Atari Jaguar

Atari Jaguar on kodune mängukonsool, mida arendas ja avaldas Atari Corporation aastal 1993. Seda reklaamiti esimese 64-bitise mängukonsoolina ajal, mil videomängude turul domineerisid 16-bitised Super Nintendo Entertainment System ja Sega Mega Drive.
Jaguari hakkasid arendama 1990. aastate alguses Flare Technology liikmed. Esimesed süsteemid jõudsid müügile New Yorgis ja San Franciscos 1993. aasta lõpus.
Konsooli edukust hoidsid tagasi keerukas mitmekiibiline arhitektuur, riistvaralised vead ja teadmatus mängude programmeerimisest multiprotsessorile arendajate seas. Sellest oli tingitud konsooli piiratud mängude kogu ja müügiarvu väiksus.
Jaguari eluiga üritati pikendada CD-ROM lisandi Jaguar CD väljalaskega ja hinna alandamisega. Sega Saturni ja Playstationi ilmumisega turule aastal 1995 langes Jaguari müügiarv veelgi. Atari lõpetas 1996. aastal konsooli toetamise. Sellest ajast saati on Jaguar kuulutatud avatud platvormiks.
Ajalugu.
Arendustöö.
Jaguari arendasid arvutiriistvara ettevõtte Flare Technology liikmed. Atari veenis neid sulgema Flare’i ja looma uue firma nimega Flare II, mida rahastas Atari. Flare II asus kahe uue konsooli kallal tööle – Panther ja Jaguar. Kuna Jaguari projekt arenes oodatust kiiremini ja pidi Pantherist riistvaraliselt parem süsteem olema, hakati ainult seda arendama.
Müügiletulek.
Jaguar lasti müügile esimesena Põhja-Ameerikas hinnaga 249,99 USA dollarit. Seda hakkas tootma IBM 500 miljonidollarise lepingu alusel. Pärast konsooli testimist New Yorgi ja San Francisco turgudel, lasti see müügile kõikjal Ameerika Ühendriikides aastal 1994. Jaguari reklaamiti tarbijatele loosungiga "Do the Math" (eesti keeles "arvuta välja"), näitamaks paremust konkureerivate 16- ja 32-bitiste mängusüsteemide üle. Konsooli tunnustati tehniliselt võimsana, aga kritiseeriti kolmanda osapoole arendajate toetuse puudust ja sellest tingitud mängude vähesust.
1994. aasta pühadejärgne Jaguaride müük ei osutunud suureks ning see tekitas kahtluse mänguarendajate seas konsooli suhtes. Sellele ei aidanud kaasa mängude arendamise problemaatiline olemus. CPU mälukontrolleris oli viga, mis takistas koodi käivitamist süsteemi vahemälust. Jaguari arendusvahendid jätsid palju programmeerijate enda teha, sest dokumentatsioon oli poolik.
Müügi edukus.
Ataril oli juba varakult probleeme konsoolide müümisega. 1994. aasta lõpuks oli müüdud ligikaudu 100 000 Jaguari. Selle hinda alandati konkurentsivõimekuse tõstmiseks.
Atari reklaamis Jaguari kui ainsat 64-bitist süsteemi, aga mõned on selle väite kahtluse alla seadnud. CPU (Motorola 68000) ja GPU käivitasid 32-bitist käsustikku, aga saatsid juhtsignaale 64-bitistele protsessoritele. Atari väitel töötasid 32-bitised Tomi ja Jerry kiibid koos, et võimaldada 64-bitise süsteemiga võrdväärset jõudlust. Seda loogikat naeruvääristati näiteks väljaandes Electronic Gaming Monthly.
Atari ise soovitas tarkvara arendajatel hoiduda 68000-le toetumisest, kuna konsooli GPU või DSP olid suutlikud käituma CPU-na, jättes 68000 juhtpuldi sisendeid sisse lugema. Praktikas kasutasid paljud arendajad siiski Motorola protsessorit mängu loogika juhina. See oli mitmete jaoks tuttavam arhitektuur ja Atari kohandatud kiipe oli raske kasutada tugivahendite puuduse ning vigade tõttu.
Atari tulud vähenesid 38,7 miljonilt USA dollarilt aastal 1994 14,6 miljonini aastal 1995. Jaguari väljalaskekuupäevast aastal 1993 kuni 1995. aasta lõpuni oli Atari müünud ligikaudu 125 000 süsteemi. 31. detsembril 1995 oli Ataril laos veel umbes 100 000 Jaguari.
Lisaseadmed.
Ainsad lisaseadmed, mille Atari välja andis Jaguari jaoks, olid ümber kujundatud juhtpult, adapter nelikmängudeks, CD moodul ja ühenduskaabel kohtvõrgus (LAN) mängimiseks. Enne konsooli müügile laskmist teatas Atari, et plaanis olid ka näiteks virtuaalreaalsus-peakomplekt, MPEG-2 videokaart ja võimalus sissehelistamisega internetti ühendamiseks, mis oleks toetanud võrgus mängimist. Konsooli viletsa müügiarvu tõttu nende arendus aga katkestati.
Jaguar CD.
Jaguar CD on lisaseade, mis võimaldas kasutada CD-ROM-i formaadil põhinevat tarkvara Atari Jaguaril. See tuli välja septembris aastal 1995 hinnaga 195,95 USD. Selle jaoks tehti kaksteist litsentsitud mängu. Jaguar CD-le loodi ka Memory Track, mis lubas salvestada andmeid, näiteks sätteid ja salvestatud mänge. See oli kassett, mis sisaldas 128 K EEPROM-i ja oli vaja sisestada Jaguari siis, kui kasutaja Jaguar CD mängu mängis.
Jaguar VR.
Vastuseks Nintendo virtuaalreaalsuskonsoolile Virtual Boy, plaanis Atari aastal 1995 müügile lasta Jaguarile mõekdud VR-lisaseadme Jaguar VR. Seda arendati koostöös firmaga Virtuality, kes oli töötanud sarnase toote kallal IBM-i jaoks. Leping Virtualityga hüljati aga 1995. aasta oktoobris. Pärast Atari ühinemist JT Storage’iga aastal 1996, hävitati väidetavalt kõik peakomplekti prototüübid. Kaks nendest siiski säilisid ja neid on esitletud retromängude festivalidel.
Mängud.
Atari Jaguari eluea jooksul anti välja 56 mängu, millest 45 olid kassetid ja ainult 11 CD-d. Pärast konsooli tootmise lõpetamist ja avatud platvormiks kuulutamist anti välja veel 7 mängu. Koos sellega koosneb terve Jaguari mängude kogu 63 mängust. Nende hulgas on Alien vs. Predator, Tempest 2000, Rayman, Missile Command 3D, , Cannon Fodder, Doom, Wolfenstein 3D, Defender 2000, Iron Soldier, Super Burnout ja Ultra Vortek.
Vastukaja.
Jaguari hinnati riistvara võimsuse poolest, aga kritiseeriti mängude kataloogi ja juhtpuldi disaini. Konsooli väljalaskeaastal kirjutati videomängude ajakirjas GamePro, et Atari suutmatus saada kolmanda osapoole tootjate toetust oli halb märk.
1995. aasta lõpus kirjutati ajakirja Next Generationi ülevaates, kuidas Atari oli läbi kukkunud tarkvara poolelt konsooli päästa, jättes süsteemi riistvara tegeliku kvaliteedi ja võimekuse kaheldavaks. Kiitust teeninud mängude hulgas olid Tempest 2000, Wolfenstein 3D, Doom ja Alien vs. Predator. Konkureerivate 16-bitiste konsoolide kõrval jäi nendest siiski väheks. GamePro väitis Alien vs. Predatori ülevaates, et kui Atari oleks rohkem taolisi mänge loonud, oleksid Jaguari kasutajad võinud rahul olla oma ostuga.
Aastal 2006 nimetas portaali IGN toimetaja Craig Harris Atari Jaguari standardpulti läbi aegade halvimaks mängupuldiks. Ta kritiseeris selle telefonitaolist klahvistikku ja tegevusnuppude vähesust, mis ei olnud mõistlik võitlusmängude jaoks. Väljaanded Electronic Gaming Monthly ja GamePro kritiseerisid samuti numbriklahvistiku üleliigsust. Atari tuli välja ümberdisainitud juhtpuldiga Pro Controller, millele oli rohkem nuppe lisatud, et võitlusmänge oleks parem mängida.
Pärand.
Pärast seda, kui Hasbro Interactive oli ära ostnud Atari omandiõigused 1990. aastate lõpus, kuulutati Atari Jaguar avatud platvormiks. See avas uksed arendajatele mitteametliku tarkvara loomiseks.
Suusiseste kaamerate tootja Imagin Systems on ära ostnud Atari Jaguari korpuse vormimisplaadid, mis leidis kasutust nende hambaravi varustuse tootmises. Mängukassettide plaate taaskasutati mälukaartide valmistamiseks.
2014. aasta detsembris ostis Mike Kennedy konsooli ja kassettide vormimisplaadid Imagin Systemsilt ära, et teha uus rahva rahastatud mängukonsool Retro VGS. See ettevõtmine aga kukkus läbi ning pärast seda müüdi plaadid veebilehe AtariAge asutajale Albert Yarussole.