tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Henrik Georg Bohr

Henrik Georg Bohr (sündinud 25. septembril 1951) on taani biofüüsik, nobelist Niels Bohri lapselaps.
Ta on lõpetanud 1979. aastal Kopenhaageni Ülikooli füüsika alal. 1997. aastal kaitses tehnikadoktori ("doctor technices") kraadi.
Pärast ülikooli lõpetamist (1979) töötas Bohr Jaapani, Suurbritannia, Itaalia ja Ameerika Ühendriikide teadusasutustes (sealhulgas Imperial College Londonis ja Illinoisi Ülikoolis). Hiljem on ta töötanud Taani Tehnikaülikoolis füüsikaprofessorina.
Tema peamised uurimisvaldkonnad on molekulaarbiofüüsika, füüsikaline keemia ja kvantkeemia.
Henrik Bohr valiti 2004. aastal Taani kuningliku teaduste akadeemia liikmeks.
Tomas Bohr

Tomas Bohr (sündinud 20. märtsil 1953 Kopenhaagenis) on taani füüsik, nobelistide Aage Bohri poeg ja Niels Bohri lapselaps.
Ta on saanud Kopenhaageni Ülikoolist kandidaadikraadi (väitekiri "The two-dimensional X-Y model and melting"; 1980), litsentsiaadikraadi (väitekiri "Elementary excitations in phase transitions"; 1983) ja teadusdoktori ("doktor scientiarum") kraadi (väitekiri "Studies in Turbulent Dynamical Systems"; 1998).
1998. aastal sai Bohr Taani Tehnikaülikooli füüsikaprofessoriks. Ühtlasi on ta olnud Taani tehnikaülikooli vooliste dünaamika keskuse direktor.
Bohri uurimistöö on seotud kaose, turbulentsi, statistilise mehaanika ning mittenjuutonvooliste ja kehavedelike vooliste dünaamikaga. 
Ta valiti 2006. aastal Taani kuningliku teaduste akadeemia liikmeks ja 2009. aastal Ameerika Füüsikaseltsi "fellow"’ks (vooliste mehaanika divisjon).
Harald Bohr

Harald August Bohr (22. aprill 1887 Kopenhaagen – 22. jaanuar 1951 Hellerup, Gentofte vald) oli taani matemaatik ja jalgpallur, olümpiamedalist.
Ta võitis 1908. aasta suveolümpiamängudel Londonis Taani jalgpallikoondise koosseisus hõbemedali.
Bohr lõpetas 1909. aastal Kopenhaageni Ülikooli magistrikraadiga ja kaitses 1910. aastal samas matemaatikaalase doktoritöö. 1915. aastal sai temast Polytekniske Læreanstalti (tänapäeval Taani Tehnikaülikool) professor, kes töötas seal kuni 1930. aastani, mil sai Kopenhaageni ülikooli professoriks. Ta jäi sellele ametikohale 21 aastaks kuni oma surmani 1951. aastal.
Bohr töötas matemaatilise analüüsi alal, kus rajas peaaegu perioodilise funktsiooni teooria. Koostöös Göttingenis töötava matemaatiku Edmund Landauga sõnastasid nad 1914. aastal Bohri-Landau teoreemi, mis käsitleb nullide jaotust dzeetafunktsioonides.
Isiklikku.
Tema vend Niels Bohr ja vennapoeg Aage Bohr olid nobelistid.
Christian Bohr

Christian Harald Lauritz Peter Emil Bohr (14. märts 1855 Kopenhaagen – 3. veebruar 1911 Kopenhaagen) oli taani füsioloog.
Ta oli koolijuhi Henrik George Christian Bohri (1813–1880) ja Caroline Louise Augusta Rimestadi (1817–1896) poeg.
Christian Bohr lõpetas 1878. aastal Kopenhaageni Ülikooli meditsiiniteaduskonna. Kaitses samas 1880. aastal doktoritöö. 1886. aastal sai Kopenhaageni ülikooli korraliseks füsioloogiaprofessoriks. 
Tema järgi on nimetatud Bohri valem (1891) ja Bohri efekt (1904). Tema õpilasi oli hilisem nobelist August Krogh. Väidetavalt esitati ka Christian Bohr kahel korral Nobeli auhinna kandidaadiks.
Teda autasustati Dannebrogi ordu rüütliklassi ordeniga. 1888. aastal valiti ta Kuningliku Taani Teaduste Seltsi ja Leopoldina liikmeks.
Christian Bohr suri veebruaris 1911 ja maeti Kopenhaagenis Assistensi kalmistule, kuhu on maetud ka tema abikaasa ja lapsed.
Isiklikku.
1881. aastal abiellus ta Taani pankuri tütre Ellen Adleriga. Nende lastest tuntumad olid Niels Bohr ja Harald Bohr.
Ellen Bohr

Ellen Adler Bohr (sünninimi Ellen Adler; 7. oktoober 1860 Kopenhaagen – 30. november 1930 Kopenhaagen) oli taani professori Christian Bohri abikaasa ning Niels ja Harald Bohri ema.
Ta oli Taani juudi pankuri David Baruch Adleri (1826–1878) ja Jenny Raphaeli (1830–1902) tütar.
1868. aastal jäädvustas maalikunstnik Julius Exner kaheksa-aastase Elleni koos ema ja kahe õega oma maalil "Jenny Raphael Adleri portree koos tütarde Elleni, Hanna ja Emmaga". 
Adler osales Kopenhaageni Ülikoolis naisüliõpilaste kursusel, mida õpetas Christian Bohr. Noor õppejõud Bohr armus oma tudengisse ja 1881. aastal nad abiellusid. Neil sündisid tütar Jenny (1883–1933) ning pojad Harald ja Niels. 
Bohride lapsed kasvasid üles kodus, kus uudishimu ja huvi teaduse vastu olid igapäevaelu loomulik osa. Professor Bohril oli sageli külalisi Taani teadusringkondadest ning lastel lubati kuulata täiskasvanute teaduslikke arutelusid.
Ellen Bohr suri novembris 1930 ja maeti Kopenhaagenis Assistensi kalmistule, kuhu on maetud ka tema abikaasa ja lapsed.
Dhammavinaya Instituut

Dhammavinaya Instituut on budistlik haridusasutus Tallinnas, mis keskendub Gootama Buddha autentse dhamma uurimisele ja õpetamisele. Instituut pakub mitmekesiseid õppeprogramme, sealhulgas diplomiõpet, sertifikaadikursuseid ja e-õpet (alates 2025). Õppetöö toimub nii eesti kui inglise keeles ning on suunatud kõigile, kes on huvitatud Buddha õpetuste sügavast mõistmisest ja igapäevaelus rakendamisest. Instituudi õpperuumid asuvad Tallinnas, Niguliste 4. 2025 aastal avatav e-õpe võimaldab õppijatel osaleda kursustel mugavalt ja tasuta digitaalse õpikeskkonna kaudu.
Vooliste mehaanika

Vooliste mehaanika ehk hüdroaeromehaanika on pideva keskkonna mehaanika haru, mis käsitleb vooliste (mõnede allikate kohaselt ka plasma) liikumise ja tasakaalu seaduspärasusi ning vedelikus või gaasis asetseva jäiga keha pinnale mõjuvaid jõude.
Vooliste mehaanika ei arvesta vedelike ja gaaside molekulaarset struktuuri ning vaatleb neid pideva keskkonnana, millele on omane voolavus.
Vooliste mehaanikal on rakendused paljudes teadusharudes, sealhulgas masinaehituses, aerokosmose inseneriteaduses, tsiviilehituses, keemiatehnoloogias ja biomeditsiinitehnikas, aga ka geofüüsikas, okeanograafias, meteoroloogias, astrofüüsikas ja bioloogias.
Vooliste mehaanika jaguneb vooliste staatikaks (mida vahel samastatakse hüdrostaatikaga) ja vooliste dünaamikaks. Uuritava objekti järgi jagatakse vooliste mehaanika hüdromehaanikaks ja aeromehaanikaks.
Vooliste dünaamika

Vooliste dünaamika on vooliste mehaanika allharu, mis kirjeldab vooliste (vedelike ja gaaside) voolavust.
Vooliste dünaamikal on lai valik rakendusi, näiteks jõudude ja momentide arvutamine lennukitel, naftatorustikes massivoolukiiruse määramine, ilmastikutingimuste ennustamine ja tuumarelvade detonatsiooni modelleerimine.
Enne 20. sajandit oli sõna "hüdrodünaamika" vooliste dünaamika sünonüümiks. See kajastub endiselt mõne vooliste dünaamika teemade nimetustes, nagu magnetohüdrodünaamika ja hüdrodünaamiline stabiilsus, mida mõlemat saab rakendada ka gaaside puhul.
Vooliste dünaamika jaguneb mitmeks allharuks, sealhulgas aerodünaamikaks ja hüdrodünaamikaks.
Sagaranella

Sagaranella on kobarheinikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.
Ondjaki

Ondjaki (kodanikunimega Ndalu de Almeida; sündinud 5. juulil 1977 Luandas) on Angola kirjanik.
Ta õppis Luanda ülikoolis, seejärel Lissaboni Ülikoolis sotsioloogiat. Tema väitekiri käsitles angola kirjaniku José Luandino Vieira loomingut. 1989. aastal sai ta Itaalias Aafrika uuringute alal doktorikraadi.
Kirjandusdebüüdi tegi ta 2000. aastal luuleraamatuga "Actu Sanguíneu", millele järgnes 2001. aastal lapsepõlvemälestuste raamat "Bom dia, camaradas" ("Tere hommikust, seltsimehed").
Eesti keeles on tema teostest ilmunud "Vanaemaüheksa ja soveti saladus", mis ilmus 2024. aastal Loomingu Raamatukogus Leenu Nigu tõlkes (originaal: "Avó Dezanove e o segredo do soviético", 2008).
Aeromehaanika

Aeromehaanika on mehaanika haru, mis käsitleb gaaside (sealhulgas õhu) tasakaalu ja liikumist ning gaasis asetsevale jäigale kehale mõjuvaid jõude.
Täpsemalt võttes on aeromehaanika vooliste mehaanika haru.
Aeromehaanikal on oluline osa lennukite ja helikopterite tehnoloogias, kuna need kasutavad propellereid ja rootoreid. Lisaks on aeromehaanika kriitilise tähtsusega tuuleturbiinide, droonide ja erinevate mehitamata õhusõidukite kavandamisel ja analüüsimisel. Aeromehaanika põhimõtteid rakendatakse ka kosmoseuuringute sõidukites, kus gaaside käitumine erinevates atmosfääritingimustes on ülioluline. Nende koostoimete mõistmine on oluline jõudluse optimeerimiseks, stabiilsuse ja juhtimise tagamiseks ning lennu ja muude vedelike ja struktuuri vastastikmõju hõlmavate rakenduste tõhususe ja ohutuse parandamiseks.
Aeromehaanika jaguneb aerodünaamikaks ja aerostaatikaks.
Katherine Pancol

Katherine Pancol (sündinud 22. oktoobril 1954 Casablancas Marokos) on prantsuse ajakirjanik ja romaanikirjanik.
Ta sündis aastal 1954 Marokos, tema isa oli insener ja ema kooliõpetaja. Kui ta oli 5-aastane, kolisid tema vanemad Pariisi.
Saku Sportingu naiskond

Saku Sportingu naiskond on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Saku. Klubi mängib Meistriliigas, mis on Eesti kõrgeim liiga. Kodumänge peab klubi Saku staadionil.
Tahkisemehaanika

Tahkisemehaanika on pideva keskkonna mehaanika haru, mis uurib tahkiste käitumist, eriti nende liikumist ja deformatsiooni jõudude, temperatuurimuutuste, faasimuutuste ja muude väliste või sisemiste tegurite mõjul.
Tahkisemehaanika omab olulist osa tsiviilehituses, aerokosmose inseneriteaduses, tuumatehnikas, biomeditsiinitehnikas ja masinaehituses.
Tahkisemehaanika uurib tahkete materjalide ja konstruktsioonide nihkepingeid, deformatsioone ja rikkeid.
Eestis tahkisemehaanika uurimine.
Tallinna Tehnikaülikooli küberneetika instituudis on loodud tahkisemehaanika labor (juhataja Andrus Salupere).
Krishnamurti märkmik

"Krishnamurti märkmik" on 20. sajandi India filosoofi Jiddu Krishnamurti (1895-1986) päevik. Aastatel 1961-1962 kirjutatud päevik on kõige tuntum püsivate, ebatavaliste füüsiliste kogemuste ja teadvusseisundite esmakordsete kirjelduste, aga ka poeetiliste ja tabavate looduskirjelduste poolest. Ajakirjanduses on seda nimetatud „tähelepanuväärseks müstiliseks dokumendiks“, samas kui volitatud Krishnamurti biograaf kirjeldas seda kui „kogu tema filosoofia olemust“ sisaldavat. Väidetavalt ei olnud see mõeldud avaldamiseks; käsikiri takerdus ka autoriõiguse ja hooldusõiguse vaidlustesse. Teos - üks vähestest Krishnamurti enda kirjutatud raamatutest - avaldati lõpuks 1976. aastal Krishnamurti kaastöötajate vastuväidetest hoolimata. Täiendatud väljaanne lisamaterjalidega ilmus 2003. aastal; see sisaldab varem avaldamata päevikukirjeldusi 1962. aastast.
Herbert Blomstedt

Herbert Blomstedt (sündinud 11. juuli 1927) on Rootsi dirigent. 
Blomstedt on enim tuntud Austria ja Saksa heliloojate teoste esitajana, nagu näiteks: Beethoven, Felix Mendelssohn, Johannes Brahms, Franz Schubert, Anton Bruckner, Richard Strauss ja Paul Hindemith, samuti ka Skandinaavia heliloojate nagu: Edvard Grieg, Franz Berwald, Jean Sibelius ja Carl Nielsen.
Pika karjääri jooksul on ta olnud paljude nimekate sümfooniaorkestrite peadirigent.
Üle Lahe

Üle Lahe oli aastail 1943–1944 Jalkala õppelaagris Soomes ilmunud eesti vabatahtlike ajaleht.
Kokku ilmus viis numbrit. Ajalehe toimetajad olid Ants Lahi, Rain Rebas ja Ilmar Rebane.
Podophacidium

Podophacidium on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Eferding

Eferding on linn ("Stadtgemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal, Eferdingi ringkonna keskus.
Eferding on Eferdingi nõo keskel. Linn on Doonau jõest 2 km kaugusel.
Ajalugu.
Eferding märgiti linnaks 1222. aastal. See on vanuselt kolmas linn Austrias.
Hüdromehaanika

Hüdromehaanika on hüdroaeromehaanika haru, mis uurib kokkusurumatute vedelike liikumist ja tasakaalu ning nende koostoimet tahkistega. Võib ka öelda, et hüdromehaanika on teadus vee ja vedelike mehaanikast üldiselt, sealhulgas hüdrostaatikast ehk tasakaalus olevate vedelike matemaatilisest teooriast ja hüdrodünaamikast, liikuvate vedelike teooriast.
Varem kasutati hüdromehaanika mõistet sageli kogu hüdroaeromehaanika tähistamiseks. Teistel andmetel käsitletakse nii ka tänapäeval.
Hüdromehaanika praktiline rakendamine moodustab hüdraulika valdkonna. Paljusid tehnikas esilekerkivaid hüdromehaanika rakenduslikke insenertehnilisi probleeme saab lahendada hüdraulikas kehtestatud ligikaudsete, sealhulgas empiiriliste seaduste alusel.
Claës Gripenberg

Claës Göran Gripenberg (16. jaanuar 1911 Helsingi – 20. detsember 1976 Lidingö) oli Soome sõjaväelane (major).
Teenides Jätkusõjas 47. jalaväerügemendi III pataljoni ("Vallila pataljoni") ülemana, võttis ta oma üksusse teenima sadu Eestist tulnud vabatahtlikke ja pataljon sai esimeseks soomepoiste koondumiskohaks enne 200. jalaväerügemendi asutamist 1944. aastal.
Verhovažje rajoon

Verhovažje rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Asub oblasti keskosas ja piirneb põhjas Arhangelski oblastiga.
Rajooni keskuseks on Verhovažje küla. 2023. aastal oli rajoonis 12 561 elanikku.
Verhovažje rajoon moodustab 1 kohaliku omavalitsuse: Verhovažje munitsipaalringkonna. Halduslikult jaguneb 14 külanõukoguks.
Suuremad jõed on Vaga, Kuloi, Pežma, Kolenga ja Termenga.
Klementowice

Klementowice on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas Kurówi vallas. Klementowice asub Kurówist 5 km edelas, Puławyst umbes 13 km idakagus ja Lublinist ligikaudu 33 km lääneloodes.
Küla on esmamainitud 1380. aastal ("Climunthovice").
Kurt Masur

Kurt Masur (18. juuli 1927 – 19. detsember 2015) oli Saksa dirigent. 
Pika karjääri jooksul oli ta paljude nimekate sümfooniaorkestrite peadirigent nagu näiteks: Leipzigi Gewandhaus-orkester ja New Yorki filharmoonikud.
Ants Jakobson

Ants Jakobson (9. juuni 1938 – 23. august 2024) oli eesti ehitusinsener.
Elulugu.
Ta lõpetas 1956. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1961. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusteaduskonna autoteede erialal.
Jakobson töötas 1965. aastast projekteerimisalal, oli Eesti Tööstusprojekti territoriaalosakonna juhataja, projekti peainsener ja projektijuht, 1995. aastast AS-i ETP Grupp osakonnajuhataja ja projektijuht. Tema projektide hulka kuuluivad Vabaduse väljaku ümberehitus, Põhjaväil, Sitsi mäe liiklussõlm, Tartu maantee, Tondi eritasandiline ristmik, Tallinna sadamate ühendustee, Rävala puiestee pikendus, Sillamäe, Muuga ja Paldiski Põhjasadama taristu, Koidula piiripunkt, Tallinn-Narva tee Kukruse-Jõhvi teelõik.
Jakobson oli 1974. aastal üks Rabajooksu algatajaid ja rajameister, aastatel 1990–2005 peakorraldaja. Ta mängis TPI jalgpallimeeskonnas ja tuli mitu korda Tallinna meistriks.
Wilhelm Furtwängler

Gustav Heinrich Ernst Martin Wilhelm Furtwängler (25. jaanuar 1886 Berliin – 30. november 1954 Ebersteinburg (tänapäeval Baden-Baden)) oli saksa dirigent ja helilooja. Teda peetakse üheks 20. sajandi suurimaks sümfoonia- ja ooperidirigendiks ning tema interpretatsioonid on mõjutanud paljusid järgmiste põlvkondade dirigente.
Furtwängler oli Berliini Filharmoonikute peadirigent aastatel 1922–1945 ja taas 1952–1954. Aastatel 1922–1926 töötas ta ka Leipzigi Gewandhaus-orkestri peadirigendina. Lisaks esines ta külalisdirigendina paljude maailmakuulsate orkestrite ees, muu hulgas Viini filharmoonikute, Berliini Riigiooperi ja mitmete Euroopa ning Ameerika orkestrite juures.
Furtwängleri dirigeerimisstiili iseloomustasid ekspressiivsus, detailitäpsus ja suur improvisatsiooniline vabadus, mistõttu on tema salvestused ja tõlgendused, eriti Beethoveni, Bruckneri ja Wagneri teostest, jäänud mõjukaks ka tänapäeval.
Viini filharmoonikud

Viini filharmoonikud (saksa keeles: "Wiener Philharmoniker") on 1842. aastal asutatud Austria sümfooniaorkester, mida peetakse üheks parimaks maailmas.
Orkester tegutseb Musikvereini kontserdisaalis ning selle liikmed valitakse Viini Riigiooperi orkestrist.
Keskkonnateater

Keskkonnateater (ing "enviromental theatre") on teatrivorm, mida iseloomustab ruumi tavapäratu kasutamine. Termini võttis 1968. aastal kasutusele USA lavastaja, kriitik ja teatriteoreetik Richard Schechner. 
Lühikirjeldus.
Keskkonnateatri lavastus võib toimuda teatrimajas või leitud kohas ning etendajad ja vaatajad kasutavad kogu ruumi, et tekiks ühendav tervik. See tähendab, et mäng võib toimuda ka vaatajate hulgas. Ruumis on mitu fookust, mis võivad etenduse vältel muutuda. 
Küll pole keskkonnateater pelgalt ruum, vaid oluline on, et kõik elemendid lavastuses toimuvad äratuntavalt reaalajas (ing "live"), st muutuvad, arenevad. Kogu ruumi kasutamine ning piiri etendajate ja publiku vahel kaotamine võib tuua kaasa üllatushetki ja teadmatust, mis mõjutab kõiki asjaosalisi olenemata eelnenud prooviprotsessist. See lisab siirust ja hetkes olemist.
Lisaks erineb keskkonnateater sõnalavastusest selle poolest, et tekst ei pruugi olla lavastuse lähtepunkt ega ka eesmärk. Keskkonnateatrit ei tohiks segi ajada ökoloogilise teatri ega rohepöördega teatris. 
Eestis.
Näiteid Eestis etendunud lavastustest, kus on järgitud Keskkonnateatri põhimõtteid:
Kuuluvus.
Keskkonnateatrile sarnaste teatrivormide alla kuuluvad kohaspetsiifiline teater, rännaklavastus ja suveteater.
Kohaspetsiifiline teater.
Kohaspetsiiline teater (ing "site-spetcific theatre") on lavastusliik, mille mängupaik on väljaspool teatrisaali ja -maja, teatrile tavapäratus ruumis või paigas. Antud lavastus lähtub konkreetsest ruumist ja enamasti ei ole teistesse ruumidesse kohandatav.
Näiteid kohaspetsiifilistest lavastustest:
Rännaklavastus.
Rännaklavastus (ing "promenade performance") on lavastusliik, kus vaatajad liiguvad etenduse jooksul erinevate etenduspaikade vahel, samal ajal mõnikord tegevuses ka ise osaledes. Ruum võib olla lavastuse jaoks spetsiaalselt loodud või kohandatud, aga lavastus võib liita ka erinevaid olemasolevaid sise- ja/või välisruume.
Näiteid rännaklavastustest:
Suveteater.
Suveteatri (fin "kesäteatteri") alla liigituvad lavastused, mida etendatakse suvehooajal. Termini kasutamisega tuleb aga olla ettevaatlik, kuna tegu pole eraldi teatriliigiga, kuid selle alla kuuluvad lavastused on suuresti kohaspetsiifilised, rännaklavastused või keskkonnateater.
Näiteid suvelavastustest:
FK Transinvest (naiskond)

Futbolo klubas Transinvest (ka "FK Transinvest") on Leedu jalgpalliklubi, mis tegutseb Galinėes. Naiste jalgpalliklubi, mis osaleb naiste jalgpalli kõrgliigas.
 Võitja (0): 
 Võitja (0):
Mängijad.
Praegune koosseis.
"Seisuga 14. november 2024." 
 
 
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
 
 
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
 
 
 
 
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
Kirju riisikas

Kirju riisikas ("Lactarius musteus") on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.
Seen kasvab mändide all ja on maheda maitsega.
Tallinna Linnaarhiivi toimetised

Tallinna Linnaarhiivi toimetised on Tallinna Linnaarhiivi poolt 1996. aastast väljaantav ajalooalane jätkväljaanne.
Siim Karnö

 
Siim Karnö (sündinud 21. augustil 1991) on eesti ajakirjanik ja pedagoog. 
Ta on lõpetanud Tartu ülikooli eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal 2013. aastal ning saanud 2015. aastal magistrikraadi eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal. Tema magistritöö keskendus eesti keele riigieksami kirjutamisosa esimese ja teise hindaja õigekeelsusvigade märkimiste erinevustele. Aastatel 2019–2021 läbis Tallinna ülikoolis täiendõppeprogrammi "Kaasav haridus". 
Ta oli aastatel 2014–2023 Tartu Hansa kooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja ning aastatel 2020–2023 Tartu Annelinna Gümnaasiumi eesti keele ja kirjanduse õpetaja. Ta on juhendanud nii põhikooli kui ka gümnaasiumi õpilasi erinevatel olümpiaadidel, konkurssidel ja võistlustel. Ta on olnud eesti keel teise keelena riigieksameid ettevalmistava komisjoni liige. Aastast 2023 kirjutab reisiteemalisi artikleid ajalehtedele Postimees ja Õhtuleht ning ajakirjale "Kalale! Looduses". Aastast 2024 kirjutab reisi- ja persooniartikleid ajakirjadele "Eesti Naine" ja "Naisteleht." Ta teeb koostööd Eesti Rahvusringhäälinguga (ERR); väljaannetega "Reisimaailm", "Kodu uudised", "Traveller", "Tartu Teataja", venekeelne “Vestnik Tartu”, “Tiiu” jt. 
2024. aastast kirjutab ta gastronoomiaartikleid Maalehe lisasse "Targu Talita". 
2024. aasta maikuust on tal omanimeline reisiteemaline raadiorubriik raadio Ring FM hommikuprogrammis. Ta on esinenud mitmes reisiteemalises taskuhäälingu- ja raadiosaates ("Järgmine peatus", "Jälle lennus", "Huvitaja", "Uudis+" jt).
Tema artiklid ja intervjuud propageerivad Eestimaa erilisi paiku ning tekitavad huvi reisimise vastu vähemtuntud paikadesse.
2015. aastal pidas ta koos Kadri Sõrmusega Johannes Voldemar Veskile pühendatud keelekonverentsil ettekande "Emakeeleõppija korpus EMMA ja mõnda, mis seal sees leida on". 2022. aasta sügisel osales ta Tartu Haridusfestivali raames peetud paneelaruteluringis "Mitmekeelne klassiruum" koos Kristina Kallase, Birute Klaas-Langi ja Kersti Kivirüüdiga.
2023. aasta augustis veetis ta päeva haridus- ja teadusminister Kristina Kallaste töövarjuna.
Ta on Eesti Emakeeleõpetajate Seltsi liige, Eesti keele kui teise keele õpetajate liidu liige ning Eesti Kultuuri Koja liige. Aastast 2010 kuulub ta Eesti Sotsiaaldemokraatlikku erakonda.
2024. aastal sai ta Setomaa ülembsootska tunnustuse Setomaast kirjutatud artiklite eest ning Viimsi vallavalitsuse tänukirja valla väikesaarte kajastamise eest meedias. 2025. aasta suvel sai ta Maardu linna 45. aastapäevale pühendatud üritusel Maardu linnapea tänu Maardu positiivselt esile toomise eest laiemale üldsusele. Samuti on ta pälvinud tänu Räpina vallavalitsuselt Räpinast kirjutatud artikli eest.
Konstruktsiooniinsener

Konstruktsiooniinsener ehk konstruktor (inglise keeles "structural engineer") on insener, kes tegeleb tarindi põhielementide ja konstruktsioonisüsteemide projekteerimisega. Nende töös arvestatakse peamiselt ohutuse tagamise ning tehniliste, majanduslike ja keskkonnaprobleemidega, kuid nad võivad arvestada ka esteetilisi ja sotsiaalseid tegureid.
Konstruktsioonide insenerindust ("structural engineering") peetakse tavaliselt tsiviilehituse distsipliiniks.
Tüüpilised konstruktsiooniinseneri projekteeritud ehitised hõlmavad hooneid, torne, staadioneid ja sildu. Muid struktuure, nagu naftaplatvormid, tehiskaaslased, õhusõidukid ja laevad, võivad samuti projekteerida konstruktsiooniinsenerid. 
Enamik konstruktsiooniinsenere töötab ehitustööstuses, kuid konstruktoreid on ka aerokosmose-, auto- ja laevatööstuses. Ehitustööstuses teevad nad koostööd arhitektide, tsiviilehitusinseneride, mehaanikainseneride, elektriinseneride ja ehitusjuhtidega.
Gintautas Paluckas

Gintautas Paluckas (sündinud 19. augustil 1979 Panevėžysis) on Leedu poliitik ja arvutiteadlane, 12. detsembrist 2024 kuni 4. augustini 2025 Leedu peaminister. 
Paluckas oli aastatel 2015–2019 Vilniuse abilinnapea ja 2017–2021 ning uuesti alates 5. maist 31. juulini 2025 Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. 2020. aastal valiti ta seimi liikmeks. 
Oktoobris 2024 võitsid sotsiaaldemokraadid parlamendivalimised ja said seimis 52 kohta. Sotsiaaldemokraatlik Partei moodustas koalitsiooni Demokraatliku Liikumisega Leedu Nimel ja erakonnaga Nemunase Koit. Paluckase ametisse kinnitamise poolt hääletas novembris 2024 88 seimi liiget, 36 hääletas vastu ja kuus jäi erapooletuks. 
2025. aasta juuli algul sattus Paluckas äritehingute skandaali, kui Leedu meediaväljaanded paljastasid, et Paluckase ja tema äripartneri asutatud ettevõte sai ajal, mil Paluckas oli juba peaminister, riigile kuuluvalt pangalt soodsatel tingimustel 200 000 eurot laenu. 
31. juulil 2025 teatas Gintautas Paluckas president Gitanas Nausedale ja LSDP juhatusele Leedu peaministri kohalt tagasiastumisest.
Must jaanuar

""Verine jaanuar" suunab siia. Kasahstani kriisi kohta vaata artiklit 2022. aasta Kasahstani rahutused."
Must jaanuar (aserbaidžaani keeles "Qara Yanvar"; ka must laupäev) oli aseri rahvuslaste ja nõukogudevastaste verine mahasurumine 19. ja 20. jaanuaril 1990 Bakuus Aserbaidžaani NSV-s. See toimus Nõukogude Liidu lagunemise ajal välja kuulutatud eriolukorra ajal.
Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär Mihhail Gorbatšov ja NSV Liidu kaitseminister Dmitri Jazov väitsid, et Aserbaidžaanis Nõukogude võimu kukutada tahtvate rahvuslaste mahasurumiseks oli vajalik välja kuulutada sõjaseisukord. Aserbaidžaani ametlikel andmetel hukkus 147 tsiviilisikut, 800 sai vigastada ning 5 jäi teadmata kadunuks.
22. jaanuaril 1990 kuulutas Aserbaidžaani NSV Ülemnõukogu, et NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi otsus, millega kehtestati eriolukord ning anti luba sõjaliseks sekkumiseks, oli agressiooniakt.
Skratten

Skratten on Eesti ansambel, mis sündis Häädemeestel aastal 2002.
Ansambli lõid koolivennad Andres, Kaido, Raido ja Jaak ning algselt oli selle nimi KarnaK.
Peagi liitus bändiga kogenum trummar Tenno ja Jaak sai keskenduda „laulmisele“. Sündis nende esimene omalooming nimega „Urumun**id“ – teos, millest väljaspool Häädemeestet keegi päris hästi aru pole saanud. Aga see haarab kuulajaid tänaseni valimatult. Peale seda valiti bändi nimeks Skratten. Rootsikeelne sõna mitmuses, mis tähendab naeru. "Olime lapsed, aga kasvasime suureks," ütlevad bändi liikmed.
Nagu paljude koolibändidega, hajus ka Skratteni aktiivsus, kui liikmed mööda maailma laiali lendasid. Ainus erand oli Skratten Drum Project, mis jätkas rivitrummimuusika viljelemist.
2024. aastal tõi Häädemeestel toimunud „Meeletu Rock“ üritus bändi taas kokku. Elu oli toonud bändiliikmetele küpsuse ja sõnumid, mida muusikas väljendada. Uue koosseisuga liitusid Rauno ja Sandra, kes tõid bändi uut naeratavat folgilikku värvi. Skratten sai uue hingamise bandžo, viiuli, kandle ja koorimuusikaga. 
Nii sündis bändi esikalbum „Taivatähed“. Seal on ühendanud vana ja uut, helget ja karmi, kiiret ja kulgevat, luulet ja laulu. See algab Kaie Mihkelsoni loetud looga sellest, kuidas meie esivanemad kunagi meie maale sammusid. Ja kõik sealt edasi on juba teie ettekujutuse sisustada.
Koosseis.
Bändi praegused liikmed: 
Talveunes liikmed:
Servtarjak

Servtarjak ("Emmia latemarginata") on "Irpicaceae" sugukonda kuuluv seeneliik.
Stephanakerti piiramine

Stephanakerti piiramine oli Mägi-Karabahhi sõja lahing, mis algas 1991. aasta lõpus Mägi-Karabahhi suurimas linnas Stephanakertis (Xankəndis), kui Aserbaidžaani väed selle sisse piirasid. Järgnes maini 1992 kestnud pommituskampaania, milles kandsid suuri kannatusi nii Stephanakert ja seda ümbritsevad asulad kui nende armeenlastest elanikud.
Inimõigusorganisatsiooni Human Rights Watch andmetel kasutasid Aserbaidžaani relvajõud linna ründamiseks tugipunktidena peamiselt Xocalı ja Şuşa linnu ning relvasüsteeme, nagu BM-21 Grad. Kohtati valimatus suurtüki- ja snaipritules ning õhulöökides said viga sajad tsiviilisikud, kodud, haiglad ja muud mittelegitiimsed sihtmärgid. Pealetungi tulemusel põgenes sõjapõgenikena umbes 40 000 inimest ning hävisid kümned külad.
Inimõigusorganisatsiooni Memorial andmetel pommitati suurtükkide ja raketiheitjatega regulaarselt nii Stephanakerti kui Šuša elamurajoone. Stephanakert sai rohkem kannatada kui Šuša, kuna asub madalamal ning kuna Aserbaidžaanil õnnestus oma valdusesse saada Nõukogude sõjaväe laod Ağdamis ja mujal, kust saadi oma valdusesse ligi 11 000 vagunitäit laskemoona.
Linn pääses piiramisrõngast, kui Armeenia väed 8.–9. mail 1992 Šuša vallutasid.
Krepp-paber

Krepp-paber on paberikäsitöös kasutatav õhuke, pikikortsulise tekstuuriga ja sageli erksat värvi paber. Paber saadakse märja siidpaberi kortsulisena kleepimisel kuivatirullile ja mahakoorimisel pärast kuivamist.
Omadused.
Krepp-paber kuulub sarnaselt siidpaberiga kergeimate paberisortide hulka, mille kaal jääb tavaliselt alla 35 g/m2.
Krepp-paberit iseloomustatakse suhtarvuga, mis näitab, kui palju on paber lühenenud kuivatirullile kortsutamisel. See on tavaliselt vahemikus 10–30 %. Kreppimisel lisandub paberile paksus ja tekstuur, samuti venivus.
Kasutamine.
Krepp-paber on populaarne materjal peokaunistusteks, sellest valmistatakse suuri mahulisi lilli, paberskulptuure jm objekte, linte, vanikuid jm.
Paberist valmistatakse ka rekvisiite ja kostüümiaksessuaare etenduskunstide tarvis.
Krepp-paberiga, mida on leotatud väikeses koguses vees, nii et värvaine eraldub, on värvitud lihavõttemune ja lõngu jm tekstiili.
Romelli antrodiell

Romelli antrodiell ("Antrodiella romellii") on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen kasvab lehtpuu lamatüvel.
Mittenjuutonvoolis

Mittenjuutonvoolis (inglise keeles "non-Newtonian fluid") on füüsika ja keemia mõiste. Tegemist on voolisega (vedelik või gaas), mille dünaamiline viskoossus muutub nihkepinge funktsioonina, isegi kui rõhk ja temperatuur jäävad konstantseks. Lihtsamalt öeldes on mittenjuutonvoolis voolis, mis ei järgi Newtoni viskoossusseadust.
Eelkõige võib mittenjuutonvooliste viskoossus muutuda jõu mõjul. Näiteks ketšup muutub raputamisel vedelamaks ja on seega mittenjuutonvoolis (mittenjuutonvedelik). Paljud soolalahused ja sulapolümeerid ei ole njuutonvedelikud, nagu ka paljud üldlevinud ained, näiteks nagu hambapasta, värv, veri, sulavõi ja šampoon.
Mõnel juhul sõltub mittenjuutonvoolise viskoossus ka ajast.
Operatsioon Goranboy

Operatsioon Goranboy Aserbaidžaani vägede suurpealetung 1992. aasta suvel, mille eesmärk oli võtta oma kontrolli alla kogu Mägi-Karabahh ning teha lõpp Mägi-Karabahhi Vabariigile. Operatsiooni loetakse Aserbaidžaani jaoks edukaks ning selle lõpus oli aserite käes suurim ala kuueaastase Mägi-Karabahhi sõja jooksul.
Hiljem õnnestus Armeenia vägedel rünnak tagasi lüüa ning suurem osa kaotatud aladest taasvallutada.
Kuldrannake (näidend)

"Kuldrannake" on Nikolai Baturini 1986. aasta biograafiline näidend kirjanik Ado Reinvaldi elust.
Näidendit on mängitud Väino Uibo lavastuses Ugala teatris Viljandis.
Häälnäitlemine

Häälnäitlemine on tehnika, kus tegelase või informatsiooni edastamiseks kasutatakse häält. Seda kasutatakse filmis, teatris, televisioonis, raadios, reklaamides, kuuldemängudes, audioraamatutes, videomängudes, animatsioonis. Dublaaž ja häälnäitlemine pole sama. Dubleerimise korral asendatakse lähtekeelne kõne sihtkeelsega, mille juures ei tohi algmaterjali sisu muuta.
Ajalugu.
Tavaliselt arvatakse, et esimese häälekandja lõi Walt Disney Miki Hiire jaoks filmis "Steamboat Willie". Kuigi see juhtus 1928. aastal, tehti tegelikkuses esimene ülehäälesitus 1900. aastal! See ajalooline esimene kuulub Kanada leiutajale Reginald Fessendenile. Ta oli vaimustuses Alexander Graham Belli uuest seadmest, telefonist, ja otsustas luua viisi kaugsuhtluseks ilma juhtmeteta. "Traadita ühenduse!" algus.
Aastal 1900, töötades Ameerika Ühendriikide ilmabüroos, salvestas Fessenden esimese hääle: ilmateate. Kõige tuntum häälnäitleja maailmas on Mel Blanc, "Tuhande hääle mehena" tuntud näitlejat peetakse kõige viljakamaks näitlejaks, kes on kunagi Hollywoodis töötanud ja kellel on rohkem kui tuhandet filmikaarti. Ta töötas välja ja esitas ligi 400 erineva iseloomuga häält täpselt ja ainulaadselt väljendusrikka hääleulatusega. Tegelased, kellel ta häält on andud on Porky Pig, Bugs Bunny, Daffy Duck, Elmer Fudd, Tweety Bird, Sylvester kass, Wile E. Coyote, The Roadrunner, Yosemite Sam, Sam lambakoer, Taz Tazmanian Devil, Speedy Gonzales, Marvin marslane, Foghorn Leghorn , Pepé la Pew, Koer Charlie, Blacque Jacque Blanc andis teiste seas häält Shellacque'ile, Pussyfootile, Private Snafule.
Häälnäitlemine Eestis.
1958. aastal valmis esimene Eesti nukufilm “Peetrikese unenägu”. Lavastajaks Elbert Tuganov, kes on ka selle žanri rajajaks Eestis. Selles andis peategelasele hääle Toomas Niit.
Holograafilise braani gravitatsioon

Holograafilise braani gravitatsioon on kosmoloogiline mudel, mille esitasid Piret Kuusk ja Margus Saal 2004. aastal ajakirjas General Relativity and Gravitation avaldatud teadusartiklis "A cosmological model of holographic brane gravity".
Holograafilise braani gravitatsioon on komoloogiline stsenaarium, kus kaks braani (A ja B) liiguvad viiemõõtmelises ruumis. Nagu ekpürootiliste ja uuestisündinud braanimaailma mudelite puhul, on võimalik, et braanid põrkuvad. 
Energia-impulsi tensor kirjeldab täiuslikku barotroopset voolist A-braanil ja fenomenoloogilist ajast sõltuvat "kosmoloogilist konstanti" B-braanil. A-braan identifitseeritakse meie universumiga ja analüüsitakse selle kosmoloogilist evolutsiooni homogeense ja isotroopse braani lähendamisel. Radiooni (braani skalaarväli) dünaamika sisaldab teavet braanide õige kauguse kohta. 
On näidatud, et de Sitteri tüüpi lahendused saadakse braanimaailma hilise evolutsiooni jaoks ja praegu eeldatakse kiirendavat käitumist.
Sokoli rajoon

Sokoli rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Asub oblasti keskosas.
Rajooni keskuseks on Sokolii linn. 2023. aastal oli rajoonis 45 129 elanikku.
Sokoli rajoon moodustab 1 kohaliku omavalitsuse: Sokoli munitsipaalringkonna. Halduslikult jaguneb 12 külanõukoguks ja 2 linnaks.
Ekpürootiline universum

Ekpürootiline universum on varajase universumi kosmoloogiline mudel, mis selgitab kosmose mastaapse struktuuri päritolu. Mudel on lisatud ka tsüklilise universumi teooriasse, mis pakub välja täieliku kosmoloogilise ajaloo, see tähendab, et mitte ainult mineviku, vaid ka tuleviku.
Algset ekpürootilist mudelit tutvustasid Justin Khoury, Burt Ovrut, Paul Steinhardt ja Neil Turok 2001. aastal.
Teooria käsitleb põhiküsimust, mille Suure Paugu inflatsioonimudel jätab vastuseta: "Mis juhtus enne Suurt Pauku?" Ekpürootilise teooria kohaselt on seletus see, et Suur Pauk oli tegelikult suur põrgatus ("bounce"), üleminek eelmiselt kokkutõmbumise epohhilt praegusele laienemise epohhile. Meie universumit kujundanud võtmesündmused leidsid aset enne põrget ja tsüklilises versioonis põrkub universum korrapäraste ajavahemike järel.
Tsükliline mudel

Tsükliline mudel (ka "võnkuv mudel") on kosmoloogiline mudel, mille kohaselt universum eksisteerib lõputult ja läbib lõpmatult korduvaid tsükleid.
Selliseid mudeleid on mitmeid ja nad konkureerivad praeguse kosmoloogia standardmudeliga, mille kohaselt universum, sealhulgas ruum, aeg ja aine, tekkisid Suures Paugus eimillestki. 
Populaarses teaduskirjanduses nimetatakse tsüklilist mudelit ka tsükliliseks universumiks.
Suur Põrge.
Suure Põrke mudeli kohaselt läbib universum lõpmatult vahelduva kokkutõmbumise (Suur Kollaps) ja paisumise tsükli.
Konformne tsükliline kosmoloogia.
Roger Penrose'i mudeli järgi jätkab universum paisumist, kuni kogu aine laguneb ja muutub valguseks. See keskkond, kus miski ei ole omavahel ajas ega ruumis seotud, toodab uue "Suure Paugu".
Steinhardti-Turoki mudel.
Füüsikud Paul Steinhardt ja Neil Turok esitasid teesi, et meie universum tekkis kahe universumi kokkupõrkest, braanide kokkupõrkest. Sellega laiendasid nad oma ekpürootilist mudelit.
Baumi-Framptoni mudel.
Selle muu hulgas Paul Framptoni pakutud mudeli järgi toimub vahetult enne Suurt Rebenemist tagasikäik ja universum sünnib uuesti.
Forsmarki kasutatud tuumakütuse lõpphoidla

Forsmarki rajatav kasutatud radioaktiivsete jäätmete lõõladestus hoidla käitlemise ettevõte Svensk Kärnbränslehantering AB võib 
alustada ettevalmistavaid töid kasutatud tuumkütuse lõpphoidla rajamiseks aastal
Forsmarkis ja Oskarshamnis asuva kapseldamisrajatise ehitustöid pärast seda, kui Rootsi 
maa- ja keskkonnakohus andis keskkonnaloa. 
rajatiste ehitamiseks ja käitamiseks.
SKB võib lõpphoidlasse, umbes 500 meetri sügavusele, ladustada umbes 6000 kanistrits umbes 12 000 tonni tuumajäätmeid.
Kitšmengski Gorodoki rajoon

Kitšmengski Gorodoki rajoon on 2. järku haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblasti idaosas. Piirneb idas Kirovi oblastiga ja kagus Kostroma oblastiga. Halduskeskus on Kitšmengski Gorodoki küla.
Rajoon moodustab ühe kohaliku omavalitsusüksuse, Kitšmengski Gorodoki munitsipaalringkonna, ja jaguneb halduslikult 17 külanõukoguks.
Veliki Ustjugi rajoon

Veliki Ustjugi rajoon on 2. järku haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblasti idaosas. Piirneb Kirovi oblastiga idas ja kagus ning Arhangelski oblastiga põhjas. Halduskeskus on Veliki Ustjugi linn.
Rajoon moodustab ühe kohaliku omavalitsusüksuse, Veliki Ustjugi munitsipaalringkonna, ja jaguneb halduslikult 20 külanõukoguks ning 1 linnaks. 
2023. aastal oli rajoonis 49 825 elanikku.
Vologda rajoon

Vologda rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Piirneb lõunas Jaroslavli oblastiga. Selle keskuseks on Vologda linn.
Rajoon moodustab ühe kohaliku omavalitsuse üksuse, Vologda munitsipaalringkonna, mis jaguneb 23 külanõukoguks.
2023. aasta seisuga oli rajoonis 52 745 elanikku.
Tallinna Linnaarhiivi väljaanded

Tallinna Linnaarhiivi väljaanded oli Tallinna Linnaarhiivi poolt aastatel 1923–1939 välja antud ajalooalane jätkväljaanne.
Kvantbioloogia

Kvantbioloogia on kvantmehaanika ja teoreetilise keemia rakenduste uurimine bioloogia aspektidest lähtuvalt, mida ei saa täpselt kirjeldada klassikaliste füüsikaseadustega. Võib ka öelda, et kvantbioloogia käsitleb kvantide mõju organismi elusrakkudele ning uurib energeetilisi protsesse ja muutusi, mis võivad toimuda aatomite ja molekulide piirkonnas.
Paljud bioloogilised protsessid hõlmavad energia muundamist vormideks, mis on kasutatavad keemilisteks muundamisteks ja on olemuselt kvantmehaanilised. Sellised protsessid hõlmavad keemilisi reaktsioone, valguse neeldumist, ergastatud elektrooniliste olekute moodustumist, ergastusenergia ülekandmist ning elektronide ja prootonite (vesinikioonide) ülekandmist keemilistes protsessides, nagu fotosüntees, haistmine ja rakuhingamine.
Rudolph A. Marcus

Rudolph Arthur Marcus (sündinud 21. juulil 1923 Montréalis) on Kanadast pärit ameerika füsikokeemik.
Ta on lõpetanud 1943. aastal Montréalis McGilli Ülikooli bakalaureusekraadiga keemias ja kaitsnud 1946. aastal samas keemiaalase doktoritöö.
Marcus sai USA kodakondsuse 1958. aastal. Ta on olnud Illinoisi Ülikooli (1964–1978) ja California Tehnoloogiainstituudi (1978–2013) keemiaprofessor.
Teadustöö.
Aastatel 1956–1965 töötas Rudolph Marcus välja teooria elektronide ülekande kohta lahuses olevate molekulide vahel. Teooria võtab arvesse muutusi reageerivate molekulide ja lahusti molekulide struktuuris. Molekulaarsüsteemi energia muutuste põhjal saab arvutada keemiliste reaktsioonide kiiruse.
1992. aastal pälvis ta Nobeli keemiaauhinna panuse eest elektronide ülekandereaktsioonide teooriasse keemilistes süsteemides.
Avalikke loenguid.
Marcus on pidanud arvukalt avalikke loenguid, viimati 2023. aastal:
Publikatsioone.
Marcus jätkab viljakat teadustegevust ka kõrges eas. Ainuüksi pärast 2013. aastat on ta olnud kaasautor paarikümnes teadusartiklis, mis on ilmunud sellistes ajakirjades nagu Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, Applied Physics Letters, Nature Communications, The Journal of Physical Chemistry A ja Physical Chemistry Chemical Physics.
Viimati (2024) ilmunud artikkel:
Francisco Conceição

Francisco Fernandes da Conceição (; sündinud 14. detsembril 2002) on Portugali jalgpallur, kes mängib ründajana Serie A klubi Juventus, laenul Primeira Liga klubist Porto ja Portugali koondis.
Pierre Kalulu

Pierre Kazeye Rommel Kalulu Kyatengwa (sündinud 5. juunil 2000) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Juventuses, kus on 2024. aastast laenul AC Milanist. Olles mänginud suurema osa oma noormängija karjäärist paremkaitsjana, hakkas ta karjääri edenedes mängima keskkaitses.
Saavutused.
AC Milan
Nicolò Fagioli

Nicolò Fagioli (sündinud 12. veebruaril 2001 Piacenzas) on Itaalia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Juventus.
Lõhnav kobarheinik

Lõhnav kobarheinik ("Calocybe gangraenosa") on šampinjonilaadsete seltsi kobarheinikuliste sugukonda võluheiniku perekonda kuuluv liik seeni.
Seen on maheda maitsega ja mustub katsudes või lõigates.
Alain Berset

Alain Berset (sündinud 9. aprillil 1972) on Šveitsi poliitik, alates 18. septembrist 2024 Euroopa Nõukogu peasekretär. Ta oli Šveitsi liidupresident 2018. ja 2023. aastal.
Ta on Šveitsi Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.
2012–2023 oli ta üks Šveitsi Liidunõukogu seitsmest liikmest.
Aastatel 2017 ja 2022 oli Berset Šveitsi asepresident ning 2018 ja 2023 liidupresident.
25. juunil 2024 valiti ta Euroopa Nõukogu peasekretäriks. Ta astus ametisse 18. septembril.
Khéphren Thuram

Khéphren Thuram-Ulien (; (sündinud 26. märtsil 2001 Reggio Emilias) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Juventus.
Ta alustas Monacos, kus osales 3 mängus, 2019. aastal siirdus ta Nicei. Ta tegi Nice'i eest 167 kohtumist, sealhulgas 2022. aasta Coupe de France'i finaal, enne liitumist Juventusega 2024. aastal. Varem noorte koondislane, debüüdi Prantsusmaa koondises 2023. aastal.
Koondisekarjäär.
Juventus
10. juulil 2024 siirdus Thuram viieaastase lepinguga 20 miljoni euro väärtuses Serie A klubisse Juventusesse.
Inosperma subrubescens

Inosperma subrubescens on šampinjonilaadsete seltsi narmasnutiliste sugukonda kuuluv liik seeni.
Eha Kard

Eha Kard (aastani 1971 Eha Sikk; 7. jaanuar 1935 Valga – 4. detsember 2024) oli eesti näitleja. Eesti Teatriliidu (1966) ja Näitlejate Liidu liige (1993).
Ta lõpetas 1953. aastal Tõrva Keskkooli ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 
Aastatel 1957–1960 töötas ta Tõstamaa Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana ja aastatel 1960–1966 Pärnu spordikoolis võimlemistreenerina. 
1960. aastal liitus ta Pärnu teatri õppestuudioga ja 1961. aastal sai temast Endla teatri näitleja. Tema rollide hulka kuulusid muu hulgas Stella Tennessee Williamsi "Tramm nimega Iha" lavastuses (1972) ja Maie August Kitzbergi "Mikumärdis" (1983). Ta töötas Endla teatris näitlejana kuni 1995. aastani, tegi ka lavastustele liikumisseadeid. Aastatel 1995–1997 oli ta Endla trupijuht ja aastatel 1997–2015 teatrimaja perenaine. 
Ta on mänginud ka Tallinnfilmi filmides "Juunikuu päevad" (1957), "Mis juhtus Andres Lapeteusega?" (1966), "Keskpäevane praam" (1967) ning telelavastuses "Puhkepäev" (1971).
Isiklikku.
Tema abikaasa oli näitleja Peeter Kard. Nende tütar Elin Kard on Eesti Kunstnike Liidu president.
Braanikosmoloogia

Braanikosmoloogia on teooria, mida sageli (kuid mitte ainult) käsitletakse seoses stringiteooriaga ja mis eeldab, et lisaks neljale kosmoloogias tuntud aegruumi dimensioonile eksisteerib üks või mitu täiendavat dimensiooni (lisamõõtmed). 
Braanikosmoloogias on neljamõõtmeline aegruum hüpertasand, nn braan (membraan), mis on põimitud kõrgema mõõtmega aegruumi. Tavaline aine on braanil lõksus, mis tähendab, et see ei saa põgeneda lisamõõtme(te)sse. Lisamõõtmed pole seega igapäevaelus märgatavad. Kuid neil on mõju universumi paisumiskäitumisele, mis võimaldab seda probleemi katseliselt testida.
Viienda dimensiooni pakkusid välja juba 1914. aastal Gunnar Nordström ja 1919. aastal Theodor Kaluza (kirjas Albert Einsteinile) ning ka Oskar Klein 1926. aastal (Kaluza-Kleini teooria). Sel viisil soovisid nad saavutada gravitatsiooni ja elektromagnetilise jõu ühendamise. 
Täiendavate mõõtmete idee võtsid hiljem kasutusele stringiteoreetikud. Nende pakutud teooriatel on ühine see, et lisamõõtmed on tihendatud ehk "kokku rullitud". Tihendamise raadius on ligikaudu Plancki pikkus. See tähendab, et lisamõõtmed on nii väikesed, et neid ei ole võimalik igapäevaelus ega varasemates katsetes tajuda. Objekt, mis liigub ühesse neist dimensioonidest, jõuab peaaegu kohe tagasi oma alguspunkti.
Alles 1990. aastate lõpus töötati välja mudel (Randalli-Sundrumi mudel; 1999), mis võimaldas lõpmatult suurt või makroskoopiliselt suurt tihendamata lisamõõdet. Selle mudeli eesmärk oli lahendada hierarhiaprobleem, see on leida seletus tõsiasjale, et gravitatsioon on suurusjärkude võrra nõrgem kui teised fundamentaalsed vastastikmõjud. Randalli-Sundrumi mudel esindab esimest braanimudelit. 
Viimastel aastatel on välja töötatud suur hulk muid mudeleid, millest mõned erinevad oma mõjude poolest (näiteks universumi paisumisele) oluliselt algsest mudelist. Braanikosmoloogia ei ole seega ühtne teoreetiline struktuur, vaid koosneb paljudest eri mudelitest.
Siiani pole täiendava mõõtme kohta eksperimentaalseid tõendeid leitud. 2010. aasta detsembris CERN-is suure hadronipõrguti katsete analüüs piirab oluliselt ka lõpmata suurte lisamõõtmetega teooriate võimalusi. 
Eestis.
Aastatel 2002–2005 töötas Eesti Teadusfondi grandi toel Piret Kuuse juhtimisel uurimisrühm teadusprojekti "Stringiteooria, braanikosmoloogia ja aja probleem" raames. 
Selle uurimisrühma liige Margus Saal kaitses 2004. aastal doktoritöö "Studies of the pre-Big Bang and braneworld cosmology" ("Uurimusi Suure Paugu eelse Universumi ja braanimaailma kohta"). Samal aastal esitasid Kuusk ja Saal teadusajakirjas General Relativity and Gravitation holograafilise braani gravitatsiooni kosmoloogilise mudeli.
Biškeki protokoll

Biškeki protokoll oli ajutine relvarahu, mille sõlmisid 5. mail 1994 Kõrgõzstani pealinnas Biškekis Armeenia, Aserbaidžaan, Mägi-Karabahhi Vabariik ja Venemaa.
Sellega lõppes 1988. aastal alanud esimene Mägi-Karabahhi sõda ning Mägi-Karabahhi konfliktist sai n-ö külmutatud konflikt. Relvarahu rikuti korduvalt, näiteks 2008. aasta kokkupõrgete, 2016. aasta konflikti ning 2020. aasta sõja ajal. Pärast seda on sõlmitud veel kaks relvarahu – 2020 ja 2023.
Kaluza-Kleini teooria

Kaluza-Kleini teooria on väljateooria, mis oli üks esimesi katseid ühendada gravitatsiooni ja elektromagnetismi põhilised vastasmõjud. Tegemist oli klassikalise gravitatsiooni ja elektromagnetismi ühtse väljateooriaga, mis on üles ehitatud ruumi ja aja ühisest neljamõõtmelisest ruumist (4D) väljapoole jääva viienda dimensiooni ideele.
Viiemõõtmelise (5D) teooria algne hüpotees pärines Theodor Kaluzalt, kes saatis oma tulemused kirjas Albert Einsteinile 1919. aastal ja avaldas need teadusajakirjas 1921. aastal. Kaluza laiendas üldrelatiivsusteooria neljamõõtmelist aegruumi (üks ajamõõde ja kolm ruumimõõdet) viie mõõtmeni, lisades täiendava, neljanda ruumitaolise mõõtme. Huvitaval kombel saab saadud võrrandid jagada Einsteini väljavõrranditeks ja Maxwelli võrranditeks. Sel viisil saab Minkowski ruumi ja Maxwelli võrrandid vaakumis põimida viiemõõtmelisse Riemanni kõverustensorisse. 
1926. aastal laiendas Oskar Klein Kaluza teooriat ja väitis, et neljas ruumiline mõõde on kokkurullitud ja seetõttu see ei ole vaadeldav. Aastakümneid hiljem oli Stephen Hawking seda seletanud järgmiselt: "See meenutab mulle õlekõrt. Selle pind on kahemõõtmeline, kuid üks mõõde on rullitud väikeseks ringiks, nii et kõrs näeb eemalt välja nagu ühemõõtmeline joon". 
Sisuliselt seisnes Oskar Kleini poolne teooria laiendamine Kaluza klassikalisele viiemõõtmelisele teooriale kvanttõlgenduse andmine, mis oli kooskõlas Werner Heisenbergi ja Erwin Schrödingeri tollal hiljutiste avastustega.
Katsed Kaluza-Kleini teooriat kvantifitseerida ei õnnestunud, mistõttu huvi Kaluza-Kleini teooria vastu kahanes kvantmehaanika arenedes. Kuid ideed kasutada tihendatud lisamõõtmeid põhijõudude ühendamiseks arendati hiljem stringiteoorias edasi ja seda nimetatakse seal Kaluza-Kleini kompaktifitseerimiseks.
Tormide ookean

Tormide ookean ("Oceanus Procellarum") on Kuu Maa-poolse külje lääneservas asuv suur meri.
See on Kuu meredest suurim ning ainus meri, mille nimes on "ookean". Tormide ookean on põhja-lõuna suunaliselt üle 2500 km pikk ning see hõlmab ligikaudu 4 000 000 km2, moodustades 10,5 % Kuu pindalast.
1960. aastatel maandusid Tormide ookeani mehitamata kosmoseaparaadid Luna 9, Luna 13, Surveyor 1 ja Surveyor 3. Novembris 1969 maandus Tormide ookeani Apollo 12, seni ainus mehitatud missioon. See oli ka varumaandumispaik missioonile Apollo 11, mis maandus Vaikuse merre, kuid oleks kahe päeva võrra hiljem startides maandunud Sinus Mediis ning veel kahe päeva võrra hiljem oleks maandumispaik olnud Tormide ookeanis. Detsembris 2020 maandus Tormide ookeani Hiina kosmosemissioon Chang'e 5.
Susafon

Susafon on vaskpuhkpillide perekonda kuuluv puhkpill. 
Pill loodi umbes 1893. aasta paiku Ameerika bändijuhi John Philip Sousa (kelle järgi see pill tollal ka nimetati) tellimusel. 
Pill loodi, et seda oleks seistes või marssides lihtsam mängida kui kontserttuubat.
Sarnaselt tuubale tekib heli, kui pilli resonaatortorus hakkab õhk võnkuma pillimängija huulte vibreerimise toimel.
Erinevalt tuubast on pill ringikujuliselt keerdus, et see sobiks mängija kehaga. Tänu kaasas kandmise mugavusele kasutatakse seda laialdaselt nii puhkpilliorkestrites, kui ka mitmesugustes teistes muusikažanrites. Susafonid olid algselt valmistatud messingist, kuid alates 20. sajandi keskpaigast on neid valmistatud ka kergematest materjalidest, nagu näiteks klaaskiud ja plastik.