Kreeka muusika

 
Kreeka muusika on Kreekast pärinev või kreeklaste loodud või esitatud muusika.
Kreeka muusikatraditsioon on mitmekesine ja ulatub ajaloos kaugesse minevikku (vanakreeka muusika).
Traditsioonilise Kreeka muusika võib liigitada kreeka rahvamuusikaks ja idamaisemate kõladega bütsantsi muusikaks. Mõlemad on eksisteerinud ja arenenud aastatuhandeid.
Kreeka muusikatraditsioon.
Kreeka muusikatraditsiooni võib jälgida alates antiikajast, kui muusika oli väga oluline osa kultuurist, eriti teatrist. Hiljem mõjutasid kreeka muusikakultuuri tugevalt Rooma riik, Bütsants ja Lähis-Ida ning ka muu Ida-Euroopa.
Kreeka rahvamuusika.
Kreeka rahvamuusika on arenenud vanakreeka muusikast. Kreeka rahvamuusikat võib peale Kreeka leida kreeklastest elanikkonna seas ka Küprosel ja Türgis, kuid ka Kreeka diasporaa hulgast kogu maailmast.
Kaasaegne kreeka muusika.
Rahvalik või kerge muusika.
Kaasaegset rahvalikuks või kergeks peetavat kreeka muusikat võib liigitada järgmiselt.
Käesoleval ajal Kreekas ja diasporaas viljeldav kerge muusika on peamiselt väliste mõjutuste toimel väga paljude rahvusvahelise leviku saanud suundadega. Siiski on selles säilinud väga palju rahvusliku muusikatraditsiooni tunnuseid ja jooni. Teatud ülevaate sellest annavad Eurovisiooni lauluvõistlusele saadetud Kreeka laulud. Kreeka on selles osalenud alates 1974. aastast ja 2005. aastal selle ka võitnud.
Klassikaline (sümfooniline) muusika ja filmimuusika.
Kreekas on viimase kahesaja aasta jooksul loodud märkimisväärset klassikalist (sümfoonilist) muusikat. Selle hulka võib arvata ka éntechno ja koorilaulu, mis Kreekas on olnud religioosse ehk kirikumuusika kujul laialdaselt kasutusel.
Viimase saja aasta jooksul on loodud märkimisväärset filmimuusikat, seda nii Kreeka filmide jaoks kui ka laiemalt kogu maailmas, eriti USAs, aga ka Euroopas. Filmilaul "Never on Sunday" ("Ποτέ την Κυριακή", "Mitte kunagi pühapäeval", helilooja Mános Chatzidákis) sai 1960. aastal filmiauhinna Oscar (The Academy Award for Best Original Song).
Põhilised helistikud ja rütmid
Kasutatavad helistikud on Lähis-Ida ja idamaiste (Pärsia/Iraani, India) mõjutustega.
Põhilised kreeka muusikas kasutatavad rütmid on hasápiko, hasaposérviko, kalamatianós, syrtós, tsiftetéli, zeimpékiko, kuid neid on veel mitmeid (variatsioonidena). Enamik neist on Balkani maadele iseloomulikult keeruka struktuuriga. Väga levinud on 9/8 taktimõõt.
Muusikaüritused.
Pikka aega oli üks tähtsamaid muusikaüritusi Kreekas Thessaloníkis toimunud , mis toimus aastatel 1959–2008 igal aastal. Festivalide traditsioon pole tänapäeval enam nii tugev, kuid kohalikuma tähtsusega või kitsama muusikalise suunitlusega väiksemaid festivale (näiteks rokkfestivale) ja kontserte toimub Kreekas palju, eriti palju muidugi paljumiljonilise elanikkonnaga pealinnas Ateenas.
Pille.
Oluline koht Kreeka muusikas on olnud järgmistel pillidel:
Heliloojaid.
Kõrge tunnustuse on saanud järgmised Kreeka heliloojad:
Luuletajaid, laulusõnade autoreid.
Väga kõrge tunnustuse on laulusõnade kirjutajana saanud järgmised Kreeka poeedid:
Väga kõrge tunnustuse on saavutanud veel järgmised laulusõnade kirjutajad (στιχουργοί):
Lauljaid ja muusikuid, lauljaid-laulutegijaid, ansamblid.
Väga olulisi tulemusi on saavutanud järgmised lauljad, muusikud, lauljad-laulutegijad (συνθ.) ja ansamblid:
Laule ja muid muusikateoseid.
Tähestikulises järjestuses ei ole grammatilisi artikleid I, O, Ta, To ja Tis algussõnadena arvestatud.
Kreeka päritolu muusikud teistes maades.
Kreeka diasporaa hulgast pärit tuntud muusikuid teistes maades:
Eesti ja Kreeka muusika.
Eesti muusikuid, kes on esitanud kreeka muusikat või teinud kreeka muusikast või mütoloogiast inspireeritud või kas stiili või vormi poolest kreekapärast muusikat:
Kreekaga seostatavaid Eesti laule ja muid muusikateoseid: "Trooja vari", "Kaunilt kaua", "Siren", "Maantee" ("Tüdrukud tee ääres"), "Odüsseuse eksirännakud" jt.