Granaadiheitja Carl-Gustav

Raske-tankitõrjegranaadiheitja Carl-Gustav (); (samuti tuntud kui "Carl-Gustaf" või "M2CG") on Rootsi päritolu vintraudne 84 mm tagasilöögita mitmeotstarbeline tankitõrjerelv, mida saab kasutada ka lahinguvälja valgustamiseks, suitsukatte tekitamiseks, vaenlase jalaväe ja kaitserajatiste hävitamiseks. Carl-Gustavi tootja on Rootsi ettevõte Saab Bofors Dynamics (endise nimega Bofors Anti-Armour AB).
Rootsis on selle ametlik nimi "Grg m/48" ("Granatgevär" või granaadiheitja, mudel 48). Eestis on relva hüüdnimi "Kusti".
Carl-Gustav on kasutusel paljude riikide relvajõududes, sealhulgas ka Eesti Kaitseväes jao- ja rühmarelvana. Eestis kasutatavad variandid on M2 ja M3. 2021. ja 2022. aastal alustati Eestis vanemate relvade väljavahetamist M4-mudelite vastu.
Ajalugu.
Esimest mudelit hakati tootma 1946. aastal ja kuigi sarnased selle ajastu relvad on praktiliselt teenistusest kadunud, kasutatakse Carl-Gustavit siiani laialdaselt edasi.
Tagasilöögita tulistamise süsteem võimaldas granaadiheitja mürsus kasutada tunduvalt rohkem lõhkeainet, saavutades mürsu algkiiruseks 290 m/s varasemate 105 m/s (Panzerschreck ja Bazooka) ning 75 m/s (PIAT) asemel. Tulemuseks oli oluliselt suurem täpsus pikematel vahemaadel. Carl-Gustavit saab kasutada kuni 700 m kaugusel asuvate suuremate seisvate objektide ründamiseks, kuid mürsu siiski suhteliselt aeglane lennukiirus piirab liikuvate sihtmärkide tulistamise laskekaugust 400 meetrini.
1964. aastal võeti kasutusele Carl-Gustavi täiustatud mudel (M2), mis asendas kiiresti originaalmudeli. Praeguseks on valminud ka M3- (1991. aastal) ja M4-mudel (2014. aastal).
Kirjeldus.
Tankitõrjegranaadiheitja M2 koosneb põhiliselt vintrauast koos gaasilehtri ja Venturi efekti vastase tagasilöögi summutiga, kahest käepidemest relva eesotsas ja õlatoest. Õlatoe ette saab kinnitada ka harkjala. Relval on küljes mehaaniline sihik, kuid tavaliselt kasutatakse sihtimiseks kinnitatavat 3x suurendusega optilist sihikut. Optilise sihiku vaateväli on 17 kraadi. Kõige uuemad mudelid on varustatud Rootsi punatäppsihikuga. Mehaanilisele sihikule on võimalik lisada helendavad lisatükid, mis parandavad sihtimist pimedas. Samuti on võimalik kasutada relval öövaatlusseadet.
Carl-Gustavit on võimalik tulistada püsti-, iste-, lamades-, kükkis-, põlvelt ja põlviliasendist. Relva saab laskmiseks kiiresti ette valmistada ning see on tankitõrjegranaadiheituri ja tema abi ülesanne. Tankitõrjegranaadiheituri ülesanne on relva kandmine ning tulistamine, granaadiheituri abi kannab laskemoona ning laeb relva. Koos kumulatiivgranaadiga kaalub relv 17 kg. Kaal muutub, kui kasutatakse optilist sihikut või mõnda teist tüüpi laskemoona.
Tankitõrjegranaadiheitja M3 on oma vintraua süsinikkiust katte tõttu tunduvalt kergem, kuid Eesti Kaitseväes seda rahuajal ei kasutata, kuna see on tundlik löökide ja deformeerumise suhtes.
2014. aasta lõpul välja tulnud granaadiheitja Carl-Gustav viimane mudel M4 koosneb titaanist valmistatud komponentidest ning täiustatud süsinikkiust kattest. M4 granaadiheitja kaalub alla 7 kg ning selle pikkus jääb alla 1000 mm, mis teeb selle kandmise oluliselt kergemaks kui eelnevate mudelite puhul. Samuti on võimalik M4 kanda laetuna, mis vähendab lasu ettevalmistuseks kuluvat aega. Esimesed relvad jõuavad Eestisse 2022. aastal ja viimane tarne on planeeritud 2024. aastaks. Uusi granaadiheitjaid hakatakse kasutama paralleelselt praegu kaitseväe varustusse kuuluvate modifikatsioonirelvadega M2 ja M3.
Tööpõhimõte.
Mehaanilise pääste- ja löögimehhanismi abil esile kutsutud lasu tagajärjel väljub üks osa heitelaengu gaasidest gaasilehtri, teine osa rauasuudme kaudu. Püssirohugaasid on ühtlasi ka granaadi liikumapanevaks jõuks. Gaasilehtrist välja paiskuvad gaasid muudavad relva peaaegu tagasilöögituks ja lasu hetkel stabiilseks. Kumulatiivgranaadi põrkamisel vastu takistust kaugemal kui 30 m relvast toimub plahvatus, mille kutsub esile piesoelektriline sütik. Granaadi hävitav toime avaldub kumulatiivjoa tekitatud mehaanilistes purustustes, ülerõhus, ülitugevas valguses ja kuumuses.
Laskemoon.
Carl-Gustavi laskemoona täiustatakse pidevalt. Kuigi vanemad HEAT (ingl high-explosive anti-tank warhead" – tankivastane fugasslõhkepea, mille puhul on purustustavaks jõuks suur lööklaine) tüüpi mürsud ei ole enam moodsate tankisoomuste vastu efektiivsed, on relv leidnud uut kasutust punkrivastase relvana HEDP (ingl high-explosive dual purpose warhead" – mitmeotstarbeline fugasslõhkepea) tüüpi mürskudega. Vanemate soomusmasinate vastu on aga ka HEAT mürsud siiani edukalt kasutatavad. Lisaks on kasutuses HE (ingl "high explosive warhead" – fugasslõhkepea) mürsud, mis on HEAT edasiarendus, samuti mitmesugused kumulatiiv-, kumulatiivsed tandem-, kild-, suitsu- ja valgusgranaadid. Valgusgranaatide efektiivseks kasutamiseks tuleb need tulistada väga suure nurga alt, mis kujutab laskurile suurt ohtu, kuna tulistamisel tekkiv tagaplahvatus võib põhjustada talle põletusi. Seetõttu on paljud riigid loobunud valgusrakettide kasutamisest. USA armee nõuab nende tulistamist ainult püstiasendist.
Carl-Gustavi granaadid: