tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Valērijs Agešins

Valērijs Agešins (vene keeles Валерий Агешин (Valeri Agešin); sündinud 23. juunil 1972) on Läti poliitik ja pedagoog.
1994. aastal lõpetas ta Kaliningradi ülikooli ajaloolasena. 1998 sai ta Läti Ülikoolis magistrikraadi pedagoogika erialal. 2002 lõpetas ta Balti Vene Instituudi juristina.
1995–1999 töötas ta õigusteaduse ja politoloogia lektorina Sotsiaaltehnika Instituudis ja 1998–2002 Liepāja 2. keskkoolis ajalooõpetajana.
2002 sai ta oma kodulinna Liepāja ühiskondliku kokkuleppe komisjoni asepresidendiks.
Ta kuulub alates 2010. aastast parteisse Koosmeel (varem Rahva Üksmeele Parteisse).
Ta on olnud valitud seimi liikmeks 2002., 2006., 2010., 2011., 2014. ja 2018. aastal. Ta on juhtinud parlamendi õiguskomisjoni ja Euroopa asjade komisjoni. Ta on olnud Koosmeele Keskuse fraktsiooni aseesimees.
2010.–2011. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2010.–2011. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari oli 30. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene maailma karikasarja etapp toimus 20. novembril 2010 Rootsis Gällivares ja viimane peeti 20. märtsil 2011 Rootsis Falunis.
Mairi Tikerpalu

Mairi Tikerpalu (kuni 2016. aastani Mairi Jõgi; sündinud 5. mail 1986 Tartus) on eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 2005. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 2009. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (7. lend) ja 2016. aastal Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogiateaduskonna informaatika eriala bakalaureuseõppe.
Ta töötab ka tarkvara- ja disainiettevõttes Proekspert tarkvaraarendajana.
Näitlejana.
Alates 2009. aastast töötab vabakutselise näitlejana. Aastatel 2009–2014 kuulus ta Eesti Improteatri koosseisu, alates 2014. aastast kuulub Improteater Impeerium koosseisu. 
Ta mängib telesarjas "Õnne 13" Annelit (aastast 2018).
Isiklikku.
Ta on 2016. aastast abielus Mihkel Tikerpaluga.
Gilbert Houngbo

Gilbert Fossoun Houngbo (sündinud 4. veebruaril 1961) on Togo poliitik, 8. septembrist 2008 kuni 11. juulini 2012 Togo peaminister.
Ta õppis Lomé ülikoolis ärijuhtimist ning Kanadas rahandust.
Enne peaministriks saamist oli Gilbert Houngbo ÜRO abipeasekretär.
Peaministriametist astus ta ootamatult tagasi 11. juulil 2012 seda sammu avalikult põhjendamata. Tema ametijärglaseks nimetati 19. juulil senine kaubandusminister Kwesi Ahoomey-Zunu.
2022. aasta jaanuaris on loodusvarade haldamise instituudi (NRGI) juhatuse uus esimees Gilbert Houngbo.
Helsingi messikeskus

Helsingi messikeskus on Soome suurim messi- ja konverentsikeskus. 
Keskus asub Helsingi Pasilas, Pasila raudteejaama lähedal. Selle geograafilised koordinaadid on .
Messikeskus avati 1975. aastal ning seda on hiljem laiendatud. Selle kogupindala on umbes 100 000 m². Keskuses on kuus näitusehalli ja 40 konverentsisaali.
Helsingi messikeskuses peetakse aastas umbes 60 messi ja näitust ning umbes 1400 konverentsi. Messikeskust külastab üle miljoni inimese aastas.
Cotia

Cotia on linn Brasiilias São Paulo osariigis.
Aarne Miikmaa

Aarne Miikmaa (kuni 1939 Harald Oskar Miikman; 8. oktoober 1908 Kärdla – 2. jaanuar 1942 Tartu) oli eesti maalikunstnik.
Elukäik.
Kunsti hakkas Aarne Miikmaa õppima juba 14-aastaselt Ants Laikmaa ateljeekoolis aastatel 1922–1930. Aastatel 1931–1934 õppis ta Tartu Ülikoolis filosoofiat ja kunstiajalugu ning alates 1933. aastast Kõrgemas Kunstikoolis Pallas. Tänu Laikmaa juures omandatud oskustele võeti ta Pallases ilma ettevalmistus-, üld- ja maaliklassi läbimata kohe ateljeesse, kooli lõpetas ta 1938. aastal Ado Vabbe õpilasena maali erialal. 
Ta on maetud Tartu Maarja kalmistule.
Looming.
Ants Laikmaa ateljeekoolis omandas kunstnik pastellmaali tehnika ning tema meelisžanriks kujunes portreemaal. Tema maalid on enamasti tumeda koloriidiga, peenelt läbi maalitud, mida aeg-ajalt ilmestavad üksikud kontrastsemad värviaktsendid. Miikmaa portreede viimistletus ja psühholoogiline ilmekus meenutab vanameistrite loomingut. Õlimaalide kõrval on väga huvitavad ka suuremõõtmelised aktijoonistused, mis näitavad teda kui suurepärast joonistustehnikate valdajat.
1941. aasta kevadsuvel maalis kunstnik oma viimased teosed, edasi sundis tuberkuloos ta haiglasse. Kunstniku lühikeseks jäänud elutee tõttu on tema teosed üsna haruldased.
Richard Uutmaa

Richard Uutmaa (kuni 1938 Richard Uutman ka Uudman; 12. oktoober 1905 Altja küla, Vihula vald, Virumaa – 18. mai 1977 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja kunstipedagoog.
Elukäik.
Richard Uutmaa sündis Altja kalurikülas. Ta lõpetas 1935. aastal kõrgema kunstikooli Pallas, kus oli õppinud Nikolai Triigi meistriateljees. Sai 1938. aastal Tartu Ülikooli juures õppinult joonistus- ja joonestusõpetaja kutse. Pälvis 1939. aastal KKSKV maalistipendiumi. 
Aastatel 1944–1950 töötas ta Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi õppejõuna, pärast seda tegutses vabakunstnikuna.
Ta oli 1944. aastast Kunstnike Liidu liige. Eesti NSV teeneline kunstitegelane (1957) ja Eesti NSV rahvakunstnik (1975).
2019. aastal paigaldati Altja paadikuuride juurde tema mälestuseks nimeline pink.
Looming.
Ta osales näitustel Tallinnas, Tartus, Pärnus, Rakveres, Riias, Helsingis, Kaunases, Varssavis, Moskvas, Prahas, Bukarestis, Rostockis, Pariisis ja Hiinas. 
Maalijana olid tema lemmikteemad meri ja maastikud. 1960. aastail pühendus ta akvarellile. 
Kunstiteadlase Mai Levin sõnul (eessõnas 2008. aastal ilmunud Richard Uutmaa monograafiale "Armastades Eestimaad") köidab Richard Uutmaa looming alates Pallase lõpetamisest 1935. aastal kuni meistri elu lõpuni värvisära, maalilaadi virtuoosliku hoogsuse ja eriti suure emotsionaalsusega.
2020. aasta sügisel korraldati Richard Uutmaa 115. sünniaastapäeva puhul Allee galeriis näitus erakogudes olevatest teostest, kuraator Mai Levin. 
Isiklikku.
Tema suvekodu asus Eismal.
Tema tütar on Tiina Uutmaa.
Arnold Alas

Arnold Alas (kuni 1939 Arnold Hoffart; 1. juuli 1911 Tapa – 20. aprill 1990 Tallinn) oli eesti maastikuarhitekt ja kunstnik.
Alas sündis 1911. aastal aednike peres. Õppis Silla 6-kl algoolis, mille lõpetas 1927. Ta lõpetas 1933. aastal dekoratiivmaali alal Riigi Kunsttööstuskooli, õppis aastatel 1936–1938 riigi stipendiaadina Berliinis Institut für Gartengestaltung maastikuarhitektuuri. 1937 oli õppereisil Itaalias ja 1938 Pariisis. 
1938. aastal määrati Tallinna Kõrgema Kunstikooli juures avatud maastikuarhitektuuri õhtukursuse juhatajaks ja lektoriks, ühtlasi oli ta joonistamise õppejõud figuuriklassis. 1940. aastal töötas lühemat aega kujundusala ja botaanika õppejõuna Türi Aianduskeskkoolis. Sama aasta lõpus kutsuti Jaan Koorti nim Kõrgema Tarbekunstikooli maastikuarhitektuuri eriala juhatajaks, kus töötas sõja puhkemiseni. 
Kujundas Oru kodunduskeskkooli pargi ja osalt Oru lossipargi. 
1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kuulus 20. jaanuarist 1943 Jaroslavli kunstnike kollektiivi. Pärast Teist maailmasõda osales mälestussammaste loomisel (sealhulgas Tallinna vabastajate monumendi paekivist püloon, 1947). Töötas 1944. aastast ERKI aia- ja pargikujunduse kateedri juhatajana. 1956–1958 insener-tehniliste distsipliinide kateedri õppejõud. 1958 valiti joonistamiskateedri juhataja kt kohale. 1978. aastast töötas samas professori-konsultandina.
Looming.
Arnold Alase loomingus domineerivad suve- ja sügismaastikud, millelel sekundeerivad lillemaal, linnavaated ning tööstusmaastikud. Kuna kunstniku suvekodu asus Karepal, on just sealsed motiivid sagedased tema loomingus.
Esimene suurem näitusel esinemine oli 1962 detsember 1963 jaanuar Tallinna Kunstihoones toimunud Kuue kunstniku grupinäitus koos Ott Kangilaski, Lepo Mikko, Aleksander Mildebergi, Martin Saksa ja Hendrik Vitsuriga. 1967. aastal toimus kino Kosmos fuajees Arnold Alase esimene isikunäitus. 1977. aastal toimus teine isikunäitus, mis hõlmas teoseid ajavahemikust 1956–1976.
Kõmrid

Kõmrid (kõmri keeles "Cymry", varem eesti keeles "uelslased") on rahvas Suurbritannias Walesi poolsaarel.
Kõmri rahvas on ajalooliselt kujunenud kõmri ja briti hõimude ning normannide ja anglosakside segunemisel.
Gillian Rose

Gillian Rosemary Rose (neiupõlvenimi Gillian Rosemary Stone; 20. september 1947 London – 9. detsember 1995 Coventry) oli juudi päritolu Briti naisfilosoof. 
Elulugu.
Tema vanemad olid mitteusklikud juudid. Kirjandusteadlane Jacqueline Rose on tema õde. Gilliani lapsepõlves vanemad lahutasid ning ema abiellus uuesti. Gillianil kujunes lähedane suhe kasuisaga.
17-aastaselt luges Gillian Blaise Pascali "Mõtteid" ja Platoni "Riiki", mis tekitasid tal huvi filosoofia vastu ja tahtmise sellega tegelda. Ta õppis Oxfordi ülikoolis (St. Hilda's College) filosoofiat, politoloogiat ja majandusteadust. Tema õpetaja oli John Langshaw Austini lesk Jean Austin, kes ütles: "Pidage meeles, tüdrukud, kõik filosoofid, keda te lugema hakkate, on palju intelligentsemad kui teie." Gillian õppis ka Columbia Ülikoolis ja Berliini Vabas Ülikoolis. Doktoritöö kirjutas ta Leszek Kołakowski juhendamisel Theodor Adornost. 
Gillian Rose töötas Sussexi Ülikoolis Euroopa Õpingute Kooli lektorina ("Reader") ning 1989. aastast kuni surmani Warwicki Ülikooli ühiskondliku ja poliitilise mõtte professor. 
Aastal 1990 osales ta Poola Oświęcimi Tuleviku Komisjoni töös. 
Ta suri munasarjavähki, mille käes ta kannatas üle kahe aasta. Surivoodil võttis ta vastu kristluse anglikaani kiriku Coventry piiskopilt Simon Barrington-Wardilt, kes oli ta lähedane sõber. 
Ta pärandas osa oma isiklikust raamatukogust Warwicki Ülikoolile. 
Õpilased.
Gillian Rose'i õpilaste seas on Ross Abbinnett, Sara Beardsworth, Nicholas Gane, Kyriaki Goudeli, Nigel Tubbs ja Zoe Waxman.
Ellinor Aiki

Ellinor Aiki (kuni 26. augustini 1935 Ellinor Blumenfeldt; 11. jaanuar 1893 Tõstamaa kihelkond, Pärnumaa – 25. oktoober 1969 Tartu) oli eesti maalikunstnik.
Elukäik.
Lõpetas 1909. aastal eksternina Pärnu gümnaasiumi. Seejärel siirdus ta Venemaale, kus töötas Peterburis lastehaiglas põetajana ja koduõpetajana. 1917 lõpetas Valgevenes Tšaussõs algklasside õpetajate kursused. Naasis Eestisse ning olles haigestunud 1918. aasta alguses luutuberkuloosi, oli 1918–1924 voodihaige. Oli ravil Tartu, Tallinna ja Saksamaa haiglates. 1927. aasta kevadel naasis Saksamaalt Eestisse. 
Sooritas 1928. aasta talvel ilma varasema kunstilise ettevalmistuseta sisseastumiseksamid Kõrgemasse Kunstikooli Pallas graafika erialale. 1930–1934 õppis Ado Vabbe graafikaateljees monotüüpiat. 1935–1936 õppis Hando Mugasto käe all kuivnõela ja kivitrükitehnikaid. Lõpetas kooli 1936. aastal Nikolai Triigi maaliateljees maali erialal.
26. augustil 1935 muutis Tartu linna prekonnaseisuametnik tema nime Ellinor Aikiks.
Pärast Pallase lõpetamist Eestis töötas vabakunstnikuna, 1936–1937 Vanemuise teatris, 1940–1941 Eesti Kunstnike Kooperatiivis ja 1941–1944 Tartu kunstibüroos.
Põgenes 1944. aasta sügisel kaheks aastaks Saksamaale.
Töötas 1946–1955 Kunstifondi Tartu osakonnas. 1946. aastast Kunstnike Liidu liige (1947–1957 nimekirjast kustutatud).
Looming.
Esines esimest korda 1935. aasta kevadel Eesti Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse näitusel kolme monotüüpiaga.
Summutatud koloriidiga lillemaalid, portreed ja linnavaated. Viljeles ka monotüüpiat. 1950. aastate lõpust arenes Ellinor Aiki looming tõusujoones. Tema maalide meeleolu on poeetiline ja valdavalt nukker. 1960. aastatel muutus koloriit järjest julgemaks ja jõulisemaks. Lisaks lillemaalidele ja maastikele valmis hulk figuraalkompositsioone. Tema maalid on väga faktuursed ja paksu värvikorraga.
Nick Berry

Nicholas Berry (sündinud 16. aprillil 1963 Woodfordis Londonis) on Inglismaa näitleja ja muusik.
Tema tuntuimad rollid on Simon "Wicksy" Wicks teleseriaalis "EastEnders" (1985–1990) ning konstaabel Nicholas "Nick" Rowan seriaalis "Südameasi" (1992–1998).
Güzel Georgijeva

Güzel Georgijeva (baškiiri Гүзәл Рафиҡ ҡыҙы Георгиева; sündinud Išmuratova; 14. juulil 1976 Salavatis Baškiiria ANSV-s) on Venemaa kabetaja, rahvusvaheline meister. Ta on kolmekordne Venemaa meister (2001, 2002, 2004). Teda on treeninud Juri Tšertok ja Aleksandr Georgijev.
Ta on abielus Aleksandr Georgijeviga, peres kasvab kaks last.
Kabetaja

Kabetaja ehk kabemängija on inimene, kes mängib kabet.
Oļesja Misāne

Oļesja Misāne (sünninimega Olesja Abdullina; vene Олеся Валиевна Абдуллина; läti Oļesja Abduļina; sündinud 1. oktoobril 1989 Išimbais) on Baškortostani päritolu Läti kabetaja, rahvusvaheline meister. 
Ta esimene treener oli Aleksandr Melnikov. 2004. aastal asus Abdullina elama Ufasse, kus 2007. aastal sai ta treeneriks Juri Tšertok. Ta on mitmekordne Euroopa noorte meister, neidude maailmameister juunioride vanuseklassis (2007) ja kiirkabe maailmameister vanuseklassis U-23 (2008).
2010. aastal abiellus ta Läti kabetaja, rahvusvahelise meistri Roberts Misānsiga, neil on kaks tütart.
Kirovo-Tšepetsk

Kirovo-Tšepetsk on linn Venemaal Kirovi oblastis, Kirovo-Tšepetski rajooni keskus. Asub Tšeptsa jõe suudmes Vjatka jõe ääres 22 km Kirovist kagu pool.
Linnaõigused sai aastal 1955.
EDC karikavõistlused

EDC karikavõistlused ehk konföderatsiooni karikavõistlused (inglise Confederation Cup) on Euroopa Kabekonföderatsiooni korraldatav Euroopa kabeklubide vaheline võistlus. 
Algselt oli see mõeldud Euroopa klubide meistrivõistluste valikvõistlusena, kuid et kahe eraldi võistluse läbiviimiseks pole aastaid leitud sponsoreid, siis on sellest võistlusest sisuliselt kujunenudki klubide meistrivõistlused.
Išimbai

Išimbai (baškiiri "Ишембай") on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis, Išimbai rajooni keskus. Linn asub Belaja jõe ääres.
Išimbai on asutatud 1932. aastal, linnaõigused sai 1940. aastal.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Išimbai elanikest venelasi 51,7%, baškiire 28,4%, tatarlasi 14,9% ja muudest rahvustest inimesi 5%.
John Grisham

John Grisham (sündinud 8. veebruaril 1955 Jonesboros Arkansase osariigis) on Ameerika Ühendriikide kirjanik.
1980. aastatel õppis Mississippi Ülikoolis raamatupidamist ja õigusteadust. Pärast ülikooli lõpetamist töötas advokaadibüroos.
Tema esimene romaan "Aeg antud tappa", mis on inspireeritud ühest kohtuprotsessist, ilmus juunis 1989. Aastal 1991 ilmunud põnevik "Firma" (mida müüdi üle seitsme miljoni eksemplari) ja selle ekraniseering saavutasid suure publikumenu.
John Grishami raamatuid on tõlgitud 29 keelde.
Jüri Käen

Jüri Käen (sündinud 4. augustil 1970 Tallinnas) on eesti triatlonitreener. 
Jüri Käen lõpetas aastal 1993 Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna. Ta saavutas ujumises meistersportlase taseme ja tuli mitmel korral Eesti ja Baltimaade meistriks.
Ta on Marko Alberti treener.
Juukselakk

Juukselakk on vedel pritsitav kosmeetikavahend, millega saab juukseid soengusse kinnitada.
Fay Weldon

Fay Weldon (sünninimi Franklin Birkinshaw; 22. september 1931 – 4. jaanuar 2023) oli inglise naiskirjanik. 
Fay Weldon on õppinud Saint Andrewsi ülikoolis majandust ja psühholoogiat.
Stefan Klein

Stefan Klein (sündinud 5. oktoobril 1965 Münchenis) on saksa teaduskirjanik.
Klein on õppinud füüsikat ja filosoofiat Müncheni ja Grenoble'i ülikoolis. Doktorikraadi sai ta Freiburgi ülikoolist biofüüsika alal. 
Aastatel 1996–1999 töötas ta teadustoimetajana ajakirjas Der Spiegel, 2000. aastast on vabakutseline.
Ta on töötanud Berliini Kunstiülikooli külalisprofessorina.
Tema raamatuid on tõlgitud 2013. aasta seisuga 29 keelde, sealhulgas kuus raamatut korea ja viis raamatut eesti, inglise ja hollandi keelde.
Isiklikku.
Stefan Klein on pärit Austria emigrantide perekonnast. Tema vanemad olid keemikud.
Klein elab perega Berliinis. Ta on abielus teadusajakirjanik Alexandra Rigosiga. Neil on kaks tütart ja üks poeg.
Piksel

Piksel ehk pildielement ehk pildipunkt on pildi vähim kahemõõtmeline osa, mis võib kanda teatud värvust ja heledust. Pikslite ridade ja veergude kaupa korrastatud kahemõõtmeline kogum moodustab maatriksi ehk pikslimassiivi.
Sõna 'piksel' tuleb ingliskeelsest sõnast "pixel", mis on saadud sõnadest "picture", kõnekeeles ka pix + "element". Piksli lühendina on kasutusel px.
Terminil "piksel" on kaks põhitähendust:
Pikslites väljendatakse ka optoelektroonika seadiste lahutus- või eraldusvõimet, sest see sõltub pikslite üldarvust. Pikslite üldarvu, eriti pildisensori korral, väljendatakse megapikslites (Mpx): 1 Mpx = 1 000 000 pikslit.
Piksel televisioonistandardis.
Digitelevisiooni standardites väljendatakse pikslite üldarvuga (pikslite arv rõhtsihis × pikslite arv püstsihis) televisioonikujutise lahutusvõimet, näiteks:
Telerikuvarite ekraanil on enamasti 1366×768 pikslit (eraldusvõime silt "HD Ready") või 1920×1080 pikslit ("Full HD").
Arvutikuvari pikslid.
Arvutikuvarite pikslite arv on määratud kuvastandarditega. Laialt kasutatavad standardid on järgmised:
laiaekraanilised:
Socket 939

Socket 939 on AMD protsessoripesa, mis avaldati 2004. aasta juunis, et välja vahetada eelmine AMD protsessoripesa Socket 754.
Socket 939 asendati omakorda Socket AM2-ga mais 2006. See oli teine pesa, mis oli loodud AMD-i AMD64 seeria protsessoritele.
Socket 939 jaoks toodeti nii ühe- kui ka kahetuumalisi protsessoreid (Athlon 64, Athlon 64 FX, Athlon 64 X2).
Spetsiifilised andmed.
Socket 939 toetab ainult DDRAM-mälu kiirusega kuni 6,4 GB/s.
Protsessoritel on tugi 3DNOW, SSE2 ja SSE3 jaoks.
Videokaartide suhtes leidub Socket 939 nii AGP kui ka PCI-E 16x videokaardi pesaga emaplaatidel.
Kõige kiiremateks Socket 939 protsessoriks loetakse Opteron 185 ja Athlon 64 FX-60, mõlemal on taktsagedus 2,6 GHz ja 1 MB L2-vahemälu.
Kiireimaks ühetuumaliseks aga peetakse protsessorit Athlon 64 FX-57, kuna see töötas natuke paremini sagedusel 2,8 GHz.
Laine Kallas

Laine Kallas (kuni 1976. aastani Laine Erik; 21. aprill 1942 – 6. oktoober 2024) oli eesti põllumajandusteadlane ja kergejõustiklane.
Laine Erik jooksis eelkõige 800 meetri distantsi. Tōkyō olümpiamängudel sai ta ajaga 2.05,1 kuuenda koha; México olümpiamängudel oli ta oma poolfinaalis viies. 1965. aastal võitis ta universiaadil kuldmedali. 1964. aastal kuulus ta 3×800 m jooksus maailmarekordi püstitanud Nõukogude Liidu naiskonda.
Ta tuli 25 korda Eesti NSV meistriks ja püstitas 22 Eesti NSV rekordit. Aastatel 1964, 1967 ja 1968 tuli ta Nõukogude Liidu meistriks. 
Ta lõpetas 1969. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia zootehnikateaduskonna; alates 1984. aastast on ta põllumajandusteaduste kandidaat. Aastatel 1969–1996 töötas ta Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis teadurina ning pärast seda oli ettevõtte juht.
Feleti Sevele

Feleti Vakaʻuta Sevele (sündinud 7. juulil 1944) on Tonga poliitik.
Ta on õppinud Uus-Meremaal Canterbury ülikoolis matemaatikat ja majandusgeograafiat.
Feleti Sevele on valitud Tonga parlamenti aastatel 1999, 2002 ja 2005. Aastal 2005 sai temast tööjõu, kaubandus- ja tööstusminister ning ta juhtis Tonga liitumiskõnelusi Maailma Kaubandusorganisatsiooniga.
30. märtsist 2006 kuni 22. detsembrini 2010 oli ta Tonga peaminister. Ta oli esimene Tonga peaminister, kes ei kuulu kuninglikku perekonda.
Giorgi Arsenišvili

Giorgi Arsenišvili (gruusia გიორგი არსენიშვილი; 5. jaanuar 1942 – 17. november 2010) oli Gruusia poliitik ja diplomaat, tehnikateaduste doktor, riigiminister aastatel 2000–2001.
1990. aastatel oli Arsenišvili Kahhethi kuberner.
Aastatel 2001–2004 oli Arsenišvili Gruusia erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias, Ungaris, Sloveenias, Slovakkias ja Tšehhi Vabariigis.
2008. aastal valiti ta Ühinenud Rahvusliku Liikumise esindajana parlamenti, kus juhtis inimõiguste komisjoni.
Uno Palu

Uno Palu (8. veebruar 1933 Sindi – 15. jaanuar 2024) oli eesti kergejõustiklane ja treener.
Ta õppis aastatel 1951–1952 Tallinna Kehakultuuritehnikumis, lõpetas eksternina keskkooli ja 1966. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.
Tuli kõrgushüppes 1951. aastal NSV Liidu noortemeistrivõistlustel teiseks ja tõusis Dünamo ülel koondise kandidaadiks. Alates 1953. aastast kujunes põhialaks kümnevõistlus. 
Ta sai 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängudel kümnevõistluses neljanda koha. 1958. aasta võitis ta Stockholmis Euroopa meistrivõistlustel 7329 punktiga hõbemedali.
Töötas 1955–1962 Dünamo spordiinstruktorina ja Pirital tuletõrjujana, 1966–1967 Tallinna Mererajooni spordikoolis ja 1968–1974 Dünamo kergejõustikukoolis treenerina (silmapaistvaim õpilane Peeter Põld). 1974–1992 oli Harju KEK-i spordimetoodik.
Isiklikku.
Muusik Indrek Palu on tema venna lapselaps.
Patrice Trovoada

Patrice Emery Trovoada (sündinud 18. märtsil 1962 Libreville'is) on São Tomé ja Príncipe poliitik, kes oli 14. augustist 2010 kuni 3. detsembrini 2018 São Tomé ja Príncipe peaminister.
Ta on endise presidendi ja peaministri Miguel Trovoada poeg.
Patrice Trovoada kuulub parteisse Sõltumatu Demokraatlik Aktsioon. 
Aastatel 2001–2002 oli ta välisminister ning veebruarist juunini 2008 peaminister. Aastal 2006 kandideeris ta presidendiks, kuid kaotas valimistel praegusele presidendile Fradique de Menezesile.
Emmanuel Nadingar

Emmanuel Djelassem Nadingar (sündinud 1951) on Tšaadi poliitik.
Ta õppis Brazzaville'i ülikoolis raamatupidamist.
Ta kuulub valitsevasse parteisse Patriootlik Päästeliikumine.
Ajavahemikus 2004–2010 oli ta muu hulgas kaitseminister, naftaminister ja detsentraliseerimise minister.
5. märtsil 2010 sai Emmanuel Nadingar peaministriks. 21. jaanuaril 2013 astus ta tagasi.
Iga (linn)

Iga on linn Jaapanis Mie prefektuuris. Asub sisemaal.
Praegustes piirides on linn alates 11. novembrist 2004, kui liideti Iga ja Ueno linn ning mitu valda (küla).
Uenos on sündinud Matsuo Bashō.
Kameyama

Kameyama on linn Jaapanis Mie prefektuuri põhjaosas. 
Kameyama on linn alates 1954. aastast. 2005 liideti Kameyamaga Seki linn.
Jaboatão dos Guararapes

Jaboatão dos Guararapes on linn Brasiilias Pernambuco osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul Recifest vahetult lõunas.
Linn on jaotatud 5 linnaosaks.
Erik Kalda

Erik Kalda (sündinud 13. mail 1969) on Eesti ajakirjanik.
Ta on ajalehe Põhjarannik tegevtoimetaja.
Sõjaväe Majandusühisus

Sõjaväe Majandusühisus (lühend SMÜ) oli ühistegelikul alusel tegutsev sõjaväelaste ettevõte, asutatud 1920. Selle ülesandeks oli sõjaväelaste varustamine tarbeesemete ja ainetega, samuti oma kaubandusvõrgu arendamine ning väiketööstuse edendamine.
1938. aastal kuulusid ühisuse juhatusse esimees kindralmajor Tõnis Rotberg, kolonel August Kasekamp, kolonel Mart Tuisk ja kolonel Karl Laurits.
Ühisusel olid kauplused Tallinnas (4), Tartus, Võrus, Rakveres, Pärnus, Narvas ja Viljandis ning rätsepa-, kingsepa- ja pesutöökoda.
Autorikaitseühing

Autorikaitseühing (AKÜ) oli eesti kirjanike ja heliloojate kutsehuve kaitsev ning kodu- ja välismaiste autorite teoste ettekandehonorare kasseeriv keskkoondis.
Ühing asutati aastal 1932. Aastal 1938 oli ühingul üle 140 liikme, sealhulgas üle 80 kirjaniku ja üle 60 helilooja. 
AKÜ esimees oli Juhan Jaik, hiljem August Mälk.
Ühekroonine meenemünt (2008)

Ühekroonine meenemünt vermiti 2008. aastal Eesti riigi 90. aastapäeva auks. See lasti ringlusse 9. juunil 2008. Münte vermiti kokku 20 miljonit.
Kujundus.
Avers.
Mündi esiküljel on sõnad "EESTI VABARIIK" ja all nimiväärtus "1 kroon". Lisaks on mündil 90. aastapäeva logo.
Revers.
Mündi tagaküljel on Eesti väike riigivapp ja vermimise aasta 2008.
Eesti Loomakaitseliit

Eesti Loomakaitseliit oli Eesti loomakaitseorganisatsioon. 
Liitu kuulus 22 loomakaitseseltsi ja -ühingut. Esimees oli Bernhard Methusalem. 
Liidu häälekandja oli Eesti Loomasõber. 
Liit andis teenetemärgina Rohelist Risti.
4. oktoobril 2010 asustatud Eestimaa Loomakaitse Liit peab end Eesti Loomakaitseliidu õigusjärglaseks.
Parapolski Dol

Parapolski Dol (vene keeles Парапольский дол) on madalik Kamtšatka poolsaare põhjaosas, kus on Kamtšatkat ülejäänud mandriga ühendav maakitsus. Ta paikneb Penžina aheliku ja Korjaki mägismaa vahel. Pikkus 425 km, laius 93 km, kõrgus kuni 200 m. 
Madalikul voolavad Palmatkina, Kujuli ja Pustaja jõgi. Piirkonnas on palju soid ja järvi. Ülekaalus on tundra taimkate, esineb kääbusseedermänni tihendikke. Esineb igikelts. 
Alates 13. septembrist 1994 on madaliku osa endises Korjaki autonoomses ringkonnas pindalaga 1 200 000 ha ja koordinaatidega 61º37’ N 165º47’ E kaitse all ning kuulub Ramsari konventsiooni nimistusse.
Lopatka neem

Lopatka neem (vene keeles мыс Лопатка) on neem Kamtšatka poolsaarel. Neeme tipus on poolsaare lõunapoolseim punkt. Selle geograafilised koordinaadid on .
Neemel asuvad piirivalvepunkt ja ilmajaam, asulad on maha jäetud. Piirkonnas on tasane pinnamood ja tundrataimkate. Aasta läbi puhuvad tugevad tuuled ja sajab, päikepaistelist ilma on harva. 
Neemest edelasse jääb Kuriilide põhjapoolseim saar Šumšu, mida eraldab Lopatka neemest Esimene Kuriili väin.
Herman Hansson

Herman Hansson (26. juuni (vkj)/ 8. juuli 1887 Viljandi – 12. jaanuar 1945 Tallinn) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Õppis aastatel 1912–1916 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.
Oli prooviaastal Tallinna Püha Vaimu ja Suure-Jaani Johannese koguduses. Ordineeriti 28. mail 1917 õpetajaks.
Oli aastal 1917 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1917–1924 Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna õpetaja. Aastatel 1927–1929 oli ta Tallinna Peeteli koguduse õpetaja, aastatel 1929–1931 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Aastatel 1931–1944 oli ta rändjutlustaja. Aastatel 1944–1945 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna asetäitja õpetaja
Isiklikku.
Tema abikaasa vend oli vaimulik Priit Rannut.
Kuri silm

Kuri silm (murdekeeles "kaetis") on paljudes kultuurides ja usundites, sh eesti rahvausundis esinev kujutelm – teatud inimestel usutakse olevat võime kahjustada oma pilguga teisi inimesi (eriti väikseid lapsi), koduloomi või muud. 
Kuri silm eesti rahvapärimuses.
Eesti rahvausundis peetakse kurja silma omanikeks teatud kaasasündinud halbade omadustega ja erilise väega inimesi. Kõõrdsilmseid inimesi on peetud kurja silma omanikeks; tumedat verd inimeste pilku on usutud olevat tugevamate maagiliste omadustega. Kuri silm, soovimatu võõra kade pilk, aga ka kiitus usuti põhjustavat kaetust, mis võis laste puhul avalduda rahutuses, nutus ja isutuses, põrsaste puhul kõhulahtisuses jms. 
"Kombeid. Vana Rikkeri (kirikuõpetaja) isa ütlend oma tiinijatele, et kui ma lauta tulen, siis sõimake mind salaja, nigu te vähe viil oskate. Ka siis, kui ma olen juba ära läind laadast. Temal olnd siuke halb silm, et iga kord kui ta laadas käind ja loomasi vaadand, jäänd loomad haiges. Kui teesed siis pärast teda salaja sõimand, kudas aga isi vähagi mõistnd, siis põle haiges jäänd. Mõnel inimesel on siuke kuri silm, kui vaatab, siis kedagi paha on. Siukest inimest vanad rahvas loomade juurde ei lasnd või tegid ja toherdasid loomade kallal enne, et kuri silm piale ei hakkaks." (ERA II 141, 387 (90) &lt; Kolga-Jaani khk., Soosaare v., Vissuvere k., Kolgi t. &lt; Jaani t. – Johannes Raidla (Grauberg) &lt; Rõõt Grauberg, s. 1852 (1937))
"Kurja silma vastu on abinõu. Hullem, raskem, kui see on vanatüdruku kuri silm. Ahja metskonnas olnud metsavaht. Keegi mees tulnud metsavahi poole. Metsniku naisel olnud põrsad rehe all, need joosnud sääl. Külaline öelnud: "Võeh, kui ilusad põrsad metsavahi perenaisel om." Mees läinud ära. Perenaine läinud rehe alla põrsastele süüa viima. Põrsad jooksnud vastu seina üles, pasandanud, ei söönud. Perenaine küsinud: "Kes käis? Kus seisis?" Viinud söögi ära. Võtnud korjanud põrsad korvi, kraapinud prahti sealt, kus külaline seisnud ja suitsetanud selle suitsuga põrsaid. Lasknud siis põrsad emise juure. Pannud prahi tuhka söögi sisse ja andnud siis põrsastele süüa. Ja põrsad hakanudki sööma. Metsavaht Vatsar ise jutustanud seda jutustajale." (RKM II 12, 14/5 (4) &lt; Tartu l. - Salme Lõhmus &lt; Kata Steinberg, 64 a. (1944))
Vjatskije Poljanõ

Vjatskije Poljanõ on linn Venemaal Kirovi oblastis, Vjatskije Poljanõ rajooni keskus. Asub Vjatka paremal kaldal.
Vjatskije Poljanõ küla on teada 1596. aastast. 1915 ehitati läbi küla Moskva–Jekaterinburgi raudtee. 1938 sai aleviks. 1942 viidi sinna üle relvatehas Moskva oblastist Zagorskist ja alev sai linnaõigused.
2007 avati autosild üle Vjatka jõe, mis ühendab linna vastaskaldal asuva Sosnovka linnaga.
Vasabi

Vasabi ehk wasabi (jaapani keeles 山葵) ehk Jaapani mädarõigas on heleroheline teravamaitseline maitseaine, mida kasutatakse Jaapani köögis.
Vasabit valmistatakse jaapani vasaabia ("Wasabia japonica") taime risoomist, mida riivitakse. 
Vasabit müüakse pasta või pulbrina. Kasutatakse koos sojakastmega tempura kõrvale, toore kala ehk "sashimi" kõrvale ja suši maitsestamiseks.
Andris Bērziņš (täpsustus)

Andris Bērziņš on mitme inimese nimi:
Oleg Kašin

Oleg Kašin (Олег Владимирович Кашин; sündinud 17. juunil 1980) on Venemaa ajakirjanik.
Ta on olnud
2010. aasta oktoobris ei lubanud Venemaa presidendi pressiteenistus Kašinit presidendi kohtumisele muusikutega, põhjendades seda sellega, et Kašin on seoses arreteerimisega 2007. aasta mittenõustujate marsil kantud musta nimekirja.
2010. aasta 6. novembril rünnati Kašinit Moskvas kodu lähedal. Murti mõlemad sääreluud, purustati sõrmed. Kolju sai vigastada. Arstid viisid haiglasse toimetatud Kašini kunstlikkusse koomasse. Algatati mõrvakatse uurimine, president Medvedev palus peaprokurör Juri Tšaikal ja siseminister Rašid Nurgalijevil uurimist isiklikult juhtida.
Rünnaku põhjuseks peetakse Kašini ajakirjanduslikku tegevust. Võimalikuks ajendiks peetakse muuhulgas seda, et Kašin kajastas Himki metsa kiirtee rajamise vastaseid proteste.
535.–536. aasta kliimakatastroof

535.–536. aasta kliimakatastroof oli järsk lühiajaline keskmise temperatuuri langus põhjapoolkeral, mis osutus viimase 2000 aasta kõige rängemaks ja pikema järelmõjuga lühiajaliseks ilmastikumuutuseks.
Selle põhjuseks oli ulatuslik atmosfääri tolmuloor, mis tulenes ühe või mitme vulkaani võimsast purskest troopikas või Maa kokkupõrkest suure meteoriidiga. Kõige tõenäolisemaks on peetud Krakatau vulkaani purset.
Katastroofi laiaulatuslik mõju põhjustas maailma erinevais paigus umbes 540. aastani kestnud ilmastiku halvenemist ning sellest tingitud ikaldusi ja näljahädasid.
Soojemal ajaperioodil poleks sündmuse mõju ilmnenud nii märgatavalt, suurelt ja kestvalt, kuid seekordne kliimakatastroof võimendas juba eelnevalt alanud, parajasti kulgevat ja süvenevat Suure rahvasterändamise aja kliimapessimumi. Seega on kliimakatastroofi mõju käsitletav samaaegse 1500-aastase kliimatsükli miinimumaja ja selle läheneva külmima keskme ühismõjuna. Eelneva Rooma kliimaoptimumi ajal oli Rooma laienenud Suurbritanniani, sellele järgnenud jahenemise ajal oli see teisenenud Bütsantsiks, mille tuumalaks oli Itaalia asemel Väike-Aasia.
Vanasadama Jahisadam

Vanasadama jahisadam on 2010. aasta mais avatud väikelaevade sadam Tallinnas Admiraliteedi basseinis. Vanasadama jahisadam kuulub ASile Tallinna Sadam kui osa Vanasadamast.
Vanasadama jahisadam piirneb Kai, Kuunari ja Laeva tänavaga ning Tallinna lahega.
Jahisadamas on väikelaevadele 110 kaikohta. Ujuvkai kõrgus veepinnast on 0,6 m. Ujuvkaide äärde mahuvad kuni 18 m pikkused laevad süvisega kuni 4 m. Admiraliteedi basseini kaide äärde mahuvad kuni 50 m pikkused laevad süvisega kuni 4,3 m. 
Navigatsioonihooaeg algab 1. mail ja lõpeb 31. oktoobril, kuid need piirid võivad muutuda sõltuvalt jää- ja ilmastikuoludest.
2010. aasta sügisel pälvis jahisadam auhinna "Tallinna turismitegu 2010".
Tallinna Sadama jahisadama kontor asub aadressil Kai 6.
2015. aasta seisuga planeeriti Vanasadama jahisadama kõrvale Kai, Poordi, Laeva ja Kuunari tänava vahele Porto Franco elamu- ja ärihoonete kvartalit.
Vanasadama ja Vanasadama jahisadama äärde planeeritakse üle Admiraliteedi basseini kanali viivat jalakäijate tõstesilda.
Muuga tööstuspark

Muuga Tööstuspark asub Muuga sadamas ning kuulub riigiettevõttele AS Tallinna Sadam. Tööstuspargi kogupindala on 75 ha, mis on jaotatud kruntideks suurusega 0,3–21 ha.
Tööstuspark on mõeldud ettevõtetele, millel on oluline paikneda sadama lähedal. Need ettevõtted saavad sõlmida pikaajalised maakasutuslepingud vabatsoonis. Tööstuspargis on rajatud kõik vajalikud kommunikatsioonid kruntide piirideni.
Lisaks Muuga Tööstuspargile kuulub Tallinna Sadama omandusse ka Paldiski Lõunasadama tööstuspark.
Toponüümika

Toponüümika ehk toponüümia (ka "toponomastika") on teadusharu, onomastika osa, mis tegeleb kohanimede ehk toponüümide uurimisega. 
Toponüümika uurib kohanimede struktuuri, päritolu, muutumist ja levikut. Toponüümika püüab ka korrastada tänapäeva kohanimekasutust.
Eestis on toponüümika kõigist onomastika osadest kõige väljaarendatum. Eesti kohanimesid kogutakse süstemaatiliselt alates 1922. aastast.
Toponüümikaga tegelevad nii keeleteadlased kui geograafid, see on oluline ka ajaloolastele.
Toponüümika märgib ka mingi keele või piirkonna kohanimede kogumit.
Viktor Pihlak

Viktor Pihlak (15. detsember 1886 Sammuli mõis, Viljandimaa – 10. juuli 1967 Tallinn) oli eesti arhitekt, insener ja tööstur.
Elulugu.
Viktor Pihlak oli telliskivitöösturi poeg.
Ta õppis 1901–1904 Tallinnas Jukkumi Erareaalkoolis ja 1904–1907 Viiburi Reaalkoolis ning lõpetas 1912 Riia PI I järgu ehitusinsenerina. Ta oli üliõpilasseltsi Liivika asutajaliige. 
Aastatel 1912–1913 töötas Tartus arhitekt G. Hellati ehitusbüroos, 1913–1914 oli Liivimaa Hüpoteegiseltsi insener, 1914–1919 Tallinna linnainsener, 1918–1919 õpetas ETS-i tehnilistel erikursustel mehaanikat, staatikat ja grafostaatikat. 1919 oli vabatahtlikuna Vabadussõjas, 1919–1920 Kaubandus-Tööstusministeeriumi asjadevalitseja ja ministri abi, 1920–1940 ehitusettevõtja ja telliskivitööstur, seejärel insener. 
Arreteeriti NKVD poolt ja oli aastatel 1951–1956 Narva vanglas. 
Aastatel töötas 1959–1966 RPI Eesti Projekt insenerina.
Teadustöö.
Uuris ehitusainete omadusi ja tehnoloogiat ning ehituse ökonoomikat ja korraldamist.
Isiklikku.
Ta oli Artur Aleksander Pihlaku ja Eduard Pihlaku vend.
Peeter Sisask

Peeter Sisask VR I/3 (20. oktoober 1885 Õisu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 5. november 1969 Stockholm) oli Eesti insener ja sõjaväelane (leitnant). 
Sündis talupidaja pojana. Õppis Õisu valla- ja Paistu kihelkonnakoolis, omandas keskhariduse Tartu reaalkoolis ning kõrghariduse Riia Polütehnilises Instituudis, mille lõpetas 1911. aastal ehitusinsenerina. Oli Üliõpilasselts Liivika asutajaliige.
Oli Vene sõjaväes teenistuses Helsingis, hiljem Viiburis, kus juhatas militaarehitiste rajamist. Vabadussõja ajal oli Eesti Kaitseväe ehituse- ja korteriosakonna juhataja. Juhtis hiljem Tallinna Juhkentali sõjaväehaigla uue peahoone ning uute kasarmute ehitamist Tapale, Rakverre ja Võrru.
Ta oli Tallinna linnanõunik ja ehituskomisjoni esimees.
1944. aastal siirdus perega pagulusse Rootsi, kus oli Uppsalas arhiivitöötaja.
Konstantin Zeren

Konstantin Karl Zeren (30. august 1883 Vaivara vald, Virumaa – 2. juuli 1944 Rapla) oli Eesti ehitusinsener ja tööstur.
Ta oli Tartu Vabadussilla projekteerija.
Zeren oli üliõpilasseltsi Liivika asutajaliige.
Phlox

Phlox on 1999. aastal loodud Eesti ansambel. Phlox andis debüütkontserdi 2000. aasta kevadel "Peda Folgil".
Paldiski Lõunasadama tööstuspark

Paldiski lõunasadama Tööstuspark on tööstuspark Tallinnast umbes 50 km lääne pool asuvas Paldiski Lõunasadamas, suuruselt kolmandas Tallinna Sadama viiest sadamast. 
Tööstuspargi kogupindala on 21 ha. Paldiski Lõunasadama tööstuspark on mõeldud ettevõtetele, millel on oluline paikneda sadama lähedal. 
Paldiski lõunasadama põhitegevus on Eesti eksport-, import- ja transiitkaupade käitlemine. Sadamas käideldakse peamiselt veeremlasti, vanametalli, puitu, turvast ja naftatooteid. Arenev tegevusvaldkond on naaberturgudele mõeldud uute autode transiit ja müügieelne teenindus. Sadamast on tänaseks saanud oluline Läänemere ro-ro-laevaliinide peatuspaik, millel on otseühendus paljude Lääne-Euroopa sadamatega.
Märkimisväärne osa Tallinna Sadama investeeringutest suunatakse Paldiski Lõunasadama ning sellega piirnevate maaüksuste (sh tööstuspargi) arendamisse.
Lisaks Paldiski lõunasadama Tööstuspargile kuulub Tallinna Sadamale ka Muuga tööstuspark.
Sami Hyypiä

Sami Tuomas Hyypiä (sündinud 7. oktoobril 1973 Porvoos) on soome jalgpallitreener ja endine jalgpallur. 
Ta on mänginud klubides Voikkaan Pallo-Peikot (1989), Kuusankosken Kumu (1990–1991), MyPa (1992–1995), Willem II (1995–1999) ja Liverpool FC (1999–2009). 2009-2011 mängis ta Saksamaa klubis Bayer Leverkusen. Tema positsioon oli keskkaitsja.
Alates 1. aprillist 2012 Bayer Leverkuseni treener.
Hyypiä on võitnud Soome karika 1992 ja 1995, Inglismaa karika 2001 ja 2006, Inglismaa liigakarika 2001, UEFA karika 2001, UEFA Meistrite liiga 2005, Euroopa superkarika 2001 ja 2005.
Aastal 2001 valiti ta Soome aasta sportlaseks.
Ühekroonine meenemünt

Ühekroonine meenemünt on Eestis välja antud mitu korda:
World of Warcraft

"World of Warcraft" (lühend WoW) on Blizzard Entertainmenti loodud väga paljude mängijatega "online"-rollimäng (MMORPG).
Mäng on kasvanud välja populaarsest strateegiamängude sarjast "Warcraft", mille esimene mäng "" ilmus 1994. aastal. "World of Warcraft" kuulutati välja aastal 2001 ning mäng ilmus ametlikult 2004. aastal. 
Mängu algusest peale on lisandunud mängule järgmised lisapaketid: ", ", ", ", ", ", " ja "". Lisaks sellele on mängu algne versioon parandatud kujul uuesti välja antud pealkirjaga "World of Warcraft Classic".
Mängu tegevus toimub Azerothi fantaasiamaailmas. 
Eesti mängijaid on "World of Warcraftis" mitmeid kogukondi, millest suurimad on Hüljatud Outlandi serveris "Alliance"'i poolel ning Kalevlased Al'akiri serveris "Horde"'i poolel. Suurim "World of Warcraft Classicu" mängijate kogukond Hüljatud paikneb Gehennase serveris, "Horde"'i poolel. 2017. aastal otsustas kogukond Hüljatud moodustada oma tegevuse toetuseks MTÜ GG Estonia. MTÜ korraldab kogukonna ühisüritusi.
Ühekroonine münt

Ühekroonine münt on Eestis välja antud mitu korda:
Aleksander Kivilaan

Aleksander Kivilaan (kuni 1935 Kustasson; 7. juuli (vkj)/20. juuli 1906 Jäärja vald, Saarde kihelkond, Pärnumaa – 28. detsember 1997 East Lansing, Inghami maakond, Michigan) oli Eesti ja Ameerika Ühendriikide põllumajandusteadlane. 
Ta lõpetas 1927. aastal Pärnu Linna Eraõhtuühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1928–1932 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Üliõpilasselts Liivika liige alates 1928. aastast. Ta kaitses 1935. aastal magistriväitekirja "Viljapuuseenvähk ("Nectria galligena B res".), selle esinemisest Lõuna-Eestis ja tõrjest" ning sai põllumajandusmagistri kraadi.
Ta täiendas end Tartu Ülikooli stipendiaadina aastatel 1936–1938 Berliini Põllumajandusülikoolis aianduse ala ning aastatel 1938–1939 Zürichi Tehnikaülikoolis. Ta õppis 1950. aastatel Michigani Ülikoolis, kaitses seal 1957. aastal doktoriväitekirja välistegurite ja viirushaiguste mõjust pelargooniumi tüvepõletiku arengule ning sai doktorikraadi.
Ta töötas aastatel 1932–1935 Tartu Ülikooli aianduse katsejaamas ja oli aastatel 1940–1944 ülikoolis õppejõud. Ta läks 1944. aastal Saksamaale ja 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse.
Ta õppis ja oli õppejõud Michigani Ülikoolis kuni 1977. aastani. Pensionärina jätkas ta oma seniseid uurimistöid. Tema uurimisalad olid aiandus, taimekaitse ja taimefüsioloogia; ta on ka käsitlenud rakuseina füsioloogiat, keemiat, geneetilist transformatsiooni, alkaloidide sünteesi ning seemnete puhkeseisundi füsioloogiat.
August Reinart

August Reinart (21. august 1895 Särevere vald, Järvamaa – 22. november 1972 Winnipeg, Kanada) oli eesti agronoom, toiduainekeemik ja majandustegelane. 
Ta lõpetas 1924. aastal eksternina Tallinna Reaalkooli ja 1928. aastal agronoomina Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna, õppis aastatel 1928–1934 Tartu Ülikoolis ja 1930–1931 Berliini Ülikoolis majandust. Ta oli üliõpilasseltsi Liivika liige alates 1927. aastast. 
Ta osales esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, töötas põllutööministeeriumis. Aastatel 1927–1932 oli ta põllumajandusosakonna põllutöö ja taimekasvu eriteadlane, 1932–1934 abidirektor, 1934–1935 direktori kohusetäitja, 1935–1936 majandusministri abi, 1936–1944 ühistegelike piimaühingute keskliidu Võieksport esimees. 
1944. aastal põgenes ta Rootsi. 1950. aastast elas Kanadas, kus töötas aastatel 1950–1963 Winnipegis Manitoba provintsi piimandusosakonna teadurina.
Arnold Jürgens

Arnold Johannes Jürgens VR I/3 (3. oktoober (vkj)/ 15. oktoober 1892 Rakke küla, Simuna kihelkond, Virumaa – 13. aprill 1918 Helsingi, Soome) oli Eesti vabadusvõitleja. 
Ta lõpetas 1910. aastal Tartu Reaalkooli ja õppis edasi Riia Polütehnilises Instituudis kaubandust. Lõpetas instituudi, kui kool tegutses juba evakueerituna Moskvas. Oli Riia Eesti Üliõpilaste Seltsi (REÜS) liige alates 1914. aastast.
Eesti Spordiselts Kalevi esimees 1917. aastal ja Eesti Sõjaväelaste Büroo liige.
Hukkus Jüri Vilmsi missioonil Soome. Maetud Simuna kalmistule.
Jaan Naaris

Jaan Naaris (4. mai 1893 Laatre vald, Pärnumaa – 15. jaanuar 1919 Lehtse) oli Eesti sõjaväelane. 
Ta oli üliõpilasseltsi Liivika liige alates 1914. aastast.
17. jaanuaril 1919 otsustas Eesti Ajutine Valitsus "...lahingus saadud haavadesse ärasurnud Jaan Naaris'e hauale Ajutise Valitsuse nimel pärg panna".
Abyei

Abyei on ala Sudaani lõunaosas, halduslikult ringkond Lõuna-Kordofani provintsis. Asub Mugladi basseinis, kus paiknevad suured naftamaardlad. Läbi piirkonna kulgeb Suur Niiluse naftajuhe. Sudaani kodusõja ajal käis seal pidev lahingutegevus. 
Peamine jõgi on loodest kagusse voolav Baḩr al-Ghazāli lisajõgi Baḩr al-Arab.
Abyei suuremad etnilised rühmad on lõunaosas dinkade ngoki hõim ja neist põhja pool araabia keelt kõnelevad nomaadid, "messiria"-d. Suurim asula on Abyei linn.
1905. aastal liideti dinkade asustatud Abyei alad Inglise-Egiptuse Sudaani Kordofani provintsiga.
2004. aasta detsembris sõlmiti Abyei protokoll, mille järgi kuulutati Abyei üleminekualaks Põhja- ja Lõuna-Sudaani vahel ja mis sai osaks 2005. aasta vaherahulepingust. Loodi rahvusvaheline komisjon ("Abyei Borders Commission" - ABC), mis 2005. aastal määras kindlaks Abyei piirid. Põhjapiir kulges mööda põhjalaiust 10°22′30″, 87 km Abyei linnast põhja pool. Sudaani valitsus seda otsust ei aktsepteerinud, sest see jättis mitu suurt naftamaardlat Abyei piiridesse.
Mais 2008 puhkesid piirkonnas taas lahingud Sudaani armee ja Sudaani Rahvavabastusarmee vahel. Abyei linn purustati ja umbes 25 000 elanikku põgenes lõuna poole. Juunis 2008 otsustasid vaenupooled küsimuse Haagi Alalisse Vahekohtusse viia. 22. juulil 2009 tegi kohus lõpliku ja siduva otsuse, millega määrati kindlaks Abyei piirid. Otsuse kohaselt nihutati Abyei põhjapiiri tunduvalt lõuna poole põhjalaiuseni 10°10′00", mistõttu mitu suurt naftavälja jäid Abyeist väljapoole. Samuti muudeti ida- ja läänepiiri nii, et Abyei pindala vähenes 10460 km²-ni. Otsusega nõustusid kõik konflikti osapooled. Naftast saadava tulu jaotust lepe ei puudutanud. Uute lahingute puhkemise ennetamiseks paigutas ÜRO UNMISi rahuvalveväed Abyeisse. 
2011. aasta Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendumil pidid Abyei elanikud eraldi rahvahääletusel otsustama, kas Abyei jääb Põhja- või Lõuna-Sudaani osaks, kuid referendum lükati määramata ajaks edasi.
2011. aasta suvest viibivad Abyeis ÜRO rahuvalveväed, mis koosnevad peamiselt Etioopia sõduritest.
Erich Friedrich Carl Walter

Erich Friedrich Carl Walter (31. juuli/12. august 1894 Peterburi – 8. juuli 1981 Eichwalde) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1904–1912 Peterburi Peetri koolis ja 1912–1913 Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemias. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1913–1916. Prooviaastal oli ta Peterburis. Ordineeriti 12. novembril 1917 Peterburis õpetajaks.
Oli 1917. aastal Peterburi Maarja koguduse adjunktõpetaja ja usuõpetaja ning ümbruskonna saksa kolooniate vikaarõpetaja. 1918. aastal oli ta Narva Johannese koguduse vikaarõpetaja ja usuõpetaja. Aastatel 1919–1939 oli ta Tallinna Oleviste koguduse õpetaja ning Tallinna toomkooli ja Elisekooli (Elisenschule) usuõpetaja.
1939. aastal kolis Saksamaale. Oli aastatel 1939–1945 luterlik vaimulik Posenis, pidades vahel teenistusi ka Riia toomkirikus. Aastatel 1945–1951 oli ta õpetaja Güstrow' toomkirikus. Aastatel 1953–1963 oli õpetaja Schwerinis. Jäi 1963. aastal emerituuri, suri Eichwaldes (Königs Wusterhauseni lähedal Dahme-Spreewaldi kreisis Brandenburgi liidumaal).
Oli jaanuaris 1930 IV Riigikogu liige.
Isiklikku.
Tema isa Karl Friedrich Walter (1866–1933) oli Peterburi Jeesuse koguduse (läti kogudus) õpetaja, onu "Richard" Gottlieb "Walter" (1868–1956) Venemaal, Moskvas Moskva Peeter-Pauli koguduse 2. pastor, vanaisa Karl Reinhold Walter (1834–1905) oli Ropaži koguduse pastor ja tolle isa Friedrich Wilhelm Walter (1797–1871), Ropaži, Allaži ja Vangaži kihelkonnakoguduse pastor 1824–1871 ja sellegi isa Friedrich Carl Walter (1757–1815), Ropaži, Allaži ja Vangaži koguduse pastor 1783–1815. Tema äi Wilhelm Eugen Leonhard Kentmann oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja.
Stone (film 2010)

"Stone" on 2010 aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film. Põneviku režissöör on John Curran ning peaosades mängivad Robert De Niro, Edward Norton ja Milla Jovovich. Filmivõtted toimusid Michigani osariigis.
Esilinastused toimusid 10. septembril 2010 Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil ning 24. septembril 2010 USAs Texase osariigis Austinis "Fantastic Festil".
MPAA (The Motion Picture Association of America) määras filmile R-reitingu ehk alla 17-aastased võivad filmi vaadata täiskasvanu juuresolekul.
Süžee.
Filmi peategelane vang Gerald "Stone" Creeson on võtnud kinnisideeks tingimisi ennetähtaegse vabastamise. Et suurendada oma võimalusi, püüab ta igati manipuleerida oma järelevalveinspektorit Jack Mabreyt. Pensionile minev ametnik satub Stone'i naise Lucetta võrgutamise õnge. Tekib paheline armastuskolmnurk.
Võtteperiood.
Võtteperiood algas 18. mail 2009 Michiganis. Vanglastseenid filmiti Lõuna-Michiganis Lõuna-Mitchigani vanglas(Southern Michigan Correctional Facility) Blackman Townshipi vallas. Kahepäevased kirikustseenid (Emmanuel Lutheran Church) toimusid Ypsilanti linnakese.
5. juuni 2009 katkestati filmimine, kui joobes olekus De Niro naisfänn rikub võttepaiga turvareegleid. Ta arreteeritakse ning paigutatakse raviasutusse.
Kultuurimaa

Kultuurimaa oli Eesti ajaleht, mis ilmus 4. septembrist 1996 kuni 18. märtsini 1998.
Väljaanne ilmus kord nädalas kolmapäeviti.
Ajalehe toimetajad olid Olev Remsu, Paul-Eerik Rummo ja Sirje Normet.
Ajalehe omanik oli Tallinna Keskturu juht Mati Kebina. Tegemist oli ainsa eraisikule kuuluva kultuurinädalalehega Eestis ning arvatavasti kogu Euroopas.
Georg Karl Christian Hoffmeister

Georg Karl Christian Hoffmeister (23. mai/4. juuni 1836 Lazdona – 22. august/3. september 1887 Narva) oli eesti vaimulik.
Hoffmeister õppis aastatel 1852–1855 Tartus gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1856–1860. Töötas seejärel koduõpetajana. Oli aastatel 1863–1864 prooviaastal Kanepi Jaani koguduses. Ordineeriti 24. juunil/6. juulil 1864 Tartus õpetajaks.
Oli aastal 1864 Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja. Sai 23. juunil/5. juulil 1868 Narva Johannese koguduse õpetajaks. Oli ka Peterburi kubermangu Jamburgi ja Oudova pastor ning aastast 1876 Narva vene reaalprogümnaasiumi ja tütarlaste kirikukooli usuõpetaja.
Isiklikku.
Tema äi oli Tartu Maarja koguduse õpetaja Adalbert Hugo Willigerode.
Tamme puiestee

Tamme puiestee on tänav Tartus Tammelinnas.
Tamme puiestee algab Tamme staadioni eest ning kulgeb suures osas kahe eraldatud sõiduteena (need liituvad Soinaste tänava ja Raja tänava vahel) üle Aardla tänava.
Tänava pikkus on ühtepidi umbes 2,3 km.
Tamme puiestee, Kesk kaare ja Suur kaare tänava vahel asub Tamme Kool.
Tänava äärde jääb Tamme kooli tiik.
Kaupo Järviste

Kaupo Järviste (sündinud 8. augustil 1942) on eesti bioloogiaõpetaja ja endine koolijuht. 
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina.
Aastail 1989–1999 oli ta Tartu Tamme Gümnaasiumi direktor. 
7. jaanuaril 2010 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu üldkoosolekul valiti Kaupo Järviste seltsi auliikmeks.
Helve Raik

Helve Raik (14. juuli 1932 Rakvere – 12. september 2020 Tallinn) oli eesti geograafiaõpetaja ja koolijuht.
Helve Raigi lapsepõlvekodu asus Kantkülas. Kooliteed alustas ta 1940. aastal Rägavere algkoolis, kus tema ema töötas õpetajana. 
1955. aastal lõpetas Helve Raik Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonnna. Seejärel töötas ta kuus aastat Tartu 2. ja 3. Keskkoolis geograafiaõpetajana. Aastatel 1961–1972 oli ta Tartu 5. Keskkoolis õppealajuhataja ja 1972–1988 Tartu 5. Keskkooli direktor. 
1989. aastal töötas Helve Raik Tartu linna haridusosakonnas. Alates 1990. aastast töötas ta Tartu Ülikoolis: algul õppeosakonna spetsialistina, 1993. aastast haridustöötajate täienduskoolituse korraldajana ning 1999. aastast oli ta avatud ülikooli täienduskoolituskursuste koordinaator ja programmijuht.
Helve Raik oli NLKP liige ning Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik (1975–1979) ja NSV Liidu Ülemnõukogu saadik (1979–1988).
Isiklikku.
Tema abikaasa oli klimatoloog Ants Raik (1931–1994). Nende tütar on poliitik ja haridustegelane Katri Raik (sünd. 1967), poeg oli koolitaja Mart Raik (1955–2023).