Kuiv keratokonjunktiviit

Kuiv keratokonjunktiviit ehk kuiva silma sündroom ehk kuiva silma haigus ehk kuiv keratiit ehk kuiv silm on sarvkesta-sidekestapõletiku vorm, mis liigitatakse silmahaiguseks.
Kuna kuiva silma haiguse tekkepõhjuseid on mitmeid, kirjeldatakse seisundit vahel ka haiguste rühmana.
Sarvkesta-sidekestapõletikuga kaasneb silmade (sidekesta ja sarvkesta) liigkuivus.
Liigkuivust võivad põhjustada paljud tegurid.
Seisundit võivad põhjustada häired pisarasüsteemis – pisaranääre eritab liiga vähe pisaravedelikku, pisaravedeliku koostisosade aurumiskiirus on muutunud või silmas on tekkinud põletik.
Osa uurijaid peab seda sarnaselt reumatoidartriidi, Crohni tõve ja polüskleroosiga T-rakkude vahendatud autoimmuunhaiguseks.
Kuiv silm inimestel.
Etioloogia.
Kuiva silma sündroomi etioloogia pole tänapäeval selge.
Kuiva silma võib põhjustada mitmesuguste ravimite tarvitamine, sealhulgas isotretinoiin, diureetikumid, vererõhualandajad, suukaudsed hormonaalsed rasestumisvastased vahendid, antihistamiinid, osad antidepressandid jt.
Kuiva silma sündroomi on seostatud ka A-avitaminoosiga.
Sündroom võib süveneda selliste tegevustega, mis vähendavad silmade pilgutamise vajadust, nagu lugemine, kuvariga töötamine, sõiduki juhtimine või teleri vaatamine.
Sündroomi esineb ka inimese T-lümfotroopse I viirusetüübiga (HTLV-1) nakatunud inimestel.
Sündroomi võib esineda ka pärast selliseid silmakirurgia protseduure nagu LASIK (laseri ja mikrokeratoomi abil sooritatav refraktiivkirurgiline protseduur, mille eesmärk on korrigeerida silma defektidest (müoopia, hüperoopia, astigmatism) tulenevaid nägemishäireid, aga ka selleks, et inimene ei peaks pärast pidevalt kasutama nägemisabivahendeid (prillid, läätsed)).
Ka elustiil võib soodustada kuivade silmade teket, nii on riskiteguritena toodud suitsetamist ja alkohoolsete jookide tarbimist.
Kuiva silma sündroomi võib põhjustada pikemaajaline kontaktläätsede kandmine. 
Sümptomid.
Silmade sügelemine, põletustunne, võõrkeha tunne (nagu liiv oleks silmas), keratiit ja valgustundlikkus.
Sümptomid võivad tekkida ka tuulise või väga kuiva ilmaga ning sundventilatsiooniga hoonetes (nt kaubanduskeskused, moodsad büroohooned jms).
Diagnoos.
Diagnoosi paneb Eestis eriarst – silmaarst.
Rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 9. versioonis tähistatakse kuiva silma koodiga 370.33.
RHK-10-s liigitatakse sündroom skleera ehk kõvakesta, kornea ehk sarvkesta, iirise ehk vikerkesta ja tsiliaar- ehk ripskeha haigusseisundite koosseisu koodiga: [H19.3].
Eristusdiagnoos.
Diagnoosimiseks tuleks läbi viia eristusdiagnoos, eristamaks kuiva silma sümptomeid teiste haigustega kaasnevatest sümptomitest.
Allergiliste silmade sümptomid sarnanevad kuiva silma sündroomi sümptomitega.
Arvatakse, et kuiva silma sündroomi esineb sageli ka koos diabeediga.
Autoimmuunhaiguste oftalmoloogilised sümptomid.
Kuiva silma sündroomi võib esineda ka reumatoidartriiti, juveniilset reumatoidartriiti, süsteemset erütematoosset luupust, Sjögreni sündroomi, spondüloartropaatiat, polüskleroosi põdevatel patsientidel.
Sjögreni sündroom.
Sjörgeni sündroomi loommudelite põhjal arvatakse, et kuiva silma sündroom on neil seotud autoimmuunsusega: tüümuse ja "AIRE" geeniga.
Termin.
Haiguse nimetus on tuletatud kreeka- ja ladinakeelsetest sõnadest: ladina keeles "sicca" (naissugu); 'kuiv', kreeka keeles κέρας 'sarv'; ladina keeles "conjunctivitis" 'silma sidekesta põletik'.