Kiitsharakad

Folklooriselts Kiitsharakad on Märjamaa vallas Vana-Vigala külas tegutsev folklooriselts. 
Seltsi tegevuse eesmärkideks on Eesti rahvakultuuri säilitamine, edendamine ja vahendamine; koostöö eesti rahvakultuurist huvitatud isikutega nii kodu- kui välismaal; rahvatantsu ja rahvamuusika viljelemine; rahvusliku käsitöö väärtustamine; paikkondliku vaimuvara kogumine, tutvustamine ja talletamine ja seltsi liikmete vaba aja kultuuriline sisustamine. FS Kiitsharakad on Eesti Folkloorinõukogu liige ja seltsile on omistatud kõrgem kategooria eheda folkloori esitamise alal.
Ajalugu.
Seltsi eelkäijaks oli 1985. aastast tegutsev naisrahvatantsurühm ja nimi Kiitsharakad on pärit aastast 1996. Folklooriselts Kiitsharakad MTÜ asutati aastal 2002. Seltsi all tegutseb naisrahvatantsurühm, segarahvatantsurühm ja pärimusmuusika ansambel. Aastal 2020 täitus naisrahvatantsurühmal 35 ja segarahvatantsurühmal 20 tegevusaastat. 
Juhendajad.
Juhendajad läbi aegade on Merike Hints (1985-1989), Helmi Hiibus (1989-1991), Loide Enni (1991-1994) ja alates aastast 1994 Krista Tõldmaker. Krista Tõldmaker on seltsi juhendaja, kunstiline juht ja tantsuõpetaja. 23. veebruaril 2023 aastal tunnustati teda Märjamaa valla Maarjaristi II klassi hõberistiga Vigala pärimuskultuuri hoidmise eest ning 2023 tunnustasid Raplamaa Omavalitsuste Liit ja Kultuurkapitali Raplamaa ekspertgrupp Kristat aastapreemiaga kui MTÜ Folklooriselts Kiitsharakad eestvedajat ja Vigala pärimuskultuuri hoidjat.
Rahvarõivad.
FS Kiitsharakad on uhked oma rahvarõivaste üle, mida pidevalt täiendatakse ja uuendatakse. Seltsi rahvarõivaste eest kannab hoolt Anneli Ülemaante. 2023. aastal tunnustasid Raplamaa Omavalitsuste Liit ja Kultuurkapitali Raplamaa ekspertgrupp Annelit aastapreemiaga kui rahvatantsuõpetajat ning Vigala rahvariiete uurijat ja tegijat.
Vigala rahvarõivad kuuluvad Lääne-Eesti rahvarõiva alarühma. Lääne-Eesti naise riietuse põhiosad on särk, seelik, kabimüts, vöö, kampsun, õlarätt, abielunaistel ka põll. Rühma kasutuses on pikitriibulised, enamasti mustal põhjal punaste triipudega volditud seelikud ja alates aastast 2020 naisrühmal kurrutatud neotud lõngadega seelikud. Vigalas kandsid naised kingi ja punaseid sukki.
Mehe kostüüm koosneb särgist, kaelarätist, vestist, pükstest, kaapkübarast, kingadest, põlvikutest ja säärepaeltest. Lisaks veel vatt, pikk-kuub ja pussak. Igapäevase peakattena oli vanal Läänemaal kasutusel riidekiiludest kokkuõmmeldud murumüts ja jalavarjudeks kingad. Linasesse komplekti kuulub naistel pikk varrukateta kleit, mille peal kantakse pikkade varrukatega lühikest kaharat pihakatet – käiseid. Meestel kurrutamata varrukatega särk ja lihtsalõikelised paelkinnisega püksid. Jalavarjuks ninapealsete tippudega pastlad.
Tegevus.
Selts osaleb maakondlikel ja vabariiklikel tantsupidudel ning folkloorifestivalidel nii kodu- kui välismaal.
Festivalid.
Kiitsharakate esimene välisreis toimus 1998. aastal Saksamaale Bitburgi folkloorifestivalile. Käidud on ka Soomes (2000), Ungaris (2008), Makedoonias (2015), Tšehhis (2016), Valgevenes (2018), Baškiirias (2021) ja Ameerika Ühendriikides (2022).
2021 osales FS Kiitsharakad Venemaal Baškiirias Rahvusvahelisel folkloorifestivalil Folkloriada, mis oli oma järjekorralt kuues. Tegemist on ühe olulisema folkloorifestivaliga maailmas. Festivalile sai tehtud ja saadetud ka väike tervitus video. Vana-Vigala Rahvamaja juhataja Astra Põlma koostatud reisikiri on loetav Eesti Folkloorinõukogu kodulehel. Samuti kajastati toimunut Raplamaa Sõnumites. 
