Mödling

Mödling on linn "(Stadtgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal, samanimelise ringkonna keskus, u. 14 km Viinist lõunas.
Mödling asub Alam-Austria "Industrievierteli" piirkonnas. Mödlingbachi oja, mis algab Wienerwaldis, voolab läbi linna. Achau lähedal suubub see Schwechati jõkke. Metsmaa hõlmab suure osa vallast, osa "Föhrenbergest" ('Männimäed').
Viinist otse lõuna pool ja Mödlingi ringkonna piires asub üks Euroopa suurimaid kaubanduskeskusi: Shopping City Süd (SCS).
Viinamarju kasvatatakse Wienerwaldi nõlvadel; piirkond kannab nime "Thermenregion", kust leiab palju "Heurigere" (viimase aasta veini).
Wiener Neudorf idas ja Maria Enzersdorf põhjas külgnevad vahetult Mödlingiga. Mödlingist lõunas on Gumpoldskirchen, mida eraldab väga erilise taimestikuga Eichkogel. Läänes kulgeb kitsas tänav läbi Vorderbrühli, mis on formaalselt omaette küla, ja viib Hinterbrühli. Seda kitsast orgu kutsutakse Klauseniks, selle kohal on Mödlingi linnuse jäänused, mis kuulus kunagi tolleaegsele valitsevale perekonnale Babenbergidele. Teisel pool Klausenit on Kalenderberg, mille kaugemal küljel asub Liechtensteini linnus. Klauseni algust tähistab suur punastest tellistest akvedukt "Erste Wiener Hochquellenwasserleitung". "Naturpark Föhrenberge" järskudel kivistel orunõlvadel kasvab tüüpiline "Wienerwald-Schwarzföhren" (musta männi, "Pinus nigra", vorm "austriaca").
Ajalugu.
Asula pärineb neoliitikumi ajastust. Sajandite jooksul arenes linna nimi "Medilihhast" "Medelikchika", "Medlingiks" ja lõpuks Mödlingiks. Need nimed pärinevad vanast slaavi keelest, mis tähendab 'aeglaselt voolavat vett'. 
Tänapäeval on seal omapärane vanalinn koos jalakäijate alaga. Linn oli Babenbergide suguvõsa haru elukoht, mille tulemusel sai see hüüdnime "Babenbergerstadt" ('Babenbergide linn').
Kalenderbergilt on leitud neoliitikumi ajastu Hallstatti kultuuri esimeste asulate jälgi. Tänase raudteejaama lähedalt on leitud rooma münte ja rooma matmispaik.
Pärast Karl Suure võitu 803. aastal avaaride üle tulid Mödlingi ümbrusesse asunikud Baierist. "Goldene Stiege" piirkonnast (tänapäeva vanalinnale väga lähedal) on leitud u. 500 avaaride hauda.
Esimene iidne dokument, milles mainitakse "MEDILIHHA ULTRA MONTEM COMMIGENIUM", pärineb 8. septembrist 903, mil kaks (tollase roomakatoliku kiriku) piiskoppi vahetasid maid. 907. aastal näib asula aga olevat taas hävinud. Pärast Lechfeldi lahingut alustas asundus tänapäeva Mödlingi piirkonnas uuesti.
Pärast seda elatas Mödling mõnda aega toona valitsenud Babenbergide koja sugulast. 1177. aastal sai Heinrich II Jasomirgotti poeg Heinrich Vanem maaomanikuks piirkonnas, mis ulatus Liesingist Piestingi ja Bruck an der Leithani. Seda saab lugeda vanadest dokumentidest, mida hoitakse lähedalasuvas Heiligenkreuzi kloostris. Heinrichi päevil domineerisid Mödlingi linnuses kunst ja kultuur; kuulus "minnesinger" Walther von der Vogelweide viibis seal rohkem kui korra. Spitalkirche ja tänane Püha Othmari kirik ehitati 15. sajandil, Karner (surnukamber) 12. sajandil.
Isegi neil aegadel kasvatas Mödling viinamarju; Langenloisi järel oli see Alam-Austria suurim viinamarjakasvatuskogukond.
1343. aastal andis hertsog Albrecht II Mödlingile turuõiguse.
1529. aastal laastasid Osmanid Mödlingit esimest korda oma esimese Viini piiramise ajal. 1679. aastal suri palju kodanikke Musta surma. Kui Osmanid 1683. aastal uuesti tulid, tapeti peaaegu kõik Mödlingi kodanikud. Musta surma teine epideemia tõi surma vaid 22 elanikule, mistõttu ehitasid ellujäänud Freiheitsplatzile Püha Kolmainsuse monumendi ("Dreifaltigkeits-" või "Pestsäule").
19. sajandi alguses külastas Ludwig van Beethoven Mödlingis sageli oma lemmikkõrtsi "Kolm ronka".
Arnold Schönberg elas Mödlingis aastatel 1918–1925 ja leiutas seal oma dodekafoonia kompositsioonitehnika.
18. novembril 1875 sai Mödling linnaks.
Aastatel 1883–1932 sai Mödlingist alguse Mödlingi ja Hinterbrühli tramm, Austria esimene elektriraudtee ja maailma esimene kauakestev õhuliinidega tramm.
1938. aastal, pärast anšlussi Natsi-Saksamaasse, liideti Mödling vastloodud Viini 24. ringkonnaga. 1954. aastal sai see taas Alam-Austria osaks.
30. mail 2023 hukkus kohaliku haigla tulekahjus 3 inimest.
Liiklus.
Mödling toimib oma vahetus läheduses liiklussõlmena. Bussiliinid ühendavad linna ja Südbahni ümbruskonnaga. Südbahn ühendab lähirongidega Mödlingit Viiniga, aga ka teiste kohalike keskustega, nagu Wiener Neustadt.
Paljud bussiliinid lõpevad/algavad Mödlingi raudteejaamast: enamik neist viib (erinevatel viisidel) Viini, kuid sihtkohtadeks on ka teised ringkonna külad: Gießhübel, Hinterbrühl, Gaaden, Guntramsdorf ja paljud teised.
Lähim lennujaam on Viini rahvusvaheline lennujaam.
Linn asub mitme suurema kiirtee (A2, A23, S1) lähedal.
Kuni 1960. aastateni oli linn ühendatud Viini trammisüsteemiga, kuigi liin 360 katkestati pärast lähirongisüsteemi kasutuselevõttu Südbahnil. Ajalooliselt oli Mödling Austria esimese elektrifitseeritud trammiliini asukoht, mida kasutati peamiselt turistide jaoks.
Majandus.
Vanasti asusid siin mitmed suured tööstused tänu raudteeühendusele põhja/Viini ja lõunaga. Tänapäeval on enamik ettevõtteid VKE-d. Suuremad on kolinud Wiener Neudorfi "Industriezentrum Niederösterreich Südi".
Linnused.
Mödlingi piirkonnas Wienerwaldis on palju vanu linnuseid (saksa: "Burg") ja varesid. Liechtensteini linnus on kuulsaim ja suurim linnus. See kuulus jõukale perekonnale, kes asutas hiljem samanimelise riigi. Läheduses asub ka Mödlingi linnuse vare, mis on üks piirkonna vanimaid varesid. See pärineb 11. sajandist. Lisaks avaneb Kalenderbergilt Mustast tornist ("Schwarzer Turm") vaade Mödlingi kesklinnale. Torn ehitati üle 200 aasta tagasi, kuid on siiani eravalduses. Viimaks, jalutuskäigul Musta torni ja Liechtensteini linnuse vahel võib mööduda 200-aastasest amfiteatrist, mis on peaaegu metsa maetud. See ehitati Musta torniga samal ajal ja oli kohaliku Mödlingi elanikkonna jaoks oluline kultuurikeskus.
Kultuur ja vaatamisväärsused.
Hästisäilinud ja taaselustatud vanalinn on kaitstud Haagi konventsiooniga. Raekojas on perekonnaseisuamet. Selle kauni keskkonna tõttu otsustavad paljud paarid siin abielluda. Schrannenplatz ja Kaiserin-Elisabeth-Strasse muudeti jalakäijate alaks 1976. aasta alguses, esimest korda kuulutati "Bundesstraße" jalakäijate alaks.
Läheduses on Eichkogeli looduskaitseala, kus on haruldane taimestik, nagu "Knollen-Brandkraut" (Mugul-tuliürt) ja teised "Halbtrockenrasenil". Klauseni kivimite vahel kasvavad haruldased taimed, nagu "Mödlinger Federnelke" (Dianthus plumarius subsp. "neilreichii"), mille avastas juba 19. sajandi keskel botaanik August Neilreich, või "Deutsche Alant" (Inula germanica).
Sõpruslinnad.
Kavandatud sõpruslinn: