tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sargėnai mõis

Sargėnai mõis (leedu "Sargėnų dvaras") on endine mõis Leedus Kaunases Šilainiai vallas Šilainiai asumis. Mõisa säilinud hooned asuvad aadressil Panerių g. 263E.
Mõisat on esmamainitud novembriülestõusu (1830–1831) ajal, mil selle omanikeks olid Macianskised. Pärast ülestõusnute luhtunud rünnakut Kaunasele kindlustasid nad end mõisa hoonetes. Vene vägedel ei õnnestunud mõisa rünnakuga vallutada ja nii süütasid nad sealsed hooned põlema, sisse põlesid ka mõisa kaitsjad.
Macianskiste valdusse jäi mõis ka edaspidi. 1898. aastal rajas toonane omanik Ignatijus Karlovičius Macianskis mõisa juurde telliselöövi, mis sai hoo sisse küll alles Esimese maailmasõja järel, mil sõjakahjustuste likvideerimiseks kulus palju telliseid. Sõja järel tükeldati suurem osa mõisa maadest; pärast maareformi kuulus mõisale 80 hektarit maad mõisasüdame ümber. Evelina Macianskienė müüs selle maa 1923. aastal Amanda Pudymaityte-Šodienele, kes asus mõisa maadest tükke ümbruskonna põllumeestele müüma. Mõis likvideeriti 1938. aastal, mil riigi eestvedamisel kõik selle maad kruntideks jagati.
Mõisakompleks kaotas valduste tükeldamise tagajärjel oma terviklikkuse. Hiljem rajati selle kohale Šilainiai asumi korterelamud, mõisa ehitistest on säilinud vaid kivist lehmalaut, mis ehitati ümber kahekorruseliseks korterelamuks, ja teenijatemaja. Ülejäänud mõisakompleksi hooned, mis olid puidust, on hävinud. Osaliselt on säilinud on mõisapark, kuigi see on kaotanud oma esialgse struktuuri: puuduvad teed ja praktiliselt on tegemist jäätmaaga.
Kanaari paelrohi

Kanaari paelrohi ("Phalaris canariensis" L.) on paelrohu ("Phalaris" L.) perekonda kuuluv liik kõrrelisi.
Levinud Lõuna-Euroopas. Mitmel pool maailmas kasvatatakse teda kultuuris linnutoiduks.
Eestisse on sattunud võõrliigina, muuhulgas imporditud linnutoiduga talilindudele või puurilindudele.
Machine Gun Kelly (räppar)

Richard Colson Baker (sündinud 22. aprillil 1990 Houstonis Harrise maakonnas Texases), enam tuntud esinejanimedega MGK ja Machine Gun Kelly, on USA räppar ja näitleja.
MGK alustas muusikuteed teismelisena, oma esimese "mixtape"'i avaldas ta oma kulu ja kirjadega 2006. aastal (2015. aastaks oli neid ilmunud juba kümmekond). 2011. aastal sõlmis ta plaadistuslepingud Bad Boy ja Interscope Recordsiga. Tema suure plaadifirma debüütalbum "Lace Up" ilmus 2012. aasta oktoobris ja võeti kriitikute poolt hästi vastu. Album sisaldas singleid "Wild Boy", "Invincible", "Stereo" ja "Hold On (Shut Up)" ning jõudis edetabelis Billboard 200 neljandale kohale. Albumit müüdi üle 178 000 eksemplari. 2015. aasta algul avaldas ta singlid "Till I Die" ja "A Little More" oma teiselt stuudioalbumilt "General Admission". Album ise ilmus sama aasta oktoobris ning jõudis Billboardi edetabelis samuti neljandale kohale. Tema edukaim singel on 2016. aastal ilmunud "Bad Things" (koos Camila Cabelloga), mis jõudis edetabelis Billboard Hot 100 neljandale kohale, oli esikohal edetabelis Mainstream Top 40, jõudis kahekordseks plaatinaplaadiks ning pälvis Radio Disney muusikaauhinna parima koostöö kategoorias. Tema kolmas album "Bloom" ilmus 12. mail 2017 ning oli esimesel müüginädalal Billboardi edetabelis kaheksandal kohal. Tema neljas album "Hotel Diablo" ilmus 5. juulil 2019. Album sisaldas singleid "Hollywood Whore", "el Diablo" ja "I Think I'm Okay(featuring Travis Barker ja Yungblud).
Lainer

Sõna "lainer" võib tähendada:
Lainer oli Eesti ansambel.
Hawkwind

Hawkwind on inglise 1969. aasta novembris asutatud rokkansambel. See oli üks varasemaid "space rock"i ansambleid.
Ansambli laulja ja kitarrist on Dave Brock. 1971–1975 mängis ansamblis basskitarri Lemmy Kilmister.
Hawkwind on teinud pikka aega koostööd inglise ulmekirjaniku Michael Moorcockiga. 1975. aasta alguses salvestas ansambel plaadi "Warrior on the Edge of Time", mis põhineb Moorcocki teoseid läbival igavese kangelase (Eternal Champion) motiivil. Taas kasutati Michael Moorcocki laulusõnu ja häält kolmel 1981. aastal salvestatud plaadil: "Sonic Attack", "Church of Hawkwind" ja "Choose Your Masques". 
Koostöö tipuks kujunes nende ambitsioonikaim projekt "The Chronicle of the Black Sword" (1985), mille aluseks oli Moorcocki fantaasiaromaanide sari võlur Elricust, keda laval kehastas Tony Crerar. Moorcock kirjutas projekti laulusõnad, ent esines ise vaid mõnel kontserdil. Kontserditurnee salvestiste põhjal anti välja plaat "Live Chronicles" ja video "The Chronicle of the Black Sword". Kuuldused, mille kohaselt olevat ansamblile andnud nime Moorcocki tegelane Hawkmoon, on kirjanik ise siiski ümber lükanud.
Kirjandus.
Ansambli Hawkwind teemal on avaldatud kolm raamatut:
Ižora

Ižora (vene keeles "ижора" – 'isurid') on mitme asja nimi:
Inkere kihelkond

Inkere kihelkond on üks Ingerimaa ajaloolisi kihelkondi. Kihelkonna kirik, Voiskorovo kirik asus Voiskorovos.
Kihelkond moodustati 1623-1626. Inkere kirikukihelkonda kuulusid : Anola, Hapoisi (Taskopsina), Hovinmäki, Iisakkila, Kavattila (Niippola), Kirtsala, Kortela, Lankila, Masala, Mokkola, Montila, Olosi (Olosinmäki), Papusi, Petrovsina, Potola, Putronmäki, Rahikkala, Riihikylä, Tuomaala, Uusi-Kallila, Vanha-Kallila, Voiskorova
Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jäävad kihelkonna alad Leningradi oblasti Tosno ja Gattšina rajooni.
Ossinovaja Roštša

Ossinovaja Roštša (vene keeles Осиновая Роща; soome keeles Haapakangas) on ajalooline rajoon (vene keeles исторический район) Peterburi piirkonnas; nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Peterburi põhjaosas Viiburi rajoonis. 
Piirkonda (küla) mainitakse esimest korda 1500 (Хабаканка, vigaselt Хапакангас).
Ajalooliselt on piirkond olnud üks Ingeri kihelkondi: Haapakangase kihelkond.
Koltuši

Koltuši (vene keeles Колтуши; soome keeles Keltto) on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis Koltuši külaasunduses; ühtlasi selle külaasunduse keskus. 
Külas elab 173 inimest (2010).
Küla on esimest korda mainitud 1500.
Koltuši on olnud ingerlaste küla. Koltusi on Ingeri Kiriku Keltto kihelkonna keskus.
Kolppana

Kolppana (soome keeles Kolppana; vene keeles Колпаны) on endine ingerlaste küla, mis nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis. 
Kolppana küla oli Ingeri Kiriku Kolppana kihelkonna keskus, kihelkonda kuulusid : Ala-Sakoska, Himasi, Kivijärvi, Kurema, Lätinä, Pieni Hatsina, Pieni Kolppana, Pieni Paaritsa, Räpisi, Salusi, Sernitsa, Suuri Kolppana, Suuri Paaritsa, Uusi Sernitsa, Vaijala, Vakkala, Vopsi, Ylä-Sakoska.
Endisaegse küla kohal asuvad tänapäeval Bolšije Kolpanõ ja Malõje Kolpanõ küla.
Kobrino

Kobrino (vene keeles Кобрино; soome keeles Koprina) on küla Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis Kobrino külaasunduses.
Külas asub (vene keeles Домик няни А. С. Пушкина). Muuseum asutati 1974.
Külas elab 120 inimest (2014).
Küla on esimest korda mainitud 1500.
Küla oli Ingeri Kiriku Koprina kihelkonna keskus. Külas asus Koprina kirik.
Kalmotka

Kalmotka (vene keeles Калмотка; soome keeles Kaalmutka) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis.
Eesti vabadussõja ajal augustis 1919 toimusid küla lähedal Eesti 1. diviisi kaitselahingud Punaarmee 6. diviisi vastu.
Lahhovo

Lahhovo () on küla Venemaal Pihkva oblastis Opotška rajoonis, 48 km Opotška linnast ja 10 km Duhnovo külast idas.
2000. aastal elas asulas 23 elanikku.
1894. aastal sündis Lahhovos Julius Kuperjanov.
Pāle vald

Pāle vald (läti keeles "Pāles pagasts") on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Viļķene, Katvari, Salatsi, Aloja ja Brīvzemnieki vallaga.
Valla pindala on 146,3 km². 2016. aasta seisuga elas seal 769 inimest. Valla keskus on Pāle küla. Vallavanem on Gita Kārnupe.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli Pāle valla pindala 174,6 km² ja seal oli 3096 elanikku. 1945 moodustati valla aladele Pāle, Ārciemsi ja Āstere külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Pāle külanõukoguga likvideeritav Ārciemsi külanõukogu, aastal 1977 aga osa Katvari ja Salatsi külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Pāle vald Limbaži piirkonda.
Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Kalnazaķi muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Jaunkadegase keskaegne kalmistu (Surnumägi või Bikši säär). Riikliku kaitse all on Dreiliņi mõisa uksed.
Loodus.
Pāle vald asub Kesk-Läti madalikul. Kõrgeim koht ulatub 72,5 meetrit üle merepinna. Vallast saab alguse Korģe jõgi, seal voolab ka Svētupe jõgi. Seal asub 578 hektari suurune Ērgļi Suursoo.
Looduskaitse all on Laveri paju, Kormuiža pajud, Malējkalni pärn, Suurmänd, Tuulepesamänd, Bērzkalni elupuu, Gulbīši paju, Kaksiktamm, Zirbuļi tamm, Jaunkadegase mänd, Vecturmati paju, Drieliņi lehis, Drieliņi saar, Lāči pärnad, Lāči tamm, Lāči mänd, Ulmaņi tamm, Somi tamm, Luhatamm, Lanči tamm, Svētupe tamm, Vallamaja tamm, Neljatüveline künnapuu, Lõhega kuusk, Kasega kuusk, Jaunīši pärn, Baloži tamm ja Jaunpilkase tamm. Valla põhjaosa asub osaliselt Niedrāji-Pilkase soo hoiualal, vald ise asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 697 lätlast, 19 venelast, 5 valgevenelast, 10 ukrainlast, 5 poolakat ja 1 leedulane.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Pāle

Pāle on küla ("ciems") Lätis Limbaži piirkonnas piirkonna keskusest Limbažist 25 ja Riiast 111 km kaugusel, merepinnast 50 meetri kõrgusel. Külas on Pāle valla halduskeskus.
Pāle kujunes Pāle mõisa ("Sepküll") juurde. Liivikeelse Sepaküla asendas tänapäevane lätikeelne nimekuju, mis tulenes mõisa omanike Pahlenite nimest. Lisaks vallavalitsusele asuvad külas veel koduloomuuseum, kus tutvustatakse Liivimaa liivlaste elu, postkontor, põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu.
1912. aastal avati küla lähistel Pāle raudteejaam, mis suleti 1979. aastal. Külas asuvad Pāle ja Pāles skola bussipeatus.
Looduskaitse all on Zirbuļi tamm ning üks põline pärn.
Küla kalmistul asub natsismiohvrite ühishaual mälestusmärk, ka asub seal mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.
Pālest loodes asub Pāle luteri kirik.
Siduri tänav

Siduri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.
Siduri tänav sai nime 4. aprillil 2007. Tänav on saanud nime lähikonnas asuvate remonditöökodade järgi.
Suitsu põik

Suitsu põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.
Suitsu tänav

Suitsu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.
Suitsu tänav sai nime 10. jaanuaril 1934. Tänav on saanud nime lähedal asuva Tallinn-Väikese raudteejaama mõjul (auruveduritega seotu).
Kukmor

Kukmor (tatari Кукмара / Kukmara) on linn Venemaa Tatarstani Vabariigis, Kukmori rajooni keskus. Asub Nurminka jõe kaldal.
Kukmor asutati 19. sajandil, 1928 nimetati aleviks ja linnaõigused sai 2017. aastal.
1989. aastal oli 77,9% elanikest tatarlased.
2017. aasta ujumise maailmameistrivõistlused

2017. aasta ujumise maailmameistrivõistlused olid 17. maailmameistrivõistlused ujumises. Võistlused toimusid Ungaris Budapestis 14.–30. juulil. Võisteldi kuuel spordialal: avaveeujumine, kujundujumine, ujumine, veepall, vettehüpped ja kaljuhüpped. Võistlustel osales 2360 sportlast 182 riigist. Kokku jagati välja 75 medalikomplekti.
Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA) valis 15. juulil 2011 Shanghais toimunud kongressil 2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistluste korraldajad. 2015. aasta maailmameistrivõistluste korraldajaks valiti Venemaa linn Kaasan ja 2017. aasta korraldajaks Mehhiko linn Guadalajara. 2015. aasta veebruaris teatas Guadalajara, et ei saa rahapuuduse tõttu võistlusi korraldada. 11. märtsil 2015 anti teada, et 2017. aasta maailmameistrivõistluste korraldajaks määrati Budapest.
Maailmameistrivõistluste ametlikud maskotid olid Lili ja Lali.
Võistluspaigad.
Võistlused toimusid järgmistes paikades:
Medalitabel.
 Korraldajariik
Viļķene vald

Viļķene vald (läti keeles "Viļķenes pagasts") on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pāle, Limbaži, Katvari, Liepupe ja Salatsi vallaga.
Valla pindala on 224,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1282 inimest. Valla keskus on Viļķene küla, vallamaja asub aadressil Dārza iela 1.
Ajalugu.
19. sajandi lõpus liideti Rūstuži ("Rüssel") ja Viļķene ("Wilkenhof") mõisavallad. Maareformi eel olid praeguse valla aladel Viļķene ("Wilkenhof"), Šķirstiņi ("Napkul"), Ķirbiži ("Kirbisch, Kürbis"), Blome ("Kulsdorf"), Rūstuži ("Rüssel") ja Āstere ("Poikem") mõis; säilinud on Ķirbiži, Blome ja Āstere mõisa häärberid, samuti ka Augustiņi karjamõisa hoonetekompleks. Aastal 1935 oli Viļķene valla pindala 89,4 km². 1945 moodustati valla aladele Viļķene ja Rūstuži külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Viļķene külanõukoguga likvideeritavad Rūstuži ja Āstere külanõukogu, aastal 1975 aga Vitrupe külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Viļķene vald Limbaži piirkonda.
Loodus.
Viļķene vald asub Kesk-Läti madalikul. Valda jääb 84,9 ha suurune Āstere järv. Valla tähtsamad jõed on Vitrupe jõgi ja Svētupe jõgi. Suuremad Viļķene valla sood on 575 hektari suurune Rūstuži Suursoo, 159 ha suurune Toļļi soo, 213 ha suurune Rūstuži-Blome soo. Vallas asub kvartsliiva karjäär.
Kaitstavad mälestised.
Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Katriņa kiriku orel, Ungurkalnsi linnamägi ehk Tammekesemägi ja Viļķene keskaegne kalmistu (Kirikumägi). Kohaliku kaitse all on Ivaši muinaskalmed ehk Kivivares.
Looduskaitse all on Mūrnieki tamm, Pērkoni saar, Pērkoni vaher, Melbārži pärn, Āstere pärn, Āstere tamm, Vēveri pärn, Roži tammed, Blāžase pärn, Ristitamm, Lejaskauguri pärnad, Tamkāji tamm, Saulgrieži tamm, Celmiņi tamm, Vaigaži Ozoliņi tamm, Ozoliņi pajud, Roči tammed, Ezeriņi kadakas, Kirikumäe pärn, Jaunītese metsõunapuu, Jaunītese tammed, Tīrumi hõbepaju, Tīrumi metsõunapuu, Toļļi soo tamm, Katrīna kalmistu tamm, Silzemnieki pärn, Indriķi mänd, Zaķi pärn, Svētupe kaksiktamm, Gāršase tamm, Jaunzemji vaher, Jaunieši pärnad, Gailīši pärn, Gulbīši tamm, Vairogi tamm, Zeltiņi pärn, Brīvzemnieki vaher, Zemnieki pärn, Viļķene õigeusu kiriku pärn, Viļķene õigeusu kiriku tamm, Ausekļi pärn, Rūstuži mõisa pärn, Jaunpori saar, Viesturi tamm, Mazurdziņase pärn, Mazurdziņase tammed, Lāšase paju, Lāšase kask, Lāšase pärnad, Poijase vaher, Upīši vaher, Blome pärnad, Blome saar, Blome tammed, Blome mõisa pärn, Gaitiņi tamm, Upītese paju, Baloži vaher, Lagasti tamm, Lagasti hõbepaju, Kolte paju, Kraukļi pärn, Sīpoli tammed, Sīpoliņi lehis, Sīpoliņi vaher, Oltūži vaher, Oltūži kuusk, Ciemiņi pärn, Laši esimene pärn, Vecķīķase tammed, Blome kooli elupuu, Brīdaga kalmistu männid, Ķirbiži künnapuu, Ķirbiži vana kooli elupuu, Ķirbiži tamm, Ķirbiži kanada kuusk, Šķirstiņi tamm ja Strauti tamm.
Valla loodeosa asub osaliselt Vitrupe oru hoiualal, vald ise asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1161 lätlast, 31 venelast, 5 valgevenelast, 17 ukrainlast, 5 poolakat ja 6 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kristina Viin

Kristina Viin (sündinud 22. novembril 1985 Võrus) on eesti kunstnik, luuletaja ja illustraator. Kristina Viina maale on seostatud sürrealismiga.
Viin on lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli skulptorina ja õppinud Tartu Ülikoolis usuteadust ning tõlkinud vanakreeka keelest eesti keelde ühe apokrüüfse evangeeliumi. Ta on uurinud budismi ning lõpetas 2025. aastal Tartu Ülikooli kraadiõppe magistritööga "Teadvus ja teadvuse seisundite dünaamika budismis: "Satipaṭṭhāna-sutta" kui teadlikkuse alustekst". 
Temalt on ilmunud luulekogud "Nõtkel elevandisammul" (2014), "Isepüüdleja" (2018) ja "Unetamisi" (2024) ning luuletusi Loomingus, Vikerkaares, Müürilehes, Värskes Rõhus ja mujal kogumikes, samuti jutte, aga ka kunstiarvustusi ja artikleid. 
Kristina Viin on illustreerinud luulekogusid, lasteraamatuid ja muid väljaandeid, nt Hugo Raudsepa romaani "Viimne eurooplane" kordustrüki, "Tartu Ülikooli kartseri lood", kirgiisi eepose "Manas", esinenud näitustel Eestis ja Soomes. Ta on teinud lavakujunduse Tartu Üliõpilasteatri lavastusele "Daniil Harms ehk Geeniuse elu" ning maalinud keskse maali Mart Kivastiku Karlova-filmi "Taevatrepp" (2022). 
Kristina Viin on Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi, Eesti Kirjanike Liidu, Tartu Kunstnike Liidu ja Eesti chan-budismi Ühingu liige. Ta on korraldanud loengu- ja vestlusõhtute sarja "Orientalistikaring", kus käsitletakse Idamaade mõtte-, usundi-, kultuuri-, ajaloo- jm teemasid.
Fitness

Fitness on võistlusspordiala, milles võisteldakse keha proportsioonides, ilus ja liikuvuses. See on lähedane kulturismile ehk atleetvõimlemisele, milles hinnatakse jõuharjutuste abil arendatud lihaste vormi ja massi. Alana eraldati fitness naiste kulturismist, kui tolle populaarsus hakkas langema. Fitnessivõistlustel demonstreerivad võistlejad oma füüsist, esitades piiratud aja jooksul pingutusi nõudva aeroobika- või tantsulise liikumise kava.
Esimese võistluse fitnessis korraldas Wally Boyko 1985. aastal Las Vegases USAs, see koosnes trikoovoorust, atleetvõimlemiskavast ja õhtukleidivoorust. 1989. aastal hakkas Louis Zwick selle eeskujul korraldama võistlust Fitness America (tänapäeval Fitness Universe). 1995. aastal algatas rahvusvahelise võistluse Fitness Olympia ka Rahvusvaheline Kulturismiföderatsioon, mis 2004. aastast kannab nime Rahvusvaheline Kulturismi ja Fitnessi Föderatsioon (International Federation of BodyBuilding &amp; Fitness). 1996. aastast toimuvad ka maailmameistrivõistlused. Eestis korraldab fitnessivõistlusi Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit.
Tavaliselt koosnevad fitnessivõistlused trikoovoorust ja vabakavast. Trikoovoorus kannavad võistlejad bikiine ja kontsakingi, näidates oma füüsist kohtunikele ja publikule pool- või veerandpööretega. Hindamisjuhised rõhutavad tavaliselt väikest lihasmassi, lihaserühmade selget eristumist ja saledust; bikiinid peavad katma vähemalt 50% suurest tuharalihasest, stringe ei lubata. Vabakava peab olema füüsiliselt pingutav ning seisneb tavaliselt aeroobikas, tantsus või sportaeroobikas.
Algul korraldati fitnessivõistlusi vaid naistele. Meeste fitnessis võisteldi aastatel 2003–2005 maailma karikale, 2006. aastast toimuvad ka maailmameistrivõistlused.
Fitnessist on välja kasvanud kitsamad alad nagu "bodyfitness", bikiinifitness, rannafitness ja "athletic fitness".
Francesco Ravizza

Francesco Ravizza (1615 Orvieto – 22. mai 1675) oli itaallasest katoliku piiskop.
19. märtsil 1667 valitud ja järgmisel päeval pühitsetud kardinal Neri Corsini poolt Sidoni (Siidon, praegune kohanimi Şaydā linn Liibanonis) titulaarpiiskopiks, 1670 nimetatud Portugali nuntsiuseks.
24. maist 1671 kuni 11. septembrini 1672 pühitses ta ametisse seitse piiskoppi, kellest tuntuim on kardinal Veríssimo de Lencastre. Ta kuulub vanimasse tänapäeval eksisteerivasse pühitsusliini (d'Estouteville'i liin), mis algas kardinal Guillaume d'Estouteville'iga. Kuni 2017. aastani peeti teda väikseima tänapäevani säilinud iseseisva pühitsusliini (Ravizza liin, varem nimetatud Lencastre'i liiniks) alustajaks.
Kuus müüti varjutavad eestlaste ajalugu

"Kuus müüti varjutavad eestlaste ajalugu" on Edgar V. Saksa programmiline revisjonistlik artikkel 1966. aastast.
Müüdid, koos vastuväidetega Edgar V. Saksa poolt, on järgmised:
Bảo Ân

Bảo Ân (sündinud 3. novembril 1951 Đà Lạtis) on Vietnami keiserliku perekonna pea alates 15. märtsist 2017.
Tema vanemad on keiser Bảo Đại ja Hoàng Phi Ánh.
Āstere mõis

Āstere mõis (saksa keeles "Poickern", läti keeles "Āsteres muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Lätis Limbaži piirkonnas Viļķene vallas Āstere asulas. Mõisa peahoone asub Āstere järve idakaldal, valla keskusest Viļķenest 9,5 kilomeetri kaugusel.
Ajalugu.
Āstere mõisa ajalugu enne 1920. aastat.
Mõis kujunes Lemsalu linnuselääni Koskullidele kuulunud Šķirstiņi mõisa maadele. XVI sajandil ostis need maad Jürgen Orgis (suri pärast 1469), pannes aluse Āstere mõisale. Hiljem kuulus see Hastferidele, kelle järgi sai mõis lätikeelse nime. Rootsi ajal kuulus mõisale kolm küla: "Ais Essar", "Ghirden" ja "Poikern". Heinrich Gustav von Hastfer (1731−1799) pani mõisa aastal 1796 Reinhold Friedrich von der Ostenile panti ja viimane omandas aastal 1821 mõisa pärusvaldusena. Aastal 1845 ostis Georg Friedrich von der Osten-Sacken Dreiliņi ja Āstere mõisa teistelt pärijatelt välja, ent kaks aastat hiljem müüs ta need Alexander Gotthard von Vegesackile. Viimane omanik oli aastatel 1904−1920 Ernst von Vegesack.
Mõis pärast võõrandamist.
Agraarreformi järel hakkas peahoones tegutsema Āstere põhikool, seejärel olid seal rahvamaja, postkontor, puhkekeskus ja raamatukogu. 2007. aastast on hoone eravalduses.
Mõisaansambel.
Mõisa peahoone valmimisaeg on teadmata, kuid selle ehituslaad vihjab sellele, et hoone võis valmida umbes 1840. aastal. 1864. aastal lasid Vegesackid hoone ümber ehitada. Hoone fassaad laoti tellistest, sellel oli puidust portikus.
Mõisa suurus.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/2 adramaad, sellele allus 108 mees- ja 106 naishinge. 1688 oli Āstere ja Dreiliņi mõisa suurus 6 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 3 ja 1/4, aastal 1757 aga 6 ja 5/6. Aastal 1823 oli mõisate suurus 8 ja 4/5 adramaad. Aastal 1832 oli mõisatel adramaid 8 ja 2/3, aastal 1881 aga 6 ja 27/80, lisaks 10 ja 12/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.
Skye terjer

Skye terjer, tuntud ka kui skaiterjer, on Suurbritanniast Šotimaalt pärinev koeratõug.
Arvatavalt on tõug saanud nime Skye saare järgi.
Ewa Demarczyk

Ewa Maria Demarczyk (16. jaanuar 1941 Kraków – 14. august 2020 Kraków) oli poola laulja, helilooja ja laulutekstide autor. Tema karjäär lõppes 1999. aastal.
Tõnis Raid

Tõnis Raid (15. oktoober 1849 – 12. oktoober 1936 Viljandi) oli Vene-Türgi sõja veteran ja kaitseliitlane.
Talle anti Valgeristi ja Kotkaristi teenetemärk.
Arash (album)

"Arash" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi debüütalbum. See avaldas 2005. aastal Warner Music. Singlid sellelt albumilt olid "Temptation", "Boro, Boro", "Arash", "Tike Tike Kardi", "Bombay Dreams" ja "Music Is My Language".
Giulia Enders

Giulia Enders ( sündinud 1990. aastal Mannheimis) on saksa gastroenteroloog ja aimekirjanik. 
Ta on gastroenteroloogia doktorant Frankfurdi Goethe ülikooli meditsiinilise mikrobioloogia ja haiglahügieeni instituudis. Oma käsilolevas doktoritöös uurib ta bakterit "Acinetobacter baumannii" (atsinetobakter), mis võib põhjustada infektsiooni, hingamisteede haigusi ja veremürgistust.
2012. aastal võitis ta loenguga "Võluv soolestik" esikoha Freiburgi, Berliini ja Karlsruhe Science Slamil ning loeng sai YouTube'is kiiresti menukaks. Kirjastus Ullstein tegi talle ettepaneku sellel teemal raamat kirjutada. Aimeraamat "Darm mit Charme" ("Võluv soolestik") ilmuski 2014. aasta märtsis. Juulis teatas kirjastaja, et raamatust on pool miljonit eksemplari müüdud. "Võluvast soolestikust" sai rahvusvaheline menuk, mis on tõlgitud 28 keelde.
Superman (Arashi album)

"Superman" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi kolmas stuudioalbum pärast albumeid "Arash" (2005) ja "Donya" (2008). 
See anti välja 4. novembril 2014 Warner Music Scandinavia (WEA) poolt. Singlid sellelt albumilt olid "Broken Angel", "Melody", "Iran Iran World Cup 2014", "She Makes Me Go" (koos Sean Pauliga) ja "Sex Love Rock n Roll (SLR)" (koos T-Painiga).
Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis

 
Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis (saksa keeles "Sächsische Akademie der Wissenschaften zu Leipzig"; akronüüm SAW) on Saksamaa teadusorganisatsioon, üks kaheksast Saksamaa regionaalsest teaduste akadeemiast, mis kuuluvad Saksamaa Teaduste Akadeemiate Liitu.
Teadusühing asutati 1846. aastal Leipzigis Leipzigi Ülikooli professorite initsiatiivil esialgse nimega Saksimaa Kuninglik Teadusselts ("Königlich Sächsische Gesellschaft der Wissenschaften"). Alates 1919. aastast kannab teadusühendus praegust nime.
Teise maailmasõja ajal oli teadusakadeemia tegevus peatatud. Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal säilitas teadusühendus oma autonoomia Saksa DV Teaduste Akadeemia koosseisus. 1989. aastal alanud Saksa DV Teaduste Akadeemia reorganiseerimise käigus jätkas Saksimaa Teaduste Akadeemia iseseisva teadusakadeemiana.
Akadeemia liikmeskond.
Akadeemial on kolm liikmestaatust: tegevliige, korrespondentliige ja auliige. Tegevliikmeid valitakse Saksimaa, Saksi-Anhalti ja Tüüringi teadlaste hulgast. Teadlasi Saksamaa ülejäänud liidumaadest ja väljastpoolt Saksamaad saab valida korrespondentliikmeteks. Seisuga juuli 2017 on tegevliikmeid 155, korrespondentliikmeid 71 ja auliikmeid 2.
Péter Esterházy

Péter Esterházy (14. aprill 1950 Budapest – 14. juuli 2016 Budapest) oli ungari kirjanik. Ta on ungari postmodernse romaanikirjanduse silmapaistvamaid esindajaid.
Elulugu.
Péter Esterházy sündis Mátyás Esterházy de Galántha (1919–1998) (1947. aastani krahv Esterházy) ja Magdolna Mányoki (1916–1980) esimese pojana. Tema vanaisa, krahv Móric Esterházy, oli lühikest aega Ungari peaminister. Tal oli kolm nooremat venda, kellest Márton Esterházy oli Ungari koondises mänginud jalgpallur.
Esterházy oli hariduselt matemaatik. Ta lõpetas 1974. aastal Budapestis Loránd Eötvösi Ülikooli. Ta alustas kirjutamist 1970. aastatel. Edu saavutas ta 1979. aastal ilmunud teosega ”Tootmisromaan” ("Termelési-regény"), millest on saanud ungari uuema proosa üks põhitekste.
Tema rahvusvaheliselt tuntuim teos on 2000. aastal ilmunud oma suguvõsast rääkiv perekonnaromaan "Harmonia Caelestis". See koosneb kahest raamatust, millest esimese ("Nummerdatud laused Esterházyde perekonna elust" ("Számozott mondatok az Esterházy család életéből")) laused on vastandatud teise raamatu pihtimustega ("Esterházy perekonna pihtimused" ("Egy Esterházy család vallomásai")).
Esterházy suri 2016. aastal kõhunäärmevähki. Ta on maetud Gannas oma perekonna mausoleumi.
Ta abikaasa oli Gitta Reén. Neil oli neli last.
Vastikus

Vastikustunne on emotsionaalne reageering millelegi, mis on kas solvav, maitsetu või ebameeldiv. 
Charles Darwin kirjutas, et vastikustunne viitab millegivastasele mässule. 
Vastikust seostatakse peamiselt seoses maitsmismeelega (nii reaalselt kui ka ettekujutuses) ja teisena millegi sarnasega, mida saadakse haistmismeele, katsumise või nägemisega. Musikaalselt tundlikud inimesed võivad tunda vastikust, kuuldes ebaharmoonilist kakofoonilist helikooslust. 
Uuringud on tõestanud, et suhe vastikustunde ja ärevuse vahel tekitab foobiaid, nagu arahnofoobia, vere nägemise ja süstimise foobia ja hirmud, mis seostuvad saastumisega ja on obsessiiv-kompulsiivne häire.
Vastikus on Robert Plutchiki emotsioonide teooria järgi baasemotsioon, mida on uurinud Paul Rozin. See tekitab iseloomuliku näoilme, mida Paul Ekman nimetas üheks kuuest universaalsest emotsiooni näoilmest. Erinevalt hirmust, vihast ja kurbusest, mis kiirendavad pulssi, iseloomustab vastikustunnet tavaliselt pulsi aeglustumine.
Mahi

"Mahi" on Taani laulja Aneela Mirza esimene ja ainus soolokarjääri album pärast Toy-Boxi laialiminekut.
Aleksander Lenk

Aleksander Lenk (24. september 1913 Klini – jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti insener.
Lenk on olnud Kommunistliku partei liige. 1949. aastal visati ta Nikolai Karotamme salajase otsuse alusel Kommunistlikust parteist välja, kuna jättis maksmata kommunistliku partei liikmemaksu, ei võtnud osa partei tegevusest ja oli kaotanud parteipileti.
1994. aastal esitas Lenk omandireformi tõttu majavalitsusele taotluse, et maja ei tagastataks selle omanikule Vello Andres Pettaile. Tema poja Heimar Aleksander Lenki sõnul sai Aleksander Lenk insuldi, kui Pettai oma Nõmmel asuvasse majja saabus.
Isiklikku.
Lenk elas alates 1972. aastast Tallinnas Nõmmel maja üürikorteris. Ta ehitas hoovi basseini.
Lenki abikaasa oli Endla Lenk. Neil on poeg Heimar Aleksander Lenk.
Pandora (täpsustus)

Pandora on tegelane vanakreeka mütoloogias.
Nimel Pandora on teisigi tähendusi:
Amir El-Falaki

Amir El-Falaki (sündinud 12. augustil 1973 Kopenhaagenis) on Taani vokalist. Ta oli bändi Toy-Box liige. 
Amir on marokolane ja oskab rääkida taani, inglise, araabia ja prantsuse keelt. Amir tahtis saada arstiks, kuid temast sai hoopis tantsuõpetaja. Ta kohtas Aneela Mirzat uusaastapeol ja nad otsustasid teha bändi Toy-Box. Amir on tuntud laulude "Best Friend" ja "Tarzan &amp; Jane" poolest. 
Amir oli tantsija Julie Lundi laulus "Merhaba" Taani Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaalis Melodi Grand Prix 2007. Laul ei jõudnud finaali.
Tema nimi أمير‎ "ʾamīr" tähendab araabia keeles 'käskijat', 'emiiri'.
Toy-Box

Toy-Box oli Taani popansambel, mille liikmed olid lauljad Aneela Mirza ja Amir El-Falaki.
Mirza sündis 8. oktoobril 1974 Hillerødis Taanis poolpakistanlasest, pooliraanlasest ema ja parsist isa lapsena. El-Falaki sündis 12. augustil 1973 Kopenhaagenis Taanis marokolaste peres. Aastal 1999 saavutasid nad mõningast edu Skandinaavia edetabelites "bubblegum dance"'i stiilis lauluga "Tarzan &amp; Jane" nende albumilt "Fantastic". Toy-Box tuli taas korraks kokku aastal 2017, et esineda Vi Elsker 90'erne retrofestivalidel.
Ajalugu.
"Tarzan &amp; Jane" sai tunnustuse Smash Hits ajakirjalt 1999. aastal Suurbritannias, kuid nende UK plaadifirma Edel otsustas avaldamist tagasi hoida kuni sama aasta hilisema pooleni, et see ilmuks samal ajal kui Disney "Tarzan". Nad valisid esimeseks avaldatavaks singliks loo "Best Friend", kuigi seda lasti palju televisioonikanalil The Box, jõudis see singel vaid 41. kohale Suurbritannia singliedetabelis (UK Singles Chart) ja plaanid avaldada "Tarzan &amp; Jane" tühistati. Madalmaade hititabelis jõudis see siiski teisele kohale. "Tarzan &amp; Jane" jõudis 15. kohale edetabelis Eurochart Hot 100. Aastal 1999 jõudis laul 16. kohale MTV Europe'i kanalil.
Toy-Boxi esimene album "Fantastic" sisaldab hitte "The Sailor Song", "Best Friend", "Super-Duper-Man", "Teddybear" ja "Tarzan &amp; Jane". See avaldati 1999. aasta septembris. Sellele järgnes album "Toy Ride" aastal 2001, mis sisaldas fännide lemmiklaule "www.girl", "Prince of Arabia" ja "Wizard of Oz".
Pärast lahkuminekut.
Pärast ansambli lahkuminekut töötas El-Falaki tantsuõpetajana, muusikavideo koreograafina ja F.C. Copenhageni ergutustiimi treenerina. Mirza muutis hiljem oma esinejanime Aneelaks ning alustas soolokarjääri, kuid erilist edu ta ei saavutanud. Kui intervjueerijad küsisid järgmise võimaliku Toy-Boxi albumi kohta, ütles Aneela: "Ma ei tea, kõik on võimalik." 13. novembril 2012 kuulutas Aneela oma Facebooki lehel, et uued väljaanded ei hakka ilmuma Toy-Boxi nime all, sest nad ei jõudnud kokkuleppele oma plaadifirmaga. Aneela märkis, et on võimalik, et Toy-Box võib uue nime all tagasi tulla lähitulevikus. Aastal 2017 ilmus Toy-Box taas lavale, et tuuritada Aqua, Vengaboysi ja paljude teistega 1990. aastate kontsertide raames suvel.
Avaveeujumine 2017. aasta veealade maailmameistrivõistlustel

Avaveeujumine 2017. aasta veealade maailmameistrivõistlustel toimus 15.–22. juulil 2017 Ungaris Budapestis. Võistlused toimusid Balatoni järves. Kokku võisteldi seitsmel alal.
Eestit esindasid 2017. aasta veealade maailmameistrivõistlustel avaveeujumises Merle Liivand ja Frank Johan Ojarand, kes mõlemad startisid nii 5 km kui ka 10 km distantsidel.
Ajakava.
"Kõik ajad on kohaliku aja järgi (UTC+2)."
Tulemused.
Mehed.
5 km.
Valitsev maailmameister Chad Ho Lõuna-Aafrika Vabariigist jäi üheteistkümnendaks (54.48,6).
&lt;br&gt;Finaal: 15. juuli
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 62
&lt;br&gt;Maailmameister 2015: 55.17,6 Chad Ho, LAV
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
10 km.
&lt;br&gt;Finaal: 18. juuli
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 65
&lt;br&gt;Maailmameister 2015: 1:49.48,2 Jordan Wilimovsky, USA
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
25 km.
&lt;br&gt;Finaal: 21. juuli
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28
&lt;br&gt;Maailmameister 2015: 4:53.10,7 Simone Ruffini, Itaalia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naised.
5 km.
&lt;br&gt;Finaal: 19. juuli
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 60
&lt;br&gt;Maailmameister 2015: 58.48,4 Haley Anderson, USA
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
10 km.
&lt;br&gt;Finaal: 16. juuli
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 62
&lt;br&gt;Maailmameister 2015: 1.58.04,3 Aurélie Muller, Prantsusmaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
25 km.
&lt;br&gt;Finaal: 21. juuli
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 22
&lt;br&gt;Maailmameister 2015: 5:13.47,3 Ana Marcela Cunha, Brasiilia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Võistkonnavõistlus.
Võistkonda kuulus kaks meest ja kaks naist, kes kõik läbisid 1,25 kilomeetri pikkuse distantsi.
&lt;br&gt;Finaal: 20. juuli
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 19
&lt;br&gt;Maailmameister 2015: 55.14,4 Saksamaa (Rob Muffels, Christian Reichert, Isabelle Härle)
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Haki tänav (Tallinn)

Haki tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Haki tänav sai nime 9. juunil 1953.
Võrsiku tänav

Võrsiku tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Võrsiku tänav sai nime 13. mail 2015.
Viu tänav

Viu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Viu tänav sai nime 13. juunil 1958.
Varese tänav

Varese tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis.
Varese tänav sai nime 19. juunil 1958.
Tikutaja tänav

Tikutaja tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Tikutaja tänav sai nime 17. juunil 2015.
Nõmme põik

Nõmme põik on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Nõmme põik sai nime 16. augustil 1949. Tänav on saanud nime Nõmme tee järgi.
Nepi tänav

Nepi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Nepi tänav sai nime 16. augustil 1949.
Mänsaku tänav

Mänsaku tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Mänsaku tänav sai nime 22. oktoobril 2014. Mänsak on vareslaste hulka kuuluv lind.
Mingi tänav

Mingi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Mingi tänav sai nime 4. novembril 2015.
Lennuse tänav

Lennuse tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Lennuse tänav sai nime 19. augustil 2015.
Lagle puiestee

Lagle puiestee on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Lagle puiestee sai nime 9. aprillil 1946.
Lagle puiesteel elas laulja Vello Orumets.
Kukulinnu tänav

Kukulinnu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Praeguse nime sai Kukulinnu tänav 17. novembril 2014. Enne seda oli tänava nimi alates 16. augustist 1949 Käo põik.
Krüüsli tänav

Krüüsli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Krüüsli tänav sai nime 22. oktoobril 2014.
Kotkapoja tänav

Kotkapoja tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Koovitaja tänav

Koovitaja tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Koovitaja tänav sai nime 17. juunil 2015.
Heinavälja tänav

Heinavälja tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. 
Tänav sai nime 5. augustil 2015.
Aleksander Kirikal

Aleksander Kirikal (10. jaanuar 1887 (ukj) Tõstamaa vald, Pärnumaa – 24. august 1940 Tallinn) oli eesti muusik (fagotimängija) ja ühiskonnategelane.
Ta sai muusikahariduse 89. jalaväe Belomorski polgu orkestri juures tegutsenud kantonistide koolis, hiljem võttis eratunde.
Aastatel 1903–1935 oli ta Estonia teatri orkestris fagotirühma kontsertmeister, 1920–1936 ka Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi puhkpillide-muusikaõpetaja, 1925–1930 Kaitseliidu Tallinna Maleva puhkpilliorkestri dirigent, 1932–1935 Tallinna Konservatooriumi õppejõud. Suvehooaegadel mängis mitme suvituskohta orkestris. Ta on kirjutanud teoseid puhkpilliorkestrile ja teinud orkestratsioone.
1935. aastast jäi südamehaiguse tõttu muusikategevusest kõrvale.
Riigikogu liige Aleksander Kirikal.
Aleksander Kirikali samastamine samanimelise IV Riigikogu ja Eesti Tööliste Partei liikmega pole tõenäoliselt õigustatud.
Dilruba Sultana

Dilruba Sultana (1594 Manisa – 1623/87) oli Osmanite printsess, Mehmed III ja tema orjatari Halime Sultaana tütar. 
Tema vennad olid Mustafa I ja Sehzade Mahmud. Samuti olid tal poolvennad Ahmed I, Sehzade Selim, Sehzade Süleyman ja Sehzade Cihangir ning kolm poolõde. Dilruba sündis 1594. aastal Manisas. Ta oli Sultan Murad IV pooltädi.
Tema kodanikunimi on teadmata, kuid mõned ajaloolased ütlevad, et see oli Dilruba või Dil-Ber Sultan.
Dilruba Sultana abiellus 1604. aastal Türgi suurvesiiri Damat Kara Davud Pashaga. Neil oli kaks last, poeg ja tütar. Paša tapeti 1623. aasta jaanuaris. Mõned ajaloolased ütlevad, et Dilruba suri pärast paša surma 1623. aastal, teised ütlevad, et ta abiellus uuesti ning suri aastal 1687.
Meedia.
Tema tegelaskuju mängivad Melisa Ilayda Ozcanik ja Öykü Karayel Türgi seriaalis "Sajandi valitsejanna".
Halime Sultaana

Halime Sultaana (türgi keeles Halime Sultan; umbes 1571 – pärast 10. septembrit 1623) oli Sultan Mehmed III üks lemmiknaistest ja Sultan Mustafa I ema.
Abhaasia päritolu Halime Sultaana abiellus Mehmed III-ga, kui ta oli alles prints (sehzade) ning valitses Saruhan (Manisa) maakonda Türgis. Halime Sultaanal oli Mehmed III-ga kolm last, pojad Sehzade Mahmud ja Sultan Mustafa I ning tütar Dilruba Sultana. Pärast Sultan Murad III surma 1595. aastal tuli ta Mehmed III-ga Istanbuli. Tema poeg Mahmud oli Istanbulis sõjajõu jalaväe (janitšaride) seas väga populaarne. 
Surm.
Tema surma kohta ei ole midagi teada. Ta on maetud oma poja mausoleumi Hagia Sophia mošeesse Istanbulis.
Meedia.
Tema tegelaskuju mängib Aslıhan Gürbüz Türgi seriaalis "Sajandi valitsejanna".
Francion

Francion oli müütiline frankide kuningas, Merovingide dünastia asutaja.
Teda samastatakse Hektori poja Astyanaxiga.
Oskar Tork

Oskar Tork (6. juuni 1895 Ahja vald, Tartumaa – 24. märts 1930 Tartu) oli eesti ametiühingutegelane ja poliitik.
Ta valiti IV Riigikogu liikmeks Tartumaa valimisringkonnast Eesti tööliste partei, linna- ja maatöörahva, popside, asunikkude, rentnikkude ja kõigi kehvikute ühise kandidaatide nimekirjast. 15. juunist 1929 15. märtsini 1930 oli ta Riigikogus Eesti Tööliste Partei rühma liige, seejärel aga astus sellest rühmast välja ja jäi Riigikogusse erapooletuna. Ta oli ametilt lukksepp ja tegev Tartus metallitööliste ametiühingus. Oli Riigikogu Eesti Tööliste Partei rühma esindajana riigi majandusnõukogu liige. Suri kopsutuberkuloosi.
Rothnaußlitz

Rothnaußlitz (ülemsorbi keeles Čerwjene Noslicy) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Demitz-Thumitzi vallas.
1994. aastani oli Rothnaußlitz eraldi vald.
Külas elab 226 inimest (2011).
Asulat on esimest korda maininud aastal 1352 Herrensitz Nussedlicz.
17. sajandil kuulus Rothnaußlitzi mõis Saksimaa teenistusse astunud Haljava mõisnikule Johann von Taubele (1591–1629) ja tema pojale vabahärra Johann Georg von Taubele (1627–1655).
Pärsia eeslik

Pärsia eeslik ehk onager ("Equus hemionus onager") on eesliku alamliik. Tema kodumaa on Iraan.
Alamliik on ohustatud, sest loodusse ei ole jäänud rohkem kui 600 isendit.
Taksonoomia ja ajalugu.
Pärsia eeslikuid oli arvukalt paljudes Lähis-Ida ja Hiina piirkondades. Kuid alates 19. sajandist on nende arvukus vähenenud mitmest tuhandest paari tuhande isendini. Nüüdisajal elab metsikus looduses umbes 600 pärsia eeslikut.
Elupaik ja levik.
Pärsia eeslikud elavad mägisteppides, poolkõrbetes või kõrbetasandikel. Neid võib leida kõrbesteppidest, suurim populatsioon asub Khar Turani rahvuspargis.
Ohud.
Pärsia eeslik on IUCNi punases nimestikus märgitud kriitilises seisundis liigina, sest liik on väljasuremise lähedal. Suurimateks ohtudeks on salaküttimine liha ja toornahkade eesmärgil, karjakasvatusest tulenev konkurents ning põud.
Kaitsestaatus.
Pärsia eeslikud on kaitse all. Jaht neile on keelatud. Ohustatud Liikide Euroopa programm Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumide Assotsiatsiooni egiidi all tegutseb, et päästa pärsia eeslik väljasuremisest. Päästmiseks paljundatakse neid tehistingimutes,et hiljem asustata nendega nende kunagisi asualasid, sh uusi asualasid Saudi Araabias, Iisraelis ja Ukrainas.
Comac ARJ21

Comac ARJ21 Xiangfeng (hiina keeles 翔鳳 'fööniks') on esimene Hiinas ehitatud regionaal-reaktiivreisilennuk. Hiina firmas Comac loodud lennukis on istekohti 70–100 reisijale.
Puli

Puli on peamiselt Ungaris kasvatatav koeratõug.
Arvatavalt põlvneb tõug Aasiast.
Pumi

Pumi on Ungarist pärinev koeratõug.
Aleksander Kiidelmaa

Aleksander Kiidelmaa (26. september 1896 Narva – 16. august 1969 Tallinn) oli eesti tööline ja ametiühingutegelane.
Ta oli aastail 1940–1947 Eesti NSV Ülemnõukogu liige (1. valimisringkonnast) ning 1940–1941 ja 1944–1945 Tallinna linnapea ja Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu täitevkomitee esimees.
Aleksander Kiidelmaa suri 16. augustil 1969 Tallinnas ja ta maeti 29. augustil 1969 Metsakalmistule.
Leida Johanson

Leida Mercedes Johanson (sündinud Leida Mercedes Ant; 17. juuli (vkj)/ 30. juuli 1911 Tallinn – 29. detsember 2003 Tallinn) oli eesti jurist.
Ta õppis aastail 1935–1940 (lõpetas "cum laude") Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.
Ta oli II Riigivolikogu valimistel demokraatlike ja rahvuslike jõudude kandidaat 5. valimisringkonnas (NSV Liidu poolt organiseeritud Eesti Töötava Rahva Liidu vastaskandidaat).
Suve tänav (täpsustus)

Suve tänav on mitmes Eesti asulas.
Hugo Tiismus

Hugo Tiismus (10. aprill 1924 Salme küla – 7. jaanuar 2007 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.
Hugo Tiismus on maetud Metsakalmistule.
Haridus.
Õppis Salme Algkoolis 1931–1938, lõpetas Suhhumi Industriaaltehnikumi elektrotehnika erialal 1943 ("cum laude"), TPI mehaanikateaduskonna elektrimasinate ja -aparaatide erialal 1952; Leningradi Elektrotehnika Instituudi aspirant 1953–1956. Täiendas end Moskva Energeetika Instituudis ja mujal.,
Teaduskraad ja kutse.
Tehnikakandidaat 1956; dotsent 1958; tehnikadoktor 1978 (Leningradi Elektrotehnika Instituut, "Автоматизированный линейный магнитогидродинамический (МГД) электропривод: (Теория, разработка и внедрение"); professor 1979.
Teenistus.
Hugo Tiismus mobiliseeriti Punaarmeesse 1943, Eesti Laskurkorpuses 1943–1945; töötas Abhaasias hüdroelektrijaama ehitusel 1945–1947.
Tallinna Polütehnilises Instituudis ehitusmehaanika kateedri vanemlaborant 1952; tööstusettevõtete elektrifitseerimise kateedri vanemõpetaja 1956–1958, dotsent 1958–1966, juhataja 1961–1966; elektriajamite kateedri dotsent 1966–1978, juhataja 1966–1971 ja 1980–1989, professor 1978–1992; õppeprorektor 1970–1978; elektriajamite ja jõuelektroonika instituudi elektriajamite ja elektrivarustuse õppetooli emeriitprofessor 1992–2007.
Teadustöö põhisuunad.
Elektrimasinad; automatiseeritud magnetohüdrodünaamiliste (MHD) masinate uurimissuuna arendaja; MHD-masinate kasutamine robotitehnikas.
Avaldas üle 120 publikatsiooni, sh raamatuid ja õpikuid (koos Ustus Aguriga Elektrajamid (1963), artikleid kõrgharidusest; 11 autoritunnistust. Juhendanud 8 väitekirja.,
Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus.
Hugo Tiismus oli elektriajamite õppesuuna üks algatajaid; NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi tehnikaalase teaduslik-metoodilise nõukogu liige; eriala "Elektriajamid ja tootmisseadmete automatiseerimine" metoodikakomisjoni liige; TTÜ elektriajamite ja tehnoloogiliste protsesside automatiseeritud juhtimissüsteemide tööstusharulaboratooriumi (aastast 1990 elektriajamite laboratooriumi) teaduslik juhendaja 1980–1992. Juhtis elektriajamitehnika-alase uurimistöö saavutuste juurutamist NSV Liidu masinatehastes, värvilise metallurgia ettevõtetes. Arendas koostööd lennukimootorite ehitajatega, samuti sõlmis koostöösidemeid välismaa kõrgkoolide ja teadlastega. Tallinna Teadlaste Maja nõukogu liige.
Isiklikku.
Hugo Tiismus oli Mall Hellami isa.
Ferratum

Ferratum on Soome päritolu rahvusvaheline mobiilsete finantsteenuste grupp, mis koosneb emaettevõttest Ferratum Oyj koos tütarettevõtetega. Ferratum asutati mais 2005 peakorteriga Helsingis, hiljem on see laienenud Euroopasse, Põhja-Ameerikasse, Lõuna-Ameerikasse ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonda.
Ferratum on spetsialiseerunud automatiseeritud pangaoperatsioonidele. Firmas on kasutusel automatiseeritud süsteemid kliendituvastuseks, laenuvõime hindamiseks jpm.
Ajalugu ja asutaja.
Ferratum sündis 2005. aastal Grupi asutaja ja tegevjuhi Jorma Jokela eestvedamisel. Jorma Jokela on õppinud Kuopio majanduskolledžis ja Helsingi ärikolledžis raamatupidamist. Kõigepealt lõi ta Helsingis firma Jokela Capital Oy, kus oli tegevjuhiks aastatel 1998–2000. 2004. aastal müüs ta oma firma Jokela Capital. 2005. aastal asutas Jorma Jokela Ferratumi ning on olnud algusest peale selle tegevjuht.
Tegevus.
Ferratum tegutseb Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning APAC-regioonis. Euroopa Liidu panganduslitsents võimaldab firmal osutada teenuseid kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides.
Ferratum noteeriti Frankfurdi börsi põhinimekirjas 6. veebruaril 2015. Ferratum oli esimene FinTechi börsiettevõte. Teadaandes pakkus Ferratum oma aktsiaid rahvusvahelistele institutsionaalsetele investoritele. Aktsiad müüdi hinnaga 17 eurot ja ettevõtte väärtuseks hinnati 370 miljonit eurot. Ettevõtte tulevase majanduskasvu finantseerimiseks koguti ühtekokku 48 miljonit eurot. Noteerimise järel oli Jorma Jokela endiselt ettevõtte suurim investor.
Ferratumi mobiilne pank (Ferratum Mobile Bank) käivitati 2016. aastal Saksamaal, Rootsis ja Norras. Ferratumi sõnul loodi mobiilse panga käivitamisega ülemaailmne kliente, huvirühmi ja teenuseosutajaid ühendav platvorm. Mobiilse pangarakenduse avatud arhitektuur võimaldab kateiste ettevõtete loodud moodulite vaevata integreerimist. Seeläbi saavad nad ligipääsu Ferratumi ulatuslikule ja järjest kasvavale rahvusvahelisele kliendibaasile ning väärtuslikule kliendiinfole.
Pangal ei ole harukontoreid. Konto avamisel tuvastatakse klient isikut tõendava dokumendi ja näotuvastuse abil. Mobiilne pank kasutab käitumisandmete analüüsi, et genereerida reaalajas pakutavaid suunatud soovitusi kliendikogemuse parandamiseks, aga ka ajal jooksul teenuste lisamiseks vastavalt klientide eelistustele.
Peruu karvutu koer

Peruu karvutu koer on Peruust pärinev koeratõug.
Koerad liigitatakse suuruse järgi väikesteks, keskmisteks ja suurteks.
Aleksander Kirikal (Riigikogu liige)

Aleksander Kirikal (13. juuli 1886 Tõstamaa – 26. oktoober 1970) oli Eesti ametnik, poliitik ja karskustegelane, IV Riigikogu koosseisu liige..
Aleksander Kirikal oli Eesti Tööliste Partei poliitik ja ETP revisjonikomisjoni liige alates 1928. aastast.
Ta valiti IV Riigikogu liikmeks Eesti Tööliste Partei nimekirjas.
Aleksander Kirikal oli Tallinna transporditööliste ametiühingu liige. 1930. aastal kandideeris ta Tallinna tööliste ja kõigi palgateenijate nimekirjas Tallinna linnavolikogusse ja sai Tallinna linnavolinikuks aga Tallinna tööliste ja palgateenijate nimekiri tühistati kohtu poolt pärast valimisi 3. mail 1930 ja tööliste 14 kohta jagati ümber teiste parteide vahel. 
1930. aastate teises pooles osales kommunistliku ilmavaatega inimeste koondise, kultuuriühingu „Idee“ tegevuses, pidades seal loenguid. 1937. aastal sai temast Eestimaa Töölisühingute Keskliidu liige.