tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Päijänne

Päijänne on Soome suuruselt teine järv.
Selle pindala on 1080 km². Pikkus on 119 km. Soome järvede sügavaim koht (95,3 m) asub Päijänne põhjaosas Toivakka vallas, Rappukallio läheduses. Päijänne keskmine sügavus on 16,2 meetrit.
Päijänne järvest voolab vesi Kymijoe kaudu Soome lahte. Päijänne vesi vahetub täielikult 2,5 aastaga.
Järve lõunaosa saartel asub Päijänne rahvuspark.
Maarjamaa Risti teenetemärk

Maarjamaa Risti teenetemärk (inglise keeles "Order of the Cross of Terra Mariana", prantsuse keeles "Ordre de la Croix de Terra Mariana") on Eesti Vabariigi teenetemärk. 
See asutati 1995 Eesti Vabariigi iseseisvuse auks. 
Maarjamaa Risti teenetemärki antakse Vabariigi presidendile ning kõrgeima klassi autasuna välismaalastele, kellel on erilisi teeneid Eesti Vabariigi ees. Ametist lahkunud Vabariigi presidentidele jääb Maarjamaa Risti teenetemärk alles. 
Klassid.
Maarjamaa Risti teenetemärgil on kuus klassi:
Maarjamaa Risti kõigi klasside teenetemärkide ristid koos kilbiga on ühesuguse kujundusega ja ühesuurused.
Maarjamaa Risti kõigi klasside teenetemärkide juurde kuuluvate muareelintide sinine värvitoon on rahvusvahelise PANTONE värvitabeli alusel 300 C.
Eestis on Maarjamaa Risti teenetemärki alates 16. maist 1995 kuni 27. veebruarini 2006 antud kokku 686 korral, sealhulgas:
Koblenz

Koblenz on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Reini ääres Moseli suudmes. Suurtest linnadest asuvad Koblenzi läheduses Mainz (90 km ülesvoolu) ja Bonn (60 km allavoolu). Enne 1926. aastat kasutati ka nimekuju "Coblenz".
2005. aastal elas linnas 106 600 inimest ja 2008. aastal 106 300 inimest.
Linnas on Bundeswehri hangete asutus.
Ajalugu.
Gallia sõjas lasi Caesar aastal 55 eKr Koblenzi lähedal ehitada silla üle Reini jõe. Koblenzis on välja kaevatud roomlaste asula varemed, mis pärinevad umbes aastast 20 eKr. Aastal 8 eKr rajasid roomlased sinna kindluse "Castellum apud Confluentes" ('kindlus jõgede kokkuvoolu kohas'). See andis alust 1992 tähistada linna 2000. aastapäev. Koblenz on üks vanimaid saksa linnu (vanim on Köln).
5. sajandi keskel vallutasid frangid roomlaste asula ja Koblenzist sai frangi kuningate residents. 882. aastal hävitasid linna normannid.
Heinrich II kinkis 1018 frankide kuningalossi Trieri peapiiskop Poppo von Babenbergile. Alates 1198. aastast kuulus Trieri peapiiskop kuurvürstide nõukokku. 13. sajandil hakkas Koblenz Reini Liidu liikmena kiirelt arenema ning Koblenzi õitseng kestis kuni Kolmekümneaastase sõjani. 1632 vallutasid linna Rootsi väed ja loovutasid selle prantslastele. Saksa-Rooma riik võttis 1636 linna tormijooksuga tagasi. 1688 vallutasid prantslased taas Koblenzi ja hävitasid selle vanalinna.
1794 vallutasid Koblenzi revolutsioonilise Prantsusmaa väed François Marceau juhtimisel, kes küll ise lahingus langes. Koblenz liideti Prantsusmaaga ja sai 1801 Luneville'i lepinguga Reini-Moseli departemangu keskuseks. 1814 vallutasid linna Vene väed. Viini kongress andis 1815 linna Preisimaale ja 1822. aastast asus Koblenzis Preisimaa Reini liidumaa valitsus. Esimese maailmasõja ajal okupeerisid Koblenzi taas Prantsuse väed ja selleks, et linna nimi (Coblenz) oleks vähem prantsuspärane, hakati seda 1926. aastast kirjutama K-tähega (Koblenz).
10 eKr

Aasta 10 eKr oli 10. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 744 "ab urbe condita".
Binokkel (ajakiri)

Binokkel ehk kuukiri Binokkel ehk Binokkel – Eesti Sõltumatu Kuukiri oli eestikeelne ajakiri, mida andis välja Soome Eestlaste Liit. 
Ajakirja esimene number ilmus 2004. aasta mais. Ajakiri ilmus paberkandjal neli korda ühe aasta jooksul. Seoses projektipõhise toetuse peatumisega täidab Binokli ülesandeid alates 2005. aasta kevadest Soome Eestlaste Liidu ajaveeb. 
Ajakirja peatoimetaja oli filosoof Rain Ots ja tegevtoimetaja ajakirjanik Piret Kooli, kes tegi ajakirjale ka kujunduse ning logo.
Toimetusse kuulusid kirjasaatja Krista Niemi, ajakirjanik Urve Korjula, ajaveebnik Markus Larkovirta, tõlkija ja õpetaja Kristiina Teiss, keeletoimetaja Heli Laanekask, kirjasaatjad Kätlin Roovik (Norra), Mare Rahkema (Saksamaa), Sirkka Parve (Itaalia), Piret Rantala (Soome) jpt. 
Lugejaskonnaks olid välismaal elavad eestlased. Ajakirja levitati Soomes Tamperes, Turus, Helsingis, Oulus, Kotkas jm. 
Ajakirja Binokkel telliti ka Rootsi, Norrasse, Taani, Belgiasse, Saksamaale, Itaaliasse, Portugali, (USA) Los Angelesse ja Atlantasse, Venemaale, Austraaliasse. 
Kõik ajakirja Binokkel ilmunud numbrid on kättesaadavad ka Eesti suuremates raamatukogudes, sealhulgas Eesti Rahvusraamatukogus ja Eesti Kirjandusmuuseumi arhiivraamatukogus.
Pööre (muusika)

Pööre ehk pöördintervall on muusikas heli kõrgusliku ümberasetamise tulemus. Pööre võib olla intervalli
Komplementaarintervallil oktaviruumis põhineb ka akordi pööramine: akordi pööre tekib akordi alumise heli (bassiheli) vähemalt ühe oktavi võrra transponeerimisel, nii et uueks bassiheliks saab mõni muu akordi heli. 
Komplementaarintervallid pööramisel oktaviruumis.
Oktaviruumis pööramisel on intervalli ja tema komplementaarintervalli summa puhas oktav. 
Liitintervalli pööre.
Liitintervallist pöörde saamiseks tuleb alumine heli ümber paigutada kaks oktavit kõrgemale või ülemine heli kaks oktavit madalamale. Teine variant: samal ajal alumise heli viimisega oktavi võrra üles tuua ülemine heli oktav alla.
Akordi pööre.
Akordi pöördeks nimetatakse akordi sellist tuletatud kuju, kus madalamaks heliks on mõni teine akordi heli.
Akordi kuju oleneb ainult sellest, missugusel akordi helil ta põhineb ehk missugune akordi heli on bassiks.
Puka valla lipp

Puka valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Puka valla lipp.
Lipp on kinnitatud 27. juunil 1995.
Lipu kirjeldus.
Puka valla lipuks on ruudukujuline vapilipp, rohelisel kangal kollane otse vaatav sokupea, mida ümbritsevad kolm valget tähtristi (üks üleval keskel soku sarvede vahel ja kaks all külgedel).
Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.
Tõlgendus.
Sokupea on tuletatud Puka mõisniku Thomas Bocki nimest, mis tähendab saksa keeles sokku. Ühtlasi tähistab sokupea valla maade ulukirikkust.
Tähtristid sümboliseerivad kolme Puka valla territooriumil paiknevat muinasaegset eestlaste linnamäge: need on Kuigatsi linnamägi, Kivivare linnamägi ja Vooremägi. Veel viitavad tähtristid minevikule, olevikule ja tulevikule, märkides sihikindlust ja lootust.
Roheline taust tähistab põllumajandust, metsi ja loodust.
Lipu kasutamise kord.
Puka valla lippu kasutati valla ajaloolistel ja kultuurilistel pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis kehtivad Eesti riigilipu kohta. Päevad, mil valla lipp heisati, otsustas Puka vallavalitsus.
Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
Soome Eestlaste Liit

Soome Eestlaste Liit loodi Soomes elavate eestlaste ühendusi (seltse) esindavate isikute poolt 23. novembril 2002. aastal Tamperes.
SEL asutati Eesti Vabariigi aukonsuli Jorma Töröneni toetusel.
Juhatus.
Esimees on filosoof Rain Ots.
Liikmed (2005): Sirje Hassinen, Krista Niemi, Kristiina Teiss, Desiree Arminen, Ülle Järv, Tiiu Jürisson, Heli Laanekask.
Revident on Markus Larkovirta, aserevident Reet Nikkanen,
Liikmed.
Soome Eestlaste Liitu kuuluvad: Kotka Eesti Selts, Turu Kandi Eestlaste ning Eestist Pärit Ingerlaste Ühing, Ida-Helsingi Eesti Klubi "Koit", Iisalmi Eesti Klubi ja mitmed üksikliikmed.
Tegevus.
Soome Eestlaste Liidu toetusel ilmus eestikeelne ajakiri Binokkel.
Rokk

Rokk (ka: "jahujook") oli koduloomadele antav jook, mida tehti rukkijahust ja külmast veest, osaliselt ka piimast. 
Veega segatud jahu ei keedetud, vaid klopiti tugevasti vahule ja valati suurde nõusse. Rokka anti eriti hobustele, ka vasikatele ning enne tapmist sigadele. Ristikheinakasvatuse arenemisega jäi nn rokalöömine ja vastava joogi valmistamine ära 19. sajandi lõpul.
Risti valla lipp

Risti valla lipp on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Risti valla lipp. 
Lipp oli kasutusel 27. veebruarist 1998 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Taebla ja Oru vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks.
Lipu kirjeldus.
Risti valla lipuks on ristkülikukujuline sinine kangas, mis on kollase horisontaalse triibuga jagatud kaheks võrdseks väljaks. Kollase triibu laius on 1/7 lipu laiusest. Ülemise välja vardapoolses nurgas on valge (põimik-) pügalrist.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalmõõtmed 105x165 cm. Valla lipu üht originaali hoitakse vallamajas vallavanema kabinetis.
1940. aasta suveolümpiamängud

1940. aasta suveolümpiamängud pidid olema XII olümpiaadi kaasaegsed olümpiamängud, kuid need jäid ära Teise maailmasõja tõttu. 
Nende toimumiskoht pidi algul olema Tōkyō, kuid Jaapani-Hiina sõja tõttu määrati olümpialinnaks Helsingi.
1944. aasta taliolümpiamängud

1944. aasta taliolümpiamängud pidid toimuma 1944. aasta veebruaris, kuid jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Need oleksid olnud 5. taliolümpiamängud (5. taliolümpiamängud pidid toimuma juba 1940. aastal, kuid jäid samuti sõja tõttu ära).
Mängude toimumispaigaks oli 1939. aasta juunis määratud Cortina d'Ampezzo Itaalias. Otsus tühistamise kohta tehti 1941. aastal.
Järgmised taliolümpiamängud olid 1948. aasta taliolümpiamängud Sankt Moritzis Šveitsis. Cortina d'Ampezzos korraldati 1956. aasta taliolümpiamängud.
1944. aasta suveolümpiamängud

1944. aasta suveolümpiamängud pidi olema XIII olümpiaadi kaasaegsed olümpiamängud, kuid need jäid ära Teise maailmasõja tõttu.
Mängude toimumispaik pidi olema London.
1940. aasta taliolümpiamängud

1940. aasta taliolümpiamängud jäid ära Teise maailmasõja tõttu.
Mängude toimumispaigaks oli määratud Sapporo (tühistatud Hiina-Jaapani sõja tõttu), siis Sankt Moritz ja lõpuks Garmisch-Partenkirchen.
1916. aasta suveolümpiamängud

1916. aasta suveolümpiamängud pidid olema VI olümpiaadi kaasaegsed olümpiamängud, kuid need jäid ära Esimese maailmasõja tõttu.
Mängude toimumispaik pidi olema Berliin. Kavas oli ka talispordinädal.
Anterus

Anterus (kreeka keeles "Anteros") oli paavst 235–236. Ta oli 19. paavst. 
"Liber Pontificalise" järgi oli ta ametis peale Urbanus I ja enne Pontianust, sai ametisse 237. aastal ja oli põhiteksti andmetel ametis 12 aastat, 1 kuu ja 12 päeva, sama teose ääremärkuse andmetel aga 1 kuu.
Anterus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Kreekast ja oli Romuluse poeg.
Anterus valiti Rooma piiskopiks (paavstiks) 21. novembril 235. Ta oli esimene paavst, kes valitses alla saka päeva. Tema valitsemisaeg langes Rooma keisri Maximinus Traaklase kristlaste tagakiusamise perioodi. Anterus ordineeris "Liber Pontificalise" järgi Fondi piiskopi ning lasi notaritel koguda andmeid märtrite ja pühakute kohta.
Pseudo-Isidorus on omistanud Anterusele kirja, kuid selle autorsus on vaieldav ja see koostati arvatavasti tunduvalt hiljem.
Anterus suri 3. jaanuaril 236 Roomas. Ta oli esimene paavst, kes maeti San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti.
Anterust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on katoliku kirikus 3. jaanuar ja õigeusu kirikus 5. august.
Fabianus

