tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pennsylvania

Pennsylvania on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1787. aastast. Põhjas piirneb see New Yorgi osariigiga, lõunas Marylandi ja Delaware'iga, läänes Ohioga, edelas Lääne-Virginiaga ning idas New Jerseyga.
Osariigi pealinn on Harrisburg ja suurim linn Philadelphia.
Pennsylvania on nimetatud kveeker William Penni järgi, kes rajas sinna asunduse (Pennsylvania provints) 1681. aastal.
Osariigis asub Ameerika Ühendriikide vanimaid ülikoole Pennsylvania Ülikool ning suurimate hulka kuuluv Pennsylvania Osariigi Ülikool.
Osariik jaguneb 67 maakonnaks.
Põhja-Dakota

Põhja-Dakota on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1889. aastast. Põhjas piirneb Kanada Saskatchewani ja Manitoba provintsiga, lõunas Lõuna-Dakota osariigiga, läänes Montanaga ning idas Minnesotaga.
Osariigi suurim linn on Fargo.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 53 maakonnaks.
Iowa

Iowa on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1846. aastast. Põhjas piirneb Minnesota osariigiga, lõunas Missouriga, loodes Lõuna-Dakotaga, läänes Nebraskaga, idas Wisconsini ja Illinoisiga.
Osariigi suuremad linnad on Des Moines, Cedar Rapids, Davenport, Sioux City ja Ames.
Maine

Maine [mein] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1820. aastast, kui see eraldus Massachusettsist. Maine kuulub Uus-Inglismaa regiooni ning on Ameerika Ühendriikide kirdepoolseim osariik. Kirdes piirneb see Kanada New Brunswicki provintsiga, loodes ja läänes Québeci provintsiga, edelas New Hampshire'i osariigiga ning idas Maine'i lahega Atlandi ookeanis.
Osariigi ulatus on põhjast lõunasse 515 km 43° 4′ N ja 47° 28′ N vahel, läänest itta 305 km 66° 57′ W ja 71° 7′ W vahel.
Osariigi lühend on ME.
Maine'i osariigis asub Acadia rahvuspark.
Haldus.
Haldusjaotus.
Maine'i osariik jaguneb 16 maakonnaks:
Majandus.
2009. aastal oli Maine'i osariigi SKP 50,6 miljardit USA dollarit.
2011. aasta märtsis oli töötus 7,6%.
Rahvastik.
2010. aasta seisuga elas Maine'i osariigis 1 328 361 inimest.
Päritolu järgi jagunesid Maine'i elanikud 2007. aastal järgmiselt:
Georgia

Georgia on Ameerika Ühendriikide osariik. Lõunas piirneb ta Floridaga, idas Atlandi ookeani ja Lõuna-Carolinaga, põhjas Tennessee ja Põhja-Carolinaga, läänes Alabamaga. Geograafiliselt ja kultuuriliselt kuulub ta lõunaosariikide hulka. Osariigi põhjaosa asub Blue Ridge'i mäestik. Georgia on maismaa pindalalt suurim osariik Mississippist idas.
Georgia pealinn on Atlanta. Teised suuremad linnad on Augusta, Columbus, Savannah, Macon ja Athens.
Georgia on saanud nime Suurbritannia ja Iirimaa kuninga George II järgi. Georgia oli üks kolmeteistkümnest kolooniast, mis tõstsid Ameerika revolutsiooni ajal mässu Briti ülemvõimu vastu. 2. jaanuaril 1788 võeti ta neljanda osariigina vastu Ameerika Ühendriikide koosseisu. Ameerika kodusõja ajal 1861–1865 kuulus ta Ameerika Riikide Konföderatsiooni.
2020. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid 50,1% osariigi elanikkonnast valged, 30,6% afroameeriklased ja 4,4% aasialased. Perioodil 1990–2000 oli Georgia USA osariikidest aasialaste juurdekasvult teine; kümne aasta jooksul sealne aasia päritolu inimeste arv enam kui kahekordistus. Aasia riikidest on kõige enam sisserändajaid tulnud Indiast ja Hiinast. Afroameeriklaste osakaalult on Georgia USA-s Mississippi ja Louisiana järel kolmandal kohal.
Georgia hüüdnimed ameeriklaste seas on "Peach State" ja "Empire State of the South". Esimese nime on ta pälvinud virsikuistanduste tõttu, millest esimesed rajasid frantsiskaani mungad osariigi ranniku lähedal St. Simonsi ja Cumberlandi saartel juba 1571. aastal. Viimase nime on ta pälvinud oma suuruse ja õitsva tööstuse tõttu. Georgia on tuntud ka Coca-Cola sünnikohana ja The Coca-Cola Company peakorter asub siiani Atlantas.
Ameerika Ühendriikide presidentidest on Georgias Plainsi linnas sündinud Jimmy Carter.
Osariigi kuberner on alates 2019. aastast vabariiklane Brian Kemp. 2003–2011 oli kuberner Sonny Perdue, esimene vabariiklane sellel ametikohal pärast 1872. aastat. Pärast seda ongi kuberneritool järjest vaid Vabariikliku Partei käes olnud.
Põhja-Carolina

Põhja-Carolina [ˌnɔrθ kærəˈlaɪnə] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1789. aastast. Piirneb idas Atlandi ookeaniga, põhjas Virginiaga, lõunas Lõuna-Carolinaga, läänes Tennesseega ja edelanurgas Georgiaga.
Osariigi suurim linn on Charlotte.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 100 maakonnaks.
Illinois

Illinois (hääldus eesti keeles ['illinois], inglise keeles /ˌɪlɪˈnɔɪ/ on Ameerika Ühendriikide osariik 1818. aastast. Osariik piirneb põhjas Wisconsini osariigiga, lõunas Kentuckyga, läänes mööda Mississippi jõge Iowa ja Missouriga, idas Indianaga ning kirdenurgas Michigani järvel Michiganiga.
Rahvastik.
2010. aastal elas Illinoisis 12 830 632 inimest.
Jalg (pikkusühik)

Jalg on SI-süsteemi väline mõõtühik, mis on võrdne umbes kolmandiku meetriga. 
Ühes jalas on kaksteist tolli ja ühes jardis on kolm jalga. Jala rahvusvaheline standardlühend on ft (inglise keeles "foot"). Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias, rahvusvaheliselt merenduses ja lennunduses.
Jalg kui mõõtühik on välja arenenud inimese jalalaba mõõtühikuna kasutusele võtmisest. Eri aegadel ja riikides on jala kui mõõtühiku pikkus kõikunud vahemikus 0,28–0,35 meetrit. Samamoodi on mõõtühikuna kasutusele võetud küünar. Ka küünar põhineb inimese kehaosal, nimelt küünarvarrel.
Tänapäeval on kasutusel inglise jalg.
Jalg

Jalg on loomade kulgemiselund: jäse, mis kannab looma keha ja aitab tal liikuda.
Enamasti on jalg pikergune ning jala alumise otsa kuju aitab keharaskust laiemalt jaotada. Selgroogsetel on jalg kerega ühendatud puusaliigese abil. Enamikul loomadest on paarisarv jalgu, kuid tigudel on jalgu üksainus ja paljudel, näiteks ainuraksetel ja vaaladel, pole üldse jalgu.
Paljudel loomarühmadel on jalgade arv tähtis eristustunnus. Näiteks tetrapoodide ülemklass on saanud nime sellest, et enamasti on sellesse kuuluvatel loomadel 4 jalga. Putukatel on 6 jalga, ämblikulaadsetel 8. Kahelõpuseste alamklass jagatakse kaheksahaarmeliste ja kümnehaarmeliste seltsi.
Juhtub, et loomarühma nimes on mainitud teistsugune jalgade arv ,kui sellesse kuuluvatel loomadel tavaliselt on. Sajajalgsetel võib olla vähem kui 20 või rohkem kui 300 jalga, kõige tuntumatel sajajalgsetel skolopendritel on 42–46 jalga. Tuhatjalgsetel on alati vähem kui 1000 jalga, ehkki neil võib olla jalgu kuni 750.
Imetajad on üldiselt nelja jalaga. Kuid nende hulka kuuluv inimene loetakse kahejalgseks. Inimese eellastel olnud esijalad on muundunud käteks, mida teistel imetajatel üldiselt ei esine. Käed on kohastunud objektide haaramiseks ja hoidmiseks ning väga täpseteks liigutusteks ega toimi kulgemiselundina.
Lindude ja nahkhiirte esijalad on moondunud tiibadeks. Sellistena on need säilitanud esialgse kulgemiselundi otstarbe, ehkki nad on kohastunud kulgema mitte maad mööda nagu tetrapoodid enamasti, vaid läbi õhu.
Inimese jalad on alajäsemed.
Toll (pikkusühik)

Toll (lühend ") on pikkusühik.
1 toll = 0,0254 m = 1/36 jardi = 1/12 jalga = 2,54 sentimeetrit. Toll jaguneb veeranditeks (neljandikeks) ja need omakorda kaheksandikeks.
Õhk

Õhk on Maa atmosfääri moodustav gaaside segu. 
Õhu hapnikusisaldus võimaldab Maal aeroobsete organismide elu. Taimed kasutavad õhus leiduvat süsinikdioksiidi fotosünteesiks.
Värske õhk on lõhnatu ja värvitu, sisaldab niiskust ja aerosoole.
Õhu suhteline dielektriline läbitavus on 1,0006, tihedus merepinna tasemel 1,226 kg/m³
Michigan

Michigan on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1837. aastast. Asub Suure järvistu ääres. Alam-Michigani poolsaarel on lõunas maapiir Indiana ja Ohio osariigiga, Ülem-Michigani poolsaarest jääb lõunasse Wisconsini osariik; Suurel järvistul piirneb edelas Illinoisi osariigiga ning põhjas ja läänes Kanada Ontario provintsiga.
Michigani pindala on 253 793 km², kuid sellest moodustavad 99 910 km² Suure järvistu järved ja 3380 km² muud järved. Ülem-Michigan moodustab osariigi maismaa-alast 29%, kuid on tihedalt metsastunud ja seal elab vaid 3% osariigi rahvastikust (ligi 300 000 inimest), ning Ülem-Michigani suurim linn, umbes 22 000 elanikuga Marquette on osariigi linnade seas alles 91. kohal.
New Jersey

New Jersey [njuu džöösi] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1787. aastast. See piirneb idas Atlandi ookeaniga, põhjas New Yorgi osariigiga, läänes Pennsylvaniaga ja lõunas Delaware'i lahega, mille vastaskaldal asub Delaware'i osariik.
Osariigi pealinn on Trenton ja suurim linn on Newark.
Haldusjaotus.
Osariigis on 21 maakonda: Atlanticu maakond, Bergeni maakond, Burlingtoni maakond, Camdeni maakond, Cape May maakond, Cumberlandi maakond, Essexi maakond, Gloucesteri maakond, Hudsoni maakond, Hunterdoni maakond, Merceri maakond, Middlesexi maakond, Monmouthi maakond, Morrise maakond, Oceani maakond, Passaici maakond, Salemi maakond, Somerseti maakond, Sussexi maakond, Unioni maakond, Warreni maakond.
Rhode Island

Rhode Island on Ameerika Ühendriikide osariik 1790. aastast alates. Asub Atlandi ookeani rannikul, kuulub Uus-Inglismaa regiooni ja on pindalalt USA väikseim osariik. Põhjas ja läänes piirneb Massachusettsiga, idas Connecticutiga ning lõunas Atlandi ookeaniga. Osariigi pindalast kolmandiku moodustab vesi (1295 km²). Kuigi osariigist üle poole on metsa all, on osariik vägagi urbaniseerunud ning on rahvastiku tiheduselt USA-s teine (2238 in/km²).
Osariigis on küll viis maakonda: Bristoli maakond, Kenti maakond, Newporti maakond, Providence'i maakond ja Washingtoni maakond, kuid neil ei ole üldse poliitilist võimu, maavalitsused likvideeriti juba 1846. aastal. Uus-Inglismaa osariikide tava järgi on kohalikuks omavalitsuseks hoopis vallavalitsus, osariik jaguneb 39 vallaks, millest kaheksa on linnad (city) ja 31 vallad (town). Osariigi pealinn ja suurim linn on Providence; teised olulisemad linnad on Warwick, Cranston, Pawtucket ja Newport.
Rhode Islandi koloonia rajas inglise teoloog Roger Williams (1603–1683) 1636. aastal, kui ta Massachusettsi Bay puritaanidest juhtide poolt tema "uute ja ohtlike vaadete" levitamise eest kolooniast pagendati. Seepeale rajas ta Providence'i koloonia väikesele maa-alale Narragansetti neeme tipus, mille talle annetasid Narragansetti ja Pequoti indiaanihõimud. 1638. aastal jõudsid Williamsi nõusolekul kohalikelt indiaanlastelt ostetud Aquidnecki saarele teised religioossed dissidendid. William ja Anne Hutchinson rajasid seal Portsmouthi asula. Saare lõunaosas rajasid aga William Codington ja John Clarke 1639. aastal eraldi Newporti asula. 1644. aastal ühinesid Providence, Portsmouth ja Newport – Rhode Islandi ja Providence'i Istanduste Kolooniaks, ning said Inglismaa Pikalt parlamendilt selleks märtsis 1644 harta. 1648. aastal liitus kolooniaga Warwick, mille rajas Samuel Gorton 1642. aastal indiaanlastelt ostetud maale.
Rhode Islandi koloonia oli võrreldes naabruses olevate väga puritaanlike Connecticuti, Massachusettsi Lahe ja Plymouthi kolooniatega oma aja kohta väga uuenduslik – koloonias oli usuvabadus, ning nõiaprotsessid, võlgade eest vangistamine ja surmanuhtlus enamiku kuritegude eest olid keelatud.
Rhode Island oli esimene algsest kolmeteistkümnest kolooniast ja nendest viimane, kes ratifitseeris USA konstitutsiooni. Rhode Islandist sai USA osariik 29. mail 1790.
Enamik osariigi ida- ja lõunaosast on rannikumadalik, kõrgendikud jäävad loodeosasse. Kõrgeim punkt on Jerimoth Hill kõrgusega 248 meetrit üle merepinna.
New Hampshire

New Hampshire [njuu hämpšir] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1788. aastast. Asub Atlandi ookeani ääres ning kuulub Uus-Inglismaa regiooni. Põhjas piirneb see Kanada Québeci provintsiga, lõunas Massachusettsi osariigiga, läänes Vermonti ja kirdes Maine'iga.
Osariigi suurim linn on Manchester.
New Hampshire on ainus osariik, kus ei ole korraga nii tulu- kui ka käibemaksu. Tulumaksustatud on ainult sissetulekud intressidelt ja dividendidelt.
Haldusjaotus.
New Hampshire jaguneb 10 maakonnaks:
Milano provints

Milano provints oli provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus oli Milano linn.
Provintsi asustustihedus oli üks suurimaid Itaalias, jäädes maha vaid Napoli ning Monza ja Bianza provintside asustustihedusest.
Alates 2015. aastast on provintsi asemel città metropolitana di Milano.
Haldusjaotus.
Milano provints jagunes 134 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga vallad.
Alltoodud tabelis on esitatud kümme suurima elanike arvuga omavalitsusüksust Milano provintsis (seisuga 31.07.2011; allikas: Istat):
Üle 30 000 inimese elab veel järgmistes omavalitsusüksustes:
Mississippi osariik

Mississippi on Ameerika Ühendriikide osariik, mis on nime saanud looduslikuks läänepiiriks oleva Mississippi jõe järgi. Lõunas piirneb osariik Mehhiko lahe, edelas Louisiana, läänes Arkansase, põhjas Tennessee ja idas Alabama osariigiga. Geograafiliselt ja kultuuriliselt kuulub Mississippi lõunaosariikide hulka.
Mississippi pealinn on Jackson.
Ajalugu.
Ajalooliselt on tegu põlise indiaanlaste asualaga, mille kolm linna, Biloxi, Yazoo ja Natchez, on saanud nime piirkonnas elanud indiaani hõimude järgi. Eurooplastest sattusid Mississippi aladele esimesena 16. sajandil hispaanlased Hernando de Soto juhtimisel, kuid esimese püsiva asula lõid prantslased aastal 1699. 1716 asutatud Natcheze linn kujunes aastateks selle piirkonna peamiseks keskuseks.
Pariisi rahulepingu kohaselt läks Mississippi 1783 Ameerika Ühendriikide koosseisu, kuid osariigi õigused anti talle alles 10. detsembril 1817. Majanduslikult oli osariigi peamiseks tuluallikaks puuvill, mille abil kujunes Mississippist 19. sajandi keskpaigaks USA rikkuselt viies osariik.
1861–1865 kuulus Mississippi Ameerika Riikide Konföderatsiooni, kaotas Ameerika kodusõjas 30 000 tööealist meest, laostus seejärel majanduslikult ja on tänini üks USA vaesemaid osariike.
Mississippit tuntakse Ameerika Ühendriikides ka Magnooliaosariigi ("Magnolia State") ja Külalislahkuse osariigi ("Hospitality State") hüüdnimede all. Kultuuriliselt on osariigil olulisi teeneid muusika ja kirjanduse ees. Aastaid oli Mississippi USA gospelmuusika, džässi ja bluusi vaimseks keskuseks. Sealt olid pärit ka tuntud kirjanikud Tennessee Williams ja William Faulkner.
Rahvastik.
Aastal 2005 elas osariigis 2 921 100 inimest, elanikkonna üldine kasv on aeglane, mistõttu kolm aastat hiljem oli elanikkond suurenenud vaid umbes 17 000 inimese võrra. 2009. aastal oli Mississippi elanikkonnast 60% europiide, mustanahaliste osakaal oli 37%. Piirkonna põliselanikke, indiaanlasi, on umbes 0,5%.
2010. aastal elas Mississippis 2 967 297 inimest.
Majandus.
2009. aastal oli Mississippi SKP 95,0 miljardit USA dollarit.
2011. aasta märtsis oli töötus 10,2%.
Mississippi on majandusnäitajatelt tihti üks USA vaesemaid osariike, ka mitmetes teistes näitajates on osariik üldiselt tabeli lõpus, tihti ka viimasel kohal, millest on tulnud fraas "Thank God for Mississippi". Madisoni maakond on osariigis ainus, mille elanike keskmine sissetulek - 32 223 dollarit - on kõrgem riiklikust keskmisest (27 915 dollarit), osariigi keskmine on 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt 19 977 dollarit.
Poliitika.
Poliitika ja moraali küsimustes peetakse Mississippit üheks USA kõige konservatiivsemaks osariigiks. Poliitilisel maastikul domineerib Vabariiklik Partei, mõjukaim usurühmitus on baptistid.
Osariigi kuberner on 14. jaanuarist 2020 vabariiklane Tate Reeves, Ameerika Ühendriikide Senatis esindavad osariiki vabariiklased Roger Wicker ja Cindy Hyde-Smith.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 82 maakonnaks.
Connecticut

Connecticut on 1788. aastast Ameerika Ühendriikide osariik. Kuulub Uus-Inglismaa regiooni. Põhjas piirneb Massachusettsi, lõunas Atlandi ookeaniga, läänes New Yorgi osariigiga ning idas Rhode Islandiga.
Rahvastik.
2010. aasta seisuga elas Connecticutis 3 574 097 inimest.
2006.–2008. aastal olid Connecticuti elanikud enamjaolt järgmist päritolu:
Lõuna-Carolina

Lõuna-Carolina on Atlandi ookeani ääres asuv Ameerika Ühendriikide osariik, mis sai selleks 1788. aastal. Põhjas piirneb see Põhja-Carolina ja lõunas Georgia osariigiga.
Mitšurinsk

Mitšurinsk (vene "Мичуринск") on linn Venemaal Tambovi oblastis. Asub Lesnoi Voroneži jõe paremal kaldal, umbes 70 km Tambovist läänes. Geograafilised koordinaadid on 52°53′N, 40°29′E.
Linn on asutatud tsaar Mihhail I Fjodorovitši käsul 1635. aastal ja kandis nime Kozlov. 1932. aastal nimetati seal elanud Ivan Mitšurini auks ümber Mitšuriniks.
Mitšurinskis on masina-, aparaadi- ja kergetööstuse ettevõtted, konservitehas ja lihakombinaat.
Mitšurinskile on presidendi ukaasiga antud teaduslinna ("наукоград") nimetus.
Linn on auto- ja raudteede sõlmpunkt.
Mitšurinskis on põllumajandusülikool ja pedagoogikaülikool.
Elanike arv on 93 100 (2005).
Louisiana

Louisiana on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1812. aastast. Asub riigi lõunaosas, Mississippi jõe alamjooksu aladel. Põhjas piirneb Arkansase, läänes Texase ja idas Mississippi osariigiga ning lõunas Mehhiko lahega.
Osariigi suurim linn on New Orleans.
Louisianas on erinevalt enamikust USA osariikidest alates 1807. aastast haldusüksuseks kihelkond ("parish"). Aastast 1912 on Louisianas 64 kihelkonda.
Juust

Juust on valgu- ja rasvarikas toiduaine, mida valmistatakse lehma-, kodukitse- või lambapiimast, -lõssist, -koorest, -petist või nende segust piimhappebakteritest juuretise lisamise, kalgendamise ning saadud kalgendist vadaku eraldamise teel. Pärast vadaku eemaldamist süüakse ülejäänud segu kas toorelt või erinevate valmimisastmete juures.
Juustu liigid.
Enamasti liigitatakse juustusid niiskusesisalduse järgi. Kõva juustu niiskusesisaldus võib olla kuni 30% ning pehmel ja toorjuustul kuni 80%.
Toorjuust.
Toorjuust on kalgendatud piimhappe abil, ilma laabita. Seda juustu ei laagerdata, vaid ainult nõrutatakse. Toorjuust sisaldab kuni 80% vett ja on enamasti väherasvane (0,1–13%). Toorjuustud on pehme, kreemja või sõmera struktuuriga ning neil on enamasti mahe maitse. Seda kasutatakse küpsetamisel ja magustoitudes. 
Laagerdamata venitatud massiga juust.
Juustumassi leotatakse ning sõtkutakse ja venitatakse kuni vajaliku konsistentsi saavutamiseni. See annab juustule kergelt kummise struktuuri. 
Pehme juust.
Juustumassi on vähe aega laagerdatud, nõrutatud ja lastud hallitama, kuid mitte pressitud ja soolatud. Juustul on sile koorik ning see sisaldab 50–60% niiskust ja 20–26% rasva. Süüakse tavaliselt töötlemata. Kooriku järgi jagunevad:
Pealtvalminud pehme juust.
Juust on kaetud pealt hallitusekihiga, mis on küll söödav, kuid tavaliselt liiga intensiivse maitsega.
Seestvalminud pehme juust.
Hoitakse soolvees. Peene maitse ja tugeva lõhnaga. Mõningaid sorte immutatakse laagerdamise ajal ka veinis või õlles.
Poolkõva juust.
Kuumutamata pressitud juust, mida on laagerdatud üsna kaua ja väga niiskes ruumis. Enamasti on need juustud kahvatukollase värvusega. Juust võib olla nii vahaga kaetud kui ka vahata.
Kõva juust.
Vaari kuumutatakse vähemalt tund. Kõik kõvad juustud ei pruugi olla kõva koorikuga. Mõnikord on koorikut pestud ja kaabitud, et parandada juustu laagerdumist. Laagerdumine kestab 4–12 kuud. Mõnel puhul tekib juustu sisse süsihappegaas, mis koguneb mullikesteks ja moodustab juustuauke. Kõva juustu ratas võib kaaluda kuni 130 kilogrammi.
Sinihallitusjuust.
Seda juustu ei kuumutata ega pressita. Vaar lõigatakse väiksemateks tükkideks, vormitakse, nõrutatakse, soolatakse ja külvatakse hallitusseen (näiteks "Penicillium roqueforti" või "Penicillium gorgonzola"). Nõeltega süstitakse juustu sisse hapnik, et juba varem juustu sisse pandud hallituskultuur seal arenema hakkaks. Seeneniidistik hakkab arenema seestpoolt väljapoole.
Kebnekaise

Kebnekaise (põhjasaami "Giebnegáisi") on Rootsi kõrgeim mägi. Asub Põhja-Rootsis, Norra piiri lähedal. Geograafilised koordinaadid on 67°53′N, 18°33′E. Kõrgus 2103 m.
Esimesena tõusis mäe tippu 1883. aastal Charles Rabot.
Tjumen

Tjumen on linn Venemaal, Tjumeni oblasti keskus. Asub Tura jõe kaldal, Moskvast 2144 km kaugusel. Tjumen on esimene vene linn Siberis.
Linna pindala on 235 km².
Raudteesõlm Siberi raudteel. Rahvusvaheline lennujaam Roštšino.
Tjumeni linna nimetatakse Venemaa nafta- ja gaasipealinnaks.
Kliima.
Tjumenis valitseb parasvöötme mandriline kliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on −15,4 °С (minimaalne −46 °С). Juuli keskmine õhutemperatuur on +18,6 °С (maksimaalne +38 °С). Aasta keskmine sademetehulk on 457 mm.
Ajalugu.
Asutatud 1586. aastal tatarlaste Tšimgi-Tura linna kohale. 1885. aastal jõudis linnani Siberi raudtee.
1930. aastatel kasvas Tjumen Lääne-Siberi peamiseks tööstuskeskuseks.
Tjumeni lähedal Pokrovskoje külas on sündinud Grigori Rasputin.
Ookeaniline saar

Ookeaniline saar on peamiselt basaldist ja teistest vulkaanilistest kivimitest või biogeenseist kivimeist koosnev ookeanis asuv saar.
Ookeanilisi saari eristatakse saartest, mille aluspõhi on mandriline. Lahti seletatult tähendab see seda, et ookeanilised saared asuvad ookeanilisel, mandrilised aga mandrilisel maakoorel.
Ookeanilised saared on vulkaanide tegevuse produkt. Enamasti tekivad nad kuuma täpi kohale. Kui ookeaniline saar asub soojas kliimavöötmes, võivad tema ümber moodustuda korallrifid. Sellisest saarest võib kujuneda atoll. 
Ookeaniliste saarte ümbruses on vesi ookeanidele tüüpiliselt enamasti ligi 5 kilomeetri sügavune. Ookeanilised saared on seega üle merepinna ulatuvad mäetipud.
Ookeanilised saared ei ole väga suured. Maailma suurimad saared on mandrilisel maakoorel.
Ookeanilised saared on väga levinud Vaikses ookeanis. 
Ookeaniliste saarte rannikute liiv on tume, punakas või valge (kui on tegemist biogeensete kivimite fragmentidega). Erinevalt mandriliste rannikute liivast ei sisalda ookeaniliste saarte liiv kvartsi. 
Ookeanilised saared on näiteks Hawaii, Tahiti ja Island. Vaatamata vulkaanilisele aktiivsusele ning asetsemisele ookeanis ei ole ookeanilised näiteks need saared, millel asuvad Filipiinid, Jaapan ja Uus-Meremaa.
Porfüüriline struktuur

Porfüüriline struktuur on tardkivimi struktuur, mille korral sisalduvad kivimi peenemas põhimassis suuremad fenokristallid.
Tekkimine.
Porfüürilise struktuuriga kivimid on reeglina vulkaanilised. Nende põhimass on afaniitne või peeneteraline. Selles sisalduvad suuremad ja silmale nähtavad fenokristallid, mis erinevalt maapinnal või selle läheduses kiirelt tardunud põhimassile on sügavamal maakoores kauem kasvada jõudnud. Seega on porfüürilise struktuuriga kivimid moodustunud reeglina laavast, mis sisaldas juba moodustunud kristalle.
Porfüürilademed tekivad kerkiva magma sambas ja jahtuvad kahes astmes. Esimeses astmes jahtub magma aeglaselt sügaval maakoores ja selle käigus tekivad suureteralised kristallid, mille läbimõõt on vähemalt 2 mm. Teises astmes jahtub magma kiiresti maapinna lähedal või koguni maapinnal, kui ta vulkaanist välja voolab, ja selle käigus tekivad väikeseteralised kristallid, mis ei ole palja silmaga eristatavad.
Kivimid.
Juhul kui põhimassi moodustavad mineraaliterad on silmale eristamatud, nimetatakse kivimit porfüüriliseks, kui aga põhimass on faneriitne, siis porfüürilaadseks.
Vastavalt kivimi keemilisele koostisele jagatakse kivimid porfüürideks ja porfüriitideks. Porfüürid on happelise, porfüriidid aga aluselise koostisega. Kui porfüürilise struktuuri moodustavad päevakivid, siis on porfüürides ülekaalus leelispäevakivid, porfüriitides aga plagioklassid. "Porfüür" või "porfüriit" on enamasti järelliide, mis lisatakse mineraali nimele, mis porfüürilise struktuuri moodustab (näiteks kvartsporfüür) või porfüürilise struktuuriga kivimi põhinimele, näiteks diabaasporfüriit.
Saaremaa läänerannikult võib leida punaseid kive, mis sisaldavad väikseid kvartsikristalle. Seda kivimit, mis rahvusvaheliselt tunnustatud terminoloogia kohaselt on rüoliit, nimetatakse tavaliselt Läänemere punaseks kvartsporfüüriks.
Pimss

Pimss on happelise koostisega õhuline vulkaaniline kivim. 
Pimss moodustub plahvatuslike vulkaanipursete käigus happelisest ehk ränirikkast magmast. Pimss on tardunud silikaatne vaht, mis sisaldab enam vesiikuleid (tühikuid) kui kivimassi ennast. Seetõttu on pimss nii kerge, et ujub enamasti vees. Värvuselt on pimss hele, struktuurilt klaasjas.
Pimsi vahtja tekstuuri põhjustajaks on rõhu vähenedes magmast vabanenud gaasid, mis viskoossest ränirikkast magmast väljapääsu pole leidnud.
Pimsiga umbes sama keemilise koostisega on rüoliit ja graniit.
Pimssi kasutatakse peamiselt abrasiivina.
On arvatud, et pimss võis pakkuda vajalikke tingimusi elu tekkimiseks Maal enam kui 3,5 miljardit aastat tagasi, puutudes kokku äikese, hüdrotermilistes avadest pärinevate süsivesinike ja metallidega ning Päikeselt lähtuva ultraviolettkiirgusega.
Leelispäevakivi

Leelispäevakivid ehk kaalium-naatriumpäevakivid (inglise "alkali feldspar") on päevakivide hulka kuuluvad kivimit moodustavad mineraalid. 
Leelispäevakivil ei ole kindlat keemilist koostist. Ta moodustab isomorfse rea puhtast ortoklassist (K[AlSi3O8]) puhta albiidini (Na[AlSi3O8]).
Päevakivide hulka kuuluvad mineraalid jagatakse kaheks – leelispäevakivideks ehk kaalium-naatriumpäevakivideks ning plagioklassideks ehk naatrium-kaltsiumpäevakivideks. Et kristallstruktuur ei muutuks ebastabiilseks, ei saa leelispäevakivid sisaldada üle 5% kaltsiumi ning vastupidi, plagioklassid ei saa sisaldada rohkelt kaaliumi.
Leelispäevakivide hulka kuuluvad mineraalid on ortoklass, anortoklass ja sanidiin. Vahel loetakse leelispäevakivide hulka kuuluvaks ka albiiti, mis paikneb plagioklasside ja leelispäevakivide piiril. 
Puhtad leelispäevakivid on valged või läbipaistvad, kuid lisandite tõttu võivad nad olla värvunud mitmesugustes toonides, peamiselt punakalt või roosakalt, meenutades tailiha viile. 
Leelispäevakivid on väga tavalised mineraalid, mida leidub nii tard-, moonde- kui ka settekivimite koostises. Leelispäevakive sisaldavad kivimid on näiteks graniit, arkoos ja gneiss. Levinuim leelispäevakivi ortoklass on ka üks Eesti rannaliivade põhikomponente kvartsi ja vilgukivi kõrval. Kvartsirikkad liivad on valgemad, suuremal hulgal päevakive sisaldavad liivad aga oranži, punaka või roosaka varjundiga. Lõuna-Eesti tugeva punase või roostepruuni tooniga liivakividele (nt Taevaskoja paljandites) annab värvi neis sisalduv raud.
Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm

Šeik Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm [muh'ammad bin r'aašid aal makt'uum] (الشيخ محمد بن راشد آل مكتوم; eesti ajakirjanduses on kasutatud nimekuju "Mohammed bin Rashid al-Maktoum"; sündinud 15. juulil 1949) on pärast oma venna Maktūm bin Rāshid Āl Maktūmi surma alates 4. jaanuarist 2006 Dubai emiir ning alates 5. jaanuarist 2006 Araabia Ühendemiraatide asepresident ja peaminister. Juba varem oli ta Araabia Ühendemiraatide kaitseminister. 
Ta sündis kolmandana šeik Rāshid bin Şa‘īd Āl Maktūmi neljast pojast.
Haridus.
Nelja-aastaselt hakkas ta saama araabia keelele ja islamile orienteeritud koduõpetust. 1955. aastalt asus ta õppima Al Ahmedia kooli. Kümneaastaselt läks ta üle Al Shaabi kooli ning kaks aastat hiljem Dubai keskkooli. Augustis 1966 õppis ta koos oma nõo šeik Muhammad bin Khalifah Āl Maktūmiga Cambridge'i keeltekoolis Bell School of Languages. 
Äri.
Ta oli hotelli Burj al-‘Arab ehituse tellija.
Isiklikku.
Ta on tuntud hobusteomanik ja talle meeldib ratsutada. 
Tema esimene abikaasa on šeika Hind bint Maktūm bin Juma Al Maktūm, kellega ta abiellus 1979. 
Tema teine abikaasa on printsess Hayā bint al-Ḥusayn, Jordaania kuninga Ḥusayn II tütar ning praeguse Jordaania kuninga ‘Abdullāh II poolõde, kellega ta abiellus 10. aprillil 2004. Abielulepingule kirjutati alla ‘Ammānis Bayt al-Barkati palees. Kohal viibisid printsessi vend ‘Alī bin al-Ḥusayn, printsessi poolvennad kuningas ‘Abdullāh II ning printsid Fayşal bin al-Ḥusayn, Ḥamzah bin al-Ḥusayn ja Hāshim bin al-Ḥusayn, kuninganna Rāniyah ning printsess Hayā emapoolsed onud ‘Alā' ja ‘Abdullāh Ţūqān. 
Šeik Muḩammadil on 16 last: seitse poega ja üheksa tütart.
19. septembril 2015 suri südamerabandusse Maktūmi vanim poeg Rāshid ibn Muḩammad Āl Maktūm.
Galeazzo I Visconti

Galeazzo I Visconti (21. jaanuar 1277 – 6. august 1328) oli Milano valitsejaks aastatel 1322 kuni 1327. Oli abielus Ferrara markii Obizzo II d'Este tütre Beatrice d'Este'ga.
Jätkas oma isa Matteo I Visconti võitlust paavsti ja gvelfide vastu.
Azzone Visconti

Azzone Visconti (7. detsember 1302 – 16. august 1339) oli Milano valitseja aastatel 1329–1339.
Azzone Visconti tegi paavstiga rahu ja suurendas Milano valdusi. Azzone õhutas Milano majandust ehitades uusi sildu ja kauplemiskohti ning sillutades tänavaid. Ta laskis tugevadada linnamüüre ja soosis kunsti. 
Pärast Azzone varajast surma said Milano valitsejateks tema onud: kõigepealt Luchino Visconti ja siis Giovanni Visconti.
Luchino Visconti (Milano valitseja)

Luchino Visconti (1292 – 24. jaanuar 1349) oli Milano valitseja aastatel 1339–1349. 
Luchino jätkas oma vennapoja Azzone Visconti vallutusi, allutades Milanole uusi territooriume Piemontes, Toscanas ja tänapäevase Ticino kantoni ala Šveitsis. Milano jõuline laienemine ärgitas teisi Itaalia linnriike jätkuvalt moodustama koalitsioone ja Viscontide vastu võitlema.
Pärast Luchino surma jäi võim Milanos tema venna Giovanni Visconti kätte.
Giovanni Visconti

Giovanni Visconti (umbes 1290 – 5. oktoober 1354) oli itaalia kardinal ja Milano valitseja aastatel 1349–1354. 
Pärast tema surma jagati Milano valdused tema kolme vennapoja Matteo II, Galeazzo II ja Bernabò vahel.
Matteo II Visconti

Matteo II Visconti (1319 – 29. september 1355) oli Milano valitsejaks 1354–1355.
Mürgitati tõenäoliselt oma vendade Galeazzo II ja Bernabò poolt, kes tema valdused seejärel omavahel ära jagasid.
Galeazzo II Visconti

Galeazzo II Visconti (umbes 1320 – 4. august 1378) oli Milano valitsejaks aastatel 1354 kuni 1358.
Galeazzo II oli osav diplomaat, kes alustas oma rohkearvuliste valduste ühendamist ühtse organisatsiooniga riigiks. 
Resideeris Pavias, kus ta ehitas Castello Visconteo ja asutas Pavia ülikooli ja raamatukogu. Oli helde kunstipatroon, sealhulgas Petrarca sõber ja toetaja.
François Villon

François Villon [franssu'a vijj'o(n)] (sündis umbes 1431, suri pärast 5. jaanuari 1463) oli prantsuse luuletaja, varas ja hulgus.
Tema sünninimi oli François de Montcorbier, aga kuna teda kasvatas üles vaimulik, kelle nimi oli Villon, võttis luuletaja selle endale kunstnikunimeks.
François Villon sündis Pariisis ja õppis Pariisi ülikoolis. Alates 1463. aastast pole tema kohta teateid, kuna ta pagendati Pariisist 10 aastaks.
Tema tuntuimad teosed on "Väike testament" (Le Lais) ja "Suur testament" (Le Grand Testament).
Luulenäide.
Je suis Françoys, dont il me poise,&lt;br&gt;
Né de Paris emprés Pointoise,&lt;br&gt;
Et de la corde d'une toise&lt;br&gt;
Sçaura mon col que mon cul poise. 
Johannes Semperi tõlkes:
Ma prantslane, Pariisi kodanik&lt;br&gt;
ja selle üle olen õnnelik.&lt;br&gt;
Ent varsti köie kaudu, süld mis pikk.&lt;br&gt;
saab teada kael, mis kaalub tagumik.
Louisiana (ajalooline piirkond)

Louisiana (prantsuse "La Louisiane", inglise "Louisiana") on USA alal Mississippi jõgikonna piirkonnas asuv ajalooline piirkond, mis sai alguse Prantsusmaa kuningriigi koloniaalvallutustest. Ta ulatus Apalatšidest Kaljumäestikuni, hõlmates ka Ohio Maa ja Illinoisi Maa.
Piirkonnale pani 1682. aastal nime maadeavastaja René Robert Cavelier de La Salle kuningas Louis XIV auks. Louisiana ala uurisid Louis Joliet, Jacques Marquette ja Pierre Laclède.
1803. aastal müüs Napoleon I Louisiana Ameerika Ühendriikidele-le 80 miljoni frangi eest. Mississippi suudmealal asuv USA osariik Louisiana eraldati 1812. aastal ja see hõlmab sellest piirkonnast vaid väikese osa. Louisiana osariigist ülejäänud ala nimetati Missouri alaks.
Michelle Bachelet

Verónica Michelle Bachelet Jeria /βeˈɾonika miˈtʃɛl batʃˈlet ˈçeɾja/ (sündinud 29. septembril 1951 Santiagos) on Tšiili sotsialistist poliitik ja riigi esimene naispresident. Ta oli Tšiili president aastatel 2006–2010 ja 2014–2018. 2018–2022 oli ta ÜRO inimõiguste ülemvolinik.
Ta on hariduselt kirurg. Ta on olnud Tšiili tervishoiuminister ja kaitseminister.
Elulugu.
Tema isa Alberto Bachelet oli Salvador Allende valitsuse ajal Toidujaotamise Ameti juht. Kui Augusto Pinochet 11. septembril 1973 riigipöörde korraldas, keeldus ta riigist lahkumast. Ta vahistati, süüdistatuna reetmises. Järgmistel kuudel piinati teda iga päev kuni surmani, mis saabus Santiago vanglas 12. märtsil 1974. 10. jaanuaril 1975 vahistati ka Michelle Bachelet ja tema ema. Ka neid piinati, ent saadeti juba jaanuari lõpus riigist välja Austraaliasse, kuhu Michelle'i vend Alberto oli kolinud juba 1969. aastal. Michelle Bachelet' peigmees Jaime López vahistati samuti ja ta jäi vanglas teadmata kadunuks.
Michelle kolis koos emaga Ida-Saksamaale, kus Michelle õppis Leipzigis Herderi instituudis saksa keelt ja jätkas Berliinis Humboldti Ülikoolis oma meditsiiniõpinguid. Seal tutvus ta arhitekt Jorge Dávalosiga, kes oli samuti tšiili emigrant. Nad abiellusid 1977 ja nende esimene laps Jorge Alberto Sebastian sündis Leipzigis 1978. Veebruaris 1979 said nad loa naasta kodumaale ja samal kuul kolisidki Tšiilisse. Nende teine laps Francisca Valentina sündis veebruaris 1984.
Bachelet, kes oli avalikkusele sel ajal üsna tundmatu, määrati 11. märtsil 2000 tervishoiuministriks. President Ricardo Lagos seadis talle eesmärgiks kaotada haiglajärjekorrad. Bachelet saavutas järjekordade kümnekordse lühendamise, aga kuna eesmärk jäi täitmata, esitas ta tagasiastumispalve, mida president vastu ei võtnud. 7. jaanuaril 2002 määrati ta kaitseministriks. Bachelet oli Ladina-Ameerika esimene naiskaitseminister.
1. oktoobril 2004 vabastati ta ministri kohalt, sest ta valmistus presidendivalimisteks. 28. jaanuaril 2005 kuulutati ta Tšiili Sotsialistliku Partei kandidaadiks presidendivalimistel. Valimised toimusid aastavahetusel: detsembris võitis Bachelet valimiste esimese vooru 46 protsendiga häältest ja jaanuaris 2006 teise vooru 53,5 protsendiga. Ta on Ladina-Ameerika esimene naispresident, kes pole mõne varasema presidendi abikaasa, ja Tšiili esimene naispresident.
2009. aasta lõpus oli Bachelet' toetus rahva seas üle 80%.
Detsembris 2013 peetud presidendivalimistel valiti Michelle Bachelet uuesti presidendiks. Ta astus ametisse 11. märtsil 2014.
Isiklikku.
Michelle Bachelet elab abikaasast lahus, kuid nende abielu pole ametlikult (see oli tollal Tšiili seaduste alusel võimatu). Tal on poeg ja kaks tütart.
Ta valdab lisaks hispaania keelele inglise, saksa, prantsuse ja portugali keelt.
Muinasmaakond

Maakonnaks ehk muinasmaakonnaks nimetatakse sageli muinasaegset (kuni 13. sajand) kihelkonnast ja linnusepiirkonnast suuremat mitteriiklikku territoriaalset üksust tänapäeva Baltikumi alal. Peamises tolleaegseid piirkondi mainivas allikas, Henriku Liivimaa kroonikas, tähistatakse neid peamiselt ladinakeelse sõnaga "provincia", mis erinevas kontekstis võis tähendada ka kihelkonda või linnusepiirkonda, mistõttu on neid kohati raske eristada. Lisaks tähistab kohati maakonda sõna "terra", millel samuti on kroonikas muidki tähendusi. Eesti ajaloolaste seas on traditsiooniliselt maakonda peetud kihelkondade kui poliitiliste ja administratiivsete ühenduste liiduks, Evald Tõnisson on aga neid pidanud linnusepiirkondade liiduks. Kirjalikes allikates puuduvad andmed, et vähemalt tänapäeva Eesti ala maakondadel oleks juhid olnud, poliitilisi küsimusi otsustasid kihelkonna või linnusepiirkonna vanemad. Valter Langi arvates oli maakond peamiselt inimgeograafilise sisuga mõiste, mille poliitiline, majanduslik ja administratiivne mõõde oli täielikult välja kujunemata, mis samas ei välistanud maakonda kuuluvate kihelkondade ja linnusepiirkondade ühisettevõtmisi. Tegemist oli üksteisest looduslikult eraldatud aladega, mis võisid tingida ka keelelise ja kultuurilise eristumise naabritest. Poliitiliselt arenenumates piirkondades, nt Leedu alal, Saaremaal ja Harjumaal võis maakondlik juhtimistasand olla kaugemale arenenud. Tolleaegse Baltikumi esimesi teadaolevaid riike, Jersikat ja Kokneset, maakondadeks ei nimetata.
Muinaseestlaste asuala maakonnad:
Liivlaste asuala maakonnad:
Latgalite asuala maakonnad:
Kuralaste asuala maakonnad:
Semgalite asuala maakonnad:
Seelide asuala maakonnad:
Aukštaitide asuala maakonnad:
Žemaitide asuala maakonnad:
Neologism

Neologism ehk uudiskeelend on suhteliselt hiljuti käibele tulnud või alles soovitatav keelend, samuti tuntud keelendi rakendus täiesti uues tähenduses. Ühesõnaline neologism on uudissõna. 
Neologism võib tähistada uut mõistet ("faksima, punkar, piipar, euroskeptik, erastamisväärtpaberid, perearst, piraatkassett, riiulifirma, turvavärav (kaubamajas), keskkonnahoidlik, lendav taldrik, seire, rohelised") või tulla mõne senise keelendi asemele või kõrvale. Neologisme tekitatakse tihti olemasolevate sõnade ühendamise teel (kombineeritud nime- ja omadussõnad) või lisades sõnale uus ja unikaalne järel- või eesliide. Neologismid võivad saada populaarseks läbi massimeedia, interneti või suusõnaliselt. Kui aga uudissõnad levima ei hakka, võivad nad kaduda sama kiiresti kui need tekkisid. See, kas ja kuidas neologism edasi püsib meie keele osana, sõltub suuremalt jaolt sellest, kuidas inimesed neid vastu võtavad. Kõige tõenäolisem põhjus, miks neologism ei pruugi kasutusele jääda, on see, et loodud sõna erineb liiga palju algsest sõnast. 
Näiteid inglise keelest.
Inglise keeles on väga levinud sõnaks saanud "brunch". See on kohversõna ("portmanteau"), mis on moodustatud sõnadest "breakfast" ja "lunch". Kohversõna on segusõna, mis kombineeritakse kahest sõnast. Eesti keeles on sõnadest "suits" ja "udu" moodustatud kohversõna ehk sulandsõna "sudu". 
Lewis Carrolls lõi sõna "snark", mis on loodud sõnadest "snake" ja "shark". Kõige sagedamini leiab neologisminäiteid teadusest, ilukirjandusest ja kirjandusest. Näiteks sõna "laser" tuli kasutusele 1960. aastal ning algselt oli see inglise keeles "Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation".
Ajalugu.
Termin "neologism" võeti esmalt kasutusele Inglismaal 1772. aastal. See oli laensõna prantsuskeelsest sõnast "néologisme" (1734). Uue sõna või doktriini pooldajat võib nimetada neoloogiks. Neologisme luuakse üldiselt siis, kui keegi leiab, et uuele sõnale pole selles keeles loodud veel sobivat mõistet või kui keel pole piisavalt üksikasjalik. Kõige sagedamini luuakse neologisme seadustes, valitsusasutustes ja tehnoloogias. Teine põhjus, miks luuakse neologisme, on see, et mõnel sõnal võib olla mitu tähendust või tähendus on ebamäärane. 
Kirjandus.
TIhti võivad saada ka raamatute autorite nimedest neologismid. Näiteks sõna "orwellilik" on tuletatud kirjanik George Orwelli nimest, viidates ta romaanile "1984", ja sõna "kafkalik" on tuletis kirjanik Franz Kafka nimest. Ka tuntud teoste peategelaste nimedest on loodud neologisme. Donkihhote ja donkihhotlik on neologismid, mis põhinevad Cervantese teosel "Don Quijote".
Grammatika

Grammatika on keeleteaduse osa, mis tegeleb keele reeglipäradega.
Samuti nimetatakse grammatikaks keele reeglistikku ja ülevaadet sellest reeglistikust (nt raamatuna avaldatud kujul).
Keeleteadusliku grammatika peamised osad on vormiõpetus ehk morfoloogia ja lauseõpetus ehk süntaks.
Performans

Performans ehk taideetendus ehk performance (inglise keeles "performance", ka "performance art") on tegevuskunsti liik, milles kunstniku ja vahel ka publiku osalusel luuakse (improvisatsiooniline) tegevuskunstiteos.
Performansi läbi viivat kunstnikku nimetatakse tegevuskunstnikuks.
Kontseptuaalkunsti liigina hakati performansi viljelema 1970. aastate alguses.
Patsikumm

Patsikumm ehk juuksekumm on kummist pael, millega saab juuksed kokku panna. 
Sellega saab teha ka erinevaid soenguid, näiteks hobusesabasoeng, palmik(ud), havisaba.
1355

1355 (MCCCLV) oli 14. sajandi 55. aasta.
1356

1356. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad
Aastad: 1351 1352 1353 1354 1355 - 1356 - 1357 1358 1359 1360 1361
1357

1357. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad
Aastad: 1352 1353 1354 1355 1356 - 1357 - 1358 1359 1360 1361 1362
Funchal

Funchal on Portugalile kuuluva saare Madeira keskus ja suurim linn. 
Linn on nimetatud taime "Foeniculum vulgare" järgi.
Ajalugu.
Funchali asutas João Gonçalves Zarco 1421 ja linnaõigused andis talle kuningas Manuel I 1508.
16. sajandil oli Funchal tähtis peatuspaik teel Indiasse ja Uude Maailma ning seetõttu üsna jõukas. Seal kaubeldi ka madeira suhkru ja madeira veiniga.
1892–1905 andis Portugal välja postmarke pealdisega "Funchal", kuid pärast hakkas välja andma Madeira marke.
Inimesed.
Funchalist on pärit Cristiano Ronaldo.
1358

1358. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad
Aastad: 1353 1354 1355 1356 1357 - 1358 - 1359 1360 1361 1362 1363
Zooloogia

Zooloogia ehk loomateadus on bioloogia haru, mis uurib loomi.
Zooloogia harud on entomoloogia, malakoloogia, ihtüoloogia, ornitoloogia, terioloogia jt.
1359

1359. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad
Aastad: 1354 1355 1356 1357 1358 - 1359 - 1360 1361 1362 1363 1364
Uudissõna

Uudissõna on keeles ühesõnaline neologism ehk uudiskeelend. See võib olla suhteliselt hiljuti käibele tulnud sõna või alles soovitatav keelend.
Uudissõnade näiteid: "faksima, õendus, euroskeptik, erastamisväärtpaberid, kepikõnd, kobarkino, mälupulk, naabrivalve, pensionisammas, perearst, piraatkassett, riiulifirma, turvavärav" (kaubamajas), "keskkonnahoidlik". 
Uudissõna olelusvõitlus.
Pole teada, kui pikka ajavahemikku mõeldakse määratlusega "suhteliselt hiljuti" uudissõnade kontekstis, kuid kõik uued sõnad on algul olnud uudissõnad, kuni nad kas kinnistuvad sõnavarra või unustatakse. 
Keeleteadlane ja luuletaja Joel Sang on pakkunud ettevaatlikult: "Neologismide stilistiline kodunemine võib võtta aastakümneid," kuid nentinud paratamatusena: "Igatahes jääb neologismidele tükiks ajaks mingi steriilne varjund, pleki mekk." 
Uudissõnaettepanekute näiteid.
Märkus. Siinsed uudissõnaettepanekute näited on sõnavõistlustele või EKI-le laekunud ettepanekud,mitte eesti kirjakeelde arvatud sõnad. Eesti kirjakeele normi alus on eesti õigekeelsussõnaraamat (ÕS),mille uusim versioon pärineb 2018. aastast.
Etikett

Etikett on esemele või eseme juurde lisatud kindlakstegemist või äratundmist võimaldavate andmetega märgis. Etiketi järgi on võimalik teada saada selle eseme nime/nimetust, liiki, omadusi, päritolu vms. Etikett võib olla külgeseotava, -õmmeldava või pealekleebitava sildi kujuline või ka trükitud otse esemele.
Etikette kasutatakse müüdavatel toodetel, näituse- ja muuseumieksponaatidel, kollektsiooniesemetel, kodumajapidamises (nt hoidistel ja kasvatatavatel taimedel) jm.
Tsirkus

Tsirkus on lõbustusasutus, kus etendatakse jõudu, julgust ja osavust nõudvaid ning koomilisi vaatemänge, mustkunsti ja akrobaatilisi trikke ning näidatakse dresseeritud loomi.
Tsirkusehoone on telk või sõõrja põhiplaani, kupli, ümmarguse areeni ja selle ümber paiknevate pingiridadega ehitis.
Ajalugu.
Vana-Roomas oli tsirkus piklik kaarjate otste ja võidusõidurajaga väljak, kus korraldati 4–12 kaarikuga võiduajamisi ning pidulikke rongkäike. Väljaku ümber asusid istmeread, tribüün ja loož, väljastpoolt ümbritses tsirkust sammaskoda. Tsirkus oli peamine rahva lõbustuskoht ja avaliku elu keskpunkt. Sellepärast toimus seal sageli ühiskondlikke kokkupõrkeid ja moodustati isegi tsirkuseparteisid.
Rooma vanim ja suurim tsirkus Circus Maximus oli 600 m pikk ja 150 m lai. Keiser Augustuse ajal mahutas see 60 000, hilisema ümberehituse järel 185 000 pealtvaatajat.
Tänapäevane tsirkus arenes välja Inglismaal kunstratsutajate ühinguist.
Esimese alalise tsirkusehoone avas 1767. aastal Pariisis J. Bates.
Loomade kohtlemine.
Loomakaitseorganisatsioonid on registreerinud palju juhtumeid, kus tsirkuses on loomi dresseerimise käigus julmalt koheldud. Loomade õiguste eest võitlev rühmitus PETA kinnitab, et tsirkustes peetavaid loomi sunnitakse sageli alluma peksu abil ja julmus on alati olnud üks tsirkuseloomade dresseerimise meetod. PETA kinnitusel kasutatakse USA tsirkustes tänapäevani elektrišokirelvi ja piitsasid, kuigi juba 1966. aastal vastu võetud loomade heaolu seadus keelas nende kasutamise loomade kohtlemisel.
1998. aastal uuris Suurbritannia parlamendi töörühm loomade elu- ja kohtlemistingimusi oma maa tsirkustes ning jõudis üksmeelele, et loomade kaitseks on vaja muuta seadusi. Töörühma juht, konservatiivne parlamendiliige Roger Gale teatas BBC-le: "See on ebaväärikas. Tingimused, milles neid peetakse, on murettekitavalt ebakohased. Puurid on liiga väikesed, nende elukeskkond pole sobiv ja paljud meist usuvad, et on tulnud aeg see tava lõpetada."
2007. aastal uuris olukorda Suurbritannia keskkonna-, toidu- ja maa-ameti töörühm. Vahepeal olid loomapidamise tingimused tsirkustes paranenud ning töörühm ei võtnud kindlat seisukohta.
Austria, India, Costa Rica, Rootsi, Singapur, Soome, Šveits ja Taani on seadustega piiranud loomade kasutamist meelelahutuses. Avalikkus on loomade julmast kohtlemisest aina teadlikum, mistõttu levivad maailmas üha enam loomadeta tsirkused. 2009. aastal võttis Boliivia vastu seaduse, millega keelustati tsirkustes loomade etteasted.
Piirivalve

Piirivalve on riiklik relvastatud organisatsioon või struktuur, mille põhiülesanne on riigipiiri valve-, esmase kaitse- ja piiriületuskorra (piirirežiimi) tagamine. 
Kuuluvus.
Rahuajal kuulub piirivalve enamikus riikides siseministeeriumi valitsemisalasse. Näiteks Nõukogude Liidus kuulus piirivalve Riikliku Julgeoleku Komitee valitsusalasse. Mõnes riigis on piirivalve sõjaväe valitsusalas. 
Mõnes riigis täidab piirivalve ka tollikontrolli ülesandeid.
Piirivalve koosseisus võib olla eraldi rannavalve või merepiirivalve.
Tegevus.
Piirivalve põhiülesanded:
Maastikuauto

Maastikuauto ehk maastur ehk džiip on suurendatud maastikuläbimisvõimega sõiduauto, mis on sobib lisaks tavateedele ka raskemates teeoludes või maastikul liiklemiseks.
Maastikuauto iseärasused.
Suurimad erinevused tavaautost: 
Maastikuautod on enamasti kaheteljelised, aga on ka kolme teljega eriotstarbelisi masinaid. Veojõud on suunatud kõikidele ratastele (4x4; 6x6). Maastikuautodel kasutatakse tavaliselt eri suuruse ja mustriga rehve. Lisaseadmete hulgas on sageli vints. Neid autosid kasutatakse huvisõitudeks looduses ja läbivusvõimet tõestavatel võistlustel raskel maastikul ("offroad"). Kombineerimaks maasturi läbivusvõimet tavasõiduauto mugavusega, on hakatud valmistama ka nn poolmaastikusõiduautosid ehk valesti linnamaasturiteks (mõttetu ja ebaloogiline sõna) nimetatud autosid.
Militaarmaasturid.
Militaarmaasturid on reeglina varustatud kinnitustega relvastuse, lahingumoona, sidevahendite või eriseadmete paigaldamiseks ning kohtadega sõitjate välivarustuse paigutamiseks. Militaarmaasturile võivad olla monteeritud maskeeritud või infrapunaseadmega tuled pimedas varjatult liiklemiseks. Sõltuvalt otstarbest võib militaarmaasturi kere olla kaitstud kere külge kinnitatava soomusega ja soomusklaasidega, muutes nad soomustatud autodeks.
Relvajõududes kasutatakse maastureid peamiselt
Eestimaa Päästekomitee

Eestimaa Päästekomitee (ka Eestimaa Päästmise Komitee) oli 19. veebruaril 1918 loodud Eesti riigivõimuorgan. 
Eestimaa Päästekomitee loodi Eesti Maanõukogu Vanematekogu otsusega 19. veebruaril 1918 olukorras, kus Venemaal võimu haaranud Lenini (bolševike) valitsuse väeüksused olid mandri-Eestist kiirkorras ida poole taganemas läänest peale tungiva keiserliku Saksamaa armee eest. 
Eestimaa Päästekomiteele anti kogu riiklik võim Eestis. Päästekomitee liikmed olid Konstantin Päts (Eesti Maarahva Liit), Jüri Vilms (Eesti Tööerakond) ja Konstantin Konik (Eesti Tööerakond). Kõigil Päästekomitee liikmetel oli võrdne staatus. Paljud allikad nimetavad siiski Konstantin Pätsi Päästekomitee esimeheks. 
19. veebruar 1918 võeti ka vastu otsus iseseisva Eesti Vabariigi väljakuulutamise kohta, mis toimus Manifestiga kõigile Eestimaa rahvastele 24. veebruaril. Nõukogude ja Saksa okupatsiooni tingimustes tegutses Päästekomitee konspiratiivselt ning kasutas varjamiseks Tallinnas, Suur-Tartu maantee 11 asuvat konspiratiivkorterit, kus ka töötati välja iseseisvusmanifest. 
24. veebruaril 1918 nimetas Päästekomitee ametisse 13-liikmelise Eesti Ajutise Valitsuse eesotsas Konstantin Pätsiga.
Vanematekogu otsus Päästekomitee loomisest.
Maanõukogu Vanematekogu otsustas 19. veebruaril 1918:
Asutada kolmeliikmeline Eestimaa Päästekomitee, kelle kätte kuni normaalsete olude loomiseni kõik riiklik võim anda. Päästekomitee liikmeteks valida K. Päts, J. Vilms ja K. Konik.