K-komando

K-komando on Eesti politsei eriüksus, mis loodi 1991. aastal eriettevalmistust nõudvate politseiülesannete täitmiseks. Üksuse tegevusvaldkondadeks on relvastatud ja ohtlike kurjategijate kinnipidamine, pantvangikriiside lahendamine, terrorismivastane võitlus ja muud eriväljaõpet nõudvad ülesanded.
Kui K-komando on operatsioonil, siis öeldakse et kotkad on väljas. Just sellise hüüdnime ja kutsungi sai eriüksus juba algusaastatel. Üksuse tunnuslause on "Aquila non captat muscas", mis iseloomustab lihtsalt ja tabavalt K-komando olemust üle kolmekümne tegutsemisaasta jooksul"."
K-komando lahendab kõige keerukamaid korrakaitseolukordi – linnas, maal, merel –, minnes sinna, kuhu keegi teine ei lähe, ja tehes seda, mida keegi teine ei tee. Eriüksuse operaatorite töös on oluline rõhk väljaõppel ja harjutamisel just nendeks situatsioonideks, nii treeninguväljakul Eestis kui ka partneritega välismaal. Eriüksus on valmis reageerima väljalutsetele ka väljaspool tavatööaega.
Üksuse liikmete arvu pole politsei kunagi avalikustanud ja liikmete isikuandmed on salastatud.
K-komando kuulub Euroopa Liidu liikmesriikide eriüksuste koostöövõrgustikku Atlas.
Ajalugu.
K-komando eelkäijaks on peetud Politseireservi eriüksust.
Üksuse loojaks ja esimeseks juhiks aastatel 1991–1993 Politseireservi eriüksuse nime all oli Henn Kask, alates 1993. aastast juba aga Lembit Kolk, kelle ettepanekul sai üksus uueks nimeks K-komando. K-Komando väljaõpetamisega tegelesid algselt muuhulgas ka Ameerika Ühendriikide FBI, Saksamaa GSG 9 ja Prantsuse politsei eriüksus RAID.
Operatiivtaktikaline eriüksus K oli välipolitsei alluvuses tegutsenud üksus, mida kasutati võitluseks terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu, aga ka pantvangide vabastamiseks ning relvastatud ja ohtlike kurjategijate kinnipidamiseks. K-komando liikmetel oli eririietus, mütsidel number, eriüksuse embleem ja politsei eraldusmärk; liikmete arv ja taust oli salastatud. Komando võis minna ülesannet täitma ainult politseiameti kõrgema juhtkonna loal.
Üksuse kõige ohtlikum tegevus oli võitlus allilmaga, sest sel ajal tegutsesid Eestis nii venelaste (Kemerovo, Permi, Solikamski, Solntsevo ja Moskva), eestlaste (Linnuvabriku) kui teiste eri rahvuste (aserite, grusiinide, armeenlaste ja tšetšeenide) kuritegelikud jõugud. Näiteks Ida-Virumaale ehitasid allilma juhid endale võimsaid kindlustalusid, kuhu K-Komando koos KAPO ja Keskkriminaalpolitsei töötajatega haaranguid korraldas, konfiskeerides relvi, laskemoona ja lõhkeainet. Sellised relvastatud tugipunktid kujutasid Eesti riigile otsest ohtu, kuna Ida-Virumaal valitsesid Eesti taasiseseisvumise algusaastatael selgelt Eesti Vabariigi vastased meeleolud. Politsei eriüksuse üks suuri ülesandeid sisejulgeoleku tagamisel oli 1993. aastal nn Jäägrikriisi lahendamises osalemine. Üksuse kohustuste hulka kuulus ka palju teisi keerulisi ülesandeid nii Tallinna lõbumajade kontrollimisest, inimröövide lahendamisest, rahaveo turvalisuse tagamisest, tähtsate väliskülaliste turvamiseni ja palju teisi eriettevalmistust nõudvate operatsioonide läbiviimisi.
Värbamine.
K-komando korraldab korra aastas katseid meeskonnaga liitumiseks. Kogu kandideerimise vältel hinnatakse kandideerijate isikuomadusi, vaimset ja füüsilist tugevust veendumaks valmisolekut nii iseseisvalt kui osana meeskonnast toime tulla pingeliste olukordadega.
Eriüksusesse kandideerides tuleb läbida füüsilised valikkatsed, kus kandidaat peab