tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Valitse minu üle

"Valitse minu üle" on 2007. aasta USA draamafilm, mille kirjutas ja lavastas Mike Binder. Filmi pealkiri tuleneb ansambli The Who laulu "Love, Reign o'er Me" pealkirjast.
Süžee.
Ülikooliaegsed toakaaslased Charlie Fineman (Adam Sandler) ja Alan Johnson (Don Cheadle) saavad pärast mitmeid aastaid juhuslikult kokku ühel Manhattani tänavanurgal. Alan on edukas hambaarst, kellel on kaunis naine, kaks toredat tütart ja elu, mille üle ta kurta ei tohiks aga siiski pole ta rahul. Charlie on aga viie aasta eest, 11. septembri terrorirünnakute käigus, kaotanud oma naise ja kolm tütart ning on nüüd seltsielust täiesti eemale tõmmanud, kuulates peamiselt vaid muusikat ja mängides videomänge. Alan otsustab sõpra aidata, millest lõppkokkuvõttes mõlemad kasu saavad.
Rõngu kirik

Rõngu Mihkli kirik on kirik Tartu maakonnas Elva vallas Rõngu alevikus. Kirikus tegutseb EELK Rõngu Mihkli kogudus. 
Ajalugu.
Rõngu kirik on ilmselt ehitatud 14. sajandi lõpul ja on Rõngu vanim ehitis. Kirikut on kirjalikes allikates esmamainitud 1413. aastal. Kirik on pühitsetud peaingel Miikaelile.
Kirik on mitmete sõdade (Põhjasõda, Liivi sõda) käigus saanud korduvalt kannatada ja taastamiste käigus kaotanud oma algse arhitektuurse ilme. 1702. aastal põletasid kasakad kiriku maha ja kirikust jäid järgi üksnes seinad. Oma praeguse uusgooti stiilis kuju sai kirik 1900–1901 toimunud Rudolf von Engelhardti projekti järgi tehtud ümberehituste käigus.
Sisustus.
Altar.
1901 valmis altarimaal "Kolgata" . Kiriku altarimaali all on tartukeelne kirjakoht Johannese evangeeliumist: "Täüdetu om." (Jh. 19,30.).
Kellad.
Kell on valatud 1930. aastal Tartus (eelmine, 1799. aastal valatud kell asub Anna kirikus). 
Orel.
16. registriga oreli valmistas aastal 1874 Tartu oreliehitaja Friedrich Wilhelm Müllverstedt.
Vitraažid.
Vitraažid on valmistatud aastal 1900 Riia meistrite poolt.
Veskimees

"Veskimees" (ka: "Üks veski seisab vete pääl") on Hando Runneli luuletus.
Henn Rebane on selle viisistanud. See laul oli Eesti Televisiooni saate "Viljaveski" tunnuslaul.
Riskikuller 2

"Riskikuller 2" on 2005. aasta film, mille režissöör on Louis Leterrier ja produtsent Luc Besson. See on järg 2002. aasta filmile "Riskikuller". 2008. aastal tehti filmile järg "Riskikuller 3". 
Jason Statham kehastab jälle elukutselist riskikullerit Frank Martinit, kes transpordib saadetisi küsimusi esitamata. Tegevus toimub Miamis Florida osariigis, kus Frank Martin on rikkurite noore poja, kes röövitakse, sohver. Rohkete sündmuste jada keerises õnnestub Frank Martinil laps lõpuks päästa.
Andres Aaste

Andres Aaste (sündinud 27. oktoobril 1959) on eesti luterlik vaimulik. 
Ta lõpetas aastal 1976 Võhma Keskkooli, aastal 1978 Olustvere Sovhoostehnikumi ja õppis aastatel 1994–2001 Usuteaduse Instituudis. 
Andres Aaste ordineeriti EELK õpetajaks 2. augustil 2002. Ta teenis aastatel 2002–2005 EELK Vändra ja Tori kogudusi. Aastatel 2005–2009 oli ta EELK Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Seejärel oli ta reservvaimulik. Mais 2012 kustutati ta vaimulike nimekirjast. 
Konsistooriumi otsusega 2. novembril 2021 ennistati EELK vaimulikuks ja määrati Viljandi praostkonna vikaarõpetajaks. Praegu on ta EELK Pilistvere Andrease koguduse vikaarvaimulik.
Minu inimesed

"Minu inimesed" on Eesti muusiku Chalice'i laul. 
Laulu esiettekanne toimus Eesti Vabariigi aastapäeval 2006. aastal, ajaleht Postimees nimetas seda hiljem teiseks aastapäevakõneks. 
Seda lauldi ka 2007. aasta laste- ja noorte laulupeol "Ilmapuu lävel", solist oli Jarek Kasar ehk Chalice ise.
Tennessee Waltz

"Tennessee Waltz" on populaarne kantrilaul, mis loodi 1947. aastal Redd Stewarti ja Pee Wee Kingi poolt.
Laulu lindistas esimesena Roy Acuff, kuid tuntuks on laulnud Patti Page ning Les Paul ja Mary Ford 1950. aastal.
Laul räägib mehest (või naisest), kes peol oma partnerile vana sõpra tutvustas ja seeläbi oma kallimast ilma jäi, kuna vana sõber ja kallim üksteisesse armusid.
Tarvastu kirik

Tarvastu Peetri kirik asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Porsa (1997. aastani Sooviku) külas.
Tarvastu kirik on kultuurimälestis.
Tarvastu kirik kuulub EELK Tarvastu Peetri kogudusele.
Ajalugu.
Kindlad andmed Tarvastu kiriku ehitamise aja kohta puuduvad, kuid arvatakse, et kirik ehitati 13. sajandil ja umbes samal ajal Tarvastu ordulinnusega.
Algne kirik oli praegusest umbes 10 meetrit lühem ja ilma tornita.
Põhjasõja järel jäi kirik hooletusse ning katus, lagi ja müürid lagunesid. 1771. aastal ehitati kiriku läänepoolsesse otsa 10-meetrine pikendus ja torn. Ehitati ka puulagi, mis kaunistati Viimset kohtupäeva kujutava maaliga.
6. mail 1892 läks kirik pikselöögist põlema. Kohalike abiga päästeti hoonest kroonlühtrid, pingid, orel, kantsel ja altar koos maaliga. Loodeti, et põlev torn kukub kirikust eemale, kuid juhtus vastupidi ning tulekahju järel jäid alles vaid kivist müürid.
Taastamistööd algasid 6. aprillil 1893. Ehitustööde algkapitaliks oli kindlustushüvitisena saadud 22 000 rubla. Ehitustöid juhatas Gustav Beermann, kes oli varem juhtinud ehitustöid Tartu Peetri kirikus, Narva Peetri kirikus ja Tallinna Kaarli kirikus. Kirik taastati uusgooti stiilis. Tarvastu mõisahärra parun von Mensenkampffi soovitusel tehti juurdeehitised kõrged ning kaunistati väikeste nurgatornidega. Uue kiriku ehitamisel asendati vana tornikukk kullatud ristiga.
5. detsembril 1893 toimus kiriku taaspühitsemine, mille viis läbi tolleaegne Liivimaa kindralsuperintendent Friedrich August Wilhelm Hollmann. Uus torn on 58 meetrit kõrge.
Põlemise ajal kannatada saanud kirikukell pandi küll uuesti üles, kuid see kukkus varsti puruks ning 9. novembril 1897 vahetati 240 aastat kogudust teeninud kell uue vastu. Marmorist altarilaua kinkis kirikule praost Michael Jürmann, kes teenis Tarvastus Tarvastu Peetri koguduse õpetajana 1883–1923. Altarimaali maalis 1859. aastal Theodor Thieme ja selle kinkis kirikule parun Karl von Mensenkampff. 1906.aastal paigutati altariseina kohale kaks elusuuruses inglikuju, mille autoriks kohalik Tüma talu peremees Jaan Viira. 1911. aastal valmistas uue oreli eesti orelimeister August Terkmann.
Peep Sarapik

Peep Sarapik (19. september 1949 – 12. detsember 1994) oli eesti helilooja ja koorijuht.
Peep Sarapik lõpetas Jakob Westholmi Gümnaasiumi 1969. aastal. 1981. aasta sügisel asus Sarapik koos Vello Rannaga dirigeerima Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) üliõpilaste asutatud ERKI Kammerkoori. Samuti juhatas ta Eesti Õpetajate Meeskoori (alates 1980, peadirigendina 1990–1994) ja Inseneride Meeskoori. 
Lisaks koorijuhi elukutsele töötas Sarapik Tallinna Konservatooriumis kontsertmeistrina.
Koorijuhtimise kõrvalt tegeles Sarapik heliloominguga.
Valdava osa tema loomingust moodustab koorimuusika, millest tuntuimaks võib pidada Juhan Liivi sõnadele kirjutatud laulu "Ta lendab mesipuu poole", mis on kõlanud 1999. aastast alates kõikidel üldlaulupidudel.
Juhan Liivi sõnadele on Peep Sarapik kirjutanud veel mitu koorilaulu. Tuntumad neist on "Ma lillesideme võtaks" ja "Rukkivihud rehe all". Samuti on Peep Sarapikul hulganisti vaimulikku loomingut – nii koorile kui ka instrumentidele. 
Paljud Sarapiku laulud said populaarseks laulva revolutsiooni ajal. 
Peep Sarapiku viimaseks teoseks jäi "Kellamissa" kammerkoorile ja kelladele, mille ta lõpetas vaid paar nädalat enne oma surma. Selle esiettekanne oli Kaarli kirikus mais 1995 ehk pool aastat pärast autori surma. ERKI Kammerkoori dirigeerisid sel mälestuskontserdil Tarmo Leinatamm ja Rauno Tagel. 
Peep Sarapik suri 12. detsembril 1994 kiire kuluga raskesse haigusse ning on maetud Rahumäe kalmistule.
Allan Bloom

Allan David Bloom (14. september 1930 Indianapolis, Indiana osariik – 7. oktoober 1992 Chicago, Illinoisi osariik) oli USA filosoof ja esseist.
Ta oli "suurtel raamatutel" ("Great Books") põhineva hariduse propageerija ja sai tuntuks Ameerika kaasaegset kõrgharidust kritiseeriva teosega "The Closing of the American Mind" (1987). Bloom tõlkis muu hulgas Platoni "Riigi", tõlgendades seda tavapärase utoopia asemel irooniliselt.
Arthur Lovejoy

Arthur Oncken Lovejoy (10. oktoober 1873 Berliin – 30. detsember 1962 Baltimore) oli Ameerika Ühendriikide filosoof ja ideedeajaloolane.
Lovejoy rajas ideedeajaloo kui valdkonna.
Tema tuntuim teos on "The Great Chain of Being".
Anna-Liisa Vaher

Anna-Liisa Vaher (sündinud 6. augustil 1980) on eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 2005 Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja aastal 2006 EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminari. 
Ordineeriti 7. septembril 2006 diakoniks, 5. juunil 2007 õpetajaks.
Ta oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja aastatel 2006–2011. Praegu on ta kaitseväe kaplan.
T.I.

T.I. (õieti Clifford Joseph Harris juunior; kasutanud ka nimesid Tip Harris ja T.I.P.; sündinud 25. septembril 1980 Atlantas Georgia osariigis) on Grammy võitnud USA räppar ja laulukirjutaja. 
Ta on tegelenud näitlemisega ning olnud plaadistus- ja tegevprodutsent. Ta on ka Grand Hustle Recordsi kaastegevdirektor.
Bangui

Bangui on Kesk-Aafrika Vabariigi pealinn. Asub Oubangui jõe paremal kaldal. See on Kesk-Aafrika Vabariigi suurim linn.
Ajalugu.
Linn asutati 1889. aastal Prantsusmaa Oubangui-Chari koloonia halduskeskusena.
Transport.
Bangui on tähtis sadama- ja kaubanduslinn. 7 km linnast loodes asub Bangui M'Poko rahvusvaheline lennujaam.
1970. aastal asutatud Bangui ülikool on riigi ainus ülikool.
Rob Zombie

 
Rob Zombie (ka Rob Straker ja Robert Wolfgang Zombie; kodanikunimega Robert Bartleh Cummings; sündinud 12. jaanuaril 1965 Haverhillis Massachusettsi osariigis) on USA laulja.
Kuigi Rob Zombie on peamiselt tuntud lauljana, on ta teinud ka filme ja kirjutanud koomikseid.
Laiemalt tuntuks sai Rob Zombie 1990. aastatel ansambliga White Zombie.
Grammy.
On olnud nomineeritud seitsmel korral, kuid pole ühtki võitnud.
Oubangui

Oubangui (Kongo DV-s "Ubangi") on jõgi Aafrikas, Kongo jõe parempoolne lisajõgi. 
Oubangui moodustub Mbomou ja Uele jõe ühinemisel Kesk-Aafrika Vabariigi ja Kongo Demokraatliku Vabariigi piiril. Voolab 370 km läände, pöördub suure kaarega edelasse ja moodustab Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kongo Vabariigi loodusliku piiri kuni suubumiseni Kongo jõkke.
Jõe ääres asub Bangui. Linnast allapoole on jõgi laevatatav.
Pikkus umbes 1120 km, koos Uelega 2272 km.
Optsiooni kasutamishind

Optsiooni kasutamishind (inglise keeles "strike price") on hind, millega optsiooni omanik saab ostuoptsiooni puhul optsiooni aluseks olevat väärtpaberit osta ning müügioptsiooni puhul väärtpaberit müüa.
Ta lendab mesipuu poole

"Ta lendab mesipuu poole" on Juhan Liivi luuletus, mis ilmus tema eluajal kahel eri kujul. Esmalt ilmus luuletekst ajakirjas Linda (1905) ja seejärel samal kujul ka "Juhan Liivi luuletustes" (1909). Kuid selle väljaande teises trükis (1910) oli luuletuse tekst oluliselt muutunud ja pikenenud. Kõik hilisemad väljaanded, alates Friedebert Tuglase töödest Liivi kohta (1919), on aga lähtunud varasemast (1905, 1909) trükiversioonist.
"Ta lendab mesipuu poole" on viisistanud Miina Härma (1922, segakoorid), Riho Päts (sega- või meeskoorid), Juhan Simm (1922, segakoorid) ja Peep Sarapik. 
Peep Sarapiku viisiga oli laul esmakordselt noortelaulupeo kavas 1993. aastal, dirigeeris Arvo Saar. Üldlaulupeo kavas oli laul esmakordselt XXIII laulupeol 1999. aastal Vaike Uibopuu dirigeerimisel. 
Veel on laulu laulupeol juhatanud alates 2004. aastast nii üld- kui ka noorte laulupidudel Ants Sööt (2004), Eri Klas (2007), Tiia-Ester Loitme (2009), Ants Soots (2014), Elo Üleoja (2017), Taavi Esko (2023) ja Hirvo Surva (2025). 2019. aasta juubelipeol juhatas laulu taas, 20 aastat hiljem, Vaike Uibopuu. 
Spontaanselt kanti laul ette 2011. aasta noorte laulupeol a'capella (lugu ei olnud ametlikult laulupeo programmis), kuid kooride skandeerimise peale läks dirigendipulti ühendkoori juhatama Raul Talmar ning "Ta lendab mesipuu poole" kõlas ka tollel laulupeol. 2025. aastal, kui lugu läks tavapäraselt kordamisele, palus dirigent Hirvo Surva orkestril mitte mängida ning kordusena kõlas lugu saateta. 
Luuletuse teine salm on kirjas Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaalil (avatud 23.08.2018).
Aleksandr Sokolov

Aleksandr Sokolov on nimi, mida on kandnud mitu isikut:
Navesti maastikukaitseala

Navesti maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Vihi ja Kootsi külas. Kaitseala asub Mudiste – Suure-Jaani – Vändra maantee ääres ja hõlmab Ürg-Võrtsjärve väljavoolu tekitatud, tänapäevase jäänukjõe Navesti piirkonna liivastel luidetel (Vanaõue luited) kasvavaid, peamiselt samblikumännikuid.
Kaitseala pindala on 168,8 ha. Läbi kaitseala kulgeb Sakala tee matkarada, Vanaõue luidetel asub raja ääres Luite lõkkekoht.
Anaplaasia

Anaplaasia on meditsiinis ja veterinaarias rakkude diferentseerumiseastme vähenemine. Anaplaasia korral leiab aset rakkude ehituse ja talitluse taandareng, mille tagajärjel tekivad kiiresti jagunevad rakud. Anaplaasia on iseloomulik enamikule pahaloomulistele kasvajatele.
Robert Cummings (täpsustus)

Robert Cummings on mitme tuntud isiku nimi:
Basseterre

Basseterre on Saint Kittsi ja Nevise pealinn. Asub Saint Kittsi saare lõunakaldal.
Linn asutati 1627. aastal Prantsusmaa St. Christophe'i koloonia halduskeskusena. Sellest sai tähtis sadamalinn ja Prantsuse Lääne-India pealinn.
Metaplaasia

Metaplaasia (ka koe muundus, koe teisumine) on ühe diferentseerunud koe asendumine teist tüüpi diferentseerunud koega.
Metaplaasia tekib tavaliselt kroonilise ärrituse tagajärjel.
Paul Lill

Paul Adolf Lill VR I/2 (25. jaanuar 1882 Roobe, Jõgeveste vald, Valgamaa – 13. mai 1942 Vangla nr 1, Sverdlovski oblast, Vene NFSV, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane, kindralleitnant.
Elukäik.
Paul Lill lõpetas Vilno sõjakooli (1904) ja Peterburi Nikolai Kindralstaabi Akadeemia (1911). Osales Vene-Jaapani sõjas ja Esimeses maailmasõjas. 1917. aastal langes sakslaste kätte vangi ja naasis Eestisse 1918. aasta detsembris.
Vabadussõjas teenis operatiivstaabi operatiivosakonna ülemana. Alates 1920, aastast oli ta Sõjavägede Staabi ülem, 1921. aastal ülendati kindralmajoriks.
Ta oli 1925–1933 sõjaministri (alates 1929 kaitseministri) abi ja 1933–1939 sõjaminister (kuni 1937 kaitseminister), ta käsundusohvitser oli Jüri Hellat. 1934. aastal oli ta lühikest aega kaitsevägede juhataja kohusetäitja. 24. veebruaril 1938 sai kindralleitnandiks.
Kuulus korp! Sakalasse.
1939. aastal jäi ta pensionile. Talle kuulus Puiatu mõisasüda. Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas, suri NL vangilaagris.
Eosinofiilne dermatiit ja turse

Eosinofiilne dermatiit ja turse on peamiselt labradori retriiveri tõugu koertel esinev nahahaigus, mida iseloomustavad järsku tekkivad erütematoossed tähnid ("macula"), mis omavahel liitudes moodustavad kaarekujulisi ja serpiginooseid nahamuutusi peamiselt kõrvalestadel, kõhu ventraalosas ja rinnapiirkonnas. Näopiirkonnas tekkivad tursed võivad generaliseeruda ja armistuda.
Eosinofiilse dermatiidi ja turse põhjusteks võivad olla ravimid, toidumuutus, putukad ja kaasnevad allergilised või immuunvahendatud haigused.
Mõõkkala

Mõõkkala ehk atlandi mõõkkala ("Xiphias gladius") on ahvenaliste seltsi mõõkkalalaste sugukonda kuuluv kala, selle sugukonna ainuke esindaja.
Mõõkkala on levinud troopilistetest kuni mõõdukalt soojade meredeni, kasvab 4,3 meetri pikkuseks kaaludes seejuures 650 kilogrammi, tavaliselt jäävad mõõdud siiski 2–3 meetri vahele. Põhjapoolkera meredes täheldatakse rändamist talvel lõunapoolsematesse ja soojematesse vetesse, suvel toimub vastupidine ränne põhja poole. Eluviisilt on nad kiired ja aktiivsed avamere röövkalad, kes toituvad peamiselt pisemates parvekalades.
Mõõkkalad on ühed kiiremad kalad, arendavad vees kiirust kuni 100 km/h.
Läänemerre satub eksikülalisena. Eestist on mõõkkala leitud väga harva. Augusti alguses 1998 leiti Karala rannast mõõkkala, kes kaalus 81 kg ning oli 246 cm pikkune. Sellest kalast tehti Saaremaa muuseumile topis. Muuseumis on ka 1894. aastast pärinev mõõkkala pea. 
Mõõkkala tarvitatakse toiduks. Eestis pakutakse mõõkkalast valmistatud rooga Tallinna restoranis Mõõkkala.
300 (film)

"300" on 2006. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide fantaasiamärul, mille lavastas Zack Snyder. Linateos põhineb Frank Milleri samanimelisel koomiksil, mis räägib väljamõeldud versiooni Termopüülide lahingust.
Film esilinastus 9. detsembril 2006 Austini iga-aastasel filmimaratonil "Butt-Numb-A-Thon". 
"300" tuli USA-s nii tavalistes kui ka IMAX-i kinodes ekraanile 9. märtsil 2007. Film lõi kassarekordeid, ehkki filmikriitikud taunisid nii selle olemust kui ka stiili.
Süžee.
Sparta kuningas Leonidas (Gerard Butler) ja 300 Sparta sõjameest võitlevad viimse meheni Pärsia kuninga Xerxes I (Rodrigo Santoro) armee vastu, kuhu kuulub ligi miljon sõdurit. Sellal kui Sparta kuningas võitleb, otsib Sparta kuninganna Gorgo (Lena Headey) toetust oma abikaasa sõjaväele. Filmi läbib Sparta sõjamehe Diliose (David Wenhami) seletav tekst, kus ta kirjeldab sõjas osalenud fantastilisi koletisi, spartalaste eluolu jm.
Auckland Grammar School

Auckland Grammar School on Uus-Meremaal Aucklandis asuv riigikool poistele vanuses 9–13. See kool on Uus-Meremaal üks suuremaid.
Kooli läheduses on internaat.
Atlandi merilest

