tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kommertspank

Kommertspank on asutus, mis osutab selliseid finantsteenuseid nagu hoiuste vastuvõtt ja ärilaenude andmine ning pakub investeerimisvõimalusi.
Kommertspanka võib käsitleda ka panga või suurpanga osakonnana, mis keskendub peamiselt aktsiaseltside või suurettevõtete tagatud hoiuste ja laenupakkumistele.
Tähtsus.
Kommertspankade peamine eesmärk on avalikule sektorile ja äriettevõtetele finantsteenuste osutamine, et tagada majanduslikku ja ühiskondlikku tasakaalu ning jätkusuutlikku majanduskasvu.
Sellega seoses on kommertspanga kõige tähtsam funktsioon krediidi loomine. Kliendile laenu võimaldades, ei paku kommertspank neile raha, vaid pank avab deposiitkonto, kust laenuvõtja saab kontol olevat raha kasutada.
Kommertspangad võtavad klientidelt vastu eri liiki hoiuseid, sealhulgas hoiuste arvelduskontod, korduvkonto hoiused ja tähtajalised hoiused.
Kommertspangad pakuvad laene ja ettemakseid mitmesugustes vormides, sealhulgas arvelduskrediiti, sularahalaenu, arvete diskonteerimist jne.
Peamised tooted ja teenused.
Kommertslaenud tagatisena.
Kõik kommertspanganduse laenud, olenemata konkreetsest pangatoote tüübist, peavad olema "tagatisega" või "tagatiseta".
Tagatisega laen.
Tagatisega laen on laen, milles laenuvõtja lubab laenu tagatiseks mõnda vara (nt auto või kinnisvara), mis tagab võlausaldajale võlgnetava tagatise. Seega on võlg tagatud tagatise vastu – laenusaaja võlgneb vaikimisi võlausaldajale tagatiseks kasutatud vara ja võib seda müüa, et taastada osa või kogu laenusaajale laenuks antud summa, näiteks võib võlausaldaja keelustada tagatise algsele omanikule tema õigused vara suhtes. Kui tagatise müügiga ei teenita piisavalt raha võlgade katteks, võib võlausaldaja sageli laenusaajale ülejäänud summa kohta teha puudujäägiotsuse. Tagatisega laenude vastand on tagatiseta laen, mis ei ole seotud konkreetse varaobjektiga ja selle asemel võib võlausaldaja rahuldada võlga laenuvõtja asemel laenuvõtja tagatise ja laenuvõtja vastu.
Tagatiseta laen.
Tagatiseta laenud on rahalised laenud, mis ei ole tagatud laenuvõtja varadele (tagatis ei ole kaasatud). Suurte ettevõtete jaoks on väikeettevõtete tagatiseta laenud just näiteks krediitkaardid ja krediidiliinid. Need võivad olla finantseerimisasutustelt kättesaadavad mitmesuguste kujunduste või turustuspakettidena, näiteks:
Brithenig

Brithenig on tehiskeel, mille töötas välja Andrew Smith. 1996. aastal. 
Brithenig on loodud alternatiivajaloo maailma Ill bethisad jaoks. Keel proovib näidata milline oleks võinud välja näha romaani keel mida oleks räägitud Briti saartel. Ill bethisadis on ka teisi tehiskeeli nagu Wenedyk, Breathanach Xilponia ja Wessisci keel.
Transpordilaev

Transpordilaev on peamiselt sõjalise otstarbega vedudeks valmistatud või kohandatud sõjalaev-abilaev.
Transpordilaevaks võidakse nimetada kalalaeva liiki, mis veab väljapüügiga tegelevatelt laevadelt või paatidelt veekogul vastu võetud kala või muid ande sadamasse.
Harvem nimetatakse transpordilaevaks tsiviilotstarbelisteks vedudeks mõeldud ja riigiasutusele kuuluvat laeva.
Sõjaväe transpordilaevad.
Suurte mastaapidega sõdade käigus on paljud senised kaubalaevad või reisilaevad mobiliseeritud või rekvireeritud merevägede koosseisu transpordilaevadeks. Sageli on neile sel puhul paigaldatud ka enesekaitseks relvastust ja täiendatud laevameeskonda sõjaväelastega. Samuti on transpordilaevu värvitud kaitsevärvi halliks sarnaselt teiste sõjalaevadega.
Transpordilaev võib olla spetsiaalselt ehitatud või ette valmistatud laskemoona (lahingumoona) veoks.
Þrjótrunn

Þrjótrunn on tehiskeel, mille on loonud Henrik Theiling. Þrjótrunni räägitakse alternatiivajaloo maailmas, kus roomlased vallutasid Islandi ja tõid oma keele endaga kaasa. Sajandite pärast arenes Islandil välja ladina keel, mida oli palju mõjutanud Islandi keele hääldus.
Näide.
Meieisapalve
&lt;poem&gt;
Patir nostir, tú tög er í kjal,
Settiþikist næminnsu tú.
Rægnsu tú vin.
Oltirsa tvo sjá þátt, kæsig í tjarr tög í kjöl.
Dátu næfur höði köttiðun pánsu nostur.
Perdóttu næfur défitsu nostur tög eð nær perdóðmur dæftrissir nöstir.
Ídýktu nær né í tjattatjón, már lifratu nær á möld.
Kvor tví ert rægnsu, potirsu eð glærsa hákur eð itinmett.
&lt;/poem&gt;
Lizumsi vald

Lizumsi vald (läti keeles "Lizuma pagasts", latgali keeles "Lyzuma pogosts") on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Druviena, Lejasciemsi, Ranka ja Tirza vallaga.
Valla pindala on 108 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1417 inimest. Valla keskus on Lizumsi küla, vallavanem on Aigars Uģis.
Ajalugu.
Esimese maailmasõja eel asus praeguse valla alal Lizumsi mõis. Aastal 1935 oli valla pindala 119 km² ja seal oli 1791 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Lizumsi ja Velēna külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. 
Aastal 1951 liideti Lizumsi külanõukoguga likvideeritav Velēna külanõukogu, aastal 1960 aga Sinole külanõukogu kolhoosi Spars maad. Aastal 1977 liideti külanõukoguga veel osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.
Loodus.
Suurimad jõed on Koiva jõgi ja selle lisajõgi Tirza. Enamik valda asub Vidzeme kõrgustikul, põhjaosa jääb aga Tālava madalikule. Kõrgeim koht on Pereškalns (182,1 m).
Looduskaitse all on viis Lizumsis kasvavat põlist tamme.
Kaitstavad mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Brīvzemnieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu. Regionaalse kaitse all on Brici keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Uriekste linnamägi, Pietiņi muinaskalmed, Velēna kirik ja selle orel, altar, kantsel ning oreliprospekt, Lizumsi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park, ait, aedniku maja tallid, häärber ja kaks teenijate maja. Kohaliku kaitse all on Velēna vesiveski.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1268 lätlast, 57 venelast, 12 valgevenelast, 16 ukrainlast, 28 poolakat ja 15 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Richard Lepik

Richard Lepik (15. november 1900 – 5. september 1943) oli Eesti metsavaht.
Osales Vabadussõjas, oli metsavahi kutsepraktikal Kohtla metskonnas, alates 1930. aastast Avinurme metskonna Ulvi vahtkonna, sama metskonna Ennikvere vahtkonna ja alates 1936. aastast Kohtla metskonna Sala vahtkonna metsavaht. 
Hukkus teenistuskohuste täitmisel (tapeti salaküttide poolt). 
Tal oli siis abikaasa ja neli alaealist last.
Müügikorraldus

Müügikorraldus ehk müügijuhtimine on ärikorralduse valdkond, mis keskendub müügitehnikate praktilisele rakendamisele ja ettevõtete müügitehingute juhtimisele. Müügikorralduse olulised momendid on müügi planeerimine ja müügiaruande koostamine, olulist rolli omab ka müügijuht, kes juhib müügiosakonda või muud müügiga seotud valdkonda.
Müügijuhtimine on oluline ärikorralduse valdkond, kuna toodete ja teenuste müügist saadav netokäive ja kasum juhivad edasist äritegevust. Need on ka peamised äritegevuse eesmärgid ja tulemuslikkuse näitajad. 
Müügijuhi ülesandeks on uute klientide leidmine ja püsiklientidega heade suhete hoidmine. Müügijuhi tööst oleneb väga palju ettevõtte edukus.
Müügi planeerimine.
Müügi planeerimine koosneb strateegiast, kasumipõhiste müügi eesmärkide seadmisest, kvootidest, müügi prognoosimisest, nõudlushaldusest ja müügikava täitmisest.
Müügiplaan.
Müügiplaan on strateegiline dokument, milles on välja toodud äritegevuse eesmärgid, ressursid ja müügitegevus. Müügiplaanis kirjeldatakse ka täpsemalt, kuidas kavatsetakse oma eesmärke saavutada toodete ja teenuste tegelikul müümisel. 
Üldiselt järgib müügiplaan turundusplaani, strateegilist plaani ja äriplaani.
Müügiaruanne.
Müügiaruanne sisaldab müügipersonali peamisi tulemusnäitajaid. 
Peamised tulemusnäitajad näitavad, kas müügiprotsess saavutab tulemusi tõhusalt või mitte ning kas see kulgeb müügiplaneeringuga kooskõlas. See peaks võimaldama müügijuhtidel ennetada probleeme ning leida nende tekkimisel lahendused kiiresti ja õigel ajal. Müügiaruande kaudu saab ka müügijuhi ülemus infot selle kohta, kuidas töötaja oma tööga hakkama saab ning kas ta suudab probleeme ennetada. 
Müügiaruanded tehakse ka ettevõtte juhtkonna jaoks: kui teiste osakondade tasude plaan sõltub lõpptulemusest, siis on oluline anda ülevaade müügiosakonna tööst ka teistele osakondadele. 
Müügiaruanded on vajalikud investoritele, partneritele ja valitsusele. Müügiaruanded on vajalikud selleks, et müügikorralduse süsteemil oleks täiustatud aruandlusvõime eri huvirühmade vajaduste rahuldamiseks.
Jaemüük

Jaemüük ehk jaekaubandus on kaupade müümine väiksemas koguses ja otse tarbijale.
Jaemüük on uute ja kasutatud kaupade edasimüük kauplustest, kioskitest, müügilettidelt, postimüügikauplustest, internetikauplustest ja oksjonitelt eraisikutele isiklikuks tarbimiseks või majapidamises kasutamiseks. Kaupade jaemüügiks ei loeta kaupade (autod, mööbel, olmeelektroonika, kodumasinad jt) müüki liisinguettevõtte kaudu, kui kauba omanikuks saab liisinguettevõte. Jaemüügi vastandiks on hulgimüük, mis tegeleb suurte koguste vahendamisega suurfirmadele ja valitsusasutustele. Jaekaubandusteenused võivad hõlmata ka krediidi-, kohaletoimetamis-, nõustamis-, stilisti- ja mitmesuguseid muid teenuseid.
Jaemüüja on füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, kelle tegevusala hõlmab väikestes kogustes teenuste või tarvete müüki otse tarbijale, võttes arvesse kauplemise ja turustamise eripära.
Jaekaubandus on Põhjala riikides üks suuremaid majandusharusid ning sel on oluline koht majandusliku käitumise kujundamisel. Jaekaubanduse arengut mõjutavad enim tehnoloogia areng ning tarbijate üha kõrgemad ootused. Kaupmeeste ellujäämisstrateegiate kriitilised edutegurid on tarbijate soovide ja ootuste parem mõistmine ning ennetamine, toote- ja teenuste innovatsioon ning tarneahela tõhustamine. Väga oluliseks suundumuseks on ka püüd saavutada müügikanalist (pood või internet) sõltumatut ühtset ja meeldivat kasutajamugavust.
Õiguse Eest Seisja

Õiguse Eest Seisja tunnustusauhind on Eesti Vabariigi justiitsministeeriumi väljaantav autasu.
Autasu statuudi kohaselt antakse tunnustus isikule või isikute grupile, kes on oma algatuse, käitumise, suhtumise või muu tegevusega märkimisväärselt panustanud Eesti õigusriigi püsimisse ja arendamisse.
Autasu kandidaate saavad esitada kõik üksikisikud ja organisatsioonid (sh vabaühendused, riigi- või kohaliku omavalitsuse asutused ja ettevõtted). Iseennast autasu kandidaadiks esitada ei saa. Ühe isiku või organisatsiooni poolt esitatavate kandidaatide arv ei ole piiratud. Esildis peab sisaldama:
Kandidatuurid vaatab läbi justiitsministri poolt moodustatud komisjon ning esitab ministrile auhinnaga tunnustamise ettepaneku. Auhinna saajad kinnitab minister käskkirjaga. 2018. aastal oli hindamiskomisjoni koosseis järgmine:
Auhinna saajad kuulutatakse välja aktusel. Auhinna kohta antakse tänukiri ja meene.
Auhinda antakse alates 2018. aastast ning see on kavandatud iga-aastasena.
Tunnustatud.
2018.
2018. aastal said selle tunnustuse Saale Laos, Paul Varul, Indrek Niklus.
Tunnustuse pälvinud isikute puhul toodi esile järgmist:
"Riigikohtunik Saale Laos kujundas aastail 1997–2007 justiitsministeeriumis karistuspoliitikat ja karistusõigust ning juhtis Eesti õiguskorda vorminud seaduste loomist. Aastatel 2007–2014 hoolitses ta õiguskantsleri nõunikuna põhiseaduslikkuse järelevalve eest, kontrollides õigustloovate aktide kooskõla põhiseadusega. Alates 2014. aastast on Saale Laos riigikohtunik ja 2017. aastast riigikohtu kriminaalkolleegiumi esimees. Saale Laose tegevusest on võitnud terve õigusemõistmise ahel alates sündmuskohast kuni kõrgema kohtu otsuseni.
Professor ja vandeadvokaat Paul Varul on õigusteadlase ja -praktikuna andnud kaaluka panuse õigusriigi püsimisse ja arendamisse. Ta oli justiitsminister aastail 1995–1999, kui Eesti õigussüsteemi üles ehitati. Professor Varul on aidanud kaasa ka Eesti teadusliku õiguskirjanduse tekkimisele; ta on juhendanud mitut põlvkonda juriste ning ta on olnud Eesti õigussüsteemi järjekindel eestkõneleja maailmas. Paul Varul on olnud alati seotud ka õiguspraktikaga, juhatades õpetamise kõrvalt advokaadibürood ja olles kohtuvaidlustes ekspert. Paul Varulit iseloomustab julgus kaitsta usku õigusriiklusse ja Eesti õigussüsteemi tugevusse.
Justiitsministeeriumi eraõiguse talituse juhataja Indrek Niklus on juba üle kümne aasta seisnud hea selle eest, et Eesti eraõigus oleks süsteemne ja kindel. Tema nutikatest ideedest on alguse saanud palju suurepäraseid õiguslahendusi. Ta säilitab rasketes olukordades külma närvi ja leiab ka kõige keerulisematele huvirühmade muredele elegantse õigusliku lahenduse. Indrek Nikluse mõju ei piirdu Eestiga: tema tundlikku õigustaju on märgata ka Euroopa Liidu õigusaktide sõnastuses. Indrek Niklus kannab hoolt, et Eesti eraõigus seisaks kindlatel jalgadel ega kaugeneks oma juurtest ning samal ajal areneks edasi ja aitaks lahendada tänapäeva ühiskonna õiguskonflikte."
Väärtpaberiturg

Väärtpaberiturg on järelevalvatav süsteem väärtpaberitega kauplemise võimaldamiseks, kus ühetaolistel tingimustel viiakse kokku eri isikute eri- või üheaegsed väärtpaberite omandamis- ja võõrandamishuvid. 
Riiklikku järelevalvet Eesti väärtpaberituru üle teostab finantsinspektsioon. Koostöös finantsinspektsiooniga teostab õigusaktides ja oma reglemendis sätestatud pädevuse piires järelevalvet Tallinna börsil kauplevate ettevõtete, kaubeldavate väärtpaberite hinna kujunemise, tehingute tegemise ning muude börsi reglemendi nõuete täitmise üle ka NASDAQ OMX Tallinna börs.
Tähtsus.
Väärtpaberiturg on üks olulisemaid võimalusi ettevõtete kapitali suurendamiseks. See võimaldab ettevõtetel avalikult kaubelda ja kasutada saadavat finantskapitali laienemiseks, müües omandis olevaid aktsiaid avalikul turul. Väärtpaberituru likviidsus võimaldab aktsionäridel nende varasid kergesti müüa või vahetada.
Investeerimise strateegiad.
Strateegiaid investeerimiseks on mitmeid, põhiliselt tehniline ja fundamentaalne analüüs. 
Fundamentaalseks analüüsiks nimetatakse ettevõtte analüüsimist ja hindamist, keskendudes finantsaruannetele, juhtkonnale, konkurentsile ja üldisele turusituatsioonile. Selle eesmärgiks on leida alahinnatud ettevõtteid või ootustest kiiremini kasvavaid ettevõtteid.
Tehniline analüüs on meetod, mis prognoosib väärtpaberi hinna muutumist tulevikus, toetudes minevikus toimunud aktsia hinna liikumisele. Tehniline analüüs erineb fundamentaalanalüüsist, mille järgi analüüsitakse ettevõtte majandusnäitajaid. Tehniline analüüs on tihti ainult statistiline ning vaatleb aktsia hinda ja käivet, nõudlust ja pakkumist, seejuures ei ole olulised fundamentaalsed põhjendused.
Väärtpaberituru indeks.
Väärtpaberituru indeks on indeks, mille abil mõõdetakse väärtpaberituru või selle majandusharu väärtpaberite väärtuse muutust.
Indeksi ülesanne on iseloomustada kogu väärtpaberiturgu tervikuna indeksis esindatud väärtpaberite kaudu, sellepärast kasutatakse seda väärtpaberituru muutuste jälgimiseks ja konkreetse investeeringu tulususe võrdluseks turu keskmise tootlusega.
Väärtpaberituru indeksisse ei ole võimalik investeerida, sest see on abstraktne matemaatiline näitaja. Investoritel on võimalik investeerida ainult indeksit järgivatesse investeerimisfondidesse või börsil kaubeldavatesse indeksifondidesse.
Maanteetransport

Maanteetransport ehk maanteevedu on reisijate või kauba transportimine maanteedel.
Esimesteks maanteetranspordi vahenditeks olid hobused, härjad või koguni inimesed. Järjest kasvava kaubanduse ja tööstusrevolutsiooniga olid paremad teed hädavajalikud. John Loudon McAdam (1756–1836) lõi esimese kaasaegse maantee. Ta töötas välja odava sillutise, mis koosnes mullast ja kividest (tuntud kui killustikkate), ning tõstis teed ümbritsevast maastikust mõne meetri võrra kõrgemale, mis aitas kaasa veeäravoolule.
Transpordi teedel võib laias laastus jagada kaheks: kaubavedu ja inimeste transport. Lühikeste vahemaade ja kergemate väiksemate saadetiste jaoks kasutatakse kaubikuid. Suurte vedude jaoks on mõistlikum kasutada veoautosid.
Inimeste (reisijate) transport teedel toimub kas isiklike autode, ühistranspordi või kaugliinibusside vahendusel.
Maanteetranspordi tugevused ja nõrkused.
Maanteetranspordil on mitmeid tugevaid ja nõrku külgi:
Riigipank

 
Riigipank on üldjuhul riigi finantseerimisasutus. See erineb reservpangast selle poolest, et see ei pruugi ilmtingimata kontrollida rahapoliitikat (kõnealusel riigil ei pruugi olla oskusi rahapoliitika loomiseks), vaid selle asemele pakub see jae- ja kommertsteenuseid.
Riiklikku panka, mis on tegutsenud viis aastat või vähem, nimetatakse "de novo" pangaks.
Ameerika Ühendriigid.
Ameerika Ühendriikides kasutatakse terminit "state chartered bank" või "state chartered savings bank" vastupidises tähenduses ""riiklikule pangale" või "föderaalsele hoiupangale", mis on olemas teistes Ameerika Ühendriikide osariikides. Riikliku panga juriidiline nimi peab sisaldama kas sõna "national" või lühendit “N.A”, föderaalsel hoiupangal peab nimes leiduma "federal" või “F.S.B”, samas kui "state charted bank'i" nimi ei tohi sisaldada sõna "national" ega "federal". 
Ameerika Ühendriikides ei ole riigipangad reguleeritud Valuutakontrolliameti (OCC) poolt, mis on föderaalne agentuur, mis teostab riiklike pankade üle järelevalvet. Mõned riigi pangad on reguleeritud föderaalreserviga, ja neid, mis ei ole, reguleerib Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC).
Austraalia.
Igal Austraalia osariigil oli varem oma riigipank, kuid praeguseks on need kõik erastatud. Commonwealth Bank of Australia oli mingil määral riigipank. See oli Föderaalse või riiklik valitsuse alluvuses. Siiski omas see keskpangale omaseid ülesandeid, kuni 1959. aastani.
Mobilitas Pluss

Mobilitas Pluss ehk pikema nimega „Teaduse rahvusvahelistumine, mobiilsuse ja järelkasvu toetamine“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mille kinnitas Eesti haridus- ja teadusminister 30. detsembril 2015. Mobilitas Plussi programmi viib ellu Eesti Teadusagentuur ning programmi eelarve on 35 373 763 eurot, millest 83,5% katab Euroopa Regionaalarengu Fond. Programm kestab kuni 2023. aastani.
Mobilitas Pluss on aastatel 2008–2015 kestnud Mobilitase jätkuprogramm.
RITA programm

RITA programm ehk pikema nimega „Valdkondliku teadus- ja arendustegevuse tugevdamine“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mille kinnitas haridus- ja teadusminister 31. detsembril 2015. RITA programmi viib ellu Eesti Teadusagentuur ning programmi eelarve on 29 442 294 eurot, millest 84,7% katab Euroopa Regionaalarengu Fond. Programm kestab kuni 2022. aasta lõpuni.
Eesmärgid.
RITA eesmärkideks on:
Alategevused.
Programmi tegevusi viiakse ellu kuue alategevuse abil:
NUTIKAS programm

NUTIKAS programm ehk pikema nimega „Rakendusuuringute toetamine nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondades“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mis kinnitati haridus- ja teadusministri määrusega 21. augustil 2015. Programmi viis kuni 2020. aastani ellu Sihtasutus Archimedes, seejärel on programmi elluviija Riigi Tugiteenuste Keskus. Programmi eelarve on 26,6 miljonit eurot, mida kaasrahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist. Programm kestab kuni 31. augustini 2022.
Taotlemine.
Toetust saavad taotleda Eesti äriregistrisse kantud ettevõtted. Ettevõttele vajaliku rakendusuuringu või tootearenduse tellib taotleja eelistatult Eesti teadus- ja arendusasutuselt. Taotluse temaatika peab olema seotud nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondadega, milleks on „Teadmistepõhine Eesti 2014–2020“ põhjal:
Toetuse määrad.
Toetuse suurus on ühe projekti kohta 20 000 eurot kuni 2 miljonit eurot. Toetuse määr sõltub taotleja suurusest ja toetatava tegevuse liigist (rakendusuuring või tootearendus).
Sleeping with Sirens

Sleeping with Sirens on Ameerika Ühendriikide rokkbänd Florida osariigist Orlandost. Praegu tegutseb bänd Grand Rapidsis Michiganis. 
Bändi lõid aastal 2009 For All We Know liikmed ja Paddock Park. Praegu on Sleeping with Sirensil plaadileping Warner Bros Recordsiga. Nad on välja andnud viis täispikka albumit ja akustilise EP. 
Bänd sai tuntuks oma lauluga "If I'm James Dean, You're Audrey Hepburn", mis on nende 2010. aastal ilmunud debüütalbumil "With Ears to See and Eyes to Hear". Nende kolmas album "Feel" jõudis USA edetabelis Billboard 200 kolmandale kohale. Bändi neljas album "Madness" ilmus 2015. aasta 17. märtsil koostöös Epitaph Recordsiga, albumil oli ka uus singel "Kick Me". Nende viies stuudioalbum, "Gossip", ilmus 22. septembril 2017 koostöös Warner Bros Recordsiga. 
Bänd on tuntud peamiselt laulja Kellin Quinni mitmekülgse "leggero tenor"'i vokaali poolest ning raskete helide kasutamisega oma varasemates töödes ja popmuusika mõjutustega hilisemas tegevuses.
Indrek Kelk

Indrek Kelk (sündinud 21. jaanuaril 1969 Tartus) on eesti sporditegelane. 
Haridus, töö ja ühiskondlik tegevus.
Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 8. keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Diplomitööks spordifüsioloogia kateedris oli "Üleminekust jalgrattalt jooksule lühikeses eksperimentaaltriatlonis" (juhendaja Toivo Jürimäe).
Kelk töötas aastatel 1998–1999 Triatloniliidu peasekretärina ja 1999–2004 MTÜ Klubi Tartu Maraton tegevdirektorina, 2004. aastast on ta selle juhatuse esimees. 
Ta on Tartu Suusaklubi üks asutajaid, jalgrattavõistluste Tartu Grand Prix’ ja Tallinna-Tartu Grand Prix’ ning Tartu rulluisumaratoni üks algatajaid ja korraldajaid. 
Aastatel 2011–2012 oli ta Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukogu liige. Ta on olnud ka Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni pikamaasuusatamise alakomitee liige. Alates 2012. aastast on ta Eesti Jalgratturite Liidu auliige. 
Sportlaskarjäär.
Kooli ajal harrastas Kelk sportvõimlemist, murdmaasuusatamist, jalgrattasporti, võrk- ja korvpalli ning triatloni. Ta sai 1992. ja 1993. aastal Eesti meistrivõistlustel täispikas triatlonis hõbemedali ning 1995. aastal duatlonis kulla. Tema isiklik rekord täispikas triatlonis on 9:02.
Vigurlend

Vigurlend ehk aerobaatika on tavaliseks lennuks mittenõutav manööverdamine ja kujundite moodustamine õhus, mille juures lennuk (tänapäeval ka (heli)kopter) pöördub osaliselt või täielikult ühe oma telje ümber. (Meenutagem, et ruumis on kolm telge).
Vigurlennuks võiks üldiselt nimetada igat manöövrit peale hariliku lennu (pöörangud, viraažid, maandumised). Vigurlennu eesmärk on lenduri ruumitaju treenimine ja lennuki lennuvõimekuse tundmaõppimine. 
Eristatakse lihtsaid, keerukaid ja ülikeerukaid vigurlennu elemente: 
Sooritatakse ka paaris- ja rühmavigurlende. Vigurlend on ka üks lennuspordi aladest, samuti sõjaväelenduri üks tähtis oskus.
Vigurlennus esitatakse sageli äärmuslikke lennuasendeid, -manöövreid ja -kiiruseid, samuti üksteisele äärmuslikult lähestikku lendavate lennukite suuremate rühmade keerukaid kujundeid lennupidudel.
Amiga (täpsustus)

Amiga (sõna 'sõber' naissoo vorm portugali, hispaania, katalaani ja oksitaani keeles) võib olla:
Katrin Aasmaa

Katrin Aasmaa (sündinud 27. mail 1995) on eesti moekunstnik ja stilist. 
Haridus.
Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi kuldmedaliga 2014. aastal.
2014. aastal astus Eesti Kunstiakadeemiasse moedisaini erialale, 2016. aastal oli vahetusüliõpilane Rootsis (Konstfack, University College of Arts, Crafts and Design Stockholm). 2018. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia bakalaureusekraadiga. Tema praktikajuhendajad on olnud Aldo Järvsoo ja Xenia Joost.
Töö.
Aasmaa töötab moedisainerina oma ateljees. Ta on stilistina aidanud kujundada Eesti ajakirjade moeseeriaid ning on tänavamoe rubriigi toimetaja ajakirjas Säde. Tegutsenud ka moeetenduste stilistina, moekonsultandi ja väljapaneku spetsialistina.
Katrin Aasmaa loomingut esindavad Levi Design Shop ja veebipood katrinaasmaa.com/shop.
Looming ja saavutused.
Ta on esitlenud Tallinn Fashion Weekil järgmisi autorikollektsioone:
2018. aastal pälvis Katrin Aasmaa Tallinn Fashion Weekil Hõbenõela auhinna.
2019. aastal võitis ta konkursi ERKI Moeshow kollektsiooniga "Prosta kapusta".
Ill Bethisad

Ill Bethisad on alternatiivajaloo projekt, milles osalevad praegu üle 70 inimese. Idee peale tuli Uus-Meremaalane Andrew Smith 1997. aastal.Algeliselt oli projekti nimi The Brithenig Project (Brithenigi Projekt). See on üks vanemaid ja suuremaid alternatiivajaloo projekte internetis. Ill Bethisadi projekti jaoks on väljamõeldud palju kaarte, lippe, lühifilme, kultuure, uske, tehnoloogiaid ja lühijutte mis näitavad milline võiks välja näha Ill Bethisadi maailm. Ill Bethisad tähendab Brithenigi keeles universumit.
Tehiskeeled.
Tehiskeeltel on suur roll Ill Bethisadi projektis. Tehiskeeli kasutatakse, et näidata kuidas Ill Bethisadi maailmas keeled ja kultuurid erinevad meie maailma omadest. Praegu on Ill Bethisadi maailma jaoks väljamõeldud üle 70 erineva tehiskeele. Mõned tuntuimad tehiskeelteks on Brithenig (Romaani keel mida on palju mõjutanud Keldi ja Kõmri keel), Wenedyk (Romaani keel mida on palju mõjutanud Poola ja teised slaavi keeled), Bohemia ( Saksastatud Tšehhi keel), Dalmaatsia ( Romaani keel millel on sarnasusi Rumeenia keelega. See põhineb päris keelel mis meie maailmas on väljasurnud), Xilponia ( Romaani keel mida on mõjutanud Albaania keel) ja Nassia keel (mis on väljamõeldud põhja-Slaavi keelkonda kuuluv keel mida on palju mõjutanud Soome keel). Nassia keelt räägitakse meie maailma Karjalas.
Paljud keeled meie maailmast on Ill Bethisadi maailmas natukene teistsugused (nagu näiteks Hispaania, Inglise ja Jaapani keel). Tavaliselt on erinevused väikesed ja on seotud häälduse ja kirjakeelega. Näited erinevustest on Rutheenia keel (Ukraina keel) mida kirjutatakse Kirillitsa tähestiku asemel Ladina tähestikuga (mis on väga sarnane Poola Tähestikuga), Horvaatia keel mis meenutab rohkem Tšehhi keelt kui meie Horvaatia keelt ja Dalmaatia keelt on Slaavi keeled mõjutanud rohkem Ill Bethisadis kui meie maailmas.
Erinevused meie maailmast.
Suurim erinevus Ill Bethisadis on see, et Rooma keisririik on palju tugevam kui meie maailmas, kuid on veel palju asju Ill Bethisadis mis erinevad meie maailmast.
Amgen

Amgen Inc. (endise nimega Applied Molecular Genetics Inc.) on Ameerika biotehnoloogia ettevõte, mis toodab ravimeid.
Eesti Talendikeskus

MTÜ Eesti Talendikeskus on 2016. aastal loodud ja avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mis ühendab haridustöötajaid, spetsialiste, lapsevanemaid ja teisi huvirühmi, kes on seotud andekate laste arendamisega. Ühingu põhikirjaline eesmärk on toetada andekate laste arengut ning toimida andekusalase teabe- ja kompetentsikeskusena. 
Eesmärkide saavutamiseks ühing:
Talendikeskuse asutajaliikmed on Viire Sepp, Sulev Kuuse ja Tiina Mikk. Ühing annab välja liikmetele mõeldud digitaalset uudiskirja.
Vestfaali takshagijas

Vestfaali takshagijas on Saksamaalt Vestfaalist pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera üldmulje kohta kirjas: „Westfaali takshagijas on saksa hagija ("bracke") madalajalgne variant. Põhiosas sarnaneb ta oma kõrgejalgse sugulasega, ent jätab kompaktsema ning jõulisema üldmulje. Westfaali takshagijas on mõõduka pikkusega ning tugeva kehaehitusega jahikoer.“
Semantica Records

Semantica Records on tekno- ja IDM-muusika väljaandmisele orienteeritud plaadifirma. Firma omanik ja asutaja on DJ Svreca (kodanikunimega Enrique Mena).
Tallinna 8. 8-klassiline Kool

Tallinna 8. 8-klassiline kool oli põhikool, mis tegutses aastatel 1952–1971 Tallinnas aadressiga Endla tänav 59.
Ajalugu.
Hoone valmis 1952. aastal ja tegutses koolina kuni 1971. aasta kevadeni. Enamik õpilasi said võimaluse jätkata haridusteed vastavatud (1971 sügis) Tallinna 32. Keskkoolis. Pikka aega oli hoones Noorte Tehnikute Maja. Praegu asub seal Tallinna Puuetega Inimeste Koda.
Pier Carlo Padoan

Pier Carlo Padoan (sündinud 19. jaanuaril 1950 Roomas) on Itaalia ökonomist ja poliitik, ta on aastast 2018 Demokraatliku Partei liige. Ta oli 24. veebruarist 2014 kuni 1. juunini 2018 Itaalia majandus- ja rahandusminister.
Ta sündis aastal 1950 Roomas. Ta lõpetas Rooma Sapienza Ülikooli majanduse alal.
24. veebruarist 2014 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia rahandusminister.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Võitlus (1927)

Võitlus oli aastal 1927–1928 ilmunud Eesti ajakiri, Ülemaalise Töölisnoorsoo Ühingu häälekandja.
Ajakiri ilmus kord kuus: detsembris 1927 üks number ja jaanuaris 1928 teine. Trükiti o.-ü. Vaba Maa trükikojas Tallinnas. Vastutav toimetaja oli Ferdinand Lind. Kuna ajakirja esimeses numbris oli kutsutud üles Eestis maksva põhiseadusliku riigikorra vägivaldsele kukutamisele, mõisteti vastutavale toimetajale 3. detsembril 1928 üks kuu kindlusvangistust. Aresti alla pandud kuukirja Võitlus nr. 1 eksemplarid konfiskeeriti ja hävitati.
Võitlus

Võitlus on niisugune võistlus, kus kasutatakse vägivalda, s.t kus vastasele püütakse teha halba.
Võitluse näideteks on sõda, aga samuti võitluslik sport (nt poks, vabavõitlus).
Olev Saluveer

Olev Saluveer (24. märts 1949 – 12. juuni 2025) oli Eesti õpetaja ja koolijuht. 
Ta lõpetas 1964. aastal Orava 8-klassilise Kooli, 1967. aastal Nõo Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatik-matemaatikaõpetajana. 
Ta töötas matemaatikaõpetajana Puurmani Keskkoolis ning oli 1984–2002 Tartu Teeninduskooli direktor. Aastatel 2002–2022 juhtis ta Ülenurme Gümnaasiumi. Tema eestvedamisel osales gümnaasium rahvusvahelise Pierre de Coubertini noortefoorumi töös.
Ettevõtlikkusõpe

Ettevõtlikkusõpe on õpe, mille eesmärk on kujundada õppija ettevõtlik hoiak. "Ettevõtlikkusõppe" termin on kasutusel peamiselt lasteaia ja põhikooli kontekstis. Gümnaasiumis ja ülikoolis kätkeb "ettevõtlusõppe" lai tähendus endas ka ettevõtlikkusõpet. 
Tegevused.
Ettevõtlusõppes õpetajad juhendavad ja julgustavad õppijat: 
Õppija kasutab teadmiste ja oskuste omandamisel loovaid lahendusi ja seostab neid praktilise eluga. Ettevõtlikkusõpe on sotsiaalsete oskuste arendamisel põhinev õppeviis. Ettevõtlikkusõpet saab juurutada nii kodus , lasteaias kui ka koolis.
Sibula karjäär

Sibula karjäär on Valgamaal Valga vallas Õlatu külas asuv karjäär.
Käsivints

Käsivints on tööriist, mis on mõeldud köie või trossi pinguldamiseks või lõdvendamiseks raskemate esemete tõstmisel ja vedamisel, näiteks metsanduses ja tööstuses. Käsivintsi kasutatakse liigendühenduste kokkutõmbamiseks, paneelide paigaldamiseks, majakarkassi tõstmiseks. 
Käsivints kaalub vähe ning on seetõttu lihtsasti teisaldatav.
Ajalugu.
Käsivintsi algse idee autor on Abraham Maasdam. Idee nägi ilmavalgust aastal 1919, kuid turule jõudis see tootena 1946. aastal. Hiljem on mitmed tootjad käsivintsi ka oma tootevalikus pakkuma hakanud.
Agnete Johnsen

Agnete Kristin Johnsen (sündinud 4. juulil 1994 Unjárga vallas Varangerbotnis) on Norra laulja.
Ta on etniliselt saami päritolu.
Ta esindas Norrat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Icebreaker". Laul sai oma poolfinaalis 63 punktiga 13. koha.
Minus One

Minus One on Küprose ansambel, mis alustas tegevust 2009. aastal.
Ansambel esindas 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Küprost lauluga "Alter Ego". Laul sai finaalkontserdil 96 punktiga 21. koha.
‎
Serhat

Ahmet Serhat Hacıpaşalıoğlu (esinejanimega Serhat; sündinud 24. oktoobril 1964 Istanbulis) on Türgi laulja ja telesaatejuht.
Ta esindas 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis San Marinot lauluga "I Didn't Know". Laul sai oma poolfinaalis 68 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali. 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tel Avivis esindas ta taas San Marinot ning sai finaalis lauluga "Say Na Na Na" 19. koha.
Gabriela Gunčíková

Gabriela Gunčíková (sündinud 27. juunil 1993 Kroměřížis) on Tšehhi laulja.
Ta sai 2011. aastal Tšehhi ja Slovakkia superstaarisaate "Česko Slovenská SuperStar" teisel hooajal 2011. aastal teise koha.
Aastatel 2014–2015 osales ta lauljana USA rokkansambli Trans-Siberian Orchestra kontserditurneel.
Ta esindas Tšehhit 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "I Stand". Laul saavutas finaalkontserdil 41 punktiga 25. koha.
Greta Salóme Stefánsdóttir

Greta Salóme Stefánsdóttir (sündinud 11. novembril 1986 Mosfellsbæris) on Islandi laulja.
Ta esindas Islandit 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus, esitades Jónsiga laulu "Never Forget". Laul sai finaalkontserdil 46 punktiga 20. koha.
Salóme esindas Islandit teist korda 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "Hear Them Calling". Oma poofinaalis sai ta 51 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali.
Salóme on Islandi sümfooniaorkestris viiuldaja.
Karl Brookes

Karl Heino Brookes (sündinud 9. aprillil 1969) on Suurbritannia ja Eesti ärijuht.
Ta on 2014. aasta juunist ASi Tallinna Vesi tegevjuht.
Brookes on Suurbritannia erialaorganisatsiooni Institution of Engineering and Technology (FIET) liige.
Ranka vald

Ranka vald (läti keeles "Rankas pagasts", latgali keeles "Rankys pogosts") on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lizumsi, Lejasciemsi ja Druviena vallaga, Smiltene piirkonna Variņi ja Drusti vallaga ning Cēsise piirkonna Jaunpiebalga vallaga.
Valla pindala on 184 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1408 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1355 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Ranka küla, vallavanem on Māris Jansons.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli valla pindala 188,92 km² ja seal oli 3213 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Rēveļi, Azanda ja Ranka külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Ranka külanõukoguga likvideeritavad Rēveļi ja Azanda külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.
Loodus.
Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Kõrgeim koht asub valla lõunaosas (234,6 m). Suurimad jõed on Koiva jõgi ning selle lisajõed Palsa ja Vizla.
Looduskaitse all on Rutkaviņase allikad, Dārzi tamm, Mūsi tamm ja veel paar nimetut põlispuud. Valla põhjaosa jääb osaliselt Lielais purvsi (Suursoo) kaitsealale.
Kaitstavad mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Struve kaare Ranka geodeetiline punkt ja Kaudži linnamägi.
Regionaalse kaitse all on Silaješki linnamägi ehk Kuradimägi, Sejatase muinaskalmed ehk Krakaliņš, Pāpani keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Branti muinaskalmed, Veczīladži keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Kalnakaudzese muinaskalmed ehk Surnuküngas, Ranka keskaegse kiriku ase, Ranka mõisakompleks, selle häärber, mõisavalitseja ja aedniku majad, kaks teenijatemaja ning majandushoov.
Kohaliku kaitse all on Ranka valla Jelizaveta kool (tänapäeval Rēveļi põhikool), Ranka kalmistu kabel, Ranka valla Lutheri kool (tänapäeval Ranka põhikool), Lācītese vesiveski ja selle juures asuv tall.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1355 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Ranka

Ranka on küla ("ciems") Lätis Gulbene piirkonnas, Ranka valla halduskeskus. 
Küla asub Riiast 145 ja piirkonna keskusest Gulbenest 38 kilomeetri kaugusel merepinnast 165 m kõrgusel. Asulas on Ķirši, Gatvese ja Ranka bussipeatus.
Rankat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1528. Küla kujunes agraarreformi järel Ranka mõisa ("Ramkau") keskuse juurde. Nõukogude ajal oli kohaliku sovhoosi keskasulaks. Rankas asuvad põhikool, kutsekeskkool, postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja. 
Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Ranka kalmistu kabel, regionaalse kaitse all aga Ranka mõisakompleks, sealhulgas häärber, mõisavalitseja maja, hilisem aedniku maja, kaks teenijatemaja ja majandushoov.
Looduskaitse all on Mūsi tamm, veel kolm nimetut tamme ja kaks pärna.
Taavi Libe

Taavi Libe (sündinud 30. märtsil 1988 Pilistveres) on eesti tele- ja raadioajakirjanik. 
Hariduskäik.
Ta on õppinud Kirivere Põhikoolis ja Põltsamaa Ühisgümnaasiumis. Ta lõpetas Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal 2010. aastal.
Raadiotöö.
Ta töötas kuni 2019. aasta augustini Vikerraadios, kus oli esialgu spordireporter ning seejärel juhtis esmaspäevast neljapäevani Vikerraadio hommikuprogrammi "Vikerhommik".
Lisaks jõudsid Vikerraadios suvekavades eetrisse tema autorisarjad "Vallatud kurvid" (2015), "Aeg peatub" (2017; 2018) ja "Hittide radadel" (2019).
2021. aasta aprillist kuni 2022. maini juhtis ta Raadio 2 päevamagasini "R2 Pulss".
2022. aasta juunist naasis ta Vikerraadio hommikuprogrammi, kus juhib kaht kuni kolme saadet nädalas.
Podcastid.
2019. aasta sügisest juhtis ta podcasti "Taavi Libe lava taga", mis keskendus 2020. aasta Eesti Laulule.
2022. aasta aprillist kuni 2023. aasta augustini juhtis ta koos Brit Suurraidiga TV3.ee platvormi podcasti "Miks me oleme idioodid".
Televisioon.
Eesti Televisioonis juhtis 2016. aasta sügishooajal liiklussaate "Punane sekund" 1. hooaega.
Alates 2019. aasta septembrist 2021. aasta jaanuari lõpuni juhtis ja toimetas ta TV3 päevakajalist meelelahutussaadet "Duubel". 
2020. aasta suvel oli reedeti eetris tema autosaade "", mis kaardistas tuntud laule, kus on juttu mõnest Eesti kohast. 
2020. aasta sügishooajal jõudis TV3 eetrisse tema juhitud Eesti elu käsitlevate reportaažide saade "Märgatud Eestis". 2023. aasta Riigikogu valimiste eel valmis neli erisaadet "", mille raames juhtis Libe valimisdebatte kõrtsides üle Eesti ning poliitikutelt said küsimusi küsida kõik kohale tulnud inimesed. 
Alates 2021. aastast on suviti tema juhtimisel olnud TV3 eetris meelelahutuslike reportaažide saade "Läbi suve Taaviga". 
2024. aasta kevadhooajal jõudis TV3 eetrisse saatesari "Taavi Mallega Aafrikas", kus Libe läks koos Balti jaama lihamüüja Malle Pesuriga reisile Ghanasse. Sarja muutis eriliseks see, et viiekümnendates Malle polnud avaliku elu tegelane ning polnud sisuliselt kogu elu reisinud. 2025. aasta kevadhooajal jõudis TV3 eetrisse saatesari "Taavi Katiga Indias", kus reisil viibis peale Libe ka Kati tütar Keit, ning nii Kati kui Keit ei kuulu avaliku elu tegelaste hulka. 
2025. aasta kevadel osales Libe TV3 saates "Maskis laulja" kus saavutas 10. koha, kehastades jalgpalli. 
Tunnustus.
2024 - Eesti Filmi- ja Teleauhindade (EFTA) laureaat parima saatejuhi kategoorias
2024 - Kroonika Meelelahutusauhind parima saatejuhi kategoorias
Isiklikku.
Ta on alates 2. juulist 2021 abielus näitleja Katariina Ratasepaga, kes abielludes võttis perekonnanime Libe.
Druviena vald

Druviena vald (läti keeles "Druvienas pagasts", latgali keeles "Druvīnys pogosts") on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lizumsi, Ranka ja Tirza vallaga, Madona piirkonna Liezēre ja Cesvaine vallaga ning Cēsise piirkonna Jaunpiebalga vallaga.
Valla pindala on 67,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 513 inimest. Valla keskus on Druviena küla, vallavanem on Juris Graumanis.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli vallas 1130 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Druviena külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, aastal 1949 aga likvideeriti vald ja külanõukogu moodustati taas. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.
Loodus.
Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Tähtsaim jõgi on Tirza jõgi.
Looduskaitse all on Druviena lehis ja kolm Druviena alleed.
Kaitstavad mälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Druviena vallakool. Regionaalse kaitse all on Druviena kultuurimaja, Silmači keskaegne kalmistu ja Ziemeļi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Druviena mõisakompleks (sealhulgas häärber ja teenijatemaja ning sellega kokku ehitatud laut ja tall) ja Pērlese vesiveski.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 470 lätlast, 11 venelast, 1 valgevenelane, 3 ukrainlast, 4 poolakat ja 2 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Druviena

Druviena on küla ("ciems" ) Lätis Gulbene piirkonnas, Druviena valla halduskeskus. 
Küla asub merepinnast 145 meetri kõrgusel Azanda jõe kaldal, Riiast 172 ja piirkonna keskusest Gulbenest 36 kilomeetri kaugusel. Asulas on Druviena bussipeatus.
Küla kujunes agraarreformi järel Druviena mõisa ("Druween") keskuse juurde. Regionaalse kaitse all on Druviena kultuurimaja, kohaliku kaitse all aga Druviena mõisakompleks, sealhulgas häärber ja teenijatemaja ning sellega kokku ehitatud laut ja tall. 
Looduskaitse all on kolm Druviena alleed, kaks tamme ja Druviena lehis ümbermõõduga 3,92 meetrit.
Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi «Plēsums» keskasulaks. Külas asuvad põhikool, postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja.
TAT-11

TAT-11 oli üheteistkümnes transatlantiline telefonikaabel, mis tegutses üksteist aastat alates 1993. aastast
Valguskaabel kulges Manahawkini (New Jersey osariik), Saint-Hilaire-de-Riezi (Prantsusmaa) ja Oxwich Bay (Wales) vahel.
Selle võimsus oli 3×565 Mbit/s USA ja Ühendkuningriigi vahel või Prantsusmaa ja USA vahel või Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa vahel. Selle tavapärane töövõimsus oli Ühendkuningriigi-USA vahel 2×565 Mbit/s, USA-Prantsusmaa vahel 1×565 Mbit/s ja Ühendkuningriigi-Prantsusmaa vahel 1×565 Mbit/s. Süsteem lakkas tegutsemast 2004. aastal.
Saksa hagijas

Saksa hagijas on Saksamaalt pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera üldmulje kohta kirjas: „Kerge, pikkade jalgadega, elegantne, ent siiski tugeva kehaehitusega jahikoer. Väärika hoiakuga ning peene struktuuriga pea. Paraja suurusega ning hea hoiakuga kõrvad, mis sobivad väärika üldmuljega. Märkimisväärselt jäme saba. Kergelt üles tõmmatud kõht.“
Trijntje Oosterhuis

Judith Katrijntje Oosterhuis (tuntud ka kui Trijntje Oosterhuis; sündinud 5. veebruaril 1973 Apeldoornis) on Hollandi laulja.
Ta esindas Hollandit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Walk Along". Laul sai oma poolfinaalis 33 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali. Ta pälvis Eurovisioonil Barbara Dexi auhinna halvima riietuse eest.
CANTAT-3

CANTAT-3 (Canadian Transatlantic No. 3) oli Kanada transatlantiline allvee telekommunikatsiooni süsteem kiirusega 2×2,5 Gbit/s. Valguskaabel paigaldati Atlandi ookeani põhja ja see ulatus Nova Scotiast: Islandini, Fääri saarteni, Suurbritanniani, Taanini ja Saksamaani. Liinid olid kasutusel aastatel 1994–2010.
Galgauska vald

Galgauska vald (läti keeles "Galgauskas pagasts", latgali keeles "Galgovskys pogosts") on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaungulbene, Daukstese, Tirza, Lejasciemsi ja Beļava vallaga ning Gulbene linnaga.
Valla pindala on 98 km². 2016. aasta seisuga elas seal 671 inimest. Valla keskus on Galgauska küla, vallavanem on Jānis Kupcis.
Ajalugu.
Galgauska vald loodi 1870. aastatel. Valla vana saksakeelne nimekuju oli "Golgowsky" Aastal 1890 ühendati sellega Krapa vald ja Gulbene kirikumõisa vald. Aastal 1905 eraldati sellest Krapa vald, end hiljem ühendati need taas. Aastal 1935 oli valla pindala 111 km² ja seal oli 2094 elanikku. 
Aastal 1945 moodustati vallas Galgauska ja Krapa külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1977 liideti Galgauska külanõukoguga osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda.
Loodus.
Suurim jõgi on Tirza. Lejasciemsi valla piiril asub Galgauska järv.
Looduskaitse all on Dzērvi pärn, Būmaņi tamm, Rimstavase teeäärne tamm ja Ozoliņi tamm. Lisaks on kaitse all mitmed nimetud põlispuud.
Kaitstavad mälestised.
Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Tīcāni muinaskalmed ehk Sõjahauad, Galgauska põhikool ja Bļoda mäe muinaslinnus. Kohaliku kaitse all on Galgauska mõisakompleks (sh tootmishoone ja möldri maja), õigeusu kirik, Galgauska lauluseltsi maja, Ausene linnamägi ja Narāti muinaskalmed ehk Sõjahauad. 
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 562 lätlast, 61 venelast, 12 valgevenelast, 15 ukrainlast ja 9 poolakat.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – viies koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1959–1963.
Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu valimised toimusid 15. märtsil 1959.
Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu kuulus 125 rahvasaadikut.
Tegutsesid järgmised alalised komisjonid:
Vahe Tilbian

Vahe Tilbian (Վահե Թիլբյան; sündinud 2. veebruaril 1980) on armeenia-Etioopia päritolu laulja, kes tegutseb Etioopiais.
2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Armeeniat ansambli Genealogy liikmena.
Amy Irving

Amy Irving (õieti Amy Davis Irving; sündinud 10. septembril 1953 Palo Altois Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Kathleen Turner

Kathleen Turner (õieti Mary Kathleen Turner; sündinud 19. juunil, 1954 Springfieldis Missouris) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Voltaj

Voltaj on Rumeenia ansambel, mis alustas tegevust 1982. aastal.
Ansambel esindas 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis Rumeeniat lauluga "De la capăt". Laul sai finaalkontserdil 35 punktiga 15. koha.
2005. aastal pälvis ansambel MTV Euroopa muusikaauhinna parima Rumeenia artisti kategoorias.
‎
Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – neljas koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1955–1959.
Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu valimised toimusid 27. veebruaril 1955.
Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu kuulus 125 rahvasaadikut.
Tegutsesid järgmised alalised komisjonid:
Leonor Andrade

Leonor Margarida Coelho Andrade (sündinud 13. septembril 1994 Barreiros) on Portugali laulja.
Ta esindas Portugali 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Há um mar que nos separa". Laul sai oma poolfinaalis 19 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali.
Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – teine koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1947–1951.
Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu valimised toimusid 16. veebruaril 1947.
Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu kuulus 100 rahvasaadikut.
Tegutsesid järgmised komisjonid:
Daniel Kajmakoski

Daniel Kajmakoski (makedoonia keeles Даниел Кајмакоски; sündinud 11. oktoobril 1983 Strugas) on Põhja-Makedoonia laulja.
Ta võitis 2013. aastal talendisaate "X Factor Adria" esimese hooaja.
Ta esindas Makedooniat 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Autumn Leaves". Laul sai oma poolfinaalis 28 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Maraaya

Maraaya on Sloveenia duett, kuhu kuuluvad Marjetka Vovk ja Raay. 
Duett alustas tegevust 2014. aastal.
2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis esindas duett Sloveeniat lauluga "Here for You". Laul sai finaalkontserdil 39 punktiga 14. koha.
2017. aastal sõlmis duett lepingu Warner Musicuga.
O'G3NE

O'G3NE on Hollandi kolmeliikmeline tüdrukuteansambel, kuhu kuuluvad kolm õde: Lisa, Amy ja Shelley Vol.
2007. aastal esindas ansambel Hollandit Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus saavutas lauluga "Adem in, adem uit" 11. koha.
2014. aastal võitis ansambel telesaate "The Voice of Holland" viiendal hooajal esikoha ning sai auhinnaks plaadilepingu EMI-ga.
Ansambel saavutas 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis Hollandi esindajana lauluga "Lights and Shadows" finaalkontserdil 150 punktiga 11. koha.
Välislingid.
‎
Timebelle

Timebelle on Šveitsi ansambel, kuhu kuuluvad esilaulja Miruna Mănescu, trummar Samuel Forster ja multiinstrumentalist Emanuel Daniel Andriescu.
Ansambel esindas Šveitsi 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Apollo". Laul saavutas oma poolfinaalis 97 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali.
‎
Ilinca Băcilă

Maria Ilinca Băcilă (sündinud 17. augustil 1998 Târgu Mureșis) on Rumeenia laulja ja joodeldaja.
Ta esindas koos Alex Floreaga Rumeeniat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Yodel It!". Laul sai finaalkontserdil 282 punktiga 7. koha.
Claudia Faniello

Claudia Faniello (sündinud 9. veebruaril 1988 Qawras) on Malta laulja.
Tema debüütalbum "Convincingly Better" ilmus 2010. aastal.
Ta esindas Maltat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Breathlessly". Laul saavutas oma poolfinaalis 55 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali.
Sergej Ćetković

 Sergej Ćetković (serbia keeles Сергеј Ћетковић; sündinud 8. märtsil 1976 Titogradis) on Montenegro laulja.
Ta esindas 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Montenegrot lauluga "Moj svijet". Finaalkontserdil sai ta 37 punktiga 19. koha.
Hermanus

Hermanus on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas, Overstrandi valla halduskeskus. Linn asub Atlandi ookeani rannikul.
Asula on rajatud 1855. aastal, linnaõigused sai 1904. aastal. Linn on saanud nime hollandi õpetaja Hermanus Pietersi (u. 1778–1837) järgi, kes saabus Kaplinna 1815. aastal. Kuni 1902. aastani oli asula nimi "Hermanuspietersfontein".
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hermanuse elanikest värvilisi 47,21%, valgeid 43,50%, mustanahalisi aafriklasi 7,79%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 0,94%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 76,07%, inglise keelt 20,73% ja koosa keelt 0,56%.