tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Testeerimisvõime

Testeerimisvõime on isiku võime teha kehtivalt viimse tahte avaldus, seda muuta ja tühistada. Testeerimisvõimeline on isik, kes on piisavalt vana, teovõimeline ning otsusevõimeline. 
Testeerimisvõime vajalikkus.
Pärimisõiguses kehtib üldiselt privaatautonoomia põhimõte, mille kohaselt isikul on vaba voli otsustada, kas ja kuidas oma pärimist korraldada. Testeerimisvabadus on igaühel. Testeerimisvõime nõue piirab selle põhimõtte absoluutsust lisaks kohustuslikele vorminõuetele ning isiklikkuse põhimõttele. Kehtiva viimse tahte avalduse koostamiseks peab aga isik olema ka testeerimisvõimeline, kuna testeerimisvõimetu isiku tehtud viimse tahte avaldused ei too kaasa õiguslikke tagajärgi ning need on tühised.
Testeerimisvõime eeldused.
Õigusvõime.
Igal isikul on ühetaoline ja piiramatu õigusvõime, mis algab elusalt sündimisega ja lõpeb surmaga. Seega ei ole õigusvõime olemasolu üldjuhul testeerimisvõime hindamise juures probleem. 
Testeerimisiga.
Testeerimisealiseks on Eesti õiguskorras isik, kes on vähemalt 15 aastat vana. Seejuures ei ole vajalik alaealise isiku seadusliku esindaja nõusolek viimse tahte avaldamiseks. Siiski võib üle 15-aastane alaealine teha testamendi vaid notariaalselt tõestatud vormis, mis tähendab, et alaealine ei saa teha kodust testamenti, notarile hoiule antud testamenti ega pärimislepingut. Koduse testamendi ja pärimislepingu juures kehtib tingimus, mille kohaselt peab isik olema täieliku teovõimega ehk täisealine.
Teovõime.
Füüsilise isiku teovõime on võime teha iseseisvalt ja kehtivalt tehinguid, st kindla õigusliku tagajärje kaasatoomisele suunatud tahteavaldusi. Teovõime olemasolu eeldab, et isik saab adekvaatselt aru oma tegude tähendusest, mh mõistab testamendi tegemise tähendust ja saab aru selle tagajärgedest. Täielik teovõime on isikul, kes on vähemalt 18 aastat vana. Alaealine isik on piiratud teovõimega, seetõttu on vähemalt 15-aastasel alaealisel erandkorras võimalik teha testament vaid notariaalselt tõestatud vormis. Isik ei ole teovõimeline, kui ta ei suuda vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt oma tegudest aru saada või neid juhtida. Kuivõrd isiku psüühiline seisund on muutuv, tuleb viimse tahte kehtivuse üle otsustamisel hinnata testaatori testeerimisvõime olemasolu viimse tahte avalduse tegemise hetke seisuga. 
Otsusevõime.
Isik on otsusevõimeline, kui tal tehingu tegemisel ei esine vaimutegevuse ajutist häiret või muud asjaolu, mis välistaks tema võime õigesti hinnata seda, kuidas tehing tema huve mõjutab. Sel juhul on isik küll teovõimeline, kuid tema arusaamine on pärsitud haigushoo, alkoholijoobe, uinutite või ravimite mõju tõttu. Kui otsusevõimetuna tehtud viimse tahte avalduse tegija oma avalduse hiljem otsusevõime taastudes heaks kiidab, on viimse tahte avaldus kehtiv.
Isiklikkuse nõue.
Isiklikkuse nõue tähendab, et viimse tahte avalduse peab tegema testaator isiklikult ning seda ei saa teha esindaja, sh eestkostja kaudu. Esindaja kaudu avaldatud viimse tahte avaldus ei oma õiguslikku tagajärge. Mistahes viimse tahte avalduse sisu üle peab testaator otsustama iseseisvalt ning vabana kolmandate isikute mõjutustest.
Pärimisõigus

Pärimisõigus on tsiviilõiguse haru, mis reguleerib isiku surmaga seotud varalisi tagajärgi. Pärimisõiguse regulatsiooni eesmärk on selgitada välja, mis tingimustel toimub pärandvara üleminek pärijale või pärijatele.
Mõiste.
Eesti õigussüsteemis eristatakse õigust objektiivses ja subjektiivses mõttes. Seetõttu eristatakse ka pärimisõigust selle objektiivses ja subjektiivses mõttes.
Pärimisõigusega reguleeritakse üksnes inimese surma varaõiguslikke tagajärgi eraõiguse piires. Seega ei mõjuta pärimisõigus pärandaja vara valitsemist ning sellest tulenevalt varaga tehingute tegemist pärandaja eluajal.
Allikad.
Peamine pärimisõiguse allikas on pärimisseadus. Pärimisõigus ei hõlma ainult pärimisseadust, kuna pärimisõigus on tsiviilõiguse üks osa. Seetõttu on see seotud ka eraõiguse teiste harudega (tsiviilõiguse üldosa, võlaõigus, asjaõigus, perekonnaõigus jm). Pärimisõiguse kohaldamisel tuleb vaadata ka teisi õigusallikaid.
Pärimisõiguse allikad on järgmised normistikud:
Loetelu ei ole ammendav. Pärimisõiguse rakendamisel võivad asjakohased õigusnormid tuleneda ka võlaõigusseadusest, asjaõigusseadusest, perekonnaõigusest, tsiviilkohtumenetluse seadustikust jms.
Areng Eestis.
Kehtiv õigus.
Uus pärimisseadus võeti vastu 17. jaanuaril 2008 ning jõustus 1. jaanuaril 2009. Pärimisseaduse eelnõu väljatöötamine oli tingitud vajadusest viia 1996. aastal vastu võetud pärimisseadus vastavusse vahepeal õiguskorras toimunud muudatustega, samuti vajadusest kõrvaldada pärimisseaduse rakendamisel tekkinud kitsaskohad.
Suurim muudatus võrreldes 1996. aasta pärimisseadusega oli pärandvara nn vastuvõtusüsteemi asendamine nn loobumissüsteemiga. Olulised täiendused on seotud veel testamenditäitja ja pärimise käigu regulatsiooniga. Eelkõige pärandvara inventuuri, pärija võlausaldajate väljaselgitamise ning nende nõuete rahuldamise täpsustamisega. Samuti täpsustati, millistel tingimustel ja kui suures ulatuses vastutab pärija pärandaja kohustuste eest täiendavalt ja isiklikult oma varaga.
Liivoja (Jõgeva maakond)

Liivoja (ka Mõisamaa peakraav) on peakraav Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Kraavi pikkus on 4,3 km. Kraavi valgla suurus on 7,2 km².
Paasküla kraav

Paasküla kraav on peakraav Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kraavi pikkus on 4,6 km. Kraavi valgla suurus on 13,5 km².
Viimse tahte avaldus

Viimse tahte avaldus on isiku korraldus oma surma puhuks, millel on õiguslik tähendus. Viimse tahte avaldusi on kahte liiki: testament ja pärimisleping.
Et viimse tahte avalduses on korraldused just surma puhuks, siis on tegemist "mortis causa" tehinguga. See tähendab, et seal sisalduvad korraldused jõustuvad alles pärast nende tegija surma.
Testament.
Testament võib olla notariaalselt tõestatud või kodune. Kodune testament võib olla tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud või omakäeline. Notariaalne testament võib olla notariaalselt tõestatud või notarile hoiule antud testament.
Pärimisleping.
Pärimisleping on kokkulepe pärandaja ja teise isiku vahel. Pärimislepinguga määratakse pärija, annak, sihtkäsund või sihtmäärang. Pärimislepinguga võib seadusjärgne pärija pärandist loobuda.
Painküla peakraav

Painküla peakraav on peakraav Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 3,8 km. Kraavi valgla suurus on 8,2 km².
Omakäeliselt kirjutatud testament

Omakäeliselt kirjutatud testament ehk holograafiline testament on pärimisseaduse alusel kodune testament, mille testaator (pärandaja) kirjutab algusest lõpuni käsitsi. 
Omakäelise testamendi kehtivuse eeldused.
Nõuded omakäelisele testamendile: 
Pärimisseadus lubab pärandajal koostada omakäelise testamendi tingimusel, et sellele on lisatud testamendi tegemise kuupäev ja aasta. Samuti peab omakäelisele testamendile pärandaja isiklikult alla kirjutama.
Pärandaja peab olema testeerimisvõimeline ehk õigusvõimeline, täisealine, teovõimeline ja otsusevõimeline.
Omakäeliselt kirjutatud testament kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel testamendi tegemise päevast, kui pärandaja sel ajal veel elab. Kui testamendis ei ole märgitud selle tegemise kuupäeva ega aastat ning ei ole võimalik ka muul viisil tuvastada testamendi tegemise aega, on testament tühine ehk selle testamendi alusel pärimist ei toimu.
Omakäeline testament ei kuulu täitmisele, kui pärandaja on enne omakäelise testamendi tegemist sõlminud õiguslikult tugevama pärimislepingu. Samuti ei kuulu testament täitmisele, kui pärandaja on peale omakäelise testamendi tegemist teinud uue testamendi (ükskõik, millise testamendi vormis) või sõlminud pärimislepingu. 
Seos notariaalselt tõestatud ja tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testamendiga.
Kui omakäeliselt kirjutatud testament esitatakse notarile ja notar koostab selle kohta notariaalakti, kehtib omakäeliselt kirjutatud testament notariaalselt tõestatud testamendina. Seega on võimalik omakäelise testamendi tähtaega pikendada notariaalse tõestamise kaudu. Notari abil testamendi pikendamine annab pärandajale võimaluse oma viimset tahet väljendada kohe, kui isik seda soovib, ning seejärel hiljem testamenti pikendada, ilma et pärandaja peaks koostama uue samasisulise testamendi.
Kui omakäeliselt kirjutatud testamendile kirjutavad alla ka tunnistajad, kehtib see endiselt omakäeliselt kirjutatud testamendina, mistõttu ei pea järgima pärimisseaduses tunnistajatele kehtestatud piiranguid.
Omakäelise testamendiga kaasnevad riskid.
Omakäelise testamendi negatiivne külg on selle riskantsus. Omakäelise testamendi tegemine võib jääda saladuseks ning seetõttu ei pruugi see kunagi ka avalikuks tulla. Samuti on omakäelist testamenti lihtne hävitada ja võltsida, mistõttu jääks testaatori viimne tahe ellu viimata. Omakäelise testamendi puhul on alati oht, et kahtluse alla satub testamendi tõesus ning samuti ei pruugi testamendi sisu tõlgendus vastata pärandaja tegelikule tahtele. 
Viimane tuleb kõne alla pigem juhtudel, kui pärandaja pole oma tahet väljendanud piisavalt täpselt ja omakäelise testamendi puhul ei ole ka notar kontrollinud pärandaja tegelikku tahet testamendi tegemise ajal.
Abikaasa eelosa

Abikaasa eelosa on pärandaja üleelanud abikaasa õigus nõuda endale peale pärandiosa ka abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need esemed ei ole kinnisasja päraldised. 
Abikaasa õigus eelosale tähendab, et olukorras, kus pärandaja üleelanud abikaasa pärib koos teise järjekorra pärijatega, saab ta peale pärandiosa eelosana abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need ei ole kinnisasja päraldised. 
Päraldis on vallasasi, mis, olemata peaasja osa, teenib peaasja ning on sellega seotud ühise majandusliku eesmärgi ja sellele vastava ruumilise seose kaudu. Kirjanduses on leitud, et kinnisasja päraldiseks on näiteks sisseehitatud köögimööbel. 
Silmas tuleb pidada aga seda, et õigus eelosale (abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetele) on pärandja üleelanud abikaasal olemas üksnes siis, kui ta pärib koos teise järjekorra pärijatega.
Abikaasa eelosa eesmärk on võimaldada pärandaja üleelanud abikaasal jätkata tavapärast elu temale harjumuspärases keskkonnas – selline keskkond luuakse abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete üleandmisega üleelanud abikaasale. 
Abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete määratlus.
Abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete ammendav määratlus (loetelu) õigusaktides puudub. 
Tavalise sisustuse esemete määratlus on hinnanguline. Otsustamisel selle üle, kas konkreetne ese kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka, tuleb lähtuda eelosa regulatsiooni eesmärgist (tavapärase elu harjumuspärases keskkonnas jätkamise võimaldamine), konkreetse eseme funktsioonist ning üldisest käibearusaamast (teisisõnu arusaamast sellest, mis kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka).
Kirjanduses on asutud seisukohale, et abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetena saavad olla käsitletavad näiteks voodipesu, kodumasinad (majapidamismasinad), mööbel, raamatud, koduelektroonika (arvuti, raadio, televiisor).
Abikaasa eelosa õiguslik olemus.
Pärandi avanemisel (pärandaja surma hetkel) ei lähe eelossa kuuluvate ühise kodu tavalise sisustuse esemete omandiõigus pärandaja üleelanud abikaasale automaatselt üle. 
Pärandi avanemisel omandab üleelanud abikaasa (pärandaja seadusjärgse pärijana) õiguse nõuda pärandaja teise järjekorra seadusjärgsetelt pärijatelt vastavate esemete omandiõiguse ülekandmist.
Peräkülä oja

Peräkülä oja (ka Peraküla kraav) on kraav Põlva maakonnas Kanepi vallas. Kraavi pikkus on 1,9 km. Kraavi valgla suurus on alla 10 km².
Permisküla oja

Permisküla oja (ka "Permisküla peakraav") on oja Ida-Virumaal Alutaguse vallas. Oja pikkus on 15,1 km, valgala 33 km². Oja algab Repna soost ja suubub Narva jõkke.
Pürtuküla kraav

Pürtuküla kraav (ka Saarejärve kraav) on kraav Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Kraavi pikkus on 0,9 km. Kraavi valgla suurus on 10,9 km².
Hobuoja

Hobuoja (ka Ridaküla peakraav) on peakraav Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kraavi pikkus on 6,6 km, valgla pindala 18,3 km², langus 8 m ja lang 1,21 m/km. Kraav saab alguse 42,5 m kõrgusel Loime külas ja suubub 34,5 m kõrgusel Valma külas Võrtsjärve. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Ristiküla peakraav

Ristiküla peakraav on peakraav Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kraavi pikkus on 7,9 km. Kraavi valgla suurus on 16,3 km².
Saareküla oja

Saareküla oja (ka Saareküla kraav) on peakraav Põlva maakonnas Räpina vallas. Kraavi pikkus on 2,2 km. Kraavi valgla suurus on alla 10 km².
Kollane emajuur

Kollane emajuur ("Gentiana lutea" L.) on emajuureliste sugukonda emajuure perekonda kuuluv mitmeaastane kuni 140 cm kõrgune rohttaim. 
Kasvab 1200–2000 meetri kõrgusel üle merepinna Lõuna-, Kesk- ja Ida-Euroopas. Eesti looduses ei kasva. Droogina kasutatakse juurt ja juurikat. Maitse on mõru.
Botaaniline kirjeldus.
Juur.
Võimsa juurestikuga taim. Peajuur on paks ja lühike, sellest harunevad lisajuured. Pealt on juur pruun, seest kollane.
Vars.
Varred on püstised, paksud ja silindrilised, seest õõnsad.
Leht.
Emajuure lehed on lihtlehed, nad on varreümbrised, asuvad vaheldumisi. Lehelaba on kujult elliptiline. Leheserv on terve. Lehe pikkus võib ulatuda kuni 30 cm ja laius kuni 15 cm. Lehel on 5–7 tugevat leheroodu. Lehed on sinakasrohelised.
Õis.
Taim hakkab õitsema 3. või 4. eluaastal. Õitsemise aeg on juunist augustini. Õied on kollased ja neid on palju, nad on koondunud varrele mitmekorruseliste männastena. Emajuur on kahesuguline putuktolmleja taim, millel on viis tolmukat ja üks emakas. 
Vili ja seemned.
Viljad hakkavad valmima augusti alguses ja valmivad augusti lõpuks või septembri alguseks. Vili on piklik, ühepesaline kupar, kus on palju seemneid. Seemned on väiksed (3 mm), lamedad, piklikud või ümarad, helepruunid. 
Droog.
Kollase emajuure droogiks on 5–6-aastase taime juure ja juurte tükikesed.Juur kaevatakse välja kevadel või sügisel, puhastatakse mullast, pestakse külma veega ja lõigatakse 15 cm pikkusteks tükkideks. Tükikesed kuivatatakse temperatuuril 45–60 °C. Hoitakse kuivas ja jahedas kohas. Säilivusaeg on viis aastat. 
Keemiline koostis.
Mõru maitse annavad taimele mõruglükosiidid: amarogentiin, gentsiopikrosiid, svertiamariin ja sverosiid. Taimes leidub veel mono- ja oligosahhariide, puriinalkaloide, ksantoone, triterpeene, eeterlikku õli, pektiine, lima ja vaiku.
Kasutamine.
Kasutamine meditsiinis.
Tänu oma mõrule maitsele soodustab seedetegevust ja suurendab isu. Omab ka seenevastast toimet. Aitab võidelda isutuse, lihaselõtvuse, kõhupuhituse, maomahla alahappesuse ja vähese sapinõristusega. Ei tohi kasutada need, kellel on haavandtõbi, maomahla ülihappesus, maopõletik või kõrgvererõhktõbi. On vastu näidustatud ka rasedatele.
Muu kasutusala.
Kasutatakse ka brändi lisandina.
Lee Donghae

Lee Dong-hae (hangul: 이동해; hanja: 李東海; sündinud 15. oktoobril 1986) on Lõuna-Korea laulja, laulukirjutaja ja näitleja.
Ta on Super Juniori ja selle alagruppide Super Junior-M, Super Junior-D&amp;E, ka tantsukollektiivi SM The Performance liige.
BusinessWorld

BusinessWorld on Filipiinide ajaleht, mis kirjutab ärist ja äritegevusest. 
See asutati 27. veebruaril 1967 nimega BusinessDay. Ajalehe peakorter asub Quezon Citys.
Fokstrott (film 2017)

"Fokstrott" (heebrea keeles: פוֹקְסטְרוֹט‎) on 2017. aastal esilinastunud iisraeli draamafilm, mille stsenarist ja režissöör on Samuel Maoz. Peaosades kehastuvad Lior Ashkenazi ja Sarah Adler abielupaariks, kellele teatatakse oma Iisraeli kaitseväes teeninud poja hukkumisest.
Film esilinastus 74. Veneetsia rahvusvahelisel filmifestivalil, kus see pärjati žürii hõbelõviga. Filmi näidati ka 2017. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil. "Fokstrott" pärjati ka ophiri auhinnaga, sellega sai film Iisraeli esindajaks parima võõrkeelse filmi Oscarile 90. Oscari galal.
Süžee.
Michael ja Dafna Feldmann, jõukas Tel Avivi abielupaar, saavad teada, et nende poeg, Jonathan, on kaitseväes teenistuskohustusi täites hukkunud. Kaitseväe esindajad keelduvad šokeeritud vanematele poja hukkumise üksikasju täpsustama. Paar tundi hiljem jõuab vanemateni teade, et on juhtunud arusaamatus ning et nende poeg on elus ja terve. Tulivihane Michael nõuab, et kaitseliit lubaks Jonathanil koju naasta.
Edasi näevad vaatajad Feldmannide poja elu sõjaväes – koos kolme kaaslasega kusagil tühermaal kontrollpunkti valvava Jonathani iga päev on eelmisega sarnane – tõsta tõkkepuud mööduva kaameli läbi laskmiseks, kontrollida üksikute autoreisijate dokumente, mõõta eluasemeks oleva konteineri pikaldast vajumist mutta – see kõik on oma absurdsuses isegi naljakas. Ühel hilisõhtul laseb Jonathan maha kontrollpunkti läbida tahtnud araabia noorukid, kuna tema kaaslased pidasid maha kukkunud õllepurki lõhkekehaks. Kaitseväe juhtkond otsustab intsidendi maha vaikida ning buldoosr matab laibad ja auto ühishauda. Teel koju sõidab Jonathani auto teelt välja ja ta hukkub.
Lõpustseenides näidatakse Jonathani perekonda kuus kuud pärast tema surma.
Nikol Pašinjan

Nikol Pašinjan (armeenia keeles Նիկոլ Փաշինյան; sündinud 1. juunil 1975 Idževanis) on Armeenia ajakirjanik ja poliitik. Ta on alates 2018. aasta 8. maist Armeenia peaminister. Enne seda oli ta aastast 2012 Armeenia parlamendi liige.
Ta õppis aastani 1995 Jerevani Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna ajakirjanduse osakonnas (ei lõpetanud).
Wolfgang Dremmler

Wolfgang Dremmler (sündinud 12. juulil 1954 Salzgitteris) on Saksamaa endine jalgpallur. Ta on mänginud Lääne-Saksamaa jalgpallikoondises.
Ta kuulus Lääne-Saksamaa koondisse 1982. aasta maailmameistrivõistlustel, mil saadi teine koht.
Hugo (Oklahoma)

Hugo on linn Ameerika Ühendriikides Oklahoma osariigis, Choctaw' maakonna keskus.
Vielleségure

Vielleségure on vald Prantsusmaa edelaosas Pyrénées-Atlantiquesi departemangus.
Portsmouth (Virginia)

Portsmouth on maakonnaväline (maakondade koosseisu mittekuuluv) linn Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. See asub Hampton Roadsi linnastus. Elizabethi jõgi eraldab Portsmouthi Norfolki linnast.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 97 915. Aastal 2010 oli elanikke 95 535.
Linn on asutatud 1752. aastal.
Portsmouthis asub Ameerika Ühendriikide mereväe laevatehas ja meditsiinikeskus.
Agy

Agy on vald Prantsusmaa loodeosas Normandia piirkonnas Calvadosi departemangus.
Duck Dynasty

Duck Dynasty on Ameerika Ühendriikide tõsielusari, mis kujutab Robertsoni perekonna ja Duck Commanderi ettevõtte elu.
Sarja näitas telekanal A&amp;E aastatel 2012–2017, kokku läks eetrisse 11 hooaega 130 jaoga.
Saduküla kraav

Saduküla kraav on kraav Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 5,6 km. Kraavi valgla suurus on 3,5 km².
Saeveski oja

Saeveski oja (ka Laukasoo peakraav) on peakraav Tartu maakonnas. Kraavi pikkus on 9 km. Kraavi valgla suurus on 19,9 km².
Saeveskikraav

Saeveskikraav (ka "Saeveski peakraav") on peakraav Harjumaal Lääne-Harju vallas.
Kraav on 5,3 km pikk, valgala pindala 35,8 km². Kraav algab Altkülast ja suubub lõunast Pakri lahte.
Strass im Zillertal

Strass im Zillertal on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 523 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 5,96 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 829 inimest.
Soometsa kraav

Soometsa kraav on kraav Pärnu maakonnas. Kraavi pikkus on 4,3 km. Kraavi valgla suurus on 17,3 km².
Soomevere kraav

Soomevere kraav on kraav Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Kabala peakraavi parempoolne lisajõgi.
Kraavi pikkus on 2,8 km, valgla suurus 3,8 km², langus 5,5 m ja lang 1,96 m/km. Kraav saab alguse 48,5 m kõrgusel Paaksima ja Soomevere küla piiril ning suubub 43 m kõrgusel Paaksima, Soomevere ja Koksvere küla piiril paremalt poolt Kabala peakraavi 10,4 km kaugusel selle suudmest. Kraavi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Suureküla peakraav

Suureküla peakraav on peakraav Järva maakonnas Järva vallas. Kraavi pikkus on 7,1 km. Kraavi valgla suurus on 9,8 km².
Võlausaldaja üleskutsemenetlus

Võlausaldaja üleskutsemenetlus on menetlus, mille käigus tehakse avalik teadaanne, ja selle eesmärk on anda õigustatud isikutele nende nõuetest või õigustest teada, kui need isikud ei ole teada või nende elukohtade kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Teadaande tagajärg on nõudest või õigusest teatamata jätmise korral õiguse lõppemine või muu õiguslikult negatiivne tagajärg. Võlausaldaja üleskutsemenetluse käigus selgitatakse välja isikud, kellel oli surnud isiku vastu nõue ehk kohustus, mille võlgnik oli kohustatud täitma.
Üleskutsemenetlus tuleb läbi viia pärandvara inventuuri käigus. Selleks tuleb inventuuri tegijal (pärija või muu õigustatud isik – selleks võib olla ka notar) avaldada ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teade, mis peab sisaldama vähemalt järgnevat informatsiooni:
Esiteks tuleb teatada pärandaja surmast ja sellest, et pärija või muu õigustatud isik nõuab pärandi inventuuri.
Teiseks tuleb kohustada pärandvara suhtes nõudete ja õigustega isikuid teatada oma nõuetest ja õigustest inventuuri tegijale. Selleks mõeldud tähtaeg on üks kuu alates üleskutse avaldamisest.
Kolmandaks tuleb anda teada tagajärgedest, mis rakenduvad juhul, kui õigustatud isikud nõudest või õigusest tähtaegselt teatamata jätavad.
Juhul, kui võlausaldaja ei anna oma nõudest tähtaegselt teada, vastutab pärija (pärast inventuuri tegemist) täitmata nõude eest üksnes ulatuses, milles ta on temale nõudest teatamise hetkel veel pärandvara arvel rikastunud.
Stumm

Stumm on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 556 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 4,95 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1855 inimest.
Stumm asub Zillertali keskosas Zilleri paremal kaldal.
Tammikmäe peakraav

Tammikmäe peakraav on peakraav Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kraavi pikkus on 2,3 km. Kraavi valgla suurus on 14,1 km².
Ruunoja

Ruunoja on oja Harju maakonnas Anija vallas. Oja pikkus on 4,7 km. Oja valgla suurus on 2,7 km².
Shinya Nishikawa

Shinya Nishikawa (jaapani keeles 西川 慎 也 "Nishikawa Shinya", sündinud 12. juunil 1974) on endine Jaapani jalgpallur.
Ruunoja (Ida-Viru maakond)

Ruunoja (ka Tammiku kraav) on kraav Ida-Viru maakonnas. Kraavi pikkus on 1,5 km. Kraavi valgla suurus on 2,1 km².
New Castle (Virginia)

New Castle on linn Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis Craigi maakonnas.
Tammiku peakraav

Tammiku peakraav on peakraav Järva maakonnas Järva vallas. Kraavi pikkus on 4,5 km. Kraavi valgla suurus on 85,5 km².
Chérêt

Chérêt on vald Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus.
Simon Rolfes

Simon Rolfes (sündinud 21. jaanuaril 1982 Ibbenbürenis) on Saksamaa endine jalgpallur.
Suurema osa klubikarjäärist veetis ta Leverkuseni Bayeris. Aastatel 2008–2015 oli ta klubi esindusmeeskonna kapten. Kõige edukam oli hooaeg 2010–2011, mil Saksamaa meistrivõistlustel saadi teine koht.
Saksamaa rahvuskoondises tegi ta debüüdi 28. märtsil 2007 sõprusmängus Taani vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 6. septembril 2008 MM-i valikmängus Liechtensteini vastu.
Ta kuulus Saksamaa koondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel, mil saadi teine koht. Ta pääses väljakule veerandfinaalis Portugali vastu ja poolfinaalis Türgi vastu.
Stummerberg

Stummerberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 800 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,73 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 853 inimest.
Stummerberg asub Zillertali keskosas Stummi kohal.
Green Spring (Kentucky)

Green Spring on linn Ameerika Ühendriikide Kentucky osariigis. 2000. aasta seisuga elas seal 759 inimest.
Andrée polaarekspeditsioon aastal 1897

Salomon August Andrée ekspeditsioon õhupalliga põhjapoolusele algas 11. juulil 1897 ja lõppes sama aasta oktoobris kolme osavõtja – Salomon August Andrée, insener Knut Frænkeli ja fotograaf Nils Strindbergi surmaga. Meeste viimane laager avastati alles 33 aastat hiljem. 
19. sajandi teist poolt loetakse tihti polaarretkede heroiliseks ajastuks. Põhja- ja lõunapooluse eemalepeletavad alad pakkusid julgusele ja tehnilistele saavutustele väljakutset. Andrée plaanid sobivad seepärast oma loomult sellesse aega. Ta tahtis oma õhupalliga alustada teekonda Svalbardist ning lennata siis üle Põhja-Jäämere kuni Beringi väinani, et Alaskal, Kanadas või Venemaal maanduda. Eesmärgiks oli mööduda põhjapoolusest nii lähedalt kui võimalik.
One (räppar)

Jung Jae-won (korea keeles 정제원; sündinud 29. märtsil 1994), lavanimega One, on Lõuna-Korea räppar, laulja ja laulukirjutaja. 
Ta tegi debüüdi aastal 2015 hiphopduo 1Punch liikmena koos Kim Samueliga. Hiljem läks One D-Business Entertainmentist üle YG Entertainmenti, millele järgnes grupi lahkuminek septembris samal aastal. Ta on tuntud ka ülesastumisega telesaate "Show Me the Money" neljanda ja viienda hooaja saadetes.
Kurmāle vald

Kurmāle vald (läti keeles "Kurmāles pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. 
Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linna ja Pelči, Snēpele, Gudenieki, Īvande, Turlava ja Padure vallaga.
Valla pindala on 113,7 km². 2016. aastal elas seal 2080 inimest. Valla keskus on Vilgāle küla. Vallavanem on Dace Gūtmane.
Ajalugu.
Praegune vald hõlmab sõjaeelsete Kurmāle ja Planīca valla alasid. Aastal 1935 oli Kurmāle valla pindala 67,8 km². Aastal 1945 moodustati vallas Kurmāle ja Ievukalnsi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1960 liideti Kurmāle külanõukoguga Induļa ja Kursa külanõukogu Vilgāle sovhoosi maad, ent kolhoosi Traktorists maad liideti Abava külanõukoguga. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Abava külanõukogu kolhoosi «Traktorists» maad. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Kuldīga linnaga. Aastal 1990 muudeti Kurmāle külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Loodus.
Valla veekogudest on suurim Vilgāle järv pindalaga 242,5 ha. Vald asub Lääne-Kurzeme kõrgustikul. Valla kõrgeim koht Vārdupe mägi (138 m) on ka Kuldīga piirkonna ja endise Kuldīga rajooni kõrgeim punkt.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Kļaviņi Kuradijala kivi, Kurmāle (Meņģi) linnamägi ja Grotlejase muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Sudmalejase muinaskalmed.
Looduskaitse all on Sauleskalni dendropark, Bunki tamm, Vecvilgāle allee, Valgeallikas ja Mustallikas Marija pärn ning paar nimetut põlispuud.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 1954 lätlast, 38 venelast, 5 valgevenelast, 11 ukrainlast, 11 poolakat ja 9 leedulast.
Vallas on järgmised külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Pärija üleskutsemenetlus

Pärija üleskutsemenetlus on menetlus, mille eesmärk on teavitada õigustatud isikuid nende nõuetest või õigustest. Õigustatud isikud on need, kes pärandajaga suguluse kaudu seotud olid ja kellel on pärandaja vara suhtes nõuded või õigused. Teadaande tagajärg on nõudest või õigusest teatamata jätmise korral õiguse lõppemine või muu õiguslikult negatiivne tagajärg. Pärijad on vaja välja selgitada, et pärandaja vara ja/või kohustused saaksid pärijale üle minna ehk pärijad saaksid oma pärandiosa kätte.
Pärija väljaselgitamise üleskutsemenetluse viib läbi notar, kui pärija ei ole teada või tema elukoha kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Selleks tuleb notaril avaldada teade ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Lisaks võib notar teate avaldada ka muus väljaandes. Kui notar ei ole enne pärija väljaselgitamise üleskutsemenetluse läbiviimist avaldanud teadet pärimismenetluse algatamise kohta, avaldab ta üleskutse koos pärimismenetluse algatamise teatega.
Juhul, kui ühtegi pärijat ei ole juba pärimismenetluse alguses teada, peab üleskutsemenetluse teates sisalduma info ka selle kohta, et nõudete ja õigustega isikul tuleb endast teada anda ühe kuu jooksul alates üleskutse avaldamisest. Kui endast teatanud isik ei suuda ühe kuu jooksul üleskutsemenetluse tähtpäeva möödumisest arvates oma pärimisõigust tõendada, eeldatakse, et seadusjärgne pärija on pärandi avanemise koha kohalik omavalitsusüksus või riik.
Can't Remember to Forget You

"Can't Remember to Forget You" on Colombia laulja-laulukirjutaja Shakira laul ja singel tema kümnendalt stuudioalbumilt "Shakira". Laul salvestati koostöös laulja Rihannaga. 
Shakira hakkas plaanima uut muusikat 2011. aastal; töö jätkus aastal 2012, mille ajal lahkus ta oma eelmisest plaadifirmast Epic Records ja liitus RCA Recordsiga.
Aiaküla

Aiaküla oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Prangli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga.
Ala-Hanikase

Ala-Hanikase oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hanikase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Ala-Hanikase ja Mäe-Hanikase küla liitmisel moodustati uuesti Hanikase küla.
Küla tekkis 18.–19. sajandil.
Rahvajutud.
Umbes 1920–1940nendatel levis Lõuna-Eestis jutt peidetud varanduse kohta. Seal olla juttu olnud Ala-Hanikase kohta ning just sealt küsiti ka inimestelt varanduse kohta.
Arojärve

Arojärve (ka Arujärve, rahvapäraselt Savikurmu) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Savimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Savimäe külaga.
1796 on esimest korda mainitud nime Arrojerw.
Hallissaarõ

Hallissaarõ oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kamnitsa küla alale. Küla kaotati aastal 1977, mil see liideti Kamnitsa külaga.
Huulõ

Huulõ oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rebasmäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rebasmäe külaga.
Külast on teateid alates umbes 1920 (Huule).
Sarir

Sarir või Serir oli keskaegne kristlik riik, mis eksisteeris 5.–12. sajandil seal, kus tänapäeval asub Dagestani mägipiirkond. 
Selle nimi pärineb Araabia sõnast "troon" ja viitab kuldsele troonile, mis oli majesteetliku autoriteedi sümbol.
Hädaküla

Hädaküla on Eesti kohanimi:
Jõeveere-Himmiste

Jõeveere-Himmiste oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vastse-Koiola mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Himmiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Himmiste külaga. Suur osa praegusest Himmiste külast oli varem Jõeveere-Himmiste küla ala.
Kikerpära soo

Kikerpära soo on müütiline koht rahvuseeposes "Kalevipoeg". 
Kikerpära sood on mainitud rahvuseepose kümnendas loos (Kikerpära soo. Vetevaimu kuld. Jõukatsujad. Võlatasumine Soome. Ilmaneitsi sõrmus.)
Kalevipoeg läks hobust ostma, käis Virus, Harjus ja Järvas ning linnulaul metsas juhatas talle teed, kuni ta jõudis soo juurde. Pahareti poegadele oli nende järv kitsaks jäänud, nad pidid pere juurest ära tulema ning arvasid uueks koduks soo sobiv olevat.
Sealap leidsid õnne soovil
Suures K i k e r p ä r a soossa
Kogemata kohakese, 
Kuhu koer ei korjaks kodu,
Penipoeg ei pesapaika.
Pahareti poegadelle
Paistis paika meelepärast; 
Kuid nad ei jõudnud kokkuleppele, kes peaks soos pärisperemeheks saama. Nad palusid Kalevipoega õigust mõistma. Kalevipoeg andis nõu ning jättis Alevipoja sood kummagi pahareti poja jaoks välja mõõtma.
Kesk-Nedsäjä

Kesk-Nedsäjä (ka Teksinä) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Setumaal Poloda nulgas. Küla jääb tänapäeval Nedsaja küla alale. Küla kaotati 1977, mil Kesk-Nedsäjä, Suurõ-Nedsäjä ja Väiko-Nedsäjä küla liitmisel moodustati Nedsaja küla.
1652 on esimest korda mainitud nime Декшино.
Kim Namjoon

Kim Namjoon (sündinud 12. septembril 1994), tuntud ka kui Kim Nam-Joon, Kim Nam Joon või esinejanimega RM ja Rap Monster, on Lõuna-Korea räppar, laulukirjutaja ja produtsent. 
2013. aastast teeb ta koostööd ettevõttega Big Hit Entertainment ja on ansambli BTS eestvedaja.
Elu.
Namjoon sündis Lõuna-Koreas. Enne tema debüüti BTSiga oli ta räppar lavanimega Runch Randa.
Ta IQ on 148, Namjoon on saavutanud ülikooli keele-, matemaatika-, võõrkeele- ja ühiskonnaõpetuse sisseastumiseksamil parimaid tulemusi. Namjoon valdab ka inglise keelt, mida ta õppis väiksena vaadates teleseriaali sõbrad. Ta peab end ateistiks.
Kivestü

Kivestü oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Liinamäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haava külaga.
Külast on teateid alates umbes 1920 (Kivestu).
Lehese

Lehese oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tamme küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tamme külaga.
Lossina

Lossina oli küla Võrumaal, ajalooliselt Loosi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lepassaare ja Hellekunnu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil enamik alast liideti Lepassaare, väiksem osa Hellekunnu külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Лоссина).
Luigaste

Luigaste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Krüüdneri mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikareinu ja Puugi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1945-1970, mil selle küla alad jagati Pikareinu ja Puugi küla vahel.
1547 on esimest korda mainitud nime Luykes, seejärel 1627 Luikasche Kuela, 1638 Lukaste kyllo.
Lullu

Lullu oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Sulaoja küla alale. Küla eksisteeris veel 1945, hiljem on see liidetud Sulaoja külaga.
Tähniline aarum

Tähniline aarum ("Arum maculatum L.") ehk aaronikepp on mitmeaastane, võhaliste ("Araceae") sugukonda kuuluv rohttaim, mis on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopa niisketel niitudel ja metsades.
Botaaniline iseloomustus.
Mitmeaastane 30–60 cm kõrgune rohttaim poolkeraliste või ovaalsete horisontaalsete muguljate risoomidega.
Lehed.
Lehed on arvukad, nooljad, juurmised ja spiraalselt asetsevad. Primaarsed külgrood moodustavad vähemalt ühe peamise leheroo. Kõrgema astme leherood moodustavad võrkja mustri.
Õis ja õisikud.
Aarumil on tavapäratud "viljad-õed". Tõelised õied aarumil on pisikesed, kollakasvalged või kollakasrohelised ja kogunenud õisikuks. Aarum õitseb mais-juunis, aga erepunased viljad valmivad sügise alguses. Viljadeks on punased marjad, mis on mürgised. Eelistab kas avatud või poolvarjulist kasvukohta.
Paljunemine.
Aarum paljuneb vegetatiivselt (risoomiga) ja seemnetega.
Kasvukohad.
Aarumi kasvukohtadeks on soe kliimaga alad Lõuna-Euroopas, Ukrainas, Põhja-Kaukaasias, Krimmis ja Gruusias. Tähniline aarum kasvab niiskestes kohtades, enamasti leitakse savi pinnasega metsades, samuti kasvatatakse aedades.
Droog.
Juurikas ("Ari maculati rhizoma, radix Ari, tuber Ari") kogutakse sügisel. Värsket droogi ei tohi kasutada.
Keemiline koostis.
­Alkaloidid: aroniin ja koniin, saponiinid,tsüanogeensed glükosiidid, lektiinid, lima, tärklis.
Toimed ja näidustused.
Toimib röga lahtistavalt, higieritust suurendavalt ja mähkivalt. Värske taim ärritab tugevasti limaskesti. Tarvitusel ka homöopaatias. &lt;br&gt;Mungad on aarumit kasutanud bronhiidi raviks. Tänapäeval soovitatakse aarumit kasutada kurgupõletiku ja külmetushaiguse korral. Küpsetatud mugulaid tarvitatakse toiduks. Peaaegu kõik väikeste annuste toksilised ained on ravimid. Aarumi lillede põhjal kasutatakse homöopaatilist preparaati "Arum", mida kasutatakse nina limaskesta, suu- ja hingamisteedepõletiku raviks. Enne esinemist kasutavad Arumit paljud lauljad ja oraatorid: aarum normaliseerib nende häält.
Ohud.
Värske taim on mürgine, välja arvatud mugul. Mahla sattumine nahale tekitab nahakahjustusi. Marjade söömisel lähevad huuled paiste ning kurk karedaks ja tundetuks, süljeeritus tekib valu, neelamisraskusi, oksendamist, kõhulahtisust ja urineerimishäireid, pulss aeglustub ja kehatemperatuur langeb. 3–12 tundi jooksul võib saabuda surm, inimene on enamasti täie teadvuse juures.
Kooskora

Kooskora oli küla Tartumaal, ajalooliselt Ahja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Adiste ja Eoste küla alale.
Külast on teateid alates 1627 (Kosskor). Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. 
Nõukogude perioodil oli Kooskora küla Põlva külanõukogu koosseisus. Elanike arv 1959. aasta rahvaloenduse järgi oli 46, 1970. aastal 34.
Küla kaotati 1977, mil see liideti Adiste ja Eoste külaga.
Sädemesaar

Sädemesaar ehk Sädemete saar on müütiline koht rahvuseeposes "Kalevipoeg". 
Sädemesaart on mainitud eepose kuueteistkümnendas loos ("Lennuki" ehitus ja merereisi algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak, lapu tark.)
Kalevipoeg koos kaaslastega jõudis laeval Lennuk Lapu randa ning võttis teejuhiks Varraku, Lapu targa. Seilati merel kuni nähti Sädemesaart. Varrak ei soovitanud laevameestel saarele minna. Sulevipoeg seevastu pidas seda vajalikuks ning laev aeti randa.
Põhja piiri pöörusella,
Sealap Sädemete saare
Tulisambad tõusemaie,
Suitsupilved paisumaie...
Kus see mägi mängis tulda,
Teine suitsu sünniteli,
Kolmas keetis kuuma vetta;
Sulevipoeg trotsis ohtu ning kõndis saarel põrgu leeaugu poole, ehkki juuksed ja kulmud kõrbesid. Viimaks leidis ta, et tulekünkast pole kasu kellelgi - 
Kodu võiks ta rehekütjaks,
Saunameestel küljesoojaks
Mitmes kohas mõnus olla, 
ning paras oleks võtta siit piibu peale tuld ja laeva peale tagasi minna.
Mutiku

Mutiku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raanitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vissi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vissi külaga.
Küla alal on olnud Mutiku karjamõis.
Mäe-Hanikase

Mäe-Hanikase oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hanikase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Mäe-Hanikase ja Ala-Hanikase küla liitmisel moodustati uuesti Hanikase küla.
Küla tekkis 18.–19. sajandil.
Nisumäe

Nisumäe oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Terepi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Terepi külaga.
Enne külaks saamist oli Nisumäe alal samanimeline karjamõis. Mõis rajati 20. sajandi algul.
Orava-Jaama

Orava-Jaama oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Rõssa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rõssa külaga.
Asula tekkis 1930. aastatel Orava raudteejaama asulana. 1970. aastatel oli asula asunduse staatuses (Orava asund).
Oru-Taki

Oru-Taki oli küla Tartumaal, ajalooliselt Valgjärve mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hauka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hauka külaga.
Rabadiku

Rabadiku (ka Rabandiku) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rasina küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rasina külaga.
Küla rajati arvatavasti umbes 1850.
Harri Lill

Harri Lill (sündinud 22. juulil 1991) on eesti kurlingumängija ja treener.
Harri Lill on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli 2010. aastal. Ta on õppinud TÜ õigusinstituudis.
Sportlikud saavutused.
Kurlinguga on ta tegelnud aastast 2004 ning kuulunud aastast 2008 Eesti koondisse.
Maailmameistrivõistlused.
Harri Lill on võistelnud maailmameistrivõistlustel segapaaride arvestuses koos Marie Kaldveega (varem Turmann).
Alagrupis jagati 1.–2. kohta Venemaaga. Väljalangemismängudes võideti kaheksandikfinaalis Norrat, kuid kaotai veerndfinaalis Hiinale.
2018. aasta MM-il võitis ta koos Marie Turmanniga küll alagrupi, kuid hilisemate mängudega 8 parema sekka ei pääsenud.
Võideti alagrupp ning väljalangemismängudes Šotimaa, kuid veerandfinaalis kaotati Ameerika Ühendriikide võistkonnale.
Alagrupis saadi teine koht, kuid veerandfinaalis kaotati Norrale ning jäädi jagama 5. kohta Šotimaaga.
Alagrupis tuldi kolmandale kohale. Veerandfinaalis võideti Kanada 6:5, poolfinaalis Norra 8:6 ning finaalis jäädi alla Rootsile 4:8.
Euroopa meistrivõistlused.
Võistles Eesti meeskonna koosseisus.
Kullarannik

Kullarannik oli ajalooline piirkond Lääne-Aafrikas Guinea lahe ääres, mille osad olid:
Gigantum Humeris

"Gigantum Humeris" on Tallinna Ülikooli kirjastuse väljaantav raamatusari, kirjastuse üks kolmest põhisarjast.
Sari hõlmab mitmesuguste terviktekstide tõlkeid, samuti tõlkeantoloogiaid eri valdkondade võtmelistest teadustekstidest (rõhuga 20. ja 21. sajandil). Selle sarja raames avaldatakse koostöös Tallinna Ülikooli õppejõududega ja nende nõuandeid arvestades tekste, mis on aktuaalsed ja kergesti kasutatavad akadeemilises õppetöös.
"Gigantum Humerise" sarja kolleegiumina toimib kirjastuse üldkolleegium. Sarja toimetuskolleegiumi esimees on 2009. aastast Marek Tamm. Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid.
Sarja esimese köitena ilmus 2011. aastal ameerika koreograafi Anthony Shay (doktorikraad tantsuajaloos ja -teoorias) ülevaateteos "Tantsupoliitika".
Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust. 
Kui kirjastusele pakub oma käsikirja avaldamiseks sarja kolleegiumi liige, valitakse retsensendid ülejäänud kolleegiumi abil tema osavõtuta. Selline olukord tekkis 2013. aastal, kui kirjastus otsustas avaldada sarja ühe köitena Rein Raua loomingut.
Sarjakolleegium.
Sarja "Gigantum Humeris" toimetuskolleegiumisse kuuluvad:
Russaku

Russaku oli küla Tartumaal alates 20. sajandist. Küla jääb tänapäeval Põlvamaa Kanepi valla Prangli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga.
16.–20. sajandini oli küla nimi Naistevald.
Ruunamõisa

Ruunamõisa (ametlikult Ruuna asundus) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Veriora mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pindi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pindi külaga.
Külast on teateid alates umbes 1866 (Руна).
Tahna

Tahna oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Marga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Marga külaga.
1782 on esimest korda mainitud nimesid Tachma, Tachna, seejärel 1820 Tahkna (küla), 1839 Tachna.
Taraski

Taraski oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vana-Prangli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Prangli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga.
1782 on esimest korda mainitud nime Tarrasky.
Tarikatsi

Tarikatsi oli küla Tartumaal, ajalooliselt Krüüdneri mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Krüüdneri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Krüüdneri külaga.
1547 on esimest korda mainitud nime Targetz, seejärel 1795 Tarigaste, 1839 Tarrigaste.
Võresoo

Võresoo (ka "Võre soo") on soo Põlva maakonnas.
Võresoo küla

Võresoo (ka Väljamäe) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Prangli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga.
Väikse-Prangli

Väikse-Prangli (ka Vahtra) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Krüüdneri mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Krüüdneri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Krüüdneri külaga.
1920. aastatel moodustati endise Vastse-Prangli mõisa maadele Vastse-Prangli asundus (ka Väikse-Prangli asundus), mis hiljem muudeti külaks.
Kittilä lennujaam

Kittilä lennujaam (IATA: KTT, ICAO: EFKT) (soome keeles "Kittilän lentoasema") on lennujaam Soomes Kittiläs. Lennujaam tegeleb üldlennundusega ja hooajalise rahvusvaheliste lennuliinide haldamisega, tegu on ühe põhilise Põhja-Soome lennujaamaga. Lennujaama läbis 2017. aastal 325 160 reisijat, muutes lennujaama Soomes reisijaterohkuselt neljandaks lennujaamaks.
Alates 14. detsembrist 2018 saab Tallinna lennujaamast lennata hooajaliselt Kittilä lennujaama.
Virblase

Virblase oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raanitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vissi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vissi külaga.
Üleküla

Üleküla (varem Ülejõe) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Terepi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Terepi külaga.
1796 on esimest korda mainitud nime Üllejöe.
Ääru

Ääru oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vana-Prangli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Prangli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga.
1582 on esimest korda mainitud nime Herro, seejärel 1638 Heharo kylle, 1839 Hero (talu), 1945 Hääru.
Ärmiku

Ärmiku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vana-Prangli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vissi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vissi külaga.
Ärmiku sai küla staatuse 1945.
1839 on esimest korda mainitud nime Ermiko (talud), seejärel 1945 Herniko, Arniko (Härmiku).
Agasilla

Agasilla on endine küla Pärnumaal, ajalooliselt Audru kihelkonnas Jõõpre mõisa alal. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõõpre külaga.
Agasilla on Jõõpre küla kaguosa. Ta jääb Audrust põhja ja Lavassaarest edelasse.
Selle kohanime kindlad varaseimad mainimised olid aastal 1811, kui nimetati talusid, kus elasid "Aggasilla Hinrich" ja "Aggasilla Iaan". 1839 oli olemas juba sellenimeline küla.
Agasillat on samastatud keskaegse külaga "Ochelsitz". 1624. aasta kaardil märgiti sealkandis talu nimega "Ahste" või "Agste", sellegi samastamine Agasillaga ei pruugi olla õige.
Tänapäevase nimekuju põhjal saab arvata, et nimi tuleb sõnadest "(h)aga" 'hagu, oks, vits, kaerapööris, sõkal' ja "sild". Oletatavad keskaegsed nimekujud on sellest küllaltki erinevad ja seetõttu ei pruugi see nimeseletus õige olla.
Aleküla

Aleküla oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Uue-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mustaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mustaru külaga.
Umbes 1900 mainitakse talurühma nimega "Алле".
Alt-Kaansoo

Alt-Kaansoo oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kaansoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaansoo külaga.
Ange

Ange oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vaskrääma mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tammuru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tammuru külaga.
1816 on esimest korda mainitud nime Ange (talu Rääma mõisa all). Ange on küla staatuses hiljemalt 1923.
Araka

Araka oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõstamaa aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõstamaa alevikuga.
Umbes 1866 on esimest korda mainitud nime Аррака.
Avasalu

Avasalu (kirjakeeles varem ka Aavasalu) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pööravere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Metsavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Metsavere külaga.
1555 on esimest korda mainitud nime Renke, seejärel 1601 Renickfer, 1797 Rimmi, 1825 Annenhof, 1923 Annamõisa. 1922 mainitakse asulat nime all Anna asundus.
Küla sai nime Avasalu umbes 1939.
Vimeo

Vimeo on videote levitamise keskkond, kus Vimeo kasutajad saavad laadida üles, jagada ja vaadata videoid. See oli esimene videote levitamise keskkond, mis toetas HD-kvaliteediga videoid, enne kui YouTube seda tegema hakkas. 
Vimeo asutasid 2004. aasta novembris Jake Lodwicki ja Zach Klein. See keskendub lühifilmidele ja Vimeo On Demandi kaudu müüdavatele filmidele.
Häidaste

Häidaste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alu külaga.
1601 on esimest korda mainitud nime Haitaste, seejärel 1638 Eydeste, 1797 Edast.
Juhasselja

Juhasselja oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Seljametsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seljametsa külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Juntsi

Juntsi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sindi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pulli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pulli külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Юнтси).
Jutuse

Jutuse oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Voltveti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kärsu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda.
1816 on esimest korda mainitud nime Juttusse.
Jõhve

Jõhve oli küla Pärnumaal Jõhve oja kaldal, ajalooliselt Taali mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võlli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võlli külaga.
1795 on esimest korda mainitud nime Ieffi Iurri (metsavahikoht Taali mõisa all), seejärel 1839 Jöchwe (talu), umbes 1900 Ехве (küla).
Jõulu

Jõulu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vana-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Muraka ja Piistaoja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Muraka ja Piistaoja külaga.
1850 on esimest korda mainitud nime Iaulo (uus talu Vana-Vändra mõisa all), seejärel 1858 Joulo (talu Vana-Vändra mõisa all). Küla staatus alates 1970.
Küla nimi tuleneb talunimest. Külas on Jõulu ja Nääri talu.
Järvaku

Järvaku oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kobra küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kobra külaga.
Külast on teateid alates 1970.