Tallinna Linna Politseivalitsus

Tallinna Linna Politseivalitsus oli Venemaa keisririigi Eestimaa kubermangu Tallinna korrakaitse ja haldusasutus.
Politseivalitsuse koosseisu kuulusid politseimeister, kvartali- ehk rajooniülevaatajad ja nende abid (linnavaht ehk kardavoi), sekretärid, aktuaarius ja kantseleiametnikud. Politseimeistri nimetas ametisse Eestimaa kuberner.
Korravalitsuse ülalpidamiskulud kandis linn, kus politseivalitsus tegutses, kuid nende käsutusse anti patrullteenistuse läbiviimiseks keisririigi kulul ülalpeetav sõjaväestatud kasakakomando. 
Pädevus.
Kubermanguvalitsuse eeskirjaga politseile järgmised kohustused: 
Ajalugu.
Tänapäeva Eestimaa (Eestimaa ja Liivimaa kubermang) aladel loodi kolm korravalitsust – Tallinnas (24. oktoobril 1803), Tartus (13. juunil 1805) ja Viljandis (10. juulil 1805). 1803. aasta 24. oktoobri Venemaa keisririigi Senati ukaasi kohaselt kuulus Tallinn nn koosseisuväliste linnade hulka, mis elanike arvu järgi tulnuks lugeda väikelinnaks, kuid seaduse eritingimuste kohaselt kuulus kolmandasse, segasadamate (sõja- ja kaubasadam) kategooriasse. Kõrgemaks tsiviilvõimu esindajaks Tallinnas oli Tallinna sõjakuberner, kelle alluvuses oli linna politseivalitsus ja selle ülem – politseimeister. 1862. aastal võeti Venemaal vastu Venemaa sisekubermangude politsei ümberkorraldamise seadus, mis koos kõigi linnade politseivalitsuste, -kohtute ja -ametite töökorralduse muudatustega aga kehtestati Venemaa keisririigi Läänemereprovintsides alles 1888. aastal. 
18. mail 1882 muudeti Korravalitsuse ("Ревельская Управа Благочиния") nimetus Tallinna Linna Politseivalitsuseks ("Городское полицейское управление"). Politseireformi ja 1878. aastal Toompea ühendamisega Tallinna all-linnaga, ühise Tallinna linnavalitsuse alla, tulemusel jaotati linn senise 7 linnaosa asemel politseijaoskondade järgi 6 linnaosaks: 
Linnade politseivalitsuste ülesanneteks oli määratletud: avaliku korra tagamine; järelevalve streigiliikumise, isikute, seltside tegevuse, trükikodade jm üle — s.o üldise poliitilise meelsuse jälgimine; järelevalve kaubanduseeskirjade täitmise üle; administratiivüleastumiste korral vastutusele võtmine; jooksikute kinnipidamine; järelevalve teede korrashoiu üle; kuritegude puhul juurdluse läbiviimine; kriminaal- ja tsiviilasjade puhul kohtuotsuste täideviimisele pööramine; sõjaväeliste kohustuste täitmise järelevalve; riiklike toetuste jagamine (hoolekandealused, sõjaväelaste perekonnaliikmed); sõjaolukorras riigi kasuks rekvireerimiste teostamine; järelevalve prostituutide üle; seadusandlike aktide teatavakstegemine. Linnade politseivalitsuse koosseisu kuulusid linna politseimeister ja tema kaks asetäitjat (kes olid ametisse valitud linnavalitsuse poolt), jaoskondade pristavid (jaoskonnaülem, "участковый пристав"), nende abilised (järelevaatajad, "полицейский надзиратель, oколоточный надзиратель"), linnakordnikud (kardavoi, "городничий") ning kantseleiametnikud. Linna politseivalitsuse ülema politseimeistri nimetas ametisse Eestimaa kubermangu kuberner.
Linna politseivalitsuse välipolitsei koosnes jaoskonnapristavitest, pristaviabidest, politseijaoskonna järelevaatajatest, kordnikest ja lihtpolitseiteenistujatest. Suurel tööstusettevõttel võis olla ka eraldi politseijärelevaataja (Nt. vt. Tallinna Linna Politseivalitsuses Balti Manufaktuuris, Dvigateli tehases, Lutheri vabrikus, Põhja Paberi- ja tselluloosivabrikus, Bekkeri laevatehases, Vene-Balti laevaehitustehases).
Linna politseivalitsuse juurde asutati 6. juulil 1908 otseselt politseivalitsuse ülemale (politseimeistrile) ja prokurörile allunud jälitusosakonnad (vene keeles "сыскное отделение") jälitustegevuse läbiviimiseks, jälitusosakonna ülesandeks oli ka revolutsioonilise liikumise võimalikest ilmingutest Sandarmikorpuse Eestimaa kubermangu ja Politseidepartemangu Eriosakonna teavitamine. 
Linna politseivalitsuse juures asunud salapolitsei jaoskond asus Linna politseivalitsuse kõrval Vene tänaval.
Linna politseivalitsuse juures tegutsesid politsei arstlikud osakonnad ehk komiteed ("врачебно-полицейский комитет"), kes teostasid üldist sanitaarjärelevalvet, sh kontrolli ja arvestust prostituutide ja nende liikumise üle. 
1. jaanuaril 1916 kinnitas Eestimaa kuberner politseijaoskondade ja sellega ka linnaosade haldusterritooriumite ümberkorraldused. I jsk piires asunud Pelgulinn viidi üle V jsk territooriumiks. Lasnamäe, mis oli seni jaotatud II ja III jsk vahel, allutati III jsk-le. Toompea piirkond, mis oli V jsk piires, viidi VI jsk territooriumiks. Samuti anti senistele numbrilistele linnajagudele nimetused: 
1916. aastal olid Tallinnas, Tallinna Linna Politseivalitsuses järgmised politseiasutused:
Juhtkond.
Politseimeistri abid.
Kuni 1908 Ivan Petrovitš Gensior