Iraagi Kurdistani välispoliitika

Iraagi Kurdistani välispoliitika puudutab Iraagi koosseisu kuuluva autonoomse Kurdistani piirkonna suhteid võõrriikide ja -organisatsioonidega. Poliitiline stabiilsus ja kasvav majandus on andnud Iraagi Kurdistani valitsusele vabaduse ajada Iraagi föderaalvalitsusest eraldiseisvat välispoliitikat. Iraagi Kurdistani välispoliitikaga tegelev institutsioon on Välissuhete Amet, mille peamised ülesanded on Kurdistani rahvusvahelist mainet parandada, tugevdada suhteid võõrriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ja tuua piirkonda rahvusvahelisi investeeringuid.
Iraagi Kurdistanis on mitmeid välisesindusi. Kokku on pealinnas Erbilis 31 riigi diplomaatilised esindused. Lisaks on Iraagi Kurdistanis avanud oma esinduse mitmed rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Euroopa Liit, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee, Jaapani Rahvusvahelise Koostöö Amet ja Korea Rahvusvahelise Koostöö Amet. 2007. aastast on märgatavalt kasvanud ka Iraagi Kurdistani kohalolek välisriikides. 2014. aastal oli Iraagi Kurdistanil esindusi 14 välisriigis.
Eesti ja Iraagi Kurdistani suhted on seotud peamiselt sõjaväega. 2014. aastal kinkis Eesti Iraagi Kurdistanile miljon ühikut laskemoona. Operatsiooni Inherent Resolve käigus on Iraagi Kurdistanis 2025. aasta seisuga 63 kaitseväelast, varem on eestlasi seal teeninud korraga kuni 110.
Välissuhete Amet.
Iraagi Kurdistan rajas oma välisministeeriumi ehk Välissuhete Ameti (inglise keeles "Department of Foreign Relations") 2006. aastal. Praeguseks on ametil palju ülesandeid ning mandaat arendada Iraagi Kurdistani ning selle inimeste huve rahvusvahelisel tasemel kooskõlas piirkonna seaduste ja Iraagi põhiseadusega.
Välissuhete Ameti põhilised kohustused on järgmised:
Kahepoolsed suhted.
Muu maailm.
Ameerika Ühendriigid.
Ameerika Ühendriikide suhtlus kurdidega on liikunud humanitaarabilt strateegilisele partnerlusele. Aprillis 2012 asutati Ameerika Ühendriikide Kurdistani Ärinõukogu. Samal kuul kohtus Iraagi Kurdistani president Barzani Washingtonis Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama ja asepresidendi Joe Bideniga. Ameerika Ühendriikide konsulaat Erbilis avati aastal 2011 ning Iraagi Kurdistani esindus Ameerika Ühendriikides aastal 2007.
Armeenia.
Armeenial on Iraagi Kurdistanis konsulaat.
India.
Hoolimata ajaloolistest suhetest on diplomaatiline suhtlus India ja Iraagi Kurdistani vahel piiratud. India ostab Türgi ettevõtete kaudu Kurdistani toornaftat. Kurdistanis töötab India kodanikke. Kurdid reisivad Indiasse peamiselt haridust või tervishoiuteenuseid saama. Aastal 2014 ütles Kurdistani Demokraatliku Partei välisasjade kõneisik Hemin Hawrami ajalehele The Hindu, et ta loodab Indiaga sidemeid parandada ning nimetas Indiat tähtsaks partneriks. Ta kutsus India valitsust ka üles Erbilis konsulaati avama ning India ettevõtteid Kurdistani investeerima. Hiljem samal aastal saatis India Kurdistani erisaadiku, kes kohtus seal ametnikega. Saadik ütles, et India toetab Kurdistani rasketel aegadel täielikult ning väljendas Kurdistanile ja Pešmergale võitluses toetust. Ta ütles ka, et India plaanib avada Erbilis konsulaadi.
Iisrael.
Aastal 2004 teatasid Masoud Barzani, Jalāl aţ-Ţalabānī ja Iisraeli peaminister Ari'el Sharon avalikult, et suhted Iisraeli ja Iraagi Kurdistani vahel on head. Iraagi Kurdistani president Masoud Barzani ütles 2006. aastal Kuveidis, et Iisraeliga heade suhete omamine ei ole kuritegu ning et kui ka keskvalitsus Iisraeliga suhted sõlmib, saab Iisrael avada Erbilis konsulaadi. Aastal 2014 sõnas Iisraeli peaminister Benjamin Netanyahu, et toetab kurdide omariiklust.
Lõuna-Korea.
Iraagi Kurdistanil ja Lõuna-Koreal on tugevad suhted nii diplomaatilisel, majanduslikul kui sõjaväelisel tasemel. Aastatel 2004–2008 tegutses Kurdistanis Lõuna-Korea relvajõudude Zaytuni diviis. Novemrbis 2004 oli Lõuna-Korea kontingendi suurus Iraagis 3600 sõdurit. Samal aastal avas Lõuna-Korea Erbilis konsulaadi.
Türgi.
Türgi avas Erbilis konsulaadi märtsis 2010. Pärast seda toimus suhete soojendamine, Türgi investeeris Kurdistani ning sõlmiti energeetikaleppeid. Märtsis 2011 külastas Iraagi Kurdistani Türgi peaminister Recep Tayyip Erdoğan. Aastal 2012 oli kahepoolse kaubavahetuse maht 8,4 miljardit dollarit. Mais 2012 sõlmis Iraagi Kurdistan Türgiga ilma keskvalitsuse nõusolekuta lepingu ühe gaasi- ja kahe naftajuhtme rajamiseks Põhja-Iraagist Türki.
Aastal 2017 toimus Iraagi Kurdistanis iseseisvusreferendum, mis Türgi-Kurdistani suhteid märgatavalt lõhkus. Diplomaatilised suhted halvenesid, kuid majandussidemed jäid. Kurdistani-Türgi piir jäi siiski avatuks, mitte nagu Kurdistani-Iraani piir. Türgi lõpetas kolme Põhja-Iraagis tegutsenud telekanali edastamise (mh Rudaw). Septembrist 2017 märtsini 2018 ei lubanud Türgi oma lennufirmadel Iraagi Kurdistani lennata.
Juunis 2019 külastas värske Iraagi Kurdistani president Nechirvan Barzani Istanbuli ning kohtus president Erdoganiga. Erdogan nimetas Barzanit eriliseks külaliseks. Tegu oli Barzani esimese välisvisiidiga. Visiidi eesmärk oli meedia hinnangul suurendada kurdide toetust Õigluse ja Arengu Partei kandidaadile Binali Yıldırımile eelolevateks Istanbuli linnapeavalimisteks.
Iraagi Kurdistan rahvusvahelistes spordiorganisatsioonides.
Iraagi Kurdistan on olnud liige kahes rahvusvahelises spordiorganisatsioonis.