tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Bretša

Bretša on ümardumata kivitükkidest ja neid liitvast tsemendist koosnev kivim.
Põhiline osa kivimist moodustub tavaliselt purustatud kivimite peentest tükkidest. Kivimi koostis ei ole selle kivimi puhul esmatähtis. Bretša võib koosneda nii sette-, moonde- kui ka tardkivimeist. Oluline on see, et bretša tekkeks on alati vaja kivimite liikumist, sest bretša tekib kivimite mehaanilise purustamise ja hilisema taaskokkuliitumise tulemusel. Vastavalt tekkeliigile nimetatakse bretšasid tektoonilisteks (Maa tektoonilised liikumised), moondelisteks (purustusmoone), vulkaanilisteks, impaktseteks (meteoriidiplahvatus) jne.
Eestis võib bretšasid leida Loode-Eestist, näiteks Osmussaarelt. Neid nimetatakse neugrundbretšadeks ja nad on tekkinud meteoriidiplahvatuse tagajärjel purustatud kivimeist. Bretšasid on nii Eesti aluskorras, settelises aluspõhjas kui ka rändkivide seas.
Mandelkivitekstuur

Mandelkivitekstuur on kivimite tekstuur, mille korral tühikud (vesiikulid või kavernid) on täitunud mineraaliteradega.
Levinuimad mandelkivitekstuuri moodustavad mineraalid on tseoliit, kaltsiit ja kvarts. Neid nimetatakse sekundaarseteks mineraalideks, sest nad ei moodustunud kivimiga üheaegselt, vaid hiljem, tavaliselt hüdrotermaalsetes tingimustes.
Värvilised mineraalid

Värvilised mineraalid (inglise "mafic minerals") on magneesiumi- ja rauarikkad kivimit moodustavad mineraalid.
Värvilise mineraali mõiste on geoloogias laialt kasutuses, kuid võib sellegipoolest olla raskesti mõistetav. Kvarts näiteks võib sõltuvalt lisandeist olla vägagi erinevais toonides värvunud, kuigi ta kuulub kindlalt värvitute mineraalide hulka. Sama kehtib ka enamasti punaka kaaliumpäevakivi kohta. Värvilist mineraali ei defineerita aga mitte tema värvuse, vaid keemilise koostise alusel. Nimetus tuleb sellest, et enam rauda ja magneesiumi sisaldavad mineraalid kipuvad olema tumedamad ja n-ö värvilisemad.
Osaliselt on värvilise mineraali mõiste seotud mikroskoopilise petrograafiaga, sest enamikule värvilistele mineraalidele on omane pleokroism, mida kõige suurema levikuga värvitutel mineraalidel ei ole. Kehtib seos: mida aluselisem kivim, seda enam sisaldab ta värvilisi mineraale. See on pannud aluse värviindeksi mõistele. Värviindeksiga hinnatakse kivimi värviliste mineraalide sisaldust. Kivim, mis sisaldab 40% värvilisi mineraale, on värviindeksiga 40. Värviliste mineraalide rikkamad kivimid on üldiselt tumedamad, näiteks basalt, ja värvilisi mineraale vähe sisaldavad kivimid heledamad, näiteks graniit.
Levinumad värvilised mineraalid on oliviin, pürokseen, amfibool ja biotiit. Levinumad värvitud mineraalid on kvarts, leelispäevakivi, muskoviit ja plagioklass.
Rahvajutt

Rahvajutt on rahvaloominguline jutustus, üks rahvaluule põhiliikidest.
Rahvajutt on üldmõiste muistendi, muinasjutu, pajatuse, naljandi ja anekdoodi kohta.
Anekdoot

Anekdoot on lühike vaimukas üllatava lõpuga (puändiga) naljalugu, millel on kolm proosa peamist tunnust: karakterid, süžee ning tegevuse aeg ja koht.
Anekdoodi tegelasteks on kas väljamõeldud tegelased (Juku, filmidest Petka ja Tšapajev, Stirlitz) või päriselust tuttavad inimesed (Nikita Hruštšov, Bill Gates, Edgar Savisaar).
Konkreetne isik võib ka puududa, selle asemel kasutatakse stereotüüpseid tegelaskujusid või rahvusi, kelle omadusi ja puudusi võimendatakse (ämm on väimehe vaenlane, blondiin madala intelligentsustasemega, eestlane on tuim ja pika taibuga, venelane armastab juua). Inimesi võivad anekdootides asendada ka loomad.
Anekdoodi aluseks on enamasti tõestisündinud lugu, mis pideva ümberjutustuse käigus on kaotanud ebaolulised detailid ning moondunud. Võivad muutuda tegelased, tegevuskoht ja ka puänt. Populaarsetest anekdootidest on palju erinevaid versioone.
"Mis sul jälle häda on?" toriseb mees. 
"See pole ju üldse meie laps!" 
"Miks sa selle tühja asja pärast sellist lamenti lööd? Ta tuleb sinna homme nagunii tagasi viia."
"Miks?"
"Sellepärast, et sealt võeti esimese viisaastaku plaan." 
"Kuule, tegin täna rasedustesti." 
Teine vastu: 
"Kas olid ka rasked küsimused?"
Muistend

Muistend on teatud liiki rahvajutt. Muistend kirjeldab kunagi toimunud üleloomulikku või pöördelist sündmust ning selle sisu on seotud kindla koha, aja, inimeste või sündmustega. 
Muistendi (saksa k "die Sage") mõiste tuli käibele Saksamaal 19. sajandil vendade Grimmide algatusena.
Kujundiliselt on see muinasjutust vähem viimistletud, vabama vormiga, tavaliselt üheepisoodiline. Erinevalt muinasjutust, mida esitatakse kuulamiseks teadliku fiktsioonina, on muistend üldjuhul tõsielulisena võetav ja tavalisse kõnevoolu või vestlusse sulanduv jutustus. Kui muinasjututüübid ja -motiivid on rahvusvahelised, siis muistend peegeldab ja seletab pigem kohalikku kogemust. 
Muistendeid on erinevalt liigitatud, kuid liikide piirid ei ole selged ega ranged, paljud muistendid võivad kuuluda mitmesse alamliiki. 
On kirjutatud ka kunstmuistendeid (näiteks Friedrich Robert Faehlmanni "Emajõe sünd", "Koit ja Hämarik" jt.)
Alates 1950. aastatest on folkloristid uurinud ka nn tänapäeva muistendeid (ufojutud jms). 
 "[Liivaküngas Sibula soos]"
 "Korra sattunud Sibula soo pärast kaks kurjavaimu tülli. Tülitsesid päeva, tülitsesid teise, aga kumbki vaim ei jõua ära võita teist. Igaüks tahab sood enesele, sellest tuli tüli. Viimaks juhtub nägema nende tülitsemist mees. Mees hakkas kohe vaatama, mida kurjadvaimud kaklevad. Kui nad nägid meest, jätsid kurjad vaimud tülitsemise järele, kohe kutsuvad selle kohtumõistjaks tüliasja seletama. Kohe ütleb esimene: "See soo olgu minu!" Teine vasta: "Ei, see soo on minu!" "Mis sa räägid? Soo on ikka minu olnud!" "Aga ta ju kuulub tõepoolest minule!" Uuesti kurjadvaimud kaklema. Mees vahele. Kohe lahutab tülitsejad teineteisest. Kohe laseb enesele asja põhjalikult seletada. Kurjad vaimud seletavad kohe. Mees otsustab: "Suurem saab suurema osa, väiksem vähema osa! Piir vahele!" Kurjadvaimud vasta: "Hea küll, lähme kohe siis piirivaiu maha taguma!" "See ei aita! Teine võib öösel vaiad teisale tõsta ja oma maad suurendada! Kindel piir vahele!" "Kas kaevame kraavi vahele?" "Kraavi võiks suur vesi ära rikkuda ehk enesele uue voolukoha teha. Mägi aga seisab kindlamalt!" Kurjadvaimud lepivad mehe otsusega. Üks-kaks-kolm ametisse, kohe piirimäge tegema. Palituhõlmad liiva täs, liiv kohe kantakse piirile. Veavad ühe nädala, veavad, veavad teise, ja veavad üle kuu. Juba hakab kerkima Sibula soo peale liivaküngas, piiriks kurjadevaimude soo vahele. Sellest ajast võivad kurjadvaimud rahus elada ega lähe enam kunagi riidu. Liivamägi näitab mõlemile kurjalevaimudele oma õige piiri kätte."
 "ERA II 110, 545/6 (1) &lt; Kuusalu khk. � Lennart (1935)."
Hiina Autonoomne Õigeusu Kirik

Hiina Autonoomne Õigeusu Kirik on autonoomne õigeusu kirik Hiinas Moskva Patriarhaadi jurisdiktsiooni all.
See asutati Moskva Patriarhaadi Püha Sinodi otsusega 1956. aastal. Enne kultuurirevolutsiooni oli kirikul umbes 20 000 liiget. Kirik lakkas olemast 1960. aastate lõpus ja seda pole tänini taastatud, kuigi Moskva Patriarhaat on selle tegevuse taastamisest huvitatud. Vene Õigeusu Kiriku teatel oli Hiinas 2011. aasta seisuga 15 000 õigeusklikku, põhiliselt venelased ja nende järeltulijad, kes elavad peamiselt Pekingis, Shanghais, Heilongjiangis, Xinjiangis ja Sise-Mongoolias. 2011. aastal oli Hiina Autonoomses Õigeusu Kirikus kaks vaimulikku – preester ja diakon –, needki auväärses vanuses ja haruharva teenivad.
Vajarski marš

"Vajarski marš" (valgevene keeles "Ваярскі марш") oli Valgevene Rahvavabariigi hümn.
Muusika kirjutas Uładzimier Teraŭski ("Уладзімер Тэраўскі"), sõnad Makar Kraŭcoŭ ("Макар Краўцоў").
Me read on ühtsed, samm meil kindel, 
kui käime vabal kodumaal 
ja vaenlasele igal rindel 
me vastu seismas igal a'al. 
Las püüdleb iga kõrget tippu 
me vaba Valgevene vaim, 
me valge-puna-valget lippu 
las hoiab kõrgel iga kaim. 
Nüüd võitlusesse aeg on minna 
meil priiuse ja õnne eest! 
Pikk öö peab maha jätma linna, 
seob püha püüe iga meest.
Las Valgevene nimel vahval 
neil hirmu läita südames, 
kes rõhujateks meie rahval, 
ja vaenajate vägedes.
Me soov on õnnel minna vastu, 
las võimsalt kõmatada kõu - 
saab viimaks kütkeist vabaks lastud 
me rahva priiust ihkav põu.
Vladimir Žirinovski

Vladimir Volfovitš Žirinovski (vene keeles "Владимир Вольфович Жириновский"; 25. aprill 1946 Almatõ, Kasahhi NSV – 6. aprill 2022 Moskva) oli Venemaa ultranatsionalistlik poliitik.
Kuni 1964. aastani kandis ta isa perekonnanime Eidelstein ("Эйдельштейн"). 
Tema juudist isa Wolf (1907–1983) oli pärit tänapäeva Ukraina alalt, Kostopilist ning hukkus Iisraelis liiklusõnnetuses ja on maetud H̠oloni kalmistule.
Žirinovski ema Aleksandra Žirinovskaja (sündinud Makarova) oli vene rahvusest. Suri Moskvas 1985. aastal.
Žirinovski õppis Moskva Riiklikus Ülikoolis keeli ja rääkis vabalt ka türgi keelt. Ta oli Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei juht. Sai 1991. aasta Venemaa presidendivalimistel Boriss Jeltsini ja Nikolai Rõžkovi järel kolmanda tulemuse, kogudes 7,81% häältest. Toetas Augustiputši ajal GKTšPd, üritas organiseerida miitingut Maneeži väljakul, kust rahvas ta hüüetega "Fašist!" minema ajas. Toetas 1993. aasta septembris Jeltsini otsust Ülemnõukogu laiali saata. Saavutas üllatavalt hea tulemuse 1993. aasta Riigiduuma valimistel, hiljem tema toetus siiski vähenes.
2008. aasta presidendivalimistel lootis ta võita ning siis: "Presidendiks saades vaatan ma piiri üle. Praegu peate te rahul olema, et president on Putin, tema teid ei puutu. Tulevikus on Eestis vaid kaks linna – Tallinn ja Pärnu. Aga Tartust saab Jurjev." 
Teiste julgete väljaütlemiste sekka kuulus lubadus pärast 2005. aasta septembris toimunud lennuõnnetust Vene hävitajaga, mis lendas illegaalselt Leedu territooriumi kohal, nõuda Leedult sisse kahjutasu 100 000 eurot ja piloodi mitte väljaandmise korral sooritada Leedu lähedal "sõjalisi manöövreid Balti mereväega".
2005. aastal kuulutas Kasahstan ta omaenda sünnimaal "persona non grata"'ks tema väljaütlemiste pärast, et Venemaa-Kasahstani piiri tuleb muuta.
Tema poeg Igor Lebedev oli 2011–2021 Riigiduuma aseesimees.
Žirinovski oli tuntud oma agressiivsete ja matslike väljaütlemiste poolest vähimagi enda suhtes esitatava kriitika korral. Nii sõimas ta telesaates ühte Vene kindralit "argpükslikuks nõukogude kindraliks" ja "lurjuseks ja kaabakaks"; ründas presidendivalimiste debati käigus Gennadi Zjuganovi usaldusisikut Pavel Tarassovit kui "Pavlik Morozovit" ja ähvardas ta võimule tulles vangistada lasta, ründas Parempoolse Ürituse poliitikut Boriss Nadeždinit kui "lurjust ja kaabakat koos oma partei, oma bandiitidega", "jälki isikut" (mille peale Nadeždin tõstatas küsimuse, kas Žirinovskile "vastu vahtimist anda või mis?"); Nadeždin oli talle meelde tuletanud Žirinovskile omistatud 1991. aasta lubadust "igale naisele mees anda".
25. märtsil 2022 levisid aluseta kuuldused tema surmast.
6. aprillil 2022 teatas Venemaa Riigiduuma esimees Vjatšeslav Volodin Žirinovski surmast.
Stomatoloogia

Stomatoloogia ehk hambaarstiteadus on teadus hammaste, suuõõne ja lõualuu haigustest. Stomatoloogiaga tegelev arst on stomatoloog ehk hambaarst.
Stomatoloogia jaguneb terapeutiliseks stomatoloogiaks, mis hõlmab hammaste ja ümbritsevate kudede ravi ehk hambaravi mitteortopeedilisel ja -kirurgilisel teel, ortopeediliseks stomatoloogiaks, mis tegeleb moonete ravi ja vältimisega ning kirurgiliseks stomatoloogiaks, kus kasutatakse raviks kirurgilisi ehk invasiivseid meetodeid. 
Stomatoloogiaga on tihedalt seotud ka anestesioloogia.
Stomatoloogia harud.
Erialad Eestis.
Eestis loetakse erihambaarsti erialadeks:
Nimetus.
Stomatoloogia termin on tuletatud vanakreeka sõnadest στόμα ("stoma" – suu) ja λόγος ("logos" – õpetus, mõiste, sõna).
Kanepbanaan

Kanepbanaan ehk kiubanaan (ka "manillakanep"; ladinakeelne teaduslik nimetus "Musa textilis") on taimeliik banaani perekonnast. Ta meenutab pärisbanaani, kuid lehed on kitsamad ja sirgemad ning vili ei ole söödav.
Taime ehitus.
Lehed.
Lehelabad on piklikud, tipu suunas kitsenevad, 1,5–2 m pikkused, 40–50 cm laiused, otsast kitsad ja tömbid, aluse juures ümarad. Lehe pooled on aluse juures ebavõrdsed. Keskrood on roheline nagu lehelaba. Leherootsud on 40–50 cm pikkused, tugevapoolsed ja kõvad. 
Õied.
Õisikuraag on paljas või kergelt udemetes. Kandelehed on rohelised, kuni 50 cm pikkused, väga teravad. Alumised õied on emasõied, ülemised isasõied. 
Emasõisi on kandelehe kohta umbes 10 kahes reas. Sigimik on 5 cm pikkune, roheline, paljas. 
Ebavars.
Nagu teistelgi banaanidel, moodustavad üksteise sisse keerdunud lehetuped toruja ebavarre. Ebavarred on 2,5–4 m kõrgused. Nende läbimõõt on aluse juures 15–20 cm. Nad on rohelised või lillakad, alt võivad olla isegi mustad. Lehetuppedel ja leherootsudel puudub vaha. 
Levik.
Kanepbanaan on pärit Filipiinidelt ja Kalimantanilt, kultuurtaimena kasvatatakse ka mujal troopikas, sealhulgas Malaisias, Austraalias, Aafrikas, Costa Ricas jm.
Kasutamine.
Kanepbanaani on kultuurtaimena hakatud kasvatama Filipiinidel 16. sajandil. Praegu on tal mõnel pool suur tähtsus, sest temast saadakse tugevat ja vastupidavat tekstiilikiudu manillat. Seda kiudu, mille pikkus ulatub 2 meetrini, saadakse alates taime kolmandast eluaastast ebavarrest ja leherootsude servadest. Kiud eemaldatakse mehaaniliselt lehtede välispinnalt.
Abaka

Abaka on manilla, kanepbanaanist ("Musa textilis") saadav kiud. 
Abaka on mitme asula nimi maailmas. 
Abaka on ka perekonnanimi, mille tuntumate kandjate seas on:
Abakai

Abakai on küla Leedus Klaipėda maakonnas Kretinga rajoonis Kartena vallas, Kartenast 2 km edelas, Minija jõe vasakul kaldal.
Elanike arv oli 2001. aasta andmetel 28. 
Abakais on tervisveeallikas, selle juures on Lurdase grott ("Kartenas Lurdo grota"). 
Abakai kabelis on kahe ingliteskulptuuriga altar, mis on kultuurimälestis.
Korallrahu

Korallrahu ehk korallriff on korallide hermatüüpiliste (riffe moodustavate) ainuõõssete toeste lubjarikastest lademetest moodustunud suur, ümbrust füüsikaliselt ja ökoloogiliselt oluliselt mõjutav pinnavorm (kari) tavaliselt sooja ja madala mere põhjas (võib ulatuda osaliselt ka merepinnale).
Korallrahud on suurimad organismide loodud struktuurid Maal. Neid loovad põhiliselt kivikoralliliste ("Scleractinia") seltsi kuuluvad korallid. Oma panuse annavad ka tuhaturvad ("Millepora") ning troopilis-indopatsiifilises regioonis "Heliopora coerulea". Kivikorallilised elavad nii süvameres kui ka madalas vees kuni veepinnani välja. Nad rajavad rifid paljude sajandite jooksul oma lubitoestest.
Korallrahude kogupindala on 600 000 km². Maldiivide juures ulatuvad korallrahud kuni 2200 m kõrgusele merepinnast.
Maailma suurim korallrahu – Suur Vallrahu – asub Austraalia kirde- ja idaranniku lähedal madalas vees. Selle pindala on 349 000 km².
Korallrahude ümbruse ökosüsteem on erakordselt liigirikas. Korallrahude veealune elustik on värvikirev. Leidub väga erinevaid elusolendeid, näiteks vetikaid, meriliiliaid, usse, limuseid, käsni, okasnahkseid, vähilisi, kirjusid kalu, mureene ja haisid. Korallrahud on ka pelaagiliste kalade lastetuba.
Korallsaar tekib veetaseme pikaajaliste muutuste tagajärjel. Et korallrahu võib kasvada kuni veepinnani, moodustub pärast hilisemat veetaseme langust või maapinna tõusu saar või saarte rühm, sageli atollina. Veest välja ulatuv osa kattub mulla tekkides taimestikuga. Ajapikku kattuvad korallsaared maismaataimestikuga.
Korallrahusid kahjustavad turism, kalandus, suveniirikaubandus, merereostus, mudaga üleujutamine ning kliimamuutused.
Tüübid.
Korallrahud jagunevad troopilisteks korallrahudeks ja süvaveerahudeks.
Troopilised korallrahud.
Riffe moodustavad korallid troopilistest korallrahudest saavad elada ainult juhul, kui veetemperatuur on väga harva alla 20 °C. Sellepärast moodustuvad troopilised korallrahud ainult piirkonnas, mis jääb põhjalaiuse 30° ja lõunalaiuse 30° vahel.
Riik (bioloogia)

Riik on bioloogilises taksonoomias domeenist üks aste madalamal asetsev üksus. Üldiselt on riigist kõrgem üksus domeen ja madalam hõimkond. 
Ajalooliselt oli bioloogilises taksonoomias riik kõrgeim üksus, kuid see muutus pärast kolme domeeni kontseptsiooni kasutuselevõttu 1990. aastal.
Eukarüoote on varem jagatud algul kolme ja seejärel nelja riiki (taimed, loomad, seened ja protistid). 2012. aasta seisuga on need arvatud aga viide suurde rühma ("Archaeplastida", SAR, "Excavata", "Amoebozoa" ja "Opisthokonta"), mida võib tinglikult pidada ka riikideks. Samas on jätkuvalt mõningaid eluslooduse rühmi, mille paigutus pole kindel ja mis võivad sellest viiesest jaotusest väljapoole jääda.
Arhede puhul on välja pakutud kolm riiki: DPANN, "Euryarchaeida" ja "Proteoarchaeota".
Abaku

Abaku on kolme asula nimi Nigeerias.
Nende geograafilised koordinaadid on:
Leedus asuva Abakai küla nimi on omastavas käändes Abakų.
Laskesuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris
Mehed.
10 km sprint.
Kuupäev: 23. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid:68 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 28
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1992: Mark Kirchner
&lt;br&gt;&lt;br&gt;Tulemused
20 kilomeetrit.
20. veebruar&lt;br&gt;
70 võistlejat
4×7,5 kilomeetri teatesõit.
26. veebruar&lt;br&gt;
18 meeskonda
Naised.
7,5 kilomeetrit.
23. veebruar&lt;br&gt;
69 võistlejat
15 kilomeetrit.
18. veebruar&lt;br&gt;
69 võistlejat, kellest lõpetas 68
4×7,5 kilomeetri teatesõit.
25. veebruar&lt;br&gt;
17 naiskonda
Mäesuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

Mäesuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris
Mehed.
Slaalom.
27. veebruar&lt;br&gt;
60 võistlejat, kellest lõpetas 22
Teiste hulgas katkestasid Kjetil Andre Aamodt (Norra), Armin Bittner (Saksamaa) ja Thomas Sykora (avasõidus 1.02,03).
Suurslaalom.
23. veebruar&lt;br&gt;
51 võistlejat, kellest lõpetas 34
Teiste hulgas katkestasid šveitslased Marc Girardelli, Michael von Grünigen ja Steve Locher ning itaallane Alberto Tomba (avasõidus 1.29,53).
Ülisuurslaalom.
17. veebruar&lt;br&gt;
69 võistlejat, kellest lõpetas 48
Teiste hulgas katkestasid William Besse ja Daniel Mahrer (mõlemad Šveits), Edward Podivinsky (Kanada) ning Hannes Trinkl (Austria).
Kiirlaskumine.
13. veebruar&lt;br&gt;
52 võistlejat, kellest lõpetas 50
Connor Olev Martin O'Brien (Eesti) katkestas vahetult pärast starti, sest ta suusk tuli jalast ära.
Alpi kahevõistlus.
14. ja 25. veebruar&lt;br&gt;
48 võistlejat, kellest lõpetas 33
Teiste hulgas katkestasid Cary Mullen (1.37,33) ja Edward Podivinsky (mõlemad Kanada) (1.37,46) ning Kyle Rasmussen (USA) (1.36,96).
Naised.
Slaalom.
26. veebruar&lt;br&gt;
56 võistlejat, kellest lõpetas 31
Teiste hulgas katkestasid Annelise Coberger (Uus-Meremaa), Alenka Dovžan (Sloveenia), Florence Masnada (Prantsusmaa), Miriam Vogt (Saksamaa) ja Anita Wachter (Austria).
Suurslaalom.
24. veebruar&lt;br&gt;
47 võistlejat, kellest lõpetas 26
Teiste hulgas katkestas Hilde Gerg (Saksamaa).
Ülisuurslaalom.
15. veebruar&lt;br&gt;
55 võistlejat
Teiste hulgas katkestasid Bibiana Perez (Itaalia), Katja Seizinger (Saksamaa) ja Heidi Zurbriggen (Šveits).
Kiirlaskumine.
19. veebruar&lt;br&gt;
48 võistlejat, kellest lõpetas 44
Alpi kahevõistlus.
20. ja 21. veebruar&lt;br&gt;
36 võistlejat, kellest lõpetas 25
Katja Seizinger (Saksamaa) võitis kiirlaskumise (1.27,28), kuid katkestas slaalomi I sõidus. Isolde Kostner (Itaalia) oli kiirlaskumises 3. (1.28,52), kuid katkestas slaalomi II sõidus.
Coimbra

Coimbra on linn Portugali keskosas Mondego jõe ääres, 200 km Lissabonist põhjas ja 120 km Portost lõunas. 
Coimbra on Portugali suuruselt neljas linn ja riigi keskosa keskus ning samanimelise ringkonna halduskeskus. 
Rooma impeeriumi päevil asus Coimbra kohal Aeminiumi-nimeline asula; mõned kilomeetrid eemal asus linnale nime andnud Conimbriga, mille asustus pärines 9. sajandist eKr. Conimbriga asula jäänused on tänapäeval arheoloogiliste kaevamiste järel huvilistele vaatamisväärsusena nähtavaks tehtud. 
Aastatel 1139–1256 oli Coimbra Portugali pealinn. Linnas asub 12. sajandist pärinev romaani stiilis Vana katedraal, 16. sajandist Uus katedraal ning Santa Cruzi klooster, kuhu on maetud kaks esimest Portugali kuningat. 
Eeskätt on Coimbra tuntud oma 1290. aastal asutatud ülikooli poolest. 
Coimbrast pärineb iseloomulik "fado"-stiil. Coimbra fadot laulavad meeshääled ning seda saadab ka eriline Coimbra kitarr, mille häälestus ja kuju veidi erinevad traditsioonilisest Portugali kitarrist. 
Coimbra linnastaadionil toimusid 2004. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste mängud. 
Coimbras asub Portugali vanim ülikool – Coimbra Ülikool.
Coimbra grupiks nimetatakse organisatsiooni, mis ühendab Euroopa 39 vanemat ülikooli, sealhulgas Tartu Ülikool.
Fado

Fado [f'aadu] on Portugali rahvalik muusikastiil, nukker ballaaditaoline laul, mida saadetakse viiulil, kitarril või 12-keelsel Portugali kitarril. 
Nimetus tuleneb ladinakeelsest sõnast "fatum" 'saatus'. Laulude teemadeks on tihti saatus, nostalgia ja õnnetu armastus.
"Fado" pärineb 19. sajandi esimesest poolest ning põlvneb tõenäoliselt erinevatest Brasiilia muusikastiilidest. 
Esimene nimeliselt teadaolev "fado"-laulja ("fadista") oli mustlaspäritolu Maria Severa (1820? – 1846), kes pani aluse Lissaboni fadostiilile. 
1920.–1930. aastatel kujunes välja Coimbra fado, mille meistrid olid Artur ja Carlos Paredes. 
Üks tuntumaid "fado"-lauljaid läbi aegade oli Amália Rodrigues (1920–1999). Tänapäeval on populaarne "fadista" Mosambiigis sündinud ning Lissabonis kasvanud Mariza (sündis 1976).
Riikide loend pindalade järjekorras

Riikide loendisse pindala järgi on maailma riigid kantud pindala järjekorras. 
Nummerdatud on ainult iseseisvad riigid, kuid võrdluseks on nimekirja kantud ka mõned sõltuvad territooriumid. Välja on jäetud Antarktika alad, millele mõned riigid pretendeerivad.
Aa (täpsustus)

Aa on mitme koha, asja ja isiku nimi.
Täheühendit aa kasutati rootsi, norra (1917. aastani) ja taani keeles (1947. aastani) praeguse å-tähe asemel.
aa on afari keele kood.
AA on akronüümne lühend, mis võib tähendada:
Njuja

Njuja (vene "Нюя", jakuudi "Ньүүйэ" (Njüüje)) on jõgi Aasias Venemaa Sahha Vabariigis (Jakuutias). Algab Kesk-Siberi kiltmaalt. Voolab valdavalt itta, suubub vasakult Leenasse.
Andi ahelik

Andi ahelik (vene "Анди", "Андийский хребет", avaari "ГІанди", tšetšeeni "Іаьнди") on mäeahelik Euraasias, osa Suur-Kaukasusest. 
Kulgeb edela-kirde sihis, risti Peaahelikuga. Eraldab Tereki (loodes) ja Sulaki (kagus) valgalasid, ühtlasi ka Tšetšeeniat (loodes) ja Dagestani (kagus). Kõrgus kuni 2736 m, pikkus umbes 60 kilomeetrit.
Sífnos

Sífnos (Σίφνος; Vana-Kreeka kontekstis Siphnos) on saar Küklaadide saarestikus. Pindala 73 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 694 meetrit. 
Kuulub Kreekale.
Baikali ahelik

Baikali ahelik (vene "Байкальский хребет") on mäeahelik Venemaal Baikali loodekaldal Burjaatias ja Irkutski oblastis. Kulgeb edela-kirde suunas ligi 300 km pikkuselt. Kõrgus kuni 2572 meetrit (Tšerski mägi). Ümbritsevatest aladest ulatub ahelik 1700–2000 m kõrgemale.
Kaarel Kilvet

Kaarel Kilvet (13. juuli 1944 Pärnu – 30. aprill 2005 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja laulja.
Elulugu.
Kaarel Kilvet õppis aastatel 1963–1966 Tallinna Muusikakoolis ning lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitleja ja lavastaja erialal (IV lend) 1970. aastal. 
Aastatel 1970–1993 töötas Kilvet Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. 1979. aastal asutas ta Noorsooteatri trio Hampelmann, mis tegutses aktiivselt 1987. aastani. 1993–1998 oli ta Pärnu Endla teatri lavastaja, 1998–2005 vabakutseline.
Kilvet on lavastanud ka mitmes muus Eesti kutselises ja rahvateatris.
Kilvet tegi tihedat koostööd Eesti Raadio ja Eesti Televisiooniga. Raadios esines ta paljudes kuuldemängudes, avalikel üritusel ja oli aastaid huumorisaate "Meelejahutaja" lavastaja. Televisioonis sai väga populaarseks tema lavastatud lastelavastuste sari "Mõmmi ja aabits".
Lavastused.
Lavastajatöö.
Kilvet tõi Eesti lavadele üle 80 lavastuse, neist 15 jaoks kirjutas ta muusika.
Tegevus muusikuna.
Kaarel Kilvet laulis ja mängis ansamblites Leegajus ja Kukerpillid, teatriansamblites Hampelmann ning Folcklassikhuliganbänd ja Vana-Juhan, samuti oli populaarne Kaarel Kilveti ja Tõnu Tamme duett. 
Kilveti lauludest on olnud menukamad "Rannalinna restoranis", "Istsõ maailma veerekõsõ pääle" ja "Pojad on mul õige naksid". 
Kilveti 60. sünnipäevaks 2004. aastal valmis kahele CD-le jäädvustatud muusikakogumik tema lauludega aastatest 1969–2000.
Isiklikku.
Aastatel 1970–1990 oli Kaarel Kilvet abielus Krista Kilvetiga. Nende tütred on Krõõt Kilvet, Kertu Saks (s Kilvet) ja Kadri Kilvet. 
Aastatel 1995–2005 oli tema elukaaslane Ene Talmar.
Manilla

Manilla ehk manillakanep ehk abaka ehk manilla kanep (varem ka maniila ehk Maniila kanep) on kerge, tugev ja vastupidav kiudaine, mida saadakse kanepbanaani ebavartest ja leherootsude äärtest. Ta on üks tähtsamatest lehekiududest.
Kiu saamine.
Seda kiudu, mille pikkus on 0,7–3,6 m, saadakse alates taime kolmandast eluaastast ebavarrest ja leherootsudest (väliskihist). Kiud eemaldatakse mehaaniliselt lehtede välispinnalt 1–3 m pikkuses.
Nimetus.
Manilla on saanud nimetuse oma peamise väljaveosadama, Filipiinide pealinna Manila järgi. Kuigi ka kanepist valmistatakse kiudu, ei ole manillal kanepikiuga mingit pistmist.
Omadused ja kasutusalad.
Kiu pikkus on 3–12 mm (keskmiselt 6 mm) ja paksus 0,016–0,032 mm (keskmiselt 0,024 mm). Otstest lähevad nad väga aeglaselt teravamaks.
Keskkanal on lai.
Manilla on väga läikiv.
Manilla on väga painduv ja soolasele veele vastupidav ning kõige tugevam ja vastupidavam looduslik kiud, mistõttu temast valmistatakse laevanduses kasutatavaid köisi (manillaköisi), mis ei vaja tõrvamist. See on manilla peamine kasutusala. Manillaköied võistlevad tänini sünteetilisest materjalist köitega.
Jämedamatest manillakiududest valmistatakse ka sidumisnööri ja matte, samuti muid köisi peale laevaköite.
Filipiinidel valmistatakse peenemast manillast ka jämedat riiet ja kübaraid, kuigi viimasel ajal vähem.
Manillast tehakse ka näiteks sigaretifiltreid, teekotte ja viineriümbriseid. Samuti saab manillast tugevat niiti ja võrke.
Manillat kasutatakse ulatuslikult vastupidava paberi (manillapaberi) tootmiseks, näiteks paberraha ja varem ka ümbrike jaoks, samuti tugevat pakkimispaberit. Manillapaberit tehakse peamiselt vanadest manillaköitest.
Sordid.
Manillal on mitut sorti. Jämedamast peenemani on nende nimed:
Ajalugu.
Manillat on valmistatud alates 16. sajandist.
Manillat on toodetud kõikjal Filipiinidel.
Okeaania

Okeaania on osa Austraalia ja Okeaania maailmajaost. See koosneb Vaikse ookeani saartest. Mõnikord vaadeldakse Okeaaniat ka eraldi maailmajaona ja teinekord samastatakse Okeaaniat Austraalia ja Okeaaniaga. 
Okeaania jaguneb kolmeks suureks piirkonnaks: Melaneesiaks, Mikroneesiaks ja Polüneesiaks. Neisse kuuluvad järgmised maad:
Hukkunute arv

Hukkunute arv on mingi sõja, vägivallaakti, loodus- või muu õnnetuse või epideemia tõttu surnute arv.
Allpool olevas loendis on toodud tuntud katastroofide hukkunute arvud. Enamik arve on hinnangulised ning sageli vaieldavad. Katastroofid on järjestatud hukkunute arvu vähenemise järjekorras. Mõned katastroofid on paigutatud mitmesse rubriiki.
Inimtekkelised katastroofid.
Sõjad ja sõjategevus.
Siia on arvatud nii lahingutegevuses kui ka nälja, haiguste jms tõttu hukkunud.
Sünkretism

Sünkretism (kreeka keeles "synkretismos" 'ühinemine') on erinevate usundite, õpetuste või muude maailmavaadete segunemine. Mõistet hakati kasutama hellenistlikus maailmas toimunud kultuste ja usundite segunenise kohta.
Sünkretism ehk sünkreetiline kunst on erinevate kunstide või žanrite ühendamine; suulise loomingu seos teiste kunstide elementidega; rahvaloomingu (laulu, tantsu, jutu vms.) seos tavade ja kommetega vms.
Religioosne sünkretism tähendab religiooniloos eri religioonide lõimumist või ühendamist. Näiteid: teosoofia, antroposoofia, New Age.
Allan Vainola

Allan Vainola (varasema nimega Allan Annus; sündinud 11. märtsil 1965 Tartus) on eesti kitarrist, laulja, helilooja ja anarhist.
1983. aastal lõpetas ta Tallinna 10. Keskkooli.
On tegutsenud ja tegutseb järgmistes ansamblites:
Vainola on ka mitme menuka teatrilavastuse, sh "Ronja", "Huck", "Daamide õnn" ja "Mort, surma õpilane", muusika autor. Vainola teatrimuusikaga on ilmunud album "Teatriõhtu" (2001). Allan Vainola kirjutatud on paljude teiste seas ka laulude "Riia mu arm", "Insener Garini hüperboloid", "Elagu Proudhon!", "Pille-Riin", "Subatlantiline kohtumine", "Eleegia", "1905" ja "Kaks meest" muusika.
2006 alustas Vainola kontserte uue projektiga ja tuli välja soolodebüüdiga "Unenäopüüdjad".
2007. aastal pälvis Allan Vainola Eesti Muusikaauhindade jagamisel Aasta Meesartisti tiitli "Unenäopüüdjad" eest.
2007. aasta lõpus ilmus autoriraamat "Allan Vainola laulud" koos nootide, sõnade ja kitarriakordidega.
2011. aastal kevadel ilmus Allan Vainola sulest raamat "Inventuur". 
Isiklikku.
Tema poeg Hyrr Innokent Vainola teeb samuti muusikat. 
Allan Vainola on abielus eesti luuletaja Kätlin Vainolaga. Neil on kaks poega.
Sünonüüm

Sünonüüm (vanakreeka sõnast "synōnymos" 'kaasnimeline') on häälikuliselt erinev, kuid tähenduselt sarnane või väga lähedane sõna.
Täissünonüüm on teise sõna/sõnaühendiga tähenduse poolest täiesti samane, osasünonüüm (täissünonüüm: lähisünonüüm) on teise sõna/sõnaühendiga tähenduse poolest lähedane, osalt sarnane sõna/sõnaühend.
Sünonüümid jagunevad leksikaalseteks ja grammatilisteks sünonüümideks.
Leksikaalsed sünonüümid on sünonüümid, mis on kujult üksteisest erinevad, kuid tähenduse poolest sarnased või lähedased samast sõnaliigist sõnad. Näiteks "ämber" – "pang".
Grammatilised sünonüümid on sünonüümid, mis on leksikaalselt samasisulised, aga grammatiliselt vormistuselt erinevad keelendid. Näiteks "nahkjas" – "nahataoline".
Lew R. Berg

Lew R. Berg (õieti Leho Raie; 17. veebruar 1968 – 27. aprill 2005 Tallinn) oli eesti ulmekirjanik.
Berg debüteeris 1995. aastal ajakirjas Mardus. Tema teosed räägivad harilikult sõjaväeüksuse või kosmoselaeva meeskonna võitlusest tundmatute või maaväliste eluvormidega ning on seega teadusulme või õudusulme. Suur osa tema loomingust kuulub nn Willardi sarja (Willard on palgasõdurite eriüksuse juht).
Tema teosed on kergelt loetavad ning võitlusstseenide ja lahingute kirjeldamises on ta asjatundja. Psühholoogiliselt on teosed vahel nõrgad, tema meestegelased on ühesugused, neid eristab ainult nimi. Naistegelasi on vähe.
Kameruni jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Kameruni jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Kamerunil õnnestus viiendat korda maailma eliitmeeskondade turniiril osaleda.
Saudi Araabia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Saudi Araabia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Saudi Araabia pääses kolmandat korda järjest MM-finaali lõppvõistlusele.
Valikturniiril õnnestus saudidel MM-i pilet lunastada alles viimases voorus, kus suudeti kodus alistada Tai meeskond 4:1. Selle ajani alagrupiliidriks olnud Iraanile sai aga saatuslikuks 1:3 kaotus võõrsil Bahreinile.
Ecuadori jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Ecuadori jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
MM-finaalturniiril debüüdi teinud Ecuador sai valikturniiril alagrupis üllatuslikult Argentina järel teise koha. Lõpuks suutis Ecuador ühe punktiga edestada koguni neljakordset maailmameistrit Brasiiliat.
Peatreener.
Hernan Dario Gomez
Ebavars

Ebavars on taimel püstist maapealset vart ja sellele kinnitunud lehti meenutav osa, mis anatoomiliselt koosneb alusele kinnitunud lehtede tuppedest ja rootsudest, mis on kokku pakitud või katavad üksteist. 
Ebavars on näiteks banaanidel ja laukudel.
Sünonüümia

Sünonüümia ehk samatähenduslikkus on sõnadevaheline paradigmaatiline suhe. Sünonüümidel on sama või lähedane tähendus.
Tähendussünonüümid.
Tähendussünonüümide denotatiivne tähendus on sama, kuid konnotatiivne tähendus, stiil jmt erinev.
Lehetupp

Lehetupp ehk tupp ("vagina") on rohttaimedel lehelaba või leherootsu alumine osa, mis täielikult või osaliselt ümbritseb vart. Võib püsida üle talve, näiteks tarnadel.
Leheroots

Leheroots ("petiolus") on taime lehe varretaoline osa, mis ühendab lehelaba või -labasid varrega või oksaga. 
Kõrrelistel leherootsu pole, kuid mõnedel neist (nt jaapani vahabambus, "Pseudosasa japonica") võib olla pseudoroots.
Leherootsu paindumine (epinastia) või pöördumine reguleerib taimelehe asendit. Lehtede ja leherootsude alusel asuv kude, mis reageerides liigutab lehte, on "pulvinus" (liigespaksend, liigessõlm, liigespadjand).
1469

1469. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 
Aastad: 1464 1465 1466 1467 1468 - 1469 - 1470 1471 1472 1473 1474
Nigeeria jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Nigeeria jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Aafrika rahvarohkeim riik Nigeeria osales MM-finaalturniiril juba kolmandat korda järjest.
Peatreener.
Adegboye Onigbinde
Tuneesia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Tuneesia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel.
Tuneesia osales maailmameistrivõistluste finaalturniiril kolmandat korda. Valikturniiril ei kaotanud meeskond ühtegi mängu ning saavutas alagrupis esikoha.
Meeskonna peatreener oli Ammar Souayah.
Tuneesia jalgpallikoondis

Tuneesia jalgpallikoondis on Tuneesia rahvuskoondis jalgpallis. Tuneesia on jõudnud MM-ile kolm korda.
Tuneesia jalgpalliliit asutati 1956. aastal, see astus FIFA-sse 1960. aastal, liidu president on Ben M'Barek Tarek.
Koondise põhivorm on punane särk, valged püksid, punased põlvikud, varuvorm valge särk, valged püksid, valged põlvikud.
Ajalugu.
Tuneesia jõudis esimest korda MM-finaalturniirile 1978. aastal Argentinas, kus mängiti B-alagrupis koos Poola, Lääne-Saksamaa ja Mehhikoga.
Debüüt ei olnud sugugi halb, sest võideti Mehhikot 3:0 ja saadi viik 0:0 Lääne-Saksamaalt. Alagrupi võitnud Poolale kaotati 0:1.
Järgmine kord jõuti maailmameistrivõistlustele 1998. aastal Prantsusmaal. Seal suudeti alagrupi võitnud Rumeeniaga mängida viiki 1:1, kuid teised kaks kohtumist kaotati (Inglismaaga 0:2 ja Colombiaga 0:1.
Nelja aasta pärast 2002. aastal Lõuna-Koreas ja Jaapanis toimunud MM-il oldi jälle kohal. Ka nendel võistlustel suudeti alagrupis mängida üks mäng viiki ja kaks kaotati. Viigiga 1:1 lõppes mäng Belgia vastu. Kaotati aga 0:2 nii Venemaale kui Jaapanile.
Mikroökonoomika

Mikroökonoomika on majandusteaduse osa, mis uurib ettevõtete ja tarbijate käitumist turgudel (näiteks tööjõuturg ja kaubaturg).
Mikroökonoomikas lähtutakse üksikust majandussubjektist. See teeb eeldatavasti hulgaliselt majandusotsustusi (majapidamine tarbimise ja säästmise, ettevõte tootmise ja investeerimise vallas). Mikroökonoomika kirjeldab nii neid otsustusi kui ka nende tulemusena kujunenud sündmuste ja protsesside kogumit.
Christian Agricola

Christian (Kristian) Agricola (Christianus Michaelis Agricola; 11. detsember 1550 – 19. veebruar 1586) oli Tallinna piiskop (Eestimaa piiskop) 1583–1586.
Ta oli, de facto esimese luterliku Soome piiskopi Mikael Agricola ning tema abikaasa Pirjo Olavintytre (Birgitta Olafsdotter, Brigida Olaui) ainus poeg.
Christian õppis Turu katedraalkoolis ning Leipzigi ja Wittenbergi ülikoolis.
Aastatel 1578–1583 oli ta Turu katedraalkooli rektor.
Aastal 1583 määrati ta Tallinna piiskopiks. Seejuures nõuti temalt lisaks lojaalsusele kuninga kirikupoliitika elluviimist. Eestisse saabus ta suvel 1584. Tema ametlik tiitel oli "Tallinna piiskop ja Haapsalu administraator".
12. mail 1584 tõsteti ta aadliseisusse. Tema vapil oli kaks küünalt.
Christian Agricola pani aluse piiskopkonna administratiivsele juhtimisele, püüdes luua konsistooriumi, sooritas hulgaliselt kirikuvisitatsioone ning määras mõned praostid. C. Agricola ja Tallinna Toomkiriku saksa koguduse pastori David Dubberchi instruktsiooni kohaselt tuli kirikute juures sisse seada ristitute, laulatatute ja surnute nimekirjad (meetrikaraamatud) ja armulaualiste ning jumalateenistuselt puudunute nimekirjad (personaalraamatud). Esialgu neid reaalselt sisse seada ei jõutud. 
Agricolal oli raske oma võimu Eestimaa aadli suhtes maksma panna, mistõttu ta 15. septembril kirjutas kuningas Johan III-le kirja abipalvega.
Rootsi kuninga komissarid Eestimaal Klas Åkesson Tott, Klas Bjelke, Gustaf Gabrielsson Oxenstierna, Ture Bjelke ja Karl Henriksson Horn töötasid välja instruktsioonid üldvisitatsiooniks, mida kuningavõim oleks toetanud, kuid see jäi nähtavasti Agricola surma tõttu ära.
Aastal 1586 kirjutatud instruktsioonides rõhutas ta kirikute juures tegutsevate koolide tähtsust ning pani kogudused vastutama laste õpetamise eest. Tänu sellele tõusis Eesti linnade kooliõpetuse tase 17. sajandi alguseks Lääne-Euroopa protestantlike maadega võrreldavale tasemele.
Christian Agricola suri 19. veebruaril 1586. Ta on maetud Tallinna.
Talle kuulus Eestimaal Liivi sõjas venelaste poolt mahapõletatud Kiviloo piiskopilinnuse maadest 1584. aastal läänistatud Kiviloo mõis (saksa keeles Fegefeuer, tõlkes puhastustuli).
Perekond.
Christian Agricola oli abielus Rymättylä lähedalt Päris-Soomest pärit Elin Flemingiga, kes oli Viljaiste mõisaomaniku (Viljaisten [Villais-Viljainen] kartano) Per Eriksson Flemingu ja Torlaxi mõisast pärit Margareta Rami tütar, ning kes lesena abiellus 1588 uuesti Hans Johansson Stålarmiga. Abielust sündisid:
Ecuadori jalgpallikoondis

Ecuadori jalgpallikoondis on Ecuadori rahvuskoondis jalgpallis.
Jaan Kiivit

Jaan Kiivit on kahe Eesti kirikutegelase nimi:
Neokonservatism

Neokonservatism on USA "uute konservatiivide" ideoloogia. Eesliitega "neo" peetakse silmas kõnealuste vaadete uudsust USA konservatismile (sest need sisaldavad sotsialismi ja liberalismi elemente) või siis konservatismi taaselustumist "uue lainena". 
Võrreldes teiste USA konservatiividega on neokonservatiividele omane agressiivne moralism välispoliitikas, väiksem sotsiaalne konservatiivsus, vähesem minimaalriigi pooldamine ja soosivam suhtumine heaoluriiki. 
Sõna "neokonservatism" tähendus on vaidluse all. Terminit kasutavad rohkem selle ideoloogia vastased kui pooldajad. Paljud poliitikud, keda neokonservatiivideks nimetatakse, ei võta seda silti omaks. Mõnikord kasutatakse seda sõna halvustavalt, eriti paleokonservatiivide poolt, kes ründavad neokonservativismi paremalt. Selle sõna vastased väidavad, et sõna on ülepruugitud ning tal puudub sidus määratlus: neokonservatiivid vaidlevad omavahel mitmes põhimõttelises küsimuses. 
Neokonservatiivideks nimetatakse pigem neid ajakirjanikke, arvamusliidreid, analüütikuid ja institutsioone, mis on seotud projektiga "Project for the New American Century" (PNAC) ning väljaannetega Commentary ja The Weekly Standard, kui selliste traditsioonilisemalt konservativsete ajutrustidega nagu Heritage Foundation ja väljaannetega nagu Policy Review ja National Review. Neokonservatiividele omistatakse USA välispoliitika mõjutamist eriti Ronald Reagani ja George W. Bushi ajal. Paljud näevad 2003. aasta sissetungi Iraaki neokonservatiivse algatusena. 
Vaated.
Neokonservatiivid on toetanud 
Neokonservatiivid on vastustanud traditsioonilisi parempoolseid vabariiklasi ning endise vabariiklase Pat Buchanani "paleokonservatiivset" nativismi, protektsionismi ja isolatsionismi. 
Sisepoliitikast lähtudes pole neokonservatismi võimalik määratleda. Selle liikumise olulised tunnusjooned on agressiivne lähenemine välispoliitikale, vabakaubandus, vastuseis kommunism külma sõja ajal, toetus ümberpiiratud liberaalse demokraatiaga riikidele (Iisrael, Taiwan) ning vastuseis Lähis-Ida ja muude piirkondade riikidele, mis paistavad toetavat terrorismi.
Uruguay jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Uruguay jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Treener.
Alberto Suppici
Argentina jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Argentina jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad.
Angel Bossio
&lt;br&gt;Francisco Varallo
&lt;br&gt;Manuel Ferreira
&lt;br&gt;Alejandro Scopelli
&lt;br&gt;Rodolfo Orlando Orlandini
&lt;br&gt;Fernando Paternoster
&lt;br&gt;Luis Monti
&lt;br&gt;Alberto Chividini
&lt;br&gt;Roberto Cherro
&lt;br&gt;Edmundo Piaggio
&lt;br&gt;Juan Evaristo
&lt;br&gt;Adolfo Zumelzu
&lt;br&gt;Ramon Muttis
&lt;br&gt;Carlos Spadaro
&lt;br&gt;Juan Botasso
&lt;br&gt;Pedro Suarez
&lt;br&gt;Carlos Peucelle
&lt;br&gt;Jose Della Torre
&lt;br&gt;Natalio Perinetti
&lt;br&gt;Attilio De Maria
&lt;br&gt;Guillermo Stabile
&lt;br&gt;Mario Evaristo
Treener.
Francisco Olazar
Vaata ka.
Argentina jalgpallikoondis
&lt;br&gt;1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Prantsusmaa jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Prantsusmaa jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad.
Ernest Liberati
&lt;br&gt;Marcel Pinel
&lt;br&gt;Alex Villaplane
&lt;br&gt;Emile Veinante
&lt;br&gt;Marcel Langiller
&lt;br&gt;Alex Thepot
&lt;br&gt;Edmond Delfour
&lt;br&gt;Marcel Capelle
&lt;br&gt;Celestin Delmer
&lt;br&gt;Lucien Laurent
&lt;br&gt;Augustin Chantrel
&lt;br&gt;Jean Laurent
&lt;br&gt;Andre Tassin
&lt;br&gt;Etienne Mattler
&lt;br&gt;Nouma Andoire
&lt;br&gt;Andre Maschinot
Treener.
Raoul Caudron
Brasiilia jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Brasiilia jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad.
Castilho
&lt;br&gt;Bellini
&lt;br&gt;Gilmar
&lt;br&gt;Dejalma Santos
&lt;br&gt;Dino
&lt;br&gt;Didi
&lt;br&gt;Mario Zagallo
&lt;br&gt;Oreco
&lt;br&gt;Zozimo
&lt;br&gt;Pelé
&lt;br&gt;Garrincha
&lt;br&gt;Nilton Santos
&lt;br&gt;Moacir
&lt;br&gt;De Sordi
&lt;br&gt;Orlando õieti Orlando Peçanha de Carvalho
&lt;br&gt;Mauro
&lt;br&gt;Joel
&lt;br&gt;Jose Altafini
&lt;br&gt;Zito
&lt;br&gt;Vava
&lt;br&gt;Dida
&lt;br&gt;Pepe õieti José Macia
Treener.
Vincente Feola
Rootsi jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Rootsi jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad.
Karl Svensson
&lt;br&gt;Orvar Bergmark
&lt;br&gt;Sven Axbom
&lt;br&gt;Nils Liedholm
&lt;br&gt;Ake Johansson
&lt;br&gt;Sigvard Parling
&lt;br&gt;Kurt Hamrin
&lt;br&gt;Gunnar Gren
&lt;br&gt;Agne Simonsson
&lt;br&gt;Arne Selmosson
&lt;br&gt;Lennart Skoglund
&lt;br&gt;Tore Svensson
&lt;br&gt;Prawitz Öberg
&lt;br&gt;Bengt Gustavsson
&lt;br&gt;Reino Börjesson
&lt;br&gt;Ingemar Haraldsson
&lt;br&gt;Olle Håkansson
&lt;br&gt;Gösta Löfgren
&lt;br&gt;Henry Källgren
&lt;br&gt;Bror Mellberg
&lt;br&gt;Bengt Berndtsson
&lt;br&gt;Ove Olsson
Treener.
Georges Raynor
Prantsusmaa jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Prantsusmaa jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad.
Claude Abbes
&lt;br&gt;Dominique Colonna
&lt;br&gt;Francois Remetter
&lt;br&gt;Raymond Kaelbel
&lt;br&gt;Andre Lerond
&lt;br&gt;Roger Marche
&lt;br&gt;Robert Mouynet
&lt;br&gt;Bernard Chiarelli
&lt;br&gt;Kazimir Hnatow
&lt;br&gt;Robert Jonquet
&lt;br&gt;Maurice Laffont
&lt;br&gt;Jean-jacques Marcel
&lt;br&gt;Armand Penverne
&lt;br&gt;Raymond Bellot
&lt;br&gt;Stephan Bruey
&lt;br&gt;Yvon Douis
&lt;br&gt;Just Fontaine
&lt;br&gt;Raymond Kopa
&lt;br&gt;Celestin Oliver
&lt;br&gt;Roger Piantoni
&lt;br&gt;Jean Vincent
&lt;br&gt;Maryan Wisniewski
Treener.
Albert Batteaux
Saksamaa LV jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Saksamaa LV jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad.
Fritz Herkenrath
&lt;br&gt;Herbert Erhardt
&lt;br&gt;Erich Juskowiak
&lt;br&gt;Horst Eckel
&lt;br&gt;Heinz Wewers
&lt;br&gt;Horst Szymaniak
&lt;br&gt;Georg Stollenwerk
&lt;br&gt;Helmut Rahn
&lt;br&gt;Fritz Walter
&lt;br&gt;Alfred Schmidt
&lt;br&gt;Hans Schaefer
&lt;br&gt;Uwe Seeler
&lt;br&gt;Bernhard Klodt
&lt;br&gt;Hans Ciesclarczyk
&lt;br&gt;Alfred Kelbassa
&lt;br&gt;Hans Sturm
&lt;br&gt;Karl-Heinz Schnellinger
&lt;br&gt;Rudi Hoffmann
&lt;br&gt;Wolfgang Peters
&lt;br&gt;Hermann Nuber
&lt;br&gt;Gunter Sawitzki
&lt;br&gt;Heinrich Kwiatkowski
Treener.
Sepp Herberger
Saksamaa LV jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Saksamaa LV jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad.
Anton Turek
&lt;br&gt;Fritz Laband
&lt;br&gt;Werner Kohlmeyer
&lt;br&gt;Hans Bauer
&lt;br&gt;Herbert Erhardt
&lt;br&gt;Horst Eckel
&lt;br&gt;Josef Posipal
&lt;br&gt;Karl Mai
&lt;br&gt;Paul Mebus
&lt;br&gt;Werner Liebrich
&lt;br&gt;Karl-Heinz Metzner
&lt;br&gt;Helmut Rahn
&lt;br&gt;Max Morlock
&lt;br&gt;Bernhard Klodt
&lt;br&gt;Otmar Walter
&lt;br&gt;Fritz Walter
&lt;br&gt;Richard Herrmann
&lt;br&gt;Ulrich Biesinger
&lt;br&gt;Alfred Pfaff
&lt;br&gt;Hans Schaefer
&lt;br&gt;Heinz Kubsch
&lt;br&gt;Heinrich Kwiatkowski
Treener.
Sepp Herberger
Vaata ka.
Saksamaa jalgpallikoondis
&lt;br&gt;1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Ungari jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Ungari jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad.
Gyula Grosics
&lt;br&gt;Jeno Buzįnszky
&lt;br&gt;Gyula Lorant
&lt;br&gt;Mihaly Lantos
&lt;br&gt;Jozsef Bozsik
&lt;br&gt;Jozsef Zakarias
&lt;br&gt;József Tóth
&lt;br&gt;Sandor Kocsis
&lt;br&gt;Nandor Hidegkuti
&lt;br&gt;Ferenc Puskás
&lt;br&gt;Zoltan Czibor
&lt;br&gt;Bela Karpati
&lt;br&gt;Pal Varhidy
&lt;br&gt;Kovacs
&lt;br&gt;Ferenc Szojka
&lt;br&gt;Laszlo Budai
&lt;br&gt;Ferenc Machos
&lt;br&gt;Lajos Csordas
&lt;br&gt;Peter Palotas
&lt;br&gt;Mihaly Toth
&lt;br&gt;Sandor Geller
&lt;br&gt;Geza Gulyas
Treener.
Gusztav Sebes
Austria jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Austria jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad.
Kurt Schmied
&lt;br&gt;Gerhard Hanappi
&lt;br&gt;Ernst Happel
&lt;br&gt;Leopold Barschandt
&lt;br&gt;Ernst Ocwirk
&lt;br&gt;Karl Koller
&lt;br&gt;Robert Koerner
&lt;br&gt;Walter Schleger
&lt;br&gt;Theodor Wagner
&lt;br&gt;Erich Probst
&lt;br&gt;Alfred Koerner
&lt;br&gt;Karl Stotz
&lt;br&gt;Walter Kollmann
&lt;br&gt;Karl Giesser
&lt;br&gt;Franz Pelikan
&lt;br&gt;Walter Zeman
&lt;br&gt;Alfred Teinitzer
&lt;br&gt;Johann Riegler
&lt;br&gt;Robert Dienst
&lt;br&gt; PaulHalla
&lt;br&gt;Ernst Stojaspal
&lt;br&gt; Walter Haumer
Treener.
Walter Nausch
Kõnekäänd

