tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Folkmani graaf

Folkmani graaf on väikseim "semi-sümmeetriline" graaf. See on saanud nime ameerika matemaatiku Jon Folkmani (1938–1969) järgi, kes selle graafi baasil täpsustas probleemi graafi tipusümmeetria ja servasümmeetria vahekorrast .
Folkmani graaf on "kahealuseline", servadest sümmeetriline kuid tippudest mittesümmeetriline graaf, mis tähendabki semi-sümmeetrilisust.
Parameetreid.
Folkmani graafil on 20 tippu ja 40 serva. See on 4-valentsregulaarne ja 4-vööregulaarne Hamiltoni graaf, selle kromaatiline arv on 2, kromaatiline klass 4 ning diameeter 4.
Folkmani graafi karakteristlik polünoom on formula_1.
Kesköö Hüüd

Kesköö Hüüd oli Ameerika Ühendriikides aastatel 1953–1984 ilmunud eestikeelne usulise sisuga ajakiri.
Ajakirja toimetaja oli Endel Siitam.
Neufchâteau (Belgia)

Neufchâteau () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 
Esimesed jäljed inimasustusest pärinevad II aastatuhandest eKr. Väljakaevamistel leitud hauakambrid ja väike asulakoht annavad tunnistust sellest, et 2. sajandil tegeldi seal põlluharimisega. Karolingide ajal oli peamiseks tegevusalaks jahipidamine.
Asulad.
Valla piirides paiknevad järgmised asulad:
Martelange

Martelange on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Aastatel 1830–1947 oli asula peamine kildakaevandamiskeskus.
Messancy

Messancy () on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 
Valla territooriumil asub mitmeid asulaid, sealhulgas Wolkrange, Guelff, Sélange, Hondelange, Turpange, Bébange, Longeau, Habergy, Differt.
Aubange

Aubange on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 
Elanikkonna enamus räägib letseburgi keeles, siin saavad kokku kolme riigi – Belgia, Luksemburgi ja Prantsusmaa – piirid.
Eura vald

 
Eura vald on vald Soomes Satakunta maakonnas.
Valla pindala on 630,20 km², millest 51,34 km² moodustavad veekogud. Vallas elas 2010. aasta seisuga 12 507 inimest ja 2025. aasta seisuga 11 090 inimest. Rahvastiku tihedus on 19,2 in/km².
Eura naabervallad on Eurajoki vald, Harjavalta linn, Kokemäki linn, Köyliö vald, Laitila vald, Mynämäki vald, Nakkila vald, Pöytyä vald, Rauma linn ja Säkylä vald.
Eura vallas asub Biolani peakorter.
Osaliselt jääb valda Säkylän Pyhäjärvi, mis on suuruselt 29. järv Soomes.
Ajalugu.
1970. aastal liideti vallaga Hinnerjoki vald ja Honkilahti vald. 2009. aastal liideti Kiukaineni vald.
1972. aastal rajati Eura lennujaam.
2025. aastal mais juhtus vallas Eura kopteriõnnetus, kus hukkusid teiste seas Oleg Sõnajalg ja Priit Jaagant.
Asustus.
Valla alale jääb osaliselt või täielikult neli tiheasustusega paikkonda ("taajama"): Eura kirikuküla, Panelia, Eurakoski ja Hinnerjoki. Külad on teiste seas Hinnerjoki kirikuküla, Honkilahti kirikuküla, Kiukainen, Koskenkylä, Mannila ja Panelia.
Pooled valla elanikest elavad Eura kirikukülas.
Tunnused.
Valla tunnuslind on hallpõsk-pütt ja tunnustaim harilik sarapuu.
Eura vapil on püstises asendis karu, kelle paremas käes on mõõk. See sarnaneb Satakunta maakonna vapiga. Vapi kujundas Gustaf von Numers ja see võeti kasutusele 1954. aastal.
Sõprussidemed.
Eura valla sõprusvald Eestis on Harku vald. Samuti ollakse sõprussidemetes Askersundi vallaga Rootsis.
Räni põik

Räni põik on tänav Tartus Tammelinnas. 
Tänav algab Räni tänavalt ja teeb täisnurkse pöörde paremale ning lõpeb tupikuga. Tänava pikkus on umbes 170 meetrit.
Herbeumont

Herbeumont on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla piirides voolavad Maasi lisajõgi Semois ja Semois' lisajõgi Vierre.
Asulad.
Vald jaguneb kolmeks osaks: Herbeumont (valitsus), Saint-Médard ja Straimont. 
Teisteks asulateks on Martilly, Gribomont ja Menugoutte ning Linglé ja Les Foulouzes.
Bill Murray

Bill Murray (William James Murray; sündinud 21. septembril 1950) on Ameerika filminäitleja.
Sündinud Wilmette'is, Chicago põhjapoolses eeslinnas Edward ja Lucille Murray üheksast lapsest viiendana. 
Sai tuntuks osalemisega sketšisarjas "Saturday Night Live" ning seejärel osatäitmistega komöödiates "Caddyshack" (1980), "Tondipüüdjad" (1984) ja "Groundhog Day" ("Lõputu küünlapäev"; 1993).
Lazar Lagin

Lazar Lagin (vene keeles Лазарь Иосифович Лагин, kodanikunimega Lazar Ginzburg; 4. detsember 1903 Vitebsk – 4. juuni 1979 Moskva) oli juudi päritolu vene nõukogude satiirik ja lastekirjanik. Tema kirjanikunimi Lagin on pandud kokku eesnime Lazar ja perekonnanime Ginzburg esisilpidest.
Lagini tuntuim teos on "Vanake Hottabõtš" ("Старик Хоттабыч", ilmunud ajakirjas Pioner 1938, eraldi raamatuna 1940; teine, täiendatud väljaanne 1955). Selle peategelaseks on džinn, kelle laseb pudelist välja nõukogude koolipoiss ja kes põhjustab palju sekeldusi. Teos on eesti keeles ilmunud Eugen Hange tõlkes (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1953; kordustrükk Tallinn: Eesti Raamat, 1971).
Raamatu teise väljaande põhjal on tehtud ka film "Vanake Hottabõtš" (Lenfilm 1956, režissöör Gennadi Kazanski).
Manhay

Manhay () on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Valla piires paiknevad veel Dochamps, Grandménil, Harre, Malempré, Odeigne ja Vaux-Chavanne.
Sammalloomade loend

"Siin on loetletud sammalloomi"
Libramont-Chevigny

Libramont-Chevigny (ka "Libramont") on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Vallas on kokku 28 küla ja asundust, teiste seas ka Ourt, mille kaguosast saab alguse Ourthe occidentale (Lääne-Ourthe), mille ühinemisel Ourthe orientale (Ida-Ourthe) jõega moodustub Maasi jõkke voolav Ourthe'i jõgi.
Sīkrags

