tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
James Tait Blacki mälestusauhind

James Tait Blacki mälestusauhind on kirjandusauhind, mida antakse igal aastal välja inglise keeles kirjutatud silmapaistnud kirjandusteoste autoreile.
1919. aastal asutatud James Tait Blacki mälestusauhind on Šotimaa vanim kirjandusauhind ja kõrvuti samal aastal asutatud Hawthorndeni auhinnaga ühtlasi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vanim kirjandusauhind. Šotimaa Edinburghi Ülikooli poolt väljaantava auhinna asutas 1919. aastal Janet Coats Black oma abikaasa, kirjastuse A &amp; C Black Ltd. partneri James Tait Blacki mälestuseks. Auhindu antakse kolmes kategoorias: ilukirjandus, biograafia ja näitekirjandus.
Neli Nobeli kirjandusauhinna laureaati – William Golding, Nadine Gordimer, J. M. Coetzee ja Doris Lessing – kuulutati eelnevalt James Tait Blacki mälestusauhinna laureaatideks. Tuntud autorite seas on veel D. H. Lawrence, Arnold Bennett, E. M. Forster, John Buchan, Robert Graves, Graham Greene, Evelyn Waugh, Muriel Spark, J. G. Ballard, Angela Carter, Margaret Drabble ja Salman Rushdie. Hiljem on auhinna saanud veel Graham Swift, Zadie Smith, Martin Amis ja Ian McEwan.
„Best of the James Tait Black“ (2012).
2012. aastal anti lisaks tavapärasele iga-aastasele auhinnale välja ka „Best of the James Tait Black“ [umbes: ‘James Tait Blacki parim’], mis oli osa ülikoolis inglise kirjanduse õpetamise algusest möödunud 250 aasta tähistamisest. Võistles kuus eelmiste aastate laureaatide seast väljavalitute nimekirja kantud teost. 6. detsembril 2012 kuulutati võitjaks Angela Carteri teos „Nights at the Circus“.
1. ekspeditsioon

1. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama esimene alaline meeskond. Kolmeliikmeline meeskond viibis jaamas novembrist 2000 kuni märtsini 2001, kokku 136 päeva. Ametlikult algas ekspeditsioon 2. novembril 2000, kui kaks päeva varem Sojuz TM-31ga startinud meeskond põkkus jaamaga. 
Ekspeditsiooni peamisteks ülesanneteks olid jaama süsteemide töökorda seadmine ja varustuse lahtipakkimine. Ekspeditsiooni jaamas viibimise ajal külastas jaama kolm kosmosesüstikut ja kaks mehitamata veolaeva Progress. Süstikud tõid jaama varustust ja uusi jaama komponente. Esimene süstikumissioon, STS-97, põkkus jaamaga detsembris 2000 ja tõi jaama kaks suurt päikesepaneeli, mis suurendasid tunduvalt jaama elektritootlikkust. Teine missioon, STS-98, saabus veebruaris 2001 ja tõi Destiny mooduli. Märtsis 2001 saabus STS-102, mis tõi jaama 2. ekspeditsiooni liikmed. 1. ekspeditsioon lõppes 19. märtsil 2001, kui Discovery jaamast lahkus.
1. ekspeditsiooni kuulusid ameeriklane ja kaks venelast. Jaama esimene komandör William Shepherd oli osalenud kolmel süstikumissioonil ja viibinud kosmoses kaks nädalat. Juri Gidzenko ja Sergei Krikaljov olid mõlemad kuulunud Miri meeskonda ja Krikaljov oli kosmoses viibinud üle aasta.
2. ekspeditsioon

2. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama teine alaline meeskond. 2. ekspeditsioon vahetas välja 1. ekspeditsiooni liikmed ja viibis jaamas märtsist kuni augustini 2001. Lisaks jaama hooldamisele abistasid meeskonnaliikmed mitut jaama montaažimeeskonda, võõrustasid esimest kosmoseturisti Dennis Titot ja tegid mõned teaduslikud katsed.
Meeskonda kuulusid Roskosmose kosmonaut Juri Usatšev, kellest sai jaama teine komandör, ning NASA astronaudid Susan Helms ja James Voss. Meeskond oli jaamas viibinud ka missiooni STS-101 ajal. 
2. ekspeditsiooni liikmed saabusid missiooni STS-102 raames jaama Discovery pardal. Ametlikult algas ekspeditsioon 10. märtsil, kui Discovery põkkus jaamaga. Ekspeditsiooni jaamas viibimise ajal külastasid jaama kaks kosmosesüstikut ning üks Sojuz. 12. augustil 2001 põkkus jaamaga Discovery ning tõi missiooni STS-105 raames jaama 3. ekspeditsiooni liikmed. 2. ekspeditsioon lõppes 20. augustil 2001, kui Discovery jaamast lahkus.
Veskimägi

Veskimägi on kõrgendik Tallinnas Haabersti linnaosas. Mäe pikkus on 4 km, laius 1,4 km ja kõrgus 12,7 m üle merepinna. 
Veskimäel, Paldiski maantee ääres asus kunagise Haabersti mõis ja linnamõisa mõisahäärber, koht oli 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul tallinlaste armastatud "grüüneskäigu" paigaks. Nime sai Veskimägi möödunud sajanditel seal asunud tuuleveskist, mis hävines kevadise tormiga 1739. aastal. Veski taastati 1740. aastal, kuid 19. sajandi lõpul pandi ta lõplikult seisma.
Veskimäe järgi nimetati tänav, mis suundub Tuuleveski teelt Veskimäele, Veskimäe teeks ja mäel kasvava Veskimetsa
järgi on vana tee, mis ühendab Laki tänavat Paldiski maanteega, nimetatud Veskimetsa teeks.
Mäel on palju rändrahne (Veskimetsa kivikülv). Mäel kasvab Veskimets. Mäel asub Tallinna loomaaed.
Veremänd

