tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pūriņi

Pūriņi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Pūriņi asub valla lääneosas merepinnast 166 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
Poloda Helü

Poloda Helü (1994–2003 Mikitamäe Valla Leht) oli 1994–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Mikitamäe valla uudiseid. Lehte andis välja Mikitamäe vallavalitsus. Lehte toimetas Maivi Laar.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Mikitamäe vald Setomaa vallaga, annab endise Mikitamäe valla aladel toimuva kohta uudised edasi Setomaa Valla Leht.
Vahtsõt Vallah

Vahtsõt Vallah (Valla Uudised) on aastast 2017 ilmuv ajaleht, mis vahendab Setomaa valla uudiseid. Lehte annab välja Setomaa vallavalitsus.
Lehe esimene number ilmus nime all "Setomaa Valla Leht".
Vahtsõt Vallah on endiste vallaajalehtede Meremäe Ajaleht, Poloda Helü ja Värska Valla Sõnumid järeltulija.
Brundtlandi aruanne

Brundtlandi aruanne (inglise keeles "Brundtland Re­port") on 1983. aastal ÜRO Peaassamblee eestvõttel asutatud ja Norra peaministri Gro Harlem Brundtlandi juhitud Maailma Keskkonna- ja Arengukomisjoni aruande "Meie ühine tulevik" ("Our Common Future", 1987) mitteametlik nimetus.
Aruanne andis ülevaate maailma keskkonna seisundist ja selle parandamise teedest. Brundtlandi aruandes sõnastati esimest korda säästva arengu kontseptsioon, mille järgi tänase põlvkonna vajaduste rahuldamine ei tohi kahjustada tulevaste põlvede võimalusi rahuldada omi vajadusi. Aruandes populariseeriti säästvat arendamist globaalse koostöö kaudu.
Sebežnieki

Sebežnieki (kohalikus murdes Sebežnīki) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. 
Sebežnieki asub valla edelaosas merepinnast 135 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. Küla lähistel maantee V398 ääres asub Sebežnieki bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.
Naglas

Naglas (kohalikus murdes Noglas) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. 
Naglas asub valla põhjaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 9 ja Riiast 210 kilomeetri kaugusele. Seal asub Naglase bussipeatus.
Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Naglase muinaskalmed. Naglases asuv Maliena "Dārzniecībase" puudetukk on looduskaitse all.
Aastal 2007 oli külas 12 elanikku.
Rutki

Rutki on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Rutki asub valla keskosas. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.
Jätkusuutlik säästumäär

Jätkusuutlik säästumäär ehk kohandatud netosäästmine (inglise keeles "genuine savings") on summa, mis koosneb toodetud kapitali kulumist, loodusvarade kulumist ja energiakasutusest (sh CO2-heitest tulenev kahju) ning investeeringutest inimkapitali (hariduskulutused).
Töötati välja Maailmapanga jaoks (1997). Negatiivne säästumäär viitab sellele, et ühiskond tarbib praegust kapitalibaasi, st areng ei ole pikas perspektiivis kestlik.
Odo Clunyst

Odo Clunyst, ka Cluny Odo, (u 878 Le Mans – 18. november 942 Tours) oli Cluny benediktlaste kloostri teine abt ja üks Cluny reformi initsiaatoritest.
Katoliku kirik kuulutas Odo 1407. aastal pühakuks. Tema mälestuspäev on 18. november. Püha Odot peetakse muusikute kaitsepühakuks püha Cecilia kõrval.
Eluloolist.
Odo oli Déolsi isanda Ebbo I poeg ja isa pühendas ta Toursi pühale Martinile. Esmahariduse sai poiss Guillaume d'Aquitaine'i õukonnas, kus teenis kannupoisina. Pärast astumist benediktlaste ordusse 909. aastal õppis ta vabade kunste Toursis ja Pariisis. Pühitseti preestriks Baume-les-Messieurs' kloostris. 925. nimetati Odo Aurillaci kloostri kolmandaks abtiks, kuid loobus kohast koadjuutori Arnulfi kasuks.
Pärast Baume-les-Messieurs' abti Berno surma võttis Odo 927 üle 910. aastal alustatud Baume'i kloostri tütarkloostri Cluny juhtimise (nn Cluny II perioodil). Ta valvas hoolikalt ordureeglite järgimise üle, juurutas range distsipliini, vaikimiskohustuse ja range askeesi. Vaatamata mitme vaimuliku aukandja vastuseisule saavutas Odo Püha Tooli ja osa aadlike heakskiidul selle, et Cluny kloostrile tekkis arvukalt tütarkloostreid ja sellega kasvas kloostrireformi mõju.
Muusika.
Vabade kunstide hulka, mida Odo oli õppinud, kuulus ka muusika ja ordu kohustuste kõrval leidis Odo aega tegelda muusikaga kiriku tarbeks. Ta lõi gregooriuse laulu viise ja süstematiseeris neid ning kirjutas mõned muusikateoreetilised teosed, talle on ka omistatud traktaat "Dialogus de musica". Traktaadis on määratud kindlaks tänapäevani kasutatavad tähed helikõrguste märkimiseks (Γ, A, B, C, D, E, F, G, a, b, b, c, d, e, f, g, aa), toetudes Eukleidese diatooniliste helide süsteemile, mida keskajal Boethiuse teoste kaudu tunti.
Ikonograafia.
Odot kujutatakse pühapiltidel tavaliselt abti riietuses ja raamatuga käes.
Krka

Krka on jõgi Horvaatias, mis on tuntud mitmete jugade poolest. Selle pikkus on 72,5 km. Jõe ääres asub Krka rahvuspark.
Jõgi algab Dinaari mäestikust Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina piiri ja Knini linna lähedalt. Voolab läbi Knini karstioru ning läbib 25 m kõrguse Krčići joa. Pärast Brljansko järve asuvate Manojlovački jugade kogukõrgus on 60 m. Jõe paremal kaldal asuvad rooma sõjaväelaagri Burnumi varemed.
Jõgi moodustab Visovacki järve, millel asuval Visovaci saarel on keskaegne klooster ja kirik. Pärast järve suubub Krkasse selle suurim lisajõgi Čikola. Seejärel on jõel Skradinski joad, mille kogukõrgus on 45 m. Jugadest allavoolu on jõgi laevatatav. Jõe kaldal asub Skradini linn. Seejärel voolab jõi läbi Prokljani järve ning suubub Aadria mere Šibeniki lahte.
Leo-Henn Humal

Leo-Henn Humal (sündinud 17. detsembril 1940) on eesti biofüüsik. 
Ta on lõpetanud 1959. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-füüsikateaduskonna füüsika osakonna, spetsialiseerudes biofüüsikale. 
Tartu Riikliku Ülikooli biomeditsiinifüüsika laboris oli ta esimeste elektrilise bioimpedantsi meetodi arendajate seas Tartus. 
1960. aastate keskel hakkas ta uurima induktsioonkardiograafia ehk Foucault' kardiograafia meetodit, tema uurimistööd pälvisid üleliidulise tähelepanu. Koostöös Jüri Vedruga jätkas ta neid uuringuid 1990. aastatel. 
1990. aastast on ta templitehase Humal Elektroonika OÜ juhatuse liige, 2021. aastast ka tegevdirektor. 
Isiklikku.
Tema isa oli matemaatik ja akadeemik Arnold Humal, tema poeg on Priit Humal, tema õde on Ene-Margit Tiit.
Keskkonnafunktsioon

Keskkonnafunktsioon (inglise keeles "environmental function") on ökosüsteemide ja neid moodustavate organismide võime hoida ökoloogilist tasakaalu ning sellega inimelu alles hoida ja rikastada. Ökosüsteemide struktuurist ja toimimisest lähtuvad funktsioonid pakuvad inimeste väärtustatavaid hüvesid ehk ökosüsteemiteenuseid.
Keskkonnainnovatsioon

Keskkonnainnovatsioon ehk ökoinnovatsioon (inglise keeles "environmental innovation") on uued tooted, tootmisprotsessid ja teenused, mis toovad kasu tarbijale ja ettevõtjale, kuid vähendavad tootmise ja tarbimise keskkonnamõju .
Ökoinnovatsioon on üks innovatsiooni liikidest ja suhteliselt uus kontseptsioon ja teadusuuringute valdkond.
Ökoinnovatsiooni termini üks esimesi kasutajaid on Peter James, kes defineeris seda kui uut toodet ja protsessi, mis pakub kliendile ja ettevõttele väärtust sealjuures vähendades märkimisväärselt keskkonnamõjusid. Ettevõtluse vaates on tegemist keskkonnasäästlikkusel põhineval ärimudelil, mis minimeerib äritegevusest tekkivat negatiivset mõju muutes tootmisprotsessi juhtimise tõhusamaks – ressursisäästlikmaks.
Ökoinnovatsioon lahendab majanduskasvuga kaasnevat (nt heaolu kasvust tingitud tootmis- ja tarbimiskasv) ja piiratud ressursside kasutamise probleemi, keskendudes sellele, kuidas kasutada ressursse tõhusamalt ja kuidas luua väiksema materjalikuluga suuremat väärtust või lisandväärtust. Võttes kasutusse ökoinnovaatilisi lahendusi, on võimalik majanduskasvu ilma negatiivse keskkonnamõjuta kasvatada. 
Ökoinnovatsioon ei põhine ainult tehnoloogia arendamisel, vaid saab toimuda sotsiaalsete ja institutsionaalsete tugistruktuuride vastava arenguga. Lihtsustatult tähendab see seda, et riik peab ökoinnovatsiooni teadmust (teadus- ja arendustegevusi) eesmärgipäraselt juhtima, looma vastava õigusraamistiku ja tingimused (keskkonna) ning ühiskonnas keskkonnasäästlikku mõtteviisi toetama. Üks näide, kuidas keskkonnasäästlik mõtteviis on integreeritud ühiskonda, on vastutustundliku ettevõtluse juhtimine. Vastutustundlik ettevõtlus ehk CSR ("Corporate social responsibility") on ettevõtte majandusliku, keskkonna- ja sotsiaalse mõõtme loomulik ja vabatahtlik integreerimine ettevõtte igapäeva tegevusse, juhtimisse ja äristrateegiasse. Vastutustundlik ettevõte ei keskendu ainult finantsnäitajatele, vaid huvitub ka keskkonna ja sotsiaalsest mõjust ehk jalajäljest, mida ta oma tegevusega jätab. 
Ökoinnovatsiooni investeerimine ja ressursitõhusa ühiskonna loomine on ka Euroopa Liidu üks eesmärkidest. Ökoinnovatsioonist nähakse võimalust luua uusi tooteid/teenuseid, töökohti ja kasvatada majandusedu.
Ökoinnovatsioon tähendab ressursside tõhusamat kasutamist kogu olelusringi vältel, alates tootmisest ja tarbimisest kuni jäätmekäitluse ja taaskasutuseni. See eeldab üleminekut ringmajandusele, kus olemasolevaid tooteid ja teenuseid korduvkasutatakse, uuendatakse või parandatakse ning ringlusse võetakse. Näiteks toorainena ümbertöötatud materjali kasutamine aitab ettevõttel märkimisväärselt kulusid kokku hoida. Ringmajandus on ühest küljest trend, teisalt keskkonnapoliitiline eesmärk, et tagada konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik majanduskasv.
Ressursitõhusate lahenduste näiteid.
Keskkonnajuhtimise süsteemid (nt roheline kontor, EMAS, ISO 14 100) on ettevõtte juhtimissüsteem, mille abil vaadeldakse ja hinnatakse pidevalt, kuidas kulusid raha ja keskkonna seisult kokku hoida. Läbimõeldud ja standarditud tegevuste kaudu vähendatakse nt jäätmeteket nii tootmises kui ka töökeskkonnas (rohekontor).
Cardiffi Ülikool

Cardiffi Ülikool (kõmri keeles "Prifysgol Caerdydd", inglise keeles "Cardiff University") on ülikool Walesis Cardiffis.
Ülikool asutati 1883. aastal nimega University College of South Wales and Monmouthshire.
2016. aastal õppis seal üle 31 000 üliõpilase.
Jüri Vedru

Jüri Vedru (sündinud 24. detsembril 1948) on eesti teadlane.
Tartu Ülikooli biomeditsiinifüüsika laboris oli ta esimeste elektrilise bioimpedantsi meetodi arendajate seas Tartus.
Ta hakkas induktsioonkardiograafia ehk Foucault' kardiograafia meetodit uurima koos Leo-Henn Humalaga 1970. aastatel ning jätkas neid uuringuid hiljem alates 1990. aastatest.
Vender

Vender on ujuvvahendi ja kai või muu sildumiskoha omavahelise vahetu kokkupuute vältimiseks ja pehmendamiseks mõeldud ese või seadis. 
Kirjeldus.
Vendrid on tänapäeval väliskujult peamiselt: 
Algselt kasutati suuremate vendritena lihtsaid puitlatte ja väiksematena köiepunutisega ümbritsetud liivakotte. Seoses tehnika arenguga on arendatud ka paremini pehmendavad vendrid, mis on peamiselt kummi- ja plastikupõhised. Väiksematel ja kergematel veesõidukitel on reeglina kasutusel kergemad täispuhutavad, sadamakaidel aga täismaterjalist vendrid. Täispuhutavatele kummi-plasti-vendritele kinnitatakse eluea pikendamiseks ja parda hõõrdumiskahjustuste vähendamiseks vahel spetsiaalseid tekstiilist vendrikatteid. Suured vendrid võivad olla ujutatavad. 
Sageli, eriti abilaevadel, mis peavad sageli silduma, kasutatakse vendritena kasutatud rehve.
Kummipaatide parraste hõõrdumise vähendamiseks ja eluea pikendamiseks on võimalik kasutada vajadusel lülivendreid.
Suuremate liiniveo-parvlaevade igapäevastes sildumiskohtades võidakse kaivendrite asemel kasutada ka kai külge paigaldatud sobivaid sildumisamortisaatoreid või amortisaatorvendreid.
Kasutamine.
Vendrid kinnitatakse tavaliselt nii sadamakaile kui ka veesõiduki parda äärde piisavate vahedega, et tagada ohutu pehmendus sildumisel ja kai või teise ujuvvahendi parda ääres seismisel. Sadama vendrid on reeglina statsionaarsed, kuid ei pruugi katta täielikult kogu kaid. 
Vendrite kuju ja suuruse valikul ning paigaldamisel tuleb arvestada efektiivsuse ja paindlikkusega. Näiteks ei pruugi olla mõistlik hankida ja paigaldada suuremale veesõidukile suurt hulka väikseid vendreid või nö vendrikimpe, kui sama efekti tagavad ka mõned suuremad vendrid, mida on aga ühtlasi võimalik vajadusel kiiremini välja panna või ümber paigutada. Samas ei pruugi ujuvvahendile piisata igasugusteks (mitte ainult kodusadamas) sildumisolukordadeks vaid mõnest suurest vendrist suure paigaldamisvahega. Kaldega pardale võivad sobida laiemad pallvendrid. Soovitav on hoida sildumistegevusel käepärast varuvendrit, mida on vajadusel võimalik kiirelt täiendavalt rakendada kriitiliseks osutuvas kohas. 
Veesõiduki vendrid on ohutuse mõttes mõistlikum kinnitada parrastele juba enne sadama akvatooriumisse sisenemist. Vajadusel tuleb sildumise käigus vastavalt tingimustele või manöövritele ujuvvahendi parda ääres mõni vender kiirelt teisele kohale ümber tõsta või lisada. Sadamast väljumise järel ja sõidu ajal eemaldatakse veesõiduki vendrid parrastelt (tõstetakse tekile). Sadamates või nende lähistel töötavatel abilaevadel ja praamidel on vendrid kinnitatud sageli statsionaarselt. 
Väiksemate veesõidukite täispuhutavate vendrite pardal hoiustamiseks kasutatakse sageli spetsiaalseid vendrikorve.
Välislingid.
EKSS
Castilla–La Mancha Ülikool

Castilla–La Mancha Ülikool (hispaania keeles "Universidad de Castilla-La Mancha") on ülikool Hispaanias Castilla–La Manchas.
Ülikool asutati 1982.
Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2006).
Tūja (Alsviķi vald)

Tūja (kohalikus murdes Touja) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. 
Tūja asub valla idaosas merepinnast 184 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Alsviķist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 6 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusel. Seal asub Tūja bussipeatus. 
Küla on tekkinud varasema Tūja mõisa juurde. Tūja mõisa hoonetekompleks, sealhulgas teenijate maja, rehi-küün, ja elumaja, on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
Külas asub looduskaitsealune Tūja rahn. 
Aastal 2007 oli külas 17 elanikku.
Meditsiinifüüsika

Meditsiinifüüsika ("inglise keeles medical physics") on füüsika haru, mis tegeleb biomeditsiiniliste nähtuste käsitlemisega füüsikalistest aspektidest.
Kitsamalt mõeldakse meditsiinifüüsika all meditsiinilist radioloogiat, seda nii kujutise (pildi) saamise juures (röntgenoloogia, tomograafia eri liigid) kui ka kasvajate teraapias (kasvajate hävitamine).
Kliimamuutusega kohanemine

Kliimamuutusega kohanemine (inglise keeles "adaptation to climate change") on tegevused, mis valmistavad ette muutuvates ilmastikuoludes toimetulekut ja tagajärgedega kohanemist kliimamuutuse mõju vähendamiseks nii kodumajapidamiste, asumite ja ettevõtete kui ka majandussektorite ja riikide tasandil. Näiteks rannaalade kaitsmine meretaseme tõusu ja üleujutuste eest, üleujutatavatelt aladelt elanike ümberasustamine, üleminek uute põllukultuuride kasvatamisele, kuumalainete eest varajase hoiatussüsteemi loomine, ilmastikutundlike nakkushaiguste vastu vaktsineerimine.
Impedantstomograafia

Impedantstomograafia ("inglise electrical impedance tomography") on objekti elektrilise impedantsi (komplekstakistuse) mõõtmisel põhinev tomograafia meetod. Tulemuseks on impedantsi jaotumus objekti vaadeldavas lõikes.
Biomeditsiinitehnikas on elektrilise bioimpedantsi mõõtmisel põhinev impedantstomograafia arenev suund.
Püütakse arendada nii elektroodide kasutamisega, peamiselt kontaktseid meetodeid, kui ka kontaktivabu meetodeid, nende hulgas magnetilise induktsiooni meetodi põhiseid meetodeid.
Impedantstomograafiat kasutatakse biomeditsiinis näiteks kopsude uurimiseks, kui sinna on sattunud vett, impedantsmammograafias jm.
Messier 2

Messier 2 (ka NGC 7089) on kerasparv, mis asub Veevalaja tähtkujus.
Parve avastas 1746. aastal Prantsuse astronoom Jean-Dominique Maraldi kui vaatles koos Jacques Cassiniga komeeti. 1760. aastal taasavastas selle Charles Messier, kes arvas, et see on tähtedeta udukogu. 1783. aastal vaatles William Herschel parve tähti.
Messier 2 asub Maast umbes 55 000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 175 valgusaastat. Messier 2 sisaldab umbes 150 000 tähte ja see on üks suurimaid teadaolevaid kerasparvi. Parv on umbes 13 miljardit aastat vana ja on Linnutee vanimaid kerasparvi.
Čuksti

Čuksti on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Čuksti asub valla põhjaosas merepinnast 154 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Alsviķist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 191 kilomeetri kaugusel.
Külas kasvab looduskaitsealune Čuksti kask.
Maa taluvuspiirid

Maa taluvuspiirid ehk planetaarsed piirid (inglise keeles "planetary boundaries") on teadlaste poolt 2009. aastal loodud raamistik planeedile Maa, mida inimkond ei tohi ökosüsteemide funktsionaalse säilimise ja inimkonna tuleviku nimel ületada.
Raamistiku eesmärk on piiritleda ja kvantifitseerida inimtekkeliste häiringute tasemed, mis lubaksid Maal jääda stabiilsetesse ja loomulikesse tsüklitesse. Praegu käsitletakse globaalseid inimtekkelisi keskkonnahäireid peamiselt eraldiseisvate probleemidena (näiteks kliimamuutused, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, reostus), kuid taoline lähenemine ignoreerib häirete koondmõjusid Maa süsteemi üldisele olekule. Planetaarsed piirid loovad teadusliku raamistiku inimtekkelistest keskkonnamõjudest, mis analüüsib planeet Maa süsteemi kui tervikut.
Maa taluvuspiirid on inimmõju tasemed, mille ületamisel muutuvad ebasoodsad keskkonnamuutused pöördumatuks, ohustades ökosüsteemide vastupanuvõimet ja inimeste toimetulekut. 2023. aastaks on teadlaste poolt eristatavad 9 planetaarset piiri: kliimamuutused (jaguneb: süsihappegaasi sisaldus atmosfääris ja kiirgussund), uute inimtekkeliste mõjurite kuhjumine, stratosfääri osooni hõrenemine, loodusliku mitmekesisuse kadu (jaguneb: geneetiline elurikkuse kadu ja funktsionaalne elurikkuse kadu), saasteosakeste hulk õhus, hapestumine, aineringide (sh lämmastiku- ja fosforiringe) häiringud, magevee liigtarbimine (jaguneb: taimede omastatav vesi ja pinna- ja põhjavesi) ja maakasutuse muutus.
Kõik planetaarsed piirid on omavahel tihedalt seotud. Näiteks laiendades põllumaad loodusliku ala arvelt, vähendame elurikkust ning häirime loomulikku veerežiimi. Maakasutuse muutus toob kaasa CO2 heitme suurenemisele ning kasvuhoonegaaside konsetratsiooni kasv kiirendab kliimamuutuste süvenemist.
Indikaatorite ja kontseptsiooni arendus.
Alates 2009. aastast on planetaarsete piiride kontseptsiooni arendatud ning täiendatud. Enim on edasi arendatud elurikkuse indikaatorit ning magevee tarbimise oma. Esialgses töös käis Rockströmi elurikkuse indikaatoriks välja liikide väljasuremise kiiruse ehk mitu liiki miljoni liigi kohta sureb välja ühes aastas. 2015. aastal pakkus algse uurimuse kaasautor Will Steffen asemele indikaatori "mitmekesisuse puutumatuse indeks" (ingl "biodiversity intactness index"), mis sarnaneb 2018. aastal pakutuga "keskmine liikide ohtruse kadu" (ingl "mean species abundance loss").
Magevee kasutuse indikaatoriks pakkus Rockström magevee kogutarbimise aastas (km3/aastas), kuid kuna ei peegelda ajalis-ruumilist varieeruvust, siis sai indikaator palju kriitikat. 2015. aastal pakkus Will Steffen välja indikaatori, mis on valglapõhine ning võtab arvesse ajalis-ruumilist muutust: "veevõtt (protsentides) kuu keskmisest äravoolust".
Nimetatud loetelud ei ole lõplikud – vee ja elurikkusega seotud planetaarse piiri indikaatoreid on viimastel aastatel välja pakutud veel.
Aizupītes

Aizupītes on küla ("ciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Aizupītes asub valla idaosas merepinnast 196 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Alsviķist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 2,5 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Sisuliselt on tegemist Alūksne eeslinnaga.
Materiaalne jalajälg

Materiaalne jalajälg (inglise keeles "Material Footprint") on ressursikasutuse tarbimispõhine indikaator. 
See on Thomas O. Wiedmanni ja tema kolleegide välja töötatud näitaja (2013), mis arvestab lisaks kodumaisele ressursikasutusele ("domestic material consumption") ka imporditud materjali toormekasutust, mille suur osakaal on omane arenenud riikidele. Wiedmann ja tema kolleegid defineerisid materiaalse jalajälje indikaatori kui kaevandatud toorainete ülemaailmse jaotumise riikide lõpptarbimises. Lisaks on seda defineeritud kui näitajat, mis lubab arvesse võtta kõiki toormaterjale, mida üks riik kasutab oma sisetarbimise rahuldamiseks.
Indikaatori eesmärk on aidata paremini mõista seoseid kohtade vahel, kus toimub materjalide tootmine ja tarbimine – ühe riigi materiaalsesse jalajälge kuuluvad nii riigis sees kui ka väljaspool riiki kaevandatud materjalid. Materiaalne jalajälg annab parema pildi ühe riigi ressursikasutuse tõeliselt jalajäljest, võttes arvesse materjalid, mis ammutati nii riigi enda piires kui ka piiridest väljaspool. Näiteks Prantsusmaa praegune indikaator, mis võtab arvesse ainult riigisisese tooraine tarbimise, ei arvesta riigi tegelikku ressursikasutust.
OECD riikide materiaalne jalajälg kasvas aastatel 1990–2008 peaaegu 50%. Kui nendes riikides suurenes SKT 10%, kasvas nende materiaalne jalajälg samal ajal 6%. Euroopa Liit impordib enamiku tarbitavatest fossiilkütustest ja metallidest, samal ajal biomass ja mineraalid on peamiselt Euroopa Liidu seest hangitud. Euroopa Liit sõltub aina enam imporditud materjalidest: kui 2010. aastal importis EL 48% materiaalse jalajälje toorainetest, siis 2019. aastal oli sama näitaja 53%.
Steffi Pähn

Steffi Pähn (sündinud 21. veebruaril 1995) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 2014 Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassi ja 2018. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend, kursuse juhendajad Anne Türnpu ja Mart Koldits). 
Seejärel tegutses ta vabakutselise näitlejana. Alates 2019. aasta sügisest on ta Eesti Noorsooteatri näitleja. 
Ta on vahetusüliõpilasena õppinud Tampere Ülikoolis (2017) ja Londonis Rose Brufordi Kolledžis (2016).
Ziemeri

Ziemeri on küla ("ciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas.
Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 199 km kaugusele. Seal asub Ziemeri bussipeatus.
Küla asub endise Ziemeri mõisa alal. Ziemeri mõisakompleks on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Regionaalse kaitse all on veel häärber, mõisa park, kelder, veetorn, tall, rehi, suur laut, magasiait, kaks lauta, ait, sahver, kolm moonakamaja, kupja maja, mõisavalitseja maja, metsniku ja metsavahi majad.
Külas asuvad Rijase mänd ja Ziemeri tammeallee on võetud looduskaitse alla. Ziemeri jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.
Tammeallee on ligi kilomeetri pikkune. Kuigi seda kutsutakse tammealleeks, on seal valdavaks liigiks siiski vaher. Neile lisaks kasvab alleel veel pärnasid. Allee viib põhja poolt mõisasüdame juurde.
Strautiņi

Strautiņi (vanasti ka Ķemeri) on küla ("ciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 197 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P34. Strautiņi lähistel paikneb endine Punaarmee raketiväebaas (23. raketiväediviisi 30. polgu 1. divisjon).
Külas on raamatukogu. Seal asub Strautiņi bussipeatus.
Celenski

Celenski on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub merepinnast 199 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 3 ning Riiast 199 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P39.
Celenski linnamägi on riikliku kaitse all olev arheoloogiamälestis.
Aastal 2007 oli külas 23 elanikku.
Etioopia jalgpallikoondis

Etioopia jalgpallikoondis on Etioopia rahvuskoondis jalgpallis.
Etioopia meeskond on kvalifitseerunud kümme korda Aafrika rahvaste karikavõistlustele ning võitis turniiri 1962. aastal.
Cerkazi

Cerkazi on küla Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 206 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V387. Sealne Ambrozi tamm on looduskaitse all.
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
Planeeringu rohefaktor

Planeeringu rohefaktor (inglise keeles "green space factor") on Saksamaal välja töötatud mõõtevahend kõrge ökoloogilise väärtusega rohealade tagamiseks planeeringualal.
Eri tüüpi arendusalade jaoks lepitakse kokku taimestikuga kaetud alade nõutav osatähtsus. Ruumilise planeerimise vahendina aitab täita looduskaitselist eesmärki, parandada mikrokliimat, õhukvaliteeti ja sademevee äravoolu.
Kaltiņi

Kaltiņi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub merepinnast 181 meetri kõrgusel ning jääb piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 202 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P39.
2007. aastal oli külas kuus elanikku.
Nēķene

Nēķene (ka Nēķens) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 202 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V387. Seal asub Nēķene bussipeatus.
Küla asub endise Nēķene mõisa alal. Mõisa hoonetekompleks, sealhulgas tall, küün, magasiait-sepikoda, ait, staarostimaja ait ja moonakamaja, on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
Külas kasvab looduskaitsealune Nēķene pärn, lisaks on kaits all Stūrīši mänd.
Ressursitõhusus

Ressursitõhusus (inglise keeles "resource efficiency" ehk "resource use efficiency") on ressursikasutuse tõhusus, sotsiaal-majanduslike teenuste ja kasutatud ressursside suhe..
Pullans

Pullans on küla ("ciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 3 ning Riiast 204 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P43. Sealsed Ķesteri muinaskalmed on regionaalse kaitse all.
Rezaka

Rezaka (ka Rēzaka) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub merepinnast 143 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 15 ning Riiast 190 km kaugusele.
Külast lähevad läbi maanteed V378 ja V379. Kaks Rezakas kasvavat pärna ja sanglepp on looduskaitse all.
Küla asub endise Rezaka mõisa alal. Rēzaka mõisa hoonetekompleks, sealhulgas keldriga majandushoone, laut, elumajaks ümber ehitatud ait ja mõisavalitseja maja, on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Mõisas tegutses aastani 2000 algharidust andev erakool. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude partisanidele.
Aastal 2007 oli külas 12 elanikku.
Silaktis

Silaktis on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 161 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 17 ning Riiast 196 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P34. Silaktises asub üks kahest Läti õpilaste rehabilitatsioonikeskustest - Strautiņi.
Aastal 2007 oli külas 70 elanikku.
Viini loodusmuuseum

Viini loodusajaloo muuseum (saksa keeles "Naturhistorisches Museum Wien") on maailma üks suurimaid, vanimaid ja esinduslikemaid loodusmuuseumeid. Muuseum paikneb Austria pealinnas Innere Stadti edelapiiril Maria Theresia nimelise väljaku kõrval. Praegune hoone valmis aastal 1889 ning seal asub 39 näitustesaali kogupindalaga 8460 m². Väljapanekul on üle 100 000 objekti, kuigi säilikuid ja eksponaate on kogudes ligi 30 miljonit. 
Kogude koostamisemisele pani aluse Saksa-Rooma keiser Franz I, Austria ertshertsoginna ja Ungari kuninganna Maria Theresia abikaasa. Kogudesse kuulub mitu kuulsat ja ainulaadset objekti, nagu 29 500 aasta vanune Willendorfi Venuse kujuke, peaaegu täiuslik Stelleri meriõhvi skelett, suurte dinosauruste skeletid ning maailma vanim ja suurim meteoriitide kogu.
Muuseumit, kus asuvad ka teadusosakonnad, külastab igal aastal ligi kolmveerand miljonit inimest. Seal töötab ligemale 60 teadlast, kes uurivad geoloogia, bioloogia ja antropoloogia erinevaid aspekte. Tegu on Austria suurima iseseisva teadusasutusega.
Sõõrikmajandus

Sõõrikmajandus (inglise keeles "doughnut economics") on majandusteadlase Kate Raworthi loodud kontseptsioon (2012) planetaarsete piiride täiendamise kohta sotsiaalsete piiridega, millest allapoole langemine tähendab inimühiskonna jaoks vastuvõetamatute puuduste (nälg, terviseprobleemid, vaesus jm) all kannatamist.
Planetaarsete ja sotsiaalsete piiride vaheline ala moodustab keskkonnaohutu ja sotsiaalselt õiglase ruumi ühiskonna täisväärtuslikuks toimimiseks ja majandamiseks. Kujundlikult moodustab see ala sõõriku, mille välimisest ja sisemisest ringist väljaspool elamine ei ole kestlik.
Näitajad.
Sotsiaalsed sihtasutused.
Sotsiaalsed alused on inspireeritud ÜRO säästva arengu eesmärkide sotsiaalsetest eesmärkidest.  Need on järgmised:
Ökoloogilised laed.
Üheksa ökoloogilist lage pärinevad planeetide piiridest, mille esitas rühm Maa süsteemi teadlasi eesotsas Johan Rockströmi ja Will Steffeniga.  Need on järgmised:
Tšiili ralli

Tšiili ralli (hispaania keeles Rally Chile) on Tšiilis toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. 
Esimene Tšiili ralli toimus 2019. aastal Bío-Bío piirkonnas Concepcióni provintsis Talcahuanos . See koosnes 16 katsest, mis tegi kokku 304,81 kilomeetrit.
Ökosüsteemi taastamise kulu

Ökosüsteemi taastamise kulu (inglise keeles "ecosystem restoration cost") on ökoloogilisest tasakaalust välja viidud keskkonnaobjekti taastamise kulu. Näiteks kaevandatud alade korrastamine, mille puhul taastatakse ka kõik varasemad taime- ja loomaliikide elupaigad. Ökosüsteemi taastamise kulu väljendatakse rahas.
Maria Theresia väljak

Maria Theresia väljak (saksa keeles "Maria-Theresien-Platz") on keisrinna Maria Theresia nimeline väljak Viini vanalinnas Innere Stadtis, kus asub ka Maria Theresia mälestusmärk.
Asukoht.
Esindusväljak asub Hofburgi tagusel ning see külgneb paremal kunstiajaloo muuseumiga ("Kunsthistorisches Museum") ja vasakul loodusajaloo muuseumiga ("Naturhistorisches Museum"). Väljaku taga asub Viini ringtee ja selle taga omakorda MuseumsQuartier.
Maria Theresia mälestusmärk

Maria Theresia mälestusmärk (saksa keeles "Maria-Theresien-Denkmal") on Austria ertshertsoginna ning Ungari ja Böömi kuninganna Maria Theresia (1717–1780) mälestusmärk Viini vanalinnas Maria Theresia väljakul.
Ajalugu.
Monument avati 1888. aastal.
Globaalse soojenemise vandenõu

Globaalse soojenemise vandenõu on vandenõuteooria, mille kohaselt olevat globaalne soojenemine vaid teadlaste ja poliitikute omavaheline vandenõu selleks, et vastavaid teaduslikke uuringuid paremini rahastataks.
Selle vandenõuteooria pooldajate (nagu ka kliimaskeptikute ehk kliimamuutuste eitajate) arvates ei toimu praegusel ajal mingit globaalset soojenemist ja isegi kui see toimub, siis pole selle põhjuseks inimtegevus.
Messier 4

Messier 4 (ka M4 ja NGC 6121) on kerasparv, mis asub Skorpioni tähtkujus.
Parve avastas 1745. aastal Philippe Loys de Chéseaux ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi. Messier 4 oli ainus kerasparv, mille tähti õnnestus Messieril edukalt vaadelda.
Messier 4 asub Maast umbes 7200 valgusaasta kaugusel ja on koos NGC 6397ga Maale lähimaid kerasparvi. Parv sisaldab üle 100 000 tähe ja selle vanus on umbes 12,2 miljardit aastat.
See on üks lihtsamini leitavaid kerasparvi, sest see asub Antaaresest ainult 1,3 kraadi läänes.
Üks riik, kaks süsteemi

Üks riik, kaks süsteemi (traditsioonilises hiina kirjas 一國兩制, lihtsustatud hiina kirjas 一国两制, "pinyinis" yī guó liǎng zhì) on põhimõte, mille formuleeris Deng Xiaoping 1981. aasta aprillis. Vastavalt sellele põhimõttele oleksid Hongkong, Macao ja Taiwan Hiina Rahvavabariigiga taasühinemise korral säilitanud oma majandus- ja haldussüsteemi.
Krogaskols

Krogaskols (ka Krāgaskalns) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. 
Krogaskols asub valla idaosas. Külast põhjas maantee P39 ääres asub Krāgaskalnsi bussipeatus.
Küla asub endise Tūja mõisa Krāgeskalnsi karjamõisa alal. Mõisa hoonetekompleks, sealhulgas laut-küün, laut suletud tagahooviga ja mõisavalitseja maja, on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
Messier 6

Messier 6 (ka M6 ja NGC 6405) on hajusparv, mis asub Skorpioni tähtkujus.
Parve avastas Itaalia astronoom Giovanni Battista Hodierna, kes vaatles seda 1654. aastal. 1746. aastal vaatles parve Jean-Philippe Loys de Chéseaux, keda peeti pikka aega parve avastajaks, kuna Hodierna vaatluste andmed polnud enne 1980. aastaid üldtuntud. Charles Messier vaatles hajusparve 23. mail 1764 ja lisas selle oma kataloogi.
Messier 6 asub Maast umbes 1600 valgusaasta kaugusel ja on umbes 100 miljonit aastat vana.
Strautiņi (Ziemeri vald)

Strautiņi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Strautiņi asub valla lõunaosas merepinnast 192 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 4 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusel.
Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.
Kārkļi

Kārkļi (kohalikus murdes Korkļi) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Kārkļi asub valla lääneosas merepinnast 180 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusel.
Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.
Viini ringtee

Viini ringtee (saksa keeles "Wiener Ringstraße") on Viini lai ringjas puiestee, mis kumerdub ümber ajaloolise Innere Stadti ringkonna. Ringtee tähistab suuresti kunagist linnamüüri ja endiste kindlustusrajatiste (nagu glassiide) asukohti. Puiesteed hakati rajama 19. sajandi keskel ning 1860.–1890. aastatel kerkisid selle äärde suured eklektiliselt historitsistlikus stiilis (mida mõnikord kutsuti "Ringstraßenstil"'iks) hooned.
Ratenieki

Ratenieki (kohalikus murdes Ratenīki) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas.
Ratenieki asub valla lääneaosas merepinnast 192 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 197 kilomeetri kaugusel. Seal asub Ratenieki bussipeatus.
Külas kasvav Ratenieki pärn on looduskaitse all. Ratenieki jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.
Blūmji

Blūmji on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Blūmji asub valla lõunaosas merepinnast 187 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 8, piirkonna keskusest Alūksnest 3 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusel.
Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.
Messier 7

Messier 7 (ka M7 ja NGC 6475) on hajusparv, mis asub Skorpioni tähtkujus.
Parv oli tuntud juba antiikajal ja esimese teadaoleva vaatluse tegi 2. sajandil Ptolemaios, kes kirjeldas seda udukoguna. 1764. aastal vaatles parve Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Inglise astronoom John Herschel kirjeldas seda kui "robustselt laialipuistatud täheparve".
Messier 7 asub Maast umbes 980 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 25 valgusaastat. Parve vanus on umbes 200 miljonit aastat.
Garoži

Garoži (kohalikus murdes Gorūži) on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Garoži asub valla lääneosas merepinnast 183 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 196 kilomeetri kaugusel.
Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.
Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.
Griguļi

Griguļi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. 
Griguļi asub valla lõunaosas merepinnast 190 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Küla lähistel maantee V383 ääres asub Griguļi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.
Tropaarium

Tropaarium oli keskajal kasutusel olnud liturgiline raamat, mis sisaldas troope pidulikel missadel kasutamiseks. Laiemas mõttes võis see tähendada ka liturgilise muusika kogumikku, milles oli nii ühe- kui ka mitmehäälset muusikat. Tuntuimate selliste hulka kuulub oluline muusikaajaloo allikas, kahehäälseid organume sisaldav Winchesteri tropaarium.
Messier 11

Messier 11 (ka NGC 6705) on hajusparv, mis asub Kilbi tähtkujus.
Parve avastas 1681. aastal Saksa astronoom Gottfried Kirch ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi.
Messier 11 on tihedaim ja üks täherikkamaid hajusparvi. Parv asub Maast umbes 6200 valgusaasta kaugusel ja selle tähesuurus on 6,3. Parv sisaldab umbes 2900 tähte. Messier 11 on üks massiivsemaid teadaolevaid hajusparvi. Parve on laialdaselt uuritud ja see on umbes 316 miljonit aastat vana.
Pauliņi

Pauliņi on küla ("mazciems") Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. 
Pauliņi asub valla lõunaosas merepinnast 188 meetri kõrgusel Alūksne järve kaldal. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 10, piirkonna keskusest Alūksnest 3 ja Riiast 206 kilomeetri kaugusel. 
Pauliņis asub Ziemeri puhkekeskus. Külas asub Pauliņi bussipeatus.
Külas kasvav Pauliņi remmelgas on võetud looduskaitse alla.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Riho Leppoja

Riho Leppoja (sündinud 27. juunil 1953 Türil) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog. 
Riho Leppoja lõpetas 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi ning töötas aastatel 1976–1996 muusikaõpetaja ja dirigendina Miina Härma Gümnaasiumis, Võnnu Keskkoolis ja Puhja Keskkoolis. Miina Härma Gümnaasiumis töötades juhatas ta sega-, neidude-, poiste- ja lastekoori ning puhkpilliorkestrit, samuti on ta juhendanud selles koolis ning Tartu Laste ja Noorte Majas mitmesuguseid instrumentaalansambleid.
Aastatel 1980–1982 oli Riho Leppoja Tartu Ülikooli Kammerkoori dirigent. 1983. aastal kutsus ta kokku Tartu Noortekoori ning tegutses selle koori peadirigendina 2019. aastani.
Ta on tegutsenud ka kultuurikorraldajana, juhtides muu hulgas nt Tiigi Seltsimaja. 
Riho Leppoja on dirigeerinud 1993. ja 1997. aasta noorte laulupeol ning oli 2014. aastal Tartu laulupeo kunstiline juht ja peakorraldaja.
Isiklikku.
Riho Leppoja abikaasa on koorijuht Kadri Leppoja. Neil on kolm last: Triin, Markus ja Maria.
Messier 14

Messier 14 (ka M14 ja NGC 6402) on kerasparv, mis asub Maokandja tähtkujus.
Parve avastas 1764. aastal Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv asub umbes 30 000 valgusaasta kaugusel ja sisaldab üle 150 000 tähe. Parve tähesuurus on 7,6 ja see on binokliga lihtsasti vaadeldav. M14 koguheledus on umbes 400 000 korda suurem kui Päikesel, mis tähendab, et parve absoluutne tähesuurus on –9,12. Parve diameeter on umbes 100 valgusaastat.
UNESCO maailmapärand Indoneesias

Indoneesia alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kaheksa objekti ja 20 objekti kandidaati.
Nimistusse on kantud:
Omega udukogu

Omega udukogu (ka Messier 17, NGC 6618, Luige udukogu ja Hobuseraua udukogu) on Linnutee üks suuremaid H-II-piirkondi, mis asub Amburi tähtkujus.
Parve avastas 1745. aastal Philippe Loys de Chéseaux. 3. juunil 1764 avastas selle Charles Messier, kes lisas udukogu oma kataloogi.
Omega udukogu asub Maast umbes 5000–6000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 15 valgusaastat.
Proosula

Proosula (ladina keeles "prosula", deminutiiv sõnast "prosa" 'tekst') on keskaja muusikas kasutatud troobitüüp, mille puhul uut muusikalist materjali ei lisandu, lisatakse vaid tekst. Näide sellest on uue teksti loomine melismi meloodiale gregooriuse laulus.
Sõnavara.
Sama tähendust võivad kanda keskaegsetes tekstides ka sõnad "prosa" (mis tähendab ka sekventsilaadselt muusikaosa kordavat tekstilist laiendust või siis sekventsi ennast), "verba" ja "versus" (mis võib tähendada ka nii uut muusikalist materjali kui ka uut teksti sisaldavat troopi, samuti psalmi üht rida). Keskajal puudus taotluslik ühtsus terminites, nimetus võis varieeruda vastavalt sellele, millise laulu juurde troop oli loodud.
Vorm.
Proosula loodi sageli rangelt süllaabilises stiilis, nii et igale noodile melismis vastas üks silp. Reeglina jälgis troobi looja hoolikalt gregooriuse meloodia joonist, fraseerimist ja artikulatsiooni, et "prosula" teksti fraasid sobiks meloodiafraasidega ja rõhulised silbid langeks sobivatele nootidele. Sõnade algused ja lõpud tekstis langevad sageli kokku melismi neumade algus- ja lõpunootidega.
Esinemine.
Proosulaid on loodud nii missa kui "officium"'i laulude jaoks ja missa puhul nii ordinaariumi kui propriumi osades. Kõige tuntumad proosulad on Kyrie-troobid, näiteks Tuotilole omistatud "Kyrie, fons bonitatis...". Kuid 10. ja 11. sajandi käsikirjades tuleb Kyrie-troopidest märksa arvukamalt ette ofertooriumi "versus"'te, eriti aga alleluia'de melismidele kirjutatud proosulaid.
Klüüs

Klüüs on ava veesõiduki pardas või umbreelingus trossi, köie (kinnitusotsa) või keti läbiviimiseks ja juhtimiseks. 
Kirjeldus.
Klüüsi servad on üldjuhul ümarad või paksendatud, lihtsustamaks köite, trosside või keti läbijooksu ja vähendamaks nende kulumist. Suurtel laevadel võivad reelingu klüüside servades olla hõõrdumise ja kulumise vähendamiseks rullid.
Veesõiduki pardas asuvast, ankrule ja ankruketile mõeldud ankruklüüsist viib tekile klüüsitoru. Klüüsitoru lõpeb tekil tekiklüüsiga.
Obo keel

Obo keel on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Mindanao saarel Cotabato provintsis.
Kõnelejate arv on umbes 60 000.
Messier 20

Messier 20 (ka Trifidi udukogu ja NGC 6514) on H-II-piirkond, mis asub Amburi tähtkujus.
Messier 20 avastas 5. juunil 1764 Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Objekt on ebatavaline kombinatsioon hajusparvest, emissioonudukogust, peegeldavast udust ja tumedast udukogust, mis kokku annavad sellele kolmhargi välimuse. 
Messier 20 asub Maast 9000 valgusaasta kaugusel ja selle tähesuurus on 6,3.
MuseumsQuartier

MuseumsQuartier on arhitektuuri, kunsti, muusika, kirjanduse, teatri, moe ja tantsu väljapanekutele pühendatud kvartal. See asub Viini VII ringkonnas (Neubaus), Viini ringtee ees, Maria Theresia väljaku vastas.
Ajalugu.
Endiseid keiserlikule õukonnale kuulunud hobusetalle hakati kultuurikvartaliks arendama 1998. aastal.
Tallinna 18. Algkool

Tallinna Linna 18. Algkool oli õppeasutus, mis asutati 14. septembril 1902 ja tegutses kuni 1944.(?) aastani. Kool asus Tallinnas, Lai tänav 25.
Kool oli 6-klassiline segaalgkool, kus õppisid nii poisid ja tüdrukud. Kooli ruumides töötas õhtuti ka Tallinna Linna 24. Algkool. 1938 aastal õppis koolis ühtekokku 290 õpilast. 
Alates 1917. aastast oli koolijuhatajaks Jakob Kulgver (Kulbusch). Alates 1938 aasta augustist oli koolijuhatajaks Johannes Ratassepp. Samal aastal olid õpetajateks: Jaan Kivisilla (IV kl. klassijuhataja), Ed. Triik, H. Neemre, A. Väinsar, L. Mihkli (Lilleperk), M. Ilison ja J. Tomberg, orkestrijuht E. Soots ja poiste käsitööõpetaja Aleksander Uibokand. 
Koolis töötasid veel erinevad noorte organisatsioonid: Noorte Punane Rist, (1938. aasta liikmete arv oli 136 noort), Kodutütarde rühm ja Loomakaitse ühingu noorte ring.
Kooli juures oli veel Lastekaitse ühingu 11. toitluspunkt, kus algkooli õpilased said igal päeval suurel vaheajal sooja toitu – vaesemad õpilased tasuta, aga teised maksid 15 senti päevas.
Kool andis välja enda õpilaste ajakirja "Säde".
Messier 18

Messier 18 (ka M18 ja NGC 6613) on hajusparv, mis asub Amburi tähtkujus.
Parve avastas 3. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Maalt vaadatuna asub M18 Omega udukogu (M17) ja Messier 24 vahel.
Messier 18 asub Maast 4226 ja Linnutee keskosast 22276 valgusaasta kaugusel. See on hõre täheparv, mille diameeter on 27 valgusaastat ning see on umbes 32 miljonit aastat vana.
Messier 21

Messier 21 (ka M21 ja NGC 6531) on hajusparv, mis asub Amburi tähtkujus.
Parve avastas 5. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier.
Messier 21 asub Maast umbes 3930 valgusaasta kaugusel. Parve tähesuurus on 6,5 ja see pole palja silmaga vaadeldav. Messier 21 on 4,6 miljonit aastat vana ja see sisaldab 57 tähte. Parv asub NGC 6514 lähedal, kuid pole sellega otseselt seotud.
UNESCO maailmapärand Peruus

Peruu alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 12 objekti ja kaheksa objekti kandidaati.
Nimistusse on kantud:
Veikka Gustafsson

Eero Veikka Juhani Gustafsson (sündinud 14. jaanuaril 1968 Espoos) on soome alpinist.
Ta on tippalpinist, kes üheksanda mägironijana maailmas on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 16 aastat (1993–2009).
Gustafsson on korduvalt mägedes roninud koos Ed Viestursiga.
Ta on esimene soomlane, kes käis Džomolungma (8848 m) tipus (1993). 
Ta elab Kirkkonummis. 18-aastaselt ronis ta isa ja sõpradega Mont Blanci (4810 m) tippu.
Mõrrajõgi

Mõrrajõgi (ka Rossa oja) on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas Liivaranna külas. Oja pikkus on 2 km. Oja valgla suurus on 19,4 km².
Juho Knuuttila

Juho Knuuttila (sündinud 1995) on soome alpinist.
Hakkas harrastama mägironimist 2007. aastal, hiljem ka jää- ja kaljuronimist. Elab Imatras.
2011. aastal ronis ta Kilimanjaro (5895 m) ja 2012. aastal Elbruse (5642 m) tippu. 2014. aastal tõusis Pamiiris seitsmetuhandelise Korženevskaja (7105 m) tippu.
2015. aasta kevadel ilmus meedias teade, et 19-aastane soome alpinist kavatseb veel samal suvel tõusta Pamiiris ja Tian Shanis Lumeleopardi saamiseks nõutud viie seitsmetuhandelise tippu. Ta kavandas sellise sooloekspeditsiooni teostamiseks kokku 32–33 päeva 
(tippmark 42 päeva oli Deniss Urubko nimel 1999. aastast). Ühtlasi saanuks ta esimeseks soomlasest Lumeleopardiks.
See ambitsioonikas ettevõtmine siiski nurjus. Õnnestus ära käia Lenini (7134 m) ja Han-Tengri (7010 m) tipus.
Knuuttila on palju roninud tehniliselt rasketel marsruutidel Alpides, sealhulgas suurtel põhjaseintel: Eigeri Heckmairi marsruudil, Matterhorni Schmidti marsruudil ja Grandes Jorassese põhjaseinal kolmel erineval marsruudil.
2017. aastal käis ta ronimas Denali rahvuspargis. Ta tõusis Mount Hunteri (4442 m) tippu Grison-Tedeschi marsruudil ja soolona Denali (6168 m) tippu West Buttressi marsruudil.
Samuli Mansikka

Samuli Mika Mansikka (28. juuli 1978 – 24. märts 2015) oli soome alpinist.
Ta oli Soome väljapaistvamaid mägironijaid, kes jõudis aastatel 2006–2015 tõusta 10 kaheksatuhandelise tippu, paljudel kordadel neist lisahapnikku kasutamata. 
Ta hukkus 2015. aastal laskumisel Annapurna (8091 m) tipust. Tema surnukeha leiti kõrgusel 6700 m.
Deniss Urubko

Deniss Viktorovitš Urubko (vene keeles Денис Викторович Урубко; sündinud 29. juulil 1973 Nevinnomõsskis Stavropoli krais Vene NFSV-s) on vene päritolu alpinist ja treener, suurmeister alpinismis. 
Ta on tippalpinist, kes 8. mägironijana maailmas on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 9 aastat (2000–2009).
Urubko sai 1999. aastal Lumeleopardi aunimetuse. Tal kulus kõigi nõutud viie seitsmetuhandelise tipputõusuks kokku 42 päeva samal hooajal. See tippmark jäi püsima kuni 2016. aastani. 
Ta elas aastatel 1993–2013 Kasahstanis. 2013. aastal asus elama Rjazani, sai Venemaa kodakondsuse. Hiljem asus elama Itaaliasse Bergamo lähedale. 2015. aastal sai Poola kodakondsuse. Aastatel 2005–2010 oli Kasahstani Vabariigi Mägi- ja Kaljuronimise Föderatsiooni president. Avaldanud mitu alpinismiteemalist raamatut.
Enu Mäela

Enu Mäela (sünninimi Enu Mällmann; sündinud 4. juulil 1932 Orava vallas) on eesti looduskaitsetegelane.
1947. aastal lõpetas ta Kahkva 7-klassilise kooli, õppis seejärel Tartus elektritööd. Töötas Niitsikul segatööstusartelli "Säde" tehnilise juhatajana, hiljem Räpina Metsamajandis, oli metsamajandi ametiühingu esimees.
1967. aastast on ta Eesti Looduskaitse Seltsi liige ja ELKS-i Räpina osakonna juht, 1992. aastast ELKS-i auliige.
Dovydas Pabarčius

Dovydas Pabarčius (sündinud 20. detsembril 1991 Kupiškises) on leedu näitleja.
Ta lõpetas 2010. aastal Kėdainiais gümnaasiumi ja 2014. aastal Vilniuse Ülikooli leedu filoloogia erialal (õppides kõrvalainena eesti keelt). Aastal 2018 lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend). Dovydas Pabarčius on esimene välismaalane, kes on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli.
Alates 2018. aastast töötab ta Kaunase Riikliku Draamateatri näitlejana.
2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis

2019. aasta Aafrika meistrivõistlused jalgpallis olid Aafrika jalgpalliriikide 32. meistrivõistlused jalgpallis. Turniir peeti Egiptuses 21. juunist 19. juulini 2019. Esimest korda osales finaalturniiril 24 võistkonda varasema 16 asemel. Samuti peeti turniir esimest korda juunis-juulis.
Teist korda tuli Aafrika meistriks Alžeeria koondis, kes alistas finaalis Senegali tulemusega 1:0.
Hromadske televisioon

Hromadske televisioon (ukraina keeles Громадське телебачення "Hromadske telebatšennja" 'avalik televisioon') on Ukraina internetipõhine telekanal. Idee pärineb ajakirjanik Roman Skrypinilt 2012. aasta septembris. 2013. aasta aprillis toimunud TVi omandivaidluse järel lahkusid 31 ajakirjanikku 29. aprillil 2013 TVi-st, kuna nad uskusid, et TVi töötajatena ei saa nad enam "tagada meie publikule objektiivset ja erapooletut teavet". Seejärel teatasid nad 30. aprillil 2013, et loovad "veebiprojekti, milles teeme sama tööd".