tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Nagļi vald

Nagļi vald (läti keeles "Nagļu pagasts") on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Gaigalava, Rikava ja Dekšārese vallaga ning Madona piirkonna Barkava ja Ošupe vallaga.
Valla pindala on 138,7 km²; sellest 60,6 km² on veekogude all. 2011. aastal oli seal 506 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 406. inimest. Valla halduskeskus on Nagļi küla. Vallavanem on Valentīna Puste.
Ajalugu.
Aastal 1945 moodustati Gaigalava vallas Nagļi ja Garanči külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Garanči külanõukoguga likvideeritav Nagļi külanõukogu. Aastal 1962 liideti selle Gaigalava kolhoosi alad Gaigalava külanõukoguga. Aastal 1971 nimetati Garanči külanõukogu ümber Nagļi külanõukoguks. Aastal 1973 liideti külanõukoguga osa Rikava ja Gaigalava külanõukogu maadest, aastal 1981 aga osa Dekšārese ja Rikava külanõukogu aladest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009 liideti vald Rēzekne piirkonnaga. Aastast 2021 kuulub vald selle Dricāni allüksusse.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Sūļagala ja Zvejsala asulakohad, Lazdavnieki muinaskalmed ehk Kundziņkalns ja Ideņa linnamägi ning muinaskalmed ehk Sõjahauad. Kohaliku kaitse all on Aši nõmme asulakoht, Nagļi katoliku kirik ja sealse kalmistu väravad.
Loodus.
Vald asub Ida-Läti madalikul. Suuremad jõed on Rēzekne jõgi, Malta jõgi ja Ideņa kanal. Valda jääb 42 km² Läti suurimast järvest Lubānsist, ka asub seal 9,9 hektari suurune Teirumnīki järv.
Looduskaitse all on Zvejsala mänd, Zvejsala tamm, Īdeņa mänd, Teirumnīki pärn, Orenīši tamm, Muiža tamm, Muiža hiidtamm, Muiža vaher, Muiža künnapuu ja Jaša pärn. Lisaks kasvab vallas kaks nimetut põlispuud. Enamik vallast jääb Lubānsi märgala kaitsealale.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 486 lätlast, 17 venelast, 2 valgevenelast ja 1 leedulane.
Valla keskus Nagļi on staatusega "vidējciems" ja aastal 2022 oli seal 284 elanikku. Ülejäänud külad on staatusega "skrajciems": Bernāni 18 elanikuga aastal 2022, Gaigalavas muiža 4 elanikuga aastal 2022, Īdeņa 55 elanikuga aastal 2022, Ļodāni 31 elanikuga aastal 2022, Orenīši 2 elanikuga aastal 2022, Namežnīca 5 elanikuga aastal 2022, Teirumnīki 16 elanikuga aastal 2022 ja Zvejsola 1 elanikuga aastal 2022.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Nagļi

Nagļi (latgali Nagli) on küla ("vidējciems") Lätis Rēzekne piirkonnas, Nagļi valla halduskeskus.
Küla asub valla lõunaosas merepinnast 95 meetri kõrgusel Malta jõe kaldal. Nagļi jääb piirkonna keskusest Rēzeknest 41 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele. Külas on kalakasvatus, selle lähistele on rajatud hüdroelektrijaam. Asulas on rahvamaja, postkontor, raamatukogu.
Küla rajati nõukogude perioodil kui külanõukogu ja kohaliku kalamajandi keskasula. Külla jääb aastal 1862 valminud katoliku kirik.
Aastal 2018 oli külas 304 elanikku, aastal 2020 aga 284 elanikku.
Kalev Rajangu

Kalev Rajangu (sündinud 8. septembril 1962 Viljandis) on eesti kunstnik ja organist.
Elulugu.
Hariduskäik: Viljandi LMK; G.Otsa nim Tallinna MK (klaver).
Töökohti EELKs: Pilistvere koguduse organist al 1988; Viljandi Jaani kog organist 1992-2015.
2011 - Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia lektor, organist
2021 - Pilistvere koguduses organist.
Raadio-, telesaateid:
Eesti lood: Viirusekandur | ERR | Digihoidlahttps://arhiiv.err.ee 
Sarnased salvestised
Kalev Rajangu - Osale või sure. Kuidas me tahame seda teha, mida me peame tegema
Keelesaade. Emakeelepäev 2014 23.03.2014
Räägivad. Euroopa jätkusuutlikkusest. 25.11.2011
27.08.2021 - Klassikaraadio Laste ööülikool. Tondiuurija Kalev Rajangu "Taganejate tontide nutulaul"
Isiklikku.
Kalev Rajangu on maalikunstnik Raul Rajangu vend.
Adriaen Isenbrant

Adriaen Isenbrant, ka Adriaen Isenbrandt või Adriaen Ysenbrandt (sündinud ajavahemikus 1480–1490, surnud juulis 1551) oli Madalmaade maalikunstnik, kes tegutses 16. sajandi algul Brugges. Tema töökojast on pärit Tallinnas Niguliste muuseumis eksponeeritav Kannatusaltar.
Eluloolist.
Adrian Isenbranti on esmamainitud 1510. aastal, mil ta saab Brugge maalijate ja kullasseppade ning sadulseppade gildi liikmeks. Teda on nimetatud mittekohalikuks, kuid puudub viide ta sünnilinnale. Aastail 1516–1548 leiab ta mitmel korral äramärkimist kui gildi alamametnik (vanahollandi "vinder"), aastail 1526–1538 kui varahoidja ("gouverneur"). Ta oli kaks korda abielus, teise naisega oli tal kolm tütart.
Looming.
Amsterdamis 1624. aastal välja antud Antonius Sanderuse teose "De Brugensibus eruditionis fama claris libri duo" järgi – seal tsiteeritakse varasemat autorit Dionysius Hardwijni (1530–1604/1605) – oli Adriaen Isenbrant Gerard Davidi õpilane ja tema tugevateks külgedeks olid portreemaal ja alasti figuuride kujutamise oskus. Davidi õpilaseks olemisele pole tõendeid kirjalikes allikates, ja võimalik, et sõna "õpilane" ei tuleks mõista sõna-sõnalt. Isenbranti maalidest leiab tsitaate varasemate tunnustatud meistrite nagu Jan van Eycki ja Hugo van der Goesi maalidelt. Leitud on sarnasusi ka tema Brugge kaasaegsete Ambrosius Bensoni ja Lanceloot Blondeeli teostega. Isenbranti nimega seostatud teoste suur arv ja varieeruv kvaliteet reedab, et tal oli suur töökoda sellide ja õpipoistega ning arvukalt jäljendajaid.
Isenbrant oli rahvusvahelise tuntusega meister, kelle tellijatering ulatus Hispaaniast Põhja-Euroopani ja kuninglikest õukondadest kaupmeesteni. Isenbrandti töökoja teoseid iseloomustavad oskuslik värvikäsitlus, detailipeenus, melanhoolse ilmega näod ja pikendatud proportsioonidega figuurid.
Aljona

Aljona (vene Алёна) on venepärane naisenimi. See on rahvapärane variant nimest Jelena.
2022. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 159. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Aljona 1176 naisel. Aljona oli keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus oli 34).
Olena

Olena (ukraina Олена) on ukrainapärane naisenimi. See on pärit kreeka nimest Helene (Ἑλένη).
2022. aasta seisuga oli Olena Eestis populaarsuselt 398. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Olena 323 naisel. Olena oli keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 41).
Vene keeles mugandatakse Olena Jelenaks (Елена).
Paindlik vahelduvvoolu ülekandesüsteem

Paindlik vahelduvvoolu ülekandesüsteem (inglise keeles "Flexible AC Transmission System", lühendatult FACTS), hõlmab elektroenergeetikas juhtimissüsteeme, mida rakendatakse selleks, et vahetult mõjutada energiavoogusid elektritoitevõrkudes. Nendes süsteemides kasutatakse sama tüüpi jõuelektroonika komponente mis kõrgepingelise alalisvoolu (HVDC) ülekandmisel. Jõuelektroonikat aga ei kasutata siin alalisvoolu abil energia edastamiseks, vaid selleks, et mõjutada võimsusvoogusid kolmefaasilistes vahelduvvooluvõrkudes ilma elektrimasinateta.
IEEE definitsiooni järgi on FACTS jõuelektroonikal (ja muudel elementidel) põhinev süsteem, mis võimaldab juhtida vahelduvvooluvõrgu ühte või mitut parameetrit, et tõhustada juhitavust ja suurendada edastatavat võimsust. FACTS tõstab vahelduvvoolu ülekandesüsteemide töökindlust ja vähendab seejuures energia ülekande kadusid. Süsteem parandab ülekantava elektrienergia kvaliteeti ja suurendab ülekande efektiivsust induktiivse või mahtuvusliku reaktiivenergia reguleerimisega võrgus.
Võimsusvoogude ülekande efektiivsust vahelduvpingevõrkudes saab juhtida, muutes reaktiiv- ja aktiivvõimsuse vahekorda. Selleks on näiteks kasutatud toitetrafode tertsiaarmähistega ühendatud kondensaatorpatareisid või siis kompensatsioonimähiseid. See vastab paralleelkompensatsioonile. Lisaks saab võimsusvoogusid muuta jadakompenseerimise abil, näiteks faasinihketrafo abil. Piiratud ulatuses on võimalik muuta koormusnurka sünkroongeneraatoritel otse elektrijaamas.
.FACTS võimaldab võrgu stabiliseerimiseks juhtida koormusvooge jõuelektroonika vahenditega, seejuures otse vajalikus võrgupiirkonnas. Jõuelektroonikal põhineva juhtimise eeliseks on ka see, et reageerimine muutustele toimub peaaegu viivitamatult. 
Paindlike vahelduvvoolu ülekandesüsteemide valdkonda kuuluvad näiteks:
Naslavcea

Naslavcea on küla Moldovas Ocnița rajoonis. Asub Dnestri jõe paremkaldal.
Naslavceas asub Moldova kõige põhjapoolsem punkt.
2004. aastal oli külas 1130 elanikku, neist 86% olid ukrainlased.
Mari-Liis Kalvik

Mari-Liis Kalvik (sündinud 7. septembril 1979) on eesti keeleteadlane. 
Haridus ja töökäik.
Kalvik on lõpetanud 1997. aastal Tallinna Tondiraba Keskkooli ja 2002. aastal Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal. Aastal 2004 kaitses ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi ning jätkas 2012–2015 doktoriõppes.
Ta on töötanud alates 2004. aastast Eesti Keele Instituudis, alates 2016. aastast vanemleksikograafina. Ta on "Eesti murrete sõnaraamatu" toimetaja alates 16. vihikust (2004). Ta on teadurina uurinud eesti keele hääldust (välde, palatalisatsioon, sõnaalguline h) ning lauseprosoodiat (sõnarõhk, fookus, emfaas), samuti toimetanud murdekogumikke ja -ülevaateid ("Harju-Madise murrak", 2012; "Loode-Eesti murdelood. Risti ja Harju-Madise", 2017; "Eesti murrete grammatika”, 2020). Alates 2023. aastast on ta esinenud Vikerraadios murdeteemaliste keelesäutsudega.
Mari-Liis Kalvik on Emakeele Seltsi tegevliige.
Kalvik on pälvinud üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi II preemia.
Militarnõi

Militaaria (ukraina keeles Мілітарний, tuntud ka kui MIL.IN.UA, kuni 2021. aastani "Ukraina militaariaportaal" (ukraina keeles Український мілітарний портал)) on alates 2009. aastast tegutsev militaartemaatikat käsitlev Ukraina veebimeediakanal. Sisu põhiosa moodustavad uudised Ukraina ja maailma jõustruktuuride, sõjaliste operatsioonide ja sõjatööstuse kohta.
2017. aastal loodi MTÜ "Ukraina militaarkeskus" («Український мілітарний центр»).
Admiral Grigorovitš

Admiral Grigorovitš on Vene mereväe on projekti 11356Р fregattide juhtlaev. 
See on nime saanud 1911–1917 aastatel tegutsenud Vene keiserliku admirali Ivan Grigorovitši järgi ja laev kuulub Musta mere laevastikku. Laeva ehitust alustati 2010. aasta detsembris. Vettelaskmine toimus 14. märtsil 2014. Laev on Musta mere laevastikus kasutusel alates 11. märtsist 2016. Tema kodusadam on Sevastopoli mereväebaas Krimmis.
Fregatt on osa pealveelaevade 30. divisjonist.
Disain ja arendus.
Admiral "Grigorovitš" klassi fregatid kujundas Severnoye Design Bureau Peterburis projekti 11356P fregattideks ja need kujutavad endast uuendust võrreldes Talwari klassi fregattidega. 
Selle klassi fregatid olid esimesed laevad, kes kandsid Kalibri rakette, mis on sellest ajast alates muutunud Venemaa mereväes laiemalt levinud protsessiks, mida nimetatakse "kalibreerimiseks". 
"Admiral Grigorovitš" veeväljasurve täislastis on 4035 tonni. Laeva kogupikkus on 124,8 m, laius 15,2 m ja süvis 4,2 m. Kerel ja pealisehitustel on madalad radari-, akustilised ja infrapunasignatuurid. Jõuallikaks on 2-võlliline COGAG, millel on kaks 8450 hobujõulist (6300  kW ) DS-71 ristlusgaasiturbiini ja kaks DT-59 võimsusega 22 000 hj (16 000 kW) gaasiturbiini, mis on valmistatud Nikolajevi firmas Zorya-Mashproekt. Kokku on võimsust saadaval 60 900 hj (45 400 kW). Projekteeritud kiirus on 30 sõlme (56 km/h; 35 miili tunnis). Meeskond koosneb 200 mehest, sealhulgas on 18 ohvitseri ja 20 merejalaväelast.
Relvastus ja andurid.
Laeva põhirelvastus on kaheksa UKSK vertikaalset stardirakett tiibrakettide Kalibr või Oniks jaoks, mida saab kasutada maapealsete sihtmärkide või laevade vastu. Seda täiendab 100 mm (3,9 tolli) mereväekahur A-190 Arsenal. Õhutõrjekomplekti esindavad 24 3S90M Buk vertikaalset stardirakett rakettide 9M317M jaoks, samuti kaks AK-630 lähirelvasüsteemi ja kaheksa Igla-S või Verba õhutõrjeraketisüsteemi. Allveelaevade vastane relvastus koosneb kahest topelt 533 mm (21,0 tolli) torpeedotorust ja RBU-6000 raketiheitjast. Laev võib vedada samuti Ka-27 seeria helikopterit. Lennundusrajatis koosneb kopteriväljakust ja angaarist.
"Admiral Grigorovitš" on varustatud andurite komplektiga, mis koosneb navigatsiooniradarist MR-212/201-1 Vaygach-U, õhuotsingu radarist Fregat M2M, pinnaotsingu radarist 3Ts-25 Garpun-B ja suurtükiväe tulejuhtimisradaritest 5P-10 Puma, rakettidele Kalibr ja Oniks 3R14N-11356 ja Buk rakettidele MR-90 Orekh. Laevale on paigaldatud MGK-335EM-03 kajaloodisüsteem Vinyetka-EM veetava massiiv sonariga. Elektroonilise sõjapidamise komplektina on kasutatud laeva elektroonilist summutussüsteemi TK-25-5, samuti nelja vastumeetmete kanderaketti KT-216.
Togg

Togg ehk Turkey's Automobile Joint Venture Group Inc. (türgi keeles Türkiye'nin Otomobili Girişim Grubu A.Ş.) on Türgi autotööstusettevõte, mis asutati ühisettevõttena 2018. aastal.
Ettevõte on välja kuulutanud, et nende esimene auto on seeriatootmiseks valmis 2022. aastal.
Erzbach (Enns)

Erzbach on jõgi Austrias Steiermargi liidumaal. See on Ennsi parempoolne lisajõgi Hieflaus.
Puhkus põgenemisel Egiptusse

Puhkus põgenemisel Egiptusse on kristlikus kunstis esinev pildisüžee, millel kujutatakse Maarjat, Joosepit ja Jeesuslast puhkepeatuse ajal teel Egiptusse. Süžee lähtub Matteuse evangeeliumi tekstist, mille kohaselt perekond pidi põgenema Herodese viha eest. Tavaliselt on püha perekond neil piltidel kujutatud maastiku keskel.
Motiivi ajaloost.
Teema ilmus kunsti 14. sajandi teisel poolel. Ainus kirjakoht, mis mainib põgenemist, on Matteuse evangeelium 2:14: "Siis Joosep tõusis, võttis lapse ja tema ema ning põgenes öösel Egiptusesse.". Sellele tekstile lisaks leidus legende Egiptusse põgenemise kohta Uue testamendi apokrüüfides, milles kirjeldatud imelised juhtumid jõudsid keskaja kristlikku pärimusse. Uusi detaile lisandus ka keskajal, eriti ühest hiliskeskaegsest allikast, Saksi Ludolfi "Vita Christi", mis koostati 1374. aasta paiku, pisut enne seda, kui ilmus esimene teadaolev pilt puhkusest põgenemisel Egiptusse. Enamik pildisüžees kujutatud detailidest pärineb sellest hilisemast pärimusest.
Varaseim teadaolev kujutis selle süžeega on Grabowi altari tsüklisse kuuluv tahvelmaal umbes aastast 1379, mille loojaks on Põhja-Saksamaa maalikunstnik meister Bertram. Kuni umbkaudu 1500. aastani esines see motiiv ainult põhja pool Alpe. Enamik selle teemaga maale olid loodud mitte niivõrd kirikute kui rikaste tellijate erapalveks ning olid seetõttu harva osa mingist suuremast Kristuse elule pühendatud tsüklist (Grabowi altar ongi üks erandeid). Motiivi populaarsus oli seotud maastikumaali esiletõusuga sel perioodil. Sageli on maastiku keskmes istuv madonna lapsega, mõnikord imetamas, samas kui Joosep toimetab tagaplaanil, korjates puid, tehes lõket, tuues vett või noppides puult vilju, või on teda kujutatud magamas. Mõnikord abistavad perekonda väikesed inglid. Varasematel suurematel maalidel võib kaugel tagaplaanil olla kujutatud põgenemisega seotud legendaarseid sündmusi, nagu Petlemma lastemõrva või nisupõllu kasvamise imet.
Välislingid.
[[Kategooria:Kristlik ikonograafia]]
Antonius Sanderus

Antonius Sanderus (sünninimega Antoon Sanders; 15. september 1586 Antwerpen – 10. jaanuar 1664 Affligem) oli flaami katoliiklasest vaimulik, luuletaja ja ajaloolane, teose "Flandria Illustrata" (1641) autor.
Tesla (täpsustus)

Tesla all mõeldakse sageli serbia päritolu leiutajat Nikola Teslat. Tema järgi on nimetatud:
Asparn an der Zaya

Asparn an der Zaya on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas.
Bernhardsthal

Bernhardsthal on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas.
Valda kuulub kolm küla:
Bernhardsthali järv

Bernhardsthali järv (ka "Bernhardsthaler Teich") asub Bernhardsthalis, Alam-Austria äärmises kirdenurgas, Tšehhi piiri lähedal. Järve pindala on umbes 0,5 km² ja see on vaba suplemiseks, kalastamiseks või paadisõiduks.
Selle selge kollakasroheline vesi on eriti ilus kevadel. Järve äärde pääseb ka Hohenau an der Marchist.
Bockfließ

Bockfließ on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas.
Balėnėliai (Šerkšnėnai vald)

Balėnėliai (žemaidi "Balienielē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas.
Suurem osa külast jääb Nevarėnai valda, kus moodustab administratiivselt samanimelise küla.
Balėnėliais asub Balėnėliai küla kalmistu. Asula nimi tuleneb Balėnupise ojast.
Jonas Svensson

Jonas Svensson (sündinud 6. märtsil 1993 Verdalis) on Norra jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş. Klubikarjääri algusaastatel mängis ta poolkaitsja positsioonil.
2008. aastal debüteeris ta Norra tugevuselt kolmanda liiga klubis Levanger. 2009. aasta augustis liitus ta Norra kõrgliigaklubiga Trondheimi Rosenborg, kuid Norra kõrgliigas tegi ta debüüdi alles 2011. aastal. Aastatel 2015 ja 2016 tuli ta Rosenborgiga Norra meistriks; mõlemal hooajal valiti Svensson ka Norra kõrgliiga hooaja parimaks kaitsjaks. Aastatel 2015 ja 2016 võitis ta Rosenborgiga ka Norra karikavõistlused.
Aastatel 2017–2021 mängis Svensson Hollandi kõrgliigaklubis Alkmaari AZ ja seejärel 2021–2024 Türgi kõrgliigaklubis Adana Demirspor. 2024. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Türgi suurklubiga Beşiktaş.
Norra jalgpallikoondises mängis Svensson aastatel 2015–2021 kokku 25 korda. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 24. märtsil 2021 MM-i valikmängus Gibraltari vastu.
Anders Sandberg (laulja)

Bo Anders Sandberg (hüüdnimi Dagger; 3. mai 1968 Kiruna – 23. jaanuar 2024 Hedemora vald) oli rootsi laulja, ansambli Rednex liige.
Tema muusikukarjäär algas "hard rock" ansamblis Arch 1985. aastal. 
Ansambliga Rednex liitus ta 2001. aastal. Lahkus ansamblist 2006. aastal, naasis 2009. aastal ja oli tegev kuni oma surmani.
Anders Sandberg oli kaastegev selliste Rednexi singlite juures nagu "The Chase" ja "Cotton Eye Joe" ning stuudioalbumil "The Best of the West".
Anders Sandberg suri 55-aastaselt 23. jaanuaril 2024.
Hackers World

"Hackers World" oli eestikeelne vabavaraline arvutimäng, mille lõid Sulev Reisberg ja Urmas Reisberg. Mängu esimene osa valmis 1998. aastal ja teine osa (alapealkirjaga "Alea iacta est") 2000. aastal.
Mängija kehastub mängus häkkeriks, kes täidab aja peale erinevaid missioone. Mängus on kasutatud mitmeid tollal utoopilisi ideid, mis tänaseks on saanud reaalsuseks - näiteks peab mängija sisse häkkima bussi pardakompuutrisse (tol ajal polnud bussidel selliseid asju). Ka lahendus, et internetibrauseris saab sama välja kaudu nii otsida kui sisestada veebiaadressi URL, oli selles mängus võimalik enne, kui see päriselt brauseritesse tekkis.
Mäng oli kirjutatud Qbasic programmeerimiskeeles.
Mäng on kättesaadav Githubist. Samuti on Youtube's olemas mängu läbimäng.
Linnavedude poolhaagis

Linnavedude poolhaagis (inglise keeles "city box semi-trailer; city semi-trailer") on ühe või kahe teljega kerge, tagaluuktõstukiga furgoonpoolhaagis, mida kasutatakse peamiselt suurlinnades toimuvatel jaotusvedudel. Tüüpiliselt on linna jaotusvedude poolhaagise pikkus 9,0 m, 11,05 m või 12,35 m. Üheteljelisel linnapoolhaagisel on paarisrattad. 
= Ülevaade =
Kuna osa toidukaupu vajavad veoprotsessis külma- või külmutusrežiimil hoidmist, on vajadus ka parema soojusisolatsiooni ja jahutusseadmega linnavedude pooltreilerite järele.  Linnavedude termoboks poolhaagis (ingl.k. "city thermobox semitrailer") on ühe või kahe teljega, soojusisolatsiooni ja jahutusagregaadiga jahutatud või külmutatud toodete veoks mõeldud tagaluuktõstukiga bokspoolhaagis, mida kasutatakse peamiselt suurlinnades linnasisestel jaotusvedudel. Tüüpiliselt on poolhaagise pikkus 9,0 m, 11,05 m või 12,35 m, laius 2,60 m, kõrgus 2,55 m, koormaruumi siselaius 2,46 m/2,49 m, üheteljelise haagise kogukaal täislastis 22,0 t ja kahe teljega poolhaagise kogukaal 30,0 t.
Madelpoolhaagis

Madelpoolhaagis (inglise keeles "cargo semi-trailer") on külje- ja otsaluukidega pealt avatud poolhaagis. Küljelt ja pealt laaditavate suuremõõtmeliste pakkeüksuste, ehitusmaterjalide, tööpinkide, seadmete jms veoks on vaja pealt ja küljelt avatud poolhaagiseid. Selleks toodetakse nii madel, kui ka platvormpoolhaagiseid. 
Platvormpoolhaagis (ingl.k. "flatbed semi-trailer; platform semi-trailer)" on küljeluukideta või eemaldatud küljeluukidega lahtine, kõrge ja tugevdatud esiseinaga poolhaagis, mis on mõeldud ka ülegabariidiliste veoste (seadmed, ehitusmaterjalid, terasetooted, torud, saematerjal, vineer jms) veoks. Platvormpoolhaagised leiavad kasutamist enamasti ilmastikukindlate ehitusmaterjalide ja pikkade materjalide veol. Platvormpoolhaagiseid kasutatakse reeglina juhul, kui küljeluukidega pooltreilerite kasutamine pole võimalik või piisavalt mugav pideva külgedelt laadimise tõttu. Kõrge ja tugev esisein takistab veoste nihkumist veoplatvormist ettepoole. Veoplatvormi külgedel ja keskel on avad tugipostide paigaldamiseks. 
Platvormtreilereid võib tellida ka küljeluukide ja tagaluugiga ehk madelpoolhaagisena. Luugid on vajadusel kiiresti ja hõlpsalt eemaldatavad, muutes madelpoolhaagise platvormtreileriks. Valmistatakse allalastavaid külgluuke kõrgustega 600 mm, 800 mm ja 1000 mm. Poolhaagise küljel võib olla kolm või neli luuki.
Kallurpoolhaagis

Kallurpoolhaagis (inglise keeles "tipper semitrailer") on terasest või alumiiniumisulamist veokastiga poolhaagis puistainete veoks. Paksust terasplekist valmistatud poolhaagiseid kasutatakse peamiselt ehitusmaterjalide (nt liiv, kruus, killustik, asfalt jms) veoks. Valmistatakse kerge, standardse või ülitugeva raamiga poolhaagiseid mahuga 21–36 m3. 
Ülevaade.
Kallurpoolhaagiste raamid on jäigad, et vältida väändumist ja tagada pooltreileri stabiilsus mahakallutamise ajal. Vastavalt kasutusotstarbele võib tellida tootjalt kerge, standardse või ülitugeva raamiga poolhaagiseid. Toodetakse ka hüdrauliliselt avatava tagaluugiga kallurkasti, mis tagab puistematerjali vaba väljavoolu. Tagaluugi avamise nurk on seejuures seadistatav. Kallurpoolhaagise veokast on varustatud ka tendist kattega, millega saab veose katta ja mille saab kasti ühele küljele kokku rullida. 
Tüüpilise kallurpoolhaagise olulisemad tehnilised andmed:
Asfaldiveol kasutatakse termoisolatsiooniga kasti, mis aitab hoida ära asfaldi ülemäärast jahtumist selle veol asfalditehasest mahalaotamiskohta ja ootamisel enne asfaldilaoturisse tühjendamist. Kasti eri kohtadesse paigutatud termoandurid annavad juhile informatsiooni asfaldi temperatuuri (jahtumise määra) kohta. 
Puistkauba poolhaagiseid (ingl.k. "dry bulk semitrailer") vajatakse puistkauba (nt teravili, oad, herned, jõusööt, hakkepuit, kruus, killustik, liiv, asfalt jms) veoks. Enamasti on puistkauba pooltreilerid kallutusmehhanismiga (kallurid) ja varustatud kauba lendumise vältimiseks või jahtumise aeglustamiseks pealerullitava kattega (tent). Valmistatud kerega suurekubatuurilist (kuni 60 m3) poolhaagist kasutatakse peamiselt teravilja ja muude põllumajandussaaduste veoks. Veokasti kõrgus on vahemikus 1,65–2,30 m ja ruumala 41,6–58,9 m3. Pealt on haagis kaetav teravilja märgumise ja lendumise vältimiseks käsitsi pealerullitava tendiga. Metallijäätmete veoks toodetakse kergeid ja mahukaid pooltreilereid kaaluga kuni 8 t. Ümardatud nurkadega veokaste toodetakse mahuga 44–56 m3.
Konteineriveo poolhaagis

Konteineriveo poolhaagised (inglise keeles "container semi-trailer; container chassis") on ISO standardkonteinerite veoks mõeldud pooltreilerid. Üldjuhul tuntakse kaht eri tüüpi konteinerite veo poolhaagiseid – vanemat tüüpi, raamiga poolhaagiseid ja uuemaid – skeletonpooltreilereid. 
= Ülevaade =
Konteineriajastu algul (1965-1975) toodeti peamiselt kaht tüüpi poolhaagiseid – lühikesi ja pikki pooltreilereid. Lühikestega veeti 20-jalaseid konteinereid, pikkadega 40-jalaseid konteinereid või kaht 20-jalast konteinerit. USA-s ja Kanadas veetakse 16 m pikkuste veoraamidega ka 53-jalaseid (ft) konteinereid. 
Alates käesoleva sajandi algusaastaist toodetakse skeletonpoolhaagiseid. Konteineri skeletonpoolhaagis (ingl.k. "container skeletal semitrailer") on sõrestikraamiga poolhaagis, mis on ette nähtud standardsete (ISO) konteinerite (20 ft; 30 ft;40 ft;45 ft) veoks. Osa skeletonpoolhaagiseid omab võimalust pikendada veoraami teleskoopiliselt, suruõhu abil vedamaks ka mittestandardseid ja nn aluselaiuseid (UNIT45 jms) konteinereid. Raami pikendatakse suruõhusilindri abil. Tagumine, suruõhu abil väljalükatav osa paikneb teleskoopiliselt põhiraami sees. 
Valmistatakse ka konteinerite veo alusraame, mis on varustatud tõstukitega. Niisugune alusraam võimaldab tõsta konteinerit laadimiseks maapinnale. Tõsteseadmed on võimelised tõstma kuni 36 t koormust ning käitlema nii 20 ft; 30 ft; 40 ft ja 45 ft konteinereid. Külglaadimisega konteinerite alusraam (ingl.k. "side-loading semitrailer") on hüdrokraanadega varustatud konteinerite veo poolhaagis, mis võimaldab tõsta konteinerit veoraamile ja maha.
Tsisternpoolhaagis

Tsisternpoolhaagis ehk paakpooltreiler (inglise keeles "tanker semi-trailer") kujutab endast veoühikut, mis on mõeldud vedelkaupade vedamiseks. Peamiselt veetakse poolhaagistega erinevaid mootorikütuseid (bensiin, diislikütus, kütteõli, lennukikütus, laevakütused), veeldatud gaase, happeid, tööstuslikke kemikaale, taimeõli, mahlasid, piima ja jms toidukaupu. Tsistern võib olla jaotatud osadeks, milles igaühes võidakse vedada ühe kaubagrupi erinevaid tooteid. Poolhaagised on varustatud tühjakslaadimise pumpade, mõõtmisseadmete, voolikute, redelite jms.
Tolgay Arslan

Tolgay Ali Arslan (sündinud 16. augustil 1990 Paderbornis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Austraalia kõrgliigaklubis Melbourne City.
Ta alustas klubikarjääri Saksamaal. Aastatel 2003–2009 kuulus ta Dortmundi Borussia noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Hamburger SV-ga ning debüteeris 2009. aasta oktoobris Saksamaa kõrgliigas. Hooajal 2010/11 oli Arslan laenul Saksamaa esiliigaklubis Aacheni Alemannia, kus lõi 31 mänguga kuus väravat. Hamburgeri meeskonnas lõi Arslan esimese värava 24. veebruaril 2012 mängus Mönchengladbachi Borussia vastu. Hamburgeri meeskonnas hakkas Arslan püsivalt mänguaega saama hooajal 2012/13.
2015. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş. Hooaegadel 2015/16 ja 2016/17 tuli ta Beşiktaşega Türgi meistriks. 2019. aasta jaanuaris siirdus ta teise Türgi suurklubisse Fenerbahçe, kus ta mängis kuni hooaja 2019/20 lõpuni.
Aastatel 2020–2023 mängis Arslan Itaalia kõrgliigaklubis Udinese.
2023. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Melbourne Cityga.
Arslan mängis Türgi ja Saksamaa noortekoondistes.
Loomaveo poolhaagis

Loomaveo poolhaagis (ingl.k. "livestock semitrailer") on mõeldud elusloomade (veised, lambad, sead jne) veoks. Poolhaagise külgedel on ventilatsiooniavad ning taga ja küljel allalastavad rambid elusloomade peale- ja mahaminekuks. Mitmekorruseliste treilerite korral on olemas lisaks ka siserambid loomade paigutamiseks erinevatele korrustele.
Kahekorruseline poolhaagis

Kahekorruseline poolhaagis on 13,6 m pikkune ja veidi üle nelja meetri kõrgune kahetekiline treiler, millega saab vedada kahel korrusel kokku 55 EUR1 tüüpi kaubaalust. Kaubaaluste maksimaalne kõrgus võib olla 1,80 m, poolhaagise ülemise teki kõrgus  on 2,06 m, alumisel aga 1,90 m. Treiler on varustatud tagaosas 2,0 m pikkuse laadimisrambiga(tõstukiga), mille abil langetatakse või tõstetakse eri korrustel olevad alused laadimisrambi tavakõrgusele (1,2 m). 
Veolahendus on keskkonnasäästlik, sest väiksema vedude arvuga on võimalik vedada rohkem kaupu, kütust kulub veetud kaubaaluse kohta vähem, atmosfääri paisatavate heitgaaside kogus on väiksem ning keskkonnareostus ja veokulud veetava ühiku kohta on väiksemad. Veoühiku ekspluatatsioonist saadav otsene kasu on ilmne: poolhaagis mahutab ligikaudu 50% rohkem kaubaaluseid võrreldes tavalise 13,6 m pikkuse poolhaagisega, mistõttu vähenevad transpordi muutuvkulud.
Matvere

Matvere on eesti perekonnanimi.
Statistika Eestis.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Matvere 33 inimesel: 17 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult oli Matvere meeste puhul 7480. kohal ja naiste puhul 8633. kohal. Perekonnanime Matvere kandja oli keskmiselt 48 aasta vanune.
Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Matvere 1937. ja 1938. aastal kasutusele kuuel korral isikute poolt, kes kandsid varem nimesid Matson (3) ja Mattson (3).
Kesktelghaagis

Kesktelghaagis, ka kesktelgedega täishaagis (ingl.k. "centre-axle trailer)" on ühe või enamateljeline haagis, mille telg või teljed asuvad haagise massikeskme läheduses ja mille tiisel on haagise külge kinnitatud jäigalt. Haagis ei tohi toetuda oma tiisliga veoauto haakesadulale suurema koormusega kui 10% oma täismassist.
Masso

Masso on perekonnanimi.
Kamerunis oli perekonnanime Masso kandjaid 2014. aastal rohkem kui 2 900 isikut. Hispaanias oli sellenimelisi isikuid üle 1 900, Ameerika Ühendriikides üle 1 300 ja Kuubal üle 1 200.
Statistika Eestis.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Masso 64 inimesel: 29 mehel ja 35 naisel. Perekonnanimede levikult oli Masso meeste puhul 4086. kohal ja naiste puhul 3617. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Masso vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,01. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 1,60 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas Seliste mõisavallas kahel korral nimeks Masso, mis hiljem normaliseeriti nimedeks Maasoo ja Massu. 
Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Masso 1936. aastal kasutusele isiku poolt, kes kandis varem nime Matson.
Konverteeritav alusvanker

Konverteeritav alusvanker (ingl. k. "converter dolly") on kahe telje, paarisrataste, haaketiisli ning haakesadulaga alusvanker, mis on ette nähtud poolhaagise muutmiseks haagiseks. Alusvankri haakeseade kinnitatakse poolhaagise tapi külge, pärast mida toetub poolhaagise esiosa alusvankrile ja poolhaagist kasutatakse kui täishaagist. Veoühikut, mida saab kasutada kord poolhaagise ja korda täishaagisena, nimetatakse kombineeritud treileriks.
Kombineeritav treiler

Kombineeritav treiler (ingl.k. "composite trailer") on haagis, mis on saadud poolhaagisest ja selle alla paigutatud ja haaketapi külge kinnitatud kaheteljelisest alusvankrist. Taoline kombinatsioon võimaldab saavutada vedude korraldamisel suurt paindlikkust, andes võimaluse kasutada riikides, kus autorongi lubatud pikkus lubab, poolhaagist ka täishaagisena. Hea näide on siinkohal uut tüüpi gigalainerid, mille puhul on muutunud autorongi esimese ja tagumise osa vahe praktiliselt olematuks.
Olten

Olten on linn ja vald Šveitsis Solothurni kantonis, Olteni ringkonna halduskeskus. Asub Aare jõe ääres.
Olten on Solothurni kantoni suurim linn elanike arvult. 2022. aasta lõpus oli linnas 18 339 elanikku.
Olten on raudteede sõlmpunkt. Linnal on otseühendus Berni, Luzerni, Lausanne'i ja Zürichiga.
Glarus

Glarus (romanši Glaruna, itaalia Glarona) on linn ja vald Šveitsis, Glaruse kantoni halduskeskus. Asub Linthi jõe ääres. 
2011. aastal liideti linnaga Ennenda, Netstali ja Riederni vald.
2022. aasta lõpus oli vallas 12 515 elanikku. Neist 28,5 % olid ilma Šveitsi kodakondsuseta.
Gigalainer

Gigalainer, ka EuroCombi (inglise keeles "gigaliner; heavy long vehicle, HLV") on Euroopa Liidu direktiivi alusel ehitatud autorong, mille maksimumpikkus võib olla 25,25 m ja täismass 60 t. Lastiruumide pikkus võib olla kokku 21,42 m. 
= Ülevaade =
Tänu pikkusele ja sildade arvule suudab gigalainer vedada kaupa nii kaalult kui mahult kuni poolteist korda rohkem kui tavalise poolhaagisega veduk. Gigalaineritega püütakse suurendada autorongi kasulikku pikkust koormaruumi pikkuse suurendamisega. Veoki ja haagise vahel olev liigend (tiisel) on lühem ja kasulik lastiruum selle arvel pikem. Gigalainerite kasutamisega väheneb tonnkilomeetri, eriti aga laadimismeeter-kilomeetri veokulu. 
Väiksema teljekoormuse tõttu aitavad pikad autorongid vähendada teede amortiseerumist. Gigalainerid kulutavad teepinda täiskoormaga liikudes keskmiselt 2 korda vähem kui tavapärane vedukauto ja poolhaagisega autorong (teeväsimusindeksid vastavalt 87 ja 166). Pikkade autorongide kasutuselevõtt kõikjal Euroopas aitaks vähendada kütusetarbimist (18%), veokulusid (20%) ja süsinikdioksiidi emissiooni. 
EL liikmesriikides, kus eriti pikkade autorongide, ehk gigalainerite liiklemine on lubatud, on kasutusel peamiselt kolme tüüpi 25,25 m pikkuseid gigalainereid:
B- mooduliga gigalainer on pikk autorong ,mille puhul kasutatakse spetsiaalset kahe teljega alusvankrit, millele toetuvad nii täishaagiseks muudetud poolhaagise esimene osa kui ka vedukautol paikneva ja haakesadulale toetava vahetusfurgooni tagumine osa. 
Lisaks gigalaineritele on hakatud mitmetes riikides katsetama kindlaksmääratud veomarsruutidel gigalaineritest oluliselt pikemaid autoronge. Nii on ka Soomes liikumas mitmed ülipikad autorongid peamiselt riigi kesk- ja põhjapiirkondade jaekaubanduse varustamiseks esmatarbekaupadega. Ülipikk autorong  "("ingl.k". high capacity transport vehicle; HCTV)"  on autorong täismassiga rohkem kui 76 t ja pikkusega rohkem kui 25,25 m, ning mida ei käsitleta erivedusid tegeva transpordivahendina. Tüüpiliselt on sellise autorongi koosseisus poolhaagist vedav sadulveok ja poolhaagise pikkusega täishaagis, mille puhul jääb autorongi kogupikkus vahemikku 31–34,5 m. Autorongi täismass võib ulatuda isegi kuni 104 tonnini.
Drasenhofen

Drasenhofen on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas. See asub vahetult Tšehhi piiri ääres. Tulevikus ühendatakse sealkandis Austria "Nord Autobahn" Viinist ja Tšehhi "Dálnice D52" Brnost.
Kirkliai

Kirkliai (žemaidi "Kėrklē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas.
Kirkliais on kalmistu. Küla nimi tuleneb isikunimest Kirklys.
Marthamycetaceae

Marthamycetaceae on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente sugukond.
Propolis

Propolis on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Rubikai

Rubikai (žemaidi "Robėkā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Rubikai asub Viešetė jõe ääres.
Külas on kirik, kalmistu, raamatukogu ja algkool ning tegutseb külaselts. Rubikai nimi on tulnud isikunimest Rubikas.
Ajalugu.
Rubikaid on esmamainitud 1645. aastal. Jaanuariülestõusu ajal rajati külla kabel. 1928. aastal alustas Rubikais tööd algkool. Aastal 1935–1936 ehitati kabeli asemele Püha Rochuse kirik, mis oli Seda kiriku abikirikuks. Aastail 1947–1963 tegutses külas sidejaoskond. 1952. aastal avati Rubikais raamatukogu.
Skuodiškiai

Skuodiškiai (ka Skuodo Ketūnai, žemaidi "Skoudėškē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Skuodiškiai asub Viešetė jõe ääres. Külas on lohukivi.
Skuodiškiaid mainiti aastal 1902, mil sinna rajati 37 elanikuga Skuodase (Ketūnai-Merniki) asundus. Ka oli külas algkool.
Külas on Kaduginė metsast toodud lohukivi. Seda on peetud ka vanaks veskikiviks.
Thun

Thun on linn ja vald Šveitsis Berni kantonis, Thuni ringkonna halduskeskus. Asub Thuni järve põhjatipu lähedal, Aare jõe ääres.
Thun on Berni kantoni kolmas linn elanike arvult Berni ja Biel/Bienne'i järel. 2022. aasta lõpus oli linnas 43 670 elanikku.
Thunis on Šveitsi sõjaväe suurim garnison.
Linnas asub 1190. aasta paiku ehitatud Thuni loss.
Van Morrison

Sir George Ivan "Van" Morrison (sündinud 31. augustil 1945 Belfastis) on Põhja-Iirimaalt pärit laulja-laulukirjutaja ja muusik. 
Tema tuntumad lood on "Brown Eyed Girl", "Moondance" ja "Into the Mystic".
Van Morrison sai tuntuks ansambli Them solistina ja kirjutas ansambli 1966. aastal ilmunud hiti "Gloria". Pärast ansamblist lahkumist alustas ta edukat soolokarjääri. Tema 1968. aasta album "Astral Weeks" ühendas rütmibluusi, keldi muusikat ning džässi.
1993. aastast kuulub ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja on pälvinud kaks Grammy auhinda.
Mars (täpsustus)

Mars on mitmetähenduslik sõna. Mars võib tähistada:
Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi

"Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi" on Tartu Ülikooli muuseumi sariväljaanne, mis käsitleb Eesti teaduse ja ülikoolide ajalugu. Väljaannet hakati avaldama 1971. aastal ülikooli ajaloo komisjoni eestvedamisel. 
TÜAK ilmub kord aastas (detsembris) nii paberil kui ka elektroonselt. Alates 37. numbrist ilmub väljaanne avatud juurdepääsu põhimõttel Open Journals Systemi platvormil.
Teemanumbrite põhiosa kujuneb traditsiooniliselt Tartu Ülikooli muuseumi aastakonverentsidel peetud ettekannete põhjal, kuid vastu võetakse ka teisi nõuetele vastavaid artikleid.
Vietnami linnade loend

Selles artiklis on loetletud Vietnami linnad. Vietnamis on linn definitsiooni järgi märkimisväärse pindala ja rahvaarvuga asulad, mis mängivad olulist rolli poliitikas, majanduses ja kultuuris. Linnad on jaotatud nelja kategooriasse: erilised, esimene klass (I), teine klass (II) ja kolmas klass (III).
Suurimad linnad.
Aastal 2019 toimunud rahvaloenduse järgi on Vietnami suurimad linnad:
Elke Erb

Elke Erb (18. veebruar 1938 Rheinbach – 22. jaanuar 2024 Berliin) oli saksa luuletaja ja tõlkija.
Elke Erb õppis Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikoolis germanistikat, slavistikat ja pedagoogikat.
Ta on tõlkinud paljudest keeltest, muu hulgas ka inglise, itaalia, vene ja gruusia luulet. Näiteks on ta tõlkinud vene keelest saksa keelde selliste luuletajate nagu Sergei Jessenini, Marina Tsvetajeva, Marija Stepanova, Olga Martõnova, Natalja Beltšenko ja Alla Gorbunova loomingut.
Eesti keeles on Elke Erbi luulet ilmunud Maarja Kangro luuletõlke kogumikus "Varietee" (2019; ISBN 9789949015054).
Tema noorem õde Ute Erb on samuti luuletaja ja tõlkija.
Taron Egerton

Taron Egerton (sündinud 10. november 1989) on Walesi näitleja.
BMW M70

 
BMW M70 on BMW esimene V12-mootor, mida BMW tootis aastatel 1987–1996. M70 oli ka üldse Saksamaa esimene sõjajärgne 12-silindriline mootor, edestades Mercedese M120-t nelja aastaga.
M70B50 (Baasmudel).
M70 ainus variant – M70B50 – on sisuliselt kahe 60-kraadise nurga all kokkupandud M20B25 (2494 cm³) reaskuuese disainil põhinev lahendus. Mootori töömaht on 4988 cm³ (2494 x 2), mõlemad silindripangad on ühe ülanukkvõlliga (Single OverHead Camshaft, SOHC) ja 8.8:1 surveastmega. Mootori võimsuseks on 221 kW (300 hj).
Erinevused M20-st.
M70-l on baasmudeli M20-ga võrreldes ka olulisi erinevusi:
Elektroonika ja komponendid.
M70-l on kaks Motronic 1.2 (alates 1990. aastast 1.7) kütuse sissepritsesüsteemi ECU-d, üks kummalegi silindripangale. Lisaks on M70-l topeltkütusepumbad, kütusetorus, jaoturid, õhuvoolu massiandurid, väntvõlli asendiandurid, jahutusvedeliku temperatuuriandurid ja drosselklapid.
Mõnedel M70 mootoritel (nt E32 750iL Highline'l kasutatavatel) on kaks generaatorit. Teist generaatorit kasutatakse sel juhul auto tagaosas välise aku laadimiseks, mis varustab elektriga tagaistmel olevat telefoni, faksiaparaati jne.
Kasutus.
M70 debüteeris 1987. aastal E32 750i(L) kapoti all, seda kasutati koos ZF 4HP24 neljakäigulise automaatkäigukastiga. 1989. aastal jõudis M70 ka E31 850i kupeele, see oli lisaks 4HP24-le saadaval ka kuuekäigulise Getrag 560G manuaalkäigukastiga.
M70 tootmine lõpetati 1994. aastal, kui selle vahetas välja M73.
S70 (Sportvariandid).
S70B56.
S70 (täpsemalt S70B56) on M70 sportvariant, mida kasutati ainult E31 850CSi mudelil aastatel 1992–1996. Erinevalt M70-st on see kahe ülanukkvõlliga (Double OverHead Camshaft, DOHC) ja kõrgema, 9.8:1 surveastmega. Töömaht on 5576 cm³, võimsusega 279 kW (380 hj). Seda toodeti vaid 1510 tükki, mis on BMW mootorite puhul kõige väiksem toodanguarv.
S70/2 ja S70/3 (Võidusõit).
S70/2 (6064 cm³, surveaste 11:1, 461 kW / 627 hj) on küll sama disainipõhimõttega kui S70B56, kuid on tegelikult uus disain, mis baseerus hoopis E36 M3-l kasutataval S50B30 mootoril. Seega on sellel neli klappi silindri kohta, VANOS-e muutuva gaasijaotusfaasi ja kuivsumpõlitus. Seda kasutati McLaren F1 superautol aastatel 1993–1998, lisaks ka 1995. aasta Le Mansi 24 tunni sõidu võitnud võidusõiduvariandil F1 GTR.
S70/3 (5990 cm³, 467 kW / 635 hj) on S70/2-l põhinev võidusõidumootor, mida kasutas 1999. aasta Le Mansi 24 tunni sõidu ja Sebringi 12 tunni sõidu võitnud BMW V12 LMR.
Maar (perekonnanimi)

Maar on perekonnanimi.
Sudaanis oli perekonnanime Maar kandjaid 2014. aastal üle 2 200 isiku. Saksamaal oli sellenimelisi isikuid üle 1 550 ja Ghanas üle 900.
Statistika Eestis.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maar 123 inimesel: 53 mehel ja 70 naisel. Perekonnanimede levikult oli Maar meeste puhul 1940. kohal ja naiste puhul 1509. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Maar vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,26. Nimi oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 25,61 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Jüri kihelkonna Lagedi mõisavallas, Läänemaal Pühalepa kihelkonna Soonlepa mõisavallas ja Tartumaal Sangaste kihelkonna Restu mõisavallas nimeks Maar.
Benjamin Stambouli

Benjamin Fernand Lucien François Stambouli (sündinud 13. augustil 1990 Marseilles) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsja või keskkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Adana Demirspor.
Tema isa Henri Stambouli oli jalgpallur ja jalgpallitreener.
Ta alustas klubikarjääri Montpellier's, mille meeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2009/10. Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 13. aprillil 2013 mängus Bordeaux' Girondinsi vastu.
2014. aasta septembris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Tottenham Hotspur. Ainsa värava lõi ta Tottenham Hotspuri meeskonnas 27. novembril 2014 UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus Serbia klubi Partizani vastu. Inglismaa kõrgliigas sai Stambouli hooajal 2014/15 kirja 12 mängu, millest vaid neljas kuulus algkoosseisu.
2015. aasta juulis sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Paris Saint-Germain. Hooajal 2015/16 tuli ta Paris Saint-Germainiga Prantsusmaa meistriks ning võitis klubiga veel neli karikat, kuid jäi sarnaselt eelmise hooajaga Tottenham Hotspuris Paris Saint-Germaini vaid üheks hooajaks.
Aastatel 2016–2021 mängis Stambouli Saksamaa kõrgliigaklubis Schalke 04.
2021. aasta juulis liitus Stambouli äsja Türgi kõrgliigasse tõusnud klubiga Adana Demirspor.
Aastatel 2010–2012 mängis Stambouli Prantsusmaa kuni 21-aastaste koondises.
Sha'Carri Richardson

Sha'Carri Richardson (sündinud 25. märtsil 2000 Dallases) on USA sprinter.
Ta püstitas 2019. aasta NCAA meistrivõistlustel ühe päeva jooksul kaks juunioride maailmarekordit. 100 meetri jooksus võitis ta kuldmedali ajaga 10,75, ületades 1977. aastast Marlies Göhrile kuulunud rekordi 13 sajandiksekundiga. 200 meetri jooksus sai ta tulemusega 22,17 teise koha ja alistas 2004. aastast Allyson Felixile kuulunud rekordi ühe sajandikuga.
Richardson võitis 2021. aastal USA katsevõistlustel 100 meetri jooksu ja pääses Ameerika Ühendriikide olümpiakoondisse. 28. juunil määrati talle marihuaana tarvitamise eest ühe kuu pikkune võistluskeeld, mistõttu ta olümpiamängudel 100 meetri jooksus osaleda ei saanud. 4×100 m teatejooksu naiskonda teda ei valitud.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is ta ei osalenud, sest ei pääsenud USA meistrivõistlusetel 100 meetri ega 200 meetri jooksus finaali.
2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Richardson 100 meetri jooksus Shericka Jackson ja Shelly-Ann Fraser-Pryce'i ees maailmameistriks võistluste rekordiga 10,65. 200 meetri jooksus võitis ta isikliku rekordiga 21,92 Jacksoni ja Gabrielle Thomase järel pronksmedali. 4×100 m teatejooksus jooksis ta finaalis USA naiskonnas viimast vahetust ja võitis kuldmedali maailmameistrivõistluste rekordiga 41,03.
2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis ta 100 meetri jooksus Julien Alfredi järel hõbemedali ajaga 10,87. 4×100 m teatejooksus tuli ta koos Melissa Jeffersoni, Twanisha Terry ja Gabrielle Thomasega olümpiavõitjaks.
Võistluskeeld.
Richardson andis positiivse dopinguproovi 2021. aasta USA meistrivõistlustel. Ta tunnistas, et oli tarvitanud marihuaanat Oregoni osariigis, kus see on legaalne ning kinnitas, et see polnud seotud sportliku sooritusvõime parandamisega, vaid ema surmast ja võistluspingest tekkinud stressi leevendamisega.
Ameerika Ühendriikide antidopingu organisatsioon USADA määras Richardsonile ühe kuu pikkuse võistluskeelu, mille tõttu ei saanud ta osaleda olümpiamängude 100 meetri jooksus. USADA otsust kritiseerisid marihuaana legaliseerimist toetavad organisatsioonid ja mitmed Kongessi saadikud. Ka USA president Joe Biden kutsus üles muutma kanepi kasutamist puudutavaid antidopingu reegleid. USADA vastas kriitikale, et lähtus võitluskeeldu määrates Maailma dopinguvastasest koodeksist, mida neil on kohustus järgida, ning rõhutas, et rahvusvahelisi antidopingu reegleid on keeruline muuta, sest marihuaana tarvitamine on enamikus teistes riikides kriminaalkorras karistatav. 2021. aasta septembris lubas Maailma Antidopingu Agentuur, et seoses Richardsoni juhtumiga vaadatakse marihuaana tarvitamist keelavad reeglid üle.
Baldone vald

Baldone vald (läti keeles "Baldones pagasts") on vald Lätis Ķekava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Baldone linnaga ja Daugmale ning Ķekava vallaga. Lisaks piirneb see Ogre piirkonna Tome vallaga, Olaine piirkonna Olaine vallaga ja Bauska piirkonna Iecava ning Vecumnieki vallaga.
Valla pindala on 169,5 km². Aastal 2023 oli elanikke 1977. 2011. aasta seisuga elas vallas 3166 inimest. Nende seas oli 2798 lätlast, 194 venelast, 66 valgevenelast, 19 ukrainlast, 22 poolakat ja 41 leedulast. Valla keskuseks on Baldone linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.
Valla suurim jõgi on selle lõunaosas voolav Misa, teine suurem jõgi on Ķekava jõgi.
Vald moodustati aastal 1866. Administratiivreformi ajal kuulus valla aladel Baldone mõisale 461, Baldone kirikumõisale 252, Baldone metsavalitseja mõisale 162 ja Mercendorfa mõisale 330 hektarit maad. Aastal 1924 liideti senised Baldone ja Mercendorfa vallad uueks ühiseks Baldone vallaks, mille vallamaja asus Baldones aadressil Rīgas ielā 67. Aastal 1935 oli Baldone valla pindala 304 km² ja seal oli 2113 elanikku, sealjuures Baldones 307 elanikku. 
Aastal 1945 moodustati vallas Baldone ja Mīlupe külanõukogud. Vald ise likvideeriti aastal 1949. Aastal 1950 sai Baldone töölisasula staatuse. Aastal 1954 liideti Baldone vallaga likvideeritav Mīlupe külanõukogu, aastal 1963 Ķekava külanõukogu kolhooside "Mežvidi" ja "Sarkanais daugavietis" alad. Aastal 1977 liideti sellega veel osa Baldone alevi alasid. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald, mis aastal 1991 liideti Baldone linnaga kui selle maaterritoorium. Aastal 2008 moodustati neist aladest Baldone piirkond, aastal 2010 moodustati vald piirkonna koosseisus taas. Aastal 2021 ühendati vald ja piirkond Ķekava piirkonnaga.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Mercendarbe mõisa häärberi uksed. Kohaliku kaitse all on Priednieki keskaegne kalmistu. Regionaalse kaitse all on Ķipāļi keskaegne kalmistu, Urli muinaskalmed, Ziedoņi keskaegne kalmistu ehk Hauaküngas või Katkukalmistu, ja Caunase linnamägi.
Looduskaitse all on Kausi tamm, Pauls Galenieksi Baldone dendropark Rozītēs, Mezvidi pärn, Viesuļi tamm, Sturme saar, Mercendarbe pärnaallee, Vilšķērsti tammed, Šaugalese tamm ja Čokase tamm. Valda jääb ka mitu nimetut põlispuud. Valla territooriumile jääb Vanagkalnsi looduspark. Vallas asub ka 38,72 hektari suurune Ceplīši soo hoiuala.
Vallas on kolmteist küla. Staatusega "vidējciems" on Mercendarbe 132 elanikuga aastal 2005, ja Vārpas 169 elanikuga aastal 2018. aastal 2022 oli seal 149 elanikku. Neli küla on staatusega "skrajciems": Pulkarne 65 elanikuga aastal 2005, Skurbenieši 18 elanikuga aastal 2005, Spaļenieki 15 elanikuga aastal 2005 ja Stūri 23 elanikuga aastal 2005. Staatusega "mazciems" on kolm küla: Riekstukalns 29 elanikuga aastal 2005, Kākauļi ja Sūnupes 40 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud külad on staatusega "vasarnīcu ciems": Kažoki 8 elanikuga aastal 2013, Misa 24 elanikuga aastal 2013, Rozītes ja Sarma 22 elanikuga aastal 2013. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.