tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Arvo Kruusement

Arvo Kruusement (sündinud 20. aprillil 1928 Lääne-Virumaal Undla külas) on eesti stsenarist, filmi- ja teatrilavastaja ning näitleja.
Elukäik.
Arvo Kruusement lõpetas 1942. aastal Kadrina algkooli ja 1947. aastal Rakvere Arve- ja Plaanindustehnikumi. Pärast seda töötas Rakvere Keskkoolis majandusjuhatajana. Aastatel 1947–1948 õppis ta Eesti NSV Riiklik Teatriinstituudis. 1953. aastal lõpetas Kruusement A. Lunatšarski nimelise Riikliku Teatrikunstiinstituudi (GITIS) Eesti stuudio.
Ta oli aastatel 1953–1959 Tallinna Draamateatri näitleja, seejärel töötas režissöör-stažöörina Leningradis Gorki nimelise Riikliku Akadeemilise Suure Draamateatri peanäitejuhi Georgi Tovstonogovi juures. Aastatel 1962–1964 oli Kruusement L. Koidula nimelises Pärnu Draamateatris lavastaja ning seejärel peanäitejuht ja 1965–1991 Tallinnfilmi režissöör.
Kruusement oli Eesti NSV Teatriühingu (1953–1970) ja on Eesti Kinoliidu liige (1969).
Isiklikku.
Arvo Kruusemendi isa oli Anton ja ema Helene Kruusement, kes olid talunikud. Tal oli vend Väino (hukkus 1944) ja õde Laine. Laine tütar on raadioajakirjanik Kaja Kärner. Kruusemendi abikaasa on Helve, neil on poeg Kristjan.
Peeter Simm

Peeter Simm (sündinud 24. veebruaril 1953 Kiviõlis) on eesti filmilavastaja.
Elukäik.
Peeter Simm on õppinud Nõo Keskkoolis füüsikakallakuga klassis ja lõpetanud "cum laude" Moskva Üleliidulise Riikliku Kinematograafiainstituudi mängufilmide režissööri erialal 1976. aastal. 
Aastatel 1975–1993 töötas Simm Tallinnfilmis, algul režissööri assistendina, seejärel mängufilmide režissöörina. 
1993. aastal asutas ta stuudio Lege Artis Film. Režissöörina on ta teinud koostööd paljude stuudiotega. On lavastanud teatris näidendeid, teinud keeleõppe- ja reklaamfilme, telesaateid jms. 
Ta töötab Balti Filmi-, Meedia-, Kunstide ja Kommunikatsiooni Instituudis filmirežii külalisprofessorina.
Isiklikku.
Tema tütred on filosoof Kadri Simm ja tantsija Mari Simm. 
Tema elukaaslane on tantsija ja näitleja Reet Paavel.
Looming.
Filmiauhinnad.
"Ideaalmaastik"
"Inimene, keda polnud"
"Ankur"
"Ameerika mäed"
"Aida"
"Head käed"
"Kõrini!"
Olav Neuland

Olav Neuland (29. aprill 1947 Viljandi – 21. mai 2005 Anija vald, Harju maakond) oli eesti filmilavastaja.
Kalju Komissarov

Kalju Komissarov (8. märts 1946 Võru – 6. märts 2017) oli eesti näitleja ning teatri- ja filmilavastaja.
Elukäik.
Komissarov lõpetas 1964. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (3.lend). 
Aastatel 1968–1974 töötas ta Tallinnfilmis režissöörina, 1974–1986 Eesti Riikliku Noorsooteatri ja 1989–1991 Ugala peanäitejuhina ning 1986–1988 ja 1991–2000 Ugala lavastajana. 
Aastatel 1986–1995 juhatas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemat Lavakunstikooli.
2002. aastast oli ta Viljandi Kultuurikolledži lavakunstide osakonna juhataja. Enne seda töötas ta samas õppejõu ja teatrikateedri juhatajana. 2013. aastal palus Teatrikompanii Polygon ta oma teatrikooli patrooniks. 2013–2014 oli ta Pärnu Endla teatri kunstiline juht.
Komissarov suri 2017. aasta 6. märtsi öösel raske haiguse tagajärjel.
Isiklikku.
Kalju Komissarov oli aastatel 1967–1971 abielus Helle-Reet Helenurmega. 1974. aastast oli ta abielus Luule Komissaroviga. Neil sündisid tütarKaja ja poeg Johannes.
Kalju Komissarovi hilisem elukaaslane oli Eve Pukk. Neil sündisid tütred Liisa-Maria ja Laura.
Kalju Komissarovi õde on kunstiteadlane ja kuraator Eha Komissarov, vend Koit Komissarov on arhitekt.
Helle Karis

Helle Karis (1970–1988 Helle Murdmaa; 4. veebruar 1944 Vändra – 5. juuni 2021) oli eesti tele- ja filmirežissöör, stsenarist ja filmiprodutsent.
Haridus.
Aastatel 1952–1957 õppis Helle Karis Tartus Ida Urbeli balletistuudios. Kui isa sai tööle Eesti Riiklikku Sümfooniaorkestrisse, kolis pere Tallinna. Helle Karis astus Tallinna 24. Keskkooli (kus õppis Leo Tõnissoni käe all), mille lõpetas 1962. aastal. Aastatel 1960–1962 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis Henno Arraku maalistuudios ja 1962–1964 Eesti Riikliku Nukuteatri õppestuudios. Aastatel 1965–1970 õppis telerežiid Leningradi Riiklikus Teatri-, Muusika- ja Kinematograafia Instituudis (LGITMiK). Instituudi lõputööna valmisid lavastuslikud muusikafilmid "Legend" ja "Orelimõtisklusi". 
Pärast keskkooli lõpetamist töötas Helle Karis Eesti Televisioonis telerežissööri abina ja pärast instituudi lõpetamist sealsamas telerežissöörina. 
Looming.
Helle Karis on mängufilmide režissöörina liikunud muinasjutu juurest mütoloogiasse ja sealt eksistentsiaalsete probleemide juurde. Muinasjutulis-mütoloogilise ainese toomist eesti mängufilmi on Vesta Reest ja Meelis Piller pidanud “epohhiloovaks”. Helle Karist on nimetatud ka Eesti muinasjutufilmi emaks.
Dokumentaalfilmide autorina on Helle Karis olnud isiksuse portreteerija. Ta on loonud filme tuntud ja tunnustatud intelligentidest, aga teda on huvitanud ka tavaarusaamadest erinevate vaadete ja alternatiivse hoiakuga inimesed, nende elutunnetus ja käitumine. Karise kui televisioonirežissööri puhul on esile tõstetud tema ideerikkust ning soovi tõsta televisiooni kirjandussaated "enneolematule kõrgusele".
Liikmesus.
Helle Karis oli Eesti Audiovisuaalautorite Liidu, Eesti Kinoliidu (1985) ja Eesti Filmi- ja Videostuudiote Liidu (1997) liige, Eesti Filminaiste Liidu (1995) ja Muinas-Põhja Kultuuri Fondi (1996) asutajaliige.
Isiklikku.
Tema isa oli tromboonimängija, orkestrijuht ja muusikapedagoog Tiit Karis.
Ta oli aastatel 1970–1988 abielus arhitekt Allan Murdmaaga. Tema poeg Peter Murdmaa on filmirežissöör-operaator ning vennapoeg Eero Karis filmimonteerija ja muusikaline kujundaja.
Helle Karis tegeles kiiruisutamisega spordiklubis Spartak (1958–1962) ja karatega Priit Keldri karateklubis (1989–1993).
Sulev Keedus

