Pangagarantii

Pangagarantii on panga kohustus maksta garantiikirjas kokkulepitud summa äripartnerile (garantiisaajale, müüjale) juhul, kui panga klient (garantiitellija, ostja) ei täida lepingulisi kohustusi äripartneri ees. Pangagarantii on kasulik, kuna pakub äripartnerile kindlustunnet ja ka kiiret rahalist hüvitist, kui lepingupartner ehk panga klient jätab oma lepingulise kohustuse täitmata.
Pangagarantii sobib lepinguliste tehingutega kaasnevate riskide maandamiseks. Pangagarantii aitab ärivaldkonnas tegutsevatel isikutel riske maandada ehk see maandab võimalike ostu- ja müügitehingutega seotud riske. Näiteks saavad pangagarantii abil riske vähendada eksportijad ja importijad, aga ka teised välisriikides äri ajavad kliendid. Kuna pangagarantii on täiesti iseseisev kohustis ja ei ole juriidiliselt seotud kahe poole (ostja ja müüja) vahel sõlmitud ostu- ja müügilepinguga, sekkub pank alles siis, kui poolte vahel tekivad lepingu täitmise käigus probleemid ja garantii saanud pool soovib saada kiiret rahalist hüvitist.
Pangagarantii on võrdsustatud mistahes krediiditootega, mistõttu on selle väljastamise eelduseks krediidiotsuse olemasolu. Seega vaatavad pangad väljastatavat garantiid kui võimalikku laenu. Sel põhjusel on garantii taotlemine samaväärne laenu taotlemisega ning ka garantiile on tarvis seada tagatis just nagu laenulegi. Tagatiste vorm oleneb aga panga kehtestatud reeglitest ja nõuetest. Näiteks võivad põhitagatisteks olla:
Lubatud võivad olla ka lisatagatised, näiteks:
Pangagarantii on panga tagasivõtmatu kohustus, mis tähendab, et garantii välja andnud pank ei saa garantiid ise tühistada – tühistamine on võimalik vaid siis, kui äripartner on selleks nõusoleku andnud. Lisaks peab pank tasuma äripartnerile rahasumma, mis ei ületa garantiikirjas kokku lepitud summat, niipea kui äripartner on esitanud pangale vastavasisulise kirjaliku nõude.
Pangagarantii kasutamine tehingutes.
Kui mõlemad lepingupooled täidavad enda kohustusi korrektselt, siis saab garantiid kasutada ilma panga sekkumiseta. Alljärgnevalt on esitatud ülevaade lepingu täitmise ja rikkumise tingimustest.
1. Kauba ostja ja müüja lepivad kokku, et ostja kohustust maksta kauba eest tagab müüjale ostja pank maksegarantiiga.
2. Ostja taotleb pangalt maksegarantii.
3. Ostja pank annab müüjale maksegarantiist teada kas kirja teel või müüja panga vahendusel.
4. Müüja paneb ostjale kauba teele ning esitab talle arve (lisaks muud vajalikud kaubadokumendid).
5. Ostja tasub maksepäeval kauba eest esitatud arve alusel.
6. Ostja on oma lepingulised kohustused müüja vastu täitnud, müüjal ostjale pretensioone ei ole, seega garantii aegub.
1. Kauba ostja ja müüja lepivad kokku, et ostja kohustust maksta kauba eest tagab müüjale ostja pank maksegarantiiga.
2. Ostja taotleb pangalt maksegarantii.
3. Ostja pank annab müüjale maksegarantiist teada kas kirja teel või müüja panga vahendusel.
4. Müüja paneb ostjale kauba teele ning esitab talle arve (lisaks muud vajalikud kaubadokumendid), kuid ostja jätab arve tasumata.
5. Müüja nõuab ostja pangalt maksegarantii väljamaksmist, esitades selleks müüja panka kirjaliku nõude.
6. Ostja pank kontrollib, kas nõue vastab garantiile, ja positiivse tulemuse korral maksab nõutud summa müüjale välja.
7. Ostja pank on ka ostjat nõudest informeerinud ja väljamakset tehes tasaarveldab makstud summa hiljem ostjaga.
Pangagarantii liigid.
Pangagarantii jaguneb kaheks: riigisiseseks ja rahvusvaheliseks garantiiks.. Riigisisese garantii korral peab pank täitma enda kliendi kohustused äripartneri vastu, kes tegutseb Eesti riigis. Rahvusvahelise garantii korral peab pank täitma enda kliendi kohustused väljaspool Eesti riigipiiri tegutsevate äripartnerite vastu.
Garantii põhiliigid on järgmised:
Tavaliselt on iga liiki garantiiga seotud ka kindel risk, nt risk, et laenu ei maksta tagasi, rendimakseid ei tasuta õigel ajal, tollimaksed jäetakse tasumata. Võimalike riskide katmiseks annavadki pangad välja erinevaid garantiisid.
Maksegarantii.
Maksegarantii (ingl "payment guarantee") tagab müüjale kindla hüvitise maksmise juhul, kui ostja ei ole kokku lepitud tähtajaks endale võetud maksekohustust täitnud. Seni, kuni maksetähtaegadest korralikult kinni peetakse, ei sekku pank maksete sooritamise käiku, kuid juhul, kui panga klient (ostja) ei tule maksetähtaegadest kinnipidamisega toime, tuleb pangal äripartnerile (müüjale) välja maksta panga kliendi (ostja) tasumata jäänud summa. Selleks peab müüja esitama pangale nõude, milles on näidatud nõude summa ning ka tekkinud võlgnevuse sisu. Sellist pangagarantii liiki rakendatakse nii ühekordsete tehingute kui ka pikaajaliste ostu- ja müügilepingute puhul. Maksegarantii vähendab müüja jaoks ostja makseriski ning selle summa on tavaliselt kauba või tehingu väärtus. Maksegarantii kehtivusaeg on kokkulepitud maksetähtaja ja nõude esitamiseks antud päevade arvu summa.
Pakkumusgarantii.
Pakkumusgarantii (ingl "bid bond", "tender guarantee") tagab hanke korraldajale hüvitise maksmise, kui hankel osaleja muudab enda pakkumuse tingimusi, tühistab pakkumuse või keeldub pärast pakkumuse edukaks kuulutamist hankelepingu sõlmimisest. Seega korvatakse ostjale tekitatud kahju, kui ostja aktsepteerib müüjapoolse pakkumise, kuid müüja otsustab, et ei kirjuta lepingule alla või loobub pakkumisest. Pakkumusgarantii summa on fikseeritud ja see on tavaliselt 2–5% hankelepingu väärtusest. Üldjuhul on pakkumusgarantiid lühiajalised.
Ettemaksegarantii.
Ettemaksegarantii (ingl "advance payment guarantee") tagab hüvitise maksmise ettemakse ulatuses juhul, kui müüja ei saada kaupa või kui kaupa on saadetud kokkulepitust vähem või kui ei osutatud teenust või ei täidetud muud lepingulist kohustust pärast ettemakse saamist. Ettemaksegarantiid eristab eespool nimetatud garantiidest fakt, et ettemaksegarantii väljastatakse ostja kasuks, kuna ostja on teinud kauba eest ettemakset. Ostja saab pangalt sisse nõuda summa, mille ta on müüjale ettemaksuna tasunud. Ettemaksegarantii summa on tavaliselt tehtud ettemakse summa. Garantii aegumise kuupäev on kauba kättesaamise või teenuse osutamise tähtaeg või kindel arv päevi pärast seda tähtaega. Üldjuhul on ettemaksegarantiis ka klausel, et garantii ei jõustu enne, kui ettemaks on laekunud müüja kontole.
Täitmisgarantii.
Täitmisgarantii (ingl "perfomance guarantee", "perfomance bond") on ostjale tagatiseks juhul, kui müüja ei suuda kokkulepitud tähtajaks tarnida lepingus näidatud kaupu ehk täita lepingutingimusi. Täitmisgarantii on ostja jaoks mõneti sarnane ettemaksugarantiiga. Erinevus seisneb selles, et täitmisgarantii puhul ei pea ostja müüjale tasuma ettemaksu. Tavaliselt tagab täitmisgarantii lepingu täitmata jätmisest tulenevate trahvisummade tasumise. Garanteeritavaks summaks võib siis olla lepinguga kehtestatud leppetrahv või muu nõutud rahasumma.
Garantiiaja garantii.
Garantiiaja garantii (ingl "warranty bond") tagab garantiisaajale hüvitise, kui garantiiaja jooksul ilmneb defekte (nt tarnitud kauba defektid). Garantiisaajale makstakse hüvitist juhul, kui garantii tellija ei kõrvalda tarnitud kaupades või tehtud töödes ilmnenud puudusi. Garantiisumma on kokku lepitud lepingus. Garantiiaja garantii aegumise kuupäev on iga garantiikirjal erinev ning oleneb tegevusvaldkonnast, garantiiobjektist või muudest tingimustest.
Tolligarantii.
Tolligarantii ehk tollikäendusega tagab pank maksu- ja tolliametile tollimaksude tasumise ning muudab seeläbi garantii tellijale kaupade kättesaamise kiiremaks.
Rendigarantii.
Rendigarantii tagab garantiitaotleja rendi- või üürilepingust tulenevaid kohustusi (üüri-/rendimakseid) rendile- või üürileandja vastu.
Vekslikäendus.
Vekslikäendus (ingl "aval") on panga käendus vekslile (ingl "bill of exchange", "draft"), mis tagab makse saajale ehk õigustatud isikule (ingl "drawer") hüvitise juhul, kui veksli maksja ehk käsundisaaja (ingl "drawee") maksetähtpäeval vekslit ei lunasta ehk makset ei tee. Nii veksli maksja aktsept kui ka panga käendus märgitakse vekslile vastava märkusena ja kinnitatakse allkirjadega. Vekslitoiminguid reguleerivad eraldi iga maa õigusaktid.
"Standby"-akreditiiv.
"Standby"-akreditiiv on nõudegarantii erivorm ehk akreditiiv, mis on oma olemuselt garantii. Akreditiivi saaja saab samuti nõuda raha välja vaid siis, kui akreditiivi taotleja jätab endale võetud kohustused täitmata. "Standby" ja pangagarantii ainuke erinevus on see, et neid käsitletakse erinevate rahvusvaheliste reeglite järgi.
Vastugarantii ja otsegarantii.
Otsegarantii (ingl "direct guarantee") korral väljastab pank garantii otse garantiisaajale. Otsegarantiid saab pank anda välja paberil, aga ka elektroonilisel kujul vahendajapanga kaudu, kes kontrollib garantii ehtsust ja teavitab garantiisaajat garantii saabumisest. Välispartneril (garantiisaajal) on õigus esitada nõue, et väljastatava garantii väljaandja oleks teise poole kohalik pank, mitte taotleja pank. Selline nõue võib olla tingitud asjaolust, et garantiisaaja ei tunne garantii väljaandja panka või maad ja seetõttu ei soovi võõra riigi seaduste või pangaga riskida. Lisaks võib välisgarantii puhul müüja soovida, et garantii annaks välja tema enda pank ja seda kohalikus keeles. Sel juhul annab taotleja pank ehk välispank oma vastugarantii (ingl "counter-guarantee") kohalikule pangale, kes vastugarantii juhiste põhjal ja tagatisel annab garantiisaajale välja oma otsegarantii.
Pangagarantiiga seotud ohud.
Pangagarantiiga kaasnevad mitmesugused ohud.
Kõige lihtsam on tekkivaid probleeme ennetada ehk luua garantiile eesmärk, mis on täpselt sõnastatud. Selline korraldus on kasulik nii garantiisaajale, taotlejale kui ka pangale. Nii väheneb valenõuete esitamise tõenäosus, sest kõigil on selge, millise lepingu ja kohustusega on tegemist. Teisisõnu, enne garantii taotlemist tuleks panga kliendil oma äripartneriga kokku leppida tehingu üksikasjad, näiteks garantii liik, summa, kehtivusaeg ja ka garantiikirja edastamise vorm.
Kui garantii formaalsed tingimused on täidetud, ei saa garantii andja ehk pank keelduda garantiisumma väljamaksmisest, väites, et tegelikult ei ole garantiiga tagatav risk realiseerunud. Garantii ja sellest tulenev nõue ei sõltu sellest, kas kohustust rikuti või kas üldse on olemas kohustus, mille täitmist garantii tagab. Kui garantiis sätestatud tingimused on täidetud, peab pank garantiisumma igal juhul välja maksma. Et hoida ära garantiisaaja ehk äripartneri võimalikku pettust, on garantiis võimalik sätestada ka lisatingimusi garantiisumma kättesaamiseks, nt äripartner peab kokkulepitud tingimustel kinnitama, et panga klient on rikkunud endale võetud kohustust, või lepingus on sätestatud, et esmalt on vaja esitada kohtu otsus lepingu rikkumise kohta.
Pangagarantiide pakkujad Eestis.
Pangagarantiisid pakuvad Eestis kõik suuremad pangad: Swedbank, SEB, LHV, Nordea, DNB, Äripank, Krediidipank, Bigbank ja Danskebank. Tavaliselt tuleb garantiitaotlejal esitada pangale garantii taotlemisel kindlaks määratud dokumendid, nt taotlus pangale ja ka eelmise majandusaasta aruanne. Garantiidega seotud kulud tuleb tavaliselt tasuda garantiitaotlejal. Pank võtab garantii väljastamisel ja muutmisel ühekordseid komisjonitasusid kooskõlas kehtiva hinnakirjaga ning garantiitasu, mis oleneb välja arvutatud riskitasemest. Igas Eestis asuvas pangas kehtivad garantii taotlemise ja muutmise kohta erinevad hinnakirjad.
Regulatsioonid.
Eesti riigi siseseid pangagarantiisid reguleerivad Eesti seadused. Eestis käsitletakse pangagarantiisid võlaõigusseaduses . Välisgarantiisid väljastatakse kooskõlas rahvusvahelise URDG ("Uniform Rules for Demand Guarantees") 758 reeglistiku ja Eesti seadustega.
Garantiikirja kehtivuse lõpp.
Garantii kehtivus lõpeb siis, kui: