tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Opera buffa

Opera buffa on 18. sajandi keskel tekkinud itaalia stiilis koomiline ooper.
"Opera buffa" lubas laval suuri vabadusi ja tõmbas paralleele kaasaja või lähiminevikuga.
"Opera buffa" oli vastuvõetav ja huvitav lihtrahvale. Ainestik võeti rahva elust, kangelane oli tavaliselt lihtne teener, sõdur või talumees, kes oma kavalusega rikka üle trumpab. 
Koomiline ooper ei olnud virtuooside ooper. Aariad olid lähedased rahvalauludele ning tehniliselt lihtsad. "Opera buffa" sündis "opera seria" vaheaegadest.
Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor

Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor (TÜAN) on naiskoor Tartus, mis asutati 3. märtsil 1945. 
Koori asutas Richard Ritsing, kes oli ka koori esimene dirigent. 1963. aastal asus TÜANi dirigendina tööle Vaike Uibopuu ning 2005. aastast juhatab koori Triin Koch.
Enamik koori lauljatest on Tartu Ülikooli üliõpilased ja vilistlased ning Heino Elleri Muusikakooli õpilased. Koor on osalenud kõikidel Eesti laulupidudel, olnud üks üliõpilaslaulupidude Gaudeamus traditsiooni algatajaid ja kandjaid.
Linnulaat

Linnulaat on rannakaljudel pesitsevate lindude hiigelkoloonia. Linnulaatu moodustavad alklaste, kajaklaste, kormoranlaste jt sugukondade liigid. 
Linnulaatu võib kohata peamiselt polaarmerede rannikuil.
Linnulaadal paiknevad lindude pesad väga tihedalt, pesade arv võib ulatuda 25-ni astangu rõhtpinna 1 m² kohta.
Liivo Niglas

Liivo Niglas (sündinud 2. novembril 1970 Jõgeval) on eesti dokumentalist ja etnoloog.
Ta on lõpetanud 1989. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal; magistritöö etnoloogia alal kaitses ta samas 1999. aastal ja sai magistrikraadi.
Maasaid

Maasaid ehk masaid on Edela-Keenias ja Kirde-Tansaanias Kilimanjaro mäest loodes elav rahvas. Nende koguarv on umbes 900 000, mis jaguneb umbes võrdselt kummagi riigi vahel.
Maasaide nime tuleb hääldada [maasai]. See on liitsõna, kus "ma" tähendab maad nagu eesti keeles ja "sai" tähendab rahvast. Niisiis kutsuvad nad endid maarahvaks.
Nad räägivad maasai keelt, mis on kõige lõunapoolsem niiluse-sahara keeltest.
Vastavalt oma suulisele pärimusele pärinevad nad Niiluse orust Turkana järvest põhjast. Nad hakkasid liikuma lõuna suunas 15. sajandil ning jõudsid oma praegusse elupaika 17. ja 18. sajandi vahetusel. Selles piirkonnas varem elanud hõimud sunniti asuma mujale. 19. sajandi keskpaigas saavutasid nad oma maksimaalse asuala, kontrollides Ida-Aafrika riftivööndit Marsabiti mäest põhjas Dodomani lõunas. Maasaid olid teistest piirkonnas olevatest hõimudest sõjaliselt üle, kasutades lisaks odadele ja kilpidele sõjanuiasid, mida suutsid üsna täpselt visata kuni 70 sammu (saja meetri) kaugusele.
Iga umbes 15 aasta järel pühitsetakse meesteks need poisid, kes on pärast eelmist pühitsemist jõudnud puberteedini. Vastav protseduur kestab 4–8 kuud. Pärast seda, kui uus põlvkond on sõdalasteks pühitsetud, peavad nad alluma eelmisele põlvkonnale, kes teeb nende eest poliitilised otsused, kuni ükskord pühitsetakse järgmine põlvkond.
Maasaid on karjakasvatajad, kes elatuvad peamiselt veistest ja viimastel aastakümnetel ka turismist.
Maasaid on mitmenaisepidajad ja mitmemehepidajad. Kohati esineb käitumist, et kõik ühe põlvkonna naised on abielus kõigi oma põlvkonna meestega. Kui üks mees tuleb teisele külla, siis komme nõuab, et peremees pakub külalisele oma voodit ja naine tohib ise otsustada, kas ta veedab öö külalise või oma mehega. Kui sellisest abieluvälisest suhtest sünnib laps, peab naise mees seda kasvatama oma lapsena ja lapsel on täielik pärimisõigus.
Hiiemägi (täpsustus)

"Hiiemägi" on Eestis sagedane kohanimi, mis tavaliselt on seotud mingi kõrgendikuga, kus muistsel ajal on olnud ohverdamispaik (hiis). 
Seda nime kannavad järgmised kõrgendikud:
Ale vald

Ale vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Västra Götalandi läänis.
Vald loodi 1974. aastal Nödinge, Skepplanda ja Starrkärri valla liitmise teel.
Wirbel

Wirbel oli eesti pärimusmuusikaansambel.
Ansambel on esinenud muuhulgas Viljandi pärimusmuusika festivalil, aga lisaks Eestile ka USA-s New Jerseys, Lakewoodi ja New Yorgi Eesti Majas, Rootsis. 
Ansamblil ilmus 2005. aastal CD-plaat.
Läti õigeusu kiriku juhtide loend

Läti õigeusu kiriku juhtide loend loetleb õigeusu kiriku eestseisjad tänapäeva Läti aladel alates Riia vikaarpiiskopkonna moodustamisest 1836. aastal. Tabelis on ära toodud ka Połacki piiskopid kuni 1918. aastani, sest Vitebski kubermangu kuulunud Läti idaalad allusid neile.
Riia vikaarpiiskopid Vene Õigeusu Kiriku koosseisus (1836–1850).
Riia vikaarpiiskopkond moodustati 1836. aastal Vene Õigeusu Kiriku Pihkva piiskopkonna alluvuses. Sellele allutati õigeusu kogudused Liivimaa ja Kuramaa kubermangudes, st ka Lõuna-Eesti aladel.
Riia ja Miitavi piiskopid Vene Õigeusu Kiriku koosseisus (1850–1919).
Usuvahetusliikumise tulemusel kiirelt kasvanud õigeusklike arv Balti kubermangudes mõjutas keiser Nikolai I ja Vene Õigeusu Kiriku Pühimat Sinodit looma Riiga iseseisvat piiskopkonda, mis sai teoks 1850. aastal. 1865 allutati Riia ja Miitavi piiskopile ka Eestimaa kubermangu õigeusu kogudused, mis seni olid kuulunud Peterburi piiskopkonda.
Połacki piiskopid Vene Õigeusu Kiriku koosseisus (1833–1918).
Läti idaosa kuulus Vitebski kubermangu ja erinevalt ülejäänud Lätist oli see Połacki piiskoppide haldusalas.
Läti Õigeusu Kiriku eestseisjad (1921–1955).
21. juunil 1921 andis Moskva ja kogu Venemaa patriarh Tihhon õigeusu kirikule Lätis autonoomia. Pärast esimese peapiiskopi Joanni mõrvamist 1934. aastal, kes oli säilitanud ustavuse Moskva patriarhaadile, alustati Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku eeskujul üleminekut Konstantinoopoli patriarhi alluvusse. Alates maist 1935 oli Läti Õigeusu Kirik autonoomne kirik Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi jurisdiktsioonis.
Alates septembrist 1944 tegutses metropoliit Augustin eksiilis. Konstantinoopoli patriarhaat tunnistas pärast sõda Läti Õigeusu Kiriku ühendamist Moskva patriarhaadiga.
Riia ja Läti piiskopid Vene Õigeusu Kiriku koosseisus (1941–1992).
Läti inkorporeerimise järel NSV Liitu algas ka Läti õigeusu kiriku taasühendamine Moskva patriarhaadiga. Selleks määrati veebruaris 1941 ametisse eksarh Sergi, kellele allutati nii Eesti kui ka Läti õigeusu kirikud. Tema tegevus jätkus ka Saksa okupatsiooni ajal.
Riia ja Läti piiskopkond Moskva patriarhaadi koosseisus taasloodi Läti Õigeusu Kiriku autonoomia tühistamise järel 30. märtsil 1941.
Läti Õigeusu Kiriku eestseisjad (1992–).
Detsembris 1992 taasjõustasid Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod ning Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II patriarh Tihhoni otsuse aastast 1920, millega Läti Õigeusu Kirik oli tunnistatud autonoomseks.
Suessi kriis

Suessi kriis (inglise keeles ka "Tripartite Aggression", araabia أزمة السويس - العدوان الثلاثي; prantsuse "Crise du canal de Suez"; heebrea מבצע קדש "Kadeshi" kampaania või מלחמת סיני Siinai sõda) oli sõjaväeline rünnak Egiptusele Suurbritannia, Prantsusmaa ja Iisraeli poolt, mis algas 29. oktoobril 1956. 
Rünnak järgnes Egiptuse otsusele 26. juulil 1956 natsionaliseerida Suessi kanal, kuna Inglismaa ja USA ei andnud laenu Niiluse jõele Assuani elektrijaama rajamiseks. 
Riigistamine halvendas suhteid kanali seniste omanike Suurbritannia ja Prantsusmaaga, kes planeerisid sõjalist väljaastumist ja neid toetas Iisrael. 
Oktoobris 1956 tungis Iisrael Egiptusele kallale, novembris viisid oma väed kohale Suurbritannia ja Prantsusmaa. Sündmustesse sekkunud ÜRO nõudel sõlmiti vaherahu (seda nõudsid nii NSV Liit kui ka USA). Suessi kanal sai kaks aastat hiljem ametlikult Egiptuse omandiks. Suessi kriisi tulemusel nõrgenes piirkonnas Inglismaa ja Prantsusmaa positsioon, kasvas aga NSV Liidu ja USA tähtsus, esimene hakkas toetama Araabia riike, teine Iisraeli kui vastukaalu kommunismi levikule.
Viive Rosenberg

Viive Rosenberg (1968. aastani Viive Aadusoo; sündinud 12. veebruaril 1943 Kambja vallas Tartumaal) on Eesti põllumajandusteadlane ja poliitik.
Elulugu.
Viive Rosenberg on talupidaja tütar.
Ta lõpetas 1961 Antsla Põllumajandustehnikumi, 1966 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina ja 1973
Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Instituudis (EMMI) aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1980, Samahvalavitsõ, Valgevene), väitekirjas käsitleb tegureid, mis mõjutavad meristeemmeetodi efektiivsust kartuli tervendamisel mosaiigiviirustest.
Rosenberg oli 1966–1981 EMMI taimekaitse osakonna nooremteadur. Juhtis 1981. aastal kartulitervendamislabori loomist ning 1981–1990 oli selle juhataja. 1990. aastal moodustati laborist Eesti Taimebiotehnika Uurimiskeskus EVIKA, mis alates 1998. aastast kuulus Maaülikooli koosseisu ja alates 2006. aastast kuulub EVIKA Eesti Maaviljeluse Instituudi koosseisu. Rosenberg oli aastatel 1991–1999 Taimebiotehnoloogia Uurimiskeskuse EVIKA direktor, 1999–2006 EMÜ Taimebiotehnoloogia Uurimiskeskuse EVIKA vanemteadur ja 2006–2013 Eesti Maaviljeluse Instituudi Taimebiotehnoloogia osakonna EVIKA vanemteadur. 2013. aastast on ta Eesti Taimekasvatuse Instituudi osakonna juhataja.
Viive Rosenberg on Eesti taimebiotehnoloogiaalase uurimistöö alusepanija. Ta on tegelenud peamiselt kartuli, aga ka teiste aiataimede tervendamis- ja paljundamismeetodite loomise ja rakendamisega. Ta on kartuli tutvustaja ja propageerija.
Uurimisvaldkond: kartuli viirushaigused ja nende tõrje, meristeemmeetod ja mikrokloonpaljundus, nende kasutamisvõimalused kartuli ja aiakultuuride tervendamisel ja paljundamisel, taimede geneetiliste ressursside säilitamine "in vitro". Pannud Eestis aluse taimebiotehnoloogiaalasele uurimistööle, loonud seemnekartuli tervendamise tehnoloogia, mida on kasutatud Lätis, Soomes, Hollandis ja mujal. 
Ta on pälvinud Põllumajandusministeeriumi medali "Kalevipoeg kündmas" (1993). 
Euroopa Kartuliuurijate Ühenduse (EAPR) liige, Eesti Teadlaste Liidu liige. Üle 200 teaduspublikatsiooni, 4 autoritunnistust.
Poliitiline tegevus.
Viive Rosenberg oli aastatel 1998–2005 Keskerakonna liige ning kuulus aastatel 1999–2003 Riigikogu IX ja X koosseisu. 2007.–2017. aastani oli ta Rahvaliidu (praeguse Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna) liige.
Doominoteooria

Doominoteooria oli välispoliitika teooria, mida kasutas USA valitsus, rääkides külma sõja perioodil, kuidas ühe riigi või piirkonna kommunismi mõjuvõimu alla sattumisel võib sama juhtuda ka teiste lähedal asuvate riikide või piirkondadega. Sarnaselt üksteise kõrvale asetatud doominoklotsidega: kui kukub üks, kukuvad ka järgmised.
7. aprillil 1954 ütles USA president Dwight D. Eisenhower, viidates kommunismile Indohiinas:
Septett (žanr)

Septett on heliteos seitsmele esitajale (lauljale või instrumentalistile) ehk septetile.
Sombrero

Sombrero on Väikeste Antillide Tuulepealsetest saartest üks põhjapoolsemaid, osa Anguillast. Asub Anguilla saarest 55 km loodes.
Saar on 1,5 km pikk ja kuni 0,4 km lai, pindala on 0,38 km². Ulatub 12 m üle merepinna. Saare moodustab lubjakivikalju. Varem oli saar eemalt vaadates sombreerokujuline, kuid kaevandamise tagajärjel on praeguseks ühtlaselt lame. 19. sajandil leiti saarelt guaanost tekkinud sombreriiti, mida kaevandati 1856. aastast kuni varude lõppemiseni 1890. aastal. Pärast kaevurite lahkumist jäid saarele elama vaid majakavahid, kuid alates 2001. aastast on saar asustamata.
Nonett (žanr)

Nonett on muusikažanr üheksale esitajale (lauljale või instrumentalistile) ehk nonetile.
Levinuim on noneti kirjutamine puhkpillikvintetile, viiulile, vioolale, tšellole ja kontrabassile.
Kuigi ka varem oli kirjutatud teoseid esitamiseks üheksale instrumendile, oli esimene teos, mis kandis noneti nime, Louis Spohri nonett F-duuris, op. 31 (1813) flöödile, oboele, klarnetile, fagotile, metsasarvele, viiulile, vioolale, tšellole ja kontrabassile. See sai nii tuntuks, et edaspidi hakati nonette kirjutama enamasti just sellisele koosseisule.
Rooma Panteon

Panteon (ladina keeles "Pantheon", pärineb kreekakeelsest sõnast Πάνθειον 'kõigi jumalate tempel') on ainus täielikult säilinud Vana-Rooma ehitis.
Panteon ehitati kõigi Antiik-Rooma jumalate templina umbes 115–125 pKr Hadrianuse valitsemisajal. See on antiikaja suurim kuppelehitis kõrgusega 43 meetrit ja Rooma vanim kupliga ehitis.
Silindrikujulisse keskehitisse pääseb viilkatusega sammaskoja kaudu. Keskehitises asusid orvad jumalakujudega. Siseruum saab valgust läbi kuplis oleva ava.
Panteonil on kiri ""M·AGRIPPA·L·F·COS·TERTIVM·FECIT", mis tähendab "Marcus Agrippa, Lucii filius, consul tertium fecit"", tõlkes 'Marcus Agrippa, Luciuse poeg, konsul kolmandat korda, ehitas selle'. See viitab Marcus Vipsanius Agrippale ja ehitamisajale 27–25 eKr. Agrippa laskis rajada Panteoni eelse hoone, mis 110 pKr välgulöögi tõttu maha põles.
Alates 7. sajandist on panteon olnud kristlik Santa Maria Rotonda kirik. Hoones asub Raffaeli haud.
Rooma Panteoni eeskujul nimetati 1791 Pariisi kaitsepühaku Püha Genevieve'i klassitsistlikus stiilis kirik ümber Pariisi Panteoniks. Sellest sai Prantsusmaa suurkujude austamis- ja matusepaik.
Panteoni on sageli matkitud, ehkki väiksemais mõõtmeis, näiteks Potsdamis.
Anguilla saar

Anguilla saar (inglise keeles ka "Snake Island" – 'maosaar') on Suurbritannia meretaguse ala Anguilla peasaar. Ta on Väikeste Antillide Tuulepealsete saarte üks põhjapoolsemaid saari.
Saar on umbes 26 km pikk ja 5 km lai. Saar on madal, õhukese ja väheviljaka mullakihiga. Kõrgeim koht ulatub 65 m kõrgusele merepinnast. Saarel on arvukalt randu, kliima on aasta läbi soe.
Scientific American

Scientific American on Ameerika Ühendriikides ilmuv populaarteaduslik ajakiri. Esimene number ilmus 18. augustil 1845 ja seega on Scientific American vanim siiani ilmuv ajakiri Ameerika Ühendriikides. Algul ilmus iga nädal, praegu ilmub 12 numbrit aastas. Ajakiri tutvustab teaduse uusimaid saavutusi tavalugejale arusaadavalt.
Ajakirja trükiarv on umbes 650 000, millest umbes 90 000 ostetakse või tellitakse välismaale.
Mitmes riigis ilmub ajakirja kohalik variant, näiteks Spektrum der Wissenschaft Saksamaal, В мире науки Venemaal, Pour la Science Prantsusmaal ja Investigación y Ciencia Hispaanias.
Kloorivesi

Kloorivesi on kloori vesilahus. 
Kuna kloor reageerib veega osaliselt, siis sisaldab see vähesel määral vesinikkloriidhapet ja hüpokloorishapet. 
Kloorivesi on tugev oksüdeerija.
Keemiline tasakaal

Keemiline tasakaal on keemilise süsteemi püsiv olek, mis saabub pöörduva keemilise reaktsiooni kulgemise tulemusena. See on süsteemi ajaliselt püsiv olek, mille puhul vaadeldav keemiline reaktsioon kulgeb päri- ja vastassuunas ühesuguse kiirusega, mistõttu reaktsioonisegu koostis ei muutu. 
"Keemilise tasakaalu korral päri- ja pöördreaktsiooni kiirused on võrdsed, kuid ei võrdu nulliga". Reageerivate ainete kontsentratsioonid tasakaaluolekus sõltuvad nii temperatuurist kui ka lähtesegu koostisest, kuid kontsentratsioonide korrutiste suhe, tasakaalukonstant, on kindlal temperatuuril jääv (massitoimeseadus).
Tasakaaluolek on piir, milleni reaktsioon saab kulgeda iseenesest, see on välist tööd kulutamata. Välistingimuste (temperatuur, rõhk) muutumisel muutub tasakaaluolek vastavalt Le Chatelier printsiibile.
Katood

Katood (kreeka k "kathodos" tee allapoole) on elektriseadme elektrood, millelt väljuvad negatiivse elektrilaengu kandjad ‒ elektronid või anioonid ‒ ja liiguvad seadme sees vastaselektroodile ‒ anoodile. Elektroodipotentsiaalide seisukohast on anioonide liikumisega samaväärne katioonide liikumine anoodilt katoodile. 
See, kas anood on katoodi suhtes positiivne või negatiivne, sõltub seadme liigist.
Energiat tarbiva seadise (näiteks katoodkiiretoru, gaaslahenduslambi, elektrolüüsiseadme) pingestamisel ühendatakse katood vooluallika miinuspoolusega ja anood plusspoolusega; seega on katoodi potentsiaal anoodi suhtes negatiivne.
Elektrokeemilises vooluallikas kui energiat andvas seadises on katoodiks see elektrood, millel toimub reduktsioonireaktsioon. Sel juhul on katood anoodi suhtes positiivne: vooluallika katood on ühtlasi plusspoolus ja anood miinuspoolus.
Katalüüs

Katalüüs on keemilise reaktsiooni kiirenemine tänu reaktsioonis osalevale spetsiifilisele lisandile, mida nimetatakse katalüsaatoriks. Erinevalt reagentidest katalüsaator reaktsioonitsükli jooksul taastub (regenereerub).
Katalüsaatori osalusel toimuvat reaktsiooni nimetatakse katalüütiliseks reaktsiooniks. Tavaliselt katalüsaator osaleb reaktsiooni kõige aeglasemas staadiumis ja mõjutab seetõttu keemilise protsessi kiirust, seda suurendades. Seejuures katalüsaatori mõju sõltub katalüsaatori aktiivsusest ja kogusest; harilikult piisab juba väga väikesest kogusest. Tahke katalüsaatori korral võivad reaktsiooni kiirust määravateks osutuda reagentide ja produktide difusiooniprotsessid. Katalüsaator kiirendab reaktsiooni, madaldades aktivatsioonienergiat, inhibiitor aga aeglustab või takistab keemilist reaktsiooni. 
Katalüüsi olemusest.
Katalüütilise reaktsiooni olemuse määrab katalüsaatori osavõtt mingist reaktsiooni staadiumi(te)st ja selle regenereerumine. Näide tüüpilisest katalüütilisest reaktsioonist, milles reagentide (X ja Y) liitumisel moodustub produkt (Z) katalüsaatori (Kat) juuresolekul.
1. X + Kat → XKat 
2. Y + XKat → XYKat 
3. XYKat → ZKat
4. ZKat → Z + Kat
Kõrvaloleval joonisel on skemaatiline energia muutus reaktsiooni käigus piki reaktsioonikoordinaati. Summaarne reaktsiooni tulemus – produkt ja soojusefekt on sama, mis katalüsaatori puudumisel, kuid katalüsaatori osalusel staadiumide ja intermediaatide arv suureneb, kusjuures aktivatsioonienergia on madalam ning seetõttu produkti moodustumise kiirus suurem.
X + Y → Z
Rakendused.
Kuna katalüüs võimaldab kiirendada keemilisi reaktsioone ilma täiendava energiakuluta, siis rakendatakse seda laialdaselt keemiatööstuses: väävelhappe tootmine, ammoniaagi süntees, rasvade hüdrogeenimine, nafta krakkimine, kütuste hüdrogeenimine, keemiline süntees, polümerisatsioon, alküülimine, isomeriseerimine, oksüdeerimine, hüdraatimine, halogeenimine jm.
Karbotermia

Karbotermia on kõrgel temperatuuril metalli redutseerimine maagist süsiniku või süsinikoksiidi abil.
Raua karbotermiat iseloomustab reaktsioonivõrrand Fe2O3 + 3 CO → 2 Fe + 3CO2.
Jooditinktuur

Jooditinktuur on joodi ja kas NaI (naatriumjodiid) või KI (kaaliumjodiid) 2–7 % alkohollahus, mida kasutatakse meditsiinis desinfitseerimiseks.
Joodis

Joodis on metallisulam, millega liidetakse metallist või metalliseeritud detaile temperatuuril. Joodise sulamistemperatuur peab alati olema madalam liidetavate osade sulamistemperatuurist. Metallitööde juures eristatakse pehme- ja kõvajoodiseid.
Kõvajoodised.
Kõvajoodised on pehmetest umbes 10 korda tugevamad.
Kolloidsüsteem

Kolloidsüsteem on pihussüsteem, milles pihustunud aine (kolloidi) osakeste mõõtmed on 10−7...10−9 m.
Eristatakse vedela ja gaasilise dispersioonikeskkonnaga kolloidsüsteeme, esimesi nimetatakse kolloidlahusteks ehk soolideks, teised kuuluvad aerosoolide hulka. Soolide hulgas omakorda eristatakse näiteks hüdrosoole ja organosoole, kus dispersioonikeskkonnaks on vastavalt vesi ja orgaaniline vedelik.
Keemilist sünteesimeetodit, milles hüdrolüüsi ja polükondensatsioonireaktsioonide tulemusena tekib kolloidlahusest diskreetsetest osakestest või polümeeride ahelast koosnev geel, nimetatakse sool-geel-meetodiks.
Kondensatsioon

Kondensatsioon ja kondenseerumine ehk tihenemine on aine üleminek gaasilisest agregaatolekust vedelasse (mõne allika järgi veeldumine) või tahkesse (mõne allika järgi härmatumine). 
Mõne allika järgi on kondensatsioon üleminek ainult gaasilisest olekust vedelasse olekusse. Ka ingliskeelses kirjanduses kasutatakse mõistet "sublimation" selles tähenduses, kusjuures gaasilisest tahkesse minekut tähendab tähistab termin "deposition"). EE kasutab gaasilisest olekust vedelasse mineku korral terminit "veeldumine", sealjuures mõiste "veeldamine" all mõeldakse gaasilise aine muutmist vedelaks, mitte muutumist (veeldumine). Erinevus on selles, et veeldumine on iseeneslik, veeldamine inimese korraldatud ja juhitud protsess.
Kondensatsioon on võimalik ainult kriitilisest temperatuurist madalamal temperatuuril. Kriitilisest temperatuurist madalamal ja kolmikpunktile vastavast temperatuurist kõrgemal temperatuuril kondenseerub aine vedelasse olekusse ning selle pöördprotsess on aurustumine või keemine. Kolmikpunktile vastavast temperatuurist madalamal temperatuuril kondenseerub aine kristalsesse ehk tahkesse olekusse ja selle pöördprotsess on sublimatsioon. Kondenseerumisega kaasneb aurustumissoojuse või sublimatsioonisoojuse eraldumine.
Tasakaaluliseks kondensatsiooniks on vajalik juba kondenseerunud faasi või kondensatsioonituumade olemasolu. Kondensatsioonituumadeks on tavaliselt kas tolmu osakesed või ioonid.
Vee kondenseerumisel atmosfääris tekivad vihmapiisad ja lumehelbed, samuti pilved, udu, kaste ja härmatis.
Auru kondenseerumist tahke keha, näiteks toru pinnale kasutatakse soojusvahetites. See oleneb suurel määral pinna märgumisest kondensaadi ehk kondenseerunud vedelikuga. Mittemärguvale pinnale jääb vedelik tilkadena ja seda nimetatakse tilkkondensaadiks. Täieliku märgumise korral valgub vedelik üle kogu pinna ja seda nimetatakse kelmekondensaadiks.
Fraktsioneeriv kondenseerimine on meetod, mida kasutatakse gaasisegude lahutamisel fraktsioonideks või puhasteks komponentideks. See meetod põhineb asjaolul, et gaasisegu jahtumisel kondenseeruvad esimesena need komponendid, mis keevad kõrgel temperatuuril, ja seetõttu rikastub jääk madalal temperatuuril keevate komponentidega.
Soojusvahetit, milles aur veeldub või tahkestub, nimetatakse kondensaatoriks. Kondensatsiooniturbiin on niisugune auruturbiin, mille töötsükkel lõpeb auru kondenseerumisega. Kondensatsiooniagregaat on niisugune seadmestik, mis koosneb kondensaatorist ning selle tööks vajalikest pumpadest, torustikest, armatuurist ning reguleerimis- ja mõõteseadmetest. Kõige suuremad kondensatsiooniagregaadid teenindavad soojuselektrijaamade auruturbiine. Kondensatsioonielektrijaam on auruturbiinidega soojuselektrijaam, mis toodab ainult elektrienergiat.
Praktikas on kõige sagedamini ette tulev kondenseerumisnähtus vee kondenseerumine. Sel põhjusel on hakatud kondensatsiooniks nimetama ka kondensatsioonireaktsiooni. See on kahe või enama suhteliselt keerulise ehitusega molekuli liitumist, mille käigus eraldub vee molekul. Tüüpiline näide kondensatsioonireaktsioonist on esterifikatsioon.
Kristallhüdraat

Kristallhüdraat on kristalne aine, mille koostisse kuuluvad ka vee molekulid.
Kristallvesi

Kristallvesi ehk kristallisatsioonivesi on kristallide koostisse kuuluv vesi, mis märgitakse ka keemilise aine valemisse (nt CuSO4 * 5H2O).
Küllastunud lahus

Küllastunud lahus on antud tingimustes maksimaalse kontsentratsiooniga lahus, milles rohkem pole võimalik ainet lahustada.
Lubjapiim

Lubjapiim on kustutatud lubja ehk kaltsiumhüdroksiidi sademega vesilahus (suspensioon).
Lubjapiim saadakse lubja kustutamisel ehk segamisel lubja massist kümme korda suurema hulga veega.
Lubjapiima setitamisel või filtreerimisel saadakse lubjavesi.
Täielikult kustutatud lubja pasta segamisel veega saadakse lubivärv.
Mahuprotsent

Mahuprotsent ehk ruumalaprotsent on suurus, mis näitab mingi komponendi (aineosa) mahulist protsendimäära aines.
Mahuprotsent formula_1 on komponendi mahu formula_2 ja kogumahu formula_3 suhe (näiteks ühikutes m3/m3), väljendatuna protsentides:
 formula_4
Mahuprotsendi mõistet kasutatakse peamiselt gaaside ja vedelike korral. Näiteks lahuse korral näitab lahustunud aine mahuprotsent, mitu sajandikosa on seda ainet 100 mahuühikus segus, mis koosneb lahustist ja lahustunud ainest.
Operatsioon Vikerkaar

Operatsioon Vikerkaar (heebrea מבצע קשת בענן) oli Iisraeli Relvajõudude sõjaline operatsioon Gaza tsoonis Rafaḩis 18.–23. mail 2004. 
Operatsiooni eesmärk oli tõkestada relvade salakaubavedu Palestiina araablaste poolt üle Gaza tsooni ja Egiptuse vahelise piiri, et piirata juudi asunduste ründamist ning raskendada enesetapurünnakuid Iisraelis ning raketirünnakuid Iisraeli pihta.
Selleks otsiti piiri alla kaevatud tunneleid. Operatsiooni käigus leiti 3 tunnelit.
Aktsiooni käigus lõhuti Iisraeli andmetel 43 maja, Palestiina poole andmetel umbes 100 maja. Majade lõhkumine lõpetati reedel, 21. mail.
Hukkus vähemalt 43 inimest (kõik Palestiina araablased). 
Reaktsioonid.
ÜRO Julgeolekunõukogu mõistis tsiviilisikute tapmise ja elumajade lõhkumise hukka, viidates 4. Genfi konventsioonile. 
USA president George W. Bush kritiseeris sellist terrorismiga võitlemise viisi, viidates siiski Iisraeli enesekaitseõigusele. 
Iisraeli justiitsminister Yosef Lapid ütles valitsuses, et pilt vanast palestiinlannast oma maja varemetes meenutab talle tema enda vanaema holokaustis. Polevat andestust inimestele, kes vana naist niiviisi kohtlesid. Pärast protestiavaldusi võttis Lapid oma sõnad osaliselt tagasi.
Ülo Tootsen

