tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Avelinius-Friedemann Tõnisson

Avelinius-Friedemann Tõnisson (20. jaanuar 1878 Vana-Vändra, Pärnumaa – 4. aprill 1959 Türi, Järvamaa) oli eesti kaupmees, fotograaf ja kandlemeister.
Elulugu.
Tõnisson sündis koolmeistri ja kirjamehe Mats Tõnissoni esimese pojana Vana-Vändras.
Pärast abiellumist 1899. aastal asusid nad naisega elama Türile, kus Tõnissonist sai aktiivne fotograaf, kauplusepidaja ja kandlevalmistaja.
Avelinius Tõnisson suri 1959. aastal ja on maetud Türi Saunametsa kalmistule, tema kalm on nimetatud kultuurilooliseks hauaks.
Töö.
Avelinius Tõnisson oli Türil tuntud mitme tegevusala poolest, kuid alates 1930. aastate teisest poolest jäi tema peamiseks alaks fotograafia. 2013. aastal avati elutöö eest tema kunagisel majal (Vainu 9) mälestustahvel, tähistamaks Tõnissoni 135. sünnipäeva.
Fotograafia.
Fotograafina alustas Tõnisson tööd juba oma isa kõrvalt, kuid oma esimese iseseisva fotoäri avas ta 1905. aastal Türil Kaare tänaval. 1912. aastal valmis Tõnissonidel Vainu tänaval oma maja ja 1923. aastal ehitas ta koduhoovile oma isikliku klaasseinaga ateljee, kus linnakodanikke pildistati. Teda peeti üheks Türi oma aja kolmest suurest fotograafist, nn Türi triumviraadist Tõnisson-Treufeldt-Essenson.
Tänu Avelinius Tõnissonile on säilinud suhteliselt palju fotosid Türist ja lähikonnast 20. sajandi algusest kuni II maailmasõja puhkemiseni, seepärast on teda peetud möödunud sajandi Eesti üheks olulisemaks fotograafiks.
Fotograafiaga tegeles Tõnisson kuni 1950. aastateni, kui ta nägemise kaotas.
Kaubandus.
Kaupluse jaoks üüris Tõnisson ruumid raudteejaama taha telliskivihoonesse, kus algul müüdi peamiselt ainult kandleid. Peagi nimetati pood ümber Avelinius Tõnissoni kaubamajaks, kus müüdi lisaks kanneldele ka muid muusikariistu, grammofone, elektrilampe, foto- ja raadiotarbeid, jahipüsse, kalastusvahendeid ning jalgrattaid. Ärimehena peeti Tõnissoni alati ausaks ja korrektseks, kes pidas klientide rahulolu olulisemaks kui müügitulu.
1930. aastate teisel poolel vähendas Tõnisson äritegevust ning ostis Viljandi tn 5 majast poole, mille ülakorrusel olid eluruumid ja allkorrusel paiknes kauplus, kus müüdi peamiselt värve ja rohtusid.
Kannelde valmistamine.
Huvi kannelde ja nende valmistamise vastu tekkis Tõnissonil juba sünnilinnas tänu vend Ustusele, kellega koos hakati valmistama populaarseid Vanemuise kandleid, mida hiljem hakati tootma ka Tallinna klaverivabrikus.
Alguses telliti kõlakastid ja teraskeeled Saksamaalt ning piirduti pillide kokkumonteerimisega. Hiljem hakkas Tõnisson aina rohkem kasutama omavalmistatud detaile ning pärast keelte valmistamiseks vajaliku tööpingi hankimist ehitati kandled täielikult kohapeal.
Soovides paremaid pille valmistada, tekkis kontsert-Vanemuine, mis võimaldas mängida keeruka helikeelega muusikapalu.
Shingeki-no kyojin

"Shingeki-no kyojin" (jaapani keeles 'ründav hiiglane') on Jaapani kunstniku Hajime Isayama mangaseeria, millest tehti ka anime ja millele järgnes mitu manga "spin-off"'i. Žanrilt põnevik, õudukas ja ulme. 2011. aastal võitis see kirjastuse Kōdansha mangaauhinna "shōnen"'i kategoorias.
Eesti keeles ei ole seda mangat välja antud.
EMK Pärnu Agape kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Pärnu Agape kogudus on Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus Pärnus.
Koguduse praegune pühakoda, Agape kirik, asub Pärnus aadressil Männi tänav 2.
Eesti Metodisti Kiriku Pärnu kogudus on asutatud 30. augustil 1921 (umbes 11 aastat pärast esimese metodisti koguduse loomist Kuressaares).
Kogudusel ei olnud algul oma hoonet ning ka Nõukogude aegne riigivõim ei soodustanud usulist tegevust. Seetõttu oli kogudusel läbi aegade mitu kogunemiskohta. 1921–1925 Karja ja Possieti tänava nurgal, 1925–1930 Suur-Veski ja Liiva tänava nurgal, 1930–1940 Pärnu Riia maantee 14 (riigivõimud konfiskeerisid hoone), 1940–1947 Henno tänava baptisti koguduses ja Suur-Posti tänaval Saalemi koguduses, 1947–1995 Pärnu Karja tänav 3 (Seitsmenda Päeva Adventisti koguduse ruumid). Alates 1995. aastast on kogudusel oma uus hoone Pärnus aadressil Männi 2.
Pärnu Metodisti koguduse hoone ehitamine.
Koguduse oma kirikuhoone ehitamise võimalus kerkis päevakorda 1987. aastal, kui Pärnut külastas SDV (Ida-Saksamaa) Metodisti Kiriku superintendent Friedman Walther. Sellest sai alguse konkreetne plaanide tegemine kirikuhoone ehitamiseks.
1989. aastal külastas Pärnut SDV-st Friedhelm Kober, kes tegi esimesena rahalise annetuse uue hoone ehitamiseks. 
1990. aastal kuulutati välja rahvusvaheline arhitektuurikonkurss uue kirikukompleksi ideekavandite saamiseks. Konkursi võitis Ilmar Klammer. Pärnusse oli kavandatud Halastus- ja Kultuurikeskus – Agape Keskus. Kompleksi pidanuks kuuluma polüfunktsionaalne kirikusaal, turvakodu, piiblikool, pühapäevakool, konverentsiruumid, võõrastemaja, kohvik, raamatukogu, kontserdisaal, pastoraat.
1990. aastast hakkas Helsingis kogunema Eesti toetusgrupp, mille kaudu oli võimalik rahaliste vahendite saamiseks esitada abipalve Ameerikasse. Sidemete loomine EMK ja Ameerika koguduste vahel on olnud Pärnu Agape kirikuhoone jaoks olulise tähtsusega rahaliste annetuste poolest.
1992. aastal allkirjastati maaeraldusakt, kus kogudusele eraldati maa-ala Pärnus Männi tänava äärel hoone esitustegevuse alustamiseks.
Tänapäevane Agape kirikuhoone koos pastoraadiga on aga vaid üks osa, mis kavandatud ideedest realiseerus. Kirikuhoone on valminud järk-järgult sponsoritelt laekuvate annetuste abil ja pastor Üllas Tankleri eestvedamisel.
8. juunil 1992 avati uue hoone ehitus pidulikult. 
6. novembril 1992 pandi kirikuhoonele nurgakivi. 
28. märtsil 1994 said valmis kolm kiriku kantselei-kontoriruumi. 
17. detsembril 1995 toimus kirikusaali pühitsemisjumalateenistus. Samal ajal käisid veel ehitustööd kirikuhoone teises osas. 
1997. aastal võeti kasutusele kohvikuruum, köök, auditoorium, valgeseinatagune (ruum, millel on üheks seinaks valge lükanduks). 
1998. aastast on kasutusel kohvikutiiva teine korrus, kus on võimalik majutus. 
Seni on ehitus lõpetamata ka keldrikorrusel. 
1999. aastal ehitati kiriku lähistele pastoraat, kui eelmine pastoraat Munga tänaval sai maha müüdud.
Airexpo

Airexpo on lennundusnäitus, mis toimub iga aasta mais Prantsusmaal Muret-Lhermi lennuväljal.
Alates 1987. aastast toimuvad näitused Toulouse'ist umbes 20 kilomeetri kaugusel kirdes asuva Muret' valla territooriumil. 2016. aasta juunis toimunud näitus oli juba kolmekümnes.
Pauls Stradiņš

Pauls Stradiņš (17. jaanuar 1896 Viesīte – 14. august 1958 Riia) oli läti kirurg, onkoloog ja tervishoiu organisaator ning Läti Ülikooli ja Riia Meditsiiniinstituudi professor.
Ta sündis aastal 1896 Viesītes käsitöölise perekonnas. Ta õppis kohalikes külakoolides, Jekabpilsi kaubanduskoolis, Jurmalas Ludis Bērziņši ja J. Šmithensi eragümnaasiumis ning lõpetas aastal 1914 kuldmedaliga Riia Aleksandri Gümnaasiumi. Aastatel 1914–1919 õppis ta Petrogradi Sõjameditsiini Akadeemias, lõpetades selle kiitusega ja kaitstes Sergei Fjodorovi juhendamisel tööga "Поражения периферических нервов и их лечени" väitekirja.
Aastal 1923 pöördus ta tagasi Lätti. Aastast 1924 töötas ta Läti Ülikooli arstiteaduskonnas professor Jēkabs Alksnise juhendamisel. Aastatel 1925 ja 1926 täiendas ta ennast USA-s ja Inglismaal; aastal 1927 kaitses ta juba teist väitekirja.
Isiklikku.
Ta oli abielus ja tal on neli last. Tema poeg Jānis Stradiņš oli keemik, Läti Teaduste Akadeemia liige.
Vööri tänav

Vööri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Vööri tänav sai nime 30. juunil 2010.
Rumbi tänav

Rumbi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama ja Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Rumbi tänav sai nime 25. veebruaril 1994. Tänava nimi on Logi tänava paarisnimi.
Mööda tänavat kulges Kultuurikilomeeter.
Reidi tee

Reidi tee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru ja Sadama asumis. 
Reidi tee algab Ahtri, Jõe, Lootsi ja Tuukri tänava ristmikult ning kulgeb edasi kirdesse ristudes Petrooleumi ja Pikksilma tänavaga, seejärel suundub Tallinna lahe kallast mööda kagu suunas kuni Narva maanteeni, millega ühineb enne Russalka monumenti.
Reidi tee sai nime 28. oktoobril 2009 Tallinna reidi järgi.
Tee plaanitud kogupikkus on 1,9 kilomeetrit. Ehitust alustati 23. juulil 2018 ja Reidi tee avati liikluseks 29. novembril 2019.
Tänaval on Uus-Sadama, Pikksilma ja Reidi tee bussipeatus, mida läbivad bussiliinid 8 ja 66.
Poordi tänav

Poordi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Poordi tänav sai nime 29. novembril 2006.
Tänav asub Tallinna sadama Admiraliteedi basseini jalakäijate promenaadi ääres.
Hoonestus.
Poordi tänav 3 asub hoonegrupp Promenaadi majad. Kolm eriilmelist hoonet moodustavad ühtse terviku ja ühendatud omavahel maa-aluse parkla kaudu.
Poldri tänav

Poldri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Poldri tänav sai nime 13. augustil 2008. Poldri tänav on saanud nime lähedal asuva Tuukri tänava varasema nime (Hollandi tänav) mõjul (polder – allpool naaberveekogu pinda asuv üleujutuse eest tammistatud ala).
Ajalugu.
Sadama asumi ja Poldri tänava piirkonna areng on seotud 19. sajandi viimane veerandiga, kui pärast Tallinna kindluse likvideerimist anti 1873. aastal linnale kogu Tallinna sadama sisesadam. Piirkonda asuti ehitama tööstusettevõtteid ja laohooneid. 
Lootsi tänava kanti jäid suurte kaubafirmade (Koch, Girard de Soucanton, Thomas Clayhills and Son, Meyer ja Co jt tänapäeva Poldri tänaval) laod. Poldri 3, Tuukri tänav 1A ja Tuukri 1 kuulusid ettevõttele Meyer ja Co. Kochi Aitade kõrval on Poldri tänava sadamalaod teine terviklikumalt säilinud laokompleks Tallinna sadama piirkonnas, mis on vaid murdosa I maailmasõja eelsetest arvukatest ladudest ja töökodadest.
Madalmaa tänav

Madalmaa tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Madalmaa tänav sai nime 13. augustil 2008. Tänav on saanud nime lähedase Tuukri tänava varasema nime (Hollandi tänav) mõjul.
Lüüsi tänav

Lüüsi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Lüüsi tänav sai nime 13. augustil 2008. Tänav on saanud nime lähedase Tuukri tänava varasema nime (Hollandi tänav) mõjul (lüüs – 'rajatis veetaseme reguleerimiseks').
Kuunari tänav

Kuunari tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Kuunari tänav sai nime 12. detsembril 2001. Tänav on saanud nime kahe- või enamamastilise purjeka – kuunari – järgi.
Kai tänav

Kai tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Sadama tänavast lõuna poole jääv paralleeltänav Kai tänav, sai nime 12. aprillil 1996. 
Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Admiraliteedi basseini kaile.
Kai tänav 1 asub 2016. aastal valminud Ärihoone Explorer.
Kai tänav 5 asub SadaMarketi kaubanduskeskus.
2015. aasta seisuga planeeriti Kai, Poordi, Laeva ja Kuunari tänava vahele Porto Franco elamu- ja ärihoonete kvartalit.
Heimosi

Heimosi ehk Heimozi (vana nimetus Noisela, vene "Хеймози", "Геймози") on endine ingerisoome küla ajaloolises Hietamäki kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas Kargino jõe ääres. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb ala Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Annino valla territooriumile. 
1676. aastal on küla nimetatud kui "Naisiala" ning see kuulus Duderhofi pogostisse ("Duderhoffskoj Pogost").
1817. aastal oli külas (nimetatud kui "Tочиловка или Геймози") 7 talu.
1831. aastal oli külas (nimetatud kui "Геймози") 6 talu. 
1838. aastal elas külas (ekslikult nimetatud kui "Хеймози") 65 inimest, kellest 32 olid mehed ja 33 naised.
1848. aastal elas külas (nimetatud kui "Noisela") 52 ingerisoomlast äyrämöist, kellest 23 olid mehed ja 29 naised. Haldusjaotuslikult kuulus küla Peterburi kubermangu Oranienbaumi maakonda.
1860. aastal oli külas (nimetatud kui "Хеймози (Tочилка)") 8 talu. 
1880–1890. aastail oli külas (nimetatud kui "Хеймози") 13 talu. 
1913. aastal oli külas (nimetatud kui "Хеймози") 13 talu. 
1924. aasta eestikeelsel Peterburi lähiümbruse kaardil on küla nimetatud kui "Heimozi".
Aastatel 1927–1928 kuulus küla Pigelevo külanõukokku ning aastatel 1928–1941 Finno-Võssotskoje külanõukokku. 
1941. aastal oli külas (nimetatud kui "Хеймози") 19 majapidamist.
Teise maailmasõja ajal perioodil 01.08.1941–31.12.1943 oli küla okupeeritud Saksa vägede poolt. Küla hävis Teises maailmasõjas.
Äkke tänav

Äkke tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis.
Äkke tänav sai nime 20. novembril 2013.
Võsara tänav

Võsara tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis.
Võsara tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime alepõllundustermini "võsar" (võsar – võsaraud, võsavikat) järgi.
Vihu tänav

Vihu tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis.
Vihu tänav sai nime 19. aprillil 2000.
Vigla tänav

Vigla tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis.
Vigla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime põllutööriista vigla järgi.
Vanakuu tänav

Vanakuu tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis.
Vanakuu tänav sai nime 6. mail 2013. Vanakuu tänava nimi lähtub tänava kujust.
Vaalu tänav

Vaalu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Vaalu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on nime saanud heinateo mõiste "vaal" järgi.
Tulimulla tänav

Tulimulla tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Tulimulla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime alepõllunduse mõiste "tulimuld" ('alepõletamise kohale jäänud tuhasegune viljakas muld') järgi.
Tuki tänav

Tuki tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Tuki tänav sai nime 27. juunil 2001.
Sädeme tänav

Sädeme tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Sädeme tänav sai nime 27. juunil 2001.
Sõudebaasi tee

Sõudebaasi tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Sõudebaasi tee sai nime 4. septembril 1970. Tänav on saanud nime selle järgi, et viib Harku järve sõudebaasi.
Sarra tänav

Sarra tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis.
Sarra tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "sard" ('toestik heina või vilja kuivatamiseks') järgi.
Sagari tänav

Sagari tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Sagari tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on nime saanud Sagari talu järgi.
Alice Kriisa

Alice Kriisa (kuni 1924 Alice Pag(g)i; 26. veebruar 1903 Lustivere vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 31. mai 1981 Tallinn) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1923. aastal Tartu Kommerts- ja Kaubanduskooli ning 1929. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti keele ja üldise kirjanduse eriala. Kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi.
Töökäik.
1932. aastani töötas ta Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana.
Aastatel 1945–1951 oli ta Tallinna 4. Keskkooli direktor. 1951. aastast töötas ta Eesti NSV Vabariiklikus Õpetajate Täiendusinstituudis metoodikuna, hiljem sama asutuse eesti keele ja kirjanduse kabineti juhatajana.
Teoseid.
Ta on koostanud kirjanduse lugemikke V ja VIII klassile (hilisemad trükid koos Leo Villandiga).
Isiklikku.
Tema abikaasa oli alates 13. detsembrist 1924 jurist ja politseinik Juhan Kriisa.
Ta on maetud Tallinna Liiva kalmistule.
Saadu tänav

Saadu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Saadu tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "saad" järgi.
Rangu tänav

Rangu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosaas Pikaliiva asumis.
Rangu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "rang" ('umbne heinaaun') järgi.
Printsu tee

Printsu tee on tänav Haabersti linnaosas Tallinnas Pikaliiva asumis.
Printsu tee sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime rahvapärimuse järgi, et "Rootsi prints" olevat seda teed pidi sõitnud Harku järve ääres asunud hirveaeda.
Noorkuu tänav

Noorkuu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Noorkuu tänav sai nime 6. mail 2013. Tänav on saanud nime oma kuju järgi.
Kurmu tänav

Kurmu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Kurmu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste kurmu järgi (kurm – 'metsavahel asuv heinamaa').
Kubu tänav

Kubu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Kubu tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "kubu" järgi (kubu – 'suur seotud vihk').
Kilde tänav

Kilde tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Kilde tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime Kilde talu järgi.
Kahlu tänav

Kahlu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Kahlu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "kahl" järgi (kahl – 'kohevil tuust, kimp').
Kaaruti tänav

Kaaruti tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Kaaruti tänav sai nime 20. novembril 2013.
Hargi tänav

Hargi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Hargi tänav sai nime 30. oktoobril 1998. Tänav on saanud nime põllutööriista hargi järgi.
Õhuheliisolatsioon

Õhuheliisolatsioonivõime R’w (dB) iseloomustab hoone piirdetarindite võimet nõrgendada õhus (ühest ruumist teise või väliskeskkonnast ruumi) levivat heli. Mida suurem on R’w, seda vähem müra läbi piirdetarindi tungib.
Löögiheliisolatsioon

Löögiheliisolatsioon on meetmete kogum löögihelide isoleerimiseks.
Löögiheli ja löögiheliisolatsioon.
Löögiheli on struktuuriheli, mis tekib näiteks kõndimisest, esemete kukkumisest ja mööbli ümberpaigutamisest. Seega on löögiheli korral olemas otsene kontakt tarindiga. Kontakti (löögi) tagajärjel paneb tarind ümbritseva õhu võnkuma ja seda kuuldakse teispool tarindit õhuhelina. Seega on löögimüraisolatsiooni eesmärk vähendada tarindile mõjuvate löökidest põhjustatud tarindite vibratsioonide levimist. Näiteks peavad põrandad vähendama sammude kostmist alumistele, aga ka teistele naabritele. Halva löögiheliisolatsiooniga tarindite korral on näiteks hästi kuulda toolide liigutamist põrandal kõrvalolevates ruumides.
Löögiheliisolatsiooni mõõtmine.
Enamasti mõõdetakse löögiheliisolatsiooni lähteruumi alla jäävas ruumis, kuid teatud juhtudel mõõdetakse löögiheliisolatsiooni ka kõikides lähiruumides ka ruumiga diagonaalselt paiknevates. Löögiheli levib tarindite kaudu ja seetõttu võib ta levida ka lähteruumist diagonaalis asuvatesse ruumidesse. Mõõtmisi viiakse läbi nii labori tingimustes, kui hoonetes endas. Laborimõõtmisi tehakse üksikute ehitiste osade löögiheliisolatsioonivõime selgitamiseks. Hoonetes viiakse mõõtmisi läbi kontrollimaks eeskirjades ettekirjutatud löögiheliisolatsioonitaseme paikapidamist.
Löögiheliisolatsiooni mõõtmiseks kasutatakse löögimasinat, milles on viis 0,5 kg haamrit, mis kukuvad põrandale 40 mm kõrguselt. Iga haamer kukub alla kaks korda sekundis. Kogu löögimasin tekitab põrandale seeläbi 10 lööki sekundis. Helirõhutaset mõõdetakse vastuvõtvas ruumis standardi ISO 140-6 (laborimõõtmised) või ISO 140-7 (hoones mõõtmine) kohaselt tertsribade kaupa sagedustel 100–3150 Hz.
Löögihelitaseme indeks.
Löögiheli taseme indeks iseloomustab korrustevahelise vahelae omadust nõrgendada heli, mis tekib kõndimisel või laele koputamisel, näiteks alumises ruumis. Normeeritud löögimüra taseme indeksi tähistus on L’n,w (dB). Mida väiksem on vahelae indeks L’n,w, seda paremini see löögimüra eest isoleerib.
Polüseksuaalsus

Polüseksuaalsus on külgetõmme mitme soo poole. Polüseksuaalsus on seksuaalne identiteet, mida kasutavad inimesed, kelle arvates viitab mõiste "biseksuaalsus" sookahesusele ning sellest tulevale heteroseksuaalsuse ja homoseksuaalsuse vastandumisele.
See toob endaga kaasa selle, et biseksuaalsus ei ole midagi muud kui hübriid neist sugudest ja seksuaalsuse kahesusest. Samas on selline lähenemine biseksuaalsusele vaieldav. Biseksuaalsuse aktivistid sageli väidavad, et "bi" viitab sugudele, mis on samad, ning sugudele, mis on erinevad. Lihtsamalt öeldes viitab see külgetõmbele mitme soo poole.
Mõiste.
"Polüseksuaalsus" on kreeka-ladina hübriid. Liitsõna koosneb kreekakeelsest sõnast "poly" (poly: 'palju', 'mitu') ja ladinakeelsest sõnast "sexualis" ('sugueluline').
Definitsioon.
Polüseksuaalsus erineb polüamooriast ja panseksuaalsusest. Polüamooria ehk mitmikarmastus on "armastus, mida tuntakse mitme partneri vastu samal ajal." Panseksuaalsus on külgetõmme kõikide sugude vastu. Polüseksuaalsus on aga külgetõmme mitme soo, aga mitte kõikide sugude, poole.
Polüseksuaalsust on raske täpsemalt määratleda, kuna seda mõistet kasutavad enda kirjeldamiseks mitmesugused inimesed. Polüseksuaalne identiteet on seotud sooidentiteediga ning kasutatud inimeste poolt, kes määratlevad end väljaspool binaarset soosüsteemi. Polüseksuaalsed inimesed võivad tunda külgetõmmet näiteks transsooliste inimeste, kolmanda soo, "two-spirit" inimeste, kväärsooliste ja intersooliste inimeste poole. Samas ei pea polüseksuaalsed inimesed tundma külgetõmmet ainult mittebinaarsete sugude vastu. Polüseksuaalne inimene võib tunda külgetõmmet ühe või mõlema binaarse soo vastu.
Imre Festetics

Imre Festetics (2. detsember 1764 Simaság – 1. aprill 1847 Kőszeg) oli ungari maaomanik ja geneetik.
Ta tegeles lammaste aretuse jälgimisega, ning avastas mõned pärilikkuse seaduspärad enne Gregor Mendelit.
Mürasummutusplaat

Mürasummutusplaat on suure tihedusega klaasvillast plaat, mida kasutatakse ruumide lagedes või seintes, et vähendada oluliselt järelkaja pikkust. Plaat annab eriti hea tulemuse just klassiruumides, auditooriumides, saalides ja aulates kõne ja muusika edastamisel, samuti kõikides muudes kohtades, inimtegevusest ja tehnoseadmete mürast põhjustatud mürataseme summutamisel.
Plaatide tüübid.
Erinevate akustiliste vajaduste rahuldamiseks toodetakse plaate kolme tüüpi: Alpha, Beta ja Gamma. Alpha neelab helisid väga laial sagedusribal. Beta-plaatide helisummutus on suunatud kõrgetele sagedustele. Gamma-plaadid neelavad madalasageduslikke ja peegeldavad kõrgeid helisid. Neid kasutatakse tihti kombinatsioonis Alpha-plaatidega, näiteks auditooriumides või ruumides pindalaga üle 100 m², saavutamaks lektorite hääle mõjulepääsemist. Lai valik erinevate neeldumiskarakteristikutega plaate võimaldab leida iga konkreetse ruumi jaoks vajaliku lahenduse.
Nõudmised ruumidele.
Vastavalt standardile ei tohi õhumüra isolatsiooni indeks R'w klasside, õppekabinettide, auditooriumite ja eriklasside (muusikaklass, töökoda ja võimla) vahel nii horisontaal- kui ka vertikaalsuunas olla väiksem kui 60 dB ja löögimürataseme indeks L'n,w eriklassist teise eriklassi horisontaal-, vertikaal- kui ka diagonaalsuunas olla suurem kui 53 dB.
Mürasummutusplaatide kasutamisel saadud mõõtmistulemused.
Saadud õhumüra isolatsiooni indeksi tulemused jäävad vahemikku 63–79 dB. Saadud löögimüra isolatsiooni indeksi tulemused jäävad vahemikku 26–35 dB.
Paigaldamine.
Sõltuvalt liimitava materjali kvaliteedist ja kaalust kantakse liim pinnale "punktidena", 8–10 cm laiuste triipudena või kogu pinna ulatuses. Tuleb jälgida, et plaatide servadesse jääks igal juhul liimi. Jälgige, et liimi kasutatakse piisavalt. Värskele liimile, lõplikust asendist 5–10 cm kõrvale, asetatakse kohe plaadid ja liutatakse see surudes lõplikule kohale, kus see kergelt kinni koputatakse. Liim tagab kohe piisava algnakkuvuse ning üldjuhul ei ole isegi rippuvate materjalide kinnitamisel vaja eraldi toestust. Liimivuugi lõplik tugevus saavutatakse, tingimustest sõltuvalt, 1–5 ööpäeva jooksul.
Rodniki rajoon

Rodniki rajoon (vene keeles "Родниковский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis. Asub oblasti keskosas. Rajooni keskus on Rodniki linn.
Rajoon piirneb kirdes Vitšuga rajooniga, idas Luhhi rajooniga, kagus Palehhi rajooniga, lõunas Šuja rajooniga, edelas Ležnevo rajooniga, läänes Ivanovo rajooniga ja loodes Privolžski rajooniga.
Rajooni pindala on 934,97 km².
Rodniki rajoonis on 158 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Rodniki) linna ja kolme külaasunduse koosseisu.
Privolžski rajoon

Privolžski rajoon (vene keeles "Приволжский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Privolžski linn.
Rajoon piirneb põhjas Kostroma oblastiga, kirdes piirneb ta Volga jõe ja Zavolžski rajooniga, idas Vitšuga rajooniga, kagus Rodniki rajooniga ja edelas Furmanovi rajooniga.
Rajooni pindala on 600 km².
Privolžski rajoonis on 106 asustatud punkti ja nad kuuluvad kahe (Privolžski ja Pljossi) linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu.
Simaság

Simaság on vald ("község") Ungaris Vasi komitaadis.
Johann Chemnitius

Johann Chemnitius (eesnimena ka Johannes, perekonnanimena ka Chemnitz, Kamnitz, Kemnitz, Kemnitius, Kämner; 1612 Tartu – 19. jaanuar 1668 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Chemnitius sündis Tartus. Aastatel 1632–1641 (immatrikuleeriti 14. augustil 1632) õppis ta Tartu ülikoolis.
Ta oli aastatel 1647–1650 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1650–1658 oli ta Äksi koguduse ja Kursi koguduse õpetaja, 1658–1668 Harju-Jaani koguduse õpetaja.
Christian Schmidt (vaimulik)

Christian Schmidt ( Drossen – 1759 Maarja-Magdaleena) oli Eesti vaimulik.
Schmidt sündis Drossenis. Immatrikuleeriti Jena ülikooli 03. aprillil 1721. Ordineeriti õpetajaks 2. jaanuaril 1727.
Ta oli aastatel 1727–1759 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja (introduktsioon 02.01.1727).
Isiklikku.
Abikaasa Katharina Elisabeth Schmidt (sünd. Schultz).
Johann Gerstenkorn

Johann Gerstenkorn (eesnimena ka Johannes; Lauenberg – 1709 Maarja-Magdaleena) oli Eesti vaimulik.
Gerstenkorn sündis Lauenbergis Saksamaal. Õppis Jena ülikoolis alates 1670.
Ta oli aastatel 1680–1709 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Abikaasa Dorothea Gerstenkorn (sünd. Bluhm), abielu laulatati 28.04.1680 Tallinnas.
Manchesteri pommiplahvatus 2017

Manchesteri pommiplahvatus toimus 22. mail 2017 kell 22.33 (kohaliku aja järgi) Manchester Arenal Manchesteris Suurbritannias.
Manchester Arenal toimus Ameerika Ühendriikide laulja Ariana Grande kontsert. Plahvatus toimus pärast kontserti. Manchesteri politsei arvates oli tegemist enesetapurünnakuga. Rünnakus hukkus 23 inimest (sealhulgas suitsiiditerrorist) ja üle 800 inimese sai vigastada, neist 112 hospitaliseeriti. Hukkunute ja vigastatute hulgas oli palju lapsi ja teismelisi, sest Ariana Grande on populaarne eelkõige selles vanuserühmas.
Rünnaku pani toime Salman Ramadan Abedi, 22-aastane Liibüa päritolu kohalik elanik.
Analoog (õigeusk)

Analoog (ka "analoi"; kreeka keeles Ἀναλόγιον "analógion", 'koht, kust öeldakse sõna') on õigeusu kirikus kaldus ülaosaga kõrge lauake, millele asetatakse evangeelium, rist või ikoonid. Kasutatakse ka alusena, millele asetatakse jumalateenistuse käigus loetav parajasti vajalik liturgiline raamat.
Pealaud

Pealaud on laud, mille peal endisajal kammiti juukseid. Laua peal pead kammides sai samal ajal tappa ka täisid.
Pealaua teist poolt võidi kasutada tubaka lõikamiseks.
Hooldekodu tee

Hooldekodu tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis.
Hooldekodu tee sai nime 17. detsembril 2003. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Iru hooldekodusse.
Aegna puiestee

Aegna puiestee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis.
Aegna puiestee sai nime 25. aprillil 1986.
Pistemaaker

Pistemaaker (allikates ka pistemaker) oli keskaegses Tallinnas ehtesepp, kes valmistas ja müüs talurahvale ehteid. Pistemaakrite seas oli palju eestlasi.
Jaan Kompus

Jaan Kompus (24. juuni 1858 Liivaku veski, Uderna vald, Rõngu kihelkond, Tartumaa – 7. mai 1940 Tartu) oli eesti seltskonnategelane, köster, organist ja õpetaja.
Ta õppis aastatel 1875–1878 Cimze seminaris.
Aastatel 1878–1887 oli ta õpetaja Sangaste kihelkonnakoolis, 1888–1919 Rannu kihelkonnakooli köster, õpetaja ja koolijuhataja, 1919–1926 kooliõpetaja ja köster Elvas.
Ta oli Elva kiriku ehitamise algataja ning oli Elva alevivolikogu liige, kes 28. juunil 1923 vanima liikmena juhatas alevivolikogu esimest koosolekut.
Isiklikku.
Tema poeg oli Hanno Kompus.
Toivo Tomson

Toivo Tomson (sündinud 17. septembril 1957 Tartus) on eesti tõlkija.
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1975. aastal Tartu 2. Keskkooli ning õppis aastatel 1975–1977 Leningradi Metsatehnilises Akadeemias. Ta lõpetas 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ning oli aastatel 1989–1994 sama õppeasutuse ajaloo osakonna juures kraaditaotleja.
Tõlkeid.
Ta on tõlkinud eesti keelde Niccolò Machiavelli peateose "Valitseja":
Isiklikku.
Ta valdab eesti, inglise, vene ja itaalia keelt ning on õppinud kesk- ja kõrgkoolis prantsuse, soome ja ladina keelt.
Tallink Express Hotel

Tallink Express Hotel on Tallinnas Sadama 9 asuv hotell.
Hotelli kõrval asub teine Tallinki hotell Tallink Spa &amp; Conference Hotel.
Bulgur

Bulgur on kuivatatud ja purustatud nisu. Bulgur on populaarne Lähis-Idas. Valgu- ja süsivesikurikas bulgur on populaarne ka taimetoitlaste hulgas.
Ajalugu.
Nisust bulguri tegemine on iidne protsess, mis pärineb Vahemere maadest ja on tuhandeid aastaid Lähis-Ida kööki kuulunud. Piiblist on leitud viiteid, et seda valmistasid iidsed babüloonlased ja heebrealased juba 4000 aastat tagasi. Araabia, Iisraeli, Egiptuse ja Rooma tsivilisatsioonides söödi seda juba aastal 1000 eKr.
Kasutamine.
Bulgurit kasutatakse pilaffides, suppides, pagaritoodetes või täidisena. Bulgur on peamine koostisaine "tabbouleh" salatis ja Liibanoni böfis. Bulgurit valmistatakse sarnaselt riisiga, ent selle tekstuur sarnaneb rohkem kuskussi omaga.
Õhurünnakud Tartule veebruaris-märtsis 1944

Nõukogude Liidu õhujõud tegid 1944. aasta veebruaris-märtsis korduvalt õhurünnakuid Tartule.
Väiksemad õhurünnakud veebruaris 1944.
18. veebruaril kell 17.55 viskasid teadmata arv Nõukogude lennukeid Tartule 6 pommi, mis langesid kesklinna ümbritsevale alale. Surma sai 2 ja haavata 8 inimest.
26. veebruaril 1944 8.45-10.55 toimus järgnev tunduvalt suuremate purustustega õhurünnak Tartule. Rünnakust võttis mitmes laines osa umbes 20 Nõukogude lennukit. Linna põhjapoolsele osale heideti mitukümmend pommi. Suuremaid purustusi said kaks puumaja Kalmistu tänaval ning maani maha põles Aleksandri tänav 90 asunud gaasihoidla gaasihoide ruum. Saksa sõjaväe lennuväljal Tartus said kaks saksa lennuväelast surma, 6 raskemalt ja 17 kergemalt vigastada. 
Suur õhurünnak Tartule 26.-27. märtsi öösel 1944.
26. märtsi õhtul ja öösel vastu 27. märtsi 1944 pommitasid Nõukogude lennukid Tartut kahes laines. Esimene laine algas umbes pool seitse õhtul ja kestis kella üheksani. Teine algas õhtul kell poolt üksteist ja kestis poole kaheni öösel. Surma sai 59 inimest, neist neli olid Saksa sõjaväelased. Raskelt sai vigastada 43 ja kergemalt 60 inimest. Kokku heideti linnale 220 pommi. Maha põles 39 maja, täielikult purustati 53 ja osaliselt 216 Tartus asuvat maja.
Sergi (Telihh)

Sergi (vene keeles Сергий; kodanikunimega Oleg Telihh, Олег Андреевич Телих; sündinud 24. novembril 1966 Donetskis) on õigeusu kiriku vaimulik; ta on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna vikaarpiiskop, tiitliga "Maardu piiskop". 
Ta lõpetas aastal 1983 Makijivkas keskkooli. Aastatel 1983–1988 õppis ta Leningradi Kõrgemas Inseneri-Ehituslikus Sõjakoolis. 
Aastatel 1988–1990 teenis ta sõjaväelasena Ostrovis, aastast 1990 Paldiskis. Aastal 1994 asus ta elama Tallinna. 
Aastal 1991 ristiti ta Aleksander Nevski katedraalis. Aastatel 2009–2015 õppis ta kaugõppe teel Moskva Vaimulikus Akadeemias, aastal 2016 kaitses ta diplomitöö kirikuajaloo kateedri juures. 8. märtsil 2009 pühitses metropoliit Kornelius ta diakoniks, 19. detsembril 2010 preestriks. Ta asus teenima Tallinna Nikolai kirikus. 5. oktoobril 2011 pühitses Petseri kloostri ülem arhimandriit Tihhon ta mungaks. Munganime Sergi võttis ta Rakvere märterpreestri Sergi Florinski auks; ta asus teenima Aleksander Nevski katedraalis. 
Pühima Sinodi otsusega 27. detsembrist 2016 valiti ta Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna vikaarpiiskopiks, tiitliga "Maardu piiskop". 5. veebruaril 2017 (tölneri ja variseri pühapäeval) pühitses Vene Õigeusu Kiriku Moskva ja kogu Venemaa patriarh Kirill ta Moskvas Päästja Kristuse katedraalis piiskopiks.
Juža rajoon

Juža rajoon (vene keeles "Южский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Juža linn.
Rajoon piirneb põhjas Palehhi rajooniga, kirdes Verhni Landehhi rajooniga, idas Pestjaki rajooniga, lõunas Vladimiri oblastiga, läänes Savino rajooniga ja loodes Šuja rajooniga.
Rajooni pindala on 1342,93 km².
Juža rajoonis on 158 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna (Juža) ja kuue külaasunduse koosseisu.
Tallink Spa &amp; Conference Hotel

Tallink Spa &amp; Conference Hotel on Tallinnas Sadama 11a asuv spaahotell.
Hotelli kõrval asub teine Tallinki hotell Tallink Express Hotel.
Hansu tänav

Hansu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Hansu tänav sai nime 31. märtsil 2004. Tänav on saanud nime Hansu talu järgi.
Jaagu tänav

Jaagu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Jaagu tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Jaagu talu järgi.
Kaisla tänav

Kaisla tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Kaisla tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänava nimi on Vaagi tänava paarisnimi (kaisel on vee- ja sootaim).
Kotlepi tänav

Kotlepi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Kotlepi tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Kotlepi talu järgi.
Kristeni tänav

Kristeni tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Kristeni tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Kristeni (Kristjani) talu järgi.
Künkamaa tänav

Künkamaa tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Künkamaa tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Künka talu järgi.
Postitalu tänav

Postitalu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Postitalu tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Posti talu järgi.
Rannaniidu tänav

Rannaniidu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Rannaniidu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime selle järgi, et on rajatud rannaniidule.
Roolahe tänav

Roolahe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Roolahe tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime Kakumäe lahe roogu kasvanud lõunaosa mõjul.
Vaagi tänav

Vaagi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Vaagi tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänava nimi on Kaisla tänava paarisnimi (vaak – 'kamarranna taim').
Zavolžski rajoon

Zavolžski rajoon (vene keeles "Заволжский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Zavolžski linn.
Rajoon piirneb põhjas ja läänes Kostroma oblastiga, idas ja kagus Kinešma rajooniga (ja osaliselt Volga jõega), lõunas Vitšuga rajooniga (ja Volga jõega) ning edelas Privolžski rajooniga (ja Volga jõega).
Rajooni pindala on 1148,34 km².
Zavolžski rajoonis on 106 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna (Zavolžsk) ja nelja külaasunduse koosseisu.
Niina Vieveger

Niina Vieveger (1940. aastani Niina Orav; 15. detsember 1917 – 18. jaanuar 1998) oli eesti õpetaja.
Ta oli Tallinna 1. Keskkooli õpetaja ja direktori asetäitja.
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Isiklikku.
Tema isa oli eesti õigeusu vaimulik, ülemdiakon Boris Orav. Niina Vievegeri poeg oli pedagoog ja haridusjuht Leonid Fiveger.
Räsa

Räsa on põigiti varre otsas olev lühem pulk. 
Räsa on näiteks labidal (labidaräsa) või hasplil (haspliräsad).
Rautamine

Rautamine on veoloomade (peamiselt hobuste ja härgade) kapjade ning sõrgade tugevdamine raudadega. Rautatud kabjad-sõrad kulusid aeglasemalt, samuti vähenes looma libisemisoht. Rauad kinnitati kapjade-sõrgade külge vastavate naeltega. 
Hobustele pandi hobuserauad ja veistele härjarauad.
Eesti külas rautas loomi külasepp, kes valmistas ka rauad-naelad.
Härja rautamine.
Härga rautati pooliku hobuseraua kujulise rauaga ning see löödi ühe, harvemini kahe sõra alla. Härja rautamine toimus tavaliselt enne talve, libedate teede tulekul. Teadaolevalt levis Eestis härjarautamine laiemalt alles 18. sajandil.
Hobuse rautamine.
Liikumise juures hobuse kabja väline, sarvest koosnev kaitsekiht kulub ning selle taastamiseks kasvatab hobune pidevalt uut sarve juurde. Kabja kulumine ja juurdekasv on harilikult tasakaalus ainult looduses vabalt elavatel metshobustel. Kodustatud hobused liiguvad tihti kabjale ebasoodsalt kõval pinnal ning nende sarvkabi kulub rohkem kui jõuab juurde kasvada. Sel põhjusel vajavad kodustatud hobused kabjaraudu. 
Rautamisega võib :
Esimesed kabjarauad saab hobune vastavalt vajadusele, kuid tavaliselt mitte enne kolmandat eluaastat. Rautamiste vahede pikkus sõltub erinevatel hobustel kabja omadustest, hobuse töökoormusest ja ka ilmastikust. Looma liigeste ja kõõluste ülekoormuse ning lonkamise vältimiseks tehakse rautamist ja värkimist piisava tihedusega - 4 kuni 8 nädala tagant. Sepp või hoburautaja:
Vanimad andmed hobuse rautamisest Eestis pärinevad 11.-12. sajandist (hobuseraua leiud). Kodused tööhobused oli aga mõnikord veel 19. sajandilgi rautamata.
Söepüss

Söepüss on endisajal karjaste valmistatud paugutamismoodus. Paugu tegemiseks otsiti sile kivi, mille peale sülitati. Sülje sisse pandi hõõguv söetükk ja söetükile kiviga pihta lüües käis kõva pauk.
"Aga süsipüssi paugutaja oli Tuomas: ta sülitas maakivile vahutava süljeläraka, pani sinna tulise söe ja virutas kõigest jõust teise kiviga peale, ja ümberringi kajas sageli sama vali kõmakas kui tõeline püssipauk, ja nõgist suitsu keerles kivide vahelt õhku." Aleksis Kivi, Seitse venda, Eesti Raamat, Tallinn, 2005, lk. 10–12.
Karla kraater

Karla kraater (vene keeles Карлинский кратер) on meteoriitset päritolu löögikraater Buinski linna lähedal Svijaga jõe orus Tatarstanis.
See Neogeeni ajastust pärit võrdlemisi noor kraater on Venemaa suurim ja selle läbimõõt on 10 (ka kuni 12) kilomeetrit. Kraatri vanuseks on hinnatud 5 ± 1 miljonit aastat. Kraater asub Buinski rajoonis Tšuvaššia piiril ja selle lähimate asulate seas on veel Uljanovsk, Kaasan ja Togliatti. 
Kraater on saanud nime Volga parempoolse lisajõe Svijaga vasakpoolse lisajõe Karla järgi.
Mõningate andmete järgi kukkus meteoriit territooriumile, kus hiljem asusid kunagised külad Protopopovo, Embulatovo ja Mokraja Savalejevka. Nende asulate kogupindala on olnud umbes 10 km². Kraatrit on satelliidipiltidelt olnud raske leida, sest see on kaetud liiva- ja savikivimite 25 meetri paksuse settekihiga. Samuti on selle süvik täitunud peaaegu 100 meetri paksuse pliotseeniaegse lubjarikka savisettega. 
Impaktstruktuuride peidus püsimise üheks võimalikuks põhjuseks on veel põllumajanduslik tegevus selles piirkonnas. Huvi kraatri vastu on äratanud paljandunud lubjakivi ja dolomiidi enam kui 400 meetri paksused kihid, samuti kriidise savi 100-meetrine ning dolomiidi, lubjakivi, liivakivi ja savi 320-meetrised ladestikud permi teisest ja kolmandast ajastikust. 
Kraatrit uuris Moskva Riikliku Ülikooli dotsent Danila Badjukov. 2011. aastal käis ta ka Buinskis kohapeal.
Sookingad

Sookingad on endisaegsed abivahendid soos käimiseks. Inimestele tehtud sookingad olid lühikesed laiad ja suusataolised. Hobustele tehtud sookingad olid ümmargused.
Tahma-Toomas

Tahma-Toomas on vanadest riietest valmistatud inimkuju, mis toomapäeva või uusaasta hommikuks viidi salaja teise pere ukse taha. 
Et ukse juures seisev Tahma-Toomas tähendas, et pere on laisk ja lohakas, siis püüti seda oma ukse juures kiiresti teise pere ukse juurde viia.
Tahma-Toomasega seotud komme säilis kõige kauem Lääne-Eestis, kus sellest on teateid veel 20. sajandi II poolel.
Ilmajoki vald

Ilmajoki on 1865. aastal loodud Soome vald, mis asub Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 12 165 inimest ja selle pindala on 579,79 km², millest 2,89 km² on veekogud. Asustustihedus on 20,2 inimest/km². Naabrid on Isokyrö vald, Kurikka linn, Laihia vald ja Seinäjoki linn.
Endine Ilmajoki kihelkond on maastiku ja looduse poolest põhjamaine avamaastik. Ilmajokist läbi voolava Lõuna-Pohjanmaa suurima jõe Kyrönjoe kaldad on Soome viljaaidaks. Kyrönjoki on valitud üheks Soome rahvusmaastikuks.
Igal aastal toimuv Ilmajoe muusikapidu toob juunis kohale tuhandeid ooperihuvilisi. Ilmajokis on palju vaatamisväärsusi eriti ajaloohuvilisele külastajale. 
Ilmajoki Rengonkyläs asub rahvusvahelistele normidele vastav eralennuväli. Läbi valla jookseb Suupohja rajana tuntud rajaosa Seinäjoki–Kaskinen. Ilmajokist Seinäjokisse on 17 km, Vaasasse 70 km, Tamperesse 150 km ja Helsingisse 360 km.
Rahvastik.
2017. aasta lõpu seisuga elas vallas 12 205 inimest.
Ilmajoki elanikest viiendik on alla 14-aastased. Elanike arv on kasvanud viimase kümne aastaga umbes 700 inimese võrra. Ilmajoki valla maksumäär 20,25 on Lõuna-Pohjanmaa valdadest madalaim (Lõuna-Pohjanmaa keskmine on 21,23%).
Majandus.
Ettevõtlusel on Ilmajokis pikk traditsioon ja vallas tegutseb tuhatkond ettevõtet. Lõuna-Pohjanmaa Ettevõtjate iga-aastases uuringus on vald olnud korduvalt ettevõtlussõbralikkuse poolest esiotsas.
Ilmajoe taastuvenergia toodang on suurem kui energiakasutus.
Suurim tööstusettevõte on Altia Koskenkorva tehas, kus valmistatakse Koskenkorva viina. Koskenkorva on kujunenud üheks Soome tuntuimaks brändiks, mida tuntakse ka rahvusvaheliselt. Ilmajoki on arenenud bio- ja keskkonnamajanduses.
Ajalugu.
Ilmajoki on koos mitmete teiste Lõuna-Pohjanmaa valdadega kuulunud algselt suurde Kyrö/Kyrönjoensuu/Pohjankyrö ehk tänasesse Isonkyrö kihelkonda. Ilmajoki kirikuvald asutati selle osana aastal 1516 ja sinna kuulusid tänapäevased Alavude, Jalasjärve, Kauhajoe, Kurika, Peräseinäjoe ja Seinäjoe alad. Isostakyröst eraldus see ala iseseisvaks Ilmajoki kihelkonnaks 1532. aastal, kui rajati Ilmajoki kogudus. Tegelikult toimus eraldumine Kyröst tõenäoliselt alles 1550. aastatel. Esimene kohtuistung Ilmajokis toimus 1554. Omavalitsus loodi Ilmajokis alles 1571. aastal, mil on esmamainitud Ilmajoki haldusülemat.
Suur-Ilmajokist on seejärel eraldunud Alavus, Jalasjärvi, Kauhajoki, Kurikka, Peräseinäjoki ja Seinäjoki. Ilmajoki vald loodi 1867. aastal, kui kohalik omavalitsus eraldati 1865. aasta omavalitsusseaduse kohaselt kogudusest.
Aastatel 1596–1597 toimunud nuiassõja talupoegade juht Jaakko Ilkka oli Ilmajokist ja paikkonnas toimus sõjaga seotud Santavuore võitlus 1597. aasta veebruaris.
Ilmajokis on ka mitmeid ehedaid poolteise- ja kahekorruselisi pohjalatalusid. Ka Ilmajokis valmistatud Könnin-kellade ja Nopankylä vankriseppade kontsentratsioon räägivad Ilmajoki pikaajalisest ehitus- ja disainitraditsioonist.
Vaatamisväärsusi.
Tuoresluoma, Loukasmäe allikas, Hassulanneva allikas ja Kilsukylä allikas, Lääne-Soome looduskaitsekeskuse kaitstavad väikeveekogud.
Tuntud inimesed.
Ilmajokist pärit kuulsaimad sportlased on odaviskaja Tero Pitkämäki ja maadleja Marko Yli-Hannuksela.
Vitšuga rajoon

Vitšuga rajoon (vene keeles "Вичугский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Vitšuga linn (ei kuulu Vitšuga rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Zavolžski rajooniga, idas Kinešma rajooniga, kagus Luhhi rajooniga, edelas Rodniki rajooniga ja loodes Privolžski rajooniga.
Rajooni pindala on 1005,5 km².
Vitšuga rajoonis on 171 asustatud punkti ja nad kuuluvad kolme linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu.
Sari (sõel)

Sari on suur hõre sõel vilja tuulamiseks. 
Ajaloost.
Sari oli tuntud paljude Euroopa rahvaste juures, Eestis oli ta peamine riist vilja puhastamiseks. Saride kodutöönduslik tootmine arenes meil 19. sajandi jooksul Avinurmes, Hiiumaal, Nõval.
Ehitus.
Sarja läbimõõt oli 1–1,5 meetrit, selle kere painutati õhukesest haavalaastust, mõnikord valmistati vitspunutisega puuvõrudest (eriti Saaremaal). Põhi punuti lõhestatud toominga- või sarapuu okstest, aga ka pajuvitstest. 
Sari riputati tuulamiseks üles rehealuse värava kohale. Selleks kasutati Põhja-Eestis sarjale külge pandud 3–4 harulist vitstest või nöörist sanga. Lõuna-Eestis oli sarja kere küljes kaks loogakujulist kõrva. 20. sajandil valmistati ka neljakandilisi sarisid, millel oli lauast küljed ning traadist põhi. 
Kasutus.
Kõlka- ja aganasegu tuulamiseks oli suurem "hõre sari" (ka "kõlkasari", läänemurdes "põppesari", Saaremaal "kurn"), mille põhjasilma läbimõõt oli 7–10 cm. Väiksem "tihtsari" (ka "paks sari") oli puhtama vilja tuulamiseks. Selle põhi valmistati vahtrasugadest, silma läbimõõduga umbes 1 cm. Lina- ja ristikuseemne puhastamiseks kasutati veelgi tihedamat sarja, mille augud oli kuni 0,5 cm.
Tuulamismasin

Tuulamismasin ehk tuulimasin on enamasti käsijõul töötav masin, millega õhuvoolu abil puhastati (tuulati) teravilja soovimatutest lisanditest (näiteks tolmust, aganaist).
Liinivahe tänav

Liinivahe tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Liinivahe tänav sai nime 25. märtsil 2009. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb Kopli liinide vahel.
Ajalugu.
Vene-Balti laevaehitustehase asumi töölisbarakid ehitati nn liinidele (1., 2., 3., 4., 5.) ja Sepa ning Kaevuri tänavale paralleelselt reastatud kompaktsete gruppidena. Need on kitsa keskkoridoriga kahekorruselised puumajad, igal korrusel 16 kööktoa tüüpi 12 m² korterit. WC-sid oli igal korrusel 2, kõigis majades oli elekter.
Meeruse tänav

Meeruse tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Meeruse tänav sai nime 19. augustil 2009. Tänav on saanud nime Meeruse lõuka ja kari järgi.
Pärnulõuka tänav

Pärnulõuka tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Pärnulõuka tänav sai nime 7. märtsil 2007. Tänav on saanud nime Paljassaare lahe Pärnulõuka järgi.
Termobimetall

Termobimetall koosneb kahest tunduvalt erisuguse joonpaisumisteguriga metallikihist. 
Termobimetalli kihid pikenevad temperatuuri muutudes erisuguselt, mistõttu temperatuuri tõustes paindub termobimetall väiksema joonpaindumisteguriga ehk passiivse kihi poole.
Termobimetalle kasutatakse temperatuuritajuritena mõõteriistades, termoregulaatorites, termoreleedes, temperatuuri mõju kompenseerivates seadmetes jm. Termobimetalle kasutatakse ka nn hingava energiasäästliku kattematerjali loomiseks.
Vaalikaigas

Vaalikaigas on ümmargune puukaigas, mille ümber keerati riie, et seda seejärel vaalikurikaga siledaks rullida (vaalida).
Linnupete

Linnupete ehk käopete (mulgi murdes "linnuiva", võru murdes "tsirgujüvä" ) on kerge varahommikune eine. 
Linnupetet, milleks oli suutäis leiba, võeti alates kevadest enne tööleminekut.
See oli kogu Eestis kombeks põhiliselt rändlindude saabumise ajal, et mitte tühja kõhuga mõnda lindu kuulda või näha. Eriti peljati kägu, kurge, kiivitajat, koovitajat. Vastasel korral "pettis" ("sittus", "situtas") lind inimese ära, mistõttu võis eeloleval aastal karta mingi õnnetuse (surma, haiguse, vigastuse, pahanduse jms) juhtumist.
Selle kombe aluseks oli laialt levinud uskumus, et rändlinnud lendavad talvituma teise ilma ning naastes toovad sealt kaasa surma kahjulikku mõju. Linnupette võtmise kommet tundsid kõik Skandinaavia ja Baltimaade rahvad, vähemal määral ka Kaukaasia rahvad ning slaavi rahvad.
Püünisauk

Püünisauk on loomade liikumisteele kaevatud auk, mille põhjas on teravad vaiad. Püünisaukudega püüti põtrasid ja huntisid. Huntide ligimeelitamiseks pandi püünisaugu peale sööt.
Hernepuder

Hernepuder on puder, mis saadakse herneste purukstampimisel või kauakestval keetmisel nii pehmeks, et herneid pole enam vaja tampida. Puder segatakse rasvaga.
Vilisuu tänav

Vilisuu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Vilisuu tänav sai praeguse nime 19. juulil 1994. Tänav nimi pärineb mütoloogiast. Vilisuu on üks külmataadi sünonüüme. Enne seda oli tänava nimi alates 7. septembrist 1979 Tehumardi tänav (Teise maailmasõja ajal toimunud Tehumardi öölahingu mälestuseks).
Saarepiiga puiestee

Saarepiiga puiestee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. Aastatel 1979–1995 kandis tänav Kangelaste puiestee nime.
Kahu tänav

Kahu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Kahu tänav sai nime 19. juulil 1994. Tänava nimi pärineb mütoloogiast (Kahu on Pakase poeg). Varem oli tänav August Pusta tänava osa.
Arbu tänav

Arbu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Hoonestus.
Arbu tänav 1, 1a, 2, 8, 12, 14 hooned on üheksakorruselised Tüüpprojekt 111-121-E seeria projekti järgi ehitatud paneelelamud.
Arbu tänav 5, 7, 9, 11, 13 hooned on viiekorruselised Tüüpprojekt 111-121-E seeria projekti järgi ehitatud paneelelamud.
Arbu tänav 15 asub tüüpprojekt 211-1-146 projekti järgi ehitatud Tallinna Arbu Lasteaed.
Ajalugu.
Praeguse nime sai Arbu tänav 19. juulil 1994. Tänava nimi on seotud mütoloogiaga ('arp' – nõiatrumm). 
Enne seda oli tänava nimi alates 7. septembrist 1979 Vassili Võrgu tänav (NSV Liidu Punaarmee Eesti Laskurkorpuse polkovniku Vassili Võrgu auks).