tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aulis Aarnio

Aulis Arvi Aarnio (14. mai 1937 – 28. september 2023) oli soome õigusteadlane, Helsingi ülikooli emeriitprofessor. Ta on tuntud "Multi Level Approach" käsitluse arendajana.
Mili Balakirev

Mili Balakirev ("Милий Алексеевич Балакирев", 2. jaanuar 1837 Nižni Novgorod – 29. mai 1910 Peterburi) oli vene pianist ja helilooja.
Mili Balakirevi peamised žanrid olid romantilised orkestri- ja klaveriteosed, kus on kasutatud vene rahvamuusikat.
Mihhail Glinka loominguga puutus ta kokku üsna noorelt. Üks tema varasemaid helitöid on klaverifantaasia Glinka ooperile "Elu tsaari eest".
1868. aastal sai ta Peterburi Tasuta Muusikakooli direktoriks. Balakirev kannatas haigus- ja masendushoogude all ega olnud kuigi viljakas helilooja.
Balakirev kirjutas kaks sümfooniat ja kaks klaverikontserti, lisaks neile ka sümfoonilise poeemi "Tamara" Mihhail Lermontovi luuletuse ainetel. Seda teost peetakse vene rahvusliku muusika üheks verstapostiks.
Klaverimuusikast kerkib esile idamaiselt värviküllane klaverifantaasia "Islamei" (1869–1902), mis on mängijale küllaltki keeruline. Just selle oopusega kindlustas Balakirev enesele rahvusvahelise kuulsuse. Ferenc Liszt oli teosest lummatud ja tutvustas seda oma õpilastele.
Mihhail Lotman

Mihhail Lotman (sündinud 2. septembril 1952 Leningradis) on Eesti kirjandusteadlane, semiootik ja poliitik, X ja XIV Riigikogu liige Isamaa fraktsioonis.
Mihhail Lotman on Tallinna Ülikooli professor ja Tartu Ülikooli vanemteadur.
Poliitiline tegevus.
2003. aastal astus ta Res Publica erakonda. 
2007. aasta Riigikogu valimistel sai ta 559 häält ja ei osutunud valituks. Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel Tartu linnas ning sai 760 häält, kuid valituks ei osutunud. 22. jaanuaril seoses Tõnis Lukase lahkumisega Riigikogust sai Lotman asendusliikme mandaadi, kuid loobus sellest.
30. juunil 2011 valis Tartu linnavolikogu Mihhail Lotmani volikogu esimeheks.
Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel.
Pärast Tõnis Lukase otsust mandaadist loobuda sai Lotmanist 4. märtsil 2019 XIV Riigikogu asendusliige.
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 572 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku.
Mihhail Lotman on Venemaalt pärit juudi haritlaste Juri Lotmani ja Zara Mintsi poeg ning Aleksei Lotmani ja Grigori Lotmani vend. Ta on abielus Piret Lotmaniga, neil on viis last, sealhulgas Rebekka Lotman ja Maria-Kristiina Lotman.
Edward Said

Edward Wadie Said (1. november 1935 Jeruusalemm – 25. september 2003 New York) oli tuntud Palestiina päritolu ameerika kirjandusteoreetik, kriitik ja poliitaktivistina Palestiina riigi pooldaja.
Tema tuntuim teos on "Orientalism". Selles raamatus kritiseerib Said Euroopa tsivilisatsiooni märkamatut, kuid püsivat vale-eelduste kogumit, mis viib eelarvamustele araabia-islami kultuuri suhtes.
Muusikalilauljate loend

"Siin on loetletud muusikalilauljaid.
Lindau

 
Lindau on linn Saksamaal Baieri liidumaal.
Lindau vanalinn asub Bodeni järves oleval 68 hektari suurusel Lindau saarel. Järvest voolab läbi Reini jõgi. Järv asub 395 meetrit üle merepinna. Linna lähedal on 1064 meetri kõrgune Pfänderi mägi, millelt avaneb hea vaade linnale.
Lindau asub kohas, kus saavad kokku Saksamaa, Austria ja Šveitsi piirid. Kauni looduse ja hästi säilinud keskaegse linnasüdame tõttu on Lindau turismisihtpunkt. Igal aastal toimuvad Lindaus Nobeli auhinna laureaatide kokkusaamine ja psühhoterapeutide kongress.
Ajalugu.
Inimtegevuse jälgi on Lindaust leitud juba 1. sajandist. Lindau nime on esmamaininud 882. aastal üks Sankt Galleni munk seoses sellega, et Reetia krahv Adalbert olevat saarele asutanud nunnakloostri. 1180 rajati saarele Püha Stephani kirik ja 1224 frantsiskaani klooster. Reformatsiooni ajal pöördus klooster 1528 luteri usku. Linn asus Nürnbergist Itaaliasse viival kaubateel ja oli kalapüügikeskus.
Kolmekümneaastase sõja (1618–1648) ajal rüüstasid Rootsi väed 1646 linna ja sõja mälestuseks korraldatakse Lindaus alates 1655 lastefestivali.
1220. (teistel andmetel 1274.) aastal sai vaba riigilinna staatuse, mis likvideeriti 1802. Vürst Karl August von Bretzenheim andis 1804 linna Austriale, kuid 1805 tagastati see Baierile. 1853. aastal ehitati saarele raudteetamm ja 1856 rajati uus sadam koos tuletorni ja lõviskulptuuriga. 19. sajandil sai Lindau tekstiili tootmise keskuseks. 1922 ühendati linnaga ümberkaudsed Aeschachi, Hoyreni ja Reutini alad.
30. aprillist 1945 kuni 1. septembrini 1955 kontrollisid linna Prantsuse väed, linn kuulus Württemberg-Hohenzollerni liidumaa alla, mis 1952. aastal sai Baden-Württembergi liidumaa osaks. 1955. aastal tagastati Lindau Baierile.
Hypermestra (Aitoolia)

Hypermestra oli vanakreeka mütoloogias Aitoolias Pleuroni linnas valitsenud Thestiose ja Eurythemise tütar. Tal olid vennad Eurypylos, Plexippos ja Evippos ning õed Althaia ja Leda.
Hypermestra abiellus Oiklesega, kes mõne allika järgi oli Argose kuningapoeg (mitte troonipärija). Nad elasid Argoses ja neil oli poeg Amphiaraos, kes oli kuulus selgeltnägija. Neil oli ka kaks tütart Iphianeira ja Polyboia, kes aga kuulsaks ei saanud.
Ruumiõhu sündroom

Ruumiõhu sündroom on tavaliselt kinniste akendega kontoriruumides töötavaid inimesi tabav sündroom, mille tüüpilised sümptomid on peavalu, väsimus, silmade ärritus ja pearinglus. 
Selle põhjusteks peetakse hoonest pärinevaid reostusaineid, sealhulgas formaldehüüdiaure, tolmuosakesi, mikroorganisme jmt.
Lokalahti

Lokalahti (varem "Lokala") on maa-ala Soomes asuva Uusikaupunki linnaks nimetatava kohaliku omavalitsuse üksuse koosseisus. 
Varem moodustas see ala Lokalahti valla, aastal 1981 liideti ta Uusikaupunki linnaks nimetatava kohaliku omavalitsuse üksusega. 
Elanike arv oli 1995. aasta andmetel 497. 
Lokalahtis on Lokalahti puukirik (1763, arhitekt Johan Höckert). 
Külad.
Lokalahtis on järgmised külad: Alhontaka, Apali, Haaroinen, Hakula, Heikkalanpää, Hermansaari, Kaimanen, Kelo, Korpi, Korvenranta, Kutkumaa, Kuusisaari, Lokalahti, Loppmeri, Marttila, Mattinen, Muntila, Mähkärlä, Nopperla, Oja, Palkkinen, Perkiö, Pietinalho, Pinipaju, Pitkäluoto, Pyöli, Ranta, Rauttinen, Riihiranta, Ruissaari, Tammisto, Terimaa, Tirkkala, Varanpää, Vartsaari, Viljattula, Väättänen.
Saarbrücken

