Riigikontroll

Riigikontroll on Eesti riigiorgan, mille põhiülesanne on majanduskontroll (audit). Riigikontrolli tegevuse eesmärk on audititega anda Riigikogule ja avalikkusele hinnang, kuidas avaliku sektori vahendeid on kasutatud. Avaliku sektori vahenditest on Riigikontrolli kontrolli ulatuses Euroopa Liidu ning Eesti riigi ja kohalike omavalitsuste vahendite kasutamine. Riigikontrolli juhib riigikontrolör.
Ülesanded.
Riigikontroll teostab majanduskontrolli järgmiste asutuste ja isikute üle:
Riigikontroll teostab Riigikontrolli seaduse § 6 lõike 2 punktides 1, 2 ja 4 sätestatud ulatuses kontrolli:
Riigikontroll teostab Riigikontrolli seaduse § 6 lõigetes 2 ja 3 sätestatud ulatuses kontrolli kohaliku omavalitsuse üksuse valdusse antud riigi kinnis- ja vallasvara, riigieelarvest antavate sihtotstarbeliste eraldiste, toetuste ning riiklike ülesannete täitmiseks eraldatud raha kasutamise osas.
Riigikontroll kontrollib teiste isikute valdusse antud riigivara kasutamist ja säilimist. Riiklikke toetusi ja sihtotstarbelisi eraldisi saavate isikute puhul on Riigikontrollil õigus teha menetlustoiminguid, et selgitada toetuse või eraldise saamise tingimuseks olevate asjaolude paikapidavust ning toetuse või eraldise kasutamise õiguspärasust.
Riigikontroll kontrollib riigi ja kohalike omavalitsuse üksuste vahendusel eraldatud Euroopa Liidu vahendite kasutamist ja selliste vahenditega seoses Euroopa Liidu ees võetud kohustuste täitmist. Euroopa Liidu vahendite lõppkasutajate ja Euroopa Liidu ees kohustusi omavate isikute suhtes on Riigikontrollil õigus teha menetlustoiminguid, selgitamaks Euroopa Liidu vahendite saamise tingimuseks olevate asjaolude paikapidavust ning vahendite kasutamise ja kohustuste täitmise õiguspärasust.
Ajalugu.
Eesti Riigikontroll loodi 1918. aasta 27. detsembril. Vabadussõjas sõjapidamise kulude pidev suurenemine ja eluline nõue kasinat riigi raha väga otstarbekalt ja sihipäraselt kulutada põhjustasid tol päeval Riigikontrolli loomise otsuse, Ajutise Maanõukogua poolt. Eesti esimeseks riigikontrolöriks kinnitati, Ajutise Maanõukogu Vanematenõukogu koosolekul 6. jaanuaril 1919, majandusteadlane Aleksander Oinas.
5. veebruaril 1919 kinnitas Eesti Ajutine Maanõukogu ajutise seaduse Riigikontrolli kohta. A. Oinas valiti 8. mail 1919 siseministriks, riigikontrolöri kohuseid asus täitma, sõjavägede peakontrolör ja Riigikontrolli sõjaväeosakonna juhataja Aleksander Käsk. 1. juulil 1919 valiti uueks riigikontrolöriks õigusteadlane Karl August Einbund.
30. juulist kuni 11. oktoobrini 1920 oli riigikontrolör Peeter Reisik ja 11. oktoobrist 1920 kuni 17. märtsini 1921 Ferdinand Vellner, seejärel taas Aleksander Oinas.
Riigikontroll tegutses 1940. aasta 25. augustini, kui Riigivolikogu poolt Eesti NSV konstitutsiooni vastu võtmisega moodustati Eesti NSV ja rahvakomissariaadid ja Riigikontroll likvideeriti. Seejärel loodi Eesti NSV Riigikontrolli Rahvakomissariaat, riigikontrolli rahvakomissari Arkaadi Uiboga.
Eesti taasiseseisvumise järel võeti vastu 1990. aasta 6. juunil Riigikontrolli seadus. 1990. aasta 20. septembril kinnitati Ülemnõukogu esimehe Arnold Rüütli ettepanekul seitsmeks aastaks riigikontrolöriks Hindrek-Peeter Meri. Riigikontroll alustas tegevust l. novembril 1990 Tallinnas Suur-Ameerika tänav 1 asuvas endise Eesti NSV Plaanikomitee hoones, kust 1991. aasta veebruaris koliti Narva maantee 4 asuvasse majja ning augustis 2000 Narva mnt 11a hoonesse, mis praegu kuulub Riigikontrollile.