tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Matthias Tass

Matthias Tass (sündinud 23. mail 1999 Tallinnas) on eesti korvpallur.
Ta on lõpetanud Audentese Spordigümnaasiumi 2017. aastal.
Mängijakarjäär.
Noorteklass.
Matthias Tass alustas treeningutega kolmanda klassi alguses. Tema esimeseks klubiks sai Pirita palliklubi, kus treener oli Meelis Songe. Kaks aastat hiljem liitus see palliklubi Audentese spordiklubiga, kus tol hetkel oli treeneriks Alar Varrak. Eesti noorte meistrivõistlustel mängis Tass erinevates vanuseklassides Audentese spordiklubi võistkonnas alates 2008. aastast.
Hooajal 2015/2106 treenis ja mängis ta mõnda aega ka Prantsusmaa ja Euroliiga klubi Limoges CSP U21 vanuseklassi meeskonnas. 
Klubid.
Balti Korvpalliliigas ja Korvpalli Meistriliigas osales Tass esmakordselt hooajal 2016/2017, mängides BC Kalev/Cramo ridades. Hooajal 2017/2018 mängis ta ka TTÜ korvpalliklubi meeskonnas.
Hooajast 2018/2019 asus Tass mängima USA-s üliõpilasspordi liiga NCAA kõrgeimas divisjonis Saint Mary's Gaelsi meeskonnas. Seal mängis ta hooajani 2021/2022, mil tema näitajad mängudes olid keskmiselt 12,1 punkti, 6,1 lauapalli ning 2,1 resultatiivset söötu.
Augustis 2022 sõlmis Matthias Tass 1+1 lepingu Itaalia klubiga Trento Aquila Basket, mis mängib Serie A liigas. Meeskond teatas siiski, et Tass esimesel hooajal põhimeeskonda ei kuulu ning antakse laenule. Hooajal 2022/2023 mängis ta seejärel Poola kõrgliiga meeskonnas MKS Dąbrowa Górnicza (6 mängu), kuid sai novembris pakkumise Hispaania kõrgliigaklubilt BAXI Manresa, kus pidas seitse mängu (3,6 p., 2 lp.. 0,3 r.s.), mille järel katkestas mängimise seljavigastuse tõttu. Parima esituse tegi ta detsembris Madridi Reali vastu, kogudes üheksa punkti ja kümme lauapalli. Augustis 2023 sõlmis Matthias Tass kaheaastase lepingu Belgia meistri Oostende Filouga, mis mängis ka FIBA Meistrite liigas.
Juulis 2025 teatas Poola korvpallimeister Varssavi Legia (treeneriks on Heiko Rannula), et on palganud Tassi keskmängijaks.
Koondis.
Tass on mänginud Eesti noortekoondistes U16, U18 ja U20. 
Rahvuskoondise koosseisu kuulus ta esmakordselt novembris 2017 mängus Suurbritannia vastu (73:70), kuid mänguminuteid ei saanud. Juunis 2022 peetud mängus Eesti – Soome (72:76) osales 28 minutit ning viskas esimesed 5 punkti. Suurima punktiskoori on ta teinud oktoobris 2024 peetud 2025. aasta Euroopa meistrivõistluste kahes valikmängus Poola vastu, visates mõlemas 19 punkti (82:78 ja 86:88). Teise, Tallinnas peetud mängus võttis ta ka 12 lauapalli ning sai efektiivsuse näitajaks 25 (parimad koondise mängudes).
Eksonüüm

Eksonüüm ehk väliskeelne nimi on mingis keeles kasutatav nimi objekti kohta väljaspool maa-ala, kus seda keelt tunnustatakse ametikeelena. Eksonüümile on omane, et see on ebareeglipärane, ent mingis keeles on nii kirjutama hakatud. Eksonüümi vastandmõiste on endonüüm.
Eestikeelsed eksonüümid on näiteks Helsingi (soome keeles Helsinki) või Berliin (saksa keeles Berlin)
Endonüüm

Endonüüm ehk sisekeelne nimi on kohalik nimi sel kujul, nagu teda koha peal kasutatakse. See on nimi, millega seal elav grupp inimesi viitab iseendale, oma kodukohale või oma keelele. Endonüümi vastandmõiste on eksonüüm.
Roman Martõnenko

Roman Martõnenko (sündinud 1977. aastal Tallinnas) on endine eesti sportlane, iluuisutaja.
Ta on kolmekordne Eesti meister. Alates 2016. aastast treener Norras Askeris (Asker kunstløpklubb).
Bogdan Vaštšuk

Bogdan Vaštšuk (sündinud 4. oktoobril 1995 Tallinnas) on eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Iirimaa kõrgliiga klubis Sligo Rovers FC.
Klubikarjäär.
Sofia Levski (laenul).
Hooajal 2018/19 mängis ta Läti kõrgliiga klubist Riga FC laenul Bulgaaria kõrgliiga klubis Sofia PFC Levski.
Tallinna Levadia.
2021. aastal tuli ta Tallinna FCI Levadiaga Eesti meistriks.
Poltova Varskla (laenul).
2022. aasta jaanuaris läks ta Tallinna FCI Levadiast laenule Poltava Vorsklasse. 24. veebruaril 2022 oli ta sunnitud riigist põgenema seoses Venemaa sõjalise sissetungi pärast ja ühtlasi lõpetati ka laenuleping.
Mieleci Stal.
2022. aasta juulis liitus ta Poole kõrgliiga klubiga Mieleci FKS Stal.
Sligo Rovers.
2023. aasta jaanuaris liitus ta Iirimaa kõrgliiga klubiga Sligo Rovers FC.
Koondisekarjäär.
A-koondise debüüdi tegi Vaštšuk 24. märtsil 2021 MM valikmängus Tšehhi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Maksim Paskotši ja Karl Rudolf Õigus.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 11. märts 2023"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 11. märts 2023"
STS-4

STS-4 oli NASA Space Shuttle'i programmi ja kosmosesüstik Columbia neljas missioon. See startis 27. juunil 1982 ja maandus 4. juulil. STS-4 oli kosmosesüstiku viimane katselend ning süstik kuulutati pärast missiooni lõppu kasutuskõlblikuks. Süstik viis kosmosesse mõned sõjalised seadmed ja süstiku pardal sooritati mõned teaduskatsed.
Süstiku meeskonda kuulusid Ken Mattingly, kellele oli see Apollo 16 järel teine missioon, ja Henry Hartsfield, kes oli oma esmalennul. Mattingly ja Hartsfield olid Space Shuttle'i programmi viimane kaheliikmeline meeskond. STS-4 oli ka esimene missioon, mille jaoks NASA ei komplekteerinud varumeeskonda.
September 2018

September 2018 kroonika.
2018. aasta september algas laupäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast pühapäeval.
Nublu (räppar)

Nublu (kodanikunimega Markkus Pulk; sündinud 26. juunil 1996) on Keilast pärit Eesti räppar.
Laulude ajalugu.
Nublu tuntumad lood on näiteks "Mina ka", "1-2", "für Oksana", "tmt" ja "Universum". 
Tema YouTube'i kanalil on kokku üle 74 miljoni vaatamise. Tema populaarseim muusikavideo on "Für Oksana" (7,7 miljonit vaatamist). Spotifys on kõige populaarsemaks looks üle 10 miljoni kuulamisega "Universum", mille kaasesitaja on Soome räppar Mikael Gabriel.
Nublu ja Maria Kallastu lugu "Push It" kuulati voogedastusplatvormil Spotify ilmumise päeval (31. mail 2024) 21 561 korda, mis on rekord Eesti laulude avapäeva kuulamiste osas Eestist registreeritud Spotify kontodelt.
Haridus.
Markkus Pulk õppis põhikoolis Tallinna Inglise Kolledžis ja keskkoolis Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassis. 2016. aastal astus ta Tartu Ülikooli õppima ajakirjandust ja kommunikatsiooni, kuid ülikool jäi lõpetamata.
Tunnustus.
Auhinnagalal "MyHits Awards 2018" oli Nublu nomineeritud auhinnale kolmes kategoorias, millest võitis kaks: aasta artist ja aasta hitt (lauluga "Mina ka"). Tema hitid "Mina ka" ja "öölaps!" saavutasid 2018. aasta Raadio 2 Aastahiti tabelis vastavalt esimese ja teise koha. 2019. aasta Eesti muusikaauhindade galal valiti Nublu aasta meesartistiks ja "Mina ka" aasta parimaks lauluks.
2020. aasta Eesti muusikaauhindade galal oli Nublu nomineeritud auhinnale aasta meesartisti ja aasta "Hip-Hop/Rap/R'n'B" artisti kategoorias, lisaks püüdis ta lauluga "Für Oksana" auhinda ka aasta muusikavideo ja aasta parima laulu kategoorias.
2021. aasta Eesti Muusikaauhindade galal oli Nublu nomineeritud auhinnale seitsmes kategoorias. Ta võitis kuus auhinda: aasta album, aasta muusikavideo, aasta debüütalbum, aasta artist (rahvahääletus), aasta meesartist ning aasta hip-hop/rap/r'n'b/ artistiks.
2025. aasta Eesti Muusikaauhindade galal oli Nublu nomineeritud auhinnale neljas kategoorias. Ta võitis kolm auhinda: aasta popartist, aasta aasta muusikavideo ja aasta laul.
Isiklikku.
Tema õde on iluuisutaja ja üksiksõitja Eva-Lotta Kiibus.
Piret Karro

Piret Karro (sündinud 31. jaanuaril 1991) on eesti semiootik, ajakirjanik ja kunstikriitik.
Ta on õppinud Tartu Ülikoolis semiootikat (BA 2014) ning Kesk-Euroopa Ülikoolis soouuringuid. 2015–2018 töötas ta Müürilehes kultuuri- ja keskkonnatoimetajana.
Hilton Budapest

Hilton Budapest on viietärnihotell, mis asub Ungari pealinnas Budapestis, Buda kindluse lähistel.
Hotell on osa Hilton Hotels &amp; Resortsi brändist ning hotelli opereerib Danubius Hotels Group. 
Hotellis on 322 tuba.
Paide linnapea

Paide linnapea on Paide Linnavalitsuse juht.
Hilton London Metropole

Hilton London Metropole on neljatärnihotell, mis asub 225 Edgware Roadil Suurbritannia pealinnas Londonis. 
Hotell valmis 1999. aastal ning hotelli omab ja opereerib Hilton Worldwide. Hotellis on 1059 tuba. Hotell on 91 meetrit kõrge.
Waldorf Astoria Dubai Palm Jumeirah

Waldorf Astoria Dubai Palm Jumeirah on viietärnihotell Palm Jumeirahal Dubais Araabia Ühendemiraatides, ja on osa Hilton Worldwide'ist. Hotell avati 12. märtsil 2014. 
Tegu on teise Waldorf Astoria Hotels &amp; Resortsi hotelliga, mis avati Araabia Ühendemiraatides. Hotellis on 319 tuba.
DoubleTree by Hilton Chicago Magnificent Mile

DoubleTree by Hilton Chicago Magnificent Mile on DoubleTree hotell, mis asub Chicagos Ameerika Ühendriikides. 
Hotell on 29-korruseline ning seal on 495 numbrituba. Hotelli nimi DoubleTree on brändi nimi Hilton Worldwide'i süsteemis, aga hotelli opereerib teine ettevõte.
Vana Tühi

Vana Tühi on müütiline tegelane eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Ta on allmaailma valitseja Sarviku kälimees.
Teda on mainitud eepose viieteistkümnendas loos (Tagaajajad, Raudoja nõianeitsi, Olevipoeg ja linnaehitus, Põrgupiigade saatus).
Peale Sarvik-taadiga võitlemist esimesel põrguskäigul, jõudis Kalevipoeg võlujõuga küüntest kübara abil põrgu koopasuusse, kaasas kullakotid ja põrgupiigad. Võtnud koopasuust lisaks lauakoorma, alustas vägimees koduteed. Vaevalt jõudis ta sada sammu astuda, kui tema kannule jõudis kiusajate kari. 
Tühi-taati, see tulekse
Seitsmekümne selli seltsis
Kalevida kiusamaie;
Tahtis kälimehe tüli,
Sarve-taadi segadusta
Mehepojal ära maksta,
Noorim põrgupiiga, nähes tagaajajaid lähenemas, otsustas kasutada põrgust kaasa võetud võluvitsa abi. Võluvitsa toel muutusid luhad veteväljaks, kuid nii, et pagejatel tekkis ette sillatee, taganttulijatele jäid ette aga ainult vetevood. 
Nähes, et pagejaid kätte ei saa, hakkas Vana Tühi küsimusi küsima:
Kas sa võitsid kälimehe
Võidumängil vainiulla,
Torkasid teda teibana
Sõmerliiva seisemaie?
Soovis teada, kas Kalevipoeg viis kasulapsed, kodukanad kambrist? Kas tema vangistas põrgu vanaeide? Kas tema riisus Sarviku mõõga varnast ja tema küüntest kübara seinalt? Kas Kalevipoeg käis varakambris puistamas ja võttis kaasa ka võuvitsa, sillavalmistaja? Kalevite poeg tunnistas, et see kõik on tema kätetöö. Vana Tühi küsis lõpuks: "Kas sa tahad teisel korral tüli tulla talitama?" Vastuseks pajatati:
"Kes võib teada, vennikene,
Kuidas lugu veel lähekse,
Kui mul puudub kopikaida,
Ehk siis tulen teisel korral
Kullakambrit koristama,
Talitan ehk vanad tülid
Ühes uute võlgadega."
Seepeale tormas Tühi-taat koos sellidega kodu poole, nagu oleks tal taskus tulekübe.
Tallinna Merekohus

Tallinna Merekohus oli 1757–1889 Tallinnas tegutsenud kohtuorgan, aastatel 1818–1889 Mere- ja Prahikohus. 
Organ tegeles kohaliku laevaliikluse ja merekaubandusega seotud seaduserikkumiste ning laevaavariidega. Kohtupidamises võttis organ aluseks eelkõige rahvusvahelised meresõidutavad ja seadused.
Tallinna Merekooli Lõpetanud Kaugsõidukaptenite Ühing

