Reno

Reno on linn Ameerika Ühendriikides Nevada osariigis. Reno on Washoe maakonna halduskeskus ja osariigi suuruselt kolmas linn.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 264 165. Aastal 2010 oli elanikke 225 221. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid 74,2% linna elanikest valged, 6,3% aasilased, 2,9% afroameeriklased ja 1,3% põlisameeriklased. Ladinaameeriklaste osakaal oli 2010. aastal 62,5%.
Linn asub keset kõrbe Truckee jõe orus, 16 kilomeetri kaugusel California osariigi piirist Sierra Nevada jalamil. Reno on kuulus mängupõrgute poolest, mille Nevada legaliseeris 1931, ja minevikus ka kiirlahutuste poolest – tänapäeval on lahutused lubatud igas osariigis.
Linn tekkis 1860. aastatel jõele loodud tasulise silla teenindamiseks ja on saanud nime kodusõja kindrali Jesse Lee Reno järgi. Raudtee-ehitus ning ümbruskonna kulla- ja hõbedaleiud tõid kaasa Reno kiire kasvu. 1871. aastal sai Renost maakonnakeskus. Linnaõigused sai Reno 16. märtsil 1903. 1930. aastatel sai Renost populaarne sihtkoht californialaste hulgas ja kuni 1950. aastate lõpuni oli Reno USA hasartmängupealinn. Hiljem on linn selle positsiooni kaotanud nii Las Vegase kiire kasvu kui ka California indiaanikasiinode tõttu. Siiski on Reno oma asukoha poolest endiselt populaarne põhjacalifornialaste (San Francisco, Sacramento) seas, samas kui Las Vegase külastajad on tavaliselt lõunacalifornialased (Los Angeles, San Diego) ja ka Phoenixi linnastu elanikud.
Reno on oluline panganduskeskus ja transpordisõlm ning meelitab turiste ka ümbruskonnas asuvate suusakuurortidega. Linnas tegutseb 1874. aastal asutatud Nevada Ülikool Renos, mis kolis Renosse 1885. aastal. Linnas asuvad Nevada Kunstimuuseum ja automuuseum, kus on üleval muuhulgas Elvis Presley 1973. aasta Cadillac Eldorado. Linnas tegutseb 1969. aastal loodud filharmooniaorkester. Renos on toimunud paljude filmide võtted.
Reno sümbol on Reno kaar. See rajati esimest korda Virginia tänavale 1926. aastal selleks, et reklaamida järgmisel aastal saabuvat Transkontinentaalse maantee näitust. Esialgu oli sellel kiri "Nevada's Transcontinental Highways Exposition" ja näituse toimumise kuupäevad. Pärast näitust otsustas Reno linnanõukogu kaart mitte maha võtta, vaid asendada näitust reklaamiv tekst linna enese tunnuslausega, mille saamiseks kuulutati välja konkurss. Ainsatki vastuvõetavat tunnuslauset ei saadud. Alles teisel konkursil, mille võitjale lubati 100 USA dollarit, saadi tunnuslause, mida Reno tänapäevani kasutab: "Maailma kõige suurem väikelinn". Praegune Reno kaar on paigaldatud 1987. aastal.
Kliima.
Renos valitseb jahedate talvede ja kuumade suvedega poolkõrbeline kliima. 
Kõige kõrgemad absoluutsed temperatuurid Renos on mõõdetud juulis (+42 °C) ja augustis (+41 °C), kõige madalamad maksimumtemperatuurid on detsembris (+21 °C) ja jaanuaris (+22 °C). Kõige madalamaid temperatuure on täheldatud detsembris, jaanuaris ja veebruaris (–27 °C). Miinuskraade võib esineda kõikidel kuudel peale juuli.
Aasta keskmine sademete hulk on 190 mm. Teadaolevalt on kõige vähem sademeid langenud 1947 (39,4 mm), kõige rohkem aga 1983 (336 mm). Kõige sademerikkam kuu oli 1955. aasta detsember, kui sadas 133 mm, ja kõige sademerikkam päev oli 21. jaanuar 1943, kui sadas 58 mm. Talvel sajab rohkem: kõige märjemad kuud on jaanuar ja veebruar (27 mm), kõige kuivemad juuli (6 mm) ja august (7 mm). Kõige rohkem sajupäevi on veebruaris (keskmiselt 7,0) ja jaanuaris (keskmiselt 6,9), kõige vähem juulis (2,0) ja augustis (2,1).
Lund on täheldatud oktoobrist maini ning kõige rohkem sajab seda veebruaris ja jaanuaris, keskmiselt vastavalt 14 ja 13 cm. Kõige rohkem lumesajupäevi on jaanuaris (4,3) ja veebruaris (3,5). Kõige lumerohkem aasta oli 1971, kui lund sadas 162 cm, ja kõige lumerohkem kuu oli 1952. aasta märts, kui seda sadas 74 cm.
Aastas paistab päike keskmiselt 3648 tundi, kõige rohkem juulis (425 tundi) ja juunis (393 tundi), kõige vähem detsembris (186 tundi) ja jaanuaris (195 tundi).
Sõpruslinnad.
Renol on kuus sõpruslinna: