Rahvusooper Estonia

Rahvusooper Estonia on Tallinnas asuv ooperi- ja balletiteater ning ainus oma seaduse alusel tegutsev etendusasutus Eestis. 1906. aastal sündinud teater kannab oma praegust nime alates 1998. aastast.
Rahvusooperi hooaeg vältab augusti lõpust kuni jaanipäevani. Ühe hooaja jooksul jõuab lavale 5 suure saali uuslavastust, lisaks mitmeid kontserte ja haridusprojekte. Repertuaaris on nii klassikalisi oopereid, operette ja ballette kui ka kaasaegseid teoseid, sealhulgas muusikale, ning eesti heliloojate loomingut.
Teater tegutseb 1913. aastal valminud 840-kohalises Estonia teatrisaalis, kus etendatakse sageli ka külalisteatrite lavastusi ning korraldatakse nii riikliku tähtsusega kui ka muid kultuuriüritusi ja -pidustusi. Näiteks toimuvad enamasti seal vabariigi aastapäeva presidendi vastuvõtud.
Teatri loominguline juht ja peadirigent on 2019. aastast Arvo Volmer, Eesti Rahvusballeti kunstiline juht 2019. aastast Linnar Looris ja peadirektor 2021. aastast Ott Maaten. Rahvusooperis on 20 ooperisolisti, balletitrupis 46 tantsijat, ooperikooris 44 lauljat, sümfooniaorkestris 85 orkestranti.
Ajalugu.
Estonia teater sai alguse 1865. aastal asutatud Estonia Seltsi tegevusest. 19. sajandil esitati peamiselt rahvatükke ning nalja- ja laulumänge. Korrapärasem teatritegemine sai alguse 1895. aastal. Tõsisem draama jõudis lavale 20. sajandi algul.
Estoniast sai kutseline teater 1906. aastal. Esimene operett (Hervé "Mamzelle Nitouche") etendati 1907. aastal, ooper (Conradin Kreutzeri "Öömaja Granadas") 1908. aastal, eesti operett (Adalbert Wirkhausi "Jaaniöö") 1911. aastal, ballett (Léo Delibes'i "Coppèlia") 1922. aastal, eesti ooper (Evald Aava "Vikerlased") 1928. aastal, eesti ballett (Eduard Tubina "Kratt") 1944. aastal.
1912. aastal asutati teatri juurde "Estonia" Muusikaosakond (EMO), mis hakkas korraldama kontserte, ja Muusikaosakonna segakoor. 24. augustil 1913 valmis Estonia teatri juugendstiilis hoone, mille projekteerisid soome arhitektid Armas Lindgren ja Wivi Lönn. Üks ehitajaid oli Ivar Kreugeri ehitusettevõte Kreuger &amp; Toll; Ivar Kreuger käis Tallinnas mitu korda ehitustöid jälgimas.
Ants Lauter oli aastatel 1918–1926 ja 1927–1944 draamajuht, 1944–1949 peanäitejuht. Oopereid lavastati püsivalt 1918/1919. hooajast.
1944. aasta märtsipommitamisel hävis Estonia teatri hoone. 13. juulil 1946 avati teatri taastatud kontserdisaal. Sel puhul peetud miitingul hüüdis EK(b)P KK sekretär Eduard Päll: "Kuid keegi ei suuda maha kustutada viha nende varemete tekitajate vastu!" Maja taastati Alar Kotli projekti järgi 1947. aastal. 1949. aastal draamatrupp likvideeriti, 1950. aastast kandis teater nime Eesti NSV Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater Estonia.
1998. aastast kannab asutus nime Rahvusooper Estonia ning tegutseb avalik-õigusliku institutsioonina vastavalt rahvusooperi seadusele.
Teatri peadirigendi või muusikajuhina on töötanud
Oopereid on lavastanud
Operette lavastas Agu Lüüdik (1927–1946).
Ballettmeistrid on olnud 
Direktorid on olnud
Eesti Rahvusballett.
Eesti Rahvusballett on Eesti juhtiv balletitrupp, kuuludes omaette institutsioonina Rahvusooper Estonia koosseisu. Alates 2010. aastast kannab Estonia balletitrupp nime Eesti Rahvusballett.