tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Svioonid

Svioonid ehk suioonid ("Suiones") olid germaani hõim, kes elas tänapäeva Rootsi alal.
Tacitus kirjutab, et svioonid olid tuntud oma võimsa laevastiku poolest. Lisaks sellele austasid svioonid rikkust, tänu millele oli kuningate võim absoluutne. Tacitus märgib veel, et erinevalt teistest germaani hõimudest ei kandnud svioonid igapäevaelus relvi endaga kaasas. Kõik relvad olid tema sõnul ühe orja hoole all.
Kruusakuru tänav

Kruusakuru tänav on tänav Tartus.
Tänav jääb Vahi ja Kruusamäe tänava vahele. Tänava pikkus on umbes 290 meetrit.
Tänav ristub Adra tänavaga (vasakult), Liivakuru tänavaga (paremalt) ja Vilja tänavaga (vasakult).
Kuremarja tänav (Pärnu)

Kuremarja tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav algab Mureli tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Raba tänaval. Tänav on umbes 250 meetrit pikk.
Tänav sai nime 21. aprillil 2005.
Künni tänav (Tartu)

Künni tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Künni tänav saab alguse Adra tänavalt, suundub põhja, ristub Vilja tänavaga ja lõppeb Vahi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 270 meetrit.
Lai tänav (Pärnu)

Lai tänav on tänav Pärnus Kesklinna ja Eeslinna linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maantee, Akadeemia ja Vee tänava ristmikult ning suundub esmalt itta ning siis kagusse. Tänavaga ristuvad Aida (paremalt), Ringi (paremalt), Aia (paremalt) ja Vingi tänav. Lai tänav lõppeb Vanapargi ja Pika tänava ristumiskohas, millest samas sihis edasi kulgeb Riia maantee.
Tänava pikkus on ligikaudu 974 meetrit.
Nimi.
1889. aasta linnaplaani kohaselt kandis tänav "Kalda" nime, kuid 1898. aasta linna kaardil oli tänav märgitud kui Suur-Jõe tänava pikendus. Tõenäoliselt sa tänav "Kalda" nime tagasi, kui Vingi tänava nurgale ehitatud saun "Suur-Jõe tänava" poolitas.
8. märtsil 1935 liideti "Kalda tänav" ja "Riia tänav" üheks "Riia maanteeks".
Tänavale pandi nimi Lai 1. juunil 2003, kui tänav otsustati Riia maanteest eraldada, kuna tänava majanumbritel ulatusid lisatähed juba k- ja e-täheni.
Johan Laidoneri plats

Johan Laidoneri plats on park ja aadressikoht Viljandis. See on nimetatud Eesti sõjaväelase ja poliitiku, Viljandi aukodaniku Johan Laidoneri auks.
Plats koosneb ruudukujulisest pargist ja seda kolmest küljest ääristavatest sõiduteedest, mis on ühendatud järgmiste tänavatega: Lutsu, Linnu, Trepimägi, Lossi, Hiire, Kauba ja Munga. Sõiduteede kogupikkus on 249 m. Pargi neljandat külge ääristab Lossi tänav. Kõrghaljastusega parki läbivad diagonaalis jalakäijate rajad ja selle keskel asub purskkaev August Vommi skulptuuriga "Poiss kalaga".
Ehitised.
Märkimisväärsemad ehitised Johan Laidoneri platsi ääres:
Ajalugu.
Keskajal asus väljakul turuplats ja see oli linna tähtsaim väljak. Turgu hakati platsil pidama arvatavalt 13. sajandi teisel poolel. Platsi idaservas, praeguse vana veetorni asukoha kõrval asus keskajal linnakirik koos seda ümbritseva surnuaiaga. Platsi lõunaküljel asusid raekoda, haigla ja Viljandi Kreiskooli koolimaja. Ülejäänud platsi ümbritseva hoonestuse moodustasid arvatavalt kahe- või kolmekorruselised kodanikumajad. 18. sajandi teisel poolel ehitati platsi äärde kaks uut kivimaja, kohtuhoone (hilisem koolimaja) ja apteek.
1865. aastast kandis väljak nime Suurturg ja turgu peeti platsil kuni 1933. aastani. 
19. sajandil toimusid turuplatsil ja selle ümbruses laadad (küünla-, vastla-, jüri-, jaani- ja mihklilaat), sajandi lõpus hakati laatasid heakorra huvides pidama järveäärsel heinamaal ja alates 1905. aastast enam Suurturul laatasid ei peetud. 20. sajandi alguses peeti turgu teisipäeviti ja reedeti, alates 1909. aastast ka neljapäeviti. 1920.–1930. aastatel oli plats kasutusel ka taksopeatusena.
Pärast turupidamise lõpetamist 1933. aastal kujundati plats ümber pargiks ja 1934. aasta 12. veebruarist kannab see nime Kindral Laidoneri plats. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal nimetati väljak Jaan Tombi mälestuseks J. Tombi platsiks. 1941. aasta sügisel ennistati nimi kindral Laidoneri plats ja 1944. aasta sügisel taastati jälle nimi J. Tombi plats. 1989. aastal kinnitati nimeks taas kindral Laidoneri plats. Praeguse nimekuju sai väljak 24. augustil 2004 lähtuvalt kohanimeseadusest ja Vabariigi Valitsuse määrusest „Pühendusnimede määramise kord“.
Lehe tänav (Tartu)

Lehe tänav on tänav Tartus Jaamamõisa linnaosas.
Tänav saab alguse Jaama tänavalt, suundub kirdesse, ristub Oksa ja Ladva tänavaga, pöörab siis loodesse, ristub Ida tänava, Põhja puiestee ja Lääne tänavaga ning lõppeb siis tupikuga. 
Tänav sai nime 21. novembril 2002.
Lepa tänav (Tartu)

Lepa tänav on tänav Tartus Annelinna linnaosas.
Tänav algab Lõhmuse tänavalt ja selle üks haru lõppeb tupiktänavana ja teine haru Kuuse tänavaga ristumisel. Nimi 30.maist 1958.
Lepa tänav (Viljandi)

Lepa tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.
Tänava pikkus on 85 m.
Tänav sai nime 18. märtsil 1925.
Liblika tänav (Pärnu)

Liblika tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Rääma tänavalt ja suundub kirdesse. Liblika tänav ristub Mäe, Oja ja Rohu tänavaga, siis katkestab selle Ehitajate tee, millest teisel pool tänav jätkub, ristub Kodara, Savi ja Kase tänavaga ning lõppeb Vana-Savi tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on ligikaudu 955 meetrit.
Tänav sai nime 1923.
Liiva tänav (Kuressaare)

Liiva tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Uus-Roomassaare tänavalt ning kulgeb alguses põhjakirdesse ning siis lauge kaarega põhja. Tänav ristub Kungla tänavaga ja lõpeb Suve tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on umbes 350 meetrit.
Tänav sai nime 1924.
Liiva tänav (Kärdla)

Liiva tänav on tänav Kärdlas.
Tänav saab alguse Väike-Liiva tänavalt ja suundub Käina maantee paralleeltänavana lõunakagusse. Tänav ristub Kanarbiku tänavaga ja lõppeb Alato tänavaga ristudes.
Tänav sai nime 1978.
Liiva tänav (Viljandi)

Liiva tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.
Tänav algab Tartu tänavalt ning suundub algul lõunasse ja siis kagusse. Tänav lõppeb Ranna puiesteel.
Tänava pikkus on 239 m.
Tänav sai nime 1915.
Ajalugu.
Tartu tänavaga ristuv ülemine osa on linnaplaanidel alates 1832. aastast,
tervikuna on tänav plaanidel märgitud alates 1865.a. Tänav on hoonestatud 19.sajandi esimesel kolmandikul. 19-20. sajandi vahetusel ehitati tapamaja (hilisem Spordibaas).
Ušba

