Eesti kodanikuaktiivsuse uuringud

Kodanikuaktiivsuse uuringuteks peetakse uuringuid, mis käsitlevad kodanikuühiskonda ja selles osalemise aktiivsust. Kodanikuaktiivsust ja kodanikuühiskonda on Eestis uuritud alates 1999. aastast. Eestis on seda teemat käsitlenud eeskätt sotsioloogid Mikko Lagerspetz ja Erle Rikmann.
Kodanikuaktiivsuse uurimise vajadus.
12. detsembril 2002 kiitis Riigikogu heaks Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsiooni, mille eesmärkide ja põhimõtete elluviimist ja jälgimist teostatakse kodanikuühiskonna arengukava alusel. Üheks arengukava toetavaks tegevuseks on vajalike andmete kogumine, antud teemal uuringute läbiviimine ja kodanikuühiskonna arengukava rakendamiseks vajalikku teabe analüüsimine. Kogudes andmeid kodanikuaktiivsuse ja kodanikuühiskonna toimimise kohta, luuakse riigile tõenduspõhine alus kodanikualgatuste paremaks toetamiseks. Tugev kodanikuühiskond on nii eelduseks kui ka tagatiseks demokraatliku ühiskonna toimimisele.
Kodanikuaktiivsuse uuringute eesmärgiks on analüüsida ja anda ülevaade kodanike ühiskondlikust aktiivsusest, riigi kaasatusest, vabaühenduste ja kodanikualgatuslike organisatsioonide levikust ja tegevusaladest. Kodanikuaktiivsuse uuringud annavad võimaluse tutvustada kodanikualgatuste tööd laiemale ühiskonnale ning tuua esile parimaid praktikaid. Teades kodanikualgatuste ja vabatahtliku tegevuse ulatust, iseloomu ja tegevussuundi, saab selle abil teha ettepanekuid poliitika kujundamiseks ning seeläbi luua suuremat ühiskondlikku väärtust.
TLÜ Kodanikeühiskonna Uurimis- ja Arenduskeskus.
TLÜ kodanikeühiskonna uurimis- ja arenduskeskus (KUAK) on Tallinna Ülikooli uurimisüksus, kus ühe peamise teemavaldkonnana tegeletakse kodanikuaktiivsuse ja -ühiskonna uuringutega. Esimesed publikatsioonid on kodanikeühiskonna uurimis- ja arenduskeskuse kaudu välja antud Mikko Lagerspetzi poolt 1992. aastal. Esimesed kodanikualgatuse ja -ühiskonna teemalised uuringud viidi läbi 1999. aastal. Uurimiskeskuse kolm peamist tegevussuunda on: alus- ja rakendusuuringud; noorteadlaste järelkasvu kindlustamine; ja Eesti kodanikuühiskonna edendamine koostöös avaliku ja erasektoriga.
Statistika, andmed ja tehtud uuringud.
Üldist statistikat ja infot kodanikuühiskonna kohta leiab Siseministeeriumi kodulehel olevast kodanikuühiskonna üldandmete ja statistika rubriigist. Samuti on uuringute lehelt leitavad kõik Siseministeeriumi tellitud uuringud kodanikuühiskonna kohta. Tellitud uuringud varieeruvad nii teema sisu kui ka ulatuse poolest. On uuringuid üldisematel teemadel, näiteks vabatahtlikus tegevuses osalemise või avaliku võimu ja kodanikeühenduste omavaheline koostöö kohta. Aga on ka kitsama fookusega uuringuid, nagu näiteks kodanikuühenduste riigieelarveline rahastamine, vabaühenduste sisedemokraatia või kommunikatsioonistrateegiad.
Andmeid registreeritud mittetulundusühenduste kohta kogub äriregister.
Statistikat inimeste ajakasutuse kohta kogub ja avaldab Statistikaamet. Statistikaameti andmebaasist on võimalik sotsiaalelu rubriigi ja ajakasutuse teema all vaadata statistikat vabatahtliku töö ja mittetulundusühenduste tegevuses osalemise kohta sotsiaaldemograafiliste gruppide lõikes. Statistikaamet on koostanud 2011. aastal ka ülevaate kodanikuühiskonna ja vabatahtliku töö moodulitest ajakasutuse uuringus.
Kodanikuühiskonna trende ja arengut puudutava alusmaterjalid on oma kodulehele kokku koondanud Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KYSK). Samal leheküljel on leitav ka ülevaade KYSK toetatud uuringutest.
Põhjalik ja ülevaatlik info alates 1999. aastast tehtud kodanikuaktiivsuse, -algatuste ja -ühiskonna teemaliste uuringute ja ka lõputööde kohta asub veebilehel HeaKodanik.ee.
E. Rikmann "Algatus, osalus ja organisatsioonid: uurimusi Eesti kodanikuühiskonnast".
2007. aastal anti välja Erle Rikmanni koostatud Eesti kodanikuühiskonna uurimusi koondav artiklikogumik "Algatus, osalus ja organisatsioonid: uurimusi Eesti kodanikuühiskonnast" 4, mis oli osa 2003. aastal alguse saanud Eesti kodanikuühiskonda käsitlevast sarjast. Artiklikogumik koosneb kolmest osast:
Kogumikus on vaatluse all inimeste vabatahtlik organiseerumine Eestis. Antakse ülevaade kolmandas sektoris ning organisatsioonides toimunud peamistest arengusuundadest, vaadeldakse kodanikualgatuse organiseerumist Eestis ning organisatsioonide arenguetappe. Käsitletakse ka kodanikualgatuslike organisatsioonide rahastamist ja korteriühistute arengut. Analüüsitakse ühenduste ja eraettevõtjate edukaid koostöönäiteid ning võrreldakse Eesti ja Venemaa kodanikuühiskonna käsitlusi.
Kogumiku väljaandmist toetasid Balti-Ameerika Partnerlusprogramm ja Avatud Eesti Fond.