tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)

"Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)" on ABBA laul, üks ansambli suurimaid hitte. Laulu autorid on Benny Andersson ja Björn Ulvaeus, juhtlaulja on Agnetha Fältskog. 
See salvestati 1979 ning anti välja singlina, mille tagaküljel oli laul "The King Has Lost His Crown". Laul on peal albumitel Greatest Hits Vol. 2 ja . 
Laulul on ka hispaaniakeelne versioon "¡Dame, dame, dame!", mis anti singlina välja albumi "Gracias por la música" promomiseks.
Laul räägib üksildasest noorest naisest, kes otsib armastust ning võrdleb oma üksindust ööpimedusega.
2005. aastal kasutas Madonna laulu instrumentaalosa oma laulus "Hung Up", mille jaoks palus ta luba Björnilt ja Bennylt. Nad nõustusid, mis oli erakordne, kuna Björn ja Benny tavaliselt ei anna luba oma laule kasutada.
¡Decapitacion!

"¡Decapitacion!" on ansambli Cattle Decapitation singel (2000). Sellel on kolm hispaaniakeelset lugu albumilt "Homovore".
¡Diga Queso!

"¡Diga Queso!" on USA ansambli Supernova singel (2007).
Singel avaldati 7-tollisel vinüülplaadil, mida läks müüki vaid 200 bändi autogrammidega eksemplari.
Singli mõlemad lood salvestati kontserdil Seattle'is 2007. aasta 17. veebruaril.
Lood.
A-pool:
B-pool:
¡Dos!

"¡Dos!" on ansambli Green Day kümnes stuudioalbum (2012). See on teine osa triloogiast ¡Uno! ¡Dos! ¡Tré!.
Lood.
Kogupikkus: 39:21
El Tucuche

El Tucuche on mägi Trinidadi saare Põhjaahelikus. Mäe kõrgus on 936 m. See on Trinidadi ja Tobago kõrguselt teine mäetipp.
El Tucuche on lame mägi, mis on Trinidadi endeemilise konnaliigi "Phyllodytes auratuse" elupaigaks. Mäe jalamil asub umbes 2000 elanikuga Loango küla.
Steffen Flath

Werner Steffen Flath (sündinud 10. veebruaril 1957 Bärensteinis Maagimäestiku kreisis (endine Saksa Demokraatlik Vabariik)) on Kristlik-Demokraatlikku Liitu (CDU) kuuluv Saksamaa poliitik. 
Alates 1994. aastast on ta Saksimaa saadik ja alates 2008. aastast CDU fraktsiooni esimees. 1999–2008 oli erinevatel ametikohtadel Saksimaa liidumaa valitsuses.
Elu.
Pärast gümnaasiumi lõpetamist 1975. aastal ja sõjaväeteenistuse läbimist õppis Steffen Flath 1977–1982 põllumajandust Martin Lutheri Ülikoolis Halles ja lõpetas selle põllumajandusinsenerina. 1982–1990 töötas ta agrokeemiatoodete keskuses Schlettaus ja VEB (Volkseigener Betrieb) Annaberg-Buchholzi teraviljatööstuses. 1990. aastal siirdus Annaberg-Buchholzi linnavolikokku.
Steffen Flath on katoliiklane, abielus ja tal on kaks last.
Poliitika.
Flath on alates 1983. aastast CDU (endises SDV-s) liige. Aastatel 1991–1994 oli ta Annabergi piirkonna esimees, 1995–1999 CDU Saksimaa peasekretär, alates 2001. aastast CDU Sachseni aseesimees.
Alates 1994. aastast on Flath Sachseni liidumaa parlamendi liige. Parlamenti on ta alati valitud otsemandaadiga (Annabergi valimisringkonnas). 2009. aasta valimistel kogus ta 48,0% häältest.
1999–2004 oli ta Sachseni keskkonna- ja põllumajandusminister, 2004–2008 kultuuriminister. Ajavahemikul 28. mai 2008, kui Stanislaw Tillich valiti peaministriks, kuni valitsuskabineti moodustamiseni täitis ta rahandusministri kohuseid. Juunis 2008 sai temast Sachseni parlamendi CDU fraktsiooni esimees. 
Aastatel 1994, 1999, 2004, 2009, 2010 ja 2012 oli Flath Saksamaa presidendivalimistel Sachseni liidumaa esindajana valimiskogus. 
Seisukohad.
Flath on vastu, et samasoolised paarid oleksid maksustatud võrdselt erisooliste paaridega. Sellega seoses teatas ta: „Jumal lõi meid naise ja mehena ning ma usun, et ta tegi seda põhjusega.“ CDU üleriigilisel kongressil 2012.a. Hannoveris keeldus ta diskussioonist antud teemal, ta ütles: „Meie eesmärk ei saa olla homoseksuaalsete ühenduste ning naise ja mehe vahelise abielu maksustamise võrdsustamine. CDU jaoks oleks juba selleteemaline diskussioon absurdne.“
Sven Veldre

Sven-Uudo Veldre (23. detsember 1934 – 2001) oli eesti bioloog.
Ta peamine töö oli zooloogia vallas, ent ta oli hea loodusetundja ka muudes valdkondades, sealhulgas mükoloogias.
2007.–2008. aasta finantskriis

2007.–2008. aasta finantskriis (ka ülemaailmne finantskriis või 2008. aasta finantskriis) on paljude majandusteadlaste arvates suurim maailma majandust tabanud finantskriis alates 1930. aastate ülemaailmsest majanduskriisist. Selle tagajärjel jõudsid paljud suured rahandusasutused kokkukukkumise äärele, riikide valitsused olid sunnitud panku välja ostma ning kogu maailma börsid pöördusid langusse. 
Paljudes piirkondades kannatas ka kinnisvaraturg, mistõttu paljud inimesed kaotasid kodu, hulgaliselt elamispindu pandi müüki ning süvenes tööpuudus. Kriisi tõttu sattusid raskustesse elutähtsad ettevõtted, tarbijate varad vähenesid triljonite USA dollarite võrra ning majanduse aeglustumine viis ülemaailmse suure majandussurutise ja Euroopa võlakriisini. Kriisi aktiivne faas, mis ilmnes likviidsuskriisina, algas 7. augustil 2007, kui BNP Paribas katkestas raha väljavõtmise kolmest riskifondist, põhjendades seda "likviidsuse täieliku aurustumisega".
Douglase maakond (Colorado)

Douglase maakond ("Douglas County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°35' N, 104°93' W. 
Maakonna halduskeskus on Castle Rock ja suurim linn on Highlands Ranch.
Maakonna pindala on 2183 km². Veepindala on 7 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 285 465. Aastal 2000 oli elanikke 175 766. 
Ajalugu.
Douglase maakond moodustati 1861. aastal. See on üks 17 esialgsest maakonnast Colorado osariigis.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Douglase maakonnas oli 175 766 inimest, 60 924 leibkonda ja 49 835 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 81 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 63 333 (keskmine tihedus 29 in/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,06%. 
60 924 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,88 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,19 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 34 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 99,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 97,40 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 82 929 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 88 482 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 60 729 dollarit, naistel 38 965 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 34 848 dollarit. 
21,30% elanikkonnast ja 1,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 1,90% alla 18-aastasi ja 3,70% üle 65-aastasi.
Euroopa võlakriis

