Kirjandustänava festival

Kirjandustänava festival on kord aastas toimuv kultuuriüritus Kadriorus, kuhu kogunevad kirjandus- ja kultuuriinstitutsioonid, kirjanikud ning kirjandushuvilised. Festivali peatänav on Koidula tänav.
Kirjandustänava festivali peamine eesmärk on “tõmmata tähelepanu eesti kirjandusele, kirjanduspärandile ja kirjanduslikule avalikule ruumile meie ümber”. Kirjandusteadlase Maarja Vaino sõnul on festivali teiseks eesmärgiks “ärgitada selliseid mõttevahetusi ja vestlusi, mis tegelevad millegi mõtestamise või analüüsimisega” ehk luua “veidi sügavamalt elu peale vaatavat festivali".
Festivali korraldab Tallinna Kirjanduskeskus koostöös paljude kultuuriorganisatsioonidega. Festivali toetavad Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet, Kadrioru park, Tallinna Kesklinna Valitsus, Eesti Kultuurkapital, Tallinna Kultuuri- ja Spordiamet, Tammsaare ja Vilde Sõprade Selts, Kadrioru Selts.
Kirjandustänav.
Kirjandustänavaks kutsutakse Tallinnas asuvat Koidula tänavat, mille lähedusse jäävad Tallinna Kirjanduskeskuse koosseisu kuuluvad A. H. Tammsaare, Eduard Vilde ja Mati Undi muuseumid. Koidula tänaval elab ka nüüdisajal kirjanikke, näiteks Mari Saat ja Viivi Luik. Maarja Vaino esitab ERR-ile antud intervjuus põhjuse, miks tänavat niiviisi kutsutakse ning millest kirjandustänava festival alguse sai: „Ühel väga väikesel tänavajupil on koos nii palju kirjandust: juhuslikult on sattunud, et Tammsaare elas ühes tänavaotsas, Vilde elas teises tänavaotsas. Mati Unt ja väga paljudele kirjanikele loodud maja asub nende kahe muuseumi keskel. See tänav ise on Lydia Koidula nimeline. Kirjandust oli seal ühes väikeses piirkonnas nii palju, et tundus, et see tuleks kuidagi esile tuua ja läbi selle tuua välja kirjanduse tähendust.“
2020. aastal avati Koidula ja Faehlmanni tänava ristumisnurgal lugemispaviljon, et edendada kirjanduse tutvustamist ning luua unikaalne kultuuriline maamärk, mis toob esile Eesti kirjanduspärandi ning toetab kogukonna kaasamist. Koidula tänav kui kirjandustänav on omandanud olulise kultuuriobjekti maine ning sarnast tänavat mujal Euroopas pole täheldatud. Plaanis on ka tänava rekonstrueerimine, kuid pole teada, millal tegevusega alustatakse. Rekonstrueerimise plaaniga saab tutvuda Tallinna Kirjanduskeskuse kodulehel.
Kirjandustänava festivali olemus.
Esimest korda korraldati festival 2017. aastal. Festival toimub ühepäevase üritusena, kuhu kogunevad kirjanduse- ja kultuuriinstitutsioonid, kirjanikud ning kirjandushuvilised. Toimuvad raamatuesitlused, avalikud salvestused (nt Vikeraadio eestvedamisel), vestlusringid kirjanikega, kirjandusteemalised arutelud ning nautida saab ka teatri- ja muusikaelamusi. Korraldatud on ka raamatute müük. Tänavatoitu pakuvad kodukohvikutes kohalikud inimesed. Kirjandustänava festivali üks oluline osa on luulesild, mis ühendab festivali alad ning kus kõlab eesti autorite luule. Festivalil leiavad lapsed tegevust töötubades, et tuua kirjandus lähemale ka nooremale põlvkonnale.
Festival on tasuta. Kirjandustänava festivali raames maksab Tammsaare, Vilde ning Undi muuseumide külastus kõigile huvilistele üks euro (Tallinna Kirjanduskeskus 2024).
Teemad ja programmid.
Igal aastal keskendub festival eri teemadele ja juubelitele, mis rikastavad festivali sisu. Põhjalikuma info programmide kohta leiab Tallinna Kirjanduskeskuse kodulehelt.
I kirjandustänava festival 9. septembril 2017.
Toimusid kirjandus- ning kultuuriloolised arutelud, raamatuesitlused ja -müük ja näitused. Festivalil ava Luigetiigi ääres Mati Undi nimeline pink. Tseremooniat illustreeris Andrus Kivirähi näidend „Vaimude tund Koidula tänavas“, kus Mati Undi osatäitja oli Draamateatri näitleja Taavi Teplenkov.
II kirjandustänava festival 8. septembril 2018.
Festival algas Marie Underi ja Artur Adsoni mälestusmärgi avamisega 8 aadressil Weizenberg, kus kirjanikud mõnda aega elasid. Sel aastal oli festivali teema loodus. Rõhutati loodusteemasid nii raamatutes kui ka festivali ekskursioonidel ja vestlustes. Õhtused valgusinstallatsioonid koosnesid Eesti kirjanike loodusega seotud tsitaatidest. Festivalil toimus kaks näitus, millest üks keskendus loodusele. Näituse nimi oli „Vaim on taim. Loodusmotiivid eesti luules“. Festivalil tutvustas trükikoda Dipri vajaduspõhise trükkimise ideed esitlusega „Kuidas saab trükkida nii, et ….raha ei seisa tiraaži all kinni,…raamat ei jõua lattu kopitama…raamat ei saa kriitilisel hetkel otsa…“. Lisaks tähistati Lydia Koidula 175. ning Marie Underi 135. sünniaastapäeva, mille puhul lavastas Tallinna Linnateatri lavastaja Diana Leesalu lühikese näidendi kahe naise kohtumisest. Kirjanikud jagasid kirjutamisnõuandeid, toimusid loovkirjutamise töötoad ja arutleti loomingulise protsessi üle.
III kirjandustänava festival 14. septembril 2019.
Kuna 2019. aasta oli eesti keelele pühendatud aasta, siis keskendus III kirjandustänava festival olulistele eesti kultuuri ja kirjanduse verstapostidele. Paljud programmid ja üritused olid pühendatud eesti keelele ning laulu- ja tantsupeo traditsioonidele. Ugala teatri näitleja ja laulja Adeele Jaago esitas kontserdil Juhan Viidingu ja Kristiina Ehini luuleridu puudutavat omaloomingut. Festivali fookuses sel aastal oli luule. T-Teatri näitlejad osalesid luuleaktsioonis, kus keskenduti Juhan Liivi luulele. Aktsiooni pühendati Liivi 155. sünnipäeva auks. Festivalil esitasid noored luuletajad, näiteks Susanna Mett ja Maris Pedaja, omaloomingut. Festivali raames oli avatud luuleklubi, kus luuletaja Mari-Liis Müürsepp esitles oma uut luulekogu. Pärast esitlust oli soovijatel võimalus oma või muude autorite luulet esitada. Festivalil sai osaleda luulekirjutamise töötoas. Tähelepanu keskmes olid Mati Undi, Juhan Liivi, Heiti Talviku, Uku Masingu ja Johann Voldemar Jannseni tähtpäevad.
IV kirjandustänava festival 5. septembril 2020.
