Hugo auhind

Hugo auhind on kirjandusauhind, mida antakse alates 1953. aastast välja parimatele ulme- ja fantaasiateostele ning nende autoritele. Auhindu jagatakse igal aastal toimuval Worldconil (World Science Fiction Convention) ja hääletada saavad World Science Fiction Society (WSFS) liikmed. 
2019. aastal oli Hugo auhind kõige mainekam auhind, mida spekulatiivse (ehk meie maailmast erinevas universumis toimuva) fiktsiooni vallas välja anti. 2023. aastal jagati auhindu Hiinas Chengdus ja 2024. aastal toimub Worldcon Šotimaal Glasgow’ linnas.
Ajalugu.
Auhind on saanud nime Hugo Gernsbacki järgi, keda peetakse kaasaegse ulme alusepanijaks. Gernsback oli Belgias sündinud leiutaja, raadiosaatja looja ja amatöörraadio kui osalusmeediumi toetaja. Ta nägi ulmet kui populaarteadusliku hariduse levitamise vahendit ajal, kus toimusid tehnoloogilised muutused ja teaduslikud avastused.
Algul avaldas Gernsback ulmejutte populaarteaduslikes ajakirjades, kuid siis asutas oma ajakirja Amazing Stories, mis oli spetsialiseerunud ulmekirjandusele. Tema ajakirja rubriigid kirjeldasid ulmet kui paika, kus saab uurida uusi ideid ja arutleda probleemide üle eri vaatenurkadest.
Paljud noored autorid, tihti just tehnoloogiliste ainete õpilased, hakkasid selles žanris kirjutama, meelitades seeläbi teismelisi üle kogu Ameerika kirjutama Gernsbacki ajakirja rubriikidesse. Avaldati teismeliste aadresse, et nad omavahel ühendust saaksid võtta, ja seejärel hakkasid nad organiseerima fännide kirjutatud tekstide võrgustikku. 
Esimene fännide korraldatud Worldcon toimus 1939. aastal.
1953. aastal hakkasid Worldconi osalejad hääletama Gernsbacki järgi nime saanud Hugo auhindade poolt, mida antakse välja, et tunnustada silmapaistvat panust ulme, fantaasia, õuduse ja koomiksite žanri.
Ametlikult nimetati auhind Hugo auhinnaks alles 1993. aastal. WSFS võttis Hugo Awardi auhinna ametlikuks nimeks, kuna Science Fiction Achievement Awardi nimelist teenetemärki ei olnud võimalik registreerida. Hugo Award on maailma ulmeühingu teenetemärk, mis on registreeritud nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopa Liidus.
Auhind on kosmoselaevakujuline taies, millel on igal aastal erinev alus, mille kujundab praeguse aasta Worldconi komitee.
Teoste nomineerimine.
Nomineerida ja võita saavad konkreetse avaldamiskuupäevaga ilukirjanduslikud, sealhulgas näitekirjandusteosed, kui need on avaldatud aastal enne konkreetset Worldconi. Aastatel 1955, 1956 ja 1958 võisid osa võtta nii eelmisel kui ka kõnealusel aastal esmakordselt avaldatud teosed, 1959. aastal kehtestati reegel, et ainult eelmisel aastal avaldatud töid saab nomineerida. Autorid ei pea ise oma töid nomineerima, nomineeritavad tööd leiavad hääletajad.
Hääletamine.
Hääletada saavad World Science Fiction Society liikmed. Liikmeks saamiseks tuleb osta liikmesus sama aasta Worldconilt. Auhinnale nominatsiooni saamiseks või selle võitmiseks ei pea olema Worldconi liige.
Alates 1960. aastate lõpust on võitjate valimisel kasutatud kaheetapilist hääletust. Esimene etapp on avatud eelmise ja käesoleva aasta Worldconi liikmetele ja seal saab iga osaleja kõigis kategooriates valida viie valiku vahel. Need hääled liidetakse kokku ja lõplikule hääletusvoorule lähevad igas kategoorias viis (alates 2017. aastast kuus) enim nominatsioone saanud tööd või inimest. Kõige vähem edukama kandidaadi hääled jaotatakse pärast iga loendamist teist või teisele järgnevat eelistust kasutades ümber, kuni ühel kandidaadil on selge enamus. Lõplikus hääletusvoorus saavad osaleda ainult konkreetse aasta Worldconi liikmed.