tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kõrreliselaadsed

Kõrreliselaadsed ("Poales") on õistaimede hõimkonda üheiduleheliste klassi kuuluv rohttaimede selts.
2000. aasta uuringud näitasid, et kõrreliselaadsed tekkisid peaaegu 115 miljonit aastat tagasi Lõuna-Ameerikas. Avastatud on hiliskriidist pärit fossiilset õietolmu ja vilju.
Õied on tavaliselt väikesed, koondunud õisikutesse ja ümbritsetud kandelehtedega, välja arvatud sugukonnas "Mayacaceae", kus iga varre otsas on üks õis. Paljude liikide õied on tuultolmlejad. Seemned sisaldavad tavaliselt tärklist.
Liigirikkaimad kõrreliselaadsete sugukonnad on kõrrelised (12 070 liiki), lõikheinalised (5000 liiki), "Bromeliaceae" (1400 liiki) ja "Eriocaulaceae" (1150 liiki). Kõige suurema praktilise tähtsusega on samuti kõrrelised, sest sellesse sugukonda kuuluvad teraviljad hirss, kaer, mais, nisu, oder, riis ja rukis ning bambus, hundinui ja suhkruroog. Veel kuuluvad kõrreliselaadsete hulka ananass, papüürus ja pilliroog.
Tänapäeva taimetaksonoomia süsteemi, APG II süsteemi järgi kuuluvad kõrreliselaadsete seltsi järgmised kaheksateist sugukonda 18 325 liigiga:
On ka teistsuguseid käsitlusi, mille järgi kõrreliselaadsed jagunevad 16 või 17 sugukonnaks.
Władysław Reymont

Władysław Stanisław Reymont, sünninimega Stanisław Władysław Rejment (eesti keeles varem lühendatult Wladislaw St. Reymont; 7. mai 1867 – 5. detsember 1925) oli poola realistlik kirjanik, kirjandusrühmituse Noor-Poola liige. Aastal 1924 sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Valdav osa Reymonti teoseid on realistlikud, naturalismi ja sümbolismi sugemetega. Tema viimane teos "Mäss" ("Bunt", ilmus 1922, raamatuna 1924), kirjeldab aga taluloomi, kes võtavad talus võimu, et kehtestada "võrdsus", mis peagi mandub terrorirežiimiks. 1917. aastal Venemaal toimunud Oktoobrirevolutsiooni metafoorina kirjutatud romaan oli 1945-1989 sotsialistlikus Poola Rahvavabariigis keelatud, nii nagu ka George Orwelli sarnase süžeega romaan "Loomade farm" (1945). On teadmata, kas Orwell oli Reymonti kaks aastakümmet varasemast teosest teadlik. Reymonti romaan ilmus Poolas taas pärast pikka pausi 2004. aastal.
Eesti keeles on ilmunud Reymonti jutustus "Õiglus" (tõlkija Artur Roose, kaas Peet Aren; Tartu: Valik, 1927), novellikogu "Kaebealune nr. 437" (tõlkija Artur Roose; Tartu: Noor-Eesti, 1929), romaan "Tõotatud maa" ("Ziemia obiecana"; tõlkija Lydia Skomorowska, eessõna Jerzy Kaplinski, kaaneümbris Ernst Kollom; Tartu: Loodus, 1936) ja tema peateos, romaanitsükkel "Talupojad" ("Chłopi"):
2007. aastast kannab Reymonti nime Poolas Łódźi linnas asuv Władysław Reymonti nimeline Łódźi lennujaam (Port Lotniczy Łódź im. Władysława Reymonta).
Harilik lubikas

Harilik lubikas ("Sesleria caerulea") on lubika perekonda ja kõrreliste sugukonda kuuluv mitmeaastane taim. 
Kasvab peamiselt lubjarikastel niitudel, soodes ja hõredates metsades. Levinud üle Eesti, kuid oluliselt rohkem leidub teda Põhja- ja Lääne-Eestis.
Longus helmikas

Longus helmikas ("Melica nutans") on kõrreliste sugukonda ja helmika perekonda kuuluv üheiduleheline taim.
Teda võib leida peamiselt varjukates kuuse-segametsades, laialehistes saludes, tihedais põõsastikes. Eestis on ta võrdlemisi sage.
Üldkirjeldus.
Longus helmikas moodustab hõredaid kogumikke, kus domineerivad mitteõitsvad võsud. Värvuselt on ta tuhm- kuni roheroheline. Maa all on tal 6-10 cm pikkune suhteliselt peenike risoom. Kõrs on 30-60 cm pikk, sihvakas, peen, pöörise alt kare. Lehetuped on karedad, alumised purpurpunased. Lehelabad on 3-5 mm laiad, tugeva keskrooga. Pähikud on 6-8 mm pikad ja ripuvad ühe või kahe (väga harva kolmega) õiega õisikus ühekülgselt lühikestel (3-4 mm pikadel) raagudel.
Libled on 5-6 mm pikad, tugevalt purpurpruunid või lillakad. Tolmukapead on 1,5 mm pikad, helekollased. Teris on umbes 2,5 mm pikk ja 1,5 mm lai, tumepruun, ovaalne, lapik, paljas, sile, läikiv, nõrga vaoga ventraalsel küljel. 
Longus helmikas õitseb mais ja juunis.
Ruja (album)

"Ruja" on ansambli Ruja 1982. aastal ilmunud omanimeline album.
Kreeka kuninglik perekond

Kreeka kuninglik perekond põlvneb otseselt Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi dünastiast, mis valitses Kreekat aastatel 1863-1924 ja 1935-1973. Kreeka esimene kuningapaar oli kuningas Geórgios I ja kuninganna Olga Konstantinovna.
1967. aastal põgenes Kreeka kuningas Konstantinos II maalt ja 1973. aastal kuulutati välja vabariik. Konstantinose abikaasa kuninganna Anne-Marie on Frederik IX noorim tütar. Kõik perekonna liikmed omavad tiitlit Kreeka ja Taani prints(ess).
Harilik naistesõnajalg

Harilik naistesõnajalg ("Athyrium filix-femina") on naistesõnajalaliste sugukonna naistesõnajala perekonda kuuluv mitmeaastane eostaim.
Offenburg

Offenburg on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Ortenau kreisis.
Henri Bergson

Henri-Louis Bergson (18. oktoober 1859 – 4. jaanuar 1941) oli prantsuse filosoof.
Bergson oli 20. sajandi alguskümnenditel üks tuntumaid ja mõjukamaid filosoofe.
1927. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna ja 1930. aastal Auleegioni ordeni.
Kopenhaageni lennujaam

Kopenhaageni lennujaam (IATA: CPH, ICAO: EKCH, taani keeles Københavns Lufthavn, Kastrup) on Taani peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma SAS baaslennujaam. See avati 20. aprillil 1925. Lennujaam asub Amageri saarel, 8 km Kopenhaageni kesklinnast lõunas.
2015. aastast opereerib Tallinn–Kopenhaagen liini SAS. Samuti on liini teenindanud nii Estonian Air kui ka Nordica.
Õnnetused.
26. jaanuaril 1947 juhtus KLM-i lennukiga õnnetus. Selles hukkus 22 inimest, seal hulgas ka Rootsi prints Gustav Adolf.
Sinclair Lewis

Harry Sinclair Lewis (7. veebruar 1885 – 10. jaanuar 1951) oli ameerika kirjanik. 1930. aastal sai ta esimese ameeriklasena Nobeli kirjandusauhinna.
Erik Axel Karlfeldt

