tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hamina

Hamina (rootsi keeles "Fredrikshamn", vene keeles "Хамина" või "Фредриксхамн") on linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Asub Soome lahe kaldal. Hamina naabervallad on Anjalankoski linn, Kotka linn, Luumäki, Miehikkälä ja Virolahti.
Ajalugu.
Linnaõigused sai Hamina 1653. aastal ning kandis esialgu nime "Vehkalahden Uusikaupunki" (rootsi "Veckelax Nystad"). Linn hävis Põhjasõjas, kuid 1723. aastal ehitati uuesti üles ning anti uus nimi, Hamina- rootsi keeles "Fredrikshamn". 1741. aastal põletati linn taas maha ja 1743. aastal läks linn Venemaa keisririigile, kui 1741–1743 Vene-Rootsi sõja lõpetanud Turu rahu järgi loovutas Rootsi Venemaale osa Kagu-Soome territooriumi (Kymi lääni koos Hamina, Lappeenranna ja Savonlinna linnaga).
17. (5) septembril 1809 sõlmiti Haminas pärast Vene-Rootsi sõda Fredrikshamni rahu ehk Hamina rahu.
1812. aastal liideti Hamina taas Soomega, kuid hiljem taas Venemaa keisririigi Soome Suurvürstiriigi Viiburi lääni.
Põhja-Karjala maakond

Põhja-Karjala maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.
Kuni läänide kaotamiseni (31. detsembrini 2009) kuulus see Ida-Soome lääni.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 13 omavalitsusüksust, millest 5 on linnad.
Põhja-Savo maakond

Põhja-Savo maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.
Varem kuulus Ida-Soome lääni.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 19 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 5 linna.
Phaidros

"Phaidros" [f'aidros] on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos.
"Phaidroses" vestlevad Sokrates ja temast natuke noorem Phaidros kõnekunsti ehk retoorika üle.
Selle tarbeks puudutatakse hulka teemasid, mis peaksid aitama kaasa kõnekunsti loomuse selgitamisele, näiteks hing, selle surematus ja mõjutamine, ilu, haridus, dialektika, filosoofia, kõne, kiri, prohvetlus ja armastus (platooniline armastus), kusjuures Sokrates peab kahte viimast maania vormideks.
"Phaidroses" kirjeldatakse inimese hinge kuulsa kaariku võrdpildiga.
Dialoog avaldati eesti keeles osaliselt aastal 1964. Terviktõlge ilmus Platoni "Teoste" 1. köites (Tartu: Ilmamaa, 2003, tõlkinud Marju Lepajõe).
Lõuna-Savo maakond

Lõuna-Savo maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Ida-Soome läänis.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 11 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 3 linna.
Kainuu maakond

Kainuu maakond (soome keeles Kainuu, rootsi keeles Kajanaland) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes. Piirneb idas Venemaaga.
Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Oulu lääni. 2016. aasta alguses läks Vaala vald Põhja-Pohjanmaa maakonda.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 8 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 2 linna.
Põhja-Pohjanmaa maakond

Põhja-Pohjanmaa maakond on 1. järgu haldusüksus maakond Soomes.
Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Oulu lääni.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 30 kohalikku omavalitsusüksust, sealhulgas 11 linna.
Välislingid.
Maakonna koduleht
Buenos Aires

Buenos Aires, ametlikult Buenos Airese autonoomne linn, on Argentina pealinn ja riigi suurim linn.
Linn asub Río de la Plata läänekaldal La Plata lahe ääres. Buenos Airese linn ei kuulu Buenos Airese provintsi ega ole provintsi pealinn. Pärast aastakümneid kestnud poliitilisi võitlusi föderaliseeriti ja eemaldati Buenos Aires1880. aastal Buenos Airese provintsi koosseisust. Linnaga liideti Belgrano ja Florese linnad, mis tänapäeval on Buenos Airese linnaosad. 1994. aasta põhiseaduse muudatus andis linnale autonoomia, mistõttu sai linna ametlikuks nimetuseks Buenos Airese autonoomne linn. Varem nimetas Argentina president ametisse Buenos Airese linnapea, kuid alates 1996. aastast valivad linna kodanikud linna valitsusjuhti. 
Suur-Buenos Airese linnastu, mis hõlmab ka mitut Buenos Airese provintsi piirkonda, on ligikaudu 13,8 miljoni elanikuga Ameerika rahvaarvult neljas linnastu. See on ka suuruselt teine linn Kaljukitse pöörijoonest lõuna pool. Buenos Airese elukvaliteet oli 2018. aastal maailmas 91. kohal, olles Ladina-Ameerikas üks paremaid.
See on tuntud oma säilinud eklektilise euroopaliku arhitektuuri ja rikkaliku kultuurielu poolest. See on mitmekultuurne linn, kus elab mitmeid etnilisi ja religioosseid kogukondi, andes oma panuse nii selle kultuuri kui ka linnas ja mõnes muus riigi osas räägitavasse murdesse. Linna rahvastik on mitmekesine, kuna alates 19. sajandist on linn ja riik vastu võtnud miljoneid immigrante kogu maailmast. Seega peetakse Buenos Airest üheks kõige mitmekesisema rahvastikuga linnaks Ameerikas.
La Plata

La Plata on linn Argentinas, Buenos Airese provintsi pealinn. 
See asub 49 km Buenos Airesest kagus ja 8 kilomeetri kaugusel Punta Larast. See asub La Plata lahe suudmeala lõunakaldast 9 kilomeetrit sisemaal. 2022. aasta rahvaloenduse andmetel elas Partidos 772 618 inimest ja selle metropolipiirkonnas, Suur-La Platas 938 287 inimest.
La Plata planeeriti ja arendati provintsi pealinnaks pärast seda, kui Buenos Airese linn 1880. aastal föderaliseeriti. Linna asutas ametlikult kuberner Dardo Rocha 19. novembril 1882. La Platat tunti aastatel 1952–1955 kui "Ciudad Eva Perón" (Eva Peróni linn).
Linn on hea näide planeeritud linnast ja seda tuntakse oma planeeringu ja samuti seda läbivate diagonaaltänavate ning iga kuue kvartali tagant paiknevate parkide ja väljakute poolest. Linnas asuvad La Plata katedraal, La Plata Ülikool ja La Plata Muuseum.
Buenos Airese provints

Buenos Airese provints on Argentina provints. Asub La Plata lahe ja Atlandi ookeani kaldal.
Provints jaguneb 134 kohalikuks omavalitsuseks.
Kaalujälgijad

Kaalujälgijad (inglise "Weight Watchers International, Inc.") on rahvusvaheline ettevõte, mis osutab teenuseid ja pakub tooteid ülekaalulistele inimestele oma kehakaalu vähendamiseks. Ettevõte tegutseb rohkem kui 30 riigis.
Madila

Madila on küla Harjumaal Saue vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.
Küla läänepiiriks on endine Tallinna–Haapsalu raudtee tamm. Raudtee lõpeb vahetult enne Madilat Riisiperes.
Madila külaga seotud inimesed.
1921. aastal sündis Madila külas metallikunstnik Salme Raunam.
Dessau

Dessau on Dessau-Roßlau linnaosa, endine vald ja kreisivaba linn Saksamaa idaosas Saksi-Anhalti liidumaal. Asub Mulde jõe suudmes Elbe ääres.
Dessaud on esmamainitud 1213. aastal, kuid mõned linnaosad on üle 1000 aasta vanad.
Magdeburg

Magdeburg on linn Saksamaal, Saksi-Anhalti liidumaa pealinn. Asub Elbe jõe ääres.
Magdeburgi on esmamainitud 805. aastal.
Seal asub maailma kõrguselt teine puidust torn, 1999. aastal millenniumivahetuseks ehitatud 60-meetrine Jahrtausendturm.
Magdeburgist on pärit saksa pop-rokkansambel Tokio Hotel.
Keava

