tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Loomismüüdid

Loomismüüdid ehk tekkemüüdid on pärimuslikud lood objektide ja nähtuste tekkimise kohta. Omaette rühma loomismüütide hulgas moodustavad kosmogoonilised müüdid: kogu teadaoleva maailma tekkimise kohta. 
Tunnetuslikud aspektid.
Tunnetuslikult on loomismüüdid kultuuri jaoks oluline kogum teadmisi sellest, kuidas ja miks on asjad maailmas just niimoodi ja mitte teisiti. Sageli on loomismüüdid seotud seletusmüütidega.
Funktsioonid.
Loomismüütide funktsiooniks võib olla maailma asjade muutmine ja mõjutamine. Loomismüüt võib olla loits, ravimisvormel, sünnisõnad jne. 
Seos loomismüüdi ja loitsu vahel tuleneb animistlikust mõtteviisist, mille kohaselt on maailm (ja tema nähtused ning objektid) hingestatud. Selle mõtteviisi (uskumuse) kohaselt saab nähtusi ja objekte mõjustada suheldes nende hingega (vaimuga). Seda vaimu (või hinge) saab mõjutada, kui talle esitada tema sünnilugu. 
"Kalevala" loitsud ongi enamasti sünnisõnad. Tuntud on Veljo Tormise poolt viisistatud "Raua needmine". Rauda neatakse selleks, et ravida raudeseme (terariista) poolt tekitatud haava või vigastust. "Raua needmise" sisu on loomismüüt (tekkemüüt) raua sündimisest. 
Žanrilised aspektid.
Žanriliselt võib loomusmüüt olla esitatud nii jutustusena, lauluna, tantsuna, draamana või nende seguna. 
Vormilised aspektid.
Vormiliselt võivad loomismüüdid olla väga ulatuslikud ja komplitseeritud, kuid on küllaldaselt ka lühivormilisi loomismüüte (mõistatuste, vanasõnade, kõnekäändude vms kujul). Loomismüüdid võivad eksisteerida nii suulises pärimuses kui ka kirjalikult fikseerituna. Paljude religioonide pühakirjad, eeposed jmt sisaldavad loomismüüte. 
Näiteid.
Eesti rahvalaul "Loomislaul" (Sinisirje linnukene...). Laulus esinev motiiv maailma tekkimise kohta linnumunast leidub paljude Põhja-Euraasia rahvaste ning ka Põhja-Ameerika indiaani rahvaste folklooris. 
Tekkemuistendid Kalevipoja sängide, lingukivide jmt kohta.
Muistendilised muinasjutud ("Kuidas jänes sai lõhkise moka" jmt).
"Kalevala" loitsud ja sünnisõnad. Veljo Tormise "Raua needmine".
Vanas Testamendis kajastuvad judaismi eri kihistustest pärinevad loomislood. (Näiteks 1. Moosese raamat, peatükk 1, salmid 1-31.)
Babüloonia loomismüüte kujutab Enuma Eliš.
Amon

Amon, "Amun, Ammon" oli Vana-Egiptuse loomise ja õhu jumalus, kes tekitab liikumist ja kaost. 
Alates 11. dünastiast oli Amon Teeba kohalik kaitsejumalus. Alates 18. dünastiast, kui Teebast sai (kuning)riigi pealinn, sai Amonist riigijumal. Koos varasemate riigijumalatega (Re ja Ptah) moodustasid nad riigi valitseva "kolmainsuse". Amon jäi edaspidi Egiptuse jumaluseks, vaid korra asendati ta Ehnatoni reformis Atoniga. Samastati hiljem päikesejumal Re-ga (Amon-Re) ja kujunes Uue riigi ajal peajumalaks. 
Amoni naine oli Mut ja poeg Šons. Vaarao nimi Amenhotep tähendab "Amon on rahul".
Hiljem samastati Amonit kreeka Zeusi ja roomlaste Jupiteriga.
Anubis

Anubis (Egiptuse keeles "koerake") on egiptuse jumalus ja Surnute Maja valdaja šaakali- või koerapeaga ja eluristiga paremas käes. Tema püha on 22. jaanuar ja peakultuskoht oli Lykopolis (Hundilinn). Anubis on Osirise poeg, kes kehastas mitmesuguseid koernuumeneid.
Teda samastatakse Isise müsteeriumides kreeka hingede juhi Hermesega.
Apis

Apis on Vana-Egiptuse viljakuse-, jõu- ja uuestisünnijumala Hapi (kiirustav, ruttav) kreekapärane nimi. 
Apis oli vanim ja tuntuim sõnnikujuline jumalus; viljakuse, jõu ning meheliku sigivuse kehastus. 
Teda kujutati ümara kõhu ja paisunud rinnaga mehena. Rahvas austas Hapit väga ning vaarao tõi talle ohvreid, et üleujutus ikka õigel ajal algaks ning oleks rikkalik, aga siiski mitte ülemäärane.
Hapi peamine kultuslinn oli Memphis Vanas Riigis, kuhu oli ehitatud just talle pühendatud tempel. Osirise ja Hapi ühisnimest tekkis Serapis.
Aton

Aton, 'päikeseketas', on tuntud päikesejumalus Keskmise Riigi ajast, Atumi ja Ra ilmumisvorm. Aton oli algselt päikeseketas, üks päikesejumala ilmumiskujudest. Tõenäoliselt sai ta päikesejumalaks Amenhotep III ajal. Amenhotep IV (Ehnatoni) valitsemise ajal tõsteti Aton ainujumala seisusse ning seniste peajumalate, eriti Amoni, kultus keelati. Atoni loomuse määras loov, kõikehõlmav vägi ning isa ja poja vahekord Ehnatoni suhtes. Erinevalt teistest Egiptuse jumalatest ei kujutatud Atonit antropomorfsena. Atonit kujutati päikesekettana, millest kiirgavad välja kiired, mille otstes on peopesad. Selle jumala üks kuulsamaid kujutisi on Tutanhamoni kuldse trooni seljatoel.
Hiljem, Uue Riigi ajal olid Atum ja Ra samastatud ning neid hakati austama ühe ja sama jumalana Atum-Ra’na, nad ühendati  päikesejumaluseks ja nendest sai 'loojuv õhtupäike'. Mõlema jumalaga seostati päikest – Ra oli päikesejumal ning Aton oli üks päikesejumala ilmumiskujudest. Samuti oli nende sümboolika seotud päikesega – Atonil oli päikeseketas, millest kiirgasid välja kiired ning Ra'd kujutati samuti päikesekettana. 
Kui Ehnaton Uue Riigi ajal võimule sai, kehtestas ta 1350 eKr (esimest korda ajaloos) monoteismi. Ainsaks jumalaks sai Aton, mis tuletati Atum´ist. Peamiseks kultuskohaks sai Amarna.
Ehnaton

Ehnaton ('see, kes teenib Atonit'), enne oma 5. valitsusaastat Amenhotep IV (vahel ka kreekapäraselt Amenophis IV; 'Amon on rahul'), oli Egiptuse 18. dünastia vaarao.
Ta on tuntud Egiptuse traditsioonilise usundi hülgajana ja Atoni kultuse kehtestajana. See oli esimene teadaolev katse kehtestada monoteistlikku või henoteistlikku usundit.
Kuid pärast tema surma pöörduti pikapeale traditsioonilise usundi juurde tagasi. Kui Ehnatoni surmast oli möödunud tosinajagu aastaid, suri 18. dünastia välja ja kui võimule said uued valitsejad, kellel polnud selget pärimisõigust, siis mõistsid nad Ehnatoni ja tema lähimad järeltulijad hukka, nimetades Ehnatoni ürikutes "vaenlaseks".
Ehnaton sündis vaarao Amenhotep III ja tema peakuninganna Teje noorema pojana. Tema vanem vend Thutmosis suri enne oma isa ja seetõttu sai Ehnaton troonipärijaks. Arutletud on küsimuse üle, kas Ehnaton oli enne ainuvalitsejaks saamist oma isa kaasvalitseja, ja võimaliku kaasvalitsuse pikkuseks on pakutud 2–12 aastat. Tänapäeval on kõige levinum seisukoht, et kaasvalitsust ei olnud ja et Ehnaton sai valitsejaks alles pärast oma isa surma.
Ta valitses 17 aastat ja suri aastal 1336 või 1334 eKr.
Oma valitsusaja alguses abiellus Amenhotep IV Nofretetega ning neil oli kuus tütart. Samuti arvatakse, et hilisemad vaaraod Tutanhamon ja Semenhkare olid Ehnatoni teiste naistega saadud pojad.
19. sajandil avastati Ehnatoni asutatud linna Amarna varemed. 1907 avastati ka Ehnatoni haud. Ehnatoni vastu tekkinud huvi suurenes veelgi pärast seda, kui Luxoris Kuningate orus avastati Tutanhamoni haud. 2010 tõestati DNA uurimise abil, et Tutanhamon oli Ehnatoni poeg.
Ra

