Reinhold Liwe

Reinhold Liwe (ka von Liewen ja von Lieven) (19. november 1621 – 19. september 1665 Kiltsi) oli Rootsi sõjaväelane (jalaväe kindralmajor), Saaremaa asehaldur, maanõunik ja Kuressaare linnuse komandant, Eksjö vabahärra ja mitme mõisa omanik.
Elulugu.
Päritolu.
Reinhold Liwe sündis Lievenite suguvõsa Eestimaa harust pärit Liivi mõisniku Bernhard Liwe ja Gertrude Üxkülli pojana. Tema ema oli Reinhold Üxkülli ja Paadrema mõisa pärijanna Sophia Üxkülli tütar. 
Tõenäoliselt just tema (Reinoldus Lieve Nobilis Livonus) immatrikuleeriti 13. juulil 1637 Leideni ülikooli.
Sõjaväeteenistus.
Astus Rootsi teenistusse 1640. aastal ning teenis kornetina ja seejärel 1642. aastal leitnandina Friedrich von Löweni (1600–1669) ratsaväerügemendis.
1645–1646 teenis ta kapteni ja kompaniiülemana Kuninglikus Ihukaardiväerügemendis, mida juhatas krahv Magnus Gabriel De la Gardie (1622–1686). 1645. aasta jaanuarist juunini paiknesid neli Ihukaardiväerügemendi kompaniid, muuhulgas Reinhold Liwe oma, ooberstleitnant Franz von Knorringi juhtimise all Pärnus.
Hiljemalt novembriks 1649 oli ta saanud samas väeosas majori auastme. Veel augustis 1650 oli ta major, kuid detsembris juba ooberstleitnant. Ooberstleitnandina jätkas ta ihukaardiväerügemendis teenimist ka 1651. ja 1652. aastal ning kuna rügemendis puudus kõrgemas auastmes ohvitser, täitis Liwe ka rügemendiülema ülesandeid.
1653. aasta juuliks oli Liwe ülendatud oobersti auastmesse, kuid Ihukaardiväerügemendi ülemaks oli määratud kindralmajor Lorentz von der Linde. Veel 1654. aastal teenis ta Ihukaardiväerügemendis ooberstleitnandina järjekordse rügemendiülema kindralmajor Claes Totti (1630–1674) alluvuses.
Eksjö vabahärra.
24. septembril 1653 sai ta koos venna, Turu lääni ratsaväerügemendi ülema ja Liivi mõisniku Bernhard Otto Liwe (1625–1700) ning kaptenist onu Georg/Jürgen Lieweniga (1580–1659) Rootsis Smålandis asuva Eksjö vabahärraks ja introdutseeriti 1654 Rootsi rüütelkonda (nr 45). 
Saaremaa kuberner.
Pärast Magnus Gabriel De la Gardie Saaremaa valduste loovutamist troonist loobunud kuninganna Kristiinale (1626–1689) määras viimane ta 1654. aastal Saaremaa kuberneri (1654−1660) ja ka Kuressaare komandandi (1654−1660) ametisse ja Liwest sai Saaremaa kui kuninganna elatusmaa riigiõigusliku eristaatuse peakorraldaja. 
2008. aastal müüdi Stockholmis oksjonil kuninganna Kristiina 20. mail 1656 Roomast saadetud kiri Reinhold Liwele.
Viimased eluaastad.
Hiljemalt märtsiks 1664 oli ta valitud Eestimaa maanõunikuks.
14. oktoobril 1664 ülendati ta jalaväe kindralmajoriks.
Surm.
Suri 19. september 1665 oma Kiltsi mõisas ja maeti 18. veebruaril 1667 Tallinna Toomkirikusse.
Asukohad.
Rootsi riigiarhiivis säilinud Reinhold Liwe kirjavahetuse põhjal toonaste Rootsi sõjaväelaste, riigitegelaste ja aadlikega (krahv Magnus Gabriel De la Gardie, krahv Per Brahe, krahvinna Sigrid Bielke, Svante Larsson Sparre, krahv Carl Gustaf Wrangel), samuti muude allikate põhjal, on võimalik aimu saada Reinhold Liwe geograafilisest haardest:
Mõisavaldused.
Talle kuulusid Liivi, Sooniste, Kurisoo ja Kiltsi mõis ja mõisad Rootsis Smålandis.
Varia.
Ta oli kuulsa Liivimaa aadlitegelase Johann Reinhold von Patkuli (1660–1707) ristiisa.
Perekond.
Reinhold Liwe abiellus 2. märtsil 1646 Stockholmis Hedwig von Wartenslebeniga (20. märtsil 1657), kes oli Schaumburgi vürstliku salanõuniku Simon von Wartenslebeni ja vabapreili Dorothea von Ganse tütar. Hedwig oli lesestunud abielust rittmeister Johan Rosencrantziga (suri u 1644). Abielust sündis:
1658. aastal abiellus ta Anna Margaretha Zögega (maetud 1693 Tallinna Toomkirikusse), kes oli 1642. aastal Breitenfeldi lahingus hukkunud ooberstleitnandi Joachim Friedrich von Zöge (1610–1642) ja Helena Horni tütar. Anna Margaretha vanaisa oli Rootsi riigitegelane ja diplomaat Henrik Karlsson Horn (suri 1618). Anna Margaretha oli varem abielus olnud ooberst Georg Anton von Reichiga. Abielust sündisid:
Lesestunud abikaasa Anna Margaretha abiellus Andja vabahärra Reinhold Wrangeliga (surnud 1686).