Sīkrags (ka "Sīkragciems", ) on küla ("ciems") Kuramaal Lätis. Küla asub Talsi piirkonnas ja Kolka vallas.
Külas asub Sīkragsi bussipeatus.
Küla on esmamainitud 1387. aastal. 16. sajandi teisel poolel oli küla Piltene piiskopilinnuse valduses. Toona oli seal 18 talu, millest kaks olid alles veel 20. sajandil. 17. sajandist kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Dundaga mõisale. Küla oli 17. sajandil tähtis kauba- ja kalasadam, seal asus ka võõrastemaja sadamas peatuvate meremeeste tarbeks. Põhjasõda ja Kuramaa annekteerimine Venemaa poolt tõid aga kaasa sadamakoha allakäigu ja sadamakoht jäi kasutusele üksnes kalasadamana. Sealsed liivlased olid 1923. aastaks asutanud oma laulukoori. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Sīkrags jääb Slītere rahvusparki. Külas kasvab neli looduskaitse all olevat mändi.
Küla vanem osa on regionaalse kaitse all olev ehitismälestis. Kaitsealusesse kompleksi kuulub 1926. aastal ehitatud Jaunklāvi elumaja, mille püstitas baptistide vaimulik Kārlis Lāceklis ja millel on tolleaegse Liivi ranna kohta uudne arhitektuur: majal on pööning ja klaasitud veranda. Ķeļķi talust on kaitse all elumaja ja majapidamishoone; seal sündis liivi keeleteadlane Pētõr Damberg. Kilasidami elumaja on vanim elumaja külas ja rajati aastal 1892; seal elasid liivi kalurid, kuid hoone oli kasutusel ka külapoena. Vīnamegi talu kuulus kaluritele, kes olid ühtlasi ka küla sepad. Selle eluhoone valmis aastal 1935; teise maailmasõja järel kasutati seda ka baptistide palvemajana. Tall, karjalaut, tõllakuur ja sepikoda valmisid 1936. aastal, kuigi sepikoda asus paigas, kus oli sepikoda olnud juba 18. sajandil. Baznīckalns on 1930. aastatel rajatud talu, mis sai nime selle järgi, et selle kohal asus vana Mazirbe kiriku hoone. Vecvalki talu oli kalurite ja põllumeeste majapidamine, mille eluhoone on püstitatud kolmes jaos aastail 1924–1961. Talu juures on suur aed, mida ümbritseb vanas stiilis piirdeaed. Sudrabvītoli talu eluhoone rajas 19. sajandi lõpus või 20. sajandi alguses puidukaupmees Eduards Volganskis. Sproģi kalurite-kaupmeeste talust on kaitse all 20. sajandi alguses rajatud elumaja, kus tegutses ka pood, 1920. aastatel rajatud palksaun koos maakividest suitsutuskambriga ning 1930. aastatel rajatud tall ja lindla. Anbanki talu kuulus kaugsõidukaptenitele; kaitse all on majapidamishoone ja Saaremaalt toodud kividest ning tellistest 19. sajandi lõpus rajatud elumaja. Ka Ziedlejase elumaja rajati 19. sajandi lõpus; hiljem asusid seal külakool ja pood. Puutöömeistrite Puķīši talust on kaitse all vaid osa; 1930. aastatel rajatud elumaja ja 1920. aastatest pärit vanapärane tall. Dzilnas ja Penti on kõrvuti asunud vendadele kuulunud talud – esimene neist oli kaluritalu, teine põllumeeste talu. Elumaja oli taludel ühine ja valmis 1923. aastal, esindades liivlaste ajaloolist pikka sektsioonideks liigendatud maja. Mõlemas pooles on keskel köök, selle ümber on aga kaks elutiiba. Kompleksist on kaitse all veel suitsutuskoda ja maakividest kelder koos selle peal asuva puidust juurdeehitisega.
Marche-en-Famenne

Marche-en-Famenne on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Asulad.
Aye, Hargimont, Humain, On, Waha, Marloie, Grimbiémont, Hollogne, Champlon-Famenne, Verdenne.
Zichyújfalu

Zichyújfalu on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis Gárdonyi kreisis.
Valla pindala on 88,35 km².
2011. aastal oli valla elanike arv 944.
2012. aastani kuulus vald Gárdonyi väikepiirkonda.
Stöhhiomeetria

Stöhhiomeetria on keemia osa, mis käsitleb keemiliste valemite ja reaktsioonivõrrandite tuletamist ning nendel valemitel ja võrranditel põhinevaid ainehulkade arvutusi.
Igale keemilisele ühendile vastab kindel elementkoostis, s.t. erinevate elementide aatomite suhe molekulis on kindel ja väljendatav üksnes täisarvudes. Mõeldud on siin naturaalarve, jättes 0 välja. Kui molekuli keemilises valemis mõnel elemendil arv puudub, tähendab see, et selle elemendi aatomeid molekulis on 1. Näiteks ammoniaagi NH3 "koostise stöhhiomeetria" on 1: 3, s.t. ühe molekuli (või mooli) ammoniaagi koostises on üks lämmastiku aatom (või 1 mool lämmastiku aatomeid) ja 3 vesiniku aatomit (või 3 mooli vesinikku). Võttes lisaks stöhhiomeetriale arvesse elementide aatommassid saame ammoniaagi koostise kilogrammides: 14 kg lämmastikku ja 3 kilogrammi vesinikku annavad 17 kg ammoniaaki.
Keemilises reaktsioonis reagentide molekulid reageerivad teatud kindlas suhtes - üks ühele, kaks ühele jne. Kuna reaktsioonis ainet ei teki ega kao ja üks keemiline element ei muutu teiseks, siis iga elemendi hulk reaktsioonis säilib. "Reaktsiooni stöhhiomeetria" näitab ainete reaktsioonis osalemise kvantitatiivset suhet. Näiteks ammoniaagi moodustumise tasakaalustatud reaktsioonivõrrand: 
N2 + 3H2 = 2NH3
"Stöhhiomeetriakordajad" reaktsioonis näitavad lähteainete või saaduste hulka moolides. 
Siin üks mool lämmastikku reageerib kolme mooli vesinikuga ja saadakse 2 mooli ammoniaaki. Selle reaktsiooni stöhhiomeetria on 1:3:2, mis näitab protsessis osalevate molekulide suhet ja naturaalarvusid 1, 3 ja 2 nimetatakse stöhhiomeetrilisteks koefitsientideks ehk stöhhiomeetrilisteks kordajateks.
Oletades, et keemiline reaktsioon toimub lõpuni, siis optimaalset reagendi hulka, nimetatakse stöhhiomeetriliseks hulgaks ehk keemiliselt ekvivalentseks hulgaks.
Arvutame kui palju tekib süsinikdioksiidi ühe kg puhta süsiniku täielikul põlemisel: 
C + O2 = CO2
Arvestades ainete molekulmasse, saame et 1 mool (12,01 g) süsinikku annab ühe mooli (44,01 g) süsinikdioksiidi, siis 1 g süsinikku annab 44,01:12,01 = 3,665 g süsinikdioksiidi (Avogadro seaduse põhjal on see 3,665•22,4:44,01=1,865 liitrit süsinikdioksiidi).
Stöhhiomeetrilised võrrandid ei kajasta reaktsioonimehhanismi ega elementaarreaktsioone.
Stöhhiomeetria teoreetilise aluse annavad massi jäävuse seadus, koostise püsivuse seadus, kordsete suhete seadus (Daltoni seadused), Gay-Lussaci seadus ja Avogadro seadus.
Peale stöhhiomeetrilistele reeglitele alluvate keemiliste ühendite (daltoniidide) tuntakse ka mittestöhhiomeetrilisi ühendeid (bertolliide).
Georgi Kostadinov

Georgi Harlampiev Kostadinov (bulgaaria keeles "Георги Харалампиев Костадинов"; sündinud 3. märtsil 1950 Burgasis) on Bulgaaria endine poksija.
Kostadinov oli vähemalt neljakordne Bulgaaria meister: helveskaalus (kuni 48 kg) aastatel 1969 ja 1971 ning kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1975 ja 1976. 
Kostadinov võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene Bulgaaria poksija, kes on olümpiamängudel võitnud kuldmedali ja tulnud olümpiavõitjaks.
Kostadinov osales helveskaalus (kuni 48 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Jose Escuderole (Hispaania) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Rakvere linnapea

Rakvere linnapea on Rakvere Linnavalitsuse juht.
Vesioina tänav

Vesioina tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. 
Vesioina tänav on Trummi tänavalt algav umbtänav, mis on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 185 meetri pikkune.
Vesioina tänav sai nime 28. mail 2003 läheduses asuva vesioina järgi. Kuni 16. maini 1958 kandis Vesioina tänava nime samas piirkonnas asuv Padu tänav..
Veimed

Veimed (murretes ka "annid", "anded") olid pruudi kingitused peigmehe sugulastele ja pulmategelastele.
Veimed kui tava oli eriti omane läänemeresoome rahvastele juba kaugest minevikust. 
Kingituste eesmärgiks oli hea läbisaamine tulevase mehe ja tema sugukonnaga. Veimematerjali kogus pruut andidena naabreilt, mida nimetati viinutamiseks, samuti valmistati veimi ühiselt külatüdrukute poolt. 19. sajandil olid Eestis tavapärased veimed kindad, sokid, sukad, vööd, särk jne. Veimed seoti pulmaeelsel õhtul kaasanaise juhtimisel kokku veimekimpudeks. Veimi jagas noorik veimevakast viimasel pulmapäeval peiukodus. Veimekirstu avamiseks pidi aga isamees või peig annetama raha. Veimekimpe jagati tähtsuse järjekorras. Pulma ametimehed said suured kimbud, milles olid särk, sall, sukad ja kindad. Hilisemal ajal sulandus veimavaka jagamine kokku rahakogumisega, annete saajalt küsiti vastu raha. 
Ida-Eestis nimetati pruudi kingitusi ka "lahjadeks" (Vaivara, Lüganuse, Viru-Nigula jne.).
Veimede jagamise komme hakkas kaduma 19. sajandi lõpus.
Tasku

Tasku on riietusesemele sisse- või väljapoole õmmeldud lame kotike tarbeesemete, raha vm kaasaskandmiseks.
Andres Sööt

Andres Sööt (kuni 1948 Andres Leppik, sündinud 4. veebruaril 1934 Paides) on eesti filmilavastaja ja operaator, dokumentaalfilmide autor.
Elukäik.
Sööt lõpetas 1963. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi operaatorina. Aastail 1954–1957 töötas ta Tallinna Kinostuudios operaatori assistendina, 1963–1972 Tallinnfilmis, 1972–1980 Eesti Telefilmis ja aastail 1980–1984 taas Tallinnfilmis režissööri ja operaatorina. 1993. aastal rajas ta stuudio Monofilm.
1999–2000 oli Andres Sööt Eesti Kinoliidu esimees.
Lahti Risti kirik

Lahti Risti kirik (soome keeles "Ristinkirkko") on Lahti linna peakirik Soomes.
Lahti Risti kirik on aastal 1978 valminud, arhitekt Alvar Aalto projekteeritud kirik. Varem oli selle koha peal 1890 ehitatud (ja Albert Mellini projekteeritud) puukirik. Lisaks on kirikaias kangelaskalmistu, kus asub Wäinö Aaltoneni skulptuur "Vabaduse vaim" (soome keeles "Vapauden Hengetär").
Harri Lumi

Harri Lumi (7. veebruar 1933 Tallinn – 20. mai 2025) oli Eesti ettevõtja ja endine Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimees (1984–1990).
Elulugu.
Harri Lumi sündis 1933. aastal Tallinnas. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 17. Keskkooli ja 1957. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas tööstus- ja tsiviilehituse erialal insenerina. 
Harri Lumi töötas aastatel 1955–1960 Tallinna Elamutevalitsuse Restaureerimise Valitsuses insenerina, 1960. aastast Eesti NSV Ehitusministeeriumi allasutustes, sealhulgas 1965–1977 Tallinna Ehitustrusti Ehitusvalitsuses, kus töötas algul peainsenerina ja seejärel juhatajana. 
Aastatel 1977–1979 oli Lumi ENSV Vabariikliku Ehituse Organiseerimise Trusti juhataja. 
1979. aastal määrati Lumi Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimehe esimeseks asetäitjaks, kellena ta töötas kuni 1983. aastani. 
Aastatel 1983–1984 oli Harri Lumi Eesti NSV ehitusminister. 
Aastatel 1984–1990 oli ta Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees ehk kaasaegses mõistes Tallinna linnapea.
1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. 
Pärast Eesti taasiseseisvumist oli ta 1990–1992 ühisettevõtte Estkompexim ehitusdirektor ning aastatel 1992–1995 riikliku aktsiaseltsi Tööstusehituse Trust juhataja asetäitja. 
1994. aastal oli Lumi üks aktsiaseltsi Parmeron asutajaid ja kuulus kuni firma likvideerimiseni 2023. aastal selle omanikeringi. 
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Tallinna entsüklopeedia

"Tallinna entsüklopeedia" on 2004. aastal ilmunud kaheköiteline entsüklopeedia Tallinna linna kohta.
Entsüklopeedia toimetas Jaan Tamm, kirjastas Eesti Entsüklopeediakirjastus. Algataja, kontseptsiooni ja märksõnastiku koostaja ning põhiautor oli ajaloolane Robert Nerman, kes kogus pooled ja kirjutas viiendiku artiklitest. Märksõnastiku korrastas Leino Pahtma.
Raamatu märksõnastik hõlmab paljusid valdkondi Tallinna piirkonna geoloogilisest kujunemisest ja tänapäevaste sündmusteni, lähemalt on käsitletud linna kujunemislugu, arhitektuuri, kunsti- ja kultuurilugu. Kokku on märksõnu üle 2300, illustratsioone 1400. Teise köite lõpus on aine- ja isikuregister. Töö "Tallinna entsüklopeediaga" algas 1996. aastal, esimest köidet esitleti Tallinna raekojas 8. detsembril 2004.
Teatmeteose väljaandmist toetas Tallinna linnavalitsus 500 000 krooniga. 2007. aastal leidis linnapea Edgar Savisaar, et 2011. aastaks, mil Tallinn on Euroopa kultuuripealinn, võiks tõlkida "Tallinna entsüklopeedia" põhilistesse Euroopa keeltesse ning luua ka veebiversiooni.
"Tallinna entsüklopeedia" eelkäija oli 1980. aasta Moskva olümpiamängude eel ilmunud 500 artikliga lühientsüklopeedia.
Virton

Virton () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Belgia lõunapoolseim linn Virton on ühtlasi Luxembourgi provintsi halduspiirkonna ja Valloonia piirkonna pealinn.
Asulad.
Belmont, Bleid, Chenois, Èthe, Gomery, Grandcourt, Latour, Ruette, Saint-Mard, Saint-Remy.
Ramadaan (raamat)

"Ramadaan" (täispealkiri "Ramadaan: Vahtsõliinah, Lillekülas, in Matiano, a Roma") on Aare Pilve 2010. aasta autobiograafiline romaan-reisikiri Itaaliast. 
Romaan valmis tänu autori viibimise Mazzano Romano loomemajas Itaalias 2008. aasta ramadaanikuul. Linnadest keskendub ta Rooma kõrval ka Napolile ja Firenzele. 
Retseptsioon.
"Ramadaani" on võrreldud Tõnu Õnnepalu "Harjutuste" (2002) ja "Flandria päevikuga" (2008) (Janika Kronberg) ja Viivi Luige samal aastal ilmunud Itaalia-keskse romaaniga "Varjuteater" (pikemalt Toomas Kiho). Autor ise tõmbab romaanis paralleele Eduard Bornhöhe reisikirjutustega 19. sajandi lõpus.
Puhastus (film)

"Puhastus" (soome "Puhdistus") on 2012. aasta Soome-Eesti koostöös valminud draamafilm, mille režissöör on Antti Jokinen. Film põhineb Sofi Oksaneni romaanil "Puhastus". 
2012. aasta septembris esitas Soome filmi Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia välja antavale Oscari auhinnale. 
Film arvudes.
2012. aasta jooksul käis filmi Eesti kinodes vaatamas 18 137 inimest.
Esneux

Esneux [esn'öö] (vallooni keeles "Esneu") on asula Belgias Liège'i provintsis Esneux' vallas.
Houffalize

Houffalize (prantsuse hääldus [ufal'iiz], saksa keeles "Hohenfels", vallooni keeles "Oufalijhe") on 4749 elanikuga linn Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis, Houffalize'i valla keskus.
Männi-kivipuravik

Männi-kivipuravik ("Boletus pinophilus") on puravikuliste sugukonda kivipuraviku perekonda kuuluv seeneliik. 
Kirjeldus.
Kübar punakaspruun, tugevalt radiaalkurruline, kleepiv, kuni 25 cm läbimõõdus. Torukesed noorelt valged, hiljem kollakad kuni oliivrohelised, peaaegu vabad; poorid väikesed, ümarad, vanalt roostepunakad. Jalg valge kuni punakaspruun, ülaosas selge peene punakaspruuni või veinpunaka võrguga, ümarmuguljas, väga jäme, kuni 10 × 6 cm. Seeneliha valge. Eospulber kollakasroheline. Eosed käävjas-ellipsoidsed, 14–18 × 4,5–6 µm.
Liivastes männikutes, väga sageli, enamasti vähearvukalt. Augustist septembrini.
Hinnatav söögiseen värskelt. Sarnane liik: harilik kivipuravik.
Priit Pirsko

Priit Pirsko (sündinud 20. augustil 1964) on eesti ajaloolane ja arhivaar, 2000. aastast Eesti riigiarhivaar.
Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. 1992. aastal sai ta samas magistrikraadi, tema töö pealkiri oli "Virumaa rahvastik 19. sajandi teisel poolel".
Aastatel 1990–1992 töötas Pirsko Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ajaloo osakonna teadurina, 1992–2002 lektorina. 2002. aastast on ta olnud arhiivinduse külalisprofessor. 1993–1999 oli ta Eesti Ajalooarhiivi direktor, 1999–2000 Rahvusarhiivi regionaaldirektor ja riigiarhivaari asetäitja.
11. aprillil 2000 nimetas Vabariigi Valitsus ta riigiarhivaari kohusetäitjaks alates 14. aprillist 2000. 24. oktoobril 2000 nimetas Vabariigi Valitsus ta samast päevast viieks aastaks riigiarhivaariks. Ta kinnitati samasse ametisse ka 2005., 2010., 2015., 2020. ja 2025. aastal.
Uus laine

Uus laine (prantsuse keeles "Nouvelle Vague") oli 1950.–1960. aastate vool Prantsuse filmikunstis, mida mõjutasid Itaalia uusrealism ja klassikaline Hollywoodi filmikunst.
Ehkki see polnud organiseerunud liikumine, sidusid uue laine režissööre klassikalise filmikeele eitus ja nooruslik ikonoklasm. "Uus laine" on üks selgemaid näiteid Euroopa mängufilmi eripärast võrrelduna Ameerika filmiga.
Uue laine tuntumad esindajad on André Bazin, Jean-Luc Godard, François Truffaut, Éric Rohmer, Claude Chabrol, Jacques Rivette, Agnès Varda ja Jacques Demy.
Durbuy

Durbuy [dürbü'ii] (prantsuse hääldus [dyʁ.bɥi]; vallooni keeles "Derbu") on linn Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis, Durbuy valla keskus.
Põõsarinne

Põõsarinne on harilikult 1–4 meetri kõrgune põõsaste kogum metsakoosluses. Sinna arvatakse ka kuni 4 meetri kõrgused puud.
Pille Gerhold

Pille Gerhold (endine nimi Pille Urbas) on eesti bioloog.
Ta lõpetas 1995. aastal Miina Härma Gümnaasiumi, 1999. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe bioloogina ja 2001. aastal sama ülikooli magistriõppe. Oma doktoritöö "Effects of forest fragmentation on bottom-up control in leaf-cutting ants" kaitses ta 2005. aastal Kaiserslauterni ülikoolis Saksamaal.
Töötanud Tartu Ülikoolis ja Eesti Maaülikoolis. Teinud botaanilist ja zooloogilist uurimistööd Eestis, Saksamaal, Šveitsis, Hollandis, Brasiilias ja Hawaiil.
Teosed.
Avaldanud:
Toimetanud:
Kaiserslauterni ülikool

Kaiserslauterni tehnikaülikool (saksa keeles "Technische Universität Kaiserslautern") on ülikool Saksamaal Kaiserslauternis.
Ülikool on asutatud aastal 1970.
Ülikoolil on 12 teaduskonda.
Kühmvöödik

Kühmvöödik ("Cortinarius rubellus"), ka tore vöödik, on vöödikuliste sugukonda vöödiku perekonda kuuluv seeneliik. 
Kirjeldus.
Kübar kastanpruun või punakaspruun, keskel terava kühmuga, kuni 13 cm läbimõõduga. Kübara värvi eoslehed on asetunud hõredalt. Jalg on pikk, kübaraga sama värvi, helekollaste katkendlike vöötidega. Seeneliha helekollane. Muljumiskoht värvub pruuniks. 
Kasvab niisketes okasmetsades, Eestis sageli. 
Surmavalt mürgine ka väikestes kogustes. Sisaldab orellaniini, mis keetmisel ei lagune.
Malusi saared

