Pindpinevustegur

Pindpinevustegur (tähis "σ" või "γ") on pindpinevust iseloomustav suurus, mis näitab, kui suur jõud hoiab koos vedeliku pinnakihi ühikulise pikkusega piirjoont (mehaaniline definitsioon) või kui palju tööd tuleb teha selle pinnakihi pindala suurendamiseks ühe ühiku võrra (termodünaamiline definitsioon). 
Pindpinevusteguri mõõtühik SI-süsteemis on vastavalt njuuton meetri kohta (N/m) või džaul ruutmeetri kohta (J/m2).
Pindpinevusteguri dimensioon on jõud ühikpikkuse kohta või energia ühikpindala kohta. Need on samaväärsed, aga viimasel juhul räägitakse tavaliselt pinnaenergiast, mis käib ka tahkiste kohta.
Pindpinevustegur sõltub vedeliku omadustest ja temperatuurist ning sellest, missuguse gaasilise keskkonnaga on vedelik kokkupuutes. 
Definitsioonide selgitused.
Mehaaniline definitsioon.
Mehaanilist definitsiooni saab selgitada raami abil laiusega formula_1, millele on tõmmatud vedelikukile. Kui vedelikukile tõmmatakse laiali jõuga formula_2 paralleelselt pinnaga ja risti laiusega formula_1 pikkuse formula_4 võrra, tehakse kilega töö formula_5 ja pindala kasvab formula_6 võrra (tegur 2 tuleb sellest, et kilel on esi- ja tagakülg).
Pindpinevustegur 
formula_7,
seega jõud pikkuse kohta, mis on suunatud paralleelselt vedeliku pinnaga.
Termodünaamiline definitsioon.
Termodünaamiline ettekujutus pindpinevusest kui energiast pindala kohta pärineb pildist, mille järgi vedeliku pinnal on vedeliku molekulide sümmeetria rikutud. Vedeliku molekulide puudumist vertikaalsuunas vedeliku pinnaga ning seega "puuduvat" seoseenergiat peab korvama positiivne energia formula_8. Vedeliku pinna suurendamiseks on tarvis energiat, kusjuures pindpinevustegur formula_9 on defineeritud kui energia, mida on tarvis vedeliku pinna suurendamiseks ühe pindalaühiku võrra. Seega 
formula_10,
millega on näidatud "puuduva seoseeneeergia" ettekujutuse seost mehaanilise definitsiooniga.
Sellest näitlikust tõlgendusest ei piisa siiski pindpinevusteguri termodünaamiliseks defineerimiseks. Selle definitsiooni jaoks lähtutakse vaba entalpia formula_11 diferentsiaalist konstantsel temperatuuril formula_12 ja konstantsel rõhul formula_13, mida kirjeldab võrrand (1), kus formula_14 on entalpia, formula_12 on temperatuur ja formula_16 on entroopia.
formula_17
Selle võrrandi saab ümber kirjutada, asetades sellesse entalpia definitsiooni formula_18 ning arvestades, et formula_19.
formula_20
Siseenergia avaldatakse kujul formula_21, kus formula_22 on tehtud töö. Soojushulga puhul kehtib formula_23. Sellest järeldub:
formula_24
Töö avaldise saab lahutada ruumalatööks formula_25 ja mitteekspansiivseks tööks formula_26.
formula_27
Konstantsel temperatuuril ja konstantsel rõhul vastab vaba entalpia diferentsiaal mitteekspansiivsele tööle. Seda avaldist saab nüüd seostada pindpinevusteguriga formula_9. Et tööd kulutatakse ainult vedeliku pinna suurendamisele, siis vastab see avaldisele formula_29. Et nüüd pindpinevustegur on defineeritud kui töö pindalaühiku kohta, tuleb arvesse võtta veel vedeliku pindala formula_30. Siit järeldub:
formula_31
Pindpinevustegur on seega termodünaamiliselt defineeritud kui vaba entalpia osatuletis pindala järgi konstantsel temperatuuril ja konstantsel rõhul.