tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Virtuaalbänd

Virtuaalbänd ehk virtuaalansambel (inglise keeles 'virtual band') on muusikakollektiiv, mille liikmed pole lihast ja luust inimesed, vaid multimeedia vahenditega loodud tegelaskujud. Muusika, mida selline bänd "teeb", on sisse mänginud siiski päris muusikud, kuid muusikapalu eksponeeritakse ainult kujutluslike karakterite abiga, näiteks muusikavideotes, plaadiümbristel, muusikaajakirjades, intervjuudes ja ka kontsertidel.
Kujutluslik karakter võib olla nii arvutustehnika abil modelleeritud (nt JuJu Eyeballs) kui ka käsitsi joonistatud (nt ansamblite The Archies ja Gorillaz liikmed).
Esimeseks virtuaalbändiks peetakse USA kollektiivi Alvin and the Chipmunks, mille loomise eest sai Ross Bagdasarian 1959. aastal kolm Grammy auhinda.
Samas on pseudonüümid ja rollivahetused popmuusikas üldiseks tavaks ning on raske täielikult eristada virtuaalbändi ja tavalise bändi fantaasiaküllast eneseprojektsiooni. Näiteks David Bowiele tuntuse toonud album räägib kosmilisest staarist Ziggy Stardust (1972), kuid seal seisab oma loomingu kõrval siiski "päris" popiidol – virtuaalbändi puhul on aga päris autor esitusest kõrvaldatud.
Jäneselised

Jäneselised ehk lagomorfid ("Lagomorpha") on loomade selts imetajate klassist.
Paljunemine.
Olenevalt kliimast ja liigist võib tiinus kesta jäneselistel 28 päeva harilikel küülikutel või rohkem kui 50 päeva mõnedel jäneslastel, kes elavad polaaralade ligi. Sündimus võib paljudel jäneselistel olla lühikese kande- ja arenguaja, varase suguküpsuse ning mitme arvuka pesakonna tõttu väga suur. Näiteks on mõnedel stepipiirkonna viiksjäneslastel aastas kuni viis pesakonda 8-13 järeltulijaga. Harilikul küülikul ja veel mõnel liigil võib aastas olla viis kuni seitse pesakonda keskeltläbi 9 järeltulijaga. Loomulike vaenlaste rohkuse tõttu on aga ka suremus jäneseliste seas üsna suur. 
Halbades tingimustes võivad looted resorbeeruda. 
Urgudes ja pesades sünnitavatel jäneselistel on pojad abitud, paljad ja pimedad. Neil, kes püsipesa ei sea, on pojad kohe nägijad ja karvased ning jooksevad pea laiali.
Süstemaatika.
Selts jaguneb kaheks sugukonnaks:
Halljänes

Halljänes ("Lepus europaeus;" rahvapäraste nimetustega haavikuemand, haavikuisand, välejalg, pikk-kõrv, kikk-kõrv, letu, põllujänes) on jäneslaste sugukonda kuuluv imetaja. Koos valgejänesega on halljänes üks kahest Eestis esinevast jäneseliigist. 
Eestis elab ligikaudu 40 000 isendit.
Välimus.
Halljänese karvastik on suvel pruunikashall valge kõhualusega ja talvel helehall, saba pealmine osa on must. Halljänesel on valgejänesest pikemad kõrvad ja pikem saba. Täiskasvanud halljänesed on valgejänestest suuremad.
Toitumine.
Halljänes on taimtoiduline. Ta toitub peamiselt kõrrelistest ja liblikõielistest taimedest, talvel sööb ka puude ja põõsaste oksi ning koort. Nagu paljud teised jänesed, söövad ka halljänesed tavaliselt (90–95% juhtudest) ära oma korra soolestiku läbinud toidu – seda nähtust nimetatakse autokoprofaagiaks. See võimaldab halljänesel kätte saada enamiku toitainetesse talletunud energiast.
Sigimine.
On levinud arvamus, et halljänesed lähevad märtsis "hulluks" ning et isased ajavad sel ajal üksteist taga ja peavad poksikahevõitlusi. Anthony Holley ja Paul Greenwood (1984) on kindlaks teinud, et märts ei erine innahooaja teistest kuudest (jaanuarist augustini ja mõnikord kauem) ning poksimine on emase ja isase võitlus, kui emane tõrjub isast. 
Halljänesed saavad suguküpseks aastaselt ja siis algab ka sigimine, mis toimub 2–3 korda aastas. Eestis on keskmine pesakonna suurus 3 poega, tavaliselt on nende esimene pesakond väiksem kui järgnevad. Tiinus kestab 40–44 päeva. Halljänes on võimeline veel enne eelmise tiinuse lõppu uuesti tiinestuma (superfetatsioon).
Halljänese pojad on sündides kaetud karvadega ja kohe pärast sündi on nad nägemisvõimelised. Poegade imetamine kestab umbes ühe kuu, pärast seda saavad pojad iseseisvateks. 
Eluiga on keskmiselt 6 aastat, rekord võib olla ligi 13 aastat.
Muu.
Halljänes on tavaline jahiloom, kuid tal on ka looduses palju vaenlasi. Teda ohustavad enamik suurkiskjaid ja suuremad röövlinnud, poegadele on ohtlikud rongad ja varesed. Halljänes eelistab avamaastikku. Ta on aktiivne hämaras ja öösiti. 
Halljänes ei ole Eestis kaitse all.
Halljäneseid introdutseeriti Eestisse korduvalt 20. sajandi alguses.
Ukraina jalgpallikoondis

Ukraina jalgpallikoondis on Ukraina jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Ukrainat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Maailmameistrivõistlustel osales Ukraina koondis 2006. aastal ning jõudis kohe veerandfinaali, kus kaotati hilisemale maailmameistrile Itaaliale tulemusega 0:3. Pärast seda pole Ukraina enam maailmameistrivõistlustele jõudnud.
Ukraina koondis osales Euroopa meistrivõistlustel esimest korda 2012. aastal. Euroopa meistrivõistlustel on koondise seni parim tulemus veerandfinaali jõudmine 2021. aastal.
Vorm.
Koondise põhivorm: kollane särk, kollased püksid, kollased põlvikud.
Koondise varuvorm: sinine särk, sinised püksid, sinised põlvikud.
Praegune koosseis.
Ukraina koondis 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Angola jalgpallikoondis

Angola jalgpallikoondis on Angola rahvuskoondis jalgpallis.
Elevandiluuranniku jalgpallikoondis

Elevandiluuranniku jalgpallikoondis on Elevandiluuranniku rahvuskoondis jalgpallis. Koondise peamine kodustaadion on Alassane Ouattara staadion Abidjanis.
Elevandiluuranniku jalgpallikoondis on kolm korda osalenud maailmameistrivõistluste finaalturniiridel (2006, 2010 ja 2014). Aafrika meistriks on Elevandiluurannik tulnud aastatel 1992, 2015 ja 2024.
Rekordid.
"Seisuga 11. veebruar 2024"
"Paksus kirjas on praegused koondislased."
Vorm.
Koondise põhivorm: oranž särk, valged püksid, rohelised põlvikud
Koondise varuvorm: roheline särk, rohelised püksid, rohelised põlvikud
Saudi Araabia jalgpallikoondis

Saudi Araabia jalgpallikoondis on Saudi Araabia rahvuskoondis jalgpallis.
Võllhammasratas

Võllhammasratas on hammasratas, mis ülekandes on võlliga koos üks detail. Võllhammasratas ei ole istatud või mõnel muul viisil liidetud võlliga. Kui võlli diameeter on lähedane vajaliku läbimõõduga hammasrattale, siis on sageli võllhammasratas otstarbekam kui võlliga liidetud hammasratas.
Joseph de Maistre

Krahv Joseph-Marie de Maistre (1. aprill 1753 – 26. veebruar 1821 Torino) oli Savoiast põlvnev konservatiivne prantsuskeelne filosoof, poliitikateoreetik ja kirjanik. Kõrvuti Louis de Bonaldi ja Edmund Burke'iga peetakse teda üheks moodsa konservatismi rajajaks.
Emigreerunud Savoiast selle okupeerimise ajal revolutsiooniliste Prantsuse vägede poolt, viibis emigratsioonis Lausanne'is, Veneetsias, Sardiinia saarel ja Peterburis, elades äärmises viletsuses. Jõudu andis talle vankumatu usk katoliku kiriku õpetusse. 
De Maistre oli üks esimesi Prantsuse revolutsiooni kritiseerinud mõtlejaid. Tema elavas ja kujundlikus keeles kirjutatud teoseid arvatakse tänini katoliikliku konservatismi ja õigustraditsionalismi klassika hulka. 
De Maistre'i seisukohad põhinevad arusaamal inimesest kui põhimõtteliselt ebatäiuslikust olendist, kelle mõtestatud elu on võimalik vaid tänu absoluutse jõu sekkumisele. Sellest tulenevalt ei pidanud de Maistre suveräänsust inimesest lähtuvaks ega inimeses leiduvaks, vaid omistas selle Jumalale, kelle õigusi tuleb sõnastada ja ellu viia. Seisuslikku ühiskonnakorraldust ja alalhoidlikkust propageeriva de Maistre'i meelest olid Jumala suveräänsuse maapealsed esindajad ja täideviijad katoliku kirik ning monarhia Jumala armust.
De Maistre ja de Bonald olid esimesed, kes nägid Prantsuse revolutsioonis inimliku mõõdutundetuse ja eetilise relativismi avaldust.
De Maistre ei piirdunud filosoofi ja literaadi rolliga. Savoia kuninga saadikuna viibis ta 1803–1817 Peterburis, kus ta üritas saavutada Prantsusmaa poolt vallutatud provintside tagastamist Sardiiniale. Ta jõupingutused ei kandnud vilja, kuid tal oli arvestatav vaimne mõju Vene õukonnas. Tolle perioodi mälestustele tugineb ka de Maistre'i poolt Platoni dialoogi vormis kirja pandud filosoofiline teos "Peterburi õhtud".
Hinnanguid.
Émile Faguet iseloomustas de Maistre'it järgmiselt: "Äge absolutist, raevukas teokraat, leppimatu legitimist, paavstist, kuningast ja timukast koosneva elajaliku kolmainsuse apostel, alati ja kõikjal kõige paadunuma, kitsarinnalisema ja paindumatuma dogmatismi eestvõitleja, sünge kuju keskajast, pooleldi õpetatud doktor, pooleldi inkvisiitor, pooleldi timukas".
Aleksander Aspel sissejuhatuseks de Maistre'i esseedele: "Et tõendada usudistsipliini ja karmi riikliku surve vajadust, ta maalis ["Peterburi õhtutes"] kõige kohutavamate värvidega kurjuse valitsevat osa inimkonnas. Veri on algaegadest peale pidanud maa peal voolama. Aga see kõik on Jumaliku Ettenägevuse seatud. Sõjad ja timukad täidavad tema tahet."
Teosed.
Eesti keeles on ilmunud:
Sagedusmuundur

Sagedusmuundur on seade vahelduvvoolu sageduse muutmiseks. Euroopas on elektrivõrgust tuleva elektrivoolu sagedus 50 Hz (hertsi), Ameerikas 60 Hz. Tavaliselt on sagedusmuunduriga võimalik vahelduvvoolu sagedust muuta piirides 0–650 Hz.
Sagedusmuundurite liigid.
Sagedusmuundurite liigid:
Enamik tänapäeva elektriajamites kasutatavaid sagedusmuundureid on alalisvoolu vahelüliga. Paljud suurema võimsusega vahelduvvooluajamite sagedusmuundurid võimaldavad lülitamist alalisvooluvõrku (vt ABB Industrial Multidrives). Alalisvooluvõrk võimaldab rekuperatiivpidurduse tõhusamat kasutamist.
Pingevaheldiga sagedusmuundurid jagunevad omakorda ühe- või mitmetasandilisteks.
Sagedusmuundurite kasutamine.
Tänapäevase sagedusmuunduri peamine ülesanne on lühisrootoriga asünkroonmootori juhtimine ja kaitsmine. Asünkroonmootori pöörlemiskiirus sõltub eelkõige toite sagedusest, mille muutmisega saavutatakse sujuv mootori pöörlemiskiiruse juhtimine. Pöördemomenti juhitakse pingega.
Sagedusmuundur alaldab toitepinget dioodsilla abil, kasutades kondensaatoreid puhvrina ja IGBT transistore väljundis annab vajaliku sagedust ja pinget. Mootorit juhitakse mõlema (pinge ja sageduse) parameetri reguleerimisega ning jälgides töövoolu tagasisidena.
Sagedusmuundur võimaldab tavaliselt eri tüüpi juhtimist: 
Sagedusmuunduri eelis on energiasäästlikkus, sest mootori kiiruse reguleerimine saavutatakse ilma mehaaniliste lülideta (näiteks veerõhu reguleerimine siibritega). Sagedusmuundur välistab sellised otsekäivitusega seotud probleemid nagu mehaaniline tõuge, hüdrolöök jne.
Töövõime (täpsustus)

"Töövõime" on mitmetähenduslik sõna.
Töövõime (masinaehitus)

Töövõime on masina olek, mille puhul ta on võimeline normaalselt töötama ehk töötama tehnilises dokumentatsioonis sätestatud tingimustel ja parameetritega. Töövõimelisust ei seostata nõuete ja asjaoludega, mis masina kasutamist otseselt ei sega (näiteks värvkatte vigastus).
Korrasolek

Korrasolek on masina seisund, mis rahuldab mitte ainult põhilisi, vaid ka teisejärgulisi nõudeid. Korrasolek eeldab alati ka töövõimet.
Korrasolek (täpsustus)

Sõna korrasolek on mitmetähenduslik.
Rikkisolek

Rikkisolek on masina seisund, mil ta ei vasta kas või üheleainsale tehnilises dokumentatsioonis esitatud nõudele. Eristatakse tõrget põhjustavat ja tõrget mittepõhjustavat rikkisolekut. Esimesel juhul räägitakse ka masina töövõimetusest.
Piirseisund

Piirseisund on masina seisund, mille juures tema edasine kasutamine tuleb katkestada seoses tõrkega või ka vajadusega teha masinale keskmine või kapitaalremont.
Tõrge

Tõrge on sündmus, mille tagajärjel masin kaotab töövõime. Järsule tõrkele järgneb masina ühe või enama parameetri hüppeline muutus. Aeglasele tõrkele on iseloomulik ühe või enama parameetri järkjärguline muutus.
Sõltuv tõrge on tingitud antud masina mõnest teisest tõrkest või elemendist, sõltumatu tõrge aga mitte. Hetktõrge on isekõrvalduv, mis vaid lühiajaliselt kahjustab masina töövõimet.
Lucifer

Lucifer, ka Lutsifer, on kristlikus mütoloogias Jumala vastand. Algselt olevat Lucifer olnud ingel, kes aga oma pattude pärast taevast minema kihutati. Luciferi peetakse ka Saatana nimeks. Luciferi on ka peetud esileküündivaks peaingliks, kes peamiselt uhkuse tõukel alustas mässu jumala vastu.
Sõna "lucifer" pärineb ladina keelest ja tähendab valguse kandjat (sõnadest "lux" – 'valgus' ja "ferre" – 'tooja/kandja'). Selle nimega kutsusid roomlased planeeti Veenus.
Vulgata tõlkimisel 5. sajandil tõlkis püha Hieronymos kreekakeelse planeedi Veenus epiteedi "heosphorus" (koidutooja) ladina keelde kui "lucifer". Algtekstis kasutati metafoori kirjeldamaks Babüloonia kuninga "langemist" ülbuse tõttu: Jesaja 14:12 : "quomodo cecidisti de caelo lucifer qui mane oriebaris corruisti in terram qui vulnerabas gentes". (Eesti keeles: "Kuidas sa ometi oled alla langenud taevast, helkjas hommikutäht, koidiku poeg, tükkidena paisatud maha, rahvaste alistaja?").
Hiljem hakati taevast alla langemist tõlgendama sõna sõnalt, mitte piltliku väljendina uhkuse ja ülbuse pärast (vrd "uhkus ajab upakile").
Rooma mütoloogias tähendab Lucifer planeeti Veenus ja veel mõnda tähte. Teda seostatakse ka Hyperioniga, kes äratas ellu halbu vaime.
Siiski, langenud ingel on Araabia maades ingel, kes on taevast maapagendusse saadetud. Tihtipeale kasutati sellist väljasaatmise karistusena Jumala vastu mässamise eest.
Tuntuim langenud ingel on Saatan. Mõne rahva uskumuse järgi tulevad kõik langenud inglid maale viimsel kohtupäeval, siis heidetakse nad kõik põrgusse.
Joonpingus

Joonpingus on olukord, kus pinged mõjuvad kõikidel pindadel ühes sihis (pingesihis) ning on ainult üks peapinge. Joonpingus tekib varda pikkel (tõmbel või survel), kui selle otstes on rakendatud välisjõud formula_1. Lisaks varda ristlõigetes tekkivatele pingetele formula_2 (formula_3; siin formula_4 tähistab sisejõudu, mis tekib vastukaaluks välisjõule formula_1 ja formula_6 on ristlõike pindala) võime kõik pinged määrata ka suvalisel algtahul.
Philippe Senderos

Philippe Sylvain Senderos (sündinud 14. veebruaril 1985 Genfis) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib kaitsjana Major League Socceri klubis Houston Dynamo.
Debüüdi Šveitsi rahvuskoondises tegi Senderos 26. märtsil 2005 Prantsusmaa vastu.
Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 30. märtsil 2005 maailmameistrivõistluste valikmängus Küprose vastu.
Isiklikku.
Philippe Senderos on 190 cm pikk ja kaalub 87 kg.
Regensburg

Regensburg on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal, Oberpfalzi ringkonna halduskeskus. Asub Doonau kaldal. Linna lähedal suubub Doonausse Regeni jõgi, mille järgi linn on nime saanud.
Ajalugu.
Regensburg on üks vanimaid Saksamaa linnu. 4. sajandil eKr oli tänapäeva linna alal keltide asula Radasbona. Markomanni sõja ajal 79. aastal rajasid roomalsed sinna kindluse, mis püsis Rooma valduses 400. aastani. 179. aastal valmis seal rooma leegioni laager Castra Regina ('Regeni loss'), kus elas 6000 leegionäri. See oli Reetia provintsi keskne sõjaväeline tugipunkt. Laagrist on säilinud värav ("porta praetoria") ja seda kaitsev külgtorn.
Umbes 530. aastast kuni 13. sajandini oli Regensburg Baieri hertsogkonna pealinn. 9. sajandil oli Regensburg üks karolingide tähtsamaid linnu. 1135–1146 ehitati Regensburgi üle Doonau kivisild, mis muutis Regensburgi tähtsaks kaubanduskeskuseks Põhja-Euroopa ja Veneetsia vahel. 1245 sai Regensburg vabalinnaks. 1486–1496 kuulus ta Baieri vürstiriigile, ent Saksa-Rooma keiser Maximilian I taastas linna sõltumatuse. Regensburg oli katoliku kiriku Regensburgi piiskopkonnna keskus.
1542 võttis Regensburg vastu luterluse ja jäi täielikult luterlikuks kuni 1803. aastani. Linnas elavad katoliiklased jäeti ilma kodanikuõigustest. Ent siin ei tohi ära segada linna kui linnamüüriga piiratud ala ja linna kui haldusüksust, mis oli mõnevõrra väiksem. Nimelt jäi linna roomakatoliku piiskop ja hulk kloostreid, millest kolmel (Püha Emmerami, Alam-Münsteri ja Ülem-Münsteri ehk St. Emmerami, Niedermünsteri ja Obermünsteri) kloostril oli esindaja Riigipäevas. Seega valitses ebatavaline olukord, kus ühe linna müüride vahel paiknes tollases mõistes viis riiki: vabalinn, piiskopkond ja nimetatud kolm kloostrit, kusjuures neli viimast olid katoliiklikud.
1803. aastal enamik vabalinnu likvideeriti. Regensburgi hakkas valitsema Mainzi peapiiskop, sest Mainz ise oli Lunéville'i rahu kohaselt läinud Prantsusmaale.
19.–23. aprillini 1809 toimus Regensburgi pärast Ratisboni lahing, ainus lahing, kus Napoleon sai haavata. Lahing lõppes prantslaste võiduga, sest linna kaitsnud Austria vägedel lõppes laskemoon. Napoleon vallutas ja rüüstas linna, umbes 150 maja põles maha.
1810 liideti Regensburg Baieriga ja 1871 Saksamaaga.
Erinevalt enamikust Saksamaa linnadest jäi Regensburg Teises maailmasõjas peaaegu kahjustamata, välja arvatud Ülem-Münsteri klooster, mis märtsis 1945 täielikult hävis ja mida ei taastatud.
Haridus.
Regensburgi Ülikool on asutatud 1962. Seal töötas professorina Joseph Alois Ratzinger, kes hiljem valiti paavstiks.
Hamburger SV

Hamburger Sport-Verein (HSV) on 29. septembril 1887 nimega "Sports Club Germania" (üks praeguse klubi kolmest eelkäijast) asutatud Saksamaa spordiklubi Hamburgis. 
Klubi on tuntud eeskätt jalgpallimeeskonna poolest. Selle kodustaadion on Volksparkstadion, mis mahutab 57 000 pealtvaatajat. HSV-s on võimalus tegeleda peale jalgpalli veel paljude spordialadega, mille hulka kuuluvad sulgpall, bowling, golf, jäähoki, karate, kergejõustik, korvpall, kriket, käsipall, lauatennis, maahoki, pesapall, ragbi, riistvõimlemine, rullpall, tennis, ujumine, võistlustants ja võrkpall. 
Hamburger SV oli kuni hooaja 2017/18 lõpuni ainus klubi Saksamaa jalgpalli liigasüsteemis, kes oli järjest kõrgliigas pärast esimest maailmasõda aastal 1919 ja samuti pärast Bundesliga süsteemi loomist aastal 1963. Alates hooajast 2018/19 mängis klubi Saksamaa esiliigas 2. Bundesliga. Hooajal 2024/25 suutis Hamburger SV Bundesligasse tagasi tõusta. Klubi on tulnud kuus korda riigi meistriks ning võitnud karikasarja DFB-Pokal kolm korda ja liigakarika kaks korda.
Jalgpallimeeskond.
Praegune koosseis.
"Seisuga 18. juuli 2023"
Mõõteriist

Mõõteriist on mõõtevahend, mis esitab mõõtesignaali vaatlejale vahetult tajutaval kujul.
Mõõtesignaal (ehk mõõtetulemus) kujutab endast mõõdetava suuruse (mõõtesuuruse) väärtust, mida väljendab mõõtarv (näit) koos mõõtühikuga. Mõõtarv ja mõõtühik loetakse mõõteriista näidikult.
Mõõteriista sisendis on enamasti andur ja väljundis näidik. Andur annab mõõtesignaalile edasiseks kasutamiseks sobiva kuju ja näidik teeb mõõtesignaali väärtuse nähtavaks (loetavaks). Näiteks osutiriistana valmistatud ampermeetril on anduriks mõõtemehhanism (muundab voolu väärtuse osuti pöördenurgaks) ja näidikuks osuti koos skaalaga.
Osutimõõteriistade mõõtemehhanismid.
Osutiriistade mehhanism võib olla tööpõhimõttelt magnetelektriline, elektromagnetiline või elektrodünaamiline.
Numbrinäiduga mõõteriistad.
Tänapäeva mõõteriistad on valdavalt elektroonilised: mõõtemuunduri või mõõtelülituse (näiteks mõõtesilla) elektriline väljundsignaal läheb edasi signaali analoogtöötlemise lülitusse ja sealt näidikule.
Numbrilise väljundi saamiseks antakse analoogtöötlemisel saadud väljundsignaal analoog-digitaalmuundurisse ja/või signaali tarvilikul viisil töötlevasse mikrokontrollerisse. Mõõteriista väljundiks on tavaliselt koodväljund ja/või numbernäidik.
Numbrinäidu puhul tuleb arvestada seda, et ajas muutuvate suuruste mõõtmisel on teatud juhtudel parem esitada näit analoogindikaatoril, kuna selle näit on muutumisel hästi jälgitav (ja tihti ka muus mõttes operaatori jaoks informatiivsem). Tüüpiliseks näiteks on helisignaali nivoo mõõtmine (indikatsioon).
Mõõteriistade liike.
Helitehnikas kasutatakse logaritmilise skaalaga helisignaali nivoo mõõtureid. Signaali nivood esitatakse nendes tavaliselt detsibellides (dB) võrdlusnivoo suhtes. Professionaalses helitehnikas on selleks nivooks ehk 0 dB nivooks 0,775 V, mis vastab 1 mW võimsusele 600-oomises koormuses. Tarbehelitehnikas on selleks mõnevõrra madalamad nivood (näiteks 0,5 V või 0,25 V).
Mõõtmine

Mõõtmine on mõõdetava suuruse ehk mõõtesuuruse arvväärtuse kindlakstegemine mõõtevahendi abil. Selleks leitakse mõõdetava suuruse ja samaliigilise, ühikuks valitud suuruse suhe. Mõõtetulemuseks on mõõdetava suuruse väärtus, mida väljendatakse selle suhtarvu ja mõõtühiku korrutisena.
Mõõtetulemus erineb alati mingil määral suuruse tegelikust väärtusest, sest igal mõõtmisel esineb mõõtemääramatus. Varem olid samas seoses kasutusel mõisted suuruse tõeline väärtus ja mõõteviga.
Mõõdetavat suurust võrreldakse mõõtühikuga kas vahetult mõõdu kaudu (nt vihtidega kangkaalul) või eelnevalt mõõdu kaudu gradueeritud mõõteriista abil (nt kaalumine osutikaalul). 
Otsemõõtmisel saadakse mõõtetulemus otse mõõtevahendilt (nt võimsus vattmeetri näidikult]], kaudmõõtmisel arvutatakse tulemus mõõtesuurusega seotud suuruste otse mõõdetud väärtuste kaudu (nt võimsuse mõõtmine voltmeetri ja ampermeetri näitude järgi).
Vattmeeter

Vattmeeter on mõõteriist vahelduvvoolu aktiivvõimsuse mõõtmiseks.
Osutivattmeetrites on peamiselt kasutusel kas elektrodünaamiline või ferrodünaamiline mõõtemehhanism. Niisugusel vattmeetril on pingemähis, mis ühendatakse koormusega rööbiti, ja voolumähis, mis ühendatakse koormusega jadamisi. Mähiste magnetväljade koostoimel kaldub osuti võimsuseskaalal.
Ühefaasilise vahelduvvoolu korral aktiivvõimsus (vattides)
 formula_1
kus
formula_2 on pinge efektiivväärtus (voltides),
formula_3 on voolutugevuse efektiivväärtus (amprites),
formula_4 on võimsustegur,
Numbernäiduga (digitaalses) vattmeetris mõõdab mikrokontroller igas sekundis tuhandeid kordi pinget, voolu ja nendevahelist faasinihet, digiteerib mõõteväärtused (muundab kahendarvudeks), korrutab omavahel ja esitab tulemuste keskmistatud väärtused numbernäiduna LCD-näidikul.
Digitaalne võimsusmõõdik on iga energiamõõturi koosseisus.
Helmut Maandi

Helmut Maandi (5. juuni 1906 Sikeldi, Rapla vald – 27. oktoober 1990 Stockholm) oli Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja esimees ja septembris 1944 loodud Vabariigi Valitsuse juures riigisekretär.
Helmut Maandi sündis Harjumaal (tänapäeval Raplamaal), kus vanemad Mart ja Mari (sündinud Vultmann) Maandi olid veskirentnikud, hiljem talupidajad. Ta õppis Raplas Küllmannide eraalgkoolis, aastatel 1917–1925 Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumis ning aastatel1925–1932 Tartu Ülikoolis õigusteadust. Ta oli EÜS Põhjala liige, töötas Tallinnas algul vandeadvokaat Arnold Susi abina ja 1938–1944 vandeadvokaadina. Ta tegutses Eesti Ühistegelise Liidu sekretärina ja ETK juriskonsuldina. 1933–1937 oli ta V Riigikogu liige Ühinenud põllumeeste ja asunike rühmas.
Aastail 1936–1940 oli Helmut Maandi Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja esimees, alates 8. jaanuarist 1937 oli ta koja poolt valitud Riigi Majandusnõukogu liige. 21. veebruaril 1940 valiti tema asemele Juhan Post. Helmut Maandil oli talu Rapla vallas, kus ta on olnud ka vallavolikogu liige. Märtsis 1938 arvati ta vallavolikogust välja vallavanema kt Oskar Leinsalu poolt põhjendusel, et Helmut Maandi tegutses Tallinnas advokaadina, kuid Riigikohus tühistas vallavanema otsuse 25. oktoobril 1938. 
1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel 15. valimisringkonnas.
Helmut Maandi oli 1944. aasta algul asutatud põrandaaluse Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liige ning Jüri Uluots nimetas ta Otto Tiefi valitsuse riigisekretäriks. Tegevuse pärast Rahvuskomitees otsisid Helmut Maandit Saksa okupatsioonivõimud üle riigi taga alates aprillist 1944. Pärast Tiefi valitsuse viimast koosolekut 22. septembril Puise ranna Põgari külas õnnestus Maandil põgeneda Rootsi.
Helmut Maandi oli Riigisekretär 18. septembrist 1944 kuni 15. jaanuarini 1945, kuni August Rei asendas ta temale teatamata Artur Mägiga. 18. detsembril 1949 nimetas August Rei ta ametisse tagasi. Kuna Helmut Maandi keeldus osalemast Vabariigi Valitsuse eksiilis ametisseastumisel, vabastas August Rei ta 11. jaanuaril 1953 uuesti ametist. Sel puhul ütles Helmut Maandi: "Demokraatliku ilmavaate pooldajana ei saa ma kaasvastutust kanda A. Rei kavatsetava Stokholmi diktatuurivalitsuse ametisse seadmise puhul.". Kuna Helmut Maandi ei pidanud vabastamist seaduslikuks, tegutses ta hiljem riigisekretärina Alfred Maureri ümber koondunud ringkonnas.
Rootsis asus Helmut Maandi pärast põgenikelaagris viibimist 1945 Stockholmi, kus töötas revidendina Riigimaade Ametis (rootsi keeles "Domänverket"). 
Helmut Maandi oli Stockholmis tegutsenud Eesti Rahvusnõukogu peasekretär 1947–1951, Eesti Laenu-Hoiu Ühisuse juhatuse liige ja oli valitud Eesti Rahvusfondi esinduskogusse. 
Helmut Maandi abiellus 1934. aastal Carina Maria Paaliga. Peres sündis kolm last, Jaak (1936), Anne-Katrin (1939) ja Mart (1950).
Oma mälestusi tegevusest Rahvuskomitees ja Tiefi valitsuses on ta avaldanud ajakirjas Looming 1988 nr 10
Eesti rahva kannatuste aasta

"Eesti rahva kannatuste aasta" on 1943. aastal Saksa okupatsiooni ajal välja antud lähiajaloo koguteos Nõukogude okupatsiooni kohta Eestis aastatel 1940–1941. Selle toimetaja oli Karl Pärn (1911–1999). 
Väljaanded.
Nõukogude okupatsioonivõimud keelasid koguteose ja see suleti erifondidesse.
Deformatsioon

Deformatsiooniks ehk deformeerumiseks nimetatakse keha osakeste vastastikuse asendi muutusi, mis tingivad selle keha kuju ja mõõtmete (mahu) muutuse. 
Moone.
Suhtelist deformatsiooni nimetatakse moondeks ("ing. k" - strain). Suhtelise normaaldeformatsiooni asemel kasutatakse sõna normaalmoone ja suhtelise nihkedeformatsiooni puhul nihkemoone.
Liigitus.
Deformatsioonid jagunevad plastseteks ja elastseteks.
Kontaktor

Kontaktor on automaat- või kaugjuhitav lülitusseade, mis on ette nähtud sisse või välja lülitama normaalset talitlusvoolu ja ka ülekoormusvoolu peamiselt elektriajamite ja võimsate valgustusseadmete toiteahelais. 
Kontaktorit, mida kasutatakse elektrimootori lülitamiseks, nimematatakse mõnikord magnetkäivitiks. Kontaktorit, mis koormusvoolu liigsel tugevnemisel, näiteks lühise või ülekoormuse korral, vooluahela automaatselt katkestab, nimetatakse ka kontaktorkaitselülitiks.
Kontaktori kontakte käitav ajam on enamasti elektromagnetiline. Tinglikult nimetatakse kontaktoriks ka kontaktivabu elektronlüliteid (nt pooljuhtkontaktor, türistorkontaktor). 
Kontaktori tööpõhimõte.
Elektromagnetiline kontaktor koosneb kahest põhiosast:
Elektromagnetiline süsteem võimaldab kontaktorit elektromagneti mähisesse antava vooluga eemalt juhtida – sisse ja välja lülitada.
Kui kontaktori mähist läbib juhtimisahelast saabuv elektrivool, tõmbub ankur südamiku vastu ja käitab kontaktisüsteemi: peavooluahela kontaktid sulguvad ja ühendavad elektritarviti võrku. Magnetsüsteem hoiab kontaktid sisselülitatud asendis niikaua, kui mähist läbib vool. Väljalülitamine toimub juhtimisvoolu katkemisel vedru või liikuva osa raskuse jõul. Nii tagatakse ka alapingekaitse: kui pinge on langenud alla lubatava, lülitub kontaktor välja; nii on välditud oht, et voolukatkestuse korral elektrimootor ootamatult käivituda saaks.
Kreeta sõnn

Kreeta sõnn oli vanakreeka mütoloogias imekaunis pull, kelle Poseidon kinkis Kreeta kuningale Minosele ja kelle äratoomine oli Heraklese seitsmes vägitöö.
Poseidon kinkis pulli Minosele, et see tolle jumalatele ohverdaks. Ent Minose naisele Pasiphaele hakkas loom meeldima ja ta rääkis mehele augu pähe, et see pulli tõuparanduseks alles jätaks.
Poseidoni kättemaks oli hirmus: et Pasiphae pulli armastas ja selles tõuparandajat nägi, siis pani ta naise pulli armuma, nii et see loomaga suguühtesse astus ning tõi ilmale inimese keha ja härja peaga inimsööja koletise Minotaurose. Lisaks saatis Poseidon pullile hulluse, nii et see rändas mööda saart ja külvas kõikjal hävingut.
Herakles viskas loomale lasso kaela ja kui loom merre jooksis, hüppas talle selga. Ta laskis härjal ujuda Argolída lahte ja ratsutas temal sealt Tirynsisse Eurystheuse juurde.
Eurystheus tahtis ohverdada sõnni Herale, kes aga Heraklest ei sallinud ja palus seda mitte teha, sest sõnni äratoomine oli Heraklese kuulsust veelgi suurendanud. Niisiis ei osanud Eurystheus muud teha kui käskis looma vabaks lasta, nagu ka eelmised loomad, kelle Herakles oli Eurystheusele elusana näha toonud, olid vabaks lastud.
Seejärel hulkus loom mööda Peloponnesost. Teda hüüti Maratoni sõnniks. Hull oli ta endistviisi ja kimbutas inimesi, kuni Theseus ta lõpuks surmas.
Zeus tõstis sõnni lõpuks taevasse Sõnni tähtkujuks.
Energiasüsteem

Energiasüsteem on elektrienergia ja soojuse tootmise, edastamise ja tarbijaile jaotamise süsteem teatud territooriumil. Energiasüsteemi juhitakse ühest keskusest eesmärgil tagada tarbijate töökindel elektrivarustus.
Energiasüsteemi kuuluvad
Elektritarbija

Elektritarbija on elektrienergia tarbija: isik, ettevõte või asutus, kes kasutab elektrienergiat kasutuslepingu alusel.
Elektriseade

Elektriseade on elektrienergia tootmiseks, muundamiseks, edastamiseks, jaotamiseks või kasutamiseks mõeldud iseseisva otstarbega seade või seadmetest koosnev kogum, mis sisaldab elektrilisi või ka elektroonilisi komponente.
Näiteks on elektrienergia tootmise seade elektrigeneraator, muundamise seade elektrimootor, edastamise seade juhistik, jaotamise seade lülitusaparaat ja kasutamise seade elektritarviti.
Elektrivõrk

Elektrivõrk on ühtses süsteemis töötavate elektriliinide ja nende sõlmpunktide kogum, mis on ette nähtud elektrienergia ülekandmiseks ja jaotamiseks. Sõlmpunktideks on alajaamad ja jaotuspunktid.
Elektrivõrgud koos elektrijaamadega moodustavad energiasüsteemi põhivõrgu, mis talitleb tavaliselt pingel 220–500 kV (Eestis 110–330 kV). Põhivõrgu alajaamad toidavad piirkondlikke jaotusvõrke (Eestis pinged 15 kV, 20 kV või 35 kV). Piirkonnavõrkude alajaamadest saavad linnad, maakohad ja suured ettevõtted toidet läbi jaotusvõrkude pingel 6 kV kuni 20 kV. Kohaliku jaotusvõrgu alajaamadest ja trafopunktidest jõuab elektrienergia elektritarbijateni pingel 230 V või 400 V sagedusel 50 Hz. See elektritarbijate madalpingevõrk on üldkeeles tuntud kui vooluvõrk.
Elektrivõrgu pinge kvaliteet.
Elektrivõrgu pinge kvaliteet koosneb mitmest parameetrist. Toitevõrgu pinges (Euroopas 230 V vahelduvpinge) võib esineda üheksa süsteemist tingitud probleemi, mis võivad häirida elektriseadmete töö kvaliteeti või tekitada füüsilisi seadmerikkeid. Lisaks tuleb ette süsteemiväliseid probleeme, kus kas loodusõnnetuse või inimtegevuse tagajärjel saavad elektriliinid või muud elektripaigaldised kannatada sedavõrd, et elektrivool ei jõua tarbijateni või ei vasta nõuetele.
Elektriskeem

Elektriskeemiks nimetatakse elektriseadme või tema osa graafilist kujutamist elektritingmärkide abil. Elektriskeemid aitavad elektriseadme koostisosi ja nende osade vahelisi ühendusviise piltlikult ette kujutada. Kui tehniline joonis on tehnika keel, siis elektriskeem on elektrotehnika keel. Elektriskeemide tingmärgid on standardiseeritud.
Elektriskeemide liigitus.
Struktuuriskeem.
Elektriseadmed koosnevad tavaliselt mitmest osast. Elektriseadme koostise ja põhiosade vastastikuse seose piltlikuks näitamiseks koostatakse elektriseadme struktuurskeem. Struktuurkeem on lihtne joonis, millel on kujutatud elektriseadme tähtsamad osad ja nendevahelised seosed.
Struktuurskeemidel kujutatakse elektriseadme osi kastikestena või tingmärkide abil. Kastikeste sisse kirjutatakse elektriseadme elementide nimetused. Elektriseadme osadevahelisi seoseid tähistavatel joontel on soovitatav nooltega näidata seadmes toimuvate protsesside kulgemissuunad.
Põhimõtteskeem.
Põhimõtteskeemidel näidatakse elektriseadme kõikide elementide vastasmõju ja elektrilist seost, nende elementide vastastikust asendit märkimata. Põhimõtteskeemid aitavad uurida elektriseadmete töötamispõhimõtteid ja välja töötada teisi konstruktiivseid dokumente, mida kasutatakse elektriseadmete monteerimisel, remontimisel ja ekspluateerimisel.
Mitmejoonelistel põhimõtteskeemidel tähistatakse igat juhet joonega. Ühejoonelistel skeemidel tähistatakse mis tahes juhtmete hulka ühe joonega, millele tõmmatud kriipsukeste arv näitab juhtmete arvu.
Põhimõtteskeemide iga element tuleb tähistada mingi tähega. Tähti kasutatakse ka elemendi tähenduse märkimiseks, näiteks E – käivitusnupp, S – seiskamisnupp. Kui skeemil on mitu ühesugust elementi, siis lisatakse elemendi tähisele järjekorranumber. Järjekorranumber kirjutatakse tähtsümboli järele, näiteks L1, E3, R5, C4.
Montaažiskeem.
Montaažiskeemid kujutavad endast tööjooniseid, millel on näidatud kõikide elektriseadmete ühendused ja nende asendid antud seadme konstruktiivelementide suhtes.
Montaažiskeemidel peab elementide paigutus andma ettekujutuse nende elementide tõelisest paigutusest elektriseadmes. Seadme konstruktiivelemente kujutatakse kastikestena. Montaažiskeemidel kasutatavad täht- ja numbertähised peavad langema kokku põhimõtteskeemide tähistega.
Eritakistus

Eritakistus ehk elektrieritakistus on füüsikaline suurus, mis iseloomustab teatud kindlast materjalist elektrijuhi võimet avaldada teda läbivale voolule takistust. Eritakistus sõltub aine keemilisest koostisest ja struktuurist ehk aatomite paiknemise viisist. Metallide eritakistus on tingitud elektronide põrkumisest metalli kristallistruuriga (põrkumiste arv sõltub ka temperatuurist), samuti kristallivõre defektidest ja võõrainete aatomite sisaldusest.
Aine (materjali) eritakistust defineeritakse ühikulise pikkuse ja ristlõike pindalaga keha elektritakistusena. SI pikkuse ühik on meeter (m), pindala ühik ruutmeeter (m2) ja takistuse ühik oom (Ω). Seega on aine eritakistus 1 m pikkuse ja 1 m2 suuruse ristlõike pindalaga keha takistus oomides. Selle määratluse kohaselt saame ühikuks Ω • m2/m ehk (pärast taandamist) Ω•m, s.o oom-meeter.
Metallide korral kasutatakse sageli eritakistuse ühikut Ω • mm2/m, kusjuures 1 Ω • mm2/m = 1•10‒6 Ω•m = 1 µΩ•m. Materjali eritakistus võrdub siis sellest materjalist 1 m pikkuse ja 1 mm2 ristlõikega juhtme takistusega (näiteks vase puhul 0,0178 Ω).
Ainete liigitus eritakistuse "ρ" järgi.
Eritakistuse alusel liigitatakse aineid juhtideks, pooljuhtideks ja dielektrikuteks:
Liikide piirid on tinglikud ja võivad eri andmeallikates olla teistsugused.
Ainete eritakistus ja takistuse temperatuuritegur.
Ainete eritakistus ja takistuse temperatuuritegur (temperatuuril 20 °C)
Juhtme takistus.
Kui on teada juhtme materjali eritakistus formula_1, juhtme ristlõike pindala formula_2 (formula_3 ‒ ümarjuhtme läbimõõt) ja juhtme pikkus formula_4, saab arvutada juhtme takistuse valemiga
formula_5
Erijuhtivus.
Eritakistuse pöördsuurus on erijuhtivus, tähis "γ" (gamma) või "σ" (sigma): "γ" = 1/"ρ", mõõtühik siimens meetri kohta (S/m).
Hügroskoopsus

Hügroskoopsus ehk niiskusimavus ehk imamisvõime on ainete võime õhust või muust gaasist neelata endasse vett.
Ainetele neeldub vett piirpindade molekulaar- ja elektrostaatiliste jõudude toimel. 
Kivimi- ja mullaosakestele tugevasti sorbeerunud vett nimetatakse hügroskoopsusveeks. Taimed seda omastada ei suuda.
Läbilöögitugevus

Läbilöögitugevus on dielektriku (isoleeraine) elektrilist tugevust iseloomustav suurus, mis arvuliselt võrdub pingega formula_1, mille korral ühikulise paksusega dielektrikukihis tekib läbilöök:
 formula_2
kus formula_3 on dielektrikukihi paksus.
Läbilöögitugevust formula_4 väljendatakse enamasti kilovoltides millimeetri kohta.
Isoleermaterjalide läbilöögitugevust kasutatakse seadme lubatava pinge määramiseks.
Läbilöögitugevus pole konstantne suurus, vaid sõltub peale aine eriomaduste ka keskkonnatingimustest. Isoleermaterjalide läbilöögitugevuse määramise metoodika on toodud Euroopa Liidu standardisarjas IEC 60243.
Ankur (elektrotehnika)

Ankur on elektrimasinas seade, kus indutseeritakse elektromotoorjõud. 
Ankruks võib olla nii rootor kui ka staator.
Ratingen

Ratingen on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Mettmanni kreisis. Piirneb läänes Düsseldorfiga ning põhjas Duisburgi, Mülheimi ja Esseniga.
Ajalugu.
Ratingeni kohal mainitakse asulat 849. aastal. 1276. aastal sai linnaõigused. Keskajast kuulus linn Bergi hertsogitele. Kolmekümneaastase sõja käigus purustati linn peaaegu täielikult. 1815. aastal liideti Viini kongressi otsusel Preisimaaga.
Priit Kolbre

Priit Kolbre (17. veebruar 1956 Tallinn – 18. juuni 2006 Helsingi) oli Eesti diplomaat.
Haridus.
Kolbre lõpetas 1974. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1979. aastal majandusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi (praegu Tallinna Tehnikaülikool). 
Aastal 1986 kaitses ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia juures kandidaadikraadi majandusteaduste alal. 
Aastal 1991 lõpetas Priit Kolbre ka Eesti Diplomaatide Kooli selle esimeses lennus.
Ametikohad.
Enne Välisministeeriumisse tööle minekut oli Priit Kolbre Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) dotsent ja kateedrijuhataja.
Aastal 1990 asus Kolbre välisminister Lennart Meri kutsel tööle Välisministeeriumisse. Aastatel 1994–1998 oli ta Välisministeeriumi asekantsler välismajanduspoliitika alal. Aastatel 1998–2002 oli ta suursaadik Euroopa Liidu juures. Aastatel 2002–2005 oli ta välisministeeriumi kantsler, samal ajal mitteresideeriv suursaadik Püha Tooli juures. Aastal 2005 akrediteeriti ta suursaadikuks Soome Vabariiki.
Teened.
Kolbre pidas Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) liitumise läbirääkimisi, Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimisi ja Euroopa lepingu läbirääkimisi. 
Kantsleriks sai Kolbre pärast välisminister Kristiina Ojulandi ja eelmise kantsleri Indrek Tarandi vahel tekkinud skandaalset konflikti, mille tagajärjel Tarand lahkus. Välisminister Urmas Paeti sõnul suutis Kolbre kantslerina leevendada Ojulandi ja Välisministeeriumi ametnikkonna vahelisi pingeid.
Suursaadikuna Soomes pälvis Kolbre tähelepanu 1. detsembril 2005. aastal Tuglase seltsis peetud loenguga, milles ta kritiseeris teravalt Soome meediat, mis oli Kolbre arvates ebaõigelt kajastanud Eesti firma Tallink tegevust reovete merre pumpamisel.
Surm.
Priit Kolbre leiti 2006. aasta 19. juunil Helsingi Vantaa lennuvälja parklast käivitatud mootoriga autost surnuna. Lahkamisel leiti, et surma põhjuseks olid ootamatult ilmnenud terviseprobleemid. Tõenäoliselt ütles üles süda.
Theaitetos (Platoni dialoog)

"Theaitetos" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis kirjutatud filosoofiline teos, mis kuulub üldise arvamuse kohaselt Platoni hiliste dialoogide hulka.
"Theaitetoses" vestleb Sokrates peamiselt noore matemaatikuga, kelle nimi on Theaitetos. Vestluse juures on ka Theaitetose õpetaja Theodoros, kes Theaitetost Sokratesele tutvustab ning omab vestluses abistavat rolli.
Dialoogi sissejuhatuses räägivad omavahel Terpsion ja Eukleides ning esimene palub viimaselt võimalust kuulata vestlust, mille olevat kunagi Theaitetos, Theodoros ja Sokrates omavahel pidanud. Eukleides on vestluse üles kirjutanud ning laseb oma teenijal selle neile ette lugeda.
Vestluse teemaks on küsimus: mis on teadmine? Kogu dialoog tegeleb selle küsimuse arutamisega, kusjuures Sokrates püüab lasta Theaitetosel esitada oma arusaamasid teadmise kohta ega esita enda õpetust sellest, mis teadmine on. Seega võib pidada dialoogi teiste hiliste dialoogide hulgas iseäranis sokraatiliseks.
Theaitetos pakub vastusena sellele küsimusele kolme määratlust: teadmine on taju ("aisthēsis"), teadmine on tõene arvamus ("doxa"), teadmine on tõene arvamus koos seletusega ("logos"). Kõik need määratlused osutuvad aga arutluse käigus järjepanu puudulikeks ning dialoog lõpeb ilma küsimusele vastust leidmata, st aporeetiliselt.
Arutluse raames käsitletakse taju seoses õpetusega sellest, et kõik on liikumises, arvamust seoses eelneva õpetusega, oleva tunnetamise võimalikkuse tingimusi, arvamust seoses mõtlemisega (dianoia) ning vale arvamuse ("pseudēs doxa") võimalikkust seoses mõtlemisega. Kirjeldatakse ka "logose" struktuuri.
Dialoog lõpeb Sokratese osutusega, et ta peab nüüd minema kohtuma arhondiga talle esitatud süüdistuse asjus. Järelikult on dialoogi fiktiivne toimumise aeg natuke enne "Apoloogia" toimumist ja dialoog "Euthyphron" peab toimuma vahetult peale "Theaitetost", kuna see toimub teel arhondi juurde.
Dialoogi sisuliseks jätkuks on dialoog "Sofist", mille "toimumises" "Theaitetoses" kokku lepitakse, kusjuures dialoog toimub "Theaitetose" vestlusele järgneval päeval. Dialoogis viidatakse ka "Parmenidesele", mis sisaldab Sokratese noorpõlvekohtumist Parmenidesega. "Sofistile" järgneb omakorda dialoog "Riigimees".
Normaalelastsusmoodul

Normaalelastsusmoodul ka Youngi moodul (tähis "enamasti E", vahest "Y") on suurus, mis näitab elastses olekus materjali mingi normaalpinge korral vastupanu normaali suunalisele deformatsioonile. Normaalelastusmoodul see avaldub normaalpinge ja normaalmoonde kaudu kujul:
formula_1
kus formula_2 on normaalpinge, formula_3 on normaalmoone.
Normaalelastsusmoodul iseloomustab materjal jäikust. Jäikus on keha võime avaldada välisjõu deformeerimisele vastupanu keha materjali elastsuspiiri ulatuses. 
formula_4
kus
F on rakendatud jõud;
S on pind, millele mõjub koormus;
Δl on keha pikkuse muutus;
l0 on keha algne pikkus.
Mõõtühik:
formula_5
Teim

Teim ehk teimimine on standardtingimustel tehtav katse materjali mingi karakteristiku määramiseks. 
Mingi materjali tugevus- ja jäikusarvutusi on võimalik kontrollida ainult teimimisel. Teimimine toimub silindri- või nelinurkse ristlõikega katsekehaga ehk teimikuga. Teimi käigus katsekeha puruneb, seetõttu kutsutakse teimimist mõnikord ka purustavaks kontrolliks. 
Eesti kõige täiuslikum teimimislabor asub Tallinna Tehnikaülikoolis.
Proportsionaalsuspiir

Proportsionaalsuspiiriks formula_1 nimetatakse suurimat pinget, milleni materjal praktiliselt allub Hooke'i seadusele ehk pinge ja moone on proportsionaalsed. Alates proportsionaalsuspiirist kaotab Hooke'i seadus oma kehtivuse. Kui teimi käigus viiakse pinge katsekehas proportsionaalsuspiirini siis tekivad temas esimesed plastsed deformatsioonid, ehk teisisõnu – keha, mis ületab proportsionaalsuspiiri ei taasta enam oma kuju.
Bauschingeri efekt

Bauschingeri efekt on mõiste tugevusõpetusest, milleks nimetatakse plastse metalli voolavuspinge vähenemist vastassuunalisel plastsel eeldeformeerimisel. Sisuliselt on Bauschingeri efekti puhul tegemist materjali kalestamisega.
RheinEnergieStadion

RheinEnergieStadion, tuntud ka nimega "Müngersdorfer Stadion", on jalgpallistaadion Kölnis Nordrhein-Westfaleni liidumaal Saksamaal. Staadion on Bundesligas mängiva 1. FC Kölni kodustaadion, ja see oli ka 2006. aasta maailmameistrivõistluste üheks mängude toimumise kohaks.
Algne Müngersdorfer Stadion valmis 1923. aastal ligi 80 000 pealtvaatajat mahutavaks, olles tollel ajal Saksamaa suurim staadion. 1974. aasta jalgpalli MM-iks oli plaan ehitada täiesti uus staadion, mis aga suurte kulutuste tõttu ei teostunud. Vana staadion otsustati siiski selle aja nõuetele vastavalt uuendada. Ümberehitustööd said valmis 1975. aastal ja selle tulemusena tuli Müngersdorfer Stadionist esimene pealtvaatajate kohal kaetud katusega staadion Saksamaal.
Kui Saksamaa sai uuesti jalgpalli MM-i korraldamisõigused, ei tahtnud Köln jälle ilma jääda võimalusest olla osaline MM-mängudel. Otsustati ehitada uus staadion ilma jooksuradateta ja 51 000 pealtvaataja tarbeks. Ehitus- ja lammutustööd toimusid saksa täpsusega, mis võimaldas 1. FC Kölni mängudel toimuda ka ehitustööde ajal. Uus 2003. aastal valminud staadion läks kokku maksma 117,5 miljonit eurot ja rahastamine toimus RheinEnergie AG-le nimeõiguse rentimise tulemusena.
Rahvusvaheline Olümpiakomitee premeeris staadioni 2005. aastal pronksmedaliga kui ühte maailma parimat spordiareeni.
2006. aasta MM-il mängiti staadionil viis mängu, millest neli olid alagrupimängud ja üks kaheksandikfinaal.
Positiivne sisepind

Positiivne sisepind on mõiste tugevusõpetusest, milleks nimetatakse pinda, kui ta välisnormaali suund ühtib koordinaattelje positiivse suunaga.
Normaalpinge

Normaalpinge on mõiste tugevusõpetusest ning ta tähendab lõikepinnaga risti paiknevat pingekomponenti. Normaalpinge on vektoriaalne suurus ning ta tähis tugevusarvutustes on formula_1. Kogupinge avaldub normaal- ja tangentsiaalpinge kaudu valemiga formula_2. Kogupinget pole aga otstarbekas kehas mõjuvate sisepingete hindamiseks kasutada, sest paljud materjalid taluvad normaal- ja tangentsiaalpingeid erinevalt, mistõttu tugevusõpetuses vaadeldakse neid eraldi.
Kui normaalpinged püüavad keha üksikuid osakesi lõikepinna normaali sihis lähendada või eemaldada, siis tangentsiaalpinged püüavad neid osakesi lõikepinnas üksteise suhtes nihutada. Seetõttu nimetatakse tangentsiaalpingeid ka nihkepingeteks.
Vektoriaalne suurus

Vektoriaalne suurus ehk vektorsuurus on füüsikaline suurus, mille väljendamiseks on lisaks arvväärtusele vaja näidata ka suund kolmemõõtmelises ruumis (koordinaadistikus). Viimase omaduse poolest erineb vektoriaalne suurus skalaarsest suurusest.
Vektoriaalsed on näiteks kinemaatika suurused kiirus ja kiirendus, dünaamika suurused jõud, impulss ja pöördemoment ning väljatugevuse suurused elektrivälja tugevus ja magnetvälja tugevus.
Vektorsuurusi tähistatakse noolega tähise kohal (formula_1, formula_2) või kasutatakse paksu kirja (formula_3, formula_4). Kui vektorsuuruse tähis on harilikus kaldkirjas (formula_5, formula_6), siis tähistab see vektori moodulit, s.o suuruse absoluutväärtust (formula_7, formula_8).
Vektorsuurust kirjeldatakse sageli ristkoordinaatidega, s.o arvväärtustega, mis määravad vektori suuna ja pikkuse (tasapinnal või ruumis).
Tangentsiaalpinge

Tangentsiaalpinge ehk nihkepinge on lõikepinna sihis mõjuv pingekomponent.
Tangentsiaalpinge on vektoriaalne suurus, tähis formula_1. Kogupinge avaldub normaalpinge formula_2 ja tangentsiaalpinge formula_3 kaudu valemiga formula_4. Kogupinget pole aga otstarbekas kehas mõjuvate pingete hindamiseks kasutada, sest paljud materjalid taluvad normaal- ja tangentsiaalpingeid erinevalt, mistõttu vaadeldakse neid eraldi.
Kui normaalpinged püüavad keha üksikuid osakesi lõikepinna normaali sihis lähendada või eemaldada, siis tangentsiaalpinged püüavad neid osakesi lõikepinnas üksteise suhtes nihutada. Seetõttu nimetatakse tangentsiaalpingeid ka nihkepingeteks.
Detmold

Detmold on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Lippe kreisi halduskeskus.
Ajalugu.
Detmoldi on esmamainitud 783. aastal ("Theotmalli"). 1263. aastal sai linnaõigused. 
Detmold oli 1918. aastani Lippe vürstiriigi pealinn.
Red Bull Arena (Leipzig)

Zentralstadion on staadion Saksamaal Leipzigis. Staadionis peavad osa oma kodumängudest jalgpalliklubid FC Sachsen Leipzig ja 1. FC Lokomotive Leipzig, hooajast 2010/11 kolib sinna ka RB Leipzig, kes kavatseb nimetada staadioni ümber Red Bull Arenaks.
Algne staadion avati 1956. aastal ja see oli 100 000 kohaga Saksamaa suurim. Leipzigi linn otsustas 1997. aastal aja nõuetele enam mitte vastanud rajatise asendada väiksema ja kaasaegsemaga. Uus 44 345-kohaline staadion valmis nelja-aastase ehitustöö järel 2004. aastal, seal on peale jalgpallikohtumiste peetud ka kontserte ja jumalateenistusi.
Staadion oli ainus endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil asuv 2006. aasta MM-i mängupaik. Seal peeti neli alagrupimängu ja üks kaheksandikfinaal. 
Staadion on osa spordikompleksist Sportforum Leipzig.
Max-Morlock-Stadion

Max-Morlock-Stadion ehk Grundig Stadion ehk Stadion Nürnberg ehk Franken-Stadion on jalgpallistaadion Saksamaal Nürnbergis, mis valmis 1928.
Enne 1991. aastat tunti staadioni nimega Städtisches Stadion. Alates märtsist 2006 on staadioni ametlik nimi "easyCredit-Stadion", "German bank Norisbank AG"-le nimeõiguse müügi tulemusel. Staadion on Bundesliga klubi 1. FC Nürnbergi kodustaadion.
Bundesliga mängude ajal lubatakse staadioni tribüünidele kuni 46 780 pealtvaatajat (neile on seal 38 980 istekohta ja 7800 seisukohta). Minevikus, kui seisukohti oli rohkem, on tribüünidele ka rohkem rahvast lubatud. Staadioni juures on 15 000 parkimiskohta. VIP-alas on 800 kohta ja VIP-idele on ette nähtud 205 parkimiskohta.
Staadion rajati 1928. aastal.
Staadioni uuendati 2006. aasta jalgpalli MM-i tarbeks aastatel 2003–2005. Staadioni ehitustööd maksid 56 miljonit eurot ja staadion mahutab 47 559 pealtvaatajat.
MM-võistlustel peeti staadionil viis mängu, millest neli olid alagrupi- ja üks kaheksandikfinaali mäng.
Solid Edge

 Solid Edge on projekteerimistarkvara arvutil mehaanikakoostude ja selle osade modelleerimiseks ning jooniste valmistamiseks. Esimene versioon Solid Edge'ist anti välja 1996. aastal. 2006. aasta juuni seisuga on väljas juba 18. versioon.
Solid Edge'i keskkonnad.
Et paremini jooniseid luua, on Solid Edge eraldatud iseseisvateks keskkondadeks. Iga keskkond on iseseisev, kuid omavahel on nad tihedalt integreeritud, muutes kergeks liikumise nende vahel.
Solid Edge'is on järgmised keskkonnad:
Jai Guru Deva Om

Jai Guru Deva Om on tänuavaldus vaimsele õpetajale sanskriti keeles. See lause esineb The Beatlesi laulus "Across the Universe" (1969).
Ansambel The Beatles oli omandanud transtsendentaalse meditatsiooni tehnika india vaimselt õpetajalt, Maharishilt. Guru Dev oli omakorda olnud Maharishi õpetaja. 
Tähe "a" sõna "Dev" lõpus lisas John Lennon, kuna seda oli kergem hääldada. Laulus "Across the Universe" lisati ka püha silp (mantra) "om". 
Väljend "Jai Guru Dev" [džei guru dev] on kasutusel transtsendentaalse meditatsiooni praktiseerijate hulgas. 
Üks tõlge sellele on "Tänan taevalikku õpetajat".