tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hugo Kaho

Richard Hugo Kaho (15. november 1885 Pärnu – 17. september 1964 Hamburg) oli eesti taimefüsioloog, Tartu Ülikooli rektor (1938–1940), I Riiginõukogu liige, Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) tegevliige. 
Elukäik.
Hugo Kaho õppis aastatel 1906–1908 keemiat Riia Polütehnilises Instituudis, kus astus 1906. aastal korporatsiooni Vironia liikmeks, ning 1909–1913 loodusteadusi Kaasani ülikoolis, kus valis erialaks taimefüsioloogia. Hiljem töötas ta Moskva ülikoolis botaanika assistendina ning selle kõrvalt ka keskkooliõpetajana.
1920. aastal pöördus Kaho tagasi Eestisse. Tartu Ülikooli stipendiaadina saadeti ta 1920–1921 Heidelbergi prof Ludwig Fosti laboratooriumi end erialaselt täiendama.
14. aprillil 1923 sai H. Kaho Tartus dr. phil. nat. teaduskraadi tööga „Über die physiologische Wirkung der Neutralsalze auf das Pflanzenplasma“.
Alates 1921. aastast oli H. Kaho Tartu Ülikooli taimefüsioloogia dotsent, aastast 1923 sama aine professor, taimefüsioloogia laboratooriumi juhataja ja üks Botaanika instituudi juhatajaid. Kuni 1925. aastani oli ta ka botaanikaaia juhataja. 1923. aastast juhatas prof Kaho ülikooli didaktilis-metoodilise seminari loodusloolisi töid ja õpetajate suvekursusi.
1933. aastal valiti ta Läti bioloogiaseltsi ja Suurbritannia bioloogiaseltsi kirjavahetajaliikmeks.
Aastatel 1929–1937 oli Hugo Kaho Loodusuurijate Seltsi botaanikasektsiooni esimees, 1936–1939 Loodusuurijate Seltsi esimees ning 1938–1940 Tartu ülikooli rektor.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks nimetati ta 1938. aastal loodusteaduste alal.
1944. aastal põgenes Hugo Kaho Saksamaale, kus töötas Poseni, Berliini ja Marburgi botaanikainstituudis ning Bonni ja Hamburgi ülikoolis. Aastatel 1946–1949 oli ta Balti ülikooli botaanikakateedri juhataja ja loodusteaduste fakulteedi dekaan Hamburg-Pinnebergis. Ta oli alates 1960. aastast Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondise Eksiilis auliige.
Vanaduspäevad veetis akadeemik Hugo Kaho Hamburgis, kus ta 17. septembril 1964 suri.
Teadustöö põhisuunad.
H. Kaho erialane teaduslik töö käsitles peamiselt taimeraku protoplasma kolloidkeemiat ja permeaablust. Rakenduslikult tähtsaks tuleb lugeda H. Kaho viroloogilisi uurimusi, milleni ta jõudis kartulihaigustega tegeledes.
Paimala

Paimala on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Kärdu

Kärdu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Mihkel Kõvamees

Mihkel Kõvamees (15. august 1891 Muhu – 20. märts 1983 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor) ja kaugesõidukapten.
1927–1940 oli ta Tallinna sõjasadama ülem.
Lõpetanud Vladivostoki kaugsõidumerekooli 1914, Irkutski Sõjakooli 1915 ja Alalisväeohvitseride kursused mereväe alal 1928. Esimeses maailmasõjas võttis osa koos Siberi küttidega lahingutest sakslaste vastu, kusjuures sai 3 korda haavata. Eesti rahvusväeosades teenis 3. Jalaväepolgus. Eesti sõjaväkke astus märtsis 1923. Sõjasadama ülemaks määrati aprillis 1927. Kaptenmajoriks kõrgendati veebruaris 1931. 
Tunnustus.
Aastal 1944 viis ta mootorpurjekal Atlantic Rootsi Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis Jüri Uluotsa ja Otto Tiefi valitsuse kohtuministri Johannes Klesmenti.
Tema poeg oli Argo Kõvamees.
Eikla

Eikla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Eiklas elas harrastusbibliofiil ja -etnograaf Juhan Saar. Temal teati olevat Eesti suurim eraraamatukogu.
Alan Moore

Alan Moore (sündinud 18. novembril 1953) on Briti koomiksiautor. 
Tema tuntuimad teosed on "V for Vendetta", "From Hell", "Watchmen", "The League of Extraordinary Gentlemen". Mitme tema koomiksi põhjal on valminud filmid, mille suhtes on ta olnud ülikriitiline.
Moore'i loodud on ka John Constantine'i tegelaskuju, kes ilmus esimest korda koomiksis "Swamp Thing". Hiljem sai Constantine'ist koomiksisarja "Hellblazer" peategelane. Ka selle põhjal tehti 2005. aastal film ("Constantine"), mille peaosalisest (Keanu Reeves) on koomiksisarja küünilise ja üleoleva humanisti asemel saanud katoliiklane.
Moore on kirjutanud ka pornograafilise koomiksi "Lost Girls" (avaldatud 2006), mille peategelased on mitme angloameerika lasteraamatu naispeategelased: Alice (teosest "Alice Imedemaal"), Wendy (teosest "Peeter Paan") ja Dorothy (teosest "Võlur Oz"). Koomiksi illustreeris kunstnik Melinda Gebbie, kes on ühtlasi Alan Moore'i abikaasa.
2015. aasta septembris valmis tema teine, kümne aasta jooksul kirjutatud romaan "Jerusalem", mis on üle poole miljoni sõna pikkune ning sisaldab erinevate kirjanduslike voolude ja autorite pastiššidena kirjutatud narratiivi Northamptoni linnast, kus Moore on elanud kogu elu.
2015. aastal hakkas ta avaldama koomiksisarja "Providence", mis põhineb H. P. Lovecrafti kirjandusteostel.
Rohuküla

Rohuküla on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Seal asub sadam, kust sõidavad reisiparvlaevad Vormsile ja Hiiumaale.
Rohuküla territooriumile jääb Rukkirahu.
Külas asus varem Rohuküla raudteejaam, kus aastatel 1920–1930 oli käigus ka Haapsalu–Rohuküla vaheline reisirong. Praegu asub vanal raudteetammil Läänemaa Tervisetee.
Vahase

Vahase saar on 72 hektari suurune ja ligi tuhande aasta vanune pikliku kujuga saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka küla alal Abrukast 200 meetrit läänes. Vahasele saab Abrukalt läbi mere jalgsi.
Nimi.
Saart on esmamainitud 1645 kui "Wahaso", 1798 on saart nimetatud "Wahha Soo". 
Loodus.
Vahase saarel asub kaks hiidrahnu (Vahase saare hiidrahn I ja Vahase saare hiidrahn II), mis muistendi järgi on mälestus Suurest Tõllust või taevast visatud kivist. Samuti ei välista vanarahvas pikselöögi võimalust.
Vahase mets on väike, kuid liigirikas: leidub kadakat, tamme ja mändi. Saart katab valdavalt lookadastik, kuid leidub ka aruniitu.
Ajalugu.
Saarel asub Vahase talu, mille rajas Abrukalt saarele asunud Peeter Tool. Hoone on ehitatud Teise maailmasõja eel. Kirjanik Albert Uustulnd rajas saarele Kadaka talu. Enne Teist maailmasõda asus saarel ka Sääre talu.
Vahase saarest kirjutas Albert Uustulnd oma romaanis "Tuulte tallermaa". Peeter Tooli poega Karlat on meenutanud näitleja Maria Klenskaja Vikerraadio sarjas "Üks lugu". Samuti on Vahase elanikud meenutanud raadios oma elu. 
Saarel asub Vahase tulepaak.
Aherahu

