tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vomano

Vomano (ladinakeelne nimi "Vomanus") on jõgi Kesk-Itaalias Abruzzo maakonnas. 76 km pikkuse Vomano 764 km² suurune valgla piirneb vasakult Tordino valglaga.
Jõe lähe asub Apenniinides Gran Sasso mäestikus, San Franco mäe loodenõlvadel, Gran Sasso rahvuspargi südames.
Selma Kobla

Selma Kobla (neiuna Selma Punab 27. juuli 1910 Kuressaare – veebruar 1990 Tapa) oli eesti arst.
Ta õppis Kuressaare algkoolis ja lõpetas 1930. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Vahepeal töötas mitmesugustel ametikohtadel ja astus 1936. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas (tal oli õppetöös vaheaegasid) 1946. aastal arstina. Ta kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi Ilmatar.
Juba üliõpilasena 1944. aastal töötas ta Tartumaal Kursi jaoskonnaarstina ja jätkas tööd seal ka pärast ülikooli lõpetamist. 1946. aastal asus ta tööle Tapa haiglasse, kus töötas kuni pensionile siirdumiseni.
Selma Kobla suri 1990. aasta veebruaris Tapal.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli (nad abiellusid aastal 1945) pastor August Kobla, isa oli kooliõpetaja Aleksander Punab.
Sisu A-45

Sisu A-45 alias Proto-Sisu on Soome ettevõtte Suomen Autoteollisuus (SAT) poolt aastatel 1970–1982 valmistatud kerge taktikaline maasturveoauto. Kahesillane, neljarattaveoga, mille kandevõime on 4150 kg, on edasi arendatud versioon Sisu KB-45-st, mis oli algselt Soome relvajõududele planeeritud.
Planeerimine.
A-45 põhineb tehniliselt selle eelkäija KB-45-l. Kõige olulisem erinevus on silldades; Kirkstalli sillad oli nüüd SAT oma sildadega asendatud.
Tootmine ja kasutamine.
Eelkäija KB-45 oli SAT Karisi tehases valmistatud. 1969. aastal SAT ühendati teise soomlase veoautotootja, Hämeenlinna Vanaja autotehasega ja kui A-45-t tutvustati, viidi SAT-i militaarsõidukite tootmine vanasse Vanaja tehasesse. Siiski mõned A-45-d toodeti Karises Hämeenlinna tehase aeg-ajalt ebapiisava tootmisvõimsuse tõttu.
Nagu KB-45-d, tuntakse ka A-45-d hüüdnimega "Proto". See tuleb soomekeelsest sõnast "prototyyppi" (prototüüp).
"Protod" on Soome relvajõududes vahetatud uute Sisu A2045 veoautode vastu.
Tehnilisi andmeid.
Mootor.
Auto jõuallikaks on otsesissepritsega kuuesilindriline reasasetusega diiselmootor. Vabalthingava versiooni võimsus on 103 kW ja pöördemoment 393 Nm. Turbolaaduriga võimsus on 110 kW ja pöördemoment 468 Nm.
Jõuülekanne ja allstruktuur.
Käigukastis on viis sünkronisaatoritega varustatud edaspidi käiku ja tagasikäik. Sellele lisaks autol on kaheastmeline aeglusti. Mõlemad sillad on veavad ja varustatud planetaarülekandega rattarummude ja lukustatavada diferentsiaalidega. Esisilla jõu ühendamine töötab pneumaatiliselt ja seda võib kasutada auto liikumise ajal. Sillad on lehtvedrudega ja esisild ka kahetoimeliste amortisaatoritega varustatud. Sõidupidur töötab pneumaatiliselt ja seisupidur õhurõhku vabastades.
Šassii.
Roolisüsteemi abistab hüdrauliline servo. Mõlemad sillad on ühekordsetes rehvidega; rehvimõõt on 14,5–20". Kütusepaagi maht on 210 liitrit. Alalisvooluga elektrisüsteemis on 840-vatine, 24-voldine generaator. Autos on kaks 145 Ah akut. Taga on veokonks. Standardvarustuses on vints, mille tõmbevõime on 6,5 tonni ja trossi pikkus 60 meetrit. Seda võib kasutada nii ees kui ka taga.
Kabiin ja kast.
Kabiin on valmistatud terasest ja klaaskiust, katus on eemaldatav. Kõik aknad on valmistatud turvaklaasist, külgaknad ja tuuleklaas on avatavad. Kabiinis on istmed juhile ja kahele reisijale; juhiiste on reguleeritav. Armatuurlaud on kõikehõlmav, sealhulgas varustatud tahhomeetriga.
Kasti struktuur on valmistatud terasest, põhi on tehtud plastiga immutatud puidust. Kasti pääseb tagaosast. Katteks on raamile tõmmatav present.
Omadused.
Sõiduki kandevõime on 4150 kg ja haagise maksimumkaal on 4000 kg teedel ja tasasel maastikul. Raskel maastikul on auto kandevõime kuni 2500 kg ja haagisel kuni 2000 kg. Pöörderaadius on 700 cm äärepoolseimast esirattast mõõdetuna. Nii esi- kui ka tagaülendinurk on 38°. Kliirens on 340 mm.
Variatsioonid.
Nagu KB-45-st, ka A-45-st on variatsioon, kus on hüdrauliline Sisu Nemo süsteem vedavale haagile. Selle variatsiooni nimi on AH-45. Hüdraulikasüsteem lisab tõmbevõimsust, nii et ühesillalise haagise maksimumkaal on 8000 kg ja kahesillalisel 12 000 kg.
Maarja (eesnimi)

Maarja on eesti naisenimi, mis tuleneb nimest Maria.
Maarja nimepäev on 25. märts (paastumaarjapäev).
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Maarja 1847 naisel. Maarja on Eestis populaarsuselt 99. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Maarja vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 58,56 ning Tartu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,51. Maarja on keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus on samuti 29).
Tordino

Tordino (ladinakeelne nimi "Batinus") on jõgi Kesk-Itaalias Abruzzo maakonnas Teramo provintsis. 
Jõe lähe asub Laga mägedes Kesk-Apenniinides, Gorzano (2458 m) ja Pelone (2230 m) mäe vahel, Gran Sasso rahvuspargi territooriumil.
Ausa

Ausa (ladinakeelne nimi "Alsa") on jõgi Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis. Jõgi voolab lõunas mööda Palmanovast, Aiello del Friulist, Cervignano del Friulist ning Terzo di Aquileiast ja suubub Marano Lagunare ja Aquileia vahel koos Corno jõega Marano laguuni ning sealt edasi Aadria merre.
Kfz 13

Kfz 13 (pikalt "Maschinengewehr-Kraftwagen Kfz 13") oli Adler Standard 6 põhjal ehitatud pealt lahtine Saksa soomusauto, mida ehitati aastatel 1932–1934 114 tükki. Sama keret ja veermikku kasutades valmistati ka 40 sideautot Funkkraftwagen Kfz 14. Reichswehris ja hiljem Wehrmachtis olid need kasutusel kuni operatsiooni Barbarossa esimeste etappideni, kuid eemaldati juba 1941. aastal tegevteenistusest ja saadeti õppeüksustesse.
Kirjeldus.
Kfz 13 oli pealt lahtine ees paikneva mootoriga soomusauto. Autol oli kaks telge, kuid vedav oli ainult üks. Meeskond koosnes ainult kuulipildurist ja autojuhist. Kõigi auto külgede soomuse paksus oli 8 millimeetrit, mis kaitses tavaliste, kuid mitte terassüdamikuga püssikuulide eest. Mati Õuna järgi oli ka põhi kaitstud 5-millimeetrise soomusega. Relvastus koosnes ühest 7,92-millimeetrisest MG 13-st (), mille jaoks oli masinas 1000 padrunit. Kuju tõttu hüüti autot pesuvanniks (saksa keeles "Badewanne").
Sideauto Kfz 14 nägi üldjoontes samasugune välja, kuid kere kohal paiknes raamikujuline antenn ja masinas väliraadio. Meeskond oli kolmeliikmeline ja et soomusauto oli relvastamata, sai meeskond ennast kaitsta ainult isiklike relvadega.
Kasutamine.
Algselt määrati soomusautod Kfz 13 ratsarügementide kuulipildujakompaniidesse, kuid teise maailmasõja alguseks olid nad viidud jalaväediviiside luurepataljonidesse. Nad olid suhteliselt aeglased ja kehva maastikuläbivusega. Poola kampaania näitas, et nad ei sobi eesliinile ja suunati seetõttu tagalasse sisejulgeolekut tagama. Veel alles olevad masinad osalesid ka Prantsuse ja Flandria kampaaniates ning Barbarossa plaani algetapis, kuid suunati juba 1941. aasta jooksul õppeüksustesse. 
Kfz 13 järeltulijat, SdKfz 221 hakati välja töötama 1935. aastal.
Märkused.
Mati Õuna raamatu järgi on baasmasinaks Adler 3Gd, kuid teised allikad seda ei kinnita.
Corno jõgi

Corno (ladinakeelne nimi "Cornum"; friuuli keeles Cuar) on jõgi Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis. 
Jõe läte on Gonarsis, Mortegliano ja Bicinicco vahel. Jõgi voolab läbi Gonarsi, Porpetto, San Giorgio di Nogaro, Torviscosa ja Grado ning suubub Ausa jõega ühinedes Marano laguuni, mõned kilomeetrid enne suubumist merre.
Jõe ladinakeelne nimi "Cornum" (sarv) viitab jõe sängi kujule.
Nelgi tänav

Nelgi tänav on tänav Tartus.
Ta saab alguse Hommiku, Mooni ja Nikolai Lunini tänava vaheliselt alalt umbtänavana, mis kulgeb Hommiku tänavani ning teeb pöörde vasakule ja enne Mooni tänavat pöörde paremale. Seejärel kulgeb tänav otse kuni Kannikese tänavani.
Tänava pikkus on 725 meetrit.
Nisu tänav

Nisu tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas.
Tänav algab Tulbi tänavalt, suundub alguses edelasse, ristub Ravila, Õie, Kressi ja Kannikese tänavaga, pöördub siis lõunasse ja lõpeb Viljandi maanteel.
Tänava pikkus on 0,89 km.
Geert Hofstede

Geert Hofstede (õieti Gerard Hendrik Hofstede; 2. oktoober 1928 Haarlem Holland – 12. veebruar 2020) oli mõjukas Hollandi teadlane, kelle uurimistöö keskmes on organisatsioonikultuur, kultuuriökonoomika ja juhtimisteooria. Ta on eelkõige tuntud kultuuridimensioonide teooria autorina.
Ta oli paljude ülikoolide audoktor. 2012. aastal promoveeriti ta ka Tartu Ülikooli audoktoriks.
Gregory Itzin

Gregory Martin Itzin (20. aprill 1948 Washington – 8. juuli 2022 London) oli Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja. 
Itzin on tuntud eeskätt tänu USA presidendi Charles Logani rollile telesarjas "24" (2006. aasta Primetime Emmy parima draamasarja meeskõrvalosatäitja nominatsioon). 
Ta on mänginud ka telesarjades "Sõbrad" (Theodore Hannigan, Mike Hannigani isa), "Murder One" (Roger Garfield), "Portreteerija" (Joel Marks), "The Mentalist" (Virgil Minelli), "Big Love" (senaator Dwyer), "Varjatud mina" (CIA riikliku salateenistuse endine direktor Henry Wilcox) jt.
Stella jõgi

Stella (friuuli keeles "Stele") on jõgi Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis.
Jõe pikkus on 47 kilomeetrit ja see suubub läbides Marano laguuni Aadria merre. 
Jõevee keskmine temperatuur on 11 °C, kõikumisega vahemikus 7–11 °C.
Ofanto

Ofanto (ladina keeles Aufidus) on Itaalias Campania, Basilicata ja Apuulia maakonnas voolav jõgi.
Ofanto jõgi algab Irpinia platoolt Avellinost idas, San Giorgio del Sanniost kagus ja Cervialto mäest põhjas 715 m kõrguselt. Esmalt voolab ta läbi Lucano Apenniinide itta, jõuab Basilicata piirini ja voolab tükk aega selle piirijõena. Ta pöördub põhja ning möödub Rionero in Vulturest, Vulture mäest ja Melfist lääne poolt, jõuab siis Apuulia piirini ja pöördub taas itta. Ta möödub Lavellost põhja poolt ja pöördub kirdesse. Alles sel kohal lakkab ta olemast Basilicata piirijõgi ja jätkub Apuulias, voolates läbi Canosa di Puglia. Jõgi suubub Aadria merre Barletta lähistel Fiumaras. Ofanto suuet loetakse Manfredonia lahe lõunapoolseks punktiks.
Ofanto suubub Aadria merre Barlettast loodes, moodustades väikese delta, mille peamised harud on muutunud estuaarideks.
Ofanto on 170 km pikk. Antiikajal oli ta laevatatav kuni Canusiumini, mida tänapäeval nimetatakse Canosa di Pugliaks.
Ofanto on muutuva veehulgaga jõgi, millele on iseloomulikud sügisesed ja talvised üleujutused ning suvine madalvesi. Hoolimata suhteliselt suurest pikkusest ja valglast (2780 km²), on jõe keskmine vooluhulk suudmes suhteliselt väike, alla 14 m³/s.
Jõe kallastel asuvad järgmised omavalitsusüksused:
216 eKr toimus Ofanto jõe lähedal Cannae lahing.
Ameerika haab

Ameerika haab ("Populus tremuloides") on papli perekonda kuuluv puuliik.
Carapelle jõgi

Carapelle on jõgi Itaalias Campania ja Apuulia maakonnas. Carapello on 98 km pikkune. Jõgi suubub Aadria merre Barletta lähistel.
Jõe lähe asub Apuulias, Anzano di Pugliast põhjas, La Forma mäe (864 m) nõlval Napoli Apenniinides. Veekogu saab alguse San Gennaro ja Calaggio jõe ühinemisel. Carapello suubub Aadria merre Manfredonia lahes Torre Rivoli asulas Zapponeta lähistel. Jõe alamjooksul asub Margherita di Savoia kaitseala — "Riserva naturale Salina di Margherita di Savoia".
Triploidne haab

Triploidne haab ("Populus tremula" f. "gigas" Nilsson-Ehle) on hariliku haava vorm, millel on triploidne kromosoomigarnituur. 
Triploidsel haaval on kromosoomide arv somaatilistes rakkudes 3n=57, tavalisel diploidsel haaval aga 2n=38.
Triploidsed haavad on kujunenud looduslikult, neid on leitud näiteks Järvselja metsadest. Triploidsed haavad on mädanikukindlamad ja märksa võimsama kasvuga kui diploidsed harilikud haavad.
Triploidset haaba saab paljundada vaid vegetatiivselt.
Deutschland (täpsustus)

Deutschland on Saksamaa saksakeelne nimi.
Nime Deutschland on kandnud
Triploidsus

Triploidsus on liigiomase kromosoomikomplekti kolmekordsus indiviidi (raku) kromosoomistikus.
Tartu linna päev

Tartu linna päev on Tartu linna kaitsepühakute Peetruse ja Pauluse päev (peeterpaulipäev), 29. juuni. Tartlaste jaoks oli see oluline tähtpäev kuni reformatsioonini, seda hakati uuesti tähistama 2003. aastal.
Kunstnik Tiina Viirelaid on kujundanud Tartu linna päeva logo. Sellel on kujutatud Peetruse ja Pauluse atribuute - võtit ja mõõka, mis on ka linna vapil.
UHF-sagedusala

UHF-sagedusala (ingl k "Ultra High Frequency", ultrakõrgsagedus) ehk detsimeeterlaineala on raadiosageduste vahemikus 0,3–3 GHz (300–3000 MHz). Seda raadiolainete piirkonda nimetatakse detsimeeterlainealaks, sest lainepikkuste vahemik on 1 detsimeetrist 10 detsimeetrini (10 cm kuni 1 m).
Detsimeeterlainealast kõrgema sagedusega on sentimeeterlaineala (SHF, "Super High Frequency") ja madalama sagedusega meeterlaineala (VHF).
Detsimeeterlaineid kasutatakse maapealse leviga televisioonis, mobiilsides, raadiolokatsioonis, Wi-Fi-võrgus jm.
Televisioonisaateid edastatakse detsimeeterlainealas sagedusvahemikus 470–862 MHz (kanalid 21–69).
Ühisloome

Ühisloome (inglise keeles "crowdsourcing", saksa keeles "Schwarmauslagerung", tõlkevastetena eesti keelde on pakutud ka talguhange ja rahvahange), on tavaliselt kas reaalses aegruumis või onlain toimuv, osalejatelt tavaliselt vabatahtlikku panust eeldav probleemilahenduse meetod. 
Oma algses tähenduses mõeldakse ühisloome all probleemide lahendamist suure hulga vabatahtlike kaastööliste poolt, kes reageerivad avatud üleskutsele hanke korraldaja poolt pakutud formaadi raames. Ühisloome puhul puuduvad probleemi lahendustel konkreetsed autorid, kaastöölised ei saa palka, st nende töö on vabatahtlik ning nende tasuks on eelkõige intellektuaalne rahuldus. Parimatele kaastöölistele võib probleemi püstitaja panna välja erinevaid autasusid.
Ühisloomet iseloomustab ühekülgselt domineeriva positsiooni puudumine või vähene tähtsus, ülesande parim lahendus sünnib võimalikult suure hulga osalejate ühise tarkuse tulemusel.
Ühisloomega tihedalt seotud mõisteteks on ühiskatsetus ("crowdtesting") ning ühisrahastus ("crowdfunding"). 
Ühisloome ideid kasutatakse ka elektroonilistes kanalites toimuva sotsiaalse ettevõtluse ("social commerce") puhul, kus kliendid moodustavad teistele klientidele justkui "isikliku filtri", aidates leida parimaid pakkumisi.
Allhankest (inglise keeles "outsourcing") eristab ühisloomet kaasamise vabatahtlikkus. 
Mõiste kujunemine.
2006. aastal võttis ühisloome mõiste esimest korda kasutusele ameerika ajakirjanik Jeff Howe: "Simply defined, crowdsourcing represents the act of a company or institution taking a function once performed by employees and outsourcing it to an undefined (and generally large) network of people in the form of an open call. This can take the form of peer-production (when the job is performed collaboratively), but is also often undertaken by sole individuals. The crucial prerequisite is the use of the open call format and the large network of potential laborers."
2008. aastal pakkus Daren C. Brabham välja ühisloome võimaluse teadustekstide koostamiseks: "Crowdsourcing is an online, distributed problem-solving and production model."
2009. aastal pakkus ühisloome kui sotsiaalmajandusliku nähtuse definitsiooni välja Christian Papsdorf: "Crowdsourcing ist die Strategie des Auslagerns einer üblicherweise von Erwerbstätigen entgeltlich erbrachten Leistung durch eine Organisation oder Privatperson mittels eines offenen Aufrufes an eine Masse von unbekannten Akteuren, bei dem der Crowdsourcer und/oder die Crowdsourcees frei verwertbare und direkte wirtschaftliche Vorteile erlangen.". Selle definitsiooniga eraldab Papsdorf ühisloome mõiste selgelt ka mõistetest nagu avatud lähtekood ("open source"), individuaalne masstootmine ("mass customization", "Individualisierte Massenfertigung") või töötav klient ("Arbeitender Kunde").
Ühisloomeprojektid.
Üks tuntumaid ühisloomeprojekte on Vikipeedia, mille eesmärk on koguda entsüklopeedilises vormis kokku kõik maailma teadmised ning teha need võimalikult kõigis keeltes kõigile inimestele kättesaadavaks. Projekti OpenStreetMap eesmärk on luua maailma kaartide vaba andmebaas. Rahvakogu eesmärk on teha Riigikogule ettepanekuid seaduste loomiseks.
Eesti Tööandjate Keskliit

Eesti Tööandjate Keskliit (lühend ETKL) on aastal 1997 moodustatud mittetulundusühing, mis ühendab Eesti ettevõtjaid ja nende ühendusi.
Keskliit on oma eesmärgiks seadnud järgmise: "esindada ja kaitsta oma liikmete huve suhetes seadusandliku ja täitevvõimuga ning töövõtjate esindajatega, samuti esindada liikmesorganisatsioone rahvusvahelisel, üleriiklikul ja regionaalsel tasandil".
Ajalugu.
ETKLi ajalugu ulatub 1917. aastasse, mil asutati Tallinna Tööstusliku Piirkonna Vabrikantide Ühisus (hilisem nimi: Eestimaa Vabrikantide Ühisus). Eestimaa Vabrikantide Ühisus lõpetas tegevuse Nõukogude võimu käsul 1940. aastal.
Pärast Nõukogude perioodi moodustasid 1991. aastal tööstusharude liidud Eesti Tööstuse Keskliidu, mis 1995. aastal reorganiseeriti Eesti Tööstuse ja Tööandjate Keskliiduks. Aastal 1995 moodustasid omaette liidu ka teenindussektori majandusharude liitude ettevõtjad. Selle nimeks sai Eesti Tööandjate Ühenduste Keskliit. Aastal 1997 Eesti Tööstuse ja Tööandjate Keskliit ja Eesti Tööandjate Ühenduste Keskliit ühinesid ja moodustasid ühise liidu - Eesti Tööandjate Keskliit.
Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts

Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts (lühend EAHS) oli aastatel 1924–1940 tegutsenud kutselisi muusikuid ühendav selts. EAHSi õigusjärglane on aastast 1989 Eesti Heliloojate Liit.
EAHSi eestvõttel korraldati kontserte, muusikavõistlusi, anti välja noote ja muusikakirjandust.
1930. aastatel tegutses EAHSi juures Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi keelpillikvartett ja puhkpillikvartett.
Eesti Akadeemiline Kutseõiguslikkude Kunstnikkude Koondis

Eesti Akadeemiline Kutseõiguslikkude Kunstnikkude Koondis (lühend: EAKKK; hilisem nimi: Eesti Akadeemiline Kunstnike Koondis) oli aastatel 1935–1940 tegutsenud ühendus, mille moodustasid Eesti kunstnikud. 
Enamik EAKKKi liikmeid olid kas Riigi Kunstitööstuskooli lõpetajad ja õppejõud, või need, kes olid varem lahku löönud Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingust.
Eesti Akordioniliit

Eesti Akordioniliit (EAL) on 1994. aastal asutatud mittetulundusühing, mis ühendab akordioniõpetajaid ja -õpilasi ning akordionialaga tegelevaid professionaale.
EAL peab oma ülesandeks "seista hea akordionialase muusikahariduse käekäigu eest, korraldada erialaseid täiendkoolitusi ja konkursse, koordineerida festivalide ja kontsertide korraldamist, vahendada akordionialast teavet ja kontakte".
EAL on Rahvusvahelise Akordioniliidu (CIA) täisliige.
Malm (täpsustus)