Ülo Tootsen (13. juuni 1933 Varstu vald, Võru maakond – 13. märts 2006) oli eesti ajakirjanik ja IX Riigikogu liige. 
Isiklikku.
Tema vend on ajakirjanik ja poliitik Toivo Tootsen.
Optiline märgituvastus

Optiline märgituvastus (ka optiline tekstituvastus, inglise keeles "optical character recognition" ehk OCR) on trükitud või käsitsi kirjutatud teksti teisendamine masinloetavale kujule.
Esmalt salvestatakse tekst pildi kujul skanneri või digikaamera abil arvutisse. Seejärel otsib tekstituvastustarkvara pildilt üles tähemärgid ja teisendab need digitaalsele kujule, näiteks Unicode'i märkideks.
Tähemärkide tuvastamine võib ebaõnnestuda erinevatel põhjustel:
Tuvastamise täpsust saab parandada piirates võimalikke sõnu. Näiteks esinevad tekstis tõenäolisemalt sõnaraamatusõnad kui tundmatud sõnad.
Hudsoni jõgi

Hudson (mohikaani keeles "Muh-he-kun-ne-tuk") on samanimelises orus asuv jõgi Põhja-Ameerikas.
Geograafia.
Jõe pikkus on 507 km ja tema valgla pindala on 36 260 km². Valgla jääb täies ulatuses Ameerika Ühendriikide territooriumile ja rõhuv enamus sellest New Yorgi osariiki . Jõgi ise asub täies pikkuses New Yorgi osariigis, üksnes alamjooksul moodustab piiri New Yorgi ja New Jersey osariigi vahel .
Lähe.
Jõgi saab alguse Tear of the Cloudsi järvest Adirondacki mägedest. See on tema ametlik alguskoht, aga tegelikult algab sealt Feldspar Brook, mis suubub Hudsoni jõkke. Hudson algab sellest suubumiskohast mitu kilomeetrit põhja pool Hendersoni järvest 1309 m kõrguselt merepinnast. Jõe mõlemad lähtekohad asuvad Adirondacki mägede kõrgeima tipu, 1625 m kõrguse Marcy mäe loodenõlvalt . Lähtest kirdesse jääb suusakuurort Lake Placid .
Suue.
Hudson voolab üldiselt lõunasse. Suurimad asulad, mida ta läbib, on lähtest suudme poole minnes Warrensburg, Glens Falls, Troy, New Yorgi osariigi pealinn Albany, Hudson, Saugerties, Kingston, Poughkeepsie, Newburgh, Yonkers, New York ja Jersey City. 
Hudsoni suudmes on estuaar. Jõe kesk- ja alamjooks on väga lauskjad, sellepärast ulatub tõusulaine enam kui poole jõe kaugusele, kuni Troyni.
Lisajõed.
Hudsonil on vähe suuri lisajõgesid. Albanys suubub temasse paremalt suurim lisajõgi Mohawk.
Taristu.
Hudsoni jõe org on tähtis liiklustee. Peaaegu kogu ulatuses kulgevad tema kallastel maantee (Warrensburgist allavoolu) ja raudtee (Glens Fallsist allavoolu).
Ajalugu.
Esimene eurooplane, kes jõudis Hudsoni jõeni, oli firenzlane Giovanni da Verrazzano aastal 1524. Ta juhtis Prantsusmaa kuninga François I korraldatud ekspeditsiooni. Verrazzano ei seilanud jõesuudmest kaugemale ülesvoolu.
Etümoloogia.
Jõgi on nimetatud Inglise maadeavastaja Henry Hudsoni järgi, kes seda 1609 uuris. Hudson töötas sel ajal Hollandi Ida-India Kompanii heaks. Hudson ise nimetas seda jõge Põhjajõeks ("North River"), vastandades seda Lõunajõele ("South River") ehk Delaware'i jõele. Põhjajõeks nimetati Hudsoni jõge kuni 20. sajandi alguseni rahvasuus üsna üldiselt, aga tänapäeval kasutatakse seda nime üksnes erandina. Holland asutas Põhja-Ameerikasse Uus-Madalmaade koloonia ja Hudsoni jõgi oli selle peamine sisemaale viiv tee. Paljud kohanimed selles piirkonnas on hollandi päritolu, näiteks oja on hollandi keeles "kill" ning Hudsoni jõkke suubub palju pisikesi jõgesid ja ojasid, mille nimes on sõna "kill".
Lubjavesi

Lubjavesi on kaltsiumhüdroksiidi (Ca(OH)₂) vesilahus. Seda valmistatakse lubjapiima setitamisel või filtreerimisel, mille käigus lahustuvad kaltsiumhüdroksiidi osakesed vee sees, moodustades läbipaistva lahuse.
Michio Kaku

Michio Kaku (jaapani keeles 加來 道雄; sündinud 24. jaanuaril 1947 San Joses Californias) on jaapani päritolu ameerika füüsikateoreetik ja futuroloog, kelle peamine uurimisvaldkond on stringiteooria. 
Ta on ka teaduse populariseerija ja raadiosaatejuht. Oma raamatus "Hüperruum" ("Hyperspace", 1994) räägib ta ühendvälja kirjeldusest 10- või 11-mõõtmelise ruumi abil.
Hämardamine

Hämardamine (ingl k "dimming") on valgusti lampide valgusvoo sujuv ja täpne muutmine ruumi hämardamise eesmärgil. Selleks kasutatav valgusregulaator on hämardi (ingl k "dimmer"). 
Hõõg- ja halogeenlampide puhul alandatakse hämardamiseks toitepinget. Luminofoorlampide korral muudetakse valgusvoogu vastava liitelülituse (elektrilise või elektroonilise ballasti) abil, mis muudab lampi läbiva voolu tugevust.
Varem olid levinud 0–10 V juhtpingega reguleerimissüsteemid, kuid tänapäeval kasutatakse rohkem nn "SwitchDim"-juhtimist tavalise 230 V suruklahv- või nupplülitiga ning laiemate võimalustega DALI-automaatikaprotokolliga süsteemjuhtimist.
Hämardina kasutatavate vahelduvpingeregulaatorite tüübid on järgmised:
Hämardamise probleemid leedlampide korral.
Eelkirjeldatud faasitüürimisega hämardid reguleerivad vahelduvpinget (täpsemalt: impulssidest koosneva toitepinge keskväärtust). Leedlambis on valgusallikateks teatavasti valgusdioodid, mis vajavad toiteks alalisvoolu. Seepärast on leedlambi soklis elektrooniline liitelülitus, mis muundab 230 V vahelduvpinge lambi valgusdioodidele sobivaks madalaks alalispingeks. Leedlampide tootjafirmad kasutavad mitmesuguse skeemiga elektroonilisi liitelülitusi. Kui kasutatava hämardi elektroonikalülitus sellega ei ühildu, ei saa leedvalgusti heledust üldse või korralikult reguleerida, halvemal juhul võib hämardi ka üle kuumeneda (vaatamata sellele et leedvalgusti võimsustarve on väike).
Kui hämardi võimaldab küll leedlambi heledust muuta, ei tarvitse reguleerimine siiski olla sujuv, sest valgusdioodi (nagu kõigi dioodide) pinge-voolu karakteristik on tugevasti ebalineaarne: pinge tõstmisel kasvab dioodi vool (ja vastavalt heledus) esialgu väga aeglaselt, avanemispinge piirkonnas(alates umbes 2,5 voldist) aga üha järsemalt.
Hämardi, milles alalispinge reguleerimisel rakendatav pulsilaiusmodulatsiooni (PWM), sobib hõõglampide heleduse muutmiseks (vaatamata impulssidest koosnevale toitepingele püsib valgusvoog ühtlane tänu hõõgniidi soojuslikule inertsile), kuid toitepingele kiiresti reageeriva leedlambi valgus võib sel juhul hakata võbisema või värelema. Väreluseks nimetatakse lambi valgusvoo perioodilist muutumist võrguvoolu hetkväärtuse muutumise taktis.
Hõõglampidega võrreldava kvaliteediga hämardamist võimaldavad spetsiaalsed (nn dimmerdatavad) leedlambid. Neis kasutatakse täiustatud liitelülitust, milles hämardi faasinurga (või impulsilaiuse) regulaatori katkendlik väljundpinge muundatakse valgusdioodidele sobiva seaduspärasuse järgi muudetavaks alalispingeks. Niisuguste lampide ja valgustite jaoks toodetakse samuti spetsiaalseid hämardeid ja toiteplokke.
Vasha

"Vasha" on 2009. aasta Soome-Eesti-Iirimaa-Saksamaa koostöös valminud põnevik.
Filmi režissöör on Hannu Salonen, stsenaariumi kirjutasid Mart Kivastik, Katrin Laur ja Hannu Salonen. Peaosades mängivad Türgi-Saksa päritolu näitleja Mehmet Kurtulus ja Mart Müürisepp (tol ajal Tallinna Jakob Westholmi gümnaasiumi 10. klassi õpilane). Teistes osades astuvad üles Jan Uuspõld, Rein Oja, Tim Seyfi, Adnan Maral, Malla Malmivaara ja Liina Tennosaar. 
Süžee.
Tom (Mart Müürisepp) on 16-aastane eesti poiss, kes küsib elult täpselt nii palju, kui mõnusaks äraolemiseks hädavajalik. Elul on aga varuks ootamatud pöörded. Tallinna kesklinnas toimuva autoplahvatuse tõttu satub Tom haiglasse ühte palatisse tšetšeen Artur Magomajevi (Mehmet Kurtulus), sõjas perekonna kaotanud kinnise ja karmi mehega. Politsei on veendunud, et Artur peab Eestis täitma oma missiooni. Tom aitab tal põgeneda. Ühise kättemaksuteekonna jooksul hakkavad ilmsiks tulema Arturi minevikuvarjud. Tomi lõbusus näib tema kaotusvalu küll leevendavat, kuid ei lõpeta vägivallaahelat, millesse ta poisi paratamatult endaga koos toonud on. Hirmutava tegelikkusega silmitsi olles peavad mõlemad tegema omad valikud.
"Film räägib sõprusest, reetmisest ja andeksandmisest maailmas, kus meie koosolemine võtab vahel väga vägivaldsed vormid," on kommenteerinud filmi režissöör Hannu Salonen. "Saatus viib kokku kaks absurdselt ebavõrdset inimest: üks näeb vaid traagilist minevikku ning teisel pole õrna aimugi, mida oma eluga peale hakata. Ja kumbki ei saaks teiseta kasvada," on ta öelnud. "See on relvavendade lugu, mis ületab geograafilised ja rahvuslikud piirid."
Valmimisest.
"Vasha" eelarve oli 20 miljonit krooni.
Tootmist toetasid Eesti Filmi Sihtasutus, Eesti Kultuurkapital, Eesti Kultuuriministeerium, TV3, FilmFörderung Hamburg, Medienboard Berlin-Brandenburg, ARD Degeto, Soome Filmi Sihtasutus, YLE, Irish Film Board ja Euroopa Liidu Media programm. 
Filmi tootis Allfilm koostöös Saksamaa Homberg Filmproduktioniga, kaastootjad on Juonifilmi Soomest ja Wide Eye Films Iirimaalt. 
Filmi võtted toimusid 2008. aasta kevadel Tallinnas.
Film arvudes.
2009. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 3629 inimest.
Aleksandrovskaja

Aleksandrovskaja on alev Venemaal Peterburi haldusalas Puškini linnarajoonis.
Alevis on raudteepeatus Peterburi–Pihkva liinil.
Aleksandrovskaja hoonestus koosneb peamiselt eramutest.
Silicon Valley

Silicon Valley (inglise keeles 'räniorg') on USA-s California osariigis San Francisco lahe kagu- ja lõunakaldal asuv piirkond. Hõlmab Santa Clara oru ja San Francisco poolsaare lõunaosa. Mitteametlik keskus on San Jose.
Nime võttis kasutusele ajakirjanik Don C. Hoefler 1971. aastal, iseloomustamaks sinna tekkinud infotehnoloogiaettevõtete suurt hulka. Nime ajendiks on pooljuhtides ja arvutites laialdaselt kasutatav räni. Piirkond hakkas arenema 1951. aastal, kui Stanfordi ülikooli juurde rajati teaduspark.
Tuntud infotehnoloogiaettevõtetest asuvad seal Adobe Systems, Apple, eBay, Google, Hewlett-Packard, Intel, Xerox ja Yahoo!.
Hudson (täpsustus)

Hudson võib tähendada järgmist:
Hudson on mitme tuntud inimese perekonnanimi:
Rossi saar

Rossi saar on saar Antarktikas Victoria maa rannikul. Saare moodustavad neli vulkaani, millest kõrgeim on Erebus (3794 m). Pindala 2460 km2.
Saar oli mitme varase Antarktika-ekspeditsiooni lähtekohaks, sest see on lõunapoolseim saar, kuhu saab meritsi jõuda. Saar on saanud nime James Clark Rossi järgi, kes selle 1841. aastal avastas.
Saar asub Uus-Meremaa nõudlusaluses Rossi sõltkonnas. Saarel asub Uus-Meremaa ainuke uurimisbaas Antarktikas, Scotti baas.
Christchurch

Christchurch (maoori "Ōtautahi") on linn Uus-Meremaal, Lõunasaare suurim linn ja Canterbury piirkonna keskus.
See on elanike arvult Lõunasaare suurim ja Uus-Meremaa suuruselt teine ​​linn Aucklandi järel. Christchurch asutati 1850. aastal, linnaõigused sai 1856. aastal. Christchurch paikneb Lõunasaare idaranniku keskosas Canterbury tasandikust idas, Pegasuse lahe lõunapoolse otsa lähedal ning piirneb idas Vaikse ookeaniga ja lõunas Banksi poolsaarega. Christchurchi kesklinnast voolab läbi Avoni jõgi ("Ōtākoro"), mille kallastel on suur park. Linn on suhteliselt tasane kui Port Hills välja arvata ning paikneb keskmiselt umbes 20 meetrit üle merepinna. Christchurchis valitseb parasvöötme ookeaniline kliima, kus sajab regulaarselt mõõdukaid sademeid.
Christchurchis asuvad mitmed teatrid ja ülikoolid, sealhulgas Canterbury Ülikool. Christchurch on võõrustanud arvukalt rahvusvahelisi spordiüritusi, sealhulgas 1974. aasta Briti Rahvaste Ühenduse mänge. Linn on alates 1901. aastast olnud värav Antarktikasse ja on tänapäeval üks viiest linnast, kus asuvad mitme riigi Antarktika tugibaasid. Christchurchi teenindab Harewoodis asuv Christchurchi lennujaam, mis on riigi suuruselt teine ​​​​lennujaam.
22. veebruaril 2011 oli linnas maavärin, milles hukkus 185 inimest ja tuhanded hooned kogu linnas said tõsiselt kahjustada. 2019. aastal toimus linna kahes mošees tulistamine, milles hukkus 51 inimest.
Revalveerimine

Revalveerimiseks nimetatakse rahvusvaluuta ametliku väärtuse tõstmist välisvaluutade või kulla suhtes.
Revalveerimise vastand on devalveerimine.
Nigul Kurdve

Nigul Kurdve (kuni 1935 Nikolai Kurjatov, 14. mai 1911 Moskva – 19. august 1976 Vejbystrand) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1932 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Õppis 1933–1939 (lõpetas 1939) Tartu Ülikoolis arstiteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1939–1944 Tartu Ülikooli lastekliiniku assistent. 
1944 põgenes Kurdve koos abikaasaga Rootsi, töötas arstina Lundis, Barkårkas, Vejbystrandis ja Stockholmis.
Nigul Kurdve abikaasa Kadri (1915–1992) isa oli Nikolai Triik ning ema oli Mihkel Martna tütar Viktooria Martna. Kadri kasvas üles Viktooria teise abikaasa Konstantin Koniku peres.
Edgar Kigaste

Edgar Ernst Kigaste (kuni 1923. aastani Edgar Ernst Ruubel; 5. jaanuaril 1901 Päri vald, Viljandimaa – 5. märts 1983 Stockholm) oli Eesti poliitik.
Õppis 1922–1928 (lõpetas 1928) Tartu Ülikoolis kaubandust, Üliõpilasselts Concordia vilistlane.
Osales Vabadussõjas, 1929–1932 Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondise peasekretär, 1933–1934 Johan Laidoneri valimiskampaania peatoimkonna ametnik, 1931–1933 Tallinna Liikumata Varanduste Omanike Krediitühisuse juhatuse liige, 1933–1934 kirjastusühisuse Sakala esimees. 
Eesti Kultuurfilmi juhatuse esimees, Riikliku Propaganda Talituse nõunik ja juhataja, alates 1. veebruarist 1939 Riigi Hoiukassa direktor kuni 22. augustini 1940.
Agu Soidra

Agu Soidra (kuni 1935. aastani August Schütz; 6. juuni 1896 Ellavere, Väinjärve vald – 1. veebruar 1974) oli Eesti omavalitsusametnik.
Soidra oli 1921. aastal Tartu Ülikooli kaubanduse eriala vabakuulaja ning õppis 1922–1927 kaubandust. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 
1916–1918 Tallinna sadamatehaste ja Peeter Suure merekindluse ametnik. 1923–1924 ASi "Kütteveo", 1924–1925 ASi "Harju Pank" ametnik Tartus. Eesti Ühistegelise Liidu revident, hiljem Ühistegevuskoja sekretär. 1941–1944 Tallinna linna toitlusosakonna ametnik.
Agu Soidra on maetud Rahumäe kalmistule Tallinnas.
Isiklikku.
Tema pojad olid majandusteadlane Ivo Soidra ja tehnikateadlane Raigo Soidra.
Augustin Krooni

Augustin Krooni (ka August Krooni; 21. detsember 1892 (vkj) / 2. jaanuar 1893 Sassi küla, Sinalepa vald, Ridala kihelkond, Läänemaa – 3. detsember 1949 Volgolagi vangilaager, Jaroslavli oblast) oli eesti advokaat. 
Alghariduse sai ta Mäemõisa õigeusu kihelkonnakoolis Läänemaal. Seejärel õppis Riia Vaimulikus Seminaris (1904–1912, lõpetas selle üldharidusliku kursuse) ja Varssavi ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas (1912–1916, lõpetas). 
Pärast Aleksandri sõjakooli lõpetamist Moskvas jaanuaris 1917 teenis allohvitserina Vene sõjaväes Soomes ja sama aasta sügisest Eesti Tagavara Jalaväepataljonis Tartus.
Vabadussõja ajal teenis Soomusrongide diviisis. Vahetult enne ja pärast seda töötas Saaremaa Ühisgümnaasiumis ladina keele ja ajalooõpetajana. Seejärel õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (1922–1926, lõpetas "cum laude"), oli korporatsiooni Rotalia liige.
Aastatel 1921–1927 töötas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi ajaloo- ja kodanikuteaduse õpetajana, alates 1933. aastast oli vannutatud advokaat Rakveres. 1942. aastal määrati ta jaoskonnakohtunikuks Narva.
Augustin Krooni arreteeriti NKVD poolt 22. veebruaril 1945 Nõmmel. Ta suri Nõukogude vangilaagris 3. detsembril 1949.
Isiklikku.
Tema vend oli arst Eugen Krooni.
Ta oli abielus sise- ja lastearsti Natalie Krooniga (sündinud Kutter; 1901–1943).
Kaarel Leetmaa

Kaarel Leetmaa (kuni 1936. aastani Karl Land, 25. märts 1905 Lustivere vald, Viljandimaa – 11. september 1985 Geneva, Illinoisi osariik) oli eesti jurist.
1923–1927 (lõpetas) õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
1939–1940 ja 1941–1944 Viljandi Ringkonnakohtu liige. 
1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USA-sse.
Tema vend oli Eduard Leetmaa.
Gerhard Rooks

Gerhard Gottfried Rooks (23. juuli 1901 Cēsis – 5. juuli 1975 Tallinn) oli eesti arstiteadlane.
Aastatel 1920–1925 (lõpetas "cum laude") õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, dr. med. 1932 ("Veregruppide jaotusest ja väljavaadetest paterniteedi määramiseks veregruppide abil Eestis"). Korporatsiooni Rotalia vilistlane.
Tartu Ülikooli ja Halle Ülikooli õppejõud, dotsent (1934), professor (1937), arstiteaduskonna dekaan.
Ta on kirjutanud esimese eestikeelse kohtumeditsiini käsiraamatu (Kohtuarstiteadus, Tartu 1938).
Gerhard Rooks osales vaatlejana Katõni massimõrva uurimiskomisjonis.
Fagnano järv

Fagnano järv ehk Kami järv ehk Cami järv (hispaania keeles "Lago Fagnano" või "Lago Cami") on lääne–idasuunaline piklik järv Tulemaa saare kaguosas Argentina Tulemaa provintsi ja Tšiili Tulemaa provintsi territooriumil. 
Järve suurim pikkus on umbes 98 km ja pindala 645 km². Pikkusest 72,5 km ja pindalast 606 km² jääb Argentina territooriumile, vastavalt 13,5 km ja 39 km² aga Tšiili territooriumile. 
Suurim sügavus on 200 meetrit. 
Järve lääneotsast voolab välja Azopardo jõgi, mis suubub Almirantazgo fjordi. Idarannikul asub Tolhuini asula. 
Osa järvest paikneb Tulemaa rahvuspargi territooriumil. 
Nimi.
Rööpnimi "Kami" või "Cami" pärineb jaagani keelest.
Sounds of the Universe

"Sounds of the Universe" on Depeche Mode'i kaheteistkümnes stuudioalbum. See ilmus 20. aprillil 2009.
Rõngu kihelkond

Rõngu kihelkond (lühend Rõn; saksa keeles "Kirchspiel Ringen") oli kihelkond Tartumaal ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.
Piirkonna ajalugu.
Rõngu kihelkonna ala kuulus muinasajal Ugandi maakonda. Seal asus mitu linnust, nende hulgas Vooremägi ja Kivivare linnamägi. Aastatel 1224–1558 oli kihelkonna ala Tartu piiskopkonna osa. Kihelkond tekkis 14. sajandil kirikukihelkonnana. Seda on esmamainitud 1413. aastal. Põhjasõja ajal sai Rõngu kihelkond raskesti kannatada. 1856. aastal hakati kihelkonnas talusid päriseks ostma. 1890. aastatel hakkas Elva raudteejaama juurde kujunema Elva alevik, mis 1923. aastal nimetati aleviks ja 1938. aastal linnaks.
Rõngu kihelkonna mõisad.
Kihelkonnas paiknes 9 mõisat: 1 kirikumõis, 6 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga ning 1 riigimõis. Lisaks oli veel 1 karjamõis.
Kihelkonna alad tänapäeval.
Kihelkonna ala jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Elva valda.
Manfred von Richthofen

Vabahärra Manfred Albrecht von Richthofen (2. mai 1892 – 21. aprill 1918) oli Saksa hävituslendur, tuntud kui Punane parun (lendas lahingutes üleni punaseks värvitud lennukil).
Ta oli Esimese maailmasõja edukaim lennuäss 80 õhulahingu võiduga.
Imagine

"Imagine" on John Lennoni kirjutatud laul, mis ilmus 1971. aastal samanimelisel albumil ning hiljem ka singlina.
Tegu on Lennoni kõige tuntuma ja ka ühe mõjukama teosega. Lennon ise on laulu kohta öelnud, et tegu on religiooni-, natsionalismi-, kapitalismivastase ja kehtivate sotsiaalsete normide vastase teosega, kuid kuna need ideed olid väljendatud leebes ja kaunis vormis, oli see kõigile vastuvõetav. Lugu on kantud Lennoni igatsusest rahumeelsema maailma järele, kus inimesi ei eristaks enam rahvuslikud, usulised ega varanduslikud lõhed.
Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu kolmandale kohale.
Laul on singli A-poolena välja antud neljal korral: 1971., 1975., 1988. ja 1999. aastal. 1971. aasta singlit ei antud välja Suurbritannias, nii et seal ta edetabelitesse ei jõudnud, küll jõudis laul edetabelis Billboard Hot 100 kolmandale kohale. 1975. aastal anti singel välja ka Suurbritannias, kus ta jõudis 6. kohale. Singel jõudis aga Suurbritannia edetabelisse uuesti 1980. aasta detsembris pärast John Lennoni mõrva ning 1981. aasta jaanuaris püsis see ka neli nädalat esikohal. 1988. aastal jäi singli laeks 45. koht ning 1999. aastal 3. koht. 2003. aastal anti laul välja singli "Happy Xmas (War Is Over)" uusväljaande B-poole lauluna.
Argentina karikas

Argentina karikas ("Copa Argentina") on laskespordi auhind, mida on välja antud alates 1903. aastal Argentinas toimunud laskmise maailmameistrivõistlustest vabapüssi meeskonnaharjutuse võitjale. Esimesel korral võitis Argentina karika Šveitsi meeskond.
Valitsuse korraldatud karikakonkursi võitis skulptor Torcuato Tasso oma tööga "Copa Argentina". Karikas valmis 30 kilost vanade hõbemüntide sulamist. Sellel on kujutatud okkaline karuohakaõis, mida hoiab võidujumalanna Nike.
1937 Helsingis võitis eesti vabapüssilaskurite meeskond (koosseisus Kivistik, Lokotar, Kivioja, Kukk, ja Liivik) Argentina karika 5526 punktiga.
1939 Luzernis Šveitsis võitis eesti vabapüssilaskurite meeskond (koosseisus ) Argentina karika.
Aoba

Aoba ehk Ambae on saar Melaneesias Vanuatus, üks Vanuatu saartest. 
Pindala 399 ruutkilomeetrit. 
Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1496 meetrit. Saare moodustab kilpvulkaani Manaro Voui ehk Lombenbeni veepealne osa.
Vulkaan hakkas purskama 2005. aastal ja 2017. aastal evakueeriti kõik saare elanikud naabersaartele.
Märtsis 2018 hakkas vulkaan taas purskama tuhka, mistõttu võimud kavatsevad saare elanikud püsivalt evakueerida.
Rōmaji

Rōmaji (jaapani keeles ローマ字, 'rooma märgid') on ladina tähtede nimetus jaapani keeles. Jaapani kirjamärkide kirjutamist ladina tähestiku abil nimetatakse romaniseerimiseks. 
On olemas mitmeid eri võimalusi või süsteeme jaapani kirjamärkide ladina tähtedega kirjutamiseks. Neist kasutatavaimad on Hepburni süsteem (ヘボン式 "Hebonshiki") ja Kunrei süsteem (訓令式 "Kunreishiki"). 19. saj. lõpupoolest pärit Nipponi või Wāpuro süsteemi tänapäeval enam eriti ei kasutata ning seda asendab Kunrei süsteem. Lihtsuse ja lühiduse mõttes kasutatakse tavaliselt Hepburni süsteemi.
Hepburni süsteemi kohaselt muutub näiteks pikk “o” märgiks ō, mis on samaväärne Kunrei süsteemi “oo”-ga. 
Vaata illustreerivat tabelit:
Eesti | Hiragana | Hebonshiki | Kunrei | Wāpuro
ülemine tase | じょうだん | jōdan | jôdan | joudan 
kunst | じゅつ | jutsu | zyutu | dyutu
äi | しゅとう | shutō | syutô | syutou
"Shito-ryu" | しとりう | Shitōryū | Shitôryû | Shitouryuu
"Shoto-kan" | しょうとうかん | Shōtōkan | Syôtôkan | Shoutoukan
Strawberry Fields Forever

"Strawberry Fields Forever" on ansambli The Beatles laul, mis salvestati 1966. aasta lõpus ning avaldati singlina 1967. aasta veebruaris.
Laulus on mellotroni soolo flöödi häältega.
Paljud kriitikud peavad seda ansambli üheks paremaks looks ning psühhedeelse roki teedrajavaks teoseks. Lugu sai pealkirja Liverpoolis asuva Päästearmee hoone järgi, mille juures Lennon lapsena mängis.
Lennon kirjutas laulu enda jaoks küllaltki keerulisel ajal. Äsja oli lõppenud tüli usuringkondadega Lennoni Jeesuse-märkuse pärast ning abielu Cynthia Powelliga oli karile jooksmas. Ka tarbis Lennon tol ajal rohkesti uimasteid, peamiselt LSD-d ja kanepit.
Loo sisu ja vorm on impressionistlik ja unenäoline. Lennoni enda sõnutsi on tegu muusikalises vormis psühhoanalüüsiga.
Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu 76. kohale.
Simpsonite safari

"Simpsonite safari" (ingl. "Simpsons Safari") on joonissarja "Simpsonid" 12. hooaja 17. jagu, mis jõudis eetrisse 1. aprillil 2001.
Sündmustik.
Marge saadab Homeri sisseoste tegema. Homer kohtleb poeabilist halvasti ja kõik Springfieldi poeabilised hakkavad streikima. Kui toit otsa lõpeb leiab Simpsonite koer Jõuluvana väike abiline karbi Homeri vana koolilõunaga, milles on loomakujulised küpsised. Homer hammustab kaelkirjakukujulist küpsist, mis on tehtud puhtast kullast. See tähendab Aafrika reisi võitmist. Kuid küpsiseid valmistanud firma, mis pole enam toiduainetööstus, keeldub Homerile auhinda andmast, sest kampaania oli lõpetatud 30 aastat tagasi. Kui karbi serv Homerit vigastab antakse talle ikkagi kohtuasja vältimiseks auhind.
Aafrikas ajab Simpsoneid taga jõehobu ja perekond põgeneb parvega mööda jõge. Nad päästab teadlane doktor Joan Bushwell (paroodia inglise primatoloog Jane Goodall). Ta ütleb, et ta uurib ahve. Ahvidele tulevad järele inimesed, kes on esmapilgul salakütid. Seejärel selgub, et nad on hoopis Greenpeace'i liikmed. Nad teatavad, et doktor Bushwell on tegelikult orjapidaja ja kasutab ahve oma teemandikaevanduses ära. Kartes, et Simpsonid võivad ta ametivõimudele välja anda, annab ta neile teemante, mille võtavad vastu kõik peale Lisa. Lennukis teel koju saavad nad teada, et nende giid on nüüd nende külastatud riigi president ja, et endine president on nüüd lennukis teenindaja, mis on paroodia 1997. aastal Sairis toimunud diktaator Mobutu Sese Seko kukutamisest.