Sankt Pölten

Sankt Pölten (keskbaieri: "St. Pödn"), enamasti lühendatud ametlikuks nimeks St. Pölten, on Alam-Austria liidumaa pealinn ja suurim linn Kirde-Austrias. Sankt Pölten on linn, millel on oma põhikiri (ehk "Statutarstadt") ja seetõttu on see "Mostviertelis" nii vald kui ka ringkond.
Linn asub Traiseni jõe ääres ning paikneb Alpidest põhja pool ja Wachaust lõunas. See on osa "Mostviertelist", mis on Alam-Austria edelapiirkond.
See on Austria suuruselt üheksas linn, mis asub 66,4 km kaugusel Viini keskusest Innere Stadtist.
Linnajaod.
Sankt Pölten jaguneb järgmisteks linnajagudeks: Altmannsdorf, Dörfl Ochsenburgiss, Eggendorf, Ganzendorf, Hafing, Harland, Hart, Kreisberg, Matzersdorf, Mühlgang, Nadelbach, Oberradlberg, Oberwagram, Oberzwischenbrunn, Ochsenburg, Pengersdorf, Pottenbrunn, Pummersdorf, Ragelsdorf, Ratzersdorf Traiseni ääres, Reitzersdorf, Schwadorf, Spratzern, Sankt Georgen Steinfeldes, Sankt Pölten, Stattersdorf, Steinfeld, Teufelhof, Unterradlberg, Unterwagram, Unterzwischenbrunn, Viehofen, Völtendorf, Waitzendorf, Wasserburg, Weitern, Wetzersdorf, Windpassing, Witzendorf, Wolfenberg, Wörth ja Zwerndorf.
Transport.
Linna pearaudteejaam "St. Pölten Hauptbahnhof" asub otse ÖBB Lääneraudtee ääres ning on ka Leobersdorfi raudtee, Mariazellerbahni, Tullni viiva regionaalraudtee ja Kremsi suunduva regionaalraudtee lõpp-peatus. See asub Westautobahni A1 ja Kremsi kiirtee S33 ristumiskohas ning seda läbib Viini maantee B1. Sankt Pölten on "Wieselbusi" bussiliinide liiklussõlm, mis tagab radiaalühenduse pealinna ja Alam-Austria erinevate piirkondade vahel.
Linnas.
Aastatel 1911–1976 töötas Sankt Pöltenis trammiliin. Tänapäeval töötab linnas regulaarsete ajavahemike järel 11 bussiliinist koosnev võrk. Igal suvel ühendab tasuta turismirong kesklinnas iidseid linnaosi valitsuspiirkonnaga.
Ajalugu.
Linna vanim osa on ehitatud iidse Rooma linna "Ælium Cetiumi" kohale, mis eksisteeris 2.-4. sajandil. 799. aastal, Karolingide ajal kandis see nime "Treisma". Sankt Pölten sai linnaks alles 1050. aastal ja ametlikult 1169. aastal. Kuni 1494. aastani kuulus Sankt Pölten Passau diötseesi ja läks seejärel riigi omandisse. Benediktlaste klooster asutati 791. aastal. See klooster oli pühitsetud pühale Hippolytusele. 1081. aastal võõrustas paik augustiinlaste "Chorherrenit" ja 1784. aastal suleti nende "Kollegiatsstift". Alates 1785. aastast on selles hoones asunud Sankt Pölteni toomkirik. 19. sajandi kolmandal veerandil ühendati Viin raudteedega. Sankt Pöltenit läbis näitena Idaekspressi liin, mis kulges läbi Baierimaa läänes Pariisini. Linn asendas Viini Alam-Austria pealinnana Alam-Austria parlamendi resolutsiooniga 10. juulist 1986. Alam-Austria valitsus asub Sankt Pöltenis 1997. aastast.
Nimi Sankt Pölten on tuletatud Rooma Hippolytuse nimest. Linn nimetati ümber Sankt Hippolytiks, seejärel Sankt Polytiks ja lõpuks Sankt Pölteniks.
Majandus.
2001. aasta 15. mai seisuga töötas linna 2711 ettevõttes 40 041 inimest. Nendest ettevõtetest 23 on suurettevõtted, millest igaühes töötab üle 200 töötaja.
Meedia.
Mitmed meediaettevõtted asuvad Sankt Pöltenis. Need on "@cetera", kirjandus-kultuuriajakiri; "City-Flyer", linna kultuuripakkumisi kirjeldav veebiajakiri, mis ilmub paberkandjal kord kuus; "Campus Radio", rakenduskõrgkooli raadiojaam; Alam-Austrias leviv raadiojaam "HiT FM"; "LetHereBeRock", "online" noorteajakiri alternatiivse roki valdkonnast; "NÖN", Alam-Austria ajaleht; Austria Rahvusringhääling Alam-Austriale; ja kohalik telekanal "P3tv".
Suurettevõtted.
Suurimad Sankt Pöltenis asuvad ettevõtted on mööblitootja Leiner, paberitootja Salzer ja pereettevõte Voith.
Avalikud rajatised.
Vaba aja veetmise ja sportimispaigad.
Ujuda saab Aquacitys (siseujula), Sankt Pölteni väliujulas ja Ratzersdorfi järves (suplustiik, kus on nudistide rand, rannavõrkpall ja minigolf). Treeninguteks on "City-Treff - Pueblo", "Lifeline", "Reebok "ja "Seepark". Lisaks on linnas
Sankt Pöltenis asub Alam-Austria riikliku spordikooli põhibaas.
Tennis.
Iga aasta maikuu kolmandal nädalal toimub Sankt Pöltenis ATP turniir. Seal on mitu kohalikku tennisestaadionit, sealhulgas Arena im Aufeld, tennisekeskus Allround, kohaliku jääspordiliidu 1872 tenniseväljakud, Sankt Georgeni väljakud, Ratzersdorfi tiigi väljakud, Alam-Austria riikliku spordikooli väljakud ja vabaajapargi Megafun väljakud.