Tallinna Merekooli Lõpetanud Kaugsõidukaptenite Ühing oli 1934-1940 Tallinnas tegutsenud ühing, mis ühendas Tallinna Merekooli lõpetanud laevakapteneid (sh kaugsõidukapteneid). Ühingu eesmärk oli edendada ka Eesti laevandust.
Ühing andis välja mitu mereteemalist raamatut: näiteks Evald Pasti "Meresõidu romantikat ja traagikat" (1936) ning Evald Pasti ja F. Wichmanni käsiraamatu "Tallinna Sadam" (1936).
Waldorf Astoria Amsterdam

Waldorf Astoria Amsterdam on viietärnihotell Hollandi pealinnas Amsterdamis. 
Hotell on osa Hilton Worldwide'ist. Waldorf Astoria Amsterdamis on 93 tuba. Hotelli omab ja opereerib Hilton Worldwide.
Waldorf Astoria Amsterdam avati 1. mail 2014. Hotell on 25. Waldorf Astoria Hotel &amp; Resortsi hotell.
Waldorf Astoria Shanghai on the Bund

Waldorf Astoria Shanghai on the Bund on viietärnihotell, mis asub 2 Zhongshan East 1st Roadil, The Bundi kõrval Shanghais Hiinas. 
Hotell on osa Waldorf Astoria Hotels &amp; Resortsi hotelliketist.
Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing

Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing oli 1935-1939 Tallinnas tegutsenud kutseühing, mis ühendas Tallinna sadama laevatöölisi.
Ühing registreeriti 14. mail 1935. Ühingu eesmärk oli muu hulgas kaitsta liikmete õigusi, osutada liikmetele majanduslikku abi, eriti haigestumise puhul.
Ühing kustutati registrist 15. detsembril 1939, sest Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing, Pärnu Sadamatööliste Ühing ja Tallinna Sadamatööliste Ametiühisus moodustasid liitumise tulemusena uue organisatsiooni: Sadamatööliste Üleriigiline Kutseühing.
Saka vald (Läti)

Saka vald (läti keeles "Sakas pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pāvilosta linna ning Vērgale, Dunalka, Laža ja Cīrava vallaga, Kuldīga piirkonna Alsunga ja Gudenieki vallaga ning Ventspilsi piirkonna Jūrkalne vallaga.
Valla pindala on 318 km². 2016. aasta seisuga elas seal 530 inimest. Valla keskus on Saka küla.
Ajalugu.
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Ulmale, Saliena, Ostbaka, Pilsmuiža, Mācītājmuiža, Stembre, Sarkanās muiža ja Minde mõisavallad, mis aastal 1866 ühendati ühiseks Upesmuiža vallaks. Saka valla nime kannab see aastast 1923. Maareformi ajal moodustati sellest vallast veel Ulmale vald. Aastal 1935 oli valla pindala 141,1 km². Aastal 1945 moodustati vallas Pāvilosta, Saka ja Saliena külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Saka külanõukoguga likvideeritav Saliena külanõukogu ja osa Pāvilosta külanõukogust, sellal kui Pāvilosta ise sai töölisasula staatuse. Aastal 1960 liideti külanõukoguga veel osa Cīrava külanõukogust, aastal 1962 aga Ulmale külanõukogu. Aastal 1987 liideti osa Saka külanõukogu maadest Jūrkalne külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2004 liideti Pāvilosta linn ja Saka vald ühiseks Saka piirkonnaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pāvilosta piirkonda.
Mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Akmeņragsi tuletorn ("Akmeņraga bāka", "Akmensraga bāka"), Saka luteri kirik ja selle kantsel, hiiepaik Piņņi ohvrikivi, Saka vasallilinnus, Saka linnamägi, Nikāse talu elumaja, hiiepaik Dzeņi Ohvrikivi, Puuslikumäe nime kandev linnamägi, Laši muinaskalmed ja Ķuķi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Akmeņragsi majaka keskaegne kalmistu ja Maznodupji kivirajatis.
Loodus.
Suurimad jõed on Rīva jõgi ja Saka jõgi ning viimase lisajõed Tebra ja Durbe. Looduskaitse all on Ulmale park, Rīva Balti jääpaisjärve kaldaluited, Ostbaha parunite matmispaiga puudetukk, Gulēni mänd ja Strante-Ulmale järsakrannik, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub 170 hektari suurune Saka erikanõmme hoiuala, selle lääneossa jääb ka osaliselt Pāvilosta hallide luidete hoiuala, edelaossa aga osaliselt Ziemupe hoiuala. Lisaks asub seal Grīnise looduskaitseala.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 504 lätlast, 12 venelast, 4 valgevenelast, 5 ukrainlast, 1 poolakas ja 14 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Saka (Läti)

Saka on küla ("mazciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Saka valla halduskeskus. 
Küla asub Tebra ja Durbe ühinemispaigas merepinnast 5 meetri kõrgusel, Riiast 212 ja endisest piirkonna keskusest Pāvilostast 5 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad vallamaja ja raamatukogu, lisaks veel luteri ja babtisti kirik, neist esimene on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Muinsuskaitse all on ka Saka vasallilinnus ja Saka linnamägi. Sakas asuvad Sakas C. P. ja Darbnīcase bussipeatus. 
Küla on esmamainitud 1230. aastal "Saccze" või "Sacese" nimega. Hiljem rajati sinna Saka vasallilinnus ("Sackenhausen") Linnus rajati aastal 1386, kaitsmaks Saka jõe kaldaid ja sissepääsu toona laevatatavale Tebra jõele. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda.
Küla oli Nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. 2005. aastal oli Sakas 293 elanikku, 2018. aastal 29 ja 2020. aastal 30.
Vērgale vald

Vērgale vald (läti keeles "Vērgales pagasts") on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Saka, Dunalka ja Medze vallaga.
Valla pindala on 191 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1363 inimest. Valla keskus on Vērgale küla, vallavanem on Jānis Vitrups.
Ajalugu.
Valla aladel asusid varem Saraiķi, Vērgale, Ziemupe ja Vecbebe mõisad. Vald ise moodustati aastal 1877. Aastal 1935 oli selle pindala 65,9 km². Aastal 1945 moodustati vallas Vērgale ja Vērnieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Vērgale külanõukoguga likvideeritav Vērnieki külanõukogu. Aastal 1954 liideti külanõukoguga veel Ziemupe külanõukogu ja osa Medze külanõukogust, aastal 1975 veel osake Medze külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pāvilosta piirkonda.
Mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ziemupe luteri kirik ja selle piirdemüür, altar, altarimaalid ning kantsel, Vērgale kiriku altar koos kahe altarimaaliga, Vērgale mõisa fassaadi reljeefid ja rosetid, Puuslikumäe nime kandev linnamägi ning Ošenieki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Vērgale mõisa peahoone, Vērgale kiriku vapireljeef, Bruņenieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Mazkalni keskaegne kalmistu ja Mazkažose talu elumaja.
Loodus.
Vald asub Rannikumadalikul. Suurim jõgi on Bubieris. Looduskaitse all on Vērgale park, Bruņenieki tamm, Audžuļi pärn ja Putni künnapuu, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Valla põhjaossa jääb ka osaliselt Ziemupe hoiuala.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1158 lätlast, 36 venelast, 5 valgevenelast, 19 ukrainlast, 4 poolakat ja 56 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Vērgale

Vērgale (vanasti ka "Vērgaļi") on küla ("vidējciems") Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Vērgale valla halduskeskus. Küla asub Liepājast 32 kilomeetri kaugusel.
Vērgale on kujunenud Behridele kuulunud Vērgale mõisa ("Virginahlen") juurde. Mõisakompleksi hoonetes asuvad tänapäeval vallamaja, raamatukogu, kultuurimaja, põhikool ja muuseum. Külas asub ka luteri kirik. Nõukogude perioodil oli Vērgale Ļeņina ceļši kolhoosi keskasulaks. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda.
Vērgale park ja seal kasvavad pärnad (ümbermõõduga 4,6 m, 4,88 m, 4,35 m ja 4,52 m) on looduskaitse all.
Vērgale kiriku altar koos kahe altarimaaliga ning Vērgale mõisa fassaadi reljeefid ja rosetid on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Vērgale mõisa peahoone ja Vērgale kiriku vapireljeef.
Kirikuaias asuvale kalmistule on ühisesse hauda maetud kohaliku paruni Stempeli poeg ja talutüdruk Anna Lazdiņa, kelle õnnetu armastuse lugu on kujunenud kohalikuks legendiks.
Külas asuv 46 puurauk on siluri Adavere lademesse kuuluvate Dēgole kihtide stratotüüp.
Oberholzer

Oberholzer on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.
Oberholzer asutati 1939. aasta märtsis Wonderfonteini farmi territooriumile. Linn on saanud nime farmi omaniku Hendrik Oberholzeri järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oberholzeri elanikest valgeid 61,70%, mustanahalisi aafriklasi 35,80%, värvilisi 1,20%, India või Aasia päritolu inimesi 0,89% ja teisi 0,41%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 55,40% inimesi, tsvana keelt 12,30%, inglise keelt 10,84%, sotho keelt 8,60%, koosa keelt 4,59% ja suulu keelt 3,39%.
Naaskelsaba

Naaskelsaba ("Enterobius vermicularis") on liik ümarusse.
Uss on 3–13 mm pikk.
Naaskelsabad parasiteerivad inimeste peen- ja jämesooles, põhjustades enterobiaasi.
Khutsong

Khutsong on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Khutsongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,38%, värvilisi 0,32%, valgeid 0,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08% ja teisi 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 34,83% inimesi, koosa keelt 25,02%, sotho keelt 19,25%, suulu keelt 7,28%, tsonga keelt 5,56%, inglise keelt 1,93% ja pedi keelt 1,42%.
Ristiküla raudteejaam

Ristiküla raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 5,5 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Saarde valla Ristiküla külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Pati valda.
Ristiküla raudteejaam suleti 1975. aastal. Selle hooned on eravalduses.
Riistikülale eelnes Riisselja poolt Riisselja raudteejaam ja järgnes Timmkanali raudteejaam.
Timmkanali raudteejaam

Timmkanali raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 11,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Saarde valla Kõveri külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda.
Timmkanali raudteejaam suleti 1975. aastal. Selle hoone oli üks selle liini suurematest jaamahoonetest. Jaama ülakorrusel olid raudteetööliste eluruumid.
Timmkanalile eelnes Riisselja poolt Ristiküla raudteejaam ja järgnes Laiksaare raudteejaam.
Laiksaare raudteejaam

Laiksaare raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 19. kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Nepste külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda.
Laiksaare raudteejaam suleti 1975. aastal. Jaamahoone on varemetes, säilinud on jaama juures asunud saun.
Laiksaarele eelnes Riisselja poolt Timmkanali raudteejaam ja järgnes Massiaru raudteejaam.
Eesti-Läti Ühing

Eesti-Läti Ühing oli Eesti esimesel iseseisvusajal tegutsenud ühing, mille eesmärk oli edendada eeskätt Eesti ja Läti kultuuri- ja majandussuhteid. Ühingu esimees oli Ants Piip.
Ühing asutati 14. septembril 1928 Arthur Uibopuu, Leo Sepa ja Karl Korneli eestvedamisel. Teiste andmete järgi avati ühing uuesti 13. juunil 1932 ja asutajad ei olnud samad mis 1928.
Ühing lõpetas tegevuse 1940. Aastal 1940 oli ühingus vähemalt 148 liiget.
Massiaru raudteejaam

Massiaru raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 29,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Massiaru külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda.
Massiaru raudteejaam suleti 1975. aastal. Jaamahoone on varemetes.
Massiarule eelnes Riisselja poolt Laiksaare raudteejaam ja järgnes Teaste raudteepeatus.
PRO (ansambel)

PRO oli ansambel, mis on asutatud 1984. aastal Raplas. Stiil oli (kosmi heavy raju) "punk-rock". Bänd lõpetas tegevuse 1989. või 1990. aastal "NoorteMuusa" festivali järel, kus jäädi teiseks. 
Asutajaliikmed olid Tarmo Komsaare, Marjo Luik ja Ardi Tabor. Neljas liige, trummar Tarmo Kukk, liitus aasta pärast asutamist. Trummar võeti bändi, sest tagus vasturütmi (ei ole looga rütmis, sel ajal haruldane nähtus). 
Tuntumad laulud:
Teaste raudteepeatus

Teaste raudteepeatus oli raudteepeatus kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 35 kilomeetril. Peatuse asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Massiaru ja Majaka küla piirile. Peatus avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda.
Teaste raudteepeatus suleti 1975. aastal. Peatuse lähistel paikneb üle Lemmejõe viinud hävinud puitsild, millest Läti poole on raudteetrass võsastunud.
Teastele eelnes Riisselja poolt Massiaru raudteejaam ja järgnes Orajõe raudteejaam.
Munsieville

Munsieville on linn ("township") Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.
Munsieville on asutatud 1903. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Munsieville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,91%, värvilisi 0,61%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, valgeid 0,10% ja teisi 0,24%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 67,16% inimesi, suulu keelt 6,68%, koosa keelt 6,50%, sotho keelt 5,32%, inglise keelt 2,80% ja pedi keelt 2,77%.
Orajõe raudteejaam

Orajõe raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 43,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Metsapoole külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Orajõe valda.
Algselt oli tegemist raudtee lõppjaamaga. Aastal 1925 pikendati raudteed Iklasse.
Orajõe raudteejaam suleti 1975. aastal. Jaamahoone on varemetes. Säilinud on üks liipritest ehitatud abihoone.
Orajõele eelnes Riisselja poolt Teaste raudteepeatus ja järgnes Ikla raudteejaam.
Hermes (tantsurühm)

Hermes on Tartus tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhendab Mariann Rajang.
Rühm asutati septembris 1980.
Rühm esines 2004 festivalil Europeade.
2019. aastal osales rühm XX tantsupeol Minu arm.
Ikla raudteejaam

Ikla raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 48,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Ikla külla. Jaam avati aastal 1925. Rajamisel jäi see Orajõe valda.
Algselt oli tegemist raudtee lõppjaamaga. Teise maailmasõja ajal pikendasid Saksa väed raudteed Heinastesse, ühendades selle Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteega.
Ikla raudteejaam suleti 1975. aastal. Algne jaamahoone hävis teise maailmasõja ajal. Uus jaamahoone on tänapäeval eravalduses ja kasutusel elamuna.
Iklale eelnes Riisselja poolt Orajõe raudteejaam ja järgnes Heinaste raudteejaam.
Mabalstad

Mabalstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mabalstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,86% ja värvilisi 0,14%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 94,17% ja koosa keelt 3,89%.
Morgenzon

Morgenzon on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Lekwa vallas.
Morgenzon on asutatud 1912. aastal. Morgenzon tähendab hollandi keeles 'hommikupäike'.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Morgenzoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,04%, valgeid 43,21%, India või Aasia päritolu inimesi 1,64%, värvilisi 1,43% ja teisi 0,63%. Suulu keelt pidas emakeeleks 48,36% inimesi, afrikaani keelt 38,00%, inglise keelt 5,50%, svaasi keelt 1,93% ja ndebele keelt 1,79%.
Ruta Tamre

Ruta Tamre (sündinud 1979) on eesti hüdrograaf ja riigiametnik, "Eesti järvede nimestiku" (2006) koostaja.
Aastatel 2002–2007 õppis ta Eesti Maaülikoolis magistriõppes (juhendaja Ingmar Ott, teema "Valgla mõju rannajärvedele").
2022. aasta seisuga töötas Tamre Keskkonnaagentuuri keskkonnakasutuse osakonna peaspetsialistina. Varem on ta töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis.
Conrad Osaka

Conrad Osaka on viietärnihotell, mis asub Jaapanis Osakas. Conrad Osaka brändinimi Conrad kuulub Conrad Hotels &amp; Resortsile ning see omakorda Hilton Worldwide'ile. 
Hotellis on kokku kuus restorani ja ootesaali: atmos dining, KURA - Teppanyaki &amp; Sushi, C: Grill, Aeria, 40 Sky Bar &amp; Lounge ja Executive Lounge. Hotellis on ka spaa ja 20-meetrine soojendusega bassein.
Embalenhle

Embalenhle on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Govan Mbeki vallas.
Embalenhle on rajatud 1970. aastatel.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Embalenhle elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,04%, värvilisi 0,36%, valgeid 0,23%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,21%. Suulu keelt pidas emakeeleks 49,82% inimesi, koosa keelt 10,90%, sotho keelt 10,10%, ndebele keelt 9,15%, svaasi keelt 5,05%, tsonga keelt 4,68%, pedi keelt 3,91% ja inglise keelt 2,09%.
Tsirguliina Kool

Tsirguliina Kool on põhikool Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Kooli direktor on Katre Kikkas.
1912 alustas tööd Tsirguliina 3-klassiline külakool. Järjepidevat kooliharidust hakati Tsirguliinas andma aastast 1919, kui alustas tööd Tsirguliina 8-klassiline algkool.
1952 nimetati kool ümber Tsirguliina 7-klassiliseks kooliks. 1956 nimetati kool ümber Tsirguliina Keskkooliks.
2018. aasta kevadel suleti keskkooliosa ning kool jätkas 1. septembrist 2018 tööd Tsirguliina Kooli nime all.
Benny Hill

Alfred Hawthorne Hill (21. jaanuar 1924 Southampton – 20. aprill 1992 London) oli inglise koomik ja näitleja, tuntud oma telesarja "The Benny Hill Show" poolest.
Tjakastad

Tjakastad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Albert Luthuli vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tjakastadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,44%, värvilisi 0,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,02% ja teisi 0,06%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,94% inimesi, suulu keelt 4,94% ja inglise keelt 0,58%.
Vaatus

Vaatus on lavateose suurim alajaotus, mis on eraldatud pikemate vahepausidega. Vaatused võivad omakorda jaguneda piltideks ja stseenideks. Lavateos võib koosneda ühest või mitmest vaatusest.
Esimest korda jagati lavateoseid vaatusteks ja vaheaegadeks vanarooma teatris.
Madli

Madli on eesti naisenimi. See on mugandus nimest Magdalena.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Madli 436 naisel. Madli oli populaarsuselt 329. naisenimi. Madli oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 26). Kõige populaarsem oli eesnimi Madli vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,5.
Võluvits

Võluvits on müütiline võlujõuga ese eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".
Võluvitsa on mainitud eepose neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.).
Kalevipoeg jõudis allilma ning põrgupiigad tutvustasid talle Sarviku valdusi ja eluolu. Vanem piiga mainis, et enne kui Sarvik saabub, tuleb võtta võlujõuga küüntest kübar ning soovida kojusaamist. Kalevite poeg hirmu ei tundnud ja jäi Sarvikut ootama. Vanem piiga vahetas Sarvik-taadi rammusünnitaja ja rammusuretaja joogiklaasid. Noorem piiga võttis võluvitsa, mis oli sillasünnitaja. Pärast esimest heitlust Sarvikuga, mis lõppes tolle allajäämise ja maa sisse kadumisega, võttis vägimees põrgupiigad ja kullakoormad ning jõudis võlukübara abiga põrgu koopasuusse. Alustanud koduteed, jõudis ta sada sammu astuda, kui tema kannule jõudis kiusajate kari. Noorim põrgupiiga, nähes tagaajajaid lähenemas, otsustas vibutada põrgust kaasa võetud võluvitsa ja hüüdis:
Moonda see maa mereksi,
Luhad laialt laineteksi,
Võsukesed vetevoodeks,
Etta silda sünnitele,
Taha vetta veeretele!
Võluvitsa toel muutusid luhad veteväljaks, kuid nii, et pagejatel tekkis ette sillatee, taganttulijatele jäid ette aga ainult vetevood.
Paide Gümnaasium

Paide Gümnaasium on riigigümnaasium Paides. Kool tegutseb 1. septembrist 2018.
2021. aastast tegutseb Paide Gümnaasium uues majas aadressil Posti tänav 12.
Rekvisiitor

Rekvisiitor on lavastuses kasutatavate esemete (rekvisiitide) soetaja ja nende eest vastutav isik.
Kujutamine kultuuris.
Saksa dramaturg Eberhard Streul on kirjutanud ühe rekvisiitori elust ja tööst mononäidendi "Die Sternstunde des Josef Bieder. Revue für einen Theaterrequisiteur". 
Pealkirjaga "Rekvisiitori tähetund" on selle Eestis 2012. aastal lavastanud Margo Teder VAT Teatris. Nimiosa mängis Lauri Saatpalu. Eesti keelde on näidendi tõlkinud Hannes Villemson. 
2021. aastal kohandas, kujundas muusikaliselt ja lavastas Karlova Teatris näidendi Andres Dvinjaninov pealkirjaga "Heinari tähetund". Dvinjaninov mängis ise ka nimitegelast. Näidendit on lavastatud ka Vanalinnastuudios (nimiosas Jüri Aarma) ja Vanemuises (nimiosas Jüri Lumiste).
Laura (eesnimi)

Laura on naisenimi.
Nimi hakkas levima Francesco Petrarca loomingu kaudu. Tema armastatu nimi Laura on naissoo vorm ladina sõnast "laurus" 'loorberipuu' ja sama tähendusega on kreeka Daphne.
1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Laura 3307 naisel. Laura on populaarsuselt 30. naisenimi.
Laura on keskmiselt 23 aasta vanune (mediaanvanus on 23).
Kõige populaarsem on eesnimi Laura vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 63,89, Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 28,99.
Lätis oli 30. juuni 2021. aasta seisuga eesnimi Laura 9380 inimesel.
Vanaisa (mütoloogia)

Vanaisa, ka Taevataat on müütiline tegelane eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Ta on taevaliste Taara tarkade juht, mõnes kontekstis saab teda samastada Ukuga.
Teda on mainitud eepose kahekümnendas loos (Valmistumine sõjaks. Lahingud. Raudmeeste saadikud. Kalevipoja surm. Põrgu väravas.).
Soome sepa pandud needuse tõttu lõikas mõõk Kääpa jõel Kalevipojal jalad alt. Vägilase vaim pääses põrmu paelust ja tõusis linnuna üles taevasse. Taevas anti vaimule uus keha, millel küll polnud jalgu. Kalevipoeg istus taevas Taara kangelaste keskel ja kuulas laulikute lugulaule oma vägitegude kohta. Samal ajal vanaisa mõlgutas mõtteid - mida anda taevas kangele mehele ametiks? Vanaisa kutsus kokku Taara taevalised targad ning peale paaripäevast nõupidamist mõeldi ühel meelel:
Põrgu vahipoisiks panna
Alta-ilma hoidemaie,
Väravaida vahtimaie,
Et ei selli sidemesta,
Kuri pääseks kütketesta.
Kalevipoeg pandi valge ratsu selga ja saadeti põrguriigi piiridele. Seal raksas ta raske käega kaljut ning rusik jäi kinni kivirahnu. Nüüd ta kaitseb kütkes olles teiste kütkeid. Kui põrgulased püüavad kahest otsast põlenud piirul ahelaid habrastada, siis:
Kui saab hüüdma koidukukke
Vanaisa väravalta
Jõulupüha tulekuda:
Lähvad ahelate lülid
Järsku jälle jämedamaks.
STS-8

STS-8 oli NASA Space Shuttle'i programmi kaheksas ja kosmosesüstiku Challenger kolmas missioon. See startis 30. augustil 1983 ja maandus 5. septembril. Challenger sooritas programmi esimese öise stardi ja maandumise. Missioonil osales esimene mustanahaline astronaut, Guion Bluford. STS-8 viis orbiidile tehiskaaslase ja tegi teaduskatseid. Missioon oli edukas, kuid seda varjutas asjaolu, et insenerid avastasid tahkekütusekiirendite kontrollimisel, et vasakpoolne kiirendi oli tugevalt kahjustada saanud ning oli oht, et see võib stardil puruneda.
Meeskond.
Missioonil osales viis astronauti, kellest kolm olid missiooni spetsialistid. See oli tollal suurim arv astronaute ühe kosmoselaeva pardal. Missiooni komandör oli Richard Truly, kellele see oli teine missioon. Ülejäänud astronaudid olid oma esmalennul.
Meeskonda kuulusid:
Frazione

Frazione (mitmus "frazioni") on Itaalias, San Marino ja Šveitsi haldusüksus, mis on madalam kui vald ehk "comune" ning millele eesti keeles ligikaudselt vastab termin "osavald".
Kirjeldus.
Üldjuhul kasutatakse terminit "frazione" külade kohta, mis ümbritsevad valla ehk "comune" keskust ("capoluogo"). Mõne Itaalia valla sees pole ühtki osavalda, mõnel on aga mitukümmend. Tavaliselt, kuid mitte alati, kannab vald vallakeskuse nime.
Enamasti on "frazione" küla, kuid mitte iga küla pole "frazione"; selliseid külasid nimetatakse sageli "località". Vahel on "frazione" elanike arv suurem kui vallakeskusel. Sellistel puhkudel võidakse kolida vallavalitsus osavalda, ehkki nominaalne vallakeskus ja valla nimi jäävad samaks.
Ajalugu.
Ajalooliselt loodi paljud osavallad Itaalias fašistliku valitsuse ajal, kui riigi haldusjaotust püüdi konsolideerida. Vahel loodi osavallad endistest valdadest nende liitmise käigus.
2000. aastani lõi osavallad ja määras nende piirid Itaalia keskvalitsus, välja arvatud viies autonoomses piirkonnas, kus seda tehti piirkonna tasandil. Itaalia põhiseaduse muudatuse 267/2000 kohaselt määrab nüüd iga vald ise oma osavallad.
Osavallavalitsus.
Varasema korra kohaselt võis osavallal olla oma "prosindaco" (asevallavanem), kelle määras vallavanem ("il sindaco"). Tihti toimus see vallavolikogu ("consiglio"), "giunta" või teiste esindusorganite soovituse või kohalike elanike petitsiooni alusel. Tänapäeval aga kehtestab seaduse 267/2000 paragarahv 54, et vallavanem võib delegeerida oma ülesanded osavalla tasandil vallavolikogu liikmele.
Paljudes valdades on osavaldadel mitte üksnes nõuandev roll, vaid ka oma ametnikud, kuid mitte oma arhiivi.
Bolševik (täpsustus)

Bolševik ehk enamlane oli Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei radikaalse tiiva esindaja. Sõna võib tähendada ka järgmist:
Punased

Sõna punased on kasutusel mitme termini ja väljendina.
"Punased" on ka mitme teose pealkiri.
Soomusfriis

Soomusfriis või soomusornament (saksa keeles "Schuppenfries", "Schuppenmuster", prantsuse keeles "écailles") on ehisliist või pinnakaunistus, mille ornamendi moodustavad näiliselt üksteist katvad soomusetaolised elemendid. Soomused võivad olla suunatud nii üles- kui allapoole, olla reljeefsed või maalitud.
Ornamenti on kasutatud juba antiikajal, eelkõige rikkalikkust ja toredust taotlevas Rooma arhitektuuris, samuti kohtab seda friisina romaani arhitektuuris Saksamaal, Austrias ja Prantsusmaal, kuigi palju harvem võrreldes näiteks siksak- või täringfriisiga. Pinnatäitena on soomusemotiiv kasutusel ka Prantsusmaa gooti arhitektuuris, näiteks katedraalide kontraforssidel ja fiaalidel. Ka renessanss- ja barokkarhitektuuris ksutatakse soomusemotiivi rohkem pinna kaunistamiseks kui friisina.&lt;br&gt;
Sarnase nimega, ent väljanägemiselt erinev ehisliist on soomuslitrimotiiv, kaunistuselement baroki mööblikunstis ja selle mõjutustega talupojamööblis. Sel on iseloomulik üksteist katvate soomuste kulgemine ühe reana paralleelselt friisi suunale.
Conrad Beijing

Conrad Beijing on viietärnihotell, mis asub Hiina pealinnas Pekingis. 
Hotellis on 13 tüüpi tube ja sviite, kokku 289 tuba ja sviiti. Hotellis on kuus restorani ja ootesaali: Chapter, 29 Grill, Lobby Lounge, Lu Yu, Vivid ja Executive Lounge. Hotellis on ka spaa, spordisaal ja 25 meetri pikkune soojendatud sisebassein.
Jutlus

Jutlus on vaimuliku sisuga kõne, mida tavaliselt peab vaimulik, näiteks kristlik kirikuõpetaja või preester. Ülekantud tähenduses nimetatakse jutlusteks ka ilmalikke manitsus- ja õpetuskõnesid.
Eesti keeles nimetatakse jutlusteks vaimulikke kõnesid eelkõige kristlikus kontekstis, kuid ka teistes usulistes traditsioonides. Maailma tuntumate jutluste seas on Jeesuse Kristuse nn mäejutlus, kuid populaarsed on ka näiteks Buddha ja Muhamedi jutlused. Islami jutlust nimetatakse mitmetes keeltes "khutbah".
Tavapäraselt lähtuvad jutlused mõnest pühakirja lõigust, mida jutluse käigus lahti seletatakse, keskendudes teoloogiale ja moraalile.
Kõnede kirjapaneku kaudu on jutlusest kujunenud ka vaimulik kirjandusžanr, mille tekstid on küll tavaliselt suuliselt esitatud või suuliseks esitamiseks mõeldud. Eesti keeles on ilmunud arvukalt jutluseraamatuid, mis on peamiselt kristlikud. Eesti kirjakeele kujunemisloo üks tähtis allikas on aastatel 1601–1608 Tallinna Pühavaimu kiriku abipastorina tegutsenud Georg Mülleri jutluste käsikiri.
Jutlustega tegelev teoloogia haru on homileetika.
Budism.
Paljud budistlikud pühakirjad koosnevad Buddha jutlustest. Nendest esimene ja kõige tuntum on Seadmuseratta käimapanemine, mille ta olevat pidanud Vārānasī lähedal Sārnāthi Hirvepargis oma viiele endisele kaaslasele. 
Budistlikus sanghas on jutluste või "dhamma kõnede" pidamise õigus teatud tasemele jõudnud munkadel, kuid Buddha õpetuse selgitamine ja kommenteerimine retriitidel, loengutes või ettekannetes on kõigile vaba.
Kristlus.
Keskajal ei olnud jutlus jumalateenistuse loomulik osa, kuna enamikul preestritest puudus õigus jutlustada. Jutlustada võisid vaid piiskopid või piiskopi eriloaga isikud. Jutluseid peeti seega sageli vaid suurematel pühadel ja neid võidi pidada kirikuesistel platsidel või surnuaedades, kuhu sai koguneda rohkem rahvast kui kirikusse. Just seetõttu oli murranguline dominiiklaste ordu (ehk jutlustajavendade ordu) rajamine, mille kohta paavst Innocentius III olnud küsinud: "Kes on see mees, kes tahab asutada ordu, mis koosneks eranditult piiskoppidest?" Jumalateenistus oli keskajal ladinakeelne, kuid juba varakult nõutakse, et jutlus oleks rahvakeelne. Ka Eesti territooriumil pidasid dominiiklased eestikeelseid jutlusi. Reformatsiooni käigus tõusis protestantlikes kirikutes jutlus jumalateenistuse käigus kesksele kohale ning sai selle loomulikuks osaks. Seda väljendas ka sellal toimunud muutus kirikute sisearhitektuuris, kus kantsel kui jutlustamise koht tõusis kõrgemale ja seati kirikus kohale, kus terve kogudus võis seda hästi näha.
Alma mater

Alma mater (ladina keeles 'toitev ema') on ladinakeelne allegooriline nimetus ülikooli või kõrgkooli kohta, kust keegi on hariduse saanud. 
Kujund viitab ülikoolile kui üliõpilaste vaimutoidu allikale. Seepärast kujutatakse haridusasutusi kunstis sageli antiigipäraseid rõivaid kandva naisena.
Enne niisugust uusaegset kasutust oli "alma mater" tiitel, millega austati mitut Vana-Rooma jumalannat, eriti Cerest ja Cybelet, hiljem katoliikluses aga neitsi Maarjat. Akadeemilisse kasutusse jõudis see, kui Euroopa vanim ülikool Bolognas võttis oma motoks väljendi "Alma Mater Studiorum" ('õpingute toitev ema'). Fraas on seotud ka ladina sõnaga "alumnus", mida mitmes keeles kasutatakse ülikoolide vilistlaste kohta ja mis otseselt tähendab 'toidetut' või 'imetatut'.
Etümoloogia.
Kuigi "alma" ('toitev') oli Cerese, Cybele, Venuse ja teiste emajumalannade tavaline epiteet, ei kasutatud seda klassikalises ladina keeles sageli koos "mater"iga. Oxfordi ladina sõnaraamatus omistatakse see fraas Lucretiuse "De rerum naturale", kus seda kasutatakse epiteedina maajumalanna kirjeldamiseks:
Denique caelesti sumus omnes semine oriundi
omnibus ille idem pater est, unde alma liquentis
umoris guttas mater cum terra recepit (2.991–93)
Me kõik oleme sellest taevaseemnest sündinud,
meil kõigil on sama isa, kellelt maa,
toitev ema saab tilka vedelat niiskust 
Pärast Rooma langemist tuli see termin kasutusele kristlikus liturgias seoses neitsi Maarjaga. "Alma Redemptoris Mater" on tuntud 11. sajandi antifon, mis on pühendatud Maarjale. Selle termini varajasim dokumenteeritud kasutamine ülikooli tähistamiseks ühes ingliskeelses riigis jääb 1600. aastasse, kui Cambridge'i ülikooli trükkal John Legate hakkas kasutama ülikooli trükikoja jaoks embleemi.
Conrad Bangkok

Conrad Bangkok on viietärnihotell, mis asub Tai pealinnas Bangkokis. 
Hotellis on 14 tüüpi tube ja sviite, kokku 391 tuba ja sviiti. Hotellis on kuus restorani ja ajaveetmissaali: Liu, City Terrace, KiSara, Diplomat Bar, Cafe@2 ja Deli by Conrad. Hotellis on ka spaa, spordisaal, bassein ja tenniseväljak ning katusel asub jooksurada.
Rõõmutallad

Rõõmutallad on Kohilas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Ulvi Mägi.
Rühm alustas tegevust sügisel 2000.
Rühm esines 2005 festivalil Europeade.
Kohila (tantsurühm)

Hermes on Kohilas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Mare Sarapuu.
Rühm alustas tegevust 1980.
Rühm esines 1999 ja 2004 festivalil Europeade.
Kavalik

Kavalik on Elva vallas Annikoru külas tegutsev segarahvatantsurühm. Rühma juhendab Kaie Tali.
Rühm alustas tegevust 1989.
Rühm esines 1997, 1999, 2001, 2003, 2005 ja 2023 festivalil Europeade.
Värkssepad

Värkssepad on Saaremaa vallas Leisi asulas tegutsev rahvamuusika- ja rahvatantsurühm. Rühma juhivad Irja Aardam ja Tiina Oks.
Rühm alustas tegevust 2003.
Rühm esines 2005 festivalil Europeade.
Sõlus

Sõlus on Saaremaa vallas Leisis tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Anne Keerd.
Rühm alustas tegevust septembris 1987.
Rühm esines 2005 festivalil Europeade.
Oświęcim

Oświęcim (saksa keeles "Auschwitz", jidiši keeles "אָשפּיצין" ehk "Oshpitzin", Poola mustlaskeeles "Auszwica") on linn Väike-Poola vojevoodkonnas, Oświęcimi maakonna halduskeskus. Oświęcim asub 53 kilomeetrit Krakówist läänes, Soła jõe liitumiskohas Wisła jõega.
Ajalugu.
Oświęcimi asulat on esmamainitud 1117. aastal, linnaõigused sai see 1291. aastal. Hiliskeskajast alates oli linn tähtis kaubanduskeskus. 14. sajandil nimetasid saksa kaupmehed seda "Auswintz", 15. sajandil sai uueks nimekujuks "Auschwitz". 1772–1918, kui Oświęcim kuulus Galiitsia ja Lodomeeria kuningriiki (mis oli Austria Keisririigi poolautonoomne protektoraat), kasutati ametlikult nii poola kui ka saksa nime. Teise maailmasõja ajal jäi Oświęcim Poola ossa, mille Saksamaa annekteeris, ning tolleaegsetes dokumentides kasutati nime Auschwitz. Nime Oświęcim sai linn tagasi pärast 27. jaanuari 1945, mil Nõukogude Liidu Punaarmee lõi linnast välja Wehrmachti väed.
Koonduslaager.
Linna teatakse eelkõige Teise maailmasõja aegse traagilise ajaloo pärast. Linna lähistel koonduslaagris hukati Saksamaa natsionaalsotsialistliku režiimi all ligemale 1 000 000 juuti, 150 000 poolakat, 23 000 mustlast, 15 000 Nõukogude sõjavangi ja 400 Jehoova tunnistajat, lisaks kümneid tuhandeid teiste rahvuste ja vähemuste esindajaid. Oświęcim oli tollal Mandri-Euroopa raudteeliikluse sõlmpunkt, vangid transporditi kõikjalt Euroopast kohale loomavagunites.
Madelin

Madelin on Nõo vallas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Made-Heljo Ruul.
Rühm alustas tegevust 1963.
Rühm esines 1999 ja 2001–2005 festivalil Europeade.
Naita

Naita on Tartu linnas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Hanna-Liisa Kuusik.
Rühm alustas tegevust umbes 1959.
Rühm esines 2004 festivalil Europeade.
Vikerkaar (tantsurühm)

Vikerkaar on Tartus tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Lea Hanni.
Rühm alustas tegevust 1989.
Rühm esines 2000–2005 festivalil Europeade.
Torma (tantsurühm)

Torma on Jõgeva vallas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Luule Lehemets.
Rühm alustas tegevust umbes 2000.
Rühm esines 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade.
Torma (ansambel)

Torma on Jõgeva vallas tegutsev rahvamuusikaansambel. Ansamblit juhib Maire Tamm.
Ansamblis on neli liiget:
Ansambel alustas tegevust umbes 1994.
Ansambel esines 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade.
Trillallaa

Trillallaa on Türil tegutsev rahvamuusikaansambel. Ansamblit juhib Pille Paal.
Ansambel alustas tegevust umbes 1995.
Ansambel esines 1996, 1997, 2002, 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade.
Torma (perekonnanimi)

Torma on eesti ja slovaki perekonnanimi.
Eestis on perekonnanime Torma pandud Kaarli mõisas Ambla kihelkonnas Järvamaal ja Erastvere mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Torma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rapusk, Rapuski, Schmidt, Tegelmann, Tomson ja Tüürmann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Torma Eestis 8 mehel ja 22 naisel.
Saue Simmajad

Saue Simmajad on Sauel tegutsev rahvatantsurühm. 
Rühm alustas tegevust 1989. Rühma juhib Piret Kunts.
Rühm esines 2001, 2003, 2004 festivalil Europeade.
Pastla Pilly

Pastla Pilly on Saue vallas Ääsmäe külas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Piret Kunts.
Rühm esines 2001, 2003, 2004 festivalil Europeade.
Lustiline

Lustiline on Setomaa vallas Värskas tegutsev setu rahvatantsurühm. Rühma juhib Kersti Leping.
Rühm alustas tegevust 1980.
Rühm esines 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade.
Kaktus (tantsurühm)

Kaktus on Türil tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Vaike Tormila.
Rühm alustas tegevust umbes 1977.
Rühm esines 1996, 1997, 2002, 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade.
Rühma saadab rahvamuusikaansambel Trillallaa.
Nuude

Nuude on eesti perekonnanimi.
Perekonnanimi Nuude määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Nudi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nuude Eestis 5 mehel ja 5 naisel.
Nugiseks

Nugiseks on eesti perekonnanimi.
Perekonnanimi Nugiseks (Nuggiseks) pärineb Laupa mõisavallast Türi kihelkonnas Järvamaal. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nugiseks Eestis alla viiel mehel ja kuuel naisel.
Laanaru

Laanaru on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Laanaru uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ellias, Lansmann ja Lens. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laanaru Eestis 8 mehel ja 8 naisel.
Laanekodu

Laanekodu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Laanekodu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Härg. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Päevamets

Päevamets on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Päevamets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bukareva (1935. aastal Rõuge vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Idakaar (perekonnanimi)

Idakaar on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel on perekonnanime Idakaar pandud isikutele, kelle perekonnanimi oli Issakar (1935. aastal Narvas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lapuline

Lapuline (ka "kontvõõras", "koerkäpaline") oli kutsumata külaline eelkõige pulmas, aga ka jootudel, talgutel; tavaliselt vallaline noormees. 
Lapuliseks on nimetatud ka kutsumata pulmavõõraid, kes tulevad nooriku tegemise (tanutamise ehk "linutamise" ja põlletamise) ajaks. Need olid enamasti nooremad inimesed, kes tõid ande (käterätt, kindad jms). Mõnel pool kutsuti nii viimaseid pulmalisi, pulmade lõpetajaid (nt Räpinas).
Langujoot

Langujoot ehk "langujoodud", nii nimetati paljudes kohtades Eestis järelpulma, eriti Lääne-Eestis ja Lõuna-Eestis. 
Seda peeti üks nädal pärast pulmi või pulmadele järgneval pühapäeval mõrsja kodus. Peiu viis ämmale kingitusi ja sai lubatud kaasavara. Kohati peeti ka nn. kahekordseid järelpulmi - nädal hiljem veel peiu kodus. 
Nii nimetati ka pulmades peiu pool mittekäinud mõrsjavanemate esimest peiukodu külastust nädal pärast pulmi.