Rein Sepp

Rein Sepp (23. aprill 1921 Tartu – 25. jaanuar 1995 Ipiku) oli eesti proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija, muinasgermaani eeposte eestindaja. Tema tõlkes ilmunud "Vanem Edda", "Nibelungide laul", "Parzival", "Beowulf" ning valik tekste "Nooremast Eddast".
Elukäik.
Rein Sepp sündis Tartus advokaadi peres. Tema lapsepõlv möödus Vingali talus Ipiķi (Ööbiku) külas Lätis, Mõisaküla lähedal. 1940. aastal lõpetas ta Tartu Treffneri Gümnaasiumi. Treffneri gümnaasiumil, mille õpetajaskonda Rein Sepp alati tänutundega meenutas, oli tema kujunemises oluline osa. 1940–1942 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas peamiselt germanistikat, vähemal määral bibliograafiat. Oli üliõpilaskorporatsiooni Sakala liige.
Sepp töötas aastatel 1942–1943 Eesti Sõna toimetuses Tallinnas ja seejärel sama ajalehe esindajana Tartus, kust mobiliseeriti Saksa sõjaväkke. Sõja ajal oli ta algul staabikirjutaja Elvas, hiljem sõjakirjasaatja rindel. Olles seotud Eesti Rahva Muuseumi varade päästmisega, sattus Sepp Läänemaale, kus varjas end venelaste tulles kuni 1946. aasta amnestiani metsavennana koos kahe luuletajast sõbra Artur Alliksaare ja Ottniel Jürissaarega. Seejärel töötas ta Harjumaal Saida sovhoosis raamatupidaja ja brigadirina. 1949. aastal Sepp vahistati, järgnenud seitse aastat möödusid poliitvangina Tallinnas, Leningradis ja Vorkutas.
Vabanemise järel 1956. aastal elas Läänemaal Risti alevikus apteegimajas, hiljem Pärnumaal Kergus. 1957. aastast pühendus kirjanduslikule tööle tõlkijana. 1971. aastal asus elama Lätti Ipiķi külla Eglītise (kirjanduses ekslikult ka Eglitési või Egliteesi) tallu, mille ostis "Vanema Edda" tõlke honorari eest. Jäi sinna elu lõpuni. Kodu kujundas oma arusaama põhjal muinaspõhja ilmavaatest. Rein Sepp suri 25. jaanuaril 1995 ning soovi kohaselt maeti ta oma kodu õunapuuaeda.
Looming.
Rein Seppa mäletatakse ennekõike germaani rahvaste keskaegsete eeposte tõlkijana: 1970 ilmus tema tõlkes "Vanem Edda", 1977 "Nibelungide laul", 1989 "Parzival" (osaliselt), 1990 "Beowulf" ning 1990 valik tekste "Nooremast Eddast". Need kõik, peale "Noorema Edda", on värsstõlked, mis järgivad võimalust mööda originaali värsistruktuuri ja on nõudnud tõlkijalt meisterlikku keeletaju. Lisaks muistsetele lugulauludele tõlkis Sepp ka saksa, hollandi ja inglise kirjandust, sealhulgas klassikat (Goethe, Schilleri, Shakespeare'i, Blake'i jt teoseid). Kalle Kurg on kokku võtnud Rein Sepa loomingulise tegevuse tõlkijale aastapreemia andmise puhul: "Tõlkija puhul pakub alati huvi roll, mille ta endale võtnud. Hea tõlkija ilmselt esindab ja kujundab olulisi kultuurisuundumisi. Rein Sepa eestindatud keskülemsaksa kangelaseepos "Nibelungide laul" on üks Euroopa tähtsamaid eepilisi suurteoseid, mida võiks kõrvu seada Homerose või "Kalevalaga". Seda kättesaadavaks muuta oli suurtöö: ei ole ju säärasel puhul tegu ümberpaneku, vaid terve tõlkimismeetodi väljatöötamisega. Küllap on siin julgust andnud suur kogemus mitmest keelest tõlkimisel. [- - -] Sihikindlalt on R . Sepp aidanud sillutada teed klassikalise kultuuri aardekambrisse, ja see roll on austusväärne."
Mälestuse jäädvustamine.
Rein Sepa mälestuse jäädvustamiseks on Mõisakülas loodud Rein Sepa Sõprade Seltsing. Tema sünniaastapäevadel on Tartus korraldatud mälestuskonverentse, sh 20. aprillil 1996 tema 75. ning 23. aprillil 2011 tema 90. sünniaastapäeva tähistamiseks.
1996. aastal valmis Rein Sepast 50-minutine film "Teejuht mütoloogiasse" Jakob Westholmi Gümnaasiumi filmiühenduse Oriest Studio õpilastööde põhjal.
Isiklikku.
Isa Johan Sepp oli aastail 1926–1927 Eesti Vabariigi kohtuminister. Tema lell oli ajaloolane Hendrik Sepp.