Eesti Turismiamet

Eesti Turismiamet oli valitsusasutus, mis tegutses aastatel 1990–2000 mitme Eesti ministeeriumi valitsemisalas.
Ajalugu.
Turismiamet loodi (tollal veel ENSV) valitsuse 1990. aasta 16. jaanuari määrusega, et teostada valitsuse poliitikat turismi valdkonnas. Esialgu tegutses Turismiamet kultuuriministeeriumi, hiljem kaubandusministeeriumi, 1993. aasta veebruarist majandusministeeriumi allasutusena.
1992. aastal loodi valitsuse määrusega valitsusasutuste, omavalitsuste ja ettevõtete esindajatest Turismiarendusnõukogu, et koordineerida turismialast ettevõtlust. Töötati välja esimene hotellide klassifitseerimise määrus. Eesti Turismiamet sai Läänemereriikide Turismiorganisatsiooni (Baltic Sea Tourism Commission, BTC) liikmeks.
1993. aasta juulis asutasid Läti, Leedu ja Eesti Turismiametid Balti Riikide Turismiorganisatsiooni (Tourism Organization of the Baltic States, TOBS). 1993. aasta septembrist on Turismiamet TOBS-i kaudu Maailma Turismiorganisatsiooni (World Tourism Organization, WTO) kaasliige.
1993. aastal töötati välja majutuse määrus ning reisikorraldajate ja -büroode määrus.
1994. aastal alustas Turismiamet Eesti riikliku turismiinfovõrgu väljaarendamist. (2000. aasta seisuga tegutses kõigis maakondades kokku 18 turismiinfokeskust, mille tööd koordineerisid kolm regionaalset bürood.)
Alates 1994. aastast on Turismiamet läbi viinud Eestit külastatavate välismaalaste seas uuringuid, et selgitada väliskülastajate arvu, turistide Eesti-reisi eesmärke, reisikäitumist, reisi jooksul tehtud kulutusi, rahulolu reisiga, peamisi probleeme ja ettepanekuid turismi arendamiseks.
1994. aasta septembris avati Helsingis koos Läti ja Leedu Turismiametitega Balti turismiinfo büroo. Rahaliselt toetas ettevõtmist Soome Kaubandus- ja Töösusministeerium ning turismikoolituse ja arenduskeskus.
1994–1999 tegutses Sakamaal Husumis Balti riikide turismikeskus. 1995. aastal alustasid Turismiameti uute struktuuriüksustena tööd Lõuna-Eesti ja Põhja-Eesti regionaalne büroo ning valmis Eesti turismi arengukava aastateks 1995–2000. Turismiametit toetas nõustamisprogrammi raames Euroopa Liidu Phare projekt. Toimus ka teemakohane konverents.
Saksamaa turismi välisabiprogrammist Transform finantseeriti kaht projekti: Lõuna-Eesti regionaalset turismiarendusprojekti aastateks 1995–1999 ja Narva-Jõesuu terviseturismi arendamise projekti aastateks 1996–1998.
1996.
1996. aastal töötati välja ühtne turunduskontseptsioon ja strateegiline plaan Eesti turismi tutvustamiseks välisturgudel aastateks 1997–2000, selle esitlemiseks anti välja metoodikamaterjal. Töötati välja ka Hotelliklassifikaator 1997, mis koostati teiste Euroopa riikide eeskujul, arvestades ka eesti hotellide klassifitseerimise eeskirjade (aastast 1992) rakendamise kogemust. Alustati turismialaste õigusaktide uuendamist-täiendamist, et tagada parem tootekvaliteet ja järgida tarbijakaitsenõudeid. Seda eeldas ka valitsuse tegevuskava integreerumaks Euroopa Liitu. Koos statistikaametiga viidi läbi Eesti elanike turismialane uuring. Sel aastal käivitati ka rahvusvaheline projekt Via Baltica Touristica. Eesti Turismiamet kaasati Läänemereriikide Turismiorganisatsiooni BTC strateegia töörühma. Messil "Tourest 1996" esitleti avaliku kujunduskonkursi võitja firma Ekspodisain loodud Eesti ühisstendi kujundust.
1997.
1997. aastal lülitati riiklikult toetavate messide hulka turismimessid "ITB '97" Berliinis ja "MITT '97" Moskvas.
5. ja 6. aprillil 1997 toimus Paides esimene suvereiside laat "Matkamiks '97". Noorte- ja õpilasreiside valiku ja kvaliteedi parandamiseks algatatud üritus avab siseturismi hooaja, seda korraldatakse koostöös Paide linnavalitsusega ning Järva maavalitsuse kaasalöömisel.
Majandusministri 1997. aasta 21. mai määrusega kehtestati kohustuslikud nõuded hotellide klassifitseerimisele.
1997. aasta mais esitleti uut trükiste kujunduskontseptsiooni ja selle järgi valminud materjale: imagotrükised viies keeles, praktilist teavet seitsmes keeles, Tallinna ja Lääne-Eesti plakateid, mappe, blankette, ümbrikuid, visiitkaarte.
1997. aastal pandi turismiteave üles veebi aadressil www.estonia.org. Üldinfo oli kaheksas keeles (eesti, inglise, saksa, rootsi, soome, itaalia, prantsuse, vene).
1997. aasta septembrist asub Turismiamet Tallinna ajaloolises südames aadressil Mündi 2. (Enne asusime Kolme Õe majas, Pikk tn. 71. Samas olid ka Turismifirmade Liit, Mereturismi assotsiatsioon, Tallintuur ja veel mõned turismiorganisatsioonid - A.A. märkus).
1998. aastal toetas majandusministeerium riiklikest vahenditest 1,5 miljoni krooniga Eesti osalemist messidel Matka ´98 Helsingis, ITB ´98 Berliinis, Tur ´98 Göteborgis, Mitt ´98 Moskvas ja "World Travel Market '98" Londonis.
4.-5. aprillil toimus "Matkamiks '98". Helsingi rahvusvahelisel turismimessil "Matka '98" pälvis Eesti Turismiamet parima välismaise messistendi auhinna. Kõrgelt hinnati Ekspodisaini valmistatud stendi moodsust ja otstarbekust, viimistletud töökorraldust ühispinnal, trükiste ja klienditöö kvaliteeti ning koostööd eksponentidega. 
4. ja 5. juunil 1998 Turismiameti poolt EL-i Phare turismi nõustamisprogrammi raames korraldatud sümpoosionil "Turism uuel aastatuhandel" osales üle saja inimese ministeeriumidest, maavalitsustest, omavalitsustest, firmadest, turismikoolidest, ettevõtluskeskustest ja ärinõuandlatest, liitudest ning valitsusvälistest organisatsioonidest. 
1. juulist 1998 kuulub Eesti Turismiamet Euroopa 30 riigi turismiameteid koondavasse Euroopa Turismikomiteesse (European Travel Commission, ETC), mille eesmärk on Euroopa kui reisisihi tutvustamine teistes maailmajagudes.
14. oktoobril 1998 avas Eesti Turismiamet oma Helsingi büroo, iseseisva üksuse Eesti suurimal turismiturul. Eesti turismiesindus asub Balti keskuses koos Tuglase seltsi, Eesti Instituudi, Eesti sõprusühingute liidu, Läti turismiesinduse, Läti kultuuriseltsi ja Leedu Donelaitise kultuuriseltsiga.
1998. aastast kehtib uus majutuse määrus.
1999. aastal lülitas Eesti investeeringute ja kaubanduse arendamise sihtasutus kaks rahvusvahelist turismimessi – ITB Berlin '99 Berliinis ja World Travel Market '99 Londonis – riiklikult toetavate messide nimekirja. Toetust saadi 700 000 krooni.
9.-10. aprillil toimus Paides kolmas siseturismilaat Matkamiks ´99, mis toimus esimest korda kahepäevasena. Programmile lisas kaalukust esimese päeva suur seminar "On Eestimaal reisida uhke ja hää".
Juulis 1999 kuulutati välja esimene konkurss Eestimaa Turismifoto, leidmaks ja tunnustamaks parimaid turismiga seonduvaid pilte, mida saab kasutada ka Eestit tutvustavates trükistes. Peaauhinda välja ei antud, eripreemia vääriliseks tunnistati fotograafide Toomas Tuule, Vai Rajasaare ja Lembit Michelsoni slaidid.
Septembris 1999 valmis koostöös kujundusfirmaga Kolm Karu Eesti turismilogo ja korporatiivimago nii trükiste, esitlusmaterjalide kui ka veebi kujunduseks.
20. novembriks 1999 valmis Turismiameti veebisaidi www.tourism.ee uus kujundus.
Turismiametis sai paljude ekspertide ühistööna valmis turismi riiklik arengukava aastateks 2000–2010 ning 1. detsembril 1999 anti see kooskõlastamiseks üle majandusministeeriumile.
1999. aasta detsembris kuulutas Avatud Eesti Fond välja võistluse „WWW Kodulehekülgede konkurss: mittetulundusorganisatsioonid ja online teatmematerjalid“ võitjad. Turismiameti ja mittetulundusühingu Haapsalu Turism koostöös valminud Eesti majutusettevõtete andmebaas tunnistati II preemia vääriliseks.
Maailma Turismiorganisatsiooni 1999. aasta kokkuvõte näitas, et Eesti on kõige kiiremini arenev turismimaa Euroopas: ööbimistega väliskülastajate arv kasvas 1999. aastal 15% ja Eestisse saabunute arv 9%.
2000. aastal toetas riik investeeringute ja kaubanduse arendamise sihtasutuse kaudu 850 000 krooniga Eesti ühisekspeditsiooni osalemist turismimessidel Matka 2000 Helsingis, ITB 2000 Berliinis ja WTM 2000 Londonis.
Jaanuaris 2000 avati Turismiameti uus koduleht aadressil www.visitestonia.com, mis on riigi turismivõimalusi tutvustava lehekülje üldlevinud aadressikuju maailmas ning ühildub Euroopa Turismikomitee internetivärava aadressiga www.visiteurope.com.
11. märtsil 2000 allkirjastati Berliini rahvusvahelise turismimessi ITB 2000 raames Balti riikide turismialane koostööleping, tööd alustas Balti info- ja turismibüroo Münsteris.
27.-28. aprillil 2000 leidis Paide kultuurikeskuses aset "Matkamiks 2000". 
12. septembril 2000 kiitis valitsus heaks majandusministeeriumis valminud turismi riikliku arengukava aastateks 2001–2004.
15. septembril kuulutati välja Eesti Turismifoto teise fotokonkursi võitjad. Peapreemia sai Lembit Michelsoni foto "Kuressaare veski".
21. septembril 2000 korraldas Turismiamet koostöös Euroopa Liidu organisatsiooniga TAIEX seminari „Eesti turismitoode muutuvas ajas“.
15. novembril 2000 võttis riigikogu vastu turismiseaduse.
Turismiameti direktorid.
27. detsembril 2000 tähistas Turismiamet oma kümmet tegutsemisaastat ja tegevuse lõppu koos sõpradega Vanalinnastuudio valges saalis.
Aastast 2001 võttis enamiku Turismiameti funktsioone üle ettevõtluse arendamise sihtasutuse turismiagentuur. Agentuuri direktoriks valiti senine Turismiameti peadirektor Riina Lõhmus.
2001. aastal võttis Turismiameti ülesanded üle Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Turismiagentuur.
Amet tegeles eeskätt Eesti turismipoliitika valdkonnaga ja turismi arendamisega.
Väljavõtted Heli Toomanni intervjuust Voldemar Prometiga:
Avaldatud: https://reisiajakiri.gotravel.ee/ajakiri/vasimatu-rannumees-voldemar-promet/
"Kõike tuli omal ajal mitmes eri vormis kogeda nii kultuuriministeeriumis töötades kui ka turismiametit asutades. Ikka kõlas aegajalt fraas, et oota, teeme enne majanduse korda ja küll siis võtame kultuuri käsile.
Ei hakka siinjuures üles lugema kõiki töid ja tegemisi rubriigis „täna 25 aastat tagasi“, kuid igati asjakohane on sügav kummardus neile, kes mõistsid kultuuri ja turismi rolli Eesti elus ja majanduses. Meie valitsuse juures oli ka majandussõprade klubi väliseesti asjatundjate ja teadjameeste näol, kes ulatasid oma abikäe. Turismisektsiooni vedas tollal kunstiandega turismiärimees, hotelli Peoleo omanik Lembit Soots. 1990. aasta jaanuaris kinnitas valitsus turismiameti põhimääruse ja asutas kultuuriministeeriumi valitsusalas turismiameti ning määras mind esimeseks peadirektoriks. Esimeseks ja parimaks abiliseks oli toona mulle turismivaldkonna teadlane Tiia Karing, kellest sai ka hilisem turismiameti asjalik juht.
Järjekordselt leidis kinnitust tõsiasi, et koostöös asjatundjate ja Eesti Turismiettevõtete Liiduga (ETFL) oli võimalik toetada ja koordineerida turismimajanduse arengut Eestis. Sajandivahetusel, mil majandusministeeriumi valitsemisalas olev turismiamet tähistas kümnendat aastat tulemuslikku tööd, olin kutsutud külalisena ütlema oma arvamust, mida kordan nüüd, 16 aastat hiljem: „Riik peab turismikorralduse kaudu garanteerima kvaliteetse turismiteeninduse, sellise, mis hoiab ja tõstab Eesti mainet.“