tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Alacatlatzala misteegi keel

Alacatlatzala misteegi keel on Oto-mange keelkonda kuuluv keel. Tüpoloogiliselt kuulub Alacatlatzala misteegi keel VSO keelte hulka, kus sõnajärg hakkab verbiga. Dialektid on järgnevad: Atlamajalcingo del Monte, Cahuatache Tototepec, Cuatzoquitengo, Plan de Guadalupe, Potoichan (Ocuapa).
Kõnelejate asuala.
Alacatlatzala misteegi keelt kõneldakse Ida-Guerreros, Tlapa edela ja lõuna vahelises alas, Alacatlatzalas, Cahuataches, Tenaztalcingos, Jilotepecis, Zacatipas, Tototepecis, Cuba Libres, San Isidro Labradoris, Quiahuitlatlatzalas, Xonacatlánis, Tepecocatlánis, Cuautipas, Ocuapas, ning Potoichani linnades; Acapulcos, Guerreros; Cuautlas, Moreloses; Culiacánis, Sinaloas; San Quintíni piirkonnas, Baja Californias. Samuti USA-s, kuna paljud emigreeruvad sinna, et tööd leida.
Kõnelejate arv.
Alacatlatzala misteegi keelt kõneleb teadaolevalt umbes 30 000 inimest, kusjuures 60% kõnelejatest on ükskeelsed.
Numbrid.
Alacatlatzala misteegi keele arvsõnad ühest kümneni&lt;ref name="www-01.sil.org/acpub/repository/mim-15816-Juguemos_con_los_numeros.pdf"&gt;http://www-01.sil.org/acpub/repository/mim-15816-Juguemos_con_los_numeros.pdf &lt;/ref&gt; 
Keele struktuur.
Alacatlatzala misteegi keel sarnaneb teiste misteegi keeltega selle poolest, et seal on kolm põhilist foneetilist tooni, kuid erineb teistest misteegi keeltest ulatusliku sandhi puudumise tõttu. Sõnade vahelt puudub tooni sandhi täielikult, mis tähendab seda, et sõnade paigutus lauses ei muuda sõnade toonikõrgust. Seega ainuke koht, kus on tooni sandhit märgata, on sõna üksikul kujul.&lt;ref name="http://www-01.sil.org/mexico/workpapers/scans/WS04/WS0403-ZylstraC.pdf"&gt;https://web.archive.org/web/20131202233717/http://www-01.sil.org/mexico/workpapers/scans/WS04/WS0403-ZylstraC.pdf&lt;/ref&gt; 
 
Alacatlatzala misteegi keele tähestikus on 21 tähte&lt;ref name="http://www-01.sil.org/mexico/mixteca/alacatlatzala/L055c-VocabMaiz_Leer-mim.pdf"&gt;https://web.archive.org/web/20131203003958/http://www-01.sil.org/mexico/mixteca/alacatlatzala/L055c-VocabMaiz_Leer-mim.pdf &lt;/ref&gt; : a, ch, e, i, k, ku, l, m, n, nd, ñ, o, p, r, s, t, u, v, x, y, ʼ
Alacatlatzala misteegi keel kasutab ladina kirjaviisi.
Keelenäited.
ni shāa ndi - me saabusime
shahnī shíhín miī rā - ta (meessoost) tappis end ära
ni shīshī rā - ta (meessoost) sõi
ni kēē rā tōkiīn - ta (meessoost) lahkus Alacatlatzalast
shákū ñá shaha ta ni shihi - ta (naissoost) nuttis surnud mehe pärast
chahvī rā yihi shaha líbró shíhín bīyété káhnō - ta (meessoost) maksis mulle raamatu eest suure kupüüriga
&lt;ref name="http://www-01.sil.org/acpub/repository/31841.pdf"&gt;http://www-01.sil.org/acpub/repository/31841.pdf &lt;/ref&gt; 
Lisaks.
Mitte ükski sõna ei lõppe kaashäälikuga.
Keele kõnelejad kutsuvad seda keelt ise maakeeli vihmakeeleks.&lt;ref name="http://www-01.sil.org/mexico/mixteca/alacatlatzala/00i-MixtecoAlacatlatzala-mim.htm "&gt;https://web.archive.org/web/20131203012542/http://www-01.sil.org/mexico/mixteca/alacatlatzala/00i-MixtecoAlacatlatzala-mim.htm &lt;/ref&gt;
Gondel (lennundus)

Gondel (it. "gondola") on aeronautikas ja lennunduses aerodünaamilise (voolujoonelise) kujuga, tavaliselt riputatav jäik kest või paigutuskoht, milles asub jõuallikas, meeskond või ka reisijad.
Etümoloogia.
Termin tuleneb dirižaabli külge paigaldatud reisijate salongi sarnasusest Veneetsia laguunis kasutusel olevate paatidega. Vastav inglis- ja prantsuskeelne ülemaailmselt kasutatav termin "nacelle" on tuletatud ladinakeelsest sõnast "navicella" ("väike laev").
Baali keel

Baali keel (ehk bali, kibali, libaali keel) kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda, bantu keelte D-rühma. Baali keelt räägitakse Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Seda keelt räägib 42 000 inimest (1987. aasta seisuga). Baali keel on elujõuline keel.
Põhiarvsõnad.
Põhiarvsõnad 1–10 baali keeles:
Dialektid.
Baali keel koosneb neljast dialektist: Bafwandaka, Bakundumu, Bekeni, Bemili.
Sõnavaraline sarnasus järgmiste keeltega:
Ka neid keeli räägitakse Kongos.
Keele kasutus.
Baali keele positsioon selles piirkonnas on kõrge, sest see on peamine räägitav keel. Lisaks baali keelele räägitakse seal suahiili, lingala ja prantsuse keelt.
Kongo suahiili keelt kasutavad juhtpositsioonil olevad isikud, peaaegu kõik noored ja mehed. Naised ja vanemad mehed kasutavad seda keelt vähem, vanemad naised ja väikelapsed veel vähem.
Lingala keelt kasutavad peamiselt need, kes on ajateenistuses või reisivad palju.
Prantsuse keelt kasutavad vähem kui 5% keskkooli haridusega inimesi..
Sikorski

Sikorski (naissoo vorm Sikorska) on poola perekonnanimi.
Kalzeubet Pahimi Deubet

Kalzeubet Pahimi Deubet (sündinud 1. jaanuaril 1957 Lac Léré departemangus Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrikas (tänapäeva Tšaad)) on Tšaadi ärijuht ja poliitik, kes oli 21. novembrist 2013 kuni 15. veebruarini 2016 Tšaadi peaminister.
Ta juhtis varem riiklikku puuvillaettevõtet ning on olnud muu hulgas haldusminister ja kommunikatsiooniminister.
13. veebruaril 2016 teatas ta oma tagasiastumisest. 15. veebruaril 2016 astus uue peaministrina ametisse Albert Pahimi Padacké.
Võnnu kihelkond (Võnnu kreis)

Võnnu kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Wenden", läti keeles "Cēsu draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.
Kihelkonna pindala oli 43 km².
Tarahumara keel

Tarahumara keel (ka raramuri keel; "rarámuri ra'ícha") on Mehhikos räägitav jutosateegi keelkonda kuuluv keel või lähedaste keelte rühm. 
Arvsõnad.
Tarahumara keele arvsõnad ühest kümneni :
Fonoloogia.
Tarahumara keeles on viis täishäälikut /a, e, i, o, u/, lisaks on neli hõõrdhäälikut /v, h, s, s'/. Veel on sulghäälikud /k, p, t/ ja nasaalid /m, n/. Häälikul /r/ on kaks hääldamisvõimalust: trillerdav ja "edasilaperdav". 
Süntaks.
Kaassõnad võivad olla nii eessõnad kui ka tagasõnad. Selles keeles on kaks käänet: nominatiiv ja akusatiiv. Sõnajärg on üsnavaba, kuid üldine järg on SOV. 
Keelenäide.
Ni nigare. - Ma armastan sind 
Lisainfo.
Raramuri keel on jutoasteegi keelkonnas arvukuselt teine. Ja raramuri sõna tuleneb sõnadest rara 'jalg' ja muri 'jooksja'. See viitab raramuride võimele läbida jalgsi tohutuid vahemaid. Seal on palju hispaania laene.
Trikāta kihelkond