Ra (ka Re, egiptuse- ja kopti keeles "päike") on Vana-Egiptuse päikesejumal. Ta on keskpäevase päikese kehastus, päikeseketas tähistab Ra silma. 
Ra kultuse keskus oli Heliopolis.
Ra on Gebi ja Nuti poeg. Tema tütar on Maat.
Ra nimi hieroglüüfides:
r:a-N5:Z1-C2võiN5:Z1-C2võiC2-N5
Sinearimaa

Sinear, Piiblis Sinearimaa ("Šin(e)ar" tähendab 'kuu maa, lõvi maa'; 'kahelinnamaa'; 'tagasipöördunud lapsepõlv') on Piiblist tuntud linn/piirkond Mesopotaamias. Hõlmas algselt arvatavasti Sumeri (Lõuna-Babüloonias), hiljem Kesk-Babüloonia.
Akad

Akad (ka "Akkad") oli vanaaja linn Põhja-Mesopotaamias Eufrati jõe ääres.
Linn paiknes hilisema Assüüria piiri lähedal, täpne asukoht on tänapäeval teadmata. See oli üks vanemaid linnu Mesopotaamias.
Algul oli Akad linnriik, kuid sellest sai suurriigi pealinn, kui kuningas Sargon I 2350 eKr rajas Akadi riigi. Linnas kõneldud akadi keelest sai seetõttu Mesopotaamia kõnekeel enam kui tuhandeks aastaks.
Akadile viitab ka 1. Moosese raamatu 10. peatüki 10. salm
Bo Hai

Bo Hai on laht Kollase mere loodeosas. Piirneb lõunas Shandongi ja idas Liaodongi poolsaarega.
Bo Haid ühendab Korea lahega Bohai väin. Lahe põhja–kirdeosas on Liaodongi laht ja lõunaosaas Laizhou laht. Bo Hai läänesopp on Bohai Wan.
California laht

California laht (mööndav nimekuju Kalifornia laht) on laht Vaikse ookeani idaosas, Põhja-Ameerika (Mehhiko) ja California poolsaare vahel, avaneb lõunasse.
Lahe põhjatipus on tugevad looded. Asub kuuma ja kuiva kliimaga piirkonnas. Lahte ümbritseb Sonora kõrb.
Lahte suubub Colorado jõgi.
Noorte Sotsialistide Rahvusvaheline Liit

Noorte Sotsialistide Rahvusvaheline Liit (inglise keeles "International Union of Socialist Youth", lühend "IUSY") ühendab rahvusvahelisel tasandil noori sotsiaaldemokraate maailma eri riikidest. 
Ajalugu.
24.-27. augustil 1907 kohtusid Stuttgardis 20 noort 13 riigist ning asutasid rahvusvahelise sotsialistlike noorteorganisatsioonide liidu. Esimene president oli Karl Liebknecht.
Pärast I maailmasõda tekkinud lõhe töölisliikumises kajastus ka noorteorganisatsioonides. 1919. aastal moodustati Berliinis Kommunistlike noorte Internatsionaal. 1921. aastal asutati kaks organisatsiooni, Sotsialistlike Noorte Organisatsioonide Rahvusvaheline Töögrupp ja sotsiaaldemokraatlik Töötavate Noorte Internatsionaal. Need ühendati Sotsialistliku Noorte Internatsionaali nime alla 1923. aastal Hamburgis.
Praeguse nimega asutati 30. septembril 1946 Pariisis Sotsialistliku Internatsionaali noorte osa. IUSY peakontor asub Austrias Viinis.
IUSY-sse kuulub üle 140 sotsialistliku, sotsiaaldemokraatliku ja tööerakondliku noorteorganisatsiooni sajalt maalt. Eestist kuuluvad sinna 1996. aastast Noored Sotsiaaldemokraadid.
Rahvusvahelised noortelaagrid.
Liidu korraldatud rahvusvahelised noorte kokkusaamised kuni 50 000 osavõtjaga (1929. aastal Viinis) on oluline traditsioon sotsialistlikes noorteorganisatsioonides. 1952. aastal jätkati seda traditsiooni esimese IUSY-laagriga Viinis. 
Väärtused.
Vabadus – õigus eneseteostusele ja inimõiguste tagamine. Kedagi ei diskrimineerita ühiskonna klassi, ühiskonna kasti, soo, religiooni või rassi pärast.
Võrdsus – inimestevahelistes suhetes ei tohi kedagi diskrimineerida. Võideldakse sotsiaalse õigluse eest. Sugudevaheline võrdsus, võrdsed võimalused ja võrdne juurdepääs haridusele.
Demokraatia – põhinetakse vabaduse ja võrdsuse põhimõtetel; autoritaarsuse, populismi ja diktaatorlikkuse vastu. Õigus eneseteostuseks ja väljendusvabaduseks.
Universaalne solidaarsus – usk võimalusse, et kollektiivne tegevus vabastab individuaale.
Poliitilised lahendused – on vajalikud selleks, et lahendada probleeme, sest inimestel on võime muuta maailma.
Carpentaria laht

Carpentaria laht on laht Austraalia põhjarannikul Arafura meres. 
Laht piirneb idas Cape Yorki poolsaarega ja läänes Arnhemi maaga. Tema põhjapiiriks nimetatakse tavaliselt joont, mis ühendab Cape Yorki poolsaare põhjapoolseimat tippu Slade Pointi ja Arnhemi maa idapoolseimat tippu Anhemi neeme. Suudmes on laht 590 km lai, lõuna pool, 15. lõunalaiusel, 675 km. Põhja–lõunasuunas on lahe ulatus 700 km. Lahe pindala on umbes 300 000 km².
Laht asub mandrilaval ja on seetõttu suhteliselt madal: selle sügavus on üldiselt 55–66 meetrit ega ületa 82 meetrit.
Lahes on vähe saari. Lahe lääneservas asub suurim saar Groote Eylandt, lõunas on Wellesley saared, millest suurim on Mornington, ja edelas on Sir Edward Pellew'i saared, millest suurim on Vanderlin. 
Lahe kaldad on kõikjal madalad.
Lahte suubuvad jõed on peaaegu kõik ajutised. Suurimad jõed on idarannikul suubuv Mitchell, lõunatippu suubuv Flinders ja läänetippu suubuv Roper. 
Ajalugu.
Geoloogilises mõttes on Carpentaria laht noor. Veel viimasel jääajal oli see täiesti kuiv ning moodustas maasilla, mille kaudu said inimesed jalgsi minna Uus-Guineale ja teistessegi kohtadesse, mis tänapäeval on saared.
Esimene teadaolev eurooplane, kes Carpentaria lahte saabus, oli hollandlane Willem Janszoon 1606. Tema kaasmaalane Jan Carstenszoon külastas lahte 1623 ja nimetas selle Pieter de Carpentieri järgi, kes sel ajal oli Hollandi Ida-India kindralkuberner. Abel Tasman külastas lahte 1644.
Eesti ministeeriumid