Malusi saared (rts "Malö") on kolmest saarest koosnev ahelik Kolga lahe ja Soome lahe avaosa piiril, natuke enam kui 10 km mandrist. Ahelikku kuuluvad Põhja-Malusi (Väike-Malusi), Vahekari ja Lõuna-Malusi (Suur-Malusi).
Malusi saared moodustavad koos Rammu ja Allu saarega Jõelähtme valla Rammu küla.
Nimest.
Nime "Malusi" päritolu kohta on käidud välja mitu hüpoteesi. Näiteks Per Wieselgren on pidanud seda puhtaks rootsi laenuks. Ta on viidanud sõnatüvele "mal", mis tähendab rootsi keeles jämedat kari ja väikesi kive mere, järve või jõe rannal. Oskar Loorits tõi aga 1929 välja, et "mala" tähendab Viru-Nigulas „mererannas asuvat kruusa“. Julius Mägiste on tüve "mal" seostanud mordvakeelse sõnaga "mala".
Carl Friedrich Wilhelm Russwurmi 1855. aastal ilmunud teoses "Eibofolke ehk rootslased Eestimaa randadel ja Ruhnus" on lisaks saare rootsikeelsele nimele "Malö" toodud ära järgmine lõik: "eesti k. Malos, Allot, Rumpla jt". Sama allika järgi olid saared asustamata.
Eralt Arti järgi oleks sobilik Malusit seostada hoopis eestikeelse liitsõnaga "maa + lood" ja aja jooksul on see nimetus lihtsalt lühenenud. "Lood" tähendaks väikest ja kivist saart; Põhja-Eestis on mitu saart, mille nimesse on see sõna liitunud. Aastasadadega on Malusi saared maakerke tõttu kasvanud ja jää on uut kivimaterjali juurde lükanud – nõnda on ka loost saanud maalood ehk Suurest Maaloodist on saanud Suur-Malusi ja Väikesest Maaloodist Väike-Malusi. Ka 1768. aastal seoses laeva riisumisega välja antud kohtuprotokollis on Malusi saare nimena esitatud "Malos".
Väike-Malusi

Väike-Malusi (ka "Põhja-Malusi", rts "Lilla Malö", sks "Klein-Malos") on saar Kolga lahes, üks Malusi saartest. Saar asub Lõuna-Malusi saarest 2 km põhjas ja 9 km Juminda poolsaarest läänes.
Saare läänerand on liigestatud ja idarand kumer, saar ise on liivase pinnamoega ja rohttaimestikuga. Suurim kõrgus on 3,5 meetrit üle merepinna, pindala 2,54 hektarit ja rannajoone pikkus 1 km.
Eesti Vabariigi algusaastatel ehitasid kalastajad saarele mõned kalastusmajad, kus sai ka ööbida. Kui hakati kasutama rohkem mootorpaate ja liikumine kiirenes, vähenes vajadus kalastusmaju kasutada.
Kogu saar on looduskaitse all, kuuludes Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu.
Koos teiste Malusi saarte, Rammu ja Allu saarega moodustab Väike-Malusi Jõelähtme valla Rammu küla.
Eksperimentaalne Sealiha Tootmise Kombinaat

Eksperimentaalne Sealiha Tootmise Kombinaat (EKSEKO) oli Nõukogude ajal Viiratsis tegutsenud põllumajandusettevõte, täisnimega J. Gagarini nimelise Näidissovhoostehnikumi Eksperimentaalne Sealihatootmise Kombinaat.
Kombinaat rajati 1974. aastal, 1993. aasta novembrist muudeti see eraettevõtteks AS Ekseko. EKSEKO-le kuulus Eesti suurim, kuuekorruseline sigala, mis oli ette nähtud 54 000 seale.
Kogu kompleks mahutas 72 000 siga.
Kombinaati autasustati ordeniga "Austuse märk".
Kitsemurakas

 
Kitsemurakas ("Rubus nessensis") on roosõieliste sugukonda muraka perekonda kuuluv heitlehine põõsas.
Levila.
Kitsemuraka levilaks on Kesk-, Lääne- ja Põhja-Euroopa. Eestis levinum Ida- ja Kagu-Eestis.
Kirjeldus.
Kitsemuraka püstised, hõredalt ogalised puitunud varred on kandilised-soonilised ning vahakirmeta. Liitlehed koosnevad viiest kuni seitsmest lehekesest. Alumine lehekeste paar on rootsuta ja väiksem. Valged, umbes 2 cm läbimõõduga õied paiknevad hõredaõielises 5–10 õiest koosnevas õisikus. Õisikud asuvad okste tippudes. 
Kitsemurakas õitseb juuni lõpust augustini. Algul pruunpunased, valminult mustpruunid koguluuviljad on paljad ja läikivad. Kitsemuraka viljad on söödavad, hapukasmagusa maitsega, kuigi kergelt mõrkja järelmaitsega.
Sake

Sake ehk riisiviin on traditsiooniline Jaapani alkohoolne jook, mida valmistatakse fermenteeritud riisist. Sake pruulimisel kasutatakse "kōji" hallitust. Protsessi käigus muutub riisis sisalduv tärklis suhkruks ning tekkinud suhkur, reageerides pärmiga, etanooliks. Sake etanoolisisaldus on tavaliselt ~20%, mis on suurem kui õllel ja veinil. 
Ajalugu.
Riisi alkoholiks kääritamise meetod jõudis Jaapanisse Hiinast umbes 500 a. eKr. Sake tarbimise alguseks loetakse 3. sajandit eKr, pärast üleujutatud riisipõldude kasutuselevõttu. Esimene viide sake tootmisele pärineb 8. sajandist, Jaapani ajalookroonikast. Jaapanis valmistati seda peamiselt keiserlikus õukonnas ning suurtes templites ja pühamutes.
Hoiustamine.
Sake hoiustamisel tuleb lähtuda temperatuurist ja valgusest. Mida soojem on temperatuur, seda kiiremini toimuvad keemilised reaktsioonid pakendi sees.
Valgus, eriti just päikesest tulev UV-kiirgus, kiirendab sake omaduste muutumist ehk laagerdumist. Sellepärast hoiustatakse saket tumedaklaasilistes pudelites, mis blokeerivad UV-kiirgust. Pärast Sake avamist hakkab see järk-järgult oksüdeeruma, kuid selle maitse ei muutu nii kiiresti kui veinil. Sake värskuse säilitamiseks tuleb avatud pudel sulgeda õhukindlalt ja hoiustada külmkapis.
Sake liigid.
Tuntumad brändid on näiteks Dassai, Hakkaisan, Kokuryu. Toidu valmistamiseks sobivad Kikkoman, Yutaka, Morita.
Sake tarvitamine.
Sakel on erinevaid serveerimistemperatuure. Saket võib juua nii soojalt, külmalt kui ka toatemperatuuril.
Sake serveerimiseks kasutatakse vastavat komplekti, mis on tavaliselt keraamiline, kuid võib olla valmistatud ka puidust, lakitud puidust, plekist, klaasist, kivist või plastikust. Komplekt sisaldab pisikesi joogitopse ning kolvikujulist pudelit. Sooja saket serveeritakse tavaliselt savinõudest. Külma saket võib serveerida ka neljakandilises puumahutis ("masu").
Tavaliselt juuakse saket eelroa kõrvale. Üks tuntumaid toite, mille kõrvale saket juuakse, on suši. Saket kasutatakse ka mitmesuguste pastaroogade, mereandide ning kana- või sealiha küpsetamisel.
Petǎr Lesov

Petǎr Lesov (bulgaaria keeles "Петър Лесов"; sündinud 12. septembril 1960 Rakovskis Plovdivi piirkonnas) on Bulgaaria endine poksija.
Harrastajana.
Ta oli vähemalt kahekordne Bulgaaria meister kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1980 ja 1981. 
Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) ja 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983).
Elukutselisena.
Lesov poksis veebruarist 1991 kuni veebruarini 1992 elukutselisena. Ta pidas kokku 5 kohtumist ning võitis 1 kohtumise ja kaotas 5 kohtumist (need kõik nokaudiga).
Ta tuli 1. märtsil 1991 Bulgaaria meistriks sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg), kuid ei kaitsenud hiljem enam oma tiitlit.
Kovõlkino rajoon

Kovõlkino rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb lõunas Penza oblastiga.
Rajooni keskus on Kovõlkino linn.
Rajoonis on 1 linn ja 21 külaasundust, kus on kokku 109 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 40 124, 2022. aastal 35 248. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,7% mordvalased ja 46,6% venelased.
Suur-Malusi

Suur-Malusi (ka "Lõuna-Malusi", rts "Stora Malö", sks "Gross-Malos") on 6,2 hektari suurune väikesaar Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu küla alal Kolga lahes. See on Malusi saartest suurim ja lõunapoolseim.
Saar on kruusane ja kohati rohtunud. Maksimaalne kõrgus merepinnast on 6,1 meetrit, rannajoone pikkus 1,55 km.
Saar on täielikult looduskaitse all kuuludes Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu. Lisaks paikneb saarel kaitsealune Malusi rändrahn, mille ümbermõõt on 24,3 meetrit ja ruumala 180 m³.
Aastatel 1820–1865 olla saarel asunud ka kõrts.
Koos teiste Malusi saarte, Rammu ja Allu saarega moodustab Suur-Malusi Jõelähtme valla Rammu küla.
Promenaadi tänav

Promenaadi tänav on tänav Tartu kesklinnas. Tänav on kõigest 50 meetri pikkune. 
See algab Vallikraavi tänavalt Barclay platsi vastas Küüni ja Ülikooli tänava vahel ning jookseb nendega paralleelselt kuni Tartu kaubahallini.
Tänav on märgitud juba 1811. aasta linnaplaanile, mil sinna kavatseti rajada linna park. Enne Teist maailmasõda oli Promenaadi tänav veidi pikem, kuid Nõukogude aja lõpul rajati kaubahall risti üle kunagise tänava. Omaaegsetest suurtest kivimajadest on järel vaid üks, mis nüüdseks märgib tänava üht serva, 1990. aastatel ehitatud ERA panga maja järgib vana tänavajoont.
Sadama tänav

Sadama tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Tuuliki Jürjo

Tuuliki Jürjo (sünninimi Tuuliki Kade, nimi esimesest abielust Tuuliki Aabmets; sündinud 15. oktoobril 1966 Tartus) on eesti organist ja koorijuht. 
Ta lõpetas 1984. aastal Tartu 2. Keskkooli, 1989. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika erialal, 2001. aastal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli oreli erialal Urmas Taniloo oreliklassis ning 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrantuuri oreli erialal professor Andres Uibo oreliklassis. 
Talle on antud kirikumuusiku A-kategooria. 
Aastatel 1989–2000 töötas ta Tartu II Muusikakoolis solfedžo, muusikaloo ja üldklaveri õpetajana, 2000–2014 Narva Eesti Gümnaasiumi muusikaõpetajana ja koorijuhina. 1992–2000 oli ta Tartu Maarja koguduse kammerkoori Soli Deo Gloria dirigent, 1995. aastast ka organist samas koguduses. Aastatel 2000–2014 oli ta Narva Aleksandri koguduse koorijuht-organist, 2002–2014 Narva Koorikooli oreliõpetaja. Alates 2011. aastast on ta Eesti Kirikumuusika Liidu juhatuse esimees. 
2015. aastast töötab Tuuliki Jürjo Viljandi Pauluse kiriku organistina, Viljandi Jaani kiriku organistina ja koorijuhina, Viljandi Muusikakooli oreliõpetajana ning alates 2017 Võhma Muusikakooli klaveriõpetajana. 
Organistina on ta esinenud Eestis, Venemaal, Soomes, Leedus, Rootsis, Saksamaal ja Prantsusmaal. Narva Aleksandri koguduse muusikajuhina korraldas ta 2000–2014 kontserte ja kontserdisarju Narvas ning Narva Kontserdi tegevjuhina kogu Eestis. Alates 2011. aastast korraldab kontserte, kontserdisarju ja laulupäevi EELK Kirikumuusika Liidus ning alates 2016 MTÜ Musica Sacra all.
Isiklikku.
Tema isa Vello Kade on veemotosportlane, poksija, poksitreener ja sporditegelane, ema Milde Kade kergejõustiklane ja spordipedagoog, vend Ervin Kade veemotosportlane, poksija ja poksitreener.
Esimesest abielust on pojad Mattias Aabmets ja Maarek Aabmets.
Teine abikaasa oli EELK vaimulik Villu Jürjo.
Aken (raamat)

"Aken" on Madis Kõivu 1996. aastal ilmunud romaan. Kõiv kirjutas romaani 1960. aastatel, kuid see ei läbinud Nõukogude okupatsiooni ajal tsensuuri. 
Romaanil on ühisjooni Mati Undi 1960. aastate lõpu tekstidega, kuid aktsent subjektiivsel realiteedil teravam.
1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste koosseisud

1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalturniirile Prantsusmaal pääses 32 meeskonda 8 alagrupis.
Grupp A.
Brasiilia.
Peatreener: Mario Zagallo
Grupp B.
Itaalia.
Peatreener: Cesare Maldini
Grupp C.
Prantsusmaa.
Peatreener: Aimé Jacquet
Grupp E.
Holland.
Peatreener: Guus Hiddink
Grupp F.
Saksamaa.
Peatreener: Berti Vogts
Grupp G.
Inglismaa.
Peareener: Glenn Hoddle
Grupp H.
Horvaatia.
Peatreener: Miroslav Blazevic
Musashino

Musashino on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Asub Tōkyōst vahetult läänes.
Linnaks ("shi") sai 1947. aastal.
Musashino Kichijōji linnaosa Inokashira pargist saab alguse Kanda jõgi.
Linnas asub Kichijōji raudteejaam.
Allporti skaala

Allporti skaala on ameerika psühholoogi Gordon Allporti poolt 1954. aastal välja töötatud ja raamatus "The Nature of Prejudice" avaldatud skaala, millega kirjeldatakse eelarvamuse ja diskrimineerimise protsessi astmeid.
Esimene aste on halvustavate väljendite kasutamine (inglise keeles "antilocution"), mida iseloomustab see, et enamuse liikmed teevad vähemuse arvel vabalt nalja ja kujutavad vähemusse kuulujaid negatiivsetes värvides. Seda on mõistetud kui vihakõnet (inglise keeles "hate speech"), mis Eesti seadusandluses vastab vaenu õhutamisele (Karistusseadustik § 151 lg 1). Esimese astme ohtlikkus, kuigi see iseenesest ei tundu enamusele kahjulik, ja on enamasti kaitstud sõnavabadusega, väljendub selles, et ta juhatab sisse skaala järgmised astmed.
Teine aste on vältimine, mis seisneb selles, et enamus väldib aktiivselt vähemuse liikmeid. Kuigi otsest kahju keegi ei tekita, tekib see iseenesest isolatsiooni tõttu.
Kolmas aste on diskrimineerimine. Vähemuse liikmetele ei anta võimalusi ega pakuta teenuseid, et takistada neil oma eesmärke saavutada. See on juba aktiivne kahju vähemusele. Vähemuse õigust võrdsetele võimalustele rünnatakse aktiivselt. Eesti seadusandluses liigitub see passiivse või aktiivse ebavõrdse kohtlemise hulka (Karistusseadustik §-d 152–153).
Neljas aste skaalal on füüsiline rünnak, mille sihtmärk on vähemuse vara, aga ka vähemusse kuuluvate isikute tervis ja elu. Füüsilise rünnaku näiteks on lintšimine, pogrommid ja muud võõravihast ajendatud vihakuriteod nagu ähvardamine, mõrv, piinamine, vägistamine. 
Viies aste on hävitamine (eksterminatsioon), mis avaldub etnilises puhastuses või genotsiidis (Karistusseadustik § 90).
Meix-devant-Virton

Meix-devant-Virton on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 
Asulad.
Berchiwé, Gérouville, Houdrigny, Limes, Meix-devant-Virton (valitsus), Robelmont, Sommethonne, Villers-la-Loue.
Rendeux

Rendeux on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 
Ourthe'i jõe orus asuvas külas on liigirikas Robert Lenoir' arboreetum.
Rouvroy (Belgia)

Rouvroy on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Vallas asub Belgia kõige lõunapoolsem punkt (Torgny).
Asulad.
1976. aastal moodustatud vald koosneb seitsmest asulast: Couvreux, Dampicourt, Harnoncourt, Lamorteau, Montquintin, Rouvroy ja Torgny.
Cinema Bizarre

Cinema Bizarre on glämmrokiansambel Berliinist. Nende debüütalbum ilmus 2007. aastal. Nende mänedžer on Lacrimosa laulja ja laulukirjutaja Tilo Wolff. 2010. aasta jaanuaris kuulutas bänd, et nad teevad pausi.
Relativistlik liikumine

Relativistlikuks liikumiseks nimetatakse liikumist, mis toimub valguse kiirusele lähedastel kiirustel.
Relativistlikul liikumisel muutuvad oluliseks relativistlikud efektid nagu aja dilatatsioon ja ruumi kontraktsioon.
Ochamps

Ochamps on asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Libini vallas. Kuni valdade ühendamiseni 1977. aastal oli Ochamps omaette vald.
Külast saab alguse Maasi parempoolne lisajõgi Lesse.
Sainte-Ode

Sainte-Ode [sejnt'-o:d'] on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Asulad.
Sainte-Ode jaguneb kolmeks osaks:
Analoog

Analoog on ese või nähtus, mida saab selle olemuslike tunnuste poolest suhestada või võrrelda mingi teise eseme või nähtusega.
Vahekari

Vahekari on väikesaar Kolga lahes, üks Malusi saartest asudes Väike- ja Suur-Malusi vahel.
Saar on madal, kruusane ja kujult piklik ning selle ulatus põhjatipust lõunatippu on umbes 600 meetrit. Pindala 1,38 ha ja ümbermõõt 1,2 km.
Saar on täielikult looduskaitse all kuuludes Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu.
Koos teiste Malusi saarte, Rammu ja Allu saarega moodustab Vahekari Jõelähtme valla Rammu küla.
Saint-Hubert (Belgia)

Saint-Hubert () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Linn on saanud nime Püha Hubertuse järgi.
Asulad.
Valda kuuluvad Arville, Awenne, Hatrival, Mirwart, Saint-Hubert ja Vesqueville. Teised asustatud kohad on Fourneau Saint-Michel, Lorcy ja Poix-Saint-Hubert.
Animal Drama

Animal Drama on 2007. aastal Tartus loodud "indie-pop"'i-ansambel.
Ansambli koosseisu kuuluvad: Fredy Schmidt (laul, akustiline kitarr, elektrikitarr), Argo Vals (akustiline kitarr, elektrikitarr), Liis Ring (elektrikitarr, taustalaul), Kristjan-Julius Laak (klahvpillid), Indrek Mällo (bass) ja Karl-Juhan Laanesaar (trummid).
Ansambel on osalenud sellistel festivalidel nagu "Eesti Pops", "Õllesummer" (pealaval), "Tallinn Music Week", "Tartu muusika nädal" ning 2012. aastal Lätis Salatsis festivalil "Positivus".
Animal Drama muusikat on kuuldud ka Tartu Uue Teatri ja Tartu muusikakooli ühislavastuses "Suur maalritöö" ja Vallo Kirsi lavastuses "Kokkutulek". Samuti on nende lugusid kasutatud noortesarjas "Ühikarotid" ja teatrisaates "Elamus".
Ajalugu.
Animal Drama esimene avalik esinemine toimus 2008. aasta märtsis konkursi "Noortebänd" Tartu eelvoorus. Tol ajal kuulus koosseisu ka telesaate "Eesti otsib superstaari" finaalsaadetesse jõudnud Taavi Peterson.
2009. aastal valiti Animal Drama esinema Tartu sügispäevade raames toimunud "Tudengibänd 2009" finaalkontserdile, kus ansambel pälvis Ö Stuudio eripreemia.
Konkursil "Noortebänd 2010" pääses Animal Drama võistluse finaali, kus nad said kaks žürii eriauhinda. Raadio 2 lemmikuna sai ansambel võimaluse salvestada Eesti Rahvusringhäälingu stuudios ühe loo, niisamuti võimaluse esineda "Õllesummeri" pealaval Calvin Harrise soojendajana.
2010. aasta Raadio 2 Aastahiti hääletuse tulemusel sai Animal Drama singel "Taevasinine" aasta demo auhinna ning esines ka edetabeli galasaates, mida kandis üle Eesti Televisioon. Samal aastal ilmus nende debüütalbum "Animal Drama", mida Lauri Leis iseloomustas Postimehes kui nõrkade lugudeta plaati, mille palade üle võiks uhkust tunda ka tähtsad välismaised artistid.
Pärast 2012. aasta "Tallinn Music Weeki" "showcase"-festivali nimetas Londoni ühe juhtiva muusikaajakirja Loud and Quiet reporter AP Childs Animal Dramat üheks peamiseks põhjuseks, miks seda festivali üldse külastada.
Ansambli liikmed.
Animal Dramas on mänginud ka:
Risttahukas

Risttahukas on hulktahukas, mille tahud on ristkülikud. Risttahuka võib samaväärselt defineerida kui rööptahuka, mille ühise tipuga servad omavahel ristuvad, või püstprisma, mille põhjad on ristkülikud.
Risttahukal on 6 tahku, 12 serva ja 8 tippu.
Risttahuka ruumala.
Risttahuka ruumala "V" avaldub selle küljepikkuste "a", "b", "c" korrutisena:
formula_1
Erijuht.
Kuup on risttahukas, mille kõigi servade pikkused on võrdsed. Kuup on ka ainus võimalik selline risttahukas, millel on taolised omadused.
Kuustahukas

Kuustahukas ehk heksaeeder on kuue tahuga hulktahukas.
Daniel Petrov

Daniel Božinov Petrov (bulgaaria keeles "Даниел Божинов Петров"; sündinud 8. septembril 1971 Varnas) on Bulgaaria endine poksija.
Petrov võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Rogelio Marcelole (Kuuba).
Petrov võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Nšan Muntšjanile (Armeenia). Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Rogelio Marcelole (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Maikro Romerole (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Petrov võitis helveskaalus (kuni 48 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993) ja 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996). Ta sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile István Kovácsile (Ungari) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Tuuleiil

Tuuleiil (ka iil, pagi, pugi, tuulehoog, puhang) on tuule kiiruse kiire ja suur tõus, mis on sageli seotud tugeva vihmahooga (inglise "rain shower"), äikese või tugeva lumesajuga.
Tehnika tänav (Tartu)

Tehnika tänav on tänav Tartus Ropka tööstusrajoonis. See läbib Ropka tööstusparki Emajõe ja Turu tänava vahel. Tänava pikkus on 680 meetrit.
2012. aasta augusti seisuga ei ole Tehnika tänaval veel ühtki hoonet, kuid esimest juba ehitatakse. Selleks saab 6000-ruutmeetrine lao- ja tootmishoone, mille rajab OÜ Bengel Invest tellimusel AS Tartu Ehitus.
Saint-Léger (Belgia)

Saint-Léger ehk Saint-Léger-en-Gaume on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Asulad.
Châtillon, Meix-le-Tige, Saint-Léger (valitsus).
La Roche-en-Ardenne

La Roche-en-Ardenne on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Linn asub Maasi parempoolse lisajõe Ourthe'i kallastel.
Asulad.
Beausaint, Halleux, Hives, Ortho, Samrée ja Marcourt.
Vaux-sur-Sûre

Vaux-sur-Sûre on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Asulad.
Valla osadeks on Hompré, Juseret, Morhet, Nives, Sibret, Vaux-lez-Rosières, Vaux-sur-Sûre (valitsus).
Valla piirides paiknevad veel järgmised asulad: Assenois, Belleau, Bercheux, Chaumont, Chenogne, Clochimont, Cobreville, Grandru, Jodenville, La Barrière, Lavaselle, Lescheret, Losange, Mande-Sainte-Marie, Morhet-Station, Poisson-Moulin, Remichampagne, Remience, Remoiville, Rosières, Salvacourt, Sibret, Sûre, Villeroux.
Peritsükliline reaktsioon

Peritsükliline reaktsioon on orgaaniline reaktsioon, mida iseloomustab keemiliste sidemete kooskõlastatud ümberpaigutus, nii et tekib tsükliline siirdeseisund. Seejuures ei teki intermediaati (lühiealist vahesaadust). Peritsüklilised on tavaliselt ümberasetusreaktsioonid, tsükkelliitumine jm.
Woodwardi-Hoffmanni reeglid võimaldavad ennustada peritsükliliste orgaaniliste reaktsioonide mehhanismi.
Põltsamaa Kultuurikeskus

Põltsamaa Kultuurikeskus on Põltsamaa linna kultuuriasutus, mis korraldab kultuuri- ja huvitegevust linna elanikele. 
Kultuurikeskus paikneb aadressil Kuperjanovi 1.
Ajalugu.
Põltsamaa Linna Kultuurimaja asutati 1. novembril 1945. Viljandi Maakonna Kultuuriosakonna juhataja käskkirjaga anti kultuurimaja käsutusse kontoriruumina tuba aadressil Kesk 3. Üritusi korraldati kooli, kino ja tuletõrje ruumides. Hiljem sai kultuurimaja enda käsutusse kaks ruumi aadressil Lossi 17.
1953. aastal kolis kultuurimaja endise Põltsamaa Põllumeeste Seltsi maja vundamendile ehitatud hoonesse, kus nüüd asub Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu. Tollal oli majas kaks väiksemat ruumi ja 200 istekohaga saal. Suuremate ringide proovid toimusid linna teistes saalides.
Praeguse kultuurikeskuse ehitust alustati 1957. aastalNSV Liidu üleliidulise agro-zoo-propagandahoone tüüpprojekti alusel. Ehitust rahastas Eesti NSV kultuuriministeerium ja ehitas Paide Mehhaniseeritud Ehituskolonn (Paide MEK). Saal ehitati 420 istekohaga. Sisekujunduses on kasutatud Tallinna Kunstikombinaadis eritellimusel valmistatud valgusteid ja tekstiili. Kultuurimaja avati pidulikult 11. aprillil 1961. Maja ametlikuks nimetus oli Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja. Pärast Põltsamaa rajooni likvideerimist nimetati kultuurikeskus ümber Põltsamaa Linna Kultuurimajaks.
Eesti NSV Kultuuriministeeriumi tellimusel valmisid 1965. aasta suvel hoone fuajeesse Nikolai Kormašovi sgrafiitotehnikas seinapannood. Kujude prototüüpideks olid samas majas töötanud Senta Bergmann, Sirje Tuula ja teised põltsamaalased.
5. veebruaril 1992 andis Jõgeva Maavalitsuse kultuuriosakond Põltsamaa Linna Kultuurimaja üle Põltsamaa Linnavalitsusele. Sellega muutus kultuurimaja munitsipaalasutuseks. 1999. aastal nimetati kultuurimaja ümber Põltsamaa Kultuurikeskuseks.
2000. aastaks põhjaliku remondikuuri läbinud hoone on Põltsamaa linna ja piirkonna suurim kultuurikeskus. Keskuse suurima saali pindala on 271 m². Saalis on teisaldatavad istmed ja üle 300 koha. Lisaks on kultuurikeskuses baari-kohvikuruum, duširuumid, esinejate garderoobid lava taga, helikindel orkestriruum, külastajate garderoob, kooriruum, galerii, seminariruum, peeglite ja tugipuuga varustatud tantsuklass.
Osvald Moks

Osvald Moks (2. november 1900 – 18. märts 1978) oli eesti laulja ja Põltsamaa Kultuurikeskuse direktor.
Osvald Moks õppis laulmist Riias ja Pariisis. Ta oli tenor.
Oli aastatel 1945–1952 ja 1954 Põltsamaa Kultuurikeskuse direktor ja 1953. aastal keskuse kunstiline juht. Aastatel 1962–1978 juhtis Osvald Moks Põltsamaa Pensionäride Ühendust.
Kotka (perekonnanimi)

Kotka on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kotka 67 inimesel: 33 mehel ja 34 naisel. Perekonnanimede levikult on Kotka meeste puhul 3482. kohal ja naiste puhul 3787. kohal.
Karl Aug

Karl Aug (20. jaanuar (vkj)/ 2. veebruar 1914 – 8. mai 1982) oli kultuurijuht Põltsamaal.
Ta oli 1955. aastal Kaavere rahvamaja juhataja. Aastatel 1956 ja 1958–1959 juhtis ta Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja.
Feliks Leemet

Feliks Leemet (21. november 1931 Põltsamaa vald – 22. november 2018) oli eesti kultuuritegelane.
Ta lõpetas Põltsamaa Tööstuskooli ja Põltsamaa Kaugõppe Keskkooli.
Töötas aastatel 1959–2002 Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja/ Põltsamaa Linna Kultuurimaja/ Põltsamaa Kultuurikeskuse kunstilise juhi, direktori, instruktori ja tehnikuna. Ta osales 1963–1985 helitehnikuna kõikidel Jõgeva rajooni laulupidudel ja noorte suvepäevadel.
Léglise

Léglise on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Asulad.
Léglise koosneb kuuest osast ja kokku 28 külast:
Fauvillers

Fauvillers () on asula ja vald Belgias Luxembourgi provintsis Valloonia piirkonnas.
Asulad.
Fauvillers koosneb kolmest osast ja mitmest asulast:
Erezée

Érezée on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Érezée piirneb läänes Ourthe'i lisajõe Aisne'iga. 
Asulad.
Valla piirides asuvad teiste hulgas veel järgmised asulad: Amonines, Biron, Blier, Clerheid, Erpigny, Eveux, Fanzel, Fisenne, Hazeilles, Mormont, Sadzot ja Soy.