Eesti Spordiselts Kalev

Eesti Spordiselts Kalev on Eesti spordiselts. 
Kalev asutati 6. juunil (vkj 24. mail) 1901 kui Tallinna Jalgrattasõitjate Selts "Kalev". Selts on kandnud ka nime "Eestimaa Spordiselts Kalev". 
Esimehed.
Esimene esimees oli Ferdinand Karlson ja aseesimees Konstantin Päts. 
1901–1939.
Kalev taheti ellu kutsuda kultuuri-teaduse seltsina, kuid kuna võimud kahtlustasid poliitilist tegevust, alustati jalgrattaseltsi nime all. Liikmeteks astusid ka mitmed tuntud inimesed – kirjastaja Gustav Pihlakas, kirjanik Eduard Vilde, advokaat Jaan Teemant abikaasaga jt. Nooremad liikmed korraldasid kohe esimese rattavõistluse Tallinnast Jõelähtmeni ja tagasi. Seltsi liikmete jaoks oli tähtis sümboolika – telliti mütsimärgid ja rattanumbrid sinimustvalgetes värvides, mis vihjas Kalevi seltsi tegelikele eesmärkidele. Selts asutas oma koori (140 liikmega) ja sümfooniaorkestri, rajati liuväli Gonsiori aeda, korraldati maleturniir, mängiti kurni.
1905. aasta revolutsiooni ajal seltsi tegevus soikus veidi, kuid seejärel jätkati uue hooga. Estonia seltsi ruumidest koliti hotelli Kuld Lõvi. Harjumäe all alustati tennisemänguga (hilisemad Kalevi tennisväljakud), võisteldi kergejõustikus, vehklemises ja kiiruisutamises, harrastati raskejõustikku. Eestvedaja Leopold Tõnsoni juhatusel valmistati süstasid ja paate veespordialade edendamiseks. 1909. aastal loodud jalgpalliseltsi Meteor liikmed läksid täies koosseisus 27. mail 1911 üle spordiseltsi Kalev. Moodustus JK Tallinna Kalev.
Põhikirja muudatuse ettepanekut tegutseda kõigil spordialadel Eestimaa kubermangu piires võimud ei kinnitanud. Seepeale moodustati oma liikmetega 27. mail 1913 uus ühendus – Eestimaa Spordiselts Kalev koos kõigi varade üleandmisega. Uuele seltsile ja selle põhikirjale saadi kuberneri heakskiit.
1911. aastal alustas spordiselts Pirita jõe äärde maja ehitamist. Hoone projekteeris arhitekt Karl Burman. Hoone arhitektuur oli mõjutatud Põhjamaade juugendi rahvusromantikast. Materjalina kasutati ümarpalke. Merepoolse fassaadi viilu ülalosas oli päikesesümbol. Interjööris oli kesksel kohal hoone saal ja trepikoda, mis kaunistati pannoodega. Pannood lõid neli kunstnikku, teoste inspiratsiooniallikad olid Kalevipoeg või Eesti muinasaeg. August Jansen maalis kolmefiguurilise kompositsiooni "Kalevipoeg kivi viskamas", Aleksander Uurits maalis kaks paljufiguurilist pannood Muinas-Eesti teemadel – "Jahilt tulek" ja "Kandlehelid", Peet Areni panuseks oli kolm viikingilaevu kujutavat pannood. Kui Nõukogude väed lahkusid 1941. aasta augustis Tallinnast, siis panid nad seltsimaja põlema.
Vabadussõja alguspäevil pöördusid kalevlased sõjaminister Andres Larka poole palvega saada luba võitlussalga moodustamiseks. Mõnepäevase õppuse järel mindi Leopold Tõnsoni juhtimisel juba lahingusse. 20. detsembril 1918 formeeriti Tallinna spordiseltsi Kalev liikmetest Kalevlaste Maleva, mis tegi kaasa kogu Vabadussõja. Üksus kannab praegu Kalevi jalaväepataljoni nime.
1920. aastatel sai tänapäevase Viru Keskuse ja Tallinna kaubamaja A-korpuse vahele jäänud suurest spordiplatsist Kalevi aed, kuhu 1924. aastal ehitati uhke puidust väravatorn. 1920. aastal loodi korvpalliklubi Kalev, korvpallimeeskonna Tallinna Kalev eelkäija.
1940–1991.
1940. aasta 2. oktoobril likvideeriti Tallinna "Kalev" ja Üleliidulise Kehakultuuri- ja Spordiselts Dünamo võttis "Kalevi" Gonsiori tänava kodu ja vara enda valdusse. 1944. aasta 4. jaanuaril moodustati Moskvas Eesti NSV A/Ü Kesknõukogu presiidiumi koosolekul "Kalev"- ENSV Ametiühingute Spordiselts "Kalev" ning 24. septembril alustas tööd "Kalevi" Kesknõukogu, mille asukohaks sai Tõnismäel asuv Tallinna töölisvõimla Pärnu maantee 41. 1948. aastal valmisid Suvorovi puiestee ääres ENSV Ametiühingute Spordiselts "Kalev" tenniseväljakud ja klubihoone. 1948. aastal asutati TPI spordiklubi ja avati Kalevi Pirita Jahtklubi. 1949. aastal loodi "Kalevi" Tallinna Tenniseklubi. 1955. aasta 12. juuli avati Tallinnas Komsomoli-nimeline staadion. 
1959. aastal liideti Kaleviga Üleliidulise Vabatahtliku Kehakultuuri- ja Spordiseltsi Spartak Eesti allorganisatsioon ja loodi VSÜ Kalev Tallinna Spordikombinaat ning Kloostrimetsas, Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrajal peeti "Kalevi" esimene suursõit.
1961. aastal valmis Pärnu Kalevi siseujula ja 1962. aastal Kalevi spordihall ja asutati Kalevi Vabariiklik Tenniseklubi, 1963. aastal toimub I "Kalevi" velotuur ja 1963. aastast annab selts välja tunnustust Kalevi auliige.
1965. aastal avati Kalevi siseujula ja loodi Kalevi Tallinna ujumiskool ning avati TPI staadion. 1969. aasta 21. juunil avati Pirita Velodroom. 1970. aastal avati Kääriku spordihoone. 1971. aastal pälvis "Kalev", Eesti NSV Spordikomiteelt täiskasvanute, noorte ja juunioride meistrivõistluste põhjal, edukaima spordiühingu tiitli. 1975. aastal avati Tallinnas TPI spordihoone.
1982. aastal arvati VSÜ Kalev loodud üleliidulise ametiühingute spordiühingu Trud koosseisu koos kõikide teiste liiduvabariikide spordiühingutega. ENSV Ametiühingute Nõukogu presiidiumi otsusega 8. aprillist 1982 nimetati ühing üleliidulise a/ü vabatahtliku spordiühingu Trud Eesti Vabariiklikuks Spordiorganisatsiooniks "Kalev". Liikmeid oli 1985. aastal umbes 233 000.
1987. aasta 25. aprillil EVO Kalev ja ESO Jõud ühendamisel loodi KSÜ Kalev, kuid juba 1990. aasta 11. juulil eraldus VS "Jõud" KSÜ "Kalevist" ja mõlemad jätkasid iseseisvate spordiorganisatsioonidena. 
1991. aastal peeti KSÜ Kalevi pleenum, mis otsustas moodustada KSÜ Kalevi baasil iseseisva Eesti Spordiseltsi Kalev. 
Seltsile kuulub Kalevi Keskstaadion.
1992–....
1998. aastal astus Eesti Spordiselts Kalev Eesti Spordi Keskliitu. Pärast Eesti Spordi Keskliidu ja Eesti Olümpiakomitee ühinemist 2001. aastal kuulub Kalev Eesti Olümpiakomitee koosseisu. Spordiselts ühendab 9 piirkondlikku organisatsiooni, 10 spordikooli ja rohkem kui 20 spordiklubi. Eraisikutest liikmete arv on üle 15 000. Kalevi põhieesmärk on edendada sporti kõigil tasanditel – nii tippsporti kui ka noorte- ja tervisesporti.