tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aleksandr Astaškin

Aleksandr Astaškin (20. juuni 1928 Tambovi oblast – 27. aprill 2014) oli eesti maakorraldusteadlane.
Ta lõpetas aastal 1951 maakorraldusinsenerina Valgevene Põllumajanduse Akadeemia. Ta kaitses aastal 1961 teaduste kandidaadi väitekirja ja aastal 1985 Jelgavas (doktoriväitekiri kinnitati aastal 1986) majandusdoktori väitekirja.
Ta töötas aastatel 1951–1953 Eesti NSV Põllumajandusministeeriumi Maakorralduse Valitsuses. Aastatel 1953–1958 ja 1960–1993 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõud (1962–1978 kateedrijuhataja, 1986–1988 professori kohusetäitja ja 1988–1993 professor). Aastast 1993 oli ta Eesti Maaülikooli emeriitprofessor.
Tal on uurimusi maakorralduse ja põllumajandusrajoonide planeerimise alalt.
Näärmete loend

"Siin on loetletud näärmeid.
Varietee

Varietee on meelelahutuslik segaeeskavaga (nt laul, tants, tsirkusenumbrid) kontsertetendus, mida esitatakse kabarees või "music-hall"'is. 
Varieteeks nimetatakse ka sellise segaeeskavaga meelelahutuskohta. 
Varieteega sarnaneb revüü; neid eristab see, et varietees pole ettekantavad numbrid süžeeliselt omavahel seotud.
Leedu suurhetman

Leedu suurhetman (valgevene keeles "Вялікі гетман літоўскі", leedu keeles "Lietuvos didysis etmonas", poola keeles "Hetman wielki litewski") oli Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi kõrgeim sõjaväejuht ning peale Leedu ja Poola kuningriigiga ühinemist, 1569. aastal üks kahest Rzeczpospolita kahest kõrgemast väejuhist koos Poola Krooni suurhetmaniga.
Õlisalvei

Õlisalvei ("Salvia hispanica") on huulõieliste sugukonda salvei perekonda kuuluv taimeliik.
Õlisalveid kasvab Põhja-Ameerikas, Mehhikos, Argentinas, Paraguays ja Boliivias. Teda kultiveeritakse ka teistes maades. Metsikult kasvaval õlisalveil ja kultuursalveil on erinevusi. Seemned on Hispaania salvei kõige väärtuslikum osa. Nende läbimõõt on ainult umbes 1 mm. Need on tavaliselt tumedat värvi, näiteks pruunid või mustad, ovaalse kujuga. 100 g neist seemnetest sisaldab 485 kcal, 16,5 g valku, 34,5 g kiudaineid, 31 g rasva ja 42 g süsivesikuid. 
Õlisalvei saadused.
Õlisalvei on hea söögi- ja õlitaim ning rahvamediitsiinis kasutatav taim.
Rahvapäästekomitee

Rahvapäästekomitee (prantsuse keeles "Comité de salut public") oli Prantsusmaal aastatel 1793–1795 eksisteerinud täidesaatva võimu organ.
Rahvapäästekomitee oli üks arvukatest Prantsuse revolutsiooni ajal loodud uutest institutsioonidest. Selle moodustas 6. aprillil 1793 revolutsiooniline parlament Rahvuskonvent seni eksisteerinud, kuid ebaefektiivseks osutunud Üldise Kaitse Komitee asemele. Sisuliselt täitis komitee valitsuse ülesandeid, saavutades suurima võimutäiuse jakobiinide diktatuuri ajal juulist 1793 kuni juulini 1794, mil komiteed juhtis Maximilien Robespierre.
Pärast 9. termidoori riigipööret 27. juulil 1794, millega jakobiinid kukutati, komitee reorganiseeriti ja selle tähtsus vähenes. Rahvapäästekomitee jäi tegelema ainult sõjaliste ja diplomaatiliste küsimustega ning selle liikmeskond roteerus regulaarselt.
Kui Rahvuskonvent 26. oktoobril 1795 laiali saadeti, lõpetas tegevuse ka Rahvapäästekomitee.
Randvere raamatukogu (Viimsi vald)

Randvere Raamatukogu on Viimsi Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Harju maakonnas Viimsi vallas Randveres asuva Randvere Kooli 2. korrusel, aadressil Gustav Heinrich Schüdlöffeli tee 4. 
Randvere raamatukogu lugejate käsutuses on 157,42 m² pinda, millel paiknevad ilu-, noorte-, lastekirjandus, teatmekirjandus ja perioodika. Raamatukogus töötab 0,5 kohaga vanemraamatukoguhoidja. Kogus on ligikaudu 2800 teavikut, millele lisandub aasta jooksul ligikaudu 800 teavikut. Perioodikaväljaandeid on tellitud umbes 30 nimetust. Kõiki Randvere raamatukogus leiduvaid väljaandeid saab otsida e-kataloogist RIKSWEB.
Randvere raamatukogus kehtib Viimsi Raamatukogu lugejapilet, lugejaks saab registreeruda isikut tõendava dokumendi alusel (alla 18-aastased lapsed vajavad ka lapsevanema nõusolekulehte).
Raamatukogu peamised kasutajad on Randvere Kooli õpilased ja õpetajad. Keskmiselt külastab raamatukogu 20 inimest päevas. Klientide kasutuses oli kaks arvutikohta.
Ajalugu.
Raamatukogu loodi Munitsipaalasutuse Viimsi Raamatukogu põhimääruse alusel. Raamatuid hakati Randvere harukogule komplekteerima 2013. aasta alguses, palju annetusi saadi ka Eesti Hoiuraamatukogult, Viimsi raamatukogust ja Viimsi elanikelt. Esimesed raamatud viidi raamatukokku 24. oktoobril 2013 ning raamatuid hakati laenutama 4. novembril.
Rein Virkus

Rein Virkus (18. juuni 1930 – 14. august 1998) oli eesti pedagoog ja haridusjuht, Tallinna Pedagoogilise Instituudi rektor aastatel 1979–1992.
Sportlasena.
Sportima hakkas keskkoolis. Mängis Pärnu Spartakis korv- ja võrkpalli. 
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1949. aastal Pärnu 1. Keskkooli. 1951. aastal lõpetas ta Tallinna Õpetajate Instituudi ning 1955. aastal kaugõppes Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal. 1974. aastal kaitses ta Vilniuse Riiklikus Ülikoolis pedagoogikateaduste kandidaadi väitekirja "Внеклассная и внешкольная физкультурная работа в Германской Демократической Республике".
Töökäik.
Aastatel 1951–1958 töötas ta Loksa Keskkoolis õpetaja ja õppealajuhatajana ning 1958–1961 Sindi Keskkooli direktorina. 1962–1971 oli ta Eesti NSV Haridusministeeriumi koolivalitsuse juhataja asetäitja ja juhataja, 1971–1974 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi sektorijuhataja.
1974. aastast töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppe- ja teadusprorektorina, aastatel 1979–1992 oli ta instituudi rektor, 1993. aastast emeriitprofessor.
Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige.
Sporditegelasena.
Ta oli aastatel 1962–1980 Nooruse kesknõukogu esimees, 1970. aastate lõpul Eesti NSV Korvpalliföderatsiooni presiidiumi aseesimees ja aastatel 1980–1983 esimees.
Ta kuulus 1963–1992 ajakirja Kehakultuur/Spordiilm toimetuskolleegiumi. Avaldas Kehakultuuris, Nõukogude Koolis ja muudes ajakirjades kirjutisi noorte kehalisest kasvatusest.
Valimissüsteem

