tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Thomas Burke

Thomas Edward Burke (Tom Burke; 15. jaanuar 1875 Boston – 14. veebruar 1929 Boston) oli USA kergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja.
Ta võitis Ateena olümpiamängudel 1896 100 m jooksu (12,0; eeljooksus 11,8) ja 400 m jooksu (54,2). Kehvad ajad on tingitud jooksuraja halvast kvaliteedist ja 400 m distantsi järsust kurvist. 100 m jooksu maailmarekord oli 1891. aastast Luther Cary nimel (10,8), 440 jardi (402,25 m) maailmarekord Henry Tisdalli ja Edgar Bredini nimel (48,5). 
400 meetri (440 jardi) distantsil oli ta mainekas jooksja. Ta oli võitnud 1895 Ameerika Amatöörspordi Liidu AAU meistrivõistlused ja 1896 IC4A meistrivõistlused; ta oli ainuke ameeriklasest osavõtja olümpiamängudel, kes oli USA meister. 100 meetri võit sai aga võimalikuks ainult paljude tippsprinterite puudumise tõttu.
Burke äratas olümpiamängudel tähelepanu sellega, et ta ainsana kasutas madalstarti (jalad kõverdatud, käed maas). See naerdi esialgu välja. Tol ajal startis enamik jooksjaid Harry Hutchinsi asendist (vasak jalg veidi põlvest lõdvestatuna paremast ees, parem käsi sirutatud taha, vasem ripub lõdvalt), kuigi madalstardi oli leiutanud juba 1880 ameeriklane Mike Murphy. 
Bostoni ülikooli üliõpilasena võitis Burke AAU 400 jardi jooksu meistrivõistlused 1895 ning IC4A 440 jardi jooksu 1896 ja 1897 ning 880 jardi jooksu 1898. "Harvard Law School"'is õppides võitis ta 1899 IC4A 880 jardi jooksu. 
1897 oli Burke iga-aastase Bostoni maratoni üks algatajaid. 19. aprillil tõmbas ta Ashlandis maa peale stardijoone, instrueeris võistlejaid ning laskis maratoni stardipaugu.
Burke'ist sai hiljem jurist, Boston Journali spordiajakirjanik ning lühikeseks ajaks Mercersburgi kooli kergejõustikuvõistkonna treener.
Marcel Proust

Valentin Louis Georges Eugène Marcel Proust ([maʁsɛl pʁust] / [valant'än lu'i žorž öž'en mars'el prust]) (10. juuli 1871 Auteuil – 18. november 1922 Pariis) oli prantsuse kirjanik, kes on tuntud peamiselt romaanisarja "Kadunud aega otsimas" ("À la recherche du temps perdu") järgi.
Marcel Proust sündis Pariisis jõuka arsti perekonnas ja lõpetas Sorbonne'i Ülikooli õigusteaduskonna.
Looming.
Aastail 1909–1922 kirjutas Marcel Proust mitmeköitelise romaanisarja "Kadunud aega otsimas" ("À la recherche du temps perdu"). Selle esimene köide, "Swanni poolel" ("Du côté de chez Swann", 1913), ei äratanud ilmudes erilist tähelepanu. Pärast Esimese maailmasõja lõppu ilmus romaani teine osa, "Õitsvate neidude varjus" ("A l'ombre des jeunes filles en fleur", 1919), mis pälvis Goncourti auhinna ja tõi Proustile laialdase tuntuse. 
Viimase kolme eluaasta jooksul jõudis Proust avaldada veel kaks osa: "Guermantes'ide poolel" ("Le côté de Guermantes", 1920–1921) ja "Soodom ja Gomorra" ("Sodome et Gomorrhe"). Neile järgnesid postuumselt "Naisvang" ("La prisonnière", 1923), "Kadunud Albertine" ("Albertine disparue", 1925) ja viimane, lõpetamata osa "Taasleitud aeg" ("Le temps retrouvé", 1927).
Penuja

Penuja on küla Mulgi vallas Viljandimaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.
Penuja küla kirjutas kuulsaks August Kitzberg (1855–1927) oma raamatus "Ühe vana tuuletallaja noorpõlve mälestused". Penuja Niitsaadul elasid Kitzbergid 1857–1871, kus Augusti vend Jaan Kits oli koolmeister. 
Penujal asub õigeusu kirik. Penuja kalmistule on maetud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ülempiiskop Nikolai (Leisman) (1862–1947). 
Penujal oli mõis ("Penneküll").
Külas asuvad Kassikuru tiik ja Penuja järv.
Reede (tegelane)

Reede (ingliskeelses originaalis Friday) on tegelane Daniel Defoe raamatust "Robinson Crusoe".
Üksikul saarel merehädas olles päästis (või vangistas) Robinson Crusoe kannibalide käest saarele toodud metslase, kellest hiljem sai tema sõber ja teener (või ori). Robinson Crusoe ristis ta ja hakkas teda kutsuma Reedeks.
Iisraeliidid

Iisraeliidid (heebrea keeles בני ישראל "Bnei Yisra'el") on Vana Testamendi järgi inimesi, kes põlvnesid Jaakobist. Tema sugu nimetati ka "Iisraeliks".
Geomeetria

Geomeetria (kaudlaen vanakreeka sõnast γεωμετρία, mille algne tähendus on 'maamõõtmine') on matemaatika haru, mis tegeleb ruumisuhetega. Geomeetria peamisteks uurimisobjektideks on kujundid.
Taglas

Taglaseks nimetatakse laeva mastide juurde kuuluvate seadiste, purjelaeval ühtlasi purjede kinnituste süsteemi. 
Taglase ehituslik jaotus.
Jooksevtaglase ülesseadmist nimetatakse taageldamiseks.
Purjelaeva taglasele on ühtlasi iseloomulik:
Pehmed ja karvased

"Pehmed ja karvased" oli televisiooni nukusari, kus kajastati humoorikalt päevapoliitikat ja poliitikute elu.
"Pehmed ja karvased" olid aastatel 2001–2009 eetris Eesti Televisioonis. 2010. aastal kolis sari Kanal 2 ekraanile. 2012. aasta septembrist kuni 2013. aasta lõpuni oli sari taas ETV ekraanil.
Sarja stsenaristid olid Toomas Kall ja Gert Kiiler, kunstnik ja lavastaja Hardi Volmer.
Sarjas mängisid teiste seas Piret Kalda, Rasmus Kaljujärv, Anu Lamp, Laine Mägi, Tõnu Oja, Merle Palmiste, Mirtel Pohla, Indrek Sammul, Tiit Sukk, Taavi Teplenkov, Sulev Teppart, Jan Uuspõld.
"Pehmete ja karvaste" nukud.
"Pehmete ja karvaste" nukud on saatesarja lõppemise järel viidud Tartu Mänguasjamuuseumisse ning need on alates 2022. aastast osa muuseumi püsinäitusest.
Os

Os võib tähendada järgmist:
OS võib tähendada järgmist:
Ossa

Ossa on linn Venemaal Permi krais, Ossa rajooni keskus. Asub umbes 110 km Permist edelas Kama jõel asuva Votkinski veehoidla ääres.
Asula on rajatud 1591. aastal. 1737 sai linnaõigused.
Zooplankton

Zooplankton ehk loomhõljum on pelagiaalis hõljuvate valdavalt heterotroofse toitumistüübiga loomorganismide (zooplankterite) kogum. 
Meredes koosneb zooplankton valdavalt protistidest, vähkidest, ainuõõssetest jt väikestest hõljuvatest selgrootudest. Mageveekogudes domineerivad protistid, keriloomad, vesikirbulised ja aerjalalised. 
Osa zooplankteritest on nähtavad palja silmaga, kuid leidub ka (sub)mikroskoopilisi organisme. 
Zooplankton toitub vees leiduvast hõljumist ja detriidist ehk pudemest, ja on ise toiduks paljudele teistele veeloomadele ja -putukatele. 
Mõnikord eristatakse zooplanktonist ihtüoplankton, mille moodustavad kalade hõljuvad elujärgud, enamasti kalavastsed.
Zooplanktoni jaotus erinevate kriteerumite alusel.
Ehitustüübi alusel.
Organismi üldise ehitustüübi alusel räägitakse sageli üherakulistest zooplankteritest ehk protozooplankteritest ja hulkraksetest ehk metazooplankteritest.
Suuruse alusel.
Zooplanktereid saab suuruse järgi jaotada mikro- ja makrozooplanktoniks. Ühe jaotuse kohaselt kuuluvad mikrozooplanktoni alla 0,035–0,157 mm ja makrozooplanktoni alla sellest suuremad plankterid.
Luud

Luud on maapinnalt või põrandalt prahi pühkimiseks mõeldud tööriist.
Luudasid valmistatakse puuokstest, riisivartest, tugevate rohttaimede kõrtest või lehtedest jms.
Kaseluua ehitus.
Klassikaline kaseluud valmistatakse noore kase okstest. Luuaoksad lõigatakse kevadel enne puude lehteminekut noorematelt kaskedelt ning oksad ei tohi enne luua valmistamist ära kuivada. Luud valmistatakse oksi üksteise vastu surudes nii, et oksa käharam pool jääb luua südamiku poole, vajaduse korral kärbitakse väljaturritavat räsus oksa, siis võetakse järgmine oks ja surutakse punti. Et luuakand ei muutuks liiga jämedaks, lõigatakse luuaoksal tüve poolt üks külg ära. Kui luud on piisavalt suur, seotakse luuakand kahe või kolme vitsast tehtud luuavõruga (ka traadiga) punti, väljaulatuvad oksad raiutakse ühepikkuseks ning valmis luud viiakse varjulisse kohta kuivama. Enne luua kasutuselevõttu luud varrestatakse ja luuaoksi leotatakse vees luuaraagude elastsuse taastamiseks.
Luuavars on tavaliselt 4–6 sentimeetri jämedune ja kuni pooleteise meetri pikkune ümar puulatt, mis on luuapoolset otsast 20–30 sentimeetri ulatuses teravaks tahutud, et see siseneks varrestamisel paremini luuakanda. Luuavarre tagumine ots on vestetud ümaraks, et luuavart oleks mugavam käes hoida.
Luudade tüübid.
Kaseluud on ümarluud. Riisivartest ja rohttaimedest valmistatud luuad on üldiselt lehvikluuad.
Kaseluudasid kasutatakse üldiselt varrestatult, riisiluudadel on enam levinud riisivartest moodustatud käepide (luuavars). Rohttaimedest valmistatakse nii pika varrega luudasid kui ka (varreta) käsiluudasid.
Nüüdisajal valmistatakse õues kasutatavad luuad plastist, kuna need on vastupidavamad.
Muruluud sarnaneb rohkem reha kui traditsioonilise luuaga.
Nõiad luudadel.
On usutud, et nõiad sõidavad kaksiratsi varrega luua seljas, eriti Blocksbergi mäel käies.
J. Rowlingu Harry Potteri teemalistes teostes mängivad võlurid ja nõiad luudadel lennates lendluudpalli.
Bakterioplankton

Bakterioplankton ehk pisikhõljum (ka bakterhõljum ja bakterplankton ) on veesambas hõljuvad bakterid. Bakterplanktoni leidub nii mage- kui merevees.
Sõna "bakterplankton" kasutas esimesena 19. sajandil Christian Gottfried Ehrenberg. 
Bakterplanktoni hulka kuuluvad näiteks sinivetikate rühmad "Prochlorococcus" ja "Synechococcus".
Bakterplankton mängib olulist rolli mitmetes olulistes ökoloogilistes protsessides: lämmastiku fikseerimine, nitrifikatsioon, denitrifikatsoon, remineralisatsioon ja metanogenees.
Fotosünteesi teostav bakter "Proclorococcus" arvatakse olevat üks oluline hapniku taastootja biosfääris. See bakter on väga väike (0,6 µm) ja väga arvukas organism.
August Lääne

August Lääne (29. juuni 1899 Piira – 16. august 1976 Rakvere) oli eesti näitleja ja lavastaja. 
Ta oli enne Teist maailmasõda Narva teatri "Võitleja" näitleja ja lavastaja. Kui Narva teater kolis sõja tõttu Paidesse, tegutses Lääne mõnda aega seal. Hiljem kuni pensionini (1944–1960) töötas ta Rakvere Teatris nii näitleja kui ka lavastajana.
Pinsk

Pinsk (valgevene Пінск) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Pinski rajooni halduskeskus. Elanike arv on 130 000. Asub Pina jõe ääres Pinski soodes. Linna läbib Bresti–Łuninieci raudtee.
Pinski Püha Neitsi Maarja kirik on üks kolmest "Basilica minoris"'e staatusega kirikust Valgevene territooriumil.
Ajalugu.
Pinsk on Valgevene üks vanimaid linnu, mida on esmamainitud 1097. aastal. 
1318. aastal vallutas linna Leedu vägi, 1521. aastal allutati linn Poolale. 
Poola teisel jagamisel 1793. aastal liideti Venemaaga. Riia rahu põhjal 1921. aastal taas Poolaga. 1938. aastal elas linnas 64% juute, 26% poolakaid, 7% venelasi ja 3% valgevenelasi. 
1939. aastal, pärast rünnakut Poolale, liideti linn NSV Liiduga ja see kuulus 1991. aastani NSV Liitu, välja arvatud Saksa okupatsioon aastatel 1941–1944. Poolakad tõrjuti linnast välja pärast Poola ja NSV Liidu piiride muutmise lepingu allkirjastamist 1945. aastal. Saksa okupatsiooni ajal mõrvasid sakslased suure osa linna juutidest. 
1991. aastast on Pinsk iseseisva linnana Valgevene Vabariigi koosseisus.
Haridus.
Pinski linnas on 14 keskkooli ja 3 gümnaasiumi. Lisaks on seal kaks muusikakooli, kunstikool ja koreograafiakool. Pinskis on ka 7 keskeriharidust andvat kooli. Kõrgemat haridust annab Polesje Riiklik Ülikool.
Kultuur.
Pinski linnas on kaks kultuurimaja ja kultuuripalee Trykatažnik («Трыкатажнік»). Linnas asub ka Valgevene Polesje muuseum. Pinski raamatukogul on linnas lisaks peahoonele veel seitse filiaali. Linnas on ka kino ja kolm teatrit (Polesje draamateater, stuudioteater «Дыяген» ja noorsooteater «Візаві».
Iga kolme aastat tagant peetakse Pinskis rahvusvahelist folkloorifestivali «Палескі карагод». Teine rahvusvaheline festival on iga kahe aasta tagant peetav motofestival «Пінск».
Pinski linnas tegutseb kaks telekanalit, seal antakse välja seitset ajalehte.
Piprarannik

Piprarannik (inglise keeles "Pepper Coast" või "Grain Coast") on rannikuala, mis asub Lääne-Aafrikas Libeerias Mesurado ja Palmase (Harperi) neeme vahel. 
Piprarannik on madal laguunrannik, kus kasvab ekvatoriaalset vihmametsa ja mangroovi. 
Ranniku nimi on pärit 16. sajandist, mil portugallased vedasid sealt välja guinea pipart (malagettat).
Piraadirannik

Piraadirannik on Pärsia lahe kaguranniku osa, mis asub Araabia poolsaarel praeguste Araabia Ühendemiraatide alal. 
Ranniku pikkus on umbes 300 km. Rannik oli 19. sajandi keskpaigani piraatide pelgupaik.
Płock

Płock [puotsk] on maakonna õigustega linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Visla paremal kaldal. 
Płockis asuvad jõesadam, naftatööstus, keemiatööstus, toiduaine- ja tekstiilitööstus. 
Aastatel 1138–1351 oli Płock Masoovia vürstide residents ning oli ka katoliku kiriku Płocki piiskopkonna keskus.
Purskkaev

Purskkaev ehk fontään on arhitektuuriline vesirajatis, millest purskab välja üks või mitu veejuga, et tekitada dekoratiivset mõju.
Purskkaevud on olnud väga oluliseks osaks aedade ning välis- ja siseruumide kujundamisel. 
Purskkaevud on kasutuses olnud tuhandeid aastaid nii kunstilisel kui ka joogivee inimesteni toimetamise eesmärgil. Esimesed purskkaevud olid pärit Vana-Roomast. Purskkaevud töötasid gravitatsiooni mõjul. Vesi jõudis kõigepealt mööda akvedukte purskkaevuni, kust edasi toimetati see mööda pliitorusid inimesteni. Purskkaeve ehitati üha suursugusemaks ja keerukamaks ning need olid jõukuse sümboliks. 
Tänapäeva purskkaevud töötavad veepumpade abil. Tänu tehnika arengule saab purskkaevud muusika ja värviliste tuledega sünkroonida ning neid saab automaatselt reguleerida.
Põlluöölane

Põlluöölane ("Agrotis exclamationis") on öölaste sugukonda ja mullaöölase perekonda kuuluv liblikaliik. 
Eestis on põlluöölaste esinemine väga sage. Põlluöölane lendab juuni algusest augusti lõpuni. Talvitub röövikuna.
Röövikud on polüfaagid.
Petitsioon

Petitsioon (ladina keeles "petitio") on kollektiivne palvekiri.
Ornaat

Ornaat (ladina keeles "ornatus") on vaimuliku liturgiline riietus. Võib olla ka ilmaliku võimukandja tseremooniarõivas.
Sun Records

Sun Records oli plaadifirma USA-s Tennessee osariigis Memphises. Selle asutas Sam Phillips 1952. aastal. Enne Motowni ei suutnud ükski teine plaadifirma nii sügavat jälge jätta. Sun Records oli hüppelauaks paljudele hiljem kuulsaks saanud lauljatele, näiteks Elvis Presley, Johnny Cash, Carl Perkins, Roy Orbison ja Jerry Lee Lewis. Erinevalt paljudest teistest tolleaegsetest stuudiotest andis Sun võimaluse ka mustanahalistele lauljatele.
1969. aastal müüs Phillips plaadifirma maha. 80. aastatel taastas ta stuudio ja sellest ajast saadik on seda kasutanud paljud nüüdisaegsed tegijad.
Polüfüülia

Polüfüülia ehk polüfüleetiline põlvnemine on eritüveline põlvnemine; ühtse organismirühma pärinemine mitmest lähtevormist.
Eevi Nerva

Eevi Nerva (endine perekonnanimi Silliksaar, sünninimi Nerva, 30. juuli 1935 – 21. märts 2024) oli eesti tekstiili- ja kollaažikunstnik. Eevi Nerva elas Tartus.
Tehnika.
Eevi Nerva on välja töötanud unikaalse sidumisbatika tehnika. Selles tehnikas on ta valmistanud mitusada pilti. Selline pilt on loodud puuvillasele tekstiilile, üldjuhul raamitud koos mahulise paspartuupapiga ja klaasi all. Eevi Nerva on teadaolevalt ainus, kes on kasutanud piltide loomisel sidumisbatika tehnikat.
Uue millenniumi aastatel tegeleb ka kollaažide loomisega. Kollaaži algmaterjalina kasutab vanu ajakirju ja raamatuid, kleepides neid kõikvõimalikele vormidele (tasapinnad, kastid, korvid, vaasid, tünnid, pudelid, vanad käsitöövahendid jne). Seni suurim kollaažide komplekt (u poolsada plaati) valmis kaardifirma Regio 5. korrusel asuva kontori uste jaoks. Nendel plaatidel kasutas ta peamiselt vanadest raamatutest väljalõigatud must-valgeid fotosid, millele lisas eredavärvilisi aktsente, vastavalt iga konkreetse ruumi sisekujundusele. Kollaažid lakkis kunstnik soojatooniliseks, et toetada kontori üldist "intiimset ja sooja toimingut".
Näitused.
Toimunud on kümmekond isikunäitust Eestis ja 4 Soomes.
Isiklikku.
Ta oli kunstnik Nerva ja moekunstnik Kaja Raitari ema. 
Alates 2008. aastast kandis ta taas neiupõlvenime "Nerva".
Paiseleht

Paiseleht ("Tussilago farfara") on mitmeaastane rohttaim korvõieliste sugukonnast paiselehe perekonnast. 
Levila ja kasvukoht.
Paiseleht on pärismaine paljudes Euroopa ja Aasia piirkondades, edukalt on teda introdutseeritud Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, peamiselt kolonistide kaasabil ja meditsiiniliste omaduste pärast.
Taim kasvab sageli jäätmaadel, teeservadel ja paljudes niisketes kohtades. 
Kirjeldus.
Roomava ja haruneva risoomiga, õitsemise ajal 10–20 cm ja hiljem kuni 40 cm kõrge. Õitsevad varred on võrkvillased, väikeste soomusjate varrelehtedega. Lehed on algul püstised, hiljem longus. Juurmised lehed ilmuvad pärast õitsemist. Lehed on pikarootsulised, kujult südajas-ümmargused, hambulise servaga. Pealmine pool on tumeroheline ja nahkjas, alakülg valgeviltjas ning pehme. 
Paiselehe erksad kollased õied puhkevad aprillis–mais. Väikesed korvõisikud asuvad üksikult varre tipus. Viljaks on seemnis, mis on varustatud lendkarvadest pappusega.
Väliselt sarnaneb taim võilillega, kuid enamasti õitseb ta võilillest varem. 
Paiseleht paljuneb seemnete ja risoomi abil. Sageli kasvavad nad kolooniates. 
Ravimtaim.
Paiselehte on kasutatud meditsiinis köha ravimisel, samuti astma korral. Purustatud õisi on kasutatud ka naha seisundi parandamiseks. 
Ajalooliselt on taime tarvitatud söögiks.
Köömen

Köömen ("Carum") on kahe- või mitmeaastane rohttaimede perekond sarikaliste sugukonnast. 
Köömne perekonda kuulub koguni 30 liiki taimi, kes kasvavad looduslikult parasvöötmes ja lähistroopikas. Euroopas kasvab viis köömneliiki. Neist tuntuim on harilik köömen, kes kasvab laialdasel alal Euroopas, Siberis, Kaukaasias, Aasias ja Vahemere maades. Põhja-Ameerikasse on köömen jõudnud inimese kaasabil ja on seal täiesti kodunenud.
Küdema laht

Küdema laht on Saaremaa loodeosas Ninase ja Panga poolsaare vahel asuv laht. Laht on umbes 18–25 km pikk ja 3–5 km lai. Lahe keskel asub Laidu saar. Lahte suubuvad Tirtsi jõgi ning kaks oja. Lahes on ka Saaremaa_sadam.
Täislaev

