tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kärdla päikeseelektrijaam

Kärdla päikeseelektrijaam ehk Kärdla päikesepark on päikeseelektrijaam Hiiumaal Kärdlas.
2017. aasta veebruaris teatati, et Põllu tänava lõpus Kärdla linna ja Pühalepa valla piiril on ehitamisel tolle aja võimsaim, 1,1 MW installeeritud võimsusega päikeseelektrijaam. Ligi 25 000 ruutmeetri suurusele alale plaaniti paigutada 3240 päikesepaneeli. Aastane toodangumaht pidi tulema umbes 1 GWh. Päikesejaam pidi valmima sama aasta kevadel.
Elektrijaam avati 2017. aasta aprillis. Oma 1,1 MW nimivõimsusega ja 3240 paneeliga oli see tol ajal suurim päikeseelektrijaam Eestis. Rajaja oli OÜ 646. Elektrijaama ehitas ettevõte Solar4You OÜ.
Vecskujene

Vecskujene on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Vecskujene asub valla idaosas merepinnast 234 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Skujenest 8 ja Riiast 110 kilomeetri kaugusele.
Külas on Skujene põhikool. Vecskujenes asuvad Skujenes skola ja Vecskujene bussipeatus. Küla piiridesse jäävad Ģībēni muinaskalmed, mis on arheoloogiamälestisena regionaalse kaitse all..
2007. aastal oli külas 30 elanikku.
Prišņicas

Prišņicas on endine küla Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Küla asus valla põhjaosas merepinnast 222 meetri kõrgusel ning jäi valla keskusest Skujenest 6, piirkonna keskusest Ausmasest 31 ja Riiast 108 km kaugusele.
Külast läks läbi maantee V300.
Ķēči

Ķēči on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Ķēči asub valla idaosas merepinnast 227 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 10 ja Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ķēči bussipeatus.
Ķēčis kasvav Birutase tamm on võetud looduskaitse alla.
Külast lõunas asub Ķēči linnamägi, mis on arheoloogiamälestisena kohaliku kaitse all..
Aastal 2007 oli külas 14 elanikku.
Iłża

Iłża on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Radomi maakonnas, Iłża valla halduskeskus. Iłża asub Radomi kesklinnast umbes 27 km lõunas.
Asula oli olemas juba 12. sajandil. Linnaõigused sai Iłża tõenäoliselt 1239. aastal. 1870. aastal kaotas Iłża linnaõigused, kuid sai need tagasi 1925. aastal.
Przysucha

Przysucha on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Przysucha maakonna ja Przysucha valla halduskeskus. Przysucha asub Radomist umbes 36 km läänes ja Varssavist ligikaudu 103 km lõunaedelas.
Przysuchat on ürikutes esimest korda mainitud 1490. aastal, linnaõigused sai 1710. aastal. 1870. aastal kaotas Przysucha linnaõigused, kuid sai need 1958. aastal tagasi.
1921. aastal moodustasid juudid 65,0% Przysucha elanikest ja 1931. aastal 73,9%.
Okaspuu-kooresikk

Okaspuu-kooresikk ("Rhagium inquisitor") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Lehtpuu-kooresikk

Lehtpuu-kooresikk ("Rhagium mordax") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suur-õiesikk

Suur-õiesikk ("Anoplodera rubra") on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Putukas on Eestis väga tavaline.
Välimus.
Suur-õiesikk on 10–20 mm pikkune. Liiki iseloomustab sooline dimorfism: emased ja isased isendid erinevad välimuselt värvi ja kuju poolest. Emaste isendite kattetiivad ja eesrindmik on ühtlaselt punakaspruunid või punakasoranžid. Isaste pea ja esirindmik on musta värvi. Lisaks on isastel pruunid või ookervärvi kattetiivad ning nad on kujult emastest väiksemad ja kitsamad.
Elutsükkel ja toitumine.
Liigi elutsükli kestus on 2–3 aastat. Täiskasvanud olendeid võib näha maist septembrini (peamiselt juulis ja augustis). Nad käivad õitsevatel lilledel nektarit ja/või õietolmu võtmas. Vastsed kasvavad ja toituvad surnud puidus ja okaspuude kändudes seente toodetud toitainetest.
Levik.
Suur-õiesikke leidub Euroopa mandrialades, Venemaal ja Põhja-Aafrikas.
Kirju-õiesikk

Kirju-õiesikk ("Anoplodera sexguttata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat esineb paiguti Lõuna- ja Lääne-Eestis.
Pargisikk

Pargisikk ("Rhamnusium bicolor") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on leitud ka Eestist.
Marmor-oksasikk

Marmor-oksasikk ("Pogonocherus hispidulus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukas on Eestis haruldane.
Tüvesikk

Tüvesikk ("Spondylis buprestoides") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Ząbki

Ząbki on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas. Ząbki asub Varssavi kesklinnast ligikaudu 8 km kirdes.
Ząbki küla oli olemas juba 16. sajandi keskel. Linnaõigused sai Ząbki 1967. aastal.
Uitsikk

Uitsikk ("Oxymirus cursor") on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Putukas on Eestis sage.
Sini-õiesikk

Sini-õiesikk ("Gaurotes virginea") on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Ta on Eestis tavaline. Sini-õiesikk on Euroopas laialdaselt levinud. 
Alamliigid.
Sini-õiesikul on neli variatsiooni ja neli alamliiki: 
Kirjeldus.
"Gaurotes virginea" kõht on üldiselt punakas, kuigi osadel alamliikidel esineb ka üleni must kõht. Mardika elutsükkel kestab kaks aastat. Tema vastsed toituvad harilikust männist. Täiskasvanud isendid elutsevad maist augustuni. Täiskasvanud isendid toituvad erinevate taimede õietolmust, nende üks lemmik on "Heracleum sphondylium".
Saatürsikk

Saatürsikk ("Anaglyptus mysticus") on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Eestis on ta haruldane ja esineb Lääne-Eesti lehtmetsades.
Kaelussikk

Kaelussikk ("Acmaeops collaris") on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Putukas on Lõuna-Eestis tavaline, Põhja-Eestis haruldane.
Rohekas lapiksikk

Rohekas lapiksikk ("Callidium aeneum") on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Eestis ei ole ta sage.
Vaablassikk

Vaablassikk ("Necydalis major") on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Eestis on ta haruldane.
Sääsksikk

Sääsksikk ("Molorchus minor") on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Putukas on Eestis tavaline.
Aedoa-teramardikas

Aedoa-teramardikas ("Acanthoscelides obtectus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Purpur-roomardikas

Purpur-roomardikas ("Donacia vulgaris") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik viljakukk

Harilik viljakukk ("Oulema melanopus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Sipelgapoi