Valimissüsteem on põhiseaduses või valimisseaduses määratud kord, mida järgitakse riigi ja kohalike omavalitsuste esindusorganite valimisel.
Eristatakse enamuse ehk majoritaarset valimissüsteemi ja proportsionaalset (võrdelist) valimissüsteemi.
37 eKr

Aasta 37 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist.
38 eKr

Aasta 38 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist.
Lahad Datu konflikt

Lahad Datu konflikt oli 2013. aastal Lahad Datus aset leidnud lühiajaline relvastatud konflikt Sulu sultani toetajate ja Malaisia julgeolekujõudude vahel
Konflikt sai alguse Sulu kuningliku pea Sultan Muedzul Lail Tan Kirami onu Jamalul Kiram III soovist ennast ise sultaniks kuulutada ning eduka sõjalise kampaaniaga seda võimu kinnistada.
See oli Malaisia kõige suurem julgeolekukriis, mis hõlmas kolme osapoolt: Malaisiat, Filipiine ja Sulu sultanaadi toetajaid. Sulu sultani toetajad sõitsid Filipiinidelt üle mere, et esitada territoriaalne nõue Malaisiale kuuluvale Borneo saare osale ja Sabahi osariigile, mis ajalooliselt on kuulunud Sulu sultanaadile. Konflikt kestis 11. veebruarist kuni 24. märtsini. Selle aja jooksul hukkus 72 inimest. Ainus ja legitiimne Sulu Sultan Muedzul Lail Tan Kiram kutsus koos Malaisia ja Filipiinide riigipeaga Sulu sultanaadi toetajaid tagasi koju pöörduma ning konflikti lõpetamiseks ajama territoraalseid nõudeid puudutavaid asju rahumeelselt diplomaatilisel teel.
Filipiinide uue riigipea Rodrigo Duterte esimene välispoliitiline avaldus oli väljakutse Malaisiale, sest ta nõudis tagasi Sabahi osariiki. Rodrigo Duterte hinnangul kuulub Sabah tegelikult Sulu sultanaadile ning seda valitsenud Kirami dünastiale.
Munandimanusejuha

Munandimanusejuha (ladina "ductus epididymis") on paljude isasloomade kuse-suguelundkonda kuuluv paariline juha. 
Munandimanusejuha saab alguse munandivõrgustikust lähtuvate munandimanuse sagarikkude torukestest ja jätkub munandimanusesabast alates seemnejuhana.
Munandimanusejuha ülesandeks on seemnerakude küpsemine, säilitamine ja liigutamine seemnejuhadesse.
Keerdunud munandimanusejuha paikneb munandimanusekeha ja -saba piirkonnas ning selle pikkus varieerub loomaliigiti:
Madudel võivad munandimanusejuha anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja funktsioonid liigiti erineda, nii moodustab munandimanusejuha lõpuosa osadel madudel omamoodi laiendi ("ampulla"), kus säilitatakse seemnerakke, kuid õud-lõgismadudel hoitakse seemnerakke juhas endas.
49 eKr

Aasta 49 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist.
Sündmused.
Lucius Cornelius Lentulus Crus ja Gaius Claudius Marcellus Maior olid Rooma konsulid.
Vahtkond (metsandus)

Vahtkond (ka "metsavahtkond") on metskonna osa, kus töid korraldab ja seda järele valvab üks metsavaht.
Aastal 1974 oli Eesti riigimetsades 1890 ja aastal 1995 oli 1599 vahtkonda. Ühe vahtkonna suurus oli 400–2600 ha.
Ajaloost.
Vahtkond kui metskonnasisene üksus oli algselt valvepiirkond, hiljem tööpiirkond, mille eest vastutas metsavaht. Ühes metskonnas oli enamasti viis kuni kümme vahtkonda keskmise pindalaga 300 ja 900 hektari vahel.
1992. aastal vähendati vahtkondade arvu ning 1998. aasta lõpuks vahtkonnad likvideeriti.
Veosekäive

Veosekäive (ingl "freight turnover") on transporditeenuse osutamise ajal tehtava transporditöö hulka iseloomustav näitarv.
Veosekäivet peetakse kokkuleppeliselt üheks põhiliseks füüsilise transpordi tõhususe indikaatoriks.
Veosekäivet kasutatakse ainult veoettevõtete kohta. Seda ei saa kasutada sadamate töö iseloomustamiseks, selleks kasutatakse sõna "kaubakäive".
Veosekäive on veotasu arvutamise aluseks.
Veosekäibe arvutamine.
Veosekäive arvutamisel võetakse aluseks kaupade hulk (kogus) või veetavate reisijate arv mõõdetud teepikkusel. Kaupade hulga iseloomustamiseks kasutatakse sagedamini kaalu ja ruumala mõõtühikuid (kg, t, m³). Lasti kaalu määramisel jäetakse arvestamata veeremi enda kaal, millega toimub veose transport. Teepikkust väljendatakse aga kilomeetrites (km), meretranspordi puhul miilides (1 meremiil = 1, 852 km). Reisijateveol on veosekäive arvutamise aluseks võetud ühik reisijakilomeeter.
Kõige lihtsustatum valem veosekäibe leidmiseks:
VEOSEKÄIVE = veose hulk × läbitud teepikkus
Kaupade veosekäivet iseloomustavad näitajad :
Reisijate veosekäivet iseloomustavad näitajad :
Sadamas ei ole veosekäivet.
Sadamates kaupa ei veeta, vaid lastitakse ja lossitakse ning arvutatakse lastimisoperatsioonidel teisaldatud kaupu lastiliikide kaupa tuhandetes tonnides või eri laevaliinide reisijate sadamakülastuste koguarvu mingil perioodil. Teepikkust sadamates ei arvestata, sest sadama jaoks ei ole vahet, kas kaubatonn lossiti üle Atlandi ookeani või üle Soome lahe tulnud laevalt.
Linda Soovik

Linda Soovik (28. juuni 1915 – 2. märts 2005) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ja oli aastatel 1953–1969 Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli direktor. 
1969–1974 Pärnu Kaugõppekeskkooli direktor. 
1959–1963 Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik.
Robert Adamson

Robert Adamson (16. mai 1928 Smolniki, Velikije Luki ringkond, Leningradi oblast; praeguse haldusjaotuse järgi Plissõ vald, Neveli rajoon, Pihkva oblast – 10. jaanuar 1995 Loksa) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
Ta sündis talupidajate perekonnas. Ta õppis aastatel 1937–1941 Smolniki algkoolis, aastatel 1944–1950 (lõpetas) Põltsamaa Keskkoolis, aastatel 1950–1952 Tallinna Õpetajate Instituudis ja aastatel 1953–1956 Tallinna Pedagoogilises Instituudis (lõpetades selle ajalooõpetaja kutsega).
Ta töötas aastatel 1947–1950 Põltsamaa Keskkoolis majandusjuhatajana, aastatel 1952–1954 oli Loksa rajooni haridusosakonna juhataja ja aastatel 1954–1991 Loksa Keskkooli direktor.
Tegevus NSV Liidu võimuorganites.
Ta on olnud EKP Keskkomitee liige.
Ta oli aastatel 1971–1975 Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik.
Ruut Liiv

Ruut Liiv (kuni 1. juulini 1939 Rudolf Liiv; 18. oktoober 1908 Vjatka kubermang, Venemaa – 21. mai 1992) oli eesti õpetaja.
Ta asus 1922. aastal Venemaalt Eestisse. Ta on õppinud Rõuge koolis ja Võru Õpetajate Seminaris; pärast viimase sulgemist lõpetas ta Rakvere Õpetajate Seminari.
Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu liige alates 1939.
Ta oli II Riigivolikogu (hilisema Eesti NSV I Ülemnõukogu) liige 79. valimisringkonnast ja käis selle delegatsiooni liikmena Moskvas palumas Eesti NSV vastuvõtmist Nõukogude Liidu koosseisu.
1978. aastal oli ta Urvaste Eriinternaatkooli direktori asetäitja.
Johannes Käisi Seltsi liige alates 1990.
5. juunil 1990 näitas Enn Leisson teda kui Riigivolikogu liiget telesaates "Vaatevinkel" (jättes ütlemata, et Liiv oli II Riigivolikogu, mitte iseseisvusaegse I Riigivolikogu liige), kus ta mõistis resoluutselt hukka Eesti Kongressi tegevuse ja teatas, et on oma laulukooris algatanud allkirjade kogumise, et protesteerida Võrumaalt valitud Eesti Kongressi liikme Kaido Kama tegevuse vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogus ja Eesti Komitees.
Farmakopöa

Farmakopöa (ladina "pharmacopoea", "pharmacopoeia") on 
ravimite, ravimainete, - preparaatide ja - vormide valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid puudutav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju.
Toronto Vana-Andrese kirik

Toronto Vana-Andrese kirik asub Torontos Kanadas. Kirik on ehitatud 1878. aastal gooti stiilis. 
Aastatel 1951–2014 tegutsesid kirikus Eesti Toronto Vana-Andrese kogudus ja Läti kogudus.
Enne kiriku müümist 2014. aastal peeti seal viimane eesti- ja lätikeelne jumalateenistus 25. oktoobril 2014.
Õpetajad.
Eesti kogudus
Läti kogudus
Euroopa farmakopöa

Euroopa farmakopöa (lüh EP ladina "European Pharmacopoeia") on Euroopa Nõukogu poolt regulaarselt välja antav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju, mis puudutavad ravimite, ravimainete, -preparaatide ja -vormide valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid.
Euroopa farmakopöad koostatakse vastavalt Euroopa Nõukogu konventsioonile nr 50 "Euroopa farmakopöa koostamise konventsioon".
Euroopa farmakopöad antakse välja kaheköitelise raamatuna, selles sisalduvad monograafiad ja tekstid on mõeldud kasutamiseks ravimitootjatele, valitsusasutustele (ravimiametid), teadusasutustele. Euroopa farmakopöad täiendatakse igal aastal kolme lisaga, ja elektrooniliselt (veebiväljaanne ja mälupulk) kahes ametlikus Euroopa Nõukogu keeles – inglise- ja prantsuse keeles. 
6. väljaanne.
Euroopa farmakopöa 6. väljaande droogide ladina- ja eestikeelsed nimetused (osaline):
8. väljaanne.
2014. aasta 1. jaanuarist kehtib Euroopa farmakopöa 8. väljaanne, selles on üle 2220 monograafia (k.a ravimvormide monograafiad) ja üle 340 üldise teksti (k.a üldmonograafiad ja analüüsimeetodid). 
Euroopa farmakopöa tellijatel on juurdepääs Ravimite Kvaliteedi ja Tervishoiu Euroopa Direktoraadi (European Directorate for the Quality of Medicines &amp; HealthCare; lüh EDQM) kodulehe kaudu ka varasematele EP väljaannetele (vt Ravimite Kvaliteedi ja Tervishoiu Euroopa Direktoraadi koduleht).
Kõik huvilised pääsevad tasuta ligi EDQM-i veebiväljaandele Pharmeuropa. Selles veebiväljaandes avaldatakse kommenteerimiseks nii uued kui ka muudetud/parandatud tekstid, sh monograafiad ja üldtekstid, mis plaanitakse lisada Euroopa farmakopöasse.
Euroopa farmakopöa 1. väljaanne ilmus 1969. aastal.
Inkorporeerimine

Inkorporeerimine (inglise keeles "incorporation") on millessegi ühendamine või millegagi liitmine. 
Inkorporeerimine võib toimuda teatud maa-ala üle kontrolli saavutamisega ja seejärel selle liitmisega.. 
20. sajandist on tuntud Balti riikide inkorporeerimine NSV Liitu.
Raija Siekkinen

Raija Siekkinen (õieti "Raija-Liisa Hellsten-Laine"; 11. veebruar 1953 Kotka – 7. veebruar 2004 Kotka) oli soome kirjanik.
Ta õppis Helsingi Ülikoolis kirjandust, rahvaluulet ja filosoofiat. Ta töötas raamatukogus, telefonikeskuses ja vabakutselise kirjanikuna.
Raija Siekkinen hukkus 7. veebruaril 2004 Kotkas oma kodu põlengus.
Temast on kirjutanud raamatu Joel Haahtela ("Kadumispunkt") ja Fredrik Lång ("Dick, Docenten och Jane").
Eesti keeles on temalt ilmunud 1987. aastal "Elu keskpunkt" (tõlgitud raamatutest "Tuomitut", "Elämän keskipiste" ja "Pieni valhe") ja 2007. aastal "See oli nii" (originaalis "Se tapahtui täällä"). Mõlemad raamatud ilmusid sarjas "Loomingu Raamatukogu" Piret Saluri tõlkes.
Bill de Blasio

Bill de Blasio (sünninimega Warren Wilhelm, Jr.; sündinud 8. mail 1961 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, kes oli 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2021 New Yorgi linnapea. 
Taust.
Bill de Blasiona tuntud poliitik sai sündides nime Warren Wilhelm, Jr. Ta alkoholiprobleemidega sõjaveteranist isa jättis pere maha ja Bill kasvas üles oma emapoolse (de Blasio) suguvõsa keskel. 1983 vahetas ta oma nime Warren de Blasio-Wilhelmiks. Pereringis kasutati tema kohta nime "Bill" või "Billy" ja 2002. aastal vahetas ta ära ka eesnime ja kasutab nüüd nime Bill de Blasio. 
De Blasio sai bakalaureusekraadi New Yorgi Ülikoolist, kus tegeles urbanistikaga. Rahvusvaheliste suhete magistrikraadi sai ta Columbia Ülikoolist.
Karjäär.
Pärast ülikooli töötas ta sotsiaalse õigluse nimel tegutsevas ühingus Quixote Center. Ühingu töötajana viibis ta Nicaragua revolutsiooni ajal kümme päeva Nicaraguas ning jagas seal toitu ja ravimeid. Erinevalt Reagani administratsiooni poliitikast toetas de Blasio sandinistide valitsust. Nicaraguast naasnuna kolis ta New Yorki ja töötas ühes Kesk-Ameerika maade tervishoiutingimuste parandamisega tegelevas mittetulundusühingus.
Munitsipaalpoliitikaga puutus de Blasio esimest korda kokku David Dinkinsi 1989. aasta linnapeakampaania ajal vabatahtlikuna. Pärast seda töötas ta mitmel New Yorgi linnaelu korraldaval ametikohal. 
Aastail 2001–2009 kuulus ta linnavolikokku. Ta seisis eluasemepoliitika valdkonnas üürnike õiguste eest ja võitles ta seksuaalvähemuste diskrimineerimise vastu. 
Aastail 2010–2013 oli de Blasio New Yorgi ombudsman (New York City Public Advocate). Ta kritiseeris korduvalt tolleaegse linnapea Michael Bloombergi hariduspoliitikat ja seisis vastu lastehoiu valdkonna kärbetele. Samuti seadis ta sisse veebipõhise "New Yorgi halvimate üürileandjate nimekirja" ("NYC's Worst Landlords Watchlist"), kus toodi välja üürileandjad, kes ei remontinud ohtlikus seisukorras eluasemeid.
Ta oli New Yorgi 109. linnapea. 5. novembril 2013 toimunud valimistel kogus ta 72,2% häältest ja sai vabariiklasest vastaskandidaadi üle suure võidu. De Blasio on esimene demokraadist New Yorgi linnapea pärast 1989. aastal ametisse valitud David Dinkinsit (1993–2013 juhtisid linna vabariiklased Rudy Giuliani ja Michael Bloomberg). Ta vannutati ametisse 1. jaanuaril 2014. Oma ametisseastumiskõnes lubas ta linnapeana pöörata tähelepanu majanduslikule ja sotsiaalsele ebavõrdsusele. Ta on öelnud, et tahab ära kaotada Central Parki hobukaarikud, kuna peab neid ebainimlikeks. Ta soovis võimaldada kõigile New Yorgi elanikele ligipääsu avalikult rahastatud lastesõimedele. Selle tarbeks tahtis ta tõsta üle 500 000-dollarise aastasissetulekuga newyorklaste maksukoormust. 
Isiklikku.
De Blasio tutvus oma aktivistist ja poetessist tulevase abikaasa Chirlane McCrayga linnapea David Dinkinsi administratsioonis töötades. Nad elavad Brooklynis ja neil on kaks last, kes mõlemad on saanud hariduse New Yorgi avaliku sektori koolides.
Pilou Asbæk

Johan Philip Asbæk (sündinud 2. märtsil 1982) on taani näitleja.
Ta on mänginud näiteks seriaalides "Kuritegu", "Võimu kants" ja "Borgiad" ning filmis "Kaaperdamine".
Ta oli üks 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse saatejuhte.
Sergei Kapitsa

Sergei Petrovitš Kapitsa ("Сергей Петрович Капица"; 14. veebruar 1928 Cambridge – 14. august 2012 Moskva) oli vene füüsik ja demograaf.
Isiklikku.
Tema isa oli füüsik Pjotr Kapitsa ja vend geograaf ja Antarktika uurija Andrei Kapitsa.
Andrei Kapitsa

Andrei Petrovitš Kapitsa ("Андрей Петрович Капица"; 9. juuli 1931 Cambridge – 2. august 2011 Moskva) oli vene geograaf ja Antarktika uurija, Antarktika suurima jääaluse järve (Vostoki järv) avastaja.
Isiklikku.
Tema isa oli Pjotr Kapitsa ja vend Sergei Kapitsa.
Nikolai Vorontsov

Nikolai Vorontsov ("Николай Николаевич Воронцов", 1. jaanuar 1934 Moskva – 3. märts 2000 Moskva) oli vene zooloog, ökoloog, geneetik ja poliitik. Oli aastatel 1989–1991 Nõukogude Liidu keskkonnaminister. 
Ta oli professor N. K. Koltsovi Instituudis Moskvas. 
Tunnustus.
Nikolai Vorontsov valiti 1992. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
Isiklikku.
Tütar Darja Vorontsova elab Eestis.
Darja Vorontsova

Darja Vorontsova ("Дарья Николаевна Воронцовa"; 15. oktoober 1971 Venemaa) on Eesti fotograaf.
Vorontsova oli 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestimaa Roheliste kandidaat. Ta sai 109 häält ja valituks ei osutunud. 
Isiklikku.
Tema isa oli Nikolai Vorontsov. Darja Vorontsova on 1989. aastast abielus Tõnu Reintammega ja neil on kolm last.
Arvo Veski

Arvo Veski (1930. aastateni Arnold Veski; 15. juuli 1908 Tudramäesauna talu, Nehatu vald – 4. september 1975) oli eesti pedagoog ja ehituskäsiraamatute autor.
1927. aastal lõpetas ta Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. 1927. aastast õppis Tallinna Tehnikumis, aastatel 1930–1932 Brno Tehnikaülikoolis. Ta oli üliõpilasseltsi Põhjala liige.
1934. aastast töötas Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna ehituskonstruktsioonide ja tsiviilehituste professuuri juures assistendina. 1936. aastast töötas Tallinna Tehnikumis, reorganiseerimise järel Tallinna Tehnikainstituudis ehitusõpetuse labori assistendina.
1941. aastal viidi ta mobilisatsiooniga Venemaale, töötas Sverdlovski ja Tšeljabinski oblasti kolhoosides lihttöödel.
1944. aastal naasis Eestisse.
Aastatel 1946–1947 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitiste kateedri assistendina, 1947–1949 vanemlaborandina. 1949. aastast töötas Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi õppejõuna.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku.
Tema vennapoeg on keemik Rein Veski.
Iru vanadekodu vana kalmistu

Iru vanadekodu vana kalmistu on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pirita linnaosas Tallinnas aadressil Pärnamäe tee 36. Praegu on Iru vanadekodu vana kalmistu Pärnamäe kalmistu osa.
Iru vanadekodu võttis 1920. aastatel Laiakülas (tänapäevase Laiaküla asumi alal) kalmistuna kasutusele maatüki, mis ametlikult vormistati kalmistuna alles 1936. aastal. Siis ehitati sinna ka kabel, mis on kasutusel tänini. Praeguseks on sealsed hauad olulisel määral maetud üle.
1959. aastaks oli kalmistu suurenenud ja selle pindala oli 0,8 ha. Seoses uue suurkalmistu (praeguse Pärnamäe kalmistu) asutamisega eraldati Iru vanadekodule Laiaküla kalmistust ida pool uue kalmistu jaoks maa-ala. Esimene matus toimus seal 11. mail 1962.
Herbert W. Marsh

Herbert W. Marsh on hariduspsühholoog, kes on avaldanud mõjukaid uurimusi minapildist ja motivatsioonist. Põhjalikud uurimused õpikeskkonna mõjust õpilaste minapildile viisid Marshi tiigiefekti defineerimiseni. Marsh on praegu tegutsevatest psühholoogidest üks viidatuimaid, Google Scholari andmetel on ta h-indeks 120.
Haridus ja akadeemiline karjäär.
H. Marsh lõpetas bakalaureuseõpingud psühholoogias aastal 1968 Indiana Ülikoolis. Samas ülikoolis omandas ta ka magistrikraadi psühholoogias. Doktorikraadi psühholoogias sai Marsh aastal 1974 California Ülikoolist Los Angeleses. Vahetult pärast õpinguid määrati ta hindamisuuringuteenuste keskuse (Evaluation Research Service) juhiks Lõuna-California Ülikoolis. 1980. aastal võttis Marsh vastu lektorikoha Sydney Ülikoolis, kus ta hiljem töötas ka vanemlektorina. 
Aastal 1990 liitus ta Lääne-Sydney Ülikooli kollektiiviga, kus töötas 15 aasta jooksul mitmes ametis, muuhulgas haridusuuringute professori, psühholoogiaprofessori ja minapildi parendamise ja õppimise hõlbustamise keskuse (Self-concept Enhancement and Learning Facilitation; SELF) direktorina. 
Samuti on ta kuulunud mitme ajakirja toimetusse, näiteks Journal of Educational Psychology, American Educational Research Journal, Child Development..
Uurimisteemad.
H. Marsh on avaldanud enam kui 350 artiklit 70 ajakirjas, lisaks veel 60 raamatupeatükki ja 350 konverentsil esitatud tööd. Enim on ta uurimusi avaldanud järgmistes ajakirjades: American Educational Research Journal (29 artiklit), Journal of Sport &amp; Exercise Psych (21 artiklit) ja Journal of Educational Psychology (61 artiklit). ISI andmetel on tema artikleid kokku tsiteeritud üle 11 000 korda.
Põhilisteks uurimisvaldkondadeks on minapilt ja motivatsioon. Seda nii kõrghariduses (üliõpilaste hinnangud õpetamisele), spordipsühholoogias (füüsiline minapilt ja motivatsioon) kui ka tervisepsühholoogias (tervise seos füüsilise aktiivsuse ja söömishäiretega).
Tiigiefekt.
Marsi uurimused minapildi olulisuse kohta õppekeskkonnas viisid teda tiigiefekti uuringuteni. Aastal 1984 avaldas Marsh koostöös John Parkeriga artikli, kus näitas, et akadeemiliselt selektiivsetel koolidel on negatiivne mõju õpilaste minapildile . Marsh nimetas leitud tendentsi tiigiefektiks (inglise Big-Fish-Little-Pond Effect), mille kohaselt on akadeemiliselt selektiivsete ehk eliitkoolide õpilaste hinnangud oma minapildile madalamad kui nende sama võimekatel tavakoolis õppivatel eakaaslastel .
Helle Kull

Helle Kull (14. august 1927 Mällikvere, Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 29. oktoober 1994 Põltsamaa) oli eesti õpetaja ja koduloolane.
Kull õppis Pauastvere algkoolis ning seejärel Põltsamaa Ühisgümnaasiumis, mille lõpetas 1946. aastal. Ta töötas hiljem õpetajana Tapikul, Palamusel ja Päinurmes.
Kull hakkas 1960. aastatel koguma etnograafilist ja koduloolist ainest. Ta tegi kaastööd mitmele mäluasutusele, tema kogutu on peamiselt jäänud käsikirjadesse ning asub enamasti Põltsamaa Muuseumis ja Eesti Rahva Muuseumis. Tema peamine kogumis- ja uurimisala oli Põltsamaa kihelkond (Lahavere, Arisvere ja Võhmanõmme küla, Põltsamaa linn, Põltsamaa linnapea Georg Kold jm), aga ka Järva-Peetri, Kolga-Jaani ja Kursi kihelkond.
Kull oli Eesti Rahva Muuseumi kirjasaatja alates 1980, teeneline korrespondent 1984, aukorrespondent 1991, ERMi Sõprade Seltsi asutajaliige.
Ryan Moseley

Ryan Moseley (sündinud 8. oktoobril 1982 Bridgetownis) on Barbadosel sündinud Austria sprinter.
Ta on mitmekordne Austria meister 100 m, 200 m ja 60 m jooksus.
Eestlane ja tema isand

"Eestlane ja tema isand" (originaalpealkiri saksa keeles ""Der Ehste und sein Herr") oli aastal 1861 Berliinis anonüümselt ilmunud raamat, mille autor oli tõenäoliselt Vassili Blagoveštšenski..
Raamat rääkis muu hulgas eesti talupoegade raskest elust ja seetõttu reageeris raamatule eriti vihaselt balti aadelkond. Raamatu tõttu alguse saanud tuline sõnasõda kestis aastatel 1861–1864.
Raamat ilmus eesti keeles kommenteeritud väljaandena 1959. aastal.
Vassili Blagoveštšenski

Vassili Timofejevitš Blagoveštšenski (vene Василий Тимофеевич Благовещенский; 11. jaanuar 1802 Moskva kubermang – 31. august 1864 Tallinn) oli Baltimaadest kirjutanud vene publitsist ja pedagoog.
Aastast 1825 oli ta vene keele õpetaja Rakveres, Viljandis ja Riias. Aastatel 1846–1850 oli ta Riias ja 1850–1864 Tallinnas väliskirjanduse tsensor. 
Arvatavasti oli ta 1861. aastal Berliinis ilmunud eesti talupoegade rasket elu kajastava raamatu "Der Ehste und sein Herr" ('Eestlane ja tema isand') autor.
Eesti Partisaniliikumise Staap

Eesti Partisaniliikumise Staap (vene Эстонский штаб партизанского движения) oli Teise maailmasõja ajal Saksamaa hõivatud Eesti alal Nõukogude partisaniliikumist korraldanud organ. 
Staap asus aastatel 1942-1943 Moskvas ja 1944 Leningradis, Võrus ja Tallinnas.
Staabi ülem oli EK(b)P KK sekretär Nikolai Karotamm.
Eesti Partisaniliikumise väeüksustena tegutsesid, 1. Eesti partisanibrigaad, 2. Eesti partisanibrigaad, 3. Eesti partisanibrigaad.
Sõjakool (üldmõiste)

Sõjakool on sõjaväeline õppeasutus, kus valmistatakse ette sõjaväelise eriharidusega ohvitsere.
Dunbari arv

Dunbari arv on inimese aju töövõimet iseloomustav suurus, mis näitab inimrühma suurust, mille piires inimene suudab sõbra või hea tuttava tasemel meeles pidada teisi inimesi - nägu, kuju, häält, isikuandmeid, lugu, kontakte jne. Täpsemini, see on maksimaalne rühma (kogukonna) suurus, milles kõik osalised tunnevad kõiki osalisi. 
Dunbari arvuks on nimetatud 150.
Mõtlemise metodoloogi Andrei Kurpatovi väitel on see konstruktori tüüpi inimestel umbes 100, suhtenägija tüübil 150, kunstniku tüübil kuni 300. 
Selle tõi oma uurimuses esile briti antropoloog Robin Dunbar.
Teadaolevalt on teistel loomadel Dunbari arv väiksem kui inimesel.
Robin Dunbar

Robin Ian MacDonald Dunbar (sündinud 28. juunil 1947 Liverpoolis) on briti antropoloog.
Ta töötab Oxfordi Ülikoolis.
Tema järgi on nimetatud Dunbari arv.
Georg Simmel

Georg Simmel (1. märts 1858 Berliin – 28. september 1918 Straßburg (tänapäeval Strasbourg, Prantsusmaa)) oli saksa sotsioloog.
150 (arv)

150 ehk sada viiskümmend on naturaalarv, mis järgneb 149-le ja eelneb 151-le.
Rooma numbritega kirjutatakse see CL.
150 on kaheksa järjestikuse algarvu summa (7 + 11 + 13 + 17 + 19 + 23 + 29 + 31).
Külmoja

Külmoja (ka "Saare peakraav") on oja Põltsamaa vallas.
Oja lähe on Põltsamaa ja Kuningamäe piiril Põltsamaa–Võhma maantee juures. Oja suubub Kamari järvest allavoolu Põltsamaa jõkke. Külmoja on olnud Põltsamaa jõe harujõgi. Põhja pool Mõhkülas asunud hargnemiskoha ja Põltsamaa–Võhma tee vahel asendab kunagist voolusängi maasisene torustik.
Ajalugu.
Õgvendusjärgselt on veekogu kandnud ka nime "Saare peakraav". Kasutatud on ka nime "Kuningaoja". Muinasaja lõpul oli oja Põltsamaa jõe peaharu. Mõhküla on peetud Mõhu muinaslinnuse võimalikest asukohtadest looduslikult sobivaimaks. Seoses Põltsamaa ordulinnuse ehitamisega olevat vanast kõrvalharust tehtud pärast linnuse valmimist peaharu, endine peaharu aga jäi edasi kõrvalharuna ning kuhtus ajapikku. 
Külmoja ääres Kuningamäe kõige kõrgemal kohal vana Viljandi tee ääres võis Liivi sõdade aegu olla Moskva tsaaririigi ja hertsog Magnuse väe pealaager, sest looduslikult on just see koht ümbruskonna valdamiseks kõige sobivam.
Veel 1950. aastatel olevat oja eriti suurvee aegu olnud hinnatud kalajõgi, kuid 1960. aastatel alustatud maaparandustöödel on oja oluliselt õgvendanud (jõe varasem pikkus oli umbes 8,5 km praeguse 6,5 km asemel) ning see on viinud peaaegu oja kuivamiseni. Külmoja suubumisel Põltsamaa jõkke asus varem Külmoja veski.
Külmoja on 1,7 km ulatuses Põltsamaa linna lääneküljel linna ja valla piiriveekogu.
Baudouin I

Baudouin I (hollandi keeles Boudewijn Albert Karel Leopold Axel Marie Gustaaf van België, prantsuse keeles Baudouin Albert Charles Léopold Axel Marie Gustave de Belgique; 7. september 1930 Stuyvenbergi loss, Laeken – 31. juuli 1993 Motril, Hispaania) oli belglaste kuningas aastatel 1951–1993.
Ta oli kuningas Léopold III ja tema esimese abikaasa Rootsi printsessi Astridi vanim poeg. Kuna Baudouinil ei olnud lapsi, sai tema surma järel kuningaks tema vend Albert II.
Kia Soul

Kia Soul on Kia Motorsi toodetav maasturilaadse välimusega kompaktauto. Seda on toodetud kolm põlvkonda.
Esimest põlvkonda tutvustati 2008. aasta Pariisi autonäitusel ning ideeautot, millest hiljem sai Kia Soul, tutvustati Põhja-Ameerika autonäitusel Detroitis 2006. aastal.
Eduard Vigel

Eduard Vigel (23. juuli 1890 Mäksa vald, Tartumaa – 6. detsember 1957 Tartu) oli eesti raamatukogundustegelane.
Ta õppis 1907–1911 Rjazani Gümnaasiumis ning lõpetas selle hõbemedaliga. 1915. aastal lõpetas ta Moskva Lazarevi Idamaade Keelte Instituudis idamaade keelte eriala, mille kõrval süvendas oma teadmisi ajaloo ja vene kirjanduse ajaloo alal. 1915–1917 teenis sõjaväes.
1920–1922 töötas ta Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumis õpetajana ning 1922–1923 Räpina Reaalgümnaasiumis direktorina. 1923–1957 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli Pearaamatukogus raamatukoguhoidja, sektori- ja osakonnajuhataja, vanembibliograaf. Ta juhtis perioodikakogu reorganiseerimist, mis tingis uue kataloogi koostamise, korrastas käsikirjade kogu, bibliografeeris Tartu Ülikooli ajalugu ja õppejõude puudutavat ainest, uuris ülikooli ja ülikooli raamatukogu ajalugu.
Ta on maetud Raadi kalmistule.
Švaa

 
Švaa ehk svarabhakti on konsonantide vahele tekkinud hääldust hõlbustav vokaal (näiteks koorem ← koorm, ansambel ← ansambl).
Hannes Hermaküla

Hannes Hermaküla (sündinud 12. jaanuaril 1969) on eesti teleajakirjanik ja koolitaja.
Ta on ka ürituste juht.
Ta on üks Tallinna kui 2025. aasta Euroopa spordipealinna saadikuid.
Isiklikku.
Tema isa oli näitleja ja lavastaja Evald Hermaküla.
Abikaasa Iiri on moedisainer. Peres on kaks poega.
Ivo Saarma

Ivo Saarma (sündinud 29. oktoobril 1959) on eesti günekoloog.
Ta on Eesti Eratervishoiuasutuste Liidu eestkõneleja ja AS Fertilitas juhataja.
Töötasu

Töötasu on tasu, mida makstakse töö tegemise eest ja milles lepingu pooled on kokku leppinud. Lepinguteks võivad olla tööleping, töövõtuleping või käsundusleping.
Vabariigi Valitsuse kehtestatud töölepingu töötasu alammäärast madalamat töötasu ei või töötajale maksta. Alates 1. jaanuarist 2014 on tunnitasu alammäär 2,13 eurot ja kuutasu alammäär täistööajaga töötamise korral 355 eurot. 1. jaanuarist 2015 on aasta tunnitasu alammäär 2,34 eurot ja kuutasu alammäär täistööajaga töötamise korral 390 eurot.
Töötasu maksmine erinevate lepingute põhjal:
Tomahookide aeg

"Tomahookide aeg" on Eesti indiaaniuurija Omar Volmeri 1980. aastal kirjastuses Eesti Raamat ilmunud aimeraamat, mis räägib Põhja-Ameerika indiaanlaste ajaloost (peamiselt Ameerika Ühendriikides) ning USA kujunemisloost indiaanisõdades.
Raamatu kujundas autor Omar Volmer. Pikka aega oli see põhiline eestikeelne allikas Põhja-Ameerika indiaanlaste kohta.
Marianne Kõrver

Marianne Kõrver (sündinud 27. mail 1980) on eesti filmirežissöör.
Ta on lõpetanud Tallinna Inglise Kolledži ja Nõmme Muusikakooli, õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis džässklaverit ja kompositsiooni ning Eesti Kunstiakadeemias kunstiteadust.
Ta on lavastanud Von Krahli teatris "Madame Bovary" (2011) ja "Solarise needuse" (2014) ning Ülo Kriguli kammerooperi "Luigeluulinn" (2016). Ta avaldab Eesti meedias filmikriitikat.
Isiklikku.
Ta on Boris Kõrveri tütar.
Arseni Palu

Arseni Palu (14. jaanuar 1912 Karula – 25. aprill 1997 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1938) ja populaarsete auto-moto käsiraamatute autor.
Palu suri 25. aprillil 1997 ja ta maeti 5. juulil 1997 Metsakalmistule.
Riigikool

Riigikool on kool, mida peab üleval riik ning mida esindab riigi haridus- ja teadusministeerium.
Eestis peab üldiselt koole üleval vastav omavalitsus (munitsipaalkoolid), ent on ka üksikuid riigikoole, näiteks Noarootsi Gümnaasium ja Tartu Emajõe Kool.
EMK Võru Elupuu kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Võru Elupuu kogudus on Võrus tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab hoonet aadressil Uus tänav 21. 
Hoone õnnistati 2. oktoobril 1994 ja sellest ajast tegutseb ka kogudus. 
2007. aastal alustati koguduse hoone laiendamist. Juurdeehitis õnnistati 5. oktoobril 2014.
Koguduse pastor on Kaupo Kant. Varem oli koguduse kaaspastor ka Ele Paju.
Overlokpiste

Overlokpiste on õmbluspiste, mida kasutatakse overlok(õmblus)masinaga kangaserva ääristamiseks, palistamiseks ja/või ühendamiseks teise kangaservaga. 
Lisaks sellele lõikavad overlokmasinad tavaliselt kangaserva(d) enne õmblemist tasaseks.
Ajalugu.
Overlokpiste leiutas Merrow Machine Company aastal 1881.
J. Makens Merrow ja tema poeg Joseph Merrow, kellele kuulus 1838. aastal asutatud õmblusvabrik Connecticutis, töötasid õmblusvabrikus kasutamiseks välja mitmesuguseid tehnoloogilisi uuendusi. Merrow'de esimene patent käis heegeldusmasina kohta ja Merrow Machine Company toodab tänapäevani heegeldusmasinaid, mis põhinevad tollel algsel mudelil. Heegeldusmasina tehnoloogia pani aluse overlokmasina väljatöötamisele, mille Joseph Merrow patenteeris aastal 1889. Kunagine Merrow' loodud kolmeniidisüsteemiga üle ääre õmblev õmblusmasin on tänapäevaste overlokmasinate eelkäija.
Tüübid.
Overlokõmblusi klassifitseeritakse mitmel viisil. Kõige elementaarsem klassifikatsioon on pistes kasutatud niitide arvu järgi. Tööstuslikud overlokmasinad on tavaliselt valmistatud 1, 2, 3, 4 või 5 keermega. Igal neist koosseisudest on unikaalne kasutus ja eelised:
Haaremipüksid

Haaremipüksid on pikad kotjad püksid, millel on elastne kumm pahkluul ja vöökohal. Püksid on pärit Araabia poolsaarelt. Ajalooliselt ulatusid haaremipüksid maani välja ja meenutasid midagi seeliku ja pükste vahepealset.
Tänapäevased haaremipüksid kui moeese võeti kasutusele 1980. aastate lõpus. Nende tegemiseks kasutatakse vähem riiet, mistõttu need pole nii kottis nagu traditsioonilised haaremipüksid. Samuti ei ulatu need maani välja, vaid kitsenevad alla jõudes. 
Haaremipükse on laval esinedes kandnud näiteks ansambli Boyzone laulja Shane Lynch ja räppar Stanley Burrell.
Medicina

Kirjastus Medicina ehk Aktsiaselts Medicina ehk Medicina AS (ka – Medicina, vana registrinumber 01262883, registrikood 10380512) oli Eesti Arstide Liidu, Soome Arstide Seltsi Duodecim ja kirjastuse Kustannus Oy Duodecim poolt Eestis 2. aprillil 1993 asutatud ettevõte.
Kirjastus Medicina oli spetsialiseerunud emakeelse meditsiinikirjanduse väljaandmisele ja meditsiiniterminoloogia väljaarendamisele. Raamatuid tõlkisid valdavalt arstid ja erialaselt toimetasid käsikirju oma ala parimad asjatundjad.
Aktsiaselts Medicina on Äriregistrist kustutatud 31. jaanuaril 2014.
Külmoja veski

Külmoja veski oli vesiveski Põltsamaa kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Väike-Kamari külas Põltsamaa vallas. Veski asetses Külmojal selle suubumisel Põltsamaa jõkke.
Veski kuulus algselt Võisiku mõisale ja riigistati koos mõisaga 1920. aastate algul. 1928. aastal põles veski tulekahjus ning seda ei taastatud enam. Veski ümbrus oli Põltsamaa linna elanike seas populaarne väljasõidukoht.
Hiljem hakati Külmoja veski kohale kavandama linna uut elektrijaama. Põltsamaa linn ostis 1938. aastal veskikrundi ära, et teha sinna elektrijaam, mis leevendaks elektripuudust linnas. 1939. aastal ehitati kõrgepinge ülekandeliin Leiest Põltsamaale, et lülitada Põltsamaa elektrisüsteem ja ka tulevane Külmoja hüdroelektrijaam ühtsesse Eesti elektrivõrku. Teise maailmasõja tõttu jäid need plaanid teostamata.
Pärast sõda toodi see kava uuesti esile. Millalgi 1940/ 1950. aastate vahetuse paiku loobuti elektrijaama rajamisest Külmoja suudmesse ning jaama asukoht viidi umbes 1,5 km ülesvoolu Väike-Kamarisse. Seal valmis 1956. aastal Kamari hüdroelektrijaam.
Balti Raudtee Eesti Raudteekond

Balti Raudtee Eesti Raudteekond (lühend: BRER; ka: Eesti Raudteekond) oli Oktoobrirevolutsiooni ordeniga Balti raudteele allunud Eesti NSV transpordiorganisatsioon. BRER loodi 1963. aastal, kui Eesti Raudtee läks Balti Raudtee alluvusse.
BRERi eesotsas oli ülem, kes samal ajal on ka Balti Raudtee ülema asetäitja.
BRERi ülem oli pikka aega Aleksei Kotov (1910–1986). Ta oli Eesti Raudtee juht alates 1949 ja siis BRERi ülem 1963–1979 ja ühtlasi Balti Raudtee ülema asetäitja. Tema eellane oli Anatoli Roslak (1903) ja järglane Oleg Mošenko (1938–2023). 1988 nimetati ülemaks Jakov Leškin (1940), kes oli esimene kohalikku päritolu raudteejuht.
Esimene BR moodustati 1953. aastal Eesti, Leedu ja Läti raudteedest. 1963.a BRi kuulus lisaks neile Kaliningradi oblasti raudtee. Peakorter oli Riias.
Eesti Seemnevilja Ühisus

Eesti Seemnevilja Ühisus oli aastatel 1919–1940 Tallinnas tegutsenud seemnekasvatuse ja -kaubanduse organisatsioon. 
Ühisusel olid osakonnad mitmes Eesti linnas ja osakondade juures tegutsesid viljapuhastus- ja viljasorteerimisjaamad ning kauplused.
Balti Sooparanduse Selts

Balti Sooparanduse Selts oli aastatel 1908–1940 tegutsenud organisatsioon. Selts muu hulgas uuris Eesti soid ja soode põllumajandusliku ja tehnilise kasutamise võimalusi. 
Selts kandis asutamise ajal (1908) nime "Balti Sooselts" (saksa Baltischer Moorverein). Aastatel 1920–1928 kandis nime "Eestimaa Sooparanduse Selts" ja aastast 1929 kandis nime Balti Sooparanduse Selts. 
Aastatel 1923–1940 andis selts välja aastaraamatut "Sookultuur".
Seltsi valduses oli Tooma sookatsejaam.
Poolvokaal

Poolvokaal on vokaaliga sarnanevalt hõõrdumiskahinata hääldatav konsonant (näit. "j", "w" sõnades "majja", "laua").
Lateraal

Lateraal ehk külghäälik on konsonant, mille moodustamisel õhuvool väljub ühelt või mõlemalt poolt keelt.
Inglise keeles on üks lateraalfoneem, aproksimant /l/, millel on kaks allofooni (alveolaarne lateraalaproksimant [l] enne vokaali nt sõnades "lady" ja "fly", velariseeritud alveolaarne lateraalaproksimant [ɫ] enne konsonanti ja sõna lõpul nt sõnades "bold" ja "tell"). Albaania keeles on kaks nimetatud häälikut eraldi foneemid. Idaslaavi keeltes on eristatavad [ɫ] ja [lʲ] (palataliseeritud), kuid neis ei ole häälikut [l]. Eesti keeles on foneemid /l/ ja /lʲ/.
Eesti Sordiparanduse Selts

Eesti Sordiparanduse Selts oli aastatel 1919–1940 sordiaretuse, -valiku ja seemnekasvatuse temaatikaga tegelenud organisatsioon. Aastani 1922 kandis selts nime "Eesti Sordiparanduse ja Seemnekasvatuse Edendamise Selts".
Seltsi valduses olid Jõgeva sordiaretusjaam, Kehra aretusjaam (aastani 1925) ja Sangaste aretusjaam (1919. aastast kuni aastani 1938).
Seltsi eestvõttel korraldati nt seemneviljanäitusi, kursusi ja viidi läbi seemnepõldude tunnustamist.
Tremulant

Tremulant ehk värihäälik on konsonant, mille moodustamisel pannakse mingi häälduselund vibreerima.
Eesti keel.
Eesti keeles on tremulant /r/, mille puhul vibreerib keeletipp.
Briti farmakopöa

Briti farmakopöa (lüh BP) on Suurbritannias regulaarselt välja antav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju, mis puudutavad nii humaan- kui veterinaarravimite, ravimainete, -preparaatide ja -vormide valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid.
Briti farmakopöad koostabe ja annab välja British Pharmacopoeia Commission Secretariat of the Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency.
2014. aasta väljaanne.
1. jaanuarist 2014 kehtivas versioonis on üle 3500 monograafia. 
Briti farmakopöas (ISBN 9780113229352) on hõlmatud ka kõik Euroopa farmakopöas sisalduvad monograafiad.
Eesti Kaabel

Eesti Kaabel oli Tallinnas asunud tehas, mis valmistas peale kaablite ka muid elektritooteid.
Ajalugu.
Tehase ajalugu ulatub aastasse 1924, kui see kandis nime Elektritarvete Tööstus “Uraania”. Siis toodeti tehases taskulambi- ja anoodpatareisid, vooluelemente ja immutatud paberit. 1932. aastal viidi Heinrich Johansoni elektro-keemiatööstus „Urania" Suur Pärnu maantee 16 üle hoonesse Aiavilja tänav 3 Tallinnas. 1938. aastal hakati tehases tootma elektrijuhtmeid ja -kaableid. Tallinna pommitamisel 9. märtsil 1944 sai tehas tabamuse.
1944. aastast allus tööstus Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Rahvakomissariaadi Metallitööstuse Peavalitsusele. Tööstus asus Tallinnas aadressil Aedvilja tänav 3. Uraania nime all töötas tehas kuni üleandmiseni NSV Liidu Elektritööstuse Ministeeriumi süsteemi.
Nime Eesti Kaabel sai tehas aastal 1950, 1. juunist 1950. aastast nimetati tööstust Riiklik Liidu Kaablitehas “Eesti Kaabel”. 
1962. aastaks ehitati Jõe tänava ristist Kadrioru poole Eesti Kaabli suur, neljakorruseline tööstushoone. Hoones, 3. korrusel asusid ka Punase Reti ja TK Norma tootmisruumid.
1965. aastast allus tehas NSV Liidu Elektrotehnika Tööstuse Ministeeriumile. Aastatel 1957–1991 kandis nime Tehas Eesti Kaabel.
Endise Eesti Kaabli tööstuskompleksi osaks olnud hooned on ümber kujundatud Pro Kapitali ärikeskuseks aadressil Narva maantee 13.
Ameerika Ühendriikide Farmakopöa

Ameerika Ühendriikide Farmakopöa (lüh USP) on Ameerika Ühendriikides regulaarselt välja antav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju, mis puudutavad ravimite, ravimainete, -preparaatide ja -vormide aga ka toiduainete, toidulisandite valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid.
Hiina-tiibeti keeled

Hiina-Tiibeti keeled on keelkond, kuhu kuuluvad Tiibeti-Birma keeled ja hiina keeled. 
Kuni 20. sajandi keskpaigani oli üldtunnustatud ka vietnami keele, miao-jao keelte ja kami-tai keelte kuulumine sellesse keelkonda.
Hiina-Tiibeti keelkond on kõnelejate arvult Indoeuroopa keelkonna järel teine. 
Keelkonda kuulub üle 400 keele, mida kõneldakse suurel territooriumil.
Keelkonna põhilised harud on hiina keeled ja Tiibeti-Birma keeled.
Tiibeti-Birma keeled

Tiibeti-Birma keeled on Hiina-Tiibeti keelkonna haru, kuhu kuulub 389 keelt, mida kõneldakse piirkondades Tiibeti kiltmaast põhjas kuni Malai poolsaareni lõunas, Pakistanist läänes kuni Vietnamini idas. 
Sugulussuhted paljude allharude vahel ei ole teada. Seega ei ole võimalik täpselt öelda, mitu 389 keelest on iseseisvad keeled ja millised on murded. Mõni selle haru keeltest on võib-olla jäänud veel avastamata.
Euroopa Eestlaste Koor

Euroopa Eestlaste Koor on Euroopa riikides elavate väliseestlaste laulukoor.
Kokku saadakse mõned korrad aastas laagrites.
2009. aasta üldlaulupeol Tallinnas oli koori koosseisus 100 lauljat.
Lauljad elavad järgmistes riikides: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Holland, Inglismaa, Luksemburg, Läti, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome, Šveits, Tšehhi, Ukraina.
Spinaalstenoos

Spinaalstenoosiks (ladina keeles "stenosis spinalis") nimetatakse lülisambakanali kitsenemisega seotud haiguslikku seisundit osadel selgroogsetel loomadel.
Spinaalstenoos võib olla kaasa sündinud või omandatud.
Madudel.
Spinaalstenoos koos lülisambakanali kitsenemisega on tuvastatud eutaneerimisjärgse lahkamise käigus ka vangistuses peetud kuningboal ("Boa contrictor"). 
Inimestel.
Spinaalstenoos võib põhjustada vaevusi kogu lülisamba lõikes ja selle täpseid tekkemehhanisme seni ei tunta. Arvatakse, et lülisambakanali kitsenemist võib põhjustada liigkasv (hüpetroofia), millega võib kaasneda ka lülisambakanali kaudu väljuvate närvide lõpmete pigistus ja ärritus. Spinaalstenoosi võivad aga põhjustada ka hüpetrofeerunud fassettliigesed ja paksenenud kollasligament, mille tulemusel võib tekkida neurogeenne klaudikatsioon või radikulopaatia.
Struktuurid.
Levinuimad spinaalstenoosist haaratud struktuurid on järgmised :
Klassifikatsioon.
Rahvusvahelises haiguste klassifikatsiooni 10. versioonis klassifitseeritakse spinaalstenoos alamjaotises M48, koodiga [M48.0] lülisambakanali kitsenemine e spinaalstenoos.
Ravi võimalused.
Tablettravi.
Paratsetamooli kasutatakse valu vaigistamiseks, kuid selle toimeainega tabletid teadaolevalt ei ravi põletikku.
Mittesteroidsed põletikuvastased valuvaigistid (MSPVA-d) (nt aspiriin ja ibuprofeeni sisaldavad tabletid) vaigistavad valu ja vähendavad põletikku, kuid nende kasutamisskeem ja ravimi valik sõltuvad iga patsiendi konkreetsest seisundist. Farmakogeneetilised uuringud näitavad, et MSPVA-de põletikuvastane toime sõltub tsütokroom P450 ensüümide osalemisest nimetatud ravimite metabolismis ja on seega indiviiditi erinev.
Süsteravi.
Epiduraalsed süstid steroididega (EPI-d) – neid kasutatakse vahel jalavalude korral, et vähendada närvilõpmete põletiku sümptomeid.
Kirurgiline ravi.
Spinaalstenoosi kirurgilise ravi eesmärk on lülidevahelise stabiilsuse taastamine ja närvielementide dekompressioon, selleks kombineeritakse mitmeid kirurgilisi tehnikaid.
Kirurgiline ravi on osadel patsientidel leevendanud spinaalstenoosiga seotud valu piltdiagnostikaga kindlaks määratud lülisamba piirkonnas. Operatsioonijärgse aja jooksul tekkida võiv valu lülisamba teistes piirkondades vajaks aga uut arsti konsultatsiooni.
6 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 6 sõidab Metsakooli tee ja Merivälja Pansioni vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 2012. aastani Tallinna Autobussikoondis), liiklus toimub tööpäeviti. Alates 1.Maist töötab ka nädalavehetuseti. Väljumised 35-70 minuti tagant
Liini ajalugu.
Aastatel 2005 - 2009 oli liini nr 5A