tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Eurolaul 1994

Eurolaul 1994 oli 2. Eurolaulu konkurss, kus valiti Eestit 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindavat laulu. Eurolaulul osales esimest korda mitu artisti, Silviga Vraiti "Nagu merelaine" valiti žürii poolt Iirimaale Eestit esindama. Võistluses jäi Vrait aga 24. kohale (ehk eelviimasele), saades punktiarvestuses vaid kaks punkti ja edestades vaid Balti riiki Leedut.
Eurolaul 1994.
Eurolaul 1994 toimus 26. veebruaril 1994 Tallinna Linnahallis, saadet juhtisid Reet Oja ja Guido Kangur. Erinevalt eelmisest aastast osales Eurolaulul mitu artisti, kokku oli 10 laulu. Pearu Paulus esitaks kaks laulu, Evelin Samuel esitas kolm. Pearu Pauluse ja Hedvig Hansoni "Kallim kullast" jäi lõppkokkuvõttes napilt alla Silvi Vraiti "Nagu merelaine", konkursi võitis Vrait, kes pälvis õiguse esindada Eestit Dublinis.
Finaalis hääletanud žürii koosseisu kuulusid Kare Kauks, Faime Jurno, Uno Loop, Lagle Mäll, Erik Morna, Toomas Vanem, Olav Osolin, Heidy Tamme, Helgi Erilaid, Lembit Ulfsak, ​​Tarmo Kruusimäe, Maian Kärmas, Kaidi Klein, Peeter Vähi, Indrek Sei ja Cathy Korju.
Eesti Eurovisioonil.
Eurovisiooni finaalis esines Silvi Vrait pärast Šveitsi ja enne Rumeeniat kümnendana. Eesti laul sai 2 punkti ning 25 konkurendi seas 24. koha.
Ubagan

Ubagan (vene "Убаган") on jõgi Aasias. Algab Turgai lavamaalt. Ülemjooksul voolab kirdesse, seejärel laskub Turgai orgu ja voolab seal põhja. Suubub paremalt Tobolisse. Pikkus 376 km.
Johann Heinrich von Mädler

Johann Heinrich von Mädler (29. mai 1794 Berliin – 14. märts 1874 Hannover) oli saksa astronoom.
Mädler sündis rätsepmeistri peres ja jäi orvuks 19-aastaselt pärast tüüfusepuhangut, misjärel pidi hakkama hoolitsema kolme noorema õe eest. Ta asus tööle rahvakooliõpetajana vaestekoolis, ja töötas mõnda aega Friedrich Adolph Wilhelm Diesterwegi linnakooliõpetajate seminaris ilukirjaõpetajana. Alates 1818 õppis ta Berliini ülikoolis vabakuulajana astronoomiat ja matemaatikat. Ta hakkas andma järeleaitamistunde eraõpetajana ja kohtas niimoodi 1824 pankurit Wilhelm Beeri.
1829 otsustas Beer rajada eraobservatooriumi Berliinis Tiergartenis, omandades Joseph von Fraunhoferi 95 mm refraktori (teleskoop). Mädlerist sai tema eraobservatooriumi vaatleja. 1830 hakkasid nad koostama Marsi kaarti. Nad määrasid esimesena Marsi nullmeridiaani ja tegid kindlaks ka Marsi pöörlemisperioodi, eksides kõigest 13 sekundiga, ja 1837 täpsustasid nad seda aega veelgi, eksides üksnes 1,1 sekundiga.
600 vaatlusöö tulemusena valmis esimese täpne Kuu kaart. See ilmus pealkirjaga "Mappa Selenographica" neljal lehel 1834–1836. 1837 ilmus Kuu kirjeldus pealkirjaga "Der Mond" ("Kuu"). Mõlemad jäid Kuu kõige täpsemateks kirjeldusteks mitmeks aastakümneks, kuni 1870. aastatel ilmus Johann Friedrich Julius Schmidti kaart. Beer ja Mädler jõudsid veendumusele, et Kuu ilm ei muutu ning et seal pole atmosfääri ega vett.
1836 kutsus Johann Franz Encke Mädleri vaatlejaks Berliini observatooriumi, kus tema kasutada oli 240 mm refraktorteleskoop.
Mädler oli 1840–1865 Tartu Ülikooli astronoomiaprofessor ja 1840–1864 Tartu Tähetorni direktor pärast Friedrich Georg Wilhelm Struve lahkumist Pulkovo observatooriumi juhataja kohale. Tähetorni direktorina organiseeris ta mitte üksnes astronoomia-, vaid ka ilmavaatlusi, ja jätkas Struve uurimistööd kaksiktähtede kohta. Ta uuris universumi olemust. Ta pakkus välja kalendrireformi, mille kasutuselevõtu korral oleks Venemaast saanud maailma täpseima kalendriga riik. 1865 läks ta Saksamaale tagasi.
Tähtede omaliikumist uurides tuli ta 1846 välja hüpoteesiga, mille järgi galaktika keskel ei pea olema üks keha (nn keskpäike, Centralsonne), vaid selleks võib olla matemaatiline punkt, pöörleva täheparve raskuskese. Mädler paigutas Linnutee galaktika keskme Plejaadide kerasparve piirkonda, arvates, et Päike ja teised tähed tiirlevad ümber selle. See on tänapäevase ettekujutuse peegelpilt ja pole õige, kuid tema teos pani siiski aluse stellaardünaamikale ja kosmoloogiale, püüdes nappe vaatlustulemusi tõlgendada suuremal üldistusastmel.
Mädleri oluline tegevusvaldkond oli astronoomia populariseerimine. Ta pidas arvukalt loenguid ja kirjutas artikleid ning raamatuid. Tema teosest "Populaarne astronoomia" ilmus 8 trükki. Kokku sisaldab Mädleri tööde nimistu 290 nimetust.
Tunnustus.
Ta oli valitud ka Viini Ülikooli audoktoriks.
Mälestuse jäädvustamine.
Mädleri järgi on nimetatud kraater Kuul ja Marsil.
Aabra järv

Aabra järv (ka "Aabri järv, Peetra järv, Raudjärv, Raudnurme järv, Peetva järv") on järv Võrumaal Rõuge vallas Tallikese järvest 1 km lääne pool. 
Järv asub Haanja looduspargis.
Aardla järv

Aardla järv (ka "Ardla järv, Aardlajärv") on järv Tartumaal Kastre ja Kambja valla piiril. Järve ümbritseb Aardla polder.
Järvekoosluse, eriti lindude, kaitseks moodustati 1991. aastal Aardla järve botaanilis-ornitoloogiline kaitseala. 2014 laiendati oluliselt kaitseala piire ja sellega moodustati Ropka-Ihaste looduskaitseala.
Rockpiraadid

"Rockpiraadid" on ansambli Vennaskond 1992. aasta septembris kassetil ilmunud kogumik.
Lindistatud Helsingis ja Kopenhaagenis.
Aasa paisjärv

Aasa paisjärv on paisjärv Pärnumaal Tori vallas. See on paisutatud Räägu oja peale.
Aastejärv

Aastejärv (ka "Aastajärv") on umbjärv Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Insener Garini hüperboloid (laul)

"Insener Garini hüperboloid" (Allan Vainola/Aleksei Tolstoi/Tõnu Trubetsky) on ansambli Vennaskond 1993. aasta juulis ilmunud albumi "Usk. Lootus. Armastus." üks menukamaid laule.
Laul on inspireeritud vene kirjaniku Aleksei Tolstoi samanimelisest raamatust.
Insener Garini hüperboloid

