tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kontrollsumma

Kontrollsumma on informaatikas andmete tervikluse kontrollimiseks kasutatava algoritmi väljund. Kontrollsumma saadakse kontrollsumma algoritmi rakendamisel kindlale andmehulgale. Kui pärast andmete edastamist (näiteks internetist faili allalaadimisel) kontrollsumma klapib esialgsete andmete kontrollsummaga, siis suure tõenäosusega pole edastamisel vigu esinenud.
Kahel võrdsel andmehulgal on alati sama kontrollsumma, kuid sama tulemuse võivad anda ka erinevad andmehulgad. Seepärast kasutatakse kontrollsumma algoritmina tihti selliseid räsifunktsioone, mis juba sisendandmete vähesel muutmisel annavad drastiliselt erineva väljundi. Selliseid algoritme (näiteks SHA-2) kasutatakse andmeturbes lisaks andmete terviklikkuse tagamisele ka andmete tahtliku muutmise vältimiseks. Turvaekspert Bruce Schneier tõestas 2005. aastal algoritmi MD5 murtavuse.
Kasutusviise.
Erinevad andmeedastusprotokollid kasutavad paketi sisu verifitseerimiseks kontrollsummasid.
Näiteks kasutatakse kontrollsummat UDP protokolli andmepaketi päises. UDP kontrollsumma algoritmi kirjeldab RFC 768.
Tarkvara levitamisel kasutatakse kontrollsummasid veendumaks, et tarkvara paigaldusfaili pole muudetud. Näiteks Linuxi distributsioonide allalaadimislehelt võib hea tava kohaselt leida CD/DVD tõmmisfaili kontrollsumma, kuigi protsess on ka automatiseeritud. Näiteks: estobuntu.
Paljud tarkvararakendused salvestavad turvakaalutlustel paroolide andmebaasi mitte paroole vaid nende kontrollsummasid ja parooli vastavuse kontrollimisel arvutavad selle kontrollsumma, mida võrdlevad andmebaasis olemasoleva kirjega.
Näited.
Järgnevalt on toodud näiteid tihemini kasutatavate kontrollsumma algoritmide väljunditest. Väljundid on esitatud kuueteistkümnendsüsteemis.
Kontrollsummad sõnele "Tere, maailm!":
Kontrollsummad sõnele "Tere, maailm! " (lisatud tühik lõppu):
Koodinäited.
Java.
Kontrollsummade leidmine Javas, kontrollimaks eeltoodud näidet:
import java.math.BigInteger;
import java.security.MessageDigest;
import java.security.NoSuchAlgorithmException;
public class Checksum {
 public static String computeDigest(String algorithm, String message) {
 MessageDigest digest;
 try {
 digest = MessageDigest.getInstance(algorithm);
 } catch (NoSuchAlgorithmException e) {
 e.printStackTrace();
 return "";
 return new BigInteger(1, digest.digest(message.getBytes())).toString(16);
 public static void main(String[] args) {
 String message = "Tere, maailm!";
 String algorithms[] = {"MD5", "SHA-1", "SHA-256", "SHA-384", "SHA-512"};
 for (String algorithm : algorithms) {
 System.out.format("%s\t: %s\n", algorithm, computeDigest(algorithm, message));
PHP.
PHP-s on võimalik lihtsasti kasutada md5-funktsiooni.
&lt;?php
echo md5("Tere, maailm! ");
Kim Ki-duk

Kim Ki-duk (korea 김기덕; 20. detsember 1960 – 11. detsember 2020 Riia) oli Lõuna-Korea filmilavastaja.
Saratovi oblasti lipp

Saratovi oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Saratovi oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 5. septembril 1996 ning muudeti 23. mail 2001, kui kasutusele võeti uus vapp.
Lipu kirjeldus.
Saratovi oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud horisontaalselt kaheks väljaks, ülemine on valge ja alumine punane. Punase välja laiuseks on 1/2 valge välja laiusest ning valge laiu keskel on kaunistustega Saratovi oblasti vapp. Vapi laiuseks koos kaunistustega on 1/4 lipu pikkusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendus.
Punane sümboliseerib mehisust, vaprust, julgust, suuremeelsust ja armastust ning valge puhtaid kavatsusi, õilsat käitumist, õiglust ja Saratovi oblastis elavaid sügavalt usklikke inimesi.
Balakovo

Balakovo on linn Venemaal Saratovi oblastis, Balakovo rajooni keskus. Asub Volga jõe ääres, Saratovist 161 km kirdes. 
Balakovo küla tekkis vanausuliste asundusena 1762. aastal. 1913. aastal sai linnaõigused.
Seal asub Balakovo tuumaelektrijaam, Saratovi hüdroelektrijaam ja jõesadam.
Elanikke oli linnas 2005. aastal 199 600, 2007. aastal 199 100 ja 2009. aastal 198 000.
Maidu Varik

Maidu Varik (sündinud 14. mail 1961 Kuressaares) on eesti pedagoog.
Haridus.
1979–1984 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja erialal. 1984 kaitses ta lõputöö "Kodavere kihelkonna arheoloogilised muistised esiaja lõpul" (juhendaja Vilma Trummal).
1992 lõpetas ta Tartu Ülikooli psühholoogia erialal koolipsühholoogina, 2001. aastal omandas ta TPÜ Täiskasvanute Hariduse Keskuse 460-tunnisel koolijuhtide põhikoolitusel koolijuhi kvalifikatsiooni ning 2002–2004 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikooli informaatika osakonnas multimeediumi ja õpisüsteemide eriala magistrantuuris.
Töökäik.
1984–1989 töötas ta õpetajana Kaali 9-klassilises koolis, ühtlasi kohakaasluse alusel Kingissepa 2. Keskkoolis ajalooõpetajana ja Kingissepa Õhtukeskkoolis õpetajana. 1989–1996 oli ta Kuressaare Gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja, 1996–2007 samas direktori asetäitja õppekasvatustöö alal, ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja ning õpetaja-metoodik.
Varik on olnud ühiskonnaõpetuse riikliku ainenõukogu esimees, korraldanud Tiigrihüppe Sihtasutuse õpetajate arvutikoolitusi Saare maakonnas ning olnud European Schoolneti projekti "Spring Day in Europe" pedagoogiline koordinaator Eestis 2004–2007. Samuti on ta andnud TLÜ Avatud Ülikoolis e-kursust "Ühiskonnaõpetus põhikooli mitmekultuurilises klassis".
Ta on avaldanud ühiskonnaõpetuse töövihikuid (ka vene keeles), ülesannete kogu ühiskonnaõpetuse riigieksamiks valmistujale ning käsiraamatu (2001).
Ühiskondlik tegevus.
Maidu Varik on Kuressaare linnavolikogus linnakodaniku komisjoni liige ning Saare Maakohtu rahvakohtunik.
Isiklikku.
Maidu Varik on abielus, tal on kolm last. Tema isa oli Uno Varik.
Repino

Repino (soome "Kuokkala") on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Kurortnõi rajooni.
Kuokkala kuulus koos muu Karjala kannasega 1947. aastani Soomele. 20. sajandi alguses oli see populaarne suvituskoht vene intelligentsi seas ja sai hüüdnimeks Karjala Riviera. Seal elas elu lõpuaastatel Ilja Repin, kelle järgi alev 1948. aastal ümber nimetati.
Alevit läbib Helsingi-Peterburi raudtee.
Sapere aude

