tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ülane Vilumets

Ülane Vilumets (sündinud 26. aprillil 1983) on eesti ettevõtja.
Vilumets on õppinud Kohtla-Järvel Järve Gümnaasiumis, lõpetanud Estonian Business Schoolis rahvusvahelise ärijuhtimise eriala ning kaitsnud samas ettevõtluse alal ka magistritöö "The Role of Meaningful Work in the Context of Start-up Events and Entrepreneurial Activities" (juhendaja Mari Kooskora).
Ta on töötanud müügiesindaja ja müügijuhina USA raamatumüügifirmas Southwestern Company, kus oli üks Leedu haru asutajaist, ning koolitusspetsialisti ja personalijuhina Uus Maa Kinnisvarabüroos.
Ettevõtlus.
Vilumets on olnud turismifirmade Traveller Tours ja Like a Local Guide kaasasutaja. Like a Local Guide võitis 2012. aastal idufirmade võistlusel "Ajujaht" 3. koha. Like A Local oli Tallinna ettevõtlusauhindade Särava Startija kategooria nominent 2012. aastal ning osales Startup Wise Guysi kiirendi esimeses klassis. 2014. aastal valiti Like a Locali mobiilirakendus Eesti Parima Mobiilirakenduse konkursil meelelahutuse kategoorias parimaks.
On ettevõtluse lektor Eesti Ettevõtluskõrgkoolis Mainor.
Kaltassõ rajoon

Kaltassõ rajoon on haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Asub vabariigi loodeosas.
Rajoonis on 11 külaasundust, kus on kokku 79 asulat. Rajooni keskus on Kaltassõ küla, mis asub 202 km kaugusel Ufast.
2002. aasta seisuga olid 45,6% elanikest marid, venelasi on 17,1%, tatarlasi 15,8%, baškiire 11,1% ja udmurte 9,6%.
Peamine tegevusala on põllumajandus. 55,4% rajooni pindalast hõlmavad põllumajandusmaad. Kasvatatakse teravilja ja kartulit. Rajoonist on leitud ka naftat.
Rajoonis ilmub ajaleht "Kaltassõ Koit" ("Калтасинская Заря" / "Калтаса Ӱжара") vene ja mari keeles.
Karl Voldemar Rosenstrauch

Karl Woldemar Rosenstrauch (27. jaanuar 1877 Selli, Laiuse kihelkond – 8. jaanuar 1919) oli eesti luuletaja, rahvaluule koguja ja kooliõpetaja.
Elukäik.
Aastatel 1888–1894 õppis Väike-Maarja kihelkonnakoolis.
Töötas lühemat aega vallakooliõpetajana Eestis, seejärel viinameistrina ja mõisavalitsejana Ukrainas. 
1917. aastal revolutsiooni ajal tuli tagasi venna juurde Eestisse.
1919. aasta alguses võeti venna juurest punaste poolt pantvangiks ja lasti Ülesoo kõrtsi lähedal Rakke jaamas maha. Maetud Laiusele.
Looming.
Rosenstrauch oli silmapaistev rahvaluulekoguja: Väike-Maarja ja Simuna kihelkonnast talletas üle 700 lehekülje materjali. On kasutanud rahvajutte oma loomingus (Punamäe rüütel, Porkuni lossile jt).
Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa

Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa (3. juuni 1943 Graužiniai, Molėtai vald, Utena maakond, Leedu – 22. november 2012 Tallinn) oli Leedu ja Eesti pianist ning klaveripedagoog, rahvuselt leedulane.
Ta lõpetas Vilniuses kunstikooli Olga Steinbergaite klassis. Seejärel õppis ta aastatel 1960–1962 Vilniuse Konservatooriumis ning Moskva konservatooriumis Jakov Zaki klassis, mille lõpetas aastal 1966; aastal 1968 lõpetas samas assistentuuri. Aastatel 1976–1977 täiendas ta end Pariisi Konservatooriumis Yvonne Loriod', Claude Helfferi ja Pierre Sancani juhendamisel ning Artur Rubinsteini eratundides. 
Aastatel 1968–1977 oli ta Vilniuse Konservatooriumi õppejõud.
Pärast abiellumist 1977. aastal elas ta Eestis ja töötas Tallinna Riiklikus Konservatooriumis / Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias klaveriõppejõuna. Ta oli aastast 1987 dotsent ja aastast 2002 professor.
Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa suri 22. novembril 2012 Tallinnas ja maeti 27. novembril 2012 Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku.
Ta oli aastast 1977 abielus poliitiku ja endise teleajakirjaniku Enn Eesmaaga; neil on ühine poeg.
Kaevikupalavik

Kaevikupalavik (ka sääreluupalavik, viie päeva palavik, Volõõnia palavik; ladina keeles "febris quintana") on nakkushaigus, mida kannavad edasi riidetäid, kelle kehas on bakter "Bartonella quintana".
Haigus on ühe oma nimetusest saanud ilmselt sellest, et Esimese maailmasõja ajal oli see kaevikusõduritel väga tavaline haigus.
Kaevik

Kaevik (inglise keeles "trench") on pealt lahtine kaitserajatis tulistamiseks ning isikkoosseisu ja sõjatehnika kaitsmiseks vastase hävitusvahendite eest.
Esimeses maailmasõjas peeti kaevikutes (kaevikusõda) mitmeid lahinguid.
Kaevandusgaas

Kaevandusgaas (inglise "firedamp") on süttimisohtlik gaas, mida eritub söemaardlates. 
Enamasti on see gaas keemiliselt metaan.
Kaelkoogud

Kaelkoogud (ka kaelpuud, õlapuud; Lõuna-Eestis nimetatud ka: "kannipuud", Saaremaal "kõrendad", Tartumaal ja Võru murdes "looguse", "loogused", Viljandimaal "õlped", Mulgi ja Võru murdes "paarid") on õlgadele võetav pisut kumer või sirge puu konksudega kummaski otsas ämbrite, korvide vms kandmiseks. 
Kaelkookusid kasutatakse tänapäeval laialdaselt Aasias, minevikus ka kogu Euroopas.
Tiivik (sammal)

Tiivik ("Fissidens") on perekond lehtsamblaid.
Perekonnas on ligikaudu 440 liiki.
Toimumisaega näitav määrus