Trikāta kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Trikaten", läti keeles "Trikātas draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis.
Kihelkonda on esmamainitud 1483. aastal. 1613. aastal ühendati see ajutiselt Smiltene kihelkonnaga. 1852. aastal rajati kihelkonna maadele Vijciemsi kirik.
Futuna-aniva keel

Futuna-aniva keel (vahel nimetatud ka lääne-futuna-aniva keeleks) kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Polüneesia keelte hulka. 
Keelt kõneldakse Futuna ja Aniwa saarel ja Tanna saare idaosas. Futuna ja Aniwa saarel räägitakse selle erinevaid murdeid. 2001. aasta seisuga on futuna-aniva keelel ligikaudu 1500 kõnelejat.
Silpide paigutus.
Silpide paigutus sõnas on (C) V (C). Esineb ka paigutusi CCV ja CCVV, kuid need on palju haruldasemad.
Sõnajärg.
Futuna-aniva keel kasutab SVO (subjekt-verb-objekt) ja VB (verb-subjekt) sõnajärge.
Grammatika.
Sõnamoodustus.
Näiteks:
1) "fijikau" – töötama, "fijikauga" – töö
2) "fakatupu" – kohtuma, "fakatupuga" – kohtumine
3) "maki" – haige olema, "makiga" – haigus
4) "forau" – reisima, "forauga" – reis
Näiteks:
1) "rau" – leht, "raunea" – lehed/ lehestik
2) "se" – lill, "senea" – lilled
3) "fua" – puuvili, "fuanea" – puuviljad
Näiteks
"a one" – liivaterad 
"gaone" – rand
Artiklid.
Nimisõnadele eelnevad futuna-aniva keeles artiklid.
Ainsuses: "ta/ te/ ti"
duaalartikkel: "ru"
triaalartikkel: "taka"
Mitmuses: "a"
Ainsuses: "sa"
mitmuses: puudub
Adjektiivid.
Adjektiiv võib
a) järgneda nimisõnale, mille kohta ta käib
Näiteks
1) "Ta fatu sore"
"Ta" – määrav artikkel (nagu "the" inglise keeles)
"fatu" – kivi
"sore" – suur
tõlge: "Suur kivi"
b) järgneda tegusõnale
Näiteks
1)"Ta fatu e sore"
"Ta" – artikkel
"fatu" – kivi
"e" – on
"sore" – suur
tõlge: "Kivi on suur."
2) "E sore ta fatu"
"e – on"
"sore" – suur
"ta" – artikkel
"fatu" – kivi
tõlge: "Kivi on suur (otsetõlge: on suur (see) kivi)"
Tähestik.
Futuna-aniva keeles on kasutusel ladina tähestik. 
Tähtede tähestikuline järjekord on järgmine:
a , e, f, h, i, k, l, m, n, g, o, p, r, s, j, t, u, v
Keelenäited.
1. "Ta tai e marino" – meri on rahulik
2. "Roroveka nei toua ta fare nei" – Roroveka ehitas selle maja
3. "Avau kan sitokina akoe" – ma aitan sind
4. "Pupusi i tagk ifia" – ma ei oska seda mängida
Timukas

Timukas oli varasematel sajanditel kutseline palgatud isik, kelle tööks oli kohtuotsuse alusel surmamõistetud kurjategijate avalik hukkamine või piinamine. Timuka lisatöödeks oli linnaruumist koristatud loomakorjuste ja enesetapjate matmine.
Timukatesse on ajalooliselt suhtutud eelarvamusega ja nad on sageli olnud avalikusest tõrjutud, erinevalt kohtunikest, kelle teenistuses nad seisid.
Poomist kasutav timukas on pooja.
Ivan Sikorski

Ivan Sikorski (ukraina keeles Іван Олексійович Сікорський; vene keeles Иван Алексеевич Сикорский; 7. juuni (vkj 26. mai) 1842 Kiievi kubermang – 1. veebruar 1919 Kiiev) oli ukraina ja vene psühhiaater ja psühholoog, Kiievi ülikooli professor.
Ta sündis Antonovo asulas Skvira maakonnas Kiievi kubermangus (tänapäevase haldusjaotuse järgi Skvõra rajoonis Kiievi oblastis). Ta lõpetas Kiievi vaimuliku kooli ja Kiievi vaimuliku seminari. Aastal 1862 sooritas ta eksternina gümnaasiumi lõpueksamid Esimese Kiievi Gümnaasiumi juures ja astus seejärel Kiievi Ülikooli loodusteaduskonda; aastal 1863 läks ta üle arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1869 kiitusega. 6. märtsil 1872 kaitses ta tööga "О лимфатических сосудах лёгких" doktoriväitekirja.
Isiklikku.
Tema poeg Igor Sikorski oli lennukite ja helikopterite konstruktor.
Norfuki keel

Norfuki keel (ka Pitcairn-Norfolk, Norfolkese ja Pitcairn English) on inglise keele põhine Vaikse ookeani kreoolkeel. Keelt kõneldakse enamasti Norfolki saarel, vähem ka Austraalias, Uus-Meremaal, Fidžil ja Pitcairni saarel. 2007. a lisas UNESCO norfuki keele väljasuremisohus olevate keelte hulka. Norfuki keel on selgelt ohustatud (ingl "definitely endangered"), mis tähendab, et lapsed ei õpi enam keelt emakeelena.
Arvsõnad.
Arvsõnad ühest kümneni:
Üks – "wan"
Kaks – "tu"
Kolm – "thrii"
Neli – "foor"
Viis – "fiiw"
Kuus – "siks (seks)"
Seitse – "sewen"
Kaheksa – "iet"
Üheksa – "niin"
Kümme – "ten"
Grammatika.
Norfuki keel kasutab ladina tähestikku. Keelt ei kasutata aga väga palju kirjas, see on pigem suuline keel. Sõnavara sarnaneb suurel määral inglise keele sõnavaraga. Fonoloogiliselt sarnaneb see Austraalia inglise keelega.
Täishäälikud.
Norfuki ja Austraalia inglise keele lühikeste täishäälikute võrdlus.
Norfuki ja Austraalia inglise keele pikkade täishäälikute ja diftongide võrdlus.
Tegusõnad.
Tegusõna pöördelõpud tekkisid norfuki keeles paralleelselt inglise keele reeglitega. Lõpetamata tegevuse näitamiseks lisatakse sufiks -en (inglise keeles -ing). Näiteks: "Ai woken" – 'Ma töötan' (ingl "I am working").
Sufiksit -en ei lisata sõnadele "mõtlema" ("thort" – 'mõtlen') ja "kaotama" ("lors" – 'kaotan'). Need on tulnud ingliskeelsetest sõnadest "thought" (sõna "mõtlema" mineviku 2. põhivorm) ja "lost" (sõna "kaotama" mineviku 2. põhivorm).
Sufiksit -en kasutatakse ka omadussõnadega. Näiteks: "Ai rinklen en yu bolbieden" – 'Mulle tekivad kortsud ja sina kiilaned' (ingl "I am getting wrinkled and you are getting bold").
Keelenäited.
"Wut a way you"? – 'Kuidas sul läheb?'
"Webout you gwen"? – 'Kuhu sa lähed?'
"Lubbe side is." – 'Jäta see sinna, kus see on.'
Lisaks.
Siin veebilehel saab kuulata piiblilugu norfuki keeles.
Palju on arutletud teemal, kas norfuki keel on ikka kreoolkeel, sest keeles on palju kreoolkeeltele mitteomaseid tunnuseid. Näiteks on norfuki keeles omadussõnade võrdlusastmed, palju eessõnu ja artikleid, keerulised täishäälikute ühendid ja enesekohased asesõnad. Samas on keelel ka tunnused, mis sarnanevad Kariibi ja teiste inglise keele põhiste kreoolkeeltega.
Kaavinjärvi

