tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Narva lipp

Narva lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva lipp.
Lipp on kinnitatud 1935 ja 24. juulil 1992.
Lipu kirjeldus.
Lipp koosneb kahest võrdsest horisontaalribast: ülemine riba on kollast värvi (küpse nisu värvi), alumine riba on rohekassinist värvi (mere värvi). Narva linna lipu normaalmõõtmed on 105 x 165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11.
Kasutamise kord.
1. Narva linna lipp heisatakse linna tähtpäevadel, ja muude sündmuste korral, milleks Narva linnavalitsus annab sellekohase korralduse. Narva linnavolikogu hoonele heisatakse lipp istungite toimumise ajal.
2. Lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest.
3. Heisatud lippudel jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
4. Narva linna lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemise otsa 100 millimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.
5. Narva linna lipp heisatakse suveajal kell 8.00, talveajal kell 9.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00.
6. Narva linna lipu võib heisata üksi või koos Eesti riigilipuga. Üks lipp teist ei asenda. Linna lipu mõõtmed ei või koos riigilipuga heiskamisel ületada riigilipu mõõtmeid.
7. Kui Narva linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, linna lipp vasakul.
8. Kui linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigi lipuga ning maakondade ja linnade-valdade lippudega, siis lippude poolt vaadates asetseb paremal Eesti riigilipp, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel maakondade lipud maakondade tähestikulises järjekorras, seejärel linnade-valdade lipud linnade-valdade tähestikulises järjekorras ja seejärel Narva linna lipp vasakul äärel. Lipud peavad olema ühelaiused, heisatud iga lipp eri lipuvardasse või masti ja samale kõrgusele.
9. Narva linna lippu võib kasutada ka miitingutel, demonstratsioonidel ja pidustustel Narva linnavalitsuse sellekohase korralduse alusel.
10. Narva linnavalitsus võib anda loa Narva linna lipuvärvide kasutamiseks ettevõtete või asutuste kirjablankettidel, reklaamil jne. lepingu alusel.
11. Kasutamiskõlbmatuks muutunud linna lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
Narva vapp

Narva vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva vapp.
Vapp on kinnitatud 24. juulil 1992.
Vapi kirjeldus.
Vapp kujutab endast helesinise põhjaga kilpi, mille ülaosas asetseb paljastatud mõõk, kummalgi pool mõõka on üks kahurikuul, keskosas on kujutatud 2 hõbedavärvilist kala, nende all kõver mõõk, millest omakorda allpool asetseb veel üks kahurikuul. Narva linna vapi laiuse ja kõrguse suhe on 9 : 12.
Põhjendus.
Vapil olevad kalad viitavad Narva jõele, selle kalarohkusele ja kalastamise tähtsusele, mõõgad Narva staatusele piirilinnana ja sõdadele Venemaaga ning 3 suurtükikuuli Narva sõjalisele tähtsusele. Vapi ülaosas algselt Rootsi riiki tähistanud sirge mõõk ja alaosas Venemaad tähistav saabel leiduvad veel Karjala vapil ja Soome vapil.
Kasutamise kord.
1. Narva linna vapi kujutist võivad oma pitsatitel kasutada ainult Narva linnavolikogu ja linnavalitsus.
2. Narva linna vapi kujutist võivad kirjablankettidel kasutada ainult Narva linnavolikogu ja linnavalitsus.
3. Narva linnavalitsus võib anda loa kleebiste valmistamiseks linna vapi alusel.
4. Narva linnavalitsus võib anda loa Narva linna vapi kujutise kasutamiseks muudel eesmärkidel lepingu alusel.
Ajalugu.
Narva linna vanimal teadaoleval pitsatil 1385. aastal kujutati heraldiliselt vasakule ujuvat tuura. Kala sümboliseeris linnakodanikele antud kalapüügiõigust. Kala kohal kujutatud kroon meenutas selleks ajaks Liivi ordule kuuluva linna pitsatil Taani kuningalt 1345. aastal saadud linnaõigust. 1443. aastal valminud uues pitsatis kujutati kala vastupidises suunas. Kuid juba 1426. aastal oli Liivimaa ordumeister Cysse von Rutenburg andnud Saksa ordu kõrgmeistri Paul von Reussdorfi nimel Narva linnale kohapeal kontrollitud ja pakendatud vaha headuse kinnitamiseks risti ja roosidega pitsati. Peamiselt kaubamärgina antud pitsatit kasutati 1526. ja 1530. aastal ka linnapitsatina. 1546. aastal kujutati kirjeldatud pitsatipilte vappidena Pimeda värava vapikivil.
Esimese tõelise linnavapi andis Narva linnale Rootsi kuningas Johan III 22. juulil 1585. Vapil kujutati varasematelt pitsatitelt üle võetud kahte vastamisi ujuvat kala, mõõka, saablit ja kolme kahurikuuli. Samast ajast pärineb ka nelitatud kilbil linnaväravate, kahurikuulide ja kürassiiripiigiga Narva hertsogkonna vapp, mida hiljem, 18. sajandil, hakati omistama Narva linnale. Narva hertsogkonna vappi kasutasid Rootsi kuningas alates Karl IX-st Karl XII-ni oma heraldilises titulatuuris.
Narva-Jõesuu vapp

Narva-Jõesuu vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva-Jõesuu vapp.
Vapp 1994-2017.
Vapp kinnitati 8. märtsil 1994.
Vapi kirjeldus.
Põigiti poolitatud kilbi sinisel ülemisel poolel on kuldne päike, alumisel kuldsel poolel sinine vai.
Põhjendus.
Narva-Jõesuu linnavapi värvused ja kujundid tähistavad linna ajaloolist ja geograafilist seotust Narva linnaga ning paiknemist Narva jõe suudmes; samuti Narva-Jõesuu juba olemasolevat tuntust suvitus- ja tervistuskohana ning vastavaid tulevikulootusi.
Narva-Jõesuu lipp

Narva-Jõesuu lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva-Jõesuu lipp.
Lipp on kinnitatud 8. märtsil 1994.
Lipu kirjeldus.
Linna lipp poolitub püstisuunas siniseks ja kollaseks väljaks. Sinisel vardapoolsel väljal kollane päike, kollase välja keskel sinine rõhtlaid (1/3 lipu laiusest). Lipu normaalsuurus on 105 × 165 cm.
947

947. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 
Aastad: 942 943 944 945 946 - 947 - 948 949 950 951 952
946

946. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 
Aastad: 941 942 943 944 945 - 946 - 947 948 949 950 951
945

945. aasta (CMXLV) oli 10. sajandi 45. aasta.
944

944. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 
Aastad: 939 940 941 942 943 - 944 - 945 946 947 948 949
943

943. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 
Aastad: 938 939 940 941 942 - 943 - 944 945 946 947 948
942

942. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 
Aastad: 937 938 939 940 941 - 942 - 943 944 945 946 947
941

941. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 
Aastad: 936 937 938 939 940 - 941 - 942 943 944 945 946
Helin-Mari Arder

Helin-Mari Arder (sündinud 12. mail 1974 Tallinnas) on eesti laulja.
Hariduskäik.
Ta on õppinud Tallinna 22. Keskkoolis ja lõpetanud keskkooli Soomes Ressu Lukios. Ühtlasi õppis ta Tallinna Lastemuusikakoolis viiulit. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis kolm aastat prantsuse keelt ja kirjandust. Ta on lõpetanud 2003. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli, kus õppis Mare Väljataga juhendamisel "pop-jazz"-laulu, ning Helsingi Ülikooli Metropolia (end Stadia) pop-džässlaulu ja muusikapedagoogika erialal.
Helin-Mari Arderi Trio.
Helin-Mari Arderi Trio sai alguse 2001. aastal, kui kitarrist Teet Raik ja kontrabassimängija Ara Yaralyan saatsid Helin-Mari Arderit Nõmme Noorte Jazzlauljate võistlusel, kus saadi esikoht. Trio repertuaari kuuluvad nii eesti heliloojate looming, džässiseaded, bossanoovad, sambad, šansoonid kui ka ladinaameerika muusika.
Isiklikku.
Helin-Mari Arder on pärit tuntud lauljate suguvõsast. Tema vanavanaisa Aleksander Arder oli enne Teist maailmasõda tuntud laulja ning vanaisa oli pastor Arpad Arder. Isa Jaan Arder tegutses ansamblites Apelsin, Trio Naturale, Lust Fest, Kolm Krooni ja Hortus Musicus. Helin-Mari lell oli luuletaja Ott Arder. Tema isapoolne vanavanaema oli Eesti riigimehe Jaan Poska tütar Tatjana Poska (1900–1988).
940

940. aasta (CMXL) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas kolmapäeval.
939

939. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 934 935 936 937 938 - 939 - 940 941 942 943 944
938

938. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 933 934 935 936 937 - 938 - 939 940 941 942 943
937

937. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 932 933 934 935 936 - 937 - 938 939 940 941 942
936

936. aasta (CMXXXVI) oli 10. sajandi 36. aasta.
935

935. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 930 931 932 933 934 - 935 - 936 937 938 939 940
933

933. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 928 929 930 931 932 - 933 - 934 935 936 937 938 939
932

932. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 927 928 929 930 931 - 932 - 933 934 935 936 937 938
931

931. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 926 927 928 929 930 - 931 - 932 933 934 935 936
930

930. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 925 926 927 928 929 - 930 - 931 932 933 934 935
Püssi vapp

Püssi vapp oli Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Püssi vapp.
Vapp on kinnitatud 12. jaanuaril 1993.
Vapi kirjeldus.
Linna vapp kujutab kuldsel põhjal kuusikut, milles on seiskunud saehambad. Vapi allosas kujundatud hõbedased lained sümboliseerivad puidu parvetamist jõel.
929

929. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 924 925 926 927 928 - 929 - 930 931 932 933 934 935
928

928. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 923 924 925 926 927 - 928 - 929 930 931 932 933 934
Püssi lipp

Püssi lipp oli Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Püssi lipp.
Lipp on kinnitatud 12. jaanuaril 1993.
Lipu kirjeldus.
Lipu suurus on 105 × 165 cm ja mõõtude suhe 7:11. Lipu värvideks on roheline, kollane ja sinine, kusjuures 1/7 laiune kollane triip paikneb horisontaalselt lipu keskosas.
Põhjendus.
Roheline värv lipul sümboliseerib metsa ja rohelust; kollane alevi rikkuse alust – puitu ning sinine jõge, vett ja seost Eesti lipuga.
927

927. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 922 923 924 925 926 - 927 - 928 929 930 931 932
Sillamäe vapp

Sillamäe vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Sillamäe vapp.
Vapp on kinnitatud 14. septembril 1994.
Vapi kirjeldus.
Sinisel kilbil kuldne astmeline (hammas- või sakklõikes) sarikas.
Põhjendus.
Vapi külgi ühendavad sarikad sümboliseerivad nii silda kui ka mäge ning osutavad seega linna nimele. Sarikate astmeline kuju osutab linna omapärale - astmelistele tänavatele ja trepistikele. Vapivärvid tähistavad merd, liivarandu, kuldseid päikeseloojanguid.
Sillamäe lipp

 Sillamäe lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Sillamäe lipp.
Lipp on kinnitatud 14. septembril 1994.
Lipu kirjeldus.
Lipuks on vapilipp, mille laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 105 × 105 cm.
Põhjendus.
Lipu külgi ühendav sarikas sümboliseerib nii silda kui ka mäge ning osutavad seega linna nimele. Sarikate astmeline kuju osutab linna omapärale – astmelistele tänavatele ja trepistikele. Vapivärvid tähistavad merd, liivarandu, kuldseid päikeseloojanguid.
926

926. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 921 922 923 924 925 - 926 - 927 928 929 930 931
925

925. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 920 921 922 923 924 - 925 - 926 927 928 929 930
924

924. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 919 920 921 922 923 - 924 - 925 926 927 928 929
923

923. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 918 919 920 921 922 - 923 - 924 925 926 927 928
922

922. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 917 918 919 920 921 - 922 - 923 924 925 926 927
921

921. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 916 917 918 919 920 - 921 - 922 923 924 925 926
900

Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Kümnendid: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 895 896 897 898 899 - 900 - 901 902 903 904 905
899

899. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 894 895 896 897 898 - 899 - 900 901 902 903 904
920

920. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 915 916 917 918 919 - 920 - 921 922 923 924 925
919

919. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 914 915 916 917 918 - 919 - 920 921 922 923 924
918

918. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 913 914 915 916 917 - 918 - 919 920 921 922 923
897

897. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 892 893 894 895 896 - 897 - 898 899 900 901 902
917

917. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 912 913 914 915 916 - 917 - 918 919 920 921 922
916

916. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 911 912 913 914 915 - 916 - 917 918 919 920 921
896

896. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 891 892 893 894 895 - 896 - 897 898 899 900 901
895

895. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 890 891 892 893 894 - 895 - 896 897 898 899 900
Sündmused.
Ungarlased saabusid Ungarisse
915

915. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 910 911 912 913 914 - 915 - 916 917 918 919 920
914

914. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 909 910 911 912 913 - 914 - 915 916 917 918 919
913

913. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 908 909 910 911 912 - 913 - 914 915 916 917 918
912

912. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 907 908 909 910 911 - 912 - 913 914 915 916 917
911

911. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 906 907 908 909 910 - 911 - 912 913 914 915 916
910

910. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 905 906 907 908 909 - 910 - 911 912 913 914 915
909

909. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 904 905 906 907 908 - 909 - 910 911 912 913 914
908

908. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 903 904 905 906 907 - 908 - 909 910 911 912 913
907

907. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 902 903 904 905 906 - 907 - 908 909 910 911 912
906

906. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 901 902 903 904 905 - 906 - 907 908 909 910 911
905

905. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 900 901 902 903 904 - 905 - 906 907 908 909 910
904

904. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 899 900 901 902 903 - 904 - 905 906 907 908 909
903

903. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 898 899 900 901 902 - 903 - 904 905 906 907 908
902

902. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 897 898 899 900 901 - 902 - 903 904 905 906 907
894

894. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 889 890 891 892 893 - 894 - 895 896 897 898 899
901

901. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 896 897 898 899 900 - 901 - 902 903 904 905 906
893

893. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 888 889 890 891 892 - 893 - 894 895 896 897 898
892

892. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 887 888 889 890 891 - 892 - 893 894 895 896 897
Karmoška

Karmoška (vene keeles "гармонь", "гармоника", "гармошка") on vene lõõtspill. 
Erinevalt enamikust Lääne-Euroopa diatoonilistest lõõtspillidest on karmoška üldiselt unisonoorne (st nupuvajutusel tekkiv noot ei sõltu lõõtsa liikumise suunast), bisonoorsed tüübid (üherealised "тальянка", "тульская", "вятская") on vähem levinud. Vene lõõtspillide üheks eripäraks on veel asjaolu, et neil saab mängida ka minoorses helilaadis.
Vanemat tüüpi karmoška parempoolsel nupulaual on kaks nupurida diatoonilisel skaalal mängimiseks, vasakul kaks rida bassinuppe ühe mažoorhelistiku ja sellele vastava minoori primaarkooskõlade mängimiseks. 
Tänapäeval levinud karmoškadel on lisanupud pooltoonide jaoks, vasakul käel mõned lisaakordid ning rida vababasse meloodiakäikude mängimiseks. Selliseid uuemat tüüpi lõõtspille nimetatakse kromaatilisteks (vene keeles "хроматическая гармонь", lühendatult "хромка", siit ka eestikeelne nimetus kromka). 
25 viisi- ja 25 bassinupuga kromkal on mängija poolt vaadates parempoolsel nupulaual kahes reas 25 nuppu, mis võimaldavad mängida 3 diatoonilist oktavit ja kolm lisanooti; vasakpoolsel kahes reas kummaski kaheksa bassinuppu saatebasside ja akordide jaoks ning üks rida vababasse. 
Viisinupud on paigutatud nii, et heliredelit saab mängida vahelduvalt kahe rea nuppudel. Keskmise oktavi sõrmestus erineb madalama ja kõrgema omast. Kolm lisanooti on asetatud peegelpildis vasaku käe akordidele, mis neid noote sisaldavad. 
Basside nupulaua mažoorhelistiku põhiakordid on välimises reas kvindiringi järjestuses, keskmises reas on minoorsed akordid, sisemises reas vababassid.
891

891. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 886 887 888 889 890 - 891 - 892 893 894 895 896
890

890. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 885 886 887 888 889 - 890 - 891 892 893 894 895
Freyr

Freyr on üks tähtsamaid jumalaid Skandinaavia mütoloogias, viljakusjumal. Ta valitseb vihma, päikest ja põllumajandust. Ta on üks vaanidest, merejumala Njördri poeg ja armastusejumalanna Freyja vend. Ta on abielus Gerdiga, kes on päritolult hiid.
Freyr ratsutab kult Gullinbursti seljas, kellel on pimeduses helendavad kuldharjased. Tal on ka laev Skidbladner, mis soovi korral võib nii väikeseks muutuda, et taskusse mahub, sealt välja võttes aga suureks merelaevaks paisub.
Freyrit seostatakse sageli Rootsiga ja teda nähakse Rootsi kuningliku koja eelkäijana.
Omski oblasti lipp

Omski oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Omski oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 17. juunil 2003.
Lipu kirjeldus.
Omski oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kolmeks võrdseks väljaks, vardapoolne ja lehvipoolne väli on punased, keskmine aga valge. Valget välja läbib sinine vertikaalne laineline laid, mis moodustab 1/3 valge välja laiusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendused.
Lipuvärvid kattuvad Venemaa lipuvärvidega ning sellega rõhutatakse, et Omski oblast kuulub Venemaa Föderatsiooni koosseisu.
Punane sümboliseerib vaprust, mehisust ja julgust. Punane on ka elu, halastuse ja armastuse värv.
Valge on aga õilsuse, puhtuse, õigluse ning suuremeelsuse sümboliks. Samas tähistab valge ka Siberi kliima iseärasusi (külma ja lund).
Sinine laineline laid sümboliseerib Irtõši jõge, peamist veesoont Omski oblastis. Sinine on ka ilu, uhkuse ja leebuse värv.
Schlieffeni plaan

Schlieffeni plaan oli Saksamaa armee peastaabis Alfred von Schlieffeni juhtimisel välja töötatud sõjaline plaan Prantsusmaa ja Venemaa purustamiseks. Plaani põhijooned said paika 1905. aastal, kuid seda täiendati ja muudeti kuni Esimese maailmasõja alguseni. 
Schlieffeni plaani põhiideeks oli Prantsusmaa kiire alistamine, misjärel saanuks Saksamaa suunata kõik oma jõud Venemaa purustamiseks, sest sõja alguses loeti potentsiaalselt ohtlikumaks vastaseks esimest, mis suutnuks mobilisatsiooni Venemaast tunduvalt kiiremini läbi viia (Saksa ja Prantsuse mobilisatsiooniaega arvestati kahele, Venemaa oma aga kuuele nädalale). Prantslaste kiireks võitmiseks töötas Schlieffen välja hiiglasliku ümberhaaramisoperatsiooni, mis pidi lähtuma Saksa-Belgia piirist, kus Saksa sõjaväe parem tiib tungib läbi Belgia ning marsib laial rindel läände, pöördudes Pariisi kohal lõunasse, püüdes Prantsuse armeesid hiiglaslikku kotti võtta või hävituslahingutes purustada. Et saavutada parema tiiva võimalikult suur ülekaal, otsustas Schlieffen vähendada vasaku tiiva armeede arvu miinimumini, need pidid esialgu asuma vaid kaitses ning kui parema tiiva haarang oleks õnnestunud, pidanuks need võimaluse korral asuma pealetungile, et läbi viia Prantsuse armeede täielik ümberhaaramine. 
Idarindele Venemaa vastu planeeris Schlieffen vaid ühe armee, mis pidi seal Prantsusmaa purustamiseni Ida-Preisimaad kaitsma. Kui prantslased oleks aga alistatud, olnuks sakslaste järgmiseks ülesandeks oma suurepärast raudteede võrku kasutades läänerinde väed võimalikult kiiresti itta liigutada, et Venemaa puruks lüüa.
Kui Schlieffen 1905. aastal peastaabi juhi kohalt lahkus, oli plaan üldjoontes valmis ning see rõhus vaid sakslaste parema tiiva tugevusele. Kuid Schlieffeni järglane Helmuth von Moltke hakkas kartma, et prantslased võivad liialt nõrgast vasakust tiivast läbi murda ning hakkas plaani muutma, paigutades üha enam vägesid paremalt tiivalt vasakule. Siiski jäi parem tiib vasakust tunduvalt tugevamaks ning ka Moltke arvas, et sõja korral suudetakse prantslased ikkagi purustada. Esimese maailmasõja alguses püüdiski Saksamaa Schlieffeni plaani ellu viia, kuid lahingute käigus tehti mitmeid möödalaskmisi ning kuu aega pärast sõja algust sisuliselt loobuti plaanist, kuna arvati, et prantslased on juba alistatud. Ent selle asemel, et end lööduks tunnistada, algatasid prantslased vasturünnaku, mis on tuntud Marne'i lahingu nime all, ning tõrjusid sakslased Pariisi alt tagasi. Schlieffeni plaani nurjumine tekitas läänerindel patiseisu, mida sõdivad pooled ei suutnud lahendada järgneva nelja aasta jooksul.
Tallinna Peeteli kirik

Tallinna Peeteli kirik asub Tallinnas Pelgulinna asumis, aadressil Preesi tänav 5. Hoone valmis arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi 1938. aastal. 
Peeteli kirik on 1920.–1930. aastatel Eestis ehitatud kirikute seas üks suuremaid. Funktsionalistlikus stiilis kiriku kellatorn asetseb asümmeetriliselt hoone küljel.
Kirikut kasutavad EELK Tallinna Peeteli kogudus ja EMK Uue Alguse Kogudus. Pühapäeviti toimuvad Peeteli kirikus eestikeelsed jumalateenistused kell 11.00 ning metodistliku Uue Alguse koguduse venekeelsed jumalateenistused kell 15.00.
Ajalugu.
Kiriku nurgakivi pandi 13. juunil 1937 kell 16.00. 23. augustil lehvisid kiriku tornis rahvuslipud, viis päeva hiljem pühitseti tornirist. Kirik avati pidulikult 18. detsembril 1938. Kiriku ehitamine läks maksma 94 245 Eesti krooni.
21. veebruaril 1943 sai Peeteli kirik Nõukogude lennuväe pommitamise ajal kannatada. Purunesid aknaraamid, klaasist altarimaalingud ja kivikatus hävis osaliselt. Märtsipommitamise tagajärjel 9. märtsil 1944 said surma või vigastada paljud pelgulinlased. Peeteli kiriku keldris toimus ootamatult tabanud hävitava rünnaku alguses piiblitund. Peagi tuli sinna rohkelt rahvast.
Aastal 1962 sulgesid Nõukogude okupatsioonivõimud Peeteli kiriku. Palju aastaid kasutas hoonet Eesti Telefilmi telestuudio võttepaviljoni ja laona. Lammutati kooriruum, kinni müüriti kõik kirikusaali aknad, saali ehitati vahelagi, tornikiiver võeti maha ja tehti muid ümberehitusi. Mööbel, lühtrid jm. kirikuvara kanti osaliselt laiali. 
Kulus 30 aastat, enne kui taastati Eesti vabariik ja Peeteli kirik kogudusele tagastati. 6.juunil 1993, pärast 31 aastat kestnud vaheaega, peeti kirikus taas jumalateenistus.
2000. aastal renoveeriti kiriku kelder. Kaheksa kuuga rajati keldrikorrusele ajakohase sisustusega päevakeskus, milles on pesemisruumid, köök, söögisaal, eluruumid ja loovustuba. Töödel olid abiks endised tänavalapsed, kes lõhkusid 430 m2 betoonpõrandat ning süvendasid pinnast umbes 60 cm. 
1960. aastatel lammutatud tornikiiver taastati 2006. aasta sügisel. Suvel 2007 puhastati kiriku põrand vanast värvist ning kaeti puiduvärvi lakiga. Uued pingid valmistati Tampere Harju koguduse rahalisel toel. Pärast kiriku renoveerimist on koguduse liikmete ning külastajate arv vaikselt, kuid märgatavalt kasvama hakanud.
18. detsembril 2008 tähistas Peeteli kirik oma 70. aastapäeva. 23. aprillil 2017 tähistas Peeteli kogudus 90. aastapäeva.
Alfred von Schlieffen

Krahv Alfred von Schlieffen (28. veebruar 1833 Berliin – 4. jaanuar 1913 Berliin) oli Preisimaa ja Saksa sõjaväelane (kindralfeldmarssal), kes on tuntud peamiselt Schlieffeni plaani koostajana. Ta oli Saksa keisririigi kindralstaabi juht 1891–1906.
Schlieffen sündis Preisi sõjaväelase (kindrali) pojana ja astus 1854 sõjaväkke. Ta osales 1866. aastal Preisi-Austria sõjas ja 1870–1871 Preisi-Prantsuse sõjas. 
1884. aastal määrati ta Saksamaa keisririigi kindralstaabi sõjaajaloo allosakonna ülemaks ja sai 1891. aastal krahv Alfred von Waldersee järglasena kindralstaabi ülemaks. Sellel ametikohal töötas ta kuni oma erruminekuni 1906.
Schlieffen oli oma aja silmapaistev sõjaline strateeg. Ta mõjutas oluliselt 20. sajandi sõjandust eriti sõjaliste manöövrite osas. Tema intellektuaalsel pärandil põhines välksõja doktriin, mida Saksamaa püüdis maailmasõdades rakendada.
Ta avaldas põhjaliku uurimuse "Cannae". See käsitles Cannae lahingut, milles Hannibal purustas Rooma riigi sõjaväe. See teos tõlgiti vene keelde ja ilmus Moskvas kahes köites 1938, samuti tõlgiti see inglise keelde ning seda levitati USA armees ja akadeemilistes ringkondades.
Schlieffeni plaan.
1905 esitas ta Prantsusmaa ja Venemaa purustamiseks mõeldud Schlieffeni plaani, mis pidi vältima kurnavat sõda kahel rindel: esmalt pidid sakslased kolossaalse ümberhaaramisoperatsiooniga (läbi Belgia ja Hollandi) purustama prantslaste väed, seejärel ründama aga kõigi jõududega Venemaad. Inspiratsiooni Läänerinde haardeoperatsiooniks sai Schlieffen Cannae lahingust.
Schlieffen suri 1913. aasta algul, kõigest poolteist aastat enne Esimese maailmasõja puhkemist. Tema viimased sõnad olevat olnud: "Tugevdage paremat tiiba" (Schlieffeni plaani edu sõltus Läänerinde parema tiiva pealetungist).
Alexander von Kluck

Alexander Heinrich Rudolph von Kluck (20. mai 1846 – 19. oktoober 1934) oli Saksa sõjaväelane, Saksa esimese armee juht Esimeses maailmasõjas.
Esimese maailmasõja algul oli von Kluckil täita Schlieffeni plaani kõige vastutusrikkam osa, kuna tema armee asetses Saksa rinde parema tiiva äärel ning pidi sooritama kõige pikema kaarpealetungi Prantsusmaale. Esialgse plaani kohaselt pidi ta armee jõudma Pariisist lääne poole, et linn selja tagant vallutada. Kuid sõjategevuse käigus otsustas von Kluck liikuda selle asemel hoopis Pariisi ette, et purustada Prantsuse viies armee ning sulgeda tekkinud lõhe Karl von Bülowi teise armeega. Von Kluck arvas, et prantslased on juba sisuliselt löödud ning tungis liiga kaugele lõunasse. Kui prantslased aga septembri alguses 1914 vastupealetungi alustasid, ei jõudnud von Kluck oma vägesid enam koondada ning sakslased olid sunnitud Marne'i lahingu tagajärjel taanduma. Von Kluck jäi tegevteenistusse kuni 1916. aastani, mil ta erru läks. 
Aastal 1920 avaldas ta oma memuaarid esimestest sõjakuudest.
Alexander von Kluck suri 1934. aastal 88-aastaselt Berliinis.
Kǎrdžali piirkond

Kǎrdžali piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirneb lõunas Kreekaga.
Haldusjaotus.
Kǎrdžali piirkonnas on seitse valda ja viis vallasisest linna.
Piirkonnas on viis linna: Ardino, Džebel, Kǎrdžali, Krumovgrad ja Momčilgrad.
2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 61,6% elanikest türklased ja 34,1% bulgaarlased. 2011. aastal on need näitajad vastavalt 66,2% ja 30,2%.
Jamboli piirkond

Jamboli piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirneb lõunas Türgiga.
Haldusjaotus.
Jamboli piirkonnas on viis valda ja neli vallasisest linna.
Loveči piirkond

Loveči piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Loveči piirkonnas on kaheksa vallasisest linna ning ta jaguneb kaheksaks vallaks:
Sofia piirkond

Sofia piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on 18 vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks:
Sofia linna piirkond

Sofia linna piirkond ehk Sofia-grad (bulgaaria област София või област София (столица)) on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Hõlmab pealinna Sofia ja selle lähiümbruse alad.
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb järgmisteks rajoonideks:
Montana piirkond

Montana piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaaria loodeosas. Piirneb põhjas Rumeeniaga ja edelas Serbiaga.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on kaheksa vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks:
Pazardžiki piirkond

Pazardžiki piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Pazardžiki piirkonnas on 13 vallasisest linna ning ta jaguneb 12 vallaks:
Tǎrgovište piirkond

Tǎrgovište piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on viis vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks:
Šumeni piirkond

Šumeni piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on kaheksa vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks:
Stara Zagora piirkond

Stara Zagora piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on 11 vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks:
Vidini piirkond

Vidini piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirneb läänes Serbiaga ja põhjas Rumeeniaga.
Piirkonnas on 141 asulat, neist 7 linna.
Haldusjaotus.
Piirkonna vallad on:
Varna piirkond

Varna piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Asub Musta mere rannikul.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on 11 vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks:
2011. aastal oli piirkonna rahvaarv 475 100. Neist 87,33% olid bulgaarlased, 7,17% türklased ja 3,16% mustlased.
Veliko Tǎrnovo piirkond

Veliko Tǎrnovo piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on 14 vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks:
Plovdivi piirkond

Plovdivi piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb 18 vallaks. Neist kolm koosnevad ühest linnast (Kričim, Peruštica ja Plovdiv).
Piirkonnas on 17 linna, neist suuremad on Plovdiv, Asenovgrad ja Karlovo.
Ülemine Vaigas

Ülemine Vaigas (ka Ülemine Vaika saar) on saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis 800 meetrit Keskmisest Vaigasest lõunas. Saare pindala on 1,5 hektarit, rannajoone pikkus 613 meetrit.
Saar on ovaalse kujuga ja kaetud võsaga.
14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodusuurijate Seltsi ja Kihelkonna kirikumõisa vahel rendileping, mille järgi läks Ülemine Vaigas koos teiste Vaika saartega viie tsaariaegse kuldrubla eest 6 aastaks Riia Loodusuurijate Seltsi valdusse. 
1924. aastal muudeti Vaika saared loodusreservaadiks. Saar asub Lõuna-Vaika loodusreservaadis.
Keskmine Vaigas

Keskmine Vaigas (ka Keskmine Vaika saar) on Vaika saarte hulka kuuluv 1,3 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist 1 kilomeeter läänes.
Saar on pikliku kujuga, kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.
14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodusuurijate Seltsi ja Kihelkonna kirikumõisa vahel rendileping, mille järgi läks Keskmine Vaigas koos teiste Vaika saartega 5 tsaariaegse kuldrubla eest 6 aastaks Riia Loodusuurijate Seltsi valdusse. 
1924. aastal muudeti Vaika saared looduskaitsereservaadiks. Saar asub tänapäeval Vilsandi rahvuspargi Lõuna-Vaika loodusreservaadis.
Alumine Vaigas

Alumine Vaigas (ka "Alumine Vaika saar") on saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist 1 km läänes. Saare pindala on 2,7 ha.
Saar on edela-kirde suunal pikliku kujuga ja kaetud rohttaimestikuga.
14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodusuurijate Seltsi ja Kihelkonna kirikumõisa vahel rendileping, mille järgi läks Alumine Vaigas koos teiste Vaika saartega viie tsaariaegse kuldrubla eest 6 aastaks Riia Loodusuurijate Seltsi valdusse. 
1924. aastal muudeti Vaika saared looduskaitsereservaadiks. Saar asub tänapäeval Vilsandi rahvuspargi Alumise Vaika sihtkaitsevööndis.
Karl von Bülow

Karl Wilhelm Paul von Bülow (24. aprill 1846 – 31. august 1921) oli Saksamaa sõjaväelane, teise armee juht Esimese maailmasõja alguses.
Von Bülowi armee tungis sõja alguses Kesk-Belgiasse ning vallutas augusti lõpus Namuri kindluse ning lõi järgnevalt mitmes lahingus Prantsuse viiendat armeed. Samas tekkis Bülowil vastuolusid nii Saksa esimese armee juhi Alexander von Klucki, kes arvas, et Bülow liigub edasi liialt aeglaselt, kui ka kolmanda armee ülema Max Klemens von Hauseniga, kes Bülowi enese arvates liialt aeglaselt liikus. Kui sakslased olid jõudnud Pariisi lähistele, hakkas nii Bülowile kui ka Kluckile muret tegema tühik, mis jäi nende armeede vahele ning nõnda liikus Kluck otse lõunasse, selle asemel, et Schlieffeni plaani kohaselt mööduda Pariisist lääne suunas. Klucki armee venis liialt mööda rinnet välja ning järgnenud prantslaste vastupealetungis, mis sai tuntuks Marne'i lahingu nime all, löödi sakslased tagasi. Bülow jäi teise armee juhatajaks kuni 1915. aastani, mil ta elas üle südameataki. Aastal 1916 läks Bülow lõplikult erru. 
Karl von Bülow suri 1921. aastal Berliinis.
Tapa valla vapp (2005)

Tapa valla vapp oli Lääne-Viru maakonnas aastail 2005–2017 asunud Eesti haldusüksuse Tapa valla vapp.
2005. aastal kinnitatud vapi autor on Liina Kald.
Vapi kirjeldus.
Tapa valla vapiks on heraldiline kilp, mis on jaotatud diagonaalselt kolme ossa. Ülemine osa on punane, alumine osa on must ja nende vahel on diagonaalne laineline hõbedane joon. Punase ala sees on kujutatud triskelet ehk kolmjalga. Alumisel mustal alal on kolm hõbedast tähte.
Põhjendus.
Vapi punane osa viitab Tapa linna vapile, sümboliseerides arvatavaid kunagisi lahinguid Tapa aladel. Must osa sümboliseerib Lehtse turbaalasid ning viitab ka Lehtse valla endisele vapile. Valge (vapil hõbedane) joon tähistab Valgejõge ning viitab Saksi valla endisele vapile.
Kolmjalga on tuntud kui hea õnne sümbol, tähistades katkematu ringina uuenemist, liikumist ja elu järjepidevust. Sümboli liikumine kolme eri suunda näitab teede hargnemist Tapalt. Kolm hõbedast tähte tähistavad kolme ühinenud omavalitsust.
Hõbe on valguse ja puhtuse, punane aga nooruslikkuse ja elujõu värv. Must sümboliseerib maalähedust.
Alajõe valla vapp

Alajõe valla vapp on Ida-Viru maakonna endise Alajõe valla vapp.
Vapp kinnitati 17. septembril 1996.
Vapi autor on Priit Herodes
Vapi kirjeldus.
Sinise võrguga kaetud kuldse kilbi alumisel poolel on sinine laineline väli, millel hõbedane kala.
Põhjendus.
Vapikujundid ja -värvid viitavad valla nimele, Peipsi järvele ja Alajõele ning vallarahva jaoks tähtsale kala võrgupüügile. Vapikujundus osutab ka Alajõe valla seosele Narva piirkonnaga.
Vapi kasutamise kord.
Alajõe valla vappi kasutatakse valla vapipitsatil, samuti valla ametlikel trükistel ja suveniiridel. Alajõe valla vapi kasutamine kujunduselemendina, reklaamidel, toodetel jne. on lubatud ainult vallavalitsusega kooskõlastatult.
Aseri valla vapp

Aseri valla vapp on Eestis Ida-Viru maakonnas asunud endise Aseri valla vapp.
Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 9. juunil 1994.
Vapi kirjeldus.
Aseri valla vapp kujutab kolme värviga, teravatipulise alaosaga kilpi. Hõbedasest talast moodustunud vasakule astanguga jaotatud kilbi ülaosa on sinine, alaosa roheline. Sinisel väljal on hõbedane pihlakas. Vapi kõrguse ja laiuse suhe on 5:4.
Põhjendus.
Vapikujundid ja -värvid viitavad Aseri valla loodusele: sinine merele, roheline maismaale taimestikuga ja hõbedasest talast moodustunud astang kõrgele pankrannikule, mille all asuvad omapärase kooslusega lehtmetsad: hõbedane pihlakas.
Vapi kasutamise kord.
Valla lipp ja vapp peavad vastama riigisekretäri poolt kinnitatud Aseri valla lipu ja vapi kirjeldustele. Lipu ja vapi etalonkujutised asuvad vallavalitsuses.
Vilsandi küla

Vilsandi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Küla territoorium hõlmab Vilsandi saart ja seda ümbritsevaid saari, millest suurimad on Käkimaa ja Noogimaa.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.
Ajalugu.
Vilsandi saare on asustanud 18. sajandil saarlased, kes saadeti sinna mõisamaid valvama. 1809. aastal on märgitud Vilsandil neli talu ja üheksa kalurihütti. Vanim põline eesti perekond on ilmselt 1796. aastal Karala mõisast Laido-nimelisele kohale saadetud inimesed, kes 1826. aastast kannavad perekonnanime Mender (hüütud ka Mänder). Aastal 1860 elas aga saarel juba 18 peret.
Oma panuse saare asustamisse on andnud ka hollandi laevnik Johann Doll, kelle laev 1703. aastal Vilsandi lähedal põhja läks ning kes pärast seda koos tütar Liisaga (surnud 28. märtsil 1763) saarele elama jäi. Hollandlane ristis saare Felslandiks, mis tähendab tõlkes kaljusaart. Perekonnanime Doll järgi nime saanud Tolli talu oligi algul ainuke 1,0925 ha (80 tiinu) suurune täismajapidamisega vabatalu kogu saarel. Mõisamaade ümberkorraldamisega tuli saarele aga rahvast juurde ning 1934. aasta rahvaloenduse järgi 32 majapidamise ja 169 elaniku peamiseks elatusallikaks oli merendus ja kalapüük.
Enne sõda oli Vilsandis 8 mootorpaati, 6 suuremat purjepaati ja 36 sõudepaati.
1944. aastal lahkus saarelt 96 inimest. Üks põgenes veel 1956. aastal ja teine 1959. 12 talu jäi täiesti tühjaks, saarele jäi 46 inimest. Aastail 1944–1948 suri saarel 10 inimest. Üks mees hukkus 1944. aastal rindel. Põgenikest leidis 72 inimest varjupaiga Rootsis, 11 USA-s, 2 Saksamaal ja 12 Kanadas.
Üüvere

Üüvere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Küla (Hürfer) on esmamainitud 1645. aastal Randvere vakuses, 1919 (Juwera) kuulus Kahtla riigimõisale, 1940 Laimjala valda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda.
Küla nimi on Eesti külade tähestikulises järjestuses kõige viimane.
Reduktsioon (keemia)

Reduktsioon ehk redutseerumine (vananenud termin: "taandamine") on redoksreaktsiooni käigus oksüdeerijaga toimuv protsess, mis seisneb selles, et ta liidab endaga elektrone. Protsessi käigus väheneb keemilise elemendi (oksüdeerija) oksüdatsiooniaste.
Kvantitatiivsed uurimismeetodid

Kvantitatiivsed uurimismeetodid on teadusliku uurimise meetodid, mis keskenduvad uuritava tunnuste kirjeldamisele läbi mõõtmise, vastates esmajoones küsimusele "kui palju" mingit nähtust, omadust või tunnust esineb (vrd kvalitatiivsed uurimismeetodid, mis kirjeldavad nähtusi).
Kvantitatiivuuringu põhieesmärk on saada statistiliselt usaldusväärseid andmeid järelduste tegemiseks. Uuringu tulemus on vähe sõltuv uurija tõlgendusest ja näitajad arvulised. Kvaliteedi määrab valimi suurus, küsimused (tüüp, järjestus, ühemõttelisus, asjakohasus).
Loodusteadustes.
Loodusteadustes nimetatakse kvantitatiivuuringuteks kõiki neid uuringuid, milles kasutatakse mõõtmist.
Analüütilises keemias.
Analüütilises keemias nimetatakse kvantitatiivseks meetodeid ja võtteid, mida kasutatakse aine koguse kindlaksmääramiseks.
Kvantitatiivne analüüs – see on proovis sisalduva(te) komponendi (komponentide) kvantitatiivse sisalduse määramine, s.t ühendite koguse kindlaksmääramine. 
Sotsiaalteadustes.
Sotsiaalteadustes kasutatavad kvantitatiivsed uuringud põhinevad statistilistel meetoditel. Kvantitatiivuuringute põhimeetodid on valimistatistika, keskmiste tendentside ja variatsioonide mõõtmine, korrelatsioon-regressioonanalüüs, diskriminantanalüüs, klasteranalüüs, faktoranalüüs jt.