tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Biržai rajoon

Biržai rajoon on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Panevėžysi maakonna aladel. Rajoon piirneb põhjas Lätiga.
Rajooni pindala on 1476 km². 2014. aasta seisuga elas seal 26 479 inimest.
Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Biržai (linnavald), Nemunėlio Radviliškise, Pabiržė, Pačeriaukštė, Papilysi, Parovėja, Širvėna ja Vabalninkase vald.
Halduskeskus on Biržai linn. Teised tähtsamad asulad on Vabalninkase linn ning Kupreliškise, Nemunėlio Radviliškise, Pabiržė ja Papilysi alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,83% leedulased, 0,84% venelased, 0,19% lätlased, 0,16% ukrainlased, 0,14% poolakad, 0,13% valgevenelased ja 0,71% oli teistest rahvustest.
Rajooni suurimad jõed on Mēmele ja selle lisajõgi Apaščia, samuti Tatula. Kõrgeim koht (88 meetrit) jääb Einoriai külla, madalaim koht (21 meetrit) Mēmele äärde. Rajoonis esineb arvukalt karsti. Rajooni territoorium jääb osaliselt Biržai regionaalpargi territooriumile.
Levkivka

Levkivka ("Левківка") on mitme küla nimi Ukrainas:
Michel Delpech

Jean-Michel Delpech (26. jaanuar 1946 – 2. jaanuar 2016) oli prantsuse laulja ja helilooja.
Artell

Artell on lepingu alusel moodustatud tööliste organisatsioon, kus töötatakse ühiselt või kasutatakse ühist tööjõudu.
Lisaks olemasolevatele artellidele muutsid Nõukogude võimud pärast Eesti okupeerimist 1940. aastal artellideks ka terve rea selliseid väiksemaid eraettevõtteid, mida ei peetud otstarbekaks riigistada. Kuni 1950. aastateni tegutses Eestis seetõttu palju kraavi- ja mullatööliste, sadamatööliste, kalurite jms "töölisartelle".
Müntimiskoda

Müntimiskoda (ka "mündikoda, müntla, vermimiskoda") on töökoda, kus tehakse (vermitakse) metallist münte.
Kaljo Räästas

Kaljo Räästas (3. november 1934 Tallinn – 2. november 1992 Tallinn) oli eesti laulja (bassbariton).
Lõpetas 1961. aastal Tallinna Muusikakooli ja 1967. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Alice Roolaiu lauluklassis.
Aastatel 1957–1992 oli Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja, 1963. aastast solist. Ta laulis ka meeskvartetis RAM-3 ja esines soolokontsertidega nii Eestis kui ka välismaal.
Proovikoda

Proovikoda on asutus, mis kontrollib ja märgistab väärismetallist esemete ehedust ja kaalude jt mõõteriistade täpsust. Proovikojas väärismetallist esemetele tehtud märgist nimetatakse prooviks.
Tarbijakaitse

Tarbijakaitse on kaupade tarbijaid kaitsev riiklike ja ühiskondlike meetmete süsteem. 
Maailma esimene tarbijakaitseorganisatsioon (Tarbijate Liiga) moodustati 1891 New Yorgis. 
Eesti tarbijakaitse.
Eestis tegutses Eesti Tarbijakaitseamet. Aastal 2023 on selleks Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet ja Eesti Tarbijakaitse Liit. 1993 võeti Eestis vastu tarbijakaitseseadus.
Tariif

Tariif ehk taks ehk määr on mingi teenuse (harvem kauba) hind või kohustuslik makse suurus, mille on kindlaks määranud asjakohane organ.
Vallasvara

Vallasvara (ka "liikuvvara, mobiliaarid, moobiilne vara") on juriidilisele või füüsilisele isikule kuuluv vara, mille moodustavad vallasasjad; ühtlasi ka nende vallasasjadega seotud varalised õigused. Vallasvarale vastandub kinnisvara.
Tootmiskoondis

Tootmiskoondis (lühend "tk, TK") on ettevõtete kogum, mida juhib üks keskus, või nõrgemalt omavahel seotud tootmisettevõtete ühendus, kuhu võib kuuluda teadusasutusi, uurimislaboreid, konstrueerimisbüroosid ja muid iseseisvaid asutusi.
Eesti tootmiskoondised.
1960. aastate teisel poolel hakati Eesti NSVs ühe valdkonna tööstusettevõtteid ühendama tootmiskoondisteks.
Eesti NSV ajal tegutsesid näiteks:
Aavo Keerme

Aavo Keerme (2. juuni 1948 – 23. detsember 2015) oli eesti omavalitsusjuht.
Ta on olnud Jõhvi linnapea (1991–2007), Järve Bussipargi direktor (2007), Jõhvi vallavolikogu liige ja Jõhvi Motoklubi juhatuse liige.
Ta on kuulunud Tuleviku Eesti Erakonda, Rahvaliitu, erakonda Mõõdukad ja Reformierakonda.
Dale Bumpers

Dale Leon Bumpers (12. august 1925 Charleston, Arkansas – 1. jaanuar 2016 Little Rock, Arkansas) oli USA poliitik.
Aastail 1971–1975 oli ta Arkansase osariigi kuberner ja aastail 1975–1999 oli osariigi esindaja senatis.
Air Botswana

Air Botswana Corporation on Botswana riiklik lennufirma peakorteriga Gaborones. 
Firma opereerib riigisiseseid ja regionaalseid regulaarlende kodulennujaamast Sir Seretse Khama lennujaamast. Lennufirma on mitu aastat olnud kahjumis, ning seda on mitu korda püütud erastada. Uuemate lennukite saabumisega ning firma efektiivsemaks muutmisega on suudetud kahjumit vähendada.
Lennukipark.
Seisuga 3. jaanuar 2016 on Air Botswanal 7 lennukit.
Marcel Barbeau

Marcel Barbeau (18. veebruar 1925 Montréal – 2. jaanuar 2016 Montréal) oli Kanada maalikunstnik ja skulptor.
Aastast 1995 Kanada ordeni ohvitser (Officers of the Order of Canada). Samuti oli ta Kanada Kuningliku Kunstiakadeemia liige.
Tema tütar on filmilavastaja ja Wapikoni Mobile asutaja Manon Barbeau, tütretütar Anaïs Barbeau-Lavalette on filminäitleja ja -lavastaja.
Batakiai vald

Batakiai vald (leedu keeles "Batakių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.
Valla pindala on 102 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1392 inimest. Valla keskuseks on Batakiai alev (2011. aastal 246 elanikku), vallamaja aadress on Ateities g. 18. Vallavanem on Jonas Juozapaitis. Lisaks alevile ja küladele moodustab eraldi asula veel Batakiai raudteejaam (aastal 2011 oli seal 91 elanikku).
Gaurė vald

Gaurė vald (leedu keeles "Gaurės seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.
Valla pindala on 218 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2424 inimest. Valla keskuseks on Gaurė alev (2011. aastal 418 elanikku), vallamaja aadress on Gaurės g.17. Vallavanem on Vidmantas Skirius.
Torshälla

Torshälla on tiheasustusega paikkond Rootsis Eskilstuna vallas.
2010. aastal elas seal 7612 inimest.
Linn on peamiselt tuntud terasetööstuse ja vanalinna tõttu.
Gilberto Mendes

Gilberto Ambrósio Garcia Mendes (13. oktoober 1922 Santos – 1. jaanuar 2016 Santos) oli Brasiilia helilooja.
Õppis kompositsiooni Cláudio Santoro juhendamisel. 1960. aastatel täiendas end Darmstadtis, kus tema juhendajateks olid Pierre Boulez, Henri Pousseur ja Karlheinz Stockhausen. 
Gilberto Mendes töötas muusikaõppejõuna Ameerika Ühendriikides Wisconsin-Madisoni ülikoolis ja Austinis asuvas Texase ülikoolis, hiljem oli ta São Paulo ülikooli professor.
Lauksargiai vald

Lauksargiai vald (leedu keeles "Lauksargių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.
Valla pindala on 64 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1271 inimest. Valla keskuseks on Lauksargiai küla, vallamaja aadress on Beržų g. 1. 18. Vallavanem on Jonas Gedminas.
EVEA Pank

AS EVEA Pank oli aastatel 1989–1999 Eestis tegutsenud krediidiasutus. 
Panga asutas 4. juulil 1989 Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon (EVEA).
1993. aastal ühines EVEA Pangaga, 1991. aastal asutatud Viimsi Pank.
EVEA pank ehitas 1998. aastal Tallinnas panga- ja büroohoone Pronksi tänav 19, arhitektid Vilen Künnapu, Ain Padrik (AB Künnapu &amp; Padrik).
1. oktoobril 1998 tegi Eesti Pank otsuse lõpetada alates 2. oktoobrist 1998 EVEA Panga tegevus ja alustada tema suhtes Tallinna Linnakohtus pankrotimenetlust. Eesti Pank põhjendas oma otsust sellega, et EVEA Pank ei olnud võimeline rahuldama klientide ja võlausaldajate õigustatud nõudeid. 
1998. aastal läks pank pankrotti, EVEA Panga pankrot kuulutati välja 5. veebruaril 1999 ja pankrotimenetlus kestis kuni 7. aprillini 2006.
Kasak

Kasak on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kasak 329 inimesel (166 mehel ja 163 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kasak meeste puhul 401. ja naiste puhul 462. kohal. Levinuim on see Võru maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 20,36.
Vilmos Zsigmond

Vilmos Zsigmond (16. juuni 1930 Szeged – 1. jaanuar 2016 Big Sur, California) oli Ungari päritolu USA filmioperaator.
Zsigmond tegi koostööd selliste filmirežissööridega nagu Robert Altman, Steven Spielberg, Jack Nicholson, Richard Donner, Woody Allen jpt.
Aastal 1978 võitis Oscari filmi "Close Encounters of the Third Kind" (eesti keeles "Kolmanda astme lähikontaktid") eest.
Eesti Agronoomide Selts Rootsis

Eesti Agronoomide Selts Rootsis (lühend EAS Rootsis või EASR) oli eesti agronoomide Rootsis asutatud selts, mis tegutses aastatel 1945–1994. Selts loodi 1940. aastal Eestis likvideeritud Eesti Agronoomide Seltsi eeskujul.
EASR

EASR on akronüüm, mille all võidakse mõelda järgmist:
Kuusiku katsekeskus

Kuusiku katsekeskus (varasema nimega "Kuusiku katsebaas" või "Kuusiku katsejaam") on Eesti Põllumajandusuuringute Keskuse struktuuriüksus, kus tehakse sordi-, mullaharimise-, taimekaitse jpm katseid. 
Katsekeskuse ajalugu ulatub 1924. aastasse, kui Arukülast viidi üle Kuusiku mõisasse Riigi Põllutöö Katsejaam. Jaamast kujunes Eesti juhtivaid agrotehnika- ja agrokeemia uurimisasutusi. 1939 nimetati jaam ümber Riigi Põllumajanduse Uurimis- ja Katseinstituudiks. 1944–1946 kandis jaam nime Kuusiku Põllumajanduse Uurimisinstituut. 
Aastatel 1946–1956 kandis nime ENSV Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi Kuusiku filiaal ja hiljem Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaas.
Liigikaitseala

Liigikaitseala on kaitseala, kust kaitstakse ühte kindlat liiki. Näiteks Alliku liigikaitsealal kaitstakse must-toonekurge.
Piirissaare lennuväli

Piirissaare lennuväli (regionaalne kood EEPR) oli Piirissaarel asuv murukattega lennuväli. Lennuvälja haldas Tartu Ülenurme Lennujaam. Lennuvälja maandumisraja pikkus on 600 m.
Vormsi lennuväli

Vormsi lennuväli on Vormsi saarel Hullo küla lähedal asuv lennuväli. Lennuväli oli kasutuses Nõukogude Liidu ajal ja võeti uuesti kasutusse aastast 2012. Lennuväljal opereerib MTÜ Vormsi Aero Klubi.
Štšaslõve (Tultšõni rajoon)

Štšaslõve (ukraina keeles Щасливе) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 64. Pindala on 0,318 km².
Põllumajandusminister

Põllumajandusminister on valitsuses minister, kelle ülesanne on riigi põllumajanduspoliitika kavandamine ning põllumajanduse süsteemne arendamine. Põllumajandusminister on põllumajandusministeeriumi juht.
Raudteeliin

Raudteeliin on kaht geograafilist punkti omavahel ühendavad üks või mitu üksteisega külgnevat raudteepeateed, mis moodustavad korrapärase liiklusena reisijate või kaubaveoks kasutatava transpordiliini.
Seal, kus raudteevõrgu mingi lõik koosneb kahest või mitmest kõrvuti kulgevast raudteeliinist, on liine sama palju nagu marsruute, mida liinid teenindavad.
Raudteeliinid omakorda jaotatakse jaamavahedeks. Ajalooliselt tähistas jaamavahe kahe jaama vahelist raudteelõiku, kuid tänapäeval on see jaamade, teepostide või teeposti ja jaama vaheline raudteelõik.
Kohta, mis jaotab raudteeliini jaamavahedeks või jaamavahe omakorda blokkpiirkondadeks, nimetatakse meldepunktiks.
Salme kopteriväljak

Salme kopteriväljak (ICAO: EESE) on Saaremaal Saaremaa vallas Imara külas asuv kopteriväljak. 
Väljakut haldab Oleg Sõnajala juhitav Estwind Energy OÜ. Väljaku mõõtmed on 30 x 30 m.
Tallinna Linnahalli kopteriväljak

Tallinna Linnahalli kopteriväljak (ICAO: EECL) on Tallinna Linnahalli juures asuv kopteriväljak. Väljak ehitati ümber Linnahalli basseinist ja valmis 2000. Väljaku mõõtmed on 24 × 24 m.
Veduridepoo

Veduridepoo (vananenud kirjanduses "vedurikuur") on depoo, kus hoitakse ja võidakse remontida vedureid.
Nyons

Nyons [ni'ons] on linn Prantsusmaal Drôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 234–940 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Pierre Combes Sotsialistlikust Parteist "(Parti socialiste)".
Jonzac

Jonzac [žon'sak] on linn Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 26–87 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Claude Belot Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
12 tooli (film 1976)

"12 tooli" (vene keeles "12 стульев") on 1976. aastal valminud neljaosaline Nõukogude Liidu mängufilm, mille lavastas Mark Zahharov. Film põhineb Ilfi ja Petrovi satiirilisel romaanil "12 tooli".
Filmis mängivad Andrei Mironov (Ostap Bender), Anatoli Papanov (Ippolit Matvejevitš Vorobjaninov), Rolan Bõkov (isa Fjodor) jpt.
Millau

Millau [mi'jo] on linn Prantsusmaal Aveyroni departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 340–888 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Christophe Saint-Pierre Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Villefranche-de-Rouergue

Villefranche-de-Rouergue [vill'franš de ruerg] on linn Prantsusmaal Aveyroni departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 237–544 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Serge Roques Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Konsulent

Konsulent on enamasti põllumajandusküsimustes nõuandev koolitatud isik (nõuandja, nõunik).
1931 asutati Eestis Põllutöökoda, mille igas põllumeeste konvendis töötas üks maatulunduskonsulent. Peale nende oli veel asenduskonsulente, eriseltside konsulente, aianduse, piimanduse jt valdkondade konsulente . Konsulentide ülesannete seas oli korraldada põllumajanduskursuseid, -näitusi . 
Nõukogude perioodil konsulendid ei tegutsenud . 
1994 asutati Eesti Konsulentide Ühing .
Mauriac (Cantal)

Mauriac [mo'riak] on linn Prantsusmaal Cantali departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 351–760 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Gérard Leymonie Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Metsakasvatus

Metsakasvatus on nii metsamajanduslik tegevus kui ka metsateaduse haru. 
Metsakasvatus, kui teadusharu tegeleb metsa kasvatamisega seotud aspektidega. Metsakasvatus käsitleb muu hulgas metsakasvatusvõtteid, metsa bioloogiliste protsesside mõjutamisvõimalusi, metsa kasvatamise majanduslikku otstarbekust, metsakaitset .
Metsakasvatuse kui metsamajandusliku tegevuse peaeesmärgiks on saada metsa uuendust ja kasvatada sellest hooldusraiete ja muude võtetega väärtuslik (elujõuline, tootlik, mitmekesine) mets. 
Metsaseaduse järgi on metsa kasvatamiseks lubatud teha hooldusraieid ja reguleerida metsamulla vee- ja toiterežiimi.
Põllumajandusmaa

Põllumajandusmaa (ka "põllumajanduslik maa") on maa, kus kasvatatakse põllumajandussaadusi või kus on head põllumajanduslikud ja keskkonnatingimused millegi kasvatamiseks. Intensiivse kasutusega põllumajandusmaad nimetatakse haritavaks maaks. Põllumajandusmaa on näiteks põllumaa, püsirohumaa, viljapuu- ja marjaaiad, puukoolid, koduaiad .
Saint-Jean-d'Angély

Saint-Jean-d'Angély [sän žan danželi] on linn Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 27–112 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Françoise Mesnard Sotsialistlikust Parteist "(Parti socialiste)".
Seemnekasvatus

Seemnekasvatus on põllumajandusliku tootmise haru, mis keskendub sordiseemne paljundamisele.
1919-1940 tegutsesid Eestis Eesti Seemnevilja Ühisus ja Eesti Sordiparanduse Selts.
Saint-Amand-Montrond

Saint-Amand-Montrond [sänt aman montron] on linn Prantsusmaal Cheri departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 148–312 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Thierry Vinçon.
Viinatööstus

Viinatööstus on toiduainetööstuse haru, mis valmistab kangeid alkohoolseid jooke. 
Viina põhitoore on piiritus, mida tehakse kartulitärklise või teraviljapulbri kääritamisel, kasutades selleks odralinnaseid.
Euroopas tekkis viinatööstus 10. sajandil, kui veinist hakati tegema piiritust. 
Eesti alalt on esimene teade viinategemisest 1485. Tollal valmistati Eestis viina eelkõige maal. 1645 keelati talupoegadel maal viinategemine ja seda hakati tegema mõisate õlleköökides (viinaköökides). 19. sajandil oli viinategemine mõisnike peamine sissetulekuallikas. 1870. aastatest hakati Eestis viinaköökide asemel rajama piiritusvabrikuid.
Brive-la-Gaillarde

Brive-la-Gaillarde [briv la gajard] on linn Prantsusmaal Corrèze'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on nelja kantoni keskuseks.
Linn on rahvaarvult departemangu suurim.
Linna territoorium asub 102–315 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Frédéric Soulier Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Lannion

Lannion [lan'jon] on linn Prantsusmaal Côtes-d'Armori departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 0–107 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Paul Le Bihan Sotsialistlikust Parteist "(Parti socialiste)".
Teraviljakasvatus

Teraviljakasvatus on taimekasvatuse haru, mis tegeleb teraviljade kasvatamisega. 
Järjepideva kunstliku valiku tulemusena on teraviljad juba tuhandete aastate eest kodustatud ehk kaotanud isepaljunemise võime: nad suudavad paljuneda üksnes inimese abiga. Metsiku teravilja seemned pudenevad valmides viljapeast välja, aga kodustatud teraviljade seemned seda ei tee, et vilja koristamisel oleksid kaod väiksemad. Viljaterad saavad viljapeast välja tulla üksnes inimese abil. Samas on kunstliku valiku tulemusel teraviljade saagikus eriti viimastel aastakümnetel oluliselt suurenenud, mis võimaldab nende külvipinda suurendamata saada järjest suuremaid saake.
Ajalugu.
Esimesed teraviljad, mis kodustati, olid nisu ja oder. See juhtus umbes 12 000 aastat tagasi Edela-Aasias Viljaka Poolkuu alal.
Antiikaja põllumajanduses ja kaubanduses oli teravili väga tähtis. Teraviljakasvatus näitas majanduse arengutaset. 
Antiikaja tähtsaim leivavili oli nisu, paremuselt teiseks peeti otra ja kolmandaks kõige vastupidavamat teravilja rukist. Euroopast pärinevat kaera hakati kultuurtaimena kasvatama hiljem, antiikajal viljeldi seda ainult mägedes ja söödi peamiselt näljaajal. Kõige lihtsam teraviljaliik on speltanisu, mis on pärit Pärsiast või Egiptusest. Juba Trooja väljakaevamistel leiti üheteranisu. 
Teraviljal oli kultustes tähtis koht. Vanakreeka mütoloogias austati viljakusjumalannat Demeteri (vanarooma mütoloogias Ceres), kes vastutas ka taimekasvatuse eest. Müüdi järgi laskis Demeter tänuks talle osutatud külalislahkuse eest Triptolemosel inimestele põlluharimist õpetada. Külvi ja lõikusega seostus kultuslikke pidukombeid. 
Külvatav teraviljaseeme valiti hoolikalt, leotati ning muudeti ussidele ja lindudele söödamatuteks. Külvamisel kasutati seemne mulda viimiseks äket või kõrvade ehk silumislaudadega atra. Pärast külvamist kitkuti kahel korral umbrohtu. Küpset vilja ei lõigatud vikatiga, vaid sirbiga. Sirp võis olla hambuline. Roomlased leiutasid koguni niidumasina. Koristatud viljal lasti päikese ja vihma eest kaitstud varjualustes savipõrandal lõplikult kuivada. Hiljem hoiti teri aukudes või aitades.
Tõllakuur

Tõllakuur on endisaegne hoone, kus hoiti tõldasid. 
Eesti alal ehitati tõllakuurid enamasti talliga kokku (tall-tõllakuur) .
Sarlat-la-Canéda

Sarlat-la-Canéda (hääldus ["sar'la la ka'ne'da"]) on linn Prantsusmaal Dordogne'i departemangus. See on Sarlat-la-Canéda ringkonna ja Sarlat-la-Canéda kantoni keskus.
Linna territoorium asub 102–319 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Jean-Jacques de Peretti Vabariiklaste Parteist ("Les Républicains") (endise nimega UMP).
Nogent-le-Rotrou

Nogent-le-Rotrou [no'žä le rotru] on linn Prantsusmaal Eure-et-Loiri departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 97–213 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on François Huwart.
Condom

Condom [kon'dom] on linn Prantsusmaal Gersi departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka Baïse-Armagnaci kantoni keskuseks.
Condomi linn asub Baïse'i ja Gèle'i jõgede ühinemiskohas ning sellest eripärast on linn saanud oma nime sõnast "Condatomagos", mis on gallia keelest tulev termin ja tähendab ühinemiskohta. "Condatómagos"est arenes välja "Condadóm" ja seejärel "Conddóm".
Linna varasemad nimekujud on "Condom-en-Armagnac" ja "Condom-sur-Baïse".
Linna territoorium asub 62–190 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Jean-François Rousse (sõltumatu), mandaadi kestvus on 2020-2026.
Sepikoda

Sepikoda (põhjaeesti murdes ka "sepapaja", "paja") on endisaegne hoone, kus tehti sepatöid. Sepikojas oli tulekoldeks ääs. Ääsi kõrval asus sepalõõts, ääsi ees paiknes pakule kinnitatud alasi. Sepikojas olid ka kruustangid jt sepatöödeks kasutatud töövahendid.
Tänapäeval tehakse sepatöid töökodade spetsiaalselt ette valmistatud ja vastavate seadmetega varustatud ruumides .
Ajaloost.
Arvatavasti võeti Eestis sepikojad kasutusele I aastatuhandel p.Kr., kui sepatöö muutus omaette käsitööalaks.
19. sajandi algupoolel tegutsesid külades kutselised sepad neile valla poolt ehitatud sepikodades (20–40 m²). Samal ajal hakkas peamiselt saartel ja Põhja-Eestis levima kodune sepistamine. Talusepikoda oli poole väiksem (10–20m²) ja see ehitati tuleohutuse pärast teistest hoonetest eemale. Sageli oli ta ehitatud otsakuti kokku suveköögi või saunaga. 
Ehitus.
Sepikojad olid nelinurksed ilma laeta ruumid. Seinad ehitati palkidest, pae- või raudkivist. Katusekatteks olid mitmesugused looduslikud materjalid, ka paeplaadid. Põrandaks oli tasandatud ja tambitud maapind või savipõrand. Sepikoja tagaseinas paiknes ääs, mis oli välisseinte kõrguselt ümbritsetud kivimüüriga. Suurematele sepikodadele paigaldati kahe poolega väravad, mis võimaldasid veoki sisenemist. Ääs asetses vastu välisust(väravat), sest vanemad sepikojad said valgust vaid välisukse kaudu. Hiljem ehitati seina sisse ka luugiga suletavad avad või klaasitud aknad. 
Tagumises välisseinas oli ääsiauk, kust visati välja raua kuumutamisel tekkinud räbu ja tuhk. Vanemad sepikojad olid enamasti korstnata, suits lasti välja viilus oleva ava kaudu. 19. sajandil hakati ehitama ääside müüridele toetuvaid pae- või telliskivikorstnaid. Mõnikord ehitati lõõr otsaseina sisse. Söetagavara hoiti eraldi ehitatud sütekambris.
Dole (Jura)

Dole [dol] on linn Prantsusmaal Jura departemangus. See on departemangu alam-prefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 196–341 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Jean-Marie Sermier Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Lääne-Nigula valla lipp

Lääne-Nigula valla lipp on Eesti haldusüksuse Lääne-Nigula valla lipp.
Sama lipp oli ka 2017. aasta haldusreformi eelsel Lääne-Nigula vallal.
Rohelisel väljal vardapoolse asetusega valge nelileht punase tähtristiga ja valged pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm.
Vallakantselei

Vallakantselei on vallavalitsuse struktuuriüksus; kantselei liike. Vallakantselei ülesannete seas on ametlik asjaajamine, sh kirjavahetus, õigusalase tegevuse koordineerimine, personalitöö.
Vallakantselei isikkoosseisu moodustavad (Räpina vallakantselei näitel): vallasekretär, registripidaja, sekretär-asjaajaja, volikogu asjaajaja-arhivaar.
Avranches

Avranches [av'ranš] on linn Prantsusmaal Manche'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 7–108 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on David Nicolas (sõltumatu).
Toul

Toul [tul] on linn Prantsusmaal Meurthe-et-Moselle'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 200–400 meetri kõrgusel üle merepinna.
Toul oli keskajal katoliku kiriku Trieri kirikuprovintsi Touli piiskopkonna keskus Saksa-Rooma riigis.
Linnapea on Alde Harmand Sotsialistlikust Parteist "(Parti socialiste)".
Thann

Thann [tan] on linn Prantsusmaal Haut-Rhini departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 328–922 meetri kõrgusel üle merepinna.
Thanni linnapea on Romain Luttringer Demokraatide Liidu ja iseseisvate nimekirjast "(Union des démocrates et indépendants (UDI))".
Mažonai vald

