tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ålborg

Ålborg (ka Aalborg) on Kopenhaageni, Århusi ja Odense järel suuruselt neljas linn Taanis.
Ålborg on Põhja-Jüütimaa piirkonna, Ålborgi valla ja 1544. aastast Ålborgi piiskopkonna keskus (selle toomkirik on Budolfi kirik).
Asend.
Ålborg asub Limfjordeni lõunakaldal. Limfjorden on selle koha peal jõesarnaselt kitsenenud ja moodustab ühenduse avamerega. Üle Limfjordeni viivad raudtee- ja maanteesild. Mõlemad tõstetakse suuremate laevade läbisõiduks üles. Kiirtee läheb Limfjordeni-alusest tunnelist läbi. 
Keskmine kõrgus merepinnast on 5 m. Limfjordeni põhjakaldal asuvat Nørresundbyd loetakse Ålborgi linnapiirkonda kuuluvaks eraldi asulaks, sest Limfjordeni laius ületab sellel kohal 200 m.
Elanikkond.
Ålborgi elanike arv on 2012. aasta seisuga 104 885, koos Nørresundbyga 126 556.
Linna nime õigekirjutus.
Linna nimi oli enne 1948. aasta õigekirjareformi Aalborg. Reformiga asendati taani keele õigekirjas täheühend "aa" tähega "å". Linnanimesid lubati selle reformiga kirjutada nii vanas kui ka uues kirjaviisis. 
Aastast 1956 hakati kõikides riigiasutustes kasutama linnanimedes å-tähte. Aastal 1984 anti hoolimata keelemeeste vastuseisust linnadele õigus valida, kuidas nad oma linna nime kirjutavad. Ålborg valis nimekuju "Aalborg". Taani keelekorraldajad peavad õigeks mõlemat nimekuju. 
Kahekordne a on aalborglastele tähtis. Sealne räppar Niam on sellele pühendanud laulu "Dobbelt-a". 
Taanis on levinum nimekuju "Aalborg". Eestikeelne põhinimekuju on "Ålborg", kuid lubatud on kasutada ka nimekuju "Aalborg".
Majandus.
Ålborgis asuvad laevaehitus-, keemiatööstus-, tsemenditööstus-, kalatööstus- ja õlletööstusettevõtted. 
Linnas on Ålborgi rahvusvaheline lennujaam, Ålborgi sadam ja Ålborgi raudteejaam. 
Ajalugu.
Ålborgi ajalugu ulatub tuhande aasta taha, kui viikingid rajasid 11. sajandil Limfjordeni-äärsesse piirkonda kauplemiskoha. Linnast põhja pool asuval künkal Lindholm Højel asus tollal rituaalne matusepaik. Ålborgi on esimest korda mainitud 1040. aastal. Ühelt mündilt on leitud linna tollane nimi "Alabu".
Saxo Grammaticuse andmeil ummistus Limfjorden 1200. aasta paiku osaliselt liivaga, mistõttu sealt ei saanud enam laevaga läbi sõita.
Aastal 1342 sai Ålborg kuningas Valdemar IV-lt linnaõigused ja hakkas kiiresti kasvama. Järjekordne kasvulaine sai alguse siis, kui linn sai 1516. aastal soolaheeringaga kauplemise monopoli. 
Ålborg oli Jüütimaa talupoegade sõja keskmes. Mäss lõppes, kui linna vallutas feldmarssal Johann Rantzau.
Sajandeid ulatus Limfjorden mereni ainult läänest. Idas oli maakitsus, mistõttu laevad ei saanud idast Ålborgi sõita. 3. veebruaril 1825 murdis Limfjorden üleujutuse ajal ennast ka idas mereni välja. See suurendas märgatavalt Ålborgi kui sadamalinna tähtsust ja kiirendas selle arengut.
1988. aastal sai Ålborg väljapaistvate pingutuste eest Euroopa integratsiooni idee arendamisel Euroopa auhinna.
Chris Martin

Christopher Anthony John Martin (sündinud 2. märtsil 1977 Exeteris Devoni krahvkonnas Inglismaal) on inglise laulja-laulukirjutaja, kes on ansambli Coldplay laulusolist.
Lapsepõlv.
Chris Martin sündis pere viiest lapsest vanimana. Tema isa Anthony Martin töötas raamatupidajana ja ema Alison Martin muusikaõpetajana. 
Martin alustas kooliteed ettevalmistuskoolis Hyltonis ning seejärel õppis Exeter Cathedrali koolis. Esimese bändi The Rocking Honkies lõi ta koos Nick Repton ja Iwan Gronowga. 
Dorsetis poistekoolis õppides tutvus ta Phil Harveyga, kellest sai hiljem ansambli Coldplay juht. Seejärel õppis ta Londoni Ülikoolis kreeka ja ladina keele erialal ning lõpetas ülikooli kiitusega. Ülikoolis tutvus ta Jonny Bucklandi, Will Championi ja Guy Berrymaniga, kellest said tema hilisemad bändikaaslased.
Isiklikku.
Chris Martin oli aastatel 2003–2015 abielus näitleja Gwyneth Paltrow'ga, neil on tütar Alison Martin (sündinud 2004) ja poeg Moses Bruce Anthony Martin (sündinud 2006 New Yorgis).
Jumpstyle

Jumpstyle on elektroonilise muusika stiil, mis arenes välja "hardstyle"'ist ning on mõjutatud "hard house"'ist. 
Erinevalt "hardstyle"'ist puudub "jumpstyle"'is lööv bass, vaid see on pigem hüppavamat laadi. 
"Jumpstyle" on suhteliselt uus ega ole veel kuigi levinud.
Tants.
"Jumpstyle"'i saatel tantsitakse tantsu nimega "Skiën". Jalgadega lüüakse ette ja taha ning ülakeha liigub vastupidises suunas muusika rütmi järgi.
"Skiën"'it võib võrrelda ka "hardcore"-tantsuga.
Lisaks on "Skiën"'i all: "Hardjump" ; "Shuffle" ; "C(loun) walk" ; "Bacic" jpm.
Ólafur Ragnar Grímsson

Ólafur Ragnar Grímsson (sündinud 14. mail 1943 Ísafjörðuris) on Islandi poliitik, kes oli aastatel 1996–2016 Islandi president. 
Aastatel 1962–1970 õppis ta majandusteadust ja politoloogiat Manchesteri ülikoolis. 1970 sai ta esimeseks islandlasest politoloogiadoktoriks. Ta oli politoloogia õppejõud ja alates 1973 professor Islandi ülikoolis, ülikooli esimene politoloogiaprofessor.
Ta astus liikmeks. See oli vasakpoolne, peaaegu kommunistlik erakond, ehkki ei kuulunud Kommunistlikku Internatsionaali. esindajana valiti ta Reykjavíkist Althingi, mille liige oli ta1978–1983, sealjuures parlamendifraktsiooni esimees 1980–1983. 1983–1985 oli ta ajalehe Þjóðviljinn toimetaja. 1987–1995 oli ta juht. Sel ajal oli ta rahandusminister 1988–1991 ja Althingi Reykjanesist valitud liige 1991–1996.
1996. aastal valiti Ólafur Islandi presidendiks. Ta sai 4 kandidaadi seast 41,4% hääli. Islandi president sümboliseerib rahvuse ühtsust, aga tema ülesanded on peamiselt tseremoniaalsed ja ta vastutab valitsuse tegude eest vähe. Ta valiti tagasi 2000., 2004. ja 2008. aastal. Sealjuures tema populaarsus järjest suurenes: 2004. aastal kogus ta juba 86% valijate häältest ja 2008. aastal ei seadnud keegi end tema vastu kandidaadiks üles, nii et ta sai presidendiks ilma valimisteta.
1974 abiellus ta Guðrún Katrín Þorbergsdóttiriga, järgmisel aastal sündisid neil kaksikud tütred. Guðrún Katrín oli Islandil väga populaarne ja tema karismat on tihti peetud üheks põhjuseks, miks tema abikaasa presidendiks valiti. Tema surm leukeemiasse 1998. aastal oli šokk niihästi perele kui ka kogu Islandi rahvale.
Ólafur abiellus Iisraelis sündinud Dorrit Moussaieffiga, kellega ta kihlus mais 2000. Pulmapidu peeti tema 60. sünnipäeval, 14. mail 2003 presidendilossis toimunud eraviisilisel tseremoonial.
Halldór Ásgrímsson

Halldór Ásgrímsson (8. september 1947 Vopnafjörður – 18. mai 2015 Reykjavík) oli Islandi poliitik, riigi peaminister aastatel 2004–2006. 
Ta õppis raamatupidamist Islandil ning ärijuhtimist Bergeni ja Kopenhaageni ülikoolides. Aastatel 1973–1975 oli ta lektor Islandi Ülikoolis.
Liberaalse Progressiivse Partei liikmena kuulus Halldór Ásgrímsson aastatel 1974–2003 Islandi parlamenti Althingisse (vaheajaga 1978–1979). Aastate jooksul oli ta mitmel korral valitsuse liige: 1983–1991 kalandusminister, 1985–1987 ja 1995–1999 põhjamaade koostöö minister, 1988–1989 justiits- ja kirikuasjade minister ning 1995–2004 välisminister.
Aastatel 1994–2006 oli Halldór Progressiivse Partei esimees.
15. septembril 2004 sai ta peaministriks, vahetades välja Davíð Oddssoni, kes oli sellel ametikohal püsinud 13 aastat.
5. juunil 2006 teatas ta oma tagasiastumisest peaministri kohalt, sest tema partei sai kohalikel valimistel lüüa. Sama aasta 15. juunil andis Halldór Ásgrímsson võimu üle senise välisministri Geir Haarde moodustatud uuele valitsuskabinetile. Augustis 2006 lahkus ta ka Progressiivse Partei esimehe ametikohalt.
31. oktoobril 2006 valiti ta Taani pealinnas Kopenhaagenis toimunud Põhjamaade Nõukogu liikmesriikide peaministrite kohtumisel organisatsiooni uueks peasekretäriks. Halldór alustas tööd uuel ametikohal 1. jaanuarist 2007. 
7.–8. mail 2007 viibis ta Eestis ametlikul visiidil.
Lofsöngur

"Lofsöngur" (islandi keeles 'Ülistuslaul') ehk "Ó Guð vors lands" ('Oo, meie maa Jumal') on Islandi riigihümn.
Sõnad kirjutas Matthías Jochumsson ja muusika Sveinbjörn Sveinbjörnsson. Kuigi laulus on algselt kolm salmi, lauldakse ainult esimest.
Hümni sõnad.
Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
Vér lofum þitt heilaga, heilaga nafn!
Úr sólkerfum himnanna hnýta þér krans
þínir herskarar, tímanna safn.
Fyrir þér er einn dagur sem þúsund ár,
og þúsund ár dagur, ei meir;
eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
sem tilbiður guð sinn og deyr.
Íslands þúsund ár,
Íslands þúsund ár!
eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
sem tilbiður guð sinn og deyr.
Ó guð, ó guð! Vér föllum fram
og fórnum þér brennandi, brennandi sál,
guð faðir, vor drottinn frá kyni til kyns,
og vér kvökum vort helgasta mál.
Vér kvökum og þökkum í þúsund ár,
því þú ert vort einasta skjól.
Vér kvökum og þökkum með titrandi tár,
því þú tilbjóst vort forlagahjól.
Íslands þúsund ár,
Íslands þúsund ár!
Voru morgunsins húmköldu, hrynjandi tár,
sem hitna við skínandi sól.
Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
Vér lifum sem blaktandi, blaktandi strá.
Vér deyjum, ef þú ert ei ljós það og líf,
sem að lyftir oss duftinu frá.
Ó, vert þú hvern morgun vort ljúfasta líf,
vor leiðtogi í daganna þraut
og á kvöldin vor himneska hvíld og vor hlíf
og vor hertogi á þjóðlífsins braut.
Íslands þúsund ár,
Íslands þúsund ár!
verði gróandi þjóðlíf með þverrandi tár,
sem þroskast á guðsríkis braut.
Matadi

Matadi on linn Kongo DV-s, Kesk-Kongo provintsi halduskeskus. Asub Kongo jõe ääres suudme lähedal. 
Matadi on Kongo DV tähtsaim sadamalinn.
Linn on tekkinud 1887. aastal Henry Morton Stanley rajatud tugipunkti juurde.
1898. aastal valmis 366 km pikkune raudteelõik Matadist Kinshasasse.
Matadi tähendab kongo keeles 'kivi'.
LSA

D-lüsergiinhappe amiid ehk LSA (lühend saksakeelsest nimetusest "Lysergsäure-Amid") on taimedes, näiteks uimastava elevanditapu, kolmevärvilise lehtertapu ja "Rivea corymbosa" seemnetes leiduv hallutsinogeen.
Printsess Beatrice

Beatrice, "Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess" (Beatrice Elizabeth Mary Mountbatten-Windsor; sündinud 8. augustil 1988 Londonis) on Briti kuningliku perekonna liige. Ta on kuninganna Elizabeth II lapselaps ja oli Briti troonipärimisjärjekorras viiendal kohal alates oma sünnist kuni 2013. aastani, mil sündis Cambridge'i hertsogi Williami poeg George.
Sünd.
Printsess Beatrice sündis Portlandi haiglas. Tema isa on prints Andrew, Yorki hertsog, ja ema Sarah, Yorki hertsoginna. Ta sai nime kuninganna Victoria noorima tütre Beatrice'i järgi. Printsessil on noorem õde Eugenie. 
Ta ristiti 20. detsembril 1988 St. Jamesi Palees. Tema ristivanemad olid Linley vikont, Peter Palumbo, Roxburghe'i krahvinna, Mrs. Harry Cottrell ja Mrs. John Greenall. Briti monarhi järeltulijana meesliini kaudu on Beatrice "Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess" (Tema Kuninglik Kõrgus)
Haridus.
Printsess Beatrice alustas haridusteed Upton House'i Koolis Windsoris 1991. aastal. Kolm aastat hiljem läksid tema ja ta õde Coworth Parki Kooli Surreys. Beatrice õpib praegu Beatrice Yorki nime all tüdrukutekoolis St. George's School, mis asub Berkshire'is. Ta plaaniti saata Aigloni Kolledžisse Šveitsis, aga koolidirektoriga seotud seksiskandaal pani ta vanemad plaane muutma. 2005 avaldas ta ema, et Beatrice'il on düsleksia, mistõttu ta vajas GCSE eksamite sooritamiseks kirjutamises ja lugemises abi.
Sama aasta suvel (düsleksia tõttu aasta hiljem kui tavaliselt) sai ta oma GCSE eksamites ajaloos ja teatrikunstis A*, prantsuse keeles ja kunstis A ning B inglise kirjanduses, inglise keeles, matemaatikas ja loodusainetes. 
Kodune elu.
Tema vanemad prints Andrew ja Sarah Ferguson lahutasid abielu, kui Beatrice oli kaheksa-aastane. Hertsog ja hertsoginna jagasid laste hooldusõigust ning Beatrice veetis aega mõlema vanemaga. Kui Beatrice käis internaatkoolist kodus, ööbis ta isa juures Royal Lodge'is, mille viimane päris pärast oma vanaema surma 2002. aastal.
On arvatud, et Beatrice'ilt ja Eugene'ilt peaks ära võtma tiitli "printsess" ja "Tema Kuninglik Kõrgus" ning nende nimed peaksid olema leedi Beatrice Windsor ja leedi Eugenie Windsor, mis tavaliselt on omane kuningliku päritoluta hertsogite tütardele. Nende isa on aga selle idee vastu, kuna kuningliku tiitli omamine on nende sünniõigus.
Tulevik.
Printsess Beatrice elab suhteliselt tagasihoidlikku elu. Meedia on avaldanud fotosid printsessist ja tema abielueelsetest poiss-sõpradest. Ei ole kindel, kas Beatrice hakkab kuninglikke kohustusi täitma. Kuningliku perekonna naissoost liikmete vähesuse tõttu oodatakse, et ta seda teeks. Ta on juba teinud heategevuslikku tööd koos emaga ning külastanud Venemaal HIV-sse haigestunud lapsi.
Hiljuti oli printsess Briti ajakirja Tatler kaanel ning seal ilmus ka tema antud esimene intervjuu, mis näitab, et noor printsess tuleb avalikkuse ette. 
2005. aasta lõpul teatati, et ta kavatseb jätkata oma haridusteed Ameerika Ühendriikides, eeldatavasti mõnes Ivy League'i koolis.
Abielu ja lapsed.
17. juulil 2020 abiellus ta Itaalia aadlisoost kinnisvaraärimehe Edoardo Mapelli Mozziga. Neil sündis tütar 18. septembril 2021.
Printsess Eugenie

