tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ameerika Ühendriikide merevägi

Ameerika Ühendriikide merevägi (USN) on meresõja ja teisi mereväe ülesandeid täitev väeliik Ameerika Ühendriikide relvajõududes.
Isikkoosseis.
Tegevteenistuses on 325 826 tegevväelast ja reservis 98 693.
Tehnika.
2018. aasta aprilli seisuga oli alalises valmisolekus 282 laeva ja üle 3700 õhusõiduki.
Ameerika Ühendriikide mereväel on maailma suurim lennukikandjalaevastik, millest 2018. aasta jaanuari seisuga oli Nimitz-klassi lennukikandjat 11 tegevteenistuses ja 2 valmimisel.
Juhtimine.
Mereväge juhib administratiivselt mereväeministeerium eesotsas tsiviilteenistujast mereväeminister. Mereväeministeerium kuulub ise Kaitseministeeriumi haldusalasse, mida juhib kaitseminister. Mereväeministeeriumi kõrgeim sõjaväelasest teenistuja on mereoperatsioonide ülem.
Kiksvere

Kiksvere (ka Kikevere) on paikkond Järva maakonnas Järva vallas Jalametsa külas.
Seal asuvad Kikevere Jumalaema Uinumise kirik ja Kikevere kalmistu.
Uue-Jalametsa

Uue-Jalametsa oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Jalametsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda.
Kui Laimetsa mõis riigistati, siis mõisa alale rajati Uue-Jalametsa ja Vana-Jalametsa küla. Mõni aeg pärast Teist maailmasõda need kaks küla liitusid Jalametsa külaks.
Vana-Jalametsa

Vana-Jalametsa oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Jalametsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda.
Kui Laimetsa mõis riigistati, siis mõisa alale rajati Uue-Jalametsa ja Vana-Jalametsa küla. Mõni aeg pärast Teist maailmasõda need kaks küla liitusid Jalametsa külaks.
Altveski

Altveski on paikkond Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tähkvere külas. Enne 1970. aastaid oli see küla staatuses.
Patupera

Patupera (ka Patuperä) on paik Valga maakonnas Valga vallas.
Patupera oli varem küla Vana-Antsla vallas, hiljem Kaagjärve külanõukogus. 1977. aastal liideti Patupera küla Valtina külaga.
1970. aasta rahvaloenduse andmetel elas Patupera külas 26 elanikku.
Statistikanõukogu

Statistikanõukogu on Statistikaametit, Eesti Panka ja Rahandusministeeriumi nõustav organ, mille eesmärk on tagada riikliku statistika süsteemi toimimine.
Ülesanded.
Statistikanõukogu
Koosseis.
Nõukogu koosseisu kinnitab rahandusministri ettepaneku alusel valitsus. Statistikanõukogu koosneb 13 liikmest: üks liige Statistikaametist, üks liige Eesti Pangast, üks liige Andmekaitse Inspektsioonist, kümme liiget tarbijate ja andmeesitajate esindajate ning ekspertide hulgast.
Statistikanõukogu koosseis alates 15. jaanuarist 2015 on järgmine:
Eha küla

Eha küla oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Vaimastvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda.
1921 jagati endise Vaimastvere mõisa alad kaheks külaks: Eha ja Koidu külaks. 1977 need kaks küla liideti uuesti kokku Vaimastvere külaks.
Märzen

Märzen (saksa keeles "Märzen" või "Märzenbier" 'märtsi õlu') on saksa laagriõlu ehk põhjakääritamisega õlu. Tegemist on traditsioonilise Oktoberfesti õllega. 
Märtzeni õlut pruulitakse märtsis, millest tuleneb ka õlle nimi. Õlle kangus on 5–6%.
Eneseloome

Eneseloome on Richard Rortyl nõue, et ühiskonnas oleks suurem avatus ja ruum eneseteostuseks. Eneseloome näib tal väljendavat eraelu väljal toimuvat. Vastandina ülevus väljendab ühiskondlikul väljal toimuvat. Isikuvabaduste ühiskonnas peaks lõpetama eneseloome ja poliitika ühendamise katsed, näiteks nagu oli marksismis. Niklas Luhmannil on enesevõimeline selline süsteem, mis koosneb osadest, mida luuakse ja taasluuakse nendestsamadest osadest. Nii taastoodetakse kindlat ühiskondliku sidususe viisi või kultuurilist keskkonda.
Palju aastaid

"Palju aastaid" on kirjastuse Ilmamaa poolt alates aastast 2001 välja antav memuaaride raamatusari.
Enesekavandamine

Enesekavandamine (ka enesemoodustamine, enesetehnika) on Michel Foucault'l (enesetehnoloogia) kultuuris sisalduv tõekohustus, kuidas ennast moodustada.
M. Foucault' järgi võimaldab enesekavandamine isikul teha oma keha, mõtete ja käitumisega teatav hulk toiminguid, et muuta ja kujundada või saavutada teatav tänulise, õnne, puhtuse või üleloomulise väe seisund. Erinevalt võimusuhete valitsemismoodustest, tuleb enesekavandamises avastada tõde, saada tõest valgustatud, kõnelda tõtt. Näiteks budisti juhib üks õpetuskava avastama kes ta on ja mis on tõde. Budist avastab enese ja tõe samaaegses ühendumises oma mina ettekujutuslikkuse. Kristluses see pole nii. Kristlase enesekavandamine ei lase minal paista ettekujutusena.
Olta Xhaçka

Olta Xhaçka (sündinud 25. detsembril 1979 Tiranas) on Albaania poliitik, kes kuulub Albaania Sotsialistlikku Parteisse.
Ta on saanud Clarki Ülikoolis bakalaureusekraadi politoloogia ja rahvusvaheliste suhete alal ja magistrikraadi avaliku halduse alal.
Alates 2009. aastast oli ta Albaania Rahvakogu liige.
2017. aasta märtsist kuni augustini oli ta Albaania sotsiaal- ja noorsoominister.
10. septembrist 2017 kuni 31. detsembrini 2020 oli Olta Xhaçka Albaania kaitseminister.
4. jaanuarist 2021 kuni 12. septembrini 2023 oli ta Albaania Euroopa- ja välisminister.
Raina Kabaivanska

Raina Kabaivanska (bulgaaria keeles Райна Якимова Кабаиванска; sündinud 15. detsembril 1934 Burgasis) on Bulgaaria ooperilaulja (sopran) ja pedagoog.
Raina Kabaivanska sündis Bulgaarias Burgasis veterinaari ja füüsikaõpetaja peres. Juba väikese lapsena hakkas õppima laulmist ja klaverimängu. 
1957. aastal lõpetas ta Sofia Riikliku Muusikaakadeemia. Samal aastal tegi Raina Kabaivanska oma ooperidebüüdi Bulgaaria Riiklikus Ooperi- ja Balletiteatris Tatjana rolliga Pjotr Tšaikovski ooperis "Jevgeni Onegin". 
1961. aastal debüteeris ta Milanos La Scala ooperiteatris. Sellest ajast peale elab põhiliselt Itaalias Modenas.
Tislari

Tislari oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tähkvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tähkvere külaga.
Kaasikutaguse

Kaasikutaguse oli küla Tartumaal, ajalooliselt Jõgeva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võduvere külaga.
1882 nimetatakse kohanime Hofsansiedlung Kasikotagga, 1909 Kasigutaga.
Virita (Hanila)

Virita oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Nehatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nehatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nehatu külaga.
1565 mainitakse kohanime Wirrita by (küla Õeküla vakuses).
Õeküla

Õeküla oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Nehatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nehatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nehatu külaga.
1565 mainitakse kohanime Hoykyll, Håykylle (vakus ja küla), 1798 Oekül, 1913 Eckülla.
Äärepere

Äärepere oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Nehatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nehatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nehatu külaga.
Küla mainitakse esimest korda umbes 1900 (Эрепере).
Ameerika Punane Rist

Ameerika Punane Rist (, lühend ARC) on humanitaarabiorganisatsioon, mis annab Ameerika Ühendriikides hädaolukorraabi, katastroofiabi ja haridust.
ARC on Rahvusvahelise Punase Risti Ameerika Ühendriikide haruorganisatsioon.
Saarepere

Saarepere oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pibari küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pibari külaga.
Küla on esimest korda mainitud umbes 1900 (Саарепере).
Külas on sündinud Eesti NSV partei- ja riigitegelane Johannes Lott.
Jumeirah (hotellikett)

Jumeirah Hotels and Resorts on Dubais asuv rahvusvaheline luksushotelli kett ja on osa Dubai Holdingust. Jumeirah Group loodi 1997. aastal ja ühines Dubai Holdinguga 2004. aastal.
Mäo (Türi)

Mäo oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Arkma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Arkma külaga.
1624 on mainitud kohanime Meos.
Mimi Kodheli

Mimi Kodheli (sündinud 11. septembril 1964 Tiranas) on Albaania poliitik (Albaania Sotsialistlik Partei).
1986. aastal lõpetas ta Tirana Ülikooli Majandusteaduskonna rahanduse erialal. 2000. aastal sai ta Lincolni Ülikoolis Nebraskas koostöös Tirana Ülikooliga magistrikraadi haldusjuhtimise erialal. 2014. aastal sai ta Verona Ülikoolis koostöös Tirana Ülikooliga doktorikraadi majandusteaduste erialal.
2002–2005 oli ta Tirana aselinnapea. 2005. aastal oli ta Tirana maakonna prefekt. 2007. aastal valiti ta Albaania Sotsialistliku Partei juhatusse. 2009–2013 oli ta Albaania Rahvakogu liige.
15. septembrist 2013 kuni 10. septembrini 2017 oli Mimi Kodheli Albaania kaitseminister.
2020. aasta novembris valliti ta NATO Parlamentaarse Assamblee asepresidendiks.
Tuudi-Jõeääre

Tuudi-Jõeääre oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tuudi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurme külaga.
Küla on esimest korda mainitud 1922.
LATAM Argentina

LATAM Airlines Argentina, varem "LAN Argentina", on Argentinas Buenos Aireses asuv lennufirma, mis kuulub LATAM Airlines Groupi.
Paga

Paga oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Saastna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Metsküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Metskülaga.
18. sajandil eksisteeris Paga mõis. 1922 oli mõisa ala maadest moodustatud Paga küla.
Barabinsk

Barabinsk on linn Venemaal Novosibirski oblastis, Barabinski rajooni keskus. Asub Novosibirskist 315 km lääne pool ja 10 km Kuibõševist lõuna pool Siberi raudtee ääres.
2017. aasta alguses oli linnas 29 122 elanikku.
Ajalugu.
Asula tekkis 1893 rajatud raudtee äärde. Aastal 1917 sai Barabinsk linnaõigused.
Barabinskis on sündinud dissident Anatoli Martšenko ja ajakirjanik Peeter Kaldre.
LATAM Perú

LATAM Perú, varem LAN Perú S.A. on Peruus Limas asuv lennufirma.
See kuulub kontserni LATAM Airlines Group, mille käes on 49% ettevõtte aktsiatest. Teised omanikud on ER Larraín (30%) ja Inversiones Aéreas (21%).
Jumayrā

Jumayrā (araabia keeles جميرا‎) on elamurajoon Dubais Araabia Ühendemiraatides. Jumeirah on jaotatud kolme ossa: Jumeirah 1, Jumeirah 2 ja Jumeirah 3. Jumeirah' elamurajoonis asuvad ka hotellid, nt Burj al-‘Arab ja Jumeirah Beach Hotel. Jumeirah on populaarne koht nii kohalike kui ka turistide seas.
NBC

National Broadcasting Company, mida tuntakse lühendi NBC järgi, on Ameerika Ühendriikide tele- ja raadiojaamade võrgustik, mis asutati 19. juuni 1926. NBC logol on kujutatud paabulindu.
NBC peakorter (NBC stuudiod) asub New Yorgis Comcast Buildingis. NBC-l on ka kontorid Chicagos NBC Toweris.
Ameerika Raadio korporatsiooni poolt 1926. aastal asutatud NBC on vanim populaarsetest Ameerika televisioonivõrkudest "Big Three" (ülejäänud kaks on ABC ja CBS). Mõnikord nimetatakse NBC-d ka Peacock Networkiks, viidates logole, millel on kujutatud paabulindu ning mis võeti kasutusele 1956. aastal, et tuua välja ettevõte varase värvitelevisiooni kasutusele võttu.
NBC-l on kaksteist hallatavat telekanalit ning tal on tütarettevõtteid igal Ameerika Ühendriikide teleturul. Mõned kanalid on vaadatavad peale USA ka Kanadas, Kariibi mere piirkonnas ja Mehhikos tasulise televisiooni pakkujate kaudu või piirialadel õhu kaudu. NBC-l on ka litsentsilepingud rahvusvaheliste kanalitega Lõuna-Koreas ja Saksamaal.
Ajalugu.
Ameerika Ühendriikide esimese ja vanima suure ringhäälinguvõrgu NBC asutas 1926. aastal Radio Corporation of America (RCA), mis kuulus tollal ettevõtetele General Electric (GE), Westinghouse, AT&amp;T Corporation ja United Fruit Company. 1932. aastal sundis USA valitsus GE-d monopolivastaste rikkumiste tõttu müüma RCA ja NBC. 1986. aasta lõpus saavutas GE 6,4 miljardi dollari suuruse ostuga taas RCA üle kontrolli. Kuigi GE säilitas NBC, sulges või müüs ta kohe ära enamiku RCA muudest osakondadest ja varadest.
2003. aastal ühendas Prantsuse meediaettevõte Vivendi oma meelelahutusosakonna GE-ga ning moodustus NBCUniversal. Comcast ostis 2011. aastal NBCUniversali kontrollosaluse ja 2013. aastal omandas ülejäänud osaluse.
NBC on kodukanal mitmele Ameerika televisiooni kõige kauem järjepidevalt eetris olnud saatele, sealhulgas uudistesaatele "Meet the Press" (1947), hommikusaatele "Today" (1952), õhtusele vestlussaatele "The Tonight Show" (1954) ning komöödiasaatele "Saturday Night Live" (1975).
Fox Broadcasting Company

Fox Broadcasting Company, mida tuntakse lühendatult kui Fox, on Ameerika Ühendriikide kommertstelejaamade võrgustik, mis asutati 9. oktoobril 1986. Fox-i peakorter asub New Yorgis ning suurt osa võrgustiku tegevusest juhitakse Los Angelesest. Fox tuli Eesti turule 1. oktoober 2012.
Discovery Inc.

Discovery, Inc. (varem Discovery Communications) on Ameerika Ühendriikide massimeediaettevõte, mis asub Silver Springis Marylandis.
Ettevõte asutati 1985. aastal. Discovery Inc.-is töötas 2017. aastal umbes 7000 inimest.
Tuxertal

Tuxertal on org Austrias Tiroolis. Zillertali kõrvaloruna, millest see hargneb Mayrhofeni juures, on Tuxertal umbes 13 km pikk ja ligipääsuks on Tuxer Straße (Tuxi maantee). Mayrhofenist (630 m) Hintertuxini (1500 m) Tuxi vallas, külas, mis orule nime on andnud, on kõrguse erinevus umbes 850 m. Org lõpeb Hintertuxis ja Hintertuxi liustikul. Tuxbach, mis algab Hintertuxi juurest, voolab Mayrhofenini, kus see suubub Zilleri jõkke.
Viis peamist asulat Tuxertalis on (alates oru ülemisest otsast)
Hintertux (1500 m), Madseit (1385 m), Juns (1360 m), Lanersbach (1300 m), Vorderlanersbach (1300 m) ja Finkenbergi kihelkond (840 m).
Tuxertal on maantee ja köisraudtee mõttes ainus tee jõuda Hintertuxi liustikule.
Feldmarssal (Sri Lanka)

Feldmarssal (inglise keeles "Field Marshal") on Sri Lanka sõjaväe kõrgeim auaste. 
Ajalugu.
Aukraad kehtestati 22. märtsil 2015. Sellest madalam on kindrali auaste. Aukraad on suures osas tseremoniaalne. See on antud ainult Sarath Fonsekale (sündinud 1950), kes sai selle 2015. aastal.
Angela Hewitt

Angela Hewitt (sündinud 26. juulil 1958 Ottawas Ontario provintsis) on Kanada pianist, keda tuntakse eeskätt Bachi teoste tõlgenduste järgi.
Tema isa oli Inglismaalt Yorkshire'ist pärit Godfrey Hewitt, Ottawa Christ Churchi katedraali koormeister. Klaveriõpinguid alustas ta Walter Prystawski juures. 1964–1973 õppis Hewitt Torontos Kuninglikus Konservatooriumis Earle Mossi ja Myrtle Guerrero käe all. Seejärel siirdus ta Ottawa Ülikooli, kus temast sai Prantsuse pianisti Jean-Paul Sevilla õpilane. 1978–1985 elas Hewitt Pariisis, misjärel kolis Londonisse.
Angela Hewittit tuntakse enim tema Bachi-salvestiste tsükli järgi, millega ta alustas 1994 ning lõpetas 2005. Hewitti plaadistused katavad kõik J. S. Bachi tuntumad klahvpilliteosed. Tema salvestis Bachi "Fuugakunstist" avaldati 17. oktoobril 2014. Hewitti diskograafia hõlmab ka selliste heliloojate teoseid nagu Couperin, Rameau, Messiaen, Chabrier, Ravel, Schumann, Beethoven, Chopin, Debussy ja Fauré. Ta on avaldanud kaks plaati Mozarti kontserte koostöös Orchestra da Camera di Mantovaga, ning kolmanda koos Ottawa National Arts Centre Orchestraga Hannu Lintu juhatusel. Koos DSO Berlini ja Lintuga on ta salvestanud ka Schumanni klaverikontserdi.
1975. aastal võitis Angela Hewitt Chopini-nimelise noorte pianistide konkursi Buffalos New Yorgi osariigis USAs ja Bachi-konkursi Washingtonis. 1985. aastal pälvis ta esikoha Toronto rahvusvahelisel Bachi klaverikonkursil. 1986. aastal nimetas Kanada Muusikanõukogu Hewitti aasta muusikuks. 2003. aastal võitis ta esimesena BBC Radio 3 kuulajate auhinna. 
2000. aastal arvati Hewitt Kanada Ordu (Order of Canada), 2006. aastal Briti Impeeriumi Ordu (Order of the British Empire) liikmeks.
Koora

Koora oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pivarootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pivarootsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pivarootsi külaga.
Küla on (arvatavalt) esmamainitud juba 1320. aastal (Kogerevere).
Kuuendiku

Kuuendiku oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vatla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pajumaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajumaa külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Lea küla

Lea oli küla Tartumaal, ajalooliselt Halliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Halliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Halliku külaga.
Metsanurga (Mustvee)

Metsanurga on paikkond Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Omedu külas. 1930. aastatel oli see küla staatuses (Hansu küla).
Viruvere (Põltsamaa)