Saarbrücken on linn Saksamaal, Saarimaa pealinn. Asub Saari jõe ääres, Prantsusmaa piiri lähedal.
Ajalugu.
Saarbrückenit on esmamainitud 999. aastal. Saarimaa krahvkond tekkis 1120. aastal.
1793. aastal okupeerisid linna Prantsuse väed ja 1801. aastal liideti Saarimaa Prantsusmaaga ja 1815. aastal Preisimaaga. 1909. aastal liideti Saarbrückeniga Sankt Johanni ja Malstatt-Burbachi linn.
Majandus.
Saarbrücken on söebasseini keskel asuv tööstuslinn. Peamised tööstusharud on metallurgia ja masinatööstus.
Muusikatarkvara loend

"Siin on loetletud muusikatarkvara pakette".
Vestfoldi maakond

Vestfoldi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Selle keskus on Tønsbergis ja see asub Oslo fjordi lääne- ja Skagerraki põhja-looderannikul.
2020. aastal moodustati Telemargi maakonnast ja Vestfoldi maakonnast Vestfold og Telemargi maakond. 1. jaanuaril 2024 maakond taastati. Pärast taastamist ei kuulu Vestfoldi maakonda enam endise Svelviki valla ala, mis liideti Drammeni vallaga Buskerudi maakonnas.
Vallad.
2024. aastast on maakonnas kuus valda (sulgudes keskus ja elanike arv seisuga 1. jaanuar 2024):
2017. aastal liideti Andebu ja Stokke vald Sandefjordi vallaga. 2018. aastal liideti Lardali vald Larviki vallaga, Hofi vald Holmestrandi vallaga ning Tjøme ja Nøtterøy vallast moodustati Færderi vald. 2020. aastal liideti Re vald Tønsbergi vallaga, Sande vald Holmestrandi vallaga ja Svelviki vald Buskerudi maakonna Drammeni vallaga.
Sogn og Fjordane maakond

Sogn og Fjordane maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asus Põhjamere kaldal.
Maakonna endise ala suurim fjord on 203 km kaugusele sisemaale ulatuv Sogne fjord.
2020. aastal moodustati Hordalandi ja Sogn og Fjordane maakonnast Vestlandi maakond.
Kirikumäe järv

Kirikumäe järv on järv Võru maakonnas Võru vallas.
Kirikumäe järve pindala on 61,4 hektarit, suurim sügavus on 3,5 meetrit ja keskmine sügavus 2,8 meetrit.
Järv koos teda ümbritseva metsaga ja Järvesuu rabaga moodustab Kirikumäe maastikukaitseala.
Kirikumäe järvest voolab välja Pedetsi jõgi, mis viib oma veed Daugavasse. Järvel ja järve kallastel on filmitud tuntud lastefilmi "Karoliine hõbelõng" stseene.
Ristipäev

Ristipäeva all mõeldakse tavaliselt suurt ristipäeva ehk taevaminemispüha. 
Sellele eelnevad rahvakalendris:
Neid nelja päeva kokku on nimetatud ka ristipäevadeks.
Kohtla-Järve lipp

 Kohtla-Järve lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kohtla-Järve lipp.
Lipp on kinnitatud 6. märtsil 1995. Selle autorid on Valdur Napp ja Tõnu Kukk.
Lipu kirjeldus.
Lipu vardapoolsest ülanurgast algav kaldjoon (34 kraadi vertikaaljoone suhtes) jaotab laiu kaheks väljaks. Vasakule jääb kaadmiumkollane, Pantone värvitabeli jargi Y 100% ja paremale sinine väli, C 91% ja M 43%. Kollasest väljast eenduvad kaldjoonega risti kuus kollast leeki. Leegirühm asub kaldjoonel kuldlõikeliselt (leegirühmast üles jääva joonelõigu suhe kaldjoone alumisse lüiku on 0,618).
Lipu normaalmõõdud on 105×165 cm.
Põhjendus.
Lipu kujunduseks on linna vapi motiivistik. Lipu kollane väli ja leegid sümboliseerivad kollakaspruuni põlevkivi ja selle töötlemist. Sinine vee värv osutab Järve külale, millest linn on nime saanud. Linnamaastikule on iseloomulik kaldjoon – see sümboliseerib kaldsahte ja aherainemägesid. Lipu varras on sinine, vardaehis kuldne.
Haanja

Haanja ehk Haani on küla Võrumaal Rõuge vallas, kunagises Rõuge kihelkonnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Haanja valla halduskeskus.
Küla territooriumile jäävad Suur Munamägi ja Vällamägi.
Küla läbivad Rõuge–Rebäse–Haanja tee, Rõuge–Kurgjärve–Haanja tee, Kose–Käbli tee ja Haanja–Kündja tee.
Lida

Lida (valgevene keeles: "Ліда"; "Lida") on linn Lääne-Valgevenes Hrodna oblastis, Lida rajooni halduskeskus. Asub 170 kilomeetri kaugusel riigi pealinnast Minskist. Lida on elanike arvult 14. linn Valgevenes.
Esimesed teated Lidast pärinevad aastast 1323, mil Leedu suurvürst Gediminas rajas Lidasse linnuse.
1433. aastal piirati seda linnust Leedu Suurvürstiriigis kodusõja ajal.
1569. aastal sai Lida Poola osaks. Poola kuningas Sigismund III Vasa (Zygmunt III Waza) andis Lidale linnaõigused 1590. aastal. Magdeburgi õiguste ametlik kinnitamine toimus 1640. aastal Poola kuninga Władysław IV Vasa poolt.
Suures Põhjasõjas (1700–1721) vallutasid linnas asuva lossi kaks korda rootslased, kuid poolakad vallutasid selle tagasi.
Pärast Poola kolmandat jagamist 1795. aastal läks Lida Vene keisririigi osaks.
Lida taaskuulumist Poola riigi koosseisu kinnitas Riia rahu 1921. aastal. Sõdadevahelisel perioodil (1919–1939) oli linn Poola osa ning 1931. aastal elas linnas 63% poolakaid, 32% juute, 2% valgevenelasi ja muid vähemusi.
Pärast rünnakut Poolale septembris 1939 langes Lida Nõukogude okupatsiooni alla ja annekteeriti NSV Liitu. Aastatel 1941–1944 oli linn Saksa okupatsiooni all ja juudi osa linnast hävis. Pärast NSV Liidu ja Poola vahelise piiride muutmise lepingu sõlmimist 1945. aastal läks linn NSV Liidu koosseisu.
Pärast NSV Liidu lagunemist 1991. aastal läks linn Valgevene osaks. 
Tänapäeval elab Lidas umbes 50% poolakaid, 40% valgevenelasi ja 10% muid vähemusi, peamiselt venelasi.
Vaira Vīķe-Freiberga

Vaira Vīķe-Freiberga [v'aira v'iitje-fr'eiberga] (sündinud 1. detsembril 1937 Riias) on Läti poliitik ja psühholoog, ta oli Läti president aastatel 1999–2007. Ta oli Läti esimene naispresident.
Elukäik.
Vaira Vīķe-Freiberga vanemad olid teise maailmasõja pagulased. Nad lahkusid Lätist 1945. aastal ja elasid mitmes riigis: Marokos, Saksamaal, Kanadas. 
Vaira õppis Toronto Ülikoolis ja McGilli Ülikoolis, kus omandas ka doktorikraadi psühholoogias. Aastatel 1965–1998 oli Vaira Montréali Ülikooli psühholoogiaprofessor. Töö kõrvalt osales ta Kanada Läti kogukonna tegevuses, pühendudes peamiselt läti folkloorile.
1998. aastal naasis Vaira Lätisse ja asus juhtima Läti Instituuti, mille ülesanne on tutvustada Lätit välismaal. 1999. aasta juunis valiti ta riigi presidendiks. Vīķe-Freiberga ei kuulunud algul küll presidendikandidaatide hulka, kuid kui seim ei suutnud esimeses voorus presidenti valida, seati kompromisskandidaadina üles Freiberga.
Kahe ametiaja jooksul saavutas Vaira Vīķe-Freiberga lätlaste hulgas suure poolehoiu. Ta ei teinud otsest koostööd ühegi parlamendierakonnaga.
Freiberga välispoliitiline aktiivsus aitas kaasa sellele, et 2004. aastal võeti Läti NATO ja Euroopa Liidu liikmeks. Freiberga toetas USA-d tuliselt Iraagi-küsimustes. Venemaad kutsus ta korduvalt üles Balti riikide okupatsiooni tunnistama. 
Venemaal on Freibergat kujutatud natside toetaja ja venelaste ahistajana. Sellest hoolimata osales ta 2005. aasta mais Balti riikide presidentidest ainsana Moskvas teise maailmasõja lõpu 60. aastapäeva pidustustel, kuid kuulutas seal avalikult Balti riikide mittenõusolekut Venemaa ajalookäsitlusega.
15. septembril 2006 esitasid Eesti, Läti ja Leedu Vaira Vīķe-Freiberga ÜRO peasekretäri kandidaadiks.
Isiklikku.
Vaira on abielus Imants Freibergsiga, neil on poeg Kārlis ja tütar Indra.
Geeniekspressioon

Geeniekspressioon ehk geeni avaldumine on protsess, mille käigus organismi geenides sisalduv pärilik materjal avaldub RNA või valguna. Geeniekspressioonil on kolm peamist etappi: 
Ekspressiooni regulatsioon.
Organismi erinevate rakkude DNA on üldjuhul identne. Kuid kui võrrelda omavahel ühe organismi erinevaid rakutüüpe, siis on raske uskuda, et nii erinevad rakud võivad sisaldada täpselt samasuguseid geene. Bioloogid arvasidki algselt, et diferentseerumise käigus kaotab rakk selektiivselt osa oma geenidest. Tänapäeval on selgunud, et rakkude diferentseerumine on üldjuhul hoopis geenide valikulise ekspressiooni tulemus. Hulkrakses organismis esinev rakutüüpide mitmekesisus on põhjustatud sellest, et rakkude samasuguselt DNA-lt sünteesitakse erinevates rakkudes erinevaid RNA ja valkude molekule. 
Informatsioon DNA-lt valguni kandub mitme etapina, kõiki neid etappe on võimalik reguleerida.
Rakk võib oma aktiivsete valkude tootmist kontrollida järgmistel viisidel:
Geeni ekspressiooni reguleerimine annab rakule kontrolli struktuuri ja funktsiooni üle, see on raku diferentseerumise, morfogeneesi, paindlikkuse ja kohastumise aluseks.
Amphiaraos

Amphiaraos oli vanakreeka mütoloogias Argose ülik, kes isa poolt põlvnes Argose ja ema poolt Aitoolia kuningasoost. Tema isa oli Oikles ja ema Hypermestra. Tal oli naine Eriphyle ning pojad Alkmaion ja Amphilochos. Tema nimi tähendab kreeka keeles 'topeltneetud'.
Amphiaraosel oli võime tulevikku ennustada. Nõnda nägi ta ette, et sõjakäik Seitse Teeba vastu lõpeb täieliku lüüasaamisega. Sellepärast keeldus ta, kui tema naisevend kuningas Adrastos teda sõtta kutsus. See polnud tal esimene kord Adrastosega riidu minna. Esimesel korral oli Eriphyle nad lepitanud ja pärast seda vandusid mõlemad, et kui nad veel kunagi omavahel tülitsema peaksid, siis otsustab Eriphyle, kummal on õigus. Sõjakäigu organiseerija, Teeba õigusjärgne kuningas Polyneikes võitis Eriphyle soosingu sellega, et kinkis talle oma esiema Harmonia kaelakee, ning naine saatis Amphiaraose sõtta. Amphiaraos pidi minema, ent palus poegi, et kui ta peaks surma saama, maksaksid nad emale kätte.
Amphiaraos tappis sõjas Melanippose, ent siis põgenes sõjaväljalt. Periklymenos jõudis talle järele ja tahtis teda juba surmata, kui Zeus rebestas välgunoolega maa, mis neelas Amphiaraose koos kaarikuga.
Väidetavale Amphiaraose maa alla vajumise kohale ehitati tempel, mis pidi aitama kõigi haiguste vastu. Pärast ohverdamist pidi hädaline templis öö veetma ja oraakel seletas hommikul haige unenäo põhjal, mida haiguse vastu ette võtta. Talle püstitati teisigi templeid, kus unenägusid seletati, ning Atikas Oropose lähedal olev tempel tõrjus tähtsuselt pikapeale Teeba templi tagaplaanile.
Amphiaraose vanem poeg Alkmaion tappis oma ema, nagu oli isale tõotanud, ja seepärast jälitasid teda erinnüsed.
Roomlased uskusid, et Amphiaraosel olevat olnud kolmaski poeg, Catillus, kes põgenes teebalaste vasturünnaku kartuses Itaaliasse ning asutas seal koloonia, mis nimetati tema vanema poja järgi Tiburiks. Tänapäeval kannab see linn nime Tivoli.
Überlingen

Überlingen on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Bodensee kreisis. Asub Bodeni järve Überlingeni lahe kaldal.
Ajalugu.
Überlingenit on esmamainitud 770. aastal. Linnaõigused sai 1211. aastal.
FreeBASIC

FreeBASIC on avatud lähtekoodil põhinev (GPL), 32-bitine, BASIC kompilaator. On loodud ühilduma süntaksi poolest QuickBASICga, lisades aga juurde ka uusi võimalusi.
Programme on võimalik kompileerida DOSi, Microsoft Windowsi ja Linuxi operatsioonisüsteemidele.
FreeBASIC suudab ennast ise kompileerida.
Leverkusen

Leverkusen on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Asub Reini kaldal.
Linn on nime saanud ravimitöösturi Carl Leverkusi järgi, kui 1930. aastal liideti Wiesdorfi linnaga kolm ümberkaudset asulat.
Leverkusen on tuntud kui keemiakontserni Bayer ja spordiühingu Bayer Leverkusen kodulinn.
Jüütimaa

Jüütimaa ehk Jüüti poolsaar (taani keeles "Jylland", saksa keeles "Jytland", friisi keeles "Jutlân", alamsaksa keeles "Jötlann") on poolsaar, mis langeb enam-vähem kokku Taani mandriosaga.
Poolsaare lõunapiir ei ole täpselt määratletud. Piiri võib tõmmata Elbe jõele, Eideri jõele, Danevirkele, praegusele Taani ja Saksamaa piirile või Kongeå jõele.
Mõnikord eristatakse Jüütimaad kui piirkonda, mille piirid olenevad Taani riigi piiridest, ja Jüüti poolsaart kui loodusgeograafilist ala, mis jääb Eideri jõest põhja poole.
Saksamaal öeldakse Jüüti poolsaare kohta laiemates piirides mõnikord "Kimbrische Halbinsel" ('Kimbri poolsaar'). Nimetus pärineb Ptolemaioselt ja on seotud arvatavasti poolsaare põhjaosas elanud kimbrite hõimuga.
Poolsaarest põhjas asuvat Vendsyssel-Thy saart, mida eraldab poolsaarest Limfjorden, peetakse traditsiooniliselt Jüütimaa osaks. Viikingiajal oli Limfjorden laevaliiklusele avatud. 12. sajandi alguses läbipääs kadus ja Vendsyssel-Thy muutus poolsaare osaks. 1825. aasta üleujutuse tagajärjel muutus Vendsyssel-Thy taas saareks, üleujutuse loodud Aggeri kanal ummistus aga aja jooksul liivast. 1862. aasta torm lõi uue läbipääsu, Thyborøni kanali, mis on avatud praegugi.
Loodus.
Jüütimaa kõrgus on kuni 173 meetrit merepinnast. 9% poolsaarest on kaetud metsaga. Sademeid tuleb 600–800 mm aastas. Keskmine õhutemperatuur on talvel 0 °C ja suvel 15 °C.
Ajalugu.
Jüütimaal asutati 8. ja 9. sajandil Taani vanimad linnad Ribe ja Hedeby.
Selleks et kaitsta Taanit lõunapoolsete naabrite rünnaku eest, ehitati 7.–8. sajandil põiki läbi poolsaare idaosa umbes 17 kilomeetri pikkune Danevirke kaitsevall (läänes moodustasid sood loodusliku tõkke).
1920. aastal korraldati poolsaare lõunaosa riikliku kuuluvuse suhtes rahvahääletus. Selle tulemusena läks Põhja-Schleswig Taanile ja Lõuna-Schleswig jäi Saksamaale.
Kultuur.
Arvatakse, et taani keele jüüti murre erineb taani kirjakeelest rohkem kui rootsi keel.
Gödel, Escher, Bach

"Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid" (lühendatult ka GEB) on Douglas Hofstadteri teos, mis ilmus 1979. aastal ja sai järgmisel aastal Pulitzeri preemia. 
Douglas Richard Hofstadter kirjutas seda raamatut aastaid. Kuni tänapäevani on raamat inspireerinud tuhandeid noori alustama õpinguid arvutiteaduse ja tehisintellekti alal.
Hofstaderi suurteos tugineb kolme silmapaistva inimese töödele. Nendeks on matemaatik Kurt Gödel, kunstnik M. C. Escher ja helilooja Johann Sebastian Bach. Neis kolmes on Hofstadter leidnud paljugi ühist. Raamat sisaldab rohkelt jutuajamisi erinevate väljamõeldud tegelaste vahel. Need vestlused on täis sõnamänge ning kohati muutuvad metakirjanduseks.
Hofstadteri välja mõeldud "strange loop" ehk iseennast läbi mingi teise taseme muutev asi tuleb ette mitmes kohas. Nii näiteks tekitab ta oma matemaatilise konstruktsiooni "Typographical Number Theory" (TNT), mis seejärel Gödeli mittetäielikkuse teooriat illustreerides hakkab enda peal opereerima ning "plahvatab" sarnaselt oma nimekaimu TNT-ga.
Samuti uurib Hofstadter paradokse nii matemaatikas kui ka idamaade mõistujuttudes.
Üks raamatu meeldejäävamaid kohti on "Crab Canon" ('vähikaanon'), kus terve pikk vestlus on kirjutatud palindroomina nõnda, et lugedes lauseid õiges järjekorras ja lugedes neid vastupidises järjekorras saame sama tulemuse. Huvitaval kombel on tulemus täiesti mõistlik.
"Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid" on üks neist raamatutest, mis lihtsalt ei tutvusta huvitavaid fakte, vaid mille lugemine sunnib inimest oma mõttetegevust meeldivalt pingutama.
Elobey, Annobón ja Corisco

Elobey, Annobón ja Corisco oli Hispaania koloniaalvaldus, kuhu kuulusid Guinea lahe saared Elobey, Annobón ja Corisco. 
Halduskeskus oli Santa Isabel (praegune Malabo Bioko saarel). 
Aastal 1910 hinnati elanike arvuks 2950. 
Praegu kuuluvad need alad Ekvatoriaal-Guineale.
Postmargid.
Postmarke anti välja aastatel 1903–1910. 
Aastal 1903 anti välja noore kuninga Alfonso XIII näopildiga seeria 18 väärtuses 1/4 sentimost kuni 10 peseetani. Aastal 1905 anti väärused 1 sentimost 10 peseetani uuesti välja pealdisega "1905".
Aastal 1906 tehti 1-, 2-, 3- ja 4-sentimostele markidele ületrükk boksiga, milles oli uus väärtus (vastavalt 10, 15, 25 ja 50 sentimot) ning aastaarv 1906). 
Aastal 1907 anti välja 16 väärtusega seeria, millel on kujutatud uuem kuningas Alfonso näopilt. Mitmele margile tehti 1908–1910 ületrükk. 
Yverti kataloogis on 72 margitrükki.
Torma vald

Torma vald oli vald Jõgeva maakonna põhjaosas Peipsi järve kaldal.
2017. aastal liideti vald Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Jõgeva vallaga, välja arvatud Võtikvere küla, mis liideti Mustvee vallaga.
Valla lõunaosa jäi Vooremaale. Läbi valla voolasid Mustvee ja Kullavere jõgi.
Torma vallavanem oli Triin Pärsim.
Asustus.
Vallas oli 2 alevikku ja 23 küla.
Alevikud.
Torma, Sadala.
Külad.
Iravere, Kantküla, Kodismaa, Koimula, Kõnnu, Leedi, Liikatku, Lilastvere, Näduvere, Ookatku, Oti, Rassiku, Reastvere, Rääbise, Sätsuvere, Tealama, Tuimõisa, Tõikvere, Tähkvere, Vaiatu, Vanamõisa, Võidivere, Võtikvere.
Endised külad.
Jaskametsa, Lullikatku, Saaremetsa.
Ajalugu.
Torma valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.
Annobóni provints

Annobóni provints on Ekvatoriaal-Guinea provints, kuhu kuuluvad Annobóni saar ja ümberkaudsed väiksemad saared. 
Provintsi halduskeskus on San Antonio de Palé Annobóni saare põhjatipus. 
Provintsis on üks kohaliku omavalitsuse üksus. 
Provintsi pindala on 17 km². 
Demograafilised näitajad.
Elanike arv rahvaloenduste järgi:
2006. aasta arvutuslik elanike arv on 4279.
2001. aasta rahvaloendusel loeti kõik elanikud linnaelanikeks. Nähtavasti vaadeldakse kogu provintsi ühe linnalise asulana. 
Keskmine inimeste arv leibkonnas oli 1994. aastal 4,1, 2001. aastal 5,0. 
Saared.
Peale Annobóni saare on tähtsamad saared sellest kirdes paiknevad Tortuga saar ("Isla Tortuga") ja Ye Cuín. 
Saarte seas on ka väike koonilise kujuga Ye Cuchí ("Islote de La Pirámide", "Islote Pirámide"), mis asub Palmari neemest veidi põhja pool. Selle saare ja peasaare vahel on provintsi parim ankrukoht. 
Läänepoolsest Ave neemest veidi põhja pool on Yebatelu saared ("Isletas de Yebatelu", "Islotes de Yebatelu"). Need kaks saart on järsud ja paljad ning kumbagi ümbritsevad kuivad kaljud.
Läänepoolse Paso neeme lähedal on koonilise kujuga saared Tortuga saar ("Islote Tortuga") ja Bayala saar ("Islote Bayala"). Nende saarte ja neeme vahel on veel väike tasane ja tuletorniga Paso saar ("Islote del Paso").
Kohanimede loend.
"Punta Onfon", neem
[[Kategooria:Ekvatoriaal-Guinea]]
Hisori-Alai mäestik

Hisori-Alai mäestik (varasem eestikeelne nimi "Hissaari-Alai mäestik") on mäestik Aasias, osa Pamiiri-Alai mäestikust. On lehvikukujuline: kirdeosa moodustab Alai ahelik, läänes hargnevad sellest Turkestani, Zarafšoni ja Hisori ahelik.
Jarbah

Jarbah (araabia جزيرة جربة ) on saar Vahemere Qābise lahes. 
Pindala umbes 520 km². Saar on madal, kõrgus umbes 50 meetrit. 
Kuulub Tuneesiale.
Budakoda

Budakoda (varasema nimega Tallinna budismikeskus) on budistlik hariduskeskus Tallinnas ja Tartus. Budakoda kuulub Triratna budistliku kogukonna (varasema nimega Lääne budistliku vennaskonna sõbrad (FWBO)) ülemaailmsesse võrgustikku.
Tallinna Budakoda asub aadressil Luha 1, Tartu Budakoda asub aadressil Kastani 42.
Kirjandus.
Lauri Liiders. Triratna Budistlik Kogukond: juhtumiuuring budistlikust kogudusest Eestis. – Ajakiri "Mäetagused" nr 53, 2013, lk 91-110.
Prints Albert (peeniseehe)

Prints Albert on kehaaugustamise viis, mille puhul suguti läbistatakse eesnaha kida ("frenulum") ja kusiti vahel.
Jeremias Gotthelf

Jeremias Gotthelf (kodanikunimega Albert Bitzius, 4. oktoober 1797 Murten, Fribourgi kanton – 22. oktoober 1854 Lützelflüh, Berni kanton) oli šveitsi kirjanik ja pastor.
Ta on kirjutanud 16 romaani ja palju novelle ning lühijutte. Ta kirjutas saksa keeles, tegelased räägivad aeg-ajalt kohalikus murdes.
Ta sündis pastori pojana ja õppis ka ise Bernis pastoriks. Õpingud lõppesid 1820, misjärel ta astus Göttingeni ülikooli, ent naasis 1822 Utzenstorfi isa abiliseks. 1824 pidi ta sealt pärast isa surma lahkuma. 1829 asus ta Berni ja 1831 Lützelflüh'sse pastori abiliseks. Pärast tolle surma 1832 valiti ta tema järglaseks, abiellus 1833 tema lapselapsega ja oli surmani Lützelflüh' pastor. Tal oli kolm last: poeg, kellest sai pastor, ja kaks tütart, kes abiellusid pastoritega.
Teosed.
"Talupojapeegel ehk Jeremias Gotthelfi elulugu" ("Der Bauern-Spiegel oder Lebensgeschichte des Jeremias Gotthelf, von ihm selbst beschrieben", 1837) oli tema esimene raamat. See sai tuntuks oma realistliku, ilustamata külaelu käsitluse poolest. Formaalselt on see raamat Jeremias Gotthelfi autobiograafia; selgus, et Gotthelf on Bitziuse varjunimi ja kuigi autobiograafiline ta ka polnud. Bitzius avaldas Gotthelfi nime all ka oma ülejäänud teosed.
"Must ämblik" ("Die schwarze Spinne", 1843; eesti keeles 2006) on õudusjutt külaelanikest, kes sõlmivad kuradiga lepingu ja keelduvad talle tasu maksmast. Arvustused jutule
Sirge

Sirge ehk sirgjoon on ilma läbimõõduta, mõlemas suunas lõpmata pikk, kõverusteta joon ehk ühemõõtmeline ruum, mis võib sisalduda mitmemõõtmelises ruumis.
Sirge tasandil.
Üldvõrrand.
Sirge üldvõrrand tasandil on (Descartesi koordinaadistikus) ristkoordinaadistikus lineaarvõrrand formula_1, kus formula_2, formula_3 ja formula_4 on konstandid, kusjuures formula_2 ja formula_3 ei võrdu samaaegselt nulliga.
Näide.
Sirge võrrand tasandil:
formula_7
Parameetriline kuju.
Kasutatakse üldvõrrandi formula_1 parameetrilist kuju formula_9
Näide.
formula_10, kus sirge on määratud 2 vektori kaudu formula_11 :
formula_12
või
formula_13
Lisaks eelnimetatule on võimalik parameetrilist kuju tähistada, kui parameetrilisi võrrandeid
formula_14
ja (Descartesi kujul) ehk kanoonilisel kujul
formula_15
Omadused.
Olgu antud sirged formula_16 ja formula_17, ning nendele vastavad sihivektorid formula_18 ja formula_19.
Ristuvad sirged.
Sirged on risti parajasti siis, kui nende sihivektorite tadamskalaarkorrutis on formula_20:
formula_21
Paralleelsed sirged.
Sirged on paralleelsed parajasti siis, kui nende sihivektorite skalaarkorrutise moodul on formula_22:
formula_23
Kahte punkti saab läbida vaid üks sirge.
Eukleidese geomeetrias läbib kahte eri punkti parajasti üks sirge.
Määratud.
tõusu ja algordinaadiga.
Tõusu (k) ja algordinaadiga (a) määratud sirge võrrand tasandil:
formula_24.
kahe punktiga.
Kahe punktiga määratud sirge võrrand tasandil:
formula_25.
punkti ja sihivektoriga.
Punkti ja sihivektoriga määratud sirge võrrand tasandil:
formula_26.
punkti ja tõusuga.
Punkti ja tõusuga määratud sirge võrrand tasandil:
formula_27.
kahe tasandi lõikena.
Kahe tasandi formula_28 ja formula_29 lõike sirge, kus formula_30 on normaal vektor, on antud
formula_31
kus
formula_32
formula_33
Rakendatavad funktsioonid.
Sirge kaugus punktist ℝ3 ruumis.
Olgu antud sirge formula_16 ja punkt formula_35. Olgu sirge formula_16 sihivektoriks formula_37, siis leiame punkti formula_38 sirgel, mis asub sirgel formula_16 ja mille kaugus on vähim punkti formula_35. Selleks lahendame võrrandid:
formula_41
Siis leiame vektori formula_42 ja selle pikkuse formula_43, mis on punkti kaugus sirgest:
formula_44
Sirgete kaugus ruumis.
Olgu antud sirged formula_16 ja formula_17. Sellest leiame vastavad sihivektorid formula_47 ning formula_48 ja suvalised punktid mõlemal sirgel vastavalt formula_2 ja formula_3.
formula_51
formula_52
formula_53
formula_54
Saint-Dié-des-Vosges

Saint-Dié-des-Vosges [sän die de voož] on linn Prantsusmaa kaguosas Grand Esti piirkonnas Vosgesi departemangus.
Ajalugu.
Linn tekkis kloostri ümber, mille asutas 7. sajandil püha Deodatus Neversist. Klooster oli alates 10. sajandist väga tuntud, muuhulgas prominentsete vaimulike poolest, kellest Giovanni de' Medici sai Leo X nime all isegi paavstiks. Kloostri juhtkonnas oli mitmeid Lotringi dünastia liikmeid. Teisalt klooster ja Lotringi dünastia rivaalitsesid võimu pärast linna üle. Kloostrile oli antud hulk privileege, sealhulgas müntida raha.
15. sajandi lõpus rajati kloostrisse üks esimesi Lotringi trükipresse ning 1507 tootis Martin Waldseemüller suure gloobuse ja maailma kaardi, kus oli esmakordselt peal sõna "Ameerika".
Linna laastasid suured tulekahjud 1065, 1155, 1554 ja 1757. 15.–17. sajandil rüüstati linna korduvalt ka sõdades. Pärast viimast tulekahju ehitati linn üles suuresti punasest liivakivist. Üksikuid hooneid on säilinud ka varasemast ajast, isegi 12. sajandist. Ka praegune katedraal on 12. sajandil ehitatud.
Kõrgkoolid.
Tehnikaülikool ("Institut universitaire de technologie", IUT)
Jakob Liiv

Jakob Liiv (28. veebruar 1859 Alatskivi – 17. jaanuar 1938 Rakvere) oli eesti luuletaja, näite- ja proosakirjanik, Juhan Liivi vanem vend.
Elukäik.
Jakob Liiv töötas õpetajana Kavastul ning vallakirjutaja, raamatukaupmehe ja pangaametnikuna Väike-Maarjas. Ta osales Eesti Aleksandrikooli liikumises ja tegi kaastööd eesti rahvuslikele ajalehtedele. 1914. aasta alguses hakkas ilmuma ajaleht Rakvere Teataja, mida toimetas Jakob Liiv. Jakob Liivi eestvõtmisel moodustus kohalik kirjandusrühmitus Väike-Maarja Parnass , millesse kuulusid peale tema veel Jakob Tamm ja Peeter Jakobson. Ta oli ka Avanduse Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu peamees.
Aastatel 1919–1921 oli Jakob Liiv Rakvere linnapea. Ta oli ka Rakvere teatri asutaja.
Mälestuse jäädvustamine.
1938. aastal püstitati Väike-Maarjasse Jakob Liivi monument (skulptor Roman Haavamägi). Mälestusbüst seati vallamajaesisele platsile aleviku südamikku, Rakverre, kus kirjanik elas teise poole oma elust, püstitati haua-mälestusmärk. Samba avas haridusministeeriumi vabahariduse nõunik A. Leinjärv, pühitsemistalituse pidas Rakke õpetaja M. Saar.
Väike-Maarjas on ka Jakob Liivi nimeline tänav ja park, tema elukoht (Viru tänav 19) tähistati 100. sünniaastapäeva puhul 28. veebruaril 1959 mälestustahvliga.
BK77

BK77 ehk Balti 1977. aasta kõrgussüsteem on Eestis kuni 31. detsembrini 2017 kehtiv kõrgussüsteem.
BK77 on määratud järgmiste parameetritega:
Ajalugu.
Enne BK77 oli Eestis aastast 1946 kasutusel selle tasandamata variant.
1. jaanuaril 2018 mindi Eestis kõrguste arvutamisel üle Amsterdami nullile.
Quimper

Quimper (bretooni "Kemper") on linn Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas Finistère'i departemangus.
See on departemangu prefektuur ("prefecture") ehk halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.
Linna territoorium asub –5...151 meetri kõrgusel üle merepinna.
Toila valla lipp

Toila valla lipp oli Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Toila valla lipp.
Lipp on kinnitatud 25. augustil 1993.
Lipu kirjeldus.
Toila valla ristkülikukujuline lipp on jagatud vertikaalselt kaheks väljaks. Vardapoolne väli, mis moodustab lipu pikkusest 3 ühikut on valge, ülejäänud kangas on sinine. Lipu alumisest äärest 0,5 ühiku kõrgusel on 1 ühiku laiune vastasvärvides lainejoon. Sinisel väljal kollane männilatv.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.
Põhjendus.
Lipukujundid ja -värvid sümboliseerivad merd, pankrannikut, Pühajõge ja männikuid, kui ka vastupidavust ning elujõudu.
Lipu kasutamise kord.
Vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
Taheva valla lipp

Taheva valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Taheva valla lipp.
Lipp on kinnitatud 13. juunil 1996.
Lipu kirjeldus.
Taheva valla lipp on ristkülikukujuline kollane kangas, millel on kolmes reas võrdsete vahedega rohelised heraldilised okaspuutaimed. Nii ülemises, kui ka alumises reas on viis ning keskmises reas kolm taime. 
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.
Lipu kasutamise kord.
Taheva valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
Palupera valla lipp

Palupera valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palupera valla lipp.
Lipp kinnitati 15. oktoobril 2004.
Lipu kirjeldus.
Palupera valla lipp on ruudukujuline valge vapilipp, mille alumist osa läbib horisontaalne roheline lainelõikeline laid. Rohelise laiu kohal on kolm rohelist ülessuunatud kiilu, millest keskmine on teistest kõrgem.
Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.
Põhjendus.
Laineline laid sümboliseerib valla paiknemist künklikul Lõuna-Eesti maastikul ning valla veerikkust. Kolm teravikuga ülespoole suunatud kiilu tähistavad valla kolme peamist asustuskeskust (Hellenurme, Nõuni ja Palupera) ning viitavad paiga metsarikkusele, kui ka edasipürgimisele ja tulevikulootusele. Roheline tähistab puhast loodust ja igavesti korduvat eluringlust.
Tõlliste valla vapp

Tõlliste valla vapp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõlliste valla vapp.
Vapp kinnitati 31. märtsil 1994.
Vapi kirjeldus.
Punasel müüritud kilbil hõbedane ülalt laineline palk, milles kolm musta heraldilist kuuseoksa.
Põhjendus.
Müüritis viitab Tõlliste nime keskaegsele algvormile (Tellitz) ja osutab paiga hilisemalegi tuntusele telliste tegemisel. Laineline palk tähistab Emajõge, kuuseoksad märgivad metsa- ning jahimajandust; kilbi punane värvus sümboliseerib Tõlliste valla mail aegade jooksul peetud rohkeid heitlusi. Must, hõbe ja punane on ka Tsistertslaste ordu värvid. Selle ordu Kärkna kloostrile kuulus Tõlliste keskajal.
Omahind

Omahind on toote või teenuse ettevalmistamise, tootmise ja müügiga seotud kulud rahasse arvestatuna. 
Erinevalt toote või teenuse hinnast, milles selle väärtus kajastub ostja nõusolekuna, sisalduvad omahinnas tootja tehtavad kulutused väärtuse loomisel. 
Omahinna analüüs võimaldab hinnata ettevõtte töö tõhusust. 
Et tehtavad kulutused oleksid võrreldavad, kasutatakse ettevõtetes ja majandusharudes kulude arvestamisel ja toodangu omahinna kalkuleerimisel ühtset metoodikat.
Albert

Albert on mehenimi.
Albert on olnud mitme kuninga ja printsi nimi:
Piiskop Albert ehk Albert von Buxhövden oli Riia piiskop 1165–1229, eesti vallutamise peaorganisaator. 
Albert oli Eestimaa vasall 13. sajandil Haljala kihelkonnas.
Albert on mitme koha nimi:
Prints Albert ehk Albert on peeniseehe.
John Sloboda

John A. Sloboda (sündinud 13. juunil 1950) on Inglismaal Staffordshire'is asuva Keele'i ülikooli psühholoogiaprofessor. Oktoobrist 2008 on ta Keele'i ülikooli emeriitprofessor . 
Kuuludes Inglismaa nn Balkani kriisi komiteesse, juhib ta oma kodulehel internetis fotosarja abil tähelepanu laste psüühilisele kaitsetusele ja kõigi tsiviilisikute eetilistele kannatustele, mida sõda enesega kaasa toob. Ta võitleb ka maamiinide kahjutustamise eest ning on selle ohu teadvustamiseks inglise ajakirjanduses avaldanud rea teravas toonis kriitilisi artikleid Euroopa Liidu ja NATO poliitika kohta Balkani kriisi ajal.
Kognitiivne muusikapsühholoogia

Kognitiivne muusikapsühholoogia on muusikalise mõtlemise psühholoogia, kognitiivse psühholoogia haru.
Uurimisteemad.
Noodilugemine.
Uuritakse inimese silma liigutusi noodilugemise käigus ning seostatakse saadud tulemusi teiste uurijate tööga mis tahes teksti, mitte ainult nooditeksti lugemise uurimisel. Teiste sõnadega, püütakse vastata küsimusele, kas noodilugemine ja raamatulugemine on sarnased tegevused või mitte. Toimub muusikaspetsiifilise inimtegevuse analüüsi ühendamine sellise tegevuse analüüsiga, mis ei ole muusikaspetsiifiline.
Muusika esitus.
Muusika esitus on üks valdkondi, milles viimase paarikümne aasta jooksul on kuhjunud päris suur hulk teadmisi, nii et soovi korral on tänapäeval võimalik märksa täpsemalt ja sügavamalt aru saada, milles – objektiivsetes kategooriates – ikkagi seisneb pillimängija omapoolne panus muusikateose esitusse. Muusikateose partituuri ja esituse vahekorrast on tänapäeval võimalik rääkida märksa täpsemalt, konkreetsemalt ja arusaadavamalt, kui seda oli võimalik teha paarkümmend aastat tagasi.
Muusika kui teadmiste edasiandmise vahend.
Kui peaks tekkima olukord, kus inimkonna materiaalne kultuur on suures osas või täielikult hävitatud, siis võiks muusika uuesti saada teadmiste edasiandmise vahendiks. Millestki sarnasest võib mõelda läänemeresoome runolaulutraditsioonis, mis on suuline ja kus laulude esituse käigus antakse edasi mingit informatsiooni. Jutustavate laulude traditsioon pole muidugi meie kultuuriregioonile eriomane ning Euroopas seostavad etnomusikoloogid eepiliste laulude levikut eeskätt Balkani poolsaarega. Muusika – lauluviis ehk meloodia – on eepilistes lauludes suhteliselt teisejärguline, sest esitaja peatähelepanu kulub sellele, et jutustada mingisugust lugu.
222

222. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad - 220. aastad - 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad 
Aastad: 217 218 219 220 221 - 222 - 223 224 225 226 227
Muusikateooria

Muusikateooria on distsipliin, mis tegeleb muusika elementide ning muusika loomise, kirjapanemise, esitamise, tajumise ja analüüsimise erinevate aspektide uurimisega.
Muusikateooria on muusikateaduse aladistsipliin.
Muusikateooriaga tegelev isik on muusikateoreetik.
Puri

Puri ehk seil on piisavalt tugevast ja tihedast tekstiilist või plastmaterjalist valmistatud ja (vee- või maapinnal asuva) sõiduki kohale kinnitatav tuulepüüdur-pind, mis muundab tuule energia sõiduki liikumisenergiaks.
Laeva, mis liigub (peamiselt) purjede abil ja tuule jõul, nimetatakse purjelaevaks.
Kirjeldus.
Pehmed purjed valmistatakse purjeriidest või kilematerjalist, selliste purjede kumerus on muudetav. Purje tüüp sõltub selle kujust ja kinnitusviisist ning iseloomulikust levikualast, purje nimetus tüübist ja asukohast purjeka purjestuses. Purjestus on taglase külge kinnitatud otste ja liikidega.
On olemas purje konstruktsioone, mis on nagu püsti paigaldatud tiib (jäik puri), kus horisontaalsuunaline aerodünaamiline tõstejõud võimaldab edasiliikumist. Jäiku purjesid kasutatakse ka võistluspaatidel, mis erinevad kiiluta/sverdita aerupaatidest, sellist purje nimetatakse traditsiooniliselt ikkagi purjeks: jäigaks purjeks või tiibpurjeks.
Kosmoseaparaatidel võib kasutada päikesepurje, mis töötab päikesetuule mõjul.
Jõud.
Liikumapanev jõud tekib õhurõhu muutumisest purje ümber Bernoulli seaduse alusel.
Sõidukit liigutav jõud tekitatakse keha asetamisega õhuvoolu, mille tulemusena tekib vektoriaalne suurus, mille väärtus sõltub keha kujust ning gaasi omadustest ja liikumise iseloomust.
Purjede tüüpe.
Poomi abil purjelaeva masti heisatavate purjede põhilisi tüüpe.
Ajalugu.
Vanima purjedega laeva kujutis on leitud Kuveidi kõrbest (As-Sabiyah). See kujutis on radiosüsiniku meetodil dateeritud aega 5500–5000 eKr ja seda nimetatakse Ubaidi leiuks. Leitud on kõrkjakimpudest paadi põletatud savist mudel ja ketas, millel arvatakse olevat kahe ridvaga masti kujutis.
Egiptlased kinnitasid purje ülalt raa ja alt poomi külge. Foiniiklased ja kreeklased purjetasid pärituules ainult raa külge kinnitatud purjega, mida hoidsid alt mitu prassi. Külgtuules ei purjetatud üldse. Raa sai tormi korral taliga langetada. Kui sooviti ankrusse jääda, tõsteti puri lihtsalt üles ja see jäi voltidena raa külge rippuma. Mast ulatus raast kõrgemale ja mastikand toetus stepsile. Masti sai alla lasta ja vintsiga taas püsti ajada. 
Vanas Roomas hakati kasutama kolmnurkseid topsleid, mis kinnitati masti tippu raapurje kohale. Tugeva tuule korral pandi üles väiksem ja vastupidavam puri. Valdavalt kasutati ühemastilisi purjekaid, kuid keisririigi ajajärgul oli ka kolmemastilisi kaldu vöörimasti ja lühikese tagapool asetseva besaanmastiga purjelaevu. 
Puri õmmeldi harilikult linasest riidest, harvemini papüürusest või roost. Puunia kalurid triivisid võrkude ees kahe lühikese ridva vahele kinnitatud kõrkjast purje all. 
On välja arvutatud, et purjelaeva tavaline sõidukiirus antiikajal oli 2,4–4,6 sõlme. Kiirpurjekate kiirus küündis 5,6–6,5 sõlmeni. Näiteks Trafalgari lahingus polnud isegi admiral Nelsoni laev Victory kiirem.
Blantyre (Malawi)

Blantyre on linn Malawis, Lõunapiirkonna ja Blantyre'i ringkonna keskus. Blantyre on elanike arvult Malawi suurim linn ja tähtsaim ärikeskus.
Linn on nimetatud David Livingstone'i sünnipaiga järgi Šotimaal.
Lilongwe

Lilongwe on Malawi pealinn ja Keskpiirkonna keskus. Asub Lilongwe jõe ääres, 1100 m kõrgusel merepinnast.
Lilongwe külast sai briti koloniaalvõimu halduskeskus 1902. aastal. Lilongwest sai Malawi pealinn 1975. aastal.
2020. aastal elas linnas 1 122 000 inimest. 2018. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 989 318 inimest, 2008. aastal oli elanike arv 674 448. 2018. aasta rahvaloenduse järgi moodustasid njandžad elanikkonnast 42,28%. Suurimaks rahvusvähemuseks oli ngonid (17,13%), neile järgnesid lomwed (14,48%) ja yaod (12,11%). 2018. aasta seisuga oli linna suurimaks usundiks presbüterlus (23,15%), suurimaks usuvähemuseks olid katoliiklased (17,28%).
Linnas asub 1964. aastal austatud Malawi Ülikool ja Malawi parlament. Kesklinnast u 7 km põhjas asub Kamuzu rahvusvaheline lennujaam.
Sõiduk

Sõiduk (ka "sõiduvahend"; vananenud kirjanduses ka "sõiduriist") on inimese loodud vahend liikumiseks maal, vees, õhus või kosmoses.
Inimkonna arengu algusaegadel olid sõidukid veetavad või kaldpinnast alla libisevad või veerevad, näiteks kelk, regi, saan jms või vähemalt mitme rattaga veeremid. Hiljem näiteks vankrid, kaarikud, tõllad jm. Tänapäeval jalg-, mootorrattad ning üldiselt kõik maastikul, maanteel ja raudteel (rööbastel) paigalt liikuvad ehk sõitvad tehisvahendid (sõidukid).
Sõidukite liigitus.
Üks paljudest sõidukite lahterdamise võimalusi
Dietrich Resler

Dietrich Resler (surnud 1440) oli Tartu piiskop 1413–1440.
Tartu piiskop (1410–1413) Bernhard II Bülow surma järel püüdis Liivimaa ordu vakantsele piiskopitoolile, paavsti juures läbi suruda omameelset meest; ordu kandidaadiks oli Saksa ordu kõrgmeistri sugulane Günther von Schwarzburg. Sellega sattus ordu vastuollu Tartu toomkapiitliga, kellel oli oma, elekt. Mõlemad pooled pöördusid paavsti poole, Rooma paavst aga mööda minnes mõlemast kandidaadist, andis stifti oma kubikulaariusele Dietrich Resler'ile.
Mõõde

