tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pahe

Pahe on tegevus, käitumine või harjumus, mida üldiselt peetakse ühiskonnas amoraalseks, patuseks, kriminaalseks, ebaviisakaks, tabuks, rikutuks või alandavaks. Pahe võib veel viidata puudusele, negatiivsele iseloomuomadusele või halvale harjumusele (näiteks suitsetamine). Pahe on tavaliselt seotud inimese nõrga iseloomu või temperamendiga, mitte moraalsusega.
Pahe vastand on hüve või voorus.
Olenevalt riigist või jurisdiktsioonist, võib pahelisi kuritegusid käsitleda eraldi kategooriana kriminaalseadustikus. Isegi jurisdiktsioonis, kus pahe ei ole seadustikus otseselt kirjas, on termin "pahe" tihti kasutuselt justiitssüsteemis üldise terminina kuritegude kohta, mis hõlmavad tegevusi, mida peetakse amoraalseteks, sõltumata nende tegevuste legaalsusest või objektiivsest tekitatud kahjust.
Religioosne politsei, näiteks islami religioonipolitsei üksused või šariaadi politsei teatud Araabia maade osades, on moraalsuse üksused, mis jälgivad ka riietumisstiili, poodide sulgemist palveajaks, keelatud toitude ja jookide tarbimist ja homoseksuaalset käitumist.
Vallasekretär

Valla- või linnasekretär on valla või linna järjepidevust tagav juhtiv ametnik, kes allub vallavanemale või linnapeale. Valla- või linnasekretär ei kuulu valla- või linnavalitsuse koosseisu, kuid tal on valitsuse istungitel sõnaõigus. 
Ajalugu.
1816. aasta Eestimaa talurahvaseadus nägi ette vallavanemate ja vallavolikogude moodustamise ning vallavanemate abide määramise. Vallakirjutaja amet oli nimetatud seaduses määratud kaudselt, kohustades selleks koguduse õpetajat. 1866. aastal välja antud Baltimaade Vallakogukonna seadus tegi juba kõikidele vallavolikogudele kohuseks alalisi vallakirjutajaid ametisse valida.
Eesti Vabariigis hakati vallasekretäri seisundit õiguslikult reguleerima 4. aprillil 1921 vastu võetud vallanõukogu valimise seaduses, milles sätestati, et vallasekretär on vallavalitsuse liige koos vallavanema ja vähemalt ühe tema abiga. 
7. detsembril 1926 võttis Riigikogu eelnõu vallavolikogude valimise ja vallavolikogude ning vallavalitsuste korraldamise seadusena vastu, mille kohaselt valis vallasekretäri vallavolikogu määramata ajaks vastava hariduse ja ettevalmistusega kodanike hulgast raamatute ja arvete pidamiseks, vallavalitsuse kantselei ja asjaajamise juhtimiseks. Vallavalitsuse koosseisu vallasekretär enam ei kuulunud.
1937. aastal võeti vastu vallaseadus, mille kohaselt kuulus vallasekretär kohaliku omavalitsuse nimetatavate teenistujate hulka. Seadus sätestas vallasekretärile kindlad nõuded. Selles sätestatud vallasekretäri ametisse nimetamise ja ametist vabastamise kord kehtis Eesti Vabariigi okupeerimiseni 1940. aastal.
Kohaliku omavalitsuse süsteem Eestis taastati 1990. aastate alguses. 10. novembril 1989 võttis tolleaegne Ülemnõukogu vastu Eesti NSV kohaliku omavalitsuste aluste seaduse, mille kohaselt kuulus vallasekretär vallavalitsuse koosseisu, olles ühtlasi kantselei eesotsas.
Tänapäeval.
1993. aastal võeti vastu tänini kehtiv kohaliku omavalitsuse korralduse seadus, mille kohaselt oli vallasekretär KOV juhtide kategooriasse kuuluv ametnik. Seaduse esialgse versiooni kohaselt kuulus vallasekretär ametikoha järgi vallavalitsuse koosseisu ja selline kord kehtis kuni 1999. aasta KOV valimisteni. Tänapäeval ei kuulu vallasekretär enam vallavalitsuse koosseisu, kuid võtab sõnaõigusega osa vallavalitsuse istungitest.
Valla- või linnasekretäriks võib saada vähemalt 21-aastane Eesti kodanik, kellel on õigusalane magistrikraad või samal erialal bakalaureusekraad ning kes on töötanud riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutuses vähemalt kaks aastat. Valla- ja linnasekretärina võib töötada ka isik, kellele on väljastatud valla- ja linnasekretäride kutsenõuetele vastavuse tunnistus ja kes on töötanud riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutuses vähemalt kaks aastat.
Valla- ja linnasekretäri pädevuse alus.
Valla- ja linnasekretäri tööülesanded tulenevad:
Valla- ja linnasekretäri tööülesanded.
Valla ja linnasekretäri ülesanded on järgmised:
Makrokeskkond

Makrokeskkond (makro – 'suur-, hiid-'; antonüüm mikrokeskkond) on mõiste, mis tähistab kogu majandust ja ühiskonda mõjutavaid tegureid. Makrokeskkond hõlmab majanduslikke, demograafilisi, poliitilisi, kultuurilisi, tehnoloogilisi ja sotsiaalseid tegureid.
Poliitiline keskkond – poliitilised muutused, mida ettevõtted peavad jälgima ja analüüsima, on seotud muutustega Eesti seadustes ja Euroopa Liidu regulatsioonides. Samuti jälgitakse valitsuse vahetumist ja majanduspoliitika muudatusi.
Majanduslik keskkond – majanduskeskkonnas jälgitakse majanduskasvu ja majanduskriisidega seonduvat. Samuti jälgitakse valuutakurssi, intressimäära, maailmaturu hindasid ja inflatsiooni. Eesti siseturgu teenindavad ettevõtted jälgivad ja analüüsivad eelkõige Eesti majanduskasvu, sissetulekute, keskmise palga ja tööpuuduse muutumist, laenutingimusi ja regionaalsete majandusnäitajate erinevusi.
Sotsiaalne keskkond – selles keskkonnas jälgitakse demograafilisi näitajaid, näiteks elanikkonna vanuseline struktuur, rahvuslik ja religioosne koosseis, piirkondlik paiknemine ja perekonna suurus. Enamasti pakuvad ettevõtetele huvi sissetulekute jagunemist ning inimeste haridust iseloomustavad näitajad. Sotsioloogilised uuringud annavad ettevõtetele vajalikku informatsiooni inimeste eelistuste ja suhtumise kohta vaba aja veetmisse, säästmisse, investeerimisse jne.
Tehnoloogiline keskkond – tehnoloogilist keskkonda jälgitakse sellepärast, et muutused toovad endaga kaasa toodete, teenuste, protsesside, turunduskanalite, müügiviiside ja äritegevuse ülesehituse muutusi.
Wolfgang U. Wurzel

Wolfgang Ullrich Wurzel (3. august 1940 Schleiz – 4. august 2001 Berliin) oli saksa keeleteadlane. Ta uuris teoreetilist fonoloogiat, morfoloogiat ja keelemuutuste teooriat. Wurzeli töö keskendus markeerituse teooriale.
Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon

Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon (lühend EMF) on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud mootorrattaspordi, mootorkelguspordi, motomatkamise ja "quadracing"'u arendamisele Eestis.
Põhitegevus.
Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon edendab Eestis motokrossi, enduuro, ringraja, supermoto, mäkketõusu, triali, "speedway", mootorkelgu, kiirendus- ja motomatkamise võistlusi. Võistlusi peetakse kõikjal üle Eesti riigi. Peetakse näiteks Eesti meistrivõistlusi, TOP200, Eesti karikavõistlusi. Välismaistest võistlustest toimus 2017. aastal Lange Motokeskuses FIM Monster Energy juunioride maailmameistrivõistluste üks etapp, kus võistlesid juunioride maailma paremik.
Juhatus.
EMF peasekretäriks on Rauno Kais (juhatuse ainuliige), kes valiti sellele ametikohale esimest korda 2017. aastal ja teist korda aastal 2019. EMFi president on aastast 2020 Marek Kiisa. EMFi nõukogusse kuuluvad Veiko Biene (nõukogu esimees), Mihkel Osula (nõukogu aseesimees), Martin Arumäe (nõukogu liige), Marko Saareke (nõukogu liige) ja Toomas Triisa (nõukogu liige).
Ajalugu ja liikmed.
EMF registreeriti esimest korda äriregistris 19. aprillil 1999 ning see on 1921. aastal asutatud Eesti Autoklubi Mootorratta Sektsiooni õigusjärglane. EMF ise in FIM (), FIM Europe () ja EOK (Eesti Olümpiakomitee) liige.
EMF omab aastast aastasse orienteeruvalt 80 liikmesorganisatsiooni, nende seas näiteks ka Pärnu Motoklubi, Kagu Motoklubi, Tihemetsa Motoklubi ning Viljandi Motospordiklubi.
EMF sõitjate nimistusse kuuluvad läbi aja näiteks Tanel Leok, Aigar Leok, Juss Laansoo, Gert Krestinov, Andres Krestinov.
Deebetkaart

Deebetkaart on maksekaart, mida saab kasutada sularaha asemel, sooritades oste. Deebetkaart erineb krediitkaardist selle poolest, et deebetkaardi puhul saab inimene kasutada vaid oma kontol olemasolevat jääki.
Deebetkaartidel on ka põhinumber, mille alusel saab sooritada internetist oste, mis tähendab, et füüsilise kaardi olemasolu ei ole internetist ostes vajalik.
Paljudes riikides on deebetkaart leidnud ülekaalukat kasutust, mistõttu on vähenenud tšekkide ja sularaha kasutamine. Deebetkaartide areng, erinevalt krediitkaartide omast, on olnud spetsiifiline vastavalt selle väljaandja riigi reeglitele. 2000. aastatel on deebetkaartide kasutamise võimalusi laiendatud, näiteks saab deebetkaarti kasutada ka välismaal ja internetis oste sooritades.
Deebetkaardimaksete puhul kantakse ostu sooritamisel raha kaardi omaniku pangakontolt kohe müüja kontole. Deebetkaardiga saab pangaautomaatidest raha vajadusel kiiresti välja võtta.
Spordiklubi Pärnu Kahe Silla Klubi

Spordiklubi Pärnu Kahe Silla Klubi on mittetulundusühing, mis on asutatud 2. oktoobril 2002 ning mille tegevuse peaeesmärk on tervislike eluviiside propageerimine piirkonna elanikkonna seas, rahvaürituste korraldamine ja heade spordiradade arendamise eest.
MTÜ asutamise idee tekkis pärast 2002. aasta Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooksu korraldamist.
2025. aasta oktoobri seisuga on klubi juhatuse liikmed Heleri Alliksoo, treener Matti Killing, Tarmo Meresmaa, Vahur Mäe ja Kadri Riitsaar. Ürituste korraldamisel aitavad kaasa 11 korralduskomitee liiget ning sõltuvalt üritusest 130 vabatahtlikku. 
Pärnu Kahe Silla Klubi üritused.
Klubi on algatanud jooksu- ja käimissarja, mis toimub kolmiküritusena. Arvestusse kuuluvad Jüri Jaansoni Kahe Silla jooks, Luitejooks ning Kahe Staadioni jooks, mis 2016. aastast ümber nimetatud Pärnu Rannajooksuks. 2015. aastast hakkas Pärnu Kahe Silla Klubi korraldama ka Võidupüha Maratoni, mis on suuruselt Eesti kolmas maraton.
Luitejooks.
Igal aastal aprillis Pärnumaal Häädemeeste vallas Rannametsa külas toimub 8,3 km Luitejooks. See üritus tähistab Pärnu Kahe Silla Klubi ja kevadsuvise liikumishooaja algust. Ühtlasi peetakse seda Pärnu Kahe Silla Klubi kolmikürituse 1. etapiga. Ürituse programm pakub tegevust kogu perele, sest kavas on põhijooks, käimine-kepikõnd (luiteretk), lastejooksud ja koeraomanike rõõmuks Koerte Luitejooks ja- retk.
Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks.
Sõudelegendi Jüri Jaansoni nime kandev Kahe Silla Jooks on Pärnu üks tuntumaid rahvaspordiüritusi, mis ühtlasi ka kolmikürituse 2. etapp. Üritust peetakse igal aastal septembri esimesel nädalavahetusel Pärnu linnas. Üritus leiab aset kahel päeval. Igal aastal laupäeviti toimuvad laste- ja noortejooksud, ratastoolisport ja sporditurg ning pühapäeviti antakse start Kahe Silla Klubi põhijooksul ja käimisretkele.
Pärnu Rannajooks.
Pärnu Kahe Silla Klubi hooaja ja kolmikürituse sarja lõpetab iga-aastane oktoobris toimuv Pärnu Rannajooks. Üritusel osalejatel on võimalik valida distantsiks 10 või 5 km, mis mõlemad on suunatud nii jooksjatele, käijatele ning ka kepikõndijatele. Lisaks on korraldada kavas ka lastejookse ja ratastoolisõit. Rada kulgeb mööda Pärnu rannapiirkonda, kus ei puudu kaunid loodusvaated ning linnale omased arhitektuurimälestised.
Maraton Eesti Vabariik 100.
22. juunil 2018 Pärnumaal toimunud maraton "Eesti Vabariik 100" oli Võidupüha maratoni eriüritus, millega tähistati Eesti aastapäeva erilisel sportlikul moel. Pärnumaa Võidupüha maratonil on oma eriline „lugu“ – Pärnumaal on tugevad seosed Eesti iseseisvuse saavutamise tähenduses. Nii ütleb ka maratoni tunnuslause „Tuli tuleb juurte juurest“. Eesti vanim asulakoht on leitud maratonidistantsile jäävast Pulli külast ning „Manifest Eestimaa Rahvastele“ loeti ette just Pärnus Endla teatri rõdult.
Maratoni distants on tehtud sini-must-valgeks ja viib osaleja mööda olulistest ajaloomälestistest ning tutvustab Pärnumaa kaunist loodust. Pulli küla, Reiu muinasasula leiukoht, Reiu-Raeküla luitemännik, pilkupüüdev Jaansoni kallasrada, Tallinna Väravad, Vallikäär, Pärnu rand – ja need on vaid mõned orientiirid, mis muudavad maratonikogemuse omalaadseks.
Mentorlus

Mentorlus on suhe, mille käigus teadlikum isik aitab juhtida vähem kogenud isikut. Mentor võib olla noorem või vanem inimene, kellel peab olema teatav erialane pädevus. See on õppimise ja arenemise partnerlussuhe kahe inimese vahel, kellest ühel on suur kogemus ja teisel on soov õppida. Mentorlus kogemus ja suhte struktuur mõjutavad psühholoogilisi ja sotsiaalseid toetusi, karjäärinõustamist, rollimudelite koostamist ja kommunikatsiooni, mis tulevad ette mentorlussuhtes, millesse on kaasatud protežid (praktikandid) ja mentorid.
Mentorlussuhte juhendatavat isikut saab nimetada "protégé" (mees), "protégée" (naine), "praktikant" või alates 2000. aastast "mentee". Mentorit võib nimetada "godfather"/"godmother" või "rabbi".
Mentorlus on protsess, mis alati hõlmab suhtlemist ja põhineb koostööl, kuid selle täpset definitsiooni on raske määratleda, mentorlusel on üle 50 definitsiooni. Üks paljudest definitsioonidest ütleb, et mentorlus on protsess, mille käigus antakse edasi teadmisi, vajalikke kontakte, psühholoogilist ja sotsiaalset toetust ning arendatakse karjääri või erialaseid teadmisi. Mentorlussuhtega kaasneb mitteametlik suhtlemine, mis toimub tavaliselt näost-näkku kindlal aja perioodil kahe inimese vahel, kellest ühel on rohkem teadmisi ja teisel on soov oma teadmisi arendada.
Euroopas on mentorlus olnud alates Vana-Kreeka aegadest. Alates 1970. aastatest on see levinud Ameerika Ühendriikidesse peamiselt koolitusvaldkondades, millel on olulised ajaloolised seosed naiste ja vähemuste võrdõiguslikkuse edendamise liikumisega, ja seda on kirjeldatud kui innovatsiooni Ameerika juhtimises.
James Michael Rowe

James Michael Rowe (sündinud 21. oktoobril 1991) on Inglise jalgpallur, kes mängib klubis Aldershot keskvälja positsioonil.
Karjäär.
James Michael Rowe on sündinud Oxfordis. Rowe alustas karjääri Southamptoni Akadeemias, seejärel liitus jalgpalliklubi Readinguga, kus pärast kahte aastat mängimist pakuti talle esimest profilepingut. Lepingu jooksul viibis ta laenul Basingstoke Townis (2009) ja Lewes (2011). 
Ta lahkus Readingust ilma, et ta oleks kordagi saanud esindusmeeskonnas mängida, ning liitus Forest Green Roversiga 2011. aasta suvel. Ta skooris treeningmängudel Hereford Unitedi ja Cirencester Towni vastu, mille järel pakuti talle kahe aasta pikkust lepingut. Ta tegi debüüdi Forest Greeni meeskonnas 2011–12 hooaja avamängul Stockport Country vastu ning lahkus Forest Greenist 2013. aasta aprillis. 
2013. aasta juulis liitus ta Tranmere Roversiga, mis on League One’i kuuluv klubi. Ta tegi debüüdi esimeses voorus Mansfield Towni vastu, kust ta lõi esimese värava klubi meeskonnas. Mäng lõppes 3-2 võiduga. 2014. aasta mais avaldati, et ta pikendab oma lepingut veel ühe aasta võrra.
Rowe viimase minuti värav 2014–15 hooaja avamängus kindlustas neile 1-1 viigi York Cityga. See oli tema teine elukutselise jalgpalluri karjääri värav. Ta langes põhikoosseisust välja pärast 6 kuud ja puudus põhikoosseisust ligi 2 kuud, kuid tuli tagasi võiduväravaga Portsmouthi vastu 29. novembril.
Rowe leping lõpetati osapoolte kokkuleppel 2. veebruaril 2015.
5. augustil 2015 kinnitas Cheltenham Towni peatreener Gary Johnson, et Rowe liitub klubiga 2015–2016 hooajaks.
31. juulil 2017 liitus ta Aldershot Towni klubiga ning sõlmis üheaastase lepingu.
Arthur Masuaku

Fuka-Arthur Masuaku Kawela (sündinud 7. novembril 1993) on Prantsusmaa-Kongo jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş.
Ta alustas karjääri Prantsusmaa klubis Valenciennes, on kuulunud Kongo DV jalgpallikoondisse ning Prantsusmaa noortekoondisse U18- ja U19-vanusegrupis.
Klubikarjäär.
Valenciennes.
Masuaku tuli läbi Valenciennesi noortesüsteemi. Ta tegi Prantsusmaa kõrgliiga (Ligue 1) debüüdi hooaja avamängus, 2013–14. hooajal, 10. augustil Toulouse'i meeskonna vastu. Ta vahetati sisse Tongo Doumbia asemele pärast 75. minutit. 29. jaanuaril 2014 lõi Masuaku oma esimese ametliku värava Valenciennesi meeskonnas 1:2 kaotusmängus võõrsil Marseille vastu.
Olympiakós.
Juulis 2014 liitus Masuaku Kreeka kõrgliigaklubiga Olympiakos. Ta tegi oma Superliiga (Kreeka kõrgliiga) debüüdi Níki Volose meeskonna vastu ja oma kolmandas liigamängus andis ta kodustaadionil peetud 3:0 võidumängus kaks resultatiivset söötu. Kolm päeva hiljem tegi ta oma debüüdi ja skooris UEFA Meistrite Liigas Madridi Atlético vastu 3:2 võiduga lõppenud kodumängus.
2015. aasta aprillis ja mais näitasid Itaalia suurklubid nagu Roma, Inter ja Juventus üles huvi teda enda meeskonda palgata. Tema agent Roger Henrotay teatas, et lepingu pikendus Olympiakóse klubiga on tegevusjärgus. Juulis sai avalikuks, et ligi nelja miljoni eurone pakkumine on tehtud Itaalia kõrgliigaklubi Genoa poolt Olympiakósele. Pakkumine sisaldas ka kunagist Olympiakóse mängijat Ioánnis Fetfatzídist, kes siirdunuks ülemineku lisasättena Genoast oma kunagisse koduklubisse tagasi. Masuaku koduklubi lükkas selle pakkumise tagasi.
West Ham United.
8. augustil 2016 liitus Masuaku pärast 4-aastase lepingu sõlmimist Inglismaa kõrgliigaklubiga West Ham United. West Ham United maksis Olympiakósele Masuaku üleminekusummana 6,2 miljonit naela. Ta tegi oma Inglismaa kõrgliiga debüüdi West Hami meeskonnas 2:1 võõrsil kaotuses Chelsea jalgpalliklubile. 15. augustil 2016 tunnistas Masuaku, et enda Premier League'i debüüti tehes tundus talle Inglismaa kõrgliiga väga raske just nende omapäraste omaduste poolest. Nendeks oli kiire mängutempo ja väga füüsiline lähenemine mängule. Ta lõi oma esimese värava West Hami meeskonnas Inglise karikasarjas (EFL Cup) Bolton Wanderersi vastu 19. septembril.
Beşiktaş.
2022. aasta augustis läks ta West Ham Unitedist üheks hooajaks laenule Beşiktaşi.
Koondisekarjäär.
Olles mänginud Prantsusmaa jalgpallikoondises noorte vanuseklassis, otsustas Masuaku 2017. aasta juunis kasutada oma õigust esindada täiskasvanute tasemel Kongo Demokraatlikku Vabariiki. Ta kutsuti augustis 2017 esimest korda Kongo DV jalgpallikoondisse kaheks kvalifikatsioonimänguks Tuneesia vastu. Koondisedebüüdi tegi ta aasta hiljem, 13. oktoobril 2018, mängus Zimbabwe vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. juunil 2019 sõprusmängus Keenia vastu. Ta kuulus Kongo DV koondisse 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Rakvere jõulupuu