Erik Axel Karlfeldt (20. juuli 1864 – 8. aprill 1931) oli rootsi luuletaja, keda peetakse üheks Rootsi 20. sajandi alguse olulisemaks lüürikuks.
Karlfeldti loomingut iseloomustab sügav seotus Rootsi maaelu ja rahvakultuuriga, väljendades samas ka eksistentsiaalseid ja romantilisi teemasid. Tema luule on tihti kirjutatud rahvalikus vormis ning sisaldab rohkelt viiteid Dalarna loodusele ja rahvapärimusele.
Ta valiti 1904. aastal Rootsi Akadeemia liikmeks ning alates 1913. aastast kuni oma surmani täitis ta Akadeemia alalise sekretäri ametit.
1931. aastal pälvis Karlfeldt postuumselt Nobeli kirjandusauhinna, olles üks väheseid autoreid, kellele see autasu on omistatud pärast surma. Varem, 1918. aastal, oli ta auhinnast keeldunud, tõenäoliselt seetõttu, et kuulus juba siis Akadeemia juhtkonda, mis vastutas Nobeli kirjandusauhinna määramise eest.
John Galsworthy

John Galsworthy (14. august 1867 – 31. jaanuar 1933) oli inglise kirjanik. 1932. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
John Galsworthy oli rahvusvahelise kirjanikke ühendava organisatsiooni PEN-klubi esimene president.
Roger Martin du Gard

Roger Martin du Gard (23. märts 1881 – 22. august 1958) oli prantsuse kirjanik, keda peetakse 20. sajandi oluliseks realistlikuks autoriks. Ta on tuntud eelkõige oma mitmeosalise romaanisarja "Les Thibault" poolest, mis käsitleb ühe perekonna saatust ja ühiskondlikke muutusi Esimese maailmasõja eel ning ajal. Selle teose eest pälvis ta 1937. aastal Nobeli kirjandusauhinna, mille komisjon tõstis esile tema sügavat psühholoogilist tunnetust ja ausust inimloomuse kujutamisel.
Martin du Gard oli sündinud Pariisi lähistel ning õppis ajaloolaseks, kuid keskendus peagi kirjandusele. Tema loomingus on tugev rõhk moraalsetel ja eetilistel küsimustel ning ühiskonna kriitilisel kajastamisel. Ta oli aktiivne ka sotsiaalsete ja poliitiliste teemade käsitlemisel, mis peegeldusid tema kirjutistes.
Elu lõpus elas ta Lõuna-Prantsusmaal Nice'i lähedal ning tema soov oli olla maetud seal, kus ta veetis olulise osa oma elust ja karjäärist. Ta on maetud Cimiezi kloostri kalmistule Nice'is.
Keflavíki rahvusvaheline lennujaam

Keflavíki rahvusvaheline lennujaam (IATA: KEF, ICAO: BIKF, islandi keeles Keflavíkurflugvöllur) on Islandi peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Icelandair baasjaam. Lennujaam asub 50 km Reykjavíki kesklinnast edelas. 
Lennujaamal on kaks 60 meetri laiust rada:
Ajalugu.
Lennujaam avati 1941. aasta detsembris USA õhujõudude baasina.
Oslo Gardermoeni lennujaam

Oslo Gardermoeni lennujaam (IATA: OSL, ICAO: ENGM, norra keeles "Oslo lufthavn, Gardermoen") on Norra peamine rahvusvaheline lennujaam ning lennufirmade SAS ja Norwegian Air Shuttle baasjaam. Lennujaam asub 48 km Oslo kesklinnast põhja pool Nannestadi ja Ullensakeri valla piiril. Lennujaamal on kaks 60 meetri laiust rada.
Liinil Tallinn-Gardermoen lendas aastatel 1998–2001 ja 2003–2015 Estonian Air ning alates 2006. aastast lendab Norwegian Air Shuttle, 2015. aastast Nordic Aviation Group ja Scandinavian Airlines.
Ajalugu.
Lennujaam avati 1980. aastal.
Liiklus.
Oslo lennujaamal on teenindusala, kus elab 2,5 miljonit inimest, mille alla kuulub suurem osa Ida-Norrast ja 0,3 miljonit inimest Rootsist. 2009. aastal teenindas lennujaam 18 087 722 inimest, 77 761 tonni veoseid ja 211 048 lennukiliigutust. Euroopa Majanduspiirkonnas oli Oslo lennujaam 2008. aastal 17. kohal üldise lennuliikluse ja 16. kohal riigisisese liikluse tiheduse poolest. Oslo lennujaam on Põhjamaades lennuliikluse tiheduse järgi suuruselt teine lennujaam Kopenhaageni lennujaama järel.
Printsess Lilian

Printsess Lilian, Hallandi hertsoginna (Lilian May Davies) (30. august 1915 – 10. märts 2013) oli Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi onunaine ja Rootsi kuningliku perekonna liige. 
Ta sündis Swanseas Walesis William ja Gladys Mary Daviese perekonnas. 
Esimene abielu.
1940. aastatel oli ta lühikest aega abielus näitleja Ian Craigiga. Sõja ajal töötas ta raadiotehases ja haiglas õena.
Teine abielu.
1943. aastal tutvus ta Londonis oma 28. sünnipäevapeol Rootsi printsi Bertiliga (praeguse kuninga onu) ning peagi sai neist paar.
Pärast seda, kui Gustaf Adolf 1947. aasta jaanuaris lennuõnnetuses hukkus, oli üsna kindel, et prints Bertilist saab järgmine kuningas, kuna Gustaf Adolfist oli jäänud maha vähem kui aastane poeg ning teised troonipärijad olid kaotanud õiguse kroonile. Et mitte kaotada oma kohta troonipärimisjärjekorras, otsustas Bertil Lilianiga mitte abielluda, ja nad elasid diskreetselt koos 30 aastat.
Prints Bertil ja Lilian abiellusid 7. detsembril 1976, kui Carl Gustaf oli saanud täisealiseks ning kroonitud kuningaks.
Hilisemad aastad.
Pärast prints Bertili surma 5. jaanuaril 1997 võttis printsess Lilian enda kanda mitmeid kuninglikke kohustusi, patronaaže ning oli mitme organisatsiooni auliige.
2000. aastal avaldas ta eluloo, mis räägib temast ja prints Bertilist.
Surres 97-aastaselt oli printsess Lilian Rootsi kuningliku perekonna vanim liige.
Printsess Birgitta

Printsess Birgitta, Hohenzollern-Sigmaringeni printsess (Birgitta Ingeborg Alice; 19. jaanuar 1937 Haga loss, Rootsi – 4. detsember 2024 Mallorca) oli Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi õde. Ta sündis Rootsis Haga lossis.
Vanemad ja õed-vennad.
Tema isa oli Västerbotteni hertsog prints Gustaf Adolf ja ema Saksi-Goburg-Gotha printsess Sibylla.
Tal on kolm õde: printsess Margaretha, proua Ambler; printsess Désirée, Silfverschiöldi paruness; printsess Christina, proua Magnuson.
Kihlus ja abielu.
1959. aasta reisil Saksamaale tutvus Birgitta kokteilipeol oma tulevase mehega ja 15. detsembril 1960 kuulutati välja tema kihlus Hohenzollern-Sigmaringeni printsi Johann Georgiga (suri aastal 2016). 
25. mail 1961 toimus Stockholmi kuningalossis ilmalik laulatus ja 31. mail 1961 Saksamaal Sigmaringeni palees kiriklik laulatus. Birgittale anti Hohenzollern-Sigmaringeni printsessi tiitel ning sellega säilitas ta oma koha ka Rootsi kuninglikus perekonnas. 
Printsess Birgitta ja prints Johann Georg kolisid 1990. aastal lahku, kuid olid siiani ametlikult abielus. Birgitta elas Mallorcal ning tema abikaasa elab Münchenis ja on muuseumidirektor.
Kuninglikud kohustused.
Väljaspool Rootsit esindab printsess Birgitta mitut golfi- ja heategevusorganisatsiooni ning Rootsis on ta Rootsi Kuningliku Golfi Ühenduse auliige (alates oma onu prints Bertili surmast). Mallorcal korraldab ta iga-aastast omanimelist Printsess Birgitta auhinnavõistlust. Lisaks osaleb ta iga-aastastel Rootsi luutsinapäeva pidustustel ja Rootsi rahvuspäeval korraldataval golfipeol.
Diagramm

Diagramm (kreeka keeles "diágramma" piirjoon) on arvjoonis, mille koostisosad on üldjuhul koordinaadistik, skaalad ja diagrammikujundid. Nende kujundite järgi kasutatakse näiteks joon-, tulp-, lint- ja sektordiagramme.
Joondiagrammi, mis esitab kahe muutuja vahelist funktsionaalset sõltuvust, nimetatakse graafikuks.
Võrdlusdiagramm

Võrdlusdiagramm on diagrammi tüüp, mille abil saab võrrelda kahe või enama nähtuse mahtu. Suuruste võrdlemisel joonistatakse tulp-, joon- või lintdiagramm.
Struktuurdiagramm

Struktuurdiagramm on diagrammi tüüp, mille abil saab millegi koostist iseloomustada. Selleks kasutatakse sektordiagrammi, kastidiagrammi või osadeks jaotatud tulpdiagrammi.
Tartu Vangla

Tartu Vangla on vangla Justiitsministeeriumi haldusalas, asub Tartu äärelinnas – Ropka tööstusrajoonis. 
Arhitektuur.
Hoone arhitektuurse ja sisekujundusprojekti autor on Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus, projekteerija EstKONSULT ning hoone ehitas peatöövõtjana Skanska EMV.
Vangla kogumaksumus oli 423 miljonit krooni (27,1 miljonit eurot), millest ehitusmaksumus oli 365,8 miljonit. Tartu Vangla ehitamise finantseerimiseks sõlmis Eesti Vabariik Põhjamaade Investeerimispangaga 13 miljoni eurose laenulepingu.
Tartu Vangla hoone nimetati 2002. aasta betoonehitiseks. Tunnustamise põhjustena toodi välja järgmist:
Üldpinda on vanglas 23 000 m2, mille moodustavad
Ajalugu.
Algtõuke sai Tartu vangla projekteerimine sellest, et Amnesty International inspekteeris Patarei vanglat ja tuli järeldusele, et see ei vasta mitte mingitele tänapäevastele kriteeriumidele.
Tartu Vangla valitsusasutusena moodustati justiitsministri määruse alusel 13. detsembril 2000. 
Tartu Vangla hakkas kinnipeetavaid vastu võtma 16. oktoobril 2002, sellest algas ka Eesti vanglasüsteemi üleminek laagersüsteemilt kambersüsteemile.
Vangla pidulik avamistseremoonia toimus 15. novembril 2002.
2007. aastal esitas Eesti justiitsministeerium Tartu Linnavalitsusele taotluse rajada Tartu Vangla juurde avavangla osakond. Tartu Linnavolikogu otsusega 2008. aastast algatati detailplaneering, mis 2010. aastal pole veel lõplikku kinnitamist leidnud.
1. juulist 2024 vähendatakse Tartu vanglas kohti poole võrra viies mitusada vangi üle Tallinna vanglasse. Kuna vangide arv on Eestis vähenenud ja Tartu vangla on Eesti kolmest vanglast kõige vanem, siis muudetakse see piirkondlikuks vanglaks, kuhu jääb esialgu alles 400 vangi. Kokku on aga 2024. aasta jaanuari seisuga Eestis 1827 vangi.
2025. aastal on arutluse alla tühjeneva Tartu vangla osaline väljarentimine Rootsi vangide majutamiseks.
Eesti Spordigümnaasium

Eesti Spordigümnaasium (algse nimega Tallinna Spordiinternaatkool (lühend TSIK)) oli aastatel 1967–2000 Tallinnas tegutsenud riigikool, mis andis spordialast keskeriharidust. Alates 2000. aastast jätkab spordialase hariduse andmist eraõppeasutus Audentese Spordigümnaasium.
Tallinna Spordiinternaatkool tegutses Tallinnas omaaegse Dunteni (Tondi) mõisa territooriumil aadressil Tondi tänav 84/88. Mõisaaegadest on säilinud iidsed pargipuud ja kaks väikest tiiki. Puude vahele ehitati 1960.–1961. aastal hoonetekompleks Tallinna II Internaatkoolile, mille baasil alustas tööd ka Tallinna Spordiinternaatkool. Tallinna II Internaatkoolilt päranduseks saadud hoonetekompleksile (peahoone, magalad, söökla ja katlamaja) lisandusid hiljem spordihall (kilehall 1973–200?), staadion, tennisekeskus ning võimlakompleks koos meditsiinikeskuse ruumidega (1978).
1. septembril 1972 loodi Tallinna Spordiinternaatkooli juurde suusatamise osakond, mis tegutses Otepääl. Esimesel õppeaastal komplekteeriti 7. klass. Kool tegutses Otepää Internaatkooli baasil ja osakonna õppe- ja sporditööd juhendas Otepää Internaatkooli direktor.
1997. aastal sõlmis AS Audentes Eesti Spordigümnaasiumiga lepingu kooliruumide rentimiseks ühes spordigümnaasiumi õppehoones aadressil Tondi 88. 2. veebruaril 1998 alustas Audentese Erakool seal tööd ja 2000. aastal sõlmis Audentes Haridusministeeriumiga lepingu Eesti Spordigümnaasiumi hoone rentimiseks 20 aastaks. See leping võimaldas luua Audentese Spordigümnaasium ja tööd sai alustada Audentese Erakooli gümnaasium. Uus koolihoone ja õpilaskodu võeti kasutusele pärast remonti juba 2000. aasta sügisel.
Tartu Kaubamaja

Tartu Kaubamaja on kaubanduskeskus Tartus aadressil Riia tänav 1. Tartu Kaubamaja kuulub Tallinna Kaubamaja Gruppi.
Kaubanduskeskust haldab Tartu Kaubamaja Kinnisvara OÜ.
Kaubanduskeskuses on üle 40 kaupluse ja 9 toidukohta. Kaubanduskeskuse ankurüürnikuks on Kaubamaja.
2006. aasta seisuga oli hoones 32 123 m2 kasulikku pinda, millest 15 967 m2 oli üüripind. Hoones on kaks parklakorrust 227 parkimiskohaga.
Ajalugu.
Tartu Kaubamaja praegune hoone avati 12. oktoobril 2005. Enne praeguse hoone valmimist tegutses Tartu Kaubamaja aadressil Riia tänav 2.
2013. aastal avati Tartu Kaubamajas uus laste- ja kodumaailm.
2016. aastal lõppesid Tartu Kaubamajas ligi aasta kestnud ehitustööd, mille eesmärk oli renoveerida kaubanduskeskust nii seest kui ka väljast.
Kriitika.
Tartu Kaubamaja arhitektuur on pälvinud kriitilisi hinnanguid. Tartu abilinnapea Jarno Laur ütles Tartu linnavolikogu ees kaubamaja lisakorruse arutelu sissejuhatuseks: "Sees on mõnusam olla kui väljas, sest seest sa seda ei näe." Püstitamise järel sai kaubamajahoone hüüdnimeks "Tallinna Ülikool". Kunstiajaloolane Enriko Talvistu on öelnud: "Mitte kuidagi ei saa aru nendest otsustajatest, kes arvasid, et Vanemuisest sobibki vaadata vaid tehniliste ruumide kuubikuid mingite sammastega kasti peal. /---/ Hoonel pole aknaid ega liigendatust ning läikivad kiviseinad meenutavad pigem palatit nr 6. Kogu see hoone on introvertne nagu Harry Potteri raamatutes, kus dementorid neelavad sind igaveseks enesesse. See maja on Tartusse imporditud sobimatu väliskraamina ning õigus on nendel, kes sambaid üle lugedes saavad aru, et see on "Tallinna Ülikool" Tartus."
Tartu vana kaubamaja

Tartu vana kaubamaja oli 1966. aastal ehitatud kaubamaja Tartus aadressil Riia tänav 2. Hoone arhitekt oli Uno Sisa. Kaubamaja avas uksed 20. detsembril 1966.
Algul tegutses kaubamaja kolmekorruselises kõrgete lintakendega ja korrustevaheliste paneelidega osas. Tartu kaubamaja Emajõe-poolses 2–3-korruselises tiibhoones oli majatarvete kauplus ja restoran Tarvas. Restorani kaunistas Elmar Kitse sgrafiitotehnikas figuraalkompositsioon (mis seoses hoone lammutamisega annetati Eesti Rahva Muuseumile). Tiibhoone teisel korrusel olid Tartu Tarbijate Kooperatiivi ruumid. Tiibhoone oli viimistletud terrasiitkrohviga.
2005. aastal kolis Tartu kaubamaja uude hoonesse teisel pool Riia tänavat. Pärast kolimist seisid kaubamaja ruumid mõnda aega tühjalt, seal korraldati kunstinäitusi. 
Vana kaubamaja kaubamajaosas on tegutsenud spordiriiete, raamatu-mänguasjapood ja arvutustehnika kauplused, kellaparandus, videolaenutus ja -müük, tiibhoones veel üks spordipood, apteek ja fotopood. Restorani Tarvas asemel olid Ühispanga (hiljem SEB) kontor, Olympic Casino ja Tartumaa turismiarenduskeskus.
Vana kaubamaja Riia tänava poolsele küljele paigutati infotabloo, mis näitas kella, kuupäeva ja temperatuuri.
2013. aasta algul teatas Tartu Tarbijate Kooperatiiv plaanist hoone aasta lõpuks lammutada. Selle asemele taheti rajada kuuekorruseline ehitis, millest poole oleks võtnud enda alla kaubandus. Ülejäänud osas pidid paiknema büroopinnad ja hotell, ülemistel korrustel taheti avada ka päevaspaa.
Vana kaubamaja sulges uksed 28. detsembril 2013.
2020. aasta aseisuga asub Tartu vana kaubamaja koha peal kaubanduskeskus Kvartal.
Järvestik

Järvestik on üksteise lähedal asuvate järvede kogum.
Printsess Margaretha

Printsess Margaretha, pr. Ambler (Margaretha Désirée Victoria) (sündinud 31. oktoobril 1934) on praeguse Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi õde. Ta sündis Rootsis Haga lossis.
Tema isa oli prints Gustav Adolf, Västerbotteni hertsog, ja ema Saksi-Goburg-Gotha printsess Sibylla. Tema isapoolne vanaisa oli Rootsi kuningas Gustav VI Adolf ja vanaema Connaughti printsess Margaret.
Enne abiellumist oli Margarethal suhe Šoti aristokraadi Robin Douglas-Home'iga, kuid printsessi vanavanemad ei andnud neile abiellumiseks luba.
Briti kodaniku John Kenneth Ambleriga tutvus ta 1963. aastal Inglismaal pidulikul lõunasöögil. Kihlus kuulutati välja 28. veebruaril 1964 ja pulmad toimusid 30. juunil 1964 Rootsis Ölandi saarel. Printsess Margaretha kaotas tiitli "Tema Kuninglik Kõrgus", kuid säilitas printsessitiitli. 
Pärast pulmi kolis ta Inglismaale ega täida mingeid kuninglikke kohustusi. 
Lapsed:
Yaşar Kemal

Yaşar Kemal (6. oktoober 1923 Gökçedam – 28. veebruar 2015 İstanbul) oli kurdi päritolu türgikeelne Türgi kirjanik, üks kaasaja tuntumaid Türgi romaanikirjanikke. 
Ta sündis Gökçedamis (asub Osmaniye provintsis Türgis).
Eesti keeles on Yaşar Kemalilt ilmunud aastal 1995 (sarjas Loomingu Raamatukogu) romaan "Madu maha tappa!" (originaalis "Yılanı Öldürseler" (1976); türgi keelest tõlkinud Ly Seppel)
Saimaa kanal

Saimaa kanal on rahvusvahelise tähtsusega veetee, mille pikkus on 43 km. Kanal ühendab Saimaa järve (Lappeenranta Soomes) Soome lahe rannikuga (Viiburi Venemaal). Venemaal asuva osa pikkus on 29 km. Saimaa kanal rajati aastail 1845–1856 ja rekonstrueeriti 1967–1969. Faarvaatri sügavus on 4,2 m.
Veeteede süsteem (Soomes: Päijänne järv, Toiala järv, Käsijärv ja neid ühendavad kanalid) on seotud Helsingi (Päijänne–Hyvinkää–Helsingi kanali) ja Põhjalahe sadamatega (Pori, Rauma).
1962. aasta lepingu järgi on kanali Venemaale (sel ajal Nõukogude Liidule) kuuluv osa Soomele 50 aastaks rendile antud. 2013. aastast alates pikendati rendilepingut veel 50 aastaks. Rendimakse on 1,22 miljonit eurot aastas (oli 290 000 €).
Seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse võidakse rendileping tühistada, ettekäändel kui Soome peaks ühinema NATOga.
Salvatore Quasimodo

Salvatore Quasimodo (20. august 1901 Modica, Sitsiilia – 14. juuni 1968 Napoli) oli Itaalia luuletaja, esseist ja tõlkija, keda peetakse üheks olulisemaks 20. sajandi itaalia lüürikuks. 
Ta oli 1920.–1930. aastate Itaalia luulevoolu hermetismi üks keskseid esindajaid, kuid tema looming liikus aja jooksul isiklikust ja sümbolistlikust käsitlusviisist sotsiaalselt ja poliitiliselt laetud teemade poole.
Quasimodo alustas töist elu insenerina, kuid pühendus peagi täielikult kirjandusele. Tema esimesed luulekogud ilmusid 1930. aastatel; neist tuntuim on "Ed è subito sera" (eesti keeles "Ja kohe on õhtu", 1942), mis kujundas tema kui introspektiivse ja filosoofilise luuletaja kuvandi. Pärast Teist maailmasõda muutus tema luule sotsiaalsemaks ja humanistlikumaks, kajastades sõjakogemusi, kannatusi ja lootust paremale tulevikule. Sellesse perioodi kuuluvad tema olulised kogud "La vita non è sogno" ("Elu ei ole unenägu", 1949) ja "Il falso e il vero verde" ("Vale ja tõeline roheline", 1956).
Lisaks originaalloomingule oli Quasimodo silmapaistev klassikalise kirjanduse tõlkija, eeskätt tõlkis ta ladina ja vanakreeka poeete, nagu Homerost, Ovidiust ja Vergiliust.
1959. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna "tema lüürilise luule eest, mis klassikalise elutunnetusega väljendab tänapäeva inimese eksistentsiaalseid kannatusi".
Salvatore Quasimodo suri 1968. aastal südamerabanduse tagajärjel 66-aastaselt Napolis ning on maetud Milanosse Cimitero Monumentale kalmistule.
Saint-John Perse

Saint-John Perse (õieti Marie-René-Alexis Saint-Léger, Alexis Léger, Alexis Saint-Léger Léger; 31. mai 1887 – 20. september 1975) oli Prantsusmaa diplomaat ja prantsuskeelne luuletaja. 1960. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Ivo Andrić

Ivo Andrić (serbia kirillitsas Иво Андрић; 9. oktoober 1892 Travnik – 13. märts 1975 Belgrad) oli horvaadi- ja serbiakeelne Jugoslaavia kirjanik. 1961. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Shmu'el Yosef Agnon

Shmu'el Yosef Agnon (eesti keeles on kasutatud nimekujusid "Šmuel Josef Agnon" ja "Samuel Josef Agnon"; heebrea שמואל יוסף עגנון); sünninimi Shmuel Yosef Halevi Czaczkes; 17. juuli 1888 Buczacz (Austria-Ungari, hiljem Poola ja tänapäeval Ukraina) – 17. veebruar 1970 Jeruusalemm) oli heebreakeelne Iisraeli kirjanik. 1966. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Karvane piiphein

Karvane piiphein ("Luzula pilosa") on loaliste sugukonda piipheina perekonda kuuluv mitmeaastane taim.
Ta kasvab Euroopas ja Lääne-Siberis, mägedes kuni 2000 meetri kõrguseni. Eestis on ta tavaline, eelistades kasvukohana valgusküllaseid okas- ja segametsi ning puisniite . Umbes samasugustes kohtades kasvavad metskannike, võsaülane, kanakoole ja harilik jänesekapsas.
Karvane piiphein kasvab 15–40 cm kõrgeks ja moodustab tiheda rohukamara. Varre alusel on punakaspruun lehetupp. Ta talvitub rohelisena.
Taime lehed on lamedad, süstjad, 5–10 mm laiad, aga varrest lühemad. Lehed kasvavad välja tihedast männasest. Lehed on äärest karvased.
Tema õied on 5 õielehega, tumepruunid, tavaliselt üksikud, harva kahekaupa hõredas õisikus, milleks on sarikas või pööris. Kandelehed on mitu korda lühemad õietupest, pruunikad, munajad, sageli pisut narmendavad, pealt kelmega kaetud. Õieraod on väga erineva pikkusega. Õies on 6 tolmukat ja need on umbes 2 mm pikad. Tolmukapead on piklikud ja tolmukaniidist paar korda pikemad. Piiphein on tuultolmleja.
Vili on rohekaskollane, kujult ümarkoonusjas kidaga kupar, mis on õiest märgatavalt pikem. Valminult vajuvad õieraod, mille otsa kupar kasvab, longu. Seemned on 2,5–3,5 mm pikad, suurte kõverate lisemetega. Viljad valmivad aprillis-mais. Seemneid levitavad tuul ja sipelgad. Selleks, et sipelgaid ligi meelitada, on seemned õli- ja suhkrurikkad.
Karvane piiphein on diploidne, tal on 66 kromosoomi.
Keraluga

Keraluga ("Juncus conglomeratus") on loa perekonda ja loaliste sugukonda kuuluv püsik.
Lapik luga

Lapik luga ("Juncus compressus") on loa perekonda ja loaliste sugukonda kuuluv püsik.
Tuderluga

Tuderluga ("Juncus gerardii") on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv rohttaim.
Alamliigid ja levila.
2002. aastal eristati tuderloal kolm alamliiki:
Tuderluga eelistab kasvada soolasel pinnasel, näiteks rannaniitudel ja soolakutel. Eestis on tuderluga sage.
Välimus ja paljunemine.
Tuderluga kasvab 10–30 cm kõrgeks. Taime vars on püstine ja ruljas. Kattelehti on 6 ja need on mustjaspruunid. Tolmukaid on samuti 6 ja need on lühikesed. Kõige alumine kandeleht on lühem kui õisik.
Vili on munajas või piklik kupar, värvilt tumepruun, enamasti õiekattelehtede pikkune. Seemned on 0,6 mm pikad.
Taim võib levida tuule abil nagu kõik teisedki load. Lisaks sellele võivad taime nutid loomade karvkattesse kinni jääda ja loomad võivad neid sel moel levitada.
Parasvöö

Parasvöö on Maa soojusvöö, mille piirideks on kõige soojema kuu samatemperatuurijooned +20 °C ekvaatori poolt ja +10 °C pooluse poolt.
Parasvöös saab enam-vähem selgelt eristada nelja aastaaega: lühikese päeva ja pika ööga ning madalate õhutemperatuuridega talve, tõusvate õhutemperatuuridega kevadet, pika päeva ja lühikese öö ning kõrgete õhutemperatuuridega suve ning langevate õhutemperatuuridega sügist.
Varem arvati palavvöö piirideks pöörijooned ja polaarjooned.
Heinrich Böll

Heinrich Theodor Böll (21. detsember 1917 – 16. juuli 1985) oli saksa kirjanik. 
Sündis Reinimaal katoliiklikus peres, koolis paistis silma väga hea õppeedukusega ladina keeles. 
Teostes on tugev katoliku miljöö mõju. Astus 1976. aastal katoliku kirikust välja, "ilma et oleks seejuures usust taganenud" ("vom Glauben abgefallen"), ning jäi sügavalt usklikuks inimeseks. Pooldas sõjajärgsel Saksamaal vasakpoolseid üritusi. Käsitles eelkõige Saksamaa natsionaalsotsialismi minevikuga seotud moraalseid probleeme. Viibis korduvalt Iirimaal, tema reisimeenutuste raamat "Iiri päevik" on tõlgitud ka eesti keelde.
Patrick White

Patrick Victor Martindale White (28. mai 1912 London – 30. september 1990 Sydney) oli Austraalia ingliskeelne kirjanik. 1973. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Trent Reznor

Michael Trent Reznor (sündinud 17. mail 1965) on Ameerika Ühendriikide helilooja, laulja, multiinstrumentalist ja produtsent, kes on peamiselt tuntud bändi Nine Inch Nails (NIИ) asutaja ning solistina.
Reznor kirjutab kõik bändi lood, samuti mängib ta stuudioalbumitel kõiki pille (kitarr, klaver jt klahvpillid, trummid jne) ise. Kontsertidel kasutab ta "live"-bändi.
Eyvind Johnson

Olof Edvin "Eyvind" Verner Johnson (29. juuli 1900 – 25. august 1976) oli rootsi kirjanik. 
1957. aastal sai temast Rootsi Akadeemia liige. Tema romaan "Hans nådes tid" (1960) võitis esimese (1962. aasta) Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna. 
1974. aastal jagas ta Harry Martinsoniga Nobeli kirjandusauhinda.
Külmvöö

Külmvöö on Maa soojusvöö, mille piir on kõige soojema kuu samatemperatuurijooned +10 °C ekvaatori poolt ja 0 pooluse poolt. Seal on kogu aasta jooksul õhutemperatuurid madalad ning päevad lühikesed ja ööd pikad. Polaarjoontelt pooluste poole esinevad polaarpäev ja polaaröö.
Varem arvati polaarvöö piiriks polaarjooned.
Talv

Talv on külm aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Talvele on iseloomulikud madalad õhutemperatuurid ja sajab lund.
Igapäevaelus arvestatakse talvekuudeks põhjapoolkeral detsember, jaanuar ja veebruar; lõunapoolkeral juuni, juuli ja august. Talve algus on vastavalt 1. detsember või 1. juuni.
Astronoomiline talv algab talvisel pööripäeval põhjapoolkeral ja suvisel pööripäeval lõunapoolkeral.
Meteoroloogiline talv algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla –10 °C.
Fenoloogiline talv algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla 0 °C.
Anne (Suurbritannia)

Anne (6. veebruar 1665 – 1. august 1714) oli Inglismaa ja Šotimaa kuninganna 1702–1707, Iirimaa kuninganna 1702–1714 ja Suurbritannia kuninganna 1707–1714. Ta oli viimane Stuartite dünastiast valitseja.
Anne oli Inglismaa ja Šotimaa kuninga (1685–1688/1689) James II tütar. James valitses pärast oma venna Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuninga (1660 (1649)–1685) Charles II surma 1685–1688, kuid kukutati Kuulsa revolutsiooniga, sest oli katoliiklane. Tema kukutamise järel said troonile Anne'i õde Mary II ja tema abikaasa William III (endine Hollandi provintside haldur), kes valitsesid riiki ühiselt ja olid teineteise pärijateks. Mary suri 1694 ja William jäi üksi valitsema. Sellest abielust ei sündinud lapsi ja Anne sai troonipärijaks. Ta sai võimule 1702. aastal, kui William III suri.
28. juulil 1683 abiellus Anne Taani kuninga Christian V venna Jørgeniga, keda Inglismaal hakati nimetama George'iks. Anne rasestus 18 korda, neist 4 lõppes nurisünnitusega ja 8 rasedust surnud lapse sünniga. 3 last surid oma sündimise päeval ja 2 enne kaheaastaseks saamist. Ainult poeg William, Gloucesteri hertsog, elas 11-aastaseks, kuid suri samuti enne oma vanemaid.
Kuninganna Anne valitsemisajal algas Euroopas Hispaania pärilussõda (1701–1714), milles Prantsusmaa ülemvõimupüüdlusi piirata soovivad Euroopa riigid: Suurbritannia kuningriik, Hollandi vabariik, Portugali kuningriik, Preisi kuningriik ja Savoia hertsogkond toetasid Saksa-Rooma keiser Leopold I püüdlusi näha Hispaania troonil endiselt Habsburgide soost kuningat. 
1707. aastal võeti Suurbritannias vastu Uniooniakt, millega Inglismaa ja Šotimaa liideti Suurbritannia kuningriigiks. Seega sai Anne'ist esimene selle, Suurbritannia saart ühendava riigi valitseja.
Anne'i abikaasa George suri 28. oktoobril 1708. Anne ise suri 1. augustil 1714 49-aastaselt podagrasse ja roosi. Ta oli enne surma nii paksuks läinud, et tema kirst pidi olema peaaegu ruudukujuline.
Anne'i lähim sugulane oli tema poolvend James Francis Edward Stuart, kes oli katoliiklane – just sel põhjusel oli tema isa kukutatud. Tarvis oli ettekäänet, mis takistaks Jamesil troonile tõusmast. Selleks võeti 1701 vastu seadus, millega kõik katoliiklased jäeti troonipärimise õigusest ilma: troonile võis saada üksnes protestant. Tosinad genealoogiliselt olulisemad troonipretendendid jäeti sellega kõrvale ja troonipärijaks sai Hannoveri kuurvürstinna Sophia.
Sophia suri paar kuud enne Anne'i. Anne'ile järgnes troonil Sophia vanim poeg, James I tütretütrepoeg George I, kellega algas Hannoveri dünastia Suurbritannias.
Amos Oz

Amos Oz (heebrea keeles עמוס עוז ; sünninimega Amos Klausner; 4. mai 1939 Jeruusalemm − 28. detsember 2018 Tel-Aviv) oli Iisraeli kirjanik ja ajakirjanik, Iisraeli-Palestiina konflikti kahe riigi lahenduse silmapaistev toetaja. 
Ta õppis filosoofiat Heebrea Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis. Hiljem oli Ben-Guriyyoni ülikooli kirjandusprofessor.
Temalt ilmus 23 romaani ja esseekogumikke. Ta loomingut on tõlgitud rohkem kui 25 keelde.
Canopus

Canopus ("α Car", "α Carinae", Kiili alfa, Kiili "α") on lõunataevas paikneva Kiili tähtkuju näiva heleduse poolest heledaim täht ning näiva heleduse poolest kolmas täht Päikese ja Siiriuse järel (tähesuurus –0,72).
Canopus on Maast umbes 313 valgusaasta kaugusel.
Canopuse absoluutne heledus on 14 000 korda suurem kui Päikesel.
Kevad

Kevad on jahe aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Kevadele on iseloomulikud õhutemperatuuri kasv, maapinnal sulab lund ja veekogudel sulab jää. 
Kevade algust arvestatakse kas maa liikumise järgi (astronoomiline), ilma soojenemise (klimaatiline) või muutuste järgi looduses (fenoloogiline). Kaks viimast on omavahel lähedalt seotud ja mõnikord raskesti eristatavad. On ka olemas meteoroloogiline kevad, mis on kokkuleppeline ajavahemik kokkuvõtete tegemiseks. Klimaatiliselt eristatakse talve ja kevade vahel kaht üleminekuaastaaega, kevadtalve ja varakevadet. 
Astronoomiline kevad.
Astronoomiline kevad algab kevadisel pööripäeval põhjapoolkeral ja sügisesel pööripäeval lõunapoolkeral. Kevade kui soojema aastaaja saabumist mõjutab see kaudselt päikese käigu järgi, mis ei pruugi tähendada klimaatilise või fenoloogilise kevade saabumist sel ajal, sest sooja saabumine sõltub väga palju ka õhumasside liikumisest. 
Klimaatiline kevad.
Klimaatiline kevad algab vegetatsiooniperioodi algusega, kui ööpäeva keskmine temperatuur tõuseb üle 5 °C, ja kestab kuni suve alguseni, kui ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb üle 13 °C. Sellega käib koos kaks üleminekuaastaaega:
Fenoloogiline kevad.
Fenoloogilist kevadet määratakse muutuste järgi taime- ja loomariigis, mis on lähedalt seotud klimaatilise kevade tunnustega (ilma soojenemise ja jahenemisega). On mõned märgilised sündmused, mis tähistavad kevade tulekut.
Fenoloogiline päriskevad algab vahtra õitsemahakkamisega. Sel ajal õitseb enamik taimeliike ja puid, saabuvad rändlinnud ja poegivad loomad. Esineb öökülmi. Lõpeb õunapuude õitsemise lõppemisega, rukkipea loomise ja piiritaja saabumisega.
Meteoroloogiline kevad.
Meteoroloogiline kevad on kokkuleppeline ajavahemik 1. märtsist 31. maini, mida kasutatakse teatud erialade raamatupidamises kokkuvõtete tegemiseks.
Harry Martinson

Harry Edmund Martinson (6. mai 1904 – 11. veebruar 1978) oli rootsi kirjanik. 1974. aastal jagas ta Eyvind Johnsoniga Nobeli kirjandusauhinda.
Eugenio Montale

Eugenio Montale (12. oktoober 1896 Genova – 12. september 1981 Milano) oli itaalia kirjanik. 1975. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Vicente Aleixandre

Vicente Pío Marcelino Cirilo Aleixandre y Merlo (26. aprill 1898 Sevilla – 14. detsember 1984 Madrid) oli hispaania luuletaja. 1977. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Elulugu.
Vicente Aleixandre isa oli raudteeinsener. Vicente lapsepõlv möödus Málagas. Alates 1909. aastast elas ta Madridis, kus ta ka õppis õigusteadust ja majandusteadust. Ta tahtis hakata kaupmeheks, kuid pidi sellest tervislikel põhjustel loobuma. Alates 1925. aastast pühendus ta täielikult kirjandusele. 
1922. aastal tutvus ta Madridis Ateneos Rafael Albertiga, keda peetakse Aleixandre kõrval üheks tähtsamaks 1927. aasta põlvkonna esindajaks. 
Noil aastail oli tal kirglik armusuhe näitleja Carmen de Granadaga. Ta reisis Portugalis, Inglismaal, Šveitsis ja Prantsusmaal. Ta hakkas salamisi luuletama. Tema esimene luuletus oli "Ámbito".
1934. aastal sai ta luulekogu "La destrucción o el amor" eest Hispaania riikliku kirjandusauhinna. 
Et tema teostel oli fašismivastane iseloom, oli ta aastatel 1936–1944 avaldamiskeelu all. Tema teosed ilmusid põranda all. 
1950. aastal võeti ta Hispaania Kuningliku Akadeemia liikmeks. 
Looming.
Vicente Aleixandre teoste põhjal liigitatakse tema loometee tavaliselt kolmeks perioodiks. 
Varajases loomeperioodis oli ta sürrealismi mõju all. Tema teostele oli omane individualism, pessimism ja hermeetiline keel. See periood kulmineerus luulekoguga "Sombra del paraíso" ("Paradiisi vari").
Hiljem muutus tema keel arusaadavamaks. Tolle perioodi peateosed on "Südame ajalugu" ("Historia del corazón") ja "En un vasto dominio".
Hilisloomingus on üha enam juttu lähenevat surmast, millest ta kõneleb rahulikul ja traagilisel toonil. Selle perioodi luulekogud on "Poemas de la consumación", "Sonido de la guerra" ja "Diálogos del conocimiento".
Suvi

Suvi on kõige soojem aastaaeg, mis tuleb pärast kevadet ning enne sügist ning mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Suvele on iseloomulikud kõrged õhutemperatuurid ja see, et sajab vihma.
Liigitus.
Meteoroloogiline suvi on põhjapoolkeral juuni, juuli ja august; lõunapoolkeral on need detsember, jaanuar ja veebruar. Suve algus on vastavalt 1. juunil või 1. detsembril.
Astronoomiline suvi algab suvisel pööripäeval põhjapoolkeral ja talvisel pööripäeval lõunapoolkeral ning kestab põhjapoolkeral sügisese pööripäevani ja lõunapoolkeral kevadise pööripäevani.
Klimaatiline suvi ehk pärissuvi algab Eestis keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul üle +13 °C.. Eristatakse veel mõnd tinglikku osa-aastaaega:
Fenoloogiline suvi algab õunapuude õitsemahakkamise, rukki loomise ja piiritaja saabumisega. Ka fenoloogilise suve puhul saab eristada eelsuve, pärissuve, südasuve ja hilissuve.
Isaac Bashevis Singer

Isaac Bashevis Singer (jidiši keeles יצחק באַשעװיס זינגער‎; 21. november 1902 – 24. juuli 1991) oli Poola juudi päritolu jidišikeelne ameerika kirjanik, nobelist.
Tema isa oli hassiidi rabi ja ema oli Biłgoraj rabi tütar. 1921. aastast õppis Isaac Bashevis Singer Varssavis rabiseminaris, kuid jättis selle varsti pooleli. 
1923. aastast töötas ta ajakirja Literarische Bleter korrektorina. 1935. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides ning töötas jidišikeelse ajalehe Forverts ajakirjaniku ja toimetajana. 
Isiklikku.
Tema vend Israel Joshua Singer (1893–1944) ja õde Esther Kreitman (1891–1954) olid samuti kirjanikud.
Odysséas Elýtis

Odysséas Elýtis ("Οδυσσέας Ελύτης"; 2. november 1911 – 18. märts 1996) oli kreeka luuletaja. 1979. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Czesław Miłosz

Czesław Miłosz (30. juuni 1911 Šeteniai – 14. august 2004 Kraków) oli poola kirjanik. 1980. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Elias Canetti

Elias Canetti (25. juuli 1905 Ruse – 14. august 1994 Zürich) oli Bulgaaria juudi päritolu saksakeelne kirjanik. 1981. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Sügis

Sügis on jahe aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Sügisele on iseloomulikud õhutemperatuuri langus, sajab vihma ja vahel ka lund ning veekogudel tekib jääkate.
Igapäevaelus arvestatakse sügiskuudeks põhjapoolkeral september, oktoober ja november; lõunapoolkeral on sügiskuud märts, aprill ja mai. Sügise algus on vastavalt 1. septembril või 1. märtsil.
Astronoomiline sügis algab põhjapoolkeral sügisesel pööripäeval ja lõunapoolkeral
kevadisel pööripäeval.
Meteoroloogiline sügis algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla +10 °C. Sügis algab 60% vegetatsioonperioodi üleminekul arvestades suve algusest.
Fantoom (muusikal)

"Fantoom" on muusikal ooperifantoomist, mille kirjutasid Maury Yeston ja Arthur Kopit Gaston Leroux' romaani "Ooperikummitus" põhjal. Muusikal esietendus 1991. aastal Houstonis. Muusikali hakati kirjutama juba 1983. aastal, kuid kuna samal ajal töötati ka Andrew Lloyd Webberi "Ooperifantoomi" välja, siis jäeti Yestoni ja Kopiti versioon aastateks sinnapaika.
Seda on nimetatud "kõige edukamaks muusikaliks, mida pole iial Broadwayl mängitud".
Eestis on Yestoni-Kopiti "Fantoomi" mängitud 2007. aasta novembris Tallinna Linnahallis (esietendus 16. novembril 2007, lavastaja Liis Kolle).
Fantoom

Fantoom on eeskätt popkultuuris ja -mütoloogias tuntud olend, kes võib olla olemuselt üleloomulik (kummitus, viirastus) või ka lihtsalt salapärane ja ettearvamatu. Sõna tuleneb kreeka- ja ladinakeelsest sõnast "phantasma" ('ilmutis, lummutis, varikuju, pettepilt'), mis omakorda on tagasiviidav indoeuroopa tüvele "*bha-" ('särama, hiilgama'). 
Fantoom on koomiksite, raamatute, filmide, arvutimängude jms tegelane:
Serbia ja horvaadi kirjandus

Serbia ja horvaadi kirjandus on serbia-horvaadi, serbia, horvaadi või bosnia keeles kirjutatud kirjandus.
Bernstadt auf dem Eigen

Bernstadt auf dem Eigen on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
Ebersbach (Saksimaa)

Ebersbach on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis Tšehhi piiri ääres.
1. jaanuaril 2011 liideti see Neugersdorfi linnaga, tekkis Ebersbach-Neugersdorf.
Stockholmi kuningaloss

Stockholmi kuningaloss (rootsi keeles "Stockholms slott") on Rootsi kuninga ametlik residents, kus asuvad kuningapaari ja teiste pereliikmete tööruumid, vastuvõtusaalid, kuningliku majapidamise peakontor ning mitu muuseumi. Kuningaloss paikneb Stadsholmeni saarel Stockholmi vanalinnas ning lossi naabruses asub Rootsi parlament Riksdag. 
Ajalugu.
Praeguse lossi kohale lasi Birger Jarl juba 13. sajandil ehitada kivilinnuse, mis ajapikku kasvas lossiks ning sellele pandi nimeks "Tre Kronor" ('kolm torni').
16. sajandi lõpus lasi Johan III lossi ümber ehitada renessanss-stiili ning 1690. aastal otsustati loss muuta hoopis rokokoolossiks. 1692. aastal hakkas Nicodemus Tessin noorem ümber ehitama põhjatiiba ning tööd lõpetati 1697. aastal. Sama aasta 1. mail põles aga suurem osa lossist maha.
Ülesehitustööd võttis enda kanda taas Nicodemus Tessin noorem ning 1734. aastal rajati läänefassaadi välisküljele poolkaarekujulised ehitised. 1740. aastal saadi valmis ka lossikirik ning 1754. aastal lõpetati välisseinte taastamine. Samal aastal asus kuningapere lossi elama. 1824–1830 rajati põhjafassaadi ette nn "Lejonbacken" ehk Lõvide kallak, mille nimetus tuleneb seal asuvatest lõviskulptuuridest. 
Lossis on 609 ruumi ning see on üks suuremaid tänapäeval kasutatavaid losse.
Lossi valvab Rootsi Sõjaväe alla kuuluv "Högvakten" ehk kuninglik ihukaitsevägi, mille ajalugu ulatub tagasi 16. sajandi algusse.
Palee välisilme.
Loss on ehitatud tellistest, mis on ida-, lääne- ja lõunatiiva keskosas kaetud liivakiviga. Katus on kaetud vasega ja ümbritsetud kivist balustraadiga. 
Kõik neli fassaadi on erineva kujundusega ning sümboliseerivaid erinevaid asju: lõunafassaad esindab rahvast, läänefassaad esindab kuningat, idafassaad esindab kuningannat ja põhjafassaad esindab monarhiat. Läänest itta on loss 115 m pikk ning põhjast lõunasse 120 m. 
Välisnurkade külge on ehitatud 4 tiiba: 2 kaarjat ja 2 sirget. Lossi tagaküljel kahe sirge tiiva vahel paikneb pisike aed, mida nimetatakse "Logården"'iks.
Sisekujundus.
Lääneosa.
Teisel korrusel vasakul paikneb Bernadotte'ide galerii ja paremal on Rüütliordude saal. Kolmandal korrusel vasakul paiknevad külalisteruumid ja paremal ametiruumid.
Idaosa.
Selle ühel korrusel paikneb "Livrustkammaren", Rootsi vanim muuseum, kus saab vaadata relvi, ordeneid ja kroonijuveele.
Põhjaosa.
Seal asuvad kunagiste kuningate ja kuningannade eluruumid ning peosaalid, mille hulka kuulub ka ballisaal "Vita Havet" ehk Valge Meri. Lisaks asub seal Karl XI galerii. Esimesel korrusel asub "Konseljrummet" ehk Nõukogusaal. Keldrisse on rajatud "Museum Tre Kronor", kus on väljapanek Birger jarli rajatud kindlusest.
Lõunaosa.
Seal paiknevad Riigisaal, lossikirik ja varakamber, kus asuvad kuninglikud juveelid.
Drottningholm

Drottningholm on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Ekerö vallas Mälareni järve Lovöni saarel. 
Seal asub Drottningholmi loss.
Elanike arv on 398 (31. detsember 2010).
Löbau

Löbau (sorbi keeles Lubij) on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
Löbau asub Maagimäestiku kirdetipus, kohas, kust algavad kagusse suunduvad Sudeedid. Linnast pisut kagus asub 561 meetri kõrgusele ulatuv mäetipp.
Löbaud on esimest korda kirjalikult mainitud 1221 nimega Oppidum Lubaw.
1346 moodustati Ülem-Lusaatia kuue linna liit, kuhu kuulusid Bautzen, Görlitz, Kamenz, Lauban, Löbau ja Zittau.
Löbaust saab nii maanteed kui ka raudteed mööda sõita lääne poole Bautzeni kaudu Dresdenisse ja ida poole Görlitzi kaudu Poola. Kagusse läheb raudtee Ebersbachi kaudu Tšehhi.
Arhitektuur.
Löbau raekoda on mitme arhitektuuristiili eklektiline segu.
1854 valmis Löbau mäel kuningas Friedrich Augusti torn, mis on 28 meetrit kõrge. See on Euroopa kõrgeim malmtorn; sellelt avaneb suurepärane vaade ümberkaudsetele maadele ja mägedele.
Huvitav ehitis on arhitekt Hans Scharouni Villa Schminke, mis valmis 1930. aastatel, kuid meenutab 1950. aastate arhitektuuri.
Linnaosad.
Löbau linna piiresse kuuluvad peale linnasüdame veel järgmised linnaosad:
Heebrea kirjandus

Heebrea kirjandus on heebrea keeles kirjutatud kirjandus.
Jidiši kirjandus

Jidiši kirjandus on jidiši keeles kirjutatud juudi kirjandus. Jidiši kirjandus sai alguse 13. sajandil Saksamaal.
Šolem Alejchemi, Jitshok Leib Peretsi ja Isaac Bashevis Singeri jidiši keeles kirjutatud raamatuid on ka eesti keelde tõlgitud.
Itaipu (muusikateos)

"Itaipu" on Philip Glassi sümfooniline kantaat neljas osas. Ta kirjutas selle 1989. aastal anonüümse patrooni tellimusel Atlanta Sümfooniaorkestrile pühenduseks samanimelisele maailma suurimale hüdroelektritammile. Teose esmaettekanne oli 2. novembril 1989.
Teose tekst on guaraniikeelne ja "Itaipu" tähendab "laulvad kivid". Osade pealkirjad on "Mato Grosso", "Järv" (The Lake), "Tamm" (The Dam) ja "Merele" (To the Sea).
Eestis kandsid "Itaipu" 10. augustil 2007 Leigo Järvemuusikal ette Tartu Noortekoor ja Vanemuise Sümfooniaorkester Lauri Sirbi dirigeerimisel.
George I

George I (sünninimi: "Georg Ludwig"; 7. juuni (28. mai) 1660 – 22. juuni (11. juuni) 1727) oli Suurbritannia ja Iirimaa kuningas ning Hannoveri kuurvürst ("Georg I").
George I sai Suurbritannia troonile pärast Stuartite dünastia protestantliku haru väljasuremist 1714. aastal. Tema trooniletõusuga loodi Hannoveri ja Suurbritannia personaalunioon, mis kestis 1837. aastani.
George I oli sakslane ega osanud inglise keelt, suhtles oma ministritega prantsuse või ladina keeles. 
Abielu ja lapsed.
1682. aastal abiellus George I oma nõo Sophie Dorotheaga.