tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Heckler &amp; Koch USP

Heckler &amp; Koch USP (USP on saksakeelne lühend sõnadest "Universale Selbstladepistole" ehk eesti keeles 'universaalne iselaadiv püstol') on Saksamaa relvatootja Heckler &amp; Koch GmbH toodetav poolautomaatne püstol. 
Püstoli kujundas Helmut Welde aastatel 1989–1992. Aluseks võeti USSOCOM-i tellitud H&amp;K MK 23 MOD 0 (Heckler &amp; Koch Mark 23). Püstol pidi asendama saksa armees P7 püstolit. Püstol on tõhus (efektiivne laskekaugus on kuni 50 meetrit (9 mm variant)) ja kaalub vähe (ilma salveta vaid 748 grammi – tavaline USP 9 mm variant). Püstolit toodetakse alates aastast 1993 kuni tänapäevani. Tootmises on mudelid, mis kasutavad kolme laskemoona,
Püstoli variandid on USP, USP Elite, USP Match, USP Compact Tactical, USP Compact, USP Tactical, USP Expert, USP Combat Competition ja P8.
Eestis kasutab Heckler &amp; Koch USP-d Eesti kaitsevägi.
Veel kasutavad USP-d Albaania (sõjavägi), Ameerika Ühendriigid (Maine'i politsei, piirivalve), Austraalia (sõjavägi ja politsei), Hispaania (sõjavägi ja politsei), Iirimaa (sõjavägi), Kreeka (politsei ja rannavalve), Leedu (sõjavägi), Luksemburg (politsei), Malaisia (politsei), Poola (sõjavägi), Portugal (politsei, rannavalve ja õhuvägi), Prantsusmaa (merevägi ja õhuvägi), Saksamaa (sõjavägi ja politsei), Singapur (politsei) ning Taani (sõjavägi ja politsei).
Hugo Ploomipuu

Hugo Ploomipuu (2. aprill 1891 Singa küla, Mõniste vald, Võrumaa – 20. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Elulugu.
Sündis talupoja peres Singa külas Mõniste vallas Võrumaal, lõpetas Valgas gümnaasiumi. Teenis Venemaa tsaariarmees aastail 1914–1917. Sai lipniku auastme 1915. aastal, viimane Venemaa keiserliku armee auaste oli staabikapten.
Teenis Eesti kaitsejõududes aastail 1919–1940, Tallinna 2. kaitsepataljoni ülem, Petseri komandant, viimati Kaitseliidu Petseri maleva pealikuna kolonelleitnandi auastmes. Vabastati tegevteenistusest 31. augustil 1940, misjärel kolis perega äia tallu Verioral. 
18.02.1931/17.02.1939 teostas perenime muudatuse Hugo Ploomipuu -&gt; Hugo Ploompuu.
Hugo Ploomipuu oli Kaitseliidu Petseri maleva pealik alates aastast 1928 kuni Kaitseliidu likvideerimiseni 1940. aasta juunis.
Represseerimine ja surm.
Küüditati kodutalust koos naise Eugenia ja tütre Õiega. Viidi Sevurallagi vangilaagri 9. jaoskonda Sosvasse. Erinõupidamine mõistis Ploomipuu 4. märtsil 1942 § 58–13 alusel surma. Hukati Sverdlovski vanglas.
Mälestuse jäädvustamine.
2005. aasta 20. aprillil avati Võru kalmistul Kaitseliidu Võrumaa maleva tellimisel valminud Hugo Ploomipuu mälestuskivi, mille autor on Helmut Hiisma.
George Romanes

George John Romanes (19. mai 1848 – 23. mai 1894) oli Kanadas sündinud inglise evolutsioonibioloog ja füsioloog.
Ta oli üks võrdleva psühholoogia rajajaid. Ta uuris tajuprotsesside evolutsiooni ja sarnasust inimese ja teiste loomade vahel.
Gosport

Gosport on linn ja mittelinnaringkond ("borough") Lõuna-Inglismaa rannikul Hampshire'is Solenti väina ääres. 
Kuni 20. sajandi viimase veerandini oli linn tähtis merendus- ja sõjanduskeskus, mis oli seotud Portsmouthi sadama infrastruktuuri kaitse ja varustamisega.
Elanike arv on 79 200 (2007).
Solenti väin

Solenti väin (inglise keeles "The Solent") on väin La Manche'i väina põhjaosas Suurbritannia saare ja Wighti saare vahel.
Väina ääres on kaks linna – Southampton ja Portsmouth.
Solenti väin on hästi laevatatav. Väina läbivad nii reisi- kui ka sõjalaevad, lisaks harrastatakse väinas purjetamist.
Minevikus, kui maailmamere tase La Manche'is oli madalam ja Suurbritannia oli mandriga ühendatud, asus praeguse väina kohal jõeorg. Meretaseme tõusu tõttu muutus see väinaks. Väina alal voolanud jõest on järele jäänud Frome'i jõgi. Tollast Frome'i jõge nimetatakse ka Solenti jõeks. Kunagi Solenti jõkke suubunud Avoni, Itcheni ja Testi jõgi suubuvad tänapäeval väina.
Looded on väinas suured; nad on väina pinnast välja kandnud ja väina süvendanud. Julius Caesar kirjutas oma teoses "De bello Gallico", et tema sõdurid läksid mõõna ajal jalgsi Wighti saarele, mis näitab, et tollal oli väin märksa kitsam ja madalam.
Inimasustuse jälgi on väina rannikult leitud nii esiajast, Rooma ajast kui ka anglosakside ajast. Nende põhjal on järeldatud, et veetase on kogu selle aja jooksul tõusnud. Normannide dünastia ajast pärinevad teated pärast üleujutust maa-alade merre kadumise kohta ning väinast on leitud kivihoone, eeldatavalt kiriku varemed. Samasugune maa vajumine toimub La Manche'i teisel kaldal Hollandis, kuid seal kaitsevad mere pealetungi eest tammid, mida Solenti väinas ei ole.
Solenti väina keskel on saar Bramble Bank, kus igal aastal kõige madalama mõõna ajal toimub kriketimatš, ehkki see jääb sageli tõusu pealetuleku tõttu lõpetamata.
Nikolai Kropotkin

Vürst Nikolai Dmitrijevitš Kropotkin (vene keeles "Николай Дмитриевич Кропоткин"; 6. juuni 1872 Harkiv – 11. oktoober 1937 Berliin) oli Venemaa riigitegelane. 
Elulugu.
Ta oli tõeline riiginõunik, keiser Nikolai II tseremooniameister, Kuramaa asekuberner 27. juulist 1907 kuni 16. maini 1912 (kuberneri kohusetäitja 23. juuli – september 1910) ja Liivimaa asekuberner 17. maist 1912 kuni 1915.
Pärast revolutsiooni ja mõisate riigistamist emigreerus ta Prantsusmaale.
Kropotkinite vürstisuguvõsa kanti 1899. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (nr 449) õigusega kirjutada nimi "Vürst von Kropotkin".
Perekond.
Tema vanemad olid Harkovi kindralkuberneriks olnud kindralmajor vürst Dmitri Nikolajevitš Kropotkin (1836–1879) ja Sigulda mõisa omanik krahvinna Olga von der Borch (surnud 1898). Tema isa mõrvati 9. veebruaril 1879 revolutsionäär G. Goldenbergi poolt ja pärast ema surma 1898 päris ta Borchidele kuulunud Sigulda mõisa, mis oli nende valduseks saanud abielu kaudu kunagise kindralkuberneri George Browne tütrega, ning vanemate ehitatud mõisa uue härrastemaja (läti "Jaunās pils") ehk Kropotkini palee.
25. juulil 1893 abiellus ta Marie Charlotte Sophie von Richteriga (1871–1945), kes oli Venemaa jalaväekindrali ja kindraladjutandi Otto von Richteri (1830–1908) ning Elisabeth von Richteri (1841–1916) tütar. Abikaasa ema ja kaksikust vend kontradmiral Otto Theodor von Richter (1871–1920) said 13. märtsil 1908 Venemaa keisrilt parunitiitli.
Neil oli kaks poega:
Undress to the Beat