Euroopa võlakriis (ka eurotsooni kriis) on praeguseni püsiv finantskriis, mille tõttu on mõnedel euroala riikidel raskusi oma riigivõla tagasimaksmise või refinantseerimisega ilma välisabita.
1992. aastal kirjutasid Euroopa Liidu liikmesriigid alla Maastrichti lepingule, milles lubasid piirata oma eelarvedefitsiiti ning võlataset. 2000. aastate alguses aga ei suutnud mitmed EL-i liikmed Maastrichti kriteeriumite piires püsida ning hakkasid müüma valitsuse võlakirju, et riigivõlga ja eelarvepuudujääki vähendada. Riigid müüsid õigusi oma tulevastele tuludele, vältides nii kriteeriumite otsest rikkumist, kuid loobudes headest tavadest ning eirates rahvusvaheliselt kokku lepitud standardeid. Nii said riigid varjata oma eelarvepuudujääke ja võlatasemeid eri viisidel, muuhulgas järjekindlusetu arvepidamise, eelarveväliste tehingute ning keeruka struktuuriga võla- ja valuutaderivatiivide abil. Näiteks sai Saksamaa 2005.‒06. aastal 15,5 miljardit eurot Deutsche Telekomi, Deutsche Posti ja Deutsche Postbanki pensionitega seotud maksete väärtpaberistamisest, kuid garanteerisid maksed nii, et investorid kandsid vaid Saksa valitsusvõla riski ja lõpuks registreeriti tehingud Euroopa rahandusstatistikas riigilaenu, mitte varade müügina.
2009. aasta lõpus levis investorite seas hirm võlakriisi ees, kuna kogu maailmas kasvas nii era- kui ka riigisektori võlakoormus ning mõnes Euroopa riigis hakkas riiklike võlakirjade hind langema. Kriisi põhjused olid eri riikides erinevad. Mitmel pool teisendati kinnisvaramullist tekkinud erasektori võlad riigivõlaks, kuna riik ostis panku välja ning võttis kasutusele meetmeid mullijärgse majanduse aeglustumise vastu. Kreekas aitasid võlataset tõsta suur avaliku sektori võlakoormus ja kõrged pensionid. Kriisile aitas kaasa tõik, et eurotsoon on rahaliit, kuid mitte rahandusliit (st, riikidel on sama raha, kuid erinev maksu- ja pensionipoliitika), mistõttu Euroopa valitsustel oli raske probleemidele ühiselt reageerida. Euroopa pankadele kuulub oluline osa valitsusvõlast, nii et kahtlused pangasüsteemide ja valitsuste maksejõus tugevdavad teineteist.
Mure süvenes 2010. aasta alguses ja hiljem, mistõttu Euroopa riigid juurutasid rea rahanduslikke kaitsemeetmeid nagu Euroopa finantsstabiilsuse meetmed (European Financial Stability Facility, EFSF) ja Euroopa stabiilsusmehhanism (European Stability Mechanism, ESM).
Lisaks poliitilistele meetmetele ja väljaostuprogrammidele, millega võideldi Euroopa võlakriisi vastu, on Euroopa Keskpank (EKP) ka langetanud intresse ning andnud madalaprotsendilisi laene enam kui triljoni euro ulatuses, et säilitada raha liikumist Euroopa pankade vahel. 6. septembril 2012 rahustas EKP finantsturge, teatades piiramatust tasuta toetusest kõigile eurotsooni riikidele, mis osalevad riiklikus väljaostu- ja ettevaatusabinõude programmis EFSFi või ESMi kaudu, kus EKP ostab kokku eurotsooni riikide võlakirju.
Kriisi mõju ei piirdunud üksnes majandusraskustega riikides, mida see kõige enam puudutas. Sel oli ka ulatuslik poliitiline mõju 8 riigis euroala 17 riigist ning viis valitsuse vahetumiseni Kreekas, Iirimaal, Itaalias, Portugalis, Hispaanias, Sloveenias, Slovakkias ja Hollandis.
Arapahoe maakond

Arapahoe maakond ("Arapahoe County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°64' N, 104°33' W. 
Maakonna halduskeskus on Littleton ja suurim linn on Aurora.
Maakonna pindala on 2086 km². Veepindala on 6 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 572 003. Aastal 2000 oli elanikke 487 967. 
Ajalugu.
Maakond moodustati 1. novembril 1861. Maakonna halduskeskuseks oli algselt ka Colorado osariigi pealinn Denver. 1901. aastal võttis Colorado osariigi seadusandlik kogu vastu otsuse maakond jagada. Denverist moodustati uus haldusüksus – Denveri linnmaakond; maakonna põhjaosast sai uus Adamsi maakond; ning maakonnast allesjäänud osa nimetati ümber South Arapahoe maakonnaks. Maakonna jagamine sai Colorado Ülemkohtu kohtuotsuse, järgnenud õigusaktide ja referendumi tõttu teoks alles 15. novembril 1902. Colorado osariigi kuberner nimetas South Arapahoe maakonna ajutiseks halduskeskuseks Littletoni. 
11. aprillil 1903 nimetati South Arapahoe maakond tagasi Arapahoe maakonnaks. 8. novembril 1904 valisid maakonna elanikud maakonna halduskeskuseks Littletoni 1310 häälega Englewoodi 829 vastu. 
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Arapahoe maakonnas oli 487 967 inimest, 190 909 leibkonda ja 125 809 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 235 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 196 835 (keskmine tihedus 95/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 11,81%. 
190 909 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,53 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,11 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 34 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 97,10 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 94,20 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 53 570 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 63 875 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 41 601 dollarit, naistel 31 612 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 147 dollarit. 
5,80% elanikkonnast ja 4,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 7,00% alla 18-aastasi ja 5,10% üle 65-aastasi.
Joonas Tartu

Joonas Tartu (sündinud 26. aprillil 1980) on eesti jurist ja teatritegelane, aastast 2025 Tallinnfilmi juhataja. 
Tartu lõpetas 1998. aastal Rakvere Reaalgümnaasiumi ja 2002. aastal Õigusinstituudi (nüüdne Tartu Ülikooli Õigusinstituut). 
Ta on töötanud 2002–2006 kultuuriministeeriumis eelnõude ja juriidilise nõustamise osakonna peaspetsialistina ning 2006–2013 Rakvere teatri juhina. 2013. aasta aprillist kuni 2024. aasta aprillini oli ta NUKU teatri juht. 
2004–2006 kuulus Tartu sihtasutuse Vanalinna Teatrimaja nõukokku, 2005–2006 sihtasutuse Rakvere Teatrimaja nõukokku, 2008–2010 oli ta Rakvere linnavalitsuse liige ning 2009. aastast on ta Eesti Etendusasutuste Liidu / EETEALi juhatuse liige. 
14. mail 2025 valiti ta Eesti Filmi Instituudi tütarfirma Tallinnfilmi juhatuse liikmeks.
Explora

Explora on Kanada rahvusringhäälingule Canadian Broadcasting Corporation kuuluv prantsuskeelne telekanal, mis on spetsialiseerunud, teadus-, keskkonna-, loodus- ja terviseteemadele. 
Kanal alustas tööd 28. märtsil 2012.
¡Explora!

