Moodne viievõistlus olümpiamängudel

Moodne viievõistlus olümpiamängudel on olnud olümpiaprogrammis alates 1912. aasta suveolümpiamängudest Stockholmis. Kaasaegne viievõistlus on spordivõistlus, mille moodsate mängude asutaja parun Pierre de Coubertin on loonud spetsiaalselt suveolümpiamängude jaoks, ning seda tutvustati esimest korda 1912. aastal. Coubertin sai inspiratsiooni iidsete olümpiamängude viievõistlusest ning võistluse eesmärk oli näidata tollase ideaalse sõduri jaoks vajalikke oskusi. 
Ala päritolu arvestades pole üllatav, et moodsa viievõistluse ajalugu on tihedalt põimunud olümpiamängude ajalooga. Enne Rahvusvahelise Moodsa Viievõistluse Liidu (UIPM) moodustamist 1948. aastal allus see spordiala otse Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele.
Naised osalesid esimest korda moodsa viievõistluse olümpiaprogrammis 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys, kus esimeseks olümpiavõitjaks tuli Suurbritanniat esindanud Stephanie Cook.
Moodsa viievõistluse reegleid ja punktisüsteemi on aastate jooksul mitu korda muudetud ja täiendatud. 1984. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses muudeti reegleid nii, et laskmine toimus mõni tund enne jooksuvõistluse algust. Põhjuseks toodi see, et siis ei saanud sportlased võtta rahusteid, mis oli kõige sagedasem dopinguaine laskmistulemuste parandamiseks. Oli mõeldamatu võtta tablette enne jooksu. Teine oluline uuendus puudutas murdmaajooksu starti. Sportlased alustasid jooksu viitstardist vastavalt võistlustel eelnenud kogutud punktidele. Olümpiavõitjaks tuli sportlane, kes ületas finiši esimesena.
1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas muudeti taas reegleid, mille tulemusel pandi ratsutamine viimaseks alaks. Selle mõte oli, et sportlased võistleksid lõpuni ja säilitaksid pikemalt pinevat ootust. Loogika seisnes selles, et ratsutamine mõjutas punktisummat enam kui teised alad. Barcelonas oligi ratsutamine eriti dramaatiline, kui venelane Eduard Zenovka läks viimasele alale vastu 106-punktilise eduseisuga poolaka Arkadiusz Skrzypaszeki ees, kuid lõpetas lõpuks 212 punkti võrra poolakast tagapool. Järgmistel olümpiamängudel otsustati pöörduda tagasi vana süsteemi juurde.
Alates 2012. aasta suveolümpiamängudest Londonis kestab nii meeste kui ka naiste moodne viievõistlus vaid ühe päeva. Teine ja kõige tähelepanuväärsem muudatus moodsas viievõistluses oli UIPM-i loodud kombineeritud jooksu- ja laskmisvõistlus. Hindamissüsteem põhineb standardaegadel ja sooritusel ning maksimaalset 5000 punkti saavutamist peetakse ebatõenäoliseks. 
Moodne viievõistlus algab vehklemisega ja jätkub 200 meetri ujumisega. Sellele järgneb ratsutamine ning kombineeritud murdmaajooksmine/laskmine, kus sportlased lasevad määratud aja jooksul viis lasku märklauda, jooksevad seejärel 1000 meetrit ning kordavad seda tegevust kaks korda.
Eestlased olümpiamängudel.
Eesti edukaim sportlane moodsas viievõistluses on olnud Hanno Selg, kes sai NSV Liidu võistkonna liikmena Roomas 1960. aasta olümpiamängudel meeskondliku hõbemedali, individuaalarvestuses oli ta kümnes.
Eesti tuntuim viievõistleja on Imre Tiidemann, kes on osalenud olümpiamängudel kolm korda (1992, 1996 ja 2000). Parima, seitsmenda koha 5414 punktiga sai ta Atlantas 1996. aastal.