Vene-Ukraina sõja kronoloogia (1. august 2024 – 31. detsember 2024)

Käesolevas artiklis käsitletakse 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa Ukrainasse sissetungi sündmusi 1. augustist kuni 31. detsembrini 2024.
See ajajoon on dünaamiline ja muutuv loetelu, mis ei pruugi kunagi vastata täielikkuse kriteeriumidele. Lisaks sellele võib mõnda sündmust täielikult mõista ja/või tuvastada alles tagantjärele.
August 2024.
1. august.
Esimesed 6 (või 10) Hollandist pärit F-16 lennukit jõudsid Ukrainasse.
Venemaa hõivas juulikuu jooksul Ukraina idaosas ca 200 ruutkilomeetrit maad. Põhilised lahingud käivad Donetski piirkonnas. Venemaa on edenenud eeskätt Pokrovski ründesuunal. Ägedad lahingud jätkuvad ka Tšassiv Jari, Toretski ja Kurahhove suundades.
Forbes kinnitas, et Ukraina lasi juulikuu jooksul välja rohkem ründedroone kui Venemaa.
2. august.
Ukraina teatas, et hävitas raketirünnakuga okupeeritud Krimmis neli Vene õhutõrjesüsteemi S-400 stardiseadeldist.
Venemaa väed liiguvad aeglaselt edasi Pokrovski suunas (Avdijivkast 35 km loodes) ja on suutnud vallutada Vesele (Avdijivkast 20 km loodes) asula.
3. august.
Ukraina sooritas droonilöögi Venemaal Rostovi, Orjoli ja Belgorodi oblastitele. Rostovi oblastis rünnati objekte Doni-äärses Rostovis, Bataiskis ja Morozovskis. Morozovski sõjaväelennuväljal puhkes suur tulekahju, hävisid hävitaja-pommitaja Su-34 ja laskemoonaladu, kus hoiustati ka liugpomme. Kamenski rajoonis süttisid kütusemahutid. Samuti süttis Belogorodi oblastis Gubkinski rajoonis asuv naftabaas.
Venemaa kaitseministeeriumi teatel tabati kogu Venemaa territooriumi kohal 75 Ukraina drooni.
Samuti sooritas Ukraina rünnaku Krimmile. Selles said tabamusi 4 õhutõrjesüsteemi S-400 laskeseadet ja Sevastopoli sadamas uppus (eelnevalt 13. sept. 2023 rünnakus vigastatud) Kilo-klassi allveelaev .
4. august.
Briti luure andmetel hukkus juulis või sai vigastada keskmiselt 1140 vene sõdurit päevas. "Keskmine päevane Venemaa ohvrite (surnute ja haavatute) arv Ukrainas on viimase kahe kuu jooksul langenud konflikti kõrgeimalt tasemelt, mis oli mais üle 1262 inimese päevas, 1140-le juulis 2024. [...]".
5. august.
SBU neutraliseeris kuues Ukraina oblastis tegutsenud FSB agentide võrgustiku, mis valmistas ette Vene armee raketi-, pommi- ja droonirünnakuid Ukraina kuues regioonis.
Vene väed jätkavad surve avaldamist Donetski oblastis. Põhilised lahingud käivad Pokrovski, Toretski ja Tšassiv Jari suunal. Venemaa on suutnud mõnevõrra edeneda Pokrosvki suunal.
6. august.
Ukraina sõdurite ja Vene Vabatahtlike Korpuse võitlejate üksus tungis Venemaale Kurski oblastisse ja hõivas kolm kolm küla: Nikolajevo-Darjino, Darjino ja Sverdlikovo.
Sissetungi käigus tulistati alla Vene ründehelikopter Ka-52 Alligator.
Belgorodi oblastis hukkus Ukraina droonirünnaku läbi üks inimene, Kurski oblastis toimunud kokkupõrgetes hukkus kolm inimest.
7. august.
Venemaa rünnakus Harkivile hukkus üks inimene, 12 sai vigastada.
Kurski oblastis toimunud kokkupõrgetes hukkus viis inimest, 20 sai vigastada.
Vene väed on lõuna suunast edenenud Nju-Jorki asula (Toretskist 5 km lõunas) lääneossa. Ukraina üksuste olukord asula idaosas on kriitiline, sest Venemaa käes on ka 4 km kaugusel kirdes asuvad Pivdenne, Zalizne ja Pivnitšne.
Ukraina eriüksused korraldasid reidi Musta mere põhjaosas asuvale Tendra säärele ja hävitasid Venemaa sissetungijate varustust, isikkoosseisu ja kindlustusi.
8. august.
Venemaa rünnakus Harkivile hukkus vähemalt kolm inimest.
Ukraina väed on Kurski oblastis läbi murdnud Venemaa esimese kaitseliini.
Ukraina üksused on tunginud Sudža linna lääneossa ning seal jätkuvad lahingud. Ukraina on võtnud oma kontrolli alla Sudža gaasimõõtejaama.
Samuti on Ukraina relvajõud põhja suunal jõudnud Korenevo asulani.
Rõlski linna lähedal Kurski oblastis hävitas Ukraina armee Vene armee konvoi. Kinnitamata andmetel kasutati löögiks HIMARS rakette.
Vangi on võetud hulk Vene sõdureid.
Ukraina vägede sissetungi tõttu on Kurski oblastis kehtestatud eriolukord.
9. august.
Venemaa rünnakus Kostjantõnivka kaubanduskeskusele Ida-Ukrainas sai surma vähemalt 14 ja vigastada 43 inimest.
Ukraina sooritas droonirünnaku Venemaa Lipetski oblastile. Kahjustada sai energeetikaobjekt ja Lipetski sõjaväelennuväljal puhkes tulekahju liugpommide laos.
Sellelt lennuväljalt stardivad ründelennukid liugpommidega ründama Harkivi ja Põhja-Donbassi Ukraina sihtmärke.
Ukraina väed jätkavad edenemist Kurski oblastis. Hommikuse seisuga on Ukraina armee kontrolli all suurusjärgus 420 ruutkilomeetrit Venemaa territooriumi. Ukraina poolelt osaleb rünnakus kuni kolm brigaadi ning kuni seitse on reservis.
Seoses Ukraina vägede sissetungiga kuulutas Venemaa Kurski oblastis välja föderaalse iseloomuga eriolukorra.
10. august.
Venemaa valmistub kaitsma Kurski tuumajaama ja on vähendanud seal asuvat tsiviilpersonali hulka. Venemaa riiklik terroritõrjekomitee kuulutas reedel Belgorodi oblastis, Brjanski oblastis ja Kurski oblastis välja terroritõrjeoperatsiooni režiimi. Venemaa Kurski oblasti Ukraina piiriga piirnevatelt aladelt on evakueeritud üle 76 000 inimese, teatas laupäeval Venemaa eriolukordade ministeerium. Venemaa on hakanud muudest rindeosadest väeosi Kurski piirkonda liigutama.
Ukraina sõjaväeluure agentuuri (HUR) juhitud MAGURA mereväe droon hävitas okupeeritud Krimmis Vene patrullkaatri KS-701 Tunets ja kahjustas veel kolme Vene veesõidukit.
11. august (900. päev).
Ukraina pealetungi tempo Kurski oblastis on aeglustunud, kuid Ukraina koondab soomusmasinaid Sumõ oblasti piirialale.
Ukraina väed tegid reidi Kurski oblasti Belaja rajooni(Sudžast lõunas).
Ukraina sooritas raketi- ja droonirünnaku Kurski, Voroneži ja Belgorodi oblastitele. Venemaa teatas teatasid vähemalt 15 drooni allatulistamisest. Iraan õpetab Venemaa vägesid kasutama raketisüsteeme ja valmistub neid saatma Venemaale.
12. august.
Venemaa andis käsu evakuatsiooniks Belgorodi oblasti Krasnaja Jaruga rajoonis ja Kurski oblastis Belaja rajoonis.
Ukraina kontrollib 1000 ruutkilomeetrit Venemaa ala ning jätkab ründeoperatsioone, ütles Ukraina relvajõudude ülemjuhataja Oleksandr Sõrskõi. Ukraina ründas droonidega Moskva äärelinnas asuvat Tškalovski sõjaväelennuvälja.
13. august.
Ukraina väed laiendavad sissetungiala Kurski oblasti lääneossa ja on hõivanud mitu piiriäärset küla: Slobodka-Ivanovka (Sumõ linnast loodes ja kahe kilomeetri kaugusel piirist), Tjotkino (Slobodka-Ivanovkast lõunas), Gordeevka, Uspenovka ja Viktorovka (kõik Sumõ linnast põhjas piki piiri ja Korenevost lõunas).
Ukraina on Kurski oblastis nädalaga vangi võetud umbes 2000 Vene sõjaväelast.
President Zelenskõile aru andnud kindral Sõrskõi kinnitusel kontrollivad Ukraina väed Kurski oblastis 74 asulat. Eesti aja järgi keskööl peaks Venemaa algatusel Ukraina "jälkide kuritegude" ("abhorrent crimes") arutamiseks toimuma Julgeolekunõukogu istung.
14. august.
Ukraina avas Venemaa Kurski oblastist tsiviilelanike evakueerimiseks humanitaarkoridorid Venemaale ja Ukrainasse.
Ukraina sooritas droonirünnaku neljale Venemaa lennuväljale
Ukraina jätkas vallutatud ala laiendamist Kurski oblastis. Vladimir Putin määras Kurskis tegevust koordineerima oma endise ihukaitsja ja kõrge ametniku Aleksei Djumini.
Ukraina tulistas Kurski oblastis alla Venemaa pommitaja Su-34.
15. august.
Ukraina hävitas Zaporižžja piirkonnas Venemaa õhutõrjeradari .
Venemaa on Donetski oblastis Pokrovske suunal vallutanud Želanne ja Orlivka asula.
Ukraina võttis Kurski oblastis vangi 102 Vene sõjaväelast.
Ukraina teatas Sudža linna täielikust enda kontrolli alla võtmisest.
16. august.
Venemaa hõivas Donbassis asuva Serhijivka küla, mis on Pokrovskist 15 kilomeetrit idas. Venemaal õnnestus Sumõ oblastis hävitada Ukraina HIMARS-i laskeseade ja purustada maapinnal Ukraina õhujõudude hävitaja MiG-29.
Ukraina andis drooni ja raketilöögi Krimmile. Ukraina kamikaze-droonid ründasid Venemaa Nižni Novgorodi piirkonnas asuvat Savasleika sõjaväelennuvälja, hävitades kolm lennukit ja kahjustades veel viit.
Kindral Sõrskõi kinnitusel on Ukraina väed edenenud 35 kilomeetrit Venemaa territooriumile, võtnud kontrolli alla 1150 ruutkilomeetrit territooriumi ja 82 asulat.
Ukraina purustas Gluškovos asuva silla Seimi jõel. See raskendab piirkonnas asuvate Vene vägede logistikat.
17. august.
Venemaa rünnakus Mõrnohradile hukkus üks inimene. Ukraina õhutõrje lasi alla kõik 14 Venemaalt väljasaadetud kamikaze-drooni Shahed.
Ukraina on hävitahud Kurski oblastis Gluškovo rajoonis Korenevost edelas kaks silda üle Seimi jõel, Gluškovos ja Zvannojes.
18. august.
Nädalavahetusel Leedu sadamalinnas Klaipedas toimunud kolme Balti riigi peaministrite iga-aastasel suvisel kohtumisel arutasid Kristen Michal, Evika Siliņa ja Ingrida Šimonytė muu hulgas piirkondlikku koostööd side- ja energeetikavaldkonnas ning väljendasid taas kord oma ühtset toetust Ukrainale.
Ukraina droonid ründasid Venemaa lõunaosas Rostovi oblastis Proletarskis asuvat naftahoidlat Kavkaz, põhjustades suure kütusepõlengu. 22. augustil korraldas Ukraina uue droonirünnaku, mille tagajärjel laienes tulekahju veelgi. Venemaa teatas tulekahju lõplikust kustutamisest 2. septembril.
19. august.
Venemaa rünnakutes Donetski oblastile hukkus neli inimest.
Ukraina on andnud käsu evakueeruda Pokrovski ja sellest selle kõrval idas paikeneva Mõrnohradi elanikele.
Ukraina väed on vallutanud Troitske (Korenevost lõunas) ning liiguvad Semenovka suunas (Sudžast põhjas ja piirist umbes 24 kilomeetri kaugusel).
Ukraina hävitas ka kolmanda Seimi jõe silla Gluškovo rajoonis Karõžis. Venemaa üritab rajada pontoonsildu, et tagada Seimi jõe lõunakaldal asuvate vägede varustamine.
Ukraina kontrolli all on 1250 ruutkilomeetrit Venemaa territooriumi ja 92 asulat.
20. august.
Venemaa väidab, et on hõivanud kogu Nju-Jorki asula (Toretskist 5 km lõunas). Ukraina ei ole seda kinnitanud.
Venemaa ei suuda kustutada Rostivi oblastis Proletarskis põlevat Kavkazi kütusehoidlat. Põlengu ala ületab 10 000 ruutmeetrit. Hoidlas on 70 kütusemahutit, millest 22 on süttinud.
Avaldati, et Ukraina poolele üle läinud Vene sõjaväelane lasi maikuus õhku Štorm-Z staabi koos seal olnud ohvitseridega ja põgenes Ukrainasse, et liituda Venemaa Vabaduse Leegioniga.
President Putin andis käsu tõrjuda Ukraina väed Kurski oblastist välja 1. oktoobriks.
Venemaa siseministeerium keelas kolme Ukrainaga piirneva oblasti (Belgorodi, Brjanski ja Kurski oblasti) elanikel sotsiaalmeedia, mobiilirakenduste ja jututubade kasutamise.
Venezuela Bolívari Vabariigi president Nicolás Maduro avaldas iganädalases teleesinemises arvamust, et "Kiievi alistumine on vaid aja küsimus".
21. august.
Ukraina korraldas droonirünnaku Moskvale, Rostovi, Belgorodi ja Brjanski oblastitele. Rostovi oblastis hävitati õhutõrjeraketisüsteem S-300.
Kindral Sõrskõi avaldas Venemaa rakettide ja droonide allatulistamise statistika.
22. august.
President Zelenskõi kinnitusel on Venemaa sissetungi algusest alates Ukrainas purustatud enam kui 500 kirikut.
Ukraina ründas droonidega Volgogradi oblastis asuvat Oktjabrski asula lähistel asuvat Marinovka lennuvälja.
Venemaa Krasnodari krai Kavkazi sadamas uppus Ukraina õhurünnakus kütusetsisternidega raudteepraam Conro Trader. See oli Venemaa viimane töökorras raudteepraam Kertši väinas.
Ukraina õhujõud sooritasid USA täppispommidega GBU-39 rünnaku Kurski oblastis asuvale Venemaa sõjalisele baasile. Tabati droonide juhtimiskeskust, elektroonilise sõjapidamise üksust ning sõjavarustust.
Ukraina sooritas kordusrünnaku Rostovi oblastis asuvale Proletarski naftabaasile. Esimene droonirünnak toimus 18. augustil ja siis süttinud tulekahju ei ole Venemaa suutnud kustutada.
23. august.
Venemaa edeneb Pokrovski suunal ja on vallutanud Pokrovskist 16 km kaugusel kagus asuva Ptitše küla.
Ukraina edeneb Kurski piirkonnas ja on vallutanud Korenevost kirdes asuva Semenovka küla.
Kiievisse saabus visiidile India peaminister Narendra Modi.
24. august.
Venemaa ja Ukraina teatasid vangide vahetusest. Araabia Ühendemiraatide vahendusel sõlmitud lepinguga vabanesid kummaltki poolelt 115 sõjavangi ehk kokku 230 kinnivõetut.
Ukraina ründas droonidega Venemaal Voroneži oblastis Ostrogožkis asuvat laskemoonaladu.
25. august.
Ukraina avaldas esmakordselt infot oma uuest Paljanõtsja raketidroonist, mis on mõeldud ründama Venemaa sõjaväe lennuväljasid. President Volodõmõr Zelenskõi kinnitas selle relva esimest edukat kasutamist täpsustamata kohta.
Kramatorskis hukkus Venemaa raketirünnakus Briti kodanik Ryan Evans.
26. august.
Venemaa korraldas Ukrainale ulatusliku drooni- ja raketirünnaku. Rünnaku alla jäid Kiiev, Harkiv, Odessa, Vinnõtsja, Zaporižžja, Krementšuk, Dnipro, Hmelnõtskõi, Kropõvnõtskõi, Lutsk, Rivne, Ivano-Frankivsk ja Krõvõi Rih. Rünnaku sihtmärkideks olid kriitilise tähtsusega tsiviiltaristu ja energiasüsteemid. Venemaa lasi välja 127 raketti ja 109 löögidrooni. Õhutõrje tulistas alla 102 raketti ja 99 drooni.
Rünnaku tagajärjel oli kogu Ukrainas elektrikatkestusi, hukkus 7 ja vigastada sai 47 inimest.
27. august.
Venemaa korraldas Ukraina pihta uue drooni- ja raketirünnaku, lastes lendu 81 Shahedi drooni, 10 tiib- ja ballistilist raketti. Ukraina õhutõrje hävitas neist 5 raketti ja 60 ründedrooni. Rünnakus hukkus 4 ja sai viga 16 inimest. Ukraina kasutas selle rünnaku tõrjumiseks esmakordselt lennukeid F-16.
Kindral Oleksandr Sõrskõi ütles, et Kiievi vägi kontrollib praegu Venemaa Kurski oblastis 1294 ruutkilomeetrit maad ja 100 asulat.
28. august.
Pokrovski suunal jätkuvad ägedad lahingud ning Venemaa teeb seal taktikalisi edusamme. Venemaa on täielikult vallutanud Kalõnove (Novohrodivkast 10 km kagus) ja jõudnud Novohrodivkasse (Pokrovskist 15 km kagus). Venemaa väidab, et on vallutanud ka Marõnivka (Novohrodivkast 1 km lõunas) ja Memrõki (Novohrodivkast 10 km kagus)
Ukraina andis droonilöögi Rostovi oblasti Kamenski rajoonis asuvale Rosrezervi naftabaasile Atlas. Põlema läks vähemalt kaks naftamahutit. Rünnati ka Kirovi oblastis Kotelnitši linnas tehases Vjatka asuvat naftatoodete ladu
ja Voroneži oblastis Malaja Meženka külas asuvat laskemoonaladu.
Selliste Venemaa tagalale suunatud rünnakute eesmärk on nõrgestada Vene ühendoperatsioonide läbiviimise võimet, eriti Vene õhuväe toetust ja Vene õhutõrjet.
Ukraina õhujõud tulistasid Kramatorski suunal alla Vene ründelennuki Su-25.
29. august.
Ukraina kaotas õnnetuses lennuki F-16, ka piloot Oleksi Mes hukkus.
30. august.
Venemaa õhurünnakutes Harkivile hukkus vähemalt seitse inimest, enam kui 50 inimest sai vigastada. Rünnakus Sumõs asuvale tehasele hukkus kaks inimest, 11 sai vigastada.
Volodõmõr Zelenskõi vabastas ametist Ukraina õhuväe ülema Mõkola Oleštšuki. Ukraina õhuväe ülema kohusetäitjaks määrati kindralleitnant Anatoli Krõvonožko.
31. august.
Venemaa rünnakus Tšassiv Jarile hukkus viis inimest.
Ukraina rünnakus Belgorodile hukkus viis ja sai vigastada 37 inimest.
Vene armee vallutas Ukraina Donetski oblastis Pokrovski rajoonis asuva Karlivka küla (Pokrovskist 30 km kagus).
Vene relvajõud lasid Ukraina pihta 52 drooni, millest ükski ei tabanud sihtmärki. Rünnakus kasutati ka ballistilist raketti Iskander-M ja nelja õhutõrjeraketi S-300.
Euroopa Liit on juba 65 protsendi ulatuses täitnud oma algse eesmärgi tarnida Ukrainale miljon suurtükimürsku, ütles Euroopa Liidu välispoliitikajuht Josep Borrell.
September 2024.
1. september.
Ukraina korraldas Venemaa vastu sõja senini suurima droonirünnaku. Rünnaku alla jäid Kurski, Brjanski, Voroneži, Belgorodi, Lipetski, Rjazani, Orjoli, Tula, Kaluga, Tambovi, Smolenski, Ivanovo, Tveri ja Moskva oblast ning Moskva linn. Kahjustusi said Gazpromile kuuluv Kapotnja nafta rafineerimistehas Moskvas, Kašira elektrijaam Moskva oblastis ning Tveri oblastis asuv Konakovo elektrijaam, mis on Venemaa suuruselt kaheksas soojuselektrijaam. Venemaa kinnitusel lasti Venemaa 16 oblasti kohal alla 158 Ukraina drooni.
Venemaa korraldas õhurünnaku Harkivi linnale, milles sai vigastada vähemalt 41 inimest.
Sumõ oblastis sai kobarmoonaga tabamuse autokolonn, mis vedas vilja. Hukkus vähemalt Üks ja vähemalt kaheksa inimest said haavata.
2. september.
Venemaa ründas tiib- ja ballistiliste rakettidega Kiievit.
Ukraina õhujõud teatasid, et avastati 58 õhusihtmärki: 35 raketti ja 23 drooni:
3. september.
Vene raketirünnakus Poltavale hukkus 58 inimest, enam kui 328 sai vigastada.
Pihta sai sõjaväe telekommunikatsiooni- ja informatiseerimisinstituut.
4. september.
Venemaa õhurünnakus Lvivile hukkus vähemalt seitse inimest (sealhulgas kolm last), 47 sai vigastada.
Venemaa kasutas rünnakus 2 ballistilist raketti, 11 tiibraketti, 29 drooni. Ukraina õhutõrje tulistas neist alla 7 tiibraketti ja 22 drooni. 7 drooni suunati elektroonilise sõja vahenditega kursilt kõrvale.
5. september.
Ukraina vägedel on õnnestunud peatada Vene vägede edasitung Donetski oblasti Pokrovski sektoris, ütles vägede ülemjuhataja Oleksandr Sõrskõi.
6. september.
Vene rünnakutes hukkus kaks inimest.
7. september.
Ukraina ründas droonidega Venemaal Voroneži oblastis Ostrogožkis asuvat laskemoonaladu. Ukraina luure andmetel olid selles laos hoiul Põhja-Korea päritolu ballistilised raketid. 24. augustil toimus eelmine rünnak samale objektile.
8. september.
Venemaa teatas Novohrodivka asula (Pokrovskist 15 km kagus) vallutamisest Donetski oblastis. Lahingud asula pärast olid alanud 28. augustil.
Ukraina ründas droonidega kütusehoidlat Belgorodi oblasti Volokonovka rajoonis.
Läti võimud teatasid lõhkeainetega Venemaa Shāhed drooni kukkumisest riigi territooriumile (Gaigalava külas, 90 km kaugusel piirist Valgevenega);
Läti välisministeerium kutsus selgituste andmiseks välja Vene Föderatsiooni ajutise asjuri Lätis.
9. september.
Ukraina väed on ümberpiiramise välmimiseks eemaldunud ja Venemaa on hõivanud Nevelske asula (Pokrovskist 30 km kagus ja Doneskist 15 km idas) Donbassis.
Vene rünnakus Nikopolile hukkus 16-aastane tütarlaps.
Iraan on Venemaale tarninud üle 200 ballistilise raketti .
10. september.
Venemaa ründas tsiviilenergia taristut Dnipropetrovski, Donetski, Mõkolaivi, Poltava, Sumõ, Harkivi, Hersoni ja Tšernihivi oblastis. Rünnak põhjustas alajaamade katkestusi Dnipropetrovski ja Sumõ oblastis ning õhuliinide katkestusi Tšernihivi ja Poltava oblastis.
Ukraina sooritas droonirünnaku Venemaa üheksale oblastile, sealhulgas Belgorodi, Kurski, Orjoli, Voroneži, Tula, Kaluga ja Moskva oblastile ning Moskva linnale ja okupeeritud Krimmile. Rünnaku tõttu suleti ajutiselt Šeremetjevo, Domodedovo ja Vnukovo lennujaam Moskva oblastis.
11. september.
Venemaa armee asus Kurski oblastis vastupealetungi eesmärgiga vallutada Ukraina poolt hõivatud alad.
Ukraina tulistas Musta mere kohal all Vene hävitaja Suhhoi Su-30M.
USA ja Suurbritannia välisministrid Antony Blinken ja David Lammy kohtusid Kiievis Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõiga.
12. september.
Venemaa rünnakus Donetski oblastis asuvale külale hukkus kolm Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC) heaks töötanud ukrainlast.
Venemaa teatas Kurski oblastis 10 küla tagasivallutamisest. Sõltumatut kinnitust sellele ei ole.
Vene rakett tabas Mustal merel Egiptusesse teel olnud viljalaeva Laev jätkas sõitu ja jõudis järgmisel päeval İstanbuli.
Ukraina on kahel päeval järjest korraldanud droonirünnakud objektidele Murmanski oblastis.
Kiievisse saabus visiidile Eesti president Alar Karis.
13. september.
Venemaa ja Ukraina viisid läbi vangide vahetuse. Vene sõjavangist vabanes 49 ukrainlast.
Alates täiemahulise sissetungi algusest on Ukraina alla tulistanud 8060 Venemaa poolt välja lastud Shahedi drooni.
