tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ainja Sinejärv

Ainja Sinejärv (ka Sinejärv, Ainja Sinijärv, Sinijärve allikajärv) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas.
Kirjeldus.
Järve pindaja on 1,8 ha, pikkus 150 m, laius 40 m, keskmine sügavus 7 m, kaldajoone pikkus 654 m ja kõrgus merepinnast 95 m.
Ainja Sinejärv asub Ainja külas, järve lõunakallas Äriküla külas. Järv asub järskude nõlvadega seljandike vahel ja selle pinda on paisuga tõstetud. 
Ainja Sinejärv on selgeveeline, lubjarikas ja tekkinud rohketest allikatest. Järve põhjas on allikalubja kogumeid, vesi paistab eriti sinine allikaaukudes. Järvest voolab välja Saviaru oja, mis suubub Kõpu jõkke.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Rahvapärimuse järgi olevat muiste olnud Sinejärv ohverdamiskoht. 
Looduskaitse.
Järv on arvele võetud ürglooduse objektina ja seda kaitstakse Ainja maastikukaitseala koosseisus. Kaitse alla võeti järv 1990. aastal ja selleks moodustati Sinejärve kaitseala. 1999. aastal ühendati see Ainja järvekaitsealaga ja selle tulemusena moodustati praegune Ainja maastikukaitseala.
Soometsa soo

Soometsa soo (ka: "Maarjapeakse soo") on soo Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Soo pindala on 1631 ha.
Texase maakond (Missouri)

Texase maakond ("Texas County") on maakond USA-s Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Houston ja suurim linn Cabool.
Maakonna pindala on 3054 km². Veepindala on 2 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 26 008. Aastal 2000 oli elanike arv 23 003.
Ajalugu.
Texase maakond moodustati 1845. aastal. Maakond on saanud nime Texase vabariigi järgi.
Suru Suursoo

Suru Suursoo ehk Suru soo ehk Kõnnu Suursoo asub soo Harju maakonnas Kuusalu vallas Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina.
Soo pindala on 2557 ha. Sellest 1558 ha jääb madal- ja siirdesoolasundi alla ning 999 ha katab raba-sega- ja rabalasund.
Rabas, eriti selle edelaosas vastu Paukjärve, on arvukalt väikseid ja väga sopilisi suuremaid laukaid (nt Tallekesejärv). Raba kirdeservas on Eesti suurim säilinud laugasjas märejärv – Pikklaugas.
Nii sooala lääneosas kui ka soost läänes Mähuste järve piirkonnas asusid Nõukogude Liidu armee pommituspolügoonid. Neil ja nendega piirnevatel aladel esineb arvukalt pommituslehtreid ning on suurenenud raskmetallide sisaldus.
Suur-Pakri saare järvikud

Suur-Pakri saare järvikud on Suur-Pakri saare põhjaosas Pakri maastikukaitsealal asuvad väikesed järved ehk järvikud. Järvikud on loodusliku või inimtekkelise päritoluga. Järvikuid on u 12. Järvikud on arvele võetud ürglooduse objektina.
Livingstoni maakond (New York)

Livingstoni maakond ("Livingston County") on maakond USA-s New Yorgi osariigis. 
Maakonna halduskeskus on Geneseo. 
Maakonna pindala on 1658 km². Veepindala on 21 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 65 393. Aastal 2000 oli elanike arv 64 328. 
Ajalugu.
Livingstoni maakond moodustati 23. veebruaril 1821 Genesee ja Ontario maakonna osadest. Maakond on saanud nime USA poliitiku Robert R. Livingstoni järgi.
Wichita maakond

Wichita maakond ("Wichita County") on maakond USA-s Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Wichita Falls.
Maakonna pindala on 1639 km². Veepindala on 13 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 131 500. Aastal 2000 oli elanike arv 131 664.
Ajalugu.
Wichita maakond moodustati 1858. aastal Cooke'i maakonna osast.
Tagalahe ravimuda leiuala

Tagalahe ravimuda leiuala on ravimuda leiuala Tagalahes Haapsalu linna lähedal. Leiuala on arvele võetud ürglooduse objektina.
Haapsalu Tagalahe sügavuseks on 0,5-2 meetrit. Madala veega lahe tekkimisel on olnud suur mõju neotektoonilisel tõusul, umbes 2–3 mm aastas. Tulemuseks lahe madaldumine ning veevahetuse vähenemine avamerega . Maardla muda on sinakas-hallikas-must, mis õhu käes muutub pruunikaks. Omadustelt keskmiselt kleepuv, raskesti mahapestav, vedel ning pehme. Muda konsistentsilt homogeenne väävelvesiniku lõhnaga, mille sees on peenikest liiva. 
Maa-ameti Maardlate kaart
Voosi kurgu ravimuda leiuala

Voosi kurgu ravimuda leiuala on ravimuda leiuala Väike Voosi kurgus, mis jääb Vormsi saare ja Noarootsi poolsaare vahele. Leiuala on arvele võetud ürglooduse objektina.
Tilgu koopad

Tilgu koopad on koopad Tilgu rannaastangul Rannamõisa kiriku lähedal; halduslikult Harju maakonnas Harku vallas. Koopad on arvele võetud ürglooduse objektina.
Toolse jõe org

Toolse jõe org on org, milles voolab Lääne-Virumaa Toolse jõgi. Jõe orust on teatud lõik võetud arvele ürglooduse objektina.
Orus on Toolse paljand.
Tõrga soo

Tõrga soo on soo Pärnu maakonnas Saarde vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Sood kaitstakse Sookuninga looduskaitseala koosseisus. Soo pindala on 1291 ha.
Uljaste oos

Uljaste oos on oos Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Selle kõrgeim koht 95,2 m (varasematel andmetel 89,7 m) üle merepinna on ka ühtlasi Ida-Virumaa kõrgeim looduslik tipp. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Oosi ja selle lähedal olevaid järvi (sh Uljaste järve) kaitstakse Uljaste maastikukaitseala koosseisus.
Wichita Falls

Wichita Falls on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Wichita maakonna halduskeskus.
Wichita Fallsis asub niinimetatud maailma kõige väiksem pilvelõhkuja.
Ajalugu.
Wichita Fallsis tekkis püsiv asustus 18. sajandil. Algselt elasid piirkonnas tšoktod. Valged asunikud saabusid 1860. aastatel. Wichita Falls asutati ametlikult 27. septembril 1872. 1882. aastal ühendati linn Fort Worth &amp; Denver Railway raudteeliiniga, samal aastal sai linnast Wichita maakonna keskus.
1886. aastal hävitas linna üleujutus, mille põhjustas Wichita jõe juga, mille järgi sai ka linn nime. Tänapäeval on selle sama joa asukohale ehitatud kunstlik juga.
3. aprillil 1964 tabas linna põhja- ja idaosa tornaado, mis põhjustas 7 inimese surma ning 15 miljoni dollari väärtuses varalist kahju.
1979. aasta 10. aprilli teisipäevasel ("kohutav teisipäev") hilisel pärastlõunal tabas tiheda asutusega linna lõunaosa F4-kategooria tornaado. Ehkki raskete ilmastikuolude hoiatus anti juba tund aega enne tornaado saabumist, hukkus 42 inimest (25 sõidukites) ja 1800 sai vigastada, kuna torm saabus inimeste töölt kojusõidu ajal. Tornaado tagajärjel jäi 20 000 inimest koduta ning see põhjustas 400 miljoni dollarise kahju.
Asend ja suurus.
Wichita Fallsi geograafilised koordinaadid on 33°53' N, 98°30' W. Linn asub Oklahoma osariigi piirist 24 kilomeetri kaugusel lõunas, 185 km Fort Worthist loodes ja 230 km Oklahoma Cityst edelas. Vastavalt Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo andmetele on linna pindala 183,1 km². Veepindala on 0,05 km².
Kliima.
Wichita Falls asub lähistroopilises kliimavöötmes.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Wichita Fallsis 104 197 inimest, 37 970 leibkonda ja 24 984 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 569,2 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 41 916 (keskmine tihedus 229/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 13,98%.
37 970 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,46 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,04 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 39 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 106,20 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 106,70 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 554 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 39 911 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 27 609 dollarit, naistel 21 877 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 761 dollarit.
13,90% elanikkonnast ja 10,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 17,70% alla 18-aastasi ja 10,30% üle 65-aastasi.
Varangu järv

Varangu järv (ka: "Varangu allikas") on allikatoiteline järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina.
Sõjatuvi

Sõjatuvi on tuvi, keda on sõdades kasutatud teadete edastamiseks juba enne meie ajaarvamist. Tuvid on head sõnumite edasitoimetajad, sest nad on sõltumatud, märkamatud ja vastupidavad. Linde on kasutatud sõjalistel eesmärkidel juba 2000 aastat tagasi Vana-Roomas.
19. sajand.
1871. aastal Prantsuse-Preisi sõja ajal, kui Preisi väed alistasid Pariisi, kasutas Prantsuse sõjavägi kuumaõhupalle, et transportida tuvisid vaenlase tagalasse. Peale selle olid tuvid võimelised kandma Londonist Pariisi tuhandeid mikrofilmidel olevaid pilte. Linnud edastasid neljakuise piiramisrõnga ajal üle miljoni sõnumi. Leiti, et sõjatuvid on kasulikud, ja seetõttu kasutati neid palju rohkem esimeses maailmasõjas.
Esimene maailmasõda.
1914. aastal oli esimese Marne'i lahingu ajal Prantsuse armeel juba 72 tuvilat.
Ameerika Ühendriikide armee Signal Corps ('signaalkorpus') kasutas 600 tuvi ainuüksi Prantsusmaal. Üht nende sõjatuvi, Black Checki kukke nimega Cher Ami autasustati Prantsuse sõjalise teenetemärgiga Croix de Guerre palmioksaga kangelasliku teenistuse eest, kui ta viis Verduni lahingu ajal kohale 12 olulist läkitust. Hoolimata läbilastud rinnast ja tiivast tõi lind 1918. aasta oktoobris sõnumi kohale. Oluline teadaanne, mis tuvil purustatud jala küljes oli, päästis Ameerika jalaväediviisi Lost Battalion ('kadunud pataljon') umbes 200 sõdurist 72 elu. See ülesanne jäi Cher Amile ka viimaseks.
Teine maailmasõda ja hiljem.
Teise maailmasõja ajal kasutas Suurbritannia umbes 250 000 sõjatuvi. Dickini medaliga – kõrgeima võimaliku autasuga, millega tunnustati loomi – autasustati 32 tuvi, sealhulgas Ameerika Ühendriikide armee Pigeon Service'i tuvi G. I. Joed ja Iiri tuvi Paddyt.
Suurbritannia lennuministeerium säilitas tuvide sektsiooni nii teise maailmasõja ajal kui ka sellele vahetult järgnenud ajal. Sektsiooni juht Lea Rayner teatas 1945. aastal, et linde saab treenida sihtmärgi täpseks tabamiseks väikseid lõhkekehi või biorelvi kandma. Seda ideed komitee ei realiseerinud ja 1948. aastal otsustas Suurbritannia sõjavägi loobuda tuvide edasisest kasutamisest. Sellegipoolest oli Suurbritannia salateenistus MI5 mures, et vaenlased võivad tuvisid sõjalistel eesmärkidel kasutada. Kuni 1950. aastani hoidsid nad 100 lindu tsiviiltuvilates, et harjutada vaenlase saadetud lindude vastast tegevust.
Šveitsi armee kaotas oma tuvide sektsiooni alles 1996. aastal. 2000. aastal tabas India politsei Pakistanist saabunud tuvi, kes võis levitada salajast teadet. 2016. aastal tabas India politsei taas linnu, kes kandis endaga sõnumit, milles ähvardati India peaministrit Narendra Modit. Sõnumi autoriks peeti Pakistani relvarühmitust Lashkar-e-Taibat (LeT).
Autasustatud sõjatuvid.
Dickini medali on saanud kokku 34 tuvi. Neist tuntuimad on järgmised:
Simona Hariton

Simona Hariton (sündinud 26. juunil 1988) on Eesti modell. 
Ta on budistliku maailmavaatega ja propageerinud taimetoitlust.
Isiklikku.
Ta on modelli ja omanimelise modelliagentuuri omaniku Beatrice'i tütar esimesest abielust. Ta on olnud suhtes muusik Tom Valsbergiga, kellega tal on poeg. Koos Toomas Valsbergiga pidas ta ka rõivaäri Baraka. 2014. aastal abiellus ta Jaan Tätte juunioriga.
Tättega sündisid neil tütred Bibbi Zemfira ja Vivian.
2013. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

2013. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused olid 77. jäähoki maailmameistrivõistlused. Võistlused peeti Rootsis ja Soomes 3.–19. mail 2013. Võistluspaigad olid Stockholmi Globen ja Helsingi Hartwall-areena.
Maailmameistriks tuli Rootsi. Hõbemedali sai Šveits ja pronksmedali USA.
Helsingi alagrupp.
Märkus: Lisaajal saadud skoorid on kursiivis.
Aage Bohr

