tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vastse-Laitsna

Vastse-Laitsna (läti "Jaunlaicene") on küla ("ciems") Lätis Alūksne piirkonnas, Vastse-Laitsna valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 175 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 185 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud Vastse-Laitsna mõisa ("Neu-Laitzen") hoonetekompleksi juurde, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Lisaks on kaitse all mõisa park, ait, tall, mõisavalitseja maja, häärberi tiib, majapidamishoone ja teine majapidamishoone, kus asub mõisa muuseum. 
Küla jääb osaliselt Vana-Laitsna kaitstavale maastikule. Looduskaitse all on kolm tamme ja kaks mõisa pargis kasvavat pärna, tamm, sanglepp ning saar.
Nõukogude ajal oli küla kohaliku külanõukogu halduskeskuseks ja kolhoosi «Nākotne» keskasulaks. Külas on lisaks vallavalitsusele ka lasteaed, põhikool, rahvamaja, raamatukogu, turistide infokeskus, mõisa muuseum ja mesindusmuuseum. Seal asub Jaunlaicene bussipeatus.
Mäetaguse Põhikool

Mäetaguse Põhikool on põhikool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse alevikus. Kooli direktor on Veera Sibrik.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1837, kui allikates mainitakse Mäetaguse mõisa erakooli ("Privatschule"). 1870. aastatel muudeti kool vallakooliks. 1923 viidi kool Mäetaguse mõisa härrastemajja. Eesti esimesel iseseisvusajal kandis kool nime Mäetaguse 6-klassiline Kool. Aastast 1945 kandis kool nime Mäetaguse Mittetäielik Keskkool, aastast 1953 Mäetaguse 7-klassiline kool, aastast 1962 Mäetaguse 8-klassiline Kool, aastast 1988 Mäetaguse 9-klassiline Kool ja aastast 1990 Mäetaguse Põhikool.
Charles Townes

Charles Hard Townes (28. juuli 1915 Greenville, Lõuna-Carolina – 27. jaanuar 2015 Oakland, California) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.
Ta oli maseri ja laseri leiutaja. Ta sai patendi maseri teoreetilisele ja rakenduslikule käsitlusele ning tuntud olid ka tema teised kvantelektroonikasse kuuluvad maser- ja laserseadmetega seotud tööd.
1964. aastal anti talle, Nikolai Bassovile ja Aleksandr Prohhorovile Nobeli füüsikaauhind.
William Henry Bragg

William Henry Bragg (2. juuli 1862 Wigton, Cumberland – 12. märts 1942 London) oli Suurbritannia füüsik, keemik, matemaatik ja sportlane.
1915. aastal sai ta koos poeg William Lawrence Braggiga Nobeli füüsikaauhinna töö eest kristallstruktuuri analüüsimisel röntgenikiirte abil.
Tunnustus.
1920. aastal löödi ta rüütliks.
Indrek Ditmann

 
Indrek Ditmann (sündinud 11. juunil 1975) on eesti koomik ja ettevõtja.
Ta lõpetas 1993. aastal Tallinna Reaalkooli.
Ditmann esitab Raadio 2 1994. aastal loodud saate "Laupäeva hommik" saatelõigus "Ilona ja Jussineni huvitav elu" Jussineni osa. Sellest on valminud ka eraldi etendus. Saade koliti 2020. aasta sügisel raadiojaama Rock FM ning kannab sellest ajast nime "Laupäeva Hommiku Poolik", kaassaatejuhtideks on Jan Uuspõld (Tädi Mirror), Sepo Seeman (Led Sepolin) ja Henrik Normann (Härra Ragnar). Ditmanni esinejanimi on raadiosaates Onu Veiko.
Ditmann oli aastatel 2008–2022 muusikafestivali Augustibluus peakorraldaja. Ta on korraldanud ka festivale Rabarock ja Kaparock ning huumorifestivali Luige Nokk. 
Ditmann on olnud ansamblite Blind, Blacky, Claire's Birthday, Tanel Padar &amp; The Sun, A-Rühm, Compromise Blue, The Tuberkuloited ja Justament mänedžer.
Isiklikku.
Ta on olnud suhtes Carola Madisega. Alates 2. juunist 2015 on ta abielus lapsepõlvesõbranna Maritiga.
Emilie von Tritthof

Fennimore Emilie Pontusine von Tritthof (kuni 1/13. novembrini 1857 krahvinna Stenbock; 12/24. oktoober 1841 Peterhof – 19. veebruar 1921 Ämari) oli Ämari mõisa omanik.
Tema vanemad olid Kolga mõisnik krahv Magnus Stenbock (1804–1885) ja Theophile Stuart (1817–1869).
1/13. novembril 1857 Dresdenis abiellus ta Põllküla mõisniku Rudolf von Tritthofiga (1825–1890), nende poeg oli Ernst von Tritthof (1869–1917). 
Pärast Ernsti surma oli ta tema pärijana Ämari mõisa ja osa Põllküla mõisa omanik kuni nende võõrandamiseni Eesti riigi poolt 1919. aastal.
Christophorus Hogensteen

Christophorus Hogensteen (tema eesnime kirjutati veel Christoffel, Christopher või Christopherus, perekonnanime Hoenstein, Hogenstein, Howenstein) oli Kärkna abt aastail 1528–1535.
1508. aastal immatrikuleeriti ta Rostocki Ülikooli.
Aastail 1512–1515 esineb ta allikais Kärkna subpriorina. Kärkna abt oli ta vähemalt ajavahemikul 2. märtsist 1528 kuni 24. jaanuarini 1535.
Biarmia (poeem)

"Biarmia" on komi õpetlase ja kirjaniku (1866–1926) kirjutatud komi rahvuseepos. Eesti keeles ilmus "Biarmia" Arvo Valtoni tõlkes aastal 2015 (ISBN 9789949445813). 
Teos on saanud nime viikingiaegsetes saagades ja keskaja geograafias mainitud soome-ugri ajaloolise piirkonna Biarmia järgi.
Tekkelugu.
Žakov kirjutas "Biarmia" "Kalevalast" inspireerituna 1916. aastal, viibides oma sõnul kirjutamise ajal Soome metsades. Originaaltekst on kirjutatud vene keeles, koos komikeelse tõlkega ilmus raamat 1992. aastal. 
Vorm.
"Biarmia" koosneb 7000 reast. Tegu on tüüpilise šamaanieeposega.
Sisu.
"Biarmia" räägib komide elust enne Novgorodi võimu ja kristluse tulekut.
Wilhelm Walter

Wilhelm Arwed Walter (7/19. juuni 1860 Tartu – 9/21. aprill 1899 Tartu) oli Eesti arst.
Tema isa oli Tartu kommertsbürgermeister Peter Walter.
Ta õppis 1880–1888 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (arst), korporatsioon Neobaltia liige.
Ta oli 1890–1899 arst Mustvees, alates 1892. aastast ka Ninasi leprosooriumis.
1894. aastal abiellus ta Charlotte Thraemeriga.
Fianna Fáil

Fianna Fáil (iiri keeles 'saatuse sõdalased'; ametlik nimi Fianna Fáil – The Republican Party) on Iirimaa konservatiivne partei.
Partei asutati 23. märtsil 1926, koondudes Eamon de Valera taha, moodustades Iiri kodusõjas Briti-Iiri lepingu vastaste leeri. Tänapäeval on see üks kahest Iirimaa peamisest parteist. Fianna Fáil domineeris Iirimaa poliitikas suurema osa 20. sajandist.
Dresdeni reformeeritud kirik