Sumõ oblastis hukkus Venemaa juhitava pommi läbi kaks inimest, kuus, sealhulgas üks laps, sai vigastada.
14. september.
Venemaa ja Ukraina viisid Araabia Ühendemiraatide kaheksandal samalaadsel vahendusel läbi järjekordse vangide vahetuse. Venemaa vangistusest pääses 103 Ukraina sõjavangi. Sama palju vabastas Ukraina venelasi.
15. september.
Venemaa pommitas planeerivate pommidega Harkivit. Elumaja tabamuses hukkus üks ja kannatada sai üle 40 inimese.
Ukraina kaitsevägi sai oma relvastusse 18 Ukrainas toodetud haubitsat Bogdana, mille ehituse oli juulis tellinud ja finantseerinud Taani.
Ukraina on alustanud NATO standardile vastavate 155-millimeetrise kaliibriga mürskude tootmist.
16. september.
Itaalia saadab Ukrainale teise õhutõrjepatarei Samp-T.
17. september.
Venemaa korraldas ulatusliku rünnaku Ukraina Sumõ oblasti energiataristule.
18. september.
Ukraina droonirünnaku tulemusel süttis ja hävitati suur laskemoona ladu Toropetsi linnas Tveri oblastis. Laos hoiustati 122 mm laskemoona mitmikraketiheitjatele Grad-21, erinevas mõõdus miine miinipildujatele ja laskemoona suurtükkidele, samuti ballistilisi rakette Iskander-M ja õhutõrjekomplekside S-300 rakette. Hävines 70–90% ladudes olnud 30 000 tonnist laskemoonast.
Vene vägede 11. septembril alanud vasturünnak Kurski oblastis on pärast esialgset edu ja Snagosti asula hõivamist pidurdunud. Samal ajal on Ukraina edenenud Tjotkino ja Vesseloje suundadel esialgse rünnaku piirkonnas läänes.
19. september.
Vene rünnakus Sumõle hukkus üks inimene.
Ukraina on oma võiduplaani täielikult valmis saanud ja nüüd on kõige olulisem see ellu viia, ütles president Volodõmõr Zelenskõi. Ukraina kavatseb plaani New Yorgis toimuval ÜRO Peaassamblee 79. istungjärgul maailma liidritele tutvustada.
20. september.
Venemaa võimud on andnud vägedele ülesandeks 2024. aasta oktoobri keskpaigaks Ukraina väed Kurski oblastist välja tõrjuda.
21. september.
Vene rünnakus Krõvõi Rihile hukkus kolm inimest.
Ukraina korraldas järjekordse droonirünnaku Venemaa laskemoonahoidlatele. Tabamuse said Krasnodari krai Tihhoretski rajooni Kamennõi külas asuv hoidla ja Tveri oblastis Toropetsist 16 km lõunas asuv Oktjaberskoje hoidla. Eelmine rünnak, kus tabamuse sai Toropetsist idas asunud hoidla toimus 18. septembril.
22. september.
Vene vägedel õnnestus tungida Donetski oblastis asuva Toretski linna keskossa ja edenda ka linnast edelas. Samuti on Venemaal olnud edu Vuhledari piirkonnas, kus on õnnestunud edeneda linnast nii kirdesse kui ka läände. Venemaa edasise edenemise korral tekib Vuhledaris asuvate Ukraina üksuste sissepiiramise oht.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi saabus ülitähtsale USA visiidile, kus ta tutvustab 19. septembril valminud Ukraina võiduplaani Ühendriikide presidendile Joe Bidenile, USA kongressile, mõlemale USA presidendikandidaatidele ja liitlasriikide liidritele.
23. september.
Venemaa on edenenud Pokrovski piirkonnas Novooleksandrivka ümbruses ja Mõhhailivka lähistel.
24. september.
Ukraina tõrjus Vene väed välja Harkivi oblasti Vovtšanski linnas asuvast agregaaditehasest, kus Ukraina oli alates 18. juunist hoidnud piiramisrõngas Venemaa üksust.
25. september.
Ukraina üksused alustasid piiramisrõngasse sattumise vältimiseks Vuhledarist taganemist.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi esines avaldusega ÜRO Julgeolekunõukogu eriistungil.
26. september.
Venemaa teatas Donetski oblastis asuva Ukrajinski linna (Pokrovskist 20 km kagus) vallutamisest.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kohtus USA presidendi Joe Bideni ja asepresidendi ning demokraatide presidendikandidaadi Kamala Harrisega.
USA teatas algul 375 miljoni dollari suuruse sõjalise abi paketist Ukrainale, mis sisaldab planeerivaid pomme (JSOW) ja veel üht õhutõrjepatareid Patriot, ning hiljem ka 7,9 miljardi dollari väärtuses sõjalise abi eraldamisest Ukrainale.
27. september.
Vene rünnakus Krõvõi Rihi politseijaoskonnale hukkus kolm inimest.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kohtus USA ekspresidendi ja vabariiklaste presidendikandidaadi Donald Trumpiga.
28. september.
Venemaa Sumõ haiglale hukkus kümme inimest.
29. september.
Ukraina sooritas droonirünnaku mitmele Venemaa piirkonnale. Rünnati strateegiliselt tähtsaid energia- ja sõjaväeobjekte Krasnodari krais, Stavropoli krais, Kubani oblastis, Lipetski oblastis, Orjoli oblastis, Rostovi oblastis, Saratovi oblastis, Tambovi oblastis, Tuula oblastis, Voroneži oblastis ja Volgogradi oblastis. Ukraina sooritas rünnaku Volgogradi oblastis Kotlubani asula lähedal asuvale moonalaole.
30. september.
Venemaa kavatseb järgmisel aasta suurendada oma sõjalisi kulutusi 26 miljardi euro võrra, mis tähendab tänavusega võrreldes kasvu rohkem kui veerandi võrra.
72-aastane USA kodanik Stephen James Hubbard tunnistas end Moskva kohtus süüdi selles, et oli palgasõdur, kes võitles Ukraina eest Izjumi rindel pärast seda, kui Vene väed olid ta 2. aprillil 2022 vahistanud.
Oktoober 2024.
1. oktoober.
Riigipühal hukkus Hersoni turul suurtükitules vähemalt kuus inimest.
2. oktoober.
Piiramisrõngasse sattumise vältimiseks tõmbas Ukraina oma väed Idarinde ja Lõunarinde kohtumispunktis asuvast Vuhledarist välja. Pärast seda sisenesid linna Vene väed.
3. oktoober.
Vene rünnakus Tšernihivi oblasti Korjukivka rajooni Hirski külale hukkus kolm inimest.
Ukraina droonid ründasid Venemaa Voroneži oblastis asuvat Borissoglebski sõjaväelennuväljal planeerivate pommide ladusid, lennukite Su-35 ja Su-34 seisukohti ning lennukikütuse hoidlaid. ATACMS-i rakettidega hävitas Ukraina Venemaa radarijaama Nebo-M.
NATO uus peasekretär Mark Rutte tegi oma esimese visiidi uues ametis Ukraina pealinna Kiievisse.
Rumeenia andis Ukrainale üle Patrioti õhutõrjesüsteemi.
4. oktoober.
Ukraina droonirünnaku tagajärjel süttis Venemaa Voroneži oblastis Anna asulas Annanefteprodukti naftabaas.
Ukraina relvajõud likvideerisid okupeeritud Donetski lähedal korraldatud raketirünnakuga üle 20 Venemaa poolel võidelnud sõjaväelase, nende seas vähemalt kuus Põhja-Korea ohvitseri.
Venemaa saab umbes pooled sõjas kasutatud suurtükimürskudest Põhja-Koreast, kes tarnib aastas Venemaale umbes kolm miljonit mürsku.
5. oktoober.
Donetski oblastis Kostjantõnivka lähedal tabas võimalik et ründelennukilt Su-57 välja lastud õhk-õhk-rakett juhitavuse kaotanud Vene reaktiivdrooni .
Ukraina väed on rakettidega Storm Shadow ja GMLRS tabanud kolme Vene komandopunkti.
6. oktoober.
Droonirünnakus süttis Moskva kõrgem üldvägede juhtivkoosseisu kool.
Vene õhurünnakus Sumõle hukkus neli inimest, sealhulgas üks laps.
Venemaa ründas Ukrainat 87 Shahed-tüüpi drooni ja nelja tüüpi rakettidega. Ukraina õhutõrje hävitas 56 drooni ja kaks raketti. 25 drooni kadusid radaripildilt eeldatavalt õhutõrje tegevuse tulemusena.
7. oktoober.
Briti luure andmetel tõusid Vene armee kaotused septembris rekordtasemele, 1271 hukkunut ja haavatut päevas; maikuu sama näitaja oli 1262.
Ukraina droonirünnaku tagajärjel süttis naftahoidla Feodossijas. Süttinud hoidla on naftatoodete ümberlaadimise mahu poolest Krimmi suurim. Tulekahju laienes järgnenud päevadel ja seda ei suudetud kustutada. 10. oktoobril tulekahju laienes ja süttis veel kaks mahutit. Tulekahju õnnestus kustuda alles 12. oktoobril.
Rai News 24 avaldas reportaaži Kurski oblasti Sudža linnast.
8. oktoober.
Venemaa kohus andis korralduse kahe Itaalia RAI ajakirjaniku, Simone Traini ja Stefania Battistini vahistamiseks ja väljaandmiseks, keda süüdistatakse Ukraina piiri ebaseaduslikus ületamises, kui nad tegid reportaaži Kurski oblasti Ukraina vägede poolt okupeeritud osas.
9. oktoober.
Ukraina droonid ründasid Brjanski oblastis Karatševi linna lähedal asuvat Venemaa laskemoonaladu. Ukraina väitis, et hävitati Põhja-Koreast pärit suurtükimoona, laugpomme ja rakette. Brjanski oblasti võimud kuulutasid ühes rajoonis välja erakorralise seisukorra, kuberner Aleksandr Bogomazi kinnitusel lasti alla 24 drooni.
Euroopa Liidu riikide suursaadikud leppisid kokku eraldada kuni 35 miljardit eurot laenu Ukrainale, mille tagatiseks saavad Venemaa keskpanga lääneriikides külmutatud varad.
Vene raketilöögis Odessa sadamale hukkus seitse ja sai vigastada 11 inimest.
10. oktoober.
Ukraina korraldas droonirünnakud Venemaa sõjalistele objektidele Krasnodari krais ja Adõgee vabariigis. 
Venemaa tiibraketid tabasid Ukraina Patriot õhutõrjesüsteemi osi. Venemaa väitel hävitati üks stardiplatvorm. Kahjustusi said stardiplatvorm, radar ja juhtimisjaam. Ukraina poole väitel ei takista kahjustused õhutõrjesüsteemi tööd.
11. oktoober.
Vene raketirünnakus Odessale hukkus neli inimest.
Venemaa alustas Kurski oblastis pealetungi ja on saavutanud mõningast edu.
Ukraina hävitas Harkivi suunal Vene mitmeotstarbelise helikopteri Mi-8.
12. oktoober.
Ukraina kontrollib ligikaudu 40–50 protsenti Toretski linnast, ülejäänud on aga Venemaa poolt vallutatud.
Ukraina droonirünnaku tagajärjel süttis Luganski oblastis Rovenkõ lähedal naftahoidla.
Ukraina laskis alla Venemaa pommituslennuki Su-34.
13. oktoober.
Sõltumatu Venemaa uudisteagentuur Mediazona kinnitas koos BBC venekeelse talitusega avatud otsingu kaudu 72 899 Vene sõduri nime, kes on tapetud alates Venemaa täiemahulise sissetungi algusest 2022. aastal.
14. oktoober.
Vene raketirünnakus Odessa sadamale hukkus üks inimene, rünnak kahjustas ka 7. oktoobril toimunud raketirünnakus eelnevalt kahjustatud Palau lipu all sõitnud laeva Optima ja Belize'i lipu all sõitnud laeva NS Moon.
Venemaa väitis, et vallutas Levadne alevi Zaporižžja oblastis.
Ukraina luure peavalitsus (HUR) teatas, et Venemaa sõjaväelennuväljal Orenburg-2 hävitati sõjaväe transpordilennuk Tu-134, mida kasutati Venemaa kaitseministeeriumi juhtivkoosseisu transpordiks.
Venemaa on kevadel alustatud Ukraina elektrijaamade vastaste rünnakutega hävitanud poole Ukraina elektritootmise võimusest.
15. oktoober.
Vene rünnakus Mõkolajivile hukkus üks inimene.
Venemaa kasutab Põhja-Koreaga sõlmitud strateegilise partnerluse lepingut, et Põhja-Korea saadaks selle alusel Moskva käsutusse oma sõdureid, mille abil Venemaa loodab vältida uut mobilisatsiooni. Varem on Põhja-Korea varustanud Venemaad laskemoonaga.
16. oktoober.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi avalikustas Ukraina parlamendis oma võiduplaani, mille eesmärk on saavutada võit Venemaa sissetungivate vägede vastu hiljemalt järgmisel aastal.
17. oktoober.
Venemaa teatas Kurahhove tööstuslinna lähedal asuva Maksõmiljanivka küla vallutamisest.
Austraalia kinnitas, et kingib Ukrainale 49 tanki M1A1 Abrams. Norra tarnib Ukrainale lähiajal kuus hävitajat F-16.
18. oktoober.
Ukraina väed vabastasid Harkivi oblastis asuva Kruhliakivka küla.
Lõuna-Korea luureteenistuse teadetel on Põhja-Korea otsustanud saata Ukraina sõtta neli brigaadi 12 000 sõduriga, nende hulgas eriväed. Esimesed 1500 sõdurit on juba Venemaal kohal.
Ukraina ja Venemaa korraldasid Araabia Ühendemiraatide vahendusel 58. vangide vahetusese. Selle käigus vabastas kumbki pool 95 sõjavangi.
Ukraina poolele anti üle 501 langenut, vastaspoolele 89 langenut.
19. oktoober.
Venemaa teratas Kurahhove piirkonnas asuva Zorjane küla vallutamisest.
Ukraina ründas droonidega Brjanski oblastis asuvat Kreminii El tehast, mis on üks Venemaa suurimaid mikroelektroonikaettevõtteid.
20. oktoober.
Ukraina droonid tabasid Nižni Novgorodi oblasti Dzeržinski linnas asuvat Venemaa suurimat lõhkeainete tehast, mis asub umbes 900 kilomeetri kaugusel Venemaa-Ukraina piirist. Samuti ründas Ukraina Lipetski oblastis asuva sõjaväelennuvälja Lipetsk-2 taristut.
NATO peasekretär Rutte kinnitas intervjuus Rai3-le, et „Ukrainale tarnitud relvade kasutamisele piiranguid ei seata“.
21. oktoober.
Ukraina on Shahed-136 droonide hävitamiseks arendanud ja kasutusse võtnud õhutõrjedrooni Sting.
Venemaa tippametniku Dmitri Rogozini sõnul oli Vene laevastiku Krimmist lahkumise peamine põhjus Ukraina vägede droonirünnakud.
22. oktoober.
Lõuna-Korea kaalub sõjatehnika müüki Ukraina ning sõjaväelaste ja luurepersonali Ukrainasse saatmist vastuseks Põhja-Korea vägede saatmisele Venemaad sõjas toetama.
Ukraina ründas Venemaal Tuula oblastis Jefremovi linnas soojuselektrijaama ja Efremovski kummitehast. Tabamusi said ka kaks alkoholitehast Tuula ja üks Tambovi oblastis.
23. oktoober.
Ukraina sõjaväeluure (HUR) väitel on esimesed Põhja-Korea sõdurid paigutatud Kurski oblasti rindejoonele.
25. oktoober.
Vene raketirünnakus Dniprole hukkus viis inimest, droonirünnakus Kiievile hukkus üks inimene.
Ukraina hävitas Luhanski oblastis õhutõrjesüsteemi Buk-M2 radarjuhtimisseadmed. Tabamuse sai ka Buk-M3.
28. oktoober.
Ukraina president oli esimesel töövisiidil Islandile, kus osales neljandal Põhjamaade-Ukraina tippkohtumisel ja pidas kahepoolseid kõnelusi osalejatega: Islandi, Taani, Norra, Soome ja Rootsi peaministritega.
Vene väed vallutasid Donetski oblastis asuva Hirnõki asula (Donetskist 20 km läänes). Selõdove linnas (Pokrovskist 15 km kagus) jätkuvad lahingud.
Ukraina droonirünnaku tagajärjel süttis Voroneži oblastis Anna rajoonis Anna asulas (Voronežist 80 km idas) keemiatööstusettevõte, mis toodab raketikütuse komponente.
Ukraina teatas Vene radar Garmon-M hävitamisest Donbassis Kramatorski suunal.
Põhja-Korea väeüksused jõudsid Kurski oblastisse.
29. oktoober.
Ukraina plaanib järgneva kolme kuu jooksul mobiliseerida veel 160 000 sõdurit.
Droonirünnaku tagajärjel süttis Tšetšeenias Gudermesis Vladimir Putini nimeline Venemaa Spetsnazi Ülikool.
30. oktoober.
Vene õhurünnakus Harkivile hukkus kolm inimest.
Venemaa on hõivanud Selõdove ja Võšneve asulad Pokrovski suunal ja Zorjane alusa Kurahhivka suunal ning liikus edasi Novoukrainka, Novodmõtrivka ja Kurahhivka lähedal.
„Lääne luureametnikke“ tsiteerinud CNN-i kinnitusel olid Ukrainas paigutatud positsioonidele väikesearvulised Põhja-Korea sõjaväelaste rühmad.
31. oktoober.
Ukraina teatel on esimesed Põhja-Korea sõdurid Donetski oblasti okupeeritud aladel.
Venemaa on oktoobri jooksul hõivanud 478 km2 Ukraiona territooriumit. See on suurim edenemine alates 2022 aasta märtsist.
Augustis hõivas Venemaa 477 km2 ning septembris 459 km2. Jaanuarist alates on Venemaa hõivanud 2660 km2, 2023 aasta jooksul kokku aga 584 km2.
Oktoobris hukkus vähemalt 183 ja sai viga 903 tsiviilisikut. Septembris hukkus 208 ja sai vigastada 1220 tsiviilisikut. Selle aasta kümne kuuga on hukkunud 1770 tsiviilisikut. 
2023. aastal oli hukkunuid 1971 ja 2022. aastal 8427. Alates sõja algusest 2022. aasta 24. veebruaril kuni 2024. aasta oktoobri lõpuni on sõjas saanud surma 12 168 ja kannatada 23 919 tsiviilisikut.
November 2024.
1. november.
Vene raketirünnakus Harkivis asuvale politseijaoskonnale hukkus üks ja sai vigastada poolsada inimest, kahjustusi sai vähemalt 26 hoonet.
Ukraina tabas droonirünnakuga Venemaal Stavropoli krais Svetlogradi naftabaasi ja Baškortostani Vabariigi pealinnas Ufaas asuvat naftatöötlemistehast.
2. november.
Venemaa teatas kahe küla vallutamisest: Kurahhivka küla Kurahhove lähedal Donetski oblastis ja Peršotravneve küla Harkivi oblastis.
3. november.
Venemaa võttis oma kontrolli alla Donetski oblastis Volnovahha rajoonis asuva Šahterskoje küla.
Vene droonirünnakus sai kahjustusi Kiievi Tarass Ševtšenko nimeline Rahvusülikool. 
Õhtuses õhurünnakus Harkivile sai vigastusi vähemalt 15 inimest.
Ukraina relvajõudude ülemjuhataja Oleksandr Sõrskõi sõnul „hoiavad Ukraina relvajõud hetkel tagasi ühte suurimat pealetungi täiemahulise sõja algusest“.
4. november.
Kurski oblastisse on jõudnud 11 000 Põhja-Korea sõjaväelast, ütles Volodõmõr Zelenski.
Ukraina hinnangu kohaselt ületas Venemaa relvajõudude inimkaotuste hulk 700 000 piiri.
5. november.
Vene raketirünnakus Zaporižžjale hukkus kuus inimest.
Ukraina võib Donetski oblastis Kurahhove ja Vuhledari piirkonnas ümberpiiramise vältimiseks taanduda 20 külast.
6. november.
Dagestanis registreeriti esimene droonirünnak alates täiemahulise sissetungi algusest. Ukraina sooritas droonirünnaku Kaspiiski linnas asuvatele Venemaa Kaspia flotilli laevadele. Rünnaku sihtmärgid olid raketilaevad 'Tatarstan', 'Dagestan' ja Bujan-M klassi 'projekt 21631' väikesed raketikaatrid.
7. november.
Venemaa õhurünnakutes Zaporižžjale hukkus üheksa inimest. Rünnak tagas ka Kiievit.
Ukraina ründas droonidega Saratovis Zavodski rajoonis asuvat Rosnefti le kuuluvat naftatöötlemistehast.
USA kavatseb enne Donald Trumpi ametisseastumist kasutada ära kõik kuus miljardit dollarit, mis on eraldatud Ukrainale sõjalise abi andmiseks.
8. november.
Vene droonirünnakutes Odessale hukkus üks inimene. Eraldi droonirünnakus Kiievile sai kahjustusi Eesti suursaadiku Annely Kolki elamu; Kolk vigastusi ei saanud.
Ukraina ründas droonidega Tuula oblastis asuvat Rostehile kuuluvat Aleksinski keemiakombinaati, mis varustab Vene armeed laskemoonaga.
USA lubab oma kaitsevaldkonna töötajatel Ukrainas tegutseda. Nende põhiline tegevus hakkab olema lennukite F-16, Patriot õhutõrjesüsteemide ja muude relvade remont.
Kodumaale naasid 563 lahingus langenud Ukraina sõjaväelase surnukehad.
9. november.
USA tarnib Ukrainale Patrioti ja NASAMS-i süsteemide jaoks üle 500 õhutõrjeraketi.
Ukraina korraldas droonirünnaku Brjanski oblasti, Rostovi oblasti, Belgorodi oblasti, Kurski oblasti ja Orjoli oblasti objektidele. Moskvat rünnati vähemalt 25 drooniga, mille tõttu suleti ajutiselt Domodedovo ja Žukovo lennujaamad.
Tabamuse sai ka Brjanski oblastis asuva 1060. logistikakeskuse laskemoonaladu.
10. november.
Venemaa tulistas öö jooksul Ukraina suunas 145 drooni, mis on sõja jooksul suurim hulk ühel ööl, ütles Ukraina president Volodõmõr Zelenski. Ukraina õhutõrje teatel tulistati alla 62 drooni, veel 67 läks Ukraina kohal kaotsi ning kümme maandus Moldova, Valgevene ja Venemaa enda territooriumile.
Briti luureametniku kinnitusel oli möödunud oktoober keskmiselt enam kui pooleteist tuhande langenu ja haavatuga päevas täiemahulise pealetungi algusest alates Vene vägedele seni kaotusterohkeim.
11. november.
Venemaa andis raketi- ja droonilöögi Krõvõi Rihile ja Mõkolajivile.
Ukraina sõjaväeluure HUR teatas, et Moskva oblasti lennuväljal Klin-5 hävitati Vene ründehelikopter Mi-24.
Kiievit külastanud kaitseminister Pevkur teatas uuest Ukrainale mõeldud sõjalise abi saadetisest.
12. november.
Venemaa andis mitu raketilööki ja ründas Ukrainat 110 drooniga. Ukraina õhutõrje lasi alla 46 drooni, 60 kadusid radarilt ja kaks sisenesid Valgevene õhuruumi. 
Venemaa kaotas ööpäevaga 1950 sõjaväelast, mis on suurim ööpäevane kaotus sõja algusest alates. Ka päev varem ja hiljem oli Venemaa kaotuste tase rekordiline - 1770.
Ukraina droon ründas Belgorodi oblastis Starõi Oskoli linnaringkonnas naftabaasi, mis süttis.
13. november.
Venemaa ründas Ukrainat 6 raketi ja 90 drooniga. Ukraina õhutõrje lasi alla 4 raketti ja 37 drooni, 47 kadusid radarilt ning 2 lendas Valgevenesse ja Venemaale.
Venemaa on alustanud uut vasturünnakut Kurski oblastis. Ukraina vägede väljatõrjumiseks on piirkonda koondatud 50 000 võitlejat, nende hulgas ka Põhja-Korea väed. Venemaa on suutnud veelgi edeneda 18. septembril tagasi vallutatud Snagosti asula piirkonnas ja hõivanud seda ümbritseva ala.
14. november.
Venemaa on edenenud Kurahhove piirkonnas ja sisenenud linna idaossa. Samuti on Vene väed sisenenud Dalne külla (Kurahhovest 3 km lõunas). On tekkinud piirkonnas asuvate Ukraina vägede sissepiiramise oht. Ukraina tõrjus Kurahhove piirkonnas Vene soomuskolonni rünnaku.
"Ukraina suudaks mõne kuu jooksul välja töötada algelise plutooniumipommi, mis oleks sarnane USA 1945. aastal Nagasakile heidetud Fat Maniga," kirjutab Briti ajaleht The Times. Ukraina välisministeerium eitas tuumarelva väljatöötamist ja rõhutas kindlaks jäämist tuumarelvade leviku piiramise kokkuleppele.
15. november.
Ukraina ründas droonidega Krõmski sõjaväelennuvälja.
16. november.
Venemaa hõivas Donetski oblastis (Bahmutist 5 km läänes, Tšassiv Jarist 4 km põhjas) asuva Hrõhorivka küla.
17. november.
Venemaa ründas Ukraina energiataristut 120 raketi ja 90 drooniga. Ukraina kaitsejõud tulistasid alla 140 õhusihtmärki. Kahjustusi said mitu elektrijaama Volõõnia oblast ja Vinnitsa oblastis. Kiievi oblastis, Donetski oblastis, Dnipropetrovski oblastis ja Odessas teatati erakorralistest elektrikatkestustest.
Sumõ linnas sai raketitabamuse korruselamu. Rünnaku tagajärjel hukkus
11 ja sai vigastusi 89 inimest.
Ukraina hävitas Donetski oblastis Vene sõjaväe raadioelektroonilise sõja kompleksi RB-301B Borisoglebsk-2.
USA tühistas seni Ukrainale kehtinud keelu kasutada USA relvi kauglöökideks Venemaa territooriumile. Ühendkuningriik ja Prantsusmaa on samuti andnud Ukrainale loa rünnata Venemaa territooriumi kaugmaarakettidega Storm Shadow/SCALP.
18. november.
Venemaa raketirünnaku tagajärjel hukkus Odessas kümme ja vigastada sai 39 inimest; rünnakus Hluhhivi ühiselamule hukkus 12 inimest.
19. november (1000. päev).
Venemaa ründas täiemahulise sõja 1000. päeval droonidega Sumõ oblastis asuvat Hluhhivit. Tabamuse tagajärjel hukkus vähemalt 12 ja vigastada sai 11 inimest.
Ukraina ründas kuue ATACMS raketiga Brjanski oblastis Karatševi piirkonnas asuvat laskemoonaladu.
Välisminister Tsahkna kinnitusel tuleks olla valmis relvajõudude saatmiseks Ukrainasse.
20. november.
Venemaa võttis Donbassis Kurahhove veehoidla põhjakaldal oma kontrolli alla Novaja Iljinka asula.
Ukraina kinnitusel hävitati Belgorodi oblastis Gubkinis asunud juhtimiskeskus.
Vene/Põhja-Korea juhtimiskeskust Kurski oblastis Marjinos rünnati kuni 12 Storm Shadow raketiga.
Ukraina korraldas droonirünnaku Venemaa mitme oblasti vastu. Novgorodi oblastis Kotovos tabasid droonid laskemoonaarsenali, kus hoiustati suurtükiväe laskemoona, Iskanderi rakette, õhutõrje rakette ja Põhja-Koreast toodud ballistilisi rakette KN23.
Voroneži oblastis sai tabamuse tööstusettevõte.
21. november.
Venemaa ründas mandritevahelise ballistilise raketiga (MBR) Dniprot; tegemist oli esimese MBR-i kasutamisega alates täiemahulise sõja algusest. Ukraina kinnitusel oli raketi kiirus enam kui 12 500 kilomeetrit tunnis (kuue lõhkepeaga (lõhkeaineta) rakett läbis vahemaa Astrahani oblastist Dniproni 15 minutiga ja saavutas sihtmärgi tabamisel kiiruseks &gt;M 11).
Venemaa valitseja Vladimir Putini väitel oli tegemist uut tüüpi keskmaa ballistilise raketiga Orešnik, millega rünnati Dnipros asuvat riiklikku raketitootmisettevõtet PA Pivdenmaš.
22. november.
Vene droonirünnakus Sumõle hukkus kaks inimest.
Ülemraada lükkas Venemaa rünnaku kartuses edasi reedese (22. XI) istungi.
23. november.
Ukraina on kaotanud Kurski oblastis enam kui 40 protsenti alast, mille Ukraina väed augustis vallutasid.
Venemaa kaitseministeerium teatas, et Venemaa väed vallutasid Ida-Ukrainas Donetski oblastis Novodmõtrivka asula (Pokrovskist 20 km lõunas). Ukraina väitel jätkuvad asulas võitlused. Lahingud käivad ka Velõka Novosilka (Vuhledarist 20 km läänes), Rozdolne (Vuhledarist 20 km loodes), Maksõmivka (Vuhledarist 12 km loodes), Pustõnka (Pokrovskist 12 km lõunas) asulate ja Toretski linna pärast.
24. november.
Ukraina hävitas Kurski oblastis Vene õhutõrjeraketisüsteemi S-400 radarijaama.
25. november.
Harkivis sai Vene raketilöögis kannatada 23 ja Odessas 11 inimest.
Ukraina droonilöögi tagajärjel süttis Kalugas naftabaas.
Vene üksused ületasid Dvoritšnõi piirkonnas paatidega Oskili jõe Novomlynskist lõuna pool ja rajasid Oskili jõe läänekaldale sillapea.
26. november.
Sumõs hukkus Vene rünnaku läbi kaks inimest.
Vene pool laskis täiemahulise sissetungi algusest välja rekordilise arvu Shahed droone, 188.
Ukraina tulistas Kurski oblastis asuvat sõjaväelennuvälja kobarlõhkepeadega ballistiliste rakettidega ATACMS.
27. november.
Venemaa droonirünnaku tagajärjel sai Kiievis vigastada kolm inimest, kellest kaks paigutati haiglaravile.
28. november.
Vene rünnak Ukraina energiataristule jättis vähemalt miljon inimest vooluta. Venemaa kasutas rünnakus 97 Iraani drooni ja kokku 88 raketti, nendest: 57 raketti X-101, 28 tiibraketti Kalibr ja 3 tiibraketti X-59. Ukraina õhukaitse hävitas välja lastud 88'st raketist 79. Droonidest hävitati 35 õhutõrje vahenditega ning 62 maandati elektroonika abil. Tabamatuks jäi 9 raketti.
Ukraina hävitas Zaporižžja piirkonnas õhutõrjeraketikomplekti Buk-M3 radiolokatsioonijaama Podlet.
29. november.
Venemaa ründas Ukrainat 132 drooniga. Ukraina õhutõrje tulistas alla 88 drooni, 42 drooni tõrjuti raadioelektroonilise mõjutamisega.
Venemaal Rostovi oblasti Kamenski rajoonis süttis Ukraina droonirünnaku tulemusel naftabaas 'Atlas'. Eelmine rünnak samale objektile toimus 28. augustil. 
Ukraina hävitas Krimmis kokku kolm Vene radarijaama - ühe Kasta-2e2 ja kaks Podlet radarijaama.
30. november.
Ukraina president Volodõmõr Zelenski ütles, et Ukraina võiks sõlmida Venemaaga vaherahu praegusel rindejoonel, kui NATO nõustub võtma Ukraina alliansi liikmeks selle praegustes, Kiievi kontrolli all olevates piirides, tunnustades samas siiski Ukraina territooriumi terviklikkust.
Venemaa edenes novembris üle 725 ruutkilomeetri, mis on suurim alates 2022. aasta märtsist.
Suuremad Venemaa edenemised olid Kurski oblastis ja Donbassi rinde lõunaosas - Pokrovski, Kurakhove, Velika Novosilka piirkonnas. 1. septembrist kuni 30. novembrini on Venemaa vallutanud Ukrainas üle 1600 km2 ja Kurski oblastis umbes 500 km2.
Detsember.
1. detsember.
Vene droonirünnakus süstikbussile Hersonis hukkus kolm inimest.
Kiievisse saabusid visiidile Euroopa Ülemkogu eesistuja António Costa ning Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Kaja Kallas.
Vene üksused ületasid Masjutivka (8-9 km Kupjanskist põhjas) lähedal Oskili jõe ja rajasid läänekaldale teise sillapea.
2. detsember.
Venemaa droonirünnakus Ternopilile hukkus üks inimene.
Kiievit külastanud Saksamaa kantsler Olaf Scholz teatas uue, 650 miljoni euro suuruse abipaketi eraldamisest Ukrainale,
Ameerika Ühendriigid eraldasid Ukrainale sõjalist abi 725 miljoni dollari ulatuses.
3. detsember.
Venemaa relvajõud ründasid droonidega kriitilist energiataristut Rivne ja Ternopili oblastis. Ukraina tulistas 28 rünnanud droonist alla 22.
4. detsember.
Ukraina teatas ründedrooni seeriatootmise alustamisest.
5. detsember.
Eesti ja veel mitme riigi esindajad lahkusid Maltas toimunud OSCE ministrite kohtumisel Lavrovi sõnavõtu ajal saalist.
6. detsember.
Vene õhurünnakutes Zaporižžja oblastile hukkus vähemalt kümme inimest, rünnakus Krõvõi Rihile hukkus kolm inimest.
Vene armee võttis Donetski oblastis oma kontrolli alla neli küla Pokrovski ja Kurahhove vahelisel liinil: Novopustõnka, Stari Ternõ, Iljinka ja Novodmitrovka.
Ukraina avalikustas uue suure lennuulatusega droon-raketi. Hübriid-drooni Peklo (Põrgu) lennu-ulatus on 700 kilomeetrit ja kiirus 700 km/h ning seda on juba edukalt kasutatud.
7. detsember.
Ukraina mereväe droonid hävitasid Krimmis Venemaa käes olevatel gaasiplatvormidel seiresüsteemid Podlet ja Kasta. 
Ukraina sai Taanilt teise partii hävitajaid F-16.
8. detsember.
President Volodõmõr Zelenski sõnul on hukkunud 43 000 Ukraina sõdurit ja haavata saanud 370 000 sõdurit, kellest pooled on siiski saanud rindele naasta.
9. detsember.
USA kaitseministri Lloyd Austini sõnul on Venemaa alates 2022. aastast Ukraina-vastaseks sõjaks kulutanud 200 miljardit dollarit.
10. detsember.
Zaporižžjas sai Vene raketirünnakus tabamuse erakliinik, hukkus 8 ja kannatada sai 19 inimest.
Ukraina võtab kasutusele kuulipildujaga varustatud maismaadroonid.
Ukraina ründas rakettide ja droonidega Venemaal Taganrogis asuvat sõjaväelennuvälja ja Brjanskis Transnefti naftatöötlemistehast.
11. detsember.
Venemaa on edenenud Pokrovskist lõunas, hõivanud Ševtšenko asula ja jõudnud linnast 3 km kaugusele.
Venemaa on edenenud ka Tšassiv Jaris ja seal jätkuvad linnalahingud. Võitlused jätkuvad ka Toretskis ja Kurahhoves.
12. detsember.
Venemaa ründas Ukraina energeetikasüsteeme ligi 200 drooni ja 94 raketiga. Ukraina hävitas 87-st tiibraketist 80. Lisaks kasutas Vene armee rünnakus 4 Kinžall raketti, 2 Iskander-M ja 1 Põhja-Korea ballistilist raketti KN-23. Nendest hävitas õhukaitse vaid ühe. Droone lendas Ukraina õhuruumi 193, millest tõrjuti 191. Hävitati 80 ja 105 sunniti maanduma, 5 drooni lahkus Venemaa ja 1 Valgevene õhuruumi.
13. detsember.
Ukraina luure tappis Moskva lähistel Venemaa juhtiva raketikonstruktor Mihhail Šatski, kes tegeles Ukraina pihta lastud rakettide moderniseerimisega.
14. detsember.
Ukraina vahetas välja Donetski operatiiv-taktikalise väegrupi ülema - ametist vabastati kindral Oleksandr Lutsenko ja uueks ülemaks on määratud kindral Oleksandr Tarnavskõ.
Ukraina sooritas droonirünnaku Venemaal Orjoli oblastis Stalnõi Konis asuvale naftaterminalile, kus puhkes tulekahju.
15. detsember.
Venemaa teatas kahe küla vallutamisest Donetski oblastis - Veselõi Hai küla Kurahhovest lõunas ning Puškine küla Pokrovskist lõunas.
Venemaal on õnnestunud tungida Kurahhovest lõunas asuvasse Uspenivka külla. Selle tõttu pidid Ukraina üksused ümberpiiramise vältimiseks lahkuma Hannivka külast.
Ukraina hävitas Zaporižžja oblastis Vene kütuserongi - vedur ja 40 tsisternvagunit, rünnakuga viidi rivist välja ka okupantide jaoks tähtis raudteelõik.
16. detsember.
Ukraina ründas edukalt droonidega Venemaa laskemoonaladu Donetski oblastis okupeeritud Markine küla lähedal.
17. detsember.
Ukraina julgeolekuteenistus (SBU) tappis Moskvas korraldatud pommiplahvatusega Venemaa keemiavägede komandöri, kindralleitnant Igor Kirillovi ja tema abi.
18. detsember.
Venemaa hõivas Donetski oblastis asuva Sontsovka küla (Kurahhovest 10 km loodes).
Venemaa Põhjalaevastiku peabaasi lähedal Murmanski oblastis toimus kaks võimast plahvatust.
19. detsember.
Ukraina droonirünnaku tulemusel puhkes tulekahju Rostovi oblastis asuvas Novošahtinski naftaproduktide tehases.
20. detsember.
Ukraina relvajõudude peastaabi teatel kaotas Vene armee hukkunute, haavatute, kadunute või vangidena 2200 võitlejat, mis uus ööpäeva rekord.
21. detsember.
Venemaa Tatarstani vabariigi pealinna Kaasanit tabas droonirünnak. Kaasan asub Ukrainast rohkem kui 1300 kilomeetri kaugusel.
Ukraina sai Saksamaal kuuenda õhutõrjesüsteemi IRIS-T SLM.
22. detsember.
Ukraina ründas droonidega Venemaal Orjoli oblastis Stalnoi Koni külas asuvat naftabaasi, mis süttis rünnaku tulemusel. Eelmine rünnak samale objektile toimus 14. detsembril.
Veel ründas Ukraina Venemaa Rostovi oblastis Novotšerkasski linna lähistel asuvat laskemoonaladu, mis tabamuste tõttu plahvatas.
23. detsember.
Venemaa Tatarstani vabariigis Alabuga erimajandustsoonis asuvas Shahedi droonilaos puhkes tulekahju, mille tagajärjel hävis suures koguses droonidetaile.
Ukraina ründas droonidega Venemaal Rostovi oblastis asuvat Millerovo lennuvälja.
Saksamaa teatas uuest sõjalise abi paketist Ukrainale. Paketis on 15 tanki Leopard 1A5, kaks Patrioti õhutõrjelaskeseadeldist, üks lühimaa õhutõrjesüsteem IRIS-T SLS, üks keskmaa õhutõrjesüsteem IRIS-T SLM, kaks liikurõhutõrjesüsteemi Gepard ja 65 000 ühikut laskemoona nende jaoks.
24. detsember.
Venemaa on Kurahhove piirkonnas saavutanud edu lõunasuunal, tekitades ala kaitsva Ukraina väegrupi sissepiiramise ohu.
25. detsember.
Venemaa korraldas Ukraina elektrijaamade vastu suurema drooni- ja raketirünnaku. Kokku kasutas Venemaa 12 ballistilist ja 66 tiibraketti ning 106 drooni. Ukraina laskis alla 59 tiibraketti ja 54 drooni. Ülejäänud 52 drooni tõrjuti elektroonilise sõja vahenditega. Rünnaku tagajärjel sai erinevaid kahjustusi mitu soojuselektrijaama.
Ukraina ründas kaugmaadroonidega Venemaal Rostovi oblastis Kadamovski militaarõppekeskuses asuvat laskemoonaladu, mis hävines täielikult.
Kurski oblastis Lgovi linnas tabasid Ukraina väed 810. üksiku kaardiväe merejalaväebrigaadi juhtimispunkti. Õhulöögis hukkus brigaadiülema asetäitja ja veel 17 Vene sõdurit.
26. detsember.
Ukraina hävitas Orjoli oblastis asunud droonide lao.
27. detsember.
Vene väed hõivasid Donetski oblastis asuva Ukrajinka küla (Pokrovskist 15 km lõunas).
28. detsember.
Ukraina andmetel on Venemaa käesoleval aastal kaotanud hukkunute ja haavatutena üle 421 000 sõjaväelase.
30. detsember.
Ukraina ja Venemaa vahetasid Araabia Ühendemiraatide vahendusel sõjavange. President Zelenskõi sõnul naasis 189 ukrainlast, vastaspoole teatel vahetati 150 ukrainlast sama arvu venelaste vastu.
USA president Joe Biden tegi teatavaks 2,5 miljardi dollari suuruse julgeolekuabi paketi Ukrainale.
31. detsember.
Venemaa edenes 2024. aasta jooksul Ukrainas 3985 ruutkilomeetri võrra (seitse korda enam kui 2023. aastal), sellest oktoobris 610, novembris 725 ja detsembris 510 ruutkilomeetri võrra. Venemaa kasutas 2024 aastal Ukraina vastu ca 2000 erinevat raketti, millest õhutõrje laskis alla 56%.
Venemaa ründas ballistiliste rakettidega Kiievit ja teisi linnu.
Ukraina ründas droonidega Smolenski oblastit ja Sevastopolit. Smolenski oblasti Jartsevo rajoonis puhkes tulekahju naftabaasis.
Ukraina meredroon Magura V5 hävitas esimest korda sõjaajaloos õhusihtmärgi – Vene helikopteri Mi-8.