Multietnolekt

Multietnolektiks (ingl "multiethnolect") nimetatakse mitmekultuurilistes piirkondades kõneldavat standardkeele varianti, mis tekib keelekontaktide tulemusel. Multietnolekte pruugitakse eeskätt nendes suurlinna regioonides, kus suur hulk elanikkonnast kuulub töölisklassi ning on sisserände taustaga. Kõnelejateks on sageli samades piirkondades elavad (nii kohalikud kui ka sisserännanud) noored. Multietnolektis leidub korraga mitme keele (näiteks türgi, araabia, pandžabi) elemente, mitmekeelsed jooned ilmnevad põhiliselt sõnavaras, kuid samuti häälduses, morfoloogias ja lauseehituses. Multietnolekte on võrreldud ka pidžin- ja kreoolkeelte ning murrete ja sotsiolektidega.
Multietnolektid Skandinaavias.
Rootsi.
Rootsis hakkas uus keelevariant kujunema põhiliselt 1970. ja 1980. aastatel, mil Rootsi suurlinnade Stockholmi, Göteborgi ja Malmö äärealadele asus elama suur hulk mujalt riikidest tulnud inimesi. Tulenevalt kõnelejate mitmekesisest keeletaustast hakkas eriti noorem põlvkond kasutama omavaheliseks suhtluseks rootsi, kreeka, türgi jt keeltest segunenud multietnolekti. Sõltuvalt linnast on nimetatud keelevariant tuntud ka kui "rinkebysvenska", "rosengårdska" või "gårdstenska", kuigi üldnimetusena kasutatakse sageli ka mõisteid "förortssvenska" või "ortenspråk". Multietnolektide üks viljakamaid uurijaid oli Rootsi keeleteadlane Ulla-Britt Kotsinas. Rootsi multietnolekti iseloomustavad järgmised tunnused:
Multietnolektide keeleliste joonte kõrval on aktiivselt uuritud ka inimeste keelehoiakuid nimetatud keelevariantide ja nende kõnelejate suhtes. Näiteks uuringus "Sociolinguistic awareness and language attitudes in multilingual contexts" (ehk SALAM) viidi läbi kuulamiskatse, kus osalejad pidid lindistuste põhjal tuvastama, missugusest Stockholmi piirkonnast lindistusel kõneleja pärineb. Uuringu valim oli mitmekesine, kuna lindistati erineva etnilise, sotsiaalse ja keelelise taustaga Stockholmi elanikke. Katse tulemused näitasid, et võõrkeelsete mõjudega kõnelejate suhtes olid hoiakud valdavalt negatiivsed, samas kui standardkeelt pruukivatesse kõnelejatesse suhtuti aga positiivselt.
Taani.
Taanis kutsutakse kohalikku multietnolekti ka "perkersprog"'iks ja "danimix"'iks, peamiselt kõnelevad seda keelevarianti Kopenhaageni mitmekeelsetes piirkondades elavad noored. Keelevariandile on iseloomulikud mitmesugused jooned:
Kuigi multietnolekte seostatakse peamiselt suurlinnadega, on need levinud ka väiksemates linnades. Nii näiteks viidi läbi "Køge projekt", mille raames uuriti Køge linnas elavaid taani-türgi kakskeelseid noori. Uuring kestis ligi 20 aastat: andmekogumine algas noorte koolitee alguses, 1989. aastal, ning kestis nende õpingute lõpetamiseni aastal 1998; täiendavalt koguti keeleandmeid samadelt noortelt ka 2006. aastal. Uuringus leiti, et rände tagajärjel on tekkinud põlvkond noori, kes kõnelevad uut taani keele varianti, millele on iseloomulik mitmekeelsest keskkonnast tingitud koodivahetus, omapärane hääldus ning taani- ja türgikeelse sõnavara kooskasutus.
Multietnolektid mujal Euroopas.
Suurbritannia.
Suurbritannias on multietnolektide uuringud keskendunud põhiliselt Londoni mitmekeelsetele piirkondadele, kus 1980. aastatel hakkas kujunema uus keelevariant, mida keeleteadlased tähistavad nimetusega "multicultural London English" (ehk MLE). Senised uuringud on näidanud, et MLE pole pelgalt eri keeltest pärinevate keelendite segu, vaid see sisaldab ka teiste keelevariantide (sh murrete ja kreoolkeelte) tunnuseid. Kuigi MLE on kõnelejate lõikes vägagi varieeruv, on mõningad jooned keelevariandis tugevamalt kinnistunud. Näiteks:
Aastatel 2016–2017 viidi läbi üks veebiküsitlus, milles uuriti eri taustaga Londoni elanike keelehoiakuid MLE suhtes. Küsitlusele vastas ligi 800 osalejat, kelle hulgas oli nii multietnolekti aktiivselt kasutajaid kui ka mittekasutajaid. Tulemused näitasid, et vastajad ei seosta MLE-d kui keelevarianti niivõrd tugevalt sotsiaalse staatusega, kuivõrd tehti seda Skandinaavia multietnolektidega. Hoiakute puhul leiti, et suhtumist kujundab peamiselt inimese enda keeletaust, haridustase ning see, kui palju ta üldse puutub kokku teiste mitmekeelsete kõnelejatega. Osalejate vastused viitasid, et multietnolekt on oluline identiteedi (ja eriti grupikuuluvuse) väljendusvahend.