Eugenie, Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess (Eugenie Victoria Helena Mountbatten-Windsor) (sündinud 23. märtsil 1990 Londonis) on Briti kuningliku perekonna liige, kuninganna Elizabeth II lapselaps ja Yorki hertsogi Andrew' noorem tütar. Ta oli troonipärimisjärjekorras kuuendal kohal alates oma sünnist kuni 2013. aastani, mil sündis Cambridge'i hertsog Williami poeg George.
Sünd.
Printsess Eugenie sündis 23. märtsil 1990 Portlandi haiglas Londonis. Tema isa on prints Andrew, Yorki hertsog, kuninganna Elizabeth II ja prints Philipi kolmas laps. Tema ema on Sarah, Yorki hertsoginna, major Ronald Fergusoni ja Susan Mary Wrighti tütar. Ta sai nime Hispaania kuninganna Victoria Eugenie järgi. Printsessil on ka vanem õde Beatrice.
Ta ristiti 23. detsembril 1990 St. Mary Magdalene'i kirikus hommikuse jumalateenistuse ajal; ta oli esimene kuninglikku päritolu laps, kellel olid avalikud ristsed. Tema ristivanemad olid James Ogilvy, kapten Alastair Ross, Mrs. Ronald Ferguson (tema vanaisa teine abikaasa), Mrs. Patrick Dodd-Noble ja Ms. Louise Blacker.
Briti monarhi lapselapsena meesliini kaudu on Eugenie sünnist saadik "Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess" (Tema Kuninglik Kõrgus).
Haridus.
Printsess Eugenie alustas oma haridusteed Winkfield Montessori lasteaias Surreys 1992. Seejärel läks ta koos õega Upton House'i Kooli. 2001 pääses ta katsete alusel St. George's Schooli Windsoris. Kaks aastat hiljem alustas ta kooliteed Marlborough' Kolledžis Wiltshire'is, elades kooli internaadis.
Tervis.
2002. aasta oktoobris tegi printsess läbi lõikuse Kuninglikus Riiklikus Ortopeedilises Haiglas Londonis, et takistada skolioosi halvenemist. Ta on nüüdseks täielikult paranenud ning eeldatakse, et uut lõikust pole vaja.
Kodune elu.
Printsess Eugenie vanemad lahutasid 1996, kui tüdruku oli alles kuueaastane. Nüüd jagavad hertsog ja hertsoginna oma laste hooldusõigust ning Eugeniele meeldib aega veeta mõlema vanemaga. Lahutus oli sõbralik. Nad elavad siiani kõik koos hertsogi kodus Royal Lodge's, kui tüdrukud on internaatkoolidest kodus. 
On pakutud, et Eugenielt ja Beatrice'ilt peaks printsessi- ja kuningliku kõrguse tiitli ära võtma. Selle kaudu saaksid neist leedi Beatrice Windsor ja leedi Eugenie Windsor, nagu kõnetatakse hertsogite lapsi, kes pole kuninglikku päritolu. Tüdrukute isa on aga selle plaani vastu, kuna neil on mõlemale tiitlile sünnipärane õigus.
Neetliide

Neetliide on mittelahtivõetav liide, mis saadakse ühendatavatesse detailidesse tehtud avasse asetatud needivarva neetimisega. Neetliide moodustatakse avast väljaulatuva needivarva osa plastilise deformeerimisega, kusjuures needivarva ülejäänud osa täidab ava.
Neetliite kasutamine.
Neetliiteid kasutatakse kas leht- või ribametallist või siis valtsitud profiilterasest detailide ühendamiseks. Seoses keevitamise arenguga on neetliite kasutamine järsult vähenenud. Kuid täielikult ei ole neetliide siiski välja tõrjutud, sest kõiki materjale pole mõtet keevitada. Neetliidet kasutatakse endiselt palju plekitöödel. Näiteks värvitud ja tsingitud terasplekist katuseluukide tootmisel, kuna keevitamine rikuks värvkatte ja tsingikihi, mille taastamine läheks kulukaks.
Neetimine.
Detailidesse ava kas puuritakse või lüüakse. Neetimine toimub kas käsitsi needitangidega või mehaaniliselt (suruõhuvasaratega, pressidega). Väikese läbimõõduga (kuni 12 mm) terasneedid ja värvilistest metallidest needid asetatakse kohale külmalt. Terasneedid varva läbimõõduga üle 12 mm asetatakse kohale kuumutatult. Needi ettekuumutamine kergendab pea kujundamist ja parandab liite kvaliteeti.
Neetide materjal.
Neetide materjaliks on teras CT.2 ja CT.3, vask, alumiinium jms, olenevalt ühendatavate detailide materjalist ja konstruktsioonist.
Neetõmblus.
Detailide ühendamist mitme neediga nimetatakse neetõmbluseks. Neetõmblusi liigitatakse ühendatavate detailide liitmisviisi, neetide lõikele töötavate ristlõigete (lõikepindade) arvu ja neetide paigutuse järgi.
Neetliite arvutus.
Välisjõudude mõjul võib neetliide puruneda, kusjuures needid lõigatakse läbi, lehti ja neete muljutakse või leht rebeneb neediavaga nõrgestatud ristlõikes. Võimaliku purunemise iseloom määrab kindlaks õmbluseelementide tugevusarvutuse metoodika.
Neetimisel surub neet lehed kokku, mistõttu nihutusjõud P esinemisel tekib lehtede vahel hõõrdejõud. Kuid hõõrdejõu suuruse kindlaksmääramine neetõmbluses on raske ning seepärast seda ei arvestata. Arvutustes eeldatakse, et needi varb täidab ava täielikult ning väldib detailide omavahelist nihkumist. Samuti oletatakse, et väliskoormus jaotub neetide vahel ühtlaselt. Öeldut silmas pidades võib ühelõikelise neetõmbluse tugevustingimuse avaldada järgmiselt:
τl=formula_1≤[τl], kus
τl´=formula_2≤[τl`], kus
σt=formula_3≤[σt]
σ m =formula_4≤[σm]
Kaugus needirea telgjoonest kuni lehe lõikeservani võetakse puuritud avade korral e = 1,5d, löödud (pressitud) avade korral aga e = 2d. Needivarva läbimõõt võetakse d = 2δ, neetide samm tugevõmbluses t&gt; 3d.
Lehe nõrgestamist neediavadega iseloomustatakse õmbluse tugevusteguriga φ, milleks on neediavadega nõrgestatud ristlõike Fnetto suhe avadega nõrgestamata ristlõikesse Fbrutto.
Neetimine

Neetimine on mehaaniline kinnitusprotsess, mis hõlmab spetsiaalsete neetide kasutamist, mis koosnevad peast, varrest ja sabast ning tavaliselt valmistatud terasest, vasest, messingust või alumiiniumist. Neetimine on protsess, mille käigus kinnitatakse kaks või rohkem metallitükki, ning see on levinud mitmes valdkonnas, sealhulgas ehitus-, lennundus- ja laevaehitussektoris. Materjalide ühendamiseks needi abil on vaja eelnevalt puurida läbi kahe materjali augu, millest neet läheks läbi, kuid mitte jõuliselt surudes. Seejärel sisestatakse neet auku ja deformeeritakse needi saba, luues kindla ühenduse materjalide vahel.
Needitüübid.
Neete on mitut tüüpi ja neid kasutatakse vastavalt sellele, mis tüüpi on materjal ja kui tugevat ühendust on vaja.,
Needitüübid:
Lennunduses kasutatakse peamiselt ümarpeaneete ja faasiga neete, mis leiavad rakendust vastavalt nende omadustele. Faasiga neete kasutatakse peamiselt kere neetimiseks, kuna need ei mõjuta lennuki aerodünaamikat, samal ajal kui ümarpea neete kasutatakse kere sisemiste ühenduste puhul.
Tõmbeneete kasutatakse olukordades, kus puudub ligipääs teisele poole või materjal on liiga õhuke., Tõmbeneedi eeliseks on see, et seda on kerge kasutada ja see protsess on oluliselt kiirem.
Töövahendid.
Neetimise protsessi jaoks on tarvis järgmisi tööriistu: , , 
Neetimisel tuleb kasutada isikukaitsevahendeid, näiteks prille ja kõrvatroppe, kuna neetimise käigus on müra tavaliselt suur ning see võib kahjustada kuulmist.
Ettevalmistus.
Järgmised etapid aitavad valida õiget neeti enne tööle asumist.
Tähtis on valida õige diameetriga needid. Vältida tuleks olukorda, kus neetimisel jääks ava ja neeti vahele liiga palju ruumi või kus ava võiks kahjustuda.
Needi vars peab alati olema pikem kui needi ava sügavus.
Neet ei tohi olla ka väga pikk, kuna neetimise käigus võib kahjustada materjali.
Valides neeti, tuleb kindlaks teha, et needi vars oleks needi august 1,5 korda needi enda varre diameetrist väljas.
Neetimise protsess.
Neetimise protsess võib erineda sõltuvalt sellest, millise needitüübiga on tegemist. Järgmised etapid kirjeldavad lamepeaneedi neetimist.,
Fergie

 
Fergie on mitme isiku ja asja hüüdnimi:
Laps

Laps on inimene, kes ei ole veel täiskasvanu. Meessoost laps on poiss ja naissoost laps tüdruk.
ÜRO lapse õiguste konventsioonis mõistetakse lapse all kuni 18-aastast inimest, kui lapse suhtes kohaldatava seaduse põhjal ei loeta teda varem täisealiseks.
Panga pank

Panga pank ehk Mustjala pank asub Saaremaa põhjaranniku läänepoolsemas osas, Panga küla lähedal. 
Panga ulatus on umbes 2,5 km ja see asub Panga neeme põhja-, loode- ja lääneküljel. 
Panga pank on kõrgeim Saaremaa ja Muhu põhjaranniku pankadest (21,3 m). Kõrgeim punkt on neeme loodetipust veidi lõuna pool. Mujal jaguneb pank kaheks astanguks, millest teine jääb 13 m kõrgusest merre laskuvast järsakust veidi sisemaa poole.
Pangal asub ka Panga tulepaak.
Panga pank on looduslik pühapaik, kus on tähistatud karusepäeva.
Rahvajutud räägivad, et sealt iga aasta üks inimene või loom merejumalale või näkile ohvriks alla tõugatud, et veevalitseja muid inimesi õnnetuse eest hoiaks lk 112-113
Nikolai Ge

Nikolai Nikolajevitš Ge (vene keeles Николай Николаевич Ге; prantsuspäraselt Gay; 27. veebruar 1831 Voronež – 13. juuni 1894 Ivanovsk, Tšernihivi oblast) oli prantsuse päritolu vene maalikunstnik. 
Nikolai Ge oli üks peredvižnikute ühingu asutajaliikmeid.
Elukäik.
Ta sündis Voronežis. Tema vanaisa oli emigreerunud Prantsusmaalt 18. sajandi lõpus. 
1841. aastal kolis pere Kiievisse, kus poiss õppis Kiievi esimeses gümnaasiumis. Seejärel asus õppima Kiievi ülikooli matemaatika-füüsikateaduskonda, hiljem läks matemaatika-füüsikateaduskonda Peterburi ülikoolis. 
1850. aastal asus ta õppima Peterburi Kunstide Akadeemias. Õpingute jooksul anti talle tehtud tööde eest väike kuldmedal (1855) ja suur kuldmedal (1857). Suure kuldmedaliga kaasnes välismaal edasiõppimise võimalus. 
Nikolai Ge elas ja töötas 12 aastat Itaalias (1857–1869). 1870. aastast elas Peterburis ja 1875. aastast Ukrainas.
Looming.
Nikolai Ge maalis portreid ja Vene ajaloo ainelisi teoseid. Alates 1860. aastate algupoolest pühendus religioossele temaatikale, maalis ekspressiivseid ja sügavalt psühholoogilisi stseene Uuest Testamendist.
Ürümqi

Ürümqi (uiguuri keeles ئۈرۈمچى شەھرى (Ürümči šähri) ja hiina keeles 乌鲁木齐市 (Wulumuqi Shi ehk Wūlǔmùqí Shì)) on ringkonna õigustega linn Hiinas, Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna keskus. 
Ürümqi on Hiina lääneosa suurim linn. 75% elanikest on hiinlased, uiguure on 13%.
Ürümqi on kõige kaugemal sisemaal asuv suurlinn maailmas. Lähima mereni on ligi 2500 km.
1953. aastani oli linna ametlik nimi Dihua.
5. juulil 2009 toimunud uiguuride meeleavaldusel puhkesid linnas kokkupõrked uiguuride ja hiinlaste vahel. Rahutusi saadeti maha suruma sõjavägi. Ametlikel andmetel oli 7. juuliks hukkunud 156 meeleavaldajat, vahistatud oli üle 1400 inimese. 
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Ürümqi elanikest hiinlased 75,3%, uiguurid 12,79%, hueid 8,03%, kasahhid 2,34%, mandžud 0,37%, mongolid 0,35%, sibod 0,18%, venelased 0,13%, mongorid 0,08%, kirgiisid 0,07%, usbekid 0,07%, tšuangid 0,04%, tatarlased 0,04%, tiibetlased 0,03%, dunsjanid 0,03%, miaod 0,03%, korealased 0,03% ja muudest rahvustest inimesed 0,09%.
Haldusjaotus.
Linn jaguneb 7 linnarajooniks ja 1 maakonnaks.
Tervis

Tervis on täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund, mitte ainult haiguse või nõtruse puudumine (Maailma Terviseorganisatsiooni definitsioon aastast 1946).
Ísafjörður

Ísafjörður (islandi keeles 'jääfjord') on linn Islandil, Vestfirðiri piirkonna ja Ísafjarðarbæri valla halduskeskus ja suurim linn. See asub Skutulsfjörduri fjordi ääres, mis on osa suuremast Isafjarðardjúpi fjordist.
Kõige tähtsam transpordikeskus linnas on sadam. Sadama kaudu on linnal parvlaevaühendus naaberasulatega ja aeg-ajalt saabub sadamasse reisilaevu turistidega. Maantee abil on linn ühendatud 15 km kaugusel loodesse jääva Bolungarvíkiga ja Súðavíkiga idas. 1996. aastal valminud üherealine Vestfirðiri tunnel viib Flateyri ja Suðureyri juurde, samuti valla lõunaossa. Ísafjörðuril on lennujaam, kust toimuvad regulaarlennud Reykjavíkki.
Ísafjörðuri elanike peamine tegevusala on kalapüük ning ta on üks Islandi suurimaid kalanduskeskusi. Alates 1980. aastatest, mil kalanduses algas poliitiliste piirangute ja kalavarude vähenemise tõttu allakäik, on linna elanike arv järjekindlalt vähenenud.
Hoolimata väikesest elanike arvust näeb Ísafjörður linlik välja. Linnas on haigla, kultuurikeskus, muusikakool, kunstigalerii ja raamatukogu.
Ísafjörðurist on pärit Ólafur Ragnar Grímsson, kes oli aastatel 1996–2016 Islandi president.
Ajalugu.
Landnámabóki (Islandi asustamise raamatu) järgi rajas esimese asula Skutulsfjörduri rannale Helgi Magri Hrólfsson 9. sajandil.
16. sajandil sai Ísafjörður väliskaubanduse sihtpunktiks. Sel ajal olid linnas tavalised nõiaprotsessid ning hulk inimesi pagendati linnast Hornstrandiri poolsaarele, kus praegu asub rahvuspark. 1786. aastal moodustati linna ümber vald.
Kohalikus vabaõhumuuseumis säilitatakse Islandi vanimat maja, mis on ehitatud 1734. aastal. Tollest sajandist on säilinud veel kolm puumaja. Peamiselt ehitasid need välismaised kaupmehed.
Ivan Šiškin