Rakvere jõulupuu oli alates 2013. aastast kuni 2017. aastani Rakvere keskväljakule paigutatud installatsiooniline jõulukuusk, mis oli igal aastal erineva kujundusega.
Installatsioonide autor oli endine Rakvere linnakunstnik Teet Suur. Installatsioonide valmistamisel kasutati materjali, mis muidu oleks ära visatud ning mis seostus taaskasutuse ja kokkuhoiuga.
Rakvere jõulupuud pälvisid teiste vaatamisväärsete jõulupuude seas üle maailma tähelepanu. Kuigi väikelinnana ei suuda Rakvere suurlinnadega võistelda, võivad ideetasandil linnad üksteisega täiesti võrdselt konkureerida.
Rakvere jõulupuuinstallatsioonid tekitasid vastakaid arvamusi: oli neid, kellele need väga meeldisid, aga ka neid, kes soovisid Rakveres näha traditsioonilist jõulukuuske.
2013. aasta jõulupuu.
Pisikestest kuuskedest moodustatud kuusetukk toodi metsast hooldusraie alalt. Kuuskede küljes põles 17 000 LED-lampi. Esimesel kahel ööl saatis kuusesalu ebaõnn – tormituul puhus kuused ja valgustusjuhtmed laiali, millega kaasnes hulgaliselt lisatööd.
2014. aasta jõulupuu.
Installatsiooniga sooviti erineda eelmise aasta kuusesaluinstallatsioonist ja kasutada tööstusjäätmeid. Jõulukuusk valmistati puidujääkidest ja pindlaudadest. Efektsete roheliste tuledega kaunistatud kuuse valis Ameerika Ühendriikide ajaleht Huffington Post maailma 14 omanäoliseima jõulupuu hulka. Kuuse välisilme erines päevavalguses ja ööpimeduses.
2015. aasta jõulupuu.
Umbes 12 meetri kõrgune jõulupuu oli valmistatud 121 vanast aknast. Kunstniku idee sai alguse majade keldritesse ja pööningutele seisma jäänud vanadest akendest. Enamik materjalist saadi ühest aknaid vahetavast firmast. Klaasid kaeti värviliste kiledega, raamid jäeti selliseks, nagu need olid – kriimude ja mahakoorunud värviga. Ehitustöödel olid abiks Rakvere Ametikooli ehituspuuseppade kursuse õpilased ja nende juhendaja.
Rakvere keskväljakul rahvast rõõmustanud aknapuu pälvis üleilmset tähelepanu: ajakiri The Guardian valis selle maailma 12 omapäraseima jõulupuu hulka. 2016. aastal paigaldas Rakvere sõpruslinn Lapua Soomes aknakuuse oma kultuurikeskusse.
2016. aasta jõulupuu.
Algideeks oli kujutada ajamasinat või kellamehhanismi. Installatsioonis kasutati elektromehaanikat, mis pani jõulupuu osad ööpäev läbi liikuma. Jõulupuu meenutas Eiffeli torni, mis värvus aeglaselt roheliseks ja roosaks. Jõulupuutorni külgedel käisid ringi meetrised kuldsed ja hõbedased hammasrattad, igaüks ise tempos. Huffington Post paigutas selle Rakvere liikuva jõulupuu maailma 21 vaatamisväärseima jõulupuu hulka.
2017. aasta jõulupuu.
Eesmärk oli luua kandilisest saematerjalist biomorfne loodusvorm. Jõulupuu valmistati puidust ja vineerist. See koosnes paljudest ustest ja seda iseloomustas rikkalik värvigamma. Oli võimalik minna puu sisse. Jõulupuu sündis Rakvere ametikooli õppurite ja õpetaja Raiko Kaasiku käe all.
Higinäärmed

Higinäärmed on higi nõristavad nahanäärmed. Inimesel on ligi 2 miljonit higinääret, mis paiknevad ebaühtlaselt keha pinnal. Higinäärmeid on kahte liiki: ekriinse ning apokriinsed. Ekriinsed higinäärmed katavad enamiku kehast, avanedes pooridena otse keha pinnale sarvkihile. Need talitlevad juba sünnist alates. Apokriinsed higinäärmed arenevad välja puberteedieas, paiknevad kaenlaaugus, pea piirkonnas ja kubemes ning mille toodetud higi on viskoossem.
Higistamine

Higistamine on higieritus nahas paiknevatest higinäärmetest, mille tulemusena keha jahtub. 
Higinäärmed on kõigil imetajatel. Higi hulk sõltub füüsilisest või vaimsest tegevusest, ümbritsevast temperatuurist ning riietest, mida me kanname.
Toatemperatuuril ja tavaolukorras, kui inimese kehale ei ole suunatud pingeid ega tegevusi, eritavad täiskasvanud inimese higinäärmed ligikaudu 0,5 liitrit higi ööpäevas. See kogus võib aga kuumas keskkonnas ning kestva füüsilise tegevuse korral suureneda 10–12 liitrini ööpäevas, mis omakorda hakkab mõjutama organismi veesisaldust. Higistamiseks ei ole vaja täiendavat energiat ehk saunas käik või kuum vann ei kuluta energiat, vaid keha kaotab vedelikku. Et organism ennast hästi tunneks ning ei tekiks terviseprobleeme, on väga oluline kaotatud vedelik esimesel võimalusel tagasi juua. Ülekaaluliste inimeste puhul on keha ümber soojendav kiht, mis suurendab higistamist. Mida suurem on rasvamass kehas, seda vähem on kehas vett.
Higi.
Higis on 98–99% vett ning väikestes kogustes elektrolüüte, lämmastikuühendeid, lenduvaid rasvhappeid ja teisi aineid. Higierituse peamine ülesanne on termoregulatsioon, mis kaitseb organismi ülekuumenemise eest. Tänu higistamisele on inimese nahk puhas ja elastne. Väga oluline on ennast pesta, kuna äsja eritunud higi on küll ilma lõhnata vedelik, kuid ebameeldiv lõhn tekib, kui naha pinnal elunevad bakterid hakkavad apokriinssete higinäärmete toodetud higis sisalduvaid aineid lagundama. Seega on väga oluline pestes pöörata tähelepanu kaenlaalustele, pea- ja kubeme piirkonnale. 
Kuidas kontrollida higistamist.
Kõige rohkem higistame soojadel aastaaegadel, mis on enamikule inimestele suureks katsumuseks. Kuigi higistamine on organismi normaalne reaktsioon kuumusele või külmale, saab seda vältida või vähendada mitme meetodiga. 
Esiteks on väga oluline õige riiete valik. Liigse higistamise ärahoidmiseks peaksime vältima sünteetiliste riietusesemete kandmist. Sünteetilised riided lasevad õhku halvasti läbi, mille tulemusena tekib nii öelda kasvuhoone efekt ning higistamine suureneb.
Lisaks on väga oluline on end iga päev regulaarselt pesta, kasutades seepi või mõnda muud antibakteriaalset pesuvahendit.
Higistamine spordis.
Higistamine treeningul on normaalne ega sõltu meie tahtest. Populaarsemateks spordialadeks on erinevad poksiliigid, pallimängud ning samuti erinevad aeroobsed treeningud. Pärast pikka ja rasket treeningut on tavaline, et higiga kaob ka mõni kilo kehakaalust. Aktiivsete treeningute järele tunnevad vajadust sageli inimesed, kes on terve päeva kontoris paigal istunud ning kelle keha vajab liikumist.
Liigne higistamine.
Liigne higistamine on higinäärmete liigse aktiivsuse tulemus. Leevendamiseks aitavad sagedased hommikused jahedad dušid. Kui aga liigne higistamine esineb üle kogu keha, võib arst määrata tablette. Samuti aitab kaltsiumi tarbimine. Pideva käte, jalgade või kaenlaaluste higistamise korral on kasulik kasutada vastavaid alkoholi sisaldavaid lahuseid või antiperspirante.
Eesti NSV teeneline tööstustöötaja

Eesti NSV teeneline tööstustöötaja oli Eesti NSV-s välja antud aunimetus.
Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "tähtsamate kutsealade töölistele ja insener-tehnilistele töötajatele, kes on pikemat aega edukalt töötanud Eesti NSV tööstusettevõtetes ning uue tehnika ja eesrindliku tehnoloogia kasutuselevõtmisega saavutanud häid töönäitajaid ja palju kaasa aidanud vabariigi tööstuse arendamisele".
Eesti NSV teenelise tööstustöötaja aunimetus võeti kasutusele Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25. augusti 1967. aasta seadlusega "Eesti NSV teenelise tööstustöötaja aunimetuse kehtestamise kohta".
Loo kultuurikeskus

Loo kultuurikeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Jõelähtme vallas Loo asulas. Asutuse juhataja on Elle Himma.
Asutus asutati 2006.
Käina Huvi- ja Kultuurikeskus

Käina Huvi- ja Kultuurikeskus on asutus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina asulas. 
Käina Huvi- ja Kultuurikeskus asutati 2009. aastal, mil Käina vald liitis huvikooli, kultuurikeskuse ja noortekeskuse ühise juhtimise alla.
Keskuse direktor on Ly Meldorf.
Käina Noortekeskus.
Käina Noortekeskus on avatud noortekeskuse põhimõttel tegutsev vaba aja veetmise koht, mis on mõeldud kõigile 7–26-aastastele noortele.
Käina Kaunite Kunstide Kool.
Käina Huvi- ja Kultuurikeskuses tegutsev Käina Kaunite Kunstide Kool pakub eelprofessionaalset huviharidust riiklike õppekavade alusel ning ka huviringi tasemel õpet.
Käina Kaunite Kunstide Kool asutati 1. oktoobril 1996. Koolis hakkas õppima ligi 90 õpilast. Koolis on algusest peale olnud kolm osakonda: muusika-, kunsti- ja tantsuosakond. Huvikool pakub huviharidust muusika- ja kunstiosakonnas riiklike õppekavade alusel ja tantsuosakonnas kooli enda loodud õppekava alusel.
Muusikaosakond pakub võimalust õppida nii akadeemilistel kui ka rahvamuusikaerialadel. Muusikaosakonna põhiõppes õpitakse seitse aastat. Õpetatavad erialad: klaver, plokkflööt, flööt, viiul, "viola da gamba", kitarr, Hiiu kannel.
Kunstiosakonna õppekava on jagatud neljale aastale, sellele eelneb ettevalmistusosakond. Õppekavva kuuluvad kompositsioon, joonistamine, maalimine, vormiõpetus ja kunstiajalugu.
Tantsuosakonnas tegeletakse eesti tantsu, seltskonnatantsu ning "line"- ja "show"-tantsuga. Õppeaeg tantsuosakonnas on viis aastat. Eelkooliealistele tantsuhuvilistele on avatud ettevalmistusosakond.
Paemurru tänav (Rakvere)

Paemurru tänav on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas .
Põhja-lõunasuunaline Paemurru tänav on 178 m pikkune. See saab alguse Kruusa tänava ristmikult, ristub Pae ja Kivimurru tänavaga ning lõpeb Kivi tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult mõõdetuna 1,6–1,8 km. 
Tänav on nime saanud ajaloolise paemurru koha järgi ja andnud nime ka linnaosale. Paemurru tänava aadressi omab viis pereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Kivimurru tänav (Rakvere)

Kivimurru tänav on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas. 
Ida-läänesuunaline Kivimurru tänav on lühike tupiktänav ja 66 m pikkune. See saab alguse Paemurru tänavalt ja on paralleelne Kivi tänavaga. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,7 km. 
Tänaval paikneb kaks pereelamut: Kivimurru 4 ja 6, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Est-For Invest OÜ

Est-For Invest OÜ on 2016. aasta oktoobris loodud Eesti ettevõte, mis koondab Eesti puidutööstusettevõtjaid ning mis on loodud sihiga rajada Eestisse tselluloositehas.
Osaühingu investorite hulka kuuluvad Aimar Varula, Arvo Türner, Heiki Vahermets, Peedo Pihlak, Toomas Mets, Virko Lepmets, Peeter Mänd, Kaido Jõeleht, Jüri Külvik, Mati Polli ja Tiit Nilson, avalikkuse ees esindavad firmat Aadu Polli ja Margus Kohava.
General Atomics MQ-1 Predator

General Atomics MQ-1 Predator on kaugjuhitav mehitamata õhusõiduk, mis töötati välja 1990. aastatel militaarkasutuseks.
Peamised kasutajad olid USAF ja CIA.
GA-ASI kaugjuhitavad mehitamata õhusõidukid
Eesti Tennise Liit

Eesti Tennise Liit on Tallinnas asuv eraõiguslik juriidiline isik (MTÜ), kes koordineerib kogu tennisealast tegevust Eesti Vabariigis ja on Eesti tennise kõrgeim esindusorgan Eesti Vabariigis ning rahvusvahelistes organisatsioonides. Eesti Tennise Liit on katusorganisatsioon Eesti tenniseklubidele, ühendades neid edasiviivale koostööle ning tagades tennise populaarsuse kasvu ja järjepideva tasakaalustatud arengu. Liidu põhieesmärgid on igakülgne tennise edendamine ning liikmete huvide koondamine ja nende nimel tegutsemine. 
Tenniseliidu president on alates 12. juunist 2013 Enn Pant. 
Ajalugu.
Tennis on Eestis pika ja järjepideva ajalooga spordiala. Esimene dokumentaalne tõend Eestis mängitud tenniseturniirist on dateeritud 1895. aastaga, kuid ajaloolaste arvates alustati tennisemängimist mõisates mitukümmend aastat varem. 1913. aastal peeti Kalevi turniir, millest võtsid osa Eesti rahvusest mängijad ning seda on loetud Eesti tennise ajaloo alguseks. Esimesed Eesti meistrivõistlused peeti aastal 1920 ning 1922. aastal asutati Eesti Tennise Liit ühendamaks kõiki Eestis tegutsevaid tenniseklubisid.
Kuigi sõja-aastatel (1941–1944) ei peetud Eesti meistrivõistlusi, ei kadunud järjepidevus Eesti tennisest. Ka NSV Liidu okupatsiooni tingimustes suutsid Eesti tennisejuhid ja treenerid ülal hoida kõrget taset, mille tollaseks väljenduseks olid võidud NSV Liidu võistkondlikel ja individuaalsetel meistrivõistlustel.
Eesti Tennise Liidu juriidiline taastamine Rahvusvahelises Tenniseföderatsioonis (ITF) toimus aastal 1992 ning sealt alates on Eesti kaasa teinud ITF-i egiidi all korraldatavatel võistkondlikel võistlustel.
Eesti Tennise Liidul on head suhted ITF-iga ning tänu sellele on viimastel aastatel Eestile usaldatud mitme rahvusvahelise võistluse või ürituse läbiviimine. 
Struktuur.
Eesti Tennise Liit koosneb juhatusest, distsiplinaarkomisjonist, treenerite kogust, kutsekvalifikatsiooni komisjonist, seeniorspordi komisjonist ja rannatennise toimkonnast. 
Võistlused.
Eesti Tennise Liidu poolt korraldatavad võistlused jagunevad järgmiselt.
Herne tänav (Rakvere)

Herne tänav on tänav Rakvere linna põhjaosas Kukeküla ja Roodevälja linnaosas.
Lääne-idasuunaline Herne tänav on 600 m pikkune. See saab alguse Uus tänavalt, ristub põhja poolt Tuule, Heina, Aasa ja Luha tänavaga ning lõpeb Niine tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 0,6–1,0 km. 
Tänava põhjaküljel paiknevad enamuses katusekorrusega ühepereelamud. Tänava lõunaküljel paiknevad suures osas ka garaažiühistute ehitised. Piirkonna hooned on ehitatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles.
Oļegs Skarainis

Oļegs Skarainis (5. august 1923 Taganrog – 11. detsember 2017 Ragaciems, Engure piirkond) oli Läti skulptor.
Skarainis oli üks Salaspilsi memoriaali skulptoritest.
Teet Suur

Teet Suur (sündinud 20. mail 1973) on eesti kunstnik. Ta töötas 29. detsembrini 2017 Rakvere linnakunstnikuna. 
Teet Suur on LGBT+ Filmifestivali Festheart idee autor ja kunstnik.
Lapsepõlv ja haridustee.
Suur elas lapsepõlves Lääne-Virumaal Tamsalu vallas. Ta on õppinud Tamsalu Keskkooli põhikoolis, ent õpingud seal jäid pooleli. Hiljem läks ta Rakverre, kus lõpetas Rakvere õhtukeskkooli.
2009. aastal alustas Suur õppimist Tartu kõrgemas kunstikoolis skulptuuri erialal. Kunstikooli lõputööks valis ta lavakujunduse Iiri näitekirjaniku Conor McPhersoni näidendile "Meresõitja".
Töö.
1990. aastatel töötas Suur oma vanemate piimatootmisega tegelenud talus. Seejärel töötas ta mõne aasta Eesti raudteel. 2007. aastal töötas Virumaa Teataja toimetuses fotograafina, autojuhina ja artiklite kirjutajana. Sellel perioodil koostas ta mõned näitused, pärast mida tekkiski tal mõte minna kunsti õppima.
Teet Suur oli Rakvere linnakunstnik alates 2013. aasta kevadest. Enne Rakvere linnakunstnikuks kandideerimist oli ta Rakveres mõne näituse koostanud ja suure teatrihuvilisena Rakvere teatris ühe lavastuse kujundanud. Rakvere linnakunstnikku köidab "land art" maastikukunst. See on kunst, mis sobitub keskkonda ja muutub interjööri või avaliku ruumi loomulikuks osaks. Tema arvates peab kunst inimesi puudutama ja neile korda minema. Inimeste emotsioone ja hinnanguid jõulukuusele peab ta teose osaks.
Paanikahoog

Paanikahoog on tugev ja järsku tekkiv hirmu-, ärevus- või paanikatunne, mis tekib ilma nähtava vallandava tegurita ja süveneb paari minuti jooksul. Paanikahoog kestab tavaliselt mõne minuti, enamasti alla poole tunni, raskematel juhtudel ka mitu tundi.
Sümptomid.
Paanikahoo ajal võivad esineda järgnevad sümptomid:
Tekkepõhjused.
Paanikahool võib olla palju tekkepõhjuseid: foobiad, kanepi suitsetamine, mitmesugused bioloogilised põhjused (posttraumaatiline stressihäire, hüpoglükeemia, obsessiiv-kompulsiivne häire), hüperventilatsiooni sündroom ning ravimi vähendamine või ärajätmine. Paanikahäiret võivad põhjustada keemilise tasakaalu häired peaajus, stressi tekitavad sündmused ja pärilikkus. Paanikahäire võib tekkida igas vanuses, kuid sagedamini tekib see hilises puberteedieas või 20.–20. eluaastates.
Diagnoosimine.
Kuigi paanikahoog on paanikahäire keskseks mõisteks, ei tähenda selle ühekordne esinemine veel psüühikahäire olemasolu, kuid on kindlasti märgiks sellest, et tuleks tähelepanu suunata oma vaimsele tervisele ja heaolule.
Paanikahäire diagnoositakse juhul, kui inimesel on olnud ühe kuu vältel kaks või enam paanikahoogu, mis tekivad situatsioonis, kus ei ole reaalset ohtu. Lisaks on vähemalt ühele nendest hoogudest järgnenud ühe kuu pikkune või pikem pidev muretsemisperiood uue paanikahoo tekkimise pärast. Paanikahoogude tagajärjel võib inimene hakata vältima situatsioone ja kohti, kus ta kardab, et hoog kordub, või suudab neile läheneda ainult intensiivset ärevust tundes (agorafoobia).
Ravi.
Paanikahäiret saab edukalt ravida. Ravi peamiseks eesmärgiks on vähendada paanikahoogude esinemissagedust ja raskust. Ravi alustatakse eneseabivõtetest. Kui sümptomid püsivad, võib arst soovitada ka ravimeid ja/või psühhoteraapiat (nt kognitiiv-käitumisteraapia). Psühhoteraapia puhul viiakse enamasti läbi 8–12 seanssi. Teraapia raames võib nõustaja anda erinevaid ülesandeid, näiteks lõdvestumisharjutuste tegemine, päeviku pidamine, probleemsete olukordade analüüs ning järkjärguline kokkupuude ärevust tekitavate situatsioonide/tegevustega . Ravimitest on paanikahäire puhul kasutusel antidepressandid ning vajadusel lisaks rahusti ja/või uinuti. Ravimite mõju võib hakata avalduma alles 2–8 nädalat pärast ravi algust, medikamentoosne ravi võib kesta kuni 1 aasta.
Eneseabivõtteid paanikahoo korral.
Oluline on mõista ärevust ja selle põhjust.
Keskendumine hingamisele aitab vähendada paanikahoogu, hingata tuleks lõõgastavalt ja rahulikult.
Keha lõõgastus, näiteks massaaž aitab toime tulla paanikahooga.
Kehaline füüsiline aktiivsus ennetab paanikahoogude teket.
Tervislik toitumine ja tasakaalustatud toit ennetab hoogude teket, paanikahoogude tekke võimalust suurendab alkoholi ja kofeiini tarbimine ning suitsetamine.
Mikrokeskkond

Mikrokeskkond on makrokeskkonna osa, mille moodustavad tarbijad/kliendid, toorainega varustavad ettevõtted ning konkureerivad ettevõtted ehk siis kõik, kellega ettevõte seotud on.
Mikrokeskkonna tegureid rühmitatakse viide rühma:
Jean Metzinger

Jean Dominique Antony Metzinger (24. juuni 1883 – 3. november 1956) oli 20. sajandi Prantsuse maalikunstnik, teoreetik, proosakirjanik ja luuletaja. Ta on üks kubismi loojatest.
Elulugu.
Jean Metzinger sündis Nantes'is, kus möödus ka tema lapse- ja koolipõlv. Nantes'is võttis Metzinger kunstitunde Hypolitte Tourountilt, kes oli tuntud portreekunstnik. Tourount õpetas klassikalist akadeemilist maalikunsti, kuid Metzinger huvitus uutest arengusuundadest kunstis. Teda köitsid neoimpressionistlikud uuendused, nagu varjudest loobumine ja spektrivärvide segamine, millest olid inspireeritud tema varajased tööd aastatel 1900–1904. Metzinger katsetas aastatel 1904–1907 divisionismi ja fovismiga. Pärast 1907. aastat muutus ta stiil divisionismist varajaseks kubismiks. Ta tunnustas matemaatika tähtsust kunstis ja selle transformeerumist geomeetrilisteks kujunditeks lõuendil. Metzinger uskus, et maailm muutub vastavalt vaatajale. Talle meeldis kujutada oma teostel kasse. 
Metzingeri tuntuim kirjatöö on 1912. aastal avaldatud raamat "Du "cubisme"", mille ta kirjutas koos Albert Gleizesiga. Raamatu ilmumise ajal peeti Metzingeri üheks tähtsaimaks kubistiks. 1923. aastal liikus ta kubismist edasi realismi, jättes oma töödesse mõningaid kubismi elemente. Pärast 1930. aastat kuni tema surmani viljeles Metzinger klassikalisemat dekoratiivsemat vaatevinklit kunstile. Metzinger suri 1956. aastal Pariisis.
Näitused.
Tähtsaimad näitused.
19. juunil 1916 sõlmis Metzinger kolmeaastase lepingu (hiljem pikendati 15 aastaks) kunstikoguja Leonce Rosenbergiga, kes sai kõik õigused Metzingeri loomingu müümiseks ja näitusele panekuks. Lepingu järgi pidi Rosenberg ostma teatud koguse fikseeritud hinnaga Metzingeri teoseid iga kuu.
Looming ja pärand.
Jean Metzingerit peetakse "kolmandaks" kubistlikuks kunstnikuks, kuid ta oli esimene, kes kirjutas suure ja olulise uurimuse kubismist ("Du "cubisme"" 1912). Lisaks kunstile ja kirjutamisele oli tal ka suur huvi matemaatika vastu, tänu millele ta kubismini jõudis. Metzingeri töid iseloomustavad paljud eri kunstivood ning ta looming varieerus suuresti. Näiteks võib Metzingeri töödes kohata postimpressionismi, neoimpressionismi, kubismi ja realismi. Metzingeri looming muutus ta elu jooksul väga palju. S.E. Johnsoni sõnade järgi saab Metzingeri tähtsust mõtestada lahti kolmeks. Esiteks tihtipeale ignoreeritud Metzingeri divistionistlik periood. Teiseks Metzingeri roll kubistliku koolkonna loomisel. Kolmandaks terve Metzingeri kubistlik periood.
Hellamaa perekeskus

Hellamaa perekeskus on asutus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hellamaa külas. Asutuse juhataja on Ene Leigri.
Asutus asutati 1995.
Karksi valla kultuurikeskus

Karksi valla kultuurikeskus (ka Karksi-Nuia kultuurikeskus) on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Karksi-Nuia linnas. Asutuse juhataja on Siiri Saar.
Kilingi-Nõmme klubi

Kilingi-Nõmme klubi on klubi Pärnu maakonnas Kilingi-Nõmme linnas. Klubi juhataja on Piia Kajando.
Klubi asutati 1971.
Kumna Kultuuriait

Kumna Kultuuriait on kultuurikeskus Harju maakonnas Harku vallas Kumna külas. Asutuse tegevjuht on Kaja Rasman.
Lõpe klubi

Lõpe klubi on klubi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lõpe külas. Klubi juhataja on Kristel Rohumägi.
Klubi asutati 1969.
Meistriliiga aasta parim mängija

Meistriliiga aasta parim mängija on iga-aastane auhind, mis antakse Meistriliiga parimale mängijale.
Meistriliiga fännide lemmik.
Meistriliiga fännide lemmiku valivad mängijate seast Soccernet.ee lugejad.
Loksa Kultuur

SA Loksa Kultuur (enne 2011 "Loksa kultuurikeskus") on Eesti sihtasutus, mis korraldab kultuuritööd Harju maakonnas Loksa linnas. Asutuse juhataja on Helle Lootsmann.
Tapa Kultuurikoda

Tapa Kultuurikoda on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Tapa linnas. Asutuse juhataja on Heili Pihlak.
Asutus asutati 1993.
Ulila keskus

Ulila keskus on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Ulila asulas. Asutuse eesotsas on Kristina Ermel.
Keskuses asub Ulila raamatukogu.
Ulvi klubi

Ulvi klubi on klubi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Ulvi külas Ulvi mõisahoones.
Faizon Love

Faizon Love (õieti Langston Faizon Santisima; sündinud 4. juunil, 1968 Santiago de Cuba, Cubas) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Aasta parim noorjalgpallur

Aasta parim noorjalgpallur on iga-aastane auhind, mida antakse alates 2008. aastast Eesti aasta parimale noorele jalgpallurile.
Võtikvere Küla Selts

Võtikvere Küla Selts on Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Võtikvere külas tegutsev selts. 
Seltsi majas asub Võtikvere raamatukogu.
Selts asutati 1998.
Aasta parim naisjalgpallur

Aasta parim naisjalgpallur on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti aasta parimale naisjalgpallurile.
Võsu Rannaklubi

Võsu Rannaklubi on rahvamaja hoone Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsu asulas. Rannaklubi asutati 1961. aastal.Praegu (2018) on see antud rendile mittetulundusühingule Võsu Rannaklubi.
Hoone ajaloost.
Rannaklubi hoone valmis 1961. aastal, pärast Võsu rahvamaja hävimist tulekahjus 1958. aastal. Rannaklubi funktsionalistlik vormikeel peegeldab ilmekalt stalinismijärgse arhitektuurikäsitluse retrospektiivset iseloomu Nõukogude okupatsioonile eelnenud iseseisvusaja ideaalide suunas. Samas stiilis on ka ehitatud Narva-Jõesuu sanatooriumihoone. 
Võsu Rannaklubi on kantud arhitektuurimälestisena Kultuurimälestiste riiklikku registrisse jrk nr 1227 all.
Võrnu seltsimaja

Võrnu seltsimaja on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Võrnu külas. Maja haldab Võrnu Külaselts Waerkun.
Asutus asutati 2001.
Vormsi rahvamaja

Vormsi rahvamaja on rahvamaja Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo külas.
Rahvamaja ehitati 1938.
Aasta parim noor naisjalgpallur

Aasta parim noor naisjalgpallur on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti parimale alla 21-aastasele naisjalgpallurile.
Voose rahvamaja

Voose rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Anija vallas Voose külas. 
Rahvamaja haldab Anija valla kultuurikeskus. 
Rahvamaja eesotsas on Anna Nilisk.
Võnnu seltsimaja

Võnnu seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Haapsalu linnas Võnnu asulas. Asutuse eesotsas on Ave Tapner.
Voka seltsimaja

Voka seltsimaja on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Voka külas. 
Seltsimajas tegutseb teiste seas memmede tantsurühm.
Al-Jazarī

 
Badīʿ az-Zaman Abū l-ʿIzz ibn Ismāʿīl ibn ar-Razāz al-Jazarī بديع الزمان أَبُو اَلْعِزِ بْنُ إسْماعِيلِ بْنُ الرِّزاز الجزري" (1136–1206)" oli moslemi polühistor: õpetlane, leiutaja, kunstnik, insener ja matemaatik, üks aurumasina varajastest pioneeridest. 
Vahetult enne oma surma 1206. aastal avaldas ta raamatu, mis oli aastasadu hiljem endiselt inseneriteaduses oluline – "Raamat geniaalsete mehaaniliste seadmete teadusest" (araabia keeles كتاب في معرفة الحيل الهندسية ehk "Kitab fi macrifat al-hiyal al-handasiyya"; ingl k "The Book of Knowledge of Ingenious Mechanical Devices"). 
Oma raamatu kuues peatükis kirjeldab ta koos ehitusjuhistega enam kui sadat mehaanilist leiutist, nagu kellad, automaadid, pumbad ja mänguasjad. Kirjeldatud seadmete hulgas oli ka primitiivse väntvõlli kirjeldus.
Viru Instituut

Viru Instituut on Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula asulas tegutsev asutus. 
Põhikirja järgi on asutuse tegevuse peaeesmärk "väärtustada Virumaa kultuuri ühiskondlikku tähtsust ja teadvustada, et kultuuripärandi hoidmine on ühiskonna arengu eeltingimus, mis mõjutab elanike elukvaliteeti, kultuurilist identiteeti ja majanduslikku arengut Virumaal".
Virtsu seltsimaja

Virtsu seltsimaja on seltsimaja Lääne maakonnas Lääneranna vallas Virtsu asulas. Seltsimaja haldab Virtsu Arenguselts.
Asutus asutati 2008.
Naiste Meistriliiga aasta parim mängija

Naiste Meistriliiga aasta parim mängija on iga-aastane auhind, mis antakse Naiste Meistriliiga aasta parimale mängijale.
Viljandimaa Slaavi Kultuuri Ühing

Viljandimaa Slaavi Kultuuri Ühing on Viljandi maakonnas Õisu alevikus tegutsev selts.
Ühingu juures tegutseb naisansambel Vesna.
Ühing asutati 1999.
Viinistu rahvamaja

Viinistu rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Rahvamaja eesotsas on Enno Tikerpalu.
Vihula rahvamaja

Vihula rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas. 
Rahvamaja juhataja on Vihula Seltsi juhatuse liige Kai Tingas.
Vihasoo rahvamaja

Vihasoo rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Vihasoo külas. Rahvamaja haldab Vihasoo Kultuuriselts. Rahvamaja juhataja on Ingrid Nurmsalu.
Vene Kultuuriseltside Assotsiatsioon Ruthenia

Vene Kultuuriseltside Assotsiatsioon Ruthenia on Eesti venelaste organisatsioon, mille kontor asub Tallinnas aadressil Pikk tänav 38-2 asulas. Organisatsiooni eesotsas on Roman Ljagu.
Organisatsioon asutati 2000.
Tallinna Slaavi Kultuuriühing

Tallinna Slaavi Kultuuriühing (varem "Slaavi Kultuurideühing") oli organisatsioon, mis ühendas Tallinnas tegutsevaid Eesti venelaste kultuuriorganisatsioone.
Ühingul on 19 liiget, nende seas MTÜ Naiskoor Slavjanka, Rahvalauluansambel Ljubava, MTÜ Ansambel Cantus, Vene Kooriühing Eestis, Rahvamuusika Harrastajate Ühing Slavutitš.
Organisatsiooni kontor asus Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nikolai Solovei.
Organisatsioon asutati 17. septembril 1998. See kustutati mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist 2014. aastal.
Kahevõistlus 2018. aasta taliolümpiamängudel

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võisteldi kahevõistluses 14.–22. veebruarini 2018. Võistlused peeti Alpensia suusahüppekeskuses ja Alpensia murdmaasuusakeskuses.
Tulemused.
Normaalmägi + 10 km.
&lt;br&gt;Finaal: 14. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 48
&lt;br&gt;Riike: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2014: Eric Frenzel 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Suur mägi + 10 km.
&lt;br&gt;Finaal: 20. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 48
&lt;br&gt;Riike: 16
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2014: Jørgen Graabak 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Meeskonnavõistlus.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 22. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 10 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2014: 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Ametlikud tulemused 
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Esmalt teegi iga sportlane hüppe suurel 140-meetrisel mäel. Seejärel teisendati iga meeskonna punktide vahe Gunderseni tabeli järgi sekunditeks-minutiteks, kusjuures üks punkt oli väärt 1,33 sekundit. Koondised stardivad murdmaasuusatamises, mis on 4 × 5 km teatevõistlus, hüppejärjestuse alusel ning selle võistluse finišis selgus lõplik paremusjärjestus.
Veljo Tormise Kultuuriselts

Veljo Tormise Kultuuriselts on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas tegutsev selts. Selts on nimetatud Kuusalu valla aukodaniku ja helilooja Veljo Tormise järgi. Seltsi eesmärk on hoida, taastada, arendada ja tutvustada Kuusalu kihelkonna vaimset ja materiaalset kultuuripärandit. Selts haldab ka Kuusalu rahvamaja.
Selts asutati 1997.
Vee rahvamaja

Vee rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vee külas. 
Rahvamaja asutati 1894.
Kuldsed Liivad

Kuldsed Liivad (bulgaaria keeles Златни пясъци) on mereäärne kuurort Bulgaaria idaranniku põhjaosas Varna linna territooriumil kesklinnast 17 km põhja pool. See on populaarne turismisihtkoht, kus käib palju külastajaid Suurbritanniast, Venemaalt, Skandinaaviast, Prantsusmaalt, Kesk- ja Ida-Euroopast (sh Eestist), Pärsia lahe äärsetest riikidest, Iisraelist ja mujalt.
Piirkonna ajalugu.
Esimesena on seda piirkonda maininud Plinius Vanem, kes kirjeldas seda ala kui mütoloogiliste kääbuste kodu. Piirkond oli suures osas 1950. aastateni asustamata. Kuurordi arendamine algas 1957. aastal ja paari aastakümnega muutus koht kaasaegseks kuurordiks, kus on palju hotelle, villasid, korterelamuid, spaakeskusi, restorane, klubisid, kasiinosid, vaatamisväärsusi, kaubanduskeskusi, spordirajatisi ning ka jahisadam, ratsutuskool ja Aquapolise veepark. 1990. aastatel erastati Kuldsed Liivad ja see meelitas investoreid piirkonda investeerima. 2000. aastatel oli just tänu investeeringutele piirkonna areng märkimisväärne. Esialgse plaani järgi pidi piirkond võimaldama majutuskohti 13 000 inimesele, aga 2007. aastal oli see arv juba 30 000 (Varna Turismikoja andmetel mitu korda suuremgi). Tänapäeval pakub enamik hotelle kõik-hinnas-pakette, kuid tehakse edusamme, et muuta kuurort tipptasemel sihtkohaks.
Tänapäev.
Looduses olevad kuuma mineraalvee allikad ja lopsakad metsad, moodustavad Kuldsete Liivade looduspargi ja Franga platoo, mis muudab linna üheks kõige populaarsemaks turistisihtkohaks Ida-Euroopas. Linn on tunnistatud riigi puhtaimaks kuurordiks, kus on kõige puhtaim kvartsliiv, rohked vanad puud ja looduspargid. Kuldsete Liivade administratsioon seisab vastu nõudmistele ehitada rohkem maanteid ja parkimiskohti, viidates kuurordi perekonnasõbralikkusele, rohelisuse säilitamisele ja jalakäijate heaolule.
Laitmatu ökoloogilise puhtuse säilitamise eest on kuurort pälvinud rahvusvahelise sinise lipu märgi. Keskmine suvine õhutemperatuur ulatub 27 kraadini. Puhas ja rahulik merevesi püsib soe nii päevasel kui ka õhtusel ajal – keskmine veetemperatuur on 24-25 kraadi.
Vasalemma seltsimaja

Vasalemma seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Vasalemma asulas. Seltsimaja haldab Vasalemma valla huvikeskus. Seltsimaja juhataja on Mari Tomp.
Vao seltsimaja

Vao seltsimaja on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Vao külas. Seltsimaja eesotsas on külavanem Väino Liiva.
Vana-Pärnu Kultuurikeskus

Vana-Pärnu Kultuurikeskus on kultuurikeskus Pärnus aadressil J. V. Jannseni tänav 39. Kultuurikeskust haldab Vana-Pärnu Kultuuriselts. Kultuurikeskuse juhataja on Silvi Kanošina.