Mažonai vald (leedu keeles "Mažonų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.
Valla pindala on 221 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3120 inimest. Valla keskuseks on Mažonai küla, vallamaja aadress on Tujų g. 13. Teine tähtsam asula on Pagramantise alev (2011. aastal 434 elanikku).
Suur osa valla territooriumist asub Pagramantise regionaalpargis. Kõrgeim koht ulatub 120 meetrit üle merepinna, madalaim koht asub Tauragė piiril ja ulatub 16 meetrit üle merepinna.
Vallavanem on Jonas Samoška.
Johann Schultz

Johann Schultz (arvatavasti 1730 Jena Saksamaa – 18. juuli 1795 Tallinn ) oli saksa arhitekt, kes tegutses Eestis.
Johann Schultz oli aastatel 1760–1782 Tallinna linnakodanik. Ta projekteeris Tallinnas barokse Eestimaa kubermanguvalitsuse hoone Toompeal (1767–1773) ja ka mõningaid väiksemaid ehitisi ning osales Tallinna komandandimaja, Kadrioru lossi ja Mustpeade maja ümberehitamisel. 
Harju- ja Järvamaal projekteeris ta mitu mõisahäärberit, näiteks Saue, Roosna-Alliku mõisahoone.
Ülejõe mõis

Ülejõe mõis (saksa keeles "Üllejoe") oli Laupa mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda Laupa küla maadele.
Ülgase mõis

Ülgase mõis (saksa keeles "Ilgas") oli Kostivere mõisa kõrvalmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.
Ülgase mõis rajati 1824 Jägala mõisast eraldatud alast. 20. sajandi algul sai mõisast Kostivere mõisa kõrvalmõis.
Aadeldamine

Aadeldamine on toiming, mille käigus suguvõsa või üksikisik tõstetakse aadliseisusse. 
Aadeldamise tõendiks on aadlikiri ja aadliseisuse tunnistusena andsid ajalooliselt valitsejad oma nimel välja aadlidiplomeid, mille juurde kuulus ka värviline vapijoonis. Enamikul juhtudel olid aadlidiplomis olemas ka aadlivapi kirjeldus ning selgitus, mille eest aadliseisus ja vapp omanikule anti. 
Aadeldatud suguvõsa võidakse kanda aadlimatriklisse.
Arvutikolledž

Arvutikolledž oli rakenduslik erakõrgkool Tallinnas. See oli üks kahest Informaatika ja Arvutustehnika Instituudi hallatavast õppeasutusest (teine oli Informaatika ja Arvutustehnika Kool). Kolledžis valmistati ette programmeerijaid ja arvutigraafikuid. Kolledži õppetöö toimus vene keeles ja oli tasuline.
Kolledž asutati 2000 Informaatika ja Arvutustehnika Instituudi baasil. 2016. aastal lõpetas kolledž tegevuse.
Eesti Biokeemia Selts

Eesti Biokeemia Selts (lühend EBS) on Eesti biokeemikuid ühendav organisatsioon (selts). Selts asutati 2. veebruaril 1959 Tartus Üleliidulise Biokeemia Seltsi osana, iseseisvaks seltsiks sai 20. veebruaril 1990.
1991. aastast on selts Euroopa Biokeemiaseltside Föderatsiooni (FEBS) liige. 2009. aastast on selts assotsieerunud Eesti Teaduste Akadeemiaga.
Nutria

Nutria ("Myocastor coypus", kirjeldaja Juan Ignacio Molina, 1782) on suur taimetoiduline poolveeline näriline, sugukonna nutrialased ("Myocastoridae") ainus liik. Looduses subtroopilisest ja parasvöötmelisest Lõuna-Ameerikast pärinevat liiki on majanduslikel kaalutlustel introdutseeritud Põhja-Ameerikasse, Euroopasse, Aasiasse ja Aafrikasse. Ehkki teda hinnatakse endiselt karusnaha tõttu, peetakse nutriat võõrliigina valdavalt ohtlikuks kohalikele ökosüsteemidele.
Nutriad elavad veeäärsetes urgudes ja toituvad taimedest.
Eestis on nutriat kasvatatud põllumajanduslikult. 2016. aastal kanti nutria Euroopa Liidus koduspidamiseks keelatud liikide nimekirja.
Nimetused eri keeltes.
Endise NSV Liidu aladel, Põhja-Ameerikas ja Aasias nutriana tuntud looma kohta kasutatakse inglise keeles ka mapudunguni keelest päris sõna "coypu", mis on levinud Lääne-Euroopas ja Ladina-Ameerikas; hispaaniakeelsetes maades tähendab "nutria" saarmast. Prantsuse keeles nimetatakse nutriat "ragondin", hollandi keeles "beverrat" ("kobrasrott") ja saksa keeles "Wasserratte" ("vesirott", mis eesti keeles tähistab teist liiki). Itaalias on levinuim nimetus "nutria", kuid looma kutsutakse ka "castorino" ("väike kobras"), samuti kui nutrianahka. Rootsi keeles nimetatakse nutriat "sumpbäver" ("sookobras"). Brasiilias on kasutusel kolm nimetust: "ratão-do-banhado", "nútria" ja tupikeelne laensõna "caxingui".
Dax

Dax [daks] on linn Prantsusmaal Landesi departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 2–46 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linna esimene, roomlaste pandud nimi oli "Aquæ Tarbellicæ", mis tähendas 'Tarbelli veed'. Paikkond on juba vanemast antiikajast tuntud kuumaveeallikate poolest. Ka tänapäeval on linna peamiseks majandusharuks terviseturism.
Linnapea on Gabriel Bellocq Sotsialistlikust Parteist "(Parti socialiste)".
Vienne

Vienne [vienn] on linn Prantsusmaal Isère'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.
Linna territoorium asub 140–404 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linna nimi kirjutatakse prantsuse keeles samamoodi Austria pealinna Viini nimega.
Linnapea on Thierry Kovacs Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Vaatamisväärsused.
Rooma mälestised.
Rooma ajast on Vienne'is säilinud rida ehitisi. Augustuse ja Livia tempel ("Temple d’Auguste et de Livie") on T-kujulise "cella"ga poodiumtempel, mida ümbritseb avatud sammastik. Tempel oli keskajal kasutuses kirikuna ja on üks paremini säilinuid Rooma keisririigi ajast. Templist kagus asub pargitaoline muistiseala kunagise foorumi jäänustega, samuti Kybele templi ja preestrite eluruumide vundamendid. Foorumi kagunurgas seisavad nelja väravaga tetrapülooni varemed. Augustuse ajast pärinev amfiteater on rajatud künkanõlva sisse, oma 130-meetrise läbimõõdu ja 46 vaatajatereaga oli see üks Gallia suuremaid. Rahvasterännuajal 3. sajandi keskel sai teater kannatada ja keskajal kasutati seda kivimurruna. Teater taastati 20. sajandi alguses ja 1938. aastal toimus seal esimene vabaõhuetendus; traditsioon jätkub suvekuudel tänini. Rooma tsirkusest on säilinud kaarele asetatud obeliski taoline rajatähis, nn Vienne'i püramiid.
Kirikud.
Vienne'i Peetruse kirik pärineb 5. sajandist, see on üks Prantsusmaa vanemaid kristlikke ehitisi. Romaani kellatorn ehitati juurde 12. sajandil. Kirikus asub lapidaarium ja antiiksete mosaiigifragmentide kogu.
St.-André-le-Bas' kloostrikirik ehitati 6. sajandil. Seal asus algselt nunnaklooster, mille 8. sajandil rüüstasid saratseenid. Boso Provence'ist (surnud 887) lasi kloostri taas üles ehitada. 10. sajandil anti klooster benediktlastele ja järgnevate sajandite jooksul selle tähtsus kasvas. 12. sajandil ehitati kirikut suuremaks ja lisati sellele romaani ristikäik.
12. sajandil hakati ehitama Vienne'i katedraali; gooti ehitis sai päris valmis alles 16. sajandil. Ehituse algaastatel vahetati mitu korda kaitsepühakut, kuid 1251. aastal pühitses paavst Innocentius IV katedraali pühale Mauritiusele. Kirikul oli rikkaliku dekooriga, kolme portaaliga fassaad; rikkalikust ehitusplastikast jäid pärast Prantsuse revolutsiooni järele vaid arhivoldi skulptuurid. Läänefassaadil domineerib leekestiilis dekooriga lääneaken. Kirik on kolmelööviline basiilika 90 meetrit pika siseruumiga, millest seitse kooriruumipoolset traveed on 12. sajandist, ülejäänud lisati lääne suunas 14. sajandil. Erinevalt Põhja-Prantsusmaa katedraalidest puuduvad Vienne'i katedraalil nii transept kui ka kabelipärjaga kooriümbriskäik.
Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel

Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel oli Kuramaa seisusliku omavalitsuse Kuramaa rüütelkonna liikmete register.
Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel 1620−1961.
I. Suguvõsad, kes võeti 1620., 1631. ja 1634. aastal Kuramaa ja Zemgale hertsogiriigi aadlimatriklisse.
Kuramaal koostati matrikkel rüütlipanga kolme otsustega: 17. oktoobril 1620, 2. augustil 1631 ja 18. juulil 1634. Vastuvõetud suguvõsad jagati kolme klassi. Kategoriseerimise aluseks võeti aadliseisuse päritolu. I klassi moodustasid need aadlisuguvõsad, kes suutsid oma seisust tõendada 16 sugupõlve. II klassi aadlike seisust tõendas mõni ürik. III klassi moodustasid need aadlikud, kes olid aadliseisusse tõusnud keisri või kuninga antud privileegiga (aadlidiplomiga).
II. 1841. aastal matriklisse võetud suguvõsad.
Selle kategooria moodustasid need suguvõsad, keda ei võetud konkreetse rüütlipanga otsusega Kuramaa või Piltene rüütelkonna matriklisse, kuid kes olid siiski tuntud aadlisuguvõsad ja evisid nii õigust kuuluda matrikliaadli hulka. 10. mail 1841 immatrikuleeriti nad kihelkonnaotsuste alusel tagantjärele.
III. Pärast matrikli koostamist immatrikuleeritud isikud/suguvõsad 1637−1817.
Selle grupi moodustasid isikud/suguvõsad, kes immatrikuleeriti pärast matrikli koostamist ametliku otsusega.
B) Piltene rüütelkonda immatrikuleeritud suguvõsad.
Siia kuulusid need suguvõsad, kes olid varem immatrikuleeritud Piltene rüütelkonda. Pärast Kuramaa ja Piltene rüütelkonna ühendamist (1819) liideti Piltene matrikkel Kuramaa matrikliga.
Kratt (ballett)

"Kratt" on Eduard Tubina ballett, mis kanti esimest korda ette 31. märtsil 1943 Vanemuises. See on ühtlasi esimene eesti ballett.
Balleti kirjutamist alustas Tubin 1938. aastal. Libreto autor oli Elfriede Saarik.
Estonias esietendus ballett 1944. aasta 24. veebruaril. 
Sama aasta 9. märtsil toimunud neljanda etenduse katkestas märtsipommitamise käigus toimunud õhurünnak, milles hävis teatri hoone.
Ballett on kahes vaatuses, selle ainestik ja muusika tuginevad rahvaluulele.
"Kratt" Marina Kesleri koreograafias.
18. septembril 2015 esietendus Eesti Rahvusballetis Tubina ballett "Kratt". Koreograaf-lavastaja oli Marina Kesler. Kesleri lavastus on seitsmes selle balleti lavastus Eestis. 
Balleti kostüümikunstnik oli Gerly Tinn, dekoratsioonikunstnik Madis Nurms, valguskunstnik Karmen Tellisaar, videokunstnik Argo Valdmaa ja graafika autor Joanita Janson. Peaosades tantsisid Eesti Rahvusballeti tantsijad Eneko Amorós (Kratt) ja Denis Klimuk (Peremees). 
2015. aasta "Kratile" on Heliloojate Liidu tellimusel kirjutanud uue avamängu Tõnis Kaumann.
Brioude

Brioude [bri'ud] on linn Prantsusmaal Haute-Loire'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 414–622 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnas on kaks kirikutː Püha Julieni basiilika ("basilique Saint-Julien") ja Notre-Dame de la Borie-Darlesi kirik.
Linnapea on Jean-Jacques Faucher.
Sport.
Linnas tegutseb ragbiklubi SC Brioude.
US Brioude on linna jalgpalliklubiks, mis on olnud ka edukas regionaalses liigas.
Linna läbis Tour de France'i 7. etapp 2008. aasta 11. juulil.
Linnas tegutsevad motospordiklubi, lauatennise klubi TT Brivadois ning käsipallimeeskond HBCB (HandBall Club Brivadois).
Lääne-Viru Rakenduskõrgkool

Lääne-Viru Rakenduskõrgkool (lühend LVRKK) oli rakenduskõrgkool Lääne-Virumaal Vinni vallas Mõdriku külas. Kooli haldas Haridus- ja Teadusministeerium. 
Kool moodustati 2001. aastal Mõdriku Tehnikumi ja Rakvere Pedagoogikakooli liitmisel ning see tegutses aastani 2007 kutseõppeasutusena (Lääne-Virumaa Kutsekõrgkool).
Seisuga 1. september 2015 õppis koolis 1162 õpilast.
Kooli töö ümberkorraldamine oli arutluse all alates 2016. aastast, mil alustati läbirääkimisi Tallinna Ülikooliga.
2019. aastal liideti Lääne-Viru Rakenduskõrgkool Tallinna Tehnikakõrgkooliga ning alates 1. septembrist sai õppeasutuse nimeks Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut.
2018/19. õppeaastal oli rakenduskõrgkoolis 922 üliõpilast ning õppida sai ärinduse ja halduse ning sotsiaalteenuste õppekavagruppidesse kuuluvatel õppekavadel.
Roanne

