Ühisrahastus

Ühisrahastus (inglise keeles "crowdfunding") on finantseerimismeetod, mille korral saadakse äri alustamiseks vajalik alginvesteering paljudelt inimestelt väikseid summasid kogudes. 
Raha kogutakse peamiselt veebi teel ja sageli ühisrahastusplatvormi kaudu: idee autor ehk projektiomanik tutvustab lehel oma ettevõtmist ning inimesed, kellele idee meeldib, ehk investorid, saavad seda rahaga toetada. Platvormidel kehtib sageli "kõik või mitte midagi" reegel: rahastuse saavad vaid need projektid, mille toetamiseks koguneb tähtajaks vähemalt kokku lepitud summa, muul juhul tagastatakse raha annetajatele. 
Ühisrahastusega kaasatava raha hulk on maailmas aasta-aastalt kiiresti suurenenud. Näiteks 2014. aastal ühisrahastati Euroopas 146 protsenti rohkem projekte (enam kui kolme miljardi euro eest) kui aasta varem.
Ühisrahastuse peamine kasu on rahaline, aga sellega kaasnevad muud eelised: see aitab oma ideed tõestada ja kontrollida (selgitamaks välja, kas seda on mõtet edasi arendada), aidata muud liiki rahastust saada (näiteks soodsamate tingimustega laenu), saada tagasisidet ja kasutada seda idee reklaamimiseks. Teisalt kaasnevad ühisrahastusega riskid: eesmärki ei pruugita saavutada, avalikustatud intellektuaalne omand võidakse varastada, võidakse kulusid alahinnata, tekitada mainekahju, eirata õiguslikke ja avalikustamisnõudeid, rikkuda seadust, lisaks võivad tekkida probleemid ühisrahastusplatvormiga ning vastutusega investorite ees ja investorite käitumisega (näiteks kui nad soovivad investeeringust loobuda).
Ühisrahastust võib jagada mitmeks liigiks. Ühe järgi eristatakse annetust, hüvist, laenu ja aktsia- või osakapitalil põhinevat ühisrahastust. Teise järgi eristatakse otsest ja kaudset ühisrahastust: otsese ühisrahastuse korral esitatakse raha saamise soov kindlale rahvahulgale enda loodud platvormil, kaudse ühisrahastuse korral esitatakse palve üldsusele ja kasutatakse erinevaid ühisrahastusplatvorme.
Praegused tuntumad ülemaailmsed ühisrahastusplatvormid on IndieGoGo ja Kickstarter, Eestis on tuntuim Hooandja.
Ühisrahastuse ajalugu.
Ühisrahastusel on pikk ajalugu. On leitud, et juba umbes 3000 eKr andsid rikkad perekonnad laene, et toetada ettevõtlust ja infrastruktuuri arengut. Üks esimesi tänapäevase ühisrahastuse näiteid on 1850. aastatest, kui filosoof Auguste Comte soovis huviliste annetuste toel välja anda raamatut "Première Circulaire Annuelle adressée par l'auteur du "Système de Philosophie Positive"". 1876. aastal rahastasid Prantsusmaa ja Ameerika Ühendriikide kodanikud oksjonite ja heategevusürituste abil Vabadussamba rajamist. Tänapäeva ühisrahastuse sünnikohaks peetakse Euroopat, mitte Ameerika Ühendriike. 
Internetis rahastuse kogumine hakkas esmalt populaarsust koguma kunsti- ja muusikaringkondades. Esimene mahukam ühisrahastusprojekt toimus 1997. aastal, kui briti rokkbänd Marillion kogus 60 000 dollarit oma Ameerika Ühendriikide tuuri korraldamiseks. Tänapäeval ühisrahastatakse sageli idufirmade ideid.
Ühisrahastuse liigid.
Ühisrahastuse peamised liigid: 
Ühisrahastus Eestis.
Eestis sai ühisrahastus alguse 2012. aastal, kui käivitus portaal Hooandja, mis keskendub loovprojektidele. Hooandjas on 2021. aasta lõpuks rahastatud üle 1504 projekti ja annetatud üle 5,3 miljoni euro. 2015. aastal lõid Hooandja asutajad Eesti ja ühtlasi kogu Baltikumi esimese osaluspõhise ühisrahastusplatvormi Fundwise. Fundwise aitab ettevõtete ideedel jõuda rahvusvahelisele tasandile. Eestis on mitu aastat olnud kasutusel ka toetus- ja laenupõhised ühisrahastusplatvormid.
Ühisrahastus on Eestis seadustega vähe määratletud. 2016. aasta märtsist peab krediidiandjate ja -vahendajate seaduse järgi olema krediidiandjal finantsinspektsiooni tegevusluba. Ettevõtete ja investorite tegevus on õigusaktidega nõrgalt reguleeritud, mingil määral aitavad ettevõtjaid ja investoreid võlaõigusseadus ja tarbijakaitseseadus. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. oktoobri 2020. aasta määruse (EL) 2020/1503 alusel, mis reguleerib ühisrahastamist Euroopa Liidu riikides, alates 11. novembrist 2023 peavad kõik ühisrahastusplatvormid, mis pakuvad investoritele võimalust investeerida ettevõtete äritegevuseks Eestis, enne tegevuse alustamist saama vastava loa. Kuid 11. novembri 2023. aasta seisuga olid litsentsid antud ainult kahele ettevõttele - Crowdestate AS ja Estateguru OÜ - ning mitmed teised taotlused olid veel menetluses.
2024. aasta septembri seisuga tegutseb Eestis üle 20 riikliku ühisrahastusplatvormi, mis võimaldavad ettevõtetel ja eraisikutel oma projektidele raha koguda. Igal platvormil on ainulaadsed omadused, näiteks ühisrahastamismudeli tüüp, rahastamisvõimalused, sihtrühm, pakutava toetuse ja nõustamise tase ning võetavad komisjonitasud. Analüütikud märgivad, et Eestis on tõenäoliselt kõige suuremad ühisrahastuse näitajad ühe elaniku kohta Euroopas, kusjuures kinnisvara ühisrahastamine domineerib kõigi ühisrahastuse liikide seas.
Ühisrahastuse valdkonnaga on tihedalt seotud ka nn äriinglid – alustavatesse ettevõtetesse investeerijad. Nende kogukond kasvab aeglaselt. 2012. aastal loodud Eesti Äriinglite Assotsiatsioonil (EstBAN) on ligikaudu 160 liiget. 2020. aastal investeeris see 259 ettevõmisse kokku 6,7 miljonit eurot. EstBAN-i tegevuse tulemusena oli Eesti 2014. aasta andmetel investeeringute ja SKP suhte poolest Euroopa riikide seas esikohal. 2016. aasta esimesse poolde kavandati Eestis idufirmade toetamise uut seitsmeaastast programmi.