tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Viru tänav (Pärnu)

Viru tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. 
Viru tänav algab Riia maanteelt ja suundub edelasse, lõppedes Merimetsa tänaval. Tänava pikkus on umbes 350 meetrit.
Haava tänav (Pärnu)

Haava tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. 
Haava tänav algab Käo tänavalt, teeb kaare ja lõpeb Laane tänaval. Tänav on laias laastus põhja-lõunasuunaline ja 170 meetri pikkune.
Hagudi külanõukogu

Hagudi külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rapla külanõukoguga.
Haiba külanõukogu

Haiba külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kernu vallas. Külanõukogu keskus asus Nurme külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Haiba külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu.
1954 juunis Haiba külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Ruila külanõukogu maadega moodustati Kernu külanõukogu.
Halinga külanõukogu

Halinga külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Halinga vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Pärnu-Jaagupi alevis. Külanõukogu pindala oli 324 km² (1977).
Halliste külanõukogu

Halliste külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Abja vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Risti alevikus. Külanõukogu pindala oli 92,8 km² (1977).
Hanila külanõukogu

Hanila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati septembris 1945 Läänemaal Karuse vallas. Külanõukogu halduskeskus asus algul Hanila külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hanila külanõukogu 1950. aasta septembris Lihula rajooni koosseisu.
Juunis 1954 liideti Hanila külanõukoguga likvideeritud Massu külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Virtsu Kaluri", "Kiire", "Uue Elu", "Võidu" ja V. M. Molotovi nimeline kolhoos ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia Puhtu bioloogiajaam. Külanõukogu keskus asus Kõmsi külas. 
1960. aastal liideti Hanila külanõukoguga osa likvideeritud Karuse külanõukogu maadest.
Seoses Lihula rajooni likvideerimisega 1961. aastal arvati Hanila külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisu.
1969. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 232,5 km² ja elanike arv 2219.
1973 veebruaris viidi külanõukogu halduskeskus Kõmsi külast üle Kause külla.
Hargla külanõukogu

Hargla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Hargla külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Taheva vallas. Külanõukogu keskus asus Hargla alevikus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hargla külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu.
1954 juunis Hargla külanõukogu likvideeriti, selle aladest koos Koikküla külanõukogu maadega moodustati Taheva külanõukogu.
Heimtali külanõukogu

Heimtali külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Heimtali külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Raudna vallas. Külanõukogu keskus asus Raudna külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Heimtali külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.
1954 juunis Heimtali külanõukogu likvideeriti, selle territoorium koos likvideeritud Parastuma ja Puiatu külanõukogu aladega arvati moodustatud Raudna külanõukogu koosseisu.
Hellamaa külanõukogu

Hellamaa külanõukogu (ka "Hellama külanõukogu") oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 
Hellamaa külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Muhu vallas. Külanõukogu keskus asus Hellamaa külas. Külanõukogu hõlmas Muhu saare idaosa.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hellamaa külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Ühismaa", "Lõunaranna", "Suure Väina" ja "Kalevi" kolhoos.
Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega liideti Hellamaa külanõukogu 1959 veebruarist Kingissepa rajooniga.
1960 oktoobrist Hellamaa külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Piiri külanõukogu territooriumiga moodustati Muhu külanõukogu.
Katrin

Katrin on naisenimi, mis on kasutusel saksa, rootsi ja eesti keelealal. See on mugandus nimest Katarina.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Katrin 5336 naisel. Katrin on Eestis populaarsuselt 13. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Katrin vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 92,86 ning Tartu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 47,74. Katrin on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 41).
Raekoja tänav (täpsustus)

Raekoja tänava nime kannavad järgmised tänavad:
Martõnovka rajoon

Martõnovka rajoon (vene keeles "Мартыновский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Bolšaja Martõnovka slobodaa.
Rajoon piirneb põhjas Volgodonski rajooniga, idas Zimovniki rajooniga, kagus Orlovski rajooniga, lõunas Proletarski rajooniga ja läänes Semikarakorski rajooniga.
Rajooni pindala on 1919,69 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 014, 2009. aastal 38 191 ja 2002. aastal 40 499.
Martõnovka rajoonis on 57 asulat ja nad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.
Nuhtlusisend

Nuhtlusisend on selline loomaliigi esindaja, kes käitub teistest liigikaaslastest erinevalt ning on inimese tervisele ja varale märkimisväärselt ohtlikum.
Keskkonnaamet peab nuhtlusisenditeks näiteks selliseid linde, kes ründavad inimesi agressiivselt, mitte ainult ei rooja või käitu hoiatavalt. Kiskja on nuhtluseks, kui murrab kariloomi ja koeri või lõhub mesilaid.
Zimovniki rajoon

Zimovniki rajoon (vene keeles "Зимовниковский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Zimovniki alev.
Rajoon piirneb põhjas Dubovskoje rajooniga, idas Zavetnoje rajooniga, kagus Remontnoje rajooniga, lõunas Orlovski rajooniga, läänes Martõnovka rajooniga ja loodes Volgodonski rajooniga.
Rajooni pindala on 5044,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 910, 2009. aastal 38 065 ja 2002. aastal 38 190.
Zimovniki rajoonis on 74 asulat ja nad kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Kastelbell-Tschars

Kastelbell-Tschars (itaalia: "Castelbello-Ciardes") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 53,9 km².
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2387 inimest.
Kastelbell-Tschars külgneb järgmiste valdadega: Latsch, Naturns, Schnals ja Ulten.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 98,72% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,28% itaalia keelt.
Turmamägi

Turmamägi on väljamõeldud vulkaan J. R. R. Tolkieni Keskmaa legendaariumis, mis asub Mordori loodeosas, Barad-dûri lähedal.
Sindarini keeles nimetatakse mäge Orodruiniks ja Amon Amarthiks.
Turmamäel sepistas Sauron Teise Ajastu 1600. aastal Ühe Sõrmuse ja Frodo hävitas selle hiljem (Kolmanda Ajastu 3019. aastal) samuti seal samas.
Lilleküla (täpsustus)

Eestis on mitu Lilleküla-nimelist paika:
Vallaste

Vallaste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Vallaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Franzdorf, Jürison, Jürisson, Kruup, Matsik, Matzik, Matzik-Metski, Smukul, Sunduk, Tisler, Vaen, Valdmann, Valmann, Valt, Varm, Vekmann, Villenthal, Voimann, Volter ja Vöörtman.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vallaste Eestis 33 mehel ja 36 naisel.
Laid (perekonnanimi)

Laid on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Laid on antud Käina, Pühalepa ja Reigi kihelkonnas Läänemaal ning Kaarma, Karja, Muhu, Pöide ja Valjala kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Laid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Isak, Kõvatoomas, Osrtov, Osstrov, Ostrov, Poks, Ruul ja Veremejev. Eerik Laiu palvel kanti Laid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 42 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laid Eestis 103 mehel ja 105 naisel.
María Dolores de Cospedal

María Dolores de Cospedal (sündinud 13. detsembril 1965 Madridis) on Hispaania poliitik, ta kuulub Rahvapartei ridadesse. Ta oli 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Hispaania kaitseminister.
Ta on lõpetanud Madridis asuva "Fundación Universitaria San Pablo CEU" (katoliikliku eraülikooli) õigusteaduskonna.
Isiklikku.
Ta on abielus ja poja ema.
Laidma

Laidma on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Laidma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bergmann, Glükk, Jaga, Juhkam, Koikson, Kulka, Laksberg, Lazarus, Leimann, Leppikov, Liipa, Lombach, Lombak, Lonkovits, Lossmaa, Malleus, Ohman, Peemann, Pikberg ja Toomson. Hans Laidma palvel kanti Laidma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 289 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laidma Eestis 33 mehel ja 48 naisel.
Laido

Laido on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Laido uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Bornschein, Hagias, Laisk, Lensment, Lossmann, Trei ja Vechterstein. Avo Laido palvel kanti Laido perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 325 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1937).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laido Eestis 22 mehel ja 22 naisel.
Laigo

Laigo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Laigo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Igel, Joonas, Logvinenko ja Lõõtsmann. Ernst Laigo palvel kanti Laigo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 147 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laigo Eestis 8 mehel ja 9 naisel.
Lainvee

Lainvee on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Lainvee uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Laasberg, Liimann ja Lilienkampf. Helmi Lainvee palvel kanti Lainvee perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 37 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lainvee Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Laio

Laio on eesti perekonnanimi.
Karl-Oskar Laio palvel kanti Laio perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 375 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. novembrist 1938).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Laja

Laja on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Laja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lajal. Roomet Laja palvel kanti Laja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 8 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laja Eestis 28 mehel ja 27 naisel.
Orlovski rajoon

Orlovski rajoon (vene keeles "Орловский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Orlovski alev.
Rajoon piirneb põhjas Martõnovka rajooniga, kirdes Zimovniki rajooniga, idas Remontnoje rajooniga, lõunas Kalmõkkiaga, läänes Salski rajooniga ja loodes Vesjolõi rajooniga.
Rajooni pindala on 3300 km². Elanike arv oli 2012. aastal 40 280, 2009. aastal 40 315 ja 2002. aastal 41 768.
Orlovski rajooni asulad kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Karja näidissovhoos

Karja näidissovhoos oli näidissovhoos Kingissepa rajoonis Leisi külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Karja asulas. Sovhoosi pindala oli 11 700 ha.
Karja sovhoos oli Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi teravilja ja kartuli sordikatsepunkt, erialaks oli teravilja seemnekasvatus.
Kõljala sovhoos

Kõljala sovhoos oli sovhoos Kingissepa rajoonis Pihtla külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kõljala asulas. Sovhoosi pindala oli 17 100 ha.
Lümanda sovhoos

Lümanda sovhoos oli sovhoos Kingissepa rajoonis Lümanda külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Lümanda asulas. Sovhoosi pindala oli 12 400 ha.
Pöide sovhoos

Pöide sovhoos oli sovhoos Kingissepa rajoonis Pöide külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tornimäe asulas. Sovhoosi pindala oli 10 800 ha.
Sõrve sovhoos

Sõrve sovhoos oli sovhoos Saaremaal Kingissepa rajoonis Salme külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Salme asulas. Sovhoosi pindala oli 13 500 ha.
Erra sovhoos

Erra sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Sonda külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Erra asulas. Sovhoosi pindala oli 10 900 ha.
Iisaku näidissovhoos

Iisaku näidissovhoos oli näidissovhoos Kohtla-Järve rajoonis Iisaku külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kasevälja asulas. Sovhoosi pindala oli 7700 ha.
Kohtla-Järve sovhoos

Kohtla-Järve sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Kohtla külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Järve asulas. Sovhoosi pindala oli 8200 ha.
Kurtna sovhoos

Kurtna sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Illuka külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kurtna asulas. Sovhoosi pindala oli 8900 ha.
Mäetaguse sovhoos

Mäetaguse sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Mäetaguse külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Mäetaguse asulas. Sovhoosi pindala oli 9500 ha.
Narva sovhoos

Narva sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Sinimäe külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Olgina asulas. Sovhoosi pindala oli 12 700 ha.
Tudulinna sovhoos

Tudulinna sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Tudulinna ja Viru-Jaagupi külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tudulinna asulas. Sovhoosi pindala oli 9500 ha.
Alliku sovhoos

Paide sovhoos oli sovhoos Paide rajoonis Järva-Jaani, Paide ja Esna külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Roosna-Alliku asulas. Sovhoosi pindala oli 8600 ha.
Udeva sovhoos

Udeva sovhoos oli sovhoos Paide rajoonis Koeru külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Ervita asulas. Sovhoosi pindala oli 6500 ha.
Värska sovhoos

Värska sovhoos oli sovhoos Põlva rajoonis Värska külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Värska asulas. Sovhoosi pindala oli 8700 ha.
19. aprillil 1973 anti käiku Värska sovhoosi mineraalveetsehh ja alustati mineraalvee villimist.
Audru sovhoos

Audru sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Audru külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Audru asulas. Sovhoosi pindala oli 12 800 ha.
Nõmme sovhoos

Nõmme sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Saarde külanõukogus. 
Sovhoosi keskus oli Saarde asulas. Sovhoosi pindala oli 10 100 ha. 
Nõmme sovhoos moodustati 8. märtsil 1960 kolmest väiksemast kolhoosist: Jäärjast Karl Marxi, Ristikülast Lenini- ja Pärnu linna külje alt Koidula-nimeline kolhoosist.
1968. aastal oli Nõmme sovhoos üleliidulise sotsialistliku võistluse võitja ning sai sel puhul rändpunalipu ja üleliiduliselt ametiühingukomiteelt Kilingi-Nõmmesse klubihoone ehitamise loa.
Sovhoosi direktorid olid järjekorras Ilmar Soobik (algusest kuni 1968. aastani), Kalev Võitla, Tarmo Kulu ja Jaan Nagel.
Sovhoosi agronoom oli Tiiu Karu, pearaamatupidaja Vaike Parts ja zootehnik Maie Klein.
Nõmme sovhoosi Ristiküla osakond liideti 1964. aasta 21. jaanuaril Sindi sovhoosi Surju osakonnaga.
Oidrema sovhoos

Oidrema sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Koonga külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Lõpe asulas. Sovhoosi pindala oli 11 600 ha.
Pärivere sovhoos

Pärivere sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Are külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Are asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha.
Pärnjõe sovhoos

Pärnjõe sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Vändra ja Kaisma külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Pärnjõe asulas. Sovhoosi pindala oli 7100 ha.
Lanno

Lanno on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Lanno uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Glaser, Grünbach, Grüner, Ilarionov, Illison, Jürgens, Langer, Larionov, Larm, Lasimer, Lauberg, Laurberg, Laurson, Leidig, Leinberg, Leotoots, Leotoz, Lohv, Peterson, Schlukum, Schmidt, Smitt ja Tomson. Oskar Lanno Palvel kanti Lanno perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 297 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lanno Eestis 40 mehel ja 60 naisel.
Pärnu sovhoos

Pärnu sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Sauga külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Sauga asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha.
Sindi sovhoos

Sindi sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Paikuse külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Paikuse asulas. Sovhoosi pindala oli 4100 ha.
Surju sovhoos

Surju sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Surju külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Surju asulas. Sovhoosi pindala oli 4400 ha.
Surju sovhoos rajati 1964. aasta 21. jaanuaril Sindi sovhoosi Surju osakonna ja Nõmme sovhoosi Ristiküla osakonna liitmisel. Majandi maad paiknesid kahel pool Uulu-Valga maanteed, alates Laadist kuni Tõitoja suure riigimetsani.
Majandit hakasid juhtima:
Sõprus (sovhoos)

Sõprus oli sovhoos Pärnu rajoonis Häädemeeste külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kabli asulas. Sovhoosi pindala oli 6000 ha.
Ho Kan

Ho Kan (霍剛; sündinud 23. juulil 1932 Nanjingis) on hiina maalikunstnik.
Kunstiturg.
Sotheby's Hongkongi oksjonil 2021. aastal müüdi Ho-Kani õlimaa lõuendil "Abstract Composition 抽象構圖" (1967) hinnaga 149 974 eurot. Tema kõige väärtuslikumad ja nõutumad tööd kujutavad ringe, eriti kollasena.
Säde (sovhoos)

Säde oli sovhoos Pärnu rajoonis Tori ja Vändra külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Jõesuu asulas. Sovhoosi pindala oli 12 300 ha.
Tali sovhoos

Tali sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Tali külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tali asulas. Sovhoosi pindala oli 9700 ha.
Tori näidissovhoos

Tori näidissovhoos oli näidissovhoos Pärnu rajoonis Tori külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tori asulas. Sovhoosi pindala oli 5200 ha.
Vändra katsesovhoos

Vändra katsesovhoos oli katsesovhoos Pärnu rajoonis Tori külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Selja asulas. Sovhoosi pindala oli 7600 ha. Vändra katsesovhoos spetsiifika oli eesti mustakirjute veiste kasvandus, veiste kõrgaretus.
Laspre

Laspre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Laspre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Laasberg (Tapal, 1938. aastal). Tamara Laspre palvel kanti Laspre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 370 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Laurand

Laurand on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Laurand uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Laurberk, Laurent, Laurson ja Laurus. Johannes Lauranna palvel kanti Laurand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 270 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laurand Eestis 20 mehel ja 25 naisel.
Aurora (laulja)

Aurora (kodanikunimi Aurora Aksnes; sündinud 15. juunil 1996) on norra laulja-laulukirjutaja ja muusikaprodutsent.
Ta debüüt-EP "Running with the Wolves" ilmus 4. mail 2015. Samal aastal ilmus ka ta kaver inglise rokkansambli Oasis laulust "Half the World Away", mida kasutati John Lewise kaubamajade keti jõulureklaamis.
Teda on võrreldud selliste artistidega nagu Susanne Sundfør, Emilíana Torrini, Florence and the Machine, Eivør Pálsdóttir, Kate Bush, Lana Del Rey, Lorde ja Bjork.
Elukäik.
Aurora on sündinud Norras Stavangeris, kuid üles kasvanud Bergenis. Meloodiaid hakkas ta looma kuueaastaselt ja laulusõnu kirjutama üheksaselt.
Kogum

Kogum, ka kompleks, on teatav hulk esemeid või nähtusi ühtse rühma või tervikuna.
Kogumit võib mõista hulga mittematemaatilise analoogina. Kui hulga puhul räägitakse elementidest, siis kogumi puhul räägitakse tavaliselt liikmetest.
Tallinna Pelgulinna Haigla

Tallinna Pelgulinna Haigla oli haigla, mis tegutses Tallinnas aastatel 1953–2001.
Haigla asutati 1953. aastal. Haigla esimene peahoone asus Härjapea tänaval. Haigla hilisem peahoone asus Karl Marxi puiesteel (hilisema aadressiga Sõle tänav 16). Haigla koosseisu kuulunud sünnitusmaja (Sõle tänav 23) oli Eesti suurim. 
1968. aastal avati Tallinna Pelgulinna Haiglas esimesena Eestis nefroloogia osakond. 1978. aastast avati hemodialüüsi osakond.
1994. aastal muudeti endine riiklik haigla Tallinna munitsipaalasutuseks. 1994. aasta seisuga kuulusid haigla koosseisu:
2001. aastal Tallinna Pelgulinna Haigla tegevus lõpetati. Haigla varad anti üle tegevust alustanud Lääne-Tallinna Keskhaiglale.
Haigla peaarst aastatel 1962–1990 ja 1994–2001 oli Vello Ilmoja.
Ta' Qali

Ta' Qali on lai avatud ala Attardi piirides kesk Maltal, mis sisaldab jalgpallistaadionit, Ta' Qali Rahvusparki, käsitöö küla ja rahvusliku köögivilja turgu, mida kohalikud tunnevad kui "Pitkalija".
Ta' Qali Rahvusstaadion

Ta' Qali Rahvusstaadion (Malta keeles "il-Grawnd Nazzjonali Ta' Qali") on staadion, mis asub Ta' Qalis Maltal. Staadionil on 16 997 istekohta ja on riigi suurim. Malta jalgpallikoondis mängib oma kodumänge sellel staadionil.
Oleg Sõssujev

Oleg Nikolajevitš Sõssujev (vene keeles Олег Николаевич Сысуев; sündinud 23. märtsil 1953 Kuibõševis) on Venemaa ettevõtja ja poliitik. 
1998. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik. Sõssojev on 1999. aastast Alfa Panga direktorite nõukogu esimehe esimene asetäitja. Aastatel 1992–1997 oli ta Samara linnapea, 1997–1998 Venemaa Föderatsiooni valitsuse aseesimees ja 1998. aastal Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni juhi esimene asetäitja.
Haridus ja töökäik.
Sõssujev lõpetas 1976. aastal Koroljovi-nimelise Kuibõševi Lennundusinstituudi. Kuni 1986. aastani töötas ta lennundusinsenerina, 1986. aastast parteitööl. 1990. aasta alguses sai ta NLKP Kuibõševi linna Krasnoglinski rajoonikomitee esimeseks sekretäriks; sama aasta märtsis valiti ta linnarajooni täitevkomitee esimeheks (selles ametis oli kuni 1992. aasta jaanuarini).
Sõssujev oli 1990. aasta juulis Moskvas peetud NLKP 28. kongressi delegaat. Seal esitati tema kandidatuur NLKP Keskkomitee peasekretäri ametikohale. Kokku esitati 8 kandidaati (sealhulgas Mihhail Gorbatšovi, Aleksandr Jakovlevi, Eduard Ševardnadze, Vadim Bakatini ja Oleg Lobovi kandidatuur). Enamik kandidaate, sealhulgas Oleg Sõssujev, taandas enda kandidatuuri veel samal päeval. 1991. aasta augustis, kohe pärast Augustiputši, astus Sõssujev NLKP-st välja.
11. jaanuaril 1992 nimetas Venemaa Föderatsiooni president Boriss Jeltsin oma seadlusega Oleg Sõssujevi Samara linna administratsiooni peaks. Samara linna administratsiooni pea (meeri) otsestel valimistel sai Sõssujev 1994. aastal 72,9% ja 1996. aastal 73,2% valijate häältest.
1997. aasta märtsis nimetati Sõssujev Venemaa Föderatsiooni valitsuse aseesimeheks (kureeris sotsiaalküsimustega seotud tegevusvaldkondi). 1997. aasta aprillist kuni 1998. aasta aprillini oli ta ühtlasi Venemaa töö ja sotsiaalarengu minister.
Numa-Daly Magenta staadion

Numa-Daly Magenta staadion (ka Numa-Daly staadion) on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Nouméas Uus-Kaledoonias. Seda kasutatakse peamiselt jalgpalli mängudeks. Staadion mahutab 16 000 pealtvaatajat. Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis peab sellel väljakul oma kodumänge.
Zavetnoje rajoon

Zavetnoje rajoon (vene keeles "Заветинский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Zavetnoje küla.
Rajoon piirneb põhjas ja idas Kalmõkkiaga, lõunas Remontnoje rajooniga, edelas Zimovniki rajooniga, läänes Dubovskoje rajooniga ja loodes Volgogradi oblastiga.
Rajooni pindala on 3000 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 908, 2009. aastal 17 653 ja 2002. aastal 18 508.
Zavetnoje rajoonis on 74 asulat ja nad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.
Dolors Montserrat

Dolors Montserrat i Montserrat (sündinud 18. septembril 1973 Sant Sadurní d'Anoias) katalaani rahvusest Hispaania poliitik, ta kuulub Rahvaparteisse. Ta oli 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Hispaania tervishoiuminister.
Ta sündis aastal 1973 Sant Sadurní d'Anoias Alt Penedèsi maakonnas Barcelona provintsis. Ta õppis keskkoolis kodulinnas, kuid õppis veidi aega ka USA-s. Seejärel õppis ta õigusteadust Barcelonas eraülikoolis Universidad Abad Oliva CEU.
Ta on 4. novembrist 2016 Hispaania tervishoiuminister Mariano Rajoy teises valitsuses.
Ta kandideeris Rahvapartei ridades 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ning osutus valituks. Euroopa Parlamendis on ta petitsioonikomisjoni esimees.
Lepistu Põhikool

Lepistu Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Antsla vallas Roosiku külas. Kool suleti 2008.. Kool tegutses Tsooru ministeeriumikooli hoones, mis on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kool asutati 1881 "Lepistu vallakoolina". 
Kooli nimed:
Loosi Põhikool

