36 vaadet Fuji mäele

"36 vaadet Fuji mäele" (jaapani keeles 富嶽三十六景, Hepburni transkriptsioonis "Fugaku Sanjūrokkei") on jaapani ukiyo-e koolkonna kunstniku Hokusai (1760–1849) puulõiketehnikas teostesari, mis kujutab Fuji mäge mitmesugustes oludes ja erinevatest perspektiividest.
Sari "36 vaadet Fuji mäele" ilmus aastatel 1830–1832, mil Hokusai oli 70. eluaastates ja oma kunstnikukarjääri tipul; sarja lasi avaldada Nishimura Yohachi. Teoste hulka kuuluvad ka Hokusai tuntuimad teosed: "Kanagawa suur laine", "Punane Fuji" (tuntud ka kui "Lõunatuul, puhas taevas" ja "Kerge tuul, selge hommik") ja "Torm allpool mäetippu".
Taust.
Inspiratsioon kujutada Fuji mäge võis olla tingitud mitmest asjaolust. Esiteks võis selleks olla usk, sest Hokusai praktiseeris budismi voolu, mis rõhus tugevalt igavesele elule ja surematusele. Sellel on seos Fuji mäega, sest see on Jaapani üks tuntumaid palverännaku ja vaimse taassünni kohti, millel on oluline osa nii budismis kui ka šinto usundis.
Teiseks võis Hokusai soov jäädvustada Fuji mäge tuleneda sellest, et üleminekulisel Edo perioodil nägi ta mäge sümboolselt kui Jaapani rahvusliku identiteedi väljendust. Selline arvamus võis autoril olla selle tõttu, et Fuji mäge kujutati Jaapani kunstis päris palju, nii enne Hokusai aega, kui ka pärast teda. Niisiis võis autor Fujit näha kui midagi ajast sõltumatut ja läbivat ning Jaapanile ainulaadset. Selle arvamusega läheb kokku asjaolu, et Hokusai teos on tehtud ukyio-e tehnika abil, mis on iseenesest samuti traditsiooniline. Lisaks sellele on levinud ka arvamus, et autori teosed sellest kogumikust kujutavad Jaapani geopoliitilist olukorda. Eriti on seda näha näiteks ühes sarja kuulsaimas teoses "Kanagawa suur laine", millel on kujutatud suured lained, mis justkui tahavad endasse neelata kolm Jaapani traditsioonilist paati, mis parasjagu asuvad veekogul. Fuji mägi on sellel pildil nähtav vaid taustal ning tegelikult jääb üsna märkamatuks. Tänapäeval on teadlased sellist kompositsiooni tõlgendanud nii, et Hokusai kujutas ühiskondlikke muutusi, mis võisid tema arvates asendada Jaapani kultuuri uue lääneliku omaga.
Retseptsioon ja mõjukus.
Hokusai oli trükipildi kogumikke teinud ka enne "36 vaadet Fuji mäele" valmimist. Märgitud on aga asjaolu, et neis (nt "Kaheksa vaadet Ryū-kyū saartele") on ta kujutanud vaateid, mida ta ise polnud suure tõenäosusega kunagi näinud, seega on ta osa kujutatust ise välja mõelnud. See on oluline Fuji mäe vaadete kontekstis, sest ka seal on kohati kujutatud vaateid mäele, mis tegelikult ei vasta täielikult tõele ja osade kujutatud nurkade alt pole mäge tegelikult võimalik näha. Sari on aga autori muude teoste seas erakordne, sest esiteks on Hokusai kasutanud trükkideks suuremat formaati paberit kui oma eelmiste kogumike puhul. Paberi suurus oli umbes 25 × 36 sentimeetrit, samas kui varem võis see olla 22 × 29 sentimeetrit.
Charles S. Terry kirjutab oma arvustuses ka sellest, et algupärane paber, millele Hokusai teose lõi, oli väga unikaalse tekstuuriga ning tänapäeva raamatupaber ei ole sellega võrreldav. Teiseks oli sari erakordne, sest autor kasutas oma motiivides mitte ainult Fuji mäge ja tavalisi jaapani inimesi, vaid ka tolle aja kunstile ebatavalisi geomeetrilisi kujundeid. Ta kasutas piltide sees ringe, ruute ja kolmnurki, nende abil sidudes nii pildisisest süžeed kui ka luues läbivaid kujundeid kõigis sarja kuuluvates piltides. Selliste võtete kasutamine kunstis oli enne Hokusaid ja Fuji mäe kogumikku väga haruldane. Kolmandaks kasutas autor kogumiku valmimisel imporditud värve, ühte neist nimetati Berliini siniseks. See sügav sinine toon on Fuji mäe vaadete sarjas läbiv ja sellele iseloomulik ning seda hakati laialdasemalt kunstis kasutama just sarja valmimise ajal.
"36 vaadet Fuji mäele" osutus aga väga menukaks, mistõttu lisas Hokusai sarja veel 10 trükipilti, kus ta aga ei kasutanud palju värve ja mis olid seega neutraalsemad ning mustvalged. Hiljem lisas kunstnik sarja veel trükipilte Jaapani sümboolsest mäest, millest tuli "100 vaadet Fuji mäele".
Sama pealkirja kannab ka teise Jaapani puulõikekunstniku Hiroshige sari (1852–1858). Hokusai sarjast said mõjutusi paljud läänemaailma kunstnikud, teiste seas Vincent van Gogh, Édouard Manet, Edgar Degas ja Claude Monet. Prantsuse kunstnik Henri Rivière tegi Hokusailt inspireerituna sarja "36 vaadet Eiffeli tornile".