Keava on alevik Rapla maakonnas Kehtna vallas. Alevik hakkas samanimelise raudteejaama ümber kujunema 20. sajandi alguses.
Ajalugu.
Vanim teade Keavas asunud linnuse kohta on Vene kroonikates 1054. aastast ("Kedipiv"). See on üldse esimene kirjapanek Rapla maakonna paikade kohta. Keavast itta jääva Linnaaluste küla kohta on esmane teade aastast 1241 ("Litnanas"), Keava küla kohta 1410. aastast ("Kedempe"), selle asemele rajatud Keava mõisa kohta 1486. aastast ("Kedenpäh").
Keava mägede lõunapiiril vastu põlde on üksik järskude nõlvadega küngas (kõrgus merepinnast 82 m). See on Linnamägi – muistne Keava linnus. Siinne kants oli Muinas-Harju lõunapoolseim kaitseehitis, mis leidude järgi otsustades rajati selle aastatuhande alguses. Siseõue pind oli 30x80 m, seda ümbritses kivivall, mis nüüdki veel jälgitav, ja tolle peal palktara. Novgorodi leetopissist on teada, et 1054. aastal tegi äsja troonile tõusnud Kiievi-Novgorodi vürst Isjaslav Jaroslavitš oma esimese sõjaretke eestlaste maale, kus vallutas Osek Kedipivi linnuse. See on ainuke kirjalik teade kantsi kohta.
Praegu varemeis olev Keava mõis ehitati ühtedel andmetel 1486. aastal, teistel andmetel eksisteeris see vähemalt 60 aastat varem.
Loodus.
Küla piirneb idas Keava rabaga, põhjas metsaste Keava-Esku jääaegsete servmoodustistega (125 ha, kaitse all alates 1961. aastast). Keava raba põhjaosas toodetakse freesturvast, kolmveerand rabast kuulub aga Keava sookaitseala koosseisu (moodustati 1981. aastal, 1580 ha). Mõlemad kaitsealad kuuluvad nüüd Kõnnumaa maastikukaitseala koosseisu.
Inimesed.
Keavas on 295 elanikku.
Piirkonna külad on Kehtna-Nurme, Koogimäe, Linnaaluste, Ohekatku ja kokku elab piirkonnas elanikke 514.
Kaevas on sündinud Pärnu komtuuriks olnud Konrad von Vietinghoff ja eesti sõjaväelane Karl Miil.
Karlsruhe

Karlsruhe on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal. Asub Reini jõe ääres.
Karlsruhe asutati 1715. aastal.
Karlsruhe on nafta- ja arvutitööstuse keskus.
Linnas tegutsevad Karlsruhe Tehnoloogiainstituut ja Saksamaa Föderaalne Kontsitutsioonikohus.
Pildigalerii.
&lt;br&gt;
Willemstad

Willemstad on Curaçao pealinn ja endine Hollandi Antillide pealinn.
Elanike arv on umbes 140 000. 
Willemstad rajati 1634.
Surju vald

Surju vald oli vald Pärnu maakonnas kuni 2017. aasta haldusreformini. Tema naabervallad olid Paikuse, Tahkuranna, Saarde ja Häädemeeste vald.
Surju vallavanem oli Jaanus Männik.
Asustus.
Külad.
Surju vallas oli 11 küla: Surju, Metsaääre, Jaamaküla, Lähkma, Saunametsa, Kikepera, Kalda, Ristiküla, Kõveri, Ilvese ja Rabaküla.
Ajalugu.
12. detsembril 1991 kinnitati Surju valla omavalitsuslik staatus, Surju külanõukogust sai Surju vald. 2017. aastal ühines Surju vald Saarde vallaga.
Kullamaa vald

Kullamaa vald oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.
2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald.
Kullamaa viimane vallavanem oli Jüri Ott.
Valla külad.
Kullamaa vallas oli 14 küla (sulgudes elanike arv seisuga 1.01.2008, kokku 1296):
Jõgisoo (66), Kalju (49), Kastja (5), Koluvere (368), Kullamaa (314), Kullametsa (57), Leila (45), Lemmikküla (9), Liivi (157), Mõrdu (22), Päri (42), Silla (36), Ubasalu (40), Üdruma (96).
Vändra vald

Vändra vald oli vald Pärnu maakonnas.
Vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Põhja-Pärnumaa vallaks.
Valla pindala oli 642 km². Enne Kaisma valla liitumist 2009 oli pindala 458,2 km².
Elanike arv enne Kaisma valla liitumist oli 2552 (seisuga 1.01.2006).
Vändra viimane vallavanem oli Jaanus Rahula.
Asustus.
Külad.
Vändra vallas oli 43 küla: Aluste, Allikõnnu, Kaansoo, Kadjaste, Kaisma, Kalmaru, Kergu, Kirikumõisa, Kobra, Kose, Kullimaa, Kurgja, Kõnnu, Leetva, Luuri, Lüüste, Massu, Metsaküla, Metsavere, Mustaru, Mädara, Oriküla, Pärnjõe, Rae, Rahkama, Rahnoja, Reinumurru, Rõusa, Rätsepa, Samliku, Sikana, Sohlu, Suurejõe, Säästla, Tagassaare, Vaki, Venekuusiku, Veskisoo, Vihtra, Viluvere, Võidula, Võiera, Ünnaste.
Ajalugu.
26. septembril 1991 moodustati Vändra külanõukogu asemele Vändra vald.
28. jaanuaril 2009 otsustas Vändra vallavolikogu ühehäälselt vastu võtta Kaisma valla liitumisettepaneku. Ühinemine viidi lõpule 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimise järel.
Wuhan Shi

Wuhan Shi (hiina 武汉市 "Wuhan Shi") on ringkonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas, Hubei provintsi keskus.
Wuhani keskus koosneb seitsmest linnarajoonist, selle eeslinnad ja ümbritsev maapiirkond jagunevad ülejäänud kuue linnarajooni vahel. Haldusüksuses elas 2008. aasta seisuga 8,3 miljonit inimest.
Kliima.
Wuhani keskmine sademete hulk on 1269 mm aastas. Kõige niiskemad kuud on juuni (225 mm) ja juuli (190 mm), kõige kuivemad on detsember (26 mm) ja jaanuar (43 mm). Kõige rohkem sajupäevi on märtsis (14), kõige vähem detsembris (7) ja novembris (8). Õhuniiskus on kõige suurem juunis (80%), kõige väiksem detsembris (74%).
Ehkki suvi on kõige sademeterikkam, on see ka kõige päikesepaistelisem aeg. Kõige rohkem päikest paistab augustis (241 tundi) ja juulis (232 tundi), kõige vähem on päikest näha veebruaris (102 tundi) ja jaanuaris (107 tundi).
Haldusjaotus.
Wuhan jaguneb 13 linnarajooniks (区 "qu"):
Edwin Abbott Abbott

Edwin Abbott Abbott (20. detsember 1838 – 1926) oli inglise kooliõpetaja, teoloog ja Shakespeare'i-uurija.
Ta on tuntud eelkõige 1884. aastal ilmunud romaani "Flatland" (eesti keeles "Lapikmaa") autorina. Teoses on ulme, filosoofia ja satiiri elemente.
186

186. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 
Aastad: 181 182 183 184 185 - 186 - 187 188 189 190 191
217

217. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 
Aastad: 212 213 214 215 216 - 217 - 218 219 220 221 222
Metallide elektrokeemiline pingerida

Metallide elektrokeemiline pingerida (ka metallide aktiivsuse rida, metallide pingerida) on metallide järjestus nende redokspaaride standardpotentsiaalide kasvavas järjekorras. Metallide elektroodipotentsiaalide rea nullpunktis on vesinik Sellest vasakul (tabelis eespool) olevate metallide elektrokeemiline potentsiaal on nullist väiksem (miinusmärgiga) ja paremal (tagapool) olevate metallide potentsiaal nullist suurem. 
Pingereas on metallid oksüdatsioonivõime kahanevas järjestuses, seega kõige kergemini oksüdeerub (loovutab elektrone) liitium. Pingerea lõpus asuvad metallid on väärismetallid. Nende on keemiline aktiivsus on väike, nad on küllaltki inertsed elemendid.
Pingerida iseloomustab metallide redoksomadusi vesilahustes.
Michel Foucault

Michel Foucault [miš'ell fuk'oo] (15. oktoober 1926 Poitiers – 25. juuni 1984 Pariis) oli prantsuse filosoof, kelle teadustöid peetakse mõjukaks kõigis humanitaar- ja sotsiaalteadustes. 
Foucault on tuntud sotsiaalsete institutsioonide kriitika poolest, eriti "kolme võimuasutuse": psühhiaatria, meditsiini ja vangla kritiseerimise poolest. Samuti on ta käsitlenud seksuaalsuse ajalugu. Tema teooriad võimu ja teadmiste suhte ning diskursuse kohta on leidnud laia arutus- ning rakenduspinna.
Foucault' surma põhjuseks olid arvatavasti AIDS-i tagajärjel tekkinud neuroloogilised probleemid ja sepsis. Teda on peetud esimeseks avaliku elu tegelaseks Prantsusmaal, kes AIDS-i suri. Tema partner Daniel Defert asutas Foucault' surma järel HIV/AIDS-i vastu võitleva organisatsiooni AIDES.
2021. aastal väitis prantsuse päritolu ameerika haritlane Guy Sorman intervjuus Londoni ajalehele The Times, et Michel Foucault oli 1960. aastatel seotud laste seksuaalse väärkohtlemisega Tuneesias. Hiljem selgus, et süüdistus oli fabritseeritud.
Looming.
Foucault' looming on olemuselt interdistsiplinaarne, hõlmates ajaloo, sotsioloogia, psühholoogia ja filosoofia valdkondi. Foucault’ on ise kirjeldanud oma loomingut teooria asemel rohkem kui analüütilist tööd. Foucault oli avatud erinevatele mõtlemisviisidele, valmis uuteks tõlgendusteks ning võimeline uute ideede arenedes oma tööd rekonstrueerima ja uusi fookuspunkte leidma ning see raskendab tema töö täieliku ülevaate andmist.
Foucault loomingu võib jagada võrdlemisi selgelt kolmeks eri perioodiks: kuni 1960. aastate lõpuni keskendus Foucault eeskätt teadmistega seonduvatele teemadele. 1970. aastate lõpuni oli tähtsal kohal võimuproblemaatika ning alates 1980. aastatest oli suur tähelepanu subjektiküsimustel. Kõik kolm perioodi on siiski alati suhtes tõega.
Loodusreservaat

Loodusreservaat on kaitseala (tavaliselt rahvuspargi või looduskaitseala) eriliselt kaitstav vöönd, kus üldjuhul on keelatud igasugune inimmõjustus. Harvem on kasutatud ka terminit "kaitseala reservaat" (inglise keeles "reserv of a protected area").
Varasemas kirjanduses tähistas "reservaat" või "loodusreservaat" (eriliselt) kaitstavat (loodus)kaitseala. See tuleneb tõenäoliselt võõrkeelsetest tõlgetest, kus reservaaditarindiga sõnad tähistasid/tähistavad (loodus)kaitseala. Nt inglise keeles "reserv", "reservation", saksa keeles "Reservat", vene keeles резерват, резервация.
Mõiste "loodusreservaat" Eesti looduskaitseseaduse järgi.
Eesti looduskaitseseadus defineerib loodusreservaati kui inimtegevusest puutumata loodusega maa- või veeala, kus tagatakse looduslike koosluste säilimine ja kujunemine üksnes looduslike protsesside tulemusena. Seadus määratleb ka, et loodusreservaadis on keelatud igasugune inimtegevus, sealhulgas inimeste viibimine. Inimeste viibimine loodusreservaadis on lubatud järelevalve ja päästetööde ning loodusobjekti valitsemise eesmärgil. Teadustegevuse ning loodusobjektide seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil tohib loodusreservaadis viibida kaitseala valitseja nõusolekul.
Rahvusparkide loend

"Siin on loetletud rahvusparke. On ka eraldi artiklid Ameerika Ühendriikide rahvusparkide loend, Soome rahvusparkide loend, Hispaania rahvusparkide loend, Iirimaa rahvusparkide loend ja artikkel Rootsi rahvuspargid
Õigusteadlaste loend

"Siin on loetletud õigusteadlasi.
Raamatukoguteaduse mõisteid

"Siin on loetletud raamatukoguteaduse mõisteid.
Raamatuteadus

Raamatuteadus ehk biblioloogia on teadusharu, mis uurib raamatute valmistamist ja levitamist.
Raamatuteadus võib haarata trükkimise ja raamatu ajalugu, trükikunsti, raamatukunsti, kirjastamist, raamatukaubandust, trükistatistikat, raamatusotsioloogiat, lektoloogiat jms. 
Raamatuteaduse haruks võib pidada raamatulugu (ajaloolist biblioloogiat), mis tegeleb raamatu ajalooga.
Raamatuteaduse mõisteid

"Siin on loetletud raamatuteaduse mõisteid.
Queenstown

Queenstown on mitme koha nimi: 
Queenstown on Iirimaa Cobhi linna endine nimi.
Embraer

Embraer (Empresa Brasileira de Aeronáutica S.A.) on Brasiilia lennukivalmistaja. Lennukibaas asub São José dos Camposes, São Paulo osariigis Brasiilias. Embraer asutati 1969. aastal.
31. märtsil 2005 oli ettevõttel kokku 16 409 töötajat.
Eesti lennufirmade loend

"Siin on loetletud praegu tegutsevad ja varem tegutsenud Eesti lennufirmad.
Nikolai Kozõrev

Nikolai Aleksandrovitš Kozõrev (vene Николай Александрович Козырев; 2. september (vana kalendri järgi 20. august) 1908 Peterburi – 27. veebruar 1983 Leningrad) oli vene astronoom. 
Ta lõpetas 1928 Leningradi ülikooli astronoomia erialal ning õppis seejärel aspirantuuris Aristarh Belopolski juhendamisel. 
Alates 1931. aastast töötas ta Pulkovo observatooriumis. 
7. novembrist 1936 kuni 14. detsembrini 1946 oli ta vangis. Ta rehabiliteeriti veebruaris 1958. 
Kozõrev on maetud Pulkovo observatooriumi juures asuvale kalmistule. 
Teaduslik looming.
Kozõrev oli üks esimesi teoreetilisi astrofüüsikuid Venemaal ning oskuslik vaatleja. 
Aastal 1934 töötas ta välja tähtede venitatud fotosfääride teooria, mida Subrahmanyan Chandrasekhari poolt üldistatud kujul nimetatakse Kozõrevi-Chandrasekhari teooriaks. 
Ta arendas Päikese laikude teooriat. 
Aastal 1953 avastas ta Veenuse atmosfääris molekulaarset lämmastikku ja 1963 Merkuuri atmosfääris vesinikku. 
Ta jõudis järeldusele, et Jupiteri keskmes võib temperatuur ulatuda 200 000 kelvinini. 
3. novembril 1958 sai ta spektrogrammid Kuu kraatrilt Alphonsuselt, mis annavad tunnistust kraatri keskel olevast mäest väljuvatest gaasidest ja Kuu vulkanismist. 
Kozõrev seadis endale eesmärgiks välja selgitada täheenergia loomus. 10. märtsil 1947, kolm kuud pärast vangist vabanemist kaitses ta Leningradi ülikooli juures doktoriväitekirja "Теория внутреннего строения звезд как основа исследования природы звездной энергии" ("Tähtede siseehituse teooria kui täheenergia loomuse uurimise alus"). Ta jõudis vaatlusi analüüsides järeldusele, et termotuumasüntees ei saa olla täheenergia allikas. Ta püstitas hüpoteesi, et täheenergia allikas on voolav aeg. Selle hüpoteesi avaldas ta suvel 1958 ilmunud raamatus "Причинная или несимметричная механика в линейном приближении" ("Kausaalne ehk asümmeetriline mehaanika lineaarses lähenduses"). Selleks ajaks oli ta juba ligi kakskümmend aastat tegelnud oma hüpoteesi teoreetilise väljatöötamisega ning üle seitsme aasta teinud katseid. Ka Kuu vulkanismi avastamine oli kõrvalsaadus taevakehade seesmise aktiivsuse ilmingute otsimisel: nimelt järeldub tema hüpoteesist, et mis tahes piisavalt massiivsetel kehadel peab olema seesmine aktiivsus. 
Kozõrev nimetas oma teooriat aja füüsikaliste omaduste kohta kausaalseks ehk asümmeetriliseks mehaanikaks.
Tunnustus.
Tema järgi on nimetatud asteroid 2536 Kozyrev ja Kozõrevi kraater Kuul.
Andrei Voznessenski on kirjutanud Kozõrevi kohta luuletuse, kus ta nimetab teda taevaseks intelligendiks ja prohvetiks.
Isiklikku.
Kozõrevil on neli poega.
Varbla vald

Varbla vald oli kohalik omavalitsus Pärnu maakonnas.
2016. aastal sõlmisid Lihula, Hanila, Varbla ja Koonga valla ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende nelja valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääneranna vald.
Varbla viimane vallavanem oli Kaido Selberg.
Asustus.
Külad.
Varbla vallas oli 40 küla: Allika, Aruküla, Helmküla, Haapsi, Hõbesalu, Kadaka, Kanamardi, Kidise, Kilgi, Koeri, Korju, Kulli, Käru, Maade, Matsi, Mereäärse, Muriste, Mõtsu, Mäliküla, Nõmme, Paadrema, Paatsalu, Piha, Raespa, Raheste, Rannaküla, Rauksi, Rädi, Saare, Saulepi, Selja, Sookalda, Tamba, Tiilima, Tõusi, Täpsi, Vaiste, Varbla, Õhu ja Ännikse küla.
Paikuse vald

Paikuse vald oli vald Pärnu maakonnas. 2017. aasta haldusreformiga sai osaks omavalitsuslikust Pärnu linnast.
Piirnes läänes Pärnu jõega.
Paikuse vallavanem oli Kuno Erkmann.
Asustus.
Vallas oli üks alev (Paikuse) ja viis küla: Põlendmaa, Seljametsa, Silla, Tammuru ja Vaskrääma.
Ajalugu.
Paikuse vald moodustati 24. oktoobril 1991. 1. novembril 2017 jõustus Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla ühinemine ning moodustus uus omavalitsusüksus Pärnu linn.
Sauga vald

Sauga vald oli vald Pärnu maakonna keskosas.
Sauga valla naabriteks olid lõunas Pärnu linn, läänes Audru vald, põhjas Halinga ja Are vald ning idas Tori ja Paikuse vald ning Sindi linn.
Sauga viimane vallavanem oli Andres Hirvela.
Asustus.
Alevik.
Sauga
Külad.
Sauga vallas on 10 küla: Eametsa, Kiisa, Kilksama, Nurme, Pulli, Räägu, Rütavere, Tammiste, Urge ja Vainu küla.
Ajalugu.
24. oktoobril 1991 muudeti Sauga külanõukogu Sauga vallaks. 2017. aastal ühines Sauga vald Tori vallaga.
Vaatamisväärsused.
Pärnu jõe paremal kaldal, Sindi sillast 2 km ülesvoolu asub Pulli, mis on Eesti vanim muinasasula (8500–9000 eKr).
Tahkuranna vald

Tahkuranna vald oli vald Pärnu maakonnas.
Tahkuranna valla naabriteks olid põhjas Pärnu linn, lõunas Häädemeeste vald ning idas Surju ja Paikuse vald.
Tahkuranna viimane vallavanem oli Karel Tölp.
Asustus.
Vallas oli üks alevik (Võiste) ja üheksa küla: Laadi, Leina, Lepaküla, Mereküla, Metsaküla, Piirumi, Reiu, Tahkuranna ja Uulu küla.
Ajalugu.
19. detsember 1991 muudeti Uulu külanõukogu Uulu vallaks, mis nimetati 1. juunil 1995 ümber Tahkuranna vallaks.
2017. aasta haldusreformi käigus liideti Tahkuranna vald Häädemeeste vallaga.
Vaatamisväärsused.
Vallas alale jäi Konstantin Pätsi ausammas. 1. augustil 2014 avati Lottemaa teemapark.
Tori vald (1991)

Tori vald oli vald Pärnu maakonna kirdeosas. Valla üldpindala oli 281 km2, mis moodustas 5,87% Pärnumaast. Territooriumist 43% oli metsamaad, 19% sood ja rabad ning 38% põllumaad. Tori valla naabriteks on põhjas Vändra ja Tootsi vald, lõunas Paikuse vald, läänes Are ja Sauga vald ning idas Viljandi maakond. Tori vallas oli kaks põhikooli, lasteaed, rahvamaja, muuseum, kaks raamatukogu, sotsiaalmaja. Tori vallavanem oli Kaie Toobal.
2017. aasta haldusreformi käigus liitus Tori vald Are valla, Sindi linna ning Sauga vallaga. Loodud omavalitsus kannab nime Tori vald.
Asustus.
Alevik.
Tori
Külad.
Tori vallas oli 20 küla: Aesoo, Elbi, Jõesuu, Kildemaa, Kuiaru, Kõrsa, Levi, Mannare, Muraka, Muti, Oore, Piistaoja, Randivälja, Riisa, Rätsepa, Selja, Taali, Tohera, Urumarja ja Võlli.
Ajalugu.
Tori kihelkonna nime on vanades kirjades esmamainitud 1544. aastal. 19. detsembril 1991 muudeti Tori külanõukogu Tori vallaks. 2017. aastal ühines Tori vald uue Tori vallaga.
Susan Faludi

Susan Charlotte Faludi (sündinud 18. aprillil 1959) on Pulitzeri preemia pälvinud ameerika ajakirjanik.
Elukäik.
Faludi sündis New Yorgis Queensi linnaosas 1959. aastal. Tema ema oli koduperenaine ja ajakirjanik. Tema isa oli fotograaf, kes oli emigreerunud Ungarist. Ta lõpetas Harvardi 1981 ja temast sai ajakirjanik. Ta kirjutas artikleid sellistele ajalehtedele nagu The New York Times, Miami Herald, Atlanta Constitution, San Jose Mercury News ja The Wall Street Journal. 1980. aastatel kirjutas ta mitu artiklit feminismist ja sellevastasest liikumisest.
Raamatud.
Susan C. Faludi on raamatute "Tagasilöök: Deklareerimata sõda Ameerika naise vastu" (1992) ("Backlash: The Undeclared War Against American Women") ja "Kangestunud: Ameerika mehe reetlikus" (1999) ("Stiffed: The Betrayal of the American Man") autor.
Esimeses raamatus vaidles ta vastu väitele, nagu oleks feminism saanud 1980. aastatel tagasilöögi, kuna levis negatiivne stereotüüp karjäärile orienteeritud naisetest. Faludi väitis, et need, kes leiavad, et "naise koht on kodus lapsi karjatades" on silmakirjateenrid, kuna neil on endal sellised naised, keda nad kritiseerivad. See töö sai Rahvusvahelise raamatukriitikute ühenduse auhinna 1992. aastal.
Teises raamatus analüüsis Faludi Ameerika meest. Ta väitis, et kuigi paljud võimulolijad on mehed, on siiski paljudel meestel vähe võimu. Ameerika mehed peavad pidevalt tõestama, et nad on tugevad, oma perekonda ülal pidama ja kõvasti tööd tegema. Lõpeks võib selline pingutamine päädida alatasustatud töö või töötusega ja ka naine hülgab lõpuks sellise mehe. Ameerika ühiskonna muutustest on mõjutatud nii mehed kui ka naised ja on vale hukka mõista üksikut meest probleemi eest, mida ta pole põhjustanud ning mille pärast ta kannatab sama palju kui naine.
Tunnustus.
Ta pälvis 1991. aastal Safeway Stores Inc kohta rääkiva artikli eest Pulitzeri preemia. Pulitzeri preemiate komitee leidis, et see artikkel näitas "inimressursi kulude suurt osatähtsust suures rahanduses".
Iljušin

Iljušin (praegune ametlik nimi: Открытое Акционерное Общество «Авиационный Комплекс им. С. В. Ильюшина» – 'avatud aktsiaselts S. V. Iljušini nim. Lennunduskompleks') on Venemaa (varem Nõukogude Liit) lennukitootmisettevõte. Selle rajas Sergei Iljušin.
Antonov

Riigiettevõte Antonov (ukraina keeles "Державне підприємство "Антонов"", "Deržavne pidpriemstvo "Antonov""), enne seda Antonovi-nimeline lennundusalane teaduslik-tehniline kompleks (ukraina keeles: "Авіаційний науково-технічний комплекс імені Антонова", "АНТК ім. Антонова", "Aviatsijnij naukovo-tehnitšnij kompleks imeni Antonova", "ANTK im. Antonova"), on Ukraina (varem Nõukogude Liidu) lennukeid konstrueeriv ja valmistav ettevõte, mis kuulub 2015. aastast riiklikku kontserni Ukroboronprom. 
Ajalugu.
1946. aasta 31. mail loodi NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrusega Novosibirski lennukitehases erikonstrueerimisbüroo nr 153 ("OKB-153"), mille juhatajaks määrati O. K. Antonov. Büroo esimeseks ülesandeks oli luua põllumajandustöödeks vajalik hea lennuk, milleks saigi hiljem An-2. Samal ajajärgul arendati büroos purilennukid A-9 ja A-10, mida ehitati väikese sarjana. Ettevõtte peakorter asub alates 1952. aastast Harkivis Ukrainas. Ettevõte on saanud nime peakonstruktor Oleg Antonovi järgi. 
Struktuur.
Riigittevõtte Antonov üks allüksus on lastilennuettevõte Antonov Airlines, mille lennukipargis on maailma suurimad lastilennukid An-225 ja An-124-100. Antonovile kuulub ka rahvusvaheline Antonovi lennujaam.
Mainz

Mainz on linn Saksamaal, Rheinland-Pfalzi liidumaa pealinn. Asub Reini ääres.
Mainzis elas ja töötas trükikunsti leiutaja Johannes Gutenberg ning seal asub Saksamaa üks suurimaid ülikoole Johannes Gutenbergi Mainzi ülikool, millel on rohkem kui 32 000 üliõpilast ning üle 150 instituudi ja kliiniku.
Mainz on kaksiklinn. Kesklinna lähedalt läbib linna Reini jõgi, mille telg on ühtlasi Rheinland-Pfalzi ning Hesseni liidumaa piiriks. Teisel kaldal asub kohe Wiesbaden, mis on Hesseni liidumaa pealinn.
Ajalugu.
Rooma provintsipealinna "Moguntiacum"i rajati piiskopitool Vana-Rooma aegadel, kuid amet muutus tõeliselt tähtsaks pärast ülendamist peapiiskopkonnaks aastatel 780-782. Mainzi kiriklikku ja ilmalikku tähtsust dateeritakse alates Püha Bonifatiuse saamisest piiskopitoolile aastal 747. 
Mainzi peapiiskop-kuurvürst oli ka Saksamaa (üks kolmest Saksa-Rooma riigi titulaarkuningriigist, teised kaks olid Itaalia ja Burgundia) ülemkantsler ja sellisena esimene keisririigi kõigi kiriklike ja ilmalike vürstide seas ning allus ainult keisrile. Tema poliitiline roll, peamiselt osariikide ja keisri vahendajana, oli märkimisväärne.
Aastal 1793. märtsist kuni juulini eksisteeris Mainzis praeguse Saksamaa territooriumi esimene demokraatlik vabariik - Mainzi Vabariik ("Mainzer Republik"), mis asutati Prantsuse revolutsiooni mõjudel Mainzi Jakobiinide ordu "Gesellschaft der Freunde der Freiheit und Gleichheit" poolt.
Ilmalikustamistega, 1803. aasta "Reichsdeputationshauptschluss" (Saksamaa mediatisatsioon), kaotas kuurvürstkond oma vasakkalda territooriumid Prantsusmaale, paremkalda alad piki Maini Frankfurdist allavoolu Hessen-Darmstadti ja Nassau vürstidele ning Eichsfeldi ja Erfurdi Preisi kuningriigile. Kuurvürst Karl Theodor von Dalberg säilitas Aschaffenburgi ala kui Aschaffenburgi vürstkonna. Aastal 1810 ühendas Dalberg Aschaffenburgi, Frankfurdi, Wetzlari, Hanau ja Fulda, et moodustada aastal 1810 uus Frankfurdi suurhertsogkond. Dalberg astus tagasi aastal 1813 ja 1815. aasta Viini kongressiga jagati tema territooriumid Baieri kuningriigi, Hessen-Kasseli kuurvürstkonna, Hesseni suurhertsogkonna ja Frankfurdi vabalinna vahel.
Kuni teise maailmasõja lõpuni kuulusid Mainzile ka kolm linnaosa Reini teisel kaldal - Amöneburg, Kastel ja Kostheim. Peale teist maailmasõda, kui liitlasväed jagasid Saksamaa okupatsioonitsoonideks, läks aga Reini-tagune ala (täna Rheinland-Pfalzi liidumaa) Prantsusmaa okupatsioonitsooni, samas tänase Hesseni liidumaa ala kuulus USA okupatsioonitsooni ja linnaosad liidendati Wiesbadeni linnaga. Rheinland-Pfalzi liidumaa pealinnaks sai algselt Koblenz, Mainz sai liidumaa pealinnaks 16. mail 1950, kui sinna kolisid liidumaa valitsus ja maapäev.
Münster

Münster on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Münsteri ringkonna halduskeskus.
Linna nimi tuleb ladina sõnast "monasterium" 'klooster'.
Ajalugu.
Münster sai linnaõigused 1170. aastal.
1648. aastal sõlmiti linnas Vestfaali rahu, mis lõpetas kolmekümneaastase sõja.
Teises maailmasõjas hävis linn suures osas, kuid ehitati vanas stiilis taas üles.
Linnas asub 1780. aastal asutatud Münsteri ülikool.
Herald (ansambel)

Herald on eesti "heavy metal"'i bänd, mis alustas tegevust 2000. aastal.
Bändi ajalugu.
Herald sündis 2000. aastal, kui kitarrist Egert Vandel ja bassimees Mart Veski asutasid siis veel nimetu bändi. Kindel oli vaid muusikaline suund: "heavy metal". Sama aasta oktoobris ühines bändiga Ranno "Rajakas" Rajalaane trummidel ning ansambli nimeks võeti Herald. 2001. aasta kevadsuvel ühines bändiga laulja Mart Kalvet, kelle hääl ja lavaline olek said bändi kaubamärkideks tulevasteks aastateks. Heraldi esimene avalik etteaste toimus 2001. aasta augustis. Detsembris muutus bänd viieliikmeliseks, kui liitus kitarrist Tauno Nava.
Aastate jooksul ilmus Heraldilt singleid, demoplaat "Heavy Metal Wakes The Beast" ja samanimeline kauamängiv 2005. aasta veebruaris. 2006. aastal andis Herald välja 6 looga promoplaadi "Hevilihas/Heavy Metal Rules". Samal aastal jäi bändi tegevus mõneks ajaks soiku, kuid 2009. aasta kevadel ühinesid Heraldiga Sven Varkel lauljana ning Ott "Otipowitch" Oras bassistina. Sama aasta 4. juunil esineti Hard Rock Laagris uue koosseisuga, kava sisaldas ka uusi lugusid.
2010. aastal töötas Herald uue materjali kallal ning andis aasta lõpus välja täispika albumi "Gaia", mis lisaks uuele materjalile sisaldab ka uue lauljaga salvestatud vanu lugusid. Samal ajal liitus Heraldiga uuesti ka bändi esimene bassimängija Mart Veski.
Aktsent

Aktsent on keele normist erinev hääldusviis, süstemaatiline hääldusvigade kompleks. Aktsent on tavaline võõrkeele kõnelemisel, harvem tekib aktsent emakeelele pikka aega muu keele keskkonnas viibimise tagajärjel. Mõne keele puhul nimetatakse aktsentideks ka piirkondlikke või mõnele sotsiaalsele grupile iseloomulikke häälduseripärasid, näiteks lõunaosariikide aktsent Ameerika inglise keeles, kõrgklassi aktsent Briti inglise keeles.
Foneetiline aktsent tuleneb emakeelest pärit elementide kasutusest lühiajalises mälus kõne planeerimisel ning realiseerimisel artikulatoorsete lihaste abil – iga keele häälikusüsteem kasutab kõigi võimalike häälikute seast teatud valikut ning emakeele omandamise käigus tekivad alateadlikud harjumused, mis takistavad võõrkeele häälikute täpset jäljendamist. Raskusi võib tekitada kuuldavate võõrkeele häälikute eristamine (nn fonoloogiline kurtus). Hääldamisel asendatakse võõrkeele hääldusüksus selle lähedasima emakeele variandiga. Raskusi võivad tekitada välde, rõhk ja intonatsioon jm.
Näiteks inglise keeles esinevat häälikut ð (heliline hammashõõrdhäälik nagu sõnas "this", "that") kalduvad saksa keelt emakeelena kõnelejad hääldama d-na ja prantslased z-na. Eesti keele kõnelemisel valmistavad muukeelsetele raskusi õ-häälik ning mitmed diftongid. Kuivõrd tüüpilised püsivad hääldusvead tulenevad kõneleja emakeele foneetilistest eripäradest, on eri keelte aktsendid tihti hõlpsasti äratuntavad, näiteks inglise keel prantsuse aktsendiga või eesti keel vene aktsendiga.
Aktsendist vabaneda ja normipärast hääldust omandada aitab süstemaatiline harjutamine. Siiski mängivad siin rolli ka individuaalsed võimed. On oletatud, et aktsendivaba häälduse omandamine on hõlpsam muusikalise kuulmisega isikutel. Üldine reegel on, et mida hilisemas eas võõrkeelt õpitakse, seda tugevam võõrapärane aktsent kõneldes jääb. Keeleteadlased on erinevalt määratlenud n-ö kriitilist vanusepiiri (tavaliselt vahemikus 10–16 eluaastat), milleni on võimalik võõrkeelele omase hääldusviisi täielik omandamine. Kasuks tuleb pikaajaline kõneldava võõrkeele keskkonnas viibimine, kuid uuringud on näidanud, et alates 5–7 aastast edasi kõnes enam aktsendi märgatavat vähenemist ei toimu.
Meditsiinikirjanduses esineb näiteid, kus võõrapärane aktsent tekkis inimesel emakeelsele kõnele ajutrauma või insuldi tagajärjel. Uuringud on näidanud, et eri ajuosade kahjustused võivad põhjustada kõnelemisel hääldusmuutusi silpide pikkuses, toonis ja rõhus, mis mõjuvad võõrkeele päraselt.
Kerge või mõõdukas aktsent tavaliselt ei raskenda kõne mõistmist, kuid teatud juhtudel on aktsendil sotsiaalne konnotatsioon ning aktsendiga kõnelejasse võidakse suhtuda teisiti kui normipärase hääldusviisiga kõnelejasse.
Observatorio

Observatorio (hispaania keeles "isla Observatorio") on väike saar Atlandi ookeani edelaosas Argentina ranniku lähedal, Estadose saarest põhja pool, üks Año Nuevo saartest. 
Saare pindala on 400 hektarit. 
Nimi.
Aastatel 1902–1919 asus seal magnetismi- ja meteoroloogiaobservatoorium, mille järgi saar on praeguse nime saanud. James Cook, kes saare 1. jaanuaril avastas, nimetas ta 'Uusaastasaareks'. 
Loodus.
Rannajoon.
Rand on raskesti ligipääsetav. 
Mullastik.
Pinnas on kivine. 
Taimed.
Puid ei ole. 
Loomad.
Saarel on muuhulgas lõunakormorani, hiid-tormilinnu, patagoonia pingviini ja patagoonia merilõvi kolooniad.
Ajalugu.
Saare avastas 1. jaanuaril 1775 James Cook ning nimetas selle 'Uusaastasaareks'.
Oktoobris 1902 hakkas saarel töötama tuletorn, mis Argentina presidendi Julio Argentino Roca käsul rajati Estadose saarel töötanud San Juan de Salvamento tuletorni asemele. Sama korraldusega rajati ka magnetismi- ja meteoroloogiaobservatoorium. 
Aastal 1910 rajati andmete edastamiseks telegraafijaam ning 1915. aastast postkontor.
Milano hertsog

Milano hertsog oli Milano hertsogkonna valitseja tiitel alates hertsogkonna loomisest 1395. aastal kuni Tsisalpiini vabariigi loomiseni 1797. aastal.
Esimene Milano hertsog oli Milano isand Gian Galeazzo Visconti, kes ostis tiitli 1395. aastal roomlaste kuninga Wenzeli käest 100 000 floriini eest. Viimane Milano hertsog oli Saksa-Rooma keiser Franz II (hilisem Austria keiser Franz I nime all).
Rae vald

Rae vald on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonnas.
Rae valla naabrid on loodes ja põhjas Tallinna linn, kirdes Jõelähtme vald, idas Raasiku vald, lõunas Kose vald ning edelas ja läänes Kiili vald.
Rae vallavanem on Tarmo Gutmann.
Rae vallas asub Rae raba.
Asustus.
Alevikud: Jüri, Vaida, Assaku, Lagedi ja Peetri.
Rae vallas on 27 küla: Aaviku, Aruvalla, Järveküla, Kadaka, Karla, Kautjala, Kopli, Koplimetsa, Kurna, Lehmja, Limu, Pajupea, Patika, Pildiküla, Rae, Salu, Seli, Soodevahe, Suuresta, Suursoo, Tuulevälja, Urvaste, Uuesalu, Vaidasoo, Vaskjala, Veskitaguse ja Ülejõe.
Ajalugu.
20. detsember 1990 nimetati Sommerlingi külanõukogu ümber Rae külanõukoguks. 11. juuli 1991 muudeti Rae külanõukogu Rae vallaks.
Chico Landi