"Undress to the Beat" on Jeanette Biedermanni seitsmes stuudioalbum. See anti Saksamaal välja 20. märtsil 2009. Plaat jõudis Saksamaa albumite edetabelis 13. kohale.
Nikolai Zvegintsov

Nikolai Aleksandrovitš Zvegintsov (ka Zvegintsev, Swegintsow, vene Николай Александрович Звегинцов (Звегинцев); 28. aprill 1848 – 26. veebruar 1920 Kopenhaagen) oli Venemaa riigitegelane. 
Ta oli Voroneži kubermangu aadelkonna peamees (1882–1888), Smolenski tsiviilkuberner (1902 – 27. juuni 1905), Liivimaa tsiviilkuberner 17. augustist 1905 kuni 23. novembrini 1914, salanõunik ja senaator.
Perekond.
Ta abiellus Anna Vonljarskajaga (surn.1937). Abielust sündis:
Seejärel abiellus ta 1890 Olga Staël von Holsteiniga (1869–1938), kes oli Kodasoo mõisas sündinud kindralleitnandi Nikolai Staël von Holsteini (1833–1887) ja Sophie d'Andraulti (1846–1920) tütar. Sophie d'Andrault oli senaator Theodor d'Andrault (1804–1885) tütar ja jalaväekindral Louis Alexandre Andrault de Langéroni (1763–1831) pojatütar. Abielust sündis:
Pärast Nikolai Zvegintsovi surma abiellus lesk Olga 1921 Pariisis Venemaa salanõuniku ja senaatori Theodor Oomiga (1863–1945)., kes oli ka ise lesestunud abielust ratsaväekindral Konstantin von Strandmanni (1829–1913) tütre Madeleine von Strandmanniga (186.–1913).
Illustrated London News

The Illustrated London News (otsetõlkes 'selgitavate piltidega Londoni uudised') oli ajakiri, mille esiknumber ilmus 14. mail 1842 Londonis. 
Kuus Suurbritannia penni maksnud ajakirjanumbris oli 16 lehekülge ja 32 puugravüüri. Esiknumbris olid pildid Afganistani sõjast, rongiõnnetusest Prantsusmaal ja aurupaadi plahvatusest Kanadas ning ballipildid Buckinghami paleest. 
Nädalakirjana anti ajakirja välja kuni 1971. aastani, pärast seda ilmus see kuukirjana. 1989. aastast ilmus ajakiri kaks korda kuus, hiljem kord kvartalis. Ajakiri ilmus kuni 1971. aastani.
Mamba Alvis

Mamba on Lõuna-Aafrika Vabariigis valmistatud soomusauto. 
Kirjeldus.
Mamba on valmistatud Mercedes Benzi UNIMOGi (mudel 416) kere baasil Land Systems OMC poolt. Põhja alt V-kujuline soomuskere aitab meeskonda kaitsta miinide eest. Valmistatakse 4 põhilist kereversiooni.
Georg Friedrich von Fölkersahm

Georg Friedrich von Fölkersahm (vene keeles Егор Федорович Фелькерзам; 10. november 1766 Stelmužė mõis, Kuramaa – 18. november 1848 Riia) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. Parun.
Kuni 1781. aastani sai ta hariduse kodus, 1785. aastal lõpetas Miitavi gümnaasiumi ning aastatel 1786–1789 õppis Göttingeni ülikoolis. 
1792. aasta Vene-Poola sõja ajal oli ta Kuramaa valitseja Peter von Bironi kutsel Kuramaa lõunapiiril olevate Vene vägede varustamise peakomissar. Selle eest anti talle 1795. aastal kolleegiumiassessori aste ja Püha Vladimiri ordeni 4. järk. Samal aastal valiti ta Kuramaa rüütelkonna sekretäriks ja seetõttu oli ta üks kuuest inimesest, kes kirjutas samal aastal alla dokumendile, millega Kuramaa hertsogkond ühendati Venemaa keisririigiga.
Kuni 1807. aastani käis ta korduvalt Venemaal Kuramaa rüütelkonda esindamas, sealhulgas Aleksander I kroonimispidustustel Moskvas 1801. Aastatel 1809–1812 oli ta Kuramaa valitsuse nõunik.
1826. aastal anti talle tõelise riiginõuniku teenistusaste.
1813. aastal oli ta Liivimaa kindralkuberneri markii Filippo Paulucci kantseleiülem. 11. maist 1829 kuni 13. veebruarini 1847 oli ta Liivimaa tsiviilkuberner, sealhulgas ka salanõunik (1835).
Talle kuulus Kuramaal Stelmužė mõis.
Perekond.
Tema vanemad olid Taani kaptenleitnant Gotthard Friedrich von Fölkersahm (suri ) ja Anna Louisa von Plater.
Ta abiellus 1795. aastal Benigna Gottlieb Voigtiga (1771–1861), kes oli Kuramaa hertsogi rahandusnõuniku ja rentmeistri Hermann Voigti ja Mežotne pastoraadist pärit Anna von der Horsti tütar. Abielust sündisid:
Alanno

Alanno on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
Valla keskus on Alanno linn.
Bolognano

Bolognano on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
Brittoli

Brittoli on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
Bussi sul Tirino

Bussi sul Tirino on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
Cappelle sul Tavo

Cappelle sul Tavo on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
Lahinguvälja raudteepeatus

Lahinguvälja raudteepeatus asub Harju maakonnas Anija vallas Vikipalu külas.
Peatus asub Tallinnast 44 km kaugusel. Rong sõidab Tallinnast Lahinguväljale umbes 40 minutit.
Peatuskoht asub Tallinna–Narva raudtee ääres Kehra jaama ja Mustjõe peatuse vahel. Lahinguväljal peatuvad Elroni Tallinna–Aegviidu tavarongid. Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni.
Peatuses on kaks lühikest, 30 m pikkust perrooni, seega rongile või sealt maha minna saab ainult läbi rongi C-ala.
Peatuse lähedal asub ka Väike-Aavoja veehoidla.
Ajalugu.
Peatuskoha juures raudtee läheduses toimus 4. jaanuaril 1919 Kehra lahing.
Lahingu mälestuseks taheti seal püstitada mälestussammas ning seetõttu tehti sinna uus raudteepeatus, mis avati 1939. aastal. Toona jäi peatus Anija valda. Sammas sai valmis, kuid jäi juunis 1940 avamata. Hiljem see lõhuti. Samba täpne koopia ehitati annetuste toel. See avati vabariigi presidendi Kersti Kaljulaidi osavõitul 6. jaanuaril 2019. Siis peeti ka samas Lahinguvälja peatuse juures näidislahing soomusrongi osavõtul. 
Peatuse nimi oli 1957. aastast kuni maini 2009 Vikipalu.
Caramanico Terme

Caramanico Terme on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
Carpineto della Nora

Carpineto della Nora on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
Castiglione a Casauria

Castiglione a Casauria on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
Jaapani grand prix

Jaapani "grand prix" on Jaapanis peetav Vormel 1 võidusõit suurele auhinnale.
Võistlust peetakse vaheldumisi Suzuka ja Fuji ringradadel.
Afgaan (tuul)

