tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Etalon

Etalon on mõõtevahend, mida kasutatakse füüsikalise suuruse mõõtühiku või selle suuruse mõne teise väärtuse määratlemiseks, säilitamiseks ja ülekandmiseks näiteks töömõõtevahenditele. Etaloniks võib olla mõõt, mõõteriist, etalonaine või mõõtesüsteem.
Etalonaine on materjal või aine, mille ühe või mitme omaduse väärtused on piisavalt ühetaolised ja täpselt määratud, et kasutada seda mõõtevahendite kalibreerimisel, mõõtemeetodi hindamisel, materjali või ainet iseloomustavale suurusele väärtuse omistamisel.
Kõige paremate omadustega on rahvusvahelised etalonid (primaaretalonid), mis on aluseks väärtuse ülekandmiseks vastava suuruse teistele etalonidele (sekundaaretalonidele). Rahvusvaheline etalon võimaldab luua jälgitavuse ahela, mis seob mõõtevahendi metroloogilised omadused vastava suuruse primaaretaloniga. Jälgitavus on mõõtetulemuse või etaloni väärtuse omadus, mis võimaldab seda seostada riigi- või rahvusvahelise etaloniga katkematu võrdlusteahela (seosahela) kaudu, kusjuures ahela kõikidel lülidel on teadaolev mõõtemääramatus.
Riigisiseselt jagunevad etalonid riigi-, tugi- ja tööetalonideks:
Allikad.
Navigatsioon

Navigatsioon (ladina sõnast "navigatio" 'laevasõit, meresõit') on vee-, õhu- või kosmosesõiduki kursi ja asukoha määramise õpetus.
Üldisemas tähenduses on navigeerimine tee leidmine soovitud kohani:
Raadionavigatsioon

Raadionavigatsioon on raadioseadmete abil orienteerumine laeva, lennuki vm liikuri juhtimisel. Raadionavigatsiooni peamised vahendid on radar, raadiokaugusmõõtur, raadiomajakas ja raadiopeilingaator.
Eristatakse lähi- ja kaugraadiolokatsiooni. Lähiraadiolokatsiooni korral määratakse enda asukoht kaardil raadiopeilingaatoriga mõõdetud raadiomajakate suundade järgi või radariga mõõdetud radiaalkauguste abil. Kaugraadiolokatsiooni korral rakendatakse peamiselt hüperboolimeetodit, mis põhineb asjaolul, et kui kahest raadiomajakast mõõdetud punktide kauguste vahe on jääv, siis moodustavad need punktid tasapinnal hüperbooli. Asukoha määramiseks läheb seega vaja vähemalt kolme majaka signaali.
Raadiomajakas

Raadiomajakas on raadionavigatsiooniks kasutatav paikne raadiojaam, mis kiirgab kindla sageduse ja kutsungiga raadiosignaali selleks, et liikuv raadioseade saaks kindlaks teha oma asukoha või suuna selle majaka suhtes.
Raadiomajaka kiirgus võib olla suunamata ehk ringkiirgus, või suunatud kitsale alale, näiteks laevateele või lennukoridori.
Madura keel

Madura keel on Austroneesia keelkonna Malai-Polüneesia keelte rühma kuuluv keel. Madura keele kõnelejaid on Indoneesias 6 770 000 (2000. aasta loenduse põhjal). Segaabielude, keelehoiakute ja muude sotsiaalmajanduslike küsimuste tõttu on madura keele kõnelejate arv suure tõenäosusega tegelikult teadaolevast suurem. Rohkelt kasutavad madura keelt inimesed Ida-Jaava provintsis ja Madura saarel, Sapudi saartel, Jaava saare rannikualadel, Surabaja linna lõuna- ja lääneosas saarel ning ümberasujad mujal Indoneesias. Samuti Singapuris. Peamiselt räägitakse madura keelt maakohtades.
Kirjaviis.
Madura keelt kirjutati algselt Jaava tähestiku abil, kuid nüüd on rohkem kasutusel ladina tähestik.
Arvsõnad.
Madura keeles on arvsõnadel täisvorm, lühendatud vorm ja kliitik. 
Tavaliselt arvsõnad eelnevad madura keeles nimisõnale, mille juurde nad kuuluvad. Sellisel juhul esinevad nad kas täisvormina või kliitikuna. .
Arvsõnad võivad ka järgneda nimisõnale, mille kohta nad käivad, kuid selle võimaluse kasutamine sõltub kõnelejast. .
Järgarvsõnu moodustatakse kahel viisil. Esimene võimalus on kasutada sõna “kapeng”, mis tähistab järge, enne põhiarvu. Kapeng settong – esimene;
kapeng dhuwa – teine; jne. .
Teine võimalus järgarvude moodustamiseks on siduva osalausega, lisades numbrile eesliide –ka: se kasettong – esimene; se kadhuwa' – teine; jne. .
Keele struktuur.
Madura keeles on rohkem konsonante kui selle naaberkeeltes, kuna sellel on helitud aspireerimata, helitud aspireeritud ning helilised häälikud. Nimisõnade puhul ei eristata sugusid ning mitmus moodustatakse reduplikatsiooni abil. Põhiline sõnade järjekord on alus-tegusõna-sihitis. Eitus moodustatakse eitava abisõnaga enne tegusõna, omadussõna või nimisõnafraasi. Madura keeles on kasutusel prepositsioonid, ei esine morfoloogilist käänete märkimist. .
Madura keelel on unikaalne hääldussüsteem. Märkimisväärne on konsonantide puhul suur hulk sulghäälikuid. Hääldamine toetub põhiliselt häälikutele b, d, j, g, jh, dh ja bh või topeltkonsonantidele hh, dd ja bb. Selline rõhutus esineb tihti keskmises silbis. Jättes kõrvale kõrisulghäälikud, on klusiilideks viis hääliku moodustuskohta. Keeltest, mis on madura keelega kõige lähemalt seotud, kehtib see veel vaid Jaava keele kohta. .
Keele elujõulisus.
See graafik madura keele kohta näitab madura keelt pilves koos kõikide elus keeltega. Iga maailma keel on esindatud väikse täpina skaalal oma kõnelejate arvu ja arengu või ohustatuse põhjal, suurimad ja tugevaimad keeled asuvad üleval vasakul ning väikseimad ja nõrgimad keeled all paremal.
Madura keel on näidatud graafikul suurema värvilise täpiga. Sinine värv näitab seda, et keel on arenev (EGIDS 5), seda kasutatakse aktiivselt standardiseeritud vormis kirjandusega, kuid see pole veel laialt levinud ega jätkusuutlik.
Mustamäe V mikrorajoon

Mustamäe V mikrorajoon on Mustamäe asumi allasum Tallinnas Mustamäe linnaosas, tuntud ka kui Kännu Kuke piirkond. Allasum piirneb Mustamäe tee, Keskuse tänava, Eduard Vilde tee ja Sõpruse puiesteega.
Allasumis on endine Tallinna 37. Keskkool, mille ees asub 2018. aasta novembris avatud Vilde spordipark. Allasumis tegutsevad lasteaiad Kikas ja Lehola. Seal asub ka Tallinna Lastekodu Väikelaste Turvakodu. 
Allasumis on mänguväljakud Sõpruse tee 238 ja Vilde spordipargi kõrval. Piirkonnas asub Mustamäe turg ja Mustamäe Zoomaailma lemmikloomapood. Allasumis tegutseb Vilde tee Maxima XX ning Kännu Kuke ärikeskuses mitmesuguseid teenindusettevõtteid.
Allasumi vahetus naabruses on Männipark, Männi kohvik, Kuke Hambaravi, RealityGame'i põgenemistuba, Sõpruse Coop, Lime alkoholipood.
Piusa Ürgoru Puhkekompleks

Piusa Ürgoru Puhkekompleks on turismitalu Võru maakonnas Setomaa vallas Piusa jõe ürgorus. Piusa Ürgoru Puhkekompleksi haldab OÜ NAXOS.
Ajalugu.
Piusa Ürgoru Puhkekompleks asub kunagises Väiko-Härma veski asukohas. Väiko-Härma veski asutas 1930. aastate paiku Aleksander Laanberg (hiljem eestistatult Laanemäe), kes omandas ehituskrundi jõe paremal kaldal. Vasakpoolse kalda omaniku Voldemar Videriga sõlmis ta "perve kasutamise" lepingu, makstes selle eest 20 puuda rukkeid aastas. 
Veskis oli 2 kivipaari. Ühe kivipaariga suudeti tunnis jahvatada 300–400 kg kuivi teri. Peale jahvatuse tehti veel järgmisi teenustöid: laastulöömine, tänu sellele olid ümbruskonna hoonetel katused korda seatud; kreissael oli võimalik valmistada sindleid ja aialippe; höövelmasinat tarvitati ümbruskonna väiksemateks puutöödeks. 
Veskijärves leidus haugi, ahvenat, lutsu, särge, hõrnast ja vähki. 
Aastast 1963 läks veski "Võidu" sovhoosi valdusse; möldriks oli kohapeal Kusta Klaas, kes vana asjatundjana seadis kohale tulles veski hästi korda. Veski töötas kuni 1972. aastani.
1946. aastal ehitati veski juurde uus elumaja (praegune puhkemaja), kus perekond Laanemäe elas kuni 1961. aastani. Sellest ajast seisis elumaja tühjana.
Tänapäev.
Pärast mitmeid pärandamisi ja kinkimisi jõudis talu lõpuks Voldemar Laanemäe poja Koidi kätte. Praegune puhkemaja hoone renoveeriti 1999. aastal. Külastajaid hakati selles hoones vastu võtma alates 2000. aastast. 
Puhkemajas on 4 magamistuba kokku 9 voodikohaga. Majas ja selle ümbruses on Wi-Fi-võrk. Vanasse sepikotta ehitatud saun asub otse jõe kaldal. Ööbida on võimalik ka renoveeritud aidas, kus on 6 voodikohta. Suitsusaun asub eemal majutushoonetest ning moodustab omaette väikese kompleksi koos lõkkeplatsi ja telkimiskohtadega. Suitsusaun on käsitsiraiutud palkidest murukatusega hoone. Majutuseks on kompleksis ka palkidest kämpinguid.
Puhkemaja lähedalt viib mööda 15 km pikkune Piusa Ürgoru matkarada. Ümberkaudsed metsad on marja- ja seenerikkad.
Pulari keel

Pulari keel kuulub Nigeri-Kongo keelkonna Atlandi-Kongo harusse. Pulari keelt kõneleb peamiselt Fula rahvas Guineas Fouta Jaloni piirkonnas.
Pulari või pulaari keelenimetus on mõnes keeles samastatud fula ehk fulbe keelega, kuid "Ethnologue" jagab fula keele(rühma) üheksaks keeleks, mille hulgas pulari ja pulaari omakorda eri keeltena.
Pulari keelt on mittekõnelejal raske õppida, kuna keeles on 26 klassi ja ulatuslik sõnavara. Lisaks kasutatakse pulari keeles pikendatud vokaale ja kahekordseid konsonante, et sõnadel vahet teha.
Kõnelejad.
Põhiliselt kasutatakse pulari keelt Guineas Fouta Jaloni piirkonnas, kuid lisaks ka Gambias, Guinea-Bissau's, Malil, Senegalis ja Sierra Leones. Pulari keelt kõneleb kokku umbes kolm miljonit inimest, Ethnologue'i andmetel 2 929 200 inimest, kellest enamik ehk 2 550 000 elab Guineas.
Arvsõnad.
Arvsõnu kasutatakse pulari keeles inimeste ning asjade ja elusolendite loendamisel erinevalt.
Ortograafia.
Pulari keel pannakse kirja nii nagu seda hääldatakse. Pulari keele ortograafia sai ametliku kinnituse 1966. aastal, kui toimus UNESCO konverents Bamakos ning keel järgib ühe sümboli – ühe heli printsiipi.
"A, E, I, O, U" hääldus on sarnane Itaalia ning hispaania keelele ning seetõttu on nende keelte kõnelejatel pulari keelt lihtne õppida. 
Häälik "C" kõlab pulari keeles pigem kui "ch" ning "R", kui hispaania keelest tuttav "R".
Kahekordsed häälikud, nt "AA", näitavad pikka vokaali, kuid kahekordsed konsonandid, nt "BB", näitavad rõhulist konsonanti.
Pronoomenid
"O" võib tähendada "teda" nii mees- kui naissoo puhul.
Teiseks, on kaks võimalust öelda "meie". Kui isik, kellega räägitakse on kaasa arvatud, kasutatakse lõppu "en". Kui isik, kellega räägitakse ei ole kaasa arvatud, kasutatakse "men" lõppu.
Ainsus 
Mitmus 
Mitmus
Mitmuse moodustamiseks on pulari keelel samuti oma viis. Kui inglise keeles lisatakse mitmuse puhul sõna lõpule "„S“", siis pulari keeles mitmuse moodustamine nii lihtne ei ole. Tavaliselt muutub mitmuse puhul pulari keeles terve sõna. NT ainsus- "OTOWAL"; mitmus- "OTOOJE" – auto, autod.
Kirjaviis
Pulari keel kasutas algselt araabia kirjaviisi (mingites piirkondades siiani), kuid nüüdseks on enamasti üle mindud ladina kirjaviisile.
Keelenäide.
Mi waawataa Pular buy! - Ma ei räägi eriti pulari keelt.
Mido waawi Pular seeda tun. - Ma räägin pulari keelt väga vähe.
Mi faamaali. - Ma ei saa aru.
Hida e jam? - Kas sinuga on kõik korras?
Oo-o! - Head aega!
Sukuma keel

Sukuma keel on bantu keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Tansaania loodeosas, Victoria järve lääne- ja lõunakaldal, paarisaja kilomeetri kaugusel ekvaatorist. 
Sukuma keel on lähedases suguluses njamvesi keelega – nende sõnavara kattub 80 protsendi ulatuses ning nende kõnelejatel on tihedad etnilised sidemed. Sukuma keele rääkijaid on ligikaudu 5 430 000 ning see arv kasvab pidevalt. Sukuma keele peamised murded on kiya murre ja kigwe murre. Enamik sukuma keele rääkijaid kõneleb ka suahiili keelt. Suahiili keel on Tansaania ainus riigikeel, sukuma keelel puudub ametlik staatus haridus- ja poliitilises sfääris ning suahiili keele poliitilise mõjukuse tõttu on sukumakeelne kirjandus peaaegu olematu. Linnades on inimesi, kes ei räägi sukuma keelt, ning ka maapiirkondades laenavad nooremad inimesed sõnu suahiili keelest. Siiski on sukuma kultuuril rikas suuline rahvapärimus ning lugusid jutustatakse ka lauldes. Sukuma keeles kasutatakse ladina kirja.
Fonoloogia.
Sukuma keeles on 7 täishäälikut e vokaali, mida saab hääldada lühidalt ja pikalt:
Sukuma keeles kehtib Dahli seadus, mistõttu on seal kasutusel helitud ninahäälikud e nasaalid.
Ei ole päris kindel, kas 'c ɟ' kuulub klusiilide või afrikaatide hulka ning kas see on palataalne.
Sukuma keeles on lühikestel vokaalidel neli tooni: kõrge, madal, tõusev ja langev.
Grammatika.
Substantiivi e nimisõna ühildumine.
Sukuma keele nimisõna klassi näitavad prefiksid on a-, ɪ- ja ʊ-. Neid kasutatakse kindlates konstruktsioonides. 
Sõnajärg.
Sukuma keeles esineb sõnajärje tüüp SVO (subjekt, verb, objekt).
Yangbeni keel

Yangbeni keelt kõneldakse peamiselt Kesk-Kamerunis. Seda nimetatakse ka kalongi, nuasue ja nukalonge keeleks . See kuulub Nigeri-Kordofani keelkonda (peetakse maailma suurimaks keelkonnaks ning Aafrikas kõneldakse selle keelkonna keeli suurimal alal). 
Yangbeni keele rääkijaid on 2300: Kesk-Kamerunis, Mbamis, Bokitos. See keel on üks elujõulisemaid Kameruni keeli. Yangbeni keel koosneb kolmest dialektist: nukalonge, numende, nutanga.
Keel on kasutusel usulistel eesmärkitel ning keele kõnelejad ei usu, et prantsuse keel võiks asendada yangbeni keelt. Yangbeni keel kasutab ladina tähestikku.
Ortograafia.
Yangbeni tähestik koosneb 16 konsonandist ning 7 täishäälikust.
A a, B b, D d, E e, ε ε, F f, G g, H h, I i, K k, L l, Mm, N n, Ny ny, Ŋ ŋ, O o, ɔ ɔ, P p, S s,
T t, U u, W w, Y y .
Yangbeni keelest järgneb peaaegu alati tähtedele N ja M konsonant, mis muudab sõnas häälduse nasaalseks.
/Ns/ [ns] kiansε - maja Sõna keskel tekib nasaalne hääldus.
Teine iseärasus yangbeni keeles on palatalisatsioon pärast konsonanti. Kui I-täht järgneb konsonandile, siis hääldub see peenendatult.
/Tj/ [tj] tiεkiε - kuidas Sõnas tekib palatalisatsioon pärast t-d ning k-d.
Keelel on neli kõnetooni. Kõrge toon, madal toon, langev toon ning tõusev toon.
Grammatika.
Yangbeni keeles on ka eessõnu. Näiteks „na“, mis tähendab koos või sidesõna ja ning „á“, mis tähendab peal või sees. Kuid eessõna „á“ võtab enda ette k-tähe, kui järgnev sõna algab täishäälikuga (nagu inglise keele a/an).
Keeles kasutatakse samu kirjavahemärke ning samade tähendustega nagu eesti keeleski (nt punkt, hüüumärk, küsimärk). Samuti võib täheldada ütte eraldamist komaga.
Hεn Taat, imεkuεl kiak ?
Heh isa, ma sulle tegin mida?
Jaanuar: pikítíkítie, oólí ú kutúan (o.1) 
Veebruar: siɛyɛ, oóli ú kándíɛ (o.2)
Märts: ɔnsúmbɔl, oóli ú kátátúɛ (o.3)
Aprill: mesiŋ, oóli ú kénie (o.4)
Mai: ensil, oóli ú kátánuɛ (o.5)
Juuni: ɔsɔn (o.6)
Juuli: efute (o.7)
August: pisuyú (o.8)
September: imɛŋ i puɔs (o.9)
Oktoober: imɛŋ i putúk,oóli ú kátíɛ (o.10)
November: makandikɛ (o.11)
Detsember: pilɔndɔ (o.12)
Esmaspäev: móndie (md, m)
Teisipäev: muányáŋmóndie (mw, m)
Kolmapäev: metúkpíápɛ (et, e)
Neljapäev: kúpélimetúkpiapɛ (kl, k)
Reede: feléte (fl, f)
Laupäev: séselé (ss, s)
Pühapäev: sɔndiɛ (sd, s)
Kartoteek

Kartoteek (inglise "card index") on sama suurte ja samast materjalist sedelite ehk kaartide kogu, mida kasutatakse sissekannete tegemiseks (kirjendamiseks) ja süstematiseerimiseks.
Mambae keel

Mambae keel (inglise keeles "Mambai", "Mambae") on Ida-Timoris kõneldav keel, mis kuulub Austroneesia hõimkonna Kesk-Ida-Austroneesia keelkonna Kesk-Malai-Polüneesia keelte Timori-Babari keelerühma. 
Mambae keel on levinud Kesk-Timori mäestikus, Ermera, Aileu ja Ainaro ringkonnas. 131 000 kõnelejaga on see tetumi keele järel suuruselt teine keel Ida-Timoris. Kasutatakse ladina tähestikku, kuid puudub laialdaselt tunnustatud kirjasüsteem. Võrreldes tetumi keelega on mambae morfoloogiliselt väga väheproduktiivne. Keeles on neli peamist murret: Damata, Lolei, Mambae ja Manua murre. Lisaks on põhjamambae ja lõunamambae keeles olulised erinevused. 
Mambae keel on elujõuline, seda kasutavad näost näkku suhtlemisel kõik põlvkonnad. 
Murdeerinevused.
Riigi mägiseima piirkonna keelena on mambae killustunud paljudeks kohalikeks murreteks, mis jaotuvad lõuna- ja põhjagruppi. Kui lõunamambae murretes on jäänud austroneesia konsonant /p/ puutumatuks (näit. "pat" 'neli'), siis põhja murretes muutub konsonant /p/ f-ks ("fat"). Lõuna murretes on paljud sõnad lühenenud nii sünkoobiliselt kui ka apokoobiliselt. Näiteks Ainaro piirkonna murde sõnad "lel" 'päike' ja "tor" 'aasta' on Aileu ringkonna Remexia piirkonna murdes vastavalt "lelon" ja "tonan".
Arvsõnad.
Ka arvsõnades on erinevusi. Arvsõnad 1−10:
Aileu murdes: 
1 − "id"
2 − "ru"
3 − "teul"
4 − "fat"
5 − "lim"
6 − "neen"
7 − "hiut"
8 − "woulu"
9 − "sia"
10 − "sakul" 
Ainaro murdes: "id", "rua", "tel", "pat", "lim", "lim-nain-ide", "lim-nai-rua", "lim-nai-tel", "lim-nai-pata", "sagúl" (6−9 on nö viiendnumbrid)
Keelenäiteid.
Substantiivid:.
suu – "kukun"
juuksed – "ulun"
habe – "kukunhulun"
silm – "matan"
isik, persoon – "ema"
toit – "sauna"
Adjektiivid:.
halb – "klau"
pime, nägemisvõimetu − "matan klau" 
Verbid:.
puhuma – "fu"
sööma – "mu"
lööma – "bob"
ujuma – "nain" 
Teised keeled Ida-Timoris.
998 000 elanikuga Ida-Timoris on 15−25 põliskeelt, mis jagunevad omavahel mitte suguluses olevate paapua ja austroneesia keelte vahel. Ulatusliku kokkupuute tõttu − nii samasse keelkonda kui ka erinevatesse keelkondadesse kuuluvate keelte vahel − on neil palju tüpoloogilisi sarnasusi: ühine sõnavara, fonoloogilised lihtsustused, vähe- või mitteproduktiivne morfoloogia, sarnased grammatilised süsteemid aspekti, aja ja kõneviisi kategoorias ning passiivi puudumine. Kuid austroneesia keeled (sh mambae keel) on rangelt SVO-lausestruktuuriga, paapua keeled aga SOV sõnajärjega.
Kaupmees

Kaupmees on laiemas tähenduses kaubandusega elukutseliselt tegelev inimene ehk kaubandustööline; kitsamas tähenduses on kaupmees isik, kes oma nimel sõlmib kaubanduslikke tehinguid.
Lamnso keel

Lamnso keel ehk nsoo keel on bantu keel, mis kuulub Nigeri-Kordofani keelkonnale. 
Lamnso keelt räägitakse nsoo rahvaste poolt. Lamnso keelt kõneldakse rohumaadel looderajoonis Kamerunis ja väiksel alal Kagu-Nigeerias. Kõnelajate arv on ligi 240 000 inimest. Lamnso on toonikeel. Vokaalide toon eristab tähendust. Lamnso keelt kirjutatakse ladina tähestikuga. Lamnso keel kuulub SVO-keelte hulka. 
Nimisõnad.
Lamnso keeles on nii prefikseid kui ka sufikseid. Lamnso keeles on neli klassi nimisõnu. 
 Uut sõna luuakse verbi nimisõnadega seostades, järgi SV sõnajärele. Kui kasutatakse verbi, siis verb järgneb nimisõnale, i lk 17 kui adjektiivi, siis adjektiiv tuleb enne ja nimisõna selle järel. 
Näiteks: ŋgaa = üks, kes shoŋ = varastama ŋgaashoŋ = varas (üks, kes varastab)
dzə̂n = vana lúmen = mees dzə̂nlúmen = vanamees
Nagu eesti keeles on võimalik verbist luua nimisõna, siis selles olukorras ki- eesliide lisatakse verbile. 
Näiteks: néŋ = valetama kinéŋ = vale kpú = surema kikpú = surm
Mineviku, oleviku ja tuleviku vormid.
On kaks minevikuvormi tüüpi: lihtminevik ja enneminevik.
Esimene lihtmineviku tüüp kasutab abisõna „ki“ enne verbi ja määrab tegevuse, mis just toimus. Nii teist kui ka kolmandat tüüpi lihtminevikku väljendatakse isikuliste asesõnade vokaalide pikendamise kaudu. Enneminevik pikendatakse isikulise asesõna vokaali ning kasutatakse asesõna „lo“ enne verbi. 
Olevikuvormis on kohustuslik kasutada lühikese vormi isikulist asesõna. Lamnso keeles on markeeritud rakendatakse tulevik.
Tuleviku on kolme tüüpi:
Osastavas käändes tuleb omanik nimisõna järel. 
Näiteks: lav mo – minu maja (maja minu), meliv ev – nende südamed (südamed nende), si shisi = kassi silm
Eituses kasutatakse kahte eitusõna: „bo“ isikulise asesõna ees ja „yo'“ verbi ees. 
Näiteks: Bo m yo' yúiyri lúmen – ma ei tapa meest (ei ma ei tapa meest), Bo jwi yo' lúm lúmen – koer ei hammusta meest (ei koer ei hammusta meest)
Kui on vaja asukohta tähistada, siis on kohustuslik kasutada eessõna enne koha nime. 
Näiteks: „e mvm“ – sees, Wù nó mènsə e mvm kóv – ta joob verd metsas, vəiy tôn e mvm lav – tulekahju põleb majas, wôŋ nso' – nsoo riik
Purepetša keel

Purepetša keel (varem ka "tarasko keel"; inglise keeles "Purepecha", "Tarascan", "Tarasco") on Põhja-Ameerika sugulaskeelteta indiaani keel
Piirkond.
Purepetša keelt kõneldakse põhiliselt Mehhikos, täpsemalt Michoacánis, Pátzcuaro järve aladel, Cuanajo kagualadel ja Zipiajo põhjapoolsetel aladel. Räägitakse vähesel määral ka USA-s.
Kõnelejate arv.
Eri allikates andmed varieeruvad. 2005. aasta andmetel on Purepetša keele kõnelejaid 175,000. 
Keele struktuur.
Vokaalid.
On olemas veel keskvokaalid /e ja o/, mis on haruldased. /o/ on eriti haruldane.
Kõrget keskvokaali esineb pea iga kord pärast /s/ või /ts/-i.
Sõna viimane vokaal öeldakse tavaliselt n-ö sosinal või ei hääldata üldse. Erand on siis, kui sõna on lause lõpus. Vokaalide jada esineb harva.
Konsonandid.
Purepetša keeles puuduvad külghäälikud. Keeles on suur hispaania mõju.
Keele kohta.
Keelenäide.
Iamendu k'uiripuecha janguarhiparini ka majku jarhati ka jurhimbekuecha jingoni kueraaηasondikso ka.
Tähendus: Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt.
Kirjaviis.
Purepetša keeles kasutatakse foneetilist kirjaviisi.
Huvitavaid fakte.
Arvude lugemisel on aluseks arv 20 (vigesimal ehk kahekümnendsüsteem). Paljud purepetša keele kõnelejad laenavad suured arvud hispaania keelest.
Purepetša keel oli Tarascani osariigi põhikeeleks. Selle tõttu nimetatakse seda vahel ka tarascani keeleks.
Purepetša keele hiilgeaeg oli aastatel 1400–1521, mil seda kõneldi kõige enam.
Kindlustusasutus

Kindlustusasutus (ka: "kindlustusselts"; inglise keeles "insurance company, insurer, underwriter") on selts, mis müüb kindlustusvõtjatele kindlustusi.
Kindlustusseltsid Eestis.
Eesti esimene kindlustusselts – Tallinna Vastastikune Kindlustusselts – asutati 1866. aastal.
Sapipõis

Sapipõis (ladina keeles "vesica fellea" ehk "cystis fellea") on enamikul inimestest ja paljudel selgroogsetel vahelduva kuju ja asendiga lihaseline õõneselund, kuhu koguneb sapijuhadest sapivedelikku. Sapipõis talitleb seedeelundkonnas reservuaari ja sapiväljutuselundina.
Sapipõis puudub rottidel, hobustel, delfiinidel, jõehobudel, ninasarvikutel, elevantidel jt.
Roomajate sapipõis.
Sapipõis on kõikidel roomajatel. 
Maolistel.
Madudel paikneb sapipõis maksast varieeruval kaugusel ning on ühenduses põrna ja kõhunäärmega. Üsna pikk sapijuha transpordib sapi maksaväliste sapijuhade kaudu sapipõide hoiule, kuni see väljutatakse kaksteistsõrmikusse.
Mikroelemendid.
Maolised|Madude sapipõies ja sapis leiduvaid mikroelemente on vähe uuritud, kuid need olenevad indiviidi elupaigast, liigist, toitumusest, reproduktiivsest staatusest jpt teguritest. 
Hiinas 1993. aastal tehtud uuringus tuvastati ICP-AES-i (ingl "inductively coupled plasma atomic emission spectroscopy") meetodil madude kehaosades rohkem kui 17 mikroelementi. Uuringu tarvis eemaldati pea neljal kilplõugmadude ("Agkistrodon") perekonda liigitatud maoliigil: "Agkistrodon blomhoffei brevicaudus", "Agkistrodon saxatilis", "Agkistrodon shepaoensis", "Agkistrodon ussuriensis". 
Uuringu tulemuste järgi koostatud graafikute alusel on nende maksa, põrna ja sapipõie mikroelementide sisaldus üsna sarnane..
Imetajate sapipõis.
Inimesel.
Inimesel paikneb sapipõis valdavalt maksa alapinnal sapipõieaugus ja on ühismaksajuha väljasopistus. 
Sapipõis on 7–10 cm pikk ja 3–4 cm lai (laiem osa).
Sapipõis koosneb: 
Sapipõie sein koosneb 3 kihist (seestpoolt alates) limas-, lihas- ja serooskestast.
Sapipõie limaskestas paiknevad epiteelrakud on võimelised intensiivselt vett resorbeeruma, mille tulemusel saab sapp põies kontsentreeruda.
Sapipõie seinas paiknev silelihaskude moodustab kaksteistsõrmikusse suubudes sulgurlihase, mis on söögikordade vahel suletud olekus, võimaldades sapipõie sapil koguneda. 
Pärast söömist, kui eelseedinud toidumass kaksteistsõrmikusse liigub, hakkab sapipõis hormooni koletsüstokiniin-pankreosümiini toimel perioodiliselt kokku tõmbuma ning ühissapijuha kaudu sappi kaksteistsõrmikusse pritsima.
Patoloogia.
Sapipõiega ja sapijuhadega seostatakse nii loomadel kui ka inimestel mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu parasiidid, sapipõiepõletik, sapikivitõbi, sapipõie kasvajad, sapipõievähk jpt.
Kiosk

Kiosk (ka: "müügiputka") on väike paviljonilaadne kerge ehitis, kus müüakse ajakirjanduse väljaandeid (ajalehti ja ajakirju), tükikaupu (snäkke ja jooke) ja muud pudi-padi.
Kioskikaubanduse ajalugu ulatub Euroopas 19. sajandisse, mil seni peamiselt kuninglikke parke kaunistanud idamaises stiilis ilu- ja meelelahutusotstarbeliste paviljonide eeskujul hakati püstitama kergeid ehitisi ka kaubandustegevuseks.
Ērberģe

Ērberģe on küla ("vidējciems") Lätis Aizkraukle piirkonnas, Mazzalve valla halduskeskus. Asub Dienvidsusēja jõe kaldal. Aastatel 2009–2021 jäi asula Nereta piirkonda.
Ērberģes asub endise Ērberģe mõisa ("Herbergen") süda, mõisa peahoones on praegu põhikool. Asulas on ka luterlik kirik.
Aastal 2015 oli külas 348 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 312.
Je cherche après Titine

"Je cherche après Titine" on fokstroti-šimmi rütmis laul, mille kirjutas 1917. aastal prantslane Léo Daniderff. Sõnade autorid on Louis Mauban ja Marcel Bertal. Laul sai maailmakuulsaks 1936. aasta menufilmiga "Moodsad ajad", kus seda esitas "gibberish"'i kasutades Charlie Chaplin.
Eestikeelsete sõnade ja pealkirjaga "Ma sauna ehitan" kuulus laul ansambli Kuldne Trio repertuaari.
Pepetela

Pepetela (kodanikunimega Artur Carlos Maurício Pestana dos Santos; sündinud 29. oktoobril 1941 Benguelas Angolas) on tuntumaid Angola kirjanikke.
Elukäik.
Pepetela sündis Benguelas Portugali päritolu vanemate peres, kes oli mitmendat põlve Angolas elanud. 14-aastaselt asus ta õppima Angola pealinnas Lubangos. Aastal 1958 astus Lissaboni Instituto Superior Técnicosse (Kõrgemasse Tehnikainstituuti), kuid asus aastal 1960 õppima Lissaboni Ülikooli filoloogiateaduskonda, kus õppis aastani 1961, mil ta õpingud katkestas Portugali koloniaalsõda. Soovimata asuda Portugali sõjaväe teenistusse, läks ta Pariisi sotsioloogiat õppima. 1963. aastal sai ta aga stipendiumi, et jätkata õpinguid Alžiiris. Seal lähenes talle Angola Vabastamise Rahvaliikumise (MPLA) liige Henrique Abranches, kes palus Pepetela abi Angola õpingute keskuse loomisel, millega viimane ka nõustus.
Tivi keel (Austraalia)

Tivi keel kuulub Austraalia keelte hulka ning Tivi keelerühma. Keelt kõneldakse Põhja-Austraalias Bathursti ja Melville'i saarel. 2006. aasta seisuga oli kõnelejaid 1740, kuid inimesi, kes tivi keelt soravalt räägiks, ei ole. Tivi keele kõnelejad räägivad ka inglise keelt. Tivi keeles kasutatakse ladina tähestikku.
1993. aastal anti välja tivi-inglise sõnaraamat, 2011. aastal jõudis see ka internetti. Tivi keeles on välja antud ka piibel. Tivi keel on paralleelselt inglise keelega õppekeeleks kohalikes koolides. Sõna "tiwi" tähenduseks tivi keeles on "inimesed". Tivi keelel on erinevaid vorme, näiteks eristatakse laste-tivi keelt ning ka tivi-inglise keelt.
Häälikud.
Kui eesti keeles on üheksa vokaali (a, e, i, o, u, õ, ä, ö, ü), siis tivi keeles on kõigest neli vokaali (a, u, i, o).
Poolvokaalid tivi keeles: w, y, g [ɣ]
Nasaalid e ninahäälikud: m, n, rn [ɳ], ny [ɲ], ng [ŋ]
Lateraalid e külghäälikud: l [l] rl [ɭ]
Klusiilid e stopp-häälikud: p, t, rt [ʈ], j [ʧ], k
Tremulandid e värihäälikud: r, rr
Keele struktuur.
Sõnajärg - SVO (subjekt-verb-objekt)
Kategooriad:
arv (ainsus/mitmus);
sugu (meessoost/naissoost): meessoost sõnad saavad lõpu -"ni" või -"ti"; naissoost sõnad saavad lõpu -"ŋa" või –"ka";
aeg (minevik, olevik, tulevik);
aspektid (kestvus ajas, kordus, liikumine, algus, inhoatiiv);
kõneviisid (kindel, käskiv, subjunktiiv, sundiv);
tegumood (refleksiivne, vastastikune, kollektiivne, põhjustav). Võrdluseks: eesti keeles on vaid isikuline ja umbisikuline tegumood.
Lisaks on veel teisigi kategooriaid: asukoht, kellaaeg, kehahoiak (nt seisis püsti), rõhk.
Arvsõnad tivi keeles.
1 - jati
2 - jirara
3 - jiraterima
4 - jatapinti
5 - punginingita
6 - kervingara
7 - juwunkayi
8 - punyipunyinga
9 - punyipunyinga natinga
10 - wamutirrara 
Keelnäited.
jinuatəməniŋilipaŋəmatatumaŋələpiaŋkina - ta (meessoost) tuli ja varastas minu mee ära hommikul, kui mina veel magasin
Tivi keeles eristatakse traditsioonilist kirjakeelt ja uudset kirjakeelt.
Näide traditsioonilisest kirjakeelest: a-mpi-ni-watu-wujingi-ma-jirrikirnigi-yangurlimay-ami - tema (naissoost, päike) paistab seal hommikuti
Näide uudsest kirjakeelest: japinari wokapat a-mpi-jiki-mi kutawu with layt - tema läks jalutama valges
Erinevus traditsioonilise ja uudse keele vahel seisneb tegusõnavromides.
Ērberģe mõis

Ērberģe mõis (läti keeles "Ērberģes muiža", saksa keeles "Herbergen") on mõis Lätis Nereta piirkonnas Mazzalve vallas Ērberģes. Vanasti teati seda ka kui Taube mõisa.
Ērberģe mõis kuulus aastast 1465 kuni Liivi sõjani Sellede perele, aastast 1562 aga Lüdinghausen-Wolffide suguvõsale. Aastal 1686 sai mõisa omanikuks Gotthard Wilhelm von Vietinghoff, tema tütar abiellus Aleksander von Taubega ja nii sattus mõis Taubede suguvõsa valdusse. Aastast 1806 kuni võõrandamiseni aastal 1920 kuulus mõis von Hahnide suguvõsale. Võõrandamise ajal oli mõisa suurus 1862 hektarit, maa jagati 158 talu vahel.
Ērberģe mõisa klassitsistlikus stiilis peahoone püstitasid Taubed, aastal 1868 tegid Hahnid seal suuri ümberehitusi. Pärast võõrandamist asus seal aastail 1922–1927 postkontor, seejärel koolimaja. Aastal 1944 asus seal Punaarmee laatsaret.
Mõisakompleksi juurde kuuluvad veel ait, kaks keldrit, pesuköök, mõisavalitseja maja aastast 1875, sepikoda ja veelindude laut. Mitmed hooned on varemetes, nende seas ka viinaköök, teenijate maja, küün ja laudad. Mõisakompleksi juurde kuulub ka üle Dienvidsusēja jõe viiv Marija sild. 
Mõisa Inglise stiilis park asub Dienvidsusēja jõe ääres. Pargi pindala on 7,8 hektarit. Pargis asub lava, mis ei ole mõisakompleksi osa.
Dobu keel

Dobu keel kuulub Austroneesia keelte hõimkonda, Paapua poolsaare keelte hulka. Täpsem piirkond, kus dobu keelt kasutatakse, on Milne Bay provints, Esa’ala rajoon, Sanaroa, Dobu, osa Fergussoni ja Normanby saarest. Kokku kõneldakse seda keelt umbes 500 külas. Kõnelejate arv oli 1998. aasta andmetel 10 000. Keelt kasutatakse laialdaselt. Dobu keeles on kasutusel ladina tähestik.
Hääldus.
y = i
w = u
Silpide dubleerimine ehk reduplikatsioon.
Dobu keeles korratakse tavaliselt teist silpi, kui tahetakse väljendada nt kavatsust, räägitakse minevikust, hetketegevusest vms.
Nt [ya'wali] – "ma laulan (harjumuspärane, pidevalt toimuv)", aga [ya'wali'wali] "ma laulan (hetkeline tegevus)".
['siwa] – "valama" aga ['siwasi'wena] "valatud"
Kõige lühemad sõnad dobu keeles on "be/ga" - tähenduses "ja", "ta" - tähenduses "jah/aga" ning "o" - tähenduses "jah". Ülejäänud sõnad on vähemalt kaks silpi pikad.
Rõhk sõnades ei ole kunagi kõnes kindel, eriti lühemate sõnade puhul.
Häälikud.
Täishäälikud: i, e, a, o, u
Kaashäälikud:
- huulhäälikud ehk bilabiaalid: p, pw, b, pw
- hambasombuhäälikud ehk alveolaarid: t, d
- pehme suulae häälik ehk velaar: k, kw, g, gw
- hõõrdhäälik ehk frikatiiv: s
- külghäälik ehk lateraal: l
- ninahäälik ehk nasaal: m, mw, n
- pool-täishäälik: w, y
Arvsõnad.
1- 'e bweu
2 - 'e rua
3 - 'e to
4 - 'e ata
5 - nima
6 - nima 'e bweu
7 - nima 'e rua
8 - nima 'e to
9 - nima 'e ata
10 - sanau
Keelenäide.
Kagutoki – Tavaline tervitus
Mwao utautauya?/Mwao? - Kuhu sa lähed?
Gonagona boboana – Tere hommikust!
Boiboi boboana – Head ööd/õhtut!
Šona keel

Šona keel on Nigeri-Kordofani hõimkonna Bantu S-rühma keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse peamiselt Zimbabwes. Šona keel on šonade emakeel ja üks Zimbabwe ametlikest riigikeeltest. Zimbabwes kõneleb šona keelt 9 miljonit inimest ehk rohkem kui 80% elanikkonnast. Šona keelt kõneldakse ka Sambias, Mosambiigis ja Botswanas. Šona keelega sarnaneb kõige rohkem tonga keel, mida kõneldakse samuti Zimbabwes ja Sambias.
Šona keelt kõneleb hinnanguliselt 10 759 200 inimest. Sel on mitu murret. Põhimurded on kalanga, karanga, korekore, manjika, ndau ja zezuru murre. Kaks peamist murret on karanga ja zezuru.
Šona keelt õpetatakse ka koolides, kuid seda ei kasutata õppekeelena. Šona keelel on küllaltki arenenud kirjandus, arvestades, et esimene šonakeelne raamat anti välja juba aastal 1957. Raamatu pealkiri on "Feso" ja selle autor on Zimbabwe kirjanik Solomon Mutswairo. Raamat läheb ajas sadu aastaid tagasi, kirjeldades aega enne Briti kolonisatsiooni. Mutswairo raamat osutus väga populaarseks ning seda õpetati isegi koolides.
Mõiste "šona" võttis 1931. aastal esimesena kasutusele Lõuna-Aafrika õpetlane Clement Doke, kes ühendas selle nimetuse alla vastastikku mõistetavad murded. Šona keele juured ulatuvad Monomatapo impeeriumi ja Suur-Zimbabwe tsivilisatsiooni.
Morfoloogia.
Asesõnad.
Isikulised asesõnad.
Et isikut näitab juba tegusõna vorm, siis lisatakse tegusõnale alusena isikuline asesõna ainult isiku rõhutamiseks. Siiski on olemas rööpsed isikulised asesõnad, mida kasutatakse isikut veel rohkem rõhutades. Kolmandas isikus sugu ei eristata. (Mamadza 36–37)
Isikulised asesõnad on:
Foneetika.
Šona keel kasutab ladina tähestikku. Sõnade hääldus sõltub peamiselt dialektist.
Šona keel on toonikeel, milles eristatakse kaht tooni: kõrge ja madal. Kirjakeeles toone ei märgistata. Sõnade tähendus sõltub hääldusest ehk kas on kasutatud kõrget või madalat tooni.
Šona keeles on viis täishäälikut: "a", "e", "i", "o", "u". Täishäälikuid hääldatakse sarnaselt eesti keelega.
Šona keele nimi- ja tegusõnadel on eesliide ja sõnatüvi. Tegusõnad lõppevad täishäälikuga. Eristatakse kahte minevikuvormi: esimene, mis kirjeldab täna toimunud tegevust, ja teine, mis kirjeldab eile või kaugemas minevikus toimunud sündmusi.
Eituse moodustamine varieerub vastavalt tegusõna vormile. Seega on infinitiivil ja finiitverbil erinevad eituse morfeemid.
Šona keeles on lause sõnajärg subjekt-verb-objekt (SVO).
Keelenäide.
"Vanhu vese vanoberekwa vakasununguka uyewo vakaenzana pahunhu nekodzero dzavo. Vanhu vese vanechipo chokufunga nekuziva chakaipa nechakanaka saka vanofanira kubatana nomweya wohusahwira."
– Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim. (Inimõiguste I artikkel)
Obal

Obal on alev Valgevenes Viciebski oblastis Šumilina rajoonis, Obali jõe kaldal. Alev on Obali külanõukogu halduskeskuseks. 
Asula nimi on poola keeles "Obol". Nimi tuleneb ilmselt leedukeelsest sõnast "obolis", mis tähendab õuna.
Obalis asuvad keskkool ja laste muusikakool, kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Alevis on õigeusu kirik ja katoliku kabel. Obalis on keraamikatehas, metsakombinaat, turbatööstus. Vaatamisväärsustest asub Obalis Grabnitskite mõisakompleks XIX sajandist.
Ajalugu.
Obali küla mainitakse ajaloos esimest korda aastal 1503. Obal on kuulunud Molskitele, Voinadele, Vetrynskitele ja aastast 1615 Grabnitskitele. Aastal 1772 läks küla esimesel Poola jagamisel Venemaa koosseisu. Aastal 1866 rajati läbi Obali Połacki–Viciebski raudtee ja Obali asula juurde tekkis raudteejaam. Aastail 1894–1914 tegutses Obalis puidukeemia ettevõte, kus toodeti piiritust ja sütt. Aastast 1924 oli Obal Valgevene NSV koosseisus. Aastal 1968 sai Obalist alev.
Kavaiisu keel

Kavaiisu keel (omakeelne nimi 
"Nɨwɨ'abigidɨ, Nɨwɨ'abigipɨ") kuulub lõuna-numi keelte hulka. Kavaiisu keel kuulub jutoasteegi keelkonda.
Piirkond.
Kavaiisu keelt kõneldakse põhiliselt USAs Lõuna-Californias, täpsemalt Mojave kõrbe Tehachapi-Mojave piirkonnas. . 
Keelekood (ISO 639-3): xaw
Kõnelejate arv.
Erinevates allikates andmed varieeruvad. 2013. aasta seisuga oli järel vaid 3 üle 60-aastast inimest, kes kavaiisu keelt ladusalt kasutada mõistavad. 
Fonoloogia.
Vokaalid.
Kavaiisu keeles on numi keeltele omaselt 6 täishäälikut:
Konsonandid.
Kawaiisu keelt võib teiste numi keelte seas ebaharilikuks pidada, sest keele konsonandisüsteem ei ole tuletatud numi keeltest. Konsonante on seeläbi ka palju rohkem. 
 
Häälikud l ja ŋ esinevad vaid võõrsõnades.
Keelenäited.
Kirjaviis.
Keele säilitamiseks ja paremaks õpetamiseks on kasutusele võetud ladina tähestikul põhinev kirjaviis. 
Taaselustamine.
Kavaiisu keele päästmisega on viimastel aastatel väga aktiivselt ning edukalt tegelema hakatud. Arvestades asjaolu, et seda keelt emakeelena kõnelevaid inimesi oli 2013. aasta seisuga alles kolm, on kättesaadavat materjali selle keele õppimiseks suhteliselt palju, sealhulgas (lisaks mitmele ilmunud õpikule koos CD-materjalidega) ka YouTube’i videod . 
Kavaiisu keel oli 1994. aastaks väga suures väljasuremise ohus. Üleüldse oli tollal kõnelejaid kokku kahekümne ringis. Tänaseks on olukord eeskätt tänu keeleuurijaile Julie Turnerile, Harold Williamsile, Alan P. Garfinkelile ja nende 2002. aastal loodud kavaiisu keele ja kultuuri keskusele Californias [Kawaiisu Language &amp; Cultural Center] väga palju paranenud.
Dogribi keel

Dogribi keelt (Tłı̨chǫ keel, Thlingchadine, tlicho, thi cho dinne ) kõneldakse Põhja-Kanadas peamiselt piirkonnas, mis asub Suure Orjajärve ja Suure Karu järve vahel. Dogribi keele kirjutamisel kasutusel ladina kirjapilt.
Fonoloogia.
Täishäälikud.
Lühikesed.
a /a/
e /e/
ı /i/
o /o/
ą /ã/
ę /ẽ/
ı̨ /ĩ/
ǫ /õ/
Pikad.
aa /aː/
ee /eː/
ıı /iː/
oo /oː/
ąą /ãː/
ęę /ẽː/
ı̨ı̨ /ĩː/
ǫǫ /õː/
Ninahäälikud märgitakse ogonekiga "sabaga". nt: ą - wįghǫą - 'selle väike nina'
Madalaid häälikuid märgitakse graavisega. nt: à - wets'aà - 'selle müts'
Kõrgeid häälikuid ei märgita.
Grammatika.
Dogribi keeles on kasutusel SOV sõnajärg. Selle puhul on ebatavaline, et sõna moodustamisel kasutatakse dogribi keeles eesliiteid (keeltes, mis on SOV sõnajärgedega esinevad tavaliselt järelliited).
Dogribi keeles on kaks võimalust olemise määramuseks. NT: Nàzèe-dǫǫ̀ ts’įįlį ja Nàzèe-dǫǫ̀ ats’įįt’e tähendavad mõlemad "me oleme küttijad". esimene variant näitab, et nad on mõlemad kütid (ajutiselt), teine variant aga näitab, et nad on kütid elukutseliselt.
Peale tegusõnade ja nimsõnade esineb dogribi keeles asesõnu, numeraale, postpositsioone, määrsõnu, sidesõnu ja demonstratiive. Omadussõnu on väga vähe. Enamik kirjeldavaid sõnu on pigem tegusõnad.
Dogribi keele näited.
Arvsõnad.
1 ı̨łè 
2 nàke 
3 taı 
4 dı̨ 
5 sı̨làı 
6 ek'ètaı 
7 łǫ̀hdı 
8 ek'èdı̨ 
9 łǫǫ̀tǫ 
10 Hoònǫ 
11 Hoònǫ daats'ǫ̀ ıłè 
12 Hoònǫ daats'ǫ̀ nàke 
13 Hoònǫ daats'ǫ̀ taı 
14 Hoòno daats'ǫ̀ dı̨ 
15 Hoòno daats'ǫ̀ sı̨làı 
16 Hoòno daats'ǫ̀ ek'ètaı 
17 Hoòno daats'ǫ̀ łǫ̀hdı 
18 Hoòno daats'ǫ̀ ek'èdı̨ 
19 Hoòno daats'ǫ̀ łǫǫ̀tǫ 
20 naènǫ
Niue keel

Niue keel (Niuē) on keel, mis kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda, Polüneesia keelte rühma. Keelt räägitakse Niue saarel Vaikse ookeani lõunaosas, umbes 2400 km Uus-Meremaast kirdes. Lisaks ka Uus-Meremaal, Tongas ning Ameerika Ühendriikides. 1991. aastal rääkis seda umbes 2200 inimest.
Keelekood: niu
Kasutatakse ladina kirjaviisi.
Foneetika.
Tähestik: a, ā, e, ē, f, g, h, i, ī, k, l, m, n, o, ō, p, s, t, u, ū, v. 
R-häälikuga ei alga mitte ühtegi sõna.
Morfoloogia.
Keeles on prefiksid, nt "faka-", millel on mitmeid tähendusi ("Fakamolemole" 'ﾠpalun'), ja sufiksid, näiteks tegusõnade puhul lisandub "-aga" ("maaga" 'ﾠkohtuma').
Paljud sõnad on moodustatud teiste sõnade kokku liitmisel. Näiteks "vakalele" - lennuk, mis koosneb kahest osast: "vaka"- kanuu ja "lele"- lendama.
Santali keel

Santali keel on Austroaasia hõimkonda munda keelkonda kuuluv keel.
Santali keelt kõneldakse Nepalis, Bhutanis, Bangladeshis ja Indias. Enamik kõnelejaid elab Indias Jharkhandi, Assami, Bihari, Odisha ja Tripura osariigis. Indias kõneleb santali keelt 5 940 000 inimest (loendatud 2001 a.). Kõigis riikides kokku hinnati santali keele kõnelejate arvuks aga 6 218 900.
Santali keel on aglutinatiivne keel.
Santali keele põhisõnajärg on SOV ehk subjekt-objekt-verb.
Keele ehitus.
Ol Chiki tähestik.
Santali keelel on oma tähestik – Ol Chiki. Kasutatakse ka ladina alfabeeti. Ol Chiki tähestiku lõi Pandit Raghunath Murmu (tuntud ka kui Guru Gomke) 1925. aastal. 
Ol Chiki koosneb 30 tähest. Tabelisse on tähed paigutatud kujul: 6 x 5, kus 6 tähte esimeses tulbas on täishäälikud ja ülejäänud 24 tähte kaashäälikud. 5 tähte kolmandas tulbas esindavad aga kahekordseid kaashäälikuid ja seetõttu tuleb tegelikult kokku 29 kaashäälikut.
Diakriitikuid kasutatakse Ol Chikis täishäälikute nasaalsuse märkimiseks.
Vokaalid.
Santali keeles on 9 vokaali. Esimesed 6 on näidatud esimeses tulbas Ol Chiki tähestiku tabelis. Ülejäänud 3 vokaali tekivad kui kõrvutada diakriitiline märk Gahla Tudag ( " . " ), sest see aitabki luua lisavokaale.
Käänded.
Arvukategoorias eristatakse kolme liiget: ainsus, duaal ja mitmus:
Keelenäited.
Orak' ko tek' yar kana. – Nad ehitavad maju.
Noa gaDa re tayanko menak' koa. – Selles jões on krokodillid.
Arvsõnad santali keeles.
1 – mit, midok
2 – bar, barea
3 – pe (pɛ), pea
4 – po, ponea
5 – more (mɔ̃ɽɛ̃)
6 – turui
7 – eae
8 – irol (irəl)
9 – are (arɛ), lo
10 – gel (gɛl)
VIP

VIP (akronüüm ingliskeelsest nimetusest "Very Important Person" – 'väga tähtis isik') ehk vipp ("very very important person") on isik, kellele tema staatuse, tähtsuse, populaarsuse või varandusliku seisundi tõttu on antud erilised privileegid.
Vippideks võivad olla riigipead/valitsusjuhid, poliitikud ja muud avaliku elu tegelased – prominendid. Vipid liiguvad avalikes kohtades tavaliselt ihukaitsjate saatel.
Vene päritolu lühend VIP on tuletatud venekeelsest nimetusest "весъма именитая персона" ("vesma imenitaja persona – 'üpris nimekas isik'), millega vene emigrandid hakkasid kutsuma aristokraate, kes olid jäänud enne 1917. aasta revolutsioone ilma oma kõrgest staatusest ning asunud elama Prantsusmaale või Suurbritanniasse.
Ephalophis

Ephalophis on maoperekond. Neid üsna väikeseid madusid peetakse mürkmadudeks.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Ephalophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
Jastreb (skafander)

Jastreb on avakosmoses kasutamiseks loodud kosmoseskafander, mida toodeti Nõukogude Liidus kosmoselaeva Sojuz meeskondade tegevuseks avakosmoses ja Kuul.
Skafander kujutab endast pehmet tüüpi kosmoseülikonda, millesse saab siseneda eest ja millel on mahavõetav metallist kiiver. Kiivril on avatav vaatevälja klaas ning pööratav valgusfilter. Skafandri loomine algas 1965. aastal ning esimene versioon sai valmis 1967. aastal. Peamine vajadus uus skafander luua tuli sellest, et skafandril Berkut avastati puudused, mis tekkisid Aleksei Leonovi ajaloo esimesel väljumisel avakosmosesse. Uue kosmoseülikonna Jastreb loomisel oli Aleksei Leonov üks konsultantidest.
Skafandri Jastreb elutalitluse süsteem asus metallist seljapaunas ning see oli regeneratiivne. Elektritoide, side ja telemeetria toimus kosmoselaeva pardaga juhtmete abil. Elutalitluse süsteemi sai monteerida lisaks seljale ka jalgade peale, et kergendada kosmonaudi sisenemist vaid 600 mm diameetrise luugiga kosmoselaeva Sojuz pardale.
Esimene skafandri katsetamise võimalus saabus pärast kosmoselaeva Sojuz-1 katastroofi ja kosmoselaevade Sojuz-2 ja Sojuz-3 ühendamisel tekkinud probleeme. Skafandri Jastreb esimene praktiline kasutus toimus alles 1969. aasta jaanuaris kosmoselaevade Sojuz-4 ja Sojuz-5 missioonidel. Esimesed kosmonaudid, kes seda skafandrit avakosmoses kasutasid, olid Jevgeni Hrunov ja Aleksei Jeliseev üleminekul Sojuz-5 kosmoselaevast Sojuz-4 pardale. Skafandrid pandi selga Sojuz orbitaalses vahesektsioonis teise kosmonaudi abiga. See oli esimene ja viimane skafandri Jastreb kasutus kosmoses.
Skafandri Jastreb kasutamine plaaniti ka kosmoselaevade Sojuz-7 ja Sojuz-8 ühendamisel kosmoses, aga see nurjus ja skafandrit ei kasutatud.
Faktid.
Sõna "Jastreb" on vene keelest tõlkes "kull".
Orlan (skafander)

Orlan on skafander, mis loodi Nõukogude Liidus kosmonaudi turvalise viibimise ja töötamise jaoks avakosmoses. Selle arendas välja NPP Zvezda. Skafandrit on korduvalt modifitseeritud ja täiustatud. Praegu kasutatakse skafandri täiustatud varianti rahvusvahelises kosmosejaamas (ISS) kosmonautide töötamiseks avakosmoses.
Sõna "orlan" tähendab vene keeles kotkast.
Loomise ajalugu.
1960. aastate alguses anti NPP Zvezda spetsialistidele ülesanne luua Nõukogude Liidu kuuprogrammi jaoks uus skafander. Pakuti välja kaks varianti, millest esimene oli pehme skafander koos külgeriputatava seljapaunaga tuginedes juba kasutusel olevate skafandrite Berkut, Jastreb ja Sokol konstruktsioonile või poolkõva konstruktsioon sisseehitatud seljapaunaga. Variantide konstruktsioonide plusside ja miinuste analüüsil tehti otsus valida poolkõva süsteem ning 1969. aastaks valmis skafander Krechet, mis läbis edukalt kõik katsed.
Pärast Nõukogude Liidu kuuprogrammi peatamist lõpetati kõik tööd ka skafandri edasiarenduseks. Krecheti jaoks väljatöötatud tehnilised lahendused, eelkõige poolkõva konstruktsioon, olid jälle vajalikud, kui algasid tööd pikaajalise orbitaaljaama Saljut loomiseks. Avakosmoses töötamiseks sobilikud juba Berkut ja Jastreb ei omanud kokkusobitamise võimalust ning tulenevalt sellest oleks iga uue kosmosejaama meeskonna liikme jaoks pidanud uue skafandri looma ning kosmosesse transportima, mis oli ebaefektiivne kosmoselaevade Sojuz ja Progress piiratud koormuste korral. Vajadus luua mitmele kosmonaudile sobiv universaalne kosmosülikond ajendas looma esimese orbitaalskafandri Orlan. Tänu poolkõvale konstruktsioonile olid ainsateks individuaalseteks osadeks vaid skafandri kindad, mille toimetasid kosmosesse meeskonnad ise. Skafandrid olid aga kosmosejaamas alati olemas. Esimene väljumine avakosmosesse uutes skafandrites oli kosmosejaamal Saljut-6, mille sooritasid kosmonaudid G. I. Gretško ja J. V. Romanenko 20. detsembril 1977.
Mudelid.
Mudel MKS.
Saavad kasutada kosmonaudid pikkusega 165–190 cm.
Lao keel

Lao keel (ka laose keel; lao ພາສາລາວ phaxa Lao) kuulub Hiina-Tiibeti keelkonna kami-tai keelterühma tai keelte hulka. See on Laose ametlik keel.
Lao keelt kõneldakse Mekongi jõe orus Luang Prabangist kuni Kambodža piirini ehk Tais, Laoses, Vietnamis ja Myanmaris. Lao-khrangi dialekti räägitakse Nakhon Sawani ja Nakhon Pathomi maakonnas Tais, aga ka Austraalias, Kambodžas, Kanadas, Prantsusmaal, Vietnamis. Kõigis riikides kokku kõneleb lao keelt emakeelena 3 273 180 inimest.
Keele ISO 639-3 kood on lao.
Lao keele dialektid on Vietnami lao, põhjalao, kirdelao, kesklao, lõunalao ja läänelao.
Keele struktuur.
Foneetika.
Lao keeles on kasutusel kuus tähendust eristavat tooni: madal, keskmine, kõrge, kasvav, kõrge langemine ja madal langemine. Lao kirjaviis on suuremas osas alfabeetiline. Keeles on 30 konsonanti ehk kaashäälikut ja 15 täishäälikut.
Vokaalid.
Lao keeles on keerulised täishäälikuühendid, mis eristuvad üksteisest vokaali pikkuse (pikk või lühike) ning hääliku moodustuskoha poolest (ees või taga): i, ii, a, aa, ae, e, eh, u, ou, aw, am, oe, eu. 
Konsonandid.
Lao keeles eristatakse aspireeritud ja aspireerimata konsonante: b, c, d, f, g, h, j, k, kh, l, m, n, ny, ng, p, ph, r, s, t, th, y, v, w, y, x.
Morfoloogia.
Enamik laokeelseid sõnu on ühesilbilised. Lao on analüütiline keel.
Keelenäide.
1. ສະບາຍດີບ ("sába̖ai-di̖i baw?") – Kuidas sul läheb?
2. ຂ້ອຍຊື່ ... ("kháwy seu ...") – Minu nimi on ...
3. ບໍ່ເຂົ້າໃຈ ("baw khào ja̖i") – Ma ei saa aru.
Kirjaviis.
Lao keeles kirjutatakse horisontaalselt vasakult paremale. Kirjalik lao keel põhineb peamisel, Vientiane'i dialektil.
Lao keelel on oma tähestik, mis koosneb lao keele häälduse järgi loodud märkidest. Lao kirjasüsteem on kujunenud sanskriti keele süsteemist. Viimase 50 aastaga on lao tähestikku palju kordi muudetud. Lao keelel puudub ametlik ladina transliteratsioon.
Kirjavahemärgid.
Üldiselt ei ole lao keeles sõnade vahel tühikuid. Kõige sagedamini kasutatakse tühikuid lausete lõpus. Küsimust tähistab lauses ainult küsisõna.
Kaasaegsem kirjapilt on laenatud prantsuse keelest ning kasutusel on näiteks järgmised märgid:
Huvitavat.
Umbes 70 protsenti sõnadest tai ja lao keeles on samatähenduslikud, ka grammatika poolest on need keeled sarnased. Kõigil tai keeltel on suures osas sarnane sõnavara ja grammatika.
Lao keel võeti kasutusele umbes 1990. aastatel. Arvati, et see keel kaob ruttu, kuna Tai ja tai keel domineerisid selles regioonis nii kultuuriliselt kui ka majanduslikult, aga seda pole siiani juhtunud. Hoopis Hiinast on saanud Laosele majanduslikult mõju avaldav riik. Arvatakse, et aastatega hakkab lao keele tähtsus veelgi enam kasvama.
Viited.
1. http://www.ethnologue.com/subgroups/tai-kadai
2. http://www.ethnologue.com/language/lao
9. http://www.omniglot.com/language/phrases/lao.php
10. http://www.omniglot.com/writing/lao.htm
12. http://www.thailao.net/laofacts.htm