Prügijooks

Prügijooks (inglise keeles "plogging") on uus ülemaailmne liikumine, kus on omavahel ühendatud sport ja keskkonna eest hoolitsemine. Termin "plugging" tuleneb rootsikeelsest väljendist "plocka upp" üles korjama ning ingliskeelsest sõnast "jogging" sörkimine.
Liikumine sai alguse 2016. aastal Rootsis. Prügi korjamiseks tehakse sörkjooksu ja harrastatakse muid vabaõhuspordialasid. Prügijooksul osalejad võtavad treeningule kaasa prügikotid ja kindad, et trenni tehes korjata linnaruumi ja loodust kahjustavat prügi.
Prügijooks ei ole ainult individuaalne tegevus, vaid ettevõtted võivad seda korraldada vabatahtliku tegevuse vormis või koostööna kohalike tütarettevõtetega. Prügijooks aitab luua kogukonna nii kohalikest kui ka inimestest internetis, kes on huvitatud koostööst, et midagi muuta. Selleks kulub vaid mõni prügikott, kindad ja pisut vaba aega.
Ajalugu.
Liikumise algatas 2016. aastal Erik Ahlström. Pärast väikesest Põhja-Rootsi suusakeskusest Stockholmi kolimist valmistasid Ahlströmile meelehärmi prügihunnikud, mida ta hommikuti jalgrattaga tööle sõites nägi. Ahlströmi šokeerisid looduses leiduvad prügikogused ja ta märkas, et praht võis teel seista nädalaid, ilma et keegi selle üles võtaks. Seetõttu otsustas ta hakata ise prügi korjama. Peatumine prügi ülesvõtmiseks sai harjumuseks ning seejärel ka osaks treeningrutiinist, kuna Ahlström sidus tegevuse oma jooksutrennidega. Ajapikku hakkasid inimesed temaga liituma ja 2016. aastaks sai prügijooksust Rootsis ametlik üritus.
Mõju.
Prügijooksu ajal korjatakse üles nähtav prügi ja liigutatakse ennast. See mõjub hästi keskkonnale, kuid on kasulik ka inimese füüsilisele tervisele. Kui joosta ja prügi korjates pidevalt kükitada, põletab see rohkem kaloreid kui ainult jooksmine. Rootsi spordirakenduse Lifesum andmetel põletab keskmine inimene pooletunnise sörkimise ja prügi korjamisega 288 kalorit. Ainult joostes põletataks kõigest 235 kalorit ning kiire kõnniga 120 kalorit.
Prügijooks on saanud populaarseks üle maailma, sest prügiprobleem on aktuaalne ja tõsine ning tervisesportlastele endile ei meeldi samuti looduses sportides koledat vaatepilti näha. Meeldivas keskkonnas sportimiseks tuleb möödaminnes prügi üles korjata. Paljud inimesed on teinud seda endale teadvustamata ning nüüd on sellise liikumisviisi nimetamiseks välja mõeldud ka sobiv termin.
Organisatsiooni Keep America Beautiful turundus- ja kommunikatsiooniosakonna vanemasepresident Mike Rosen on kirjutanud: "Prügi mõjutab meie elukvaliteeti ja majandusarengut ning satub sageli mereprahiks, mis saastab veeteid ja ookeane ning kahjustab elusloodust ja keskkonda. Prügijooks on suurepärane, sest see on lihtne ja lõbus ning annab kõigile võimaluse luua puhtamaid, rohelisemaid ja kaunimaid kogukondi."
Liikumine on kogunud tuntust peamiselt sotsiaalmeedia kaudu. 18-aastane Felix Hamilton, kes elab Londonis ja Rootsis ning juhib koos venna Hugoga Instagrami kontot @goplogging ja veebisaiti www.globalplogging.com, korjas idee üles aga otse Stockholmi tänavailt. Ta ütleb: "Kui ma Rootsis koolis käisin, märkasin, kui puhtad on tänavad ja kuidas jooksjad, isegi kärudega emad ja vanapaarid, tulid prügikotiga välja ja korjasid prügi. Londonis ei paistnud keegi prügist hoolivat: autojuhid viskasid kiirtoidupakendeid autoaknast välja, rekajuhid urineerisid pudelitesse ja jätsid need kõnnitee äärde – ilmselt loodeti, et keegi teine tuleb ​​nende tagant koristama."
Felix otsustas proovida muuta inimeste suhtumist. Ta kaasas ka sõbrad ja pere ning peagi sai alguse kohalik liikumine. "Prügijooks andis mulle võimaluse mitte tunda prügi pärast pettumust, vaid midagi kohe selle vastu ette võtta," ütles Felixi tuttav Caroline Nathanson. Felix otsustas minna kohaliku kogukonna motiveerimisest kaugemale ja teha sellest hoopis ülemaailmne liikumine. Ta korraldas prügijooksu USAs Floridas Vero Beachil ja see osutus edukaks. Nüüd kavatseb ta oma haaret veelgi laiendada ning kasutada selleks kohalike omavalitsuste ja ettevõtete programme.
Ülemaailmsel liikumisel on Instagramis üle 30 000 teemaviite ja paljud uudisteväljaanded, nagu BBC, Washington Post, Guardian ja HuffPo, on seda liikumist märganud.
Prügijooks on kehale kasulik: jooksmine ning kükid ja venitused, mida tehakse ebaregulaarsete ajavahemike järel prügi korjates, mõjuvad kehale hästi. Samuti on prügijooks kasulik maakerale, sest aitab plastjäätmeid ümbruskonnast nõuetekohaselt kõrvaldada, ja ka kohalikule keskkonnale, sest puhas ümbrus teeb inimesed teatavasti õnnelikumaks.