Toimumisaega näitav määrus on määrus, mis märgib lauses situatsiooni toimumise aega.
= Eesti keel =
Sündmuse toimumise aega näitav ehk sündmust ajas piiritlev määrus on
Toimumisaega näitav määrus vastab küsimustele "millal?" või "mis ajal?", täpsemalt "mis kell? mis päeval? mis kuul? mis aastal? mis sajandil? mis ajastul?" jne.
Lokatiivne ajamäärus.
Lokatiivsed ajamäärused ehk sündmust ajas piiritlevad määrused on lauses ajamäärsõnad, nimisõnade käändevormid või kaassõnafraasid.
Lokaliseerivad nimisõnad ja nimisõnafraasid.
viitavad ajale või mõnele teisele situatsioonile. Grammatiline vorm võib olla väga mitmesugune.
- see märgib eluea etappi: "Vanas eas hakkavad luud hõrenema"
- see märgib kuud ilma kuupäevata: "Lumi sulab tavaliselt märtsis või aprillis"
- kui selle peasõnaks on "alguses, lõpus, hommikuhämaruses, videvikus, minevikus, tulevikus" jne: "Tunni lõpus esitasime õpetajale küsimusi. Paul Goble: "Vaid minevikus elav riik jääb tulevikuta".
- mille peasõna on "kord, aasta, kuu, nädal, päev". Nimetav kääne on siin tavaliselt kasutusel paralleelselt alalütlevaga: "Viimane kord (~viimasel korral) läksime Markusega tülli. Järgmine nädal (~järgmisel nädalal) peab hambaarsti juurde minema."
- mis väljendavad kellaaega: "Koosolek hakkab kell üksteist. Teater lõpeb veerand kümme."
Lokaliseerivad kaassõnad.
"aegu, eel, enne, järel, keskel, paiku, peale, pärast, vahel, jooksul, kestel" jne paigutavad sündmuse võrdlusaja suhtes mitmel viisil, näidates nii sama- kui ka eriaegsust: "Pärast gümnaasiumi lõpetamist tahab Tiit ülikooli minna. Kiri peaks saajani jõudma nelja tööpäeva jooksul. Enne toast lahkumist tuleb elav tuli kustutada."
Lokatiivne ajamäärus ja tegusõna ajavormid.
Tegusõna ajavormid (olevik, lihtminevik, täisminevik jne) annavad sündmusele küll üldise toimumishetke kõne- ja vaatlushetke suhtes, kuid sündmuse ajaline täpsustamine on võimalik ajamääruse abil. Vrd: "Ma käisin Karmeniga kinos. - Ma käisin eile õhtul Karmeniga kinos. Sõidame perega Hispaaniasse. - Sõidame perega ülejärgmisel kuul Hispaaniasse."
- kui nad märgivad ajavahemikku, kuid jätavad ebamääraseks sündmuse toimumisaja selle vahemiku piires: "Me pole viimasel nädalal kordagi kohtunud. Jaanus on täna hommikul sulle mitu korda helistanud;
- kui lauses väljendatakse vaatlusaegset seisundit, mis tuleneb mingil kindlal ajal minevikus toimunust: "Keegi on mulle pool tundi tagasi helistanud. Lennart Georg Meri on sündinud 29. märtsil 1929. a";
- kui enne- ja täisminevik on kaudse kõneviisi tähenduses: "Meelis on varahommikul tulnukaid näinud ja nendega juttu rääkinud."
- kui enneminevik kannab lihtmineviku tähendust: "Viisin raamatukokku raamatu, mille just äsja olin läbi lugenud".
Latiivne ajamäärus.
Latiivne ajamäärus on lause aspekti suhtes piiritletud ning väljendab tegevuse piirini jõudmise tähtaega. Latiivne ajamäärus moodustatakse saavas käändes nimisõnast ja samalaadsest määrsõnast: "Homseks ei jõua ma raamatut läbi lugeda. Kleit õmmeldakse valmis kolmapäeva hommikuks."
Kadrill

Kadrill on ajalooline Prantsuse seltskonnatants, milles tantsupaarid asetsesid nelinurkselt vastastikku.
Kadrilli baasil kujunes 1830. aastail välja kankaan.
Bernardo Piñango

José Bernardo Piñango (sündinud 9. veebruaril 1960 Caracases) on Venezuela endine poksija.
Piñango sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Juan Hernándezele (Kuuba). 
Piñango poksis augustist 1981 kuni aprillini 1990 elukutselisena ning pidas kokku 32 kohtumist, millest võitis 23 (neist 15 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 3 kohtumist jäi viiki.
Kadaveriin

Kadaveriin ehk 1,5-pentaandiamiin (IUPAC-i nimetus pentaan-1,5-diamiin; keemiline valem NH2(CH2)5NH2) on ptomaiinide ehk roisumärkide hulka kuuluv värvusetu, ebameeldiva lõhnaga (laibalõhnaga) mürgine diamiinide hulka kuuluv keemiline aine.
Kadaveriin tekib roiskumisel, kui mikroobid valgu hüdrolüüsi käigus lagundavad vastavate ensüümide abil lüsiini.
Kadaveriini kirjeldas esimesena 1885. aastal Saksamaa arstiteadlane Ludwig Brieger.
Arundhati Roy

Arundhati Roy (sündinud 24. novembril 1961 Shillongis) on inglise keeles kirjutav India kirjanik, ühiskonnategelane ja inimõiguslane. 
Ta on tuntud eelkõige oma 1997. aastal avaldatud romaaniga "The God of Small Things" ("Väikeste Asjade Jumal"), mis pälvis Bookeri auhinna. Eesti keeles on romaan ilmunud Anne Lange tõlkes 1997 (Tallinn: Kupar) ja 2004 (Tallinn: Tänapäev).
Olhopil (Tšetšelnõki rajoon)

Olgopil (ukraina keeles Ольгопіль) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 2650.
Aserbaidžaani Premyer Liqası

Aserbaidžaani Premyer Liqası (aserbaidžaani keeles "Azərbaycan Premyer Liqası") on Aserbaidžaani jalgpalli kõrgeim liiga. 
Alates 1992. aastast on Aserbaidžaani meistriks tulnud kaheksa klubi. Kõige edukamad on kümne võiduga Qarabağ ja üheksa võiduga Neftçi.
UEFA koefitsiendi järgi oli Aserbaidžaani liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 29. kohal.
Tara (laev)

Tara (endine "Tarass Ševtšenko" (1966–2004), "Taras Shevchenko" Libeeria lipu all) oli kaheksa tekiga Ivan Franko-klassi (projekt 301) reisilaev, mis ehitati VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris Saksamaal 1966. aastal. Laev kuulus Mustamere Merelaevandusele (hiljem BLASCO Liberias registreeritud tütarettevõttele) ja Illitšivski MKSile (Ilyichevsk Sea Fishing Port). Laeva saksa klassinimetus on Seefa 750 (saksa keeles Seefahrgastschiff 750 – merereisilaev 750 reisija jaoks). Laev sai nime ukraina luuletaja ja kunstniku Tarass Ševtšenko auks. Selle sõsarlaevad on Frank, Marco Polo, Assedo ja Mihhail Lermontov.
Torniga maja

"Torniga maja" (ukraina "Дім з башточкою") on Saksamaal elava ukraina režissööri Eva Neymanni film, mis põhineb tuntud stsenaristi Friedrich Gorenšteini autobiograafilisel jutustusel.
Safdarjungi haud

Safdarjungi haud (hindi keeles सफ़दरजंग का मक़बरा, urdu keeles صفدر جنگ کا مقبره "Safdarjang ka Maqbara") on Indias New Delhis asuv aia ja marmorist mausoleumiga hauaehitiste kompleks. Haud rajati 1754. aastal hilises mogulite impeeriumi stiilis ning seda on nimetatud "viimaseks valgusevälgatuseks mogulite arhitektuuri lambis".
Hoone ülakorrusel paikneb tänapäeval India arheoloogiaamet (Archaeological Survey of India). Aed on rajatud mogulite aedade stiilis, mida on mõjutanud Pärsia aiad. Aeda viib ohtralt ornamentidega kaunistatud värav.
Mausoleumi järgi on saanud nime Safdarjungi lennujaam, Safdarjungi tee, Safdarjungi terminal, Safdarjungi haigla ning muu ümbruskond nagu Safdarjungi enklaav ja Safdarjungi arenduspiirkond (Safdarjung Development Area), millest kõik asuvad New Delhis.
Kirjeldus.
Haud rajati Safdarjungile, kes oli mõjuvõimas peaminister 1719–1748 valitsenud nõrga moguli valitseja Muhammad Shahi ajal.
Keskse haua kohal on tohutu kuppel. Neli kanalit viivad nelja hoone juurde. Ühes neist on keerukate kaunistustega värav, teised on aga aiapaviljonid, mille müüridesse on ehitatud eluruumid. Müürinurkades seisavad kaheksanurksed tornid.
Carolin Saage

Carolin Saage (sündinud 1988) on eesti fotokunstnik.
Ta lõpetas 2008. aastal Tartu Kunstikooli kunstilise kujundamise erialal.
Ta elab Berliinis.
Pedro Gamarro

Pedro José Gamarro (8. jaanuar 1955 Machiques, Zulia osariik – 7. mai 2019 Maracaibo) oli Venezuela poksija.
Gamarro sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jochen Bachfeldile (Ida-Saksamaa).
Omar Catarí

Omar Catarí Peraza (sündinud 25. aprillil 1964 Barquisimetos Lara osariigis) on Venezuela endine poksija.
Catarí sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Meldrick Taylorile (USA) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Abdel Hak Achikile (Maroko) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Jeti Jäähall

Jeti Jäähall oli jäähall, mis asus Tallinnas aadressil Suur-Sõjamäe tänav 14B.
Hallis oli kaks täismõõtmetega jäähokiväljakut ja viis jääkeeglirada. Lisaks oli seal uisulaenutus, riietus- ja kuivatusruumid, saun ja kohvik.
Jäähall avati 12. oktoobril 2000. Avamisel osales Stanley karika viiekordne võitja Jari Kurri. Jääkeeglirajad avas Torino olümpiamängude hõbemedali omanik Markku Uusipaavalniemi.
2009. aasta suvel käis Jeti jäähallis reklaamklippi valmistamas NHL-is mänginud Jarkko Ruutu.
Jeti jäähalli kasutati mõnel aastal aasta läbi. Pärast Tondiraba jäähalli avamist hakkas Jeti jäähalli hooaeg lühemaks jääma.
2023. aasta märtsis sulges Jeti jäähall uksed ning sama aasta talvel alustati hoone lammutamist, et teha ruumi planeeritud Ericssoni uuele tehasele.
Duhemi-Quine'i alamääratuse tees

Duhemi-Quine'i alamääratuse tees, ka Duhemi-Quine'i tees (inglise "Duhem-Quine thesis", ka "Duhem-Quine problem") on seisukoht, et on võimatu kontrollida ühte hüpoteesi eraldi võetuna, sest see esineb alati mingis teooriate raamistikus. Tees on nimetatud Pierre Duhemi ja Willard Van Orman Quine'i järgi.
Duhemi-Quine'i teesi kohaselt saab öelda ainult seda, et falsifitseeritud on kogu asjassepuutuvate teooriate komplekt, kuid pole võimalik lõplikult otsustada, milline osa sellest komplektist tuleb välja vahetada. Näiteks kui leiti, et Uraani liikumine ei vasta Newtoni seadustest tulenevatele ennustustele, siis heideti kõrvale teooria "Päikesesüsteemis on seitse planeeti", mitte Newtoni seadused. Karl Popper vastas sellele "naiivse falsifikatsionismi" kriitikale, et teooriaid võetakse omaks või hüljatakse omamoodi "loodusliku valiku" teel. Eelistatakse teooriaid, mis annavad rohkem informatsiooni selle kohta, kuidas asjad paistavad. Mida üldisemalt rakendatav teooria on, seda suurem on tema väärtus. Seetõttu on Newtoni seadused, mis on laiemalt rakendatavad, eelistatavad palju spetsiifilisemale teooriale "Päikesesüsteemis on seitse planeeti".
Haabersti Jäähall

Škoda Jäähall (2013. aastani Premia Jäähall) on jäähall, mis asub Tallinnas aadressil Haabersti 3.
Jäähall avati 2002. aasta detsembris.
Hallis on 2 jääväljakut (mõõtmetega 28x56 m).
2.korrusel on avatud kohvik VeskaGrill &amp; Kohvik.
Prototeadus

Prototeadus ehk eelteadus (inglise "protoscience") on mingi uus teadus, mis püüab saavutada teaduslikkust (inglise "legitimacy") aga pole veel seda saavutanud. Sellepärast ei saa prototeadust samastada tegeliku teadusega.
Prototeadus erineb pseudoteadusest adekvaatse teaduse standardpraktikate poolest (inglise "standard practices of good science"), nagu valmisolek kummutamisele uute tõendite leidmisel või asendumisele uue paremini ennustava teooria tõttu.
Eeter (element)

Eeter ehk viies element ehk kvintessents (pärineb ladina fraasist "quinta essentia" 'viies olemus') oli antiik- ja keskaja loodusfilosoofias viies element, millest koosnevad taevasfäärid. Maises maailmas arvati olevat neli elementi: maa, vesi, tuli, õhk.
Jahtlaev

Jahtlaev on peamiselt merematkamiseks või esindusfunktsiooniks kasutatav suurem ja üldjuhul luksuslikum huvilaev, üksikjuhtudel ka teenistuslaev. Enamik jahtlaevu on mootorlaevad ja neid saab nimetada ka mootorjahtideks. 
Kirjeldus.
Jahtlaev on tavaliselt registreeritud kui väikelaev või reisilaev. Ehituslikult ja jõuseadme või liikumismooduse järgi on jahtlaev tavaliselt kas mootorlaev või mootorpurjekas, aga vahel ka lihtsalt suurem kaater või suurem purjejaht. Mitteametlikult või kujundlikult on meedias jahtlaevu liigitatud vahel ka pikkuse järgi: superjaht 24-60 m; megajaht/luksusjaht 60-100 m ja gigajaht üle 100 m. 
Enamik jahtlaevu kuulub varakamatele eraisikutele ja on mõistagi sisustatud luksuslikult. Suurematel jahtlaevadel on reeglina võimalikult avarad kajutid omanikule ja külalistele. Toitlustamiseks ja meelelahutuseks on baarid-restoranid. Suurematel laevadel on tavaliselt bassein ja ujumisplatvorm. Jahtlaeva meeskond ja teenindav personal võib olla suurem, kui majutatavate reisijate kohtade arv. Mõnikord võib jahtlaev olla renditav. 
Kasutusel on ka riiklikke jahtlaevu riigipeade (näiteks monarhide) esindusfunktsioonide täitmiseks. Sageli kuuluvad riiklikud jahtlaevad mereväe koosseisu.
Maailma suurimad jahtlaevad on üle 150 m pikad ja neil võib olla 6–7 tekki, mõnikümmend reisijakohta ja 30–40-liikmeline laevapere.
Arusaamaks laeva suurusest ja moodsusest kasutatakse lahterdamiseks suhteliselt ebatäpseid mõisteid nagu superjaht, megajaht, hüperjaht, sarnaselt nagu on kasutusel ka autode maailmas.
Imetajate rakutüüpide loetelu

Siia nimekirja palume kanda imetajate rakutüüpe ja nende eelvorme ja/või alaliike.
Kaarli (Koeru)