Chico Landi (täisnimega Francisco Sacco Landi; 14. juuli 1907 – 7. juuni 1989) oli Brasiilia Vormel 1 piloot. 
Chico Landi tegi debüüdi Ferraril 1951. aasta Itaalia Grand Prix'l.
Kokku osales ta kuuel Grand Prix'l ja kogus 1,5 punkti.
470

470. aasta
Sajandid: 4. sajand - 5. sajand - 6. sajand
Aastakümned: 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad - 470. aastad - 480. aastad - 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad 530. aastad
Aastad: 465 466 467 468 469 - 470 - 471 472 473 474 475
470 (jahiklass)

470 on ühekereline ühtsusklassi svertpaat, taglastuselt luup, millel on bermuudapurjestus ning millel lubatakse kasutada ühte trapetsit ja spinnakeri. 
Paadi projekteeris prantslane André Cornu 1962. aastal glisseerivaks paadiks, mis on ehitatud klaaskiust. 1963. aastal tutvustas autor 470-t Pariisi paadinäitusel ("Salon Nautique de Paris"), kus paat leidis hea vastuvõtu ning IYRU kinnitas 1969. aastal 470 rahvusvaheliseks svertpaadiklassiks.
Paadil võisteldakse kahe inimesega – roolimehe ja soodimehega – ning võistkonna sobiv kogukaal võiks olla 110–140 kg.
Nime on paat saanud kere üldpikkuse järgi, see on 470 sentimeetrit ehk 4,7 meetrit.
470 on purjetamise olümpiaklass olnud alates 1976. aastast ning alates 1988. aasta olümpiaregatist antakse meestele ja naistele eraldi medalid.
Purjetajad.
Eestlastest on selles paadiklassis olümpiamängude hõbe- ja pronksmedali võitnud Toomas ja Tõnu Tõniste.
Juunioride maailmameistriteks said aastal 2005 Agnes Lill ja Merili Randmaa.
MySQL

 
MySQL on relatsioonilise andmebaasi haldamise süsteem, millesse saab päringud esitada standardiseeritult, vt SQL.
Pärast Suni ostmist on see ettevõte täielikult teise andmebaasimootori müüja, Oracle Corporationi omanduses.
Selle lähtekood on avaldatud nii GNU GPL litsentsi all kui ka mitmete kommertslitsentsidega. MySQL on kasutusel paljudes vaba tarkvara rakendustes nagu WordPress, phpBB ja Drupal, olles osa LAMP-platvormist. Seda kasutavad ka sellised suurettevõtted nagu Google, Facebook, Yahoo! ja NASA.
Andmebaasimootori haldamiseks on lisaks käsurealiidesele levinud veebipõhine phpMyAdmin.
Kasutusvaldkonnad.
MySQL on tuntud kasutuse poolest veebirakendustes, toimides LAMP-platvormi andmebaasikomponendina. Selle populaarsus on tihedalt seotud PHP programmeerimiskeele populaarsusega, mida tihti kombineeritakse MySQL-iga ning millele on pandud hüüdnimi "Dünaamiline Duo". Veebis ja raamatutes on viiteid nende kombinatsioonile lihtne leida ("PHP and MySQL for Dummies", "PHP and MySQL Bible", "Sams Teach Yourself PHP and MySQL" jne).
Paljudes raamatutes on väidetud, et MySQL-i on kergem õppida ja kasutada kui paljusid teisi andmebaasiprogramme. Näiteks "PHP and MySQL for Dummies" väidab, et kasutajal on võimalik MySQL-ist lahkuda kas käsuga "Exit" või "Quit", ehkki see vastab tõele ka paljude teiste andmebaasiprogrammide kohta.
Rhapsody

Rhapsody of Fire on itaalia "symphonic metal"'i ansambel. 
Ansambel loodi 1993. aastal ning oli esialgu tuntud nimega Thundercross, seejärel nimega Rhapsody. Nüüd kannavad nad nime Rhapsody of Fire.
Rhapsody ise on oma stiili nimetanud ka "Hollywood metal"'iks. Paljud nende lood põhinevad J. R. R. Tolkieni fantaasiamaadel ning neil aset leidval hea ja kurja võitlusel. Nende fantaasiaküllaste lugudega said nad ka kuulsaks.
Christopher Lee

Sir Christopher Lee (27. mai 1922 London – 7. juuni 2015 London) oli inglise filminäitleja ja poplaulja. 
Tegevus näitlejana.
Ta oli tuntud peamiselt oma pikaajalise karjääri jooksul mängitud kurikaelte ja õudusfilmide tegelaskujude (eriti krahv Dracula) kaudu. Elu lõpukümnendil saavutas ta ülemaailmse kuulsuse "Sõrmuste isanda" (kehastas Sarumani) ja "Star Warsi" (krahv Dooku) filmidega.
1974. aasta Bondi-filmis "Mees kuldse relvaga" ("The Man With The Golden Gun") mängis ta Bondi vaenlast Francisco Scaramangat, kes kasutab tapmiseks kuldset relva ja kuldseid kuule.
Alates 1946. aastast mängis Christopher Lee kokku 281 filmis ja teleseriaalis.
Tegevus poplauljana.
2006. aastal andis Christopher Lee välja oma esimese sooloalbumi "Revelations". 2010. aastal järgnes sellele album "", milles esitas oma kauge esivanema Karl Suure elukäigu sümfoonilise "metal"'i stiilis lauludes. 2013. aastal ilmus selle mõtteliseks järjeks olev "".
Christopher Lee oli ka jutustaja-külalislaulja itaalia bändi Rhapsody albumil "Symphony of Echanted Lands II - The Dark Secret".
Tunnustus.
2009. aastal löödi Christopher Lee rüütliks.
Huvitav fakt.
1939. aastal astus ta koos teiste Briti vabatahtlikega Soome armeesse sooviga võidelda Nõukogude Liidu vastu. Rindele ta siiski ei sattunud.
Theodor Herzl