¡Explora! on teadusmuuseum Ameerika Ühendriikides New Mexico osariigis Albuquerques.
Muuseumis on 1900 m² näitusepinda kahel korrusel ja üle 250 interaktiivse eksponaadi.
Efterårsmorgen ved Sortedamssøen

"Efterårsmorgen ved Sortedamssøen" on Christen Købke maal aastast 1838.
Maal kuulub Taani kultuurikaanoni koosseisu ja seda hoitakse Ny Carlsberg Glyptotekis Kopenhaagenis.
¡Forward, Russia!

¡Forward, Russia! (¡FФЯWДЯD, RUSSIД!) on alternatiivmuusika ansambel Inglismaalt Leedsist, mis tegutses 2004–2008 ja taas alates 2013.
DOS (täpsustus)

DOS tähendab järgmist:
Dos on hispaania keeles 'kaks'.
Dos on küla Rumeenias Alba maakonnas Vidra vallas.
Dos on USA ansambel.
"Dos" on:
Seroa keel

Seroa keel (keelekood kqu) on lõunakhoisani keelte hulka kuuluv väljasurnud keel. 
Seda kõneldi Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Lesotho alal.
¡Happy Birthday Guadalupe!

"¡Happy Birthday Guadalupe!" on Las Vegase rokkansambli The Killers 2009. aasta jõululaul.
See avaldati digitaalselt allalaaditava singlina 1. detsembril 2009. Laul jätkas bändi 2006. aastal alustatud traditsiooni avaldada igal aastal üks jõululaul, mille tulud lähevad heategevuskampaaniate toetuseks.
¡Hello Friends!

"¡Hello Friends!" on Jack Dangersi koostatud kogumikalbum (2001).
!Hero (album)

"!Hero" on rokkooperi "!Hero" muusikast koostatud album. Peaosi laulavad Michael Tait, Rebecca St. James ja Mark Stuart.
Album avaldati 2. septembril 2003. Selle pikkus on 107 minutit.
¡Hola!

¡Hola! ('Tere!') on Hispaania seltskonnaajakiri, mis ilmub kord nädalas. Ajakiri järgneb lugejate arvult Hispaania populaarseimale ajakirjale Pronto.
Ajakirja ¡Hola! esiknumber ilmus 8. septembril 1944. aastal Barcelonas. Hiljem kolis ajakirja toimetus Madridi. 
¡Hola! on populaarne üle maailma ning paljudes riikides toimetatakse ja antakse välja selle kohalikke versioone.
Ajalugu.
¡Hola! asutas 1944. aastal Barcelonas Antonio Sánchez Gómez. Ta oli hariduselt jurist, kuid õppinud ka ajakirjandust. Gómez juhtis ajakirja väljaandmist kuni oma surmani 1984. aastal. Seejärel võttis juhtimise üle tema poeg Eduardo Sánchez Junco. Tänase päevani on ¡Hola! jäänud valdavalt perefirmaks.
1962. aastal viidi ajakirja peakorter Barcelonast üle Madridi.
Ajakirja olemust on omanikud kirjeldanud fraasidega "la espuma de la vida" ('elu vaht') või "las burbujas que suben de la copa de champán" ('šampanjaklaasist tõusvad mullid').
Üheks ajakirja ¡Hola! kaudseks eesmärgiks sai perekonnaväärtuste edasi andmine. Aastate jooksul on lugusid kirjutatud näiteks Hispaania kuninglikust perekonnast ja nende tegemistest. Üks hetk avastati, et kuulsatest Hollywoodi näitlejatest kirjutamine on majanduslikult väga kasulik. Tuntud inimesi käsitletakse ajakirjas positiivsest küljest ning moel, mis jätab lugejale neist meeldiva mulje.
Väljaanded.
Ajakirja ¡Hola! ja selle teisi kohalikke versioone antakse välja üle maailma, näiteks Brasiilias, Bulgaarias, Kanadas, Tšiilis, Kreekas, Indoneesias, Mehhikos, Peruus, Filipiinidel, Puerto Ricos, Venemaal, Tais, Suurbritannias, Venezuelas. Kokku on võimalik ajakirju lugeda 11 keeles.
¡Hola! ajakiri kasvab jätkuvalt. 2016. aastal hakati ajakirja välja andma Ameerika Ühendriikides, lisaks avati sealsetele lugejatele ¡Hola! veebisait.
Ajakirja anti lühikest aega välja Eestiski. Nime all Hello! ilmus 3. novembril 2014 väljaande esimene number. Hello! peatoimetaja oli Heli Klandorf. Ajakirja tiraaž oli 30 000 eksemplari ja see oli suunatud 20"–"55-aastastele lugejatele. Kuid ajakiri ei olnud piisavalt kasumlik, et jätkata selle väljaandmist, ning vähese lugejate arvu tõttu jäi Eestis viimaseks 29. juunil 2015 ilmunud number. Ühtekokku ilmus 35 numbrit.
Tiraaž.
¡Hola! ajakirja esimest numbrit 1944. aasta septembris müüdi algusnädalal kokku 4000 eksemplari. 
Ajakirja tiraaž 1993. aastal oli 654 836 eksemplari, mis asetas ajakirja läbimüügilt teisele kohale Hispaanias. 1997. aastal oli ajakiri populaarsuselt Hispaanias kolmandal kohal, tiraaž 627 514 eksemplari. 2005. aastal oli ¡Hola! tiraaž 553 042 eksemplari, 2008. aastal 537 270 eksemplari.
Ajakirja tiraaž koos sõsarväljaannetega on üle miljoni eksemplari nädalas.
Hola

Hola on hispaania keeles 'tere'. 
Hola on:
Hola on kaardimäng.
Pierre Hola on Tonga ragbimängija.
Hilja Kulles

Hilja Kulles (29. jaanuar 1921 Tallinn – 4. aprill 2013) oli eesti moe-, vaiba- ja tekstiilikunstnik ning kunstipedagoog.
Elukäik.
Ta õppis Raua tänava algkoolis, hiljem lõpetas Tallinna linna I tütarlaste keskkooli ja 1940. aastal naiskutsekooli rõivaõmblusosakonna. 
Ta töötas aastatel 1941–1945 Tallinna Töölisteatris õmblustöökoja juhatajana. 1944. aastal asus õppima Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas 1950. aastal kunstilise kostüümi erialal. Ta oli aastatel 1950–1986 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud, seejuures 1960. aastast dotsent ja 1986. aastast professori kohusetäitja. 1957. aastast oli ta Kunstnike Liidu liige.
Looming.
Ta kavandas 1954. aastal eesti rahvarõivaste ainetel Riikliku Akadeemilise Meeskoori esinemiskostüümid. Samuti on tema kavandite järgi tehtud Kunstitoodete Kombinaadis suveniirnukke, maalitud siidrätikuid, silmkoeesemeid jms. Hilja Kulles tegi kaastööd omaaegsetele menukatele ajakirjadele Käsitööalbum ja Nõukogude Naine.
Vaipu hakkas Hilja Kulles kavandama 1960. aastatel, mil lõi ta rüiu- ja põimevaipu. Algselt olid need õpitud erialast tulenevalt portreed või figuraalkompositsioonid. Hilisemate tööde puhul lähtus ta oma Tõstamaa maakodu ümbrusest ja meeleoludest.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli graafik Toivo Kulles.
Toivo Kulles

Toivo Kulles (3. jaanuar 1918 Sompa, Jõhvi vald – 7. jaanuar 1984 Tallinn) oli eesti graafik.
Ta lõpetas aastal 1937 Jõhvi progümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1937–1941 Riigi Kunsttööstuskoolis, mille lõpetas graafika erialal; aastal 1948 lõpetas ta Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi dekoratiiv- ja monumentaalmaali erialal. Ta oli aastast 1949 Kunstnike Liidu liige.
Ta on loonud peamiselt Tallinna vaadetega realistlikku vabagraafikat (kahevärvilised linoollõiked), raamatuillustratsioone (Aadu Hindi "Angerja teekond", Hector Malot' "Perekonnata" sarjast "Seiklusjutte maalt ja merelt"), plakateid ja tarbegraafikat. Tarbegraafikast loonud näiteks etikette keemiatoodetele ja reklaamplakateid hoiukassale ja tuletõrjele (1939). 1940–1941 kujundas võistlustööna plakati ooperile "Vikerlased", mis pidi ilmuma Eesti NSV kunsti ja kirjanduse dekaadi puhul Moskvas, kuid see jäi trükkimata.
Isiklikku.
Tema abikaasa Hilja Kulles oli moe- ja vaibakunstnik ning kunstipedagoog.
Põhjakhoisani keeled

Põhjakhoisani keeled on murdekontiinum Botswanas, Namiibias ja Angolas. Neid keeli kõnelevad kungid. 
Nende hulka kuuluvad teiste seas maligo keel ja kung-ekoka keel.
Khvee keel

Khvee keel (keelekood xuu) on Namiibias, Angolas, Botswanas, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Sambias kõneldav keskkhoisani keelte hulka kuuluv keel. 
Kõnelejaid on umbes 10 000.
Studio K7

Studio K7 (ka Stud!o K7, !K7, Studio !K7, ametlikult !K7 Records GmbH) on Saksamaa plaadifirma, mis asutati 1996. aastal.
Plaadifirma nimi tuleneb selle esimesest aadressist Berliinis, mis oli Kaiserdamm 7.
Plaadifirma on avanud harukontorid ka New Yorgis ja Londonis.
!Ka-Boom! Estudio

!Ka-Boom! Estudio on koomikseid loov ja välja andev kirjastus Mehhikos. 
Selle asutasid 1994 Oscar González Loyo, Oscar González Guerrero ja Susana Romero.
Runebergi kook

Runebergi kook (soome keeles "runebergintorttu") on mandlite ja rummi või arrakiga maitsestatud silindrikujuline kook. See on tavaliselt kaetud vaarikamoosiga, mis on omakorda ümbritsetud suhkruglasuuri rõngaga. 
Kook on nime saanud Soome rahvuspoeedi Johan Ludvig Runebergi järgi, kes kuulu järgi armastas kooki süüa hommikusöögiks klaasikese punši kõrvale. Runebergi kooke müüakse Soome poodides alates jaanuarist kuni 5. veebruarini, mil tähistatakse Runebergi päeva. Mõnes Porvoo kohvikus on need saadaval aasta ringi. 
Ajalugu.
Väidetavalt mõtles Runebergi koogi retsepti välja tema naine Fredrika Runeberg, kes tegi oma mehele nisujahust, leivapurust, küpsisepurust ja mandlitest õunamoosi ja suhkruglasuuriga kaunistatud kooke. 
Räägitakse, et Runebergil oli tulnud magusaisu ning ta palunud oma naisel midagi pakkuda, kuid midagi magusat polnud käepärast. Fredrika otsustas küpsetada midagi nendest ainetest, mis tal kodus olid. Fredrika Runebergi 1850. aastatest pärit retseptiraamatus on koogi retsept olemas, kuid arvatavasti on tegemist mugandatud versiooniga Porvoo kondiitri Lars Asteniuse 1840. aastatel loodud koogist.
!Kheisi vald

ǃKheisi vald (afrikaani "!Kheis Plaaslike Munisipaliteit", inglise "ǃKheis Local Municipality") on vald Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas. Geograafilised koordinaadid on 29°15′S, 21°40′E. Valla kood on NC084.
Valla pindala on 11 107 km², elanike arv oli Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse järgi 16 337. Aastal 2001 oli elanike arv 16 117 või 16 307 (2001). 
Valla keskus on Groblershoop.
Teised tähtsamad asulad on Boegoeberg, Gannaput, Grootdrink, Kenhardt, Stutterheim ja Wegdraai. 
Kõneldakse põhiliselt afrikaani keelt ja tsvana keelt. 
!Kheis tähendab ühes khoisani keeles 'elamise koht, kodukoht'. Khoisanid olid ala esimesed püsielanikud.
Rahvastik.
Elanike arv oli 2011. aasta Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvaloenduse järgi 16 337. Aastal 2001 oli elanike arv 16 117 või 16 307 (2001). 2011. aasta rahvaloenduse järgi on rahvastiku tihedus 1,5 in/km². 
Leibkondi oli 2011. aastal 4146. 
Elanikud jaotusid rassiliselt nii:
Elanikud jaotusid emakeele järgi nii
Poliitika.
Kohtade jaotus vallavolikogus:
Vallavanem on Serena Johnson. 
Vallas on 4 valimisringkonda.
Korana keel

Korana keel (ka !ora keel, keelekood kqz) on keskkhoisani keelte hulka kuuluv väljasurnud keel, mida kõnelesid koranad Lõuna-Aafrika Vabariigis.
2012. aasta seisuga oli elus 1 arvatav keeleoskaja, kes aga keeldub korana keelt rääkimast. 2008. aastal oli teada 8 korana keele oskajat.
Washingtoni maakond (Colorado)

Washingtoni maakond ("Washington County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°98' N, 103°20' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Akron.
Maakonna pindala on 6537 km². Veepindala on 8 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4814. Aastal 2000 oli elanikke 4926. 
Ajalugu.
Maakond moodustati 1877. aastal kaheteistkümnenda maakonnana Colorados. Maakond on nime saanud esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Washington maakonnas oli 4926 inimest, 1989 leibkonda ja 1408 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 0,8 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 2307 (keskmine tihedus 0/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 6,29%. 
1989 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,46 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,97 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 40 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 103,40 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 100,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 287 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 37 287 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 225 dollarit, naistel 21 558 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 788 dollarit. 
11,40% elanikkonnast ja 8,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 16,30% alla 18-aastasi ja 9,40% üle 65-aastasi.
Kung-ekoka keel

Kung-ekoka keel ehk kungi keel (keelekood knw) on põhjakhoisani keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldi algselt Namiibia keskosa ja Angola piirialal Okavango jõest lääne pool, kuid pärast Angola kodusõda kõneldakse seda ka Lõuna-Aafrika Vabariigis. Kõnelejate koguarv on 14 000–18 000. 
Üks selle murretest on akhve murre.
Kungid

Kungid on bušmani rahvas Kalahari kõrbes Namiibias, Botswanas ja Angolas. Nad kõnelevad põhjakhoisani keeli.
Kungid elasid traditsiooniliselt 10 kuni 30 inimesega poolpaiksetes laagrites tavaliselt veekogu ääres. Kui vesi ja toit küla lähedal ammendusid, asus ürgkari ümber toidurikkamasse piirkonda. Nad elasid küttide-korilastena. Mehed hankisid liha ja valmistasid tööriistu ning kogusid noolte ja odade jaoks noolemürki. Suurema osa toidust hankisid naised, kes kaks-kolm päeva nädalas korjasid Kalahari kõrbest juuri, pähkleid ja marju.
Bergamasque'i süit

"Bergamasque'i süit" (ka "Bergamo süit"; originaalpealkiri "Suite bergamasque") on prantsuse helilooja Claude Debussy (1862–1918) klaveriteos, mis avaldati 1905. aastal. Seda peetakse helilooja üheks kuulsamaks ja huvitavamaks teoseks.
Ülesehitus.
"Bergamasque'i süit" koosneb neljast osast:
Prelüüd on kontrastne, eriti efektse alguse ja lõpuga. Teine osa, "Menuett", tekitab analoogia barokksüidiga, kuid on sarnaselt "Prelüüdiga" värsketes harmooniavärvides ja leidlike meloodiatega. "Menuett" on humoorikas, kuid stiili poolest üsna keerukas. Kolmas osa on kuulus "Kuuvalgus", õrnuse ja leebuse meistriteos, mida mängitakse põhiliselt "pianissimo"'s. Viimane osa on keskaegne prantsuse tants "passepied" – "Passepied", mis on jälle lõbusas meeleolus, kuid lõpeb väga rahulikult.
"Bergamasque'i süidist" on tehtud mitu orkestriseadet André Caplet', Leopold Stokowski ja Lucien Cailliet' poolt. Peter Lynch on selle seadnud flöödile ja klaverile.
Ajalugu.
Debussy komponeeris "Bergamasque'i süidi" 1890. aasta paiku, olles umbes 28-aastane, kuid muutis seda oluliselt vahetult enne avaldamist 1905. aastal. Näib, et selleks ajaks, kui kirjastajal tekkis mõte nende palade avaldamisega Debussy kuulsuse pealt kasu lõigata, oli Debussy hakanud põlgama varasemat stiili, milles ta need palad oli kirjutanud.
Ei ole teada, milline osa süidist on kirjutatud 1890. ja milline 1905. aastal, aga teada on, et Debussy muutis ära vähemalt kahe osa pealkirja. Viimase osa pealkiri oli algselt "Pavaan" ja kolmas osa kandis pealkirja "Sentimentaalne jalutuskäik", mis on sarnaselt "Kuulvalgusega" pärit Paul Verlaine'i poeemist.
"Kuuvalgus".
"Kuuvalgus" on tõenäoliselt "Bergamasque'i süidi" kõige tuntum osa, eelkõige just klaveripalana. Võib arvata, et pealkirjaks sai helilooja inspiratsiooni Paul Verlaine'i poeemist "Kuulvalgus". Põhiliselt "pianissimo"'s mängitava pala tõusud ja langused koos tugevate emotsioonide ja teatud reserveeritusega moodustavad impressionistliku meistriteose. 
"Kuuvalgust" on kasutatud korduvalt filmimuusikas, näiteks:
Hoo keel (khoisani)

Hoo keel (!Xóõ; ISO 639-3 keelekood nmn) on lõunakhoisani keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse põhiliselt Botswanas, samuti Namiibias. Kõnelejaid oli 2002. aastal umbes 4200.
Keel on tuntud foneemide suure arvu poolest.
Eddie Clarke

Eddie Clarke (Fast Eddie; 5. oktoober 1950 London, Twickenham – 10. jaanuar 2018) oli Briti kitarrist. 
Ta mängis 1977–1982 Motörheadis ja 1983. aastast mängis Fastway's.
Fast Eddie

Fast Eddie (Eddie Smith, õieti Edwin A. Smith; sündinud 20. jaanuaril 1969) on Ameerika Ühendriikide "house"-muusika muusikaprodutsent ja DJ, kes tegutseb Chicagos. 
Ta oli eriti populaarne "acid house"'i ajastul 1988 ja 1989, kuid paistis silma ka "deep house"'is ja leiutas "hip house"'i. Ta tegi koostööd näiteks Tyree Cooperi, Joe Smoothi, Kenny Jasoni ja Peter Blackiga.
Paradise Valley

Paradise Valley on linn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis Maricopa maakonnas.
Aastal 2010 elas linnas 12 745 inimest.
Märjamaa järtad

Märjamaa järtad (EELISes nimega: "Eesmine (ka: "Esimene"), Tagumine järta" (ka: "Tagajärta")) ja Tammiäärne järta on kolm karstijärve nõgu, mis asuvad Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevi külje all. 
Loometsade vahel paikneb kolm loodus­likku nõgu, mis suvisel ajal meenu­tavad rohumaad, kevaditi aga laiuvad seal ajutised järved, mida kohalik rahvas kutsub järtadeks. 
Järtad võeti kaitse alla 1981. aastal ("Märjamaa järtade kaitseala"); praegu jäävad nad Märjamaa järtade maastikukaitsealale.
Eesmine järta on kirde-edelasuunalise pikiteljega lage karstinõgu: pikkus ligi 400 m ja laius 100 m. Lohu pindala küünib ligi viie hektarini. Järta põhi on liudjas, mõnede laugete lohkudega, kidura rohu ja üksikute põõsastega. Selle ümber kasvab männienamusega mets.
Tagumine ehk Tagajärta on ligikaudu 400 m pikk ja 250 m lai. Nõo veeru ja põhja katab lage kidur rohumaa, keskel kerkivad suurvee ajal saartena neli väikest metsaga küngast. Järta põhjas leidub arvukalt laugeid, kuni poole meetri sügavusi ja 20 meetri laiusi karstilohke ning väikesi, kuni poole meetri sügavusi karstilehtreid. Esineb ka väikseid rändrahne. Kaunite kallastega Tagajärta on ümbritsetud metsaga.
Tammiäärne järta on veidi üle kilomeetri pikk ja 250 meetrit lai. Järtat loodeküljest piirav raudteetamm rajati aastatel 1928–1931, rongid sõitsid sealt mööda kuni 1968. aastani. Nüüd on tammile rajatud autotee. Ka selle järta laugel põhjal leidub karstilohke. Kõigi kolme järta sügavus küünib kahe meetrini.
Järtaäärsetes metsades kulgevad armastatud spordirajad, kus käiakse nii suusatamas, rattaga sõitmas kui ka jooksmas. 
Vahest on need järtad ka muidu veevaesele Märjamaale nime andnud.
Ortacesus

Ortacesus on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Lõuna-Sardiinia provintsis Trexenta piirkonnas.
Ortacesuse kõrgus merepinnast on keskmiselt 161 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Gesico

Gesico on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Lõuna-Sardiinia provintsis Trexenta piirkonnas.
Gesico kõrgus merepinnast on keskmiselt 300 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Pimentel

Pimentel on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Cagliari provintsis Trexenta piirkonnas.
Pimenteli kõrgus merepinnast on keskmiselt 154 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Samatzai

Samatzai on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Lõuna-Sardiinia provintsis.
Samatzai kõrgus merepinnast on keskmiselt 174 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
David Foenkinos

David Foenkinos (sündinud 28. oktoobril 1974 Pariisis) on prantsuse kirjanik ja filmistsenarist.
Ta on sündinud 1974. aastal Pariisis. Ta on lõpetanud Sorbonne'i ülikooli, kus õppis filoloogiat. Samuti on ta õppinud kitarrimängu ja džässmuusikat, tal on olnud oma bänd. 
Praegu on ta oma põlvkonna üks populaarsemaid kirjanikke. 
Eesti keelde on tõlgitud tema romaan "Delikaatsus" (eesti keeles ilmunud 2013. aastal kirjastuse Tänapäev sarjas "Punane raamat", prantsuse keeles "La délicatesse", tõlkija Pille Kruus). 2011. aastal valmis romaani põhjal ka film, kusjuures David Foenkinos oli filmi pealavastaja ja kaaslavastaja oli tema vend Stéphane Foenkinos; peaosi mängisid Audrey Tautou, François Damiens ja Bruno Todeschini. 
Veel on ilmunud eesti keeles 2015. aastal (sarjas "Punane raamat") "Mälestused" (originaalis "Les souvenirs", tõlkija Pille Kruus) ja 2017. aastal (sarjas "Punane raamat") "Henri Picki müsteerium" (originaalis "Le mystère Henri Pick", tõlkija Pille Kruus).
Khoisani keeled

Khoisani keelteks nimetatakse Lõuna-Aafrikas (Lõuna-Aafrika Vabariik, Namiibia, Angola ja Botswana) ning Tansaanias kõneldavaid keeli, milles on imihäälikuid ning mis ei kuulu Nigeri-Kordofani, Niiluse-Sahara ega Afroaasia keelte hulka. Khoisani keeltel puudub sugulus, vaid hõlmavad keeleliiduna vähemalt kolm keelkonda ning mõned isoleeritud keeled. Seega on võimatu rekonstrueerida khoisani keeltele ühist algkeelt. Varem arvati need keeled või osa neist ühtsesse khoisani keelkonda. 
Khoisani keeli kõnelevad rahvad on bušmanid (sanid), hotentotid (khoid), damarad ja namad. Tansaanias on veel hatsad ja sandaved. Kõnelejate koguarvuks hinnatakse 150 000.
Khoisani keeltele on iseloomulikud imihäälikud ja suur foneemide arv (rekord on hoo keele käes: 164 foneemi). Tüüpilised on ka nominaalklasside süsteemid.
Enne bantude ekspansiooni elasid khoisanite rühmad ka Aafrika põhjapoolsematel aladel. Nendelt võtsid mõned bantu keeled Lõuna-Aafrikas ning võib-olla ka Keenias kõneldav dahalo keel imihäälikud üle, kuid neid keeli ei arvata khoisani keelte hulka, sest nad kuuluvad teistesse keelkondadesse. On olemas vaieldav hüpotees, et imihäälikud on relikt inimkonna "ürgkeelest".
Khoisani keelte keelkonnad.
Khoisani keelte seas saab võrdleva keeleteaduse meetoditega leida järgmised keelkonnad ja isoleeritud keeled.
Keskkhoisani keeled (kvadi-khoe keeled).
ja "Kua" murret)
Lõunakhoisani keeled.
Lõunakhoisani keelte kahest põhiharust kõneldakse tänapäeval veel kummastki ühte keelt.
Põhjakhoisani keeled.
"Ju" keel on umbes 45 000 kõnelejaga murdekontiinum. Selle tuntumate murrete hulka kuuluvad ning "Juǀʼhoan" ehk "ǂKxʼauǁʼein".
Võimalikud sisesuhted.
Põhja- ja lõunakhoisani keeltel ning "ǂHõã" keelel on eriti palju tüpoloogilisi ühisjooni, mis ei pruugi tuleneda sugulusest, näiteks põhisõnajärg SVO ning vähene fleksioon erinevalt keskkhoisani keeltest, kus on põhisõnajärg SOV ning rikkalik fleksioon.
Güldemann/Elderkin peavad keskkhoisani keeli ja kvadi keelt sugulasteks ning oletab, et ka sandave keel kuulub sellesse keelkonda. Pidepunktideks on nt ainsuse isikulised asesõnad (neid keeli oletatakse pärinevat kvadi-khoe algkeelest.
Utzon Center

Utzon Center on kultuurikeskus Taanis Ålborgis Limfjordeni ääres.
Hoone jäi arhitekt Jørn Utzoni viimaseks tööks. Ta projekteeris selle koostöös oma poja Kim Utzoniga. Tema eesmärk oli luua kohtumispaik, kus arhitektuuritudengid saaksid mõtteid vahetada.
Keskuse loomise idee algatas Ålborgi ülikool pärast seda, kui oli 2003. aastal asutanud Jørn Utzoni uurimiskeskuse ning saanud seejärel rahalise toetuse uue ehitise rajamiseks. Aastal 2005 esitles tollal 87-aastane Jørn Utzon pojaga koostöös sündinud 2700-ruutmeetrise kompleksi projekti avalikkusele. Ehitis valmis 2008 – samal aastal, kui Utzon suri.
Ehitis koosneb mitmest eraldiseisvast hoonest.
Keskuse haldamisega tegeleb Utzoni uurimiskeskus, kes korraldab seal mitmesuguseid üritusi. Keskus tegeleb eelkõige Jørn Utzoni pärandi uurimisega ja tema mälestuse jäädvustamisega. Korraldatakse töötube, konverentse ja näitusi. Keskuses on raamatukogu ja Jørn Utzoni originaaljooniste arhiiv.
Martin Landau

Martin James Landau (20. juuni 1928 New York – 15. juuli 2017 Los Angeles) oli USA filmi- ja seriaalinäitleja ning produtsent.
Clive Dunn

Clive Robert Benjamin Dunn (9. jaanuar 1920 – 6. november 2012) oli inglise näitleja.
Lüsingu maastikukaitseala

Lüsingu maastikukaitseala on maastikukaitseala Järva maakonnas Järva vallas. Kaitseala pindala on u 108 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1991, kui moodustati praegusest maastikukaitsealast suurem kaitseala – "Lüsingu veesäilitusala" (pindala 153 ha)
. Maastikukaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmekesist maastikku, karstivorme ja ohustatud elupaigatüüpe.
Suuremõisa lahe maastikukaitseala

Suuremõisa lahe maastikukaitseala on maastikukaitseala Muhu vallas. Kaitseala pindala on u 348 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1965, kui kaitse alla võeti Suuremõisa lahe linnustik, moodustati ornitoloogiline keeluala.
Tonja-Karisilla-Värska looduspark

Tonja-Karisilla-Värska looduspark (ka: Tonja-Värska kaitseala) on looduspark Võru maakonnas Setomaa vallas. Kaitseala pindala on 435 ha. 
Looduspark moodustati 1981. aastal, et kaitsta Värska lahe vasakule kaldale jäävaid looduskomplekse ja sealset männikut.
Uljaste maastikukaitseala

Uljaste maastikukaitseala on maastikukaitseala (looduspark) Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Kaitseala pindala hõlmab 568,4 ha maismaad ja 69,3 ha veekogusid.
Maastikukaitseala loodi 1959. aastal loodud Uljaste oosi ja Uljaste järve kaitseala (ka: Uljaste kaitseala) baasil. Kaitsekorra aluseks on 2017.03.31 Vabariigi Valitsuse 31. märtsi 2017. a määrus nr 69 "Uljaste maastikukaitseala kaitse-eeskiri".
Land og Folk

Land og Folk (taani keeles 'Maa ja Rahvas') oli Taani ajaleht, Taani Kommunistliku Partei (DKP) häälekandja, mis ilmus aastatel 1945–1990.
Ajalehte anti välja Kopenhaagenis.
Partei hakkas samanimelist ajalehte illegaalselt välja andma juba 1941. aasta oktoobris, esialgu kord kuus, hiljem tihemini. 1945. aastal hakkas ajaleht ilmuma iga päev. Sama aasta septembris oli ajalehe trükiarv rekordiliselt 60 000. Järgnevatel aastatel trükiarv vähenes, 1948. aastal oli see umbes 27 000. Trükiarv vähenes veelgi külma sõja ajal seoses kommunistliku partei populaarsuse vähenemisega. 1970. aastal oli trükiarv 5500.
Niklusemägi

Niklusemägi on kõrgendik Karula kõrgustikul, halduslikult Valga maakonnas Valga vallas. 
Mäe absoluutne kõrgus on u 60 m (või 75 m).
Mägi on aastast 1958 kaitse all (Niklusemäe kaitseala).
Varangu looduskaitseala

Varangu looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kaitseala pindala on ligikaudu 104 ha.
Kaitseala on moodustatud 1993. aastal loodud Varangu taimekaitseala baasil.
Vesthimmerlandi vald

Vesthimmerlandi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas Limfjordeni idakaldal ja Livø saarel.
Praegune vald moodustati 2007. aastal vallareformi käigus Aalestrupi, Farsø, Løgstøri ja Aarsi vallast.
Vallakeskus ja suurim asula on Aars. Suuremad asulad on veel Løgstør, Farsø, Aalestrup ja Ranum.
Vallavanem on Knud V. Kristensen (Konservatiivne Rahvapartei).
Vallas asub Taani suurim viikingiaegne linnus Aggersborgi ringlinnus.
Laidu saare looduskaitseala

Laidu saare looduskaitseala on Saaremaal Küdema lahes asuv looduskaitseala Laidu saare loodus- ja geoloogiliste väärtuste kaitseks. Kaitseala pindala on umbes 19 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub 1965. aastasse, kui Laidu saar määrati ornitoloogiliseks keelualaks.
Toomas Lõhmuste

Toomas Lõhmuste (sündinud 31. juulil 1958) on eesti näitleja ja lavastaja. 
Ta on lõpetanud 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (9. lend). 
Aastatel 1980–1992 töötas Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. 1988. aastast töötas Tallinna Pedagoogikaülikoolis režiiõppejõuna, 1992–2007 oli režii õppetooli juhataja. Juhendas ka 1994. aastal lõpetanud kursust (I lendu). 1989–1992 oli ühtlasi Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakõne õppejõud.
Alates 1. novembrist 2006 töötas kümme aastat Raadioteatri juhatajana.
Eesti Lavastajate Liidu liige alates 1993. aastast.
Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia žürii liige 2009. aastal.
Pärnu jõe saare looduskaitseala

Pärnu jõe saare looduskaitseala oli kaitseala Türi linnas. Kaitseala pindala oli 1 ha.
Kaitseala moodustati 1992. aastal, et kaitsta Pärnu jões oleva saare elustikku. 2018. aastal liideti kaitseala Pärnu jõe hoiualaga.
Pärnu rannaniidu looduskaitseala

Pärnu rannaniidu looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu linnas. Kaitseala pindala on u 371 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1958. aastal kaitse alla võetud Pärnu rannaroostiku kui ornitoloogilise kaitseala alusel ("Pärnu rannaroostiku kaitseala").
Livø

Livø on saar Taanis Limfjordenis. Saare pindala on 331 ha ja seal on 9 püsielanikku (2012). 
Saar kuulub halduslikult Vesthimmerlandi valda.
Livø keskosas asuvad künkad ulatuvad 43 m üle merepinna.
Arheoloogiliste leidude põhjal on kindlaks tehtud, et Livø oli asustatud juba kiviajal. 1158. aastast kuulus saar Vitskøli kloostrile. Saarel asuv kabel ehitati 18. sajandil. 1911 ostis saare professor Johan Keller, kes rajas sinna arengupuudega inimeste ja kurjategijate hooldekodu. Patsiendid töötasid põllumajanduses ja metsatööstuses. Asutus suleti 1970. aastal. Tänapäeval kuulub saar riigile ja seda haldab keskkonnaministeeriumi Loodusamet. 1977. aastast on saar looduskaitse all.
Livøle pääseb parvlaevaga, mis 1. aprillist 1. septembrini liigub iga päev. Saarele ei tohi viia koeri ega mootorsõidukeid. 
Saare rannikul elavad ja poegivad randalid.
José María Chacón

José María Chacón y Sánchez de Soto (1747–1833) oli Hispaania mereväelane ja aastatel 1783–1797 Hispaania viimane kuberner Trinidadi saarel.
1783. aastal viis ta Trinidadi provintsi halduskeskuse üle Port of Spaini (tollal "Puerto de España") ja 1784. aastal asutas ta San Fernando linna.
1797. aastal loovutas ta saare Ralph Abercromby juhitud Suurbritannia sõjalaevastikule. Hispaania sõjakohus mõistis Chacóni õigeks, võttes arvesse brittide ülekaalu ja Chacóni piiratud ressursse. Hispaania kuningas otsusega ei nõustunud, võttis Chacónilt kõik tema tiitlid ja ametikohad ning saatis ta 1801. aastal eksiili, kus ta ka suri.
Mari Tarand

Mari Tarand (sünninimi Mari Viiding; 14. jaanuar 1941 Tallinn – 5. oktoober 2020) oli eesti raadioajakirjanik ja keeletoimetaja.
Ta lõpetas 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia žurnalistika eriharus. 
Tarand töötas ülikooli lõpust kuni 2005. aastani Eesti Raadio toimetaja ja kommentaatorina. Ta tegi aastatel 1964–1975 lastesaateid (sealhulgas "Kooliraadiot") ning Eesti-Soome tele-raadioviktoriini "Küsi, Helsingi-Tallinn" (1976), "Keskööprogrammi" luulesaateid ning keelesaateid ("Keeleminutid" ja „Keelekõrv” 1994–2005, "Ex libris" ja "Om maid maailman tuhandit …", "Mari kodukeel" jm). Märkimisväärse panuse andis ta ka Raadioteatri repertuaari valimisse ja kuuldemängude ettevalmistamisse.
Ta kirjutas ka dokumentaalfilmistsenaariume (nt "Aastaring", 1974, ja "Kodutee", 1988) ning tõlkis laste- ja noorsookirjandust.
2008. aastal ilmus kirjastuse Ilmamaa kaudu tema raamat "Ajapildi sees. Lapsepõlv Juhaniga". Teos põhineb Mari Tarandi mälestustel oma venna, näitleja ja luuletaja Juhan Viidingu elust ja loomingust. 2023. aasta seisuga on teosest ilmunud viis trükki (sh kirjastuses Ekspress Meedia, 2017). 
Isiklikku.
Mari Tarand oli Andres Tarandi abikaasa, Indrek ja Kaarel Tarandi ema, Paul ja Linda Viidingu tütar ning Reet Seina, Anni Kreemi ja Juhan Viidingu õde.
Sangelaiud

Sangelaiud (ka "Kihnu laiud") on kaheksa kaitsealust laidu Kihnu vallas. Laidude kaitseks on moodustatud Sangelaiu kaitseala, mille pindala koos vee- ja maismaaosaga on 201,4 ha.
Laidudest tuntuim on Sangelaid, mis võeti kaitse alla 1964. aastal botaanilis-zooloogilise keelualana.
Muud laiud on Sjõll-laid, Küll-laid, Umalaid, Ülträ, Iedikrava, Imutlaid ja Imutlaaru.
Mariagerfjordi vald

