tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
OYME

OYME (vene keeles ОЙМЕ; ersakeelsest sõnast ойме 'hing', 'meeleolu') on rahvamuusikaansambel, kes laulab ersa ja mokša keeles. Ansambel tegutseb Moskvas.
Ansambel moodustati 2011. aastal väljaspool Mordva vabariiki.
Elektriisolatsioon

Elektriisolatsioon on tõke, mis hoiab ära elektrilise kokkupuute (galvaanilise ühenduse) seadme osade vahel, samuti võimaluse puutuda elektriseadme pingestatud ja voolu juhtivate osade vastu. Niisuguse tõkkena kasutatakse tahkeid, vedelaid ja gaasilisi elektriisolatsiooni materjale ehk elektriisoleermaterjale:
Tunnussuurused.
Elektriisoleermaterjale iseloomustavad elektrilised, mehaanilised ja füüsikalis-keemilised omadused ning parameetrid, näiteks
Elektriisoleermaterjalide kõige tähtsam tunnussuurus on kestvalt lubatav töötemperatuur, mis iseloomustab isoleermaterjali kuumataluvust. 
Isolatsiooniklassid.
Temperatuuritaluvuse järgi jagunevad isoleermaterjalid järgmistesse kuumakindlusklassidesse.
Klassi number väljendab kestvalt lubatavat temperatuuri, mida materjal peab taluma ettenähtud aja jooksul.
Vepsa Kultuuri Selts

Vepsa Kultuuri Selts (vepsa keeles "Vepsän Kul'tursebr"; vene keeles ametlikult "Карельская региональная общественная организация (КРОО) "Общество вепсской культуры"") on vepsa kultuuri edendav selts. 
Seltsi asutamisele eelnesid konverentsid juunis 1987 ja oktoobris 1988. Asutajate hulgas olid kirjanik Anatoli Petuhhov Vologdast, teaduste akadeemia Karjala Uurimiskeskuse teadur Zinaida Strogalštšikova, Petroskoi Riikliku Ülikooli dotsent Irma Mullonen, Šoutjärve vepsa muuseumi esindaja Rürik Lonin, Šoutjärve kooli direktor Roza Maksimova jt. Selts registreeriti 4. septembril 1989. 
Selts määratles oma tegevussuundadena vepsa kirjanduse, keele ja kultuuri taassünni vepsa kooli põhjal; kaasalöömine vepslaste asumisalade sotsiaalmajanduslikus arengus ja vepslaste määratlus seadusandluses põlisvähemusrahvusena. See staatus anti vepslastele 2000. aastal ja alates 2006. aastast on vepslased olnud Vene Föderatsiooni Põhja, Siberi ja Kaug-Ida põlisvähemusrahvus.
2019. aastast on selle esimees Larissa Tsirikova. Seltsi on varem juhtinud Zinaida Strogalštšikova ning see asub Petroskois Karjala Vabariigis.
Voldemar Eomois

Voldemar Eomois (4/17. november 1869 – 3. detsember 1936) oli eesti põllumees.
Ta oli Eomõisa talu peremees Laanemetsa vallas ja Hargla koguduse liige. Ta oli kohalike seltside aktiivne tegelane ja juhatuse liige, aastail 1908–1913 Laanemetsa vallavanem.
Bostoni terjer

Bostoni terjer on Ameerika Ühendriikidest pärinev koeratõug.
Ameerika kenneliklubi tunnustas tõugu 1893. aastal.
Võitluse päevil

"Võitluse päevil" (muutmata kirjaviisis "Wõitluse päiwil") oli Tartus Noor-Eesti kirjastuses 1905. aastal avaldatud kirjanduslik-poliitiline koguteos.
Samal aastal ilmunud koguteose "Noor Eesti" I edust innustatuna kavandasid nooreestlased uut albumit, soovides kirjastada midagi "...elavamat, aktuaalsemat, ajast enesest võrsuvat!". Väljaande koostas Friedebert Tuglas. See oli esimesi ilma eeltsensuurita ilmunud eestikeelseid raamatuid üldse. Teose trükiarv oli 2000 eksemplari, kaane illustreeris Karl August Hindrey.
Koguteose meelelaadi iseloomustab sellele nime andnud programmiline sõnavõtt, milles Gustav Suits kirjeldas kirjanduse ülesandeid revolutsiooni ajal: "Elu on võitlus. Ka kirjandus on praegusel ajal võitlus, sest et see elu kujutab - võitlus vabaduse, hariduse, inimeseõiguste pärast. Ülekohus, alandus silmakirjateenistus, kilpkodanlik kõlblus, despotismi ja kiriku ilus ühendus, kõige selle peale langevad noorte seppade vasarad. Ilukirjandus oma paremate esitajate näol on nüüd niisamati vastupanevaks, oppositsioniliseks saanud, nagu ajakirjandus."
2017. aasta spordis

"Siin on loetletud 2017. aastal toimunud spordiüritusi."
Lhasa apso

Lhasa apso on Tiibetist pärinev koeratõug.
Arvatavalt ilmusid esimesed lhasa apsod Tiibeti aladele tuhandeid aastaid tagasi. 
Koer täitis kloostrites valvuri ülesandeid. Lhasa on Tiibeti keskus, "apso" tähendus tiibeti keeles on "habetunud" ("pikakarvaline lhasa koer"). Mõne autori arvates võib "apso" olla tuletatud sõnast "rapso" ("kitsesarnane").
Panerys

Panerys on Kaunase linnaosa, mis asub linna keskosas Vilijampolė valla territooriumil. Vilijampolė asub Nerise kaldal, see piirneb idas Šilainiaiga ja lõunas Vilijampolėga. 
Linnaosa on elumajade piirkond, mis on osaliselt hoonestatud eramajade, osaliselt aga korterelamutega.
Lampėdžiai

Lampėdžiai on Kaunase linnaosa, mis asub linna lääneosas Vilijampolė valla territooriumil. Lampėdžiai asub Nemunase kaldal, see piirneb idas Veršvaiga ja põhjas Romainiaiga. Lampėdžiail on oma seltsimaja ja raamatukogu. Linnaossa jääb endisesse kruusakarjääri moodustunud kolme kilomeetri pikkune ja 300 m laiune Lampėdise järv, seal asub ka suur metsapark.
Ajalugu.
Aastal 1391 ehitasid ristisõdijad praeguse linnaosa aladele Nemunase saarele Ritterswerderi lossi. Hiljem rajas sellesse lossi oma peakorteri Vytautas. Aastal 1392 saabus lossi Płocki piiskop Henryk Mazowieczki, sõlmimaks Vytautase ja Jogaila vahel rahu. Hiljem põletas Vytautas lossi maha. Aastal 1394 üritasid ristisõdijad lossi taastada, ent edutult. Aastal 1404 peatus saarel ordumeister, saates sealt teele mitu kirja, ent neis pole juttu sellest, et saarel oleks olnud toona mingeid ehitisi.. Saar on tänapäevaks kadunud, sellest on säilinud küngas Nemunase põhjakaldal.
Asustus tekkis linnaosa aladele I maailmasõja paiku. Algselt kandis see paik nime Antraisiai Veršvai ehk siis tõlkes "Teine Veršvai". Hiljem hakati piirkonda Lampėdise järve järgi nimetama Lampėdžiaiks. Üldiselt arvatakse nii linnaosa kui järve nime tulenevat sõnadest "klampus" (veniv, viskoosne) ja "pėda" (labajalg), ent keeleteadlane Aleksandras Vanagas väidab, et kuna järve varasem nimekuju oli "Laūmpėdis", siis tuleneb nimi pigem sõnadest "Laumė" (tegelaskuju Läti ja Leedu mütoloogias) ning "pėda".
Aastal 1946 liideti piirkond Kaunasega. Aastal 1997 valmis Via Baltica osana Lampėdžiaid ja Marvelė linnaosa ühendav sild.
Loodusmälestised.
Sealses metsapargis kasvavad mitmed looduskaitsealused puud. Pušys Sesės ehk Sõsarmännid on kaks kokku kasvanud mändi, mille kõrgus on 18 meetrit.Esimese männi ümbermõõt on 2 meetrit, teise oma aga 1,86 meetrit.
Teine looduskaitsealune põlispuu on aadressil Romuvos g. 57 kasvav pärn Gražuolė. Puu kõrgus on 23 meetrit, ümbermõõt 720 cm.
Hans Kaarna

Hans Kaarna (6. detsember 1934 Sangaste – 4. juuli 2017) oli eesti põllumajandustegelane.
1962. aastal lõpetas ta kaugõppes Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumi tehnik-mehaanikuna. 1967. aastal lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.
Õpingute ajal töötas Sangaste kolhoosi põllumajandusbrigadirina. 1965. aastast Laatre sovhoosi peaagronoom. Aastatel 1972–1974 Põlva rajooni Eduard Vilde nimelise kolhoosi agronoom, 1974–1975 kolhoosi aseesimees, 1975–1989 kolhoosi esimees, 1989–1990 aseesimees.
Aastatel 1991–1992 oli ta Põlva Maavalitsuse põllumajandusosakonna juhataja, 1992–2000 Põlva Maavalitsuse põllumajandustalituse juhataja.
Uraan (astroloogia)

Uraan liigitub tänapäeva Lääne astroloogias transtsendentaalsete ehk karmaplaneetide hulka. Maalt vaadatuna teeb ta sodiaagile ringi peale umbes 84 aastaga. Uraani teise sümboli – noolega ring, mil punkt keskel – võtsid astronoomiast üle Saksa astroloogid.
Uraan on seotud ootamatuste, uuenduste, mässumeelsuse, sõltumatusepüüuga. Uraani asend sünnikaardis näitab, millises valdkonnas on inimene kõige enam valmis loovaks ja originaalseks mõtlemiseks ja tegutsemiseks. Selles valdkonnas ei pea me tingimata alluma traditsioonilistele käitumismustritele. Uraani asend päikesesüsteemis (Saturni järel) näitab astroloogia järgi seda, et tõelise vabaduseni jõutakse vaid oma piire tunnetades ja tegude eest vastutades.
Uraan tähistab isikutest vana tarka meest, teadlast, boheemlast, professorit.
Lisaks kuuluvad Uraani valitsusalasse välk, elekter, infotehnoloogia, leiutised.
Inimkehas valitseb Uraan kilpnääret, organismi rütme, pulssi ja hingamist.
Uraan on Veevalaja märgi valitseja ning seotud 11. astroloogilise majaga.
Mütoloogia
Kreeklaste Uranos (roomlaste Uranus) oli vanim antiikne taevajumal. Maa jumalanna Gaia tõi ta ilmale ilma mehe abita ja sai siis tema naiseks. Uranos sai Gaiaga arvukalt lapsi, kelle hulgas olid ka titaanid ja kükloobid. Mõned järeltulijad aga ehmatasid Uranose nii ära, et ta toppis nad ema kõht tagasi. Gaia lasi poeg Kronosel oma isa sirbiga kastreerida.
Uranos hoolitses ilma kindla eesmärgita inimelu pöördeliste muutuste eest. Näiliselt võimust ilma jäänuna mõjutas ta maapealse elu käiku siiski väga.
Mitmed astroloogid on arvamusel, et Uranos ei kanna siiski astroloogilise Uraani sümboolikat. Paremini sobivat sellesse rolli ennustajavõimetega Prometheus, kes tõstis peajumal Zeusi vastu mässu ja tõi inimestele tule.
Karjala Rahva Liit

Karjala Rahva Liit (vene keeles Союз карельского народа, soome keeles Karjalan Kansanliitto, karjala keeles Karjalan Rahvahan Liitto) on Karjala vabariigis tegutsev ühiskondlik organisatsioon, mis tegeleb karjala kultuuri ja karjala keele säilitamise ja arendamisega. Aastast 2014 juhib liitu Natalja Vorobei.
Liit asutati 25. mail 1989.
Liit on karjalaste ajalehe Oma Mua üks väljaandjaid.
Oranienbaumi sõjakool

Oranienbaumi sõjakool (vene keeles ka Офицерская стрелковая школа, lühend ОСШ) oli aastatel 1826–1917 Venemaa keisririigis Oranienbaumis tegutsenud sõjakool, kus õpiti jalaväeohvitseriks.
Kool asutati 7. juunil 1826 nimega Образцовый учебный батальон. Kooli on eesti keeles nimetatud ka Oranienbaumi lipnikkude kooliks.
Näiteks 1913. aastal lõpetas kooli 190 õpilast.
Kovaši

Kovaši (vene keeles Коваши, soome keeles Hevaa, isuri keeles Hevaha)) on küla Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis Lebjažje linnaasunduses (vene keeles Лебяженское городское поселение).
Külas elab 126 inimest (2010).
Küla on esimest korda mainitud 1623.
Kovaši jõgi

Kovaši jõgi (vene keeles Коваши, soome keeles Hevaanjoki) on jõgi Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis. Jõe pikkus on 38 km. Jõgi suubub Koporje lahte.
Jõe kaldale jäävad asulad Sosnovõi Bor ja Kovaši.
Emmanuel Levinas

Emmanuel Levinas (12. jaanuar 1906 Kaunas – 25. detsember 1995 Pariis) oli leedu-juudi päritolu prantsuse filosoof, kelle uurimisvaldkondadeks olid eetika, eksistentsialism, fenomenoloogia, juudi filosoofia ja ontoloogia.
Teosed eesti keeles.
Tallinn: Vagabund, (Tallinn: Pakett), 359 lk. ; ISBN/ISSN 9985835727
Ingeri vapp

Ingeri vapp (soome keeles "Inkerin vaakuna") on Ingerimaa kui etnograafilise ja ajaloolise piirkonna vapp.
Aja jooksul on Ingerimaa vapina kasutatud mitmeid vappe. Esimest Ingerimaa vappi mainib Laurentius Petri oma 1581. aasta kroonikas.
Nüüdisaegse vapi mõtles välja E. J. Haapakoski. See vapp võeti kasutusele Põhja-Ingeri vabariigi ajal. Vapi elementide tähendus: sinine on vesi, kivid on Nevanlinna (rootsi keeles Nyenskans) linnuse telliskivimüürid või Ingeri punased kivid ning kuldkollane on viljapõld või Ingeri tüdruku juuksed. Algselt oli Ingeri vapp teiste värvidega ja kujutas Narva jõe mõlemal kaldal seisvat Narva Hermanni ja Jaanilinna linnust. Kroon on võetud kuningas Karl XII järgi.
Neptuun (astroloogia)

