Sirje Kingsepp

Sirje Kingsepp (sündinud 13. septembril 1969 Kiviõlis) on Eesti publitsist ja endine poliitik.
Ta oli aastatel 2004–2007 Eesti Vasakpartei esimees.
Haridus.
Sirje Kingsepp lõpetas 1987. aastal Aravete Keskkooli ja 1989. aastal Tallinna Kaubandustehnikumi kaubandusliku arvestuse erialal, ta on riigiteaduste magister. 2008. aastal sai ta Tallinna Ülikoolis sotsiaalteaduse magistrikraadi haldusjuhtimises.
Tal on ka lüpsja kutsetunnistus.
Töö.
Pärast kaubandustehnikumi lõpetamist töötas Sirje Kingsepp raamatupidajana Keilas. Ta on olnud ka arhitektuuribüroo Siim ja Kreis OÜ raamatupidaja.
Poliitiline tegevus.
15. juunil 2002 astus ta Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei (ESDTP) liikmeks. Mõnda aega oli ta ESDTP välissuhete sekretär. 10. maist 2003 oli ta partei keskjuhatuse liige.
Ta on olnud Euroopa Vasakpartei juhatuse liige.
18. detsembrist 2004 kuni 13. juunini 2007 oli ta ESDTP, hilisema nimega Eesti Vasakpartei esimees. Kingsepa esimeheks olemise ajal nimetati erakond ümber Eesti Vasakparteiks. Erakonna nimemuutus registreeriti 31. jaanuaril 2005.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai ta 111 häält.
Ta sai 2007. aasta Riigikogu valimistel 74 häält. Vasakpartei sai kokku vaid 607 häält. Pärast partei lüüasaamist valimistel lubas ta järgmisel Vasakpartei kongressil esimeheks enam mitte kandideerida. 13. juunil teatas ta tagasiastumisest partei esimehe kohalt ning parteist väljaastumisest "seoses erinevate parteisiseste ja -väliste vastuoludega".
Kingsepa kindel seisukoht oli, et Eesti Vasakpartei ei liitu ühegi teise erakonnaga. Pärast Kingsepa lahkumist tegi Eesti Vasakpartei oktoobris 2007 ühinemisettepaneku Konstitutsioonierakonnale. 28. juunil 2008 moodustus nendest kahest erakonnast Eestimaa Ühendatud Vasakpartei.
Avaldatud poliitilisi seisukohti.
Eesti majanduspoliitikast.
"Eesti majanduspoliitika suurim viga on see, et suur usk „nähtamatuse käesse” on tekitanud arvamuse, et parim on see, kui kõik läheb omasoodu ja riik vaatab pealt ja plaksutab vaid õigel ajal käsi. Tänu nähtamatule käele, on meil ära kadunud hulk väikseid kohalikke ettevõtteid, sest suuremad on need lihtsalt alla neelanud. Meil on olemas konkurentsiseadus, aga millegipärast ei toimi see nii, nagu peaks. Mõnedes valdkondades, (näiteks nendes, kus laiutab Falck), toimib ilmselge nähtamatu käe pesemise variant."
"Eesti Energia näiteks plaanib suuri summasid Leetu ja mujale välja viia. Suuremjagu Eestis teenitud rahast investeeritakse praegu maksuvabalt Eestist välja, hoolimata omanike asukohariigist."
Kommunismist ja Eesti ajaloost.
"Normaalses riigis (kõik põhjamaa- ja Lääne-Euroopa riigid) on olemas nii sotsiaaldemokraatlik, sotsialistlik, kui ka kommunistlik partei. Mõnedes on neid veel palju enam kui kolm. Eestis on vaid Sotsdemmid ja meie ja mõlemad on nõrgukesed. Eesti ei ole demokraatlik ja normaalne riik, niikaua, kuni siin pole ruumi korralikule vasakpoolsusele ja Vasakpartei ühinemine SDEga vähendaks meie mõlema tulevikuvõimalusi."
"Ma arvan küll, et kommunism oleks tore, aga Vasakparteil seda programmis ei ole."
"Tema "(Sirje Kingsepa)" sõnul kannab Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee (ENPA) eileõhtune otsus mõista hukka totalitaarsete kommunistlike režiimide kuriteod konservatiivide kättemaks."
"«Seda tehakse vales kohas ja valedel põhjustel,» ütles Kingsepp."
"«Selle algatajaks on konservatiivid, kellel on vaja praegu õiendada arveid oma riikide kommunistlike organisatsioonidega.»"
"Näiteks aitab see tema hinnangul õigustada otsust keelustada tšehhide kommunistliku partei noorteorganisatsioon."
"Tema sõnul pole ENPA kommunismi kuritegude hukkamõistmiseks õige koht, sest seal tehakse poliitilisi otsuseid. «Ajaloo tõlgendamisega tegelevad ajaloolased.»"
"Kingsepp väitis, et ENPA otsus on ohtlik ka selle poolest, et innustab konservatiive kommunismivastast võitlust jätkama."