Mariagerfjordi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas Mariagerfjordi mõlemal kaldal.
Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Mariageri, Ardeni, Hobro ja Hadsundi vallast ning osast Aalestrupi vallast.
Vallakeskus ja suurim asula on Hobro. Suuremad asulad on veel Hadsund, Arden ja Mariager.
Vallavanem on Mogens Jespersen (Venstre).
Naissoo tammik

Naissoo tammik on kaitsealune tammik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 
Tammik võeti kaitse alla 1958. aastal ("Naissoo tammiku kaitseala"; pindala 110 ha). Praegu kaitstakse tammikut Naissoo looduskaitseala koosseisus.
Mihkli tammik

Mihkli tammik (ka "Mihkli hiietammik", varasem nimi "Keblaste tammik", "Keblaste hiis") on kaitsealune tammik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 
Tammik võeti kaitse alla 1957. aastal ("Mihkli tammiku kaitseala"; pindala 132 ha). Praegu kaitstakse tammikut Mihkli looduskaitseala koosseisus.
Læsø vald

Læsø vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Hõlmab Jüüti poolsaare idarannikul Kattegatis asuva Læsø saare ja seda ümbritsevad väikesaared.
Vallakeskus ja suurim asula on Byrum. Peale selle on saarel veel kaks asulat: Vesterø Havn ja Østerby Havn.
Vardi loomets

Vardi loomets on kaitsealune loomets Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
Loomets võeti kaitse alla 1981. aastal (Vardi loometsa kaitseala; pindala 181 ha). Praegu kaitstakse loometsa Vardi looduskaitseala koosseisus.
Kosemäe mets

Kosemäe mets on kaitsealune mets Pärnu maakonnas Saarde vallas, jäädes Halliste jõe paremale kaldale. 
Mets võeti kaitse alla 1964. aastal ("Kosemäe metsa kaitseala"; pindala 47 ha).
Rebildi vald

Rebildi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas.
Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Støvringi, Skørpingi ja Nørageri vallast.
Vallakeskus ja suurim asula on Støvring. Suuremad asulad on veel Skørping, Terndrup, Suldrup ja Nørager.
Vallavanem on Anny Winther (Venstre).
Vinni tammik

Vinni tammik (ka: Vinni-Pajusti tammik) on kaitsealune tammik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Mõnes allikas on eraldi räägitud Vinni tammikust ja Pajusti tammikust; tegelikult moodustavad need tammikud territoriaalselt ühtse ala.
Tammik võeti kaitse alla 1958. aastal (Vinni tammiku kaitseala, ka: Vinni-Pajusti tammiku kaitseala; pindala 68 hektarit). Praegu kaitstakse tammikut Vinni-Pajusti maastikukaitseala koosseisus.
Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammik.
2. augustil 2014 avas Vinni vald Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna 50. aastapäeva puhul tammikus Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammiku, tähistades mitmesaja-aastased tammed infotahvlitega, kus on kirjas kirjandusauhinna laureaadi nimi, pärjamise aasta/aastad ja järjekorranumber.
Anglo-araabia hobune

Anglo-araabia hobune on Inglise täisverelise ratsahobuse ja Araabia hobuse ristamisel saadud hobusetõug. 
Ristata võidakse Inglise täisvereline mära ja Araabia täkk või vastupidi, Anglo-Araabia hobune Inglise täisverelisega, Anglo-Araabia hobune Araabia hobusega või ka kaks Anglo-Araabia hobust omavahel. Igal juhul peab ristandis olema vähemalt 12,5% Araabia hobuse verd.
Eri ristamisvõimaluste tõttu varieerub Anglo-Araabia hobuste suurus ja välimus märgatavalt. Keskmiselt on nad 157–170 cm kõrgused.
Mäetaguse tammik

 
Mäetaguse tammik on kaitsealune tammik Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 
Tammik võeti kaitse alla 1965. aastal ("Mäetaguse tammiku kaitseala"; pindala 50 ha). Praegu kaitstakse tammiku Mäetaguse maastikukaitseala koosseisus.
Võnsi männik

Võnsi männik on kaitsealune männik Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu külas. 
Männik võeti kaitse alla 1981. aastal ("Võnsi männiku kaitseala"; pindala 8 ha).
Ruslan Provodnikov

Ruslan Provodnikov (vene keeles "Руслан Михайлович Проводников"; sündinud 20. jaanuaril 1984 Berjozovos Berjozovo rajoonis) on mansi rahvusest Venemaa endine poksija.
Harrastajana võitis ta 150 kohtumisest 130. 
Elukutselisena.
Ta poksis detsembrist 2006 kuni juunini 2016 elukutselisena. Ta pidas kokku 30 kohtumist, millest võitis 25 (neist 18 nokaudiga) ja kaotas 5 kohtumist.
Ta on olnud elukutseliste eri kaalukategooriate ja organisatsioonide maailmameister, sealhulgas WBO maailmameister aastatel 2013–2014.
Ta elab Los Angeleses USA-s.
Surnuaia tänav

Surnuaia tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
See on umbtänav. Ta algab Narva maanteelt, ja viib Raadi kalmistu (Vana-Jaani kalmistu) juurde ning on 135 meetri pikkune.
Selegas

Selegas on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Lõuna-Sardiinia provintsis Trexenta piirkonnas.
Selegase kõrgus merepinnast on keskmiselt 234 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Caroni

Caroni on mitme koha ja loodusobjekti nimi:
Suelli

Suelli on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Lõuna-Sardiinia provintsis Trexenta piirkonnas.
Suelli kõrgus merepinnast on keskmiselt 256 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Ny Carlsberg Glyptotek

Ny Carlsberg Glyptotek on kunstimuuseum (glüptoteek) Kopenhaagenis.
Muuseumi asutas Carlsbergi õllemeistrite suguvõsa õllemeister Carl Jacobsen 1897. aastal.
Ny Carlsberg Glyptotekis eksponeeritakse selliste kunstnike teoseid nagu Édouard Manet, Camille Pissarro, Pierre-Auguste Renoir, Paul Cézanne, Vincent van Gogh, Henri de Toulouse-Lautrec, Pierre Bonnard, Paul Gauguin. Palju on Taani maalikunsti kuldajastu kunstnike teoseid. Näiteks kuulub kogusse Christen Købke maal "Efterårsmorgen ved Sortedamssøen", mis on arvatud Taani kultuurikaanoni koosseisu. 
Kõrvuti egiptuse, kreeka, rooma ja etruski skulptuuridega eksponeeritakse Auguste Rodini ja Edgar Degas' skulptuure. Rodini 30 taiesest koosnev kogu on suurim väljaspool Prantsusmaad. Sama saab öelda ka etruski skulptuurikogu kohta, mis on suurim väljaspool Itaaliat.
Glüptoteegi hoone esimese osa projekteeris 1897. aastal arhitekt Vilhelm Dahlerup, 1906. aastal täiendas ja jätkas tema tööd Hack Kampmann. 1996. aastal laiendati muuseumi Henning Larseni projekti järgi. Hoone restaureeriti taas 2006. aastal. Glüptoteegi keskel asub roheline talveaed.