Malm võib tähendada mitut asja:
Eesti Antarktika Ekspeditsioon

Eesti Antarktika Ekspeditsioon (lühend: ESTANTEX) on aastal 2002 MTÜ Eesti Antarktika Ekspeditsioonid, Eesti Välisministeeriumi ja Eesti Teaduste Akadeemia Polaaruuringute Komitee koostöös valmiv projekt, mille eesmärk on saada Eestile konsultatiivse lepingupoole staatus (Antarktika lepingu osalisena) ja alustada Eesti rahvuslikku Antarktika uurimisprogrammi.
Candelaro

Candelaro on jõgi Itaalias Apuulia maakonnas Foggia provintsis. Jõe vett kasutatakse põldude niisutamiseks.
Jõgi saab alguse Gargano loodejalamilt. 70 km pikkune jõgi suubub Aadria mere Manfredonia lahte Manfredonia linnast lõunas. 
Candelaro voolab läbi järgmiste asulate: San Paolo di Civitate, San Severo, Rignano Garganico, San Marco in Lamis, San Giovanni Rotondo ja Manfredonia.
Online ja offline

Online ja offline (ka "onlain" ja "offlain", sõnaühendites ka "sidus-" ja "vallas-") on arvutitehnikas ja telekommunikatsioonis vastandmõistete paar, milles "online" tähistab seadme ühendatud (seotud) ning "offline" ühendamata (sidumata) olekut.
Et mingi seade oleks "online", peab ta olema kas
Seade on "offline", kui ta on vooluvõrgust välja lülitatud või muul põhjusel süsteemis kättesaamatu.
Ameerika Ühendriikides on mõisted "online" ja "offline" määratud standardiga Federal Standard 1037C.
Eesti Klaveriõpetajate Ühing

Eesti Klaveriõpetajate Ühing (lühend EKÜ; rahvusvaheliselt: "EPTA Estonia") asutati 1989. aastal Arbo Valdma eestvedamisel. 
EKÜs on praegu ligi 400 klaveriõpetajat.
Aastast 1995 viib EKÜ läbi Eesti klaveriõpetajate päevi. EKÜ on Tallinnas toimuva rahvusvahelise klaverifestivali algatajaid.
EKÜ on avaldanud Bruno Luki autoriplaadi ja kogumiku "Eesti heliloojate klaverimuusikat lastele ja noortele". 
EKÜ andis aastatel 1998–2010 kaks korda aastas välja ajakirja Klaver.
Aastast 1991 on EKÜ Euroopa Klaveriõpetajate Assotsiatsiooni (EPTA) liige.
Eesti Koolinoorsoo Keskliit

Eesti Koolinoorsoo Keskliit oli aastatel 1920–1928 tegutsenud organisatsioon, mis ühendas koolidevahelisi ja vanemate klasside õpilasühinguid. 
Organisatsioon korraldas üle-eestilisi koolinoorsookongresse, samuti ilmus neilt kaks ajakirja: Uudismaa (ilmus -1924) ja Tõusmed (1926–1927).
Organisatsioon lagunes 1928. aastal.
Tesino

Tesino (ladinakeelne nimi "Tessuinum") on jõgi Itaalias Marche maakonnas Ascoli Piceno provintsis.
Tesino voolab lääne–idasuunaliselt läbi järgmiste asulate: Force, Rotella, Montedinove, Castignano, Montalto delle Marche, Cossignano, Offida ja Ripatransone. Tesino suubub Aadria merre Grottammare keskusest lõunas.
Eesti Meeskoor Austraalias

Eesti Meeskoor Austraalias on aastal 1947 asutatud meeskoor.
Meeskoor asutati Saksamaalt Bremenhavenist Austraaliasse reisinud laeval General Stuart Heinzelmann. Laeva pardal olnud 844 sõjapõgenikust olid 148 eestlased.
Koori on teiste seas juhtinud Elmar Saarepera ja Uno Polikarpus.
Eesti Muusikute Ühing Stockholmis

Eesti Muusikute Ühing Stockholmis oli aastal 1952 asutatud ühing, mis seadis oma ülesandeks toetada Rootsis tegutsevate eestlastest muusikute tegevust.
Aastal 1962 võttis ühingu ülesanded üle samal aastal Rootsis loodud Eesti Kultuuri Koondis, täpsemalt selle koondise muusikatoimkond.
Eesti Noorte Huvikeskus Telo

Eesti Noorte Huvikeskus Telo oli aastatel 1994–2001 Tallinnas tegutsenud ja Haridusministeeriumi halduses olnud asutus.
Telo asutati 1994. aastal, kui Eesti Noorte Loodusmaja ja Eesti Tehnikaspordi Maja ühinesid.
Aastal 1994 oli asutuses umbes 40 huviringi.
Telo õpilased osalesid mitmes rahvusvahelises keskkonnaprojektis, näiteks UNESCO Läänemere projektis. Pärast Telo tegevuse lõppemist on rahvusvahelistes keskkonnaprojektides osalemine jätkunud Eesti Noorsootöö Keskuses.
Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komitee

Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komitee (lühend: ERA) on aastal 1993 asutatud organ, mis loodi eesmärgiga, et eelkõige Eesti Süsteemiinseneride Seltsi kaudu esindada Eestit Rahvusvahelises Automaatjuhtimise Föderatsioonis (IFAC) ja säilitada IFACiga tihe kontakt.
Eesti Rahvuslik Mehaanika Komitee

Eesti Rahvuslik Mehaanika Komitee (lühend: ERMK) on Rahvusvahelise Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Liidu (inglise International Union of Theoretical and Applied Mechanics, lühendatult IUTAM) Eesti kontaktorgan. 
ERMK asutati 1991. Aastal 1992 sai ERMK IUTAMi liikmeks. 
ERMK on osalenud mitmes Eesti mehaanikaprogrammi töös.
Eesti Matemaatika Komitee

Eesti Matemaatika Komitee (lühend: EMK) on Rahvusvahelise Matemaatikauniooni (inglise International Mathematical Union, lühendatult IMU) Eesti kontaktorgan. 
EMK asutati 1991. Aastal 2001 sai EMK IMU liikmeks. 
EMKi ülesanne on muu hulgas esindada Eestit rahvusvahelistel matemaatikaüritustel.
Hakaja

Hakaja (vene: Га́кково) oli Ingeri küla Narva lahe idakaldal praeguses Leningradi oblasti Kingissepa rajoonis. Küla on esmamainitud Novgorodi ürikutes 1571. aastal "Akui" nime all, aastatel 1618–1623 Rootsi alana kui "Akaia" ja 1676. aastal kui "Hackia".
Selles külas on sündinud eesti laevakapten Johannes Yllö ja eesti-soome põllumajandusteadlane Leo Yllö ning tema vend arst Adolf Yllö.
Johannes Yllö

Johannes (John) Yllö (20. aprill 1890 Hakaja – 6. oktoober 1950 Stockholm) oli kapten eesti reisi-aurulaevadel „Kalevipoeg“ ja „Estonia“, mis 1920–1940 kurseerisid Tallinn-Helsingi ja Tallinn-Stockholmi liinil.
1939. aastal autasustatud Rootsi Kuningliku Vaasaordeni teise klassi medaliga.
Potenza jõgi

Potenza (ladinakeelne nimi "Flosis") on jõgi Itaalias Marche maakonnas.
Jõgi saab alguse Macerata provintsis asuva Vermenone mäe (1394 m) nõlvalt Kesk-Apenniinides, umbes 800 meetri kõrgusel merepinnast.
Potenza suubub Aadria merre Porto Recanati lõunaserval.
Eesti Rahvuslik Geofüüsika Komitee

Eesti Rahvuslik Geofüüsika Komitee (lühend: ERGK) on Rahvusvahelise Geodeesia ja Geofüüsika Liidu (inglise International Union of Geodesy and Geophysics, lühendatult IUGG) Eesti kontaktorgan.
ERGK asutati 1991.
ERGKi kaudu toimub geofüüsika- ja geodeesiaalane infovahetus IUGGiga, samuti korraldab ERGK Eesti eriteadlaste osalemist rahvusvahelistel üritustel.
Eesti Geograafide Rahvuskomitee

Eesti Geograafide Rahvuskomitee (lühend: EGR) on Rahvusvahelise Geograafia Liidu (inglise International Geographical Union, lühendatult IGU) Eesti kontaktorgan. 
EGR asutati 1992. 
Aastal 2002 toimus IGU ja EGRi ühisettevõtmisel Tartus rahvusvaheline konverents "European Permanent Conference of Rural Landscapes".
Eesti Geoloogia Rahvuskomitee

Eesti Geograafide Rahvuskomitee (lühend: EGR) on Rahvusvahelise Geoloogiateaduste Liidu (inglise International Union of Geological Sciences, lühendatult IUGS) Eesti kontaktorgan. 
EGR asutati 1992. 
EGR osaleb muu hulgas Balti Stratigraafia Assotsiatsiooni tegevuses.
Eesti Rahvuslik Astronoomia Komitee

Eesti Rahvuslik Astronoomia Komitee (lühend: ERAK) on Rahvusvahelise Astronoomiauniooni (inglise International Astronomical Union, lühendatult IAU) Eesti kontaktorgan. 
ERAK asutati 1992. aastal. 
ERAKu ülesanded on muu hulgas astronoomia arengu koordineerimine Eestis ja osalemine Ernst Julius Öpiku stipendiumi väljaandmisel.
Eesti Geomorfoloogia Rahvuskomitee

Eesti Geomorfoloogia Rahvuskomitee (lühend: EGR) on Rahvusvahelise Geomorfoloogide Assotsiatsiooni (inglise International Association of Geomorphologists, IAG) Eesti kontaktorgan. 
ERAK asutati 1992. 
ERAKu ja IAGi koostöös valminud metoodikat kasutatakse Eesti geomorfoloogilisel kaardistamisel.
Mare Vint

Mare Vint (neiuna Mare Mänd; 15. september 1942 Tallinn – 10. mai 2020) oli eesti graafik. 
Oma loomingus kujutas Vint enamasti „ideaalmaastikku”, püüdes tabada looduse ja inimkätega loodu kooskõla.
Elulugu.
Ta lõpetas aastal 1961 Tallinna 9. Keskkooli. Aastatel 1962–1967 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, lõpetas selle klaasikunstnikuna.
Aastatel 1967–1969 töötas ta Tallinna 46. Keskkoolis kunstiõpetajana, seejärel vabakunstnikuna. Ta oli aastast 1973 Eesti Kunstnike Liidu liige.
Mare Vint viljeles tuši- ja pliiatsijoonistust, aastast 1972 valdavalt litotehnikat. Mare Vindi 1960. aastate teise poole ja 1970. aastate alguse loomingus kerkis tugevalt esile laad, mida iseloomustas joonistuste mustvalge kontrast, milles värv kui essents on tinglikum ja pigem markeeriv. Kunstniku 1980.–1990. aastate pildiruum kujutas sageli aedu, parke ja linnu. Motiivid on edasi antud kohati filigraanse joone, täpikeste, rütmide ja vaba pinna mängu abil.
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1967–1976 abielus Tõnis Vindiga, aastast 1987 Andres Toltsiga.
Eesti Pärimusmuusika Keskus

Eesti Pärimusmuusika Keskus on Eesti mittetulundusühing, mis tegutseb üleriigiliselt ja valitsusväliselt, toetab ja korraldab pärimusmuusikaalast huviharidust ning levitab pärimusmuusika elavat esitust. Eesti Pärimusmuusika Keskus asutati 2000. aastal. Ühingu hoone asub Viljandis aadressil Tasuja puiestee 6. Ühing kuulub Eesti Vabaharidusliitu.
Eesti Pärimusmuusika Keskus toetub oma tegevuses Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia muusikaosakonna pärimusmuusika õppekavale ja on partneriks ning teabekeskuseks Eestis tegutsevatele muusikakoolidele, kodanikeühendustele, pärimusmuusika-ansamblitele, folkloorirühmadele, üksikpillimeestele ja pärimusmuusika harrastajatele.
Alates 2008. aasta kevadest tegutseb Eesti Pärimusmuusika Keskus Viljandi lossimägedes asuvas kaunis Pärimusmuusika Aidas, kus toimub aastaringne kontserttegevus. Keskuses tegutseb koolituskeskus ja asub pärimusmuusika teabekogu.
Eesti Pärimusmuusika Keskuse missioon on: Eesti pärimusmuusika elavana hoidmine, õpetamine ja propageerimine läbi elava eeskuju.
Billy Mays

Billy Mays (õieti William Darrell Mays; 20. juuli 1958 McKees Rocks, Pennsylvania – 28. juuni 2009 Tampa) oli tuntud Ameerika Ühendriikide reklaamitegija ja telesaatejuht.
Ta sai tuntuks oma energilise ja isikupärase reklaamimisstiiliga, millega tutvustas erinevaid kodutarvikuid ja imetooteid. Ta oli ka telesaate "PitchMen" silmapaistev staar.
Carrot Top

Carrot Top (õieti Scott Thompson; sündinud 25. veebruaril 1965 Rockledge'is Floridas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
George Carlin

George Carlin (õieti George Denis Patrick Carlin; 12. mai 1937 New York – 22. juuni 2008 Santa Monica) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja lavakoomik, kes võitis oma komöödiakogumike eest viis Grammy auhinda.
Tema viimane, kahekümnes album kandis nime "I Kinda Like It When a Lotta People Die" (ee k "Mulle natuke meeldib, kui paljud inimesed surevad") ning ilmus pärast tema surma 2016. aastal.
Carlin oli tuntud musta huumori ja poliitikat, ühiskonda, religiooni, psühholoogiat ja inglise keelt puudutavate vaadete poolest.
2013. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Võistlused toimusid 2.–3. veebruaril Põltsamaal Felixhallis.
Eesti meistriks tulid:
Riisselja

Riisselja oli küla Pärnumaal Saarde vallas.
Kohanimekäändeks on Riisselga, aga võib öelda ka Riisseljale või Riisseljasse.
Ajalugu.
Riisseljat on esmamainitud 1858. aastal, kui on nimetatud "Rehhesilla" metsavahikohta. 1866 kirjutati metsavahikoht vene keeles kujul "Рисилла". Koht asus Saarde kihelkonnas ja kuulus Pati mõisale. Kui 1923 avati külas raudteejaam, kirjutati selle nimi Riiselja. Külaks sai Riisselja alles 1970, aga juba 1977 liideti ta Kalda külaga. Hiljem viidi see paik üle Saunametsa küla koosseisu.
Riisseljas oli raudteejaam Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudteel. Riisseljast hargnes Riisselja–Orajõe raudteeharu, mida 1925 pikendati Iklasse ja maailmasõja ajal Heinastesse.
1977 liideti Surju valla 20 asulat, sh. Riisselja. 1997 tehti ettepanek endise kohanime taastamiseks.
Kohanime päritolu.
Raudteejaama nimi tuleb arvatavasti metsavahikoha nimest. Algusosa tuleb sõnast "rehi", mida kohalikus murdes öeldi "rihi" või "riih". Lõpuosa -selja ja -silla vaheldumist on Eestis mujalgi juhtunud.
Mida teha emaga

"Mida teha emaga" on Mari Saadi 1978. aastal ilmunud lühiromaan. 
Tekst ilmus esmakordselt 1977. aastal ajakirjas Looming.
Romaani tegevus toimub ühel varasuvisel nädalavahetusel, kus maale ema juurde kogunevad töid tegema tema lapsed koos abikaasade ja lastelastega. Ühe perekonna näitel heidetakse pilk hulgale päevakajalistele probleemidele: eaka ema murele üha keerulisemaks muutuva iseseisva toimetulekuga, raskustele kitsaste elutingimustega, valikutele karjääri ja pere vahel, põlvkondade vastuoludele, hirmule lastesaamise ees.
AS Eolane Tallinn

AS Eolane Tallinn on Eesti elektroonikatootmisettevõte, prantsuse kontserni Éolane tütarettevõte. 
Ettevõte on aastast 2012 pankrotti läinud AS-i Elcoteq Tallinn õigusjärglane.
Eolane'i tootmishooned asuvad Tallinnas Lasnamäel aadressil Peterburi tee 49 
2018. aastal oli ettevõtte käive 68 mln eurot ja kasum 1,6 mln eurot. 
Ettevõttes töötas üle 500 inimese. Seisuga 31.03.2025 ettevõtte töötajate arv oli 212.
Hoone arhitekt on Tõnis Tarbe, ehitas Tallinna Ehitustrust OÜ, hoone omanik on Capital Mill. Ruumide pindala on 111 000 m2.
Elcoteq

Elcoteq oli Soome elektroonikaettevõte, mille peakontor asus Luxembourgis. 
6. oktoobril 2011 kuulutati välja ettevõtte pankrot.
Eestis andis paljudele tööd 1993. aastal rajatud Elcoteqi tütarettevõte AS Elcoteq Tallinn, mille baasil loodi 2012. aastal ettevõte AS Eolane Tallinn.
Englo OÜ

Englo OÜ on 1991. aastal asutatud ettevõte, mis toodab ja müüb mõõteseadmeid, detektoreid ja indikaatoreid.
2009. aastast on ettevõte Eesti Kaitsetööstuse Liidu liige.
Eres Estonia

Eres Estonia (ka: Eres Estonia Edition) on muusikakirjastus, mille aastal 1991 asutas Horst Schubert. Eres Estonia kirjastab Eesti heliloomingut, samuti on kirjastus välja andnud oreliteemalised raamatud "Estnische Kirchelorgeln" ja "Kompositionen für Orgeln".
Kirjastus on Saksa muusikakirjastuse Eres tütarettevõte.
Gert Fröbe

Karl Gerhart Fröbe (25. veebruar 1913 – 5. september 1988), esinejanimega Gert Fröbe, oli Saksamaa näitleja. 
Tema tuntuimad filmirollid olid Auric Goldfinger James Bondi filmis "Kuldsõrm", Peachum filmis "The Threepenny Opera", parun Bomburst filmis "Chitty Chitty Bang Bang" ja Hotzenplotz filmis "Der Räuber Hotzenplotz".
Elu.
Gert Fröbe sündis Oberplanitzis, mis nüüd on osa Zwickaust. Enne teist maailmasõda kuulus Fröbe Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse. Ta oli algul kutseline viiuldaja, kuid loobus sellest kabaree ja teatri kasuks.
Ta liitus natsiparteiga 19-aastaselt 1934. aastal, kuid lahkus sealt 1937. aastal. Sellele vaatamata aitas ta kahel Saksa juudil end Gestapo eest varjata. Film "Kuldsõrm" oli alguses Fröbe natsimineviku pärast Iisraelis keelatud, kuni Mario Blumenau (juut, keda Fröbe koos tolle emaga varjanud oli) Viinis Iisraeli saatkonna poole pöördus.
Fröbe sai tuntuks ühes esimestest filmidest, mis pärast teist maailmasõda Saksamaal valmisid: ta mängis 1948. aasta filmis "Berliner Ballade" Otto Normalverbraucherit (sõna-sõnalt 'Otto Tavatarbija'), kellest sai saksa ekvivalent inglise Average Joele. Tema tuntuim roll oli Auric Goldfinger, kurikael James Bondi filmis "Kuldsõrm".
Gert Fröbe suri Müncheni haiglas 5. septembril 1988 75-aastaselt südamerabandusse.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Tehnoloogiaagentuur

Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Tehnoloogiaagentuur (lühemalt: Eesti Tehnoloogiaagentuur; akronüüm: ESTAG) on aastal 2001 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juurde loodud asutus.
Tehnoloogiaagentuur toetab tehnoloogiaga seotud ja innovaatilisi projekte eesmärgiga edendada Eesti ettevõtlust.
Estinfilm

Estinfilm (aastani 2003 Eesti Tõsielufilm) on aastal 1998 Mati Sepping'u asutatud filmitootmise ja -levitamisega tegelev ettevõte.
Estinfilm produtseerib peamiselt dokumentaalfilme, samuti levitab välismaa väärtfilme.
Depoo

Depoo on ehitis, kus hoitakse, hooldatakse ja remonditakse raudtee- või trammiveeremit, trollibusse või ka tuletõrjemasinaid.
Depood:
Maximilian von und zu Trauttmansdorff

Maximilian von und zu Trauttmansdorff (Trauttmansdorffi vabahärra, aastast 1635 Trauttmansdorffi vabakrahv; 23. mai 1584 Graz – 8. juuni 1650 Viin) oli Austria poliitik ning Saksa-Rooma keisrite Ferdinand II ja Ferdinand III saadik.
1609. aastal sai Trauttmanssdorfist Keiserliku Õuekohtu ("Reichshofrat") liige. 1619. aastal aitas ta keisril sõlmida liitu Baieri hertsogi Maximilian I-ga ning 1622. aastal sõlmis ta rahu Transilvaania vürsti Gábor Bethleniga, tänu sellele sai ta 1623. aastal krahvitiitli.
1633. aastal andis Trauttmannsdorf keisrile nõu väejuht Albrecht von Wallenstein vahistada, sest tema tegevus oli muutunud ennustamatuks ja keisrile potentsiaalselt kahjulikuks. 1635. aastal aitas Trauttmansdorff keisril sõlmida Praha rahu, millega seni Rootsi liitlasteks olnud Brandenburg ja Saksimaa muutusid keisri liitlasteks, nagu ka enamik teisi Saksa protestantlikke vürste.
1645–1647 oli Trauttmansdorff keisri peamine läbirääkija Münsteri rahukonverentsil, kus ta saavutas keisrile mitmeid soodsaid tulemusi. Enne Vestfaali rahu sõlmimist pidi ta aga halvenenud tervise tõttu konverentsilt lahkuma.
Jõgeva bussijaam

Jõgeva bussijaam on 2009. aastal valminud bussijaam Jõgeva linnas, mille projekteerisid arhitektid Andres Lunge ja Mait Lauri. Varem oli jaam vana rongijaamaga samas vanas majas ning busside peatuskoht oli praegusest asukohast teisel pool raudteed.
Jaamahoone ehitas firma Eviko ja see läks maksma 3,9 miljonit krooni. Koos sisustusega oli maksumus üle nelja miljoni krooni.
Hoone alumisel korrusel on 40 m² ootesaal, kus on kümne pinki ja kuhu mahub istuma 20 inimest. Samuti on seal tualettruumid ja elektrooniline tabloo busside väljumisaegadega. Teisel korrusel on ruumid bussijuhtidele.
Enne bussijaama valmimist oli Jõgeva linn ainus ilma bussijaamata maakonnakeskus.
Bussijaam pälvis konkursil "Eesti parim puitehitis" 2009 eripreemia liimpuidu kasutamise eest. Ühtlasi sai see maakonna aasta teo auhinna.
2012. aastal valmis bussijaama seni välja ehitamata küljele Olerexi teenindusjaam.
Meelik Samel

Meelik Samel (sündinud 28. oktoobril 1991) on eesti basskitarrist.
Ta on mänginud näiteks ansamblites Põhja-Tallinn, Tenfold Rabbit ja Pen London And The Box.
Faama Film

Faama Film oli filmitootmisettevõte (filmistuudio), mis tegutses aastatel 1992–2003 ning tootis nii dokumentaal- kui ka mängufilme ja tegi reklaamvideoid.
Stuudio asutas 1992. aastal Matti Sepping (teistel allikatel olid asutajate seas ka Tõnu Karro ja Hardi Volmer).
Koos veel mitme Eesti ja välismaa filmistuudioga valmis Faama Filmil 4 täispikka mängufilmi:
Estljandskije Gubernskije Vedomosti