Viruvere oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Tänapäeval jääb see koht Pilu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Pilu külaga.
Küla võib olla esmamainitud 1583. aastal (Wierower).
Kaera (täpsustus)

Kaera on Eesti kohanimi:
Clube Atlético Mineiro

Clube Atlético Mineiro on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Minas Geraisi osariigis Belo Horizontes. Klubi mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Minas Geraisi osariigi meistrivõistlustel Campeonato Mineiro.
Atlético Mineiro on vanim tegutsev jalgpalliklubi Minas Geraisi osariigis. Selle asutasid 1908. aastal 25. märtsil 22 Belo Horizonte üliõpilast. Vaatamata sellele, et selle asutajad oli pärit kõrgkihist, said klubiga liituda kõik mängijad sotsiaalsest klassist hoolimata, tänu millele sai see tuntuks "rahvaklubina", samuti sai sellest Brasiilia üks populaarsemaid jalgpalliklubisid.
Atlético Mineiro on Minas Geraisi osariigi edukaim klubi 49 osariigi meistrivõistluste võiduga. Esimest korda tuli Atlético Mineiro Brasiilia meistriks 1971. aastal. Esimesest korda võideti Brasiilia karikavõistlused Copa do Brasil 2014. aastal. 2021. aastal võideti nii Brasiilia meistrivõistlused kui ka karikavõistlused. 2022. aastal alistati Brasiilia superkarikafinaalis Supercopa do Brasil Flamengo. Rahvusvahelisel tasandil on klubi võitnud korra Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores ja korra Lõuna-Ameerika superkarika Recopa Sudamericana. Kahel korral võideti Copa CONMEBOL.
Klubi kodustaadion on 2023. aastal valminud Arena MRV, mis valmis 2023. aastal. Enne seda oli klubi kodustaadionideks pikka aega Estádio Independência või Mineirão, mida sageli jagati teiste klubidega.
Atlético Mineiro kauaaegseks rivaaliks on olnud Cruzeiro ning nende vahelised mängud on tuntud nime all Clássico Mineiro. Lisaks on klubi linnarivaaliks on América Mineiro ja osariigisiseseks rivaaliks Flamengo.
Klubi maskott on kukk. Samuti on klubi üheks hüüdnimeks "Galo" (portugali keeles 'kukk'). Klubi tunnusvärvid on must ja valge.
Mängijad.
Praegune koosseis.
"Seisuga 22. oktoober 2024"
Achensee

Acheni järv (saksa: "Achensee") on järv Jenbachist põhjas Austrias Tiroolis. See on suurim järv liidumaal ja selle suurim sügavus on 133 m. Järv asub 929 m kõrgusel merepinnast, selle pindala on 6,8 km² ja mahutavus 0,481 km³. Järv on 9,4 km pikk ja 1 km lai, sellesse voolavad Buchauerbach, Dalfazerbach ja Wankratzbach ning sealt voolab välja Achenbach. Üheskoos Achentaliga eraldab see Karwendeli mäestikku läänes Brandenbergi Alpidest idas.
Vesi on peaaegu joomiskõlbulik, läbipaistvus kuni 10 m. Alpijärvena on vee temperatuur vastavalt madal, harva üle 20 °C. Järve suurus ja tuuletingimused teevad sellest sobiva purjelauduritele.
Eben am Achensee ja Achenkirch on vallad järve ääres.
Ajalugu.
Innsbrucki linn ostis järve 1919. aastal St. Georgenberg-Fiechti kloostrilt, kes oli saanud selle Schlittersi valitsejatelt 1120. aasta paiku.
Jõujaam.
Alates 1924. aastast haldab järve Tiroler Wasserkraft AG, mis asutati sel eesmärgil.
Algselt oli ainsaks väljavooluks Achenbach, mis jõudis Isarisse. 1927. aastast alates, kui jõujaam Jenbachis valmis sai, voolas see peamiselt Inni, kus veetase oli 380 m allpool. 8 peltoni turbiini (500 p/min) toodavad kokku 96 MW.
Talviti alandatakse järve taset kuni 6 m; vastavalt muutub ka järve suurus. Veehoidla võib hoida maksimaalselt 66 miljonit m³ vett.
Turism.
Kui Alam-Inntali raudtee 1859. aastal valmis sai, hakkas turism õitsema. Kloostrile tulu toomiseks soetati 1887. aastal esimene aurik St. Josef. Edasi algatati 7 km pika Achensee kitsarööpmelise ratasajamiga raudtee ehitamine Jenbachi ja Seespitzi vahele, mis võeti kasutusele 1889. aastal. 21. juulil samal aastal võeti kasutusele teine aurik, St. Benedikt. 1890. aastal vedasid kaks laeva võimsusega 320 kohta umbes 30 000 reisijat.
1911. aastal võeti kasutusele kolmas plaanitud laev, Stella Maris . See oli esimene reisilaev järvel Austria-Ungaris, mis oli kohe varustatud diiselmootoriga. Laev oli mõeldud 400 reisijale ja varustatud eriti vaikse mootoriga madalatel pööretel, mis oli sarnane nendega, mida hiljem kasutati Esimese maailmasõja allveelaevades.
Kuid Stella Marist oli raske manööverdada. Kui järve ostis 1919. aastal Innsbrucki linn, sai laeva uueks nimeks Stadt Innsbruck. 1925. aastal soetati mootorlaev Tirol ja 1927. aastal veeti esimest korda üle 100 000 reisija.
1959. aastal asendati St. Benedikt moodsama alusega, millel oli sama nimi ja diiselmootor. 1971. aastal asendati Tirol suurema laevaga Tirol II 40 reisijale. 1994. aastal võeti teenistusse MS Tirol, see asendas Stadt Innsbrucki, ja augustis 2007 asendas MS Stadt Innsbruck St. Benedikti.
Zillertali Alpid

Zillertali Alpid (itaalia: "Alpi Aurine"; saksa: "Zillertaler Alpen") on Kesk-Ida-Alpide mäestik Austria ja Itaalia piiril.
Nimi.
Mäestik on nimetatud Zillertali (Zilleri jõe oru) järgi sellest põhjas.
Geograafia.
Mäestikku ümbritsevad "Tuxer Jochi" mäekuru põhjas (eraldades selle Tuxi Alpidest); "Birnlücke-Forcella del Picco" kuru idas (eraldades selle Kõrg-Tauernist); Eisack ja selle lisajõgi Rienz lõunas (eraldades selle Lõuna-Lubjakivi Alpidest); ja Brenneri mäekuru läänes (eraldades selle Stubai Alpidest).
Alamrühmad.
Zillertali Alpid jagunevad järgmisteks alamrühmadeks:
Tipud.
Zillertali Alpide peamised tipud on:
Kurud.
Peamised mäekurud Zillertali Alpides on:
Kaagjärve raudteejaam

Kaagjärve raudteejaam oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Pugritsa külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 9,2 kilomeetri kaugusel.
1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asus ka Kaagjärve raudteejaam. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Kaagjärve valda. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik.
Kaagjärve raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970.
Kikepõhja

Kikepõhja on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Marana küla kirdeosas. Seal asub Kikepõhja soo.
Pändi

Pändi on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Sigaste külas..
1920. ja 1930. aastatel oli see küla staatuses (Pändi küla, ka Pändiküla).
Kivilaane

Kivilaane oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sigaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sigaste külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (vene keeles Кивиланы).
Kutja

Kutja on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Sigaste külas.
1930. aastatel oli see küla staatuses (Kutja).
Suitsuküla

Suitsuküla oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Sigaste ja Väljaküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti Sigaste ja teine osa Väljakülaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (vene keeles Суйтсокюля).
Kaldasaare

Kaldasaare oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Palupõhja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palupõhja külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Silmsisoo

Silmsisoo on paikkond Järva maakonnas Järva vallas Silmsi külas.
1940. aastatel oli see asunduse staatuses (Silmsi-Uudismaa asundus).
Mätliku

Mätliku oli küla Virumaal, ajalooliselt Essu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põdruse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põdruse külaga.
Silverscreen

"Silverscreen" oli Raadio Tartu filmisaade 1990. aastate alguses. 
"Silverscreeni" põhisaatejuht ja -toimetaja oli Tiit Kambek, koos temaga juhtis saateid algul Lauri Kaare, hiljem Illari Lään ja veel hiljem Valdo Jahilo.
Vasivere

Vasivere (kirjakeeles varem ka Järni-Vasivere) oli küla Virumaal, ajalooliselt Jõepere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järni küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järni külaga.
1930. aastatel moodustati Vasivere mõisa aladele Vasivere asundus, mis hiljem nimetati külaks.
János Háy

János Háy (sündinud 1. aprillil 1960 Vámosmikolas) on ungari kirjanik ja kunstnik.
Ta lõpetas Szegedi Ülikooli vene filoloogia ja ajaloo alal ning omandas hiljem teise kõrghariduse Budapestis Loránd Eötvösi Ülikoolis esteetika alal.
Teoseid.
Eesti keeles on eraldi raamatuna ilmunud tema näidend ja novell "Géza-poisike" ("A Gézagyerek"; Loomingu Raamatukogu 26, 2008, tõlkinud Anne-Mari Anderson, Siiri Erm, Siiri Kolka, Mariliis Laurend, Kaidi Lõhmus, Keiu-Nille Ollin, Viktória Tóth, Kristi Valk, Veronika Varep). Näidend "Géza-poisike" valiti 2002. aasta parimaks ungari näidendiks.
Sándor Márai auhind

Sándor Márai auhind (ungari keeles "Márai Sándor-díj") on Ungari kirjandusauhind. See on saanud nime ungari kirjaniku Sándor Márai järgi ning seda antakse välja alates 1996. aastast.
Apuparra

Apuparra (kohalikus keelepruugis Apupara) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Jägala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Külast on teateid alates 1930. aastatest.
Koluotsa

Koluotsa oli küla Järvamaal, ajalooliselt Saksi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vahakulmu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vahakulmu külaga.
Külast on esimesed teated 1566 ja 1571 (mõlemal aastal kohanimi Koluas).
Komu

Komu (ka Komuküla) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Linnape mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnape küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnape külaga.
1920. aastatel moodustati Linnape mõisa moonakamajadest asundusküla, mis hiljem nimetati Komu külaks.
Käravete-Aruküla

Käravete-Aruküla (ka Käravete-Aru) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Märjandi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Märjandi külaga.
Erzsébet Schaár

Erzsébet Schaár (29. juuli 1905 Budafok – 29. august 1975 Budapest) oli ungari skulptor.
Ta õppis skulptuuri Zsigmond Kisfaludi Strobli käe all. 1932. aastal esines Schaár Budapestis oma esimese näitusega. 1935. aastal abiellus ta ungari skulptori Tibor Viltiga.
1970. aastal toimus Erzsébet Schaári retrospektiivnäitus Budapestis Műcsarnokis, paar aastat hiljem oli sama näitus üleval Antwerpenis ja Genfis. Paar aastat pärast skulptori surma, 1977. aastal, olid tema tööd üleval Wilhelm Lehmbrucki muuseumis Düsseldorfis.
Erzsébet Schaári loodud skulptuure võib kohata sellistes linnades nagu Budapest, Kecskemét, Miskolc, Pécs. Suur osa tema loomingust asub Székesfehérváris István Püha muuseumis.
Maanteeääre

Maanteeääre oli mitme Eesti küla nimi:
Pirsu

Pirsu (ka Pirso) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Anija mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lilli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lilli külaga.
Külast on teateid juba Taani hindamisraamatus (1241 Pirsø).
Ahel-redel meetod

Ahel-redel meetod (ingl c"hain-ladder method") on üks levinumaid kahjukindlustusreservide hindamise meetodeid. Ahel-redel meetodit kasutatakse nii vara- kui ka tervisekindlustuse valdkondades. Selle kasutamise eesmärgiks on hinnata toimunud, kuid mitte teatatud (ingl "IBNR" – "incurred but not reported") nõuete arvu ja kulude lõplikku suurust.
Arengukolmnurk.
Ahel-redel meetodi rakendamiseks esitatakse andmed arengukolmnurga (ingl "development triangle" või "run-off triangle") kujul, kus ridades on kahju toimumise aastad (ingl "accident year") ja veergudes on kahju arenguaastad (ingl "development year"). Arenguaasta all mõistetakse aega, mis kulub järgmise etapi saavutamiseks (näiteks kahju väljamaksmiseks). Ahel-redel meetodi rakendamiseks tuleb viia arengukolmnurk kumulatiivsele kujule. See tähendab, et i-ndas reas ja j-ndas lahtris peab olema arv formula_1, mis tähistab kõikide toimumisaastaga formula_2 ja arenguaastaga formula_3 nõuete summat.
Ahel-redel meetodi hinnang.
Peamine ahel-redel meetodi eeldus on, et möödunud perioodide kulude kujunemise mustrite põhjal on võimalik ennustada eesolevate perioodide kulude kujunemise mustreid. 
See tähendab, et arengukolmnurga järjestikused veerud on enam-vähem proportsionaalsed. Kui antud eeldus kehtib, siis leiduvad arengufaktorid formula_4 (ingl "development factors, age-to-age factors") nii, et
formula_5
kus formula_1on eelmises alapeatükis kirjeldatud i-nda toimumise aasta ja j-nda arenguaasta kumulatiivne nõuete arv või suurus. 
Arengufaktorid ei ole üldjuhul teada ja neid tuleb hinnata:
formula_7.
Neid arengufaktoreid kasutades saab ahel-redel meetodi hinnangu kumulatiivsele nõuete arvule või kogusele kirja panna järgnevalt:
formula_8.
Näide.
Olgu ühe lihtsuse mõttes ühe väikeste kindlustussummadega kindlustusfirma kahjukolmnurk aastatel 2014–2017 (2014=0, 2015=1, 2016=2, 2017=3) järgnev:
Kahjukolmnurk tuleb viia kumulatiivsele kujule:
Järgmiseks leitakse möödunud perioodide arengufaktorid formula_9:
Edasi leitakse tulevaste perioodide arengufaktorid:
Seega arengufaktorite tabel on selline:
Lõpuks saadakse kätte tulevaste nõuete hinnangud:
Nende abil saab paika panna reservid:
Meetodi nõrgad küljed.
Ahel-redel meetod on täpne ainult juhtudel, mil mineviku põhjal leitud mustrid jätkuvad ka tulevikus. Erinevalt näiteks Bornhuetter-Ferguson meetodist, toetub see ainult minevikule, et arvutada hinnanguid toimunud, kuid mitte teatatud nõuete reservile.
Kui kindlustuspakkuja muudab midagi oma toodete juures (näiteks nõuetele lahendi leidmise aega; palkab juurde mõne töötaja, kes nõuetega tegeleb; muudab oma reservide loomise põhimõtteid), siis ei anna ahel-redel meetod täpseid tulemusi, kui meetodit ei kohandata.
Eelnevale lisaks tuleb tuleviku nõuete rahalise kulu arvutamisel arvestada ka inflatsiooniga.
Priimaa

Priimaa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Saksi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vahakulmu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vahakulmu külaga.
Külast on teateid alates 1839 (Prikülla), ehkki varem eksisteeris juba Libliku vabakülana.
Saukõrve

Saukõrve oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pillapalu külaga.
Külast on teateid alates 1871 (Saukörw).
Peep Küngas

Peep Küngas (sündinud 5. augustil 1978) on eesti informaatik.
2002. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika-informaatikateaduskonnas magistritöö teemal "Lineaarloogika programmeerimine intellektitehnika planeerimisel" ja 2006. aastal Norra Tehnikaülikoolis doktoriväitekirja teemal "Distributed Agent-Based Web Service Selection, Composition and Analysis through Partial Deduction".
Peep Küngas on Inforegistri andmebaasi kaaslooja ja endine Register OÜ juhatuse liige.
Töötab andmearhitektina Haridus- ja Noorteametis.
Lepa raudteepeatus

Lepa raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Lepa külas. Peatus asus Valga raudteejaamast 14 kilomeetri kaugusel.
1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asus ka Lepa peatuskoht. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Laanemetsa valda. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik.
Peatuskoha juures asuv teemeistri maja (Lepa jaam) oli Taheva valla üldplaneeringus ette nähtud säilitada kui miljööväärtuslikku piirkonda.
Lepa raudteepeatus ei olnud teise maailmasõja järel enam kasutusel.
Roosna asundus

Roosna asundus võib tähendada järgmist:
Aleksander Kościów

Aleksander Kościów (sündinud 5. mail 1974 Opoles Poolas) on poola nüüdismuusika helilooja, vioolamängija, pedagoog ja kirjanik. 2016. aastast on Kościów prorektor Fryderyk Chopini Muusikaülikoolis Varssavis.
Kościów õppis Varssavi Muusikaakadeemias (nüüdses Fryderyk Chopini Muusikaülikoolis) 1993–1998 kompositsiooni Marian Borkowski juhendamisel (saades diplomi kiitusega) ja 1994–1998 vioolamängu Błażej Sroczyński juures.
Kościów on kompositsioonikonkursside laureaat Katowices, Tychys, Varssavis, Częstochowas, Gdańskis ja Krakówis. 2004. aastal anti talle Fulbrighti Fondi stipendium (Junior Grant).
Looming.
Heliloomingus keskendub Aleksander Kościów eelkõige kammermuusikale (mh on ta loonud kümme keelpillikvartetti) ja koorimuusikale.
Ta on kirjutanud kolm romaani:
ja jutustusi. Newsweek Polska numbris 52/2008 ilmus tema jutustus "Prawo głosu".
Elektroonikateadlane

Elektroonikateadlane on tehnikateadlane, kelle tegevus on seotud kas elektronseadistes toimuvate füüsikaliste protsesside uurimisega ja elektronseadiste väljatöötamisega neid teadmisi ära kasutades, või elektronseadiste kasutamisega teatud tehniliste ülesannete täitmiseks ette nähtud seadmete loomisel.
Esimest liiki elektroonikateadlasi nimetatakse ka elektro(n)füüsikuteks. Tüüpilisteks selle suuna esindajateks on tänapäeval teadlased, kes tegutsevad pooljuhtide füüsika alal, mikroskeemide disaini ja tehnoloogia alal ja nanotehnoloogia alal.
Teise elektroonikateaduse suuna esindajad kuuluvad laiemalt rakenduselektroonikute alla, aga tegevusala spetsiifikat arvestades võivad olla liigitatud täpsemalt kas elektroonika rakendusala järgi (arvutitehnika, raadioelektroonika, telekommunikatsioonitehnika, olme-elektroonika, meditsiinielektroonika, jne.) või elektroonika üldisemat spetsiifikat järgides (analoogskeemitehnika, kõrgsagedus- ehk raadioelektroonika, ülikõrgsagedus- ehk mikrolainetehnika, digitaalskeemitehnika, trükkplaatsõlmede disain jne.).
Eesti elektroonikateadlased.
Eesti tehnikateadlaste hulgas on elektroonikateadlasi olnud küllaltki arvukalt seoses suhteliselt suure arvu elektroonikaettevõtete olemasoluga Eestis, eriti eelmisel sajandil.
Raadiotehniline elektroonika

Raadiotehniline elektroonika on see osa elektroonikast - teoreetilised alused, elektronseadised, skeemid jm., mis on mõeldud kasutamiseks raadiotehnilistes seadmetes ja süsteemides. Erinevus madalsageduslikust elektroonikast võib olla nii seadiste sisemise ehituse ja omaduste osas kui ka konstruktsioonis (korpus jm.).
Raadioelektroonika on kogum raadiotehnikast ja elektroonikast, milles elektroonseid vahendeid kasutatakse raadiotehnilistes rakendustes. Elektroonika all ei tule mõista ainult elektroonikakomponentide kogumit.
Elektroonsed komponendid on raadiotehnilise seadmestiku aktiivne võimendav ja signaale formeeriv osa.
Raadiotehniline seadmestik

Raadiotehniline seadmestik on seadmete kogum, mille ülesandeks on kas raadioside loomine või raadiosignaalide kasutamine muuks otstarbeks (radarites, meditsiinitehnikas jm).
Tinglikult saab raadiotehnilise seadmestiku jagada passiivseks (antennid, lainejuhtmed jms) ja aktiivseks osaks (elektroonikaseadmed). 
Eraldi osana käsitletakse raadiotehnilise seadmestiku puhul tavaliselt toiteseadmeid, maste ja muid asjasse puutuvaid asju.
Tõmmisfail

Tõmmisfail on fail salvestusmeediumi sisu täielik koopia koos struktuuriandmetega.
Tõmmiseid võib teha näiteks kõvakettast ja CD/DVD-plaadist (kettatõmmis) või arvuti mälust (mälutõmmis).
Anne-Mari Virolainen

Anne-Mari Virolainen (sündinud 5. detsembril 1965 Turus) on Soome koonderakondlik poliitik. Ta oli 6. veebruarist 2018 kuni 6. juuni 2019 Soome väliskaubandus- ja arenguminister.
Ta sündis aastal 1965 Turus. Ta lõpetas aastal 1990 Turu Kõrgema Majanduskooli (Turun Kauppakorkeakoulu) majandusmagistrina (kauppatieteiden maisteri), tema peaerialaks oli rahvusvaheline ärijuhtimine. Seejärel töötas ta ettevõtluses, sealhulgas turundusjuhina. Aastatel 2005–2007 töötas ta ICT Turku Oy-s turundusjuhina.
Isiklikku.
Ta on aastast 1989 abielus ortopeed Petri Virolaineniga. Neil on sündinud 3 last, neist vanim laps suri aastal 2005 14-aastaselt Jansky-Bielschowsky tõppe.
Meditsiinielektroonika

Meditsiinielektroonika on elektroonika haru, kus töötatakse välja elektroonseid vahendeid meditsiinitehnika jaoks.
Ajalooliselt võib röntgeniseadet pidada esimeseks meditsiinielektroonikaseadmeks ning röntgenitoru pidada ka üheks esimeseks elektronseadiseks. Sellest varasem on süsimikrofoniga kuuldeaparaat, mida võib tinglikult lugeda elektroonseks seadmeks.
Laiemalt bioloogiaga seotud elektroonikat nimetatakse biomeditsiinielektroonikaks.
Tänapäeva biomeditsiinitehnika ja meditsiinifüüsika põhinevad suures osas elektroonsete vahendite ja arvutustehnika ning tarkvara kasutamisel.
Elektroonsed on suur osa kõigist meditsiinis kasutatavatest seadmetest, alates meditsiinilistest termomeetritest ja vererõhu mõõtmise seadmetest ning lõpetades implanteeritavate südamerütmuritega ja insuliinipumpadega, kohleaarse implantaadiga kuuldeaparaatide ja retinaalse implantaadiga nägemisaparaatidega. Patsiendimonitorid, ultrahelidiagnostika seadmed, meditsiinilised tomograafid ja paljud muud meditsiiniseadmed on peaaegu täielikult elektroonilised.
Roosna asundus (Järvamaa)

Roosna asundus oli asundus Harjumaal. Asundus jääb tänapäeval Jõgisoo ja Reinevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus asundus Ambla kihelkonda. Asundus kaotati 1977, mil see liideti Jõgisoo ja Reinevere külaga.
Seeneküla

Seeneküla on mitme endise objekti kohanimi:
Uuejärve

Uuejärve oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda.
Nime on esmamainitud 1798. aastal kõrtsi nimena (Uusjerwe).
Tänjala

Tänjala oli küla Järvamaal, ajalooliselt Purdi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Korba küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Anna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Korba külaga.
Külast on teateid alates 1571 (Tennella (Tenniell) (küla Purdi mõisa all)).
Meeta Kristel

Meeta Kristel (28. juuli 1930 Kuivajõe vald, Harjumaa – 22. jaanuar 2019) oli eesti õpetaja.
1957. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi saksa keele eriala.
Ta töötas Räpina Keskkooli saksa keele õpetajana ja õppealajuhatajana. Ta algatas Räpina Keskkoolis saksa keele süvaõppe. 
Ta oli ka ühingu Teadus kohaliku grupi esimees, EKP Põlva Rajoonikomitee liige ja Eesti NSV Haridusministeeriumi võõrkeelte komisjoni liige.
Aastatel 1971–1975 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik ja ühtlasi Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige.
Ta on maetud Kose kalmistule.
Ahtma

Ahtma (kirjakeeles ka Ahtmaa, Ahtama) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Põllküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käesalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Käesalu külaga.
Külast on teateid alates 1583-1589 (Achtema).
Aiaotsa

Aiaotsa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Maardu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Randvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jõelähtme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Randvere külaga.
Altjõe

Altjõe oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Paekna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. 
1920. aastatel jaotati Nabala küla Altjõe ja Pealtjõe külaks. 1977 liideti mõlemad külad Paeknaga.
Pealtjõe

Pealtjõe oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Paekna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. 
1920. aastatel jaotati Nabala küla Altjõe ja Pealtjõe külaks. 1977 liideti mõlemad külad Paeknaga.
Harku-Nõmme

Harku-Nõmme oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Harkujärve ja Tiskre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti vastloodud Harkujärve külaga ja teine osa vastloodud Tiskre külaga.
Hatu-Metslõugu

Hatu-Metslõugu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Hatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pae küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pae külaga.
Kloostri-Metslõugu

Kloostri-Metslõugu oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Padise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Padise külaga.
Ilmasoo

Ilmasoo oli küla Harjumaal, ajalooliselt Põllküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Madise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Madise külaga.
1346 on mainitud kohanime Ylmensalo, alodium Ylmezallo (mõis).
Kadakaotsa

Kadakaotsa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Perila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Perila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Perila külaga. Kadakaotsas elasid saunikud (saunaküla).
Kaersoo

Kaersoo oli küla Harjumaal, ajalooliselt Paasiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Salumäe ja Sambu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Salumäe ja Sambu külaga.
1249. aastast kuni Rootsi aja alguseni kuulus küla Tallinna piiskopile.
Kaiesoo

Kaiesoo oli küla Harjumaal, ajalooliselt Raasiku mõisa alal. 
Küla jääb tänapäeval Linnakse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. 
Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnakse külaga.
Kangla

Kangla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Aruküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järsi külaga.
Külast on teateid alates 1241 (Kangelæ).
Kangusti

Kangusti oli küla Harjumaal, ajalooliselt Klooga mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Maeru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Maeru külaga.
Külast on teateid alates 1712 (Kanggust).
Kaugemäe

Kaugemäe oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kiviloo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiviloo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiviloo külaga.
Külast on teateid alates 1690 (Kaugmeggi By).
Kibru

Kibru oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alliklepa ja Vintse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliklepa ja Vintse külaga.
Asula eksisteeris kahe osana: Suur-Kibru (eestirootsi Stora Kivra) ja Väike-Kibru (eestirootsi Lilla Kivra). 1977 liideti Suur-Kibru Alliklepa külaga ja Väike-Kibru Vintse külaga.
Kibru külas on sündinud tuntud paadipõgenik Johannes Lapmann.
Kimbalu

Kimbalu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kõnnu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõnnu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnu külaga. On märkimisväärne, et Kõnnu külaga liidetud Kimbalu küla moodustab Kõnnu külast lahustüki, mille vahele jäävad Kalme ja Murksi küla.
1920. aastatel loeti endisaegne Kimbalu küla Kõnnu asunduse osaks, ent 1930. aastatel eraldati see asundusest.
Laadrevälja

Laadrevälja oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vääna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vääna-Jõesuu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna-Jõesuu külaga.
Lagesöödi

Lagesöödi oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võlle küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võlle külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Lakseddi).
Lenderma

Lenderma oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Palvere ja Nõmbra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palvere külaga.
Külast on teateid alates 1241 (Lendælemet).
Liivaaugu

Liivaaugu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Perila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Perila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Perila külaga.
Miilimaa

Miilimaa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Haiba mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõnuste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõnuste külaga.
Küla moodustati 1920. ja 1930. aastatel.
Mäeranna

Mäeranna oli küla Harjumaal, ajalooliselt Rannamõisa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Muraste ja Suurupi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Muraste ja Suurupi külaga.
Külast on teateid alates 1900 (Мяеранна).
Nabala-Nõmme

Nabala-Nõmme (ka Nõmmeküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sookaera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sookaera külaga.
Külast on teateid alates 1871 (Nemme).
Nirgu

Nirgu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Voose küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Voose külaga.
Nõmmemõisa

Nõmmemõisa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ahisilla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ahisilla külaga.
Küla on nimetatud Nõmme karjamõisa järgi.
Padiküla

Padiküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Sausti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiili alevi, Sausti ja Vaela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiili alevi, Sausti ja Vaela külaga.
Küla on mainitud juba Taani hindamisraamatus (Pattas). 1744-1765 moodustati küla alale karjamõis ja küla ise hävis. Padiküla moodustati uuesti 1920. aastatel Sausti mõisa maadest.
Pagavere

Pagavere oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vääna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Püha küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Püha külaga.
Külast on teateid alates 1379 (Packeuore).
Peetrikindluse

Peetrikindluse (ka Peetri-Kindluseküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vääna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiia küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil selle küla, Peetrimõisa küla ja Vahi küla baasil moodustati uuesti Kiia küla.
Küla tekkis 1920. aastatel.
Detekteerimine

Detekteerimine on signaali muundamine sellisel viisil, et väljundiks saadakse vahelduvsignaali huvipakkuva parameetri väärtusele vastav väljundsignaal. Tavaliselt on selleks signaaliks alalispinge, mille suurus on kindlas vastavuses huvipakkuvast signaali parameetrist. Eelistatud vastavus on üldjuhul lineaarne sõltuvus.
Vahelduvsignaali amplituudi detekteerimiseks kasutatakse alaldeid. Erijuhul võidakse kasutada ka efektiivväärtuse mõõtjaid (ruutdetektoreid). Amplituudmodulatsiooni detekteerimisel ilmub moduleeriv signaal detektori väljundile alalispinge muutuse kujul. Kui alalduselemendina kasutatakse tugisignaali abil juhitavat lülitit (või mitut lülitit), siis saadakse sünkroonne alaldamine ehk sünkroondetekteerimine. Sõltuvalt tugisignaali faasist võib sünkroondetekteerimise teel detekteerida kas sünfaasset (0°) või kvadratuurset (90° nihutatud) signaali komponenti. Kvadratuurse amplituudmodulatsiooni (QAM) detekteerimisel vastavad neile sünfaasne komponent I ja kvadratuurne komponent Q (Inphase ja Quadrature).
Vahelduvsignaali sageduse detekteerimiseks kasutatakse sagedusdetektoreid või sagedusmõõtjaid. Raadiosagedusliku signaali sagedusmodulatsiooni detekteerimisel on väljundsignaaliks sageduse muutus pikaajalise keskmise sageduse suhtes.
Vahelduvsignaali faasi detekteerimiseks kasutatakse faasitundlikke lülitusi ehk faasidetektoreid. Raadiosignaali faasimodulatsiooni puhul kasutatakse teise (tugi-)signaalina kandevsignaali pikaajalise keskmise faasiga signaali.
Tugisignaalide saamiseks, aga ka sagedusmodulatsiooni detekteerimiseks saab kasutada automaatse faasisünkronisatsiooni süsteemi (faasilukk, PLL).
Amplituudi, sageduse ja faasi detekteerimist teostavaid seadmeid nimetatakse vastavalt amplituud-, sagedus- ja faasidetektoriteks.