 Ušba (gruusia keeles უშბა) on järsunõlvaline kahe tipuga mägi Suur-Kaukasuses.
Ušbat nimetatakse Kaukaasia Matterhorniks, kuigi ta on Alpides asuvast kuulsast Matterhornist massiivsem ja paarsada meetrit kõrgem.
Asukoht ja kõrgus.
Halduslikult jääb mägi Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonda Gruusias. Gruusia-Venemaa (Kabardi-Balkaaria) piirist jääb ta 1,5 km lõunasse.
Põhja- ja lõunatipu vaheline kaugus on 530 m. Põhjatipust 1,6 km kirde suunas asub Venemaa-Gruusia piirile jääv Tšatuni mägi (4412 m), lõunatipust 11 km lõunakagu suunas asub Mestia alev. Ušbale lähim temast kõrgem mäetipp jääb 29 km kagu suunas (Tetnuldi).
Ušba (lõunatipu) kõrgus on 4700 m. Põhjatipp on lõunatipust 10 m madalam.
Alpinism.
Ušba on alpinistidele tehniliselt raskete tõusumarsruutidega mägi. Kui tehnilise alpinismi sündi seostatakse Matterhorniga, siis Venemaal sai see alguse Ušba nõlvadel. 
Kõige kergemad marsruudid põhjatipule klassifitseeritakse Vene süsteemi järgi kategooriasse 4A ("küllaltki raske") ja lõunatipule 5A ("raske"). Marsruute kategooriaga 5B on üle kolmekümne; kümmekond marsruuti kuuluvad kategooriasse 6A. Kaks kuulsamat marsruuti on lõunatipule viiv Kustovski marsruut (6B) ja põhjatipule viiv mäe kirdeseinal (seina kõrgus 1200 m) läbitav Zerkalo marsruut (5A), mille esimesena läbis Svanethist pärit Mihheil Hergiani. 
Esmatõus.
Mäe põhjatipu esmavallutasid 1888. aastal John Garford Cokklin ja mägigiid Ulrich Almer, lõunatipule jõudsid esimestena 1903. aastal Saksamaa-Šveitsi-Austria ühisekspeditsiooni liikmed B. Rickmer-Rickmersi juhtimisel.
FC Jokerit

FC Jokerit oli 1999–2004 Soomes Helsingis tegutsenud jalgpalliklubi.
Ajalugu.
FC Jokerit oli elukutseliste jalgpalliklubi Soomes Helsingis, mis asutati 1999. aastal. Klubi oli tuntud metrikute toetajate poolest ("116% Boys"), ning klubi omaniku poolest kes on ka kohaliku jäähokiklubi omanik.
FC Jokeriti viimane hooaeg oli 2003, kus nad lõpetasid 10. kohal. Klubi müüdi märtsis 2004 rivaalidele HJK-le, nimi muuteti Klubi-04 mis hakkas mängima Kakkonenis.
 2. koht (1): 2000
 Võitja (1): 1999
 2. koht (1): 2000
Suomen Cup

Suomen Cup (rootsi keeles "Finlands cup") on Soome klubijalgpalli peamine karikavõistlus. See iga-aastane võistlus on avatud kõikidele Soome Jalgpalliliidu liikmetele ja seda on peetud alates 1955.
Suomen Cupi võitja kvafitseerub UEFA Euroopa Liigasse.
Finaalid.
Meeskondade tulemused on kirjas järgmises tabelis:
Esitused klubiti.
Klubide tulemused on kirjas järgmises tabelis:
Tallinna-Harju prefektuur

Tallinna-Harju prefektuur oli aastail 1926–1940 tegutsenud Eesti välispolitsei piirkondlik prefektuur.
Tallinna-Harju prefektuur moodustati Tallinna Linna Politseivalitsuse ja Harju Maakonna Politseivalitsuse baasil. 
Prefektuuri piirkonda kuulusid Tallinn ja Harju maakond: Nõmme, Keila ja Paldiski linn ning Harjumaa. Prefekti asus Tallinnas.
Tegevuspiirkonnad.
Tallinna-Harju prefektuuri tegevuspiirkonnad 1927. aastal: 
1. jaoskonna Kopli abikomissari tegevuspiirkond: Kopli poolsaar, mille piiriks on lõuna poolt joon Kopli lahest supelusmajade juurest Kopli surnuaiani, surnuaia piiri mööda Kopli sealt otsejoon kuni Paljassaare läänepoolse laheni.
1. jaoskonna Balti puuvillavabriku abikomissari tegevuspiirkond: Balti puuvillavabriku alla kuuluv maa-ala, mille piirideks on Paavli tänav, sealt joon Balti puuvillavabriku ja Seevaldi kruntide piiri mööda Kopli laheni, Kopli lahe mererand supelusmajadest kuni suvilateni, mererannast joon Kopli surnuaiani ja selle lõunapoolset piiri mööda Kopli tänavani, Kopli tänav kuni Paavli tänavani
3. jaoskonna, komissari õigustega Lasnamäe abikomissari tegevuspiirkond: Tallinna linna osa Lasnamäel, mille piirideks on joon Lasnamäe veert mööda viimast mööda kuni Väo teeni, Rae ja Kurna valdade piiri mööda Ülemiste järveni, järve kallast mööda Nehatu valla piirini. Nehatu valla piirilt Juhkentali sõjaväehaigemajani ja Masina tänavani, Masina tänavalt üle Suur-Tartu maantee Lasnamäe tänavani.
6. jaoskonna, komissari õigustega abikomissar Tallinna sadamas, tegevuspiirkond: Tallinna sadam ümbruskonnaga, mille piirideks on joon mererannast Härjapea jõesuust sama jõge mööda Uue-Sadama tänavani, meriasjanduse peavalitsuse keskladu ja linna krundi piiri mööda Hollandi tänavale, Härjapea jõge mööda Siimoni tänavale, siit Merepuiesteele, Merepuiesteelt joon majade nr.nr. 1 ja 3 kruntide vahelt kuni mererannani.
Tegevuspiirkonnad.
Tegevuspiirkond, 1939. aastal: 
Vabariigi Valitsuse otsusega 17. augustist 1940 kehtestati politseijaoskondade politseikomissaride tegevuspiirkonnad (jaoskonnad) järgmiselt:
Liigacup

Liigacup oli väljalangemissüsteemis jalgpallivõistlus, kus iga-aasta hooaja eel osalesid Veikkausliiga meeskonnad. 
Liigacup lõpetati 2016 hooaja järel, ning asendati Suomen Cupi alagrupiturniiriga alates hooajast 2017.
Esitused klubiti.
Märkused:
Vaata ka.
Suomen Cup
Tartu-Valga prefektuur

Tartu-Valga prefektuur oli aastail 1926–1940 eksisteerinud Eesti politsei piirkondlik prefektuur.
Prefektuuri piirkonda kuulusid Tartu, Valga, Elva, Jõgeva, Kallaste, Mustvee, Otepää ja Tõrva linn ning Tartu ja Valga maakond. Prefekti asukoht oli Tartus.
Prefekt oli ka kodanliku õhukaitse Tartu ringkonna juht.
 Tõrva abikomissari (Veski tänav 5, Tõrva) tegevuspiirkond: Hummuli, Helme, Lõve, Leebiku, Taagepera, Koorküla, Patküla, Jõgeveste, Holdre vald ning Tõrva linn Valgamaal..
Tegevuspiirkonnad.
1926. aastal ühendati Tartu maakonna 1. ja 4. politsei jaoskond. Esimene jaoskond kolis seejärel Riia tänav 77, kuhu asus ka 4. jaoskond.
Tegevuspiirkonnad.
Tegevuspiirkond, 1939. aastal:
Viru-Järva prefektuur

