tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kidekša Borissi ja Glebi kirik

Kidekša Borissi ja Glebi kirik on kirik Kesk-Venemaal Vladimiri oblastis Kidekša külas Nerli jõe lähedal.
Kirik ehitati 1152. aastal vürst Juri Dolgoruki käsul kohta, kus pärimuse järgi Kiievi-Vene esimesed kristlikud märtrid Boriss ja Gleb teel Kiievisse kohtusid (kroonika "Книга Степенная ...", kd 21, 192), Konstantinov, lk 26. Kirik võis kuuluda vürsti lossikompleksi (ilmselt puithooned) juurde, mida vürst aga enam ei kasutanud pärast Kiievi suurvürstiks saamist 1155. aastal. Asula purustati mongolite vallutusretkede ajal ja minetas oma tähtsuse. 16.–18. sajandil kasutas kirikut klooster, hiljem tegutses see kihelkonnakirikuna. Tänapäeval on seal muuseum ning hoone on Vladimiri-Suzdali unikaalse keskaegse arhitektuuripärandi ühe esindajana kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Arhitektuur.
Kirik on tüübilt nelja piilariga kolmelööviline ja kolme apsiidiga ristkuppelkirik ühe keskse kupliga. Hoone on ehitatud lubimördiga seotud lubjakivikvaadritest. Borissi ja Glebi kirik on üks vanemaid selles piirkonnas ja üks vähestest Juri Dolgoruki rajatud kirikutest, mis on tänapäevani säilinud. Välisseinad on liigendatud liseenidega ja kaarfriisidega (samad motiivid kaunistasid ka tambuuri), sissekäikudel on lihtsad astmikportaalid. Interjööris on säilinud osasid 12. sajandi freskodest. Ehituskividelt võib leida ehitusajast pärit müürseppade meistrimärke ja seintele kraabitud grafitit.
Kiriku välimus pole säilinud oma algsel kujul. 1660. aastatel varisesid kiriku võlvid ning idaseina ja apsiidide ülaosa, algne tambuur ja kuppel. Praegune katus ja kuppel pärinevad 17. sajandist, samuti müüriti 17. sajandil kinni lõunaportaal ning suurem osa algseid aknaid, ning uued aknad raiuti seinte keskossa, mistõttu hävis osa ehitusaegset dekoori. Samast sajandist pärineb kiriku lähedale ehitatud telkkatusega kellatorn. 19. sajandil ehitati lääneseina külge madal eeskoda.
Kirik koos hilisematel sajanditel juurde ehitatud hoonetega on vermitud kolmerublasele hõbedast mälestusmündile, mis anti välja 2002. aastal Peterburis.
Palli nina

Palli nina on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palli külas. 
Teise maailmasõja ajal asus ninal Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse rannakaitsepatarei nr 149.
SVT2

SVT2 on Rootsi Televisiooni (SVT) teine avalik-õiguslik telekanal. 
1996. aastani oli kanali nimi TV2.
SVT2 ei edasta ööpäev läbi. 2015. aastast edastatakse teda 9.00 kuni varahommikuni 5.00. suvel 15.30 kuni 05.00 SVT uudistesaate Rapport lõppu. 
Kanal alustas saadete edastamist 5. detsembril 1969. aastal. Kanal näitab sarju, uudiseid, jutusaateid ja filme.
Vohioja järv II

Vohioja järv (ka Vohioja järv, Vohisaare järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2045500) on järv Vohilaiul, halduslikult Hiiumaa vallas Vahtrepa külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 780 m.
Rannakodu järv

Rannakodu järv (keskkonnaregistri koodiga vee2045520) on järv Hiiumaa vallas Sääre külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 488 m.
Köönaauk

Köönaauk (ka Künaauk) (keskkonnaregistri koodiga vee2051350) on järv Hiiumaa vallas Kõrgessaare alevikus. Veekogu pindala on 18,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3757 m.
Männamaa karjäär

Männamaa karjäär (keskkonnaregistri koodiga vee2051360) on tehisjärv Hiiumaa vallas Männamaa külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m.
Õngu paisjärv

Õngu paisjärv on paisjärv Hiiumaa vallas Õngu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 981 m.
Järve läbib Õngu jõgi.
Prassi karjäär

Prassi karjäär (keskkonnaregistri koodiga vee2053410) on tehisjärv (karjäär) Hiiumaa vallas Prassi külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1145 m.
Watzmann (maal)

„Watzmann“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Maalil on kujutatud Watzmanni mäge Baieri Alpides.
América Futebol Clube

América Futebol Clube (tuntud ka kui América Mineiro või lihtsalt América) on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Minas Geraisi osariigis Belo Horizontes. Alates 2021. aastast mängib klubi Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A. Klubi kodustaadion on Independência.
Klubi asutati 30. aprillil 1912. See on tulnud 16 korral Minas Geraisi osariigi meistrivõistluste Campeonato Mineiro võitjaks. Aastatel 1916–1925 võideti meistrivõistlused kümme korda järjest. Viimati tuldi osariigi meistriks 2016. aastal. Brasiilia meistrivõistlustel on parimaks kohaks seitsmes 1973. aasta hooajal.
América Mineiro suurimateks rivaalideks on Atlético Mineiro ja Cruzeiro. América Mineiro ja Atlético Mineiro vahelised derbimängud on tuntud nime all "O Clássico das Multidões".
América Mineiro on toetajaskonnalt Minas Geraisi osariigis kolmas jalgpalliklubi.
América Mineiros on mänginud või sealt jalgpallurikarjääri alustanud mitu tuntud Brasiilia koondislast, teiste seas Tostão (maailmameister 1970), Éder Aleixo, Gilberto Silva (maailmameister 2002), Fred ja Danilo.
Praegune meeskond.
"Seisuga 27. juuli 2023"
Pikla nina

Pikla nina on maanina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Piirumi külas.
2014. aastal avati ninal linnumaja, kus võõrustatakse linnuvaatlejaid.
Tohvri nina

Tohvri nina (ka Tohvri neem) on 0,24 hektari suurune saar Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tohvri külas Tohvri lahes. Saare rannajoone pikkus on 296 meetrit.
Saar kuulub Vanamõisa lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Harju karjäär

Harju karjäär (keskkonnaregistri koodiga vee2053420) on tehisjärv (karjäär) Hiiumaa vallas Harju külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497 m.
Säärelaht

Säärelaht (ka "Tipi laht") on järv Saaremaa vallas Undva külas. Veekogu pindala on 2,9 ha ja kaldajoone pikkus 946 m.
Lammaslaht

Lammaslaht (keskkonnaregistri koodiga vee2062020) on järv Saaremaa vallas Võhma külas. Veekogu pindala on 6,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1610 m.
Endu laht

Endu laht (ka "Endulaht", "Pahapilli järv") on järv Saaremaa vallas Liivaranna külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 923 m.
Aljava abajas

Aljava abajas (keskkonnaregistri koodiga vee2062540) on järv (varem abajas) Muhu vallas Aljava külas. Veekogu pindala on 17,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2098 m.
Tomba karjäär

Tomba karjäär (keskkonnaregistri koodiga vee2062280) on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Veske külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 802 m.
Suuremõisa laht

Suuremõisa laht (keskkonnaregistri koodiga vee2062510) on järv Muhu vallas Lahekülas. Veekogu pindala on 8,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3208 m.
Väike-Suuremõisa laht

Väike-Suuremõisa laht (keskkonnaregistri koodiga vee2062550) on järv Muhu vallas Lahekülas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 731 m. Väike-Suuremõisa lahe kõrval asub Suuremõisa laht.
Pihelpuuauk

Pihelpuuauk (ka "Pihelpuu auk") on järv Saaremaa vallas Kõruse-Metsakülas. 
Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1543 m.
Meelusmaa soo

Meelusmaa soo (keskkonnaregistri koodiga vee2066920) on järv (ja soo) Saaremaa vallas Undva külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1512 m.
Venedelaht

Venedelaht (ka Venede laht, Vanade laht) (keskkonnaregistri koodiga vee2069900) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1044 m.
Varesemaa laht

Varesemaa laht (ka Jaagarahu järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2069710) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 806 m.
Pardikael

Pardikael (keskkonnaregistri kood puudub) on järv Saaremaa vallas Kõruse külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 386 m.
Meendrenina laht

Meendrenina laht (ka Medrina laht) (keskkonnaregistri koodiga vee2069700) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 10,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1461 m.
Naale laht

Naale laht (ka Naelelaht, Naelalaht) (keskkonnaregistri koodiga vee2069600) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 44,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5473 m.
Red Simpson

Red Simpson (kodanikunimega Joe Cecil Simpson; 6. märts 1934 Higley, Arizona, USA – 8. jaanuar 2016 Bakersfield, California, USA) oli Ameerika kantrilaulja ja laulukirjutaja, keda tunti eelkõige veokijuhtidest kõnelevate laulude järgi.
Muusikakarjääri alustas Simpson klaverimängija ja laulukirjutajana. 1962. aastal hakkas ta kirjutama laule Buck Owensile. Enda esitatud laulude salvestamiseni jõudis ta 1965. aastal plaadifirma Capitol Records produtsendi Ken Nelsoni soovitusel. Tommy Collinsi kirjutatud laul "Roll, Truck, Roll" jõudis Red Simpsoni esituses 40 parima kantrilaulu edetabelisse.
Red Simpsoni esimene täispikk heliplaat "Roll, Truck, Roll" ilmus 1966. aastal. USA kantriplaatide edetabelis jõudis see seitsmendale kohale. Samal aastal ilmunud "The Man Behind the Badge" jäi 34. kohale, 1972. aasta "I'm a Truck and other songs of the road" saavutas aga 4. koha. Simpsoni hilisemad täispikad plaadid enam edetabelitesse ei mahtunud, viimaseks jäi 2016. aastal postuumselt avaldatud "Soda Pops and Saturdays". Red Simpsoni singlitest jõudis kõrgeimale, 4. kohale 1971. aasta plaadi "I'm a Truck" nimilugu.
2018. aastal tõi Eesti telekanali Kanal 2 saade "Reporter" esile silmatorkava sarnasuse Red Simpsoni esikplaadi nimiloo "Roll Truck Roll" ning Uno Naissoo paar aastat hiljem kirjutatud ja 1969. aasta filmist "Viimne reliikvia" tuntud "Pistoda laulu" vahel. "Reporteri" küsimusele, kas tegu on plagiaadiga, vastasid muusik Jaan Elgula ja Eesti Autorite Ühingu juhatuse esimees Mikk Targo siiski eitavalt, pidades sarnasusi küll märgatavateks, kuid piiratuteks, samas kui suurem osa mõlemast palast omavahel oluliselt erineb.
Kaguots

Kaguots on maanina Harju maakonnas Aksi saarel. Kaguots on liivane (Aksi loodeots on kivine). Kaguotsa tippu nimetatakse Kaguotsa nurgaks.
Nina lähedal asub Aksi tulepaak ja Kaguotsa Suurkivi.
Üks saare viiest talust kandis Kaguotsa talu nime.
Hofmeyr

Hofmeyr on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.
Hofmeyr on asutatud 1873. aastal ja kandis esialgu nime Maraisburg, 1911. aastal sai linn ajakirjaniku ja poliitiku Jan Hendrik Hofmeyri auks uueks nimeks Hofmeyr. 1952. aastal avastati Hofmeyri lähedalt Vlekpoorti jõe kuivanud sängist Hofmeyri kolju, mis kuulus 36 000 aasta vanusele anatoomiliselt tänapäevasele inimesele.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hofmeyri elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,3%, värvilisi 15,8%, valgeid 3,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,3% inimesi, afrikaani keelt 18,2%, inglise keelt 1,5% ja teisi keeli 2,0%.
Jeffreys Bay

Jeffreys Bay (afrikaani keeles Jeffreysbaai) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas, Kouga valla halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul.
Jeffreys Bay on asutatud 1849. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jeffreys Bay elanikest valgeid 38,90%, mustanahalisi aafriklasi 37,47%, värvilisi 22,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,73%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 54,40% inimesi, koosa keelt 28,81%, inglise keelt 11,76%, suulu keelt 0,97% ja sotho keelt 0,92%.
Khabab

 Khabab (araabia keeles "خبب" "Khabab") on linn Süüria lõunaosas Dar‘ā provintsis Jordaania piiri lähedal, Dar‘āst 60 km põhja pool, Damaskusest 60 kilomeetrit lõuna pool. 
Hinnanguline rahvaarv 2010. aastal oli 10 000.
Läti Riigikeelekeskus

Läti Riigikeelekeskus (läti keeles "Valsts valodas centrs", lühendatult VVC) on Läti justiitsministeeriumile alluv riigiasutus, mis tegeleb Läti keelepoliitikaga seotud teemadega. Keskus asub Riias aadressil Eksporta iela 6. Keskuse direktor on Māris Baltiņš.
Keskus asutati 1992.
Riia Läti Selts

Riia Läti Selts (läti keeles "Rīgas Latviešu biedrība") on Lätis Riias tegutsev selts. Selts korraldab rahvalikke üritusi.
Selts asutati 1868. aastal. Selts likvideeriti Nõukogude okupatsioonivõimu poolt 1940. aastal. Selts taasasutati 1989.
Tänapäeval on seltsil umbes 700 liiget ja 6 auliiget: Imants Kokars, Andris Kolbergs, Jānis Stradiņš, Vaira Vīķe-Freiberga, Guntis Ulmanis ja Imants Ziedonis. 2011. aastast on seltsi esimees Guntis Gailītis.
Yle Mondo

Yle Mondo (varem Yle Capital FM) on mitmekeelne raadiojaam Soomes.
Raadiojaam kannab üle BBC, RFI, NDR, ERR, RNE, RV, NRK ja DR programme. Kanalil kuuleb Soome ja ingliskeelseid uudiseid.
Kanal alustas tööd 2001. aastal
Raadiojaama programm on kuulda ainult Helsingis sagedusel 97,5 MHz.
￼
Postilaht

Postilaht (ka Pesti järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2070100) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 991 m.
Pealmine laht

Pealmine laht (keskkonnaregistri koodiga vee2070110) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 931 m.
Roolaht

Roolaht (ka Kurevere Roolaht, Kõrtsilaht) (keskkonnaregistri koodiga vee2070300) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 898 m.
Kadasoo järv

Kadasoo järv (keskkonnaregistri koodiga vee2070310) on järv Saaremaa vallas Kehila külas. Veekogu pindala on 1 ha ja kaldajoone pikkus 440 m.
Lehmalaht

Lehmalaht (keskkonnaregistri koodiga vee2070400) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 6,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1158 m.
Pautsaare laht

Pautsaare laht (keskkonnaregistri koodiga vee2070410) on järv Saaremaa vallas Oju külas. Veekogu pindala on 12 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2130 m.
Laibu laht

Laibu laht (keskkonnaregistri koodiga vee2070420) on järv Saaremaa vallas Oju külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1589 m.
Sauelaht

Sauelaht (keskkonnaregistri koodiga vee2070440) on järv Saaremaa vallas Kiirassaare ja Rootsikülas. Veekogu pindala on 13,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1916 m.
Kavasoo järv

Kavasoo järv (keskkonnaregistri koodiga vee2070460) on järv Saaremaa vallas Rootsikülas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 917 m.
Säinaauk

Säinaauk (keskkonnaregistri koodiga vee2070630) on järv Saaremaa vallas Ninase külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 800 m.
Navajärv

Navajärv (keskkonnaregistri kood puudub) on järv Saaremaa vallas Vanakubja külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 841 m.
Tõrise järv

Tõrise järv (keskkonnaregistri koodiga vee2071320) on järv Saaremaa vallas Tõrise külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1410 m.
Saanalaht

Saanalaht (ka Saare järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2071900) on järv Saaremaa vallas Saarekülas. Veekogu pindala on 18,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1936 m.
Santse lõpp

Santse lõpp (ka Saantse lõpp, Soanse lõpp) (keskkonnaregistri koodiga vee2072900) on järv Saaremaa vallas Kübassaare külas. Veekogu pindala on 10,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1870 m.
Harju laht

Harju laht (keskkonnaregistri koodiga vee2072910) on järv Saaremaa vallas Kakuna ja Kõrkvere külas. Veekogu pindala on 191,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 12293 m.
Muraja lõpp

Muraja lõpp (keskkonnaregistri koodiga vee2073100) on järv Saaremaa vallas Muraja külas. Veekogu pindala on 9,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1845 m.
Väike-Muraja lõpp

Väike-Muraja lõpp (keskkonnaregistri koodiga vee2073110) on järv Saaremaa vallas Muraja külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 637 m.
Tirbitanni järv

Tirbitanni järv (ka Tirbi tann, Lubjaauk, Tirbi tamm) (keskkonnaregistri koodiga vee2073300) on järv Saaremaa vallas Muraja külas. Veekogu pindala on 4,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 982 m.
Kirisilm

Kirisilm (ka Nimeta silm, Maavee Abaja, Kiresilm) (keskkonnaregistri koodiga vee2076000) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 599 m.
Suur-Valmas

Suur-Valmas (keskkonnaregistri koodiga vee2076420) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 6,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1129 m.
Väike-Valmas

Väike-Valmas (keskkonnaregistri koodiga vee2076430) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 591 m.
Ristissoo

Ristissoo (ka Ristisoo) (keskkonnaregistri koodiga vee2076600) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 11 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2620 m.
Tihedaõieline käoraamat

Tihedaõieline käoraamat ("Gymnadenia densiflora") on käpaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Sarnased liigid: harilik käoraamat, lõhnav käoraamat ja püramiid-koerakäpp.
Mõned botaanikud ei tunnustanud veel hiljuti tihedaõielist käoraamatut iseseisva liigina või määratlesid seda vääralt.
Segadust tekitavaks asjaluks on taime morfoloogilised tunnused, mis on väga sarnased hariliku käoraamatu tunnustega. Siiski on tänu 21. sajandi alguses tehtud geneetilistele uuringutele võimalik neid liike üksteisest eristada.
Botaanilised tunnused.
Taime kõrgus on 36–72 (kuni 88 cm). Õisik on ruljas, paljude õitega ja väga tihe. Selles on sageli üle 100 õie (harva kuni 163). Õie kannus on 1,2–1,8 cm pikkune. Õied on roosakaslillad (harva valged), mustrita ja intensiivse meeldiva lõhnaga. Lineaalsed lehed asetsevad varrel vaheldumisi. Ühel taimel on 7–14 lehte, neid on rohkem ja nad on suuremad kui harilikul käoraamatul.
Ökoloogia.
Tihedaõieline käoraamat on lubjalembene taim. Tavaliselt kasvab ta loopealsetel, allikasoodes ja niisketel niitudel. Õie kannus sisaldab nektarit, millest toituvad päeva- ja ööliblikad.
Armen Sargsjan

Armen Vardani Sargsjan (armeenia keeles Արմեն Վարդանի Սարգսյան; sündinud 23. juunil 1953 Jerevanis) on Armeenia füüsik, arvutiteadlane, diplomaat ja poliitik. Ta oli 9. aprillist 2018 kuni 1. veebruarini 2022 Armeenia president.
Ta lõpetas aastal 1976 Jerevani Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Aastatel 1976–1978 oli ta aspirantuuris Jerevani Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika kateedris. Aastal 1981 kaitses ta väitekirja "Сверхплотные небесные конфигурации по биметрической теории тяготения" ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.
Kangelaslaul

Kangelaslaul (prantsuse keeles "chanson de geste") on keskaegne kangelastegudest jutustava eepilise luule žanr ja muusikažanr. Kangelaslaulu taustal on tavaliselt tuntud isikutest ja sündmustest kõnelevad legendid. 
Kangelaslaulu kõrgaeg oli 1100.–1250. aastate Prantsusmaal. Sellest ajast on pärit ka kuulsaim kangelaslaul – eepos "Rolandi laul".
Kangelaslaulude keskseteks teemadeks olid aadlike mässud ja võitlus saratseenide vastu. Lauludes kirjeldatud sündmused olid toimunud aastatel 700–900. Kangelaslaule laulsid žonglöörid ja menestrelid, kes esitasid neid turuplatsile kogunenud rahvale ja palveränduritele. 
Aja jooksul kujunes kangelaslaulust kirjandusžanr, mis oli eelkõige mõeldud lugemiseks. 
Kangelaslaule on kolme liiki:
1300. aastatel sulas kangelaslaul kokku rüütliromaaniga.
Jonathas Cristian de Jesus

Jonathas Cristian de Jesus (tuntud ka lihtsalt nime all Jonathas; sündinud 6. märtsil 1989 Betimis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Araabia Ühendemiraatide klubis Sharjah.
Jonathas alustas klubikarjääri kodumaa klubis Cruzeiros. Klubi meeskonda koosseisus ta kindlat kohta ei leidnud ning suundus 2009. aastal Euroopasse, liitudes Hollandi klubiga AZ Alkmaar. Hiljem on ta mänginud veel Itaalia, Hispaania, Saksamaa ja Venemaa klubides.
2017. aastal sõlmis ta kolmeks aastaks lepingu Saksamaa Bundesliga klubiga Hannover 96. 2018. aasta teises pooles mängis ta Hannoverist laenul Brasiilia kõrgliiga klubis Corinthians. Tema ainsaks väravaks Corinthianse särgis jäi tema teises liigamängus 22. juulil löödud värav São Paulo vastu.
Jádson

Jádson Rodrigues da Silva (enam tuntud nimega Jádson; sündinud 5. oktoobril 1983 Londrinas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia klubis Vitória.
Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Athletico Paranaense, debüteerides klubi põhimeeskonnas 2003. aastal. 2005. aastal suundus ta Ukraina kõrgliigaklubisse Donetski Šahtar. Ta mängis seal kokku kaheksa hooaega, tuli selle ajaga kuus korda Ukraina meistriks ning võitis kolm Ukraina karikat ja 2009. aastal UEFA karika.
2011. aastal suundus ta tagasi Brasiiliasse, liitudes São Pauloga. 2014. aastal liitus ta Corinthiansega, kellega tuli aastatel 2015 ja 2017 Brasiilia meistriks. 2015. aasta hooajal andis ta Brasiilia kõrgliigas kokku 12 väravasöötu, mis oli liiga parim näitaja. Lisaks valiti ta sel aastal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2020. aastal naasis Jádson Athletico Paranaensesse.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Jádson 9. veebruaril 2011 mängus Prantsusmaa vastu.
Oma esimese ja ainsa värava Brasiilia koondises lõi ta 2011. aasta Copa América teises alagrupimängus Paraguay vastu.
Ta kuulus Brasiilia koondisse ka 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Ta pääses turniiril väljakule ainult finaalis Hispaania vastu, sekkudes mängu 73. minutil.
Läti Teaduste Akadeemia Suur medal

Läti Teaduste Akadeemia Suur medal (läti keeles "Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielā medaļa") on Läti Teaduste Akadeemia kõrgeim välja jagatav autasu, mida antakse Läti ja välismaa teadlastele väljapaistvate teadussaavutuste eest. Medalit antakse välja 1993. aastast.
Seisuga 1. juuli 2013 oli medali saanud 42 teadlast.
Riia Filmimuuseum

Riia Filmimuuseum (läti keeles "Rīgas Kino muzejs") on filmimuuseum Riias aadressil Peitavas iela 10. 
Muuseum asutati 1988. aastal.
Aastast 2014 on muuseumi direktor Zane Balčus.
Reo karjäär

Reo karjäär on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Reo külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 631 m.
Kasti lahjuke

Kasti lahjuke (ka Kasti rannajärv) on järv Saaremaa vallas Kasti külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1317 m.
Vanamõisa karjäär

Vanamõisa karjäär on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Tirbi külas. Veekogu pindala on 6,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1713 m.
Massilaht

Massilaht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 16,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3980 m.
Tõrvalaht

Tõrvalaht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 8,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1904 m.
Persulaht

Persulaht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1439 m.
Rangela laht

Rangela laht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606 m.
Oogilaht

Oogilaht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 12,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2599 m.
Purme abaja

Purme abaja (ka Purme abajas, Purma abajas) on järv Saaremaa vallas Kungla külas. Veekogu pindala on 16,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2519 m.
Saardejärv

Saardejärv on järv Saaremaa vallas Austla ja Karala külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 531 m.
Niidijärv

Niidijärv on järv Saaremaa vallas Austla külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 901 m.
Tammijärv

Tammijärv on järv Saaremaa vallas Austla külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 798 m.
Oostejärv

Oostejärv on järv Saaremaa vallas Atla külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1027 m.
Väike-Nonni järv

Väike-Nonni järv on järv Saaremaa vallas Karala ja Metsapere külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1409 m.
Süllalaht

Süllalaht on järv Saaremaa vallas Jõgela külas. Veekogu pindala on 33 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3427 m.
Linaauk

Linaauk on järv Saaremaa vallas Jõgela külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 591 m.
Mareauk

Mareauk on järv Saaremaa vallas Jõgela külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 598 m.
Panga luht

Panga luht (ka Panga tarn, Panga laht) on järv Saaremaa vallas Karala külas. Veekogu pindala on 8,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2400 m.
Paadla laht

Paadla laht on järv Saaremaa vallas Kogula külas. Veekogu pindala on 17,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5478 m.
Kuressaare linnuse vallikraav

Kuressaare linnuse vallikraav on järv Kuressaare linnas Kuressaare linnuse ümber. Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3401 m.
Nervosa

Nervosa on Brasiilia "thrash metal"'i ansambel São Paulost. Ansambel loodi 2010. aastal. Kõik selle liikmed on naissoost.
Nervosa rajasid 2010. aastal laulja ja kitarrist Prika Amaral, kitarrist Karen Ramos ning trummar Fernanda Terra. Järgmisel aastal lisandus bändi bassimängija Fernanda Lira, samas kui sellest lahkus Ramos ning Nervosa jätkas kolmeliikmelisena. Ühtlasi sai Lirast selle põhilaulja. 2012. aastal andis bänd välja demo "2012". Samal aastal sõlmis Nervosa lepingu Austria plaadifirmaga Napalm Records, misjärel anti välja demo "Time of Death" ning salvestati video laulule "Masked Betrayer". Bänd vahetus mitu korda trummarit, alates 2013. aastast oli selleks Pitchu Ferraz ning 2014. aastal anti välja debüütalbum "Victim of Yourself". Albumi salvestamise ajal ning ilmumise järel andis Nervosa mitmeid kontserte, tegutsedes muu hulgas selliste bändide nagu Exodus, Artillery, Exumer ja Raven soojendajana. 2015. aastal järgnes esimene turnee Euroopasse, mille käigus bänd külastas ka Eestit, esinedes klubis Tapper. 
2016. aastal salvestas Nervosa USA-s oma teise albumi – "Agony". Samal aastal lahkus bändist trummar, kelle järglaseks sai järgmisest aastast Luana Dametto. 2016. aasta sügisese Euroopa turnee ajal külastas Nervosa taas Tallinna. 
2018. aastal salvestas Nervosa stuudioalbumi "Downfall of Mankind", kus külalisesinejatena tegid kaasa João Gordo ansamblist Ratos de Porão ja Michael Gilbert bändist Flotsam and Jetsam.
Nervosa mängib kiiret, klassikalist "thrash metal"'it ning selle stiili on võrreldud selliste ansamblitega nagu Kreator, Destruction, Slayer, Sepultura, Exodus ja Suicidal Angels.
Victor Leandro Bagy

Victor Leandro Bagy (enam tuntud lihtsalt nime all Victor; sündinud 21. jaanuaril 1983 Santo Anastácios) on Brasiilia endine jalgpallur (väravavaht).
Ta alustas klubikarjääri 2002. aastal Paulistas. 2005. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karika. 2007. aasta lõpus suundus ta Grêmiosse. Grêmio põhiväravavaht oli ta aastatel 2008–2011. 2008. aasta hooaja saadi Brasiilia meistrivõistlustel teine koht ja Victor valiti Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Kõrgliiga sümboolsesse koosseisu pääses ta ka järgmisel hooajal, kuigi hooaeg lõpetati kõrgliigas alles kaheksanda kohaga.
2012. aasta juunis sõlmis ta lepingu Atlético Mineiroga. Aastatel 2012–2018 on oli ta Atlético Mineiro põhiväravavaht. 2013. aastal aitas klubil võita Copa Libertadorese.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Victor 10. augustil 2010 sõprusmängus USA jalgpallikoondise vastu.
Ta esindas Brasiiliat koondises aastatel 2010–2014 kokku kuues kohtumises.
Ta oli Brasiilia varuväravavaht 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2011. aasta Copa Américal ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Yle Teema

Yle Teema oli soomekeelne telekanal, mis tegutses aastatel 2001–2017.
Kanal vahendas kultuuri-, haridus- ja teadusteemasid. Kanali tähelepanu keskpunktis oli esituskunst, klassikaline muusika, kunst, ajaloolised dokumentaalfilmid ja teemaedastused.
24. aprillil 2017 ühinesid kanalid Yle Fem ja Yle Teema ning nende alusel moodustati Yle Teema &amp; Fem.
Nordleda

Nordleda on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 21,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1084 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Ajalugu.
Nordleda kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle "de facto" dünastilist jagunemist 1296. aastal "de jure" 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad "Land Hadelni" haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Nordledast, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Oberndorf (Cuxhaven)

Oberndorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 32,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1359 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Ajalugu.
Oberndorf kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Oberndorfist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Odisheim

Odisheim (alamsaksa: "Godshem"; sõnasõnalt "Odini kodu" või "Jumala kodu") on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 13,50 km². 31. detsembril 2015 elas seal 497 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Ajalugu.
Odisheim kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle "de facto" dünastilist jagunemist 1296. aastal "de jure" 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad "Land Hadelni" haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Odisheimist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Osterbruch

Osterbruch on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 10,21 km². 31. detsembril 2015 elas seal 520 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Ajalugu.
Osterbruch kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle "de facto" dünastilist jagunemist 1296. aastal "de jure" 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad "Land Hadelni" haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Osterbruchist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Varbola paisjärv

Varbola paisjärv (ka Sirgu paisjärv) on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 141 m.
Turba karjäärid

Turba karjäärid on tehisjärved (karjäärid) Harju maakonnas Saue vallas Lehetu külas. Veekogude pindala on 3,3 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 986 m.
Kabala järv

Kabala järv (ka "Veskijärv, Tamme veskipaisjärv, Kabala veskipaisjärv") on paisjärv Rapla maakonnas Rapla vallas Kabala ja Ummaru külas. Veekogu pindala on 1,3 ha ja kaldajoone pikkus 1076 m.
Kuusiku veehoidla

Kuusiku veehoidla on veehoidla Rapla maakonnas Rapla vallas Kuusiku alevikus, Iira ja Kuusiku-Nõmme külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2905 m. Järves on kolm saart.
Sõerumäe paisjärv

Sõerumäe paisjärv on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Tuti külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 303 m.
Vanamatsi laugas

Vanamatsi laugas (ka Palasi järv) on järv Rapla maakonnas Kehtna vallas Palasi külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1318 m.
Tuisu paisjärv

Tuisu paisjärv on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Palase külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 150 m.
Tapu paisjärv

Tapu paisjärv on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Palase külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 134 m.
Vängla paisjärv

Vängla paisjärv on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vängla külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 679 m.
Tuhhino tiik

Tuhhino tiik on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Langerma külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 842 m.
Kivi-Vigala paisjärv

Kivi-Vigala paisjärv on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652 m.
Elias Mendes Trindade

Elias Mendes Trindade (enam tuntud lihtsalt nime all Elias; sündinud 16. mail 1985 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Bahia.
Elias alustas jalgpallurikarjääri Palmeirase noortesüsteemis. 2005. aastal hakkas ta mängima Náuticos. Pärast seda mängis ta veel mitmes Brasiilia klubis, paistes kõige enam silma Corinthianses. 2010. aasta hooajal lõi ta Brasiilia kõrgliigas seitse väravat ja tuli klubiga Brasiilia meistrivõistlustel kolmandaks. Lisaks valiti ta sel aastal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2010. aasta detsembris liitus ta esimese Euroopa klubiga, sõlmides lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Madridi Atléticoga. 2011. aasta augustis sõlmis ta viieks aastaks lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Sporting, kuid juba 2013. aastal suundus ta laenule Brasiilia kõrgliiga klubisse Flamengo. Flamengoga võideti 2013. aastal Brasiilia karikas, kuid samal hooajal jäädi Brasiilia kõrgliigasse väga napilt püsima. Sellest hoolimata valiti Elias ka sel hooajal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2014. aastal liitus ta taas Brasiilia kõrgliiga klubiga Corinthians. 2015. aastal tuli ta Corinthiansega Brasiilia meistriks ja ta valiti kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2016. aasta hooaja teise poole veetis ta taas Sportingus, kuid suundus juba järgmise aasta jaanuaris tagasi Brasiiliasse, sõlmides lepingu Atlético Mineiroga. 2020. aastal siirdus ta Bahiasse.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Elias 7. oktoobril 2010 sõprusmängus Iraani jalgpallikoondis vastu. Ta kuulus Brasiilia koondisse 2011. ja 2015. aasta Copa Américal ning 2016. aasta Copa América Centenario.
Annes Meister

Annes Meister (sündinud 17. juunil 1988 Kuressaares) on harrastusluuletaja.
Haridus.
Ta on lõpetanud 2006. aastal Leisi Keskkooli. Aastatel 2008–2010 õppis Tallinnas infotehnoloogiat ja omandas pagari eriala.
Muu tegevus.
2011–2015 oli Annes korraldajaks Saaremaalt 1949. aastal küüditatute kokkutulekutel.
2011. aastal asutas Annes koos oma sõbraga MKR klubi ehk Muheda Külarahva Klubi, mille tegevusalaks on päevahuumoriga seonduv ja kus Annes tegevana oli 2018 aasta suveni.
2020. juunist alates on MTÜ Soela Sadama seltsi liige. 
2022. aastaks kogus Annes kokku üle 30000 suitsukoni, mida oli ta kogunud üle kuue ja poole aasta.
Teadaolevalt oli tegemist ühe suurima ja ainulaadsema suitsukonikoguga Eestis, mis põhines isiku enda ära tarbitud sigaretidest. 
Sellega seoses pälvis Annes meedia tähelepanu juba 2019. aasta talvel, mil ta näitas avalikkusele oma kogu kanal2 saates "Õhtu". Mõned aastad hiljem 2022. aastal otsustas Annes annetada oma kogu teaduse ja kunsti tarbeks, otsides sobivat inimest tv3 saate "Läbi suve Taaviga" kaudu.
https://elu24.postimees.ee/6848235/veider-hobi-eesti-mees-on-kolm-ja-pool-aastat-suitsukonisid-kogunud?_ga=2.170864352.1768827950.1576101058-1101820660.1572029496
Maist 2023 kuni juulini 2024 oli Annes Eesti Konservatiivse Rahvaerakond (EKRE) liige.
Viited.
https://play.tv3.ee/clips/7-uudised---saaremaal-toimus-represseeritute-kokkutulek,clip-2664532
https://elu24.postimees.ee/6848235/veider-hobi-eesti-mees-on-kolm-ja-pool-aastat-suitsukonisid-kogunud?_ga=2.170864352.1768827950.1576101058-1101820660.1572029496
https://www.tv3.ee/3-portaal/tele-ja-kino/labi-suve-taaviga/puha-taevas-saaremaa-mees-kogub-purkidesse-suitsukonisid-mul-on-kokku-neid-umbes-30-000/
Ümera Põhikool

Ümera Põhikool oli venekeelne põhikool Tallinnas aadressil Ümera tänav 46. Kool tegutses 1986–2004. Tänapäeval tegutseb seal koolimajas Lasnamäe Põhikool.
1986–1990 kandis kool nime Tallinna 38. 8-klassiline Kool. 1990–1998 kandis kool nime Tallinna 38. Põhikool.
Ülemiste luited

Ülemiste luited on luitestik Tallinnas Ülemiste järve loodekaldal. Luited on enamikus kirde-edelasuunalised. Luidete pikkus on 4,2 km ja nende kõrgus on kuni 7 m.
Luidete järgi on nime saanud Tallinna kesklinna linnaosas asuv Luite asum.
Ülemiste järve äärne mets

Ülemiste järve äärne mets on mets Tallinnas Ülemiste järve juures.
Keskajal oli järv ümbritsetud männimetsaga, mis hävitati Liivi sõja ajal. Uue metsa rajamine järve kaldale tõusis päevakorrale 1830. aastal. Liivikute süsteemne ja ulatuslik metsastamine algas alles 1870. aastate lõpus. 1918. aastaks oli Ülemiste järve ja Pärnu maantee vahelisele alale istutatud 184 ha metsa (1994. aasta seisuga 126 ha). 2010. aastast saadik kannab osa sellest metsast Järve metsa nime.
Läti 100

Läti 100 (läti keeles Latvija 100 või "Latvijas valsts simtgade") oli Läti iseseisvumise ja Läti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamine 4. maist 2017 kuni 2019. aastani. 
Ülelätiline programm hõlmas nii kontserte, filme, festivale, infrastruktuuri arendamise projekte. Suurüritustest toimusid näiteks Läti Film 100, XXVI läti üldlaulupidu ja XVI läti üldtantsupidu.
Dienas Lapa

Dienas Lapa oli Lätis Riias 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul ilmunud lätikeelne ajaleht. See oli läti vasakpoolse sotsiaalpoliitilise liikumise "Uus vool" häälekandja. Ilmumise ajal oli see üks populaarsemaid lätikeelseid ajalehti.
Ajaleht ilmus 1886–1905, pärast vaheaega uuesti 1913–1914 ja pärast vaheaega uuesti 1918 Riias ja Peterburis.
1886–1899 andis ajalehte välja "Rīgas Latviešu amatnieku palīdzības biedrība", seejärel 1899–1904 A. Plātesi kirjastus ("A. Plātes izdevniecība") ja seejärel 1904–1905 J. Jākobsons ja K. Ozoliņš.
Läti kultuurikaanon

Läti kultuurikaanon (läti keeles "Latvijas kultūras kanons") on nimekiri 99-st kunstiteosest ja kultuuriväärtusest, mis on kuulutatud Läti rahvuskultuuri pärandis eriti olulisteks. Need kuuluvad seitsmesse kategooriasse: arhitektuur ja disain, filmikunst, kirjandus, muusika, lavakunst, rahvakombed ja visuaalkunst.
Kaanonit hakati koostama 2007 Läti rahvusliku kunstimuuseumi direktori Māra Lāce eestvõttel.
Kiissa laht

Kiissa laht (ka Kiissa järv, Kissa veehoidla) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hõbesalu ja Muriste külas.
Veekogu pindala on 26,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4363 m.
Veerežiim.
Kiissa lahe vesi on põhjani läbipaistev (0,4 m). Sealse vee pH-tase on väga kõrge (9,48), st vees on hapniku üleküllastus (139%). Samuti on lahes rohkesti orgaanilist ainet ja toitesooli. Kokkuvõtlikult on sealne vee kvaliteet kesine.
Läheduses olevalt valgalalt on sattunud lahte erinevat reostust. Praeguseks on see aga lõppenud ja Kiissa lahe veekogu seisund paraneb.
Lahe settekiht on 15–50 cm paksune, millest kõige suurem osa on koondunud veekogu keskossa ja läänekaldasse. Kiissa lahe põhjaosas on sette peamiseks koostisosaks aleuriit, mis sisaldab ka peenliiva. Seevastu veekogu keskosas on aleuriit hoopis savirikas, liiva on sealsetes setetes minimaalselt.
Elustik.
Taimestik.
Kiissa lahe taimestik on mitmekesine. Peamiselt on esindatud kaldaveetaimed, näiteks harilik pilliroog ("Phragmites australis"), kare kaisel ("Schoenoplectus tabernaemontanii") ja ahtalehine hundinui ("Typha angustifolia"). Samuti leidub erinevaid veesiseseid taimi, mis levivad ulatuslikult järve avaveelises osas, näiteks kamm-penikeel ("Potamogeton pectinatus"; sünonüüm "Stuckenia pectinata") ja räni-kardhein ("Ceratophyllum demersum"). Kaitsealustest liikidest leidub lahes vahelmist näkirohtu ("Najas marina" subsp. "intermedia"), mis on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.
Kalastik.
Kiissa laht on liigirohke veekogu, milles esineb kõige arvukamalt roosärge ("Scardinius erythrophthalmus"). Ka on esindatud nii linask ("Tinca tinca" L.), ogalik ("Gasterosteus aculeatus") ja hõbekoger ("Carassius gibelio"; sünonüüm ("Carassius auratus gibelio") kui ka ahven ("Perca fluviatilis") ja haug ("Esox lucius"). Kaitsealustest liikidest leidub lahes hinku ("Cobitis taenia").
Linnustik.
Veekogus ja selle läheduses pesitseb mitmeid linnuliike. Näiteks on Kiissa lahes märgatud laululuike ("Cygnus cygnus") ja sookurge ("Grus grus"), kellest mõlemad kuuluvad looduskaitsealuste liikide II kategooriasse.
Kaitse.
Kiissa laht asub Nehatu looduskaitsealal, mille eesmärk on säilitada sealsete roostike ning vee- ja rannikulinnustiku kaitse ja püsimine. Ka kuulub ala Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustiku raames Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) ja Väinamere loodusala (keskkonnaregistri kood EE0040002) hulka.
Lehu tiik

Lehu tiik on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Lehu külas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 718 m.
Rabavere tiik

Rabavere tiik (ka Lõpe paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Rabavere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 828 m.
Ulglaht

Ulglaht (ka Ulgulaht, Ulklaht) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Veekogu pindala on 6,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1381 m.
Maalaht

Maalaht on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Veekogu pindala on 20,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2445 m.
Rammusaare laht

Rammusaare laht (ka Rammusaare järv) on järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 453 m.
Maajärv

Maajärv (ka Rammusaare järv) on järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu saarel. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 896 m.
Kotka järv

Kotka järv (ka Kotka paisjärv, Kotkaveski paisjärv) oli järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kotka külas. Veekogu pindala oli 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus oli 1176 m. Järves oli kaks saart.
Kotka järv kadus seoses Kotka paisu purunemisega 7. augustil 2016.
Loo paistiik

Loo paistiik on tiik Harju maakonnas Kuusalu vallas Soorinna külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 197 m.
Aruoja veehoidla

Aruoja veehoidla on veehoidla Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe külas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1515 m.
Laijärv

Laijärv (ka Pühamäe Laijärv, Pühameeste Laijärv, Pühameeste Suurjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 327 m.
Pühamäe Väikejärv

Väikejärv (ka Pühamäe Väikejärv, Pühajärv, Pühameeste Väikejärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291 m.
Järvi Särgjärv

Särgjärv (ka Järvi Särgjärv, Järvi järv, Väike Järvi järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 557 m.
Pärnjärv

Pärnjärv (ka Järvi järv, Suur Järvi järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656 m.
Julia Barysenka

Julia Barysenka (valgevene keeles "Юлія Барысенка"; 4. märts 1990 Tallinn – 23. juuli 2018) oli Valgevene jalgpallur (kaitsja).
Surm.
Barysenka suri 23. juulil 2018. Esialgsete teadete järgi ta uppus.
Kõrgessaare järv

Kõrgessaare järv on mitme järve nimevariant:
Piip ja Tuut

Piip ja Tuut on Eesti näitlejad ja klounid – Haide Männamäe (Piip) ja Toomas Tross (Tuut).
Aastate vältel on Piip ja Tuut eri etendusasutuste (Piip ja Tuut Teater, Piip ja Tuut Mängumaja jt) egiidi all esitanud nii klassikalisi tsirkuseetendusi ja klounaade kui ka traditsioonilisi teatritükke maailmaklassikast Eesti nüüdisdramaturgiani (William Shakespeare'i "Hamlet", Piret Jaaksi "Pobiseja"). 2014. aastal esinesid Piip ja Tuut telekonkursi "Klassikatähed" raames koos flötist Anni Ruuglaga, kes esitas 
Francis Poulenci flöödikontserdi. Nad on teinud lastesaateid Eesti Televisioonis, esinenud koos Tallinna Tehnikaülikooli puhkpilliorkestriga ning osalenud Eesti Vabariigi 100. aastapäeva koostöölavastuste programmis (lavastus "Cabaret Siberia", koos Läti teatriga TeatrisTT). Rahvusvahelistel ringreisidel on Piip ja Tuut käinud Euroopas, Aasias ja Ameerikas.
Kriitik Veiko Märka on nimetanud Piibu ja Tuudu versiooni "Hamleti" Eesti tõlgenduste seas epohhiloovaks.
Tallinna üldplaneering

Tallinna üldplaneering on Tallinna kohta käiv üldplaneering, mille eesmärk on määrata Tallinna territooriumi arengu põhisuunad ja tingimused.
Üldplaneeringu kinnitas Tallinna linnavolikogu 2001. Üldplaneeringu ettevalmistusperiood kestis 1996-2001, mille jooksul tehti rohkem kui 30 asjakohast uuringut ja teemaplaneeringut.
Tallinna Kadaka Põhikool

Tallinna Kadaka Põhikool on Tallinnas tegutsev venekeelne põhikool. 
Kool asutati 1984.
Õie park

Õie park (ka Õie puiestik) on park Tallinnas Nõmme linnaosas Õie, Sihi ja Pesa tänava vahel. Pargi pindala on 0,7 ha. Park rajati 1930. aastatel. Pargi keskel on purskkaev.
Riia hüdroelektrijaam

Riia hüdroelektrijaam ehk Riia HEJ (läti keeles "Rīgas hidroelektrostacija" ehk "Rīgas HES") on Daugava jõel asuv hüdroelektrijaam.
Hüdroelektrijaama kuue turbiini koguvõimsus on 402 MW. See on suuruselt Läti teine hüdroelektrijaam (suurim on Pļaviņase hüdroelektrijaam). Jaam asub Daugava suudmest 35 km kaugusel.
Salaspilsi juurde kuuluv elektrijaam ehitati aastail 1966–1974.
Turība kõrgem ärikool

Turība kõrgem ärikool (läti keeles "Biznesa augstskola "Turība"") on Lätis Riias aadressil Graudu iela 68 tegutsev kõrgem erakool, mis on keskendunud ärindusele. Koolil on üle Läti neli filiaali: Liepājas, Cēsises, Talsis ja Jēkabpilsis. Kooli rektor on Aldis Baumanis. 
Kool asutati 1993.
Õppeaastal 2014/2015 tudeeris seal 3500 õpilast.
Ääremaa

Ääremaa on eesti perekonnanimi.
Ääremaa määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ääremann, Aermann, Aero, Äremann, Ärmann, Ergmann, Herman ja Hermann.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ääremaa Eestis 15 mehel ja 24 naisel.
Steinau (Cuxhaven)

Steinau Land Hadelnis on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 36,07 km². 31. detsembril 2015 elas seal 845 inimest.
Ajalugu.
Steinau kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle "de facto" dünastilist jagunemist 1296. aastal "de jure" 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad "Land Hadelni" haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Steinaust, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Wanna

Wanna on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Valla pindala on 53,93 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2179 inimest.
Wanna kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle "de facto" dünastilist jagunemist 1296. aastal "de jure" 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad "Land Hadelni" haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Wannast, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Kemba paisjärv

Kemba paisjärv on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kemba külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 949 m. Järves on üks saar.
Pikklaugas

Pikklaugas on mitme Eesti veekogu põhinimi või nimevariant:
Järvi Pikklaugas

Pikklaugas (ka Järvi Pikklaugas) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve ja Suru külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1261 m.
Tallekesejärv

Tallekesejärv (ka Tallekese järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2298 m.
Tikkjärv

Tikkjärv on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589 m.
Lihlträske

Lihlträske (ka Lihl-träske) on järv Harju maakonnas Paldiskis. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 425 m.
Lihlviki

Lihlviki (ka Lihl-viki) on järv Harju maakonnas Paldiskis. Veekogu pindala on 8,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1500 m.
Bodän

Bodän on järv Harju maakonnas Paldiskis. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 487 m.
Vaila I bassein

Vaila I bassein on järv Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 318 m.