tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Talurahvas

Talurahvas on maapiirkonnas, tavaliselt talus elavate ja peamiselt põllumajandusest elatuvate inimeste sotsiaalne klass.
Talurahvas Eestis.
Talurahvas tekkis enne klassiühiskonda, juba siis, kui tekkisid paikne asustus ja algeline põlluharimine (Eestis toimus see II ja I aastatuhandel eKr).
13. sajandi alguses olid talupojad maapiirkonnas ainus klass. Ühiskond koosnes valdavalt vabadest talupoegadest, kes elasid üksikperedena ja harisid nende pärilikus valduses olevaid põlispõlde. Ühiskonna heaks kandsid nad mitmesuguseid kohustusi, mida arvestati adramaa järgi.
Pärast muistse iseseisvuse kaotamist piirati järk-järgult Eesti talurahva õigusi ja vabadusi ning suurendati nende kohustusi maa- ja läänihärrade kasuks. 1424 kinnistati Valga maapäeva otsusega esimest korda adratalupojad mõisa külge. Liikumisvabaduse säilitasid üksnes maatud talupojad ja vabadikud, kes ostsid end feodaalsetest kohustistest vabaks raha või teenuste pakkumisega. Vabaduse säilitasid üksnes rannarootslased.
1727. aastal kirjeldas Hallest pärit pietist Christoph Heinrich Helmershausen eesti talurahvast ja olustikku: ""räägitakse saksa ja eesti keelt, muidu kuuldub ka vene keelt ja soome keelt. Eesti talupoeg laseb habet kasvada ja kannab pikka saksa talupojamoe järele tehtud kuube vööga ümber keha, kingi, mis varbaid, kanda ja jalatalla katavad. Mehed kannavad ümmargusi kübaraid. Naised kannavad juukseid lahtiselt ja panevad pähe mütsi, kannavad ka lühikesi ja pikke riideid ilma vööta. Talupoegade rahvus on harilikult väga metsik, aga kari tarvitusel töökas; sellepärast piitsutatakse neid sagedasti kuni veriseks, kuna arvatakse, et nad muidu kuidagi midagi head ei teeks". Niisugune oli nähtavasti informatsioon, mis väljamaalt tulijale talupoegade orjastamise kohta anti, mis teda näis võõrastavat. Kui pietistid aga siin kauemini elasid ja rahvaga ise ligemalt kokka puutusid, muutus nende vaade selles suhtes teistsuguseks, nagu meie seda Hinrich Gutslaffi, Hövel'i ja teiste juures näeme." 
Sunnismaisus süvenes veelgi Balti erikorra kindlustumisega ja 18. sajandil suurenesid talurahva koormised.
19. sajandi alguses kaotati pärisorjus ja algas talude päriseksostmine. 1917. aastaks kuulus talurahvale juba 42% põllumajandusmaast. Iseseisva Eesti Vabariigi Asutav Kogu võõrandas peamiselt baltisaksa aadlile kuulunud suuremad maavaldused ja jagas need maareformi käigus talurahvale, tekitades tugeva väikeomanike kihi.
Nõukogude okupatsioonivõimud sundisid 1949. aastal terrori ja küüditamistega ärahirmutatud talupojad kollektiviseerimise käigus riigimajanditesse (kolhoosidesse ja sovhoosidesse) ning Eesti talurahvas muutus seejärel nn kolhoositalurahvaks.
Pärast Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal riigimajandid kas saadeti laiali või reorganiseeriti ja tekkinud on palju iseseisvaid talusid.
Franziska van Almsick

Franziska van Almsick (sündinud 5. aprillil 1978 Ida-Berliinis) on endine Saksamaa ujuja, mitmekordne maailma- ja Euroopa meister.
Olümpiamängudel võitis van Almsick oma esimese olümpiamedali 1992. aasta OM-il Barcelonas kõigest 14-aastaselt. Kokku võitis ta olümpiamängudelt aastatel 1992–2004 neli hõbe- ja kuus pronksmedalit. 2004. aastal pärast olümpiamänge lõpetas ta tippsportlaskarjääri.
Lee Kuan Yew

Lee Kuan Yew (hiina keeles 李光耀; pinyinis Lǐ Guāngyào; 16. september 1923 – 23. märts 2015) oli Singapuri poliitik, riigi esimene peaminister aastatel 1959–1990.
Ta õppis 1945–1949 Cambridge'i ülikoolis. 1954. aastal moodustas ta koos teiste haritlastega sotsialistliku erakonna People's Action Party (PAP; 人民行動黨). Lee sai selle peasekretäriks.
1. juuni 1959 valimistel sai PAP 43 kohta 51-st, kuid ei nõustunud valitsust moodustama enne, kui britid vabastasid 1956. aastal vangistatud erakonna liikmed. Leest sai peaminister 3. juunil 1959.
Tema poeg Lee Hsien Loong sai peaministriks 2004. aastal.
Nelson Muntz

Nelson Muntz on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Bart Simpsoni sõber. Nelson on tuntud oma "Ha-ha!" naeru poolest.
Nelsonile annab hääle näitleja Nancy Cartwright, kelle hääl on ka Bartil.
Merilin

Merilin on kiirkatamaraan, mis kuulus Lindaliini ASile. Merilin sõitis aastail 2007–2017 Tallinn–Helsingi liinil. Laev on ehitatud 1999. aastal. Lindaliini AS ostis laeva detsembris 2006 Saksamaalt, selle varasem nimi oli "Cat No 1". 2017. aastast sõidab laev Lõuna-Korea lipu all ja kannab nime "Eldorado".
Ak möngülüü aska

"Ak möñgülüü aska" (kirgiisi keeles "Ак мөңгүлүү аска") on Kõrgõzstani riigihümn. Laul esitati esimest korda 1992. aastal.
Ак мөңгүлүү аска зоолор, талаалар, 
Элибиздин жаны менен барабар.
Сансыз кылым Ала-Тоосун мекендеп,
Сактап келди биздин ата-бабалар.
Алгалай бер, кыргыз эл,
Азаттыктын жолунда.
Өркүндөй бер, өсө бер,
Өз тагдырың колунда.
Байыртадан бүткөн мүнөз элиме,
Досторуна даяр дилин берүүгө.
Бул ынтымак эл бирдигин ширетип,
Бейкуттукту берет кыргыз жерине.
Алгалай бер, кыргыз эл,
Азаттыктын жолунда.
Өркүндөй бер, өсө бер,
Өз тагдырың колунда.
Аткарылып элдин үмүт, тилеги,
Желбиреди эркиндиктин желеги.
Бизге жеткен ата салтын, мурасын,
Ыйык сактап урпактарга берели.
Алгалай бер, кыргыз эл,
Азаттыктын жолунда.
Өркүндөй бер, өсө бер,
Өз тагдырың колунда.
Perila–Jäneda tee

Perila–Jäneda tee (tee number 11125) on kõrvalmaantee Raasiku, Anija, Järva ja Tapa valdades. Tee pikkus on 35,0 km.
Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee 12. kilomeetril Perila külas (). Tee läbib Perila, Härma, Kiviloo, Lükati, Rooküla, Uuearu, Rasivere, Vetla, Mägede, Lehtmetsa, Kõrveküla ja Jäneda küla. Tee lõpeb Jägala–Käravete maantee 43. kilomeetril Jäneda külas (). Tee ületab 2 silda (Kiviloo sild üle Jõelähtme jõe tee kuuendal kilomeetril, Vetla sild üle Jägala jõe tee 20. kilomeetril) ja 30 truupi. Teele jääb 12 bussipeatust: Liivaaugu, Puidutööstus, Kiviloo, Lükati, Rooküla, Uuearu, Soootsa, Paluküla, Vetla, Kreo, Lehtmetsa risti, Jäneda-Veski.
Teega ristub kolmandal kilomeetril Perila tee, 11. kilomeetril Kose–Jägala maantee, 12. kilomeetril Alavere tee ja Alavere ring, 20. kilomeetril Paunküla–Vetla tee, 29. kilomeetril Kaalepi–Lehtmetsa tee, 35. kilomeetril Jäneda–Kalijärve tee.
Tee on kuni Kose–Jägala maanteeni põlevkivituhkbetoonkattega, edasi kuni Harju maakonna piirini mustkattega, jätkub pinnatud kruusatee. Tee viimane kilomeeter on mustkattega. Tee klass on V, välja arvatud tee viimane kilomeeter, mis on klassita. Liiklussagedus on kuni Kose–Jägala maanteeni 500–1000 autot ööpäevas, kuni Paunküla–Vetla teeni 200–500, kuni Harju maakonna piirini 500–1000 ja tee lõpuni 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel ei ole. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Ayumi Hamasaki

Ayumi Hamasaki (jaapani keeles 浜崎あゆみ "Hamasaki Ayumi"; sündinud 2. oktoobril 1978 Fukuokas) on jaapani laulja, laulusõnade autor, helilooja, muusikaprodutsent, näitleja ja modell.
Artur Terras

Artur Martin Terras (18. veebruar 1901 Perjatsi, Vaivara vald, Virumaa – 26. november 1963 Stockholm, Rootsi) oli Eesti advokaat ja poliitik. 
Ta lõpetas aastal 1919 Narvas gümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast. Ta lõpetas aastal 1927 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta oli aastatel 1927–1934 vandeadvokaat A. Jürmanni abi, aastast 1934 oli ta vandeadvokaat Tallinnas.
Pärast juuniküüditamist 1941 tegutses metsavennana Vihasoo metsades. Suvel 1941 oli ta Põhja-Eesti Omakaitse ülem. 
Artur Terras oli Tallinna linnapea (24.–29. august 1941), ülemlinnapea (29. august – 6. detsember 1941) ja 1. linnapea (6. detsember 1941 – september 1944). 
Septembris 1944 põgenes A. Terras Rootsi. Hiljem kuulus ta Otto Tiefi valitsuse koosseisu.
Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis asutajaliige.
Isiklikku.
Tema vend oli riigisekretär Karl Terras.
Välislingid.
Artur Terras (1941–1944)
1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 19. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 6. aprillil 1974 Brightonis Suurbritannias, kui viimase kahe lauluvõistluse võitja Luksemburg ei soovinud korraldada teist lauluvõistlust kohe järgmisel aastal peale võitu. Selle võitis Rootsi lauluga "Waterloo".
Itaalia ei kandnud võistlust üle, sest riigis oli järgmisel kuul (12. mail) tulemas referendum abielulahutuse seadustamise üle, ning riigi esinduslugu "Sì" (tõlkes "jah") oleks võinud esineda alateadliku sõnumina referendumil lahutuse poolt hääletamiseks. Laulu tsenseeriti Itaalia meediast veel kuu aega, kuni referendum oli lõppenud.
Prantsusmaad pidi sel Eurovisioonil esindama lauljanna Dani lauluga "La Vie A Vingt-cinq Ans", kuid paar päeva enne Eurovisiooni suri riigi president Georges Pompidou, mistõttu otsustas Prantsusmaa võistlusest eemalduda.
Alavere tee

Alavere tee (tee number 11126) oli kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus oli 1,3 km.
Tee sai alguse Perila–Jäneda tee kaheteistkümnendal kilomeetril Rooküla ja Uuearu küla piiril. Tee läbis Rooküla, Uuearu ja Alavere küla. Tee lõppes Alavere küla südames. Tee ületas üht silda (Alavere sild üle Jõelähtme jõe tee esimesel kilomeetril) ja kaht truupi.
Teega ristusid esimesel kilomeetril Alavere ring ja Alavere–Voose tee.
Tee oli mustkattega. Liiklussagedus teel oli kuni 200 autot ööpäevas. Teel olid kiiruspiirangud (30 ja 50 km/h).
Tee endine alguslõik kuni ristumiseni Alavere–Voose teega on arvatud Alavere–Voose tee koosseisu.
1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 20. Eurovisiooni lauluvõistlus ja toimus 22. märtsil 1975 Stockholmis Rootsis. Selle võitis Holland.
Kaunissaare–Kehra tee

Kaunissaare–Kehra tee (riiklik registreerimisnumber 11127) on kõrvalmaantee Anija vallas (Kehra linna tänavana Kose maantee). Tee pikkus on 3,0 km. 
Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kahekümne viiendal kilomeetril Kaunissaare külas. Tee läbib Kaunissaare ja Lehtmetsa külad ning Kehra linna. Tee lõpeb Kehra Jaama tee esimesel kilomeetril Kehra linnas. Tee ületab kuut truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Lehtmetsa ja Sõpruse väljak.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on esimesel poolel kilomeetril 500–1000 autot ööpäevas, edasi 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (30, 50, 60 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 21. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 3. aprillil 1976 Haagis Hollandis. Selle võitis Suurbritannia.
Kehra jaama tee

Kehra jaama tee (registrinumber 11128) on kõrvalmaantee Anija vallas Kehra linnas (Kehra linna tänavatena Keskuse tänav). Tee pikkus on 0,86 km.
Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kahekümne kaheksandal kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee lõpeb ristumisel Kaunissaare–Kehra teega.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Linna tiheasustusega alal on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Tänavavalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kehra tee

Kehra tee (riiklik registreerimisnumber 11129) on kõrvalmaantee Anija vallas (Kehra linna tänavatena Tselluloosi tänav ja Anija maantee). Tee pikkus on 3,5 km.
Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kahekümne üheksandal kilomeetril Kehra linna ja Kehra küla piiril. Tee läbib Kehra linna ja Kehra küla. Tee lõpeb Kose–Jägala maantee kolmekümne esimesel kilomeetril Kehra külas. Tee ületab 4 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Teega ristub teisel kilomeetril Soodla–Kehra tee.
Tee on mustkattega, v.a. tee alguses lühike asfaltkattega lõik. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kehra linna tiheasustusega alal on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Faraday seadus

Faraday seadus ehk elektromagnetilise induktsiooni põhiseadus ehk Faraday-Lenzi seadus ehk Faraday-Maxwelli-Lenzi seadus on seaduspärasus, mille järgi on elektromagnetilise induktsiooni elektromotoorjõud võrdeline magnetvoo muutumise kiirusega.
Seaduse sõnastas 1831. aastal inglise füüsik Michael Faraday. 
Kinnise kontuuriga piiratud pinda läbiva magnetvoo muutumisel indutseeritakse kontuuris elektromotoorjõud:
formula_1
formula_2 on magnetvoo muutumine; formula_3 tähistab aja muutu.
Elektromotoorjõu suuna määrab Lenzi reegel.
Magnetvoo muutumine võib olla tingitud kas magnetvälja enda muutumisest või kontuuri liikumisest magnetväljas.
Harrison Ford

Harrison Ford (sündinud 13. juulil 1942 Chicagos Illinoisi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Lapsepõlv.
Harrison Fordi ema Dorothy (õieti Dora Nidelman; 1917–2004) oli koduabiline ja ta isa Christopher Ford (õieti John William Ford; 1906–1999) oli näitleja.
Rollid.
Harrison Ford on mänginud Indiana Jonesi viies mängufilmis: "Indiana Jones kadunud laeka jälil" (1981), "Indiana Jones ja hukatuse tempel" (1984), "Indiana Jones ja viimane ristiretk" (1989), "Noore Indiana Jonesi seiklused" (1993) ning "Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik" (2008). Ta kehastas 36–58-aastast Jonesi, nooremat ja vanemat Jonesi kehastasid teised näitlejad.
Ta on mänginud Han Solot kolmes "Star Warsi" kinofilmis: IV seerias "Tähtede sõda" (1977), V seerias " (1980) ja VI seerias " (1983) ning telefilmis "Tähesõjad: Pühade eri" (1978). Arvatavasti teeb ta kaasa ka "Tähtede sõja" VII osas, mis eeldatavalt jõuab kinodesse 2015. aastal.
Tunnustus.
Ford oli nomineeritud Oscarile parima meesnäitleja kategoorias 1985. aasta filmiga "Tunnistaja". Ta ei võitnud seda.
Ta oli nomineeritud Kuldgloobusele parima meesnäitleja kategoorias neli korda: filmidega "Tunnistaja" (1985), "Moskiitorannik" (1986), "Jälitatav" (1993) ja "Sabrina" (1995). Ta ei võitnud neist ühtegi. 
2023. aastal pälvis ta 76. Cannes'i filmifestivali elutööpreemia.
Johannes Paulus II kanoniseeritud pühakud

Paavst Johannes Paulus II kanoniseeris 483 isikut.
Johannes Paulus II poolt õndsaks kuulutatud isikud

Paavst Johannes Paulus II kuulutas õndsaks 1381 isikut.
729

729. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - 720. aastad - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad
Aastad: 724 725 726 727 728 - 729 - 730 731 732 733 734
Mugavuslipp

Mugavuslipp tähendab seda, et teatud maksu eest lubavad odavamad riigid laevaomanikul, kellel oma kodumaal laevapidamiseks tehtavad kulutused on liiga suured, registreerida oma laev mugavuslippu pakkuva maa lipu alla, et kulutusi vähendada.
Downing Street

Downing Street on tänav Londoni südalinnas. Tänav on saanud nime oma rajaja, 17. sajandi diplomaadi ja riigimehe George Downingi järgi. 
Kuigi sellel tänaval asuvad ka teised ametiasutused, tähistab Downing Street tavakeeles peamiselt Suurbritannia peaministrit, kelle ametlik residents asub aadressil Downing Street 10. Lisaks paiknevad samal tänaval rahandusministri residents (Downing Street 11) ja valitseva partei distsipliinivalvuri ("Chief Whip"'i) residents. Residentside vastas paikneb Suurbritannia välisministeeriumi hoone.
1989. aastal, kui kardeti IRA rünnakuid, püstitati tollase peaministri Margaret Thatcheri kaitseks tänava kumbagi otsa terasväravad, mis piiravad tänavat siiani.
Leoninus

Leoninus (tegutses alates u 1150, suri u 1201) oli Prantsusmaal tegutsenud helilooja.
Ta kuulus koos Perotinusega Notre-Dame'i koolkonda, nad olid esimesed nimepidi tuntud heliloojad. See on märk uue ajastu saabumisest muusikas, kus tähtsale kohale tõuseb autori isik.
Leoninus lõi peamiselt kahehäälseid organume. Ülemine hääl oli alumisest, gregooriuse koraalist liikuvam, elavalt rütmiseeritud. Selline muusika sarnanes oma ebamaiselt hõljuva rütmika poolest pigem ilmalike tantsulauludega.
Leoninus koostas esimese suurema "polüfooniate" kogumiku, luues palju kahehäälseid laule Notre-Dame'i kirikulaulude raamatusse ("Magnus liber organi"). Organumiks hakati nimetama vokaalmuusikat.
Tucson

Tucson on linn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis, Pima maakonna halduskeskus.
Tucsoni pindala on 505,3 km² ja elanike arv 2006. aastal oli 518 956. See on Arizona suuruselt teine linn Phoenixi järel.
Asukoht.
Tucson asub Sonora kõrbes viie väiksema mäeaheliku vahelisel tasandikul Santa Cruzi jõe ääres. Kui veel sada aastat tagasi voolas jõgi peaaegu aasta läbi, siis nüüd on jõesäng suurema osa aastast kuiv ja vett leidub vaid vihmahooajal.
Linn kannatab veepuuduse all. Erinevalt Phoenixist on Tucsoni elanikud leppinud eluga keset kõrbe ega raiska vett muruplatside kastmisele.
Ajalugu.
Linn asutati 1775. aastal. Alates 1821. aastast oli see osa Mehhikost, alates 1853. aastast kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Tucsonis asub Arizona Ülikool, mis on asutatud 1885. aastal.
Vaatamisväärsused.
Linna kaguosas asub üks maailma suuremaid lennundusmuuseume, Pima Air &amp; Space Museum, kus võib näha rohkem kui 200 tänapäevast ja ajaloolist lennukit. Selle naabruses on USA õhujõudude baas, mille hiiglaslikul territooriumil paikneb USA lennukite säilitamis- ja hooldusüksus (nimetatakse ka lennukite surnuaiaks), kus on üle 4400 lennuki.
Tucsoni lähedal kõrbes asuvad Saguaro rahvuspark ja Arizona-Sonora kõrbemuuseum.
Linn on üks nii kutseliste kui ka harrastusastronoomide lemmikkohti tähistaeva vaatlemiseks.
Majandus.
Tucsoni suuremad tööandjad on ülikool ja õhujõudude baas. Linnas on ka palju tipptehnoloogiafirmasid; eelkõige on Tucson tuntud oma optikatööstuse poolest.
Tähtsat rolli linna majanduselus mängib turism. Paljud ostuturistid on pärit Mehhikost, mis asub Tucsonist vaid 98 kilomeetri kaugusel.
Perotinus

Perotinus (tegevusaeg 12. sajandi lõpul ja 13. sajandi alguses) oli Prantsusmaal tegutsenud helilooja.
Ta kuulus koos Leoninusega Notre-Dame'i koolkonda, nad olid esimesed nimepidi tuntud heliloojad. See on märk uue ajastu saabumisest muusikas, kus tähtsale kohale tõuseb autori isik.
Tema tegevusajal oli peamiseks muutuseks kolme- ja neljahäälse organumi ilmumine. Ta lõi organume, kus ülemised hääled liiguvad rütmiseeritult, kuid alumine – gregooriuse koraal – on jäänud veel aeglasemaks ja meenutab burdooni. Gregoriuse laul kaotas oma meloodiaiseloomu ja muutus staatiliseks. Ülemised hääled moodustavad aga seguneva dekoori, mille ristuvaid hääli on võimatu üksteisest eristada. Ilmselt esitati Perotinuse organume pillide saatel.
Perotinus komponeeris 1198. aasta jõuludeks muusikapala "Viderunt Omnes" neljale häälele, mis on esimene kirjapandud säilinud teos.
Liturgiline draama

Liturgiline draama on keskaegne draamažanr. 
Esimese aastatuhande lõpul pKr kujunesid ladinakeelsete kirikulaulude (gregooriuse koraali) laiendustest ehk troopidest pikemad piibliteemalised dialoogid. Neid hakati esitama suurte kirikupühade, eriti jõulude ja ülestõusmispühade jumalateenistustel. Seega algselt tähendas liturgiline draama käesoleva püha juurde käiva piiblistseeni etendamist jumalateenistusel. Hiljem muutus liturgiline draama iseseisvaks etenduseks.
Liturgiliste draamade hulka kuuluvad eri käsikirjades säilinud "Taanieli mäng", "Aadama mäng" ja "Tractus stellae".
Frank Klepacki

Frank Klepacki (sündinud 25. mail 1974) on auhinnatud Ameerika Ühendriikide muusik, arvutimängude muusika looja. 
Frank Klepacki on komponeerinud muusika "Command &amp; Conqueri" sarja mängudele.
Ingmar Tulva

Ingmar Tulva (sündinud 4. märtsil 1973) on eesti bioloog.
Ta lõpetas Tartu Ülikooli bioloogina 2001. aastal. Tema uurimisvaldkonnaks on metsaökoloogia ja puude ökofüsioloogiliste protsesside modelleerimine.
Believe (Dima Bilani laul)

"Believe" on Venemaa laulja Dima Bilani laul, mis võitis 2008. aastal Serbias Belgradis toimunud Eurovisiooni lauluvõistluse.
Laulu autorid on Jim Beans ja Dima Bilan.
Laulude nimekiri.
&lt;br&gt;
Marek Sammul

Marek Sammul (sündinud 1. veebruaril 1973 Jõgeval) on eesti bioloog, taimeökoloog ja koolijuht. Ta on alates 23. jaanuarist 2023 Elva Gümnaasiumi direktor. 
Tema peamised uurimisteemad on taimede vegetatiivse paljunemise bioloogia; liikidevahelised suhted taimekooslustes; troofilised seosed ja nende mõju koosluste arengule; poollooduslike koosluste ökoloogia ning looduskaitsebioloogia ja looduskaitse korraldus. 
Haridustee.
Marek Sammul on lõpetanud 1991. aastal Jõgeva 2. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal bakalaureuseõppes. 1997. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö bioloogias "Konkurents erineva produktiivsusega rohttaimekooslustes" ja 2003. aastal sealsamas doktoritöö bioloogias "Competition and coexistence of clonal plants in relation to productivity" ("Konkurents ja kooseksisteerimine klonaalsetel taimedel erineva produktiivsusega kooslustes", juhendajad Kalevi Kull, Olevi Kull).
Töökäik.
Marek Sammul oli aastatel 1993–2001 Zooloogia ja Botaanika Instituudi laborant ja vanemlaborant ning 2001–2004 teadur ja vanemteadur. Aastatel 2005–2014 oli ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi vanemteadur. 
Aastatel 2012–2016 töötas ta Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskuses (RAKE) analüütikuna ja aastatel 2015–2016 ökoloogia- ja maateaduste instituudi looduskaitsebioloogia teadurina. 
Aastatel 2016–2019 oli Marek Sammul Tartu Ülikooli personaliarenduskeskuse juhataja ja alates 1. juunist 2019 Tartu Ülikooli Narva kolledži direktori kohusetäitja. 1. jaanuarist 2020 kuni 30. aprillini 2022 oli ta Tartu Ülikooli Narva kolledži direktor. 
Alates 20. juunist kuni 14. oktoobrini 2022 oli ta Tartu Luterliku Peetri Kooli direktor. 
Alates 23. jaanuarist 2023 on Marek Sammul Elva Gümnaasiumi direktor.
Teadusorganisatsiooniline tegevus.
Sammul on toimetanud Loodusuurijate Seltsi aastaraamatuid ja teisi erialaga seonduvaid raamatuid ning avaldanud kümneid teaduspublikatsioone. 
Ta on Jakob von Uexkülli Keskuse (1993) asutajaliige. 1994. aastast on ta Eesti Looduseuurijate Seltsi liige, tegutses seltsi presidendina 2004–2008 ja presiidiumis 2004–2017. Alates 1997. aastast on Sammul Pärandkoosluste Kaitse Ühingu liige ning kuulus sealsesse juhatusse aastatel 1997–2003. 2010. aastast on ta Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitsekomisjoni liige.
Anija tee

Anija tee (riiklik registreerimisnumber 11131) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 1,7 km.
Tee saab alguse Jägala–Käravete maantee kümnendal kilomeetril Partsaare ja Kuusemäe küla piiril. Tee läbib Partsaare, Kuusemäe ja Anija küla. Tee lõpeb Kose–Jägala maantee kolmekümne neljandal kilomeetril Anija külas. Tee ületab kolme truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Anija küla tiheasustusega alal on kiiruspiirang 30 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Soodla–Kehra tee

Soodla–Kehra tee (riiklik registreerimisnumber 11132) on kõrvalmaantee Anija vallas (Kehra linna tänavana Raja tänav). Tee pikkus on 6,1 km.
Tee saab alguse Jägala–Käravete maantee üheteistkümnendal kilomeetril Soodla külas. Tee läbib Soodla, Lilli, Looküla ja Ülejõe küla ning Kehra linna. Tee lõpeb Kehra tee teisel kilomeetril Kehra linnas. Tee ületab ühe silla (Kehra sild üle Jägala jõe tee kuuendal kilomeetril) ja kümme truupi. Teele jääb kolm bussipeatust: Lilli, Looküla, Idu.
Teega ristub kuuendal kilomeetril Raudoja–Vikipalu–Kehra tee.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on Kehra linnas (50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Soodla tee

Soodla tee (riiklik registreerimisnumber 11133) on kõrvalmaantee Anija vallas Soodla külas. Tee pikkus on 0,9 km.
Tee saab alguse ning ka lõpeb Jägala–Käravete maantee 12. kilomeetril. Tee ületab üht truubi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Raudoja–Vikipalu–Kehra tee

Raudoja–Vikipalu–Kehra tee (riiklik registreerimisnumber 11134) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 10,7 km.
Tee saab alguse Jägala–Käravete maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Raudoja külas. Tee läbib Raudoja, Vikipalu ja Ülejõe külad. Tee lõpeb Soodla–Kehra tee kuuendal kilomeetril Ülejõe külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 19 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on kruusatee, v.a viimane kilomeeter, mis on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas, tee viimasel kilomeetril 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Alavere ring

Alavere ring (riiklik registreerimisnumber 11136) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 0,8 km.
Tee saab alguse Alavere tee esimesel kilomeetril Alavere külas. Tee läbib Alavere ja Uuearu külad. Tee lõpeb Perila–Jäneda tee kaheteistkümnendal kilomeetril Uuearu külas. Tee ületab 3 truupi. Teele jääb 1 bussipeatus: Alavere.
Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Alavere–Voose tee

Alavere–Voose tee (riiklik registreerimisnumber 11137) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 10,6 km.
Tee saab alguse Perila–Jäneda tee 11. kilomeetril Rooküla ja Uuearu küla piiril. Tee läbib Alavere, Uuearu, Rasivere ja Voose küla. Tee lõpeb Paunküla–Vetla tee kaheteistkümnendal kilomeetril Voose külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on kruusatee, üksikud lühikesed lõigud on asfaltkattega, mustkattega või pinnatud kruusakattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni 200 autot ööpäevas. Alavere tiheasustusega alal on kiiruspiirangud (30 ja 50 km/h), samas on ka tee valgustatud.
Ojasoo–Ardu tee

Ojasoo–Ardu tee (riiklik registreerimisnumber 11141) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 10,0 km.
Tee saab alguse Kose–Purila maantee kaheksandal kilomeetril Ojasoo külas. Tee läbib Ojasoo, Harmi, Riidamäe, Sääsküla, Triigi, Rava ja Silmsi küla. Tee lõpeb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee viiekümne kuuendal kilomeetril Silmsi külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 13 truupi. Teele jääb viis bussipeatust: Riidamäe, Sääsküla, Kõue kool, Kõue tee, Kõue.
Teega ristub neljandal kilomeetril Kõue–Virla tee, kuuendal kilomeetril Triigi–Kõue tee.
Tee esimene pool kilomeetrit on mustkattega, edasi kuni Kõue–Virla teeristini on tee kruusakattega, järgneb 1,2 km mustkattega teed, tee lõpuosa on pinnatud kruusatee. Kuni Kõue–Virla teeristini on tee klassita, edasi on tee klass V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kõue–Virla tee

Kõue–Virla tee (riiklik registreerimisnumber 11142) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 6,8 km.
Tee saab alguse Ojasoo–Ardu tee neljandal kilomeetril Sääsküla ja Triigi küla piiril. Tee läbib Sääsküla, Triigi, Harmi, Kõue, Paunaste ja Virla küla. Tee lõpeb Virla külas. Tee ületab neli truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Teega ristub teisel kilomeetril Triigi–Kõue tee.
Tee on kruusatee, teisel kilomeetril pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Triigi–Kõue tee

Triigi–Kõue tee (riiklik registreerimisnumber 11143) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 1,4 km.
Tee saab alguse Ojasoo–Ardu tee kuuendal kilomeetril Triigi külas. Tee läbib Triigi ja Kõue küla. Tee lõpeb Kõue–Virla tee teisel kilomeetril Kõue külas. Tee ületab ühe truubi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on pinnatud kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Tõdva–Nabala tee

Tõdva–Nabala tee (riiklik registreerimisnumber 11151) on kõrvalmaantee Saku ja Kiili vallas. Tee pikkus on 8,9 km.
Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Tõdva külas. Tee läbib Tõdva, Lokuti, Sookaera-Metsanurga, Sookaera, Arusta, Paekna, Piissoo ja Nabala küla. Tee lõpeb Kurna–Tuhala tee kolmeteistkümnendal kilomeetril Nabala külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üheksat truupi. Teele jääb viit bussipeatust: Sookaera, Nõmmiku, Arusta, Paekna ja Piirsoo.
Teega ristub kuuendal kilomeetril Lähtse–Paekna tee.
Tee esimesed 5,6 km on kruusakattega, järgneb 0,7 km mustkattega teed, tee lõpuosa on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Kuni Lähtse–Paekna teeristini on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, tee lõpuosas on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas. Lähtse–Paekna teeristi piirkonnas on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kirdalu–Kiisa tee

Kirdalu–Kiisa tee (riiklik registreerimisnumber 11152) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 5,0 km.
Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kaheksateistkümnendal kilomeetril Kirdalu külas. Tee läbib Kirdalu ja Kurtna küla ning Kiisa alevikku. Tee lõpeb Kiisa jaama tee esimesel kilomeetril Kiisa alevikus. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga nelja truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Kurtna ja Kiisa.
Teega ristub neljandal kilomeetril Tagadi–Kurtna tee.
Tee on esimesed 2,8 km põlevkivituhkbetoonkattega, edasi mustkattega. Tee on klassita. Tee esimesel kilomeetril on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kurtna küla ja Kiisa aleviku tiheasustuse alal on kiiruspiirangud (40, 50, 60, 70 km/h). Samal alal on ka teevalgustus.
Andrítsaina

Andrítsaina (kreeka keeles "Ανδρίτσαινα") on linn Kreekas. 
Linn paikneb vanaaja Arkaadia alal.
Kirdalu tee

Kirdalu tee (riiklik registreerimisnumber 11153) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 2,0 km.
Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee 19. kilomeetril Kirdalu külas. Tee läbib Kirdalu ja Tagadi küla. Tee lõpeb Tallinna–Rapla–Türi maantee 21. kilomeetril Tagadi külas. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele jääb 1 bussipeatus: Männiku.
Teega ristub teisel kilomeetril Tagadi–Kurtna tee.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Tagadi–Kurtna tee

Tagadi–Kurtna tee (riiklik registreerimisnumber 11154) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 3,7 km.
Tee saab alguse Kirdalu tee teisel kilomeetril Tagadi külas. Tee läbib Tagadi ja Kurtna küla. Tee lõpeb Kirdalu–Kiisa tee neljandal kilomeetril Kurtna külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on mustkattega, Kutna külas lühike lõik asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on teel 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Tagadi küla tiheasustusega alal (40 ja 70 km/h) ja Kurtna küla tiheasustusega alal (30 ja 50 km/h). Valgustatud on teelõik Kurtna küla tiheasustusega alal.
Jüri Liim

Jüri Liim (sündinud 9. novembril 1940) on endine Eesti poliitik, ajakirjanik ja sportlane. 
Jüri Liim oli aastail 1990–1992 mõlema vabalt valitud esinduskogu, nii Eesti Kongressi kui ka Eesti Vabariigi Ülemnõukogu, liige ning ta kuulub 1991. aastal Eesti taasiseseisvumise poolt hääletanud Ülemnõukogu liikmete 20. Augusti Klubisse. Ta oli ka üks 1989. aastal organiseeritud liikumise Genf-49 (võitles okupeeritud Eestist meeste Nõukogude Liidu sõjaväkke sundvärbamise vastu) ja Nõukogude kohalike võimuesindajate poolt registreerimata Eesti Rohelise Partei peamisi eestvedajaid ning seejärel erakonna Eesti Rohelised esimees aastail 1991–1995. 
Teda on autasustatud 2002. aastal Riigivapi V klassi ja 2006. aastal III klassi teenetemärgiga.
Mais 2006 rääkis Liim Kanal 2 uudistesaatele "Reporter" ja TV3 jutusaates "Kahvel", et kavatseb pronkssõduri monumendi õhku lasta, kui seda Tõnismäelt ära ei viida. Liim väitis end teadvat, kust saada lõhkeainet, ning ka seda, kuhu on vaja lõhkeaine paigutada, sest ta olevat "kuju selle pilguga juba üle vaadanud". Septembris 2006 otsustas Harju maakohus, et pronkssõduri õhkimise ähvardus oli avaliku korra raske rikkumine ning määras Liimile karistuseks 25 300 krooni suuruse rahatrahvi. Liim kaebas kohtuotsuse edasi ning mais 2007 mõistis Riigikohus Liimi lõplikult õigeks. Riigikohtu otsuse kohaselt puudus kuriteokoosseis, sest tegelikult Liim pronkssõdurit õhku lasta ei plaaninud. Enne lõplikku õigeksmõistvat kohtuotsust oli Eesti valitsus ise pronkssõduri senisest asukohast ära viinud. 
Liim on harrastanud pikamaajooksu. Ta on võitnud 1965–1976 Eesti meistrivõistlustel maratonis kuld- (1972) ja pronksmedali, 20 ja 30 km maanteejooksus 3 hõbemedalit ja 1 pronksmedali ning 10 000 meetris pronksi. Isiklikke rekordeid: 10 000 m 31.01,0 (1973), 3000 m takistusjooks 9.16,8 (1968), maraton 2:28.03 (1973).
Enn-Arno Sillari

Enn-Arno Sillari (sündinud 4. märtsil 1944 Tallinnas) on eesti ettevõtja ja endine Nõukogude Liidu parteitegelane. 
Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 27. 7-klassilise kooli ja 1962. aastal Tallinna 39. Keskkooli. Seejärel õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis mehaanikat, kust läks üle Kaunase Polütehnilisse Instituuti, mille lõpetas 1967. aastal kiudainete mehaanilise töötlemise erialal, spetsialiseerudes kammketrusele. 
1974–1976 oli Sillari EKP Tallinna Linnakomitee Lenini rajoonikomitee tööstus- ja transpordiosakonna juhataja.
1980. aastate teisel poolel oli ta EKP Tallinna Linnakomitee esimene sekretär. 
Sillari oli Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja 18. maist 1989 kuni 18. märtsini 1990. 
Ta oli 25. märtsist 1990 kuni 15. oktoobrini 1992 EKP KK esimene sekretär. 
Ühtlasi oli ta esimese ja viimase eestlasena alates 14. juulist 1990 kuni 23. augustini 1991 Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige. 
Ta oli 2024. aasta aprillini vanne tootva ettevõtte Balteco üks omanikke.
Dimítrios Partsalídis

Dimítrios Partsalídis (kreeka keeles Δημήτρης Παρτσαλίδης; 1905 Trabzon – 22. juuni 1980 Ateena) oli Kreeka kommunistlik poliitik. Kreeka kodusõja ajal oli peaminister kommunistide poolt kontrollitavatel aladel 3. aprillist 1949 kuni oktoobrini 1950 (alates 28. augustist 1949 eksiilis). 
1934. aastal valiti ta Kavala linnapeaks. Sellega oli Kavala esimene linn Kreekas, mis sai endale kommunistist linnapea. 
Grammos-Vitsi lahingus purustati kommunistliku Kreeka sõjajõud ning Partsalídis oli sunnitud minema 28. augustil eksiili. Hiljem naasis Kreekasse. Vahistati sõjaväelise hunta poolt oktoobris 1971 koos Charalambos Drakopoulosega. 1978. aastal avaldas oma memuaarid.
Maromokotro

Maromokotro on mägi Madagaskaril, saare kõrgeim tipp. Asub saare põhjaosas Mahajanga provintsis vulkaanilist päritolu Tsaratanana mägedes. Geograafilised koordinaadid on 14°4′ S, 48°54′ E. 
Kõrgus 2876 m.
Mäe läänenõlvul on looduskaitseala.
Platvorm (infotehnoloogia)

Platvorm on infotehnoloogias arvuti riistvara arhitektuur ja tarkvaraline baas, mis koos võimaldavad kasutada rakendustarkvara. Platvorm koos rakendustarkvaraga moodustab arvutisüsteemi.
Riistvaraplatvorm ehk platvormi riistvaraline osa on füüsilise arvuti tüüp (nt personaalarvuti, superarvuti) ja selle arhitektuur (nt x86, ARM, CISC, RISC).
Tarkvaraplatvorm on platvormi tarkvaraline osa. Selle hulka kuuluvad süsteemitarkvara (operatsioonisüsteem) ja tarkvara vahekihid (nt Java platvorm või .NET-raamistik).
Tarkvaralitsents

Tarkvaralitsents on tarkvara autori, tootja või müüja koostatud dokument,
milles on loetletud, millistel tingimustel on õigus omandatud või ostetud tarkvara kasutada.
Be saar

Be (ka "Nosy Be"; "Nossi-bé") on Madagaskarile kuuluv saar Madagaskari saare looderanniku lähedal. Saare pindala on umbes 300 km².
"Nosy be" tähendab malagassi keeles suurt saart.
Saarel elab umbes 60 000 inimest, suurim asula on Andoany.
Be on turismisihtkoht.
Halduslikult moodustab saar Nosy Be linna (prantsuse "commune urbaine").
Madagaskari linnade loend

"Siin on loetletud Madagaskari linnu."
Ats Purje

Ats Purje (sündinud 3. augustil 1985 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründaja).
Klubikarjäär.
Klubijalgpalli hakkas mängima FC Levadias, kust siirdus 2008. aastal Soome Turu Interi ridadesse. Tuli Interi koosseisus 2008. aastal Soome meistriks ja võitis 2009. aastal Soome karika. Aastatel 2010–2011 mängis Küprose klubides, kuuludes esmalt AE Paphose ja seejärel Achna Ethnikose ridadesse. 2012–2014 mängis ta Soome kõrgliiga klubis KuPS. 2015–2016 mängis ta Nõmme Kaljus. 2017. aastal naasis ta KuPS-sse.
2021. aasta jaanuaris liitus ta Eesti Esiliigasse kuuluva JK Tallinna Kaleviga.
Koondisekarjäär.
Eesti koondises on ta mänginud 69 korda ja löönud kümme väravat.
Believe

"Believe" on mitme muusikaalbumi ja laulu pealkiri
Kurtna Kool

Kurtna Kool on Harju maakonnas Saku vallas Kurtna külas tegutsev õppeasutus, mille koosseisu kuuluvad põhikool ja lasteaed. 
Ajalugu.
Esimene kool Kurtna külas alustas tegevust arvatavasti alates 1880. aastast. Kurtna kooli asutamise mõtte algatasid kohalikud taluperemehed. Nende algatust toetas kohalik mõisahärra Fridrich Adolph Glänström, kes eraldas koolile krundi ja ehituseks tasuta palgid, ahju- ja pliidikivid.
Kuni 1976. aasta suveni tegutses Kurtnas algkool, mis seejärel suleti. Sel ajal oli õpilasi vaid 4. Koolihoone on endiselt alles ja asub Tagadi–Kurtna tee ääres.
Lasteaed-algkool alustas Kurtnas tegevust 1. septembril 1989. Tööd alustas kaks lasteaiarühma 30 lapsega ja kaks klassi 29 õpilasega. Edaspidi on laste ja õpilaste arv pidevalt kasvanud. Kõigepealt 5-klassiliseks kasvanud koolis avati 2001. aastal ka 6. klass ning 2004. aastal kolmas lasteaiarühm.
Novembris 2007 alustati senise koolihoone renoveerimis- ja juurdeehitustöid. Laste arvu kasvamine Saku vallas nõudis järjest enam lasteaia- ja koolikohti. Kurtna Lasteaia-Algkooli kujundati seetõttu ümber lasteaiaks-põhikooliks nimega Kurtna Kool. Uuenenud hoone ja õppekavaga kool alustas tööd 1. septembril 2008. Terve koolikompleks avati 30. novembril 2008. Uuel koolimajal olid teadaolevalt Baltikumi suurimad päikesepatareid ning selle juures on 250 meetri pikkune jooksuring ja jalgpallistaadion.
2017. aastal õppis Kurtna Koolis 202 õpilast.
Tunnustus.
Kurtna Lasteaed-Algkool tunnistati 1998. aastal Kauni Kodu konkursil kaunimaks ühiskondlikuks hooneks Harjumaal, mida meenutab president Lennart Meri autogrammiga taldrik.
Christian Daniel Rauch

Christian Daniel Rauch (2. jaanuar 1777 Arolsen, Waldecki vürstiriik – 3. detsember 1857 Dresden) oli saksa klassitsismi üks väljapaistvamaid ja edukamaid skulptoreid.
Õpilasaeg.
Rauchi vanemad olid vaesed ning ei suutnud võimaldada talle õpinguid edukate meistrite juures. Esimene juhendaja õpetas talle vaid natuke rohkem kui hauakivide valmistamine. 
Aastatel 1795–1797 töötas ta professor Johann Christian Ruhli abina, kes vajas teda Kasselis asuva Wilhelmshöhe lossi dekoreerimistöödel.
Soodsamad võimalused arenguks avanesid kui ta 1797. aastal Berliini kolis. Õppides Berliini Kunstiakadeemias kunsti- ja antiikajalugu, teenis ta elatist kammerteenrina kuningas Friedrich Wilhelm II kojas. Töö kõrvalt jäi talle võimalus kunsti praktiseerimiseks vaid nappidel vabadel tundidel. Kuid tema anded ei jäänud märkamata ning aastal 1804 määrati Rauchile stipendium õppimiseks Itaalias. Roomas sõbrunes ta kunstnike Wilhelm von Humboldti, Antonio Canova ja Bertel Thorvaldseniga. 
Ta oli Johann Gottfried Schadow õpilane ja kuulus Berliini skulptorite koolkonda. 
Läbimurre kunstnikuna.
Aastal 1811 telliti Rauchilt monument kõigest 34-aastaselt surnud Preisimaa kuninganna Luisele. Hauasammas, mis kujutas kuningannat magavas asendis, paigaldati Charlottenburgi mausoleumi. See oli tema kui kunstniku jaoks läbimurdeliseks tööks, mis tõi kaasa laiema tuntuse. Sealt alates usaldati suure osa avalike kujude koostamine Rauchile, teiste hulgas kindralite Friedrich Wilhelm von Bülowi, Hans David Ludwig Yorck von Wartenburgi ja Gerhard von Scharnhorsti skulptuurid Berliinis, Gebhard Leberecht von Blücheri skulptuur Wrocławis, Maximilian I skulptuur Münchenis, August Hermann Francke skulptuur Halles, Albrecht Düreri skulptuur Nürnbergis, Martin Lutheri skulptuur Wittenbergis, Meckelenburgi suurhertsog Paul Friedrichi skulptuur Schwerinis.
Aastal 1830 tegi Rauch koos arhitekt Karl Friedrich Schinkeliga algust kolossaalse ratsamonumendi mudeli valmistamisega Preisimaa kuningas Friedrich II auks. Selle töö avamine toimus Berliinis 1851. aasta mais suure pidulikkusega ja seda peetakse üheks modernse skulptuuri meistriteoseks. Printsid andsid talle selle töö eest aumärgi ja Euroopa akadeemiad võtsid ta oma liikmeks.
Immanuel Kanti kuju Königsbergis ja Albrecht Thaeri kuju Berliinis hõivasid ta tähelepanu tema viimaste eluaastate jooksul.
Lapsed.
Christian Daniel Rauchil oli Wilhelmine Schulzega (1783–1855) kaks tütart: Agnes (sündinud 1804) ja Doris (sündinud 1812). Kuigi ta polnud nende emaga abielus, oli laste perekonnanimeks Rauch, õiguse selleks ostis ta kirikult.
Töid Eestis.
Christian Daniel Rauchi modelleeritud lamava lõvi skulptuuri võib näha Kärstna Kabelimäel. Skulptuur on valatud Berliini kuninglikus valukojas ning pandud sinna Kärstna mõisa omaniku Joseph Carl von Anrepi poolt 1844. aastal oma isa kindralleitnant Heinrich Reinhold von Anrepi mälestuseks.
Arthur Danto

Arthur Coleman Danto (1. jaanuar 1924 Ann Arbor, Michigan – 25. oktoober 2013 New York) oli Ameerika Ühendriikide filosoof ja kunstikriitik.
Danto õpetas 1951. aastast kuni emeriteerumiseni Columbia ülikoolis. Ta on peamiselt tuntud filosoofiliste töödega esteetika, ajaloofilosoofia ja kunstifilosoofia vallast.
Danto ajaloofilosoofia.
Ajalookirjutuses eristab Danto kaht eri tüüpi teksti: kroonikat ja ajaloolase poolt loodud narratiivi. Nende vahe seisneb selles, et kroonik märgib üles talle olulisematena tundunud sündmusi, teadmata, milline neist pikemas perspektiivis olulisemat tähendust omab, samas kui ajaloolane teab juba "kogu lugu" ning saab seega kroonikast välja valida tema uurimisperspektiivist olulisemad sündmused, olles niisiis "tagantjärele tark". Üksiksündmuste ehk "atomaarsete jutustuste" puhul usub Danto olevat võimalik kasutada (Carl Gustav Hempeli definitsiooni kohaseid) üldisi seaduspärasusi ehk teada saada enam-vähem objektiivset tõde, üldistuste ehk muutuste seeria ("molekulaarsete jutustuste") puhul pole aga võimalik üht toimumispõhjust välja tuua. Ajaloo eesmärgiks on minevikust välja tuua fakte (infot, mis tegelikult juhtus) ja pakkuda sellele loogilist seletust (narratiivi). Faktide seostamine narratiiviks peab vastama vähemalt kahele kriteeriumile: vastavuskriteeriumile – üksikute väidete järgnevus peab vastama tegelikule ja narratiiv tervikuna sündmuste üldisele konfiguratsioonile ehk kulgemisloogikale – ning koherentsuskriteeriumile – tekst peab olema loogiline: hilisem ei saa olla varasema põhjuseks ega varasem näidata millegi hilisema tähtsust. Üldiselt on ajalugu aga võimatu täiesti rahuldavalt objektiivsel kujul esitada, sest ajaloolise protsessi tähendus avaldub alles siis, kui kõik selle tagajärjed on avaldanud. Seega ei saa ajaloouurimused olla muud kui vahearuanded pooleliolevate protsesside kulgemisest. See tingib ühtlasi ka ajaloo ümberkirjutamise vajaduse.
Mīshāl Sulaymān

Mīshāl Sulaymān (araabia keeles ميشال سليمان; sündinud 21. novembril 1948) on Liibanoni sõjaväelane ja poliitik. 
Aastatel 1998–2008 oli ta Liibanoni relvajõudude ülem. 
25. mail 2008 valis Liibanoni parlament ta pärast mitmeid ebaõnnestunud valimisvoore ja pikka aega kestnud võimuvaakumit presidendiks ning ta vannutati samal päeval ametisse. Sulaymān oli Liibanoni president kuni oma ametiaja lõpuni 25. mail 2014. Kuna Liibanoni parlament ei suutnud ka enne tema ametist lahkumist riigile uut presidenti valida, jäi presidenditool pärast tema ametiaja lõppu vakantseks.
Traadita rakenduste protokoll

Traadita rakenduste protokoll (ingl "Wireless Application Protocol"; WAP) on standard, mis võimaldab WAP-teenust toetava mobiiltelefoniga saada ühenduse mobiil-märgistuskeeles (WML) kirjutatud veebilehtedega ning kasutada sealsel infol põhinevaid teenuseid. 
WAP-lehti saab külastada pakettandmeside- või sissehelistusteenust kasutades. Tänapäeval on see oma tähtsust kaotamas, kuna suurel osal mobiiltelefonidest on juba olemas täisväärtuslik HTML-brauser, mille abil saab külastada tavalisi, varem vaid arvuti abil vaadatavaid veebilehti. Ka on tõusnud mobiilse interneti kiirused ning alanenud hinnad, mis samuti sellesuunalist arengut soodustab.
Quentin Skinner

Quentin Robert Duthie Skinner (sündinud 26. novembril 1940) on inglise ajaloolane ja filosoof. Ta oli pikka aega Cambridge'i ülikooli uusaja ajaloo professor, nüüd on seotud Londoni Ülikooliga ('Queen Mary, University of London').
Skinner tegeleb peamiselt varauusaegsete poliitikafilosoofide teoste ja seisukohtade mõtestamisega. Teda loetakse üheks tänapäevase ideedeajaloo alusepanijaks.
Teoses “Tähendus ja mõistmine ideedeajaloos” (1969) kritiseeris arusaama, et tekstide tõlgendamisel tuleb lähtuda ainult tekstidest ning tekstivälise konteksti mitte arvestamist. Ideeajaloos pole möödunud aegade filosoofide ja kirjanike “üldkehtivaid mõtteid” ning “ajatut tarkust”. Poliitilise filosoofia ajaloo tekstide mõistmiseks ei piisa nende tähendusest arusaamisest: nagu üksiklausetel on ka terviktekstidel pragmaatiline mõõde, mis väljendub nendega sooritatavates tegudes (Oxfordi tavakeelefilosoofia esindaja John L. Austini arusaam, et lisaks tähendusele on lausetel ka mõju tegudele, mis nende lausetega sooritatakse). Filosoofia ajaloo suurteoste mõistmiseks on vaja välja uurida, milline oli ühe või teise teose kirjutamise kontekst: millist laadi sõnavara oli tollal käibel, millist laadi küsimustega tegeleti, millist laadi väidetega oldi harjutud jms.
The Cranberries

The Cranberries oli neljaliikmeline rokkansambel Iirimaalt Limerickist. Bänd sai tuntuks 1990. aastatel.
Bändi kuulusid Dolores O'Riordan (vokaal), Noel Hogan (kitarr), Mike Hogan (bass), Fergal Lawler (trummid).
Ansambli The Cranberries esinemised 2011. aastal:
Õllesummeril Tallinna lauluväljakul 8. juulil 2011 toimuma pidanud kontsert jäi laulja isa haigestumise tõttu ära. 
Diskograafia.
Stuudioalbumid
Aidu järv (Jõgeva maakond)

Aidu järv ehk Kõpu tiik (ka "Vägari veehoidla" "Kivioja järv", "Kõpu veehoidla") on tehisjärv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kõpu külas.
Järv rajati karjamaade niisutamiseks, kuid välja ehitatud süsteem on leidnud vähe kasutamist. Tegemist on populaarse suplus- ja suvituskohaga.
Järve pindala on erinevatel andmetel 3,76 ha või 4,7 ha.
Tomoji Tanabe

Tomoji Tanabe (田鍋友時 "Tanabe Tomoji"; sündinud 18. septembril 1895 – 19. juuni 2009) oli alates 24. jaanuarist 2004 vanim elusolev tõendatud vanusega mees ning oli enne surma vanuselt 7. inimene maailmas ja vanuselt 3. inimene Jaapanis.
Tanabe sündis Miyakonojōs Kyūshū saarel ja töötas insenerina. Kui ta tähistas oma 111. sünnipäeva, oli tal 8 last, 25 lapselast ja 54 lapselapselast. Oma pikka eluiga seostas ta alkoholi tarvitamisest hoidumisega.
Gustav Teichmülleri stipendium

Gustav Teichmülleri stipendium on Tartu Ülikooli Sihtasutuse välja antav üliõpilastele suunatud stipendium filosoofia erialal. Stipendium on nimetatud Tartu ülikooli endise filosoofiaprofessori Gustav Teichmülleri järgi. Selle on asutanud Vootele Vaska. 
Stipendiumi suurus on olnud 10 000 Eesti krooni.
Ülle-Marike Papp

Ülle-Marike Papp (sündinud 3. jaanuaril 1946 Tallinnas) on Eesti sotsiaalteadlane ja endine riigiametnik.
Elukäik.
Ta on teenistujate tütar.
Lõpetas 1964. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) eesti keele ja kirjanduse erialal. Läbis 1990 Tallinna Pedagoogikaülikoolis täiskasvanuhariduse kursuse. 1990–2005 on end täiendanud kursustel ja koolitustel nii kodu- kui välismaal infoteaduste, avaliku halduse, inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alal.
Oli 1968–1976 TRÜ psühholoogia kateedri laborant ja sotsioloogialabori uurija, 1976–1986 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemteadur, 1986–1996 TPedI / Tallinna Pedagoogikaülikooli infoteaduste osakonna lektor ja osakonna juhataja. 
Alates 1996. aastast on ta olnud Eestis soolise võrdõiguslikkuse teema edasiviija. Ta on olnud Sotsiaalministeeriumi juurde loodud võrdõiguslikkuse büroo juhataja (1996–2004) ning soolise võrdõiguslikkuse osakonna nõunik (2004–2008).
Ministeeriumis töötades osales ta mitmes Euroopa ning Balti-Põhjamaade tasandi komitees ja töögrupis. Papp on osalenud soolise võrdõiguslikkuse alaste projektide, artiklite ja trükiste loomist ning vastavate organisatsioonide tegevust. Tema saavutusteks selle valdkonna arendamisel võib lugeda Sotsiaalministeeriumis soolise võrdõiguslikkuse osakonna loomist, soolise võrdõiguslikkuse seaduse loomist, vajaliku sõnavara eestindamist.
Teadustöö.
Uurimisvaldkonnad: infoprotsessid organisatsioonis ja ühiskonnas; kodanikuteave; soolise ebavõrdsuse struktuursed põhjused. Loengukursused: lugemissotsioloogia ja -psühholoogia, teadusliku uurimistöö meetodid infoteadustes, juhtimise alused, infopoliitika ja -strateegia, sooline võrdõiguslikkus jt.
Osalenud Jyväskylä Ülikooli koordineeritud rahvusvahelises uurimisprojektis "Kultuurilised tõlgenduskoodid 8 Euroopa maas". Olnud Eesti soolise võrdõiguslikkuse seaduse eelnõu väljatöötamise töögrupi juht, arvukate rahvusvaheliste konverentside programmikomiteede esimees ja liige. Aastast 2005 sertifitseeritud soolise võrdõiguslikkuse koolitaja.
Publikatsioone.
Üle 20 teaduspublikatsiooni.
Csézy

Csézy (õieti Erzsébet Csézi; sündinud 9. oktoobril 1979 Mezőkövesdis) on ungari laulja. 
Ta valiti lauluga "Szívverés" Ungari esindajaks 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Teises poolfinaalis 22. mail sai laul 6 punktiga viimase, 19. koha ja edasi ei pääsenud.