Eesti Vabariigi ministeeriumid on Eesti Vabariigi avaliku halduse asutused, valitsuse poliitika väljatöötamist toetavad ja täidesaatmist koordineerivad institutsioonid.
Eesti Vabariigi ministeeriumid ja kontaktandmed:
Ajalugu.
1989–1993.
6. detsembril 1989 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu poolt vastu võetud seadus Eesti NSV Valitsuse kohta sätestas järgmised Eesti NSV ministeeriumid:
Ehkki seaduses esitatud ministeeriumide loetelus ei olnud sotsiaalhooldusministeeriumi, siis Eesti NSV Ülemnõukogu 6. detsembri 1989 otsus sama seaduse rakendamise kohta nägi ette säilitada ajutiselt Eesti NSV Sotsiaalhooldusministeerium "seoses uue pensioniseadusandluse väljatöötamise ja rakendamisega."
1990. aasta mais nimetati Eesti NSV ministeeriumid ümber vastavateks Eesti Vabariigi ministeeriumideks.
16. aprillil 1991 nimetati Eesti Vabariigi Transpordiministeeriumi ja Sideministeeriumi reorganiseerimisel Transpordiministeerium ümber Transpordi- ja Sideministeeriumiks.
1991. aasta oktoobris muudeti Eesti Vabariigi Sotsiaalministeerium Eesti Vabariigi Tööministeeriumiks.
11. novembril 1991 võttis EV Ülemnõukogu vastu seaduse, mille kohaselt liideti 1. jaanuarist 1992 kaubandusministeerium ja materiaalsete ressursside ministeerium ühtseks Kaubandusministeeriumiks.
1993–1996.
20. oktoobril 1992 võttis Riigikogu vastu Eesti Vabariigi põhiseadusele tugineva Vabariigi Valitsuse seaduse, millega täidesaatva riigivõimu teostamiseks ja valitsemisalade korraldamiseks moodustati 11 ministeeriumi:
Valitsuse struktuur viidi uue seadusega vastavusse 1. märtsiks 1993.
1996–2002.
1. jaanuarist 1996 jõustus Vabariigi Valitsuse seaduse uus redaktsioon, mis sätestas 12 ministeeriumi. Võrreldes varasema ministeeriumide loeteluga lahutati 1. jaanuarist 1996 Haridusministeerium ja Kultuuriministeerium eraldi ministeeriumideks.
2002–2003.
1. novembrist 2002 ühendati Majandusministeerium ning Teede- ja Sideministeerium Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiks.
2003–2015.
1. jaanuarist 2003 nimetati Haridusministeerium ümber Haridus- ja Teadusministeeriumiks.
2015–2023.
1. septembrist 2015 nimetati Põllumajandusministeerium ümber Maaeluministeeriumiks.
2023–2025.
1. juulist 2023 jõustus Vabariigi Valitsuse seaduse uus redaktsioon, mis sätestas 11 ministeeriumi. Maaeluministeerium nimetati ümber Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumiks ning Keskkonnaministeerium Kliimaministeeriumiks.
2025–.
1. jaanuarist 2025 nimetati Justiitsministeerium ümber Justiits- ja Digiministeeriumiks.
Paabelimaa

Paabelimaa on Mesopotaamias asunud Babüloonia nimi Piibli kontekstis.
Alar Kotli

Alar Kotli (27. august 1904 Väike-Maarja – 4. oktoober 1963 Tallinn) oli eesti arhitekt ja mööblidisainer.
Elulugu.
Alar Kotli sündis Väike-Maarja köstri Johan Kotli perekonnas. Alghariduse sai kodus. Aastatel 1915–1922 õppis Rakveres Viru maakonna reaalgümnaasiumis (millele ta 1935. aastal projekteeris uue hoone), seejärel aastatel 1922–1923 Pallases skulptuuri ja Tartu ülikoolis matemaatikat. Arhitektikutse omandas aastatel 1923–1927 Danzigi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskonnas. Aastatel 1927–1928 oli sealsamas assistent.
Alar Kotli oli aastast 1930 Eesti Arhitektide Ühingu ja Rakenduskunstnike Ühingu ning aastast 1934 Insenerikoja liige. Samuti oli ta Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse poolt valitud Riiginõukogu liikme valijamees.
Ta osales 1945. aastal Eesti Nõukogude Arhitektide Liidu asutamises ning oli aastail 1945–1950 selle esimees ja aastail 1955–1963 liidu aseesimees.
Töökäik.
Samuti on Alar Kotli töötanud pedagoogina: 
Looming.
Alar Kotli loomingu moodustab suur hulk eramuid ja ühiskondlikke hooneid, ka monumente (ja nende kavandeid). 
Alar Kotlit kutsuti Eesti Leonardo da Vinciks: ta oli arhitekt, skulptor, maalikunstnik ja graafik. Ta valmistas mööblit ja ehteid ning lõi kavandeid vaipadele ja kangastele. Lisaks oli ta kahekäeline: kasutas kunstnikuna võrdselt hästi mõlemat kätt.
Olulisemad tööd ja ehitised: 
Isiklikku.
Alar Kotli tütred on arhitekt Anu Kotli ja programmeerija Malle Kotli.
Arvi Siig

Arvi Siig (8. november 1938 Tallinn – 23. november 1999 Tallinn) oli eesti luuletaja. 
Arvi Siig õppis 1957–1963 Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja Tartu Riiklikus Ülikoolis. 
1961. aastast töötas ajakirja Noorus toimetuses.
Arvi Siig oli NLKP liige aastal 1976–1989.
Ta on olnud Eesti NSV XI Ülemnõukogu saadik.
Hüvastijätt Arvi Siiaga toimus 27. novembril 1999 Aleksander Nevski katedraalis, ta maeti Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Looming.
Andres Langemets: "Arvi Siig debüteeris esimeses luulekassetis 1962, aga 1966 ilmunud "Reporter värsikaameraga" oli raamat, mis pani tema rolli ja asendi luules pikaks ajaks paika. Seal oli ajakirjanduslikku luulet mitmetel teemadel, aga silma torkasid tolleaegse tänava- ja kõrtsielu pildid. Tollal öeldi selle kohta "töölisnoorte elu". Arvi Siiast võinuks kõigi eelduste kohaselt saada biitnik, kui ta tegutsenuks teises ühiskonnas. Kadunud Arvi Siia luuletusi teadsid peast poisid ja tüdrukud, kes muidu luulet üldse ei lugenud." 
1970. aastate keskel käis Arvi Siig Majakovski jälgedes USA-s ja kirjutas sellest kriitilisi värsse kogus “Kuuldekaugus” (1978). Ootuspäraselt kirjeldab ta Ameerika linnu kui rahamasinaid, mille rataste vahele jäävad kodutud. "Siig eestindas mitmeid tähelepanuväärseid poeete Majakovskist Jevtušenkoni. Viimasega näis teda siduvat tõsine hingesugulus".
Rohkesti Arvi Siia luulet on viisistanud Tõnu Trubetsky ja Vennaskond (ansambel).
Maateadus

Maateadus ehk maateadused ehk geoteadus ehk geoteadused on Maad uurivate teadusharude kompleks.
Maateadus jagatakse erinevateks teadusharudeks, mis uurivad erinevaid geosfääre.
Mõnikord samastatakse maateadust geoloogia või geograafiaga, mis aga pole päris korrektne. Maateadus hõlmab ka näiteks meteoroloogiat, mis geoloogia alla ei kuulu. Geograafia on aga maateadustega võrreldes hoopis teistsuguse lähenemisega teadus, kus põhitähelepanu on inimestel ja nende vastastikmõjul ümbritsevaga.
Maateadused kuuluvad nn eluta loodust uurivate loodusteaduste hulka, erinedes seega bioloogiateadustest. Tuleb märkida, et eluta on maateaduste uurimisobjektid küll vaid bioloogilises mõttes. Geoloogias peetakse Maad oma tegutsevate vulkaanide, liikuvate laamade, voolavate jõgede jms vägagi elavaks planeediks.
Maateadlaste ülesanne on mõista Maad kogu tema mitmekülgsuses, saada aru talle mõjuvaist protsessidest ning tunda Maa ajalugu. Saadud teadmisi kasutatakse inimkonna hüvanguks, kas maavarade otsimise, ilmaennustamise vms näol. Maateadlased mõõdavad, kirjeldavad ja klassifitseerivad kõiki Maaga seotud nähtusi ning püstitavad selle põhjal hüpoteese, mis vaatlustulemusi võimalikult hästi seletaksid. Vastandlike hüpoteeside võitluses jääb lõpuks peale hüpotees, mis pidevalt lisanduvate andmete tulvas parimat seletusjõudu omab.
Kõigi teaduste väga kiire areng viimase paarisaja aasta jooksul on viinud kõrge spetsialiseerumisastmeni ka maateadlaste seas. Selle tulemiks on see, et keskmine maateadlane on küll hea spetsialist oma kitsal erialal, kuid omab piiratud ülevaadet maateadusest kui tervikust. Maateadused on siiski üksteisega tihedalt põimunud, mis on pannud aluse Maa-süsteemi teaduse tekkele, mis üritab eri teadusharude tulemusi sünteesida ning ühtseks tervikuks siduda.
Maateadusele on omane see, et uuritav objekt on tihti ligipääsmatu. Näiteks vahevöö kivimid, pilved atmosfääris jne. Raskemaks teeb asja ka see, et uuritavad objektid ei asu meist eemal mitte ainult kolmemõõtmelises ruumis, vaid ka ajas. Maateadlasi huvitab näiteks, missugune oli Maa atmosfääri koostis 4 miljardit aastat tagasi, kuidas tekkis Kuu, kuidas ja kus tekkis elu jne.
Maateadused võib klassifitseerida kuue suure alajaotuse alla:
Sellest loetelust ilmneb, et maateadus on väga laia haardega teadusharude rühm, mis tegeleb nii fundamentaalsete kui ka rakenduslike küsimustega. Maateaduslikud teadusharud toetuvad füüsikale, keemiale, matemaatikale ning on kohati tihedalt põimunud bioloogiaga.
Koloonia (bioloogia)

Koloonia (tuleneb ladina sõnast "colonia") on laiemas tähenduses samast liigist isendite kooselu vorm. Enamasti saadakse sellisest eluviisist kasu, näiteks tugevama kaitse näol. 
Lähedased või lähedasse ökoloogilisse gruppi kuuluvad liigid võivad moodustada segakolooniaid.
Mõnikord võidakse kolooniast rääkides pidada silmas ka ühiseluliste putukate (sipelgate ja termiitide) emaperest pereheitmise tagajärjel moodustunud "suhtlevaid" peresid.
Miikael

Miikael (heebrea keeles 'otsekui (Jumal) El', aramea keeles ܡܝܟܐܝܠ "Mīkhāʼēl" [miχaˈʔel], kreeka keeles Μιχαήλ "Michaél", araabia keeles مِيكَالَ "Mikal" ja ميكائيل "Mika´il", ukraina keeles Архангел Михаїл) on kristluses üks peainglitest. Piibli järgi on Miikael Iisraeli ning kristliku koguduse taevane kaitsja, taevavägede juht, õiguse ja kohtumõistmise, ent ka armu ja halastuse ingel. Koos teiste peainglitega kuulub ta kaheksandasse üheksast ingellike jõudude astmest ning on kõigi üheksa ingliseisuse patroon, headuse, aususe ja inimkonna hüvede eestseisja. Ta on inimeste eestkostja Jumala juures, toetab surijaid ja juhib nende hinged taevasse. Apokalüpsises on tema ülesandeks lõpliku võidu saavutamine kurjuse jõudude üle.
Käes hoiab ta saua – Jumala käskjala sümbolit ja peeglit, mille kaudu saab jumalikku ennustusvõimet.
Seosed Eestiga.
Eestis on Miikaelile pühitsetud Keila, Juuru, Jõhvi, Kodavere, Kihelkonna, Räpina, Häädemeeste, Rõngu, Läänemaa Mihkli kihelkonna, Tallinna Mihkli kirik. Hävinud on Narva Mihkli kirik. Rakvere Kolmainu kirikut nimetati varem samuti Mihkli kirikuks. Tallinnas asus ka tsistertslaste Miikaeli nunnaklooster ning Rakveres 16. sajandi I poolel Rakvere frantsisklaste Miikaeli mungaklooster.
Eesti rahvakalendris tähistatakse Miikaeli nimepäeva ehk mihklipäeva 29. septembril.
Judaism.
Ingel ja Jahve-Elohimi sõnumitooja, Jumala Trooniingel ja jumaliku loomiskorra hoidja.
Kristlus.
Ingel ja Kyriose sõnumitooja.
MRP-AEG

MRP-AEG (Molotov-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupp) oli aastatel 1987–1988 Eestis tegutsenud organisatsioon, mille eesmärk oli Molotovi-Ribbentropi pakti ja selle salaprotokollide avalikustamine ning tagajärgede likvideerimine. 
Ajalugu.
MRP-AEG moodustasid 15. augustil 1987 Lagle Parek, Tiit Madisson, Jüri Mikk, Jan Kõrb Heiki Ahonen, Ilse Heinsalu ja Mati Kiirend. Aasta hiljem oli organisatsioonis – koos auliikmeteks valitud vangistuses viibivate Mart Nikluse ja Enn Tartoga – 19 liiget. 
23. augustil 1987 korraldas MRP-AEG Tallinnas Hirvepargis rahvakoosoleku (nn Hirvepargi miitingu), kus nõuti avalikult Molotovi-Ribbentropi pakti ja selle lisaprotokollide avalikustamist ning tagajärgede likvideerimist. Pakti tagajärgede all mõeldi Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liidu poolt ning tagajärgede likvideerimise all Eesti Vabariigi taastamist. 
MRP-AEG andis välja infobülletääni "MRP-AEG Infobülletään", mis levis kirjutusmasinatrükis omakirjastuslikul teel.
MRP-AEG oli Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei eelkäija.
Revolutsioon

Revolutsioon on kvalitatiivne muutus kultuuris ja ühiskondlikus elus, eeskätt poliitikas, plahvatuslik üleminek ühelt kvaliteedilt teisele. 
Poliitilised revolutsioonid.
Poliitiline revolutsioon on murranguline, pöördeline periood ühiskonna ja riigi ajaloos, plahvatuslik üleminek ühelt ühiskondlik-poliitiliselt korralt teisele. Sellega kaasneb riigipööre või selle katse.
Liberaalsed revolutsioonid.
"(Marksistidele tuntud kui kodanlikud või kodanlik-demokraatlikud revolutsioonid)"
Pööre

"Pööre" on mitmetähenduslik sõna.
Jäähoki 1984. aasta taliolümpiamängudel

Meeste jäähokiturniir 1984. aasta taliolümpiamängudel Jugoslaavias Sarajevos oli 15. olümpiaturniir. Võistlused toimusid 7.–19. veebruarini, osales 12 riiki. Tähtsamad matšid peeti Zetra jäähallis (8500 kohta), ülejäänud Skenderija jäähallis (4500 kohta).
Osalema pääsesid võõrustaja Jugoslaavia, 1983. aasta jäähoki MM-i A-grupi kaheksa meeskonda ja B-grupi kaks paremat meeskonda. Kuna MM-il kuuendaks jäänud Saksa DV oma stardiõigust ei kasutanud, pääses Austria B-grupis kolmandana osalema. Viimane stardikoht mängiti välja kvalifikatsioonis B-grupi kolmanda ja C-grupi võitja vahel.
Turniiri korraldus võrreldes eelmise olümpiaturniiriga ei muudetud, ainult et nüüd peeti ka mäng seitsmendale kohale.
Erinevalt 1980. aastast see olümpia jäähokiturniir suuri üllatusi ei toonud. NSV Liidust pärit valitsev maailmameister võitis kuldmedali kuuendat korda ja viigistas sellega olümpiavõitude arvult eelmise rekordiomaniku Kanadaga. Tiitlikaitsja USA esitus valmistas pettumuse.
IIHF olümpiaaastatel sel ajal maailmameistrivõistlust ei korraldanud. Riigid, kes Sarejevo olümpiamängudel ei osalenud, kutsuti võistlema Thayer Tutt Trophyle.
Kvalifikatsioon.
Olümpiatuniirile viimasena pääseja lõpliku koha selgitamiseks kasutati play-offi neljanda koha saanud B-grupi Norra ja C-grupi meistri Hollandi vahel.
Norra koondis jätkas võistlemist olümpiamängudel.
Tulemused.
Finaalvoor.
Alagrupimängud läksid arvesse.
Kohamängud.
5. koha mäng: Saksamaa LV – Soome 7:4&lt;br&gt;
7. koha mäng: USA – Poola 7:4
James Frazer

Sir James George Frazer (1. jaanuar 1854 Glasgow – 7. mai 1941 Cambridge) oli mütoloogia uurija, keda on peetud ka üheks moodsa antropoloogia isaks. 
James Frazeri tähtsaim teos on "Kuldne oks" ("The Golden Bough"), mis ilmus 1890 (kolmas väljaanne kaheteistkümnes köites 1906–1915) ja millest ta hiljem tegi lühendatud variandi (ilmus 1922). "Kuldne oks" sisaldab rikkalikult etnograafilist ja mütoloogilist materjali paljude rahvaste uskumustest ja kommetest (viljakusriitused, inimohverdused, sureva jumala müüt). "Kuldne oks" on tugevasti mõjutanud teaduse arengut ning ka 20. sajandi kirjandust (D. H. Lawrence, Ezra Pound, T. S. Eliot jt).
Arhetüüp

Arhetüüp ( &lt; ladina keeles "archetypum" &lt; kreeka keeles "arkhetypon": "arkhe-"´"esimene, algne" + "typos" "tüüp, mudel") on sarnaste isikute, objektide või kontseptsioonide algkuju, millest nad kõik on tõenäoliselt välja kujunenud, kopeerunud, pärinenud või arenenud. 
Carl Gustav Jungi analüütilises psühholoogias on arhetüüp kollektiivses alateadvuses püsiv idee või kujund. Jung nimetas neli olulisemat arhetüüpi:
Peale selle loetles ta muid arhetüüpseid kujundeid:
jms
Mütoloogias on arhetüüp müüdi algsele või varasemale tüübile iseloomulik tuumikmüüt, hüpoteetiline algmüüt, mis võib erinevates hilisemates müütides olla mitmeti varieerunud ja edasi arenenud. 
Mütoloogilisi arhetüüpe:
Allilm

Allilm (allmaailm, alumine maailm) on mütoloogiline arhetüüp, mis on seotud maailma kujutamisega mitmekihilisena (sageli kolmekihilisena: allilm, siinne maailm ehk pealmaailm ja ülailm). 
Allilma arhetüüp on omane paljudele mütoloogiatele, usunditele ja religioonidele (sealhulgas šamanismile, eesti usundile jpt). 
Allilm kõnekeelses tähenduses on ebaseaduslike või alternatiivsete grupeeringute ja/või tegevuste maailm. Selle hulka kuuluvad sellised nähtused nagu maffia, organiseeritud kuritegevus, kurjategijate maailm üldiselt, aga ka lihtsalt tunnustamata või muule maailmale vastanduv (alternatiivne) tegevus.
Maaema

Maaema on mütoloogiline arhetüüp, mis on seotud maa jumalikustamisega või pühaks pidamisega. Maa valvajaks või valitsejaks peetakse jumalust (eesti usundis maaema, kreeka mütoloogias Gaia jne), sageli seotud viljakusriitustega jmt.
Maaema arhetüüp on omane paljudele mütoloogiatele, usunditele ja religioonidele (sealhulgas šamanismile, eesti usundile jpt).
Maaema Eesti mütoloogias.
"Maa-ema" ja "taevaisa" on võtnud endale inimesetaolise kuju või väljendusvormi paljude maaharijate-agraarrahvaste uskumuses. Usutakse, et taevas viljastab oma vastavate vägedega (tuul, torm, äikeseilm kõue ja pikse ning vihmaga) maad. Maaema on kõige armsam ja austatud maa haldjas üldse. Teda kutsutakse ka maakaitsjaks.
Kuna maa on kõige armsam ema, kes ei aja kedagi enda juurest ära, siis kodutud on tema erilised hoolealused. Kui ematul vaeslapsel on pulmad, siis öeldakse ikka, et küll taevataat ise hoolitseb ta ette, küll maaema ise on teind talle valmis vöid ja veimevakka ja kõike mis vaja(Ida-Liivi külas Pitrõg). Ning igale surnule, keda maetakse, öeldakse hauda veel järele, las nüüd maaema teda soojelgu ja varjelgu, et nüüd ta on pandud maamulda, las nüüd liivaema teda katku. Maaema kaitsmiseks ei tohtinud keegi noaga maas surkida, sest siis sorgitakse maaema südames ning tulist vett maha visates kõrvetatakse maaema pead. Ka rohukitkumine oli keelatud, sest siis kitkuti maaema juukseid. Selliseid ütlusi on veel mitmeid ja eri külades on öeldud sama asja eri viisidel. Maad peeti ikkagi elavaks olendiks, kes kevadel võttis seemne lahkelt oma rüppe.
Maaga seotud jumalusi-vaime on mitmeid: maaema, maaisa, maajumal, maavaim ja maahaldjas (Põhja-Eestis). Eestis on kombeks maajumaluste austamine aastaringi toimuvate suurte pidude ja pühadega, pööripäevadega jne. Jaanipäeval aeti kõik kariloomad õhtul lõkke ümber ja läbi selle pühitseti neid, et neid sigivamaks teha, "puhastada" ja igasugu paha eest kaitsta. Pereemad käsid koos lastega ümber jaanitule kolm korda ning andsid ohvriande, milleks olid enamasti piim, piima koor, kohupiim, või jne. Tavaliselt pereema tõi ohvrikividele, ohvriaedadesse, ohvrivakkadesse ja mujale pühadesse paikadesse väljas, looduses ning majas-talus, ohvriande esimestest karjasaadustest, viljapeadest- ja teradest jne. Sellega taheti tagada karja- ja saagiõnne aastast aastasse.
Taevaisa

Taevaisa on mütoloogiline arhetüüp, mis on seotud taeva ja meteoroloogiliste nähtuste jumalikustamisega või pühaks pidamisega. Taeva ja loodusnähtuste valvajaks või valitsejaks peetakse jumalust (eesti usundis taevaisa, kreeka mütoloogias Zeus jne), kellele sagedasti omistatakse pikse (äikese) tekitamine vms. 
Taevaisa arhetüüp on omane paljudele mütoloogiatele, usunditele ja religioonidele (sealhulgas kristlusele, eesti usundile jpt).
Ürglind

Ürglind ("Archaeopteryx litographica") on roomajale iseloomulike tunnustega väljasurnud lind.
Saksamaalt Solnhofenist 1860. aastal leitud ürglinnu kivistis on tõenäolisemalt maailma kuulsaim fossiil. Sakslasest paleontoloog Hermann von Meyer uuris jäänuseid ning andis leiule selle praegu kasutusel oleva nime.
Kehaehitus.
Kaua aega peeti teda kahejalgseks dinosauruseks, kuni 1973. aastal avastati sulgede jäljendid. Ürglind rabas paleontolooge sellega, et peale roomajatele iseloomuliku skeleti olid tal ka suled. See leid pani aluse arvamusele, et linnud on arenenud roomajaist, ühtlasi tõendab see lindude ja dinosauruste vahelist sugulust.
Sellel enam-vähem tuvisuurusel olendil oli veel mitmeid roomajale iseloomulikke tunnuseid: suurte silmakoobastega kolju, hammastega lõualuud, küünistega varbad keset tiibu ning paarikümnest lülist koosnev luulune saba. Lindudele omaselt olid tal tiivad, kerged luud ning kogu keha kattev sulestik. Tagajalgadel, mida kattis soomiseline nahk, oli juba üks tahapoole suunatud varvas, et paremini puuokstest kinni haarata. Ta lihased ei olnud veel piisavalt arenenud, et suuta tiibu liigutades pikki vahemaid läbida ning lindude kombel õhku tõusta ja maanduda. Ta oli vilets liugleja, kes kasutas tiibu ja lehvikutaolist saba pigem selleks, et maandumist pehmendada.
Eluviis.
Viimasel ajal on palju arutletud teemal, kas see olevus elas maa peal või puu otsas ning kas ta suutis üldse lennata. Ta ronis puudel, haarates jalgade ja tiibade tugevate küünistega okstest ning lendas lühikesi vahemaid, et kiiremini saagi kallale hüpata või end loomtoiduliste dinosauruste eest säästa. Osa teadlasi arvab, et varese suurune "Archaeopteryx" oli kehv lendaja, teiste meelest aga vastupidi.
David Ricardo

 
David Ricardo (18. aprill 1772 – 11. september 1823) oli Inglise majandusteadlane, klassikalise majandusteaduse rajaja.
Elulugu.
Ricardo sündis Londonis 17-lapselise portugali-juudi pere kolmanda lapsena. Pere oli just enne tema sündi emigreerunud Hollandist.
David Ricardo polnud õppinud kolledžis, kuid ta orienteerus majandusteoorias paremini kui nii mõnigi akadeemik. Ta polnud iial õppinud finantsturgude teooriat, kuid ta teenis aktsiaturul miljoneid naelu. Tema praktilised oskused ja võimed lubasid tal võimutseda igasugustes akadeemilistes ringkondades, kus ta kummutas oma vestluskaaslase argumendid lihtsa lausega: "Vaid ülikooli professor võib olla niivõrd rumal, et uskuda …". Üks ülikooli õppejõud oli piisavalt "rumal" ja julges Ricardole vastu vaielda. Malthuse ja Ricardo tutvus algas 1811. aastal, kui mõlemad mehed avaldasid esseed kaubavahetusest ja rahast, kritiseerides teineteist. Sellest sai alguse pikk sõprussuhe.
Ricardo läks juba 14-aastaselt isa juurde Londoni Börsile tööle, et õppida finantsturge. Olgugi et Ricardot ümbritses alati rikkus, sattus ta alles 27-aastaselt lugema "Rahvaste rikkust".
"Suhtelise eelise seadus".
Isegi tänapäeval on Ricardo "Suhtelise eelise seadus" paljudele poliitikutele arusaamatu. 
Ricardo pakkus välja kaks võimalikku Inglismaa arenguteed: 
Kui Adam Smithi absoluutse eelise seadus andis hea ettekujutuse spetsialiseerumise eelistest, siis David Ricardo suhtelise eelise seadus näitas, et spetsialiseerumine aitab kogutoodangut suurendada isegi siis, kui ollakse igal alal vähem produktiivne. Osade kaupade tootmisest loobumine on alternatiivkulu, seega spetsialiseerutakse kaupadele, mille alternatiivkulu on madalam. Siit ka David Ricardo kuulus ütlus:
"Kui prantslased tahavad meid toita odavamalt, kui me ise seda teha suudaks, siis sööme pealegi prantsuse toitu ja kulutame oma aja millegi muu peale. Kui Jõuluvana toob meile saia ja kooki põhjapõtradega, kas meie peaksime siis Rudolfi taevast alla tulistama sellepärast, et meie tahame endale ise küpsetada?"
Probleem on just selline, mida Ricardo ja teised vabakaubanduse pooldajad püüavad meile selgitada. Paljud eelistavad siin valitsuse sekkumist, seega valitsus peaks olema see, kes Rudolfi hävitab. Põhiline argument vabakaubanduse vastu on järgmine: "töökohtade arv oleneb sellest, kui palju me endale ise kooke küpsetame."
Selliste probleemidega võitles Ricardo parlamendis, aga jäi selles võitluses alla – teraviljaseadused kehtisid kuni 1846. aastani. David Ricardo väitis, et Inglismaa oleks õnnelikem riik, kui ta vabaneks kahest pahest: riigivõlast ja teraviljaseadustest.
Pärast David Ricardo surma kuni tänapäevani on tema teooriaid ja õpetusi jagatud üle maailma.
1990. aastal proovisid Ricardo teooriate paikapidavust Euroopa Ühenduse maad. Võib öelda, et Ricardo saavutas vähemasti pool võitu, sest 1992. aastal kaotati peaaegu kõik kaubavahetusbarjäärid nende riikide vahel.
Hirundo

Hirundo (ladina 'pääsuke') on Eesti Ornitoloogiaühingu ajakiri. Selles avaldatakse ornitoloogilisi artikleid ja kommentaare, juhendeid, ornitoloogiaühingu kroonikat ning teateid. Ajakirjas ilmuvad eelkõige originaalsed uurimistulemused ja käsitlused Eesti lindude arvukuse, leviku ja bioloogia ning linnukaitse probleemide kohta.
Ajakiri hakkas ilmuma 1988. aastal Eesti Looduseuurijate Seltsi ornitoloogiasektsiooni ajakirjana, selle eelkäija oli ebaregulaarne väljaanne "ELUS-i ornitoloogiasektsiooni infoleht".
Hirundo ilmub kaks korda aastas. Lisaks antakse aperioodiliselt välja lisanumbreid ("Hirundo Supplementum"), milles avaldatakse tavalise artikli mahtu ületavaid ornitoloogiaartikleid ja -kokkuvõtteid.
Märt Laur

Märt Laur (29. detsember 1980 – 29. jaanuar 2020 ) oli eesti kirjanik.
Laur debüteeris 1998. aastal võrguajakirjas Algernon, viljeledes kuni 2004. aastani teadusulmet; aastatel 1997–2003 tegi ta kaastööd ajakirjale Arvutimaailm.
Teoseid.
Hiljem ilmus temalt realistlikus võtmes ilukirjandusteoseidː
Aluskord

Aluskord (inglise "basement") on tard- ja moondekivimeist koosnev pealiskorra alune kivimkeha.
Aluskorda katab setendeist koosnev pealiskord.
Eesti aluskorra moodustavad peamiselt Proterosoikumi moondekivimid, mille sees on kohati nooremaid tardkivimite intrusiive.
Suurem osa Eesti aluskorrast on tekkinud Paleoproterosoikumi jooksul. Eesti ala oli sel ajal ilmselt saarkaar, midagi sarnast tänasele Jaapanile. Sellele järgnes kompressioonistaadium ehk intensiivne mäetekkeprotsess (analoogia Himaalajaga) ja kivimite sügavamale vajumine ning moondumine. Seejärel aga väga pikk, ligi 800 miljoni aastane ajavahemik, mil valdavaks olid kulutusprotsessid, mis tekkinud mäed tasandasid ja valmistasid ette pinnast aeglaseks šelfimereliseks settimiseks, mille käigus Ediacara ajastu ja Vanaaegkonna jooksul moodustusid pealiskorra settekivimid. Nii kaugetest aegadest on siiski väga vähe teada ja olemasolevad teadmised on enamasti oletuslikku laadi.
Eestis aluskord ei paljandu. Lähim aluskorrakivimite paljand on Soome lahe idaosas asuval Suursaarel. Põhja-Eestis on aluskorra sügavus maapinnast pisut üle 100 meetri. Lõuna suunas see suureneb aeglaselt ulatudes Võru all 600 meetrini, Ruhnu saare all isegi 800 meetrini. Lõuna-Eestit lõikab vallitaoline kõrgem aluskorra osa, Valmiera-Lokno kerge, mille Eesti piiresse jäävat osa nimetatakse Mõniste kerkeks. Aluskord on seal umbes 300 meetri sügavuses. 
Hiiumaal on aluskord kohati ainult 15...20 meetri sügavuses. Tegemist pole intrusiivi, vaid rõngasstruktuuriga ehk astrobleemiga, mis tekkis meteoriidiplahvatuse tagajärjel.
Lõuna-Eesti aluskorra kivimid on tugevamini moondunud kui Põhja-Eesti aluskorrakivimid, kuuludes granuliidifaatsiese kivimite hulka. Ilmselt on Lõuna-Eesti aluskorrakivimid moondunud sügavamal ja tektooniliste liikumiste käigus hiljem kõrgemale tõusnud. Tõusu puhul ei räägi me mitte mõnest või mõnekümnest meetrist, vaid tõenäoliselt kilomeetreist.
Jõhvi ümbruse kvartsiidist koosnevais aluskorrakivimeis sisaldub rauamaaki (Rauasisaldus keskmiselt 31%), milleks on peamiselt hematiit ja magnetiit. See põhjustab Jõhvi magnetilise anomaalia, mis tekitab probleeme näiteks kompassi kasutamisel. Suure sügavuse tõttu ei ole rauamaagi kasutamine maavarana esialgu otstarbekas. Küll aga võivad maavarana kasutusele tulla tardkivimite intrusiivid. Enim on räägitud Neeme intrusiivist, mis on Tallinnast vaid mõnikümmend kilomeetrit ida pool asuv, ligi saja meetri sügavuselt algav rabakivimassiiv.
Põhjapoolkera

Põhjapoolkera on ekvaatori tasapinnast põhja pool asuv osa Maast.
Põhjapoolkera keskmistel ja kõrgematel laiustel asuvatel aladel on talve keskpunkt detsembris-jaanuaris. Lähistroopilise kliimavöötme kuivaperiood on samuti talvekuudel, vihmaperiood aga suvekuudel. Maa on periheelis ehk lähimas punktis Päikesele jaanuaris ehk põhjapoolkera talvel, seega on põhjapoolkera talved pisut soojemad kui lõunapoolkera talved samal laiusel. Seda reeglit siiski pimesi järgida ei saa, sest kliimale avaldab märksa suuremat mõju näiteks kaugus meredest ja ookeanidest.
Põhja pool ekvaatorit elab valdav osa maailma rahvastikust. Selle põhjuseks on mandrite asend. Põhjapoolkera on mandrite ja merede suhe peaaegu võrdne, lõunapoolkeral on aga maismaa pindala väike võrreldes merede pindalaga.
Põhjapoolkeral paistab Päike keskpäeval lõuna suunast.
Mandritest asuvad täielikult põhjapoolkeral Euraasia ja Põhja-Ameerika ning osaliselt Aafrika ja Lõuna-Ameerika.
Põhjapoolkera parasvöötmes asub ka Eesti.
Lõunapoolkera

Lõunapoolkera on ekvaatorist lõuna pool asuv osa Maast.
Lõunapoolkera keskmistel ja kõrgematel laiustel asuvatel aladel on talve keskpunkt juunis-juulis. Ka lähistroopilise kliimavöötme kuivaperiood on sel ajal. Vihmaperiood on aga põhjapoolkera mõistes talvel. Maa on periheelis ehk lähimas punktis Päikesele jaanuaris ehk põhjapoolkera talvel, seega on lõunapoolkera talved karmimad kui põhjapoolkera talved samal laiusel. Seda reeglit siiski pimesi järgida ei saa, sest kliimale avaldab märksa suuremat mõju näiteks kaugus meredest ja ookeanidest. 
Lõuna pool ekvaatorit elab tunduvalt vähem inimesi kui põhjapoolkeral. Selle põhjuseks on mandrite asend. Põhjapoolkera on mandrite ja merede suhe peaaegu võrdne, lõunapoolkeral on aga maismaa pindala väike võrreldes merede pindalaga.
Lõunapoolkeral paistab Päike keskpäeval põhja suunast.
Mandritest asuvad täielikult lõunapoolkeral Austraalia ja Antarktis ning osaliselt Lõuna-Ameerika ja Aafrika.
Ferrari

Ferrari S.p.A. on Itaalia luksuslikke sportautosid tootev ettevõte, mis asub Itaalias Maranellos (Modena lähedal). Ettevõtte, mis kasvas välja Alfa Romeo võidusõiduautode osakonnast, asutas1939. aastal Enzo Ferrari. Esimene auto valmis 1940. aastal. 
Esialgu spondeeris Scuderia Ferrari võidusõitjaid ja tootis võidusõiduautosid. Iseseisva autotootmise alguseks võib lugeda 1947. aastat, mil valmis esimene Ferrari märki kandev sõiduauto. 
Fiat S.p.A. omandas 1969. aastal 50% Ferrarist ja suurendas oma osalust 1988. aastal 90%-ni. 2014. aasta oktoobris teatas Fiat Chrysler Automobiles (FCA) kavatsusest eraldada Ferrari S.p.A. FCA-st ning väljakuulutamise ajal kuulus FCA-le 90% Ferrarist. Eraldamine algas 2015. aasta oktoobris ümberstruktureerimisega, mille käigus sai Ferrari SpA kontserni uueks valdusettevõtteks Hollandis asutatud Ferrari NV ja sellel järgnenud 10% aktsiate müük FCA poolt IPO raames ning samaaegne lihtaktsiate noteerimisega New Yorgi börsil. Eraldamise ülejäänud etappide jooksul jaotati FCA osalus Ferrari äritegevuses FCA aktsionäridele, kusjuures 10% osalusest kuulus jätkuvalt Piero Ferrarile. Ferrari eraldumine viidi lõpule 3. jaanuaril 2016. 
Ferrari on osalenud võidusõiduspordis ja eriti Vormel 1 sarjas, kus ollakse üks vanemaid ja edukamaid meeskondi Scuderia Ferrari.
Phaidon

"Phaidon" [f'aidon] on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis kirjutatud filosoofiline teos, mis kuulub Platoni keskmise perioodi dialoogide hulka.
Selles jutustab Phaidon Elisest Echekratesele Sokratese viimasest elupäevast. Phaidon veetis Sokratese surmapäeva koos mitmete teiste tema õpilastega oma õpetaja seltsis ning annab nüüd edasi sel päeval Sokratesega toimunu ning õpilastega peetud jutuajamiste sisu.
Dialoogi filosoofilise arutelu peateema on hinge surematus. Sokrates esitab neli argumenti hinge surematuse kasuks. Samuti demonstreerib ta oma filosoofilist suhtumist surmasse.
Sokrates annab ka ülevaate oma intellektuaalsest arengust, mille alguses uuris ta taevaste ja maiste asjade aluseid nagu eelnevad filosoofid, kuid kuna sel viisil ei antud asjade tõelisi põhjusi ("aitia"), siis väidab Sokrates end pöördunut arutluste ("logos") poole, lootnuna sel viisil olevat rangemalt käsitleda.
Arutluse lõpul esitab Sokrates hinge saatuse selgitamiseks müüdi kujul oma geoloogilise arusaama ehk veendumuse, "milline maa ("gaia") idee on ja millised on tema paigad" (108e).
Uurijad on väitnud, et selles dialoogis esitab Platon esimest korda oma õpetuse ideedest (nt 100c).
Dialoog on eesti keeles ilmunud Platoni kogutud teostes 2003. aastal.
Teksti tõlge.
57a
Echekrates: Kas sa, Phaidon, olid ise Sokratesega koos tol päeval, mil ta vanglas mürki jõi, või kuulsid sa sellest kellegi teise käest? 
Phaidon: Olin ise, Echekrates. 
Echekrates: Mida see mees siis ütles, enne kui ta suri? Ja milline oli tema elu lõpp? Ma kuulaksin heameelega. Ja praegu ei käi keegi phleiuslastest enam Ateenas, ja sealt pole ammu käinud ükski võõras, 
57 b
kes oleks osanud selle asja kohta midagi kindlat teatada peale selle, et ta jõi mürki ja suri; midagi muud pole neil öelda olnud.
Phaidon: Kas te pole kuulnud isegi kohtuistungist ja sellest, kuidas see toimus?
Echekrates: Sellest on meile räägitud, ja me imestasime, miks ta suri nii palju hiljem, kuigi istung toimus palju varem. Milles siis asi oli, Phaidon?
Välislingid.
Der er et yndigt land

"Der er et yndigt land" on Taani riigihümn, mida kasutatakse siis, kui kuningliku perekonna liikmed ei viibi kohal. (Kuningliku perekonna liikmete juuresolekul kasutatakse kuningahümni "Kong Christian stod ved højen mast".)
Hümni sõnade aluseks oleva luuletuse kirjutas aastal 1819 Adam Gottlob Oehlenschläger. Luuletusel oli Horatiuse moto "Ille terrarum mihi praeter omnes Angulus ridet".
Hümni viisi kirjutas 1835. aastal Hans Ernst Krøyer. Hiljem on seade teinud Thomas Laub ja Carl Nielsen. 
Taanikeelsed sõnad.
"Der er et yndigt land,"&lt;br&gt;
"det står med brede bøge"&lt;br&gt;
"Det bugter sig i bakke, dal,"&lt;br&gt;
"det hedder gamle Danmark"&lt;br&gt;
"Der sad i fordums tid"&lt;br&gt;
"de harniskklædte kæmper,"&lt;br&gt;
"|: udhvilede fra strid. :|"&lt;br&gt;
"Så drog de frem til fjenders mén,"&lt;br&gt;
"nu hvile deres bene"&lt;br&gt;
"|: bag højens bautasten. :|"&lt;br&gt;
"Det land endnu er skønt,"&lt;br&gt;
"thi blå sig søen bælter,"&lt;br&gt;
"|: og løvet står så grønt. :|"&lt;br&gt;
"Og ædle kvinder, skønne mø'r"&lt;br&gt;
"og mænd og raske svende"&lt;br&gt;
"Hil drot og fædreland!"&lt;br&gt;
"Hil hver en danneborger,"&lt;br&gt;
"|: som virker, hvad han kan! :|"&lt;br&gt;
"Vort gamle Danmark skal bestå,"&lt;br&gt;
"så længe bøgen spejler"&lt;br&gt;
"|: sin top i bølgen blå. :|"
Sõnasõnaline tõlge eesti keelde.
On üks armas maa,&lt;br&gt;
ta on laiade pöökidega&lt;br&gt;
Ta lainetab mäeks, oruks,&lt;br&gt;
tema nimi on vana Taani&lt;br&gt; 
Seal istusid vanadel aegadel&lt;br&gt;
raudrüüdes hiiglased,&lt;br&gt;
Siis nad läksid vaenlasi ründama,&lt;br&gt;
nüüd puhkavad nende luud&lt;br&gt;
See maa on ikka veel ilus,&lt;br&gt;
sest meri lainetab nii siniselt,&lt;br&gt;
Ja õilsad naised, ilusad neiud,&lt;br&gt;
ja mehed ja vahvad noormehed&lt;br&gt;
Olgu tervitatud kuningas ja isamaa!&lt;br&gt;
Olgu tervitatud iga kodanik,&lt;br&gt;
Meie vana Taani jääb püsima,&lt;br&gt;
niikaua kui pöögid peegeldavad&lt;br&gt;
Nigel Mansell

Nigel Ernest Mansell (sündinud 8. augustil 1953 Upton-upon-Severnis Worcestershire'is) on Suurbritannia vormel 1 (F1) sõitja. F1 maailmameister aastast 1992.
Nigel debüteeris F1 1980 Austria GP-l, esimese võidu sai 1985 Euroopa GP-l. Viimane GP-sõit toimus 1995 Hispaanias. 
Saavutused.
GP osalemine: 1980–1992, 1994–1995
&lt;br&gt;MM tiileid: 1 (1992)
&lt;br&gt;GP punkte: 482
&lt;br&gt;GP osavõtt: 191
&lt;br&gt;GP võite: 31
&lt;br&gt;GP 2. koht: 17
&lt;br&gt;GP 3. koht: 11
&lt;br&gt;GP kvalifikatsioonivõite: 32 
&lt;br&gt;Kiiremaid ringe: 30
&lt;br&gt;GP võite hooajal: 9 (1992)
Meeskonnad.
Lotus 61 (1980–1984) 
&lt;br&gt;Williams 97 (1985–1988, 1991–1992, 1994) 
&lt;br&gt;Ferrari 31 (1989–1990) 
&lt;br&gt;McLaren 2 (1995)
WilliamsF1

WilliamsF1 (ametlik nimi Williams Grand Prix Engineering Limited) on Vormel 1 meeskond.
Williamsi peakorter asub Suurbritannias Oxfordshire'is Grove'is.
Meeskonna direktorid on Frank Williams ja Patrick Head ning tehnikadirektor on Sam Michael.
Ajalugu.
WilliamsF1 asutas Frank Williams. Varem oli Williams vormelitiimi Frank Williams Racing Cars omanik, kuid see ei ole WilliamsF1 õiguseellane. Williams müüs oma eelmise meeskonna rahahäda tõttu Walter Wolfile, lootes jääda tehnikadirektoriks, kuid Wolf otsustas paigutada Williamsi vähem tähtsale positsioonile ja nimetas meeskonna ümber Walter Wolf Racinguks. Williams lahkus seepeale meeskonnast, võttes kaasa hulga kolleege, ja asutas uue meeskonna. Pärast kolme hooaega müüs Wolf oma meeskonna edasi, kuid selle meeskonna õigusjärglast tänapäeval ei eksisteeri.
WilliamsF1 debüteeris vormelisarjas 1977. aasta avaetapil. Esimese etapivõidu tõi talle Clay Regazzoni 1979. Esimest korda tuli WilliamsF1 autoga maailmameistriks Alan Jones 1980. Kokku on WilliamsF1 tulnud maailmameistriks 9 korda meeskondlikult ja 7 korda individuaalselt, mõlemat viimast korda 1997. Viimastel aastatel pole WilliamsF1 tugevamate meeskondade seas olnud.
2009. aastal sõitsid Williamsi meeskonnas Nico Rosberg (number 7) ja Kazuki Nakajima (8). WilliamsF1 oli meeskondlikult 34,5 punktiga 7. (kõik punktid tõi Rosberg).
2010. aastal sõitsid meeskonnas Rubens Barrichello (9) ja Nico Hülkenberg (10). WilliamsF1 oli 69 punktiga 6. 
2011. aastal jätkas Rubens Barrichello (11) ja uueks sõitjaks sai Venezuela päritolu Pastor Maldonado (12). WilliamsF1 oli meeskondlikult 5 punktiga 9.
2012. aastal jätkas Pastor Maldonado ja uueks sõitjaks sai Brasiilia päritolu Bruno Senna. WilliamsF1 oli meeskondlikult 76 punktiga 8.
2013. aastal jätkas Pastor Maldonado ja uueks sõitjaks sai Soome päritolu Valtteri Bottas. WilliamsF1 oli meeskondlikult 5 punktiga 9.
2014. aastal jätkas valtteri Bottas ja uueks sõitjaks sai Brasiilia päritolu Felipe Massa. WilliamsF1 on meeskondlikult 36 punktiga 6.