Taavi Aas

Taavi Aas (sündinud 10. jaanuaril 1966 Tallinnas) on Eesti poliitik, 2025. aasta juunist Põltsamaa vallavanem. 
Alates 2023. aasta maist oli ta Jõgeva vallavanem. 
Taavi Aas oli alates 26. veebruarist 2002 Eesti Keskerakonna liige. 
23. oktoobril 2023 astus ta Keskerakonnast välja. 
16. veebruaril 2025 teatas Aas otsusest liituda Isamaa erakonnaga. 
Aastatel 2005–2017 oli Aas Tallinna abilinnapea, 2015–2017 Tallinna linnapea kohusetäitja ja 2017–2019 oli Tallinna linnapea. 2010. aastal valiti ta Eesti Linnade Liidu juhatuse esimeheks. 
Taavi Aas oli alates 29. aprillist 2019 majandus- ja taristuminister Jüri Ratase teises valitsuses ning alates 26. jaanuarist 2021 kuni 3. juunini 2022 Kaja Kallase esimeses valitsuses. 
2. juunil 2025 valis Põltsamaa vallavolikogu Taavi Aasa Põltsamaa vallavanemaks.
Elulugu.
Taavi Aas on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1991. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse ökonoomika ja organiseerimise erialal.
Aastatel 1993–1997 oli ta Põltsamaa Piimaühistu tegevdirektor ja 1997–2005 tulundusühistu E-PIIM finantsdirektor.
Ta on OÜ Põltsamaa Varahaldus juhatuse liige, AS Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liige, Tallinna Autobussikoondise nõukogu esimees, Eesti Linnade Liidu juhatuse esimees, MTÜ Harjumaa Ühistranspordikeskus juhatuse liige ning AS-i Ida-Tallinna Keskhaigla nõukogu esimees.
Tegevus poliitikas.
Ta oli alates 2005. aastast Tallinna abilinnapea, hallates Tallinna Linnaplaneerimise Ameti ja Tallinna Transpordiameti tööd, samuti koostööd omavalitsusorganisatsioonidega. Aas koordineeris Vabaduse väljaku rekonstrueerimistöid aastatel 2008–2009. Transpordiküsimusi koordineeriva abilinnapeana oli Aasa ülesandeks juhtida tasuta ühistranspordile üleminekut Tallinnas alates 2013. aasta jaanuarist. Alates septembrist 2015, mil linnapea Edgar Savisaar kõrvaldati kriminaaluurimise tõttu Harju maakohtu otsusega ametist, oli Aas Tallinna linnapea kohusetäitja. Linnapea kohusetäitjana pidas Aas üheks prioriteediks Linnahalli kordategemist koostöös vabariigi valitsusega ja sinna konverentsikeskuse ning kontserdisaali rajamist. 2017. aasta mais avas Aas koos teiste linnavalitsuse liikmetega pidulikult renoveeritud Kalevi spordihalli. 
2017. aasta märtsis kinnitas Aas telesaates "Pealtnägija", et ta tahaks saada Tallinna linnapeaks. 15. mail 2017 kinnitas Keskerakonna nõukogu Taavi Aasa Tallinna linnapea kandidaadiks 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel. "Suur osa minu töömehe põlvest on olnud pigem mänedžeri, mitte rahvamehe ametis. Olen teeninud kaadri taga, mitte niivõrd kaamerate ees. Kuid nüüd olen ma otsustanud varjust välja tulla ja kandideerida Tallinna linnapeaks," ütles Aas, põhjendades oma otsust sooviga kaitsta Tallinnas seni saavutatut ja ehitada valmis uus peatänav. 
21. detsembril 2017 valiti ta ka Tallinna Televisiooni nõukogu esimeheks. 
Taavi Aas kandideeris 2003. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 171 häält, ning 2007. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 170 häält ja valituks ei osutunud. Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 157 häält, mis oli kolmeteistkümne 2. valimisringkonnas Keskerakonna nimekirjas kandideerinu seas väikseim häältesaak. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 156 häält. 
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris Aas Tallinna 5. valimisringkonnas ja sai 5500 häält. 2017. aasta 9. novembril kinnitas Tallinna linnavolikogu Taavi Aasa juhitud linnavalitsuse ametisse. 2018. aasta oli Aasa linnavalitsusele mitmete mahukate teedeprojektide aeg. 1. juunil avati liikluseks Haabersti ristmiku viadukt. Juuli lõpul alustas Tallinna Kommunaalamet Reidi tee ehitust, mis võttis kasutusele senised rannaäärsed tühermaad. Kevadel alustatud Gonsiori ja Türnpu tänava remont valmis 15. novembriks. 
2019. aastal kandideeris Aas Mustamäe ja Nõmme valimisringkonnas Riigikokku ja osutus 3925 häälega valituks. Sama aasta 3. aprillil teatas Aas, et astub Tallinna linnapea kohalt tagasi, et jätkata tööd Riigikogus. 
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 1666 häält ning ei osutunud valituks. 
Paari kuu pärast valiti Aas Jõgeva vallavanemaks ja kahe aasta pärast Põltsamaa vallavanemaks.