Aherahu on 2 hektari suurune saar Saaremaa läänerannikul Atla lahe ja Salavamaa vahel. Aherahu jääb Saaremaa valla ja Vilsandi rahvuspargi piiridesse. Rahu rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit.
Rahu on loode-kagusuunaline ja pikliku kujuga.
Aherahu kuulub Aherahu sihtkaitsevööndisse. Väikesaarel on keelatud inimeste viibimine 15. aprillist kuni 15. juulini.
Aherahu on esimest korda mainitud 1796 kui "Ahhe Rahho" .
Hans Teiv

Hans Teiv (sündinud 30. märtsil 1960 Pärnus) on eesti poliitik. 
Töökäik.
Võrkpallitreeneri tunnistusega Teiv ei kuulu ühtegi parteisse. Ta on Läänemeresaarte võrgustiku B7 juhtkomitee liige. 
Harrastused.
Tema hobid on tennis, kalastamine, võrkpall.
Ta osales 2012. aasta jaanuaris TV3-s eetris olnud saates "Õhtusöök viiele".
Toomas Kasemaa

Toomas Kasemaa (sündinud 23. veebruar 1968 Kuressaares) on Eesti ametnik ja poliitik.
Toomas Kasemaa oli Saare maavanem alates 24. juulist 2006 kuni 23. juulini 2011.
Enne maavanemaks asumist oli Toomas Kasemaa siseministeeriumi piirivalvepoliitika büroo juhataja ja Saaremaa piirivalve ülem.
Ta on lõpetanud Sisekaitseakadeemia ja Balti Kaitsekolledži (kaitseväelise kõrghariduse III aste). Mereväe auaste – kaptenmajor.
Kasemaa hobid on purjetamine ja orienteerumine. Ta on Saaremaa merispordi seltsi liige, kuulub Eesti Reservohvitseride Kogusse ja on EL Innovatsiooniklubi juhataja.
Poliitiline tegevus.
Toomas Kasemaa on olnud Saare maavanem. Ta kuulus aastatel 2006–2012 Eesti Reformierakonda ja 2018–2023 erakonda Eesti 200. Aastal 2023 liitus ta erakonnaga Parempoolsed.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 66 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku.
Kasemaa abikaasa oli 2007–2010 Kirsti Ruul, kellega tal on tütar Maarja. Kasemaal on varasemast kooselust kaks poega.
Ii vald

Ii vald on vald Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
1. jaanuaril 2007 liideti Ii vallaga Kuivaniemi vald.
Naabervallad on Oulu linn, Pudasjärvi linn, Ranua vald ja Simo vald.
Fantaasia

Fantaasia (vanakreeka keeles "phantasia" 'kujutlus') on teadlikult ebareaalne ettekujutus või inimliku ettekujutamise võime.
Antiikfilosoofias ei tähendanud fantaasia ebareaalse ette kujutamist, vaid pigem oli see vahetu tunnetuse vastuvõtmise tulemus. Seda selgitatakse läbi "phantasia" seotuse verbiga "phainetai" 'ilmnema, paistma', millest lähtuvalt on fantaasia kõik, mis inimesele mingil viisil ilmneb või paistab, st eelkõige olev. See, et ilmneb midagi, mis ei ole, on kreekaliku mõtlemise raames pigem erijuht kui reegel, mistõttu on fantaasia kreekalikus mõistmises selle võimalik ebareaalne iseloom kõrvaline. Seega võiks ütelda, et mitte inimene ei kujuta endale olevat ette, vaid olev kujutab või kujutleb end inimesele.
Fantaasia seob rangelt filosoofilises tähenduses ebareaalsusega René Descartes oma meditatsioonides, kus ta viib läbi oma radikaalse kahtluse meetodit, mille äärmuslikuks täiuseks on kahtlemine reaalsuses üldse. Fantaasia saab oma eelkõige ebareaalsusega seotud tähenduse alles uusaja filosoofias.
Freud ja unistamine.
Sigmund Freud pidas fantaasiat () inimese kaitsemehhanismiks. Ta leidis, et inimene ei saa hakkama vaid selle vähese rahuldusega, mida reaalsus on võimeline pakkuma. "Me lihtsalt ei saa lihtsalt hakkama ilma abistavate konstruktsioonideta," ütles Theodor Fontane Kui lapsepõlve täiskasvanuks adapteerimise printsiip avastati, nii eraldus ka üks liik mõttetegevust. Seda hoiti eemal reaalsusega katsetamisest ja jäeti vaid naudingu printsiibile allutatuks. See mõttetegevus oli fantaseerimine. Ta võrdles fantaseerimist ideega, et loodus säilitab oma algse oleku kus kõik, kaasa arvatud see, mis on ebavajalik või mürgine, saab kasvada ja paljuneda seal, kus ta tahab.
Unistamine oli Freudile väärtuslik ressurss. "Need unistused panevad paika (sks. "Objektbesetzung") suure hulga huvisid, nad on subjektile väga hinnalised ja tavaliselt on neisse peidetud hulk tundlikkust. Sellised fantaasiad võivad olla nii alateadvuslikud kui teadlikud." Ta leidis, et fantaasiad sisaldavad suure hulga subjekti tõelist ja loomupärast personaalsust ja jõuline inimene on see, kes suudab oma pingutustega soovunelmad tõeliseks teha. See võib olla kunstnik, kes suudab oma fantaasiad loomingusse panna, mitte hukutava neuroosi sümptomitesse.
Ettekujutus

Ettekujutus (inglise keeles "representation", ladina keeles "repraesentatio", saksa keeles "Vorstellung"), ka kujutlus, ilming, esinemine, avaldumine, idee, mõte on viis, kuidas subjekt enda jaoks midagi mõteldavaks või kogetavaks teeb.
Ettekujutus on uusaja filosoofiasse kuuluv mõiste ning saab selle raames terminoloogiliseks alles Immanuel Kanti filosoofias. Varem oli kujutlemine seotud pigem reaalse kogemuse kui mõttes kujuteldavaga.
Ettekujutus eristub kujutlusest eelkõige läbi filosoofilise rõhuasetuse. Kui kujutlus on neutraalne mõiste, mis haarab kõikvõimalikke vaimse haaramise, esitamise, sobitamise jms vorme, siis ettekujutuse puhul on rõhutatud, et kujutatakse midagi endale ette, kusjuures kujutleja-kujutaja kui subjekt on ise mingis mõttes selle taga.
Kant.
Immanuel Kant eristab ettekujutuste ("Vorstellung", "repraesentatio") seas pertseptsioone ("Perzeption", "perceptio"), mis on teadvusega ettekujutused.
Need omakorda jagunevad subjektiivseteks pertseptsioonideks ehk aistinguteks ("Empfindung", "sensatio"), mis käivad ainult "subjekti kui oma seisundi modifikatsiooni" kohta, ja objektiivseteks pertseptsioonideks ehk tunnetusteks ("Erkenntnis", "cognitio"). Tunnetused jagunevad kaemusteks ("Anschauuung", "intuitus") ja mõisteteks ("Begriff", "conceptus"). "Esimene käib vahetult eseme kohta ja on üksik, viimane vahendatult ("mittelbar"), paljudele asjadele ühine võiva olla tunnuse kaudu." 
Mõisted jagunevad empiirilisteks mõisteteks ja puhasteks mõisteteks, "ja puhast mõistet, kui tema päritolu on ainult arus (mitte puhtas meelelisuse pildis), nimetatakse "Notio". *Mõiste notsioonidest, mis ületab kogemuse võimalikkuse, on "idee", ehk mõistusmõiste." 
Teoses "Preisschrift über die Fortschritte der Metaphysik" mainib Kant ettekujutuse liikidena kaemist, aistimist ja mõtlemist. 
Aru seob ettekujutused ühtsuseks. 
Mõiste on reflekteeritud ettekujutus. Mõtlemine on ettekujutamine mõiste läbi ("repraesentare per conceptus").
Hegel.
Hegeli järgi nimetatakse ettekujutusteks "tunde, kaemuse, iha, tahte jne määratletusi, niivõrd kui nendest teatakse". Filosoofias on ettekujutuste asemel "mõtted, kategooriad, lähemalt aga mõisted. Ettekujutusi üldse võib vaadelda mõtete ja mõistete metafooridena. Ettekujutuste omamisega aga ei teata veel nende tähendust mõtlemisele, ei teata veel nende mõtteid ja mõisteid. Ümberpöördult on ka kaks eri asja mõtete ning mõistete omamine ja teadmine, millised on neile vastavad ettekujutused, kaemused, tunded." ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 3)
Simon Levin

Simon S. Levin (3. november 1928 – 2. jaanuar 2008) oli juudi päritolu Eesti advokaat.
Haridus.
1934. aastal alustas ta õpinguid Tallinna Prantsuse Lütseumis, evakueerituna Venemaale lõpetas 1944. aastal Tšeljabinskis töölisnoorte keskkooli. 
1945. aastal, reevakueerituna, astus Tartu Riiklik Ülikooli õigusteadust õppima, ülikooli lõpetas kaugõppes 1947. aastal.
1974. aastal kaitses Levin kandidaadiväitekirja Moskvas Üleliidulises Kuritegevuse Põhjuste Uurimise Instituudis ning sai kandidaadikraadi.
Töökäik.
Aastatel 1945–1946 töötas Levin Tallinna I õigusnõuandlas stažöörina ja kuni 1992. aasta märtsini advokaadina. Aastatel 1992–2004 töötas ta vandeadvokaadina advokaadibüroos HETA, 2004. aastast advokaadibüroos Teder &amp; Partnerid ning advokaadibüroos Teder, Glikman &amp; Partnerid. 
Avalik tegevus.
Levin valiti Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi liikmeks kaheksal korral. 
Ta võeti Eesti Advokatuuri 1947. aastal. Oli juhatuse liige aastatel 1994, 1995, 1998 ning aseesimees aastatel 1994–2001. Ta on korduvalt olnud kvalifikatsioonikomisjoni ja teadus-metoodikakomisjoni liige. 2002. aastast oli ta juhatuse nõunik. Levini advokaaditunnistust ehib numbrimärk 1.
Levin on olnud Eesti kriminaalseadustiku 1993. aasta eelnõu ning veel mitme eelnõu ametlik ekspert, Eesti kriminaalpreventsiooni nõukogu liige ning nõukogu eksperdikomisjoni liige. 
Teadustöö.
Levini põhiteadusalad olid kriminaalprotsess ja kriminaalõigus. Ta uuris kriminaalkaitse probleeme, kriminaalkaitse efektiivsust ja kassatsioonimenetlust, samuti advokaaditöö eetilisi aspekte. Temalt on ilmunud 12 teadustööd kriminaalmenetluse ja eetika alal ning erialaseid artikleid. Ta on tegelenud kriminaalpsühholoogia üksikküsimustega ning kirjutanud kaks uurimust kohtupsühholoogia alal. 
Ta töötas 1984–1985 Eesti Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi majandusõiguse probleemide sektoris majandusteadlasena. 1985. aastal valiti ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia Psühholoogide Seltsi tegevliikmeks.
Ta oli aastatel 1952–1953 Tallinna Juriidilise Kooli lektor, 1996. aastast Concordia Rahvusvahelise Ülikooli Eestis kriminaalmenetluse professor, 1997. aastast Tartu Ülikooli külalisprofessor ja Tartu Ülikooli kuratooriumi liige.
Ülgase

Ülgase on küla Harjumaal Jõelähtme vallas.
Küla piirneb läänes Saviranna ja Kallaverega, edelas Maardu linnaga, lõunas Võerdla ja Rebala külaga ning idas Kostirannaga. Põhja pool asub Soome laht. Tallinna uus prügila asub Ülgasest lõunas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 84 inimest. Neist 73 (86,9%) olid eestlased.
Ülgase ja Kostiranna piiril asub Ülgase pank, mille kaitseks on moodustatud Ülgase looduskaitseala.
Küla on tuntud 1920. aastatel rajatud Ülgase fosforiidikaevanduse poolest. Tänapäevani on alles ja osaliselt läbitavad kaevanduskäigud, mis algavad Ülgase pangast. Kaevanduskäikudes talvituvad nahkhiired. 2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandab ELF Ülgasel projekti "Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis‟ raames tiigilendlaste talvitusolusid. Kaevanduse juurest viis enne 1940. aastaid raudtee Koljuotsa, kus asus sadam, mille kaudu fosforiiti mujale veeti.
Nõukogude ajal on fosforiidi kaevandamine maastikku põhjalikult muutnud. Künkad küündivad küla lõunaosas 65 meetrini merepinnast.
Küla alale jääb Ülgase savimaardla. Savi on kaevandatud Ülgase panga ja Koljuotsa vahel.
Ülgase paekaldal asub kaks kohalikku geodeetilist punkti.
Ülgase edelaosas ja Kallavere küla lõunaosas asuvad suvilad ja aiamaad on kurikuulsad kuritegevuse kõrge taseme tõttu.
Ülgasel asub Talleggi sugulindla.
Paralepa

Paralepa on alevik Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Piirneb põhjas ja läänes Haapsaluga.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ridala valda.
Jüri Saar

Jüri Saar (sündinud 8. novembril 1946 Kaali külas) on Eesti poliitik. 
1964. aastal lõpetas ta Kingissepa Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Aastatel 1990–1991 töötas ta Saare Maavalitsuses maasekretärina ja 1992–2003 oli Saare maavanem. 2002. aastal astus ta Eestimaa Rahvaliitu ja oli selle liige kuni 02.07.2010.
Alates 27.01.2011 on Sotsiaaldemokraatliku erakonna liige.
Aastatel 2003–2007 oli Jüri Saar X Riigikogu liige. 
23. aprillil 2007 valiti ta Kihelkonna vallavanemaks. Novembrist 2009 oktoobrini 2017 oli ta Pihtla vallavanem.
Isiklikku.
Abielus, kolm poega. Poeg Indrek Saar on eesti näitleja ja poliitik, riigikogu liige.
Jüri Saar (filosoof)

Jüri Saar (1941 – 13. aprill 1984) oli eesti filosoof.
Ta tõlkis eesti keelde Immanuel Kanti raamatu "Prolegomena igale tulevasele metafüüsikale, mis on võimeline esinema teadusena". Raamat ilmus Eesti Raamatu väljaandel Tallinnas 1982.
Samuti tõlkis ta Igor Narski raamatu "Kant" (Tallinn: Eesti Raamat 1979).
Jüri Saar (täpsustus)

Jüri Saar on mitme tuntud inimese nimi.
Kallaste (täpsustus)

Kallaste on mitmetähenduslik sõna:
Prähnu

Prähnu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hiiumaa lääneosas Läänemere ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Prähnu piirneb läänes Läänemerega, põhjas Külaküla ja Leisu, idas Emmaste-Selja ning lõunas Ole külaga.
Nimi.
Leo Tiik on pakkunud kohanime lähtekohaks perekonnanime või võõrapärast kohanime. Kohanime on kasutatud 1576 kujul "Broihelan", 1577 "Broye", 1583 "Bre", 1587 "Brose", 1620 "Prehe", 1693 "Prechno", 1726 "Prengo", 1732 "Prehno" ja 1744 "Preno".
Loodus.
Prähnu asub Küla lahe ääres.
Ajalugu.
Prähnu kuulus ajalooliselt Kassari mõisa alla. Mõisa alal elas 1576 talunik Broihelan Henrich. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis elasid Aunaku mõisas talunikud Prengo Siemo, Prengo Matz ja Prengo Mart.
1835 oli Prähnus kolm talu. Elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Haunapu, Järva (Jerwa), Tulp ja Tänav (Tännaw). 
Prähnu kuulus 1977–1997 Külaküla koosseisu.
Taristu.
Prähnu idaosa piirneb Emmaste–Luidja maanteega, kust saab alguse Prähnu tee.
Ants Tammleht

Ants Tammleht (sündinud 28. oktoobril 1947) on eesti poliitik.
Ta lõpetas 1966. aastal Orissaare Keskkooli.
Aastatel 1982–1990 oli ta Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees ja 1990–1991 Saare maavanem. Pärast lühikest aega Tartu Kommertspangas sai temast 1994. aastal ASi Saarte Liinid juhatuse esimees. Sellel ametikohal töötas ta kuni 2012. aastani.
Ta on Saaremaa Rotary klubi liige, aastatel 1995–1996 president. 
Ants Tammleht on Keskerakonna liige.
Jüri Räim

Jüri Räim (18. aprill 1933 – 18. aprill 1995) oli Eesti NSV partei- ja omavalitsustegelane.
Ta oli pärit Muhu saarelt. Tema isa, Andrei Räim oli olnud endine meremees ja Pädaste küla asunik, mõnda aega ka Kuivastu sadama ülem.
Räimel oli Vigala Põllutöökoolist aednik-mesiniku koolitus. 1950. aastast töötas Vigala Aiandus- ja Mesinduskoolis majandusjuhatajana, seejärel aednik-mesinikuna Kõljala Põllumajanduskooli õppemajandis. 
1952. aastal oli lühikest aega ajalehe «Kommunismiehitaja» toimetaja asetäitja, aastail 1952–1955 teenis Nõukogude armees, seejärel oli EKP Kingissepa Rajoonikomitee instruktor. NLKP liige 1953. aastast. 1956–1959 õppis Kehtna Nõukogude ja Parteikoolis. kus sai nooremagronoomi kutse ning kõrgema hariduse omandas poliitika ja põllumajanduse alal kaugõppe teel Moskvas., NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis
1959. aastast oli Kingissepa rajooni «Üksmeele» kolhoosi esimees, 1960–1966 Kõljala sovhoosi direktor. 1966. aastast alates Kingissepa Rajooni Põllumajandusliku Tootmise Valitsuse juhataja, 1969. aastast Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja — põllumajandusvalitsuse juhataja. 
Aastatel 1974–1982 oli ta Kingissepa rajooni TSN täitevkomitee esimees. 1978. aastal oli ta Kingissepa rajooni põllumajandusvalitsuse juhataja. 1988. aastal oli ta EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär. 
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI, IX ja XI koosseisu saadik, EKP Keskkomitee liikmekandidaat..
1989. aastal võttis ta vastu Muhu külanõukogu esimehe ameti. 1990. aastate alguses oli ta Muhu vallavanem.
Nigula (Lääne-Nigula)

Nigula on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.
Ta piirneb põhjas Tagavere, läänes Võntküla, lõunas Pälli ja läänes Koela külaga.
Nigulas on Lääne-Nigula kirik.
Leediküla

Leediküla (18. sajandi kaartidel ka "Lödi") on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.
Külas on Leediküla oja lähe.
Leedikülas on asunud Leediküla poolmõis ja muinaslinnus Hallimägi.
Küla juures oli kaks tuulikut.
Luigu

Luigu on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas.
Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.
Ta piirneb Vidruka külaga, idas Jaakna külaga ning lõunas Allikmaa küla ja Palivere alevikuga.
Suure osa Luigu territooriumist hõlmab Palivere raba. Küla edelanurgas voolab Luigust läbi Taebla jõgi.
Ruslana

Ruslana (ukraina "Русла́на Степа́нівна Лижи́чко"; Ruslana Lõžõtško; sündinud 24. mail 1973 Lvivis Ukrainas) on ukraina laulja, kelle esitatud laul "Wild Dances" võitis 2004. aastal Eurovisiooni lauluvõistluse.
Ruslana osales Ukraina revolutsioonilistes sündmustes 2013. aasta novembris – 2014. aasta veebruaris, olles Euromaidani üks juhtfiguure.
Isiklikku.
Ta on aastast 1995 abielus Oleksandr Ksenofontoviga.
Diskograafia.
Albumid.
2023. aasta maikuus teadustas Ruslana, et tal on valmimisjärgus uus album "Дике серце", "Metsik süda". Selle esimene singel ("Лірниця", "Lüüramängija"), ilmus juunis; muusikavideo avalikustati oktoobris 2023.
Tõnis Kipper

 
Tõnis Kipper (sündinud 25. novembril 1962 Orissaares) on ajakirjanik, kultuuri- ja omavalitsustegelane.
Haridus.
Kipper on lõpetanud 1981. aastal Orissaare Keskkooli. 1985. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuritöötaja ja taidlusteatri režissööri erialal.
Töökäik.
Kipper on lavastanud Saaremaa Rahvateatris, Kuressaare Linnateatris ja Kuressaare Teatris kokku umbes 35 lavastust. 
Lavastusi.
Ta on näidelnud Saaremaa Rahvateatri ja Kuressaare Linnateatri lavastustes. 
Rolle.
Kuuldemängud "Kohaliku tähtsusega lahingud”. Autor: Vjatšeslav Kondratjev. Tõlkija ja raadiole seadja: Aili Lemmik. Režissöör: Tanel Lään. (Roll - sõdur), eetris 23. veebruar 1985. "Don Carlos". Autor Friedrich Schiller. Režissöör Härmo Saarm. Salvestatud novembris-detsembris 1984. Eetris 31.12.1984. (Roll - Mercado). Kuuldemäng lastele "Elevant katusel", autor Vallo Raun, režissöör Aare Toikka. Salvestatud detsember 1987. Eetris 31.01.1988. (Roll - Helesiniste elevantide pealik). 
Ta on olnud ka Kuressaare linnavolikogu kultuurikomisjoni liige.
Poliitiline tegevus.
Tõnis Kipper oli aastatel 1999–2017 Keskerakonna liige. Keskerakonna nimekirjas osales ta 2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel ja sai Kuressaare linnas 18 häält. 2005. aasta kohalike omavalitsuste valimisel sai ta 33 häält.
Aknool (ansambel)

Aknool on eesti ansambel, mis viljeleb omanäolist ja kordumatut agressiivselt kakofoonilist sügava sõnumiga ühiskonnakriitilist underground-punk-fuck stiilis muusikat. 
Ansambel loodi 2001. aastal Keilas. Bändi tuumik koosneb neljast persoonist: meesvokaal - Aknool, soolokitarr või trummid - Olku, basskitarr või soolo - Verine Svente, trummid - Alaealine Tarvi. Läbi aegade on grupist läbi käinud veel teisigi kuulsaid punkrockareid nagu Macaron, Ergo (Noa Jofe), Möllu (Jaanika), Merit. Kõigil kollektiivi liikmeil puudub täielikult muusikaline haridus. Enamikul on jäänud lõpetamata ka kesk- või põhikool.
Ansambli lavaline tegevus on alati olnud ettearvamatu, šokeeriv ja kaootiline. Tihti on kontserdid lõppenud kaosega, kus on lõhutud instrumente ja helitehnikat, vigastatud ennast ja solvatud publikut. Skandaalid on saatnud Aknooli alates esimesest kontserdist Vasalemmas ("Jaani - Punk 2001"), kus tulid koos bändiga lavale ka hardcore stripparid.
Bänd on esinenud üle Eesti pea poolesajal korral, on käidud ka Helsingi klubis "Factory", kus korraldati laval kaklus, millest kogu kollektiiv osa võttis. 2005. aastal Harjumaal Kosel toimunud "Solkmuusikal" ärritas korraldajat "perfoomentsi" osa kus vabatahtlik vastassugupooltest koosnev inimeste paar laval seksuaalvahekorda üritas.
Ansamblil on ilmunud ka väikesetiraažiline (100 tk) MC nimega "Anti Natsi" aastal 2003. Teine kogumik (CD, 200 tk) ilmus 2006. aasta alguses ja kandis nime "Paanikaosakond". Kumbagi üllitist ei ole olnud võimalik, teatud põhjustel, osta "kaubandusmonopolist". 
Bändi üks eeskujudest on GG Allin.
Jüri Suurhans

Jüri Suurhans (16. detsember 1921 Hänga, Torgu vald, Jämaja kihelkond, Saaremaa – 11. märts 1984 Torgu, Kingissepa rajoon Saaremaa, Eesti) oli Eesti NSV poliitik ja riigiametnik.
Jüri Suurhans lõpetas 1941. aastal Kuressaare Keskkooli.
Teise maailmasõja, 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse ja ajal teenis Punaarmees ja partisanisalgas Leningradis, 8. Eesti laskurkorpuse 249. Eesti Laskurdiviisis võttis osa Velikije Luki, Eesti ja Kuramaa lahingutest, 25.12.1942 sai Velikije Luki all haavata. NLKP liige 1944. aastast. Demobiliseeriti 1946. aastal 370. kaardiväe Eesti Punalipulisest laskurpolgust, majorina. 
Jüri Suurhans oli 1946. aastast EK(b)P Saaremaa Komitee instruktor, seejärel Vabariikliku Parteikooli kuulaja. 1948. aastal EKP Saaremaa Komitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja. Aastatel 1948–1950 Saare Maakonna TSN Täitevkomitee esimees, aastatel 1950–1952 EKP Orissaare Rajoonikomitee esimene sekretär, 1952. aastal Pärnu Oblasti TSN Täitevkomitee kaubandusosakonna juhataja, aastatel 1953–1955. Tõrva Rajooni TSN Täitevkomitee esimees ja 1955–1959 EKP Tõrva Rajoonikomitee esimene sekretär. 
Aastatel 1959–1974 Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees, aastatel 1974–1982 EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär ja aastatel 1978–1982 Eesti NSV Ülemnõukogu esimees.
Jüri Suurhans oli Eesti NSV Ülemnõukogu V, VII, VIII, IX koosseisu saadik.
Drag queen

Drag queen ehk "drag"-kuninganna on "drag"-kultuuris inimene, üldjuhul meessoost isik, kes kehastub naiskarakteriks esinemise, vaatemängu või muul meelelahutuslikul eesmärgil. 
Üheks "drag"-kunsti defineerivaks tunnuseks võib pidada üleelusuurust ja liialdatud esitust, mis kajastub nii kehastatavate tegelaskujude välimustes kui iseloomudes. Tihti kasutatakse parukaid, pilkupüüdvaid kostüüme ja näojooni ebaloomulikkuseni rõhutavat meiki.
Traditsiooniliselt rõhuvad "drag queen"'id oma välimuses ja esituses naiselikkusega seotud stereotüüpidele, kuid on esinejaid, kelle eneseväljendus ei piirdu soolise binaarsusega. "Drag queen"'idena võivad ennast määratleda lisaks paiksoolistele meestele ka paiksoolised naised, transsoolised või mittebinaarsed inimesed.
"Drag queen"'id Eestis.
"Drag queen"'idena on Eestis tegutsenud Andrus Tamme, Chloé Lagucci, Nasty Nikita, Helgi Saldo, Miss Elsa, Miss Tiina Biscuit, Nebraska Jones, Nordika, Paul Holmberg, Ursula Regina, Vilita, Delfi Oraakel jt.
Tuntuimatest "drag queen"'idest on Eestis käinud Betty Fuck, Freida Slaves ja tõsielusarja „RuPaul’s Drag Race'i” "queen"'id Aquaria, Charity Kase, Keta Minaj, Sasha Velour ja Naomi Smalls. Eestis on elanud Briti-Jamaica päritolu "drag queen" Vanity Milan, kes võistles 2021. aastal „RuPaul’s Drag Race UK” kolmandas hooajas.
Madis Kallas