Kõnekäänd on fraseologismiliik, piltlik ütlus mingi olukorra, nähtuse, eseme või omaduse iseloomustamiseks.
Kõnekäändudeks on püsivad sõnapaarid, metafoorsed ütlused, retoorilised hüüatused ja küsimused. Näiteks: Nael kummi! Kadus nagu tina tuhka. Sajab nagu oavarrest.
Kõnekäändusid kasutatakse kõne piltlikustamiseks ja ilmestamiseks.
Kõnekäändude uurimisega tegeleb parömioloogia.
Fraseologism

Fraseologism on ühele keelele omane püsiväljend, muutumatu ja tõlkimatu sõnaühend, mille aluseks on metafoor või võrdlus. Üldlevinud määratluse järgi koosneb fraseologism vähemalt kahest sõnast. Näiteks vihma "valab nagu oa varrest", kleit "nagu mustlase tulekahju", läks "nagu keravälk". 
Fraseologismid on:
Fraseologismide põhijooned.
Fraseoloogia on universaalne keelenähtus, mis esineb kõigis keeltes. Fraseologismide hulk ei ole lõpmatu, arvatakse, et neid ei ole palju üle 10 000. Oma päritolult võib fraseologism olla algupärane või laenuline, sh ka tõlkeline ja vahendajakeele kaudu tulnud. Eesti keeles on näiteks suur hulk väljendeid piiblist ning saksa ja ka vene keelest. .
Terminoloogia ja liigitus.
Folkloristikas räägitakse kõnekäändudest ning keeleteaduses fraseologismidest, mõlema puhul peetakse silmas mitmesõnalist tarindit, mis võib, kuid ei pruugi olla süntaktiline tervik.
Idioomid moodustavad fraseologismidest suurima rühma. „Eesti keele käsiraamatu“ järgi (2007:679) on idioom fraseologismi liik, mis on tähenduslikult kokkusulanud liikmetega püsiühend, mille kogutähendus ei tulene ühendit moodustavate sõnade tähenduste summast. Näiteks "südant puistama". Südant (laiali) puistata (maapinnale) ei saa, sellel tegevusel puudub tähendus.
Õpetus fraseologismidest on fraseoloogia. Sama mõiste (fraseoloogia) tähendab ka fraseologismide kogumit ehk teatavale keelele või kasutajaskonnale omaseid väljendeid või keelekasutust
Fraseoloogia

Fraseoloogia on õpetus fraseologismidest.
Fraseoloogia all võidakse mõista ka fraseologismide kogumit.
Ülekantud tähenduses nimetatakse fraseoloogiaks sõnakõlkse või katteta sõnu. 
Spetsialist fraseoloogia alal on fraseoloog.