Pärnu kreis

Pärnu kreis (saksa keeles "Der Pernausche Kreis"; vene keeles "Перновский уезд") oli Venemaa keisririigi Riia asehaldurkonna ja Liivimaa kubermangu haldusüksus.
Keskajal kuulusid Pärnumaa alad Liivimaa ordule ja Saare-Lääne piiskopkonda, varauusajal Poola valitsusajal Rzeczpospolita Liivimaa hertsogkonna Pärnu vojevoodkonda, Rootsi valitsusajal Rootsi Liivimaa Pärnu kreisi.
Venemaa keisririigi Pärnu kreis ehk maakond piirnes põhjas Tallinna asehaldurkonna / Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisi, Paldiski kreisi / Tallinna kreisiga, idas Riia asehaldurkonna / Liivimaa kubermangu Tartu kreisi ning lõunas Valga kreisi ja Volmari/Võnnu kreisiga.
Asehalduskorra ajal 1783–1796 moodustati Pärnu kreisi kirdepoolsetest kihelkondadest Viljandi kreis ja Pärnu kreisist eraldati mitu kihelkonda. 1797. aastal asehalduskorra likvideerimisel kujunes Pärnu-Viljandi kaksikmaakond, mille alad olid jaotatud kaheks sillakohtu piirkonnaks. Viljandi kreis eraldati taas 1888. aastal. 
Territoorium.
Pärnu kreisi kreisilinn oli Pärnu, kreisi kuulusid veel kihelkonnad: 
1773. aastal ühendati Pärnu kreisiga Tartu kreisist lahutatud
Asehalduskorra ajal 1783–1796 moodustati Pärnu kreisi kirdepoolsetest kihelkondadest Viljandi kreis ja Pärnu kreisist eraldati mitu kihelkonda.
Pärnu-Viljandi kaksikmaakond.
1797. aastal asehalduskorra likvideerimisel kujunes Pärnu-Viljandi kaksikmaakond, mille alad olid jaotatud kaheks sillakohtu piirkonnaks.
Aja jooksul kihelkondade arv muutus, 19. sajandi keskel oli kihelkondi 9:
1845. aastal registreeriti Pärnu-Viljandi Põllumajandusselts, mille eesotsas olid Õisu ja Heimtali von Siversite ja Riidaja von Strykide suguvõsa esindajad.
Pärnu-Viljandi kaksikmaakonnast uuesti eraldatud Pärnu kreis moodustati 1888. aastal.
Sillakohtupiirkonnad.
Pärnu ja Viljandi kreisi kihelkonnad olid jaotatud sillakohtupiirkondadeks ("Pernauer Ordnungsgericht", "Fellinsches Ordnungsgericht"):
Pärnumaa politseivalitsus.
Sillakohtud kaotati 1888. aasta 9. juuni „Läänemere-kubermangude politsei ümberkorraldamine” seaduse alusel, politseilised haldusülesanded anti üle Liivimaa kubermangu kreiside politseivalitsustele. Pärnu kreisi Pärnumaa politseivalitsuse I jaoskonda kuulusid kihelkonnad: Pärnu, Saare, Halliste ja Karksi. Kreisichefi noorema abilise elukoht oli Kwellensteini vabrikus; II. jaoskond: Audru, Töstama, Mihkli, Tori, Vändra ja Jakobi. Kreisichefi noorema abilise elukoht oli Aru mõisas..
Taristu.
Pärnu kreisi läbis Tallinna–Riia postimaantee ning kreisis asusid postimaantee Halinga (Hallik) postijaam → 25 ← Pärnu (Pernau) postijaam → 17 ← Surju (Surri) postijaam → 22 ← Lodja postijaam → 20 ← Mõisaküla (Moiseküll) postijaamad.
Liivimaa kubermangu kreisilinna Pärnut ja Kuressaare kreisi kreisilinna Kuressaaret ühendas 165 versta pikkune maantee postijaamadega: Pärnust → 27 versta ← Raja postijaam (Soeva külas) → 28 versta ← Lihula postijaam → 22 versta ← Virtsu postijaam → 10 versta ← üle Suur väina, mida tagasid Koguva postitalupojad → 19 versta ← Vahtna postijaam Väike väin → 3 versta ← Uue-Löve postijaam ehk Sakla postijaam → 3 versta ← Kuressaare postijaam. Riia-Tallinna-Saaremaa trakt, kokku Riiast 391 ¾ versta, pööras Liivimaal Võnnu kreisis kõrvale Peterburi–Riia postimaantee peatraktilt Valmieras, läks üle Pärnu, kust pöördus Tallinna poole. Tee Saaremaa peale läks aga kuni Virtsu postijaamani, Saaremaal olid postijaamad ka Kuivastus ja Orissaares.
1894. aastal sai Esimese Juurdeveoraudteede Selts loa ehitada kitsarööpmeline tee Valgast Pärnusse koos peateest hargneva Viljandi haruteega. Kitsarööpmelise raudtee pealiin kulges Pärnu ja Valga vahel, esimene rong Pärnust Valka väljus 5. oktoobril 1896 (vkj). Samal ajal Pärnu–Valga raudtee ehitusega ehitati Mõisaküla–Viljandi kitsarööpmeline harutee (algselt Laatre–Viljandi kitsarööpmeline harutee), mis avati alaliseks liikluseks 1897.