Vastseliina rahvamaja

Vastseliina rahvamaja on rahvamaja, mis asub Võru maakonnas Võru vallas Vastseliina alevikus. 
Rahvamajas tegutseb 13 huvialarühma, 2 klubi ja raamatukogu ning näidatakse ka kino.
Arhitektuur.
Vastseliina rahvamaja ehitati 1956 ja tollal kandis see nime "Vastseliina agro-zoopropaganda maja". 1991. aastal muutus maja nimi – Vastseliina kultuurimajast sai Vastseliina rahvamaja.
Rahvamaja projekteeris arhitekt Arnold Matteus, kes oli mõjutatud vene 19. sajandi klassikalisest arhitektuurist. Ehituses on näha klassikale standardseid võtteid: hoone keskosa rõhutamine sammaspostitusega, 2 poole sümmeetrilisusega ja ülal kolmnurkse frontooniga. Põhiplaanilt on hoone U-kujuline. Fassaadi ilmestab detailirohke dekoor. Uhke stalinistliku rahvamaja esimesel korrusel on ringi- ja administratiivruumid, teisel korrusel saal koos sinna juurde kuuluvate abiruumidega. Vastseliina rahvamaja saal mahutab 200 istekohta ja kohvik 20 istekohta (pika laua taha ka 30). Konverentsitoas ehk valges toas on 20 istekohta.
Selliseid Stalini-aegseid sammastega kultuuritempleid võib Eestimaal kohata veel Antslas, Orissaares, Abja-Paluojas, Püssis ja Keilas.
Vastseliina rahvamaja renoveeriti aastatel 2002–2004 väljast ja 2005. aastal seest. Selle tulemusena säilitati maja autentne väljanägemine. Vastseliina raamatukogu sai uue kuue 2005. aastal. 2020. aastal tehti maja ümbruses vertikaalplaneering.
Töökorraldus.
Võru Vallavalitsus korraldas 2023. aastast kevadel ümber vallavalitsuse hallatavate kultuuri- ja noorsootööasutuste tegevuse, lõi Võru valla kultuuri- ja noorsootöökeskuse ning viis valla rahvamajad, kultuurimaja ja noortekeskused keskuse juhtimise alla, teiste seas ka Vastseliina rahvamaja. Võru valla kultuuri- ja noorsootöökeskust juhib Maarika Rosenberg. Ümberkorralduste tulemusel jäid suurematesse kultuuriasutustesse – Orava kultuurimajja ning Vastseliina ja Lasva rahvamajadesse tööle kultuurikorraldajad ja majaperenaised.
Instruktorid.
Vastseliina rahvamaja teeb koostööd alevikus asuvate Vastseliina gümnaasiumi ja muusikakooli, noortemaja, lasteaia, samas majas asuvate raamatukogu ja MTÜ-ga Vastseliina Käsiööühing ning teiste piirkonna MTÜ-dega.
Rahvatants ja muu huvitegevus.
Vastseliinat tuntakse eriti tänu rahvatantsu traditsioonile, mille eestvedajaks oli pikki aastaid tantsupärandi kandja ja hoidja tantsumemm Helju Müürsepp (1926–2016). Ta polnud mitte ainult oma kodukandi, vaid Eesti üks teenekamaid rahvatantsujuhte. Tema auks paigaldati 2014. aastal Vastselina rahvamaja ette mälestuspink.
Helju Müürsepa õpetust ja pärandit kannavad edasi tänased Vastseliina rahvamaja tantsujuhid ja tantsijad. Vastseliina tantsurühmad on esindanud Võrumaad kohalikel, maakondlikel ja vabariiklikel tantsupidudel.
Vastseliina Rahvamajas tegutsevad rühmad.
Lisaks saab Vastseliina rahvamajas harrastada joogat, "jumping"'ut, aeroobikat ja kõhutantsu.
Segarahvatantsurühm Kullerid on esindanud eesti rahvakultuuri ja rahvatantsu ka rahvusvahelistel festivalidel, esinetud on Lätis, Leedus, Venemaal, Rootsis, Norras, Soomes, Saksamaal, Hispaanias, Palma de Malorcal, Itaalias Sitsiilias ja Taanis. Püsiva kollektiivi kujunemisel on oma osa etendanud traditsioonid: ühised rühmaõhtud ja väljasõidud. 2023. aastal tähistasid Kullerid 75. tegutsemisaastat. Segarahvatantsurühma Kullerid juhendaja on Inga Leelanss.
Eakate klubi Heldela alustas tegevust 1993. aastal. Klubi hing ja eestvedaja oli aastaid Maie Kõrvel. Klubi loomise eesmärgiks oli tuua kodust välja ühiskonnaelust kõrvalejäänud inimesed ja luua neile võimalus aktiivselt aega veeta. Klubis tegeletakse võimlemise, rahvatantsu, laulmise ja käsitööga. 
Vastseliina puhkpilliorkester loodi 1929. aasta jaanuaris juhendaja Johannes Saarniidu poolt. Mängiti laulupäevadel, kontsertidel, matustel, sünnipäevadel jne. Aastast 2013 kannab orkester nime Vastseliina-Misso puhkpilliorkester ja seda juhatab Valdur Helm. Üllar Kõlli on orkestris kõige kauem mänginud orkestrant ja ühtlasi orkestri mälupank.
MTÜ Vastseliina Käsitööühing on tegutsenud alates 1993. aastast. Selle aja jooksul on õpitud siidi-, portselani- ja klaasimaali, taime- ja lilleseadeid, õmblemist, kangakudumist, lapitehnikat ja nahkehistööd. Kursusest võtavad osa igas eas huvilised. Korraldatud ja osaletud on ka käsitöönäitustel: Lapivaip 100 (2018), “Lapiline Balti kett“ (2019), „Meenutades Ilmet“ (2020), "Värvide mäng kaleidoskoobis (Vastseliina Käsitööühing 30)" (2023) jt juubelinäitused.
Varem on Vastseliina rahvamajas tegutsenud veel naiskoor, meeskoor, meeskvartett, poistekoor, instrumentaalansambel, segaansambel, instrumentaal-vokaal ansambel, ansambel Armuke (2005), täiskasvanute näitering, tantsuveteranide rühm Tave (1972–2018), Vastseliina kammerkoor (1988–2019), Vastseliina naisteklubi (1995–..?), Vastseliina Teisipäevaklubi (1995–...), tantsu- ja võimlemisklubi Exit (2003–2014) ning lasterühm Mikud-Mannid (2004–2009).
Üritused.
Ürituste korraldamisel aitavad kaasa ning panevad õla alla rahvamajas koos käivad huviringid. Suuremad ettevõtmised saavad teoks ühiste arutelude ning mõttetalgute tulemusena koostöös valla haridusasutuste, seltside ning rahvamajas tegutsevate huviringidega.
Näitused.
Vastseliina rahvamajas teise korruse fuajees ja peeglisaalis korraldatakse näitusi. Neist kõige huvipakkuvamad ja rahvarohkemad on olnud Võru valla aukodaniku, kohaliku ajaloouurija ja jäädvustaja Ago Ruusi fotonäitused: „Vastseliina alevik 100 „Aleviku algaastate vastseliinlasi”“ (2022 ja 2023), „Laadapildid“ (2021), "Pildid klaasidelt. Jäädvustusi Vastseliina kandi inimestest." (2013). Oma töid on eksponeerinud ka Vastseliina käsitööühing.