Roanne [ro'ann] on linn Prantsusmaal Loire'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 257–304 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnast voolab läbi Loire'i jõgi.
Roanne'i linnastu moodustavad lähiümbruse 40 valda.
Alates juulist 2008 jagati linn kaheksaks linnaosaksː Clermont, Mulsant, Paris, Arsenal, Le Parc, Charlieu, Bords de Loire ja Kesklinn ("Centre")). Neist igaüks omab 40 liikmega linnaosavalitsust, mille liikmed valitakse kaheks aastaks.
Linnapea on Yves Nicolin Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Skaudvilė vald

Skaudvilė vald (leedu keeles "Skaudvilės seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.
Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3811 inimest. Valla keskuseks on Skaudvilė linn (2011. aastal 1720 elanikku), vallamaja aadress on Upynos g. 3. Vallavanem on Virginijus Būdvytis.
Argentan

Argentan [ar'žön'tan] on linn Prantsusmaal Orne'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.
Linna territoorium asub 152–228 meetri kõrgusel üle merepinna.
Argentani linnapea on Pierre Pavis Sotsialistlikust Parteist "(Parti socialiste)".
Argentani Valdade Liitu kuulub 33 linna ümbruse valda.
Mortagne-au-Perche

Mortagne-au-Perche [mor'tanj o perš] on linn Prantsusmaal Orne'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 171–264 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Jacki Desouche.
17 (Black Velvet)

"17" on ansambli Black Velvet üks tuntumaid laule. Laul avaldati 1997. aastal ning ta valiti ka Raadio 2 Aastahitiks.
Ambert

Ambert [amb'äär] on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus.
Linna territoorium asub 514–1365 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnas asub gooti stiilis Püha Jaani (kihelkonna)kirik "(Église paroissiale Saint-Jean)", ehitatud aastatel 1471–1550.
Linnapea on Myriam Fougère.
Issoire

Issoire (hääldus "iss'oar") on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 360–560 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linn asub endise piirkonna pealinnast Clermont-Ferrandist lõunas ja jagab temaga ühtset linnaruumi "(espace urbain)".
Linnapea on Bertrand Barraud Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Riom

Riom (hääldus "ri'om") on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 314–505 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linna teenindab neli regulaarset ühistranspordi linnaliini.
Linnapea on Pierre Pécoul.
Thiers

Thiers (hääldus "ti'er") on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 283–793 meetri kõrgusel üle merepinna.
Ta asub 37. km departemangu keskusest Clermont-Ferrandist idas.
Linnapea on Claude Nowotny Prantsuse kommunistlikust parteist "(Parti communiste français (PCF))".
Charolles

Charolles [ša'roll] on linn Prantsusmaal Saône-et-Loire'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus.
Linna territoorium asub 272–355 meetri kõrgusel üle merepinna.
Piirkonnas on aretatud šarolee tõugu veis, mille liha on "appellation d'origine contrôlée "(Bœuf de Charolles)".
Linnapea on Pierre Berthier.
Andrus Rootsmäe

Andrus Rootsmäe (esinejanimega inBoil; sündinud 6. veebruaril 1958) on eesti luuletaja ja muusik, kes on tuntud eeskätt ansamblite Jäääär ja inBoiler laulja, laulukirjutaja ja eestvedajana.
Ta lõpetas 1976. aastal Tartu 1. Keskkooli. Ta õppis aastatel 1976–1978 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis lavakunstikateedris, aastatel 1981–1983 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat ning aastatel 1985–1990 Ülo Vilimaa ja Jaan Toominga juhendamisel Vanemuise draamastuudios näitleja-lavastaja erialal.
Ta on töötanud muu hulgas Vanemuises, Eesti Kaitseväes ja Tartu Ülikoolis.
Aastatel 1977–1990 oli Andrus Rootsmäe Eesti Üliõpilaste Ehitusmalevas (EÜE).
Alates 1990. aastast on ta Kaitseliidu Tartu maleva tegevliige. Tal on kapteni auaste.
Ta tegeleb ajaloolise mõõgavõitluse ja noavõitlusega ning aastast 2000 taaskehastamisega muinaseesti klubis Tarbatu.
Looming.
Ta on muusiku ja tekstikirjutajana tegev olnud ansamblites inBoiler, Jäääär, (aastani 2008, hiljem külalisena 2011 ja 2025) Jääboiler ja Külm Mai. Ta on muuhulgas ka tuntud laulude "Patune mõte", "Kaks tüdrukut", "Laul ennekuulmatust lahkusest", "Kosk", "Soo" jpt sõnade autor.
Castres

Castres [kastr] on linn Prantsusmaal Tarni departemangus. See on departemangu ainus alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 147–367 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linna ühistranspordiettevõte Libellus ühendab linna lähima suurema asula Mazamet'ga ning ka linna lähiümbrusega. Aasta 2016. alguses oli käigus 11 liini.
Linnapea on Pascal Bugis Vabariiklaste Parteist "(Les Républicains)" (endise nimega UMP).
Draguignan

Draguignan [dra'gi'njan] on linn Prantsusmaal Vari departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 153–603 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linn oli aastatel 1790–1974 Vari departemangu halduskeskus. Pärast seda, kui departemangu prefektuuriks ehk halduskeskuseks sai Toulon, on see lihtsalt ringkonna keskus.
Draguignani linnapea on Richard Strambio.
Draguignani linnastu valdade liit koosneb 19 vallast.
Järve linnaosa

Järve on Kohtla-Järve linnaosa.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas seal 17 054 inimest, neist oli eestlasi 3328 (19,5%). Tegu on Kohtla-Järve suurima linnaosaga, kus asuvad ka linnavalitsus ja -volikogu.
Linnaosas asub Käva paikkond.
Linnaosas asub Vabadussõja Järve lahingu mälestussammas.
Järve linnaosa (nn Sotsialistlik linnaosa) rajati hoonestusest vabale alale kahe kilomeetri kaugusele Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadist. Linnaosa esimene ehitusjärk realiseerus 1950. aastate alguses. Regulaarset tänavavõrku täiendavad kaar- ja diagonaaltänavad; kompositsioonilise pikiteljena rajati 50 m laiune Võidu puiestee (nüüd Keskallee). Hoonestus oli põhjaosas ühe- ja kahe- ning Keskalleel ja sellest lõunas kahe-ja kolmekorruseline. Ehitati peamiselt üleliiduliste tüüpprojektide järgi. Kolmekorruselisi elamuid linnaosa lõuna küljel püstitati ka Eestis koostatud tüüpprojektide järgi. Keskalleele avaneva väljaku (siis Rahu väljak) külgedele püstitati uusklassitsistliku piduliku kujundusega neljakorruselised elamud. Linnaosa arhitektuuriliste aktsentidena Keskalleel Kohtla-Järve kino Pobeda ja kultuurimaja, idaserva rajati haiglalinnak. Linnaosa esimene ehitusjärk on terviklik näide sõjajärgseil aastail töölisasulate projekteerimisest Nõukogude Liidus.
1960. aastate alguses ehitati neljakorruseliste majade grupp Järveküla tee lõunaküljele. Linnaosa kirdeosas rekonstrueeriti 1970. aastail viiekorruseliste sektsioonelamute ja üheksakorruseliste punktelamutega (kordusprojekt). Uuteks elamuehituse piirkondadeks kujunesid Põhja mikrorajoon Kohtla-Kukruse haruraudteest lõuna pool ja Lõuna mikrorajoon Järveküla teest lõuna pool, suletud Kukruse kaevanduse kohal. Põhja mikrorajoon hoonestati põhiliselt Tartu ja Narva Elamuehituskombinaadi suurpaneelelamutega, ümbersõiduteelt linnasosasse viiva Kalevi tänava äärde püstitati üheksakorruselisi tellistest punktelamuid ja kaubanduskeskus. Lõuna mikrorajooni ehitati tellistest plokksektsioonides viiekorruseliste elamute grupid.
Hiie Ivanova

Hiie Ivanova (sündinud 8. augustil 1953) on eesti bioloog ja karikaturist.
Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna, sai 2002. aastal Eesti Maaülikoolis taimefüsioloogia alal magistrikraadi ning kaitsnud 2016. aastal maaülikoolis taimefüsioloogia alal doktoriväitekirja. Töötas 1976-2017 TA ja EPMÜ Eksperimentaalbioloogia Instituudis ning Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis teadurina.
Karikaturistina on ta koos karikatuuriloolase Viljar Anskoga avaldanud karikatuure ka Vilja Hiieri pseudonüümi all.
Witold Waszczykowski

Witold Jan Waszczykowski (sündinud 5. mail 1957 Piotrków Trybunalskis) on Poola ajaloolane, riigiametnik, diplomaat ja poliitik. Ta kuulub erakonda Õigus ja Õiglus. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola välisminister.
Witold Waszczykowski sündis 1957. aastal Łódźi vojevoodkonnas Piotrków Trybunalskis. Ta lõpetas aastal 1980 Łódźi ülikooli ajaloo magistrina ja aastal 1991 Oregoni Ülikooli magistrikraadiga rahvusvaheliste suhete alalt.
Aastatel 1999–2002 oli ta Poola suursaadik Iraanis.
Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola välisminister.
Kannel (kultuurimaja)

Kannel on kultuurimaja Võrus aadressil Liiva 13. Maja haldab SA Võru Kannel.
Hoone ehitati 1964. aastal. Varem asus samas kohas Kandle seltsi vana seltsimaja, mis aastatel 1962–1963 lammutati.
Kuldrannake (film)

"Kuldrannake" on Eesti 2006. aasta mängufilm, mis põhineb Hans Luige näidendi "Tõe hetk" (2002) ainetel. 
Filmi režissöör on Jüri Sillart, tootjaks Taska Film. 
Sisu.
Felix (Taavi Eelmaa) ja tema abikaasa Barbi (Marika Korolev) valmistuvad luksuslikus mereäärses villas kunagise kuulsa ansambli Evergreen taasühinemiseks. Kui külalised hakkavad saabuma, avastab Barbi, et nende turvasüsteemi paigaldav mees on tema endine armuke ja bändi endine staar Viktor (Mait Malmsten), kes väldib kokkutulekut. 
Peoõhtu võtab ootamatu pöörde, kui torm villa üle ujutab ja elekter kaob. Pinged kasvavad, kui Viktor ilmub ootamatult teleriekraanile, teatades, et ta on maja miinidega lõksu seadnud ja plaanib vanade reetmiste eest kätte maksta.
Fotokunstnike Ühendus

Mittetulundusühing Fotokunstnike Ühendus ehk Eesti Fotokunstnike Ühendus (lühend Foku) on Eesti Kunstnike Liitu kuuluv mittetulundusühing, mille eesmärgiks on arendada ja tutvustada fotokunsti ja visuaalkultuuri. Foku asutati 2007. aastal.
Ühendus korraldab Tallinna Fotokuud.
Mittetulundusühingusse kuulusid 2021. aasta novembri seisuga Mari Armei, Kaisa Eiche, Annika Haas, Hedi Jaansoo, Cloe Jancis, Anna Kaarma, Maria Kapajeva, Margot Kask, Triin Kerge, Eve Kiiler, Alissa Kiinvald (Nirgi), Mari-Leen Kiipli, Karel Koplimets, Märten Kross, Paul Kuimet, Laura Kuusk, Maiu Laanberg, Kulla Laas, Eliis Laul, Kaisa Maasik, Helen Melesk, Marge Monko, Tanja Muravskaja, Len Murusalu, Krista Mölder, Birgit Püve, Kristel Raesaar, Liina Siib, Silvia Sosaar, Diana Tamane, Aap Tepper, Ulvi Tiit, Annika Toots, Laura Toots, Anna-Stina Treumund, Tõnu Tunnel, Paco Ulman, Ingel Vaikla, Kalev Vapper, Tarvo Varres, Ivar Veermäe, Sigrid Viir, Mari Volens, Reimo Võsa-Tangsoo ja Kristina Õllek.
Eesti Huumoriliit

Eesti Huumoriliit (EHL) oli mittetulundusühing, mis koondas Eestis tegutsevaid humoriste, karikaturiste ja teisi, kes tegelesid huumori loomisega.
Eesti Huumoriliit loodi 1990. aastate alguses. Ühingu au- ja juhatuse liikmed olid siis Raimo Aas, Rein Tomingas, Hardi Tiidus, Harald Zharens, Lembit Sibul (tegevdirektor), Mati Jakson ja Toivo Tootsen.
Liidu tegevus taastati 26. märtsil 2013. Ühingu juhatusse kuuluvad Priit Koppel, Andrus Tamm, Tarmo Vaarmets, Tiiu Anton.
Eesti Huumoriliit lõpetas tegevuse 2025 aasta märtsis.
Tegevus.
Eesti Huumoriliit on korraldanud järgmised rahvusvahelised karikatuurivõistlused: 
2015. aastal korraldas Eesti Huumoriliit Tallinnas Euroopa Karikatuurikeskuse (Belgia, Kruishoutem) koostatud Belgia karikaturistide paremiku näituse ning Rahvusarhiivi galeriis näituse "Ajakirja Pikker karikatuurid 1957‒1995".
Eesti Huumoriliit asutas koos MTÜ Purculiga Purkus Eesti Huumorimuuseumi.