Fabianus oli paavst aastatel 236–250. Ta oli 20. paavst.
Fabianus sündis "Liber Pontificalise" järgi Roomas ja oli Fabiuse poeg.
Paavstiks saamine.
Fabianus valiti Rooma piiskopiks (paavstiks) 10. jaanuaril 236, "Liber Pontificalise" järgi aga 238. aastal ning ta oli ametis 14 aastat 10 kuud ja 11 päeva. Eusebiose järgi saabus talupoeg Fabianus Rooma, et vaadata uue piiskopi valimisi, kuid valimiste ajal laskus tema pea peale tuvi, milles nähti jumalikku märki.
Vaimulikkonna reform.
Fabianus reorganiseeris "Liber Pontificalise" järgi Roomas asuva vaimulikkonna. Ta moodustas Roomas 7 kirikukihelkonda, mille etteotsa määras diakonid, kellest igaüht abistas 7 alamdiakonit. Ta määras notarid koguma andmeid märtrite kohta. Ta sätestas 4 madalamat vaimulikupühitsust: ostiarius (uksehoidja), eksortsist, akolüüt ja alamdiakon.
Ta ordineeris 22 presbüterit, 7 diakonit ja 11 piiskoppi. Ta ordineeris hilisema vastupaavsti Novatianuse ja määras Assisi piiskopiks püha Rufinuse.
Pontianuse ja Hippolytuse säilmete ümbermatmine.
Fabianus lasi Sardiiniast Rooma tuua oma eelkäija Pontianuse ja vastupaavst Hippolytuse surnukehad ning need 13. augustil 236 või 237 matta San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti.
Suhted Rooma keisriga.
Kirikuloolase Eusebiose järgi ristis Fabianus Rooma keiser Philippuse koos pojaga. Fabianus pidi Pontianuse ja Hippolytuse säilmete äratoomiseks Sardiiniast taotlema luba Rooma keisrilt.
Liturgilised otsused.
Fabianus kohustas kristlasi käima armulaual vähemalt kolm korda aastas: ülestõusmispühadel, nelipühadel ja jõulude ajal.
Muud otsused.
Cyprianuse järgi tunnustas Fabianus Kartaago piiskopi Donatuse otsust Lambaesa piiskopi Privatuse hukkamõistmiseks. Origenes saatis Fabianusele kaebekirja, milles ta selgitas oma teoloogilisi vaateid. Toursi Gregoriuse järgi saatis ta 245. aastal 7 piiskoppi Galliasse.
Fabianus kultuuriloos.
Pseudo-Isidoruse kirjutistes on Fabianusele omistatud 3 kirja ja mitu dekreeti, kuid nende autorsus on vaieldav, sest arvatavasti koostati need tunduvalt hilisemal ajal.
Fabianusele pühitsetud kirikud asuvad Itaalias Pratos ja Scandeluzzas. Ta lasi Rooma rajada ühe kiriku. Kunstnik Giovanni di Paolo on teda kujutanud umbes 1450 valminud maalil.
Surm.
250. aasta algul hakkas Rooma keiser Decius kristlasi taga kiusama. Esimeste ohvrite seas oli Fabianus, kes suri jõhkra kohtlemise tagajärjel 20. jaanuaril 250 Rooma vanglas. Ta maeti San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti, kust tema haud leiti 1854. Fabianuse säilmed viidi hiljem Roomas asuvasse San Sebastiano kirikusse.
Fabianust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev katoliku kirikus on 20. jaanuar ja õigeusu kirikus 5. august. Tema nimi sisaldub pühakute litaanias.
1906. aasta vaheolümpiamängud

1906. aasta vaheolümpiamängud toimusid Ateenas 22. aprillist 2. maini 1906. 
Algselt oli plaanis pidada vaheolümpiamänge Kreekas iga nelja aasta järel vaheldumisi suveolümpiamängudega, kuid rohkem vaheolümpiamänge ei korraldatud. 
Rahvusvaheline Olümpiakomitee ei tunnusta tänapäeval vaheolümpiamänge olümpiamängudena, tuues põhjenduseks, et olümpiamänge peetakse iga nelja aasta tagant, kuigi ka taliolümpiamänge peetakse nüüd vaheldumisi suveolümpiamängudega.
Queen Bees and Wannabes

"Queen Bees and Wannabes" on Rosalind Wisemani 2002. aastal ilmunud eneseabiraamat, mille järgi on tehtud mängufilm "Õelad tüdrukud" (raamatu pealkiri oli ka filmi tööpealkiri).
Teos räägib teismeliste tüdrukute koolielust, klikkide moodustamisest ja agressiivsest käitumisest.
Cantr II

"Cantr II" on internetis mängitav paljude osalistega rollimäng, kus iga mängija loob endale ühe või mitu tegelaskuju ühise virtuaalühiskonna mõnes kogukonnas. Mängija saab valida oma tegelaste isiksuse, tegevusala ja eesmärgid ning püüab neid mängumaailma raames teostada suhtluses ja vastasmõjudes teiste tegelastega. 
"Cantr II" autor oli Jos Elkink, praegu administreerib mängu grupp vabatahtlikke.
Witten

Witten on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Ruhri jõe ääres. Suuremad naaberlinnad on Dortmund ja Bochum.
Ajalugu.
Wittenit on esmamainitud 1214. aastal, tänapäeva linnaosa Herbedet aga juba 851. aastal. Linnaõigused sai 1823. aastal.
Majandus.
Linna olulisemad tööstusharud on terasetööstus ja masinaehitus.
Vientiane

Vientiane on Laose pealinn. See asub Mekongi jõe ääres, üle 200 km kaugusel rannikust.
2023. aastal elas linnas 840 940 inimest.
Linnas asub Laose Rahvusmuuseum ja Laose Riiklik Ülikool. Seal asuv 1566. aastal rajatud ja 1953. aastal taastatud 45 meetri kõrgune stuupa Pha That Luang on populaarne turismiatraktsioon.
Linna teenindab Wattay rahvusvaheline lennujaam.
Ajalugu.
Linna on esmamainitud 1159. aastal.
See oli oluline administratiivkeskus 1354. aastal asutatud Lan Xangi kuningriigi jaoks. 1563. aastal määras kuningas Setthathirath Vietiane'i Lan Xangi pealinnaks. Pärast Lan Xangi lagunemist 1707. aastal kuulutati linnas välja Vientiane'i kuningriik, mille vallutas ja annekteeris 1779. aastal Siiam.
1899. aastal sai linnast Prantsuse Laose pealinn. Teise maailmasõja ajal vallutasid linna jaapanlased, 1945. aasta kevadel õnnestus prantslastel linn uuesti enda kontrolli alla võtta. 
1953. aastal sai sellest Laose kuningriigi pealinn. 1959. aasta mais lahvatas riigis kodusõda, kus ühel poolel oli valitsus ja teisel poolel kommunistlik Pathet Lao liikumine. 2. detsembril 1975 langes linn kommunistide kätte, kes saatsid kuningriigi laiali ja lõid selle asemele Laose Demokraatliku Rahvavabariigi.
Marzahn-Hellersdorf

Marzahn-Hellersdorf on Berliini linnarajoon. See tekkis 1920. aastal, mil Berliiniga liideti viis linna lähedal olevat küla: Biesdorf, Hellersdorf, Kaulsdorf, Mahlsdorf ja Marzahn.
Idapoolsetest rajoonidest on see üks moodsamaid. See ehitati Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal, kusjuures see oli üks esimesi kohti endises idablokis, kus hakati paneelmaju renoveerima.
Rajooni läbib Wuhle jõgi. Selle jõe ääres asub Kienbergi mägi (102m), mille kõrvale on rajatud stiliseeritud park (Erholungspark Marzahn) koos mitme maa aiaga.
Rajoonivalitsuse 55 kohast kuulub 19 kohta Vasakparteile, 16 kohta on Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikul Parteil, 10 kohta Saksamaa Kristlik-Demokraatlikul Liidul (CDU), 4 kohta on piraatidel, 3 kohta rohelistel ning 2 kohta on natsionalistidel ja üks koht pole täidetud.
Rajooni kõrgeim tipp on üks kahest Ahrensfelde mäest (Ahrensfelder Berge), mis on 112 ning 101 meetrit üle merepinna.
Rajoonis on kolm suurt ostukeskust:
Linnaosad.
Marzahn-Hellersdorfi linnarajoon koosneb viiest linnaosast. Hellersdorf, Kaulsdorf ja Mahlsdorf moodustasid 1986–2001 iseseisva linnarajooni Hellersdorfi.
Ridala valla lipp

Ridala valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Ridala valla lipp.
Lipp kinnitati 7. veebruaril 2000.
Lipu kirjeldus.
Ridala valla lipp on vapilipp, millel on vapil olevad kujundid pööratud horisontaalseks. Punase kanga vardapoolsel osal on must valge äärisega rõngasrist. Risti lehvipoolne haar väljub ringist ning läbib horisontaalselt lehvipoolse lipuvälja. Risti harude vahelised sektorid on kollased.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Põhjendus.
Rõngasrist sümboliseerib elupuud, mis tähendab igavest elu ning pärineb unikaalselt muistiselt, milleks on trapetsikujuline hauaplaat Ridala kiriku edelanurga lähedal. Risti harude vahelised kollased sektorid sümboliseerivad Päikeseketast ilmasamba otsas.
Quintana Roo osariik

