Arnold Rüütel

Arnold Rüütel (10. mai 1928 Pahavalla küla, Laimjala vald, Saaremaa – 31. detsember 2024) oli Eesti poliitik ja põllumajandusteadlane, VIII ja IX Riigikogu liige 1995–2001, Eesti president aastatel 2001–2006.
Nõukogude ajal oli ta 1977–1979 EKP Keskkomitee sekretär põllumajanduse alal ning 1983–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja.
Aastatel 1963–1969 oli ta Tartu Näidissovhoosi direktor ja 1969–1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektor.
1994. aastal valiti ta Eesti Maarahva Erakonna esimeheks. 1999. aastal sai EME-st Eestimaa Rahvaliit. Rüütlist sai 2000. aastal erakonna auesimees ning ehkki ta presidendiameti ajaks erakonnast välja astus, taastati tema liikmesus ja auesimehe staatus pärast presidendi ametiaja lõppu. Auesimeheks jäi ta ka pärast Rahvaliidu muutumist Eesti Konservatiivseks Rahvaerakonnaks (2012), millest ta lahkus alles 2024. aastal.
Arnold Rüütel on olnud Eesti Looduskaitse Seltsi ja Forseliuse Seltsi esimees ning juhtinud ülemaailmse Rohelise Risti Eesti rahvuslikku organisatsiooni. Ta oli 20. Augusti Klubi ja Eesti Rooma Klubi liige ning mitme seltsi auliige.
Elulugu.
Arnold Rüütel sündis 10. mail 1928 Laimjala vallas Saaremaal õigeusuliste eestlaste Feodor ja Juuli Rüütli perekonnas. Ta ristiti õigeusu kirikus.
Aastatel 1946–1949 õppis ta Jäneda põllumajandustehnikumis, kus kirjutas 17. oktoobril 1946 avalduse Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu liikmeks astumiseks. Pärast põllumajandustehnikumi lõpetamist töötas ta Saaremaa TSN Täitevkomitee põllumajandusosakonna Kuressaare agrojaoskonna vanemagronoomina. Hiljem oli Tartu Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tööstuskooli õpetaja.
Seejärel sai temast Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaasi peazootehnik ja seejärel direktor. Tartu näidissovhoosi direktori ametis olles lõpetas töö kõrvalt 1964. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.
1969. aastal valiti ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia rektoriks, kellena ta lisaks juhi igapäevaste kohustuste täitmisele tegeles ka teadustööga.
Töö kõrvalt on Rüütel tuntud ka avaliku elu tegelasena, olles aastaid olnud loodushoidu ja -kasvatust propageeriva Eesti Looduskaitse Seltsi esimees ning hariduselu edendava Forseliuse Seltsi esimees. Ta asutas ühiskondlikel alustel tegutseva Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi, mis on oma eesmärgiks seadnud Eesti peamiste arengufaktorite uurimise.
Arnold Rüütel oli ka Rahvusvahelise Rohelise Risti Eesti rahvusliku organisatsiooni president. See organisatsioon on eelkõige hea seisnud selle eest, et puhastada Eesti ala Nõukogude armee jäetud reostusest ja selle tagajärgedest ning hoida Eesti järeltulevatele põlvedele puhta ja loodussõbralikuna. Arnold Rüütel on olnud ka liikumise Hoia Eesti Merd esimees. See ühendus on oma hoole alla võtnud Eesti enam kui 3500 kilomeetri pikkuse rannajoone korrastamise ning seisab hea väikesadamate taastamise ja rajamise eest.
Teadustegevus.
Eesti Põllumajandusakadeemia rektorina töötades tegeles Rüütel intensiivselt teadustööga. Ta on uurinud piimakarja suurfarmide tehnoloogiat ja ökonoomikat.
Riigijuhtimisega paralleelselt jätkas Arnold Rüütel teadustööd, kaitstes 1991. aastal põllumajandusdoktori kraadi. Ta on USA Bentley Kolledži audoktor, Eesti Põllumajandusülikooli emeriitprofessor, Helsingi Ülikooli audoktor, Ukraina Põllumajandusteaduste Akadeemia välisliige, Napoli II ülikooli audoktor, Kasahstani L. N. Gumiljovi nimelise Euraasia Riikliku Ülikooli audoktor ja Püha Istváni ülikooli audoktor.
Tema sulest on Eestis ja välismaal ilmunud üle saja teadusliku töö.
1991. aastal esines Arnold Rüütel Eesti riigijuhina ÜRO Peaassambleel. 1992 tegi ta ettekande Rio de Janeiros ÜRO keskkonnakonverentsil. See konverents pani kogu maailmas aluse loodushoiu uuele etapile.
Mälestuse jäädvustamine.
2025. aasta 4. juulil avati Presidendilossi roosiaias president Arnold Rüütli büst.
Isiklikku.
Arnold Rüütel abiellus Ingrid Ruusiga 1958. aastal. Ingrid Rüütel on rahvamuusikateadlane. Neil on tütred Maris (1958) ja Anneli (1965).