Mesrop Maštotsh

Mesrop Maštotsh (armeenia Մեսրոպ Մաշտոց; 361 või 362 Hatshekatsh Vani järve lähedal, Taron, Suur-Armeenia – 17. veebruar 440 Vagharšapat) oli armeenia vaimulik ja kultuuritegelane, kes töötas aastatel 405–406 välja armeenia kirja. Ta oli keeleteadlane, armeenia kirjanduse rajaja, armeenia kooli rajaja, piiblitõlkija ja teoloog, kirikuisa. Ta oli esimene dokumentaalselt tõestatud kirjarajaja.
Armeenia Apostlik Kirik ja Armeenia Katoliku Kirik austavad teda pühakuna.
Valdava teadusliku arvamuse järgi oli ta ka gruusia kirja ja albaani kirja rajaja.
Elulugu.
Nimi.
Tema biograafi Korjuni teksti järgi on tarvitatavam nimi Maštotsh ning ainult selle pealkirjas on "Mesrovp" või "Mesrop". Movses Horenatshil on järjekindlalt "Mesrop" ("Mesrovp") ja ainult ühel korral "Maštotsh". Tundmatu kreekakeelne autor kasutab nime kujudel Μεστίζη, Μεστήτζη ja Μεστήντζη ("Patrologia graeca", kd 132). Tänapäeval kasutatakse mõlemat nime koos. Uurijad on püüdnud rekonstrueerida nende nimede päritolu. Anton Garagašjani arvates pärineb nimi Mesrop pärsia sõnast, mis tähendab 'kirjutaja, sekretär'; B. Sargisjani arvates tuleneb see süüria nimest Mar-Siovp. Grigori Halatjantsi järgi on "Maštotsh" tuletatud armeenia tegusõnast "maštel" 'kiilaks jääma"; juur "mašt" morfeemiga "otsh" tähendab tema arvates 'kiilas'. Stephan Malhasjantshi arvates tuleb "Maštotsh" tegusõnast tähendusega 'pügama' ning nimi tähendab pügamisriista (midagi habemenoa või kääride taolist). Nikolaj Adontsh tuletab nime iraani nimest "mazd-ak", kusjuures lisatud on hellitava tähendusega järelliide. On ka teisi etümoloogiaid.
Lapsepõlv ja noorpõlv. Kuninga õukonnas.
Mesrop Maštotsh sündis 360ndate alguses Mesrop Maštotshi täpne sünniaeg on teadmata. A. Mušeghjani järgi sündis Maštotsh umbes 356 või 357 Tavaliselt peetakse tema sünniaastaks 361. või 362. aastat 
Hatshekatshi külas poolvaba talupoja (vasalli) Vardani perekonnas Phavstos Bjuzandi järgi (rmt III, ptk 19) oli Hatshekatsh 350ndatel, mil Nerses I sai katoolikoseks, "kartšazaatide küla". See sõna tähendab 'poolvaba' ("kartš" tähendab 'piiratud, lühike', "azat' tähendab 'vaba', feodaalses Armeenias ka 'väikeaadlik, 'aristokraat'.) G. Hatšarjan arvab, et Maštotsh ei pärinenud ülikusuguvõsast, kuid teda võidi pidada kartšazaadiks Mesrop Maštotshi isa nimetab Korjun "ülikuks nimega Vardan" (ptk 3). Rääkides feodaalsuhetest Vana-Armeenias märgib "Всемирная история": "Oli näiteks eriline kartšazaatid ("pool-azaatide" kategooria; nende erinevus anazaatidest on ebaselge, kuid nähtavasti said nendeks šinakaanid, kes olid teeninud ratsanike rahvakaitseväes ning saanud seetõttu mõned eesõigused.". Tõenäoliselt seletab seda asjaolu, et Maštotsh oli noorena sõjaväeteenistuses Aršakiidide õukonnas. Hakob Manandjan arvab, et Mesrop Maštotsh pärines nende talupoegade seast, kes olid kohustatud teenima "talupoegade ratsaväes". N. O. Emini arvates põlvnes Maštotsh Mamikonjanide ülikusuguvõsast."
Taron, kust Maštotsh pärines, oli üks tollase Armeenia kultuurikeskusi. Maštotsh, kes oli tõenäoliselt pärit jõukast perekonnast, sai hariduse 370ndate alguses ühes kreekakeelsetest koolidest.
Peale emakeele vanaarmeenia keele valdas ta vanakreeka keelt, süüria keelt ja keskpärsia keelt. Maštotsh oskas esialgu kreeka keeles ainult veerida, pärsia ja süüria keelt aga valdas ta hiilgavalt.
Mesrop asus elama Vagharšapati, aga pärast 385. aastat teenis ta mõnda aega Armeenia kuninga Hosrov IV õukonnas. Sel ajal oli "hazarapet" keegi Aravan..
Ta oli sõjaväeteenistuses ja tal oli tõenäoliselt sõjaväeline auaste. Ta teenis ka kuninga kantseleis kirjutajana ja sekretärina. Sealsamas uuris ta esimest korda süvitsi liturgilisi tekste. Õukonnateenistuse aastad etendasid väga olulist osa tema usuliste ja poliitiliste vaadete kujunemisel. Aastatel 392–393 võttis ta õukonnaametnikuna lõplikult vastu kristluse.