Täislaev (ka klipper) on 3–5-mastiline suurem purjelaev, mille igas mastis on raapurjestus ehk täispurjestus. 
Viiemastilise täislaeva mastide nimetused on fokkmast, grootmast, keskmast, besaanmast ja dziggermast. Kolmemastilise täislaeva mastide nimetused on fokkmast, grootmast ja besaanmast. Lisaks raapurjedele võib täislaev viimases mastis kanda ka kahvelpurje. Fokkmasti ees pukspriidi ja kliiverpoomi kohal on 3–5 eespurje ehk kliivrit. Mastide vahel on harilikult ülestikku 2–4 taakseili. Iga mast koosneb harilikult mastist ehk alamastist ja kahest tengist – marsstengist ja praamtengist. Praamtengi ülemist osa nimetatakse roiltengiks. Raapurjestus kannab nimetusi vastavalt masti ja tengide nimedele, kus raad, mis kannavad raapurjeid, on kinnitatud. Nii on fokkmastis – fokkpuri, alamarsspuri, ülamarsspuri, alapraampuri, ülapraampuri ja roilpuri. 
Nüüdisajal on enamus täislaevu kasutusel õppelaevadena – "Amerigo Vespucci" Itaalias, "Christian Radich" Norras, "Danmark" Taanis, "Dar Pomorza" ja "Dar Mlodiezy" Poolas.
Eoarhaikum

Eoarhaikum on geokronoloogiline üksus (aegkond). Eoarhaikum vastab ajavahemikule 4–3,6 miljardit aastat tagasi. Rahvusvaheline Stratigraafiakomisjon ei ole eoarhaikumi alumist piiri täpselt määratlenud.
Sõna "eoarhaikum" tuleneb kreekakeelsetest sõnadest "ēōs" ('koit') ja "archaios" ('vana, ürgne').
Eoarhaikum on Arhaikumi eooni esimene aste. Sellele järgneb Paleoarhaikum. Eoarhaikumile eelnes hadaikum.
Eoarhaikumis umbes 3,6 miljardit aastat tagasi moodustus esimene hiidmanner Vaalbara.
Eoarhaikumist pärinevad vanimad teadaolevad kivimid. Need on 3,8 miljardit aastat vanad ja asuvad Lääne-Gröönimaal Isua rohekildavöös.
On oletatud, et eoarhaikumi lõpus arenesid protobiontidest esimesed prokarüoodid.
Mesoproterosoikum

Mesoproterosoikum on geokronoloogiline üksus, mis algas 1,6 miljardit aastat tagasi ja lõppes miljard aastat tagasi. Mesoproterosoikumile eelnes paleoproterosoikum ja järgnes neoproterosoikum.
Selle perioodi tähtsaimad sündmused on Columbia hiidmandri lagunemine väiksemateks tükkideks, sugulise sigimise teke ja Rodina hiidmandri koondumine aegkonna lõpus. Mandrite lõhenemisest ja magma tõusust on pärit mitmed pinnavormid Kesk-Rootsis, Kagu-Soomes, Läänemere ja Botnia lahe põhjas ja Kanadas.
Rändkarp (perekond)

Rändkarp ("Dreissena") on rändkarplaste sugukonda kuuluv perekond limuseid.
Morfoloogiliselt sarnaneb rändkarp rannakarplastega ("Mytilidae"), kuid fülogeneetiliselt pole nad väga lähedalt seotud. Rändkarbi iseloomulikuks tunnuseks on teravnenud eesots ja lamenenud tagaots.
Rändkarplased on lahksoolised.
Cara Black

Cara Cavell Black (sündinud 17. veebruaril 1979 Harares Zimbabwes) on Zimbabwe naistennisist. 
1. septembri 2009 seisuga oli ta koos Liezel Huberiga WTA paarismängu edetabelis maailma esipaar. Üksikmängus jäi tema karjääri parimaks WTA edetabeli 31. koht (15. märtsil 1999).
Cara Black on Wayne'i ja Byron Blacki noorem õde. Kõik nad võistlesid peamiselt paarismängudes: Wayne võitis 2001 USA ja 2005 Austraalia, Byron aga 1994 Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused tennises.
Cara alustas mängimist ITF-i noorteturniiridel ja võitis 6 turniiri, esimese 19. märtsil 1995 Gaborones. See jäi ka ainsaks turniiriks, mille ta oma kodumaal on võitnud. Lisaks on ta võitnud täiskasvanute seas ühe WTA turniiri, kui ta 15. septembril 2002 alistas Waikoloas finaalis Lisa Raymondi 7:6, 6:4.
Esimese paarismänguturniiri võitis ta 27. mail 1994 Nairobis. Ta võitis 10 noorteturniiri, neist 7 viimases oli tema paariline kasahh Irina Seljutina.
2000 hakkas ta mängima täiskasvanute turniiridel. Ta jõudis sel aastal USA lahtistel koos venelase Jelena Lihhovtsevaga finaali. 2001. aasta osutus edukaks: ta võitis 7 turniiri, neist 6 Lihhovtsevaga ja viimase afrikaani Liezel Huberiga. Järgmisel kahel aastal polnud tal kindlat partnerit: ta võitis turniire nii Seljutina, Lihhovtseva, Raymondi kui Virginia Ruano Pascualiga, kuid võite ei tulnud nii palju kui 2001. aastal.
Cara on võitnud naispaarismängus viis suure slämmi turniiri: Wimbledonis 2004, 2005 ja 2007, Austraalias 2007 ja USA-s 2008 (esimese austraallase Rennae Stubbsiga, teised Huberiga). Ta võitis kaks suure slämmi turniiri ka segapaarismängus koos oma venna Wayne'iga: 2002 Prantsusmaal ja 2004 Wimbledonis. Lisaks jõudis ta Wayne'iga 2004 Prantsusmaal finaali ning 2003 Prantsusmaal ja USA-s poolfinaali. Kolmanda suure slämmi turniiri võitis ta 2008 segapaarismängus koos indialase Leander Paesiga.
2007 sai tema alaliseks partneriks Huber, kellega ta varemgi ajuti koos mänginud oli. Nende koostöö sujus hästi ning sel aastal võideti Austraalias ja Wimbledonis paarismäng. Lisaks lõpetati aasta paarismängu edetabeli juhtidena.
Iga aasta lõpus peetavate WTA meistrivõistluste finaalis on Black mänginud 7 korda: 2001 ja 2002 Lihhovtsevaga ja 2004–2006 Stubbsiga. Ta kaotas kõik 5 finaali. 2007 ja 2008 mängis ta finaali Huberiga, võitis mõlemad ja paar kuulutati maailmameistriks.
Kokku on Black võitnud naispaarismängus 61 turniiri, neist 27 Huberi, 11 Stubbsi, 8 Seljutina, 7 Lihhovtseva ja 8 teistega.
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis kaotas Black avaringis 2. asetusega Jelena Jankovićile Serbiast.
Mtsensk

Mtsensk on linn Venemaal Orjoli oblastis, Mtsenski rajooni keskus. Asub Zuša jõe kaldal. 
Mtsenskit on mainitud 1147. aastal, kui see kuulus Tšernigivi vürstiriiki. 1320. aastal läks linn Leedu valdusse, 1505. aastal liideti Venemaaga.
Tänapäeval on linnas masina- ja värvilise metallurgia tööstuse ettevõtted.
2020. aasta alguses oli linnas 36 627 elanikku.
Benji Madden

Benjamin Levi Madden, tuntud kui Benji Madden (sündinud 11. märtsil 1979, sünninimi Benjamin Levi Combs) on Ameerika Ühendriikide muusik, ansambli Good Charlotte soolokitarrist ja taustalaulja.
Isiklikku.
Ta on Joel Maddeni kaksikvend.
Ta abiellus 2015. aastal näitleja Cameron Diaziga. 2019. aastal said nad surrogaatema abil tütre.
Fülogeenia

Fülogeenia ehk fülogeneetika on evolutsiooniteooria üks osa, mis uurib teatud liigi, perekonna või kõrgema taksonoomilise üksuse põlvnemist (fülogeneesi) ja üksikelundite, elundkondade ajaloolist arengut. Fülogeenia abistavateks harudeks on muu hulgas paleontoloogia, fülogeneetiline süstemaatika ja võrdlev anatoomia.
Fülogeenia uurimisobjektiks on fülogenees.
Endla soostik

Endla soostik on soomassiiv Pandivere kõrgustiku ja Vooremaa vahel asuvas nõos. Soostiku pindala on 25 100 hektarit, kusjuures selle pikkus põhjast lõunasse on 25 ja läänest itta 18 kilomeetrit. 
Soostikust üle poole on madalsoo (58%), 13% siirdesoo ja 29% kõrgsoo. Suurimad rabad on Linnusaare, Tapiku ja Endla. 
Soostiku turbalasundi paksus on 8 meetrit, keskmine 2,5 meetrit. 
Endla soostiku keskosa kuulub Endla looduskaitseala koosseisu.
Inger (romaan)

"Inger" on 1975. aastal ilmunud Mats Traadi romaan.
Peategelane Inger Uunvald on inglise keele õpetaja ühes Hiiumaa internaatkoolis. Ta elab väikeses jahedavõitu korteris puumajas. Teose põhiprobleem on armastus ja selle purunemine või selles pettumine.
Peategelase Ingeri prototüüp on kirjaniku abikaasa Victoria Traat, kes töötas Kärdla Keskkoolis. Äratuntavalt on kujutatud keskkooli ja selle tollaseid õpetajaid. Maja, kus Victoria elas (Rootsi tänav 2), on säilinud.
Romaan on ilmunud ka inglise, soome, saksa, vene, ukraina ja tšehhi keeles.
Karolina Šprem

Karolina Šprem (sündinud 25. oktoobril 1984 Varaždinis) on Horvaatia tennisist. 
Ta on võitnud 11 ITF-i turniiri, neist 10 üksikmängus ja ühe paarismängus. Tema kõrgeim koht maailma edetabelis on olnud 17. (oktoobris 2004). 
Ta karjäär tõotas kujuneda paljulubavaks, sest kahel WTA turniiril jõudis ta finaali, kuid 2004. aasta teises pooles hakkas kõik minema allamäge. Karolina treeneriks sai Borna Bikic, kes oli Jelena Dokici poiss-sõber. Pärast seda oli tal raskusi mängude võitmisega. 2007. aasta hilissügisel teatas Karolina Šprem, et loobub Bikici teenetest ja hakkab taas koostööd tegema oma vana treeneriga. Kuid siis pidi ta tegelema raskest õlavigastusest paranemisega. 
2008. aastal naasis ta edukalt tennisesse. 2011. aastal katkes ta karjäär tennises vigastuse tõttu uuesti, pärast seda ta WTA turniiridel pole mänginud.
2012. aastal abiellus ta Küprose tennisisti Marcos Baghdatisega ning sama aasta oktoobris sündis paari esimene laps.
Kaitseväikepinge

Kaitseväikepinge on väikepinge, mis on sedavõrd madal, et tema toimel inimkeha läbiv elektrivool ei kutsu esile elektrilööki.
Kaitseväikepinge süsteemid:
Elektriohutus ja töökindlus on kõige paremini tagatud maandamata süsteemis, sest selles on kaitseväikepinge ahelate pingealtid osad (s.o rikke korral voolu alla sattuda võivad osad) maast eraldatud, s.t pole ühendatud kaitsejuhtidega. Maandatud väikepingesüsteemi tuleb kasutada juhul, kui vooluahelas on seadmeid, mis vajavad talitlusmaandust, s.t maandust oma normaalseks tööks.
Kaitseväikepinget saadakse eraldustrafost, mida sel juhul nimetatakse kaitseväikepingetrafoks, või mõnest muust ohutust toiteallikast. Kaitseväikepingetrafo primaar- ja sekundaarmähised on teineteisest eraldatud kahekordse või tugevdatud isolatsiooniga.
Ljubov Kozõreva

Ljubov Baranova-Kozõreva (vene Любовь Владимировна Баранова; 27. augustil 1929 Bugrõ, Leningradi oblast – 22. juuni 2015 Moskva) oli NSV Liidu suusataja, olümpiavõitja, 4-kordne maailmameister ja 17-kordne NSV Liidu meister. 
Ljubov Kozõreva oli esimene Nõukogude Liidu naissuusataja, kes võitis suurvõistlustel kuldmedali. 1954. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitis ta kuldmedali mõlemal naiste distantsil: 10 km ja 3x5 km teatesõidus, kus ta oli avavahetuses.
1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos võitis Kozõreva kulla 10 km, kuid teatesõidus jäi NSV Liit Soome järel teiseks, kuigi Kozõreva tuli esimesse vahetusse 24-sekundilise eduga soomlase Sirkka Polkuneni ees. 1958. aasta MM-il Lahtis sai Kozõreva 10 km hõbemedali, jäädes kaasmaalasele Alevtina Koltšinale alla 20,8 sekundiga. Teatesõidus sõitis ta viimast vahetust ja jõudis finišisse maailmameistrina.
Pärast abiellumist Ljubov Baranova nime kandes sai ta 1960. aasta olümpiamängudel Squaw Valleys hõbemedali nii 10 km kui ka teatesõidus, kus ta sõitis viimast vahetust. Teatesõidus läks avavahetuses juhtima Rootsi, kui venelane Radja Jerošina kukkus ja lõhkus suusa ega saanud uut suuska nii kiiresti, kui oleks tahtnud.
1962. aasta maailmameistrivõistlustel Zakopanes naiste võistlusel oli uue alana kavas 5 km, kus Baranova sai hõbemedali. Ta jäi esimest korda karjääri jooksul tippvõistlustel 10 km distantsil medalita – oli neljas. Kolm esimest kohta hõivasid teised venelased. Viimast korda tuli Baranova maailmameistriks teatesõidus, kus ta sõitis esimeses vahetuses.
Epu-Kakerdi soostik

Epu-Kakerdi soostik on soomassiiv Pärnu ja Jägala jõe ülemjooksul ning Pandivere kõrgustikust läänes. Selle pindala on 36 300 hektarit, kusjuures pikkus põhjast lõunasse on 40 ja läänest itta 27 kilomeetrit.
Soostikust üle poole (60%) moodustab madalsoo, 28% kõrgsoo ja 12% siirdesoo. Soostiku territooriumil asub mitu soojärve. 
Turbalasundi keskmine paksus on 2,9 ja suurim ligi 10 meetrit. 
Mitu sood (Kakerdaja, Kautla, Kodru, Seli, Laeksaare, Tartussaare, Aegviidu, Tellissaare ja Põhjaku raba ning Kilingi soo) kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Giovanni de' Medici

Giovanni de' Medici oli mitme Medicite dünastiasse kuuluva isiku nimi:
Alain Bombard

Alain Bombard (27. oktoober 1924 Pariis – 19. juuli 2005 Toulon) oli prantsuse arstiteadlane ja bioloog, kes tõestas 1952. aastal, et ainult mereandidest toituval ning kaladest ja vähesel määral merest joogivett saaval merehädalisel on võimalik ellu jääda. Selleks ületas ta 1952. aastal üksinda kummipaadil Atlandi ookeani. Kirjutas oma kogemusest raamatu "Vabatahtlik merehädaline" (eesti keeles ilmunud 1961).
Ta tõestas ühel korral, et inimene võib väga hästi elada reisi üle ookeani ilma kaasavõetud söögi ja joogita. Ta otsustas kontrollida oma teooriad ise, et säästa hiljem tuhandete merehädaliste elud, mis kaotataks merel. 
19. oktoobril 1952 alustas Bombard reisi üle Atlandi ookeani. Ta oli sõitnud ka varem Atlandi ookeanil, Tanger – Casablanca (13. august – 20. august) ja Casablanca – Las Palmas (24. august – 3. september). Esialgne plaan oli purjetada üle Atlandi ookeani koos sõbraga, kelleks oli inglise purjetaja Jack Palmer, kellega ta oli sõitnud just enne Monacost Menorcasse (25. mai – 11. juuni), kuid Jack lahkus Tangeris. Bombard sõitis oma l'Hérétique (ketser) nimelise Zodiac kummipaadiga, mis oli ainult 4,5 meetrit pikk, võttes kaasa ainult sekstandi ja raadiovastuvõtja. 
Bombard teatas, et ta jäi ellu tänu kaladele (ta kasutas kalu nii värske vee pressimiseks lihast kui ka toiduks), mille ta püüdis omatehtud harpuuni ja konksudega. Lisaks tarbis ta planktonit skorbuudi vältimiseks. Ta jõi piiratud hulgal merevett iga päev ning kontrollis ja jäädvustas oma füüsilist seisundit korrapäraselt. Reisi teisel poolel tekitas palju probleeme oluline navigatsiooniviga, mille tõttu arvas Bombard, et on 500 miili Ameerika mandrile lähemal, kui tegelikult. Lootusetu maa otsimine silmapiirilt tekitas depressiooni ja surmamõtteid, mis kahjustasid ka füüsilist tervist. 53. päeval kohtas ta laeva. Meeskonnast öeldi talle, et tal on veel üle tuhande kilomeetri seilata. Laeval sõi Bombard kerge hommikueine, mis tekitas hiljem palju füüsilisi piinu ja vastumeelsust toore kala vastu, mille tõttu nälgis ta rohkem, kui eelnenud reisi ajal. Bombard jõudis Barbadosele 23. detsembril 1952, pärast 4400 km pikkust merereisi. Ta oli kaotanud 25 kg oma kehakaalust ja viibis lühikest aega haiglas. Oma reisist kirjutas ta väitekirja ja rida nõuandeid merehädalistele, kus oluline punkt oli psüühilise toonuse ja optimismi hoidmine ellujäämiseks. 
Nii reisi ajal kui ka aastaid hiljem on Bombardi ka ägedalt kritiseeritud ning kahtlustatud, et reisi ajal jõi ta salaja kaasa võetud magedat vett ning võltsis hiljem arvandmeid. 
Bombard suri Prantsusmaa lõunaosas Touloni linnas 2005. aastal 80-aastaselt.
Parimad

"Parimad" on Jääääre 1996. aasta album.
Wilmington

Wilmington on sadamalinn USA-s, Delaware'i osariigi suurim linn ja New Castle'i maakonna keskus. Asub Christina ja Brandywine'i jõe liitumiskohas 40 km Philadelphiast lõunas.
Wilmingtoni asutasid 1638. aastal Rootsi kolonistid Nya Sverige koloonia keskuseks Fort Christina asulana. Uusi koloniste saabus vähe ja 1655. aastal läks piirkond hollandlaste valdusse. 1664. aastal algas Briti kolonisatsioon.
32,6% linna elanikest on valgenahalised, 58% mustanahalised. 27,6% elanikest elas 2010. aastal allpool vaesuspiiri.
Annapolis

Annapolis on Ameerika Ühendriikide linn, mis on Marylandi osariigi pealinn ja Anne Arundeli maakonna halduskeskus. Linn asub Chesapeake'i lahe läänekaldal Severni jõe suudmes.
Ajalugu.
Annapolise asutasid 1649 Briti puritaanidest kolonistid William Stone'i juhtimisel. Aastatel 1783–1784 oli Annapolis Ameerika Ühendriikide pealinn
Demograafia.
62,7% linna elanikest on valgenahalised, 31,4% mustanahalised. 12,7% elanikest elab allpool vaesuspiiri.
Haridus.
Linnas asub 1845. aastast alates Ameerika Ühendriikide Mereakadeemia ("United States Naval Academy") ja 1696 asutatud St. Johni Kolledž ("St. John's College").
Sõsarlinnad.
Annapolis on alates 2002. aastast Tallinna sõpruslinn.
Baltimore

Baltimore on sadamalinn Ameerika Ühendriikide Marylandi osariigis. Linn asub Chesapeake'i lahe ääres.
Asula on saanud nime teise Baltimore'i paruni järgi, kes oli Marylandi provintsi (erakoloonia) esimene omanik. Baltimore'i parunid said omakorda nime oma Iirimaal asunud valduste järgi – iiri keeles Baile an Tí Mhóir ('suure maja linn').
19. sajandil oli Baltimore'i sadam USAs teine selle kaudu riiki saabuvate immigrantide arvu poolest. 1904. aastal hävis tulekahjus 1500 hoonet. 1906. aastaks oli linn taastatud.
Linnas asuvad Walters Art Museum ja Johns Hopkinsi Ülikool.
64,3% elanikest on mustanahalised, 31,6% valgenahalised. Baltimore'i elanike arv jõudis maksimumini 1950. aastal 949 708 elanikuga, seejärel hakkas vähenema. Baltimore'i linnastus elab umbes 2,6 miljonit inimest, koos Washingtoni linnastuga moodustab see Baltimore-Washingtoni linnastu.
Baltimore'is elas ja sinna on maetud Edgar Allan Poe.
Talitlusväikepinge

Talitlusväikepinge, tähis FELV (ingl "functional extra-low voltage") on väikepinge, mis on vajalik teatavate nõrkvoolupaigaldiste normaalseks talitlemiseks (töötamiseks).
Talitlusväikepinge allikad ei pruugi rahuldada kõiki kaitseväikepinge allikatele esitatavaid ohutusnõudeid.
Talitlus

Talitlus on mingi bioloogilise või tehnoloogilise süsteemi toimimine ehk funktsioneerimine. Talitlus vastandub ehitusele. 
Bioloogias, eriti füsioloogias, räägitakse näiteks elundite või elundkondade (näiteks meeleelundite) talitlemisest.
Tehnoloogias on talitluse (inglise "service", saksa "Bertrieb", soome "toiminta") mõiste kasutusel muuhulgas elektrotehnikas, väljendades sellega elektripaigaldise või selle osa kasutamisel toimuvate protsesside kompleksi. Samuti kõneldakse robotite talitlemisest.
Fort Worth

Fort Worth on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Tarranti maakonna keskus. 
Ajalugu.
Linn tekkis 1849. aastal rajatud sõjaväeposti juurde. Moodustab koos Dallase ja lähialadega Dallas-Fort Worthi linnastu.
Vaatamisväärsused.
Linna tuntumad muuseumid on Fort Worthi Moodsa Kunsti Muuseum, Kimbelli Kunstimuuseum, mille kogudes on teiste seas Caravaggio, Fra Angelico, El Greco, Rembrandti, Pablo Picasso, Henri Matisse'i ja Paul Cézanne'i teoseid, ning 19. ja 20. sajandi Ameerika Ühendriikide kunsti eksponeeriv Amon Carteri muuseum.
Haridus.
Linnas asub ülikool Texas Christian University ja American Airlinesi peakorter.
Transport.
35 km kaugusel kesklinnast asub Dallase Fort Worthi lennujaam, mis on üks riigi tähtsamaid lennuvälju.
Väikesed raamatud

"Väikesed raamatud" on Jääääre 2004. aasta album. Albumil on kontsertlindistus Sõmerpalu mõisas 2004. aasta aprillis.
Tartu – väike puust linn

"Tartu – väike puust linn" on Jääääre 1998. aasta album.
Edasi järv

Edasi järv on Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas asuv tehisjärv.
Väike-Edasi järv

Väike-Edasi järv on Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas asuv tehisjärv. 
Järves on neli saart kogupindalaga 0,24 ha.
Lõpejärv

Lõpejärv ehk Lõpe järv on Lääneranna vallas Pärnu maakonnas asuv järv.
Põldeotsa paisjärv

Põldeotsa paisjärv ehk Põldotsa paisjärv on Pärnu linnas Pärnu maakonnas asuv järv.
Paisjärv asub Uruste ojal Audru jõkke suubumise kohal. Järve pindala on alla 1 ha.
Pärivere paisjärv

Pärivere paisjärv (ka "Are paisjärv, Are veehoidla") oli paisjärv Pärnumaal Tori vallas Mõnuvere jõel.
Paisjärv paisutati niisutusrajatisena 1979. aastal ja lasti alla jõe seisundi parandamiseks 2014. aasta juulis, mille tulemusel ei ole see jõest enam eristatav.
Viis (4+1)

"Viis (4+1)" on Jääääre 2007. aasta kontsertalbum.
Nõrkvoolupaigaldis

Nõrkvoolupaigaldis on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia elektripaigaldis, mida iseloomustab vooluahelate suhteliselt nõrk, üldjuhul milliamprites väljendatav tarbimisvool ja madal pinge, nn väikepinge (vahelduvpinge alla 50 V, alalispinge alla 120 V). Nõrkvoolusüsteemide ülesanne on üldjuhul info edastamine ja ainult selleks vajaliku elektrivõimsuse kasutamine.
Pinge ja elektrivoolu väärtusi ega ka seadmete kasutusotstarvet ei saa siinjuures lugeda piisavateks eristustunnusteks, mistõttu nõrkvoolupaigaldiste eristamine tugevvoolupaigaldistest ei ole alati ühene. Tänapäeval liigitatakse elektripaigaldisi ja -seadmeid peamiselt selle järgi, kas neid kasutatakse IKTs või energiatehnikas.
Põhja suusaalad 1956. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1956. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Cortina d'Ampezzos kaheksal alal: murdmaasuusatamises (meestel ei olnud enam kavas 18 km, mille asemele tulid 15 km ja 30 km, lisaks oli veel 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naiste 10 km ja esimest korda 3×5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpped).
Võistlused olid ka kui 1956. aasta maailmameistrivõistlused.
Tulemused.
Murdmaasuusatamine mehed.
15 km.
Kuupäev: 30. jaanuar
30 km.
Kuupäev: 27. jaanuar
&lt;br&gt;
50 km.
Kuupäev: 2. veebruar
&lt;br&gt;
4 x 10 km teatesõit.
Kuupäev: 4. veebruar
Murdmaasuusatamine naised.
10 km.
Kuupäev: 28. jaanuar
Kahevõistlus.
Individuaalvõistlus.
Kuupäev: 27. jaanuar
Suusahüpped.
Normaalmägi.
Kuupäev: 5. veebruar
Kaitseväikepingetrafo

Kaitseväikepingetrafo ehk kaitseeraldustrafo on pinget madaldav eraldustrafo, mis on ette nähtud elektriahelate toiteks kaitseväikepinge maandamata süsteemis (SELV) ja kaitseväikepinge maandatud süsteemis (PELV).
Kaitseväikepingetrafo primaar- ja sekundaarmähised on teineteisest eraldatud kahekordse või tugevdatud isolatsiooniga, et vähendada ohtu, mida võiks põhjustada maa ja elektripaigaldise pingestatud osade juhuslik üheaegne puutumine.
Vaaaata

"Vaaaata" on Jääääre 2006. aasta album.
Sioux City

Sioux City on linn USA-s Iowa osariigis Woodbury ja Plymouthi maakonnas Missouri lisajõe Big Sioux' suudmes. Linnas on umbes 83 000 elanikku. Sioux City on põllumajanduspiirkonna keskus.
Slaavia

Slaavia on Vana-Vene põhjapoolse piirkonna nimi 10. sajandi araabia ja teiste autorite teostes.
Herko-Rasmus Servet

Herko-Rasmus Servet (sündinud 25. märtsil 1967) on eesti keraamik.
Ta on mittetulundusühingu Tallinna Käsitöökeskus juhatuse liige.
Isiklikku.
Ta on keraamik Sirje Kuuskmanni poeg.
Sirje Kuuskmann

Sirje Kuuskmann (sündinud 10. septembril 1945) on eesti keraamik. Elab Tallinnas.
Isiklikku.
Sirje Kuuskmann on keraamik Herko-Rasmus Serveti ema.
Susan Sontag

Susan Sontag (sünninimi Susan Rosenblatt; 16. jaanuar 1933 – 28. detsember 2004) oli ameerika kirjanik, filmilavastaja ja poliitaktivist.
Sontag kirjutas proosateoseid, esseesid ja kirjanduskriitikat, milles vastustas teravalt tavapäraseid kultuurikäsitlusi ja kriitikameetodeid.
1934. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1934. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 11. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 20.–25. veebruarini Rootsis Sollefteås. 
Tulemused.
Murdmaasuusatamine.
18 km.
Kuupäev: 22. veebruar
50 km.
Kuupäev: 24. veebruar
4 x 10 km teatesõit.
Kuupäev: 25. veebruar
Kahevõistlus.
Normaalmägi + 18 km.
Kuupäev: 20. veebruar
Suusahüpped.
Normaalmägi.
Kuupäev: 20. veebruar
Allikmailane

Allikmailane ("Veronica anagallis-aquatica") on mitmeaastane õistaim teeleheliste sugukonnast.
Allikmailast võib leida allikasoodest, veekogude kaldaveest jt märgadest kohtadest.
Allikmailase vars on 10...75 cm pikk. Alumised lehed on rootsudega, ülemistel rootsud puuduvad. Õiekroon on sinine. Taim õitseb juunist septembrini.
Eestis tavaline.
1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 12. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.–18. veebruarini Tšehhoslovakkias Vysoké Tatrys. 
Tulemused.
Murdmaasuusatamine.
18 km.
Kuupäev: 15. veebruar
50 km.
Kuupäev: 17. veebruar
4 x 10 km teatesõit.
Kuupäev: 18. veebruar
Kahevõistlus.
Normaalmägi + 18 km.
Kuupäev: 13. veebruar
Suusahüpped.
Normaalmägi.
Kuupäev: 13. veebruar
Elus!!!

"Elus!!!" on Jääboileri 1996. aasta album.
Lõhkjalalised

Lõhkjalalised ehk müsiidid ("Mysidacea") on kõrgemate vähkide klassi kuuluv loomarühm, mida varem käsitleti seltsina ("müsiidilised"). 
Lõhkjalalised on tillukesed, tavaliselt 2–30 mm pikkused saleda kehaga vähid. Väliselt meenutavad nad krevette, ehkki fülogeneetiliselt nad lähedalt seotud pole (krevetid kuuluvad kümnejalaliste ("Decapoda") seltsi). Nad on erakordselt laialdase levikuga, enamus müsiidilisi elab meres kõigis sügavuskihtides, mageveest teatakse vaid 42 liiki. Eestis on kuus lõhkjalaliste liiki, kõik nad elutsevad Läänemeres ja on seal laialt levinud.
Laialdase leviku ja suure arvukuse tõttu on müsiidilised tähtsaks toiduks kaladele. Näiteks Läänemeres söövad neid eriti suurel hulgal meritint ja räim. Kagu-Aasias tarvitatavad müsiide toiduks ka inimesed, näiteks valmistatakse neist kastmeid riisitoitude maitsestamiseks.
Tunnused.
Madalas vees elavate lõhkjalaliste keha on poolläbipaistev ja paljudel liikidel kumavad läbi kehakatte suured tumeda pigmendiga täidetud värvrakud ehk kromatofoorid. Tänu nendele rakkudele muutuvad müsiidid valguse käes heledamaks, pimeduses tumedamaks: valges koondub kogu pigment raku piires kokku, pimedas jaotub laiali. Sügavamal vees elavatel müsiididel pole kromatofoore ning need vähid on punase värvusega.
Lõhkjalaliste seljakilp (karapaks) on hästi arenenud. Karapaksi alt ulatub välja peenike tagakeha, mis lõpeb sabalehvikuga. Sabalehvik on moodustunud hästiarenenud ujujalgadest ja otslülist. Paljudel müsiidilistel asetseb sabajalgade küljes veel tasakaaluelund, see on läbi kehakatete hästi nähtav ning selle esinemise järgi on müsiidilisi lihtne eristada teistest sarnastest vähilaadsetest.
Lõhkjalalistel on varrekeste otsas asuvad silmad ja väga pikad meeleharjastega kaetud tundlad. Isastel loomadel paikneb eestundlatel veel eriline meelejätke, mis on abiks emaste otsimisel. Neil on kaheharulised rindmikujalad (pereionid), mida on kaheksa paari; esimesi neist nimetatakse lõugjalgadeks. Lõugjalad on abiks veest toidu haaramisel ja selle kurnamisel. Ülejäänud rindmikujalad on liikumiseks: nii ujumiseks kui roomamiseks, mõnedel soojemate merede liikidel ka põhjamutta kaevumiseks. Tagakehajalad on müsiidilistel tavaliselt taandarenenud ja tillukesed, isastel võivad nad olla muundunud.
Süstemaatika.
Traditsiooniliselt on lõhkjalalisi käsitletud seltsina, uuemates süstemaatikates aga jagatakse retsentsed lõhkjalalised kaheks seltsiks: "Lophogastrida" ja "Mysida" (müsiidilised), sest nende sarnasus ei põhine ühisel päritolul.
Nii ongi

"Nii ongi" on Jääboileri 2001. aasta album.
Kookospalm

Kookospalm ehk harilik kookospalm ("Cocos nucifera") on palmilaadsete sugukonna kookospalmi perekonna ainus liik. Kookospalmi vili (täpsemalt luuvili) on kookospähkel.
Kookospalm arvatakse pärinevat Vaikse ookeani keskosast Polüneesia saartelt. Ta on väga soojanõudlik taim; kui pähkel oma rännakul satub ekvaatorist liiga kaugele, siis võib ta küll kasvama minna, kuid viljad ei valmi. Maailma soojade maade parkides tuntakse kookospalmi ilupuuna.
Kookospalm on kuni 30 meetri kõrgune võimsate sulgjate lehtedega puu. Tüve läbimõõt ulatub 60 sentimeetrini. Ladvas kasvab kuni 40 lehte, umbes kolme aasta vanused lehed langevad maha. Leht on 5 meetri pikkune, ligi 2 meetri laiune ja kaalub 10 kuni 15 kg. Nõnda pole palmi vilus sugugi ohutu magada, kookospähklid kaaluvad ju ka kuni 8 kg.
Ta ei karda soolast vett ja võib kasvada üsna vee piiril. Kookospalmi nimetatakse tüüpiliseks vee kaudu levitajaks ehk hüdrohooriks. Vette kukkunud kookospähkel peab 3 kuni 4 kuu jooksul randuma, sest muidu võib idanema hakanud seeme hukkuda. Kui ookeanis kerkib uus saareke, siis saab selle üheks esimeseks asukaks tõenäoliselt kookospalm.
Kookospalmi õitsemisest kuni vilja valmimiseni kulub 9 kuni 11 kuud. Kookospähklite koristamine ei ole kerge töö: tuleb ronida palmi otsa ja luuviljad alla visata. Ühes kobaras on tavaliselt 8 kuni 10 pähklit. Vahel lüüakse tüvesse sälgud, et jalad ronimisel tuge leiaksid. Tulevikus tahetakse käsitöö osa vähendada, selleks annab võimaluse kookospalmide kääbusvormide kasvatamine, mis hakkavad varem vilja kandma ja mille tüved ei kasva kõrgeks.
Kookospalmi kasutamine.
Keegi misjonär on kirjutanud:
Juured.
Maas suurte pundardena kavavad narmasjuured koosnevad peenikestest niidikestest, millest saab valmistada tantsuseelikuid.
Tüvi.
Palmi tüvest saab palmipuitu, millest saab valmistada mitmesuguseid tarbeesemeid. Arvestama peab aga sellega, et palmi tüvi ei koosne ühesuguse kvaliteediga puidust. Tüve välimistes osades on üsna tihe ja tugev puit, kuid tüve keskosa puidu kvaliteet on tunduvalt halvem. 
Lehed.
Kookospalmi lehtesid on kasutatud mattide ja onnide katuste tegemisel. Noori lehti süüakse salatina, neid nimetatakse ka palmikapsaks.
Pähkel.
Kookospähklit peetakse kookospalmi kõige väärtuslikumaks osaks.
Patused mõtted

Patused mõtted on ‎INBoileri 2001. aastal ilmunud album.
Mull

Mull on gaasi piirkond, mis on igalt poolt ümbritsetud vedeliku või tahkisega ja on tavaliselt selle pindpinevuse rõhu all.
Igapäevaelust on tuntud mullid, mis moodustuvad vedeliku keemaminekul, kui algselt vedelikus lahustunud gaas eraldub vedelikust ja kerkib mullina pinnale. Mänguasjadena on levinud seebimullid, mille puhumiseks kasutatakse spetsiaalseid seebimullipuhujaid. Sageli puhutakse mulle närimiskummi närimise käigus. Niisugused olmes sagedased mullid on olemuselt ajutised ja lõhkevad peatselt, mistõttu metafoorselt kutsutakse mullideks sisutühje väiteid ja sõnavõtte. Samas nimetatakse näiteks tööstuses mullideks ka metallivalu käigus tahkesse materjali jäänud gaasikogumeid, mis on vee-, seebi- ja nätsumullidega võrreldes märksa püsivamad.
Süsihappegaasi mullid on olulised karastusjookide ja kääritatud jookide nagu kalja, õlle ja vahuveini tootmises. Tehnikas kasutatakse mulle näiteks vesiloodiga nivelliirides, kus mulli asendi abil mõõteriistal saab määrata, kuivõrd erineb aluspinna asend horisontaalist.
1937. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1937. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 14. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 14.–18. veebruaril Prantsusmaal Chamonix's. 
Tulemused.
Murdmaasuusatamine.
18 km.
Kuupäev: 14. veebruar
50 km.
Kuupäev: 16. veebruar
4×10 km teatesõit.
Kuupäev: 18. veebruar
Kahevõistlus.
Normaalmägi + 18 km.
Kuupäev: 12. veebruar
Suusahüpped.
Normaalmägi.
Kuupäev: 12. veebruar
Leto svet

"Leto svet" oli laul, mis esindas Eestit 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis toimus Serbia pealinnas Belgradis Beogradska arenal. 
Laul valiti Eestit esindama telefonihääletuse teel 2. veebruaril 2008.
Muusika ja sõnad kirjutasid Priit Pajusaar, Glen Pilvre, Peeter Oja, Hannes Võrno, Tarmo Leinatamm. Loo esitas Kreisiraadio. Lavaesituses lõid kaasa tantsijad Kauna Kõrge-Hårajuvet, Laura Lambut ja Merit Reigam.
Lugu esitati vigases, üksikute horvaadikeelsete sõnadega vene keele mõjudega serbia keeles, saksa ja soome keeles .
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel laul poolfinaalist edasi ei pääsenud. Kreisiraadiole pandi süüks labasust ja läbimõtlemata lavaesitust.
1938. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1938. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 15. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 25.-28. veebruarini Soomes Lahtis. Lahtis korraldati juba teised maailmameistrivõistlused. Eelmised MM-võistlused Lahtis toimusid 1926. aastal.
Tulemused.
Murdmaasuusatamine.
18 km.
Kuupäev: 25. veebruar
Osavõtjaid: 188
Lõppetajaid: 187
50 km.
Kuupäev: 27. veebruar
Osavõtjaid: 99
Lõppetajaid: 66
4 x 10 km teatesõit.
Kuupäev: 28. veebruar
Kahevõistlus.
Normaalmägi + 18 km.
Kuupäev: 24. veebruar
Suusahüpped.
Normaalmägi.
Kuupäev: 27. veebruar