Atlandi merilest ("Pleuronectes platessa") on lestlaste sugukonda merilesta perekonda kuuluv kala.
Merilest on levinud peaaegu kogu Euroopa rannikualal Valgest merest Portugali rannikuni, Põhja- ja Läänemeres ning Islandi ümbruses, samuti Vahemere lääneosas ja isegi Gröönimaa rannikul.
Merilestal on lapik kehakuju. Silmad paiknevad keha paremal küljel. Merilest ujub ja lebab põhjas ühe külje peal. Silmapool on pruunikas kuni sinakaspruunikas ja kaetud ringikujuliste punakate täppidega. Alumine pool on valkjas, vahel kollaste või pruunide tähnidega. Täiskasvanud atlandi merilest on 25–60, kuid vahel kuni 90–100 cm pikk ja kuni 7 kg raskune. Atlandi merilest võib elada kuni 45-aastaseks.
Atlandi merilest on eluviisilt parvekala, kes elab veekogu põhjakihis kuni 200 m sügavuses, Vahemeres isegi kuni 400 m sügavusel. Ta suudab ellu jääda riimvees ja teda on kohatud mageveeski.
Ta toitub limustest ja hulkharjasussidest, samuti vähilaadsetest ja kahekülgsetest. Noored, 1–2 aasta vanused merilestad söövad peamiselt krevette.
Atlandi merilest sigib oma levila eri piirkondades novembrist juunini: Läänemeres peamiselt veebruaris-märtsis, Põhjameres jaanuaris-veebruaris ja Barentsi meres märtsis-aprillis. Emased saavad suguküpseks 3–7, Põhjameres üldiselt 3-aastaselt. Emane koeb kuu aja jooksul iga 3–5 päeva tagant. Munad hauduvad pool kuud ja hõljuvad selle aja jooksul planktonina. Maimud moonduvad 8–10 nädala vanuselt, olenevalt veetemperatuurist. Moonde käigus omandavad nad ebasümmeetrilise kehakuju ja see võtab aega kuni 10 päeva.
Maimud ja noorkalad liiguvad vahetevahel rannikule väga lähedale. Selleks kasutavad nad tõusu ja mõõna vaheldumist. Tõusu ajal lasevad nad end voolusel maa suunas kanda, aga kui algab mõõn, laskuvad nad põhja ega lase end sügavamasse merre tagasi kanda. Niimoodi tulevad rannikule peamiselt alla aasta vanused kalad, vanemad teevad seda juba vähem ja suguküpsed ei tee üldse.
Põhiline oht merilestale on tänapäeval ülepüük. Maailma Looduse Fondi andmetel on merilesta 8 tähtsamast asurkonnast ainult 1 jätkusuutlik, ülejäänud kannatavad ülepüügi all. Vanemaid kui 6-aastasi atlandi merilesti 3 asurkonnas peaaegu ei kohta, sest nad on üldiselt välja püütud. Seetõttu on atlandi merilesta varud lähedal kõigi aegade kõige madalamatele väärtustele. 2010 lisas Greenpeace atlandi merilesta meretoidu punasesse nimekirja.
Väikesesuuliste pärislestlaste seas on atlandi merilest tähtsaim töönduskala. Mõnel maal peetakse teda tunduvalt paremaks tursast, kilttursast ja meriahvenast
Paola (belglaste kuninganna)

Paola (sündinud 11. septembril 1937 Forte dei Marmis) oli aastatel 1993–2013 belglaste kuninganna. Ta on Albert II abikaasa. 
Tema sünninimi on Paola Margherita Maria Antonia Consiglia Ruffo di Calabria. Ta sündis Sinopoli krahvi ja Guardia Lombarda hertsogi vürst Fulco Ruffo di Calabria (1884–1946) ning tema abikaasa krahvitar Luisa Gazelli (1896–1989) tütrena. Tal oli kolm venda, kellest üks suri noorelt, ja kolm õde. Nooruses peeti teda Euroopa üheks kaunimaks naiseks . Ta sai koduse hariduse.
Ta tutvus Albertiga, kes sel ajal oli Belgia prints, 1958. aastal Roomas paavsti Johannes XXII ametisse astumise puhul korraldatud pidustustel. Nad abiellusid 2. juulil 1959. Neil on kolm last:
Kuninganna Paola räägib prantsuse, itaalia, saksa ja inglise keelt. Teda on kritiseeritud selle eest, et ta ei räägi hollandi keelt, mida räägib emakeelena 60% belglastest. 
Vastavalt Belgia põhiseadusele ei ole kuningannal mitte mingisuguseid kohustusi. Paola osaleb oma maa ühiskondlikus elus ja saadab oma abikaasat mitmesugustel üritustel, täites niiviisi esindusülesandeid.
Erilist tähelepanu pöörab Paola vaeste laste abistamisele. 1992. aastal organiseeriti Kuninganna Paola sihtasutuse nimeline fond. See on suunatud niisuguste organisatsioonide toetamisele, kes töötavad noortega, selleks et aidata neil kohaneda ühiskonnaga, saada haridus, leida tööd ja võidelda uimastitega. Paola on organisatsiooni Child Focus aupresident – see on ülemaailmne organisatsioon, mis tegeleb kadunud laste otsimisega.
Tuhande laiba maja

"Tuhande laiba maja" (originaalpealkiri "House of 1000 Corpses") on 2003. aastal valminud õudusfilm, mille režissöör ja stsenarist on muusik Rob Zombie.
Filmis osalesid Sid Haig, Bill Moseley, Chris Hardwick.
Sisu.
Neli teismelist rändavad ringi mööda Texast ja püüavad kontrollida linnalegendide tõesust dr. Satan'i suhtes. Filmis on rohkelt mõrvu ning kannibalismi ja satanismi kujutavaid stseene.
Runnymede

Runnymede on jõeluht Inglismaal Surrey krahvkonnas Thamesi jõe ääres. Eeldatavasti kirjutas kuningas John Maata 1215. aastal seal alla Magna Cartale. 
Runnymede asub Londonist umbes 35 km läänes ja Windsorist umbes 6 km kagu pool.
Tänapäeval on Runnymede'is mitu mälestusmärki:
Edward Maufe

Sir Edward Brantwood Maufe (12. detsember 1883 Ilkley – 12. detsember 1974 Buxted) oli inglise arhitekt. Alates 1954. aastast rüütel.
Suu- ja sõrataud

Suu- ja sõrataud on ägedalt kulgev ja väga nakkav sõraliste viroos, mille korral tekivad suuõõne limaskesta, sõravahe ja -piirde ning udaranahale aftoossed muutused. Haigusele on vastuvõtlik ka inimene.
Suu- ja sõrataudi viirus kuulub aftoviiruse perekonda ja Picornaviridae sugukonda.
Suu- ja sõrataud on OIE A-nimekirja haigus.
Mineraali tänav

Mineraali tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 
Algselt oli tänav umbes 60 meetri pikkune, jäädes Paldiski maantee ja Endla tänava vahele. 2015. aastal otsustati pikendada tänavat ca 150 meetri võrra üle Endla tänava. Tänav valmis tänasel kujul 2018. aastal, kui seoses WOHO kvartali valmimisega pikenes tänav kuni Mustamäe teeni. 
2017. aasta kevadel kerkis Mineraali tänava äärde Telia Eesti peakontori hoone.
Ükski tänavat ääristav hoone ei kanna Mineraali tänava aadressi.
Ajalugu.
Mineraali tänav tekkis 1904, kui Albert Koba hakkas selles piirkonnas krunte müüma. 
Tänava varasemad võõrkeelsed nimed on saksa keeles "Mineralstraße" ja vene keeles Минеральная ул.
Vaiko Eplik

Vaiko Eplik (sündinud 1. augustil 1981 Raplas) on eesti laulja ja helilooja.
Ta on musitseerinud ansamblites Claire's Birthday, Ruffus, Koer ning Vaiko Eplik ja Eliit.
Vaiko Eplikul annab muusikat välja oma plaadifirma Mortimer Snerd alt.
Elukäik.
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Riias esindas Vaiko Eplik Eestit lauluga "Eighties Coming Back" koos ansambliga Ruffus, kuigi Eurolaulu võitis ta ansambliga Claire's Birthday.
2004. aastal mängis Vaiko Eplik Vanemuise teatris rokkooperis "Jesus Christ Superstar" Juudast ning alates 2009. aastast kehastas sama teatri muusikalilavastuses "Evita" Che Guevarat.
2010. aastal võitis ta Eesti Muusikaauhinna parima meesartisti kategoorias. Sama aasta popmuusika aastaauhindade konkursil pälvis ta aasta esitaja auhinna.
2013. aastal esilinastus kinodes animafilm "Suur maalritöö", mille muusika autor on Vaiko Eplik. Tema kirjutatud muusikat esitavad filmis ning CD plaadil Mari Pokinen, Priit Võigemast ja Rapla laulustuudio lauljad. Sama aasta lõpul ilmus kaks esimest singlit Epliku järgmiselt, 2014. aasta stuudioalbumilt "Nõgesed": "Murelik brünett" ja "Mõtetes mõrudais".
Mõni kuu pärast albumi "Nõgesed" ilmumist avaldas Eplik singli "Juulia", mis pärineb 2014. aasta juulis välja antud stuudioalbumilt "Nelgid".
2020. aasta 6. juulil valiti Eplik Eesti Autorite Ühingu juhatuse esimeheks, ta pidas seda ametit kuni 10. maini 2023.
Koer (ansambel)

Koer on Vaiko Epliku ja tema endiste bändikaaslaste taas kokku tulnud punkgrupp, mis loodi tunduvalt varem kui ta ansambel Claire's Birthday. Nimekaim lugu "Maiu on piimaauto".
Varjatud elud

"Varjatud elud" (originaalpealkirjaga "Salatut elämät", soome kõnekeeles Salkkarit) on seebiooperi ja draamaseriaali tunnustega Soome teleseriaal, mida toodab Fremantle Productions Oy (FremantleMedia Finland) ja näitab telekanal MTV3.
Sarja võtteid alustati 1998. aastal ning esimest osa näidati 25. jaanuaril 1999. 
See on Soome seni ainus iga päev näidatav seebiooper ning üks populaarsemaid seriaale Soomes. Sarja vaatajate arv on korduvalt ületanud miljoni. 18. veebruaril 2008 näidatud osal oli 1 027 001 vaatajat (umbes viiendik Soome rahvaarvust). See oli digitaaltelevisiooniajastu vaatajarekord Soomes. Aastal 2001 sai seriaal publiku Venla auhinna. 
 Sarja tegelaste kohta vaata lähemalt artiklist Tegelaskujud sarjas "Varjatud elud"
Vaiko Eplik ja Eliit

Vaiko Eplik ja Eliit on Vaiko Epliku muutuva koosseisuga muusikaprojekt. 
2025. aastal kuuluvad Eliidi koosseisu Eplik, kitarrist Sten Šeripov, bassist Kostja Tsõbulevski ja trummar Kristjan Kallas. 
Eliidis on kaasa teinud:
British Airways

British Airways on 1924. aastal (toona nimega "Imperial Airways") asutatud Suurbritannia riiklik lennufirma.
2011. aastal liituti Hispaania lennufirmaga Iberia ja moodustati valdusettevõtte International Airlines Group (IAG). IAG on käibelt maailma kuues lennufirma American Airlines Group, Delta Airlines, United Continental Holdings, Air France-KLM ja Lufthansa järel.
Lennufirma loodi praegusel kujul 31. märtsil 1974, kui riigistati kaks toonast Suurbritannia suurimat lennufirmat – British Overseas Airways Corporation (BOAC), mis tegeles pikamaalendudega üle ookeanide, ja British European Airways (BEA), mis tegeles lühilendudega (Euroopa (k.a. Suurbritannia siselennud), Põhja-Aafrika, Lähis-Ida), ning lisaks neile ka kaks väiksemat regionaallennufirmat – Cardiffis baseerunud Cambrian Airways ja Newcastle's baseerunud Northeast Airlines. Peaminister Thatcheri ajal, veebruaris 1987, lennufirma taaserastati.
Koodijagamine.
British Airwaysil on koodijagamine järgmiste lennufirmadega:
Claire's Birthday

Claire's Birthday on Eesti ansambel, mis loodi 1998. aastal. 
Bändi algkoosseisus olid Vaiko Eplik (laul ja kitarr), Margus Tohver (trummid), Siim Mäesalu (klahvpillid) ja Cät. Hiljem kuulusid ansamblisse ka Ivo Etti (basskitarr) ning Jaan Pehk (kitarr ja laul). Bänd lõpetas tegevuse 2003. aastal, kuid on lubanud anda ühe kontserdi 2023. aastal. 
Aastal 2003 esines nime Ruffuseks vahetanud bänd Eurovisiooni lauluvõistlusel looga "Eighties Coming Back".
Rush

Rush oli Kanada "hard rock"'i ansambel. 
See asutati 1968. aastal Torontos. Viimased kontserdid anti 2015. aastal.
1970. aastatel kaldus bändi stiil progressiivse roki suunas.
Rushi plaate on müüdud umbes 40 miljonit. Nad on saanud 24 kuldplaati ja 14 plaatinaplaati.
Nende muusika on mõjutanud mitmeid hilisemaid kuulsusi.
Surrey

Surrey on krahvkond Lõuna-Inglismaal Londoni lähedal. Läbi krahvkonna voolab Thames.
Surrey jaguneb 11 omavalitsusüksuseks: 
1974. aasta kommunaalreformiga liideti osa krahvkonnast Lääne-Sussexi krahvkonnaga.
Ajalooline keskus on Guildford, kuid krahvkonna volikogu peab istungeid Kingston upon Thamesis, mis halduslikult kuulub Suur-Londonisse.
Kasvuhoone

Kasvuhoone ehk triiphoone on taimede, enamasti kultuurtaimede kasvatamiseks mõeldud, üldjuhul valgust läbilaskvast materjalist seinte ja katusega rajatis. Vähem levinud sõna on kasvumaja.
Kasvuhooned võivad olla köetavad või mitte, samuti erinevad nad piirete (näiteks klaas, kile) ning kandetarindite materjali (näiteks puit, metall) poolest.
Piisava ventilatsiooni tagamiseks peab kasvuhoone piirete pinnast olema umbes 1/5 avatav.
Hollandis on köögivilja kasvatamine kasvuhoonetes nii levinud, et 2000. aastal hõlmasid kasvuhooned seal 10 526 hektarit ehk 0,25% Hollandi maismaast.
Emmylou Harris

Emmylou Harris (sündinud 2. aprillil 1947 Birminghamis Alabama osariigis) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja.
Aastal 2018 pälvis ta Grammy elutööauhinna.
Vanalestaadiuslus

Vanalestaadiuslus on luterlik lestaadiusluse äratusliikumise suurim suund, millel on pooldajaid peamiselt Soomes, Norras, Rootsis, Saksamaal, Venemaal, Eestis ja Ameerika Ühendriikides.
Kuigi lestaadiuslus sündis Rootsis, on enim lestaadiuslasi soomlaste seas: eri arvestuste järgi on Soomes umbes 80 000 – 150 000 vanalestaadiuslast. Eestis on registreeritud nende kogudus Eesti Luterlik Rahuühendus.
Vanalestaadiuslased kasutavad enda kohta ka nimetusi "usklikud", "Jumala lapsed", "Siion", "Jumala riik", "elav kristlikkus", "meie kristlikkus".
Vanalestaadiuslaste tegevuse oluline juht on "seurad" ehk kokkutulek. Nad kogunevad kirikutesse, kodudesse või rahuühenduste hoonetesse kuulama jutlusi ja laulma kirikulaule ning vaimulikke laule oma lauluraamatust "Siioni laulud". Soome kohalike rahuühenduste katusorganisatsioon on Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistys (SRK). Tartus toimib SRK sõsarorganisatsioon, Eesti Luterlik Rahuühendus, Rootsis Sveriges Fridsföreningarnas Centralorganisation ja Ühendriikides Laestadian Lutheran Church. Peale iganädalaste kokkutulekute korraldab SRK igal aastal suvise kokkutuleku, mis on vanalestaadiuslaste suurim üritus. SRK teeb koos oma sõsarorganisatsioonidega misjonitööd mitmes riigis ning avaldab raamatuid ja helisalvestisi. Ühendusel on kolm rahvaõpistut ja kuus laagrikeskust, kus korraldatakse leerilaagrite hulgas ka teistsuguseid laagreid. Vanalestaadiuslased teevad misjonitööd 16 riigis.
Vanalestaadiuslus on üks kolmest lestaadiuslaste liikumisest, mis on üksteisest 20. sajandi alguse lõhenemises eraldunud. Pärast seda on ette tulnud ainult üksikuid lõhenemisi. Liikumine on tugevalt kollektiivne ning rõhutab erinevaid usuasju võrreldes luterlusega.
Tuntuimad vanalestaadiusluse jooned on eksklusiivne õpetus kogudusest, pattude andestus sõnadega "Jeesuse nime ja vere läbi on kõik patud andeks" ning muuhulgas televisioonisaadete, teatri, raseduse vältimise, homoseksuaalse käitumise, alkoholi tarvitamise ja abielueelse suguelu vastalisus.
Vanalestaadiuslus Eestis.
Eesti vanalestaadiuslased toimivad Eesti Luterlikus Rahuühenduses. Ühendus alustas tegevust 1996. aastal Tartus. Lisaks Tartule peavad vanalestaadiuslased kokkutulekuid praegu Tallinnas ja vahel ka teistes kohtades. 
Eestis korraldatakse kokkutulekuid, suvekuud välja arvatud, igal kuul ühe nädalalõpu jooksul harilikult nii, et reedel ja laupäeval kogunetakse Tartus ja pühapäeval Tallinnas. Jutlustajad tulevad kokkutulekutele Soomest, aga kõned tõlgitakse eesti keelde. Kokkutuleku toimumiskohtadeks on kirikud ja kohalike vanalestaadiuslaste kodud.
Daliyya Itsik

Daliyya Itsik (kasutatakse ka nimekuju "Dalia Itzik"; heebrea keeles דליה איציק; sündinud 20. oktoobril 1952 Jeruusalemmas) on Iisraeli poliitik. Aastail 2006–2009 oli ta Iisraeli parlamendi Knesseti esimees, 1. juulist 15. juulini 2007 Iisraeli presidendi kohusetäitja, olles ühtlasi esimene naine mõlemal ametikohal.
Elulugu.
Ta sündis Iraagi juutide perekonnas. Ta on lõpetanud Jeruusalemma Efrata Õpetajate Seminari ning Jeruusalemma Heebrea Ülikooli bakalaureusekraadiga kirjanduse ja ajaloo erialal. Herzliyya Interdistsiplinaarsest Keskusest on ta omandanud ka õigusteaduse bakalaureuse kraadi.
Töötanud õpetajana, astus ta Iisraeli Tööparteisse ja siirdus poliitikasse. Tema esimeseks silmapaistvaks poliitiliseks ametikohaks sai Jeruusalemma abilinnapea amet, kust ta valiti 1992. aastal Knessetisse. Sellest ajast on ta kuulunud kõigisse parlamendi koosseisudesse. Tööpartei valitsustes on ta olnud kaubandus-, keskkonna- ja sideminister.
Novembris 2005 astus ta Ari'el Sharoni asutatud uude Kadima parteisse ning 4. mail 2006 valiti ta Knesseti esimeheks. Knesseti esimehe koht on riigis tähtsuselt teine ametikoht, seepärast, kui seksuaalses ahistamises süüdistatud president Moshe Katsav peatas 25. jaanuaril 2007 kolmeks kuuks oma volitused, täitis Itsik riigipea kohuseid. Pärast Katsavi tagasiastumist sama aasta 1. juulil vannutati ta 15 päevaks presidendi ajutiseks kohusetäitjaks. 15. juulil 2007 andis ta ameti üle uuele presidendile Shim'on Peresele.
Isiklikku.
Daliyya Itsik on abielus ja kolme lapse ema. Ta valdab heebrea ja inglise keelt.
Väljapääs puudub

"Väljapääs puudub" (inglise keeles tuntud pealkirjade "Throttle" ja "No Way Up" all) on 2005. aasta põnevik, kus peaosa mängib Grayson McCouch.
Sisu.
Finantsanalüütik Tom (Grayson McCouch) nõustub kaasa lööma Gavini (Adrian Paul) plaanis varastada pangaafääriga 10,6 miljonit USA dollarit. Kõik kulgeb edukalt, aga Tomil tekivad süümepiinad ja ta tahab kõike enne hommiku saabumist olematuks teha. Probleemiks saab aga tema auto, mis käima ei lähe, ja kuna on hilisõhtu, pole parkimismajas enam kedagi. Jalgsi majast välja pääseda pole ka võimalik, kuna uksed on lukus ja ainukest autokaldteed valvab suur maastur, mis Tomi väljapääsu takistab. Algab öö läbi kestev tagaajamisjaht, mille käigus saavad surma süütud kõrvalseisjadki.
Nancy Himma

Nancy Himma (varem ka Nancy Rink ja Nancy Himma-Mantsik; esinejanimega Nancy; sündinud 23. mail 1965) on eesti diskolaulja.
Lauljatee.
Muusikute suguvõsast pärit Nancy jõudis estraadile varieteelauljatarist ema Els Himma (1940–2025) ja trummarist isa Lembit Himma (1931–2022) jälgedes. Laulmist hakkas ta õppima 5. klassi õpilasena, 15-aastaselt arvas, et temast saab laulja. 1987. aastal osales ta lauljate konkursil "Kaks takti ette" ning tal olid ka mõned teleesinemised ansambliga Paraad.
Nancy Himma laulis Viru Varietees ja Mainori tantsutrupiga Viking Line'i laeval, kus ta oma kavaga silma jäi ja ühiste tuttavate kaudu liikus ta edasi sooloartistina. Produtsentide Alar Kotkase, Ilmar Laisaare ja Pearu Paulusega koostööd tehes hakkas Himma esitama tantsumuusikat. Valminud lood tõusid hittideks, tõid kaasa suure edu ning esinemised kontserditel ja suvetuuridel läbi mitme aasta. Nancy tegutses artistina aktiivselt aastatel 1995–1998, seejärel tõmbus tagasi, ent lauljana tegutseb ta aeg-ajalt siiani.
Diskograafia.
Esimene lugu oli "Mul luba loota" ja teisena sai loodud laul "Aeg peatub". Sellele järgnenud edukas "Hellalt hoida mind" on eestikeelne versioon Taylor Dayne'i laulust "Tell It To My Heart". Hitiks kujunesid ka "Pilgud ja nooled", "Sa muutsid kõik", "Jälle riskin" jt. Nancy ainus CD-album "Nancy" ilmus 1996. aastal. 
Ühiskondlik tegevus.
2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris Nancy Rink Tallinna linna 5. ringkonnas Rahvaliidu nimekirjas, ta kogus 13 häält ja valituks ei osutunud.
Isiklikku.
Nancy Himma on ratsaspordihuviline, ratsutamistreeninguid alustas 11-aastaselt. Ta toitub tervislikult ning tema päevaste tegevuste hulka kuuluvad ka keha venitamine, jooga, harjutused hantlitega, lümfidrenaaž ja kompleksne näovõimlemine.
Nancy Himmal on poeg Mihkel ja tütar Anna-Lisa Himma ning ta on olnud kolm korda abielus. Aastatel 2004–2009 oli ta abielus ettevõtja Aivar Mantsikuga.
Noore Wertheri kannatused

"Noore Wertheri kannatused" on saksa kirjaniku Johann Wolfgang von Goethe 1774. aastal avaldatud kiriromaan, mis on üks olulisemaid teoseid saksa kirjanduses tormi ja tungi perioodist.
Sisu.
Romaanil puudub väline tegevusliin. Sündmused on edasi antud läbi Wertheri kirjade oma sõbrale Wilhelmile. 
Sündmustik algab Wertheri kolimisega (väljamõeldud nimega) Wahlheimi külla. Seal vaimustub noor ja emotsionaalne Werther nii küla ümbritseva looduse ilust kui seal elavate talupoegade lihtsast olekust. Ühel peol kohtab Werther Lottet (Charlotte S.) – noort ja ilusat naist, kes pärast ema varajast surma on sunnitud hoolitsema oma väiksemate õdede-vendade eest – ning armub temasse silmapilkselt. Kuid Lotte on juba kihlatud ning nii peab nende vahekord jääma sõpruseks.
Hoolimata hingevalust, jätkab Werther Lotte külastamist ning saab sõbraks ka tema kihlatu Albertiga. Lõpuks, leidmata hingerahu, otsustab Werther Wahlheimist lahkuda ning asub elama Weimarisse, kus ta alustab oma ametnikukarjääri. Kuigi alguses väidab Werther oma eluga rahul olevat, pettub ta peagi teda ümbritsevate ametnike kiibitsemises ja südametus karjerismis ning otsustab naasta Wahlheimi. Vahepeal on Lotte abiellunud ning Wertheri meeleheide süveneb veelgi. Lõpuks palub Lotte Wertherit, et ta neid nii sageli ei külastaks, kuna loodab nii vähendada Wertheri kannatusi.
Werther mõistab, et üks kolmest, kas Lotte, Albert või ta ise, peab elust lahkuma. Suutmata kellegi haiget teha ning veel vähem kedagi tappa, otsustab ta enesetapu kasuks. Werther saadab Albertile kirja, kus palub kahte revolvrit, ettekäändega, et ta sõidab reisile. Pärast revolvrite saamist tulistab ta endale pähe. Werther maetakse vaikselt, ilma tseremoonia ning vaimuliketa.
Wilhelmina

Wilhelmina (täisnimega Wilhelmina Helena Pauline Marie; 31. august 1880 – 28. november 1962) oli Madalmaade kuninganna aastatel 1890–1948. Ta tõusis troonile pärast isa kuningas Willem III surma 23. novembril 1890, olles vaid kümneaastane. Noore ea tõttu täitis kuni tema 18. sünnipäevani regendi rolli tema ema, kuninganna Emma. 
Wilhelmina oli troonil üle 57 aasta, olles üks pikima valitsusajaga monarhe Madalmaade ajaloos. Tema valitsusaeg hõlmas suuri poliitilisi ja ühiskondlikke muutusi, sealhulgas Esimest ja Teist maailmasõda. Teise maailmasõja ajal põgenes ta koos valitsusega eksiili Londonisse, kust ta jätkas rahva toetamist raadiosaadete kaudu ning sai sümboliks Hollandi vastupanule natsiokupatsiooni ajal.
30. aprillil 1948 loobus ta ise troonist oma tütre Juliana kasuks, soovides pühenduda usule ja eraklikumale elule. 
Ta suri 28. novembril 1962 ning on maetud kuningliku perekonna hauakambrisse Delfti Nieuwe Kerk'i.
Perekond.
Kuninganna Wilhelmina abiellus prints Hendrikiga 7. veebruaril 1901. Nende abielust sündis üks tütar.
Willem III

Willem III (täisnimega Willem Alexander Paul Frederik Lodewijk; 19. veebruar 1817 – 23. november 1890) oli Madalmaade kuningas ja Luksemburgi suurhertsog aastatel 1849–1890. Ta sai võimule pärast oma isa, kuningas Willem II surma 17. märtsil 1849. 
Pärast tema surma 23. novembril 1890 sai Madalmaade kuningannaks tema tütar Wilhelmina. Luksemburgi troon läks üle tema onupojale Adolphe'ile, sest seal kehtiv Saali õigus ei lubanud naisel valitsejaks asuda.
Luksemburgi paljukeelsuse tõttu on ta tuntud ka Wëllem III (letseburgi keeles), Guillaume III (prantsuse keeles) ja Wilhelm III (saksa keeles) nime all.
Perekond.
Kuningas Willem III esimene abikaasa oli Württembergi printsess Sophie ja neil oli kolm last:
Teine abikaasa oli Waldecki ja Pyrmonti printsess Emma ja neil oli üks laps:
Philippe I (Belgia)

Philippe I (sündinud 15. aprillil 1960 Brüsselis) on alates 21. juulist 2013 belglaste kuningas. 
Lapsepõlv ja haridus.
Philippe Léopold Louis Marie (hollandipäraselt "Filip(s) Leopold Lodewijk Maria") sündis 15. aprillil 1960 Liège'i printsi Alberti ja Paola Ruffo di Calabria vanima pojana. Tema ristivanemad olid kuningas Léopold III ja Donna Luisa Ruffo di Calabria. 
Ta õppis 1978–1981 Belgia Kuninglikus Sõjaväekoolis; pärast seda Oxfordi ülikoolis ja Stanfordi ülikoolis ning 1985 sai magistrikraadi politoloogias. 
1980. aastal sai ta leitnandi auastme ning koos sellega omandas hävituspiloodi ja langevarjuri eriala. Ta õppis 1989 Kuninglikus Kõrgemas Kaitseväe Instituudis ning sai koloneli auastme. Kaksteist aastat hiljem, 25. märtsil 2001 sai printsist kindralmajor ja kontradmiral.
Troonipärijana oli tema tiitel Brabanti hertsog.
Perekond.
Printsi polnud kunagi seostatud ühegi naisega, seega tuli tema kihlus Belgia aadlisoost Mathilde d'Udekem d'Acoziga 1999. aasta novembris kõigile üllatusena. Nad abiellusid sama aasta 4. detsembril Brüsselis. Paaril on neli last:
Philippe'i kuningaks saades sai tema abikaasast Mathildest esimene Belgia päritolu kuninganna.
Teekond troonile.
Kui troonil oli veel tema onu, kuningas Baudouin, koheldi Philippe'i kui troonipärijat, ehkki tegelikult oli nende vahel veel tema isa. Baudouini surma järel saigi kuningas Albertist, mitte Philippe'ist, nagu oldi arvatud.
Hiljem sattus prints oma konservatiivse meelestatuse tõttu Belgia avalikkuse kriitika alla. Enne abielu kutsuti teda troonipärimisjärjekorrast välja astuma ning oma kohta loovutama mõnele kuningliku perekonna liberaalsemale liikmele. 
Juulis 2013 teatas kuningas Albert II, et loobub terviseprobleemide tõttu troonist. 21. juulil 2013 andis ta võimu üle kroonprints Philippe'ile, kellest sai esimene sellenimeline Belgia kuningas.
Ta külastas aprillis 2019 Eestit.
Pimp My Ride

"Pimp My Ride" on MTV saade, kus tuunitakse vanu autosid.
Saate alguses autoomanikud räägivad, mis mured neil oma autoga on, ja ütlevad: "MTV, please, pimp my ride!" ("MTV, palun, tee mu romu korda!")
Saadet juhib USA versioonis Xzibit, Suurbritannia versioonis Tim Westwood ja Pimp My Ride International'is Fat Joe ja Lil Jon.
Autod "Pimp My Ride'i" USA versioonis.
Kuues hooaeg.
Xzibit vaatas üle tuunitud autod: Roni Cadillac El Dorado, Dante'i Ford Econoline Ice Cream Trucki, Joshi Toyota Corolla, Nile'i Cadillac DeVille'i, Ryani VW Busi, Christine'i Honda Civicu ja Alexi Chevrolet Chevelle'i.
Kaks nendest autodest olid lõhutud: Joshi Toyota Corolla (nagu ka rendiauto, mille ta sai) ja Alexi Chevrolet Chevelle.
Kauss

Kauss (murdes ka "vaagen, vaanas, liud") on ümmarguse või ovaalse põhiplaaniga nõgus kõrgete äärtega sööginõu.
Kaussi kasutatakse tavaliselt toidu hoidmiseks või mitmele inimesele serveerimisel. Mõnikord kausist ka juuakse või süüakse.
Kalbuse liigikaitseala

Kalbuse liigikaitseala oli Eesti kaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kaitseala pindala oli 127,6 hektarit.
Kaitseala loodi 1992. aastal väike-konnakotka elupaiga kaitseks.
2010. aastal algatati määruse eelnõu Kalbuse liigikaitseala kaitse alla võtmise otsuse tühistamiseks. Põhjuseks toodi, et väike-konnakotkas polnud kaitsealal pikka aega pesitsenud ning tema pesapaik oli olemas väljaspool kaitseala, teised looduskaitseväärtused olid aga väikesed.
Loodusobjektide loodusväärtuse puudumise tõttu arvati 7. juulil 2016 Eesti Vabariigi peaministri määrusega Kalbuse liigikaitseala kaitse alt välja. Sama määrusega arvati kaitse alt välja teinegi Viljandi maakonna liigikaitseala – Ikepera.
Leslie Nielsen

Leslie William Nielsen (11. veebruar 1926 Regina – 28. november 2010 Florida, Fort Lauderdale) oli Kanada näitleja.
Nielsen mängis rohkem kui 100 filmis ja 150 telesarjas ning kehastas rohkem kui 220 tegelast. Tema näitlejakarjäär algas 1948. aastal telesarjades, kus tal õnnestus ainuüksi paari esimese tööaastaga kehastada pooltsada tegelast. Algul mängis ta draamades, vesternides ja armastusfilmides (koomilisi osi hakkas ta mängima alles vanemas põlves). Tema selle aja loomingust on kõige tähelepanuväärsemad rollid ulmefilmis "Forbidden Planet" (1956) ja katastroofifilmis "The Poseidon Adventure" (1972).
Hiljem mängis ta paljudes komöödiafilmides, nende hulgas "Lennuk!" ("Airplane!"; 1980), sarja "Palja relvaga" kolmes filmis ("Naked Gun"; 1988, 1991, 1994), "Valedel jälgedel" ("Wrongfully Accused"; 1998), "2001: A Space Travesty" (2000) ja sarja "Õudne film" kolmes filmis ("Scary Movie 3–5"; 2003, 2006, 2008). Ta mängis neis tõsimeelseid tegelasi, kes ei tee väljagi nende ümber oleva olukorra absurdsusest, kuigi ta ise on sageli kaasa aidanud olukorra koomiliseks muutumisele. Kriitikud ei hinnanud tema rolle kõrgelt, teda ei esitatud kunagi ühelegi tähtsale filmiauhinnale kandideerima, aga rahvale tema filmid meeldisid ja sageli olid need rahalises mõttes edukad. Elutöö eest sai ta 1988. aastal tähe Hollywoodi kuulsuste alleele ja 2001. aastal Kanada kuulsuste alleele.
Nielsen oli neli korda abielus. Tema esimene abikaasa (1950–1956) oli Dominica ööklubilaulja Monica Boyar, teine (1958–1973) Alisande Ullman, kolmas (1981–1983) Brooks Oliver ja neljas (2001 kuni surmani) Barbaree Earl. Teisest abielust sündisid tütred Maura ja Thea Nielsen.
Nielsen oli suurema osa elust kurt ja kandis kuuldeaparaati. Sellest ajendatuna toetas ta ka Parema Kuulmise Instituuti.
Inessa Armand

Inessa Armand (sündinud Élisabeth Pécheux d'Herbenville; 8. mai 1874 Pariis – 24. september 1920 Naltšik) oli prantsuse päritolu kommunist, kes veetis suurema osa oma elust Venemaal. Ta oli Vladimir Lenini armuke.
Elukäik.
Ta sündis peres, kus prantslasest isa oli ooperilaulja (lavanimega Théodore Stéphane) ja prantsuse-inglise päritolu ema oli Venemaa Keisririigi alam. Pärast isa surma asus ta 1889. aastal koos oma tädiga elama Venemaale. Tädi oli rikka vene tekstiilivabrikantide Armandite koduõpetaja. 
19-aastaselt abiellus ta perepoeg Aleksandr Armandiga. Abielupaar avas vaeslaste kooli. 
Aastal 1903 liitus ta illegaalse sotsiaaldemokraatide töölisparteiga. Inessa jagas propagandalehti ning ta arreteeriti 1907. aasta juunis. Kohtuotsusega määrati talle kaks aastat riigisisest eksiili Mezenis Arhangelski kubermangus.
Pärast Oktoobrirevolutsiooni oli ta Moskva Nõukogu välisliige. Hiljem oli ta direktor.
Aastal 1920 haigestus ta tuberkuloosi ravides koolerasse ja suri samal aastal, olles 46-aastane.
Läti president

Läti Vabariigi president (läti keeles "Latvijas Valsts prezidents") on Läti riigipea. Kuni 1997. aastani oli presidendi valitsusaeg kolm aastat ja pärast 1997. aastat neli aastat. Presidenti asendab Seimi spiiker.
Zulia osariik

Zulia osariik on 1. järgu haldusüksus Venezuela (osariik) lääneosas. Piirneb läänes Colombiaga.
Zulia osariik asub Venezuela lahe ääres. Suurim siseveekogu on riimveeline Maracaibo järv. 
Peamine majandusharu on naftatööstus. Osariigis toodetakse 80% Venezuela naftast. Lõunaosas tegeletakse karjakasvatuse ja põllumajandusega.
Halduslikult jaguneb 21 omavalitsusüksuseks.
Carla Bruni

Carla Bruni Tedeschi (sündinud 23. detsembril 1967 Torinos) on itaalia päritolu prantsuse laulja ja laulukirjutaja, endine supermodell, Prantsusmaa presidendi Nicolas Sarkozy abikaasa. Tema õde on Valeria Bruni Tedeschi.
Carla Bruni on avaldanud kaks šansoonialbumit: "Quelqu'un m'a dit" (2003), produtsent Louis Bertignac; ja "No Promises" (2007. aasta jaanuar).
Pavlovski Possad

Pavlovski Possad on linn Venemaal Moskva oblastis, Pavlovski Possadi rajooni keskus. Asub Vohhonka ja Kljazma jõe liitumiskohas, Moskvast 68 km idas Moskva–Vladimiri raudtee ääres.
Linn loodi 1844. aastal mitme küla liitmise teel, millest suurim kandis nime Pavlovo.
Linnas asub mungaklooster.
Pavlovski Possad on tuntud oma tekstiiltoodete poolest.
Wiltshire

Wiltshire on tseremoniaalkrahvkond Lõuna-Inglismaal.
Krahvkonnas asub Stonehenge.
Wiltshire jaguneb Wiltshire'i ja Swindoni tervikomavalitsuseks. Wiltshire'i tervikomavalitsus moodustati 2009. aastal Kenneti, North Wiltshire'i, Salisbury ja West Wiltshire'i ringkonna liitmise teel.
Lääne-Sussex

Lääne-Sussex on tseremoniaalkrahvkond Lõuna-Inglismaal La Manche'i ääres.
Ajalooline Sussexi krahvkond jagunes ida- ja lääneosaks juba 12. sajandil, kuid eraldi valitsused said alles 1888. aastal.
Lääne-Sussex jaguneb seitsmeks omavalitsusüksuseks (ringkonnaks):
Ida-Sussex

Ida-Sussex on krahvkond Lõuna-Inglismaal La Manche'i ääres.
Ajalooline Sussexi krahvkond jagunes ida- ja lääneosaks juba 12. sajandil, kuid eraldi valitsused said alles 1888. aastal.
Ida-Sussex jaguneb kuueks omavalitsusüksuseks: 
Suurim linn on Eastbourne.
Arun

Arun on ringkond ("district") Lõuna-Inglismaal Lääne-Sussexi krahvkonnas La Manche'i ääres. Ringkond on nime saanud Aruni jõe järgi.
Aruni ringkond jaguneb järgmisteks valdadeks ("civil parish"):
Kent

Kent on tseremoniaalkrahvkond Kagu-Inglismaal.
Kent jaguneb 13 ringkonnaks:
Hermann von Salza

Hermann von Salza nime all on tuntud kaks sõjaväelast: