GeForce'i RTX 50 seeria

GeForce'i RTX 50 seeria on Nvidia viimane graafikakaartide seeria, mis asendab RTX 40 seeria tooted. Seeria põhineb Blackwelli arhitektuuril ning uusi tehisintellekti tehnoloogiaid. Nvidia esitles RTX 50 seeriat üritusel CES 2025, nimetades Blckwelli arhitektuuri "AI-mootoriks", mis tagab sisuloojatele ja mängijatele uue taseme jõudlust. Seeria mudelid RTX 5090 ja RTX 5080 jõudsid turule 30. jaanuaril ning teised mudelid jõudsid turule järgnevate kuude jooksul. 
Kasutusvaldkonnad.
RTX 50 seeria kaardid on ette nähtud mitmekülgseks kasutamiseks nii mängudes kui ka professionaalsetes ja loomingulistes rakendustes. Mängude jaoks on loodud mitmed uued tehnoloogiad, nagu näiteks RTX "Neural" "Shaders" ja RTX "Neural Faces", mis rakendavad masinõpet reaalajas materjalide, valgustuse ja mudelite realistlikuks renderdamiseks. See võimaldab mänguarendajatel lisada filmikvaliteediga graafilisi elemente (nagu juuksed ja elutruud inimesed), mida varem oli võimalik saavutada vaid ette renderdades. RTX 50 seeria toetab ka täiustatud kiirtejälitust (ray tracing) ja DLSS 4 tehnoloogiat, mille abil on võimalik renderdada visuaalselt keerulisi stseene.
Tehisintellekti valdkonnas kiirendab RTX 50 seeria nii masinõppe treenimist kui ka vastuste genereerimist. Nvidia on loonud ka uued NIM-mikroteenused, mida toetavad sealhulgas ka RTX 50 seeria kaardid. Need mikroteenused koosnevad juba treenitud tehisintellekti mudelitest, mida on võimalik jooksutada nii enda arvutis kui ka pilves. Need teenused saaksid võimaldada mängudes või muudes rakendustes jooksutada vestlusagente, pildigeneraatoreid ja teisi AI-mudeleid ilma, et arvuti oleks ühendatud mõne võimsa pilveserveriga. 
Uued tehnoloogiad.
Blackwelli arhitektuur.
GeForce'i RTX 50 seeria põhineb Nvidia uuel Blackwelli mikroarhitektuuril, mis on mõeldud nii tarbijatoodele kui ka andmekeskustele. Blacwelli arhitektuur sai nime Ameerika matemaatiku ja statistiku David Blackwelli järgi. Blackwelli arhitektuur pakib uusi võimalusi suurte neuronvõrkude jooksutamiseks ja graafikaprotsesside kiirendamiseks: näiteks maksimaalsete andmekeskuse toodete "die"-tehnoloogias on kasutatud 208 miljardit transistort ja kaks "die"'t (kahetuumaline lähenemine), mis on omavahel ühendatud 10 terabaidise sekundikiirusel töötava sidekanaliga. Turule toodud mängukaartide tippmudelil RTX 5090 kasutab NVIDIA andmetel umbes 92 miljardit transistori ning suudab teha üle 3352 teraoperatsiooni sekundis (TOPS). Blackwell on ehitatud TSMC spetsiaalselt välja töötatud 4NP (4 nm) protsessil, mis võimaldab suurendada kiibi efektiivsust ning tootlikkust.
Blackwelli arhitektuuriga GPUd sisaldavad viienda põlvkonna "tensor" tuumasid ja neljanda põlvkonna "raytracing" tuumasid. Viies põlvkond "tensor" tuumasid pakub tuge uudsetele arvuformaatidele (näiteks 4-bitisele arvutusele, FP4) ja kahe-tasandilisele mastaapimisele (micro-tensor scaling), suurendades AI-arvutuse võimsust mitmekordselt. Neljas põlvkond "raytracing" tuumasid võimaldab hallata väga keerukaid geomeetriaid (sh RTX Mega Geometry), et reaalajas renderdada palju detailirohkemaid stseene. Lisaks tutvustab Blackwell arhitektuuri uuendusi andmekaitses (NVIDIA Confidential Computing) ning kiireks GPU-vaheliseks suhtluseks viienda põlvkonna "NVLink" võrku. Kokkuvõttes on Blackwell mitmekordne hüpe eelneva Ada Lovelace arhitektuuri suhtes, mistõttu NVIDIA tegevjuhi Jensen Huangi sõnul on tegemist kõige olulisema innovatsiooniga graafikaprotsessorites alates programmeeritavate varjutajate ajast.
DLSS 4.
DLSS 4 (Deep Learning Super Sampling 4) on Nvidia pilditöötlustehnoloogia neljas põlvkond, mis on välja töötatud, et parandada mängude visuaalset kvaliteeti reaalajas kasutades masinõpet. DLSS 4 kasutab spetsiaalselt välja õpetatud närvivõrke ja neljanda põlvkonna "tensor" tuumasid mängude kaadrisageduse suurendamiseks ja madala eraldusvõimega piltide eraldusvõime suurendamiseks. Uuendatud algoritmid suudavad paremini ennustada objektide liikumist tagades vähem artefakte ja sujuvama videopildi.
DLSS 4 kasutab uut "multi frame generation" tehnoloogiat, kus genereeritakse ühest renderdatud kaadrist kuni kolm uut kaadrit. DLSS 3 kaadrigenereerimise tehnoloogia suutis ühest renderdatud kaadrist genereerida ainult ühe uue kaadri. Kasutades seda tehnoloogiat on võimalik saavutada palju suuremat kaadrisagedust võrreldes varasemate põlvkondade graafikakaartidega.
GDDR7.
RTX 50 seeria GPUd on esimesed tarbijatele mõeldud graafikakaardid, mis kasutavad GDDR7 (Graphics Double Data Rate 7) mälu. GDDR7 võimaldab suuremat andmeedastuskiirust kui varasemad mälustandardid kasutades sama laia liini. RTX 50 seeria graafikakaardid kasutavad Samsungi mälumooduleid.
12V-2×6 toitepistik.
RTX 50 seeria kaardid on võimsaimad tarbijatele mõeldud kaardid ning seetõttu on neil vaja uudset toitepistikut. Uueks toitepistikuks on 12V-2×6 toitepistik, mille standard kehtestas PCI-SIG 2023. aasta juulis. Uus pistik on märgisega H++ ning asendab eelmise 12VHPWR toitepistiku (märgisega H+). Uus pistik võimaldab edastada kuni 600 W toidet, emaplaadi liidesest on võimalik saada veel 75 W, mis viib võimaliku videokaardi koguvõimsuse 675 W, mis on 75 W rohkem kui eelmine 12VHPWR toitepistik.
12V-2×6 ja 12VHPWR pistikud ei ole üksteisest väga erinevad. 12V-2×6 pistikul on sama palju kontakte kui eelmisel pistikul, kuid selle "sense"-pinid on lühemad (1,5 mm võrreldes eelmise pistiku 4mm-ga). "Sense"-pinid on lühendatud, et teha kindlaks, et pistik on oleks täiesti sisestatud. See vähendab pistiku ülekuumenemise ohtu. Kuigi muudatustele on uus standard tagasiühilduv, ehk uute kaartidega saab kasutada ka vanu 12VHPWR juhtmeid.
Mudelite ülevaade.
GeForce RTX 50 seeria sisaldab mitmesuguseid mudeleid erineva jõudluse ja hinnaastmega. Peamised teadaolevad mudelid ning nende põhitehnilised näitajad on järgmised:
Sülearvutimudelid.
RTX 50 seeria graafikakaardid jõuavad ka sülearvutitesse. Nvidia sõnul pakuvad sülearvutitele jaoks mudelid kõik lauaarvuti mudelite funktsioone. Uue põlvkonna "Max-Q" tehnoloogia abil on sülearvuti tööaeg piiratud koormusel kuni 40% pikem võrreldes eelmise generatsiooni mudelitega.
Nvidia on teatanud, et sülearvutimudelid tulevad RTX 5090, RTX 5080, RTX 5070 Ti ja RTX 5070 mudelitest, millel on vastavalt 24 GB, 16 GB, 12 GB ja 8 Gb GDDR7 mälu. Nende graafikakaartidega varustatud sülearvuteid on võimalik osta juba 2025. aasta kevadest. Sülearvutid varustatud RTX 5090, RTX 5080 ja RTX 5070 Ti kaartidega on saadaval märtsist ja RTX 5070 sülearvutid aprillist. Sülearvutitele mõeldud mudelid töötavad tavaliselt väiksema taktsageduse ja voolutugevusega kui nende lauaarvuti vastsed. See on selleks, et pikendada sülearvuti tööd akutoitel ja vähendada ülekuumenemist. Seetõttu ei saa oodata RTX 5090 varustatud sülearvutist sama tulemust kui sama kaardiga varustatud lauaarvutist.
Turuolukord ja konkurents.
2025. aasta seisuga on Nvidia diskreetsete graafikakaartide turuliider. Valve'i 2025. aasta aprilli uuringu kohaselt on ~74% kasutajatest Nvidia graafikakaart, ~25% AMD graafikakaart ja alla ühe protsendi kasutajatest kasutavad Inteli graafikakaarti. AMD uued RDNA 4 arhitektuuril põhinevad Radeon RX 9000 kaardid olid uuringu kohaselt kasutajate arvutitest puudu, kuigi need läksid turule märtsi alguses. Selles on süüdi ilmselt kaartide piiratud saadavus. AMD on teatanud, et RDNA 4 arhitektuuriga on parandatud kiirtejälitus ("ray tracing") jõudlust eelmise põlvkonnaga võrreldes üle kahe korra.
Poleemika.
Probleemid toitepistikuga.
RTX 50 seeria "Founders" "Edition"'i (kaardid, mis on toodetud Nvidia enda poolt) RTX 5090 toitepistikul on sama probleem, mis oli ka eelmise põlvkonna RTX 40 seeria kaartidel. Pistikud ülekuumenevad, mis põhjustab nende sulamist ja teatud olukordades isegi põlema süttimist.