Richard Thaler

Richard H. Thaler (sündinud 12. septembril 1945) on Ameerika Ühendriikide majandusteadlane, kirjanik ja Nobeli majandusauhinna laureaat.
Thaler uurib majandusteadust ja psühholoogiat kombineerivat teoreetilist käitumisökonoomikat, keskendudes otsustusmehhanismide toimimisele. Ta on töötanud teiste hulgas koos Daniel Kahnemani ja Amos Tverskyga.
Alates 1995. aastast töötab Thaler Chicago Ülikooli Boothi majanduskoolis Charles R. Walgreeni erilise teenistuskäigu professorina käitumisteaduse ja -ökonoomika valdkonnas. 2015. aastal oli ta Ameerika Majandusühingu president. 2018. aastal valiti ta Ameerika Riikliku Teaduste Akadeemia liikmeks.
2017. aastal pälvis ta Nobeli majandusauhinna käitumisökonoomikasse panustamise eest. Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia ütles auhinda välja kuulutades, et Richard Thaleri uurimused on ehitanud silla majandusteaduse ja inimese otsustusmehhanismide psühholoogilise analüüsi vahele.
Akadeemiline karjäär.
Thaler alustas akadeemilist karjääri 1974. aastal Rochesteri Ülikoolis. 1977–1978 õppis ta Stanfordi Ülikoolis psühholoogiat Daniel Kahnemani ja Amos Tversky käe all, kellega sai eluaegseteks sõpradeks ning on nendega hiljem sageli koos töötanud. Kahneman on öelnud, et just aasta Stanfordi ülikoolis andis Thalerile teoreetilise raamistiku käitumisökonoomika loomiseks.
Aastatel 1978–1995 töötas Thaler mitmel ametikohal Cornelli Ülikoolis. Sel perioodil hakkas ta tegema kaastööd ka teadusajakirjale Journal of Economic Perspectives, kus aastatel 1987–1990 ilmus tema kolumn „Anomaaliad“, mis sai majandusteadlaste hulgas väga populaarseks ja tõi käitumisökonoomika esimest korda peavoolu majandusteadlaste huviorbiiti. 1992. aastal avaldati see artiklisari raamatuna "The Winner's Curse: Paradoxes and Anomalies of Economic Life".
Alates 1995. aastast töötab Thaler Chicago Ülikooli Boothi majanduskoolis Charles R. Walgreeni erilise teenistuskäigu professorina. Teadlasena uurib ta majandusteaduse tavapärase eelduse, ratsionaalse ja ainult omakasule mõtleva inimese tingimuse leevendamisest tulenevaid mõjusid. Oma uurimustega väidab ta, et inimesed ei käitu majandusotsuseid tehes alati nii optimaalselt, nagu klassikalistes majandusteaduslikes mudelites eeldatakse.
Nobeli auhind.
2017. aastal pälvis Thaler Nobeli majandusauhinna oma panuse eest käitumisökonoomikas. Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia teatas pressiteates, et Thaler on „lisanud majandusliku otsustusprotsessi analüüsidesse psühholoogiliselt realistlikud oletused. Uurides piiratud ratsionaalsuse, sotsiaalsete eelistuste ja enesekontrolli piiratuse mõjusid on ta näidanud, kuidas need inimlikud omadused mõjutavad süstemaatiliselt nii individuaalseid otsuseid kui ka turumajandust tervikuna“. Thaler ütles vahetult pärast auhinna väljakuulutamist, et tunnustuse suurim mõju majandusteadusele on tõdemus, et majandusagendid on inimesed ja majandusmudelid peavad seda asjaolu arvestama. 
Nobeli auhinna üleandmisel viibis ka Daniel Kahneman, kes pälvis Nobeli auhinna 2002. aastal. Thaler osales Kahnemanile Nobeli auhinna üleandmise tseremoonial ja toona olid teadlased pikaajaliste sõpradena sõlminud kokkuleppe, et Kahneman teeb Thaleri võidu korral vastuteene. Vastates ajakirjaniku küsimusele Nobeli auhinnaga kaasneva rahasumma kohta ütles Thaler, et ta plaanib selle kulutada nii ebaratsionaalselt kui võimalik, viidates sellega naljatades talle Nobeli auhinna toonud uurimistööle.
Uurimistöö praktilised rakendused.
Richard Thaler kirjutas 2008. aastal koos Harvard Law Schooli professori Cass Sunsteiniga raamatu "Nügimine: viis toetada valikuid, mis viivad tervise, jõukuse ja õnneni", kus nad tutvustavad populaarteaduslikus formaadis oma uurimusi psühholoogias ja käitumisökonoomikas. Raamatus selgitatakse libetaristliku paternalismi ideed, mille kohaselt saavad institutsioonid samal ajal mõjutada inimeste valikud ja austada nende valikuvabadust.
Raamatut saatis lisaks müügiedule ülemaailmne populaarsus poliitikute ja valitsusametnike seas. Suurbritannia valitsus lõi 2010. aastal raamatust inspireerituna asutuse Behavioural Insights Team, mis tegeleb käitumisökonoomika rakendamisega, et saavutada ühiskondlike eesmärke. Asutus on saavutanud märkimisväärseid tulemusi, nagu näiteks maksudest hoidumise vähendamine, elundidoonorluse, ülekaalulisuse ja e-sigarettide vallas. Sarnaseid asutusi tegutseb tänapäeval paljudes riikides kokku üle 200.