Madis Kallas (sündinud 22. aprillil 1981) on eesti poliitik, sporditegelane ja endine kergejõustiklane (peamiselt mitmevõistleja), aastast 2024 XV Riigikogu liige, aastast 2025 Eesti Kergejõustikuliidu president. Aastatel 2022–2023 oli ta Eesti keskkonnaminister ja 2023–2024 Eesti regionaalminister. Aastast 2022 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 
1996. aastal lõpetas ta Kihelkonna Põhikooli ja 1999. aastal Kuressaare Gümnaasiumi. 2004. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli kehakultuuri eriala.
Poliitika.
Aastatel 2013–2015 oli ta Kuressaare abilinnapea. 2. aprillil 2015 valiti ta Kuressaare linnapeaks. 
Pärast Saaremaa valdade ühendamist oli ta Saaremaa vallavanem kuni 27. maini 2020. Ametist lahkumisest teavitas ta avalikkust 20. aprillil 2020, võttes poliitilise vastutuse koroonakriisi tõttu. Saaremaa vallavanemaks valiti ta taas 26. novembril 2021. 
18. juulil 2022 nimetati ta ametisse Eesti keskkonnaministriks. 
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 2254 häält ning osutus valituks.
17. aprillil 2023 nimetati ta ametisse Eesti regionaalministriks. 16. aprillil 2024 teatas Kallas, et lahkub samal päeval ministri ametist ja temast saab Riigikogu liige. 
Sport.
Saavutused spordis.
Tegeles tippsportlasena peamiselt mitmevõistlusega.
Eesti Olümpiakomitee presidendi kandidaat 2012.
Ta kandideeris 2012. aastal Eesti Olümpiakomitee presidendiks. Talle oponeeris Eesti Olümpiaakadeemia president ja endine kergejõustiklane Neinar Seli, kes valiti presidendiks.
Eesti Kergejõustikuliidu presidendi valimised 2025.
6. mail 2025 toimunud Eesti Kergejõustikuliidu volikogu koosolekul valiti Madis Kallas 39 poolthäälega (41-st võimalikust) alaliidu uueks presidendiks.
Isiklikku.
Tema isa on endine Riigikogu liige Raivo Kallas.
Bruno Pao

Bruno Pao (22. august 1931 Emmaste kihelkond, Läänemaa – 28. veebruar 2025 Kuressaare) oli eesti publitsist, mereajaloolane ja munitsipaalpoliitik. 
Ta sündis meremehe perekonnas. 
1947. aastal asus ta õppima Tallinna Merekoolis laevamehaanikuks, kuid ei lõpetanud tervislikel põhjustel. Ta õppis kaugõppes Tartu Riiklikus Ülikoolis, lõpetas 1983. aastal ajalooteaduskonna diplomitööga "Talurahva osa Eesti kaubalaevanduses XIX sajandil" (juhendaja Sulev Vahtre). 
1949–1951 töötas ta Valjala vallas Kallemäe rahvamaja juhatajana. 
1977–1985 oli ta Eesti Meremuuseumi merendusosakonna juhataja, 1985–1987 muuseumi teadusdirektor. 
1989–1994 oli ta Muhu valla arendusnõunik ja täienduskoolitaja. 
2002–2005 oli ta Kuressaare linnavolikogu aseesimees, aastail 2005–2009 eetikakomisjoni esimees.
Teadustöö.
Tema uurimisvaldkonnad olid merendusajalugu, koha- ja kultuurilugu. Aastatel 1978–1986 oli ta Eesti esimeste merearheoloogia ekspeditsioonide korraldaja. Ta oli "Mereleksikoni" algatusrühma liige ja mitme artikli autor.
Oli Saaremaa Muuseumi nõukogu liige.
Loksa (täpsustus)

Loksa on mitme koha nimi:
970. aastad

970. aastad
970. aastad on aastad 970–979 pKr.
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Kümnendid: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad
Aastad: 970 971 972 973 974 975 976 977 978 979
960. aastad

960. aastad
960. aastad on aastad 960–969 pKr.
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Kümnendid: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 960 961 962 963 964 965 966 967 968 969
950. aastad

950. aastad
950. aastad on aastad 950–959 pKr.
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Kümnendid: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad
Aastad: 950 951 952 953 954 955 956 957 958 959
940. aastad

940. aastad
940. aastad on aastad 940–949 pKr.
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Kümnendid: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad
Aastad: 940 941 942 943 944 945 946 947 948 949
930. aastad

930. aastad
930. aastad on aastad 930–939 pKr.
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Kümnendid: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 930 931 932 933 934 935 936 937 938 939
920. aastad

920. aastad
920. aastad on aastad 920–929 pKr.
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Kümnendid: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 920 921 922 923 924 925 926 927 928 929
910. aastad

910. aastad
910. aastad on aastad 910–919 pKr.
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Kümnendid: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad
Aastad: 910 911 912 913 914 915 916 917 918 919
Blagoveštšensk

Blagoveštšensk on linn Venemaal, Amuuri oblasti halduskeskus. Asub Amuuri jõe ääres, Hiina Heihe linna vastaskaldal.
Linn on rajatud 1856. aastal Ust-Zeiski sõjaväepostina.
Blagoveštšensk on tähtis sadamalinn, laevaehituse ja -remondi keskus. Linnas on ka ehitusmaterjalide ja tselluloositehased, tikuvabrik ja mööblikombinaat.
2022. aastal avati kaubaliikluseks üle Amuuri kulgev Blagoveštšenski–Heihe sild.
Ian MacKaye

Ian MacKaye (sündinud 16. aprillil 1962) on Ameerika muusik, "straight-edge" liikumise rajaja, sõltumatu plaadifirma Dischord asutaja. 
Muusikuna on Ian MacKaye kogunud tuntust ansamblite Minor Threat (1980–1983) ja Fugazi (1987–2002) lauljana. 
Tema 1980. aastate keskpaigas tegutsenud ansamblit Embrace peetakse tihti üheks emostiili suunanäitajaks.
Beirut

Beirut on Liibanoni pealinn. See asub Vahemere kaldal ja moodustab 1. järgu haldusüksuse (kubernerkond).
Religioonide järgi võiks Beiruti jagada Ida-, Põhja-, Lääne- ja Lõuna-Beirutiks. 
Ida-Beirut ja Põhja-Beirut on enamjaolt kristlaste territoorium, seal asuvad saatkonnahooned, uhked kaubamajad, luksushotellid, üle maailma tuntud ööklubid, euroopalikud eramu- ja korruselamurajoonid. 
Lääne- ja Ida-Beirutit ühendab Sodeco väljak, mis kunagi oli piiriks kahe vaenupoole, moslemite ja kristlaste vahel. Nüüd on sinnagi ehitatud kaubanduskeskused, lisaks asub seal ka Lähis-Ida suurimaid meediakeskusi – "Forum de Beirut". Lääne-Beirut on moslemitega asustatud linnajagu, kus suurem osa elanikest on sunniidid; seal asuvad ka Beiruti kuulsad mererannad. Samuti suur rahvusvaheline Rafik Hariri nimeline lennujaam, sadamad ja jahtklubid. 
Kui minna kesklinnast Lõuna-Beirutisse, võib mõne sekundiga teha ajarännaku – sattuda 21. sajandist mitu sajandit varasemasse aega. Seal võib näha tõelist araabia elustiili. Liigutakse kaamelite ja eeslitega, paljud kannavad traditsioonilisi araabia rõivaid. See linnajagu on asustatud peamiselt šiiitidega ja Hezbollah' mõju on näha igal tänavanurgal, kus ripub šeik Nasrallah' või mõne Iraani mulla plakat. 
Beirut on mitu korda tehtud maatasa ja praegugi käivad linnas taastamistööd. Tegemist on maailma suurimate ülesehitustöödega, kus võimalikult palju püütakse säilitada vana arhitektuuri. 2007. aastal valiti Beirut maailma kümne kõige atraktiivsema turismilinna hulka.
Meißen

Meißen on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal, Meißeni kreisi keskus. Asub Elbe jõe ääres, Triebischi suudmes. Linn on tuntud kui portselanitööstuse keskus.
Ajalugu.
Meißenit on esmamainitud 929. aastal ("Misnia"). Linnaõigused sai 12. sajandi lõpus.
2002. aasta Elbe üleujutustes sai vanalinn tugevasti kahjustada.
Stendal

Stendal on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal, Stendali kreisi keskus.
Ta asub 125 km Berliinist läänes ja 175 km Hannoverist idas. 1949–1990 kuulus ta Saksa DV-sse. Stendal on Altmargi mitteametlik keskus.
Stendali küla on esmamainitud Steinedali külana 1022. aastal. Albrecht Karu andis talle 1160 Magdeburgi linnaõigused.
14. sajandist alates kuulus Hansa Liitu. Hansalinnana oli ta väga jõukas ja seda näitavad tänini säilinud võimsad kirikud, raekoda ja kaks linnaväravat. Need on ka linna tähtsaimad arhitektuurilised vaatamisväärsused. 13. sajandil asutati linnas meresõitjate gild, ehkki Stendal asub merest küllalt kaugel. Gild korraldas kaubareise Põhja- ja Läänemerel.
1518 astus Stendal Hansa Liidust välja koos Berliini, Brandenburgi, Oderi-äärse Frankfurdi ja Salzwedeliga. 1539 pöördus linn katoliiklusest luterlusse.
1640 sai Stendal garnisonilinnaks ja jäi selleks 1994. aastani, mil linnast lahkusid Vene sõjaväe viimased üksused.
1682 tabas linna katkuepideemia, milles suri 1205 inimest, neist 537 last.
Arvatavasti on kõige kuulsam Stendali elanik Johann Joachim Winckelmann (1717–1768), saksa klassikalise arheoloogia ja uuema kunstiteaduse rajaja. Austusest tema vastu võttis Marie Henri Beyle endale kirjanikunimeks Stendhal. Stendalis on alates 1955. aastast Winckelmanni majamuuseum.
Stendal kuulus Brandenburgi markkrahvkonda ja pärast Napoleoni sõdu Preisimaa kuningriiki Saksimaa provintsi.
1849 rajati läbi linna Magdeburgi–Wittenberge raudteeliin. 1936 rajati lennujaam.
Stendali kõige suurem elanike arv fikseeriti 31. detsembril 1989: 51 491. Sellest ajast on elanike arv jõudsalt vähenenud ja praegu on linnas alla 40 000 elaniku.
Linnas on veel Altmargi teater, mis on eeskätt laste- ja noorsooteater, tuletõrjemuuseum ja hullumaja.
Linnanõukogus on 40 kohta, millest pärast 7. juuni 2009 valimisi kuulub 14 kristlikele demokraatidele, 11 Saksa Vasakparteile ja 9 Sotsiaaldemokraatlikule Parteile. Võrreldes eelmiste valimistega olulisi muutusi ei toimunud.
Stenmdali sõpruslinn on Nordrhein-Westfaleni liidumaal asuv Lemgo.
Eesti valimised

Eestis toimuvad Riigikogu valimised, kohaliku omavalitsuse volikogude valimised, Euroopa Parlamendi valimised ja Vabariigi Presidendi valimised.
Riigikogu valitakse Eesti Vabariigi hääleõiguslike kodanike poolt neljaks aastaks. Kandideerimisõigus on Eesti kodanikul, kes kandidaatide registreerimise viimaseks päevaks on saanud 21-aastaseks.
Neljaks aastaks valitakse esindajaid ka kohaliku omavalitsuse volikogudesse. Volikogu valimispäev on valimisaasta oktoobrikuu kolmas pühapäev. Hääletamisõigus on Eesti kodanikul ja Euroopa Liidu kodanikul, kes on valimispäevaks saanud 16-aastaseks ja kelle püsiv elukoht, see on elukoht, mille aadressiandmed on kantud Eesti rahvastikuregistrisse asub vastavas vallas või linnas. Kuni 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisteni (k.a) on hääletamisõigus ka määratlemata kodakondsusega isikutel Eestis. Kandideerimisõigus on igal hääleõiguslikul Eesti kodanikul ja Euroopa Liidu kodanikul, kelle püsiv elukoht asub hiljemalt valimisaasta 1. augustil vastavas vallas või linnas. Välismaalastel, kes elasid Eestis alalise elamisloa alusel ja olid valimispäevaks elanud seaduslikult vähemalt viimased viis aastat vastavas vallas või linnas, kehtis valimisõigus viimasena 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel.
Eestist valitakse seitse Euroopa Parlamendi liiget, kelle volitused kestavad viis aastat. Valimistulemused tehti kindlaks proportsionaalsuse põhimõttel. Hääletamisõigus on Eesti kodanikul, kes on valimiste päevaks saanud 18-aastaseks. Hääletamisõigus on Eesti kodakondsust mitteomaval Euroopa Liidu kodanikul, kes on valimispäevaks saanud 18-aastaseks ja kelle püsiv elukoht on Eestis, see tähendab tema elukoha aadressiandmed on kantud Eesti Rahvastikuregistrisse ja kellelt tema päritoluriigis ei ole hääletamisõigust ära võetud.
Vabariigi Presidendi kandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt viiendikul Riigikogu koosseisust. Vabariigi President valitakse salajasel hääletusel. Igal Riigikogu liikmel on üks hääl. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline häälteenamus. Kui Vabariigi Presidenti ei valita ka kolmandas hääletusvoorus, kutsub Riigikogu esimees ühe kuu jooksul Vabariigi Presidendi valimiseks kokku valimiskogu. Valimiskogu koosneb Riigikogu liikmetest ja kohaliku omavalitsuse volikogude esindajatest. Valimiskogu liikmeid on 347 – 101 Riigikogu liiget ja 246 kohaliku omavalitsuse volikogude esindajat.
Valimisringkonnad.
Riigikogu valimised toimuvad kaheteistkümnes mitmemandaadilises valimisringkonnas:
Euroopa Parlamendi valimised toimuvad ühes üleriigilises valimisringkonnas.
1033