Estljandskije(a) Gubernskije Vedomosti (originaalis vene keeles "Эстляндские губернские ведомости", saksa keeles "Estländische Gouvernements-Zeitung") oli aastatel 1853–1917 ilmunud venekeelne ajaleht.
Enne 1918. aastat oli see ainus kogu Eestimaa kubermangu kohta infot andev perioodiline väljaanne. Tekstid avaldati vene ja saksa keeles (1853–1886); vene ja eesti keeles (1887–1917).
Ajalehes avaldati näiteks Eestimaa kubermangu ametlikke teadaandeid, majandusettevõtete ja seltside aruandeid.
Estonia Muusika Osakond

Estonia Muusika Osakond oli aastal 1912 Estonia seltsi juurde asutatud üksus, mille tähtsaima osa moodustas segakoor (Estonia Muusika Osakonna segakoor).
Estonia Muusika Osakonna segakoor

Estonia Muusika Osakonna segakoor oli aastatel 1912–1940 Estonia seltsi Muusika Osakonna juures tegutsenud segakoor. Koori järglane on 1993. aastal asutatud Estonia Seltsi Segakoor.
Segakoori juhatas algul August Topman. 1920. aastatel sai segakoor Eesti parimaks. Koori repertuaari olulise osa moodustas Eesti helilooming. Olulised olid näiteks 1929. aastal Cyrillus Kreegi "Reekviemi" ja 1931. aastal Artur Kapi "Hiiobi" esiettekanne.
Koor esines ka Soomes, Lätis, Leedus, Poolas ja Ungaris.
Estonia Seltsi segakoor

Estonia Seltsi Segakoor oli aastatel 1993–2022 Estonia Seltsi juures tegutsenud segakoor. See oli 1912–1940 tegutsenud Estonia seltsi Muusika Osakonna segakoori järglane..
Segakooris laulis umbes 50 inimest.
Estonia (selts)

Estonia on laulu- ja mänguselts, mis on asutatud 1865. aastal. 1940. aastal seltsi tegevus lõppes. Selts taasasutati 1990. 
1865. aasta 7. oktoobril tulid kaupmehest Revalia lauluseltsi asutajaliikme Juhan Trummeri korterisse Viru uulitsas kokku tema sõbrad: magistraadi teenrid Georg Koppel ja Aug. Ed. Adamson, gümnaasiumi teener G. Winter, rätsepad J. London, J. Mühlbach ja Aleksander Rode, kammerteener G. Poldenberg, treial C. Johannson ja pärastine köster Johannes Carl Assmuth. Nad otsustasid asutada Eesti lauluseltsi, kuid leidsid aga, et koosolijate praegune arv oli selleks liiga väike ja sellepärast otsustati suurem koosolek kokku kutsuda. 10. oktoobril 1865. tulid J. Trununeri korterisse kottu 17 meest, peaasjalikult käsitöölised, väikekaupmehed ja magistraadi teenrid ja otsustati ühel häälel asutada selts, mis pidi nime kandma «Lauluselts Estoonia", 17. oktoobril valiti seltsi esimene juhatus, nimelt: Georg Koppel esimeheks ja kirjatoimetajaks, Johann Trummler kassahoidjaks ja teisteks juhatusliikmeteks Jakob Lilienberg ja Aleksander Rode. Seltsi koorijuhiks paluti asuda Toomvaestekooli juhataja abi Treul ja seejärel 1866. aastast linnateatri muusikant Eduard Bergmann. 1867. aastal sai seltsi presidendiks Roman von Antropoff.
Selts osales 1869. aasta I üldlaulupeol, kus seltsi 10 lauljaga meeskoor Eduard Bergmanni juhatusel pälvis lauluvõistlusel I järgu diplomi.
1871. aastal loodi seltsi juurde näitetrupp. 
Seltsi eestvedamisel rajati 1906. aastal Estonia teater ning 1913. aastal Estonia teatri- ja kontserdihoone.
Estonia selts korraldas kahasse seltsiga Lootus 1896. aasta VI ja üksinda 1910. aasta VII üldlaulupeo. 1918. aastal oli Estonia seltsi esimees Jaan Linnamägi.
2023. aasta mais ilmus seltsi ajaloost raamat. Seda aitas rahastada Kultuurne Motobande.
Estonian Classics

Estonian Classics on aastal 2001 Tallinnas asutatud muusikakirjastus.
Kirjastus annab välja kas iseseisvalt või koostöös teiste muusikakirjastustega noote, muusikaraamatuid ja heliplaate. Kirjastus on teinud koostööd nt Rootsi kirjastusega Gehrmans Musikförlag, Saksamaa Edition49 ja Saksamaa Eres.
ESTO

ESTO ehk ülemaailmsed eesti kultuuripäevad on väliseestlaste algatatud ülemaailmne eestlaste kogunemine, mis toimub iga nelja aasta tagant. Nädala jooksul toimuvad mitmesugused eesti kultuuriga seotud sündmused, väliseesti organisatsioonide kokkutulekud ja õhtuti omavahelisteks kohtumisteks Salakõrts. Traditsiooniliselt on ESTO kavas laulu- ja tantsupidu, rahvuskongress ning jumalateenistus.
ESTO-del on läbi aegade olnud täita ka poliitiline roll – selliste kogunemiste kaudu sai maailm sõnumeid okupeeritud Eesti kohta. Alates 1988. aastal Austraalias Melbourne'is toimunud kultuuripäevadest on ESTO-l osalenud ka Eesti esinejad. Melbourne'is toimunud V ESTO-l käisid näiteks Lennart Meri, Mart Laar, RAMi poistekoor ja Ivo Linna.
Esimesed ülemaailmsed eesti kultuuripäevad toimusid 1972. aastal Torontos. ESTO nime sai festival mõni aasta hiljem, nagu ka ESTO lipu, mis alates 1996. aastast on hoiul Eesti Rahva Muuseumis. 
ESTO 2019 toimus 27. juunist 3. juulini esimest korda järjest kahes riigis – Eestis ja Soomes – ning kolmes linnas – Helsingis, Tartus ja Tallinnas. 
XIII ülemaailmsed eesti kultuuripäevad ehk ESTO 2025 toimusid 25. juunist 3. juulini Stockholmis, Narvas ja Tallinnas.
Sadestamine (keemia)

Keemias tähendab sadestamine või sadenemine lahuses tahke faasi (sademe) moodustumist keemilise reaktsiooni tagajärjel. Aine sadenemine toimub, kui keemilises reaktsioonis tekib lahustumatu või vähelahustuv aine.
Sademe moodustumine tuleneb aine lahustuvusest, mida mõjutavad ka temperatuur ja rõhk. Sadenemine saab toimuda, kui aine kontsentratsioon lahuses ületab lahustuvuse. Kiiresti toimub see üleküllastunud lahusest. 
Sadestamisel lisatakse lahusele gaasilist, vedelat või tahket reaktiivi – sadestit, mis moodustab eraldatava komponendiga/komponentidega raskesti lahustuva ühendi. Sadestusmeetodit kasutatakse keemilise mahtanalüüsi meetodina ja ainete lahutamiseks. Sadenemise saab esile kutsuda ka nn antisolvendi (see on solvent, milles reaktsiooniprodukt on lahustumatu, näiteks etanooli lisamine vesilahusele) lisamisega. 
Klassikaline sadestusreaktsioon on AgCl sademe (s = "solid" = tahke) teke AgNO3 vesilahusele KCl lisamisel (aq = "aqueous solution" = vesilahuses):
AgNO3 (aq) + KCl (aq) → AgCl (s) + KNO3 (aq)
Kui sademes on osakesed vähe liitunud ja kerged, siis jäävad need hõljuma suspensioonina. 
Sade eraldatakse lahusest setitamise ja dekanteerimisega, filtrimisel või tsentrifuugimisel.
Stephan El Shaarawy