Loosi Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Vastseliina vallas (tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru vallas) Loosi külas. Kool suleti 2000. 
Kooli viimane direktor oli Piret Pärn.
Ajalugu.
Loosi kool asutati külakoolina 1855. aastal Puutlil. 1860. aastatel koliti kool Loosile ja selle nimeks sai Loosi vallakool. 
20. sajandi esimeses pooles tegutses Loosi kool 6-klassilise algkoolina. Aastatel 1944–1946 kandis kool nimetust Loosi Mittetäielik Keskkool. 1946–1960 kandis kool nime Loosi 7-klassiline kool. 1949. aastal valmis uus koolimaja Loosi ja Tüütsmäe küla piiril. Tüütsmäe kool ühendati seejärel Loosi kooliga ning õpilaste arv suurenes koolis 164-ni. Aastaks 1960 vähenes õpilaste arv 70-ni. 1960. aasta teisest poolest moodustati Loosi 8-klassiline kool, mille õpilaste arv suurenes 96-ni. 1970. aastaks vähenes õpilaste arv 63-ni ja 1998. aastaks 29-ni.
Luhamaa algkool

Luhamaa algkool oli algkool Võru maakonnas Luhamaal. Kool suleti 2000.
Kool asutati 1908 "Luhamaa külakoolina".
Kooli nimed:
Näiteks 1974 õppis koolis 133 õpilast. 1999 õppis koolis 6 õpilast.
Mõniste Põhikool

Mõniste Põhikool on põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Kuutsi külas. 
Kool asutati 1730 "Mõniste vallakoolina".
Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Rõuge Lasteaiaga ning kooliosa Rõuge Põhikooliga.
Kooli nimed:
Nursi Põhikool

Nursi Põhikool on põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas. 
Kool asutati 1729 "Nursi koolina".
Kooli nimed:
Deniss Tjapkin

Deniss Tjapkin (sündinud 30. jaanuaril 1990 Kohtla-Järvel) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Esiliiga B klubis FC Tallinn.
Klubikarjäär.
Nõmme Kalju FC.
27. veebruaril 2017 sõlmis Tjapkin Kaljuga kolmeaastase lepingu.
Koondisekarjäär.
A-koondise debüüdi tegi Tjapkin 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Mark Oliver Roosnupp, Sören Kaldma ja Joseph Saliste.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 4. november 2017"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 26. november 2017"
Mark Oliver Roosnupp

Mark Oliver Roosnupp (sündinud 12. mail 1997 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Levadia. 
Klubikarjäär.
Tallinna FC Levadia.
9. detsembril 2014 sõlmis Roosnupp Levadiaga oma esimese profilepingu 17-aastaselt. 
Koondisekarjäär.
A-koondise debüüdi tegi Roosnupp 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Deniss Tjapkin, Sören Kaldma ja Joseph Saliste.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 4. november 2017"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018"
Hummuli külanõukogu

Hummuli külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. aastal Hummuli vallas. Külanõukogu pindala oli 124 km² (1977). 
Külanõukogu halduskeskus asus 1960. aastani Hummuli külas, 1960. aastast Soe külas.
Härgla külanõukogu

Härgla külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Juuru külanõukoguga.
Härjanurme külanõukogu

Härjanurme külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Härjanurme külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Jõgeva vallas. Külanõukogu keskus asus Kaatvere külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Härjanurme külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.
1954 juunis Härjanurme külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Jõgeva külanõukoguga.
Häädemeeste külanõukogu

Häädemeeste külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Krundiküla ja Rannametsa külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 107 km² (1977).
Igavere külanõukogu

Igavere külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Järve külanõukoguga.
Iisaku külanõukogu

Iisaku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Iisaku külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Iisaku vallas. Külanõukogu keskus asus Iisakus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Iisaku külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Iisaku külanõukoguga likvideeritud Jõuga ja Vaikla külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid Iisaku külanõukogu keskusega maadel "Uue Jõuga", "Kalevi", "Tee Kommunismile", "Sotsialismi Tee" ja "Kalevipoja" kolhoos.
1961. aastast likvideeriti senine Jõhvi rajoon ja selle koosseisu kuulunud alad allutati Kohtla-Järve linnapiirkonnale. 1. jaanuarist 1965 arvati Iisaku külanõukogu Kohtla-Järve rajooni koosseisu.
1967. aastal liideti Iisaku külanõukoguga Alajõe külanõukogu lääneosa.
1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 317 km² ja elanike arv 1876. Külanõukogu ainsaks majandiks oli sel ajal Iisaku näidissovhoos, mille keskus asus Kasevälja külas.
1978. aasta seisuga olid Iisaku külanõukogus Iisaku alevik, Imatu, Jõuga, Kasevälja, Kauksi, Koldamäe, Kuru, Lipniku, Lõpe, Pootsiku, Sõrumäe, Sälliku, Tammetaguse, Tärivere, Vaikla ja Varesmetsa küla.
Illi külanõukogu

Illi külanõukogu oli külanõukogu Vastseliina rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja seejärel liideti see Vastseliina külanõukoguga.
Illuka külanõukogu

Illuka külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Illuka vallas. Külanõukogu täitevkomitee asus Raudi külas. Külanõukogu pindala oli 470 km² (1977).
Ingliste külanõukogu

Ingliste külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Juuru külanõukoguga.
Iru külanõukogu

Iru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Iru vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Iru külas. 1947 oktoobris viidi külanõukogu keskus üle Kallavere külla.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Iru külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.
1954 juunis Iru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Viimsi külanõukoguga.
Joa külanõukogu

Joa külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Keila külanõukoguga.
Juuru külanõukogu

Juuru külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Atla, Härgla ja Ingliste külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu halduskeskus asus Juuru alevikus. Külanõukogu pindala oli 226 km² (1977).
Jõe külanõukogu

Jõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Jõe külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Pala vallas. Külanõukogu keskus asus Nõva külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõe külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.
1954 juunis Jõe külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Pala külanõukoguga.
Jõeküla külanõukogu

Jõeküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Jõeküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Käru vallas. Külanõukogu keskus asus Jõekülas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõeküla külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu.
1954 juunis Jõeküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Käru ja Vändra külanõukogu vahel.
Jõelähtme külanõukogu

Jõelähtme külanõukogu (1945–1947 "Rebala külanõukogu") oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. aastal Jõelähtme vallas. Külanõukogu pindala oli 153 km² (1977).
Jõesuu külanõukogu

Jõesuu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Jõelähtme vallas. Külanõukogu keskus asus Jõesuu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõesuu külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.
1954 juunis Jõesuu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Jõelähtme külanõukoguga.
Jõgeveste külanõukogu

Jõgeveste külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Helme külanõukoguga.
Jõgisoo külanõukogu

Jõgisoo külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Saue külanõukoguga.
Jõuga külanõukogu

Jõuga külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Jõuga külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Iisaku vallas. Külanõukogu keskus asus Jõuga külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõuga külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu.
1954 juunis Jõuga külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Iisaku külanõukoguga.
Jäneda külanõukogu

Jäneda külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Ambla ja Lehtse külanõukoguga.
Järva-Jaani külanõukogu

Järva-Jaani külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Võhmuta vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Järva-Jaani asulas. Külanõukogu pindala oli 197 km² (1977). 
Külanõukogu suuremad asulad olid Karinu ja Roosna-Alliku, kuid sellesse kuulusid ka Ellavere, Illevere, Jalalõpe, Jalgsema, Kaarli, Kaaruka, Kagavere, Keika, Kihme, Kuksema, Liutsalu, Metsla, Metstaguse, Oeti, Orina, Paistevälja, Pähu, Ramma, Seliküla, Tamme, Türje, Valasti, Varivere ja Älli küla.
Sören Kaldma

Sören Kaldma (sündinud 3. juulil 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna Kalev.
Klubikarjäär.
Nõmme Kalju FC.
Esimese profilepingu sõlmis Kaldma 2014. aasta novembris Nõmme Kaljuga.
Paide Linnameeskond.
23. veebruaril 2017 liitus Kaldma Paide Linnameeskonnaga. 2018. aasta hooaja eel sõlmis Kaldma klubiga uue kahe-aastase lepingu.
Koondisekarjäär.
A-koondise debüüdi tegi Kaldma 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Deniss Tjapkin, Mark Oliver Roosnupp ja Joseph Saliste.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 4. november 2017"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 26. november 2017"
Sõjaväeline kokkulepe Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel

Sõjaväeline kokkulepe Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel seoses NSV Liidu sõjajõudude viibimisega Eestis oli 15. mail 1940 Moskvas Eesti Vabariigi ja Nõukogude Liidu vahel sõlmitud leping, mis täiendas 28. septembril 1939 Moskvas sõlmitud Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahelist vastastikuse abistamise pakti (nn baaside lepingut). 
Taustast.
1. septembril 1939. algas Saksamaa kallaletungiga Poolale Teine maailmasõda. Sõja puhkemise päeval kuulutas president Konstantin Päts oma otsusega, et Eesti jääb välisriikide vahel puhkenud sõjas erapooletuks. 
24. septembril 1939 esitas NSV Liidu valitsus Eesti välisministrile Karl Selterile ootamatult nõudmise sõjaväebaaside rajamiseks Eesti territooriumile. Eesti Vabariigi valitsus otsustas NSV Liidu nõudmised vastu võtta, kuna oli selgunud, et Eestil polnud lootust välisabile. 
28. septembril 1939 sõlmiti NSV Liidu ja Eesti vahel vastastikuse abistamise pakt. Eesti lubas sõjaväebaasid 25 000 Nõukogude Liidu sõjaväelasele. Eesti lubas Nõukogude Liidul tuua oma mereväe Saaremaale, Hiiumaale ja Paldiski linna. Samuti oli lubatud toetada mereväge teist liiki väeosadega. Muude baaside ja lennuväljade täpsed kohad lepiti vastastikku kokku väljaspool baaside lepingut. Pakti elluviimine ei tohtinud mingil viisil riivata lepinguosaliste suveräänseid õigusi, eriti nende majandussüsteemi ja riiklikku korda.
Oktoobris 1939 saabusid Balti laevastiku sõjalaevad ja Punaarmee maismaaüksused Eestisse ja asusid kiirkorras rajatud baasidesse.
Lepingu sõlmimine.
Veebruaris 1940 esitas NSV Liit maavägede paigutamiseks vajaminevate kapitaalsete püsiehitiste programmi projekti. Veebruaris-märtsis nõuti täiendavaid baasialasid Osmussaarele, Saare- ja Hiiumaale. 1940 kevadel peetud läbirääkimiste tulemusel nõustus Eesti Valitsus 10 000 ehitustöölise toomisega Venemaalt Eestisse baasidesse, kellele lisaks palgati Eestist veel 10 000 töölist. 15. mail 1940 allkirjastasid Eesti Vabariigi saadik Nõukogude Liidus August Rei ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimees Vjatšeslav Molotov vastava lepingu. Lepingu lisad sisaldasid Nõukogude Liidu sõjaväebaasidele eraldatavate maa-alade loetelu ja kaartide komplekti. 
Osasid Venemaalt Eestisse juurde toodud töölisi või nendega koos saabunud aktiviste võidi kaasata 1940. aasta juunipöörde korraldamisel.
Lõpekund

Lõpekund ("Loppegunde") oli Järvamaa muinaskihelkond, mis hõlmas kindlasti Ambla kihelkonna, kuid võib-olla ka Järva-Jaani kihelkonna ja Koeru kihelkonna ala.
Osula Põhikool

Osula Põhikool on põhikool Võru maakonnas Võru vallas Osula külas. 
Kool asutati 1765 Sõmerpalu mõisakoolina.
Kooli direktor on Anti Ossis.
Koolihoones tegutseb ka Osula raamatukogu.
Nimed.
Kooli nimed:
Ruusmäe Põhikool

Ruusmäe Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Haanja vallas Ruusmäe külas.
Korrapärasem hariduse andmine algas Ruusmäel 1864. aastal, kui Ruusmäe-Kuklase teelt pisu kõrval asunud Kriguli talus alustas tööd Kriguli külakool. 1876. aastal kolis kool talumeeste ehitatud koolimajja Pütsepäle. Seal tegutses aastatel 1876–1919 Pütsepa algkool, seejärel kuni 1934. aastani Pütsepa 4-klassiline algkool. Kui 1934. aastal rakendus 6-klassiline koolikohustus, pidid vallajuhid leidma koolile uued ruumid, sest õpilased ei mahtunud enam senisesse koolimajja ära. Kool otsustati kolida tühjana seisnud Rogosi mõisa härrastemajja. 1945/1946. õppeaastaks lõppes 7-klassilisele koolile üleminek. 1960. aastast sai koolist 8-klassiline kool. 1965. aastal avati mõisa kellatornis kooli koduloomuuseum. 1988. aastal nimetati kool 9-klassiliseks ja 1991. aastal sai kooli nimeks Ruusmäe Põhikool.
Iseseisva haridusasutusena lõpetas Ruusmäe Põhikool tegevuse 2000. aastal, mil see liideti Haanja Põhikooliga ja moodustati Haanja-Ruusmäe Põhikool, mis tegutses nii Haanjas kui ka Ruusmäel. Ruusmäe Põhikooli viimane direktor oli Kalev Kalkun (1992–2000).
2011. aastal liideti Haanja-Ruusmäe Põhikooliga veel ka Haanja Lasteaed ja uue asutuse nimeks sai Haanja Kool. 2008. aastal oli Ruusmäe koolmajja jäänud kuus klassi. Pärast Haanja Kooli asutamist 2011. aastal oli Ruusmäel veel ainult Haanja Kooli õppekoht, milles oli kolm klassi ja lasteaiarühm. Paari aasta pärast õppis kolmes algklassis kokku neli last, mis tegi Rogosi mõisas tegutsevast koolist Eesti väikseima õpilaste arvuga mõisakooli. 2020. aasta kevadel lõpetas kooliosa Rogosi mõisas tegevuse ja tänapäeval on veel ainult üks lasteaiarühm.
Sõmerpalu Põhikool

Sõmerpalu Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Võru vallas (endises Sõmerpalu vallas) Sõmerpalu asulas. 
Kool asutati 1948 "Sõmerpalu 4-klassilise algkoolina". Esimesed õpetajad olid Aive Tikk ja Maria Višnevskaja.
Kool lõpetas tegevuse 2017. aastal.
Kooli nimed:
Urvaste Kool

Urvaste Kool on hariduslike erivajadustega õpilastele mõeldud põhikool Võru maakonnas Antsla vallas Urvaste külas. 
Kool asutati 1968. aastal Linnamäe Eriinternaatkoolina. 1976. aastal sai kooli nimeks Urvaste Eriinternaatkool. 2002. aastast kannab kool nime Urvaste Kool.
Urvaste Kool tegutses kuni 30.06.2025. Kooli õigusjärlane on Maarjamaa Riigikool, mis moodustati seitsme seni tegutsenud riigikooli baasil: Urvaste Kool, Valga Jaanikese Kool, Kammeri Kool, Ämmuste Kool, Raikküla Kool, Nurme Kool ja Kiigemetsa Kool. Õppetegevus jätkub kõigis senistes tegevuskohtades.
Järvakandi külanõukogu

Järvakandi külanõukogu oli külanõukogu aastatel 1945–1960.
Külanõukogu rajati 1945. aastal Järvakandi vallas Harjumaal. Maakondade kaotamisel 1950. aastal jäi see Rapla rajooni. 
1954 liideti sellega osa Kehtna külanõukogu. 1960. aastal Järvakandi külanõukogu likvideeriti ja selle ala jagati Kehtna ja Raikküla külanõukogu vahel.
1963. aastal likvideeriti Vändra rajoon ja selle Eidapere külanõukogu liideti Rapla rajooniga. Endise Järvakandi külanõukogu alad jäid nüüd peamiselt Eidapere külanõukogu alale.
1972. aastal nimetati Eidapere külanõukogu Lelle külanõukoguks. 1976. aastal likvideeriti Lelle külanõukogu ja liideti selle ala Kehtna külanõukoguga.
Järva-Madise külanõukogu

Järva-Madise külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Järva-Madise külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Albu vallas. Külanõukogu keskus asus Järva-Madise alevikus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Järva-Madise külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.
1954 juunis Järva-Madise külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Albu külanõukoguga.
Järve külanõukogu (Kohtla-Järve rajoon)

Järve külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kohtla külanõukoguga.
Järvesuu külanõukogu

Järvesuu külanõukogu oli külanõukogu Järvesuu vallas ja Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Värska külanõukoguga. 
Külanõukogu koosseisu kuulus Värska, Väike-Rõsna, Kremesova, Popovitsa, Velna, Tonja, Slobodka, Võporsova ja Saarepää küla.
Jäärja külanõukogu

Jäärja külanõukogu oli külanõukogu Kilingi-Nõmme rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Saarde külanõukoguga.
Kaagjärve külanõukogu

Kaagjärve külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kaagjärve vallas. Külanõukogu pindala oli 319 km² (1977).
Kaagvere külanõukogu

Kaagvere külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kanepi külanõukoguga.
Kaali külanõukogu

Kaali külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 
Kaali külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Pihtla vallas. Külanõukogu keskus asus Kaali asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaali külanõukogu 1950 septembris Kuressaare rajooni koosseisu. Kuressaare rajooni ümbernimetamise järel 1952. aastal kuulus Kaali külanõukogu Kingissepa rajooni.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Üksmeele" kolhoos ja Kõljala Põllunduskool. Külanõukogu keskus asus Ree külas.
1960 septembris Kaali külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Pihtla külanõukogu koosseisu.
Kaansoo külanõukogu

Kaansoo külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Kaansoo külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Taevere vallas. Külanõukogu keskus asus Kaansoo külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaansoo külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Hommiku", "Koidula" ja "Kalevipoja" kolhoos. 
1959 veebruarist Kaansoo külanõukogu likvideeriti. "Kalevipoja" kolhoosi territoorium liideti Viljandi rajooni Arjandi külanõukoguga, "Hommiku" kolhoosi alad Vändra rajooni Aesoo külanõukoguga ja "Koidula" kolhoosi alad Vändra rajooni Rõusa külanõukogu territooriumiga.
Kaarli külanõukogu (Viljandi rajoon)

Kaarli külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Halliste külanõukoguga.
Kabli külanõukogu

Kabli külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Orajõe vallas. Külanõukogu pindala oli 129 km² (1977).
Kadrina külanõukogu

Kadrina külanõukogu oli külanõukogu Paide ja Rakvere rajoonis.
1950. aasta oktoobris, päev enne vallamaja (kahekorruseline kortermaja Kadrinas Viru tn 7) põlengut, nimetati Undla vald ümber Kadrina külanõukoguks.
1954. aastal liideti külanõukoguga Kruusimäe-Kadapiku ja Neeruti külanõukogu.
1962. aastal liideti Paide rajoonist, Vohnja, Kadrina ja Saksi külanõukogud Rakvere rajooniga.
1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala ja seal elas 4303 elanikku. 
1992. aasta 9. aprillil moodustati külanõukogust Kadrina vald.
Kaelase külanõukogu

Kaelase külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Kaelase külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Halinga valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kaelase külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaelase külanõukogu 1950 septembris Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu.
Kaelase külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Halinga külanõukoguga.
Dubovskoje rajoon

Dubovskoje rajoon (algselt Dubovskoi rajoon; vene keeles "Дубовский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Dubovskoje küla.
Rajoon piirneb kirdes Volgogradi oblastiga, idas Zavetnoje rajooniga, lõunas ja edelas Zimovniki rajooniga, läänes Volgodonski rajooniga ja loodes Tsimljanski veehoidlaga.
Rajooni pindala on 3997,09 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 656, 2009. aastal 22 482 ja 2002. aastal 24 051.
Dubovskoje rajoonis on 50 asulat ja need kuuluvad kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Remontnoje rajoon

Remontnoje rajoon (vene keeles "Ремонтненский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Remontnoje küla.
Rajoon piirneb põhjas Zavetnoje rajooniga, idas ja lõunas Kalmõkkiaga, läänes Orlovski rajooniga ja loodes Zimovniki rajooniga.
Rajooni pindala on 3777,50 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 799, 2009. aastal 20 554 ja 2002. aastal 21 497.
Remontnoje rajoonis on 19 asulat ja nad kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.
Vana-Antsla Algkool

Vana-Antsla Algkool oli algkool Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla asulas. Kooli direktor oli Linda Kapp.
Kool asutati 1991.
Näiteks aastal 2000 õppis koolis 18 õpilast ja seal töötas 2 õpetajat.
Koolil polnud oma maja ja kool rentis Vana-Antsla Kutsekeskkoolile kuulunud hoonet (tallimaja).
Viitina Põhikool

Viitina Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Viitina külas. 
Kool asutati 1930 "Viitina 6-klassilise algkoolina".
Ephesos

Ephesos ehk Efesos oli Vana-Kreeka linn, mis asus Väike-Aasia poolsaare edelaosas, Egeuse mere idarannikul.
Linna asutasid joonlased (Joonias elanud kreeka hõim) 11. sajandil eKr.
Ephesoses asus Artemise tempel (valmis 6. sajandil eKr) – üks seitsmest maailmaimest.
Linn jäeti täielikult maha 15. sajandil. Selle varemed asuvad tänapäeval (İzmiri provintsis) Türgis.
Lembit (perekonnanimi)

Lembit on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Lembit on antud Jõõpre mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal ja Vana-Võidu mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Lembit uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kleiter, Mullikas ja Päss.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lembit Eestis 29 mehel ja 32 naisel.
Mullikas (perekonnanimi)

Mullikas on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Mullikas on antud Ollepa mõisas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal ja Voka mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Mullika-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaljola, Lehiste, Leid, Lembit, Lepassaar, Meemar, Mäesalu, Männigo, Männiku, Männiste, Niinemets, Randmaa, Saariste, Seppel, Tuudelepp ja Viljond.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tasuja (perekonnanimi)

Tasuja on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Tasuja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andresson, Irman, Jaanson, Juhanson, Karv, Koch, Krempel, Linverk, Loorents, Sontag, Tauber, Tauberg, Toomberg ja Tramm.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tasuja 31 mehel ja 31 naisel.
Helve Kabur

Helve Kabur (sündinud 19. oktoobril 1930) on eesti ametiühingutegelane.
1960. aastatel töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja soome-ugri keelte kateedris.
Aastatel 1966–1989 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ametiühingukomitee esimees.
1967. aastast oli ta Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu vabariikliku komitee liige.
Tramm (perekonnanimi)

Tramm on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Tramm on pandud Keila, Nissi ja Rapla kihelkonnas Harjumaal, Koeru kihelkonnas Järvamaal, Hanila, Kirbla ja Märjamaa kihelkonnas Järvamaal, Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal ja Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Trammi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Soover, Tammoja ja Tasuja.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tramm Eestis 16 mehel ja 14 naisel.
Matvei Igonen

Matvei Igonen (sündinud 2. oktoobril 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (väravavaht). Ta mängib Poola esiliiga klubis Podbeskidzie Bielsko-Biała.
Koondisekarjäär.
A-koondise debüüdi tegi Igonen 23. novembril 2017 sõpruskohtumises Vanuatu vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Michael Lilander ja Mihkel Ainsalu.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 19. november 2017"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 9. juuni 2018"