Afgaan on kohalik kuum edelatuul, mis puhub Amudarja ülemjooksul Afganistani mägedest alla Türkmenistani ja Usbekistani lauskmaale. 
Õhuvoolu kiirus võib olla 17–25 m/s. 
Afgaan kannab endaga palju tolmu. Ta vähendab järsult õhu suhtelist niiskust, mis võib kahjustada taimestikku. 
Termezi piirkonnas puhub afgaan 40 kuni 70 päeva aastas.
Sonda–Mustvee raudteeliin

Sonda-Mustvee raudteeliin (ka Sonda–Avinurme–Mustvee raudteeliin) oli 63 kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee Sonda ja Mustvee vahel.
Rahvasuus kutsuti seda Alutaguse raudteeks, mille tulek muutis oluliselt seniste metsakülade ja Mustvee kaluriküla arengut. 
Soode ja metsade vahel, kus varem olid peamisteks ühendusteks taliteed, tekkis muu maailmaga pidev korralik ühendus. 
Raudtee lõi uusi töökohti, paranes igapäevane kauba- ja postivedu.
Raudtee ülesanne oli ennekõike puidu ja metsa väljavedamine Alutaguse laantest. 1930. aastal liikus mööda Sonda-Mustvee raudteed viis rongi päevas mõlemas suunas. Hommikuti väljus nii Sondast kui ka Mustveest postirong ja õhtuti reisirong. Päeval olid käigus kolm kaubarongi.
Peatused.
Liinil olid järgmised peatused: 
Haruteed.
Raudteel oli mitmeid haruteid metsaveoks.
Avinurme muuseumraudtee.
Avinurmes on 1,1 kilomeetri pikkune muuseumraudtee, mis taastati Sonda–Mustvee raudteeliini 75. aastapäevaks. Esimese raudteelõigu ja veeremi aitas aastal 2001 taastada Eesti Põrnikate Klubi. Algselt rajatud 113 meetri pikkust lõiku pikendati hiljem 178 meetrini ning 2019. aastal juba 1,1 kilomeetrini. Suurim lubatud kiirus lõigul on viis kilomeetrit tunnis.
Kohalike entusiastide ja kooliõpilaste kaasabil renoveeriti 2002. aastal sild.
Aasta keskmine sademete hulk

Aasta keskmine sademete hulk on kliimanäitaja, mis iseloomustab mingi koha keskmist sademete hulka vaatlusperioodi jooksul.
Aasta keskmine sademete hulk arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste (vähemalt 30 aasta) vaatluste alusel. Selleks vaatlusperioodi jooksul saadetud andmed aastasest sademete hulgast liidetakse ja jagatakse vaatlusperioodi aastate arvuga.
Michael von Wrangell

Parun Michael von Wrangell (vene Михаил Егорович (Георгиевич) Врангель; 29. detsember 1836 Peterburi – 2. oktoober 1899 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane. 
Ta sai keiser Aleksander II ajal kindralmajoriks, oli Płocki kuberner 4. novembrist 1866 kuni 23. jaanuarini 1872, Liivimaa tsiviilkuberner 10. veebruarist 1872 kuni 22. novembrini 1874 ja hiljem kindralleitnant. 
Talle kuulus Torossovo mõis (vene "Усадьба Торосово") Peterburi kubermangus.
Perekond.
Tema vanemad olid Uhtna mõisniku poeg,tõeline riiginõunik Georg von Wrangell (1803–1868) ja Peterburi kubermangu Kalmotka mõisast (vene "Усадьба Калмотка, Верино") pärit Dorothea Rausch von Traubenberg (1807–1851). 
Ta abiellus 1867 Charlotte Pauline Anna Natalie von Korffiga (1848–1919), kes oli kindralleitnandi ja kindraladjutandi Paul von Korffi (1803–1867; Павел Иванович Корф) ja Anna von Korffi tütar. Abielust sündisid:
Meretransport

Meretransport (ingl.k. "sea transport") on veetranspordiliik, mille alla kuuluvad kõik meredel liikuvad transpordivahendid, sooritades konkreetseid ülesandeid, mis on seotud kauba transportimisega, reisijateveoga ja kauba käitlemisega sadamates. 
Ülevaade.
Meretransport on olnud 1940. aastatest alates maailmakaubanduse mootoriks ning liikumapanevaks jõuks, mille abil industrialiseerinud maailm on saanud kasvada ja saavutada praeguse heaolutaseme. Meretransport on tänapäeval kõige suuremate veomahtudega transpordiliik rahvusvaheliste vedude alal – 70% kogu transporditööst tehakse laevanduses. 
Meritsi veetakse maailmas 96% kogu transporditavast kaubast. On teada, et keskmiselt 90% toorainetest, materjalidest ja valmistoodangust veetakse mingis tarneahela osas meritsi. Avatud turu tingimustes on meretransport saavutanud suure efektiivsuse, mis on aidanud kaasa rahvusvahelisele kaubavahetusele ja globaliseerumisele, võimaldades vedada kaupa üle maailma madala kulutasemega. Viimase 40 aasta jooksul on meretranspordi poolt veetavad kaubamahud rohkem kui neljakordistunud, ületades aastas 6 miljardi tonni piiri. Meretranspordi kaubamahtude aastane kasvutempo on keskmiselt 4% aastas. Ülemaailmselt on tegutsemas rohkem kui 10 000 laevandusettevõtet, kes opereerivad ligikaudu 50 000 alusega. 
Laevaehitustehnika areng on teinud võimalikuks üha suuremate ja võimsamate aluste ehitamise ning merevedudest on saanud kõige turvalisem, kiirem, odavam ja usaldusväärsem kaupade transportimise viis kogu maailmas. Lähimerevedude (ingl.k. "short sea shipping") puhul veetakse väiksemaid kaubakoguseid väiksemate laevadega riigi ühest sadamast teise või lähestikku paiknevate riikide sadamate vahel. 
Merevedude (ingl.k."deep sea shipping") arengul on olnud viimase poole sajandi jooksul kaks olulist suunda – laevade suuruse ja kiiruse kasv. Merevedu on kauba vedu merel ja ookeanil sadamate vahel, mis ei asu rannikul lähestikku. 
Meretranspordi peamisteks eelisteks muude transpordiliikide ees on madalamad veotariifid ja suur läbilaske- ning teenindamisvõimekus. Puudusteks on aluste suhteliselt väike kiirus, ranged nõuded kaupade pakendamiseks ja kinnitamiseks ning suhteliselt pikkade intervallidega veograafikud kontinentidevahelistel vedudel. 
Meretranspordi eelised muude transpordiliikide ees on järgmised:
Merevedude puhul ilmnevad ka teatud puudused:
Mõntu sadamakai tulepaak

Mõntu sadamakai tulepaak on Sõrve poolsaare kagurannikul Mõntu sadamas asuv tulepaak. 
Tulepaak on punane metallsõrestik, koordinaadid on .
Tule omadused.
Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta.
Tule kõrgus jalamist on 6 meetrit, merepinnast 8 meetrit, nähtav 4 meremiili.
Tuli on 360° punane.
Mõntu alumine tulepaak

Mõntu sihi alumine tulepaak on Sõrve poolsaare kagurannikul Mõntu sadamast 200 m põhja pool asuv tulepaak. Moodustab Mõntu ülemise tulepaagiga sihi 298,5°. See on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel metallsõrestiktornil.
Mõntu alumise tulepaagi koordinaadid on .
Tule omadused.
Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta.
Tule kõrgus jalamist on 10 meetrit, merepinnast 14 meetrit, nähtav 6 meremiili.
Tuli on 297–300° valge.
Mõntu ülemine tulepaak

