Guatemala

Guatemala, ametlikult Guatemala Vabariik, on riik Kesk-Ameerikas. Riik piirneb loodes ja põhjas Mehhiko, kirdeosas Belize'i, kagus El Salvadori ja idas Hondurasega. Lõunas piirneb see Vaiksele ookeaniga ja kirdeosas Hondurase lahega, kust pääseb Kariibi merele. Riigi pindala on 108 889 km².
Tänapäeva Guatemala territooriumil asus kunagi maiade tsivilisatsioon. 16. sajandil vallutasid suure osa sellest hispaanlased ning liitsid ala Uus-Hispaania asekuningriigi koosseisu. Guatemala saavutas iseseisvuse Hispaaniast ja Mehhikost 1821. aastal. Aastatel 1823–1841 kuulus riik Kesk-Ameerika Föderatiivse Vabariigi koosseisu. 19. sajandi teisel poolel iseloomustas Guatemalat poliitiline ebastabiilsus ja kodusõjad. 20. sajandi algusest kuni 1940. aastateni valitsesid riiki Ameerika Ühendriikide toetatud diktaatorid. Aastal 1944 kukutati autoritaarne juht Jorge Ubico demokraatiameelsete sõjaväelaste poolt, mis algatas kümneaastase revolutsiooniperioodi sotsiaalsete ja majanduslike reformidega. 1954. aastal katkestas USA toetatud sõjaväeline riigipööre revolutsiooni ja kehtestas taas diktatuuri. Aastatel 1960–1996 kestis Guatemalas verine kodusõda, kus USA toetatud valitsusvõim võitles vasakpoolsete mässulistega. ÜRO vahendusel sõlmiti 1996. aastal rahulepe, mis viis majanduskasvu ja demokraatlike valimisteni.
2018. aastal arvati riigis elanikke olevat 17,3 miljonit, millega see on Kesk-Ameerika rahvarohkeim riik. Riigi pealinn on Guatemala, mis on rahvaarvult Kesk-Ameerika suurim linn.
Loodus.
Guatemalas esineb pidevalt nii maavärinaid kui ka vulkaanipurskeid. Seal kasvab ka Kesk-Ameerika ulatuslikum puutumata vihmametsa massiiv.
Mäed.
Peaaegu kaks kolmandikku Guatemalast on kaetud mägedega. Riiki läbib kaks suuremat mäeahelikku. Kuigi põhjapoolne ahelik on vana ja tugevasti kulunud, kõrguvad mõned sealsed mäetipud ikkagi üle 3000 m. Lõunapoolne ahelik on noorem ja seal on rohkem kui 30 vulkaani, millest kolm on aktiivsed. Mäekülgi mööda alla uhutud vulkaaniline tuhk on Guatemala Vaikse ookeani äärsel kitsal rannikumadalikul segunenud mullaga, selle tagajärjel on mullad väga viljakad.
Veekogud.
Suuri jõgesid Guatemalas pole, tähtsaimad on Usumacinta, Motagua, Chixoy ja Sarstún. Küll aga võib nii mägismaal kui ka ürgmetsas imetleda selliseid uhkeid järvi nagu Petén Itzá ja Atitlán.
Kliima.
Kuigi riik asub troopikavööndis, muudavad jahedad hoovused ja kõrgusvööndilisus Guatemala klimaatilised tingimused väga mitmekesisteks. Vaikse ookeani rannikul võib keskmine temperatuur olla üle 30 °C, samas kui 1800 m kõrgematel mägismaadel jääb see pigem 10 °C ja 16 °C vahele.
Taimestik.
Taimestik on lopsakas ja vaheldusrikas. Madalamates ja niiskemates paikades kasvab väärispuudega troopiline vihmamets, silma rõõmustavad orhideed ja paljud muud erksavärvilised lilled. Mägismaadel asuvad tamme ja männi segametsad. Guatemala põhjaosas Peténi nõos asub tihe ja soe džungel.
Loomastik.
Hirved, pekaarid, jaaguarid, tapiirid, tsikaadid, mitut liiki ahve, sealhulgas möiraahve, ja ohtralt eksootilisi linde, nende hulgas ka rahvuslind ketsal.
Riik.
Pärast aastakümneid väldanud diktatuure ja veriseid kodusõdasid valitseb Guatemalas praegu rahu, ent riigis on suuri probleeme tervishoiu ja hariduse vallas. Näiteks 39% täiskasvanud naistest ei oska lugeda ega kirjutada.
Haldusjaotus.
Guatemala on jaotatud 22 departemanguks. Nende koosseisus on 335 valda.
Rahvastik.
Guatemala ala oli 300–900 pKr õitsenud klassikalise maiade tsivilisatsiooni keskus.
1990. aasta seisuga moodustavad 55% Guatemala elanikkonnast indiaanlased, kellest enamik on maiad, ja 44% mestiitsid.
Riigis kõneldakse pärismaiselt 22 maia keelkonda kuuluvat keelt ning aravaki keelkonda kuuluvat garifuna keelt. 20. sajandi lõpus suri välja klassifitseerimata šinka keel.
Esivanemate kombeid peetakse au sees, eriti maaelanike hulgas.
Majandus.
40% tööealisest elanikkonnast on leidnud rakendust põllumajanduses. Kohaliku turu tarbeks kasvatatakse tera- ja puuvilju ning peamiseks ekspordiartikliks on kohv. Guatemala on üks maailma suuremaid kardemonitootjaid. Igal aastal raiutakse puidu ja põllumaade rajamise eesmärgil maha ligikaudu 1,7% Guatemala ülimalt liigirikastest vihmametsadest.