Steve Witkoff

Steven Charles Witkoff (sündinud 15. märtsil 1957) on Ameerika Ühendriikide kinnisvaraärimees, investor, filantroop, jurist ja diplomaat. Jaanuarist 2025 on ta Donald Trumpi teise valitsuse määratud Ameerika Ühendriikide erisaadik Lähis-Idas. Alates veebruarist 2025 osales ta USA presidendi erisaadikuna Ukraina ja Venemaa kõnelustel. 2025. aasta aprilli seisuga hindas ajakiri "Forbes" tema varanduse netoväärtuseks 2 miljardit USA dollarit.
Elulugu.
Sündis juudi päritolu peres New Yorgis Bronxis ning kasvas üles Baldwin Harboris New Yorgis ja Old Westburys New Yorgis Long Islandil. Tema isa oli naisterõivaste tootja George Simonton Inc. president ja ema oli sisekujundaja. Tema isapoolsed vanavanemad saabusid USA-sse Venemaalt.
Alustas õpinguid Union College'is Schenectady's New Yorgis, kuid otsustas minna üle Hofstra ülikooli, kus omandas 1980. aastal politoloogia bakalaureusekraadi. 1983. aastal lõpetas ta Hofstra õigusteaduskonna õigusteaduse doktorikraadiga.
Pärast õigusteaduskonna lõpetamist 1983. aastal töötas New Yorgi kinnisvaraõiguse firmas Dreyer &amp; Traub, kus üks tema klientidest oli Donald Trump. Nad said sõpradeks New Yorgi deli kiirsöögikohas pärast seda, kui nad olid koos äritehingu kallal töötanud. Trumpil polnud sularaha kaasas ja "ma tellisin talle saiu singi-juustuga". Seejärel praktiseeris Witkoff kinnisvaraõiguse alal New Yorgi advokaadibüroos Rosenman &amp; Colin kuni 1986. aastani.
1985. aastal asutas ta koos Dreyer &amp; Traubi kinnisvaraadvokaadi Larry Gluckiga kinnisvarafirma Stellar Management. Nad ostsid odavaid kortermaju New Yorgis. Ühel hetkel kuulus neile 85 maja üle 3000 korteriga. 1996. aastal sai rahastuse Credit Suisse First Bostonilt 27-korruselise pilvelõhkuja ostmiseks Manhattanil. Järgmisel aastal rentis ta hoone 13 ülemist korrust 25-aastase tähtajaga New Yorgi Föderaalreservpangale.
1997. aastal lahkus ta Stellar Managementist ja asutas New Yorgis peakorterit omava kinnisvarafirma Witkoff Groupi.
Poliitiline karjäär.
2020. aasta 14. aprillil nimetas USA president Donald Trump ta Covid pandeemia majandusliku mõjuga võitleva Suure Ameerika Majandusliku Taastumise Tööstusgrupi (Great American Economic Revival Industry Group) liikmeks. 
9. novembril 2024 valiti ta koos endise USA senaatori Kelly Loeffleriga Trumpi eelseisva teise presidendiaja presidendi ametisse astumise komitee kaasesimeheks. 
12. novembril 2024 teatas valitud president Donald Trump, et nimetas Witkoffi oma eriesindajaks Lähis-Idas. Witkoffil on Lähis-Idas käsil suured äriprojektid. Ta võtmerolli Iisraeli ja Ḩamāsi vahelise relvarahu ja pantvangide vahetuse läbirääkimistel 2025. aasta jaanuaris.
12. aprillil 2025 kohtus ta USA presidendi eriesindajana Omaanis Iraani välisministri Abbas Aragchchiga, et survestada Iraani tuumaprogrammist loobuma.
Kõnelused Vladimir Putiniga.
11. veebruaril 2025 saatis Trump Witkoffi Moskvasse, kus ta kohtus president Putiniga ja vastutas läbirääkimiste eest, mis viisid vangide vahetuseni ja USA kodaniku Marc Fogeli vabastamiseni Venemaa vanglast vastutasuks Venemaa kodaniku Aleksandr Vinniku vastu. Witkoff ütles, et Putinil ja Trumpil "oli suurepärane sõprus ja ma arvan, et nüüd see jätkub ning see on maailmale tõesti hea asi". Witkoff ütles, et ta "veetis salajase reisi ajal palju aega Putiniga" ning oli Putiniga loonud "sõpruse ja suhte". 
18. veebruaril kohtusid Ameerika ja Venemaa delegatsioonid, mida juhtisid vastavalt USA välisminister Marco Rubio ja Venemaa välisminister Sergei Lavrov, Saudi Araabias Ar-Riyāḑis, et töötada välja raamistik edasisteks rahuläbirääkimisteks. Rubiot saatsid Steve Witkoff ja USA riikliku julgeoleku nõunik Mike Waltz. 
19. märtsil 2025 ütles ta intervjuus endisele Fox Newsi saatejuhile Tucker Carlsonile, et Venemaa okupeeritud aladel Ukrainas toimunud referendumid näitasid, et „valdav enamus inimesi on näidanud, et nad tahavad olla Venemaa võimu all. Ma arvan, et see on võtmeküsimus.“ USA-s asuv mõttekoda Sõjauuringute Instituut (ISW) teatas, et "Witkoff kordas kriitikavabalt mitmeid Venemaa ebatäpseid väiteid Venemaa ebaseaduslikult okupeeritud Ukraina alade staatuse kohta." Witkoff ütles, et talle "meeldis" Kremli juht, lisades: "Ma arvasin, et ta oli minuga otsekohene." Seejärel ütles ta, et oli "[Putinist] armuline mind Moskvas vastu võtta ja näha, Ma ei pea Putinit halvaks tüübiks." Kui Trumpi 2024. aastal valimiskampaania ajal tulistati olla Putin läinud kirikusse ja palvetanud "sõbra" eest. "President Putin tellis juhtivalt Venemaa kunstnikult president Trumpist kauni portree ja andis selle mulle ning palus mul selle president Trumpile koju viia." Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles, et ukrainlased olid Witkoffi kommentaaridest "väga häiritud" ja uskusid, et teda on mõjutanud Venemaa desinformatsioon.