Movember

Movember on iga-aastane novembrikuine üritus, mille käigus kasvatatakse vuntse, et tõsta teadlikkust meeste terviseprobleemidest, nagu eesnäärmevähk, munandivähk ja meeste enesetapp. Ürituse nimetus on tuletatud inglise keeles vuntside ("moustache") lühendist "mo" ja "november" liitmisel. Movemberi eesmärk on muuta suhtumist meeste tervisesse.
Movemberi eesmärk on suurendada vähi varajast avastamist, diagnoosimist ja tõhusat ravi ning lõppkokkuvõttes vähendada ennetatavate surmajuhtumite arvu. Lisaks iga-aastastele tervisekontrollidele püüab Movembri sihtasutus tõsta teadlikkust vähi pärilikust olemusest ja omaks võtma tervislikumaid eluviise. Movember keskendub peamiselt kolmele teemale: eesnäärmevähk, munandivähk ning vaimne tervis ja enesetappude ennetamine. Movembri sihtasutus on kogunud 837 miljonit dollarit ja rahastanud üle 1200 projekti enam kui 20 riigis.
2012. aastal arvas ajakiri Global Journal Movembri maailma 100 parima valitsusvälise organisatsiooni hulka.
Ajalugu.
Liikumine sai alguse Austraalias. 1999. aastal näidati saates "Seven Nightly News" lugu seltskonnast Lõuna-Austraalia Adelaide'is elavatest noortest meestest, kes lõid termini "Movember" ja idee kasvatada novembrikuu jooksul heategevuseks vuntse. Uudistes selgitasid Adelaide'is asuva "Movemberi komitee" liikmed, kuidas neil ühel õhtul pubis Movemberi idee tekkis. Grupp alustas 80 Adelaide'i mehega ja sellest sai peagi üleriigiline liikumine.
2004. aastal korraldas üks teine grupp Melbourne'is ürituse, kus 30 meest kasvatasid 30 päeva jooksul vuntse, et tõsta teadlikkust meeste eesnäärmevähist ja depressioonist. Järgmisel aastal kogusid ligi 500 inimest Austraalia eesnäärmevähi fondile üle 40 000 dollari. Sellest grupist sai hiljem Movemberi Fondi heategevusorganisatsioon. Kolm aastat pärast Movemberi liikumise algust anti organisatsioonile Austraalias ametlik heategevusorganisatsiooni staatus.
Movemberi sihtasutus on sellest ajast peale kogunud üle maailma 174 miljonit dollarit, olles laienenud Lõuna-Aafrikasse ja Euroopasse ning jõudnud 2006. aastal Põhja-Ameerikasse. 2009. aastal sai Movember Ameerika Ühendriikides ametliku heategevusorganisatsiooni staatuse. 2010. aastal kogusid osalejad ainuüksi Ameerika Ühendriikides üle 7,5 miljoni dollari. 2012. aastal 1,1 miljon inimese registreerus osalejaks, kogudes üle 95 miljoni dollari.
Kriitika.
2012. aastal ajakirjas "BMJ" avaldatud uuringus pealkirjaga „Kas Movember eksitab mehi?“ öeldi:„Movemberi rõhuasetus sõeluuringutele, selle tõenditel mittepõhinev soovituslik sõeluuringute sagedus ja suutmatus pakkuda asjakohast toetavat teavet asetavad heade eesmärkidega mehed oma arstidega ebasoovitavasse konflikti. Samal ajal vaikitakse peaaegu täielikult maha palju pakilisemad mured – vaimuhaigused, alkoholi ja muude ainete kuritarvitamine, suitsetamine ja rasvumine. Kas see on parim, mida saame meeste tervise heaks teha?“2015. aastal ajakirjas "Journal of Cancer Education" avaldatud uuringus öeldi:„"Twitteri" uurimise tulemused näitavad, et 2013. aastal ei saavutatud Movember Canada oma kampaania eesmärki: meeste tervise ning täpsemalt eesnäärme- ja munandivähi teemaliste vestluste algatamine.“Teine 2015. aastal Delfti Tehnikaülikooli avaldatud uuring väitis:„Leidsime, et Twitteri kasutajad keskenduvad eri riikides enamasti Movemberi kampaania sotsiaalsele tahule ning suhteliselt vähe säutse keskendub Movemberi terviseaspektile. Lisaks kasutavad need kasutajad, kes terviseprobleeme mainivad, sageli vaid üldsõnalisi väiteid, selle asemel et keskenduda kahele konkreetsele terviseprobleemile, mida Movember püüab lahendada (vähk ja vaimne tervis). Üllataval kombel ei arutata Movemberi vaimse tervise aspekti peaaegu üldse.“Eestis on perearstid kurtnud, et kampaania korras õhutatakse mehi eesnäärmevähitesti (PSA) tellima, aga perearstidel ei ole kohustust ilma kindlate näidustusteta profülaktika mõttes sellist testi teha ning ennetava meetmena selle testi tegemist riigi poolt ei rahastata. Meestearst Kristjan Pommi sõnul on aga kampaaniast teadlikuse tõstmisel kasu, kuna eesnäärmevähk diagnoositakse Eestis ühel mehel kuuest, ja sageli liiga hilja, sest Eesti mees reeglina väldib arsti. Eesnäärmevähk on arenenud maailmas ja ka Eestis meestel kõige sagedamini diagnoositav pahaloomuline kasvaja, samal ajal on Eesti meeste suremus eesnäärmevähki Euroopas esimesel kohal. Kokku haigestub üle 15% Eesti meestest ja vanusega haigestumus kasvab.