Stephen El Shaarawy (sündinud 27. oktoobril 1992 Savonas) on Itaalia jalgpallur, ründaja. Ta mängib Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma. Tema karjäär algas Genoas.
Aastatel 2011–2015 mängis ta AC Milanis. Pärast Zlatan Ibrahimovići ülemineku PSG-sse sai El Shaarawyst Milani üks olulisemaid mängijaid. Ta oli Serie A 2012–13 hooaja esimese poole parim väravakütt (14 väravat). Aastatel 2016–2019 mängis ta AS Romas. Aastatel 2019–2020 mängis ta Hiina kõrgliiga klubis Shanghai Shenhua. 2021. aasta jaanuaris naasis ta Romasse.
Debüüdi Itaalia rahvuskoondises tegi Stephen El Shaarawy 2012. aasta augustis sõprusmängus Inglismaa vastu. Esimene värav Itaalia eest tuli novembris 2012 sõprusmängus Prantsusmaaga.
Ühisantenn

Ühisantenn on tavaliselt antennisüsteem, mis on kasutajate (tavaliselt kortermaja elanike) ühisomandis. 
Piiratud ruumi tõttu hoone katusel pole mõeldav, et iga elanik paigaldaks sinna oma televisiooni- või raadioantenni. 
Ühisantennist saadav signaal võimendatakse antennivõimendi ja liinivõimendiga ning jagatakse splitteri abil koaksiaalkaablite kaudu kasutajatele laiali. Kasutajad saavad kaablist signaali samas vormingus nagu see raadiolainetena levib.
Naiskodukaitse Järva ringkond

Naiskodukaitse Järva ringkond on Kaitseliidu naisorganisatsiooni Naiskodukaitse piirkondlik organisatsioon, mis tegutseb Järva maakonnas.
Naiskodukaitse Järva ringkond asutati 4. detsembril 1927, taasasutati 2. detsembril 1999. 
Lühiajalugu.
Asutamine.
Esimesed naisüksused Järva Maleva juurde tekkisid 1925. aastal Järva-Jaanis ja Paides. Tol ajal tegutses iga rühm nii nagu oskas, suutis ja õigeks pidas. Hoolitseti liikmete enesearenduse eest ja abistati kaitseliidu rühmi pidude korraldamisel. 12. juunil 1927. aastal aga leidsid juba 10 Järvamaa naiste rühma, et nende tegevusel peab olema sarnane sisu ja eesmärk - valiti Järva Maleva naisorganisatsioonide üldjuhatus. Pool aastat hiljem, 4. detsembril peeti esimene Järva ringkonnakogu koosolek, kus osales esindajaid juba 15 jaoskonnast. Neljandat detsembrit võib pidada seega naiskodukaitse Järva ringkonna sünnipäevaks. Seitsekümmend kaks aastat hiljem mängib detsember taas Järva ringkonna kulgemisloos tähtsat rolli.
Taasasustamine.
2. detsembril 1999 istus Türil Kaitseliidu Järva Maleva staabis neli naist. Nad olid sinna tulnud maleva instruktor- noortejuhi Pille Veitmaa kutsel, kes omakorda sai palve naisi Kaitseliidu tegevusse kaasata Järvamaa kaitseliitlastel. Külalisena viibis koosolekul Naiskodukaitse esinaine Dagmar Mattiisen. Neli Järvamaa naist kuulasid hoolega Mattiiseni sütitavat juttu naiste ühendusest, millel peamiselt kaitseliitlasi abistav, toetav roll. Ent mis samas pakub ka võimalust õppida, areneda, omandada uusi teadmisi ja oskusi, suhelda sarnaste huvidega inimestega. Kui selgus, et neljast naisest piisab, et Naiskodukaitse Järvamaal taasasustada, oli asi otsustatud. Naiskodukaitse Järva Ringkond taasasustati selsamal koosolekul, 2. detsembril 1999.a
Tegevus.
Väljaõpe jaguneb baasväljaõppeks, erialaväljaõppeks, juhtide õppeks ja instruktorite õppeks.
Naiskodukaitse Järva ringkonna juhatus.
Järva ringkonna jaoskonnad:
Koeru jaoskond esinaine Helena Aare
Türi jaoskond esinaine Sirje Kips 
Paide jaoskond esinaine Siiri Sitska
Roosna-Alliku jaoskond Liis Koppelmann
Järva-Jaani jaoskond Tene Metsma
Liikmeskond ja struktuur.
Järva ringkonnas on 212 liiget
Struktuur:
Aasta naiskodukaitsjad.
Vabariiklik aasta naiskodukaitsja, aastal 2014 - Kaire Lõhmus, aastal 2016 Kristlin Kõrgesaar
Luule Kormašova

Luule Kormašova (aastani 1955 Luule Aasnõmm; sündinud 20. jaanuaril 1935 Tallinnas) on eesti kunstnik.
Ta lõpetas aastal 1953 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1959 keraamikuna ERKI.
Aastatel 1960–1962 töötas ta Tallinna Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljees teostuskunstnikuna ja aastatel 1981–1987 ERKI-s keraamikaõppejõuna; aastatel 1962–1980 ja aastast 1987 on tegutsenud vabakunstnikuna. Kuulus aastast 1960 Eesti Kunstnike Liitu.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli maalikunstnik Nikolai Kormašov. Nende pojad on kunstnikud Andrei Kormašov ja Orest Kormašov. Samuti on kunstnik ka nende minia (Oresti abikaasa) Jaana Kormašov.
ETK Projekt

ETK Projekt on aastal 1956 moodustatud projekteerimisettevõte.
Ettevõtte nimed.
Ettevõte kandis asutamise ajal (jaanuar–detsember 1956) nime Läti Kooperatsiooni Projekteerimise Kontori Eesti grupp. 1956–1961 oli see Üleliidulise Tarbijate Kooperatiivide Keskliidu (Tsentrosojuzi) projekteerimistöökoja (alates aprillist 1960 projekteerimisbüroo) Eesti filiaal. 1961–1992 oli see Tsentrosojuzprojekti Tallinna filiaal. 1992–1994 oli see Projekteerimise Instituut ETK Projekt. 1994–1996 oli see AS ETK Projekt. 1996-1998 oli see AS Eeteprojekt, aastast 1998 OÜ Eeteprojekt.
Ettevõtte projekteerimistöid.
ETK Projekt on projekteerinud näiteks Tallinnas asunud kohviku Kadriorg ja Pirita uue Rannahoone.
Orest Kormašov

Orest Kormašov (sündinud 30. märtsil 1964 Tallinnas) on eesti maalikunstnik.
Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna 7. Keskkooli. 1985. aastal astus Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1990. aastal maali erialal.
Pärast kunstiinstituudi lõpetamist töötas ta õppejõuna Tallinna Pedagoogikaülikoolis. 
Ta on viljelenud õli-, tempera- ja akvarellmaali. 
Ta on 1996. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.
Isiklikku.
Tema isa Nikolai Kormašov oli maalikunstnik, ema Luule Kormašova on keraamik, vend Andrei Kormašov on graafik ja plakatikunstnik ning abikaasa Jaana Kormašov on keraamik.
Aspekt

Aspekt (ladina sõnast "aspectus" 'vaade') on seisu- või vaatekoht, millelt käsitletakse mõnda nähtust (asja, sündmuse, objekti, mõistet), nähtuse üks külgi. Sõna on kasutusel ka terminina:
Eurolines

Eurolines on Euroopa-siseseid kaugmaabussireise organiseeriv ettevõte; ühtlasi ka kaubamärk. 
Ettevõtte peakontor asub Belgias Brüsselis.
Balti riikides kasutab kaubamärki Eurolines bussiettevõte LuxExpress.