Pokrovsk (Ukraina)

Pokrovsk (ukraina Покровськ) on linn Ukrainas Donetski oblastis, Pokrovski rajooni halduskeskus. Linn asub 52  kilomeetrit Donetskist loodes. Kuni 2020. aastani oli Pokrovsk oblastilise tähtsusega linn. 
Ajaloost.
Varasem ajalugu.
Pokrovsk asutati 1875. aastal Grišino külana. 1881. aastal ehitati küla lähedale veduridepoo, seejärel riigiraudtee ning jaamahoone. Liiklus nii kauba- kui reisirongidele avati Grišino raudteejaamas 1884. aastal. Seoses raudteetaristu arenguga alustati piirkonnas mitmete maavarade, eelkõige kivisöega, kaevandamisega.
Suurte söekaevanduste avamine Grišino jaama lähipiirkonnas 20. sajandi alguses tõi kaasa jaama kaubavedude pideva suurenemise. 1917. aastal laaditi jaamas üle 10 000 vaguni kivisütt ja võeti vastu ligikaudu 1500 vagunit erinevaid saadetisi kaevanduste töö korraldamiseks.
Venemaa kodusõda laastas piirkonda tugevalt. Lühiajaliselt oli võim mitmete eri jõudude käes (Punaarmee, Ukraina Rahvavabariigi armee, vene valgekaartlased, Nestor Mahno üksused jne.) Peale sõjategevuse lõppu taastati 1925. aastaks 6 söekaevandust. 1934 sai küla nimeks Postõševo, kommunistliku riigitegelase Pavel Postõševi järgi. 1938. aastal, peale Pavel Postõševi arreteerimist stalinlike repressioonide käigus, pandi külale nimeks Krasnoarmiiske (ka Krasnoarmeiskoje, ukr. Красноармійськ) ja ta sai linnaõigused. 
Teine maailmasõda.
Teine maailmasõda mõjutas linna tugevalt. Esimestena sisenesid linna itaallased, neilele järgnesid sakslased, kes selle 19. oktoobril 1941 okupeerisid. Saksa sõjaväelased saatsid paljud tsiviilisikud sunniviisiliselt tööjõuks Austria töölaagritesse. Saksa võimud pidasid linnas sunnitöölaagrit ja sõjavangilaagrit ning 1942. aasta kesktalvel hukkasid linna juudi kogukonna Ukraina holokausti käigus (1939. aastal elas linnas 1366 juuti). 
Linna osaliselt tagasi vallutanud Punaarmee pani 1943. aasta veebruaris toime Grišino massimõrva, milles hukkusid 88 tsiviilisikut ja 508 sõjavangi, peamiselt sakslased ja itaallased, aga ka rumeenlased, ukrainlased, ungarlased ja taanlased. 8. septembril 1943 vallutasid Punaarmee väed piirkonna lõplikult tagasi. Teise maailmasõjas hukkus ametlikel andmetel 4788 linnaelanikku.
Hilisem periood.
Alates 1964. aastast oli linna nimeks Krasnoarmeisk. 12. mail 2016 nimetati Ukraina Ülemraada otsusega linn ümber Pokrovskiks.
Vene-Ukraina sõda.
Pärast Donbassi sõja algust, alates 2014. aasta kevadest, on linn separatistliku Donetski Rahvavabariigi ja Ukraina relvajõudude üksuste vahelise rindejoone lähedal. Pärast Ukraina valitsuse poolt kontrolli osalist kaotamist Donetski oblasti üle 2014. aastal evakueeriti Donetski Riiklik Tehnikaülikool Pokrovskisse.
18. märtsil 2022 pommitasid Vene väed linna uusimatelt mitmikraketiheitjatelt 9K515 Tornado-S, hukkus 2 inimest, 10 sai vigastada. 7. augustil 2023 tabasid Vene raketid Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse linna kaks korda, surmates üheksa inimest. 6. jaanuaril 2024 tulistati Pokrovski ja Rivne linnasid maa-õhk rakettidega S-300, Venemaa rünnaku tagajärjel hukkus 11 inimest, neist 5 olid lapsed ja veel 8 sai haavata.
2024. aasta juulis jätkas Venemaa jõupingutusi Pokrovskini jõudmiseks ja selle hõivamiseks uue pealetungiga. 15. augustil teatas Pokrovski linna sõjaväevalitsuse ülem, et Vene väed on linnast vaid 10 km kaugusel ja kutsus kõiki kodanikke, eriti vanureid ja perekondi väikeste lastega üles evakueerimisele. 19. augustil teatasid Ukraina ametiisikud, et Pokrovskis ja ümberkaudsetes külades elavad lastega pered peavad lahkuma. 27. augustil teatati, et suurem osa elanikkonnast jäi linna vaatamata evakueerimiskäskudele ning et alates 10. augustist on lahkunud vaid umbes 4300 inimest.
5. septembril 2024 suleti linna raudteejaam halveneva julgeolekuolukorra tõttu ning elanike evakuatsiooniks kasutati busse ja rongijaama Pavlohradis. Donetski oblasti kuberneri sõnul oli linnas sel ajal endiselt 26 000 inimest, sealhulgas üle tuhande lapse. Oktoobris vähenes elanike arv 13 000-ni, 2025. aasta jaanuaris umbes 7000-ni ja 2025. aasta juuli lõpuks oli linnas vähem kui 1500 elanikku. 
2025. aasta oktoobri lõpus teatas veebiväljaanne Ukrajinska Pravda, et olukord Pokrovskis on Ukraina relvajõudude jaoks halvenenud kriitilise tasemeni. Piirkonnas tegutsevate Ukraina ohvitseride sõnul õnnestus linnast varem välja tõrjutud Vene vägedel augusti keskel sinna osaliselt uuesti siseneda ning rajada linnas ja selle ümber uusi tugipunkte.
Rahvastik.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna rahvaarv 68 740 inimest.
Rahvastiku koosseis rahvuse järgi oli:
Oma ütluse järgi kasutasid elanikest emakeelena :
Statistika andmetel oli Pokrovski linna rahvaarv 2012. aastal 65 325 ja 2022. aastal 60 127 inimest.
Majandus.
Pokrovsk on suur tööstuslinn, selle territooriumil tegutseb 20 ettevõtet kuuest tööstusharust.
Linn on Donetsi söebasseini söekaevanduste keskus aastast 1884. Linnas tegutsevad Ukraina söetööstuse suurimad kaevandused Krasnolimanska ja Pokrovske (2005. aasta söetoodang oli 6 241 000 tonni), kus kaevandatav süsi on kvaliteetne ning seda kasutatakse terasetööstuses. Lisaks arendatakse ehitusmaterjalide tööstust ja raudteetranspordi taristut.
Linnas on viis masinaehitusettevõtet (sh elektrimootorite tootmine), kaks ehitusmaterjalide tootmisettevõtet, õmblusvabrik, pagaritööstus, lihakombinaat, piimakombinaat, toiduainetehas.
Kaupade eksport 2003. aastal oli 62,6 miljonit USA dollarit. Välismaised otseinvesteeringud oli 2003. aastal 3,7 miljonit USA dollarit. 2003. aastal toodetud teenuste maht on 72,2 miljonit Ukraina grivnat, töötuse määr oli 3,3% ja keskmine kuupalk oli 868 Ukraina grivnat.