Kaarli ka Kaarliküla oli endise Puhmu küla osa mis liideti Ramma külaga.
Kaarlikülas asus Kapu mõisa karjamõis, mida kutsuti Kaarlimõisaks (saksa keeles "Karlshof"). 1913. aastal oli Kapu valla koosseisus.
Muistendid.
Teepervel on säilinud vana kivirist. Varem oli seal ka teine kivist rist. Rahvapärimuste järgi olevat nende alla maetud Vene-Rootsi sõja ajal talvel surnud sõdurid. Karl XII peatunud seal Põhjasõja ajal, sellest tulnud ka Kaarli karjamõisa nimi.
Harilik rass

Harilik rass ("Cynoglossum officinale") on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Harilik rass on ravimtaim, seda kasutatakse rahustina ja unerohuna, samuti valude ja krampide vastu. Lisaks saab seda kasutada ka muttide ja näriliste tõrjeks, millest räägib muuhulgas ka Sammalhabe Naksitrallide teises raamatus:Ükski rott ei suuda rassi omapärast lõhna välja kannatada. On teada isegi juhtumeid, kus rotid ja hiired ennast laevalt merre kukutasid, kui värske rassitaim pardale toodi.Harilik rass on mürgine, kuid kokkupuude taimega ei ole inimesele üldiselt surmav, küll aga võivad sõrmeotsad muutuda tuimaks ning silmad ja ninasõõrmed võivad hakata kipitama. Samas muttidele ja närilistele on see surmav nende väiksema kehakaalu tõttu.
Kamari Algkool

Kamari Algkool on endine haridusasutus Kamari alevikus Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Ajalugu.
Kamari vallakooli asutasid kohalikud talupojad 1835. aastal. Koolimaja ehituseks vajalikud palgid saadi mõisa metsast ja hoone ehitati sügiseks valmis. Külarahval valis ise sobiva õpetaja, esimeseks õpetajaks oli Rein Männik (hiljem võttis nimeks Reinberg) Pilistvere kihelkonna Vitsjärve külast. Männik oli ise õpetajaks õppinud ja oskas lugeda, kirjutada, laulda ja palveteenistust pidada. 
Esialgu käisid lapsed koolis 4 päeva nädalas. Laste kooliaeg kestis mardipäevast jüripäevani, siis algas karjasepõli. Õpetati lugemist, kirjutamist, katekismust, piiblilugu ja kirikulaulu. Erilist rõhku pandi koorislugemisele. 
1855. aastal võttis koolmeistriameti üle tema poeg Tõnis Reinberg, kes töötas õpetajana 40 aastat. Reinbergi algatusel avardati kooliruume ja muretseti paremad lauad ja pingid. Õppeainena lisati ka rehkendamine. Koolis käima kohustati kõiki lapsi, kes olid saanud 11-aastaseks. 1863. aastal õppis külakoolis 115 last, 1871. aastal 60 poissi ja 81 tüdrukut. 
Kuna ka laiendatud hoone jäi kitsaks, ehitati 1882. aastal samale kohale uus koolihoone, mis on säilinud tänaseni. Ehitus algas kevadel ja lõppes sügisel, ehituse plaani valmistas Tõnis Reinberg. Seoses venestamisreformidega mindi 1893. aastal kõikides vallakoolides, ka Kamaris, üle venekeelsele õppele. 
Pärast Tõnis Reinbergi lahkumist koolitöölt asendas ta 1895. aastal tema 18-aastane poeg August Reinberg, kes töötas koolis 1936. aastani. 1907. aastal alates lubati esimeses ja teises klassis õppida taas eesti keeles. 2. detsembril 1918 muudeti kõik koolid emakeelseks, usuõpetus muudeti vabatahtlikuks ja eesti keele tunnid kohustuslikuks. 1920. a mais asutati August Reinbergi eestvedamisel Kamari Rahvahariduse Selts, millega kool tegi tihedat koostööd. Aastatel 1936–1952 oli koolijuht Karl Saar ja aastatel 1952–1956 Liilia Meerits. 1959. aastal alustas Kamari koolijuhina tööd Johannes Mangus, kes õpetas koolis 1997. aastani. 
2001. aastal ühinesid Kamari algkool ja lasteaed. 2003. aastal muutus koolimaja tuleõnnetuse tagajärjel kasutuskõlbmatuks. 2004. aastaks õppis kooli viisteist I-IV klassi õpilast kokku kahes liitklassis ja kool jätkas kortermajas, kuid väikse arvu ja kehva asendushoone tõttu liideti 2004. aastal Kamari kooli aastal Esku kooliga. Uueks kooli nimeks sai Esku-Kamari Kool, mis tegutses nii Kamaris kui ka Eskus. Endine koolihoone renoveeriti ja 2007. aastast oli taasasutatud Kamari haridusseltsi hoone. 
2017. aastal suleti Esku-Kamari kooli Kamari õppeklass. Viimasel kevadel õppis koolis veel viis õpilast.
Kabinet

Kabinet (prantsuse sõnast "cabinet") on mitmetähenduslik sõna:
Kabi

Kabi on kabjaliste varba otsa ümbritsev ja kaitsev tugevasti paksenenud kõva nahamoodustis. 
Kapja ei tohi segi ajada sõraliste analoogse nahamoodustise sõraga.
Kaatinga

Kaatinga (portugali sõnast "caatinga", mis tupii keeles 'valge mets') on Brasiilia mägismaa kirdeosas kasvav troopiline hõre heitlehine mets; ka vastav ökoregioon.
Brasiilia territooriumist hõlmab kaatinga umbes 700 000 km² ehk üle 10%. See ala on tihedasti asustatud ja seetõttu on mitmed kaatinga taime- ja loomaliigid ohustatud.
Aurukatel

Aurukatel ehk aurugeneraator (inglise "steam generator", ka "boiler") on seade, mida kasutatakse auru (tavaliselt veeauru) tootmiseks kuumutatavast ainest (tavaliselt vesi), atmosfäärirõhust kordades kõrgema rõhuga, auru tarbivatele seadmetele, näiteks aurumasinad, -turbiinid.
Nüüdisaegsete aurugeneraatorite (katelagregaatide) kasutegur on 93-95%, aurutootlikus kuni 2500 t/h ja auru rõhk kuni 30 MPa.
Esimeste aurukatelde konstrueerijad olid Denis Papin (keedukatel aastal 1679) ja Thomas Savery (aurkäitlusega veepump, mille ta patenteeris 1698).
Boiler

Boiler ehk veesoojendi (inglise "boiler") on suletud anum, milles vett või muud vedelikku soojendatakse; teatud soojusvaheti. Vee soojendamiseks kasutatakse auru, kuuma vett, elektrit või kütuse põlemissoojust.
Ömer Altuğ

Ömer Altuğ (sündinud 13. aprillil 1947) on Türgi diplomaat, Türgi suursaadik Eestis 2001–2005.
Altuğ on õppinud Robert College'is ja Lähis-Ida Tehnikaülikoolis majandus- ja haldusteaduskonnas, mille lõpetas 1972. aastal.
Ta töötas 2001–2005 Türgi suursaadikuna Eestis, seejärel Türgi välisministeeriumis ning 26. oktoobrist 2005 oli ta Türgi suursaadik Leedus, resideerides Vilniuses. 13. aprillil 2012 läks ta pensionile.
Ömer Altuğ oli pärast Eesti iseseisvuse taastamist esimene Eestis resideeriv Türgi suursaadik. Suursaatkond avati Eestis 1. oktoobril 2001 (samal aastal avati ka Eesti suursaatkond Ankaras), suursaadik saabus Eestisse 31. oktoobril Ankarast Stockholmi kaudu. Altuği esialgne residents ja kontor Eestis asusis Radisson SAS Hotelis, kuid peagi alustas suursaatkond tegevust aadressil Narva maantee 30 Kadriorus ja suursaadik kolis uude residentsi Meriväljal.
Altuği esimene suur ülesanne oli valmistada ette Türgi presidendi Ahmet Necdet Sezeri visiit Eestisse 18.–19. aprillil 2002. Tema ametiaega jäi ka vastuvisiit, kui Eesti president Arnold Rüütel külastas Türgit, samuti mitu vastastikust visiiti ministrite tasemel. Altuği saadikuaastail kasvas oluliselt Eesti ja Türgi kaubavahetuse maht.
2005. aasta 8. novembril autasustas president Rüütel lahkuvat suursaadikut Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgiga.
Altuğ kõneleb türgi, inglise, prantsuse, saksa ja itaalia keelt.
Ömer Altuğ on abielus ja tal on kolm last.
Buldooser

Buldooser (inglise "bulldozer") on mullatöömasin, mille eesosas paikneb tööriist (nimetatakse hõlmaks; inglise "blade"), ja mida kasutatakse suure koguse mulla, liiva, kruusa jt teisaldamiseks, süvendite täitmiseks jne.
Kabriolett

Kabriolett (prantsuse sõnast "cabriolet", ingliskeelsed nimetused "convertible", "cabriolet" või "spyder/spider") on sõiduauto keretüüp, mis on tavaliselt kahe uksega. 
Kabrioleti peamine omadus on allalastav katus, mis saab kokkupakituna mahtuda tagumisse luuki. Katus on enamasti valmistatud kangast, presendist või mõnest muust sarnasel viisil painduvast materjalist..
Kabriolett (kaarik)

Kabriolett on kerge kaherattaline allalastava kattega ühehobusesõiduk; teatud kaarik.
Jäälätted

"Jäälätted" on Bernard Kangro 1958. aastal ilmunud psühholoogiline romaan. Tegemist on Kangro Tartu-tsükli esimese kaksiktriloogia (sinna kuuluvad veel "Emajõgi", "Tartu", "Kivisild", "Must raamat" ja "Keeristuli") esimese romaaniga. 
Romaani tegevus toimub Tartus 1937. aasta sügisel ja järgmise aasta kevadel. Üliõpilased Naatan Üirike, Juku Leebram, Verner Taklaja ja Tõive Pärdijaak otsustavad teha psühholoogilise eksperimendi: hakkavad jälgima üliõpilast Asse Jairust ja looma igaühe muljete põhjal neiust pilti. Loo kulgemisse sekkub minajutustajana Benno Maran, kelle lapsepõlvesõber Asse on. Algselt süütu ettevõtmine võtab aga dramaatilise pöörde: Asse murrab ülejäänute teadmata nende kõigi südame, elab üle raseduse katkemise ning tapab lõpuks "igavese tudengi" Villi Oona, kes on pannud ta ultimaatumi ette. 
Romaani nagu ka hiljem ülejäänud tsüklis kasutas Kangro rohkelt uudseid kompositsiooni- ja stiilivõtteid, nii et seda on võimalik nimetada eesti romaaniuuenduse tähtsaks verstapostiks. Romaanid vahelduvad vaatenurgad (kirjeldamine eri tegelaste vaatepunktist, (fiktiivsete) kirjadena, kõiketeadva jutustaja kommentaaridena). Kangro möönis, et talle oli eeskujuks André Gide’i romaan "Valerahategijad" (1925). 
Raamat anti uuesti välja 1990. (kirjastaja Eesti Raamat, ISBN 5450012136) ja 2009. aastal (Eesti Päevaleht, sarjas "Eesti lugu", ISBN 9789949431830). 
Retseptsioon.
On leitud, et kuigi tegu on pagulaskirjandusega, ei ole Kangro niivõrd püüdnud jäädvustada Tartut, kuivõrd üliõpilaselu ja -hinge. Kirjanik Karl Ristikivi märkis, et Kangro soovis tabada midagi üldisemat, ja pakub välja, et see võiks olla Tartu hing. 
Kirjanik ja kirjandusteadlane Lauri Sommer on leidnud, et Tartu romaanid, aga eriliselt just "Jäälätted" on nagu selgroog, millega liitub sujuvalt kõik muu, mida tollest ajast teatakse, ning haakub õhustikult hästi teise toda ajastut kujutava romaani, Jaan Krossi "Wikmani poistega" (1988).
Uno Anton

Uno Anton (4. aprill 1942 Suislepa – 19. aprill 2012) oli eesti majandijuht ja poliitik.
Ta sündis Suislepas kuuelapselise pere viienda lapsena. Isa suri varakult, ema kasvatas lapsi üksi. Ta õppis Suislepa algkoolis, Mustla Keskkoolis ja . Pärast Paide kooli lõpetamist töötas ta ekskavaatorijuhina ja õppis samal ajal kaugõppekeskkoolis. Aastatel 1961–63 töötas ta ekskavaatorijuhina Viljandi EPT-s. Aastatel 1963–66 oli ta sõjaväes. Aastatel 1966–71 õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias agronoomiat.
Aastatel 1971–72 töötas ta Vambola kolhoosis osakonnajuhatajana, 1972–73 oli ta samas ametis Tarvastu kolhoosis. Aastal 1973 määrati ta Kärstna kolhoosi peaagronoomiks, aastatel 1976–81 oli ta Kärstna kolhoosi esimees. Aastatel 1981–90 töötas ta Tarvastu kolhoosi esimehena.
Ta oli aastatel 1990–92 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. Tema kandidatuuri esitas Paistu kolhoosi Holstre osakonna töökollektiiv ja ta sai valimistel 7935 häält. Ülemnõukogus kuulus ta maaelukomisjoni ja sõltumatute demokraatide saadikurühma. Ta hääletas 20. augustil 1991 ühena 69 Ülemnõukogu liikmest Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise poolt.
Saadikuvolituste lõppemisel asus ta aastal 1992 tööle Tarvastu metskonda, kust jäi aastal 2000 pensionile.
Ta oli Tarvastu külanõukogu saadik ja aastatel 1993–1996 Tarvastu vallavolikogu saadik. Ta kandideeris valimisliidus Kärstna Sõltumatute Ühendus ja sai 136 häält..
Perifrastiline verb

Perifrastiline verb on tegusõna, mis koosneb tegusõna pöördelisest vormist ja
Eesti keel.
Perifrastiline verb moodustab lauses süntaktilise terviku ning lausemalli ei määra pöördeline verbivorm üksi vaid ühend tervikuna. Tegemist ei ole siiski mitmeosalise sõnaga, vaid sõnade ühendiga, mille komponendid kuuluvad igaüks oma sõnaliiki.
Perifrastiline verb on lauses kas
"Õpilased pidid küsimustele vastama. Auto sai õigel ajal pidama";
"Saali tuli juurde palju inimesi. Pidime lombist üle hüppama"
"Selle küsimuse üle tuleb tõsiselt pead murda. Mulle hakkas silma mitmesuguseid probleeme".
William Speirs Bruce

William Speirs Bruce (1. august 1867 – 28. oktoober 1921) oli Šoti loodusteadlane, polaaruurija ja okeanograaf.
Korraldas ning juhtis Šoti Antarktika ekspeditsiooni (1902–1904) Lõuna-Orkney saartele ja Weddelli merele. Ekspeditsiooni saavutuste hulka kuulub esimese püsiva ilmajaama rajamine Antarktikasse. Hiljem asutas Bruce Šoti okeanograafia labori, kuid tema plaanid Antarktika ületamiseks läbi lõunapooluse ei saanud avalikkuse vähese huvi ning rahaliste raskuste tõttu teoks. Aastatel 1907–1920 tegi ta mitu teadus- ja kommertsreisi Arktikasse.
Pärast Šoti Antarktika ekspeditsiooni ei õnnestunud Bruce'il enam ühtegi suuremat uurimisretke korraldada. Selle põhjuseks peetakse tema suhtekorraldusoskuste puudumist, mõjukaid vaenlasi ja šoti rahvusele omast tulisust.
1919. aastaks oli tema tervis märgatavalt halvenenud ning ta viibis mitu korda haiglas. Bruce suri 1921. aastal, pärast seda vajus tema nimi peaaegu täielikult unustusse.
Šoti Antarktika ekspeditsiooni sajanda aastapäeva järel on tema tegevusele ja saavutustele taas suuremat tähelepanu hakatud pöörama.
Peeter Marvet

Peeter Marvet (sündinud 1. detsembril 1970) on eesti IT-spetsialist, internetiaktivist ja ajakirjanik.
Elulugu.
Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja õppis Tallinna Tehnikaülikoolis infotöötlust, kuid ei lõpetanud.
Marvet asutas 1992. aastal koos Sulo Kallasega IT-ettevõtte Goodwin, töötas aastatel 1994–2001 ja 2003–2006 trükifirmas Uniprint kvaliteedijuhina, 2012–2014 Creative Unionisse kuuluvas loovagentuuris Newton Marketing strateegina, 2016–2021 zone.ee infoturbe evangelistina ja 2021–2024 e-kaubanduse ettevõttes Vaimo turbe-evangelistina.
Marvet on juhtinud tele- ja raadiosaateid ("Tehnokratt", "Püramiidi tipus", "Võrgutaja"), kirjutanud Äripäevas, Eesti Päevalehes ja Arvutimaailmas IT-kolumne, jaganud IT-kommentaare ning õpetanud Eesti Kunstiakadeemias programmeerimist. Ta algatas koos Henri Laupmaaga 2004. aastal Creative Commonsi litsentside tõlkimise eesti keelde.
Marvet on olnud MTÜ Eesti Skeptik liige, MTÜ Kinobuss juhatuse liige, MTÜ Tehnokratt juht, Tiigrituuri programmijuht ja osanik internetiturunduse agentuuris Altex Marketing.
Isiklikku.
Tema isa oli keemik Rein Marvet, ema on tantsija Helle Marvet.
Marcelino Bolívar

José Marcelino Bolívar (sündinud 14. juulil 1964 Ciudad Bolívaris Bolívari osariigis) on Venezuela endine poksija.
Bolívar sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Paul Gonzalesile (USA) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Bolívar poksis juulist 1989 kuni augustini 1994 elukutselisena ning pidas kokku 21 kohtumist, millest võitis 17 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 3 nokaudiga) kohtumist.
Kozõntsi

Kozõntsi (ukraina keeles Козинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 369. Pindala on 1,739 km².
Märts 2013

Märts 2013, kroonika
2013. aasta märts algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval.
1. märts.
Ameerika Ühendriikides rakendusid automaatsed kulukärped ehk nn sekvester.
Vallavolikogu

Vallavolikogu on valla omavalitsuse korraldav organ.
Vallavolikogu Eestis.
Vallavolikogu on vastavalt Eesti Vabariigi "Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele" valla omavalitsuse korraldav kõrgeim otsustusorgan, kellel on õigus korraldada valla eluolu. 
Eesti põhiseaduse järgi valitakse vallavolikogu ametisse 4 aastaks. 
Vallavolikogu juhib volikogu esimees.
Eestis on vallavolikogud tegutsenud 1866–1940 (tollal ka "kogukonna volimeestekogu") ja alates 1993. aastast.
Paul Tamkivi

Paul Tamkivi (18. aprill 1927 Ruhve – 24. mai 2012) oli eesti elektrotehnikateadlane.
Ta lõpetas 1945. aastal Saaremaa Keskkooli ja 1952. aastal elektriinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi. 1988. aastal kaitses tehnikadoktori väitekirja.
Ta töötas aastatel 1951–1952 tehases Volta. Aastatel 1952–1998 töötas ta Eesti TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis, sh aastatel 1957–1961 oli ta elektrotehnika ja elektrimasinate sektori juhataja, 1961–1989 instituudi teadusdirektor, 1989–1994 instituudi direktor ning 1994–1998 juhtivteadur.
Ta on uurinud elektrimasinate, elektriliste silumisfiltrite ja plasmageneraatorite toiteseadmeid ning tegelenud teaduse ajalooga.
Isiklikku.
Tema poeg Raivo Tamkivi (1953–2012) oli füüsik ja teadusparkide rajaja, pojapoeg Sten Tamkivi on infotehnoloog, vennapoeg Jaanus Tamkivi on poliitik.
Vallavalitsus

Vallavalitsus on valla täidesaatev organ, kelle moodustab vallavanem pärast seda kui vallavolikogu on ta valinud.
Vallavalitsuse mõiste definitsioon.
Vallavalitsust tuleb lugeda haldusorganiteks haldusmenetluse seaduse (HMS) § 8 lg 1 mõttes. Need on ametiasutused, millel on struktuuriüksused nagu ametid, teenistused, osakonnad jt, mis on organisatsiooniliselt ja ruumiliselt (nt osavalla puhul) eraldatud. Vallavalitsust võib defineerida kui volikogu poolt moodustatud täitevorganit.
Põhiseaduse § 155 lõikes 1 on nimetatud kohaliku omavalitsuse üksustena valdu ja linnu. Valdade tööd juhib volikogu poolt moodustatud valitsus. Lisaks on tagatud ka võimude lahusus, mis ilmneb asjaolust, et volikogu, mis on kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt ning volikogu omakorda moodustab valitsuse, mis on täitevorganiks.
Vallavalitsuse moodustamine.
Vallavanema valimine toimub volikogu kaudu, mis toimub vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele (KOKS) ja valla põhimääruses sätestatud tingimustele. Vallavanem valitakse kuni neljaks aastaks. Alates valituks osutamise päevast on vallavanemal volitus moodustada valitsus ning valla põhimääruses sätestatakse valitsuse moodustamise üksikasjalik kord. Vallavanem saab seaduses ja valla põhimääruses ettenähtud volitused ametisse kinnitamise päevast.
Valitsuse volituste kehtimise korra järgi saab vallavalitsus oma volitused volikogu poolt valitsuse ametisse kinnitamise päevast. Lahkumise korral esitab valitsus lahkumispalve volikogu uue koosseisu esimesel istungil. Lahkumispalve esitamisele järgneb vallavalitsuse ülesannete täitmine kuni uue valitsuse ametisse kinnitamiseni.
Vallavalitsuse juhtimine.
Valitsuse kui ametiasutuse juhiks on vastavalt vallavanem. Valitsustel on õigus välja anda vallavanema korraldustena üksikakte ning vallavalitsuse määrustena üldakte. Vallavalitsuse kui ametiasutuse juhtimine rajaneb monokraatsel süsteemil, mis toimub valitsuse (ametiasutusena) struktuuriüksuste vahetu juhtimise kaudu. Vallavanem esitab vallavalitsusele ametisse nimetamiseks valla ametiasutuse juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks valla hallatava asutuse juhi kandidaadi, teevad valitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta ning teostavad tööandja teisi õigusi ja kohustusi, kui volikogu õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
Vallavalitsuse pädevuse hulka kuuluvad:
Vallavalitsus võib taotleda volikogu ees volikogu poolt vastu võetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist. Vallavalitsus kehtestab oma korraldusega valla poolt osutatavate teenuste hinnad, arvestades seejuures haldusmenetluse seaduse § 5 lõikes 3 sätestatut.
Samuti võib valla sees olla veel teinegi valitsus – osavallavalitsus. Osavaldade moodustamine ja lõpetamine on ainult elanike valitud volikogu pädevuses. Eelnevalt nimetatud üksusi juhivad osavallavanemad. Osavald ning selle valitsus võivad anda välja ka haldusakte, kuid üldaktide, s.o määruste andmise õigust osavalla valitsusel ei ole.
Kostivere karstiala

Kostivere karstiala on Kostivere alevikus Jõelähtme vallas asuv karstiala, mille on kujundanud Lasnamäe lademe lubjakivist läbi voolav Jõelähtme jõgi.
Karstiala on 2,5 km pikk ja 0,5 km lai. Ala geograafilised koordinaadid on .
See on rikas mitmesuguste karstivormide poolest. Näiteks esineb seal arvukalt pikki ja kitsaid avalõhesid, karstilehtreid ning jäänukpankasid. Koobastest on suurim Karjakelder, millel on pikkust 6 m, laiust 4 m ja kõrgust 2,5 m.
Karstialal eristatakse kahte enamkarstunud piirkonda – Suurt langatusala ja Väikest langatusala. Suur langatusala algab umbes 700 meetri kaugusel kurisust, kui maapind läheb üle avalõhedest liigestatud veertega 300 meetri pikkuseks ja muutliku laiusega langatusoruks. Selle pindalaks on umbes 15 ha ja see on moodustunud kahe erineva lõhesüsteemi ristumiskohas. Mõnisada meetrit edasi asub aga Väike langatusala, kus jõesäng täitub veega vaid lühikeseks ajaks kevadperioodil.
Karstiala järgi on nime saanud Väo kihistu Kostivere kihistik.
Karstiala parimal paljandil on ülemised 1,4 meetrit Koljala kihistiku lubjakivid. Järgneb 40 cm sama kihistiku paksukihilist lubjakivi, seejärel 10 cm savikat lubjakivi. Allpool on kolm meetrit Kostivere kihistiku puhast paksukihilist lubjakivi.
Djakivtsi

Djakivtsi (ukraina keeles Дяківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 1343. Pindala on 0,461 km².
Djakovtsis on sündinud ukraina kirjanik Mõhhailo Stelmahh (1912–1983).
Phở

Phở ("pho") on populaarne Vietnami nuudlisupp, mida serveeritakse kas veise- ("phở bò") või kanalihaga ("phở gà"). 
See pärineb Nam Địnhi provintsist, kust levis Hanoisse. "Pho"'d süüakse peamiselt Vietnamis, kuid pärast Põhja-Vietnami võitu Vietnami sõjas tõid põgenikud selle kaasa ka Ameerikasse ja Euroopasse.
"Pho"'d süüakse tavaliselt hommikusöögiks.
Halliste rahvamaja

Halliste Rahvamaja on rahvamaja Halliste alevikus aadressil Klubi 5.
1946. aastal tööd alustanud klubihoone renoveeriti aastatel 2008–2010.
Rahvamaja juhataja on Laine Pedaja.
Faasiverb

Faasiverb on verb, mis väljendab tegevuse algust või lõppu.
Eesti keel.
Faasiverb moodustab lauses koos "ma"-tegevusnimega ahelverbi. 
Algust väljendavad faasiverbid.
Algust väljendavad nt verbid "hakkama", "asuma", "minema", "tulema", "jääma", "kukkuma", "lööma", "puhkema", "kargama", "süttima" koos supiini illatiiviga:
"Mihkel hakkas jooksma."
"Postiljon asus kirju laiali kandma."
"Vanaema läks rohima."
"Koer tuli sööma."
"Nad jäid hotelli ööbima."
"Boss kukkus karjuma."
"Jalgpallur lõi palli minema."
"Laps puhkes nutma."
"Maali kargas tantsima."
"Maja süttis põlema."
Lõppu väljendavad faasiverbid.
Lõppu väljendab verb "lakkama" koos supiini elatiiviga:
"Auto lakkas sõitmast."
"Lammas lakkas muru närimast."
"Tööline lakkas töötamast."
"Vihm lakkas sadamast."
"Lõvi lakkas jahtimast."
Viited.
Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 481
Mulgi Häärber

Mulgi Häärber on eraomanduses olev eakate hooldekodu. See asub Halliste alevikus aadressil Viljandi mnt 4.
Ajalugu.
1912. aastal valmis linakaupmees Mathieseni tellimusel ehitatud juugendvilla. Nõukogude okupatsiooni perioodil oli hoones masina-traktorijaam ja hiljem sovhoosi kontor. 
Mulgi Häärberi eakatekodu avati pärast hoone renoveerimist 2009. aastal. Märtsis 2021 alustati eakatekodu suhtes kriminaalmenetlust.
Michael Anthony (poksija)

Michael Anthony Parris (sündinud 4. oktoobril 1957 Georgetownis) on Guyana endine poksija.
Anthony sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Juan Hernándezele (Kuuba). Ta oli esimene ja on seni ainus Guyana poksija ning ka sportlane, kes on olümpiamängudel võitnud medali.
Anthony poksis novembrist 1982 kuni novembrini 1995 elukutselisena. Ta pidas kokku 29 kohtumist, millest võitis 17 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 10 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.
Rebassidrik

Rebassidrik ("Passerella iliaca") on tsiitsitajalaste sugukonda kuuluv Põhja-Ameerika lind.
Eestis vaadeldi rebassidrikut esimest korda 2012. aasta 2. detsembril Haapsalus. 
Süstemaatika.
Saksa loodusteadlane Blasius Merrem kirjeldas 1786. aastal Kanadas taksoni "Fringilla iliaca". 
Rebassidrikut käsitletakse mõnikord perekonnas "Zonotrichia".
Eristatakse rida alamliike , mida vahel rühmitatakse mitmeks liigiks . 
Välimus.
Pikkus 18 cm. Olenevalt levikupiirkonnast on sulestiku üldine värvus roostepruun, tumepruun või hall.
Levik ja bioloogia.
Rebassidrik on levinud Kanadas ja USAs. Ta on tavaline asukas okasmetsavööndi ja mandri lääneosa mäestike vooluveekogude kaldavõsas. Osa linde talvitab Californias tšaparralis..
Rebassidrik ehitab pesa varjulisse kohta maapinnale või madalale selle kohale puule või põõsale. Pesa on kausjas, paksuseinaline, koosneb rohust, samblast ja lehtedest. Kurnas on tavaliselt neli või viis muna.
Toiduks on peamiselt putukad ja muud selgrootud, mida otsib maapinda jalgadega kraapides. Sööb ka seemneid ja marju.
Eksplikatsioon

Eksplikatsioon on mitmetähenduslik sõna:
Eksplikatsioon (loogika)

Eksplikatsioon on terminile täpsema tähenduse andmine. 
Näiteks defineeritakse temperatuur molekulide soojusliikumise kineetilise energia kaudu ning see on mõõdetav termomeetri abil. Enne niisuguseid täpsustusi sai temperatuurist rääkida vaid kasutades sõnu "soe", "külm" jms, mis on ilmselt väga ebamäärase tähendusega.
Eesti relvajõud

Eesti relvajõud olid Eesti riigikaitse ülesehituse aluseks olnud 1938. aasta "Riigikaitse rahuaegse korralduse seadus", mille § 5 kohaselt:
Riigikaitse rahuaegse korralduse seaduse §6 kohaselt moodustasid sõjaväe:
Pärast Eesti iseseisvuse taastamist 1991. aastal, on Eesti Vabariigi relva- ehk Eesti kaitsejõudude ülesehituse aluseks 2002. aastal kinnitatud "Rahuaja riigikaitse seadus"
Merisalat

Merisalat ("Cochlearia") on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.
Perekonda kuulub umbes 30 liiki ühe- ja mitmeaastaseid taimi. Liikide levilaks on põhjapoolkera parasvööde ja arktilised alad. Enamasti leidub neid rannikul, kaljudel ja soolase veega soodes, kus kõrge soolatalvus aitab neil konkureerida suuremate, kuid soolatundlikumate liikidega. Merisalati liike kasvab ka mäestikes ja tundras.
Merisalatid on enamasti 5–20 cm kõrgused roomavad taimed. Terveservalised lehed on kas ümarad, lusikakujulised või mõnedel liikidel hõlmised. Lehed on 1–5 cm pikad ja lihavad. Nelja kroonlehega lühikesel õievarrel õied on valged.
Eestis esineb harva taani merisalat.
Endised liigid.
Kaht varem merisalati perekonda kuulunud liiki käsitletakse nüüd eraldi perekondades:
Ekstensionaalne kontekst

Ekstensionaalne kontekst (inglise "extensional context") on lause, milles sama osutusega sõnu või väljendeid võib teineteise vastu välja vahetada ilma lause tõeväärtust muutmata.
Ekstensionaalse konteksti vastand on intensionaalne kontekst (inglise "intensional context"), kus nõnda toimida ei saa.
Plummeri-Vinsoni sündroom

Plummeri-Vinsoni sündroom (inglise keeles "Plummer-Vinson syndrome") ka Kelly-Patersoni sündroom või sideropeeniline (rauavaeguse) düsfaagia.
Eponüüm.
Haiguslik seisund on nimetatud kahe ameeriklase, arst Henry Stanley Plummeri ja kirurg Porter Paisley Vinsoni järgi.
Kirjeldus ja sümptomaatika.
Plummeri-Vinsoni sündroomi kahtlustus tekib, kui esinevad söögitoru, just ülemise sulguri juures oleva osa, kitsenemise tõttu tekkivad neelamisraskused, rauapuudusaneemia ning suulimaskesta kärbumine.
Kaasuvad sümptomid:
Diagnoos.
Diagnoosi panemist alustatakse patsiendi kaebuste kuulamisega ning laboratoorsete analüüside tulemuste kokkuvõtte põhjal. Vereanalüüsi(de) kaudu vaadeldakse väikesepunaliblelist aneemiat ("microcytic anemia"), mis ühtiks rauapuudusaneemiaga. Vajadusel tehakse ka ülemise seedeelundkonna radioloogilised ülesvõtted, endoskoopia jm.
Endoskoopilisele suukaudsele vaatlusele lisaks võidakse patsiendi nõusolekul teha diagnoosi kinnitamiseks ka biopsia. Diagnoos kas kinnitatakse või lükatakse ümber, kui võetud rakumaterjali mikroskoopiline uuring tuvastab epiteeliga seotud atroofiat ja/või limaskestaaluse koe kroonilise põletiku jpm.
Rauapuuduse leevendamine.
Kui leiab kinnitust rauapuuduseaneemia, siis soovitavad arstid manustada rauda sisaldavaid toidulisandeid. Enamasti aitavad rauarikkad toidulisandid düsfaagia ning valuliku neelamise ja keelepõletiku korral.
Endoskoopiline ravivõte ja laiendajad.
Kui endoskoopia käigus leitakse tugev kokkutõmbunud ülemise söögitoru võrgustik, on võimalik püüda söögitoru mehaaniliselt laiendada. Laiendamine (kas endoskoopiline, ballooniga ehk medikamentoosne) on aga seotud riskidega, nimelt võib söögitoru augustuda (perforeeruda), söögitoru augustumist loetakse aga suuõõne, söögitoru ja neelu ülaosa epiteelkoe pahaloomulise kasvaja ehk kartsinoomi kasvu käivitajaks.
Kallis härra Q

"Kallis Härra Q" on Aino Perviku kirjutatud lasteraamat, mis ilmus aastal 1992.
Raamatu illustreeris Edgar Valter.
Selle põhjal tehti film "Kallis härra Q".
Élan vital

Élan vital (prantsuse 'elujõud, -impulss') on prantsuse filosoofi Henri Bergsoni termin, mille all ta mõtles maailmas peituvat loovat jõudu, mis aitaks seletada looduses leiduvat iseorganiseerumist ja asjade (organismide) iseeneslikku kompleksset morfogeneesi.
Taolise jõu ilmingud on Bergsoni arvates mateeria, organismide elujõud ja eluslooduse evolutsioon, mida loodusteadus ei suuda seletada. Bergsoni arvates võib sellest jõust aimu saada vahetult (intuitsioon), mitte intellektuaalselt või meelelise kogemuse teel.
Villpea

Villpea ("Eriophorum") on lõikheinaliste sugukonda kuuluv perekond. 
Perekonda kuulub 25 liiki. Liikide levilaks on põhjapoolkera parasvööndi rabad ning tundrad.
Meelis

Meelis on eesti mehenimi, mis oli eriti levinud 20. sajandil ja on ka tänapäeval populaarne.
Nime arvatav muistne tähendus oli "meeleline" ehk tundlik, tark, kaval. Meelis tähendab ka "lemmiku" ülivõrret.
2012. aasta lõpu seisuga elas Eestis Rahvastikuregistri andmetel 3519 Meelist.
1. jaanuari 2024. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Meelis 3341 mehel. Meelis on Eestis levikult 34. mehenimi. Meelis oli keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus oli 50).
Kõige levinum oli eesnimi Meelis vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,17 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 49,17.