivi Eesti metsaülemate päeval 1989. aastal.
Ontika maastikukaitseala

Ontika maastikukaitseala on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Kaitseala pindala on 1212 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub 1939. aastasse, kui kaitse alla võeti Saka-Ontika paekallas ja sealne mets. Kaitseala praegused piirid ja staatus on aastast 1996.
Oru pargi maastikukaitseala

Oru pargi maastikukaitseala on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Kaitseala pindala on 75 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1936, kui Oru pargi kaitsmiseks kehtestati teatud piirangud. Praegused piirid ja staatus aastast 1997.
Pangodi maastikukaitseala

Pangodi maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu maakonnas Kambja vallas. Kaitseala pindala on 383 ha.
Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta sealseid järvi (nt Pangodi järv, Suur Kodijärv ja Väike Kodijärv), neid ümbritsevat mõhnastikku ja Kodijärve parki.
Vaivara maastikukaitseala

Vaivara maastikukaitseala on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Kaitseala koosneb kolmest lahustükist, millest kaks asub Sinimäel ja üks asub Mustanina külas ning mille kogupindala on 79 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1959, kui Vaivara Sinimäed võeti kaitse alla. Maastikukaitseala staatuse sai piirkond aastal 1998.
Uue-Võidu maastikukaitseala

Uue-Võidu maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas Karula, Aindu ja Peetrimõisa külas. Kaitseala pindala on 51,7 ha, millest maismaa pindala on 29,6 ha ja veeosa pindala 22,1 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta Karula järve, Karula (Uue-Võidu) mõisa parki ja neid ümbritsevat maastikku.
Smolnitsa maastikukaitseala

Smolnitsa maastikukaitseala on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kaitseala pindala on 239 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1967. aastal, et kaitsta Smolnitsa luitestikku. Praegused piirid ja staatust aastast 1996.
Sepaste maastikukaitseala

Sepaste maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 36,7 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1998. aastal, et kaitsta sealset 100-aastast tammikut; alal kasvab ka mets-õunapuu ja künnapuu (III kategooria liigid).
Rutu maastikukaitseala

Rutu maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Kaitseala pindala on 328,4 ha. 
Kaitseala moodustati 21. augustil 1990, et kaitsta Rutu mäge (eriti kaevandajate eest, sest mäed koosnevad peamiselt kruusast).
Rava maastikukaitseala

Rava maastikukaitseala on maastikukaitseala Järva maakonnas Järva vallas. Kaitseala pindala on 16 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1936, kui osaliselt võeti kaitse alla Rava tammik. Tammiku maa-ala oli riik tasuta andnud Ambla vallavalitsuse omanduseks 30. aprillil 1933. Vallavalitsus müüs metsa maha ja see langetati 1935. aasta kevadel, säilisid umbes 50 tamme endises mõisapargis. 30. aprillil 1935 sõlmis vallavalitsus lepingu ka nende langetamiseks firmaga Liebecki Pabstel &amp; Ko., saades 150 krooni. Selle vältimiseks võeti tammed esimese looduskaitseobjektina Eestis looduskaitse alla ja vallavalitsus pidi saadud raha tagasi maksma. Kaitseala praegused piirid ja staatus kehtestati aastal 2000.
Rakvere tammiku maastikukaitseala

Rakvere tammiku maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Rakvere linna edelaosas. Kaitseala pindala on 23 ha. 
Vabariigi Valitsuse otsusega 27. jaanuarist 1939 (RT 1939, 9, 65) võeti looduskaitse alla ja kanti looduskaitse registrisse Rakvere Tammik terves ulatuses ühes osaga vana palvemaja taga, pindalaga 19,17 ha. Omanik Rakvere linna omavalitsus. Kaitseulatus: Rakvere Tammikus on keelatud igakujuline jahipidamine, linnupesade lõhkumine, uute kraavide kaevamine ja elavate puude raiumine. Maaomanikul on õigus raiuda toorest võsa ja kuivanud puid pargi korraldamise eesmärgiga. 
Maastikukaitseala moodustati 1999. aastal.
Peeter Suure merekindluse peapositsioon

Peeter Suure merekindluse peapositsioon ehk keskpositsioon oli osa Tallinna ja Porkkala ümbrusse ning nendevahelistele saartele aastatel 1912–1918 ehitatud Peterburi merekaitse Peeter Suure merekindluse ehitistest. Peapositsioon on 'Peeter Suure merekindlus' kitsamas tähenduses. Laiemas tähenduses 'Peeter Suure merekindlus' on kõik peapositsioonist lääne poole rajatud hilisemad positsioonid.
Peeter Suure merekindluse rajamise ukaasiga jaotati piirkond kolmeks sektoriks: lõuna- (Eesti), põhja- (Soome) ja meresektor.
Suurtükipatareide sümbolite tähendus nimes (IV-6″/50 või IV-152/50):
Merekindluse peapositsiooni lõunasektor.
Peapositsiooni moodustasid Pakri, Suurupi ja Viimsi poolsaarel ning Kakumäel, Aegnal, Naissaarel, Väike-Pakril ja Paljassaarel paiknenud rannikupatareid.
Eestis paiknevat Peeter Suure merekindluse osa (Tallinna lähedastel saartel ja neemedel asunud rannikupatareisid, staapi, kindlusraudteed, sideobjekte, ladusid) nimetati Peeter Suure merekindluse Tallinna mererindeks. 19 mererinde patareist asus 9 patareid Naissaarel, 3 patareid Viimsi poolsaarel ja 2 patareid tollal Viimsi koosseisu kuulunud Aegna saarel. Organisatsiooniliselt olid patareid allutatud PSM mererinde ("Приморский фронт Морской крепости Императора Петра Великого, ПФ МкИПВ") üksikutele suurtükipataljonidele. Kesk- ja põikpositsiooni 1. üstp allusid patareid Naissaarel; 2. üstp allusid patareid Dirhamis, Pakri poolsaarel, Paldiski sadamas, Suurupi poolsaarel, 3. üstp allusid patareid Kakumäe poolsaarel, Paljassaare saartel, Aegna saarel, Viimsi poolsaarel, 5. üstp allusid patareid Soome Mäkiluoto saarel, 6. üstp allusid patareid Russarö ja "Хесте-Бюссе" saarel.
Kiigumõisa Külmaallikad

Kiigumõisa Külmaallikad on kaitsealused allikad Järva maakonnas Paide linnas. Allikad jäävad Kiigumõisa maastikukaitsealale, varem kaitsti allikaid "Kiigumõisa allikate kaitseala" piires.
Allikad moodustavad 0,5 km läbimõõduga alal 4 allikarühma. Allikatest alguse saavad ojad suubuvad Jägala jõkke.
Svend Grundtvig

Svend Hersleb Grundtvig (9. september 1824 Kopenhaagen – 14. juuli 1883 Frederiksberg) oli taani kirjandusajaloolane ja etnograaf. Ta oli üks esimesi Taani pärimusmuusika süstemaatilisi kogujaid, eriti huvitasid teda taani rahvalaulud. Isa eeskujul tegeles Svend Hersleb Grundtvig ka islandi ballaadide uurimisega. Ta oli Nikolai Frederik Severin Grundtvigi poeg.
Elu ja töö.
Grundtvig õppis mitme koduõpetaja ja isa käe all islandi, ladina, hispaania ja anglosaksi keelt ja mütoloogiat. Kui ta oli 14, ostis isa 1656. aasta käsikirja vana ballaadiga, et tekitada pojas huvi taani rahvalaulude uurimise vastu. 19-aastaselt sõitis noormees õppereisile Inglismaale, mille tulemusena avaldas Grundtvig taanikeelsed tõlked inglise ja šoti ballaadidest. Aastast 1869 oli ta Kopenhaageni Ülikooli professor.
Grundtvig pühendas elu taani rahvajuttude ja -laulude kogumisele ning uurimisele. 1844. aasta üleskutses julgustas ta taanlasi koguma ja jäädvustama oma maa rahvalaule. Aastal 1854 laiendas ta seda üleskutset kogu folkloori kogumiseks. Ta rajas üleriigilise kaastöötajate võrgustiku. Ühise kogumistöö tulemuseks oli mahukas teos "Danske Minder" (Taani vanad rahvalaulud), mille avaldamist alustas just Svend Grundtvig (seda tööd jätkasid Axel Olrik ja Hakon Grüner-Nielsen). Aastal 1876 avaldas Svend Grundtvig esimese osa Taani muinasjutte.
Kirjandus.
Helene Høyrup, "Grundtvig, Svend (1824–1883)" in David Haase (editor), Greenwood Encyclopedia of Folk Tales and Fairy Tales G – P, 2008, Greenwood Press, Westport CT, p. 443. ISBN 978-0-313-33443-6
Conejose maakond

Conejose maakond ("Conejos County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°21' N, 106°19' W. 
Maakonna halduskeskus on Conejos ning suurim linn on Manassa.
Maakonna pindala on 3343 km². Veepindala on 9 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8256. Aastal 2000 oli elanikke 8400. 
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Conejose maakonnas oli 8400 inimest, 2980 leibkonda ja 2211 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 3 in/km². 
Elamuüksusi oli 3886 (keskmine tihedus 1/km²). 
Rassiline koosseis oli: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 58,92%. 
2980 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,80 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,33 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 34 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 98,50 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 24 744 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 29 066 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 351 dollarit, naistel 20 200 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 12 050 dollarit. 
23,00% elanikkonnast ja 18,60% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 28,20% alla 18-aastasi ja 17,30% üle 65-aastasi.
Silvia Lotman

Silvia Lotman (sündinud 21. septembril 1980) on eesti bioloog ja looduskaitsetegelane.
Ta on lõpetanud 2004. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal.
Oli Eestimaa Looduse Fondi juhataja aastatel 2012–2016.
Isiklikku.
Tema isa on Aleksei Lotman ja ema Kaja Lotman.
Matronüüm

Matronüüm on isiku liignimi, mis põhineb ema, vanaema või varasema naissoost esivanema eesnimel. Isa, vanaisa või varasema meessoost esivanema eesnimel põhinev nimi on patronüüm. Patriarhaalsetes ühiskondades on matronüümidest moodustatud liignimed tunduvalt vähem levinud kui patronüümid. Minevikus kasutati matronüüme tihti vallaslaste puhul. Ka siis, kui naine oli ühiskonnas tuntud või kõrgelt hinnatud, said tema järeltulijad tema nimel põhineva matronüümi.
Kasutamine.
Island.
Islandil kasutatakse siiani matronüümi või patronüümi perekonnanime asemel (vaata Islandi isikunimed).
Soome.
Vanasti pandi Soomes naistele matronüümid ja meestele patronüümid, näiteks Ainontytär (Aino tütar) või Pekanpoika (Pekka poeg). Alates 19. sajandist on kasutusel perekonnanimed.
Inglismaa.
Kuigi paljud inglise matronüümid pandi vallaslastele, ei olnud sugugi haruldane matronüümide kasutamine ka abielus olevate naiste laste puhul. Näiteks oli keskajal levinud komme kasutada matronüüme laste puhul, kelle isa suri enne lapse sündi. Lastele pandi matronüüm mõnikord ka siis, kui lapse isa nimi oli võõrapärane, seda oli raske hääldada või oli selle tähendus ebaõnne toov. Tahtejõuliste naiste lapsed võisid matronüümi saada; samuti lapsed, kelle isikunimi oleks võidud segamini ajada nõo või naabri omaga. Levinud inglise matronüümid on Beaton, Custer, Tiffany, Parnell, Hilliard, Marriott, Ibbetson, Babbs ja Megson.
Ameerika Ühendriigid.
Tänu perekonnamudelite mitmekesisusele on Ameerika Ühendriikides esile kerkinud mitmesuguseid nimepanemistavasid. Traditsioonilised meesliini arvestavad nimesüsteemid on siiski enamuses. Teise laine feminism on mõjutanud paljusid naisi säilitama oma sünnijärgset nime, sugupuud ja individuaalset identiteeti eraldiseisvana oma partneri omast. Seepärast on levinud komme, et vanemad annavad lastele kaks perekonnanime, mis võivad olla kas sidekriipsuga või ilma. Samuti on saanud tavaks perekonnanimede ühendamine täiesti uue perekonnanime loomisega, või mõeldakse välja uus perekonnanimi; need valikud võimaldavad tervel perekonnal kanda sama perekonnanime. Lisaks on naistel kombeks abielludes jätta alles oma neiupõlvenimi, tihtilugu ilma feminismi mõjudetagi. Tavaliselt pannakse sellistel juhtudel lastele isa perekonnanimi.
Tartu Jakobi kirik

Jakobi kirik oli kirik Tartus.
Selle kiriku järgi on saanud nime Jakobi tänav Tartus.
Kiriku täpne asukoht pole lõplikult selge. See arvatakse olevat olnud Toomemäe nõlval Laia ja Jakobi tänava ristmiku lähedal. Jakobimäel, tänapäeva Jakobi, K. E. von Baeri ja Tähtvere tänava ristmiku piirkonnas ja Tähtvere tänava alguses asus Püha Jakobi kalmistu.
Kirik esineb ürikutes esmakordselt 1397. aastal ning viimast korda 1417. aastal. Arvatavasti oli kirik olemas ka hiljem, kuid teise (Katariina kirik) nime all.
Norra allikajärvik

Norra allikajärvik (nimetatud ka: "Norra allikad") on kaitsealune järvik Järva maakonnas Järva vallas. Veekogu jääb Endla looduskaitsealale.
Veekogu läbimõõt on 40–60 m ja sügavus kuni 1 m. Veekogu põhjas on palju väikeseid allikaid (Norra allikad).
FCI Tallinn II

FCI Tallinn II on Eesti jalgpalliklubi FCI Tallinna duubelmeeskond.
2018. aastal, peale põhimeeskonna liitumist FC Levadiaga, mängis klubi III liigas.
3. koht (2): 2015, 206
Võitjad (1): 2014
2. koht (1): 2013
Ohvriallikas (Arussaare)

Ohvriallikas (ka: Uduallikas, Arussaare Uduallikas) on allikas (tõusuallikas, ohvriallikas) Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas ja Pilistvere kihelkonnas Arussaare külas. 
Allika keskmine vooluhulk on suvel 4 l/s, kevadel 18,6 l/s.
Välislingid.
Oostriku Suurallikas

Oostriku Suurallikas (ka: "Oostriku allikas") on kaitsealune allikas Järva maakonnas Järva vallas. Allikas jäävad Endla looduskaitsealale.
Allika laius on 10 ja pikkus 25 m. Allikas moodustab järviku, mis asub harujõe alguses.
Amanda Todd

Amanda Michelle Todd (27. november 1996 – 10. oktoober 2012) oli Kanada teismeline, kes sooritas 10. oktoobril 2012 oma kodus Port Coquitlamis Briti Columbias enesetapu. 
Enne surma riputas ta Youtube'i video, kus kirjeldab kaartidele kirjutatud teksti abil oma kogemusi kiusamise, väljapressimise ja vägivallaga. Video levis pärast tema surma kulutulena ja sai suure meediatähelepanu osaliseks.
Prandi allikad

Prandi allikad on kaitsealused allikad Järva maakonnas Järva vallas Prandi pargi kõrval. Allikad jäävad Prandi looduskaitsealale.
Allikatest on tuntuim Prandi Suurallikas, mis on tõusuallikalehtritega järvik. Järvikust voolab välja veerikas oja, mis suubub Prandi Allikajärve.
Purila allikad

Purila allikad on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Rapla vallas. 
Allikad asuvad Keila jõe kaldal. Allikate seas on nii tõusu- kui langeallikad ja nad moodustavad allikajärviku.
Pähkla allikas

Pähkla (tõusu)allikas (ka: "Põhjatu (tõusu)allikas", "Pühatu allikas") on kaitsealune allikas Saare maakonnas Saaremaa vallas. 
Allikas ja selle lehter paikneb meresetetega kaetud tasandikul. Lehtri läbimõõt on 12 ja sügavus 2 m.
Pähklisaare maastikukaitseala

Pähklisaare maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu maakonnas Luunja vallas. Kaitseala pindala on 643 ha.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui üksikobjektina võeti kaitse alla Pähklisaar ja laugasjärved. Üksikobjektide baasil moodustati 1995. aastal "Luunja Laukasoo looduskaitseala", mis sai maastikukaitseala staatuse ja piirid 1999. aastal.
Paunküla maastikukaitseala

Paunküla maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Kose vallas. Kaitseala pindala on 619 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1981. aastal, et kaitsta Paunküla mägesid ja ümbruse järvi.
Maastikukaitsealal asuvad Kootsjärv, Lindjärv, Paunküla Mustjärv, Punamäe järv, Rahkjärv, Rõõsa järv, Sipelga Linajärv, Suur-Kaksjärv ja Väike-Kaksjärv.
Papioru maastikukaitseala

Papioru maastikukaitseala on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kaitseala pindala on 3,7 ha.
Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta sügavat järsunõlvalist sälkorgu – Papiorgu, mis tekkis mandrijää sulamisvete setetesse.
Merilen Mentaal

Merilen Mentaal (sündinud 16. jaanuaril 1972) on eesti aiakujundaja.
Ta on lõpetanud Inglismaal Oxfordi aiadisaini kolledži. 
Kui 2011. aastal ilmus kirjastuse Forma Media kaudu tema koostatud raamatuke "Terrassi- ja rõduaed", siis paar aastat hiljem juba vägagi mahukas nõuanderaamat "Aia kujundamine mõtetes ja praktikas" (Varrak, 2013), kus tema tekste näitlikustavad muude fotode kõrval ka ta enda tehtud pildid. 
Tema tekste ja fotosid leidub ka raamatus "Söödav aed: ilu ja kasu üheskoos" (Ühinenud Ajakirjad, 2018) ning fotosid veel mitmes iluaianduseteemalises raamatus.
Juulist 2000 on ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige.
Oti mets-õunapuu

Oti mets-õunapuu (ka: Oti mõtsik) on metsistunud aed-õunapuu (mitte mets-õunapuu), mis kasvab Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Õunapuu on Eesti vanim ja jämedaim.
Õunapuu ümbermõõt on 488 cm (mõõdetuna 30 cm kõrguselt), kõrgus 11 m.
Rebase ja Tori tammikud

Rebase ja Tori tammikud (ka "Rebase-Tori tammik") on kaitsealused tammikud Rapla maakonnas Rapla vallas.
Tammikud võeti osaliselt kaitse alla 1961. aastal. Kaitseala suurus on 20,6 ha.
Niidiaia tammik

Niidiaia tammik on kaitsealune tammik Rapla maakonnas Märjamaa vallas. 
Tammikud võeti kaitse alla 1958. aastal (Niidiaia tammiku kaitseala; pindala 8 ha).
Matsi-Kärneri tammik

Matsi-Kärneri tammik on tammik Rapla maakonnas Rapla vallas. 
Tammik võeti kaitse alla 1992. aastal (Matsi-Kärneri tammiku kaitseala, pindala 3,9 ha) ning arvati kaitse alt välja 2022. aastal.
Koonga tammik

Koonga tammik on kaitsealune tammik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 
Tammik võeti kaitse alla 1991. aastal (Koonga tammiku kaitseala; pindala 14 ha) . Tammede vanus on kuni 120 aastat.
Robert Edwards

Sir Robert Geoffrey Edwards (27. september 1925 – 10. aprill 2013) oli Suurbritannia füsioloog.
Ta oli eelkõige üks katseklaasis viljastamise teerajajaid.
Ta sai 2010. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.
Agnes Antik

Agnes Antik (sünninimi Agnes Lausten; 31. märts 1903 Taani – 1995) oli taani päritolu Eesti tõlkija.
Ta tõlkis eesti keelde nii taani kui ka norra keelest.
Ta oli alates 1924. aastast abielus Richard Antikuga.
Elektrisignaal

Elektrisignaal on ajas muutuv elektriline suurus (enamasti elektrivool või -pinge), mis kannab informatsiooni, vaadeldaval juhul andmeid, mida saab töödelda, salvestada ja edastada. Elektrisignaale edastatakse elektrijuhtide kaudu või elektromagnetlainete vahendusel.
Elektrisignaali peamised liigid on analoogsignaal, diskreetsignaal ja digitaalsignaal.
Analoogsignaali pinge muutub katkematult, pidevalt. Analoogsignaaliks on näiteks helisagedussignaal mikrofoni väljundis, mispuhul signaali pinge on igal hetkel võrdeline, s.o analoogne (samaväärne, vastav) seda muutumist põhjustava helirõhu muutumisega. Enamiku ümbritseva maailma sündmuste muutumine on pidev.
Analoogsignaaliks võib olla aeglaselt muutuv alalispinge, näiteks temperatuurianduri väljundis. Vahelduvpinge korral on signaali informatiivseks parameetriks vahelduvpinge amplituud, sagedus või faas (vt Modulatsioon).
Diskreetsignaal saab muutuda üksnes kindlate astmete kaupa, nii et signaalipingel on lõplik arv järjestikuseid väärtusi. Kui need väärtused väljendatakse kahendkoodis, saadakse digitaalsignaal.
Ajakonstant

Ajakonstant on eksponentsiaalselt muutuvat siirdeprotsessi (s.o ühest püsiolekust teise püsiolekusse üleminekut) kirjeldav suurus. Ajakonstant määrab ajavahemiku, mille kestel siirdeprotsessi iseloomustav parameeter muutub e (2,71828…) korda. Ajakonstandi tähis on kreeka täht "τ" (tau).
Elektrotehnikas määrab ajakonstant näiteks selle, kui kiiresti laadub või tühjeneb kondensaator mahtuvusega "C" läbi jadamisi (järjestikku) ühendatud takisti, mille takistus on "R". Niisuguse jadaahela ajakonstant 
formula_1
Kondensaatori laadimisel suureneb tema pinge vastavalt valemile
formula_2
Kui näiteks laadida kondensaatorit mahtuvusega 1 µF = 10‒6 faradit läbi takistuse 1 MΩ = 106 oomi, siis on ajakonstant "τ" = 10‒6•106 = 1 sekund. Toiteallika pingel 10 volti laadub kondensaator siis 3 sekundi kestel pingeni
formula_3 volti.
Tabelis on antud kondensaatori pinge ligikaudsed väärtused protsentides toitepingest (laadimisel) ja laetud kondensaatori algpingest (tühjendamisel).
Rio Grande maakond

Rio Grande maakond ("Rio Grande County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°61' N, 106°39' W. 
Maakonna halduskeskus on Del Norte ja suurim linn on Monte Vista.
Maakonna pindala on 2362 km². Veepindala on 1 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 982. Aastal 2000 oli elanikke 12 413. 
Maakond sai nime Rio Grande jõe järgi, mis voolab läbi maakonna.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Rio Grande maakonnas oli 12 413 inimest, 4701 leibkonda ja 3417 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 5 in/km². 
Elamuüksusi oli 6003 (keskmine tihedus 3/km²). 
Rassiline koosseis oli: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 41,67%. 
4701 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,59 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,08 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 37 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 97,10 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 94,40 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 31 836 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 36 809 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 432 dollarit, naistel 23 005 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 650 dollarit. 
14,50% elanikkonnast ja 11,30% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 18,40% alla 18-aastasi ja 11,20% üle 65-aastasi.
Sumbumus

Sumbumus või sumbuvus (sumbetegur, sumbuvustegur, sumbumistegur) on sumbumisega võnkumisvõimelise süsteemi (näiteks pendli, elektrilise võnkeringi) dimensioonita tunnussuurus, mis iseloomustab süsteemi võnkumisel tekkivat energiakadu. Teiste definitsiooni järgi väljendab taː 
Sumbumust mõõdetakse harilikult detsibellides.
Roosna allikad

Roosna allikad (ka: Roosna-Vanaveski allikad) on kaitsealused allikad Järva maakonnas Järva vallas. Allikad jäävad Lüsingu maastikukaitsealale.
Allikad asuvad Roosna-Vanaveski paisjärve põhjas, paisjärve kaldal ja paisjärvest idas oja alguses.