EKP KK sekretariaat

EK(b)P/EKP Keskkomitee sekretariaat oli aastatel 1940–1990 Eestimaa Kommunistliku ja Kommunistliku (bolševike) Partei täidesaatev võimuorgan, mille koosseisu kuulusid Eesti NSV Kommunistliku Partei kõrgeimad võimuesindajad EKP KK sekretärid ja KK tähtsamate osakondade (osakonna)juhid.
EKP Sekretariaat valiti vastavalt partei põhikirjale EKP kongresside vaheliseks ajaks jooksvaks tööks. Sekretariaadile allus EKP KK aparaat, mis koosnes osakondadest, mida juhtisid vastavalt osakondade tähtsusele KK sekretärid või osakonnajuhatajad. Sekretariaat omakorda kandis vastuvõetud tegevusest ette EKP Keskkomiteele ja EKP KK büroole, mis kinnitas otsused ja kavad.
EK(b)P ja EKP KK sekretärid.
EK(b)P-EKP Keskkomitee III (nn ideoloogia) sekretär oli Eesti NSV ideoloogiaalase töö ja kunstielu kõrgem juht. Tema otsealluvuses tegutsesid EKP KK Sekretariaadi ametnikud, kes algul kuulusid nn propaganda- ja agitatsiooniosakonda, aga hiljem, alates 1960. aastatest kultuuriosakonda. Kui partei III sekretär ja EKP KK kultuuriosakond "juhtisid" kõiki kunstiliike, siis valitsuses – Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogus, hiljem Eesti NSV Ministrite Nõukogus – olid need eri asutuste vahel "ära jagatud": kirjandus kui ideoloogiliselt kõige tähtsam kunstiliik oli allutatud Kirjastuskomiteele, arhitektuur Ehituskomiteele, filmiasjandus allus Kinokomiteele, Eesti NSV Kultuuriministeeriumi hallata oli aga teatrid, muusika ning kujutav ja tarbekunst.
Aastatel 1939–1953 ei toimunud NSV Liidus ja aastatel 1941–1948 Eesti NSV-s kommunistliku partei kongresse ning juhtorganite moodustamine toimus ÜK(b)P juhi Jossif Stalini ja tema poolt juhendatava ÜK(b)P KK direktiivide alusel.
EK(b)P KK sekretariaat, 1940–1941.
EK(b)P KK Sekretariaadi koosseis, 1940. aasta juuni – 1941. aasta veebruar
EK(b)P KK osakonnad ja sektorid aastatel 1940–1941.
EK(b)P KK osakonnad allusid EK(b)P KK sekretäridele. 1940. aastal kuulusid EK(b)P KK aparaadi koosseisu: 
EK(b)P KK sekretariaat, 1941–1948.
1945. aastal olid nimelised EK(b)P KK propaganda ja agitatsiooni sekretär ja EK(b)P KK sekretär kaadri alal, EK(b)P KK I, II, III sekretäri tööülesanded olid määratletud eraldi. EK(b)P KK sekretäride asetäitjad olid KK osakondade juhatajad. 1945. aastal oli EK(b)P KK sekretariaadis 6 sekretäri asetäitjat: tööstuse, tranpordi, kaubanduse ja ühiskondliku toitlustamise, ehituse ja kommunaalmajanduse, kütuse ja energeetika ning keemia-, põlevkivi- ja paberitööstuse alal. 1946. aastal lisandus ka sekretär toiduainete- ja kalatööstuse ning naistöö alal. 1948. aastal:
1948. aastal toimus kogu Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei (ÜK(b)P) parteiaparaadi reorganiseerimine. Likvideeriti ÜK(b)P KK Kaadrivalitsus ja kaadriosakonnad kohalikes partei organites, sealhulgas EK(b)P KK kaadriosakond. Töö kaadri ja nomenklatuuriga anti koos otsuste täitmise kontrolliga valdkondlike osakondade kureerida.
EK(b)P-EKP KK Sekretariaat.
1. jaanuaril 1946 kuulus EKP KK nomenklatuuri 1842 ametikohta, millest 388 asus parteiorganites, EKP KK aparaadi töökohti oli 154. 1953. aastal oli nendest 140-st KK aparaadi töökohtadest 14 ka NLKP KK põhinomenklatuuri kuuluvad. Eestlasi töötas sel aastal EKP KK-s 66,6%, venelasi 34% ja muudest rahvustest 8% (peamiselt ukrainlased).
EKP KK sekretariaadi osakonnad.
Keskkomitee aparaadi struktuur 1940. aasta sügisel: 
EK(b)P KK aparaat 1945. aastast:
1945. aastal alustas tööd parteikolleegium (hiljem komisjon), mille ülesanne oli parteiliste karistuste apellatsioonide läbivaatamine ja nende EKP KK büroos otsustamiseks ettevalmistamine ning parteiarhiiv
EKP KK aparaat 1989. aastal.
EKP KK häälekandjate toimetajateks kinnitati: Rahva Hääl – Henno Toming; Sovetskaja Estonija – Sergei Tarakanov; Eesti Kommunist – Lembit Annus; Aja Pulss – Vambola Lillemäe.