"Insener Garini hüperboloid" (vene keeles "Гиперболоид инженера Гарина") on vene kirjaniku Aleksei Tolstoi aastatel 1926–1927 kirjutatud ulmeromaan. 
Raamatu venekeelne esmatrükk ilmus 1927. aastal. Eesti keelde tõlkis teose Artur Gross ja see ilmus 1958. aastal Eesti Riikliku Kirjastuse väljaandel sarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt" koos Aleksei Tolstoi romaaniga "Aeliita".
Teos inspireeris Eesti ansamblit Vennaskond avaldama samanimelise laulu ja plaadi.
Nõukogude liidu rokkansambel Kino oli algselt tuntud nime all "Garin ja hüperboloidid" (vene keeles "Гарин и Гиперболоиды").
Sisu.
Vene insener Pjotr Petrovitš Garin leiutab võimsa surmakiireaparaadi "hüperboloidi". Tema teisik mõrvatakse ja inimesed proovivad hüperboloidi talt ära osta või teda tappa. Garin põgeneb Pariisi, kus ta kohtub Zoja Monrose'iga, kellesse ta armub. Garin paljastab Zojale oma plaani – saada maailma valitsejaks. Ta plaanib teha inimestele ajuoperatsiooni, mille tagajärjel saaksid neist arutud orjad, kes oleks nõus ööd ja päevad töötama. Samas valiks ta inimeste seast välja mõned, kes elaksid kirjeldamatus luksuses ning mugavuses. 
Garin võtab vangi Ameerika Ühendriikide kodaniku, keemiakuninga mr. Rollingu, ning pressib talt välja suure hulga raha. Hõivanud ühe saare Atlandi ookeanis laseb Garin sinna ehitada kaevanduse. Ta eesmärk on murda Maa koore sügavamatesse kihtidesse, kus leidub piiramatus koguses kulda. Garin müüb kulda üliodavalt ning devalveerib seeläbi kõik valuutad ning tekitab kaose, mille käigus ta ennast diktaatoriks kuulutab. Samal ajal organiseerib Nõukogude kommunist Šelga töörahva revolutsiooni, võtab üle Kullasaare ning ärgitab ka teiste maade proletaarlased mässama. Garin põgeneb ning saab ulgumerel kokku Zojaga. Nende laev sattub tormi kätte ja puruneb. Zoja ja Garin jäävad ellu ning satuvad üksikule saarele, kuhu nad nähtavasti elu lõpuni ka jäävad.
Augjärv

Augjärv (ka "Aukjärv, Aukõrve järv") on rabajärv Harjumaal Kuusalu vallas.
Diby järv

Diby järv ehk Dibyträske (ka "Dibö järv, Träski järv") on järv Läänemaal Vormsil Diby külas Diby poolsaarel. Järve kaldajoone pikkus on 1742 m. Järvest umbes 200 m kirdesse jääb Diby laht, umbes 500 m läände Austurvike.
Järv on soolatoiteline rannikujärv. Järv jääb Vormsi maastikukaitseala Diby piiranguvööndisse. Vormsi saare järvede hulgas on ta suuruselt kolmas järv.
Diby järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Diby järve keskkonnaregistri kood on VEE2038200.
Nepean

Nepean on mitme koha nimi. Need kohad on nime saanud Evan Nepeani järgi.
Härmäjärv

Härmäjärv (ka "Armojärv") on järv Võrumaal Rõuge vallas.
Rafidiofüüdid

Rafidiofüüdid ("Raphidiophyceae" või "Chloromonadophyceae") on stramenopiilide (heterokontide) klass, kuhu kuulub väike rühm eukarüootseid vetikaid. Rafidiofüüte on leitud nii mage- kui mereveest. 
Kõik rafidiofüüdid on üherakulised, mille suurus on suhteliselt suur (50–100 μm), kuid neil puudub rakukest. Neil on üks viburite paar. Rafidiofüütide rakus on arvukalt ellipsikujulisi kloroplaste, mis sisaldavad klorofülli "a", "c1" ja "c2". Teistest stramenopiilidest erinevalt ei ole rafidiofüütidel arenenud fotoretseptorisüsteemi (või silmtäppi). 
Eesti magevetes eluneb rafidiofüütide klassi kuuluv tativetikas ("Gonyostomum semen"). Vetika massiline esinemine veekogudes võib põhjustada allergiat ja lööbeid.
Kolkata

Kolkata (varem "Calcutta") on linn Indias, Lääne-Bengali pealinn. Asub Gangese deltas Hugli jõe ääres.
Kolkata oli 1911. aastani Briti India pealinn.
Kolkata jaguneb 15 linnarajooniks ja 141 linnaosaks.
Kolkata linnastus elab ligi 15 miljonit inimest. See on suuruselt kolmas India linnastu.
2001. aastal muudeti linna ingliskeelne nimi Kolkataks.
Anžero-Sudžensk

Anžero-Sudžensk on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asub Kemerovo ja Tomski vahel.
Anžero-Sudžensk moodustati kahe raudteeäärse töölisküla liitmise teel 1928. aastal. Linnaõigused sai 1931. aastal.
Linn on üks Kuzbassi söekaevanduste keskusi.
Kartetš

Kartetš (saksa keeles "Kartätsche") on väikeste pliist ümarkuulide kogum kuuli läbimõõduga alates 5,5 mm. 
Kartetšilaenguks või kartetšiks nimetatakse ka ümarkuulidega täidetud suurtükimürsku, vahel ka sileraudse püssi padrunit (kartetšipadrun).
Kartetši kasutati suurtükilaskemoonana vastase elavjõu hävitamiseks alates 14. sajandist kuni 19. sajandi alguseni, mil see asendati šrapnelliga.
Kartetš oli efektiivne suurtükkide tõrjerelaskemoon lähivõitluses kuni 300 meetrit.
Kartetšipadrunid on tänapäeval kasutusel sileraudsetes jahirelvades ja pumppüssides.
Engli järv

Engli järv (ka "Engle järv, Tiglitsa järv, Beržini järv, Tikliste järv, Tiklase järv, Tiglase järv, Tihklase järv") on järv Võrumaal Setomaa vallas.
Jaanuar 2008

Jaanuar 2008, kroonika
2008. aasta jaanuar algas teisipäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast neljapäeval.
Veebruar 2008

Veebruar 2008, kroonika
2008. aasta veebruar algas reedel ja lõppes 29 päeva pärast reedel.
Märts 2008

Märts 2008, kroonika
2008. aasta märts algas laupäeval ja lõppes 31 päeva pärast esmaspäeval.
Aprill 2008

Aprill 2008, kroonika
2008. aasta aprill algas teisipäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast kolmapäeval.
Ördi järv

Ördi järv (ka Öördi järv) on soojärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Iia külas. Järv asub Soomaa rahvuspargi territooriumil Öördi raba idaserva lähedal. Tegemist on Soomaa suurima veekoguga.
Ördi järv on jäänukjärv, mis on alles jäänud palju suurema veekogu soostumise tulemusena (nüüdseks on sellest saanud Öördi raba).
Järve pindala on 6 ha, pikkus 300 m ja laius 260 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu düstroofne ehk rabade huumustoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Öökulli järv

Öökulli järv (ka "Öökulli paisjärv") on tehisjärv Raplamaal Rapla vallas Valtu külas.
Öökulli järv on allika- ja sadeveetoiteline. Järv on kanaliga ühendatud Vigala jõega. Kanalile rajatud pais takistab järve tühjaksvoolamist Vigala jõkke. Suurvee ajal on võimalik ka jõevee sissevool järve. Järve lasi rajada Valtu mõisnik mõisa pargi alale. Nõukogude perioodil laiendati järve põhja poole. Järv on kohalikele elanikele oluline puhke- ja supluskoht.
2014. aastal kasvas järv peaaegu kinni kanada vesikatku taimemassi vohamise tõttu.
Ärgessoo järv

Ärgessoo järv (ka "Ärgesoo järv, Kõrtsisoo järv") on järv Saaremaal Saaremaa vallas.
Padura loik

Padura loik (ka "Padura järv, Padura soo") on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas.
Akupatarei

Akupatarei ehk akumulaatorpatarei on ehituslikku tervikut moodustav rühm elektriliselt ühendatud ühetüübilisi elektriakumulaatoreid, et saada kõrgemat pinget või tugevamat voolu.
Ühetüübilised akumulaatorid (akuelemendid) ühendatakse
Carl Woese

Carl Richard Woese (15. juuli 1928 New York – 30. detsember 2012) oli USA mikrobioloog, mikrobioloogia professor Illinoisi ülikoolis.
Ta on tuntud eelkõige arhede kui uue domeeni kirjeldajana 1977. aastal. Arhede domeeni eristamisele ajendas teda metanogeensete bakterite 16S rRNA nukleotiidide järjestuste analüüs, mis näitas, et metanogeensed bakterid on fülogeneetiliselt sama lähedased nii bakteritele kui eukarüootidele (varem käsitleti elusloodust üksnes kahe suurrühma – eukarüootide ja prokarüootidena, Woese eristas kolmanda, prokarüoodid kaheks jaotades).
Tema kasutatud uusi molekulaarseid uurimisvõtteid kasutatakse tänapäeval laialdaselt organismide klassifitseerimisel.
Woeselt pärineb ka 1967. aastal välja pakutud RNA maailma hüpotees.
Bengaluru

Bangalore (inglise keeles ametlikult Bengaluru) on linn Indias, Karnataka osariigi pealinn. 
Bangalore on India lennundus- ja kosmosetööstuse keskus ning üks tähtsamaid infotehnoloogiakeskusi. 
Bangalore'i linnastus elas 2011. aasta seisuga umbes 8,7 miljonit inimest. 
2006. aastal muudeti linna ingliskeelne nimi Bengaluruks.
Rein Aidma

Rein Aidma (sündinud 28. septembril 1950 Sälliksaarel Avinurme külanõukogus Mustvee rajoonis) on Eesti poliitik ja pedagoog.
Haridus- ja töökäik.
Ta on lõpetanud 1970. aastal Nõo Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Ta töötas aastatel 1975–1989 Iisaku Keskkooli direktori ja õpetajana ja aastatel 1991–1993 Ontika Täiskasvanute Koolituskeskuses.
Tegevus NLKPs.
Rein Aidma oli aastatel 1988–1990 NLKP liige.
Poliitiline tegevus.
Ta oli Eesti Komitee liige 1990–1992, Ida-Viru maavalitsuse täitevkomitee esimehe asetäitja 1989–1991 ja Ida-Viru maavanem 1994–2003. Alates 2002. aastast kuulub ta Eesti Reformierakonda.
2007. aastal esitas Aidma kuluhüvitiste seas 27. detsembrist Saka Cliff hotelli ja spaa toitlustusarve 5523 krooni ulatuses, märkides arvele, et üritus oli aastakokkuvõtte tegemine valijatega. Õhtulehe küsimustele vastas Aidma: "Nad on minu valijad ja see pole ajakirjanduse asi, kellega ma kohtun. See pole teiste erakondade jaoks avalikustatav. Punkt. See on minu valijate ring!"
Aidma oli X Riigikogu ja XI Riigikogu liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 1250 häält, kuid ei osutunud valituks. Ta sai XII Riigikokku, kui Euroopa Parlamendi liige Kristiina Ojuland oma riigikogukohast loobus.
2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisel kandideeris Aidma Avinurme valla volikokku, kuid ei osutunud valituks. Ta sai 7 häält.
2015. aasta Riigikogu valimistel sai Ida-Viru maakonnas Valimisringkonnas nr 7 kandideerinud Aidma 655 häält, millega ei osutunud valituks.
Valgeraba

Valgeraba on kaitsealune soo Viljandi maakonna loodeosas Soomaa rahvuspargis, asub Raudna ja Lemmjõe vahelisel alal.
Valgeraba pindala on 3379 hektarit. Rabas asub Valgeraba laugas.
Raba kuulub Soomaa rahvuspargi koosseisus looduskaitse alla, rabas on inimeste liikumine piiratud vahemikus 15. veebruar kuni 31. juuli.
Bad Muskau

Bad Muskau on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 2008. aastani kuulus Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi. Asub Neisse ääres.
Linnaosad.
Linnatuumiku kõrval kuuluvad Bad Muskau koosseisu linnaosad Berg (aastast 1940) ja Köbeln (aastast 1950; 18. sajandil "Gobelin", sorbi "Kobjelin").
Akolaad

Akolaad (prantsuse keeles "accolade" "embus, klamber") on noodijoonestikke süsteemi ühendav klamber.
Paremaks silmaga haaramiseks on pillirühmad partituuris grupeeritud akolaadiga ja taktijooned katkestatud grupeeringute vahel.
Lisaakolaad ühendab:
Ördi raba

Ördi raba (ka "Öördi raba") on soo Viljandi maakonna loodeosas Soomaa rahvuspargis.
Öördi raba on tekkinud järve soostumisel, mille jäänukina on alles jäänud Öördi järv. Raba pindala on 7154 ha.
Kikepera raba

Kikepera raba on soo Pärnu ja Viljandi maakonnas Soomaa rahvuspargis.
Kikepera raba piirab idast Halliste jõgi ja läänest Kurina jõgi. Raba pindala on 3300 hektarit.
Lavašš

Lavašš (armeenia լավաշ) on Armeenia päritolu lameleib, Armeenia köögi põhitoiduaine. Lavašitaolist nisujahust leiba tuntakse ka Vahemere idapoolsetes regioonides, Iraanis ja teisteski Kaukaasia riikides. Nimi "lavašš" tuleneb arameakeelsest nimetusest "lwš", mis tähendab "tainast sõtkuma".
Vormid.
Lavašid võivad olla õhukesed ja pehmed ning õhukesed ja krõbedad. Mõnikord on müügil ka õhukese pätsi kujuline, samuti lavaši nimetust kandev leib, kuid kõik alljärgnev käib just õhukese lavaši kohta.
Eestis müüakse paljudes suuremates toidupoodides ka leivatööstustes valmistatud lavašši, mis on riidetüki kombel kokku lapatud ja kilepakendis.
Koostisosad.
Lavašitainas valmistatakse kergitusainest, nisujahust ja veest ning soovi korral lisatakse soola ja maitsetaimi.
Valmistamisest.
Lavašitaina tegemist alustatakse traditsiooniliselt leivajuuretise valmistamisest.
Tänapäeval kasutatakse üha enam ka poest ostetud pärmi.
Taina jaoks segatakse kas juuretis (ehk pärm), jahu ja kuum vesi ning sool ühtlaseks tainaks ning asetatakse sooja kohta kerkima. Kerkinud tainas tükeldatakse ja vormitakse 300–400-grammisteks "kukliteks". Edasi rullitakse ning töödeldakse iga kukkel ükshaaval õhukeseks leivaks. Mõnikord juuretist ega pärmi ei lisata, samuti teistes maades nagu Iraanis, on lavašš hapendamata.
Küpsetamine.
Lavašši küpsetatakse maa sisse ehitatud tandooris, mida Armeenias nimetatakse "tonir", Azerbaidžanis "tandir". Niihästi nimetus, küpsetusahju ehitus kui ka leiva tarbimine sarnanevad India "tanduri" ja selles küpsetatavate leibadega. Azerbaidžanis küpsetatakse lavašši ka kuuma plaadi peal.
Korraga küpsetatakse suur kogus lavašši. Värsked lavašid on pehmed, kuid kuivavad õhu käes kiiresti krõbedaks. Krõbedad lavašid on pika säilivusajaga, tarvitamiseks ripsitakse neid veega ning kuumutatakse, nii muutuvad leivad jälle pehmeks.
Kasutamine.
Lavašši süüakse nagu leiba, kuid lavašs võib täita ka söögiriista rolli, kui sellega ammutatakse sööginõust hautisi. Lavašš keeratakse ka ümber täidise ning süüakse nagu pirukat, sageli on täidiseks grillitud liha ning rohelised köögiviljad ja juust.
Lavašši kasutavad Armeenia Apostliku Kiriku kirikutegelased usulise sisuga seotud toimingutel, traditsiooniselt ka abielu sõlmisel.
Peeter Kreitzberg

Peeter Kreitzberg (14. detsember 1948 Pärnu – 3. november 2011 Peking) oli Eesti pedagoogikateadlane ja poliitik. Ta oli Tiit Vähi teises valitsuses kultuuri- ja haridusminister (1995).
Poliitiline tegevus.
Ta kuulus aastatel 1994–2004 Eesti Keskerakonda ja oli 1996–1999 Keskerakonna Tallinna abilinnapea. Aastatel 1999–2002 kuulus Vihula vallavolikokku. 1995. aastal oli kultuuri- ja haridusminister Tiit Vähi teises valitsuses (olles 15-liikmelises valitsuses üks kolmest ministrist, kes polnud varem kuulunud NLKP-sse).. Aastatel 1999–2003 oli Keskerakonna fraktsioonis IX Riigikogus ja ka riigikogu aseesimees. Aastatel 2001–2005 oli X Riigikogus ja selle aseesimees 2003–2005. 
2001. aastal kandideeris Keskerakonna poolt Eesti Vabariigi presidendi ametikohale ja jõudis koos kolme kandidaadiga ka valimiskokku. Teises voorus osutus valituks Arnold Rüütel. Aastatel 2003–2005 kuulus ta ka Tallinna Linnavolikokku. 
Alates 2005. aastast oli ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta oli XI ja XII Riigikogu liige.
Jaanus Marrandi

Jaanus Marrandi (sündinud 23. märtsil 1963 Paides) on Eesti põllumajandusettevõtja ja poliitik, Riigikogu IX,X, XI ja XIII koosseisu liige. Ta kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ning on Eestimaa Rahvaliidu endine esimees. Ta oli Siim Kallase valitsuse põllumajandusminister (2002–2003). Ta oli pikaajaline OÜ Estonia Farmid osanik ja juhatuse esimees
Haridus.
Marrandi lõpetas Türi Keskkooli 1981. aastal ning Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse erialal hüdrotehnika insenerina 1986. aastal.
Töökäik ja tegevus ühingutes.
Marrandi töötas aastatel 1988–1993 Estonia kolhoosi ja ühismajandi peamelioraatorina ning aastatel 1993–1996 OÜ Estonia juhatuse esimehena ja aastatel 1996–1999 aseesimehena. Aastatel 2011–2015 oli ta OÜ Estonia haldusjuht ja nõukogu esimees 2011–2015. Alates 2020 kuni 2025 aastani oli OÜ Estonia enamusosaluse omaniku Estonia Farmid OÜ juhatuse liige ja osanik Ta on Eesti Maaparandajate Seltsi juhatuse liige ja Eesti Rukki Seltsi liige. 
Poliitiline tegevus.
Jaanus Marrandi oli Keskerakonna liige aastatel 1998–2004 ja Rahvaliidu liige aastatel 2005–2010. 2010. aasta suvest on ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta oli Oisu vallavolikogu esimees aastatel 1993–2002. Ta on valitud IX, X, XI ja XIII Riigikogu liikmeks. Aastatel 2003–2005 oli ta riigikogu maaelukomisjoni esimees ja aastatel 2005–2007 sama komisjoni aseesimees. Aastatel 2007–2011 juhtis Jaanus Marrandi Riigikogu korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjoni. 12. novembril 2013 sai ta Riigikogu XII koosseisu asendusliikmeks Tartu abilinnapeaks asunud Kajar Lemberi asemel, kuid ei läinud Riigikokku tööle, loobudes oma kohast. 2015. aasta Riigikogu valimistel kogus Marrandi Järva- ja Viljandimaal 1050 häält ja osutus valituks. XIII Riigikogus töötas ta majanduskomisjoni liikmena. 2017. ja 2021. aastal valiti Türi vallavolikogusse. 
Aastatel 2002–2003 oli Jaanus Marrandi Siim Kallase valitsuses põllumajandusminister.
Rahvaliidu erakorralisel kongressil 2007. aasta 29. aprillil valiti Jaanus Marrandi erakonna esimeheks. Rahvaliidu esimehe ametis oli ta kuni 2008. aasta 1. novembrini, mil tema asemele valiti Karel Rüütli.
Isiklikku.
Jaanus Marrandi vanaisa Rein Marrandi oli aastatel 1938–1940 Riigikogu liige ja tema isa Heino Marrandi oli Estonia kolhoosi esimees aastatel 1949–1989. 
Jaanus Marrandi on abielus. Tal on kaks tütart.
Toomas Trapido

Toomas Trapido (sündinud 15. aprillil 1972 Tallinnas) on Eesti bioloog ja pedagoog, ökoloogilise maailmavaate uurija ja tutvustaja. Olnud Riigikogu XI koosseisu liige. 
Ta on tuntud avaliku esinejana, kes on sõna võtnud inimühiskonna ja looduse suhte teemadel ning kirjutanud artikleid ja esseid. Õpetanud Tallinna Vabas Waldorfkoolis, Tallinna Ülikoolis, Tartu Ülikoolis, Gaia Koolis ja Gaia Akadeemias. 
Haridus.
1990. aastal lõpetas Tallinna 7. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal. 2013. aastal lõpetas Viljandi Kultuuriakadeemias magistriprogrammi „Design and Development of Virtual Environments”.
Töökäik.
Toomas Trapido on alates 2012. aastast osalenud Võrumaal Kaia-Kaire Hundi algatatud Hundiallika Retriidi- ja Koolituskeskuse rajamisel ja tööshoidmisel. Hundiallika Keskuses korraldatakse üritusi, koolitusi, laagreid ja retriite.
Isiklikku.
Tema isa oli spordifotograaf Isi Trapido, ema Laine Trapido (neiuna Rettau) on kopsuhaiguste arst.
Peep Jõgi