Festivali avamine toimus Kadriorus lugemispaviljonis. Sel aastal oli kirjandustänava festivalil fookuses palju teemasid. Ajaloolane Kaarel Piirimäe arutas oma raamatus „Sama hästi kui venelaste maa“ teise maailmasõja järgseid poliitilisi arenguid Balti riikides ning Mart Laar ja kirjandusteadlane Rein Veidemann keskendusid J. V. Jannseni tegevusele. Kuna 2020. aastal algas Eesti esimene koroonapandeemia, mis piiras võimalusi sotsiaalsetel koosviibimistel osalemiseks, siis korraldati festivalil kaks kirjanduslikku pihitooli, mis pakkusid võimaluse arutada kirjandusest või jagada mõtteid isiklikel teemadel. Koroonapandeemia ajal osutus keeruliseks ka reisimine välismaale, mistõttu oli festivali fookuses ka reisikirjandusest kõnelemine kirjanik Hendrik Relve ja bioloog Rein Kuresoo eestvedamisel. Kirjanikud Arvo Valton ning Indrek Koff jätkasid ajaloolisel teemal, tutvustades oma ettekandes soome-ugri eeposeid ning nende ajalugu. Poliitik ning ajaloolane Jaak Juske tutvustas festivalil oma teost „Tallinna olulised hävinud ehitised“. Lastele korraldati meisterdamistöötube, koomiksivõistlusi ja fantaasiamänge Betti Alveri luuletuste põhjal. Esitleti mitmeid uusi raamatuid, sealhulgas Inna Põltsam-Jürjo teos „Viin, vein ja vesi“ ning Markus Saksatamme ja Kertu Sillaste raamat „Tere-tere, täheloomad!“. Toimus mitmeid luulelugemisi ning peeti laste luulepiknikku koos kirjanike Wimbergi ja Indrek Koffiga. Tõnu Õnnepalu ja Berit Kaschan esitasid oma loomingut festivalipäeva lõpus.
V kirjandustänava festival 11. septembril 2021.
V kirjandustänava festival oli sarnaselt eelmisega väga mitmekülgne. Mitmed vestlusringid ja esitused käsitlesid Eesti ajaloolisi ja poliitilisi sündmusi. Näiteks esitati festivalil Vikerraadio salvestusel kirjastuse ARGO eestvedamisel ajaloolase Eduard Laamani käsikirja „Vapside vandeselts“, mille põhjal arutati vabadussõjalaste liikumise ja fašistliku ideoloogia üle. Kirjastus esiltes ka Boriss Sokolovi teost „Uue Venemaa sõjad“, mis analüüsis postsovetlikku Venemaad. Autorid Kai Aareleid ja Viivi Luik esitlesid oma uusi teoseid, mis käsitlesid Eesti ajalugu ja kultuuri. Festivalil oli mitu lasteprogrammi ja töötuba, näiteks kunstniku Ilon Wiklandi näitus, nukuteatri töötoad ja raamatubingo, pakkudes noorematele külastajatele harivat meelelahutust. Festivalil käsitleti ka udmurdi rahvalaulu (etnoloog Eva Toulouze esitlus), Mihhail Bahtini teooriat (näitleja ja lavastaja Elise Metsanurga ettekanne) ning seksuaalsuse käsitlust sotsiaalmeedias (sotsioloog Katrin Tiidenbergi ja Monashi Ülikooli sotsiaalmeedia lektor Emily van der Nageli ettekanne), pakkudes külastajatele laiaulatuslikku kultuurilist ja sotsiaalset arutelu.
VI kirjandustänava festival 10. septembril 2022.
Festival algas kell 12 mälestustahvli avamisega Ellen Niidule. Uued üritused olid luule õngitsemine ja trammikirjandusest kõnelemine. Külastajad said osaleda lühikese põnevusloo konkursil, kus parimad lood kuulutati hiljem festivalil välja. Üritus pakkus lastele robootika töötubasid ja koomiksite joonistamist. Mitu vestlusringi keskendus Eesti kirjandusklassikute, nagu Jaan Kross, Karl Ristikivi ja Paul-Eerik Rummo, teoste ning loomingu tutvustamisele. Samuti tutvustati uusi teoseid, nagu Mario Pulvri „Lokomotiiv“ ja Merlin Sheldrake’i „Läbipõimunud elu“. Külastajad said osaleda loovkirjutamise töötubades ning kuulata kirjandustekste ja luulet paljudelt autoritelt. Peeti luulepiknikku ning luulekavu esitasid noored autorid Mari-Liis Müürsepp, Mikk Tšaškin, Janika Läänemets, Maryliis Teinfeldt-Grins ja Mattias Veller. Luulekava korraldati ajakirja Värske Rõhk eestvedamisel. Toimusid vestlusringid suitsiidiennetuse ja vaimse tervise teemal (korraldad Eesti Noorsooteater ja Lastekaitse Liit) ning mõned ettekanded ja töötoad pakkusid sotsiaalset ja psühholoogilist süvitsi minemist.
VII kirjandustänava festival 9. septembril 2023.
Sel aastal oli fookuses kirjanduse ja kultuuri ühiskondlik mõju ning keskenduti ka Tallinna kui Euroopa rohepealinna teemale. Avati Juhan Viidingu mälestustahvel ning talle esitati lühilavastus „Pink“. Ka teiste juubilaride, nagu Artur Alliksaare ja Marie Underi looming oli fookuses. Terve päeva vältel pakuti noortele osalejatele töötubasid, näiteks raamatuillustratsioonide meisterdamine, Naksitrallide tegelastega kohtumine ja laste luulekonkurss. Seoses Tallinna kui Euroopa rohepealinna aastaga peeti rohetemaatilisi töötubasid, kus lapsed said valmistada näiteks konni ja looduslikke teatrietenduse rekvisiite. Lavakunsti professor Tiit Ojasoo ettekandes raames arutleti klassikaliste tekstide ülekirjutamisest, kus Ojasoo tõi näiteks oma lavastuse „Vend Antigone, ema Oidipus“, mille autor on Mati Unt. Mitmed arutelud keskendusid kirjanduse rollile ühiskonnas, sealhulgas diskussioonid tehisintellekti mõjust kirjandusele (Maarja Kangro ja Mart Juure ettekanne) ja Ukraina sõjast ning selle mõjust meie hõimurahvastele, kus vestelsid omavahel soome-ugri hõimuliikumise edendaja Jaak Prozes ning Tallinna Ülikooli rahvusvahelise suve- ja talvekooli projektijuht Anna Kuznetsova. Kirjanikud Berit Kaschan ja Rein Veidemann esitlesid oma loomingut.
VIII kirjandustänava festival 14. septembril 2024.
Festival avati Contra oodiga, mis pühendati festivalile. Palju tähelepanu pöörati Eesti kirjandusklassikutele ja ajaloole. Avati kirjaniku August Gailiti mälestustahvel, toimusid vestlused Juhan Liivi, Heiti Talviku ja Johannes Aaviku loomingust ning tutvustati Karl Krausi ja Hugo von Hofmannsthali teoseid. Esitlusele tulid mitmed raamatud, sealhulgas Ene Sepa romaan „Eestluse valem“, Valner Valme artiklikogu „Sireenid kõleda mere kaldal“, Tõnu Õnnepalu „Siinpool vaikust“ ja mitmed lastekirjanduse teosed. Toimusid teatrietendused ja lavakavade esitused, sealhulgas Shakespeare’i näidendi „Nagu teile meeldib“ käsitlus ja lavakava „Tähtpäevalised“, mis tõi publiku ette klassikalisi eesti luuletusi. Festival pakkus võimalust osaleda loomingulistes tegevustes, nagu kirjutamiskonkurss „Purpurne surm“ ja töötuba punktkirjas ning kalligraafias. Samuti toimus Mati Undi loomingust inspireeritud mõrvamüsteeriumi lahendamine. Eraldi tähelepanu all oli pereprogramm, kus keskenduti loovate tegevuste ja mängulise õppimise kaudu lastekirjandusele ja spordiraamatute tutvustamisele.
Kirjandustänava festival on kujunenud oodatud kultuuriürituseks, mis panustab eesti kirjandustraditsiooni säilitamisse.