Sulev Keedus (sündinud 21. juulil 1957 Tallinnas) on eesti filmilavastaja.
Sulev Keedus lõpetas Tallinna 37. Keskkooli. 1979. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhi erialal ning 1989. aastal Moskvas Kõrgemad Režissööride ja Stsenaristide Kursused mängufilmide režissööri erialal. 
Ta töötas aastatel 1977–1982 režissööri ja operaatori assistendina Eesti Telefilmis, seejärel Seppo kliinikus fotolaboratooriumi juhatajana. 
1984. aastast on Sulev Keedus vabakutseline filmitegija. 
Ta oli üks 1998. aastal asutatud stuudio F-Seitse OÜ asutajaid.
2022. aasta seisuga on ta pälvinud viis Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinda (ehk Neitsi Maalit), ühelgi teisel filmitegijal neid nii palju pole.
Peeter Urbla

Peeter Urbla (sündinud 2. juunil 1945 Türil) on eesti filmilavastaja ja -produtsent.
1969. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena ja 1977. aastal Moskvas kaheaastased stsenaristide ja režissööride kursused mängufilmide lavastajana (juhendaja Andrei Tarkovski).
Töötanud Tallinnfilmis.
Valentin Kuik

Valentin Kuik (27. jaanuar 1943 Zabolotje küla Novgorodi lähistel – 29. oktoober 2025) oli eesti kirjanik, filmilavastaja ja stsenarist. 
Elulugu.
Ta lõpetas 1961 Puurmani keskkooli. Töötas Kabala 8-klassilises koolis kehalise kasvatuse õpetajana. Pärast sõjaväeteenistust läks Tallinna. 1966–1968 töötas Eesti Televisioonis valgustajana ning 1968–1970 Tallinnfilmis nukujuhina. 
1970. aastal astus Kuik Üleliidulisse Riiklikku Kinematograafiainstituuti, õppis režiiteaduskonnas professor Mihhail Rommi kursusel. 1975 lõpetas ta instituudi "cum laude". Diplomitööks oli lühimängufilm "Löö vastu" (peaosas Jüri Aarma). 
Aastatel 1975–1992 oli Kuik Tallinnfilmi režissöör ja stsenarist, hiljem on teinud dokumentaalfilme Eesti Telefilmis ja teistes stuudiotes. 
1998. aastal asutas ta koos Dorian Supini, Sulev Keeduse, Reet Sokmanni, Mart Otsa, Kadri Kanteri ja Kaie-Ene Rääguga stuudio F-Seitse OÜ. 
Kuik on kirjutanud novelle, jutustusi ja stsenaariume.
Kromosoomistik

Kromosoomistik ehk karüotüüp on kromosoomide kogum indiviidi keha- või generatiivse raku tuumas. 
Õpetust kromosoomistikust nimetatakse karüoloogiaks.
Kromosoomistik võib sisaldada erineva arvu liigiomaseid kromosoomikomplekte – näiteks ühekordne (haploidsus), kahekordne (diploidsus) või rohkemakordne (polüploidsus). 
Inimese kromosoomistik sisaldab 46 kromosoomi: naistel 44+XX ja meestel 44+XY. Inimahvidel on 48 kromosoomi.
Karüogrammis (kromosoomistiku pilt) on kromosoomid korrastatud kujul (kromosoomid on paarides ja ritta seatud suuruse järgi). Kromosoomistiku värvimise põhjal eristatakse klassikalist karüogrammi ja spektraalset karüogrammi (SKY tehnika).
Ajalugu.
Kromosoomid avastas šveitsi botaanik Karl Wilhelm von Nägeli 1842 taimerakkudes. Loomadel, täpsemalt salamandril kirjeldas kromosoome esimest korda mitoosi avastaja, saksa bioloog Walther Flemming 1882. Termini "kromosoom" leiutas saksa anatoom Heinrich Wilhelm Waldeyer 1888. 20. sajandi alguses võeti omaks, et kromosoomid on geenide kandjad.
Jaan Kolberg

Jaan Kolberg (sündinud 21. novembril 1958 Pärnus) on Eesti dokumentaal- ja mängufilmirežissöör, stsenarist, operaator, monteerija ja produtsent. 
Jaan Kolbergi idee on pakkuda läbi filmi elule ja teemadele huvitavaid vaatenurki ning otsida teistsuguseid lähenemisi.
Haridus.
Jaan Kolberg on lõpetanud 1976. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli ja asus seejärel õppima Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise filoloogiat. Ülikooli ajal, aastatel 1977–1979 osales ta näitlejana Vanemuise teatri juures tegutsenud Evald Hermaküla lavastuudio töös. Filoloogiaõpingud Tartus jäid 1980. aastal pooleli. Aastal 1985 läks ta Üleliidulisse Riiklikku Kinematograafia Instituuti Moskvas V. Naumovi meistriklassi tudeerima mängufilmi ja telerežiid. Ta lõpetas kooli 1990. aastal.
Isiklikku.
Ta on alates 1991. aastast abielus näitleja Terje Penniega. Nende poeg Jaan Tristan Kolberg on samuti näitleja.
Ta on Jaan Kõue pojapoeg.
Stsenaristide loend

"Siin on loetletud filmistsenariste.
Karatau (Tian Shan)

Karatau (kasahhi "Қаратау") on mäestik Aasias, Tian Shani loodepoolseim osa. Kulgeb Sõrdarja paremkaldal loode-kagu suunas. Iseloomulikud on lamedad harjad, suurim kõrgus 2176 meetrit. Mägedes leidub fosforiite.
Karatau

Karatau on mitme mäestiku-aheliku ja asula nimi:
Gateshead

Gateshead on linn Kirde-Inglismaal, Tyne'i jõe lõunakaldal, teisel pool jõge asuva Newcastle upon Tyne'i linna vastas.
2005. aastal arvati linnas olevat 191 500 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse järgi oli linnas 120 046 elanikku.
Gateshead on traditsiooniline tööstuspiirkond. Selle sadamas tegutses 1747. aastast metalliettevõte Hawks and co., mis valmistas ankruid, kette ja muid suuri terastooteid.
Gatesheadi ja Newcastle'it ühendab kümme silda. Millenniumisillaks kutsutav 2001. aastal valminud jalakäigusild avatakse ja suletakse erilise hüdraulilise mehhanismiga.
Linnas asub kontserdikeskus Sage Gateshead ja kunstikeskus Baltic Centre for Contemporary Art.
Linnas asub Antony Gormley loodud skulptuur "Põhja ingel", mis suurim skulptuur Suurbritannias.
Like a Rolling Stone

"Like a Rolling Stone" (inglise keeles 'nagu veerev kivi') on Bob Dylani laul albumilt "Highway 61 Revisited". See ilmus 1965. aastal ja muutus üheks mõjukamaks Bob Dylani lauluks. 
Laulu pealkiri viitab inglise vanasõnale "A rolling stone gathers no moss" ('veerev kivi ei sammaldu'). 
Dylan hakkas laulu kirjutama luuletusena 1965. aasta mais Inglismaal ja lõpetas selle Woodstockis. Ta laulis selle stuudios linti 15.–16. juunil.
2004. aastal valis ajakiri Rolling Stone selle kõigi aegade parimaks rokklauluks nimekirjas "The Greatest Songs of All Time".
Tähelepanuväärne on ka laulu pikkus: 6 minutit ja 9 sekundit. Enne seda olid laulud ühe malli järgi alla 3 minuti pikkused. Dylani plaadifirma Columbia Recordsi esindajad nõudsid laulu lühemaks tegemist, kuid Dylan keeldus. Laulust sai Dylani senise karjääri suurim hitt. See tõusis Billboardi edetabelis 2. kohale.
Hiljem on laul ilmunud ka kogumikalbumitel "Bob Dylan's Greatest Hits", "Biograph", "The Essential Bob Dylan" ja "Dylan".
Laulu on esitanud ka kümned artistid nii inglise kui ka mitmes muus keeles.
Suomussalmi vald

