Tootsi raudteejaam

Tootsi raudteejaam on raudteejaam Pärnumaal Tori vallas Lelle–Pärnu raudteelõigul.
Tootsi raudteejaamas asus varem kaks madalat ooteplatvormi, mille asemele rajati 2013. aastal uus lühike teedevaheline perroon. Viimane regulaarne reisirong peatus Tootsi jaamas 8. detsembril 2018. Rong sõitis Balti jaamast Tootsi umbes 2 tundi ja 15 minutit. 
Praegu kasutavad raudteed vaid üksikud kaubarongid. Jaamas on üks peatee, üks vastuvõtu-ärasaatetee ja üks dresiinikuuri viiv tupiktee.
Hoonetest asuvad jaama territooriumil puidust jaamahoone, vana puukuur, uus dresiinikuur, käimla ja silikaattellistest endine elektritsentralisatsiooni post. Jaamahoonest lõunas asuvad jaama eluhoone, kuuri ja dresiinikuuri varemed.
Jaamas peatus päevas neli Pärnu rongi (pooled Pärnu ja pooled Tallinna poole) liinil Tallinn–Pärnu. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine.
Ajalugu.
Tootsi pooljaam rajati 1927. aastal. Jaamas asus algselt ka karjääri harutee. 1927. aastal kokku pandud eelarve kohaselt läks kahekorruseline jaamahoone ehitus maksma veidi üle kahe miljoni marga. Hoone alusmüürid olid valmistatud raudkividest, mis olid Tootsi mõisa maadelt kokku korjatud. Seinad olid palkidest ja kaetud pruuni värvi puuvooderdisega. Maja pilastrid ja karniisid olid valged, katus kaetud punaste tsementkividega. See asus Lelle raudteejaamast 40,4 kilomeetri kaugusel. Avamisel jäi jaam Viluvere valda.
1920. aastate lõpus läbis Tootsi jaama päevas kaks rongi Pärnu suunas (väljumisajaga kell 16.25 ja 5.48) ja kaks rongi Tallinna suunas (kell 10.50 ja 1.03). Suvel lisandus kummalgi suunal veel üks rong. Sõit Pärnusse kestis kaks ja pool kuni kolm tundi, Tallinna viis pool kuni kaheksa tundi. Reisipilet Tallinnast Tootsi maksis teise klassi vagunis 4,35 ja kolmanda klassi vagunis 2,85 krooni. Viiekilose pagasi eest tuli täiendavalt maksta 28 senti.
1. mail 1930 avati raudteejaamas Tootsi postiagentuur. Töö paremaks korraldamiseks oli Postivalitsus varustanud agentuuri järgmise inventariga: 5 kg kaal ühes vihtidega, välimine postkast, kalendertempel, kaks kummist lipiktemplit, pitsat, nurgatempel, T-tempel, templipadi, kummialus, postikott ja silt. Algul tegeles Tootsi postiagentuur vaid kirjade, ajalehetellimuste ning markide ja vekslipaberite müügiga. 1930. aasta 25. oktoobril sai aga Tootsi postiagentuur õiguse tegelda ka rahakaartide, paki- ja lunasaadetiste operatsioonidega. Üksiku saadetise väärtuse ülemmääraks oli Postivalitsus kehtestanud 500 krooni. 
1932. aasta 7. mai õhtul kella poole seitsme paiku toimus Pärnu–Lelle kitsarööpmelisel raudteel Tootsi ja Viluvere jaama vahel rongiõnnetus. Kaubarong nr 576 koosseisus jooksid rööbastelt välja kuus viimast vagunit, milles veeti propse. Õnnetuse tõttu katkes raudteeühendus järgmise päeva keskpäevani, mil Pärnust kohale saadetud remontrongi meeskond suutis seada korda tee. Õnnetuse põhjuste kohta täit selgust ei saabunud. Arvati, et vagunid jooksid rööbastest välja vagunirikke tõttu. Kaubarong nr 576 oli teel Pärnust Lellesse 27 laadungiga vaguniga.
Kitsarööpmelise raudtee ajastul ulatus praegugi Tootsi Turbatööstuses toimiv elektrifitseeritud raudteevõrk ka Tootsi raudteejaamani. 
1969. aastal suleti senine kitsarööpmeline Lelle–Pärnu raudteelõik koos Tootsi jaamaga ümberehitustöödeks, et ehitada raudtee ringi laiarööpmeliseks. Tööd valmisid 1971. aastal ja raudtee ametlik avamine toimus 23. juulil.
Kuni 2004. aastani oli Tootsi jaamas neli kõrvalteed, varem oli likvideeritud kahe kilomeetri pikkune harutee Tootsi Turbatööstusse. 
Seoses Lelle–Pärnu raudteetrassi viletsa seisukorraga otsustas Eesti Valitsus 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu–Lelle 70 km raudteetrassile 17 000 000 eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril aastal 2018. 
Jaamahoone.
Tootsi jaamahoone ehitati Leon Johansoni tüüpprojekti järgi analoogselt Luuri, Koogiste, Tammiste ja Kõnnu jaama peahoonega. 
Väljaehitatud katusekorrusega kõrge poolkelpkatusega hoone esi- ja tagafassaadil paiknevaid keskrisaliite kroonib lopsaka puidust profiilkarniisiga raamistatud kolmnurkfrontoon. Fassaade ilmestavad laiad nurgalauad ja kaheksa ruuduga aknad. Peasissepääsuküljel asub kahepoolne klaasidega välisuks, mille kohal asetseb kaarliistudega liigendatud valgmik.
Jaamahoone ühes otsas oli ooteruum, keskel jaamaülemaruum, ja teises otsas kahetoaline korter. Hoone teisel korrusel paiknes kaks ühetoalist korterit.
Nüüd on hoone Edelaraudtee kasutada.