tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lohala

Lohala oli küla Järvamaal, ajalooliselt Albu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sääsküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sääskülaga.
1564 on esimest korda mainitud nime Loall, seejärel 1615 Lohall, 1796 Lohhola.
Liutsalu

Liutsalu oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kurisoo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jalgsema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jalgsema külaga.
Umbes 1520 on esimest korda mainitud nime Leitzele, seejärel, 1564 Loeitzell, 1694 Loesall oder Lötzby, 1712 Luhtsal, 1796 Liutsal.
Külas on sündinud eesti luuletaja Hando Runnel.
Muriku

Muriku oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Villevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Villevere külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Мурико ehk Виллевере-Сааре).
Lasputre

Lasputre (kirjakeeles ka Lasputri) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Mäo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tarbja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tarbja külaga.
Lasputre oli ajalooliselt karjamõis (Lasputre karjamõis, saksa keeles Flaschenfutter). 1930. aastatel oli see paiga staatuses. Külana tuntakse seda hiljemalt 1970.
Hargla raudteepeatus

Hargla raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Hargla külas. Peatus asus Valga raudteejaamast 31,3 kilomeetri kaugusel. 
Hargla raudteepeatus suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 02.06 1970.
Illusion (kino)

Illusion (ka elektriteater Illusion, hiljem Metropol) oli kino Tartus, mille hoone oli ühtlasi esimene spetsiaalselt kinoks ehitatud hoone Eestis. Kino asus Raatuse tänava alguses Heinaturul.
Illusion alustas tegevust 17. (vkj 4.) aprillil 1908.
Kino hoone oli ehitatud puidust ja mahutas esialgu 360, aasta hiljem toimunud ümberehituse järel 270 inimest. Hoonet, mis olevat esialgu meenutanud pigem küüni, ehitati aastate jooksul korduvalt ümber. Lihtne puitehitis jäi ajale siiski jalgu ja lammutati 1936. aastal.
Huddersfield Town AFC

Huddersfield Town Association Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi. See mängib Inglismaa jalgpalli esiliigas Championship.
Klubi kodustaadion on alates 1994. aastast Kirklees Stadium, mis mahutab 24 121 pealtvaatajat. Klubi on asutatud 1908. aastal.
1926. aastal sai Huddersfield Town esimeseks Inglismaa klubiks, mis oli tulnud kolm korda järjest kõrgliiga meistriks. Aastal 1922 võitis klubi nii FA Cupi kui ka FA Charity Shieldi.
2017. aastal jõuti esimest korda pärast 45 aastast tagasi Inglismaa kõrgliigasse. Hooajal 2018–19 jäädi kõrgliigas viimaseks ja langeti tagasi esiliigasse.
Kõltsi

Kõltsi oli küla Järvamaal, ajalooliselt Lokuta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kolu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolu külaga.
20. sajandi algul eksisteeris Kõltsi karjamõis (saksa keeles Kölzi). Hiljem moodustati karjamõisa aladest küla.
Kolu-Rae

Kolu-Rae (varem ka Rae) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Änari küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Änari külaga.
Külast on teateid alates 1945 (Rae).
Paistevälja

Paistevälja oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Jalgsema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jalgsema külaga.
Pikkmetsa

Pikkmetsa oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põikva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põikva külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Пикмецъ).
Punnissaare

Punnissaare oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilita külaga.
Puramäe

Puramäe oli küla Järvamaal, ajalooliselt Röa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Röa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Röa külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Пурамяэ), ent pärimuse järgi olevat see küla üle 250 aasta vana.
Mõnnaku

Mõnnaku oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kirna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Poaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Poaka külaga.
1686 on esimest korda mainitud nime Mennicka.
Saatre

Saatre oli küla Järvamaal, ajalooliselt Türi-Alliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Türi-Alliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Türi-Alliku külaga.
1796 on esimest korda mainitud nime Sotra (kõrts), seejärel 1844 Satri, 1871 Saatre.
Saunamäe

Saunamäe oli küla Järvamaal, ajalooliselt Väätsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Väljataguse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Väljataguse külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Саунамяэ).
Siugumetsa

Siugumetsa oli küla Järvamaal, ajalooliselt Väätsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ülejõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ülejõe külaga.
1871 on mainitud Siugemetsa karjamõisat. Hiljem tekkis karjamõisa alale Siugumetsa küla.
Toravere

Toravere oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kolu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kolu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolu külaga.
Külast on teateid alates 1510 (Torawer).
Eesti NSV teaduspreemiad

Eesti NSV teaduspreemiad 
Tehnika alal:
1986 &lt;BR&gt;
Kollektiiv Hanno Sillamaa juhtimisel, k.a. Mart Min jt.
Alates 1991. aastast on välja antud Eesti Vabariigi teaduspreemiaid.
Pähu

Pähu oli küla Järvamaal, ajalooliselt Pähu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuksema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuksema külaga.
Külast on teateid alates 1586, kui selle küla kõrvale rajati mõis.
Ugametsa

Ugametsa oli küla Järvamaal, ajalooliselt Prandi mõisa ja hiljem Koigi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koigi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Peetri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koigi külaga.
Virika

Virika oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kirna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pala külaga.
1589 on esimest korda mainitud nime Wirakas, seejärel 1686 Wyricka, 1726 Wirrika.
Älli

Älli oli küla Järvamaal, ajalooliselt Metstaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seliküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seliküla külaga.
Külast on teateid alates 1732 (Elli).
Änniste

Änniste oli küla Läänemaal, ajalooliselt Uugla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soolu ja Jalukse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla koosnes kahest osast: Suure-Änniste ja Väikse-Änniste. Kui 1977 küla kaotati, siis Suure-Änniste liideti Soolu ja Väikse-Änniste Jalukse külaga.
Külast on teateid alates 1689 (Henneste By).
Raul Land

Raul Land (sündinud 1959) on eesti tehnikateadlane.
Haridus.
Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI, alates 1989. aastast Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ) automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal (kood LS) saades süsteemiinseneri kvalifikatsiooni.
Doktorikraadi omandas ta samuti TTÜ-s 2002. aastal. Doktoritöö teemaks oli võendsignaalide sünkroonne aproksimeerimine ja töötlus ("Synchronous Approximation and Processing of Sampled Data Signals"). Doktoritöö juhendaja oli mõõteelektroonikaprofessor Mart Min.
Töökohad.
&lt;br&gt;
TPI automaatika kateedri insener, 1982–1984&lt;br&gt;
TPI elektroonika kateedri nooremteadur, 1984–1987&lt;br&gt;
TPI mõõtesüsteemide labori teadur, 1987–1989&lt;br&gt;
TTÜ mõõtesüsteemide labori vanemteadur, 1989–1992&lt;br&gt;
Stockholmi Kuningliku Tehnikainstituudi (KTH) külalisteadur, 1993–1995&lt;br&gt;
TTÜ elektroonikainstituudi teadur, 1995–2002&lt;br&gt;
TTÜ elektroonikainstituudi mõõte-elektroonika õppetooli vanemteadur 2002–2013&lt;br&gt;
TTÜ Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi Siduselektroonika teaduslabori vanemteadur, alates 2013. aastast.
Teadus- ja arendustegevus.
Sünkroondetekteerimisel ("lock-in technology") põhinevate vektormeetriliste mõõteseadmete (vektorvoltmeetrite ja vektoranalüsaatorite) väljatöötamine Tallinna Tootmiskoondise RET jaoks ning nende eksperimentaalnäidiste valmistamine ja väikeseerialise tootmise teostamine.
Sünkroondetekteerimisel põhinevate mõõtmiste automatiseerimine ja mõõtetulemuste interpreteerimine.
Elektrilise impedantsi ("electrical impedance") mõõtmisel põhinevate tehnilise ja meditsiinilise diagnostika meetodite arendamine ning mõõtetulemuste interpreteerimine elektriliste ekvivalentskeemide tasemel.
Leiutised ja patendid.
Kokku 14 leiutist ja patenti 28.05.2019 seisuga.
Publikatsioone.
Kokku 96 publikatsiooni 2019. aasta juuni seisuga.
Eesti jalgpalli 2017/2018. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2017/2018. aasta karikavõistlused ametlikult ka Tipneri karikavõistlused 2018 oli Eesti jalgpalli karikavõistluste 28. hooaeg, mis algas 10. juunil 2017 ja lõppes mais 2018. 
Valitsev karikavõitja oli FCI Tallinn, kes võitis esimese tiitli, alistades 2016/2017 hooaja finaalis Tartu JK Tammeka 3:0.
1/64-finaalid.
Loosimine toimus 27. mail 2017.&lt;ref name="1/64"&gt;VIDEO: Karikavõistlustel selgusid avaringi paarid jalgpall.ee, 27. mai 2017&lt;/ref&gt; Sulgudes võistkonna liiga tase. 
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Vabapääsmed.
Otse 1/32 finaali pääsesid võistkonnad:
1/32-finaalid.
Loosimine toimus 28. juunil 2017.&lt;ref name="1/32"&gt;Tipneri karikavõistlustel loositi kokku mitmed Premium liiga meeskonnad jalgpall.ee, 28. juuni 2017&lt;/ref&gt; Sulgudes võistkonna liiga tase. 
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/16-finaalid.
Loosimine toimus 27. juulil 2017.&lt;ref name="1/16"&gt;Karikaloos viis kokku FC Levadia ja Paide Linnameeskonna jalgpall.ee, 27. juuli 2017&lt;/ref&gt; Sulgudes võistkonna liiga tase. 
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
1/8-finaalid.
Loosimine toimus 17. augustil 2017.&lt;ref name="1/8"&gt;Tipneri karikavõistlustel Premium liiga meeskonnad kokku ei saanud jalgpall.ee, 17. august 2017&lt;/ref&gt; Sulgudes võistkonna liiga tase. 
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
!colspan="3" align="center"|
Veerandfinaalid.
Loosimine toimus 22. veebruaril 2018.&lt;ref name="1/4"&gt;Karikavõistluste loos viis kokku Kalju – FCI Levadia jalgpall.ee, 22. veebruar 2018&lt;/ref&gt;
Poolfinaalid.
Loosimine toimus 19. aprillil 2018.&lt;ref name="1/2"&gt;Karikavõistlustel loositi poolfinaalpaarid jalgpall.ee, 19. aprill 2018&lt;/ref&gt;
Änniste (Järvamaa)

Änniste oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilita külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Энисте).
Kaitu

Kaitu oli küla Läänemaal, ajalooliselt Hanila kirikumõisa ja Voose mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hanila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hanila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hanila külaga.
1782 ja 1798 on esimest korda mainitud nime Kaito, hiljem 1913 Koitko.
Aasaküla

Aasaküla (varem Aasa) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Seljaküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seljaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seljaküla külaga.
Külast on teateid alates 1945 (Aasa). Enne seda oli see ala Seljaküla osa või kandis nime Paisa küla.
Alakülaääre

Alakülaääre oli küla Läänemaal, ajalooliselt Lihula mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alaküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lihula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alakülaga.
Külast on teateid alates 1913 (Алакюлаэре). 1970 on küla mainitud nime all Alaküla-Ääreküla.
Jurgita Petrauskienė

Jurgita Petrauskienė (sündinud 30. märtsil 1975 Utenas) on Leedu poliitik ja pedagoog. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 7. detsembrini 2018 Leedu haridus- ja teadusminister.
Ta lõpetas aastal 1997 bakalaureusena Vilniuse Pedagoogikaülikooli inglise filoloogia erialal. Aastal 2001 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli juures oleva ärikooli.
13. detsembrist 2016 kuni 7. detsembrini 2018 oli ta Leedu haridus- ja teadusminister Saulius Skvernelise valitsuses.
Isiklikku.
Ta on abielus Evaldas Petrauskasega, neil on kaks last. Abikaasa ema Milda Petrauskienė on leedu keele ja kirjanduse õpetaja ning poliitik.
Eniste

Eniste oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kurevere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kurevere külaga.
Külast on uuesti teateid arvatavasti alates 1930. aastatest. Küla eksisteeris ka varem.
Haversi

Haversi oli küla Läänemaal, ajalooliselt Riguldi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Riguldi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Noarootsi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Riguldi külaga.
1798 on esimest korda mainitud nime Hafreswed. Küla eestikeelne nimi on mugandus küla rootsikeelsest nimest "Haversved". Viimane on moodustatud sõnadest "havre" (kaer), mis liitsõnades võib esineda kujul "haver", ja "sved" (alemaa). Algselt on tegu olnud viljelusnimega. Paljud sved-lõpulised kohanimed viitavad viljeletud alepõllundusele. Mõned neist muutusid hiljem talunimedeks, Haversi kujunes aga külanimeks.
Väike mees

Väike mees ehk Väikemees on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg".
Teda on mainitud eepose üheteistkümnendas loos (Lauatoomine üle Peipsi. Mõõga vargus. Mõõga needmine. Väikemehe seiklus.).
Sorts oli varastanud Kalevipoja mõõga ja pillanud selle Kääpa jõkke. Kalevipoeg ei saanud seda enam kätte ja ta needis mõõgakandja ära, kuid keelevääratusega. Siis võttis lauakoorma ja jätkas teekonda läbi metsade kuni keegi jäi talle jalgu. Kalevipoeg nägi väikest meest, kes hirmust vabises. 
Väiksel mehel, väetikesel,
Sõelusivad püksid püüli,
Lõuad hirmul lõksutasid, ,
Väike mees palus armu ja rääkis Kalevipojale oma loo. Ta oli rännates eelmisel õhtul jõudnud väikesse tallu, kus leeaugul istuv vanaeit keetis hernesuppi. Ta söötis mehikesel kõhu täis, tegi talle aseme laua alla ning käskis vagusi olla, kui tema pojad koju tulevad. Kui pojad kui karud koju jõudsid, tundsid nad inimese lõhna. Vanaeit tõi söögi lauale ja rahustas neid. Peale sööki heitsid mehed põrandale magama. Söödud hernesupp tekitas kõhutuuli, mis pani väikse mehikese lausa lendama ühest seinast teise.
Mina, lindu, lendamaie,
Tuulekiirul tuiskamaie
Püksituule pakitusel,
Lendasin kui liblekene ,
Kui vanaeit varahommikul ukse lahti tegi, pääses mehike pakku põgenema. Kalevipojale tegi lugu nalja ja ta pani väikese mehe oma kaelakotti.
Lugu jätkub eepose kaheteistkümnendas loos (Lauavõitlus ja siil. Pikk magamine. Unenägu. Vaeslapse tall. Sillaehitus.).
Väike mees jäi kaelakotis magama kui Kalevipoeg teekonda, lauad õlal, jätkas. Kuna mõõka enam ei olnud, murdis vägilane männi vemblaks. Teel hakkasid teda kimbutama Peipsi sortsi pojad, keda isa oli üles kihutanud. Sortsipoegadel olid piitsad, veskikivid otsas. Kalevipoeg proovis vaenulisi rahustada, kuid abi polnud. Kui tal vemmal purunes, asus ta vastaseid laudadega vemmeldama, algul lapiti, siis serviti. Sortsipojad põgenesid. Hiljem leivakotti avades märkas ta, et väike mees oli sortside löökide all hinge heitnud. Kalevipoeg mattis mehikese maha.
Kaevas käpul kalmukese,
Soosse kena sängikese,
Mattis maha mehikese
Pikka unda põõnutama;
Kattis kinni mätastega, ,
Kuijõevalla

Kuijõevalla (varasema nimega Kuijõe) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kuijõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuijõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuijõe külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Kuijöggi). 1945 nimetati küla Kuijõevalla külaks.
Kuijõemõisa

Kuijõevalla (ka Kuie-Mõisaküla) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kuijõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuijõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Kuijõemõisa ja Kuijõevalla küla liitmisel moodustati Kuijõe küla.
Kapri

Kapri oli küla Läänemaal, ajalooliselt Räägu-Kärbla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnamäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnamäe külaga.
Külast on teateid alates 1591 (Kappere).
Lehtvõti

Lehtvõti on üheosaline U-kujulise peaga mutrivõti, mis toetub poldi ja mutri mõlemale küljele.
Võtmel on tavaliselt kaks erineva suurusega otsa, mis on suunatud umbes 15-kraadise nurga alla käepideme telje suhtes. See lubab suuremat liikumisvõimalust kitsates oludes võtit keerates.
Kiiliküla

Kiiliküla (varem ka Kiili, rahvasuus ka Pikavoore või Ääreküla) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Massu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Massu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hanila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Massu külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Кедра).
Tesco

Tesco plc, mis kaupleb kui Tesco, on Suurbritannia rahvusvaheliste toidukaupade ja üldkaupade jaemüüja, mille peakontor asub Ühendkuningriigis. Sellel on kauplused seitsmes riigis Aasias ja Euroopas ning see on Suurbritannia, Iirimaa, Ungari ja Tai turgude turuliider.Tesco. 
L'azienda è attiva anche come operatore telefonico e anche in campo finanziario, in seguito alla joint-venture con Royal Bank of Scotland.
Põld-harakalatv

Põld-harakalatv ("Erysimum cheiranthoides" L.) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. 
Tema õitsemisaeg Eestis on maist septembrini.
Botaaniline kirjeldus.
Üheaastane, ühekojaline talvituv rohttaim. Tema kõrgus jääb 4–90 cm vahele. Õis on kaheli õiekattega ning mõlemasuguline, tema kroon- ja tupplehed on püstised ning kroonlehtedel asetsevad väikesed karvakesed. Õied paiknevad lühikestel karvastel raagudel ning moodustavad kobara taime tipus. Põld-harakaladva vili on õisikuteljest mõnevõrra eemalehoiduv, tihtipeale kaarjas ning neljakandiline, kust kahe poolmena avanevad kõdrad. Kõrda sees paiknevad paljunemiseks valmivad seemnekesed, mis on piklikud, helepruunid ja õlirikkad. Lisaks on tal hästiarenenud harunenud peajuurega ja rohkete lisajuurtega sammasjuurestik.
Kasvukohad.
Taim kasvab aedades, põldudel, prahipaikadel, teeäärtel ning inimmõjudega kasvavatel pindadel. Eestis peetakse teda tavaliseks ning kõikjal leiduvaks taimeks. Eelistatum kasvukoht on happeline ja liivane pinnas.
Keemiline koostis.
Sisaldab kardiosteroide ehk südameglükosiide.
Kasutamine.
Kasutamine meditsiinis.
Taime pruugiti eesmärgiga vähendada südame- ja vereringehäireid. Kuna põld-harakalatva sisaldavad ravimid on tugevatoimelised, siis saab neid ainult arsti ettekirjutisega. Lisaks kasutati vanasti seemneid siseparasiitidest, täpsemalt sooleussidest jagusaamiseks.
Muud kasutusalad.
Kuna taime seemned on eriti õlirikkad (kuni 43%), kasutatakse neid seepide, värnitsa ja lakkide valmistamisel.
Yum! Brands

Yum! Brands, Inc. (lühidalt Yum!, varem Tricon Global Restaurants, Inc.) on Ameerika Ühendriikide ettevõte, mis on kiirtoidurestoranikaubamärkide KFC, Pizza Hut ja Taco Bell omanik. Ettevõte asub Louisville'is.
2017. aastal oli ettevõttel 43 617 toitlustuskohta (sealhulgas 40 758, mida käitavad frantsiisivõtjad) 135 maal.
Copa Libertadores

Copa Libertadores de América on Lõuna-Ameerika jalgpalliliidu CONMEBOL-i korraldatav tähtsaim rahvusvaheline Lõuna-Ameerika klubide turniir, mis olemuselt vastab UEFA Meistrite Liigale. Turniir on saanud nime Lõuna-Ameerika iseseisvussõdade juhtide järgi (hispaania ja portugali keeles "libertadores").
Esimest korda toimus Copa Libertadores 1960. aastal ning sellest võtsid osa Argentina, Boliivia, Brasiilia, Colombia, Paraguay, Tšiili ja Uruguay meistermeeskonnad. Hiljem lisandusid Ecuadori, Peruu ja Venezuela klubid ning aastast 1966. aastast said turniiril osaleda ka vastavate riikide meistrivõistlustel teiseks jäänud klubid. Aastatel 1998–2016 osalesid külalismeeskondadena Mehhiko klubid.
Turniiril osalevate klubide arv on aja jooksul suurenenud. Alates 2005. aastast osales turniiril 38 meeskonda. 2016. aastast suurendati turniirill osalevate meeskondade arvu 47. Igast riigist saab turniiril osaleda neli klubi, Argentinast ja Brasiiliast kuus klubi. 32 klubi pääsevad alagrupiturniirile ning võitja selgub väljalangemisturniiril, kus võitja selgitatakse välja kahe mängu kokkuvõttes. Kui pärast kahte mängu on seis viigis, järgneb kaks korda 15 minutit lisaaega ning kui seis on jätkuvalt viigis, selgitatakse võitja penaltiseerias. Copa Libertadorese võitja pääseb Lõuna-Ameerika esindajana jalgpalliklubide maailmameistrivõistlustele. Varem pääses turniiri võitja osalema Intercontinental Cupile. Copa Libertadorese võitja kohtub lisaks Lõuna-Ameerika karikavõistluste Copa Sudamericana võitjaga Recopa Sudamericanal.
Enim kordi on Lõuna-Ameerika klubide meistriks tulnud Argentina klubi Independiente, mis on võitnud seitsmel korral, seejuures võitnud kõigil korral, millal on finaalmängule pääsenud. Aastatel 1972–1975 tuli Independiente meistriks rekordiliselt neljal korral järjest. Kuuel korral on võitnud teine Argentina klubi, Boca Juniors (viimati 2007). Viiel korral tulnud võitjaks Uruguay klubi Peñarol (viimati 1987), mis on samas finaalis viis korda ka kaotanud. Kokku on tulnud Copa Libertadorese võitjaks 26 klubi seitsmest riigist. Kõige enam on saavutanud võidu Argentina klubid (25 korral), järgnevad Brasiilia (23 korral) ja Uruguay (8 korral). Finaalseerias pole võitnud Peruu ega Mehhiko klubid. Kahe parema hulka pole kordagi jõudnud Boliivia ega Venezuela klubid.
Erinevalt paljudest teist jalgpalliturniiridest mujal maailmas ei kasutatud Copa Libertadoresel pikka aega lisaaega ega võõrsil väravate reeglit. Võõrsil väravate reeglit hakati kasutama 2005. aastal.
Meistrid.
Kuni 1987. aastani tuli Copa Libertadorese võitjaks finaaliseerias enim punkte teeninud meeskond (2 punkti võidu, 1 punkt viigi ja 0 punkti kaotuse eest). Kui punktid olid pärast kahte mängu võrdsed, selgitati võitja neutraalsel väljakul toimunud kolmandas mängus. Kui kolmas mäng lõppes samuti viigiliselt, selgitati võitja penaltiseerias. Aastatel 1988–2004 tuli võitjaks kahe mängu kokkuvõttes parema väravate vahega meeskond ja viigilise seisu korral selgus võitja penaltiseerias. 2005. aastal võeti kasutusele ka võõrsil löödud väravate reegli.
Alates 2019. hooajast selgitatakse võitja ühe finaalmänguga.
Kalervo Hovi

Arvo Kalervo Hovi (13. september 1942 Oulu – 10. juuli 2021 Turu)) oli Soome ajaloolane. 
Ta oli aastatel 1986–2007 Turu Ülikooli üldajaloo professor, paljud tema teadustööd käsitlevad Baltimaade ja Eesti 20. sajandi ajalugu. 
Eesti keelde on tõlgitud tema uurimus Tallinna kohvikukultuuri ajaloost.
Taco Bell

Taco Bell on kiirtoidurestoranikett, mille asutas 1962. aastal Ameerika Ühendriikide California osariigis Glen Bell. Taco Bell on Yum! Brands, Inc. tütarettevõte. Taco Belli peakorter asub California osariigis Irvine'is.
Taco Belli restoranid pakuvad "tex-mex"-toitu, mille hulka kuuluvad muuhulgas burritod, nacho'd, quesadillad ja tacod.
Lisaks Põhja-Ameerikale on Taco Belli restorane veel Aasias, Euroopas, Lõuna-Ameerikas ja Okeaanias.
Meelis Raiend

Meelis Raiend (pseudonüümiga Mell Pikk; sündinud 1957 Tallinnas) on eesti kunstnik ja karikaturist.
Õppis Tallinna 46. Kunstikeskkoolis, mille lõpetas 1975. aastal. Aastatel 1975–1977 õppis ta Moskvas multifilmikursustel multiplikaator Aleksandr Petrovi juures. 
Töötas Tallinnfilmis kunstnik-multiplikaatorina. On tegutsenud ka tekstiilikunstnikuna. Oma karikatuuride ja vulgaarsete luuletustega on ta andnud välja mitu karikatuuriraamatut. Tema karikatuure on avaldanud ka huumoriajakiri Pilkaja.
Kõrgema

Kõrgema oli küla Läänemaal, ajalooliselt Saunja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Saunja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saunja külaga.
1553 on esimest korda mainitud nime Kerckemecky, seejärel 1798 Korgema, 1844 Kargema, 1871 Körgema.
Kurgema

Kurgema (kirjakeeles ka Kurgemaa) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kasari mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kasari küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kirbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kasari külaga.
Külast on teateid alates 1871 (Kurgema).
Kuundra

Kuundra oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kuundra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kirimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ridala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirimäe külaga.
Külast võib olla teateid juba alates 1341 (Kunevere).
Valksi

Valksi oli küla Läänemaal, ajalooliselt Piirsalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Piirsalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piirsalu külaga.
Külast on teateid alates 1726 (Walcksi).
Vanamaa

Vanamaa oli küla Läänemaal, ajalooliselt Piirsalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Piirsalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piirsalu külaga.
1725 on esimest korda mainitud nime Wannama, seejärel 1913 Ванамэ.
Vöölamõisa

Vöölamõisa (ka Vööla asundus) oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kudani küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Noarootsi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kudani külaga.
1920. aastatel moodustati endise Vööla mõisa aladele Vööla asundus (Vöölamõisa).
Äntse

Äntse (kirjakeeles varem ka Entse) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Liivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Liivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Liivi külaga.
Külast on teateid alates 1396 (Hondes).
Ärita

Ärita (kirjakeeles varem ka Erita, Erite) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nõva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nõva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nõva külaga.
Külast on teateid alates 1402 (Haryentappe, Haeggentappe). Toona läks küla Padise kloostri valdusse.
Küla kohta kasutati 1615. aastal nime "Haritappe", 1798. aastal aga nimekuju "Errilep". Vanima nimekuju järgi võiks oletada nime "Härjatapu". Samas võib nime esimene pool tuleneda ka Harjumaa kui piirkonna nimest.
Uue-Virtsu

Uue-Virtsu (ka Uue-Virtsu asundus) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Uue-Virtsu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõmsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hanila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõmsi külaga.
1920. aastatel moodustati Uue-Virtsu mõisa aladest Uue-Virtsu asundus, mida hiljem on nimetatud ka Uue-Virtsu külaks.
Adrika

Adrika oli küla Virumaal, ajalooliselt Unukse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Unukse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Unukse külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Адрико).
Ahila

Ahila oli küla Virumaal, ajalooliselt Hõbeda mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hõbeda küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hõbeda külaga.
Külast on teateid alates 1241 (Athelic).
Angapere

Angapere oli küla Virumaal, ajalooliselt Kolu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ohepalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ohepalu külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Angapera).
Haljala-Raja

Haljala-Raja oli küla Virumaal, ajalooliselt Idavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Idavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Idavere külaga.
Külast on teateid alates 1796 (Raja).
Hanguse

Hanguse oli küla Virumaal, ajalooliselt Venevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Luusika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Luusika külaga.
1453 on esimest korda mainitud nime Angas, seejärel ? 1599 Aug, 1601 Anse, 1871 Hangusaar.
Hulja-Uusküla

Hulja-Uusküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tirbiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tirbiku külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Hulja-Väljataguse

Hulja-Väljataguse oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tirbiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tirbiku külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Jõeotsa

Jõeotsa oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Porkuni küla alale. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Porkuni külaga.
Külast on teateid alates 1970.
1920. aastate lõpus eraldati Porkuni mõisast maatükk Vabadusristi kavalerile Johannes Rusi, mis sai nimeks Jõeotsa. Talu kandis seda nime kuni natsionaliseerimiseni. Alates maade tagastamisest omandireformi käigus võtsid õigusjärgsed omanikud talu nime tagasi. Sestpeale kannab talu jälle Jõeotsa nime.
Jõepere-Raja

Jõepere-Raja oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Jõepere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõepere külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Jäola

Jäola oli küla Virumaal, ajalooliselt Kärsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kamariku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räitsvere külaga.
Külast on teateid alates 1456 (Haholl).
Kaasiksoo küla

Kaasiksoo oli küla Virumaal, ajalooliselt Põlula mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurkse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurkse külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Казиксоо).
Järtu

Järtu oli küla Virumaal, ajalooliselt Lasila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lasila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lasila külaga.
1241 on esimest korda mainitud nime Jaruios, seejärel 1460 Jarwes, 1583 Jarwotte, 1694 Jerweto.
Kaarma-Tagaküla

Kaarma-Tagaküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Ebavere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ebavere külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Karitsa-Saueaugu

Karitsa-Saueaugu oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Karitsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karitsa külaga.
Külast on teateid alates 1970.
PLL-töörühm

PLL-töörühm oli Mart Mini juhtimisel tegutsenud TTÜ (TPI) automaatika kateedri ja elektroonika kateedri, hiljem elektroonika instituudi juures tegutsenud mitteformaalne töörühm, mis tegeles mõõtetehniliste PLL-süsteemide ehk automaatsete faasisünkronisatsiooni süsteemide põhiliste omaduste uurimise- ja modelleerimisega ning kõrge täpsusega PLL-il põhineva tugisignaalide formeerija (tugikanali) väljatöötamisega vektormeetriliste mõõteseadmete jaoks.
Töörühm tegutses põhiliselt ajavahemikul 1970–2000.
Töörühma liikmetest kaitses doktoroväitekirja PLL-süsteemide alal peale Mart Mini veel Toivo Paavle ja tehnikamagistri väitekirja Ants Ronk.
Penilased

Penilased on müütilised tegelased rahvuseeposes "Kalevipoeg".
Neid on mainitud eepose kuueteistkümnendas loos ("Lennuki" ehitus ja merereisi algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak.).
Purjetanud koos kaaslastega Lennukil põhja poole, jõudis Kalevipoeg võõrasse randa, kus elas rahvas, kel oli koera keha ja inimese pea.
Poistel poolelt koera kehad,
Pikad penisabad taga,
Tempudesta tondilased,
Näosta nii kui inimesed. ,
Võõras rahvas ei lasknud meresõitjaid randa. See ajas Kalevipojal hinge täis ning ta hüppas kaldale ning asus
Penilasi pillutama,
Vaenulasi virutama;
Surmas neida sadadena,
Tappis teisi tuhandeida. ,
Kalevipoeg leidis hobuse, kuid see komistas võitluse käigus ja sai surma. Seepeale vägimees vihastas, võttis suure tammepuust vembla ja asus ette jäävaid põllu- ja karjamaid üles sonkima. Sealtmaa tark asus teda selle teo keelitama ja sõitlema. Kalevipoeg kahetses tehtut ning küsis Ukult võõrale maale vilja- ja loomaõnne. Kohalik tark juhatas talle teed kodu suunas ning hoiatas varjatud värava eest, mis ei vii maailma otsa, vaid viib põrgusse. Seejärel purjetas Lennuk Lindanisa lahe suunas, mille kaldale Olevipoeg oli rajanud hooned.
Episteem

Episteem (kr επιστήμη ("epistēmē"), pr épistémè; teadmine) on ajajärgu suhete tervikteadmine; teatud ajal teatud ühiskonnas olev väidete ja lausungite (diskursuste) sõnastamise üldlevinud vorm. Lausungid, käitumine ja kõne avalduvad episteemi raamides. Mõiste tähendab ka ajastu valitseva suhtekogumi kujutlust inimese teadvuses. Episteem tähendab suhete tervikvõrku, mis antud ajajärgul liidab lausungid ja tegevused, mis tekitavad teadmisõpetuse (epistemoloogia) kujundeid, teadusi ja võimalikke vormilisi süsteeme.
Mõiste võttis kasutusele Michel Foucault teoses "Sõnad ja asjad" (1966, eesti keeles 2015), osutamaks ajastu teadmisõpetuse raamile ja ajastu üldarusaamale inimesest.
Mõiste muutus M. Foucault'l oluliseks teoses "Teadmiste arheoloogia" (1969, eesti keeles 2005). Ta eristas ajaloolise eriteadmise (episteem) ja teadmise ajaloo. Teoses sõnastas ta uue, arheoloogiale toetuva ajaloovormi alused (varem arheoloogia toetus ajaloole).
Pia-Astrid Ott

Pia-Astrid Ott (7. detsember 1926 Tallinn – 15. aprill 2018 Tartu) oli eesti arst.
1951. aastal lõpetas Pia-Astrid Ott Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.
Kuni aastani 1992 töötas ta Tartu naha- ja suguhaiguste dispanseris, olles 30 aastat ka labori juhataja. 
1960. aastatel alustas Ott tööd süüfilise diagnostikaga. Ta hakkas tegelema tollal harva ette tulnud uuringute – «lasteta abielude proovidega» ehk spermauuringutega, millest sai tema elutöö.
Aastatel 1992–1998 töötas Pia-Astrid Ott Tartu Ülikooli naistekliinikus, tehes sperma mikroskoopilisi uuringuid. Naistearst Andrei Sõritsa juhendamisel alustati seal kunstliku viljastamise protseduure ning doktor Pia Ott hakkas tegelema intrauteriinse inseminatsiooniga ehk IUIga. Samuti alustas ta seal esimesena tööd spermadoonoritega.
Pia-Astrid Ott kuulus töörühma, mille sihikindel tegevus viis 1995. aastal esimese katseklaasilapse sünnini Balti riikides, samuti oli tal suur roll Balti riikide esimese spermapanga loomisel. 
Alates 1998. aastast oli Pia-Astrid Ott Tähe Erakliiniku ja Elite Kliiniku laboriarst.
Isiklikku.
Tema ema oli laulja Olga Mikk-Krull, isa dirigent ja muusikapedagoog Arkadius Krull. Tema abikaasa oli metsateadlane Paul Ott, nende poeg on hüdrobioloog Ingmar Ott, tütar on meedik Kristi Ott. Ta oli Urmas Oti onunaine.
Kase

Kase on Eesti kohanimi:
Kase on ka perekonnanimi.
Karutiigi

Karutiigi oli küla Virumaal, ajalooliselt Triigi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Triigi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Triigi külaga.
Karuvälja

Karuvälja oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Hirla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hirla külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Kommi

Kommi oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Põdruse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põdruse külaga.
Kuivakaare

Kuivakaare oli küla Virumaal, ajalooliselt Kuie mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vajangu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vajangu külaga.
1429 on esimest korda mainitud nime Karro (see nimi pandi kirja 1688), seejärel 1487 Kare, 1711 Kuiwakaro.
1780 muudeti küla Kuie mõisa karjamõisaks (Kuivakaare karjamõis). 1920. aastatel moodustati endisest karjamõisa alast Kuivakaare asundus.
Kulina-Puka

Kulina-Puka oli küla Virumaal, ajalooliselt Kulina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kulina küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kulina külaga.
Kupna

Kupna oli küla Virumaal, ajalooliselt Kupna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Viru-Jaagupi aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viru-Jaagupi alevikuga.
Külast on teateid alates 1241 (Cupanal).
17. sajandil küla mõisastati. 19. sajandi lõpust alates muudeti see mõis Küti mõisa kõrvalmõisaks. 1920. aastatel moodustati kõrvalmõisa aladest Kupna asundus. 1940. aastatest alates on asundus taas küla staatuses.
Kriska

Kriska oli küla Virumaal, ajalooliselt Neeruti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõetaguse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõetaguse külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Криска).
Kruusiaugu

Kruusiaugu oli küla Virumaal, ajalooliselt Ärina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Müüriku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Müüriku külaga.
Külast on teateid alates umbes 1866 (Крузиауго).
Kurme

Kurme oli küla Virumaal, ajalooliselt Muuga mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Muuga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Muuga külaga.
1698 on esimest korda mainitud nime Kurckemeggi, seejärel 1726 Kurckma, u 1900 Курме ehk Клемпси.
Keelusüsteem

Keelusüsteem (ka välistamissüsteem, sundussüsteem) koosneb lubatust ja lubamatust. Selle järgi vastandid (nt õigeusk ja ebausk) pole eraldi tähendusega, vaid on ühe süsteemi osad. Michel Foucault ("Valvata ja karistada", 1975) järgi on keeldudel erinevad vormid, nt kirjanduse ja meditsiini lausungites (diskursustes). Keelud nihkuvad ajaloos.
Kõdeküla

Kõdeküla oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kuie mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vajangu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vajangu külaga.
Kõrbse

Kõrbse oli küla Virumaal, ajalooliselt Jõepere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiku külaga.
1796 on esimest korda mainitud nime Kärpse, seejärel 1871 Körpse.
Kärje

Kärje oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Paasvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Paasvere külaga.
Kääbaste

Kääbaste oli küla Virumaal, ajalooliselt Imastu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põima küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põima külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Кябасте).
Laanemõisa

Laanemõisa oli küla Virumaal, ajalooliselt Rakvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Karivärava küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karivärava külaga.
1716 on esimest korda mainitud nime Lanamois, seejärel 1726 Lanemois.
Laekvere-Aru

Laekvere-Aru (varasema nimega Aru-Laekvere) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Laekvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laekvere külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Aru-Laekvere).
Laiamäe

Laiamäe oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Piisupi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piisupi külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Leo (Virumaa)

Leo oli küla Virumaal, ajalooliselt Porkuni mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Veadla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veadla külaga.
Külast on teateid alates 1796 (Leo oder Kilpifer).
Liiduri

Liiduri oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Kiltsi aleviku alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiltsiga.
Liineküla

Liineküla oli küla Virumaal, ajalooliselt Pudivere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pudivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pudivere külaga.
Liineküla alad olid varem Pudivere mõisa Liinemõisa kõrvalmõisa (Liinemõisa mõis, saksa keeles Helenehof) all.
Lustimäe

Lustimäe oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Jõetaguse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõetaguse külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Lõuta

Lõuta oli küla Virumaal, ajalooliselt Sõmeru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koovälja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koovälja külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Леута).
Maheda

Maheda oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Haljala aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haljala alevikuga.
Küla on mainitud juba Taani hindamisraamatus (1241 Maidalæ), seejärel 1488 Maydel, 1765 Maheda, 1871 Mahheda.
Urita raba

Urita raba on raba, mis asub Nedrema looduskaitsealal Pärnumaal.
Rabas asub 1,7 ha suurune laugas.
André Felipe Ribeiro de Souza

André Felipe Ribeiro de Souza (enam tuntud lihtsalt nime all André; sündinud 27. septembril 1990 Cabo Frios) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Cuiabá.
André alustas klubikarjääri 2009. aastal Santoses.
2018. aastal suundus ta Sport Recifest laenule Grêmiosse, kellega sõlmis 2019. aasta veebruaris püsiva lepingu. 2020. aastal naasis ta pärast kolme aastat Euroopasse, liitudes Türgi kõrgliiga klubiga Gaziantep. 2021. aastal naasis ta Sport Recifesse. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu Cuiabága.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi André 10. augustil 2010 sõprusmängus USA vastu. Kokku on ta esindanud Brasiiliat neljas koondise kohtumises.
Metsavahi

Metsavahi oli küla Virumaal, ajalooliselt Roela mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rünga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rünga külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Метцавахи).
Metspere

Metspere oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Pariisi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pariisi külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Taavi Kangur

Taavi Kangur (sündinud 11. juulil 1974 Kohtla-Järvel) on eesti kirjanik. Alates 2017 september Eesti Kirjanike Liidu liige. 2021 Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistluse žürii liige.
Auhinnad.
Kirjaniku esikromaan "Kõigile saab kurikaga virutada" saavutas Tänapäeva 2010.a. romaanivõistlusel II koha.
Romaan "Sünk jää, otsatu põhi" saavutas Eesti Kirjanike Liidu 2017.a. romaanivõistlusel Postimehe eripreemia.
Muuga-Aruküla

Muuga-Aruküla (varem Aru-Muuga) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rajaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rajaküla külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Aru-Muuga küla).
Küla põhjaosa oli tuntud nime all Sandiväsitaja.
Muuga-Metsaküla

Muuga-Metsaküla (varem Muuga-Metsaperede) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Alekvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alekvere külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Muuga-Metsaperede).
Mäepealse

Mäepealse on piirkond Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis Mäealuse tänava, Nõmme linnaosa piiri ja raudtee vahel.
Piirkonna moodustavad kolm kvartalit: Mäepealse I kvartal, Mäepealse II kvartal ja Mäepealse III kvartal.
Mõislõpe

Mõislõpe (ka Mõisalõpe) oli küla Virumaal, ajalooliselt Varangu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pehka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pehka külaga.
Küla moodustati Mõislõpe karjamõisa aladest.
Mägiküla

Mägiküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Mõndavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõndavere külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Andrzej Grabowski

Andrzej Grabowski (sündinud 15. märtsil 1952 Chrzanóws) on poola näitleja.
Andrzej Grabowski lõpetas 1974. aastal Krakówis Ludwik Solski Draamakunstide Akadeemia.
Filmid.
Näitlejana
Mägide

Mägide oli küla Virumaal, ajalooliselt Vaeküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõedaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõedaka külaga.
1726 on esimest korda mainitud nime Meggedi, seejärel umbes 1900 Мякиде.
Määri-Sagadiku

Määri-Sagadiku oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Määri küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Määri külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Nagala

Nagala oli küla Virumaal, ajalooliselt Undla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Undla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Undla külaga.
Külast on teateid alates 1241 (Nakalæ).
Nortsu

Nortsu oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tõrremäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõrremäe külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Onga

Onga oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Imukvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Imukvere külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Orgu

Orgu oli küla Virumaal, ajalooliselt Unukse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Unukse ja Pärna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa liideti Unukse ja teine osa Pärna külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Оро).
Ēdole vald

Ēdole vald (läti keeles "Ēdoles pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Alsunga, Īvande ja Padure vallaga ning Ventspilsi piirkonna Zirase ja Zlēkase vallaga.
Valla pindala on 144 km². 2016. aasta seisuga elas seal 901 inimest. Aastal 2011 elas vallas 927 lätlast, 4 venelast, 5 valgevenelast, 2 ukrainlast, 1 poolakas ja 8 leedulast. Valla keskus on Ēdole küla, vallamaja asub aadressil Dārza iela 6. Vallavanem on Anda Upleja.
Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju "Edwahlen". Aastal 1935 oli valla pindala 162,5 km² ja seal oli 2191 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Ēdole, Kāpi ja Tērande külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Ēdole külanõukoguga likvideeritav Kāpi külanõukogu ja Tērande külanõukogu Mitšurini nimelise kolhoosi maad. Aastal 1977 liideti sellega likvideeritav Īvande külanõukogu. Aastal 1990 muudeti Ēdole külanõukogu vallaks, millest aastal 1992 eraldus Īvande vald. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielīvande mõisa trepid, Ēdole luteri kirik ja selle kabel (sealhulgas kantsel, altar, lühter ja selle klaasdetailid, orel, noodivihik,orelirõdu ja selle maalingud), Ēdole loss, seda ümbritsev kindlustiste vöönd ja mõisa park, Ēdole muinaskalmed, Ēdole piiskopilinnus ja Ķaupi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Strujase muinaskalmed, Sedļi muinaskalmed, hiiepaik Pūjalgase Kirikumägi, Pūjalgase linnamägi ja Smiltnieki muinaskalmed.
Suuremad jõed on Užava jõgi ja valla kirdepiiril voolav Venta jõgi. Valla kõrgeim koht on Pūjalgase linnamäe lähistel asuv Kaušase mägi ("Kaušu kalns"), mis ulatub 98, 6 m üle merepinna. Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid. Lisaks jääb valla aladele ka Pinki järve maastikukaitseala.
Vallas on üks küla. Valla keskus Ēdole on staatusega "lielciems" ja seal oli 2018. aastal 389 elanikku. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Eesti keskmine netopalk maakonniti

Eesti keskmine netopalk maakonniti on Eesti Statistikaameti poolt ametlikult deklareeritud andmete alusel arvutatav Eesti maksumaksjate saadav keskmine netokuupalk, millest on maha arvestatud riigimaksud.
Osakoormusega töökohtade puhul arvutab Statistikaamet täiskoha palga, võttes eelduseks, et osakoormus on vastav osa täistöökohast. Et paljusid neist täistöökohtadest ja neile vastavaist täiskuupalkadest pole tegelikult olemas, siis on Statistikaameti arvutatud keskmine palk alati suurem kui see keskmine, mis Maksu- ja Tolliameti andmeil tegelikult välja makstakse.
Kuni 2011. aastani on andmed eurodesse ümber arvutatud koondandmete baasil (1 euro = 15,6466 Eesti krooni).
Pankase

Pankase oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tokolopi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tokolopi külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Панкасе).
Pikassaare

Pikassaare oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Läsna küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Läsna külaga.
Potsu

Potsu oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Võle küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võle külaga.
Põdri

Põdri oli küla Virumaal, ajalooliselt Samma mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Viru-Kabala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viru-Kabala külaga.
Külast on teateid alates 1712 (Pöddrashe Dörff).
Põlula-Uuemõisa

Põlula-Uuemõisa (ka Uuemõisa) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Põlula küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põlula külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Pärtlivälja

Pärtlivälja oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Imukvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Imukvere külaga.
Külast on teateid alates 1970.