Peep Jõgi (4. märts 1965 Tartu – 4. detsember 2017) oli Eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur. 
Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli. Ta oli sportlasena 202 cm pikk ning treenis Harri Russaku, Märt Kermoni ja Jaak Salumetsa juhendamisel. 
Tuli 1981. aasta kadettide Euroopa meistriks ja 1984. aastal juunioride Euroopa meistriks Nõukogude Liidu koondise koosseisus.
Oli aastatel 1983–1987 Eesti NSV esindusvõistkonna liige, kuid alkoholiprobleemide tõttu loobus spordist; üritas naasta 1990. aastate keskel.
Teda on peetud läbi aegade kõige andekamaks Eesti korvpalluriks.
Meenikunno soo

Meenikunno soo (ka "Meenikunna soo" ja "Meenikunno raba") on Põlva maakonnas Räpina vallas asuv raba. Soo pindala on 1448 hektarit ning turbakihi maksimaalne paksus 6 meetrit (keskmine 2,6 m). Raba edelaosa on tekkinud pärast jääaega kujunenud veekogu kinnikasvamisel, ülejäänud osas on soo arenenud liivale ladestunud turbal. Soo asub koos Nohipalu Valgjärve ja Nohipalu Mustjärvega 1981. aastal soosaarte reliktse floora kaitseks loodud Meenikunno looduskaitseala piirides.
Taimestik.
Soo koos saartega on rikas taimestiku ja linnustiku poolest. Eestis harvem ette tulevatest taimedest kasvavad seal näiteks rohekas käokeel ning Nohipalu Valgjärves vesilobeelia ja järv-lahnarohi.
Sealt võib leida Põlvamaal vaid paaris kohas kasvavat soojemast kliimaperioodist pärit II kaitsekategooriasse kuuluvat sarikalist austria roidputke ("Pleurospermum austriacum"), rohekat käokeelt ("Plathanthera chlorantha"), pruunikat pesajuurt ("Neottia nidus-arvis") ja roomavat öövilget ("Goodyera repens"), mis on arvatud III kaitsekategooriasse. Metsadest on valitsevad männi enamusega palumetsad, kust leiab rohkesti metsamarju ja seeni.
Ecstasy

Ecstasy all mõeldakse rühma sünteetilisi narkootikume, mis keemiliselt sarnanevad amfetamiiniga, kuid toime poolest võivad teatud määral üksteisest erineda.
Toime.
"Ecstasy" toime sarnaneb amfetamiini toimega. Võib esile kutsuda hallutsinatsioone.
Släng.
Slängis on "ecstasy"-tablettide kohta käibel järgmised sünonüümid: tablett, E, diskoburger, ketas, ratas, Xtc, jupp, tabla, komm, punn, junn, veerev jms.
Uimasti farmakoloogilised koostisosad.
Enamikus riikides, sealhulgas Eestis, on "ecstasy" tarvitamine ebaseaduslik. Biokeemiliste analüüsidega on kindlaks tehtud, et nii 1980. kui ka 1990. aastatel sisaldasid "ecstasy"-tabletid peaaegu alati MDMA-d.
Aastatel 1999–2005 laboratoorselt testitud "ecstasy"-tablettidest 39% sisaldas toimeainena MDMA-d ning 15% oli MDMA ja muude ainete segu.
Essemäe Linnajärv

Linnajärv (ka "Essemäe Linnajärv, Essemäe järv") on järv Valgamaal Valga vallas Taheva külas.
Väikene Linnajärv

Väikene Linnajärv (ka "Linnajärv, Essemäe järv, Essemäe Linajärv") on järv Valga maakonnas Valga vallas Taheva külas.
Aavoja veehoidla

Aavoja veehoidla (ka Ülejõe veehoidla) on tehisveekogu Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe külas. 
Veehoidla asub Aavojal ja kuulub Tallinna veevarustussüsteemi.
Abajaloik

Abajaloik on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas, suurim veekogu Vilsandi saarel. Asub Vilsandi saare lõunarannikul.
Aioi

Aioi on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Himeji ja Okayama vahel Seto ääres.
Aiois on laevaehitustehased.
Himeji

Himeji on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Seto ääres.
Linna haldusalasse kuuluvad Ieshima saared.
Himeji loss on üks Jaapani vanimaid säilinud losse ja kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Okayama

Okayama on linn Jaapanis, Okayama prefektuuri keskus. Asub Honshū lõunaosas.
Okayama moodustati 1889. aastal mitme asula liitmise teel. 2005. aastal liideti linnaga Mitsu ja Nadasaki linnad., 2007. aastal liideti Okayamaga Seto ja Takebe linnad.
Tuntumad vaatamisväärsused on Kōraku-eni aed ja Okayama loss (rekonstruktsioon).
Okayama on üks väheseid Jaapani linnu, kus on käigus tramm.
Linnas on 1949. aastal asutatud Okayama ülikool.
Okayamas on arenenud masina-, tekstiili- ja keemiatööstus.
Vööla meri

Vööla meri ehk Bysholmsvike (ka "Võõla meri, Vööle meri"; rts "Bysholmsviken, Bisolmsvike") on järv Läänemaal Noarootsi vallas Hara ja Kudani külas. Vööla meri jääb Silma looduskaitsealale.
Vööla meri on soolatoiteline rannikujärv. Järve kaldajoone pikkus on 8220 m. Maakerke tagajärjel väheneb Eesti rannikujärvede pindala üsna kiiresti. Maa kerkib siin 3–4 mm aastas. Vööla meri on üks enim viimase sajandi jooksul kahanenud veekogu Eestis (u 55%).
Vööla meri on avalikult kasutatav veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Vööla mere keskkonnaregistri kood on VEE2038300.
Vööla meri oli avatud laht, mis nõukogude ajal suleti tammiga. Lahe suudmesse ehitati truubid, kuid need olid liiga väiksed ja ei võimaldanud Vööla mere ning Hara lahe vahel piisavat looduslikku veevahetust. Oktoobris 2011 valmis uus sild ja avar truup, mis ühendab Vööla merd Hara lahega.
Järv on loode-kagu suunas pikliku kujuga ning koosneb kahest tammiga eraldatud osast. Järve põhi on valdavalt savine, kohati ka mudane.
Järve lõunaosas on kariloomade karjamaid.
Kalastik.
2012. aasta kontrollpüüdmisel saadi järvest enim ogalikku ja roosärge ning vähem nurgu, kokre, hõbekokre, viidikat ja särge.
Kalapüügi nõuded Silma looduskaitsealal leiab Keskkonnaameti veebilehelt.
Taimestik.
Vööla meres registreeriti 2012. aastal 19 liiki veetaimi: 10 liiki kaldaveetaimi, 1 ujutaimeliik ja 8 liiki veesisesid taimi. Suuri veetaimi (eriti pilliroogu ja penikeeli) leidus rohkelt. 2012. aastal oli palju rohelisi niitvetikaid, mida varem ei täheldatud. Kaldaveetaimestikus domineeris mõlemas järveosas harilik pilliroog, järgnesid järvkaisel ja meri-mugulkõrkjas. Kaldaveetaimestik moodustas pideva, laia, kõrge ning väga tiheda vööndi. Veesiseses taimestikus domineerisid mändvetikad.
Linnustik.
Kevadel ja sügisel võib järvel näha palju rändlinde. 
2017. aasta kevadrändel loendatute hulgas oli suur-laukhanesid, valgepõsk-laglesid, rabahanesid, lühilnokk-hanesid, kanda laglesid ja punakael-laglesid.
Ähijärve Peräjärv

Peräjärv (ka "Ähijärve Peräjärv, Ähi Perajärv, Pärajärv, Perajärv") on järv Võrumaal Antsla vallas Ähijärvest 900 meetrit lõunakagu pool.
Meelis Atonen

Meelis Atonen (sündinud 5. detsembril 1966 Viljandis) on Eesti ettevõtja ja endine poliitik.
Haridus.
Meelis Atonenil on keskharidus. Lõpetas 1985 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli.
Lisaks õppis 1985–1988 Tartu Ülikoolis matemaatikat (õpingud jäid pooleli), 1989–1992 Tallinna Pedagoogikaülikoolis vene filoloogiat (õpingud jäid pooleli) ja oli 1991–1992 Eesti Humanitaarinstituudis ühiskonnateooria vabakuulaja.
Töökäik.
Atonen on töötanud Viljandi Metsakombinaadis transporditöölisena 1988–1989, Tallinna Pedagoogikaülikooli Üliõpilaskonna Esinduse aseesimehena 1990–1992, AS Dominuses ettevõtjana 1992.
9. aprillil 2007 asus tööle valuutavahetus ja investeerimiskulla müügiga tegelevasse ettevõttesse Tavid.
Atonen on olnud AS Eesti Post ja AS Valga Haigla nõukogu esimees, AS Eesti Energia nõukogu ja SA Tehvandi Spordikeskus, AS Wermo nõukogu liige ja on AS Eesti Talleks nõukogu liige. Ta on olnud Eesti esindaja Põhjamaade Investeerimispanga kontrollikomitees.
Poliitiline tegevus.
Atonen oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (ELDP) liige 1993 ja on alates 1994 Eesti Reformierakonna liige.
Atonen oli Riigikogu Kantselei Isamaa fraktsiooni konsultant, Liberaalide fraktsiooni nõunik 1993–1994, ELDP poliitiline sekretär 1993–1994, kaitseministri nõunik 1994. Ta oli Valga linnapea 1994–1996, Reformierakonna nõunik 1997–1998.
Ta oli Valga Linnavolikogu liige 1996–2003, IX Riigikogu liige 1999–2003, X Riigikogu liige 2003, 2004–2007, XI Riigikogu liige 2007–2008. Meelis Atonen oli majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi valitsuses 2003–2004. Ametist tagasiastumise avalduse esitas 9. septembril 2004, sest tegi enda sõnul vea parvlaevaliikluse korraldamise ülesande andmisega Tallinna Sadamale .
Muud.
Atonen oli Korp! Rotalia liige 1990–2023. Atonen on Kuku Raadios juhtinud saateid "Olukorrast ajakirjanduses" ning "Nädala Tegija". Aastaks 2021 on ta läbinud 199 maratoni.
Meelis Atonen on avaldanud arvamust anonüümsete kommentaaride ja üldse anonüümsuse kohta: "... anonüümsed kommentaarid ei ole üldse vajalikud – pigem võiks võtta selle võimaluse ära kõigilt."
Diakon

Diakon on luterliku, õigeusu, nelipühi, katoliku kiriku ja vanade idakirikute abivaimulik. Naissoost diakonit nimetatakse diakonissiks.
Alamdiakonit nimetatakse õigeusu kirikus hüpodiakoniks.
Demarkatsioon

Demarkatsioon on piiristus, piirjoone määramine sõlmitud lepingute alusel.
Delfiin

Delfiin ("Delphinus") on mereimetajate perekond delfiinlaste sugukonnast, kuhu kuulub üks liik. 
Enne 1990. aastate keskpaika lugesid süstemaatikud perekonda vaid ühe liigi – tavadelfiini ("Delphinus delphis"). Seejärel loeti delfiinide perekonda kaks liiki: tavadelfiin ja "Delphinus capensis". Hilisemate uuringute põhjal on need loetud aga ökotüüpideks ning nüüd arvatakse perekond taas ainult üks liik, millel on neli alamliiki ("D. d. delphis", "D. d. bairdii", "D. d. ponticus" ja "D. d. tropicalis").
Tavainimene mõistab "hariliku delfiini" all aga hoopis afaliini ehk laiksilm-delfiini, keda on kujutatud paljudes filmides ja seriaalides.
Eluviis.
Delfiin võib vee all viibida 3–4 minutit. Magades hõljub ta umbes 50 cm sügavusel ja tõuseb iga 30 sekundi järel veepinnale hingama, ise sealjuures ärkamata.
Elab kümnetest või sadadest isenditest koosnevas karjas, millel pole kindlat juhti.
Delfiinid peavad jahti karjas. Nad piiravad kalaparve ringikujuliselt, et saak minema ei pääseks.
Elling

Elling on välispiirdetarind laeva või õhulaeva ehitus- ja remondiehitise (doki või staapli) kohal, nii et moodustub suletud ruum.
Vrakk

Vrakk (norra sõnast "vrak") on algses tähenduses laevahuku tõttu kõlbmatuks muutunud laevakere, laiemas mõistes osades keeltes (sealhulgas eesti keel, saksa keel) või tänapäevases mõistes ka muu kõlbmatuks muutunud sõiduk.
Näiteid vrakkidest:
Õrsava järv

Õrsava järv (ka "Ersava järv, Värska järv, Ozerka järv") on järv Võrumaal Setomaa vallas, üks Värska järvedest.
Järve kaldal on Gauja lademe 4–5 m kõrgused paljandid.
Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon

Rahvusvaheline Elektrotehnika Komisjon ehk IEC on rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb elektrotehnikaalase standardimisega.
Mustoja (täpsustus)

Mustoja on mitme Eesti koha nimi:
Vooluveekogud:
Celje

Celje (ladina "Celeia", saksa "Cilli") on linn Sloveenias Savinja jõe ääres Štajerskas.
Ajalugu.
Celje asutasid keldid. Alates 4. sajandi keskpaigast 9. sajandi alguseni oli Celje piiskopilinn. 2006. aastast on Celje taas piiskopilinn.
Riigi infosüsteemide osakond

Riigi infosüsteemide osakond ehk RISO on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi struktuuriüksus. 
RISO põhiülesandeks on riigi infosüsteemide arendamise koordineerimine, vastavate arengukavade väljatöötamine, nende elluviimise koordineerimine, Euroopa Liidu struktuurifondidega seotud tegevus infoühiskonna arendamise meetme valdkonnas ning infotehnoloogiaalaste õigusaktide eelnõude ettevalmistamine.
Osakond juhindub oma tegevuses seadusest, Vabariigi Valitsuse ning majandus- ja kommunikatsiooniministri õigusaktidest, majandus- ja kommunikatsiooniministri ning ministeeriumi kantsleri käskkirjadest, sisekorraeeskirjast, asjaajamiskorrast ning osakonna põhimäärusest.
IBM Lotus Symphony

IBM Lotus Symphony oli priivaraline kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlus-, tabelarvutus- ja esitlustarkvara. Symphony kasutab vaikevorminguna failide salvestamisel standardset ISO/IEC 26300 ODF failivormingut. Symphony on kasutatav operatsioonisüsteemidel Linux (Ubuntu, openSUSE, RedHat), Microsoft Windows (XP, Vista, 7) ja Mac OS X.
Liin (nöör)

Liin on laevanduses kasutatav üldjuhul alla 10 mm läbimõõduga (umbes kuni 25 mm ümbermõõduga) nöör. 
10 mm ja enama läbimõõduga nööri või köit nimetatakse laevanduses otsaks. 
Purje, laeva päevamärgi või lipu heiskamiseks kasutatavat liini või otsa nimetatakse valliks.
Kukri

Kukri (nepali keeles खुकुरी ("khukurī") on Nepalist pärinev kõver ja rasketeraline nuga. 
Kukri kuulub ka gurkhade väeüksuste relvastusse.
Eiki Nestor

Eiki Nestor (sündinud 5. septembril 1953 Tallinnas) on Eesti poliitik. Ta oli Andres Tarandi valitsuses portfellita minister ja Mart Laari valitsuses sotsiaalminister. Alates 20. märtsist 2014 kuni 29. märtsini 2019 oli ta Riigikogu esimees.
Poliitiline tegevus.
27. detsembrist 1988 oli Eiki Nestor Eestimaa Kommunistliku Partei liige. 
Alates 1994. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (Mõõdukate) liige. VII Riigikogu liige aastatel 1992–1994. Aastatel 1994–1995 oli ta regionaalminister. VIII Riigikogu liige aastatel 1995–1999. Samal ajal kuulus aastatel 1996–1999 ka Tallinna Linnavolikogusse. Sotsiaalminister aastatel 1999–2002. IX Riigikogu 1999 ja 2003. Ta oli X Riigikogu liige 2003–2007, XI Riigikogu liige 2007–2011 ja XII Riigikogu liige 2011–2015. Alates 2014. aastast oli ta Riigikogu esimees. XIII Riigikogu valimistel sai Nestor 3744 häält ja osutus valituks. 30. märtsil 2015 valiti Eiki Nestor 58 Riigikogu liikme häälega tagasi Riigikogu esimeheks. Nestor kandideeris ka 3. märtsil 2019 toimunud XIV Riigikogu valimistel, kuid esmakordselt 27 aasta jooksul ei osutunud valituks.
Nestor kandideeris ka 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 276 häält ning ei osutunud valituks.
Ühiskondlik tegevus.
Nestor on 1997. aastast Eesti Transpordi- ja Teetöötajate Ametiühingu volikogu esimees. Ta on 2002. aastast Tagatisfondi nõukogu liige ning 2002. aastast Jalgpalliklubi FC Toompea juhatuse liige.
Ta oli Stabiliseerimisreservi nõukogu liige 2007–2011. Nestor on olnud Eesti Jalgpalli Liidu juhatuse liige.
Isiklikku.
Tal on pojad Siim ja Madis. Tema äi oli Ahto Vesmes.
Talle meeldib mängida keeglit.
Kääne (astronoomia)

Kääne ehk deklinatsioon (tähis Dec või "δ") on astronoomias taevasfääril paikneva punkti koordinaat ekvatoriaalses koordinaatide süsteemis, mis mõõdab kaugust taevaekvaatorist. Teist koordinaati nimetatakse otsetõusuks.
Selgitus.
Kääne defineeritakse kui taevakeha ja taevaekvaatori vaheline kaar mööda käänderingi.
Lauselühend

Lauselühend on aluse ja öeldiseta lause moodustaja, mille peasõna on tegusõna käändeline vorm.
Eesti keel.
Lauselühend on teisejärguline sündmust väljendava moodustaja tüüpe. Lauselühendid pole laused. Neil on ühisjooni lausega aktantse koosseisu, aktantide vormi ja lause grammatiliste kategooriate osas.
Lauselühendid jagunevad ehituse järgi:
Infiniittarind.
Infiniittarind on lauselühend, mille peasõna on tegusõna käändeline vorm. Infiniittarindi liigid:
1) "da"-tegevusnime tarindid, mille peasõna on
2) "ma"-tegevusnime tarindid, mille peasõna on
3) "des"-vormi tarind, mille peasõna on
4) kesksõnatarindid, mille peasõna on
Absoluuttarind ehk verbita lauselühend.
Absoluuttarind on sekundaartarindi liik, millel puudub selge morfoloogiline peasõna.
Absoluuttarind tähistab põhilause sündmusega samaaegset sündmust ja esineb lauses vaba laiendina.
Absoluuttarindit sisaldavast lausest on välja jäetud tegusõna "olema", näiteks:
Need "nud"- ja "tud"-tarindid, millesse pole kuidagi võimalik sõnavormi "olles" lisada, polegi tegelikult "nud-" ja "tud"-lühendid, vaid hoopis verbita lauselühendid. Näiteks: 
Lauselühendi kirjavahemärgid.
Enamasti eraldatakse koma(de)ga.
Verbita lauselühendid:
DeviantART

DeviantART on kunstiteemaline veebisait, mis avati 7. augustil 2000. 
Selle autorid on teiste seas Scott Jarkoff, Matthew Stephens, Angelo Sotira. Peakontor asub Hollywoodis. 
DeviantART lubab igal kunstnikul (fotograafia, digitaalne kunst, kirjandus jne) lisada enda töid teistele näitamiseks ning ka ise hinnata ja kommenteerida teiste kasutajate töid.
Saiti külastab päevas üle kahe miljoni inimese. 2009. aasta mai seisuga oli saidil kasutajaid 10 miljonit ja 81 miljonit kunstiteost. Iga päev laaditakse üles umbes 105 000 uut teost.
Akte

Mittetulundusühing "Akte" (MTÜ AKTE, "eng." NGO AKTE)
Ühingu eesmärkideks on:
Aime Mäemets

Aime Mäemets (29. september 1930 Pöögle vald – 7. juuli 1996) oli eesti hüdrobotaanik. 
Elukäik.
1954. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. 
1961–1996 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi teadur. 
Ta uuris Peipsi ja teiste järvede baktereid ja makrofloorat, samuti osales Eesti järvede kompleksuuringutes. Ta oli Euroopa üks tunnustatumaid penikeeleliste tundjaid. 
Ta tegi kaastööd koguteoste "Eesti NSV floora" ja "NSV Liidu floora" kirjutamisel.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli bioloog ja limnoloog Aare Mäemets, nende tütar on limnoloog Helle Mäemets.
Orkestra

Orkestra on Vana-Kreeka teatris (antiikteatris) pärislava ees asetsenud ümmargune ruum, kus koor laulis ja tantsis.
Kreeka tragöödiate taaselustamine 16. sajandi lõpul muutis orkestra mõiste orkestriks. Koori asemel asusid nüüd lauljaid saatma pillimehed.
Kurdistani Töölispartei

Kurdistani Töölispartei (ka Kurdistani Tööpartei või Kurdistani Tööliste Partei; kurdi keeles "Partiya Karkerên Kurdistan"; ametlik lühend PKK) on Türgi, Iraagi, Iraani ja Süüria territooriumil tegutsev vasakpoolne rahvuslik poliitiline liikumine, mille eesmärk on iseseisva sotsialistliku Kurdistani riigi moodustamine. Partei asutas 1978. aastal Türgist pärit kurdi rahvuslane Abdullah Öcalan.
Oma eesmärkide saavutamiseks kasutab Kurdistani Töölispartei sõjalist jõudu nii riiklike struktuuride kui ka tsiviilelanikkonna vastu ning on seetõttu kuulutatud paljude riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt terroriorganisatsiooniks.
Märtsis 2025 kuulutas PKK Türgi riigi vastu välja relvarahu ning sama aasta mais teatasid PKK juhid, et plaanivad liikumise relvastatud osa täpsustamata ajaks üldse likvideerida.
Valdur Lahtvee

Valdur Lahtvee (sündinud 19. jaanuaril 1958 Antslas) on Eesti keskkonnaspetsialist ja poliitik. 
Ta on lõpetanud 1981. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse insenerina.
Töö.
Valdur Lahtvee on töötanud üle 30 aasta keskkonnakaitsega seotud ametikohtadel nii mittetulundus-, riigi- kui ka erasektoris strateegilise planeerimise, keskkonnamõju hindamise, keskkonnaauditite, säästva tootmise ja tarbimise, keskkonnajuhtimise süsteemide rakendamise alal ning keskkonnahariduse ja -teadlikkuse arendamise heaks, sh Eesti Energia keskkonnajuhina ja Säästva Eesti Instituudi direktorina. 2017. aastast töötab Läänemeremaade Nõukogu alalises sekretariaadis poliitikanõunikuna. On MTÜ Eesti Rooma Klubi liige.
Poliitiline tegevus.
Valdur Lahtvee oli erakonna Eesti Rohelised liige. Kandideeris 1995. aastal VIII Riigikogusse Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei moodustatud valimisliidu Neljas Jõud nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Roheliste taastulekul poliitikasse oli Rohelise erakonna algatusgrupi (REAG) juhatuse liige. Ta on olnud Erakonna Eestimaa Rohelised eestkõneleja. 
Lahtvee kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel, sai 475 häält ning osutus valituks.
XI Riigikogu koosseisus oli ta Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsiooni esimees ja Riigikogu väliskomisjoni liige. 
Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 457 häält ega osutunud valituks.
Küprose nael

Küprose nael (ametlik tähis CYP) oli Küprose Vabariigi ametlik rahaühik. See võeti kasutusele juba Suurbritannia koloniaalvõimu perioodil 1879. aastal ja võrdus kuni Küprose iseseisvumiseni aastal 1960 väärtuselt Suurbritannia naelsterlingiga.
Alates 1. jaanuarist 2008 kehtib Küprose Vabariigis ametliku rahaühikuna euro. Küprose naelad vahetatakse eurodeks ümber fikseeritud kursiga 1 EUR = 0,585274 CYP.
Lode

Lode on Vana-Liivimaa põline ("Uradel") vasallisuguvõsa.
Tõenäoliselt Põhja-Saksamaalt (teistel väidetel Põhja-Itaaliast Lodi ümbruskonnast või Eestist) pärinevad Loded jõudsid Eestisse juba 13. sajandi esimesel poolel, mil Johannes de Lodet on mainitud Saare-Lääne piiskopkonna stiftifoogtina. Stiftifoogti residentsiks sai Kullamaa linnus (saksa keeles "Goldenbeck"), mille 1234. aastal vallutas Mõõgavendade ordu. Fromhold Lode poolt Saare-Lääne ja Tallinna piiskopile Georg von Tiesenhausenile 1528. aastal esitatud läänistusüriku alusel olevat Taani kuningas Knud VI andnud rüütel Odvard af Lode/Odward Lodele juba aastal 1196 truu teenistuse eest võitluses paganate vastu Eestimaal järgmised mõisad: "Wolljell, Kyde, Lechts, Pödes, Isen, Kochtel und Pall" ja Valdemar II kinnitanud 1222. aastal läänistusi tema pojale Henrik/Heinrich von Lodele.
Ordu oli sunnitud Lodede Koluvere (saksa keeles "Lode") maad hiljem piiskopkonnale tagastama, kuid Johannes de Lode pojad Odewarus Lode ja Henricus Lode, kes ei soovinud Saare-Lääne piiskopile alluda, rajasid Koluvere linnuse, et kindlustada oma võim Kullamaa kihelkonnas. Modena Wilhelmi palvel vallutasid ordurüütlid Koluvere ja tagastasid selle piiskopile. Vennad Loded põgenesid Taanile kuulunud Põhja-Eestisse ja asusid Taani kuninga teenistusse.
Lode aadlisuguvõsa oli immatrikuleeritud Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1747, nr 7), Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1746, nr 31), Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1741, nr 54), Rootsi (1631, nr 173) ja Soome (1818, nr 10) rüütelkonda.
Lodedele kuulusid Eestis eri aegadel Kukruse, Pahkla, Vana-Sõtke, Meriküla, Kohtla, Kalvi, Sompa, Kelba, Tatruse, Idavere, Vihula, Loona, Aseri ja mitmed teised mõisad.
Suguvõsa liikmeid.
Ereda suguvõsaliin.
Jürgen Lode (surn 1468), Virumaa Ereda ja Pahkla mõisnik. Suguvõsa Virumaa Ereda (saksa k. "Haus Errides") suguvõsaliin
Röttger Lode (mainitud 1597, surn. pärast 1596), Eestimaa maanõunik, Pahkla mõisnik
Tekstiredaktor

Tekstiredaktor ehk tekstitoimeti on arvutiprogramm, mille abil kirjutatakse ja redigeeritakse ainult lihtteksti sisaldavaid faile.
Lihttekst koosneb ühe kooditabeli märkidest. Levinumad ladina kirjal põhinevad kooditabelid on 7-bitine ASCII, 8-bitised Latin ning ühte kuni nelja baiti kasutav UTF-8 kooditabel. Tekstifaili ainsad vorminduselemendid on tühik, reavahetus ja tabulaator. Tekstiredaktoriga pole võimalik rakendada tekstile graafilisi efekte, näiteks allajoonimist, taustavärvi ja märkide erinevat paiknemiskõrgust tekstireal (ala- ja ülaindeksid), muuta teksti suunda ega kasutada pilte või graafikat. See eristab tekstiredaktorit ka tekstitöötlusprogrammist.
Tekstiredaktorid võivad sõltuvalt funktsionaalsusest pakkuda teksti automaatset taandamist, mitut akent sama faili jaoks, mitme faili akent või vahekaarti samas programmis ning sisutöötlust. Need võivad töö ajal näidata programmeerimiskeelte süntaksi esiletoomist teistsuguse fondi või värviga, mida faili salvestamisel vormindamiskoodidena ei lisata.
Tekstiredaktoriga töötlemiseks sobivad failid on tavaliselt laiendiga codice_1. Tekstisisu on suurel arvul failitüüpidel, mis on seotud Internetis esitlemisega (codice_2, codice_3, codice_2 jpt) ja programmeerimisega (codice_5, codice_6, codice_7 jne). On teisigi tekstiredaktoriga redigeeritavaid failitüüpe, näiteks BAT-, INI- või CONF-failid, millest üks on käivitatav ja viimased kaks konfiguratsioonifailid.
Tekstiredaktoriga saab töödelda mistahes faile, kuid sobimatu faili töötlemisel on oht fail rikkuda, misjärel pole see fail enam ettenähtud vahenditega sihtotstarbeliselt loetav või kasutatav. UNIXi-laadsetes operatsioonisüsteemides saab terminaliaknas vaadata faili tüüpi käsuga codice_8 –
# file tekst.txt
tekst.txt: UTF-8 Unicode English text
Tekstiredaktorid on tihti kaasas juba operatsioonisüsteemi või tarkvaraarenduspakettidega.
Tekstitöötlus

Tekstitöötlus (ingliskeelne termin "word processing") on andmetöötluse operatsioonid tekstiga, näiteks teksti sisestus, redigeerimine, sortimine, liitmine, otsing, salvestus, kuvamine või printimine.
(Digitaal)dokument tekstitöötluse mõistes on nimega struktureeritud tekstiüksus, mis võib sisaldada pilte ning mida saab eraldi üksusena salvestada, redigeerida, otsida ja süsteemide või kasutajate vahel vahetada. Digitaaldokumendid salvestatakse andmekandjatele failidena, mis vastavad teatud failivormingule, näiteks OpenDocumenti või PDF-failivormingule.