Instagram

Instagram on veebipõhine suhtlusvõrgustik, kus kasutajad saavad üksteisega avalikult või eraviisiliselt jagada fotosid ja videoid. 
Instagrami lõid Kevin Systrom ja Mike Krieger 2010. aasta oktoobris. 
Algul sai Instagrami kasutada ainult mobiilseadmetes, milles oli operatsioonisüsteem iOS. 2012. aasta aprillis avaldati rakendus ka Androidi operatsioonisüsteemiga seadmetele. 9. aprillil 2012 ostis algse ettevõtte Facebook.
Instagram võimaldab registreeritud kasutajatel tarkvararakenduse kaudu serverisse üles laadida fotosid ja videoid. Piltidele saab lisada digitaalseid filtreid, samuti saab lisada fotode pildistamise koha. Piltide alla võib lisada teemaviiteid, mille klõpsamisel näeb teiste Instagrami kasutajate samateemalisi postitusi.
Vaimne tervis ja Instagram.
Uuringud on näidanud, et Instagrami kasutajatel võib esineda kõrgem tase depressiivseid ja ärevushäireid võrreldes mittakasutajatega. 
Mõned uuringud leiavad, et mitte kogu kasutus, vaid just passiivne sirvimine — näiteks teiste inimeste fotode vaatamine — võib ennustada depressiivseid sümptomeid. 
Lisaks leiti, et sagedasem Instagramis olemine, eriti suures mahus, on seotud suurema ärevuse ja stressiga. 
Samuti on välja toodud, et inimeste kalduvus end teistega võrrelda (nt tundmatute või võõraste inimeste jälgimine) seoses Instagrami‑kasutusega võib suurendada depressiivsust. 
Füüsiline enesehinnang ja kehakuju taju.
Platvormi visuaalne rõhuasetus — sageli toredate või ideaalseks töödeldud elude ja kehade esitamine — võib soodustada negatiivset enesehinnangut ja rahulolematust oma välimusega. 
See omakorda võib viia kehakuju tajumise häireteni või ebarealistlike iluideaalide püüdlemiseni. 
Võimalikud positiivsed mõjud ja sotsiaalne toetus.
Instagram ei ole vaid riskide allikas — mitmed uuringud on näidanud, et platvorm võib pakkuda tuge ja teadlikkust vaimse tervise teemadel. Näiteks mõnedes uuringutes kasutajad teatasid, et Instagram aitas neil teadvustada vaimse tervise probleeme ja julgustas abi otsima. 
Sotsiaalmeedia vahendusel on võimalik luua kogukondi, kus jagatakse kogemusi, toetatakse üksteist ja vähendatakse stigmat vaimsete häirete ümber. 
Erinevad sisuvormingud (näiteks illustratsioonid, eneseavamine, motivatsioonipostitused) on uuringus osalejate hinnangul mõjutanud nende enesehinnangut ja enesetunnet erinevalt — mõnel juhul positiivselt. 
Sõltuvus ja obsessiivne kasutamine.
Instagrami võib omistada sõltuvust soodustava platvormi tunnuseid. Mitmed uuringud on näidanud, et intensiivne kasutamine võib viia obsessiivse käitumiseni, kus kasutajad kontrollivad pidevalt meediat, postitusi ja teisi inimesi jälgivate reaktsioone. 
Sõltuvus võib mõjutada une kvaliteeti, töö- või koolikohustuste täitmist ning üldist vaimset heaolu. 
Keha-kuju ja enesehinnangu probleemid.
Visuaalne sisu ja ideaalpiltide rõhutamine võivad viia enesehinnangu languseni ja rahulolematuse suurenemiseni. Noored ja teismelised on eriti haavatavad — mitmed uuringud seostavad Instagrami kasutust kõrgema keha-kuju tajumise rahulolematuse ja isegi söömishäirete riskiga. 
Postitused, kus on esile toodud ideaalne keha, ilu või luksuslik eluviis, võivad tekitada võrreldes teistega ebarealistlikke ootusi ning stressi. 
Ärevus, depressioon ja vaimne kurnatus.
Mõned uuringud on leidnud seose Instagrami sagedase kasutamise ja kõrgema taseme ärevuse, depressiooni ning stressi vahel. 
Eriline risk tuleneb passiivsest kasutamisest — teiste postituste sirvimisest ilma aktiivse suhtluseta, mis võib suurendada sotsiaalset võrdlemist ja negatiivseid emotsioone. 
Infoküllus ja tähelepanu hajumine.
Instagrami kiirelt vahetuv sisu ja pidevad märguanded võivad viia kognitiivse ülekoormuseni, tähelepanu hajumiseni ja pikaajalise keskendumisvõime vähenemiseni. 
Liigne tarbimine võib takistada produktiivsust, unekvaliteeti ja üldist vaimset tasakaalu.