Quintana Roo osariik on osariik Mehhiko lõunaosas. Asub Yucatáni poolsaare idaosas Atlandi ookeani Hondurase lahe rannikul. Piirneb lõunas Guatemala ja Belize'iga. Osariik on nime saanud Mehhiko rahvuskangelase Andrés Quintana Roo järgi.
Ajalugu.
Quintana Roo kuulutati Mehhiko territooriumiks 1902. aastal. Osariik on loodud 1974. aastal ja on Mehhiko noorim osariik.
Rahvastik.
Suurema osa rahvastikust moodustavad maaja rahvad.
Suuremad asulad on Cancún, Chetumal, Playa del Carmen ja San Miguel de Cozumel.
Haldusjaotus.
Quintana Roo osariik on jagatud 8 kohalikuks omavalitsusüksuseks:
Cozumel, Felipe Carrillo Puerto, Isla Mujeres, Othón P. Blanco, Benito Juárez, José María Morelos, Lázaro Cárdenas, Solidaridad.
Ridala vald

Ridala vald oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.
Vald piirnes põhjas Haapsalu lahega, läänes Väinamerega ja lõunas Matsalu lahega.
Valla territooriumile jäi osa Matsalu rahvuspargist.
26. maist 2017 alates oli Ridala vallavanem Helen Rammu. Ridala vallamaja on töötanud Haapsalu linnas, Lahe tänav 10 hoones. Ning lõpuks Uuemõisas, Lossi 4 asuvas mõisahoones. 
Ajalugu.
Ridala valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 2017. aastal ühinesid Ridala vald ja Haapsalu uueks omavalitsusüksuseks, mille nimeks sai Haapsalu linn.
Valla asulad.
Vallas oli 2 alevikku ja 56 küla.
Alevikud.
Paralepa, Uuemõisa.
Külad.
Aamse, Allika, Ammuta, Emmuvere, Erja, Espre, Haeska, Herjava, Hobulaiu, Jõõdre, Kabrametsa, Kadaka, Kaevere, Kiideva, Kiltsi, Kiviküla, Koheri, Koidu, Kolila, Kolu, Käpla, Laheva, Lannuste, Liivaküla, Litu, Lõbe, Metsaküla, Mäeküla, Mägari, Nõmme, Panga, Parila, Puiatu, Puise, Pusku, Põgari-Sassi, Rohense, Rohuküla, Rummu, Saanika, Saardu, Sepaküla, Sinalepa, Suure-Ahli, Tammiku, Tanska, Tuuru, Uneste, Uuemõisa, Valgevälja, Varni, Vilkla, Võnnu, Väike-Ahli, Vätse, Üsse
Roosna-Alliku valla lipp

Roosna-Alliku valla lipp oli endise Eesti haldusüksuse Roosna-Alliku valla lipp.
Lipp kinnitati 29. novembril 1995.
Lipu kasutamine lõppes 2017. aastal seoses valla liitumisega naaberomavalitsustega.
Lipu kirjeldus.
Roosna-Alliku valla lipp on ristkülikukujuline ning koosneb kahest horisontaallaiust. Ülemine, 3,5 ühiku laiune laid on sinine ja selle keskel on valge, sinise ringikujulise südamikuga roosiõis läbimõõduga 2 ühikut. Alumine, 2,5 ühiku laiune laid on valge ning sellel on kolm sinist 0,5 ühiku laiust lainelist põikitriipu, kusjuures lipu alläär on sinine.
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.
Põhjendus.
Roos ja lainelised triibud viitavad valla nimetusele. Lipu sinine värvus sümboliseerib lootust ja nooruslikkust, samuti vett kui looduse üht põhielementi. Valge on puhtuse ja vaimsuse võrdkuju.
Lipu kasutamise kord.
Vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
Opotška

Opotška on linn Venemaa Pihkva oblastis, Opotška rajooni keskus. Asub Velikaja jõel Pihkvast 130 km lõunas.
Opotškat on esmamainitud 1414. aastal, linnaõigused sai 1777. aastal.
Tuntud opotškalasi.
Opotškast on pärit arhitekt Anatoli Podtšekajev, arhitekt Lev Rudnev, laki kirjanik Said Gabiev ja poliitik Vladimir Nikitin.
Nevel

Nevel on linn Venemaal Pihkva oblasti lõunaosas, Neveli rajooni keskus. Asub Valgevene piiri lähedal Pihkvast 240 km lõunas.
Nevelit on esmamainitud 1503. aastal, kuulus korduvalt ka Poolale ja Leedule. Linnaõigused sai 1772. aastal.
Linnas on õmblusvabrik, piimakombinaat, aparaaditehas ja jalatsivabrik.
1989. aastal oli linnas 22 368 elanikku, 2021. aastal 14 241.
Lucius I

Lucius I oli paavst 253–254. Ta oli 22. paavst.
Lucius I sündis "Liber Pontificalise" 1602 trükitud biograafia järgi Toscanas Luccas ja oli Lucianuse poeg, kuid kirikuloolase Cesare Baronio kommentaari alusel "Liber Pontificalise" samas väljaandes oli ta pärit Roomast ja oli Porphyriuse (Purphirius) poeg. Hiljem on Baronio seisukoht Luciuse päritolu osas kujunenud valitsevaks.
Lucius valiti Rooma piiskopiks (paavstiks) Rooma keiser Galluse kristlaste tagakiusamise ajal 25. juunil 253 ja pagendati seejärel keisri käsul Roomast. Alles pärast Galluse surma augustis 253 lubati Luciusel pöörduda tagasi Rooma.
"Liber Pontificalis" märgib tema ametisseasumise aastana 255 ja ametiaja pikkuseks 3 aastat 8 kuud ja 3 päeva.
Lucius I ajal jätkus Corneliuse ajal alanud kirikulõhe vastupaavst Novatianusega. Kartaago piiskopi Cyprianuse kirjast järgmisele paavstile Stephanus I-le selgub, et Lucius I lubas tagakiusamiste ajal usust taganenud kristlastel pärast pihti osaleda missal, millele "puhaste" kirikut sooviv Novatianus oli vastu. Traditsiooni järgi ei lubanud Lucius I koos elada mehel ja naisel, kes pole sugulased või abielus ning keelas vaimulikel elada koos diakonissidega. Ta kohustas "Liber Pontificalise" järgi kaht preestrit ja kolme diakonit elama piiskopiga samas majapidamises, et kohustada piiskoppi järgima vooruslikke eluviise. Lucius I sai 2 kirja piiskopilt Cyprianuselt ja kirja Aleksandria piiskopilt Dionysioselt.
Ta ordineeris neli presbüterit, neli diakonit ja kolm piiskoppi.
"Depositio episcoporumi" järgi suri Lucius I 5. märtsil 254 Roomas ja maeti San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti. "Martyrologium Hieronymianumi" järgi suri ta 4. märtsil. Lucius I suri "Liber Pontificalise" järgi märtrina, kui tal löödi keiser Valerianuse algatatud kristlaste tagakiusamise ajal pea maha. Tema märtrisurma mainib piiskop Cyprianus kirjas Stephanus I-le.
Orazio Marucchi andmetel viidi tema säilmed 8. või 9. sajandil San Silvestro in Capite või Santa Prassede kirikusse, kust need viidi Santa Cecilia in Trastevere kirikusse. Tema pea viidi Roskilde katedraali, kuid nüüd asub see Kopenhaageni püha Ansgari katedraalis.
Luciust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 4. märts. Ta on Kopenhaageni, Sjællandi ja Roskilde katedraali patroon.
Kaiu Laskurklubi

Kaiu Laskurklubi on laskespordiklubi Rapla vallas. 
See on asutatud 1992. aastal. Klubi esimees on Endel Kaasiku.
Juss Laansoo

Juss Laansoo (sündinud 23. aprillil 1983 Sakus) on eesti motokrossisõitja.
Lutherstadt Wittenberg

Wittenberg (aastast 1938 ametlikult Lutherstadt Wittenberg) on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Elbe jõe ääres.
Ajalugu.
Wittenbergi nime on esmamainitud 1174. aastal. 1260. aastal valis linna oma residentsiks Saksi-Wittenbergi hertsog Albrecht II. 1261 asutati linna frantsisklaste klooster. 27. juunil 1293 andis Albrecht II Wittenbergile linnaõigused.
1356 andis keiser Karl IV kuldbullaga Saksi-Wittenbergi hertsogile Saksa-Rooma keisri valimise õiguse. Wittenberg sai Saksimaa kuurvürsti residentsiks. Sellega omandas Wittenberg suure tähtsuse, mis kestis umbes 16. sajandi lõpuni, kuni Kolmekümneaastase sõja ja katkuepideemiateni.
Alates 1505. aastas töötas Wittenbergi õukonnakunstnikuna Lucas Cranach vanem.
18. oktoobril 1502 asutati Leucorea nime all praeguse Martin Lutheri ülikooli eelkäija. Martin Luther oli Leucorea teoloogiaprofessor aastast 1508. aastast ja Philipp Melanchthon kreeka keele professor aastast 1518.
31. oktoobril 1517 naelutas Martin Luther Wittenbergi lossikiriku uksele 95 teesi, millest sai alguse reformatsiooniliikumine. 1520 põletas Luther avalikult paavsti bulla "Exsurge domine", millega Martin Lutheri teesid hukka mõisteti. Linnas on Martin Lutheri haud ja muuseum.
1543 rajati linna esimene veevarustussüsteem, mille kaudu lossi, raekoda, ülikooli ja üksikuid elumajasid varustati joogiveega.
Wittenbergis Hans Luffti trükikojas trükiti 1534 esimene saksakeelne piibel Martin Lutheri tõlkes ja 1535 Wanradt-Koelli katekismus.
1806–1814 okupeerisid Wittenbergi Prantsuse väed, pärast seda kuulus linn Preisimaale.
Pärast teist maailmasõda kuulus Wittenberg Saksa DV-sse.
Linna mitu ajaloolist hoonet kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Viljandi lipp

Viljandi lipp on Viljandi maakonnas asuva Eesti linna Viljandi lipp.
Lipp on kinnitatud 20. mail 1992.
Lipu kirjeldus.
Viljandi linna ristkülikukujuline lipp koosneb kahest võrdsest horisontaalsest laiust. Ülemine laid on helesinine (koobaltsinine) ning alumine valge. Helesinine laid vastab värvilt Viljandi vapi sinisele, Pantone värviskaala järgi PMS 299-C (läikiv) ja 299-U (matt).
Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1 ning normaalsuurus 220x110 cm.
Kuimetsa motokross

Kuimetsa motokross on igal aastal jaanipäeva paiku toimuv mootorrataste kross Kuimetsa krossirajal. Seda korraldajab spordiklubi Laansoo Motokrossi Team.
Tiit Tammsaar

Tiit Tammsaar (sündinud 7. novembril 1951) on eesti poliitik.
Tiit Tammsaar kuulus 1994–2010 Eestimaa Rahvaliitu. Alates aastast 2011 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 1995–2007 oli ta Riigikogu liige. 15. märtsist 15. juunini 2013 oli taas Riigikogu liige lapsepuhkusele siirdunud Urve Palo asendusliikmena. 27. märtsil 2014 sai ta taas Riigikogu liikmeks Urve Palo asendusliikmena.
Ta oli 2003–2004 põllumajandusminister. Kui selgus, et Rakvere viljasalvest on kadunud 13 000 tonni vilja, mis oli osa Eesti riiklikust julgeolekutagavarast, siis andis Tammsaar sisse lahkumisavalduse ning uueks ministriks sai Ester Tuiksoo.
5. juunil 2007 sai ta Kohila vineerivabriku omanikfirma Baltic Panel Group peadirektoriks. Selle ettevõtte suurosanik on Pjotr Sedin.
Valimistulemused.
Valimistulemused läbi aegade:
Kaiu hooldekodu

Kaiu hooldekodu on Kaius asuv vanurite hooldekodu. Hooldekodu aadress on Kaiu, Kasvandu tee 45.
Kaiu hooldekodu alustas tegevust 1994. 
Hooldekodus, mis asub ühiselamust kohandatud ühekorruselises majas, on 20 kohta. Personal koosneb seitsmest inimesest: juhataja, kaks päevast põetajat, kaks öist põetajat ja kaks kokka.
Hooldekodu pakub kõiki meditsiini- ja hooldusteenuseid ning vajadusel täielikku hooldust-põetust. 
Aja sisustamiseks on raamatud, ajalehed, teler, kultuuriüritused, külalisesinejad, õues jalutamine. Kodus elavatele vanuritele pakutakse lõunasööki, liikumisabivahendite laenutust, pesupesemise ja pesemisvõimalust.
2013. aasta lõpus tehti hooldekodus põhjalik remont, mille käigus sai hoone tuleohutusnõuetele vastavaks. Remont on tehtud ka 2009. ja 2010. aastal.
Vello Paluoja

Vello Paluoja (sündinud 7. septembril 1955) on Pärnumaalt pärit kunstnik, kujundusgraafik ja kalligraaf.
Tööd.
Kujundused
Sügoot

Sügoot on viljastatud (diploidne) munarakk, mis on tekkinud emas- ja isassuguraku ehk gameedi ühinemisel.
Sügoot on hulkraksetel organismidel järglase esimene arenguetapp. Sügoodi lõigustudes areneb kobarloode ehk moorula.
Üherakuliste organismide sugulise sigimise puhul moodustuv sügoot on võimeline jagunema identseteks järglasteks.
Ibid.

ibid". (ka ib."; lühend ladinakeelsest sõnast "ibidem", sama) on tekstide lõpu- või allmärkustes sageli kasutatav tähis, osutamaks viidatava materjali pärinemisele eelmise viitega samast allikast.
Eesti keeles kasutatakse selle asemel enamasti sõna "samas".
Erdenet

Erdenet (mongoli keeles Эрдэнэт 'aarete mägi') on linn Mongoolias, Orhoni aimaki keskus. Erdenet on elanike arvult Mongoolia teine linn.
Erdenet asub Mongoolia põhjaosas Bürengij ahelikus, mida põhjas ääristab Selenge ja lõunas Orhoni jõgi. Ta jääb pealinnast Ulaanbaatarist linnulennult 240 km loodesse, kaugus põhjas olevast Venemaast on poole väiksem. Maanteed pidi on Ulaanbaatar 371 km kaugusel.
Erdenetis on mandriline kliima. Suved on pisut jahedamad kui Eestis, talved aga väga külmad. Kõige palavamad kuud on juuli (keskmiselt +15,5 °C) ja juuni (+14,1 °C), kõige külmemad on jaanuar (–17 °C) ja detsember (–14,7 °C). Aasta keskmine temperatuur on +0,1 °C.
Aasta keskmine sademete hulk on 341 mm. Kõige sademerikkamad kuud on juuli (91 mm) ja august (71 mm), kõige kuivemad jaanuar ja veebruar (2 mm).
Linn asutati 1975. aastal, et majutada vasekaevanduse töölisi. Ka tänapäeval on linna lähedal asuv maailma suuruselt neljas vasekaevandus linna suurim tööandja. 2006. aasta andmetel kaevandati Erdenetis aastas 22,23 miljonit tonni vasemaaki, millest toodeti 126 700 tonni vaske ja 1954 tonni molübdeeni. Kaevandus andis Mongoolia rahvuslikust kogutoodangust 13,5% ja kogutud maksudest 7%. Erdeneti Kaevanduskorporatsioon on Mongoolia-Venemaa ühisettevõte, millest Mongooliale kuulub 51% ja Venemaale 49%. Ettevõte annab Mongooliale enamuse selle välisvaluutast.
Linna tähtsust näitab asjaolu, et Erdeneti ümber on loodud eraldi Orhoni aimakk, mis on pindalalt Mongoolia väikseim aimakk.
Erdenetil on raudteeühendus. Transmongoolia raudteelt läheb Darhanist Erdenetti haruraudtee. Otse raudteeühendust pealinnaga ei ole: rongiga tuleks sõita Darhani kaudu, mis teeks terava kolmnurga. Venemaale Ulan-Udesse läheb raudtee seevastu üsna otsejoones.
Erdenetis toodetakse veel ehitusmaterjale, toiduaineid ja vaipu ning töödeldakse puitu ja villa. Kaevanduse ja linna varustamiseks elektrienergiaga rajati 1988 kivisöel töötav Erdeneti soojuselektrijaam.
Erdeneti sõpruslinnad on Fairbanks USA-s Alaskal ja Ulan-Ude Venemaal Burjaatias.
Sotsiaalne kontroll

Sotsiaalne kontroll on normide ja suhtumiste kogum, mis on suunatud inimeste sellise käitumise tagamisele, mis on vastavuses antud sotsiaalse grupi, klassi ja ühiskonna huvidega.
Sotsiaalne kontroll saabki võimalikuks tänu faktile, et isikud omandavad võime käituda viisil, mis on kooskõlas teiste inimeste ootustega.
Formaalne sotsiaalne kontroll on nähtus kus õigusasutused kontrollivad oma õigusadressaatide õiguspärast käitumist. 
Mitteformaalne sotsiaalne kontroll on see kui teostatakse kontrolli mitteõigusnormide täitmise üle, ehk õigusväliste normide täitmise üle. 
Ajaloost.
Tööstuseelses ühiskonnas (keskaeg) oli hälbivusega võitlemise põhivormiks hälbija eristamine ühiskonnast: tapmine, väljasaatmine, sandistamine, märgistamine, ränk vanglakaristus.
Tööstuslikus ühiskonnas omandas sotsiaalne kontroll üha enam institutsionaalse iseloomu (kohtusüsteem, haiglasüsteem), eristamiselt ja karistamiselt mindi üle hooldusele. Eesmärgiks muutus hälvikute normaliseerimine, nende normaalse toimimise taastamine. Sellega seoses määratleti üha täpsemalt ka norme (seadusandlus, haiguste sümptomaatika). Tehnokraatlik lähenemine lõi suured kombinaat-haiglad ja vanglad, mida iseloomustas personali kitsas spetsialiseerumine ja tööjaotus. Organiseerus ka kuritegelik maailm - maffia, uimastikaubandus.
Tööstusjärgses ühiskonnas muutus sotsiaalne kontroll ennetavaks ehk preventiivseks, pööratakse tähelepanu keskkonna seisundile ja riskirühmadele. Samas jälgib nüüd sotsiaalne kontroll mitte ainult hälbinuid, vaid kõiki inimesi. Sotsiaalne kontroll individualiseerub. Kõiki ei mõõdeta enam sama normiga, arvestatakse indiviidi erinevusi ja vajadusi. Ravimisel, ümberkasvatamisel lähtutakse hälbinu subjektiivsetest kogemustest. Kontroll muutub tolerantsemaks, kaob selge piir normaalse ja ebanormaalse vahel. Igal inimesel on nii normaalseid kui ebanormaalseid jooni. Püütakse vältida sotsiaalset "märgistamist".
Sugupoolel põhinev sotsiaalne kontroll.
Sugupoolel põhinev sotsiaalne kontroll ("gendered social control") hõlmab positiivseid ja negatiivseid sanktsioone, mida rakendatakse ühiskonna poolt vastavalt kas ootuspärase ja sobiliku või sotsiaalselt kohatu käitumise korral. Sotsiaalne kontroll toimib nii formaalsel kui mitteformaalsel tasandil ning sunnib inimesi järgima sugupoolele kehtestatud norme ja ootusi. Sugupoolekohase käitumise korral väljendatakse tunnustust, heakskiitu või toetust, vastupidisel juhul aga hukkamõistu, halvakspanu.
Munakata

Munakata on linn Jaapanis Fukuoka prefektuuris. Asub Fukuoka ja Kitakyūshū vahel.
Munakata linn loodi 1954. aastal, suurlinnaõigused sai 1981. aastal. 1. aprillil 2003 liideti Munakataga Genkai linn.
Omavalitsus (San Marino)

San Marinos on omavalitsus ("castello") 1. järgu haldusüksuse tüüp. Riik jaguneb üheksaks omavalitsuseks.
Samoa asulate loend

"Siin on loetletud Samoa asulaid."
"Linnad:"
"Külad:"
Paattinen

Paattinen (soome "Paattinen", rootsi "Patis") on endine vald Soomes, praegu Turu linna kui kohaliku omavalitsuse üksuse "linnaosa" ("kaupunginosa") Maaria-Paattineni "suur-alal" ("suuralue"). Vald liideti Turu linnaga 1973. aastal ning ta on viimati Turuga liidetud vald.
Paattinenist voolab läbi Paattistenjoki.
Paattinen on Turu linna kõige põhjapoolsem linnaosa ning selle pindala on teiste linnaosade omast tunduvalt suurem. Valla pindala oli 1920. aastal 62,4 km².
Linnaosa elanike arv on 2430 (2004). Aastal 1885 oli Paattineni vallas 875 elanikku (pindala 52 km²), aastal 1911 oli elanikke 1162, aastal 1926 oli vallas elanikke 1273.
Paattineni praegune puukirik valmis 1909 Helge Ranckeni projekti järgi.
Tähised.
Linnaosa sihtnumber on 21330.
Pudasjärvi linn

Pudasjärvi on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Naabervallad on Ii vald, Oulu linn, Posio vald, Puolanka vald, Ranua vald, Suomussalmi vald, Taivalkoski vald ja Utajärvi vald.
Pudasjärvi linna keskus on Kurenala küla.
Pudasjärvis elab 2013. aasta jaanuari seisuga 8600 inimest. Rahvastiku tihedus on 1,47 in/km².
Linnaõigused sai ta 2004. aastal.
Haldusjaotus.
Pudasjärvi jaguneb 15 alaks ehk külaks, mis omakorda jagunevad väiksemateks üksusteks. Külad on:
NetBSD

NetBSD on UNIXi-laadne BSD tooteperre kuuluv vaba tarkvara operatsioonisüsteem.
NetBSD arendajatel on siht selgele ja puhtale arhitektuurile orienteeritud algtekstile, mis võimaldaks kõige erinevamaid platvorme vähima vaevaga toetada. NetBSD on kõige rohkem porditud ning kõige kergemini porditav vabavara UNIX ja seda kohta hoiab ta ka kommerts-UNIX-ite seas. Porditavus ongi NetBSD peaeesmärk. Ka on NetBSD üsna stabiilne. Vaatamata NetBSD kui arhailise ja konservatiivse OSi kuulsusele, on nad vabavara OSidest (ja vist ka kommertsiaaletest) esimesena nii USB kui ka USB2 toetuse loonud, ja samuti esimesena oli neil 2000. aasta tugi (y2k) ja IPv6 ning palju muid asju esimesena teinud. Mis tegelikult annab märku võimekast ja mobiilsest OSi arendajarühmast.
Ajalugu.
Pärast Bill Jolitzi töö katkemist 386BSD kallal porditi Net/2 Macintoshile ning laiendati Atari ST, Amiga ja PC platvormidele. NetBSD nime autor on Chris Demitriou ning eesliitele Net viitab paljudele arendajatele internetis.
Võrdlused.
NetBSD-d on sageli kasutatud teadustöödes, nagu lennunduses, klasterdamises ja interneti kiirusrekordi purustamistel.
Stabiilsus.
Stabiilsus paljudel platvormidel on NetBSD-l omaette eesmärk, mille heaks näiteks on NetBSD-ga töötav enim katkematult töös olnud arvuti.
Mäluhaldus.
Virtuaalmälu on Chuck Cranori doktoritks olnud UVM, mis vahetas välja eelmise Machi põhise lahenduse.
Mitme protsessori tugi.
Mitme protsessori toetamisega (SMP) alustati SPARC-il, kohe lisandusid i386, VAX ja APHA platvormid, hiljem veel PowePC ja SPARC64 platvormid. Reaalselt on arendusharus töötaval kujul alpha ja vax platvormil tugi olemas ning i386 platvormil on lapina. SMP on Giant-lock faasis, tuumas korraga jookseb vaid üks protsess. SMP algteksti on rohkem sulandatud Solarise implementatsiooni kui FreeBSD algteksti, mis on vanema Solarise algselt siiski viletsaks osutunud põhimõtted ära põlanud ja oma versiooni teinud.
Toetatud arhitektuurid.
NetBSD on porditud alpha, amiga, arc, arm26, arm32, atari, bebox, cobalt, hp300, hpcmips, i386, luna68k, mac68k, macppc, mvme68k, news68k, newsmips, next68k, ofppc, pc532, pmax, prep, Raspberry Pi, sgimips, sh3, sparc, sparc64, sun3, vax ja x68k platvormidele.
Emulatsioon.
NetBSD emuleerib FreeBSD, HP-UX, Interactive UNIX, Linux, OSF/1, SCO UNIX, SunOS, System V Release 4, Solaris and Ultrix programme, mis jooksevad samal protsessori tüübil. Ka NetBSD on hea näide sellest, kuidas selge ja lakooniline ülesehitus võimaldab kiiremini programmi käitada. Näiteks suurim kiirus alpha platvormil on võimalik nii saavutada, et kommertsiaalses operatsioonisüsteemis nt Tru64 kommertsiaalse kompilaatoriga kompileeritakse programm ning seda hiljem käitatakse NetBSD alpha platvormil, kus ta jookseb 2–5% kiiremini kui algses operatsioonisüsteemis. Peale selge ülesehituse on siiski oluline roll ka sellel, et kommertsiaalne operatsioonisüsteem hõlmab palju lisavidinaid, mida vabavara operatsioonisüsteem ei paku ja mis kõik natuke ressurssi nõuavad.
Nils-Eric Fougstedt

Nils-Eric Fougstedt (24. mai 1910 – 12. aprill 1961) oli soome helilooja ja dirigent.
Nils-Eric Fougstedt on loonud peamiselt orkestrimuusikat. Ta oli Soome Raadio Sümfooniaorkestri dirigent 1944–1951 ja peadirigent 1951–1960.
Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Oskar Merikanto

Frans Oskar Merikanto (aastani 1882 Mattson; 5. august 1868 Helsingi – 17. veebruar 1924 Hausjärvi) oli soome helilooja ja muusik.
Merikanto õppis Helsingis, Leipzigis ja Berliinis.
Merikanto on tuntud ka paljude laulude autorina.
Ta oli Soome Rahvusooperi esimene dirigent.
Ka tema poeg Aarre Merikanto oli helilooja.
Merikanto on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Sindi lipp

Sindi lipp on Pärnu maakonnas asuva Eesti linna Sindi lipp.
Lipp on kinnitatud 31. detsembril 1997.
Lipu kirjeldus.
Sindi linna lipp on ristkülikukujuline sinine kangas, mille üla- ja alaservas on punased horisontaalsed laiud. Kumbki punane laid moodustab lipu kõrgusest 1/5. Pantone värviskaala järgi on punane PMS 1807C ja sinine PMS 285C
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Kajakas

Kajakas ("Larus") on kurvitsaliste seltsi kuuluv veelindude perekond.
Kajakaliikide ja alamliikide loend.
Kajakate liikide ja alamliikide arv ja eristamine võib autoreil erineda.
Loendis on toodud nimetused nii ladina, eesti kui inglise keeles.
Linda Alekõrs

Linda Alekõrs (aastani 1945 Kangro, 1945–1951 Salum; 16. jaanuar 1924 Tartu – 27. juuli 2003 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane. 
Ta oli kunstiantikvariaadi omaniku Gustav Kangro tütar. 
Haridus.
Ta õppis aastatel 1930–1936 Tartu 10. algkoolis, 1942–1944 kõrgemas kodumajanduskoolis ning 1944–1950 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas. 
Töökäik.
Alekõrs uuris peamiselt 19. sajandi I poole Tallinna kunstielu ning Tallinna kujutavat graafikat ja maalikunsti. Ta on kirjutanud põhjaliku ülevaate "Tallinn kujutavas kunstis 19. saj. I poolel" (1969, käsikiri autori valduses) ning artikleid, näiteks "Tallinna vaategraafikast möödunud sajandil ("Kunst", 1969, nr. 2), Carl Theodor Gehlhaar" (töid kunstiteaduse ja -kriitika alalt, 1, Tallinn; 1976) ja "Kunstikooli avamise kavatsustest Tallinnas. 1815. aastal" ("Kunstiteadus. Kunstikriitika" 5, Tallinn, 1983). 
Alekõrs koostas 19 lehest koosneva värvireprode mapi "Tallinn XIX sajandi gravüüridel" (Tallinn, 1983), mis on avaldatud koos autori eessõna ja kommentaaridega. Sügavamalt käsitles Alekõrs ka maalikunstnik Nikolai Kummitsa loomingut (monograafia, Tallinn, 1966; kataloog, Tallinn, 1967) ning tutvustas Tallinna Linnamuuseumi kogusid. 
Elu viimastel aastatel oli ta kultuuriväärtuste hindamise ekspert. 
Harrastus.
Alekõrs tegeles aastaid luulega. Vahetult enne surma avaldas ta ka autorikogumiku "Salajased salmid – kodused mõttevärsid 1943–2002". 
Isiklikku.
Linda Alekõrs oli kaks korda abielus. Esimene kooselu kultuuriloolase ja pedagoogi Ants Salumiga katkes, kui mees saadeti asumisele. Seejärel abiellus ta kirjanduskriitik Richard Alekõrrega. 
Ta on ajakirjanik Madis Salumi ja koolijuhi Indrek Alekõrre ema ning Piret Kooli, Agne Alekõrre, Tiina Alekõrre, Kadri Kroodo ja Gertrud Alekõrre vanaema.
Eestlaste endeemilistest haigustest

"Eestlaste endeemilistest haigustest" ("De morbis inter Esthonos endemicis") on Karl Ernst von Baeri uurimus eestlaste haigustest, mille ta kirjutas doktoritööna. 
Uurimus ilmus Tartu Ülikooli toimetistes 1814. aastal ladina keeles ja faksiimiletrükina 1938. aastal Stuttgardis. 
Aastal 1975 ilmus eestikeelne tõlge Folia Baeriana esimeses köites ning aastal 1976 uuestitrükk Loomingu Raamatukogus nr 33 (977) (Ülo Torpatsi tõlkes ning Harald Habermani eessõna ja Viktor Kalnini järelsõnaga). 
Autor peab eestlastele omaste (endeemiliste) haiguste peamisteks põhjusteks viletsat elu, harimatust ja laiskust.
Jyväskylä vald

Jyväskylä vald (soome keeles "Jyväskylän maalaiskunta") oli Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas vald, mis liideti 1. jaanuaril 2009 Jyväskyläga. Vallas elas 36 400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 80,7 in/km². Naabervallad olid Jyväskylä linn, Korpilahti, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen.
Vald moodustati 1868. aastal. 1911. aasta alguses loodi valdavalt Jyväskylä vallast eraldudes Toivaka vald. 1914., 1941., 1948. ja 1965. aastal liideti osa vallast Jyväskylä linnaga. Alates 1. jaanuarist 2009 on kogu vald liidetud Jyväskylä linnaga.
Jyväskylä vald oli Soome viimane "maalaiskunta" nimetust kandnud vald.
Külad.
Haapaniemi, Kaunisharju, Puuppola, Kuohu, Leppälahti, Nyrölä, Oravasaari, Palokka, Tikkakoski, Jyskä, Vaajakoski ja Vesanka
Jyväskylä valla sõprusvald Eestis oli Tartu vald.
Komeet

Komeet (kr "komētēs" 'pikajuukseline') ehk sabatäht on Päikesesüsteemi äärealadelt pärinev taevakeha, mis koosneb peamiselt jääst, tahkest süsinikdioksiidist ja mitmesugustest anorgaanilistest ja orgaanilistest lisanditest.
Ehitus.
Komeetide ehituses eristatakse tuuma, pead ja saba. Tahket tuuma ümbritseb komeedi pea ehk kooma, sellest tekib Päikese valgusrõhu toimel komeedi saba. Komeetidel on sageli kaks (või rohkem) saba. Ioonsaba on suunatud alati Päikesest eemale ja koosneb laetud osakestest, mida päikesetuul komeedist eemale puhub. Tolmusaba koosneb raskematest osakestest, mida päikesetuul vähem mõjutab. Seetõttu järgib tolmusaba rohkem või vähem komeedi orbiiti. Nõrkadel komeetidel saba harilikult puudub, heledatel on märgatav ioonsaba, väga heledatel on nähtavad mõlemat tüüpi saba.
Orbiidid ja tiirlemisperioodid.
Suurem osa pikaperioodilisi komeete pärineb Päikesesüsteemi äärealadelt, Öpiku-Oorti pilvest, lühiperioodilised seevastu Neptuuni orbiidi taga paiknevast Kuiperi vööst. Komeetide orbiidid on enamasti piklikud, sageli paraboolsed või hüperboolsed. Siiani ei ole päris selge, millised häiritused põhjustavad komeetide liikumist Öpiku-Oorti komeedipilvest Päikesesüsteemi siseosadesse.
Komeetide tiirlemisperiood võib Päikesesüsteemi siseosades hiidplaneetide, eelkõige Jupiteri ja Saturni, külgetõmbe mõjul märgatavalt muutuda.
Tuntumad komeedid.
Inimkond tunneb enim neid komeete, mis on palja silmaga nähtavad ja pöörduvad tagasi perioodiliselt, neid märgib nimes täht P.
Martin Veinmann

Martin Veinmann (sündinud 2. detsembril 1950) on eesti näitleja, õppejõud ja koolitaja.
Ta on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 42. keskkooli ja 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (V lend).
Ta on töötanud alates 1972. aastast Eesti Draamateatris näitlejana. Aastatel 1990–2020 töötas ta ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lavakõneõppejõuna (dotsent). Ta teeb mitmes koolitusfirmas kõnetehnikakoolitust.
Tartu Tähetorni kalender

Tartu Tähetorni kalender on eestikeelne jätkväljaanne, mis ilmub kord aastas 1924. aastast tänapäevani. Vahele on jäänud aasta 1951. Väljaannet hakati välja andma Tartu Tähetorni astronoomide algatusel.
Ajakirjas ilmub traditsiooniliselt kalender Päikese ja Kuu tõusu ja loojumise aegadega, ülevaade käesoleval aastal toimuvatest astronoomilistest sündmustest (nt päikesevarjutused ja kuuvarjutused) ning seal tutvustatakse ajaarvestuse põhitõdesid. Tuuakse ära planeetide nähtavus, Kuu liikumine ja ühendused teiste taevakehadega, heledamate muutlike tähtede maksimumid ja miinimumid. Kalendrist võib leida ka Eesti linnade geograafilised koordinaadid.
Kalendri lisas avaldatakse reeglina populaarteaduslikke artikleid astronoomiast, filosoofiast ja eelmise aasta jooksul toimunud olulisematest sündmustest.
Požarevac

Požarevac on linn Serbias, Braničevo ringkonna keskus.
Seal sündis ja sinna on maetud Slobodan Milošević.
Astrid Lindgreni mälestusauhind

Astrid Lindgreni mälestusauhind on laste- ja noorsookirjanduse auhind. Selle asutas Rootsi parlament 2002. aastal Astrid Lindgreni mälestuseks.
Auhinda antakse välja igal aastal ja selle suurus on 5 miljonit Rootsi krooni, mis on umbes 570 000 eurot.
Helgoland

Helgoland (friisi keele Helgolandi murdes "Deät Lun" 'maa', inglise keeles "Heligoland")
on kahest saarest koosnev ala Põhjamere Saksa lahes. Saared kuuluvad Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaa Pinnebergi kreisi.
Helgolandi pindala on 1,7 km². Helgoland koosneb kahest saarest (1 km² ja 0,7 km²), millest vaid suurem on asustatud. Helgolandil elab 1267 inimest (2008). Suurem osa elanikest on friisid.
Helgoland on maksuvaba tsoon. Saare majandus põhineb tubaka, alkoholi ja parfümeeriatoodete müügil turistidele.
Ajalugu.
1231. aastal kuulutas Taani kuningas Valdemar II saared Taani valduseks. Saared olid korduvalt ka Schleswigi krahvide valduses.
1714. aastal hõivas saared taas Taani.
1807. aastal vallutasid Helgolandi britid.
1890. aastal anti saared Helgolandi-Sansibari lepinguga Saksamaale.
Usa (Jaapan)

Usa on linn ja kohaliku omavalitsuse üksus Jaapanis Ōita prefektuuris. 
Aastal 2005 liideti Usaga Ajimu linn ja Innai linn.
Linnas asub 725. aastal rajatud Hachimanile pühendatud shinto pühamu.
Bungo-ōno

Bungo-ōno linn on kohaliku omavalitsuse üksus Jaapanis Ōita prefektuuris. 
See moodustati 31. märtsil 2005. aastal, kui liideti kohaliku omavalitsuse üksused Asaji, Chitose, Inukai, Kiyokawa, Mie, Ogata ja Ōno.
Dahab

Dahab on küla Egiptuses, Siinai poolsaare kagurannikul. Küla nimi tähendab araabia keeles "kuld" (ذهب /ðahab/). Küla on populaarne turismisihtkoht. 24. aprillil 2006 toimus seal pommirünnak, milles hukkus 23 inimest ja vigastada sai umbes 150.