Suomussalmi on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas, mis on pindalalt Soome viies vald. Vald on loodud 1867. aastal. Suomussalmis on 9600 elanikku (2008) ja selle pindala on 5857,8 km², millest 586,76 km² on veekogude all. Rahvastiku tihedus on 1,8 elanikku/km².
Suomussalmi vald piirneb Taivalkoski, Puolanka ja Hyrynsalmi vallaga, Kuusamo, Pudasjärvi ja Kuhmo linnaga Soomes ning Kalevala rahvusrajooniga Venemaal.
Valla põhjaosas asub Hossa rahvuspark.
Külad.
Alajärvi (Suomussalmi), Ala-Vuokki, Hakokylä, Hossa, Jumaliskylä, Juntusranta, Kaljuskylä, Kerälä, Kiannanniemi, Korpela, Korvua, Kuivajärvi, Myllylahti, Näljänkä, Näätälä, Pesiökylä, Pesiönlahti, Piispajärvi, Pisto, Pitämä, Pyhäkylä, Raate, Ruhtinansalmi, Siikaranta, Suomussalmi (Ämmänsaari), Suomussalmi, Vaaranniva, Vuokki, Yli-Vuokki,Sakara.
Arvo Sarapuu

Arvo Sarapuu (26. august 1953 Tartu – 17. märts 2020) oli Eesti ettevõtja ja poliitik.
Arvo Sarapuu oli Tallinna abilinnapea 2011. aastast kuni tagasiastumiseni 26. mail 2017 seoses korruptsioonikahtlustusega. Sarapuu oli ka Eesti Keskerakonna juhatuse liige.
Haridus.
Arvo Sarapuu lõpetas Tartu 7. Keskkooli 1972. ja Tallinna Polütehnilise Instituudi ökonoomikainsenerina 1988. aastal.
Töökäik ja liikmesus.
Sarapuu töötas Paide rajooni Järva-Jaani kolhoosis töödejuhatajana 1973–1977, Alliku sovhoosi peainsenerina 1977–1980, Paide Remondi- ja Ehitusvalitsuse juhatajana 1980–1985 ja Paide MEK-i juhatajana 1985–1988. Sarapuu oli EKP Paide Rajoonikomitee esimene sekretär 1988–1989.
Sarapuu oli Eesti Maapanga juhatuse liige 1997–1998 ja ATKO Grupi juhatuse liige 2001 ning ATKO Grupi nõukogu esimees alates 2001 ja ATKO Õlitööstuse nõukogu esimees alates 2003. Samuti oli ta nõukogu liige järgmistes ettevõtetes: AS ATKO Bussiliinid, AS ATKO Liinid, AS ATKO Tours, AS ATKO Trans, AS Harjumaa Liinid, AS Järvamaa Haigla, ning AS Järve Bussipark.
Poliitiline tegevus.
Sarapuu oli EKP Paide Rajoonikomitee esimene sekretär 1988–1989 ning Järva maavanem 1989–1997. Ta oli Roosna-Alliku vallavolikogu liige 2005–2007 ning XI Riigikogu liige. Aprillis 2011 asus ta tööle Tallinna abilinnapeana. Sarapuu kuulus Eesti Keskerakonda alates 2006, ta on olnud ka Keskerakonna juhatuse liige.
2015. aastal kandideeris ta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3. Ta sai 1662 häält, kuid ei osutunud valituks. 4. detsembril 2016 sai ta Riigikogu juhatuse otsusega alates 5. detsembrist Riigikogu asendusliikmeks kuni 2017. aasta 4. märtsini seoses Rein Ratase volituste peatamisega tema ajutise töövõimetuse tõttu. Sarapuu loobus asendusliikme kohast ning tema asemel sai Riigikogu asendusliikmeks Igor Kravtšenko. 
Korruptsioonikahtlused.
Alates 2017. aasta märtsist on Arvo Sarapuu isikut hakatud meedias tugevalt seostama korruptiivsete tehingute ja meetoditega Tallinna prügiäris. 25. mail 2017 pidas Kaitsepolitsei Arvo Sarapuu kinni, kahtlustades teda toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses. Kahtlusi on asunud uurima ka Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon.
Arvo Sarapuu suri 17. märtsil 2020 ja ta maeti 28. märtsil 2020 Metsakalmistule.
Isiklikku.
Arvo Sarapuu abikaasa oli endine Paide linnapea Kersti Sarapuu. Neil oli viis last.
Aedkoriander

Aedkoriander ("Coriandrum sativum") on sarikaliste sugukonna koriandri perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim.
Kirjeldus.
Aedkoriandri peen vars on 20–60 cm kõrgune. Alumised lehed tavaliselt sulglõhised, ülemised kaheli- või kolmelisulgjad. Õied valged või roosakad. Viljaks on kerakujuline laguvili. Valminud seemned on kollakaspruunid.
Sordid.
Eestis levinumate sortide kohta puudub kindel teave. Mujal tuntakse ka sorte 
'Asian', 'Big Leaf', 'Calypso', 'Caribe', 'Oaxaca', 'Confetti', 'Corriander', 'Cut and come again', 'Delfino', 'Douco', 'Eureka', 'Filtro', 'Taiga', 'Jantar', 'Thüringer' jpt.
Levila.
Koriandri looduslik levila on Vahemere ääres. Taim kasvab metsikult Lähis-Idas ja Lõuna-Euroopas. Raske on kindlaks teha, kus ta kasvab looduslikult ja kuhu on sisse toodud, sest hooletusse jäetuna võib naturaliseeruda.
Saadused.
Kulinaarias.
Koriandrit nimetatakse ka "kinzaks". Aasia köökides lisatakse värskeid, intensiivse iseloomuliku lõhnaga lehti salatitele, suppidele ja kastmetele. Värsket koriandrit kasutatakse nagu aedpeterselli ja aed-harakputke, kuid kasutamisel ei tohiks liialdada, kuna värske koriandri maitse on tunduvalt tugevam.
Eestis kasutatakse vürtsina tavaliselt koriandriseemneid, millel on muskuse ja sidruni lõhn.
Koriandri vilju kasutatakse maitse, aroomi ja vitamiinide lisamiseks vorstidele, juustudele, liha- ja kalakonservidele, marinaadidele ning muudele kondiitri- ja kulinaariatoodetele. Koriander annab iseloomuliku maitse ka näiteks Borodino leivale.
Droogina.
Euroopa farmakopöa järgi peavad koriandriviljad droogina sisaldama vähemalt 0,3% eeterlikku õli ("Coriandri aetherolum").
Jack Russelli terjer

Jack Russelli terjer (JRT) on väiksekasvuline koeratõug, keda kasutati Inglismaal rebasejahil. Ta on väikest kasvu ja põhivärvuselt valge koer. Karvatüübilt on terjer kas sile, poolkarm või täiskarm. 
Jack Russelli terjerid on hüperaktiivsed, väga energilised ja targad ning vajavad pidevat tähelepanu. Sobivad perre, kus on lapsed.
Iseloom.
Iseloomult on JRT vilgas ja energiline. Ta peab olema enesekindel, avatud või veidi umbusklik ning talle on lubatud terjerlik temperament. Argus ja agressiivsus on halvad iseloomuvead. JRT peab olema töötades visa, koostööaldis, väsimatu ja isemõtlev. Tõul on tugev jahiinstinkt. 
Oma energilisuse tõttu ei sobi koer igasse perre. Probleeme võib tekitada koera tohutu liikumisvajadus ja aktiivsus. Kui need jäävad rahuldamata, võib koer hakata kodu lõhkuma ja käsklusi eirama. See tõug sobib hästi näiteks "agility", sõnakuulelikkuse ja kuulekuskoolituse harrastamiseks. Oma väikesest kasvust hoolimata ei ole ta padjakoer.
Tõustandard.
Tõustandardi järgi on Jack Russelli terjerid valge karvaga, mille laigud ei moodusta karvastikust vähem kui 51%. Lubatud on kas pruunid, mustad või "tricolour"-märgistused. Pruunil värvusel on väga erinevaid toone tumepruunist pähklini. Mustvalged koerad on haruldased. 
Põhiliselt asub tumedam värv peapiirkonnas ja sabajuurel, kuid laike võib olla ka kehal. Väikesed täpid on lubatud, kui need ei muuda koera värvust määrdunuks. Lubatud on ka täiesti valged koerad, kui nina ja laugude pigment on must.
Tõrva Vabadussõja mälestussammas

Tõrva Vabadussõja mälestussammas (ka Helme Vabadussõja mälestussammas) on Tõrvas Tõrva Gümnaasiumi kõrval pargis aadressil Puiestee 1 asuv Vabadussõjas langenud sõdurite mälestusmärk.
Mälestussamba kavandi valmistas ja pronkskuju modelleeris kujur Aleksander Eller. Kivitöö tegi kiviraidur Richard Toomingas. Samba avas 14. oktoobril 1928 teedeminister August Kerem. Nõukogude okupatsiooni ajal 20. septembril 1940 tõmmati pronkssõdur maha ja mõni aeg hiljem lammutati ka graniitalus. Mälestussammas taasavati 23. juunil 1990. 
Monumendil on kujutatud sõdurit Vabadussõja alguspäevade riietuses, võitluse lõpu tähistamiseks langetatud mõõgaga. Rahvasuus tuntakse mälestussamba kuju Juku nime all.
Sotkamo vald

Sotkamo on vald Põhja-Soomes Kainuu maakonnas.
Sotkamo vald piirneb Paltamo, Rautavaara, Ristijärvi, Sonkajärvi ja Valtimo vallaga ning Kajaani linna, Kuhmo linna ja Nurmese linnaga.
Tähtsamad asulad on Sotkamo ja Vuokatti.
Vallas asuvad Hiidenportti rahvuspark ja Vuokatti spordikeskus.
Vallas tegutseb pesapallimeeskond Sotkamon Jymy.
Sotkamos asub Talvivaara kaevandus, kus kaevandatakse niklimaaki.
Külad.
Alasotkamo, Heinämäki, Halmetvaara, Jormaskylä, Juholankylä, Korholanmäki, Kontinjoki, Laakajärvi, Losovaara, Maanselkä, Naapurinvaara, Nuasjärvi, Ontojoki, Paakinmäki, Pohjavaara, Riekinranta, Sipinen, Sipola, Soidinvaara, Sumsa, Suovaara, Tipasoja, Torinkylä, Tuhkakylä, Vuokatti, Ylisotkamo, Ärväänkylä.
Kenji Ogiwara

Kenji Ogiwara (jaapani keeles 荻原 健司 "Ogiwara Kenji"; sündinud 20. detsembril 1969 Kusatsus) on endine Jaapani kahevõistleja, kahekordne olümpiavõitja (1992 ja 1994), neljakordne maailmameister (1993, 1995 ja 1997) ja kolme maailma karika võitja aastatel 1993–1995.
Ogiwara hakkas kahevõistlusega tegelema 1981. aastal ja lõpetas sportlaskarjääri 2002. aasta kevadel. Tema hobideks on muusika ja autosport.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Kenji Ogiwara osales kokku 123 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 38 korda ja neist 19 korral kõige kõrgemale astmele.
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument (Tallinn)

Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument on eesti kirjaniku ja arsti Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestuseks püstitatud ausammas Tallinnas Kadrioru pargis. Monumendi autorid on Endel Taniloo, Martin Saks ja Harald Arman. See valmis 1958. aastal.
Monumendi alusel on bareljeefid: ees "Vanemuise laul", lõuna pool "Sõda raudmeestega", taga "Sõit maailma otsa" ja põhja pool "Linna ehitamine".
Koriander

Koriander on aedkoriandri ("Coriandrum sativum") seemnetest saadav vürts, mida kasutatakse kulinaarias. 
Aedkoriandri seemned kuuluvad maailma vanimate teadaolevate vürtside hulka. Taime kasvatati juba 3500 aastat tagasi ja 1400 eKr on tõendeid selle kohta, et vanad kreeklased kasutasid seda ravimina. Roomlased kasutasid koriandriseemneid liha säilitamiseks.
Vanim teadaolev leid pärineb Iisraelist neoliitikumi savinõust, kust leiti aedkoriandri 15 kuivatatud laguvilja. Umbes pool liitrit koriandriseemneid leiti Tutanhamoni hauakambrist ning kuna aedkoriander looduslikult Egiptuses ei kasva, on seda peetud tõendiks aedkoriandri kultiveerimise kohta Vana-Egiptuses.
Koriandrit on mainitud Piiblis 2. Moosese raamatus 16:31: "Ja Iisraeli sugu pani temale nimeks manna, ja see oli kui koriandri seeme valge ja ta maik oli nõnda kui meekookide maik."
Terved või jahvatatud koriandriseemned sobivad paljude toitude maitsestamiseks, nagu kalale ja mereandidele, lihatoitudele, riisi- ja muna- ja kartulitoitudele, juustudele, marinaadidele, kookidele, küpsistele, piparkookidele. Koriandriseemned on ka tuntud maitseainesegude karripulbri ja garam masala koostises.
Eesti Naturistide Ühing

Eesti Naturistide Ühing (EstNat) oli 1993–2012 tegutsenud kodanikualgatuse korras loodud mittetulundusühing, mille eesmärgiks oli naturistlike, see tähendab maksimaalselt looduslähedaste tingimuste loomine puhkamiseks riietamata olekus ning sellise eluviisi täiustamine, propageerimine ja vastavasisuliste ürituste korraldamine.
Ühingu asutasid 1993. aastal Eesti Nudistide Seltsist lahkunud nudistid, ühing registreeriti 19. märtsil 1995. 
Ühingu ideeks oli rajada naturalistide randu ja puhkebaase, kus inimesed saaksid tunda end vabalt ja olla looduslähedaselt alasti. Ühing tegi koostööd teiste riikide naturismi viljelevate organisatsioonidega. Oli aastast 1998 rahvusvahelise katusorganisatsiooni INF liige. 
Ühingu liikmeks (esmalt aastane liikmekandidaadi staatus) võis saada vähemalt 16-aastane isik. Tegevus oli aastaajast sõltuvalt suvine või talvine. EstNati suurürituseks oli igasuvine rahvusvaheline kokkutulek – suvepäevad. Käidi Läti ja Soome suvepäevadel. Osaleti soomlaste korraldatud talvistel üritustel. Igal aastal külastati Läti naturistide randu. 
Ühing lõpetas tegevuse 2012. aastal, kuna Eestis ei ole saadud rajada või ei võimaldada ühtki rannaosa, kus võiks alasti päevitada. Eesti on Euroopas ainuke riik, kus pole ametlikult registreeritud randa, kus saaks alasti päevitada. Kunagi oli sellised rannad, küll mitteametlikud, Tallinnas Pirital ja Harjumaal Kloogarannas. Pirital oli selline rand olemas aastatel 1926–2009, kuni linnaosa tollane vanem selle ära keelas.
Seine-et-Marne'i departemang

Seine-et-Marne'i departemang 2. järgu haldusüksus on (departemang) Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas. Ta asub Pariisist ida pool.
Seine-et-Marne on pindalalt Île-de-France'i suurim ja kõige vähem linnastunud departemang. 60% selle pindalast on põllumaa.
Departemang on nime saanud Seine'i ja Marne'i jõe järgi.
Departemang jaguneb halduslikult:
Kaie Kõrb

Kaie Kõrb (sündinud 1. aprillil 1961 Pärnus) on eesti baleriin ja tantsupedagoog.
Lõpetanud Tallinna Koreograafiakooli balletiartisti erialal ja Moskva Riikliku Teatriinstituudi balletipedagoogi-repetiitori erialal.
Ta on alates 2003. aastast Eesti Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 172 häält, kuid valituks ei osutunud.
Alates 1. septembrist 2021 on ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli balleti ja kaasaegse tantsu õppejuht.
Raamatud.
Kaie Kõrbi elust on ilmunud kolm raamatut: 
Isiklikku.
Ta on abielus tantsija Viesturs Jansonsiga ja on kahe poja ema.
Kaie Kõrbi esimene abikaasa oli diplomaat Jüri Trei. Kaie vend on sovetiaja erimeelne ja poliitvang Jan Kõrb.
Akste looduskaitseala

Akste looduskaitseala on looduskaitsealune piirkond Põlva maakonnas Põlva vallas. Pindala on 188 hektarit.
Kaitseala asutati 1977. aastal, looduskaitsealaks organiseeriti 2000. aastal. Kaitsealas on tähelepanu alla võetud metsakuklaste elupaigad. 
Akste looduskaitsealal asus ka mürmekoloogiale keskendunud Akste bioloogiajaam.
Dijon

Dijon on linn Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas Côte-d'Ori departemangus. See on departemangu prefektuur ("prefecture") ehk halduskeskus. Linn on kuue kantoni keskuseks ja jagatud seitsme kantoni vahel. Asub Ouche'i jõe ja Burgundia kanali ääres.
Linna territoorium asub 210–410 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linn on tekkinud roomlaste asula kohale. Keskajal oli linn Burgundia hertsogiriigi pealinn ja tuntud saja kellatorni linnana. 1722 asutati Dijoni ülikool. 
1940. aastal pommitasid linna Saksa lennukid.
Dijon on tuntud Burgundia veinipiirkonna keskusena ja seal toodetava sinepi poolest. Linn on maantee- ja raudteesõlmpunkt. 1971. aastast tegutseb linnas Burgundia Ülikool.
Linnas on sündinud Gustave Eiffel.
Sõpruslinnad.
Dijonil on 10 sõpruslinna:
Terra

Terra (EOS AM-1) on EOS programmi kaugseire satelliit. Terra viidi päikesesünkroonsele ringorbiidile 18. detsembril 1999, orbiidi kõrgus 705 km. Regulaarsed mõõtmised algasid 24. veebruaril 2000 ning kestavad senini (märts 2012).
Satelliidil on viis sensorit:
Samppa Lajunen

Samppa Kalevi Lajunen (sündinud 23. aprillil 1979 Turus) on endine Soome kahevõistleja.
Ta võitis kolm olümpiakulda 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys, tuli meeskonnavõistluses maailmameistriks 1999. aasta MM-il Ramsaus ja võitis maailma karikasarja üldkarika kahel korral (1997 ja 2000). 2002. aastal valiti ta Soome aasta sportlaseks. Lajunen lõpetas sportlaskarjääri 2003–2004 hooaja järel juba 24-aastaselt. Samppa Lajuse vend Akseli Lajunen on endine suusahüppaja.
Karjäär.
Samppa Lajunen tõusis maailma kahevõistlejate tippu võiduga maailma karikasarja etapil 1997. aastal kõigi aegade noorima võitjana, juba 17-aastaselt. Samal aastal osales ta 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Trondheimis, kus ta sai meeskonnavõistluses hõbemedali.
1998. aasta olümpiamängudel Naganos võitis Lajunen esimese medali individuaaldistantsil täiskasvanute seas, saades hõbemedali. Teise hõbemedali sai ta meeskonnavõistluses. Järgmise aasta 1997. aasta MM-il Ramsaus võitis ta hõbemedali tavavõistluses ja kuldmedali meeskonnavõistluses. Samal aastal osales ta ka juunioride MM-il, kus ta võitis kuldmedali.
1999–2000 hooaeg oli tippvõistluste poolest vaheaasta ja Lajunen domineeris maailma karikasarjas, võites kaheksa etappi ja saades ka üldkarika. 2001. aasta MM-il Lahtis võitis Lajunen hõbemedali nii sprindis, kui tavavõistluses ja pronksmedali meeskonnavõistluses.
Viletsa 2001–2002 hooaja alguse järel suutis Lajunen oma vormi nii heaks timmida, et 2002. aasta OM-il Salt Lake Citys võitis ta kõigil kavas olnud aladel kuldmedalid ja tuli kolmekordseks olümpiavõitjaks.
2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes sai Lajunen pronksi nii tavavõistluses kui ka meeskonnavõistluses. Viimasel, 2003-2004 hooajal oli ta maailma karikasarja arvestuses kolmas. Ta lõpetas karjääri Soome meistrivõistlustel tavavõistluses saadud võiduga kõigest 24-aastaselt.
Pärast tippspordist loobumist keskendus Lajunen õpingutele Jyväskylä ülikoolis, mille ta lõpetas 2007. aasta kevadel.
Saavutused.
Maailma karikasari.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Samppa Lajunen osales karjääri jooksul kokku 113 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 55 korda ja neist 20 korral kõige kõrgemale astmele.
Osula lahing

Osula lahing (nimetatud ka Määritsa (talu) lahing) oli Osula külas (nüüdisajal Võru maakonnas Võru vallas) 1. aprillil 1946 Meretsi (Määritsa) talus metsavendade ja Nõukogude julgeolekujõudude vahel toimunud lahing. See oli üks suurimaid metsavendade peetud lahinguid maakonnas. 
Lahingust võttis osa 7 metsavenda. Grupis oli viis meest ja 2 naist. Julgeoleku sõdureid oli aga palju rohkem täpne arv on teadmata. Lahing kestis 7 tundi, aga kuna lahingu lõpus lõppes metsavendadel laskemoon ja julgeolekusõdurid kasutasid leekkuule, süttis maja põlema. Kaks metsavenda said surma lahingu käigus, ülejäänud põlesid majja sisse.
Põlenud maja ahjulõõrist leiti kiri, kus oli tekst:
"Eesti rahvas!" 
"Täna, 1. aprillil 1946. aastal meie, eesti partisanid, võitlesime eesti rahva reeturite vastu. Pidasime vastu kuuekesi
umbes ~"8 tundi. Eesti rahvas, võidelge niisama kindlalt eesti rahva vabaduse ja sõltumatuse eest"
"Elagu vaba Eesti ja eesti rahvas."
"Tervitab Avo Pruus."
Aqua (satelliit)

Aqua (EOS PM-1) on NASA EOS programmi Maa kaugseiresatelliit. Satelliidi nimi tuleb ladinakeelsest sõnast "aqua" 'vesi'.
Aqua viidi päikesesünkroonsele ringorbiidile 4. mail 2002, orbiidi kõrgus on 705 km. Missioon on praeguseks kestnud 16 aastat (2018). 
Satelliidil on kuus sensorit ookeanide, maapinna ja atmosfääri uurimiseks.
Mäuguv Myrtle

Mäuguv Myrtle on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Mäuguv Myrtle on tüdrukute pesuruumis olev kummitus. 
Ta sai surma, kui Saladuste Kamber esimest korda avati. Ta suri, sest ta vaatas otsa Basiliskile ja teadupärast on Basiliskile otsavaatamine surmav.
Helle Kalda

Helle Kalda (sündinud 17. veebruaril 1950 Tartus) on Eesti poliitik.
Haridus.
Helle Kalda on lõpetanud Nõo Keskkooli 1969 ning Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna 1973.
Töökäik ja tegevus ühingutes.
Kalda on töötanud Pudukaupade Hulgikaubanduse Baasis 1973–1987, Naha- ja galanteriikombinaadis "Linda" 1987–1993, ASis Arus 1993–1998, sihtasutuses Tallinna Eluasemefond 1998–2001 ning Eesti Üürnike Liidus 2000–2001.
Ta on Eesti Üürnike Liidu esimees, SA Tallinna Eluasemefondi nõukogu liige ning SA Tallinna Lastehaigla nõukogu liige.
Poliitiline tegevus.
Helle Kalda on olnud Tallinna Linnavolikogu liige 1999–2002 ja Mustamäe linnaosa vanem 2001–2004. Ta oli X Riigikogu ning on XI Riigikogu liige. Kalda on Eesti Keskerakonna liige alates 1997.
Anna Gavalda

Anna Gavalda (sündinud 9. detsembril 1970) on prantsuse kirjanik.
Tema esikteos "Ma tahan, et keegi mind kusagil ootaks" ("Je voudrais que quelqu'un m'attende quelque part") ilmus 1999, ajal, mil ta töötas prantsuse keele õpetajana. See teos teenis kohe nii kriitikute kiitust kui müügiedu. Seda müüdi Prantsusmaal üle kolmveerand miljoni eksemplari ja see võitis 2000. aastal auhinna "Grand Prix RTL-Lire". See jutukogumik on tõlgitud vähemalt 27 keelde.
Tema esimene romaan "Ma armastasin teda" ("'Je l'aimais") avaldati 2002. aasta veebruaris. See teos oli inspireeritud tema enese ebaõnnestunud abielust.
Sellele järgnes 96-leheküljeline noortele mõeldud lühiromaan "35 kilos d'espoir", mille Gavalda kirjutas oma õpilastest, kes on koolis puupead, aga muidu täiesti uskumatud inimesed.
2004 ilmus tema kolmas romaan "Koos, see on kõik" ("Ensemble c'est tout"), mis räägib neljast kortermajas elavast inimesest. Üks neist on edasipüüdlik noor kunstnik, kes öösiti töötab kontorikoristajana, teine on noor aristokraat, kolmas on kokk ja neljas on vanaema. See 600-leheküljeline raamat sai kiiresti müüvikuks.
Eesti keeles ilmunud teosed:
Aastal 2007 valmis romaani "Koos, see on kõik" põhjal samanimeline film, mille peaosi mängivad Audrey Tautou ja Guillaume Canet. Aastal 2009 ekraniseeriti ka Gavalda romaan "Ma armastasin teda" ning selles filmis mängivad peaosi Daniel Auteuil ja Marie-Josée Croze.
Gavalda elab Seine-et-Marne'i departemangus Melunis Pariisist umbes 50 km kagus. Ta on lahutatud ja kahe lapse ema. Lisaks romaanide kirjutamisele teeb ta kaastööd ajakirjale Elle.
Kukesabalised

Kukesabalised ("Lythraceae") on õistaimede sugukond. Siia kuulub umbes 500–600 liiki 31 perekonnast valdavalt rohttaimi, ka mõned põõsad ja puud.
Kukesabalised on kosmopoliitse levikuga, liigirohkeim troopilistes piirkondades, kuid laialt levinud ka parasvöötmes. 
Eestis on selle sugukonna tuntuim esindaja harilik kukesaba ("Lyhtrum salicaria"). Harva võib kohata aga muda-ojakapsast ("Peplis portula").
Perekonnad.
Kukesabaliste 31 perekonda jaotuvad viide alamsugukonda: 
*"Adenaria"
*"Ammania"
*"Capuronia"
*"Crenea"
*"Cuphea"
*"Decodon"
*"Didiplis"
*"Diplusodon"
*"Galpinia"
*"Ginoria"
*"Haitia"
*"Heimia"
*"Hionanthera"
*"Koehneria"
*"Lafoensia"
*"Lagerstroemia"
*"Lawsonia"
*"Lourtella"
*"Lythrum" – kukesaba
*"Nesaea"
*"Pehria"
*"Pemphis"
*"Physocalymma"
*"Pleurophora"
*"Rotala"
*"Tetrataxis"
*"Woodfordia"
*"Punica"
*"Sonneratia"
*"Duabanga"
*"Trapa"
Sealõuarohulised

Sealõuarohulised ("Scrophulariaceae") on õistaimede sugukond. 
Sugukonna varasem eestikeelne nimi oli mailaselised, kuid kui perekond mailane tõsteti ümber teise sugukonda, muudeti sugukonna eestikeelne nimi.
Sealõuarohuliste hulka kuuluvad üheaastased või mitmeaastased rohttaimed, kelle õied on tavaliselt sügomorfsed ehk ebakorrapärased, haruharva ka aktinomorfsed ehk kiirjad. 
Traditsiooniliselt on sellesse sugukonda kuulunud umbes 275 perekonda 5000 liigiga. Tänapäeva molekulaargeneetilised uuringud on sealõuarohuliste süstemaatika sassi löönud, mitmed perekonnad on tõstetud näiteks teeleheliste ja soomukaliste sugukonda. 2016. aastal välja antud APG IV süsteemis kuulub sinna 62 perekonda umbes 1830 liigiga.
Sealõuarohulised on kosmopoliitse levikuga, kes on levinud peamiselt parasvöötmes ja troopilistes mäestikupiirkondades. 
Perekonnad.
Eestis looduslikult ja kultuurtaimedena kasvatatavate liikidega perekonnad:
Teisi perekondi:
Meteosat

Meteosat on EUMETSAT-i meteoroloogiliste geostatsionaarsete tehiskaaslaste seeria. Meteosati satelliidid edastavad iga poole tunni tagant Maa kujutise, mida kasutatakse pilvesüsteemide jälgimiseks ilma prognoosimisel. Geostatsionaarselt satelliidilt on korraga näha peaaegu pool maakera.
Meteosati seeria tehiskaaslased.
Esimese põlvkonna Meteosati satelliidid edastavad Maa kujutise kolmes spektripiirkonnas (nähtav ja infrapuna). Teise põlvkonna satelliitidel on 12 spektraalse kanaliga ja 3 km ruumilise lahutusega radiomeeter.
Esimese põlvkonna satelliitidest töötavad seisuga märts 2008 Meteosat-6 ja -7. Meteosati satelliitide tehtud (vähendatud ruumilise lahutusega) pildid on peaaegu reaalajas leitavad Internetis.
Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomne ringkond

Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomne ringkond (1984. aastani "Haixi Mongoli-Tiibeti-Kasahhi autonoomne ringkond") on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Qinghai provintsis. Ringkond koosneb kahest eraldi asuvast osast.
Haldusjaotus.
Ringkond jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks, kolmeks maakonnaks ja kolmeks halduskomiteeks:
Golmud

Golmud (hiina 格尔木 "Gé’ĕrmù") on linn ja haldusüksus (maakonna õigustega linn) Hiinas Qinghai provintsis Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomses ringkonnas. Moodustab halduslikult Golmudi allringkonna õigustega linna.
Linna läbib Qingzangi raudtee, mis ühendab Xiningi Lhasaga.
Godric's Hollow

Godric Hollow on paik J. K. Rowlingu romaanisarjas Harry Potter. 
Godrik Hollow on Lääne-Inglismaa alev. Kui Rahvusvahelise Saladuste statuudi allakirjutamisel 1689. aastal läksid võlurid jäädavalt peitu, siis moodustasid nad võlurite kogukonna sees oma kogukonnad. Võlurid läksid paljudesse väikestesse küladesse ja alevitesse elama ja ühinesid seal vastaskuks kaitseks ja toetuseks. Nendes külades ja alevikes elasid võlurid koos sallivate ja mõnikord ka virbitatud mugudega. Kuulsaim sellistest alevikest ongi Godric Hollow. See paik on ka tuntud kuna just seal sündis kuulus võlur Godric Gryffindor, kellest sai hiljem Sigatüüka võlukunsti kooli üks asutajaliige. Godric Hallow külas valmistas ka võlurist sepp Bowman Wright esimese kuldse kitu. Sealne surnuaed on tulvil iidsete võluriperede nimesid. Godric Hallow´i küla on olnud koduks ka Albus Dumbledoreile ja tema perele, samuti asus seal Harry Potteri kodu enne kui Voldemort ta vanemad surmas ja kodu põrmustas. Harry vanematemaja rusude (mida mugud ei näe) juures on silt:
Selles kohas kaotasid 31. oktoobril 1981 oma elu Lily ja James Potter. Nende poeg Harry Potter on endiselt ainus võlur, kes tapmisneeduse üle elas. See mugudele nähtamatu maja on jäetud lagunenud olekusse selleks, et mälestada Pottereid ja tuletada meelde vägivalda, mis nende perekonna lõhkus.
Samuti on sinna lisatud palju julgustavaid ridasid Harry toetuseks.
Selles külas elas ka nõid Bathilda Bagshot, kes on raamatu "Võlukunsti ajalugu" autor. Samuti tundis Bathilda perekond Dumbledoresid ja teadis Harry vanemaid.
Oma varikätkide otsingul suunduvad Harry ja Hermione samuti Gordic Hollow sisse kuna oletavad, et Albus Dumbledore võib olla jätnud Griffindori mõõga, mille ta oma testamendiga Harryle pärandas kuid mida Võlukunsti Ministeerium talle ei andnud, just Bathilda Bagshoti kätte. Samuti soovib Harry külastada oma vanemate haudasid.
Liia Hänni

Liia Hänni (sündinud Liia Juulik; 4. oktoobril 1946 Atla külas Lümanda vallas) on eesti astrofüüsik, ühiskonnategelane ja endine poliitik.
Haridus.
Liia Hänni lõpetas 1965. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ning 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna. 1986. aastal kaitses ta AAI-s kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Punaste hiidude atmosfääride uurimine sünteetilise spektri meetodil", juhendaja Tõnu Kipper.
Teadustegevus.
Aastatel 1970–1990 oli ta Eesti TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi (hilisema Tartu Observatooriumi) nooremteadur ja vanemteadur.
Uurinud hilise spektriklassi tähti.
Ta on Eesti Teadlaste Liidu liige (1989).
Poliitiline tegevus.
1990. aastast kuulus ta Eesti Maa-Keskerakonda. Oli Eesti Kongressi liige. 1992. aastal valiti ta Mõõdukate valimisliidus (Jõgeva ja Tartu valimisringkonnast) Riigikogu liikmeks.
Avaldanud kirjutisi erastamise ja reformide käigust.
Kuulumine esinduskogudesse.
Ta kuulus kõigis koosseisudes Riigikogu põhiseaduskomisjoni (IX koosseisus komisjoni esimees)
Ta oli Eesti Vabariigi valitsuse minister 1992–1995
Aastatel 1996–1999 oli ta Mõõdukate Naiskogu president.
Ta on e-Riigi Akadeemia e-demokraatia ja e-osaluse programmi direktor ning 2011. aastast Vabaühenduste liidu EMSL nõukogu liige.
Isiklikku.
Liia Hänni on abielus Uku Hänniga. Neil on poeg Kristjan Hänni.
Ta kuulub Tartu Zonta Klubisse.
MMORTS

MMORTS (inglise keeles akronüüm fraasist "massively multiplayer online real-time strategy" 'massiivselt mängijatevaheline onlain-reaalajastrateegiamäng') on strateegilisele tegevusele rõhuv arvutimängutüüp, milles märkimisväärne või peamine osa mängu süžeest tuleneb suure hulga tegelike Interneti vahendusel samaaegselt virtuaalsesse maailma ühendatud mängijate omavahelisest lävimisest.
MMORPG

MMORPG (inglise keele akronüüm "massively multiplayer online role-playing game") ehk väga paljude mängijatega "online"-rollimäng on videomäng, mis kombineerib endas RPG- ja MMO-videomängude elemente.
Mängu süžee sõltub kas osalt või täielikult mängijate tegevusest teatud rollides ja omavahelisest lävimisest.
Mart Nutt

Mart Nutt (21. märts 1962 – 2. juuni 2019) oli Eesti poliitik ja ajaloolane, Riigikogu liige.
Hariduskäik.
Mart Nutt lõpetas 1980. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolasena (etnograafina) ning 1988. aastal samas Tartu Riiklikus Ülikoolis aspirantuuri. 
16. detsembril 2011 kaitses ta Tallinna Tehnikaülikoolis doktoritöö "Eesti parlamendi pädevuse kujunemine ja rakendamine välissuhtlemises".
Töökäik.
Aastatel 1988–1991 oli ta Eesti Vabaõhumuuseumi teadusdirektor, 1990–1992 välisministeeriumi büroo- ja osakonnajuhataja, 2003–2004 Jaan Tõnissoni Instituudi teadusdirektor. Inimõiguste Instituudi juhatuse esimees 2011–2012, nõukogu liige alates 2012. Ta on olnud ka Eesti Humanitaarinstituudi, Sisekaitseakadeemia, Raadio Vaba Euroopa lepinguline töötaja.
Poliitiline tegevus.
Mart Nutt oli alates 5. detsembrist 1983 Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei (NLKP) liige. 1989. aastal kuulus ta sõltumatu noorteühenduse Res Publica ning 1990. aastal Vabariiklaste Koonderakonna algatajate ja asutajate hulka. 1992. aastal liitus erakond Rahvuslikuks Koonderakonnaks Isamaa, mille liige oli Nutt 1994. aastani. Isamaa lõhenemisel 1994. aastal lahkus erakonnast ka Nutt, kes liitus samal sügisel parempoolsetega. Parempoolsete ja Eesti Talurahva Erakonna ühinemisel jätkas Nutt uues Rahvaerakonnas, kuid kui uus erakond teatas 1998. aastal plaanist liituda Mõõdukatega, liitus Nutt sama aasta lõpus Isamaaliiduga. Mart Nutt oli Isamaa ja Res Publica Liidu eestseisuse liige ja oma surmani erakonna Isamaa liige.
Mart Nutt oli ÜRO Inimõiguste Nõukogu (United Nations Human Rights Council) Darfuri missiooni liige 2007. Samuti oli ta pikaaegne Euroopa Nõukogu rassismi ja sallimatuse vastane komisjon (ECRI) liige. Nutt oli ka Eesti ÜRO julgeolekunõukogu delegatsiooni liige.
Kuulumine esinduskogudesse.
Mart Nutt oli 1992. aastast alates VII, VIII, IX, X ja XI Riigikogu liige ning Tallinna Linnavolikogu liige 1993–1999, 2011–2012, 2014–2015. Osutus valituks linnavolikokku ka 1999, 2005 ja 2013, kuid loobus mandaadist.
Mart Nutt on kõigis Riigikogu koosseisudes kuulunud põhiseaduskomisjoni (VII Riigikogus komisjoni esimees) ja Euroopa Liidu asjade komisjoni.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosas. Ta kogus 1968 häält, kuid valituks ei osutunud. 12. maist 2012 kuni 26. märtsini 2014 oli ta XII Riigikogu liige kaitseministri ametisse läinud Urmas Reinsalu asendusliikmena.
Ta kandideeris ka 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3 (Mustamäe ja Nõmme), sai 1068 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta sai Riigikogu liikmeks Urmas Reinsalu asendusliikmena.
2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta taas Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosas ning kogus 1135 häält. Ta sai XIV Riigikogu liikmeks taas Urmas Reinsalu asendusliikmena. 
Mart Nuti seisukohad.
Riigi tugevdamise kohta
Eesti keele kaitse kohta
Sisejulgeoleku kohta
Marina (seriaal)

"Marina" on Mehhiko seebiooper.
Seriaali tegevus toimub Acapulcos. 
Tutvustus.
Sarja tegevus toimub Acapulcos, kus kaunis Marina teenib turismipaadil elatist. Neiu elu muutub, kui ta ema ootamatult sureb ja Marina satub elama jõukasse Alarcón Morales'e perekonda.
Lihtne neiu satub rikaste ja pealiskaudsete inimeste maailma, kes elavad luksuses, sepitsevad intriige ja peavad vimma. Seal leiab Marina oma suure armastuse mehega, kellest ta seda kõige vähem ootas - Ricardo Alarcóniga.
Lewis (kuulipilduja)

Lewise kuulipilduja on Ameerika Ühendriikides välja arendatud kergekuulipilduja, mida esimeses maailmasõjas kasutas Briti armee. 
Kuulipilduja arendati välja USA armee kolonel Isaac Newton Lewise ja Samuel Macleani poolt 1911. aastal. Relv tulistas välja kuni 550 laengut minutis ja kaalus 12,7 kg, mis tollal oli kuulipilduja kohta väga vähe.
Relva kasutasid I maailmasõjas ka belglased ja ameeriklased. I maailmasõjas oli see levinud kuulipilduja ning see võeti ka Briti tanki Mark IV relvastusse. 
Peale esimest maailmasõda, Eesti vabadussõja algul sai Eesti Rahvavägi 281 Lewise kuulipildujat ning eesti sõdurid ristisid ta "Lüüs'iks". Lewise kuulipilduja kasutamine rindel põhjustas hämmastust punaarmeelastes, kes ei olnud varem näinud nii mobiilset automaatrelva. Relv oli Eesti sõjaväe relvastuses kuni 1940. aastani. Vähesel määral kasutati seda kuulipildujat ka teises maailmasõjas.
Tatralised

Tatralised ehk kirburohulised ("Polygonaceae") on õistaimede sugukond nelgilaadsete seltsist, kuhu kuulub nii põõsaid kui ka rohttaimi. 
Tatraliste perekondi on Royal Botanic Gardensi järgi 43 ringis ja sisaldades umbes 1100 liiki. Kõige liigirohkemad on perekonnad villtatar ("Eriogonum"; 250 liiki), kirburohi ("Polygonum"; 200), oblikas ("Rumex"; 200), "Coccoloba" (120) ja "Calligonum" (80).
Cronquisti süsteemi järgi on sugukond paigutatud monotüüpsesse seltsi tatralaadsed ("Polygonales"), süsteem APG II järgi on sugukond paigutatud nelgilaadsete seltsi.
Tatralised on kosmopoliitse levikuga, kuid liigirikkaimalt on neid parasvöötmes.
Üldiseloomustus.
Tatraliste lehed on üldjuhul lihtlehed ning paiknevad varrel vahelduvalt. 
Nende vars on sõlmine ja lehistunud. Iseloomulikuks jooneks on sõlme kohale abilehtedest moodustunud tõri. 
Nende õied on väikesed, Eesti pärismaistel liikidel üksnes punakad või valged. Taimede vili on pähklike.
Evanna Lynch

Evanna Patricia Lynch (sündinud 16. augustil 1991 Termonfeckinis, Iirimaal) on iiri näitleja ja kodanikuaktivist.
Ta on tuntud eelkõige Luna Lovegoodi rolli poolest Harry Potteri filmisarjas, debüteerides tegelaskujuna filmis "Harry Potter ja Fööniksi Ordu" (2007). Lynch valiti rolli pärast rahvusvahelist avatud castingut, kus ta osutus väljavalituks tuhandete kandidaatide seast.
Lisaks Harry Potteri filmidele on ta osalenud mitmetes teatri- ja sõltumatutes filmiprojektides ning andnud hääle animafilmidele. 
Evanna Lynch on aktiivne loomakaitse ja veganluse eestkõneleja ning on tegutsenud ka kirjanikuna, avaldades 2021. aastal autobiograafilise raamatu "The Opposite of Butterfly Hunting".
Ukraina linnade loend

Ukraina linnade loendis on loetletud Ukraina linnu. 2017. aasta seisuga oli Ukrainas 460 linna.
Uhniv

Uhniv ("Угнів"; poola "Uhnów") on linn Ukraina Lvivi oblastis Tšervonohradi rajoonis. 
Uhnivi on esmamainitud 1360. aastal, linnaõigused sai 1462. 
Elanike arvult on Uhniv Ukraina väikseim linn. 2021. aasta seisuga oli seal 952 elanikku. 
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uhnivi elanikest ukrainlasi 98,20% ja venelasi 1,20%.
Dr. No

"Dr. No" on esimene James Bondi film, mis esilinastus aastal 1962.
Sisu.
Salaagent 007 saadetakse Jamaicale, et uurida MI6 agendi 006 John Strangwaysi ja tema sekretäri salapärast mõrva. Seal satub ta ohtlike seikluste keerisesse, üritades leida salapärase hiina päritolu arsti dr. Julius No baasi. Dr. No plaanib oma aatomienergiaga varustatud Crab Key saarelt segada Ameerika rakettide starti.
Korjažma

Korjažma on linn Venemaal Arhangelski oblastis. Asub Võtšegda jõe ääres.
Asutatud 1535. aastal, kui linna kohale rajati Nikolo-Korjažemski klooster. Klooster suleti 1918. aastal. Korjažma sai linnaõigused 1985. aastal.
Linnas asuv tselluloosi- ja paberitehas on üks Venemaa suurimaid.
Narva klindilõik

Narva klindilõik on umbes 15 km pikkune lõik Põhja-Eesti pangast Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas ja Narva linnas vahemikus Puhkovast Narvani, edasi Narva jõe vasakult kaldalt jätkub juba Ingeri klindilõik. Puhkovast kuni Tõrvajõeni on paelasundi kõrguseks 25...30 meetrit üle merepinna, mis Narva suunas muutuvad madalamateks. Narva klindilõik jaguneb Puhkovo-Olgina klindiplatooks ja Narva klindioruks.
Narva klindilõiku iseloomustab sarnaselt Vaivara klindilõiguga paelasu tugev lõhelisus, kuid selles osas on klint vähem liigendatud ja tektooniliselt lõhutud. Klindilõigus on pank osaliselt mattunud kohati kaheastmelise kuni mõnesaja meetri laiuse kambriumi settekivimtest terrassi alla. Hiiemetsa ja Laagna külas ääristab panga lõunakülge mitme kilomeetri ulatuses Vaivara klindilõigust pärit Sinimägedega sarnaseid kerkestruktuure. 
Narva klindilõigu moodustavad järgmised pangad läänest itta: Puhkova pank, Orasoja kanjon, Tõrvajõe kanjon, Olgino pank, Narva pank ja Narva joaastangud.
Berdsk

Berdsk on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 33 km lõuna pool. Berdsk on Novosibirski järel oblasti suurim linn.
Ajalugu.
Rajati 1716. aastal Berdski ostrogi kindlustusena Berdi jõe äärde. Aastal 1944 sai asula linnaõigused.
Sidney Sheldon

Sidney Sheldon (sünninimi Sidney Schechtel ; 11. veebruar 1917 Chicago – 30. jaanuar 2007 Palm Springs) oli USA kirjanik. 
Temalt ilmus elu jooksul 18 romaani ja üks autobiograafia. Samuti kirjutas ta näidendeid ja filmistsenaariume.
Tema teoseid on tõlgitud 71 keelde ja avaldatud 180 riigis. 
Filmi "The Bachelor and the Bobby-Soxer" ("Poissmees ja põlviktüdruk") stsenaariumi eest sai ta 1947. aastal Oscari.
Tõrvajõgi

Tõrvajõgi on jõgi Kirde-Eestis Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Jõe pikkus on 16 km, valgla pindala on 44,4 km2. Saab alguse Laagnast lõunasse jääva soise ala kraavistikust ja suubub vasakult Narva jõkke. 
Tõrvajõe alamjooksul laskub ta alla Puhkova-Olgino pangast olles nendevaheliseks piiriks, kus moodustab Tõrvajõe joa. Peale joast laskumist voolab jõgi mööda Tõrvajõe kanjonit kuni väljumiseni madalikule.