Michigani osariigi ülikool

Michigani osariigi ülikool (tõlgitud ka kui "Michigani Riiklik Ülikool"; inglise keeles Michigan State University, lühend MSU) on avalik-õiguslik ülikool Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis East Lansingis. 1855. aastal asutatud õppeasutuses õpib tänapäeval ligi 50 000 üliõpilast ning töötab üle 5000 õppejõu ja teise akadeemilise töötaja, millega on ülikool üks suuremaid omasuguste seas. Ülikool kuulub eri hinnangutel esimese 200 tippülikooli hulka maailmas.
Haridustegevus.
Michigani osariigi ülikoolis on üle 160 bakalaureuseprogrammi, millest populaarsemad on äri- ja inseneriteaduse, bioloogia ning kommunikatsiooni õppekavad. Sellele lisaks on ülikoolil ligikaudu 40 magistri- ja kutseprogrammi, millele on suur konkurents nii eelmainitud õppekavadele kui ka ajakirjanduse, psühholoogia, kinesioloogia, põllumajandusteaduse, veterinaaria ning IT valdkondade õppekavadele. Ülikooli peahoonele ja kampusele East Lansingis lisaks on MSU programme võimalik läbida ka ülikooli 17 kolledžis, neist üks tuntumaid on Eli Broadi ärikolledž. Kokku kuulub ülikoolile 545 hoonet.
Ülikool võtab vastu umbes 76% kandideerijatest ning enamikul kandideerijatest on SAT 1100–1300 vahel (või ACT-i tulemus 23–29 vahel). Õppetöö toimub koostatud akadeemilise kalendri järgi semestrite kaupa. Michiganist pärit üliõpilased maksavad semestritasuna 14 460 dollarit semestris, väljastpoolt osariiki tulnud üliõpilased maksavad 39 766 dollarit. Kolm neljandikku loengutest ja seminaridest toimuvad klassides, kus on üle 20 inimese.
Tänu ülikooli pikale taimekasvatuse uurimise ja õpetamise traditsioonile on Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeerium pakkunud üliõpilastele võimalust teha praktikat ja teaduskoostööd riiklikus taimeuuringute laboris ja Kelloggi biojaamas. Lisaks on ülikoolis mitmed rahvusvaheliste õpingute instituudid, keskkonna- ja majandusarengu keskused ning Beali botaanikaaed, mis on üks vanemaid botaanikaaedu Ameerika Ühendriikides (rajatud 1873. aastal). Ülikoolis tegutseb üks riigi vähestest loodusajakirjanduse organisatsioonidest ja päikeseauto võidusõidutiim.
Enamik MSU üliõpilastest on pärit Michigani osariigist ning üle 60% lõpetajatest jääb pärast õpinguid tööle samasse osariiki. Üliõpilaste seas on umbes 66% valgeid ja 26% muu nahavärviga ameeriklasi; umbes 8% on rahvusvahelised üliõpilased.
Sümboolika.
Michigani osariigi ülikool kasutab tunnussümboolikat. Sisuliselt kogu ülikooliga seotud sümboolika on rohe-valge disainiga. Ülikool on registreerinud neli kaubamärki: sõnamärk "Michigani osariigi ülikool"; MSU pitsat, mille keskosas on ülikooli esimene akadeemiline hoone; Blokk S ning Sparta kiiver.
Ülikool on Spartat üritanud muuta MSU sümboliks. Ülikooliga seotud inimesi kutsutakse "spartalasteks," ülikooli deviis rõhutab spartalikku tahet, Sparta kiiver on ülikooli logodest kõige sagedamini kasutuses ning ülikooli maskott Sparty on kujundatud spartalaste järgi.
Ajalugu.
Michigani osariigi ülikool avati 1855. aastal Michigani osariigis East Lansingis, osariigi pealinnast Lansingist vaid mõni kilomeeter kaugemal. Asutamise ajal oli ülikooli nimeks Michigani osariigi põllumajanduskolledž ("Agricultural College of the State of Michigan") ning tegemist oli esimese põllumajandusele keskendunud ülikooliga Ameerika Ühendriikides. Esimesed loengud algasid ametlikult 1857. aastal, kui ülikoolis töötas 5 õppejõudu ja õppis 63 üliõpilast.
MSU on algusest peale olnud loodud nii-öelda "töötava rahva" jaoks ning ülikooli peetakse seaduslikult organiseeritud maaülikooli ("land-grant university") prototüübiks ja üheks Morrilli akti ("Morrill act") edulooks. 1862. aastal USA kongressis vastu võetud Morilli akt, mis julgustas looma põllumajanduslike oskuste ja käsitöö õpetamisele spetsialiseerunud avalikke kõrgkoole, sai Michigani riikliku ülikooli ajaloo üheks oluliseks verstapostiks: tänu aktile sai MSU nii maad kui ka majanduslikku toetust. 
Ülikooli juhtimisinstituute on pärast algse süsteemi rajamist 1855. aastal reformitud kahel korral: 1861. ja 1959. aastal. Botaanik Liberty Hyde Bailey rajas 1888. aastal ülikooli juurde riigi esimese aianduslabori. 20. sajandi jooksul laienes ülikooli algne fookus põllumajanduselt ja käsitöölt üleüldisematele teadustele (mis väljendus ka ülikooli nimevahetustes). 
Vilistlased.
MSU vilistlasi on umbes 541 000, nende hulgas on ka maailmatasemel silma paistnud isikuid, teiste seas: