tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Etnonüüm

Rahvanimetus ehk etnonüüm on rahva (etnose või subetnose) nimetus. Eestikeelsed etnonüümid kirjutatakse väikese algustähega.
Enda kohta käibel olev rahvanimetus ehk endanimetus on näiteks lätlastel "latvieši", poolakatel "Polacy" ja eestlastel "eestlased" (varem "maarahvas").
Eestlaste subetnoste hulka kuuluvad näiteks võrukesed (endanimetus "võrokõsõq"), mulgid, saarlased ja hiidlased (jagunevad seltsideks, mida eristatakse mikroetnonüümide abil). Tihtipeale, kuid mitte alati on need etnonüümid seotud muinas- või keskaega ulatuva maakondliku identiteediga. Setusid (endanimetus "setoq") peetakse vahel eraldi rahvaks.
Tim Montgomery

Timothy Montgomery (sündinud 25. jaanuaril 1975 Lõuna-Carolinas Gaffney linnas) on USA endine jooksja, 100 m jooksu maailmarekordi (9,78) omanik 14. septembrist 2002 kuni 14. juunini 2005.
Enne kergejõustikuga tegelema hakkamist mängis ta korvpalli ja ragbit. 
1996. aasta Atlanta olümpiamängudele Montgomery 100 m jooksus ei pääsenud, kuid võistles seal 4×100 m teatejooksus teiseks tulnud USA meeskonna koosseisus. 
Esimesed rahvusvahelised tiitlivõistlused, millel Montgomery individuaalselt osales, olid 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused, kus ta tuli Maurice Greene'i ja Donovan Bailey järel kolmandaks. 
1999 tuli ta individuaalselt kuuendaks, kuid võitis USA teatemeeskonna koosseisus kuldmedali. 
2000. aasta suveolümpiamängudel ta jälle individuaalarvestuses osaleda ei saanud, kuid võistles varumehena USA teatejooksumeeskonnas, mis võitis kuldmedali. 
14. septembril 2002 parandas ta Maurice Greene'i maailmarekordit 100 m jooksus 0,01 sekundiga. Taganttuul oli 2,0 m/s, mis on lubatud maksimum. 
2002 võitis ta kergejõustiku maailma karikavõistluste sarja.
USA antidopinguagentuur kahtlustab Montgomeryt keelatud ainete tarvitamises. 
11. juulil 2004 toimunud USA meistrivõistluste finaalis, mis olid ühtlasi Ateena olümpiamängude katsevõistlus, jäi Montgomery ajaga 10,13 seitsmendaks ja olümpiakoondisse ei pääsenud. Ta pani kaotuse dopingumenetlusest põhjustatud stressi arvele. 
Isiklikku.
Tim Montgomery on abielus Marion Jonesiga.
Komi Vabariigi vapp

Komi Vabariigi vapil on kujutatud punasel taustal kuldset ristikujulist pistrikku, kelle seljal on omakorda mütoloogilise kuldnaise (päikesejumala) Zarni Ani kuue põdrapeaga pärjatud nägu. 
Vapp võeti kasutusele 6. juunil 1994.
Komi Vabariigi lipp

Komi Vabariigi lipp on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Komi Vabariigi lipp.
Lipp kinnitati 27. novembril 1991 Komi NSV lipuna ning 6. juunil 1994 kinnitati see uue seadusega ametlikult Komi Vabariigi lipuks.
Lipu kirjeldus.
Komi Vabariigi lipp on sini-rohe-valge trikoloor.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3 (27. novembrist 1991 kuni 17. detsembrini 1997 oli see 1:2).
Sümbolite tähendused.
Lipu värvid annavad edasi Komimaa looduse omapära. Sinine tähendab taevalaotust ning põhjala suursugusust ja avarust. Roheline on lootuse ja külluse värv, mis sümboliseerib komide põhirikkust – hõlmamatut taigat. Valge on aga lume värv ning tähistab põhjala looduse puutumatust, lihtsust ja karmust ning märgib Komimaa kuulumist põhjapoolseimate maade hulka. Teise tõlgenduse järgi tähistab valge seal elavate rahvaste ja nende kultuuride võrdsust ning ühtsust. Märkimisväärne on ka komide lipu sarnasus hõimurahva eestlaste rahvuslipuga.
Maahoki

Maahoki on sportlik pallimäng, mida mängitakse võistkondlikult muru- või liivakattega väljakul, mille mõõtmed on 91×50...55 m. Püütakse palli kepiga vastasvõistkonna väravasse lüüa.
Ajalugu.
Muinas-Egiptuses mängiti maahokiga sarnast mängu, kuid tänapäevase väljanägemise sai maahoki 1800. aastatel Inglismaal. Esimesed maahokireeglid kehtestati 1852. aastal. Hokiassotsiatsioon "Hockey Association" loodi Inglismaal 1886 ja see laienes hiljem rahvusvaheliseks liiduks FIHG, mis praegu kannab nime Rahvusvaheline Hokiföderatsioon (FIH; "Fédération Internationale de Hockey").
Väljak ja mänguvahendid.
Maahokit mängitakse välisväljakul. Välisväljak on kaetud kas muru- või liivakattega. Väljak on 91 m pikk ja 50–55 m lai. Väljakule on märgitud keskjoon ja neljandikjooned. Väljaku kummaski otsas on värav, mille ees on väravast 14,6-meetrine kaar. Värav on 3,66 m lai, 2,13 m kõrge ja vähemalt 1,22 m sügav.
&lt;br&gt;Mängupall on üldiselt valge ja kõva, selle ümbermööt on 22,4–23,5 cm ja kaal 156–163 grammi. Mängukepi pikkus pole reglementeeritud, kuid tavaliselt on ta 90 cm pikkune ja kaalub 340–794 grammi.
Sisehoki on omaette ala. Siseväljak on 40 m pikk ja 20 m lai. Värav on sama mööduga, mis käsipallis, 3 m lai ja 2 m kõrge. Väljakul on korraga 5 + 1 mängijat. Suurim erinevus välis hokist on see, et palli ei saa tõsta põrandalt, välja arvatud situatsioon, mis tekib palli väravasse suunamisega. Väljaku ääres on madalad puuääred, mida võib kasutada mänguolukorras. Otsesed pallilöögid on keelatud. Sisekepid ja -pallid on kergemad, kui välismängijatel. Reeglid on ka enam-vähem samad mis välistingimustes.
Mängu kulg.
Mängu aeg on 4×15 minutit. Väljakul on korraga 11 mängijat, kellest üks on väravavaht. Võistkonda võib kuuluda 8–16 mängijat ja mängu alustamiseks on tarvis vähemalt 8 mängijat. Vahetused on lubatud ja vahetuste arvu ei ole piiratud.
&lt;br&gt;Väljakumängijad saavad mängida ainult kepiga. Palli ei tohi puudutada jalaga ega mingi muu kehaosaga. Värav loetakse lööduks siis, kui see lüüakse väravakaare seest.
&lt;br&gt;Väravavaht võib väravakaare sees palli puutuda ükskõik millise kehaosaga, kuid ei tohi käega või kehaga katta palli vastasvõistkonna mängija eest. Väravakaarest väljaspool tohib väravavaht palli puutuda ainult kepiga.
&lt;br&gt;Ohtlik mängimine on keelatud. Näiteks ei tohi palli lüüa põlvedest kõrgemalt, keppi võib kasutada ainult palliga mängimiseks. See tähendab, et löögid kepiga vastase kepi pihta või kehapiirkonda on keelatud. Löögiolukorras ei tohi kepp tõusta õlast kõrgemale.
1928. aasta taliolümpiamängud

