tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Interpretaator

Interpretaator on arvutiprogramm masinkoodiks kompileerimata programmikoodi käivitamiseks. Interpretaator võib käivitada nii lähtekoodi kui ka sellest kompileeritud baitkoodi. Baitkoodi kasutatakse interpretaatori tõhususe tõstmiseks, see kompileeritakse läbipaistvalt vahemälus ja selle käivitamisega välditakse lähtekoodi korduvat parsimist. Kompilaatori ja interpretaatori erinevus on tihti hägune.
Programmeerimiskeele lähtekoodi käivitatamise meetod ei ole tavaliselt keelespetsiifiline, samal keelel võivad olla nii interpretaatorid kui ka kompilaatorid.
Võõra arhitektuuri masinkoodi käivitavat interpretaatorit kutsutakse emulaatoriks.
Populaarsed programmeerimiskeeled, mida tavaliselt interpreteeritakse, on näiteks BASIC, Perl, Python, PHP.
Arvuti

Arvuti ehk raal on seade, mis töötleb andmeid, sealhulgas teeb aritmeetika- ja loogikatehteid automaatselt programmeeritavate algoritmide järgi. Charles Babbage tegeles 19. sajandil aastakümneid analüütilise masina loomisega, mida võib pidada universaalse programmeeritava arvuti eelkäijaks.
Dekompilaator

Dekompilaator analüüsib olemasolevat arvutiprogrammi või teeki ning tekitab sellest lähtekoodi. Sisuliselt töötab dekompilaator vastupidi kompilaatorile.
Enamasti on kommertsprogrammide dekompileerimine seadusvastane. Dekompilaatoreid kasutatakse programmide ehituse tundmaõppimiseks ning sarnaste programmide loomiseks. Dekompilaatoreid kasutavad ka kräkkerid programmide kopeerimis- ja muude kaitsete eemaldamiseks.
Tänapäeva arvutiprogrammide keerulisuse tõttu on dekompileerimine raske ja aeglane tegevus. Enamasti ei õnnestu tervet programmi lähtekoodiks teisaldada (erandina Java, Python, C# jt .Net programmid). Saadav lähtekood on paremal juhul C, halvemal juhul assemblerkeel, mille analüüsimiseks võib minna kuid ja aastaid.
Fernando Couto

Fernando Manuel Couto (sündinud 2. augustil 1969 Espinhos) on Portugali jalgpallikoondise endine kaitsja.
Portugali rahvuskoondises mängis Couto 110 korda ja lõi kaheksa väravat. Debüüt koondises toimus 19. detsembril 1990, kui mängiti USA-ga ja võideti 1:0. Esimese värava koondise kasuks lõi Couto 24. veebruaril 1993, mil mängiti Itaaliaga ja kaotati 1:3.
Isiklikku.
Fernando Couto on 184 cm pikk ja kaalub 84 kg.
Pauleta

Pedro Miguel Pauleta (õieti Pedro Miguel Carreiro Resendes; sündinud 28. aprillil 1973 Assooridel Ponta Delgadas) on Portugali endine jalgpallur. Ta mängis ründajana Portugali jalgpallikoondises.
Pauleta debüüt Portugali koondises oli 20. augustil 1997, kui mängiti Armeeniaga ja võideti 3:1. Esimese värava lõi Pauleta koondise kasuks 26. märtsil 1999, kui kohtuti Aserbaidžaaniga ja saadi suureskooriline võit 7:0, kusjuures kaks väravat lõi Pauleta. 2008. aastal ta lõpetas koondises mängimise. Tema saldoks jäi 88 mängu ja 47 väravat.
Isiklikku.
Pedro Miguel Pauleta on 180 cm pikk.
Üldistav programmeerimine

Üldistav programmeerimine (inglise keeles "Generic programming") on programmeerimistehnika, mis võimaldab kasutada erinevaid andmetüüpe seni kuni andmetüübid täidavad teatud tingimusi. Seda tehnikat kasutavad mitmed kaasaegsed keeled, sealhulgas C++, D, Eiffel, Ada, BETA. C++ mallid on üheks üldistava programmeerimise edasiviijaks ja populariseerijaks.
Näide.
Kui tahetakse luua programmeerides üldistavat loendit, oleks üheks võimalikuks deklaratsiooniks
 list&lt;T&gt;
kus T oleks andmetüüp. Kui codice_1 kasutusele võetaks, võiksime luua sellised loendid:
 list&lt;Integer&gt; IntegerList
 list&lt;Animal&gt; AnimalList
Peale sellist deklaratsiooni on loend käsitletav täpselt nii nagu antud andmetüübi loend.
De la Gardie

De la Gardie on prantsuse päritoluga Rootsi aadlisuguvõsa.
Suguvõsa, mille algne nimi oli d'Escouperie, pärines Lõuna-Prantsusmaalt Languedocist. Selle esimene teadaolev esindaja on Robert d'Escouperie, keda on mainitud 1387. aastal. Üks tema järeltulijaist, Jacques Scorperier, oli Prantsusmaal Caune'i linnakeses kaupmees, kes muuhulgas omandas La Gardie karjamõisa. Tema poeg Ponce astus sõjaväkke ja võttis La Gardie karjamõisa järgi endale nimeks Pontus De la Gardie. 
Pontus jõudis lõpuks Rootsi teenistusse ja sai 27. juulil 1571. aastal Rootsi vabahärra tiitli. Tema ja ta järeltulijad said Rootsis väga mõjukateks riigitegelasteks ja sõjameesteks. Pontuse poeg Jakob De la Gardie sai 10. mail 1615 krahvitiitli ja immatrikuleeriti 1625 Rootsi rüütelkonda krahvisuguvõsana nr 3 ja teine poeg Johan De la Gardie immatrikuleeriti samal aastal isa vabahärratiitli järgi Rootsi rüütelkonda vabahärrasuguvõsana nr 4.
De la Gardiedele kuulusid Eesti- ja Liivimaal Kolga, Kiiu, Uuemõisa, Jägala, Viljandi linnuselään, Haapsalu linnuselään, Haapsalu härraskond, Tarvastu, Helme linnus ja mõis, Kuressaare krahvkond ja Kuressaare linnus, Pärnu krahvkond, Maasilinn .
Põlvnemistabel.
De Villiers/Pama süsteemi järgi esitatud De la Gardiede mittetäielik põlvnemistabel.
Jakob Johann Hastfer

Krahv Jakob Johann Hastfer (11. detsember 1647 Tallinn – 24. detsember 1695 Riia) oli Liivimaa päritolu Rootsi riigitegelane ja sõjaväelane, feldmarssal (1690). Greiffenburgi krahv, Kostivere vabahärra, Vibyholmi, Sjöholmi, Claestorpi, Möllerö ja Siggesta isand.
Ta sai 3. märtsil 1678 Rootsi rüütelkonnas vabahärra tiitli (nr 240) ja 10. detsembril 1687 krahvitiitli (nr 31). 
Ta oli 1686–1687 Liivimaa kuberner, 1687–1695 Liivimaa kindralkuberner ja 1690–1695 Tartu Ülikooli kantsler. Reformis haldust, surus maha Liivimaa aadli vastupanu mõisate reduktsioonile.
Perekond.
Tema vanemad olid Harjumaa meeskohtunik, Kostivere ja Udeva mõisnik, Ewold Hastfer (1596–1678) ja Emerentia Veronika von Mengden (1631–1676), kes oli Engelbrecht von Mengdeni (1587–1648) ja Velise mõisast pärit Margaretha Taube (1596–1668) tütar. 
Ta abiellus 1674 vabapreili Sigrid Gyllenstierna af Lundholmiga (1638–1700), kes oli kammerhärra ja vabahärra Johan Gyllenstierna af Lundholm (1597–1658) ja Christina Gyllenhorni tütar, ning riiginõuniku, erisaadiku ja vabahärra Göran (Jöran) Klasson Fleming af Liebelitzi (1628–1667) lesk. Abielust sündisid:
Tema abikaasa tütar esimesest abielust, Anna Katarina Fleming af Liebelitz (1658–1718), oli abielus krahv Nils Strombergiga.
Paleontoloogia

Paleontoloogia on bioloogia ja geoloogia piirteadus, mis uurib taimede (paleobotaanika) ja loomade (paleozooloogia) jäänuseid (kivistisi) ning teeb nende põhjal kindlaks ammu elanud organismide kuju, ehituse, arengu, sugulussuhted ja eluviisid.
Sõna "paleontoloogia" tuleb kreeka keelest: παλαιός, palaios, ehk "vana, muistne, iidne", ὄν, on (gen. ontos), ehk "olev" ja λόγος, logos, ehk "mõiste, õpetus" – kivististeteadus.
Eesti paleontoloogid uurivad muu hulgas ordoviitsiumi ja siluri ajastu käsijalgseid, trilobiite ja muid selgrootuid loomi, devoni ajastu kalu ning kvaternaari ajastu taimede õietolmu.
Antropoloogia

Antropoloogia on teadusharu, mis uurib inimest kui bioloogilist ja sotsiaalset olendit, tema iseärasusi ja põlvnemist. Antropoloogia on ka teadus inimesest kui ühiskondlikust olevusest, kultuurikandjast. Eelkõige on tegu võrdleva teadusega, mis ei piirdu ainult traditsiooniliste ühiskondade kirjeldamisega, vaid üritab välja jõuda sügavama tunnetuseni inimese olemusest üldse.
Kitsamalt eristatakse füüsilist antropoloogiat ja kultuuriantropoloogiat.
Neist esimene, mida võib nimetada ka inimbioloogiaks, tegeleb peamiselt inimese füüsilise karakteristika uurimise ja analüüsiga. Selles hõlmatud küsimused seostuvad mitmesuguste teadusharudega: bioloogia, biokeemia, meditsiin, geneetika jt. Uuritakse näiteks inimese bioloogilist evolutsiooni, rasside kujunemist, aga ka erinevat vastuvõtlikkust teatud haigustele, mis kuulub juba otseselt tänapäevaste probleemide ringi.
Kultuuriantropoloogia huviorbiiti jääb inimene kui ühiskondlik olevus, tema käitumismustrid, tavad, kombed. Ühelt poolt püütakse leida universaalset, midagi, mis on ühine kõikidele kultuuridele. Teiselt poolt tuleb aga märgata just ainulaadset, seda mis eristab ühte kultuuri teisest, muutes ta unikaalseks, kordumatuks.
Erinevus sotsioloogia ja antropoloogia vahel on sageli ähmastunud, kuna mõlemad valdkonnad kasutavad tihti samu uurimismeetodeid ja ühist andmebaasi. Paljudes ülikoolides kuuluvad need kaks distsipliini sama osakonna juurde. 
Eesti antropoloogia.
Eestis õpetatakse kultuuri- ja sotsiaalantropoloogiat täismahus bakalaureuse- ja magistriprogrammina Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis. Tartu ülikoolis saab õppida etnoloogiat/kultuuriantropoloogiat bakalaureuseõppes kirjanduse ja kultuuriteaduste õppekaval, magistriõppes etnoloogia, folkloristika ja rakendusantropoloogia õppekaval. 2017. aastal ilmus esimene eestikeelne antropoloogiaõpik "Sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia" (koostanud Aet Annist ja Maarja Kaaristo). 
Eestis tegutseb Antropoloogia Ühendus.
Bulawayo

Bulawayo on linn ja 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes. Elanike arvult teine linn pealinna Harare järel.
Harare

Harare (endine nimi kuni 1982. aastani "Salisbury") on Zimbabwe pealinn ja riigi suurim linn, riigi haldus-, äri- ja kommunikatsioonikeskus.
Harares töödeldakse tubakat, maisi, puuvilla ja tsitrusvilju. Toodetakse ka tekstiili, terast ja kemikaale. 
Piirkonnas leidub kulda.
Midlandsi provints

Midlandsi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes.
Ülem-Austria

Ülem-Austria (hääldus saksa keeles: [ˈoːbɐˌʔøːstɐʁaɪç]) on üks üheksast Austria liidumaast "(Länder)". Selle pealinn on Linz. Ülem-Austria piirneb Saksamaa ja Tšehhiga, samuti teiste Austria liidumaadega: Alam-Austria, Steiermark ja Salzburg. Ülem-Austria on suuruselt neljas Austria liiduma pindalalt ja suuruselt kolmas rahvaarvult.
Ajalugu.
Juured.
Keskajal moodustas suur osa sellest, millest sai Ülem-Austria, Baieri hertsogkonna piirkonna. 13. sajandi keskpaigas hakati seda nimetama Ennsi jõe kohal asuvaks vürstiriigiks ("Fürstentum ob der Enns"), see nimi registreeriti esmakordselt 1264. aastal. (Tol ajal hõlmas mõiste "Ülem-Austria" ka Tirooli ja mitmesuguseid hajutatud Habsburgide valdusi Lõuna-Saksamaal.)
Varauusaeg.
1490. aastal anti piirkonnale Saksa-Rooma riigis iseseisvus ja vürstiriigi staatus. 1550. aastaks oli seal protestantide enamus. 1564. aastal läksid Ülem-Austria, Alam-Austria ja Tšehhi alad Saksa-Rooma keisri Maximilian II alluvusse.
17. sajandi alguses algatasid keiser Rudolf II ja tema järglane Matthias vastureformatsiooni. Pärast sõjalist kampaaniat oli piirkond 17. sajandi alguses mõned aastad Baieri kontrolli all.
Baieri kuurvürstkond loovutas "Innvierteli" 1779. aastal Tescheni rahuga Ülem-Austriale. Napoleoni sõdade ajal okupeeris Prantsuse armee Ülem-Austriat rohkem kui ühel korral.
20. sajand.
1918. aastal pärast Austria-Ungari kokkuvarisemist kasutati uue Austria provintsi kirjeldamisel nime "Oberösterreich". Pärast seda, kui natsidiktaator Adolf Hitler, kes oli sündinud Ülem-Austrias Braunau am Innis ja üles kasvanud Ülem-Austrias, annekteeris Austria, sai Ülem-Austriast Reichsgau Oberdonau, kuigi see hõlmas ka Tšehhoslovakkiast annekteeritud Sudeedimaa lõunaosa ja väikest osa Steiermargist. 1945. aastal jaotati Ülem-Austria Ameerika tsooni (lõunas) ja Nõukogude tsooni (põhjas) vahel.
Tööstus.
Tänapäeval on Ülem-Austria Austria juhtiv tööstuspiirkond. 2009. aasta seisuga andis see ligikaudu veerandi riigi ekspordist.
Majandus.
Liidumaa sisemajanduse kogutoodang (SKT) oli 2018. aastal 65,9 miljardit €, mis moodustas 17,1% Austria majandustoodangust. Ostujõuga korrigeeritud SKT elaniku kohta oli samal aastal 39 500 € ehk 131% Euroopa Liidu keskmisest.
Haldusjaotus.
Halduslikult jaguneb liidumaa 15 ringkonnaks ("Bezirke"), kolmeks statuudiga linnaks ("Statutarstädte") ja 440 vallaks.
1. Linz
2. Steyr
3. Wels
4. Braunau am Inn (46)
5. Eferding (12)
6. Freistadt (27)
7. Gmunden (20)
8. Grieskirchen (34)
9. Kirchdorf an der Krems (23)
10. Linz-Land (22)
11. Perg (26)
12. Ried im Innkreis (36)
13. Rohrbach (40)
14. Schärding (30)
15. Steyr-Land (21)
16. Urfahr-Umgebung (27)
17. Vöcklabruck (52)
18. Wels-Land (24)
Ringkonnad.
Ajaloolised piirkonnad.
Ajalooliselt jaguneb Ülem-Austria traditsiooniliselt neljaks piirkonnaks: "Hausruckviertel", "Innviertel", "Mühlviertel" ja "Traunviertel".
Multiversum

Multiversum on kõikide võimalike universumite hulk.
Mõiste.
Mõiste "multiversum" leiutas 1960. aasta detsembris Andy Nimmo. "Multiversum" on tuletatud sõnast "universum", mis tähendab kõike, mis on ("uni-" 'üks', "multi-" 'mitu'). Seega tähistab multiversum kõiki universumeid, mis on.
Seega mõistetakse tänapäeva füüsikas universumi all ühte kõiksust, enamasti meie universumit – ainsat vaadeldavat universumit.
Nihilism

Nihilism (ladina sõnast "nihil" 'eimiski') on teooria, mis kuulutab mitte millessegi uskumist, ustavust mitte millelegi või mitte mingite eesmärkide järgimist. Terminit kasutatakse ebaõigesti iseloomustamaks inimesi, kes ei jaga mingit kindlat usku või absoluutsete väärtuste kogumit.
Terminit "nihilism" kasutati esimesena Prantsusmaal 1787. Sõna "nihilist" kasutati Prantsusmaal juba 1761, kuid mitte praeguses tähenduses, vaid ketserite kohta. Filosoofiasse tõi mõiste "nihilism" 1799 saksa filosoof Friedrich Heinrich Jacobi. 
Eetikas ja moraalis tähendab nihilism autoriteedi, moraali ja sotsiaalsete tavade eitamist või koguni nende vastu võitlemist. Nihilistide meelest peaks moraal põhinema mitte kultuurilistele, vaid individuaalsetele alusele.
Filosoofias on nihilismi esimesena käsitlenud Friedrich Nietzsche, kes kuulutas välja "väärtuste", s.o kultuuri, moraali ja õiguse ümberhindamise. Nietzsche pidas kristlikke väärtusi nihilistlikeks ja nimetas kristlust nihilistlikuks religiooniks, sest selle meelest on maapealne elu mõttetu, olles vaid ettevalmistus surmajärgseks eluks. Nietzsche nägi väljapääsu nihilismist võimutahte ja sama igavese taastuleku mõtlemises, mida aga suudab mõtelda ja kanda ainult üliinimene.
Oswald Spengler pidas nihilismi langusühiskonna maailmavaateks. Martin Heideggeri eksistentsialismis oli nihilismi olemuseks metafüüsika; Albert Camus'l iseloomustas nihilism absurdset eksistentsi. 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse filosoofias väljendas nihilism kodanliku ühiskonna kriisi, selle võõrandunud teadvust. 
19. sajandi II poolel tekkis Venemaal hulgaliselt revolutsioonilisi ja anarhistlikke liikumisi, mis eitasid aadlikultuuri, isevalitsuslikku korda, religiooni negatiivset külge (Lev Tolstoi) ja valitsevat moraali. Seetõttu tundus Venemaa valitsevatele ühiskonnakihtidele, et sellised liikumised eitavad üldse igasuguseid väärtusi, ja neid hakati kutsuma nihilistlikeks. See nimi levis laialdaselt tänu Ivan Turgenevi romaanile "Isad ja pojad" (1862). Sellest vaata lähemalt artiklist narodniklus. 
Nüüdisajal on nihilism omane mitmele protestiliikumisele, näiteks pungile.
Rasvad

Rasvad on rasvhapete ja glütserooli ehk propaan-1,2,3-triooli triestrid ehk triglütseriidid. Rasvhapped on monokarboksüülhapped, mille süsinikuahel on pikk, tavaliselt 12–26 C-aatomit. Eristatakse küllastunud rasvhappeid, kus C-aatomite vahelised sidemed on ühekordsed, ning küllastumata rasvhappeid, kus esineb vähemalt üks kaksikside kahe C-aatomi vahel. Looduslikud rasvad sisaldavad enamasti paarisarvulise süsiniku aatomite arvuga rasvhappeid. Rasvade molekulid on mittepolaarsed.
Füüsikalised omadused.
Rasvad on vedelad või tahked ained, mis vees ei lahustu. Peamiselt küllastunud rasvhapetest koosnevad rasvad on toatemperatuuril tahked. Rasvad, mis sisaldavad rohkem küllastumata rasvhappeid, on toatemperatuuril vedelas olekus ning neid nimetatakse õlideks. Loomsed rasvad on tavaliselt tahked, välja arvatud hülge- ja vaalarasv, kuid taimsed rasvad ehk õlid on vedelad.
Looduslike rasvade värvust, lõhna ja maitset mõjutavad lisandid, nagu näiteks mineraalsoolad, vitamiinid, värvained.
Keemilised omadused.
Nii nagu kõik estrid, hüdrolüüsuvad ka rasvad. 
Veega reageerides lagunevad rasvad järgnevalt:
rasv + vesi → vabad rasvhapped + glütserool
Rasva hüdrolüüsi leeliselises keskkonnas nimetatakse seebistamiseks ning selle tulemusena tekib rasvhappe sool ehk seep.
Tahke seebi saamine:
rasv + NaOH → rasvhappe Na-sool + glütserool
Vedela seebi saamine:
rasv + KOH → rasvhappe K-sool + glütserool
Rasvad, eelkõige küllastumata rasvhapped, oksüdeeruvad õhu toimel, mille käigus moodustuvad aldehüüdid ning madala molekulmassiga happed. Need ühendid põhjustavad ebameeldivat lõhna ja maitset, mistõttu nimetatakse rasvade oksüdatiivset lagunemist rääsumiseks. Vedelad rasvad rääsuvad kiiremini kui tahked rasvad. Rasvade säilitamisel kõrge temperatuuri ja õhuniiskuse tingimustes kutsuvad rasvale sattunud mikroobide ensüümid esile hüdrolüüsi ning seda protsessi nimetatakse hüdrolüütiliseks rääsumiseks. Rääsumise vältimiseks lisatakse rasvadele antioksüdante (nt C-vitamiini).
Õlides sisalduvate küllastumata rasvhapete hüdrogeenimisel küllastatakse kaksiksidemed vesinikuga (toimub liitumisreaktsioon) ja saadakse küllastunud rasvhapped. Hüdrogeenimist kasutatakse taimeõlist margariini saamiseks.
vedel rasv + H2 →(katalüsaator)→ tahke rasv
Antónios Nikopolídis

Antónios Nikopolídis (Antonis Nikopolidis; Αντώνιος Νικοπολίδης; sündinud 14. oktoobril 1971 Ártas) on Kreeka jalgpallikoondise endine väravavaht, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Nikopolídis 90 korda aastatel 1999–2008. Debüüt koondises toimus 18. augustil 1999, kui mängiti El Salvadoriga ja võideti 3:1. 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel valiti Nikopolídis jalgpallitähtede koondisse.
Isiklikku.
Antonis Nikopolidis on 188 cm pikk ja kaalub 88 kg.
Theódoros Zagorákis

Theódoros Zagorákis (Θεόδωρος Ζαγοράκης; sündinud 27. oktoobril 1971 Kaválas) on endine Kreeka jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja ja kapten.
Kreeka rahvuskoondises mängis Zagorakis 120 mängu. Debüüt koondises oli 1994 septembris, kui kohtuti Fääri saartega.
Isiklikku.
Theodoros Zagorakis on 178 cm pikk ja kaalub 75 kg.
Traïanós Déllas

Traïanós Déllas (Τραϊανός Δέλλας; sündinud 31. jaanuaril 1976 Monastiri) on Kreeka jalgpallitreener ja endine Kreeka jalgpallikoondise kaitsja, Euroopa meister (2004). 
Kreeka rahvuskoondises mängis ta aastatel 2001–2009 53 korda ja lõi 1 värava. Debüüt koondises oli 2001. aasta aprillis, kui mängiti Horvaatiaga.
Isiklikku.
Traïanós Déllas on 196 cm pikk ja kaalub 92 kg.
Geórgios Seitarídis

Geórgios Seitarídis (kreeka Γιούρκας Σειταρίδης; sündinud 4. juunil 1981 Pireuses), tuntud nimega Gioúrkas, on Kreeka jalgpallikoondise endine kaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Seitaridis aastatel 2002–2010 kokku 72 mängu. Debüüt koondises oli 2002. aasta veebruaris, kui mängiti Rootsiga.
Isiklikku.
Georgios Seitaridis on 185 cm pikk ja kaalub 79 kg.
Brauser

Brauser, ka veebibrauser (inglise keeles "web browser"), (veebilehitseja pole selles tähenduses soovitatav) on rakendusprogramm Internetis liikumiseks ja veebilehtede kuvamiseks. Brauserid on ka failivorminguid näitavad failivaaturid, millega saab vaadata tekste, pilte jpm. Brauserit võib käsitleda kui veebirakenduste kasutajaliidest. Brauseri kasutamist internetis nimetatakse ka veebis surfamiseks.
Kõige populaarsem brauser oli 2021. aasta seisuga Google Chrome (64%), talle järgnes Safari (18%).
Lisandprogrammid ja laiendused.
Multimeedia sisu vastuvõtmiseks ja kuvamiseks kasutatakse brauseris lisandprogramme ehk pluginaid (ingl "plug-in"), et võimaldada brauseriväliste failitüüpide ja muu interaktiivse sisu (näiteks PDF, Shockwave, Flash, 3dmlw jm) vaatamist ja kasutamist. Seoses HTML5 video ja vastavate koodekite brauseritesse sisseehitamisega on tarvidus multimeedia esitamise pluginate järele tänapäeval vähenenud.
Erinevalt pluginatest, mis põhinevad brauserivälisel koodil, kasutavad laiendused (ingl "browser extensions") brauseri võimaldatud vastavaid raamistikke ja liideseid. Laienduste seas on nii sisublokeerijad, sh Adblock Plus reklaamidele ja skriptiblokeerijad (NoScript), sisuparendajad (Greasemonkey ja Stylish), kui ka privaatsuse parendajad (Privacy Badger). Samuti lasevad kommertsettevõtted ja muud asutused eri eesmärkide jaoks välja eriotstarbelisi laiendusi. Selliste seas on näiteks laiendus, millega on võimalik kasutada Eesti ID-kaarti.
Ajalugu.
Algul oli veebibrauser programm, mis esitas HTML-koodi sisaldavaid tekstifaile (veebilehti) kasutajale loetaval kujul ja võimaldas hüperlinkide abil liikuda ühelt hüpertekstiga lehelt teisele.
Esimese veebibrauseri lõi Tim Berners-Lee 1990. aastal nimega WorldWideWeb. Vältimaks segadust World Wide Webiga, sai hiljem selle nimeks Nexus. Tuntumatest brauseritest järgnesid Mosaic (1993), Netscape (1994), Internet Explorer (1995), Opera (1996), Safari (2003), Mozilla Firefox (2004), Google Chrome (2008), Microsoft Edge (2015).
Polümorfism

Polümorfism ehk mitmekujulisus on millegi esinemine mitmel eri kujul. Sellel terminil on teaduses ja tehnikas mitu konkreetset tähendust:
Põhjameri

Põhjameri on meri Euroopa rannikul. See kuulub Atlandi ookeani ääremerede hulka. 
Merd piirab lõunast Euroopa maismaa. Läänes külgneb Põhjameri Suurbritannia saarega, edelas on see seotud La Manche'i väinaga. Idas piirneb see Jüütimaa ja Skandinaavia poolsaarega, mida lahutavad Skagerraki ja Kattegati väin. Läänemerest eraldavad Põhjamerd Suur- ja Väike-Belt. Loodes ja põhjas ei ole Põhjamere piir täpselt fikseeritud: meri võib ulatuda Orkney ja isegi Shetlandi saarteni, põhjas külgneb see Norra merega, mis on Põhja-Jäämere osa.
Skandinaavia ranniku lähedal on Põhjameri sügavam, isegi üle 700 meetri, mujal on sügavus alla 200 meetri, sest meri asub mandrilaval. Looded on Skandinaavia rannikul ja Skagerraki suus nõrgad, mujal tugevad. Põhjamerre tuleb palju magedamat vett Skagerraki väinast, samuti Reinist, Elbest ja teistest suurtest jõgedest.
Nimi.
Põhjamere nimi selle kallastel elavate rahvaste keeles on
Antiikajal nimetati Põhjamerd Mare Germanicumiks ja Oceanum Germanicumiks. See nimi (Saksa või Germaani meri) püsis merel kuni 18. sajandini, mil asendus pikkamööda Põhjamerega. Nimi Põhjameri pärineb friisidelt, kes elasid otse mere lõunakaldal. Ent taanlased, kes elavad mere idakaldal, kutsuvad seda Läänemereks.
Majandus.
Viikingiajast peale on Põhjameri olnud väga tiheda laevaliiklusega.
Põhjamere põhjas on suuri nafta- ja maagaasimaardlaid. Kuna Põhjameri ei ole eriti sügav, on neid maavarasid võimalik merepõhjast ammutada.
Baikali järv

 
Baikali järv ehk Baikal on järv Aasias Ida-Siberi lõunaosas. Baikal asub Venemaal.
Üldandmed.
Järve pikkus on 636 km ja laius kuni 80 km.
Baikal on maailma sügavaim ja suurima mahuga mageveejärv. Järves on viiendik maailma vedelast mageveest (üle nelja viiendiku Venemaa omast). Baikali vesi on väga selge.
Baikal asub mäeahelikevahelises tektoonilises nõos. Järves on 27 saart; neist suurim on Olhon. Idaosas asuvad suuremad lahed (Barguzini, Tšivõrkui ja Provali laht) ja poolsaared (Svjatoi Noss).
Järve suubub 1123 jõge ja oja, millest suurimad on Selenge, Ülem-Angara ja Barguzin. Välja voolab Angara, mis suubub Jenisseisse ning on mitmes kohas üles paisutatud.
Hoolimata suurest sügavusest on Baikali vesi hästi segunenud, osaliselt kuumaveeallikate tõttu, mis asuvad neljasaja meetri sügavusel.
Baikali sadamad on Baikal, Baikalsk, Tanhol, Turka, Ust-Barguzin ja Nižneangarsk.
Baikali valglas, mis ulatub Mongooliasse, elab 5 miljonit inimest. Suurimad linnad on seal Ulan-Ude ja Ulaanbaatar.
Kliima.
Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Baikal paraskliimavöötme kontinentaalsesse alasse. Aasta keskmine temperatuur on –0,4 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 453 mm. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Baikal Dwc kliimatüüpi, mida iseloomustab külm ja kuiv talv ning lühike suvi.
Baikal on jääs jaanuari algusest maini. Suvel soojeneb vee pinnakiht 9–12 °C-ni, rannikul kuni 20 °C.
Geoloogia.
Baikal on maailma vanim järv. Järve vanuseks hinnatakse umbes 25 miljonit aastat. Vanuselt teisel kohal on Tanganjika, mis on 2 miljonit aastat vana. Järved ei ole tavaliselt geoloogilises ajaskaalas eriti püsivad, seega on Baikal väga unikaalne nähtus. Baikal on tekkinud riftivööndisse.
Elustik.
Baikalis elab üle 2600 tuntud taime- ja loomaliigi. 960 looma- ja 400 taimeliiki on endeemsed. Järves elab üle 50 kalaliigi, ligi pooled neist on endeemsed (suur ja väike õlikala). Tähtsaim töönduskala on omul.
Kuulsaim ja salapäraseim Baikali asukas on baikali viiger ("Phoca sibirica"). Salapäraseks teeb ta asjaolu, et ei mõisteta, kuidas selle liigi eellased Baikalisse jõudsid. Baikali viiger on ka ainus Baikalis elav imetaja. 
Suurt endeemide hulka seletab järve vanus ja väga kiire adaptatiivne radiatsioon.
Baikali idakaldal asub Barguzini ja lõunakaldal Baikali looduskaitseala.
Järve uurib Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Limnoloogiainstituut (Listvjankas).
Reostus.
Baikali valglasse on rajatud tselluloositehaseid (Baikalskis), soojuselektrijaamu ja keemiatehaseid. Erakordselt puhta järvevee saastumise vältimiseks kasutatakse puhastusseadmeid, kuid ikkagi on ettevõtted seda õrna ökosüsteemi kahjustanud. Tugevasti on vähenenud kalasaak ja hävinud on suur osa põhjaelustikust.
Iiri saar

Iiri saar (iiri keeles "Éire", ulsteri šoti keeles "Airlann"; inglise keeles "Ireland") on saar Atlandi ookeani põhjaosas, Loode-Euroopas. Briti saarestiku suuruselt teine saar. Saart eraldavad idas paiknevast Suurbritannia saarest Põhjaväin, Iiri meri ja Saint George'i väin. Iirimaa on Briti saarte suuruselt teine saar, Euroopa suuruselt kolmas ja kahekümnes maailmas. 2022. aasta seisuga on kogu saare elanikkond veidi üle 7 miljoni, neist 5,1 miljonit elab Iirimaal ja 1,9 miljonit Põhja-Iirimaal, mis teeb sellest rahvaarvult Euroopa suuruselt teise saare pärast Suurbritanniat.
Iirimaa kõrgeim mägi on 1038 meetri kõrgune Carrauntoohil. Iirimaa geograafia koosneb suhteliselt madalatest mägedest, mis ümbritsevad keskset tasandikku, kus mitmed laevatatavad jõed ulatuvad sisemaale. Selle lopsakas taimestik on tingitud pehmest, kuid muutlikust kliimast. Suur osa Iirimaast oli metsaga kaetud kuni keskaja lõpuni. Tänapäeval moodustab metsamaa umbes 10% saarest, samas kui Euroopa keskmine on üle 33%, enamik sellest on mittepõlised okaspuuistandused. Saare kliimat mõjutab peamiselt Atlandi ookean ja on seetõttu väga mõõdukas. Ookeani mõju tõttu on talved on pehmemad, kui sellisel põhjalaiusel oodata võiks, kuid suved on jahedamad kui Mandri-Euroopas. 
Geopoliitiliselt on saar jagatud Iirimaaks, mis katab 5/6 saarest ja Suurbritanniale kuuluvaks Põhja-Iirimaaks, mis katab ülejäänud kuuendiku.
Juuli 2004

Juuli 2004, sündmuste kroonika
Kefaloniá

Kefaloniá (ka "Kefallinía"; kreeka Κεφαλονιά, Κεφαλλονιά, Κεφαλληνία) on Kreekale kuuluv saar, suurim Joonia saartest.
Saare pindala on 781 km². Kõrgeim punkt on Aínose mägi, mis ulatub 1628 m üle merepinna.
Saare keskuseks on Argostóli linn ja tähtsuselt teiseks Lixoúri. Suurim sadam asub Sámis. 
Saare peamine elatusala on turism.
Joonia saared

Joonia saared (kreeka "Ιόνια Νησιά "(Iónia Nisiá), ka "Επτάνησα" (Eptánisa) on saarestik Joonia mere idaosas, Korfust Kýthira saareni. 
Kuuluvad kõik Kreekale ja kõik peale (suurematest saartest) Kýthira saare moodustavad omaette Joonia saarte halduspiirkonna ("periféreia").
Kimitoön

Kimitoön (soome keeles Kemiönsaari) on Soomele kuuluv saar Turu saarestikus. 
Saar moodustab Kimitoöni valla. 2009. aastani oli saar jagatud kolme valla (Kemiö, Dragsfjärd, Västanfjärd) vahel.
Ricardo Carvalho

Ricardo Alberto Silveira de Carvalho (; sündinud 18. mail 1978 Amarantes) on endine Portugali jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär.
Carvalho debüteeris Portugali jalgpallikoondises 2003. aastal.
2011. aastal otsustas ta lõpetada koondise esindamisest loobuda, kuid 2014. aastal kutsus Portugali koondise peatreeneriks määratud Fernando Santos ta tagasi koondisse.
2016. aastal tuli ta Portugali koondisega Euroopa meistriks.
Pärast EM-i lõpetas Carvalho lõplikult oma koondisekarjääri.
Isiklikku.
Carvalho on 183 cm pikk ja kaalub 79 kg.
NATO lipp

NATO lipp on Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni lipp, mis kiideti heaks 14. oktoobril 1953.
Lipu proportsioonid on 3:4. Sinise värvi kood on PMS 280. 
Lipul on kujutatud sini-valge kompass tumesinisel taustal.
Mihklipäev

Mihklipäev on peaingel Miikaeli nimepäev, mida tähistatakse 29. septembril. Maausulistel on sama päev tähistatud nimetusega kasupäev.
Katoliku kirikus on 29. septembril kirikupüha, pühade peainglite Miikaeli, Gabrieli ja Raafaeli püha. Anglikaani kirikus on sel päeval püha Miikaeli ja kõikide inglite püha.
Püha Miikaeli kultus sai alguse 4. sajandil idakirikus ning jõudis läänekirikusse 5. sajandiks, mil tema püha hakati tähistama 29. septembril.
Keskajal oli mihklipäev suur usupüha. Paljudes Euroopa maades langes see lõikuse ajale. Tekkisid mihklipäevaga seotud rahvatraditsioonid.
Varem loeti Vana-Liivimaal majandusaasta arvestusajaks mihklipäeva, 18. sajandi lõpust loeti majandusaasta alguseks ja lõpuks Jüripäeva. 
Mihklipäev eesti rahvakalendris.
Eesti rahvakalendris tähistati mihklipäeva 29. septembril Juliuse kalendri järgi, millele Gregoriuse kalendris praegu vastab 12. oktoober.
Mihklipäev lõpetas jüripäevaga alanud suvepoolaasta. Selleks päevaks pidid välitööd olema lõpetatud. Mihklipäeval tapeti lammas, mille juurde öeldi: "Igal oinal oma mihklipäev." Pruuliti õlut, toidulaud oli rikkalik. Söödi sülti, klimpide ja aedviljaga lihasuppi, keedetud liha ja verikäkke – kõik lambast. Mõnel pool tapeti ka kodulinde. Küpsetati rukki-, odra- ja nisuleiba, sepikut, saia ja kooke, samuti naerist ja kaalikaid.
Lõikuspüha ja välitööde lõpu kõrval pühitseti ka suvilistega lepingute lõpetamist ning mõisast vabastati teovaimud. Käidi kõrtsis ja mihklilaadal.
Karjased tegid koos mihklituld, sellel küpsetati kaasavõetud kaalikaid ja kartuleid. Tartu- ja Võrumaal ajasid nad valget oinast või kodukitse kolm korda ümber kivi, et lumi rutem maha tuleks. Karja koju tulles vaadati, kas loomadel on kõrsi suus – see tähendas talvist toidupuudust. Pärast mihklipäeva karja eriti välja ei aetud, kui veel aetigi, siis kariloomad ilma kelladeta ja karjane karjasesarveta. Usuti, et mihklipäevast on hundil luba loomi murda, ega jäetud loomi ööseks välja.
Kuuvalge ja päikesepaiste mihklipäeval tähendasid, et loomasöödast puudust ei tule.
Pärast mihklipäeva elustus taas küla seltskondlik elu, mis oli jaanipäevajärgsel kibedal tööajal soiku jäänud. Algas pulmapidude kõrghooaeg, mis kestis jaanuari alguseni.
Mihklipäev teiste maade rahvakalendris.
Inglismaa.
Inglismaal ja Walesis oli mihklipäev ("Michaelmas") üks aastaaja vahetuse, maksude tasumise ning sulaste ja teenijate palkamise päevadest ("quarter day").
Inglismaal söödi mihklipäeval hane: see pidi järgmisel aastal päästma rahahädast.
Iirimaa.
Iiri kalendris oli mihklipäev ("Michaelmas") üks aastaaegade vahetuse ja maksude tasumise päevadest ("quarter day").
Iirimaal tähendas mihklipäevakoogi sisse peidetud sõrmuse leidmine peatset abiellumist.
Sügissemester.
Oxfordi ja Cambridge'i ülikoolis nimetatakse mihklipäeva paiku algavat kaheksanädalast õppetööperioodi mihklipäeva järgi "Michaelmas term".
Kivim

Kivim on mineraalidest koosnev looduslik tahke kogum (erandina võib kivim olla ka orgaanikat sisaldav tahke kogum, näiteks kivisüsi).
Kivimil ei pea olema tingimata kristalliline struktuur. Näiteks obsidiaanil ehk vulkaanilisel klaasil ei ole kristallstruktuuri.
Kivimid koosnevad enamasti mitmest, harvemini ühest mineraalist.
Tekkeviisi järgi liigitatakse kivimid tardkivimiteks, settekivimiteks ja moondekivimiteks. Kivimirühmade piires eristatakse tekke, mineraalse ja keemilise koostise, struktuuri ning tekstuuri järgi eri kivimitüüpe, näiteks rabakivi, kvartsprofüür, savikilt.
Kivimi värvus, tihedus, poorsus, kõvadus ja teised omadused olenevad tema mineraalsest ja keemilisest koostisest, struktuurist ja tekstuurist.
Kivimitest koosnevad maakoor ja vahevöö. Tard- ja moondekivimid moodustavad maakoorest 95%, kuid maapinda katavad 75% ulatuses settekivimid, sest settekivimid paiknevad maakoore ülaosas. Allpool asuvad kivimid on kas moondunud või kristalliseerunud magmast. Eestis moodustavad settekivimid pealiskorra, tard- ja moondekivimid aga proterosoikumist pärineva aluskorra.
Kivimite uurimiseks kasutatakse ka elementanalüüsi ja mikroskoopilist petrograafiat. Kristalsete kivimite koostist, ehitust, muutumisi ja omadusi uurib petroloogia, settekivimeid litoloogia.
Kivimeid kasutatakse keemiatööstuse toorainena (näiteks põlevkivi), metallurgias (näiteks lubjakivi), ehitusmaterjalina (näiteks graniit) jne.
Kivimite hulka ei loeta tehiskive (näiteks betooni).
Ülevaade levinud kivimeist.
Tardkivimid tekivad magma tardumise tulemusena. Selle järgi, kas magma tardub sügaval maakoores või maapinnal, eristatakse süvakivimeid ja vulkaanilisi kivimeid. Levinud süvakivimid on graniit, granodioriit, dioriit, gabro, peridotiit, süeniit jne. Levinud vulkaanilised kivimid on basalt, andesiit, datsiit, trahhüüt, pimss, rüoliit, obsidiaan, tuff jne.
Settekivimid on tekkinud olemasolevate kivimite murenemissaaduste kuhjumisel ja mattumisel. Suurima levikuga settekivimid on savikilt, liivakivi ja lubjakivi. Esineb ka põlevaid settekivimeid, näiteks kivisüsi, põlevkivi, mida kasutatakse fossiilkütustena. Omaette grupi moodustavad evaporiidid ehk vesilahustest keemiliselt settinud soolad, näiteks kivisool.
Moondekivimid on sette- ja tardkivimite kõrge rõhu ja temperatuuri tingimustes ümberkristalliseerumise tulemusel tekkinud kivimid. Levinud moondekivimid on marmor, gneiss, sarvkivi, kristalne kilt, kilt jne.
Anwar as-Sādāt

Muḩammad Anwar as-Sādāt (25. detsember 1918 Mit Abu al-Kum, Egiptus – 6. oktoober 1981 Kairo) oli Egiptuse sõjaväelane ja poliitik, president aastail 1970–1981.
Anwar Sadat sai kuulsaks rahu toomisega Egiptuse ja Iisraeli suhetesse, kui ta saavutas 1978. aastal Camp Davidi rahulepingu sõlmimise. 19. novembril 1977 sai temast esimene araabia riigipea, kes ametlikult külastas Iisraeli. Ta tegi seda Menaẖem Begini kutsel; riigivisiidi ajal pidas ta ka Knessetis kõne. Rahulepingu tulemusena taandus Iisrael järk-järgult Kuuepäevase sõja käigus vallutatud Siinai poolsaarelt, viies 1983. aastaks kõik oma väed sealt välja.
Kuigi see tõi nii Sadatile kui ka Beginile 1978. aastal Nobeli rahuauhinna, muutis see Sadati araabia maades ebapopulaarseks. Seda käsitleti araabia ühtsuse ja palestiinlaste reetmisena. Egiptus heideti Araabia Liigast välja ja liiga peakorter viidi Kairost Tunisesse. Alles 1989. aastal võeti Egiptus jälle Araabia Liiga liikmeks ja peakorter viidi Kairosse tagasi.
Välispoliitikas muutus Egiptus Ameerika Ühendriikide oluliseks liitlaseks Lähis-Idas ning nõrgenesid riigi sidemed Nõukogude Liiduga. Sadat reformis Egiptuse majandust, lõpetades riikliku sotsialismi ja rakendades avatud majanduspoliitikat.
Sõjaväeparaadi ajal lasksid Sadati maha tema poliitikaga rahulolematud ohvitserid.
Sadat oli kaks korda abielus. 22-aastaselt abiellus ta Elisan Madiga ja lahutas temast 17 päeva pärast nende kolmanda tütre Camelia sündi. Pärast seda abiellus ta Jehan Raoufiga, kes oli kõigest 15 aastat ja 9 kuud vana. Nad said ühe poja, kelle nimi on Gamal, ja kolm tütart, kelle nimed on Lobna, Noha ja Jehan (viimase nimi on nagu emalgi).
Lesk kirjutas oma mehe eluloo "Identiteeti otsides" (ingliskeelses tõlkes "In Search of Identity"), mille eest sai 2001 Pearl Bucki auhinna.
Liivimaa talurahvaseadused

Liivimaa talurahvaseadused olid 19. sajandil Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangu jaoks kehtestatud seadused, mis muutsid ja täpsustasid talurahva (peamiselt eestlaste ja lätlaste) õigusi ja kohustusi.
1804. aasta Liivimaa talurahvaseadus.
1804. aasta 20. veebruari Liivimaa talurahvaseadusega jäid Liivimaa kubermangu talupojad endiselt pärisorjadeks, kuid neid ei tohtinud enam müüa ega pantida; neid ei tohtinud kinkida maast lahus; nad said omandiõiguse vallasvarale ja võisid maad osta ning omandatud maad võisid edasi pärandada. Talurahva koormised vaadati ümber.
1805. aastal hakkas talurahvaseadus kehtima ka Eestimaa kubermangu talupoegadele.
1809. aastast anti Liivimaa kubermangus kogukonna haldusse magasiaidad.
1819. aasta Liivimaa talurahvaseadus.
23. mail 1816 võeti vastu ja 1819. aastal hakkas kehtima Liiwlandi Marahwa Säedus, millega kaotati pärisorjus; talurahvas võis omandada ka kinnisvara; koormistena tuli kasutusele raharent. Loodi talurahvakogukonnad (mõisavallad).
1849. aasta Liivimaa talurahvaseadus.
1849. aasta Liivimaa talurahvaseadus hakkas kehtima 1850. aasta sügisest, pärast avaldamist eesti ja läti keeles.
Seadus kinnitas, et kogu maa oli mõisnike oma, kuid määras ära selle kasutamisviisi. See osa maast, mis oli seni talupoegade käsutuses, tunnistati talumaaks, mille kasutamine toimus vabalepingu järgi. Seda võis elujõuliste taludena rendile anda, soovitatavalt raha eest või talupoegadele päriseks müüa. Et talupoegadel puudus raha nii suurel hulgal, kavatseti asi korraldada, et müük toimuks osaliselt võlgu mõne rahaasutise finantseerimisel. 1849. aasta seaduse järel nähti ette talumaa kasutamise normaalseks vormiks raharent. Et saada raharendile ülemineku puhul mõisamajapidamise ümberkorraldamiseks tarvilikku raha, nägi 1849. a. seadus ette, Wilhelm Hamilkar von Fölkersahmi (1811–1856) eestvedamisel vastava krediidiasutuse — Talurahva Rentpanga asutamise.
Seadus reguleeris ka koolikohustust. Koolide ülalpidamine jäi endiselt valdade kohustuseks, kusjuures edaspidi tuli luterlastel kanda oma ja õigeusulistel oma koolide ülalpidamiskulud. Luterlike talurahvakoolide juhtimiseks nähti uue lülina ette kihelkonna koolivalitsus, kuhu kuulusid mõisnikust kirikueestseisja, pastor, kihelkonnakooli õpetaja ja üks valla kohtumeestest. Õigeusukoolide juhtimine jäi õigeusu kiriku ja sinodi hooleks.
Themistoklís Nikolaḯdis

Themistoklís Nikolaḯdis (Θεμιστοκλής Νικολαΐδης; tuntud kui Ntémis Nikolaḯdis (Ντέμης Νικολαΐδης); sündinud 17. septembril 1973 Saksamaal Giessenis) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise ründaja, Euroopa meister (2004), üks väljapaistvamaid kreeka jalgpallureid.
Kreeka rahvuskoondises mängis Nikolaḯdis 1995–2004 54 mängu ja lõi 17 väravat. Debüüt koondises oli 26. aprillil 1995, kui mängiti Rumeeniaga ja kaotati 0:3. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 11. juuni 1995, kui kohtuti Soomega ja kaotati 1:2.
Isiklikku.
Themistoklis Nikolaidis on 174 cm pikk ja kaalub 74 kg.
Stylianós Giannakópoulos

Stylianós Giannakópoulos (kreeka keeles Στυλιανός Γιαννακόπουλος, sündinud 12. juulil 1974 Ateenas) on endine kreeka jalgpallur, Euroopa meister (2004).
Rahvuskoondis.
Kreeka rahvuskoondises mängis Giannakópoulos aastatel 1997–2008 kokku 77 mängu ja lõi 12 väravat.
Tema debüüt koondises oli 12. märtsil 1997 sõprusmängus Küprose jalgpallikoondise vastu, mis võideti 4:0. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 5. veebruaril 1999, kui Belgia jalgpallikoondist võideti sõprusmängus 1:0. Esimest ja seni ainsat korda lõi ta Kreeka kasuks ühes mängus kaks väravat 10. märtsil 1999 sõprusmängus Horvaatia jalgpallikoondise vastu, mille Kreeka võitis 3:2. Veel on ta löönud kaks väravat Kasahstani ja Rumeenia jalgpallikoondise vastu, aga eri mängudes. Kõik kohtumised, milles Giannakopoulos on värava löönud, on lõppenud Kreeka võiduga, välja arvatud 4. septembril 2004 toimunud MM-valikmäng Albaania jalgpallikoondise vastu võõrsil, mille Kreeka 1:2 kaotas.
2004. aasta EM-valikturniiri alustas Kreeka kahe kaotusega, kuid võitis kõik ülejäänud mängud ja ka alagrupi. Sealjuures oli ülioluline Giannakópoulose löödud värav Hispaania jalgpallikoondise vastu Saragossas, mis jäigi mängu ainsaks. Finaalturniiril mängis ta kaasa 4 kohtumist 6-st, sealhulgas finaali. Ainsas kreeklaste kaotatud kohtumises (Venemaa jalgpallikoondise vastu) ta kaasa ei teinud. Kreeka tuli Euroopa meistriks, alistades finaalis 1:0 Portugali jalgpallikoondise.
2006. aasta MM-valikturniiril lõi Giannakópoulos 3 väravat, olles koos Angelos Charisteasega Kreeka resultatiivseim pallur, aga meeskond jäi valikgrupis Ukraina, Türgi ja Taani järel neljandale kohale ega pääsenud finaalturniirile.
2008. aasta EM-valikturniirile ei kvalifitseerunud Kreeka automaatselt, vaid pidi läbima valiktsükli. Kreeka võitis alagrupi kindlalt, saades viigi ja kaotuse kõrvale 10 võitu. Kuid finaalturniiril kaotas Kreeka kõik mängud alagrupis. Giannakópoulos mängis neis kolmes mängus üksnes 10 minutit keskmises ja 4 minutit viimases kohtumises.
Klubid.
31. jaanuaril 2004 osales Giannakópoulos iseäralikus rekordis, kui kohtumises Charlton Athleticu vastu, mille Bolton võitis 2:1, vahetati 16. minutil Giannakópoulos välja ja senegali päritolu Prantsusmaa jalgpallikoondise mängija Ibrahim Ba tema asemele sisse. Nende kahe mehe perekonnanime pikkuse erinevus on 12 tähte ja see on Premier League'is toimunud vahetuste rekord.
Isiklikku.
Stylianós Giannakópoulos on 172 cm pikk.
Kérkyra (täpsustus)

Kérkyra tähendab mitut asja.
Konstantínos Chalkiás

Konstantínos Chalkiás (Kóstas Chalkiás; sündinud 30. mai 1974 Lárisas) on Kreeka jalgpallikoondise endine väravavaht, Euroopa meister (2004).
Isiklikku.
Kóstas Chalkías on 199 cm pikk.
Fánis Katergiannákis

Theofánis Katergiannákis (sündinud 16. veebruaril 1974) on Kreeka jalgpallikoondise endine väravavaht, Euroopa meister (2004). 
Isiklikku.
Fánis Katergiannákis on 190 cm pikk ja kaalub 82 kg.
Kos

Kos (uuskreeka keeles "Κως", vanakreeka keeles "Κῶς") on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere kaguosas Lõuna-Sporaadides. Selle keskasula on Kos.
Kosil tegutses Hippokrates.
Ithaka

Ithaka (kreeka keeles "Ιθάκη") on saar Joonia saarestikus. Asub Kefalloniá saare lähedal, sellest idas. Saarel on ligikaudu 3000 elanikku. Odysseuse kodupaik.
Stylianós Venetídis

Stylianós Venetídis (ka Stélios Venetídis; sündinud 19. novembril 1976) on Kreeka jalgpallikoondise endine kaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis ta 2004. aastani. Debüüt koondises oli 20. augustil 1999.
Isiklikku.
Stylianós Venetídis on 176 cm pikk ja kaalub 68 kg.
Níkos Dabízas

Nikolaos Dabizas (sündinud 3. augustil 1973 Arnypeos) on endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise kaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Dabizas 1994–2004 70 korda. Debüüt koondises oli 1994 oktoobris, kui mängiti Soomega.
Isiklikku.
Nikos Dabizas on 182 cm pikk ja kaalub 74 kg.
Panagiótis Fýssas

Panagiótis Fýssas (sünninimega Tákis Fýssas; sündinud 12. juunil 1973 Ateenas) on Kreeka jalgpallikoondise endine kaitsja, Euroopa meister (2004).
Isiklikku.
Tákis Fýssas on 188 cm pikk ja kaalub 80 kg.
Korfu

Korfu (kreeka keeles Κέρκυρα "Kérkyra") on Kreekale kuuluv saar Joonia saarestikus.
Saare pindala on 592 km². Saart eraldab mandrist väin, mille vastaskallas kuulub Albaaniale. Väina laius kitsaimas kohas on alla 2 kilomeetri.
Saar on mägine, kõrgeim tipp on 906 m kõrgune Pantokrátoras.
Saart hõlmab Kérkyra piirkonnaüksus. Suuremad asulad on Kérkyra, Kassiópi, Acharávi ja Lefkímmi.
Giánnis Gkoúmas

Giánnis Gkoúmas [ji'annis g'umas] (Γιάννης Γκούμας; sündinud 24. mai 1975 Lárisas) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise kaitsja.
Kreeka rahvuskoondises mängis Gkoúmas aastatel 1997–2008 kokku 45 korda. Debüüt koondises oli 3. veebruaril 1999, kui mängiti Soomega.
Isiklikku.
Giánnis Gkoúmas on 184 cm pikk.
Michális Kapsís

Michális Kapsís (kreeka Μιχάλης Καψής) (sündinud 18. oktoober 1973) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise kaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Kapsís 2003–2007 ja lõi ühe värava 34 mängus.
Isiklikku.
Michális Kapsís on 182 cm pikk.
Vasíleios Tsiártas

Vasíleios Tsiártas ("Basilios Tsiartas", "Vasilios Tsiartas"; kreeka "Βασίλειος Τσιάρτας"; sündinud 12. oktoobril 1972 Alexándreias) on endine Kreeka jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Tsiártas aastatel 1994–2005 kokku 70 korral ja lõi 12 väravat. Debüüt koondises oli 1994. aasta aprillis, kui mängiti Saudi Araabiaga.
Isiklikku.
Vasíleios Tsiártas on 185 cm pikk ja kaalub 83 kg.
Pantelís Kafés

Pantelís Kafés (sündinud 24. juunil 1978 Véroias) on Kreeka jalgpallikoondise endine poolkaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Kafés aastatel 2001–2011 kokku 41 korda ja lõi 3 väravat. Debüüt koondises oli 25. aprillil 2001.
Isiklikku.
Pantelís Kafés on 180 cm pikk ja kaalub 73 kg.
Giórgios Georgiádis

Giórgios Georgiádis (sündinud 8. märts 1972) on endine Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Georgiádis 61 korda ja lõi 11 väravat. Debüüt koondises oli 10. märtsil 1993.
1995. aastal valiti Georgiádis Kreeka kõrgliiga aasta parimaks Kreeka mängijaks.
Isiklikku.
Giórgios Georgiádis on 174 cm pikk.
Kóstas Katsouránis

Kóstas Katsouránis (kreeka "Κώστας Κατσουράνης"; õieti Konstantínos Katsouránis (Κατσουράνης Κωνσταντίνος); sündinud 21. juunil 1979) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Katsouránis aastatel 2002–2015 kokku 116 korda ja lõi 10 väravat. Debüüt koondises oli 20. augustil 2003.
Isiklikku.
Kóstas Katsouránis on 182 cm pikk ja kaalub 75 kg.
Vasílios Lákis

Vasílios Lákis (sündinud 10. septembril 1976 Litis) on Kreeka jalgpallikoondise endine poolkaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Lákis vahemikus 1999–2005 35 korda, ta lõi kolm väravat. Debüüt koondises oli 18. augustil 1999, kui mängiti El Salvadoriga.
Isiklik.
Vasílios Lákis on 177 cm pikk ja ta kaalub 71 kg.
Dimítris Papadópoulos

Dimítris Papadópoulos (Δημήτρης Παπαδόπουλος; sündinud 20. septembril 1981 Usbekistanis) on Kreeka jalgpallikoondise endine ründaja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Papadopoulos aastatel 2002–2013 22 korda ja lõi kaks väravat. Debüüt koondises oli 20. novembril 2002, kui mängiti Iirimaaga.
Isiklikku.
Dimitrios Papadopoulos on 181 cm pikk.
Jorge Andrade

Jorge Manuel Almeida Gomes de Andrade (sündinud 9. aprillil 1978 Lissabonis) on Portugali jalgpallikoondise endine kaitsja.
Andrade on pärit Roheneemesaartelt, mis on endine Portugali koloonia.
Koondisekarjäär.
Andrade debüüt koondises toimus 2001. aasta aprillis, kui mängiti Prantsusmaaga. Juba samal aastal lõi ta esimese värava koondises; see juhtus 14. novembril sõprusmängus Angola jalgpallikoondise vastu.
Kokku lõi Andrade Portugali eest kaheaastaste vahedega 3 väravat, kõik Portugali suureskoorilistes võitudes. Ta lõi ka ühe omavärava Hollandi jalgpallikoondise vastu, aga Portugal võitis sellegi kohtumise. Kokku osales Andrade Portugali eest 51 koondisemängus.
2002. aasta maailmameistrivõistlustele Lõuna-Koreasse pääses Portugal valikgrupivõiduga. Sealjuures edestati Iirimaa jalgpallikoondist üksnes väravate vahega. Lisavalikmängudega jõudis MM-ile ka Iirimaa. Finaalturniiri alustas Portugal šokeeriva 2:3 kaotusega USA jalgpallikoondisele ja Andrade vahetati platsile 74. minutil, kui väravad olid juba löödud. Järgnes 4:0 võit Poola jalgpallikoondise üle, kus Andrade ei mänginud. Viimases kohtumises oli vaja teha viik Lõuna-Korea jalgpallikoondise vastu, kuid Portugal jäi 27. minutil kümnekesi ja 66. minutil koguni üheksakesi. 69. minutil vahetati sisse Andrade, kuid 70. minutil lõi Park Ji-Sung mängu ainsa värava. Lõuna-Korea võitis alagrupi USA ees, Portugal jäi kolmandaks ja langes välja.
2004. aasta Euroopa meistrivõistlused toimusid Portugalis. Andrade mängis kõik Portugali kohtumised kaasa algusest lõpuni. Alagrupis kaotas Portugal üllatuslikult Kreeka jalgpallikoondisele 1:2, kuid võitis seejärel Venemaa jalgpallikoondise 2:0 ja Hispaania jalgpallikoondise 1:0 ning ühes sellega ka alagrupi. Kreeka läks teisena edasi, edestades Hispaaniat löödud väravate arvuga. Veerandfinaalis tuli vastu Inglismaa jalgpallikoondis. Normaalaeg lõppes 1:1, lisaaeg 2:2. Penaltiseerias võitis Portugal pärast 7 lööki 6:5, Andrade lööma ei pidanud. Poolfinaalis Hollandi vastu läks Portugal 58. minutil 2:0 juhtima, kuid 63. minutil lõi Andrade omavärava. See jäi kohtumise viimaseks ja Portugal pääses finaali, kus kohtus taas Kreekaga. Kreeka võitis taas 1:0 ja tuli Euroopa meistriks. See oli maailma jalgpalliajaloo üks läbi aegade suurimaid üllatusi.
2006. aasta MM-valikgrupi läbis Portugal ainsagi kaotuseta ja võitis. Neljandaks jäi Eesti jalgpallikoondis, keda Portugal mõlemas mängus võitis, ja Andrade mängis mõlemas mängus algusest lõpuni. Kuid finaalturniirile Andradet ei võetud. Maailmameistrivõistlustel võitis Portugal alagrupi täiseduga ja saavutas lõpuks 4. koha.
Viimast korda esindas Andrade Portugali 22. augustil 2007 2008. aasta EM-valikmängul Armeenia jalgpallikoondise vastu, mida Portugal ei suutnud võita (1:1). Portugal võitis valikgrupis üksnes pooled mängud, kuid tuli Poola järel teiseks ja pääses finaalturniirile, võitis seal alagrupi, kuid langes veerandfinaalis.
Isiklikku.
Jorge Andrade on 184 cm pikk ja kaalub 73 kg.