Mõntu sihi ülemine tulepaak on Sõrve poolsaare kagurannikul asuv tulepaak. Moodustab Mõntu alumise tulepaagiga sihi 298,5°, on sellest 209 m kaugusel. See on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel metallsõrestiktornil.
Mõntu sihi ülemise tulepaagi koordinaadid on .
Tule omadused.
Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta.
Tule kõrgus jalamist on 15 meetrit, merepinnast 22 meetrit, nähtav 6 meremiili.
Tuli on 297°–300° valge.
Kuressaare–Sääre tee

Kuressaare–Sääre tee (registrinumbriga 77) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Kuressaare linnas. Tee pikkus on 47,4 km, sealhulgas 2,8 km pikkune lõik Kuressaare linnas (Kuressaare linna tänavatena Lossi tänav, Pargi tänav, Abaja tänav, Lootsi tänav). Tee lõpeb Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 37. kilomeetril Läbara külas.
Sillad Kuressaare–Sääre teel.
Sildade nimistu pärineb teeregistrist.
Asulad Kuressaare–Sääre teel.
Kuressaare linn, Laheküla, Nasva küla, Mändjala küla, Keskranna küla, Järve küla, Tehumardi küla, Salme alevik, Üüdibe küla, Läätsa küla, Imara küla, Mõisaküla, Anseküla, Kaimri küla, Hindu küla, Vintri küla, Mässa küla, Lõupõllu küla, Kaavi küla, Mäebe küla, Mõntu küla, Hänga küla, Läbara küla.
Boku no Kanojo wa Gurabia Aidoru

Boku no Kanojo wa Gurabia Aidoru(僕の彼女はグラビアアイドル) on jaapani bändi Reverie esimene ja ainus singel. See ilmus 23.03.2003.
Viited.
http://akai-hi.sblog.cz/miku/
Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee

Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee (registrinumber 21103) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 41,7 km.
Tee saab alguse Kuressaare–Sääre maantee 22. kilomeetril Läätsa ja Imara küla piiril. Tee läbib Läätsa, Imara, Üüdibe, Kaugatoma, Lõu, Rahuste, Lõupõllu, Kaunispe, Kargi, Jämaja, Ohessaare, Türju, Tammuna, Karuste, Sääre, Läbara, Mõntu ja Mäebe küla. Tee lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 42. kilomeetril Mäebe külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 66 truupi. Teele jääb 14 bussipeatust: Kaugatoma, Lõu, Kasekääru, Lõupõllu, Kaunispe, Kargi, Kiriku, Jämaja, Kivipõllu, Ohessaare, Türju, Tammuna, Karuste, Sääre.
Teega ristub 2. kilomeetril Lõmala–Kaugatoma tee, 10. kilomeetril Kaimri–Lõu tee, 13. kilomeetril Rahuste–Kaunispe tee, 14. kilomeetril Kaunispe–Viieristi tee, 17. kilomeetril Rahuste–Kaunispe tee, 19. kilomeetril Mäebe–Kargi tee, 22. kilomeetril Jämaja–Hänga tee, 35. kilomeetril Sääre majaka tee, 37. kilomeetril Kuressaare–Sääre maantee.
Kuni Lõu külani on tee kruusatee, edasi mustkattega. Tee on osaliselt klassita, osaliselt on tee klass V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Jämaja külas on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Rahuste–Kaunispe tee

Rahuste–Kaunispe tee (registrinumber 21176) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 9,7 km.
Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 13. kilomeetril Rahuste külas ning lõpeb sama tee 17. kilomeetril Kaunispe külas. Tee läbib Rahuste, Lindmetsa ja Kaunispe küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 17 truupi. Teele jääb kuus bussipeatust: Rahuste I, Rahuste II, Ampri, Lindmetsa, Vanamuise, Kaunispe.
Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kaunispe–Viieristi tee

Kaunispe–Viieristi tee (registrinumber 21106) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Lõupõllu külas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 4,0 km.
Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 14. kilomeetril ning lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 35. kilomeetril Mässa ja Lõupõllu küla piiril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga ühe truubi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Mäebe–Kargi tee

Mäebe–Kargi tee (registrinumber 21105) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 6,7 km.
Tee saab alguse Kuressaare–Sääre maantee 42. kilomeetril Mäebe külas ning lõpeb Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 19. kilomeetril Kargi külas. Tee läbib Mäebe, Mõisaküla ja Kargi küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Jämaja–Hänga tee

Jämaja–Hänga tee (registrinumber 21104) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 6,5 km.
Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 22. kilomeetril Ohessaare külas ning lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 44. kilomeetril Mõntu ja Hänga küla piiril. Tee läbib Ohessaare, Jämaja, Iide, Laadla, Soodevahe, Mõntu ja Hänga küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaks truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Vanatorgu ja Iide.
Tee on pinnatud kruusatee. Tiheasustusega aladel Ohessaare ja Iide külas on tee mustkattega. Tee klass on IV. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Iide külas on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Sääre majaka tee

Sääre majaka tee (registrinumber 21175) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 1 km.
Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 35. kilomeetril Sääre külas ning lõpeb Sõrve tuletorni juures. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kivimäe raudteepeatus

Kivimäe raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. See asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres, 10 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Hiiu ja Pääsküla raudteepeatuse vahele. Ümberistumisvõimalus on peatusest loodes Pärnu maanteel bussipeatuses Kivimäe jaam bussiliinile 27 (Harkujärve–Laagri alevik).
Kaheteelise raudtee ääres on kaks perrooni, pikkusega 133 ja 146 meetrit. Peatuses peatuvad Elroni Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Klooga-randa sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta.
Ajalugu.
Kivimäe raudteepeatus avati liikluseks 3. novembril 1924, jaamahooneks oli esialgu vana kaubavagun. 1930. aastal valmis Rahumäel uus silikaattellistest jaamahoone ja senine puidust hoone transporditi Kivimäe raudteepeatusse. Aastal 1932 avati vanas jaamahoones (kaubavagun) postiagentuur. 1937. aastal valmis Hendrik Otlooti projekti järgi silikaattellistest jaamahoone aadress on Raudtee tänav 97a, mis 1997. aastal tunnistati kultuurimälestiseks.
Piletimüük jaamahoones lõpetati 1998. aasta kevadel. 
2003. aasta veebruaris avati hoones kuni kuueaastaste laste sisemänguväljak: Nõmme lastemängujaam.
Autode ülesõit Kivimäe jaamas suleti ametlikult 1970. aastate alguses ning 1980. aastate lõpul tõkestati ala postidega.
Rainer Kattel

Rainer Kattel (sündinud 20. märtsil 1974) on eesti sotsiaalteadlane, Tallinna Tehnikaülikooli innovatsioonipoliitika ja tehnoloogia valitsemise professor. 
Kattel on määratlenud ennast maailmavaatelt selgelt vasakpoolsena. Kuigi ta ei pea end marksistiks, arvab ta, et marksismis ei ole mitte midagi halba ning väga paljudele tuleks kasuks Marxi lugeda.
Haridus.
Ta õppis aastatel 1992–1996 Tartu Ülikoolis politoloogiat, oli aastatel 1996–1998 sealsamas magistrantuuris klassikalise filoloogia alal ja aastatel 1998–2001 doktorantuuris haldusjuhtimise alal. Ta täiendas ennast aastatel 1995–1996 ja 1998–2002 Marburgi ülikoolis.
Tema magistritöö (1998, Tartu Ülikool) käsitles poliitilise filosoofia teket 6. sajandi eKr vanakreeka luules ("The Emergence of the Philosophy of the Polis in 6th Century (BC) Greek Poetry: Xenophanes of Colophon and his Predecessors"). Doktoritöö (2001) oli teemal "The Constitution of the Polis", doktorikraad (PhD) 2001 Tartu Ülikoolist.
Surnud 24. juunil

