tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Elektronvolt

Elektronvolt on SI-süsteemi väline energia mõõtühik, mis on laialt kasutusel elementaarosakeste, tuuma-, aatomi- ja tahkisefüüsikas. Sellega mõõdetakse näiteks elektronide seoseenergiat aatomites ja molekulides. Elektronvolt on elementaarlaengu "e" ja mõõtühiku volt (V) korrutis, tähis eV.
1 elektronvolt on kineetiline energia, mille elektron saab läbides vaakumis potentsiaalide vahe 1 volt. Elektronvoldi väärtus SI ühikutes (džaulides)
 formula_1.
Elektronvolti kasutatakse ka osakeste massi mõõtühikuna (vastavalt (massi ja energia ekvivalentsusele), mõõtühiku tähis eV/"c"2 ja väärtus kilogrammides
 formula_2.
Näiteks on elektroni mass 511 keV/"c"2.
2006. aasta Hollandi parlamendivalimised

Hollandi järgmised erakorralised parlamendivalimised toimusid 22. novembril 2006. aastal. Erakorralisus oli tingitud Balkenende II valitsuse langemisest, uue valitsuse moodustamiseni on Hollandis võimul Balkenende III valitsus, millel puudub parlamendienamus.
Sündmused, mis viisid valimiste väljakuulutamisele.
30. juunil 2006 kuulutati valimised välja, pärast sotsiaalliberaalse Demokraatide 66 (hollandi lühend: "D66") partei lahkumist Balkenende konservatiiv-liberaalsest valitsusest, mis oli tingitud endise parlamendiliikme Ayaan Hirsi Ali valetamise teel saadud Hollandi kodakondsuse saamise ilmsikstulekust.
Olukord enne valimisi.
Võimul oli Kristlik-Demokraatliku Üleskutse ("CDA") juhitud konservatiiv-liberaalne vähemusvalitsus koos liberaalkonservatiivse Rahvaparteiga Vabaduse ja Demokraatia Eest ("VVD").
Suurim opositsioonipartei oli sotsiaaldemokraatlik Hollandi Tööpartei ("PvdA"), mis tugevdas enda positsioone 2006. aasta Hollandi kohalikel valimistel. Samuti tugevnes mainitud kohalikel valimistel ka sotsialistliku Sotsialistliku Partei positsioon.
Valimistulemus.
Pärast valimisi moodustati 22. veebruaril 2007 neljas Balkenende valitsus Kristlik Demokraatliku Üleskutse, Tööpartei ja Kristliku Liidu vahel. 
"Artikkel vajab täiendamist"
Tsirkus (maal)

"Tsirkus" on neoimpressionist Georges-Pierre Seurat' üks tuntumaid maale.
Teost eksponeeriti mõni päev enne kunstniku surma Sõltumatute Kunstnike Seltsi näitusel 29. märtsil 1891. 
Teos on teostatud divisionistlikult (värvipunktid on kantud alusele korrapäraste punktide, laikude või joontena). Vastandvärvide (kollane ja violetne) kasutamine paneb kujutised värelema. Maal rõhub väljendusrikkusele, mitte tegelikkusele (näiteks hobuse võlts galopp).
Autori varase surma tõttu jäi teos lõpetamata.
Pööriselektriväli

Pööriselektriväljaks nimetatakse muutuva magnetvälja poolt tekitatud elektrivälja. Pööriselektriväli (ingl "solenoidal electric field") erineb elektrostaatilisest väljast selle poolest, et ta pole vahetult seotud elektrilaengutega. Tema jõujooned on suletud kõverad. Pööriselektrivälja töö laengu liikumisel mööda suletud kõverat võib olla nullist erinev.
Gaaslahendus

Gaaslahendus on elektrilaengute suunatud liikumine gaasikeskkonnas ehk elektrivool gaasis. Laengukandjateks on gaasis vabad elektronid ja ioonid. Gaaslahenduse tekkimiseks ja püsimiseks on vajalik elektriväli; gaaslahendusseadistes luuakse see seadise elektroodidele rakendatava elektripingega.
Gaaslahenduse avaldumisvorm sõltub gaasi ionisatsiooni tasemest, samuti gaasi rõhust ja koostisest, lahendusvahemiku pikkusest ja kujust.
Kui gaaslahendust põhjustab ainult välise ionisaatori mõju (nt ioniseeriv kiirgus), siis nimetatakse lahendust sõltuvaks. Kui aga lahendus jätkub ka ilma väliste ionisaatoriteta, siis on tegemist sõltumatu lahendusega. Sel juhul tekivad lahendust säilitavad laengukandjad gaasis endas peamiseltpõrkeionisatsiooni tulemisel gaasi molekulide põrkumisel elektrivälja mõjul liikuvate elektronidega. 
Sõltuva lahenduse üleminekut sõltumatuks lahenduseksnimetatakse gaasi elektriliseks läbilöögiks ja üleminekupinget süttimispingeks.
Sõltumatu gaaslahenduse liigid on huumlahendus, kaarlahendus, koroonalahendus ja sädelahendus. Nende lahendustega kaasneb elektromagnetkiirgus, sealhulgas ka valguskiirgusena.
Gaaslahendust rakendatakse mitut liiki gaaslahenduslampides, gaaslaserites, plasmotronides ehk plasmageneraatorites (metallide tehnoloogias), loendurites (Geigeri loendur), osonaatorites jm.
Induktsioonivool

Induktsioonivool on elektrivool, mis tekib suletud juhtmekeerus magnetvälja muutumisel. Nähtuse avastas 1831. aastal Michael Faraday.
Näiteks tekib elektrivool paljudest juhtmekeerdudest koosnevas poolis, kui viimase läheduses või sees liigutada püsimagnetit.
Induktsioonivoolu suund kontuuris sõltub sellest, kas magnetvoog läbi kontuuri pinna kasvab või kahaneb, samuti magnetinduktsiooni vektori suunast kontuuri pinna suhtes. Üldise reegli induktsioonivoolu suuna määramiseks andis Emil Lenz 1833. aastal. Lenzi reegli võib sõnastada järgmiselt: "Suletud kontuuris tekkiv induktsioonivool on suunatud nii, et tema magnetvoog läbi kontuuri pinna püüab kompenseerida induktsioonivoolu esilekutsuvat magnetvoo muutumist".
Lenzi reegel

Lenzi reegel on reegel muutuva magnetvälja poolt juhis indutseeritud elektrivoolu – induktsioonivoolu – suuna määramiseks. Reegli sõnastas 1833. aastal Heinrich Friedrich Emil Lenz.
Suletud kontuuris tekkiv induktsioonivool on suunatud nii, et tema magnetvoog läbi kontuuri pinna püüab kompenseerida induktsioonivoolu esilekutsuvat magnetvoo muutumist.
Reeglit võib lahti seletada järgmiselt. Magnetvälja muutus indutseerib (tekitab) elektrjuhis, näiteks juhtmekeerus (või keerdudest koosnevas induktiivpoolis) elektromotoorjõu ja see põhjustab juhtme otste vahel elektripinge. Juhtmeotste kokkuühendamisel moodustuvas kinnises juhtmekeerus (voolukontuuris) tekitab pinge voolu, mida vaadeldaval juhul nimetatakse induktsioonivooluks. Juhti läbiva vooluga kaasneb alati magnetväli. Induktsioonivool on suunatud nii, et selle magnetväli mõjub vastu esialgse välja muutustele, nõrgendades selle toimet:
Faraday induktsiooniseaduse valemis väljendatakse Lenz reeglitl miinusmärgiga:
formula_1
Kui juhtmekeeruga piiratud pinda läbiv magnetvoog suureneb (formula_2), siis loetakse induktsiooni elektromotoorjõudu formula_3 (ja vastavat induktsioonivoolu) negatiivseteks, sest voolu magnetväli on juhtmekeerus mõjuvale väljale vastassuunaline.
Helirõhk

Helirõhk on akustikas helilaine tekitatud lisarõhk gaasis või vedelikus, mida mõõdetakse paskalites..
Definitsioon.
Helirõhk formula_1 lisandub vahelduvasuunalise (positiivse või negatiivse märgiga) rõhuna staatilisele rõhule formula_2 (nt õhurõhule): 
formula_3
Helirõhk avaldub pinna formula_4 pindalaühikule (ruutmeetrile) mõjuva jõuna formula_5:
formula_6
Helirõhk on suuruselt staatilisest rõhust oluliselt väiksem. 
Helirõhu muutust ajas saab lihtheli (siinustooni) korral kirjeldada valemiga
formula_7
kus formula_8 on helirõhu amplituud ja formula_9 ringsagedus formula_10.
Helirõhutase.
Tingituna sellest, et kuulmisaisting pole võrdeline helirõhu muutusega, vaid ligikaudu selle logaritmiga, kasutatakse akustikas helirõhu asemel helirõhkude suhte logaritmi ja väljendatakse seda detsibellides. Õhus leviva helilaine korral on lähtetasemeks (kontrollväärtuseks) formula_11, millega helirõhkusid võrreldakse, kuuldelävele vastav kokkuleppeline helirõhk
formula_12
Veeakustikas on kontrollväärtus 1 mikropaskal ehk
formula_13.
Teades mõõdetava helirõhu efektiivväärtust (ruutkeskmist väärtust formula_1, on helirõhutase formula_15 vastava kontrollväärtuse formula_11 suhtes arvutatav valemiga
 formula_17
Näiteks juhul, kui helirõhk formula_1 on 100 Pa (see vastab inimese valulävele) ja tegemist on heliga õhus, siis helirõhutase
formula_19
Kui on teada helirõhutase (näites "L"p = 80 dB), saab arvutada sellele vastava helirõhu efektiivväärtuse:
formula_20
Mingit helirõhutaset ja vastavat heliintensiivsuse taset väljendab ühesuurune detsibellide arv (vt Heliintensiivsuse tase). Seetõttu võib lühidalt kõnelda helitasemest või helinivoost (lühend SPL ingl k sõnadest "sound pressure level").
Heli kiirgusrõhk.
Heli kiirgusrõhk on keskmine rõhk, mida heli avaldab heliväljas olevale kehale. See heli rõhk "P" on võrdeline helienergia tihedusega ja oleneb heli langemisnurgast ning ka pinna peegeldustegurist. Ülalkirjeldatud helirõhust "p" on kiirgusrõhk "P" mitu suurusjärku väiksem. Näiteks kui heliintensiivsus on 1 W/m2 (tase vastavalt 160 dB), siis "p" = 3000 Pa, aga "P" normaalisihis ainult "ca" 10 Pa.
Haaslava valla vapp

Haaslava valla vapp on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haaslava valla vapp.
Vapp kinnitati 24. augustil 1995.
Vapi kirjeldus.
Sinisel kilbil kuldsest kaarlõikelisest vapitüvest tõusev kuldne mänd. Vapitüve keskel sinine kuusnurkne täht.
Põhjendus.
Valla vapi sinine värvus on lootuse värv, ta sümboliseerib ka valla territooriumi piiravat Emajõge ning Kambja ja Võnnu kihelkonna piiriks olevat Mõra jõge. Kuld on jäävuse, kindluse ja tugevuse sümbol. Mänd sümboliseerib visadust, järjepidevust ja arengut. Täht kujutab valla territooriumil asunud terviseallikaid ning sümboliseerib puhtust, vaimsust ja rahva tarkust. Vapi kuldne kaarjas tüvimik on Haaslava Vooremäe kujutiseks.
Vapi kasutamise kord.
Haaslava valla vappi kasutatakse valla vapipitsatil, samuti valla ametlikel trükistel ja suveniiridel. Haaslava valla vapi kasutamine kujunduselemendina, reklaamidel, toodetel jne on lubatud ainult vallavalitsusega kooskõlastatult.
Hostel

Hostel on ühiselamulaadne madalama teenindustasemega majutusettevõte. Hosteli eesmärk on pakkuda võimalikult odavat öömaja, ruume tuleb jagada võõrastega. Odavuse tõttu eelistavad hostelit eeskätt noored. 
Eestis kehtestatud nõuded.
Hostelis peab olema:
Ultraheli

Ultraheli on heli, mille sagedus on üle 20 000 Hz. 
Ultraheli looduses.
Kui keskmise inimese kuuldetaju (kõrvade ehitus) ei ole ultrahelide suhtes piisava tundlikkusega, siis leidub palju looma liike kelle kõrva ehitus lubab neil ultraheli kuulda. Lähedasemad näited on:
Tärpentin

Tärpentin ehk puhastatud tärpentiniõli on osade okaspuude vaigust valmistatav õline vedelik.
Seda saadakse vaigukäikudest kogutud okaspuuvaigust veeaurdestillatsiooni abil ning puidust ekstraheerides või uttes või puidu keemilise töötluse kõrvalsaadusena. Tärpentini nimetus on tulnud tärpentinipistaatsia ehk õlipistaatsia kreekakeelsest nimetusest "τερεβινθίνη".
Tärpentini tunti juba antiikajal. Toona valmistati seda okaspuude, eelkõige kuuse ja männi vaigust utmise teel.
Hiljem õpiti puidu utmisel lisaks tõrvale koguma ka lenduvat ja tugevasti haisvat tärpentinifraktsiooni. Sel moel toodetud tärpentinil oli oksüdeerivaid omadusi, mil oli oluline osa õlimaalitehnika arengus. Värvipigment segati värnitsa ja tärpentiniga. Tänu tärpentini oksüdeerimisele kuivas värv kiiremini.
Tärpentini toodetakse ka järgmistelt männiliikidelt kogutavat vaigust: harilik mänd, mägimänd, must mänd, merimänd ja pikaokkaline mänd ("P. palustris"). 
Suuremõõduline tärpentinitootmine algas tselluloositööstuse arenedes, kui seda hakati tootma puidujäätmeist. Tärpentini kasutati peamiselt värvitööstuses lahusti ja vedeldajana. Tänapäeval tarvitatakse puutärpentini keemia- ja kosmeetikatööstuses, näiteks kampri, määrdeõlide, lõhnaainete ja vaikude valmistamiseks.
Puhkeküla

Puhkeküla on piiratud mahus teenuseid osutav majutusettevõte, kus on platsid telkide ja/või haagissuvilate jaoks ning parkimiskohad mootorsõidukitele. Puhkekülas võivad olla ka majutushooned. 
Puhkekülaga sarnaneb puhkelaager, nende kahe erinevused on väga väikesed.
Tõrv

Tõrv on tume viskoosne vedelik, orgaaniliste ainete, esmajoones tahkekütuste termilisel lagunemisel moodustuv orgaaniliste ühendite segu. Tõrvaks nimetatakse ka naftas ja bitumoidides sisalduvate suure molekulmassiga heteroühendite segu.
Tõrv tekib kõrgmolekulaarsete orgaaniliste ainete (puit, turvas, kivisüsi jm) kuivdestillatsioonil. Tõrv soojendamisel muutub vedelaks ja jahutamisel vähevoolavaks.
Vanasti valmistati puutõrva tõrvaaugus või tõrvaahjus. Puid (vanad männikännud) kuumutati õhu juurdepääsuta ja välja valguv vedelik koosnes tõrvast, tärpentinist ja kergematest lenduvatest orgaanilistest ühenditest. Tõrva keedeti, et vedelad koostisosad lenduksid ja tõrv jahtunult tahkuks, et seda oleks võimalik kasutada. Tõrva kasutati paatide ja laevade veekindlaks muutmiseks. Hiljem hakati majade katuseid tõrvama või kaeti katused tõrvapapiga. Puidust elektriposte ja raudteeliipreid immutati kuumas tõrvas, et nad kauem mädanemisele vastu peaksid.
Tökat on kasetohust valmistatud tõrv, mida kasutati nii hobuserakmete, nahksaapa- kui vankrimäärdena samuti suuskade tõrvamiseks.
Puit koosneb põhiliselt tselluloosist (30–60%), hemitselluloosist (20-30%) ja ligniinist (20–30%), okaspuudes on ka vaiku. Õli ja tõrva kui sellist pole olemas ei puidus, kivisöes ega põlevkivi kerogeenis – need tekivad kõrgmolekulaarsest orgaanilisest ainest kuumutamisel ilma hapniku juurdevooluta (utmine).
Pikilaine