1033. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1028 1029 1030 1031 1032 - 1033 - 1034 1035 1036 1037 1038
1034

1034. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1029 1030 1031 1032 1033 - 1034 - 1035 1036 1037 1038 1039
1035

1035. aasta (MXXXV) oli 11. sajandi 35. aasta
1036

1036. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1031 1032 1033 1034 1035 - 1036 - 1037 1038 1039 1040 1041
1037

1037. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1032 1033 1034 1035 1036 - 1037 - 1038 1039 1040 1041 1042
1038

1038. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1033 1034 1035 1036 1037 - 1038 - 1039 1040 1041 1042 1043
1039

1039. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1034 1035 1036 1037 1038 - 1039 - 1040 1041 1042 1043 1044
1040

1040. aasta (MXL) oli 11. sajandi 40. aasta.
1041

1041. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 
Aastad: 1036 1037 1038 1039 1040 - 1041 - 1042 1043 1044 1045 1046
1042

1042. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 
Aastad: 1037 1038 1039 1040 1041 - 1042 - 1043 1044 1045 1046 1047
1043

1043. aasta (MXLIII) oli 11. sajandi 43. aasta.
1044

1044. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 
Aastad: 1039 1040 1041 1042 1043 - 1044 - 1045 1046 1047 1048 1049
1045

1045. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 
Aastad: 1040 1041 1042 1043 1044 - 1045 - 1046 1047 1048 1049 1050
1046

1046 (MXLVI) oli 11. sajandi 46. aasta.
1047

1047. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 
Aastad: 1042 1043 1044 1045 1046 - 1047 - 1048 1049 1050 1051 1052
1048

1048. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 
Aastad: 1043 1044 1045 1046 1047 - 1048 - 1049 1050 1051 1052 1053
1049

1049. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 
Aastad: 1044 1045 1046 1047 1048 - 1049 - 1050 1051 1052 1053 1054
Suhl

Suhl on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal.
Suhl asub Tüüringi metsa nimelistes mägedes. Vahetult linnast lõunas asub Tüüringi metsa kõrgeim tipp, 982 m kõrgune Grosser Beerberg.
Suhlist läheb nii maantee kui ka raudtee kirdesse ja edelasse. Kirde poole saab sõita läbi Arnstadti Erfurti. Edela poole lähevad teed Meiningeni ja Hildburghauseni Schweinfurti ja edasi Würzburgi.
Geoloogia.
Suhl asub Suhler Scholle nimelise graniitkompleksi lõunaserval. Selles kompleksi kaljulõhedes leidub daiki. See on osa Ruhla-Schleusingeni ülangust, mis kujundab Tüüringi metsa lõunaserva. Suhler Scholle edelaserv piirneb rõhtsate settekivimikihtidega, milleks on permi evaporiidid ja sellel asuvad triiase liivakivid. Schuler Scholle graniit on kaetud permi setete ja tardkivimitega. Tüüringi metsa kõrgemad tipud koosnevad ebakorrapäraste pragudega kvartsporfüürist.
Piki riket, mis eraldab Schuler Schollet edelas asuvatest settekivimitest, kulgeb rauamaagi soon. Kirde pool on permi lademetes vase ja hõbeda leiukohad. Linnast kagus on tähtis uraani lade.
Ajalugu.
Suhli on esmamainitud 1318. aastal. 1365. aastast on teada esimene Suhli vapp, millel oli kujutatud kaht vasarat. Need sümboliseerisid asula kõige tähtsamat elatusallikat: metallitööstust. 1527. aastal sai Suhl linnaõigused.
Aastatel 1952–1990 oli Suhl Saksa DV Suhli ringkonna halduskeskus. 1994. aastal liideti linnaga Albrechtsi, Dietzhauseni, Vesseri ja Wichtshauseni vald.
Majandus.
Linn oli tuntud relvatööstuse keskus alates renessansiajast. See kaasnes maagileiukohtade ja metallitöö traditsiooniga. Suhli kahureid eksporditi paljudesse Euroopa maadesse, eriti 17. ja 18. sajandil. Vanim tänapäevani püsinud ja kunagi Suhlis asunud relvatööstus on 1751. aastal asutatud Sauer &amp; Sohn (J. P. Sauer und Sohn GmbH), mis tootis haavlipüsse, vintpüsse ja püstoleid. Teise maailmasõja lõpus evakueeriti tehas Eckernfördesse, kus asub tänapäevani. Suhlis asunud relvatööstus Simson, mis asutati juba 1856, suleti 2002. aasta lõpus. Teine ettevõte Merkel toodab vint- ja haavlipüsse. Suhlis on relvamuuseum.
Ida-Saksa ajal oli Suhlis riiklik laskespordikeskus, mis korraldas paljusid suurvõistlusi, näiteks 1986. aasta laskmise maailmameistrivõistlused. Kuigi see jäi pärast Saksamaa ühinemist alla Müncheni olümpialaskespordikeskusele, on Suhl laskjate jaoks endiselt tähtis. Suhlis on Saksamaa ainus relvaseppade kool.
Suhlis toodeti ka Simsoni mopeede ja väikeautosid.
Sõpruslinnad.
Suhlil on seitse sõpruslinna:
Nebukadnetsar I

Nebukadnetsar I (akkadi "Nabu-kudurri-usur") oli Babüloonia valitseja 1125–1104 eKr. Teda peetakse Pashe ehk teise Isini dünastia silmapaistvamaks esindajaks. Tema ajal aeti maalt välja elamlased ning Babüloonia võim laienes, mis põhjustas konflikti Assüüriaga.
Nebukadnetsar I-t on mainitud ka Piiblis, kuid tunduvalt kuulsam on tema kauge järeltulija Nebukadnetsar II.
Dharma kirjastus

Dharma kirjastus on Eesti kirjastus, mis annab välja budistlikku kirjandust, mõnevõrra ka hinduistlikku ja muud Idamaist kirjandust. Dharma kirjastuse asutas Erik Arro Tallinnas 1990. aastal.
Esimene raamat "Hindamatu Pärlikee" ilmus esimesel tegevusaastal, see on ühtlasi ka väljaantava sarja pealkirjaks.
Hindamatu Pärlikee sarjas on ilmunud 24 raamatut: "Hindamatu Pärlikee", "Buddha õpetus", "Milarepa – Tiibeti suur joogi", "Troonpühakiri", "Aasia Valgus", "Tiibeti surnuteraamat", "Sinu ärkvelolek on uni", "Mõtluse liha ja kondid", "Teevidzaa pühakiri", "Tiibet – ajalugu, usk, inimesed", "Südame õpetused", "Buddhismi lühike ajalugu", "Huang Po mõtlusõpetus", "Buddha elu", "Tulevane Buddhistlik Balti Riik", "Pühaku tee", "Suurangama pühakiri", "Pole vett, pole ka kuud", "Juhtimise kunst", "Muutuste raamat", "Loomad, inimesed ja jumalad", "Kaama suutra", "Vabanemine teadaolevast" ja "Buddha eelmised elud".