Rakvere-Paide ja Viru-Järva prefektuur oli aastail 1926–1940 eksisteerinud Eesti politsei piirkondlik prefektuur.
Prefektuuri piirkonda kuulusid Rakvere, Kunda, Paide, Tapa ja Türi linn ning Järva maakond ning Viru maakonnast Aaspere, Assamalla, Avanduse, Haljala, Kunda, Küti, Mahu, Paasvere, Palmse, Rakvere, Roela, Rägavere, Salla, Sõmeru, Undla, Vao, Vihula ja Vohnja vald. Prefekti asukoht oli Rakveres.
Viru-Järva prefektuur ja Rakveres politseijaoskond asusid algul Rakveres Rohuaia tänaval, 1937. aastal kolisid üle uude majja Tallinna tänaval 25.
25. märtsil 1927 vastu võetud määruse alusel nimetati Rakvere-Paide prefektuur ümber Viru-Järva prefektuuriks, sellega ühendati Narva prefektuur.
8. jaanuaril 1932 võeti vastu „Politseiasutuste kujundamise muutmise määrus“, millega muudeti taas iseseisvaks Narva prefektuur. 
Prefekt oli ka samanimelise kodanliku õhukaitse ringkonna juht.
Kriminaalkomissar
Tapa (Pikk tänav 3, Tapa) abikomissari tegevuspiirkond: Tapa linn ning Ambla, Lehtse, Liigvalla, Nõmmküla, Albu, Kapu ja Einmanni vallad Järvamaal. 
Türi (Viljandi tänav 7, Türi) abikomissari tegevuspiirkond: Türi linn ning Alliku, Särevere ja Käru vallad Järvamaal.
Tegevuspiirkonnad.
Muudatused.
1930. aastal muudeti Viru-Järva prefektuuri I jaoskonna tegevuspiirkonda Narvas: kuhu nimetati I jaoskonna Skarjatina raiooni Kose vallast Petšurki asundus. Skarjatina vald, arvatud välja Skamja, Kuritšeki, Stepanovštšina, Omuti I ja Omuti II külad. Vasknarva II raiooni Vasknarva vald, arvatud välja Vasknarva, Jaama, Smolnitsa, Remniku ja Getsemani külad. Skarjatina vallast Stepanovštšina, Omuti I ja Omuti II külad. 1932. aastal vastu võetud „Politseiasutuste kujundamise muutmise määrusega“, muudeti Narva prefektuur taas iseseisvaks prefektuuriks.
Tegevuspiirkonnad.
Tegevuspiirkond, 1939. aastal:
Hélène Grémillon

Hélène Grémillon (sündinud 8. veebruaril 1977 Poitiers's) on prantsuse ajakirjanik ja kirjanik.
Ta sündis aastal 1977 Poitiers's Vienne'i departemangus Poitou-Charentesi piirkonnas. Ta on õppinud kirjandust ja ajalugu, tal on mõlemal alal magistrikraad. Ta on töötanud televisioonis programmi assistendina ja ajakirjanikuna ajalehes Le Figaro.
Aastal 2010 ilmus tema esikromaan "Le confident". Romaan ilmus eesti keeles (tõlkija Sirje Keevallik) 2016. aastal pealkirjaga "Usaldusalune" sarjas "Nüüdisromaan".
Isiklikku.
Ta on abielus laulja Julien Clerciga, neil on poeg.
Johann (Pfalz-Neumarkt)

Johann (1383 – 14. märts 1443) oli Neumarkti pfaltskrahv aastast 1410 kuni oma surmani. Olles Ruprecht III poeg, abiellus ta aastal 1407 Katharina von Pommern-Stolpiga. Ta on tuntud peamiselt oma purustava võidu poolest hussiitide üle aastal 1433 Hiltersriedi lahingus.
Tema poeg Christoph oli Kalmari uniooni kuningas.
Pärast veeuputust

„Pärast veeuputust“ (inglise keeles „"After the Deluge"“), tuntud ka kui „Neljakümne esimene päev“ („"The Forty-First Day"“), on inglise kunstniku George Frederic Wattsi õlimaal lõuendil.
Maalil on kujutatud stseeni Esimesest Moosese raamatust, kus Noa avab pärast 40 päeva kestnud veeuputust laeva akna ning tõdeb, et vihm on lakanud.
Wolfgang (Pfalz-Neumarkt)

Wolfgang (hüüdnimega "Vanem"; 31. oktoober 1494 Heidelberg – 2. aprill 1558 Neumarkt) oli Saksa aadlimees Wittelsbachide dünastiast. Ta oli Neumarkti pfaltskrahv ja Oberpfalzi kuberner.
Elu.
Wolfgang oli Pfalzi kuurvürsti Philippi (1448–1508) poeg abielust Baieri-Landshuti hertsogi Ludwig IX tütre Margaretega (1456–1501). Tema vanemad kavandasid Wolfgangile usulist karjääri. Ta oli kanoonik Augsburgis, Würzburgis ja Speyeris ning aastast 1515 Wittenbergi ülikooli "rector magnificus". Aastal 1524 tuli Wolfgang tagasi ilmalikku ellu.
Aastal 1522 sai Wolfgang Saksa ordu liikmeks ja aastal 1524 sai ta Neumarkti endale apanaažiks. Aastal 1544 nimetati ta Ambergis Oberpfalzi kuberneriks. Teda peeti teaduste sõbraks ja patrooniks.
Wolfgang suri aastal 1558 vallalise ja lastetuna. Ta maeti Püha Vaimu kirikusse Heidelbergis.
Trellech

Trellech (ka "Trelech, Treleck" või "Trelleck"; kõmri "Tryleg") on küla ja endine linn Walesis Monmouthshire'is. See asub Monmouthist 8 km kaugusel lõunas. 
13. sajandil oli Trellech Walesi suurimaid linnu.
Anna von Veldenz

Anna von Veldenz (u. 1390 – 18. november 1439 Wachenheimis) oli "suo jure" Veldenzi krahvinna. Ta oli Hohengeroldsecki perekonna (teine perekond, kes Veldenzit valitses) liige.
Elu.
Anna oli Friedrich III, viimase Hohengeroldsecki perekonnast Veldenzi krahvi ja tema naise Margarethe von Nassau-Saarbrückeni pärijanna. Aastal 1409 abiellus ta Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrückeniga, tuues sellega Veldenzi krahvkonna Pfalz-Zweibrückeni hertsogite valdusse. Ta tõi abiellu kaasa ka poole Sponheimi krahvkonnast. Veldenzi krahvid olid omandanud selle aastal 1425, nagu oli määratud Sponheim-Starkenburgi krahvi Johann V 1425. aasta Sponheimi lepinguga. Anna vanim poeg Friedrich I päris tema osa Sponheimi krahvkonnast, tema poeg Ludwig I päris Veldenzi krahvkonna.
19. sajandil sai Anna järglane Baieri kuningaks, mistõttu on sinine Veldenzi lõvi nüüd Baieri vapi neljandal väljal.
Järeltulijad.
Abielust Stefaniga sündisid Annale järgmised lapsed:
UEFA staadionikategooriad

UEFA staadionikategooriad on kategooriad jalgpallistaadionitele vastavalt UEFA staadioni infrastruktuuri määrustele. 
Neid määrusi kasutades hinnatakse staadione kasvavas järjekorras, kategooria üks, kaks, kolm või neli (varasem "eliit"). Need kategooriad vahetasid välja 2006. aastal senise staadionide hindamise meetodi – tärniskaala ühest kuni viieni. Staadionil peab olema neljas kategooria, et võõrustada UEFA Meistrite Liiga väljalangemismänge kvalifikatsioonifaasis või mänge põhiturniiril.
Neljas kategooria on nõutav ka igal staadionil, mis võõrustab mänge UEFA Euroopa Liiga põhiturniiril või UEFA Euroopa jalgpalli meistrivõistlustel.
Üldine.
Kui staadionil on eemaldatav katus, siis selle kasutamise üle otsustavad UEFA delegaat ja määratud peakohtunik.
Kuigi minimaalne staadioni mahutavus neljandas kategoorias on 8000 pealtvaatajakohta, siis alates 2006. aastast ei ole ühtki alla 30 000 pealtvaatajat mahutavat staadioni valitud UEFA Euroopa Liiga finaali võõrustama ning staadione 60 000 kohast väiksema mahutavusega pole valitud UEFA Meistrite Liiga finaali võõrustama.
Pärast 2007. aasta UEFA Meistrite Liiga finaali ütles UEFA president Michel Platini, et Euroopa karikavõistluste finaalid peaksid toimuma staadionidel keskmise mahutavusega 70 000 pealtvaatajat, et lahendada turvalisuse probleemid.
2009–2013 finaalide võõrustajatel (Stadio Olimpico, Santiago Bernabéu, Wembley staadion ja Allianz Arena) oli kõigil mahutavus vähemalt 70 000 kohta, kuid 2014. aasta võõrustaja (Estádio da Luz) läks selle "reegliga" vastuollu, kuna see staadion mahutab umbes 65 000 pealtvaatajat. See tegi finaaliks pakutavate staadionide mahutavuse nõuded ebaselgeks.
Iittala

