Qazaxbəyli kalmistu

Qazaxbəyli kalmistu (aserbaidžaani keeles "Qazaxbəyli qəbiristanlığı") on Aserbaidžaani lääneosas, Qazaxi rajoonis Qazaxbəyli küla lähistel Ağstafaçay jõe paremkaldal paiknev hilispronksi- ja vararaaaega kuuluv arheoloogiamälestis. Mälestise dateeringuks loetakse ligikaudu 7.–6. sajandit eKr ning see paigutub Hodžalõ-Gədəbəy kultuuri areaali. See kanti Aserbaidžaani Vabariigi Ministrite Kabineti 2. augusti 2001. aasta määrusega nr 132 riikliku tähtsusega kinnismälestiste nimekirja (registrinumber 1237).
Asukoht.
Kalmistu paikneb Qazaxbəyli küla edelaserval, Ağstafaçay jõe paremal kaldal asuval alal, mida tuntakse "Təpəaltı" nime all (kohalikus kõnepruugis ka "Əziztəpə" või "Eşşəktəpə"). Täpsemalt asetseb see väikesel kõrgendikul, ligikaudu 354 meetri kõrgusel merepinnast. Kõnealune piirkond paikneb Kura-Araksi madalikult Väike-Kaukasuse mäestikule ülemineku vööndis. Asukohta iseloomustab veekogu lähedus ning ümbruskonnale avanev hea vaade, mis kujutas endast muinasajal olulist tegurit asustus- ja matmispaikade valikul. Arvukate pronksi- ja rauaaegsete mälestiste esinemine Ağstafaçay orus annab tunnistust piirkonna tihedast asustusest muinasajal.
Ajalooline kontekst ja kultuuriline kuuluvus.
Mälestise dateering, mis hõlmab 1. aastatuhande esimest poolt eKr, eriti 7.–6. sajandit, kujutab endast Lõuna-Kaukaasias kompleksset üleminekuperioodi hilispronksiaegsete kultuuride transformeerumisest vararaaaegseteks kultuurideks. Sel ajajärgul laienes raua kasutuselevõtt metallurgias, ilmusid uut tüüpi relvad ja tööriistad, süvenes sotsiaalne diferentseerumine seoses hobusekasvatuse arenguga ning rajati kaitseotstarbelisi tsüklopilisi fortifikatsioone.
Qazaxbəyli kalmistut seostatakse arheoloogilise leiumaterjali ja matmistavade alusel Hodžalõ-Gədəbəy kultuuriga. Kõnealune kultuur hõlmas Aserbaidžaani läänepiirkondi ning Väike-Kaukasuse mägiseid ja eelmäestikualasid, eksisteerides ligikaudu 13./12.–7./6. sajandini eKr. Hodžalõ-Gədəbəy kultuuri iseloomustavad kirstkalmed, kivikirstkalmed ja kurgaanid, mis sisaldasid ühis- või üksikmatuseid. Selle kultuuri materiaalse pärandi hulka kuuluvad musta ja halli värvi, poleeritud pinnaga ning geomeetriliste motiividega dekoreeritud keraamika, pronksist ja rauast relvad (pistodad, mõõgad, odaotsad), pronksvööd ning mitmesugused ehted (käevõrud, kõrvarõngad, rõivanõelad, helmed).
Arheoloogilised uuringud.
Varasemad teated ja registreerimine.
Varasemad teated Qazaxbəyli küla ümbruse arheoloogiapärandist pärinevad 20. sajandi keskpaigast. C.Ə. Xəlilovi lühike publikatsioon 1958. aastast ja S.M. Qazıyevi piirkondlik ülevaade 1962. aastast tõendavad muistse nekropoli eksisteerimist selles piirkonnas. Hilisematel perioodidel kanti mälestis Aserbaidžaani arheoloogiamälestiste registrisse ning võeti riikliku kaitse alla.
2019. aasta päästekaevamised.
2019. aasta mais paljandusid Bakuu-Ələt-Qazax-Punase Silla maantee Qazaxbəyli küla läbiva lõigu laiendustööde käigus Təpəaltı alal juhuslikult hauad. Sellega seoses viis AMEA Arheoloogia ja Etnograafia Instituudi (praegune Arheoloogia, Etnograafia ja Antropoloogia Instituut) Qazax-Tovuzy arheoloogiline ekspeditsioon (juhtideks B. Cəlilov, F. Quliyev ja Ş. Nəcəfov) läbi erakorralised päästekaevamised. Kaevamiste vältel uuriti viit maahauda.
Avastatud haudade põhjal selgus, et surnud olid maetud valdavalt kägarasendisse (käed ja jalad kõhu suunas painutatud), asetsetuna paremale või vasakule küljele. Ehkki matuseorientatsioon varieerus, prevaleeris ida-lääne ning loode-kagu suund. Kõnealune matmisviis on tüüpiline paljudele Hodžalõ-Gədəbəy kultuuri mälestistele.
Haudest tuvastati järgmine materiaalse kultuuri inventar:
Leidude tüpoloogiline võrdlus.
Qazaxbəyli kalmistult pärinevad materjalid, sealhulgas keraamika vormid ja ornamentika, metallesemed (rauast pistodad, pronksist nooleotsad) ning matmiskombed (kägarasend, orientatsioon), osutavad märkimisväärsele sarnasusele teiste Qazax-Gədəbəy piirkonna samaaegsete mälestistega, nagu Zəyəmçay nekropol, Sarıtəpə, Babadərviş ja muud Hodžalõ-Gədəbəy kultuuri leiukohad. See annab tunnistust sellest, et tolleaegne piirkonna elanikkond järgis ühtseid või väga lähedasi kultuuritraditsioone.
Tähtsus.
Qazaxbəyli kalmistu omab hilispronksi – vararaaaegse perioodi Aserbaidžaani loodealade arheoloogia ja muinasajaloo seisukohalt märkimisväärset teaduslikku tähtsust.
Praegune seisukord ja kaitse.
Aserbaidžaani Vabariigi Ministrite Kabineti määrusega on Qazaxbəyli kalmistu võetud riikliku kaitse alla kui riikliku tähtsusega arheoloogiamälestis. 2019. aastal seoses teedeehitusega läbi viidud päästekaevamised võimaldasid päästa osa mälestisest hävimisohust ning seda teaduslikult uurida. Siiski püsib risk, et ala võib jätkuvalt kahjustada saada antropogeense mõju (põllumajandustegevus, taristuarendus) tagajärjel. Mälestise täieliku potentsiaali väljaselgitamiseks ning pikaajalise säilimise tagamiseks on möödapääsmatu selle piiride täpne määratlemine, kaitsevööndi loomine ning tulevikus ulatuslikumate arheoloogiliste uuringute läbiviimine.