Bremervörde

Bremervörde on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.
Linna pindala on 150,18 km². 31. detsembril 2017 elas seal 18 623 inimest. Linn asub Oste jõe ääres, "kolmnurga" keskkoha lähedal, mille moodustavad Weseri ja Elbe jõgi laias laastus võrdsel kaugusel Hamburgi, Bremeni ja Cuxhaveni linnast.
Linnaosad.
Bremervörde haldusalasse kuuluvad Bremervörde linna kõrval Beverni, Elmi, Hesedorfi, Hönau-Lindorfi, Nieder Ochtenhauseni, Iselersheimi, Mehedorfi, Minstedti, Ostendorfi, Plönjeshauseni ja Spreckensi külad.
Ajalugu.
1111. aastaks püstitas Saksi hertsog Lothar von Supplinburg, hilisem Saksa-Rooma riigi kuningas, Oste koolmekohta "castrum vorde", Vörde lossi, mis oli oluline Ochsenwegi, iidse Jüütimaa ja Vestfaali vahelise raja jaoks.
Strateegiliselt soodsa asukoha tõttu Elbe ja Weseri jõe vahel oli see järgnenud sajanditel konfliktide põhjus. Hiljem läks see Heinrich Lõvi kontrolli alla ja siis, 1219. aastal, langes see vürstliku Bremeni peapiiskopkonna kontrolli alla, pakkudes pealinna funktsiooni koos vürstliku peapiiskopi residentsi ja valitsuse asukohaga. Parlament, Bremeni seisused, kutsuti kokku teistes kohtades (tavaliselt Basdahlis), Bremeni toomkapiitli asukoht oli Bremenis.
Moritz von Oldenburg (suri aastal 1368), olles 1345. aastast Bremeni diötseesi administraator, valitses vürstlikku peapiiskopkonda Vördest. Kui uus vürstlik-peapiiskop Albert II, ametisse vannutatud 1360. aastal, püüdis teda kukutada, varjus Moritz Vörde lossi. Alles pärast seda, kui Alberti vennad, Braunschweigi ja Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst Magnus II Torquatus ning Ludwig ja viimase äi, Braunschweigi ja Lüneburgi hertsog Wilhelm II, ning nende väed Vörde 1362. aasta jaanuaris ümber piirasid, allkirjastas Moritz oma tagasiastumise.
Vürstlikud peapiiskopid aitasid Vördet arendada. Vürstlik peapiiskop Johann III (suri aastal 1511) asutas haigla, 1576. aastal renoveeris selle administraator Heinrich III, kes aitas veel kaasa Vörde jõukusele turulinnana.
Administraator Johann Friedrich laiendas kindlustatud lossi karjamõisaga, sealhulgas tallid ja vürstlik-peapiiskoplik kantselei (ehitatud aastal 1608), kus 1960. aastast on muuseum, aastast 1985 piirkondliku arheoloogia, geoloogia ja ajaloo "Bachmann-Museum". Pealinnafunktsioon põhjustas linna nimetamise 17. sajandi keskpaigast Bremervördeks. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga. Rootslased viisid pealinna Stadesse.
Rootsi võimu ajal tungis Taani kuningas Frederik III hertsogkonda ja pommitas 1657. aastal selle endist residentsi. 1682. aastal lammutati kahjustatud loss ja lossikirik, paljude vürstlike peapiiskoppide matmispaik, tellisekillud viidi Stadesse Rootsi laohoone (Schwedenspeicher) ehitamiseks. Pärast teist Taani okupatsiooni aastatel 1712–1715 Põhjasõja ajal anti Bremeni hertsogkond üle Hannoveri dünastiale, kes valitses ala 1866. aastani. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa.
Turism.
Bremervörde on 2004. aasta mais rajatud Deutsche Fährstraße lõpp-punkt, mis sarnaneb Ameerika National Scenic Bywayga. See ühendab eri kohti Bremervörde ja Kieli vahel seoses praamide ja jõgede ületamise ajalooga, nagu ajaloolised vedaja sillad Ostenis ja Rendsburgis.