Theodor Herzl (2. mai 1860 Pest – 3. juuli 1904 Reichenau an der Rax) oli Austria-Ungaris juudi peres sündinud advokaadist ajakirjanik, keda loetakse sionismina tuntud poliitilise liikumise loojaks ja esimeseks juhiks ning ideoloogiks. Tema juudi nimi oli Binyamin Ze'ev.
Ta sündis eduka kaupmehe Jakob Herzli (1836–1902) ja tema naise Jeannette'i (Janet) teise lapsena. Tal oli aasta vanem õde, kes suri kaheksa-aastaselt tüüfusse.
1884. aastal lõpetas Herzl Viini Ülikooli õigusteaduste erialal. 
1896. aastal ilmus Theodor Herzl raamat "Der Judenstaat" ('juudi riik'), milles ta tegi ettepaneku iseseisva juudi riigi loomiseks.
Mais 1897 asutas Herzl Viinis ajakirja Die Welt. Ajakiri ilmus 1914. aastani algul Viinis, hiljem Berliinis. Kuni 1900. aastani oli selle peatoimetaja Erwin Rosenberger. Die Welt oli sionismi peamine häälekandja.
29.–31. augustil 1897 organiseeris Herzl suuresti oma raha eest Šveitsis Baselis Esimese sionistide kongressi. Herzl kutsus kongressi kokku ja juhatas seda. Saabus 206 delegaati ja 26 ajakirjanikku. Kongress moodustas Sionistliku Organisatsiooni, mida Herzl juhtima hakkas, ja võttis vastu Baseli programmi, mis seadis eesmärgiks juutidele uue kodumaa loomise Palestiinas.
Pärast Esimest sionistide kongressi kirjutas Herzl oma päevikus: "Baselis ma lõin Juudi riigi. Kui ma seda täna avalikult ütleksin kõigi kuuldes, oleks vastuseks üleüldine naer. Tulevikus, võib-olla viie, võib-olla viiekümne aasta pärast tunnustavad seda kõik."
Herzl ei osanud ei jidišit ega heebrea keelt ega ei avaldanud kummalegi poolehoidu. Ta eeldas, et tulevases juudi riigis räägivad juudid nende maade keelt, kust nad tulnud on, kasutades "lingua franca"'na saksa keelt.
Tema järgi on saanud nime Herzliyya linn.
Abielu ja järglased.
25. juunil 1889 abiellus Herzl 21-aastase Julie Naschaueriga (1868–1907). Abielu oli õnnetu, mida soodustas asjaolu, et mees tegeles poliitikaga, kuid naist ei huvitanud poliitika üldse. Siiski said nad kolm last: tütar Paulina, poeg Hans ja tütar Margaritha (Trude).
Paulina kannatas vaimuhaiguse ja uimastisõltuvuse all ning suri 1910. aastal 40-aastaselt heroiini üledoosi tagajärjel. Hans kasvatati üles mitteusklikuna. Pärast isa surma pöördus ta algul juudi usku, siis baptismi ja siis katoliiklusse, kuid ükski neist ei rahuldanud teda ja oma õe matuse päeval laskis ta end 39-aastaselt maha.
Noorem tütar Trude (1893–1943) abiellus endast 17 aastat vanema Richard Neumanniga, kes laostus ülemaailmse majanduskriisi ajal. Teise maailmasõja ajal hukkusid mõlemad Theresienstadti koonduslaagris. Nad saatsid oma ainsa lapse Stephan Theodor Neumanni (1918–1946) 1935. aastal Inglismaale. 1946. aastal astus ta äsjaloodud Iisraeli riigi diplomaatilisse teenistusse Washingtonis. Kui ta teada sai, et tema vanemad on holokaustis hukkunud, masendas see teda nii tugevalt, et ta tegi samal aastal enesetapu. Sellega suri Theodor Herzli suguvõsaliin välja.
‘Umar ibn al-Khaţţāb

‘Umar ibn al-Khaţţāb ehk ‘Umar al-Farūq (Umar Lunastaja, ka Omar; umbes 586 – 3. november 644) oli teine Araabia kaliif aastatel 634–644. 
‘Umar oli üks siiramaid Muḩammadi järgijaid ning teda on kujutatud väga lihtsa ja jumalakartliku, ent samas tolerantse riigijuhina. Tema ajal algasid araablaste suured vallutused: tungiti Bütsantsi (Süüriasse ja Egiptusesse) ning Pärsiasse. Umar hukkus ühe mittemoslemi käe läbi.
Ilmar Tammelo

Ilmar Tammelo (kuni 1935 Ilmar Eichelmann, 25. veebruar 1917 Narva – 7. veebruar 1982 Sydney) oli eesti õigusteadlane ja filosoof. 
Ta õppis aastatel 1930–1934 Tartu Poeglaste Gümnaasiumis ja lõpetas 1937. aastal Tartu Linna Õhtuse Erakeskkooli. 
Ta lõpetas 1941. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna "cum laude" ja kaitses 1943. aastal seal ka magistritöö.
Saksamaal.
Ta läks 1943. aastal Saksamaale. Ta õppis aastatel 1943–1944 Freiburgi ja Heidelbergi Ülikoolis ning sai 1944. aastal Marburgi Ülikoolis doktorikraadi. Ta oli aastatel 1947–1950 Heidelbergi Ülikooli eradotsent.
Austraalias.
Ta läks 1948. aastal Austraaliasse. Ta õppis aastatel 1950–1951 Melbourne'i Ülikoolis ja oli 1952–1973 Sydney Ülikooli õppejõud. 
Ta oli 1957. aastal teaduslik stipendiaat Harvardi, aastatel 1957–1958 Oxfordi ja 1962–1963 New Yorgi Columbia Ülikooli juures. Ta oli aastatel 1967–1968 Saarbrückeni Ülikooli, 1968 Brüsseli Vaba Ülikooli ja 1969 Tokio Keio Ülikooli külalisprofessor. 
Austrias.
Ta elas 1973. aastast Austriasse ning oli aastatel 1973–1982 Salzburgi Ülikooli professor. 
Looming.
Tema tööd on õigus- ja riigiteooria, õigusfilosoofia ning rahvusvahelise õiguse alalt.
Tammelo pakkus demokraatia asemele valitsemisvormi, mida ta nimetas eukraatiaks. Selle põhimõte oleks, et mõistuse võim peab seisma kõrgemal rahva võimust.
Ta oli ka esperantist.
Isiklikku.
Tema vanema venna Richard Tammelo (1912–1996) poeg oli füüsik Risto Tammelo.
Esimene abikaasa (1951–1965) oli meditsiinikooli õpetaja Hilda Uibopuu.
Teine abikaasa (1965–1982) oli Tammelo endine üliõpilane, advokaat Lyndall Lorna Cureton (suri 2008).
Lihula vald

Lihula vald oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Lääne maakonnas.
2016. aastal sõlmisid Lihula, Hanila, Varbla ja Koonga valla ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende nelja valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääneranna vald.
Lihula valla naabriteks olid põhjas Martna ja Kullamaa vald, idas Vigala vald, kirdes Koonga vald ning edelas ja läänes Hanila vald.
Lihula vallavanem oli Varje Ojala-Toos.
Asustus.
Linn.
Lihula
Külad.
Lihula vallas oli 40 küla: Alaküla, Aruküla, Hälvati, Jõeääre, Järise, Keemu, Kelu, Kirbla, Kirikuküla, Kloostri, Kunila, Laulepa, Lautna, Liustemäe, Matsalu, Meelva, Metsküla, Mõisimaa, Nurme, Pagasi, Parivere, Peanse, Penijõe, Petaaluse, Poanse, Rannu, Rootsi, Rumba, Saastna, Seira, Seli, Soovälja, Tuhu, Tuudi, Vagivere, Uluste, Valuste, Vanamõisa, Võhma ja Võigaste küla.
Ajalugu.
26. septembril 1991 muudeti Lihula külanõukogu Lihula vallaks.
1999. aastal ühinesid Lihula vald ja Lihula linn ühtseks omavalitsusüksuseks Lihula vallaks.
20. jaanuaril 2014 taastati 15 endist küla.
Valla alal on kunagine Matsalu mõis.
‘Uthmān ibn ‘Affān

‘Uthmān ibn ‘Affān [usm'aan ibn af'aan] (ka Uthman ja Osman; umbes 574 – 656) oli kolmas Araabia Rashiduni kaliif aastatel 644–656. Ta oli esimene kaliif, kes kuulus Umaijaadide dünastiasse.
‘Uthmāni ajal vallutasid araablased lõplikult Pärsia, enamiku Põhja-Aafrikast ning tungisid Kaukaasiasse, samuti langes nende kätte Küprose saar. 
‘Uthmān ei osanud valitseda rahva enamiku soovide kohaselt ning soosis liialt oma Umaijaadide dünastia liikmeid. Seetõttu tekkis talle terav opositsioon ning lõpuks piirati kaliifi residents sisse. Peale mõnepäevalist piiramist tungisid mässulised lossi ja tapsid ‘Uthmāni.
‘Uthmāni ajal sai oma esialgse kuju Koraan.
377

377. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 372 373 374 375 376 - 377 - 378 379 380 381 382
375

375. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 370 371 372 373 374 - 375 - 376 377 378 379 380
374

374. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 369 370 371 372 373 - 374 - 375 376 377 378 379