Sipelgapoi ("Clytra quadripunctata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Aasa-kantpoi

Aasa-kantpoi ("Cryptocephalus sericeus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Jutt-kantpoi

Jutt-kantpoi ("Cryptocephalus bipunctatus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Mündi-helkpoi

Mündi-helkpoi ("Chrysolina polita") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Vööt-helkpoi

Vööt-helkpoi ("Chrysolina cerealis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tõmmu-helkpoi

Tõmmu-helkpoi ("Chrysolina geminata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Oblikapoi

Oblikapoi ("Gastrophysa viridula") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suur-haavapoi

Suur-haavapoi ("Chrysomela populi") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Kattetiivad õmbluse tipul musta nelinurkse tähniga. 
Kahjustab noori haabasid, esineb ka paplil ja pajul. 
Putukat on ka Eestis.
Kirjakpoi

Kirjakpoi ("Chrysomela vigintipunctata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik punapoi

Harilik punapoi ("Gonioctena viminalis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Paju-kollapoi

Paju-kollapoi ("Lochmaea caprea") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kanarbiku-kollapoi

Kanarbiku-kollapoi ("Lochmaea suturalis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Eestis tavaline.
Lepa-ehmespoi

Lepa-ehmespoi ("Galerucella lineola") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Must-nahkpoi

Must-nahkpoi ("Galeruca tanaceti") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Must-lehemardikas

Must-lehemardikas ("Luperus longicornis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Lodjapuu-ehmespoi

Lodjapuu-ehmespoi ("Pyrrhalta viburni") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harilik pajupoi

Harilik pajupoi ("Phratora vitellinae") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tihasheinapoi

Tihasheinapoi ("Phyllobrotica quadrimaculata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Suur-maakirp

Suur-maakirp ("Phyllotreta nemorum") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Sinihelk-maakirp

Sinihelk-maakirp ("Phyllotreta nigripes") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Roheline kilpmardikas

Roheline kilpmardikas ("Cassida viridis") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukas on Eestis tavaline.
Raudrohu-kilpmardikas

Raudrohu-kilpmardikas ("Cassida sanguinolenta") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Elab raudrohul. Putukas on Eestis haruldane.
Hall-ebakärsakas

Hall-ebakärsakas ("Anthribus nebulosus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukas ei ole Eestis sage.
Kirsikärsakas

Kirsikärsakas ("Rhynchites auratus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Haava-keerukärsakas

Haava-keerukärsakas ("Byctiscus populi") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Punane keerukärsakas

Punane keerukärsakas ("Apoderus coryli") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tamme-keerukärsakas

Tamme-keerukärsakas ("Attelabus nitens") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Pähklikärsakas

Pähklikärsakas ("Curculio nucum") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tammekärsakas

Tammekärsakas ("Curculio villosus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Paju-pahkkärsakas

Paju-pahkkärsakas ("Curculio salicivorus", sünonüüm "Archarius salicivorus") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Wolbórz

Wolbórz on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Piotrków Trybunalski maakonnas, Wolbórzi valla halduskeskus.
Wolbórzi on ürikutes esimest korda mainitud 1136. aastal. Linnaõigused sai 1273. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. 2011. aastal sai Wolbórz linnaõigused tagasi.
Frederick Norton Goddard

Frederick Norton Goddard (1861 New York – 28. mai 1905 Litchfield, Connecticut) oli Harvardi Ülikooli lõpetanud Vabariikliku Partei poliitik ning kohaliku vaesuse ja mängurluse vastane.
Ta oli 19. sajandi lõpul Civic Clubi ("Kodanikuklubi") asutaja 34th Streetil Manhattanil. Hoone ostsid väliseestlased aastal 1946 ning sellest sai New Yorgi Eesti Maja.
Kamieńsk

Kamieńsk (kuni 1918. aastani Kamińsk) on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Radomsko maakonnas, Kamieński valla halduskeskus.
Asulat on ürikutes esmamainitud 1291. aastal. Linnaõigused sai Kamińsk 1374. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. 2. septembril 1939 pommitas Luftwaffe Kamieńskit, suur osa kesklinnast hävis. Linnaõigused sai Kamieńsk tagasi 1. jaanuaril 1994.
Teeni keel

Teeni keel (varem ka tege, tegese ja loro keel) on Nigeri-Kongo keelkonna guri keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad teenid Elevandiluurannikul ja Burkina Fasos.
Kõnelejaid oli Elevandiluurannikul 2000. aastal umbes 2000 ja Burkina Fasos 1991. aastal 6100.
Przedbórz

Przedbórz on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Radomsko maakonnas, Przedbórzi valla halduskeskus. Przedbórz asub Pilica jõe ääres, Radomskost umbes 31 km idas.
Asulat on ürikutes esmamainitud 1145. aastal. Przedbórz sai linnaõigused 1370. aastal, neid uuendati Magdeburgi õiguse alusel 1405. aastal. 1638. aastal sai linn suures tulekahjus rängalt kannatada, 1656. aastal rüüstasid linna Rootsi väed.
Mark Esper

Mark Thomas Esper (sündinud 26. aprillil 1964 Uniontownis Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja riigitegelane. Ta oli 24. juunist 2019 kuni 15. juulini 2019 Ameerika Ühendriikide kaitseministri kohusetäitja ja alates 23. juulist 2019 kuni 9. novembrini 2020 Ameerika Ühendriikide kaitseminister.
Ta lõpetas aastal 1986 West Pointi sõjaväeakadeemia.
José Ruiz y Blasco

José Ruiz y Blasco (1838 Málaga, Hispaania – 3. mai 1913 Barcelona, Hispaania) oli Hispaania kunstnik ja kunstiõpetaja, kunstnik Pablo Picasso isa.
Ta sündis Málagas, kus ta õppis Coruñas asuvas Eusebio da Guarda Gonzáleze nimelises keskkoolis (tänapäeval IES Plurilingüe Eusebio da Guarda), kus ta hiljem ka õpetas (samas koolis õppis 1891–1895 tema poeg Pablo). Temast sai joonistusõpetaja provintsi kunstikoolis (Escuela Provincial de Bellas Artes) ning linnamuuseumi direktor ja kuraator, samuti töötas ta joonistusõpetajana San Telmo kunstikoolis (Real Academia de Bellas Artes de San Telmo). Kunstnikuna spetsialiseerus ta vaikelude, maastike ja tuvide joonistamisele. Ta abiellus María Francisca Picasso y Lópezega (1855–1937), kellega tal oli 17-aastane vanusevahe. Neil oli kolm last: poeg Pablo ning tütred Dolores (deminutiiv Lola; 1884–1958) ja Concepción (Conchita; 1887–1895, suri difteeriasse).
1888. aastal andis ta Pablole esimesed kunstitunnid. 1891. aastal kolis Ruiz y Blasco A Coruñasse, kus õpetas kunstikoolis ning Pablo käis tema ornamentaalse joonistamise tundides. 1895. aastal kolis ta Barcelonasse ning õpetas sealses kunstikoolis, mille hüüdnimi oli La Lonja.
Tema sõprade hulka kuulusid Valencia ja Málaga maalikunstnikud Bernardo Ferrándiz, Antonio Muñoz Degrain ja José Moreno Carbonero.
Ruiz y Blasco suri 75-aastaselt Barcelonas 1913. aastal. Tema tuntuimad teosed on "Crepúsculo en el puerto de Málaga" ("Loojang Málaga sadamas", 1887) ja "Palomar" ("Tuvid", 1878) mis tänapäeval kuuluvad Málagas Pablo Picasso kodumajas asuva muuseumi kollektsiooni.
Saser Kangri

Saser Kangri mäemassiiv, ka Sasir Kangri, on mäemassiiv Saser Muztaghi mäeahelikus Karakorami idaosas.
Territoriaalselt paikneb massiiv Jammu ja Kashmiris Indias.
Massiivis on viis üle 7200 meetri kõrgust mäetippu. Kolm tippu neist on topograafilise prominentsiga üle 500 m: Saser Kangri I (7672 m), Saser Kangri II (7513 m), Saser Kangri III (7495 m). Kaks tippu on prominentsiga alla 500 m: Saser Kangri IV (7416 m) ja Plateau Peak (7287 m).
Alpinism.
Massiivi kõrgeim tipp Saser Kangri I (7672 m) esmavallutati 1973. aastal. Teisi esmatõuse: Saser Kangri III (1986), Saser Kangri IV (1987) ja Saser Kangri II (2011).
2018. aastal tegid Eesti alpinistid esmatõusu massiivis asuva kuuetuhandelise Kunchang Kangri tippu.
Coopi logistikakeskuse päikeseelektrijaam

Coopi logistikakeskuse päikeseelektrijaam ehk COOP logistikakeskuse päikesepark on päikeseelektrijaam Harju maakonnas Rae vallas Soodevahe külas Coop Eesti logistikakeskuse katusel aadressil Suur-Sõjamäe tänav 70.
See on rajatud 2017. aastal. Päikeseelektrijaama installeeritud võimsus on 1,0 MW ja see koosneb 3456 Saksamaal toodetud paneelist. Seega on see suurim omataoline Eestis. 
Elektrijaama ehitas ettevõte Taastuvenergia OÜ.
Kogu elektrijaamas toodetud energia on ettenähtud logistikakeskuses kasutamiseks ja elektrivõrku seda ei müüda. See kasutatakse külma-, ventilatsiooni- ja kütteseadmete tööks ning see suudab rahuldada kuni poole selle Eesti suurima logistikakeskuse elektrienergia vajadusest.
Purpur-pisitiib

Purpur-pisitiib ("Micropterix aureatella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Karvane algliblikas

 Karvane algliblikas ("Eriocrania semipurpurella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Humala-eistekedrik

 Humala-eistekedrik ("Hepialus humuli") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Pikktundlakoi

 Pikktundlakoi ("Nemophora metallica") on liblikaliste seltsi pikktundelkoilaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis. Ta toitub tihti äiatari õitel; esitiivad on metalliläikega.
Harilik koimärslane

 Harilik koimärslane ("Psyche casta") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Suur-pisimärslane

 Suur-pisimärslane ("Psyche crassiorella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Kääbusmärslane

 Kääbusmärslane ("Epichnopterix plumella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liiki pole Eestist leitud üle 100 aasta; eluviisi iseärasused välistavad võimaluse, et siit on varem tabatud hulkuvaid isendeid.
Ogamärslane

 Ogamärslane ("Acanthopsyche atra") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Tyszowce

Tyszowce on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Tomaszów Lubelski maakonnas, Tyszowce valla halduskeskus. Tyszowce asub Zamośćist umbes 32 km idakagus, Ukraina piirist ligikaudu 23 km kaugusel.
Tyszowce sai linnaõigused 1419. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Tyszowce sai linnaõigused tagasi 2000. aastal.
29. detsember 1655 sõlmiti seal Tyszowce konföderatsioon.
Tumemärslane

 Tumemärslane ("Canephora hirsuta") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Hiidmärslane

 Hiidmärslane ("Pachythelia villosella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Rabamärslane

 Rabamärslane ("Phalacropterix graslinella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Hahkmärslane

Hahkmärslane ("Sterrhopterix fusca") on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Hele-koimärslane

 Hele-koimärslane ("Dahlica triquetrella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Soome-koimärslane

 Soome-koimärslane ("Dahlica fennicella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Tüve-koimärslane

 Tüve-koimärslane ("Dahlica charlottae") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Hall-koimärslane

 Hall-koimärslane ("Taleporia tubulosa") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Terakoi

 Terakoi ("Nemapogon granellus", sünonüüm "Nemapogon granella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Seenekoi

 Seenekoi ("Nemapogon fungivorellus", sünonüm "Nemapogon fungivorella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Kasukakoi

Kasukakoi ("Tinea pellionella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Hobukastani-keerukoi

 Hobukastani-keerukoi ("Cameraria ohridella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Sireli-keerukoi

 Sireli-keerukoi ("Gracillaria syringella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Toominga-võrgendikoi

 Toominga-võrgendikoi ("Yponomeuta evonymellus", sünonüüm "Yponomeuta evonymella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Röövikud toituvad puulehtedest, peamiselt toomingal, ehitades kollektiivsed võrgendid. 
Eestis sage.
Pihlaka-võrgendikoi

 Pihlaka-võrgendikoi ("Yponomeuta padellus", sünonüüm "Yponomeuta padella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Kikkapuu-võrgendikoi

 Kikkapuu-võrgendikoi ("Yponomeuta cagnagellus", sünonüüm "Yponomeuta cagnagella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Viljapuu-tupekoi

 Viljapuu-tupekoi ("Coleophora hemerobiella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Lehise-tupekoi

 Lehise-tupekoi ("Coleophora laricella") on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Ostrów Lubelski

Ostrów Lubelski on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Lubartówi maakonnas, Ostrów Lubelski valla halduskeskus. Ostrów Lubelski asub Lublinist umbes 34 km kirdes.
Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1441. aastal. Ostrów Lubelski sai linnaõigused 1548. aastal, kuid kaotas need 1864. aastal. Linnaõigused sai Ostrów Lubelski tagasi 1919. aastal.
Piaski

Piaski (varem Piaski Luterskie) on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Świdniki maakonnas, Piaski valla halduskeskus. Piaski asub Lublini kesklinnast umbes 22 km kagus.
Piaski sai linnaõigused enne 1456. aastat, kuid kaotas need 1870. aastal. Linnaõigused sai Piaski tagasi 1993. aastal.
1921. aastal moodustasid juudid 67% linna elanikest.
Piaski lähedal asub 1990. aastal rajatud 342 meetri kõrgune Piaski raadio- ja telemast.
Eesti seente loend

"Aluseks on Eesti loodusvaatluse andmebaasi loend (https://lva.keskkonnainfo.ee/?state=7%3B1506348505%3Best%3Blvadb%3B%3B (vaadatud 24.07.2019))"
"On ka Eesti seente süstemaatiline nimestik."
Zwierzyniec

Zwierzyniec on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Zamośći maakonnas, Zwierzynieci valla halduskeskus. Zwierzyniec asub Wieprzi jõe ääres, Zamośćist umbes 23 km lääneedelas.
Zwierzyniec on asutatud 1593. aastal, linnaõigused sai 1990. aastal.
Roztocze rahvuspargi keskus asub Zwierzyniecis.
Zwierzyniecis on õlletehas.
Nałęczów

Nałęczów on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas, Nałęczówi valla halduskeskus. Nałęczów asub Lublini kesklinnast umbes 23 km läänes.
Nałęczów on kuurortlinn, seal on mineraalveeallikad. Linnas on mitmed sanatooriumid.
Praeguse nime sai Nałęczów 1772. aastal. Enne seda oli asula nimi Bochotnica. Nałęczów sai linnaõigused 1963. aastal.
Rejowiec Fabryczny

Rejowiec Fabryczny on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Chełmi maakonnas, Rejowiec Fabryczny valla halduskeskus. Linn asub Chełmist umbes 16 km läänes.
Rejowiec Fabrycznys asub 1913. aastal rajatud tsemenditehas.
Rejowiec Fabryczny sai alevi staatuse 1958. aastal ja linnaõigused 1962. aastal.
Opole Lubelskie

Opole Lubelskie on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Opole Lubelskie maakonna ja Opole Lubelskie valla halduskeskus. Opole Lubelskie asub Lublini kesklinnast umbes 42 km läänes.
Kirjalikes allikates on Opole Lubelskiet esimest korda mainitud 14. sajandi alguses. Linnaõigused sai Opole Lubelskie enne 1418. aastat, tõenäoliselt 1400. aasta paiku.
Nelitis

Nelitis on kirikuarhitektuuris ristikujulise kiriku pikihoone ja transepti kesklöövide ristumiskohas moodustuv ruudukujuline ala. Nelitist võib katta lame lagi, võlv või kuppel, nelitise kohale võib olla ehitatud nelitistorn, mida neljast nurgast toetavad nelitise piilarid. Nelitistorn võib olla kasutusel kellatornina.
Nelitiseks nimetatakse mõnikord ka ristkuppelkiriku või muu nelinurkse tsentraalehitise keskset võlvikut.
Traditsiooniliselt ilmakaarte suunas orienteeritud kiriku puhul jääb kooriruum nelitisest ida poole, pikihoone läände. Transepti harud on suunatud vastavalt põhja ja lõunasse.
Lagi.
Romaani kirikutes kattis nelitist lame puitlagi, hulknurkne kloostervõlv, ümmargune kuppellagi, vahel tambuuriga, või akendega varustatud nelinurkne latern. Gooti arhitektuuris oli nelitis enamasti võlvitud, sageli rikkalikuma roidestikuga kui löövid. Kupliga kaetud nelitise puhul kaasnesid taas nelitist valgustavad aknad ja kuppellagi oli kaetud illusionistlike maalingutega.
Tornid.
Eelromaani ja romaani arhitektuuris.
Nelitist tähistas hoone välisarhitektuuris eriti eelromaani ja romaani kirikutel selle kohal kõrguv nelitistorn või kuppel. Hispaanias ja Itaalias oli kuppel romaanikas enam levinud, mujal Euroopas oli tavaline mitmekorruseline nelinurkse või hulknurkse põhiplaaniga torn. Et nelitist ümbritsevad sambad või piilarid pidid kandma ka torni raskust, tehti need sageli muudest jämedamad. Ottode stiilis kahe põikhoonega kirikutel Saksamaal, nagu Hildesheimi Miikaeli kirikul, on kaks nelitist, idapoolne ja läänepoolne, ja kaks nelitistorni. Auvergne'i romaanikas esineb nelitise erikuju "massif barlong", mis kõrgendab transepti nelitisepoolsed võlvikud nelitisekõrguseks.
Gooti arhitektuuris.
Inglismaa ja Normandia gooti kirikutel säilib massiivne nelitistorn ka gooti arhitektuuris; Prantsusmaa gootikas ja mujal Euroopas nelitise kohale torni ei ehitata, nagu Chartresi katedraalil, või püstitatakse nelitise keskkohta väike elegantne haritorn, nagu on Amiensi katedraalil või La Flèche Pariisi Jumalaema kirikul.
Renessansis ja hilisematel perioodidel.
Alates renessansist eelistatakse nelitist kroonida, kui üldse, kergema ja elegantsema kupliga. Esimesed nelitiskuplid kerkivad Itaalias 16. sajandi algul, mujal alates 17. sajandist. Näiteid: renessansiaegsed Peetri kirik Roomas ja Firenze toomkirik (Firenzes katab küll kuppel kogu hoone laiuse, mitte vaid ristuvad kesklöövid), barokne St-Paul-St-Louis Pariisis, klassitsistlikud Urbino toomkirik ja St. Paul Londonis.
Äädika-kibuvits

Äädika-kibuvits ("Rosa gallica") on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ormsö (laev)

Ormsö on Eesti riigile kuuluv Baltic 4500 klassi parvlaev, mis telliti Rohuküla–Sviby (ühendab Vormsi saart mandriga) liini jaoks ja mida opereerib Kihnu Veeteed.
Ormsö ehitati 2014–2015. Laeva maksumus oli 9 388 800 eurot.
Laeva ristiema on Kaisa Valmi ja kodusadam Sviby sadam. Ormsö alustas liiniliiklust 2. juunil 2015.
Radzyń Podlaski

Radzyń Podlaski on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Radzyń Podlaski maakonna halduskeskus. Radzyń Podlaski asub Lublinist umbes 60 km põhja pool.
Radzyń Podlaski sai Mageburgi linnaõigused 1468. aastal.
Radzyń Podlaskis asub 16. sajandi algupoolel rajatud Potockite loss, mis omandas üldjoontes praeguse kuju aastatel 1750–1759.
Aafrika malkolmia

Aafrika malkolmia ("Malcolmia africana", sün "Strigosella africana") on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Liiki kirjeldas esimesena Carl Linné, praegune aktsepteeritud nimetus pärineb Viktor Botšantsevilt.
Äänisjärve karutubakas

Äänisjärve karutubakas ("Pilosella onegensis") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Aasia aksüüris

Aasia aksüüris ("Axyris amaranthoides") on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Suitsjas koimärslane

Suitsjas koimärslane ("Dahlica lazuri") on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Liblikas esineb ka Eestis.
Aassalvei

Aassalvei ("Salvia pratensis") on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Aed-jänesekapsas

Aed-jänesekapsas ("Oxalis corniculata") on jänesekapsaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Sambliku-koimärslane

Sambliku-koimärslane ("Dahlica lichenella") on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Liblikas esineb ka Eestis.
Kilpjala-eistekedrik

Kilpjala-eistekedrik ("Pharmacis fusconebulosa") on eistekedriklaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Liblikas on Eestis laialt levinud.
Vööt-eistekedrik

Vööt-eistekedrik ("Triodia sylvina") on eistekedriklaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Liblikas on Eestis laialt levinud.
Aia-eistekedrik

Aia-eistekedrik ("Pharmacis lupulina", sünonüüm "Korscheltellus lupulinus") on eistekedriklaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Liblikat leidub ka Eestis.
Vaibakoi

Vaibakoi ("Trichophaga tapetzella") on koilaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Liigi viimasest leiust Eestis on kulunud üle saja aasta ja tõenäoliselt seda liiki meie faunas enam ei esine.
Leivakoi

Leivakoi ("Haplotinea ditella") on koilaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Leivakoi on levinud ka Eestis.
Ürgmärslane

Ürgmärslane ("Diplodoma laichartingella") on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Liblikas esineb ka Eestis.
Ćmielów

Ćmielów on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Ostrowiec Świętokrzyski maakonnas, Ćmielówi valla halduskeskus. Ćmielów asub Ostrowiec Świętokrzyskist ligi 10 km kagus.
Ürikutes on asulat esmamainitud 1388. aastal. Ćmielów sai linnaõigused 1505. aastal.
1790. aastal rajatud Ćmielówi portselanivabrik on vanim siiani tegutsev portselanivabrik Poolas. 2005. aastast tegutseb Ćmielówis Elav Portselanimuuseum (Żywe Muzeum Porcelany).
Linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad 1702. aastal hävitatud Ćmielówi lossi varemed.
Jaunzosuļi

Jaunzosuļi (vanasti ka Zosuļi) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Jaunzosuļi asub valla keskosas merepinnast 194 meetri kõrgusel Mergupe kaldal. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 4 ja Riiast 87 kilomeetri kaugusele.
Ķülas asub erivajadustega inimestele mõeldud pansionaat. Seal asub Zosuļi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 40 elanikku.
Merķeļi

Merķeļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Merķeļi asub valla idaosas merepinnast 207 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 7 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Merķeļi bussipeatus. Külast kagus asuvad kaks väikest järvekest: Suur ja Väike Roži järv
Kuni aastani 1949 oli küla Ķēči valla halduskeskuseks. Aastal 2007 oli külas 40 elanikku.
Slīpe

Slīpe on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Slīpe asub valla lõunaosas merepinnast 190 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 4 ja Riiast 87 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Slīpe bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 18 elanikku.
Viļums

Viļums on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Viļums asub valla lõunaosas merepinnast 150 meetri kõrgusel. 
Aastal 2007 oli külas 12 elanikku.
Ķavari

Ķavari (ka Kavari) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Ķavari asub valla lõunaosas merepinnast 199 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 9 ja Riiast 91 kilomeetri kaugusele.
Niedras

Niedras (vanasti ka Tēviņēni) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Niedras asub valla kaguosas merepinnast 127 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 5 ja Riiast 79 kilomeetri kaugusele. Seal asub Niedrase bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 25 elanikku.
Mali sõjavägi

Mali vabariigi sõjavägi koosneb maaväest (prantsuse keeles "Armee de Terre"), õhuväest (prantsuse keeles "Force Aerienne de la Republique du Mali") ja rahvuskaardist (prantsuse keeles "Garde National du Mali"). Umbes 7000-pealine vägi kuulub relvajõudude- ja veteranideministri haldusalasse.
Aastal 2005 kirjeldas Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu Mali sõjaväge järgmiselt: "Sõjaväes on madalad palgad, see on halvasti varustatud ning vajab ratsionaliseerimist. Eriti sai organiseeritus kannatada, kui 1992. aasta lepinguga liideti tuareegide irregulaarjõud riigi relvajõududega."
Aastal 2009 oli briti rahvusvaheliste uuringute keskuse IISS andmetel Mali maavägede suurus 7350, õhuväe suurus 400 ja mereväe suurus 50 meest. Gendarmerie ja Sise- ja julgeolekuministeeriumi haldusalasse kuuluvad kohalikud politseijõud tagavad riigisisese turvalisuse. Paramilitaarjõudude suurust hinnati 4800-meheliseks: 1800 Gendarmerie's (8 kompaniid), 2000 Vabariigikaardis ning 1000 politseiüksustes. Vähesed Mali sõjaväelased on läbinud väljaõppe Ameerika Ühendriikides, Prantsusmaal ja Saksamaal.
Mali kaitsekulutused moodustavad umbes 2% SKPst ja 13% riigieelarvest. Mali aitab aktiivselt rahuvalvesse Lääne- ja Kesk-Aafrikas; Kongressi raamatukogu sõnul osaleb Mali sõjavägi 2004. aastal ÜRO missioonidel Kongo DVs (MONUC, 28 sõjaväelast, kelles 27 vaatlejad), Libeerias (UNMIL, 252 sõjaväelast, kellest 4 vaatlejad) ja Sierra Leones (3 vaatlejat).
Aedlevkoi

Aedlevkoi ("Matthiola incana") on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on hapuka, kapsase maitsega.
Aedmalts

Aedmalts ("Atriplex hortensis") on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Aed-piimalill

Aed-piimalill ("Euphorbia peplus") on piimalilleliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Aed-puhmikmalts

Aed-puhmikmalts ("Bassia scoparia") on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Aed-rõngaslill

Aed-rõngaslill ("Lavatera trimestris") on kassinaeriliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Aed-uniohakas

Aed-uniohakas ("Dipsacus fullonum") on kuslapuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Aed-varesjalg

Aed-varesjalg ("Consolida ajacis") on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ahtalehine kõrvik

Ahtalehine kõrvik ("Galeopsis ladanum") on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ahtalehine linnurohi

Ahtalehine linnurohi ("Polygonum neglectum") on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ahtalehine sininokk

Ahtalehine sininokk ("Sisyrinchium montanum") on võhumõõgaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Allik-jänesekapsas

Allik-jänesekapsas ("Oxalis fontana") on jänesekapsaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Alpi kirburohi

Alpi kirburohi ("Polygonum alpinum", sünonüüm "Koenigia alpina") on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Alpi kurekell

Alpi kurekell ("Aquilegia alpina") on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Alpi kuslapuu

Alpi kuslapuu ("Lonicera alpigena") on kuslapuuliste sugukonda kuslapuu perekonds kuuluv taimeliik.
Alpi litterhein

Alpi litterhein ("Thlaspi alpestre", sünonüüm "Thlaspi caerulescens") on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Altai sinienelas

Altai sinienelas ("Sibiraea altaiensis") on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ameerika ruse

Ameerika ruse ("Bidens frondosa") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taime looduslik levila on Põhja-Ameerika. Eestis on ta looduslikku tasakaalu ohustav invasiivne liik, mida ei tohi müüa ega kasvatada.
Bilal Ag Acherif

Bilal Ag Acherif (perekonnanimi vahel ka kujul Cherif; sündinud 1977 Malis) on Azawadi Rahvusliku Vabastusliikumise (MNLA) peasekretär ning endine lühikest aega iseseisvana püsinud Azawadi Sõltumatu Riigi president.
Aastatel 1993–2010 viibis ta Liibüas ning õppis riigiteadusi.
26. juunil 2012 sai ta Põhja-Mali konflikti raames toimunud MNLA ja islamistliku Ühtsuse ja Džihaadi Liikumine Lääne-Aafrikas vahelises lahingus haavata. MNLA kõneisiku sõnul viidi ta Burkina Fasosse meditsiinilist abi saama.
Amellaster

Amellaster ("Aster amellus") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Andurjas jaanikakar

Andurjas jaanikakar ("Chrysanthemum carinatum") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Tura keel

Tura keel on peamiselt Elevandiluurannikul kõneldav mande keel, mida räägivad turad.
Tura keelt räägib umbes 67 000 inimest.
Paljud turad räägivad ka prantsuse ja dani keelt.
Arumadar

Arumadar ("Galium pumilum") on madaraliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Astel-väärtakjas

Astel-väärtakjas ("Xanthium spinosum") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Austria kerss

Austria kerss ("Rorippa austriaca") on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Austria puju

Austria puju ("Artemisia austriaca") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Balsamiin-lemmalts

Balsamiin-lemmalts ("Impatiens balsamina") on lemmaltsaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Balti luidekastik

Balti luidekastik ("Ammocalamagrostis baltica") on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Böömi kurereha

Böömi kurereha ("Geranium bohemicum") on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.
Nimetus.
Teaduslik nimetus "bohemicum" viitab nii taime kasvamisele Böömimaal kui ka etnograafilisele mõistele, mustlastele. Botaanik Theodor Nenjukov tegi 1934. aastal ettepaneku nimetada taim eesti keeles mustlas-kurerehaks , ent senini on jäädud geograafilise tõlgenduse juurde (põhjuseid vt jaotisest "Eluviis").
Kirjeldus.
Ühe- või kaheaastane näärmekarvade tõttu kleepuv, ebameeldiva lõhnaga rohttaim. Lehtede kuju poolest meenutab kõige enam mets-kurereha. Kroonlehed 7–12 mm pikad, sinakaslillad, tumedate soontega, tupplehtedest pikemad. Viljad 2,5–3 cm pikad, karvased. Õitseb juunist augustini või talvekülmadeni (oktoobrini).
Eluviis.
Böömi kurereha kasvab tavaliselt aasta või mõne aasta vanustel põlendikel ja tuleasemetel, ka raiesmikel ja sihtidel. Seemned on paksu kestaga ja idanevad hõlpsamalt tule (kuumuse) mõjul. Seemned säilitavad mullas idanemisvõime aastakümneid ja idanevad soodsate tingimuste saabudes. "Nagu ka mustlasil, puudub ka mustlas-kurerehal kindel kodumaa, või õigemini öeldud, see on meile teadmata. Samuti nagu mustlased, hulgub ka mustlas-kurereha, alatasa vahetades asukohti, mitte püsides kauemat aega ühel kohal. Nagu ka mustlased ei asu kunagi üksikult, vaid ikka leeris, nii ka see taim ilmub ikka suurehulgaliselt, et järgneval aastal jäljetult kaduda." 
Levik Eestis.
Viimati avastatud leiukohad Eestis olid Viidu külas lõkkeasemetel (1994). Enne seda on leide mitmelt poolt Eestist, näiteks Jussi nõmmedelt, Aegviidu ümbrusest, Põlva- ja Võrumaalt jne. Eestis on ta ohustatuselt kriitilises seisundis.
Brasiilia vesikuusk

Brasiilia vesikuusk ("Myriophyllum aquaticum") on vesikuuseliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Brasiilia vesikuuse looduslik levila on Lõuna-Ameerika keskosa. Mujal kasvatatakse teda akvaariumitaimena. Euroopa Liidus on ta kantud ohtlike invasiivsete võõrliikide nimekirja ja teda ei tohi importida, transportida, turustada, pidada, paljundada ega loodusesse lasta.
Douglase viirpuu

Douglase viirpuu ("Crataegus douglasii") on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Eesti palderjan

Eesti palderjan ("Valeriana estonica") on kuslapuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Tegemist on haruldase taimega, mis kasvab peamiselt järvede ja jõgede kallastel. Eesti palderjan on kirjas Eesti punases raamatus.
Eesti palderjani kirjelduse avaldas esmakordselt 1933. aastal botaanik Theodor Nenjukov.
Egiptuse kassinaeris

Egiptuse kassinaeris ("Malva parviflora") on kassinaeriliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Elegantne klarkia

Elegantne klarkia ("Clarkia elegans") on pajulilleliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Elsassi soomukas

Elsassi soomukas ("Orobanche alsatica") on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Elulõngjas tobiväät

Elulõngjas tobiväät ("Aristolochia clematitis") on tobiväädiliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Erilehine linnurohi

Erilehine linnurohi ("Polygonum aviculare") on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Eriline õnnehein

Eriline õnnehein ("Erigeron speciosus") on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Eriseemnene malts

Eriseemnene malts ("Atriplex micrantha") on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Esparsett-hiirehernes

Esparsett-hiirehernes ("Vicia onobrychioides") on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Hans Pawels

Hans Pawels oli 15.–16. sajandi Tallinna kaupmees, Oleviste kiriku eestseisja. Lasi aastatel 1513–1523 uuesti ehitada Oleviste kiriku Maarja kabeli. Tema mälestuseks on kabeli idaseinale püstitatud hilisgooti stiilis kenotaaf (1513–1516, kiviraidurid Gert Koningk, Clemens Pale ja Hinrik Byldensnyder), mis on Eesti kontekstis väljapaistva kunstilise väärtusega teos ja kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Eluloolist.
Hans Pawels ilmub allikates esmakordselt teates 1489/90. aasta jõulujootude kohta, mil ta võeti vastu Mustpeade vennaskonna liikmeks. Vennaskonda kuulub ta kindlalt 1493/94. aasta jootudeni. Samade pidustuste lõpul astub ta Suurgildi, mis tähendab, et ta on teinud oma meistriaastad ja saanud iseseisvaks kaupmeheks. 1493. või 1494. aastal ostis ta maja Pikal tänaval ("Lange strate", hiljem Pikk 35) ja abiellus. 1495. aastal ostis ta teise maja "Susterstrate"'l (Lai 30), olgugi et elas edasi Pika tänava majas. Hans Pawels sai linna kodanikuks 3. juunil 1495. Kõrgeim positsioon, mille ta Suurgildis saavutas, oli kaasistuja ("Beisitzer") ja ta oli selles ametis 1512.–1514. aastani.
Hans Pawels kuulus Oleviste kogudusse aastast 1513 (võib-olla ka varem) kuni 1519. aastani ja ta oli üks kiriku eestseisjatest. Tema tegevusest kaupmehena on vähe teateid, kuid ta paistab olevat sisse vedanud veini ja tal on olnud sidemeid Lübeckis ja Danzigis. 1519. aastal ta suri ja viimane teade temast elavana on selle aasta märtsist, kus ta on kutsutud gildi vastlajootudele. Testament pole säilinud. Tema mälestamine gildis algas 1520. aasta ülestõusmispühade ajal.
Ühe Pawelsi järeltulijat puudutava 17. sajandist pärit dokumendi teatel on ta maetud Oleviste kirikusse naisega ühise hauaplaadi alla kiriku lääneosas..
Kenotaaf.
Kenotaafil on kujutatud Hans Pawelsi peremärki ja skeleti kohal seinal olev viierealine tekst lõpeb sõnadega "Hans Pawelsi mälestuseks". Vastuseks küsimusele, miks rajas Pawels oma kenotaafi kabeli välisseina, mitte liturgiliselt prestiižsemasse kabeliruumi omaenda hauakivi lähedusse, on pakutud võimalus, et Pawelsi üheks motiiviks võis olla soov siduda oma mälestusmärk kiriklike rituaalidega, eriti ümber pühakoja toimuvate protsessioonidega, mis taganuks talle suurema publiku ja suurema hulga eestpalveid.
Nimekaimud.
Tallinna Linnaarhiivis säilinud dokumentide järgi eelneb talle vähemalt kaks samanimelist kaupmeest. Üks Hans Pawels on võetud Suurgildi liikmeks 1445/46. aasta jõulujootudel ja teine 1466/67. aasta vahetusel. Viimatinimetatud Hans Pawels sai linna kodanikuks 1468. aastal ja üks kahest on surnud 1469. aastal vastlate ajal kui "her Johan Pawels". Et tol ajal oli kombeks mitte ainult aadlikel, vaid ka kaupmeheperekondades anda nimi ühele pojale isa järgi, ei saa välistada ka sugulust ja Oleviste kiriku eestseisjaks olnu võis olla kolmandat põlve tallinlane.
Bērzs

Bērzs (ka Bērzi või Bērzu muiža, vanasti ka Bersenhof või Bērzmuiža) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Bērzs asub valla kaguosas merepinnast 112 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 6 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusele.
Küla lähistel asub Bērzmuiža keskaegne kalmistu, mis on arheoloogiamälestisena kohaliku kaitse all. Seal asub Bērzsi bussipeatus.
Aastal 2019 oli külas 19 elanikku.
Annas

Annas (ka Anna või Annasmuiža, vanasti ka Annenhof, Anenhof või Annas muiža) on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. 
Annas asub valla põhjaosas merepinnast 213 meetri kõrgusel Nelabaise järve põhja- ja idakaldal. Küla jääb valla keskusest Zaubest 10 ja Riiast 94 kilomeetri kaugusele. Seal asub Annase bussipeatus.
Annas on tekkinud endise Anna mõisa keskuse juurde. Aastal 1793 asus sinna elama Garlieb Merkel, kes töötas Transehede juures koduõpetajana. Seal valmis ka tema teos Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts.
Looduskaitse all on kaks külas kasvavat sangleppa ja tamm.
Annasmuiža

Annasmuiža on mitme Läti küla nimi:
Kliģene

Kliģene (vanasti ka Kliģenes muiža, Kliggermuise või Gustavsberg) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. 
Kliģene asub valla keskosas merepinnast 171 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 7 ja Riiast 100 kilomeetri kaugusele. Seal asub Kliģene bussipeatus.
Kliģene on tekkinud endise Kliģene mõisa ("Kliggermuise") hoonetekompleksi juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Aastal 2019 oli külas üks elanik.
Krūsāri

Krūsāri on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Krūsāri asub valla keskosas merepinnast 186 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 6 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusele. Seal asub Krūsāri bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 14 elanikku.
Pauļi

Pauļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. 
Pauļi asub valla lääneosas merepinnast 125 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 3 ja Riiast 78 kilomeetri kaugusele. Seal asub Pauļi bussipeatus.
Pauļi on tekkinud endise Pauļi karjamõisa ("Paulhof") hoonetekompleksi juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.
Sadaf Taherian

Sadaf Taherian (pärsia keeles صدف طاهریان ; sündinud 21. juulil 1988 Teheranis) on Iraani näitleja ja endine modell. Enamik filme, milles ta mänginud, on Iraani.
Omphalos

Omphalos (kreeka keeles ὀμφαλός "omfalos" 'naba') oli Delfis asuv iidne kultusetähis, Apolloni püha kivi, mida peeti maa keskpunktiks (sellest nimi). Omphalost hoiti Apolloni templis.
Delfist leitud sõlmedega võrgu taoliste reljeefidega kaetud munakujulist kivi, mis võib olla ka hilisem koopia kunagisest kivist, hoitakse tänapäeval Delfi arheoloogiamuuseumis. Taolisi kultusega seotud nabakive on leitud ka mujalt Kreekast.
Nimest.
Kreeka sõna ὀμφαλός tähendab 'naba', aga ka kõike, mis asub millegi keskpaigas: kilbi keskel olevat nuppu; papüüruserulli keskel oleva pulga otsa jne. Kreeka müüdi järgi saatis Zeus kaks kotkast kahele poole lendu ning nende kohtumispaik oligi maailma naba. Kreeklaste seas oli laialt levinud uskumus, et selleks nabaks on Delfi, kuhu koha tähistamiseks paigutati kivi, mida nimetatakse "omphalos"'eks.
Pärimuse kohaselt on tegemist sama kiviga, mille Zeusi ema Rhea oli beebiriietesse mähituna andnud Kronosele Zeusi pähe allakugistamiseks.
Tähendus.
"Omphalos"'t peeti vägevaks religioosseks objektiks, mille kaudu oli võimalik jumalatega suhelda, ent seda, kuidas temaga seotud kultus välja nägi, täpselt ei teata. Ilmselt asus üks "omphalos" templi lähedal õues ning teine templis sees, selle kõige pühamas alas ("adyton").
Kirjanduses.
Aischylose tragöödias "Eumeniidid" leiab preestrinna veriste kätega Orestese Apolloni templis "omphalos"'e külge klammerduvana, rüvetades nii kivi pühadust.
Harusabased

Harusabased ("Symphyla") on lülijalgsete hõimkonda kuuluv klass.
Harusabased elavad mullas.
Esindajaid:
Lõuna-kiitsaksikk

Lõuna-kiitsaksikk ("Rutpela maculata", sünonüüm "Leptura maculata") on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Putukat esineb paiguti Lääne-Eestis.
Aivo Lepland

Aivo Lepland (sündinud 8. detsembril 1964 Abja-Paluojal Viljandi rajoonis) on eesti geoloog.
Haridus.
Ta lõpetas Abja Keskkooli 1983 ja Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna 1990, omandas doktorikraadi meregeoloogia alal Göteborgi Ülikoolis 1998 ning oli järeldoktor San Diegos California Ülikooli Scrippsi Okeanograafiainstituudis 1998-2001.
Teenistuskäik.
Ta oli Eesti Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi teadur 1990–1993. 
2001. aastast on ta Trondheimis vanemteadur. Ühtlasi oli ta TTÜ geoloogia instituudi teadur 2005-2015 ja geoloogiaspetsialist 2016-2021. Aivo Lepland on Tallinna Tehnikülikooli geoloogia instituudi kaasatud professor aastast 2022 ja Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi külalisprofessor aastast 2015.
Teadustöö.
Aivo Leplandi põhilised uurimisvaldkonnad on meregeoloogia, geokeemia ja eelkambriumi geoloogia. Ta on uurinud Läänemere arengut, meresetete keemilist koostist ning Maa vanimates kivimites leiduvaid elujälgi.
STS-120

STS-120 oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon Rahvusvahelisse Kosmosejaama (ISS), mida teenindas kosmosesüstik Discovery.
Missioon viis jaama Harmony mooduli ja ehitas jaama edasiste laienduste tarbeks ümber. 
STS-120 komandör Pamela Melroy sai Eileen Collinsi teiseks naiseks, kes on juhtinud Space Shuttle'i missiooni ning kuna missiooni ajal jaamas viibinud 16. ekspeditsiooni komandöriks oli Peggy Whitson, sai STS-120st ainus missioon, mille ajal oli kosmoses kaks naiskomandöri.
Ploschkus

Ploschkus (varem "Bloschuss" ja "Pluskus") oli Sileesiast Leobschützist (praegu Głubczyce) pärit käsitöölise- ja literaadisuguvõsa.
Plymouthi Ülikool

Plymouthi Ülikool (inglise keeles "University of Plymouth") on ülikool Inglismaal Plymouthis.
1862. aastal asutati navigatsioonikoolina ("School of Navigation"). 1992 sai õppeasutus ülikooli staatuse.
Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase.
Poitiers' ülikool

Poitiers' ülikool (prantsuse keeles "Université de Poitiers") on ülikool Prantsusmaal Poitiers's.
Ülikool asutati 1431.
Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase.
Portsmouthi Ülikool

Portsmouthi ülikool (inglise keeles "University of Portsmouth") on ülikool Inglismaal Portsmouthis.
Ülikool asutati 1869.
Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2016).
Eriotstarbeline laev

Eriotstarbeline laev ehk erilaev on laev, mis ei vea lasti, vaid täidab muud ülesannet. Eriotstarbeline laev on merendusalaste tegevuste üldiseks toetamiseks või veekogul muude spetsiifiliste ülesannete täitmiseks mõeldud laev. Eriotstarbelise laeva põhiülesanne pole teiste laevade vahetu teenindamine, mis eristab abilaevast. Nende hulka kuuluvad jäämurdjad, lootsilaevad, päästelaevad, tuletõrjelaevad, tulelaevad, õlikorjelaevad jms alused. 
Eriotstarbelised laevad.
Eriotstabelisi laevu:
Achariuse sõõrsamblik

Achariuse sõõrsamblik ("Protoparmeliopsis achariana", sünonüüm "Lecanora achariana" (Achariuse liudsamblik)) on samblikuliik.
Samblik kasvab ka Eestis.
Alpi porosamblik

Alpi porosamblik ("Cladonia macrophylla") on samblikuliik.
Samblik kasvab ka Eestis.
Bachmani limasamblik

Bachmani limasamblik ("Enchylium bachmanianum", vananenud nimetusega "Collema bachmanianum") on samblikuliik.
Samblik kasvab ka Eestis.
Balti rihmsamblik

Balti rihmsamblik ("Ramalina baltica") on samblikuliik.
Samblik kasvab ka Eestis.
Degeni kilpsamblik

Degeni kilpsamblik ("Peltigera degenii") on samblikuliik.
Samblik kasvab ka Eestis.
Ebamäärane porosamblik

Ebamäärane porosamblik ("Cladonia ramulosa") on samblikuliik.
Samblik kasvab ka Eestis.
Harilik ebakärsakas

Harilik ebakärsakas ("Platystomos albinus") on mardikaliste seltsi ebakärsaklaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Valmikud on 7–10 mm pikad, helehallid kuni mustjaspruunid, heledate laikudega kattetiivadel, laubal ja kärsakul.
Valmikud ja vastsed toituvad puuseentest.
Harilik ebakärsakas elutseb lehtmetsades ja on levinud kogu Euroopas, sealhulgas Eestis.
Euroopa metsputk

Euroopa metsputk ("Sanicula europaea") on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab ka Eestis.
Gallia koerasinep

Gallia koerasinep ("Erucastrum gallicum") on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab Eestis paiguti asulate ümbruses hõreda taimestikuga aladel.
Ginnala vaher

Ginnala vaher ("Acer ginnala") on seebipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Looduslik levila on Kaug-Idas, Kirde-Hiinas, Koreas ja Jaapanis.