Võrumaa Teataja

 
Võru Teataja (varasemas kirjapildis Wõru Teataja) ka Võrumaa Teataja on Võrumaal ilmuv ajaleht.
Ajalugu.
Võru esimese eestikeelse ajalehe Võru Teataja esimene number ilmus teisipäeval, 24. detsembril 1913. Esimene lehenumber trükiti Tartus Postimehe trükikojas ja iajaleht hakkas ilmuma kord nädalas neljapäeviti, 1914. aastast alates kaks korda ja 1917. aastast kolm korda nädalas. Vastutavaks toimetajaks oli dr. Jaan Uudelt, väljaandjaks kohalik riigiametnik ja aktiivne seltskonnategelane Johan Jaason, tegelikult tegi lehte varem mitmele ajalehele kaastööd teinud Karl Kornel.
Kasvav vajadus eestikeelse ajalehe järele oli tekkinud seoses eestlaste seltsielu aktiviseerumisega linnas ja maakonnas. Võru Teataja lubas lühidalt teada anda poliitilistest sündmustest, ülevaateid Vene- ja välismaalt, samuti kirjutada, mis kodumaal tähelepanuväärset toimunud. Esimese numbri juhtkirjas kirjutatakse toimetuse püüdlustest: ”Teame väga hästi, et meie töö kerge ei ole, seda enam, et meil senini puhtakujulised maakonnalehed on puudunud ja Võru Teatajal esimese teerajaja ülesannet tuleb täita, aga niisama hästi teame, et meie töö tarvilik on.”
"Võru Teatajat kui rahvusmeelset häälekandjat (VT, 16. jaan. 1914) on lubanud kaastöödega toetada F. Ahven, J. Anso, instruktor Chr. Arro, apteeker K. Bergmann, velsker A. Daniel, instruktor E. Ertel; E. Feldveber, "notarius cand. jur." K. Gabriel; J. Jaason, J. Kaarna, põlluteadlane F. Korrol, "cand. jur." Kreideberg; T. Kopp, P. Leinbock, advokaat P. Luik, "cand. jur." J. Lõo", cand. theol." J. Martensen, maamõõtja G. Meister, mesinik K. Mäekalda, dr. Mälton, advokaat K. Mätlik; J. Nirk, G. Prants, kirjanik H. Prants, dr. Piho; J. Semm, L. Lepp, apteeker H. Soo, ülemtalurahvakohtunik G. Taevere, advokaat J. Treumuth, dr. J. Uudelt, kirjanik J. Vahtra jt." Loetelu näitab, kuivõrd lühikese ajaga suutis lehetegijate ridadesse astuda hulk nimekaid Võru linna ja maakonna seltskonnategelasi. Need inimesed olid eestluse eestvedajad.
Võru Teataja ilmus vabalt ja kajastas rahumeelset elu vaid pool aastat. Siis algas esimene maailmasõda. Veel paar aastat ja Petrogradis puhkenud revolutsiooni tagajärjed jõudsid kiirelt ka Võrru. 3. detsembril 1917 Võru Teataja suleti, Võru täidesaatev komitee võttis vägivallaga üle lehe ja trükikoja, 9. detsembrist kuni 21. veebruarini 1918 trükiti Võrus 21 numbrit töörahva häälekandjat Rahva Hääl, selle esimese numbri toimetas G. Räppo.
Samal ajal kui bolševikud Võrus märatsesid, plaaniti rahvuslikes kihtides ja Võru Teataja lähikondlaste seas, kuidas vastulöök anda. Rahvuslikust mõttest kantud enamlastevastane ajaleht Vabadus pandi J. Semmi eestvõttel kokku ja trükiti Bergmanni trükikojas Tartus 5. jaanuaril 1918. Luba selleks ei saadud, vastutava väljaandjana kirjutas lehele alla Võru maavanem A. Kohver. Võrus jagati leht lugejatele 8. jaanuaril, ainsaks numbriks see jäigi.
1918. aasta alguskuudel jõudis Võru Teataja uuesti lugejateni, kuid mitte kauaks. Võrru saabunud saksa okupatsioonivõimude tingimused lehe toimetamiseks olid sedavõrd võimatud, et lehetegijad keeldusid koostööst. Leht suleti 28. mail. Kui okupatsioonivõimud olid Võrust läinud, kerkis taas päevakorda ajalehe väljaandmine. 6. detsembril 1919 ilmus Võru Teataja taas, aasta lõpuni anti välja 6 numbrit. Peagi sõlmiti Tartu rahu, mis tõi kaasa Eesti Vabariigi sünni. 
1920. aastate algul asutati Võru Teataja väljaandmiseks Võru Ajalehe Ühisus, selle põhikirja kinnitab Tartu-Võru Rahukohus 22. augustil 1922. Võru Ajalehe Ühisusse kuulusid Johan Jaason, Viktor Neuman, Johan Mõttus, Jaan Kääparin, Johan Semm, August Huik ja Jaan Treumuth.
16. juunil 1927 lõpetas Võru Ajalehtede Ühisus tegevuse. Asemele tuli poliitikategelane Jaan Tõnisson.
Enne kui Võru Teataja lõplikult hingusele läks, jõuti tähistada (16. dets. 1933) lehe 20. aastapäeva. Sel puhul ilmus leht viiepoognalisena värvitrükis.
1934. aastal on Võru Teatajast saanud Võru- ja Petserimaa ajaleht, seda kuni 5. detsembrini 1935, mil ilmus lehe viimane, 141. number.
Paralleelselt Võru Teatajaga alustas juba 3. oktoobril 1927 ilmumist teinegi ajaleht Wõru-Walga-Petserimaa häälekandja Elu, mille väljaandja oli kirjastusühisus Võrumaa Elu ja millel tuli lõpetada ilmumine 1940. aasta suvel, kui Eesti Vabariik annekteeriti ja Elu asemel hakkas Võrus ilmuma Töörahva Elu. mis on praeguse Võrumaa Teataja eellane, kuna varasem Võru Teataja oli ajalehe Elu konkurent.
Võru Teataja hakkas ilmuma 14. juulil 1941, selle esimene peatoimetaja oli eestimeelne mees Juhan Jaik, hiljem olid samas ametis O. Juul ja H. Sepp. Leht ilmus kolm korda nädalas teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval aastatel 1941–1944, väljaandjaks Kirjastus Eesti Ajaleht. 12. augustil 1944 ilmus Võrumaa Teataja viimane, 91. number. Järgmisel päeval, 13. augustil jõudis rinne Võrru ja Saksa väed taandusid.
Vahepealsetel nõukogude võimu aastatel ilmus Võrus taas Töörahva Elu.
Võru Teataja nimi võeti uuesti kasutusele esmanumbri ilmumisest täpselt 75 aastat hiljem – 24. detsembril 1988. Esialgu jätkati Töörahva Elu numeratsiooni. Ilmus neli numbrit (150–153). Toimetajaks oli Aare Urm, veel on ajaleht EKP Võru Rajoonikomitee ja Võru Rahvasaadikute Nõukogu häälekandja, 1989. aasta 151. numbrist see kiri päistiitlist kadus. 1990. aastal ilmus 152 numbrit, toimetas A. Urm, alates 46. numbrist peatoimetajana. 1991. aastal ja 1992. aasta nelja esimese numbri ilmumise aegu oli peatoimetaja Aare Urm.
20. mail 1992 asutati Võru Teataja väljaandmiseks aktsiaselts Võru Teataja, selle juhatajaks valiti Kalev Annom. 25. mail 1992 sai Kalev Annomist ka peatoimetaja.
1995. aasta 1. numbrist taastati maakonnalehe ajalooline nimi Võrumaa Teataja.
Kuni 2014. aasta lõpuni tükiti Võru Teatajat / Võrumaa Teatajat AS Võru Täht trükikojas, alates 2015. aasta esimest numbrist Tartus Kroonpressis.