Nafaanra keel

Nafaanra keel on Nigeri-Kordofani hõimkonda guri keelkonda senufo keelte hulka kuuluv keel. Nafaanra keelt räägitakse Ghanas Brong-Ahafo regiooni loodeosas, Elevandiluuranniku piiri ääres Bondoukoust idas, kõnelejaid on ligikaudu 61 000. Nafaanra keele rääkijad kutsuvad end "nafana"deks. Nagu teisedki senufo keeled on nafaanra toonikeel. Ta on teistest senufo keeltest aga geograafiliselt mõnevõrra eraldatud – lähimate sugulaste, lõuna-senufo tagvana-djimini keelte kõnelemispiirkond on umbes 200 kilomeetrit lääne pool, teisel pool Comoé rahvusparki.
Nafaanra keele dialektid on "fantera" ja "pantera".
Tüpoloogia.
SOV; postpositsioonid; genitiiv enne nimisõna; artiklid, adjektiivid, numeraalid, relatiivpronoomenid pärast nimisõna; küsisõna lause alguses; sõnajärg eristab subjekti, objekti, kaudset objekti; ergatiivsus; kausatiivid; võrdlusastmed; KV, KVV; toonikeel.
Kiri.
Alates 1975. aastast kasutab nafaanra keel ladina kirja.
Foneetika.
Vokaalid.
Nafaanra keeles on seitse oraalset ja viis nasaalvokaali. Vokaali pikkus võib muuta sõna tähendust, nt "sɛ" – 'minema', aga "sɛɛ" – 'fetiš'. Vokaalide nasaalsusest tulenevat tähenduse muutumist võib näha sõnades "sii" – 'sünnitama' ja "sĩĩ" – 'ehitama'. Ortograafias märgitakse vokaali nasalisatsiooni n-tähe märkimisega vokaali järele.
Toon.
Kuna nafaanra on toonikeel, siis on selles kolm erinevat tooni: kõrge, keskmine ja madal. Kirjas tooni tavaliselt ei märgita.
Näited:
Keskmine toon on mõnikord tõusva joonega, kõrge toon võib madalduda (see on tonaalne protsess, mis toimub, kui kõrge toon on eelnevast kõrgest toonist madalam), samuti on olemas kõrgenev toon. Kõrgenemist on leitud kõrgetooniliste verbide imperatiivis.
Grammatika.
Nafaanra keele silp koosneb vokaalist ja maksimaalselt kolmest konsonandist. Nasaalne konsonant võib esineda ise silbina. Põhiline silbistruktuur on (K1)(K2)V(K3), eelistatult KV või KVV. K1 võib olla mis tahes konsonant, kuigi häälik /r/ sõna alguses ei esine. K2 võib olla ainult tremulant või poolvokaal. K3 võib olla ainult nasaal ning sellisel juhul nasaleeritakse tervet silpi.
Nagu teisteski Nigeri-Kordofani keeltes on nafaanra keeles nimisõnadel klassisüsteem, kus nad on klassifitseeritud vastavalt viiele erinevale soole, mis mõjutab ka eessõnu, omadussõnu ja koopulaid. Sugusid märgivad sufiksid.
Tüüpiline sõnajärg nafaanra keeles on subjekt-objekt-verb.
Aeg ja aspekt.
Nafaanra keeles väljenduvad aeg ja aspekt enamasti kahes kohas: verbieelsetes partiklites ja verbi küljes. Lisaks väljendatakse neid ka teatud ajamäärsõnade ja abiverbide abil. Lihtlauses võib lauseliikmete järjekord olla niisugune: SUBJEKT • (NEGATSIOON) • (AEG) • (ASPEKT) • VERB. Nafaanra keeles on olemas minevik, lähiminevik, tulevikuvormid ja kontinuatiivne aspekt.
Minevikku märgitakse partikliga "ná" (kõrge toon). Tulevikku märgib partikkel "wè". Lihtlaused ilma verbieelse ajapartiklita käsitletakse kui lähiminevikku. Kui lauses puudub aspekti marker, siis on tegu üldiselt kompletiivse aspektiga.
Näited:
Kontinuatiivset aspekti märgitakse nii verbieelse partikliga "nà" (madal toon) kui verbivormi muutmisega. Verbil "sɛ́" ('minema') on kontinuatiivne vorm "síé". Kui lauses on kasutatud nii mineviku partiklit "ná" kui kontinuatiivset aspekti väljendavat partiklit "nà", sulavad nad kokku partikliks "náà". Lähiminevikku väljendavates lausetes jäetakse verbieelne kontinuatiivset aspekti väljendav partikkel ära ja kontinuatiivset aspekti näitab ainult verb ise.
Näited:
Nafaanra keeles on kaks verbide klassi, mida saab eristada nende käitumise järgi aspektilistes lausetes. Esimesel klassi verbidel on kaks aspektiliselt erinevat vormi. Teisel klassil aspekt ei eristu – nii kompletiivse kui kontinuatiivse aspekti väljendamiseks kasutatakse sama vormi. Lähiminevikku väljendavates lausetes võib see põhjustada mitmetähenduslikkust, kuna seal pole verbieelset kontinuatiivset aspekti väljendavat partiklit. Järelikult võib järgnevat lauset mõista kahel viisil:
Küsimused.
Küsimusi saab nafaanra keeles moodustada mitut moodi. Kas-küsimused moodustatakse lisades lause lõppu markeri "rá". Avatud küsimused sisaldavad lause alguses olevat küsisõna ja lause lõpus olevat küsimusemarketit "hin".
Näited:
Arvsõnad 1–10.
&lt;poem&gt;
 1 "núnu"
 2 "shíín"
 3 "táárɛ̀"
 4 "jíjirɛ̀"
 5 "kúnɔ"
 6 "kɔ́ɔ̀-ná-nù" (5+1)
 7 "kɔ́ɔ̀-na-shin" (5+2)
 8 "kɔ́ɔ̀-ná-tárɛ̀" (5+3)
 9 "kɔ́ɔ̀-ná-jirɛ" (5+4)
10 "kɛ́"
&lt;/poem&gt;
Värvid.
Kolm põhilist värvisõna nafaanra keeles on:
'Ma tahan, et sa kuuleksid üht lugu.'
'On tõsi, et hüään peitis end ära.'
'Sel päeval polnud konna siin.'
'Ta ei tapnud neid.'