tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ramul

Ramul ("Varicorhinus") on kalade perekond karpkalalaste sugukonnas. 
Perekonnas on järgmised liigid:
Harm Wiersma

Harmen Wiersma (sündinud 13. märtsil 1953 Leeuwardenis) on Hollandi kabetaja, 6-kordne maailmameister rahvusvahelises kabes.
Harm Wiersma hakkas kabet mängima 9-aastaselt Leeuwardeni kabeklubis. Aasta pärast mängis ta juba Friisimaa noorte meistrivõistlustel. 13-aastaselt tuli ta juba Hollandi noorte meistriks, ning 1967. aastal tegi debüüdi täiskasvanute meistrivõistlustel, kus tuli koguni kolmandaks. Maailmameistrivõistlustel debüteeris ta 1968. aastal.
Samal aastal sai ta ka rahvusvahelise meistri nimetuse, kaks aastat hiljem aga anti talle juba nii Hollandi (kõigi aegade noorimana) kui ka rahvusvahelise suurmeistri nimetus.
Esimest korda tuli ta Hollandi meistriks 1972. aastal. Seda saavutust kordas ta ka aastatel 1974, 1975, 1976, 1977, 1992, 1998 ja 2001. 
1975. aastal püstitas ta maailmarekordi simultaankabes, tehes seda 187 laual, selle ületas hiljem Jannes van der Wal.
Tema tähetund saabus 1976. aastal, kui ta võitis ülivõimsalt maailmameistrivõistlused, seejuures võitis ta omavahelistes partiides kõiki NSV Liidu suurmeistreid (Vjatšeslav Štšegolevi, Anatoli Gantvargi ja Iser Kupermani). 
1978. aasta maailmameistrivõistlustel Arco di Trentos jagas ta koos Anatoli Gantvargiga esikohta, kuid järgmisel (1979) aastal sealsamas peetud kaotas 6-partiilise järelmatši ta kaotas. Veel samal aastal võitis ta aga tiitli tagasi alistades Utrechtis peetud täispikas matšis Gantvargi tulemusega 22:18 (+4 =14 -2). 
Sama lugu kordus veelkord. 1980. aasta maailmameistriturniiri Bamakos võitis taas Gantvarg, kuid 1981. aastal peetud matšis oli taas parem Wiersma, ka sellel korral lõppes matš tulemusega 22:18 (+2 =18 -0). 1983. aastal krooniti ta maailmameistriks koguni kahel korral: algul võitis ta Amsterdamis turniiri ning seejärel alistas ta tiitlimatšis ka Jannes van der Wali 21:19 (+1 = 19 -0).
1984. aastal kaitses Wiersma tiitlit matšis Vadim Virnõiga, matš lõppes küll viigiga 20:20 (+1 = 18 -1), kuid tiitlikaitsjana säilitas ta tiitli.
Selle tiitlivõidu järel tõmbus ta tippkabest tagasi ja pühendus ärile. Wiersma on abielus ja tal on 3 last (poeg ja 2 tütart). Pojale pani ta esimese kosmonaudi Juri Gagarini järgi nimeks Joeri.
Uuesti proovis ta tippu tagasi jõuda 1992. aastal ja sinna ta peaaegu et ka jõudis, ületamatuks jäi siiski Aleksei Tšižov, kes edestas teda nii mm-turniiril kui ka hiljem kolmes riigis (Venemaal, Eestis ja Hollandis) peetud matšis tulemusega 22:18 (+2 = 18 -0).
Ka 1994. aastal jõudis Wiersma tiitlipretendentide hulka, kuid toona tõkestas pretendentide matšides talle tee Aleksandr Baljakin.
Kuid üks tippsaavutus on pärit ka veel 1999. aastast. Nimelt Hoogezand-Sappemeeris tuli Wiersma Euroopa meistriks.
Seejärel sukeldus Wiersma aga poliitikasse. Pim Fortuyni partei nimekirjas kandideerides jõudis 15. mail 2002 valituks ka Hollandi parlamendi teise kotta ("Tweede Kamer der Staten-Generaal").
Patendikoostööleping

Patendikoostööleping (ka: "rahvusvaheline patendikoostööleping"; lühend "PCT") on 19. juunil 1970 Washingtonis alla kirjutatud ning 1979. aasta 28. septembril parandatud ja 1984. aasta 3. veebruaril muudetud rahvusvaheline leping, millele alla kirjutanud riigid moodustavad leiutiste kaitse eesmärgil koostööliidu taotluste esitamiseks, otsinguks ja ekspertiisiks ning erialaste tehniliste teenuste osutamiseks. 
Seda liitu nimetatakse Rahvusvaheliseks Patendikoostöö Liiduks. 
Eesti suhtes jõustus patendikoostööleping 24. augustil 1994.
Patendikoostööleping ühtlustab asjaajamist ja vormistamist ühe- ja samasisulise patenditaotluse esitamisel korraga mitmesse sihtriiki.
Taotluste esitamine.
Leiutise kaitse taotlusi võib esitada igas lepinguosalises riigis kui patendikoostöölepingule vastavaid rahvusvahelisi taotlusi.
Rahvusvaheline taotlus peab sisaldama avalduse, kirjelduse, ühe- või mitmepunktilise nõudluse, ühe või mitu joonist (kui nõutud) ja lühikokkuvõtte, nagu on määratud patendikoostöölepingus ja selle rakendusjuhendis. 
Rahvusvahelise taotluse võib esitada iga lepinguosalise riigi kodanik või isik, kellel on selles riigis alaline elukoht. 
Rahvusvaheline taotlus esitatakse ettenähtud vastuvõtvasse ametisse, kes kontrollib ja käsitleb taotlusi, nagu on ette nähtud lepingus ja selle rakendusjuhendis. Vastuvõtvaks ametiks võib olla liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitseamet ehk patendiamet.
Ton Sijbrands

Ton Sijbrands (õieti Teunis Sijbrands; sündinud 15. detsembril 1949 Amsterdamis) on Hollandi kabetaja, maailmameister rahvusvahelises kabes (1972 ja 1973).
Esimest korda tuli ta maailmameistriks 22. mail 1972.
Ta on ka neljakordne Euroopa (1967, 1968, 1969 ja 1971) ning kuuekordne Hollandi meister (1967, 1969, 1970, 1971, 1973 ja 1988). Pärast teist korda maailmameistriks tulemist loobus ta tippkabest ning pühendus ala populariseerimisele. 
Talle kuulub pimesimultaani maailmarekord. 
Ta annab välja kabeajakirja Dammen ning tal on iganädalane rubriik Hollandi suuruselt teises ajalehes Volkskrant.
Tom Sijbrandsil on kabemaailmas väga suur autoriteet. 
Sijbrandsil on lopsakad punakasblondid lokid. Kord visati ta koolist välja, sest ta keeldus juuksuri juurde minemast.
Rooma Klubi

 
Rooma Klubi on 1968. aastal Roomas asutatud mõttekoda. Kirjeldab end kui "mõttetalgute keskkond ning uurimiskeskus, mis keskendub loovusele ja algatusvõimele". See on grupp teadlasi, ökonoomikuid, majandusinimesi, kõrgetasemelisi avaliku sektori töötajaid, valitsusjuhte ja endisi valitsusjuhte üle maailma. Rooma Klubi asutas Itaalia ärimees Aurelio Peccei eesmärgiga tegeleda suuremate probleemidega, kui suudavad tegeleda praegused liiga kitsa valdkonna uurimiskeskused või valitsused, mis on liialt osakondadeks jagatud. 
Rooma Klubi uurib tänapäevaseid globaalseid probleeme ja võimalikke tulevikustsenaariume, mõistmaks mis on toimumas, ning soovitamaks tegutsemist mitmetel tasanditel – indiviidist kuni valitsusteni. Klubi liikmed jagavad usku, et iga inimene on võimeline andma oma panuse ühiskondade parandamiseks.
Klubi tellib globaalprobleemide teemal aruandeid teadlastelt. Nende põhjal on ilmunud sari mõjukaid raamatuid.
"Kasvu piirid" ("The Limits to Growth") on Rooma Klubi tuntuim raamat aastast 1972. Sellele on kirjutatud terve hulk analüüse ja järgesid - 20/30/40/50 aastat hiljem, sh ka kunagiste autorite ja Rooma Klubi poolt. 
Eesti Rooma Klubi.
Eesti Rooma Klubi (ERK) asutati 9. jaanuaril 2001 kui Rooma Klubi rahvuslik haru. ERK liikmete hulka kuulub 40-50 mõjukat teadlast, majandus- ja ühiskonnategelast. Rooma Klubi auliikmena on Eestist kuulunud Rooma Klubisse Andres Tarand. ERK liikmeks valitakse juhatuse otsusega, liikmed, president, juhatus ja asutajad ning Klubi tegevus on avalik ERK kodulehel.
Rooma Klubi aruandeid.
Rooma Klubi aruanded on kirjutatud erinevate autorite poolt, enamasti Klubi liikmete hulgast. Aruannete ehk selles ajas kõige olulisemate globaalsete muutuste või trendide analüüsivad kokkuvõtted arutab läbi klubi kogu ning määrab, kas antud uuring on Rooma Klubi raport või ei. 
Organisatsioon.
Kaaspresidendid on Sandrine Dixson-Declève ja Mamphela Ramphele. 
Teisi tuntumaid liikmeid: Ugo Bardi, Carlos Alvarez Pereira, Ashok Khosla, Eberhard von Koerber, Benjamin Bassin, Hollandi kuninganna Beatrix, Juan Luis Cebrian, Orio Giarini, Talal Halman, Fernando Henrique Cardoso, José Sarney, Javier Solana, Manmohan Singh, Kamal Hossain, Esko Kalimo, Martin Lees, Roberto Peccei, Maria Ramirez Ribes, Viktor Sadovnitši, Keith Suter, Majid Tehranian, Raoul Weiler, Anders Wijkman ja Mihhail Gorbatšov.
Kriitika.
Rooma Klubi seisukohtades on leitud uusmaltusiaanlikke väiteid. Klubi on süüdistatud ka liigses elitaarsuses ja Euroopa-kesksuses, samuti poliitilises pahempoolsuses. 
Vandenõuteoreetikud nagu dr John Coleman on pidanud Rooma klubi salajaseks võimukeskuseks.
Pimesimultaan

Pimesimultaan on simultaani eriliik, kus üks mängija mängib mitme vastasega, nii et ta ise mängulaudu ei näe ja ka käike üles ei kirjuta. 
Tegu on ühe kõige raskema ajugümnastikaga üldse. Kui tavasimultaani võib anda peaaegu et iga vähegi mängida oskav isik, siis see mänguliik nõuab eriettevalmistust. Põhiprobleemiks ei ole seejuures mitte variantide väljamõtlemine, vaid seisu (vigurite/nuppude paigutuse) meeldejätmine.
Maailmarekordid rahvusvahelises kabes.
Maailmarekordi püstitamiseks kehtivad erinõuded vastaste tugevuse osas (nende keskmine FMJD reiting peab olema vähemalt 1900) ning samuti tuleb rekordi fikseerimiseks saavutada vähemalt 70% tulemus. rekordi püstitas hollandi suurmeister Erno Prosman.
Ui

Ui on traditsiooniline tööriist kalavõrkude ja vööde kudumiseks. Teised levinud nimetused on "hui", "piirits", "käba", "käbi", "võrgukäbi" ja "võrgunõel".
Uid on olnud 10–20 cm pikkused. Neid valmistati õhukesest puupilpast, luust, sarvest või metallist. Uuemal ajal on kasutatud vabrikutööna plastist valmistatud uisid.
Nende abil kudusid võrke kõik pereliikmed, Hiiumaal peamiselt lapsed.
Seal, kus võrgutegijate või kalurite hulgas on olnud palju venelasi, on uid nimetatud kombelistel põhjustel igliškaks.
Eetikakoodeks

Eetikakoodeksiks nimetatakse tavaliselt kutseala kutse-eetika normide või organisatsioonis kehtestatud kõlbeliste ja sotsiaalsete põhimõtete kirjapandud kogu.
Kutseala eetikakoodeks on näiteks arstidel (Hippokratese vanne), juristidel, ajakirjanikel jne, kuid eetikakoodeks võib olla ka kodanikuühendustel, asutustel, kontsernidel jne.
Juriidiline staatus.
Eetikakoodeksite õiguslik staatus võib olla erinev. Mõne eetikakoodeksi rikkumine võib kaasa tuua haldusliku vastutuse (sealhulgas tegevuslitsentsi äravõtmine) või tsiviil- või kriminaalvastutuse. Mõne eetikakoodeksi puhul võib selle rikkumine kaasa tuua ainult kutseorganisatsioonist väljaheitmise. On ka selliseid eetikakoodekseid, mille rikkumise puhuks sanktsioone ei ole ette nähtud (võib isegi puududa rikkumise kindlakstegemise protseduur).
Organisatsiooni eetikakoodeks.
Organisatsiooni eetikakoodeks kujutab endast sageli deklaratsiooni, mis kuulutab välja organisatsiooni seisukohad teatud kõlbelistes ja sotsiaalsetes küsimustes. Organisatsiooni eetikakoodeks võib puudutada näiteks kvaliteedi, töötajate või keskkonna küsimusi. Eetikakoodeks võib ka reguleerida käitumist kõlbeliselt täbarates olukordades, näiteks huvide konflikti või kingituste puhul, ning näha ette protseduurid koodeksi rikkumise tuvastamiseks ja abinõud rikkumise korral. Organisatsiooni eetikakoodeksi tõhusus sõltub sellest, mil määral juhtkond selle järgimist ergutab ja rikkumist karistab. Organisatsiooni eetikakoodeksi rikkumine toob üldjuhul kaasa ainult organisatsioonisiseseid sanktsioone, mis võivad ulatuda töölepingu katkestamise või organisatsioonist väljaheitmiseni. Mõnel juhul võib eetikakoodeksi rikkumine olla ka riigi silmis väärtegu või kuritegu.
Eetikakoodeks ja moraalikoodeks.
Kuigi eetikakoodekseid mõnikord nimetatakse ka moraalikoodeksiteks, mõeldakse moraalikoodeksi all tavaliselt siiski kõigile ühiskonnaliikmetele rakenduvate moraalinormide kirjapandud kogu.
Psühholoogi eetikakoodeks.
Eetikakoodeks on mõeldud psühholoogi suunamiseks tema tegevuses ning standardite loomiseks professionaalses hindamises. Uurimuse alustamisel on psühholoogil vaja silmas pidada, kuidas anda panus psühholoogiateadusesse ja sealjuures soodustada inimese heaolu. Psühholoogil on kohustus ise reguleerida oma käitumist. Psühholoogidel on ametialane kohustus järgida hoolikalt ja põhjalikult uurimistööga seotud eetikanorme. Need peaksid olema kooskõlas elukutse iseärasuste, valitsuse regulatsioonide ja üldtunnustatud väärtustega.
Eetikakoodeksid.
Kirjutisi eetikakoodeksi kohta.
Poliitiku eetikakoodeks
Basuutomaa

Basuutomaa oli Suurbritannia koloonia, mis rajati 1884. aastal, kui Kapimaa koloonia ei saanud territooriumi haldamisega hakkama. Koloonia jagunes seitsmeks administratiivseks piirkonnaks: Berea, Leribe, Maseru, Mohales Hoek, Mafeteng, Qacha's Nek ja Quthing.
Basuutomaa iseseisvus 4. oktoobril 1966 ja nimetati Lesotho kuningriigiks.
Ajalugu.
Aastatel 1856–1868 oli Basuuto kaasatud konflikti Oranje Vaba Riigiga. Kuningas Moshoeshoe I lootis saada brittidelt kaitset. Ta kirjutas 29. augustil 1865 kirja Philip Edmond Wodehouse'ile, kes oli Kapimaa koloonia kuberner. 
Juulis 1866, viidates eelnevatele kirjadele, kirjutas Basuuto pealik:
Lõpuks sai kuberner jaanuaris 1868 dokumendi, mille oli 9. detsembril 1867 allkirjastanud koloniaalsekretär ning millega anti luba liita Basuutomaa Nataliga (mitte Kapimaaga nagu Wodehouse oli soovinud). 12. märtsil 1868 anti teada, et basuutod on saanud Briti alamateks ning Basuutomaa Briti territooriumiks. Basuutomaa ei liidetud Nataliga, vaid anti Lõuna-Aafrika kõrge komisjonäri hallata. 
Kolm aastat hiljem liideti Basuutomaa Hea Lootuse Neeme parlamendi otsusega siiski Kapimaa kolooniaga; otsus kinnitati 3. novembril 1871. Kuna Kapimaaga liitumine polnud rahva seas populaarne, sai Basuutomaast 1884. aastal eraldi koloniaalala, mis oli kohaliku kõrge komisjonäri kaudu otseses kuninganna (ning Briti seadusandliku ja täidesaatva võimu) alluvuses.
Buuri sõjad

Buuri sõjad ehk Inglise-Buuri sõjad olid Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi ja hollandi päritolu Aafrika kolonialistide järglaste buuride vahel peetud sõjad, kus viimased üritasid kaitsta oma riikide (Transvaali ja Oranje Vaba Riik) iseseisvust. 
Ehkki kokku peeti kaks sõda, mõeldakse "Buuri sõja" all tavaliselt üksnes 1899–1902 toimunud konflikti.
Afrikandrid

Afrikandrid ehk buurid (hollandi sõnast "boer" [buur] 'talupoeg') on Lõuna-Aafrika valged elanikud, kes räägivad afrikaani keelt ning on enamasti Hollandi või Prantsuse päritolu.
Lisaks Lõuna-Aafrika Vabariigile elab neid Namiibias ning vähemal hulgal ka Lesothos, Svaasimaal, Botswanas, Zimbabwes, Sambias, Malawis ja Mosambiigis.
Afrikandreid on hinnanguliselt 3,1 miljonit. Lõuna-Aafrika Vabariigi valgetest moodustavad nad umbes 60%.
Afrikandrid peavad Lõuna-Aafrikat oma kodumaaks, mistõttu nad ei soovi Aafrikast kaugete esivanemate kodumaale Euroopasse "tagasi minna". Nii Buuri sõdade kui ka hilisemate rassikonfliktide ajal on nad kaitsnud oma kultuuri ja õigust Aafrikas elada. 
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 18 afrikandrit.
Ajalugu.
Afrikandrid on 1652. aastast alates Hea Lootuse neeme piirkonda elama asunud hollandlastest talupoegade ja käsitööliste järeltulijad. 17.–18. sajandil segunes nendega Saksamaalt ja Prantsusmaalt ümber asunuid (hugenotid). Nad asusid elama Kapimaale, kuhu Hollandi Ida-India Kompanii oli 1652 rajanud varustusjaama. Buurid elatusid peamiselt veisekasvatusest ja kaubandusest. Järgnenud poole sajandi jooksul kogunes neid Hollandi Kapi kolooniasse umbes 2000. Nad olid ranged kalvinistid ja pidasid end Jumalast väljavalituteks, kellel on õigus seda maad ja selle põliselanikke valitseda.
Aastal 1806 läks Kapi koloonia Suurbritannia valdusse. Peagi tekkis buuridel Briti võimudega konflikt. Aastatel 1835–1843 rändasid paljud buurid välja Natali ning teisele poole Oranje ja Vaali jõge, kus nad rajasid Transvaali ja Oranje Vabariigi ning teisi lühikest aega eksisteerinud riike. Nendes riikides kehtis range rassieraldus. Inglise-Buuri sõja (1899–1902) tagajärjel kaotasid need riigid iseseisvuse. Rassieraldusideoloogia säilitas afrikandrite tugeva toetuse ning selle alusel kujunes välja apartheidipoliitika, mida viis ellu Lõuna-Aafrika Vabariigis 1948–1994 võimul olnud Lõuna-Aafrika Rahvuslik Partei, kus domineerisid afrikandrid.
Esimene buuri sõda

Esimene buuri sõda (1880–1881) oli lühiajaline kokkupõrge brittide ja buuride vahel, kui buurid tõusid üles Suurbritannia anneksiooni vastu Transvaalis pärast (esimest) suulu sõda. Pärast seda, kui Majuba Hilli lahingus 27. veebruaril 1881 britid lüüa said, tagas Suurbritannia Pretoria konventsiooniga Transvaali autonoomia ja omavalitsuse.
Manoury notatsioon

Manoury notatsioon on rahvusvahelises kabes üldtunnustatud meetod partiide ja seisude ülesmärkimiseks.
Ajaloolises mõttes on tegu Manoury teise notatsiooniga – algses variandis kandsid peatee (pikima diagonaali) otsaväljad numbreid 1 ja 50.
Kõik aktiivsed (mustad) mänguväljad on nummerdatud 1-st 50-ni. Mängulaud asetatakse mängijate vahele nii, et valgetele lähim vasakpoolne väli oleks must ja ta kannaks numbrit 46. Alguses tundub selline notatsioon segadust tekitav aga temaga harjub kiiresti ära – tasub jälgida vertikaalridade numeratsiooni, näiteks 3, 13, 23, 33, 43. Tõsisematel võistlustel kasutatavatel laudadel neid numbreid ei väljade peal ega laua ääres ei ole ning laud peab seetõttu peas olema.
Partii alguses asetatakse valged kivid väljadele 31 kuni 50 ning mustad väljadele 1 kuni 20.
Käike kirjutatakse näidates ära käigu algus ja lõppväli. Tavalise käigu puhul kirjutatakse väljade numbrite vahele '-' ning löömiste puhul 'x'. Nii näiteks üleskirjutus 33-29 tähendab, et kabend väljalt 33 käis väljale 29. Üleskirjutus 37x30 tähendab, et tehti löökkäik väljalt 37 väljale 30. Mõnikord tuleb liitlöögi korral selguse mõttes üles märkida ka vahepealne väli (väljad), kus löögi ajal kabend suunda muutis (näiteks 47x29x18x4).
Mängu seis kirjutatakse üles samuti kasutades väljade numbreid, kus kabendid asuvad. Näiteks partii algseis kirjutatakse üles: Valged: 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50 (20) Mustad: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20 (20). Arv sulgudes näitab kabendite arvu.
Mancala

Mancala on lauamängude perekond (tuntud ka kui "külvamismängud"), millesse kuuluvad mängud on levinud peamiselt Aafrikas, aga ka Lähis-Idas ja Kagu-Aasias. Levinuimad variatsioonid on "oware", "awale", "bao", "omweso" ja "kalah".
Mancala-mängudes ei eristu mängunupud ("seemned") ühe või teise mängija omadeks, vaid on ühised. Mängulaud koosneb kas kahest või neljast reast "pesadest" (tüüpiliselt 6-10), millesse mängijad oma käigul "külvavad" vastupäeva suunas ükshaaval seemneid. Mängu eesmärgiks on võtta ära enamik seemneid.
Potsataja

Potsataja (vene keeles Чебурашка) on tuntud vene lastekirjaniku Eduard Uspenski loodud tegelane. Esmakordselt astus ta üles raamatus "Krokodill Gena ja sõbrad" (vene keeles "Крокодил Гена и его друзья", 1966). Potsataja on väike, suurte kõrvade, suurte sõbralike silmadega ja pruunika karvaga teadusele tundmatu loomake, kes elab troopikametsades.
Potsataja lugu.
Juhuse läbi apelsinikasti pugenud Potsataja jääb magama ja satub palavast troopikametsast suurde linna. Kaupluse juhataja, kes kasti lahti teeb, paneb talle nimeks Potsataja, sest teel end apelsinidest täis muginud loomake muudkui potsatab: laualt toolile ja toolilt põrandale. Potsataja asub tööle allahinnatud kaupade kaupluses. Ta elab üksildast elu poe ukse kõrval telefonikabiinis. Samas linnas elab krokodill Gena, kes töötab loomaaias krokodillina ja otsib kuulutuse teel endale sõpru. Tänu linna riputatud kuulutustele saavadki kokku raamatu tegelased – Gena, pioneer Galja ja Potsataja. Koos otsustatakse asutada Sõpruse Maja, et viia kokku neid, kes otsivad sõpru. Potsatajale, Genale ja Galjale loobivad kaikaid kodaraisse õel vanatädi Kübaramoor ja tema rott Larissa.
Populaarsus.
Juba esimese multifilmi ilmumise järel said Potsataja ja Gena populaarseks kogu Nõukogude Liidus, nendest on tehtud tohutu hulk anekdoote. 2004. aasta suveolümpiamängudel oli Potsataja Venemaa olümpiakoondise maskott. 
Potsataja populaarsus on põhjustanud vaidlusi autoriõiguste üle. Kuigi kirjanik patenteeris Чебурашка nime ja kirjelduse, on Potsataja üldsusele tuntud välimus Leonid Švartsmani looming. Švartsman aga joonistas Potsataja filmistuudio "Sojuzmultfilm" töötajana ning seega kuulub loomakese väljanägemine stuudiole, õigemini selle õigusjärglasele.
Segadustest hoolimata on Potsatajast saanud staar Jaapanis, kus tema käekäigu eest kinolinal ja mänguasjapoes seisab hea Petit Grand Publishing Inc. Tōkyō televisioon kavatseb valmistada veel 50 jagu Potsataja ja tema sõprade seiklustest. Stsenaariumi autor on taas Eduard Uspenski ning kunstnik on Leonid Švartsman.
Multifilmid.
Raamatu ainetel on valminud neli multifilmi:
 Filmistuudio: "Sojuzmultfilm"
 Stsenaarium: Roman Katšanov, Eduard Uspenski 
 Režissöör: Roman Katšanov
 Kunstnik: Leonid Švartsman 
 Helilooja: Vladimir Šainski
 Potsataja osas: Klara Rumjanova
Siroko

Siroko [sir'oko] ehk široko [šir'oko] (itaalia sõnast "scirocco" [šir'okko] ja prantsuse sõnast "sirocco") on tugev soe tuul Vahemere keskosas ja Aadria merel, puhub peamiselt kagust ehk Liibüa ja Egiptuse kohalt, tugevaim sügisel ja talvel. 
Kui kõrgrõhkkond asub Aadria merest idas, on siroko soe ja niiske ning sademeid on harva. Kesk-Itaalia kohal asetseva madalrõhkkonna puhul on õhutemperatuur sirokos madalam ning sajab tugevasti. 
Aafrika rannikul puhub siroko lõunast, õhk on kuum, kuiv ja tolmune. Mõnel juhul on liivatolm ulatunud isegi Kesk-Euroopasse. Aafrika siroko kuiv õhk muutub Vahemere kohal niiskeks ja põhjustab Lõuna-Euroopas uduvihma. 
Märtsis ja novembris võib siroko saavutada oma maksimaalse tuulekiiruse (kuni 100 km/h ehk 55 sõlme).
Sirokoga sarnanevaid tolmuseid Sahara kõrbe kohalt pärinevaid tuuli nimetatakse veel "leste" (Madeira ja Kanaari saared), "leveche" (Hispaania), "khamsīn" (Egiptus, Sudaan) ja "sharav" (Iisrael, Palestiina).
Simultaan

Simultaan (ka simultaanmäng; ladina sõnast "simul" 'üheaegselt') on mänguviis, kus üheaegselt mängitakse mitme vastasega (näiteks males, kabes).
Male- ja kabesimultaani kohta võidakse kasutada ka nimetusi rivimale ja rivikabe.
Enamikul juhtudel teeb kõikides partiides avakäigu simultaani andja, vastavate kokkulepete korral on võimalikud ka muud variandid.
Simultaanil on mitmeid variatsioone. Olulisemateks nendest on:
Ucayali

Ucayali on jõgi Lõuna-Ameerikas Peruus. 
Jõgi saab alguse 210 meetri kõrgusel üle merepinna Andides, kui Apurímaci ja Urubamba jõed ühinevad. See voolab valdavalt põhjasuunas ning alamjooksul kirdesse. Marañóniga ühinedes moodustab see Amazonase jõe. 
Jõe pikkus on umbes 1600 km.
Kurenokajälg

Kurenokajälg ("Naevus simplex", "Naevus flammeus nuchae") on umbes kolmandikul kõigist vastsündinutest esinev ajutine harilik sünnimärk, mida põhjustab kaasasündinud kapillaarne väärareng. Kurenokajälg võib ilmuda ka esimestel elukuudel.
Kurenokajälg on tumeroosa. Piirjooned on ebakorrapärased. See asetseb laugudel, otsmiku keskel või kuklal juuksepiiril, vahel ka mujal, näiteks ninaotsas või ülahuulel. Neid võib olla ka mitu. Algul on kurenokajälg väga silmatorkav. Nutu ajal tuleb see rohkem esile, muutudes tumedamaks. Toatemperatuuri muutudes võib see muutuda heledamaks või tumedamaks. Vajutamisel muutub see kahvatuks, kuid säilitab punaka värvuse.
Kurenokajälg kaob mõne kuuga. 18 kuu jooksul on ta alati kadunud, välja arvatud kuklal asetsev kurenokajälg, mis tavaliselt säilib aastateks, kuid enamasti jääb juuste alla. Väga heledanahalistel täiskasvanutel võib ka mujal asetsev kurenokajälg olla aimatav.
Korea väin

Korea väin on väin, mis ühendab Jaapani merd Ida-Hiina merega ja eraldab Kyūshū saart Korea poolsaarest. 
Väina laius on umbes 180 km ja sügavus 115 meetrit.
Väina jaotab kahte ossa Tsushima saar.
Tsushima väin

Tsushima väinaks (jaapani keeles 対馬海峡東水道, korea keeles 쓰시마 해협) nimetatakse Tsushima ja Iki saarte vahele jäävat Korea väina kaguosa.
Väina pikkus on umbes 100 km, vähim laius 47 km. Väina mööda voolab Tsushima hoovus − üks Kuroshio soojahoovuse harudest.
Väinas oli 27.−28. (vkj 14.−15.) mail 1905 Tsushima merelahing, milles keiserliku Jaapani sõjalaevastik minimaalsete omapoolsete kaotustega suurema osa Tsaari-Venemaa sõjalaevastikust hävitas.
Konstantin Konik

Konstantin Konik VR III/1 (31. detsember (vkj 19. detsember) 1873 Tartu – 3. august 1936 Tartu) oli eesti arst, poliitik ja ühiskonnategelane, Eestimaa Päästekomitee liige (1918).
Isiklikku.
Koniku isa Peeter Konik oli Tartus voorimees. Abielus Matilde-Alviine Pistrikuga (1909–1929) ja Viktooria Triigiga (neiuna Martna, 1930–1935). Tema teise naise isa oli Mihkel Martna. Lapsi tal ei olnud, kuid aastal 1933 adopteeris ta teise naise tütre Kadri Viktoria Triigi, kes oli kunstnik Nikolai Triigi tütar.
1933. aasta sügisel tabas Konikut depressioon (paine) ja seejärel parema kehapoole halvatus ajuarteri ummistuse tulemusel. Konstantin Konik suri Tartus 3. augustil 1936 insulti. Talle korraldati riiklik matus. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Tunnustus.
13. oktoobril 2023  avati Tartu ülikooli raamatukogu kõrval Konstantin Koniku mälestusmärk (skulptor Paul Mänd, arhitekt Andres Mänd). 2018. aastal avati Pärnus mälestusmärk "Ajahetk" Eesti Vabariigi loojatele, Eestimaa Päästekomitee liikmetele, Konstantin Pätsile, Jüri Vilmsile ja Konstantin Konikule ning Pärnus iseseisvusmanifesti ette lugenud Hugo Kuusnerile.
Heinrich Mark

Heinrich Mark (1. oktoober 1911 Otsa talu, Karaski, Kõlleste vald, Võrumaa – 2. august 2004 Stockholm) oli Eesti jurist, õpetaja ja poliitik. Ta oli peaministri asetäitja eksiilis aastatel 1971–1990 ning peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis eksiilis aastail 1990–1992.
Haridus.
Mark omandas alghariduse aastail 1920–1924 Võrumaal Karaski algkoolis ja 1924–1926 Kanepi algkoolis. 1926–1930 jätkas õpinguid 1926–1930 Võru Õpetajate Seminaris, selle sulgemise järel aastail 1930–1932 Tartu Õpetajate Seminaris.
Aastail 1933–1938 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (diplomitöö: E. V. Tartu Ülikooli üliõpilaskond).
Mälestuse jäädvustamine.
30. septembril 2011 andis Eesti Post seitsmenda margina sarjast "Eesti Vabariigi riigipead 1918–2018" välja postmargi "Heinrich Mark 100".
Isiklikku.
Heinrich Margal oli kolm venda: Aadu (1905–1947; suri Siberi vangilaagris), Albert (1907–1945; tapeti metsavennana) ja Aksel Mark (poliitik ja ajakirjanik; 1913–2014).
Korsika väin

Korsika väin (prantsuse "Canal de Corse", itaalia "Canale di Corsica") on väin, mis ühendab Türreeni ja Liguuria merd ning eraldab Korsikat Toscana saartest.
Väina laius on umbes 75 km.
Palawan

Palawan on saar Filipiinide saarestikus. 
Saar on piklik, kirde-edelasihiline. 
Palawani pindala on 11 785 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 2085 meetrit. 
Loodes piirneb Lõuna-Hiina merega, kagus Sulu merega. 
Kuulub Filipiinidele ja moodustab koos lähisaartega Palawani provintsi. Suurim linn on Puerto Princesa.
Orinoco

Orinoco on jõgi Lõuna-Ameerikas.
Algab Guajaana mägismaalt. Ülemjooksul on kärestikuline mägijõgi ja voolab läände. Mägedest laskunud, voolab nende jalamil edasi läände, temast hargneb Casiquiare jõgi. Seejärel pöördub Orinoco ümber Guajaana mägismaa, voolates loodesse ja põhja. Guajaana mägismaa harusid läbides moodustab kärestikke. Alamjooksul voolab Orinoco Guajaana mägismaa jalamil itta, kärestikke seal pole, kuid jõgi aheneb mägismaa harusid läbides, viimast korda Ciudad Bolívaris. Ciudad Bolívarist allavoolu on Orinoco veeseis loodete mõju all. Suudmes moodustab delta, mille harud suubuvad Paria lahte, Mao suu lahte ja Atlandi ookeani.
Pikkus 2140 km.
ESA (täpsustus)

ESA on lühend, mis võib tähendada järgmist:
ESA võib olla ka eSports Arena, mis tähendab arvutimängude olümpiat.
Lausetüüp

Keeleteaduses on lausetüüp erinevatele lausetele omaste ühiste semantiliste või süntaktiliste tunnuste kogum.
Lause põhitüübid on normaallause, olemasolulause, kogeja-omajalause (kogejalause, omajalause), tulemuslause.
Lause tüübid suhtluseesmärgi järgi ehk kommunikatiivsed lausetüübid on väitlause, küsilause, hüüdlause, käsklause, soovlause.
Näited:
a) Sa õpid korralikult. b) Kas sa õpid korralikult? c) Õpi korralikult! d) Õpiksid sa korralikult! e) Kui korralikult sa õpid!
Väide on sündmuse kirjeldus sellisena, nagu kõneleja seda usub olevat. Küsimus ja käsk seisnevad kuulaja mõjustamises vastavalt kas sündmuse kohta teavet andma või sündmust teoks tegema. Hüüd ja soov on kõneleja emotsionaalset suhtumist kajastavad suhtluseesmärgid. Hüüd- ja soovlause on muude lausetüüpidega võrreldes perifeersemad lausetüübid ja rajanevad küllaltki piiratud vormimallidel.
Lausetüübi ja suhtluseesmärgi vastavus ei ole päris üksühene. See on tingitud ühelt poolt sellest, et suhtluseesmärki väljendavaid grammatilisi vahendeid on ka intonatsioon, mida aga tema suure kõikuvuse tõttu pole siiski arvatud lausetüübi eristavate tunnuste hulka. 
Näiteks lauset "Ta võttis selle endale?", mille küsivat sisu väljendab üksnes intonatsioon, peetakse grammatiliselt tüübilt ikkagi väitlauseks, küsitähendust aga selle väitlause sekundaartähenduseks. Teiselt poolt võimaldavad lausetüüpide sekundaarkasutusi ka näiteks väitlause avatus mitmesuguste tähenduste väljendamiseks.
Efemeriid

Efemeriidid on taevamehaanika seaduste põhjal arvutatud tabelid, mis sisaldavad taevakehade (peamiselt tähtede, komeetide, planeetide ja Päikesesüsteemi tehiskehade) asendeid mingite kindlate ajahetkede jada ulatuses. Efemeriide avaldatakse astronoomia aastaraamatuis ja kalendreis.
Efemeriide kasutatakse astronoomias ja muudes eluvaldkondades, kus vajatakse infot taevakehade näivate asukohtade kohta taevasfääril või kasutatakse nende asukoha infot, näiteks merenduses navigatsioonis. Efemeriide kasutatakse ka astroloogias.
Taevakehade näivad asukohad taevas tuuakse efemeriidides ära reeglina mingite teatud Maa punktide jaoks, harvem Maa keskpunkti jaoks. Tavapäraste astronoomiliste nähtuste korral kasutatakse tüüpiliselt ajasammuks ühte ööpäeva, kuid kiiresti liikuvate taevakehade puhul võidakse kasutada ka tihedamat ajasammu.
Tihti avaldatakse efemeriide aastateks või pikemateks ajavahemikeks raamatutena. Paberile trükitud efemeriidide tähtsus on aja jooksul vähenenud, sest tänapäeval kasutatakse järjest enam elektroonilises vormis andmebaase või asukohtade arvutamiseks sobivaid arvutiprogramme. Trükitud kujul vajatakse efemeriide eeskätt navigatsiooni valdkonnas.
Eestis on efemeriide avaldatud alates 1924. aastast kuni tänapäevani Tartu Tähetorni kalendris. Ülemaailmselt on kõige levinumad efemeriidid näiteks nautilised ja astronoomilised almanahhid. 
Astronoomilistes efemeriidides tuuakse taevakehade asukohad kas ekliptilistes koordinaatides (planeedid ja Päike) või ekvaatorilistes koordinaatides. Aega esitatakse kas maailmaajas või selgelt määratud vööndiajas. Tavaliselt lisatakse tabelite juurde koordinaatide või ajateisenduste arvutamiseks vajalik lisainfo.
Astroloogilistes efemeriidides esitatakse andmed lihtsama orienteerumise huvides mõnikord sodiaagimärkide kraadides, tavaliselt kasutatakse lihtsustatud ekvaatorilisi koordinaate. Ekliptilist laiust ei too ära mitte kõik astroloogilised efemeriidid.
Sarnaselt astronoomiliste almanahhidega leidub astroloogiliste efemeriidide trükistes tavaliselt andmeid ka astroloogidele huvi pakkuvate nähtuste kohta, näiteks päikese- ja kuuvarjutuste, näiva retrogradatsiooni, planeetide märkidesse sisenemise aja, täheaja ning kuusõlmede kohta.
Inkvisitsioon

Inkvisitsioon oli kirikliku kohtu vorm keskaegses Euroopas. See on ka tänaseni toimiv amet Katoliku kirikus, mille praegune nimetus on Usudoktriini dikasteerium.
Kohtumõistmine ketserite üle Katoliku kiriku poolt algas 12. sajandil. 1232. aastal kirjutas paavst Gregory IX korralduse "Maailm on langemas" (ladina keeles "Declinante jam mundi"), käskides Tarragona peapiiskoppi alustada kohtupidamist ketserite üle. Seda jätkati ka mujal, kõige rohkem katarite vastu, seda ei nimetatud algselt inkvisitsiooniks. 1478. aastal asutasid Hispaania kuningas Ferdinand II ja kuninganna Isabella I "Inkvisitsiooni Tribunali Püha Ameti" (hispaania keeles "Tribunal del Santo Oficio de la Inquisición"), mida ei juhtinud paavst ega Katoliku kirik, see on tuntud kui Hispaania inkvisitsioon.
Inkvisitsioon rajati 1232 ning see kestis umbes 4 sajandit, mille jooksul hukati Hispaanias 2500–5000 inimest, muudes riikides vähem, täpne arv ei ole teada.
Hispaania inkvisitsioon lõpetati 1834. aastal ning Portugali inkvisitsioon 1821. aastal, Katoliku kirik kaotas võimu väljaspool Katoliku kirikut ning sellega lõppes inkvisitsioon väljaspool Katoliku kirikut. 
Reformatsiooni ja hilisema antikatoliikliku propaganda tõttu ringleb inkvisitsiooni kohta palju müüte. 
Inkvisitsioonikohtute toimikud on enamikus riiklikes arhiivides säilinud.
Inkvisitsioonikohtu liiget nimetati inkvisiitoriks.
Kivi

Kivil ei ole ranget teaduslikku definitsiooni ning sõna "kivi" on mitmetähenduslik. Enamasti peetakse kivi all silmas tahket mineraalset agregaati, mis on liivaterast suurem.
Mõnikord kasutatakse sõna "kivi" siiski teadusliku termini "kivim" rahvapärase sünonüümina. 
Kivi ja kivimi eristamiseks võib ütelda ka nii, et kivi on konkreetne füüsikaline keha, kivim aga on teatud kehade klass. Näiteks graniit on kivim, graniidist tehtud tänavasillutiskivi on aga kivi, mitte kivim. Kätte saab võtta kivi, kuid mitte kivimit. Kätte saab võtta ainult kivimi näidise. Kivi saab selles tähenduses võrrelda juustutüki, kivimit aga juustusordiga. 
Kiviks võidakse pidada ka mitmesuguseid mineraale. Näiteks nimetatakse vääriskiviks enamasti mineraale, mitte kive.
Liitsõna osana on sõna "kivi" oskuskeeles kasutusel: näiteks "kivikülv", "rändkivi", "kivimeteoriit" jne.
Kivid ei pea olema tingimata looduslikud: ka telliskivi on kivi. See, kas kivim peab olema looduslik, on vaieldav. Looduslikku kivi(mit) nimetatakse näiteks ehituses ka "looduskiviks" (vastand tehiskivi).
Suurimad Eesti kivid on liustiku poolt siia toodud rändrahnud.
Žargoonis võib sõna "kivi" tähendada ka hašišit.
Albaania Agraarpartei

Albaania Agraarpartei ("Partia Agrare e Shqipërisë"; lühend "PASh", ka: "PAS", "PASH") on Albaania partei.
Partei asutati 1991. Partei on vasaktsentristlik agraarpartei, pooldab turumajandust. 
Parlamendivalimistel 1997 saadi 0,8% häältest ja 1 koht parlamendis. Parlamendivalimistel juunis 2001 saadi 2,6% häältest ja kolm kohta parlamendis. 2005. aasta valimistel saadi 4 kohta ja 2,6% häältest. Kuulutakse pärast valimisi loodud paremtsentristliku koalitsiooni.
Turingi masin

Turingi masin [tj'uuringi] on Alan Turingi 1937. aastal kirjeldatud lihtne abstraktne arvuti, mida kasutatakse arvutatavuse ja selle piiride uurimiseks. 
Turingi masin koosneb mõlemas suunas lõpmata pikast lindist, mis on jagatud ühesugusteks pesadeks. Iga pesa võib olla kahes asendis: tähisega või tähiseta. Turingi masinal on viis võimalikku operatsiooni: teha samm vasakule, teha samm paremale, kirjutada pessa tähis, kustutada pesast tähis ja kontrollida, kas pesas on tähis.
Universaalse Turingi masina korral määrab lint ära ka teise Turingi masina. Algselt on tähised lõplikus hulgas pesades, ülejäänutes on tühikud. Sisemälu on igal ajahetkel mingis konkreetses seisundis ja taoliste seisundite hulk on lõplik.
Masina tegevusi juhtivad reeglid on deterministlikud ja on defineeritud seisunditabelis. Iga seisundi ja iga lindil oleva tähise kohta on tabelis kirje masinapoolse tegevuse ja järgmise seisundi kohta.
Kuna masina seisundite ja lindil olevate tähiste arv on lõplik, siis on ka tabel lõpliku suurusega ja seda saab hoida lindil. Eksisteerib universaalne Turingi masin formula_1, mis on võimeline jäljendama iga Turingi masinat, sealhulgas iseennast. Kui masina formula_2 seisunditabel on kirjutatud formula_1 lindile, siis teostab universaalne masin formula_1 samu operatsioone mis formula_2. Universaalne masin teeb seda, leides masina formula_2 seisunditabeli järgi selle tegevused iga võimaliku sisendi korral.
Arvutusmudel, käsustik, programmeerimiskeel või rakuautomaat, mis suudab simuleerida mistahes Turingi masinat, kutsutakse Turing-täielikuks.
Lääne-India

Lääne-India ehk Lääne-India saarestik (inglise keeles "West Indies") on saarestik Põhja-Ameerika ja Lõuna-Ameerika vahel. Eraldab Ameerika Vahemerd (Kariibi meri ja Mehhiko laht) Atlandi ookeanist. Hõlmab Bahama saared, Suured ja Väikesed Antillid.
Pindala 236 500 km². Valdav osa Lääne-Indiast on mägine. Kõrgeim tipp asub Haiti saarel. 
Valitseb troopiline passaatkliima. Loodusliku taimkatte moodustavad tuulepealsetel nõlvadel ja madalikel troopilised metsad, tuulealustel nõlvadel heitlehised metsad, hõrendikud ja põõsastikud. 
Lääne-India on tuntumaid orkaanide esinemispiirkondi.
Nime "Lääne-India" andis piirkonnale Kolumbus, arvates ekslikult, et on jõudnud Indiasse.
Pärast saarestiku avastamist rajasid eurooplased sinna istanduskolooniaid, et kindlustada end troopiliste kultuuridega. Kohalikud aborigeensed indiaanlastest elanikud surid raske töö tõttu istandustes ja eurooplaste sissetoodud haiguste läbi varsti välja. Nende asemele veeti Aafrikast neegerorje.
Lääne-India on osa looduslik-kultuurilisest regioonist nimega Kariibia, mis hõlmab lisaks Lääne-Indiale istandusriike ka Kesk- ja Lõuna-Ameerika rannikul.
Vesinikueksponent

Vesinikueksponent (ka vesinikeksponent), mille tähis on pH, on negatiivne logaritm vesilahuse vesinikioonide kontsentratsioonist (mol/l). pH näitab, kas lahus on happeline, aluseline või neutraalne. 
Vesinikioonid on prootonid (H+) või prootonid, mis on ühinenud vee molekulidega, moodustades hüdrooniumioone (H3O+). Vesinikioonide kontsentratsioon võib eri lahustes (nt aluselistes ja happelistes lahustes) olla väga erinevates suurusjärkudes. Seetõttu on lihtsustamise huvides võetud kasutusele logaritmiline skaala. Kasutatakse logaritmi alusel 10, mida logaritmi alusena enamasti ei märgita (log10 b "=" log b). pH väärtused jäävad üldjuhul vahemikku 0–14. On siiski ka ülihappelisi lahuseid, mille pH on negatiivne. Samuti on tugevalt aluselisi lahuseid, mille pH on üle 14. 
Puhta vee pH on 7. Selles on vesinikioonide ja hüdroksiidioonide hulk omavahel tasakaalus. See tähendab, et selline lahus on neutraalne. Vihmavee pH on kergelt happeline, sest vesi reageerib õhus oleva süsinikdioksiidiga, moodustades süsihappe. Vihmavee normaalne pH on umbes 5,5.
Lahus on happeline kui pH &lt; 7, aluseline kui pH &gt; 7 ja neutraalne kui pH = 7. Vastavaid keskkonnaolekuid nimetatakse aluselisuseks (pH &gt; 7) ja happesuseks ehk happelisuseks (pH &lt; 7). 
See pH-skaala kehtib üksnes standardtingimustel (1 atmosfäär ja 25 °C). Teisisõnu: lahuse pH muutub temperatuuri ja rõhu muutudes.
Ajalugu.
pH-skaala on võetud kasutusele 1909. aastal Taani keemiku Søren Sørenseni ettepanekul. See oli tingitud vajadusest väljendada lahuse happesust lihtsamate arvudega, kui seda on kümneastmed.
pH arvutamise valem.
Matemaatiliselt näeb pH arvutamise valem välja järgmine:
pH = -log [H+], kus [H+] on lahuse vesinikioonide kontsentratsioon (mol/l).
pH arvutamise näide.
Oletame, et vihmavee vesinikioonide kontsentratsioon [H+] on 1,5 formula_110-4 M.
Sel juhul pH = - log 1,5 formula_110-4 = - (log 1,5 + log 10-4 ) = - (0,18 - 4) = - 0,18 + 4 = 3,82.
3,82 on vihmavee kohta liiga happeline. See tähendab, et tegemist on happevihmaga. 
pH ehk vesinikueksponendi ja pOH ehk hüdroksiidieksponendi vahelist seost väljendab valem:
pH + pOH = 14.
pOH arvutamise valem: pOH = -log [OH-], kus [OH-] on lahuse hüdroksiidioonide kontsentratsioon (mol/l).
Inimese vere pH.
Enamik eluprotsesse saabelusorganismides, sh inimorganismis normaalselt kulgeda üsna kitsas pH vahemikus. Inimese vere ideaalseim pH tase on 7,365. Sündides on veri aluselisem ja vananedes muutub happelisemaks. Liiga happeliseks või aluseliseks muutunud veri mõjutab rakkude ainevahetuse aktiivsust, see omakorda kõiki eluprotsesse. Inimene sureb, kui vere pH on langenud alla 6,8 või tõusnud üle 7,8, sest rakkude talitlus lakkab.
Neugrundbretša

Neugrundbretša (enne Neugrundi kraatri avastamist gneissbretša) on peamiselt bretšastunud gneisist ja amfiboliidist koosnev kivim, mis on pärit Neugrundi meteoriidikraatrist. 
Meteoriidi löögi tagajärjel purunes kivim kildudeks. Kildude uuesti kokku tsementeerudes moodustuski neugrundbretša.
Osmussaarel ja mujal Loode-Eestis on mitmeid neugrundbretša rahne. Suurim Eesti mandriosal olev bretšarahn on Toomanina Suurkivi.
Lauseloogika

Lauseloogika ehk lausearvutus on loogika valdkond, mis uurib tõefunktsionaalseid tehteid propositsioonidega (loogikatehteid). 
Lausete all mõeldakse lauseloogikas propositsioone.
Lausearvutuse valemeid moodustatakse lauseid tähistavatest muutujatest ja tehtemärkidest.
Lause.
Lause "A" on propositsioon, mis on kas tõene või väär (millel on kas tõeväärtus tõene või tõeväärtus väär). "Pooltõdesid" ei ole. Propositsiooni võib väljendada nii loomuliku keele lause kui ka matemaatiline valem.
Jelena Dementjeva

Jelena Dementjeva (vene keeles "Елена Вячеславовна Дементьева") (sündinud 15. oktoobril 1981 Moskvas) on endine Venemaa profitennisist.
Esimese rahvusvahelise turniiri mängis ta 13-aastaselt, profiks hakkas 1998. Sydney olümpiamängudel jõudis ta üksikmängus finaali ja kaotas seal Venus Williamsile. 2008. aasta olümpiamängudel võitis ta naisüksikmängus olümpiakulla.
29. oktoobril 2010 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.
Saavutused.
Parimad tulemused suure slämmi turniiridel.
Ta on olnud kaks korda suure slämmi turniiril finaalis, mõlemad 2004. aastal. Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel kaotas ta kaasmaalasele Anastassija Mõskinale 1:6, 2:6 ning USA lahtistel meistrivõistlustel samuti kaasmaalasele Svetlana Kuznetsovale 3:6, 5:7.
16. sajand

16. sajand ehk XVI sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kuueteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1501 ja lõppes 31. detsembril 1600.
Kümnendid ja aastad.
1500. aastad: (1500), 1501, 1502, 1503, 1504, 1505, 1506, 1507, 1508, 1509
1510. aastad: 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515, 1516, 1517, 1518, 1519
1520. aastad: 1520, 1521, 1522, 1523, 1524, 1525, 1526, 1527, 1528, 1529
1530. aastad: 1530, 1531, 1532, 1533, 1534, 1535, 1536, 1537, 1538, 1539
1540. aastad: 1540, 1541, 1542, 1543, 1544, 1545, 1546, 1547, 1548, 1549
1550. aastad: 1550, 1551, 1552, 1553, 1554, 1555, 1556, 1557, 1558, 1559
1560. aastad: 1560, 1561, 1562, 1563, 1564, 1565, 1566, 1567, 1568, 1569
1570. aastad: 1570, 1571, 1572, 1573, 1574, 1575, 1576, 1577, 1578, 1579
1580. aastad: 1580, 1581, 1582, 1583, 1584, 1585, 1586, 1587, 1588, 1589
1590. aastad: 1590, 1591, 1592, 1593, 1594, 1595, 1596, 1597, 1598, 1599
1600
15. sajand

15. sajand ehk XV sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise viieteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1401 ja lõppes 31. detsembril 1500.
Kümnendid ja aastad.
1400. aastad: (1400), 1401, 1402, 1403, 1404, 1405, 1406, 1407, 1408, 1409
1410. aastad: 1410, 1411, 1412, 1413, 1414, 1415, 1416, 1417, 1418, 1419
1420. aastad: 1420, 1421, 1422, 1423, 1424, 1425, 1426, 1427, 1428, 1429
1430. aastad: 1430, 1431, 1432, 1433, 1434, 1435, 1436, 1437, 1438, 1439
1440. aastad: 1440, 1441, 1442, 1443, 1444, 1445, 1446, 1447, 1448, 1449
1450. aastad: 1450, 1451, 1452, 1453, 1454, 1455, 1456, 1457, 1458, 1459
1460. aastad: 1460, 1461, 1462, 1463, 1464, 1465, 1466, 1467, 1468, 1469
1470. aastad: 1470, 1471, 1472, 1473, 1474, 1475, 1476, 1477, 1478, 1479
1480. aastad: 1480, 1481, 1482, 1483, 1484, 1485, 1486, 1487, 1488, 1489
1490. aastad: 1490, 1491, 1492, 1493, 1494, 1495, 1496, 1497, 1498, 1499
1500
14. sajand

14. sajand ehk XIV sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise neljateistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1301 ja lõppes 31. detsembril 1400.
Kümnendid ja aastad.
1300. aastad: (1300), 1301, 1302, 1303, 1304, 1305, 1306, 1307, 1308, 1309
1310. aastad: 1310, 1311, 1312, 1313, 1314, 1315, 1316, 1317, 1318, 1319
1320. aastad: 1320, 1321, 1322, 1323, 1324, 1325, 1326, 1327, 1328, 1329
1330. aastad: 1330, 1331, 1332, 1333, 1334, 1335, 1336, 1337, 1338, 1339
1340. aastad: 1340, 1341, 1342, 1343, 1344, 1345, 1346, 1347, 1348, 1349
1350. aastad: 1350, 1351, 1352, 1353, 1354, 1355, 1356, 1357, 1358, 1359
1360. aastad: 1360, 1361, 1362, 1363, 1364, 1365, 1366, 1367, 1368, 1369
1370. aastad: 1370, 1371, 1372, 1373, 1374, 1375, 1376, 1377, 1378, 1379
1380. aastad: 1380, 1381, 1382, 1383, 1384, 1385, 1386, 1387, 1388, 1389
1390. aastad: 1390, 1391, 1392, 1393, 1394, 1395, 1396, 1397, 1398, 1399
1400
12. sajand

12. sajand ehk XII sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kaheteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1101 ja lõppes 31. detsembril 1200.
Kümnendid ja aastad.
1100. aastad: (1100), 1101, 1102, 1103, 1104, 1105, 1106, 1107, 1108, 1109
1110. aastad: 1110, 1111, 1112, 1113, 1114, 1115, 1116, 1117, 1118, 1119
1120. aastad: 1120, 1121, 1122, 1123, 1124, 1125, 1126, 1127, 1128, 1129
1130. aastad: 1130, 1131, 1132, 1133, 1134, 1135, 1136, 1137, 1138, 1139
1140. aastad: 1140, 1141, 1142, 1143, 1144, 1145, 1146, 1147, 1148, 1149
1150. aastad: 1150, 1151, 1152, 1153, 1154, 1155, 1156, 1157, 1158, 1159
1160. aastad: 1160, 1161, 1162, 1163, 1164, 1165, 1166, 1167, 1168, 1169
1170. aastad: 1170, 1171, 1172, 1173, 1174, 1175, 1176, 1177, 1178, 1179
1180. aastad: 1180, 1181, 1182, 1183, 1184, 1185, 1186, 1187, 1188, 1189
1190. aastad: 1190, 1191, 1192, 1193, 1194, 1195, 1196, 1197, 1198, 1199
1200
11. sajand

11. sajand ehk XI sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise üheteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1001 ja lõppes 31. detsembril 1100.
Kümnendid ja aastad.
1000. aastad: (1000), 1001, 1002, 1003, 1004, 1005, 1006, 1007, 1008, 1009
1010. aastad: 1010, 1011, 1012, 1010, 1014, 1015, 1016, 1017, 1018, 1019
1020. aastad: 1020, 1021, 1022, 1023, 1024, 1025, 1026, 1027, 1028, 1029
1030. aastad: 1030, 1031, 1032, 1033, 1034, 1035, 1036, 1037, 1038, 1039
1040. aastad: 1040, 1041, 1042, 1043, 1044, 1045, 1046, 1047, 1048, 1049
1050. aastad: 1050, 1051, 1052, 1053, 1054, 1055, 1056, 1057, 1058, 1059
1060. aastad: 1060, 1061, 1062, 1063, 1064, 1065, 1066, 1067, 1068, 1069
1070. aastad: 1070, 1071, 1072, 1073, 1074, 1075, 1076, 1077, 1078, 1079
1080. aastad: 1080, 1081, 1082, 1083, 1084, 1085, 1086, 1087, 1088, 1089
1090. aastad: 1090, 1091, 1092, 1093, 1094, 1095, 1096, 1097, 1098, 1099
1100
10. sajand

10. sajand ehk X sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 901 ja lõppes 31. detsembril 1000.
Kümnendid ja aastad.
900. aastad: (900), 901, 902, 903, 904, 905, 906, 907, 908, 909
910. aastad: 910, 911, 912, 913, 914, 915, 916, 917, 918, 919
920. aastad: 920, 921, 922, 923, 924, 925, 926, 927, 928, 929
930. aastad: 930, 931, 932, 933, 934, 935, 936, 937, 938, 939
940. aastad: 940, 941, 942, 943, 944, 945, 946, 947, 948, 949
950. aastad: 950, 951, 952, 953, 954, 955, 956, 957, 958, 959
960. aastad: 960, 961, 962, 963, 964, 965, 966, 967, 968, 969
970. aastad: 970, 971, 972, 973, 974, 975, 976, 977, 978, 979
980. aastad: 980, 981, 982, 983, 984, 985, 986, 987, 988, 989
990. aastad: 990, 991, 992, 993, 994, 995, 996, 997, 998, 999
1000
Erna Aabne

Erna Aabne (1923–2003) oli eesti õpetaja. 
Ta töötas aastatel 1961–1977 Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkoolis.
Pedagoogide loend

"Siin on loetletud tuntud isikuid, kes on olnud või on kooliõpetajad.
Rähk

Rähk on teravaservaline purdsete läbimõõduga 10...100 mm.
Kruus

Kruus on purdsete, mille osakeste läbimõõt on valdavalt 2–64 mm.
Eestis on varem kasutatud ka purdsetete klassifikatsiooni, mille järgi nimetatakse kruusaks purdsetet terasuurusega 1–10 mm.
Kruusa keskmine tihedus on 1800 kg/m³.
Purdsette terasuurus, mida nimetatakse kruusaks, erineb riigiti. Kruusast peenem purdsete on liiv.
Suured kruusalademed on maailmas kõikjal tavalised. Kruus tekib kaljude murenemise ja erosiooni tulemusena. Jõgede ja lainete tegevusel kipub kruus kuhjuma. Mõnikord muutuvad kruusakuhjatised pika aja jooksul suure rõhu all olemisest settekivimiks, mida nimetatakse konglomeraadiks.
Kruusase pinnasega aladel on taimkate tavalisest kesisem. See tuleneb kruusa väikesest võimest niiskust siduda ja sellest tulenevast mineraalainete vähesusest.
Kruus on maavara, mida kasutatakse mitmeti. Liiva ja kruusa kasutatakse betooni tootmisel. Paljud teed on kaetud kruusaga ja neid nimetatakse kruusateedeks. Kogu maailma arvestuses on kruusateid märksa rohkem kui asfaldi või betooniga kaetud teid. Eriti levinud on nad maapiirkondades, kus on väike liiklustihedus. Eestiski ületas kruusateede kogupikkus veel nõukogude aja lõpus märgatavalt asfaltteede kogupikkuse (tänapäeval on asfaltteid juba rohkem). Kruusateid on odavam ehitada kui asfaltteid, aga nad kuluvad rohkem ja neisse tekivad kergemini augud. Lisaks kruusateed tolmavad ja nende ääres võivad kõik taimed olla kaetud valge või halli kruusatolmuga. Sellepärast ei soovitata kruusateede ääres kasvavate taimede osi süüa.
Kruusa kaevandatakse. Kruusakarjääre, eriti väikesi, nimetatakse kruusaaukudeks. Kui looduslikest kruusalademetest väheks jääb, saab kruusa ka valmistada. Selleks kaevandatakse ja purustatakse teisi kivimeid, näiteks liivakivi, lubjakivi ja basalti.
Loomade loendid

"Siin on loetletud Vikipeedias olemasolevad loomade loendid.
Bakterite loend

Bakterite loend loetleb baktereid. Arhed on loetletud arhede loendis.
Siia palume kanda bakterite liike, perekondi jne. Bioloogia üldmõisted palume kanda bioloogia mõistete loendisse.
Arhede loend

Arhede loend loetleb arhesid. Bakterid on loetletud bakterite loendis.
Siia nimekirja palume kanda arhede liike, perekondi jne. Bioloogia üldmõisted palume kanda bioloogia mõistete loendisse.