tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sulgkärssmadu

Sulgkärssmadu ("Rhynchocalamus") on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Sulgkärssmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
2017. aastal on perekonda klassifitseeritud maoliik 
Levila.
Nad elavad Araabias, Türgis ja Kaukaasia piirkonnas (sh Armeenias). 
Alamliigi "Rhynchocalamus melanocephalus satunini" 
levila hulka Armeenias arvatakse järgmised haldusüksused: Armavir, Jerevan, "Kotayk", Ararati maakond, Vajotsh Dzori maakond, Sjunikhi maakond.
Rhynchocalamus melanocephalus

Rhynchocalamus melanocephalus on maoliik. 
Klassifikatsioon.
Maoliigil "Rhynchocalamus melanocephalus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
Levila.
Nad elavad Türgis, Süürias, Iisraelis, Jordaanias, Iraanis, Araabias, Venemaa aladel (Kaukaasia piirkond), Aserbaidžaanis ja Armeenias. 
Armeenias leidub selle liigi alamliik "Rhynchocalamus melanocephalus satunini" Jerevanis ja Armaviri, Kotajkhi, Ararati, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi maakonnas.
Vanavene laenud eesti keeles

Vanavene laenud on Pihkva ja Novgorodi riikide alal kõneldud vanavene keelest eesti keelde laenatud sõnad. 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul kestis vanavene keelest laenamise periood 7.–14. sajandini, hõlmates suure tõenäosusega ühtlasi ka üldse esimesi slaavi laene. Teise arvamuse järgi ei saa vanavene laenudest siiski rääkida enne 988. aastal alanud nimetatud riikide ristiusustamist ning sellega kaasnenud keelekasutuse ühtlustumist ja nõnda tekkinud vanavene keele levikut. Varasemaid laene tuleks pidada vana- või algslaavi laenudeks. Samuti ei nõustuta väitega, et 7. sajandist varasemate slaavi laenude olemasolu on ebatõenäoline. Huno Rätsep liigitab slaavi päritolu laensõnad vene laenudeks alates 14. sajandist ning slaavi laenudeks kuni 13. sajandini.
Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul on vanavene laene 43–55, Huno Rätsep paigutab sellega suuresti kattuvasse slaavi laenude kategooriasse 54–75 sõnatüve. Vanavene laenude seas on peamiselt põlluharimise, kaubanduse, käsitöö ja usuga seotud sõnavara. Vanavene laensõnad on nt "aken, koonal, lusikas, nädal, raamat, rist, saabas, tuhkur, turg, vaba, vaen, võlu".
Veenastik

Veenastik ("Natrix tessellata") on maoliik.
Veenastikud ujuvad väga hästi ning eelistavad elupaikadena veekogude läheduses ja nende kallastel paiknevaid varjulisemaid urgusid. Toituvad peamiselt kaladest. 
Levila.
Nad on levinud Euraasias, Itaalias, Hiinas ja Lähis-Idas: Belgias, Saksamaal, Šveitsis, Austrias, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Ungaris, Sloveenias, Horvaatias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Montenegros, Serbias, Põhja-Makedoonias, Albaanias, Kreekas, Bulgaarias, Rumeenias, Moldovas, Ukrainas, Venemaal, Gruusias, Aserbaidžaanis, Türgis, Küprosel, Süürias, Liibanonis, Jordaanias, Iisraelis, Iraagis, Iraanis, Egiptuses, Pakistanis, Afganistanis, Tadžikistanis, Türkmenistanis, Kõrgõzstanis, Usbekistanis, Kasahstanis ja Armeenias. 
Armeenias leidub seda liiki Širaki, Armaviri, Aragatsotni, Jerevani, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.
Pauline Elfriede Leps-Estam

Pauline Elfriede Leps-Estam (ka Estam-Leps, aastani 1930 Estam (ka Eschstamm) 16. november (3. november) 1903 Pärnu – 5. veebruar 2002 Northridge, California, USA) oli eesti graafik.
Alustas kooliteed 1922. aastal Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumis ning jätkas juba järgmisel aastal Tartu Õpetajate Seminaris. Õppis 1924–1925 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis ja 1929–1931 Kõrgemas kunstikoolis Pallas. 
Töötas kuni II maailmasõjani Pärnus laulu- ja muusikaõpetajana. Läks sõjapõgenikuna 1944 Saksamaale ja sealt 1949 edasi USAsse. Täiendas end graafika alal 1968–1975 Chicago Kunstiinstituudis ning 1975–1980 California Santa Monica City kolledžis.
Tema esimesed joonistused ilmusid 1930 ajakirjas Olion. Viljelenud romantilist laadi vabagraafikas loodusvaateid ja sümbolistlikke kompositsioone.
Üle 300 graafilise töö ja paarkümmend raamatuillustratsiooni jõudsid kodumaale Pärnu muuseumi koos tema abikaasa Erich Lepsi teostega, lisaks ka ta õe Ida Emilie Adamsoni teoseid.
Isiklikku.
Ta oli abielus kunstnik Erich Lepsiga. Tema õde oli kunstnik Ida Emilie Adamson ja poeg pedagoogikateadlane Ants Arvo Leps (1936–2008).
Nersesi kool

Nersesi kool (armeenia keeles Ներսիսյան դպրոց, "Nersisjan dprotsh") oli aastatel 1824–1924 Thbilisis Venemaa Keisririigis (praeguses Gruusias) tegutsenud armeenia piiskopkonna keskastme õppeasutus (1837. aastast vaimulik seminar), mis sai nime selle asutaja, Armeenia Apostliku Kiriku hilisema katoolikose, Nerses V Aštaraketshi (Ներսես Ե Աշտարակեցի; 1770 – 13. veebruar 1857) järgi. 
Aastatel 1830–1836 Tartus õpetajate seminaris ja ülikoolis õppinud Armeenia uue kirjanduse ja uue kirjakeele rajaja Hatšhatur Abovjan oli selle kooli esimesi ja kuulsaid kasvandikke (lõpetas 1826. aastal).
Darevskia

Darevskia on sisaliku perekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Darevskia" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised sisaliku liigid:
Levila.
Nad on levinud Euroopa ja Aasia lõunaosas.
Veli Kudres

Veli Kudres (aastani 1939 Walfried-Johann Kidron; 8. juuni / 21. juuni 1903 Peterburi – 1. august 1967 Karlsruhe) oli eesti prosaist ja näitleja.
Ta sündis Peterburis ärimehe pojana, isa oli aastast 1907 revolutsioonilise tegevuse pärast vangistatud, hiljem oli Soomes maapaos. Suviti elas perekond Tartumaal (Kirepis ja Rõngus). Ta õppis aastatel 1912–1917 Otepää progümnaasiumis, oli aastal 1919 vabatahtlikuna Vabadussõjas.
Ta töötas aastatel 1917–1918 Viljandimaal Aidu vallasekretäri abina, pärast Vabadussõda siirdus Petserimaale Mäe vallasekretäriks. Aastal 1934 vahistati ta aktiivse vapsina ja saadeti välja Otepääle, kus tegutses kindlustusseltsi EKA agendina ja harrastusnäitetrupi juhina. Aastatel 1938–1942 oli ta Vanemuise teatris näitleja. Aastatel 1943–1944 oli Petseris abimaavanem, lisaks juhendas ta samas teatriringi.
Aastal 1944 põgenes Saksamaale, oli aastatel 1945–1950 Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris büroojuht. Saksamaal olles tegutses ta ajakirjanikuna, lisaks asutas ta aastal 1956 Karlsruhes Eesti Kodu.
Veli Kudres suri aastal 1967 Karlsruhes.
Kirjutamist alustas ta enne sõda ajalehtedes, arutades esmajoones teatriprobleeme. Autobiograafiline romaan "Koidust keskpäevani" (Lund, 1956) vahendab autori nooruselamusi Peterburist, Otepäält ja Viljandimaalt kuni 1918. aasta lõpuni. Romaan "Nuta või naera" (Toronto Orto 1960) jutustab ajaviitekirjanduse stiilis viiuldaja armastusest sõjaeelses Tallinnas ja välismaal. Romaan "Junna" (Geislingen 1961) jutustab mustvalgetehnikas pildi isatu nooruki elukäigust karjapoisina ja kooliõpilasena, lõpetades metsavendluse tekkimisega 1941. aasta suvel. Romaan "Mona" (Toronto Orto 1964) kujutab melodramaatiliselt, sümbolistlikke kujundeid kasutades maalikunstnike elu ja loomispsühholoogiat. Lisaks on aastal 1959 Torontos ja aastal 1962 Adelaide'is amatöörtrupid mänginud tema näidendit "Draama komöödias" ja aastal 1978 Melbourne'is laulumängu "Kiigepilt".
Darevskia armeniaca

Darevskia armeniaca on sisaliku liik. 
Levila.
Nad on levinud Gruusias, Aserbaidžaanis, Türgis ja Armeenias. 
Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Gegharkhunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.
Darevskia dahli

Darevskia dahli on sisaliku liik. 
Levila.
Nad on levinud Gruusias, Ukrainas ja Armeenias. 
Armeenias leidub seda liiki Širaki, Lori ja Tavuši maakonnas.
Darevskia portschinskii

Darevskia portschinskii on sisaliku liik. 
Klassifikatsioon.
Sisaliku liigil "Darevskia portschinskii" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
Levila.
Nad on levinud Gruusias, Aserbaidžaanis ja Armeenias. 
Armeenias leidub seda liiki Tavuši maakonnas.
Aasasisalik

Aasasisalik ("Darevskia praticola") on sisaliku liik. 
Klassifikatsioon.
Aasasisalikul klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
Levila.
Nad elavad Iraanis, Aserbaidžaanis, Gruusias, Venemaa lõunaosas, Türgis, Kreekas, Bulgaarias, Rumeenias, Serbias ja Armeenias. 
Armeenias leidub seda liiki Gegharkhunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.
Anneli Salk

 
Anneli Salk (sündinud 2. septembril 1963) on eesti psühholoog.
Salk on lõpetanud Tallinna Ülikooli, Professionaalse Psühholoogia Erakooli ja . Psühholoogiakoolitusi on ta teinud alates 1998. aastast. Salk on olnud eraülikoolis Akadeemia Nord ja EELK Usuteaduse Instituudi magistrantuuris psühholoogiaõppejõud. Samuti on ta alates 2000. aastast Fertilitases psühholoogiline nõustaja.
Ahthala

Ahthala (armeenia keeles Ախթալա) on linn Armeenias. Asub Debedi jõe kaldal Lori maakonnas, 186 km Jerevanist põhja pool.
Esimest korda on linna mainitud 18. sajandil. 
Ahthala sai linna õigused aastal 1939.
Tuulamine

Tuulamine on õhuvoolu (tuule) abil teravilja viljaterade puhastamine ja osaline sortimine pärast rehepeksu.
Vanim tuulamisviis on vilja õhku ülesviskamine, mida Eestis tehti Saaremaal, Kagu- ja Kirde-Eestis kuni 19. sajandi lõpuni. Eestis on tuulamiseks kasutatud näiteks sarja ja tuulamismasinat.
Baltisaksa laenud eesti keeles

Baltisaksa laenud on 16.-18. sajandil ülemsaksa keelest väljakujunenud baltisaksa murdest eesti keelde laenatud sõnatüved. Baltisaksa murde sarnasuse tõttu saksa keelega pole alati võimalik kindlalt otsustada, kas sõna on laenatud ühest või teisest või hoopis paralleelselt mõlemast. Baltisaksa laenude hulka eesti kirjakeeles on hinnatud 38–52 peale.
Baltisaksa laenude näited: "aasima, jukerdama, krõll, opman, paburits, redel, sahver, sirel, tengelpung".
Tietomaa

Tietomaa ("Tiedekeskus Tietomaa") on teaduskeskus Soomes Oulus.
See asub kesklinna lähedal Myllytulli piirkonnas 700 m kaugusel Oulu raudteejaamast endises nahatööstuse hoones.
Tietomaa avati Soome esimese teaduskeskusena 1988. aastal. Keskuse ülesanne on tutvustada tavainimestele teaduse ja tehnika saavutusi lõbusal ja köitval viisil.
Tietomaa külastusrekord on 2008. aastast (74 567 külastust).
Vanarootsi laenud eesti keeles

Vanarootsi laenud on alates 9. sajandist kuni 16. sajandi esimese veerandini vanarootsi keelest eesti keelde tulnud sõnatüved. Vanarootsi keelega puutusid Eesti ala inimesed kokku Rootsist lähtuvate sõjaretkede ja misjonitöö kaudu, alates 13. sajandist ka Eesti rannikule ja linnadesse elama asunud rootslaste vahendusel. Vanarootsi laenude hulgaks on hinnatud 13–24.
Näiteid vanarootsi laenudest: "agul, kaal, kaap, kadalipp, kippar, kirn, käru, küüt, lauter, pipar, plett, siunama".
Olaf Schmeidt

Olaf-Gunnar Schmeidt (15. mail 1930 – 26. november 2023) oli eesti botaanik.
Tema peamine huvivaldkond oli käpalised.
Darevskia raddei

Darevskia raddei on sisaliku liik. 
Klassifikatsioon.
Sisaliku liigil "Darevskia raddei" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
Levila.
Nad on levinud Iraanis, Gruusias, Türgis ja Armeenias. 
Armeenias leidub selle liigi alamliike "Darevskia raddei raddei" ja "Darevskia raddei nairensis" Jerevanis, Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi maakonnas
Darevskia rostombekovi

Darevskia rostombekovi on sisaliku liik. 
"Darevskia rostombekovi" isasloomi kohtab harva ja emasloomade levinud paljunemisviisiks on partenogenees. 
Levila.
Nad on levinud Aserbaidžaanis ja Armeenias. 
Levila hulka Armeenias arvatakse järgmised haldusüksused: Gegharkhunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.
Darevskia unisexualis

Darevskia unisexualis on sisaliku liik. 
Emasloomade levinud paljunemisviisiks on partenogenees.
Levila.
Nad on levinud Gruusias, Türgis ja Armeenias. 
Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Gegharkhunikhi ja Lori maakonnas.
Darevskia valentini

Darevskia valentini on sisaliku liik. 
Klassifikatsioon.
Sisaliku liigil "Darevskia valentini" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
Levila.
Nad on levinud Iraanis, Gruusias, Türgis ja Armeenias. 
Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori, Sjunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.
Kloorimine

Kloorimine (varem ka kloreerimine) on keemiline reaktsioon, mille käigus viiakse kloori aatom(id) aine molekuli koostisse. Tavaliselt on tegemist orgaaniliste ühendite kloorimisega kas liitumisreaktsiooni või asendusreaktsiooni abil.
Vastupidist keemilist reaktsiooni, milles kloori aatom eraldub mingi ühendi molekulist, nimetatakse "dekloorimiseks".
Kloorimimiseks kasutatakse kõige enam vaba kloori, vesinik- ja fosforkloriide, sulfonüül- ja sulfinüülkloriidi, N-klorosuksiinimiidi jm. Nii küllastunud kui ka küllastumata ühendid reageerivad otseselt vaba klooriga UV-kiirguse toimel, mis initsieerib kloori molekuli homolüütilise lagunemise radikaalideks. Keemiatööstuses toodetakse suurel hulgal mitmesuguseid kloroalkaane kui häid solvente, samuti 1,2-dikloroetaani PVC tootmiseks.
Kolmnurga galaktika

Messier 33 ehk M33 ehk Kolmnurga galaktika on Maast umbes 2,3 miljoni valgusaasta kaugusele jääv spiraalgalaktika, mis Maalt vaadates paikneb Kolmnurga tähtkujus.
Selle katalooginumber on Messier 33 või NGC 598. Kolmnurga galaktika on suuruselt kolmas galaktika Kohalikus Galaktikarühmas, millesse kuuluvad Linnutee, Andromeeda galaktika ja veel 44 väiksemat galaktikat. See on üks kaugemaid püsiobjekte, mida võib näha palja silmaga.
Kolmnurga galaktika avastas Giovanni Battista Hodierna 1600. aastatel. Selle tähesuurus on 5,8, nii et tumeda taeva korral on see nähtav ka abivahenditeta. Valgusreostuse tingimustes on seda siiski raske näha isegi binokli või väiksema teleskoobiga. 
Galaktika läbimõõt on 46 000 valgusaastat, nii et see on väiksem nii Linnuteest kui ka Andromeeda galaktikast. Kuna see jääb vähem kui 300 kiloparseki kaugusele Andromeedast, on oletatud, et see on Andromeeda satelliit. 
Tähtkujus jääb galaktika Kalade piiri lähedale, 3,5 kraadi lääneloodesse Alpha Triangulist ja 7 kraadi edelasse Beta Andromedaest. 
Galaktika enda piires paikneb NGC 604 H II piirkond, kus toimuvad tähetekkeprotsessid.
Anu Uustalu

Anu Leenu Uustalu (ka Anu (Aino) Helene Uustalu; 22. september 1914 Tallinn – 22. jaanuar 2011 USA) oli eesti kunstnik.
Anu Leenu Uustalu sündis Tallinnas kooliõpetaja perekonnas. Õppis Kaarli gümnaasiumis, kus joonistusõpetajaks oli Kristjan Raud, ning seejärel 1934–1935 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Aastail 1935–1939 õppis Kõrgemas Kunstikoolis Pallas maali ja skulptuuri. Noor kunstnik õppis professor Anton Starkopfi skulptuuriklassis, läks sealt üle Villem Ormissoni maaliklassi ja jätkas õppetööd Ado Vabbe ateljees. 1940–1941 tegutses vabakunstnikuna Tallinnas ning jätkas 1942–1944 õppimist Vabbe juures. Esines II maailmasõja ajal mõnel näitusel Tartus ja Tallinnas, kuid Eestis loodud teostest on teadaolevalt säilinud vaid kaks. 
Pärast märtsipommitamist pöördus tagasi kodulinna Tallinna ning põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus töötas Ameerika Punases Ristis kunstnikuna ning eesti algkoolis ja gümnaasiumis joonistusõpetajana. Astus pagulaskunstnikke ühendanud organisatsiooni Eesti Kujutavkunstnike Keskuse liikmeks. 
Saksamaalt siirdus Anu Uustalu koos õde Benitaga 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse, jäädes elama Wisconsini osariiki Milwaukee linna. Töötas tehnilise joonestajana, hakates mõned aastad hiljem osalema ka kunstinäitustel. 1968. aastal hävis kogu tema varasem looming tulekahjus. Ta esines paljudel eesti ja ameerika kunstnike näitustel Ameerikas ja mitmel pool mujal. Isikunäitused toimusid 1975–1992 Buffalos, Torontos ja Milwaukees. 1977. aastast tegutses vabakunstnikuna. 1979. aastal kujundas Anu Uustalu eesti rahvakultuuri tutvustava riideaida Milwaukee Public Museumi püsiväljapanekusse. 
Anu Uustalu loomingu paremiku moodustavad tugeva nägemusliku üldistusega tinglikud kompositsioonid ja figuuriseaded, samuti maskilised portreed ja ruumiliseks sulatatud suurlinnavaated ja maastikud. Ta tõukub konkreetsest, aga saavutab omanäolise tingliku maailma. Anu Uustalu maalide faktuuri mitmekesistab näpu- ja kahvlitehnika rakendamine.
Anu Uustalu loomingut on esitletud Eestis Anne Untera koostatud näitusel 1992. aastal Tervishoiumuuseumis Tallinnas ning 2010. aastal Enn Lillemetsa koostatud näitusel Tartu Kunstimajas.
2009. aastal valis kunstiühing Pallas Anu Uustalu oma auliikmeks.
Itaalia 2013. aasta meeleavaldused

Itaalia 2013. aasta meeleavaldused olid Itaalia eri paigus 2013. aasta 15. novembril alanud ja 18. detsembrini kestnud protestiavaldused.
Meeleavaldused toimusid Milanos, Torinos, Savonas, Ventimiglias, Vicenzas, Coneglianos, Trevisos, Veneetsias, Padovas, Bolognas, Firenzes, Roomas ja Palermos.
Meeleavalduste põhjusena on välja toodud kokkuhoiumeetmeid, maksutõusu, majanduslangust, bürokraatiat, globaliseerumist, poliitilist korruptsiooni ja kütusehindu. Meeleavalduste käigus toimusid näiteks protestimarsid, istumisstreigid, streigid, teetõkked ja vandalismiaktid ning meelt avaldati ka internetis.
Armeenia NSV rahvakunstnik

Armeenia NSV rahvakunstnik oli Armeenia NSV aunimetus, mida anti väljapaistvatele loovisiksustele teatri, muusika, filmikunsti, tsirkuse, televisiooni ja raadio vallas. Aunimetusega kaasnes rinnamärk.
Tavaliselt ei antud seda aunimetust enne kui 5 aastat pärast Armeenia NSV teenelise kunstniku või Armeenia NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse saamist. Veel kõrgema aunimetusena oli võimalik saada NSV Liidu rahvakunstniku aunimetus. 
Aunimetus asendati Armeenia Vabariigi rahvakunstniku aunimetusega. Armeenia NSV rahvakunstniku aunimetusega kaasnevad soodustused jäid jõusse.
Henrik Saluste

Henrik Saluste (kuni 1935. aastani Heinrich Vinkel; 19. juuli 1894 Lauli talu, Lullikatku küla, Torma vald – 17. september 1942 Zajarski vangilaager, Irkutski oblast) oli eesti põllumees ja omavalitsustegelane.
Saluste osales esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli alates 1927. aastast Mihklirahva talu peremees, 1927–1940 Torma ja uue Torma valla vallavanem. 
Ta oli Torma Valla Vabatahtliku Tuletõrjeühingu juhatuse liige ja esimees ning Kaitseliidu Torma malevkonna juhatuse liige.
Ta arreteeriti NKVD poolt 13. juulil 1941 Tormas ning mõisteti 16. detsembril 1941 kümneks aastaks vangilaagrisse, kus ta ka suri.
Isiklikku.
1921. aastal abiellus Henrik Saluste Marta Sanderiga (1891–1977), kes oli Torma Perenaiste Seltsi esinaine ja kellega tal oli tütar Virve (abielus Vilberk, sündinud 1935).
Voghjump

Voghjump oli vanaaja armeenia ajaloolane, Aramazdi templi preester Anis Daranaghi gavaris, "Templilugude" autor.
Ta elas umbes 2.–1. sajandil eKr. Eluloolisi andmeid pole säilinud. Tema "Templilood" katsid ajavahemiku Jervand IV-st kuni Artašes I-ni. Voghjump elas pühas kindluslinnas Anis Eufrati ääres Daranaghis. Teda mainib ainult Movses Horenatshi .
3. sajandil tõlkis süüria õpetlane Bardesanes tema teose süüria ja pärsia keelde. Kuigi Voghjumpi teos on kaotsi läinud (tõenäoliselt hävitatud Suur-Armeenia ristiusustamise käigus), oli tal suur tähtsus ja ta mõjutas armeenia historiograafiat, sest veel Horenatshi ajal mäletati seda teost. säilinud mälestused sellest. 
Jääb lahtiseks, mis keeles "Templilood" olid kirjutatud. Oletatud on vanaarmeenia keelt kreeka kirjas või keskpärsia keelt (Armeenias kirjutati põhiliselt vanakreeka keeles ja keskpärsia keeles).
Ester Heinaste

Ester-Inge Heinaste (1952. aastani Depman; 24. mai 1927 Tallinn – 19. detsember 2013) oli eesti tõlkija.
Ester Heinaste lõpetas 1946. aastal Tallinna Õpetajate Seminari ja 1952. aastal Tartu ülikooli inglise filoloogina.
Ta tegutses peamiselt vabakutselise tõlkijana ja tõlkis eelkõige inglise keelest.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli Nõukogude Liidu mereväelane, esimese järgu kapten Vambola Heinaste. Vambola Heinaste töötas aastaid ka Tallinna 20. Keskkooli õpetajana.
Peeter Lemming

Peeter Lemming (18. juuni 1865 Hellenurme vald, Tartumaa – 6. veebruar 1939 Narva) oli eesti leivatööstur ja seltskonnategelane.
1890. aastal asus ta Narva ja asutas seal leivatööstuse, oli Narva seltskondlike organisatsioonide aktiivne liige. 
Vabadussõja ajal Peeter Lemming vangistati Vene okupatsioonivõimude poolt. 
Iseseisvusajal oli ta Narva linnavolinik, linnanõunik ja abilinnapea.
Tahkuranna vald (Häädemeeste kihelkond)

Tahkuranna vald (saksa keeles "Gemeinde Tackerort", vene keeles "Такерортская волость") oli vald Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal. Vallamaja asus tänapäeva Tahkuranna küla aladel.
Vallas sündisid Konstantin Päts, Peeter Päts, Vassili Martinson, Peet Ainsaar, Oskar Kvell.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Tahkuranna valla koosseisu, välja arvatud Rannametsa küla maa-ala, mis läks Häädemeeste valda.
Aasta loodusesõber

Aasta loodusesõber on aunimetus, mida annab Eesti Looduskaitse Selts alates 2013. aastast.
Väiketrapp

Väiketrapp ("Tetrax tetrax") on kureliste seltsi kuuluv linnuliik.
Eestis on väiketrapp loodusliku päritoluga liik, keda on kohatud ainult enne 1950. aastat.
Broomimine

Broomimine (varem ka bromeerimine) on keemiline reaktsioon, mille käigus viiakse broomi aatom(id) aine molekuli koostisesse. Tavaliselt on tegemist orgaaniliste ühendite broomimisega kas liitumisreaktsiooni või asendusreaktsiooni abil.
Vastupidist keemilist reaktsiooni, milles broomi aatom eraldub mingi ühendi molekulist, nimetatakse debroomimiseks.
Broomimiseks kasutatakse kõige enam vaba broomi, vesinik- ja fosforbromiide, N-bromosuksiinimiidi jm. Võrreldes kloorimisega on broomimine selektiivsem ja vähem eksotermiline. Looduses on orgaanilised broomi sisaldavad ühendid küllalt tavalised. Need tekivad ensüüm bromoperoksidaasi osalusel.
Taksimi väljak

Taksimi väljak (türgi keeles "Taksim Meydanı") on väljak Türgis İstanbulis. İstanbuli Euroopa-osas asuv väljak on kujunenud İstanbuli keskväljakuks. Väljakult pääseb İstanbuli metroo keskjaama.
Sõna "taksim" tähendab türgi keeles jagamist või jaotamist. Algselt jõudis vesi torustiku kaudu İstanbuli põhjaosast väljaku piirkonda, kust siis torud teistesse linnaosadesse laiali hargnesid, sellest ka väljaku nimetus.
Väljakul asub 1928. aastal Türgi vabariigi rajamise viiendaks aastapäevaks püstitatud Vabariigi monument ("Cumhuriyet Anıtı"). Platsi põhjakirdeäärel asub Taksim Gezi park. Linnavalitsuse plaan rajada pargi asemele kaubanduskeskus vallandas Türgi 2013. aasta meeleavaldused.
Pronksmadu

Pronksmadu ("Ahaetulla") on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Pronksmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Nad elavad Aasias, Indias ja Koreas.
Aeluroglena

Aeluroglena on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Aeluroglena" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Levila piirdub Somaalia ja Etioopiaga.
Aprosdoketophis

Aprosdoketophis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Aprosdoketophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Levinud Etioopias.
Ott Karulin

Ott Karulin (sündinud 9. veebruaril 1980) on eesti teatriteadlane, ajakirjanik ja riigiametnik, alates 1. augustist 2025 Viljandi Kultuuriakadeemia direktor. 
Ta lõpetas 1998. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi. 
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 2005. aastal kirjanduse ja rahvaluule erialal. 
2013. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö teemal "Rakvere Teater „täismängude” otsinguil aastail 1985–2009". 
2014–2018 oli Karulin kultuurilehe Sirp peatoimetaja ja 
2018–2024 Riigikantselei strateegiabüroo nõunik. 
Alates 2024. aastast on Karulin rahandusministeeriumis riigivalitsemise valdkonna juht. 
30. mail 2025 valis Tartu Ülikooli senat Ott Karulini Viljandi Kultuuriakadeemia direktoriks, ta alustab direktorina 1. augustil ja tema ametiaeg kestab viis aastat.
Kai Donner

Karl Reinhold (Kai) Donner (1. aprill 1888 Helsingi – 12. veebruar 1935 Helsingi) oli soomerootsi päritolu keeleteadlane, antropoloog ja poliitik.
Ta asus aastal 1906 õppima keeleteadust Helsingi Ülikoolis, kust aastal 1908 siirdus ta õppima soome-ugri keeli Budapesti Ülikooli ja hiljem (koos Bronisław Malinowskiga) sotsioloogiat Cambridge'i Ülikooli.
Aastatel 1911–1913 ja 1914 käis ta kahel korral ekspeditsioonil Siberis samojeedide juures. Ta kogus sölkupi, kamassi ja keti keele materjali.
Isiklikku.
Jörn Donner, Kai Otto Donner ja Joakim Donner on Kai Donneri pojad; keeleteadlane (Helsingi Ülikooli sanskriti ja võrdleva keeleteaduse professor) ning Soome maapäeva liige Otto Donner oli tema isa.
Indoeuroopa laenud eesti keeles

Indoeuroopa laenud on indoeuroopa algkeelest uurali algkeelde laenatud (umbes aastatel 3000–1000 eKr) ja sealt eesti keelde jõudnud laentüved, mida on kokku 16-37. Need laenud on ühtlasi ka eesti keele vanimaks laenukihiks. Indoeuroopa laensõnad on nt "iva, mesi, müü"-(ma), "nimi, pelga"-(ma), "sool" (kristalne aine), "veda"-(ma), "vii"-(ma)..
Indoiraani laenud eesti keeles

Indoiraani laenud (pärinevad umbes aastatest 3000–1000 eKr) on indoiraani algkeelest eesti keelde jõudnud laentüved, mida on kokku 20–39. Mõned neist laenudest võivad samas olla ka veidi hilisemast, algiraani keelekujust. Indoiraani laentüved on seotud peamiselt põllumajanduse ja loomakasvatusega. Indoiraani laentüved on nt "abi, iha, keder, marrask, paras, põrsas, sada, sarv, udar, varss, vasar". Laentüved, mis võivad olla ka algiraani laenud, on "ahne, era-, maks"-(ma), "soe, sündi"-(ma), "tõug" (suvivili).
Xyelodontophis

Xyelodontophis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Xyelodontophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Endeemne Tansaanias.
Xenelaphis

Xenelaphis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Xenelaphis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Levinud Kagu-Aasias: Indoneesias, Malaisias, Tais, Vietnamis ja Singapuris.
CV90

Combat Vehicle 90 (CV90) ehk Stridsfordon 90 (Strf 90) on Rootsi päritolu jalaväe lahingumasin. Kuulub mitme riigi soomusväe (soomusjalaväe) relvastusse.
Taktikalis-tehnilised andmed (Mk III).
CV9035NL tehnilised andmed
Kirjeldus.
Valmistajaks on firma Hägglunds (Land Systems Hägglunds, BAE Systems Hägglunds, BAE Systems AB) ja Bofors AB. Masina pearelvaks on 30/35/40 mm Bushmaster automaatkahur. Soomuskaitse on mõeldud vastu pidama 14,5 mm laskemoonale (14,5×114 mm(.57 kaliiber)), esiosa kuni 30 mm laskemoonale. Scania diiselmootor annab erivõimsuseks 24 hj/t. Meeskond koosneb 3 liikmest, kellele lisandub 6–8-liikmeline dessant. 
Kokku on seni toodetud üle 1000 CV90-ne, millest suurem osa on Rootsi relvastuses. CV90 tehasehind on olnud sõltuvalt tehingust vahemikus ligikaudu 3–4,5 miljonit €/tk. Masin on leidnud kasutust ka Afganistani missioonil.
Trimorphodon

Trimorphodon on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Trimorphodon" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Levinud Ameerika Ühendriikides, Mehhikos ja Kesk-Ameerikas.
Olga Syahputra

Olga Syahputra (õieti Yoga Syahputra; 8. veebruar 1983 Jakarta – 27. märts 2015 Singapur) oli Indoneesia näitleja, koomik, laulja ja telesaatejuht.
Ta suri meningiiti.
Biešankovičy

Biešankovičy (transkribeerituna Bešankovitšõ) on alev Valgevenes Viciebski oblastis, Biešankovičy rajooni halduskeskus. Poola keeles "Bieszenkowicze". Asub Daugava jõe lõunakaldal.
Asulas on kultuurimaja ja raamatukogu. Tegutsevad laste muusikakool ja spordikool. Antakse välja ajalehte "Зара". Alevis on kergetööstus ja toiduainetetööstus, toodetakse ehitusmaterjale. Alev on tõenäoliselt saanud nime sõnast "бешань" ehk suur jõelooge.
Biešankovičys tegutseb koduloomuuseum. Asula on traditsiooniliste savitoodete ehk "Biešankovičy keraamika" valmistamise keskuseks. Vaatamisväärsusteks on alevis õigeusu kirik aastast 1870 ja Chreptowiczite mõis.
Ajalugu.
Esimest korda mainitud kas aastal 1447 või 1460. Asula kuulus Drutski-Sakolinskitele, Jazerskitele ja Orša marssalile Andravonžile. Aastast 1630 sattus Biešankovičy Kazimierz Leon Sapieha valdusse ja aastal 1634 muutis kuningas Władysław IV Waza asula aleviks. Aastal 1650 ehitas Sapieha linna katoliku kiriku. Sajandi lõpus said asula omanikeks Ogińskid, alevisse hakati ehitama kivimaju. Suur Põhjasõda tõi alevisse Vene väed, kohalikus kloostris ööbis Peeter I. XVIII sajandil sai Biešankovičyst 6000 elanikuga linn. Linn oli seebivalmistamise ja keraamikatööstuse keskus, seal peeti ka laatasid, mis olid Valgevene aladel ühed rahvarohkemad. Aastal 1770 rajas Michał Kazimierz Ogiński linna juurde lossi ja eksootiliste taimedega pargi. Aastal 1772, Poola esimesel jagamisel, sattus linna Daugava jõe põhjakaldal asunud 600 majaga osa Vene riigi koosseisu ja sellest ajast peale asub Biešankovičy ainult jõe lõunakaldal. Kui Ignacy Ogiński suri, läks linn üle Chreptowiczite suguvõsale. Aastal 1793 liideti Venemaaga Polal teisel jagamisel ka ülejäänud Biešankovičy ja linnast sai taas alev. Enamik rahvastikust tegeles nüüd põllumajandusega.
Aastal 1812 peatus alevis Napoleon I. Sellest ajast pärines aastani 2010 alevi üheks vaatamisväärsuseks olnud Napoleoni tamm. Aastal 1821 peatus alevis aga Aleksander I. Aastal 1881 hakkas Daugava jõel Uła ja Viciebski vahel regulaarselt käima praam, mis peatus ka Biešankovičys. Esimene maailmasõda muutis Biešankovičy rindelinnaks. Aastast 1924 on see Valgevene NSV koosseisus. Teises maailmasõjas kaotas linnas ja selle ümbruskonnas elu 10 276 inimest, nende seas 2900 juuti. Aastal 1987 tähistas Biešankovičys oma sünnipäeva Monica Lewinsky.
Paekivi tänav

Paekivi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. Paekivi tänav algab Kivimurru tänavalt, ristub Katusepapi tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Paekivi tänav on põhiosas peaaegu põhja-lõunasuunaline ja ligikaudu 210 meetri pikkune.
Piirkonna 20. sajandi alguse miljööd esindab kolmest lähestikku paiknevast puitelamust – Paekivi 2, Kivimurru 30/Paekivi 3 ning Paekivi 9 – moodustuv ansambel.
Hoonestus.
Paekivi tänav 2 asub 20. sajandi alguse Tallinna puitagulile tüüpiline kahekorruselise väikekorteritega puitelamu. Elamu on ehitatud 1907. aastal insener Konrad Mauritza projekti järgi. Hoones on säilinud Lenderi tüüpi majale iseloomulik plaanilahendus: keskne koridor ja kummalgi korrusel neli ligikaudu 25,5 m2 suurust kööktuba. Väärtuslikeks detailideks interjööris on kaks puittreppi koos piirete ja käsipuudega, lambrii koridoris ja trepikojas ning sarnaste profileeritud laudadega kaetud laed, laudpõrandad, korterite välisuksed koos piirdelaudadega, akende sisemised piirdelauad, ehitusaegsed soemüüriga pliidid. Hoone all on ruumikas täiskelder. Krunt on piiratud piirkonnale iseloomuliku kõrge plankaiaga. Kultuurimälestis nr 28351.
Paekivi tn 3 // Kivimurru tn 30 asub 20. sajandi algul ehitatud kahekorruseline puitelamu. Kultuurimälestis nr 28352.
Paekivi tänav 9 asub kahekorruseline nn Lenderi tüüpi puitelamu. Kultuurimälestis nr 28353.
Ajalugu.
Paekivi tänav sai nime 1902. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli "Flisenstrasse" ja venekeelne "Плитная улица". Tänavale on nimi pandud paemurrust saadavate kõnniteeplaatide järgi, nagu tõendab tänava saksa- ja venekeelne nimi.
Motherwell FC

Motherwell Football Club on 1883. aastal asutatud šoti jalgpalliklubi, mis tegutseb Motherwellis. Motherwell mängib Šoti jalgpalli kõrgliigas ja nende kodustaadion on Fir Park. Meeskonna peatreener on Stephen Robinson.
Garegin II

Garegin II (armeenia keeles Գարեգին Բ, kodanikunimega Ktritšh Nersisjan; sündinud 21. augustil 1951 Voskehatis Armeenias) on aastast 1999 Armeenia Apostliku Kiriku katoolikos.
Ta sündis aastal 1951 Voskehatis (asub Armaviri maakonnas) Armeenias. Aastal 1965 astus ta vaimulikku seminari, mis asub Etšhmiadzinis; seminari lõpetas ta aastal 1971. Aastal 1970 pühitseti ta diakoniks, aastal 1972 preestriks.
Uła

Uła, ka Vuła [Ula], valgevene keeles "У́ла" või "Ву́ла", poola keeles "Ułła", on agrolinnake (varem linn, alev ja küla) Valgevenes Viciebski oblasti Biešankovičy rajoonis, Uła külanõukogu halduskeskus. Asub oblasti keskosas, Daugava ja Uła jõe ühinemiskohas. 1069 elanikku (2010).
Ajalugu.
Esimest korda on Ułat mainitud Liivi sõja ajal, mil Daugava ääres asusid Uła kindlustatud koht ja sellest 35 kilomeetrit idas Uła asula. Aastal 1563 hakkas kuningas Zygmunt II August Daugava ja Uła jõe ühinemiskohta kindlust rajama, kuid juba aastast 1569 jäi kants tühjalt seisma. Kindluse juurde tekkinud asula hakkas aga kandma Uła linna nime. Aastal 1577 tehti kindluse juures olnud asula ametlikult aleviks, mis sai ka vapi. Kuningas Stefan Batory võttis kindluse taas kasutusele, rajades selle ümber kuue meetri kõrgused muldvallid, mis on praeguse ajani säilinud. Pärast sõda kaotas kindlus tähtsuse ja sattus eravaldusse.
Aastal 1648 sai Ułast linn ka ametlikult. Aastal 1669 ehitati Ułasse katoliku kirik. Venemaa koosseisu läks linn teisel Poola jagamisel aastal 1793. Linnast sai taas alev. Paljud elanikest töötasid lootsidena, kes juhtisid pargaseid ja lotjasid mööda jõge Riia linnani. Praegust katoliku kirikut ehitati aastail 1853–1864, õigeusu kirik valmis aastal 1896. Kuni 1917. aastani oli Uła Venemaa Keisririigi koosseisus, aastast 1924 Valgevene NSV osa. Aastal 2004 kaotas asula alevi õigused, aga 2009. aastal sai Ułast agrolinnake.
Issaklõ rajoon

Issaklõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Samara oblasti põhjaosas.
Rajooni läbib Soki jõgi.
Elanikest olid 2011. aasta seisuga 42,6% tšuvašid, 31,5% venelased, 21% mordvalased ja 1,7% tatarlased.
Rajoonis on 9 kohaliku omavalitsuse üksust 47 külaga. Põhiline tegevusala on põllumajandus.
Keskmaa

Keskmaa (inglise keeles "Middle-earth") on fiktiivne maailm Briti ulmekirjaniku J. R. R. Tolkieni loomingus. Selles toimuvad paljud tema teosed, tuntumad neist on "Kääbik ehk Sinna ja tagasi", triloogia "Sõrmuste isand" ja "Silmarillion". Samuti on Keskmaa Tolkieni teoste põhjal loodud filmide, arvutimängude jt teoste toimumispaik.
Tolkien visandas Keskmaad kirjeldades selle maailma ulatusliku geograafilise ja ajaloolise kirjelduse ning töötas välja mitu seal kõneldavat keelt (quenya, sindarin, khuzdul jt). Keskmaa on üks klassikalisse kõrgfantaasiasse kuuluvaid maailmu: seal esineb maagia, elavad fantastilised olendid (lohed, trollid, vaimud jne) ning mitu inimesesarnast mõistuslikku rassi (päkapikud, haldjad, mäekollid jne). Samuti kirjeldas Tolkien Keskmaa panteoni ja loomislugu. Keskmaa ajalugu on maagia kuhtumise lugu, mille lõpuks asustavad maailma eelkõige inimesed, muud rassid aga muutuvad üha haruldasemaks või lahkuvad Keskmaalt (haldjad).
Nii nagu kogu Tolkieni looming, on ka Keskmaa kui selle keskne element avaldanud ulatuslikku mõju tänapäeva kultuurile. Selle põhjal on valminud arvukalt filme, arvutimänge, muusikapalu jt teoseid. Tuntumate hulka neist kuuluvad režissöör Peter Jacksoni filmitriloogiad "Kääbik" ja "Sõrmuste isand".
Tömpkoon-botrops

Tömpkoon-botrops ("Bothrops ammodytoides") on maoliik.
Tömpkoon-botrops on botropsi perekonna väikseim liik. Nende looduslik levila on Argentina. 
Toksilisus.
Tömpkoon-botropsid on inimese suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib inimesel mõõduka mürgistusseisundi esile kutsuda.
José Enrique Sánchez

José Enrique Sánchez Díaz (sündinud 23. jaanuaril 1986) on hispaania jalgpallur. Ta mängib Liverpoolis kaitsjana.
Thermophis

Thermophis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Thermophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Perekonna kaks liiki on endeemsed Hiinas.
Philippe Coutinho

Philippe Coutinho Correia (; sündinud 12. juunil 1992 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Vasco da Gama.
2016. aastal pälvis ta parimale Euroopas mängivale Brasiilia jalgpallurile antava auhinna Samba d’Or.
Klubikarjäär.
Liverpool.
Coutinho liitus 2013. aasta jaanuaris 125 000 naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliiga klubiga Liverpool. 
Debüüdi Premier League'is tegi ta sama aasta 11. veebruaril kohtumises West Bromwich Albioniga. Esimese värava lõi ta klubi rivistuses 17. veebruaril 2013 mängus Swansea City vastu.
2017. aasta jaanuaris pikendas Coutinho oma lepingut Liverpooliga 2022. aastani.
8. aprilli 2017 lõi ta Stoke City vastu oma 30. värava Premier League'is, millega tõusis Inglise kõrgliigas enim väravaid löönud Brasiilia jalgpalluriks.
Hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 on Coutinho valitud nii mängijate kui ka fännide poolt Liverpooli jalgpalliklubi hooaja parimaks mängijaks.
Premier League'i hooajal 2015–16 valiti ta hooaja sümboolsesse koosseisu.
Barcelona.
6. jaanuaril 2018 liitus Coutinho 120 miljoni euro eest, millele võib lisanduda ka 40 miljoni euro võrra boonuseid, Hispaania kõrgliiga klubiga Barcelona. Coutinhost sai seeläbi kõigi aegade teine kõige kallima üleminekusummaga klubi vahetanud jalgpallur, jäädes alla vaid 2017. aasta suvel Barcelonast 222 miljoni euro eest Prantsusmaale Paris Saint-Germaini lahkunud Neymarile.
Aston Villa.
7. jaanuaril 2022 liitus Coutinho ülejäänud hooajaks laenulepingu alusel Inglismaa klubi Aston Villaga, taaskohtudes endise Liverpooli meeskonnakaaslase Steven Gerrardiga, kes on Aston Villa mänedžer.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Coutinho 7. oktoobril 2010 sõprusmängus Iraani vastu. Esimese värava lõi ta Brasiilia rivistuses 7. juunil 2015 sõprusmängus Mehhiko vastu.
Ta on esindanud Brasiiliat koondises 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aastal Copa América Centenariol, kus ta lõi alagrupikohtumises Haitiga kübaratriki.
2018. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 17. juunil lõi ta kaugulöögist värava Šveitsi vastu. Teises alagrupimängus 22. juunil lõi ta üleminutitel värava Costa Rica vastu.
2019. aastal võitis ta Brasiilia koondisega Copa América.
Thermophis baileyi

Thermophis baileyi on maoliik.
"Thermophis baileyi" on kõige kõrgemal elav madu, kes elab Tiibetis rohkem kui 4000 m kõrgusel merepinnast.
Piret Mäeniit

Piret Mäeniit (9. september 1956 – 1. august 2023) oli eesti ajakirjanik. 
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal aastal 1979. Töötanud ajakirjanikuna, olnud ajakirja Kodutohter peatoimetaja ja nädalalehe Terviseleht peatoimetaja. Alates 2009. aastast oli Piret Mäeniit MTÜ Eesti Naistoimetajad asutajaliige ja juhatuse liige, aastail 2011–2014 Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse liige.
Brad Jones

Bradley Scott Jones (sündinud 19. märtsil 1982 Armadale'is) on Austraalia jalgpallur, väravavaht. Alates 2018. aastast mängib ta Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Nassr.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Austraalia rahvuskoondises tegi Jones 2. juunil 2007 sõprusmängus Uruguay vastu.
Ta on kuulunud Austraalia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2007. ja 2011. aasta Aasia meistrivõistlustel ning 2004. aasta Okeaania meistrivõistlustel. Lisaks kuulus ta Austraalia meeskonda 2004. aasta suveolümpiamängudel.
Luis Alberto Romero

Luis Alberto Romero Alconchel (sündinud 28. septembril 1992 San José del Valles) on hispaania jalgpallur. Ta mängib Itaalia kõrgliiga klubis Rooma Lazio poolkaitsjana.
Koondisekarjäär.
Hispaania rahvuskoondises tegi ta debüüdi 11. novembril 2017 sõprusmängus Costa Rica vastu.
Bjurakani observatoorium

Viktor Hambardzumjani nimeline Bjurakani astrofüüsikaobservatoorium (armeenia keeles Բյուրականի աստղադիտարան) on observatoorium Armeenias. See asub Armeenia kõrgeima mäe Aragatsi lõunanõlval Bjurakani külas.
Bjurakani observatoorium asutati 1946. aastal akadeemik Viktor Hambardzumjani algatusel. Hambardzumjan oli ka asutuse esimene direktor. Alates 1998. aastast kannab observatoorium Viktor Hambardzumjani nime.
Observatooriumi suuremad teleskoobid on 2,6-meetrine Cassegraini teleskoop ja 1-meetrine Schmidti teleskoop.
Bjurakani observatooriumi rajatised on projekteerinud tuntud armeenia arhitekt Samvel Safarjan.
Korraldatakse muu hulgas ekskursioone ja loenguid huvilistele.
Kutsu-Juku seiklusi

"Kutsu-Juku seiklusi" oli esimene Eestis valminud ja ekraanile jõudnud joonisfilm ehk animafilm.
Autorid.
Režissöör oli Voldemar Päts, produtsent Aleksander Teppor ja joonistaja karikaturist Elmar Jaanimägi. 
Sisu.
Tegemist oli groteskse lühifilmiga. Arvati, et naljafilmi (toonases keelepruugis "trikkfilmi") tegelaskuju loomisel tootmisel võeti eeskuju Disney Miki Hiirest. Juku ratsutab põrsaga, võitleb kurega, konnaga ja varesega, siseneb kännu ja raadiolainete kaudu põrgusse, kus näeb tantsivat luukeret ja tuld sülgavat draakonit. Filmikaadrite vahel on selgitavad tekstid.
Muusika toodeti plaadifirma AS Tormolen * Ko, Parlophon plaatidele, mis salvestati arvatavasti Saksamaal.
Tootmine ja ajalugu.
Filmi valmistati 1930. aasta jooksul Aleksander Teppori fotostuudios Tallinnas Suur-Karja 9 ja peamiselt Eesti Karskusseltsi toetusel. Kokku tehti 5000 joonistust ja filmilindi pikkus oli 180 m ehk 6 minutit. Sellest on säilinud umbes sajameetrine lõik kestusega 4 minutit. Lõplikult valmis film alles 17. aprilliks 1931, kui see linastus esmalt Tallinnas kinos "Modern" ja seejärel Tartus kinos "Capitol" 7. novembril. Film oli algselt mõeldud seriaalina. Valmistati ette ka teine osa pealkirjaga "Juku seiklused maal ja veel", mis ei saanud aga valmis ega ole säilinud. Edasisele tootmistegevusele sai paljuski saatuslikuks alanud majanduskriis, aga küllap ka tootmisraskused, sest keerukate joonisfilmide kvaliteetne tootmine oli sel ajal jõukohane pigem suurriikidele.
1940. aastal peitis Aleksander Teppor filmi koopia okupatsioonivõimude eest Tartusse Eesti Karskusseltsi arhiivi ja see avastati Tartus Eesti Ajalooarhiivist 1986. aastal. 
2001. aastal restaureeris filmi Eesti Filmi Sihtasutus.
30. novembril 2001 avati Tallinnas maja Suur-Karja 9 ees kõnniteel mälestusplaat filmile ja filmi tootjaile.
Antaresia

Antaresia on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Antaresia" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Nimi.
Perekond on nime saanud Skorpioni tähtkuju tähe Antaarese järgi. 
Levila.
Need kägistajamaod on levinud Austraalias ja Paapua Uus-Guineas.
Mall Künnapuu

Mall Künnapuu (aastani 1933 Miili Krevald, aastast 1933 Miili-Milli Melts; 6. jaanuar/19. jaanuar 1913 Vastse-Antsla vald – 1. märts 1988 Long Island) oli eesti prosaist.
Ta lõpetas Kuldre algkooli ja Väimela põllutöökooli. Pärast abiellumist 1933 elas Kuldrel, võttis agaralt osa kohalikust seltsielust.
Põgenes aastal 1944 Eestist, elas Austrias ja Saksamaal põgenikelaagreis, siirdus aastal 1950 USA-sse.
Apodora

Apodora on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonna "Apodora" süstemaatika pole seni selge. 
Perekonda "Apodora" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Varem (kuni 1993) kuulus liik "Apodora papuana" maoperekonda "Liasis". 
2014. aasta seisuga on molekulaaruuringute alusel perekonna ainus esindaja roomajate andmebaasis liigitatud maoliigina "Liasis papuana" maoperekonda "Liasis".
Levila.
Need üsna pikad (täiskasvanuna 4 m) kägistajamaod elavad Indoneesias ja Paapua Uus-Guineas.
Mustpeapüüton (perekond)

Mustpeapüüton ("Aspidites") on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Mustpeapüütonite perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila ja kirjeldus.
Need pikad (täiskasvanuna 3 m) kägistajamaod on levinud Austraalias. Nad toituvad peamiselt nn tugevamürgilistest madudest nagu tiigermadu ("Notechis scutatus") ja austraalia mustmadu ("Pseudechis porhyriacus"), kusjuures nende madude hammustused ei avalda neile nähtavat toimet.
Rõngaspüüton (perekond)

Rõngaspüüton ("Bothrochilus") on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Rõngaspüütonite perekonda oli roomajate andmebaasis, seisuga 21.12.2013, liigitatud üksainus maoliik:
Varem (kuni aastani 1993) kuulus rõngaspüüton liigina maoperekonda "Liasis".
Käesoleval ajal (seisuga juuni 2014) klassifitseeritakse rõngaspüütonite perekonda roomajate andmebaasis järgmised maoliigid, kes varem olid liigitatud maoperekonda "Leiopython":
Levila.
Need keskmist kasvu kägistajamaod elavad Austraalias, Indoneesias ja Paapua Uus-Guineas.
"Bothrochilus boa" on levinud Bismarcki saarestikus, Uus-Britannia, Uus-Iirimaa, Lavongai ja Saalomoni saartel ning nende väiksematel lähisaartel. 
Välislingid.
Bjurakan

Bjurakan (armeenia keeles Բյուրական) on asula Armeenias Aragatsotni maakonnas Armeenia kõrgeima mäe Aragatsi nõlval.
Bjurakan asub 1460 meetri kõrgusel.
Aastal 2008 elas Bjurakanis 4238 inimest.
Bjurakanis tegutseb Bjurakani observatoorium.
Asula vaatamisväärsuste hulka kuuluvad muu hulgas 10. sajandist pärinev Püha Hovhannese kirik ning 7. sajandist pärinev Artavaziku kirik selle juures kõrguva 13. sajandist pärit hatškariga.
Pjotr Bolotnikov

Pjotr Bolotnikov (vene Пётр Григорьевич Болотников; 8. märts 1930 – 20. detsember 2013) oli vene kergejõustiklane.
Ta tuli 10 000 meetri jooksus 1960. aasta Rooma mängudel olümpiavõitjaks ja 1962. aastal Euroopa meistriks.
10 000 meetri jooksu maailmarekord oli tema nimel 15. oktoobrist 1960 kuni 18. detsembrini 1963.
Broghammerus

Broghammerus on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Broghammerus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need pikad kägistajamaod on levinud Kagu-Aasias. 
Morfoloogia.
1912. aastal Sulawesi saarel tapetud "Broghammerus reticulatus"t, kelle pikkuseks mõõdeti 10,0 m, loetakse maailma pikimaks maoks.
Samvel Safarjan

Samvel Safarjan (armeenia keeles Սամվել Սաֆարյան; 6. juuni 1902 Şuşa – 9. jaanuar 1969 Jerevan) oli armeenia arhitekt.
Samvel Safarjan lõpetas 1928. aastal Jerevani ülikooli arhitektuuriosakonna. Alates 1932. aastast töötas ta õppejõuna Jerevani Polütehnilises Instituudis.
Tema tööde hulgas on Armeenia paviljon 1939. aasta põllumajandusnäitusel Moskvas (kaasautor), Armeenia NSV valitsushoone, Jerevani meditsiini- ja põllumajandusinstituudi hooned, Bjurakani observatooriumi hooned, Armeenia Teaduste Akadeemia hoone.
Päikesekaru (perekond)

Päikesekaru ("Helarctos") on karuperekond.
Klassifikatsioon.
Päikesekaru perekonda klassifitseeritakse üksainus karuliik:
Jaan Tõnisson (sõjaväelane)

Jaan Tõnisson (24. oktoober 1889 Viljandi vald, Viljandimaa – 8. juuni 1927 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten), VR I/3 ja VR II/3.
Teenis I Eesti Suurtükibrigaadis, 1. Suurtükiväepolgus, 5. Rakvere jalaväepolgus, 3. kindluse raskesuurtükiväe divisjonis (ülem), 1. Välja Suurtükiväedivisjonis ja 3. diviisi suurtükiväes.
Jaan Tõnisson sai Vabadussõjas üles näidatud vapruse ja teenete eest II liigi 3. järgu Vabadusristi (21. veebruaril 1920) ja I liigi 3. järgu Vabadusristi (18. veebruaril 1925) ning tasuta maa normaaltalu mõõdus. 
Suri 1927. aastal kopsutiisikusse.
Wiesel

Wiesel on Saksamaal firmas Rheinmetall AG valmistatud kerge roomikveermikuga soomuk, mida võib klassifitseerida ka kui kerget dessandi lahingumasinat.
Ajalugu.
Jaguneb vastavalt suurusele ja ajastule mudeliperedeks Wiesel 1 ja Wiesel 2. 
Wiesel on väga mobiilne (80 km/h), hea manööverdusvõimega ja kerge (2,5–3 t) masin. Sõidukaugus on 200 km, roomikute ressurss kuni 6000 km ja kütusepaagi maht 80 liitrit. Relvastuseks on tavaliselt kas 20 mm automaatkahur või juhitav tankitõrjeraketisüsteem. Meeskond on 2-3-liikmeline.
Wieselid on kasutusel peamiselt Bundeswehri õhudessantvägedes tuletoetus-, juhtimis- ja lahingutoetussoomukitena.
Esimene seeriamasin toodeti 1989. aastal ja kokku on valmistatud ligikaudu 350 masinat.
Päikesekaru

Päikesekaru ehk malai karu ehk biruang ("Helarctos malayanus") on karuliik. Teda loetakse maailma väikseimaks karuks. 
Päikesekarud on öise eluviisiga ja talveund ei maga.
Klassifikatsioon.
Päikesekarudel klassifitseeritakse järgmised alamliigid: 
Levila.
Päikesekaru looduslikud elupaigad asuvad tänapäeval Kagu-Aasias Laoses, Malaisias, Tais, Myanmaris, Kambodžas, Sumatral, Kalimantanil ja Vietnamis.
Laitse vald

Laitse vald (saksa keeles "Gemeinde Laitz") oli vald Nissi kihelkonnas Harju kreisis ja Harju maakonnas aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Kaasiku küla territooriumil.
Nissi kihelkonna Laitse valda kuulus Laitse mõis. 
Vallas sündisid maadleja Voldemar Roolaan ja loomakasvatusteadlane Elmar Rätsep.
1939. aasta valdade reformiga liideti 2/3 Laitse vallast (Mäe ja Vansi külade maa-alad ning Laitse asunduse maa-ala kuni Ruila metsandiku kvartaalide nr. 10 ja 11 maa-aladeni, viimased kaasa arvatud) Kernu vallaga, Vähepereveski nr. A-149 talu maa-ala läks Keila valla koosseisu.
Plaatan

Plaatan ("Platanus") on taimeperekond puid sugukonnast plaatanilised.
Nende lehed sarnanevad kujult hariliku vahtra lehtedega. Tüve koor on laiguline, võib veidi sarnaneda mägivahtra koorega.
Liigid.
Perekonda kuulub 8–10 liiki, nende seas
Levinud on ka hübriid
Õpiringi kivid

Õpiringi kivid on kaks lähestikku paiknevat rabakivirahnu Tallinnas Nõmme–Mustamäe maastikukaitsealal, Kuusiku parkmetsas.
Suurem kivi paikneb männiku serval. Rabakivi on vertikaalsete külgedega ja ebatasane. Kivi mõõtmed on 5,4×4,3×3,1 m ja ümbermõõt 14,9 m.
Väiksem rahn paikneb esimesest umbes 50 m ida pool niiskes lodumetsas. Rahn on samuti järskude külgedega, mõõtudega 3,2×2,4×1,5 m ja ümbermõõt on 9,5 m. 
Õpiringi kivid on nime saanud neid 1935. aastal uurinud ja mõõdistanud Tallinna koolinoorsoo loodussõprade ühingu geograafia õpiringi järgi.
Kivid on kaitse all alates 22. maist 1992.
Tšehhi kollasetriibuline kana

Tšehhi kollasetriibuline kana on kerge kanatõug. 
Kuked kaaluvad 2,3...2,8 kg, kanad 2...2,5 kg. Kanad on head munejad: 150...190 kollast kreemjat muna aastas, kaaluga 55...60 g.