Aage Niels Bohr (19. juuni 1922 Kopenhaagen – 9. september 2009 Kopenhaagen) oli taani füüsik.
Aage Bohr oli Niels Bohri poeg. Ta puutus juba lapsena kokku kuulsate füüsikutega, kes töötasid koos tema isaga Kopenhaageni ülikooli teoreetilise füüsika instituudis (hilisemas Niels Bohri instituudis), teiste seas Wolfgang Pauli ja Werner Heisenbergiga. Aage Bohr alustas 1940. aastal füüsikaõpinguid Kopenhaageni ülikoolis, kuid oli sunnitud 1943. aastal koos isaga Saksa okupatsioonivõimude eest põgenema, esialgu Rootsi, sealt Londonisse ning seejärel USA-sse, kus Niels Bohr osales Manhattani projekti juures. Aage Bohr oli isale assistendiks ja sekretäriks.
Aastal 1945 pöördus pere Kopenhaagenisse tagasi. Aage Bohr jätkas õpinguid ja sai aasta hiljem magistrikraadi ning asus seejärel tööle ülikooli teoreetilise füüsika instituudis. Aastal 1948 töötas ta USAs Princetoni asutuses Institute for Advanced Study, 1949–1950 Columbia ülikoolis. Ameerikas abiellus ta Marietta Sofferiga. Neil sündis kaks poega ja tütar.
1950. aastate keskel kaitses ta Kopenhaageni ülikoolis doktoritöö ja sai 1956. aastal ülikooli professoriks, pärast oma isa surma 1962. aastal aga tema järglaseks teoreetilise füüsika instituudi direktori kohal. Selles ametis oli ta kuni 1970. aastani.
Aage Bohr tegeles eelkõige aatomituuma struktuuri uurimisega. Senised tuuma mudelid ei suutnud seletada muu hulgas peamiselt raskete tuumade laengu mittesfäärilist jaotumist. Aage Bohr viibis parajasti Columbia ülikoolis, kui James Rainwater pakkus välja tuuma sisemuses ja selle pinnal paiknevate nukleonide vastasmõjul põhineva tuumamudeli, mis seletaks tuumade ebasümmeetriat. Bohr oli samal ajal ka ise umbes samasuguse idee saanud. Ta arendas oma ideed edasi ja avaldas 1951. aastal töö, milles kirjeldas seost tuuma pinnavõnkumiste ja nukleonide liikumise vahel. Koostöös Ben Roy Mottelsoniga püüdis ta saada oma teooriale katselist kinnitust. Aastatel 1952–1953 tõestasid Bohr ja Mottelson katseliselt, et teatud tuumade energiatasemeid saab kirjeldada rotatsioonispektri abil. Nad avastasid tuumaaine juures ka ülijuhtivuse ja ülivoolavuse ilminguid.
Vesiku jõgi

Vesiku jõgi (ka "Vesiku oja") on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Vesiku jõe orus suudme lähedal on tähelepanuväärne paljand. Paljand on Rootsiküla lademe Vesiku kihtide stratotüüp ja lademe enda neostratotüüp. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Seal paljanduvad erinevates lõikudes mitme meetri ulatuses Vesiku kihtide lubjakivid.
Jõe järgi on nime saanud Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu Vesiku kihid.
Väike-Pakri soo

Väike-Pakri soo on soo Väike-Pakri saare põhjaosas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Soo on Pakri saarte ainus soo, kus on arvestatav turbakihi paksus (üle 50 cm); soo pindala on alla 10 ha.
Ülgase paljand

Ülgase paljand on paljand endise Ülgase fosforiidikaevanduse rikastusvabriku varemete juures; halduslikult Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Paljand on alamordoviitsiumi Kallavere kihistu ja selle Maardu kihistiku stratotüüp ning ülemkambriumi Ülgase kihistu stratotüüp. 
Paljandi ülemise osa moodustab Türisalu kihistu argilliit. Selle all on 1,3 meetrit Suurjõe kihistiku liivakivi, veel allpool on aga Maardu kihistiku liivakivi, mis sisaldab ülemises osas lamellidena graptoliitargilliiti. Selle all on 25 cm paksune konglomeraati ehk fosforiiti. Selle all on taas Maardu kihistiku liivakivi, mis sisaldab alumises osas lamellidena graptoliitargilliiti, veel allpool on 1,1 meetrit brahhiopoodide jäänuseid sisaldavat liivakivi. Veel allpool on Ülgase kihistu liivakivi, mis sisaldab ülemises ja alumises osas vahekihtidena savi.
Ülgase koopad

Ülgase koopad on tehiskoopad Ülgase küla lähedal Ülgase paekaldal; halduslikult Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Koopad on arvele võetud ürglooduse objektina.
Koopad on 1920. ja 1930. aastatel töötanud Ülgase fosforiidikaevanduse avaused ja käigud. Eri käikudest moodustuva koobastiku kogupikkus on 250 m ja kogulaius 750 m.
Reet Shein

Reet Shein (aastani 1969 Reet Randmu, ka Reet Šein; sündinud 23. oktoobril 1946 Pärnus) on eesti päritolu Iisraeli arhitekt.
Ta lõpetas aastal 1965 Pärnu 1. Keskkooli ja aastal 1971 ERKI arhitektina.
Ta töötas aastatel 1970–1979 arhitektina EKE Projektis. Ta on osalenud Pärnu kesklinna detailplaneerimise võistluses (aastal 1978 koos Harry Sheiniga).
Aastast 1979 elab ta Iisraelis. Ta on töötanud Haifas ja Jeruusalemmas, aastatel 1980–1985 büroos Harry Shein Architects, aastast 1985 Iisraeli Postivalitsuses (seejuures aastast 1990 projekteerimis- ja disainiosakonna juhatajana). Ta on töötanud välja Iisraeli postiasutuste kujundamise põhimõtteid ning kavandanud postiasutustele tüüpmööblit ja sisseseadet, sai selle eest aastal 1994 komitee Kaunis Iisrael aastaauhinna.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli Harry Shein (1947–2013).
Balkaarid

Balkaarid (endanimetused "аланла", "таулула") on turgi rahvas Põhja-Kaukaasias Kabardi-Balkaarias ja naaberaladel. Kõnelevad turgi keelte kõptšaki rühma kuuluvat balkaari keelt ehk karatšai-balkaari keelt. Balkaarid on lähisuguluses karatšaidega ja kasutavad sama kirjakeelt. Balkaaride hulgas on levinud sunniitlik islam, mille nad võtsid vastu alles 17. sajandil.
Balkaaride üldarv on hinnanguliselt 120 000. Venemaa Föderatsioonis elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 112 924 balkaari. Sealhulgas Kabardi–Balkaaria Vabariigis elas 108 577 balkaari (12,6% elanikkonnast).
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 7 balkaari.
Balkaari rahvas on kujunenud algasukate segunemisel alaanide ning mitmes laines saabunud turgikeelsete hõimudega.
1944. aasta märtsis deporteeriti balkaarid Kesk-Aasiasse ja Kasahstani. 9. jaanuaril 1957 taastas NSVL Ülemnõukogu Presiidium balkaaride autonoomia ning neil lubati kodukohta tagasi pöörduda.
Uljaste Mädajärv

Uljaste Mädajärv (ka: "Mädajärv, Väike Uljaste järv, Uljaste Soojärv") on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Järv ürglooduse objektina. 
Järve pindala on 2,6 ha, sügavus 4 m.
Uljaste Laukajärv

Uljaste Laukajärv on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Järv ürglooduse objektina. 
Järve pindala on u 1 ha.
Uljaste Saarjärv

Uljaste Saarjärv (ka: "Saarjärv") on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Järv ürglooduse objektina. 
Järve pindala on alla 1 ha, sügavus 1,5 m.
Saarõpää järv

Saarõpää järv (ka: "Saareküla järv") on järv Võru maakonnas Setomaa vallas.
Järve pindala on 3,2 ha.
Saareküla järv

Saareküla järv (ka "Meelva Saareküla järv") on looduslik järv Põlva maakonnas Räpina vallas Saarekülas. Järve pindala on 6,2 ha.
Hilibiniidü järv

Hilibiniidü järv (ka Kurtjärv, Pikalombi järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas; üks neljast Värska järvedest. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina.
Kostkova Umbjärv

Kostkova Umbjärv (ka: "Kastkova Umbjärv, Umbjärv") on järv Võru maakonnas Setomaa vallas; üks neljast Värska järvedest. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina.
Järve pindala on 3,8 ha.
Major Antônio Couto Pereira staadion

Major Antônio Couto Pereira staadion (portugali keeles "Estádio Major Antônio Couto Pereira") on jalgpallistaadion Brasiilias Curitibas. 
See on Coritiba Foot Ball Clubi kodustaadion. Staadionil on 37 182 pealtvaatajakohta.
Vingissaare voor

Vingissaare voor on üks Suure-Jaani voorestiku voortest; halduslikult Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ängi külas. Voor on arvele võetud ürglooduse objektina.
Viitna mõhnastik

Viitna mõhnastik on mõhnade ja ooside kompleks; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektina. Pinnavorme kaitstakse Viitna maastikukaitseala koosseisus.
Nähri põrgud

Nähri põrgud (ka: "Nähri põrgukoopad") on koopad Jõku jõe kaldajärsakul; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Koopad koos kaldajärsaku (ühtlasi ka "Nähri paljand") ja uuretega on arvele võetud ürglooduse objektidena. 
Enne Jõku jõe paisutamist oli kaldajärsakul praeguste koobaste lähedal samuti Nähri põrguks nimetatud koobas; praegu on see koobas vee all.
Koorküla paljand

Koorküla paljand on paljand Jaoma oja kaldal; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Paljand on koos lähedal asuvate Koorküla koobastega arvele võetud ürglooduse objektina.
Oinamäe paljand

Oinamäe paljand on paljand Võru maakonnas Antsla vallas. Paljand koos sellega koos oleva Oinamäe koopaga on arvele võetud ürglooduse objektina.
Paljand asub Oina talust 200 m ida suunas paiknevas sälkorus.
Oinamäe koobas

Oinamäe koobas on koobas Võru maakonnas Antsla vallas. Koobas, mis on tekkinud Oinamäe paljandisse, on arvele võetud ürglooduse objektina.
Koobas asub Oina talust 200 m ida suunas paiknevas sälkorus.
Suislepa paljand

Suislepa paljand (ka: "Uue-Suislepa paljand") on paljand Õhne jõe vasakul kaldal Uue-Suislepa mõisa pargi juures; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Paljand koos sellesse inimese tehtud Suislepa koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Suislepa koobas

Suislepa koobas on tehiskoobas Õhne jõe vasakul kaldal Uue-Suislepa mõisa pargi juures; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Koobas koos Suislepa paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Sõmerpalu paljand

Sõmerpalu paljand on paljand Pühajõe kaldal; halduslikult Võru maakonnas Võru vallas. Paljand koos sellesse tekkinud Sõmerpalu koopaga on arvele võetud ürglooduse objektina.
Sõmerpalu koobas

Sõmerpalu koobas on koobas Pühajõe kaldal; halduslikult Võru maakonnas Võru vallas. Koobas koos Sõmerpalu paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektina.
Vaida paljand

Vaida paljand on paljand Hendrikhansu oja kaldal, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Veelikse külas. Paljand koos sellesse tekkinud Vaida koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Vaida koobas

Vaida koobas on koobas Hendrikhansu oja kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Koobas koos Vaida paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Vana-Kariste tehiskoobas

Vana-Kariste tehiskoobas on tehiskoobas Koodiorus; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas. Koobas koos lähedal asuvate Koodioru paljanditega on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Koobaste lähedal asunud Koodioru koopad on praeguseks kinni varisenud.
Koodioru paljandid

Koodioru paljandid on Koodiorus asuvad liivakivipaljandid; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas. Paljandid koos Vana-Kariste koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Männiku plahvatus

Männiku plahvatus on 15. juunil 1936 Männiku laskemoonaladudes toimunud plahvatused, õhku lendasid ka laboratoorium ja laadimistöökoda koos nendes viibinud inimestega. Kustutus- ja hädaabitöid juhtima saabus kindral Johan Laidoner isiklikult. Plahvatuses hukkunute arvuks loendati lõpuks 63 inimest. Seda tragöödiat on peetud kõige suuremaks õnnetuseks rahuaegses Eesti Vabariigis.
Hommikul kella 10.10 paiku kostis laadimistöökodadest kaks tugevat plahvatust, mille järel lõid hoonetest tulesambad välja. Põlevad lauad ja puurisu lendasid ümberolevasse noorde männikusse, kus süttis kuiv kanarbik.
Esimene haavatu jõudis kaitseväe haiglasse kell 10.35 hommikul.
Kell 13.21 saabus õnnetuskohale Riigivanem Konstantin Päts, kohtuminister Johan Müller ja sotsiaalminister Oskar Kask. Riigivanem viibis umbes 20 minutit õnnetuskoha lähedal.
Kindral Johan Laidoner oli Männikul kuni kella kolmeni pärastlõunal, mille järel jäid kustutustöid juhtima kindral Herbert Brede ja kolonel Jaan Junkur.
Männiku plahvatuse põhjuste uurimise erikomisjoni kuulusid Albert Assor, Friedrich Kuusekänd ja Elmar Tambek, asjatundjatena Johan Stahl, Aleksandr Malevitš ja Arthur Puksov.
Männiku lõhkeaineleid.
2012. aastal sai Päästeameti Demineerimiskeskuse pommirühm Kaitseväe kaudu väljakutse. Kohale läinud demineerijad leidsid käsigranaadi ja natuke lõhkeainet. Kui ümbrust kontrollima hakati, leiti veel lõhkeainet. "Järgmisel päeval saime lausa šoki, sest kaevamise ajal hakkas välja tulema üks tükike ja kui me oleme harjunud arvestust pidama grammides, siis see tükike muudkui kasvas ja kasvas, kuni saime aru, et oleme sattunud tonnide otsa" kirjeldas leidu päästeameti demineerimiskeskuse juhataja Arno Pugonen. Kui hakati uurima põhjuseid, miks 15 tonni lõhkeainet maasse kaevatud oli, siis selgus, et pärast seda, kui tehas õhku lendas ja see suleti, kaevati lõhkeaine jääkide hävitamiseks lihtsalt maasse ning see jäi sinna 76 aastaks.
Tapal hävitatud lõhkeaine oli suurim kogus lõhkeainet, mis sõjajärgses Eesti Vabariigis on leitud.
Takehiko Nakao

Takehiko Nakao (jaapani keeles 中尾 武彦 "Nakao Takehiko"; sündinud 1956) on jaapani rahandustegelane, alates 28. aprillist 2013 Aasia Arengupanga president.
Tal on bakalaureusekraad Tōkyō ülikoolist majandusteaduse alal ja magistrikraad California Ülikoolist Berkeleys ärijuhtimise alal.
1978. aastast töötas ta Jaapani rahandusministeeriumis, muu hulgas aseministrina.
Nsuaem Kyekyewere

Nsuaem Kyekyewere on linn Ghana lõunaosas Keskpiirkonnas, Lõuna-Assini ringkonna halduskeskus.
16. aprillil 2013 varises Nsuaem Kyekyeweres kokku suletud kullakaevandus. Hukkus vähemalt 16 ebaseaduslikult kaevanduses viibinud inimest.
Ben Roy Mottelson

Ben Roy Mottelson (9. juuli 1926 Chicago – 13. mai 2022 Kopenhaagen) oli USA päritolu Taani tuumafüüsik.
Ta lõpetas 1947. aastal Purdue ülikooli ja sai 1950. aastal Harvardi ülikoolist doktorikraadi tuumafüüsika alal. Ta asus tööle Kopenhaageni ülikooli teoreetilise füüsika instituuti (millest sai hiljem Niels Bohri instituut), seejärel töötas Kopenhaagenis CERNi uurimisgrupis ja 1957. aastal sai Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituudi professoriks. 1971. aastal sai ta Taani kodakondsuse.
Mottelson uuris eelkõige aatomituuma struktuuri. Ta alustas 1950. aastal koostööd Aage Bohriga, et otsida seletust eelkõige raskete tuumade kuju ja laengujaotuse ebasümmeetriale. Aastatel 1952–1953 tõestasid Bohr ja Mottelson katseliselt, et teatud tuumade energiatasemeid saab kirjeldada rotatsioonispektri abil. Nad avastasid tuumaaine juures ka ülijuhtivuse ja ülivoolavuse ilminguid.
Bohr, Mottelson ja James Rainwater jagasid 1975. aastal Nobeli füüsikaauhinda oma töö eest aatomituuma struktuuri selgitamisel, sealhulgas seose leidmise eest tuuma liikumise ja selles sisalduvate osakeste liikumise vahel.
Vapramäe paljand

Vapramäe paljand on paljand Voika oja orus; halduslikult Tartu maakonnas Nõo vallas. Paljand koos sellesse tekkinud Vapramäe koopaga on arvele võetud ürglooduse objektina.
Vapramäe koobas

Vapramäe koobas on koobas Voika oja orus; halduslikult Tartu maakonnas Nõo vallas. Koobas koos Vapramäe paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektina.
Sänna paljand

Sänna paljand (ka: "Purlaku paljand, Liivhavva paljand") on paljand Pärlijõe orus; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Paljand koos sellesse tekkinud kahe Sänna koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Sänna koopad

Sänna koopad (ka: "Purlaku koopad, Liivhavva koopad") on koopad Pärlijõe orus; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Koopa koos Sänna paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Vihula koopad

Vihula koopad on kuus väikest koobast Mustoja kaldal Vihula mõisa pargis; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Koopad on arvele võetud ürglooduse objektina.
Vihula paljand

Vihula paljand on paljand Mustoja kaldal; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Pakerordi lademe piire määratlevaks stratotüübiks.
Tagavere paemurd

Tagavere paemurd on paemurd Saare maakonnas Saaremaa vallas. Paemurrus esinev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Jaagarahu lademe Tagavere kihtide stratotüüp.
Paemurd on aktiivselt kasutusel ja seetõttu selle profiil muutub. Karjääris paljandub ülemisel 1,35 meetril kollakas dolomiit, mille alumises osas ilmuvad savikamad vahekihid. Selle all on 1,2 meetrit tumehalli rohkete katkestuspindadega dolomiitset lubjakivi ja veel allpool on tumehall massiivne dolomiitne lubjakivi.
Pärtlioru paljand

Pärtlioru paljand on paljand Purtse jõe kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Paljand koos lähedal asuva Kõrgekalda paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Kõrgekalda paljand

Kõrgekalda paljand (ka: "Purtse-Kõrgekalda paljand") on paljand Purtse jõe kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 
Paljand koos lähedal asuva Pärtlioru paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena. 
Paljandi järgi on nime saanud Kõrgekalda kihistu, ühtlasi on see ka kihistu stratotüübiks.
Paljand on ligi 20 meetri pikkune ja sellel on kõrgust üle 3 meetri. Paljandi alumine osa jääb vee alla. Panga ülemine osa eendub, koosnedes puhtamatest kukersiiti sisaldavatest lubjakividest, allpool on paas savikam. Alumine osa ulatub laugemalt jõe poole, koosnedes kõvemast lubjakivi kihist.
Perry maakond (Arkansas)

Perry maakond ("Perry County") on maakond USA-s Arkansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Perryville.
Maakonna pindala on 1452 km². Veepindala on 25 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 445. Aastal 2000 oli elanikke 10 209.
Ajalugu.
Perry maakond moodustati 18. detsembril 1840. aastal Conway maakonna osast. Maakond on saanud nime USA mereväe ohvitseri Oliver Hazard Perry järgi.
Tobrova paljand

Tobrova paljand (ka: "Tobrova liivakivipaljand") on paljand Tuhkvitsa oja orus; halduslikult Võru maakonnas Setomaa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Doori maakond

Doori maakond ("Door County") on maakond USA-s Wisconsini osariigis.
Maakonna halduskeskus on Sturgeon Bay.
Maakonna pindala on 6138 km². Veepindala on 4888 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 785. Aastal 2000 oli elanike arv 27 961.
Ajalugu.
Doori maakond moodustati 1851. aastal Browni maakonna osast.
Uhaku sängi paljandid

Uhaku sängi paljandid (ka: "Uhaku jõe kanjoni paljandid") on paljandid Uhaku ehk Erra jõe sängis; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganusel.. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Paljandid on Uhaku lademe ja Koljala kihistiku stratotüübiks.
Paljanduv paas asub kunagise joa juures. Paljandi kõrgus on 1,15 meetrit. Ülemise osa moodustab 80 cm halli õhukesekihilist porsunud lubjakivi, seejärel esineb kahe 15 cm kõrguse astmena kollakashall keskmisekihiline savikas lubjakivi. Astangu all on põrandana 0,5 meetrit tugevamat lubjakivi.
Õisu põrguoru paljandid

Õisu põrguoru paljandid (ka: "Õisu paljandid") on paljandid Vidva oja kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektina.
Page'i maakond

Page'i maakond ("Page County") on maakond USA-s Iowa osariigis.
Maakonna halduskeskus on Clarinda.
Maakonna pindala on 1387 km². Veepindala on 1 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 932. Aastal 2000 oli elanike arv 16 976.
Ajalugu.
Page'i maakond moodustati 24. veebruaril 1847. aastal Pottawattamie maakonna osast. Maakond on saanud nime Mehhiko-Ameerika sõja kangelase John Page'i järgi.
Lickingi maakond

Lickingi maakond ("Licking County") on maakond USA-s Ohio osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Newark.
Maakonna pindala on 1781 km². Veepindala on 13 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 492. Aastal 2000 oli elanike arv 145 491.
Ajalugu.
Lickingi maakond moodustati 30. jaanuaril 1808. aastal Fairfieldi maakonna osadest.
Perry maakond

Perry maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Rõstla karjäär

Rõstla paekarjäär on karjäär Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Karjääris kaevandatud toormest valmistatakse dolomiidikillustikku.
Karjääris on esinduslik Raikküla lademe paljand, mis on arvele võetud ürglooduse objektina.
Palm Beachi maakond

Palm Beachi maakond ("Palm Beach County") on suurim maakond Florida osariigis USA-s. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on West Palm Beach. 
Maakonna pindala on 6181 km². Veepindala on 1068 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 320 134. Aastal 2000 oli elanikke 1 131 184. 
Ajalugu.
Palm Beachi maakond moodustati 30. aprillil 1909 endise Dade'i maakonna põhjaosast. Maakond on saanud nime maakonna keskuse West Palm Beachi järgi.
Kämbemäe paemurd

Kämbemäe paemurd on endine paemurd, mis asub Jõhvist 1,5–2 km lõunas Kämbemäe talu lähedal.
Paemurrus on esinduslik paljand Haljala lademe Jõhvi alamlademest, mis on ka selle alamlademe stratotüüp, litostratigraafias aga Jõhvi kihistu stratotüüp. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. 
Paljand on suures osas mattunud, paas on nähtav vaid 20 cm ulatuses. Aastal 1960 paljandus seal 64 cm paekivi, ülevalt alla algul 7 cm bentoniiti, seejärel 35 cm kollakashalli lubjakivi, siis 2 cm bentoniiti ja taas 20 cm kollakashalli lubjakivi. Aastal 1980 paljandus paas 4,51 meetri ulatuses, aastaks 2002 oli selle alumine osa rusukalde alla mattunud.
Westmorelandi maakond (Virginia)

Westmorelandi maakond ("Westmoreland County") on maakond USA-s Virginia osariigis.
Maakonna halduskeskus on Montross.
Maakonna pindala on 655 km². Veepindala on 60 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 454. Aastal 2000 oli elanike arv 16 718.
Ajalugu.
Westmorelandi maakond moodustati 1653. aastal Northumberlandi osast. Westmorelandi maakonnas on sündinud USA esimene president George Washington.
Westmorelandi maakond

Westmorelandi maakond ("Westmoreland County") on maakond USA-s Pennsylvania osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Greensburg.
Maakonna pindala on 2683 km². Veepindala on 28 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 365 169. Aastal 2000 oli elanike arv 369 993.
Ajalugu.
Westmorelandi maakond moodustati 26. veebruaril 1773 endise Bedfordi maakonna osast.
Santa Barbara maakond

Santa Barbara maakond ("Santa Barbara County") on maakond USA-s California osariigi lõunaosas. Maakonna halduskeskus on Santa Barbara ja suurim linn Santa Maria.
Maakonna pindala on 9810 km². Veepindala on 2730 km².
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 448 229. Aastal 2010 oli elanikke 423 895. Asustustihendus on 63 in/km².
Santa Barbara maakonda kuuluvad neli Kanalisaart, milleks on San Miguel, Santa Cruz, Santa Rosa ja Santa Barbara. Need saared moodustavad suurema osa Channel Islandsi rahvuspargist, mille juurde kuulub veel Ventura maakonda jääv Anacapa saar.
Santa Barbara maakonna siseosa on mägine. Suurem osa rahvastikust on koondunud lõunarannikule. Suurimad mäeahelikud maakonnas on Santa Ynezi mäed lõunas ning San Rafaeli mäed ja Sierra Madre mäed põhjas. Suurema osa mägisest alast hõlmab Los Padrese metsakaitseala. Kõrgeim mägi on San Rafaeli mägedes asuv Big Pine Mountain (2079 m).
Naftatööstus sai Santa Barbara maakonnas alguse 1886. aastal. Viimaste aastakümnetel on naftatööstuse tähtsus oluliselt vähenenud. Rannikualadel on peamiseks majandusallikaks turism. Samuti tegeldakse põllumajandusega, sealhulgas maasikate kasvatamise ja veini tootmisega.
Ajalugu.
Enne eurooplaste saabumist elasid Santa Barbara maakonna alal tšumaši indiaanlastest kütid-korilased. Esimeste eurooplastena saabusid piirkonda 1542. aastal Juan Rodríguez Cabrillo juhtimisel hispaanlased, kes seda ala uurisid. 1602. aastal seilas teine Hispaania maadeuurija, Sebastián Vizcaíno, mööda California rannikut ja jõudis mandri ja Channel Islandsi vahele jäävale Santa Barbara kanali, mille ta nimetas pühak Barbara järgi, kuna ta oli sinna jõudnud Barbara mälestuspäeval 4. detsembril.
Santa Barbara maakonna siseosa piirkonda uuriti esimest korda alles 18. sajandi teises pooles. 1782. aastal ehitati praeguse Santa Barbara linna alale kindlustis ja 1786. aastal avati seal misjonikeskus.
Santa Barbara maakond moodustati 18. veebruaril 1850 ja see on üks 26 esimesest maakonnast Californias.
1873. aastal moodustati Santa Barbara maakonnast Ventura maakond.
1969. aastal lekkis Santa Barbara kanalisse naftapuurtorni kaudu ligi 100 000 barrelit toornaftat, millega oli see ajaloo suurim naftaleke California ja üks suurimaid USA ajaloos. Naftaleke tekitas tohutut kahju mereelustikule ja lindudele.
Kaitsealad.
USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse "National Register of Historic Places" on Santa Barbara maakonnas 2023. aasta mai seisuga kantud 48 objekti.
Võidusõidukaater

Võidusõidukaater on veemotospordis kasutamiseks valmistatud kaater või mootorpaat.
Veemoto Offshore-klassid.
Offshore ehk sportpaatide klassis liigitatakse paate mootori töömahu ja paadikorpuse mõõtmete järgi. Mootoreid võib forsseerida reeglitega piiratud ulatuses. Mõnes riigis võisteldakse rahvuslikes klassides ja oma riigi reeglite järgi. Võisteldakse peamiselt merel, aga ka siseveekogudel. 
Offshore 3 / B.
Offshore 3/B (1,3-liitrise mootoriga) paadiklassi paat tohib olla kuni 5,0 m pikk ja kuni 500 kg raske (ilma sõitjateta). Paadid tohivad olla nii katamaraanid kui ka ühe kerega. Mootori töömaht tohib olla kuni 1350 cm³. Paatide kiirus on pisut üle 130 km/h. 
Offshore 3 / C.
Offshore 3/C (2-liitrise mootoriga) paadiklassi paat tohib olla kuni 6,2 m pikk ja kuni 775 kg raske (ilma sõitjateta). Mootori töömaht tohib olla kuni 2050 cm³. Kiirused kasvavad üle 150 km/h. 
Offshore 3 / S.
Suurima paadiklassi Offshore 3/D paat tohib olla kuni 7,6 m pikk ja kuni 1675 kg raske (ilma sõitjateta). Paadis peab olema turvakokpit. Kasutatakse sisemootorit või kaht päramootorit, mille töömahtude summa tohib olla kuni 6000 cm³. Selle paadiklassi kiirus ületab 180 km/h. 
Offshore 1.
Selles paadiklassis kasutatakse sisemootoreid ja katamaraane, mille kiiruse maailmarekord 2003. aastal oli 220,49 km/h. 
Võistluskaatrid Eestis.
Eestis võisteldakse kaatritel kolmes klassis
Nõmmeküla paemurd

Nõmmeküla paemurd on endine paemurd Harju maakonnas Kiili vallas Arusta külas. Paemurrus esinev Nõmmeküla paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Algselt oli see Nabala lademe stratotüübiks, kuid praegu seda stratotüübina ei kasutata.
Paemurd on kinni kasvanud. Aastal 1954 paljandus selle seinas 60 cm ulatuses Paekna kihistu lubjakivi ja aastani 1991 paljandus lubjakivi kivimurru põhjas. Tänapäeval seal paljandit ei esine ja murrus kasvavad suured puud.
Nõmmeküla paljand

Nõmmeküla paljand on paljand endises Nõmmeküla paemurrus; halduslikult Harju maakonnas Kiili vallas. 
Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit käsitles Arvo Rõõmusoks 1976. aastal (käsikirjas ka varem) Nabala lademe stratotüübina.
Sewardi maakond (Kansas)

Sewardi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Lõunas piirneb maakond Oklahoma osariigiga.
2010. aastal elas maakonnas 22 952 inimest. Maakonna keskus on Liberal, kus elab enamik maakonna elanikest (2020. aasta seisuga oli seal 19 825 elanikku). Maakonna ainus teine linn on Kismet (340 elanikku). Sewardi maakond on suurima ladinaameeriklaste osatähtsusega maakond osariigis – ladinaameeriklased moodustavad maakonna elanikkonnast 65,6%.
Maakonna pindala on 1659 km². Veepindala on 3 km².
Ajalugu.
Sewardi maakond moodustati 20. märtsil 1873. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide riigisekretäri William Henry Sewardi järgi.
Ojaküla paemurd

Ojaküla paemurd on endine paemurd Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Ojakülas.
Paemurrus esinev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Aseri lademe Ojaküla kihistiku stratotüüp.
Sealne paljand esineb kolme astmena. Ülemises astmes on ülemised 20 cm üksikute raudooididega lubjakivist, allpool sisaldab kivim rohkem ooide. Teises astmes koosnevad ülemised 10 cm savikast ooididega lubjakivist, allpool esineb 55 cm pruunide ooididega lubjakivikihte vaheldumisi ooidideta lubjakivikihtidega. Ülemised kihid kuuluvad kõik Ojaküla kihistikku. Kolmanda astme moodustab fossiiliderohke ooidideta Malla kihistiku lubjakivi.
Paekna paemurd

Paekna paemurd on kasutatav paemurd Harju maakonnas Kiili vallas Sookaera külas.
Paemurrus esinev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Paekna kihistu stratotüübiks.
Murd on kaheosaline. Idaosa on vanem ja võsastunud, pinnas on seal kõrgem. Lääneosa on noorem ja sügavam. Murru mõõdud on 200x100 meetrit. Paemurru põhjas paljandub Rägavere kihistu lubjakivi. Paekna kihistu kivimid asuvad paemurru seinte ülaosas, ent on nüüdseks mattunud taimestiku alla.
Sewardi maakond

Sewardi maakond ("Seward County") on maakond USA-s Nebraska osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Seward.
Maakonna pindala on 1492 km². Veepindala on 3 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 750. Aastal 2000 oli elanike arv 16 496.
Ajalugu.
Sewardi maakond moodustati 1867. aastal. Maakond on saanud nime USA välisministri William H. Sewardi järgi.
Loomade homoseksuaalne käitumine

Loomade homoseksuaalsuseks nimetatakse paljude loomade seksuaalse käitumise vormi, mille hulka loetakse kurameerimist samasooliste liigikaaslastega, kiindumust väljendavat käitumist, paaride moodustamist, kopulatsiooni ja vanemlikku hoolitsemist.
Dokumenteeritud tõendite alusel esineb loomadel homo-, bi- ja transseksuaalset käitumist (sh kopulatsiooni) teiste loomadega. Selline käitumine sisaldab näiteks seksuaalset aktiivsust, pulmamängu, hellitusi, paarisuhet ja vanemaks olemist. Kanada bioloogi Bruce Bagemihli 1999. aastal koostatud teaduslik aruanne näitab, et homoseksuaalset käitumist on täheldatud ligi 1500 loomaliigil, alates ahvidest ja lõpetades alamate gruppidega.
2009. aastal tehtud uurimus näitas, et samasooliste kopulatsioon on loomariigis peaaegu universaalne nähtus ja seda esineb paljudel liikidel. Homoseksuaalsuse esinemist loomariigis on kasutatud argumendina, et see on ka inimeste puhul loomulik, kuid antud järeldust on vastuoluliseks pidanud konservatiivsed religioossed rühmitused ja traditsioonilise peremudeli pooldajad. Nad peavad inimesi loomadest enam arenenuks ja väidavad, et loomadel esinevad käitumismudelid ei tohiks olla inimese käitumise õigustuseks.
Laborikatsetel on teadlastel üheainsa geeni kustutamisega õnnestunud emashiired lesbiliseks muuta. Geenmuundatud hiired soovivad paarituda samast soost laborihiirtega. Teadlased on pikka aega otsinud homoseksuaalsuse ja geneetika vahelist seost, ent viimase uuringul osalenud akadeemikute sõnul pole praegu võimalik öelda, kas nende avastus on kuidagi oluline ka inimese seksuaalsuse seisukohalt.
Keskkonnas leiduvad mürgised ühendid mõjutavad homoseksuaalse käitumise avaldumist loomadel. USA-s jälgiti viie aasta jooksul iibislaste käitumist, neist kolme rühma toidud sisaldasid mürgiseid elavhõbedaühendeid (esinevad ka iibiste looduslikus toidus), neljanda rühma toidus need aga puudusid. Viimasel rühmal ei esinenud homoseksuaalset käitumist väljendanud järglasi. Samuti oli selle rühma viljakus teistest suurem.
Uuringute põhjal harrastavad näiteks emased sidrunikärsakad lesbisuhteid, et end isastele nähtavamaks teha.
Mootorpaat

Mootorpaat on põhiliselt jõuseadme (mootori) abil liikumiseks mõeldud paat. 
Üldjuhul on mootorpaadi pikkus alla 12 m. 
Saksa- või ingliskeelse laenuna on vanemas kõnepruugis sageli kutsutud mootorpaatideks ka kaatreid.
Otstarve.
Mootorpaate kasutatakse tavaliselt väikelaevanduse mõistes lõbusõiduks, kalastamiseks või veespordiks, harvem ka ametiasutuste poolt järelevalveks, merepäästetöödeks jne.
Tavaliselt on mootorpaadid võrreldes kaatritega kergemad (tavaliselt kerghaagisel transporditavad), odavamad ja lihtsamini kasutatavad. Mootorpaat võib olla sageli laeva või kaatri abipaat või päästepaat.
Sõltuvalt sertifitseeringust võivad mootorpaadid pardale võtta tavaliselt 5–12 inimest ja nendega on võimalik liigelda siseveekogudel või rannikulähedasel merel (väikelaeva kategooriad D, C).
Ehitus.
Mootorpaadi kere on tavaliselt valmistatud:
Enamik mootorpaate on päramootoriga, kuid on ka sisemootoriga mootorpaate. Osaliselt kinnises mootorpaadis võib olla väike, paari magamiskohaga kajut. Paljude tänapäeval valmistatavate mootorpaatide lahtisele osale saab n-ö katusena paigaldada presentkatte. Paljusid mootorpaate on võimalik hõlpsalt transportida spetsiaalsel auto järelhaagisel – paaditreileril. Autohaagisega sobivas kohas vette tagurdamisel on tavaliselt võimalik paate ka veesata.
Mortoni maakond (Kansas)

Mortoni maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
2010. aastal elas maakonnas 3233 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Elkhart (20 218 elanikku). Suuremad asulad on veel Rolla (453) ja Richfield (45).
Maakonna pindala on 1891 km². 
Ajalugu.
Mortoni maakond moodustati 20. veebruaril 1886. Maakond on saanud nime USA poliitiku ja Indiana kuberneri Oliver P. Mortoni järgi.
Mortoni maakond (Põhja-Dakota)

Mortoni maakond ("Morton County") on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Mandan.
Maakonna pindala on 5038 km². Veepindala on 49 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 471. Aastal 2000 elas seal 25 303 inimest.
Ajalugu.
Mortoni maakond moodustati 1873. aastal. Maakond on saanud nime Indiana kuberneri Oliver P. Mortoni järgi.
Tiirhanna paemurd

Tiirhanna paemurd on endine paemurd Võru maakonnas Setomaa vallas.
Paemurrus olev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Tivoli (täpsustus)

Tivoli on linn Itaalias Lazio maakonnas, mille järgi on nime saanud paljud teised asjad.
Tamsalu karjäär

Tamsalu karjäär (ka: "Tamsalu paemurd, Tamsalu-Sääse peamurd") on endine karjäär Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.
Karjääris leiduv esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Karjäär on Tamsalu kihistu stratotüübiks.
Rägavere paemurd

Rägavere paemurd on endine paemurd Lääne-Viru maakonnas Rakvere linna piiril Vinni valla Piira külas.
Paemurrul esinev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Rakvere lademe ja Rägavere kihistu stratotüübiks.
Aastal 1977 paljandus seal 3,5 meetri ulatuses Rakvere lademe paekivi. Veel aastal 1983 oli paljandi kõrgus peaaegu sama, end järgnenud on kiire kinnikasvamine. Tänapäevaks on suur osa paemurrust rohtu kasvanud ja selle seinad enamasti mattunud, ent stratotüüpsest paljandist on säilinud 1,9 meetri kõrgune ülemine osa.
Päri paemurd

Päri paemurd on endine paemurd Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Päri külas.
Paemurrus olev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Adavere lademe ja Rumba kihistu neostratotüüp.
Porkuni paemurd

Porkuni paemurd on endine paemurd Valgejõe ürgoru nõlval, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.
Paemurrus olev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Porkuni lademe stratotüübiks. Seda täiendab kamariku puurauk, kuna paemurrus puudub Kamariku kihistik.
Paljand asub Porkuni parkmetsas. Aastal 2017 puhastati sealset paljandit. Ülevalt alla moodustavad esimesed 1,5 meetrit Ärina kihistu Tõrevere kihistiku helehallid korall-lubjakivid. Järgmised 1,5 meetrit koosnevad Ärina kihistu Siuge kihistiku hallikaspruunidest kuni pruunidest teralis-mudalistest lubjakividest. Järgmine meeter koosneb Ärina kihistu Vohilaiu kihistiku hallidest bioklastilistest lubjakividest. Sellele järgnevad 1,5 meetrit koosnevad Ärina kihistu Röa kihistiku kollakas- kuni pruunikashallist dolomiidist. Alumised 0,3 meetrit moodustab Adila kihistu kollakashall või kollane savikas dolomiit.
Paemurdu on uuritud juba aastast 1854, mil seda uuris Karl Eduard von Eichwald ja eristas omaette kivimitüübiks Borkholmi dolomiidi (tänapäeva Röa kihistiku). Aastal 1858 eristas Friedrich Schmidt seal nelja erinevat kivimitüüpi, mis vastavad praegustele kihistikele. Aastal 1881 defineeris ta nende alusel Porkuni lademe. Aastal 1923 kirjeldas murdu detailselt A. Wahl, kelle töös oli peamine rõhuasetus sealsete kivimikihtide kivististe koosseisul.
Paemurd on üks rikkalikumaid ordoviitsiumi lõpu kivististe leiupaikasid maailmas, kust on leitud üle 150 kivistiseliigi.
Paluküla paemurd

Paluküla paemurd on endine paemurd Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palukülas.
Paemurrus olev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Pirgu lademe alumist piiri määratlevaks stratotüübiks.
Raivo Suviste

Raivo Suviste (sündinud 26. märtsil 1954) on eesti teleprodutsent.
Haridus.
Suviste õppis 1961–1964 Valtu 8-klassilises Koolis, 1964–1969 Kehtna 8-klassilises Koolis ja 1969–1972 Rapla Keskkoolis. 1972–1974 jätkas õpinguid Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonnas. Ta on õppinud 1976–1977 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris näitlemist ja 1977–1980 Tallinna Pedagoogikaülikoolis näitejuhtimist.
Töökohad.
Teletööd alustas Eesti Televisioonis, töötades aastatel 1973–1974 lavaseadjana, pärast seda 1974–1976 režissööri assistendina ning 1980–1987 režissöörina. Aastatel 1987–1991 jätkas režissöörina NSV Liidu ja Soome ühisettevõttes Maurum. Aastatel 1991–1993 oli muusikaüritusi korraldava ettevõtte Makarov Muusik direktor ning 1993–1994 EVTV ja 1994–1995 Kanal 2 peadirektor.
Töö produtsendina.
Raivo Suviste on teleproduktsioonifirma BEC omanik ja juht.
Isiklikku.
Raivo Suviste poeg Uku Suviste on poplaulja.