2022. aastal osales selts Magic Valley Folk Festivalil Idahos ja World Folkfestil Utah’s Ameerika Ühendriikides. Idahos osalesid rühma liikmed raadio hommikuprogrammis ja rühmade intervjuudest avaldas Arianne Brown artikli. Reisist kirjutas Vana-Vigala Rahvamaja juhataja Astra Põlma reisikroonika, mis on loetav Eesti Folkloorinõukogu kodulehel ja Märjamaa Nädalalehe 2022. aasta numbrites nr 31-35.
FS Kiitsharakad on mitmeid kordi osalenud Pärimuspeol Baltica. 
Folkloorilaager.
FS Kiitsharakad korraldab aastast 2003 Vana-Vigala mõisas, kus tegutseb ka põhikool, laste folkloorilaagreid, kus saab pillimängu õppida, laulda, tantsida, juttu vesta, meisterdada, matkata ja muud põnevat teha. Lõppkontserdil Pärimuse Pärlid esitatakse laagri jooksul õpitut. Aastal 2022 toimus see juba 20. korda, kusjuures mitmed õpetajad olid laagri enda kasvandikud. 2008. aastal andis selts välja Vigala jutu-, laulu- ja viisipärimust ning vanasõnu sisaldav kogumiku Pärimuse pärlid, mille koostajateks olid Kaja Vallimaa ja Krista Tõldmaker.
Hiieorg.
2015. aastal tunnustas Maavalla Koda seltsi hiiesõbralike ettevõtmiste eest tänukirjaga ja 2019. aastal otsustas vallavolikogu anda Vigala külas asuv Hiieoru kinnistu kuni 30. septembrini 2029 MTÜ  Folklooriselts Kiitsharakad tasuta kasutusse. Hiieküün on ehitatud Vana-Vigala mõisa kõrvalhooneks ja selts on alustanud selle paiga koristamise ja müüride konserveerimisega, samuti on paigaldatud infostend. Plaanis on rajada sinna kooskäimise koht – pärimuse pesa, kus saab koos olla, tähistada tähtpäevi ja läbi viia üritusi ning kontserte.
Tantsupeod.
FS Kiitsharakad on osalenud mitmetel tantsupidudel. Esmakorselt 1994. aasta XV tantsupeol. Osaleti ka 2022 toimunud IV meeste tantsupeol "4 venda" ja Raplamaa laulu- ja tantsupeol "Jutud jõe ääres". Meesterühm osales 2015. aastal III meeste tantsupeol "KOLM". Pererühm ja naisrühm osalesid 2019. aastal toimunud XX tantsupeol "Minu arm." Samal aastal korraldati XXVII laulu- ja XX tantsupeo Tule tulemise üks üritus Vigalas.
Raplamaa segarühmade talispordipäev.
14. jaanuaril 2023 korraldas FS Kiitsharakad segarühm Rapla maakonna tantsurühmade talispordipäeva Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli ruumides. Koolitajateks oli Idla Eesti Seltsi võimlemistreener Lilja Normak ja tuntud tantsuõpetaja Kalev Järvela. Samuti õpetas noor tantsulooja Hedvig Haarde oma tantsu "Padepolka" noore pillimehe Marten Kaljase pilli saatel ning koordinatsiooniharjutusi juhendas Paul Bobkov. Eelmine seltsi poolt korraldatud talipäev toimus 17. jaanuaril 2015 Vana-Vigalas, mis toona kandis nimetust VIII Rapla maakonna rahvatantsurühmade talipäev. Selle käigus toimusid koolitused Henn Tiiveli ja Sille Kapperi juhendustel.
Rahvusvaheline tantsupäev.
FS Kiitsharakad tähistavad rahvusvahelist tantsupäeva nii matkates, tööd tehes kui loomulikult ka tantsides. 2018 matkati Mukri rabas ja tantsiti tantsu Pärliine, 2019 peeti pidu keset küla ja tantsiti tantsu Terve vald. 2020 koroona aastal kohtuti veebis ja tantsiti seekord siis niimoodi koos tantsu Kuo tu tetsu. 2021. aastal tantsiti Tokitantsu ning 2022 Savikoja venelast.
Pärimusinkubaator.
2022. aastal osales selts Eesti Folkloorinõukogu poolt korraldatud koolitusel Pärimusinkubaator.
Juhatus.
FS Kiitsharakad juhatusse kuuluvad: Margit Liira, Maie Hints, Janika Liländer, Anneli Ülemaante ja Krista Tõldmaker.