Jõhvi vald

Jõhvi vald on vald Ida-Viru maakonnas. Jõhvi valla halduskeskus on Jõhvi linn.
Vald tekkis 28. novembril 2025, kui senine Jõhvi ja Toila vald ühinesid Jõhvi vallaks.
Valla pindala on 390 km² ja 2025. aasta seisuga elas vallas 15 590 inimest.
Asustus.
Jõhvi vallas on üks linn (Jõhvi), üks alev (Kohtla-Nõmme), kolm alevikku ja 38 küla.
Alevikud.
Tammiku, Toila, Voka
Külad.
Altküla, Amula, Edise, Jõhvi, Järve, Kaasikaia, Kaasikvälja, Kabelimetsa, Kahula, Kohtla, Kohtla-Uueküla, Konju, Kose, Kotinuka, Kukruse, Linna, Martsa, Metsamägara, Mõisamaa, Ontika, Paate, Pajualuse, Pargitaguse, Pauliku, Peeri, Puru, Päite, Pühajõe, Roodu, Saka, Servaääre, Sompa, Täkumetsa, Uikala, Vaivina, Valaste, Vitsiku, Voka.
Ajalugu.
Jõhvi vald loodi aastal 1866, mil Jõhvi kihelkond jaotati 27 vallaks. 
Vallaga ühendati 1892. aastal Tammiku, Edise ja Sompa vallad ja umbes samal ajal ka Jõhvi kirikuvald. 
1913. aastal eraldati Jõhvi vallast Kalina küla, mis liideti Mäetaguse vallaga. 
1939. aasta vallareformi otsusega liideti Jõhvi vallaga suur osa Voka vallast ja väike osa Järve vallast. Haldusreformiga moodustatud uuest Jõhvi vallast eraldati 1948. aastal alevina Ahtme.
Esialgu Virumaa osa olnud Jõhvi sai 1949. aastal Jõhvi maakonna osaks, mis juba 1950 likvideeriti. Selle asemele moodustati Jõhvi rajoon, mille osaks ka Jõhvi vald sai.
Jõhvi vald sai omavalitsusliku valla staatuse 7. juunil 1992.
Jõhvi Linnavolikogu ja Jõhvi Vallavolikogu 13. aprilli 2005. aasta otsusega ühinesid Jõhvi linn ja Jõhvi vald ning tekkis ühine omavalitsus – Jõhvi vald.
Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal uuriti liitumisvõimalusi ka Toila vallaga, mis moodustus senise Toila, Kohtla ja Kohtla-Nõmme valla ühinemisel. Haldusreformi käigus aga eu saatnud läbirääkimisi edu. 2022. aasta lõpul alustasid Toila ja Jõhvi vallad taas liitumiskõnelusi. Otsus liituda peale 2025. aastal toimuvaid kohalike omavalitsuste volikogude valimisi üheks omavalitsuseks kiideti mõlema omavalitsuse volikogu poolt heaks 18. detsembril 2024. Ühinemine leidis aset 28. novembril 2025, päev peale toimunud kohalike omavalitsuste volikogude valimiste tulemuste väljakuulutamist.
Juhtimine.
Jõhvi valla esinduskogu ehk vallavolikogu koosneb 21 liikmest. Vallavolikogu tööd juhib volikogu esimees.
Jõhvi valla täitevvõimu ehk vallavalitsuse juht on Jõhvi vallavanem, kelle nimetab ametisse vallavolikogu.
Loodus.
Jõhvi vald asub Viru lavamaa maastikurajoonis. Valla lääneosa jääb Jõhvi kõrgustikule ja valla keskosa Alutaguse madaliku koosseisu. Valla kesk- ja idaosas on põhiliselt suurte soode ja metsade ala, mis oli jääaja lõppedes üle ujutatud. Valla põhjaosa paikneb Põhja-Eesti rannikumadalikul ja Kirde-Eesti lavamaal, mida eraldab Põhja-Eesti paekallas. Panka liigestavad Pühajõe org ja Voka jõe org. Jõhvi vald piirneb põhjast Soome lahega, mis on osa Läänemerest. Vallal on pikk merepiir koos Eesti kőrgeima pankrannikulőigu - Ontikaga.
Pinnase aluskord piirkonnas on moodustatud kristalliinsetest moondekivimitest, mida pealiskorras katavad põhiliselt karbonaatsed settekivimid, Ülemvendi, Kambriumi ja Ordoviitsiumi settekivimid. Kvaternaarisetete kiht on põhjaosas õhuke (1–2 meetrit) ja pakseneb lõuna suunal. Pankranniku paljandis avanevad kambriumi setted (sinisavi, liivakivid), ülemises osas ordoviitsiumi settekivid (liivakivid, diktüneemakild, glaukoniit ja mitmesugused liivakivid).
Vald on rikas maavarade poolest: turvas, põlevkivi, kasutamata rauamaagivarud, savi, liiv ja lubjakivi, kruus. Väärtuslikuim maavara on põlevkivi.
Veekogud.
Valla territooriumit veestavad Soome lahe ning Peipsi järve ja Narva jõe vesikonna jõed oma lisajõgedega.
Jõed: Pühajõgi, Kohtla jõgi, Rausvere jõgi, Sõtke jõgi, Vasavere jõgi, Mägara oja, Sanniku oja
Looduslikud järved: Isandajärv
Joad: Valaste juga
Looduskaitse.
Piirkonnana on looduskaitse all Jõhvi park (31,4 ha), Jõhvi linna park ja allee (41 ha; osa pargist jääb valla territooriumist väljapoole), Tammiku puiestee (2,6 ha) ja Tammiku hiietammed (4 ha; 8 puud).
Üksikobjektidena on looduskaitse all Revino vaher, Riia-Võhma tamm ja Peri rändrahn.
Tammiku hiis.
Tammiku hiis asub Jõhvi vallas Pauliku külas, endise Tammiku kaevanduskompleksist saja meetri kaugusel. 
Pärimus räägib, et hiis olevat ulatunud Kahulast endise Tammiku mõisani, kusjuures eristada sai hiie kolme osa: Tamme-, Alguse- ehk Otsahiis, Kuusiku-, Kesk-, Salupea- ehk Saluhiis ning Lepa- ehk Lõpuhiis. Rahvajuttudes olla ka Kalevipoeg ise tuulevarju otsides Tammiku hiies maganud.
1926. aastaks oli Tammiku mõisa ümbruses alles vaid kolm hõredat puudesalka ja 1962. aastal oli säilinud 12 suurt hiietamme, millest 2020. aastateks on alles kaheksa. Nimetatud pühapaik on looduskaitse all; seal on looduslik kõnnirada ja tutvustavad infostendid.
Haridus.
Jõhvi vallas tegutsevad üldhariduskoolidest Jõhvi Põhikool, Jõhvi Kesklinna Kool, Kohtla-Nõmme Kool ja Toila Gümnaasium (alates 1. septembrist 2026 jätkab hariduse andmist põhikoolina). 2015. aastal alustas riigigümnaasiumina Jõhvi Gümnaasium, kutseharidust saab omandada Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuses.
Alates 2021. aastast tegutseb Jõhvis ka uudne iseõppel põhinev tehnoloogiakool kood/Jõhvi, mis annab IT-haridust. 2024. aastast saab õppida Jõhvis Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa kolledži bakalaureuse õppekaval jätkusuutlik ettevõtlus ja ringmajandus.
Lasteaedasid on kolm: Jõhvi Lasteaiad (tegutsemiskohad Pillerkaare, Sipsiku ja Kalevipoja hoonetes), Voka Lasteaed ja Kohtla-Nõmme Kooli all tegutsev lasteaiaosa.
Jõhvi vallas on mitmekesised võimalused huviharidusega tegelemiseks. Vallas töötab Jõhvi Kunstikool, Jõhvi Muusikakool, Jõhvi Spordikool ja Toila Muusika- ja Kunstikool, samuti Voka Avatud Noortekeskus, Kohtla-Nõmme noortetuba ning Jõhvi Avatud Noortekeskus (Jõhvi Kultuuri- ja Huvikeskuse struktuuriüksus).
Kultuur.
Jõhvi valla kultuuriasutused moodustavad võrgustiku, mille eesmärgiks oli kultuurielu edendamine ja mitmekesistamine. Valla keskne kultuuriasutus on Jõhvi Kultuuri- ja Huvikeskus, mis ühendab endas huvikeskuse ja linnagalerii, Tammiku rahvamaja, Jõhvi seltsimaja ja noortekeskuse. Samuti tegutseb vallas Toila Spordi- ja Kultuurikeskus, mis ühendab endas muu hulgas rahvamajad ja spordihoone.
Iseseisvate organisatsioonidena tegutsevad rahvakultuurikollektiivid, seltsid ja ühendused Jõhvi seltsimajas, Tammiku rahvamajas, üldharidus- ning huvikoolide ruumides ning valla külaseltside majades.
Jõhvi vallas tegutsevad raamatukogusid ühendavate asutustena Jõhvi Keskraamatukogu ning Toila Vallaraamatukogu.
Jõhvi valla seltsid ja ühendused on Teater Tuuleveski, Jõhvi Rahvatantsuselts Gevi, Tammiku Naisrahvatantsurühm, Jõhvi PÜ naisansambel Elulõng, Jõhvi PÜ Käsitööring Nobenäpp, Jõhvi Pensionäride Ühendus, Jõhvi PÜ memmede tantsurühm Värten, Tammiku segaansambel, Tammiku Külaselts, Kirderanniku koor, Jõhvi Muuseumi Selts jt.
Jõhvi kindluskiriku muuseum on näitusesaal, mis asub Jõhvi Mihkli kiriku altarialustes võlvkeldrites, mida ülakirikuga ühendavad kitsad müürikäigud. Muuseumis eksponeeritakse Jäbara kalmetest leitud Eesti vanimaid raudesemeid. Kiriku krüpt-kabel on kohandatud ka kontserdipaigaks.
Jõhvi vallas on muu hulgas 9 arheoloogia-, 6 arhitektuuri- ja 2 ajaloomälestist.
Sport.
Jõhvi valla kõige olulisemad spordiobjektid on Jõhvi Spordihall, kus tegutses arvukalt spordiklubisid ja Heino Lipu nimeline staadion. Spordihall võeti kasutusele 2009. aastal ja seal korraldatakse igal aastal spordivõistlusi. Lisaks spordihallile on vallas ka Jõhvi Spordikooli ujula, Jõhvi linna jalgpalliväljak, Voka spordihoone ja staadion.
Jõhvi vallas on miteid jõulinnakuid: Jõhvi Edise jõulinnak, Jõhvi linnapargi jõulinnak ja Jõhvi Vene Põhikooli jõulinnak, Kohtla-Nõmme Kooli jõulinnak, Kaevanduspargi jõulinnak, samuti jõulinnak Toila rannas ja Voka spordihoone juures.
2020. aastast tegutseb Jõhvis Jõhvi jalgpallimuuseum, mis avati Jõhvi jalgpalliklubi Phoenix eestvedamisel ja algatusel. Muuseumis on eksponeeritud jalgpalliga seotud atribuutika: karikad, medalid jpm.
Arhitektuur.
Jõhvi linna kõige vanem säilinud hoone on Jõhvi Mihkli kirik, mis pärineb 14. sajandist. Muu kaugetest aegadest jutustav arhitektuur ei ole linnas säilinud. Suurem osa linna südamest hävis 1943. aasta augustis Saksa okupatsiooni ajal ja põleng sai alguse just kirikust. Seda on nimetatud ka Eestis 20. sajandi üheks suuremaks tulekahjuks, mille käigus oli Jõhvi vanim ja tähtsaim tänav ligemale kilomeetri pikkuselt lagedaks põlenud.
Jõhvi raudteejaama hoone on stalinistliku klassitsismi stiilis kultuurimälestis. See rajati 1951. aastal, kuid 2020. aastate seisuga seisab hoone tühjalt ning on hakanud lagunema.
Vanemad arhitektuurilised vaatamisväärsused on ka Jõhvi stalinistlikud linnaosad ning keskväljaku äärne maavalitsuse hoone.
Uuemat arhitektuuri saab näha Jõhvi kontserdimaja vaadates, mis ehitati 2005. aastal. Hoone arhitektid on Ra Luhse ja Tanel Tuhal. Jõhvi kontserdimaja ajalugu ulatub lausa 1491. aastasse. Praeguse moodsa kontserdimaja asemel laius kunagi historitsistlikus stiilis Jõhvi mõis, mille hooneid ümbritses avar park. Veel tänapäevalgi asub kontserdimaja kõrval park, mis annab aimu mõisa kunagisest hiilgusest.
2022. aasta lõpuks valmis Jõhvi põhikooli uus maja. Koolimaja ehitati arhitektuurikonkursi võitnud büroo Kauss töö “Tujukuju” projekti järgi.
Religioon.
Jõhvi valla haldusalas asub kolm kirikut: Jõhvi Mihkli kirik, Jõhvi Issanda Ristimise kirik ja Pühajõe kirik.
Jõhvi Mihkli kirik on Eesti suurim ühelööviline kirik. Pühakoda on tõenäoliselt rajatud 14. sajandi keskel. Oma praeguse välimuse sai kirik aastal 1728, mil kirikule paigaldati torn. Kirik on hävinenud või saanud kahjustada Liivi sõjas, põhjasõjas ja viimati teise maailmasõja päevil.
Jõhvi Issanda Ristimise kirik ehitati aastal 1895. Aastatel 1950–1957 teenis Aleksei Ridiger Jõhvi Issanda Ristimise kirikus esipreestrina. Aastal 1990 sai temast Vene Õigeusu Kiriku Moskva ja kogu Venemaa patriarh.
Praegune Pühajõe kirik ehitati aastatel 1836 kuni 1838, ehitusmeistriks oli Madis Strauch Künnapõhjalt. Maja kasutavad täna kogudus ja külaselts.
Turvalisus.
Jõhvi vallas Jõhvi linnakus paiknevad Eesti Kaitseväe koosseisu kuuluvad Viru jalaväepataljon ja Kalevi jalaväepataljon.
Viru jalaväepataljonis toimub väljaõpe peamiselt jalaväe õppesuunal, mille koosseisu kuuluvad kõik jalaväe tehnilised erialad (laskurid, sanitarid, tankitõrjegranaadiheiturid, kergemiinipilduja meeskonnaliikmed jne) ning sõidukijuhid. Pataljoni ajalugu ulatub aastani 1917, mil loodi 4. jalaväerügement.
Kalevi jalaväepataljon on loodud ESS Kalevi liikmetest aastal 1918. Pataljoni ülesanne on välja õpetada lahinguvõimelisi mehhaniseeritud reserv manööver- ja toetusüksusi. Kalevi jalaväepataljoni väljaõppes on võimalik spetsialiseeruda järgmistele erialadele: jalaväe jaoülem, jalaväelane, soomukijuht, sihtur, kuulipildur, tankitõrjuja, täpsuslaskur.
Viru Vangla hooned valmisid 2008. aastal Jõhvi idapiiril. Viru vangla on esimene vangla, kus kõik territooriumil asuvad hooned on turvalisuse suurendamiseks omavahel ühendatud kinniste ühendusteedega. 2021. aasta 6. detsembri seisuga oli vanglas 641 vangi.
Jõhvi vallas asubka Ida prefektuur, mis on üks neljast Politsei- ja Piirivalveameti kohalikust allüksusest. Prefektuur moodustati 2010. aastal, mil liideti Ida Politseiprefektuur ja Kirde Piirivalvepiirkond.
Sõpruslinnad.
Jõhvi valla sõpruslinnad on
Jõhvi silmapaistvad isikud.
Rakvere lähistelt pärit kirjanik Eduard Bornhöhe on nii elanud kui ka töötanud Jõhvis, kus teenis raha kohtu eesistujana.
Jõhvis valiti aukodanikke, kellele kingiti aukodaniku rinnamärk. Jõhvi aukodanikeks olid valitud:
2019. aastast anti silmapaistvatele isikutele Jõhvi raemedal. Kavaleride hulgas on olnud nii ettevõtjaid, kunstnikke kui ka meditsiinitöötajaid.
Sümboolika.
Jõhvi valla lipp on täisnurkne riidelaid, mille kõrguse ja laiuse suhe on 1:2. Lipp koosneb viiest ribast: äärtel ja keskel 1/7 laiused valged ribad, nende vahel 2/7 laiused rohelised ribad. Lipu normaalsuurus on 82,5x165 cm. Valla lipud lehvivad alaliselt nii vallavalitsuse kui ka volikogu haldushoonete ees.
Jõhvi valla vapp on kilbikujuline. Vapi välja alumine 2/3 on rohelise põhjaga, millel on paremalt vasakule vaatav kullavärvi hirve sarvede ja kaelaga pea kujutis, suust väljaulatuva punase keelega. Vapi välja ülemisel 1/3 punase põhjaga osal on kujutatud kolme hõbedavärvilist kuuske. Vapi tänapäevane kujundus kinnitati Jõhvi linnavolikogu poolt 2. detsembril 1938.
Valla sümboolika alla kuulub ka vallavanema ametiraha. Ametiraha on hõbedast lülidega kett. Ametist lahkuv vallavanem annab alati ametiraha uuele vallavanemale. Seda kantakse valda esindades ja pidulikel üritustel.
Ajalooliselt on vapp ja lipp kasutusel olnud ka Jõhvi linna ja alates 2005. aastast Jõhvi valla sümboolikana.