tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lauskrand

Lauskrand on madal, enamasti liivane rand. Lauskrannale on iseloomulikud väikesed suhteliste kõrguste vahed, settematerjal on tavaliselt rannal ühtlaselt laiali jaotunud ja on tuntav lainete mõju. Lauskrannal esineb nii kuhje- kui ka kulutusvorme.
Kulutuslik lauskrand on moreenrand.
Kuhjelised lauskrannad on liiva-, mölli- ja kruusa-veeristiku ehk kliburand.
Lauskrand on tüüpiline Lääne- ja Edela-Eesti rand.
Free State'i provints

Free State [frii steit] on Lõuna-Aafrika Vabariigi provints.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Free State'i provintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 87,6%, valged 8,7%, värvilised 3,1%, India ja Aasia päritolu inimesed ja teised 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 64,2% rahvastikust, afrikaani keelt 12,7%, koosa keelt 7,5%, tsvana keelt 5,2%, suulu keelt 4,4% ja inglise keelt 2,9%.
Ida-Kapimaa provints

Ida-Kapimaa provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ida-Kapimaa provintsi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 86,3%, värvilisi 8,3%, valgeid 4,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,3%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,8% rahvastikust, afrikaani keelt 10,6%, inglise keelt 5,6% ja sotho keelt 2,5%.
Gautengi provints

Gautengi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Gautengi provints on Lõuna-Aafrika Vabariigi provintsidest kõige väiksema pindalaga, kuid kõige suurema rahvaarvu ja asustustihedusega. Seal asub Lõuna-Aafrika Vabariigi suurima elanike arvuga linn Johannesburg ning üks kolmest riigi pealinnast (Pretoria).
2016. aastal andis Gautengi provints 34,64% Lõuna-Aafrika Vabariigi sisemajanduse kogutoodangust.
Provintsis asub hulgaliselt suuri kaevandusi. Kaevandatakse näiteks kulda ja teemante. Mponengi kullakaevandus on maailma sügavaim.
Seal tegutseb Johannesburgi börs, mis on Aafrika suurim.
Provintsi teenindab O. R. Tambo rahvusvaheline lennujaam, mis on Aafrika suurim.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gautengi provintsi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 77,4%, valgeid 15,6%, värvilisi 3,5%, India või Aasia päritolu inimesi 2,9% ja teisi 0,7%. Suulu keelt pidas emakeeleks 19,8% rahvastikust, inglise keelt 13,3%, afrikaani keelt 12,4%, sotho keelt 11,6%, pedi keelt 10,6%, tsvana keelt 9,1%, koosa keelt 6,6%, tsonga keelt 6,6%, ndebele keelt 3,2% ja venda keelt 2,3%.
KwaZulu-Natali provints

KwaZulu-Natali provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.
KwaZulu Natali provintsis asub LAVi suuruselt kolmas kaitseala iSimangaliso Wetland Park, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaZulu-Natali provintsi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 86,8%, India või Aasia päritolu inimesi 7,4%, valgeid 4,2%, värvilisi 1,4 ja teisi 0,3%. Suulu keelt pidas emakeeleks 77,8% rahvastikust, inglise keelt 13,2%, koosa keelt 3,4%, afrikaani keelt 1,6% ja ndebele keelt 1,1%.
Tadeusz Różewicz

Tadeusz Różewicz [tadeuš ruž'eevitš] (9. oktoober 1921 Radomsko – 24. aprill 2014 Wrocław) oli poola luuletaja ja näitekirjanik.
Galleria Vittorio Emanuele II

Vittorio Emanuele II galerii ("Galleria Vittorio Emanuele II") on Milanos Piazza del Duomost põhja poole jääv tohutu ladina risti kujulise põhiplaaniga terasest ja klaasist kõrge võlvkäiguna rajatud passaaž. 
Galerii ehitistel on neli korrust. Luksuslike kohvikute, restoranide, raamatupoodide ja butiikide fassaadid on kujundatud uusrenessanslikus võtmes. Võlvkäigus korraldatakse ka kunsti- ja fotograafianäitusi. Selline galerii oli tänapäevaste ostukeskuste eelkäija ja Milano oma leidis jäljendamist ka teistes Itaalia linnades (nt Galleria Subalpina Torinos ja Galleria Umberto I Napolis). Esimene taoline ostukeskus oli Peterburi passaaž, Milano oma kinnistas samal puhul galerii nimetuse kasutamise.
Galerii viib Piazza del Duomolt Piazza della Scalale La Scala teatri juurde. Vasak tiib suundub Piazza dei Mercantile.
Galerii kaheksakandilist keskosa kaunistavad nelja maailmajagu ehk Euroopat, Ameerikat, Aafrikat ja Aasiat sümboliseerivad mosaiigid. Põrandamosaiik kujutab sodiaagimärke. Passaaži võimsaim detail on metallist ja klaasist katus suure kupliga galerii ristumiskohas. Otse kupli all olev mosaiik kujutab nelja ühendatud Itaalia suurlinna sümboleid: Rooma Romulus ja Remus, Firenze "fleur–de–lys", Milano punane vapikilp valge ristiga ning Torino pull, kelle juures võib näha õhevil turiste, kuna selle suguelunditele astumine toovat head õnne.
Galerii projekteeris arhitekt Giuseppe Mengoni 1861. aastal. Galeriid ehitati aastatel 1865–1877. Paar päeva enne galerii avamist kukkus Mengoni tellingutelt alla surnuks. Galerii on saanud nime Vittorio Emanuele II, esimese ühendatud Itaalia kuninga järgi.
Emmaste valla lipp

Emmaste valla lipp on Hiiu maakonnas asunud Emmaste valla lipp.
Lipp kinnitati 19. juunil 1996 ning see oli kasutusel kuni Emmaste valla ühendamiseni teiste Hiiumaa valdadega, mis toimus 2017. aasta sügisel.
Valge-sinise lipuvälja poolitab diagonaalselt lainejoon, mis suundub vardapoolsest alanurgast lehvipoolsesse ülanurka.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.
Ambrosiuse pinakoteek

Ambrosiuse pinakoteek (itaalia "Pinacoteca Ambrosiana") on Biblioteca Ambrosiana juurde kuuluv kunstimuuseum Milanos. Pinakoteek ja raamatukogu asuvad kardinal Federigo Borromeo palees, mis on pärit 17. sajandist ja hiljuti restaureeritud. Kardinal oli alusepanijaks nii raamatu- kui ka kunstikogule. 
Olulisemad kunstiaarded on Leonardo da Vinci "Muusiku portree", Botticelli "Madonna baldahhiini all" ja Caravaggio "Puuviljakorv", mis on esimene Itaalias maalitud natüürmort. 
Muuseumi kõige veidram eksponaat on Lucrezia Borgia juuksekihar. 
Lisaks kuulub pinakoteegile korralik Veneetsia kunsti kogu, milles on esindatud Tizian, Tiepolo, Giorgione ja Bassano.
Ambrosiuse pinakoteek asub aadressil Piazza Pio 2.
Haaslava valla lipp

Haaslava valla lipp on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haaslava valla lipp.
Lipp kinnitati riigisekretäri Aino Lepik von Wiréni poolt 9. juunil 2000. Sama aasta 15. juunil õnnistati valla lipp sisse Tartumaa praost Joel Luhametsa poolt.
Lipu kavandi autor on Tartu kunstnik Riina Liiv.
Lipu kirjeldus.
Haaslava valla lipp on jagatud horisontaalselt kaheks võrdseks laiuks, ülemine laid on kuldkollane, alumine sinine (vapi värvid). Lipu keskel asetseb Haaslava valla vapp, mida ümbritseb valge eraldusriba.
Põhjendus.
Lipu ja vapi värvidest kollane (kuldne) sümboliseerib kindlust, jäävust ja tugevust, sinine – lootust ja valla territooriumi poolitavat Mõra jõge, mis oli vanade Kambja ja Võnnu kihelkondade piiriks.
Vapil kujutatud mänd sümboliseerib visadust ja järjepidevust, aga ka arengut. Kuusnurkne sinine täht vallas asuvaid muistendites nimetatud tervise- ja tarkuseallikaid. Sinisel kilbil asuv kuldne kaarjas tüvimik on valla keskel asuva Haaslava Vooremäe sümboliks.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning lipu normaalsuurus on 105x165 cm.
Halliste valla lipp

Halliste valla lipp on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Halliste valla lipp.
Lipp on kinnitatud 29. jaanuaril 2003.
Lipu kirjeldus.
Halliste valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Mustal kangal on lipu alt servast tõusev punane rist, mille keskel on lõhik; harude otsad on kaunistatud punase paelornamentika motiividega. Kujundeid ümbritseb valge ääris. Piduliku kandelipu varras on must, ehisnupp hõbedane.
Põhjendus.
Paelornamentikaga ehitud rist sümboliseerib Halliste vaimseid traditsioone. Risti lõhik viitab nii meeste kui naiste seas populaarsele mulgi kuuele, mille küljel on samuti kaaruspaeltega kaunistatud lõhik. Lipu värvideks on nn mulgi koloriit: must, punane ja valge.
Lipu kasutamise kord.
Valla lipp ei tohi olla suurem normaalmõõtmetes Eesti riigilipust.
Limpopo provints

Limpopo provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Limpopo provintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 96,7%, valged 2,6%, värvilised 0,3%, India või Aasia päritolu inimesed 0,3% ja teised 0,2%. Pedi keelt pidas emakeeleks 52,9% rahvastikust, tsonga keelt 17,0%, venda keelt 16,7%, afrikaani keelt 2,6%, tsvana keelt 2,0%, ndebele keelt 2,0%, sotho keelt 1,5%, inglise keelt 1,5%, suulu keelt 1,2%.
Helme valla lipp

Helme valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Helme valla lipp.
Lipp kinnitati 21. juunil 1994.
Lipu kirjeldus.
Helme valla ristkülikukujuline lipp on vertikaalselt jaotatud kaheks väljaks. Lipu vardapoolne väli on valge ning selle laius on 3 ühikut, lehvipoolne osa on aga sinine, laiusega 6 ühikut. Sinisel väljal asub valge veskikivi kujutis, mille mustast ringikujulisest keskosast väljub kaheksa musta kaarjat vööti (veskikivi soont).
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 ühikut.
Põhjendus.
Sinine viitab tõsiasjale, et Helme ümbruskond on juba vanast ajast tuntud oma vaimuerksate inimeste ja koolitraditsioonide poolest. Pöörlev must-valge veskikivi sümboliseerib aja igavest kulgu ja põlvkondade vaheldumist ning ühtlasi elu järjepidevust. Teiseks meenutab veskikivi valla inimeste põlist põhitegevust – maaviljelust, saaki ja leiba. 
Lipu kasutamise kord.
Helme valla lipp heisati järgmise korra alusel:
Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
Mpumalanga provints

Mpumalanga provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.
1995. aastani oli provintsi nimi Ida-Transvaal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Mpumalanga provintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 90,7%, valged 7,5%, värvilised 0,9%, India või Aasia päritolu inimesed 0,7% ja teised 0,2%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 27,7% rahvastikust, suulu keelt 24,1%, tsonga keelt 10,4%, ndebele keelt 10,1%, pedi keelt 9,3%, afrikaani keelt 7,2%, sotho keelt 3,5%, inglise keelt 3,1%, tsvana keelt 1,8% ja koosa keelt 1,2%.
Rõuge valla vapp

Rõuge valla vapp on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rõuge valla vapp.
Vapp on kinnitatud 19. juunil 2018.
Rõuge valla vapil on valgel kilbil kumerlõikes jalus, mille jagab roheliseks ja siniseks väljaks valge lainelõikes tala. Jaluse kohal on kolm kuuske. Jalus tähistab valla rohkeid järvi ja jõgesid ning kuppelmaastikku. Kuused viitavad metsarohkusele, mida rõhutab ka roheline värv vapil. Valge tähistab uut algust ja Rõuge valla puhast, rahulikku ning puutumata keskkonda.
Valla vapi kasutamine.
Valla vapi kujutist kasutatakse:
Valla vapi kujutist võib kasutada:
Valla vapi värvideta (mustvalgel) kujutamisel tähistatakse värve vastavalt heraldikareeglitele.
Endise Rõuge valla vapp.
Enne 2017. aasta haldusreformi kasutusel olnud Rõuge valla vapp oli kinnitatud 21. juunil 1999.
Vapil on rohelisel kilbil kuldne lind (ööbik) ja hõbedane kaarlõikeline vapitüvi. Lainelõikega põikjaostatud vapitüve allosa on sinine.
Lääne-Kapimaa provints

Lääne-Kapimaa provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Lääne-Kapimaa provintsi elanikkonnast värvilised 48,8%, mustanahalised aafriklased 32,8%, valged 15,7%, India või Aasia päritolu inimesed 1,0% ja teised 1,6%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 49,7% rahvastikust, koosa keelt 24,7% ja inglise keelt 20,2%.
Rõuge valla lipp

Rõuge valla lipp on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rõuge valla lipp.
Haldusreformijärgse Rõuge valla vapp ja lipp kinnitati Rõuge vallavolikogus 19.06.2018.
Rõuge valla lipu täiustatud kujundus kinnitati Rõuge vallavolikogus 26.03.2024.
Lipu kirjeldus.
Rõuge valla lipp lähtub vapist – valgel väljal on südakilbina Rõuge valla vapp, roheline päis ja sinine jalus. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11, normaalsuurus 105 x 165 cm. Rõuge valla vapil ja lipul kujutatu sümboliseerib piirkonna arvukaid veekogusid ning kuppelmaastikku, kuused viitavad metsarohkusele ja roheline värv vaheldusrikkale loodusele. 
Aastatel 2018–2024 kasutusel olnud Rõuge valla lipu laiuse ja pikkuse suhe oli võrdne, lipu normaalsuurus oli 105 x 105 cm. 
Rõuge valla vapil on valgel kilbil kumerlõikes jalus, mille jagab roheliseks ja siniseks väljaks valge lainelõikes tala. Jaluse kohal on kolm kuuske. Jalus tähistab valla arvukaid järvi ja jõgesid ning kuppelmaastikku. Kuused viitavad metsarohkusele, mida rõhutab ka roheline värv vapil. Valge tähistab uut algust ja Rõuge valla puhast, rahulikku ning puutumata keskkonda. 
Lipu kasutamise kord.
Rõuge valla sümbolid ja nende kasutamise kord on kirjas 9. juulil 2018 jõustunud Rõuge valla põhimääruses, 9. peatükis. 
Lipu heiskamise ja kasutamise õigus on igaühel, kuni järgitakse põhimääruses sätestatut ja head tava.
Alaliselt heisatakse Rõuge valla lipp valla ametiasutuste hoonetel või lipumastides.
Valla lippu võib kasutada või heisata:
Masti heisatud lipul peab jääma lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 sentimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.
Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil.
Rõuge valla lipp aastatel 2018–2024.
Haldusreformi järel kinnitati ühinenud Rõuge valla vapp ja lipp Rõuge vallavolikogus 19.06.2018. 
Aastatel 2018–2024 kasutusel olnud Rõuge valla lipu laiuse ja pikkuse suhe oli võrdne, lipu normaalsuurus oli 105 x 105 cm.
2024. aasta 26. märtsi istungil kinnitati Rõuge valla lipu täiustatud kujundus.
Endise Rõuge valla lipp.
Enne 2017. aasta haldusreformi kasutusel olnud Rõuge valla lipp on kinnitatud 21. juunil 1999. Endine Rõuge valla lipp koosnes rohelisest, valgest ja sinisest horisontaalsest värvilaiust. Roheline ja sinine laid moodustavad lipu kõrgusest 1,5 ja valge laid 4 ühikut. Valge laiu keskel seisab kollane lind (ööbik).
Lipu normaalsuurus on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.
Alaliselt heisati valla lipp valla haldushoonel, ajutiselt aga valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel valla avalikel üritustel.
Hummuli valla lipp

Hummuli valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Hummuli valla lipp.
Lipp kinnitati 2. juunil 1994.
Lipu kirjeldus.
Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp, rohelisel kangal kuldne kimalane kahe musta vöödiga kehal.
Lipu normaalmõõtmed on 105x105 cm. 
Põhjendus.
Lipul olev kimalane tuleneb valla nime algvariandist, mis tähendabki kimalast.
Lipu kasutamise kord.
Hummuli valla lipp oli esinduslipp, mida kasutati vaid erandjuhtudel valla esindamiseks, kooskõlastatult vallavalitsusega.
Loodeprovints (LAV)

Loodeprovints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Loodeprovintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 89,8%, valged 7,3%, värvilised 2,0%, India või Aasia päritolu inimesed 0,6% ja teised 0,3%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 63,4% rahvastikust, afrikaani keelt 9,0%, sotho keelt 5,8%, koosa keelt 5,5%,
tsonga keelt 3,7%, inglise keelt 3,5%, suulu keelt 2,5%, pedi keelt 2,4% ja ndebele keelt 1,3%.
Põhja-Kapimaa provints

Põhja-Kapimaa provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Põhja-Kapimaa provints on kõige suurema pindalaga ja kõige väiksema rahvaarvuga Lõuna-Aafrika Vabariigi provints (moodustab 30,5% riigi pindalast).
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Põhja-Kapimaa provintsi elanikkonast mustanahalisi aafriklasi 50,4%, värvilisi 40,3%, valgeid 7,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 1,6%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,8% rahvastikust, tsvana keelt 33,1%, inglise keelt 3,4% ja sotho keelt 1,3%.
Mart Koldits

Mart Koldits (sündinud 19. jaanuaril 1979 Tallinnas) on eesti näitleja ja teatrilavastaja.
Mart Koldits on õppinud aastatel 1997–2000 Tallinna Pedagoogikaülikoolis reklaami ja meedia erialal. 2004. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli XXI lennus lavastaja erialal. 
Aastatel 2004–2008 töötas ta Tallinna Linnateatris lavastajana. 2008. aastast on ta lavastaja Von Krahli Teatris. 2015. aastast on ta olnud ka Von Krahli Teatri tegevjuht. 
2021. aasta septembrist on Mart Koldits Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli juhataja. Varem on ta olnud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXVIII lennu juhendaja (koos Anne Türnpuga). 2022. aasta sügisel hakkas ta juhendama lavakunstikooli XXXII lendu.
Isiklikku.
Tema abikaasa on Eva Koldits.
Põltsamaa vald (1991)

Põltsamaa vald oli vald Jõgeva maakonnas. Põltsamaa vald paikneb endise Viljandi maakonna põhjaosas, hõlmates kunagise Põltsamaa ja Lustivere valla. Omavalitsusliku staatuse sai vald 1991. aastal endise Põltsamaa külanõukogu piirides. Vallamaja asub Põltsamaa linnas.
Põltsamaa valla pindala oli 416,9 km² ja 2012. aasta alguses elas vallas 4006 elanikku. Asustuse tihedus oli 9,6 in/km².
Põltsamaa vallavanem on Toivo Tõnson.
Asend.
Põltsamaa vald paikneb Jõgevamaa lääneosas ja ümbritseb Põltsamaa linna. Põltsamaa vald piirneb Jõgeva maakonna Pajusi ja Puurmani vallaga, Viljandi maakonna Kolga-Jaani ja Kõo vallaga ja Järva maakonna Imavere ja Koigi vallaga. Olulisimad valda läbivad teed on Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ning Jõgeva–Põltsamaa, Põltsamaa–Võhma ja Viljandi–Põltsamaa maantee. Valla territooriumile ulatub omanäoline Alam-Pedja looduskaitseala. Valla piiridesse, Adavere lähedale jääb Mandri-Eesti geomeetriline keskpunkt, mida tähistab 1985. aastast tähiskivi.
Asustus.
Põltsamaa vallas on 2 alevikku ja 28 küla. Suuremad keskused on Adavere, Lustivere, Kamari ja Esku.
Ajalugu.
Põltsamaa valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 2017. aastal ühines Põltsamaa vald uue Põltsamaa vallaga.
Kohalik majandus.
Põltsamaa vallas tegutsevate äriühingute hulgas on kõige rohkem põllumajandusega tegelevaid ettevõtteid. Mällikveres tegutseb AS Konesko metallitöötlemistehas, Rõstla karjääris kaevandatakse paekivi, millest tehakse killustikku. Põltsamaa vald oli Jõgevamaal üks esimesi, kus hakati välja ehitama kergliiklusteid. Koostöös Põltsamaa linna ning Pajusi ja Puurmani vallaga on Põltsamaa valla territooriumile rajatud piirkondlik jäätmejaam. Koostöös riigi, maavalitsuse, Põltsamaa linna, Eesti Gaasi ja Fortum Termestiga valmis 2000. aastatel Põltsamaa valda läbiv gaasitorustik.
Haridus.
Vallas oli kaks lasteaeda, Esku-Kamari lasteaed-algkool ning Adavere Põhikool ja Lustivere Põhikool. Väike-Kamari külas asub kutseharidust andev Järvamaa Kutsehariduskeskuse Põltsamaa õppekoht.
Kultuur.
Põltsamaa vallas oli kolm raamatukogu, kultuurimaja Lustiveres ja klubi Adaveres. Võhmanõmmel tegutseb Heino Joosti Kodulootare, Kuningamäele on rajatud kardirada. 2008. aasta lõpus avati Kuningamäe piirkonnas valgustatud tervise- ja suusarada.
Sotsiaalhoolekanne.
Lustivere mõisas tegutseb üldhooldekodu ja Võisiku mõisas hooldekodu erivajadustega inimestele.
Voldemar Panso nimeline auhind

Voldemar Panso nimeline auhind (ka "Panso preemia") on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mis antakse eeskuju väärivale ja perspektiivikale Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli üliõpilasele. Auhind asutati Jaak Alliku ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri ettepanekul kultuuriministri käskkirjaga 1978. aastal. Auhind antakse kätte igal aastal Voldemar Panso sünniaastapäeval, 30. novembril. Auhinnaga kaasneb Margus Kadariku loodud mälestusmedal ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.
Tomasz Sikora

Tomasz Wacław Sikora (sündinud 21. detsembril 1973 Wodzisław Śląskis) on Poola laskesuusataja.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel.
Antholz-Anterselva 1995
Oberhof 2004
Isiklikku.
Tomasz Sikora on 182 cm pikk ja kaalub 76 kg.
Elisabet Reinsalu

Elisabet Reinsalu (neiupõlvenimi Elisabet Tamm; 21. aprillil 1976 Tallinnas) on eesti näitleja.
Haridus.
Ta on lõpetanud 1994. aastal Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumi, õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis kolm aastat meedia ja reklaami erialal ning 2002. aastal lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (20. lend). 
Pärast gümnaasiumi lõpetamist töötas ta ühe aasta Põllumajandusministeeriumis tollase asekantsleri Ruve Šanki sekretärina. 
2002. aastast töötab näitlejana Tallinna Linnateatris.
Rollid.
Filmides ja telesarjades.
Elisabet Reinsalu on mänginud filmides "Rahu tänav" (1991) ja "Nimed marmortahvlil" (Taska Film, 2002).
Isiklikku.
Ta on näitlejate Mari Lille ja Tõnu Tamme tütar.
Elisabet Reinsalu abikaasa on ettevõtja Ardo Reinsalu. Peres kasvavad tütar Nora (sündinud 2004) ja poeg Felix (sündinud 2008).
Viinamarjasortide loend

"See loend loetleb viinamarjasorte.
Wojciech Kilar

Wojciech Kilar [voitsehh] (17. juuli 1932 Lwów – 29. detsember 2013 Katowice) oli poola pianist ja helilooja, üks silmapaistvaimaid filmimuusika loojaid.
Looming.
Filmimuusika.
Woijcheich Kilar oli esimene helilooja, kes tõstis filmimuusika filmi eeltähtsaks koostisosaks ning vähendas ettekujutelma, et filmimuusika on midagi "kommertsiaalset" ja "taustafunktsioonilist". Tema muusika avas raja hilisemale poola kino vaimsusele üldse, ennekõike Krzysztof Kieślowski filmidele.
Kilar kirjutas muusika enam kui 130 filmile. Mõned neist:
Muu.
Filmimuusika kõrvalt tegeles ta ka muu komponeerimisega, olles poola uue muusika liikumise üheks peafiguuriks (näiteks teosed "Krzeszany" või "Kościelec", mis olid palju julgemad helitööd kui aastaid hiljem Henryk Górecki kõiki šokeerinud samas vaimus teosed). 
Kilari töid mängitakse paljudes suurtes rahvusvahelistes orkestrites ja filharmooniates (sh USA Philadelphia Orchestra ja New Yorgi Filharmoonia).
Jaanus Rohumaa

Jaanus Rohumaa (sündinud 30. septembril 1969 Tartus) on Eesti kultuurikorraldaja, lavastaja ja näitleja. 
Haridus.
Jaanus Rohumaa on lõpetanud Tartu 8. Keskkooli (kirjanduse eriklassis), õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis aasta bioloogiat ning lõpetanud 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri näitleja erialal (15. lend). 
Töökäik.
Aastatel 1992–2009 töötas taEesti Noorsooteatris / Tallinna Linnateatris näitleja ja lavastajana. 
Detsembrist 2006 kuni novembrini 2011 oli Jaanus Rohumaa lisaks teatritööle president Toomas Hendrik Ilvese koosseisuväline kultuurinõunik. Aastatel 2007–2009 oli ta Eesti Vabariigi 90. aastapäeva töörühma ja valitsuskomisjoni liige ning 2009–2011 töötas SA Tallinn Euroopa kultuuripealinn 2011 programmidirektorina. 
Alates 2012. aasta veebruarist töötas ta Riigikantseleis, kus tegeles Eesti Vabariigi 95. aastapäeva kultuuriprogrammi ettevalmistamise ja läbiviimisega ning oli Eesti Vabariigi 100. aastapäeva korraldustoimkonna juht. 
Alates 10. jaanuarist 2022 on ta Eesti Ajaloomuuseumi direktor. 
Liikmesus.
Ta on Eesti Teatriliidu (1992. aastast) ning Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu liige (1993. aastast), aastatel 2019–2023 oli ta ühtlasi liidu esimees. 
Alates 2009. aastast on ta ka Eestit esindav Euroopa Kultuuriparlamendi (ECP) liige.
Looming.
Muid kultuuriprojekte.
1995. aastal võitis ta Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistlusel III preemia ("Ainus ja igavene elu", koos Mari Tuulinguga). 
Jaanus Rohumaa on ühistöös Üllar Saaremäega koostanud ja ette kandnud kaks luulekava: "Armastus ja surm" (Doris Kareva / Juhan Viiding, Noorsooteater, 1992) ning "Eluküsimus" (Juhan Viiding / William Shakespeare, Rakvere teater, 1998). 
Ta on mänginud telesarjades "M-klubi" (BEC 1996–1999; Magister), "Alpimaja" (2012; Robert Raadik) ning "Viimane võmm" ja "Siberi võmm" (2014–2016; patoloog Roland Mõisnik).
2020. aastal oli ta kultuuriprogrammi "Eesti Vabariik 100" raames Käinas avatud Tuuletorni elamuskeskuse loovjuht.
Isiklikku.
Abielust teatrikunstnik Mae Kiviloga on Rohumaal tütred Mia Maria ja Emili.
Alates 2009. aastast on tema elukaaslane Heidy Purga, paaril on poeg Villiam (sündinud 2012).
Vanade ja vähemlevinud mõõtühikute loend

Vanade ja vähem levinud mõõtühikute loend loetleb mitmesuguseid maailmas kasutusel olnud või kasutusel olevaid mõõtühikuid ja nende vasteid meetermõõdustikus.
1929. aasta 1. jaanuarist hakkas Eestis kehtima vanade mõõtühikute asemel meetermõõdustik.
Kernu valla lipp

Kernu valla lipp on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kernu valla lipp.
Lipp kinnitati 19. mail 1997.
Lipu kirjeldus.
Kernu valla lipp on vapilipp, mille sinisel kangal on kollane kirn (koore-,või-, jms.). Lipukanga alaservas on ristikulõikeline kollane laid. 
Lipu mõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 ühikut.
Põhjendus.
Kirn meenutab eelkõige valla nimetust Kernu (Kirna, Kirnu). Ristikulõikeline kollane laid sümboliseerib põllundust-karjakasvatust, ning see on põline eestlaste elatise- ja jõukuseallikas ehk üldises tähenduses see, mida kirnu panna. Kollane on jõukuse ja heaolu võrdkujuks ning sinine puhtuse, nooruse ja vaimsuse sümboliks.
Dordrecht

Dordrecht on linn Hollandis Lõuna-Hollandi provintsis. Linna elanike arv on 118 889 (2006) ja pindala 99,45 ruutkilomeetrit.
Dordrecht asub laia Merwede jõe ääres, mis hargneb kaheks Groothoofdspoort-värava juures. Lõunaharu on Oude Maas, põhjaharu voolab Noordi nime all Rotterdami poole.
1618/19. aastal peeti linnas Dordrechti sinod.
Kirjandus.
Revisiting the Synod of Dordt (1618-1619), toim. Aza Goudriaan, Fred van Lieburg (Brill's series in church history; 49). Leiden, Boston: Brill 2011.
Tuulealused saared

Tuulealused saared on mitme saarestiku nimi.
Port Said

Port Said on linn Kirde-Egiptuses, Vahemere kaldal Suessi kanali lähedal. 
Port Said asutati 1859. aastal seoses Suessi kanali ehitamisega. Linn on saanud nime tolleaegse Egiptuse kediivi Muhammad Saidi järgi.
Linn sai tõsiseid purustusi Suessi kriisi ja Jom Kippuri sõja ajal.
Port Said on tähtis sadamalinn.
Samui

Samui (tai เกาะสมุย ("Ko Samui")) on Taile kuuluv saar Tai lahes. 
Pindala 247 km². Elanike arv 45 900 (2004). Halduslikult kuulub Surat Thani provintsi.
Samui on populaarne turismisihtkoht.
Martina Beck

Martina Beck (sünninimi Martina Glagow; sündinud 21. septembril 1979 Garmisch-Partenkirchenis) on Saksamaa laskesuusataja.
Isiklikku.
Martina Glagow on 158 cm pikk ja kaalub 48 kg.
Surat Thani

Surat Thani on linn Tais, Surat Thani provintsi keskus. Asub Tai lahe kaldal, Tapi jõe suudmes.
1915. aastani oli linna nimi Bandon. 
20 km kaugusel linnast asub Surat Thani lennujaam.
Cluj-Napoca

Cluj-Napoca (ungari "Kolozsvár", saksa "Klausenburg") on linn Rumeenias Transilvaanias, Cluji maakonna keskus. Asub Someșul Mici jõe kaldal.
Cluj-Napoca on Rumeenias elanike arvult teine linn Bukaresti järel.
Ajalugu.
Linnas sündis 1443. aastal Ungari kuningas Mátyás I.
Oli Ungari kuningriigis suuruselt teine linn Budapesti järel. Pärast Esimest maailmasõda läks koos Transilvaaniaga Rumeeniale.
1974. aastani kandis nime "Cluj".
Aastatel 2004–2008 oli Cluj-Napoca linnapea Emil Boc, kes oli Rumeenia peaminister 2008–2012.
Rahvuslik koosseis.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest 81,5% rumeenlasi ja 16,4% ungarlasi.
Ülikoolid Cluj-Napocas.
Linnas asuvad Babeș-Bolyai Ülikool, Cluj-Napoca Tehnikaülikool, Cluj-Napoca Põllumajandusteaduse ja Veterinaariaülikool ning Iuliu Hațieganu Meditsiini- ja Farmakoloogiaülikool.
Lilija Jefremova

Lilija Jefremova (lihtsustatud nimekuju "Lilia Jefremova"; sündinud 15. aprillil 1977 Tšuvaššias) on Ukraina laskesuusataja.
Ivan Tšerezov

Ivan Tšerezov (vene keeles "Иван Юрьевич Черезов" sündinud 18. novembril 1980 Iževskis) on Venemaa laskesuusataja. Kolmekordne maailmameister.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
2006 Torinos
Maailmameistrivõistlustel.
2005 Hochfilzenis 
2007 Anterselvas
2008 Östersundis
2009 Pyeongchangis
Jonathan Rhys Meyers

Jonathan Rhys Meyers (sündinud Jonathan Michael Francis O'Keeffe; 27. juulil 1977 Dublinis) on Kuldgloobusega pärjatud iiri näitleja.
Ta on eelkõige tuntud filmidest "Tribla nagu Beckham", "Matšpall", "Võimatu missioon III" ja 2005. aasta telefilmist "Elvis" . Lisaks kehastab ta alates 2007. aastast Inglismaa kuningat Henry VIII teleseriaalis "The Tudors".
Elulugu.
Lapsepõlv.
Jonathan sündis Dublinis, kuid aasta vanusena kolis tema pere County Corki. Kui Rhys-Meyers oli kolmeaastane, jättis isa pere maha ning Jonny ja tema kolm nooremat venda jäid ema kasvatada. Rhys-Meyers veetis tormilise lapsepõlve, olles mõnda aega lastekodus. Koolist visati ta lõplikult välja 16-aastaselt.
Õnnelikuna, et sai koolist eemale, veetis ta aega kohalikus ujulas, kus ta avastas Hubbard Casting. Tulevaste osatäitjate otsijad soovitasid Rhys-Meyersil osaleda David Puttnami produtseeritud filmi "War of the Buttons" (1994) proovis. Kolme proovipäeva järel ei saanud ta siiski rolli ning loobus mõttest näitlejaks püüelda. Mõne aja pärast sai ta kõne, kus teda kutsuti osalema Knorri supi kampaanias. Kuigi alguses häbenes ta reklaami abil saadud tähelepanu, pakuti talle varsti osa mängufilmis. 
Karjäär.
Tema mängufilmidebüüt oli väike roll filmis "A Man of No Importance" (1994). Rhys-Meyersi esimene peaosa oli filmis "The Disappearance of Finbar" (1996).
Järgnes Michael Collinsi mõrvari roll Neil Jordani filmis "Michael Collins" (1996).
Suure kiituse teenis ta kriitikutelt Brian Slade'i osa eest filmis "Velvet Goldmine" (1998) ning Briti miniseriaalis "Gormenghast" Steerpike'i rolli eest. Sümpaatse rolli tegi ta jalgpallitreenerina filmis "Tribla nagu Beckham" (2002).
2006. aasta Kuldgloobuste jagamisel pälvis ta auhinna kategoorias "Parim meesnäitleja minisarjas või telefilmis" osatäitmise eest telefilmis "Elvis".
Pavel Rostovtsev

Pavel Rostovtsev (sündinud 21. septembril 1971 Vladimiris) on Venemaa endine laskesuusataja. Kolmekordne maailmameister (2000 ja 2001).
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Pavel Rostovtsev osales kokku 157 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 25 korda, millest 7 korral kõige kõrgemale astmele.
Isiklikku.
Pavel Rostovtsev oli tippsportlasena 187 pikk ja kaalus 80 kg.
Rjaženka

Rjaženka (vene keeles "ряженка", ukraina keeles "ряжанка") on kõrgpastöriseeritud hapupiimatoode, mida saadakse kaua keedetud lehmapiima hapendades.
Rjaženka on kreemjat värvi, ühtlase konsistentsiga ja maitsestamata joogijogurti maitsega, sel on mahe lõhn ning erinevalt keefirist ei sisalda see gaasi. Põhiliselt on rjaženka levinud Vene ja Ukraina köögis.
Valmistamine.
Et rjaženkat valmistada, hautatakse piima ahjus pikka aega (8 tundi või kauemgi), kuni see muutub kuldpruuniks. Rjaženkat kääritavad termofiilsed piimhappestreptokokid ja puhtad laktobatsilli "Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus" kultuurid 3–6 tunni jooksul. Valmistoode on kreemjalt kuldpruuni karva ja hapupiimamekiga. Sisuliselt on rjaženka üks jogurtiliike, milles puuduvad tavapärased maitselisandid.
Algselt müüdi rjaženkat klaaspudelites, kus see ka hapnes. Seepärast muutus see paksuks ja tuli pudelist välja mitte valades, vaid raputades ja lusikaga koukides. Tööstusliku tootmise arenedes hakati pudelisse villima juba hapendatud rjaženkat, mistõttu see jäi vedelaks. Tänapäeval on levinumad tetrapakend ja pehme kilepakend, viimases kaotab toode aga kõige kergemini oma konsistentsi ning seejärel ka maitseomadused.
Toiteväärtus.
Kasulikke aineid on rjaženkas umbes sama palju kui piimas, ent seejuures omastab organism neid märksa kergemini. Keefiriga võrreldes on rjaženka maitse mahedam. Klaas rjaženkat rahuldab veerandi inimorganismi päevasest kaltsiumivajadusest ja 20% fosforivajadusest. Rjaženkast omastab organism valke kiiremini kui piimast. Piimhape suurendab isu ning parandab seedeelundkonna ja neerude tööd.
Hapupiimatoodetest on rjaženka kõige kaloririkkam. Rjaženkaga sarnane, kuid kalorivaesem on varenets (vene k "варенец"), mis meenutab maitselt rjaženkat, kuid sisaldab vähem rasva, kuna seda valmistatakse kooritud piimast.
100 grammis tüüpilises rjaženkas leidub 3,0 g valku, 6,0 g rasva, 4,1 g süsivesikuid ja 82 kcal energiat.
Eestis toodab rjaženkat AS Rakvere Piim ja müüb seda Farmi kaubamärgi all. 100 g Farmi rjaženkat sisaldab 624 kJ (63 kcal) energiat, 3,2 g valke, 4,7 g süsivesikuid ja 3,5 g rasva.
Lähedased piimatooted.
Rjaženkast valmistatakse Põhja-Indias ja Pakistanis populaarset jooki lassit. Sellega sarnaneb ka Bulgaarias ja turgi rahvaste seas levinud hapupiimajook katõk.
Nikolai Kruglov

Nikolai Kruglov (sündinud 8. aprillil 1981 Nižni Novgorodis) on Venemaa laskesuusataja. 
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Torino 2006
Isiklikku.
Nikolai Kruglovi treener on tema isa Nikolai Kruglov – endine laskesuusataja, kes tuli 1976. aastal Innsbrucki olümpiamängudel kahekordseks olümpiavõitjaks.
Puurmani vald

Puurmani vald oli omavalitsus Jõgeva maakonna edelaosas.
2017. aastal liideti suurem osa Puurmani vallast Põltsamaa vallaga, välja arvatud neli küla (Härjanurme, Jõune, Pööra ja Saduküla), mis ühinesid Jõgeva vallaga.
Valla pindala oli 292,7 km2. Valla keskuseks oli valla suurim asula Puurmani alevik. Lisaks paiknes vallas 12 küla, millest suuremad olid Saduküla, Pikknurme ja Härjanurme. Valla omavalitsuslik staatus taastati 12. detsembril 1991.
Läbi endise valla voolab Pedja jõgi.
Puurmani vallavanem oli Rauno Kuus.
Asend.
Puurmani vald piirnes lõunas Tartu maakonna Laeva vallaga, põhjas ja läänes Jõgeva maakonna Põltsamaa vallaga ja idas Jõgeva, Palamuse ja Tabivere vallaga. Ulatus põhjast lõunasse oli 23 km, idast läände oli 14 km.
Nimi.
Puurmani nimi tuleneb tõenäoliselt endise ordumõisa Rootsi võimu aegsete omanike Buhrmeisterite perekonnanimest.
Ajalugu.
Esimesed ülestähendused piirkonna kohta pärinevad 13. sajandist. Kursi ordulinnust on esmamainitud seoses 1343. aasta sündmustega.
Puurmani valla omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aastal.
Asustus.
Puurmani vallavalitsuse andmetel oli 1. septembri 2012 seisuga valda registreeritud 1645 inimest, neist 795 meest ja 850 naist. Asulate lõikes jagunesid elanikud järgmiselt:
Haridus ja kultuur.
Vallas tegutses kaks kooli: põhikool Puurmanis ja Saduküla Lasteaed-Algkool. Vallas on üks kultuurikeskus (Puurmanis) ja kaks raamatukogu (Puurmanis ja Sadukülas). Vallas ilmub kord kuus vallavalitsuse infoleht Puurmani Uudised.
Kohalik majandus.
Puurmani valla endisel territooriumil tegutseb kala- ja vähikasvatuskompleks Härjanurme Kalatalu, majutus- ja seminariteenust osutav Tammemäe jahimaja Trofee ning renoveeritud ajalooline Manteuffelite jahimõis, mille peamaja Kursi jahiloss on taastatud hotelliks, mille juures on ka restoran Zum Manteuffel.
Piirkonna suurimad tööandjad on
Mood

Mood on mittesõnaliste märkide kogum, mis edastab teavet inimeste või inimgruppide elukutse, sotsiaalse positsiooni, soo, päritolu, seksuaalse valmisoleku, jõukuse ja muude kuuluvusnäitajate kohta. Lisaks riietusele hõlmab mood ka aksessuaare, ehteid, soenguid ja kehamaalinguid. See on nii väljendusviis kui ka võimalus teha kandja kohta kiireid üldistatud järeldusi. 
Reostus.
Seoses tänapäevaste odavate ostlemisplatvormide (nt Temu, Shein) populaarsusega on kiirmoe tarbimine kasvanud ja reostus suurenenud. Taaskasutusse antud rõivastest kõlbab kasutada ligi 5%, suur osa lähb ümbertöötlusele, ülejäänud muutub prügiks, mis reostab keskkonda.
Nikolai Kruglov seenior

Nikolai Kruglov seenior (sündinud 31. jaanuaril 1950) on endine NSV Liidu laskesuusataja. Kahekordne olümpiavõitja (1976) ja viiekordne maailmameister.
Isiklikku.
Nikolai Kruglov seenior on Nikolai Kruglovi isa ja treener.
Daniel Stern

Daniel Stern on olnud mitme tuntud inimese nimi:
Tom Stoppard

Tom Stoppard (sünninimi Tomáš Straussler; 3. juuli 1937 Tšehhoslovakkia Zlín – 29. november 2025 Dorset) oli tšehhi päritolu Briti näitekirjanik ja filmistsenarist.
Tom Stoppard oli üks kuulsamaid Briti nüüdisaegseid näitekirjanikke. Tema populaarsus sai alguse 1967. aastal ilmunud näidendiga "Rosencrantz ja Guildenstern on surnud", mida on korduvalt lavastatud Eestiski. 
Lisaks rohkesti auhindu pälvinud menunäidenditele on ta kirjutanud stsenaariumid filmidele "Inimfaktor", "Päikeseimpeerium", "Billy Bathgate", "Vene maja", milles mängisid peaosi Sean Connery ja Michelle Pfeiffer. Filmi "Armunud Shakespeare" stsenaariumi eest pälvis ta 1998. aastal Oscari, peaosi mängisid filmis Joseph Fiennes ja Gwyneth Paltrow.
1997. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1997. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 21. veebruarist 2. märtsini 1997 Norras Trondheimis. Eesti sportlasi oli võistlustules 14.
Murdmaasuusatamine.
Meeste 10 km klassikalises stiilis.
24. veebruar 1997 &lt;br&gt;
Meeste 15 km jälitussõit vabastiilis.
25. veebruar 1997 &lt;br&gt;
Meeste 30 km vabastiilis.
21. veebruar 1997 &lt;br&gt;
Meeste 50 km klassikalises stiilis.
2. märts 1997 &lt;br&gt;
Meeste 4×10 km teatesuusatamine.
28. veebruar 1997 &lt;br&gt;
Naiste 5 km klassikalises stiilis.
23. veebruar 1997 &lt;br&gt;
Naiste 15 km jälitussõit vabastiilis.
24. veebruar 1997 &lt;br&gt;
Naiste 15 km vabastiilis.
21. veebruar 1997 &lt;br&gt;
Naiste 30 km klassikalises stiilis.
1. märts 1997 &lt;br&gt;
Naiste 4×5 km teatesuusatamine.
27. veebruar 1997 &lt;br&gt;
15 võistkonda
Kahevõistlus.
Individuaalvõistlus.
61 võistlejat
Meeskonnavõistlus.
26. veebruar 1997 &lt;br&gt;
13 võistkonda
Suusahüpped.
Normaalmägi.
22. veebruar 1997 &lt;br&gt;
Suur mägi.
1. märts 1997 &lt;br&gt;
Meeskonnavõistlus suurel mäel.
27. veebruar 1997&lt;br&gt;
13 võistkonda
Dopinguskandaal.
26. veebruaril 1997 teatas Rahvusvahelise Suusaliidu meditsiinikomisjon, et Ljubov Jegorova dopinguproov osutus positiivseks. Positiivne dopinguproov võeti Ljubov Jegorovalt kohe pärast 5 km sõitu klassikalises stiilis ja see sisaldas anaboolse stimulaatori bromantaani jälgi. Ljubov Jegorova diskvalifitseeriti nii 5 km sõidus klassikalises stiilis kui ka 10 km jälitussõidus.
Ateena olümpiamängud

Ateenas on moodsad suveolümpiamängud toimunud kahel korral:
Lisaks sellele toimusid Ateenas 1906. aastal võistlused, mida kreeklased ise nimetasid II olümpiamängudeks. Sellise nimetuse põhjus oli see, et kreeklased ei tunnistanud 1900. ja 1904. aasta olümpiamänge. Tänapäeval on need võistlused tuntud Kaasaegsete olümpiamängude 10. aastapäevale pühendatud Ateena vahemängude nime all. Hiljem on küll Rahvusvahelise Olümpiakomitee poole pöördutud nendegi võistluste ametlike olümpiamängudena tunnustamise küsimustes, kuid ROK pole seda tänini teinud.
Staadionijooks

Staadionijooks ehk dromos või stadiodromos oli esimeste antiikolümpiamängude ainuke spordiala. Ainsaks alaks oli see aastatel 776–728 eKr ehk kuni XIV antiikajalümpiamängudeni. Aastal 724 eKr lisandus kahe staadioni jooks (diaulos). Staadionijooksu pikkus oli 192,27 m (mõnedel andmetel 192,28 meetrit). Esimeste antiikolümpiamängude staadionijooksu võitis Elisest pärit kokk Koroibos. 
Teise spordialana oli staadionijooks üks pentatloni ehk viievõistluse ala.
Arkaadia (Stoppard)

"Arkaadia" (originaalpealkiri "Arcadia") on Tom Stoppardi näidend aastast 1993. 
Näidendi pealkiri on allusioon fraasile "et in Arcadia ego". 
Tegevus.
Tegevus toimub kahel ajatasandil: ajavahemikus 1809–1812 ning 20. sajandi lõpus (1989). 
20. sajandil püüavad ajaloolased Hannah ja Bernard rekonstrueerida sündmusi, mis leidsid aset 19. sajandil Derbyshire'i maamajas Sidley Parkis. 
19. sajandil õpetab Septimus Hodge geeniusest 13-aastast tütarlast Thomasinat. Õppetunni katkestab luuletaja Ezra Chater, kelle naisega on Septimus seksuaalvahekorras olnud. Chater kutsub Septimuse duellile, kuid Septimus vingerdab asjast osavalt välja. 
Näidend koosneb seitsmest pildist. Tegevuspaik on tuba suure aiaga maamajas. Dekoratsioone ei vahetata.
Tegelased.
19. sajand
20. sajand
Retseptsioon.
Näidendi maailmaesietendus oli 13. aprillil 1993 Londonis Royal National Theatre'is. Seda on lavastatud paljudes teatrites. 
Kriitika on pidanud näidendit meistriteoseks. 
1993. aastal pälvis näidend parima näidendi Olivier' auhinna ja 1995 New Yorgi draamakriitikute auhinna.
Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei

Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei (saksa keeles "Sozialdemokratische Partei Deutschlands", lühend "SPD", eesti keeles "SSDP") on üks Saksamaa kahest peamisest erakonnast. Aastast 1998 kuni 2009. aasta oktoobrini kuulus SSDP valitsuskoalitsiooni. Partei tunnuslause on "Uuendamise jõud" (saksa keeles: "Kraft der Erneuerung").
Partei ideoloogiliseks aluseks on sotsiaaldemokraatia. See erakond asutati 1863. aastal. SSDP kasvas välja töölisliikumisest, olles praeguse parteiga võrreldes sotsialistlikum. 1959. aasta Godesbergi programmiga hüljati marksistlikud põhimõtted ja klassipartei kontseptsioon. 
SSDP oli Saksamaa Liitvabariigis võimul ka 1969–1982. Parteisse on kuulunud liidukantslerid Willy Brandt (1969–1974), Helmut Schmidt (1974–1982), Gerhard Schröder (1998–2005) ja Olaf Scholz (2021–2025), samuti liidupresidendid Gustav Heinemann (1969–1974), Johannes Rau (1999–2004) ja Frank-Walter Steinmeier (2017–).
SSDP on nii Sotsialistliku Internatsionaali kui ka Euroopa Sotsiaaldemokraatliku Partei asutajaliige.
Teise maailmasõja järel on SSDP traditsiooniliselt olnud tugevaim suurlinnades ja Põhja-Saksamaal, eriti suurtes tööstuspiirkondades, näiteks Ruhri linnastu. Väiksemates linnades on partei tugevaim samuti peamiselt Põhja-Saksamaal ja peamiselt ajalooliselt luterlikes piirkondades. Lõuna-Saksamaal on SSDPl vähe kandepinda väljaspool suurlinnu.
Pärast Gerhard Schröderit on parteid juhtinud Franz Müntefering (21. märtsist 2004 15. novembrini 2005) ja Matthias Platzeck (15. novembrist 2005 10. aprillini 2006). Kui Platzeck tervislikel põhjustel ametist tagasi astus, asus esimehe kohuseid täitma Rheinland-Pfalzi peaminister Kurt Beck. Beck valiti erakonna esimeheks 14. mail 2006 toimunud parteipäeval.
Franz Müntefering naasis partei esimehe kohale pärast Kurt Becki tagasiastumist 7. septembril 2008. 13. novembril 2009 valiti partei esimeheks Sigmar Gabriel.
2005. lahkus parteist kauaaegne esimees (1995–1999) Oskar Lafontaine, kes moodustas koos rühma SSDP poliitikas pettunutega uue vasakerakonna Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei.
Bärbel Bas ja Lars Klingbeil on erakonna esimehed olnud alates 2025. aastast.
Valimised.
SSDP on alates 27. oktoobrist 1998 olnud Saksamaa valitsuses ja liidukantsler oli 1998–2005 oli Gerhard Schröder. 
2005. aasta Saksamaa parlamendivalimiste järel moodustas SSDP Bundestagis (Saksa parlamendi alamkojas) 222 kohaga (34,2% häältest) suuruselt teise fraktsiooni Kristlik-Demokraatliku Liidu ja Kristliku Sotsiaalse Liidu ühisfraktsiooni järel, jäädes valimistel neile alla 1% häälte ja 4 kohaga. Valimiste tulemusena moodustati koalitsioon Kristlik-Demokraatliku Liidu, Kristliku Sotsiaalse Liidu ja SSDP vahel. Liidukantsleriks sai Kristlik-Demokraatliku Liidu esimees Angela Merkel.
Kihnu vald

Kihnu vald on vald Pärnumaal. See hõlmab Kihnu saare ja selle lähedased laiud ning paikneb Liivi lahes.
Kihnu vallavanem on Egon Vohu.
Asustus.
Külad.
Lemsi, Linaküla, Rootsiküla ja Sääre.
Ajalugu.
21. mai 1992 – Kihnu külanõukogu muudeti Kihnu vallaks.
Kihnu valla lipp

Kihnu valla lipp on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kihnu valla lipp.
Lipp on kinnitatud 7. novembril 1995.
Lipu kirjeldus.
Kihnu valla lipp on ruudukujuline, mille valgel kangal on sinine kaheksaharuline täht.
Lipu normaalsuurus on 105x105 cm. 
Põhjendus.
Sinine kaheksaharuline täht sümboliseerib ilmakaarte risti ja selle läbi Kihnu kuulsaid meresõitjaid ning laevaehitajaid. Täht märgib samuti põhjamaiselt karge mere keskel asuvat Kihnu saart ennast.
Kohtla-Nõmme lipp

Kohtla-Nõmme lipp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla-Nõmme valla lipp.
Lipp kinnitati 16. aprillil 1997.
Lipu kavandi autor on Viktor Roosipuu.
Lipu kirjeldus.
Ristkülikukujuline lipp koosneb kolmest horisontaalsest võrdsest laiust. Lipu vardapoolne 4/11 pikkune osa koosneb kollasest, rohelisest, kollasest laiust. Lipu lehviva poole 7/11 pikkune osa koosneb rohelisest, kollasest, rohelisest laiust.
Kollane sümboliseerib Kohtla-Nõmme liivast pinda ja põlevkivi, roheline aga looduse rohelust.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm.
Šumen

Šumen on linn Bulgaaria kirdeosas, Šumeni piirkonna keskus.
1950–1965 kandis nime "Kolarovgrad".
Tähtsaim vaatamisväärsus on Bulgaaria suurim, 1745. aastal valminud Tombuli mošee.
Kodumajutus

Kodumajutus on hommikusöögi või köögi kasutamise võimalusega, füüsilise isiku talus, majas või korteris paiknev majutusettevõte. 
Eestis kehtestatud nõuded.
Kodumajutuses peab olema:
Külalistemaja

Külalistemaja on hotellist madalama teenindustasemega majutusettevõte. 
Eestis kehtestatud nõuded.
Külalistemajas peab olema:
Majutusettevõte

Majutusettevõte on majutusteenuseid osutav ettevõte. 
Majutusettevõtete hulka kuuluvad näiteks hotellid, motellid, külalistemajad, hostelid, võõrastemajad, puhkemajad, kämpingud, puhkekülad ja -laagrid, külaliskorterid, kodumajutus jmt.
Eestis kehtivate seaduste kohaselt on majutusettevõte majandusüksus, mille kaudu ettevõtja osutab tasu eest majutusteenust ja sellega kaasnevaid teenuseid.
Majutusteenuseks ei loeta:
Sankt Moritzi olümpiamängud

Sankt Moritzis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
Lake Placidi olümpiamängud

Lake Placidis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
Innsbrucki olümpiamängud

Innsbruckis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
Garmisch-Partenkircheni olümpiamängud

Garmisch-Partenkirchenis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
Cortina d'Ampezzo olümpiamängud

Cortina d'Ampezzo olümpiamängud võib tähendada kahte asja.
Los Angelese olümpiamängud

Los Angeleses on kaasaegsed suveolümpiamängud toimunud kahel korral:
Los Angeleses peetakse ka
Londoni olümpiamängud

Londonis on kaasaegsed suveolümpiamängud toimunud kolmel korral:
Pariisi olümpiamängud

Pariisis on kaasaegsed suveolümpiamängud toimunud kolmel korral:
Arturo Kinch

Arturo Kinch (sündinud 15. aprillil 1956) on Costa Rica suusataja.
Ta osales 1980. aasta taliolümpiamängudel, 1984. aasta taliolümpiamängudel ja 1988. aasta taliolümpiamängudel mäesuusatamises ning 2002. aasta taliolümpiamängudel murdmaasuusatamises.
2006. aasta taliolümpiamängudel osales ta 15 km klassikalises stiilis ja oli 97 lõpetanust 96. (aeg 1:06.50,3) ning sprindis, kus oli 71 lõpetanust 69. (aeg 4.22,72).
Asutas 1983. aastal Costa Rica Suusaliidu.
Ta on harrastanud ka korvpalli ja jalgpalli.
Arturo Kinch on lõpetanud Colorado Kristliku Ülikooli ja elab Ameerika Ühendriikides Denveris.
Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum

Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum (lühend ETDM) on muuseum, mis on keskendunud eeskätt tarbekunsti ja disaini ajaloo tutvustamisele Eestis. 
Asutusele pandi alus 24. novembril 1971 ja muuseum avati 18. juulil 1980 Eesti Riikliku Kunstimuuseumi filiaalina, toonase nimega Tarbekunstimuuseum. Tarbekunsti- ja disainimuuseum sai iseseisvaks muuseumiks ja praeguse nime 2004. aastal. ETDM asub Tallinna vanalinnas 17. sajandi lõpul valminud barokses aidas, mis rajati 1683.
2013. aastat on muuseumi juhiks Kai Lobjakas. Alates 1. juunist 2024 tegutseb muuseum sihtasutusena.
Muuseumi kogule pandi alus 1919. aastal koos Eesti Kunstimuuseumi rajamisega.Eesti kaasaegse tarbekunsti kõrval on esindatud ka tootekujunduse ja unikaaldisaini näiteid. Muuseumil on tekstiili-, keraamika-, portselani-, naha-, klaasi-, ehte-, metalli-, mööbli- ja disainikollektsioon, kokku üle 13 000 museaali, lisaks mahukas foto-, negatiivi- ja slaidikogu, erialane raamatukogu ning arhiiv. See on kõige ülevaatlikum eesti professionaalse tarbekunsti ja disaini kogu.
Ventraalsus

Ventraalsus ehk kõhtmisus on asend looma (sealhulgas inimese) organismis "kõhu pool", selja-kõhutelje kõhupoolsemas osas. Ventraalsuse vastand on dorsaalsus. 
"Ventraalne" ehk "kõhtmine" (ladina keeles "ventralis") on anatoomiline asenditähis, millega tähistatakse looma (sealhulgas inimese) elundi asukohta organismis "kõhu pool" (neljale jalaga maale toetuval imetajal allpool ning teistel loomadel homoloogiliselt sellega; või siis looma normaalse kulgemisasendi puhul allpool) või elundi osa paiknemist elundi suhtes kokkuleppeliselt "kõhtmisel" (alumisel või eesmisel pikemal) küljel.
Inimese keha tervikuna kirjeldades kasutatakse sõna "ventraalne" ("kõhtmine") asemel tavaliselt sõna "eesmine" (anterioorne).
Sõna "ventraalne" võib loomade anatoomias tähendada ka 'kõhu (või tagakeha) juurde kuuluv, kõhu-'. 
Sõna "ventraalne" (vastand: "dorsaalne") on asenditähisena kasutusel ka botaanikas. Seal ta tähistab asendit mingile teljele (näiteks varrele) lähemal.
Furka kuru

Furka kuru (saksa "Furkapass") on kuru Leponti Alpides. Ühendab Reußi orgu idas ja Rhône'i orgu läänes. Kõrgus 2431 meetrit.