"Kurb-naljakas selle loo juures on see, et Eesti Vabariik alates 1934. aastast ei meenutanud eriti palju vaba riiki. Siin oli keelatud erakondade tegutsemine ja ajakirjandus pidi valitsuse pilli järgi tantsima või vastasel juhul pandi leht kinni. Ühe autokraatse korra asendumine oli suhteliselt lihtne protsess. Õigusliku järjepidevuse vastu pole mul midagi."
"Aeg-ajalt tundub, et meie maailm kakskümmend aastat tagasi ja praegu ei erinegi eriti."
"Väliselt muidugi erineb — poodide kaubavalik on nõukogude inimese hull unenägu ja tänavad on täis kiiskavaid autosid. Kuid see, kuidas inimesed mõtlevad, ei ole viimase viieteistkümne aastaga eriti edasi arenenud."
Religioonist.
Sirje Kingsepp on ateist.
Sookvootidest ja -rollidest.
"Jah, see on üks võimalus, kuidas poliitikat inimlikumaks muuta ja ma saan aru, et Eestis võib seda ideed toetavad poliitikud ühe käe näppudel üles lugeda, aga samas on meie riik võtnud üle igasuguseid põnevaid majandusregulatsioone, mille kasutegur on tõestamata, miks siis mitte mõelda vahelduseks millelegi, mis on oma kasulikkust tõestanud ja ei saa kuidagi kahju tuua."
"Meil algab juba lasteaiast tüdrukute "naisteks" ja poiste "meesteks" kasvatamine, mis tähendab, et poistel ei ole soovitatav nutta või itsitada, sest "ega sa plika pole" ja tüdrukutele on sobivaim tegevus nukunurgas emme mängimine."
"On lasteaedu, kus tüdrukutele soovitatav riietus on vaid seelik või kleit, sest "pükstega käivad ainult poisid". Isegi raamatud on poiste ja tüdrukute jaoks eraldi – poistele need, kus seiklused ja muu põnev, ning tüdrukutele sisutühi "Barbinukk". Need kõik on pisiasjad, aga suures koguses loovad need lapsele mustvalge maailmanägemise, kus mehed on alati suured ja tugevad ning naised nõrgad ja alluvad."
"Sellises maailmas on meestel õigus oma agressiivsust välja elada ja naistel kohustus see vaikselt ära kannatada."
Valimisaktiivsusest Eestis.
"Eestis on ainult mõned valijad mõnedele parteidele truud. Suurem jagu valib meeldivaid nägusid, või ei käi üldse valimas."
Harrastused.
Kujundustöö.
Ta on koostanud ja kujundanud raamatu "Kitsas king või seitsmepenikoorma saapad? Sooline võrdõiguslikkus: probleemid, võimalused ja väljakutsed siirdeühiskonna tingimustes" (Tallinn, Tiina, 2006). ja teinud esikaane 
Boriss Strugatski ja Arkadi Strugatski ulmeromaanile "Hääbuv linn". 
Telesaated ja filmid".
Ta on osalenud mitmetes tele- ja raadiosaadetes nagu Urmas Oti juhitud "Carte blanche", "Valimisstuudio", , , Reporteritund , Mihkel Raua ja Tuuli Kochi juhitud saates "Koosolek" jpm.
2004. aastal osales ta nädal aega Kanal 2 tõsielusarjas "Baar", mis kestis kolm kuud.
Sarjas hääletati esimese osalejana välja. Hiljem avalikustas ta oma seriaalis osalemise lepingu, süüdistades "Baari" tööseaduse rikkumises.
Isiklikku.
Sirje Kingsepal sündis 21. märtsil 1998 tütar.
Isikuandmete kustutamise nõudmine.
9. detsembril 2008 saatis Andmekaitse Inspektsioon Eesti Päevalehele ettekirjutuse, milles nõutakse 2004 ilmunud artikli "Feminist ja sotsialist, aga mitte kommunist" kustutamist ajalehe veebiväljaande arhiivist, viidates sellele, et Sirje Kingsepp ei soovi enam oma isikuandmete avaldamist. Ajakirjanik Holger Roonemaa väitel on ettekirjutuses öeldud: "Situatsioon, kus andmete avalikustamise hetkel oli andmetöötlusel õiguspärane alus, ei saa legitimeerida edasist piirideta isikuandmete töötlemist. Ka õiguspäraselt avalikustatud isikuandmete puhul võib juhtuda, et seaduslik alus mingil ajahetkel kaob. Sellest hetkest alates on isikuandmete kaitse seisukohast andmed igaühele kättesaadavad ning privaatsusõigus on riivatud ilma sisulise õigustuseta." Samuti avaldati seal seisukoht, et see artikkel ei paku ülekaalukat avalikku huvi.
Eesti Päevaleht ei nõustunud Andmekaitse Inspektsiooni ettekirjutusega ning kavatses esitada kaebuse Tallinna halduskohtule. Juurdepääs artiklile oli "ajutiselt peatatud". Juunis 2009 otsustas Tallinna halduskohus jätta Andmekaitse Inspektsiooni ettekirjutuse jõusse.
Aprillis 2010 tühistas ringkonnakohus halduskohtu otsuse ja andis õiguse Eesti Päevalehele. Augustis 2010 otsustas Riigikohus jätta jõusse ringkonnakohtu otsuse. Eesti Päevaleht tegi 19. augustil 2010 artikli taas veebi kaudu kättesaadavaks.