tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tedre põik

Tedre põik on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Tedre põik sai nime 10. novembril 1951. Tedre põik on saanud nime Tedre tänava järgi.
Õie põik

Õie põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe ja Nõmme asumis.
Tänav sai nime 25. mail 1957.
Yeshiva Ülikool

Yeshiva Ülikool on eraülikool Ameerika Ühendriikides New Yorgis, mis on asutatud 1886. aastal.
Enamik üliõpilastest on juudid. Mittejuute on rohkem õigusteaduskonnas ja majandusteaduskonnas.
Ülikooli õppekavades on akadeemiline haridus kombineeritud Toora uurimisega.
Eraülikool

Eraülikool on eraomanduses olev ülikool.
Eraülikoolid Eestis.
Tänapäeval on Eesti ainuke tegutsev eraülikool Estonian Business School. Varasem eraülikool EELK Usuteaduse Instituut tegutseb alates 2012. aastast eraõigusliku rakendusliku kõrgkoolina. Teisi endisi eraülikoole: Akadeemia Nord, Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis, Eesti Humanitaarinstituut, International University Audentes, Rostovtsevi eraülikool.
Tere tulemast

"Tere tulemast" on ansambli Põhja-Tallinn laul ja singel. Laul on ansambli debüütplaadilt "Per aspera ad astra". 
Laul valiti üheks 2012. aasta Raadio 2 Aastahitiks.
Absoluutselt

 
"Absoluutselt" on ansambli HU? laul ja singel albumilt "Film". Singel anti välja 11. detsembril 2007.
2008. aasta Eesti Muusikaauhindade üritusel valiti laul aasta hittlooks.
I Wanna Meet Bob Dylan

"I Wanna Meet Bob Dylan" on Eesti ansambli Outloudz laul ja singel. Laulu muusika ja sõnad tegid Stig Rästa ja Fred Krieger. Singel on albumil "Wide Awake".
Laul sai võistlusel "Eesti laul 2011" teise koha.
Laul valiti üheks 2011. aasta Raadio 2 aastahitiks.
Lähen ja tulen

"Lähen ja tulen" on ansambli Põhja-Tallinn laul ja singel. Laul on ansambli debüütplaadilt "Per aspera ad astra". 
Laul jõudis 2012. aasta Raadio 2 aastahiti valimistel 2. kohale.
Nii lihtsalt ei saa

"Nii lihtsalt ei saa" on ansambli Põhja-Tallinn laul ja singel. Laul on ansambli debüütplaadilt "Per aspera ad astra". 
Laul valiti üheks 2012. aasta Raadio 2 Aastahitiks.
Liis Lemsalu (album)

"Liis Lemsalu" on Eesti laulja Liis Lemsalu 2011. aasta album, mille plaadistas Universal Music.
Armastuse võimalikkusest

"Armastuse võimalikkusest" on Eesti 1999. aasta animafilm. Filmi režissöör on Janno Põldma. Filmi on tootnud Eesti Joonisfilm.
Jahid merel

"Jahid merel" on 1955. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm. Filmi režissöör on Mihhail Jegorov.
Karikakramäng II

"Karikakramäng II" on Eesti episoodfilm, mis koosneb kolmest aastatel 2012–2013 tehtud lühifilmist: "Aitäh, et sa minuga juhtusid" (2012; režissöör Elina Naan), "Foto" (2013; režissöörid Jan-Erik Nõgisto, Katrin Maimik) ja "Hõbepulm" (2013; režissöörid Andres ja Katrin Maimik),
Mont Blanc (film)

"Mont Blanc" on Eesti 2001. aasta animafilm. Filmi režissöör on Priit Tender. Filmi tootis Eesti Joonisfilm.
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle 2001. aastal Eesti aasta filmiks.
Naksitrallid II

"Naksitrallid II" on Eesti 1987. aasta animafilm. Filmi režissöör on Avo Paistik. Filmi tootis Tallinnfilm.
Film on tehtud Eno Raua samanimelise tetraloogia "Naksitrallid" ainetel.
Pirates of Destiny

"Pirates of Destiny" on Eesti 2007. aasta film. Filmi režissöör on Tõnu Trubetsky. Filmi tootis Trubetsky Pictures.
Tagasi Euroopasse

"Tagasi Euroopasse" on Eesti 1997. aasta animafilm. Filmi režissöör on Riho Unt. Filmi tootis Nukufilm. Film kuulub triloogiasse, mille esimene osa on "Kapsapea" ning viimane osa "Saamueli internet".
Sünopsis.
Filmi peategelane talumees Saamuel Pliuhkam on just vabanenud Nõukogude Liidust ja ei soostu ühinema Euroopa Liiduga. Läbi peadpööritavate seikluste ja ohtude sunnib ta hoopis Euroopat endaga arvestama.
Auhinnad.
1999 – SICAF Seoul International Cartoon &amp; Animation Festival – Bronze Prize pikkade animafilmide kategoorias. 
1999 – KAFF Kecskemet Animation, Ungari. GRAND PRIX.
1998 – Euraasia FilmFestival Alma Ata. Žüriii eriauhind
1998 – 9th Balticum Film &amp; TV Festival, Bornholm, Taani. Žüriii eriauhind
1998 – 22nd International Animation Film Festival of Annecy, Prantsusmaa. Žürii eriauhind ja parima disaini auhind.
Saamueli internet

"Saamueli internet" on Eesti 2000. aasta animafilm. Filmi režissöör on Riho Unt. Filmi tootis Nukufilm. Film on järg filmidele "Kapsapea" ja "Tagasi Euroopasse".
Taevalaul

"Taevalaul" on Eesti 2010. aasta animafilm. Filmi režissöör on Mati Kütt. Filmi tootis Nukufilm.
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.
Weitzenbergi tänav

"Weitzenbergi tänav" on Eesti 2002. aasta animafilm. Filmi režissöör on Kaspar Jancis. Filmi tootis Eesti Joonisfilm.
Tõrjutud mälestused

"Tõrjutud mälestused" (originaalpealkiri "Torjutut muistot") on Eesti 2005. aasta dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Imbi Paju. Filmi tootsid Allfilm ja Fantasiafilmi.
Film räägib naiste raskest elust Nõukogude okupatsiooni ja terrori ajal.
Õnn tuleb magades

"Õnn tuleb magades" on Eesti 2016. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Mart Kivastik. Filmi tootis Kopli Kinokompanii.
2016. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 16 207 inimest.
Leo Lätti

Leo Lätti (sündinud 9. juunil 1957 Tallinnas) on karikaturist ja multiplikaator.
Leo Lätti on õppinud Tallinna 22. Keskkoolis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis kunstiõpetuse erialal. 
1982. aastal õnnestus tal õpingute kõrvalt saada Rein Raamatu joonisfilmi „Põrgu” (1983) animaatoriks. „Põrgule” järgnes hiljem „Naksitrallid” esimene osa. Kuna Edgar Valter loobus teise osa tegemisest, võeti tema asemele Leo Lätti. Hiljem on ta animaatori või kunstnik-multiplikaatorina kaasa löönud Priit Pärna ja paljude teiste kunstnike joonisfilmides. 
Režissööri, stsenaristi ja kunstnikuna on tal valminud joonisfilm „Talvepäev“ (1991). Ta on töötanud Tallinnfilmis, Eesti Joonisfilmis, Nukufilmis, Nukufilmi Lastestuudios ja A Film Eestis. 
Aastatel 1994–1997 ilmus ajalehes Esmaspäev tema koomiksisari "Minister Tihu", kelle prototüübiks oli selle aja peaminister Mart Laar.
2006. aastast on ta vabakutseline. Joonistanud karikatuure mitmesse väljaandesse ja illustreerinud raamatuid üle maailma.
Teesklejad

"Teesklejad" on Eesti 2016. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Vallo Toomla. Filmi tootis Amrion.
2016. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 13 002 inimest.
Uniküla vald (Sangaste kihelkond)

Uniküla vald (saksa keeles "Unniküll") oli vald Võrumaal Sangaste kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1900 ja siis liideti Uniküla vald Tõlliste vallaga.
Valla alal asus Uniküla mõis.
Kolu vald (Kadrina kihelkond)

Kolu vald (saksa keeles "Heinrichshof") oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1875–1893 ja siis liideti Kolu vald Vohnja vallaga.
Valla alal asus Kolu mõis.
Paasvere vald (Simuna kihelkond)

Paasvere vald (saksa keeles "Pastfer") oli vald Simuna kihelkonnas Rakvere kreisis ja Viru maakonnas. Vallamaja asus Laekveres.
Vald eksisteeris 1868–1939.
Simuna kihelkonna Paasvere valla alal asusid: Laekvere mõis, Luusika mõis, Moora mõis, Muuga mõis, Rahkla mõis, Venevere mõis, Paasvere mõis.
Paasvere vallaga liideti 1892. aastal Laekvere vald (1869–1892), Moora vald (1869–1892), Muuga vald (1868–1892), Rahkla vald (1868–1892), Venevere vald (1868–1892).
Paasvere valda kuulusid: Salutaguse küla, Muuga mõis, Laekvere mõis, Moora mõis, Rahkla mõis, Tammiku mõis, Venevere mõis, Aru karjamõis, Edivere karjamõis, Paasvere mõis, Luuga mõis. 
Galerii.
1939. aasta vallareformiga moodustatud uus Paasvere vald suurenes peaaegu kogu Venevere valla võrra.
Luiste vald

Luiste vald (saksa keeles "Luist" või "Luides") oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallamaja asus Luiste külas.
Valla alal asus teiste seas Luiste mõis.
1939. aasta vallareformiga jagati Luiste vald Kullamaa ja Märjamaa valla vahel.
Malla vald

Malla vald (saksa keeles "Malla") oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891. Siis liideti Kunda vald ja Malla vald ning moodustati Kunda-Malla vald.
Valla alal asus teiste seas Malla mõis.
Pärsama vald (Karja kihelkond)

Pärsama vald (saksa keeles "Persama") oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vallamaja asus Pärsama külas.
Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga loodi uus Pärsamaa vald.
Valla alal asus teiste seas Pärsama mõis.
Astla tee

Astla tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Astla tee sai nime 14. veebruaril 1958.
Lauri tee

Lauri tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe ja Merivälja asumis.
Lauri tee sai nime 28. juunil 1996. Tänav on saanud nime Lauri talu järgi. Enne seda oli tänav osa Mähe põigust.
Lehiku tee

Lehiku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe ja Merivälja asumis.
Lehiku tee sai nime 28. juunil 1996.
Lehiku tee ääres Merivälja pansionaadi territooriumil asub Merivälja hiidrahn.
Mugula tee

Mugula tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Mugula tee sai nime 14. veebruaril 1958.
Nooda tee

Nooda tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Nooda tee sai nime 11. märtsil 1977. Tänav on saanud nime kalastusvahendi nooda ("võrkpüünis") järgi.
Pajude puiestee

Pajude puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis.
Pajude puiestee sai nime 4. septembril 1970.
Petäjävesi vana puukirik

Petäjävesi vana puukirik (soome keeles "Petäjäveden vanha kirkko") on Soomes, Petäjävesi vallas asuv puukirik, mis ehitati aastatel 1763–1765. 1994. aastast kuulub Petäjävesi vana puukirik UNESCO maailmapärandi nimekirja.
Kirik jäeti maha 1879. aastal, kui valmis uus kirik. Suviti toimuvad kirikus pühapäeviti jumalateenistused ja see on ka populaarne laulatuspaik.
Ehitus.
Kirik ehitati Petäjävesi piirkonna kabeliks. Kohalikud elanikud said 1728. aastal loa ehitada väikese kiriku ja surnuaia, sest Jämsä linn asus elanike jaoks kaugel. Siiski kulus loa saamisest ehituse alguseni 35 aastat. Kiriku projekteeris ja ehitas Jaakko Klementinpoika Leppänen. 1821. aastal kiriku aknaid laiendati ning käärkamber viidi kiriku põhjaosast idaossa. Samal aastal ehitas Erkki Leppänen, Jaakko Leppäneni lapselaps, ka kiriku kellatorni. 
Unustusest maailmapärandi nimekirja.
1879. aastal ehitati uus kirik ja vana kirik jäeti maha. Aastakümneteks jäid kasutusele ainult kirikut ümbritsev surnuaed ja kellatorn. 1920. aastatel märkas kiriku arhitektuurilist väärtust Austria kunstiajaloolane Josef Strzygowski ja alates 1929. aastast on kirikut mitu korda renoveeritud. 1994. aastast kuulub Petäjävesi vana puukirik UNESCO maailmapärandi nimekirja.
Priisle tee

Priisle tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis.
Praeguse nime sai Priisle tee 18. aprillil 1989.
Vana-Rannamõisa tee

Vana-Rannamõisa tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe, Vismeistri ja Pikaliiva asumis.
Vana-Rannamõisa tee sai nime 11. märtsil 1977. Vana-Rannamõisa tee moodustati Rannamõisa tee vanast osast, mis jäi tee õgvendamisel kõrvale.
Aate tänav

Aate tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Aate tänav sai nime 8. novembril 1927.
Alajaama tänav

Alajaama tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis.
Alajaama tänav sai nime 17. märtsil 1961. Tänav on saanud nime Järve alajaama järgi.
Alajaama tänav 1 hoones tegutses Järve kauplus ja Alajaama tänav 2a hoones tööstuskauplus Tuisu.
Amburi tänav

Amburi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Hoonestus.
Amburi tänaval asuvad tüüpprojektide 1-285-13 ja 1-285-14 järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud Amburi 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja aastatel 1958–1961 tüüpprojekti 1-317-4P järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud (nn hruštšovkad) Amburi 9, 10, 11, 13, 15, 16, 17, 18.
Ajalugu.
Amburi tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänava nimi on Kilbi tänava paarisnimi. Amburi tänav asub endise Kopli metsa maa-alal.
Astangu tänav

Astangu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Astangu asumis. Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Järveotsa teel.
Astangu tänav rajati seoses elamurajooni ehitamisega ning nimi kinnitati 17. mail 1984. Tänav on saanud nime lähedase paekalda astangu järgi.
Salme Harkmaa

Salme Harkmaa (22. märts 1925 – 28. august 2016) oli eesti pedagoog.
Ta oli Tallinna 42. Keskkooli saksa keele õpetaja.
Ta suri 28. augustil 2016 ning maeti 7. septembril 2016 Paide Sillaotsa kalmistule.
Bensiini tänav

Bensiini tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.
Tänav sai nime 1966.
Vana-Keldrimäe tänav

Vana-Keldrimäe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.
Ajalugu.
1939. aastal sooviti Drevingi tänava nime vahetada Keldrimäe tänavaks
Tänav sai nime 22. oktoobril 2008. 
24. maist 1939. aastal nimetati tänav Tallinna_Linnavolikogu otsusega Keldrimäe tänavaks. Varem kandis tänav nimetust "Drevingi tänav" (saksa keeles "Drewingstraße", vene keeles "Древингская ул."), maja nr. 10 omaniku töölise Johann Drewingi perekonnanime järgi.
Ferdinand Johann Wiedemanni tänav

Ferdinand Johann Wiedemanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav on nimetatud keeleteadlase Ferdinand Johann Wiedemanni järgi.
Algselt Lutheri tänav, kuna tänava paarisnumbritega piirkond kuulus ühe kinnistu koosseisu, mis 1880. aastal läks bürgermeister Alexander Martin Lutherile. 1923. sai tänav Ferdinand Johann Wiedemanni nime.
Samanimeline tänav asub ka Haapsalus ja Türis.
Hallivanamehe tänav

Hallivanamehe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.
Hallivanamehe tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime Hallivanamehe kurvi järgi Ülemiste järve vanakese legendi mõjul.
Havi tänav

Havi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Tänav sai nime 10. aprillil 2002.
Helbe tänav

Helbe tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Tänav sai nime1940.a peale Nõmme liitmist Tallinnaga, varem oli Kristjan Raua tänav.
Iirise tänav

Iirise tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Praeguse nime sai Iirise tänav 9. septembril 2015. Enne seda oli tänava nimeks alates 1947. aastast Mehaanika põik.
Keldrimäe tänav

Keldrimäe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.
Tänav sai Keldrimäe tänava nime 18. oktoobril 1991. 
Ajalugu.
19. sajandi lõpust kuni 1954. aastani kandis tänav nime "Israeli tänav" (saksa Israelstraße), Tallinna kinnistute registri järgi oli Israeli tänava maja (kinnistu 813A, hiljem Israeli tänav 9) omanikuks 1830. aasta lõpul Maria Margaretha Israel. Maja asus siis Jakobi tänaval või siis Jakobi ja Israeli ristmikul. Kõik teised Israeli tänava maja omanikud on registreeritud 1846. aastal või hiljem.
Aastatel 1954–1991 kandis tänav nime "Turu põik".
Turu põik

Turu põik on tänav Tartus Ropka tööstusrajoonis.
Tänav ristub Selli tänavaga.
Juhtme tänav

Juhtme tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Mõigu asumis.
Tänav sai nime 16. mail 1958.
Kaabli tänav

Kaabli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Mõigu asumis.
Kaabli tänav sai nime 16. mail 1958.
Kagu tänav

Kagu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku, Liiva, Rahumäe asumis.
Tänav sai nime 4. aprillil 1939. 1940 detsembris nimetati Kagu tänavaks endine Järve tänav Nõmmel.
Kantsi tänav

Kantsi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
Tänav sai nime 1923.
Keava tänav

Keava tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1959.
Kiive tänav

Kiive tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
Tänav sai nime 1925.
Kilbi tänav

Kilbi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Kilbi tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänava nimi on lähikonnas asuva Amburi tänava paarisnimi.
Kohila tänav

Kohila tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.
Kohila tänav sai nime 27. jaanuaril 1956. Tänav on saanud nime Kohila raudteejaama järgi.
Koidiku tänav

Koidiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Koidiku tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime läheduses asuva Hommiku tänava mõjul.
Kolde tänav

Kolde tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Kume tänav

Kume tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.
Tänav sai nime 4. septembril 1970.
Kurni tänav

Kurni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.
Kurni tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime lähedal asuva Mängu tänava mõjul.
Kuslapuu tänav

Kuslapuu tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.
Tänav sai nime 20. novembril 1951.
Kuuli tänav

Kuuli tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Tondiraba ja Sõjamäe asumis.
Tänav sai nime 1938.
Kõla tänav

Kõla tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Kõla tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime läheduses asuva Laulu tänava mõjul.
Kõver tänav

Kõver tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Kõver tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Tänav on nime saanud oma kuju järgi.
Künka tänav

Künka tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe ja Nõmme asumis.
Tänav sai nime 17. märtsil 1922. Alates 1940 Küüni tänav.
Leediku tänav

Leediku tänav on kavandatav tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis.
Tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on kavandatud kulgema Lepiku tee ja Uneliblika tänava vahel, kuid oli 2024. lõpu seisuga looduses markeerimata ja osalt laienenud kruntide alla jäänud.
Leina tänav

Leina tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Tänav sai nime 1927.
Lemmiku tänav

Lemmiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Lemmiku tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime lähikonnas asuva Sõbra tänava mõjul.
Logi tänav

Logi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Logi tänav sai nime 25. veebruaril 1994. Tänava nimi on Rumbi tänava paarisnimi.
Loitsu tänav

Loitsu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Praegust nime kannab Loitsu tänav alates 19. juulist 1994. Enne seda oli tänava nimi alates 7. septembrist 1979 Feodor Oki tänav (Eestis tegutsenud hävituspataljoni komissari Feodor Oki auks).
Lume tänav

Lume tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis.
Tänava nimi.
Tänav sai nime 13. juunil 1958. Varasem nimi aastast 1906 oli Põhja tänav. Lume tänav on ligipääs Hundipea sadamale, tänava lõpus Lume 9 asub Veeteede Ameti meresõiduohutuse talitus.
Lõõtsa tänav

Lõõtsa tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
Lõõtsa tänav sai nime 19. märtsil 2003. Tänav on metallitööstusega seotud nime saanud lähedal asunud Dvigateli tehase järgi.
Mait Metsanurga tänav

Mait Metsanurga tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku Mait Metsanurga järgi.
Tänav sai nime 25. septembril 1959.
Marati tänav

Marati tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
 Kopli tänav 85 //Marati tänava nurgahoone, algne Bekkeri laevatehase politseijaoskonna hoone
Ajalugu.
Marati tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on nimetatud prantsuse revolutsionääri Jean Paul Marat' nime kandva trikotaažitootmikoondise "Marat" järgi.
Bekkeri asunduses ei olnud tänavatel nimesid ja majadel tänavapõhiseid numbreid (nagu Vene-Balti laevaehitustehase asulaski), vaid kogu Bekkeri laevatehase ala ulatuses oli ehitistel ühtne numeratsioon. Tänavanimed ja tänavapõhised majanumbrid pandi alles 1951. aastal.
1999. aastal toimus Marati tänava Bekkeri sadama raudtee-ehitustöödel konflikt, millesse oli kaasatud Kaitseliidu Harju malev. Omandivaidluses Bekkeri sadama ühe haldaja, Kaitseliiduga koostööleppe sõlminud OÜ RasmusSoni palvel käskis Benno Leesik Harju maleva kaitseliitlastel laupäeva õhtul sulgeda Marati tänav ja asuda julgestama üle tee rajatava raudtee ehitamist. 
2008. aastal lammutati Bekkeri laevatehase suur sepi- ja katlakoda (Bekkeri nr 84) tänapäeval Marati tänav 12 alal, kus enne teist maailmasõda tegutses asus Johannes Lorupi klaasivabrik.
Meeliku tänav

Meeliku tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse asumis.
Meeliku tänav sai nime 10. jaanuaril 2007. Tänav on saanud nime lootaime meeliku järgi.
Miina Härma tänav

Miina Härma tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. Tänav on nimetatud eesti muusikategelase Miina Härma järgi.
Miina Härma tänav sai nime 29. juunil 1979.
Muti tänav

Muti tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Muti tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime läheduses asuvate Siili tänava ja Nirgi tänava mõjul.
Naaritsa tänav

Naaritsa tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 14. oktoobril 1977.
Oksa tänav

Oksa tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis.
Tänav sai nime 27. augustil 1930.Uus nimi 1940 sügisel Okka.
Osmussaare tänav

Osmussaare tänav (varem ka "Osmussaare tee") on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Tondiraba ja Mustakivi asumis.
Osmussaare tänav sai nime 10. oktoobril 1982.
Parda tänav

Parda tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Parda tänav algab Narva maanteelt ja lõpeb Ahtri tänaval.. Suures osas jalakäijatele tänav kulgeb paralleelselt Jõe tänavaga Narva maantee ja Ahtri tänava vahel.
Parda tänava hoonestus on kujunenud Tallinna Tootmiskoondise RET tehasest Punane RET tootmis- ja haldushoonetest, mida haldab World Trade Center Tallinn.
Tänav sai praeguse nime 26. jaanuaril 2011 ja Parda tänava hoonestuse moodustavad senised Ahtri tn 8, Ahtri tn 10, Ahtri tn 12, Narva mnt 11a, Narva mnt 11b, Narva mnt 11c ja Narva mnt 11f kinnistud.
Parda tänav 3/5/7, Parda tn 6 ja Parda 10/12 hoonetes asuvad büroohooned.
Ajalugu.
Parda tänav oli 20. sajandi alguses Siimeoni (Ahtri) tänava osa. 1934. aastal eraldati tänav Siimeoni (Ahtri) tänavast ja liideti moodustatava Villem Reimani tänavaga, mis hakkas kulgema Karu tänavast Maakri tänavani. 1957. aastal nimetati kogu Reimani tänav ümber Jaan Anveldi tänavaks, 1991. aastal taastati Reimani nimi.
Suure osa Nõukogude ajast ei olnud tänavalõik reaalselt läbitav ja hoonetele ei antud selle tänavaga seotud aadresse.
2011. aastal nimetati Narva maantee ja Ahtri tänava vaheline lõik uueks Parda tänavaks.
Parda tänav 9 (Ahtri tänav 10) hoones tegutsesid meelelahutusasutused: 1996. aastal avatud AS Noxtun, peamänedžer Lauri Laubre juhtimisel endises Tallinna elektroonikatehase Punane RET ühes hoones ööklubi Dekoltee. Klubi hallanud AS Noxtuni omanikud olid IS Muusikaklubide AS ja RET-i Arengugrupi AS. 2000. aastal taasavati pankrotistunud ööklubi Dekoltee asemel hoones Ahtri tänav 10 uue nime all Club Decolte ja 2006. aastal Ööklubi Panoraam
Pidu tänav

Pidu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Pidu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on nime saanud tänavaäärsel väljakul peetud rahvapidude järgi.
Piibri tänav

Piibri tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.
Piibri tänav sai nime 12. detsembril 1997. Tänav on nime saanud läheduses asunud Raku karusloomakasvanduse mõjul (piiber on kopra sünonüüm).
Puju tänav

Puju tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse asumis.
Puju tänav sai nime 4. juunil 1993.
Raadiku tänav

Raadiku tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Seli ja Mustakivi asumis.
Raadiku tänav sai praeguse nime 19. juulil 1994. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub kivisel ja väheviljakal maal ehk raadikul. Enne seda oli tänava nimi alates 11. aprillist 1980 Partisani tänav.
Jaan Künnapi Alpinismiklubi

Jaan Künnapi Alpinismiklubi, lühendatult JKA, on Eesti alpinistide ühendus.
Jaan Künnapi Alpinismiklubi asutamise idee tekkis mägironijatel Eesti Esimese Himaalaja Ekspeditsiooni ajal 1998. aasta sügisel. Ekspeditsiooni koosseisu kuulus siis enamik Eesti tippalpiniste ja mõned edukad äritegelased.
Klubi asutati 30. aprillil 1999 Tallinnas mittetulundusühinguna.
Klubi eesmärgiks on alpinismi edendamine Eestis, sealhulgas rahvusvahelistes mägiekspeditsioonides ja muudes alpinistide ettevõtmistes osalemine ja nende korraldamine.
Klubi annab välja J. K. Alpinismiklubi rändauhinda parimale alpinistile.
Klubi juhatusse kuuluvad Jaan Künnap, Valdur Vahtre, Kristiina Kindel, Tõnu Põld ja Olavi Vaino.
Klubi treenerite nõukogu.
Treenerite nõukogusse kuuluvad kogemusi ja õigusi silmas pidades I, II, III ja IV (kõrgeima) tasemega liikmed, sealhulgas:
Oksa tänav (täpsustus)

Oksa tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Ain Aaviksoo

Ain Aaviksoo (sündinud 14. juunil 1974 Võrus) on Eesti riigiametnik, arst, teadlane ja ettevõtja.
Ta on lõpetanud 1998. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna arsti erialal. Pärast internatuuri läbimist 1999. aastal sai ta arsti kutse. Ta õppis traumatoloogia residentuuris aastatel 1999–2003.
Ta töötas Sotsiaalministeeriumis projektijuhina aastatel 1999–2000 ning rahvatervise osakonna juhina 2000–2003.
Aastatel 2004–2005 õppis ta Harvardi Ülikooli Rahvatervise koolis ja sai rahvatervise magistrikraadi kvantitatiivsete meetodite erialal.
Ta on töötanud muu hulgas Poliitikauuringute keskuses Praxis aastatel 2004–2011 tervisepoliitika valdkonna juhina ning 2006–2010 Praxise juhatajana (juhatuses kuni 2011. aastani).
2007. aastast töötab ta lektorina Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Tallinna Tehnikaülikooli Tehnomeedikumis ja eMeditsiini laboris.
2010. aastal asutas ta koolitus- ja konsultatsiooniettevõtte HealthIN OÜ, mis tegutseb tervishoiu valdkonnas peamiselt uutel tehnoloogiatel põhineva innovatsiooni juurutamiseks.
Aastatel 2015–2018 töötas ta sotsiaalministeeriumi e-teenuste arengu ja innovatsiooni asekantslerina.
Palivere–Keedika tee

Palivere–Keedika tee (registrinumbriga 16161) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 9,2 km.
Tee algab Palivere alevikust ja lõppeb Keedika külas Keila–Haapsalu maanteega ristumisel. Tee ületab Taebla jõge.
Sultsi – Abja-Paluoja tee

Sultsi – Abja-Paluoja tee (registrinumbriga 24172) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 20,2 km.
Tee algab Sultsi asulas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maanteelt, läbib teiste seas Halliste asula ja Abja-Paluoja linna piiril läheb üle Viljandi tänavaks.
Pobeda (täpsustus)

Pobeda on olnud mitme asja nimi.
Sämi–Sonda–Kiviõli tee

Sämi–Sonda–Kiviõli tee (registrinumbriga 17120) on kõrvalmaantee Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonnas. Tee pikkus on 23,2 km.
Tee algab Sämi asulast Tallinna-Narva maanteelt, läbib Sonda asula Lembitu tänavana ja Kiviõli linna piiril läheb üle Sonda teeks.
Teenuse–Tolli tee

Teenuse–Tolli tee (registrinumbriga 20189) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 3,5 km.
Tee algab Teenuse asula juurest ja Urevere asula juures lõppeb tupikteena. Osa teest kulgeb piki Kasari jõge.
Vaimõisa–Nurme tee

Vaimõisa–Nurme tee (registrinumbriga 20163) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 17,0 km.
Tee algab Vaimõisa asula juurest Tallinna–Pärnu–Ikla maanteelt ja lõppeb Nurme asula juures, kus läheb üle Riisipere–Nurme teeks. Tee ületab Kasari jõge.
Vaisi–Kuijõe tee

Vaisi–Kuijõe tee (registrinumbriga 16150) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 21,5 km.
Tee algab Vaisi asula juurest Harju-Risti – Riguldi – Võntküla teelt ja lõppeb Kuijõe asula lähedal Keila–Haapsalu maanteega ristumisel. Tee ületab Veskijõe.
Vatla–Nehatu tee

Vatla–Nehatu tee (registrinumbriga 16179) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 4,4 km.
Tee algab Vatla asulast ja lõppeb Nehatu asula juures Rame–Paatsalu teega ristumisel.
Veelikse – Vana-Kariste tee

Veelikse – Vana-Kariste tee (registrinumbriga 24180) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 8,0 km.
Tee algab Veelikse asula juurest Valga–Uulu maanteelt ja lõppeb Vana-Kariste asula juures Abja-Paluoja – Vana-Kariste – Kamali teega ristumisel. Tee ületab Halliste jõge.
Võsu–Kotka tee

Võsu–Kotka tee (registrinumbriga 17210) on kõrvalmaantee Lääne-Viru ja Harju maakonnas. Tee pikkus on 11,8 km.
Tee algab Võsu asula juurest Haljala–Käsmu teelt ja lõppeb Kotka asula juures Liiapeksi–Loksa maanteega ristumisel. Tee ületab Loobu jõe.
Eiger

Eiger on mägi Berni Alpides.
Läbi Eigeri mäe on rajatud Jungfrau raudteetunnel. 1903. aastal avati põhjaseina juures kõrgusel 2865 m Eigerwandi raudteejaam. 
Eigeri jalamil põhjaseina juures asub UNESCO maailmapärandi nimistusse arvatud loodusobjekt Šveitsi Alpide Jungfrau-Aletsch.
Asukoht ja kõrgus.
Halduslikult asub ta Berni kantonis Šveitsis.
Eigeri kõrgus on 3970 m ja ta on Šveitsis kõrguselt 27. mäetipp. 
Eigerist 2,2 km lõunaedela suunas asub Mönch (4107 m).
Eigeri põhjasein.
Eiger on püramiidikujulise tipuga mägi, mille põhjakülge – kuulsat Eigeri põhjaseina – iseloomustab 1800 meetrine kõrguste vahe ja keskmiselt 75º-ne kalle. Põhjasein on nõgusjas, seetõttu külm isegi suvel, talvel sellele peaaegu ei langegi päikesevalgust.
Eigeri põhjaseina loetakse üheks kuuest suurest põhjaseinast Alpides.
Tipputõusud.
Esmatõusu mäetippu tegid 11. augustil 1858 lääneribi kaudu iiri mägironija Charles Barrington koos šveitslastest teejuhtide Christian Almeri ja Peter Bohreniga.
Tõusud tippu põhjaseina kaudu.
Kõik põhjaseina kaudu läbitavad marsruudid liigitatakse kõrgeima kategooria marsruutideks. Umbes 70% marsruudist läbitakse kaljuseina tugeva jäätumise tõttu kassidel.
Aastatel 1934–1937 mägironijate ponnistused ronida põhjaseina kaudu tippu ei kandnud vilja. Alles 1938. aastal said esmatõusuga hakkama sakslaste ja austerlaste ühismeeskond koosseisus Anderl Heckmair, Ludwig Vörg, Heinrich Harrer ja Fritz Kasparek. Põhjasein läbiti 21.–24. juulil.
1947. aastal ronisid prantslased Louis Lachenal ja Lionel Terray Eigeri tippu põhjaseina kaudu. See oli teine õnnestunud tipputõus põhjaseina kaudu pärast esmatõusu 1938. aastal.
Esimese soolotõusu põhjaseinal tegi 3. augustil 1963 šveitslane Michel Darbellay. Tal kulus selleks 18 tundi. Esimese naisena jõudis tippu põhjaseina kaudu 3. septembril 1964 eesti päritolu Saksa alpinist Daisy Voog. Ta ronis koos Werner Bittneriga 1.–3. septembrini Heckmairi marsruudil.
Vismeistri mõis

Vismeistri mõis (ka "Fismeistri mõis"; saksa keeles "Fischmeister") oli eramõis Keila kihelkonnas Harjumaal.
Raku tänav

Raku tänav oli tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.
Tänav sai nime 12. detsembril 1997, ent kuna selle hoonestus jäi välja ehitamata, siis tänav kaotati 19. veebruaril 2014.
Reha tänav

Reha tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1998.
Remmelga tänav

Remmelga tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis.
Remmelga tänav sai nime 8. novembril 1927.
Rivi tänav

Rivi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis.
Rivi tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on nime saanud Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuse (Tondi Sõjakooli) mõjul.
Roostiku tänav

Roostiku tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Roostiku tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Kakumäe lahe lõunaranna ulatusliku roostiku järgi.
Rudolf Tobiase tänav

Rudolf Tobiase tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis. Tänav on nimetatud eesti helilooja Rudolf Tobiase auks.
Praeguse nime sai Rudolf Tobiase tänav 17. jaanuaril 1923. Enne seda oli tänava nimi Slobodi tänav (saksa keeles "Slobodenstrasse", vene keeles "Слободская улица"), mis tulenes sealse piirkonna venekeelses nimest "Новая Слобода" (s.o. Uus Agul).
Rõugu tänav

Rõugu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Rõugu tänav sai nime 19. aprillil 2000.
Saha tänav

Saha tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Saha tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime lähedal asuva Põllu tänava mõjul.
Siidisaba tänav

Siidisaba tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Siidisaba tänav sai nime 27. juunil 2001 ja kuulub linnunimeliste tänavate sarja. Siidisaba on värvuliste seltsi kuuluv lind.
Silgu tänav

Silgu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis.
Tänav sai nime 23. veebruaril 2000.
Kristiina Halkola

Marja Kristiina Halkola (sündinud 3. juunil 1945 Kuusankoskis) on Soome näitleja, laulja ja poliitik.
Kristiina Halkola alustas näitlemist telefilmides, filmides ja telesarjades 1965. aastal. Üks tema tuntumaid osatäitmisi on Riitta roll 1966. aastal valminud filmis "Käbi selja all".
Alates 1960. aastate teisest poolest osales Kristiina Halkola soome vasakpoolses laululiikumises. Tema sooloalbum "Täytyy uskaltaa" ilmus 1971. aastal.
1973. aastal astus ta Soome Kommunistlikku Parteisse. 1986–1989 oli Kristiina Halkola kommunistlikust parteist eraldunud erakonna Demokraatlik Alternatiiv (Demokraattinen Vaihtoehto) esimees. Ta oli esimene naissoost erakonnajuht Soomes. Ta on olnud Helsingi Linnavolikogu liige.
Suurevälja tänav

Suurevälja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Suurevälja tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime Suurevälja talu järgi.
Säina tänav

Säina tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Tänav sai nime 27. juunil 2001.
Sääse tänav

Sääse tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis.
Tänav sai nime 1923. aastal. Tegemist on putukateemalise sarja nimega.
Ajalooliselt oli Sääse tänav Mooni tänava pikenduseks ja ulatus teisele poole praegust Eduard Vilde teed. Esimene maja ehitati sellele juba 1915. aastal, kuid varasemad hooned jäid väljapoole Sääse asumit. Sääse asumis kulges see umbkaudu praeguse Kiili tänava kohal. Ala hakati hoonestama 1930. aastate teisel poolel, mil sealset maad hakati elamuehituseks rentima.
Sõlme tänav

Sõlme tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Sõlme tänav sai nime 8. novembril 1927. Enne seda oli tänava nimi Köie põik ehk Köie põiktänav (saksa keeles "Seilgasse", vene keeles "Канатный переулок"), mille tänav oli saanud köietöökoja järgi. Sõlme tänav on nime saanud varasema nime mõjul.
Sõstramäe tänav

Sõstramäe tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Sõstramäe tänav sai nime 17. juulil 2006. Tänav on saanud nime Sõstramäe talu järgi.
Viited.
Tiiru tänav

Tiiru tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Tiiru tänav sai nime 15. oktoobril 1940 lasketiiru järgi. Enne seda oli tänava nimi Kaitseliidu tänav.
Toominga tänav

Toominga tänav (varasema nimega ka "Tominga tänav") on tänav järgmistes Eesti asulates:
Treiali tänav

Treiali tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Treiali tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänava nimi kuulub ametinimetuste sarja.
Trepi tänav

Trepi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.
Tänav sai nime 1927. 1940-1941 Astme.
Tuisu tänav

Tuisu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve ja Tondi asumis.
Tuisu tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime selle järgi, et on rajatud tuiskliivale.
Tuluste tänav

Tuluste tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.
Tuluste tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime tuluste, endisaegsete tulesüütamisvahendite järgi.
Tõrviku tänav

Tõrviku tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
Tänav sai nime 15. novembril 2008.
Veduri tänav

Veduri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.
Veduri tänav sai nime 10. augustil 1954. Tänav on saanud nime lähedal asuva Tallinn-Väikese raudteejaama mõjul.
Vesse tänav

Vesse tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Vesse tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime saarlaste vanema Vesse järgi.
Viited.
Vete tänav

Vete tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.
Tänav sai nime 16. mail 1958.
Virve tänav

Virve tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis.
Tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Virve tänav on Laine tänava paarisnimi, saanud nime Ülemiste järve mõjul.
Vähi tänav

Vähi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis.
Vähi tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime Tiskre oja mõjul.
Võrse tänav

Võrse tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis.
Tänav sai nime 14. veebruaril 1958.
Õitse tänav

Õitse tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 13. novembril 1925.
Pfalz-Birkenfeld

Pfalz-Birkenfeld (saksa: "Pfalz-Birkenfeld"), hiljem Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld, oli Pfalzi Wittelsbachide kõrvalliini nimi. Selle liini pfaltskrahvid valitsesid esialgu vaid suhteliselt tähtsusetut territooriumi, nimelt Pfalzi osa kaugemast Sponheimi krahvkonnast; kuid nende tähtsus kasvas järk-järgult. Kõik elusolevad Wittelsbachid põlvnevad Pfalz-Birkenfeldist, millest sai seega Baieri kuningate vanem haru.
Ajalugu.
Liini patriarh oli Karl I. Ta oli Zweibrückeni hertsogi Wolfgangi poeg, kes surres aastal 1569 pärandas Pfalzi osa kaugemast Sponheimi krahvkonnast oma pojale Karlile. Viimane valis Birkenfeldi oma residentsiks ja aastal 1595, Kastellauni lepingu järgi oma kaasvalitseja, Badeni markkrahvi Eduard Fortunatiga, tagas ainuisikulise valitsemise Birkenfeldi ja Allenbachi ringkondades (aastani 1671). Tema ajal läbis Birkenfeldi loss suure laienemise. Pärast Karli surma aastal 1600 järgnes talle Georg Wilhelm, kes valitses aastani 1669. Tema järglane oli Karl Otto, kes suri juba aastal 1671. Pärand läks Christian II-le, Georg Wilhelmi noorema venna pojale, kes oli eelnevalt saanud Bischweileri isandkonna Zweibrückeni valdustest ja asutas seega Pfalz-Birkenfeld-Bischweileri liini. Tema poeg Christian III lõpetas aastal 1717 ametliku resideerimise Birkenfeldis ja elas peamiselt Bischweileris, pärast 1734. aastat vaheldumisi Zweibrückenis, sel aastal päris ta Zweibrückeni hertsogkonna. Tema järglane oli tema poeg Christian IV, kes oli abiellunud alla oma seisust, tantsija Marianne Camassega, nii ei olnud tema poegadel õigust pärida. Pärast Christiani surma sai valitsejaks tema vennapoeg Karl III August. Tema valitsemise ajal jaotati kaugem Sponheimi krahvkond lõplikult. Kaks ühisvalitsejat leppisid kokku, et Badeni markkrahv teeb jaotuse ja Reini pfaltskrahv valib jao. Badeni poole lootus oli arvatavasti, et Karl III August otsustab valida osa, kus paiknesid Birkenfeld ja perekonna kodu; sellest hoolimata otsustas Karl III August valida Moseli piirkonna ümber Trarbachi, nii et pärast 1776. aastat sai Birkenfeldi piirkond Badeni ainuomanduseks. Tema vend Maximilian I Joseph järgnes talle pärast tema surma aastal 1795. Prantsuse revolutsiooni järgsete sõdade tulemusel oli ta viimane Zweibrückeni hertsog, saades aastal 1799 Pfalzi ja Baieri kuurvürstiks ning aastal 1806 esimeseks Baieri kuningaks.
Enne seda, aastal 1645 oli Christian II noorem vend Johann Karl asutanud Pfalz-Birkenfeld-Gelnhauseni kõrvalliini. 1799. aastast alates kutsusid tema järglased end "Tema Kuninglik kõrgus Baieri hertsog".
Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler

Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler oli Saksa-Rooma riigi osariik Bischwilleri ümbruses Prantsusmaa kirdeservas.
Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler eraldati Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeldist aastal 1600 pfaltskrahv Karl I noorima poja Christian I jaoks. Riik jaotati aastal 1654 iseendaks ja Pfalz-Birkenfeld-Gelnhauseniks. Aastal 1671 päris pfaltskrahv Christian II Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeldi ja see riik lakkas olemast.
Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld

Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld oli Saksa-Rooma riigi osariik Birkenfeldi ümbruses tänapäeva Rheinland-Pfalzis, Saksamaal.
Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld loodi aastal 1569 pärast Wolfgangi surma Pfalz-Zweibrückeni jaotamisega tema noorimale pojale Karl I-le. Pärast Karli surma aastal 1600 jaotati tema riik tema poegade poolt iseendaks ja Pfalz-Birkenfeld-Bischweileriks, kus Georg Wilhelm sai Birkenfeldi. Aastal 1635 tungiti riiki ja laastati seda Kolmekümneaastase sõja ajal ja samal aastal tekkis ka katkupuhang. Georg Wilhelm suri aastal 1669 ja talle järgnes tema poeg Karl II Otto. Kaks aastat hiljem ta suri ja koos temaga meesliin, nii läks riik Pfalz-Birkenfeld-Bischweileri Christian II kätte. Christian II suri aastal 1717 ja talle järgnes tema poeg Christian III. Aastal 1731 päris Christian Zweibrückeni hertsogkonna ja tema koha Riigipäeval ning nimetas oma territooriumid Pfalz-Birkenfeld-Zweibrückeniks.
Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen

Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen oli Saksa-Rooma riigi osariik Gelnhausenis tänapäeva Hesseni lõunaosas, Saksamaal.
Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen eraldati Pfalz-Birkenfeld-Bischweilerist aastal 1654. See oli väheste õigustega vaheriik. Aastal 1799 said pfaltskrahvid tiitli "Hertsog Baieris" kauge suguluse tõttu Baieri hertsogitega. Need liinid olid ainsad Wittelsbachide harud, mis lõplikult ei hääbunud.
Friedrich von Bradke

Friedrich Wilhelm von Bradke (29. november/10. detsember 1752 – 12/24. märts 1819 Peterburi) Vene sõjaväelane (kindralmajor), Polotski komandant, Vjatka kubermangu kuberner, salanõunik, senaator.
Vanemad Caspar Johann von Bradke (surnud 1761, Kantsi rentnik) ja Margaretha Elisabeth von Aderkas (1731–1802 Kuressaare).,
Friedrich von Bradke immatrikuleeriti 8/19. oktoobril 1778 Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 11 all.
Abikaasa alates 16/27. detsembrist 1786 Christine Haack (surnud Polotskis 2/14. detsembril 1839)
Neli poega ja kolm tütart, kellest teine poeg: Georg von Bradke (1796–1862), Tartu õpperingkonna kuraator.
Ludwig von Wardenburg

Ernst Christian Ludwig von Wardenburg (31.detsember 1810/12. jaanuar 1811 Husum – 16/28. jaanuar 1886 Kuressaare), Taani lipnik, Vene leitnant, kolleegiuminõunik. Immatrikuleeritud Saaremaa rüütelkonda 21.jaanuaril/5. veebruaril 1849.
Kuressaare metsaülem 1845–1869
Vanemad Friedrich von Wardenburg (1783–1867, Taani aadlik alates 6. märtsist 1833) ja Pauline von Blücher (1783–1832).
Abikaasa 1/13. maist 1842 Hermine von Güldenstubbe (3/15. august 1817 – 19/31. jaanuar 1896 Kuressaare).
Ainus poeg Eugen von Wardenburg (1843-1920), Kuressaare metsaülem
Julie von Hahn

Julie Karoline Wilhelmine von Hahn (sünninimi Julie Karoline Hoyningen-Huene; 1791 – 1870 Uue-Lõve mõis) oli Eesti mõisnik, Lahetaguse mõisa omanik.
Vanemad: Berend Johann von Hoyningen-Huene (1755–1796, Haimre mõisnik) ja Eleonore von Stackelberg (1761–)
21. märtsil / 2. aprillil 1832 ostis ta Johann von Lucelt Lahetaguse mõisa.
Abikaasa alates 3./15. märtsist 1811 Kärlal Leonhard von Hahn (1784 – 1832 Brest-Litovsk).
Tal oli neli poega, kellest Ernst von Hahn (1814–1874, Lahetaguse mõisnik) ja Karl von Hahn (1815–1881, Uue-Lõve rentnik) immatrikuleeriti 8./20. jaanuaril 1849 Saaremaa rüütelkonda.
Henning Gustav von Graß

Henning Gustav von Graß, Metsküla mõisnik.
Ostis 1/12. detsembril 1781 Metsküla mõisa, võeti vastu Saaremaa rüütelkonda. Leitnant.
Abikaasa alates märtsist 1782 Katharina Elisabeth von Black. Tema lesk müüs Metsküla 10/22. novembril 1805 Johann Heinrich von Bartholomäile.
Tema vanemad pole teada, kuid ta kuulub 1745. aastal Eestimaal immatrikuleeritud Graßide suguvõsasse (Graß a. d. H. Wittenpöwel), q. v.: .
Dmitri Medvedevi esimene valitsus

Dmitri Medvedev nimetati Venemaa peaministriks 8. mail 2012. Tema valitsus astus ametisse pärast seda, kui president Vladimir Putin oli kiitnud heaks üles seatud ministrid. 8. mail 2012 hääletas Riigiduuma endise Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi peaministriks saamise poolt. Medvedev lubas uuendada valitsust, kuid jätta struktuuri samaks. Aasta hiljem, 8. mail 2013, vabastati Medvedevi esimene kohusetäitja Vladislav Surkov ametist; põhjuseks oli president Putini noomitus selle kohta, et valitsus ei olnud suutnud täide saata kõiki presidendi algatusi.
Kermāni provints

Kermāni provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis.
Provints jaguneb 20 maakonnaks.
Provintsis asuva Bami linna vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi hulka.
Servoajam

Servoajam ehk servomehhanism (inglise keeles "servomechanism"; ladina keeles "servus" ori) on 
servojuhtimise seade, mis muudab etteandesignaalidega määratud viisil käitatava mehhanismi või selle osa asendit või kiirust. Servoajami iseloomulik erinevus harilikust programmjuhitavast ajamist on selles, et juhitava objekti asendi ja kiiruse reguleerimine toimub tagasiside- ehk veakorrektsioonisignaalide abil. 
Servoajami põhiosad on servomootor ja servovõimendi.
Servomootor on ajami täiturseade, mis muudab käitatavate mehhanismide olekut, muundades välise toiteallika energiat reguleerorgani pöörd- või kulgliikumise energiaks.
Tagasisidestus võimaldab sooritada asendi- ja kiirusemuutusi väga kiiresti ja täpselt. Selleks peab mootoril olema väike inerts, täpne peatumine ja kindel püsimine seisuasendis. Neid tingimusi rahuldab kõige paremini samm-mootor. Kasutatakse ka mitte-elektrilisi (pneumaatilisi ja hüdraulilisi) mootoreid. 
Servovõimendi (servomuundur) reguleerib mootori toitevoolu nii, nagu programmeeritav kontroller ette annab.
Digitaalarvuti

Digitaalarvuti on seade (sh arvuti), millega saab lahendada ülesandeid diskreetsel kujul (näiteks numbritena) esitatud informatsiooni töötlemisega.
Ajalugu.
Tänapäeva digitaalarvutid põhinevad mikroprotsessoritel.
Imavere jalgpalliväljak

Imavere jalgpalliväljak on Järva maakonnas Järva vallas Imavere külas Mõmmimäe teel asuv jalgpalliväljak. Väljaku omanik on Imavere vallavalitsus. Väljakut kasutab SK Imavere Forss.
Nasva Spordikompleks

Nasva Spordikompleks on Saare maakonnas Saaremaa vallas Nasva külas aadressil Tiigi tänav 12 asuv spordikompleks. Spordikompleksi omanik on Saaremaa vallavalitsus ja valdaja SaareMaa JK aaMeraaS. 
Spordikompleksi kuulub murukattega jalgpalliväljak (nimetatud ka Nasva Spordikompleksi staadion), puitkattega korvpalliplats ja rannavõrkpalliplats.
Piz Badile

Piz Badile on mäetipp Berni Alpides Bregaglia ahelikus.
Piz Badile'i kirdeseina loetakse üheks kuuest suurest põhjaseinast Alpides.
Asukoht ja kõrgus.
Halduslikult asub mäetipp Šveitsi ja Itaalia piiril, jäädes Graubündeni kantoni (Šveits) ja Sondrio provintsi (Itaalia) aladele.
Piz Badile'i kõrgus on 3308 m. 
Piz Badile'ist 1,2 km ida suunas asub Piz Cengalo (3367 m). 
Tipputõusud.
Esmatõusu mäetippu tegid 27. juulil 1867 lõunaribi kaudu USA mägironija William Augustus Brevoort Coolidge koos prantslastest teejuhtide François Devouassoud' ja Henri Devouassoud'ga.
Tänapäeval on Piz Badile'i tippu kaks klassikalist marsruuti: põhjaharja mööda ja nn Cassini marsruut Piz Badile'i kirdeseinal.
Tõusud tippu kirdeseina kaudu.
Esmatõusu kirdeseina kaudu tegid 14.–16. juulil 1937 kaks itaallaste gruppi: Riccardo Cassini kolmeliikmeline grupp (Cassin, Gino Esposito, Vittorio Ratti) ja varem startinud Como meeskond (Mario Molteni ja Giuseppe Valsecchi), kes tõusuteel ühendasid oma jõupingutused. Esmatõus kirdeseinal lõppes traagiliselt: Molteni suri tippu jõudes kurnatusest ja Valsecchi hukkus laskumisel lõunaharja mööda. Läbitud marsruut nimetati Cassini marsruudiks. 
6. juulil 1952 tegi austerlane Hermann Buhl esimese alpinistina soolotõusu Piz Badile'i kirdeseinal. Cassini marsruudi läbis ta 4 tunni ja 30 minutiga.
1953. aasta augustis läbisid kirdeseina uuel marsruudil Claudio Corti ja Felice Battaglia. Viimane hukkus pikseöögist. Marsruut nimetati Corti-Battaglia marsruudiks.
EJL Tallinna noorte treeningkeskus

EJL Tallinna noorte treeningkeskus (lühemalt "EJL TNTK treeningkeskus", ka "(EJL) TNTK staadion") on Tallinnas Kristiine linnaosas aadressil Kotka tänav 12a ja Spordi tänav 11a asuv spordikompleks; osa Lilleküla jalgpallikompleksist.. 
Spordikompleksi kuulub üks täismõõtmetega ja üks vähendatud mõõtmetega jalgpalliväljak. Väljakute omanik on EJL Tallinna Noorte Treeningkeskus OÜ ja valdaja on Eesti Jalgpalli Liit (EJL).
2023. aasta suvest kasutab Nõmme Kalju seda oma kodustaadionina kuniks Hiiu staadioni renoveerimise lõpetamiseni.
Jaanuar 2017

Jaanuar 2017, kroonika
2017. aasta jaanuar algas pühapäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast teisipäeval.
Adjanina

Adjanina on maanina Saare maakonnas Muhu vallas Muhu saare lõunaosas. Nina idarannikul asub Lõunaranna sadam.
Nina tipu koordinaadid on .
Kakumäe neem

Kakumäe neem (ka Kakumäe nina) on neem Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe poolsaarel. Neeme ilmestab Kakumäe pank. Neemest kirdes paiknevad Liivakari ja Kivikari.
Neeme koordinaadid on .
Laidunina

Laidunina on neem (maanina) Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiul. Neeme juures asub Laidunina päevamärk.
Neeme koordinaadid on .
Leeltse nina

Leeltse nina (ka Leeltsenina) on maanina Saare maakonnas Saaremaa vallas Sõrve-Hindu külas.
Maanina koordinaadid on .
Pammana nina

Pammana nina on maanina Saare maakonnas Saaremaa vallas Pammana külas Pammana poolsaare tipus.
Maanina koordinaadid on .
Uluneem

Uluneem on neem Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Letipea külas Mahu poolsaare tipuosas.
Neeme koordinaadid on .
Torupilli ots

Torupilli ots on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.
Torupilli ots sai nime 18. oktoobril 1991. Tänav on saanud nime minevikus sealkandis asunud Torupilli kõrtsi järgi.
Tõlinõmme veehoidla

Tõlinõmme veehoidla on veehoidla Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Veehoidla pindala 0,5 ha.
Vasila veehoidla

Vasila veehoidla on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu ja Viisuküla külas.
Järve pindala 0,2 ha, valgla suurus 3,9 km², keskmine sügavus 2,2 m, suurim sügavus 2,4 m, kaldajoone pikkus 239 m, kõrgus merepinnas 68,5 m ja vee maht 172 000 m³. Järv on paisutatud Orika ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.