"Siin loetletakse 24. juunil surnud tuntud inimesi.
Surnud 1984

"Siin on loetletud 1984. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.
Sensei

Sensei (jaapani keeles 先生 "sensei" [sen-see], 'varemsündinu'; "i" sõna lõpus osutab eelneva "se"-silbi vokaali pikendusele) on Jaapanis austav pöördumine endast palju vanemate ja auväärsemate inimeste poole, nagu näiteks õpetajad, ülemad, poliitikud, vaimulikud, arstid, kirjanikud jne. Tiitlina kasutatakse seda isiku nime järel. 
Sõna "sensei" kasutatakse lugupidamise märgina inimese puhul, kes on varem mingit kunsti õppinud, saavutanud teatud meisterlikkuse ja õpetab seda nüüd omakorda teistele.
Qaḩţān Muḩammad ash-Sha‘abī

Qaḩţān Muḩammad ash-Sha‘abī (قحطان محمد الشعبي‎; 1920–1981) oli Lõuna-Jeemeni poliitik, esimene Lõuna-Jeemeni Rahvavabariigi president. 
Ash-Sha‘abī juhitud Rahvuslik Vabastusrinne võttis 1967 Briti võimudelt võimu üle, saades poliitilise võidu Okupeeritud Lõuna-Jeemeni Vabastusrinde üle. 30. novembril 1967 kuulutati Lõuna-Araabia Protektoraat Lõuna-Jeemeni Rahvavabariigiks ning ash-Sha‘abī sai selle presidendiks. 
Ash-Sha‘abī jäi presidendiks 22. juunini 1969, mil võimu haaras Rahvusliku Vabastusrinde radikaalne marksistlik tiib. Presidendiks sai Salīm Rubayyī ‘Alī (Salmīn).
Katanga provints

Katanga provints (1971–1997 "Shaba provints") oli 1. järgu haldusüksus (provints) Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
Provints hõlmas riigi kaguosa. Selle pindala oli 496 871 km².
Selle keskus oli Lubumbashi.
Ametlikud keeled olid suahiili keel ja Katanga luba keel.
2006. aasta põhiseaduse järgi moodustati Katanga provintsi piirides Tanganyika, Ülem-Lomami, Lualaba ja Ülem-Katanga provints. Uus haldusjaotus hakkas kehtima 2015. aastast. 
Ajalugu.
Legendide järgi olid Katanga esimesed elanikud pügmeed. 
18. sajandist olid Katanga ala põhilised rahvad lubad ja lundad.
Kaunispe sadam

Kaunispe sadam asub Sõrve poolsaare läänerannikul Saaremaa vallas Kaunispe külas. Sadam on eravalduses.
Sadamat hakkas 1964. aastal rajama praegune omanik Priidi Saar. Kuna see oli hea lestapüügikoht, laiendati sadamat aastail 1973–1974. Mitu korda on sadamat tulnud tormikahjustustest taastada, viimati 2005. aasta jaanuaritormi järel, kui hävis ligi 80% kairajatistest.
2009. aastal sai MTÜ Kaunispe Sadam Euroopa Kalandusfondist sadama rekonstrueerimiseks 2,8 miljonit krooni toetust. Töid alustati 2010. aasta juunis. Ehitati uus kaluritele mõeldud hoone ja külmhoone, kindlustati sadamakaid.
2009. aasta alguses kinnitati sadama kohanimeks Kaunispe sadam ning kanti see kohanimeregistrisse.
Kaunispe kalurite elust valmis 1987. aastal film "Oktoober Kaunispe sadamas". Dokumentaalfilmi režissöör ja stsenarist oli Sulev Keedus.
Kaavi sadam

Kaavi sadam asub Sõrve poolsaare idarannikul Saaremaa vallas Kaavi külas.
Sadam on eravalduses.
Nõukogude ajal oli see oluline kalasadam.
Katanga lavamaa

Katanga lavamaa ehk Shaba lavamaa ehk Shaba platoo ehk Shaba mägismaa ehk Katanga platoo on lavamaa Aafrika keskosas Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Sambia põhjaosas, osa Lunda-Katanga platoost. Paikneb Kongo DV kaguosas endise Katanga provintsi edelaosas ning Sambia põhjaosas. Kõrgus 900–1800 m.
Piirneb põhjas Kundelungu ja Mitumba mägedega, läänes ja põhjas Lunda platooga, idas Muchinga mägedega. 
Piirkond on kõrguse tõttu ümbruskonnast jahedam, aastakeskmine temperatuur on 19–20 °C. 
Sealt saavad alguse Lufira jõgi, millest saab Lualaba jõgi, ning Lomami jõgi. Lufira jõele on paisutatud tehislik Tshangalele järv.
Leidub palju vaske ja uraani. 
See on soodsate loodustingimuste tõttu põlluharimis- ja karjakasvatuspiirkond, Kongo DV-s ka tööstuspiirkond.
Undress to the Beat (laul)

"Undress to the Beat" on Jeanette Biedermanni esimene singel samanimeliselt albumilt. See anti Saksamaal välja 27. veebruaril 2009.
Laulu kirjutasid Johan Bobäck, Christian Fast, Marica Lindé ja Mans Ek ning produtseeris Johan Bobäck. 
Lugude nimekiri.
CD 1
CD 2
CD 3
CD 4
Material Boy (Don't Look Back)

"Material Boy (Don't Look Back)" on Jeanette Biedermanni teine singel albumilt "Undress to the Beat". See anti Saksamaal välja 29. mail 2009.
Laulu kirjutasid Thomas Troelsen ja Remee ning produtseeris Vacuum. 
Lugude nimekiri.
CD 1
CD 2
CD 3
CD 4
Break On Through Tour

"Break On Through Tour" on Jeanette Biedermanni kolmas DVD.
Lugude nimekiri.
DVD 1
DVD 2 (muusikavideod)
Boonuslood
Boonus
Anselme Laonist

Anselme (Anselm, Anselmus) Laonist ("Anselmus Laudunensis Scholasticus"; umbes 1050 – 15. juuli 1117) oli katoliku teoloog, varaskolastika esimene süstematiseerija . 
Anselme oli talupoja poeg. 
Ta õppis Beci kloostris (benediktiinide klooster Normandias) ja oli Canterbury Anselmi õpilane.
Aastast 1076 oli ta Pariisis teoloogiaõpetaja. Umbes 1090. aastast (sajandi lõpust) oli ta ülemdiakon ja õpetas koos vennaga Laoni piiskoplikus koolis, kus kogus enda ümber palju õpilasi, kellest tuntuimad on Guillaume Champeaux'st ja Pierre Abélard (kes oli tema õpilane lühikest aega ). Et tema õpetus peegeldas siiski ainult traditsioonilist õpetust ja rajanes tekstide rangel tõlgendamisel, mitte omapoolsetel kaalutlustel, pöördus Abélard temast peagi ära. Anselme lükkas tagasi iga küsimuseasetuse, millele ei saanud autoriteetsete tekstide põhjal vastata. 
Anselme keeldus mitu korda piiskopiametist. Viimastel aastatel tegeles ta ainult oma õpetuse viimistlemisega. 
Tema teosed, eelkõige sententsid ja interlineaargloss, kaotasid peagi õpetajate ja õpilaste soosingu. Nende asemele tulid järgmise põlvkonna teosed, nagu Petrus Lombarduse "Sententsid". Anselme andis siiski suure panuse selliste skolastika reeglite väljatöötamisse, mis võimaldavad peale tsitaatide ka argumente, ning keskaegse teoloogia aluseks oleva intellektuaalse pärandi selgitamisse.
Teosed.
Tema teosed on Jacques Paul Migne'i väljaande "Patrologia Latina" 162. köites lehekülgedel 1040–1117.
Tallinna–Keila raudteelõik

Tallinna–Keila raudteelõik on 26,8 kilomeetri pikkune laiarööpmeline raudtee Tallinna (Balti jaama) ja Keila raudteejaama vahel. 
2023. aastal valmis raudtee ümberehitus, tänu millele on Tallinna–Keila raudteelõik nüüd täies pikkuses kahe peateega. Varem oli raudtee 19,5 kilomeetri ulatuses kahe- ja 7,3 kilomeetri ulatuses üheteeline. Elektrifitseeritud kogu raudtee pikkuses. Kuulub AS Eesti Raudteele.
Peale ümberehituse valmimist Tallinn–Keila raudteelõigul 2023. aastal tõusevad ka rongide piirkiirused endiselt 120 kilomeetri tunnikiiruselt kuni 140 tunnikiirusele.
Tallinna piires kuni Pääskülani kehtib rongidele endiselt 70 km/h samuti vahetati ümberehituste käigus ära fooride- ja tõkkepuude juhtimissüsteem raudtee lõigul kuna vana juhtimissüsteem oli pärit Nõukogude ajast vahemikus 1958-1981. 
Tallinna–Keila raudtee äärde on rajatud 3 raudteejaama: Balti jaam, Pääsküla, Keila ja 12 peatuspunkti: Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Laagri, Urda, Padula, Saue, Valingu. 
Samuti loetakse sellele kuuluvaks Kopli kaubajaam.
Reisijateveol on raudtee jagatud 1., 2., ja 3. tsooniks. 1. tsoon jääb Balti jaama ja Laagri raudteepeatuse vahele, kuni Valingu raudteepeatuseni on juba 2. tsoon. Valingu raudteepeatus asub samaaegselt kahes tsoonis ning Padula raudteepeatuses toimub rongi sisenemine ja väljumine ainult läbi rongi C-ala.
Rongiliinid.
Tallinna–Keila raudtee piires toimub reisijatevedu kuni Pääskülani ja Keilani (tava- ja ekspressliin). Elektrirongide sõit liinidel algab depoost ja lõpeb depoos, see tähendab marsruudil Pääsküla–Tallinn. 
Keilast on võimalik edasi sõita elektrirongidega Paldiskini, Kloogarannani ja Turbani.
Jaamad ja peatuskohad.
Et raudtee rajamine soodustas uute asunduste tekkimist, sai raudteelõigul pärast selle avamist kõige tulusamaks veoliigiks reisijate vedu. Esimesed uued peatuspunktid Keila ja Tallinn (mõlemad avati 1870) vahel rajati 1872. aastal Sauele ("Friedrichshof") ja Nõmmele. 1876. aastast sai Nõmmest pooljaam, kuhu ehitati 1888 uus perroon ja kõrvaltee.
Tallinna–Keila raudtee elektrifitseerimine (1924) soodustas uute peatuskohtade rajamist. Juba olemasolevatele Pääskülale (1915) ja Järvele (1923) lisandusid Kivimäe (1924), Rahumäe (1926), Hiiu (1926), Laagri (1928), Lilleküla (1929) ja Tondi (1934). Nüüdisajal on rajatud Urda (2008) ja Padula raudteepeatus (2008).
Ungari kirjanike loend

"Siin on loetletud ungari kirjandust kirjutanud kirjanikke.
Calcidius

Calcidius (ka "Chalcidius"; 4. sajand või 5. sajandi esimene pool) oli filosoof, kes tõlkis ladina keelde Platoni dialoogi "Timaios" alguse (7a–53c; pole teada, kas ta tõlkis ka ülejäänud osa) ning varustas selle kommentaaridega. Tõlge on pühendatud Hispaania piiskopile Córdoba Osiusele. 
See oli ainus Platoni teos, mida varakeskaegses Lääne-Euroopas (kuni "Menoni" ja "Phaidoni" tõlkeni 1158) tunti. See teos tõi varakeskaegsesse mõttemaailma maailmahinge idee, mis mõjutas Chartresi koolkonda (Bernard Chartresist, Thierry Chartresist), ning suletud korrastatud universumi idee. 
Calcidiuse elust pole midagi kindlalt teada. Arvatakse, et ta sai kristlaseks.
Ko Akuma Usagi no Koibumi to Machine Gun

Ko Akuma Usagi no Koibumi to Machine Gun (小悪魔USAGIの恋文とマシンガンe.p.; "Väikese Deemonküüliku Armastuskiri ja Automaatpüstol") on An Cafe kolmas EP, mis ilmus Jaapanis 29. oktoobril 2008.
Absoluutne sagedus

Absoluutne sagedus on statistikas väärtusele vastav objektide arv.
Sagedustabel

Sagedustabel - võtab andmetabelist kokku mitmel objektil mingit väärtust esineb ehk esitab vastava sageduse.
Peame teadma milliseid väärtusi tunnus võib omandada ja kui sageli iga väärtus esines (...mitmel üliõpilasel on hallid silmad...).
Hajuvusdiagramm

Hajuvusdiagramm ehk korrelatsiooniväli on kahe tunnuse ühisjaotuse graafiline esitus. Teisiti öeldes: korrelatsiooniväli on koordinaattasandile kantud punktide hulk, kus punkti esimeseks koordinaadiks (x-koordinaadiks) on objekti esimese tunnuse väärtus ja teiseks koordinaadiks (y-koordinaadiks) sama objekti teise tunnuse väärtus.
Hajuvusdiagrammile kantakse kõik valimi objektid. 
Kui hajuvusdiagrammil paiknevad punktid tõusvas või langevas "pilvekeses", siis viitab see ühisele tendentsile tunnuste käitumises.
Lineaarne korrelatsioonikordaja

Lineaarne korrelatsioonikordaja ehk Pearsoni korrelatsioonikordaja "r" kasutab hajuvusdiagrammi informatsiooni ning on kõige levinum kordaja. Excel'is r = CORREL(X,Y) 
Korrelatsioonikordaja r omab tähendust vaid pidevatele ja normaaljaotusega tunnustele.
Mida lähemal on r absoluutväärtus ühele, seda tugevamalt on tunnused omavahel seotud. 
Matemaatiline definitsioon.
Lineaarne korrelatsioonikordaja "r" avaldub kujulː
formula_1,
kus "n" on juhuslike suuruste "X" ja "Y" väärtuste formula_2 ja formula_3 paaride arv (valimi maht), formula_4 ja formula_5 aritmeetilised keskmised ning formula_6 ja formula_7 vastavad standardhälbed.
Puudused.
Kõigil juhtudel on üldjuhul probleem nähtav hajuvusdiagrammilt.
Laiakivi

Kõpu laiakivi on Põhja-Sakala vallas Supsi külas asetsev graniidist rändrahn, mille ümbermõõt on 21,2 meetrit ja kõrgus maapinnalt 3 meetrit. Kivi pikkus on 8,4 meetrit ja laius 5,4 meetrit. Arvatavasti on 2/3 kivist maa sees.
Legendid räägivad, et Rootsi ajal olevat kivil elusalt ära põletatud nõid. Pärast seda hakanud kivi pimedas hiilgama, mida võidud näha pimedal sügisööl. Kivil on lohk, mis meenutab inimese magamisaset.
Seemnerüü

Seemnerüü ehk arill ehk arillus ("arillus") on seemet osaliselt (mõnikord vaevalt nähtavana) või täielikult ümbritsev lihakas kate.
Tavaliselt moodustub ta seemnealgme jalast ehk funiikulusest või on muundunud seemnesoomus. Mõnel liigil tõlgendatakse seda ka "sarcotesta" jäänusena. 
Seemnerüü on sageli erksat värvi. Ta võib olla kollane, punane või isegi sinine. Värviline seemnerüü meelitab ligi loomi, kes söövad selle koos seemnega ära. Seemnerüü sisaldab tavaliselt taimerasva, parkaineid, valke ja tärklist. Seemned läbivad loomade seedekulgla ilma seedumata. Nii levivad seemned zoohooria teel. 
Seemet ümbritsev kate ei ole alati seemnerüü: piimalilledel on mikropüülide piirkond (eksostoom) lihakas: seda vormi nimetatakse seemnelisemeks. 
Näiteid.
Seemnerüü moodustub mõnel paljasseemnetaimede sugukonnal: jugapuulistel, kivijugapuulistel ja peajugapuulistel. Teistele paljasseemnetaimedele iseloomuliku käbi asemel kasvab neil viljataoline moodustis. 
Jugapuudel on seemnerüü ainus inimestele mittemürgine osa, sest ta ei sisalda taksiini. 
Katteseemnetaimedel esineb seemnerüü üksikutel perekondadel ja liikidel ning nad see võib olla mitmesuguse välimusega. Näiteks:
Surnud 25. juunil

"Siin loetletakse 25. juunil surnud tuntud inimesi.
AISI-316

AISI-316 ja AISI-316L on austeniitse struktuuriga happekindel (roostevabateras) teras. L tähises tähistab terase väikest süsinikusisaldust. Omab suurt keemilist vastupidavust ja on (praktiliselt) mittemagnetiline. Ei ole karastatav termilise töötlusega, kuid karastub mehaanilisel külmtöötlusel (deformeerimisel).
Koostis: süsinik &lt;0,08%, mangaan &lt;2%, räni &lt;1%, fosfor &lt;0,045%, väävel &lt;0,03%, nikkel 10–14%, kroom 16–18%, molübdeen 2–3%.
Kuulub koos selliste roostevabade terastega nagu näiteks AISI-302, AISI-304, AISI-306 ja AISI-312 austeniitsete teraste hulka, olles seejuures nendest mõnevõrra suurema keemilise vastupidavuse ja nõrgema magnetismiga.
Vähendatud süsinikusisaldusega AISI-316 (&lt;0,03%) tähis on AISI-316L
Sarnase koostisega, kuid mõnevõrra suurema legeerivate elementide sisalduse ja suurema korrosioonikindlusega on AISI-317 teras.
Kasutatakse korrosioonikindlate anumate, torude, seadmete, jms valmistamiseks keemiatööstusele ja toiduainetetööstusele jm.
Sobib kasutamiseks näiteks paadiehituses (sellest vahel kasutatav "marine grade steel" tema korrosioonikindluse suhtes).
Austeniitsed roostevabaterased moodustavad umbes 70% roostevabateraste kogutoodangust.
Moskva metroo

Moskva metroo (vene keeles "Московский метрополитен") on Moskvas ja selle eeslinnades (Krasnogorsk, Reutov, Ljubertsõ ja Kotelniki) asuv metroo.
Moskva metroos on 14 liini 226 metroojaamaga ja kogupikkusega 387,6 km. Keskmiselt teenindab metroo 6,6 miljonit reisijat päevas, nädalavahetustel üle 7 miljoni päevas. 2009. aastal oli metroos 2,3922 miljardit reisijat. Tipptunnil sõidavad rongid poolteiseminutilise intervalliga.
Üldjuhul on metrooliinide otspunktid äärelinnas ja keskkoht kesklinnas. Lisaks on olemas 2 ringliini, mis võimaldab peaaegu igalt liinilt igale liinile ümber istuda.
Igale metrooliinile on määratud oma number, nimi ja värvus. Rongis peatuste teatamisel kasutatakse liinide nimesid, aga kõnekeeles harilikult värve, välja arvatud roheliste liinide kohta, sest mitmele liinile on määratud üsna lähedane roheline värv. 
Peatusi teatab meeshääl, kui rong sõidab äärelinnast kesklinna suunas, ja naishääl, kui rong liigub kesklinnast äärelinna suunas. Ringliinil teatab meeshääl peatusi päripäeva sõites ja naishääl vastupäeva sõites.
Metroo avatakse hommikuti umbes kell 5.30. Täpne aeg sõltub rongide saabumisest konkreetsesse jaama. Kõik metroojaamad suletakse kell 1.00.
Õnnetused ja terrorirünnakud.
8. jaanuaril 1977 plahvatas pomm rahvast täis vagunis. Hukkus 7 ja raskelt vigastada sai 33 inimest. Rünnakus mõisteti süüdi 3 armeenlast, kes hukati.
Juunis 1981 toimus Oktjabrskaja jaamas tulekahju, milles hukkus vähemalt 7 inimest.
17. veebruaril 1982 kukkus Aviamotornaja metroojaamas kokku eskalaator. Hukkus 8 inimest, 30 sai raskelt vigastada.
30. märtsil 1983 hukkus mitu inimest kahe metroorongi kokkupõrkes Belorusskaja jaamas.
6. veebruaril 2004 hukkus pommiplahvatuses Avtozavodskaja ja Paveletskaja jaamade vahel 40 inimest, vigastada sai üle 100.
29. märtsil 2010 kell 7.56 ja 8.38 toimusid metroos Lubjanka ja Park Kulturõ jaamas kaks plahvatust. Neis hukkus 38 ja vigastada sai 102 inimest. Arvatakse, et plahvatused panid toime Kaukaasia päritolu enesetaputerroristidest naised.
15. juulil 2014 sõitis metroorong Slavjanski bulvari ja Park Pobedõ metroojaama vahel rööbastelt välja. Hukkus üle 20 inimese, üle 150 sai vigastada.
Eesti Punase Risti mälestusmärgi kavaleride loend

Siin on loetletud Eesti Punase Risti mälestusmärgi kavalere.
Enne Eesti Punase Risti mälestusmärgi muutmist riiklikuks teenetemärgiks anti välja järgmised mälestusmärgid. I järgu I aste vastab hilisemale I klassile, II aste hilisemale II klassile, II järgu I aste III klassile, uuena tuli juurde IV klass, II järgu II aste vastas hilisemale V klassile; senisele III järgule (hõbemedalile) lisandusid kuld- ja pronksmedal.
Kaitseliidu Kotkaristi teenetemärgi kavaleride loend

Alates Kotkaristi teenetemärgi loomisest kuni tema muutmiseni riiklikuks teenetemärgiks 1936. aastal anti teenetemärk järgmistele Eesti kodanikele ja välismaade riigipeadele:
I klass.
22. jaanuaril 1932.
4. august 1932
II klass.
31. augustil 1931.
22. jaanuaril 1932
18. veebruar 1932
4. august 1932 
III klass.
18. veebruar 1931.
22. jaanuar 1932
18. veebruar 1932
15. juuni 1932
4. august 1932
Roheline Rist

Roheline Rist oli Eesti Loomakaitseliidu teenetemärk, mida anti kolmes järgus. Järgud olid rohelise Kreeka risti kujulised, erineva keskme kujutisega (I järk oli valgete äärtega, kanti kaelas või rinnas rohelise lindi otsas).
Nera jõgi (Indigirka)

