Eesti NSV Prokuratuur

Eesti NSV Prokuratuur oli aastatel 1940–1990 tegutsenud Eesti NSV valitsusasutus, mis allus NSV Liidu Prokuratuurile.
NSV Liidu konstitutsiooni § 164 kohaselt oli NSV Liidu ja Eesti NSV Prokuratuuri, NSV Liidu peaprokuröri ja temale alluvatele prokuröride ülesandeks: "Kõrgeim järelevalve seaduste täpse ja ühetaolise täitmise üle kõigi ministeeriumide, riiklike komiteede ja keskasutuste, ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide, kohalike rahvasaadikute nõukogude täitvate ja korraldavate organite, kolhooside, kooperatiivsete ja muude ühiskondlike organisatsioonide, ametiisikute, samuti kodanike poolt".
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 1991. aasta 27. augusti otsusega "Eesti Vabariigi Prokuratuuri lahutamise kohta NSV Liidu Prokuratuurist" moodustati Eesti Vabariigi Prokuratuur.
Ajalugu.
Eesti NSV Prokuratuur moodustati 1940. aastal pärast Eesti Riigikohtu, Kohtukoja ja ringkonnakohtute juures olevate prokuratuuride likvideerimist 23. oktoobril 1940. Eesti NSV prokuratuuride organisatsioon jagunes 11 maakonna- ja 4 linnaprokuratuuriks, vastavalt algsele Eesti NSV haldusjaotusele. Eesti NSV prokuröriks nimetati Kaarel Paas ja tema asetäitjaks Eesti NSV aseprokurör eriasjades Sergei Nikiforov (1901 –1941). ENSV peaprokuröri asetäitja oli Stepan Nesterov (1905–1973). 
Balti Sõjaväeringkonna Sõjaväe Prokuratuur asus 1940. aastal Riias. Tallinnas asus Eesti NSV Prokuratuuri eriosakond, kus tegutses prokuröri abi eriasjade alal Eriasjade prokurörid SaRKi pädevuses olnud asjades olid Leonid Legostajev, Ivan Issajev (1910–1991), Rudolf Valter (1906–2000), Ivan Hütt , Karl Parik (1902–1978). NSV Liidu SARKi vägede prokurör Aleksandr Palkin (1893–1971). 
Eesti NSV sõjaprokurör Grigorjev, Eesti NSV raudteeprokurör Rudolf Sarin (1894–1969) ja aseraudteeprokurör Valter Raudsalu. 
1941. aastal moodustati Eesti NSV Prokuratuuri organisatsioon: Eriosakond, ülem Nikolai Kuzminov; Järelevalve osakond; Üldjärelevalve osakond, ülem Karl Treier; Kriminaalkohtu osakond, ülem Ivan Viideman (Viedeman); Tsiviilkohtu osakond, ülem Johannes Mardi; TT Miilitsaorganite järelevalve osakond, ülem Aleksandr Ossipov; Kaadrite osakond, ülem Friedrich Vainküla; Erisektor, ülem Vassili Redikson; Administratiiv-finantsosakond, ülem Osvald Raasik. Süüdistusosakonna ülem Ernst Udras. 
Tallinna linna prokurör Aleksander Lauga, aseprokurör Jakov Štšukin, Tartu linna prokurör Johannes Neumann (s.1909), aseprokurörid Ivan Šamorokov ja August Musta, Narva linna prokurör August Neudov, aseprokurör Vasili Uspekhov, Pärnu linna prokurör August Juhkam.
1945. aastaks oli kujunenud Eesti NSV Prokuratuuri organisatsioon: Eriosakond, Üldjärelevalve osakond, Jälituse osakond, Kriminaalkohtu osakond, Tsiviilkohtu osakond, Miilitsaorganite järelevalve osakond, Vanglate järelevalve osakond, Kaebuste osakond, Kaadrite osakond, Administratiiv-finantsosakond, Kontrolli-inspektsiooni grupp, Erisektor, Sekretariaat.
1959. aastal määrati Eesti NSV prokuröriks Valter Raudsalu ja Eesti NSV prokuröri asetäitjaks Karl Kimmel.
1961. aastaks oli kujunenud Eesti NSV Prokuratuuri organisatsioon: üldjärelevalve osakond, organisatsioonilis-kontrolli osakond, uurimisvalitsus, kohtutes kriminaalasjade arutamise järelevalve osakond, kohtutes tsiviilasjade arutamise järelevalve osakond, alaealiste kohta käivate seaduste täitmise järelevalve osakond, kinnipidamiskohtade järelevalve osakond, Eesti NSV prokuröri vanemabid ja abid (sh Eesti NSV prokuröri abi riikliku julgeoleku organite uurimise järelevalve alal Ernst Udras 1962–1969), kaadrite osakond, esimene osakond, rahandus- ja majandusosakond, kantselei.
1970. aastal määrati Eesti NSV prokuröriks Karl Kimmeli, 1987. aastal määrati Eesti NSV prokuröriks Leo Urge.
1984. aastaks oli kujunenud Eesti NSV Prokuratuuri organisatsioon: Organisatsioonilis-kontrolli osakond, Üldjärelevalve osakond, Uurimisvalitsus, Eriti tähtsate asjade uurijad, Siseasjade organite järelevalve osakond, Kriminaalkohtu osakond, Tsiviilkohtu osakond, Alaealiste järelevalve osakond, Prokuröri vanemabid, Personaliteenistus, Esimene osakond, Kantselei, Finants-majandusosakond.
1991. aastaks oli kujunenud Eesti NSV Prokuratuuri organisatsioon: Organiseerimis- ja kontrolliosakond, Üldjärelevalveosakond: a) majandustegevuse ja looduskasutuse seaduslikkuse järelevalve osakond; b) sotsiaalsfääris ja administratiivtegevuses seaduslikkuse järelevalve osakond, Eeluurimise ja juurdluse järelevalve osakond, Uurimisosakond, Kohtutes kriminaalasjade arutamise järelevalve osakond, Kohtutes tsiviilasjade arutamise järelevalve osakond, Kaadriosakond, Kantselei, Esimene osakond, Planeerimise, finantseerimise ja materiaal-tehnilise varustuse osakond.
NSV Liidu territoriaalsete prokuratuuriorganite süsteem, kogu NSV Liidus oli neljalüliline.
Eesti NSV Prokuratuuri uurimisalluvus.
Vastavalt Eesti NSV kriminaalprotsessi koodeksi § 105-1 Uurimisalluvusest, kuulusid Eesti NSV Prokuratuuri uurijate uurimisalluvusse Eesti NSV kriminaalkoodeksi §-des 69, 72, 75, 75-1, 78, 79, 80, 83, 98-1, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 115, 116, 117, 120, 123, 125, 126, 127, 129 lg 2, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 147, 147-1, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 174, 182, 183, 1884, 184-1, 190, 191, 192, 193, 194, 201-1, 202, 206, 211, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 233, 234 lg 4 ja 5, 235, 236, 237, 238, 239, 240, 241, 242, 243, 244 sedastatud ja kõigis kuritegudes, mis oli toime pandud alaealiste poolt, kuritegude eeluurimine. Eesti NSV kriminaalkoodeksi §-des 84, 85, 88, 89, 90, 91, 94 lg2, 96, 97, 98, 99, 107, 108, 109, 110, 111, 114, 118, 119, 121, 122, 124, 128, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 146-1, 148 lg2, 150, 151, 152, 153, 154, 158, 159, 176, 177, 185, 186, 196, 197, 198, 199, 200, 201, 203, 204, 205, 205.1, 207, 208, 209, 210 kuriteoasjades teostasid eeluurimist ühiskondliku korra kaitse ja hiljem Eesti NSV Siseministeeriumi organite uurijad.