Kodanikuühiskonna Sihtkapital

Kodanikuühiskonna Sihtkapital (lühend KÜSK) on avalikes huvides tegutsev mittetulunduslik sihtasutus, mille põhieesmärk on arendada ja toetada Eesti kodanikuühiskonda. KÜSK keskendub tegevustele, mis soodustavad Eestis tegutsevate mittetulundusühingute ja sihtasutuste suutlikkuse kasvu, tugevdades nende positsiooni avalikes huvides tegutsevate organisatsioonidena ning luues keskkonda, mis suurendab kodanikuaktiivsust ja koostööd erinevate ühiskondlike partnerite vahel.
Asutamine ja ajalugu.
KÜSK asutati Eesti Vabariigi Valitsuse otsusel ning kanti registrisse 2008. aasta veebruaris. Asutajaõigusi teostab Siseministeerium. KÜSKi asutamise aluseks on Eesti kodanikuühiskonna arendamise kontseptsioon (EKAK), mille Riigikogu kinnitas 2002. aastal. Kontseptsioon sätestab sihi luua sidus ja koostööle avatud kodanikuühiskond, kus avalik sektor, kohalikud omavalitsused ja kodanikualgatuse organisatsioonid töötavad koos ühiskonna turvalisemaks ja elujõulisemaks muutmisel. 
Missioon ja visioon.
KÜSKi missioon on toetada vabakonna arengut, aidates seeläbi kaasa tugevama ja elujõulisema Eesti kodanikuühiskonna kujunemisele. Sihtasutus lubab oma tegevusega tagada, et Eestis oleks professionaalne ja jätkusuutlik kodanikuühiskond, mille kaudu inimesed saavad aktiivselt ühiskonnaelu edendamises osaleda.
Visiooniks on saada usaldusväärseks ning mõjusaks toetus-, arendus- ja tugikeskuseks kõigile Eesti mittetulundusühingutele ja sihtasutustele.
Tegevusvaldkonnad ja strateegia.
KÜSK keskendub tegevuste ja algatuste toetamisele, mis edendavad:
KÜSKi strateegia aastateks 2021–2024 seab eesmärgiks tugevdada Eesti kodanikuühiskonda, kus oleks elujõulised ja võimekad vabaühendused, hoolivad ning koostööle avatud kogukonnad, ning ühiskondlik dialoog põhineks efektiivsel koostööl. Strateegias kirjeldatud põhitegevussuunad on aktiivne osalus ja kodanikuteadlikkus, võimekad ja hoolivad kogukonnad, koostööle toetuv ühiskond ja sotsiaalne innovatsioon. Tegevust toetavate põhimõtete hulka kuuluvad läbipaistvus, koostöö, hoolivus ja asjatundlikkus, mis peegelduvad KÜSKi toetuste jagamise põhimõtetes, nõustamises ning partner- ja kogukondlikes suhetes.
KÜSKi tegevust raamib lisaks "Sidusa Eesti arengukava 2021–2030", mis suunab kodanikuühiskonna arendamise tegevusi kuni aastani 2030 ja mille eesmärk on muuta Eesti ühiskonda sidusamaks ja kaasavamaks. See arengukava loodi Eesti ühiskonna jätkusuutlikkuse, koostöö ja kaasamise parandamiseks ning on suures osas kooskõlas KÜSKi missiooni ja visiooniga.  
Rahastamine ja toetusprogrammid.
KÜSK jagab igal aastal raha nii väiksemateks projektitoetusteks kui ka strateegilisteks pikaajalisteks arendusprogrammideks. Näiteid toetusprogrammidest:
Koostööpartnerid ja olulisus Eesti ühiskonnas.
Sihtasutus teeb koostööd Siseministeeriumiga, maakondlike arenduskeskustega, Vabaühenduste Liidu ja paljude teiste riiklike ja kohalike organisatsioonidega. Koostöö eesmärk on koondada ressursse ja rakendada ühiseid lahendusi vabaühenduste tugevdamiseks. KÜSK tegutseb ka Euroopa Liidu kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi kontaktpunktina, võimaldades Eesti organisatsioonidel osaleda suurtes rahvusvahelistes projektides.
Eestis on ligikaudu 23 000 mittetulundusühingut ning 800 sihtasutust. Umbes kolmandik neist on arvatavasti passiivsed. KÜSK püüab oma programmide ja toetustega seda sektorit elavdada ja aktiveerida. KÜSKi poolt erinevatele projektidele ja algatuste eraldatud toetuste kogusumma oli näiteks 2024. aastal 2,1 miljonit eurot.
KÜSK mängib keskset rolli Eesti kodanikuühiskonna arendamisel, pakkudes organisatsioonidele rahalist ja intellektuaalset tuge ning luues platvorme koostööks, innovatsiooniks ja arendustegevuseks. Tänu KÜSKi tööle on tuhandeid inimesi kaasatud vabatahtlikku tegevusse, toetatud kohalikke algatusi ja tagatud tugevam sidusus Eesti maakondades.
Juhtimine ja juhatus.
Sihtasutus Kodanikuühiskonna Sihtkapitalil (KÜSK) on kahene juhtimisstruktuur, kuhu kuuluvad juhatus ja nõukogu. Organisatsiooni juhtimine on jagatud sihtasutuse igapäevategevuse korraldamise ja strateegiliste otsuste tegemise vahel.
KÜSKi juhatus vastutab sihtasutuse igapäevase juhtimise eest, sealhulgas toetuste haldamise, projektide koordineerimise ja partnerite kaasamise eest. Praegune juhatuse liige ja sihtasutuse juht on Tiina Oraste, kes on endise Järva maavanema ja varasema Riigikogu liikmena kogenud juht ja kodanikuühiskonna edendamise eestvedaja. Juhatus juhindub oma töös KÜSKi põhikirjast, strateegiast ja nõukogu otsustest.
Nõukogu ja selle roll.
KÜSKi nõukogu on sihtasutuse kõrgeim juhtorgan, mille ülesandeks on sihtasutuse üldsuundade määramine ja oluliste strateegiliste otsuste vastuvõtmine. Nõukogu kinnitab sihtasutuse tööplaani, strateegia ja eelarve, samuti jälgib sihtasutuse tegevuse vastavust asutuse eesmärkidele. Nõukogu koosseisus on esindatud erinevate valdkondade eksperdid, sealhulgas kodanikuühiskonna aktivistid, avaliku sektori esindajad ja teiste asutuste spetsialistid.
Nõukogu koosneb 11 liikmest, sealhulgas kodanikuühiskonna valdkonna tuntud spetsialistidest. Näiteks kuuluvad tänase seisuga KÜSKi nõukokku: Aage Õunap – MTÜ Eesti Lasterikaste Perede Liidu president, kes on ühtlasi KÜSKi nõukogu esimees; Irene Käosaar – Narva Eesti Gümnaasiumi direktor ja Integratsiooni Sihtasutuse eelmine juht; Carina Paju – avatud valitsemise partnerluse sekretariaadi regionaalne koordinaator ning varasem MTÜ Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht.
Nõukogu liikmed määratakse vastavalt pädevusele ja nende kogemustele kodanikuühiskonna ja avalike asjade juhtimise valdkonnas. Nõukogu roll on samuti jälgida KÜSK-i tegevuse mõju ja tulemuslikkust ning tagada, et sihtasutuse töö vastab põhikirjalistele eesmärkidele.
Asukoht.
Sihtasutuse peakontor asub Viljandi riigimajas, kuid tihedat koostööd tehakse maakondlike arenduskeskustega üle Eesti. Aastatel 2008–2020 asus KÜSKi peakontor Tallinnas.