Kesköö raamatukogu

„Kesköö raamatukogu“ on Briti kirjaniku Matt Haigi romaan. Raamat avaldati Canongate Booksi kaudu 2020. aasta augustis. BBC Radio 4 tegi romaanist kümneosalise sarja. Raamatut lühendati raadio jaoks.  Eesti keeles ilmus „Kesköö raamatukogu“ 2021. aasta aprillis.
Sisukokkuvõte.
Raamat jälgib tegelast Nora Seed, kellel on oma eluga raskusi, mis viivad ta drastilise otsuseni. Raamatu sündmustik jaguneb kolme etappi. Esimene etapp on peategelase Nora elu enne raamatu peamiste sündmuste algust. Teine etapp on aeg, mida ta veedab kesköö raamatukogus. Viimane etapp on tema elu pärast raamatukogus viibimist. 
Esimene etapp. Raamat algab 16-aastase Noraga, kes mängib oma kooli raamatukogu töötaja Mrs Elmiga malet. Nad räägivad Nora tulevikust, kui ootamatult helistatakse raamatukogu telefonile. Mrs Elm räägib telefoniga ning teatab pärast Norale, et tema isa on surnud. Nora on sellest sügavalt löödud ja Mrs Elm lohutab teda.
Sündmustik hüppab 19 aastat nüüdseks 35-aastase Nora juurde, kes on kodus, kui saab teada, et tema kass on surnud. Ta langeb masendusse, mis süveneb järgneval päeval veel rohkem, kui toimub rida sündmusi, mis Norat järjest muserdavad. Ta näeb oma venna sõpra, kes süüdistab teda selles, et nende bänd läks põhja. Ta vallandatakse töölt ja ema, kelle lapsele Nora klaverit õpetab, on vihane, sest Nora unustas poisi klaveritunni ära. Tema naaber ütleb, et talle pole enam vaja apteegist ravimeid tuua, kaotades viimase põhjuse, mis Noral veel ellujäämiseks oli. See kõik viib naise nii endast välja, et ta otsustab enesetapu sooritada. Ta jätab vennale sõnumi, kirjutab hüvastijätukirja ning neelab alla tabletid.
Teine etapp. Kell saab täpselt 00.00.00. Nora näeb enda ees suurt hoonet ning läheb selle sisse. Ta näeb, et tegemist on raamatukoguga. Mrs Elm ilmub välja ning selgitab talle, et kesköö raamatukogus on ta nii kaua, kuni ta teeb otsuse kas elada või surra. Kesköö raamatukogu on koht, kus saab elada läbi eri variante oma elust. Selleks peab inimene mõtlema millestki, mida ta oleks soovinud teisiti teha ja vastava raamatu avama. Mrs Elm on raamatukogus just selleks, et aidata Norat ja ulatada raamatuid, mida tal vaja. Nora läbib mitmeid eri elusid nagu pubiomanik, rokkstaar, vetelpäästja, teadlane, ema, olümpiakulla võitnud ujuja ja veel rohkemgi.
Raamatukogu aga hakkab vaikselt kokku kukkuma, sest Nora keha on väga kehvas seisundis ning ta ei saa enam kauaks elu ja surma vahele jääda. Selleks ajaks, kui Nora on oma viimase eluni jõudnud, on ta kindlalt aru saanud, et ta ei taha surra, vaid kõigest väest elada. Seega, kui raamatukogu lõpuks koost laguneb, jõuab ta viimase raamatuni, mis toob ta ellu tagasi. Ta oksendab välja tabletid, mida ta sisse võttis ning roomab oma naabrini, kes talle kiirabi kutsub.
Viimane etapp. Nora taastub haiglas, kui tema juurde saabub ta vend Joe, kellega Nora eelneval õhtul hüvasti oli jätnud. Joe viib ta koju ning teel sinna taksos istudes räägib Joe ühest mehest, kes talle jõusaalis silma jäi. Joe oli selle mehega mitmes Nora paralleelelus õnnelikus abielus olnud, seega Nora ütleb vennale, et ta silma jäänud mehega välja läheks. Samuti oli Nora näinud, kui õnnelik ta elu oli koos oma naabri Ashiga, kes oli tema viimasena külastatud paralleelelus Nora abikaasa ja lapse isa. Nora mõtleb Ashi kohtingule kutsuda, kuid otsustab sellele alles hiljem mõelda. Kõige lõpuks läheb Nora Mrs Elmi vanadekodusse vaatama, et temaga heade aegade mälestuseks malet mängida.
Raamatu lõpp jääb mitmes asjas lahtiseks, kuid see annab lugejale võimaluse ise mõelda, mis pärast raamatu sündmusi toimub. 
Auhinnad.
Romaani on nimetanud bestselleriks nii The New York Times, The Boston Globe kui ka The Washington Post. Raamat on saanud 2020. aastal auhinna Goodreads Choice Award for Fiction. Romaan on ka mitmetel lehtedel ja väljaannetel ilmunud parimate raamatute nimekirjas.
Raamatu idee.
Haigil oli enne „Kesköö raamatukogu“ kirjutamist pikka aega idee raamatukogust, mis on elu ja surma vahel. Tema sõnul on raamatukogudel omapärane maagia ning ta on selle tõttu alati olnud huvitatud ulmelistest raamatukogudest. Haig sidus raamatu jaoks oma huvi ideega, et inimesed tahavad alati näha, missugune nende elu oleks võinud olla.
Inspiratsioon.
Romaan tegeleb raskete teemadega nagu enesetapp, kahetsus, andestus ja valikud elus. Leslie Lindsay tehtud intervjuus rääkis Matt Haig sellest, kuidas ta sai 24-aastaselt närvivapustuse, mis põhjustas depressiooni, ängistust ja paanikahäiret. Sellest taastumine inspireeris Haigi kirjutama nendel teemadel selgelt ja läbinähtavalt. Tema sõnul on väljamõeldud romaanide kirjutamine selleks parim võimalus, sest see lubab tal minna sügavamale kui kirjutada raamatuid, mis ei ole ilukirjanduslikud. Autori sõnul inspireeris teda „Kesköö raamatukogu“ kirjutama tema depressioon, mis tekitas temas vajadust elada paralleelelusid. Raamatu kirjutamine oli tema jaoks kui eneseteraapia.
Kavandatud peategelane.
Matt Haig kirjutas originaalis raamatu mehe vaatepunktist, kuid otsustas ümber, sest ta ei saanud õieti karakterit kirjutada liiga suure sarnasuse tõttu autori eluga. Peategelase soo vahetamine aitas tal end karakterist eraldada.
Raamatu eesmärk.
Haig tahtis raamatuga parandada inimeste mõtteviisi, et teiste elud on nende omast paremad. Kirjaniku sõnul on tänapäeval sotsiaalmeedia tõttu alati põhjust end oma elu pärast halvasti tunda ning selle pärast tahtis ta tuua välja vastupidise vaatenurga. Tema eesmärk oli lugejal aidata leppida enda eluga.