tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kuna

Kuna on Horvaatia endine rahaühik, mis oli kasutusel 1994–2022. 1 kuna jagunes 100 lipaks. Lühend HRK.
"Kuna" tähendab horvaadi keeles kärplasi, nimetus tuleneb sellest, et keskajal kasutati Horvaatia alal maksevahendina nugisenahku. Ka juba Rooma riigi ajal koguti Ülem- ja Alam-Pannoonia provintsides makse nugisenahkades, horvaadi keeles ongi maks "marturina", mis tuleneb vanaladinakeelsest nugise nimetusest "martus". "Lipa" tähendab horvaadi keeles pärna, nimetus tuli sellest, et Habsburgide ajal istutati Horvaatia alal turuplatsidele pärnapuid.
Kuna võeti esmakordselt kasutusele 26. juulil 1941 Ante Pavelići Sõltumatus Horvaadi Riigis, mis oli tegelikult Natsi-Saksamaa ja fašistliku Itaalia nukuriik, vahetuskursiga 20 kuna = 1 riigimark. Kuna oli kasutusel kuni juulini 1945, kui selle vahetas välja uuesti Jugoslaavia dinaar, vahetuskursiga 40 kuna = 1 dinaar.
Pärast Horvaatia iseseisvumist Jugoslaavia FSV-st vahetas 23. detsembril 1991 Jugoslaavia dinaari välja Horvaatia dinaar. Dinaari väärtus aga vähenes kiirelt, dinaari vahetas välja kuna 30. mail 1994, vahetuskursiks 1000 dinaari = 1 kuna. Kuna seoti Saksa margaga, ka kuna rahatähed olid disainilt vägagi sarnased 1990. aastate Saksa marga rahatähtedele.
Horvaatia keskpanga poliitikaks oli kuna ja euro (varem marga) vahetuskursi hoidmine stabiilsena, alates euro kasutuselevõtust 1999. aastal püsis kuna ja euro vahetuskurss enam-vähem stabiilsena 1 euro = 7,5 kuna juures väikese kõikumisega. 10. juulil 2020 liitus Horvaatia Euroopa vahetuskursimehhanismiga, kuna vahetuskurss euroga fikseeriti – 1 euro = 7,53450 kuna. Horvaatia liitus Euroopa Liiduga 1. juulil 2013, kuid esialgne plaan eurole üle minna pärast nelja aastat liikmesust osutus liiga lühikeseks.
1. jaanuaril 2023 läks Horvaatia üle eurole. Kuna jäi sularahas paralleelselt käibele esimeseks kaheks nädalaks, kuni 14. jaanuarini. 5. septembrist 2022 kuni 31. detsembrini 2023 on kohustuslik kuvada hindu korraga eurodes ja kunades. Sularaha saab vahetada eurodeks euroala maade keskpankades kuni 28. veebruarini 2023, kõikides Horvaatia pankades ja postkontorites kuni 2023. aasta lõpuni. Horvaatia pangas saab münte vahetada kuni 2025. aasta lõpuni ja rahatähti igavesti.
Pangatähed.
Horvaatias on käibel kaheksa nominaaliga rahatähed, rahatähtede disain sarnaneb 1990. aastate Saksa marga rahatähtedele:
Mündid.
Horvaatias on käibel üheksa mündinominaali:
Kõikide kunamüntide esiküljel on tuhkur (horvaadi keeles "kuna") ja kõikide lipamüntide esiküljel on õitega pärnaoks (pärn on horvaadi keeles "lipa").
Kursid.
Kuna väärtus seisuga 4. veebruar 2008:
Olof Mellberg

Erik Olof Mellberg (sündinud 3. septembril 1977 Gullspångis) on Rootsi jalgpallikoondise endine kaitsja.
Koondisekarjäär.
Esimest korda mängis Mellberg Rootsi täiskasvanute koondises 23. veebruaril 2000 Itaalia jalgpallikoondise vastu. See mäng kaotati 0:1. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 10. septembril 2003, mil võideti Poola jalgpallikoondist 2:0.
2000. aasta EM-il osales Mellberg kõigis kolmes alagrupimängus. Rootsi sai neist ühe viigi ja kaks kaotust ning jäi alagrupis viimaseks.
2002. aasta MM-il Jaapanis mängis Mellberg kõik Rootsi mängud algusest lõpuni kaasa. Ülitugevaks hinnatud alagrupis viigistas Rootsi algul Inglismaa jalgpallikoondisega 1:1, siis võitis Nigeeria jalgpallikoondise 2:1 ja lõpuks viigistas Argentina jalgpallikoondise 1:1. Rootsi võitis alagrupi Inglismaa ees. Kuid seejärel kaotas Rootsi Senegali jalgpallikoondisele lisaajal 1:2 ja langes välja.
2004. aasta EM-il Portugalis osales Mellberg kõigis kohtumistes algusest lõpuni kaptenina. Avakohtumises alistas Rootsi Bulgaaria jalgpallikoondise 5:0 ning seejärel viigistas Itaaliaga 1:1 ja Taani jalgpallikoondisega 2:2. Rootsi, Taani ja Itaalia kogusid võrdselt võidu ja kaks viiki ning väravate vahe järgi võitis Rootsi Taani ees alagrupi. Veerandfinaalis Hollandi jalgpallikoondise vastu normaal- ja lisaajal väravaid ei löödud ning pool,finalist selgus penaltiseerias. Pärast 5 penaltit oli seis 4:4, Mellberg eksis 6. penalti löömisel ja Arjen Robbeni tabamusest läks Holland poolfinaali. Kaks rootslast, Mellberg ja Henrik Larsson, valiti turniiri sümboolsesse koondisse.
2006. aasta MM-il Saksamaal osales Mellberg samuti kõigis kohtumistes algusest lõpuni kaptenina. Rootsi viigistas Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondisega 0:0, võitis Paraguay jalgpallikoondise 1:0 ja viigistas Inglismaaga 2:2. Alagrupi võitis Inglismaa Rootsi ees. Kuid seejärel kaotas Rootsi Saksamaa jalgpallikoondisele 0:2 ja langes välja.
2008. aasta EM-il Austrias osales Mellberg jällegi igas matšis algusest lõpuni, aga mitte enam kaptenina (selleks oli Fredrik Ljungberg). Avamängus alistati Kreeka jalgpallikoondis 2:0, aga seejärel kaotati Hispaania jalgpallikoondisele 1:2 ja Venemaa jalgpallikoondisele 0:1 ning langeti välja.
Mellberg mängis Rootsi rahvuskoondis aastatel 2000–2012 kokku 117 korda ja lõi kaheksa väravat. 
Isiklikku.
Olof Mellberg on 194 cm pikk ja kaalub 82 kg.
Simão Sabrosa

Simão Pedro Fonseca Sabrosa (sündinud 31. oktoobril 1979 Constantimis) on Portugali jalgpallikoondise endine poolkaitsja.
Simão mängis Portugali jalgpallikoondises aastatel 1998–2010 85 korda ja lõi 22 väravat.
Isiklikku.
Simão Pedro Sabrosa on 170 cm pikk.
Ricardo Pereira

Ricardo Alexandre Martins Soares Pereira (sündinud 11. veebruaril 1976 Montijos) on Portugali jalgpallikoondise endine väravavaht.
Portugali rahvuskoondises tegi Ricardo debüüdi juunis 2000, kui mängiti Iirimaaga. Pärast 2008. aasta Euroopa meistrivõistlusi lahkus Ricardo Portugali koondisest. Ta osales seal 79 mängus. 
Isiklikku.
Ricardo Pereira on 185 cm pikk.
Christian Wilhelmsson

Christian Wilhelmsson (sündinud 8. detsembril 1979 Malmös) on Rootsi jalgpallikoondise endine poolkaitsja.
Rootsi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2012 kokku 79 korda ja lõi üheksa väravat. Ta kuulus Rootsi koondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2004., 2008. ja 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Isiklikku.
Christian Wilhelmsson on 177 cm pikk.
Anders Torstenson

Anders Torstenson (2. jaanuar 1641 Stralsund – 8. november 1686 Stockholm) oli Rootsi riigimees. 
Anders Torstenson sündis feldmarssal Lennart Torstensoni (1603–1651) ja vabapreili Beata De la Gardie (1612–1680) pojana. Tema ema oli Ekholmi vabahärra Johan De la Gardie (1582–1642) tütar. 
Anders Torstenson õppis Uppsala Ülikoolis, oli Karl XI troman ja riigi tallmeister, 8. jaanuarist 1673 riiginõunik, 1674–1681 Eestimaa kindralkuberner ja 1684–1686 Turu õuekohtu president. 
Ta oli Ortala krahv, Virestadi vabahärra, Forstena, Reesta, Raasiku, Lennartsnäsi, Segersjö, Penningby, Ökna ja Lydöö härra.
Eestimaal talle De la Gardie perekonnalt pärimise teel kuulunud Kehra mõisa müüs ta 1665 Tallinna superintendendile Magnus Gabriel Elferingile , isalt päritud Järvamaa Koeru kihelkonna Aruküla ja Paide kihelkonna Mäo mõisad müüs ta 1669 35 000 hõberubla eest Liivimaa Kubernerile kindralleitnant Hans von Fersenile (Sipa)., ning Raasiku mõisa pantis ta 1674. aastal 38 000 riigitaalri eest krahv Otto Wilhelm Königsmarckile (1639–1688), kes 1682 abiellus tema abikaasa onu Magnus Gabriel De la Gardie tütrega.
Perekond.
Andres Torstenson abiellus 1665 Christina Stenbockiga (1649–1719), kes oli riiginõuniku, Bogesundi krahvi Gustaf Otto Stenbocki ja Läckö krahvinna Christina Catharina De la Gardie tütar ning Jakob De la Gardie tütretütar. Abielust sündisid:
Petr Čech

Petr Čech ([petr tšehh] ; sündinud 20. mail 1982 Plzeňis) on endine Tšehhi jalgpallur (väravavaht).
Enne 2015. aastal toimunud üleminekut Londoni Arsenali mängis Čech klubides FK Chmel Blšany, Praha Sparta, Rennes ja Chelsea.
Londoni Chelsea mängijana valiti Čech kolm korda UEFA Meistrite Liiga parimaks väravavahiks – hooaegadel 2004–2005, 2006–2007 ja 2007–2008.
14. oktoobril 2006 sai Čech Readingi vastu mängides tõsise peavigastuse, kui põrkas kokku Stephen Huntiga. Chelsea treener José Mourinho on öelnud, et Čechil vedas, et ta veel elus on. Sellest ajast saati kannab Čech peamaski.
29. juunil 2015 sai Čechist Londoni Arsenali mängija. Jalgpallurikarjääri lõpetas ta Arsenalis 2019. aastal.
Debüüdi Tšehhi rahvusmeeskonnas tegi ta 12. veebruaril 2002 Küprose vastu.
Ta lõpetas koondisekarjääri pärast 2016. aasta Euroopa meistrivõistlusi. Ta mängis Tšehhi rahvuskoondises 124 korda, millega on ta Tšehhi rekordinternatsionaal.
Petr Čech on 197 cm pikk ja kaalub 87 kg.
Tomáš Rosický

Tomáš Rosický (sündinud 4. oktoobril 1980 Prahas) on endine tšehhi jalgpallur.
Tšehhi rahvuskoondises mängis Rosický aastatel 2000–2016 kokku 105 korda ja lõi 23 väravat. Debüüt koondises toimus 23. veebruaril 2000, kui kohtuti Iirimaaga ja võideti 3:2. Esimese värava koondise kasuks lõi Rosický 6. oktoobril 2001, kui mängiti Bulgaariaga ja võideti 6:0.
Isiklikku.
Tomáš Rosický pikkus on 175 cm.
Karel Poborský

Karel Poborský (sündinud 30. märtsil 1972 Jindřichův Hradecis) on endine Tšehhi jalgpallur, poolkaitsja.
Tšehhi jalgpallikoondises mängis Poborský aastatel 1994–2006 118 mängu ja lõi 8 väravat. Debüüt koondises oli 23. veebruaril 1994, kui kohtuti Türgiga ja võideti 4:1. Esimese värava koondise kasuks lõi Poborský 23. juunil 1996, kui mängiti Portugaliga ja võideti 1:0.
Isiklikku.
Karel Poborský on 175 cm pikk.
Vladimír Šmicer

Vladimír Šmicer (sündinud 24. mail 1973 Děčínis) on endine Tšehhi jalgpallur, Tšehhi jalgpallikoondise poolkaitsja ja ründaja.
Šmicer pidas 1993–2005 rahvuskoondises 81 mängu (80 Tšehhi koondises, 1 Tšehhoslovakkia koondises) ja lõi 27 väravat. Esimese värava koondises lõi ta 19. juunil 1996, kui mängiti Venemaaga viiki 3:3.
Isiklikku.
Vladimír Šmicer on 180 cm pikk.
Reuss

Reuss (vanemas saksa keeles Reuß) on kahe endise vürstiriigi nimi Saksamaal, mis ühendati Tüüringi liidumaaga aastaks 1920. 
Oma viimastel aastatel koosnesid vürstiriigid kahest osast, mida eraldasid Saksi-Weimar-Eisenachi osad. Lõunapoolne ja suurem osa, Oberland, piirnes Saksimaaga idas, Baieriga lõunas, Saksi-Meiningeni ja Schwarzburg-Rudolstadtiga läänes ja loodes Preisimaaga. 
Teine osa, Unterland Gera ümbruses, piirnes idas ja läänes Saksi-Altenburgiga ning põhjas Preisimaaga.
Reussi dünastia.
Reussi dünastia, mis valitses vürstiriiki, on teada 12. sajandist. Kõik selle meessoost liikmed kandsid Saksa keisri Heinrich VI auks nime Heinrich.
Plaueni liin jagunes suguvõsas umbes 1300. aastal vanemaks haruks (suri välja 1572) ja nooremaks haruks. Viimane hakkaski kasutama nime Reuss. Nimi tulenes Heinrich Venelasest, kes pärast Vene tsaaririigi külastamist naitus ühe printsessiga Galiitsiast.
See haru võttis vastu luteri usu ning jagunes 1564. aastal kolmeks liiniks:
Vanem Reuss sai pealinnaks Greizi ja õigused enamusele Oberlandist. Noorem Reuss sai oma valdusse Unterlandi ja pealinnaks Gera, niisamuti osa Oberlandist. 
Mõlemad Reussid said krahvitiitli aastal 1673, vanem liin pälvis vürstitiitli aastal 1778 ja noorem liin aastal 1806.
Mõlemad liinid kuulusid 1815. aastal Saksa Liitu ja said ka 1871. aastal osaks Saksa Keisririigist. Reuss-Schleiz-Gera, Reuss-Ebersdorf ja Reuss-Lobenstein ühinesid Reussi noorema liini vürstiriigiks aastal 1848.
Liidumaaks moodustumine.
Vanema Reussi ja noorema Reussi territooriumitest said vabariigid Esimese maailmasõja lõppedes aastal 1918. Need ühinesid Reussi Rahvariigiks aga 4. aprillil 1919.
Liit lagunes aasta hiljem 1. mail 1920, mil moodustati Tüüringi liidumaa.
Karlovy Vary maakond

Karlovy Vary maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis.
Haldusjaotus.
Maakond jaguneb 3 ringkonnaks:
Alabama

Alabama on Ameerika Ühendriikide osariik riigi kaguosas. See kuulub lõunaosariikide hulka ning piirneb lõunas Mehhiko lahe ja Florida osariigiga, idas Georgia, põhjas Tennessee ja läänes Mississippi osariigiga.
Alabama on pindalalt 30. osariik ja sisemaiste veeteede suuruselt teine. Rahvaarvult on Alabama 4,7 miljoni elanikuga 23. kohal (2009. aasta seisuga).
Alabama hüüdnimi on Yellowhammer State tunnuslinnu täpikrähni (ladina keeles C"olaptes auratus", inglise keeles eelkõige "northern flicker", aga ka "yellowhammer") järgi. Samuti tuntakse seda lõunaosariikide südamena (inglise keeles "Heart of Dixie"). Alabama tunnuspuu on pikaokkaline mänd ("Pinus palustris"), tunnuslill on kameelia.
Osariik on nime saanud alabama indiaanirahva järgi, kelle endanimetus on "albaˑmo" (mitmuses "albaˑmaha"). Nimetuse päritolu pole kindlalt teada.
Ajalugu.
Ameerika kodusõjast kuni teise maailmasõjani kannatas Alabama majanduslanguse all, nagu ka teised lõunaosariigid. Osalt oli selle põhjus osariigi majanduse sõltuvus põllumajandusest. Teise maailmasõja järel Alabama majandus kasvas ja põhilisteks majandusharudeks said põllunduse asemel rasketööstus, mineraalide tootmine, haridus ja tehnoloogiaettevõtlus. Samuti rajati Alabamasse arvukalt sõjaväerajatisi – peamiselt USA maaväe ja õhujõudude tarvis –, mis lõid osariiki uusi töökohti.
Pinnamood.
Alabama põhja- ja kirdeosa, mis hõlmab selle pindalast umbes 40%, on mitmekesine ja maaliline. Ülejäänud osa võtab enda alla lainjas tasandik, mis laiub edela suunas Mississippi jõe ja Mehhiko lahe poole.
Kogu osariiki läbib umbes 30 km laiune Cumberlandi platoo ehk Tennessee oru piirkond, mille jõed jagavad laiadeks kiltmaadeks. Platoo keskosa on osariigi põhjapiirist umbes 100 km kaugusel. Platoo põhjaosas, Jacksoni maakonnast läänes, on umbes 2500 km² suurune tasane kõrgustik, mis ulatub üle 200 m üle merepinna. Sellest lõuna pool on kitsa maaribana kummalgi pool Tennessee jõge rulluva maastikuga madalik kõrgusega vähem kui 200 m üle merepinna. Neist kirde pool on mägine järskude nõlvadega ala sügavate kitsaste soppide ja orgude ning tasaste mäetippudega. Sealsed kõrgused ulatuvad üle 500 m. Selle piirkonna ülejäänud osa (lõunaosa) tuntuim pinnavorm on Little Mountain, mis laiub umbes 130 km ulatuses kahe oru vahel.
Cumberlandi platoo piirkonnast kagu pool on Apalatši oru piirkond (kohapeal tuntud Coosa oru nime all), mis on suure Apalatši mäestiku lõunaots ning mille pindala on umbes 20 000 ruutkilomeetrit.
Rahvastik.
2010. aasta seisuga elab Alabamas 4 779 736 inimest.
Suuremad linnad.
Osariigi pealinn on Montgomery. Suurima rahvaarvuga linn on Birmingham ja pindalalt suurim on Huntsville. Alabama vanim linn on Prantsuse kolonistide asutatud Mobile.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 67 maakonnaks.
Libereci maakond

Libereci maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 4 ringkonda 215 vallaga, millest 36 on linnaõigused.
Lõuna-Morava maakond

 Lõuna-Morava maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis.
Suuremad linnad on Brno, Znojmo, Hodonín, Břeclav, Vyškov ja Blansko.
Lõuna-Morava maakonna Břeclavi ringkonnas asuva Dolní Věstonice küla lähistelt on leitud teadaolevalt maailma vanimad keraamilised kujud. Nende hulgas ka vahemikku 29 000 kuni 25 000 eKr dateeritud Dolní Věstonice Venus.
Haldusjaotus.
Maakond jaguneb seitsmeks ringkonnaks:
Lõuna-Tšehhi maakond

Lõuna-Tšehhi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis.
Suuremad jõed on Vltava, Lužnice ja Otava.
Suuremad linnad on České Budějovice, Tábor, Písek, Strakonice, Jindřichův Hradec ja Český Krumlov.
Maakonnas asub osa Šumava rahvuspargist.
Haldusjaotus.
Maakond jaguneb seitsmeks ringkonnaks:
Turgi rahvad

Turgi rahvad on turgi keeli kõnelevad rahvad Aasias ja Euroopas.
Suuremad rahvad on türklased, aserid, usbekid, kasahhid, uiguurid, türkmeenid, tatarlased, kirgiisid, baškiirid, tšuvašid ja hakassid.
Turgi rahvaste keeli, kultuuri ja ajalugu uurib turkoloogia.
Morava-Sileesia maakond

Morava-Sileesia maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kuus ringkonda 300 vallaga.
Ringkonnad:
Olomouci maakond

Olomouci maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis. Maakonna keskus on Olomouc.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 5 ringkonda 398 vallaga.
Pardubice maakond

Pardubice maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 4 ringkonda 452 vallaga.
Plzeňi maakond

Plzeňi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis. See asub Tšehhi lääneosas ja piirneb läänes Saksamaa Baieri liidumaaga.
Rahvastik.
Maakonnas on 13 linna, suuremad linnad on Plzeň, Klatovy, Tachov, Rokycany, Domažlice, Stříbro ja Sušice.
Majandus.
Plzeňi maakonna SKT moodustab 5,5% Tšehhi SKT-st ja rahvaarv 5,4% Tšehhi rahvaarvust. SKT inimese kohta on 19 900 USA dollarit (PPP), mis on veidi kõrgem kui Tšehhi keskmine.
Haldusjaotus.
Maakonnas on seitse ringkonda:
Zlíni maakond

Zlíni maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis Moravas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 4 ringkonda 304 vallaga.
Vysočina maakond

Vysočina maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 5 ringkonda 704 vallaga.
Mitmemandaadiline valimisringkond

Mitmemandaadiline valimisringkond on valimisringkond, kust valitakse mitu esindajat. Võrdelise valimissüsteemi üks põhitunnuseid ja mitmepartei süsteemi eeldus.
Vastand: ühemandaadiline valimisringkond, enamusvalimised.
Droopi kvoot

Droopi kvoot on kvoot, mida kasutatakse mandaatide jagamiseks valimistel. Seda kasutatakse kõige sagedamini üksiku ülekantava hääle meetodi puhul, kuid võidakse kasutada ka nimekirjavalimistel suurima jäägi meetodi puhul Hare'i kvoodi asemel.
Droopi kvoot arvutatakse valemiga:
formula_1
kus:
V – häälte koguarv
S – mandaatide arv
Tulemus ümardatakse allapoole täisarvuni. Saadud arv näitab ühe mandaadi saamiseks vajalikku häälte arvu. Kandidaat või nimekiri, kellele antud häälte arv selle ületab, saab mandaadi.
Näide.
Olgu jaotamiseks 4 kohta. Partei A sai 500 häält, partei B sai 400 häält ja partei C sai 300 häält.
Kvoot on (1200/5)+1 = 241 häält. Selle järgi sai A 2,07 kvooti, B 1,66 kvooti ja C 1,24 kvooti. Täisosade järgi saab A 2 kohta, B saab 1 koha ja C saab 1 koha.
Droopi kvoodi võttis kasutusele inglise advokaat ja matemaatik Henry Richmond Droop (1831–1884).
Imperiali kvoot

