tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pertti Ukkola

Pertti Olavi Ukkola (sündinud 10. augustil 1950 Sodankyläs) on soome endine Kreeka-Rooma maadleja, olümpiavõitja, maailma- ja Euroopa meister.
Pertti Ukkola tuli olümpiavõitjaks 57 kg kaalukategoorias 1976. aastal Montréalis. Samas kaalukategoorias tuli ta 1977. aastal maailmameistriks Göteborgis ja Euroopa meistriks Bursas ning võitis 1975. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Minskis. Kuni 62 kg kaalukategoorias võitis ta pronksmedali 1981. aastal Oslo maailmameistrivõistlustel.
Aastal 1977 valiti ta Soome parimaks sportlaseks.
Ta on töötanud ka maadlustreenerina.
BMI

British Midland International (lühidalt bmi ja varem tuntud kui British Midland Airways) on Suurbritannia lennufirma, mille peakorter asub Inglismaal Castle Doningtonis East Midlandsi lennujaama lähedal. Lennufirma kuulub täielikult Lufthansale. BMI sihtkohad kodulennujaamast Londoni Heathrow' lennujaam asuvad Euroopas, Lähis-Idas, Aafrikas ja Kesk-Aasias.
Lennukipark.
BMI-l on järgmised lennukid (2010. aasta aprilli seisuga):
Lennukite keskmine vanus on 7,7 aastat (2010. aasta juuni seisuga).
Vello Ederma

Vello Ederma (22. august 1934, Rakvere – 11. mai 2023) oli eesti ajakirjanik.
Põgenes 1944. aastal Eestist Saksamaale ja läks sealt hiljem USAsse.
Ta lõpetas George Washingtoni Ülikooli ja töötas aastatel 1960–1983 raadiojaamas Ameerika Hääl. 
Ta oli Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides ning Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu aseesimees ning Ühendatud Balti Ameerika Komitee esimees.
Elas Springfieldis Virginia osariigis.
Palmyra atoll

Palmyra atoll on Ameerika Ühendriikide väikeste hajasaarte hulka kuuluv asustamata atoll. See on USA inkorporeeritud ala.
Atoll asub Vaikse ookeani põhjaosas umbes poolel teel Hawaii ja Samoa saarte vahel.
Atolli kogupindala on 12 km². See koosneb umbes 50 enamasti omavahel maismaaühenduses olevast "saarest", mis ümbritsevad kaht madalat laguuni. Saari ümbritseb madal korallrahu.
Saartest on suurim Cooperi saar, mis kuulub keskkonnaorganisatsioonile The Nature Conservancy ning seal asub looduskaitseala, kuhu on ka avalik pääs (turistid, sukeldusharrastajad jt). Ülejäänud saared on reservaadid ning neid haldab USA valitsus. 
Saartel viibib ajutiselt teadlasi ja looduskaitsjaid, kes uurivad eelkõige korallrahusid, muu hulgas El Niño ja globaalse soojenemise mõju neile.
Saartel on üksikud Teise maailmasõja ajast pärit ja praegu lagunenud teid ja muid ehitisi. Cooperi saarel on 2 km pikkune kõvakatteta (purustatud ja tihendatud korallipuru) lennurada.
Kliima.
Aasta keskmine sademete hulk on umbes 4400 mm, keskmine päevane õhutemperatuur on aasta läbi ligikaudu 29 °C.
Taimestik.
Saared on lopsaka taimestikuga, seal kasvavad peamiselt kookospalmid, tiiviklilled ja pisooniad.
Ajalugu.
Palmyra atolli märkas esimesena 1798. aastal USA kapten Edmund Fanning, kes oli oma laevaga teel Ameerikast Aasiasse. Esimesed inimesed astusid seni asustamata olnud saartele aastal 1802.
Teise maailmasõja ajal oli atollil USA õhujõudude baas. 
Halduslikult kuulus see Havai territooriumi alla. Kui territooriumist sai 1959. aastal osariik, jäeti Palmyra atoll osariigist välja ning see sai eristaatuse.
Philip Aaberg

Philip Aaberg (sündinud 8. aprillil 1949 Havre'is Montana osariigis) on USA džässpianist ja helilooja. 
Ta kasvas üles Chesteris, kus juba 14-aastaselt esines koos kohalike ansamblitega. Ta sai Harvardi Ülikoolist bakalaureusekraadi muusikas, misjärel kolis Oaklandi, kus mängis mitu aastat bluusiklubides. 1985. aastal sõlmis ta lepingu plaadifirmaga Windham Hill Records. Ta on avaldanud üheksa sooloalbumit.
Aage Aaberge

Aage Aaberge (sündinud 1955 Sogndali vallas) on norra filmiprodutsent.
Finn Aabye

Finn Aabye (sündinud 7. juulil 1935 Hellerupis) on taani filmiprodutsent. 
Aastail 1976–1988 oli ta Taani Filmiinstituudi juhataja.
Herb Aach

Herbert Aach (24. märts 1923 Köln – 13. oktoober 1985 New York) oli USA maalikunstnik. 
Alates 1938. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides.
Aada (Eesavi naine)

Aada (heebrea keeles עָדָה) oli Eesavi esimene naine, hett Eeloni tütar, kes kuulus Kaanani tütarde hulka (1. Mo 36:2).
Teda samastatakse hett Eeloni tütre Baasmatiga, keda mainitakse 1. Mo 26:34.
Aada tõi ilmale Eesavi esmasündinu Eliifase (1. Mo 36:4) ning temast sai edomlaste esiema.
Ameerika kõige lollimad modellid

"Ameerika kõige lollimad modellid" (ingliskeelne originaalpealkiri "America's Most Smartest Model") on 2007. aastal Ameerika Ühendriikide telekanali VH1 jaoks toodetud 11-osaline tõsielusari, mis keskendus selles osalenud modellide välimuse ja esinemisoskuse asemel nende vaimsete võimete proovilepanekule.
Sarja tootis tõsieluseriaalidele spetsialiseerunud firma 51 Minds Entertainment ja see oli VH1 eetris 7. oktoobrist 16. detsembrini 2007. Eestis on seda näidanud Kanal 11. Sarja idee autorid olid Mark Cronin ja Cris Abrego, saatejuhtidena astusid üles Ben Stein ja Mary Alice Stephenson.
Sarja pealkirjas esinevat keeleliselt ebakorrektset vormi "most smartest" tuleks käsitleda iroonilise sõnademänguna, kus kahe ülivõrde kasutamine osutab vastupidisele omadusele (kõige targem = kõige lollim). Kanal 11 kasutatud eestikeelses tõlkes ei ole seda sõnademängu võimalik edasi anda.
Kokku osales sarjas 16 modelli, 8 meest ja 8 naist. Võitjaks tõusis meesmodell Van Jameson "VJ" Logan, kes sai tiitli "America's Most Smartest Model", peaauhinna 100 000 USA dollarit ja õiguse osaleda juuksehooldustoodete sarja VO5 reklaamklipis.
Johan Avara

Johan Avara (aastani 1936 Johan Eggel: 30. september 1911 Nursi vald, Rõuge kihelkond – 5. september 1986 Dikanäs, Rootsi) oli eesti vaimulik.
Lõpetas Võru gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1936–1940 (sulgemiseni). Teoloogilise stuudiumi lõpetas ta aastal 1943. Prooviaastal oli ta Võru Katariina koguduses õpetaja Aleksander Hinno juures. Ordineeriti 28. veebruaril 1944 Tallinna toomkirikus õpetajaks. 
Seejärel oli ta Roosa Jakobi koguduse hingekarjane.
Põgenes aastal 1944 Saksamaale. Saksamaal olles teenis ta kaasmaalasi esialgu Sudeedimaal ja hiljem Schleswig-Holsteinis. Aastal 1948 sai ta koos perega sissesõiduloa Rootsi ja võis pärast paariaastast arhiivitööd kuninga eriloal astuda aastal 1950 Rootsi kiriku teenistusse. Teenis Luleå piiskopkonnas, olles adjunktiks Tärnaby koguduses, abiõpetajaks Blidö koguduses, töötas koguduseõpetajana Sidensjö koguduses aastatel 1965–1974 ja abiõpetajana Dikanäsi koguduses aastatel 1974–1979. Emerituuri jäi aastal 1979.
Günther Jauch

Günther Johannes Jauch (sündinud 13. juulil 1956 Nordrhein-Westfaleni liidumaal Münsteris) on Saksamaa üks kuulsamaid saatejuhte, ajakirjanikke ja teleprodutsente.
Sonja Zietlow

Sonja Zietlow (sündinud 13. mail 1968 Bonnis) on saksa saatejuht. 
Tuntuks sai ta endanimelise jutusaatega "Sonja", mis oli eetris 1997–2001 telekanalis Sat.1. Ta on juhtinud ka mitut RTL-i saadet. Kõige märkimisväärsemaks tema juhitud saateks peetakse aga telesaadet "Der Schwächste fliegt!", mis on "Nõrgima lüli" saksa versioon.
Arno Aadamsoo

Arno Aadamsoo (10. august 1944 – 6. august 2006) oli eesti psühhiaater.
Helga Aadamsoo

Helga Aadamsoo (sündinud 6. oktoobril 1964) on eesti jurist. 
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1999. aastal.
Inongo

Inongo on linn Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Mai-Ndombe provintsi keskus.
Linn asub Mai-Ndombe järve idakaldal. Tema geograafilised koordinaadid on .
Aastal 2010 elas Inongos 46 657 inimest (arvutuslik elanike arv).
Linnas asub Inongo lennujaam.
2006. aastal kavandatud haldusreformi käigus sai Inongost 2015. aastal Mai-Ndombe provintsi halduskeskus.
Hannele Päiviö

Hannele Päiviö (varem Hannele Repo; sündinud 9. jaanuaril 1957) on soome teoloog.
2002. aastal sai ta doktorikraadi Helsingi Ülikoolis.
16. septembril 2007 pühitses EELK peapiiskop Andres Põder ta Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus Tallinna Soome Püha Peetruse koguduse õpetajaks.
2008. aastast on ta lektor EELK Usuteaduse Instituudis.
Elektrofiilne asendusreaktsioon

Elektrofiilne asendusreaktsioon on keemiline protsess, kui substraadi molekulis mingi aatom või rühm asendatakse elektrofiilse reagendi poolt mingi teise aatomi või rühmaga. 
Elektrofiilsed asendusreaktsioonid on kahte põhitüüpi:
Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon

Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon (tähistatakse SEAr või ka SE) on orgaaniline reaktsioon, milles viiakse substraadi aromaatsesse tuuma ühe (või enama) vesiniku aatomi asemele elektrofiilile vastav aatom või rühm.
Reaktsiooni üldvõrrand (milles E-Y on elektrofiilne reagent) on:
Ar-H + E-Y → Ar-E + H-Y
Siin toimub asendusreaktsioon - reagendi elektrofiilne osa asendab ühe tsükli vesinikest. Tuntuimad seda tüüpi reaktsioonidest on järgmised:
Elektrofiilse aromaatne asendusreaktsioon on astmeline reaktsioon. Selle mehhanism on toodud alljärgneval skeemil: siin A+ on elektrofiil, mis enamasti genereeritakse katalüsaatori toimel.
Vaata ka
Asendusrühmade mõju SEAr reaktsioonile.
Aromaatse elektrofiilse asendusreaktsiooni kiirust mõjutavad erinevad asendusrühmad aromaatsel tuumal. Elektronärastavad rühmad ehk desaktiveerivad rühmad, sh -NO2, -COOH, halogeenid, -SO3H, -NH3+, vähendavad elektrontihedust aromaatse tuuma kohal, seega aeglustades elektrofiilseid asendusreaktsioone. Elektrondoonorrühmad ehk aktiveerivad rühmad, sh -CH3, -OH, -NH2, aga suurendavad aromaatse tuuma elektrontihedust, seega kiirendades reaktsioone. 
Asendusrühm mõjutab ka asendusreaktsiooni asukohta aromaatsel tuumal. Reeglina on desaktiveerivad rühmad "meta"-juhtivad, aktiveerivad aga "orto"- ja "para"-juhtivad. Halogeenid on aga erandlikud - hoolimata desaktiveerivast mõjust on nad "orto"- ja "para"-juhtivad. See tuleneb asjaolust, et halogeenid on siiski nõrgad elektrondoonorid, suurendades suhtelist elektrontihedust "orto"- ja "para"-positsioonidel, kuid tugevama elektronärastava mõju tõttu vähendavad nad üldist elektrontihedust aromaatsel tuumal, olles seega desaktiveerivad.
Võõrasema

Võõrasema ehk aedkannike ("Viola ×wittrockiana") on altai kannikese, kollase kannikese ja aaskannikese kultiveeritav hübriid. Sellel on palju kultivare.
Alberts Kviesis

Alberts Kviesis (22. detsember 1881 Ērgļi – 9. august 1944 Riia) oli Läti advokaat ja poliitik, president aastatel 1930–1936.
Kviesis sündis Kuramaal Tērvete kihelkonnas. Ta käis Jelgava gümnaasiumis ning õppis seejärel õigusteadust Tartu Ülikoolis. 1907. aastal lõpetas ta selle ning asus tegutsema advokaadina. 1917. aastal asus Kviesis tegutsema ka poliitika vallas, astudes Läti Talurahva Erakonda. Ta kuulus ka Läti Rahvusnõukogu ("Tautas padome") koosseisu, mis 1918. aasta sügisel Läti Vabariigi välja kuulutas.
Vabariigi ajal jätkas Kviesis tegevust advokaadina, samas osales ta ka 1927. aasta presidendivalimistel, kuid ei osutunud valituks. Kuid kolm aastat hiljem, kui senine president Gustavs Zemgals loobus teiseks ametiajaks kandideerimast, sai Kviesisest president. 1933. aastal valiti ta sellele ametikohale tagasi.
1934. aastal teostas Kārlis Ulmanis autoritaarse riigipöörde, haarates kogu võimu enda kildkonna kätte. Kviesis ei kiitnud tema tegevust heaks, kuid ka ei takistanud seda. Ulmanis lasi omalt poolt Kviesisel oma ametiaeg lõpetada, kuid haaras seejärel ka presidendikoha enda kätte.
Kviesis jätkas tegevust advokaadina ning kui Nõukogude Liit Läti 1940. aastal okupeeris, õnnestus tal repressioonidest pääseda. Ta suri Saksa okupatsiooni lõpul Riias. Alberts Kviesis on maetud Riia metsakalmistule.
Tõnu Prima

Tõnu Prima (enne eestistamist Heinrich Arnold Priima; 7. juuni 1902 Uderna vald, Rõngu kihelkond – 8. märts 1992 Botkyrka vald, Rootsi) oli eesti vaimulik.
Lõpetas Uderna ministeeriumikooli ja Tartu Kommertsgümnaasiumi. Võttis õppursõdurina osa Vabadussõjast, mille eest sai autasuks tasuta kooli. Töötas hiljem gümnaasiumiõpetajana ja riigiametnikuna mitmesugustel ametikohtadel. Asus õppima Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas aastal 1940. Ta oli Korporatsiooni Ugala vilistlane. Oli prooviaastal Viljandi Jaani koguduses õpetaja Elmar Tõldsepa ja Türi Püha Martini koguduses õpetaja Peet Nõmmiku juures. Ordineeriti õpetajaks Türi kirikus piiskopi asetäitja, assessor Anton Eilarti poolt 28. märtsil 1943.
Määrati Kärdla Johannese koguduse (ja ühtlasi ka Reigi- ja Pühalepa Laurentsiuse koguduse vikaarõpetajaks, kuna õpetaja Adonis-Prosper Neemre oli langenud juuniküüditamise ohvriks. Tõnu Prima oli ka Kärdla Keskkooli usuõpetuse õpetaja. 1944. aasta alguses valis Mõisaküla kogudus ta oma õpetajaks, kuid saabunud keeruline olukord ei võimaldanud tal sellele ametikohale asuda.
26. septembril 1944 saabus ta põgenikuna Rootsi. Laagripäevil oli ta kuni 1. juulini 1945 Loka-Brunni põgenikelaagri õpetaja. Töötas seejärel arhiiviametnikuna Stockholmi linnamisjonis ja Engelbrekti koguduse kantseleis, olles 1. veebruarist 1948 kuni 1. märtsini 1949 Södertälje koguduse õpetaja.
Tõnu Prima võeti kuninga otsusega 6. oktoobrist 1950 õpetajana Rootsi riigikiriku teenistusse, siirdudes Visby piiskopkonda Ojamaal. Ta oli aastatel 1950–1966 Grötlinbo ja Fride koguduste õpetaja. 1956–1969 oli ta Havdhemi piirkonna koguduste peaõpetaja. Emerituuri siirdus ta 30. septembril 1969.
Tõnu Prima suri aastal 1992 Rootsis. Ta kremeeriti ja tema tuhk puistati merre Gotlandi idarannikul ajal, mil läänetuul puhus kodumaa suunas.
Rudolf Kiviranna

Rudolf Kiviranna (Rudolf Steinmann; 22. märts 1912 Võru – 9. oktoober 1994 New York) oli eesti vaimulik.
Lõpetas Võru gümnaasiumi. Õppis aastatel 1931–1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lõpetas ülikooli "cum laude" ja mag. theol. astmega. Oli Konsistooriumi stipendiaadina aastatel 1937–1938 ennast Ungaris täiendamas. Prooviaastal oli ta Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 26. detsembril 1938.
Oli 1939–1940 Tallinna praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1936–1940 oli ta Noorte Juhi ja Laste Sõbra toimetaja (juba üliõpilasena). 1940–1944 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna õpetaja. Ning kui võim lubas, teenis ta koguduseõpetaja töö kõrvalt laiemaid hulki raadiopalvuste, gümnaasiumi usuõpetaja ja kirikunoorte juhina.
1944. aastal põgenes Rootsi, kus organiseeris koos Voldemar Takkeli ja teistega Eesti NMKÜ tegevust. 
1947. aastal emigreerus ta USA-sse. Kuna Conrad Klemmer soovis emerituuri minna, sai temast New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteri Usu koguduse õpetaja. Torontos rajas ta Toronto Peetri koguduse. Aastatel 1954–1964 oli ta USA Chicago praostkonna abipraost, pärast praost Valter Viksi surma 1964. aastal sai praostiks. Aastatel 1964–1977 oli ta ühtlasi konsistooriumi assessor. Ta oli ka E.E.L.K. Usuteadusliku Instituudi õppejõud ning paljude organisatsioonide liige. Emerituuri jäi ta 1992. aastal. Tema ametijärglaseks sai Uudo Tari.
Rudolf Kiviranna suri 1994. aastal ja on maetud Võru kalmistule.
Ta on välja andnud mitu jutlusekogumikku.
Jaan Tammsalu

Jaan Tammsalu (sündinud 12. märtsil 1960 Kuressaares) on eesti vaimulik. 
Elulugu.
Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Aastatel 1985–1996 õppis ta Usuteaduse Instituudis. Ta ordineeriti diakoniks 28. jaanuaril 1987, aseõpetajaks 15. detsembril 1988, õpetaja õigused sai 4. juunil 1996.
Aastail 1986–1989 teenis ta Saarte praostkonna Valjala, Karja ja Saaremaa Jaani kogudust, 1989–1992 Kuressaare, Kaarma ja Ruhnu kogudust.
Aastatel 1992–2004 oli ta Viljandi Jaani koguduse õpetaja. 2003–2004 (10 kuud) oli Tammsalu Kanada praostkonna vikaarvaimulik ja Toronto Peetri koguduse abiõpetaja. Alates 2004. aastast oli ta EELK Tallinna Jaani koguduse õpetaja.
1997–2004 oli Tammsalu EELK Viljandi praostkonna praost ning aastatel 2002–2005 EELK Konsistooriumi liige. 2007–2023 Tallinna praostkonna praost.
Juunis 2023 teatati, et EELK peatas Jaan Tammsalu tegevuse kirikuõpetajana, sest Tammsalu rikkus abielu ja saatis vastavalt kirikuseadustikule korda kõlblusevastase väärteo. Tammsalu tunnistas abielurikkumist. Augusti lõpul vabastati ta Tallinna Jaani koguduse õpetaja ametikohalt ning määrati Tallinna praostkonna vikaarõpetajaks.
25. novembril 2023 abiellus Jaan Tammsalu oma uue elukaaslase Maris Oidekiviga, nad olid kihlunud septembri lõpus. 
Alates 1. juunist 2024 on Jaan Tammsalu EELK Harju-Madise koguduse õpetaja ning alates 1. augustist ka Paldiski koguduse hooldajaõpetaja.
Georg Kiviste

Georg Kiviste (kuni aastani 1923 Georg Steinfeldt; 14. aprill 1866 Tapa – 28. september 1941 Narva) oli eesti vaimulik.
Õppis vallakoolis, aastatel 1878–1881 Ambla kihelkonnakoolis, 1884–1887 Hugo Treffneri Gümnaasiumis Tartus, 1887–1890 Tartu Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1891–1896. Prooviaastal oli ta Viru-Jaakobi koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 8. veebruaril 1898.
Oli 1898–1905 vikaar Teškovo eesti koguduses Ingerimaal. Aastatel 1905–1910 töötas ta Harju-Jaani koguduse õpetajana. Aastatel 1910–1937 oli ta Narva Peetri koguduse õpetaja, olles 1919–1923 sõjaväevaimulik 1. diviisi juures. 1910–1934 oli tegev usuõpetajana. Siirdus aastal 1937 emerituuri.
Isiklikku.
Tema poeg Georg Wilhelm Kiviste oli Kõpu Peetri koguduse õpetaja, teine poeg Einar Kiviste oli Narva Peetri koguduse, hiljem Sidney Jaani koguduse õpetaja ja Austraalia praostkonna praost.
Talamus

Talamus ehk taalamus (kreeka keeles "θάλαμος" – "kamber, ruum", ladina keeles "thalamus") on selgroogsete, kaasa arvatud inimeste ajus asuv paariline närvirakkude kogum. 
Vananenud nimetused: nägemiskühm, tundekühm.
Klassifikatsioon.
Talamused kuuluvad vaheaju koosseisus peaaju juurde. 
Imetajatel.
Inimestel.
Talamused asuvad ajukoore ja vaheaju vahel ning on hallainest moodustised. 
Talamuse sees paikneb ligi 40 tuuma ja sagitaalne õõs - kolmas ajuvatsake ("ventriculus tertius"). Talamuse kummagi külje juures asub metatalamus.
Ülesanded.
Talamus saadab sensoorset infot ja motoorseid signaale suurajukoorele, samuti reguleerib ärkvelolekut, und ja aktiivsust. Talamus ümbritseb kolmandat vatsakest. Inimestel on talamus umbes 5,7 cm pikkune. Selle kahjustus võib põhjustada püsiva kooma.
Arvatakse, et talamus on "ülekanne", mis ainult edastab signaale suurajukoorele, suuraju poolkerade tuumadesse (basaaltuumadesse) ja hüpotalamusse. Uuemad uuringutulemused vihjavad, et talamuse funktsioon on siiski rohkem selektiivne.
Millau viadukt

Millau viadukt (prantsuse keeles "Viaduc de Millau") on vantsild Prantsusmaal Millau lähedal Tarni jõel. Sild on osa A75 maanteest, mis ühendab Pariisi Vahemere rannikuga.
Millau viadukt on maailma kõrgeim vantsild, mille kogukõrguseks on 343 meetrit (see on 16 meetrit kõrgem kui Eiffeli torn). Silla pikkus on 2460 meetrit.
Silla projekteeris Norman Foster. Ametlikult avati see 14. detsembril 2004.
EHL

EHL on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Kirgiisid

Kirgiisid on Turgi rahvas, kelle põhiliseks asualaks on Kõrgõzstan. Kõnelevad turgi keelte kirgiisi-kõptšaki rühma kuuluvat kirgiisi keelt.
Kõrgõzstanis elab kirgiise umbes 4 miljonit, Usbekistanis umbes 250 000, Hiinas 187 000, Venemaal 103 422, Tadžikistanis 80 000, Pakistanis 60 000, Afganistanis 30 000 ning Kasahstanis 10 000. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 kirgiisi.
Kirgiisid on valdavalt islami usku.
Martin Aadamsoo

Martin Aadamsoo (sündinud 23. juunil 1975 Tartus) on eesti filmindustegelane. 
Ta lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsioloogia erialal.
Ta oli 2003–2006 Eesti Filmi Sihtasutuse peadirektor, seejärel töötas Balti Filmi- ja Meediakoolis.
2020. aastal oli ta Eesti digikultuuri teema-aasta projektijuht.
2021. aastast on ta ravimimüügikontserni Magnum strateegilise kommunikatsiooni juht.
Leo Aadel

Leo Aadel (sündinud 20. juulil 1968 Rakveres) on Eesti poliitik. 
Ta on lõpetanud 1997. aastal Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise erialal.
Ta oli 9. jaanuarist 2002 kuni 9. jaanuarini 2021 Eesti Reformierakonna liige. Aastatel 2009–2019 oli ta Haljala vallavanem.
Isiklikku.
Talle kuulub alates 1997. aastast Vanamõisa mõisa härrastemaja.
Ants Aader

Ants Aader (sündinud 22. veebruaril 1970) on eesti bioloog ja informaatik.
Aastatel 1989–1995 läbis ta Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppe ja 1995–1997 samas magistriõppe.
Aastatel 1997–1999 töötas ta Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis insenerina, 2003–2004 Eesti Biokeskuses biostatistikuna, 2004–2005 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna molekulaar- ja rakubioloogia instituudis biostatistikuna. Alates 2008. aastast on ta Bitikodo OÜ juhatuse liige.
Alates 2014 Rootsi Eestlaste Liidu 16. Esinduskogu saadik.
Paula Koivuniemi

Paula Kristiina Koivuniemi (sündinud 19. juunil 1947 Seinäjoel) on soome laulja.
Koivuniemi on karismaatiline laulja, kes on tuntud oma iseloomuliku madala ja käheda hääle poolest. Tema lauljakarjäär on kestnud juba üle 40 aasta.
Paulat hakkas muusika huvitama juba varases nooruses. Tema isa Mauri Koivuniemi oli nõutud tantsumuusik ja Paulagi on oma isa tantsubändis üles astunud.
Oma esimese singli "Perhonen" ('liblikas') avaldas ta 1966. Sellest sai kohe hitt ja selle järel tulid järgmised salvestised. 1970. aastatel ei olnud ta nii populaarne, sest tema stiil ei olnud veel välja kujunenud ning tema esitatud närimiskummimuusika ja hämar soul ei läinud rahvale peale, aga 1980. aastatel pälvis ta 9 kuldalbumit ja 1 teemantalbumi. Kokku on tema lauludega plaate müüdud 345 000, millega ta on Soomes edukuselt 45. esineja, 26. sooloesineja ja 6. naissolist. Ta jätkab esinemist tänapäevani.
Koivuniemi on olnud kaks korda abielus. Tema poeg Toni Lehti on koos emaga samas bändis esinenud.
Paula Koivuniemi on Viking Line'i laeva Viking XPRS ristiema.
Tallinna Jaani kogudus

EELK Tallinna Jaani kogudus on luterlik kogudus Tallinnas.
Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Eve Kruus, abiõpetaja Urmas Nagel, organistid Maris Tammsalu ja Tiia Tenno. Juhatuse esimees on Peeter Raudsepp. 
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Tallinna Jaani kirikus. Lisaks toimuvad esmaspäeviti ühispalvused Taizé lauludega,
kolmapäeviti kell 13.30 hardushetked ja neljapäeviti kell 12.00 keskpäevased armulauaga palvused.
Ajalugu.
Tallinna Jaani kiriku ehitamise ajendiks oli asjaolu, et traditsiooniliselt Püha Vaimu kirik Eesti kogudusele kuulunud linna Püha Vaimu kirik ajaloolises keskuses Tallinna vanalinnas jäi 14 000-liikmeliseks kasvanud kogudusele väikeseks. Raha kogumist uue kiriku ehitamiseks alustati juba 1851. aastal. Tallinna magistraadilt, kellel oli kirikule patronaadiõigus, saadi ehitamiseks luba Toomgildi päralt olnud krundile väljaspool Tallinna linnamüüri. Kiriku ehitus algas 1862. aastal, kirik valmis 1867. aastal ja pühitseti sama aasta 3. advendil.
Koguduse ülemõpetaja 1861–1867 Theodor Lutheri ettepanekul sai kirik endale evangelist Johannese järgi mugandatud nime – Jaani kirik.
1940. aastal EELK Konsistooriumi otsusega likvideeriti EELK Tallinna Jaani koguduse 3. pihtkond — 17. juulil 1940, baltisakslaste lahkumise järel Eestist, moodustati Tallinnas uus Niguliste kogudus. Selleks ühinesid Tallinna Jaani koguduse III pihtkond ja õhtukogudus Emmaus (1. märtsil 1941). 1951. aastal liideti Tallinna Jaani kogudusega, Tallinna Kopli kogudus .
Georg Wilhelm Kiviste

Georg Wilhelm Kiviste (aastani 1923 Georg Wilhelm Steinfeldt; 20. jaanuar 1895 Moskva – 1941) oli eesti vaimulik.
Lõpetas aastal 1913 Narva Eesti Gümnaasiumi kuldaurahaga. Aastal 1922 lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Ordineeriti õpetajaks 11. jaanuaril 1925.
Oli 1925–1927 Kõpu Peetri koguduse õpetaja. Vabastati omal palvel õpetajaametist. Oli seejärel aasta või paar keelteõpetaja koolis, siis selgus aga lõplikult, et kumbki amet talle ei sobinud (kuna oli kartlik, tagasihoidlik ja endassetõmbunud ning suhtlemine inimestega oli talle piin). Seejärel töötas ta isa juures mitu aastat Narva Peetri koguduses kantseleiametnikuna, millega ta toime tuli, ja hiljem tõlk, mis talle suurepäraselt sobis. Ta valdas võrdselt hästi saksa ja vene keelt, ent tundis ka inglise ja prantsuse keelt. 
Jäi sõja ajal kadunuks. 
Isiklikku.
Tema isa Georg Kiviste oli Teškovo, Harju-Jaani ja Narva Peetri koguduse õpetaja. Tema vend Einar Kiviste oli Narva Peetri koguduse, hiljem Sidney Jaani koguduse õpetaja ja Austraalia praostkonna praost.
Toivo Kärki

Toivo Pietari Johannes Kärki (3. detsember 1915 Pirkkala – 30. aprill 1992 Helsingi) oli soome helilooja, pianist ja produtsent.
Tema laule on lindistatud üle 1400. Ta kirjutas muusika üle 50 filmile ning paljudele näidenditele ja revüüdele.
Toivo Kärki tegi palju koostööd Reino Helismaaga, kellega ta kasutas paljude koos tehtud laulude puhul ühist pseudonüümi Orvokki Itä.
Kärki on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Keskmassiiv

Keskmassiiv (prantsuse "Massif central") on mäestikuala Prantsusmaa kesk- ja lõunaosas. 
Idas eraldab seda Alpidest sügav Rhône'i jõe org. Keskmassiivi kaguservas on Sevennid.
Massiiv koosneb peamiselt vulkaanilise päritoluga kõrgustikest. Mont Dore'i mäestiku ja ühtlasi ka Keskmassiivide kõrgeim mägi on Puy de Sancy (1886 m) ja Puy' kõrgeim mägi on Puy de Dôme (1464 m).
Lembit Aader

Lembit Aader (10. oktoober 1936 – 2. oktoober 2015) oli eesti majandusgeograaf ja kodu-uurija. 
Ta lõpetas 1960 Tartu Riikliku Ülikooli geograafia alal ja kaitses 1969 majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Killustikutööstuse arenemise ja paigutamise probleemid Eesti NSV-s".
Kihtsajupilved

Kihtsajupilved (ladina keeles "nimbostratus", lühend Ns) on keskmiste pilvede klassi kuuluv pilvede põhiliik. 
Harilikult moodustavad nad ühtlase tumehalli või sinaka, mõnikord kollaka jumega pilvemassi üksikute tumedamate viirgude või murrujoontega. Pilvemassi paksus võib olla kuni 10 kilomeetrit, tihti on pilvekihis tühikuid. Kihtsajupilved on segapilved; need koosnevad nii veepiisakestest kui ka lumehelvestest ja jääkristallidest, seetõttu on nad sajurohked.
Kihtsajupilved tekivad kõrgusevahemikus 1,5–3(3–5) km, aga kui nende alla tekivad hatakpilved, siis võib näida, et nende alumine piir on kõrgusel 100–200 meetrit ja isegi madalamal. Kihtsajupilvede teke on seotud tsüklonite moodustumise ja liikumisega.
Kihtsajupilved tekivad sooja frondi ees, kui soe õhk liigub külmale õhule vastu ja tõuseb selle õhumassi kohale. Sooja õhu temperatuur alaneb, veeaur kondenseerub ja tekivad pilvevallad pikkusega mitusada või mõnikord isegi tuhat kilomeetrit. Pilved algavad 300–400 km kaugusel sooja frondi ees ja ulatuvad sügavuti tsükloni keskkohani. Nende alumine piir algab tavaliselt 2000–1800 m kõrguselt ning alaneb koos sooja frondi laskumisega kõrguseni 100–200 m ja isegi madalamale. Oluline on märkida, et viimane kõrgus on tegelikult hatakpilvede piir, kihtsjupilved asuvad nende kohal.
Kihtsajupilved tekivad ka aeglaselt liikuva külma frondi taga. Külm õhk liigub sooja õhumassi suunas ja soe õhk kerkib külma õhu kohale. Sooja õhu temperatuur alaneb, veeaur kondenseerub ning tekib pilvede ala laiusega 100–200 km.
Oklusioonifrontidel võivad kihtsajupilved esineda nõrgemal kujul.
Kihtsajupilvedega, nagu ka mõnd muud liiki pilvedega, võivad sageli kaasneda hatakpilved.
Kihtsajupilvedest sajab kas vihma, lörtsi või lund, mis tähendab, et tegemist on tüüpiliste sajupilvedega. Hilissügisel, talvel või varakevadel võib esineda veel üks omapärane sademete liik – jäävihm.
Tavaliselt on tegemist pikaajalise (mõnest tunnist paari-kolme ööpäevani) laussajuga, mille intensiivsus varieerub suuresti. Tüüpiline sademete hulk on 5–15 mm, tugeva saju korral isegi 20 mm. Harva on registreeritud sadusid üle 50 mm sajuvee hulgaga.
Klassifitseerimise probleem
Kuna kihtsajupilved on väga suure vertikaalse ulatusega ehk ulatuvad tihti läbi kõigi kolme korruse, võidakse neid liigitada mitmeti. Neid võib lugeda alumiste pilvede hulka, arvestades sel juhul ainult pilvede alumist piiri, mis võib siiski 2 km-st kõrgemal olla, või suure vertikaalse ulatusega pilvede hulka. Kuid kuna kihtsajupilvede raskuskese asub keskmiste pilvede kõrgusel, on üldiselt kokku lepitud, et need kuuluvad keskmiste pilvede hulka. Klassifitseerimisel tekitab segadust ka see, et hatakpilved arvatakse tihti kihtsajupilvede koosseisu.
Azimbek Beknazarov

Azimbek Beknazarov (kirgiisi keeles Азимбек Бекназаров; sündinud 1956 Karasuu külas, Aksõ rajoonis, Džalalabati oblastis) on Kõrgõzstani poliitik, aktiivne osaline president Askar Akajevi kukutanud Tulbirevolutsioonis 2005. aastal ning Kurmanbek Bakijevi kukutanud 2010. aasta revolutsioonis.
Lõpetanud Kirgiisi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, Taškendi juriidilise tehnikumi.
1980. aastatel töötas rajooni rahvakohtu kohtutäiturina, 1991–1996 uurija ja vanemuurijana Džalalabati oblasti prokuratuuris, 1997–1999 kohtunikuna Biškeki Oktoobri rajooni kohtus. 
Aastatel 2000–2007 oli Beknazarov parlamendi liige, 2002–2006 Asaba partei esimees, 2006–2007 kaasesimees koos Roza Otunbajevaga.
2002. aastal aasta jaanuaris protestis Beknazarov president Askar Akajevi vastu seoses mõnede Tian Shani kõrgmäestikualade loovutamisega Hiinale. Ta vahistati ja tema kodupiirkonnas puhkesid meeleavaldused. Aksõ külas avas politsei protestijate pihta tule, viis inimest hukkus.
2005. aasta Tulbirevolutsiooni järel määrati Beknazarov peaprokuröriks. Ta uuris hoolega võimalusi tagastada riigile presidendipere poolt kõrvaldatud varad ja võtta Akajevilt põhiseadusega tagatud puutumatus. Septembris astus Beknazarov ametist tagasi.
Aprillis 2010 sai Beknazarovist Kõrgõzstani ajutise valitsuse juhi asetäitja prokuratuuri ja finantspoliitikat puudutavate küsimuste alal. Alates 10. augustist tegutses ajutise valitsuse asepeaministrina.
2011. aasta 9. aprillist ajutise presidendi täievoliline esindaja Džogorku Kengešis (parlamendis).
2010. aastal astus Beknazarov ajutise presidendi Roza Otunbajeva vastu avalikult välja, kui see püüdis pärast Oši tapatalguid ametist vabastada Oši linnapead Melisbek Mõrzakmatovit.
Heilo Aadla

Heilo Aadla (sündinud 26. mail 1963) on eesti näitleja ja muusik. 
Ta laulab kitarri saatel, sealhulgas oma viisistusi Ernst Enno luulest.
Eivind Aadland

Eivind Aadland (sündinud 19. septembril 1956) on norra dirigent ja viiuldaja.
2003. aastast on ta Trondheimi Sümfooniaorkestri peadirigent.
Rudolf Reinaru

Rudolf Reinaru (enne eestistamist Rudolf Reinard; 18. juuli 1911 Vaivere, Saaremaa – 15. november 1993 Lakewood, USA) oli eesti vaimulik.
Elulugu.
Ta lõpetas Vaivere algkooli (olles esimene selle kooli vilistlane, kes sai kõrghariduse) ja 1931. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Õppis aastatel 1931–1934 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses, Jüri ja Kuressaare Laurentiuse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 14. aprillil 1935.
Aastatel 1935–1939 oli ta Püha Jakobi koguduse õpetaja ja 1939–1944 Rõuge Maarja koguduse õpetajana.
Kui Rudolf Reinaru viibis 1944. aasta suvel puhkusel Saaremaal, toimus läbimurre rindest ja Rõuge vallutati Punaarmee poolt. Rudolf Reinaru põgenes Saksamaale, kus oli abivaimulik õpetaja Kurt Rudolf Schultzi juures Eichstädtis (praegu Dąbie Suur-Poola vojevoodkonnas). Hiljem teenis ta põgenikelaagrites, võttes osa Eesti Punase Risti hoolekandetööst endiste sõjaväelaste abistamisel. Ta oli õpetaja põgenikelaagris Uchtes ning teenis demobiliseeritud ja vangistatud eesti sõjaväelasi Borghorstis ja Bocholdis, kust ta koos hulga vabanenud sõjaväelastega siirdus 1947. aastal Inglismaale. Inglismaal asutas ta Põhja-Inglismaa koguduse. 1951. aastal emigreerus Kanadasse, kus teenis eestlasi Manitobast Ontarioni.
Ajavahemikul 1951–1957 asutas ta keskustesse eesti kogudused. 1957. aastal kutsuti ta Lakewoodi Püha Vaimu koguduse õpetajaks, kus töötas kuni 1987. aastani, teenides 1957–1965 ühtlasi LCA Perth Amboy kogudust. Seal muretses ta kogudusele maalapi ja algatas sellele uue kiriku ehitamise. 1981. aastal valiti Rudolf Reinaru USA Esimese praostkonna praostiks ja 1982. aastal EELK Konsistooriumi vaimulikuks assessoriks. 1987. aastal läks emerituuri, kuid jäi Bergen County koguduse hooldajaõpetajaks.
Isiklikku.
Tema vend Joosep Reinaru oli arstiteaduse professor, vend Karl Reinaru oli Rannamõisa ja Randvere koguduse õpetaja, vennapoeg Leevi Reinaru on Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Lääne praostkonna praost.
TUI fly Deutschland

TUI fly Deutschland (varasema nimega TUIfly) on Saksamaa suuruselt kolmas lennufirma (Lufthansa ja Air Berlini järel), mis loodi lennufirmade Hapag-Lloyd Flug ja Hapag-Lloyd Express liitumisel. TUI fly Deutschlandi peakorter asub Hannoveri lennujaamas Langenhagenis. TUI fly Deutschland korraldab nii tšarterlende kui ka odavlende.
Lennukipark.
TUI fly Deutschlandil on järgmised lennukid (2010. aasta mai seisuga):
Lennukite keskmine vanus on 9 aastat (2010. aasta veebruari seisuga).
Chevron

Chevron Corporation on Ameerika Ühendriikide multinatsionaalne energiaettevõte, mis tegutseb enam kui 180 riigis. Tegevusvaldkondadeks on nafta-, gaasi- ja geotermaalenergia tootmine, töötlemine, turustamine ja transport, kemikaalide tootmine ja turustamine ning elektrienergia tootmine. Üks kuuest suuremast mitteriiklikust energiakompaniist (nn "supermajor").
Peakorter asub California osariigis San Ramonis.
Ettevõte asutamisajaks loetakse 1879. aastat, mil rajati Chevroni eellane Pacific Coast Oil Company.
Felix Airways

Felix Airways on Jeemeni lennufirma, mille peakorter asub Sanaas.
Lennukipark.
Felix Airwaysil on järgnevad lennukid (2010. aasta 8. aprilli seisuga):
Mulhacén

Mulhacén on mägi Pürenee poolsaarel Sierra Nevada mäestikus. See on 3479 meetriga Hispaania mandriosa kõrgeim tipp. See on ka Euroopa kõrgeim tipp väljaspool Alpe ja Kaukasust. Asub Granada lähedal.
Mägi on nime saanud Granada emiiri Abu l-Hasan Ali (hispaania keeles Muley Hacén) järgi.
Amfoteerne aine

Amfoteerne aine on aine, mis reageerib nii hapete kui alustega. Selle nimetus tuleb kreekakeelsest sõnast "amphoteroi" (ἀμφότεροι), mis tähendab "mõlemad". 
Paljudel metallidel (näiteks tsink, tina, alumiinium ja plii) ja poolmetallidel on amfoteersed oksiidid ja hüdroksiidid.
Järgnevad elemendid moodustavad samuti amfoteerseid oksiide: Ti, V, Fe, Co, Ge, Zr, Ag, Sn, Au, Be.
Reaktsioone.
Alumiiniumhüdroksiid reageerib vastavalt lahuse pH-le:
Happega: 2Al(OH)3 + 3H2SO4 → Al2(SO4)3 + 6H2O.
Alusega: Al(OH)3 + NaOH → Na[Al(OH)4]
Pliimonooksiid:
Happega: PbO + 2HCl → PbCl2 + H2O
Alusega: PbO + Ca(OH)2 +H2O → Ca2+[Pb(OH)4]2-
Eesti Pangaliit

Eesti Pangaliit on Eesti panku ühendav katusorganisatsioon, mille peamisteks eesmärkideks on Eesti panganduse arendamine ja pankade ühiste probleemide lahendamiseks vajaliku tegevuse koordineerimine.
1992. aastal 21 kommertspanga asutatud Pangaliitu kuulub Eestis tegevuslitsentsi omavast 17 krediidiasutusest 12. 2009. aasta lõpu seisuga kuulus liikmetele laenude mahu järgi 99%-line turuosa. 
Juhatus ja organisatsioon.
Pangaliidu juhatuse esimehed:
Pangaliidu juhatuse esimehed vahetuvad iga 2 aasta tagant rotatsiooni korras. 
Eesti Pangaliidu tegevdirektor on Katrin Talihärm.
Pangaliidu tegevust juhib Pangaliigu juhatus, kus Pangaliidu 11 liikmespanka on esindatud järgnevalt: 
2010. aastal liitus Pangaliiduga Pohjola Pank
Konkurentsiluure

Konkurentsiluure on asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide teabehankeprotsess, mille käigus selgitatakse välja majandustegevust soodustavad ja takistavad tegurid ning tuvastatakse efektiivsemad töömudelid ja -protsessid ("Benchmarking") eesmärgiga juurutada neid oma tegevuses tegevuse efektiivistamiseks.
Konkurentsiluure erinevuseks majandus- ja tööstusspionaažist on teoorias teabehankeprotsessi seaduslikkus, mis tähendab, et infot ja teavet hangitakse avalikest allikatest ning seaduslikke piire rikkumata.
Konkurentsiluure eesmärgid:
Margus Pirksaar

Margus Pirksaar (sündinud 25. oktoobril 1974 Karksi-Nuias) on eesti pikamaajooksja. Ta on mitmekordne Eesti meister distantsidel 1500 m jooks kuni maraton. 
Isiklikku.
Külli Pirksaar on Margus Pirksaare abikaasa.
Marigot

Marigot on Prantsusmaa ülemereühenduse Saint-Martini halduskeskus. Marigot arenes kalurikülast pealinnaks Louis XVI valitsusajal, kelle käsul ehitati lahe äärde Fort St. Louis, mis on praegugi linna tähtsaim ehitis.
Air Åland

Air Åland on Ahvenamaa lennufirma, asutatud 14. jaanuaril 2005. See alustas lende 29. oktoobril 2005. 1. juulil 2012 anti Air Ålandi opereeritavad lennud üle Rootsi lennufirmale NextJet.
Kuni liinide üleandmiseni lendas Air Åland kodulennujaamast Ahvenamaal, Maarianhaminas Soome Turu lennujaama ja Rootsi Stockholmi Arlanda lennujaama.
Mesut Özil

Mesut Özil (sündinud 15. oktoobril 1988 Gelsenkirchenis) on türgi päritolu Saksamaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Fenerbahçe.
Ta alustas klubikarjääri FC Schalke 04-s. 2008–2010 mängis ta Bremeni Werderis, 2010–2013 Madridi Realis ja 2013–2021 Arsenalis.
Özilil on ka Türgi kodakondsus. Türgi jalgpallikoondise peatreener Fatih Terim kutsus teda 2008. aastal Türgi koondisse, kuid Özil otsustas Saksamaa jalgpallikoondise kasuks.
Mesut Özili debüüt Saksamaa rahvuskoondises toimus 11. veebruaril 2009, kui mängiti Norra meeskonnaga. Koondisekarjääri lõpetas 2018. aasta juulis. Ta mängis rahvuskoondises 92 mängu ja lõi 23 väravat.
Klubikarjäär.
Arsenal.
Mesut Özil liitus Londoni Arsenaliga 2. septembril 2013. Esimeses mängus (14. septembril Sunderlandi vastu) andis ta 11. minutil resultatiivse söödu Olivier Giroud'le. Arsenal võitis mängu 3:1. Esimene värav Arsenali meeskonnas tuli 1. oktoobril 2013 UEFA Meistrite Liiga Napoli vastu.
Isiklikku.
Mesut Özil on 181 cm pikk.
Tõnis Arro

Tõnis Arro (sündinud 10. mail 1960 Tartus) on eesti ettevõtja, konsultant ja tõlkija.
Ta on lõpetanud 1978. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal. 
Ta on konsultatsioonifirma Fontes PMP kaasasutaja (1990) ja oli selle juht aastatel 1992–2005; konverentsifirma OÜ Balti Juhtimiskonverentsid kaasasutaja ja juhatuse liige (1999–2010), olnud Teatri NO99 loomenõukogu liige, SA Teater NO99 Nõukogu esimees, Tartu Ülikooli Sihtasutuse usalduskogu liige, Jaan Krossi Sihtasutuse juhataja. Praegu personaliotsingu firma Executive Lab Search kaasasutaja/juhtivpartner ja tehnoloogiaettevõtte Wisnio kaasasutaja ja nõukogu esimees. 
14. märtsil 2012 sai ta avaliku konkursi kaudu Eesti Arengufondi juhatuse esimeheks. Ta töötas Arengufondi juhina 1. aprillist 2012 kuni 24. juulini 2014. Samal ajal oli Tõnis Arro ka Arengufondi investeerimisettevõtte SmartCap juhatuse liige, alates oktoobrist 2013 nõukogu esimees. Ta on tõlkinud ja toimetanud ilu- ja teabekirjandust.
Arro on kaasasutaja järgmistes organisatsioonides: Eesti Psühholoogide Liit, Eesti Kognitiivse ja Käitumisteraapia Assotsiatsioon, Eesti Personalitöö Arendamise Ühing, Eesti Reservohvitseride Kogu ja ICF Estonia.
Ta on lõpetanud Kaitseväe Lahingukoolis Meegomäel vabatahtlike reservohvitseride kursused, sai 18. juunil 1997 lipniku auastme. 
Aastatel 2012–2014 omandas Arro rahvusvahelise "coachingu" kvalifikatsiooni Suurbritannias (Academy of Executive Coaching: "master practitioner)."
Arro avaldas koos Marti Aaviku, Harry Naimarki, Maksim Greinomaniga, Erkki-Sven Tüüriga ja Anne Tüüriga ühisavalduse, milles leiavad, et ajalehes "Sirp" avaldatud Mikko Lagerspetzi artikli "Iisraeli/Palestiina neli tulevikku" sisu kõlab kokku antisemiitlike ja islamiterrorismi õigustavate aktsioonidega, mis on nüüd ka Eestisse jõudnud. 
Isiklikku.
Tema isa oli arst Guido Arro ja ema oli lastearst Maret Arro (1928–2023).
Oskar Gnadenteich

Oskar Gnadenteich (8. jaanuar 1911 Tartu – 8. mai 2007 Toronto) oli eesti vaimulik.
Lõpetas Tartu Kommertsgümnaasiumi aastal 1932. Pärast gümnaasiumi lõpetamist oli ajateenistuses 4. ja 3. suurtükiväegrupis 1931–1932, lähetatud kaitseväe ühendatud õppeasutistesse, lõpetas Sõjakooli aspirantide klassi kursuse suurtükiväe alal 1932, lipnik 1933. Alustas õpinguid Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid õpingud katkesid, kuna töötas üliõpilasena pidevalt ajalehes Postimees. 
Septembris 1944 põgenes ta koos Postimehe rahvaga Saksamaale. Sealt sattus aasta pärast koos umbes 700 eesti sõjapõgenikuga Taani, kus ordineeritud õpetaja puudumisel hakkas ta kaasmaalasi usuliselt teenima, põgenikelaagri lähedal asuvas Lindenvangi kirikus. 1948. aastal siirdus ta Inglismaale, kus jätkas teoloogiaõpinguid Oxfordi ülikoolis Wycliff Hallis ja Londonis. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Londoni koguduses ja ordineeriti õpetajaks 28. jaanuaril 1951.
Aastatel 1950–1952 teenis ta kandidaadi ja õpetajana Põhja-Inglismaa kogudust ja Šoti piirkonna eestlasi. 1952. aastast elas Kanadas, kus teenis algul Ottawa ja Põhja-Ontario eestlasi, seejärel, 1954. aastal asutas ta Montreali Pauluse koguduse. 1960. aastal valiti ta St. Catharinesi ja Londoni Pauluse koguduse õpetajaks (viimast teenis ta lühemat aega). 1962. aastast sai ta Toronto Kolmainu koguduse õpetajaks. Emerituuri jäi Oskar Gnadenteich 1997. aastal.
Heidi Aadma

Heidi Aadma (sündinud 7. jaanuaril 1976) on eesti teatritegelane.
Ta lõpetas 2007. aastal Tartu Ülikooli teatriteaduse erialal. 
Ta töötab Eesti Teatri Agentuuris dramaturgina. 
Artikleid.
Ta on kirjutanud teatrikriitikat.
Kurglased

Kurglased ("Gruidae") on lindude klassi kureliste seltsi kuuluv perekond.
Kurglased on laialt levinud. Nad puuduvad Antarktikas, Lõuna-Ameerikas, Madagaskaril, Uus-Meremaal ja paljudel Vaikse ookeani saartel. Kurglaste mitmekesisus on kõige suurem Ida-Aasias, kus elab 8 liiki kurglasi. Aafrikas elab alaliselt 5 liiki ja aastavahetuse aegu saabub kuues talvituma.
Mõned kurglased on tüüpilised rändlinnud ja rändavad igal aastal tuhandeid kilomeetreid, teised ei rända üldse.
Kurglased ei lasku puu otsa ja ehitavad pesa üksnes maapinnale. Kurn koosneb 1-2 tähnilisest munast. Poegi kasvatavad mõlemad vanemad ja pojad jäävad vanemate juurde kuni järgmise pesitsushooajani. Pesitsemise ajal elavad kured paaridena, aga väljaspool seda kogunevad salkadesse ja isegi parvedesse, mis mõnikord võivad üsna suured olla.
Kured söövad mitmekesist toitu. Nende menüü sõltub aastaajast ja sellest, mida parajasti saada on. Nad söövad väikseid roomajaid, kalu ja kahepaiksid, samuti putukaid, teravilja, marju ja rohttaimi. Richard Roht kirjeldas raamatus "Kodus ja metsas", kuidas kass Otu ründas sookurge, lootes ta maha murda, aga lõpuks pidi põgenema, sest kurg ajas teda taga ja tahtis ta ise nahka panna.
Enamikul kurglastel on keerukad paarimisrituaalid, mida nimetatakse tantsuks.
Kured on häälekad linnud. Nad suudavad kuuldavale tuua suurt hulka erisuguseid häälitsusi ja hüüdeid. Nad hakkavad häält tegema juba varsti pärast koorumist ja see on madal nurruv kutsehüüd oma vanematele, ühtlasi palve süüa anda. Juba tibuna omandavad nad seejärel hoiatushüüu ja hüüu "tahan lennata", mis mõlemad säilivad täiskasvanud linnul.
Kurgede rände jälgimiseks neid märgistatakse. Minevikus neid rõngastati metallist rõngastega, hiljem värviliste rõngastega. Koostöö Saksamaa ja Hispaania kureuurijatega võimaldas hakata kurgi raadiomärgistama. Aastaks 2000 oli Eestis märgistatud ligi 50 sookurge, neist 35 nii värvilise kui metallrõngaga ja 9 kurepoja selga oli pandud raadiosaatja.
Süstemaatika.
Kurglaste sugukonda kuulub 15 retsentset liiki kahes alamsugukonnas ja neljas perekonnas:
Emeeritus

Emeeritus (ladina keeles "emeritus", lühend emer) on väljateeninu, ametist vanaduspuhkusele läinu (professor, luterliku kiriku vaimulik või muu ameti esindaja).
Hammastuvi

Hammastuvi ("Didunculus strigirostris", samoa keeles "Manumea") on Samoa endeemne tuvi, Samoa rahvuslind.
Hammastuvi elab üksnes Samoal. Ülejäänud maailma jaoks avastas selle linnu 1839. aasta oktoobris-novembris USA ekspeditsioon, mida juhatas kapten Wilkes. Linnu avastamisest teatas esimesena 1844. aasta septembris briti ornitoloog Hugh Edwin Strickland (1811–1853) kes oli omandanud hammastuvieksemplare koos teiste haruldustega selle ekspeditsiooni koosseisus olnud loodusteadlaselt Titian Peele'ilt. Esimesena kirjeldas hammastuvi teaduslikult Stricklandi äi William Jardine (1800–1874). Jardine andis linnule perekonnanimeks "Gnathodon", aga hiljem seda muudeti, sest seda kasutati juba ühe molluski kohta.
Süstemaatika.
Hammastuvil pole lähedasi elavaid sugulasi. Arvati, et ta on ühendav liik tuvide ja väljasurnud dodo vahel. "Didunculus" tähendab 'väike dodo'.
21. sajandi DNA uurimise tulemuste järgi on hammastuvi lähedasimad sugulased Uus-Guineal elav põhja-kroontuvi, Nicobaridel elav lakktuvi "Caloenas nicobarica", Rodriguesel elanud väljasurnud rodriguese dodo "Pezophaps solitaria" ja Mauritiusel elanud dodo. 2002 avaldatud uurimus pidas nendest esimesena eraldunuks hammastuvi, 2007 avaldatud uurimus põhja-kroontuvi.
Hammastuvi lõua ja keele ehitus ning papagoi nokaga sarnanev nokk on vihjanud tema sugulusele papagoidega, kuid mainitud iseärasused viitavad pigem tema kitsale toitumiskohastumisele, kui reaalsele sugulusele papagoidega.
Välimus.
Hammastuvi on umbes kaelustuvi suurune tume lind. Ta on umbes 31 cm pikk. Keha alapool, pea ja kael on mustad nõrga sinirohelise läikega. Selg, päranipuala, saba, tiiva kattesuled ja küünarhoosuled on kastanpruunid, labahoosuled mustjad. Kõht on mustroheline. Jalad ja paljas nahk silma ümber on punased. Suur, kõver ja konksja tipuga nokk on tüvikuosas punane, tipus kollane. Alanokal on kaks "hammast", mille tipud ulatuvad ülanokale. 
Sugupooled on sarnased, noorlind on tuhmim ja oranži tüvikuga musta nokaga.
Eluviisid.
Hammastuvi elab Upolu ja Savai‘i mäenõlvade vanades metsades merepinnast kuni 1600 meetri kõrgusel, samuti nende kahe vahelisel Nu'ulua pisisaarel.
Ta on kohastunud toituma peaaegu ainult vinapuu ("Dysoxylum") viljadest, kasutades oma ebatavalist nokka vilja kiulise kesta läbijäramiseks.
Kurnas on tõenäoliselt kaks muna.
Kaitse.
Hammastuvi on väljasuremisohus liik. Täiesti võimalik, et lähitulevikus kantakse ta kriitilises seisundis liikide hulka.
Ohutegurid on elupaiga jätkuv vähenemine, piiratud levik, väike arvukus, jahipidamine ja juhuslikud loodusõnnetused: 1990. aastatel vähenes hammastuvide arvukus järsult taifuunide tõttu. Tõenäoliselt vähendavad hammastuvi arvukust saartele viidud kassid ja rotid.
Jacob Aaland

Jacob Aaland (27. aprill 1865 Randabygda, Innviki vald (praegu Stryni vald), Sogn og Fjordane – 18. oktoober 1950 Sandane, Gloppeni vald, Sogn og Fjordane) oli norra õpetaja ning kodu-uurija.
Mikkel Aaland

Mikkel Aaland (sündinud 1952 San Franciscos) on USA fotograaf, üks digitaalfotograafia pioneere. Ta on kirjutanud 12 raamatut. 
Ta kasvas üles California osariigis Livermore'is, kus tema norralasest isa töötas teadlasena. Pärast Livermore'is keskkooli lõpetamist õppis ta ülikoolis ajakirjandusfotograafiat ning tegeles ka ujumisega. 
1978. aastal ilmus tema esimene raamat: illustreeritud kirjeldused eri maade saunatüüpidest ja nende ajaloost (Soome, Vene saun, araabia hammam jt). Raamatu jaoks oli ta kolm aastat mööda maailma reisinud ja materjali kogunud.
1981. aastal ilmus tal raamat USA maakonnalaatadest. Samal aastal tegi ta tutvust uue ja areneva digitaalfotograafiaga. 1992. aastal ilmus tal raamat "Digital Photography", mis annab juhiseid ja nippe digifotoaparaadiga pildistamiseks.
Erik Aalbæk Jensen

Erik Aalbæk Jensen (19. august 1923 Ballerum, Thy maakond – 30. september 1997) oli taani kirjanik. 
Ta oli filmiprodutsent Peter Aalbæk Jenseni isa.
Peter Aalbæk Jensen

Peter Aalbæk Jensen (sündinud 8. aprillil 1956 Ostedis) on taani filmiprodutsent, kirjanik Erik Aalbæk Jenseni poeg.
Koos Lars von Trieriga rajas ta filmistuudio Zentropa. 
Tema produtseeritud on teiste seas "Laineid murdes" (Euroopa filmiauhind 1996), "Tantsija pimeduses" ja "Dogville".
John Aalberg

John O. Aalberg (3. aprill 1897 Chicago – 30. august 1984 Los Angelese maakond) oli USA filmihelitehnik. 
Ta tegi tehnilist helitööd muu hulgas filmidele "Kodanik Kane" (1941) ja "It's a Wonderful Life" (1946). 
Ta oli nomineeritud kümnele Oscarile ning võitis neist kolm.