Ivan Ivanovitš Šiškin (vene "Иван Иванович Шишкин"; 25. jaanuar (vkj. 13. jaanuar) 1832 Jelabuga, Vjatka kubermang – 20. märts (vkj. 8. märts) 1898 Peterburi) oli vene maalikunstnik ja graafik. Ta oli peredvižnikute ühingu liige.
Haridus.
Ivan Šiškin sündis kaupmehe peres Vjatka kubermangus Jelabuga linnas, mis praegu jääb Tatarstani. 12-aastaselt astus ta Kaasani gümnaasiumi, ent 5. klassis jättis ta selle pooleli.
1852–1856 õppis ta Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis ja 1856–1860 Peterburi Kunstide Akadeemias. Ta ei rahuldunud maalimisega akadeemia seinte vahel, vaid töötas sageli väljas, maalides natuurist. Õpingute jooksul anti talle kaks väikest hõbemedalit (klassikalise joonistuse ja Peterburi vaate eest 1857), suur hõbemedal (Valamo vaate eest 1858), väike kuldmedal (Peterburi-lähedaste maastike eest 1859) ja suur kuldmedal (kahe vaate eest Valamole 1860).
Suure kuldmedaliga kaasnes stipendium õpinguteks välismaal. Ta sõitis 1861 Münchenisse ja 1863 Zürichisse, õppides peamiselt loomi natuurist maalima. Sealt tegi ta reise Genfi ja Düsseldorfi. Tellimustöö "Vaade Düsseldorfi lähedal" tõi talle akadeemiku tiitli. Sel ajal tegi ta ka palju sulejoonistusi. Aastal 1866, kui stipendium lõppes, naasis ta Peterburi.
Elu tunnustatud kunstnikuna.
Viiel järgmisel aastal oli ta Peterburi Kunstide Akadeemia liige. Peaaegu igal aastal rändas ta mööda Venemaad, et loodust maalida. Pärast peredvižnikute ühingu moodustamist hakkas ta nende näitustel esinema, esialgu sulejoonistustega.
Aastast 1870 kuni surmani tegeles ta peamiselt graafikaga.
Aastal 1873 andis akadeemia talle professori tiitli pildi "Metsatihnik" eest.
Vestfirðir

Vestfirðir ('läänefjordid') on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi loodeosas.
Suurem osa piirkonnast asub Vestfirðiri poolsaarel, mida ülejäänud Islandiga ühendab 10 kilomeetri laiune maakitsus Gilsfjörðuri ja Bitrufjörðuri fjordi vahel.
Vestfirðir on mägine. Rannajoont liigendavad arvukad fjordid.
Suurim linn on Ísafjörður, mis on piirkonna halduskeskus ning ühtlasi ärikeskus ja liiklussõlm.
2022. aasta alguse seisuga elas seal 7205 inimest, millega see oli kõige väiksema rahvaarvuga piirkond Islandil.
Austurland

Austurland ('idamaa', ka "Austfirðir" 'idafjordid') on Islandi kõige idapoolsem 1. järgu haldusüksus (piirkond). See on pindalalt kolmas piirkond Islandil Suðurlandi ja Norðurland eystra järel.
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb üheksaks vallaks:
Mooses

Mooses (heebrea מֹשֶׁה "Mōšeh", araabia موسى "Mūsá") oli Piibli järgi iisraellaste juht, kes juhtis iisraeli rahva välja Egiptuse orjapõlvest ning edastas kümme käsku. Ta on Teise Moosese raamatu peategelane.
Mooses on oluline prohvet nii judaismis, kristluses kui ka islamis. 
On vaieldav, kas Mooses oli reaalne isik ja kas ta on seotud iisraellaste väljarännuga Egiptusest. Osa Piibli jutustusest tema kohta on kindlasti legendid (näiteks sünnilood). 
Moosese kutsumislugu.
Mooses ajas oma äia karja kõrbe taha Hoorebi mäe juurde. Seal silmas ta kummalist kibuvitsapõõsast, mis põles, aga ei põlenud ära (põlev põõsas). Siis kohtus Mooses oma esiisade Jumalaga, kes tegi karjasest rahva juhi. (2Ms 3).
Väljaränd Egiptusest.
Ajaloolased vaidlevad nii väljarännu aja (15. sajand eKr või 13. sajand eKr) kui ka rännumarsruudi üle.
Mitte ükski Egiptuse allikas ei kinnita, et sel ajal oleks märkimisväärne hulk inimesi emigreerunud, samuti ei ole andmeid, et mõni sõjaväeüksus oleks neid jälitades uppunud.
Sophie, Edinburghi hertsoginna

Sophie, Edinburghi hertsoginna (Sophie Helen Mountbatten-Windsor, neiupõlvenimega Rhys-Jones; sündinud 20. jaanuaril 1965) on Ühendkuningriigi kuninglikku perekonda kuuluva prints Edwardi abikaasa.
Lapsepõlv.
Sophie Helen Rhys-Jones sündis 20. jaanuaril 1965 Oxfordis Christopher Bournes Rhys-Jonesi ja Mary Rhys-Jonesi teise lapse ja esimese tütrena. Krahvinna teine eesnimi on pandud Christopheri õe auks, kes oli kümme aastat varem ratsutamisõnnetuses surma saanud. Tal on ka vanem vend David. Oma abikaasaga on ta väga kaugelt suguluses.
Kui ta oli koolieelik, kolis tema perekond Kenti, kus tema haridustee algas Dulwichi Kolledži algkoolis. Seejärel käis ta Kenti Tüdrukutekolledžis ja lõpetas oma hariduse West Kenti Kolledžis.
Töö.
Sophie Rhys-Jones töötas mitmes ettevõttes, sealhulgas Capital Radios ning ka suhtekorraldusfirmades Quentin Bell Organisation ja MacLaurin Communications &amp; Media. 1996. aastal hakkas ta koos äripartner Murray Harkiniga pidama oma suhtekorraldusfirmat RJH Public Relations.
Abielu.
1999. aasta jaanuaris kihlus Sophie prints Edwardi, kuninganna Elizabeth II ja Edinburghi hertsogi noorima pojaga. Laulatus toimus 19. juunil 1999 St. George'i kabelis Windsoris, erinevalt teistest kuninganna järeltulijate abieludest, mis olid sõlmitud Westminster Abbeys või Saint Pauli katedraalis.
Pulmapäeval sai Edwardist Wessexi krahv ja Severi vikont; sellega sai Sophiest Tema Kuninglik Kõrgus Printsess Sophie, Wessexi krahvinna.
Krahvil ja krahvinnal on kaks last: tütar Louise, keda tuntakse kui Leedi Louise Windsorit, ja James Windsor, Severni vikont. Louise on esimene valitseva monarhi meesliinis järeltulija, kes ei ole prints/printsess tiitliga Tema Kuninglik Kõrgus. See on kooskõlas Edwardi ja Sophie sooviga, et nende lapsed ei kannaks kuninglikke tiitleid ega aunimetusi.
Wessexi krahvinna.
Wessexi krahvinna asus täitma kuninglikke kohustusi kohe pärast pulmi, ehkki töötas veel oma firmas RJH Public Relations. Krahvinna sattus varsti aga kriitikatule alla, süüdistatuna oma kuningliku staatuse ärakasutamises ärilistel eesmärkidel, kuna ilmus RJH klientidega avalikkuse ette.
Mõned päevad pärast pulmi tekkis skandaal, kui ajaleht The Sun avaldas krahvinnast "topless"-foto koos Capital Radio saatejuhi Chris Tarrantiga. Pilt oli tehtud sellal, kui krahvinna veel raadiojaamas töötas. Hiljem tuli välja, et pilt müüdi kõrgeima hinna pakkujale ühe Sophie endise "sõbra" poolt.
Isiklikku.
2001. aasta detsembris viidi krahvinna haiglasse, kuna ta ei tundnud ennast hästi. Selgus, et tal oli emakaväline rasedus. 
Tütar Louise Windsor on sündinud 8. novembril 2003 ja poeg James Windsor 17. detsembril 2007.
Leedi Louise Windsor

Leedi Louise Windsor (Louise Alice Elizabeth Mary Mountbatten-Windsor; sündinud 8. novembril 2003) on Briti kuningliku perekonna liige, Edinburghi hertsog prints Edwardi ja hertsoginna Sophie tütar, kuninganna Elizabeth II lapselaps ja kuningas Charles III vennalaps.
Valitseva monarhi järeltulijana meesliinis on tema tiitliga nimi Tema Kuninglik Kõrgus Wessexi Printsess Louise. Kuid kui tema vanemad abiellusid, otsustasid nad, et nende lastest saavad krahvi(nna)d, mitte prints(ess)id tiitliga "Tema Kuninglik Kõrgus". Selle põhjuseks oli soov vältida lastele muidu langeda võivaid kuninglikke kohustusi. Kuid kuna kuninganna pole välja andnud vastavat korraldust, on Louise ikka printsess, olenemata sellest, kuidas teda igapäevaelus nimetatakse. 
Leedi Louise on troonipärimisjärjekorras 15. kohal oma noorema venna Jamesi järel.
Sünd.
Leedi Louise sündis enneaegsena 8. novembril 2003 Surreys pärast seda, kui tema ema Wessexi krahvinna oli kiirabiga Frimley Parki haiglasse toimetatud. Louise'i isa polnud sünnituse ajal kohal. Ettevaatusabinõuna viidi Louise St. George'i haiglasse Londonis, krahvinna jäi aga Frimley Parki, kuni ta seisukord oli piisavalt hea, et lahkuda. Louise sündis keisrilõikega, mis oli vajalik krahvinna verekaotuse tõttu, mis ohustas nii ema kui ka last. 
Ta lahkus haiglast 23. novembril 2003 ja ta nimi avalikustati 27. novembril 2003. Louise ristiti Windsori lossis 24. aprillil 2004, tema ristivanemad olid lord Ivar Mountbatten ja Leedi Sarah Chatto.
Margus Hunt

Margus Hunt (sündinud 14. juulil 1987 Karksi-Nuias) on eesti endine Ameerika jalgpalli mängija ja kettaheitja, 2006. aasta juunioride maailmameister nii kettaheites kui ka kuulitõukes.
2006. aasta kevadel treenis Hunt kolm nädalat Lõuna-Aafrika Vabariigis koos mitmekordse odaviske maailmameistri ja olümpiavõitja Jan Železnýga ning 5. aprillil sõlmis ta toetuslepingu lennufirmaga Estonian Air. Sama aasta mais Tallinnas toimunud heitjate seeriavõistluse teisel etapil heitis ta 1,75-kilogrammist ketast 63,98 meetrit, mis oli uus Eesti juunioride rekord ja selle tulemusega läks ta hooaja edetabelit juhtima. Tartus Gustav Sule mälestusvõistlusel heitis ta 2-kilogrammist ketast 59,31 meetrit. Tulemus oli uus juunioride rekord 2-kilogrammise kettaga ja samuti Margus Hundi isiklik rekord. Eelmisele isiklikule rekordile heitis Hunt otsa kaks ja pool meetrit.
9. juunil 2010. aastal parandas Hunt isiklikku rekordit ja heitis esimest korda meeste kettaga üle 60 meetri (60,30 m). 25. juunil heitis ta uue rekordina 60,36 meetrit. 6. juulil parandas ta taas rekordit, heites 61,33 meetrit.
Tema isiklik rekord vasaraheites on 64,89 meetrit (28. märtsil 2008. aastal Arlingtonis) ja kuulitõukes 17,98 (22. märtsil Wacos).
Alates 2009. aastast mängis ta Ameerika jalgpalli USA kolledžiliigas Dallase Southern Methodist University meeskonnas "defensive end"'i positsioonil.
2013. aasta aprillis toimunud NFL-i "draft"'is valis Cincinnati Bengals Margus Hundi teises ringis (53. valikuna) oma meeskonda.
2017. aasta märtsis sõlmis ta kaheks aastaks lepingu Indianapolis Colts'iga.
Isiklikku.
Margus Hunt on 205 cm pikk, kaalub 110 kg ning tema käte siruulatus on 211 cm.
Briti kuninglik perekond

Briti kuninglik perekond on väljend, mida kasutatakse Suurbritannia monarhi lähedastele sugulastele viitamiseks. Kuigi pole kindlat seaduslikku määratlust, kes on või ei ole selle perekonna liige, ja erinevates nimekirjades on erinevad inimesed, on siiski olemas teatud sugulased, kes on alati perekonna liikmed.
Miljonid inimesed on seotud kuningliku perekonnaga kaugemalt, kui lihtsalt kuningliku päritolu tõttu.
Praegused kuningliku perekonna liikmed kuuluvad Windsori perekonda.
Liikmete nimekiri.
Nimekiri Briti kuningliku perekonna praegustest liikmetest.
Egilsstaðir

Egilsstaðir on linn Islandi idaosas Lagarfljóti jõe ääres, Austurlandi maakonna ja Fljótsdalshéraði valla halduskeskus. 
Linn asutati 1947 ning see on suurim linn Ida-Islandil.
Akureyri

Akureyri (ametlikult Akureyrarbær) on linn Islandi põhjaosas, Norðurland eystra halduskeskus. See on Reykjavíki, Kópavoguri ja Hafnarfjörðuri järel suuruselt neljas linn riigis ning suurim linn väljaspool Höfuðborgarsvæði piirkonda.
Ajalugu.
Akureyrit on esmamainitud 1562. aastal. Kaubapunktiks sai 1602. aastal ja linnaõigused omandas 1786. aastal.
Kultuur.
Akreyri Botaanikaaed on üks kõige põhjapoolsemaid botaanikaaedu maailmas.
Akureyri raamatukogu on üks suuremaid raamatukogusid Islandil.
Transport.
Akureyri lennujaam on üks neljast Islandi rahvusvahelisest lennujaamast.
Akureyri jäävaba sadama olulisus põhineb kalandusel, kauba käitlemisel ning turismil, kuna sadamas peatuvad suvekuudel kruiisilaevad.
Akureyri asub saart ümbritseva ringtee (Þjóðvegur 1 või Hringvegur) ääres, mis ühendab linna teiste Islandi osadega. Akureyri asub 390 kilomeetri kaugusel Reykjavíkist.
Haridus.
Linnas asub 1987. aastal asutatud Akureyri Ülikool (Háskólinn á Akureyri).
Sauðárkrókur

Sauðárkrókur on linn Põhja-Islandil Skagafjörðuri vallas, Norðurland vestra piirkonna halduskeskus. 
See on suuruselt teine linn Islandi põhjarannikul. 
Sauðárkrókur sai linnaõigused 1947. aastal.
Selfoss

Selfoss on linn Islandil Árborgi vallas, Suðurlandi piirkonna halduskeskus ja Árborgi valla suurim asula ning halduskeskus.
Ta asub riigi lõunaosas Ölfusá jõe (Hvitá jõe jätku) vasakul kaldal ringtee ("Hringvegur") ääres Hveragerði ja Hella asula vahel. 
Nime teine pool "foss" tähendab 'juga'. Nime esimene pool "sel" tähendab 'eluruumidega lauta suvekarjamaal'. Nimest hoolimata ei ole kogu vallas ühtegi juga. 
Linn on ärikeskus. Suurim tööandja on piimatöötlemisettevõte. Töödeldakse ka muid põllumajandussaadusi. Tähtis koht majanduses on ümbruskonna teenindamisel. 
Selfossi kaudu pääseb muuhulgas Þingvellirisse ja Hekla vulkaani juurde. 
Ajalugu.
Islandi saagade järgi talvitus Ingólfur Arnarson 873/874. aasta talvel Ingólfsfjalli mäe jalamil Ölfusást läänes. Asula rajas sellele kohale 1000. aasta paiku Þórir Ásason.
Ölfusá jõele rajati 1891 rippsild, mille ehitamine oli üleriigiline sündmus. Sild muutis Selfossi Lõuna-Islandi põllumajanduspiirkonna keskuseks. Tänapäevane sild rajati 1945, kui esialgne sild oli kokku kukkunud. Sild lagunes, kuigi Suurbritannia oli paigutanud sõjaväeosa silda kui tähtsat strateegilist objekti turvama.
Kui 1930 rajati piimatöötlemisettevõte, kasvas Selfoss märgatavalt. 1900. aastal oli Selfossis 40, 2006. aastal üle 6000 elaniku. Samal aastal rajati kaubanduskeskus Kaupfélag Árnesinga ja need kaks ettevõtet olid mitukümmend aastat asula peamised tööandjad.
29. mail 2008 tabas Selfossi piirkonda 6,3-magnituudiline maavärin, mis tekitas mõnele ehitisele ja teedele märkimisväärset kahju. Maavärinat oli tunda kogu Lõuna-Islandil, kaasa arvatud Reykjavíkis ja Keflavíkis. Vähemalt 30 inimest sai vigastada, kuid surma ei saanud keegi.
Tänapäeval, mil liiklus on paremini arenenud, on asula asukoht soodne pealinna Reykjavíki läheduse tõttu. Arvatakse, et madalamate kinnisvarahindade tõttu hakkavad ärid ja elanikud pealinnast Selfossi valguma. Selfossis on töötus märksas väiksem kui Reykjavíkis.
Alates 1998. aastast kuulub Selfoss Árborgi valda, millest ta moodustab suurema osa.
Ruutkilomeeter

Ruutkilomeeter (tähis km²; kasutatud ka qkm) on pindalaühik, mis võrdub 1 000 000 ruutmeetriga:
1 km2 = 1000 × 1000 m = 1 000 000 m2.
Üheruutkilomeetrine pindala on ruudul, mille külje pikkus on 1 kilomeeter.
Borgarnes

Borgarnes on linn Islandil, Vesturlandi piirkonna ja Borgarbyggði valla halduskeskus. 
Borgarnes asub pealinnast Reykjavíkist 60 km põhja pool Borgarfjörðuri fjordi ääres. Üle fjordi on ehitatud riigi pikkuselt teine sild "Borgarfjarðarbrú".
Borgarnesi elanike arv oli 2003. aastal 2000, 2006. aastal 1800, 2007. aastal 1950. 
Borgarnesi on esmamainitud Egilli saagas ("Digranes").
Vestfirðiri poolsaar

Vestfirðir ('läänefjordid') on poolsaar Loode-Islandil.
Ülejäänud Islandiga ühendab Vestfirðiri poolsaart 10 kilomeetri laiune maakitsus Gilsfjörðuri ja Bitrufjörðuri fjordi vahel.
Poolsaar on mägine. Rannajoont liigendavad arvukad fjordid.
Vestfirðir on hõredalt asustatud: rahvastiku tihedus on alla 1 in/km².
Suurim linn on Ísafjörður, mis on Vestfirðiri piirkonna halduskeskus ning ühtlasi ärikeskus ja liiklussõlm.
Plancki konstant

Plancki konstant (tähis formula_1) on füüsikaline konstant kvantmehaanikas, mis iseloomustab kvantide suurust. Konstant on nime saanud Max Plancki järgi, kes oli üks kvantfüüsika loojatest. Ta avastas selle füüsikalise suuruse 1900 aastal, kui uuris musta keha kiirgust.
A. Einsteini fotoelektrilise efekti uurimine 1905 a kinnitas Plancki konstandi reaalset olemasolu. See avaldub kui võrdetegur footoni (ehk valguskvandi) energia ja sellele vastava elektromagnetlaine sageduse vahel: 
 formula_2 
kus formula_3 tähistab footoni energiat, formula_1 Plancki konstanti ja formula_5 valguskvandi sagedust. Louis de Broglie laiendas selle käsitluse kõikidele osakestele.
Kvantmehaanika arvutustes ilmub Plancki konstant väga tihti läbijagatuna 2π-ga, mistõttu on tähistuse lühendamiseks kasutusele võetud Plancki nurkkonstant ehk taandatud Plancki konstant:
 formula_6
Väärtus.
Plancki konstandi dimensioon on energia korrutatud ajaga, mis on ühtlasi mõju dimensiooniks. SI-ühikutes väljendatakse Plancki konstanti džaulsekundites (). Plancki konstandi dimensiooni võib kirjeldada ka kujul impulss korda kaugus (), mis on ühtlasi impulsimomendi dimensiooniks.
Plancki konstandi väärtus on:
formula_7
Taandatud Planck konstandi väärtus on:
formula_8
Plancki konstant on üks neist füüsikakonstantidest, mida kasutatake SI põhiühikute määratlemisel, seepärast on konstant džaulsekundites antud täpse väärtusena. Vastavalt saab väärtuse elektronvolt-sekundites ja samuti taandatud Plancki konstandi väärtused välja arvutada kuitahes suure komakohtade arvuga.
Enne SI põhisuuruste definitsioonide muutmist alates 20. maist 2019 määrati Plancki konstant eksperimentaalselt, mistõttu tuli selle väärtus anda koos mõõtemääramatusega: 6,626 070 040(81) · 10−34 J⋅s.
Vaheosakesed

Vaheosakesed (ka vahebosonid, kalibratsiooniosakesed, kalibratsioonibosonid; inglise "gauge bosons") on fundamentaalse jõu vahendajad. Kõik tuntud vaheosakesed on bosonid (nende spinn on täisarvuline). Vaheosakesed vahendavad vastastikmõju fermionide (poolearvulise spinniga osakeste) vahel. Selleks, et kaks fermioni oleks omavahel vastasmõjus, peab üks fermion kiirgama vaheosakese (enamasti virtuaalse) ja teine fermion selle neelama.
Virtuaalsed ja reaalsed vaheosakesed.
Vaheosakesed võivad olla virtuaalsed või reaalsed. Virtuaalsed vaheosakesed eksisteerivad väga piiratud aja jooksul väga väikeses ruumiosas määramatuse printsiibi tõttu. Tavaliselt vahendavad virtuaalosakesed vastasmõjusid seal, kus reaalsed osakesed seda mõne jäävusseaduse tõttu teha ei saaks. Näiteks aatomituuma ja tema elektronkatte vahelist elektromagnetilist vastasmõju vahendavad virtuaalsed footonid. Peab märkima, et suurem osa vaheosakestest on virtuaalsed.
Reaalsed vaheosakesed vahendavad vastasmõju vastavalt kõigile jäävusseadustele ja nende mõju ei ole piiratud ajas ega ruumis (kui seda mõju ei piira mõni muu tegur, näiteks vaheosakese seisumass (W- ja Z-boson) või allumine tugevale vastasmõjule (gluuon)). Näiteks elektroni ergastamine aatomi valentselektronkihis toimub täiesti reaalse footoni neeldumise tulemusena.
Bosonid

Bosonid ehk väljaosakesed on osakesed, mille spinn on täisarvuline, erinevalt fermionidest, mille spinn on poolarvuline. Liitosakeste puhul loetakse bosoniteks neid osakesi, mille summaarne spinn on täisarvuline.
Kõik bosonid alluvad Bose-Einsteini statistikale. Neid ei piira Pauli keeluprintsiip ning seetõttu võib mitu bosonit olla samas kvantolekus. See tähendab, et samas ruumipunktis võib mitu bosonit olla korraga samal energiatasemel. (Sama ruumipunkti all tuleb mõista olukorda, kus erinevate osakeste lainefunktsioonid kattuvad.) Nende olekufunktsioon on sümmeetriline ja säilitab oma märgi pööramisel 360 kraadi võrra.
Fundamentaalsed bosonid.
Elementaarosakestest on bosonid vaheosakesed (ingl keeles ka "gauge boson"). Vaheosakesed (enamasti virtuaalsed osakesed) vahendavad fundamentaalseid jõude fermionide vahel.
Fundamentaalsed bosonid on:
Liitosakestest bosonid.
Liitosakestest bosonid on liitosakesed, mille koostises olevate osakeste summaarne spinn on täisarv. Tuleb siiski silmas pidada, et bosonina käituvad liitosakesed ainult siis, kui neid vaadelda kauguselt, kus osakese liitstruktuur välja ei paista (liitosakesed peavad olema vastasmõju suhtes seotud olekus).
Kõige tuntumad liitosakestest bosonid on mesonid, mis koosnevad kvargist ja antikvargist. Ka mesonid on vaheosakesed. Virtuaalsed mesonid vahendavad tuumajõudu (mis on tugeva vastasmõju teisene väljendus) nukleonide vahel.
Ka aatomituumade puhul võib jagada neid bosoniteks (sisaldavad paarisarvu nukleone) ja fermionideks (sisaldavad paaritu arvu nukleone). Näiteks vesiniku tuum on fermion ja deuteeriumi tuum (koosneb prootonist ja neutronist) on boson. Siin tuleb hoolega eristada, kas me räägime aatomituumast või aatomist. Elektriliselt neutraalne vesiniku aatom on boson (koosneb kahest fermionist – prootonist ja elektronist).
Higgsi boson.
Standardmudeli kohaselt peaks kõik fundamentaalseid jõudusid vahendavad osakesed olema ilma seisumassita. Reaalselt on aga nõrga vastastikmõju vahendajad W- ja Z-bosonid massiivsed osakesed.
Mehhanismi, mis annab osakestele massi, nimetatakse Higgsi mehhanismiks. Selle kohaselt on Higgsi boson Higgsi välja kvant ning mass tekib siis, kui osakesed läbivad Higgsi välja.
Pauli printsiip

Pauli printsiip ehk Pauli keeluprintsiip on oluline printsiip kvantmehaanikas, mille sõnastas 1925. aastal Wolfgang Ernst Pauli. Oma lihtsaimal kujul väidab see, et kaks samas aatomis paiknevat elektroni ei saa olla samas kvantolekus, st kui erinevate elektronide kvantarvud "n", "l" ja "ml" on samad, siis omavad need elektronid vastupidist spinni.
Üldisemalt väidab Pauli printsiip, et kaks identset fermioni (poolarvulise spinniga osakest) ei saa jagada sama kvantolekut. Rangemalt väljendatuna tähendab see, et identsete fermionide süsteemi lainefunktsioon on osakeste vahetamise suhtes antisümmeetriline.
Pauli keeluprintsiibile alluvad fermionid ning neid kirjeldab Fermi-Diraci statistika. Täisarvulise spinniga osakesed ehk bosonid keeluprintsiibile ei allu ja neid kirjeldab Bose-Einsteini statistika.
Pauli printsiip on tuletatav relativistlikust kvantväljateooriast. Mitterelativistlikus kvantmehaanikas osakeste spinni ja statistika vahel seos puudub, mistõttu Pauli printsiipi seal tõestada ei saa.
Allar Jõks

Allar Jõks (sündinud 18. märtsil 1965 Tartus) on Eesti jurist, endine kohtunik ja õiguskantsler.
Ta oli üks kandidaate 2016. aasta Eesti presidendivalimistel.
Elulugu.
Allar Jõks on lõpetanud 1983. aastal Kullamaa Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Aastatel 1991–1995 töötas ta Lääne Maakohtus kohtuniku ja kohtu esimehena. Aastatel 1995–2001 oli Allar Jõks Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik, samal ajal oli ta ka Eesti Kohtunike Ühingu esimees.
Õiguskantsler.
2001. aastal nimetati ta president Lennart Meri ettepanekul õiguskantsleriks. 2007. aasta detsembris esitas president Toomas Hendrik Ilves Allar Jõksi järgmiseks seitsmeaastaseks ametiajaks õiguskantsleri kandidaadiks. Allar Jõksi toetuseks tegid ühisavalduse neli väiksemat Riigikogu fraktsiooni. 18. detsembril 2007 toimunud salajasel hääletusel anti Jõksi vastu 56 häält ja tema poolt 36 häält. Erapooletuid ei olnud. Allar Jõksi ametiaeg õiguskantslerina lõppes 7. märtsil 2008. 2. aprillil 2009 läks ta tööle advokaadibüroosse Sorainen.
Õiguskantslerina nõudis Allar Jõks EL-iga liitumisel rahvahääletusele pandud põhiseaduse muudatusse põhiseaduse kaitseklausli lisamist, mis sätestab Eesti põhiseaduse põhimõtete ülimuslikkuse Euroopa Liidu õiguse ees.
Õiguskantslerina oli Allar Jõks üks neist, kes sõnastas Eesti-Vene piirilepingu preambulis viite Tartu rahule.
Pärast õiguskantsleri ametiaja lõppemist on Jõks töötanud ÜRO mandaadiga eksperdina kaheksas riigis ning nõustanud sealseid valitsusi demokraatia pidurite eemaldamisel ja inimõigusi kaitsvate institutsioonide ülesehitamisel.
2016. aasta presidendivalimised.
Pärast seda, kui 14 tuntud ühiskonnategelast olid teinud avaliku pöördumise tema toetuseks, teatas Allar Jõks 23. mail 2016 soovist kandideerida Eesti Vabariigi presidendiks. 24. septembril sai Allar Jõks Valimiskogu esimeses voorus Riigikogus kõige rohkem hääli (83) ja pääses teise vooru. Seal sai ta 134 häält, jäädes küll Siim Kallasele alla, kuid kumbki ei osutunud valituks. Jõks loobus edasisest kandideerimisest.
Isiklikku.
Allar Jõksi vend oli kunagine riigikohtunik Henn Jõks.
Allar Jõksi abikaasa on Eesti Loodusmuuseumi direktor Heidi Jõks. Neil on ühine poeg Herman (sündinud 2019. aastal). Varasemast abielust on Allar Jõksil poeg Jonatan (sündinud 1990. aastal).
Jõks on püstitanud Haapsalu rajooni rekordi 800 meetri jooksus. Ta mängib tennist harrastab jalgpalli ja joogat.
Tšussovaja

Tšussovaja (vene "Чусовая"), ülemjooksul ka Poludennaja Tšussovaja ("Полуденная Чусовая") on jõgi Aasias ja Euroopas, Venemaa Tšeljabinski ja Sverdlovski oblastis ning Permi krais. Algab Aasiast Uuralite idanõlvult. Mägedest laskunud, voolab Uuralite idajalamil laias orus põhja. Seejärel pöördub loodesse ja murrab kitsas orus kärestikke moodustades läbi Uuralite Euroopasse. Alamjooksul pöördub läände ja suubub vasakult Kamasse.
Pikkus 592 km, valgla 23 000 km².
Suuremad lisajõed on Sõlva ja Koiva.