Eesti meistrivõistlused Rubiku kuubiku lahendamises

Eesti meistrivõistlused Rubiku kuubiku lahendamises ehk Estonian Open on lahtised meistrivõistlused Rubiku kuubiku lahendamises. Esimest korda toimus see võistlus 7. novembril 2009.
Tegemist on vanima ametliku kiirkuubimise võistlusega Baltikumis (esimene võistlus Lätis peeti 2012. aastal ja Leedus 2013. aastal) ning läbi aja on just seal püstitatud suur osa Eesti rekorditest ning mitmeid Läti, Leedu, Soome ja Venemaa rekordeid.
Võistlusel on jõutud maailma esisaja hulka kuuluvate tulemusteni Rubiku kuubiku ühe käega lahendamises, vähimate käikudega lahendamises ja jalgadega lahendamises, 2×2 kuubiku ja 7×7 kuubiku lahendamises ning 4×4 kuubiku kinnisilmi lahendamises.
Ajalugu.
2009.
Harju maakonnas Kose alevikus peeti novembris kaheksa alaga ühepäevane võistlus. Osales 15 võistlejat, kellest 12 olid Eestist ja 3 Soomest. Soomest oli ka ürituse peakohtunik Petri Vanhala, kes on ühtlasi ametlik WCA delegaat. Noorim võistleja oli 12-aastane ja vanim oli sündinud 1962. aastal.
Püstitati 2 maailmarekordit, 13 Eesti rekordit ja 1 Soome rekord. Edukaimad võistlejad olid Anssi Vanhala ja Teemu Tiinanen Soomest ning Uku Kruusamägi Eestist.
2010.
18.–19. septembril toimus võistlus teist korda ja taas Kose Gümnaasiumi ruumides. Seekord võisteldi 14 võistlusalal aasta varasema 8 ala asemel.
Võistluse põhiala võit jäi uue Eesti rekordiga 13,54 sekundit Eestisse ning ühtlasi püstitas Anti Ingel ka üksiktulemuse rekordi ajaga 12,25 sekundit.
Kaks tähelepanuväärsemat tulemust sündis veel vähimate käikudega lahendamises ning 4 × 4 kuubiku silmad kinni lahendamises. Teemu Tiinanen võitis esimesel alal esikoha 25 käiguga, mis oli sel ajal maailma 4. tulemus. Reiko Teepere püstitas silmad kinni lahendamises uue Eesti rekordi 46 minuti 12 sekundiga ning kuulus siis 66 inimese sekka maailmas, kellel oli sellel alal kirjas ametlik tulemus.
Kokku püstitati 21 Eesti rekordit (Anti Ingel, Uku Kruusamägi, Andreas Pung ja Reiko Teepere), 6 Venemaa rekordit (Mihhail Mõškin), 2 Rootsi rekordit (Mats Kollbrink) ja 1 Soome rekord (Teemu Tiinanen). Medaliarvestuses olid edukaimad Teemu Tiinanen Soomest, Mihhail Mõškin Venemaalt ja Uku Kruusamägi Eestist.
2011.
2011. aastal korraldati võistlus Tallinnas. 8.–9. oktoobril peetud 13 alaga Estonian Open 2011 toimus Portuse hotellis. Osavõtjaid oli kokku 24 (9 Eestist, 4 Soomest, Rootsist ja Lätist, 1 Leedust, Venemaalt ja Hispaaniast), mis on ka senine osavõturekord.
Püstitati 13 Läti, 10 Eesti ja 8 Leedu rekordit ning 1 Soome rekord. Esikolmikukohtadele jõudsid enim Anssi Vanhala (Soomest), Mihhail Mõškin (Venemaalt), Niko Ronkainen (Soomest) ja Uku Kruusamägi (Eestist).
2012.
Võistlus toimus 27.–28. oktoobril Tallinnas Portuse hotellis. Kavas oli 14 ala, mille seas 13 ametlikku ja 1 mitteametlik (esimest korda Eestis võisteldi meeskondlikus kinnisilmi lahendamises). 22 võistleja seast olid 8 Eestist, 6 Lätist, 5 Soomest ning 1 Leedust, Venemaalt ja Suurbritanniast.
Uute tipptulemustena püstitas näiteks Anssi Vanhala uued Soome rekordid Rubiku kuubiku lahendamises (7,69 parim; 10,78 keskmine) ja Rubiku kuubiku ühe käega lahendamises (12,19 parim; 16,61 keskmine). Anti Ingel uuendas Eesti rekordit Rubiku kuubiku lahendamises 11,24 sekundile (keskmine aeg) ja vähimate käikudega lahendamises 33 käigu peale. Niko Paavilainen parandas suurelt Soome rekordeid suuremate kuubikute lahendamisel ning Andreas Pung võitis alad uute Eesti rekorditega püraminksis ja Master Magicus.
Kokku sündis 14 uut Eesti rekordit, 12 Läti rekordit, 9 Soome rekordit ja 3 Leedu rekordit. Tähelepanuväärne on Soome rekordite suur arv, kuna Soome rekordid on maailma arvestuses väga kõrgetel kohtadel.
Medaliarvestuses olid kõige edukamad Anssi Vanhala ja Niko Paavilainen Soomest ning Andreas Pung ja Uku Kruusamägi Eestist. Kokku jõudsid medalini aga tervelt 12 võistlejat. Kõrgest tasemest andis tunnistust see, et polnud üksikuid domineerijaid, kes oleksid paljudel aladel esikolmikusse jõudnud.
2013.
Võistlus toimus 12.–13. oktoobril ja seal osales 26 võistlejat. Kavas oli 12 võistlusala.
Kahe uue Eesti rekordi kõrval püstitati 10 Läti, 7 Leedu ja 7 Soome rekordit. Näiteks sai Niko Paavilainen 7x7 kuubiku lahendamisel keskmise ajana kirja 3:20,27, mis on nii uus Soome rekord kui ka paremuselt 7. tulemus maailmas, ning Andreas Pung püstitas Rubiku kuubiku lahendamises uue Eesti rekordi – 9,13 sekundit.
Aastate lõikes on järjepanu paranenud ka võistlusel püstitatud tulemused. Seda iseloomustavad hästi ajad, mis on vajalikud esikolmikusse jõudmiseks. Näiteks võistluse põhialaks oleva Rubiku kuubiku lahendamise juures on kolmanda koha andnud järgmised keskmised tulemused: 20,93 (2009), 19,26 (2010), 15,02 (2011), 14,85 (2012) ja 12,55 (2013). Seejuures ei taganud uueks Leedu rekordiks olnud Mantas Sidabrase poolfinaali tulemus 14,66 sekundit 2013. aasta võistlusel isegi edasipääsu 8 finalisti hulka, kuigi aasta varem oleks sellest piisanud 3. koha võitmiseks.
2014.
Eesti meistrivõistlused toimusid SA Innove ruumides 13. detsembril. Kuna samal ajal toimusid võistlused Lätis ja Soomes, siis jäi rahvusvaheline osavõtt kesiseks. Kokku oli osavõtjaid 10. Edukaimad võistlejad olid Anti Ingel, Andreas Pung ja Uku Kruusamägi. Seejuures kaitses Anti Ingel edukalt oma meistritiitlit ja Andreas Pung püstitas ühe uue Eesti rekordi 2x2 kuubiku lahendamises.
2015.
Võistlus toimus 5.–6. septembril Tallinna Tehnikakõrgkooli ruumides. Kohal oli 12 võistlejat Eestist, 3 Soomest ja 1 Lätist. Võistlusalasid oli kokku 12.
Vladislavs Baranovs püstitas viis uut Läti rekordit, Kim Jokinen kolm Soome rekordit ning Mihkel Ilves ja Uku Kruusamägi kumbki ühe Eesti rekordi.
2016.
2016. aasta võistlus peeti taas Tallinna Tehnikakõrgkoolis ja see leidis aset 10. septembril. Võistlusalasid oli 9 ja võistlejaid 12. Püstitati kolm uut Eesti rekordit.
2017.
9. septembril Tallinna Tehnikakõrgkoolis peetud võistlusel osales 33 võistlejat kuuest riigist. Võistlusalasid oli 8.
Võistluse põhiala, 3x3 kuubiku lahendamise, esikolmikusse tulid Michał Bogdan Poolast ning Alfred Saidlo ja Erik Kippus Eestist keskmiste aegadega vastavalt 12,57, 13,51 ja 13,84 sekundit.
Eesti rekordeid uuendasid Kert Jalukse (2x2 kuubik), Erik Kippus (4x4 kuubik) ja Uku Kruusamägi (mitme kuubiku kinnisilmi lahendamine).
2018.
Tallinna Tehnikakõrgkoolis 8.–9. septembril toimunud võistlusel osales 55 võistlejat kuuest riigist. Ametlikke võistlusalasid oli 11.
Kõige edukamaks võistlejaks oli sel korral Linus Laurén Soomest, kes võttis endaga kaasa 7 kulda. Eestist oli parimaks Andrei Solntsev, kes püstitas kolm uut Eesti rekordit ja võitis mõlemad kinnisilmi lahendamise alad. Üks kuld läks ka Venemaale (Dmitry Kryuzban) ja üks Lätti (Kristiāns Pietkuns).
Erik Kippus ja Remo Pihel tulid mõlemad kolmel alal Eesti meistriteks. Seejuures püstitas Erik Kippus nii 3x3, 4x4 kui ka 5x5 kuubiku lahendamise uued Eesti rekordid, mis olid vastavalt 8,28 sekundit (üksikaeg) ja 11,14 (keskmine aeg), 40,39 sekundit ja 45,23 sekundit ning 1:23,03 ja 1:42,63. Remo Pihel uuendas aga Eesti rekordeid Skewb ja Square-1 lahendamisel.
Võistluse põhiala, 3x3 kuubiku lahendamise, esikolmikusse tulid Linus Laurén, Mikus Lembergs ja Dmitry Kryuzban keskmiste aegadega vastavalt 7,89, 9,84 (uus Läti rekord) ja 10,88 sekundit.
Linus Lauréni 2x2 kuubiku keskmine aeg 1,66 sekundit oli uus Soome rekord ja kuulus ühtlasi maailmas seni WCA võistlustel saadud 100 kiirema lahenduse sekka.
2019.
Tallinna Tehnikakõrgkoolis 21.–22. septembril toimunud võistlusel osales 53 võistlejat kaheksast riigist. Ametlikke võistlusalasid oli 11.
Võistluse põhiala esikolmikusse tulid Linus Laurén (FIN), Alexandre Carlier (FRA) ja Mikus Lembergs (LAT) keskmiste aegadega vastavalt 7,94, 8,12 ja 9,67 sekundit. Enim alavõite korjasid Linus Laurén Soomest (3), Andrei Solntsev Eestist (2), Aleksandr Beznogov Venemaalt (2) ja Dmitry Kryuzban Venemaalt (2).
Erik Kippus püstitas uued Eesti rekordid 4x4 kuubiku lahendamise (40,13 s, keskmine) ja Rubiku kuubiku ühe käega lahendamises (17.15 s, keskmine). Mikus Lembergs tegi uued Läti rekordid kinnisilmi lahendamises (1:18,84, üksiktulemus), Rubiku kuubiku ühe käega lahendamises (16,05 s, keskmine) ja square-1 lahendamises (15,94 s, keskmine). Remo Pihel püstitas uue Eesti rekordi püraminksi lahendamises (3,92 s, keskmine) ja Jan Erik Soosaar megaminksi lahendamises (1:06,78, keskmine).
2020.
Tallinna Tehnikakõrgkoolis 22.–23. augustil toimunud võistlusel osales 48 võistlejat neljast riigist. Ametlikke võistlusalasid oli 12. Tulenevalt koroonapandeemiast oli see sel aastal ainuke kiirkuubimise võistlus Baltikumis.
Võistluse põhiala esikolmikusse tulid Linus Laurén (FIN), Mikus Lembergs (LAT) ja Kaur Tuule (EST) keskmiste aegadega vastavalt 8,13, 9,48 ja 9,72 sekundit. Enim alavõite korjasid Linus Laurén Soomest (9) ja Andrei Solntsev Eestist (2). Lisaks jagasid Remo Pihel (EST), Kristiāns Pietkuns (LAT) ja Kaur Tuule (EST) esikohta Rubiku kuubiku vähimate käikudega lahendamises.
2021.
8. augustile planeeritud Estonian Open 2021 tühistati, kuna Eestis ei olnud koroonaviiruse vastu vaktsineerimine jõudnud WCA nõutud tasemeni. Nii toimus võistlus viimaks 30. oktoobril. Taas oli toimumiskohaks Tallinna Tehnikakõrgkool. Alasid oli seitse ja osavõtjaid 34.
Võistluse põhiala esikolmikusse tulid Kaur Tuule (EST), Adam Chodyniecki (POL) ja Remo Pihel (EST) keskmiste aegadega vastavalt 7,88, 8,43 ja 9,35 sekundit. Seejuures oli 7,88 sekundit ka uus keskmise aja Eesti rekord. Ühtlasi püstitas Kaur Tuule uue üksikaja rekordi, 6,96 sekundit. Kokku võttis Kaur Tuule esikoha kolmel alal ja jäi ühel alal teiseks olles nõnda ka võistluse edukaim osaleja.
2022.
Tallinna Tehnikakõrgkoolis 27.–28. augustil toimunud võistlusel osales 79 võistlejat üheksast riigist. Ametlikke võistlusalasid oli 12. Toimumise ajal oli see uus osavõtjate arvu rekord Baltikumi kiirkuubimisvõistluste seas.
Võistluse põhiala esikolmikusse tulid Kaur Tuule (EST), Rostyslav Litvinov (UKR) ja Roberts Dreijers (LAT) keskmiste aegadega vastavalt 8,10, 9,08 ja 9,45 sekundit. Seejuures püstitas Tuule esimeses vooru ka uued Eesti rekordid, mis olid vastavalt 5,57 sekundit (üksiktulemus) ja 7,00 sekundit (keskmine). Enim alade võite (neli) võttis Urho Kinnunen Soomest.
2023.
2023. aasta võistlus peeti Tallinna Tehnikakõrgkoolis 23.–24. septembril. Ametlikke võistlusalasid oli 12.
Muud võistlused Eestis.
Eestis on võistlusi peetud ka Tartus, Narvas, Pärnus, Randveres, Valgas, Viimsis, Viljandis ja Võrus. Suurim konkureeriv võistlus on aga kevaditi toimuv Tallinn Open, mida peeti esimest korda 2011. aastal. Sarnaselt Estonian Openiga toimub Tallinn Open alates 2015. aastast Tallinna Tehnikakõrgkoolis.
Teiseks pikema ajalooga kiirkuubimise võistluseks Eestis on Tartu Open, mis toimus esimest korda 10. detsembril 2011 Tartu Linnaraamatukogus. See keskendus algusaastatel rohkem kinnisilmi aladele.
6.–7. juulil 2013 korraldatud Valga-Valka Open oli pikka aega ainuke kahe riigi territooriumil peetud WCA võistlus.
Mitteametlikest võistlustest korraldati alates 2012. aastast koolidevahelisi meistrivõistlusi.