Sapere aude on ladinakeelne väljend, mis tähendab 'söanda olla arukas'. 
Algselt kasutas väljendit Horatius teose "Epistularum liber primus" 2. epistlis.
Väljend esineb Immanuel Kanti essee "Mis on valgustus?" avalõigus.
"Sapere aude" on laialt levinud deviis.
8 miili

"8 miili" ("8 Mile") on 2002. aasta film, mille peaosa mängib Eminem. 
Film peategelaseks on valge nahaga räppar Jimmy Smith, hüüdnimega B-Rabbit, kes üritab 1995. aastal Detroitis leida kohta räpilahingute keskmes. 
Eminemi laul "Lose Yourself" sai parima filmilaulu Oscari.
Osatäitjad.
Peale Eminemi mängivad filmis veel Kim Basinger, Brittany Murphy, Mekhi Phifer, Omar Benson Miller, Eugene Byrd, Michael Shannon, Evan Jones, Chloe Greenfield, Taryn Manning ja De'Angelo Wilson.
Thomas Paine

Thomas Paine (29. jaanuar 1737 – 8. juuni 1809) oli ameerika õpetlane, intellektuaal ja revolutsionäär.
Thomas Paine tuntumate teoste seas on "Common Sense" ja "The Age of Reason".
Tunnustus.
Thomas Paine valiti 1785. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverents

Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverents on 1893. aastal rajatud rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärgiks on rahvusvahelise eraõiguse normide ühtlustamine.
Noorem Edda

"Noorem Edda" (ka "proosa-Edda" või "Snorri Edda") on Islandi skaldikunsti käsiraamat, mis sisaldab ülevaadet paganlikust Skandinaavia mütoloogiast. "Noorem Edda" on üks olulisemaid allikaid Skandinaavia mütoloogia kohta.
"Noorema Edda" kirjutas Islandi skald, poliitik ja ajaloolane Snorri Sturluson 1220. aasta paiku. Ei ole päris selge, miks teos kannab nime 'Edda'. Võimalik, et see on seotud sõnaga "óðr" (luuletus, luule); arvatavasti tähendab "edda" ka "vaarema". 
Aastal 1000 ristiusustatud Islandil oli viikingiajast pärinev skaldikunst 13. sajandi alguses, kui Snorri Sturluson tegutses, endiselt au sees. Selle kunsti valdajaid ja mõistjaid jäi aga järjest vähemaks. Skaldikunsti oluliseks osaks olevate kenningite sisuks oli sageli paganlik mütoloogia, mille üksikasju tuli luule mõistmiseks tunda. Snorri "Edda" oli mõeldud õpperaamatuks noortele skaldidele.
Paganlikku mütoloogiasse suhtuti 13. sajandi Islandil kaheti: konservatiivsed kristlased pidasid paremaks paganluse jäänused välja juurida ja mälestuse sellest hävitada. Snorri toetas suunda, mis pidas vana mütoloogiat oluliseks Islandi kultuuri osaks, mida tuleb tunda ja säilitada. "Nooremas Eddas" käsitleb ta vanu jumalaid kui ammu elanud silmapaistvaid inimesi, keda rahvas hakkas ajapikku jumalatena austama, sest ristiusk oli neile veel tundmatu.
Teost nimetatakse ka "proosa-Eddaks", kuna suurem osa "Noorema Edda" tekstist on proosavormis, erinevalt luulevormis "Vanemast Eddast". "Noorem Edda" on säilinud mitmetes käsikirjades, neist seitse tähtsamat pärinevad 14.–17. sajandist. Kui "Vanema Edda" käsikiri 17. sajandil leiti, oli Snorri "Edda" Islandil laialt tuntud. Esialgu arvati, et Snorri ammutas oma materjali "Vanemast Eddast", nii hakatigi neid eristama kui nooremat ja vanemat. Mõlema "Edda" materjal pärineb suulisest rahvapärimusest ja on mingil määral mõjutatud kristlikust maailmapildist.
Ülesehitus.
"Noorem Edda" koosneb neljast osast: proloog, "Gylfaginning", "Skáldskaparmál" ja "Háttatal".
Proloog kirjeldab maailma loomist Piibli legendide kohaselt ja muistsete pealike saabumist Troojast Põhjamaadele, kus neid hiljem hakati pidama jumalateks.
"Gylfaginning" annab ülevaate Skandinaavia mütoloogiast, vormiliselt kujutab see endast kahekõnet müütilise Rootsi kuninga Gylfi ja Odini vahel.
"Skáldskaparmál" on kahekõne merejumala Ægiri ja luulekunsti jumala Bragi vahel, milles käsitletakse mütoloogiat ja poeetilist keelt, eriti heitisid ja kenningeid.
"Háttatal" on 102 stroofist koosnev näidisluuletus, mis ülistab Norra kuningat Håkonit ja jarl Skúlit. Luuletuses demonstreeritakse 100 erinevat värsivormi.
Hubert Pärnakivi

Hubert Pärnakivi (kuni 1936 Hubert Bernhardt; 16. oktoober 1932 Tallinn – 28. oktoober 1993 Tartu) oli eesti kergejõustiklane ja loomaarst.
Lõpetas 1952. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1957. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna.
Alates 1962 Eestimaa Kommunistliku Partei liige. Ta töötas a-st 1963 Tartu Loomakliinikus loomaarstina, 1977–1991 oli kliiniku juhataja.
1982. aastal pani ta vilistlasena aluse kooli iga-aastastele jooksuvõistlustele.
Sportlasena.
Oli 1959. aasta maailma edetabelis 10 000 m jooksus 8. kohal, 1958. aastal nii 5000 m kui ka 10 000 m jooksus 12. kohal
Võistles aastatel 1952–1963 36 korral Eesti NSV ja 7 korral NSV Liidu koondises.
Ta võitis 11 korda järjest Viljandi järve jooksu.
Mälestuse jäädvustamine.
Viljandi koolide jooksuvõistluse korraldamist on jätkatud tema auks ka pärast tema surma.
Viljandis Ranna puiesteel avati 22. juulil 1990 Hubert Pärnakivi kujutav skulptuur „Jooksja“, mille autorid on skulptor Riho Kuld ja arhitekt Ülo Stöör. 
Isiklikku.
Ta oli abielus Aime Pärnakiviga.
Megaösofagus

Megaösofagus ehk hiidsöögitoru ehk söögitoru laienemine (ka laienenud söögitoru) on söögitoru osaline või üldine laienemine, mis tekib söögitoru peristaltikat kahjustava neuromuskulaarse häire tagajärjel või muul põhjusel.
Haigust on kirjeldatud koertel, kassidel, hobusevarssadel ja inimesel.
Kojastu

Kojastu küla asub Raplamaal Märjamaa valla lääneosas. Külast voolab läbi Velise jõgi ja Avaste oja. Kojastu asub valdavalt madalal jõeluhal, kus keskmiselt viie aasta jooksul kord toimub tõsisem üleujutus.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.
Kojastu moodustab Lääneranna vallas oleva Rumbaga kaksikküla. Aastani 1977 oligi küla nimi Kojastu-Rumba.
Küla olulisim ajaloomälestis on Kojastu kalmed.
Rubtsovsk

Rubtsovsk on linn Venemaal Altai krais. Asub 282 km Barnaulist edelas Alei jõe kaldal.
Asutatud 1886, linnaõigused sai 1927.
Rubtsovskil on kaks sõpruslinna: Grants Pass Ameerika Ühendriikides ja Tacheng Hiinas.
Koffer.ee

Koffer.ee oli Eesti meelelahutusportaal noortele, mis asus aadressil koffer.ee. Foorumi peamine valdkond oli meelelahutus, kuid alafoorumites arutati ka teisi teemasid. Muuhulgas pakkus Koffer servereid mängule "".
9. jaanuari 2010 seisuga oli foorumil üle 38 000 kasutaja ja üle 54 500 teema. 2014. aasta alguse seisuga on foorum suletud.
Ajalugu.
Koffer.ee domeen registreeriti 17. detsembril 2003. 10. jaanuaril 2004 avati sellel veebiaadressil foorum.
Kofferi kommuun on kujunes eri foorumite liitumisel. Koffer ühines vähemalt nelja veebikeskkonnaga. Esmalt seoti Koffer pagan.ee kogukonnaga 2006. aasta alguses. Sama aasta 3. veebruaril ühineti siineiolekala.net veebiaadressil asunud Amphipolisega, mis tekitas kasutajate seas palju vastukaja. Amphipolis oli foorum, mis hakkas kommuunina tegutsema 30. juulil 2002 ning mis oli suunatud "RuneScape'i" mängijatele. 27. mail 2008 ühinesid Kofferiga Gameland (gameland.ee), mis oli mängude tutvustamisele ja nendele üldiselt spetsialiseerunud foorum, ning TDR (tdr.ee). 
TDR.
20. september 2004 oli TDRi alguseks phpBB platvormil. Enne seda eksisteeris see HTML-kujul ning oli mõnda aega ka tekstipõhine foorum.
TDRi loojaks oli Wicki. Ligikaudu aasta pärast foorumi loomist tekkisid probleemid veebimajutajaga. Kasutaja A! kaasabiga aidati foorum taas jalule. Ajanappuse tõttu andis Wicki pool TDRi osalusest Rait Vagulale. 
2006. aasta alguses koliti üle Zone serveritest Netpointi omadesse. Sama aasta lõpus tuli TDRil Netpointi veebimajutusteenuse kasutamisest loobuda, sest foorum tekitas liigset koormust Netpointi SQL-andmebaasiserverile.
27. novembril 2006 alustas TDR taas tegevust. Foorum asus nüüdsest xServu veebiserverites. 2008. aastal hakati TDRi ja Kofferi vahel pidama läbirääkimisi, et kaks foorumit omavahel liita.
Albion

Albion on Suurbritannia saare kõige arhailisem nimi. Vahel kasutatakse seda nime ka Inglismaa kohta.
Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt luulekeeles, harvem pilkenimena.
Nime päritolu.
Nime "Albion" päritolu ei ole täpselt teada. 
Nimi võib tulla keldi keeltest, indoeuroopa päritolu sõnatüvedest tähendusega 'valge' ja 'mägi'. Siiski tegid selle nime tuntuks muinasroomlased, kes seostasid nime "Albion" ladina sõnaga "albus" ('valge'). Valge seostus roomlastele Doveri valgete kriitkaljudega, mis asuvad Suurbritannia saare lõunatipus.
Teadaolevalt kasutati nime "Albion" esmakordselt 6. sajandil eKr.
Imperaator

Imperaator oli kõrgeim võimukandja Rooma impeeriumis.
Marilyn Monroe

Marilyn Monroe (sünninimega Norma Jeane Mortenson, teiste nimedega Norma Jeane Baker, Norma Jeane Dougherty, Norma Jeane DiMaggio, Marilyn Monroe Miller; 1. juuni 1926 Los Angeles, California osariik – 5. august 1962 Los Angeles, California osariik) oli USA näitleja, laulja ja modell. Teda on nimetatud 20. sajandi üheks kuulsaimaks naisnäitlejaks ja seksisümboliks.
Aastal 1953 oli ta esimene ajakirja Playboy kaanetüdruk.
29. juunil 1956 abiellus ta kirjanik Arthur Milleriga. Nad lahutasid abielu 1961. aastal.
Tuntud on Monroe esinemine president John F. Kennedy sünnipäeval Madison Square Gardenis 1962. aastal, kui ta esitas laulu "Happy Birthday, Mr. President". Kennedy kinkis Monroele kuldse Rolexi kella graveeritud isikliku pühendusega. Ajakirjanduses on palju spekuleeritud Kennedy ja Monroe võimaliku intiimsuhte üle, kuid selle kohta pole tõendeid.
Ööl vastu 5. augustit 1962 leiti Marilyn Monroe oma Los Angelese Brentwoodi kodust surnuna. Ametlik surmapõhjus oli unerohu üledoos. Tema surma kohta on käibel mitmed vandenõuteooriad.
Barett

Barett on pehme lame ümara kujuga nokata peakate, mida kannavad nii mehed kui ka naised. 
Bareti materjal on tavaliselt villane, harvem puuvillane või akrüüllõngast. Barett võib olla kootud, heegeldatud või valmistatud vildist.
Ajalugu.
See oli algselt baski talupoegade peakate.
Meresinine barett on lihtsa prantsuse töölise tavaline peakate. Teised värvid, eeskätt punane ja roheline, annavad märku sõjalisest vaprusest ja eriväljaõppest.
Sääselised

Sääselised ("Nematocera") on putukate alamselts kahetiivaliste seltsis. 
Sääselised on pikatundlalised kahetiivalised. Neile on iseloomulik enamasti sale ja õrn keha, pikad jalad ning pikad tundlad, mis on sageli silmatorkavalt harjasjad. Sääskede vastsetel on hästi arenenud pea haukamis-mälumissuistega. Valmikutel on suised pikenenud ning kohastunud vedela toidu imemiseks – neil on pistmis-imemissuised. Sääse nokk koosneb kuuest tihedalt koos olevast harjasest ehk kimbust (kaks sae sarnast tera ja kude läbivat alalõuga, kaks terava oda sarnast ja kimpu sügavamale viivat ülalõuga, sülge eritav paeljas alaneel ning verd imev elastne ülahuul), mida ümbritseb nahka mitte läbiv tupp. Sääse eritatav sülg tuimastab nahka, takistab vere hüübimist ja soodustab vere voolamist. Sääse sülje kaudu levivad parasiidid uude peremehesse. Sääsed väldivad otsest päikesevalgust, rohkem tegutsevad nad varjulistes paikades ning õhtuhämaruses.
Sääseliste valmikud toituvad enamasti taimemahladest. Kolmes sugukonnas on valmikud verd imevad ("Culicidae", "Simuliidae" ja "Ceratopogonidae"). Mõned sugukonnad on redutseerunud suistega ("Chironomidae" ja "Cecidomyiidae"). 
Sääseliste vastsed asustavad väga mitmesuguseid elupaiku nii vees kui maismaal, nende seas on nii rööv- kui ka taimtoidulisi vorme. 
Kärbselistega võrreldes on sääselised enamasti küllalt kehvad lendajad, nad on aeglasemad ja kohmakamad. 
17. sajandil levisid kollapalavikku levitanud sääsed Aafrikast Uude Maailma orjalaevadega. Tänapäeval levitavad sääsed lisaks kollapalavikule ka dengepalavikku, "chikungunya"'t, Lääne-Niiluse viirust, malaariat, lümfisoonte filarioosi ja Zikat.
Diskreetne matemaatika

Diskreetne matemaatika ehk lõplik matemaatika on õppeaine rakendusmatemaatika ja informaatika erialadel, mis koondab põhiliselt diskreetsete ja lõplike matemaatiliste struktuuridega seotud materjali, millel on rakendusi arvutiteadustes. See sisaldab tavaliselt hulgateooria, matemaatilise loogika, kombinatoorika, graafiteooria ning algebralise arvuteooria elemente.
Tinglikult nimetatakse diskreetseks matemaatikaks ka matemaatika uurimisvaldkondi, kus vaadeldakse struktuure lõplikel ja loenduvatel hulkadel. Neis valdkondades ei ole otseselt kasutatavad reaalarvu ja piirväärtuse mõistel põhinevad meetodid. 
Diskreetse matemaatika alla kuuluvad eeskätt kombinatoorika, graafiteooria, kodeerimisteooria ja funktsionaalsete süsteemide teooria, niivõrd kui nad vaatlevad lõplikke struktuure. Laiemalt kuuluvad sinna ka näiteks matemaatiline loogika, algebra, arvutusmatemaatika ja tõenäosusteooria, niivõrd kui nad vaatlevad lõplikke struktuure. Ei ole ühtset kokkulepet, kas diskreetse matemaatika alla kuulub ka igasuguste loenduvate struktuuride uurimine. Lõplikust matemaatikast rääkides peetakse mõnikord silmas ainult lõplike struktuuride uurimist, mõnikord aga ka loenduvate struktuuride uurimist. 
Ajalugu.
Diskreetse matemaatika elemente on algselt sisaldanud kõik matemaatika harud. Vanaaja matemaatikas uuriti näiteks täisarvude omadusi, millest hiljem kasvas välja arvuteooria. Kombinatoorika ja diskreetne tõenäosusteooria arenesid 17. sajandist seoses mängude uurimisega. Diskreetses matemaatikas olulised algebra mõisted rühm, korpus, ring jne) on välja kujunenud klassikalise matemaatika raames. Matemaatiline loogika kujunes välja matemaatilise ranguse vajadustest. 
Tänapäeva diskreetsele matemaatikale iseloomulik lähenemine on tekkinud matemaatilise küberneetika raames praktiliste probleemide lahendamise vajadustest. Näiteks on arvutite kasutamine arvutamisel tinginud diskreetsete arvutusmeetodite väljaarendamise, millest kujunes arvutusmatemaatika. Arvutite kasutamine on stimuleerinud ka algoritmiteooria väljaarendamist. Praktilistest vajadustest on välja kasvanud ka kodeerimisteooria ja funktsionaalsete süsteemide teooria. Graafiteooria lätted on nii puhteeoreetilistes probleemides kui ka majandusteaduse ja elektrotehnika vajadustes.
Diskreetse matemaatika erijooni.
Suur osa diskreetse matemaatika probleeme on seotud lahenduvusega ning algoritmide väljatöötamisega. 
Diskreetse matemaatika raames on uuritud diskreetseid multiekstreemumülesandeid. Nende ülesannete puhul matemaatilises analüüsis rakendatavad ekstreemumülesannete lahendamise võtted tavaliselt ei tööta. Selliste ülesannete näideteks on optimaalsete käikude leidmine males ning Boole'i funktsioonide minimaalsete disjunktiivsete normaalvormide leidmine.
Ebasarikas

Ebasarikas ehk tsümoosne õisik ehk ebasarikõisik (inglise keeles "cyme") on sümpodiaalne lihtõisik, mille kõik raod lõpevad õiega. Külgharud võivad seejuures olla suhteliselt pikad, ka pikemad peaharust.
Ebasarika peamised tüübid on monohaasium, dihaasium ja pleiohaasium.
Dihaasium on õisik, millel on järgmine ehitus: pearaag lõpeb õiega, millest allpool paikneb kaks külgharu, mis kumbki lõpeb õiega; nende õite raagudel on samuti kaks külgharu, mis lõpevad õiega, kummastki külgharust võib omakorda lähtuda kaks külgharu, millest kumbki lõpeb õiega; jne. Vahel võib pearao tipmine õis ka mitte välja areneda.
Dihaasium esineb näiteks nelgilistel, loalistel ja linalistel.
Monohaasiumil areneb tipmisest õiest allpool ainult üks külgharu, sellel omakorda ainult üks külgharu jne.
Pleiohaasiumil on harudel külgharusid enamasti rohkem kui kaks.
Leherood

Leherood ehk rood on lehelabas kulgevad juht- ja tugikoe kimbud.
Leheroodude alusel saab lehti jagada üheroolisteks ja mitmeroolisteks. Enamik taimi omab lehtede mitmeroolisust, üheroolised lehed on näiteks sammaltaimedel. 
Klassikalisel lehel saab eristada kesk- ehk pearoodu (nimetatakse ka I järgu rooks), neist jagunenud külgroodusid (ka II järgu rood) ja viimastest omakord jagunenud rood (III jne järgu rood). 
Lehtede kasvamisel toimub lehe roodumine enamasti korrapäraselt. Kõige ürgsemaks roodumistüübiks loetakse dihhotoomset roodumist, mille puhul taimerood hargnevad kaheks ja need omakorda kaheks jne, kusjuures need hargnenud rood omavahel enam ei ühine. Säärase leheroodumise tüüpiliseks näiteks on hõlmikpuu ("Ginkgo biloba"). 
Enamiku teiste taimede lehtede puhul on tegemist kas sulgroodumise või sõrmroodumisega, üheiduleheliste taimedel esineb ka rööp- ja kaarroodumist. Eriti korrapäraste sulg- ja sõrmroodsete lehtede roodude võrgustike korral saab eristada ka võrkroodseid lehti.
Lehelaba

Lehelaba on lehe peamine, fotosünteesiv osa. See on lehe kõige laiem, suurem ja silmapaistvam osa. Enamasti kinnitub lehelaba varrele rootsu abil, rootsuta lehelabad kinnituvad vahetult varrele, moodustades sageli lehetupe.
Lehelabal saab eristada tipmist osa ehk lehetippu ja alumist osa ehk lehelaba alust.
Aktinomorfne õis

Aktinomorfne õis ehk kiirjas õis ehk korrapärane õis on korrapäraselt asetunud õieosadega õis, mida saab vähemalt kahel eri viisil jagada sümmeetrilisteks poolteks.
Haselbachtal

Haselbachtal on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.
Vallaosad.
Bischheim, Häslich, Gersdorf, Möhrsdorf, Reichenau, Reichenbach.
Astel

Astel on torkavaks moodustiseks moondunud oks, leht või abileht taime varrel. 
Astlad on taimede mehaaniline kaitse. Astel võib olla nii lihtne kui harunenud. Erinevalt ogast pole astel lihtsasti äramurtav. Astel tekib võrsesõlmel olevast pungast. See on võsu ilma tipupungata, mõnikord ka ilma külgpungadeta.
Kõnekeeles ei tehta asteldel ja ogadel vahet ning mõlemaid nimetatakse okasteks, näiteks laulus "Ilma okasteta roose pole kandnud ükski pind", kuigi botaanilises mõttes on vastupidi: just okastega roose pole olemas. Roosidel on ogad.
Astlad on mitmel roosõielisel, näiteks ka Eestis kasvaval vereval viirpuul ("Crataegus sanguinea"). Kaktustel on samuti astlad.
Enamikul taimedel on astelde eesmärk taime kaitsmine, näiteks liiga ereda päikese, ärasöömise või muude kahjustuste eest. Paljud taimed kaotavad suurema osa oma veest nii, et see aurub lehtedes olevate õhulõhede kaudu, aga kui lehed on muundunud asteldeks või ogadeks, milles puuduvad õhulõhed, vähendab see aurumist, seetõttu on astlad ja ogad kõrbetaimedel tavalised.
Mõnel taimel on astelde kõige tähtsam ülesanne kondenseerida veeauru. Ja mõnel sukulendil, näiteks vähearenenud juurestikuga kaktusel, on see koguni peamine meetod, kuidas taim endale vett hangib.
Leidub kaktusi, näiteks perekondades "Coryphanta" ja "Ferocactus", millel on nektariastlad. Et tolmeldajaid ligi meelitada, eraldavad nende astlad nektarit.
Astelde maksimaalne pikkus kaktustel on 25 cm; nii pikad on need näiteks liikidel "Cereus jamacaru" ja "Corryocactus brevistylus".
Laußnitzi vald

Laußnitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.
Vallaosad.
Laußnitz, Höckendorf, Glauschnitz.
Großhartmannsdorf

Großhartmannsdorf on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Großhartmannsdorfi vallas.
Lichtenbergi vald (Bautzeni kreis)

Lichtenberg on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.
Kuni 2008. aasta augustini kuulus vald Kamenzi kreisi.
Vallas on kaks asulat: Lichtenberg ja Kleindittmannsdorf.
Lohsa vald

Lohsa (ülemsorbi keeles "Łaz") on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Wittichenau linnast ida pool Kleine Spree jõe kaldal.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.
Valla osad.
Dreiweibern ("Tři Žony"), Driewitz ("Drěwcy"), Friedersdorf ("Bjedrichecy"), Groß Särchen ("Wulke Ždźary"), Hermsdorf/Spree ("Hermanecy"), Koblenz ("Koblicy"), Lippen ("Lipiny"), Litschen ("Złyčin"), Lohsa, Mortka ("Mortkow"), Riegel ("Roholń"), Steinitz ("Šćeńca"), Tiegling ("Tyhelc"), Weißig ("Wysoka") ja Weißkollm ("Běły Chołmc").
Nebelschützi vald

Nebelschütz (ülemsorbi keeles "Njebjelčicy") on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.
Vallaosad.
Nebelschütz, Wendischbaselitz ("Serbske Pazlicy"), Miltitz ("Miłoćicy"), Piskowitz ("Pěskecy") ja Dürrwicknitz ("Wěteńca").
Neukirchi vald (Bautzeni kreis)

Neukirch on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.
Oberlichtenau vald

Oberlichtenau on endine vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. 2009. aastal liideti Pulsnitzi linnaga.
Vallaosad.
Oberlichtenau ja Niederlichtenau.
Hilbersdorfi vald

Hilbersdorfi vald on vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Greizi kreisis.
Ohorn

Ohorn on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis, üleriigiliselt tuntud puhkekoht.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.
Vallaosad.
Oberdorf, Mitteldorf, Röder, Fuchsbelle ja Gickelsberg.
Hilbersdorf (Kesk-Saksimaa)

Hilbersdorf on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Bobritzsch-Hilbersdorfi vallas.
1. jaanuarini 2012 oli asula Hilbersdorfi valla keskus.
Joe Hahn

Joe Hahn (õieti Joseph Hahn, esinejanimi Mr. Hahn; sündinud 15. märtsil 1977 Glendale'is California osariigis (teistel andmetel Dallases Texase osariigis) USA-s) on ansambli Linkin Park liige.
Bändi palus tal tulla kursusekaaslane Mike Shinoda.
Ta on teinud seriaali "Salatoimikud" eriefekte.
Oßlingi vald

Oßling (ülemsorbi keeles "Wóslink") on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.
Vallaosad.
Döbra, Liebegast, Lieske, Milstrich "(Jitro)", Oßling, Scheckthal, Skaska, Trado ja Weißig.
Ottendorf-Okrilla vald

Ottendorf-Okrilla on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Asub 20 km Dresdenist kirdes.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.
Vallaosad.
Grünberg, Hermsdorf, Medingen ja Ottendorf-Okrilla; ajaloolised kohad Ottendorf, Moritzdorf, Großokrilla, Kleinokrilla ja Cunnersdorf.
Leubsdorfi vald

Leubsdorfi vald on kahe valla nimi:
Leubsdorf (Saksimaa)

Leubsdorf on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Leubsdorfi vallas.
Mike Shinoda

Mike Shinoda (sünninimega Michael Kenji Shinoda; sündinud 11. veebruaril 1977) on USA laulja ja muusikaprodutsent, bändi Linkin Park laulja.
Tema isa on jaapani-ameerika ja ema vene-ungari päritolu.
Mike'il on ka noorem vend Jason Shinoda (sündinud 1979).
Ta hakkas bändi tegema koos Brad Delsoniga, lõi enda magamistuppa kodustuudio, kus salvestas ta laule. Nende bändi ei võtnud vastu ükski plaadifirma.
Tema esimene bänd Linkin Park sai kuulsaks aastal 2000.
Aastal 2005 tegi ta oma projekti Fort Minor.
Brad Delson

Bradford Phillip Delson tuntud ka kui Big Bad Brad (sündinud 1. detsembril 1977 Agoura Hills, California) on USA muusik, ansambli Linkin Park kitarrist.
Ta on peaaegu terve elu sõbrustanud Mike Shinodaga, kellega koos ta lõpetas 1996. aastal keskkooli. Samal aastal kujunes ka bänd Xero. Nende sõprussidemed säilisid isegi siis, kui nad läksid eri kolledžitesse. Brad läks UCLAsse. Ta jagas seal ühikatuba basskitarrist Dave Farrelliga. Brad kutsus Dave Xerosse, mis oli alles muutnud oma nime Hybrid Theoryks. Nad lindistasid 1997. aastal oma esimese kasseti Xero Sampler Tape Mike'i kodustuudios.
Ta lõpetas aastal 2000 bakalaureusekraadiga kommunikatsiooni erialal ja ta plaanis minna õiguskooli, kuid see eesmärk ei teostunud, kuna peagi sai Hybrid Theory plaadilindistamislepingu ja oli tõusu teel Linkin Parki nime all aastal 2000.
Lichtenberg

Lichtenberg on paljude kohtade nimi:
Lichtenberg on ka perekonnanimi, mille tuntuim kandja on olnud saksa loodusteadlane, kirjanik ja filosoof Georg Christoph Lichtenberg.
Rob Bourdon

Robert Gregory Bourdon (sündinud 20. jaanuaril 1979) on USA muusik, kes on tuntud eelkõige rokkansambli Linkin Park endise trummarina. Ta oli bändi asutajaliige ning mängis ansamblis alates selle loomisest 1996. aastal kuni oma lahkumiseni 2017. aastal.
Muusikutee.
Bourdon alustas trummimängu juba noores eas, pärast ühte Aerosmithi kontserti, kus ta tutvus isiklikult trummar Joey Krameriga. Trummimängus oli ta inspireeritud eelkõige Led Zeppelini trummarist John Bonhamist. Bourdoni muusikaliste mõjutajate hulka kuuluvad Led Zeppelin, Tower of Power, Aerosmith, The Police, Bad Religion, Steely Dan, System of a Down, Incubus ja Dave Matthews Band. 
Enne Linkin Parki loomist mängis ta mitmes kohalikus bändis, koos Brad Nelsoniga ka Relative Degrees. 1996. aastal liitus ta koos Mike Shinoda, Brad Delsoni ja teiste muusikutega bändis Xero, mis sai hiljem nimeks Linkin Park.
Linkin Park saavutas kiiresti rahvusvahelise tuntuse oma debüütalbumiga "Hybrid Theory" (2000), mis kujunes üheks 21. sajandi alguse edukaimaks rokkalbumiks. 2020. aastaks oli album saanud 12x plaatinaplaadiks. Bourdon mängis kaasa kõigil bändi stuudioalbumitel, sealhulgas "Meteora" (2003), "Minutes to Midnight" (2007), "A Thousand Suns" (2010), "Living Things" (2012), "The Hunting Party" (2014) ja "One More Light" (2017). 
Pärast solist Chester Benningtoni surma 2017. aastal jäi bändi tegevus pausile, kuigi liikmed jätkasid individuaalseid projekte. Bourdon jäi mõneks ajaks muusikamaailmast tagaplaanile ja teatas teistele liikmetele, et soovib end bändist distantseerida, kuigi osales aeg-ajalt erinevates stuudioprojektides ja tegi koostööd teiste artistidega. Linkin Park teatas oma taasühinemisest 5. septembril 2024, koos uute liikmetega, sealhulgas Bourdoni asendava Colin Brittainiga.
Ohlokraatia

Ohlokraatia (kreeka keeles jõuguvalitsus) on demokraatia väärastunud vorm, kõige halvema ja amoraalsema massi valitsus. 
Mõiste võttis kasutusele Vana-Kreeka kirjanik Polybios. Sellega on tegemist juhul, kui rahvamassid hakkavad vägivallatsema ning seaduslikkus ja kord kaovad (Venemaa pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni).
Porsche Cayenne

Porsche Cayenne on Saksa autotootja Porsche alates 2002. aastast toodetav luksusdžiip. 
Tegu oli esimese neljaukselise Porsche mudeliga ning pärast Porsche traktoritootmise lõppu 1950. aastatel ka esimese Porsche toodetava maastikusuutliku sõidukiga. Cayenne kasutab sama platvormi ja mitmeid tehnilisi komponente, mis on kasutusel ka Audi Q7 ja Volkswagen Touaregi juures.
Esimene põlvkond (2002–2010).
Esimest põlvkonda mudelinumbriga 955 toodeti aastatel 2002–2010. Mootorid olid siis 3,2-liitrine 250 hobujõuline V6 ning 4,5-liitrine V8 (võimsus vastavalt mudelile 340, 450 või 521 hobujõudu). Kõik mudelid olid nelikveolised.
Uuendatud Cayenne müüki alustas Porsche 24. veebruaril 2007. Mootor on 3,6-liitrine V6 (290 hj) baasmudelil, 4,8-liitrine V8 (380 hobujõudu) Cayenne S-il ning tippmudelil Cayenne Turbo S 550-hobujõuline sama töömahuga V8 mootor. Baasmudelil ning Cayenne S-il automaatkäigukast lisavarustuses, tippmudelil aga baasvarustuses.
Teine põlvkond (2011–2018).
Teise põlvkonna Cayenne'i tutvustati 2010. aasta Genfi autonäitusel. Uus mudel oli eelkäijast suurem, see sai suurema kalde all oleva tagaakna, pikemad, tagaluugile ulatuvad tagatuled ning Porsche Carrera GT-ga sarnased esituled. Uus Cayenne oli oma eelkäijast ka umbes 250 kg kergem. 
Kolmas põlvkond (2018–tänapäev).
Kolmanda põlvkonna esitlus toimus virtuaalselt 29. augustil 2017 ning seda esitleti kui 2019. mudeliaasta autot. Uus Cayenne on ehitatud Volkswagen Group MLB platvormile.
2019. aastal lisandus kerevalikusse ka sportlikuma välimusega Cayenne Coupé.
Kolmanda põlvkonna Cayenne kõige võimsam mudel on Cayenne Turbo S E-Hybrid, mille bensiini- ja elektrimootor arendavad kokku 680 hj ja 900 Nm.
BMW X5

BMW X5 on esimene luksusmaastur BMW jaoks, mida toodab Saksa autotootja BMW AG. Seda autot aga ei toodeta Münchenis Saksamaal, vaid peamiselt BMW USA tehases Lõuna-Carolina osariigis Spartanburgis. Alates teisest põlvkonnast on X5 saadaval ka seitsmekohalisena. 
Esimene põlvkond (E53).
Esimest põlvkonda toodeti aastatel 1999–2006. Esimene mudeliuuendus ehk "facelift" tehti 2004. aastal. Saadaval olid 3-liitrine R6 diisel, 3,0-liitrine R6 bensiinimootor ning 4,4-, 4,6- ja 4,8-liitrine V8-bensiinimootor.
Diiselmootorid.
R6 bensiini- ja diiselmootorid olid saadaval nii 6-käigulise (184 hj mootoriga 5-käigulise) manuaalkäigukastiga kui ka viiekäigulise automaatkäigukastiga. V8 mootoreid sai ainult automaatkäigukastiga.
Teine põlvkond (E70).
Teist põlvkonda toodeti aastatel 2006–2013. Oluline uuendus oli standarvarustusse lisandunud BMW iDrive ning lisaks sai nüüd X5 osta ka seitsmeistmelisena. 
Diiselmootorid.
Kõik mudelid on 6-käigulise ja 8-käigulise automaatkäigukastiga.
Kõige võimsam, BMW X5 M, kasutas BMW X6 M jõuallikat, milleks oli V8-turbomootor, mis arendas 563 hobujõudu. 
E70 mudeliuuendus tehti 2011. aastal ja seda nimetati LCI uuenduseks. 
Kolmas põlvkond (F15, F85).
Kolmanda põlvkonna X5 oli tootmises 2013–2018. Sarnaselt varasemaga, olid valikus bensiini- ja diiselmootorid, millele hiljem lisandus pistikuhübriid mudelitähisega xDrive40e.
X5 M.
Kõige sportlikuma mudeli X5 M keretähiseks sai F85. Sellel autol oli 4,4-liitrine 423 kW (575 hj) ja 750 N⋅m V8 turbomootor, mis tegi sellest autost läbi aegade kõige võimsama nelikveolise BMW mudeli. Mootor oli varustatud M TwinPower Turbo ja Valvetronicu tehnoloogiatega ning auto kiirendas 0–100 km/h 4,2 sekundiga.
Neljas põlvkond (G05).
Neljanda põlvkonna info avalikustati 2018. aastal. Auto baseerub Cluster Architecture (CLAR) platvormil, mida kasutavad ka BMW 5. seeria (G30) ja 7. seeria (G11) mudelid.
Sisuedastus

Sisuedastus on ehk "sisu" (näiteks meediafailide või arvutiprogrammide) edastamist interneti või leviedastuse teel. 
Interneti vahendusel võib sisuedastus toimuda allalaadimise teel serverist või P2P-võrgustike kaudu. Leviedastuse teel saab sisu saata korraga paljudele kasutajatele, sel moel toimub näiteks reklaamteadete saatmine mobiiltelefoni.
Homer Simpson

Homer Jay Simpson (armastusnimi Homie) (sündinud 19. aprillil 1956) on joonissarja "Simpsonid" peategelane.
Homeri abikaasa on Marge Simpson, lapsed Bart Simpson, Lisa Simpson ja Maggie Simpson, isa Abraham Simpson ja ema Mona Simpson. Homer töötab Springfieldi tuumaelektrijaamas, mille omanik on Montgomery Burns. 
Homer on saanud nime Matt Groeningi isa Homer Groeningu järgi.
Homeri teksti loeb näitleja Dan Castellaneta.
Kui Homer teeb midagi valesti või vigastab end, siis ta ütleb "D'oh!"
Ari Koivunen

Ari Mikael Koivunen (sündinud 7. juunil 1984 Kouvolas) on soome laulja, Soome võistluse "Idols" võitja. Ta võitis Soome meistrivõistlused karaokes aastal 2005 ja tuli kolmandaks sama aasta karaoke maailmameistrivõistlustel. Koivunen on esinenud muu hulgas Tais heategevuskontserdil.
"Idolsi" poolfinaalis laulis Koivunen Billy Joeli laulu "Piano Man". Ta sai publikuhäältest 86 protsenti ja tõusis lõppvõistluse üheks võitjasoosikuks. Kuuendas ja ühtlasi viimases finaalis võitis Koivunen Anna Abreud publikuhääletusel 57 protsendiga. Kogu võistluse jooksul tõi Koivunen esile oma kiindumust "hard rock"'i ja metal-muusika vastu. Enamus tema esitatud lauludest esindas neid stiile.
Karjäär.
Koivuneni esikplaat "Fuel for the Fire" ilmus 30. mail 2007. See tõusis ilmumisnädalal Soome plaadimüügiedetabeli esikohale ja püsis seal 12 nädalat järjest. Sellega on see album kõige kauem järjest esikohal püsinud Soome album. Esimene singel sellelt plaadilt on "Hear My Call", mida kuuldi raadios esimest korda 11. mail 2007. Plaadi produtsendid on Nino Laurenne (Thunderstone) ja Pasi Heikkilä. Laule kirjutasid sellele plaadile muu hulgas ka Marco Hietala (Nightwish, Tarot), Timo Tolkki (Stratovarius), Tony Kakko (Sonata Arctica), Janne Joutsenniemi (Stone, Suburban Tribe) ja Jarkko Ahola (Teräsbetoni).
Plaat otsustati välja anda ka Jaapanis. Soomes ilmus plaadist 14. novembril 2007 ka topeltplaatinaväljalase ("Double Platinum Edition"). Sellel on albumile lisaks kontsert-DVD, millel on võtteid kontsertidelt Nosturist ja Tavastiast.
Laurenne ja Heikkilä toodetud teisele plaadile tegi Ari Koivuneni bänd juba oma materjali mitme laulu jagu. Album tõusis ilmumisnädalal edetabeli tippu, kuid püsis seal vaid ühe nädala. Varsti pärast plaadi ilmumist teatas kitarrist Luca Gargano, et lahkub bändist oma muusikaprojekte tegema. Praegu jätkab ansambel viieliikmelisena.
Koivunen on innukas pokkerimängija. Ta osales saates "Pokeritähti 2008", kuid ei pääsenud finaalilauda.
Ari Koivunen on rahu ajaks vabastatud armeeteenistusest, ta on nn reservis.
Rippkehalised

Rippkehalised ("Apocrita") on kiletiivaliste seltsi kuuluv putukate rühm, mis haarab munetilisi ja astlalisi ("Aculeata"). 
Astlaliste hulka kuuluvad näiteks sipelgad, mesilased, herilased).
Munetiliste hulka kuuluavad näiteks käguvamplased ("Ichneumonidae"), juuluklased ("Braconidae"), kiresvamplased ("Chalcididae"), pahkvaablased ("Cynipidae") ja mitmed teised väiksemad rühmad. 
Rippkehalisi käsitletakse alamseltsi tasemel, kuna ülejäänud kiletiivalised ühendatakse parafüleetilisse alamseltsi pidevkehalised ("Symphyta").
Rippkehalisi võib jaotada mitmesse ökoloogilis-morfoloogilisse rühma ülemsugukondade tasemel:
Ühiselulised liigid tegutsevad koos pesas, kus esineb polümorfism). Sipelglastele on iseloomulikud põlvjad tundlad, suur tagakeha ja tugevad lõuad. Vaaraosipelgas kirjeldati Egiptusest, tema päriskodumaa on aga India või Sunda saared. Maailmas on ta levinud peamiselt laevadega.
Hartšoo

Hartšoo (gruusia ხარჩო) on vürtsitatud supp veise- või lambalihast, riisist ja maisijahust; Gruusia rahvusroog.
Hybrid Theory

"Hybrid Theory" on ansambli Linkin Park esimene album. See ilmus 2000. aasta oktoobris.
Rehepapp

Rehepapp oli mõisa poolt palgatud talumees, kelle ülesanne oli kütta mõisa rehes reheahju ning valvata kuivava vilja ja rehepeksu järele. Juba 15. sajandi kirjalikes allikates leidub nimetust rehepapp.
Rehepapiks võeti mõni talumees külast või elatanud mõisa-ametimees.
Rehepapp on eesti muistendite, rahvanaljandite ja mõisavarguslaulude sagedane tegelane, seotud ka Vanapagana-juttudega. Harilikult kavalpea ja naljamees, tüssab ta Vanapaganat (kuradit) ja ka mõisnikku.
Avavili

Avavili on vili, mis valmimisel avaneb ja seemned laiali pillab, enamasti kuivvili. Avaviljad on näiteks kaun, kupar, kukkur.
Mulda

Mulda on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Mulda vallas.
Neuhausen (Saksimaa)

Neuhausen on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Neuhauseni vallas.
Niederwiesa

Niederwiesa on asula Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis Niederwiesa vallas.
Oberschöna

Oberschöna on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Oberschöna vallas.
Oberschöna asub 6 km Freibergist läänes, 6 km Brand-Erbisdorfist loodes ja 30 km kaugusel Chemnitzist idas.
Kurat

Kurat on kristluses ning ka teistes aabrahamlikes religioonides Jumalaks pürgiv vaim, kes võib meelitada ka inimesi pattu tegema. Kuradi paralleelnimetuseks on saatan.
Erinevate rahvaste kristluse-eelse usundi ja mütoloogia mõjul on kuradi kuju eri rahvaste usundilistes kujutelmades omandanud kristlikust õpetusest lahkuminevaid jooni. Sageli kujutatakse kuradit pooleldi antropomorfsena inimese pea ja kehaga, kuid siku sarvede, saba ja jalgadega (vrd Paan, saatür, faun). 
Eesti rahvausundis on tuntud rumalavõitu Vanapagan (ka Vanatühi, Vanakuri jm) oma majakondsete ja sulastega. 
Eesti keele sõna "kurat" tuleneb tõenäoliselt tüvest "kura", mis tähendab 'vasakut, pahemat'. Ühe teooria kohaselt pärineb see saksakeelsest sõnast "Kuhrad" (lehmaratas), mida kirunud baltisaksa mõisnikud ("venib kui lehmarattas"). On oletatud ka, et tegu on laenuga slaavi talve- ja surmajumaluse nimest ("Krt", vrd vene keeles "черт"). Eesti keeles on "kurat" tavalisimaid kirumissõnu.
Beebiraamat

Beebiraamat on raamat, kuhu lapsevanem teeb sissekirjutusi lapse arengu kohta. Raamat algab sageli raseduse päevikuga, mida ema kirjutab raseduse ajal.
Traditsiooniliselt kasutatakse sissekanneteks märkmikke või vihikuid. Poodides on ka müügil erinevateemalisi tühje beebiraamatuid, mida saab kinkida katsikule minnes. Järjest enam emasid on aga teinud ka selle teemalisi kodulehti tasuta serveritesse. Tavaliselt on rohkem vaeva ja ressursse kulutatud lehtedel, millele on registreeritud lapse või vanema omanimeline domeeni aadress.
Blogide ilmumisega internetimaastikule on järjest enam vanemaid hakanud jagama oma muljeid avalikult. Elektroonilise päeviku eeliseks traditsioonilise paberraamatu ees on see, et sugulased ja sõbrad saavad olla kursis lapse arenguga iga päev. Blogimootoritel on ka RSS-i või e-kirjaga uuendustest teatamise võimalus, mis vähendab vanematelt igapäevast tuttavate pärimist lapse arengu kohta. Viimasel ajal on suurenenud ka isade arv, kes kirjutavad beebiga seonduvast, kuna võrdlemisi suur osa blogi kirjutajatest on mehed.
Eestikeelsetest beebiraamatukeskkondadest on populaarsed "Beebiveeb" ja "Beebifoto".
Reinsbergi vald

Reinsbergi vald on kahe valla nimi:
Weißenborn

Weißenborn on mitme koha nimi Saksamaal:
Weißenborn (Saksimaa)

Weißenborn on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Weißenborni vallas.
Asulas on raamatukogu, algkool, lasteaed, eralastehoid.
Weißenborni vald

Weißenborni vald on mitme valla nimi Saksamaal:
Toolse foogtkond

Toolse foogtkond (eksisteeris 1471–1558) oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles "Gebiet").
Foogtkonda kuulusid maavaldused Virumaal ja Järvamaal ning Põhja-Lätis Aluliina (saksa "Marienburg") lähistel. Olulisim osa foogtkonnast asus siiski selle keskuse, Toolse ordulinnuse ümber. Foogti peamiseks ülesandeks oli valvata Tallinna ja Narva meretee vahel asuvat kohalikku sadamat, et seal ei toimuks ebaseaduslikku kauplemist. Toolse foogtkond oli väikseim pikemat aega eksisteerinud ordu haldusüksus, mida saabki seletada just kohaliku sadama kontrollimise tähtsusega. Foogtkonna asutas ordumeister Johann Wolthus von Herse.
Laanekuklane

Laanekuklane ("Formica aquilonia") on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas.
Laanekuklased elavad Euroopas Skandinaaviast põhjas kuni Itaalia ja Bulgaariani lõunas ning Suurbritanniast läänes Venemaani idas, kuid neid on kohatud ka Ohhoota mere põhjakaldal Siberis. Nad elavad peamiselt okasmetsades, aga vahel ka segametsades. Euroopa mägedes elavad nad kuni 2400 meetri kõrguseni, peaaegu metsapiirini.
Laanekuklase pesade kõrgus ulatub kahe meetrini ja põhja läbimõõt kuni nelja meetrini. Kõige suuremad pesad asuvad Soomes. Laanekuklaste üksikud pesad moodustavad kolooniaid, mis omakorda kuuluvad föderatsiooni. Neid peetakse üheks kõige arenenuma sotsiaalse võrgustikuga loomarühmaks.
Laanekuklasel on must ümar tagakeha, punakas keha esiosa ja ülipeen talje. Nad elavad kolooniatena ja pesas elab kuni 100 000 putukat. Pesad on polügüünsed ehk teisisõnu elab ühes sipelgapesas mitu emast, kelle järglased ühes pesas koos elavad. Sissetungijate vastu on laanekuklased väga agressiivsed. Töösipelgas on 4–8,5 mm pikk.
Mesinike jaoks kujutavad laanekuklased kahjureid, kes võivad ööpäeva jooksul tarust ära viia kuni kilo mett. Sipelgate peletamiseks on kasutatud tomatilehti, rabarberit, mõnel pool ka kaneelipulbrit.
Kaitsealad.
Laanekuklane on Eestis ja ka Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN) poolt kaitse alla võetud. 
Laanekuklane elab Eestis peamiselt Ida-Eestis, kus moodustab kõige suuremaid asurkondi. Alatskivi, Kiidjärve ja Räpina metskondades asuvates Eesti suurimates asurkondades asub igas umbes 2000 pesakuhilat. Veidi väiksemad asurkonnad on Kunda metskonnas, Lahemaa ja Karula rahvusparkides. Põlvamaal Põlva vallas asub Akste looduskaitseala, mis moodustatud 1977. aastal eesmärgiga kaitsta laanekuklase elupaiku. Tartu maakonnasl Vara ja Alatskivi valla territooriumil asuv 1610 hektari suurune Padakõrve kaitseala loodi 1964. aastal ja see oli tollal kogu NSV Liidu esimene sipelgakaitseala.
Leppneeme sadam

 
Leppneeme sadam on sadam Viimsi poolsaarel, Viimsi vallas tegutsev kala- ja jahisadam.
Sadama aadress on Harju maakond, 74009 Viimsi vald, Leppneeme küla, Leppneeme sadam. Sadama asukoht 59°33'06.00"N; 24°52'03.00"E.
Sadamasse viib Leppneeme teelt alguse saav Leppneeme sadama tee.
Ajalugu.
2007. aastal tellis Viimsi vald ehitustööd Leppneeme ja Kelnase sadamates ning laevatee süvendamise, mille kogumaksumus ilma käibemaksuta oli 32,8 miljonit krooni (2,1 miljonit eurot).
2013. aasta suvel alustati 140-meetrise kaitsemuuli ehitamist ja kalasadama kai rekonstrueerimist, mis jõudis lõpule 30. mail 2015. Kokku kulus ligikaudu 600 000 eurot.
2021. aasta lõpul alustas vald läbirääkimisi, et anda Kelnase ja Leppneeme sadam üle riigile. Samuti hinnati, et sadamad võiks vajada ehitustöid mahus vähemalt 8,15 miljonit eurot.
Leppneeme–Kelnase liin.
Leppneeme sadamast lähtub laevaliin Pranglile Kelnase sadamasse.
Aastatel 1996–2010 sõitis sel liinil Helge, kuhu mahtus kuni 36 reisijat. Kõige rohkem tehti aastas kuni 1300 reisi ja teenindati kuni 15 000 reisijat. Seejärel võeti kasutusse reisilaev Vesta, mis mahtus kuni 47 reisijat. Samast 2010. aastast opereeris laevaliini Kihnu Veeteed AS, kellelt võttis laevaliini 18. detsembril 2018 üle Tuule Liinid.
2013. aastast alates sõidab Prangli ja mandri vahel parvlaev Wrangö, mis on ehitatud spetsiaalselt sellele liinile. Wrangöl on 72 reisijakohta ning laev mahutab kaks sõiduautot või ühe veoki kogumassiga kuni 10 tonni. 2019. aastal vedas laev 747 sõidukit. 2022. aastal teenindas Wrangö liinil rekordiliselt 29 467 reisijat.
Vald sõlmis 2020. aasta oktoobris Tuule Liinid OÜ-ga lepingu liini teenindamiseks järgmisel neljal aastal, millega telliti 6000 reisi. Lepingu maksumus oli ligi 2,4 miljonit eurot.
Võsu (botaanika)

Võsu on taime vars koos sellel leiduvate organitega.
Võsu areneb seemnes olevast idupungast, mille tipus asub kasvukuhik.
Võsu keskseks osaks on vars, mis kannab pungi ja lehti. Võsu puitunud osa nimetatakse võrseks.