Kaavinjärvi on järv Soomes Põhja-Savo maakonnas. Ta asub Kaavi valla alal.
Suurem osa Kaavijärvest on madalaveeline, kuid sügavaim koht on 41,9 m sügavune. Järve pikkus on umbes 14 km ja laius 1-4 km. Rannajoone pikkus on 126,56 km. Kaavijärve voolab välja Kaavinkoski, mis suubub Rikkavesi.
Sadamad.
Sadamad Kaavijärvel on Kaavi kirikuküla, Mönkkössaari ja Melttusvirta.
Kalaliigid.
Tähtsaimad kalaliigid on ahven ("Perca fluviatilis"), haug ("Esox lucius"), vikerforell ("Oncorhynchus mykiss"), koha ("Sander lucioperca"), järveforell ("Salmo trutta lacustris"), siig ("Coregonus lavaretus"), särg ("Rutilus rutilus"), säinas ("Leuciscus idus") ja rääbis ("Coregonus albula").
Afanassi Bulgakov

Afanassi Bulgakov (vene keeles Афанасий Иванович Булгаков; 29. aprill 1859 Orjoli kubermang – 27. märts 1907 Kiiev) oli vene teoloog ja kirikuajaloolane, kirjanik Mihhail Bulgakovi isa.
Ta sündis Boititšis Brjanski maakonnas Orjoli kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Žirjatino rajoonis Brjanski oblastis) külavaimuliku Ivan Bulgakovi (1830–1894) pojana. Varsti sõitis perekond Orjoli, kus ta isa sai Sergiuse kalmistukiriku vaimulikuks. Aastal 1876 lõpetas ta Orjoli vaimuliku kooli, aastal 1881 Orjoli vaimuliku seminari. Aastatel 1881–1885 õppis ta Kiievi Vaimulikus Akadeemias kirikuajaloo osakonnas, mille lõpetas teoloogiakandidaadi astmega.
Kabekari keel

Kabekari keel on tšibtša keelkonda kuuluv keel, mida räägitakse Costa Ricas, täpsemalt Kartaago provintsi Turrialba regioonis. 2000. aasta seisuga rääkis kabekari keelt 8840 inimest. 7070 neist (80%) ei oska peale kabekari ühtegi teist keelt. Kabekari keel on arenev keel, mis tähendab seda, et keelekasutus on aktiivne, kuid omakeelse kirjanduse standardiseerimine ja kasutus pole veel üldlevinud. Siiski on alates 1950. aastatest kabekari piiblitõlge kõvasti arenenud. 
Keele struktuuri andmed.
Foneetika.
Süstemaatiline vastandlikkus suuliste ja nasaalsete täishäälikute vahel. Kaashäälikute süsteemis on 14nel konsonandil foneemi staatus. Kabekari keeles on 12 täishäälikut: Viis tavalist täishäälikut, mis on sarnased viiele hispaania keele täishäälikule (a, e, i, o, u). Nende viie täishääliku nasaalsed versioonid, tähistatud allajoonega (a̱, e̱,  i, o̱, u̱). Kaks täppidega täishäälikut (ä, ö), mõnedes tähistustes ka kolmas, ë. Nagu ka hispaania keeles, on täishäälikud “puhtad” vokaalhelid – puudub häälikutest eemale libisemine. Enamus kabekari kaashäälikuid hääldatakse samamoodi nagu inglise või hispaania keeles. 
Tabel 1. Vokaalide tabel, mis näitab keele positsiooni suus vokaalide lausumise ajal. 
Morfoloogia ja süntaks.
Kabekari keeles moodustatakse nimisõnafraas kas nimisõna või asesõna abil. Nimisõna võib nimisõnafraasi moodustada kas täiesti omaette või koos omadussõnade või demonstratiividega. 
Tabel 2. Asesõnade tabel. 
Tabel 2 näitab kabekari isikuliste asesõnade süsteemi. Isikulised asesõnad ei varieeru kabekari keeles tingituna nende süntaktilistest funktsioonist. Seepärast kasutatakse neid samal kujul, olenemata sellest kas asesõna on omastavas käändes, alus või sihitis. 
Kabekari keel kasutab SOV (subjekt-objekt-verb) sõnajärge. 
Sõnavara.
Arvsõnad.
Kabekari numbrisüsteem kasutab loendamisel põhiühikuna numbrit viis. See tähendab, et viiest suuremad numbrid saadakse kas liitmise või korrutamise teel. Selleks kasutatakse numbrilisi klassifikaatoreid, mis valitakse vastavalt loendatava objekti kuuluvusele. Näiteks fraasis "móglö sá jula bótkö kí mañátabö" (“kolmteist relva”) viitab "bótkö" (“kaks”) "sá jula"’le (“meie käsi”) ning kasutab seepärast klassifikaatorit lamedate esemete jaoks. "Mañátabö" (“kolm”) on seevastu otseselt seotud loendatava objektiga "móglö" (“relv”) ning kasutab klassifikaatorit pikkade objektide jaoks. 
Keelenäiteid.
"Yaba jí kie José." / Selle lapse nimi on José.
"Jí ju dö kéyegé." / See maja on suur.
"Jiéwá tsó köpö." / Nad magavad. 
"Yís të yaba suwá." / Ma nägin last. 
"Jir ksë na barama." / Täna laulavad nad kenasti. 
Kirjaviis.
Kabekari keel kasutab ladina kirjaviisi.
Vaikkojoki

Vaikkojoki on umbes 50 kilomeetri pikkune jõgi Soomes. Jõgi saab alguse Vaikkojärvist Juuka vallas ja suubub Kaavinjärvi Kaavi vallas. 
Kalandus.
Jõgi on kalarikas. Esinevad muuhulgas meriforell ("Salmo trutta"), harjus ("Thymallus thymallus"), säinas ("Leuciscus idus"), vikerforell ("Oncorhynchus mykiss") ja haug ("Esox lucius").
Põrnatõvebatsill

Põrnatõvebatsill ("Bacillus anthracis") on aeroobne grampositiivne, eoseid moodustav bakteriliik. Looduslikult on nad pinnases levinud. Põrnatõvebatsill on loomadel (sh inimesel) põrnatõve tekitaja.
Tüved.
Põrnatõvebatsillil on teada 89 tüve, tuntuimad neist: "Sterne strain","Vollum strain", "Vollum 1B", "Vollum-14578", "V770-NP1-R", "Ames strain", "Ames Ancestor", "Ames Florida", "H9401" jpt. 
Kasutusalad.
Põrnatõvebatsilli spoore võib "in vitro" toota. Neid on lihtne säilitada, kuna nad on väga vähenõudlikud ja vastupidavad. Tootmise eesmärgiks on ilmselt võimalik kasutamine bioloogilise relvana või ka teaduslike uuringute läbiviimiseks. 
Õnnetused.
Ameerika Ühendriikide sõjavägi saatis 29. aprillil 2015 FedExiga mitme osariigi ettevõtetesse ja Lõuna-Koreasse elavad põrnatõvebatsillid. Elavad bakterid saadeti surnute pähe seega vallandus väike paanika. Kuid koostöös Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskusega on välja selgitatud, et oht tsiviilelanikele on väike ja 4 laboritöötajat USA-s ja 22 mujal maades saavad kokkupuutejärgse profülaktika raames, vastavalt vajadusele, kas arstlikku kontrolli, antibiootikume või antraksivaktsiini.
Patogeensus.
Põrnatõvebatsill võib loomadel põhjustada mitut liiki nakkushaigusi. 
Ajaloolist.
Põrnatõvebatsilli avastas 1849. aastal Aloys Pollender.
Nimetus.
Liigi nimi tuleneb kreekakeelsest sõnast ἄνθραξ ('süsi') – mustade karbunkulite järgi, mida põrnatõvebatsilli põhjustatud haigus nahale jätab.
Pühendusnimi

Pühendusnimi on kohanimi, mis on mingile objektile antud mõne isiku mälestuseks või austuseks. Pühendusnimi sisaldab eesnime(sid) ja perekonnanime (nt Lydia Koidula tänav) või täielikku varjunime (nt A. H. Tammsaare tee).
Pühendusnimesid annab välja kohalik omavalitsus ja neid nimesid ei anta isiku eluajal, vaid pärast tema surma.
Sotilaspojat

Sotilaspojat (Sõdurpoisid) oli Soomes Jätkusõja (1941–1944) ajal tegutsenud paramilitaarne poisteorganisatsioon, mille ülesanne oli toetada julgestus-, majandus- ja muid abitöid tagalas ning arendada noorte füüsilisi ja vaimseid omadusi.
Tütarlaste sõsarorganisatsiooniks oli Pikkulotat.
Eellugu ja asutamine.
Soome kodusõja ajal olid loodud Soome Kaitseliidu piirkondlike üksuste juurde esimesed poiste allüksused, mille eesmärgiks oli anda algõpetust riigikaitseks. Neid nimetati "oravakompaniideks". Tuntuim sel ajastul püssi kandnud nooruk on arvatavasti Urho-Kaleva Kekkonen.
Pärast sõda 1920. aastail jäi poiste allüksuste tegevus enamasti soiku ja liikmete arv langes. 1930. aastate algusest alates hakkas arvukus aga uuesti kiiresti kasvama. Neid nimetati ametlikult Suojeluskuntapojat. Kui 1930 oli 12–16 aasta vanuseid liikmeid 10 000, siis 1939 juba 30 000. 
Talvesõja ajal formeeriti Kaitseliidu poisteallüksustest koondorganisatsioon Suomen Pojat (Soome Poisid), kuigi olulisi muutusi see kohapealses tegevuses ei toonud. Poisteüksused osalesid näiteks õhuvaatluses, vanametalli kogumises, pudelite kogumises Molotovi kokteilide tegemiseks, majandustöödes jne.
Jätkusõja algul koguti poiste üksused Kaitseliidu piirkondades spetsiaalsetesse poistekeskustesse, kus toimus toimkonnateenistus ja toitlustus. 17. septembril 1941 sai organisatsioon ametlikult nime Sotilaspojat.
Liikmed.
Organisatsiooni liikmed olid 10–16 aasta vanused, kuna 17 aasta vanuselt sai astuda juba Kaitseliitu. Jätkusõja ajal oli siiski ka 17 ja 18 aasta vanuseid. Liikmed jagunesid 3 vanusegruppi: 10–11-, 12–14- ja 15–17-aastased. Pigem toimus kaasamine ja õpetus 12-aastastele ja vanematele. Struktuur oli piirkondlik. 1939. aastal oli liikmeid 30 000, 1941. aastal 45 000 ja 1944. aastal juba 72 000. Liikmed kandsid Kaitseliidu vormi koos oma eraldusmärkidega. 
Tegevus.
Sotilaspojat liikmete väljaõppeteemad olid 
1941–1942 tegutsesid sotilaspojat peamiselt maamajanduses ja metsanduses, kuid 4000 oli ametis ka käskjalgadena ning samapalju õhukaitses. Korraldati mitmeid talguid. Rindeüksustesse poiste kaasamine oli keelatud, kui nad ei olnud just 17 a vanad, kuid tutvustega see mitmetel siiski õnnestus. Alates 1942. aastast võeti 15-aastaseid ja vanemaid poisse õhutõrjesse ja rannikuvaatlejateks. Samuti hakati poisse kaasama laotöödesse, mehaanikute abilisteks, hobusemeesteks ja sidemeesteks. 1944 anti ametlikult luba poiste relvastamiseks vastavalt olukorrale. Relvad olid vajalikud valveteenistuses ja dessantide vastastel haarangutel. Poistele organiseeriti ühtlasi tegevuse vahepeal ka koolitunde.
Jätkusõja ajal langes 70 sotilaspoega, neist õhutõrjes vaid 3.
Tegevuse lõpetamine.
Nõukogude Liidu ja Soome vahel 19.09.1944 sõlmitud vaherahuga nähti ette vabatahtlike riigikaitseorganisatsioonide kaotamine. Sotilaspojat tegevus lõpetati ametlikult 24.09.1944. Suur osa materjalidest ja dokumentidest üritati hävitada. Oma kuulumist organisatsiooni varjati, kuna kardeti Nõukogude Liidu poolt võimalikke karistusmeetmeid.
Hiljem ei ole Soomes organisatsiooni taastatud, kuid on loodud veteranide ühendusi.
Raamatupidamise Toimkond

Raamatupidamise Toimkond (ka "Eesti Vabariigi Raamatupidamise Toimkond" (EVRT)) on Eesti "Raamatupidamise seaduse" alusel moodustatud sõltumatu komisjon, mille ülesandeks on välja anda "Raamatupidamise seadust" selgitavaid ja täpsustavaid raamatupidamise juhendeid ning suunata raamatupidamisalast tegevust.
Paunaka keel

Paunaka keel (ka pauna keel) on Boliivias räägitav väljasuremisohus keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Paunaka keel on lähedalt seotud veel elava mojo keelega. Paunaka keelt kõneldakse Boliivia idaosas Santa Cruzi departemangus Chiquitania piirkonnas. Ei ole teada, et paunaka keel oleks praegu kellegi esimene keel.
Kõnelejate arv.
Paunaka keel on liigitatud ohustatud keelte hulka. Selle keele kõnelejaid on 10, lisaks leidub neid, kes mingil määral seda keelt valdavad, kuid nad kõik on vanemad kui 50 aastat. Keele edasiandmine lastele on lõppenud juba palju aastaid tagasi, seega on raske kasutada seda igapäevases suhtlemises.
Paunaka keel on lähedases suguluses teiste Boliivias kõneldavate lääne-aravaki keeltega, milleks on paikoneka keel, baure keel ning moxo keeled: trinitario keel ja ignaciano keel.
Arvsõnad.
Ainult numbrile 1 vastav arvsõna on algupärane, ülejäänud arvsõnad pärinevad hispaania keelest. Arvsõnad 8, 10, 12 ja 20 on ilma sufiksita -tʃɨ ning tugeva hispaania keele mõjutusega.
Keele struktuur.
Foneetika.
Paunaka keeles on 13 kaashäälikut ja 4 täishäälikut.
Kirjaviis.
Paunaka keel kasutab ladina kirjaviisi.
Kaitseliidu valveteenistus