Neptuun kuulub tänapäeva Lääne astroloogias transtsendentaalsete planeetide hulka ja teeb Maalt vaadatuna sodiaagis ringi umbes 165 aastaga.
Neptuun valitseb astroloogiliselt vedelikke, ravimeid (aga ka sõltuvusi), plastmassi. Loomealadest on see planeet eriti seotud eriti fotograafia, muusika, luule, filmindusega. Neptuun sümboliseerib ülimat sallivust, hingelisust, kaastunnet ja tugevat intuitsiooni, ka loomingulisust.
Neptuuni asend inimese sünnikaardis näitab aga ka seda, millises valdkonnas on tal illusioone, kus ootab ta vabastajat ja lunastajat või kipub ise teistele päästjat mängima. Selles valdkonnas võib inimene elada unistustes ja püüelda ideaalide järele, mis libisevad tal aga saladuslikul moel käest, kuni ta ei taipa otsida iseenda hingest.
Isikutest tähistab Neptuun vana naist.
Inimkehas on Neptuun seotud hüpofüüsi ja labajalgadega.
Neptuun valitseb astroloogias Kalade märki ja on seotud 12. astroloogilise majaga.
Mütoloogia
Kreeklaste Poseidon (roomlaste Neptunus) oli merede valitseja. Pärast oma isa Kronose võimult kõrvaldamist jagasid vennad Poseidon, taeva jumal Zeus (Jupiter) ja surnute riigi jumal Hades (Pluto) universumi omavahel ära. Poseidon elas veealuses palees koos naise Amphitritega. Ta sarnanes paljuski oma venna Zeusiga: tal oli palju armuseiklusi ning ta omastas naisi kavaluse või vägivallaga, kui need teda ei himustanud. Lisaks oli ta väga emotsionaalne ja tormilise loomuga. Ta karistas üleujutustega inimesi, kes teda tema meelest piisavalt ei austanud.
Poseidon võis aga olla ka äärmiselt kaastundlik ja abivalmis, näiteks päästis palju meremehi uppumisest.
Paterfamilias

Paterfamilias oli Vana-Rooma perekonnapea. Ta oli vanim meessoost isik majapidamises, kellel oli täielik võim kõigi perekonnaliikmete üle. "Paterfamilias"'el pidi olema Rooma kodakondsus. Tema kodu kujundas tema mainet – tal lasus kohustus kasvatada lastest tervise juures olevad Rooma riigi kodanikud.
Perekond Vana-Roomas.
Perekond kujutas endast patriarhaalset perekonda, kus perekonnapea, otsetõlkes pereisa ("paterfamilias") võimu all olid naine, lapsed, teised sugulased, muud alluvad ja orjad. Ka täiskasvanud ja abielus pojad allusid isa eluajal temale ning kogu nende varandus kuulus "mos maiorum"'i alusel isale. Põhimõtteliselt oli pereisal ka õigus oma pereliikmeid surma mõista, kuid sel juhul võis talle osaks saada avalikkuse hukkamõist. Lapsi kasvatati ja õpetati pereisa käe all ning kasvatus seisnes peamiselt praktiliste ning poiste puhul ka sõjaliste oskuste edasiandmises.
Abikaasade suhted jaotati "manus"-abielu liikide järgi. Eristati "cum manu" ja "sine manu" abielu. "Cum manu" abielu puhul sattus naine nii isiklikes kui ka varalistes suhetes mehe võimu alla. Abiellumisega kaotas naine kõik oma sidemed endise perekonnaga, muutus juriidiliselt neile täiesti võõraks ja kaotas ühtlasi pärimisõiguse endise perekonna liikmetelt. "Sine manu" puhul oli naine vaba ja iseseisev isik mehe kõrval nii isiklikult kui ka varanduslikult.
Mehe võimu kehtestamine naise üle.
Mees sai "cum manu" abiellumisel naise üle perekondliku võimu. Selleks oli kolm viisi: "usus, confarreatio" või "coemptio." Abiellumisel naise staatus muutus ja ta tegi läbi "capitis deminutio minima".
"Usus" tähendas abiellumist 1-aastase faktilise kooselu järel, oli ka variant, et naine ei läinud mehe võimu alla. Kui naine 3 päeva aastas ei ööbinud kodus, siis abielu küll sõlmiti, aga see ei olnud võimualune ehk "cum manu" abielu.
"Confarreatio" oli religioosne toiming, mis toimus 10 tunnistaja ja preestrite kaasabil ning mille käigus ohverdati Jupiterile okasnisust leiba. "Confarreatio"'t kasutasid ainult kõrgest soost isikud, nt Jupiteri preestrid pidid olema samamoodi abiellunud. Tegu oli keerulise protsessiga, seega ei kasutatud seda väga palju.
"Coemptio" oli naise näiline ostmistehing "mancipatio" teel, mis tähendas naise isa ja tulevase mehe vahelist kokkulepet, et tütar abiellub mehega. Algul ei olnud tõenäoliselt naise nõusolek vajalik, hilisemal ajal said mees ja naine sel viisil abielluda siiski ainult naise nõusolekul.
"Patria potestas".
"Patria potestas" tähendab otseselt 'isa võimu'. Isal oli võim kõigi oma lihaste laste ja adopteeritud laste üle. "Patria potestas" lõppes tavaliselt isa surmaga. Isa aga võis emantsipatsiooni teel lapse ka oma võimu alt vabastada. Tütred vabanesid isa võimu alt abiellumisel.
Paepargi tänav

Paepargi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis.
Paepargi tänav sai nime 4. novembril 2009. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb läbi Paepargi.
Paepargi 53 asub Pae park.
Kerry Blue terjer

Kerry Blue terjer (ka "kerribloterjer", iiri keeles "An Brocaire Gorm") on Iirimaalt pärinev koeratõug.
Esmakordselt täheldati koera Kerry krahvkonna mägedes Iirimaal, millest ka tõu nimetus.
Pluuto atmosfäär

Pluuto atmosfäär on õhuke gaasikiht, mis ümbritseb Pluutot ning koosneb peamiselt lämmastikust, metaanist ja süsinikmonoksiidist, mis tekivad Pluuto pinnal olevate jäätunud ainete aurustumisel. Atmosfääris toimub aastaaegade vaheldumine, mis sõltub otseselt Pluuto pöörlemisest ja paiknemisest orbiidil.
Pluuto atmosfääri õhurõhk on umbes 1 Pa, mis on 100 000 korda nõrgem kui Maa atmosfääri õhurõhk. Pealispinna temperatuur on 40–60 kelvinit (−230 kuni −210 °C), kuid kõrguse suurenedes muutub see soojemaks, sest atmosfääris leiduv metaan tekitab kasvuhooneefekti. 30 km kõrgusel on temperatuur 110 kelvinit (−163 °C) ja hakkab seejärel taas jahenema.
Pluuto on ainus teadaolev Neptuuni-tagune objekt, millel on atmosfäär. Selle lähim analoog on Tritoni atmosfäär, kuid mõnest küljest meenutab see isegi Marsi atmosfääri.
Pluuto atmosfääri on uuritud alates 1980. aastatest ning seda on vaadeldud siis, kui Pluuto on varjutanud mõne tähe valguse. Lähidistantsilt on atmosfääri uurinud ainult üks kosmosesond, New Horizons, mis möödus Pluutost 2015. aastal.
Karl Reinaste

Karl Aleksander Reinaste (1936. aastani Reinmann; 1. august 1891 Pala vald, Kodavere kihelkond – 24. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Nõukogude Liit) oli Eesti ühistegelane ja ringhäälingutegelane.
Reinaste arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude (NKVD) poolt 15. juunil 1941, toimetati vangistatuna Venemaale, mõisteti surma ja hukati.
Põld-varesjalg

Põld-varesjalg ("Consolida regalis") on varesjala perekonda tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. 
Sünonüümina on sama liigi nimetus olnud ka põld-kukekannus ("Delphinium consolida").
Eestis on ta võrdlemisi tavaline üheaastane põlluumbrohi. 
Levik.
Eestis on põld-varesjalg oma levila põhjapiiri lähedal, ent võrdlemisi sageli esinev. Kesk-Euroopas, kus ta on varem olnud samuti tavaline, on tema arvukus intensiivpõllumajanduse tõttu tublisti vähenenud. Saksamaal on liik oma harulduse ja ohustatuse tõttu kantud punasesse raamatusse.
Propagandist

Propagandist on isik, rühmitus või organisatsioon, mis loob või levitab propagandat. Propagandist võib olla näiteks poliitik, kirjanik, filmiprodutsent, muusik või fotograaf. 
Üldistatult võttes on propagandisti roll näidata oma objekti valguses, mis kutsub esile sihtrühma soovitud käitumise. Tema eesmärk on saavutada võimalikult väheste vahenditega avalikkuse võimalikult suur tähelepanu vajalikele sümbolitele. Ühtlasi on propagandisti ülesanne koordineerida kogu tegevust lähtuvalt tagasisidest. 
Tuntud propagandistide hulka kuuluvad ajalooliselt Aleksander Suur, Julius Caesar, Adolf Hitler ja Joseph Goebbels.
Valentin Sontag

Valentin Bernhard Sontag (30. aprill 1903 Tallinn – 16. märts 1925 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).
Ta võttis Vabadussõjast osa vabatahtlikuna algul Tallinna Kooliõpilaste pataljonis ja hiljem suurtükiväelasena. Ta õppis aastatel 1921–1924 Sõjakoolis. Pärast kooli lõpetamist astus ta lennuväkke.
Ta hukkus lennuõnnetusel 16. märtsil 1925 Tartus ja maeti 20. märtsil Tallinna Kalamaja kalmistule.
Suur Venemaa entsüklopeedia

"Suur Venemaa entsüklopeedia" (vene keeles "Большая российская энциклопедия", lühend БРЭ) on Venemaa üldentsüklopeedia, mis ilmub aastast 2002 ja sisaldab 35 köidet koos lisaköitega "Venemaa". Entsüklopeediat hakati välja andma Venemaa presidendi seadlusega 14. septembrist 2002. Entsüklopeedial on ka veebiversioon, mis avalikustati 2016. Entsüklopeediat annab välja kirjastus Bolšaja Rossiiskaja Entsiklopedija (vene keeles Большая российская энциклопедия).
Entsüklopeedia peatoimetaja on Juri Ossipov.
Seisuga juuli 2017 oli ilmunud 33 köidet ja sissejuhatav köide "Venemaa" (ilmus 2004). Entsüklopeedia tahetakse lõpetada 2017. aastaks.
Entsüklopeedia eelkäija oli "Suur nõukogude entsüklopeedia".
Elektri tänav

Elektri tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis.
Elektri tänav 1 tegutses Eesti NSV ajal Tallinna I Toidukaubastu kauplus Järve.
Veršvai

Veršvai on Kaunase linnaosa, mis asub linna lääneosas Vilijampolė valla territooriumil. Veršvai asub Nemunase kaldal, see piirneb idas Vilijampolėga ja läänes Lampėdžiaiga. Linnaosa läbib Via Baltica, mis ületab selle viaduktina. Samuti läbib linnaosa Veršvase oja. 
Veršvais eristatakse Žemutiniai Kaniūkai asumit, mis on kujunenud varasema sellenimelise küla kohale ja kuhu erinevalt ülejäänud Veršvaist on rajatud põhiliselt eramuid.
Ajalugu.
Esimesel aastatuhandel rajati Nemunase orunõlvale Veršvai linnamägi, mis oli kasutusel kuni XIV sajandini. Selle jalamil asus muinasasula, mis oli kasutusel kuni XIII sajandini. Ka asus linnuse juures kalmistu, kuhu maeti surnuid alates II–XIV sajandini.
Hiljem kujunes Veršvai piirkonnaks, kus kaevandati Kaunase ehitiste tarbeks kruusa. Aastal 1900 rajati sinna Veršvai kalmistu, kuhu aastal 1966 maeti ümber osa Vytautase prospekti rajamisel töödele ette jäänud Kaunase vana kalmistu surnutest, samuti viidi sinna üle osa sealsetest vanadest kivist hauasammastest. Aastal 1933 rajati Veršvaisse esimene tööstusettevõte – kummivabrik Inkaras. Aastal 1946 liideti piirkond Kaunasega. Seejärel rajati Veršvaisse veel teisigi tööstusettevõtteid, sealjuures aastal 1959 ka Leedu ainus lõhkeaineid valmistav tehas.
Egotsentriline koordinaadistik

Egotsentriline koordinaadistik (inglise keeles "egocentric coordinate system") on inimese enda paiknemisest ruumis lähtuv kolmemõõtmeline koordinaadisüsteem.
Egotsentrilise koordinaadistiku koordinaatteljed on:
Alliksoo põik

&lt;mapframe latitude="59.390462" longitude="24.663320" zoom="17" width="250" height="250" align="right"&gt;
 "type": "FeatureCollection",
 "features": [
 "type": "Feature",
 "properties": {
 "stroke": "#fc0303",
 "stroke-width": 3,
 "geometry": {
 "type": "LineString",
 "coordinates": [
 24.662716,
 59.390965
 [
 24.662807,
 59.390312
 [
 24.662759,
 59.390029
 ]
&lt;/mapframe&gt;Alliksoo põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.
Akadeemiline Karjala Selts

Akadeemiline Karjala Selts (soome keeles Akateeminen Karjala-Seura, lühend AKS) oli Soome selts, mis eksisteeris 1922-1944. Selts taotles Ida-Karjala ühendamist Soomega ja toetas Suur-Soome ideed. Selts oli kommunismi vastu. Seltsi kuulusid peamiselt entusiastlikud üliõpilased, samuti haritlased.
Ust-Luga sadam

Ust-Luga ehk Lauga jõesuu sadam (vene keeles Морской торговый порт Усть-Луга) on kaubasadam Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Ust-Luga asula lähedal. Sadam asub Soome lahe idaosas Luuga lahe rannikul. 
Sadam rajati ja seda arendatakse vastukaaluks Venemaast sõltumatute Läänemere-äärsete riikide sadamatele ning Venemaa transiitkaubanduse Läänemere sadamatest (Muuga sadam, Riia sadam, Tallinna sadam) sõltumatuse saavutamiseks. 
Sadama akvatooriumi pindala on 67,56 km².
Sadamat hakati kasutama detsembris 2001 ja algul kasutati seda söeterminalina. Sadam lähedal Luuga jõe suudmes tegutses juba varem puiduterminal (vene keeles "лесной терминал"), mis liideti loodud sadamaga.
Sadamat arendab OAO Kompania Ust-Luga (vene keeles ОАО «Компания Усть-Луга»).
Kivimäe tänav

Kivimäe tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Plangu tänav

Plangu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Uku tänav

Uku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Vanemuise põik

Vanemuise põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Kivimäe asumis.
Värsi tänav

Värsi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Riia sadam

Riia (vaba)sadam (läti keeles "Rīgas brīvosta") on kaubasadam Lätis Riias, Läänemere idarannikul Liivi lahe rannikul ja Daugava suudmes. Sadama pindala on 6348 ha.
2016 oli sadama kaubavedude maht 37 miljonit tonni. Suur osa sadama kaubavedudest on pärit SRÜ riikidest või suundub SRÜ riikidesse.
Ljohhovo

Ljohhovo (vene keeles Лёхово) on mitme välismaa asula nimi:
Ljohhovo (Novorževi rajoon)

Ljohhovo (vene keeles Лёхово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Novorževi rajoonis Vehno külaasunduses.
2002. ja 2010. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.
Lõvi tänav

Lõvi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Lõvi tänav sai nime 29. veebruaril 2012. Tänav on saanud nime Pioneerpataljoni sümboli, lõvi järgi.
Andrea Orlando

Andrea Orlando (sündinud 8. veebruaril 1969 La Spezias) on Itaalia poliitik, ta kuulub aastast 2007 Demokraatliku Partei ridadesse. Ta on aastast 2006 Itaalia Parlamendi alamkoja liige. Ta oli aastatel 2013–2014 Itaalia keskkonna-, maa- ja merekaitse minister. 22. veebruarist 2014 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia justiitsminister.
Ta sündis aastal 1969 La Spezias Liguuria maakonnas. Tast sai aastal 1989 Itaalia Kommunistlike Noorte Föderatsiooni La Spezia provintsi sekretär. Aastal 1990 valiti ta Itaalia Kommunistliku Partei La Spezia provintsi nõukogusse, hiljem juhtis ta Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei fraktsiooni.
2006. aasta Itaalia parlamendivalimistel valiti ta koalitsiooni "Oliivipuu" koosseisus Itaalia parlamendi alamkoja liikmeks. Samuti valiti ta Itaalia parlamendi alamkoja liikmeks 2008. aasta ja 2013. aasta Itaalia parlamendivalimistel.
28. aprillist 2013 kuni 22. veebruarini 2014 oli ta Itaalia keskkonna-, maa- ja merekaitse minister; 22. veebruarist 2014 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia justiitsminister.
Ta kuulus aastani Itaalia Kommunistliku Partei ridadesse, aastatel 1991–1998 kuulus ta Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei ridadesse, aastatel 1998–2007 kuulus ta erakonda Vasakdemokraadid. Aastast 2007 kuulub ta Demokraatliku Partei ridadesse.
Triinu Tamm (täpsustus)

Triinu Tamm on mitme isiku nimi.
Triinu Tamm (ehitusinsener)

Triinu Tamm (sündinud 4. aprillil 1987) on eesti ekstreemsportlane ("basejumper"), langevarjur ja ehitusinsener.
Ta on Eesti ainus naissoost BASE-hüppaja. BASE-hüpetega tegeleb ta alates 2009. aastast. Esimese hüppe tegi ta Prantsusmaal asuvalt 145 meetri kõrguselt sillalt. Madalaima hüppe on ta teinud 45 meetri kõrguselt antennilt. Ta on hüpanud alla Hispaanias, Austrias ja Türgis asuvatelt sildadelt ja kaljudelt. Ta on teinud üle 300 hüppe. 12. juulil 2017 hüppas ta alla Tallinna teletornist (kõrguselt 175 m). Peaaegu vertikaalselt kulgenud õhulend kestis vaid 13 sekundit. Langevari avanes 3 sekundit pärast lahtitõuget.
Ta harrastab ka tavapäraseid langevarjuhüppeid. Sellel alal üritab ta 2017. aasta juulis festivalil Parasummer uuendada koos kaaslastega Eesti naiste rekordit kujundlendamises.
Haridus- ja töökäik.
Ta on lõpetanud Viljandis C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi. 2010. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna magistrikraadiga keskkonnatehnika erialal.
Ta töötab Rotermanni kvartali tehnosüsteemide ehitusjuhina ning on tegev biogaasijaama ehituses.
2015. aastal, pärast Nepalis toimunud ohvrirohkeimat maavärinat, töötas ta kolm kuud taastamistöödel, kus ta ehitusinsenerina õpetas maavärinakindlate majade ehitamist.
Isiklikku.
Ta on pärit Sürgaverest.
Karl Adelbert

Karl Adelbert (eesnimi ka Kaarel; 31. mai 1877 Särevere vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 12.september 1939 Tallinn) oli Eesti ametnik ja vanglaülem.
Ta lõpetas 1899. aastal Paide linnakooli.
Ta alustas 1898. aastal tööd vanglate alal Tallinna eeluurimisvangla kantseleiametnikuna, oli 1905. aastal Lasnamäe vangla ülem ja hiljem Eestimaa kubermanguvangla ülema abi. 
1908. aastal rändas Venemaale ning oli Tveri kubermangus ja linnas vanglaametnik, alates 1923. aastast ka Tveri vangla ülem. Ta opteerus 1920. aastal Eesti kodakondsusse ning naasis samal aastal Eestisse. 
Veebruaris 1921 määrati ta Keskvangla ülemaks. Ta kõrvaldati kaebuse peale novembris 1922 ametist ja alustati tema kohta kriminaaluurimist. 1923. aastal lõpetati uurimine kuriteokoosseisu puudumise tõttu. 
Ta oli hiljem eeluurimisvangla ja Harku vangimaja ülem ning vangimajade inspektor.
BASE-hüppaja

BASE-hüppaja (ka "basejumper)" on langevarjur, kes tegeleb BASE-hüppe spordialaga.
Võrdlus langevarjuritega.
Langevarjurit ja BASE-hüppajat eristab hüppamise koht. Langevarjur hüppab ainult õhus olevalt objektilt, ent BASE-hüppaja hüppab ainult maas olevalt objektilt. BASE-hüppaja hüppab varulangevarjuta.
BASE vihjab hüppekohtade neljale kategooriale inglise keeles: Buildings (hooned), Antennas (antennid), Spans (silded ehk sillad) ja Earth (maa ehk kaljud). Hüppaja, kes on hüpanud kõigi nelja kategooria objektidelt, saab endale BASE-numbri, mida 2025. aastaks on antud ligi 3000.
Kauksi külanõukogu

Kauksi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1963. Külanõukogu halduskeskus asus Järve külas.
Kauksi külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Mooste valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mooste vald likvideeriti ja Kauksi külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.
Külanõukokku kuulusid Miiaste, Kauksi, Kanassaare, Järve, Labassaare, Suurmetsa, Hirmu ja Kiviküla.
Kauksi külanõukogu likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 18. jaanuari 1963 seadlusega ja selle alad jagati Mooste ja Peri külanõukogu vahel.
Zmijivka

Zmijivka (variantnimi Zmiivka; ukraina keeles Зміївка; saksa keeles Schlangendorf) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Berõslavi rajoonis.
Külas elab 92 inimest (2024).
Külaga on liidetud hiiurootslaste küla Gammalsvenskby.
Küla on mainitud 1852. aastal, mil ta sai loa luterliku pastoraadi rajamiseks.
NIHILIST.FM

NIHILIST.FM oli Eesti kultuuri- ja arvamusportaal, mis tegutses 2014–2017.
Portaal koosnes kasutajate loodud sisust, mis tihti seisnes ühiskonnakriitikas ja ilukirjanduses. Portaali käivitasid Kaur Kender, Randel Uibo ja Jüri-Franciscus Lotman, kes olid tegevad kultuurirühmituses ZA/UM; selle toimetajate hulka on kuulunud Siim Sinamäe ja Mikk Pärnits. Väljaanne juhtis muuhulgas tähelepanu fentanüüliprobleemile Eesti ühiskonnas; 2016. aastal avaldati raamatuna "Kuidas minust sai HAPKOMAH" varem portaalis ilmunud ja palju tähelepanu pälvinud väidetava fentanüülisõltlase lood. 
2014. aasta lõpus avaldas Kaur Kender NIHILIST.FM-is novelli "Untitled 12", mis tõi talle kaasa süüdistuse lastepornograafia levitamises. Aastal 2017 ilmus veebikeskkonnas avaldatud tekstidest kogumik "Nihilist.fm. Final Cut", mis tähistas portaali aktiivse tegevuse lõppu.
Hulk (koomiks)

"Hulk" on Marvel Comicsi avaldatud koomiks, millel on samanimeline peategelane. Esimest korda ilmus 1962. aastal.
1996. aastal on valminud joonissari "Hämmastav Hulk".
Villem Tomingas

Villem Tomingas (12. oktoober 1911 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 14. juuni 1990 Nõo vald, Tartu maakond) oli eesti agronoom.
Ta õppis aastatel 1931–1937 ja 1945–1946 Tartu Ülikooli (TÜ) põllumajandusteaduskonnas ning oli üliõpilasseltsi Liivika liige.
Ta oli 1941. aastal Õisu piimandusinstituudi õppe- ja katsemajandi juhataja ning aastatel 1941–1942 Õisu ja 1942–1944 Heimtali riigimõisa valitseja. 1944–1945 Sootaga sovhoosi direktori kohusetäitja ja peaagronoom, 1945–1950 TÜ Raadi õppe- ja katsemajandi direktor, seejärel kuni 1961. aastani Saduküla ja Viiratsi sovhoosi peaagronoom. 
Aastatel 1961–1968 oli ta Kehtna näidissovhoosi ning 1969–1976 Gagarini-nimelise näidissovhoostehnikumi direktor ja direktori asetäitja.
Isiklikku.
Tema tütrepoeg on hematoloog ja arstiteadlane Ain Kaare.
Jaan Teetsov

Jaan Teetsov (ka Jaan Tõõtsow, Jaan Teetso, Jan Teetsov; 20. veebruar 1884 Penuja vald, Pärnumaa – 8. veebruar 1942 Sverdlovski oblast) oli eesti põllumajandustegelane ja poliitik.
1920. aastate alguses korraldas ta Eesti Põllumajanduse Keskseltsi agronoomina piimaühistute loomist Saaremaal.
Ta oli Eesti Maarahva Liidu, hiljem Põllumeestekogude liige ja organiseerija Saaremaal.
Aastatel 1923–1932 oli ta II, III ja IV Riigikogu liige.
1935. aastast oli ta Saare maavalitsuse abiesimees (abimaavanem), 1939. aastast maanõuniku kohusetäitja, 1940. aastast põllumajanduse inspektor.
Hukkus nõukogude vangilaagris Sverdlovski oblastis.
Korovino

Korovino (vene keeles Коровино; variantnimi Korovina; vene keeles Коровина) on mitme Venemaa asula nimi:
Moloskovitsõ

Moloskovitsõ (soome keeles "Moloskovitsa"; vene keeles Молосковицы) on mitme Venemaa asula nimi:
Vihula järv

Vihula järv (ka "Vihula paisjärv" või "Vihula veehoidla") on paisjärv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas. 
Vihula järve pindala on 10,6 ha ja suurim sügavus 3,7 m. Järv on põhja-lõunasuunaline ja seda läbib Mustoja. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda. 
Kaladest leidub järves särge, ahvenat, haugi ning harvemini jõeforelli.
Basket Case

"Basket Case" on USA rokkbändi Green Day seitsmes laul ning kolmas singel albumilt "Dookie".
Laulu sünnilugu.
Green Day solist Billie Joe Armstrong võitles närvihaigusega ning tema meelest ainus viis seda mõista oli see, et ta kirjutas laulu selle kohta. 
Kontsertesitused.
Laulu on esitatud sageli bändi tavakontsertidel alates 1992. aastast. Märkimisväärne juhtum oli 21. septembril 2012 Las Vegases üritusel iHeartRadio, kus kärbiti Usheri jaoks Green Day esinemisaega 15 minuti võrra. Märgates, et esineda on jäänud üks minut, lõpetas Armstrong poole pealt laulu ning vihastas, kukkudes ropendama ja karjuma. Lõpuks lõhkus ta kitarri ära, virutades selle vastu maad.
Tekst kõlas järgmiselt: "Oh, p****e küll. Ma mängin teile uue kuradi laulu, p****e küll. Laske mul puhata, kurat! Üks minut jäänud. Üks minut jäänud, kurat. Annate mulle ühe kuradi minuti? Vaadake seda s**ast silti seal - üks minut. Las ma kurat ütlen teile midagi, las ma ütlen teile midagi. Ma olen olemas olnud juba aastast 1988, kurat! Ja te annate mulle ühe s**ase minuti?! T*ra, te vist teete minuga nalja! T*ra, te teete minuga nalja! Mida v***u! Ma ei ole mingi kuradi Justin Bieber, te litapojad! T*ra, see peab olema mingi nali. See on mingi kuradi nali. Mul on üks minut, üks minut jäänud. Nüüd pole enam midagi mul jäänud. Las ma näitan teile, mis kuradi tähtsus on ühel s**asel minutil!" Nende sõnadega võttis ta kaelast kitarri ja hakkas seda vastu maad peksma. Kohe liitus temaga bassist Mike Dirnt. Viienda löögi järel purunes kitarri kael. Seejärel tõstis Armstrong kitarri kaela kõrgemale ja karjus: "Üks minut. Jumal armastagu teid, kurat. Me tuleme tagasi!" Samas, kui Armstrongi kitarril purunes kael, läks Mike Dirnti basskitarr hoopiski pikuti pooleks.
Podmogilje

Podmogilje (vene keeles Подмогилье) on mitme Venemaa asula nimi:
Skamja

Skamja (vene keeles Скамья) on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis Zagrivje külaasunduses. 
Ajalugu.
Pärast Tartu rahu jäi küla Eesti alale Skarjatina valda ja hiljem Raja valda. 
Vabariigi Valitsuse otsusega 20. augustist 1940 tunnustati Viru maakonnas Vasknarva ja Raja vallas asuv Vasknarva alevik asulaks koos Narva jõe idakaldal asunud Skamja külaga nimega "Vasknarva“. 
Külas asus Skamja Püha Eliase kirik ja külas tegutses EAÕK Skamja Püha Eliase kogudus.
Johan Haagivang

Johan Haagivang (ka Juhan Haagivang; 5. jaanuar 1878 Palometsa, Võrumaa – 30. oktoober 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti omavalitsustegelane ja poliitik.
Õppis Rõuge kihelkonnakoolis, seejärel oli talupidaja. 1903. aastast vallakohtu liige ja esimees. Aastatel 1913–1915 oli Kasaritsa vallavanem, 1915–1917 osales I maailmasõjas.
Aastatel 1929–1932 oli ta IV Riigikogu liige. 1936. aastast oli ta Võru põllumeeste konvendi esindajana Põllutöökoja liige.
Lisaks oli ta eri aegadel Võru maavolikogu juhataja, Võru ühispanga esimees, Rõuge kirikunõukogu esimees, Isamaaliidu Kasaritsa osakonna esimees, Kaitseliidu Võru linnaümbruskonna malevkonna abipealik ja Kasaritsa Põllumeeste Seltsi auesimees.
1934. aastast oli ta taas Kasaritsa vallavanem. 1937. aastal oli ta Rahvuskogu Teise Koja liige. 1939. aastal määras siseminister ta uue Kasaritsa vallavanemaks. Aastatel 1938–1940 oli ta Riiginõukogu maa, töö ja rahva heaolu komisjoni liige.
Ta arreteeriti NKVD poolt 1941. aasta juunis, erinõupidamise otsusega mõisteti surma, hukati 1942. aastal oktoobris Venemaal Sosva vangilaagris.
Sista

Sista (vene keeles Систа) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Falilejevo külaasunduses. Külast voolab läbi Sista jõgi.
Külas elab 16 inimest (2010).
Küla on esimest korda mainitud 1500.
Sista jõgi

Sista (vene keeles Систа, soome keeles Siestajoki) on jõgi Venemaal Leningradi oblastis, voolates läbi Volossovo, Kingissepa ja Lomonossovi rajooni ja suubudes Koporje lahte. Jõe pikkus on 64 km.
Jõgi voolab läbi mitmest külast, näiteks Sista, Itšipino, Nežnovo.
Paavian

Paavian ("Papio") on perekond pärdiklasi.
Nad elavad kogu Aafrikas ja ka Araabia poolsaare lääneosas. 
Liigid.
Paaviani perekonda kuulub viis liiki:
Lombi kiivrik

Lombi kiivrik ehk kammkiivrik ("Daphnia pulex") on "Daphniidae" sugukonda vesikirbu perekonda kuuluv vähilaadne.
Ta on esimene vähilaadne, kelle genoom on järjestatud.
Emaste isendite pikkus on 3–4 mm ja isastel 1–1,5 mm. 
Teda leidub Euroopa (sh Eesti), Ameerika ja Austraalia veekogudes.
İsmet Yılmaz

İsmet Yılmaz (sündinud 10. detsembril 1961 Gürünis) on Türgi poliitik, ta kuulub Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta oli aastatel 2011–2015 Türgi kaitseminister. Juulist novembrini aastal 2015 oli ta Türgi Suure Rahvuskogu spiiker. 24. maist 2016 kuni 10. juulini 2018 oli ta Türgi haridusminister.
Ta sündis aastal 1961 Gürünis Sivasi provintsis. Aastal 1982 lõpetas ta Istanbuli Tehnikaülikooli merekooli mehaanikainseneri bakalaureusena, aastal 1987 lõpetas ta Istanbuli Ülikooli õigusteaduskonna, spetsialiseerudes mereõigusele. Seejärel sai ta magistrikraadi Maailma Merendusülikoolist Malmöst. Samuti sai ta politoloogia magistriks Marmara Ülikoolis.
Isiklikku.
Ta on abielus ja ta on kolm last.
Tavaline sinikrabi

Tavaline sinikrabi ("Callinectes sapidus") on sametkrabilaste sugukonda kuuluv krabiline.
Liiki kirjeldas esimesena USA zooloog Mary J. Rathbun.
Tavaline sinikrabi on pärit Põhja- ja Lõuna-Ameerikast. Euroopa vetes märgati teda esimest korda 1900. Nüüdisajal elab ta ka Lääne- ja Põhjameres, samuti Aasia vetes.
Podura aquatica

Podura aquatica on "Poduridae" sugukonda kuuluv hooghännaline; sugukonna üks neljast liigist.
Liigi levila on holarktiline.
Liik elab vaid seisuveekogude pinnal ja on raipesööja (inglise keeles "scavanger").
Isendite pikkus on kuni 1,5 mm ja nad on värvuselt enamasti sinakashallid, ent mõnikord ka peaaegu mustad. Väiksuse ja kehaehituslike omapärade tõttu saavad isendid hüpata ilma pindpinevust lõhkumata.
Zolotaja Niva

Zolotaja Niva (vene keeles Золотая Нива) on küla Venemaal Omski oblastis Okonešnikovo rajoonis. Küla asub rajooni keskusest (Okonešnikovo) 13 km loodes.
Külas elab 1299 inimest (2010).
Küla asutasid 1895 eesti talupojad.
Mihkel Veske puiestee

Mihkel Veske puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse Uueveski teelt (teisel pool kulgeb samas sihis Ilmarise tänav) ja suundub idakagusse. Tänav ristub Lydia Koidula tänavaga ja lõppeb Kalda puiesteega ristudes.
Tänava pikkus on 241 m.
Ugala puiestee

Ugala puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse Musta teelt (teisel pool kulgeb vastassuunas Looga tänav) ja suundub kagusse. Tänav ristub Lina, Kullamäe, Endla, Pähkli, Jalaka ja Saare tänavaga ning lõppeb tupikuga.
Tänava pikkus on 954 m.
Tamme tänav (Viljandi)

Tamme tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
See paikneb edela-kirdesuunalisena Pärna tänava ja Lembitu puiestee vahel.
Tänava pikkus on 174 m.
Saare tänav (Viljandi)

Saare tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav algab Ilmarise tänavalt ja suundub põhjakirdesse. Enne lõppemist Ugala puiesteel ristub tänav veel Lohu tänavaga.
Tänava pikkus on 329 m.
Aleksander Kaal

Aleksander Kaal (ka Sander Kaal; 25. märts 1876 Uuemõisa vald, Saaremaa – 5. detsember 1941 Irkutsk) oli eesti poliitik.
15.06.1926–24.09.1926 oli ta Põllumeestekogude esindajana III Riigikogu liige. Astus Riigikogu liikme kohalt ise tagasi.
Ta oli Pöide Põllumeeste Seltsi üks asutajaid, Kaitseliidu Pöide malevkonna kassapidaja, Pöide kirikunõukogu esimees ja Saaremaa esindajana Kirikukogu liige.
Isiklikku.
Tal oli üheksa last (viis poega ja neli tütart). Vanim poeg Anton Johannes Kaal oli tunnustatud agronoom Saaremaal. Tütar Alma Vilhelmine Kaal sai tuntuks kirjanikuna. Kaheksas laps, Ilmar Kaal (1920–1985) oli õpetaja, Tornimäe kooli ajalooõpetaja ja direktor. Ilmaril oli neli last: Mati Kaal (s. 1946) – tunnustatud zooloog ja Tallinna Loomaaia direktor, Vambo Kaal (s. 1949) – poliitik ja Riigikogu liige, Peeter Kaal (s. 1953) ja Ülle Kruus (s. 1958) – kunstiajaloolane ja Adamson-Ericu muuseumi direktor.
Aleksander Kaal suri 1941. aastal Irkutskis eeluurimisvanglas tüüfusse.
Pärna tänav (Viljandi)

Pärna tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse Endla tänavalt ja suundub kirdesse. Pärna tänavaga ristuvad Tamme ja Tallinna tänav ning see lõppeb Kõue tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on 311 m.
Pähkli tänav (Viljandi)

Pähkli tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Hobuserauakujuline tänav algab ja lõppeb Ugala puiesteel.
Tänava pikkus on 292 m.
Tänava lähedal asub Uueveski järv.
Oja tee (Viljandi)

Oja tee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse Carl Robert Jakobsoni tänava ja Tartu tänava ristmikul, ristub Uue, Maasika, Õie, Sõstra tänavaga ja Karjamõisa teega ning lõppeb Põltsamaa teel. Tänav kulgeb osaliselt mööda Kösti järve paisu ja ületab seal Uueveski oja.
Tänava pikkus on 1428 m.
Tänava ääres asuvad Kösti järv, Kösti hüdroelektrijaam (Kösti vesiveski) ja Viljandi Metsakalmistu.
Musta tee

Musta tee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja suundub kirdesse. Tänavaga ristuvad Looga tänav / Ugala puiestee ja Roheline tänav. Tänav lõppeb linna piiril. Tänav on osa Viljandi-Põltsamaa maanteest.
Tänava pikkus on 666 m.
Meeme tänav

Meeme tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse August Maramaa puiesteelt ja suundub itta. Meeme tänav ristub Lembitu puiestee ja Uueveski teega ning lõppeb Lydia Koidula tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on 696 m.
August Maramaa puiestee

August Maramaa puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav on nimetatud Viljandi endise linnapea August Maramaa järgi.
Tänava algab Uuelt tänavalt, ristub Meeme, Ilmarise, Kungla, Endla, Tallinna, Johan Köleri, Leola ja Veere tänavaga ning lõpeb Heina tänaval.
Tänava pikkus on 953 m.
Ajalugu.
Viljandi linnavolikogu kinnitas rajatud tänavale 1922. aastal Lembitu puiestee nime. Tänava alguses tõkestas algul liikumist linavabriku küttepuude ladu. Nõukogude okupatsiooni ajal, 1952. aastal anti tänavale koos Lossi tänavaga "Viktor Kingissepa tänava" nimi ja Lembitu puiesteeks nimetati senine Sakala puiestee. 20. mail 1991 nimetas Viljandi linnavolikogu tänava August Maramaa puiesteeks.
Hoonestus.
August Maramaa puiestee 1a – Viljandi baptistikoguduse kirik. Hoone ehitus algas 1990. aastate algul ja kestis ligi 20 aastat.
August Maramaa puiestee 2 – arsti ja linnapea Jaan Varese maja. Nõukogude ajal paigutati majja lasteaed. 2008. aastal kolis lasteaed Mesimumm uude hoonesse Posti 20a. Pärast seda kortermaja.
August Maramaa puiestee 5 – Ortodontiakliinik, varem Maramaa erakliinik. Hoone rajati 1950. aastatel linavabriku lasteaiale.
August Maramaa puiestee 6 – proviisor Johan Luige maja. Nõukogude ajal asus majas lasteaed, 2020. aastate algusest waldorflasteaed.
August Maramaa puiestee 12 – elumaja, arhitektid E. Wolffeldt ja A. Nürnberg.
August Maramaa puiestee 14 – Peeter Rängeli kortermaja. Nõukogude ajal asus majas lastekodu.
Lembitu puiestee

Lembitu puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Kaarekujuline tänav algab Uuelt tänavalt, ristub Meeme, Ilmarise, Lohu, Kungla, Jalaka, Endla, Kullamäe, Tamme ja Lina tänavaga ning lõppeb Tallinna tänavaga ristudes (teisel pool kulgeb samas sihis Nurme tänav).
Tänava pikkus on 956 m.
Ajalugu.
Uuslinna tänavavõrgu rajamisel anti tänavale 1922. aastal nimi Sakala puiestee. 1952. aastal nimetati paralleelselt kulgev endine Lembitu puiestee Viktor Kingissepa tänavaks (alates 1991 August Maramaa puiestee) ja Lembitu puiesteeks nimetati senine Sakala puiestee.
Kungla tänav (Viljandi)

Kungla tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse August Maramaa puiesteelt, suundub kirdesse ja lõppeb Lembitu puiesteel.
Tänava pikkus on 295 m.
Juhan Kunderi tänav (Viljandi)

Juhan Kunderi tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse Lydia Koidula tänavalt, suundub idakagusse ja lõppeb ristudes Allika tänava ja Kalda puiesteega.
Tänava pikkus on 338 m.
Kullamäe tänav

Kullamäe tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav algab Lembitu puiesteelt ja suundub kirdesse. Tänav ristub Ugala puiestee ja Ravila tänavaga ning lõppeb Kanepi tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on 1182 m.
Kooliaia tänav

Kooliaia tänav on väike umbtänav Viljandis Uueveski linnaosas.
See saab alguse Carl Robert Jakobsoni tänavalt.
Tänava pikkus on 227 m.
Kooli tänav (Viljandi)

Kooli tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav paikneb Viljandi Kesklinna Kooli lähedal lõunaedela-põhjakirdesuunalisena C. R. Jakobsoni ja Uue tänava vahel (sealt edasi suundub samas sihis L. Koidula tänav).
Tänava pikkus on 151 m.
Lydia Koidula tänav (Viljandi)

Lydia Koidula tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse Uuelt tänavalt (teisel pool kulgeb samas sihis Kooli tänav) ja suundub kirdesse. Tänav ristub Juhan Kunderi ja Meeme tänava ning Mihkel Veske puiesteega ning lõppeb Kalda puiesteega ristudes.
Tänava pikkus on 454 m.
Viljandi linnavolikogu otsustas tänavale Koidula nime anda 13. novembril 1922. 
Kunderi tänava ristmikule kavandati Koidula plats koos Lydia Koidula büstiga ja sportimiseks sobiva muruplatsiga.
Kalda põik (Viljandi)

Kalda põik on umbtänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav algab Kalda puiesteelt ja suundub lääneloodesse. Tänava pikkus on 127 m.
Kaevu tänav (Viljandi)

Kaevu tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav saab alguse kohast, kus Uueveski tee läheb üle Kalda puiesteeks ja suundub peamiselt kagu suunas, loogeldes Uueveski oja kõrval Uueveski järve ja Kösti järve vahel.
Tänava pikkus on 767 m.
Jalaka tänav (Viljandi)

Jalaka tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav algab Lembitu puiesteelt, suundub kirdesse ja lõppeb Ugala puiesteel. Tänava pikkus on 379 m.
Carl Robert Jakobsoni tänav (Viljandi)

Carl Robert Jakobsoni tänav on tänav Viljandi kesklinnas.
Tänav saab alguse Valuoja puiesteelt, ristub Leola, Kivi, Savi, Tallinna, Juhan Liivi, Lossi, Koidu, Eha, Uueveski tee, Väike, Kõrgemäe, Kooli, Kooliaia, Allika, Põllu ja Pihlaka tänavaga ning lõpeb Tartu tänaval. Alates Tallinna tänavast kuni Tartu tänavani on tänav ühesuunaline ja see lõik kuulub Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee koosseisu.
Tänava pikkus on 2127 m.
Hoonestus.
Carl Robert Jakobsoni tänaval asuvad järgmised hooned ja asutused.
Ajalugu.
Tänav on tekkinud 1789. aastal seoses uute linnakvartalite rajamisega. Algne nimi oli Veski tänav (vanas kirjaviisis ka Veske, sks "Mühlenstrasse"). C. R. Jakobsoni nime kannab tänav 1919. aastast.
1901 hakati tänava äärde rajama Lasteparki (praegune Sõbrapark), kuhu 1912. aastal ehitati linna esimene purskkaev. 
Viljandi aadlipreilide varjupaik ("Fellinsches Adeliger Fräuleinstift") ja selle järglasasutis asus Jakobsoni tänav 21 hoonetekompleksis kuni 1937. aastani, mil endise Fräuleinstifti kinnisvara Viljandis anti Vabariigi valitsuse 7. mai 1937 otsuse järgi sõjaministeeriumi valdusse. Eesti NSV ajal oli hoone 1940 aastast NSV Liidu sõjaväe valduses.
Ilmarise tänav (Viljandi)

Ilmarise tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav algab Uuelt tänavalt. Kuni ristmikuni August Maramaa puiesteega on tänav ühesuunaline. Tänav ristub veel Lembitu puiestee ja Saare tänavaga. Tänav lõppeb ristumisel Uueveski teega, millest teisel pool jätkub samas sihis Mihkel Veske puiestee.
Tänava pikkus on 837 m.
Endla tänav (Viljandi)

Endla tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav algab Tallinna tänavalt Viljandi bussijaama ja tankla vahelt ning suundub kirdesse. Tänav ristub Ilmarise tänava, August Maramaa puiestee, Pärna tänava ja Lembitu puiesteega ning lõpeb Ugala puiesteega ristudes.
Tänava pikkus on 922 m.
Ajalugu.
Viljandi linnavolikogu kinnitas Endla tänava nime 13. novembril 1922. 
Nõukogude okupatsiooni algul rajati tänava lõpus väike niinimetatud Uueveski vennaskalmistu, kus 9. mail 1948 avati Nõukogude sõduri betoonkujuga mälestusmärk. Sündmuse eel anti tänavale uus nimi – Võidu puiestee. Endla tänava nimi ennistati 1989. aastal. Mälestusmärk kui okupatsiooni sümbol eemaldati 3. septembril 1991. Kevadel 1995 asetati kalmistule mälestuskivi kirjaga „Siin puhkavad aastatel 1905–1953 hukkunud“. 7. novembril 2022 kalmistu likvideeriti, maetud ekshumeeriti ja 1. detsembril 2022 maeti ühishauda Viljandi metsakalmistul.