Veremänd oli mänd Tallinnas, praeguse Rahumäe tee 4 krundil. Mänd sai nime selle järgi, et karistussalklased poosid selle männi otsa mitmeid 1905.–1907. aasta revolutsioonist osavõtjaid. Mänd hävis 1930. aasta talvel.
Vene Romansi Klubi

Vene Romansi Klubi on Tallinnas aadressil Kaarli puiestee 9 tegutsev klubi, õiguslikult mittetulundusühing. Klubi eesmärkide seas on tutvustada vene romanssi kui žanrit. Klubi korraldab mitmesuguseid üritusi, sh aastast 2000 Isabella Jurjevi nimelist rahvusvahelist vene romansi võistlust.
Klubi asutati 1997.
Klubi on Ülemaailmse Peterburilaste Klubi liige.
Undla veskijärv

Undla veskijärv on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Undla ja Kadapiku külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1078 m.
Vetiku Väikejärv

Vetiku Väikejärv (ka Väikejärv, Väike Vetiki järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Vetiku külas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 759 m.
Vetiku Suurjärv

Vetiku Suurjärv (ka Suurjärv, Suur Vetiki järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Vetiku külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1704 m.
Ulvi laugas

Ulvi laugas (ka Ulvi laugasjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Samma külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1121 m.
Vasta tiik

Vasta tiik on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Vasta külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 751 m.
Aseri tiik

Aseri tiik (ka Aseri paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1446 m.
Aseri karjäär

Aseri karjäär (ka Aseri tiik) on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus. Veekogu pindala on 6,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1178 m.
Ulvi veskijärv

Ulvi veskijärv on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Ulvi külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 778 m. Järves on üks saar.
Moldova karjäär

Moldova karjäär on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Moldova külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1086 m.
Hiiessoo Suurlaugas

Hiiessoo Suurlaugas (ka Suurlaugas) on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aidu-Liiva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 796 m. Järves on üks saar.
Rahvapargi tiik

Rahvapargi tiik on järv Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1068 m. Järves on üks saar.
Saka karjäär

Saka karjäär (ka Saka karjääri tiik) on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Saka külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1355 m.
Peenjärv

Peenjärv (ka Piisna järv) on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Konju külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 289 m.
Voka paisjärv

Voka paisjärv on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Voka alevikus. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1881 m.
Perjatsi tiik

Perjatsi tiik on järv Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Perjatsi külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 701 m.
Laagna tiigid

Laagna tiigid on tiigid Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Laagna külas. Veekogude pindala on 4,3 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 882 m.
Lusikajärv

Lusikajärv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 197 m.
Väike-Kadastiku järv

Väike-Kadastiku järv (ka Karjäär Kadastik-2) on järv Ida-Viru maakonnas Narvas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 645 m.
Valgma järv

Valgma järv (ka Pundi järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Jõepere külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 492 m.
Jõepere järv

Jõepere paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Jõepere külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1188 m.
Paisjärve põhjas ja järve kaldal asuvad Jõepere allikad, millest saab alguse Loobu jõgi.
Udujärv

Udujärv (ka Kaanjärv, Kaarjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634 m.
Uus Udujärv

Uus Udujärv (ka Uus-Udujärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 713 m.
Jupri järv

Jupri järv (ka "Veskijärv") on paisjärv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Karitsa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha ja kaldajoone pikkus 446 m.
Väljavahi tiik

Väljavahi tiik (ka Pardiaugu tiik) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mäetaguse külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291 m.
Kantküla Mustjärv

Kantküla Mustjärv (ka Mustjärv, Pühajärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas. 
Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1180 m. Suurim sügavus on 3 m.
Põlula Kõverjärv

Põlula Kõverjärv (ka Kõverjärv, Lutika järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Lavi külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 178 m.
Põlula alumine järv

Põlula alumine järv on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Lavi külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 314 m.
Kalina järv

Kalina järv (ka Kallina järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kalina külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 785 m.
Virtsiku järv

Virtsiku järv (ka Virtsike järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555 m.
Viivikonna karjääri settebassein

Viivikonna karjääri settebassein on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Konju külas. Veekogu pindala on 11 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3190 m. Järves on üks saar.
Ralf Aron

Ralf Aron (sündinud 21. märtsil 1998) on endine Eesti autosportlane.
2015. aastal võitis ta Itaalia F4 meistrivõistlused. 2016–2018 osales Euroopa F3 meistrivõistlustel.
Vaskjala pais

Vaskjala pais on pais Pirita jõel, mis jääb Vaskjala sillast ülespoole. Pais rajati 1969–1970. Paisu kõrgus on 8 m. Paisu juurest saab alguse Vaskjala–Ülemiste kanal.
Vasar (ettevõte)

Vasar oli Tallinnas tegutsenud ettevõte, kus toodeti metallitooteid. Ettevõtte tootmishoone asus aadressil Pärnu maantee 139c.
Ettevõte moodustati 1956 artellide Montaaž, Vasar ja Metallprodukt liitmisel. 1960 nimetati ettevõte ümber Tallinna Metallitoodete Tehaseks. Aastast 1969 kandis ettevõte nime Vasar (ka Tootmiskoondis Vasar)., kui ENSV Ministrite Nõukogu korralduse 29. septembrist 1969 alusel moodustati Tallinna Metalltoodete Tehase baasil Tootmiskoondis „Vasar“.
1991 muudeti ettevõte riiklikuks aktsiaseltsiks ja 1994 aktsiaseltsiks. Ettevõte lõpetas tegevuse 2000.
Andrew Lansley

Andrew David Lansley, Baron Lansley (sündinud 1. detsembril 1956 Hornchurchis) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei partei ridadesse. Ta oli aastatel 1997–2015 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Ta oli aastatel 2010–2012 Suurbritannia tervishoiuminister.
Ta lõpetas aastal 1979 politoloogina Exeteri ülikooli.
Stuhr

Stuhr on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 7 km Bremenist edelas.
Valla pindala on 81,65 km². 31. detsembril 2015 elas seal 33 083 inimest.
Valla suuremad asulad on Brinkum, Fahrenhorst, Groß Mackenstedt, Heiligenrode, Moordeich, Seckenhausen, Stuhr ja Varrel.
Wagenfeld

Wagenfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 15 km Diepholzist idas ja 40 km Mindenist loodes.
Valla pindala on 117,35 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7102 inimest.
Ixopo

Ixopo (varem Stuartstown) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, Harry Gwala ringkonna halduskeskus.
Linn on asutatud 1878. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ixopo elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,65%, värvilisi 5,57%, India või Aasia päritolu inimesi 1,93%, valgeid 1,37% ja teisi 0,49%. Suulu keelt pidas emakeeleks 74,76% inimesi, inglise keelt 10,62%, koosa keelt 7,64%, sotho keelt 2,22%, ndebele keelt 1,11%, afrikaani keelt 0,80%, viipekeelt 0,78% ja tsvana keelt 0,76%.
Weyhe

Weyhe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 60,25 km². 31. detsembril 2015 elas seal 30 388 inimest. Vald asub umbes 12 km Bremenist lõunas.
Ajalugu.
Asulat on esmamainitud 860. aastal, kui haige tüdruk "Wegest" reisis püha Willehadi hauale Bremenis. Legendi kohaselt raviti teda imega. Siiski alles 1. märtsil 1974 sai valla nimeks ametlikult Weyhe. Sel päeval ühinesid üheksa väiksemat valda: Kirchweyhe, Leeste, Lahausen, Sudweyhe, Erichshof, Melchiorshausen, Dreye, Jeebel ja Ahausen.
Haridus.
Lääneosas on "KGS Leeste", idaosas on "KGS Kirchweyhe". Need on üldhariduskoolid "(Gesamtschule)", milles on ühendatud kõik kolm traditsioonilist astet Saksamaa hariduses: "Hauptschule", "Realschule" ja gümnaasium.
Mount Ayliff

Mount Ayliff (Ametlikult eMaxesibeni) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis, Alfred Nzo ringkonna ja Umzimvubu valla halduskeskus.
Mount Ayliff kuulus aastatel 1976–1994 Transkei bantustani koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mount Ayliffi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,14%, värvilisi 0,76%, valgeid 0,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja teisi 0,26%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,49% inimesi, inglise keelt 2,92%, suulu keelt 1,38%, viipekeelt 0,93%, afrikaani keelt 0,68% ja sotho keelt 0,66%.
Niko Nurmi

Niko Nurmi (sündinud 1995) on soome jõutõstja, noorte maailmameister, noorte maailmarekordi omanik.
2013. aasta juunis Venemaal Suzdalis peetud IPF-i esimestel maailmameistrivõistlustel klassikalises jõutõstmises tuli Nurmi noorteklassis kehakaalus kuni 105 kg kogusummaga 657,5 kg võitjaks. Lisaks kuldmedalile kolmevõistluses sai Nurmi kolm väikest medalit: kükis ja jõutõmbes kulla ning lamades surumises pronksi. 
2018. aasta juunis Kanadas Calgarys peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel klassikalises jõutõstmises tuli Nurmi juunioride klassis kehakaalus kuni 105 kg kogusummaga 725,0 kg kuuendaks. 
Euroopa ja maailmarekordid noorteklassis.
2012. aasta algul kehtestati noorte maailmarekordi normid klassikalises jõutõstmises ja 2013. aasta algul Euroopa noorterekordi normid. 2013. aasta juunis Suzdalis võisteldes maailmameistrivõistlusel püstitas Nurmi ühe päevaga (14. juunil 2013) noorteklassis 6 maailmarekordit ja 6 Euroopa rekordit. Rekordtulemused olid kükis 235,0 ja 240,0 kg; jõutõmbes 270,0 ja 277,5 kg ning kogusummas 650,0 ja 657,5 kg. Üks rekord ületati sama aasta septembris ja ülejäänud 11 rekordit vahetasid omanikku kahe aasta pärast.
Altes Amt Lemförde ühisvald

Altes Amt Lemförde on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Lemfördes. Selle pindala on 109,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8211 inimest.
Samtgemeinde Altes Amt Lemförde koosneb järgmistest valdadest:
Barnstorfi ühisvald

Barnstorf on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Barnstorfis. Selle pindala on 205,76 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 016 inimest.
Samtgemeinde Barnstorf koosneb järgmistest valdadest:
Bruchhausen-Vilseni ühisvald

Bruchhausen-Vilsen on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Bruchhausen-Vilsen.
Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen koosneb järgmistest valdadest:
Kirchdorfi ühisvald

Kirchdorf on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Kirchdorfis.
Samtgemeinde Kirchdorf koosneb järgmistest valdadest:
Rehdeni ühisvald

Rehden on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Rehdenis.
Samtgemeinde Rehden koosneb järgmistest valdadest:
Schwafördeni ühisvald

Schwaförden on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Schwafördenis.
Samtgemeinde Schwaförden koosneb järgmistest valdadest:
Siedenburgi ühisvald

Siedenburg on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Siedenburgis.
Samtgemeinde Siedenburg koosneb järgmistest valdadest:
Klawer

Klawer on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Klaweri elanikest värvilisi 75,25%, valgeid 13,62%, mustanahalisi aafriklasi 9,42%, India või Aasia päritolu inimesi 0,98% ja teisi 0,72%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,17% inimesi, koosa keelt 4,62%, viipekeelt 3,13%, inglise keelt 1,27% ja sotho keelt 0,79%.
Merweville

Merweville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas.
Merweville on asutatud 1904. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Merweville'i elanikest värvilisi 78,14%, mustanahalisi aafriklasi 9,30%, valgeid 8,86%, India või Aasia päritolu inimesi 2,58% ja teisi 1,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,96% inimesi, suulu keelt 1,41%, inglise keelt 0,94% ja tsvana keelt 0,74%.
Postmasburg

Postmasburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Tsantsabane valla halduskeskus.
Postmasburg on asutatud 1892. aastal. Linnaõigused sai Postmasburg 1936. aastal. Linn on saanud nime vaimuliku Dirk Postma (1818–1890) järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Postmasburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 54,65%, värvilisi 36,77%, valgeid 7,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 0,71%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,88%, tsvana keelt 33,56%, koosa keelt 2,72%, sotho keelt 2,60%, inglise keelt 2,50% ja suulu keelt 1,10%.
Mondlo

Mondlo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mondlo elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,10%, värvilisi 0,06%, valgeid 0,02% ja teisi 0,26%. Suulu keelt pidas emakeeleks 96,31%, ndebele keelt 1,06%, inglise keelt 0,77% ja tsvana keelt 0,63%.
Vlakbult

Vlakbult on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vlakbulti elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,46%, värvilisi 0,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, valgeid 0,03% ja teisi 0,01%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,92% inimesi, tsonga keelt 5,51%, suulu keelt 0,36% ja inglise keelt 0,19%.
Vasavere veehaare

Vasavere järv on Pannjärve karjääri liiva kaevandamise tulemusel tekkinud tehisjärv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 41,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4942 m.
Kirjakjärv

Kirjakjärv (ka Kirjakujärv, Suur Kirjakjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 13,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1815 m.
Väike-Niinsaare järv

Väike-Niinsaare järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 340 m.
Punane järv

Punane järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 151 m.
Loobu järv

Loobu järv (ka Loobu paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Loobu külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1344 m.
Udriku järv

Udriku järv (ka Udriku tiik, Udriku viinavabriku pais, Udriku pais) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Udriku külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 988 m. Järves on kaks saart.
Kurtna Väike Linajärv

Kurtna Väike Linajärv (ka Potrijärv, Kurtna Linajärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 249 m.
Kurtna Saarejärv

Kurtna Saarejärv (ka Saarejärv, Saarjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1069 m. Järves on üks saar.
Kurtna Linajärv

Kurtna Linajärv (ka "Suur Linajärv") on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 352 m.
Vesiloo järv

Vesiloo järv (ka Mustanina tiigid) on järv Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Mustanina külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4908 m.
Roela järv

Roela järv (ka Roela tiik, Ruila järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela alevikus. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 597 m.
Kunda paisjärv

Kunda paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Kunda linnas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 167 m.
Selisoo Suurlaugas

Suurlaugas (Selisoo (ka Seli Suurlaugas, Suur Kõrve Suurlaugas) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Metskülas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1252 m. Järves on üks saar.
Ohakvere veehoidla

Ohakvere veehoidla on veehoidla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ohakvere külas. Veekogu pindala on 9,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1201 m.
Kõnnu Ümmargune järv

Kõnnu Ümmargune järv (ka Ümmargune järv, 2. Kõnnu järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ongassaare külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 483 m.
Jõuga Linajärv

Jõuga Linajärv (ka Linajärv, Jõugu järv, 3. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 456 m.
Jõuga Liivjärv

Jõuga Liivjärv (ka Liivjärv, Jõugu järv, 1. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 562 m.
Armise järv

Armise järv (ka 4. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Koldamäe külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 834 m.
Kaarlepa järv

Kaarlepa järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Lipniku külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 543 m.
Puujala järv

Puujala järv (ka 2. Sootaga järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 545 m.
Nurkjärv

Nurkjärv (ka Sootaga järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 6,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1215 m.
Pahasenja järv

Pahasenja järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 572 m.
Viinamardi järv

Viinamardi järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 585 m.
Korponi järv

Korponi järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m.
Puhatu Martiska järv

Puhatu Martiska järv (ka Martiska järv, Väike Puhatu järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1099 m.
Võhma järv

Võhma järv (ka Voogamaa järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Sälliku külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 617 m.
Püssi paisjärv

Püssi paisjärv on järv Ida-Viru maakonnas Püssi linnas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 586 m.
Arkna paisjärv

Arkna paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Arkna külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1183 m. Järves on üks saar.
Päide järv

Päide järv (ka Päide paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Päide külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1145 m.
Sillamäe alumine paisjärv

Sillamäe alumine paisjärv (ka Alumine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1041 m.
Mutale

Mutale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Mutale valla halduskeskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mutale elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,83%, värvilisi 0,02%, valgeid 0,02% ja teisi 0,12%. Venda keelt pidas emakeeleks 98,21%, inglise keelt 0,26%, afrikaani keelt 0,22% ja tsonga keelt 0,19%.
Sillamäe ülemine paisjärv

Sillamäe ülemine paisjärv (ka Ülemine paisjärv, Sillamäe keskmine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas. Veekogu pindala on 11,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2435 m.
Tudulinna paisjärv

Tudulinna paisjärv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Roostoja külas. Veekogu pindala on 13,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 7813 m. Järves on üks saar.
Sõtke paisjärv

Sõtke paisjärv (ka Sillamäe ülemine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas, Sõtke ja Vaivara külas. Veekogu pindala on 31,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 6532 m.
Vihula veskijärv

Vihula veskijärv on paisjärv Mustoja jõel Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas Vihula mõisa pargis.
Veekogu pindala on 2,5 ha, millest 0,3 ha jääb kolme saare alla ning 2,2 ha on veepeegli pindala. Veekogu kaldajoone pikkus on 1810 m.
Järvest ülesvoolu asub Vihula järv ning allavoolu Saeveski järv.
Laviku järv

Laviku järv (ka Laviku paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koljaku külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2060 m. Järves on üks saar.
Oruveski järv

Oruveski järv (ka Oruveski paisjärv, 2. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1673 m. Järves on üks saar.
Muike järv

Muike järv (ka Muike paisjärv, 3. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3499 m.
Vrede

Vrede on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas, Phumelela valla halduskeskus.
Vrede on asutatud 1863. aastal, linnaõigused sai 1879. aastal. 'Vrede' tähendab afrikaani keeles 'rahu'.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vrede elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,1%, valgeid 5,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5%, värvilisi 0,4% ja teisi 0,4%. Suulu keelt pidas emakeeleks 53,4% inimesi, sotho keelt 36,5%, afrikaani keelt 6,0%, inglise keelt 1,1% ja teisi keeli 3,1%.
Vredes on sündinud kirjanik André Brink (1935–2015).
Köök (seriaal)

"Köök" oli Eesti komöödiasari, mis põhineb Vene formaadil "Kuhnja". Sarja tehti aastatel 2014–2018, režissöör oli Margus Raid.
Esimene osa oli Kanal 2 eetris 8. septembril 2014.
Winburg

Winburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Masilonyana vallas.
Winburg on asutatud 1837. aastal ja on vanim linn Free State'i provintsis.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Winburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,2%, valgeid 5,4%, värvilisi 1,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Sotho keelt pidas emakeeleks 78,5% inimesi, afrikaani keelt 9,1%, inglise keelt 4,2%, koosa keelt 3,7% ja teisi keeli 4,5%.
Scotii

Scotii, Scoti või Scotti oli ladinakeelne nimetus gaeli rahvaste jaoks. Nime kohta pärinevad esimesed andmed 3. sajandi lõpust. Esialgu viitas nimi kõikidele gaelidele nii Iirimaal kui ka Suurbritannias. Hiljem kasutati seda vaid Põhja-Suurbritannia gaelide kirjeldamiseks. Viimased rajasid kuningriigi, mida tänapäeval tuntakse kui Ühendkuningriigi koosseisu kuuluvat Šotimaad ("Scotia"), mille elanikud on tuntud kui šotlased.
Vaimusünnitus

Vaimusünnitus või vaimusünnitis on vaimutöö tulemus ehk pingsa vaimse töö resultaat. See võib olla looming, teos, ehitis, vms, mida võidakse seostada autori geniaalsusega.
Vaimutöö

Vaimutöö ehk mõttetöö ehk ajutöö on vaimne töö, mis võib tihti olla vaimselt pingne. Suurt vaimset pingutust eeldatakse näiteks õpetlastelt. Vaimutöö on tihti teoreetiline, administreeriv, kalkuleeriv või projekteeriv, kuid selle tulemused leiavad enamasti õnnestumise korral materiaalse teostuse või rakenduse praktikas.
Patrīcija Eiduka

Patrīcija Eiduka (sündinud 1. veebruaril 2000 Riias) on Läti murdmaasuusataja. 
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis saavutas ta 10 km vabatehnikasõidus 44. koha.
Semipalatinski tuumapolügoon

Semipalatinski tuumapolügoon oli Nõukogude Liidu esimene tuumapolügoon. See asus Kasahstanis 130 kilomeetrit Semipalatinskist läänes.
Semipalatinski testimispaika kasutati tuumakatsetusteks aastatel 1949–1989, kokku korraldati seal 456 katsetust, millest 340 maa all ja 116 atmosfääris.
Tuumapolügooni asukoha valis 1947. aastal välja Lavrenti Beria, kes juhtis NSV Liidu tuumaprogrammi. Polügooniks oli 18 000 km² steppi, mille kohta Beria valetas, et see olevat asustamata. 19. augustil 1949 toimus seal operatsioon "Esimene välk", mille käigus lõhati NSV Liidu esimene tuumapomm RDS-1. 1947 rajati polügooni kirdenurka suletud linn Kurtšatov, mille elanikkonna moodustasid peamiselt tuumateadlased ja sõjaväelased ning kust juhiti tuumapolügoonil toimuvat.
Semipalatinski polügoonil elanud kohalike inimeste tervisele mõjusid sagedased tuumakatsetused halvasti. Täheldati suurenenud haigestumust vähki ja 5% lastest sündis geneetilise hälbega. Kokku sai tervisekahjustusi 200 000 inimest. Eriti suurenes haigestumus söögitoru-, kõhunäärme-, kopsu-, rinna- ja maksavähki. Seevastu mõnesse vähivormi haigestumus ei suurenenud: sellised olid emakakaela-, neeru-, jämesoole- ja pankreasevähk.
Semipalatinski tuumapolügooni sulges 19. augustil 1991 Nursultan Nazarbajev, kes tollal oli Kasahstani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär. Tänapäeval on see maailma kõige paremini läbi uuritud ja ainus avalikkusele avatud tuumapolügoon.
Pärast NSV Liidu lagunemist jäeti tuumapolügoon maha. Kurtšatovi elanike arv vähenes enam kui kaks korda, 20 tuhandelt 8–9 tuhandele. Radioaktiivne aine jäeti sinna, kus see olema juhtus, tavaliselt maa-alustesse käikudesse ja tavaliselt igasuguse valveta, nii et igaüks, niihästi varanduseotsijad kui terroristid, oleksid sellele juurde pääsenud. Kasahstan, Venemaa ja USA alustasid 1995 ühistegevust sellise olukorra lõpetamiseks. Radioaktiivne aine kas viidi ära või selleni viivad käigud suleti. See tegevus kestis 17 aastat ja põhiliselt salajas, et avalikkuses ei räägitaks, kui lihtne on Semipalatinskist radioaktiivset ainet hankida. Alles 2012. aasta oktoobris teatati, et nüüdsest kõrvalistel isikutel enam Semipalatinski polügoonil radioaktiivsele materjalile juurdepääsu ei ole. See operatsioon maksis kokku 150 miljonit dollarit.
Tallinna vanalinna muinsuskaitseala

Tallinna vanalinna muinsuskaitseala on Tallinna vanalinna kaitseks moodustatud muinsuskaitseala. Muinsuskaitseala põhimääruse järgi koosneb see "ajaloolisest linnatuumikust (linnamüüriga ümbritsetud ala ja selle laiendus linna idaküljes müüri ja muldkindlustuste vahel) ja seda ümbritsevast muldkindlustustele rajatud haljasvööndist koos hoonestatud kvartalitega". Muinsuskaitseala hõlmab Mere puiestee, Estonia puiestee, Vabaduse väljaku, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Kopli tänava ja Põhja puiestee vahelise ala.
Ala loodi 1966 ENSV Ministrite Nõukogu määrusega. 1997 kanti ala UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Ala kaitset korraldavad Muinsuskaitseamet ja Tallinna linnavalitsus.
Tafelkop

Tafelkop on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Elias Motsoaledi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tafelkopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,54%, värvilisi 0,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,07% ja teisi 0,14%. Pedi keelt pidas emakeeleks 83,71%, ndebele keelt 7,16%, suulu keelt 2,91% ja inglise keelt 2,69%.
Makwassie

Makwassie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Maquassi Hillsi vallas.
Asula rajati misonijaamana 1822. aastal, linnaõigused sai 1907. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Makwassie elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,17%, valgeid 4,95%, värvilisi 4,10%, India või Aasia päritolu inimesi 0,65% ja teisi 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 74,44% inimesi, afrikaani keelt 8,19%, sotho keelt 7,53%, koosa keelt 4,72%, suulu keelt 1,64%, inglise keelt 1,17% ja ndebele keelt 1,09%.
Mutorai

Mutorai on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis. Küla asub Tšunja jõe paremal kaldal.
Mutorai küla on asutatud 1926. aastal.
Nidõm

Nidõm on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis. Küla asub Alam-Tunguska jõe paremal kaldal.
Nidõm on asutatud 1940. aastal.
Jalgpalliklubi

Jalgpalliklubi (lühendina JK või FC) on spordiklubi, mis koosneb ühest või mitmest jalgpallivõistkonnast ja tugipersonalist. Klubi koosseisus võivad olla esindusmeeskond, -naiskond, noorteklasside võistkonnad, treeningurühmad lastele jne.
George Smoot

George Fitzgerald Smoot (20. veebruar 1945 – 18. september 2025) oli Ameerika Ühendriikide astrofüüsik ja kosmoloog.
2006. aastal anti talle ja John C. Matherile Nobeli füüsikaauhind kosmilise reliktkiirguse spektri täppismõõtmise ja selle kiirguse ruumilise ülipeenstruktuuri avastamise eest. 
Ta on üks kahest inimesest, kes on võitnud peaauhinna (miljon dollarit) Ameerika Ühendriikide viktoriinisaates "Are You Smarter than a 5th Grader?" (Eestis "Targem kui 5B").
Roy Glauber

Roy Jay Glauber (1. september 1925 New York – 26. detsember 2018) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik.
Greyton

Greyton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.
Greyton on asutatud 1854. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Greytoni elanikest värvilisi 69,17%, valgeid 24,03%, mustanahalisi aafriklasi 4,93%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 1,08%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,18% inimesi, inglise keelt 22,03% ja koosa keelt 0,87%.
Kaldajoon

Kaldajoon (ka "veepiir") on veekogu ja kuiva maa (kalda) vaheline piirjoon. Kaldajooneks nimetatakse jõgede ja väiksemate järvede veepiiri. Merede ja suurte järvede veepiiri nimetatakse rannajooneks.
Bürgermeistri holm

Bürgermeistri holm (ka Pürjermeistri holm, Bürgermeister-Holm, Suur holm, Suur-Holm) on neem Lääne maakonnas Haapsalus. Neeme piirab Haapsalu laht.
Bürgermeistri holmil, Tagalahes asuvad Haapsalu Vanasadam, Veskiviigi sadam, Grand Holm Marina ehk Suur-Holmi sadam ehk ajalooline Haapsalu jahisadam, Westmeri Jahisadam, Westmeri sadam.
Tahuksammal

Tahuksammal ("Meesia") on perekond lehtsammaltaimi.
Perekonda kuulub 7 liiki.
Eesti liigid.
Eestis kasvab kolm liiki tahuksamblaid.
Elmereika

Elmereika on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka saarel.
Harjakas tahuksammal

Harjakas tahuksammal ("Meesia longiseta") on tahuksambla perekonda kuuluv liik lehtsammaltaimi.
Eestis haruldane, peeti pikka aega väljasurnuks. 2016. aasta sügisel Äntu maastikukaitsealalt kogutud turbaproovist kasvasid harjaka tahuksambla võsud välja 2017. aasta aprillis.
29 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 29 sõidab Viru keskuse bussiterminali ja Priisle vahel läbides Iru Hooldekodu. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.
Tööpäeviti alustab liin Priisle bussipeatusest, pühapäeviti Viru keskuse bussiterminalist. Väljumised 25-60 minuti tagant
28 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 28 sõidab Vana Lõuna asumi ja Väike-Õismäe (Sinilille peatuse) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäeviti. Väljumised 15-23 minuti tagant
Hilgard Muller

Hilgard Muller (4. mai 1914 Potchefstroom – 10. juuli 1985 Pretoria) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik (Rahvuslik Partei).
Hilgard Muller õppis Pretoria Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis. 1941–1947 töötas ta õppejõud Pretoria Ülikoolis, seejärel tegutses advokaadina. 1953–1955 oli ta Pretoria linnapea ja 1958–1961 Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liige. 1961–1964 oli Muller Lõuna-Aafrika Vabariigi saadik Suurbritannias.
9. jaanuarist 1964 kuni 1. aprillini 1977 oli Hilgard Muller Lõuna-Aafrika Vabariigi välisminister.
Hundipea neem

Hundipea neem (ka Hundipea nukk) on neem Tallinnas Hundipea poolsaarel. Neemel asub Hundipea sadam.
Rahvusvaheline ookeanide päev

Rahvusvaheline ookeanide päev on igal aastal 8. juunil tähistatav päev, mille eesmärk on suunata avalikkuse tähelepanu Maa ookeanide keskkonnaseisundile. 
Mitteametlikult hakati ookeanide päeva tähistama juba 1992. aastal, mil selleks tegid ettepaneku Kanada rahvusvaheline ookeanide arenduskeskus (International Centre for Ocean Development, ICOD) ja Kanada Ookeaniinstituut (Ocean Institute of Canada, OIC) Earth Summitil – ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil (Conference on Environment and Development, UNCED) Rio de Janeiros Brasiilias. Päeva tähistamist inspireeris nn Brundtlandi komisjon ehk maailma keskkonna- ja arengukomisjon. 
2018. aastal oli ookeanide päeva teemaks võitlus plastreostuse vastu.
Wilhelm Ohnesorge

Karl Wilhelm Ohnesorge (8. juuni 1872 Gräfenhainichen – 1. veebruar 1962 München) oli Saksamaa riigitegelane.
Alates 1. märtsist 1933 kuni 2. veebruarini 1937 oli ta Saksamaa postiministeeriumi riigisekretär.
2. veebruarist 1937 kuni 30. aprillini 1945 oli Wilhelm Ohnesorge Saksamaa postiminister.
Kammilaneem

Kammilaneem on kahe Harju maakonnas Viimsi vallas asuva neeme nimi:
Lennundusteabe kogumik

Lennundusteabe kogumik (varem ka "aeronavigatsioonialase teabe kogumik" või "aeronavigatsioonilise info kogumik"; inglise keeles "aeronautical information publication", lühend AIP) on riigi poolt või volitusel avaldatud väljaanne või dokument, mis sisaldab lennunduse seisukohalt olulist aeronavigatsioonilist püsiteavet. Lennundusteabe kogumik on eelkõige mõeldud kasutamiseks lennunduspersonalile rahvusvahelises ja kohalikus kommerts- või eralennunduses lendude planeerimisel ja sooritamisel kogumiku välja andnud riigi õhuruumis ja lennuväljadel.
Eesti AIP on kättesaadav ainult elektrooniliselt ning avaldatakse eesti ja inglise keeles.
Kivise nina

Kivise nina on nina Hiiu maakonnas Kassari saarel.
Brockum

Brockum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 30,59 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1021 inimest.
Kootsaare nina

Kootsaare nina on nina Hiiu maakonnas Kootsaare poolsaare tipus. Ninal asub 8 m läbimõõduga kivilabürint, mida on kutsutud ka nimedega Meremeeste Mängud ja Jeruusalemm..
Hüde

Hüde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 24,47 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1131 inimest.
Kärdla neem

Kärdla neem on neem Hiiu maakonna kirdeosas Kärdlas Tareste lahes.
Kärdla neemel asub Kärdla sadam.
Laisna poolsaar

Laisna poolsaar on poolsaar Hiiu maakonnas Kassari saarel. Poolsaar lahutab Käina ja Vaemla lahte.
Üle poolsaare kulgeb Vaemla–Kassari–Luguse tee.
Zorbas

Zorbas on Kreeka muusikat esitav Eesti ansambel.
Ansambli nimi tuleneb kreeka mehenimest Zorbas (kreeka k. "Ζορμπάς") , mis sai laiemalt tuntuks 1964. aasta filmist "Kreeklane Zorbas" ("Αλέξης Ζορμπάς", "Zorba the Greek").
Ansamblisse kuuluvad:
Endisi liikmeid:
Ansambli esituses on eesti keeles saanud tuntuks paljud populaarsed kreeka laulud.
Paljude laulude eestikeelsete sõnade autor on olnud Laur Lomper (Tõnu Oja).
Laitükk

Laitükk on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Lembruch

Lembruch on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 22,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1148 inimest.
Liivsääre ots

Liivsääre ots (ka Liisäri ots, Liivsäär, Liiva säär, Liisääre ots) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare lõunaosas.
Liivsäärest läände jääb Mousääre lougas ja itta Aksi salm. Lõunasse jääb Ihasalu laht.
Lemförde

Lemförde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 6,95 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3105 inimest. Vald asub Dümmeri järve ääres, umbes 15 km Diepholzist lõunas.
Lemförde on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Altes Amt Lemförde keskus.
Christer Fuglesang

Arne Christer Fuglesang (sündinud 18. märtsil 1957 Stockholmis) on Rootsi füüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 1992. aastal ja tema esmalend oli STS-116, mille ajal sai ta esimeseks rootslaseks kosmoses. 
Ta on töötanud CERN-is ja õpetas enne ESA-ga liitumist Kuninglikus Tehnikainstituudis matemaatikat. Ta on osalenud kahel Space Shuttle'i missioonil ja käinud avakosmoses viis korda.
Cato Noorem

Marcus Porcius Cato Uticensis (95 eKr Rooma – aprill 46 eKr Utica), üldtuntud kui Cato Noorem (ladina keeles "Cato Minor"), eristamaks teda tema vanavanaisast Cato Vanemast, oli Rooma Vabariigi lõpp-perioodil elanud riigimees ja stoik.
Jälgides oma vanavanaisa eeskuju, nõudis Cato järjekindlalt esivanemate kommete ("Mos maiorum") jälgimist, eriti äraostmatuse, seaduskuulekuse ja vabariikliku korra osas. Ta oli juhtiv tegelane konservatiivses, aristokraatidest koosnevas Optimaatide parteis, mille eesmärgiks oli senati autoriteedi ja eesõiguste kaitsmine.
Algul astus Cato välja nii Caesari kui ka Pompeiuse vastu, kes mõlemad püüdsid saavutada riigis domineerivat poliitilist rolli, kuid Caesari algatatud kodusõja puhkemisel 49. aastal eKr asus ta koos optimaatidega Pompeiuse poolele, kes lubas vabariiki Caesari eest kaitsta. Pärast Pompeiuse kaotust otsustavas Pharsaluse lahingus taganes Cato koos Metellus Scipio ja ülejäänud optimaatidele lojaalsete vägedega Põhja-Aafrikasse. Seal organiseeris ta edasist vastupanu Caesarile, kuid keeldus vägede juhtimist üle võtmast. 6. aprillil 46 eKr toimunud Thapsuse lahingus said vabariiklased Caesarilt lõplikult lüüa, misjärel tegi lahingus mitteosalenud Cato enesetapu, sest ei soovinud elada Caesari ülemvõimu all.
Saksa ajaloolane Theodor Mommsen on Catot kirjeldanud "Rooma aristokraatia Don Quijote'ina".
Marl (Alam-Saksi)

Marl on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 9,84 km². 31. detsembril 2015 elas seal 718 inimest.
Quernheim

Quernheim on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 6,25 km². 31. detsembril 2015 elas seal 424 inimest.
Pander

Pander (vene keeles "Пандер") on Lübeckist pärit Liivimaa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad Panderid Saksamaal ja Kanadas.
Ajalugu.
Panderite kohta on esimesi teateid 1618. aastast, mil Lübeckis on mainitud linnakodanikku Jochim Pannet (Pander) (suri pärast 1647). Hiljem oli ta linna laevaseltsi liige. XVII sajandi lõpul ja XVIII sajandi alguses siirdusid vennad Karsten Pander (maeti 1706) ja Johann Pander (maeti 1737) elama Riiga. Suguvõsaliin läks edasi noorema vennaga. 1847. aastal tõusid Panderid teenistuse kaudu Vene pärusaadlikeks. Juba 1826. aastal kanti nad Peterburi kubermangu aadliraamatusse ja 1865. aastal võeti nad Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Carnikava mõisnike järeltulijad said 1918. aastal Hesseni suurhertsogiriigi aadlikeks.
Stemshorn

Stemshorn on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 8,84 km². 31. detsembril 2015 elas seal 664 inimest.
Loetsäär

Loetsäär on kahe Harju maakonnas asuva sääre nimi:
Lubjagu nina

Lubjagu nina on nina Hiiu maakonnas Kassari saarel.
Nimi on lühenenud 'Lubjaaugu'-st.
Barnstorf

Barnstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 15 km Diepholzist kirdes.
Valla pindala on 52,36 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6292 inimest.
Barnstorfis on jalgpalliklubi Barnstorfer SV.
Barnstorf on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Barnstorf keskus.
Luigerahu (neem)

Luigerahu on neem Hiiu maakonnas Käina lahe rannikul.
Natturi neem

Natturi neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaarel Natturi külas.
Sellest itta jääb Pedassaare laht ja läände Koolimäe laht.
Neemest põhja jääb Älvi saar, mis on maakerke tulemusel neemega liitumas.
Triigi poolsaar

Triigi poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Triigi külas.
Poolsaare tipus asub Triigi nina.
Poolsaarel asub RMK hallatav Ninanuki metsaonn.
Drebber

Drebber on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 46,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2971 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Barnstorf.
Drentwede

Drentwede on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 30,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 994 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Barnstorf.
Eydelstedt

Eydelstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 76,14 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1759 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Barnstorf.
Asendorf (Diepholz)

Asendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 58,16 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2919 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen.
Asendorf on tuntud Saksamaa esimese muuseumiraudtee poolest. Selle asub Asendorfi ja Bruchhausen-Vilseni vahel.
Monica Babuc

Monica Babuc (sündinud 29. märtsil 1964 Bardaris) on Moldova poliitik (Moldova Demokraatlik Partei) ja ajaloolane.
Alates 31. maist 2013 kuni 8. juunini 2019 oli ta Moldova kultuuriminister.
Alates 18. juunist 2019 kuni 4. detsembrini 2020 oli ta Moldova parlamendi asejuhataja.
Aphrodite's Child

Aphrodite's Child oli Kreeka progressiivse ja psühhedeelse roki ansambel.
Ansambel moodustati 1967. aastal. Sellesse kuulusid
Albumid/LP-d.
Oli Kreeka muusika omaaegses pildis väga erandlik ansambel.
Savilood

Savilood ehk Savilo neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi külas.
Neemest lõunas asub väike madal merelaht - Saviloo lõugas, neemest lääne pool - Neeme lõugas. Saviloodi ühendab maismaaga (Lobi neemega) Saviloo kael.
Saviloo ja Ulkkari poolsaare vahel asub meres Lobi neeme rändrahnude ala.
Tammneem

Tammneem on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Tammneeme külas.
Neem asub Viimsi poolsaare idaküljel. Sellest põhja jääb Lisvi laht ja lõunasse Tammneeme laht. Neeme lähedal meres asub Anekari.
Toolse neem

Toolse neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Sellest läände jääb Toolse laht ja itta Kunda laht.
1471. aastal rajati neemele Toolse ordulinnus.
Vasikaholm

Vasikaholm (ka Väike holm, Väike-Holm, ajalooliselt Marienholm) on poolsaar Lääne maakonnas Haapsalus. Poolsaarel asub Kajakarahu ülemine tulepaak. Vasikaholm (kutsutud ka Mariaholmiks) lõpeb pika kitsa Uussadama ehk Krimmi holmiga.
Vergi neem

Vergi neem on neem (varem saar (Vergi saar)) Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi külas Vergi poolsaare idaosas.
Neemel asuvad Vergi sadam ja selle läheduses Vergi tulepaak. Tulepaagi juures asub ka endise NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga 6. piirivalvekordoni vaatetorn.
American Eagle

American Eagle on American Airlinesi regionaalsete lendude opereerijate brändinimi. 
American Eagle'i nime all opereerib lende üheksa (2019. aastast seitse) regionaalsete lendudega tegelevat lennufirmat. Nendest kolm – Envoy Air, Piedmont Airlines ja PSA Airlines – on täielikult American Airlines Groupi omanduses, mis on ka American Airlinesi emaettevõtte. 
Brändi alla kuulub 584 lennukit, millega tehakse lende 242 sihtkohta.
Reooja järv

Reooja järv (ka Põhjakalda paisjärv, 1. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 695 m.