Dresdeni reformeeritud kirik ("Reformierte Kirche") oli 1894. aastal valminud reformeeritud kirik Dresdenis Ringtänava Wilhelm Külzi järgi nimetatud osa ääres ("Dr.-Külz-Ring"; algselt Ringtänav 17b, "Ringstraße 17b"). 
Kiriku projekti tegi arhitekt Harald von Bosse, kes kasutas eeskujuna endavalmistatud Peterburi Jaani kiriku projekti. Nurgakivi kirikule pandi 1892. aastal. 
Kirik sai 13. veebruaril 1945 rängalt kannatada Dresdeni pommitamisel. See ehitati 1948. aastal hädapäraselt üles ajutise kirikuna, pärast 1956. aastat tehti sinna erinevaid lõbustusasutusi. Hoone lammutati 1963. aastal.
Numbernotatsioon

Numbernotatsioon on noodikiri, milles muusika ülesmärkimiseks kasutatakse numbreid.
Numbriga võib tähistada näiteks:
Paikuse Kool

Paikuse Kool on põhikool Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis. Kooli direktor on Anne Kalmus.
Kool asutati 1990. aastal Paikuse Algkoolina, kus asus õppima 76 õpilast ja õpetas 7 õpetajat. 
1995. aastal sai kooli nimeks "Paikuse Põhikool". 2020/21. õppeaastal liitus põhikooliga Paikuse Huvikool ja kool kannab pärast seda nime "Paikuse Kool".
Kooli direktorid on olnud Urmas Sähka (1990–1999), Sirje Tuulemäe direktori kohusetäitjana (1999), Aare Külaots (1999–2019) ja Anne Kalmus (2019–...).
Politsei- ja piirivalvekolledži Paikuse õppeüksus

Sisekaitseakadeemia Politsei- ja piirivalvekolledži Paikuse õppeüksus (ka "Paikuse kool", varem "Paikuse politseikool") on Sisekaitseakadeemia õppeüksus. See asub Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis ning on üks politsei- ja piirivalvekolledži õppekeskusi (teine asub Harju maakonnas Tallinnas aadressil Kase 61).
Ajalugu.
Paikuse politseikool.
31. mail 1990 allkirjastas peaminister Edgar Savisaar korralduse asutada Pärnumaal Paikusel Siseministeeriumi Politseikool, mis asus tegutsema senise alaealiste koloonia põhjal 1986. aastal loodud Erikutsekool nr 2 hoonekompleksis. Politseikool Paikusel asutati Vabariigi Valitsuse määrusega nr 116 1990. aasta 5. juunil.
Esimene direktor oli Jüri Merits, kes juhtis kooli 11 aastat (1990–2000). Kool alustas õppetööd 110 kadetiga, neist lõpetas kooli 100. Politseikoolis hakati õpetama madalama astme politseitöötajaid (kordnikke ja abikonstaableid).
Järgmised direktorid olid Elmar Nurmela (2001–2002), Ralf Palo (2002–2004), Juhan Kubu (2004–2006), Aivar Toompere (2006–2015).
1997. aastal liideti Paikuse politseikool ja Tallinna politseikool ning uueks nimeks sai Politseikool, mis hakkas alluma Siseministeeriumi Politseiametile.
Politseikolledž.
2004. aastal muudeti Politseikool Sisekaitseakadeemia politseikolledži struktuuriüksuseks. 2010. aastal ühendati politseikolledž ja piirivalvekolledž Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledžiks.
Kolledžit on juhtinud lisaks Aivar Toomperele ka Priit Heinsoo (2015–2017) ja Kalvi Almosen (2017–2022) ning alates 2022. aastast Kristian Jaani.
Paikuse õppeüksus suletakse 2028. aastal ning politseihariduse ja väljaõppe andmine koondatakse Tallinna, Väike-Maarjasse ja Narva.
Prantsuse Teaduslik Instituut

Prantsuse Teaduslik Instituut (lühend PTI) on Tartus tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada Eesti ja Prantsuse vahelisi suhteid kultuurivaldkonnas. PTI korraldab muu hulgas prantsuse keele kursusi ja suvekoole.
PTI asutati 1922. Pärast Teist maailmasõda PTI tegevus katkes. PTI taasasutati 1991. 
PTI suhtleb oma ametliku veebiväljaande La Gazette de Tartu kaudu. Samuti annab PTI välja tõlkesarja "Suflöör".
Dreamland (Robert Milesi album)

"Dreamland" on Robert Milesi debüütalbum. Album ilmus 1996. aasta 7. juunil Euroopas ning umbes kuu aega hiljem ka USA-s. USA versioonile lisati pala "One and One", milles laulab Maria Nayler. Too lisalugu osutus populaarseks ning anti hiljem välja ka singlina. 
1996. aasta lõpus anti Saksamaal välja albumist uus versioon "Dreamland – The Winter Edition", millele lisati lood "For Us" ja Euroopa versioonist puudunud "One and One" ning jäeti välja "Fable (Dream Version)". Tänapäeval on albumi kolmest eri versioonist levinuim USA variant. 
Lugude nimekiri.
Muusika autor on kõikidel lugudel Roberto Concina, välja arvatud laulul "One and One", mille autorid on Billy Steinberg, Rick Nowels ja Marie-Claire D'Ubaldo.
Lüganuse Kool

Lüganuse Kool (varem Lüganuse Keskkool, enne seda Püssi Keskkool) on põhikool Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganuse alevikus. 
Kooli direktorid on olnud Tõnu Lont, Vallo Reimaa, jt.
Esimesed kirjalikud teated koolist Lüganusel pärinevad 1644.
Aastani 1926 tegutses kool Erra-Liival. Seejärel koliti vastvalminud Püssi kooli (6-klassiline algkool). Sõja ajal hävinenud Püssi mõisa varemeile ehitati eelnevalt valmis esinduslik paekivihoone.
Hiljem nimetati õppeasutus Püssi 7-klassiliseks kooliks. 1956 sai kooli nimeks Püssi Keskkool. 1989 nimetati kool ümber Lüganuse Keskkooliks. 2018 muudeti gümnaasium põhikooliks.
2022. aastal plaaniti 60 õpilasega kool sulgeda, kuid lapsevanemad vaidlustasid selle otsuse kohtus.
Õppeaastast 2024/25 liitub kool koos kahe teise Ida-Virumaa kooliga Kiviõli Riigikooliks.
Rahvusvaheline Sotsiaalteaduste Rakenduslik Kõrgkool LEX

Rahvusvaheline Sotsiaalteaduste Rakenduslik Kõrgkool LEX oli 1992–2004 Tallinnas tegutsenud erakõrgkool. Kooli viimane omanik oli Riias tegutsev Balti-Vene Instituut.
Koolil olid filiaalid Narvas, Pärnus, Jõhvis, Tartus ja Valgas.
Rakke Gümnaasium

Rakke Kool on kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Rakke alevikus. Kooli direktor on Tanel Kümnik.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1787, kui tegutsema hakkas Sepu Hansu koolituba. Külakool asutati 1859. 1920.–1930. aastatel tegutses kool 6-klassilise algkoolina. 1944 nimetati kool Rakke 7-klassiliseks kooliks.
1957. aastal muudeti kool keskkooliks ja nimetati Rakke Keskkooliks. Aastast 1996 kandis kool nime Rakke Gümnaasium. 2016. aastal gümnaasium likvideeriti ja hoonet kasutab Rakke Kool.
Rannu Kool

Rannu Kool on põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Rannu alevikus. Kooli direktor on Ardi Küünal.
Esimesed teated kooliharidusest Rannus pärinevad 1689 seoses Rannu köstrikooliga.
1919 avati Rannu 6-klassiline algkool. 1944 nimetati kool Rannu Mittetäielikuks Keskkooliks. 1961 sai kooli nimeks Rannu 8-klassiline kool. 1988 sai kooli nimeks Rannu Keskkool.
Alates 2013. aasta sügisest tegutseb kool põhikoolina.
Retla-Kabala Kool

Retla-Kabala Kool on põhikool-lasteaed Järva maakonnas Türi vallas Oisu alevikus ja Kabala külas. Kooli direktor on Jaanus Roosileht.
Kool asutati 2015. aastal Retla Kooli, Oisu lasteaia Kelluke ja Kabala Kool-Lasteaia liitmisel üheks õppeasutuseks. Kool tegutseb kolmes kohas: Oisu alevikus aadressil Retla tee 1 (põhikooli I, II ja III kooliastme tegevuskoht) ja Lasteaia tänav 7 (koolieelse lasteasutuse tegevuskoht) ning Kabala külas (koolieelse lasteasutuse ja põhikooli I ja II kooliastme tegevuskoht).
Pededze vald

Pededze vald (läti keeles "Pededzes pagasts") on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Vald asub Venemaa piiri ääres. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.
Vald piirneb sama piirkonna Mārkalne, Liepna ja Jaunalūksne vallaga ning Petseri rajooniga.
Valla pindala on 142 km². 2016. aasta seisuga elas seal 710 inimest. Valla keskus on Pededze küla, vallavanem on Daiga Vītola. 
Loodus.
Vald asub osalt Ida-Läti madalikul, osalt aga Alūksne kõrgustikul. Selle kõrgeim koht ulatub 162,2 m üle merepinna. Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi, teine tähtsam jõgi on Kudepi jõgi.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli Pededze valla pindala 126,5 km² ja seal oli 3040 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Jaseņeci, Ķurši ja Pededze külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Pedeze külanõukoguga likvideeritava Jaseņeci külanõukogu Lenini kolhoosi maad, aastal 1957 aga likvideeritav Ķurši külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Fiki muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Stuborova muinaskalmed, Jaseņica muinaskalmed, Klementine muinaskalmed ja Pededze õigeusu kirik. Looduskaitse all on Demšani pärnad, Virguļica metsa pahaga kask, Kūdupe tammed, K. Ulmanise tamm, Tupicene kooli tamm ja Čistigi tamm. Valda jääb ka 745 ha suurune Virguļica metsa hoiuala.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 151 lätlast, 551 venelast, 3 valgevenelast, 11 ukrainlast, 2 poolakat ja 4 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Varem asus vallas ka Boinica küla.
Rahvusvaheline auhind &quot;Usk ja ustavus&quot;

Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus" (vene keeles Международная премия "Вера и Верность") on iga-aastane auhind, mida alates 1992. aastast annab välja Andrei Pervozvannõi fond. 
Auhind ei ole riiklik, usuline ega poliitiline. Auhinna asutamise mõte on tugevdada ühiskonnas ettekujutust kõlblusest.
Auhinnatseremoonia toimub igal aastal apostel Andreas Esmakutsutu päeval 13. detsembril (30. novembril vkj) Riiklikus Kremli palees. Igal aastal valitakse tavaliselt kuus uut laureaati. Kuigi auhind on rahvusvaheline, on enamik laureaate Venemaa Föderatsiooni kodanikud.
Ridala Põhikool

Ridala Põhikool on põhikool Lääne maakonnas Haapsalu linnas Panga külas. Kooli direktor on Milve Viigand.
Koolis tegutseb lasteaed.
Kooli hoone valmis 1959 ja hoone on arvele võetud Eesti tähelepanuväärse 20. sajandi arhitektuuriehitisena.
Koolimajas tegutseb ka Ridala raamatukogu.
Jean-Baptiste Girard

Jean-Baptiste Girard (21. veebruar 1775 Aups – 27. juuni 1815 Pariis) oli Prantsusmaa sõjaväelane (diviisikindral, 1809).
Ta teenis sõjaväes alates 1794. aastast, sai haavata Berezina ja Lützeni lahingus. Ülendatud paruniks 26. oktoobril 1809.
Saja päeva ajal juhtis ta 7. jalaväediviisi, sai 16. juunil 1815 Ligny lahingus surmavalt haavata. Napoleon I ülendas ta 21. juunil, vahetult enne oma troonist loobumist järgmisel päeval, Ligny hertsogiks. Aadlidiplomit ei jõutud talle anda ja seda tiitlit ei tunnustatud Louis XVIII poolt.
Aimable Pélissier

Aimable-Jean-Jacques Pélissier, Malahhovi hertsog (6. november 1794 Maromme – 22. mai 1864 Algiers) oli Prantsusmaa sõjaväelane (marssal, 1855).
Ta osales Hispaania sõjakäigus, Alžeeria vallutamises ja Krimmi sõjas. Malahhovi lahingu võitmise eest ülendati ta marssaliks ja 22. juulil 1856 Malahhovi hertsogiks "(duc de Malakoff"). 1858–1859 oli ta suursaadik ühendatud Kuningriigis ja 1860–1864 Alžeeria kindralkuberner.
Ruila Põhikool

Ruila Põhikool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Ruila külas. Kooli direktor on Tiia Rosenberg.
Ruilas avati kool 1870. aastatel. 1926 muudeti kool 4-klassiliseks, 1930 6-klassiliseks, 1946 7-klassiliseks, 1962 8-klassiliseks ja aastast 1989 kannab kool nime Ruila Põhikool.
Sigtuna Eesti Gümnaasium

Sigtuna Eesti Gümnaasium oli 1945–1947 Rootsis Sigtunas tegutsenud eesti kool.
Kooli lõpetasid kaks lendu, neis kokku 83 õpilast. Kooli vilistlased olid teiste seas Sven Olving ja Kalle Onno.
Kool asutati Helge Haage ja Heinrich Marki eestvõttel ja Gustav Dahli ning H. Ödmanni kaasabil.
Sinimäe Põhikool

Sinimäe Põhikool on põhikool Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäe alevikus. Kooli direktor on Aljona Kordontšuk.
Sinimäe lapsed said kooliharidust alates 1869, kui asutati Vaivara kihelkonnakool.
1931 ehitatud koolimaja hävis sõjakeerises 1944. 1958 valmis koolimaja Pargimäel.
2012 sügisel oli koolis tulekahju, mistõttu järgmised aastad tegutseti eri kohtades, sh Sillamäe Gümnaasiumi hoonetes.
2014. aastal avati uus koolimaja.
2023. aasta seisuga õpib koolis 112 õpilast.
Tabasalu Kool

Tabasalu Kool on põhikool Harju maakonnas Harku vallas Tabasalu alevikus. 
Kool avati keskkoolina 1986. aastal. Seoses Tabasalu Gümnaasiumi avamisega 2021. aastal muudeti õppeasutus põhikooliks.
Ajalugu.
Kooli rajamise idee pakkus 1980. aastal välja Ranna sovhoosi direktor Vello Lind. Koolimaja ehitati aastail 1984–1986. Tabasalu Keskkool alustas tegevus 1. septembril 1986 – samal ajal, kui alustas ka Tabasalu Muusikakool.
1996. aastast anti koolile nimi Tabasalu Ühisgümnaasium.
2020. aastal anti Tabasalu Muusikakoolile üle algklasside õppehoone ja 1. septembriks 2021 valmis hariduslinnak, kus on uus algklasside õppehoone. Sellest ajast on õppeasutuse nimeks Tabasalu Kool, sest gümnaasiumiklassid eraldati värskelt avatud riigigümnaasiumi – Tabasalu Gümnaasiumi.
Juhtimine.
Kooli esimene direkto oli Ott Kasuri. 1996. aastast jõudsid kooli juhtida nii Juhan Sepp, Aino Sokk kui ka Veli Varik alates 1999. aastast sai uueks direktoriks Mait Tõitoja. 2005. aastast juhtis kooli Harri Kõo, 2010. aastast Carolin Kadaja ja 2016. aastast Martin Öövel. 2022. aastal oli direktori kohusetäitjaks Karin Väli. 2023. aastal sai direktoriks Olga Saikovskaja.
Tali Põhikool

Tali Põhikool-Lasteaed oli põhikool-lasteaed Pärnu maakonnas, Saarde vallas, Tali külas.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1863, kui asutati Tali vallakool. Vallakool tegutses aastani 1922. 1922–1940 tegutses kool 6-klassilise algkoolina. 1940 nimetati kool Tali Mittetäielikuks Keskkooliks. 1958 nimetati kool Tali Keskkooliks, 1960 nimetati Tali 8-klassiliseks kooliks.
1991 alustas kooli internaadihoones tööd Tali Lasteaed.
Kooli direktor oli Signe Post.
Tali Põhikool lõpetas tegevuse 2017. aastal, kuna õpilast arv aastate jooksul oli kriitiliselt vähenenud, mistõttu haridusasutuse ülevapidamine ei olnud enam otstarbekas.
Peale põhikooli sulgemist jäi majja tegutsema Tali lasteaed, mis sulges enda uksed 2019. aastal.
Harlem Désir

Harlem Désir (sündinud 25. novembril 1959 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli aastatel 1999–2014 Euroopa Parlamendi liige. 9. aprillist 2014 kuni 10. maini 2017 oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister.
Ta sündis 1959. aastal Pariisis Martinique'ist pärit isa ja Alsace'ist pärit ema peres. Ta õppis Pariisi 1. Ülikoolis ("Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne"'is), kus ta sai 1983. aastal filosoofialitsentsiaadiks. 
Isiklikku.
Ta on teist korda abielus ja tal on kaks last. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane.
2K22 Tunguska

2K22 Tunguska (vene keeles: 2К22 "Тунгуска") on Vene roomikutega õhutõrjesoomuk, mille varustusse kuulub pind-õhk-tüüpi juhitav raketi- ja relvasüsteem. GRAU indeks 2K22, NATO koodnimi on SA-19 Grison.
Ajalugu.
See on välja töötatud jalaväe- ja tankirügementide kaitseks madalalt lendavate lennukite, helikopterite ja tiibrakettide eest nii ööl kui päeval ja igasuguse ilmaga. Ehitatakse Uljanovskis ("Ульяновский механический завод") alates 1981. aastast.
9M133 Kornet

Kornet (vene keeles: "Корнет") on Vene juhitav tankitõrjerakett (ATGM). See disainiti põhilahingutankide tõrjumiseks, kuid kõrge hinna tõttu ei asendatud sellega kõiki varasemaid süsteeme. (9K111 Fagot, 9K113 Konkurs)
Juhitava tankitõrjeraketi Korneti GRAU koodnimetus on 9M133, tankitõrjeraketi Korneti laskeseadmesüsteemi GRAU koodnimetus on 9M135 ja NATO koodnimetus on AT-14 Spriggan. Venemaa Föderatsiooni Relvajõududes võeti see kasutusele aastal 1998. Seda eksporditakse nimega Kornet-E.
Ader (perekonnanimi)

Ader on perekonnanimi.
Eestis oli 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ader 142 mehel ja 189 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ader meeste puhul 499. ja naiste puhul 379. kohal.
Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 11,45.
Owen Richardson

Owen Willans Richardson (26. aprill 1879 Dewsbury, Yorkshire – 15. veebruar 1959 Alton, Hampshire) oli inglise füüsik, Nobeli auhinna laureaat.
1928. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind töö eest termoemissiooni alal.
Victor Franz Hess

Victor Franz Hess (24. juuni 1883 Peggau, Steiermargi hertsogkond, Austria – 17. detsember 1964 Mount Vernon (New Yorgi osariik)) oli Austria ja Ameerika Ühendriikide füüsik.
1936. aastal anti talle ja Carl David Andersonile Nobeli füüsikaauhind kosmilise kiirguse avastamise eest.
Saint Helena medal

Saint Helena medal (prantsuse keeles "médaille de Sainte-Hélène") oli Prantsuse autasu, mida anti Prantsuse revolutsiooni- ja Napoleoni sõdade veteranidele.
Medali asutas Napoleon III 12. augustil 1857. Seda anti kõigile elusolevatele Prantsusmaa kodanikele ja välismaalastele, kes olid teeninud Prantsuse vabariigi ja keisririigi sõjaväes aastail 1792–1815. Hinnanguliselt anti kuni 405 000 medalit. Autasustatute täpne arv pole teada, kuna vastav arhiivimaterjal hävitati Pariisi kommuuni poolt.
Medal on nimetatud Saint Helena saare järgi, kus Napoleon I interneerituna suri.
Carl David Anderson

Carl David Anderson (3. september 1905 New York – 11. jaanuar 1991 San Marino (California)) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.
Ta sündis New Yorgis rootsi sisserändajate pojana.
Talle anti positroni avastamise eest 1936. aastal Nobeli füüsikaauhind, mida ta jagas Victor Hessiga.
Koos oma õpilase Seth Neddermeyeriga avastas Anderson ka müüoni.
Elío hertsog

Elío hertsog ("duque de Elío") on Hispaania aadlitiitel, mille andis troonipretendent Carlos María de Borbón (Carlos VII) 30. märtsil 1875 Joaquín Elíole ja mis rehabiliteeriti Francisco Franco poolt 10. veebruaril 1950 (diplom 5. jaanuarist 1951).
Tiitlit on kandnud:
Samaranchi markii

Samaranchi markii ("marqués de Samaranch") on Hispaania aadlitiitel, mille Juan Carlos I andis endisele Rahvusvahelise Olümpiakomitee presidendile Juan Antonio Samaranchile 30. detsembril 1991.
Tiitlit on kandnud järgmised:
Zumalacárregui krahv

Zumalacárregui krahv ("conde de Zumalacárregui") on Hispaania aadlitiitel, mille pretendent Carlos María Isidro de Borbón (Carlos V) andis 24. mail 1836 postuumselt Tomás de Zumalacárreguile. 
Tiitel rehabiliteeriti tema pärijatele Francisco Franco poolt 24. juulil 1954.
Zumalacárregui krahvi tiitlit on kandnud:
El Dorado (Shakira album)

"El Dorado" on Colombia laulja Shakira üheteistkümnes stuudioalbum. Albumi avaldas Sony Music Latin 26. mail 2017. Album on põhiliselt hispaaniakeelne, kolm laulu on ka inglise keeles. 
Avanädalal jõudis album edetabeli esikümnesse Argentinas, Austrias, Hispaanias, Prantsusmaal ja Šveitsis. Samuti jõudis album teisele kohale edetabelis US Top Latin Albums ja viieteistkümnendale kohale edetabelis Billboard 200. Albumi avasingel "Chantaje" juhtis Billboardi edetabelit Hot Latin Songs üksteist nädalat järjest ja sai RIAA-lt 16 plaatinaplaadisertifikaati. Esikohale jõudis laul Hispaanias, Guatemalas, Mehhikos, Ecuadoris ja Uruguays. Edu on saatnud ka albumi teist singlit "Me Enamoré".
Laulud.
Märkused:
Déjà vu (täpsustus)

Déjà vu tähendab prantsuse keeles 'juba nähtud'.
Tsitaatsõnana võib déjà-vu tähendada 'juba nähtu' või 'juba läbielatu'
Déjà-vu (prantsuse keeles 'juba nähtu') on läbielatava kogemine juba varem läbielatuna.
Caj Westerberg

 
Caj Torsten Westerberg (sündinud 14. juunil 1946 Porvoos) on soome kirjanik, kes on tuntud peamiselt luuletajana. Ta on ka viljakas tõlkija.
Westerberg on kakskeelne (soome ja rootsi), aga ilukirjandust on kirjutanud peamiselt soome keeles. Eesti keeles on tema luulet ilmunud kogumikus "Kümme nüüdissoome luuletajat" Hasso Krulli tõlkes.
Isiklikku.
Westerbergi poeg on filmilavastaja ja stsenarist Paavo Westerberg.
Harald von Bosse

Harald Julius von Bosse (lätipäraselt "Haralds Jūliuss fon Bose"; 29. september 1829 Riia – 13. aprill 1894 Dresden) oli baltisaksa päritolu, peamiselt Peterburis tegutsenud arhitekt.
Õppis Saksimaal Dresdenis ehituskoolis ja hiljem Hessenis neli aastat Darmstadtis. Läks 1831. aastal Peterburi, kus töötas arhitekt Aleksander Brullovi juures. Alates 1851. aastast töötas ta Teede ja Avalike Hoonete Peavalitsuses ning õppejõuna Ehituskoolis. Tema õpilane on ka arhitekt Robert Gödicke.
Ta sai Peterburi Kunstide Akadeemias 1832. aastal vabakunstnikuks, 1839. aastal akadeemikuks ja 1854. aastal professoriks.
1863. aastal lahkus ta tervislikel põhjustel Peterburist ja asus elama Dresdenisse. 
Looming.
Tema projekteeritud ehitisi on põhiliselt Peterburis, kuid üksikuid ehitisi on ka mujal Venemaal ja Soomes. Eestlaste jaoks on ta eelkõige tuntud kui Peterburi Jaani kiriku arhitekt. Ka hiljem Saksimaal elades projekteeris ta seal üksikuid ehitisi.
Édouard Philippe

Édouard Charles Philippe (sündinud 28. novembril 1970 Rouenis) on Prantsusmaa poliitik, aastatel 2017–2020 Prantsusmaa peaminister. 
Tema vanemad olid prantsuse keele õpetajad. Ta sai keskhariduse Saksamaal Bonnis, kus tema isa töötas kohaliku prantsuse lütseumi direktorina. Ta on lõpetanud Institut d’études politiques de Paris'. 
Ta oli aastatel 2010–2017 ja on uuesti aastast 2020 Le Havre'i linnapea. 
28.–29. juunil 2017 käis ta visiidil Eestis, kus kohtus president Kersti Kaljulaidiga ja külastas Prantsuse sõdureid Tapal. See oli tema esimene välisvisiit peaministrina.
Isiklikku.
Édouard Philippe on abielus ja tal on kolm last.
Korneti

Korneti on küla ("ciems") Lätis Alūksne piirkonnas, Vana-Laitsna valla halduskeskus.
Küla asub merepinnast 180 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas turistide infokeskus, rahvamaja, raamatukogu ja koduloomuuseum. Seal asub Korneti bussipeatus.
Külast itta, Korneti ja Druskase vahele jääb muinsuskaitse all olev Druskase ehk Korneti linnus. Küla ümbruses paiknevad Korneti järved, samuti asub seal Korneti-Peļļi hoiuala. Korneti jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.
Küla kohal asus varem Korneti mõis. Korneti rajati Nõukogude ajal Vana-Laitsna külanõukogu halduskeskuseks ja Veclaicene kolhoosi keskasulaks.
Türi Põhikool

Türi Põhikool on põhikool Türil, mis alustas õppetööd 1. septembril 2011. 
Kool moodustati haridusreformiga, millega liideti Türi Gümnaasiumi ja Türi Majandusgümnaasiumi põhikooliosad üheks põhikooliks ning gümnaasiumiosad üheks Türi Ühisgümnaasiumiks. Koolide liitmise vastu koguti allkirju. 
Koolihoone.
Algul toimus õppetöö kahes endise Türi Gümnaasiumi (ja veel varasema Türi Keskkooli) hoones: 
2020. aasta augustis valmis Türi Põhikooli uus, tänapäevane hoonekompleks: koolimaja, mis on projekteeritud 600 õpilasele, ja spordihoone. Kolmnurkse põhiplaaniga hoone projekteeris arhitektibüroo Karisma Arhitektid OÜ. Uus koolimaja ja ristkülikukujuline spordihoone on ühendatud tunnelisse peidetud jooksurajaga, sisehoov meenutab aga amfiteatrit.
Koolimaja aadress on F. J. Wiedemanni 3a, Türi, Järvamaa. 
Inimesed.
Koolis õppis 2020. aasta seisuga 670 õpilast ja töötas 65 õpetajat. 
Erivajadusega laste õpetamiseks töötab logopeed, eripedagoog, õpiabi õpetajad ning õpilasi nõustavad psühholoog ja sotsiaalpedagoog.
Türi Lasteaed

Türi Lasteaed on lasteaed Türil, mis tegutseb kolmes õppehoones: Lokutal (Tehnika 12), Türi kesklinnas (Vabaduse 2a) ja Türi-Allikul (Keskuse, Türi-Alliku küla).
Türi Lasteaed moodustati 1. veebruaril 2015 Kesklinna lasteaia, Türi-Alliku lasteaia ja Särevere lasteaia Kurepesa liitmisel Lokuta lasteaiaga. Alates 1. juulist 2016 tegutseb lasteaed kolmes hoones, kus kokku käib üle 300 lapse.
Tamsalu Kool

Tamsalu Kool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Tamsalus. Kooli direktor on Mihkel Kurg.
Kooli eelkäija oli 1868. aastal Uudekülas avatud külakool. 1909. aastal muudeti külakool Nõmküla 2-klassiliseks ministeeriumikooliks. 1917. aastal muudeti ministeeriumikool Uudeküla 6-klassiliseks algkooliks. 1919. aastal kolis kool Tamsalu mõisa härrastemajja ja ühes sellega sai kooli nimeks Tamsalu Algkool. 1957. aastal nimetati kool Tamsalu Keskkooliks. Aastast 1995 kandis kool nime Tamsalu Gümnaasium. 1. septembrist 2024 muutus kool põhikooliks. Koolihoones asub ka Tapa Valla Gümnaasiumi Tamsalu õppeosakond 10.-12. klassi õpilastele.
Türi Kesklinna Lasteaed

Türi Kesklinna Lasteaed on Türi Lasteaia koosseisu kuuluv lasteaed Türil aadressil Vabaduse 2a. Lasteaed ühines Türi Lasteaiaga 1. veebruaril 2015.
Ajalugu.
Kesklinna lasteaia 280-kohaline hoone valmis 14. veebruaril 1974, sinna koliti endisest Türi Paberivabriku direktori majast. Siis nimetati lasteaeda Türi I Lastepäevakoduks. Samal aastal avati lisaks kaks logopeedilist rühma. 1978. aastal oli lasteaia 12 rühmas 320 last.
1996. aastal sai lasteaed Türi linnavalitsuse otsusega nime Kesklinna Lasteaed.
2015. aastast kuulub lasteaed nelja ühinenud Türi lasteaia koosseisu.
Türi-Alliku Lasteaed

Türi-Alliku Lasteaed on Türi Lasteaia koosseisu kuuluv lasteaed Türil-Allikul aadressil Keskuse, Türi-Alliku küla. Türi Lasteaia ühe õppekohana tegutseb lasteaed alates 2015. aastast. 
Türi-Alliku lasteaed asub 1979. aastal valminud majas, mis oli ehitatud Kirna kolhoosi kontorihooneks. 2. septembril 1995 avati kontorihoone ruumides lasteaed. Majas tegutses kaks rühma: noorem ja vanem aiarühm. 2014. aastal avati senise raamatukogu ruumides neljas rühm ja kogu maja sai lasteaia käsutusse. Enne 2014. aastat tegutses samas hoones ka Türi-Alliku Raamatukogu.
Lokuta Lasteaed

Lokuta Lasteaed on Türi Lasteaia koosseisu kuuluv lasteaed Lokutal aadressil Tehnika 12. Türi Lasteaia ühe õppekohana tegutseb lasteaed alates 2015. aastast.
Lasteaed on endises Lokuta mõisas tegutsenud 1976. aastast, mil seda nimetati Türi 3. Lastepäevakoduks. Alates 1996. aastast on asutuse nimi Lokuta Lasteaed.
Särevere Lasteaed Kurepesa

Särevere Lasteaed Kurepesa oli lasteaed Türi vallas Säreveres, hiljem Türil.
Lasteaed alustas tegevust 1993. aastal Türi Tehnika- ja maamajanduskooli ühiselamus. Lasteaed sai nime õuealal oleva kurepesa järgi. Alates 2011. aastast tegutses lasteaed Türi kolledži hoones, kus töötas kolm rühma.
Särevere Lasteaed liideti 2015. aastal Lokuta Lasteaiaga, 2016. aastal Särevere õppehoone suleti.
Nada

Inimesed.
Nada võib olla nii mehe- kui naisenimi. Nime kandjaid:
Teatrisündmus

Teatrisündmuseks saab nimetada igat etendust, millel on vaataja/publik, olenemata, kas etendus toimub laval, tänaval või muus paigas, on sisult ajalooline või kaasaegne.
Teatrisündmuse puhul peetakse silmas seda, et keegi teeb midagi sedavõrd väljapaistvalt, nii et see eristub igapäevaelust. Erinevus on kahetine: ühelt poolt teeb keegi midagi teistsugusel moel kui argielus ning teisalt on seal juures keegi, kes näeb ja tunnistab seda erinevust. Publiku olemasolu on teatrisündmuse tuumaks, kuid sündmuse olemuse määrab tema koht teatri- ja kultuuriilmas ning ühiskondlikus elus laiemalt. Samuti eksisteerivad etendused sündmustena kindla aja jooksul ja kindlas kohas.
Aspektid ja tasandid.
Aspektid ja tasandid, mis on olemas iga kord, kui teatrisündmus aset leiab:
"Mängimiskultuur" tähistab teatritegevust inimese spetsiifilise väljendusvormina, mis erineb teistest kultuurilistest ja sotsiaalsetest tegevustest. Mängimiskultuur toimub siin ja praegu ning on organiseeritud nii, et seda tuleb kogeda samal ajal, kui seda luuakse.
"Kultuurikontekstid" on seotud kultuurimaailma ning poliitilise ja ühiskondliku eluga, mille osaks iga teatrisündmus on.
"Kontekstuaalne teatraalsus" rõhutab tõsiasja, et teatraalsuse mõiste sõltub tugevalt asjaoludest, situatsioonist ja pingeväljast, milles teatrisündmus aset leiab.
"Teatrimängu" võib mõista segmendina, mis kirjeldab etendaja ja vaataja tegelikku kommunikatsiooni sündmuse ajal. Mängimine – laste ja täiskasvanute tegevusena, aga ka teoreetilise ja filosoofilise fenomenina – on teatrisündmuse kõige tähtsam osa.
Peter Eversmanni järgi.
Hollandlane Peter Eversmann (sünd. 1955), kes on kunstiajaloolane ja teatripedagoog, tegeleb teatrisündmuse sõnastamisega ja uurimisega, keskendudes selle emotsionaalsemale ja sotsiaalsemale kogemisele.
Eversmanni järgi koosneb teatrisündmuse kogemine järgmistest osadest.
Veel teatrisündmuse käsitlusi.
Anneli Saro kirjutab oma raamatus "101 Eesti teatrisündmust": "Teatrisündmus võib olla ükskõik milline teatriga seotud aspekt, mis tõuseb esile omasuguste seast või äratab laiemat tähelepanu."
Teatrisündmusena käsitletakse erinevat tüüpi nähtusi: lavastusi, rolle, teatritegelaste mõjuvälja, institutsioone, teatriskandaale, kirjutisi, fotosid, vaatajaid ja teatrist kirjutajaid.
Kuna teater pakub huvi mitte ainult kunstilise, vaid ka sotsiaalse nähtusena, siis on publik selle lahutamatu osa. See on hetk, kui kunst ja ühiskond teineteisega tõsiselt rääkima hakkavad.
Osutades ühes oma 1969. aasta artiklis vanakreeka, keskaegse ja Shakespeare'i aja teatrile, ütleb Mati Unt teatrisündmuse kohta, et siis ei pidanud kunst ei "ärritama" ega "rahustama". Kunst oli tollal inimeste igapäevase elu orgaaniline osa, kunst kuulus inimese ellu, kunsti ei tarvitsetud inimesele peale suruda. Ateena teatris oli näiteks 30 000 istekohta. Saadud elamus oli terviklik ega vajanud üldiselt osadeks lahtivõtmist ja analüüsimist. Rituaalides osalejad võtsid teatrist osa, nad elasid seda läbi. Hiljem on teater igapäevaelust juba oma sisu poolest tihtipeale niivõrd kauge, et inimene ei võta seda kui midagi omast.
Julius Nyerere

Julius Kambarage Nyerere (13. aprill 1922 Butiama – 14. oktoober 1999 London) oli dekolonisatsiooniperioodiaegne Tansaania poliitikategelane. 
Aastatel 1964–1985 oli ta Tansaania (esimene) president, 1961–1962 Tanganjika Vabariigi peaminister ja 1962–1964 Tanganjika Vabariigi president. Aastatel 1964–1985 oli ta Tansaania president.
Ta sündis aastal 1922 Butiamas (Victoria järve idakaldal praeguse haldusjaotuse järgi Mara piirkonnas). Ta õppis Kampalas Makerere Ülikoolis õpetajaks, saades diplomi aastal 1947. Seejärel töötas ta Taboras inglise keele ja bioloogia õpetajana. Aastal 1949 sai ta valitsuse stipendiumi Edinburghi Ülikoolis, kus ta sai 1952. aastal majanduse ja ajaloo alal magistrikraadi. Edinburghis tutvus ta fabianismiga ning hakkas arendama oma konkreetset nägemust sotsialismi ühendamisest Aafrika ühiskondliku eluga. Pärast magistrikraadi saamist jätkas ta kodumaal pedagoogilist tegevust.
Liepna

Liepna (latgali "Līpna") on küla ("ciems") Lätis Alūksne piirkonnas, Liepna valla halduskeskus.
Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal, piirkonna keskusest Alūksnest 34 ja Riiast 233 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel keskkool, internaatpõhikool, rahvamaja ja raamatukogu. Seal asuvad Liepnas skola ja Liepna bussipeatus.
Küla tekkis aastal 1840 Liepna mõisa hoonetekompleksi juurde. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Liepnas on kolm kirikut ja see on kolme kihelkonna keskuseks. Sealne luteri kirik on regionaalse kaitse all olev kultuurimälestis, nagu ka selle altar, kantsel ja kirikuliste pingid. Regionaalse kaitse all olev mälestis on ka sealne õigeusu kirik. Kõige uuem on sealne katoliku kirik, mis valmis vana kiriku (sisuliselt palvemaja) asemele aastal 1947. Kohaliku kaitse all on veel kultuurimälestistest Liepna kabel ja Liepna mõisa pruulikoda. Ka küla piiril asuvad Franciskopole muinaskalmed ehk Vanad kalmud on võetud muinsusmälestisena kohaliku kaitse alla.
Liepnas on tähistatud 4. juulil 1941 külas toimunud lahingu toimumispaik. Külas asub mälestusmärk Otomārs Oškalnsile.
Birutė Galdikas

 
Birutė Marija Filomena Galdikas (sündinud 10. mail 1946 Wiesbadenis) on leedu päritolu primatoloog.
Ta on uurinud pikka aega orangutanide käitumist ja bioloogiat Sumatral ja Kalimantanil.
Füüsikaseadus

Füüsikaseadus on füüsikalise loodusseaduse üldistatud formuleering enamasti matemaatilisel kujul. Füüsikaseadus kirjeldab, kuidas füüsikalisi objekte (nähtusi, protsesse, olekuid) iseloomustavad füüsikalised suurused on omavahel seostatud ja missuguste seaduspärasuste kohaselt nad muutuvad.
Teaduses aktsepteeritud füüsikaseadused moodustavad baasi, millele tugineb praegusajal valitsev materiaalne maailmapilt.
Comme moi

"Comme moi" (ka "Comme Moi") on Guinea päritolu Prantsuse räppari Black M-i (õieti Alpha Diallo) ja Colombia lauljatari Shakira koostöös valminud laul. Laul leidub nii Black M-i 2016. aastal ilmunud albumil "Éternel insatisfait" kui ka Shakira 2017. aasta albumil "El Dorado". Laulu autorid on Alpha Diallo, Shakira Mebarak ja Nasri Atweh ning produtsendid Black M, Shakira, Supa Dups, Dany Synthé ja Dadju.
Laulu ingliskeelse versiooni "What We Said" võib leida Shakira albumil "El Dorado", kus koos Shakiraga esitab seda Kanada "reggae fusion"-bänd MAGIC!, millesse kuulub ka Nasri Atweh.
Kalju Lillepuu

Kalju Lillepuu (29. märts 1935 Küti vald, Viru-Jaagupi kihelkond, Virumaa – 13. detsember 2020 Viljandi) oli eesti kirjandusõpetaja, kirjandusloolane ja esperantist.
Haridus.
Ta õppis 1943–1950 Viru-Jaagupi 7-klassilises koolis, 1950–1954 Rakvere Pedagoogilises Koolis. Õpetaja Sadalas 1954–1955, veebruarist 1955–1962 Viru-Jaagupi koolis, algul algklasside õpetaja, seejärel eesti keele ja kirjanduse õpetaja. 1956–1962 õppis kaugõppes Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti kirjanduse erialal. Täiendas end hiljem ülikooli juures. 
Töö.
Kalju Lillepuu töötas aastatel 1962–1965 Saarepeedi 8-kl kooli õpetajana. 1962. aastast oli ka lastekirjanduse õpetaja Viljandi Kultuurharidustöö Koolis, 1965–2005 õpetaja Viljandi Kultuurharidustöö Koolis, Viljandi Kultuurikoolis, Viljandi Kultuurikolledžis ja Viljandi Kultuuriakadeemias. Õpetas eesti, laste- ja maailmakirjandust.
Ametialane ja ühiskondlik tegevus.
Aastail 1991–1994 töötas ta Viljandi Kultuurikolledžis kultuuriloo, kirjanduse ja psühholoogia kateedri juhatajana. 1993. aasta kevadel viibis kuu aega Soomes Alkio-opistos (kultuurikolledži sõpruskoolis) tutvumaks sealse õppetööga ja ka esinemas. Alates 1975. aastast Eesti Raamatuühingu Viljandi osakonna juhatuses, hiljem selle esimees. Viljandi raamatusõprade klubi esimees, koos Tallinna Bibliofiilide Klubiga organiseerinud Viljandi vanaraamatupäevi. Elias Lönnroti Seltsi Viljandi osakonna esimees, koos soomlastega oli Soome Vabariigi 75. aastapäevale pühendatud õhtu üks korraldajaid Viljandis. Ta korraldas kirjandusõhtuid ja kohtumisi kirjanikega nii koolis kui ka linnas. Oli Viljandi Pensionäride Liidu raamatuklubi esimees.
Isiklikku.
Kalju Lillepuu oli kirimale entusiast, kirimalet mängis juba koolipoisina Rakveres. 1969. aastal sai temast soome kooliõpetaja, esperantisti ja maletaja Ilmari Rautio õhutusel esperantist. Ta võitis mitu üleeuroopalist esperantistide kirimale turniiri. 
Keeled: vene, soome, esperanto suhtlustasemel. 
Ta oli abielus koorijuhi ja muusikaõpetaja Maie Lillepuuga, nad said kaks last.
Mihai Tudose

Mihai Tudose (sündinud 6. märtsil 1967 Brăilas) on Rumeenia poliitik, ta on Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta on olnud (aastal 2017, 23. veebruarist kuni 29. juunini) Rumeenia majandusminister. 29. juunist 2017 kuni 16. jaanuarini 2018 oli ta Rumeenia peaminister.
Ta sündis aastal 1967 Brăilas Brăila maakonnas. Ta õppis aastatel 1991–1995 Dimitrie Cantemiri Kristlikus Ülikoolis (rumeenia keeles "Universitatea Creștină "Dimitrie Cantemir"") õigusteadust.
Ta oli aastatel 1992–2001 Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Pärast kahe sotsiaaldemokraatliku partei ühinemist sai tast aastal 2001 Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli aastast 2000 Rumeenia parlamendi alamkoja liige. Ta oli 17. detsembrist 2014 kuni 4. novembrini 2015 Rumeenia majandusminister (Victor Ponta neljandas valitsuses). Uuesti oli ta Rumeenia majandusminister 23. veebruarist 2017 kuni 29. juunini 2017 (Sorin Grindeanu valitsuses). 
29. juunist 2017 kuni 16. jaanuarini 2018 oli ta Rumeenia peaminister.
Päästeteenistuse Kuldrist

Päästeteenistuse Kuldristiga tunnustab Eesti Vabariigi siseminister inimesi, kes on märkimisväärselt panustanud päästeala arengusse või näidanud üles erakordset vaprust inimelude päästmisel.
Päästeteenistuse Kuldrist on 35 mm laiuse lindi küljes rippuv rist. Rist on valge kuumemailiga kaetud kuldne Kreeka rist, mille otstes on tipuga risti keskkoha poole suunatud, punase kuumemailiga kaetud kolmnurgad. Risti kõigis haarade vahedes on viiest kuldsest leegist koosnevad reljeefsed kaunistused. Risti horisontaalsel haaral asetseb sinine läbipaistva kuumemailiga kaetud sammuv lõvi. 
Risti läbimõõt on 42 mm, lõvi pikkus on 30 mm. Rist kinnitub ümara öösiga lindi külge.
Lia Olguța Vasilescu

Lia Olguța Vasilescu (sündinud 18. novembril 1974 Craiovas) on Rumeenia poliitik, Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2012–2017 Craiova linnapea. Ta oli 4. jaanuarist 2017 kuni 20. novembrini 2018 Rumeenia tööminister.
Ta sündis aastal 1974 Craiovas. Ta lõpetas Craiovas Elena Cuza Rahvusliku kolledži. Aastal 1997 lõpetas ta Craiova Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, spetsialiseerudes itaalia ja rumeenia keelele.
Aastatel 1997–2000 töötas ta Craiovas ajalehe Cuvântul Libertății toimetajana.
Aastatel 1991–2007 kuulus ta Suur-Rumeenia parteisse, ta oli ka partei asutajaiige. Detsembris 2007 astus ta Rumeenia Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Aastatel 2008–2012 oli ta Rumeenia Parlamendi Ülemkoja (Senati) liige. Juunis 2012 valiti ta Craiova linnapeaks; ta oli esimene naissoost Craiova linnapea.
4. jaanuarist 2017 kuni 20. novembrini 2018 oli ta Rumeenia tööminister.
Vassili Lõtkin

Vassili Lõtkin (vene keeles Василий Ильич Лыткин, kirjanduslik pseudonüüm Illja Vas; komi keeles Илля Вась; 27. detsember (vkj 15. detsember) 1895 Tentjukovo küla, Ust-Sõssolski maakond, Vologda kubermang (tänapäeval Komi Vabariik) – 27. august 1981 Moskva) oli komi keeleteadlane ja luuletaja.
Vassili Lõtkin õppis Ust-Sõssolski linnakoolis ja seejärel Totma õpetajate seminaris. Mobiliseeriti sõjaväkke, osales Esimeses maailmasõjas ja Vene kodusõjas. 1925. aastal lõpetas ta Moskva ülikooli keeleteaduskonna ja hiljem samas aspirantuuri. Vassili Lõtkin oli kaks aastat teaduslikus komandeeringus Soomes, Saksamaal ja Ungaris. 1927. aastal sai ta Ungari Kuninglikus Péter Pázmány Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi. 1930–1933 oli ta Moskva ülikooli dotsent ja alates 1932. aastast ka Komi Pedagoogilise Instituudi õppejõud. 1933. aastal Vassili Lõtkin arreteeriti ja teda karistati viieaastase vabaduskaotusega vangilaagris. 1956. aastal ta rehabiliteeriti täielikult.
Vangistusest vabastamise järel pöördus Vassili Lõtkin teadusliku tegevuse juurde tagasi 1939. aastal. Ta töötas Tškalovis (tänapäeval Orenburg) pedagoogilises instituudis keeleteaduse kateedri juhatajana ja Rjazanis pedagoogilise instituudi vene keele kateedri juhatajana. Alates 1959. aastast elas ja töötas ta Moskvas.
1946. aastal sai ta uurimistöö "Древнепермский язык и историческая грамматика" ('Muinaspermi keel ja ajalooline grammatika') eest filoloogiadoktori kraadi. Vassili Lõtkin juhatas kümme aastat NSV Liidu Teaduste Akadeemia Keeleteaduse Instituudi soome-ugri keelte sektorit. Ta avaldas 11 monograafiat ja üle 300 teadusliku artikli. Alates 1956. aastast oli ta NSV Liidu Kirjanike Liidu liige.
Esimese Vassili Lõtkini luuletus avaldati 1918. aastal. Ta kirjutas poeeme, värssmuinasjutte ja lasteluulet. Tema kõige olulisemaks teoseks peetakse 1927. aastal ilmunud kodusõja-teemalist poeemi "Мунöны" ('Lähevad').
Sparta hertsog

Sparta hertsog (kreeka "Δοὺξ τῆς Σπάρτης") oli Kreeka troonipärija tiitel aastail 1868–1913.
Kuningas Geórgios I nimetas 1868. aastal oma vastsündinud poja (hilisema kuninga Konstantínos I) Sparta hertsogiks. See otsus põhjustas avalikku meelepaha, kuna Kreeka põhiseadus keelas kuningal aadlitiitlite andmise. Vastavalt kuninga ja valitsuse tõlgendusele see keeld ei laienenud siiski kuningliku perekonna liikmetele. Tiitlit kasutati põhiliselt välismaal. Alates Konstantínos I troonileastumisest pole Sparta hertsogi tiitlit enam kasutatud, vaid Kreeka troonipärijat nimetatakse diadohhiks (διάδοχος).
Adolf Turkin

Adolf Turkin (vene keeles Адольф Иванович Туркин; komi keeles Кöсты Вась Миш Öдöль; 1. jaanuar 1936 Jerozdino küla, Ust-Võmi rajoon, Komi autonoomne oblast (tänapäeval Komi Vabariik) – 18. juuni 1996 Tallinn) oli komi keeleteadlane.
Adolf Turkin lõpetas 1964. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli soome keele ja kirjanduse erialal. Töötas 1966–1968 ja 1971–1973 Sõktõvkaris NSV Liidu Teaduste Akadeemia Komi filiaali keele, kirjanduse ja ajaloo instituudis ning 1973. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis soome-ugri keelte sektoris. 1972. aastal kaitses ta kandidaadikraadi dissertatsiooniga "Топонимия нижней Вычегды" ('Võtšegda alamjooksu toponüümia'). 1989. aastal sai doktorikraadi tööga "Топонимия Коми АССР (лингвистический анализ)" ('Komi ANSV toponüümia (lingvistiline analüüs ja selle mõjud)').
Adolf Turkin oli abielus ning tal on kaks last.
Adolf Turkin tõlkis ka komi keelde soome ja eesti autorite teoseid. Muuhulgas tõlkis ta komi keelde soome rahvuseepose "Kalevala".
Rookwoodi kalmistu

Rookwoodi kalmistu (inglise keeles "Rookwood Cemetery") on kalmistu Austraalias Sydney lähedal. 
Kalmistu rajati 1868. Kalmistule on maetud üle miljoni inimese. Kalmistu pindala on umbes 300 ha ja on sellega lõunapoolkera suurim kalmistu. 
Kalmistul on oma sektsioonid eri konfessioonidele, nende seas kristlastele, islamiusulistele ja juutidele. Eraldi sektsioon on ka eestlastele.
Petseri Peetri kirik

Petseri Peetri kirik (vene keeles Церковь Святого Петра) on luteri kirik Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseris, Gagarini tänav 12a (varem Kiriku tänav).
Kirik ehitati aastatel 1923–1926 arhitekt Anatoli Podtšekajevi projekti järgi. Nurgakivi pandi 11. novembril 1921 ja kirik pühitseti 19. septembril 1926. Kirik on krohvimata, ehkki oli algselt kavandatud krohvituna.
Varem Vastseliina koguduse koosseisu kuulunud kogudus iseseisvus 9. septembril 1926. Kirik ei saanud kahjustada ei Petseri suures tulekahjus 24. mail 1939 ega ka Teises maailmasõjas. 
Kirikut kasutab Petseri Peetri kogudus, toimuvad eesti- ja venekeelsed jumalateenistused. Eestikeelset jumalateenistust viib läbi pastor Andres Mäevere ja venekeelset diakon Mihhail Nikulin.
Pühakoda on kohaliku kultuuriobjektina kaitse all.
Maaraamat

Maaraamat (vene keeles межевая книга) oli Vene ajal Balti kubermangudes kasutatud maaomandite registreerimisraamat. Raamatus oli detailne info maaomandi mõõtmete ja piiride kohta.
Esimesed maaraamatud koostati 16. sajandil.
Riigikogu Kantselei valimiste osakond

Riigikogu Kantselei valimiste osakond oli Riigikogu Kantselei struktuuriüksus, mille põhiülesanded olid Vabariigi Valimiskomisjoni, erakondade rahastamise järelevalve komisjoni ja elektroonilise hääletamise komisjoni, Riigikogu liikmete ja Kantselei struktuuriüksuste teenindamine valimistealastes ja erakondade, valimisliitude ja üksikkandidaatide rahastamise küsimustes, valimisi reguleerivate ning erakondade rahastamist käsitlevate õigusaktide eelnõude väljatöötamises osalemine ning valimiste ja erakondade rahastamisega seotud informatsiooni kogumine, töötlemine ja säilitamine.
Struktuuriüksus kaotati 9. jaanuaril 2017.
Lelle tänav

Lelle tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. 
Lelle tänav sai nime 29. aprillil 2013. Tänav on saanud nime Lelle raudteejaama järgi.
Vaari tänav

Vaari tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis ja Kristiine linnaosas Tondi asumis.
Vaari tänav sai nime 29. oktoobril 2008. Tänav on saanud nime lähikonnas asuva Hallivanamehe tänava mõjul.
Piima tänav (Tallinn)

Piima tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. 
Piima tänav sai nime 29. aprillil 2013. Tänav on saanud nime sealkandis asunud piimakombinaadi järgi.
Reketi tänav

Reketi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. 
Reketi tänav sai nime 29. oktoobril 2008. Tänav on saanud nime sealkandis asunud suuski ja reketeid tootnud vabriku järgi.