Iittala on Soome lauanõudetootja. Ettevõte rajati 1881. aastal klaasitööstusena, kuid hakkas hiljem tootma ka keraamilisi nõusid ja metallist söögiriistu.
Iittala tooteid on kujundanud paljud tuntud soome disainerid, teiste seas Aino ja Alvar Aalto, Kaj Franck, Oiva Toikka ja Tapio Wirkkala.
Nihat Zeybekçi

Nihat Zeybekçi (sündinud 1. jaanuaril 1961 Tavasis) on Türgi poliitik, ta kuulub Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta oli 25. detsembrist 2013 kuni 17. novembrini 2015 ja teist korda 24. maist 2016 kuni 10. juulini 2018 Türgi majandusminister.
Ta sündis 1961. aastal Tavasis Denizli provintsis noorimana viielapselises perekonnas, tema vanemad olid tubakakasvatajad. Ta õppis ärijuhtimist Marmara ülikoolis, hiljem sai magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal (magistritöö kaitses Istanbuli ülikoolis).
Ta on töötanud mitmes ettevõttes Istanbulis ja Denizlis. 1994. aastal asutas ta tekstiiliettevõtte.
2004. aastal valiti ta Õigluse ja Arengu Partei esitatud kandidaadina Denizli linnapeaks. 2011. aasta Türgi parlamendivalimistel valiti ta Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. 25. detsembrist 2013 kuni 17. novembrini 2015 oli ta Türgi majandusminister. Uuesti sai ta Türgi majandusministriks 24. mail 2016.
Isisiklikku.
Ta on abielus ja tal on neli last.
Felix Leet

Felix Leet (sünninimi Felix Felt, aastatel 1923–1939 Felix Lebans; 26. mai 1922 Tallinn – 28. august 2017) oli eesti raadioajakirjanik.
Ta teenis 1943–1946 Eesti laskurkorpuses. 
Ta õppis 1947–1948 Tallinna Polütehnilises Instituudis majandust ning lõpetas 1967. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal "cum laude". Ta õppis ka Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Vabariiklikus Parteikoolis.
Oli 1946–1948 ajalehe Noorte Hääl osakonnajuhataja ning 1949 ja 1953–1955 Pärnu korrespondent, 1952–1953 ajalehe Nõukogude Hiiumaa toimetaja, 1952–1991 Eesti Raadios "Päevakaja" ja muude uudistesaadete korrespondent ja kommentaator (põhiliselt Pärnus). 
Leet on teinud reportaaže Lõuna-Eesti elust ja põllumajandusest. 
Osalenud skaudiliikumises. 
Andres Sööt on teinud Felix Leedist portreefilmi "Reporter" (1981).
Svetlana Savitskaja

Svetlana Savitskaja (vene keeles Светлана Евгеньевна Савицкая; sündinud 8. augustil 1948 Moskvas) on vene katselendur, kosmonaut ja õppejõud (dotsent).
Svetlana Savitskaja on maailma teine naiskosmonaut pärast Valentina Tereškovat ja maailma esimene naiskosmonaut, kes on väljunud avakosmosesse.
Svetlana Savitskaja on kogu NSV Liidu ajaloo ainus naissoost kahekordne Nõukogude Liidu kangelane.
Isiklikku.
Tema isa oli sõjaväelendur ja väeülem, lennuväemarssal Jevgeni Savitski (1910–1990). Ta on abielus ja poja ema.
Discovery (täpsustus)

"Discovery" tähendab inglise keeles 'avastus'.
See on mitme asja nimi või pealkiri:
Ajatempel

Ajatempel (inglise "timestamp") on sümbolite rida või kodeeritud info, mis näitab, millal määratud sündmus toimus. Harilikult moodustatakse ajatempel kuupäevast ja aastast (nt 15.03.2016).
Näiteid.
 2005-10-30 10:45
 Sat Jul 23 02:16:57 2005
 20140812003842
Allmäe

Allmäe (vene keeles Подгорное) on väliseestlaste küla Venemaal Stavropoli krais Andropovi rajoonis. 
Küla rajasid 1868. aastal ümberasujad Eestist, Soomest ja Venemaa keskkubermangudest pärast 1861. aasta talurahvareformi Venemaal, millega kaotati pärisorjus ning algas intensiivne ümberasumine Stavropoli ümbrusse. 1897. aastal elas külas 1098 inimest. 29. aprillil 1907 pühitseti Allmäe kirik. 1920. aastate keskpaigas elas Allmäel 1192 inimest, kõik eestlased.. Enne Teist maailmasõda tegutses Allmäel Edasi kolhoos. 2011. aastal elas külas 335 inimest. 
Külas tegutseb põhikool nr 15 (vene keeles "основная общеобразовательная школа № 15").
Külarahvas.
1876. aastal sündis Allmäel Dmitri Lukjanov, kellest sai näitleja Maria Andrejeva sõber. 
1905. aastal sündis külas Joosep Laar, kes väidetavalt hukkus 1943. aastal Tamani poolsaare vabastamislahingutes, pälvides esimese eestlasena postuumselt Nõukogude Liidu kangelase kuldtähe.
1923. aastal sündis Allmäe külas Tamara Laas, kes töötas 1948. aastast prantsuse keele õpetajana Tallinnas ja valiti 1950. aastal NSV Liidu Ülemnõukogu 3. koosseisu (1950—1954) saadikuks.
Mälestusmärk.
Külas, Tsvetotšnaja tänaval asub mälestusmärk lahingus hukkunud Nõukogude lendurile kapten Ivan Sinjajevile. Lendur maeti külla 17. jaanuaril 1943, obelisk püstitati 1952. aastal..
Kaj Franck

Kaj Gabriel Franck (9. november 1911 Viiburi – 26. september 1989 Santorin, Kreeka) oli üks Soome disaini juhtfiguure ning perioodil 1940–1980 disaini ja rakenduskunsti olulisi mõjutajaid.
Franck õppis 1932. aastani Helsingi tööstusdisaini kõrgkoolis mööblidisaini. Pärast selle lõpetamist töötas ta Riihimäe klaasitööstuse kataloogide illustraatorina, seejärel sisekujundaja ja tekstiilidisainerina. 1939. aastal värvati ta armeesse.
1945. aastast oli Franck Arabia keraamikatehase (tänapäeval kuulub Iittala gruppi) kunstidirektor ning Helsingi rakenduskunstide kolledži, tänapäevase Helsingi kunsti- ja disainiülikooli eelkäija kunstidirektor ja õppejõud, kuid disainis tooteid ka teistele ettevõtetele. 1964. aastal pälvis ta prints Eugeni medali.
Soome disainifoorum annab igal aastal välja Kaj Francki disainiauhinda, millega pärjatakse Francki pärandi vaimus töötavaid disainereid ja kollektiive. Auhinna laureaatide hulka kuuluvad Oiva Toikka (1992), Yrjö Kukkapuro (1995), Heikki Orvola (1998), Eero Aarnio (2008), Simo Heikkilä (2011) ja Harri Koskinen (2014).
Soome rahapaja andis 2011. aastal välja Kaj Franckile ja tööstuskunstile pühendatud meenemündi. Mündiga tähistati Francki sajandat sünniaastapäeva.
Kaj Franck on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Arizona ülikool

Arizona ülikool (inglise keeles "University of Arizona"; lühendid U of A, UArizona või UA) on avalik-õiguslik teadusülikool USA-s Arizona osariigis Tucsoni linnas. See kuulub ülikoolide organisatsiooni Association of American Universities.
Ülikool on asutatud 1885. aastal, see on Arizona osariigi vanim ülikool. Õppetööd alustati ülikoolis 1891. aastal.
2023. aasta seisuga õppis ülikoolis 53 187 õpilast, kellest 40 533 õppis Tucsoni linnakus. Ülikoolil on 19 kolledžit, sh Tucsonis tegutsevad meditsiinikolledž ja ärikool Eller College of Management ning Phoenixis tegutsev James E. Rogersi õigusteaduste kolledž. Arizona ülikool on samuti tuntud antropoloogia, astronoomia, astrofüüsika, analüütilise keemia, hüdroloogia, optika, farmaatsia, filosoofia ja planetoloogia valdkonnas.
Arizona ülikool kuulub USA ülikoolide spordiorganisatsiooni NCAA konverentsi Pac-12 Conference. Ülikooli spordivõistkonnad kannavad nimetust Arizona Wildcats. Arizona ülikooli meeskond on tulnud neli korda USA üliõpilasmeistriks pesapallis ning korra korvpallis, golfis ja ujumises. Ülikooli pehmepallinaiskond on tulnud USA üliõpilasmeistriks kaheksa korda ning selles arvestuses on Arizona ülikool Los Angelese California ülikooli järel teisel kohal. Ülikooli kodustaadion on Arizona Stadium.
Aucklandi Ülikool

Aucklandi Ülikool (inglise "University of Auckland") on avalik-õiguslik ülikool Uus-Meremaal Aucklandis; ühtlasi suurim ülikool Uus-Meremaal.
Ülikool on asutatud 1883. aastal. 
Ülikoolis õpib 39 940 üliõpilast (seisuga aprill 2010).
Auliige

Auliige on austuse ja teenete eest mingi organisatsiooni (nt akadeemia, klubi, seltsi) liikmeks valitu; selle valitu aunimetus. Auliige võib olla vastava organisatsiooni liige juba varem, kuid võib olla saanud selle nimetuse teatud teenete eest organisatsiooni ees, ilma et oleks varem organisatsiooni kuulunud.
Näiteks Venemaal võib organisatsiooni üritusel olla eraldi laud vaid auliikmetele. Selle laua eesmärk on stimuleerida organisatsiooni liikmete tegevust.
Auliikmel on organisatsioonis sageli privileege.
BBC One

BBC One on Suurbritannia ringhäälingukontserni BBC telekanal.. Kanal on nii BBC kui ka Suurbritannia kõige suurema vaadatavusega telekanal: selle vaatajaskond moodustab üle 20% kogu teleauditooriumist (seisuga 2013). Telekanal hakkas saateid edastama 22. augustil 1932 nime BBC Television Service all.
Kalle Hansen

Kalle Hansen (sündinud 26. mail 1958) on eesti alpinist ja matkakorraldaja.
Ta on alpinistina tõusnud kahele seitsmetuhandelisele ja koos kaaslastega esmavallutanud Pamiiris kuuetuhandelise Tartu ülikool 350 ja kolm viietuhandelist tippu. 
Koos mõttekaaslastega asutas ta Nipernaadi Matkaklubi (2016. aastast mittetulundusühing), kus ta täidab alpiinstruktori kohustusi, juhib projekte ja alpinismigruppe ning konsulteerib gruppe alpinismi strateegilistes küsimustes.
Ta on osaühingu E-Turist Reisibüroo juhatuse liige, ettevõte tegeleb peamiselt välismaalaste teenindamisega Eestis, eelkõige Lõuna-Eestis.
Ta lõpetas 1976. aastal Nõo Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli.
Alpinism.
Mägironimist hakkas ta harrastama 1976. aastal Kuldev Ääremaa juhendamisel. 1977. aastal astus ta Alpiklubi Firn liikmeks. 1979. aastal sooritas ta edukalt Dušanbe lähistel asuvas alpilaagris Vorzob mägipäästetööde eksami.
1990. aastal tegutses ta koos Kalev Muru, Alfred Lõhmuse ja Enn Brannoga mägigiidina rahvusvahelises alpilaagris Pamiir.
1991. aastal kavatses ta osaleda kaheksatuhandelise Annapurna ekspeditsioonis, millest võinuks saada eestlaste esimene Himaalaja ekspeditsioon. See jäi siiski teostamata rahanappuse tõttu.
Esmavallutused Pamiiris.
1982. aastal võttis ta osa Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva auks korraldatud ekspeditsioonist Kesk-Pamiiri Tanõmasi ahelikus. Selle käigus esmavallutati kaks nimeta mäetippu. 6350 meetri kõrgune mägi, mille tippu ronis esimeste seas ka Kalle Hansen, nimetati Tartu Ülikool 350-ks.
1984. aastal käisid eestlased Pamiiris mitut mäetippu esmavallutamas. Sel ajal kui Jaan Künnapi juhitud grupp Tallinna mäetippu tõusis, esmavallutasid 18. ja 20. augustil Alfred Lõhmus ja Kalle Hansen kahekesi kaks nimeta viietuhandelist mäge: 5750 meetri ja 5700 meetri kõrgust tippu, millest ühele otsustati anda oma spordiühingu Kalev nimi (Kalevi mäetipp).
1989. aastal tegi ta kaasa eestlaste ekspeditsioonis Pamiiri viietuhandelise mäetipu esmavallutamiseks. Kalev Muru juhtimisel tõusis ta koos kaaslastega tippu. Tipp nimetati Eesti ülikooliks.
Tehniline alpinism.
1985. aastal ronis ta koos Kalev Muruga Almatõ piirkonnas mitmel marsruudil (raskuskategooria 5A, üks marsruut 5B) ning 1987. aastal tegi Fani mägedes koos Kalev Muru, Anu Kallavuse ja Sven Mäsesiga mitu tehnilist marsruuti, neist üks 5B-kategooriasse kuuluv.
1989. aasta Pamiiri ekspeditsiooni käigus (pärast Eesti ülikooli esmavallutust) läbis ta sealsamas lähedal mitu tehnilist marsruuti, nende seas Urmas Graueni juhtimisel tõusis ta Suhkrupea mäe tippu (5B) ja läbis koos Kalev Muruga kahekesi 4A-kategooria marsruudi.
Isiklikku.
Ta on Tartu Veiniklubi asutajaliige.
Tuuli Stewart

Tuuli Stewart (sündinud 31. mail 1964) on Eesti koolitaja, mentor, riigiteadlane, publitsist, tõlk, fotograaf. 
Globalistina töötab alates 2001 ka Eestis. Ta on õppinud 21. sajandi äri- ja tehnoloogiat "Quantic School of Business and Technology" (EMBA), EBS (rahvusvaheline kraad), kultuurilugu (Usuteaduse Instituut, MA), riigiteadust (Tallinna Ülikool, läbitud doktoriõpe). 
T. Stewart on tegutsenud õppejõuna ja juhendajana mitmetes ülikoolides, stažeerinud 2016 Marju Lauristini Euroopa Parlamendi büroos, täiendanud ennast Ameerikas, Belgias, Lätis jm. 
Alates 2004 juhib Tuuli koolitus- ja konsultatsioonifirmat Maison Solutions, mis toetab väikese ja kesksuure ettevõtluse arengut fookusega naisettevõtlusele. Ettevõtjana on ta tegutsenud meediakonsultandina, kinnisvaras, rahvusvahelises kaubanduses, kampaaniate ja liikumiste korraldajana. Ta on Do Nation Estonia kogukonna juht ja promootor. 
Stewart on elanud Kasahstanis, USAs, Iisraelis, Norras jm. Ka praegu jagab ta oma elu erinevate kogukondade vahel. Tuuli Stewart on Kodanikuühiskonna Sihtkapitali arenguekspert, EBS mentorklubi liige, Eesti Rooma Klubi liige, oli selle promootor ja meediajuht 2004–2022.
Ühiskondlik tegevus.
Tuuli Stewart organiseeris 26. jaanuaril 2017 toimunud Rail Balticu vastase meeleavalduse Tallinnas Majandusministeeriumi ees.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Savisaare valimisliidu ja Tegusa Tallinna nimekirjas, sai 51 häält ja ei osutunud valituks.
On olnud eesti eestkõneleja nii Rooma Klubis kui EEB-s ("The European Environmental Bureau)", kuulunud juhatusse. 
Tuuli Stewart on liikumise Do Nation Estonia promootor ja eestvedaja. 
Tõlkija ja kirjastaja.
T. Stewart on tõlkinud üle 10 raamatu, koostanud ja välja andnud:
2023 P. Kangro. "Totalitarismi laborirotid" 
2022 "Kasvu piirid" – Rooma Klubi 1. raport 1972.
2019 Eesti Rooma Klubi toimetised "Mõõt või meelevald".
Bayreuthi Ülikool

Bayreuthi Ülikool (saksa "Universität Bayreuth") on avalik-õiguslik ülikool Saksamaal Baieri liidumaal Bayreuthis. 
Ülikool asutati 1975. aastal. 
2019. aasta seisuga õpib ülikoolis 13 500 üliõpilast ja töötab 240 professorit.
Baškiiri ANSV

Baškiiri Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühinimi Baškiiri ANSV; baškiiri keeles Башҡорт Автономиялы Совет Социалистик Республикаhы; vene keeles Башкирская Автономная Советская Республика) oli autonoomne vabariik Vene SFNV ja Vene NFSV koosseisus. 
Baškiiri ANSV eksisteeris aastatel 1919–1990. See oli ainus autonoomne vabariik, mis moodustati lepingulistel alusel.
Baškiiri ANSV pealinn oli 1919. aastal Temjassovo, aastatel 1920–1922 Sterlitamak ja 1922–1991 Ufa.
Moodustamine.
20. märtsil 1919 sõlmiti Nõukogude keskvõimu (Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu) ja Baškiiri valitsuse vahel kokkulepe Autonoomse Baškiiri Nõukogude Vabariigi moodustamise kohta. 
Deklaratsioon Baškortostani riiklikust suveräänsusest.
11. oktoobril 1990 võttis Baškiiri ANSV Ülemnõukogu vastu deklaratsiooni Baškortostani riiklikust suveräänsusest ning kuulutas autonoomse vabariigi ümberkujundamise Baškiiri Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks – Baškortostani Vabariigiks. Vabariigi nime muutuse kinnitas 24. mail 1991 Vene NFSV Rahvasaadikute Kongress.
Baškiiriast pärit isikuid.
Baškiiri ANSV-st on pärit hävituslendur Leonid Ivanovitš Gorodetsk.
Berklee Muusikakolledž

Berklee Muusikakolledž (inglise keeles "Berklee College of Music") on Ameerika Ühendriikides Bostonis asuv muusikakõrgkool. 
Kolledži asutas 1945. aastal Lawrence Berk ja algul kandis see nime Schillingeri Muusikamaja (inglise Schillinger House of Music). 1954. aastal laiendati kolledžit oluliselt ja asutaja Berk pani koolile siiani kasutatava Berklee nime. 
Kolledž on tuntud eriti seetõttu, et seal õpetatakse uusi mitteakadeemilisi muusikasuundi, näiteks 1999. aastal avati kolledžis hiphopi kursus. 
2008. aasta seisuga õppis kolledžis umbes 4000 õpilast. 
Eesti muusikutest on Berklee muusikakolledžis õppinud näiteks Tõnu Naissoo, Uku Suviste, Sofia Rubina ja Ingmar Erik Kiviloo.
Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken

Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken (23. juuni 1385 – 14. veebruar 1459 Simmern) oli Simmerni ja Zweibrückeni pfaltskrahv aastast 1410 kuni oma surmani aastal 1459.
Ta oli Saksa kuninga (1400–1410) ja Pfalzi kuurvürsti Ruprechti ja tolle naise Elisabeth von Hohenzollern-Nürnbergi poeg. Pärast Ruprechti surma jaotati Pfalzi kuurvürstkond tema nelja elusoleva poja vahel. Ludwig III sai põhiosa, Johann sai Pfalz-Neumarkti, Stefan sai Pfalz-Simmerni ja Otto sai Pfalz-Mosbachi.
Aastal 1410 abiellus Stefan Anna von Veldenziga, kes suri aastal 1439. Pärast Anna isa surma aastal 1444 sai Stefan kontrolli ka Veldenzi üle ja Veldenzi osale Sponheimist. Samal aastal jagas ta ka riigi oma poegade Friedrich I, kellest sai Simmerni pfaltskrahv, ja Ludwig I, kellest sai Zweibrückeni pfaltskrahv, vahel. Aastal 1448 õnnestus tal saada oma nooremale vennale Ottole pool Pfalz-Neumarktist ja müüa talle teine pool.
Ta maeti lossikirikusse, mis oli varem olnud hospitaliitide kirik Meisenheimis.
Perekond ja lapsed.
Stefani ja Anna lapsed olid:
Edinburghi Ülikool

Edinburghi Ülikool (inglise University of Edinburgh) on riiklik ülikool Šotimaal Edinburghis.
Vastavalt Quacquarelli Symondsile (QS) on ülikool rahvusvaheliste ülikoolide edetabelis 17. kohal.
Ülikool koosneb kolmest kolledžist.
Ülikool asutati 1583. 
Šoti valgustusajastu jooksul hakati intellektuaalselt käärivat Edinburghi linna kutsuma klassitsistliku eponüümi järgi Põhjala Ateenaks.
Colorado Ülikool

Colorado Ülikool (inglise "University of Colorado") on nelja ülikoolilinnakuga ülikool Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis.
Ülikool on rajatud 1876.
Ülikoolil on neli linnakut ehk osaülikooli:
Connecticuti Ülikool

Connecticuti Ülikool (inglise "University of Connecticut") on riiklik ülikool USAs Connecticuti osariigis Storrsis. 
Ülikool asutati 1881. 
Ülikoolis õpib üle 30 000 õpilase ja töötab ligi 10 000 õppejõudu.
Käsmu majaka sadam

 
Käsmu Majaka sadam on sadam Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmus.
Sadamast Käsmus, Aaspere mõisa piirides on teateid 19. sajandist (saksa keeles "Kasperwieck"). Teiste allikate kohaselt ei ole Käsmus sadamat olnud (paadisild tõenäoliselt oli) ja Käsmu laevaomanike kaubalaevad seisid 19. sajandil ja 20. sajandi esimesel poolel reidil ankrus. Kuigi Käsmu oli kümnete laevade kodusadam, ei olnud seal korralikku sadamasilda. Raamatus "Mereriik Käsmu" on esitatud Veeteede Ameti tellitud kai jooniseid 1923. aastast, kuid sedagi ei hakatud ehitama.
Alates 2016. aastast plaanitakse Käsmu Majaka sadama laiendamist. Uue sadama ehitamise eest seisab MTÜ Käsmu Majaka Sadam.
Käsmu sadamakapten on Margus Välkmann.
Käsmu Sadam pakub kai ääres olevas ujuvvahendil saunateenust.
MTÜ Ratsaspordiklubi Hippus

Ratsaspordiklubi Hippus oli aastatel 2002–2012 ratsasporti edendanud mittetulundusühing, mis oli registreeritud Tallinnas. 
MTÜ-d juhtis ajakirjanik ja poliitik Marko Mihkelson.
1998. aasta asulareform

1998. aasta asulareform oli Eesti riigi ja Eesti Keele Instituudi kohanimenõukogu koostöös 1998 läbi viidud reform Eesti asulate nimede korrastamiseks. Asulareformi üks põhieesmärk oli Eesti NSV ajal 1977 läbi viidud reformi (1977. aasta asulareform) vigade parandamine. See oli 1997. aasta asulareformi jätk. 
Reformi käigus lisandus 97 uut asulat, 9 asula nime muudeti ja 1 asula kaotati.
2015. aasta Eesti Muusikaauhinnad

2015. aasta Eesti Muusikaauhinnad oli 17. galakontsert, kus Eesti Fonogrammitootjate Ühing jagas iga-aastaseid Eesti Muusikaauhindu. Kõige rohkem auhindu (4 kategoorias) võitis Curly Strings.
Kategooriate võitjad.
Kategooriate võitjad on järgmised:
After-War

"After-War" on Kristina Normani installatiivne keskkond ("performance") viies ruumis, milles kesksel kohal on kuldsõdur. "Perfomance" on innustatud skulptuurist "Pronkssõdur".
Kuldsõduri Tõnismäele viimise eest sai Norman 9. mail 2009 politseilt suulise hoiatuse. 9. juunil 2009 ilmus uudis, et nüüdiskunsti muuseum Kiasma soovib kuldsõduri ära osta.
Ar-Raqqah

Ar-Raqqah (araabia keeles الرقة‎‎) on linn Süürias, Ar-Raqqah' provintsi keskus. Asub Eufrati kirdekaldal, 160 kilomeetrit Aleppost ida pool.
Tänapäeva linna kohale rajas linna Seleukiidide riigi rajaja Seleukos I (valitses 301–281 eKr), kes andis sellele nimeks Nikephorion. Tema järeltulija Seleukos II Kallinikos laiendas linna ja nimetas selle ümber Kallinikoseks (ladina keeles "Callinicum"). Bütsantsi keiser Leo I lasi linna ümber ehitada ja andis sellele nime Leontopolis.
Süüria kodusõja käigus hõivas linna 2013. aastal Islamiriik ning tegi sellest 2014. aastal oma keskuse Süürias. Seetõttu on linna pommitanud Süüria valitsusväed, USA, Venemaa ja mitmed teised riigid. Islamiriik on hävitanud linnas olnud šiiitide mošeed ja kristlaste kirikud. Novembris 2016 alustas Süüria opositsioon USA ja Prantsusmaa toetusel pealetungi Ar-Raqqah' vabastamiseks.
2004. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 220 488 inimest.
Generatiivse Grammatika Grupp

Generatiivse Grammatika Grupp (GGG) oli Huno Rätsepa ja tema üliõpilaste keeleteaduslik seminar, mis tegutses Tartus aastail 1965–1972. Grupis tegeldi keeleteooria, strukturaalse lingvistika ja generatiivse grammatikaga. GGG tegeles keeleteooria, strukturaalse lingvistika ja generatiivse grammatikaga. GGG pani aluse muutusele Eesti keeleteaduses, sealhulgas eesti keele uurimises. 
Liikmed.
Grupi liikmete hulgas on palju praegusi mõjukaid teadlasi, professoreid, akadeemikuid. Üheksa GGG liiget on autasustatud riikliku preemia või Wiedemanni keeleauhinnaga. GGG töös osalesid keeleteadlased Mati Erelt, Mati Hint, Priit Järve, Jaan Kaplinski, Reet Kasik, Mare Koit, Arvo Krikmann, Asta Kuha, Ivar Kull, Andres Langemets, Helle Metslang, Reedik Palm, Maie Raitar, Mart Remmel, Huno Rätsep, Helle Saluveer, Ellen Uuspõld, Jüri Valge, Tiit-Rein Viitso, Ülle Viks ja Haldur Õim.
Tegevus.
1967. aastal korraldas GGG üleliidulise konverentsi Tartus, kus osales ka palju semiootikuid ja matemaatikuid.
Eesti keele kateedri toimetistena avaldati kümme köidet artiklikogumikke "Keel ja struktuur" ja seitsmest köitest koosnev mahukate uurimuste sari "Keele modelleerimise probleeme" (1966–1975). Aastatel 1969–1972 toimusid teadusseminarid, kus iga töörühma liige pidas ettekande aasta jooksul saadud uurimistulemustest. Ettekannetest avaldati ingliskeelseid artikleid ka väljaspool Eestit ilmunud ajakirjades ja kogumikes.
Erika Aland-Vernik

Erika Aland-Vernik (3. aprill 1913 Kooraste vald, Võrumaa – 25. mai 2001 São Paulo, Brasiilia) oli eesti näitekirjanik, luuletaja, proosakirjanik ning tekstiilikunstnik.
Ta sündis Kooraste vallas Kusto Tamme talus möldri tütrena. Ta õppis Otepää Gümnaasiumis. Abiellus (13. augustil 1938) Jüri Vernikuga ja seejärel nad lahkusid Eestist Brasiiliasse. Osales väliseestlaste seltsielus Brasiilias. Romaanis "Kohvipõllu leib", Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv 1990, käsitletakse eesti immigrantide elualgust Brasiilias. Lühijutte ja luuletusi avaldatud Viruskundras. Suri aastal 2001 São Paulos Brasiilias.
Fortum

Fortum on Soome riiklik energeetikaettevõte. Ettevõtte peakontor asub Espoos. Ettevõte tegutseb eeskätt Põhja- ja Baltimaades, Poolas ja Venemaal. Ettevõte moodustati 1998. aastal.
50,55% ettevõtte aktsiatest kuulub Soome valitsusele ja umbes 47% aktsiatest ringleb börsil.
2019. aastal ulatus Fortumi käive 5,4 miljardi euroni ning tegevuskasum oli 1,1 miljardit eurot.
Fortum Eestis.
Eestis tegutseb Fortum Tartu ja Fortum Eesti (Pärnus). Esimest kuulub Fortumi omandusse 60% ja teisest 100%. Küll on aga ettevõtte teada andnud, et plaanib maha müüa nii Eesti, Läti, Leedu, Poola kui ka Soome Järvenpää soojusärid. Fortumi Baltimaade kaugkütteäride müük Šveitsi investeerimisfirmale Partners Group peaks aset leidma 2021. aastal ning tehingu maksumus on 800 miljonit eurot.
Renault

Renault Group, ka Groupe Renault (ametlikult Renault S.A.) on Prantsusmaa autotootmisettevõte, mis asutati 1899. aastal. Ettevõtte peakontor asub Boulogne-Billancourtis. 
Renault toodab autosid 35 riigis ning Renault Grupil on üle 105 812 töötaja.
Ajalugu.
Ettevõte asutas 1899. aastal Louis Renault koos vendade Marcel ja Fernandiga. Juba 1908 sai Renault Prantsusmaa suurimaks autotootjaks. Seda positsiooni hoidis Renault kuni 1920. aastateni, kui Citroën oma palju innovatiivsemate autodega üle võttis. Kuid ülemaailmse majanduskriisi ajal suutis Renault püsima jääda tänu traktori-, raudtee- ja relvatootmisele, samas kui Citroën läks pankrotti ja võeti üle Michelini poolt. Nüüd sai Renault uuesti Prantsusmaa suurimaks autotootjaks, hoides seda positsiooni kuni 1980. aastateni. 
Peale Prantsusmaa vabastamist 1944. aastal Louis Renault vahistati 23. septembril 1944, süüdistatuna kollaboratsioonis Natsi-Saksamaaga. Ta suri salapärastel asjaoludel vanglas 24. oktoobril 1944, oodates kohut. 
Sõjajärgse Prantsusmaa poliitika oli polariseerumas kommunistide ja antikommunistide vahel. Soovides vältida kommunistide mõju suurenemist (Billancourt oli kommunistide kants), otsustas ajutise valitsuse juht kindral Charles de Gaulle Renault' tehased "rekvireerida". Ettevõtte ajutiseks juhiks sai üks vastupanuliikumise juhte, inseneritaustaga Pierre Lefaucheux. 1. jaanuaril 1945 sundvõõrandati ettevõte postuumselt Louis Renault'lt de Gaulle'i dekreediga, 16. jaanuaril ametlikult riigistati kui "Régie Nationale des Usines Renault". Renault' poeg Jean-Louis Renault (1920-1982) proovis saavutada Prantsusmaa kohtult natsionaliseerimise tühistamise ja kompensatsiooni, kuid kohus lükkas tema taotlused tagasi. 
1961. aastal laskis Renault välja Renault 4, millest sai üks Prantsusmaa edukamaid "rahvaautosid" Citroën 2CV kõrval. Sellele järgnes 1972. aastal Renault 5. 
1970. aastal oli Renault partneriks Ameerika Ühendriikides AMC (American Motors Corporation), 1980. aastal omandas Renault 47,5% osaluse AMCs. Nii jõudsid Euroopasse ka Jeepi maastikuautod, mida hakati müüma Renault' esindustest. Pärast Renault' direktori Georges Besse tapmist terrorirühmituse Action Directe poolt 1987. aastal müüdi AMC Chryslerile. 
1990. aastatel proovis Renault ühineda Volvoga, mis pidi teoks saama 1. jaanuaril 1994, kuid Volvo aktsionärid keeldusid sellest. 1994. otsustati Renault erastada, see sai teoks 3. juulil 1996, Prantsusmaa valitsus vähendas oma osaluse ettevõttes 52 protsendilt 46le. 
27. märtsil 1999 sõlmis Renault partnerlusleppe Nissaniga, millega 2017. aastal liitus ka Mitsubishi ning loodi Renault–Nissan–Mitsubishi Alliance.
Joonas Loot

Joonas Loot (27. juuli 1876 Mäe-Perätsjärve talu, Kooraste vald, Võrumaa – 3. august 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane ja riigikaitsetegelane.
Õppis Kooraste vallakoolis ja Kanepi kihelkonnakoolis. Teenis Vene sõjaväes 1899–1906, võttis allohvitserina ja veltveeblina osa Vene-Jaapani sõjast, sai haavata, ülendati lipnikuks. Tegi ohvitserina kaasa esimese maailmasõja 1914–1918 ja Eesti Vabadussõja 1918–1920. Ülendati leitnandiks ja alamkapteniks 1919 ning kapteniks 1924. Teenis pärast sõja lõppu 3. ja 7. jalaväerügemendis aastani 1925. Edasi põllumees sünnitalus. Olnud tegev Kaitseliidu Kanepi malevkonna pealikuna. 
Omas Venemaa sõjaväest III ja IV klassi Georgi risti, Kaitseliidu V klassi Kotkaristi, III klassi Valgeristi, Eesti ja Läti Vabadussõja mälestusmärgid.
Arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 14. juunil 1941. Tribunali surmaotsus 1. juulist 1941, paragrahv 58-13. Suri 3. augustil 1942 Sevurallagi vangilaagris Venemaal.
Bonni konventsioon

Bonni konventsioon (inglise keeles "Convention on the Conservation of Migratory Species of Wild Animals", lühend "CMS"; eesti keelde tõlgitud dokumendi pealkiri on "Metsloomade rändliikide kaitse konventsioon") on 1979. aastal Bonnis sõlmitud ja 1983. aastal jõustunud rahvusvaheline looduskaitsealane kokkulepe (konventsioon).
Eesti liitus Bonni konventsiooniga 1992. aastal.
Bonni konventsioonil on mitmeid sellega seotud leppeid. Eesti on liitunud EUROBATS-i leppega (nahkhiirte kaitse lepe) ja AEWA leppega (Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkulepe), ettevalmistamisel on liitumine ASCOBANS-i leppega (Põhjamere ja Läänemere väikevaallaste kaitse kokkulepe).
Friedrich I (Pfalz-Simmern)

Friedrich I Hunsrückist (19. november 1417 – 29. november 1480) oli Simmerni pfaltskrahv aastatel 1459–1480.
Friedrich sündis Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrückeni ja tolle naise Anna von Veldenzi peres. Aastal 1444 jaotas tema isa oma territooriumid Friedrichi ja selle noorema venna Ludwigi vahel. Friedrich abiellus 16. augustil 1454 Gelderni hertsog Arnoldi tütre Margaretega. Friedrich suri aastal 1480 Simmernis ja maeti augustiinide Ravengiersburgi kloostrisse.
Igor Volk

Igor Volk (vene keeles Игорь Петрович Волк; 12. aprillil 1937 Zmijiv, Ukraina – 3. jaanuar 2017 Plovdiv, Bulgaaria) oli vene katselendur ja kosmonaut.
Volk viibis juulis 1984 Sojuz T-12 koosseisus 11 päeva kosmosejaamas Saljut-7.
Ta lennustaaž oli üle 7000 tunni, neist üle 3500 katselende.
Johann I (Pfalz-Simmern)

Johann I (15. mai 1459 – 27. jaanuar 1509) oli Simmerni pfaltskrahv aastatel 1480–1509.
Johann sündis Friedrich I peres. Ta abiellus 29. septembril 1481 Nassau-Saarbrückeni Johann II tütre Johannaga. Oma valitsusajal rajas ta Simmernisse kiriku ja raekoja. 1503. aastal algas Baierimaal Landshuti pärilussõda, millest Johann I eemale hoidis. 
Johann suri Starkenburgis ja maeti Simmernisse.
Ilja Kaganovitš

Ilja Kaganovitš (vene keeles Илья Залманович Каганович, "Ilja Zalmanovitš Kaganovitš"; 8. november 1921 Homiel – 28. detsember 2016 Bloomington, Indiana, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti majandusteadlane.
Ta sündis 1921. aastal Homielis (Gomelis) apteekri pojana. Lõpetas 1939. aastal Gomeli 7. Keskkooli ja 1951. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli. 1972. aastal oli ta majandusdoktor, 1978. aastast professor.
Ta töötas Eesti NSV TA Majanduse Instituudis aastatel 1951–1958 nooremteadurina ja 1958–1963 vanemteadurina. Aastatel 1963–1987 oli ta süsteemianalüüsi sektori juhataja ja aastatel 1987–1993 juhtivteadur.
1993. aastast elas ta USA-s.
Tal oli uurimusi majandusmatemaatilise modelleerimise ja süsteemianalüüsi alalt.
Johann II (Pfalz-Simmern)

Johann II (20. märts 1492 – 18. mai 1557) oli Simmerni pfaltskrahv aastatel 1509 kuni 1557.
Johann II sündis Simmernis Johann I vanima pojana. Aastal 1508 abiellus ta Badeni markkrahvi Christoph I tütre Beatrixiga. Ta järgnes oma isale aastal 1509. Johann II võimaldas trükitööstuse rajamist Simmernis ja oli skulptorite patroon. Ta algatas Simmernis reformatsiooni, mis viis kasvavate pingeteni naabrite, Trieri ja Mainzi peapiiskoppidega.
Linnuk

Linnuk ehk ornitopter on linnutiiva lennumehaanika sarnase lööktiivaga õhust raskem lennuaparaat, millega inimesel on senini korda läinud lennata 14 sekundit.
Lööktiivaga tekitatakse õhus samaaegselt nii tõstejõud kui ka edasiliikumise jõud (vaata aerodünaamika). Tehnoloogiliselt ei ole inimkond lööktiivaga inimest kandva lennuki praktilist lendamise probleemi veel lahendanud.
Džedkara

Džedkara (ka "Džedkare", "Džedkare-Isesi") oli Vana-Egiptuse Vana Riigi 5. dünastia eelviimane kuningas. Tema valitsemisaeg langes umbes aastatesse 2414–2375 eKr.
Tema isiku ja suguluse kohta 5. dünastia kuningaperekonnaga pole siiani midagi teada. Leitud on tema kuue lapse hauaehitised.
Džedkara viis läbi suuri reforme riigivalitsemises. Ta korraldas sõjaretki Süüriasse, Nuubiasse ja Punti.
Ta laskis ehitada väikese püramiidi Saqqārah'sse, millest on tänapäevaks järel 24 m kõrgune rusuhunnik.