Kaitseliidu valveteenistus on kutseline Kaitseliidu rahuaja süsteem, mille eesmärk on valvata Kaitseministeeriumi, Kaitseväe ja Kaitseliidu territooriume ja vara. Seadusega on neil lubatud valvata ja nad ka valvavad muid riigile kuuluvaid asutusi. Praegu osaleb Kaitseliidu valveteenistuses umbes 500 kaitseliitlast üle Eesti. 
Kaitseliidu valveteenistuse tegevuse eesmärgiks on riigikaitseobjekti või riigikaitse eesmärgil kasutatava vara ja selle ümbruse jälgimine ründeohu või ründe avastamiseks, õigusrikkumiste ärahoidmiseks või takistamiseks ja ohu kõrvaldamiseks ning jõu meetmete võtmiseks valvatava objekti või vara puutumatuse tagamiseks. 
2019. aastal oli valve korraldatud Kaitseliidu valveüksuste baasil kokku 56 objektil: 23 Kaitseliidu objekti, 30 Kaitseväe objekti ning Kaitseministeerium, Kaitseressursside Amet, Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus. 
Organisatsioon ja ettevalmistus.
Valvekompaniid on mitmel Kaitseliidu maleval. Nende töö koordineerimiseks on Kaitseliidu peastaabis valveteenistuse jaoskond. Objekti valve teostamise ülesande annab Kaitseliidule kaitseväe juhataja. Ülesande andmisest peab teavitama esimesel võimalusel kaitseministrit.
Kõik Kaitseliidus tööle asuvad valveüksuse liikmed peavad esmalt läbima kahenädalase erialakursuse, mis lõpeb eksami ja füüsilise testi sooritamisega. Kursusel õpitakse isikute ja sõidukite läbiotsimist ning turvataktikat koos erivahenditega. Lisaks toimub kursusel intensiivne laskeväljaõpe valveüksuse relvadest.
Valveteenistust täitvad kaitseliitlased kannavad vasakul käel oranži valveüksuse tähistusega käiselinti või embleemi. Kaitseliitlased võivad valveteenistuses ka inimesi kinni pidada ja läbi otsida. Lisaks laienevad neile riiklikud sotsiaaltagatised teenistuskohustuste täitmisel vigastuse või hukkumise korral. 
Relvastus.
9 mm püstol HK USP
9 mm püstolkuulipilduja m/45 B
Ajalugu.
27. detsembril 2002 andis Kaitseväe juhataja viitseadmiral Tarmo Kõuts välja käskkirja, millega pandi Kaitseliidule kohustus võtta valve alla alates 1. jaanuarist 2003 kaheksa Kaitseväe väeosa. Seda saab lugeda valveteenistuse loomise ametlikuks algusajaks, kuigi juba enne seda tegeles Kaitseliit osade Kaitseväe objektide valvamisega. 2008 loodi Kaitseliidu peastaabi juurde valveteenistuse jaoskond kelle ülesandeks oli viia valveteenistuse töö seaduslikele alustele ning töötajad välja õpetada ja varustada tänapäevaste töövahenditega.
2019. aastal valmis „Valveteenistuse arengukava“ ja „Strateegiaplaan aastaks 2023“.
Munda keeled

Munda keeled on Austroaasia keelte haru, mis on levinud Lõuna-Aasias. Seda peetakse keelkonnaks (munda keelkond).
See sisaldab 19 keelt, mida kõneleb umbes 10 miljonit inimest peamiselt Indias, samuti Bangladeshis. 
Munda keeled on nime saanud mundade järgi. 
Tähtsaim munda keel on santali keel, mida kõneleb 6 miljonit inimest ja mis kuulub India põhiseadusliku staatusega keelte hulka ("scheduled languages"). 
Munda keelte kõnelejad kuuluvad kirjaoskamatute hõimude ("ādivāsī") hulka, mistõttu nad kasutavad oma kirjakeeli vähe.
Korku keel

Korku keel (varem eesti keeles "kurku keel") on Austroneesia hõimkonna munda keelkonda kuuluv keel. Seda kõnelevad korkud India keskosas Madhya Pradeshi ja Mahārāshtra osariigis. Kõnelejaid oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 730 000, 2001. aasta rahvaloenduse andmetel umbes 574 000. ISO 639-3 keelekood on kfq.
Keele nimetus tuleb korkukeelsest sõnast "koroku" ('inimesed'). Keele korkukeelne nimetus on "nawasi". Ingliskeelne nimetus on "Korku", on kasutatud ka nimetusi "Bondeya", "Bopchi", "Korki", "Kuri", "Kurku", "Kurku-Ruma" ja "Ramekhera".
Gerardo Martino

Gerardo Daniel Martino (ka Tata Martino; sündinud 20. novembril 1962 Rosarios) on Argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ründav poolkaitsja).
Jalgpallurikarjääri jooksul (1980–1996) mängis ta peamiselt Argentina klubis Newell's Old Boys, kellega tuli kolm korda Argentina meistriks, lisaks lühikest aega Hispaania klubis Tenerife, Argentina klubis Lanús, Tšiili klubis O'Higgins ja Ecuadori klubis Barcelona S.C.. 1991. aastal mängis ta ühel korral ka Argentina jalgpallikoondises.
Alates 2023. aasta juunist on Martino Major League Socceri (MLS) klubi Inter Miami peatreener.
Ta on varem juhendanud muuhulgas Hispaania kõrgliiga klubi Barcelonat (2013–2014), MLS-i klubi Atlanta Unitedi (2016–2018) ning Paraguay (2007–2011), Argentina (2014–2016) ja Mehhiko jalgpallikoondist (2019–2022). 2007. aastal valiti Martino Paraguay koondise peatreenerina Lõuna-Ameerika aasta jalgpallitreeneriks. 2018. aastal valiti ta Atlanta Unitedi peatreenerina MLS-i aasta parimaks peatreeneriks.
Kausatiivtarind

Kausatiivtarind on lausekonstruktsioon, mille liht- või liitöeldis väljendab ühtaegu nii põhjustamist kui ka selle tulemust. Kausatiivtarindi saab moodustada verbidest "panema, ajama, jätma, laskma, lööma, vajutama, keerama" vmt ja ma-tegevusnimest.
Lausetes "Ema kiigutas last" ja "Ema pani lapse kiikuma" kannavad vastavalt lihtöeldis "kiigutama" ja liitöeldis "pani kiikuma" tähendust 'põhjustas kiikumise'. Lauses "Ta laskis koera sisse" seisneb kausatiivsus tulemussündmuse toimumise lubamises, mittetakistamises.
Kausatiivse öeldise vormistus võib olla perifrastiline, kus täistähenduslikule lekseemile lisandub üldise põhjustamistähendusega poolabiverb, mis koos moodustavad lause keskmena toimiva liitöeldise: "kiikuma" (täistähenduslik lekseem) + "panema" (poolabiverb) – "kiikuma panema" (liitöeldis)
Kausatiivtarind seob kahte sündmust, mis on sellisel kujul ühes lekseemis ja (elementaar)lauses: kauseerivat ehk põhjustavat sündmust ja kauseeritavat ehk tulemussündmust.
Komplekslauset ei käsitleta põhjusliku sisuga kausatiivtarindina. Komplekslauses väljendatakse põhjustavat tegevust ja selle tegevuse tulemust kahe leksikaalselt sisuka ja süntaktiliselt iseseisva öeldisega. Näiteks verbid "käskima, paluma, lubama" väljendavad konkreetset põhjustamistegevust, näiteks "Ma käskisin tal oma toa ära koristada".
Eesti keeles on üksikuid ebapüsivaid kausatiivverbe, nt "ehmatama" ja "vihastama", mis esinevad samakujulistena nii kausatiivses kui ka mittekausatiivses tähenduses. Näiteks "Laps ehmatas kassi." on kausatiivne ja "Kass ehmatas." mittekausatiivne.
Derivatiivne kausatiiv.
Kõige kindlamalt seovad tulemusprotsessi või -seisundi ja selle põhjustamise üheks tegevuseks verbile, käändsõnale või määrsõnale liituvad kausatiivsed tuletusliited: -"ta"-, -"da"-, -"t"-, -"sta"-, -"nda"-, -"lda"-.
Tuletuslik kausatiiv moodustatakse peamiselt sihitust lähtetarindist.
"Laps kiigub. – Ema kiigutab last."
Transitiivtarinditest võivad tuletusliku kausatiivtarindi lähtetarindina toimida üksnes mitteagentiivsed tarindid.
"Ma nägin tema uut kleiti. – Ta näitas mulle oma uut kleiti."
Perifrastiline kausatiiv.
Perifrastiline moodustus on derivatiivse kausatiivigaga võrreldes palju produktiivsem. Perifrastiliselt on võimalik moodustada nii otsest kui ka kaudset põhjustamist väljendavaid kausatiive, kui tuletised väljendavad ainult otsest põhjustamist.
Otsese põhjustamise puhul on põhjustaja tulemussündmuse vahetu, sageli füüsiline tekitaja ja toimib kogu tulemussündmuse toimumisaja jooksul.
"Ta käivitas autot."
Kaudne põhjustamine on omaette protsess, mis üksnes käivitab tulemusprotsessi ega mõjuta oluliselt selle edasist kulgu.
"Ta pani auto käima'.
Ana Pauker

Ana Pauker (sünninimi Hannah Rabinsohn; 13. veebruar 1893 – 14. juuni 1960) oli juudi rahvusest Rumeenia kommunistlik poliitik ja riigitegelane.
Ana Pauker sündis Vaslui maakonnas Codăeștis vaeses usklikus juudi perekonnas. Ta töötas Bukarestis juudi koolis õpetajana ning astus 1915. aastal Rumeenia Tööliste Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Ta mängis aktiivset rolli vasakpoolses tiivas, mis sai 1921. aastal võimu parteis oma kätte. Samal aastal oli ta koos oma abikaasa Marcel Paukeriga Rumeenia Kommunistliku Partei asutajate hulgas. Ana Pauker arreteeriti võimude poolt 1923. aastal, seejärel elas eksiilis Lääne-Euroopas. 1928. aastal siirdus ta Moskvasse, kus õppis Kominterni Rahvusvahelises Lenini Koolis, seejärel tegutses Prantsusmaal Prantsuse Kommunistliku Partei instruktorina. 1934. aastal pöördus ta Rumeeniasse tagasi, kus ta järgmisel aastal vahistati ning mõisteti kümneks aastaks vangi. 1941. aasta mais vahetas Rumeenia valitsus ta Nõukogude Liiduga vangide vahetuse korras Ion Codreanu vastu.
Ana Pauker pöördus Rumeeniasse tagasi 1944. aasta septembris, kui Punaarmee oli riigi hõivanud. 1947. aasta novembris sai ta Rumeenia välisministriks. Ta oli Rumeenia Kommunistlikus Parteis üks nn Moskva fraktsiooni juhte ning teda on peetud ka 1940. aastate lõpu ja 1950. aastate alguse Rumeenia tegelikuks liidriks. Rumeenia Kommunistliku Partei peasekretär Gheorghe Gheorghiu-Dej kasutas ära Stalini antisemiitlikku "kosmopoliitide" vastast kampaaniat, et kõrvaldada Ana Pauker 1952. aasta mais välisministri ametist. 1953. aasta veebruaris ta arreteeriti, kuid Stalini surma järel vabastati ning paigutati koduaresti kuni 1954. aastani. 1956. aastal kutsuti ta parteikontrolli komisjoni ette ja nõuti, et ta oma süüd tunnistaks. Pauker ennast süüdi ei tunnistanud. Ta nõudis enda parteisse tagasivõtmist, kuid edutult. Oma viimastel eluaastatel tegeles ta prantsuse ja saksa keelest tõlkimisega.
Eila Pennanen

Säde Eila Talvikki Pennanen (8. veebruar 1916 Tampere – 23. jaanuar 1994 Tampere) oli soome kirjanik, kriitik, esseist ja tõlkija.
Lakota keel

Lakota keel (varem eesti keeles "lakoota keel") on Põhja-Ameerika kesktasandike rohtlates elava rahva lakotade keel, mida räägib 1997. aasta andmetel veel umbes 6000 inimest. Seda räägitakse Ameerika Ühendriikides, peamiselt Põhja-Dakota ja Lõuna-Dakota osariikides, aga ka Põhja-Nebraskas, Lõuna-Minnesotas ja Põhja-Montanas. Samuti kõneldakse lakota keelt Cheyenne’i jõe äärses piirkonnas ja Pine’i mäeaheliku aladel, mõnedel andmetel ka Kanadas. Lakota keel on ohustatud keelte loendis ning selle alternatiivnimedeks on lakhota, lakotiyapi ja tetooni keel. Lakota keel kasutab ladina kirjaviisi.
Keele struktuuri andmed.
Dialektid.
Brulé
Täishäälikud.
Lakota keeles on viis suulist täishäälikut: "i", "e", "a", "o" ja "u" ning kolm nasaalset täishäälikut: "ĩ", "ã" ja "ũ". Ortograafiliselt kirjutatakse nasaalsete täishäälikute järele täht "ŋ". 
Ortograafia.
Lakota keele kirjapanekul peetakse õigeks mitmeid ortograafilisi norme. Ühte sõna võib tihtipeale kirja panna mitut erinevat moodi.
n/ŋ:
h/ȟ:
NB! Eranditeks on sõnad "hehán" (siis) ja "chanmáwašte" (ma olen õnnelik).
Sõnade järjekord lauses.
Lakota keele kõige tavalisem sõnade järjekord lauses on SOV, kuid see võib varieeruda. Näiteks kui panna sihitis enne alust, rõhutatakse sihitist. Kui aga panna alus pärast verbi, rõhutatakse verbi.
Muud huvitavat.
2011. aastal sai USA haridusameti toetusel alguse programm, millega loodetakse välja koolitada mitukümmend uut lakota keele õpetajat. Programm algatati eesmärgiga päästa põlis-Ameerika keeli väljasuremisohust.
Eelkoolilastele on välja mõeldud "app" nimega „Lakota Toddler“, mis aitab lastel lakota keelt õppida.
Lisaks lakota rahvale elab Põhja-Ameerika kesktasandike rohtlates ka dakota rahvas. Kahe hõimu keeled on küll fonoloogiliselt ja süstemaatiliselt erinevad, kuid vastastikku hästi arusaadavad. Lakota keele ehk l-murde kõnelejaid nimetatakse tiitoniteks ning dakota keele ehk d-murde rääkijaid kutsutakse santiidideks, sissetonideks, janktoniteks ja janktonaidideks. Murded erinevad näiteks selle poolest, et dakota keeles puudub häälik "l" ning lakota keeles häälik "d".
Sellest tabelist võib näha lakota ja dakota keelte hämmastavat sarnasust:
Vao ürgorg

Vao ürgorg ehk Vao-Porkuni ürgorg on ürgorg Väike-Maarja valla lääneosas ning Tapa valla kaguosas. 
Ürgorg on umbes 3 km pikk ja 100–200 m lai ning metsamaastiku või luhtadega. Vao ürgoru lõunaosas asuvad allikad, mis on Põltsamaa jõe lätteiks. Keset Pandivere kõrgustikku on säärased allikad haruldased. Kõik allikad ei ole aasta ringi püsivad ja "töötavad" vaid suurvee aegadel. 
Ürgorus võib kohata suurtest kaitsealustest lindudest sookurge, kassikakku, väike-konnakotkast ja must-toonekurge; pesitseb kanakull; toiduotsinguil käib merikotkas. 
Suurimetajatest leiduvad põtra, pruunkaru ja metssiga. Kiskjatest hulguvad vahel ürgorus hundid ja sagedamini ilves. 
Ürgorg ei ole kaitse all. 2018 aasta kevadel loodud MTÜ "Uus Ürgorg" on loodud Vao ürgoru kaitse alla viimiseks ja tema paremaks tutvustamiseks. 
Marek Vahula eestvõttel on seal avatud matkamarsruut (koos giid-matkajuhiga) "Tunnid Vao Ürgorus". Viimane sobib läbimiseks eelkõige kevadise suurvee aegadel. Väike-Maarja - Tamsalu teest põhja suunas, Ilumäelt alates, tuntakse ürgorgu Porkuni ürgoru nime all. Selle põhjaosas avanevad omakorda Valgejõe lätted, seda Porkunist ning need suunduvad põhja suunas.
Kohir Rasulzoda

Kohir Rasulzoda (tadžiki keeles Қоҳир Расулзода; sündinud 8. märtsil 1961) on Tadžikistani poliitik, alates 23. novembrist 2013 Tadžikistani peaminister.
Ta kuulub valitsevasse Tadžikistani Rahvademokraatlikku Parteisse. Ta on juhtinud Sugdi vilajetti.
Jeffrey Dean Morgan

Jeffrey Dean Morgan (sündinud 22. aprillil 1966 Seattle'is) on USA filminäitleja.
Eesti televaataja tunneb teda peamiselt seriaalist "Grey anatoomia", kus ta mängis Denny Duquette'i. Seriaalis "Supernatural" mängis ta patriarh John Winchesteri.
Marcelo Bielsa

Marcelo Alberto Bielsa Caldera (sündinud 21. juulil 1955 Rosarios) on Argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Ta on olnud Argentina (1998–2004) ja Tšiili koondise (2007–2011) peatreener ning muu hulgas RCD Espanyoli (1998), Athletic Bilbao (2011–2013) ja Marseille Olympique'i (2014–2015) peatreener.
Alates 2018. aastast on ta Inglismaa esiliiga klubi Leeds Unitedi peatreener.
Kazimirvāle

Kazimirvāle (vanasti ka "Kazimirvalde") on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Augšdaugava piirkonnas Eglaine vallas. Ta jääb Kazimirvāle järve kaldale.
Kazimirvāles asus endise Kazimirvāle mõisa ("Kasimiriswahl") keskus. Aastatel 2009–2021 jäi küla Ilūkste piirkonda.
Kazimirvāle mõis

Kazimirvāle mõis (läti keeles "Kazimirvāles muiža", saksa keeles "Kasimirswahl" või "Casimirswahl") on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Eglaine vallas Kazimirvāles. 
Kazimirvāle mõis rajati Prode mõisa karjamõisana. Aastal 1816 ostis mõisa esimene omanik Casimirswahl karjamõisa ära ja sellest sai iseseisev mõis. Aastast 1830 said mõisa omanikeks Lysanderid ja nende kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920.
Aastal 1970 tehti Kazimirvāle mõisakompleksis Ivan Turgenevi jutustuste põhjal film "Mõisnik Tšertofanovi elu ja surm". Tänapäeval on mõisakompleks eravalduses, seal asub võõrastemaja "Kazimirvāle".
Kazimiriški

Kazimiriški (vanasti ka "Kazimirišķi") on küla ("mazciems") Lätis Augšdaugava piirkonnas Pilskalne vallas.
Kazimiriškis asub endise Kazimiriški mõisa ("Kasimirischek") keskus. Aastatel 2003–2021 jäi küla Ilūkste piirkonda.
Kazimiriški mõis

Kazimiriški mõis (läti keeles "Kazimirišķu muiža", saksa keeles "Kasimirischek") on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Pilskalne vallas Kazimiriškis.
Kazimiriški mõis kuulus võõrandamiseni aastal 1920 Plater-Zyberkide suguvõsale. Mõisa uusgooti stiilis peahoone rajati aastal 1878. Mõisakompleks sai esimese maailmasõja ajal rängalt kannatada, hävisid kõik hooned. Säilinud on vaid mõisa park.
Jaunborne

Jaunborne (vanasti ka Neiborna) on küla ("mazciems") Lätis Augšdaugava piirkonnas Saliena vallas.
Asulas asub Jaunborne mõisa ("Neu-Born") süda. Lisaks asub Jaunbornes veel katoliku kirik. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.
Salakaubavedu

Salakaubavedu (ka: "konterbandivedu, smugeldamine"; inglise "smuggling") on kaupade või muude esemete toimetamine üle riigipiiri, kui see on kas ühes või mitmes riigis õigusvastane. Salakaubaga äritsemist nimetatakse salakaubanduseks.
Salakaubaveoga välditakse tollimakse või muid makse või minnakse mööda teatud kaupade impordi- või ekspordikeelust, näiteks relvadega kauplemisel.
Jaunborne mõis

Jaunborne mõis (läti keeles "Jaunbornes muiža", saksa keeles "Neu-Born") oli mõis Kuramaal Aizlauce kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Saliena vallas Jaunbornes. 
Jaunborne mõis sai alguse aastal 1753. Aastast 1838 kuni võõrandamiseni aastal 1920 kuulus mõis Dermont-Siwickide perekonnale. Peahoone ehitas K.J.J Dermont-Siwicki 19. sajandi alguses, 19. sajandi lõpus ehitati mõisakompleksis hooned ümber uusgooti stiilis ehitisteks. 
Pärast võõrandamist kasutas mõisakompleksi Läti sõjavägi. 1990. aastatel ehitati peahoone tundmatuseni ümber. Esialgsel kujul on säilinud mõisa maakividest ja punastest tellistest teenijate maja, samuti mõisa ait. Mõisakompleksi juurde kuulub huvipakkuva objektina veel Jaunborne maakividest ja tellistest krutsifiks.
Ilga

Ilga on küla ("mazciems") Lätis Augšdaugava piirkonnas Skrudaliena vallas.
Asulas asub endise Ilga mõisa ("Ilgen") süda. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda. Mõisa peahoones asub Daugavpilsi ülikooli katsebaas.
Ilga mõis

Ilga mõis (läti keeles "Ilgas muiža", saksa keeles "Ilgen") oli mõis Kuramaal Aizlauce kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Skrudaliena vallas Ilgas. 
Ilga mõisa peahoone ehitati aastal 1890, arhitekt oli Wilhelm Neumann. Historitsistlik peahoone oli praktiliselt kasutusel vaid jahilossina, mõis oli praktiliselt suvemõis. Tänapäeval asub mõisa peahoones Daugavpilsi ülikooli katsebaas, varem asus seal aastal 1977 asutatud Silene looduspargi keskus. Mõisa pargis kasvab kaks põlist tamme.
Tõld

Tõld on endisaegne neljarattaline vedrustusega ja üleni kinnine hobuveok. 
Tõldasid tuntakse alates 15. sajandist.
Regulatiiv

Regulatiiv on mingi määrus, reglement, juhend.
Ajalooliselt ka regulatiiviks nimetatud ka:
Dorothy Kilgallen

Dorothy Mae Kilgallen (3. juuli 1913 Chicago – 8. november 1965 New York) oli USA ajakirjanik.
Keskkooli lõpetamise järel õppis Kilgallen kaks semestrit ülikoolis, kuid jättis õpingud pooleli ja asus tööle ajakirjanikuna. Alates 1938. aastast sai ta ajalehe New York Journal American kolumnistiks ja alates 1950. aastast oli ka televisiooni saatejuht.
Dorothy Kilgallen väitis, et ta intervjueeris 1964. aasta märtsis kohtuprotsessi ajal Ameerika Ühendriikide presidendi John Kennedy oletatava tapja Lee Harvey Oswaldi mõrvarit Jack Rubyt. Nende vestluse sisu aga jättis ta enda teada. Hiljem sai ta enda kätte koopia Jack Ruby tunnistustest Warreni komisjonile ning avaldas kolm esimest lõiku sellest 1964. aasta augustis ajakirjanduses. Warreni komisjoni materjalid muudeti avalikult kättesaadavaks alles sama aasta septembri lõpus.
1964. aasta septembris käisid ta kodus kaks Luure Keskagentuuri agenti, kes tahtsid teada, kelle käest ta sai Warreni komisjoni aruande koopia. Kilgallen keeldus neile seda ütlemast.
8. novembril 1965 leiti Dorothy Kilgallen oma kodust surnuna. Tõenäoliselt suri ta alkoholi ja unerohtude koosmõjul. Ei ole selge, kas tegemist oli õnnetusjuhtumi või enesetapuga. Mõned uurijad on aga oletanud, et ta tapeti, kuna tal oli olulist informatsiooni John Kennedy mõrva kohta.
Anastomoos (täpsustus)

Anastomoos on teadusdistsipliinides rakendatav kontseptsioon ja võib tähendada:
Gabriel Narutowicz

Gabriel Józef Narutowicz (17. märts 1865 Telšiai – 16. detsember 1922 Varssavi) oli poola insener ja poliitik, Poola esimene president.
Gabriel Narutowicz oli pärit šlahta hulka kuuluvast perekonnast. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis ta lühikest aega Peterburis ning aastatel 1887–1891 Zürichis Šveitsi Föderaalses Tehnikakõrgkoolis, mille ta lõpetas inseneridiplomiga. 1896. aastal sai ta Šveitsi kodakondsuse. Seejärel tegutses Narutowicz kõrgkooli õppejõuna ning osales insenerina tammide ehitustel.
Poola iseseisvuse taastamise järel pöördus ta 1920. aastal kodumaale tagasi. Esialgu oli ta teedeminister. 28. juunil 1922 sai ta välisministriks.
9. detsembril 1922. valiti Gabriel Narutowicz Poola parlamendi poolt esimeseks Poola presidendiks. Tema valimist toetasid vasakpoolsed, Talurahvapartei ja rahvusvähemuste esindajad. 11. detsembril andis ta presidendivande ja astus täitma ametikohustusi. 16. detsembril 1922 mõrvas paremäärmuslane Eligiusz Niewiadomski ta kunstigaleriis kunstinäituse avamise ajal.
Maaja keel

Maaja keel ehk jukateegi keel on maaja keelkonda kuuluv keel, mida räägitakse Mehhikos Campeche ja Quintana Roo osariigis, Yucatáni poolsaarel ning Belize'is. Mehhikos kõneleb jukateegi keelt 735 000 inimest, kokku on kõnelejate arv 766 000. Jukateegi keel on keeleteadlaste antud nimetus, eristamaks seda teistest maaja keelkonda kuuluvatest keeltest. Emakeelena kõnelejad nimetavad oma keelt lihtsalt maaja keeleks. 
Fonoloogia.
Vokaalid.
Jukateegi keeles on 5 vokaali: /i/ /u/ /e/ /a/ /o/
Vokaalidele võivad järgneda poolvokaalid /w/ ja /y/, moodustamaks diftonge, näiteks /ay/ /oy/.
Jukateegi keeles on vokaale võimalik hääldada viiel erineval viisil, hääldusest oleneb sõna tähendus.
Konsonandid.
Jukateegi keeles on 19 konsonanti.
Süntaks.
Sõnajärg on jukateegi keeles VSO (verb-subjekt-objekt).
Substantiivid.
Käände märkimiseks kasutatakse prepositsioone. Näiteks omastavat käänet märgitakse eessõnaga "u" ("u pekoob Pedro" – Pedro koerad).
Üldiselt sõnade sugu ei märgita, kuid vajadusel tähistatakse meessugu eesliitega "h-" ning naissugu liitega "x-" ("h-men" – meessoost apteeker, "x-men" – naissoost apteeker).
Mitmuse tähistamiseks kasutatakse tavapäraselt liidet "–oob" ("pek" – koer; "pekoob" – koerad). Esineb ka muid liiteid ("ac" – kilpkonn; "aci" – kilpkonnad).
Adjektiivid.
Adjektiivid moodustatakse substantiividest, lisades vastav afiks ("pet" – ring; "petel" – ümmargune).
Pronoomenid.
Pronoomenei on kahte liiki: ühed tähistavad ainult alust, teised võivad tähistada nii alust kui ka sihitist. Pronoomenitel esinevad ainsuses ja mitmuses erinevad vormid.
Verbid.
Mõnikord on verbid ja substantiivid eristatavad vaid lausestruktuuri järgi. Verbid pöörduvad kolmes põhivormis (sihiline, sihitu ja passiivne) ning igal pöördel on neli erinevat vormi.
Kirjaviis.
Jukateegi keeles on kasutusel häälikkiri, mis põhineb ladina tähestikul.
Keelenäide.
"Teeche' a tsiikbal maaya?" – Kas sa räägid jukateegi keelt?
"Chen jumpit" – Jah, veidi 
Huvitavat.
On võimalik, et kaks ingliskeelset sõna pärinevad jukateegi keelest. "Shark" (hai) võib pärineda sõnast "xoc" (kala) ja "cigar" (sigar) sõnast "sik’ar" (sigaretiks keeratud tubakalehed), mis tuleneb sõnast "sic" (tubakas).
Kulend

Kulend ehk pseudopood on ainurakseil ja mõnedel hulkraksete loomade rakkudel (näiteks leukotsüütidel) ajutine kuju muutev protoplasmajätke.
Kulendid tekivad vajaduse korral raku pinnale ning kaovad hiljem. Nende abil rakud olenevalt rakutüübist, kas liiguvad, haaravad toitaineid või organismi sattunud võõrkehi (näiteks makrofaagid).
Liigitus.
Kulendid liigitatakse kuju järgi:
Puinave keel

Puinave keel (alternatiivne nimi "puinabe" ) on Lõuna-Ameerikas räägitav keel, mis kuulub puinave keelkonda. 
Puinave keelkonda kuulub kokku 7 keelt: puinave, hupde, nukak, "dâw", "cacua", "yuhup" ja "nadëb". Selle keelkonna kõnelejate arv on kokku 6205. Puinave keelt kõneldakse Colombias Guainía departemangus Inírida jõe ning selle lisajõgede läheduses. Lisaks ka Venezuelas . Keele kõnelejate arv on erinevates allikates varieeruv. Ethnologue'i andmeil on rääkijaid 2880, kellest 2000 asub Colombias . UNESCO järgi on kõnelejate arvuks 7377 . Puinave keel on väljasuremisohus. 
Keele struktuur.
Puinave keele silbistruktuuriks on (K)V(K). Kui silbituumas esineb nasaale, siis põhjustab see samas silbis kaashäälikuliste segmentide allofoonilist variatsiooni. Häälikutel /m n/ on oraalsed, mittesonorantsed allofoonid [b d] oraalse tuumaga silbi täishäälikule eelnevates kaashäälikutes.
Puinave keel teeb vahet neljal põhilisel foneetilisel toonil. Nendeks on kaks lihtsat (H ja L) ja kaks kontuurtooni (HL ja LH).
Keel kasutab foneetilist kirjaviisi.
Puinave keeles on 7 konsonanti ja 11 vokaali.
Keelenäide.
"ka- mi- sãn- nut mã-tɯi-òt" – 'me ei näinud sinu poegi' 
Muud huvitavat.
Puinave on keele üldnimetus, mida kasutavad kõrvalised isikud. Vanemad kõnelejad kutsuvad keelt "wãnsöhöt"'iks ning soovivad, et seda teeksid ka ülejäänud. 
Puinave keelt on üritatud liigitada maku keelkonna alla, kuid siiani pole piisavalt tõestusi selle kohta leitud.
AgustaWestland Project Zero

AgustaWestland Project Zero on tiivasiseste pööratavate turboventilaatormootoritega mehitamata õhusõiduki katseeksemplar, mille loomist alustati 2010. aasta detsembris.
Esmalend toimus Itaalias Cascina Costas 2011. aasta juunis. Ettevõtte teatel ei kasuta õhusõiduk "hüdraulikat ega põleta fossiilkütust." Õhusõiduki süsteemid on elektrilised, toiteallikaiks on akud.
Programm avalikustati 4. märtsil 2013 Helicopter Association Internationali (HAI) poolt Las Vegases korraldatud Heli-Expol. AgustaWestland on avaldanud õhusõiduki kohta kaks pressiteadet.