tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau

Krahv Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau (vene keeles "Федор Карлович Коцебу Пиллар фон Пильхау"; 5. juuli 1848 – 7. august 1911 Ravila mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant).
Theodor Pilar von Pilchau sündis Karl Magnus Pilar von Pilchau ja Jekaterina Nikolajevna Kudaševa pojana. Tema isa oli Venemaa kindralmajor, Novorossiiski ja Bessaraabia kindralkuberner ning tema ema oli Mihhail Kutuzovi tütretütar.
Pilar von Pilchau astus sõjaväeteenistusse 1866. aastal, alustades teenistust husaaripolgus Terski oblasti ja Teri kasakate atamani vanemadjutandina. 
1872. aastal, teenides suurvürst Mihhail Nikolajevitši 7. husaaripolgus, ülendati ta leitnandiks. 
Aastail 1877–1878 võttis Pilar von Pilchau osa üheksandast Vene-Türgi sõjast. 
1878. aastal ülendati ta staabirittmeistriks.
12. jaanuaril 1878 andis keiser Aleksander II Theodor Pilar von Pilchaule, tema abikaasa Alexandra Mathildele ja nende vanimale järglasele loa kanda krahvi- ja krahvinnatiitlit ning kasutada nimekuju "Kotzebue-Pilar von Pilchau". Kuna Alexandra Mathilde oli endise Varssavi kindralkuberner krahv Paul Demetrius Kotzebue ainus järglane, siis ainus võimalus nime ja tiitli edasiandmiseks oligi selline liitnimi.
1888. aastal ülendati Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau polkovnikuks ja 1898. aastal kindralmajoriks.
1904. aasta aprillist kuni 1905. aastani oli ta Rostov Doni ääres linnapea. 1905. aastal ülendati ta kindralleitnandiks. 
Teenis Kaukaasias ja Varssavi sõjaväeringkonna staabis, 1910. aastal läks ta erru. 
Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau suri 7. augustil 1911 Harjumaal Ravila mõisas.
Perekond.
Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau abiellus 29. juunil 1871. aastal Ravila ja Palvere mõisniku, endise Varssavi kindralkuberneri krahv Paul Demetrius Kotzebue tütre Alexandra Mathilde von Kotzebuega (20. mai 1849 – 19. juuli 1943 Tallinn).
Karevetikas

Karevetikas ("Cladophora") on "Ulvophyceae" klassi kuuluv rohevetikate perekond.
Karevetikate perekond on üks liigirohkemaid roheliste makrovetikate perekondi. Liike on väga raske määrata, sest diagnostilised tunnused sõltuvad ja varieeruvad suuresti näiteks kasvukeskkonna ja vanuse tõttu.
Nimi.
Karevetikad on nimetuse saanud sellest, et katsudes tunduvad nad karedana. See tuleb lima puudumisest.
Tunnused.
Karevetikate niidid on harunenud ja kuni 130 µm jämedused. Selle järgi eristataksegi karevetikat rühma "Spirogyra" vetikatest, sest viimase niidid ei harune.
Kasvukoht.
Kõrge toitelisusega järvedes, eriti neis, kuhu on kandunud palju toitaineid, moodustavad nad vees tihedaid puhmi (vaipu). Viimase tõttu on neid mõnikord kutsutud ka vaipvetikateks.
Elutsükkel.
Karevetika elutsüklis on kaks mitmerakulist faasi: haploidne gametofüüt ja diploidne sporofüüt. Väliselt on mõlemad täiesti ühesugused. Selleks, et kindlaks teha, kummas arengufaasis taim parajasti on, tuleks nende kromosoome lugeda või uurida nende järeltulevat sugu. Haploidne gametofüüt toodab haploidseid gameete mitoosi käigus, diploidne sporofüüt toodab aga haploidseid spoore meioosis. Gameetide ja spooride ainus nähtav erinevus on see, et gameedil on 2 ja spooril 4 viburit.
Karevetikas kui võõrliik ja veeõitsengud.
Suurde järvistusse on karevetikas sisse toodud pilsiveega ja kujunenud ohtlikuks võõrliigiks. Ta sigib seal massiliselt ning kaldale uhutud vetikamassid kolestavad liivarandu ja tekitavad lagunedes vastikut lehka, mis vähendab kaldaäärse kinnisvara väärtust. Järvest vett võtvad ettevõtted on just karevetikate tõttu pidanud miljoneid kulutama tõhusamate filtrite hankimiseks. Järvistu-äärsed kuurordid kannatavad külastajate vähenemise all: inimesed ei soovi ujuda vetikatega reostunud vees. 
Karevetikas toiduna.
Laoses süüakse karevetikaid eelroana ja neid peetakse delikatessiks. Neid kasvatatakse Mekongi jõgikonnas veealustel kividel ja korjatakse 1–5 kuul aastas. Karevetikaid süüakse tihti kuivalt ja isegi toorelt, sageli koos seesamiga, neid lisatakse suppidele ja küpsetatakse.
Hanon Hosho

Hanon Hosho ( ハノン宝生, "Hōshō Hanon" ) on anime- ja mangasarja "Mermaid Melody" peategelane. Ta on Lõuna-Atlandi Ookeani Merineitsi Printsess ja Helesinise Pärli hoidja. Hanon on väga naiselik ja flirtija. Talle meeldib poodelda ja meiki kasutada. 
Tema hääleks on Helesinise Pärli Hääl. Tal on kaks laulu: "Ever Blue" ('Alati sinine') ja "Mizuiro no Senritsu" ('Helesinine merineitsi').
Erinevalt Luchiast tuli Hanon maale, et põgeneda veedeemonite eest. Nad hävitasid tema kuningriigi ja merineitsid seal jäid kadunuks. 
Hanon tutvus Luchiaga koolis, sarja esimeses osas, kus nad said parimateks sõpradeks. Ta armus ka oma muusikaõpetajasse Taro Mitsukisse, keda Hanon kutsub ka "Taro-chaniks". Esimese hooaja lõpus aga selgub, et ka Sara armastas kunagi Tarot. Hanon on väga kurb aga ta mõistab, et Mitsuki jääb alati Sarat armastama. 
Hiljem läheb Taro Saksamaale muusikat õppima. Enne seda kingib ta Hanonile laulu "Mizuiro no Senritsu", mis muudab Hanoni väga õnnelikuks. Kuid Hanon kaotab selle laulu kohe ja selle toob talle tagasi poiss Nagisa Shirai. Nagisa armub otsemaid Hanonisse ja ta ei suuda oma tundeid varjata. Anime lõpus saab Hanonist ja Nagisast paar.
Telefonikõne

Telefonikõne või lihtsalt kõne on ühendus helistaja ja vastaja vahel telefonivõrgu vahendusel.
Kõne tegemiseks võib kasutada tava-, mobiil- või satelliittelefone ja nende kombinatsioone. Konverentskõne puhul on kõnele vastajaid rohkem kui üks.
Lina Tōin

Lina Toin (jaapani keeles 里奈桐荫, "Tōin Rina") on anime- ja mangasarja "Mermaid Melody" peategelane. Ta on Põhja-Atlandi merineitsiprintsess ja rohelise pärli hoidja. 
Algul tundus Lina külm ja teistest eemalehoidev, hiljem õppis ta teisi usaldama. Ta on kolmas sellesse anime- ja mangasarja ilmuv peategelane.
Lina hääleks on rohelise pärli hääl. Tal on kaks laulu: "Star Jewel" ("Tähekalliskivi") ja "Piece of Love" ("Tükike armastust").
Animes.
Lina ilmus esimest korda sarja kolmandas osas, kus ta oli uus õpilane. Lina tundus väga ilus, kuid temaga oli väga raske rääkida. Kui ta kooli ilmus, arvasid kõik, et ta on modell, sest ta oli väga ilus ja kandis poiste koolivormi. Tal oli ka salajasi fänne, kes tahtsid olla nagu tema. Lina on Põhja-Atlandi printsess. Ta otsustas põgeneda koos Noeliga, kuid Noel ohverdas end, et Linat päästa, ja sattus Gaito vangiks. See oli Lina jaoks väga raske ja ta soovis kättemaksu. 
Sarja edenedes muutus Lina häbelikuks isikuks ja sai Luchia ja Hanoniga headeks sõpradeks. Lina on väga ilus ja elegantne võrreldes Luchia ja Hanoniga. Lina on iseseisev isik. Ta elab väikeses majas selle asemel, et elada koos Luchia ja Hanoniga Pearl Piari hotellis. 
Kuigi Luchia ja Hanon leiavad kiiresti oma armastuse, on Lina endiselt rahulik ja hoiab armastusest eemale. Ta usub, et see toob rohkem kannatusi ja õnnetusi. 
Teisel hooajal tärkab Linal armastuse vastu huvi, kui ta kohtub motikapoiss Masahiro Hamasakiga. Linal võttis kaua aega mõistmaks, et ta armastab teda. Lõpuks uskus ta armastusse ja ta uueks lauluks oli "Piece of Love" ("Tükike armastust"). 
Mangas.
Mangas käitub Lina samamoodi nagu animeski. Kuid ta tantsis ka pühamus, mis oli seotud merineitsitega. 
Lina hoolib väga Luchiast ja Hanonist. Ta on alati nõus aitama teisi. Ta armastab väga raamatut lugeda. Tema lemmikõppeaine on matemaatika. Lemmikvärv on roheline ja lemmiklill Liilia. Kõige rohkem meeldivad talle taimetoidud.
Lina muundumine.
Merineitsina suudab Lina end muuta inimeseks, et viibida Maal. Kui teda ründab veedeemon, muutub ta iidoli vormi häälega Rohelise Pärli Hääl ja kasutab oma häält, et koletis võita.
Karen

Karen ( かれん, "Karen") on anime ja manga sarja "Mermaid Melody" peategelane. Ta on Antarktika Ookeani Merineitsi Printsess ja Lilla Pärli hoidja. Karenil on kaksikõde Noel, kes on Arktika Ookeani Merineitsi Printsess. Kui Karen saab teada, et Noel on röövitud, otsustas ta ise üksipäini minna Noelit päästma. Ta vihkab alguses Linat, sest arvab et tema pärast Noel rööviti. Algul ei saa ta ka Luchia ja Hanoniga hästi läbi, kuid hiljem ilmub ta uuesti, et neid aidata, ja lõpus teevad nad koostööd. 
Karen näitas algul oma "viha täis" poolt, kuid hiljem oli ta väga sõbralik. Ta ütleb heameelega, mida ta mõtleb. Ainuke asi, mille pärast ta häbeneb, on tema armastus Subaru vastu. Tema hääleks on Lilla Pärli Hääl. Tal on üks laul: "Aurora no Kaze ni Notte" (Mööda Aurora tuult).
Tativetikas

Tativetikas ("Gonyostomum semen" (Ehrg.) Diesing) on heterokontide ehk stramenopiilide hõimkonda rafidiofüütide klassi arvatud vetikas. Varem on teda käsitletud silmviburvetiktaimede ("Euglenophyta") hõimkonnas ning algloomade hõimkonnas viburloomade klassis.
Tativetika raku mõõtmed on kuni 120•40•30 µm.
Vetikas eelistab elada peamiselt düstroofsetes, orgaanilise aine poolest rikastes järvedes. Eestist on teda leitud paljudest järvetüüpidest.
Puhverdusvõime

Puhverdusvõime on keemias (puhver)lahuse võime mingi(te) välisteguri(te) tingimuses säilitada esialgne reaktsioon (olgu see siis aluseline, happeline või neutraalne).
Kitsamas tähenduses on puhverdusvõime mulla (vere, lümfi) omadus vastu panna reaktsiooni järsule muutumisele happe või aluse lisamise korral.
Suubla

Suubla (maaparanduslikus kontekstis eesvool) on veekogu (järv, jõgi, meri jne) või muu koht (nt kurisu, puurauk), kuhu juhitakse heitvesi või kuivendusvesi. Vanemas eesti keeles on kasutatud ka termineid "eelvool" ja "eesvool".
Termini ajaloost.
Eesti keeles on aegade jooksul suubla asemel kasutatud arvukalt sünonüüme, mis nüüdseks on käibelt kadunud (nt "veevastuvõtja"), või olid nad selgelt desorienteerivad ("suubeveekogu").
Kumari laevatee

Kumari laevatee on väikelaevadele mõeldud laevatee Väinameres.
Laevatee algab Vormsi ja Hiiumaa vahelt ning lõpeb Papilaiust idas (Muhu ja mandri vahel).
2007. aastal kirjeldati laevateed järgnevalt.
Lõikude pikkused on vastavalt 2,99, 5,12, 4,49, 4,85 ja 1,32 meremiili.
2009. aasta merekaartidel ei ole aga näidatud laevateed läbi Matsalu rahvuspargi veeala.
Color of Change

Color of Change on Ameerika Ühendriikide mustanahaliste veebipõhine organisatsioon, mis võitleb Ameerika mustanahaliste huvide ja õiguste kaitse eest.
Organisatsiooni asutasid James Rucker ja Van Jones 2005. aastal pärast seda, kui orkaan Katrina tabas USA kagurannikut.
Aleksander Kreek

Aleksander Kreek (kuni 1938. aastani Aleksander Kreps; 25. juuni 1914 Käru talu, Lihula vald (praegu Alaküla, Lääneranna vald) – 19. august 1977 Toronto, Ontario provints, Kanada) oli eesti kergejõustiklane (kuulitõukaja ja kettaheitja).
Õpingud ja töö.
Õpinguid alustas Lihulas ning jätkas 1933. aastal Haapsalus Läänemaa Ühisgümnaasiumis, mille lõpetas 1936. aastal 22-aastaselt. Seejärel töötas ta aastatel 1936–1938 Riigi Statistika Keskbüroos, 1938–1940 Eesti Pangas kantseleiametnikuna ning 1942–1944 politseiametnikuna.
Sportlaskarjäär.
Spordiga hakkas tegelema gümnaasiumi ajal, kus tema kehalise kasvatuse õpetajaks oli R. Rosenberg-Roosimaa. Aastatel 1933–1935 esindas ta spordiseltsi Läänela, alates 1935. aastast Tallinna Kalevit, kus pälvis 1936. aastal meistrimärgi nr 22. Alates 1941. aastast esindas ta spordiseltsi Dünamo.
Aleksander Kreek võitis 1938. aastal Pariisis toimunud II Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus kuulitõukes kuldmedali tulemusega 15,83 meetrit.
Ta tuli üliõpilaste maailmameistrivõistlustel kuulitõukes 1937. aastal kuld- ning 1939. aastal hõbemedalile. 
Aastatel 1937–1943 tuli ta Eesti meistriks kuulitõukes neljal ja kettaheites ühel korral. 1939. aastal saavutas ta mõlemal alal esikoha ka Eesti mängudel. 
Kreek parandas Eesti kuulitõukerekordit kolmel korral: 16,16 meetrit (1938), 16,28 ja 16,40 meetrit (mõlemad 1939). Tema isiklik rekord kettaheites oli 47,40 meetrit (1939).
Isiklikku.
Sõja ajal siirdus Rootsi, kus elas aastatel 1944–1951; seejärel emigreerus 1951. aastal Kanadasse ja asus elama Torontosse.
Aleksander Kreegi pojapoeg Adam Kreek on Kanada sõudja, kes kuulus meeste kaheksapaadi koosseisu, mis võitis 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel kuldmedali. Lisaks tuli Adam Kreek maailmameistriks aastatel 2002, 2003 ja 2007.
Şalom

Şalom (heebrea 'rahu') on Türgis İstanbulis ilmuv juudi nädalaleht. 
Lehe asutas 29. oktoobril 1947 juudi ajakirjanik Avram Leyon.
Ilmub türgi ja ladiino (üks lehekülg) keeles.
Lehe väljaandja on İvo Molinas.
Lehe toimetaja on Yakup Barokas.
Lehe keskmine trükiarv on 5000 (2005).
Aimeliiki osariik

Aimeliiki osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Belaus. Hõlmab Babelthuapi saare edelaosa. 
Aimeliiki osariigi pindala on 37 km². See on mägine ala, mille rannikul asuvad mangroovitihnikud. Osariigi elanike arv oli 2005. aastal 270. Halduskeskus on Mongami.
Osariigis asub riigi suurim elektrijaam.
Tiit Noormets

Tiit Noormets (8. mai 1959 Kunda – 17. aprill 2024) oli eesti ajaloolane ja arhivaar.
Ta lõpetas 1977. aastal Kunda 1. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. 1985. aastal lõpetas ta Moskva Ajaloo-arhiivinduse Instituudi.
1983–1993 töötas Filmi-, Foto- ja Fonodokumentide Riiklikus Keskarhiivis (FFFRKA) mitmel ametikohal, sh kasutusosakonna juhatajana, 1993–1996 Kaitseministeeriumis toimetajana, 1996–2000 Riigiarhiivi teaduse ja publitseerimisala nõunikuna, alates 2001. aastast publitseerimistalituse peaspetsialistina. Aastast 2012 oli Rahvusarhiivi teadus- ja publitseerimisbüroo peaspetsialist.
Tiit Noormetsa uurimisvaldkonnad olid sõjaajalugu, sealhulgas relvastatud vastupanuliikumised; Eesti ajalugu 20. sajandil; kodulugu.
Ta oli Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi asutajaid (1988), MTÜ Nõukogude aja uurimise keskus asutajaid (1999), Eesti Arhivaaride Ühingu asutajaid (1989), Eesti Kodu-uurijate Seltsi liige.
Ta oli Eesti Kaitseväe reservohvitser, nooremleitnant. Kaitseliidu liige.
Isiklikku.
Tiit Noormetsa isa oli insener Hubert Noormets.
Boyle'i-Mariotte'i seadus

Boyle'i-Mariotte'i seadus on üks gaaside seadustest ning ideaalse gaasi olekuvõrrandi erijuht. Selle kohaselt muutub gaasi rõhk isotermilises protsessis pöördvõrdeliselt gaasi ruumalaga. See tähendab, et kui gaasi temperatuur hoida muutumatuna, siis gaasi ruumala vähendamisel kaks korda suureneb rõhk kaks korda.
Matemaatiliselt võib Boyle'i-Mariotte'i seadust väljendada kujul:
formula_1,
kus formula_2, formula_3 ja formula_4 tähistavad vastavalt gaasi rõhku, ruumala ja temperatuuri.
Ajalugu.
Sellist seost rõhu ja ruumala vahel märkasid esimestena Richard Towneley ja Henry Power.
Robert Boyle kinnitas nende avastust katsetega ja avaldas tulemused. Katseseadmed ehitas Robert Guntheri ja teiste autoriteetide sõnul Robert Hooke. Boyle'i seadus põhineb katsetel õhuga, mis tema meelest oli väikeste nähtamatute vedrude vahel paigal seisvate osakeste fluidumiks. Sel ajal peeti õhku veel üheks neljast elemendist stiihiast, millega Boyle ei olnud nõus. Boyle huvi asja vastu tuli tõenäoliselt sellest, et ta tahtis käsitada õhku elu hädavajaliku elemendina; näiteks avaldas ta töid taimede kasvust ilma õhuta. Boyle kasutas kinnist J-kujulist toru ning pärast ühelt poolt elavhõbeda sissekallamist sundis ta teisel pool oleva õhu elavhõbeda survel kokku tõmbuma. Korranud katset mitu korda, kasutades erinevat elavhõbeda hulka, leidis ta kontrollitud tingimustes, et gaasi rõhk on pöördvõrdeline selle ruumalaga..
Prantsuse füüsik Edme Mariotte avastas sama seaduse Boyle'ist sõltumatult 1676. aastal., kuid Boyle oli selle avaldanud juba 1662. Sellepärast nimetatakse seda seadust Boyle'i-Mariotte'i seaduseks, mõnikord ka Boyle'i seaduseks või Mariotte'i seaduseks.
Aastal 1687 näitas Isaac Newton raamatus "Principia", et kui elastne fluidum koosneb paigalseisvatest osakestest, mille vahel mõjuvad nendevahelise kaugusega pöördvõrdelised tõukejõud, siis on selle tihedus rõhuga võrdeline, kuid see matemaatiline traktaat ei ole tänapäeva vaatekohast vaadeldud seose füüsikaline seletus. Staatilise teooria asemel on tarvis kineetilist teooriat, mille esitasid kaks sajandit hiljem James Clerk Maxwell ja Ludwig Boltzmann.
See seadus oli esimene füüsikaseadus, mida väljendati kahe muutuja vahelist sõltuvust kirjeldava võrrandi kujul.
Knoppix

Knoppix on Debianil põhinev Linuxi "live DVD"-distributsioon, mis on mõeldud käitamiseks otse optiliselt kettalt, mälupulgalt või -kaardilt või muult väliselt andmekandjalt, ilma et seda oleks vaja arvuti kõvakettale installida.
Operatsioonisüsteemi käivitamise järel on kasutajale kohe saadaval töövalmis süsteem, mis sisaldab nii laialtlevinud rakendustarkvara kui ka spetsiifilisi vabatarkvaralisi ja avatud lähtekoodiga rakendusi ja utiliite.
Knoppixit saab kasutada Linuxi demoplaadina, mille abil näidata Linuxi võimalusi. Samuti saab selle abil päästa kokkujooksnud või viirustega nakatunud (Windowsi) operatsioonisüsteemi. Seda kasutatakse peamiselt failide kopeerimiseks kõvaketastelt, mille operatsioonisüsteem on lakanud töötamast.
Knoppixit saab ka kõvakettale paigaldada. Mälupulgalt või mälukaardilt saab Knoppixi installida arvutisse, mis toetab alglaadimist neilt seadmetelt.
Variandid.
Knoppixist on 2019. aasta seisuga olemas vaid DVD-variant, mille vaikimisi töölauakeskkond on KDE. Süsteemil on kaks keelevalikut: inglise ja saksa keel.
CD-variandil on olnud kuni 1000 ning DVD-l rohkem kui 2600 tarkvarapaketti. Alates versioonist 6.0 on CD-variandil vaikimisi töölauakeskkonnaks LXDE (Metacity või OpenBox aknahalduriga). Viimane allalaaditav CD-lt käitatav Knoppixi versioon on 7.2, mis on välja antud 2013. aastal ja on seega väga aegunud.
Knoppixi variant Adriane Knoppix on mõeldud pimedatele. Seda saab kasutada täielikult nägemismeelt tarvitamata. See versioon on nimetatud Klaus Knopperi naise Adriane Knopperi järgi, kes on samuti pime. Programmi nimi on ka akronüüm sõnadest "Audio Desktop Reference Implementation And Networking Environment".
Sisu.
Knoppixis kaasnevate peamiste pakettide hulgas on näiteks
Riistvaranõuded.
Knoppixi töötamiseks peab arvutis olema
(Vanemate Knoppixi-versioonide nõuded on vastavalt väiksemad.)
Ajalugu.
Aluse Knoppixile pani Klaus Knopper, kelle järgi Knoppix on ka nimetatud. Knoppixi esimene versioon, mis kandis numbrit 1.4, tuli välja CD-l 30. septembril 2000. 2010. aasta juuni seisuga oli välja tulnud 31 versiooni, neist 22 CD-l ja 15 DVD-l. 28. septembril 2014 välja tulnud versiooni number oli 7.4.2 (hiljem järgnes 7.5 CeBIT-i versioon).
Kuigi Knoppix on peamiselt KDE-põhine, sisaldavad DVD-versioonid ka GNOME-i töölauda. Knoppix 5.0 DVD-versiooni KDE on muuhulgas ka eestikeelse kasutajaliidesega.
Alates versioonist 5.1.0 on Knoppixile lisatud Beryli abiga 3D-töölaud. Lisaks on alates versioonist 5.3.1 tähelepanu pööratud virtualiseerimisele. Nii on Knoppixi kernelis kohe olemas GSPCA, QEMU, KVM-i ja VirtualBoxi moodulid ning lisatud on VirtualBoxi OSE versioon.
Alates versioonist 6.0 on Knoppixilt eemaldatud võimalus salvestada seansihäälestus välisele seadmele. CD-variandid sisaldavad KDE asemel LXDE töölauakeskkonda. CD-variandil on tööriistade arvu vähendatud, et jätta ruumi enimkasutatavale rakendustarkvarale nagu brauser, kontoripakett, pilditöötlustarkvara ja meediapleier. LXDE töölauakeskkonna peamenüü on askeetlik, mistõttu suur osa teisi tööriistu pole enam avastatavad.
Tokkroos

Tokkroos ("Alcea") on ühe- või mitmeaastaste rohttaimede perekond kassinaeriliste sugukonnast.
Perekonda kuulub erinevatel andmetel 25–60 liiki. Liikide levilaks on Ees-Aasia, Balkani maad, Lõuna-Itaalia ja Kreeta.
Eestis kasvavad enamasti kaheaastase aia-ilutaimena Balkanilt pärit harilik tokkroos ("Alcea rosea") ja tema sordid. Nende suured (läbimõõt 6–10 cm) ja kaunid liht- või täidisõied on roosad, punased, violetsed, valged, kollased. Vähem näeb kasvult madalamat (1,5–2 m), kuid laiemat ja vastupidavamat, kollaste õite ja suurte 5–7 hõlmiste lehtedega siberi tokkroosi ("Alcea vicifolia") ning sügavalt lõhestunud viiehõlmaliste lehtedega, samuti kollaste õitega kurd-tokkroosi ("Alcea rugosa").
Yarmūk

Yarmūk (araabia "Nahr al-Yarmūk" نهر اليرموك) on jõgi Edela-Aasias. 
Jõgi algab Druusi mägedest, voolab sügavas kuristikus läände läbi Ḩawrāni kiltmaa. Suubub vasakult Jordanisse. Jõe pikkus on umbes 80 km.
Yarmūk on Süüria ja Jordaania ning Jordaania ja Iisraeli piirijõgi. Jõel asub Al-Waḩdah' tamm.
Jõe ääres toimus 636. aastal Yarmūki lahing, milles Bütsantsi väed sai lüüa araablastelt.
Faddei laht

Faddei laht on Laptevite mere laht Taimõri poolsaare kirdekaldal. 
Lahe laius 20–25 km, sügavus on 23 m. Ta ulatub maasse 37 km ulatuses. Lahte suubub Faddei jõgi. Lahe suudmeosas paiknevad Faddei saared. Lahe läänerannik kuulub Suure Arktilise looduskaitseala koosseisu.
Lahte jõudis esimesena Vassili Prontšištševi ekspeditsioon 1736. aasta augustis. Nimetas Boriss Vilkitski ekspeditsioon aastal 1913 Fabian Gottlieb von Bellingshauseni auks.
Día

Día (kreeka Δíα, Ντία) on Kreekale kuuluv asustamata saar Kreeta meres 12 km kaugusel Kreeta rannikust Irákleio lähedal.
Saare pindala on umbes 12,5 ruutkilomeetrit. Saare pikkus on kuni kolm kilomeetrit ja laius kuni viis kilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 268 meetrit. 
Saarel ei ela inimesi, küll aga metsistunud kodukitsi. Soodsate tuulevarjuliste sadamate olemasolu tõttu on saart kasutatud meresõitjate peatuspaigana ja seal on olnud ka alalisi asulaid.
Lewis Hine

Lewis Wickes Hine (26. september 1874 Oshkosh, Wisconsini osariik – 3. november 1940 Hastings on-Hudson, New Yorgi osariik) oli USA sotsioloog ja fotograaf.
Hannity &amp; Colmes

"Hannity &amp; Colmes" oli Fox News Channeli telesaade, mida juhtisid Sean Hannity ja Alan Colmes. Esimene saade läks eetrisse 1996. aasta oktoobris ja viimane 9. jaanuaril 2009.
Sean Hannity

Sean Patrick Hannity (sündinud 30. detsembril 1961 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide raadio- ja teleajakirjanik. 
Ta juhib raadiosaadet "The Sean Hannity Show", mida edastab Citadel Media. Ta juhib ka Fox News Channeli saateid "Hannity", millega asendati poliitiline vestlussaade "Hannity &amp; Colmes", ning nädalavahetussaadet "Hannity's America".
Dominant (ökoloogia)

Dominant on mingi ökosüsteemi koosluses (harilikult taimekoosluses) domineeriv (arvukuse või suuruse tõttu) liik või organismide rühm ja seeläbi vaadeldava koosluse aineringe olulisim lüli. 
Näiteks parasvöötme soodes on dominantliikideks turbasambla perekonna esindajad.
Taimekoosluse dominandid leitakse katvuse või biomassi järgi, harilikult rinnete kaupa eraldi.
Rindes domineerivat liiki nimetatakse edifikaatoriks.
Geomeetriline jada

Geomeetriline jada ehk geomeetriline progressioon on matemaatikas jada, milles iga liikme ja sellele eelneva liikme jagatis on konstant. 
Jada liikme ja sellele eelneva liikme jagatist nimetatakse geomeetrilise jada teguriks.
Geomeetrilise jada üldliige avaldub kujul
formula_1
kus formula_2 on jada esimene liige ehk algliige ja "q" on geomeetrilise jada tegur.
Geomeetrilise jada liikmete summa.
Geomeetrilise jada "n" esimese liikme summa avaldub kujul
formula_3.
Geomeetriline rida koondub absoluutselt parajasti siis, kui formula_4. Selle rea summa on
formula_5.
Viimased võrdused kehtivad kõikides Banachi algebrates, kui formula_6 ja formula_7 on pööratav.
Salme laevmatused

Salme laevmatused on Saaremaal Salme alevikus 2008. ja 2010. aastal leitud laevmatused. Kahe eelviikingiaegse (u 750 pKr) neediridadena säilinud laeva peale leiti kokku 41 sõjamehe luustikud, kellest paljudel oli näha surmavate lahinguvigastuste jälgi. 
Tõenäoliselt olid Salme sõjamehed-meresõitjad pärit Rootsist Mälari järve piirkonnast, mis toona oli veel Läänemere laht. Sõjamehed olid maetud kahe muinasaegse klinkerplangutusega viikingilaeva põhja. Tegemist on vanimate Eestis leitud laevadega. Salme laevade leid muudab senist arusaama viikingiaja algusest. Seni on tinglikult loetud viikingiaja alguseks aastat 793, kui kroonikate järgi põhjast tulnud sõjamehed-röövlid ründasid Põhja-Inglismaal Lindisfarne'i kloostrit. 
Esimene laevmatus (Salme I) avastati 2008. aasta sügisel mullatööde käigus. Laevalt leiti väljakaevamistel seitsme inimese luustik (viikingid, neist 4 venda), kaks mõõka, paar odaotsa, kümmekond nuga, nooleotsi, mängunuppe ja mõned täringud.
Teine laevmatus (Salme II) avastati 2010. aastal. Väljakaevamistel leiti üks kilbi käepide, vähemalt kuue kammi fragmendid, mõned pandlad ja hulgaliselt nooleotsi, samuti mängunuppe ja päikest kujutavate (tsentraalpunktiga sõõr) tahumärkidega täringuid. 
Soomes tehtud analüüside põhjal on laevaneetide valmistamiseks kasutatud raud pärit tõenäoliselt Põhja-Norrast.
Arheoloogilised kaevamised 2010. aastal.
2010. aastal teostatud arheoloogilistel kaevamistel Salme alevikus koolimaja kõrvalt leitud teise laeva põhjal avastati laevmatuses korrapärastes ridades kolmes kihis lebavad 16 skeletti. Nende vahel leidus mängunuppe ja päikest kujutavate (tsentraalpunktiga sõõr) tahumärkidega täringuid. Arheoloogiadoktor Jüri Peetsi andmetel on Salme teine laev ülihuvitav leid, mille teeb veelgi väärtuslikumaks see, et tegu on väga täpselt dateeritavate esemetega. "Aastad 700 kuni 750," märkis Peets, lisades, et 100-protsendilise kindlusega võib öelda, et "sündmus" toimus 700. ja 800. aasta vahel pKr. Väljakaevamistel leiti üks kilbi käepide, vähemalt kuue kammi fragmendid, mõned pandlad ja hulgaliselt nooleotsi. Peetsi sõnul avardab Salme leid üldpilti selles suhtes kindlasti, et otsesuhete kohta skandinaavlastega on nüüd kindlad tõendid olemas.
Jüri Peetsi kinnitusel on selline leid ainulaadne kogu Euroopas, kuna varem ei ole ühtki selle perioodi n-ö lahingumatust avastatud, kus oleks olnud nii palju langenud sõdalasi. On leitud tavalisi matuseid, kus haua peal on kääpad. Salmel kääpaid ei olnud ning ka surnud inimeste arv oli Peetsi sõnul väga suur. Kahe laeva peale leiti kokku 41 sõdalase luustikud, kellest paljudel oli näha surmavate lahinguvigastuste jälgi.
Esimese muinaslaeva mõõtmed.
Laev oli valmistatud männipuidust.
Ajalooallikad.
Salme muinaslaevu ja lahingut on seostatud Rootsi kuninga Ingvari langemisega Saaremaal 7. sajandil.
Samuti on leitud paralleele Suure Tõllu muistendites kajastatud Sõrve sõdadega.
Riskikuller 3

"Riskikuller 3" on 2008. aasta film. See on järg filmidele "Riskikuller" (2002) ja "Riskikuller 2" (2005).
Frank Martin saab seekord ülesandeks endiselt USA eriüksuse ohvitserilt Johnsonilt, praeguselt Ecocorpi ülemuselt, toimetada Ukraina keskkonnaminister Leonid Tomilenko röövitud tütar, Valentina, Marseille'st alguses Budapesti, siis Bukaresti ning lõpuks Odessasse. Johnson tahab Valentinat kasutada pandina, et Tomilenko kirjutaks alla lepingule, millega lubataks Ecocorpi laev, mille lastiks on mürgised kemikaalid, Ukrainasse. Asja teeb keerulisemaks see, et nii Frankile ja Valentinale on randme ümber pandud metallvõrud, mis Franki autost (Audi A8) kaugemale kui 75 jalga (23 meetrit) sattudes plahvatab.
Dubai metroo

Dubai metroo (araabia مترو دبي‎ "Metrō Dubayy") on metroo Dubais.
Metroo on täielikult automatiseeritud. Guinnessi rekordite raamat tunnustab 75 km pikkust Dubai metroovõrku kui maailma pikimat täielikult automaatset metrood.
Esimene lõik kümne jaamaga avati 9. septembril 2009. Kahel esimesel päeval kasutas metrood rohkem kui 110 000 inimest, mis on peaaegu 10% Dubai rahvastikust. 9. veebruariks 2010 oli metrooga sõitnud miljon reisijat.
9. septembril 2011 avati teine metrooliin. Planeeritud on veel kolm liini, kuid nende ehitust ei ole alustatud.
Toomas Vitsut

Toomas Vitsut (sündinud 1. jaanuaril 1960 Tallinnas) on Eesti poliitik, XIII Riigikogu liige; Tallinna linnavolikogu esimees (2005–2015).
Hariduskäik.
Aastatel 1981–1986 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja sai kehalise kasvatuse õpetaja kvalifikatsiooni.
1993. aastal sai samas ülikoolis sporditeaduste magistrikraadi, magistritöö teema "Sportlaste saavutusmotivatsiooni seostest sooritusega".
Parteiline kuuluvus.
Toomas Vitsut kuulus 1994–2023 Eesti Keskerakonda ning on olnud ka Keskerakonna juhatuse liige.
2005. aasta kohalike omavalitsuste valimine.
2005. aasta Tallinna linnavolikogu valimistel kogus Vitsut Tallinna kesklinnas 962 häält ja osutus valituks. 21. aprillil asus Tallinna volikogu senine esimees Edgar Savisaar tööle riigi majandus- ja kommunikatsiooniministrina ning volikogu valis uueks esimeheks Toomas Vitsuti. Vitsuti poolt oli 43 saadikut, vastu 6.
Tegevus volikogu esimehena.
Linnavolinik Dmitri Klenski ettepaneku peale hakata edaspidi volikogu töös kasutama vene keele tõlki tuletas Vitsut avalikkusele meelde, et volikogu töökeel on eesti keel. 4. juulil 2006 algatas Vitsut pronkssõduri küsimuses ümarlaua. 8. veebruaril 2007 algatas Vitsut ringtee rajamise ümber Tallinna, et vähendada Tallinna suuremate magistraalide liikluskoormust. Samal aastal soovitas Vitsut USA vastavale eeskujule toetudes võtta kasutusele eluasemelaenude assotsiatsioon, mis riikliku ja erakapitali toel võimaldaks keskklassile jõukohaseid eluasemelaene
Augustis 2008 algatas Vitsut Tallinna ühtse valimisringkonna idee, et tagada linna eri osade proportsionaalsemat esindatust. Algatus tõi kaasa suuremate päevalehtede kriitika . Vitsut on Eesti kultuurilinnade liidu initsiaator.
Vitsut kandideeris 2003. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 (sai 122 häält), 2007. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 (sai 231 häält) ning 2011. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 (sai 611 häält), kuid valituks ei osutunud.
Ta kandideeris ka 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2, sai 503 häält ning pääses Riigikokku kompensatsioonimandaadiga.
Merelaevandusäri.
2011. aasta veebruaris väideti ETV saates "Pealtnägija", et Vitsutile ja linnaplaneerimise ameti juhataja Toomas Õispuule kuuluv laev Balkan Star vedas lõhkeainet Vahemere maadesse, sealhulgas Liibüasse. Vitsut neid väiteid ei eitanud.
Sofia metroo

Sofia metroo (bulgaaria Софийско метро) on metroo Bulgaaria pealinnas Sofias. See on riigi ainuke metroo.
Metroo avati 28. jaanuaril 1998. 2012. aasta 31. augusti seisuga on metroo pikkus 31 km ning sellel on 27 jaama.
Harilik piimalill

Harilik piimalill ("Euphorbia helioscopia") on rohttaim piimalilleliste sugukonnast piimalille perekonnast.
Taime kõrgus on 5–40 cm. Vigastamisel eritab taim mürgist valget piimmahla.
Eestis on ta tavaline taim; kasvab ka aedades umbrohuna.
Taim õitseb juunist septembrini.
Malpiigialaadsed

Malpiigialaadsed ("Malpighiales") on kaheiduleheliste õistaimede selts.
Süstemaatika.
Malpiigialaadsete seltsi kuulub 28–37 sugukonda, 725 perekonda ja 16 000 kuni 17 000 liiki. Kuus suurimat sugukonda on piimalillelised ("Euphorbiaceae") (6300 liiki), toogpuulised ("Phyllanthaceae") (2000 liiki), naistepunalised ("Hypericaceae") (1000–1500 liiki), malpiigialised ("Malpighiaceae") (1250 liiki), pajulised ("Salicaceae") (üle 1000 liigi) ja kannikeselised ("Violaceae") (800–900 liiki).
Levila.
Malpiigialaadsed kasvavad peamiselt troopikas, kuid mõned perekonnad nagu piimalill, naistepuna, lina, paju ja kannike on tuntud ka parasvöötmes. 
Tuntud esindajaid.
Seltsi kuuluvad tuntud toidutaimena maniokk ja troopiliste puuviljade poolest tuntud kannatuslill ja mangostanipuu. Piimalilleliste sugukonda kuuluv kummipuu mängis olulist rolli tööstusrevolutsioonis. Dekoratiivtaimedest kuuluvad sellesse seltsi kannatuslill, naistepuna, jõulutäht, kannikesed ja võõrasema. Paju kasutavad toorainena korvipunujad ja parkalid, keskkonnamajanduses on pajud kasutusel erosioonitõrjel ja maaparanduses ning üha suuremat huvi pakuvad pajud alternatiivse energiaallikana. "Linum usitatissimum" (harilik lina) on oluline kiu- ja õlitaim.
Malpiigialaadsete seltsi esindajad sisaldavad ka tähelepanuväärsel määral meditsiini seisukohalt huvi pakkuvaid ühendeid, narkootilisi aineid ja mürke. Suurepärased näited on kokapõõsas "Erythroxylum coca", riitsinus "Ricinus communis", käsnviljak "Hydnocarpus" (mida on rahvameditsiinis kasutatud pidalitõve raviks) ja naistepuna "Hypericum perforatum". Paju koorest saadud salitsiinist sünteesitud aspiriini (atsetüülsalitsüülhape) kasutatakse valu ja palaviku ravis.
Joeri Wiersma

Joeri Wiersma (sündinud 10. aprillil 1976) on Hollandi poliitik. Ta on mitmekordse kabemaailmameistri Harm Wiersma poeg. 
Ta kandideeris 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Europese Klokkenluiders Partij esinumbrina. Partei kogus valimistel 0,47% häältest, olles sellega edukaim uus partei Hollandis.
Ta kandideeris 2013. aastal Eesti kohalike omavalitsuste valimistel üksikkandidaadina Tallinna Linnavolikogusse ja sai 32 häält .
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina Eestis ja sai 48 häält.
Mosambiigi vapp

Mosambiigi vapp on Mosambiigi riigivapp.
Vapp on kasutusel alates 1990. aastast.
Vapi keskel on tööd ja tööstust tähistav kollane hammasratas. Seda ümbritsevad maisitõlvik ja suhkruroo taim, mis sümboliseerivad põllumajandust. Punane tõusev päike hammasratta keskel tähistab uue elu algust, avatud raamat haridust, kõblas maaharimist ning automaatrelv AK-47 riigikaitset. Punane viisnurk sümboliseerib rahvusvahelist solidaarsust.
Jada

Jada ehk lõpmatu jada on matemaatikas funktsioon, mille määramispiirkond on naturaalarvude hulk. Määramispiirkonna fikseeritud elemendi kujutist nimetatakse selle jada "elemendiks" ehk "liikmeks".
Mitteformaalne ülevaade.
Mitteformaalselt võib jada ette kujutada objektide lõpmatu loendina. Sarnaselt hulkadega koosnevad jadad "elementidest", mida nimetatakse ka jada "liikmeteks". Erinevalt hulkadest on jadade puhul oluline selle liikmete järjekord, kusjuures üks ja sama liige võib jadas korduda. Et lõpmatuid loendeid pole võimalik otseselt esitada, antakse jadad mingi reegli abil (näiteks rekursiivselt).
Tähistus.
Jadasid võib tähistada loetlemise teel
 formula_1,
või pealiikme kaudu
 formula_2 või formula_3 või lühemalt formula_4.
Jadade tähistamisel pealiikme kaudu kasutatakse tihti ka looksulge, näiteks formula_5. Loetlemise puhul looksulge ei kasutata, sest see tähistus on reserveeritud hulkadele (vaata Hulk#Määratlemine loetlemise abil).
Mõisamaa oja

Mõisamaa oja (ka "Orgita peakraav") on oja Raplamaal Märjamaa vallas Jaaniveski, Metsküla, Mõisamaa, Paaduotsa, Riidaku ja Suurküla külas.
Oja pikkus on 9,5 km ning see suubub Jaaniveski ja Mõisamaa küla piiril paremalt Vigala jõkke (42,8 km suudmest). Oja valgla on 26,4 km². Oja algab Riidaku külas Rapla–Märjamaa maantee ääres Koikse–Jalase–Riidaku tee ristumiskohast umbes 900 m idakirde suunas. Alamjooksul ületab oja Lipa–Mõisamaa tee (Mustoja sild).
Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. 
Mõisamaa oja keskkonnaregistri kood on VEE1111600.
Kivirehe oja

Kivirehe oja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Alaküla, Kasti, Lokuta, Metsaääre ja Mõisamaa külas.
Oja algab Mõisamaa–Moka tee äärest, Märjamaa–Valgu tee ristumiskohast umbes 400 m kirdes. Ülemjooksul ületab oja Märjamaa–Valgu tee. Oja suubub Metsaääre ja Lokuta küla piiril paremalt Vigala jõkke (37,2 km suudmest). Suudmealal on Sulu hoiuala.
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Kivirehe oja keskkonnaregistri kood on VEE1111700.
Tüüringioja

Tüüringioja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Kangru, Lokuta, Metsaääre, Sulu ja Valgu-Vanamõisa külas.
Oja lähtealal saab alguse ka Karvoja. Ülemjooksul ületab oja Märjamaa–Valgu tee. Alamjooksul kuulub oja Sulu hoiualasse. Oja suubub Metsaääre ja Sulu piiril vasakult Vigala jõkke (35,8 km suudmest)
Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Tüüringioja keskkonnaregistri kood on VEE1111800.
Aruküla oja

Aruküla oja (ka "Aruküla peakraav") on oja Raplamaal Märjamaa vallas Kunsu, Aruküla ja Jõeääre külas.
Oja pikkus on 8,5 km ning see suubub paremalt Vigala jõkke (31,2 km suudmest). Oja valgla on 41,2 km². Vasakult suubub ojja Haimre peakraav (0,5 km suudmest). Oja saab alguse Kunsu külas, lähtest umbes 400 m itta jääb Haimre park. Arukülas jõuab oja Tallinna–Pärnu–Ikla maantee äärde. Suudmest umbes 200 m põhjaloodes ületab oja Konuvere–Sulu tee.
Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. 
Aruküla oja keskkonnaregistri kood on VEE1111900.
Eduard Tamm (helilooja)

Eduard Tamm (16. mai 1879 Narva – 18. mai 1941 Võru) oli eesti helilooja, kes pani aluse Eesti algupärasele puhkpillimuusikale.
Elukäik.
Eduard Tamm sündis Narvas kingsepa peres. Õppis Narva algkoolis ning oli Narva Muusikakoolis viiuli ja korneti eriala õpilane. Kümneaastaselt läks Petseri polgu puhkpilliorkestrisse kantonistiks.
Aastal 1904 astus Peterburi konservatooriumi õppima metsasarve. Üks tema õpetajatest oli Jaan Tamm. Konservatooriumi lõpetas kuldmedaliga. Pärast seda töötas ta metsasarvemängijana Peterburi mainekas keiserliku õukonna orkestris. Lisaks oli ta mitme orkestri dirigent.
Pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal naasis koos perega Tallinna ning asus tööle Estonia teatris orkestrandina. Aastal 1923 siirdus Võrru "Kandle seltsi" muusikalist tegevust juhtima. Sama aasta sügisest sai ta puhkpilliorkestri dirigendi ametikoha sõjaväe 7. jalaväerügemendis (hilisema nimetusega Võru Petseri garnisoni orkester).
1934. aastal asutas Võrus Sümfoonilise Muusika Seltsi ja selle juurde 40–50 mängijaga sümfooniaorkestri. Võru “Kandle” seltsi juures tegutseva teatritrupiga tõi lavale selliseid operetižanri tippteosed nagu "Silva", "Montmartre'i kannike", "Havai lill", "Orfeus põrgus", "Sügismanöövrid", "Mariza", "Bajadeer" jt. Kokku lavastati ajavahemikul 1927–1940 Kandles 21 operetti.
1930. aastate lõpul oli Eduard Tamm Võru populaarseim isik, mitme organisatsiooni juhatuse liige ja auliige.
Lisaks kohaliku muusikaelu edendamisele tegutses heliloojana.
Eduard Tamm suri 18. mail 1941 Võrus ja on maetud Tallinna Metsakalmistule. 
Looming.
Eduard Tamme tuntumad teosed on "Pidulik Eesti marss", "Eesti rapsoodia" ning alates 1933. aasta üldlaulupeost tihti pasunakooride repertuaari kuulunud avamäng "Kalev ja Linda".
Tamm kirjutas ka palju marsse (näiteks "3. jalaväerügemendi tarvitusmarss", "7. jalaväerügemendi tervitusmarss", "8. jalaväepataljoni tervitusmarss", "Minu tervitus Sakala partisanidele", "Kindral Jonson", "Kindral Jaan Kruus", "Kommersant", "Kindluse vallutamine", "Tsäpino", "Tere, Paide!", "Vorobi"). Tema loodud "Sivershausi" peetakse Eesti esimeseks marsiks (juhatas sisse 2009. aasta üldlaulupeo teise päeva).
Eduard Tamme repertuaaris oli ka lüürilisemaid lugusid, nagu "Unenägu raudteerongis", mis oli kui meenutus helilooja Peterburi aastatest, mil ta pidi tihti sõitma Peterhofi ja Peterburi vahet, või galopp "Lõbusad vastlad Peterburis".
1934. aastal kirjutas ta Võru linna 150. aastapäevaks orkestriteose "Juubeli Võru 150". 
Tunnustus.
24. veebruaril 1938 autasustati Eduard Tamme kui Võru Petseri garnisoni orkestri juhti Kotkaristi V klassi teenetemärgiga.
Mäetööstus

Mäetööstus on maavarade otsimise, hindamise ja kaevandamisega seotud tööstusharu.
Haimre peakraav

Haimre peakraav on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Moka, Altküla, Haimre, Kunsu ja Jõeääre külas.
Peakraavi pikkus on 8,3 km ning see suubub vasakult Aruküla ojja (0,5 km suudmest). Peakraavi valgla on 21,6 km². Peakraavi läte on Moka külas, Haimre–Moka tee ääres. Alamjooksul ületavad kraavi Haimre–Sulu–Velise tee ja Konuvere–Sulu tee.
Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Haimre peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112000.
Ühiskordne

Kahe või enama täisarvu ühiskordne on täisarv, mis jagub kõigi nende arvudega.
Ühiskordse mõistet kasutatakse ka polünoomide algebras.
Algtegur

Algteguriks nimetatakse täisarvu algarvulist tegurit.
Algteguri mõistet on üldistatud ka polünoomide algebrasse.
Keelemärk

Keelemärk on sümbol, mida kasutatakse tähenduse edastamiseks. Keelemärk koosneb kahest osast: tähistaja ja tähistatav. 
Ferdinand Saussure eristas märgi sisuplaani ja väljendusplaani. Louis Hjelmslev lisas keeleplaanile veel vormi ja oleva (substantsi) eristuse.
Tegur

Täisarvu "a" teguriks ehk jagajaks nimetatakse matemaatikas iga täisarvu, mis jagab arvu "a".
Teguri mõistet on üldistatud polünoomide algebrasse.
Ahtushäälik

Ahtushäälik ehk spirant ehk hõõrdhäälik ehk frikatiiv on selline konsonant, mille hääldamisel õhu takistus on osaline. 
Nimetus "ahtushäälik" tuleneb sellest, et nende häälikute hääldamisel moodustatakse kõnetraktis kopsudest väljuva õhu teele ahtus ehk kitsend.
Eesti keeles on ahtushäälikud [w], [v], [f], [s], [r], [l], [j], [š], [h].
Antidepressandid

Antidepressandid on ravimid, mida kasutatakse psühhiaatrilises praktikas depressiooni raviks.
Antidepressandid võivad liigilt olla näiteks
Justin Bieber

Justin Drew Bieber (sündinud 1. märtsil 1994 Londonis Ontario provintsis) on Kanada laulja. 
Bieber alustas karjääri YouTube'is, kust ta leidis oma tulevase mänedžeri Scooter Brauni. Braun lendas Bieberiga Atlantasse, et konsulteerida Usheriga. Peagi sõlmisid nad lepingu Island Recordsiga. Esialgu ei soovinud Usher Justiniga kohtuda, aga kui kuulas Youtube'ist tema laulmist, palus poisil uuesti Atlantasse lennata. Justin Timberlake ja Usher võistlesid omavahel, kumb poisi endale saab ning Bieber otsustas Usheri kasuks.
Justini debüütalbumi "My World" esimene osa avaldati 17. novembril 2009. aastal. Albumilt on avaldatud neli edukat singlit, mis vallutasid iTunesis müügiedetabelite tippe: "One Time", "One Less Lonely Girl", "Love Me" ja "Favorite Girl".
Albumi teine osa ilmus 2010. aasta märtsis ja osutus esimesest edukamaks. "My World 2.0" jõudis Billboard 200 tippu ja Bieber oli kõigi aegade noorim laulja, kes edetabeli vallutas. "My World 2.0" edukaimad lood olid "Baby" ja "Eenie Meenie" koos Sean Kingstoniga.
Bieber võttis osa 2009. aasta MTV VMA jagamistest, kus esines ja juhatas koos Nickelodeoni sarja "iCarly" staari Miranda Cosgrove'iga sisse Taylor Swifti esinemise.
Edukas oli ka album "Believe", mis avaldati 15. juunil 2012. aastal. Sellel albumil on muu hulgas singlid "Boyfriend", "As Long as You Love Me" (koos Big Seaniga), "All Around the World" (koos Ludacrisiga) ja "Believe".
Bieber kriitika, vempude ja paroodiate sihtmärgina.
Bieber on sageli sattunud internetikasutajate ebaterve tähelepanu keskpunkti. Teda on kritiseeritud noorusliku välimuse ja kõrge hääle pärast. Bieberile pööravad sageli tähelepanu nii blogijad kui uudisegrupid.
Tema turnee veebilehel oli küsitlus, missugusesse maailma riiki peaks ta (lisaks turneel külastatavatele riikidele) järgmisena sõitma. Internetikeskkonnas 4chan hakkasid levima üleskutsed hääletada Põhja-Korea poolt ja peatselt kerkiski Põhja-Korea esikohale, võites ka kogu hääletuse. Kuna Põhja-Koreas puudub enamikul inimestel internetiühendus ja kogu meediale on suured piirangud, on ebausutav, et Bieber Põhja-Koreast üheainsagi hääle sai.
Bieberi vaenlased on levitanud internetis kuuldusi tema liiklusõnnetuses hukkumisest, ususektiga ühinemisest või tema emale pakutud 50 000 USA dollarist, et ta Playboyle alasti poseeriks. Bieber suhtleb oma fännidega Twitteri vahendusel ja kummutab vahetevahel kuulujutte. Häkkerid on rünnanud Bieberi videoid sisaldavaid veebilehti, et seostada neid pornosaitidega. 
Eraelu.
2010. aastal oli Bieberil suhe Jasmine Villegasega. 2010. aastast 2012. aasta novembrini oli tal suhe Selena Gomeziga. Hiljem on korduvalt teatatud nende taasühinemisest ja uuest lahkuminekust.
2018. aastal avalikustati Bieberi abielu modell Hailey Baldwiniga.
Filmid ja teleesinemised.
Bieber on osalenud filmides ja telesaadetes, mängides tavaliselt iseennast, lauldes või olles saatekülaline (nt saates "The Ellen Show"). Bieber on osalenud telesarjas "". 2011. aastal tuli välja Bieberi esimene eluloofilm "Never Say Never" ning 2013. aastal teine eluloofilm "Believe".
Pudelpost

Pudelpost on kiri veekindlalt suletud ja merre heidetud pudelis. Samamoodi võib pudelpostiks nimetada seesuguse kirja saatmist.
Teadaolevalt kasutas info saamiseks meres liikuvaid pudeleid esimesena kreeka filosoof Theophrastos. Ta tõestas umbes aastal 300 eKr, et Vahemere vesi tuleb Atlandi ookeanist.
Elizabeth I nimetas 1560. aastal ametisse merepudelite avaja, selline amet säilis 19. sajandi alguseni.
Golfi hoovust uurisid pudelposti meetodil Benjamin Franklin (1706–1790) ja Monaco prints Albert (1848–1922). Prints Albert viskas aastatel 1885–1888 merre 1675 pudelit, neist leiti 226.
Varem oli suur osa pudelpostist pärit merehädalistelt (sealhulgas uppumisohus laevadelt) või sissepiiratud kindlustest.
Tänapäeval kasutatakse pudelposti teaduslikel eesmärkidel (hoovuste ja kalade kudemisrännete uurimiseks), samuti kirjasõprade leidmiseks ning armastuskirjade, jumalasõna ja reklaami levitamiseks.
Pablo Bruna

Pablo Bruna (22. juuni 1611 Daroca – 27. juuni 1679 Daroca) oli hispaania organist ja helilooja.
Lapsepõlves põdes ta rõugeid. Hiljem halvenes tema nägemine ja seetõttu sai ta tuntuks "pimedana Darocast" ("El ciego de Daroca"). Darocas elas ta kogu elu.
Alates 1631. aastast oli ta organist kirikus "Colegiata de Santa María la Mayor y de los Corporales de Daroca". 
Ta töötas alates 1674. aastast kuni surmani koorijuhina. 
Brunalt on säilinud 32 oreliteost. Enamik neist on tientod, paljud neist on kirjutatud jagatud klaviatuurile ("tiento de medio registro").
Tiento

Tiento (hispaania keeles "tentar)" tähendab 'puudutama'. Nimetus tuleneb klahvi puudutamisest. Esialgu oli "tiento" eri pillidele mõeldud pala.
"Tiento" esineb 15. sajandi keskel Hispaanias levinud flamenkomuusika stiilis.
16. sajandi lõpul kirjutati "tiento"`sid klahvpillidele: klavessiinile ja orelile. Edaspidi hakati neid kirjutama rohkem orelile.
"Tiento"`sid on kirjutatud ka 20. sajandil. See traditsioon levis Hispaanias. Euroopas võib hispaania "tiento"`ga võrrelda näiteks tokaatat, fantaasiat, ritšerkaari ja isegi fuugat. "Tiento" on improvisatsiooniline teos.
"Tiento"`sid on kirjutanud Antonio Cabezón, Pablo Bruna ja Juan José Cabanilles.
Fantaasia (muusika)

Fantaasia (muusika) on muusikažanr. Fantaasiad võivad olla kirjutatud erinevatele pillidele. Orelifantaasiad on kirjutatud vabas improvisatsiooni stiilis. Fantaasiaid orelitele on palju kirjutanud barokiajastu heliloojad, näiteks Girolamo Frescobaldi, Johann Pachelbel, Dietrich Buxtehude, Johann Sebastian Bach ja teised. Fantaasia võib olla nii eraldi muusikateos kui ka eelneda fuugale. Näiteks Johann Sebastian Bach "Fantaasia ja Fuuga c-moll BWV 537", "Fantaasia h-moll BWV 563", "Fantaasia C-duur BWV 570". 
Hispaanias oli fantaasiaga sarnanev žanr "tiento".
Peter Wittgenstein

Krahv Ludwig Adolph Peter, Sayn-Wittgenstein-Berleburgi vürst (vene keeles Пётр Христианович Витгенштейн või Людвиг Адольф Петер Сайн-Витгенштейн-Берлебург; 5. jaanuar (vkj 25. detsember) 1769 Pereslavl-Zalesski – 11. juuni (vkj 30. mai) 1843 Lviv) oli saksa päritolu Venemaa keisririigi kindralfeldmarssal (1826) ja preisi vürst (1834).
14. veebruaril 1812 kanti tema krahvisuguvõsa Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (nr 283).
Karjäär sõjaväes.
1812. aasta Isamaasõjas oli Peter Wittgenstein Venemaa 1. Läänearmee 1. Üksiku Jalaväekorpuse juhataja Liivimaal ja osales ka Vene-Türgi sõjas (1828–1829).
Perekond.
Tema vanemad olid Sayn-Wittgenstein-Ludwigsburgi krahv Christian Ludwig Casimir Sayn-Wittgenstein-Berleburg (1725–1797; ) ja tema teine abikaasa, vürstinna Anna Petrovna Dolgorukova (1738–1789).
Ta abiellus 27. juunil 1798 Antonia Cäcilie (Antonina Stanislavovna) Snarskaga (1779–1855). Abielust sündisid:
Diplomaatilised suhted

Diplomaatilised suhted on kahe riigi vahel sõlmitud rahvusvahelisest õigusest lähtuvad ametlikud suhted, mille eesmärk on sõbralik läbikäimine.
Diplomaatilisi suhteid reguleerib 1961. aasta Diplomaatiliste suhete Viini konventsioon.
Protestina teise poole käitumise vastu võidakse diplomaatilised suhted katkestada või oma diplomaadid ajutiselt tagasi kutsuda.
Levi Eshkol

Levi Eshkol (heebrea לֵוִי אֶשְׁכּוֹל; sündinud Leivi Školnik; 25. oktoober 1895 Oratov, Kiievi kubermang, Venemaa Keisririik (praegu Orativ Ukrainas) – 26. veebruar 1969 Jeruusalemm) oli Iisraeli riigitegelane, riigi kolmas peaminister.
Levi Eshkol on Iisraeli ajaloo esimene peaminister, kes oma ametipostil suri.