Nera on jõgi Venemaa Aasia-osas. 
Jõgi saab algab Nera mägismaalt. Moodustub Deljankiri ja Hudžahi jõe ühinemisel ning voolab valdavalt loodesse, kus suubub Ust Nera juures paremalt Indigirkasse. 
Jõe pikkus on 106 km (koos Deljankiriga 331 km), valgla pindala 24 500 km². Jõe veestamine pole selge, ülekaalus on ilmselt vihmavesi. Keskmine äravool suudmest 65 km kaugusel on 119 m³/s. Oktoobrist kuni mai-juuni alguseni on jõgi kaetud jääga, detsembrist aprillini põhjani külmunud. 
Nera jõe orus kulgeb Ust Nera–Magadani maantee.
Bréhat

Bréhat (prantsuse "Bréhat", bretooni "Enez Vriad") on saar La Manche'i edelaosas Paimpoli lähedal Bretagne'i poolsaare rannikust umbes 1 km kaugusel. 
Saare pindala on 309 ha. Saar on madal, kõrgus kuni 34 m.
Saar kuulub Prantsusmaale.
AISI-317

AISI-317 (AISI-317L) on austeniitse struktuuriga korrosioonikindel roostevaba teras. L tähises tähistab väiksema süsinikusisaldusega varianti. Ei ole karastatav termilise töötlusega, kuid karastub mehaanilisel külmtöötlusel (deformeerimisel).
Keemiline koostis.
Koostis: süsinik &lt;0,08% (AISI-317L &lt;0,03%), mangaan &lt;2%, räni &lt;1%, fosfor &lt;0,045%, väävel &lt;0,03%, nikkel 11–15%, kroom 18–20%, molübdeen 3–4%.
Omadused.
Kuulub austeniitsete teraste hulka, kuhu kuuluvad ka roostevabad terased AISI-302, AISI-304, AISI-306, AISI-310, AISI-312, AISI-314, AISI-316 jt. AISI-316 on sarnase koostisega, kuid mõnevõrra väiksema legeerivate elementide sisaldusega ja pisut väiksema mehaanilise tugevuse- ja korrosioonikindlusega.
Kasutatakse korrosioonikindlate anumate, torude, seadmete jms valmistamiseks keemiatööstusele ja toiduainetetööstusele.
Austeniitsed roostevabad terased moodustavad umbes 70% roostevabade teraste kogutoodangust.
Mihhail Beilinson

Mihhail Beilinson (29. juuli 1941 – 20. juuni 2009) oli Eesti pedagoog, Tallinna Juudi Kooli direktor aastatel 1993–2009.
Julgeolekupolitsei ja SD Eestis

Julgeolekupolitsei ja SD Eestis oli Saksa okupatsiooni ajal Eestis aastail 1941–1944 Eesti kindralkomissariaadi territooriumil tegutsenud repressiivorgan, mille ülesandeks oli elanikkonna poliitilise lojaalsuse kontroll, repressioonid, vastuluure ning Kolmanda Riigi antisemitismipoliitika elluviimine. 
Julgeolekupolitsei ja SD Eestis koosnes kahest harust:
Saksa julgeolekupolitsei loomine Eestis.
Teise maailmasõja alguses moodustati Riigi Julgeoleku Peaameti poolt operatiivgrupid, mille ülesandeks oli alates 1941. aasta juulist Idarindel liikudes pealetungivate Saksa armeeüksuste järel tagada võitleva armee tagala ja operatiivpiirkonna julgeolek. Idarinde väegrupi Mitte julgeoleku vastutuspiirkonna tagamiseks moodustati Einsatzgruppe A ja selle allüksused Sonderkommandod 1a/1b/2/3.
Einsatzgruppe A allüksus Sonderkommando 1a liikus koos väegrupp Mitte 18. armee väeüksustega Eesti territooriumile ja pani Eesti kindralkomissariaadi territooriumil toime inimsusvastaseid kuritegusid. Eesti territooriumile moodustas Sonderkommando 1a kiiresti oma osakomandod ("Teilkommando") – 12. juulil 1941 Pärnusse, 15. juulil 1941 Tartusse, 17. augustil 1941 Narva, 28. augustil 1941 Tallinna ja 23. septembril 1941 Kuressaarde. 
Ülevaade tegevusest.
Väljavõte Sonderkommando 1a tegevusaruandest Eesti kindralkomissariaadi kohta ajavahemikul 16. oktoober 1941 kuni 31. jaanuar 1942.
Pärast seda, kui Saksa väed olid Eesti alad vallutanud, hakkas 15. septembril 1941 tööle Eesti Omavalitsus ja 18. septembril 1941 määras selle sisedirektor Oskar Angelus politsei- ja omakaitse ülemaks Johannes Soodla. Politsei ja omakaitseorganisatsiooni loomisel võeti aluseks varem Eestis kehtinud korrakaitsestruktuure ning juhtorganiks sai Politsei ja Omakaitse Valitsus.
Julgeolekupolitsei ja SD Eestis.
Alates 5. detsembrist 1941 luges Saksa Armee Eesti alad rindetsoonist väljas olevaiks ja võim läks armeelt üle tsiviilvõimule, mille ülemaks oli Ida maa-ala Riigikomissariaadi Eesti kindralkomissariaadi kindralkuberner Karl Siegmund Litzmann.
1942. aasta märtsis moodustati Eestis Suursaksa Riigi Saksa okupatsioonivõimude repressiivorgani Riigi Julgeoleku Peaameti organisatsiooni eeskujul ja alluvuses Julgeolekupolitsei ja SD Eestis, mille ülem ("Kommandeur der SiPo und des SD in Estland") oli Martin Sandberger.
"Julgeolekupolitsei ja SD Eestis" koosnes saksa sektorist A (100 töötajat, ülem SS-Sturmbannführer Eduard Ullmann/Uhlmann) ja eesti sektorist B (2500 töötajat, ülem SS-Obersturmbannführer Ain Mere). 
, "1. Eesti Julgeolekupolitsei ja SD pataljon" 
Julgeolekupolitsei ja SD peavälisosakonnad ("Hauptaussenstelle") moodustati
Lennart Peep

Lennart Peep (sündinud 23. juunil 1984 Tartus) on eesti lavastaja ja harrastusteatrijuht.
Ta on lõpetanud 2002. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppinud aastatel 2002–2006 Tartu Ülikoolis teatriteadust, kuid õpingud jäid pooleli. 2015. aastal lõpetas ta TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia lavastaja ja harrastusteatrite juhi erialal ning 2019. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö.
Ta on olnud Tartus kooliteatrite ja näiteringide juhendaja, aastatel 2007–2011 Noorte Teatritehase juht ja lavastaja. 2014. aastal oli ta üks teatri Must Kast asutajaist ja selle lavastaja.
Semjon Školnikov

Semjon Školnikov (vene keeles "Семён Семёнович Школьников"; 14. jaanuar 1918 Bahmut, Donetski oblast või Bobruiski lähedal Valgevenes – 27. juuli 2015 Tallinn ) oli vene päritolu Eesti NSV filmioperaator ja Eesti poliitik.
1948. aastast oli ta Tallinna Kinostuudio (hilisema Tallinnfilmi) kroonika- ja dokumentaalfilmide filmioperaator ja režissöör. Školnikovi filmograafia ainus mängufilm on "Varastati Vana Toomas".
Školnikov oli 2007. aastal Tallinna Linnavolikogu Keskerakonna fraktsiooni liige.
Školnikov on maetud Pärnamäe kalmistule, filmirahva kvartalisse.