Hrim-2

Hrіm-2, Grom või OTRK Sapsan (ukraina keeles ОТРК "Сапсан") ka operatiiv-taktikaline raketisüsteem Hrim (ukraina keeles Оперативно-тактичний ракетний комплекс «Грім») on Ukraina lühimaa ballistiliste rakettide süsteem, mida arendavad KB Pivdenne ja PA Pivdenmaš ning mis on loodud kombineerima taktikalise raketisüsteemi ja mitmikraketiheitja omadusi. Ukraina enda tarbeks mõeldud raketi Sapsani algversiooni lennuulatus pidi olema 500 kilomeetrit. Hilisema, ekspordiks välja töötatud versiooni Hrim-2 laskeulatus on piiratud 280 kilomeetriga, et see jääks rakettide ja raketitehnoloogia levikut piirava raketitehnoloogia juhtimisrežiimi kehtestatud 300 kilomeetri piiridesse.
Ajalugu.
2006. aastal tunnistas Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu vajadust raketisüsteemi järele, mis oleks parem kui Ukraina vananev Nõukogude Totška-U, mille maksimaalne lennuulatus on 120 km ning mida saaksid remontida ja uuendada vaid Venemaa ettevõtted. KB Pivdenne sai ülesandeks välja töötada uus rakett nimega "Sapsan". Kaitseministeerium ja Pivdenne leppisid operatiivnõuetes kokku 2007. aasta septembris. Projekti rahastamine peatati aastatel 2009–2010 pärast ülemaailmset finantskriisi aastatel 2007–2008, seejärel jätkati 2011. aasta novembris, kuigi väikese summaga, enne lõpetamist aastal 2013.
2011. aastal hakkasid relvamüüjad pakkuma välismaistele klientidele uut raketisüsteemi nimega "Hrim" ja kahe aasta pärast sõlmis üks mitteavaldatud riik Pivdennega lepingu Hrim-2 väljatöötamiseks. 2014. aastal, pärast Vene-Ukraina sõja algust, tegi Pivdenne ettepaneku Sapsani projekti taaskäivitamiseks, kasutades oma kogemusi Hrim-2 arendamisel, eesmärgiga saada Sapsan 2018. aastaks hindamiseks valmis. Valitsus nõustus. 
Hrim-2 kallal töötamisest teatati 2014. aastal Kiievis toimunud näitusel "Relvad ja julgeolek". 2016. aastal teatati, et Saudi Araabia eraldas teadus- ja arendustegevuseks 40 miljonit USA dollarit. 2017. aasta mais ilmus foto Hrim-2 transporteri püstitusseadme šassiist; iga sõiduk võis kanda ja välja lasta kaks raketti. 2019. aasta aprillis teatati, et on toodetud kaks Hrim-2 prototüüpi, millest üht katsetab Saudi Araabia ja teist Ukraina relvajõud. Saudi Araabia pidi testima oma testartiklit hiljem 2019. aastal, süsteemi plaaniti kasutusele võtta 2022. aastal. 
 Ukraina valitsuse rahastamise puudumise tõttu külmutati projekt 2019. aastal testimisfaasis. 2020. aasta oktoobris teatati, et Ukraina prototüübi testimise lõpuleviimiseks on vaja 300 miljonit USA dollarit. 2021. aasta veebruaris otsustas valitsus sõlmida lepingu, et rahastada katsepatarei tootmist, mis koosneb kahest transporteri püstitusseadmest, kahest laadimismasinast ja kahest juhtimisseadmest (üks patarei komandörile ja teine jaoülemale). 2021. aasta aprilliks ei olnud leping veel allkirjastatud, kuid kaitseministeerium lootis seda teha 2–3 kuu jooksul. Peale Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aastal taaskäivitati projektiga seotud tööd.
Plahvatused Sakõ lennubaasis Novofedorivkas.
Venemaa okupeeritud Krimmis Novofedorivkas, rindejoonest 220 km kaugusel asuvas Sakõ lennubaasis toimus 9. augustil 2022 mitu suurt plahvatust. Põhjus oli ebaselge, kuid mitmed meediaväljaanded arutasid võimalust, et tegemist oli Hrim-2-ga.
Tegevusajalugu.
Vene-Ukraina sõda.
6. mail 2023 teatasid Venemaa ametiisikud, et Venemaa õhutõrje tulistas Krimmi kohal edukalt alla kaks Ukraina ballistilist raketti "Grom-2". Ohvritest ega kahjudest ei teatatud. TASS-i raport ei esitanud väite kohta mingeid tõendeid, kuid väidetavad foto- ja videomaterjalid postitasid Venemaa blogijad ja laadisid need hiljem üles Twitterisse. Washingtonis asuv mõttekoda Sõjauuringute Instituut väitis, et väidetava rünnaku sihtmärki ei täpsustatud ja et Vene allikad võimendasid kaadreid suurel väljal asuvast kraatrist. Ukraina ei ole seda juhtumit siiani käsitlenud.