 
Matemaatikas on ruumi mõõde ehk dimensioon lihtsamal juhul koordinaatide arv, mis on vajalik punkti asukoha määramiseks selles ruumis. Keerukamatel juhtudel on kasutusel keerukamad mõõtme definitsioonid.
Mõõtme mõistet kasutatakse ka füüsikas, kus viimane sarnaneb väga vastavate matemaatiliste konstruktsioonidega.
Matemaatika.
Allpool on toodud loetelu erinevatest dimensiooni mõistetest matemaatikas:
Füüsika.
Allpool on toodud loetelu erinevatest dimensiooni mõistetest füüsikas:
Kahkva mõis

Kahkva mõis asus Räpina kihelkonnas Võrumaal, 1914. aastal oli mõisa kaugus Võrust 34 km. Mõis asus Mädajõe kaldal.
Kahkva nime on ajalooallikais mainitud 1558. aastal ("Kachtkiwa"). 1582 oli see ("Chochowa") Räpina mõisa osa. Mõis eraldati Räpina mõisast 1738. ja 1744. aasta vahel, oli sellest ajast Räpina kõrvalmõisa staatuses.
18. sajandi algupoolel kuulus Räpina mõis Löwenwolde suguvõsale. 1741. aastal Räpina ja sellele kuuluvad mõisad konfiskeeriti, kuid Katariina II andis need 1766 vabahärra Adam Friedrich von Löwenwolde lastele tagasi. Poolvennad vabahärrad Karl Magnus von Löwenwolde ja Johann Gustav von Löwenwolde jagasid 22. aprillil 1787 valdused ära: Karl Magnus sai Meeksi, Kahkva, Luke ja Ilmatsalu mõisa, Johann Gustavi omandusse läks Räpina mõis.
Karl Magnus von Löwenwolde sünniaeg ei ole teada. Tal oli majori aukraad. Suri 1799. aasta maikuus. Ta oli abielus vabapreili Augusta Luisa von der Pahleniga. Sellest abielust sündis kuus last. 10. veebruaril 1802 jagati valdused ära. Kaardiväeleitnant vabahärra Friedrich Karl Johann von Löwenwolde sai Luke ja Ilmatsalu, kaardiväeleitnant vabahärra Joachim Dietrich Kasimir von Löwenwolde Meeksi ja vabahärra Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde Kahkva mõisa.
Vabahärra Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde sündis 15. märtsil 1783. Ta suri novembris 1812. Kuna tal järeltulijaid ei olnud (ka tema vanemad vennad surid lastetult), siis siirdus Kahkva mõis tema noorema õe vabapreili Friederike Carolina Luisa von Löwenwolde kätte, kes oli sündinud 5. juunil 1778. Ta abiellus kindralmajor Otto von Knorringuga.
1826 sai Kahkva iseseisvaks rüütlimõisaks.
Kindraliproua Friederike Carolina Luise käest läks Kahkva – nagu ka Meeksi, Ilmatsalu ja Luke mõis – tema pojale polkovnik Karl von Knorringile. Mõis kirjutati tema nimele päriseks Liivimaa õuekohtu resolutsiooniga 5. juunil 1841. 28. aprillil 1867 sai Kahkva omanikuks tema poeg Arthur von Knorring, kes maksis selle eest 150 000 rubla. Arthur von Knorring sai hiljem kreisisaadikuks. Pärast teda sai Kahkva mõisnikuks G. von Knorring, keda on mõisaomanikuna märgitud 1892/1893.
1909 oli Kahkva mõisnikuks Woldemar von Knorring, kes oli ka viimane omanik enne 1919. aasta maareformi.
Kahkva rüütlimõisale kuulus 2 karjamõisa: Lepiku ("Leppiko") ja Võika ("Woitka").
Fürth

Fürth on linn Saksamaal Baieri liidumaal Kesk-Frangimaal. Asub Regnitzi jõe ääres Nürnbergist loodes.
Ajalugu.
Fürthi on esimest korda mainitud 1007. aastal. Keskajal said linnas varjupaiga Nürnbergist välja aetud juudid, seetõttu kutsuti linna ka Frangi Jeruusalemmaks. 1617. aastal rajati linna sünagoog ja 1653. aastal esimene juudi haigla Saksamaal. 1941. aastal deporteeriti suurem osa juudi elanikkonnast.
Fürthis on sündinud Henry Kissinger ja Ludwig Erhard.
Katmandu

Katmandu on Nepali pealinn ja suurim linn. Ta asub Katmandu orus Bagmati jõe ääres 1300 m kõrgusel merepinnast. Katmandu orus asuvas kolmiklinnas (Katmandu, Patan ja Bhaktapur koos linnalähipiirkondadega) elab poolteist miljonit inimest.
Linna nimi pärineb sanskriti sõnadest "Kaasth Mandap". Esimene sõna tähendab puitu ja teine ilusat katet või vaipa. Linn oli vanasti täis puitehitisi ja templeid, nii et maapind tundus olevat puiduga kaetud.
Legendi järgi asutas linna Gupta dünastiasse kuuluv kuningas Gun Kamdev aastal 723. Ent arheoloogiliste uuringute põhjal oli Katmandu org asustatud juba 9. sajandil eKr. Piirkonna vanim linn on Patan, kus on samuti hulgaliselt arhitektuurimälestisi.
Linnas asub Nepali kuninga residents ning palju hinduistlikke ja budistlikke pühamuid. 1979. aastast alates kuulub Katmandu vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Katmandu õhk on väga saastunud.
Elanikest moodustavad umbes 70% nepallased ning 30% Nepali vähemusrahvad: gurungid, nevarid, šerpad, limbud ja teised.
Alates hiljemalt 18. sajandist elab Katmandus hinduistlik puhtuse ja süütuse jumalanna Kumari. Ta kehastub alaealises tüdrukus, kes täiskasvanuks saades ümber valitakse. Kumari elab Durbari väljakul.
2015. aasta aprillis tabas Nepalit tugev maavärin magnituudiga 7,8, milles hukkus tuhandeid inimesi. Linna territoorium kerkis ligi meetri võrra ning sellega kaasnesid ulatuslikud purustused.
5,6 km kaugusel Katmandu keskusest idakagus asub Tribhuvani rahvusvaheline lennujaam.
&lt;br&gt;
Gozo

Gozo (malta "Għawdex" ['audeš]) on 67 km² suurune Maltale kuuluv saar Vahemeres. Saarel elab 30 750 inimest. Gozo suurim linn on Victoria. Saare nimi tähendab vanaaraabia keeles õnne.
Gozol pole jõgesid, ehkki on säilinud ojasängid.
Gozo asub Malta saarest loodes. Saari lahutab 6 kilomeetri laiune väin. Kuna väinas on teisigi, väiksemaid saari, siis arutatakse kava ehitada üle väina sild. Esialgu käib saartevaheline transport siiski parvlaevade ja helikopteritega. Parvlaevapilet on alaliselt Gozol elavatele inimestele oluliselt odavam.
Saar oli asustatud juba 5. aastatuhandel eKr. Sellest ajast pärinevad megaliitehitised. Arvatavasti pärinesid esimesed elanikud Sitsiiliast.
Juulis 1551 vallutasid saare Türgi mereröövlid, orjastasid saare elanikud, keda oli üle 5000, ja müüsid nad Liibüas orjadeks.
Gozot on kogu ajaloo vältel valitsetud Malta saarelt, välja arvatud autonoomia perioodil 28. oktoobrist 1798 5. septembrini 1800.
Vest-Agderi maakond

Vest-Agderi maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Lõuna-Norras.
2020. aastal moodustati Aust-Agderi ja Vest-Agderi maakonnast Agderi maakond.