Pikilaine on laine, milles võnkumine toimub laine levimise sihis. Pikilained võivad tekkida gaasides, vedelikes ja tahketes kehades, ristlained aga niisugustes tahketes kehades, milles deformatsioon põhjustab elastsusjõu tekke, ja vedelike pinnal pindpinevusjõudude toimel. Pikilaine on ka näiteks helilaine.
Otto Wilhelm Hermann von Abich

Otto Wilhelm Hermann von Abich (11. detsember 1806 Berliin – 1. juuli 1886 Viin) oli saksa geoloog.
Abich sündis Saksamaal ning sai hariduse Berliini Ülikoolis. Peamised uurimissuunad olid seotud mineraloogia ja vulkaanidega. Aastatel 1842–1847 oli ta Tartu Ülikooli korraline mineraloogiaprofessor ja geoloogiakabineti juhataja; ta õpetas geoloogiat, mineraloogiat ja paleontoloogiat. Hiljem uuris ka Kaukasuse mäestiku geoloogilist ehitust. 1883. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli auliikmeks. 
Suri Viinis 1886. aastal.
Tema järgi on nimetatud mineraal abihhiit.
Ristlaine

Ristlaine ehk ristilaine on laine, kus keskkonna osakesed võnguvad lainete levimise suunaga risti.
Ristlained levivad kiirusega 1-4 km/s
Ristlained ei levi vedelikes ega gaasides, sest vedelikud ei avalda oma kuju muutmisel vastupanu (nende elastsusmoodul on 0). 
Elektromagnetlained on ristlained, mis levivad ka vaakumis. Ka valgus on elektromagnetlainetus ja koosneb ristlainetest. Seda tõestavad sellised nähtused nagu valguse polarisatsioon ja polarisatsioonifilter.
Laine murdumine

Laine murdumiseks ehk lainete murdumiseks nimetatakse laine faasikiiruse muutumisest tingitud levimissuuna muutust.
Puhkelaager

Puhkelaager on piiratud mahus teenuseid osutav majutusettevõte, kus on platsid telkide ja/või haagissuvilate jaoks ning parkimiskohad mootorsõidukitele. 
Puhkelaagris võivad olla ka majutushooned. Puhkelaagriga sarnaneb puhkeküla, nende kahe erinevused on väga väikesed.
Hendrik Bekker

Hendrik Bekker (29. detsember 1891 Tartumaa – 22. juuni 1925 Tartu) oli eesti geoloog.
Hendrik Bekker õppis Tartu ja Londoni Ülikoolis. Londonis sai ta 1921. aastal ka doktorikraadi.
1922. aastal määrati ta Tartu Ülikooli geoloogiakateedri juhatajaks ning 1924. aastal erakorraliseks professoriks. Ta oli esimene eestlane sel ametipostil.
Bekker lõi hulgaliselt eestikeelseid geoloogiatermineid, eraldas stratigraafilisi üksusi ning kirjutas geoloogia- ja geograafiaõpikuid.
Tartu Ülikooli geoloogia instituudi suur auditoorium kannab tema auks Bekkeri auditooriumi nime.
Puhkemaja

Puhkemaja on puhkuseks mõeldud majutusettevõte, mille toiduvalmistamisvõimalustega majutushoone üüritakse välja täies ulatuses. 
Eestis kehtestatud nõuded puhkemajale.
Puhkemajale kehtivad üldised majutusettevõtetele seatud nõuded ning lisaks puhkemajale seatud nõuded.
Puhkemajas peavad olema majutusruum, puhkeruum või puhkamiseks mõeldud osa ruumist, köök või kööginišš, pesemis- ja tualettruumid. Tagatud peab olema voodipesu ja rätikute olemasolu vastavalt voodikohtade arvule (sel juhul ka nende vahetus vähemalt kord nädalas ning iga uue külastaja korral) või voodipesu ja rätikute laenutamise võimalus või pesupesemise võimalus.
Ühekohalise majutusruumi pindala peab olema vähemalt 6 m2 ja kahekohalise majutusruumi pindala vähemalt 12 m2, enama arvu kohtade korral iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 3 m2. Majutusruumis peab olema peegel.
Puhkeruumis peavad olema loomulik valgustus, laud, istekohad vastavalt voodikohtade arvule. Köögis või kööginišis peavad olema seadmed ja vahendid sooja toidu valmistamiseks ja serveerimiseks, nõudepesuvahendid, kraanikauss jooksva sooja ja külma veega, külmkapp.
2002. aasta Komooride presidendivalimised

2002. aasta Komooride presidendivalimised leidsid aset 10. märtsil ja 14. aprillil 2002. Need olid esimesed presidendivalimised, mis toimusid uue Komooride põhiseaduse alusel.
Põhiseaduse järgi roteerub Komooride presidendi ametikoht kolme saare vahel iga nelja aasta tagant. 2002. aastal valiti president Ngazidja esindajate seast. 
10. märtsi eelvalimistel Ngazidjal sai 9 kandidaadi seas kõige rohkem hääli Azali Assoumani 39,81% häältega. Üleriigilisse vooru pääsesid ka Mahamoud Mradabi ja Said Ali Kemal, kes said eelvoorus vastavalt 15,69% ja 10,68% hääli. 
Mradabi ja Kemal väitsid, et eelvoor ei toimunud reeglite kohaselt, ning otsustasid üleriigilist vooru boikoteerida. Selle tagajärjel sai Azali Assoumani ligikaudu 80% häältest.
Caabi El-Yachroutu Mohamed

Caabi El-Yachroutu Mohamed (ka: "Caabi El Yachroutou Mohamed", "Caabi Elyachroutou Mohamed", "Mohamed Caabi el-Yachroutou", "Mohamed Caabi El Yachroutu", "Elyachroutou Mohamed Caabi", "Caabi El-Yachroutou", "Mohamed Caambi el-Yachourtu", "Caambi el-Yachourtu"; sündinud umbes 1948) on Komooride poliitik. 
Ta oli 29. aprillist 1995 27. märtsini 1996 Komooride peaminister ja 5. oktoobrist 1995 26. jaanuarini 1996 Komooride presidendi kohusetäitja.
Ta oli Komooride asepresident juunist 2002 27. veebruarini 2006, mil ta astus tagasi, et osaleda presidendivalimistel. Ta langes välja valimiste eelvoorus 16. aprillil. 
Tal öeldakse olevat tihedad sidemed endise emamaa Prantsusmaaga ning välismaa rahadoonoritega.
Ibrahim Halidi

Ibrahim Halidi (31. detsember 1954 – 23. veebruar 2020) ehk ametlikult Halidi Abderemane Ibrahim oli Komooride kauaaegne poliitik, filosoofiaõpetaja ja kirjanik.
Biograafia.
Ametlikult sündinud Adda Daoueni, kuid ta sündis Bandracounis, ema külas Naïme Mouchidra Moussa. Ta sündis Djamil Halidi, kuid ta nimetati ümber Ibrahim Halidi 1960. aastal, kui ta elas Ouanis, et olla ravitav ja koolis käia. 
Ibrahim Halidi juhtis revolutsioonilise noorte rahvusliku komitee tegevust ja ta oli Ali Soilihi režiimi teine oluline isik. Kui Ali Soilihi ja tema valitsus tagasi astusid, sai Ibrahim Halidi umbes kuu aja jooksul presidendiks. Revolutsiooniline režiim mõistis Ibrahim Halidi 1977. aastal Alamali hotellis toimunud kohtuprotsessi käigus surma.
Pärast riigipööret mais 1978 Ali Soilihi vastu, Ibrahim Halidi oli vangis. Ta omandas 1978. aastal bakalaureusekraadi ja läks Togosse Lomé ülikooli filosoofiat ja kasvatusteadusi õppima. Ta tuli tagasi Komooridele 1983. aastal ja õpetab filosoofiat Fomboni, Moheli, seejärel Mutsamudu ja Domoni, Anjouani keskkoolis. 
Pärast 1990. aasta presidendivalimisi sai Ibrahim Halidi siseministriks, seejärel teabe-, kultuuri-, noorte- ja spordiministriks. Ta asutas koos Saïd El Anis Mohamed Djohari ja Mohamed Dhakoine Abdou'ga erakonna „Demokraatia Liit detsentraliseerimise eest“. Pärast 22. ja 29. novembri 1992. aasta üldvalimisi sai Ibrahim Halidi 1992. aasta jaanuarist kuni 1993. aasta maini Komooride ase-, seejärel peaminister. 
Ibrahim Halidi on kolm korda kandideerinud presidendiks. Esimest korda 1996. aasta märtsis Demokraatliku Keskerakonna (UDD) nimel. Seejärel Anjouani saare presidendivalimistel 2002. aasta märtsis. Ja lõpuks Komoori Liidu presidendivalimistel 2006. aasta aprillis ja mais. 
2017. aastal diagnoositi tal Antananarivos vähk. Pärast ravi eesmärgil Madagaskaril, Mauritiusel ja Tansaanias veedetud aega suri ta 23. veebruaril 2020 Mayotte'i haiglas. 
Ta on raamatu Comores. Unité dans la pluralité, mis ilmus 2021. aastal väljaandes L'Harmattan.
Steffi Graf

Steffi Graf (õieti Stefanie Maria Graf; sündinud 14. juunil 1969 Mannheimis) on Saksamaa endine tennisist, kes oli maailma esimängija ja on olümpiavõitja. Teda peetakse üheks ajaloo parimaks naistennisistiks. Ta võitis kokku 22 suure slämmi turniiri.
Elulugu.
Grafi elukutselise tennisisti karjäär algas 1982. aastal. WTA edetabelis tõusis ta maailma esinumbriks 17. augustil 1987 ja püsis sellel kohal kokku 377 nädalat. 1988. aasta oli tema kõige edukam, mil ta võitis neli suure slämmi turniiri ja lisaks tuli Souli olümpiamängudel olümpiavõitjaks. Tema sellist saavutust hakati kutsuma kuldseks suureks slämmiks.
Aastatel 1986–1989 ja 1999 valiti Graf Saksamaa aasta naissportlaseks.
Graf lahkus profispordist 1999. aastal, kui ta oli 30-aastane ja asus WTA edetabelis kolmandal kohal.
Ta algatas ja ka rahastas heategevusorganisatsiooni Children For Tomorrow.
Isiklikku.
Steffi Graf oli tippsportlasena 176 cm pikk ja kaalus 64 kg.
2001. aastast on ta abielus Andre Agassiga ja neil on kaks last: poeg Jaden Gil (sündinud 2001) ja tütar Jaz Elle (sündinud 2003).
Samal aastal ütles ta Saksa ajalehele Handelsblatt, et eelistab, kui teda kutsutakse Stefanie, aga mitte Steffi.
Ping

Pinguks nimetatakse võlli ja ava mõõtmete vahet enne koostamist, kusjuures pingu puhul on ava väiksem kui võll.
Suurema läbimõõduga võll tavaliselt pressitakse avasse. Väikeste jõudude korral toimub metalli elastne deformeerimine. Selle tulemusena venib ava veidi suuremaks ja võll surutakse pisut peenemaks. Jõudude lakkamisel võtavad ava ja võll oma esialgsed mõõtmed tagasi. Niimoodi hüdraulilise pressi all kokkusurutud ava ja võll püüavad jõu lakkamisel oma mõõtmeid taastada: ava tahab minna väiksemaks, võll suuremaks ja sel moel suruvad end tugevalt kokku pinguga liiteks. Mida suurem on läbimõõtude vahe enne koostamist, seda suurem ping saadakse. Kokkupressimisel tuleb vaid jälgida, et avaga detail ei puruneks.
Tugevamad pressistud saadakse termiliselt. Ava kuumutatakse, mille tagajärjel ta suureneb ja siis asetatakse või pressitakse sinna sisse võll. Kui ava jahtub toatemperatuurini, siis tõmbub ta võlli peale veelgi kõvemini kinni. Teine võimalus on võlli külmutamine. Seda tehakse vedelates gaasides. Selle tagajärjel kokkutõmbunud võll kas asetatakse või pressitakse avasse ja kui võll kuumeneb toatemperatuurini, paisub ta avasse veelgi tugevamini kinni.
Kirjandus.
Mait Purde "Täpsustehnika" Tallinn 2002
Heterotroof

Heterotroof on organism, kes saab oma elutegevuseks vajaliku süsiniku toidus sisalduvast orgaanilisest ainest. Need orgaanilised ühendid on valmistanud autotroofid.
Kõik loomad ja seened, samuti paljud bakterid on heterotroofid. Enam kui 95 protsenti elusorganismidest on heterotroofsed organismid. Heterotroofide hulka kuuluvad osaliselt või täielikult ka mõningad parasiitsed taimed, näiteks mükotroofsed orhideed (koralljuur, pisikäpp).
Heterotroofid liigitatakse järgmiselt:
Vetikate heterotroofne toitumine.
Vetikatel on heterotroofne toitumine enamasti autotroofse toitumise täiendavaks võimaluseks hankida eeskätt süsinikuühendeid. Vetikate heterotroofse toitumisviisi puhul eristatakse mitmeid alatüüpe. Peamisteks alatüüpideks on osmotroofia, fagotroofia ja segatüüpne miksotroofia. Osmotroofia puhul saab rääkida eraldi auksotroofiast, fotoorganotroofiast ja kemoorganotroofiast. Miksotroofia saab jagada obligaatseks ja fakultatiivseks fototroofiaks.
Metabolism

Metabolism (kreeka keeles μεταβολή "metabolē" 'muutus') ehk aine- ja energiavahetus tähendab organismis aset leidvaid sünteesi- ja lagundamisprotsesse. Metabolism on kõikide elusorganismide rakkudes toimuvate keemiliste reaktsioonide, mille osalusel toimuvad elusrakkudes keemilise energia protsessid, tulem. Terves organismis on sünteesi- ja lagundamisprotsessid omavahel tasakaalus. Oluline osalejamolekul metabolismis on vesi. Metabolism hõlmab biokeemilisi reaktsioone näiteks selliste orgaaniliste molekulidega nagu: 
Ainevahetuse moodustavad kaks vastandprotsessi – katabolism ja anabolism.
Monomeer

Monomeer on väikese molekulmassiga keemiline ühend, mis on võimeline liituma iseenda molekulidega moodustades monomeeri lülidest koosnevaid ahelaid, see on suurema molekulmassiga ühendeid. 
Tavaliselt mõeldakse monomeeri all orgaanilist ühendit, mille molekul sisaldab küllalt suure aktiivsusega kaksiksidet või funktsionaalset rühma ja on võimeline moodustama polümeerseid molekule. Monomeeri molekulid võivad liituda ka mõne teise monomeeri molekulidega moodustades kopolümeere. 
Monomeerid on näiteks etüleen, propüleen, vinüülkloriid, stüreen, 1,3-butadieen, isopreen, propeennitriil, epoksüetaan, metanaal, dioolid jt. Need monomeerid annavad polümerisatsiooni tingimustes sünteetilised polümeerid, nagu näiteks vinüülkloriidist saadav polüvinüülkloriid (PVC) või stüreenist saadav polüstüreen. Monomeeri polümerisatsiooni esilekutsumiseks lisatakse monomeerile initsiaatorit või katalüsaatorit, mis on vajalik aktiivsete tsentrite tekitamiseks.
Looduslike makromolekulide lähteühendid on looduslikud monomeerid, näiteks aminohapped, millest moodustuvad valgud, ja näiteks glükoos, millest moodustuvad tärklis, glükogeen või tselluloos.
Monomeerid on lähteühenditeks ka dimeeridele, trimeeridele, tetrameeridele jne kuni oligomeerideni.
Nende väikese polümerisatsiooniastmega ühendite puhul tulevad arvesse ka mõned anorgaanilised monomeerid.
Anganchi

Anganchi ("San Pedro", "A'nganyi") on küla Ekvatoriaal-Guineale kuuluva Annobóni saare idarannikul Anganchi lahe ääres. 
Küla läbib Anganchi jõgi. 
Seal elab umbes 50 peret.
San Pedro

San Pedro (hispaania keeles 'püha Peetrus') on mitme koha nimi.
Arantxa Sánchez Vicario

Arantxa Sánchez Vicario (õieti Aránzazu Isabel María Sánchez Vicario; sündinud 18. detsembril 1971 Barcelonas) on Hispaania endine tennisist.
Arantxa on võitnud suure slämmi turniiri neli korda üksikmängus ja kuus korda paarismängus.
Arantxa Sánchez hakkas tennist mängima juba nelja-aastaselt vanemate vendade Emilio Sáncheze ja Javier Sáncheze eeskujul. Ta äratas tennisemaailma tähelepanu 1989. aastal 17-aastaselt, kui võitis Prantsusmaa lahtiste meistrivõistluste finaalis maailma WTA edetabeli esinumbrit Steffi Grafi. Temast sai siis kõigi aegade noorim turniirivõitja Roland-Garrosis (järgmisel aastal ületas Monica Seles selle saavutuse).
Dale Carnegie

Dale Carnegie (24. november 1888 – 1. november 1955) oli ameerika eneseabikirjanik ning tuntud ja mõjukate enesearenguprogrammide autor. 
Carnegie sündis vaeses perekonnas ühes Missouri osariigi farmis.
Tema raamatut "Kuidas võita sõpru ja mõjustada inimesi" on müüdud üle 15 miljoni eksemplari ning see on populaarne tänapäevalgi.
Seitse Teeba vastu

"Seitse Teeba vastu" ("Hepta epi Thēbas") on Aischylose tragöödia aastast 467 eKr, mis käsitleb vanakreeka mütoloogia episoodi, mida sageli nimetatakse sama nimega, (seitsme sõjakäik Teeba vastu). 
Näidendi tegelased on Teeba kuningas, Oidipuse poeg Eteokles, kes keeldus tagasi astumast, ehkki tema ametiaeg sai läbi, tema õed Antigone ja Ismene, spioon argoslaste leeris ja heerold. Koor kehastab Teeba naisi.
Näidendi tegevus toimub Teeba kindluses, mida piirab Argose sõjavägi koos Teeba õigusjärgse kuninga Polyneikesega.
Näidendi alguseks on Teeba ümber piiratud. Näidend lõpeb sellega, et Eteokles ja Polyneikes on teineteise tapnud ja uued linnajuhid on keelanud langenud ründajaid, sealhulgas Polyneikest, matta.
Areion

Areion oli vanakreeka mütoloogias hobune, kellest kiiremat maailmas ei olnud.
Kui Demeter kurvastas oma tütre Persephone röövimise pärast ja teda mööda maailma taga otsis, nägi teda Poseidon ja tahtis temaga ühte heita. Demeter ei suutnud nii kiiresti joosta kui Poseidon; seepärast muutis ta end märaks. Poseidon muutis end täkuks ja hakkas teda taga ajama. Demeter nägi tabuuni, jooksis sinna ja peitis end teiste hobuste sekka ära, ent Poseidon võitles tabuuni juhttäkuga, võitis teda ja siis paaritus Demeteriga. Sellest sündis Areion. Kuna tema mõlemad vanemad olid jumalad, siis oli ka Areion surematu.
Areion kuulus algul Poseidonile, siis Heraklesele ja lõpuks Adrastosele. Tänu Areionile oli Adrastos ainus Argose väepealik, kellel õnnestus põgeneda sõjas Seitse Teeba vastu.
Marienburg (täpsustus)

Marienburg 'Maarja linnus' on mitme linna ajalooline saksakeelne nimi:
Praegu kannavad Marienburgi nime:
Marienburg

Marienburg on Venemaal Gattšina linna lääneosas paiknev asum. Seal elab umbes 6000 inimest.
Asumi peatänavad rajati 17. sajandil. 18. sajandil rajati sinna tsaari jahimõisad. 1877. aastal pandi tööle vasevalamistehas. 1960. aastatel tekkisid linnaosas tööstusrajoonid. 
Nõukogude ajal oli asumi nimi Rošali-nimeline alev (vene keeles "Посёлок им. Рошаля").
Akaba

Houessou Akaba (suri 1708) oli neljas Dahomee kuningas. 
Ta valitses 1685–1708.
Grand prix

Grand prix, ka Grand Prix, [gran prii] (prantsuse keeles 'suur auhind') on näitustel, muusika-, filmi- ja muudel kultuuri- ning spordivõistlustel, eriti võidusõitudel väljaantav kõrgeim auhind.
Ping (programm)

Ping on arvutivõrgu võrguühenduse diagnostikaprogramm, mille abil IP-võrgus hinnatakse hosti (serveri või muu võrguseadme) ligipääsetavust programmi käivitanud arvutist, samuti pakettide edastamiseks kuluvat aega. Programmi autor on Michael John Muuss.
Tööpõhimõte.
Pingi töö põhineb ICMP-protokollil. Sihtseadmele saadetakse ICMP "echo request"'i pakett, millele oodatakse vastavat vastuspaketti "echo response". Enamasti teostatakse päringut korduvalt. Ping arvutab saadetud ja vastuseks saadud pakettide ajaintervallide ja saadud pakettide sageduse alusel pakettide edastamiseks kulunud aja ja kaoprotsendi. Programmi töö lõppemisel kuvatakse ka kokkuvõttev statistika. Saadetud päringutele ei pruugi mitmel juhul vastust tulla, näiteks puudub töötav võrguühendus seadmeni, seade on välja lülitatud, seadmes on keelatud päringutele vastata või on võrguseadmetel keelatud ICMP-päringuid vahendada.
Päringu vastuse vormi selgitus.
Päringu vastus sõltub programmi käivitamise platvormist ja programmi käivitamise parameetritest. Vastuse üks võimalik vorming on:
Kyūdō

Kyūdō (弓道, otsetõlkes "vibu tee") on jaapani võitluskunst, kus kasutatakse traditsioonilist umbes 2 meetri pikkust Jaapani vibu.
Jaapanis on vibu ajalooliselt kasutatud jahipidamiseks, võitluseks ja religioossetes rituaalides.
Tänapäeval ei ole vibuga jahtimine ja võitlemine enam aktuaalsed, kuid vibusid kasutatakse tseremoniaalsetel eesmärkidel. Kyūdōst on välja kujunenud võitluskunst ja spordiala.
Kyūdōt kutsutakse mõnikord ka liikuvaks meditatsiooniks, kuna liigutused peavad olema sujuvad ja peaksid õigel praktiseerimisel mõjuma harmoneerivalt.
Kyūdō jaguneb eri koolkondadesse, tuntumad on näiteks Heki ryu (kool) ja Ogasawara ryu, kus esimene on võitluslik treening ja teine on tseremoniaalne treening templirituaalide tarbeks. Kyūdōs lastakse vibu seisvas või istuvas asendis, Ogasawara ryu puhul lisandub veel laskmine hobuse seljast.
Nagu kõikides traditsioonilistes budo- või Jaapani sõjakunstiliikides, jaguneb ka kyūdō kaheks: tehnika ja filosoofia.
"Dojo" ja reeglid.
"Dojo" ehk treeningusaal/maja on koht, kus kehtivad teatud käitumisreeglid. Enne sisenemist (vahel ka enne matile astumist) võetakse jalanõud jalast. Sisenedes kummardatakse "kami" (püha seina) poole.
Reegleid on erinevaid, kuigi suures osas on need kattuvad ja loogilised. Reeglid tuleb endale selgeks teha juba väga varakult treeningute alguses, sest treeningutel on väga tähtis distsipliin.
Reeglid ja organiseeritud liikumine aitavad vältida vigastusi. Näiteks peab alati ootama, kuni kõik on lasknud oma kaks noolt (loe allpool) ja siis märku andma, kes nooli ära tooma läheb. Tavaliselt toob üks treeningukaaslane korraga ära kõik lastud nooled.
Kui lastakse "makiwara" peal (loe allpool), võivad reeglid mõningal määral varieeruda.
Riietus.
Kyūdōs kasutatakse spetsiaalse õmblusega lühikeste käistega valget pluusi ("gi") ja tavaliselt laiu musti pükse ("hakama"). Jalas on valged sokid ("tabi").
Vibu ("yumi", 弓)
Traditsiooniliselt tehakse kyūdō vibud bambusest ja meistrid on oma teadmised suguvõsas pärinud põlvest põlve edasi andes.
Nii vibu kui ka noolte pikkus oleneb kasutaja pikkusest, kuid tavaliselt on pingule tõmbamata vibu umbes 210 cm pikkune.
Nool ("ya", 矢)
Tavaliselt lastakse ühe sessiooniga välja kaks noolt. Nooled on erinevad ja neid tuleb kasutada kindlas järjestuses. Nooltel tehakse vahet sulesüdamiku suuna järgi sulgede liimingu juures. Ühel noolel on sulesüdamik vasakul pool, teisel paremal. Nooli kutsutakse "haya" (甲矢) ja "otoya" (乙矢).
Makiwara (巻藁)
"Makiwara" ehk õlerull on märklaud, mida enamasti kasutavad algajad. Laskmiskaugus on võrdeline vibu pikkusega, s.t 2-meetrise vibu korral 2 meetrit.
Mato (的)
"Mato" on edasijõudnute märklaud, mis on laskjast minimaalselt 26 meetri kaugusel. Vabaõhutreeningutel toetub "mato" liivahunnikule.
Välislingid.
"(ingliskeelsed)"
Teoreetiline mehaanika

Teoreetiline mehaanika ehk absoluutselt jäiga keha mehaanika on klassikalise mehaanika haru, mis uurib absoluutselt jäikade kehade liikumist ja paigalseisu neile rakendatud jõudude toimel. Laias laastus võib teoreetilise mehaanika jagada staatikaks ja dünaamikaks.
Teise definitsiooni järgi on teoreetiline mehaanika aksiomatiseeritud õpetus nii kehade liikumisest ja jõududest kui ka liikumise põhjustest. See on osa teoreetilisest füüsikast, mis seab klassikalise mehaanika rangele matemaatilisele alusele. Erinevalt eksperimentaalfüüsikast, kus füüsikalisi nähtusi uuritakse vaatluse ja katse abil, uurib teoreetiline mehaanika mehaanilisi nähtusi matemaatiliste mudelite ja abstraktsioonide abil.
Mõmmi ja aabits

"Mõmmi ja aabits" on eesti lasteteleseriaal, kus karupoeg õpib aabitsast tähti. Lastelavastus on loodud kirjanik Heljo Männi jutustuse "Karu aabits" (1971) põhjal. Saade oli eetris Eesti Televisioonis aastatel 1973–1976. Sarja lavastaja oli Kaarel Kilvet, režissöör Tiiu Vahi, kunstnik Gunta Randla ja muusika autor Tõnis Kõrvits.
Esimene saade läks otse-eetrisse 1973. aasta 18. märtsil ja oli must-valge. 1976. aastaks jõuti teha 17 saadet. Need saated pole lindil säilinud. Aastatel 1977–1978 salvestati värviliselt teine versioon, mis on ka kõige rohkem tuntud. 1970. aastate lõpus tehti veel üks seitsmeosaline sari, kus Mõmmi käib juba koolis, kuid ka neid osi pole säilinud.
Aastatel 1998–1999 lavastasid Karin Nurm ja Maarika Lauri Eesti Televisioonis Karulaane rahva uued lood "Mõmmi aabits. 20 aastat hiljem". Lavastuse kunstnik oli Gunta Randla, muusika autor Tõnis Kõrvits ja laulusõnade autor Heljo Mänd.
Karuloo lavastaja Kaarel Kilvet on rõhutanud ka saate sotsiaalset tähtsust, sest karude perekond on lastele heaks eeskujuks, kellelt saab õppida üksteisest hoolimist.
Đerdap

Đerdap (serbia "Ђердап , Đerdap") on Doonau oru osa Rumeenia ja Serbia piiril Drobeta-Turnu-Severinist ülesvoolu. Đerdap lahutab Karpaate Lõuna-Serbia mägedest ja Stara planinast. Doonau on siin kiirevooluline ja läbib mitmeid kuristikke.
Pikkus umbes 120 km. Laius 1,5...0,6 km, Kazanis ainult 150 meetrit.
Kazan

Kazan (serbia "Казан", "Kazan") on kuristik Doonaul Serbia ja Rumeenia piiril, mis eraldab Karpaate (Transilvaania Alpe) ja Stara planinat. Pikkus 35 km, kitsaim koht 150 m lai. Tema osaks on Raudvärav.
Partito della Rifondazione Comunista

Partito della Rifondazione Comunista (PRC) (Tõlkes: Kommunismi Taasasutamise Partei) on Itaalia reformitud kommunistlik partei.
1991. aasta algul, peale külma sõja lõppu lõpetas Itaalia Kommunistlik partei (PCI) tegevuse. Enamus partei liikmetest moodustas uue Demokraatliku Vasakpartei (PDS), kuid ligi kolmandik endistest partei liikmetest Armando Cossutta juhtimisel, kes kuulusid peamiselt partei vasaktiiba ja ei soovinud kommunistlikust ideoloogiast loobuda, moodustasidki PRC, lisaks inkorporeeriti parteisse ka äärmusvasakpoolne partei Proletaarne Demokraatia (DP).
PRC kuulub Euroopa Parlamendi Vasakrohelisse fraktsiooni GUE/NGL. Samuti on PRC Euroopa Vasakpartei asutajaliige ja PRC endine esimees Fausto Bertinotti on alates asutamisest Euroopa Vasakpartei esimees.
Fausto Bertinotti oli PRC esimees 1994 kuni 2006. Ta astus tagasi pärast 2006 aasta valimisi, kui võitis Vasaktsentristlik koalitsioon ja Bertinotti valiti Itaalia Parlamendi Saadikutekoja esimeheks. Alates mai 2006 on PRC esimees Franco Giordano.
Prints Philip, Edinburghi hertsog

Prints Philip, Edinburghi hertsog (1921–1947 Taani ja Kreeka prints Philip; hiljem Philip Mountbatten; 10. juuni 1921 Mon Repos Korfu – 9. aprill 2021 Windsori loss Berkshire) oli kuninganna Elizabeth II abikaasa. 
Sündinud Kreeka ja Taani printsina, loobus ta oma tiitlitest, et abielluda Briti printsessi Elizabethiga.
Lapsepõlv.
Prints Philipi vanemad olid Kreeka ja Taani prints Andréas ning printsess Alice, kuninganna Victoria lapselapselaps. 
Elu esimesed poolteist aastat elas ta Korfu saarel, kuigi olukord Kreekas oli ebastabiilne. 22. septembril 1922 loobus printsi onu Konstantinos I troonist. Revolutsiooniline kohus mõistis prints Andréase perekonna surma, kuid neil õnnestus tänu kuningas George V abile pääseda.
Prints Philipil oli neli vanemat õde, kes kõik abiellusid saksa printsidega:
Haridus.
Printsi perekond põgenes Pariisi, kus nad elasid Saint-Cloudi villas, mis kuulus isa vennanaisele Marie Bonaparte'ile. Eksiilis Philipi vanemate abielu lagunes: tema isast sai alkohoolik ja mängur, ema läks hulluks ning saadeti hullumajja. Hiljem leidis ema oma tee religioonist. 
Printsi haridustee algas Ameerika koolist Saint-Cloudis. Kuid tema vanaema leedi Milford Haven soovitas talle inglise haridust ning ta saadeti Surrey algkooli Suurbritannias. 
12-aastaselt saadeti prints Saksamaale, kus ta õppis Salemi lossikoolis, mis kuulus tema tädimehele. Pärast Adolf Hitleri võimuletulekut lahkus prints 1936 Saksamaalt ja lõpetas õpingud Inglismaal. 
Merevägi.
1. mail 1939 alustas prints mereväekarjääri Dartmouthis Kuninglikus Mereväekolledžis. Teise maailmasõja ajal teenis ta alates 1940. aastast Tseilonil, patrullides India ookeanil. Hiljem sai temast leitnant. 
Abielu ja perekond.
20. novembril 1947 abiellus Philip toonase troonipärijanna printsess Elizabethiga. Enne abiellumist pöördus Philip anglikaani usku, loobus nõudlustest Kreeka troonile ning sai Suurbritannia kodanikuks. Ta võttis perekonnanimeks Mountbatten ning temast sai Edinburghi hertsog. 1957. aastal sai temast ka Suurbritannia prints.
Elizabethil ja Philipil on neli last: kuningas Charles III, printsess Anne, prints Andrew ja prints Edward.
Poliitiline tegevus.
19. ja 20. oktoobril 2006 käis prints Philip koos oma abikaasa kuninganna Elizabeth II-ga Eestis riigivisiidil. 
Isiklikku.
Aeg-ajalt liikus kuuldusi, et Philipil oli abieluväliseid armusuhteid. Printsi viimane biograaf Gyles Brandreth, kes intervjueeris printsi ja tema lähimaid sõpru, on jõudnud aga järeldusele, et kõik need süüdistused on olnud alusetud.
Elektroonikat tootvate ettevõtete loend

See on loend suurematest elektroonikaettevõtetest maailmas, mis on spetsialiseerunud tarbeelektroonikale, arvutite riist- ja tarkvarale; pooljuhtidele, sidevõrguseadmetele. Siin on loetletud eksisteerivaid ettevõtteid.
Tolerants

Tolerants (inglise "dimension tolerance, tolerance") on masinaehituses mõõtme lubatav kõikumise ulatus ehk piirmõõtmete ehk piirhälvete vahe. Tolerants on alati positiivne suurus (märgita, mitteskalaarne). Teda võib tõlgendada ka kui täpsuse määra.
Kui kujutada suurimat ja vähimat piirmõõdet kontsentriliste ringidena, siis detail loetakse kõlblikuks, kui tema tegelik mõõde asub piirmõõtmete (nende ringide) vahel. Kummalegi poole jääb pool tolerantsi.
Võtame näiteks mõõdu 35–0,2+0,3. Sellisel juhul on mõõtme lubatav kõikumise ulatus 0,5 mm (|–0,2|+|0,3|=0,5).
Piirhälve

Piirhälve (inglise keeles "limit deviaton, permissible deviation") näitab piirmõõtme ja nimimõõtme algebralist vahet. Suurimale piirmõõtmele vastavat piirhälvet nimetatakse ülemiseks hälbeks ("upper deviaton") ja vähimale vastavat alumiseks hälbeks ("lower deviation").
Piirhälve on alati märgiga väärtus. Positiivne hälve näitab, kui palju võib detaili tegelik mõõde olla nimimõõtmest väiksem.
Piirhälbed kirjutatakse vahetult nimimõõtme järele.
Piirhälvete märkimine joonistele.
Õige on järgmine märkimine:
ISO Standard annab ka mooduse, kus hälbed kirjutatakse erandkorras nimimõõtmega samasuuruse kirjaga.
Edward Sapir

Edward Sapir (26. jaanuar 1884 Lauenburg, Saksa keisririik (tänapäeval Lębork, Poola) – 4. veebruar 1939 New Haven, Connecticut) oli ameerika antropoloog ja keeleteadlane.
Edward Sapir oli pärit Leedu juutide perekonnast. Pere asus Saksamaalt ümber Suurbritanniasse ja sealt omakorda 1889. aastal Ameerika Ühendriikidesse.
Ta oli juhtivaid ameerika strukturaallingviste. Ta on üks Sapiri-Whorfi hüpoteesi autoreid.
Columbia ülikoolis oli Sapiri mentoriks ja õpetajaks antropoloog Franz Boas.
Edward Sapirit on peetud ameerika keeleteaduse kõige mõjukamaks õpetlaseks, kes on avaldanud mõju isegi Noam Chomskyle.
Tunnustus.
Edward Sapir valiti 1937. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Maurice Merleau-Ponty

Maurice Merleau-Ponty [mor'iss merl'oo-po(n)t'ii] (14. märts 1908 – 4. mai 1961) oli prantsuse filosoof, fenomenoloog. 
Teda mõjutas tugevalt Edmund Husserl. Sageli peetakse teda mõnevõrra ekslikult eksistentsialistiks, sest ta oli lähedalt seotud Jean-Paul Sartre'i ning Simone de Beauvoiriga, samuti tema heideggerliku olemise kontseptsiooni tõttu.
Filosoofia.
Merleau-Ponty tuntuim teos on "Taju fenomenoloogia" ("Phénoménologie de la perception", 1945).
Merleau-Ponty vastandub selles teoses kartesiaanlikule ja ka empiristlikule traditsioonile, mille järgi on mõtlev mina (empirismi puhul: meelemõjutusi vastu võttev mina) filosoofia aluseks, mis matemaatilis-geomeetrilise selguse ja piiritletuse (evidentsuse ja distinktsuse) kriteeriumi kaudu omistab tunnetusele objektiivse või teadusliku sisu. Merleau-Ponty käsitluses ei vasta selline arusaam inimese tavalisele maailmakogemusele ja jätab osa selle võimalusi kõrvale kui ebatõelised. Sestap postuleerib ta taju fenomenoloogilise kirjelduse raames kogemuse, mis on seotud eelobjektiivse või eelpredikatiivse valdkonnaga, kus asju kogetakse nende immanentsetes inimlikes seostes ega projitseerita neile tagantjärele geomeetrilisi omadusi või seoseid.
Eelkõige tulevad kartesiaanliku käsitluse puudused välja inimese oma ihu ("corps propre") tajumise puhul, kus ei tajuta oma elundeid ja liikmeid kunagi neutraalsete objektidena, vaid muudes mõistetes. Merleau-Ponty käsitluses määrab inimese ihu konfiguratsioon tema maailma-taju, nt inimese käte tähtsus maailmaga suhestumisel ja nende asetsemine külgedel, silmade horisontaalne paigutus jms iseärasused määravad taju iseloomu.
Vastavalt sellele osutab Merleau-Ponty, et taju pole mitte pelk afektsioonide vastuvõtmine ja nende mõistuslik korrastamine tagantjärele, vaid on püsiv ihuline aktiivsus. Metafüüsilises plaanis põhjendab ta oma hilisemates teostes selle aktiivsuse iseloomu inimese tajuelundite lihalise liikuvuse ja maailmaliha vastastikuse läbikäimise kaudu.
Merleau-Ponty on oma arusaamale tajust üles ehitanud ka originaalse kunstikäsitluse, mis keskendub maalikunsti seletamisele ihu perspektiivist.
Seosed Eestiga.
Eduard Parhomenko on õpetanud Tartu Ülikoolis 2007. aastal erikursust Merleau-Ponty filosoofiast. Parhomenko juhendamisel on 2008. aastal kaitsnud magistritöö Vivian Bohl teemal "Ihulisusest kui keha ja vaimu dualismi ületamisest Maurice Merleau-Ponty teoses "Taju fenomenoloogia".
Megadeth

Megadeth on USA "heavy metal"i bänd, mida juhib Dave Mustaine. Bänd loodi 1983. aastal, saadeti laiali 2002. aastal ja tuli uuesti kokku 2004. aastal. Megadethi kutsutakse vahel üheks "suure "thrash metal"'i neliku" liikmeks Metallica, Anthraxi ja Slayeri kõrval.
Megadethi liider Dave Mustaine mängis aastatel 1981–1983 Metallicas soolokitarri.
Megadeth on aastatel 1986–2019 välja andnud 18 stuudioalbumit.
16. juulil 2010 esines Megadeth Eestis Haapsalus, teda soojendasid kohalikud ansamblid Oort ja Metsatöll.
28. juunil 2012 külastas Megadeth Eestit teist korda, seekord esineti Rock Cafes. Soojendusbänd oli Nevesis.
Keeleteadlaste loend

"Siin on loetletud keeleteadlasi.
Konwent Polonia

Konwent Polonia, täisnimega Korporacja Akademicka Konwent Polonia on vanim poola üliõpilaskorporatsioon. 
Polonia on korporatsioon Fraternitas Estica sõprusorganisatsioon. 
Ajalugu.
Asutati poola "Landsmannschaft"ina 3. mail 1828 Tartus ja sai teiste "Landsmannschaft"ide üldise tunnustuse. Poloniat siiski ei võetud "Chargiertenconvent"'i liikmeks, kuigi läbirääkimised selle üle kestsid ligi kümme aastat. Poolakate tõrjumine seisnes peamiselt nende toonases mässumeelsuses Vene Keisririigis, mistõttu teised "Landsmannschaft"id kartsid repressioone ka enda suhtes. 
18. mail 1843 läks Polonia laiali, kuid 1854. aastal andis Chargiertenconvent endistele Polonia liikmetele siiski vilistlaste õigused. 
1919. aastal viidi tegevus Tartust Vilniusse, kus korporatsioon tegutses kuni 1939. aastani. 
Pärast sõdu ja sotsialismiperioodi taastati korporatsioon 3. mail 1998 Gdańskis.
Korporatsioon Lechicja

Korporatsioon Lechicja (poola "Korporacja akademicka Lechicja") on Tartus 1897. aastal asutatud poola üliõpilaskorporatsioon.
Korporatsioon taastati pärast sotsialismiperioodi 8. mail 2004 Varssavis.
Monosahhariidid

Monosahhariidid ehk lihtsuhkrud ehk monoosid on orgaaniliste ühendite klass. Kõigil monosahhariidide molekulidel on vähemalt kolmest süsinikuaatomist koosnev skelett (tavaliselt hargnemata ahel) ning neis on karbonüülrühm (aldehüüdrühm või ketorühm) ja vähemalt üks hüdroksüülrühm (tavaliselt mitu).
Iga süsinikuaatom, millega on ühenduses hüdroksüülrühm, (välja arvatud esimene ja viimane) on kiraalne. See tekitab rohket isomeeriat. Näiteks galaktoos ja glüktoos on erinevate keemiliste ja füüsikaliste omadustega isomeerid.
Monosahhariidid on tavaliselt värvitud, vees lahustuvad läbipaistvad kristallilised ained. Mõned neist on magusad.
Monosahhariidid on lihtsaimad sahhariidid ehk süsivesikud ja kõigi teiste sahhariidide ehituskivid: nad võivad ühineda disahhariidideks (näiteks sahharoos, maltoos, laktoos), oligosahhariidideks või polüsahhariidideks (näiteks tselluloos, tärklis).
Monosahhariidid on mitmealuseliste alkoholide osalise oksüdatsiooni saadused. 
Monosahhariidid glükoos, fruktoos ja galaktoos on ainevahetuses tähtsaimad suhkrud. Nad on energiakandjad ja rakkude ehituskivid.
Monosahhariidide klassifikatsioon.
Monosahhariide jaotatakse süsiniku aatomite arvu või funktsionaalse põhirühma järgi.
Aldehüüdrühmaga monosahhariide nimetatakse aldoosideks ja ketorühmaga monosahhariide ketoosideks.
Aldooside hulka kuuluvad:
Ketooside hulka kuulub fruktoos ehk puuviljasuhkur.
Tegelik mõõde

Tegelik mõõde (inglise keeles "actual size") on valmisdetaili mõõde, mis on mõõdetud ettenähtud täpsusega. Absoluutselt täpselt ei saa midagi valmistada- alati jäävad hälbed ja mõõtemääramatus, mis olenevad materjalist, temperatuurist, valmistamise tehnoloogiast, lõikeriista kulumisest jms. Ka detailipartii töötlemisel samas pingis samadel tingimustel esinevad mõõtmetes ikkagi erinevused. Täpsus on suhteline mõiste. See on parameetri tegelike väärtuste lähenemise aste tema teoreetiliselt täpsele väärtusele. Tegelik mõõde peab asuma piirmõõtmete vahel.
Parandatav ja parandamatu praak.
Mõõtmeid, mis avade puhul on alla vähima piirmõõtme, nimetatakse parandatavaks praagiks, sest neid saab veel mõõtu töödelda (sisetreimine, lihvimine, hõõritsemine). Kui aga ava tegelik mõõde on suurimast piirmõõtmest suurem, siis on tegemist parandamatu praagiga, sest seda enam töötlemisega parandada ei saa. Võllide puhul on tegelikud mõõtmed üle suurima piirmõõtme- parandatav praak ja tegeliku mõõtmed alla vähima piirmõõtme parandamatu praak.
Ava (masinaehitus)

Avaks nimetatakse liite detaili, mis haarab teist detaili (võlli) ja mida mõõdetakse seestpoolt.
Raseiniai

Raseiniai () on linn Leedus, Raseiniai rajooni ja Raseiniai valla halduskeskus. Raseiniais asub ka Dubysa regionaalpargi halduskeskus. Administratiivselt moodustab linn omaette valla. Linna nimi on poola keeles "Rosienie" või "Rossienie", vana venekeele nimekuju on Россiены, Žemaidi keeles on linna nimi "Raseinē".
Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik aastast 1663, õigeusu kirik aastast 1870, endine dominiiklaste klooster. Linnas asub ka koduloomuuseum.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Raseiniai elanikest leedulasi 98,21%, venelasi 0,83%, ukrainlasi 0,14% ja poolakaid 0,10%.
Ajalugu.
Asulat on esimest korda mainitud 1253. aastal ("Rasseyne"). Aastail 1416–1421 püstitati sinna esimene kirik. Linnaõigused sai 1492. aastal. XV–XVII sajandil oli Raseiniai Žemaitija vürstkonna halduskeskuseks. Aastal 1742 hakkas linnas tegutsema kool.
Teise maailmasõja alguses toimus linna lähistel Raseiniai lahing, kus osales ligi tuhat tanki, nende seas ka KV-1 ja KV-2 tüüpi tankid. Taas sai linn sõjategevuse läbi kannatada aastal 1944, kokku hävis sõja ajal 90 % Raseiniai hoonetest. Aastal 1953 sulges Nõukogude võim sealse luteri kiriku.