Imperiali kvoot on kvoot, mida kasutatakse valimistel mandaatide jagamiseks. Seda kasutatakse kõige sagedamini üksiku ülekantava hääle meetodi puhul, kuid võidakse kasutada ka nimekirjavalimistel suurima jäägi meetodi puhul. Mandaatide jagamisel Imperiali kvoodi abil juhtub sageli, et valituks osutub mandaatide arvust suurem arv inimesi ning tulemust tuleb täpsustada teiste meetodite abil. Seetõttu kasutatakse seda meetodit harva.
Kvoot arvutatakse valemiga:&lt;br&gt;
formula_1&lt;br&gt;
V – häälte koguarv&lt;br&gt;
S – mandaatide arv&lt;br&gt;
Annab parteidele suurima täisosa ja vähendab ülejäänuid kohti, kuid ei löö kohtade arvu lõhki. Meetod on kõige ebavõrdelisem valimismeetod. Üks väheseid riike, kus seda kasutatakse, on Ecuador.&lt;br&gt;
Näide:&lt;br&gt;
4 kohta jaotada&lt;br&gt;
Partei A saab 500 häält&lt;br&gt;
Partei B saab 400 häält&lt;br&gt;
Partei C saab 300 häält&lt;br&gt;
Kvoot: 1200/(4+2)=1200/6=200 häält&lt;br&gt;
Partei A saab 2,5 kvooti&lt;br&gt;
Partei B saab 2 kvooti&lt;br&gt;
Partei C saab 1,5 kvooti&lt;br&gt;
Täiskohtade järgi: A saab 2, B saab 2 ja C 1 koha. Et 4 kohani viia, hakatakse ülejäägi järgi sõeluma. Aga kuna ülejääk on võrdne, siis varureeglite järgi otsustatakse kohtade saatus. Üks üldlevinum varumeede on kvoodi suurendamine nõnda, et valituks osutuks kohtade arvuga võrdne arv kandidaate. Ehk sisuliselt D'Hondti alternatiivprotseduur.&lt;br&gt;
Imperialist on ka võrdlusarvude meetod.&lt;br&gt;
formula_2,&lt;br&gt;
kus 
S = 1 kõigil parteidel kohe alguses.&lt;br&gt;
V – häälte arv&lt;br&gt;
S – kohtade arv&lt;br&gt;
Sierra Leone riigipeade loend

Sierra Leone riigipeade loend loetleb Sierra Leone riigipead alates iseseisvumisest 1961. aastal.
Sõjaliste operatsioonide loend

Sõjalisi operatsioone on aegade jooksul nimetatud erinevate koodnimedega, et vaenlast petta või teadmatuses hoida.
Haile Gebrselassie

Haile Gebrselassie (amhari ኃይሌ ገብረ ሥላሴ, haylē gebre silassē; sündinud 18. aprillil 1973 endises Arsi provintsis Etioopias) on Etioopia endine kergejõustiklane, pikamaajooksja. Tema nimel on kehtiv maratoni tippmark 2:03:59, mille ta jooksis 2008. aasta Berliini maratonil. Ta on püstitanud 26 maailmarekordit.
Novembris 2010 teatas ta, et loobub tippspordist.
2021. aasta novembris oli Haile Gebreselassie Etioopias lahingurindel Tigray mässuliste vastu.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
olümpiavõitja 10 000 m jooksus (27.07,34)
olümpiavõitja 10 000 m jooksus (27.18,20)
Maailmameistrivõistlustel.
maailmameister 10 000 m jooksus (27.46,02)
&lt;br&gt;hõbemedal 5000 m jooksus (13.03,17)
maailmameister 10 000 m jooksus (27.12,95) 
maailmameister 10 000 m jooksus (27.24,58) 
maailmameister 10 000 m jooksus (27.57,27) 
pronksmedal 10 000 m jooksus (27.54,41)
hõbemedal 10 000 m jooksus (26.50,77)
Sisemaailmameistrivõistlustel.
maailmameister 3000 m jooksus (7.34,71)
maailmameister 1500 m jooksus (3.33,70)
&lt;br&gt;maailmameister 3000 m jooksus (7.53,57)
maailmameister 3000 m jooksus (7.40,97)
Juunioride maailmameistrivõistlustel.
juunioride maailmameister 5000 m jooksus (13.36,06)
&lt;br&gt;juunioride maailmameister 10 000 m jooksus (28.03,99) 
Krossijooksu maailmameistrivõistlustel.
juunioride hõbemedal (23.35)
pronksmedal (34.32)
IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlustel.
1. koht 3000 m jooksus (7.35,90)
1. koht 3000 m jooksus (7.50,00)
Poolmaratoni maailmameistrivõistlustel.
maailmameister poolmaratonis (1.00,03)
Isiklikku.
Haile Gebrselassie on 164 cm pikk ja kaalub 55 kg.
Briti Columbia vapp

Briti Columbia vapp on Kanada Briti Columbia provintsi vapp.
Briti Columbia

Briti Columbia provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Kanada riigi lääneosas.
Briti Columbia on ainus Kanada provints, mis piirneb Vaikse ookeaniga. Seda eraldab Alberta provintsist Kaljumäestik.
Loodus.
Suuremad saared on Kuninganna Charlotte'i saared põhjas ning 460 km pikkune Vancouveri saar lõunas.
Läbi kogu Briti Columbia kulgeb teda Alberta provintsist eraldav Kaljumäestik. Lääne pool asub Rannikuahelik, mis moodustab Kanada Vaikse ookeani ranniku ning kuhu liustike tegevuse tagajärjel on ohtralt fjorde ja väikseid saari uuristunud. 
Kaljumäestiku ja Rannikuaheliku vahel on suured metsamassiivid, looduslikud rohumaad ja hulgaliselt järvi.
Briti Columbias elab arvukalt metsloomi, sealhulgas grislid, baribalid ehk kaeluskarud, põdrad, lisaks mitmesugused veelinnud. Sealseid elupaiku kaitstakse kokku 675 looduskaitsealaga, mida külastab umbes 22 miljonit turisti aastas. 
Provintsi tohututes laanemetsades kasvab suur osa Kanada tulumetsadest. Sealt saavad toorainet puidu-, paberi- jm tööstus.
Haldus.
Provintsi pealinn on Vancouveri saarel paiknev Victoria. Linn asub kohas, kuhu 1843 rajati esimene Euroopast väljarännanute koloonia.
Provints jaotakse 28 regionaalseks piirkonnaks ja Stikine regiooniks, mis on inkorporeerimata ala.
Provints on osaliselt jaotatud ka kohalikeks omavalitsusteks. 2022. aasta seisuga oli omavalitsusi üle 160, kuid need katsid kõigest 11% provintsi pindalast. Samas elas kohalike omavalitsuste piires 89% provintsi elanikest.
Regionaalseks piirkonnad.
Märkused:
Rahvastik.
2021. aasta Kanada rahvaloenduse järgi elas Briti Columbias 5 miljonit inimest.
Kuigi enamik provintsi elanikest on Briti juurtega, elab seal ka palju indiaanlasi (2006. aasta rahvaloenduse andmetel 4,7% elanikkonnast) ja Indiast pärit immigrante. Lisaks paikneb seal Põhja-Ameerika suuruselt teine (San Francisco järel) hiina kogukond.
2011. aasta rahvaloenduse järgi oli 44,6% elanikest kristlased ja 44,1% ei seostanud ennast ühegi usulahuga. Lisaks tunnistasid 4,7% sikhismi, 2,1% budismi, 1,8% islamit ja 1,1% hinduismi.
2016. aasta rahvaloenduse järgi kõneles inglise keelt emakeelena 70,52%, pandžabi keelt 4,42%, kantoni keelt 4,31%, mandariinihiina keelt 4,15%, tagalogi keelt 1,75%, saksa keelt 1,49%, prantsuse keelt 1,23% ja korea keelt 1,17% elanikest.
Suur osa asustusest paikneb provintsi edelanurgas. Ligi 60% provintsi elanikest on koondunud kahte linna: Victoriasse ja Vancouverisse.
Majandus.
Peamised sissetulekuallikad on puidutööstus koos kaevandustega, turismi- ja teenindustööstus. 
Tiheneb majanduslik koostöö Jaapani, Lõuna-Korea ja teiste Aasia riikidega.
Alberta

Alberta provints on 1. järgu haldusüksus Kanadas. See on üks kolmest Kanada preeriaprovintsist.
Alberta piirneb lõunas Ameerika Ühendriikide Montana osariigiga, läänes Kanada Briti Columbia provintsiga, põhjas Loodealadega ja idas Saskatchewani provintsiga.
Alberta pindala on 661 848 km². See on Québeci, Ontario ja Briti Columbia järel suuruselt neljas provints.
Ajalugu.
Provints loodi 1905. aastal ja sai nime kuninganna Victoria neljanda tütre printsess Louise'i järgi, kelle sünninimi oli Louise Caroline Alberta.
Rahvastik.
2010. aastal oli elanike arv 3 724 832.
Keel.
2006. aasta rahvaloenduse andmetel rääkis emakeelena inglise keelt 79,99% elanikest. Prantsuse keelt rääkis emakeelena 1,90% elanikest.
Majandus.
Alberta provintsi majandus on üks Kanada tugevamaid. 2009. aasta SKT oli 178,225 miljardit Kanada dollarit (181,19 miljardit USA dollarit), mis teeb ühe elaniku kohta 49 563 Kanada dollarit.
Alberta provints on Kanada suurim toornafta ja maagaasi tootja.
Manitoba vapp

Manitoba vapp on Kanada Manitoba provintsi vapp.
Vapp kinnitati ametlikult vastavalt Inglise kuninga Edward VII loale 10. mail 1905.
Vapi ülaosas on punane rist valgel taustal (Püha Jüri rist), mis on Inglismaa sümbol. Vapi alumisel osal kujutatakse ameerika piisonit.
Manitoba lipp

Manitoba lipp on Kanada Manitoba provintsi lipp.
Lipp kinnitati õiguaktiga 11. mail 1965 ja kuulutati avalikult välja 12. mail 1966.
Ontario

Ontario provints on 1. järgu haldusüksus Kanadas. Ontario on pindalalt Québeci provintsi järel teisel kohal.
Provints on nime saanud Ontario järve järgi.
Rahvastik.
Ontario on Kanada rahvarikkaim provints. 2010. aastal oli rahvaarv 13 210 667.
Religioon.
2010. aasta seisuga oli kõige suurem osa elanikkonnast protestandid (34,9%). Teised suuremad grupid olid katoliiklased (34,7%) ja moslemid (3,1%). Mitteusklikke oli 16,3%.
Asustus.
Ontario suurim linn on Toronto. Ontarios asub ühtlasi Kanada pealinn Ottawa.
Québec

Québeci provints on 1. järgu haldusüksus Kanadas.
1980. ja 1995. aastal toimunud iseseisvusreferendumitel lükati iseseisvumine tagasi.
2018. aastast on provintsi valitsusjuht François Legault (CAQ).
Rahvastik.
2010. aastal elas Québecis 7 886 108 inimest.
Keel.
Suurem osa elanikest räägib prantsuse keelt, mis on ka provintsi ametlik keel. 2006. aasta rahvaloenduse järgi räägib prantsuse keelt emakeelena 80,1% elanikkonnast. Inglise keelt räägib emakeelena 7,8% inimestest.
Asustus.
Provintsis asub 230 linna.
Majandus.
Québec toodab Kanada SKP-st 19,9%.
Québecis leidub loodusressursse nagu kulda, titaani, teemante, liitiumi, tsinki ja hõbedat. Québec toodab ka alumiiniumi, mis moodustab maailma turuosast 10%.
Haldusjaotus.
Provints jaguneb halduslikult 17 piirkonnaks.
Algoritm

Algoritm on astmeline tegevusjuhis, juhend või eeskiri mingi tegevuse sooritamiseks või eesmärgi saavutamiseks. Kõige sagedamini kasutatakse seda terminit matemaatilise ülesande lahendamiseks mõeldud eeskirja kohta. Algoritmi esitust mingis formaalses keeles, tavaliselt programmeerimiskeeles või masinakoodis, nimetatakse arvutiprogrammiks. 
Sõna "algoritm" tuleb 9. sajandi araabia matemaatiku Muḩammad ibn Mūsā al-Khwārizmī hüüdnimest "al-Horazmi" ('horezmlane') tema sünnilinna, praeguses Usbekistanis asuva Hiiva tolleaegse nime järgi. Al-Horazmi tööd tõlgiti 12. sajandil ladina keelde ja autorinimeks märgiti Algorithmi. Selle töö kaudu jõudis Lääne-Euroopasse mitu võrrandite lahendamise eeskirja, mis kõik algasid fraasiga "Nõnda kõneles Algorithmi ...". Selle järgi hakatigi üksikasjalikke tegutsemisjuhiseid algoritmideks kutsuma.
Mittematemaatiliste algoritmidega puutume kokku iga päev, näiteks kokaraamatus olevad retseptid või sõbrale jäetud juhised kohtumispaika jõudmiseks. Algoritmid on ka koolis õpetatavad mitmekohaliste arvude kirjaliku liitmise, lahutamise, korrutamise ja jagamise eeskirjad.
Esimesed katsed anda algoritmile matemaatiliselt range kuju tehti 1920. aastatel. Esmalt arvati, et formaliseerimiseks kõlbab lihtrekursiivne funktsioon. 1928 avaldas Wilhelm Ackermann näite funktsioonist, mis on algoritmiliselt arvutatav, kuid ei ole lihtrekursiivne. 1930. aastatel lõid Alonzo Church ja Stephen Kleene lambdaarvutuse. Sel ajal lõid ka Alan Turing ja Emil Leon Post Turingi masina ning Kurt Gödel ja Jacques Herbrand võtsid kasutusele täisrekursiivse funktsiooni mõiste.
Rekursiivne algoritm.
Rekursiivne algoritm ehk iseenesessepöörduv algoritm on algoritm, mis kutsub töö käigus välja iseennast. Leidub programmeerimiskeeli, milles puudub tsüklikäsk ja milles tsükkel realiseeritakse reeglina rekursiooni kaudu, näiteks Prolog.
Väga suure korduste arvu korral on parem realiseerida iteratiivne algoritm, sest igal enesessepöördumisel eraldatakse rekursiivsele alamprogrammile mälu ja kui rekursiooni sügavus (iseenesessepöördumiste arv) ületab miljoni piiri, on märgatav kiiruse eksponentaalne erinevus.
Nunavut

Nunavuti ala (inuktituti ᓄᓇᕗᑦ) on 1. järgu haldusüksus (ala) Kanada riigi põhjaosas. Suurem osa ala elanikest on inuitid.
Ajalugu.
Nunavut moodustati 1. aprillil 1999 peamiselt Loodealadest eraldatud territooriumil.
Nimi.
"Nunavut" tähendab inuktituti keeles 'meie maa'.
Geograafia.
Nunavuti pindala on 1 932 255 km2. Suurema osa Nunavuti territooriumist moodustavad saared. Kui Nunavut oleks iseseisev riik, oleks ta maailmas suuruselt 15. kohal.
Ressursid.
Nunavutis leidub järgmisi loodusressursse: kulda, pliid, tsinki, niklit, vaske ja teemante.
Rahvastik.
2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Nunavutis 31 906 inimest ja 2006. aasta rahvaloenduse järgi 29 474 inimest. 83,6% elanikkonnast pidas ennast inuittideks.
Provintsi suurim linn on Iqaluit, kus elas 2006. aastal 6184 inimest.
Saskatchewani provints

Saskatchewani provints on 1. järgu haldusüksus Kanadas.
Manitoba provints

Manitoba provints on 1. järgu haldusüksus Kanadas.
Geograafia.
Manitoba pindala on 649 950 km². Provints piirneb idas Ontarioga, läänes Saskatchewaniga, põhjas Nunavuti ja Loodealadega ning lõunas USA Põhja-Dakota ja Minnesota osariigiga. Kirdes on Hudsoni laht.
Manitobas on üle 110 000 järve ja seal valitseb mandriline kliima.
48% pindalast on kaetud metsaga.
Manitobas elab palju jääkarusid.
Rahvastik.
2010. aastal elas Manitobas 1 232 654 inimest.
Majandus.
Manitoba majandus põhineb suuresti loodusressurssidel. 2008. aastal oli Manitoba SKT 50,834 miljardit Kanada dollarit.
2009. aasta oktoobris oli töötus 5,8%.
Araabia Ühendemiraatide riigipeade loend

Araabia Ühendemiraatide riigipeade loend loetleb presidente alates iseseisvumisest 1971. aastal.
President valitakse iga viie aasta tagant seitsme emiraadi emiiride poolt. Sealjuures järgitakse aga tava, et presidendiks on Abu Dhabi emiir, ning peaministriks (ja asepresidendiks) Dubai emiir.
C (programmeerimiskeel)

C (hääldus inglispäraselt [sii]) on standardiseeritud programmeerimiskeel, mille lõid 1970. aastate alguses Brian Kernighan, Dennis Ritchie ja Ken Thompson eesmärgiga leida sobiv keel uue operatsioonisüsteemi UNIX programmeerimiseks. Tänapäeval saab C programmeerimiskeelt kasutada praktiliselt igas operatsioonisüsteemis, ning sellest on saanud üks populaarsemaid keeli, mida kasutatakse laialdaselt nii süsteemi- kui ka rakendustarkvara loomisel. Programmeerimiskeelel C on palju järeltulijaid, tähelepanuväärseim neist on C++, mis peamise vahega toob C-sse klassid.
Ajalugu.
Keele tekkimine on tihedalt seotud ja paralleelne operatsioonisüsteemi UNIX loomisega 1969–1973 firma AT&amp;T Bell Labs-i arenduskeskuses. C eellasteks on BCPL ja B programmeerimiskeeled. Esimene C-s kirjutatud suurem rakendus oli 1973. aasta suvel kirjutatud arvuti PDP-11 UNIX-i tuum (kernel). Järgnevatel aastatel arendas meeskond keelt edasi, keskendudes peamiselt ja andmetetüüpide arendamisele, ning C-s kirjutatud programmide teistele riistvara platvormide ülekantavusega seotud küsimustele. Esimene avalikult keelt tutvustav raamat, B. Kernighani ja D. Ritchie: "The C Programming Language", ilmus 1978. aastal, ning sellest sai mitteametlik C standard järgmiseks kümnendiks. Esimesena uutest riistvaraplatvormidest kanti C üle arvutitele Interdata 8/32 ja DEC VAX 11/780. Keele kiire levik algas 1980. aastate alguses, esimene ametlik ANSI standard võeti vastu 1989. aasta lõpus (ANSI 89 C).
C-l on mitu otsest järglast, näiteks Objective C, C++, Concurrent C , C*, Modula 3 ja Eiffel.
Süntaks.
Lihtsaim programm C-keeles näeb välja nii:
int main()
 return 0;
See programm ei tee mitte midagi muud, kui väljastab operatsioonisüsteemile veakoodi 0 (mis tavaliselt tähendab vigadeta väljumist).
Hello, World!
Hello world on C-keeles järgmine:
int main(void)
 printf("Tere, maailm!\n");
 return 0;
See programm väljastab teksti "Tere, maailm!".
Võrdlus teiste keeltega.
Paljud tänapäevased programmeerimiskeeled on pärit kaugest sugulasest C-st. Mitmetel on osaliselt sarnane süntaks – C++, C#, Java, JavaScript, PHP, Perl. Algajatele on C enamasti raskelt omandatav viitade, mäluhalduse ja stringide töötlemise keerukuse tõttu.
Kasutusalad.
Kuna C on riistvarale lähedane keel, siis kasutatakse seda operatsioonisüsteemide draiverite (ehk ajurite) ning operatsioonisüsteemide tuumade (kernel) kirjutamiseks, näiteks BSD, Linux, Solaris, Windows jpt.
C++

C++ on üldotstarbeline staatiliste andmetüüpidega multifunktsionaalne programmeerimiskeel, mis toetab abstraheerimist, polümorfismi, protseduraalset, objektorienteeritud ja üldistavat programmeerimist.
Ajalugu.
Keelt arendas Bjarne Stroustrup alates 1979. aastast objektorienteeritud programmeerimist võimaldava täiendusena programmeerimiskeelele C ja see kandis algselt nime "C with Classes". Nime C++ sai ta 1983. aastal.
Nimi C++ on mäng tema eellase C ja sealt tuntud codice_1 operaatoriga. Avaldis codice_2 tähendab kummaski keeles: suurenda muutuja codice_3 väärtust ühe võrra.
1990. aastatel sai C++ üheks populaarseimaks programmeerimiskeeleks, kuid viimasel ajal on keelele lisatud ka olulisi uuendusi. C++ on üks esimesi objektorienteeritud programmeerimiskeeli, mida kasutatakse laialdaselt tänaseni.
Pakutavad võimalused.
C++ on (üksikute mööndustega) tagasiühilduv programmeerimiskeelega C ning võimaldab kasutada olemasolevaid C teeke ja koodi.
Tänapäevane C++ põhitugevus seisneb just "üldistamises" ehk võimes manipuleerida veel teadmata andmetüüpidega (vaata C++ Standard Template Library), samal ajal olles ka riistvaralähedane ning kiirem võrreldes Java ja C#-ga.
C++ laiendus AspectC++ võimaldab lisaks ka aspekt-orienteeritud programmeerimist.
C++ on laialt kasutust leidnud rakendustes ja ka operatsioonisüsteemides. Näiteks enamik Windowsist ja selle tarkvarast on kirjutatud C++is, lisaks osa MacOS-ist ning palju muid rakendusi, alustades Google'ist, Facebookist, Mozilla Application Suitest ning Amazonist lõpetades Microsoft Office'i, Adobe Systemsi ja Doom 3-ga.
Hello world.
Hello world programm C++ keeles, nii nagu esitas seda keele looja Bjarne Stroustrup oma raamatus:
 #include &lt;iostream&gt;
 int main()
 std::cout « "Tere, maailm!\n";
Kasutusalad.
C++ kasutatakse tihti suuremate ja veakindlate süsteemide loomisel, mille puhul on kiirus oluline. C osutuks selleks liiga raskelt hallatavaks, Java ja C# liiga aeglaseks või suureks või mõnel muul põhjusel mittesobivaks.
C++ Standard Template Library

C++ Standard Template Library ehk STL on Hewlett-Packardis (Alexander Stepanov, HP Labs) loodud C++ teek, mis on suuremas osas võetud üle C++ standardteeki. STL põhineb mallidel ning hõlmab "konteinereid", mis võimaldavad kasutada üldistavaid ja abstraktseid andmetüüpe; "iteraatoreid", mis võimaldavad ühetaolist ligipääsu konteinerite jms elementidele; "algoritme" ja "funktoreid" (funktsiooniobjekte) ehk predikaate, mille abil saab modifitseerida algoritmide tööd (nt kirjeldada sortimise järjekorda).
Kasutamine.
Näitena on STL abil võimalik luua kaherealine nö "stringi"-tabel mällu vaid mõne reaga
 #include &lt;map&gt;
 #include &lt;string&gt;
 std::map&lt;std::string, std::string&gt; strTbl;
Konteineri kasutamine "C array" asemel:
 #include &lt;vector&gt;
 std::vector&lt;int&gt; intArray(100); /* C puhul staatiline analoog: int intArray[100]; */
Riistvara

Riistvara (inglise keeles "hardware"), slängis raudvara, on arvuti koosseisu või arvuti juurde kuuluvad seadmed ja seadised. Enamiku riistvarakomponentide sisse on paigaldatud väike mälu, mis sisaldab riistvara tasandil tööks vajalikke juhiseid, mis enamasti ei ole muudetavad ega juurdepääsetavad. Suuremate riistvarakomponentide tõrkevabaks tööks on vajalik operatsioonisüsteemi tasandil töötav seadmedraiver, mis valmistatakse samuti koos selle komponendiga ja paigaldatakse arvuti kõvakettale.
Riistvara ja tarkvara.
Lisaks riistvarale on arvuti tööks tarvilik tarkvara, mis kõige üldisemalt öeldes sisaldab instruktsioone riistvarale.
Riistvara komponendid.
Riistvara hulka kuuluvad näiteks:
Arvuti lisaseadmed

Arvuti lisaseadmete alla kuuluvad arvutiga ühendatavad seadmed, mis pole arvuti töötamiseks esmavajalikud:
Mozilla

Mozilla on üldnimetus erinevatele Netscape'i veebilehitseja arendusest väljakasvanud vaba tarkvaraga seotud mõistetele. 
Mõiste Mozilla all võidakse silmas pidada järgnevat:
Polümorfism (informaatika)

Polümorfism on tehnika, mille puhul on võimalik kasutada sama koodi ja funktsioone erinevate andmetüüpidega, mille tulemuseks on rohkem üldised ning abstraktsed implementatsioonid.
Polümorfismi võib esineda nii funktsioonide puhul kui ka andmetüüpide korral. Polümorfne funktsioon on funktsioon, mida saab kutsuda välja erinevate andmetüüpidega või mis väljastab erinevaid andmetüüpe. Polümorfne andmetüüp on andmetüüp, mille tüüp on spetsifitseerimata või mis võib osutuda teiseks andmetüübiks kui näidatud.
On olemas põhimõtteliselt kahte tüüpi polümorfismi:
Viimase mooduse abil programmeerimist nimetatakse üldistavaks programmeerimiseks ("generic programming").
Näide.
Järgnevas C++ näites on "printNumber" polümorfne funktsioon. Selle argumendi tüüp võib olla mis tahes klassist "Number" pärinev alamklass ("Integer" või "Float").
class Number {
 public:
 virtual void print() = 0;
class Integer : public Number {
 public:
class Float : public Number {
 public:
void printNumber(Number&amp; obj) {
 obj.print();
int main()
 Integer i;
 Float f;
 printNumber(i);
 printNumber(f);
Fail

Fail (inglise keeles "file") on nimeline ja terviklik andmekogum, mis on salvestatav, loetav, kopeeritav ja kustutatav arvuti välismälust. Faile võib avada, muuta ja kopeerida lõpmatult palju kordi. Failidesse andmete salvestamine on võrreldav sõnade kirjutamisega paberile. Failidega töötamine toimub üldjuhul operatsioonsüsteemide abil.
On olemas palju failitüüpe, iga tüüpi kasutatakse eri eesmärkidel. Fail võib olla loodud selleks, et salvestada pilte, kirjalikke sõnumeid, videoid, arvutiprogramme ja muid andmeid. Mõnda tüüpi failid saavad sisaldada korraga kahte või enamat andmete tüüpi, näiteks arhiivifailid, mis võivad sisaldada pildi-, video- ja tekstifaile.
Kuna kaasaegsete personaalarvutite välismälus (kõvaketastel) on harilikult väga palju faile (sadu tuhandeid või isegi rohkem), siis on need pandud gruppidesse – kaustadesse, mida kasutaja saab omaduste järgi sorteerida. Igale failile on antud nimi, mille abil fail leitakse.
Ajalugu.
Sõna "fail" pärineb ladinakeelsest sõnast "filum" .
Sõna "file" rakendati arvuti mälus esimest korda 1950. aastal Radio Corporation of America reklaamis Popular Science Magazine'is, kus öeldi, et arvutuste tulemusi saab säilitada "failis", kuhu salvestatakse numbreid ja neid võib täiendada.
1952. aastal oli sõna "fail" seotud perfokaartidega. Esialgu tähistati terminiga "fail" salvestusseaded, mitte selle sisu.
Faili omadused.
Faili nimetus.
Enamikus failisüsteemides kasutatakse faili nimetust märkimiseks, millise faili juurde tehakse päring. Enamik operatsioonsüsteeme vajab failinime unikaalsust failidel, mis asuvas ühes kataloogis/kaustas, mõned operatsioonsüsteemid lubavad ühe nimetuse mitme faili jaoks.
Failinime laiend.
Failinime laiend eksisteerib FAT16, FAT32 ja NTFS-failisüsteemides, mida kasutavad MS-DOS, DR-DOS, PC DOS, MS Windows. Laiendeid kasutatakse failitüübi määramiseks, need annavad süsteemile teada millise rakendusega seda faili avada.&lt;br&gt;
Vaikimisi on Windowsi operatsioonisüsteemil laiend peidetud.
Kellaaeg.
Faile võib sorteerida loomise, muutmise ja viimase avamise järgi.
Faili omanik ja grupp.
Mõnes failis saab märkida faili omaniku ja omanikugrupi.
Juurdepääsuõigused.
Mõned failisüsteemid pakuvad kasutajatele võimalust piirata juurdepääsu faili sisule.
Masinakeel

Masinakeel (ka "masinkeel", "masinkood", "masinakood") on programmeerimiskeel, mis on arvuti protsessorile otseselt arusaadav.
Masinakeel ei ole inimestele kergesti loetav, kuid mõnel juhul on seda võimalik loetavaks teha dekompilaatori või disassembleri abil. Teistes programmeerimiskeeltes kirjutatud programmid kas tõlgitakse masinakeelde või käivitatakse masinakeeles kirjutatud interpretaatori abil, otse masinakeeles programmeeritakse erandjuhtudel.
Tavaliselt töötleb masinakeelt masin (näiteks mikroprotsessor), kuid seda võidakse töödelda ka tarkvaraliselt mõnel teisel, mitteühilduval protsessoril emulaatori abil. Spetsiaalselt masinakeeleinterpretaatori (baitkoodi virtuaalmasina) loodud "masinkoodi" nimetatakse baitkoodiks (vt Java baitkood).
Tehniline selgitus.
Kuigi masinakood võib tunduda sarnasena assemblerkeelega, on need siiski erinevad keeled. Assemblerkeelne lähtekood koosneb protsessori masinakäskude mnemokoodidest ja kahendsüsteemi teisendatavatest operandidest, aga masinakood koosneb ainult kahendarvudest.
Igal protsessori tüübil on oma masinakeel, mis võib teiste tüüpidega osaliselt kattuda. Kui protsessor A mõistab täielikult protsessori B masinakeelt, öeldakse, et A on B-ga ühilduv. Seejuures B ei pruugi ühilduda A-ga, A võib teada koode, mida B ei tea. Samuti võivad kaks protsessorit ühilduda kolmandaga, aga mitte omavahel. Protsessoriga ühilduv assembler on assembler, mis tõlgib assemblerkeeles programmi protsessori masinakeelde.
Masinakeele "sõnu" nimetatakse masinakäskudeks. Assemblerkeelne või masinkoodis arvutiprogramm on pikk nimekiri masinakäskudest, mida protsessor täidab. Vanemad protsessorid täitsid masinakäske ainult jadamisi, kuid osa tänapäevaseid protsessoreid suudab täita ka mitut käsku samaaegselt, seega kiiremini. Programmi masinakoodi ei pruugi protsessor täita järjestikku, vaid võib käskude täitmisel hüpata ühest kohast teise vastavalt täidetavas programmis olevatele siirdekäskudele või vastavalt sündmustele (välisseadmetelt saadud katkestussignaalide järgi).
Protsessorite arhitektuurid ja masinakäsud.
Mõnes masinakeeles on kõik käsukoodid alati võrdse bittide arvuga, mõnes mitte. RISC-protsessorite arhitektuuris on käsukoodid alati ühe pikkusega, CISC-protsessoritel käsukoodide pikkus varieerub. Tänapäeval on enamik CISC-protsessoreid sisemiselt RISC-arhitektuuriga: kuigi programmid annavad neile CISC-käske, transleeritakse need protsessoris RISC-käskudeks. Sellised on näiteks Pentium 2 seeria protsessorid. Väliselt on protsessorid CISC-tüüpi tagasiühilduvuse saavutamiseks vanemate protsessoritega.
* 286
* 386
* 486
* 586 – Inteli Pentium MMX,I. AMD K6
* 686 – Inteli Pentium II,III,IV ja Celeron. AMD Athlon XP, Duron
* AMD64 – AMD teostus x86-64 -st, ehk AMD haru
* Intel 64 (EM64T) – Inteli teostus x86-64 -st, ehk Inteli haru.
* IA-64 (IA64)
Objektkood

Objektkood või objektfail on üks programmi loomise vaheetappe, kus lähtekoodi failid on kompileeritud, kuid nad ei moodusta veel ühtset tervikut, "programmi". Erinevatest objektkoodi failidest saab "linkimise" tulemusena panna kokku lõpliku arvutiprogrammi või teegi.
Tehniline kirjeldus.
Objektfaili vorming on failivorming, mida kasutatakse objektkoodi salvestamiseks kompilaatori või assembleriga, enamasti masinkoodina. Objektfail ei sisalda tihti mitte ainult objektkoodi, vaid ka ümberpaigutamise ehk "relocationi" informatsiooni, mida linkija kasutab objektfailide ühendamisel tervikuks. Samuti võib objektfail sisaldada sümboleid (muutujate ja funktsioonide nimesid) ning veasilumise ("debugging") informatsiooni.
Objektfailivorminguid on palju, kunagi oli kõikidel eri tüüpi arvutitel oma failivorming. Peale UNIXi ja sarnaste operatsioonisüsteemide loomist on jäänud kasutusse vähem vorminguid, näiteks COFF ja ELF.
Objektfailivormingu disain on tihti operatsioonisüsteemi disaini üks olulisemaid osi, see mõjutab nii linkimise kui ka arvuti kiirust, programmeerija tööviljakust, seega kaudselt ka kasutajat. Enamik objektfaile sisaldab struktureeritud andmeplokke, mis loetakse käivitades arvutiprogrammist operatsioonisüsteemi mällu ning käivitatakse etteantud "koodiplokk".
Lihtsaim objektfailivorming on DOS COM, mis kujutab endast lihtsalt binaarandmeid, mis loetakse alati kindlaksmääratud aadressile arvuti mällu. Enamus teisi vorminguid sisaldab ka muud infot peale koodi; võimaldades programmil paikneda mälus erinevatel aadressidel.
Alamprogramm

Alamprogramm (veel kutsutud protseduur, funktsioon, rutiin või meetod; inglise "routine, subroutine") on informaatikas lähtekoodi korduvkasutatav osa, mis täidab kindlat ülesannet.
Alamprogrammi saab programmi eri osadest välja kutsuda, vähendades seega programmeerimise ajakulu, programmi haldamise vaeva ja koodi pikkust. Ühtlasi suureneb tavaliselt programmi ülevaatlikkus ja programmi tekstist on lihtsam aru saada.
Enamikus programmeerimiskeeltes eristatakse funktsioone ehk alamprogramme, mis väljastavad mingi omistatava väärtuse, ja protseduure ehk ülejäänud alamprogramme. Vahetegemine käib formaalse tunnuse põhjal: funktsioonil on 1 väljundparameeter, protseduuril muusugune arv väljundparameetreid (0, 2 või üle 2). Mõnes keeles (FORTRAN, Pascal) on funktsiooni ja protseduuri erinevus kirjapildi põhjal otsustades suhteliselt suur, mõnes keeles (C, FoxPro) üsna väike ja mõnes (Prolog) puudub neil vähimgi erinevus.
Protseduraalne programmeerimine on programmeerimise stiil, kus alamprogramme kasutatakse palju ja peaprogramm on väga lühike. Sellele vastandub jadaprogrammeerimine, kus peaprogramm on pikk ja alamprogramme suhteliselt vähe. Tänapäeval peetakse viimast halvaks stiiliks.
Alamprogrammide ja peaprogrammide kirjutamise järjekorras eristatakse ülalt-alla-meetodit, mille järgi kirjutatakse valmis kõigepealt peaprogramm ja siis alamprogrammid, ning alt-üles-meetodit, mille järgi kirjutatakse kõigepealt valmis alamprogrammid ja peaprogramm valmib viimasena.
Linkur

Linkur (inglise keeles "linker") on arvutiprogramm, mis võtab erinevad objektikoodi ja teegifailide nn importteegid ning ühendab need kokku ühtseks, käivitatavaks programmiks (või ka uueks programmiteegiks).
Tavaliselt on iga arvutiprogramm "lingitud" ka mitme operatsioonisüsteemi teegi külge.
On kaks põhilist linkimisviisi:
Staatiline linkimine.
Staatilise linkimise ajal kopeeritakse osa teekide sisust binaarfaili (programmifaili). See tähendab, et kui mitu binaarfaili kasutab teegi samu osi, eksisteerib neist arvutis mitu eksemplari. See-eest ei jää programmikood sõltuvaks süsteemis eksisteerivast teegifailist. Viimane võib olla probleemiks näiteks siis, kui mitu programmi nõuavad eri versioone samast teegist. Seda fenomeni kutsutakse vahel DLL-põrguks ("DLL hell").
Dünaamiline linkimine.
Nagu eelpool mainitud, dünaamiline linkimine viiakse läbi programmi käivitamise ajal. Seetõttu ei ole programmi binaarfail iseseisev, vaid jääb sõltuvaks välistest teegifailidest. Sarnaselt staatilise linkimisega lahendab linkur binaarfaili loomise ajal programmis kasutatud sümbolid, kuid neid ei panda programmifaili sisse, vaid märgitakse ära, kust teegifailist neid käivituse ajal otsida.
Dünaamilist linkimist kasutatakse ära olukordades, kus olenevalt käivituskeskkonnast täidetakse teatud toiminguid eri viisidel, näiteks eri versioonides samast operatsioonisüsteemist. Seda kasutavad ära ka eri operatsioonisüsteemide ühenduskihid, näiteks Wine'i tarkvara Windowsi programmide kasutamiseks Unixi-laadsetel platvormidel.
Dünaamilise linkimise võib liigitada veel kaheks: laadimisaegseks ja nõudmisel ("on-demand") linkimiseks. Nagu nimetustest võib järeldada, täidetakse üks programmi käivitamise ajal ning teine siis, kui mõne linkimata sümboli poole pöördutakse. Viimane lähenemine on populaarne uutes programmeerimiskeeltes, kus eraldi linkimisfaasi ega sümboleid polegi (küll aga võidakse linkida programmikoodi interpretaator).