1928. aasta taliolümpiamängud olid II taliolümpiamängud. Need toimusid 11.–19. veebruarini 1928 Šveitsis Sankt Moritzi linnas. 
Sankt Moritz kinnitati olümpialinnaks Rahvusvahelise Olümpiakomitee XXIV istungjärgul Lissabonis 1926. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Davos ja Engelberg (mõlemad Šveits).
Korralduskomitee president oli Šveitsi Olümpiakomitee president William Hirschi. 
Olümpiamängudel osales 25 riiki 464 sportlasega, neist 26 naist. Naised võistlesid ainult iluuisutamise üksiksõidus ja paarissõidus.
Esimest korda võtsid taliolümpiamängudest osa Argentina, Eesti, Holland, Jaapan, Leedu, Luksemburg, Mehhiko, Rumeenia ja Saksamaa. 
Suurim võistkond oli Saksamaal (44 sportlast).
Olümpiamängud avas Šveitsi president Edmund Schulthess. Olümpiavande andis kahevõistleja Hans Eidenbenz.
1928. aasta taliolümpiamängude edukaim riik oli ülekaalukalt Norra, kelle sportlased võitsid kokku 15 medalit, sealhulgas kuus kulda. Kuue medaliga oli tiikidest teisel kohal Ameerika Ühendriigid. Enam kui ühe medali võitsid ka Austria, Rootsi ja Soome. Korraldajamaa Šveits võitis ühe pronksmedali, mis on korraldajamaade kõige tagasihoidlikum medalisaak taliolümpiamängude ajaloos.
Norralanna Sonja Henie võitis seal iluuisutamise naiste üksiksõidus esimese kuldmedali. Henie oli 1928. aasta mängudel vaid 15-aastane ja temast sai toona kõige noorem olümpiavõitja. Vigastatud põlvega võistelnud Rootsi iluuisutaja Gillis Grafström võttis üksiksõidus taas olümpiavõidu (see oli tema kolmas olümpiavõit sel alal, kui võtta arvesse ka 1920. aasta suveolümpiamängude iluuisutamisvõistlused).
Murdmaasuusatamise 50 km distantsil saavutasid rootslased kolmikvõidu. Kuldmedali võitnud Per-Erik Hedlund edestas kaasmaalast Gustaf Jonssoni koguni 13 minuti ja 27 sekundiga, mis on ülekaalukaim võit sel alal taliolümpiamängudel. 50 km distantsi muutis keerukaks asjaolu, et võistluse ajal tõusis õhutemperatuur 0 kraadist 25 kraadini päikese käes.
Enim medaleid võitis 1928. aasta taliolümpiamängudel Norra kiiruisutaja Bernt Evensen, kes võitis ühe kuld-, ühe hõbe- ja ühepronksmedali. Vähemalt kaks medalit võitsid veel norralased Johan Grøttumsbråten (murdmaasuusatamises ja kahevõistluses) ja Ivar Ballangrud (kiiruisutamises), soomlane Clas Thunberg (kiiruisutamises) ning ameeriklane Jennison Heaton (bobisõidus ja skeletonis). Nii Grøttumsbråten kui ka Thunberg võitsid mõlemad vähemalt kaks medalit ka eelmistel taliolümpiamängudel.
Spordialad.
Mängudel jagati kaheksal spordialal välja kokku 14 komplekti medaleid. Erinevalt 1924. aasta taliolümpiamängudest toimus patrullsuusatamine nüüd medaliala asemel vaid näidisalana.
Sankt Moritz

Sankt Moritz [sankt m'oorits] on vald Šveitsi kaguosas Graubündeni kantonis Engadini orus Sankt Moritzi järve ääres.
Sankt Moritzis toimusid 1928. ja 1948. aasta taliolümpiamängud.
Puntland

Puntland on end iseseisvaks kuulutanud ja faktilise autonoomiaga piirkond Somaalia kesk- ja idaosas. Ta piirneb lõunas Somaalia, edelas Edela-Somaalia ja Etioopia, läänes Somaalimaa ja idas India ookeaniga.
Puntlandi rahvastikust moodustavad põhiosa Darodi klanni kuuluvad dolbohanta, majertaini ja warsangeli rahvad.
Puntland moodustas põhiosa Itaalia Somaalimaast, mis 1960 iseseisvus ja sai nimeks Somaalia.
1969, kui Somaalias tuli riigipöördega võimule Siad Barre, algasid Puntlandis rahutused, mis kestsid mitu aastat. Kuna Siad Barre võttis sotsialistliku suuna (ja pärast NSV Liiduga tülliminekut kapitalistliku), aitasid NSV Liit ja USA tal mässulistega võidelda. Kui USA abi keskvalitsusele lõpetas, algasid Puntlandis taas rahutused. Siad Barre kukutati 1991 ning 1990–1998 ei olnud Puntlandis õiget võimu. Somaaliasse viidi USA väed ÜRO rahuvalvejõudude koosseisus, kuid need viidi ära, kui rahuvalvajaist suur osa 3. märtsil 1995 mõrvati.
Autonoomia kuulutati välja 23. juulil 1998. Presidendiks sai Puntlandi Päästmise Demokraatliku Rinde juht Cabdulaahi Yuusuf Axmed, kes (ligi aastase vaheajaga) valitses Puntlandi oktoobrini 2004, mil valiti Somaalia presidendiks. 2024. aasta aprillis teatas Puntland, et hakkab Somaalia põhiseaduslike muudatuste üle vaidluses tegutsema funktsionaalselt iseseisva riigina.
Puntlandi piirid on kindlaks määramata. Erinevalt teistest end Somaalias iseseisvaks kuulutanud piirkondadest ei taotle Puntland rahvusvahelist tunnustust. Ta soovib olla föderaalne vabariik Somaalia koosseisus. See võimaldab Puntlandi riigitegelastel saada tähtsaid ametikohti ka keskvalitsuses.
Detsembris 2004 sai Puntland kannatada tsunami tagajärjel. Rahvusvahelist abi Puntlandile eriti ei antud: puudus keskvõim, mille kaudu abi jagada, ja materiaalne kahju oli väiksem kui mitmes teises riigis. Somaalia pole ebastabiilsuse tõttu ka turismipiirkond.
Oneiroloogia

Oneiroloogia on õpetus ja uurimissuund unenägudest. 
Oneiroloogia püüab tänapäeval leida seoseid aju talitluse ja unenägude vahel ning aru saada, kuidas aju une nägemise ajal töötab. 
Oneiroloogia ei tegele unenägude tõlgendamisega nendest tähenduse otsimise mõttes, pigem tegeletakse uneprotsesside kvantitatiivse kirjeldamisega.
Oneiromantia

Oneiromantia on unenägude järgi ennustamine, ka unenägude seletamine.
Paljudes muistsetes kultuurides arvati, et unenäod on jumalate antud ended. Juba muistsed hiinlased, egiptlased, indialased, juudid, kreeklased ja roomlased uskusid, et unenägude abil on võimalik tulevikku ennustada.
Autoralli

Autoralli on autospordi ala, millel võisteldakse tehases valmistatud, kuid modifitseeritud autodega tavalistel autoteedel. Rallipaari moodustavad kaks võistlejat: juht (piloot ehk roolikeeraja) ja kaardilugeja.
Kõige tuntumad ja kõrgetasemelisemad võistlused autorallis on autoralli maailmameistrivõistlused. Võistlusi korraldatakse ka regionaalselt ja riigisiseselt.
Ralli eesmärk.
Rallivõistlusel on marsruut, ülesõidud, kiiruskatsed ja ajakontrollipunktid (AKP-d) ette antud.
Kiiruskatsele või starti minnes peab rallisõitja järgima üldiseid liikluseeskirju, ning hooldekohast starti hilinemisel määratakse trahviaeg.
Kiiruskatsed toimuvad tavaliiklusele suletud teedel. Kiiruskatseid on üldiselt 3–10 kogupikkusega 60–300 km, kuid näiteks maailmameistrivõistlustel on üle 20 kiiruskatse, mille kogupikkus peab varasema 400 km asemel alates 2005. aastast jääma vahemikku 340–360 km.
Võistluse võidab see võistkond, kes jõuab finišisse kõige väiksema ajakuluga. Kui juhtub, et saadakse ühesugune aeg (maailmameistrivõistlustel pole seda veel kunagi juhtunud), siis võitjaks tuleb see, kes võitis esimese kiiruskatse, selle võrdsuse korral teise ja nii edasi.
Ralli ohutusplaan.
Ralli ohutusplaan on dokument, mida peab järgima, et võistlus saaks toimuda ohutult. See on ka dokument, mis tõestab, et võistluse korraldajad on hinnanud ralli võimalikke riske ja planeerinud, kuidas neid minimeerida ja läbi viia ohutu võistlus. Enamus rallisid on juba loonud tõhusa ohutusplaani, kuid kõik ei võta piisavalt arvesse pealtvaatajate ohutuse erinõudeid. Ohutusplaan on lisakatsetel sõitmiseks vajalik. Plaan näitab, milliseid meetmeid on rakendatud ja mida on ette võetud õnnetusjuhtumi toimumise tõenäosuse vähendamiseks või vältimiseks, ning mis tahes vahejuhtumite tagajärgede leevendamiseks. Plaan tuleks saata ASN/FIA-le vähemalt üks kuu enne võistlust, et ohutusvaatleja /meditsiiniline esindaja saaks seda uurida ja vajaduse korral soovitada või taotleda muudatusi. Parim variant on, et ohutusvaatleja külastab ralli marsruuti kaks kuud enne võistlust, et läbida iga lisakatse koos ohutusülemaga või võistluse juhiga. Lisakatse kontroll hõlmab ohu kindlakstegemist, riskihindamist ja riskide vähendamise protsessi. Seda protsessi tuleb rakendada tervel lisakatsel, mitte ainult pealtvaatajate alades. Kogu ülevaatuse käigus vaadeldakse pealtvaatajate asukohti - peamiselt asukoha seadistamist, keelualasid ja juurdepääsu, samuti võistlejate turvalisust. Antud kontrolli käigus võib teha muudatusi ohutusplaanis. Ohutusplaan on dokument, mida tuleks igal aastal uuendada vastavalt varasematel võistlustel/aastatel saadud kogemustele.
Tunnustamata riikide loend

Tunnustamata riikide loend on riikide loetelu, mis on faktiliselt iseseisvad, kuid rahvusvahelise üldsuse ja ÜRO poolt "de iure" tunnustamata riigid. Montevideo konventsiooni järgi on riigi tunnusteks (ja seega ka riigiks olemise eeldusteks) alaline elanikkond; kindlaksmääratud territoorium; toimiv valitsus ja võime astuda suhetesse teiste riikidega. Tunnustamata riigid täidavad ära konventsiooni esimesed kolm tunnust, kuid nende võime luua suhteid teiste riikidega on piiratud, sest rahvusvaheline üldsus ei tunnista neid mingitel põhjustel seaduspäraste riikidena. Enamik tunnustamata riikidest on tegelikult siiski piiratud tunnustusega, st vähemalt üks rahvusvaheliselt tunnustatud riik tunnistab eralduda sooviva valitsuse õigust iseseisvusele. Tunnustamata riikide vastandiks on rahvusvaheliselt "de iure" tunnustatud riigid, mis vastavad kõigile neljale tingimusele.
Tunnustamata riigid.
Vaid kaks riiki pole saanud üheltki ÜRO liikmesriigilt ametlikku tunnustust ja on seega täielikult tunnustamata riigid.
Lisaks eelpool mainitud riikidele on maailmas mitmeid riike, mis on tunnustamata, kuid ei täida ka ülejäänud kolme riigi tunnust:
Piiratud tunnustusega riigid.
Kuuel riigil maailmas puudub laiem rahvusvaheline tunnustus ning nad ei ole ÜRO-s tegevad, kuid neid on tunnustatud vähemalt üks rahvusvaheliselt tunnustatud riik. 
Lisaks eelmainitud riikidele on piiratud tunnustus ka mitmel ÜRO liikmesriigil: Armeeniat, Küprost ja Lõuna-Koread ei tunnustata ühe liikme poolt, Hiina Rahvavabariiki ei tunnusta 13 liikmesriiki. Põhja-Koread ei tunnusta 7 liikmesriiki ja Iisraeli ei tunnusta 28 liikmesriiki. ÜRO vaatlejaliiget Palestiinat tunnustab 138 liikmesriiki ja ei tunnusta riigina 55 liikmesriiki.
Veepall

Veepall on võistkondlik pallimäng, mis toimub vees (basseinis). 
Veepallivõistlus toimub basseinis, mille mängualana tähistatud ala pikkus on 30 m ja laius 20 m (naistel vastavalt 25×17 m). Vee sügavus ei tohi olla alla 1,8 m. Ühel pool võistleb korraga seitse mängijat, kellest üks on väravavaht.
Mänguala kummalgi poolel olevad tähised näitavad kaugust väravast (2, 4 ja 7 m). Värava kõrgus peab olema veepinnast 0,9 m ja postide vahe 3 m. Vettpidava palli ümbermõõt on 68–71 cm ja kaal 400–500 g.
Võistkonda võib kuuluda kuni 13 mängijat, kellest mängida saab korraga 7. Ühe võistkonna mängijad kannavad tumesiniseid ja teise omad valgeid ujumismütse. Väravavahil on punane peakate.
1997 XF11

(35396) 1997 XF11 on Maa-lähedane asteroid, mille avastas 6. detsembril 1997 USA astronoom Jim Scotti Kitt Peaki observatooriumi 77 aastat vana 36-tollise teleskoobiga Arizona Ülikooli kosmosevaatluseprojekti raames.
Seejärel jälgisid seda asteroidi, mille tähesuurus oli umbes 20, põhjalikumalt kaks Jaapani amatöörastronoomi. 
Nende vaatlustulemustest selgus, et ta võib Maale küllalt lähedale tulla.
Et asteroidi läbimõõduks hinnatakse 1,5 km, 
mis on Maale läheneva asteroidi kohta ähvardavalt suur, siis hakkas asi huvitama juba suuremat 
hulka astronoome. Selgus, et 26. oktoobril 2028 tuleb ta eriti lähedale.
Algselt hinnati minimaalseks vahekauguseks 800 000 km või koguni 50 000 km, mis aga osutus siiski vääraks. Päikesesüsteemi väikekehade spetsialisti Brian Marsdeni teatel on lähim kaugus Maast umbes 950 000 km, mis on suhteliselt ohutu.
1997 XF11 on 2028. aasta 26. oktoobri varastel õhtutundidel selge ilma korral ka Eestis palja silmaga nähtav.
Kui sellise suurusega asteroid peaks Maaga kokku põrkama kiirusel 
60 000 km/h, vallandub 300 000 megatonnine 
energia, mis ületab 20 miljonit korda Hiroshimale heidetud pommi energia.
2002 NT7

2002 NT7 on Maa-lähedane objekt, asteroid, mille avastas 25. juulil 2002 USA-s asuv teleskoop.
See 1,2 km läbimõõduga asteroid, mis liigub otse 
Maa suunas, võis esialgsete arvutuste kohaselt 1. veebruaril 2019 Maaga kokku põrgata.
See oli esimene NASA Maa-lähedaste objektide programmi raames avastatud objekt, mis sai Palermo skaala järgi positiivse hinde.
Vahepeal peeti teda koguni kõige ohtlikumaks seni avastatud kosmoseobjektiks. Kokkupõrke tõenäosuseks hinnati umbes üks miljondik.
Nüüd seda kokkupõrget enam tõenäoliseks ei peeta. Edasiste vaatlustega on objekti ohtlikkushinnet alandatud. 25. juulil 2002 oli hindeks Palermo skaalal –0,25. Siiski võib sellise objekti avastamist, mille esialgne hinne ületas 0,0, pidada tähtsaks sündmuseks Maa-lähedaste objektide vaatlemise programmis.
1. augustil 2002 objekt kustutati ohtlike objektide nimekirjast vähemalt 100 aastaks.
Sellise asteroidi kokkupõrke plahvatusjõud võrduks 1,2 megatonni trotüüli plahvatusega, 
kokkupõrge hävitaks terve kontinendi ning tooks kaasa suuri kliimamuutusi.
2004 AS1

2004 AS1 on asteroid, mis avastati rühma USA astronoomide poolt 13. jaanuaril 2004.
Esialgu kardeti, et 30-meetrise läbimõõduga kosmiline objekt, võib tabada Maad järgmise 36 tunni jooksul tõenäosusega üks neljale. Õnneks oli tegu siiski valehäirega.
2004 AS1 osutus märgatavalt suuremaks, kui esialgu arvati. Tegemist oli 500-meetrise läbimõõduga kivikamakaga. Maast möödus see 12 miljoni kilomeetri kauguselt ehk 32 korda kaugemalt kui Kuu.
4179 Toutatis

4179 Toutatis ehk Toutatis on Apollo-tüüpi ja Alinda-tüüpi Marsi orbiidiga lõikuv asteroid.
Tema orbiit on kaootiline, sest tal on Jupiteriga orbitaalresonants 3:1. Ka Maa gravitatsiooniväli mõjutab Toutatist tugevalt, tekitades orbitaalresonantsi 4:1.
Periheel on 0,9201 astronoomilist ühikut, afeel 4,1025 astronoomilist ühikut.
Lähedane möödumine Maast.
Et Toutatise orbiidi kalle on kõigest 0,47° ning sideeriline tiirlemisperiood 3,99 aastat (peaaegu täisarv), siis möödub Toutatis iga nelja aasta tagant Maa lähedalt (väikseim kaugus on olnud 0,006 astronoomilist ühikut).
Kõige napim asteroidi möödumine Maast viimasel ajal leidis aset 29. septembril 2004. aastal kell 16.37 Eesti suveaja järgi kauguselt, mis on vaid neljakordne vahemaa Maast Kuuni (0,0104 aü ehk 1 549 719 kilomeetrit). Asteroidi kiirus Maast möödumisel oli 33 000 km/h.
Toutatis pole olnud Maale nii lähedal pärast 1353. aastat ja ei saa uuesti olema nii lähedal enne 2562. aastat. 9. novembril 2008 aastal möödub Toutatis Maast 0,0503 aü kauguselt. 1996. aasta detsembris möödus ta Maast 5,3 miljoni kilomeetri kauguselt, seega 14 korda Kuust kaugemalt kui 2004. aastal.
Pöörlemine.
Toutatise pöörlemine on kahe erineva perioodilise liikumise summa, mis on mitteperioodiline. Toutatiselt vaadates paistaks Päike tõusmas ja loojumas näivalt juhuslikes kohtades ja juhuslikel aegadel. Sellist pöörlemist ei ole teada ühelgi teisel asteroidil.
Kuju.
Radarvaatlused on näidanud, et Toutatis on väga ebakorrapärase kujuga keha, mis koosneb kahest "sagarast", mille maksimaalsed laiused on vastavalt 4,6 ja 2,4 kilomeetrit. On arvatud, et asteroid on kujunenud kahe keha liitumisel.
Avastamine.
Toutatise avastas 1989. aastal Prantsuse astronoom Christian Pollas koos kahe kaaslasega.
Nad andsid asteroidile nime keldi sõjajumala Toutatise (Teutates) järgi, kes figureerib Asterixi koomiksis. Asterix ja tema sõbrad on Toutatise kaitse all, mistõttu nad ei karda mitte midagi peale selle, et taevas võib neile pähe langeda.
Kokkupõrkekartused.
Lähematel sajanditel pole Toutatise kokkupõrget Maaga karta.
Kui Toutatis põrkaks Maaga kokku, vallanduks kümnete tuhandete vesinikupommide plahvatusele vastav energia, mis põhjustaks tohutuid purustusi. Tolmupilved varjaksid päikesevalguse ning tekiks tuumatalve taoline olukord.
Märtsis 2004 levisid kuulujutud, et Maa on Toutatisega kokku põrkamas. Ennustati Kristuse teist tulemist või USA tuumarünnakut asteroidi kahjutukstegemiseks.
2004 FH

Asteroid 2004 FH on Maa-lähedane asteroid.
2004. aasta 18. märtsi õhtul möödus Maast väga lähedalt 2004 FH nime kandev asteroid, mis eeldatavasti oli ainult 25 m läbimõõduga. Objekt avastati vaid mõni päev varem, 15. märtsil.
Maast möödus see 43 000 kilomeetri kauguselt 18. märtsil kell 22.08 maailmaaja järgi. Selliseid lähedalt möödumisi tuleb üsna sageli ette, enamasti jäävad need märkamatuks.
Kui asteroid oleks olnud kokkupõrkekursil, põlenuks ta atmosfääris enne maapinnale jõudmist. Asteroid oli Maale kõige lähemal siis, kui lendas üle Atlandi ookeani lõunaosa.
Astronoomid ei välista võimalust, et see asteroid ja meie planeet kunagi jälle kohtuvad. Mõned eksperdid kahtlevad, kas tegemist on asteroidiga ja oletavad, et see võib olla ka mõni vana kanderakett.
2003 SQ222

2003 SQ222 on meteoorkeha, mis 27. septembril 2003 möödus Maast 88 000 kilomeetri kauguselt. See oli sel ajal Maast teadaolevalt kõige lähemalt möödunud taevakeha. 
Selle läbimõõt on 4–8 m. Ta teeb tiiru ümber Päikese iga 1,85 aasta tagant. 
Objekti avastasid USA-s Arizona osariigis asuva Lowelli observatooriumi astronoomid 11 tundi pärast hetke, kui tema kaugus Maast oli kõige väiksem.
Ekspertide sõnul oli taevakeha liiga väike, et Maale tõsist ohtu kujutada.
Aarsus

Aarsus (inglise keeles "arity") on matemaatikas tehte operandide arv, funktsiooni või operaatori argumentide arv.
Funktsiooni aarsusega "n" ehk "n"-aarset funktsiooni nimetatakse ka n muutuja funktsiooniks.
Et seost saab vaadelda funktsioonina, mille väärtusteks on tõeväärtused, siis saab rääkida ka seose aarsusest, mis on tema kohtade arv.
Universaalalgebra või mudeli signatuuri elemendi aarsus on suvaliselt määratud naturaalarv ning see määrab vastava algebralise tehte või seose aarsuse.
Aarsus omistatakse matemaatilises loogikas ka funktsioonisümbolitele ja predikaadisümbolitele ning see langeb kokku nende poolt tähistatavate funktsioonide (tehete) ja predikaatide (seos)te aarsusega.
Kui tehte aarsus on 0, siis on tegemist nullaarse tehtega, mis määrab konstandi.
1-aarset tehet nimetatakse unaarseks tehteks, 2-aarset binaarseks tehteks ning 3-aarset ternaarseks tehteks. Üldjuhul räägitakse "n"-aarsest tehtest.
Algebraline tehe

"n"-aarne ehk "n"-kohaline algebraline tehe ehk algebraline operatsioon hulgal on kujutus kõikide n-korteežide hulgalt hulgal "A" hulka "A" ehk funktsioon "n"-kordselt otsekorrutiselt "An" hulka "A".
Elemente, mis on korteežide liikmed, nimetatakse operandideks, korteeži kujutist (funktsiooni väärtust) nimetatakse tehte tulemuseks. 
Naturaalarvu "n" nimetatakse tehte aarsuseks. 
1-aarne tehe on unaarne tehe ehk lihtsalt funktsioon ehk ühe muutuja funktsioon "f": "A" -&gt; "A" hulgal "A"; 2-aarne tehe on binaarne tehe ehk kahe muutuja funktsioon "f": "A" × "A" -&gt; "A"; 3-aarne tehe on ternaarne tehe. 
Ternaarse tehte näide on vektorkorrutise üldistus neljamõõtmelises ruumis R4, kus kolme vektori vektorkorrutis on teatav vektor, mis on risti kõigi kolme vektoriga. 
Kui "n"=0, siis on tegemist nullaarse tehtega, mis fikseerib mingi elemendi hulgal "A". 
Hulk, millel on defineeritud algebralised tehted, on universaalalgebra. Algebraliste struktuuride defineerimisel võidakse lisada mingeid tingimusi (aksioome). 
Algebralise tehte kinnisus (nõue, et tehte tulemus kuuluks hulka "A") sisaldub algebralise tehte mõistes ning seda ei ole tarvis eraldi aksioomiga nõuda. 
Näiteks poolrühm on hulk, millel on defineeritud assotsiatiivne binaarne algebraline tehe. 
Lõpmatukohalised tehted.
20. sajandil on hakatud rääkima ka lõpmatukohalistest tehetest, mis on defineeritud kujutustena otsekorrutiselt "Aα" hulka "A", kus α on mis tahes kardinaalarv. Nende tehete uurimine ei kuulu algebra raamidesse.
Comrat

Comrat (gagauusi Komrat) on linn Moldovas, Gagauusia autonoomse territoriaalüksuse keskus. 
Comrat on teada 19. sajandist. Linn aastast 1957. Oli Moldaavia NSV rajoonikeskus. Comratis on traditsiooniliselt tegeldud veinivalmistamise ja vaibakudumisega.
1991. aastal avati Comratis Comrati Riiklik Ülikool.
70% elanikest on gagauusid.
Tehe

Tehe ehk operatsioon on toiming, mis seab mingi kindla tulemuse kindlate eeskirjade järgi vastavusse ühe või enama matemaatilise objektiga (nt liitmine, jagamine, ruutjuure võtmine). 
Üldistatult on tehe kujutus hulkade "A"1, ..., "A""n" otsekorrutiselt "A"1 × "A"2 × ... × "A""n" hulgale "B". 
Kui "n" = 0, siis fikseerib tehe mingi elemendi "b" hulgast "B". 
Naturaalarv "n" on tehte aarsus. 0-aarset tehet nimetatakse nullaarseks ehk nullkohaliseks, 1-aarset unaarseks ehk ühekohaliseks, 2-aarset binaarseks ehk kahekohaliseks ja 3-aarset ternaarseks ehk kolmekohaliseks tehteks. 
Erijuhul, kui "A"1 = "A"2 = ... = "A""n" = "B", on tegemist algebralise tehtega. Sageli mõeldaksegi tehte all algebralist tehet.
Tehtemärgid.
Tehtemärgid on märgid, millega aritmeetikas ja algebras tähistatakse tehteid:
Tehtemärkide ette ja järele jäetakse tühik.
Moldova asulate loend

"Siin on loetletud Moldova asulaid."
A.
Abaclia - Anenii Noi
B.
Basarabeasca - 
Bălți - 
Bender - 
Biruința - 
Briceni - 
Bucovăț
C.
Cahul - 
Camenca - 
Cantemir - 
Căinari - 
Călărași - 
Căușeni - 
Ceadîr-Lunga - 
Chișinău - 
Cimișlia - 
Codru - 
Comrat - 
Cornești - 
Costești - 
Crasnoe - 
Cricova - 
Criuleni - 
Cupcini
D.
Dnestrovsc - 
Dondușeni - 
Drochia - 
Dubăsari - 
Durlești
E.
Edineț
F.
Fălești - 
Florești - 
Frunză
G.
Ghindești - 
Glodeni - 
Grigoriopol
H.
Hîncești
I.
Ialoveni - 
Iargara
L.
Leova - 
Lipcani
M.
Maiac - 
Mărculești
N.
Nisporeni
O.
Ocnița - 
Orhei - 
Otaci
R.
Rezina - 
Rîbnița - 
Rîșcani
S.
Sîngera - 
Sîngerei - 
Slobozia - 
Soroca - 
Strășeni - 
Șoldănești - 
Ștefan Vodă
T.
Taraclia - 
Telenești - 
Tiraspol - 
Tiraspolul Nou
U.
Ungheni
V.
Vadul lui Vodă - 
Vatra - 
Vulcănești
1936. aasta taliolümpiamängud

1936. aasta taliolümpiamängud olid IV taliolümpiamängud, mis toimusid 6.–16. veebruarini 1936 Saksamaal Garmisch-Partenkirchenis.
Garmisch-Partenkirchen on tuntud ka nimelühendiga Ga-Pa. Garmisch on rajatud aastal 802 (esimene ajalooline mainimine), Partenkirchen aastal 257. Asulad ühendati 1935. aastal. 
Garmisch-Partenkirchen asub Lõuna-Saksamaal Baieri liidumaal, umbes 70 km Münchenist. Alpide jalamil, 710 meetrit üle merepinna.
Olümpialinnaks kinnitati ROK-i 29. istungil Barcelonas 1931. aastal.
Korralduskomitee president oli Dr. Karl Ritter von Halt (1891–1964).
Olümpiamängudel osales 28 riiki. Esimest korda võtsid osa Austraalia, Bulgaaria, Hispaania, Kreeka, Liechtenstein ja Türgi. 
Mängudel osales 668 sportlast, neist 80 naist. 
&lt;br&gt;Suurim võistkond oli Austrial – 97 sportlast.
Spordialad.
Olümpiamängudel jagati välja 17 komplekti medaleid (lisandusid 4 × 10 km teatesuusatamine meestele ja Alpi kahevõistlus nii meestele kui ka naistele).
Näidisaladena olid kavas kurling ja partullsuusatamine. 
Olümpiamängud avas riigikantsler Adolf Hitler. Olümpiavande andis kahevõistleja Wilhelm Bogner. 
Olümpiamargid: Saksamaa postiteenistus andis välja kolmemargilise taliolümpiaseeria. Markidel oli kujutatud kiiruisutajat, suusahüppajat ja bobisõitjaid. 
Edukaim riik medalite arvult oli Norra (7 kuld-, 5 hõbe- ja 3 pronksmedalit). Teise koha pälvis korraldajamaa Saksamaa (3 kuld-, 3 hõbemedalit), kolmas oli Rootsi (2 kuld-, 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit). 
Edukaim sportlane olümpiamängudel oli Norra kiiruisutaja Ivar Ballangrud kolme kuld- ja ühe hõbemedaliga.
1996 JA1

Meteoorkeha 1996 JA1
14. mail 1996 avastati 170 m (maksimaalselt kuni 500 m) diameetriga meteoorkeha "JA1" vaid neli päeva enne selle möödumist Maast 19. mail, seda ainult 450 000 km kauguselt ja 93 000 km/h kiirusega. See on vaid veidi kaugemalt kui on meie igapäevane kaaslane: Kuu.
Kui 1996 JA1 liikumistrajektoor oleks kattunud Maa omaga ja ta tabanuks Maa mõnd piirkonda, järgnenuks ökokatastroof koos kümnete, ehk isegi sadade tuhandete inimohvritega.
Vaata ka Asteroid
1948. aasta taliolümpiamängud

1948. aasta taliolümpiamängud olid V taliolümpiamängud, mis toimusid 30. jaanuarist kuni 8. veebruarini 1948 Šveitsis Sankt Moritzis, kus 1928. aastal peeti teised taliolümpiamängud.
Teise maailmasõja tõttu 1940. ja 1944. aastal taliolümpiamänge ei peetud. 1936. aastal anti 1940. aasta talimängude korraldamise õigus Sapporole, mis 1938. aasta suvel siiski loobus Jaapani-Hiina sõja pärast (samal ajal oli ka suvemängude korraldaja Tokio).
ROK-i 38. istungil Londonis 1939. aastal valiti taliolümpialinnaks hoopis uuesti Garmisch-Partenkirchen (läbiviimine 2. veebruar – 11. veebruar 1940). Samal istungil sai 1944. aasta talimängude korraldajaks Cortina d'Ampezzo (Itaalia). Teised kandideerinud linnad olid Montréal ja Oslo. 
Pärast sõda (1945. aasta augustis) kogunenud ROK võttis vastu põhimõttelise otsuse olümpiamängude jätkamiseks ja kinnitas samas 1948. aasta taliolümpialinnaks Sankt Moritzi, millest sai esimene linn, kus talimänge korraldati teist korda. Kinnitav otsus tehti ROK-i 39. korralisel istungil Lausanne'is 1946. aastal.
Korralduskomitee president oli Marcel Henninger.
Olümpiamängudel osales 28 riiki 669 sportlasega, neist 77 naist. Esimest korda osalesid Island, Liibanon, Lõuna-Korea, Taani ja Tšiili. Sõjasüüdlastele Saksamaale ja Jaapanile osavõtukutset ei saadetud.
Suurimate võistkondadega osalesid Šveits ja USA – 100 sportlast.
Spordialad.
Olümpiamängudel jagati välja 22 komplekti medaleid (uuesti võeti kavva kelgutamine skeletonidel, mäesuusatamise programmi lisati Alpi kahevõistluse kõrvale kiirlaskumine ja slaalom nii meestele kui ka naistele). Näidisaladena olid kavas patrullsuusatamine ja talvine viievõistlus.
Olümpiamängud avas Šveitsi president Enrico Celio.
Olümpiatule süütas jäähokimängija Richard (Bibi) Torriani, olümpiapronks 1928 ja 1948. Olümpiavande andis Richard Torriani.
Olümpiamargid: Šveitsi postiamet andis välja neljamargilise taliolümpiaseeria. Kahel margil oli kujutatud sümboleid koos olümpiarõngastega (esimest korda talispordi sümbolina lumehelves), teistel markidel šveitslaste populaarsemad spordialad kiirlaskumine ja jäähoki (esimene mark maailmas, mis oli pühendatud hokile).
Edukamad riigid medalite arvult olid Norra ja Rootsi, mõlemad said 4 kuld-, 3 hõbe- ja 3 pronksmedalit. Edukaim sportlane oli Prantsusmaa mäesuusataja Henri Oreiller, kes kogus 2 kuldmedalit ja 1 pronksi.
1956. aasta taliolümpiamängud

1956. aasta taliolümpiamängud olid VII taliolümpiamängud, mis toimusid 26. jaanuarist 5. veebruarini 1956 Cortina d'Ampezzos.
Cortina d'Ampezzo asub Põhja-Itaalias Belluno provintsis Dolomiitides Ampezzo orus, 1224 meetri kõrgusel merepinnast. Cortina d'Ampezzo kinnitati olümpialinnaks ROK-i 43. istungil Roomas 1949. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Colorado Springs (USA) ja Oslo (Norra). 
Korralduskomitee president oli ROK-i liige krahv Paolo Thaon di Revel, kes oli võitnud 1920. aastal olümpiakulla vehklemises. Olümpiamängud avas Itaalia president Giovanni Gronchi (1887–1978). Olümpiatule tõi staadionile mäesuusataja Zeno Colò (olümpiakuld kiirlaskumises 1952. aastal). Tule süütas kiiruisutaja Guido Caroli. Olümpiavande andis mäesuusataja Giuliana Chenal-Minuzzo (olümpiapronks kiirlaskumises 1952. aastal).
Esimest korda ajaloos kanti talimänge üle televisioonis. See häiris kõvasti olümpiatule süütajat Guido Carolit. Tõrvik käes, uisutas ta aukülaliste looži ette ja valmistus Itaalia presidendile Giovanni Gronchile saluteerima. Ärevusest komistas mees televisiooni- ja mikrofonijuhtmetesse ning kukkus.
Itaalia postiteenistus andis välja neljast margist koosneva olümpiaseeria, millel oli kujutatud olümpiaehitisi.
Osalejad.
Olümpiamängudel osales 32 riiki 820 sportlasega, kellest 132 olid naised. Esimest korda olid mängudel Boliivia, Iraan, Nõukogude Liit. Suurim võistkond oli Itaalial – 79 sportlast. Edukaim riik medalite arvult oli Nõukogude Liit (7 kuld-, 3 hõbe- ja 6 pronksmedalit). Edukaim sportlane oli mäesuusataja Anton (Toni) Sailer (Austria), kes sai 3 kuldmedalit. Enim olümpiamedaleid võitis Rootsi murdmaasuusataja Sixten Jernberg (1 kuld, 2 hõbedat, 1 pronks).
Eestlastest võttis olümpiamängudest Nõukogude Liidu koondise koosseisus osa kahevõistleja Uno Kajak.
Spordialad.
Spordialasid oli kavas 6: suusatamine, mäesuusatamine, kiiruisutamine, iluuisutamine, jäähoki, bobisõit). Välja jagati 24 komplekti medaleid (murdmaasuusatamise kava täiendati meeste 30 km ja naiste 3 × 5 km teatesõiduga).
Otsekorrutis

Otsekorrutis defineeritakse matemaatikas kahe teatud liiki objekti jaoks teatava kolmanda sama liiki objektina. Defineerime otsekorrutise kõigepealt hulkade, siis teiste matemaatiliste objektide jaoks.
Hulkade otsekorrutis.
Kui on antud kaks hulka "X" ja "Y", siis nende otsekorrutis ehk Descartesi korrutis ehk Cartesiuse korrutis ehk ristkorrutis "X" × "Y" on kõikide niisuguste järjestatud paaride hulk, mille esimene liige on hulga "X" element ja teine liige on hulga "Y" element.
"X" × "Y" = { ("x","y") | "x" ∈ "X" ja "y" ∈ "Y" }
Näiteks kui "X" on hulk {A, K, E, S, 10, 9, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2} ja "Y" on hulk {poti, ruutu, ärtu, risti}, siis nende hulkade otsekorrutis "X" × "Y" on hulk { (A, poti), (K, poti), ... (2, poti), (A, ärtu), ... (3, risti), (2, risti) }.
Juhul kui "X"="Y", siis hulga "X" otsekorrutist iseendaga tähistatakse "X"2.
Teine näide on tasand formula_1, kus formula_2 on kõikide reaalarvude hulk.
Kahe hulga otsekorrutise alamhulgad on definitsiooni kohaselt binaarsed seosed.
Mõned otsekorrutise omadused on:
Kahe hulga otsekorrutise üldistamisel saame "n" hulga "X"1... ,"Xn" (üldistatud) otsekorrutise:
"X"1 × ... × "Xn" = { ("x"1... ,"xn") | "x"1 ∈ "X"1 ja ... ja "xn" ∈ "Xn" }
Teine tähistusviis on
formula_3 .
Otsekorrutist võib samastada hulgaga ("X"1 × ... × "Xn–1") × "Xn". See on "n"-korteežide hulk.
Juhul kui "X"1= ... ="X"n="X", tähistatakse otsekorrutist "X"n.
Üks niisuguse korrutise näide on kolmemõõtmeline eukleidiline ruum formula_4, kus formula_2 on reaalarvude hulk.
Kui "X"={0,1}, siis "X"3 = "X" × "X" × "X" = {(0,0,0), (0,0,1), (0,1,0), (0,1,1), (1,0,0), (1,0,1), (1,1,0), (1,1,1)}.
Kui mõne "i" korral "X"i=f, siis "V"1×"V"2×"V"3×..."V"n = f.
Otsekorrutist nimetatakse René Descartesi nime järgi ka Descartesi ehk Cartesiuse korrutiseks. See mõiste sündis koos analüütilise geomeetriaga, kui Descartes võttis tarvitusele Descartesi koordinaadid.
Lake Placid

Lake Placid [leik pl'ässid] on külaks nimetatav asula USA-s New Yorgi osariigis Essexi maakonnas Adirondacki mäestikus North Elba linna keskuse lähedal Mirror Lake'i ja Lake Placidi järve ääres. Asula asutati 1850. aastal. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas seal 2638 inimest.
Asula rajati 19. sajandi alguses rauamaagikaevurite asulana North Elba nime all, praeguse nime on saanud Lake Placidi järve järgi. 
Geograafilised koordinaadid on 44°17'8" N, 73°59'7" W, kõrgus merepinnast 568 m. 
Asula pindala on 3,9 km², millest 0,6 km² on veepindala.
Seal toimusid 1932. aasta taliolümpiamängud ja 1980. aasta taliolümpiamängud.
1960. aasta taliolümpiamängud

1960. aasta taliolümpiamängud olid VIII taliolümpiamängud, mis toimusid 18. veebruarist 28. veebruarini 1960 Squaw Valleys. 
Squaw Valley rajati spetsiaalselt talimängude tarbeks. See oli esimene olümpiamängude toimumispaik, mis polnud linn. Squaw Valley asub USA lääneosas California osariigis Sierra Nevada mäestikus, 1889 meetri kõrgusel üle merepinna. Olümpialinnaks kinnitati Squaw Valley ROK-i 50. istungil Pariisis 1955. aastal. Squaw Valley edestas otsustavas hääletusvoorus Innsbrucki 32 : 30. Teised kandideerinud linnad olid Garmisch-Partenkirchen (SFV), Innsbruck (Austria), Karachi (Pakistan), Sankt Moritz (Šveits).
Korralduskomitee president oli Prentice C. Hale. Olümpiamängud avas USA asepresident Richard Nixon. Olümpiatule tõi staadionile mäesuusataja Andrea Mead-Lawrence, kes oli 1952. aastal võitnud olümpiakulla slaalomis ja suurslaalomis. Olümpiatule süütas kiiruisutaja Kenneth Henry (olümpiavõitja 500 m kiiruisutamises 1952. aastal). Olümpiavande andis iluuisutaja Carol Heiss (olümpiakuld 1960. ja -hõbe 1956. aastal). 
USA postiteenistus lasi tavakohaselt välja vaid ühe olümpiamargi. Sellel oli kujutatud lumehelves ja olümpiarõngad.
Olümpiamängudel osales 30 riiki 665 sportlasega, kellest 143 olid naised. Esimest korda osales Lõuna-Aafrika Vabariik. Suurim võistkond oli Saksamaa ühendvõistkond 85 sportlasega. Edukaim riik medalite arvult oli Nõukogude Liit (7 kuld-, 5 hõbe- ja 9 pronksmedalit). Edukamad sportlased olid kiiruisutaja Lidija Skoblikova ja Jevgeni Grišin – mõlemad said kaks kuldmedalit. Enim olümpiamedaleid võitis Soome murdmaasuusataja Veikko Hakulinen (1 kuld, 1 hõbe, 1 pronks).
Spordialad.
Olümpiamängudel jagati välja 27 komplekti medaleid (uuteks aladeks olid meeste 20 km laskesuusatamine ja neli võistlusala naiste kiiruisutamises; raja puudumisel jäi ära bobisõit).
Vilniuse maakond

Vilniuse maakond on üks kümnest maakonnast Leedus.
Vilniuse maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused ("savivaldybė"):
Elanike arv.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vilniuse maakonna elanikest leedulasi 59,41%, poolakaid 22,98%, venelasi 10,28%, valgevenelasi 3,29%, ukrainlasi 0,86%, juute 0,27%, tatarlasi 0,19% ja mustlasi 0,10%.
Unaarne tehe

Unaarne tehe ehk unaarne operatsioon on matemaatikas ainult ühe operandiga algebraline tehe.
Näiteks eitus on loogikas unaarne tehe tõeväärtustega või propositsioonidega. Ruut on unaarne tehe reaalarvudega.
Unaarne tehe hulgal "A" on funktsioon "f":"A" → "A".
Homomorfism

Homomorfism on kujutus ühest algebralisest struktuurist teise sama tüüpi struktuuri, kus säilivad vaadeldavad tehted ja/või seosed.
Definitsioon ja selgitus.
Matemaatikas tähendab homomorfism sama tüüpi algebraliste struktuuride vahelist niisugust kujutust, mille puhul vaadeldavad operatsioonid säilivad.
Näiteks, kui on antud hulk "X" osalise järjestusega &lt;, ja teine hulk "Y" osalise järjestusega, siis kujutus "f": "X" -&gt; "Y" hulgast "X" hulka "Y" on homomorfism kui
 kui    "u" &lt; "v"    siis    "f"("u") { "f"("v").
Kui hulkadel "X" ja "Y" on defineeritud binaarsed tehted, vastavalt * ja @, siis kujutus "f" on homomorfism, kui
 "f"("u") @ "f"("v")  = "f"("u" * "v").
Homomorfismid on näiteks 
Homomorfismi tuum.
Iga homomorfism "f": "X" -&gt; "Y" defineerib algebraliste struktuuride ekvivalentsiseose ehk kongruentsi ~ algebralisel struktuuril "X": 
"a" ~ "b" parajasti siis, kui "f"("a") = "f"("b"). 
Kongruentsi ~ nimetatakse homomorfismi "f" tuumaks. Vastaval faktorhulgal "X"/~, mida nimetatakse "X" faktoralgebraks kongruentsi ~ järgi, saab loomulikul viisil anda algebra struktuuri, näiteks ["x"] * ["y"]  = ["x" * "y"]. Tänu viimasele on algebra "X" kujutis algebras "Y" isomorfne algebraga "X"/~. See tõik on üks isomorfismiteoreemidest.
Teatud juhtudel (näiteks rühmade ja ringide puhul) piisab faktoralgebra määramiseks ühestainsast ekvivalentsiklassist "K". Sel juhul tähistatakse seda faktoralgebrat "X"/"K" ja homomorfismi tuumaks mitte kongruentsi ~, vaid ekvivalentsiklassi "K".
Universaalalgebrate homomorfismid.
Definitsioon.
Olgu "A"= ja "B"= sama signatuuriga universaalalgebrad ning "h" : A → B funktsioon, mis kujutab hulga A hulka B. Olgu i=1...,n korral a(i) tehete f(i) ja g(i) aarsus (need aarsused peavad olema võrdsed, sest algebratel "A" ja "B" on sama signatuur). Siis "h" on algebra "A" homomorfism algebrasse "B", kui iga i=1...,n korral ja hulga A elementide iga a(i)-korteeži (x(1)...,x(a(i))) korral kehtib võrdus (f(i)(x(1)...,x(a(i))))=g(i)("h"(x(1))...,h(x(a(i)))). See tähendab, et iga i=1...,n korral kujutab kujutus "h" tehte f(i) tehteks g(i).
Näited.
Näide 1.
Olgu "G"=&lt;G, +, –, 0&gt; ja "H"=&lt;H, +′, –′, 0′&gt; Abeli rühmad ja "h" : G → H. Eeldame, et kõikide "a", "b" korral rühmast G kehtib võrdus "h" ("a" + "b") = "h"("a") +′ "h"(b). Siis "h" on rühma G homomorfism rühma H. Tõepoolest, eelduse põhjal võib öelda, et "h" kujutab rühmatehte + rühmatehteks +′. Peale selle on kerge näidata, et "h" kujutab rühma G rühmatehte Ühikelemendi 0 rühma H rühmatehte ühikelemendiks 0′, nii et kehtib võrdus "h"(0) = 0′. Analoogiliselt on kerge näidata, et iga "a" ∈ G korral kehtib "h"(–"a") = –′ "h"("a").
Näide 2.
Vaatame funktsiooni "f"("x") = 2"x" reaalarvude hulgast, kus on defineeritud (ainult) liitmine, positiivsete reaalarvude hulka, kus on defineeritud (ainult) korrutamine. Antud tehete suhtes on funktsioon "f" rühmade, täpselmalt Abeli rühmade, homomorfism:
"f" ("x" + "y") = "f" ("x") · "f" ("y").
Nullaarne tehe

Nullaarne tehe on tehe aarsusega 0. 
Nullaarne algebraline tehe hulgal "A" fikseerib hulga A mingi elemendi.
Näiteks rühmades ja monoidides võib ühikelemendi võtmist vaadelda nullaarse tehtena. Kõik täisarvud (või ratsionaalarvud või kompleksarvud, moodustavad liitmise suhtes rühma, mille ühikelemendiks on 0. Kõik naturaalarvud moodustavad liitmise suhtes monoidi, mille ühikelemendiks on 0. Kõik positiivsed ratsionaalarvud (või kõik positiivsed ratsionaalarvud) moodustavad korrutamise suhtes rühma, mille ühikelemendiks on 1.
Ternaarne tehe

Ternaarne tehe ehk ternaarne operatsioon ehk ternaarne operaator on matemaatikas tehe aarsusega 3 ehk kolme muutuja funktsioon.
Üldjuhul on tegemist kujutusega kolme hulga otsekorrutisest neljandasse hulka. 
Ternaarne algebraline tehe hulgal "A" on kujutus otsekorrutiselt "A"×"A"×"A" hulka "A".
Programmeerimiskeeltes C, C++, C#, Java ja Perl on ternaarseks tehtemärgiks . 
Selle argumendid on üks kahendmuutuja (loogiline muutuja) ja kaks lauset ning selle tagastusväärtus on esimese lause tagastusväärtus, kui kahendmuutuja on tõene, ja teise lause tagastusväärtus, kui kahendmuutuja on väär. 
Näiteks z = (x &gt; y) ? x : y; omistab muutujale z väärtuse x, kui x on suurem kui y, ja muudel juhtudel väärtuse y (lause sätib z võrdseks x ja y maksimumiga). 
Mõned programmeerijad peavad selle ternaarse tehtemärgi kasutamist halvaks praktikaks, kuigi ta võib teatud juhtudel olla kasulik if-lausete kuhjamise takistamiseks.
Võre (matemaatika)

Võre on matemaatikas osaliselt järjestatud hulk, milles igal "lõplikul" mittetühjal alamhulgal on ülemraja (vähim ülemtõke) ja alamraja (suurim alamtõke). Termin "võre" tuleneb selliste osaliselt järjestatud hulkade Hasse diagrammide kujust.
Algebraline definitsioon.
Võret saab defineerida ka algebraliselt. Võre on hulk "L" koos kahe binaarse tehtega ^ ja v, nii et hulga "L" mis tahes elementide "a", "b" ja "c" korral
Kui need tehted rahuldavad neid algebralisi reegleid, siis saab osalise järjestuse ≤ hulgal "L" defineerida järgmise reegli abil: "a" ≤ "b" siis ja ainult siis, kui "a" v "b" = "b" (ehk "a" ^ "b" = "a").
Siis on hulk "L" koos niiviisi defineeritud osalise järjestusega ≤ ülaltoodud hulgateoreetilises mõttes võre.
Ümberpöördult, kui on antud osalise järjestuse kaudu defineeritud võre ("L", ≤) ning me märgime hulga {"a", "b"} ülemraja "a" v "b" ja alamraja "a" ^ "b", siis ("L", v, ^) rahuldab kõiki algebraliselt defineeritud võre aksioome.
Homomorfismid.
Kõikide võrede klass moodustab kategooria, kui me defineerime "homomorfismi" võrest ("L", ^, v) võresse ("N", ∩, ∪) funktsioonina "f" : "L" → "N", mille korral 
"f"("a" ^ "b") = "f"("a") ∩ "f"("b")
"f"("a" v "b") = "f"("a") ∪ "f"("b")
for all "a", "b" in "L". Kui homomorfism on bijektiivne, siis ka tema pöördkujutus on homomorfism, ning sel juhul nimetatakse neid homomorfisme võrede isomorfismideks. Võresid, mille vahel on isomorfism, nimetatakse "isomorfseteks". Isomorfsed võred on praktikas identsed, kuigi nende elemendid on üldjuhul erinevad.
Iga homomorfism on monotoonne kujutus (monotoonne funktsioon) ühest võrest teise, kuid iga monotoonne kujutus ei ole veel võrede homomorfism. Et monotoonne kujutus oleks homomorfism, peab ta olema ühitatav ka lõplike hulkade ülem- ja alamrajadega.
Võrede omadused, näited.
Võret nimetatakse tõkestatud võreks, kui tal leidub suurim element ja vähim element. Suurima elemendi tähiseks on sageli 1 ja vähima elemendi tähiseks 0. Kui "x" on tõkestatud võre element, siis võre mis tahes elementi "y", mis rahuldab tingimusi "x" ^ "y" = 0 ja "x" v "y" = 1, nimetatakse elemendi "x" täiendiks. Tõkestatud võret, milles igal elemendil on (mitte tingimata ainus) täiend, nimetatakse täienditega võreks.
1566 Icarus

1566 Icarus (lühemalt ka Icarus, vahel ka Ikarus) on Apollo-klassi asteroid.
1566 Icarus sai eriti kuulsaks 1949. aastal, kui asteroidi järjekordsel lähenemisel Maale 1968. aastal ennustati taas kokkupõrget.
Asteroid on saanud nime vanakreeka mütoloogia tegelase järgi, kes lendas päikesele liiga lähedale.