tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pilistvere kalmistu

Pilistvere kalmistu on kalmistu Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Arjassaare külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.
Ajalugu.
Kalmistul võib olla 18. sajandist varasem kihistus – on arvatud, et seal oli muinasaegne matusepaik või 17. sajandi külakalmistu. Pilistvere kirikuaeda lõpetati matmine üldiselt 1773. aastal, siis maeti edaspidi sinna enamik kihelkonna surnuid. Kuni 1855. aastani (õigeusu kalmistu rajamiseni) maeti sinna ka kihelkonna õigeusklikke.
Kalmistut on laiendatud korduvalt. Uus osa (üle Imavere tee kagus) võeti kasutusele 20. sajandil. Vanas osas avati 24. juunil 1932 pidulikult Vabadussõja mälestusmärk. See on üks väheseid Vabadussõja mälestusmärke Eestis, mis säilis tervena nii Nõukogude teise kui ka kolmanda okupatsiooniaja jooksul.
Pilistvere kalmistu on alates 1997. aastast riiklik ajaloomälestis. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hästi hooldatud, selle pindala on 4,53 ha.
Ehitised kalmistul.
Kalmistu vanas osas paikneb matusekabel ja kalmistuvahi talu, mille juures on ka kalmistu abivärav. Kalmistu vana ja uue osa vahelt läbiviiva praeguse Imavere tee ääres (vana osa pool) on kolmeosalise kiviehitisega kalmistu peavärav.
Göttingeni Hiis

Göttingeni Hiis (saksa keeles "Göttinger Hainbund") oli 1772. aastal Göttingenis asutatud saksa noorte luuletajate ühendus, mis vastustas prantsuse klassikalise kirjanduse suunda ja taotles saksapärase luule elustamist.
One World Trade Center

One World Trade Center (inglise 'maailma kaubandus­keskus üks'), tuntud ka kui 1 World Trade Center, One WTC ja 1 WTC, on Ameerika Ühendriikides New Yorgi linnas Manhattani linnaosas Lower Manhattanil asuva World Trade Centeri kompleksi peahoone. 2015. aasta alguse seisuga oli see läänepoolkera kõrgeim pilvelõhkuja ja kõrguselt neljas pilvelõhkuja maailmas. World Trade Centeri eesmärk on tuua firmasid ja inimesi omavahel kokku ning edendada omavahel kauplemist. Mitmed firmad omavad peakontoreid tornis number üks peamiselt prestiižse poole pealt, et edendada enda firma imagot ja brändi. Antud hoonega on ka tegemist kui turisti atraktsiooniga, hea ilma korral on võimalik vaadata hoone ülemiselt korrusel ümardatult ligi 100 km kaugusele. Lisaks pakub hoone tööd sadadele inimestele ja on aidanud ka parandada ühistranspordi liiklust antud kesklinna osas New Yorgis.
2002. aastal kuulutati välja ideekonkurss uue pilvelõhkuja ehitamiseks. Võitis David Childsi ideekavand. Hoone esialgseks maksumuseks hinnati ligikaudu 3 miljardit, kuid lõplik hind kerkis 3,9 miljardini. 6,5 hektaril asuva World Trade Centeri kompleksi loodenurgas asuva hoone maa-aluse osa ehk vundamendiga tehti algust 27. aprillil 2006. 30. aprillil 2012 sai uuest World Trade Centeri tornist number üks New Yorgi kõige kõrgem pilvelõhkuja, ületades kõrguselt Empire State Buildingu. 2013. aasta 10. mail lisatud tipukonstruktsiooniga saavutas hoone kavandatud sümboolse kõrguse, 1776 jalga (1776. aastal ratifitseeriti Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioon) ehk 541,3 meetrit. Hoone stiil on modernistlik ning arhitektuurselt hoone välisilme koosneb kaheksast kolmnurgast. Hoone disaini elemente on laenatud Empire State Buildingust, The Chrysler Buildingult ning nüüdseks hävinenud kaksiktornidelt. Hoone ehitusel on lähtutud ka väga rangetest turvanõuetest, hoone esimesed korrused on varustatud kaitsega välistada terrorismi rünnak läbi autorünnaku. Pilvelõhkuja arhitektiks on David Childs.
Sama nime, 1 World Trade Center, kandis ka üks 1973. valminud ja 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutes hävitatud kaksiktornidest. Praeguse, ametliku nime sai hoone 2009. aastal. Enne seda kavatseti nimetada hoone Vabaduse torniks ("Freedom Tower").
Nag Hammadi kirjad

Nag Hammadi käsikirjad avastati 1945. aastal Egiptusest Nag Hammadi lähedalt.
Mitte kõik leitud teosed ei pärine hilis-antiikaja religioossest gnostikute liikumisest, vaid varase kristluse erinevatest suundadest.
Pole teada, kuidas ja mis asjaoludel need teosed oma leiupaika sattusid ning kellele nad kuulusid, kuid praegu kõige levinuma hüpoteesi järgi pärinevad need teosed leiupaiga läheduses asunud kloostri raamatukogust, kust need olid kõrvaldatud kui hereetilised teosed. See hüpotees sobib hästi kokku ka Egiptuse kirikuloo kronoloogiaga.
Enamik Nag Hammadi "raamatukogu" teostest pärineb 2. ja 3. sajandist, see tähendab Egiptuse kirikuloo kõige varasemast perioodist (ristiusu olemasolu Egiptuses on dokumentaalselt tõestatud alates 2. sajandist), kuid teoseid sisaldavad käsikirjad (papüüruskoodeksid) pärinevad 4. sajandist.
Suurem osa Nag Hammadi teostest pärineb inimestelt, kes pidasid ennast kristlasteks. Kristlasteks pidas end ka suurem osa nendest Egiptuse kristlastest, keda tänapäeval gnostikuteks nimetatakse.
Nimetatud käsikirjad peideti u a 390 paiku lähedalasuva Pachomiuse kloostri munkade poolt. Savinõusse pitseeritud kogu sisaldas kolmteist kaunist papüüruskoodeksit kokku 52 tekstiga. Tegemist on algkristlike tekstidega, mis kajastasid eelkõige ühe varakristliku suuna, gnostikute, vaateid. Gnostikute järgi andis Jeesus lisaks laiemale publikule mõeldud õpetusetele veel salaõpetusi väljavalituile, kes teda mõista suutsid.
Nag Hammadi tekste on rühmitatud erinevalt. Üks võimalus on jagada need vastavalt tekstide suhtele gnoosise ja kristlusega järgmistesse gruppidesse.
1. Tekstid, mis on ühteaegu nii kristlikud kui ka gnostilised. Need jagunevad omakorda kahte alarühma.
2. Mittekristlikud tekstid. Jagunevad omakorda kahte alarühma.
Nag Hammadi kirjade loend.
Järgnevas ülevaates on Nag Hammadi koodeksite (NHC) rahvusvahelised tähistused. Rooma number tähistab sarnase rühmituse käsikirju. Eestikeelsed pealkirjad ja lühendid vajavad täpsustamist.
Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida kirik

Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida kirik on õigeusu kirik, mis asub Kergu külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena. Kirikut kasutab Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida Kogudus.
Esimene õigeusu kirik valmis aastal 1861 kohalikule surnuaiale. Juba järgmisel aastal annetas Kergu mõisa omanik Sinaida Keiserling uue kiriku, mis oli kasutusel aastani 1878. Praegune kirik on ehitatud aastatel 1875–1877 ning selle projekteeris Gardenack. Aastal 1941 sai kiriku katus lahingutes kannatada, ent aastal 1980 lasi kohalik kolhoos kirikule uue plekist katuse panna ja hävinud kuplid taastada.
Surnud 23. novembril

"Siin loetletakse 23. novembril surnud tuntud isikuid."
Lihv

Lihv võib olenevalt valdkonnast tähendada erinevaid asju.
Marje Viirmann

Marje Viirmann (sündinud 12. septembril 1960 Kehras; aastatel 1983–1995 Marje Idavain) on eesti orienteeruja, rogainija ja suusataja.
Haridus.
Lõpetas 1978. aastal Kehra Keskkooli.
Töö.
Töötab 2006. aastast OÜ Fere müügihaldurina.
Sporditulemused.
Harrastab orienteerumist 1971. aastast, tema treenerid on olnud Maire Lahtmets ja Tõnu Raid.
Noorte ja juunioride klassides võitis Eesti meistrivõistlustel orienteerumises kokku 11 medalit (6 kulda, 3 hõbedat, 2 pronksi). Aastatel 1977–2008 võitis Eesti meistrivõistlustel orienteerumises 19 kulda (neist 9 orienteerumisjooksus ja 10 suusaorienteerumises), 20 hõbedat ja 13 pronksi.
Aastatel 1982–1991 võitis NSV Liidu meistrivõistlustel orienteerumisjooksus 2 kulda (1986 tavarajal ja 1990 teates Eesti naiskonna koosseisus), 4 hõbedat ja 3 pronksi. 1991. aastal võistles NSV Liidu koondises orienteerumisjooksu MMil ning sai lühirajal 36. koha ja tavarajal 40. koha.
Veteranide MMil võitnud suusaorienteerumises 2 kulda (2003, 2006) ja pronksi (2014) ning orienteerumisjooksus 2 kulda (2016), 5 hõbedat (1997, 2006, 2007, 2011, 2013) ja 5 pronksi (2003, 2008, 2010, 2012, 2015).
Murdmaasuusatamises võitnud Eesti meistrivõistlustelt 2 pronksi, 1991. aastal 20 km distantsil ja 1992. aastal teatesõidus Lääne-Virumaa „Jõud“ naiskonnas.
Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2007. aastal koos Eduard Pukkoneni ja Mati Preitofiga segavõistkondade arvestuses pronksi ning 2020. aastal koos Airi Alnekiga naisvõistkondade arvestuses pronksi. Veteranide segavõistkondade arvestuses võitnud rogaini maailmameistrivõistlustel 2008 kulla (koos Eduard Pukkoneni ja Mati Preitofiga) ja 2013 hõbeda (koos Eduard Pukkoneniga), rogaini EMil koos Eduard Pukkoneni ja Mati Preitofiga 2 kulda (2007, 2009) ning koos Eduard Pukkoneniga hõbeda (2011) ja 2 pronksi (2005, 2012).
Svisłač (Minski oblast)

Svisłač (transkribeerituna Svislatš) on alev Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis, Svisłači külanõukogu halduskeskus. Alev asub Minskist 37 kilomeetri kaugusel Svisłači jõe kaldal, merepinnast 169 meetri kõrgusel.
Ajalugu.
Alev tekkis 1960. aastatel alevikuna osokeriiti töötleva vabriku juurde. 1980. aastatel alevikku laiendati, ühtlasi sai Svisłačist alev. Plaanis oli selle juurde ehitada uus tuumaelektrijaam, aga Tšornobõli katastroofi tõttu ehitati selle asemele hoopis soojuselektrijaam.
Družny

Družny, (transkribeerituna Družnõ) on alevik Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis Svisłači külanõukogus. Alevik asub Minskist 40 kilomeetri kaugusel.
Ajalugu.
Alevik tekkis 1980. aastatel. Plaanis oli selle juurde ehitada uus tuumaelektrijaam, aga Tšornobõlis toimunud katastroofi tõttu ehitati selle asemele hoopis soojuselektrijaam.
Ehitust alustati aastal 1985. Pinnas oli soine, aleviku ehitamisel eemaldati miljon tonni turvast, kohale veeti hulgaliselt täitematerjali. Aastal 1987 valmisid esimesed majad.
Aleviku elanikest on 55% kõrgharidusega.
Praŭdzinski

Praŭdzinski (transkribeerituna Pravdzinski) on alev Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis. Alevit läbib Rudzienskit Praŭdzinski turbaväljadega ühendav kitsarööpmeline raudtee. Praŭdzinski asub Pciči jõe kaldal.
Alevis on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Haridust annavad keskkool ja muusikakool.
Ajalugu.
Alev tekkis 1960. aastatel alevikuna turbatööstuse ehitamisel vabriku juurde. 1977. aastal sai Praŭdzinskist alev.
Vehmer

Vehmer on põline härjarakendi veopuu, mis on tagaosas hargikujuline. Vehmri eesotsas paiknes risti "vehmripulk", mille külge kinnitati paarishärgade ike tugeva nahkrihma ehk "rahke" abil. Vehmri asemel kasutati mõnel pool ka eesotas kokku seotud või tugeva pulgaga ühendatud aisu.
Rõuk

Rõuk oli vilja, heina, põhu vm koresööda järelkuivatamiseks tehtud puidust sisetoestikuga kuhilas. Põhjaeesti murretes nimetati rõuku ka "aun", Saaremaal "reigas".
Neid võis olla mitmesuguse kujuga: koonusjast rõuku nimetati ka kärbis, kaarjast aun, katusjast rõuguredel ning seinakujuga rõuku sard. Rõukude toestikuks olid oksatüügastega teibad, latid, neli- või kolmnurksed rõuguredelid, aga ka maasse löödud vaiad, mille vahele pingutati traat. Samuti tähendas rõuk mõnel pool Eestis nimetatud ehitisele pandud heina- või viljakuhilat.. 
19. sajandi II poolest alates olid enim kasutatusel vastamisi seatud rõuguredelid, mille otspuudes paiknesid tapitud rõhtlatid.
Lõuna-Eestis nimetati rõuguks veel vankrikorvi külgtugesid, mis olid poolviltu kaldu väljapoole. Rõugud oli äravõetavad või püsikinnitusega.
Rudziensk

Rudziensk (transkribeerituna Rudzensk) on alev Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis, Rudzienski külanõukogu halduskeskus. Alevit läbib Minski ja Asipovičy vaheline raudtee (osa Liibavi–Romno raudteest). Alevist algab ka Praŭdzinski turbaväljadele viiv kitsarööpmeline raudtee. Rudziensk asub Minskist 41 kilomeetri kaugusel.
Alevis on kultuurimaja ja kolm raamatukogu. Haridust annavad keskkool, internaatkool ja muusikakool. Rudzienskis on keemiatööstus ja toiduainetetööstus.
Ajalugu.
Alev tekkis XIX sajandil. Raudtee avamisel 1873. aastal rajati sinna raudteejaam. 1897. aastal asus piirkonnas neli Rudzienski-nimelist kohta, neist külas oli 167 elanikku, karjamõisas 67, mõisas 40, raudteejaamas 44. Rudzienski jaam oli koos Babrujskis asuva jaamaga 1880. aastatel Liibavi–Romno raudteel kõige suurema kaubakäibega raudteejaam.
1938. aastal sai Rudzienskist alev.
Kadri Voorand-Unt

Kadri Voorand-Unt (2025. aastani Kadri Voorand; sündinud 18. novembril 1986 Haljalas) on eesti džässlaulja ja helilooja.
Haridus.
Ta on lõpetanud 2002. aastal Rakvere Muusikakooli klaveri erialal ja 2005. aastal Haljala Gümnaasiumi hõbemedaliga. Seejärel õppis 2005. aastast džässlaulu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (EMTA) dotsent Mare Väljataga juhendamisel ning aastatel 2008–2009 džässi Stockholmi Kuninglikus Muusikaakadeemias. Lõpetas 2009. aastal EMTA "jazz"-muusika erialal bakalaureuseõppe ja 2011. aastal interpretatsioonipedagoogika erialal magistriõppe "cum laude".
Töö.
Ta töötab 2011. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia "jazz"-muusika osakonna lektorina. 2024. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.
Muusikaline tegevus.
Gümnaasiumiõpingute ajal laulis ta Eesti Koolinoorte Segakooris, laulis ja mängis folkviiulit oma ema Viivi Voorandi juhendatud rahvamuusikaansamblis Lahemaa Rahwamuusikud, tantsis Haljala laste rahvatantsuringis Kakerdajad. Juhtis noorte vokaalansamblit Sheikid (2004–2008), mis esitas tema arranžeeritud popi ja džässi segu "a cappella" laule, samuti esines koos Jürmo Eespere trioga.
Juba EMTA õpingute ajast tegutseb Kadri Voorand džässlaulja, arranžeerija ja laulutekstide kirjutajana. Teda on iseloomustatud kui julget ja loomingulist džässlauljat ning vokaalakrobaatika meistrit.
Ta esineb järgmiste ansamblitega:
Ta on loomingulise rühmituse AVARUS liige.
Kadri Voorand on alates 2011. aastast esinenud kontsertidega ka Euroopas.
2017. aastal kirjutas ta oma esimese muusikalise suurvormi – regivärsilise lühieepose "Laineile end kingin", mida esitas koos Eesti Filharmoonia Kammerkooriga.
Võistlusel Eesti Laul 2021 osales ta enda kirjutatud lauluga "Energy" ja pääses finaali.
Helikandjad.
2009. aastal ilmus album "Tunde kaja/Echo of a feeling" Kadri Voorand (muusika, sõnade autor ja vokaal), Jussi Kannaste (saksofonid), Mihkel Mälgand (kontrabass), Jürmo Eespere (klaver), Eno Kollom (trummid), Virgo Sillamaa (kitarr). 
2012. aastal ilmus Kadri Voorand Triol album "Kosmogooniline etüüd".
2015. aastal avaldas Voorand kolm singlit kontsertesituselt Viimsi Vabaõhumuuseumis ja EFG London Jazz Festivalilt. 
2019. aastal ilmus album "In Duo with Mihkel Mälgand", millelt omakorda ilmus kaks singlit: "What If I Did Kill You" koos NOËPiga, ning juba 2015. aastal ilmunud "I'm Not in Love".
2025. aastal ilmus kontsertalbum "Live in Munich", mis on kontsertsalvestus 2024. aasta sügisel Saksamaal Bergsoni kultuurikeskuses toimunud duokontserdist koos Mihkel Mälgandiga.
Lisaks on ta osalenud esitajana teiste muusikute CD-plaatidel:
Isiklikku.
Kadri Voorandi ema on Haljala kooli muusikaõpetaja ja koorijuht Viivi Voorand. Tema elukaaslane oli ettevõtja Alari Kolk (1971–2021). 11. augustil 2025 abiellus ta suhtekorraldaja ja muusik Marek Undiga.
Ülari Ollik

Ülari Ollik (4. juuni 1965 – 14. november 1996) oli eesti akordionist ja punkar. 
Ta oli punkansambli Verine Pühapäev solist. Bändi lagunemise järel laulis ta ansamblites Osakond 79 ja PRO. 
Peamiselt kogus ta tuntust Vennaskonna liikmena.
Tema pseudonüüm punkarina oli Mätas. 
Ta hukkus Tallinna–Pärnu maanteel Jõgisoo lähedal autoõnnetuses.
Ta osales merepiirivalvurite kursusel 1992. aasta suvel Remnikul.
Airi Alnek

Airi Alnek (sündinud 29. detsembril 1963) on eesti orienteeruja.
Töö.
Ta on töötanud AS Ilves-Extra müügijuhina. 2016. aastast on ta Paletti Eesti AS hooldemüüja.
Sporditulemused.
Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus on ta võitnud teatevõistlusel OK Ilves naiskonna koosseisus 2 pronksmedalit (1994 ja 1997).
2014. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis tavarajal N50 klassis pronksmedali. 2016. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus tuli sprindis N50 klassis maailmameistriks.
Osales 2006. aastal laskeorienteerumise MMil, parim tulemus tavarajal 19. koht.
2005. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel Nõval võitis naiskondade arvestuses koos Riina Laevaga hõbemedali. 2014. aasta rogaini EMil Oraval võitis naisveteranide klassis koos Lea Leppikuga hõbeda (naiskondade arvestuses 5. koht). 2017. aasta rogaini maailmameistrivõistlustel Raunas võitis ta naisveteranide klassis koos Lea Leppikuga pronksi. 2020. aasta rogaini EMil Tukumsis võitis ta naisvõistkondade arvestuses koos Marje Viirmanniga pronksmedali.
Helsingi Malmi lennujaam

Helsingi Malmi lennujaam (soome keeles "Helsinki-Malmin lentoasema", rootsi keeles "Helsingfors-Malm flygplats") (IATA: HEM; ICAO: EFHF) oli lennujaam Soomes Helsingis Malmi linnaosas. Aastani 1952, mil avati Vantaa lennujaam, oli see Soome põhiline lennujaam. See oli kasutuses õppelendude ning muu lennunduse jaoks ja oli seetõttu kasutussageduselt Soome teine lennujaam.
Helsingi linnal oli umbes 2000. aastast plaan lennujaam sulgeda, et rajada sinna elamurajoon. 2016. aastal kolis lennuväljalt minema piirivalve ning 2021. aastal lõpetas lennujaam töö kui Helsingi linn sulges selle viimase töötava raja.
Vabaduse torn (täpsustus)

Vabaduse torn on New Yorgis asuva One World Trade Centeri esialgne nimetus. Ehitise valmimise järel sai sellest kõrguselt maailma neljas ehitis, selle kõrgus on 541,3 meetrit (1776 jalga).
Nimetust Vabaduse torn kannavad ka teised kõrghooned:
Alistekund

Alistekund ("Alistegunde", "Aliste") on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond ("provincia"), arvatavasti muinaskihelkond, Sakala lõunaosas. 
See hõlmas tõenäoliselt hilisemate Halliste ja Karksi kihelkonna ala ja Ruhja ümbruse. Väga hõredalt asustatud hilisema Saarde kihelkonna ala võis olla Alistekunde tagamaa. Muinaskihelkonna piiridesse jäi arvatavasti ka kroonikas mainitud Purke linnus. Alistekundet nimetatakse kroonikas seoses Liivimaa ristisõja aegse, 1211. aastal toimunud Beverini latgalite rüüsteretkega sinna, mille tagajärjel sakalased alistusid Riia piiskopile ja andsid lubaduse end edaspidi ristida lasta.
Purke linnus

Purke linnus on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud linnus Sakala lõunaosas. Linnuse täpne asukoht pole kindlalt teada, Enn Tarvel ja Ēvalds Mugurēvičs on kõige tõenäolisemaks pidanud Naukšēni Kābele linnamäge Ruhja jõe lõunakaldal tänapäeva Lätis, tolleaegses Alistekunde kihelkonnas. Kroonika järgi süütas 1211. aastal Sakalas sõjaretkel olev Kaupo juhitud vägi Purke ja Owele linnused põlema.
Owele linnus

Owele linnus on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud linnus Sakala lõunaosas. Linnuse täpne asukoht pole kindlalt teada. Christian Eduard Pabst on oletanud, et see võis asuda kas praeguses Oleri külas Burtnieki järvest kirdes Ruhja piirkonnas või Omuļi külas Valka piirkonnas, kuid neist kohtadest pole muistseid kindlustusi avastatud. Ēvalds Mugurēvičs peab tõenäolisemaks hüpoteesi, et Owele on seotud 17. sajandi adrarevisjonis mainitud Howwala külaga, mis arvatakse olevat paiknenud praeguse Eesti alal ja mille lähedal asus Karl von Löwis of Menari järgi linnamägi.
Liivimaa kroonika järgi süütas 1211. aastal Sakalas sõjaretkel olev Kaupo juhitud vägi Owele ja Purke linnused põlema.
Kergu kirik

Kergu kirik tähendab mitut Kergus olevat/olnud kirikut:
Kalev (perekonnanimi)

Kalev on perekonnanimi.
Selle kandjaid:
Kallaste (perekonnanimi)

Kallaste on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kallaste 615 inimesel: 298 mehel ja 343 naisel. Perekonnanimede levikult on Kallaste meeste seas 148. kohal ja naiste seas 139. kohal. Nimi on levinuim Rapla maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 16,57.
Nime kandjaid:
Kontpuu

Kontpuu ("Cornus") on kontpuulaadsete seltsi kontpuuliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Perekonda kuuluvad peamiselt põõsastaimed.
Läte (täpsustus)

Läte ehk allikas on koht, kus põhjavesi voolab maapinnale. 
Läte on mitme kollektiivi ja asutuse nimi:
"Läte" on mõne teose pealkiri:
Käsi- ja kergrelvad

Käsi- ja kergrelvad (inglise keeles "small arms and light weapons", SALW) on mõiste, mida kasutatakse relvastuskontrolli protokollides kahele peamisele relvaliigile viitamiseks (üldjuhul kõik üksikisiku kantavad surmavad relvad, ka külmrelvad):
Rooma keisrikultus

Rooma keisrikultus oli rooma religiooni oluline osa alates keiser Augustuse valitsusajast (27 e.m.a — 14 m.a.j).
Keisrikultuse tekkimist mõjutas hellenistlik valitsejakultus, mis sai alguse Aleksander Suure religioossest austamisest. Aleksander Suure religioosne austamine algas Egiptuses. Keisrikultuse eelastmeks on peetud ka religioosseid austusavaldusi, mis said osaks Rooma vabariigi kõrgetele ametnikele ja väejuhtidele Rooma idaprovintsides 2. sajandil e.m.a. Sellel ajal olid roomlased juba pikemat aega kreeka kultuuri ja hellenistliku kuningakultuse mõju all.
Rooma keisrikultusega rajati institutsioon, mis pidi ületama religioossed lahknevused, edendama patriotismi ja ühendama maailma ”päästja” valitsuse alla. Keisrit hakati, idaprovintside eeskujul, austama nagu jumalat.
Juliuste-Claudiuste dünastia valitsusajal (14–68 m.a.j) kujunes keisrikultus Rooma riigis püsivaks institutsiooniks, millel oli nii poliitiline, sotsiaalne kui ka religioosne väljund.
Julius Caesari nimest ja päevist sai alguse riigivalitseja jumaliku inimesena austamine ja käskijaga (imperaatoriga) seostati rohkem või vähem kõike, mis seostus päästega ja õnnega. Aja möödudes sai Caesari nimest valitseja nimetus „keiser“ ning võime kõneleda valitseja jumaliku austuse ühest vormist, keisrikultusest.
Roomlaste keisrikultus on rooma religiooni kontekstis mõistetav valitsejakultuse vorm. Augustus ei lasknud end oma eluajal jumalaks nimetada, kuid ta ergutas rahvast kummardama jumalannaks isikustatud Rooma riiki ("Roma Dea"). Augustus kuulutati jumalaks postuumselt. Nõnda suunati provintsielanike usulised tunded ja patriotism impeeriumi keskmesse, selle valitsejate poole. See uus kultus levis peagi kõigisse provintsidesse ja sai viisiks, kuidas osutada riigile austust ja lojaalsust.
Keiser Domitianus, kes valitses aastatel 81—96, oli esimene Rooma valitseja, kes nõudis enda austamist jumalana.
Surnud 24. novembril

"Siin loetletakse 24. novembril surnud tuntud isikuid."
Stéphane Charbonnier

Stéphane Charbonnier (21. august 1967 Conflans-Sainte-Honorine, Yvelinesi departemang – 7. jaanuar 2015 Pariis), tuntud ka kui Charb, oli prantsuse karikaturist ja ajakirjanik, alates 2009. aastast satiiriajakirja Charlie Hebdo peatoimetaja.
Pärast islami prohveti Muḩammadi kohta käivate karikatuuride avaldamist nädalakirjas Charlie Hebdo 2012. aastal sattus ta 2013. aastal Al-Qā‘idah' musta nimekirja.
Hukkumine.
2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi "Allāhu Akbar" hüüdnud terroristide kümne ohvri seas olid veel Cabu, Honoré, Tignous, Bernard Maris ja Georges Wolinski.
Tööealine rahvastik

Tööealine rahvastik ehk tööealine elanikkond on osa riigi (või muu haldusüksuse, näiteks maakonna, linna või valla) rahvastikust, keda vanuse alusel loetakse töövõimeliseks.
Vanusevahemik, milles olevaid inimesi loetakse tööealisteks, on kokkulepitav ja võib riigiti olla erinev.
Eurostat käsitleb tööealise rahvastikuna enamasti vanuserühma 15–64. Euroopa 2020 strateegia raames arvutatakse tööhõive määra näitajat aga vanuserühma 20–64 kohta.
Eesti Statistikaamet arvutab tööturu näitajaid järgmiste vanuserühmade kaupa: 
Tööjõu-uuringus, kuhu Statistikaameti kirjeldusel "on kaasatud kogu tööealine elanikkond", arvestatakse tööealisteks inimesed, kes uuringunädalal olid 15–74-aastased.
Tööealise rahvastiku vanusevahemiku alumine väärtus 15 aastat vastab kujunenud rahvusvahelisele tavale, millises vanuses loetakse noori tööle sobivaks. Euroopa sotsiaalharta artikli 7 paragrahvi 1 kohaselt peavad lepinguosalised riigid kehtestama vanuse alammääraks töösuhte alustamisel 15 aastat (erandid on lubatavad vaid laste kergemate tööde suhtes, mis ei kahjusta nende tervist, moraali ega hariduse omandamist). Ka Eesti töölepingu seaduse kohaselt ei tohi tööandja töölepingut sõlmida ega tööle lubada alla 15-aastast või koolikohustuslikku alaealist, välja arvatud sätestatud erijuhtudel. Arengumaades, kus noorte osakaal rahvastikus on suur, võib noorte tegelik tööelu alata sageli ka nooremalt kui 15-aastaselt. Euroopa Liidus on aga strateegia "Euroopa 2020" raames seatud eesmärgiks vähendada haridussüsteemist varajast väljalangemist ja suurendada kõrghariduse omandanud noorte osakaalu. Kuivõrd see tähendab õppimise perioodi pikenemist ja tööturule sisenemise vanuse tõusu, on tööhõive indikaatorite arvutamisel nihutatud tööealise rahvastiku alampiir 20-le.
Tööealise rahvastiku vanusevahemiku ülemine väärtus 64 seostub asjaoluga, et paljudes Euroopa riikides on üldine pensioniiga 65 aastat. Oodatava eluea kiire kasv ja rahvastiku vananemine tõstatavad küsimuse, kas vastavalt tuleks üle vaadata ka tööealise rahvastiku definitsiooni vanusevahemiku ülemine väärtus.
Piirkonna tööealiste elanike arv annab üldise hinnangu selle piirkonna potentsiaalse tööjõu kohta.
3 Juno

Juno (sümbol: ) on kolmas asteroid, mis on avastatud Väikeste Planeetide Keskuse ("Minor Planet Centre") kataloogisüsteemis.
Juno on üks suuremaid Asteroidide vöö planeete. 3 Juno on üks kahest suurimast S-tüüpi asteroidist (teine on 15 Eunomia). 3 Juno mass moodustab 1% kogu asteroidide vöö massist. Juno avastas 1. septembril 1804 Saksa astronoom Karl Ludwig Harding.
Nimi.
3 Juno on saanud nime Rooma jumalanna Juno järgi. Tema planetaarsümbol on ③. Vanem sümbol, mida samuti vahel kohata võib, on ⚵.
Omadused.
3 Juno tiirlemisperiood on 4,36578 aastat. Juno on S-tüüpi asteroidide kohta ebatavaliselt peegeldav, mis võib viidata erinevatele pinnaomadustele. Kõrge albeedo selgitab suhteliselt suurt näivat tähesuurust väikeste objektide suhtes, mis ei asu Asteroidide vöö sisemises ääres. Junot peeti algul koos 1 Cerese, 2 Pallase ja 4 Vestaga planeediks. 1811 määras Schröter Juno diameetriks 2290 km. Juno väiksus ja ebakorrapärane kuju välistasid, et ta on kääbusplaneet. Juno orbiidid on Päiksele veidi lähemal kui Cerese ja Pallase omad. Juno orbiidit on ekstreemselt ekstsentriline. Junol oli teadaolevatest kehadest kõige ekstsentrilisem orbiit kuni 1854. aastani, mil avastati 33 Polyhymnia.
Kergu Andrease kirik

Kergu Andrease kirik oli Kergus asunud luterlik kirik.
Esimene puukirik ehitati Kergusse aastal 1696 Ruistoma Mihkli juhatusel, mis samal aastal hävis tules. Samal, 1696. aastal ehitati uus õlgkatusega puukirik rootslase Otteri juhatusel. 13. mail 1708 kinnitas Karl XII Rodoskovitzis selle kiriku Pärnu-Jaagupi kiriku abikirikuks.
Aastal 1882 sai kirik Johann Köleri maalitud altarimaali.
Kirik hävis (põles maani maha, säilinud on vaid osa vundamendist) 31. juulil 1941 sõjakeerises.
Adramadrus

Adramadrus (ka "maarott, maamees, mullatuhnija") on metafoorne väljend inimese kohta, kes pole merel seilanud ega tunne mereasjandust. 
Sõna "adramadrus" kasutasid Eestis 1920.–1930. aastatel ka meremehed, pidades nende all silmas Eesti mereväe ajateenijaid, kes teenisid ja tegid tööd peamiselt maismaal. Tollal oli levinud ütlus "Mets madruseid täis, ükski ujuda ei oska!".
Andreas von Rosen

Andreas von Rosen (15. sajand) oli ametnik.
1477–1479 oli ta Riia linnusekomtuur. 1479 sai ta Koknese stiftifoogtiks (oli maafoogt).
Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik

Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik on Teise maailmasõja aegne matmispaik Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Viljandi maakonna Viljandi valla Kolga-Jaani alevikus. Matmispaik paikneb Kolga-Jaani kalmistu uue osa lääneosas ning on piiratud madala hekiga, kuid ei moodusta omaette kalmistut.
Matmispaigale püstitati 1949. aastal praegune mälestusmärk. Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik on 1997. aastast riiklik ajaloomälestis.
Iggy Azalea

Amethyst Amelia Kelly (lavanimi Iggy Azalea; sündinud 7. juunil 1990 Sydneys) on Austraalia räppar, modell ja laulukirjutaja.
Azalea asus 16-aastaselt elama USA-sse, et alustada karjääri hiphopmuusikuna.
Bernard Velhac

Bernard Velhac (21. august 1957 – 7. jaanuar 2015 Pariis), tuntud ka kui Tignous (), oli prantsuse karikaturist ja ajakirjanik.
Hukkumine.
Bernard Velhac tegi kaastööd satiirilisele nädalakirjale Charlie Hebdo, mis oli avaldanud 2012. aastal pilapilte islami prohveti Muḩammadi kohta ja sattunud Al-Qā‘idah' musta nimekirja.
2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi Allāhu Akbar hüüdnud terroristide kümne ohvri seas olid veel Cabu, Honoré, Charb, Bernard Maris ja Georges Wolinski.
Georges Wolinski

Georges David Wolinski (28. juuni 1934 Tunis – 7. jaanuar 2015 Pariis) oli prantsuse kirjanik, näitleja ja karikaturist.
Hukkumine.
Georges Wolinski tegi kaastööd satiirilisele nädalakirjale Charlie Hebdo, mis oli avaldanud 2012. aastal pilapilte islami prohveti Muḩammadi kohta ja sattunud Al-Qā‘idah "musta nimekirja".
2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi Allāhu Akbar hüüdnud terroristide kümne ohvri seas olid veel Cabu, Honoré, Charb, Bernard Maris ja Tignous.
Jean Cabut

Jean Cabut (13. jaanuar 1938 Châlons-en-Champagne – 7. jaanuar 2015 Pariis), tuntud ka kui Cabu (), oli prantsuse karikaturist.
Hukkumine.
Jean Cabut tegi kaastööd satiirilisele nädalakirjale Charlie Hebdo, mis oli avaldanud 2012. aastal pilapilte islami prohveti Muḩammadi kohta ja sattunud Al-Qā‘idah' musta nimekirja.
2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi Allāhu Akbar hüüdnud terroristide kümne ajakirjanikust ohvri seas olid veel Charb, Honoré, Tignous, Bernard Maris ja Georges Wolinski.
Philippe Honoré

Philippe Honoré (; 25. jaanuar 1941 Vichy – 7. jaanuar 2015 Pariis), tuntud ka kui Honoré, oli prantsuse karikaturist ja illustraator.
Hukkumine.
Philippe Honoré tegi kaastööd satiirilisele nädalakirjale Charlie Hebdo, mis oli avaldanud 2012. aastal pilapilte islami prohvet Muḩammadi kohta ja sattunud Al-Qā‘idah' musta nimekirja.
2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi Allāhu Akbar hüüdnud terroristide kümne ohvri seas olid veel Cabu, Charb, Tignous, Bernard Maris ja Georges Wolinski.
Somelinde linnus

Somelinde linnus on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Vaigas asunud linnus. Kroonika järgi peatus selle juures kolmeks päevaks rüüsteretkel olnud ristisõdijate, orduvendade, liivlaste ja latgalite vägi. Linnuse täpne asukoht pole teada. Nimede sarnasuse tõttu on oletatud selle paiknemist Vaiatus (saksakeelse nimega "Somel") või Soomeveres, kus puuduvad aga jäljed linnamäe olemasolust. Eeldades, et Somelinde oli Vaiga keskne linnus, on tõenäolisem selle asumine Tarakvere linnamäel. Somelinde nime tähenduseks on pakutud "Soomelinn", "Soomelinnus".
Bernard Maris

Bernard Maris (23. september 1946 Toulouse – 7. jaanuar 2015 Pariis) oli prantsuse majandusteadlane, kirjanik ja ajakirjanik, satiirilise nädalakirja Charlie Hebdo osanik.
Hukkumine.
Nädalakiri Charlie Hebdo oli avaldanud 2012. aastal pilapilte islami prohvet Muḩammadi kohta ja sattunud Al-Qā‘idah musta nimekirja.
2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi Allāhu Akbar hüüdnud terroristide kümne ohvri seas olid veel Cabu, Honoré, Charb, Tignous ja Georges Wolinski.
Kolga-Jaani kirikuaed

Kolga-Jaani kirikuaed on kirikuaed Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kolga-Jaani alevikus Viljandi vallas Viljandi maakonnas. 
Kirikuaed on olnud arvatavasti alates 14. sajandist kasutusel ka kalmistuna. Matmine kirikuaeda lõpetati üldiselt millalgi pärast 19. sajandi lõpul ning edaspidi maeti kihelkonna surnud Kolga-Jaani kalmistule.
19. sajandi algul ümbritseti kirikuaed müüriga ning aia lõunaossa rajati kabel. Kirikuaeda maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (jaanuaris 2015) on see üldiselt hooldatud. 
Mälestis.
Kolga-Jaani kirikuaed on 1998. aastast riiklik arheoloogia- ja ehitismälestis ning eraldi veel arheoloogiamälestis. Selle alal asub mälestisena veel Kolga-Jaani kirik, kabel ning kirikuaia piirdemüür. Nendel ning Vabadussõja mälestussambal on ühine mälestise kaitsevöönd.
Psoriaatilised naastud

Psoriaatilised naastud ehk psoriaasilesioonid ehk psoriaatilised nahalaigud (ka "psoriaasinaastud", "psoriaasi laigud", "psoriaatilised nahalesioonid") on eri psoriaasivormide korral esinevad iseloomulikud palja silmaga nähtavad varieeruva morfoloogiaga nahalesioonid, mis on aluseks psoriaasi diagnoosimisel ja ravis.
Psoriaasile on omane selgelt piirdunud laik või laigud peaaegu kõikjal kehal, eriti kohtades, mis asuvad ümbritsevast nahast veidi kõrgemal; paikmealal võib esineda kuivanud vere värvi piirdeid ja see on kaetud hõbevalge ketuga.
Kuid psoriaatilised naastud võivad olla ka maakaardilaadsed kujundid, väikesed ketendavad vistrikud, väiksed mädavillid jne.
Psoriaatilised lesioonid paiknevad nahal peamiselt küünarnukkide, põlvede, säärte ja ristluu piirkonnas, aga ka juustega kaetud peanahal (peanaha psoriaas) ja küüntel (küünepsoriaas).
Psoriaasikolded võivad laatuda ning katta suuremaid pindu nii jäsemetel kui ka kehatüvel.
Genitaalpsoriaas võib avalduda nii väikelastel kui ka naistel ja meestel.
Lesioonis tekib põletik, millele järgneb epidermaalne hüperproliferatsioon.
Autonoomse närvisüsteemi aktivatsiooni tulemusel suureneb naha neuropeptiidide (näiteks beetaendorfiini) tase.
Histoloogiliselt on psoriaasinaastudes tuvastatud, tõenäoliselt segmenttuumaliste leukotsüütide tekitatud, mikroabtsessid (Munro mikroabstsessid ja Kogoj' spongiformsed pustulid) sarvkihis ja epidermises.
Vahel nimetatakse psoriaasilesioone ka psoriaatiliseks nahaks, aga see ei ole päris täpne, kuna psoriaatikutel on ka lesioonide kõrval olevas nahas tuvastatud muutusi, mis eristavad seda normaalseks peetavast nahast.
Patoanatoomia ja füsioloogia.
Psoriaatilistes naastudes on tuvastatud T-abistajarakke (Th1 rakud: Th 1 ja Tc1), Langerhansi rakke, neutrofiile ja makrofaage.
Psoriaatilisi naastusid iseloomustavad ka parakeratoos, leukotsüütide kogumid, T-lümfotsüütide kogumid, uussoonestumine (hoogustunud kapillaaride teke "dermise" papillides), Munro mikroabstsessid (ka Munro-Saboureau mikroabstsessid) jpm.
Psoriaasikollete uuringute ja mudelite põhjal omistatakse lesioonis mitmeid kõrvalekaldeid, normaalse "dermis"e toimimisega võrreldes, kaasasündinud ja adaptiivse immuunkaitse mehhanismide käivitumine ja nende tasakaalustamine psoriaasilesioonides (ka psoriaasihaigete perfeerses veres), on tuvastatud, et naha T-abistajarakkude (CD4+ Th1) populatsioon on võrreldes tsütotoksilised T-rakkude tüübi (Tc1) omaga vähemuses.
Immunofluorestsents-värvimist kasutades tuvastati teatud T-rakkude (CD4+ CD25+, CD4+ CD45RO+, CD8+ CD25+ ja CD8+ CD45RO+ rakud) aktivatsiooni "dermis"es ja epidermises.
Psoriaasilesioonides paiknevad psoriaatilised keratinotsüüdid ekspresseerivad rohkelt närvirakkude kasvufaktorit.
Mikrobioota.
Psoriaasilesioonis tuvastatud bakterite perekonnad: "Actinobacteria", "Firmicytes", "Proteobacteria", "Bacterioides", "Cyanobacteria" jt.
Juhan Lasn

Juhan (Johann) Lasn (1. oktoober 1861 – 7. jaanuar 1931) oli Eesti ühiskonnategelane.
Lasn oli üks mõjukamaid isikuid eestikeelsete koolide asutamisel ja säilitamisel Pärnus, olles ka näiteks Pärnu Linna Kõrgema Tütarlastekooli tuleviku kindlustamiseks korraldatud heategevusürituste suuremaid eraisikust toetajaid. Ta oli valitud Pärnumaa Majandusühisuse esimeheks; see majandusühisus oli Eestis üks suuremaid. Johann Lasni elutööks sai Tarvitajate Majandusühisuse ülesehitamine, selle laiendamine ja kaubandusliku teeninduse parandamine.
Johan Lasn oli Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liige, esindades Pärnumaad.
Pärast Pärnus 23. veebruaril 1918 iseseisvusmanifesti väljakuulutamisest osavõtmist Endla rõdul oli Lasn üks kolmest linnakodanikust, kes julges järgmisel päeval Riiast Pärnusse jõudnud Saksa vägedele vastu minna, teatada Eesti Vabariigi neutraliteedist Saksamaa ja Nõukogude Venemaa vahelises sõjas ning paluda linna ülevõtmisega veidi viivitada.
Kuus

Kuus (tähis araabia numbrina 6, Rooma numbrina VI) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule 7 ja otseselt järgneb arvule 5.
Kuus järgarvuna märgitakse araabia numbriga 6 koos punktiga (6.) või Rooma numbriga VI.
Maamärk

Maamärk (inglise keeles "landmark") on objekt, mis võimaldab meresõidul orienteeruda, või mis aitab leida merel püüniste asukohta.
Krooks

Krooks oli Tartus aadressil Jakobi 34 asuv pubi. 
Pubi avati 1996. aasta novembris. Enne seda kasutati hoonet piima- ja lihapoena. Krooksu esimene omanik oli muusik Peeter Jõgioja.
2013. aasta algatati üleskutse pubi boikoteerida, sest 25. mail toimus seal Eesti ja Soome skinheedide ühine pidu. Sünnipäeva katte all prooviti kokkusaamist korraldada erinevates Tartumaa peopaikades, mis peale korraldajate tausta väljailmumist järjekindlalt ära ütlesid - Krooks lasi peol toimuda. Pubi vastas skandaalile sõnavõtuga oma Facebooki lehel. Seal toodi välja, et tolereerita fašismi jms, aga neil puuduvad eelistused klientide osas ning ei korraldata uksel "nägude kontrolli".
Asutus suleti 2020. aasta veebruaris peale 24 aastat tegutsemist.
Jaan Kallas

Jaan Kallas (sündinud 18. veebruaril 1956 Tallinnas) on eesti tootmisjuht ja ametnik.
Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 20. Keskkooli ja aastal 1979 Tallinna Polütehnilise instituudi ühiskondliku toitlustamise tehnoloogia ja organiseerimise erialal. 
Töökäik.
Ta oli aastatel 1979–1983 restorani Tarvas juhataja. Aastatel 1983–1996 töötas ta Tartu Tarbijate Kooperatiivi Kaubamajas, sellest 1983–1985 asedirektorina ja 1983–1996 direktorina. Aastatel 1996–2001 oli ta Tartu Kaubamaja direktor, alates aastast 2002 AS Sangari juhatuse esimees ja AS Kalevi juhtkonna mentor. Aastatel 2003–2006 töötas ta Haridus- ja teadusministeeriumi kantslerina. Aastast 2007 on ta Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti peadirektor. Tema ametiaeg lõpeb 31. jaanuaril 2024.
Ühiskondlik tegevus.
Ta oli aastatel 1997–2009 Tartu Maarja Kooli hoolekogu esimees. 2001. aastal sai temast Maarja küla asutajaliige ja ta asus tegutsema Maarja küla nõukogu esimehena.
Surnud 25. novembril

"Siin loetletakse 25. novembril surnud tuntud isikuid."
Eesti Üleüldise teaduse raamat

"Eesti Üleüldise teaduse raamat ehk encyklopädia konversationi-lexikon" on Karl August Hermanni 1900–1906 Tartus avaldatud entsüklopeedia.
Enamik artikleid on anonüümsed, tuvastatud on vaid üksikud autorid. Suurem osa illustratsioone on võetud teistest trükistest, Eesti teemasid kajastavad vähesed pildid. Mitmeid teemasid käsitles Hermann oma entsüklopeedias esimesena kogu eestikeelses kirjasõnas, seepärast tuli tal tegeleda laialdase sõnaloomega. Entsüklopeedia saatetekstide hulgas oli ka sõnaseletusi, kuid rohked uudissõnad raskendasid lugemist ning ärritasid kriitikuid. Samas on mitmed entsüklopeedia tarbeks välmitud terminid siiski käibele läinud või ka hiljem velmatud.
Ehkki Hermann pani entsüklopeediale suuri lootusi ning algselt kirjutas ka hulgast kaastöölistest, jäi lõpuks siiski tema kanda niihästi suurem osa kirjatööst kui ka rahastusest. Algul regulaarselt ilmuma pidanud vihikud jäid rahapuuduse ja Hermanni kehva tervise tõttu venima, mistõttu langes ka tellijate arv. Ajakirjanduses kritiseeriti entsüklopeediat ägedalt, nii nagu tollal (ja hiljemgi) enamikku teisigi Hermanni ettevõtmisi. See kõik halvendas omakorda ta tervist ning lükkas uute vihikute ilmumise edasi. Entsüklopeedia avaldamisel oli oluline roll Hermanni majandusliku seisu halvenemises 1900. aastatel, nii et võlgadest vabaneda ta eluajal ei jõudnudki ning pärast tema surma 1909. aastal jäigi osa võlgu tema perekonna maksta.
Entsüklopeedia jäi lõpetamata. Selle esimene köide ilmus vihkude kaupa 1900–1904. Teine köide (tähed B, C, D, E, 1906) katkeb poolelt sõnalt 64. leheküljel (muutmata kirjaviisis): "Brasilia ühisvabadkoosdused on Lõuna-Amerika kõige suurem maade kogu, kuid on üleüldse maailma kõige laialdasemate ühisde ehg riikide sekka lugeda, ta on 8,337,218 rtklm ehg 166,740 rtpnk. suur, mis põhjatul ruumil kõigesd vaevalt 20 milj. inimesd (nende seas 600,000 medsa indiani) elavad. Maapind on ruumikas küllalt, et siis, kui see põlisesd med-"
Hinnangud.
Hermanni entsüklopeedia kohta on kirjutatud väiksemaid ülevaateid ning käsitletud üksikküsimusi teadusartiklites, kuid põhjalikku analüütilist ülevaadet selle kohast ja mõjust Eesti kultuuriloos tänini ilmunud pole.
Surnud 26. novembril

"Siin loetletakse 26. novembril surnud tuntud isikuid."
Ülle Kruus

Ülle Kruus (neiupõlvenimi Ülle Kaal; sündinud 19. augustil 1958 Pöide külanõukogus) on eesti kunstiajaloolane, Adamson-Ericu muuseumi direktor (1992–2020).
Ta on lõpetanud 1973. aastal Tornimäe 8-klassilise Kooli ja 1976. aastal Orissaare Keskkooli. 1983. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetaja kvalifikatsiooniga; kunstiajaloo lisaerialaga.
Ta töötas aastatel 1980–1984 Eesti Vabaõhumuuseumis. 1984. aastast töötas ta Adamson-Ericu muuseumis ning oli aastatel 1992–2020 selle direktor. Ta on 1994. aastast Kunstnike Liidu liige ja 1995. aastast Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu ICOM liige.
Ta on uurinud peamiselt Adamson-Ericu elu ja loomingut. Aastatel 1984–2020 koostas ja kureeris ta Adamson-Ericu muuseumis üle 70 näituse ning kirjutas tarbekunsti- ja graafikanäituste ülevaateid.
Isiklikku.
Tema vennad on zooloog Mati Kaal ja poliitik Vambo Kaal ning tema sõtse on kirjanik Aira Kaal.
Laurent Sourisseau

Laurent Sourisseau (sündinud 20. septembril 1966 Melunis), tuntud ka kui Riss, on prantsuse karikaturist ja ajakirjanik, satiirilise nädalakirja Charlie Hebdo tegevtoimetaja.
Laurent Sourisseau sai haavata ajakirja Pariisi kontorile korraldatud terrorirünnakus 2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal.
Kudamatsu

Kudamatsu (jaapani 下松) on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuris. Asub Honshū lõunaosas Seto kaldal.
Linnaõigused sai 1939. aastal.
Majanduslikult mitteaktiivne rahvastik

Majanduslikult mitteaktiivne rahvastik ehk majanduslikult passiivne rahvastik on osa riigi või muu haldusüksuse (nt maakonna, linna või valla) rahvastikust, kes ei ole hõivatud ega töötud.
Majanduslikult mitteaktiivse rahvastiku hulka kuuluvad kõik alla 15-aastased lapsed ning need 15-aastased ja vanemad inimesed, kes ei ole majanduslikult aktiivsed, sealhulgas:
OECD ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) käsitluse ja definitsioonide kohaselt on majanduslikult aktiivne rahvastik (mis omakorda jaguneb hõivatuteks ja töötuteks) ja majanduslikult mitteaktiivne rahvastik üksteist välistavad kategooriad, mis kokku moodustavad kogurahvastiku. Tööturustatistikas ei saa isik samal ajal kuuluda mitmesse hõiveseisundisse.
Statistikaamet on defineerinud majanduslikult mitteaktiivset rahvastikku ka kui "isikud, kes ei soovi töötada või ei ole selleks võimelised". Sellise määratluse puuduseks on, et hõiveseisundite kategooriad ei ole rangelt üksteist välistavad. Näiteks heitunu on Statistikaameti definitsiooni kohaselt "mittetöötav isik, kes sooviks töötada ja oleks valmis töö olemasolu korral ka kohe tööle asuma, kuid ei otsi aktiivselt tööd, sest on kaotanud lootuse seda leida." Samas loeb Statistikaamet heitunud isikud majanduslikult mitteaktiivsete isikute hulka. Samuti võivad pensioniealised isikud soovida ja olla võimelised töötamist jätkama, kuid kui nad ei ole hõivatud, loetakse nad mitteaktiivse rahvastiku hulka.
Elsa Cayat

Elsa Cayat (; 9. märts 1960 – 7. jaanuar 2015 Pariis) oli prantsuse arst ja psühhoanalüütik.
Elsa Cayat oli ka kolumnist, tema kolumn "Le Divan" ilmus satiirilises nädalakirjas Charlie Hebdo kord kahe nädala tagant.
Elsa Cayat hukkus ajakirja Pariisi kontorile korraldatud terrorirünnakus 2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal.
Dejan Lovren

Dejan Lovren (sündinud 5. juulil 1989 Zenicas) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Venemaa kõrgliiga klubis Peterburi Zenit ja Horvaatia jalgpallikoondises.
Lovren alustas karjääri Zagrebi Dinamos. 2010. aasta jaanuaris liikus ta Lyoni, kus mängis kolm ja pool hooaega. 2013. aastal sõlmis ta lepingu Southamptoniga ja siirdus aasta hiljem 20 miljoni naela eest Liverpooli.
Pärast kuut aastat Liverpoolis liitus ta 2020. aasta juulis 12 miljoni euro eest Peterburi Zenitiga, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.
Kuigi ta on sündinud Bosnia ja Hertsegoviinas, mängib ta Horvaatia koondises.
Kalevipoja sängi tüüpi linnus

Kalevipoja säng on II tüüpi muinaslinnus. Sellised linnused on tüüpiliselt loodusliku reljeefiga pinnamoed, mille kindlustustöödena on ainult vallid ja vallikraavid ning tasandatud siseõued. Enamikul seda tüüpi linnamägedel on järsud kõrged nõlvad.
Kahe otsavalliga Kalevipoja sängid.
Selle rühma muinaslinnustel on tüüpilised kaitseelemendid vallid mõlema seljandiku otsal. Sellised linnused on mõnel juhul silma jäänud tagasihoidlike kaitseelementidega.
Kahe otsa- ja äärevalliga Kalevipoja sängid.
II linnusetüübi teist rühma iseloomustavad mõlemas otsas olevad vallid ja madalamad äärevallid.
Rickie Lambert

Rickie Lee Lambert (sündinud 16. veebruaril 1982 Kirkbys) on endine Inglismaa jalgpallur, ründajana.
Hooajal 2014–2015 mängis Rickie Lambert Liverpoolis.
Inglismaa jalgpallikoondises mängis ta 11 korda.
Ringvall-linnus

Ringvall-linnus on IV linnustetüüpi kuuluvate linnustega. Tegemist on peamiselt Saaremaal, Muhu saarel ning Lääne-Eestis esinevate peamiselt tasasele maale rajatud kindlustatud linnustega. Nagu nimetus ütleb, olid seda tüüpi muinaslinnused täielikult ümbritsetud vallidega. Sellised linnused on jagatud kahte rühma: 
Madala valliga ringvall-linnused.
I rühma kuuluvad linnused paistavad silma madalate vallidega. Vallid ei ole kõrgemad kui 70–90 cm. Selliste linnuste rajamise aeg jääb II ja I aastatuhandesse eKr. Need linnused on ühtlasi ka tagasihoidlike kaitseelementidega. Head näited on Päelda maalinn, Sõtke linnus ja Pidula maalinn.
Kõrge valliga ringvall-linnused.
IV linnusetüübi teise rühma linnuste tunnused on kõrgemad ja ka keerulisema ehitusega vallid ning enamjaolt ringikujulise õuealaga. Keskmine valli kõrgus on 7 m. Need ringvall-linnused on enamasti rajatud kuni 3 m kõrgusele kõrgendikule. Selle rühma linnuste head näited on Muhu maalinn, Valjala maalinn, Pöide maalinn ja Kaarma maalinn.
Neemiklinnus

Neemiklinnus on üks neljast peamisest muinaslinnuse tüübist. Seda tüüpi linnused on Eestis ja Baltimaades ühed levinumad muinaslinnused (moodustavad 40% kõigist). Neemiklinnus on mitmekesisem kui teised linnusetüübid. Neemiklinnused liigitatakse väljanägemise järgi nelja alarühma: ühe otsavalliga, kahe otsavalliga, osalise ringvalliga ja ringvalliga neemiklinnused.
Ühe otsavalliga neemiklinnused.
Esimese rühma linnustel on vallist ja ka vallikraaviga moodustav kaitsesüsteem ühes, maapoolses küljes. See süsteem eraldab linnuseala ülejäänud seljakust. Sellesse rühma kuulub näiteks Ripuka Punamägi, Mädara linnamägi ja Roela linnamägi.
Kahe otsavalliga neemiklinnused.
Selle rühma linnustel on iseloomulikud tunnuseks on vallid seljandiku mõlemas otsas. Kuid leidub ka erandeid, kus ülejäänud külgedes on õige madal vall. Selle rühma kuulub näiteks Tarakvere linnamägi ja Padise linnamägi ning Palivere linnamägi
Osalise ringvalliga neemiklinnused.
Selle linnuse eripära on mitte rohkem kui kolmest küljest piiratud vallid. Kõige tüüpilisema näite kohaselt on rajatud neemiku madalamad osad ehk siis poole ümbermõõdu piires. Selle rühma neemiklinnuste hulka kuuluvad Ida-Eestis ja ka Põhja-Tartumaal suhteliselt väikesed linnused. Näiteid osalise ringvalliga neemiklinnustest on Võuküla linnus, Vilina linnamägi ja Erumäe linnamägi.
Ringvalliga neemiklinnused.
Neemiklinnuse neljanda tüübi muinaslinnus sarnaneb ringvall-linnusega. Tunnustena on neemikupealne täielikult valliga piiratud. Kuigi vallide ehitus ja tugevusastmed on vägagi varieeruvad. Ringvalliga neemiklinnuste hulka kuulub näiteks Kauksi Leerimägi, Koila linnamägi ja Varbola Jaanilinn ja Lohu linnused.