Ceterum censeo Carthaginem esse delendam

"Ceterum censeo Carthaginem esse delendam" on ladinakeelne ütlus, mis tähendab eesti keeles "Muide, ma arvan, et Kartaago tuleb hävitada". Levinud on ka kujud "Ceterum autem censeo Carthaginem esse delendam" ja "Carthago delenda est" ('Kartaago tuleb hävitada').
Ütluse autorina teatakse 2. sajandil eKr tegutsenud Vana-Rooma senaatorit Cato Vanemat. Ta kordas seda lauset iga oma kõne lõpus, kui ta pidas neid Rooma senatis enne kolmandat Puunia sõda Kartaago vastu. Senaator oli käinud Kartaagos ja oli veendunud selle ohtlikkuses.
Ütlus viitab mingi idee järjepidevale rõhutamisele, hoolimata teemast või hetkest. Väljendi lühendatud kuju "ceterum censeo" kasutatakse oma seisukoha korduvaks ja visaks rõhutamiseks.
Taust.
Roomal õnnestus pidada kaks Puunia sõda (264–241 eKr ja 218–201 eKr) Kartaago vastu vahelduva eduga. 
Kolmandale Puunia sõjale andis ajendi konflikt Kartaago ja Numiidia kuninga vahel, milles roomlased toetasid Numiidiat. Kui kartaagolased Numiidia vastu sõtta astusid, käsitasid roomlased seda 201. a. eKr sõlmitud rahulepingu rikkumisena (leping keelas Kartaagol sõjapidamise Rooma nõusolekuta). Rooma esitas Kartaagole vastuvõetamatud tingimused, nõudes linna maha jätmist ja asumist sisemaale. Kartaagolased otsustasid sõjaga vastata. Seejärel maabus Rooma väejuht Scipio Africanus oma vägedega Põhja-Aafrikas. Aastal 146 eKr piiras, vallutas ja purustas ta Kartaago linna. Legendi järgi külvati pärast seda linna põldudele soola, et seal enam ükski taim ei kasvaks.
Tänapäeval levinud kujudel antiikallikad Catot ei tsiteeri. Mitmest allikast on siiski teada, et Catol oli tõepoolest tavaks rõhutada oma kõnede lõpus vajadust Kartaago lõplikult purustada, isegi kui kõne põhisisul polnud Kartaagoga mingit pistmist. Peamised antiikallikad on järgmised:
Fraasi sõnastuse muutumisest aegade vältel kuni selle jõudmiseni tänapäevasele kujule on andnud ülevaate Silvia Thürlemann artiklis "Ceterum censeo Carthaginem esse delendam" (Gymnasium 81, 1974).
Hilisemas kultuuriloos.
Tänapäeval kasutatakse Cato ütlust kõige sagedamini lühivormis, tõstes esile mingi teesi korduvat rõhutamist. Harvemini tsiteeritakse kogu lauset. Poliitikas ja sõjanduses seostub fraas totaalsõja kontseptsiooniga. 
1673. aastal tsiteeris Inglise minister Anthony Ashley Cooper Catot kujul "Delenda est Carthago" parlamendi ees peetud kuulsas kõnes Kolmanda Inglise-Hollandi sõja ajal, võrreldes Inglismaad Rooma ja Hollandit Kartaagoga. Saksameelne raadiojaam Radio Paris kasutas oma loosungina okupeeritud Prantsusmaal 1940–1944 üleskutset "Inglismaa, nagu Kartaagogi, tuleb hävitada!". Näitekirjanik Alan Wilkins võttis Cato ütluse oma 2007. aastal ilmunud näidendi pealkirjaks Kolmanda Puunia sõja teemal, nagu ka ajaloolane Richard Miles oma raamatus Kartaago ajaloost.
Isaac Asimovi ulmeromaanis "Robotid ja Impeerium" tsiteeritakse Catot seoses üleskutsega hävitada Maa. Romaanis esineb fraas kujul "Ceterum censeo, delenda est Carthago". Romaanis "Rahu maa peal" kasutas Stanisław Lem Cato väljendi mugandust "Ceterum censeo humanitatem preservandam ess" ("Muide, ma arvan, et inimkond tuleb päästa").
Cato ütlusest inspireeritud pealkirju kannab ka mitu eestikeelset raamatut: