tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mizo keel

Mizo keelt kõneleb emakeelena mizo rahvas Mizorami osariigis Indias, osariigis Myanmaris ja Bangladeshis, Chittagongi mäe piirkonnas.
2001. a. seisuga oli Mizo keele kõnelejaid kokku 687 750, neist 675 000 Indias 
Keele struktuuri andmed.
Mizo keeles on 25 häälikut :
a, aw, b, ch, d, e, f, g, ng, h, i, j, k, l, m, n, o, p, r, s, t, u, v, z
Hiljem lisati pikkadele täishäälikutele tsirkumfleks ^ :
â, ê, î, ô, û
Tsirkumfleksid ei olevat suutnud täielikult kirjapildis siiski mizo keele omapärasid edasi anda ja seetõttu võeti Mizorami kohalikus ajalehes Vanglaini kasutusele ka rõhud ja täpid, rõhutamaks toone ja intonatsioone: á, à, ä, é, è, ë, í, ì, ï, ó, ò, ú, ù, ü 
Hääldus.
Täishäälikud jagunevad üksikvokaalideks, diftongideks (ehk kakskikvokaalideks) ja ka triftongideks (ehk kolmikvokaalideks)
Kolmikvokaalid mizo keeles on "iai", "iau", "uai", "uau".
Kaashäälikud jagunevad klusiilideks, afrikaatideks, frikatiivideks, nasaalideks ja liikvidadeks.
Mizo keel on toonikeel, kus helikõrgus ja hääldus muudavad sõnade tähendust vastavalt. 
Toonid ja intonatsioon.
Järgnevalt on toodud kaheksa tooni ja intonatsiooni, mida saab täishäälikuga esitada. Näites on täishäälikuks "a" sõnakombinatsioonis "p-a-n-g":
&lt;br&gt;Pikk kõrge toon: "páng"
&lt;br&gt;Pikk madal toon: "pàng"
&lt;br&gt;Maksimaalne toon: "pâng"
&lt;br&gt;Hetkeline toon: "päng"
&lt;br&gt;Lühike tõusev toon: "pǎng"
&lt;br&gt;Lühike kukkuv toon: "pȧng"
&lt;br&gt;Lühike keskmine toon: "pang"
&lt;br&gt;Lühike madal toon: "pạng"
Lauseehitus.
Laused ehitatakse mizo keeles üles järjekorras alus - sihitis - öeldis.
Arvsõnad.
Arvud ühest kümneni mizo keeles on:
&lt;br&gt;üks - (Pa)khat
&lt;br&gt;kaks - (Pa)hnih
&lt;br&gt;kolm - (Pa)thum
&lt;br&gt;neli - (Pa)li
&lt;br&gt;viis - (Pa)ngá
&lt;br&gt;kuus - (Pa)ruk
&lt;br&gt;seitse - (Pa)sarih
&lt;br&gt;kaheksa - (Pa)riat
&lt;br&gt;üheksa - (Pa)kua
&lt;br&gt;kümme - Sàwm
Keelenäited.
"mi-sual in a man doon" - kurjategija saab su kätte
"lhim tak in a-n om" - nad elasid õnnelikult
"kho-pui a´ a peem" - ta kolis linna
Muu info.
Olemas on ka mizokeelne piibel
Dakota keel

Dakota keel on siuu keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad dakotad laial alal hajutatud reservaatides peamiselt Põhja-Dakotas ja Lõuna-Dakotas, aga ka Minnesotas, Nebraskas ja Kanadas.
Kõnelejaid oli Ameerika Ühendriikides 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 800. Rääkijaid on kokku umbes 21 000.
Dakota keelel on kaks murret: idamurre (Santee, Sisseton) ja läänemurre (Yankton).
Dakota ja lakota keel on niivõrd sarnased, et enamik lingviste peavad neid ühe keele dialektideks, (samamoodi nagu on erinevused Briti ja Ameerika inglise keele vahel). Häälduses on mõnevõrra erinevusi, kuid see on väga tavapärane ning Dakota ja Lakota indiaanlased saavad üldjuhul alati üksteisest aru. 
Paljud noored eelistavad rääkida inglise keelt või ei oska dakota keelt üldse.
Paljud Siuu mehed peavad oskama kõneleda dakota keelt just rituaalide tõttu, mis toimivad nii noores eas kui ka hiljem.
Foneetika.
Vokaalid.
Dakota keeles on 5 mittenasaalset vokaali: /a e i o u/, ja kolm nasaalset vokaali: /aŋ iŋ uŋ/.
Fonoloogia.
Võimalikud dakota keele kaashäälikuühendid. 
Ida- ja läänemurre erinevad osaliselt kaashäälikuühendite poolest.
Kaks dialekti erinevad üksteisest ka vähendusliite poolest.( -da Santees ja –na Yankton-Yanktonai ning Sisseton’is).
Morfoloogia.
Dakota on aglutineeriv keel. Selle tunnusjoonteks on sufiksid, prefiksid ja infiksid. Sufiks -pi lisatakse verbile ja see tähistab elus subjekti mitmust. Arvuühildumise reegli tõttu markeeritakse ainult elusaid objekte verbi prefiksi wicha- abil. Ühtlasi puudub dakota keeles ka sooline eristus.
Näide –pi kasutamisest:
Näide wicha- kasutamisest : 
Infiksid on dakota keeles haruldased, kuid nad eksisteerivad, kui lauses on öeldis, mis nõuab kahte osapoolt. 
Näide:
Süntaks.
Dakota keeles on subjekt/objekt/verb (SOV) sõnajärg. Ühtlasi on sel keelel ka postpositsioone (tagasõnu).
Näited 
Dakota keeles on lauses kõige olulisemal kohal verb. Keeles on ka palju verbivorme, nad jaotuvad kaheks vastandavaks staatiliseks ja aktiivseks klassifikatsiooniks, kus aktiivsetel verbidel on veel alaliigitus: sihilised või sihitud verbid.
Näited
1. Staatilised:
2. Aktiivsed sihitud verbid
3. Aktiivsed sihilised verbid
Dakota keele fonoloogia, morfoloogia ja süntaks on väga keerulised. On ka palju üldreegleid, mis muutuvad järjest rohkem spetsiifilisemaks, mida lähedamalt neid uurida. Allikaid rohkem uurides muutuvad lause osad segasemaks ja keerulisemaks, kuna igal õpetlasel on mingis osas erinev arvamus keele põhilisest karakterist.
Kirjaviis.
Dakota keel kasutab ladina kirjaviisi. Keelel oli kunagi oma kirjasüsteem, mis oli esitatud piktograafia kujul.
Keelenäide.
Ehanni, kangi kin zintkala ata ska heca. Nahan tatanka ob lila kolawicaye lo. Lakota kin tatanka wicakuwapi na wicaktepi iyutapi cannas, kangi kin u kte na tatanka kin iwahowicaye s’a.
Kaua aega tagasi oli vares totaalselt valge lind. Ta oli ka pühvli väga hea sõber. Vares hoiatas alati pühvlit, kui indiaanlased tahtsid pühvli kinni püüda ja ära tappa.
"„Kuidas vares mustaks muutus“"
Mokili keel

Mokili keel (inglise keeles "Mokilese", "Mokil", "Mwoakilese", "Mwoakiloa") on Austroneesia hõimkonda, täpsemalt Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Mokili (Mwoakiloa) atollil Karoliinide idaosas, Pohnpei saarel ja vähesel määral ka USA-s. Kõikidel aladel kokku on umbes 1500 kõnelejat, neist Mikroneesias 1050 ja Mokili atollil alla 500. (Kõnelejate hulga andmed pärinevad aastast 1979.)
Keele struktuur.
Fonoloogia.
Kuna mokili keel on Pohnpei dialekt, siis on sellel samasugune tähestik.
Täishäälikud ja diftongid 
a e i o oa u ai au ei eu oi ou
[a] [e] [i] [o] [oa] [u] [ai] [au] [ei] [eu] [oi] [ou] 
Kaashäälikud
d k l m mw n ng p pw r s t w
[t] [k] [l] [m] [mw] [n] [ɳ] [p] [pw] [r] [s] [ʧ] [w]
Süntaks.
Sõnajärg lauses on SVO: subjekt, verb, objekt.
Morfoloogia.
1) Instrumentaali ja komitatiivi tunnus on –ki.
2) Nimisõnafraasi saab moodustada koos numbriliste prefiksitega. Nimisõnafraas koosneb nimisõnast ja numbrist, kus viimane jaguneb veel omakorda numeraaliks ja klassifikatsiooniks ehk skemaatiliselt näeb see välja nii:
Numbriliste klassifikatsioonide tüvelõpud: 
3) Sõnades (numbrites) saab esineda ka täishäälikute kadu/väljajättu, kui kasutatakse eelmises punktis väljatoodud tüvelõppe: 
4) Tegusõnade pööramisel on isikute lõppudel mitmeid võimalusi. 
Kui sõna tüvi lõppeb täishäälikuga, tuleb kasutada neid lõppe:
Kui sõna tüvi lõppeb kaashäälikuga, tuleb kasutada neid lõppe: 
Arvsõnad.
Mokili keeles on arvsõnade väljendamiseks palju võimalusi. Enamik mokili keelt kõnelevaid inimesi aga nimetaksid kõigepealt variandid tulbas a). 
Mokili keeles on ka teatud grupp numbreid (1-9), mida ei kasutata nimisõnade loendamiseks. 
 
Nende numbrite põhjal moodustatakse nädalapäevade nimetused. Nädalapäevade moodustamiseks kasutatakse morfeemi –ni ja see liidetakse numbrile: 
Nädalavahetuse väljendamiseks aga see süsteem ei toimi, laupäeva ja pühapäeva kohta on neil veel eraldi sõnad: 
Keelenäide.
"John johnpadahk-men" 
John on õpetaja 
"Ih mine Hawaii"
Ta on Havail. 
"Kajelehlia" 
Üldine tervitus
"Ia koanila?"
Kuhu sa lähed? 
"Ngoah mweoku kaua"
Ma armastan sind
Kirjaviis.
Kasutab ladina tähestikku. [1]
Huvitavat.
Kui näiteks saksa keeles tähendab sõna "Hand" vaid labakätt ja sõna "Arm" käe kogu ülejäänud osa, siis mokili keeles on süsteem sama kui eesti keeleski, kus me üldistame ja kasutame mõlemaks väljenduseks üht terminit. Mokili keeles: "poa". Sõrmede kohta on aga 2 erinevat väljendust: "jaid" ja "jandin poa".
Kosmoseturism

Kosmoseturism tähendab kosmoses käimist lõbu- või ärieesmärkidel. 2018. aasta seisuga on kommertskosmoselende korraldanud ainult Venemaa kosmoseagentuur Roskosmos. Erasektoris on tekkinud ettevõtteid, nagu Virgin Galactic ja Blue Origin, mis loodavad suborbitaalseid kosmoselende korraldades panna aluse kosmoseturismi sektorile. SpaceX plaanis saata kaks kosmoseturisti Kuu orbiidile, kuid 2018. aastal teatas ettevõte, et seda missiooni ei toimu.
Aastatel 2001–2009 oli Roskosmose Sojuzidega kosmoses käinute reisi maksumus 20–40 miljonit USA dollarit. Toimus kaheksa lendu, millel osales seitse kosmoseturisti. Roskosmos peatas turismilennud 2010. aastal: Rahvusvahelise Kosmosejaama alalise meeskonna suurendamise ja NASA Space Shuttle'i programmi lõppemise tõttu kohti Sojuzidel kosmoseturistide jaoks enam ei jätkunud. Lende plaaniti uuesti alustada 2015. aastal, kuid ainus planeeritud missioon lükati määramata ajaks edasi. Seni viimane kosmoseturist käis kosmoses 2009. aastal.
7. juunil 2019 teatas NASA, et alates 2020. aastast on plaanis hakata lubama eraastronaute Rahvusvahelisse Kosmosejaama. Turismireisideks kasutatakse SpaceX-i Crew Dragoni ja Boeingu CST-100 Starlineri kosmoselaevu. Kosmoseturisti jaoks on lennu hind umbes 35 000 USA dollarit päevas ning edasi-tagasi sõidu maksumus on hinnanguliselt 50 miljonit USA dollarit.
Masterdamine

Masterdamine on üks muusikaproduktsiooni etappe, mille tulemusena miksitud materjal salvestatakse tiražeerimise aluseks olevale andmekandjale ehk masterile. 
Masterdamisel on kolm etappi: 
Miksitud materjali järeltöötlemine.
Miksitud materjali järeltöötlemise käigus
Eelmasterdamine.
Eelmasterdamine (i.k "premastering") on masterdamise etapp, mille käigus sisestatakse ja kontrollitakse träkkide nimetusi ja indekseid, määratletakse träkkidevaheliste pauside kestused ja sisestatakse nõutavad toote informatsioonikoodid ISRC ja EAN. Eelmasterdamise tulemuseks on premaster-CD, mis vastab audio CD Punase raamatu standardile ("Red-Book-Standard") (vt Vikerkaareraamatud).
Matriitsi valmistamine.
Vinüülplaatidel valmistati matriitsina n-ö negatiivne vorm. CD-de tiražeerimisel on matriitsiks klaasmaster.
Üürnik (täpsustus)

Üürnik on juriidiline või füüsiline isik, kes võtab üürile kinnisvara.
"Üürnik" on ka mitme filmi eestikeelne pealkiri:
"Üürnik" oli Kaire Vilgatsi ja ansambli Köök esitatud laul lauluvõistlusel Eesti Laul 2009.
Ants Laikmaa preemia

Ants Laikmaa preemia on Ants Laikmaa mälestuseks õpilastele antav kunstipreemia. Preemiat annab Läänemaa maavalitsus alates 1991. aastast kord aastas. Preemia laureaat valitakse välja preemiakomisjonile esitatud tööde hulgast.
Hydrelaps

Hydrelaps on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Hydrelaps" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
Kolpophis

Kolpophis on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Kolpophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
Thalassophis

Thalassophis on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Thalassophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
Parahydrophis

Parahydrophis on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Parahydrophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
Roman Putin

Roman Putin (vene keeles Роман Игоревич Путин; sündinud 10. novembril 1977 Nõukogude Liidus Vene NFSV-s Rjazanis) on vene ettevõtja ja avaliku elu tegelane, Venemaa "taekwondo" föderatsiooni president.
President Vladimir Putini nõopoeg Roman Putin on tiiviklennukeid tootva MRT-AVIA kaasomanik.
9,5-millimeetrine film

9,5-millimeetrine film on vanim kitsasfilmi formaat.
Formaadi võttis 1922. aastal kasutusele Pathé firma, et valmistada odavaid filmikoopiaid kodukasutajatele, kuid hiljem leiutati ka vastav kaamera.
Erinevalt teistest filmiformaatidest on 9,5-millimeetrisel filmil perforatsiooniaugud filmi keskel kaadrite vahel, mitte äärtes. Niisugune paigutus võimaldab filmilindi laiust paremini kasutada (9,5-millimeetrise filmi kaader on peaaegu sama lai kui 16-millimeetrisel filmil), kuid kaasneb suurem kriimustuste oht.
Filmi laius valiti selline, sest 35-millimeetrisest filmist saab pärast perforeeritud äärte eemaldamist valmistada kolm 9,5-millimeetrist filmilinti. 
Pärast Teist maailmasõda 9,5-millimeetrise filmi populaarsus vähenes 1960. aastail miinimumini odavama, kuid tunduvalt halvema pildikvaliteediga 8-millimeetrise filmi konkurentsi tõttu ning seda jäid kasutama vaid vähesed entusiastid. Väike pühendunud 9,5-millimeetrise filmi kogukond eksisteerib tänaseni (2023).
Merimadu

Merimadu ("Hydrophis") on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Merimadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Tangeriin

Tangeriin on tangeriinipuu vili.
Tangeriinid on väiksemad ja lapikumad kui apelsinid. Vilja maitset peetakse mitte nii hapukaks ja pigem magusamaks kui apelsinil. Tangeriinid on õhukese ja kergesti eemaldatava koorega.
Tangeriine süüakse sõrmede vahelt iseseisva suupistena või lisatakse salatitele, magustoitudele ja muudele roogadele.
Tangeriinid on head C-vitamiini, foolhappe ja beetakaroteeni allikad.
Foia-foia keel

Foia-foia keel (foia foia, foyafoya, foiafoia) on Üld-Uus-Guinea hõimkonda Paapua lahe keelte hulka kuuluv Paapua keel, mida räägitakse Paapua Uus-Guinea Lääneprovintsi kaguosas Bamu jõe harujõe kaldal Bibisa külas. Foia-foia sugulaskeelteks on minanibai, mubami, hoyahoya ja hoia hoia keeled. Foia-foia keele kõnelejaid on 2006. aasta seisuga 196 inimest ning keel kuulub ohustatud keelte hulka.
Foia-foia keele ISO 639-3 kood on ffi.
Foneetika.
Keeles on 6 vokaali (a, i, e, u, o, ã) ja 15 konsonanti (p, b, m, n, Φ, f, t, d, n, s, l, k, g, ' , h). Konsonantidest on foia foia keeles olemas näiteks bilabiaalne plosiiv [ p ], [ b ], nasaalsed [m ] ja [ n ], plosiivid [ t ], [d ], frikatiivid [ ɸ ], [ f ], [ s ] ja [ h ] ning velaarid [ k ], [g ]. Silbimustrina on kasutusel v-vc . Keele prosoodia kasutab kõiki kolme võimalikku foneetilist dimensiooni: nii kestust, rõhku kui ka põhitooni.
Kiri.
Foia-foia keeles puuduvad kirjapandud dokumendid, ainus teadaolev kirjalik tekst selles keeles on keeleteadlase poolt loodud ladina kirjal põhinev tähestik ning keelenäited.
Keelenäited.
Konsonantide hääldus ja näidissõnad: 
Vokaalide hääldus koos näitesõnadega: 
Keelenäide koos eestikeelse tõlkega.
- Naho dakunbinimo no monokakiawo damo iti makudobaomo boniomono dauba dokaiwolemiomo tulama sa. (Eelmisel laupäeval käisin ma koos oma naisega kalal.)
- No menikenobaomo obosa nikenobao namo sabade siwio papato gamiso, ama nane pane maobamomo ebi ame gamise gilubo ekaiamo, gilubo tene benikadibenimo mani mono. (Me võtsime kanuu ja sõitsime mööda jõge allavoolu.)
Smiltene kihelkond

Smiltene kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Smilten", läti keeles "Smiltenes draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis.
Ajalugu.
Smiltene kihelkond tekkis ilmselt juba XIII sajandil. Allikais on seda esmamainitud 1430. aastal. Aastal 1613 ühendati see ajutiselt Trikāta kihelkonnaga, seejärel allus kihelkond lühikest aega (aastani 1648) Rauna kihelkonnale; sealsed pastorid olid ametlikult Rauna kihelkonna abiõpetajad. Kihelkond kuulus kuni 1783. aastani Võnnu kreisi. Venemaa keisrinna Katariina II otsusega 3. juulil 1783. aastal moodustati Riia ja Võnnu kreisi osadest Riia asehaldurkonna Valga kreis, mille koosseisu kihelkond liideti. Pärast asehalduskorra kaotamist kuulus kihelkond 1796−1888 Võnnu-Valga kaksikkreisi koosseisu, seejärel taas Valga kreisi.
Lennuäss

Lennuäss on sõjaväelendur, tavaliselt hävituslennuki piloot, kes on õhulahingutes alla tulistanud märkimisväärse arvu vaenlase lennukeid. Vajalik hävitatud vaenlase lennukite arv "ässa" nimetuse pälvimiseks on riigiti kokkuleppeline, kuid tavaliselt on see viis või enam. 
Esimese lennuässana sai kuulsaks prantslane Adolphe Pégoud (6 hävitatud lennukit). Väidetavalt kuulsaim lennuäss oli sakslane Manfred von Richthofen, tuntud ka kui Punane Parun, kes hävitas I maailmasõja õhulahingutes 80 vaenlase lennukit. Esimene, kes tulistas ühe päeva jooksul alla viis vaenlase lennukit, oli Austria-Ungari sõjaväelendur Julius Arigi (22. augustil 1916). Esimene eestlasest lennuäss oli Jaan Mahlapuu.
Kõigi aegade tipplennuäss oli Luftwaffe piloot Erich Hartmann, kes tulistas II maailmasõja õhulahingutes alla 352 vaenlase lennukit. Edukaim mittesaksa piloot oli Soome sõjaväelendur Ilmari Juutilainen, kelle arvele jäi 94 hävitatud lennukit (neist 2 Talvesõjas).
Nõukogude lenduritest pälvisid Lidija Litvjak ja Jekaterina Budanova, vastavalt 12 ja 11 võiduga, lennuässa nimetuse ning on ka ainsad naislennuässad. 
II maailmasõja käigus eri pooltel võidelnud piloodi, prantslase Pierre Le Gloani eriliseks saavutuseks on nelja Saksa, seitsme Itaalia ja seitsme Inglise lennuki allatulistamine.
Lennuässade loendid.
"Alltoodud loendid ei ole täielikud.
Iirimaa rahvastik

2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iirimaa rahvaarv 4 761 865.
Iirimaa rahvaarv oli 2013. aasta seisuga hinnanguliselt 4 775 982 inimest. Selle näitaja järgi oli Iirimaa 120. kohal maailmas.
Laste osatähtsus Iirimaa rahvastikus on suur (21,4%), vanurite osatähtsus on keskmine (12,1%).
Dzērbene kihelkond

Dzērbene kihelkond (ka "Dzērbene-Drusti kihelkond"; saksa keeles "Kirchspiel Serben", ka "Kirchspiel Serben-Drostenhof", läti keeles "Dzērbenes draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.
Kalsnava kihelkond

Kalsnava kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Kalzenau", läti keeles "Kalsnavas draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.
Mandžu keel

Mandžu keel (, "manju gisun") on peaaegu hääbunud keel, mis kuulub altai keelkonda, tunguusi keelte hulka kuuluvasse mandžu keelterühma , mida kõnelesid tänapäeva Kirde-Hiinas asuvas Mandžuuria piirkonnas elavad mandžud. Tänapäeval on selles piirkonnas kasutusel mandariini keel ning 10 miljonist mandžust kõneleb mandžu keelt vähem kui 50 inimest. Koos mandžu keelega hääbub mandžude kultuur ja ligikaudu 2 miljonit mandžukeelset ürikut Qingi dünastiast võivad jääda tõlkimata.
Kõnelejate arv.
Mandžu keel on lähedal väljasuremisele. Seda räägivad veel vaid üle 50 aasta vanad inimesed, seega loomulikku peresisest keele uuele põlvele edasiandmist aset ei leia. 2007. aasta andmete järgi on teadaolevaid emakeelena kõnelejaid 18. Hinnangute järgi on Hiinas vähem kui 40 mandžu keelt oskavat õpetlast. Üliõpilased valivad harva mandžu keele õppimise, sest seda kasutatakse vaid vanade arhiivide uurimiseks.
Kirjaviis.
Tähestikuna kasutatakse aastast 1599 alates modifitseeritud versiooni Mongoolia tähestikust. Kirjutatakse tulpades ülevalt alla, tulbad järgnevad üksteisele vasakult paremale. Enamikul tähtedest on 3-4 erinevat kirjapilti, sõltuvalt sellest, kas nad esinevad üksi, asuvad sõna alguses, keskel või lõpus.
Sõna keskel või lõpus olev "o" kirjutatakse tihti kahekordselt. Ükski sõna ei alga "r"-i ning kahe või enama kaashäälikuga.
Keele struktuur.
Fonoloogia.
Keeles on 6 vokaali ja 20 konsonanti, siin toodud kasutades IPA tähestikku.
Vokaalid: a, ə, i, o, ʊ, ɔ
Konsonandid: m, n, ɲ, ŋ, p, t, tʃ, k, b, d, dʒ, g, f, s, ʃ, x, r, l, j, w
Esineb vokaalharmoonia, kus eelneva silbi vokaal dikteerib afiksites kasutatavad vokaalid. Siinkohal näited kahest reeglist:
Vokaalharmoonia reeglid ei kehti diftongide ja triftongide puhul.
Sõnade keskel ja liitsõnade liitumispunktis on tavaks jätta vokaalid hääldamata: "tofohon" (viisteist) --&gt; "tofhon", "ere tele" (siiani) --&gt; "ertele".
Süntaks.
Sarnaselt eesti keelega eelneb manžu keeles genitiivatribuut sellega seonduvale nimisõnale: boo i ejen" (maja isand). Sama kehtib adjektiivi, kesksõna ja osutava asesõna puhul: nikan mudan" (hiina hääldus), mutere baita "(teostatav asi), tere niyalma" (see mees).
Tegusõna asub alati lause lõpus, sellele võib järgneda vaid sidesõna. Lause "kui olin eile oma isale selle asja andnud" oleks mandžu keeles: "sikse "(eile)" bi "(ma) "mini ama de "(oma isale) "tere "(selle) "baita be "(asja) "buhabihe "(olin andnud) "manggi" (kui).
Käänded.
Mandžu keeles on 6 käänet:
Keelenäited.
"Dulimbai Gurun"&lt;br&gt;Hiina
"Manju Uksura"&lt;br&gt;mandžu rahvas
"saiyoun"&lt;br&gt;tere
"sirame achaki"&lt;br&gt;nägemiseni
"Abade bi edun karanara?"&lt;br&gt;Kus on vannituba?
Arvsõnad ühest kümneni: emu, žuwe, ilan, duin, sunža, ninggun, nadan, žakūn, uyun, žuwan.
Meriami keel

Meriami keel on Paapua Ida-Fly-taguse keelerühma keel. Samasse rühma kuuluvad veel näiteks vipi keel ja bine keel. Alternatiivsed nimetused on Ida-Torres, Mer, Meriam Mir, Mir, Miriam, Miriam-Mir.
Meriami keel on ainus Paapua keel, mida räägitakse Austraalias.
Täpsemalt räägitakse keelt Queenslandi osariigis, Ida-Torrese väina saartel ja Darnley saarel.
Meriami keel on ohustatud keel, sest kõnelejaid on 2006. aastal toimunud loenduse tulemuste põhjal vaid 210.
Keele struktuur.
Fonoloogia.
Eesvokaalid: a, e, ì, i
Tagavokaalid: ò, o, ù, u 
Diftongid: ai, ei, òi, ui, au, eu, ìu, iu, ou, ui
Frikatiivid: s, z
Klusiilid: b, d, g, k, p, t
Lateraalid: l
Nasaalid: m, n
Poolvokaalid: w, y
Värihäälikud: r 
Meriami keeles on rõhk konstratiivne ning võib esineda esimeses või teises silbis. Näiteks "tábo" (madu) and "tabó" (kael).
Häälikut "a" saab hääldada kahel viisil – [a] ja [ə]. [a] esineb rõhulistes silpides ja kinnistes rõhuta silpides. [ə] esineb tavaliselt silpides enne rõhku ja vahel lahtites rõhuta silpides.
Meriami keelele on omane verbi asetus lauses pärast alust. Morfoloogiliselt on meriami keel aglutineeriv keel.
Arvsõnad.
üks - "netat"
kaks - "neisi"
kolm - "neisi-netat"
neli - "neisi-neisi"
viis - "neisi-neisi-netat"
kuus - "neisi-neisi-neisi"
seitse - "neisi-neisi-neisi-netat"
kaheksa - "neisi-neisi-neisi-neisi"
üheksa - "neisi-neisi-neisi-neisi-netat"
kümme - "neisi-neisi-neisi-neisi-neisi"
Keelenäited.
"Nako ma nali?" – Kuidas sul läheb?
"Debe idim!" – Tere hommikust!
"Debe gerger!" – Tere päevast!
"Debe ki!" – Tere õhtust!
"Aka nade ki ardirare? Ge au?" – Kuhu me selle paneme? Sinna?
"Mena igardare!" – Jätkake selle kandmist! 
Kirjaviis.
Ladina kirjaviis 
Huvitavat.
Meriami keelel puuduvad hetkel dialektid. Kunagi oli Erubi ja Ugari saartel olemas oma murre, kuid nüüdseks on erinevused kadunud.
Viimaseid muutusi keeles on sõna "debelang" (hea maitse, kena) lõpu muutus "lang"&gt;"lag".
Mihkel Tiitus

Mihkel Tiitus VR I/3 (9/21. september 1889 Kihelkonna, Saaremaa – 31. august 1934 Hudiksvall) oli eesti meremees, kaugesõidukapten.
Ta lõpetas Kuressaare (cum laude) ja Liibavi merekooli kaugesõidukapteni kutsega.
Meresõitu alustas 16-aastaselt, pärast Kuressaare merekooli lõpetamist oli reisiaurikute Konstantin ja Osilia tüürimees, pärast Liibavi merekooli lõpetamist Isabella kapten. Esimeses maailmasõjas teenis Mihkel Tiitus miinilootsina, sai Georgi risti.
Vabadussõjas pidas ta Isabella kaptenina ühendust Eesti välissaatkondadega, osales Kaitseliidus, oli miiniloots.
Pärast Vabadussõja lõppu oli Mihkel Tiitus Sekstanti ja Loodi kapten, kaugesõidus Sakala 1. tüürimees, tüürimees Balti päästeseltsi ja Tallinna Laevaühisuse laevadel, sooritas 1. järgu raadiotelegrafisti kutseeksami.
1933. aasta algul määrati ta kapteniks mootorlaevale Virumaa, kus teenis kuni surmani.
Mihkel Tiitus osales Eesti laevajuhatajate seltsis ja paljudes teistes organisatsioonides.
Satelliitnavigatsioon

Satelliitnavigatsioon on raadionavigatsioon, mille korral navigatsioonisignaali edastavad raadiomajakad paiknevad ümber Maa tiirlevatel tehiskaaslastel ‒ satelliitidel.
Satelliitnavigatsiooni levinuim kasutusala on navigeerimine ‒ vee-, õhu- või kosmosesõiduki või mõne muu liikuri täpse aja, kursi ja asukoha määramine. Peale selle rakendatakse satelliitnavigatsioonisüsteemi muudeski teaduse ja tehnika valdkondades, näiteks:
Esimene satelliitnavigatsioonisüsteem loodi 1967. aastal USAs mereväe tarbeks. Alates 1995. aastast on üldkasutuses Ameerika Ühendriikide ülemaailmne asukoha määramise süsteem GPS. Alates 2011, aastast on globaalselt kasutatav ka Vene Föderatsiooni süsteem GLONASS, 2020. aastal on kavas täisvalmiduses käiku anda Euroopa Liidu ülemaailmne süsteem Galileo ja Hiina Rahvavabariigi BeiDou.
Mitmes riigis (India, Jaapan, Prantsusmaa) on kasutusel piirkondliku ulatusega satelliitnavigatsioonisüsteemid.
Hildigund Neubert

Hildigund Neubert (neiupõlvenimega Falcke; sündinud 1960 Quedlinburgis) on saksa laulja ja endine Saksa Demokraatliku Vabariigi teisitimõtleja. Aastatel 2003–2013 oli ta Saksa DV riikliku julgeoleku ministeeriumi dokumentide Tüüringi liidumaa volinik.
Neubert on luterlik-evangeelse pastori tütar. Ta käis polütehnilises gümnaasiumis ("Erweiterte Oberschule") ja astus pärast selle lõpetamist 1979. aastal Weimaris asuvasse Franz Liszti kõrgemasse muusikakooli, kus õppis laulmist. Weimaris sai ta tuttavaks oma tulevase abikaasa Ehrhart Neubertiga, kes oli seal kõrgkooli pastor. 1984–1987 laulis ta Weimari rahvusteatri kooris.
See muusik, kes on ka nelja täiskasvanud lapse ema, kuulus Saksamaa Demokraatlikus Vabariigis teisitimõtlejate ringkondadesse ning oli ühiskondlikult aktiivne Weimari Evangeelse Üliõpilaskoguduse Rahuringis ja nn konsiliaarses protsessis.
Perestroika ajal kuulus Neubert 1989. aastast opositsioonierakonda Demokraatliku Pöörde Rohelised (Gründern des Demokratischen Aufbruches). 1996. aastal astus ta Kristlik-Demokraatlikku Liitu.
1997–2003 töötas Neubert kodanikuühenduses Bürgerbüro e.V., mille eesmärgiks on Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei diktatuuri tagajärjel tekkinud kahju uurimine, korvamine ja teadvustamine ühiskonnas. Ta oli 2003. aastast kuni 2013. aasta oktoobrini Saksa DV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi dokumentide Tüüringi liidumaa volinik. Seaduse kohaselt ei olnud järgmine ametiperiood enam võimalik. Tema ametist lahkumise tseremoonial toonitas maapäeva president Birgit Diezel, et oleme Neubertsile tänu võlgu selle eest, et Tüüringi on esimene liidumaa, kus kehtestati Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei diktatuuri ohvritele eripension. „Olete ka kangekaelselt seisnud hüvitusfondi loomise eest Saksa Demokraatliku Vabariigi laste- ja noortekodude süsteemi ohvrite toetamiseks,” ütles Diezel.
Alates 2011. aastast on Neubert Konrad Adenaueri Fondi juhatuse liige ja asepresident.
Neubert on alates 2013. aasta novembrist Tüüringi liidumaa riigikantselei riigisekretär ja vastutab seal Euroopa Liitu puudutavate küsimuste eest. Saksamaa 2013. aasta valimistel kandideeris ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Tüüringi liidumaa valimisnimekirjas ja jäi liidupäevast napilt välja – ta on esimene asendusliikmete nimekirjas.
2006 sai Hildigund Neubert Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni.
Dinan

Dinan [di'nan] on linn ja vald Loode-Prantsusmaal Bretagne'is Côtes-d'Armori departemangus Dinani ringkonnas.
Ehkki Dinan asub Rance'i jõe ääres, paikneb suurem osa linnast mitte jõeorus, vaid jõe kohal mäel. Jõekaldal asub Dinani sadam. Pikka aega oli Dinani sild kõige põhjapoolsem koht jõeületuseks, kuid 1960. aastatel rajati jõesuudmesse loodeteelektrijaam, mille 750 m pikkune tamm võimaldab samuti jõge ületada.
Sovetiseerimine

Sovetiseerimine (vene keeles "cоветизация", inglise keeles "sovietization") oli NSV Liidu keskvõimu ideoloogia elluviimine.
Uno Mereste arvates on sovetiseerimine nähtus, mille puhul NSV Liidu okupatsiooni või ideoloogilise mõju alla sattunud riigi majanduskord muudetakse järk-järgult sarnaseks NSV Liidu majanduskorraga.
Michael Lemke on sovetiseerimist seletanud nii: "Mõiste "sovetiseerimine" /---/ tähistab Nõukogude mudeli ülekandmise ja ülevõtmise struktuurilisi, institutsioonilisi ja kultuurilis-vaimseid protsesse, mille eesmärk on mittenõukogude ühiskondade sarnastamine Nõukogude Liidu ühiskondlike ja poliitiliste oludega."
Olaf Mertelsmanni arvates tähistab sovetiseerimise mõiste Nõukogude valitsemis- ja ühiskonnakorralduse mudeli elementide ülevõtmis-, ülekandmis- ja pealesundimisprotsessi keerulist kogumit, mis hõlmavad nii ühiskonna, majanduse kui ka riigi institutsioonilisi ja struktuurilisi muudatusi, samuti kultuuri- ja vaimuelu, aga ka igapäevaelu ümberkorraldamist. Sovetiseerimine algab vägivallafaasiga, millele järgneb saavutatu kinnistamise ja süvendamise ajajärk.
Sovetiseerimise mõiste võtsid kasutusele bolševikud oktoobripöörde ja sellele järgnenud kodusõja käigus.
Piiri väljendav kohamäärus

Piiri väljendav kohamäärus ehk piiri märkiv määrus ehk terminatiivne määrus on latiivse ehk sihti väljendava kohamääruse erijuhtum.
Piiri väljendav kohamäärus vastab küsimusele "kustsaadik" ning kuulub sageli suunduvat tegevust või ulatumist väljendavate tegusõnade vabade laiendite hulka. S.t et piiri väljendav kohamäärus sõltub lauses sageli tegusõnast, mis väljendab suunduvat tegevust või ulatumist.
=Eesti keel=
Piiri väljendava kohamääruse vorm.
Piiri väljendavaks kohamääruseks võib lauses olla
Viited.
Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 76.
Airai osariik

Airai osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Belaus. Ta asub Babelthuapi saare lõunarannikul.
Airai osariigi pindala on 44 km². See on rahvaarvult teine osariik, elanike arv oli 2005. aastal 2723. Osariigi halduskeskus on Airai.
Airai osariigis paikneb riigi tähtsaim, Roman Tmetuchli rahvusvaheline lennujaam, ning Korori-Babelthuapi sild ühendab saart Korori saarega.
Nogai keel

Nogai keel (nogai keeles "ногай тили") on altai keelkonda turgi keelte rühma kuuluv keel.
Nogai keelt kasutavad Venemaal, peamiselt Dagestanis elavad nogaid. Emakeelena rääkivaid inimesi on umbes 87 000.
Kirjasüsteemina kasutatakse kirillitsat.
Foneetika.
Nogai keeles on 8 täishäälikut. "(а, е, ы, i, о, ö, у, ÿ)" 
Leksikon.
Mõned sõnad nogai keeles: 
" йан – hing; йÿрек – süda; бас – pea "
Morfoloogilised kategooriad.
Tegusõna tunnused: макъ, с, в, гъы. Kesksõna oleviku tunnus: атагъан. Näiteks: баратагъан – see, kes tuleb, ning tulev
Tuleviku moodustamine: (а)йакъ. Näiteks: келейек – see, kes tuleb (tulevikus)
Süntaks: tendents analüütilisteks liitlauseteks. http://www.kavkazweb.net/forum/topic/26508-nogaiskii-iazyk/ Vt ajaleht Nogai keeles: http://sh-tavisi.etnosmi.ru/one_stat.php?id=7369 
Lisateave.
Enne 1928. aastat kirjutati nogai keelt araabia tähtedega.
ڮ ۇ ۋ پ ںُ چ ژ گ
1928. aastal tähestikku muudeti ja võeti kasutusele ladina tähed ning samuti omapärased nogai keele tähed. Uue tähestiku autor oli keskkooliõpetaja A. Sh. Dzhanibekov. Ajaloo jooksul on tähestikku muudetud veel mitu korda ja aastal 1950 läbi viidud uus reform on jäänud tänapäevani nogai keeles püsima. Nüüd on nogai tähestikus peaaegu samasugused tähed nagu vene keeles ja mõned on laenatud ka teistest keeltest.
Keelesuhted.
Nogai keel kuulub turgi keelte kõptšaki ehk looderühma ja moodustab koos karakalpaki ja kasahhi keelega kõptšaki-nogai alarühma.
Keel on säilitanud arhailisi kõptšaki jooni. Keelt on vähe uuritud. N. Baskakovi järgi jaguneb nogai keel 3 murderühmaks:
Heimath

Heimath (pikemalt: Die Heimath) oli aastatel 1882–1885 Tallinnas ja Riias ilmunud ajaleht. Ajaleht ilmus Harry Jannseni toimetusel. Algul ilmus ajaleht päeva-, hiljem nädalalehena. Lehe eesmärke oli lähendada baltisakslasi eestlastele ja lätlastele.
OÜ Nukufilm

OÜ Nukufilm on Eestis nukufilme tootev filmistuudio.
Ajalugu.
Nukufilmide tootmine Eestis sai alguse 1957. aastal ja Nukufilm on vanim nukuanimatsiooni tootev stuudio maailmas. Stuudio põhitegevusalaks on erinevaid animatsiooni tehnikaid kasutades autorifilmide tootmine. 
Nukufilmi stuudios on tehtud üle kahesaja filmi. 1958. aastal valmis esimene Eesti nukufilm “Peetrikese unenägu”. Selle lavastajaks oli Elbert Tuganov, kes on ka ühtlasi nukufilmi žanri rajajaks Eestis. Mõned aastad hiljem hakkas tema kõrval filme lavastama Heino Pars. 
1980. aastate alguses saabus uus põlvkond – Nukufilmiga liitusid noored kunstnikud ja režissöörid Riho Unt, Hardi Volmer, Kalju Kivi, Mati Kütt ja Rao Heidmets. Pärast Eesti taasiseseisvumist muutus stuudio Nukufilm riiklikust asutusest erafirmaks. Täiesti eraldiseisev stuudio tekkis 1993. aastal, kui nukufilmiüksus eraldus suurest filmistuudiost Tallinnfilm. 
Tänapäeval asub Nukufilmi stuudio Tallinnas Niine 11 asuvas hoones. Stuudio üldpind on 670 m2, seal on neli stuudiot ümarnuku- ning ruumiliste võtete jaoks ja üks paviljon lamenukk-pukkide tarbeks. Lisaks asuvad stuudios töökojad nukkude ja dekoratsioonide valmistamiseks, järeltöötluse osakond ning lao- ja kontoripinnad.
Tootmine.
Nukufilm on võimeline aastas tootma 90 minutit puhast animatsiooni. Stuudios valmivad autorifilmid, seriaalid ja filmid lastele, filmid noortele, koguperefilmid, samuti erinevad tellimustööd. 
Nukufilm on 60 aasta jooksul tootnud üle 200 filmi. Esindatud on kõik põhilised nukufilmi tehnikad: lamenukk-, ümarnukk-, objekti ja plastiliini animatsioon, piksillatsioon, 2D-animatsioon ja segatehnikad. Stuudios Nukufilm valminud nukufilmid on esinenud kõigi maailma nimekate festivalide võistlusprogrammides ning on pälvinud mitusada rahvusvahelist auhinda.
Nukufilmide nukud.
Nukufilmi filmides kasutatud nukud kuuluvad Tartu Mänguasjamuuseumi kogusse ja on eksponeeritud muuseumi püsinäitusel. Filminukud olid algselt eksponeeritud muuseumist eraldi asuvas (Tartus Ülikooli 1) galeriis. 2005. aastal koliti nukukogu muuseumiga samasse kompleksi Lutsu tänaval.
Nõmme Kultuurikeskus

Nõmme Kultuurikeskus on aastast 1945 Tallinnas Nõmmel tegutsev kultuuriasutus. See asub aadressil Turu plats 2.
Nõmme Kultuurikeskust haldab Nõmme linnaosavalitsus.
Ajalugu.
1924. aastal ehitati arhitekt Ferdinand Adoffi projekti järgi Nõmme turu kõrvale kino, mis sai nimeks Soleil. 1929. aastal vahetas see omanikku ning nimetati ümber Roxiks. Iga uue omanikuga käis kaasas ka uus nimi – 1933. aastal Uus Roxi, 1934. aastal Sparta ning 1936. aastal Endla. Filme näidati majas kuni 1944. aasta sügiseni, siis hoone natsionaliseeriti ning sinna kolisid NKVD ohvitseride kool ja Nõukogude piirivalve üksus. 15. oktoobril 1945 asutati Tallinna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee aktiga Tallinna kultuurimaja Nõmmel. 1948. nimetati see ümber Nõmme Kultuurimajaks ning 1994. aastast kannab asutus nime "Nõmme Kultuurikeskus".
Huvitegevus.
Nõmme Kultuurikeskuses on tegevust alustanud mitmed siiani tegutsevad isetegevusringid – nii alustas juba 1945. aasta suvel rahvatantsurühm, mis tänapäeval kannab nime Känd ja Käbid, 1954. aastal Horre Zeigeri eestvedamisel bigbänd ning 1957. aastal naiskoor Nõmme. Väga populaarsed olid kultuurimaja tantsuõhtud, mille tarbeks tegutses majas oma tantsuorkester. Pikka aega tegutsesid majas draamaring, filmi- ja tsirkusestuudio. Eesti Vabariigi taastamisega said väga populaarseks noorte rokikontserdid nii kultuurimajas kui ka naabruses asuvas kinos Võit. Klubi 326 omandas lausa legendaarse kuulsuse.
Tänapäev.
Kultuurikeskuses tegutses 2019. aastal kokku 59 huviringi, huviringide rühmi oli kokku 87 ja huviringides osales 1540 inimest. Korraldati 186 üritust, sh 80 omakorraldatud kultuuriüritust. Peamiselt toimusid kontserdid, etendused, näitused, lastehommikud, koosolekud, aga ka koolitused, erapeod jm. Kultuurikeskuses toimuvatel üritustel osales kokku 18 595 inimest.
Oktoober (trükikoda)

Oktoober oli Tallinnas aastatel 1923–1996 tegutsenud trükikoda.
Trükikoda alustas tegevust 1923. aastal nime all "Ed. Ladzinski &amp; Ko trükikoda". Kui trükikoja omanik vahetus, siis nimetati see ümber "R. Tohver &amp; Ko trükikojaks". Pärast 1940. aasta natsionaliseerimist sai nime Oktoober.
1976. aastal ehitati trükikojale uus tootmishoone
Trükikojas trükiti postkaarte, plakateid, brošüüre ja raamatuid.
Aktiiv

Aktiiv on passiivi kõrval öeldise tegumoe süntaktiline grammatiline kategooria, mida iseloomustab see, et tegevussubjekt on lauses alus. See tähendab, et alus ja tegevussubjekt on lauses üks ja sama moodustaja.
Tegumoevastandus maailma keeltes.
Maailma eri keeltele on iseloomulik tegumoevastandus, millest tuntuim on aktiiv "versus" passiiv.
Tegumoevastandus eesti keeles.
Kuigi eesti keelele ja teistele läänemeresoome keeltele on iseloomulik eelkõige morfoloogiline tegumoevastandus personaal "versus" impersonaal, esineb eesti keeles ka puhtalt süntaktiliselt avalduvat aktiivi – passiivi vastandust.
Süntaktilise tegumoena käsitletakse aluse ja tegevussubjekti, s.o situatsiooni tähtsaima osalise vahekorda.
Aktiivilause.
Lauseid, milles alus on identne tegevussubjektiga, nimetatakse aktiivilauseteks, näiteks
"Piia kirjutab kirjandit." Antud lauses on "Piia" nii alus kui ka tegevussubjekt – järelikult on tegemist aktiivilausega.
"Karl magab." Antud lauses on "Karl" nii alus kui ka tegevussubjekt – järelikult on tegemist aktiivilausega.
"Lapsed õpivad luuletust." Antud lauses on "Lapsed" nii alus kui ka tegevussubjekt – järelikult on tegemist aktiivilausega.
"Peenral kasvab roose." Antud lauses on "roose" nii alus kui ka tegevussubjekt – järelikult on tegemist aktiivilausega.
Aktiivilause ei ole.
"Köögi aknad olid tihedalt suletud." Antud lauses on "Köögi aknad" küll alus, kuid mitte tegevussubjekt (nad ei sulgenud end ise) – järelikult ei ole tegemist aktiivilausega
"Nad olid tema ilust rabatud." "Nad" on küll alus, kuid mitte tegevussubjekt (nad ei rabanud end ise) – järelikult ei ole tegemist aktiivilausega.
Atropoides

Atropoides on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Atropoides" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Bothriechis

Bothriechis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Bothriechis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Välislingid.
"Bericht über die zur Bekanntmachung geeigneten Verhandlungen der Konigl.Preuss.Akademie der Wissenschaften zu Berlin, Berlin, 1860, Veebiversioon (vaadatud 27.11.2013)
Bothriechis guifarroi

Bothriechis guifarroi on maoliik.
Värvus.
"Bothriechis guifarroi" maopoegadel võib esineda kahte värvust- pruun faas ning roheline faas.
Etümoloogia.
"Bothriechis guifarroi" on nimetatud Mario Guifarro auks.
Bothriechis marchi

Bothriechis marchi on rästiklaste sugukonna maoliik.
Levik.
Neid võib kohata Hondurases ja Guatemalas.
David Datuna

David Datuna (10. veebruar 1974 Thbilisi – 23. mai 2022) oli Gruusias sündinud ja New Yorgis elanud iseõppinud ameerika kunstnik ja kunstikoguja. 
Datuna töid on eksponeeritud Euroopas, Venemaal, Hiinas ja Ameerika Ühendriikides. 
Mitme väljaande hinnangul on Datuna teosed ühed kõige müüdavamatest ja kallimatest maailmas. Miniatuursetest "Mona Lisa" kujutistest valmistatud installatsioon "Putin-Mona Lisa" müüdi 2011. aasta oktoobris 269 000 dollari eest ja oli tehingu toimumise seisuga kalleim Vladimir Putinit kujutav kunstiteos.
Vestiena kihelkond

Vestiena kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Festen", läti "Vestienas draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.
1773. aastal ühendati Liepmuiža ja Vestiena kihelkonnad, Liepmuiža-Vestiena kihelkonnaks.
Bērzaune kihelkond

Bērzaune kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Bersohn", läti keeles "Bērzaunes draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.
Gulbene kihelkond

Gulbene kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Schwaneburg", läti keeles "Gulbenes draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal Võnnu ja Valga kreisis. Sealne kihelkond moodustati aastal 1429.
Koivaliina kihelkond

Koivaliina kihelkond ehk Gaujiena kihelkond ("Adsel Kirchspiel", läti keeles "Gaujienas draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis.
Aluliina kihelkond

Aluliina kihelkond ehk Alūksne kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Marienburg", läti keeles "Alūksnes draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas Võnnu ja Valga kreisis.
Ajalugu.
Aluliina kihelkonda on esmamainitud 1494. aastal. 1732. aastani kuulusid selle koosseisu ka hilisema Apekalnsi kihelkonna alad. 1902. aastal eraldati Zeltiņi iseseisvaks kihelkonnaks; varem oli see olnud adjunktuur. Patronaažiõigus kuulus Aluliina mõisale.
Ivatani keel

Ivatani keel on austroneesia keel, mida räägitakse Batanesi saartel Põhja-Filipiinidel.
1998. aasta seisuga oli kõnelejaid 35 000.
Fonoloogia.
Ivatani keeles on 4 vokaali, 21 konsonanti ja 5 diftongi.
Vokaalid: a, e, i, u
Diftongid: aw, iw, ay, ey, oy
Konsonandid: b, ch, d, f, g, h, hh, j, k, l, m, n, ng, ny, p, r, s, t, v, w, y
Arvsõnad.
Distributiivsed numeraalid märgitakse ivatani keeles prefiksiga.
Vambisa keel

Vambisa keel on üks Hibaro keelkonna neljast keelest. Vambisa keelt räägib vambisa hõim, kes elab Peruus. Neid on umbes 20 000 inimest. Vambisa keelt räägib 2000. aasta seisuga 9300 inimest. Vambisa keele alternatiivnimetused on humabisa, huambiza ja wambisa keel. Vambisa keeles on kasutusel ladina kiri.
Hibaro keelkond.
Hibaro keelkonnas on neli elus olevat keelt: aguaruna keel, atšuari keel, šuari keel, vambisa keel. Hibaro keelkonna keeli räägib 89 630 inimest. Riigid, kus selle keelkonna keeli räägitakse, on Ecuador ja Peruu.
Asuala.
Vambisa keelt kõneldakse Peruu põhjaosas, Andide džunglis, Morona ja Santiago jõgede kallastel. 
Arvsõnad.
Nagu paljudes hibaro keelkonna keeltes, ei ole ka vambisa keeles eriti palju arvsõnu (päriselt ainult neli). Suuremaid arve on võimalik lugeda atšuari keeles, kuid vaid kasutades pikki sõnu, mis on kokku kombineeritud numbritest 1–4 ja liidetud sõnaga “uwej” ('käsi'). Tänapäeval kasutab enamik atšuari rahvast hispaaniakeelseid arvsõnu. 
Vambisa keele arvsõnad ühest kümneni :
Keele struktuuri andmed.
Vambisa keele sõnajärjetüpoloogia on SOV ehk alus-sihitis-verb. Nt “Ta teda armastab”. 
Vambisa tähestikus on 18 häälikut.
Häälduses on huvitav, et pehmeid suulaehäälikuid hääldatakse hoopis ‘g’-na, juhul kui nad paiknevad lause lõpus ja neile järgneb täishäälik nt jwawkiu/ [waingiou] 'leitud' ; /kupwkiu/ [kupihgiou] 'nõrk'. Teatud täishäälikud mida muidu sõna keskel hääldatakse selgelt välja muutuvad helituks, kui neid ei rõhutata. Rõhu asetus häälduses on üleüldse väga oluline, sest kui näiteks täishäälikuühendi korral esimest vokaali ei rõhutata, siis võib ta kõlada kui konsonant.
Vambisa keelde on sõnu laenatud hispaania ja ketšua keeltest.
Keele näiteid.
Vambisa keeles: 
tnta pukapkd hdwaij – vesi mullitab
waki'tkitoiti – hiljem tuleb ta tagasi koju
pujumek – tere
pungcurait? – kuidas sul läheb?
Lisaks.
Keelestaatuse number on 5 (arenev). Vambisa keele kirjaoskus on 50%. Enamik vambisa hõimu lastest omandab vambisa keele.
Brent Berlin tegi kindlaks, et inglased suudavad vambisa keeles lindudel ja kaladel vahet teha, kuigi nad ei ole vambisa keelt kunagi kuulnud.
Eesti Hemofiiliaühing

Eesti Hemofiiliaühing (lühend EHÜ) on 07. novembril 1992 Tartus asutatud hemofiiliahaigete ja teiste verehüübimishäiretega inimeste vabatahtlik mittetulunduslik üle-eestiline ühing. 
Ühing on Tartus registreeritud ühenduse Eesti Hemofiiliaühendus õigusjärglane.
Ühingu tegevus rajaneb omaalgatusel, liikmete omavalitsusel, ühistegevusel ja koostööl ühendustega World Federation of Haemophilia ja Euroopa Hemofiilia Konsortsium (inglise "European Haemophilia Consortium").
17. aprillil tähistatakse paljudes riikides ülemaailmset hemofiilia päeva.
Eesti Hemofiiliaühingu liikmeks on hemofiilia diagnoosiga inimesed, nende pereliikmed ja hemofiiliahaigeid toetavad inimesed, sh tervishoiutöötajad. 
Eesti Hemofiiliaühingu eesmärgiks on ühendada Eestis elavaid hemofiiliahaigeid, kaitsta nende huve ja õigusi ning suurendada haigete ja pereliikmete ja ühiskonna teadlikkust hemofiilia haiguse olemusest ning haigete vajadustest. 
EHÜ korraldab igal aastal koosolekuid, seminare ja suvelaagreid. Suvelaagrites osalevad lapsed ja noored ning suvelaagri eesmärgiks on õpetada ja julgustada lapsi ning noori haigusega toime tulema iseseisvalt igapäevastes toimetustes. 
Eesti Hemofiiliaühing on Ülemaailmse Hemofiiliaföderatsiooni ja Euroopa Hemofiiliakonsortsiumi liikmesorganisatsioon. Rahvusvaheline koostöö võimaldab saada kogemusi kuidas teistes riikides on korraldatud hemofiiliahaigete ravi, rehabilitatsioon ja nõustamine ning hemofiiliaorganisatsioonide töö. Rahvusvaheline suhtlus on võimaldanud osaleda haigetel ja tervishoiutöötajatel erinevatel koolitustel, konverentsidel ja kongressidel. 
Hemofiiliahaigete ravi areng Eestis hakkas uuenema ja arenema alates 1995. aastast, kui haigete ravis esmakordselt võeti kasutusele kõrge puhtusastmega hüübimisfaktori preparaadid. Nüüdseks on nende preparaatide kasutamine tavapärane ning tänu sellele on hemofiiliahaigete elu kvaliteet paranenud ning eluiga pikenenud. Rekombinantsel meetodil valmistatud hüübimisfaktori preparaatide kasutamine profülaktiliselt lapseeast alates võimaldab ära hoida hilisemaid tüsistusi ning tagab lapsel täisväärtusliku elu.
Eesti Hemofiiliaühing on hemofiiliahaigete ja tema pereliikmetele väga hea võimalus suhtlemiseks ja info vahetamiseks. 
Hemofiiliaühingus on 2014. aasta andmetel 60 liiget.
Hemofiiliaühing on Eesti Puuetega Inimeste Koja liige.
Hemofiilia on pärilik kaasasündinud eluaegne haigus ja seetõttu on väga oluline kogu hemofiiliahaige pere ja tema lähedaste teadlikkus haigusest ning samas on oluline ka võimalus suhelda teiste sarnaste probleemidega inimestega.
Ev Chistr 'ta Laou!

"Ev chistr 'ta Laou!" (bretooni keeles "Joo siidrit, Laou!") on traditsiooniline bretooni joomalaul. Meloodia sai tuntuks, kui seda esitasid 1970. aastal Alan Stivell ja 1976. aastal Hollandi ansambel Bots nime all "Zeven dagen lang".
Samal viisil on levinud mitmesugused versioonid ja töötlused, mil tihti pole originaaliga palju pistmist. Näiteks inglise rahvalaul "Willie's Lady" ilmus lasteballaadide seas 1882-98 avaldatud kümneköitelises inglise ja šoti rahvalike ballaadide kogumikus "The English and Scottish Popular Ballads". Eri sõnadega ja keeltes on laulu esitanud paljud ansamblid ja muusikud, sh Alan Stivell ("Son Ar Chistr" 1970), The Chieftains ("Ev Chistr 'Ta, Laou!" 1987), In Extremo ("Was wollen wir trinken"), Scooter "How Much is the Fish?", 1998) ja Blackmore's Night ("All For One", 2003).
Levinud on eksiarvamused, justkui olnuks "Ev Chistr ’ta Laou!" kasutusel Esimese või Teise maailmasõja aegse Saksa armee, Luftwaffe või IRA marsi või hümnina. Tegelikult levis see bretooni rahvalaul mujal Euroopas alles 1970. aastatel.
Bretoonikeelne tekst.
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat, loñla
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ur blank, ur blank ar chopinad loñla
Ur blank, ur blank ar chopinad
Ar sistr zo graet 'vit bout evet, loñla
Ar sistr zo graet 'vit bout evet
Ar sistr zo graet 'vit bout evet
Hag ar merc'hed 'vit bout karet, loñla
Hag ar merc'hed 'vit bout karet
Karomp pep hini e hini, loñla
Karomp pep hini e hini
Karomp pep hini e hini
'Vo kuit da zen kaout jalousi, loñla
'Vo kuit da zen kaout jalousi
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat, loñla
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ur blank, ur blank ar chopinad loñla
Ur blank, ur blank ar chopinad
'Oan ket 'met tri miz euredet loñla
'Oan ket met tri miz euredet
'Oan ket met tri miz euredet
e vezen bemdez chikanet loñla
e vezen bemdez chikanet
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat, loñla
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ur blank, ur blank ar chopinad loñla
Ur blank, ur blank ar chopinad
Taolioù botoù, fasadigoù loñla
Taolioù botoù, fasadigoù
Taolioù botoù, fasadigoù
ha toull an nor a-wechouigoù loñla
ha toull an nor a-wechouigoù
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat, loñla
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ur blank, ur blank ar chopinad loñla
Ur blank, ur blank ar chopinad