ELKNÜ piirkondlikud asutused

ELKNÜ piirkondlikud asutused on loetelu Eestis aastatel 1941–1990 tegutsenud ÜLKNÜ allorganisatsiooni Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu piirkondlikest allorganisatsioonidest ja nende juhtidest
, ja "ELKNÜ Keskkomitee#ELKNÜ Keskkomitee juhtkond"
Aastatel 1940–1941, territoriaalseid muudatusi Eesti NSV halduspiirkondade jaotuses ei toimunud, säilisid Eesti Vabariigis kehtinud jaotus maakondadeks. Eesti NSV koosseisu jäi veel Petseri maakond.
Pärast 1940. aasta juunipööret, 18. oktoobril 1940 võeti EKNÜ ÜLKNÜ-sse ning kui vastuvõtmisest oli teatatud ajalehes Noorte Hääl, nimetati organisatsioon ELKNÜ-ks.
ELKNÜ tegevust juhtis ELKNÜ Keskkomitee ja piirkondlikke asutusi Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu linna- ja maakonnakomiteede esimehed:
1944. aastal liideti suurem osa Petseri maakonnast, Vene NFSV Leningradi oblastisse, hilisemasse Pihkva oblasti Petseri rajooni.
1945. aasta ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega jaotati Tallinn neljaks rajooniks: 
1946. aastal moodustati Hiiu maakond (1946–1950), 1949. aastal moodustati Jõgeva maakond (1949–1950), 1949. aastal jagati Viru maakond kaheks: idapoolsetest valdadest moodustati Jõhvi maakond ja läänepoolsetest valdadest moodustati Viru maakond. Uue jaotuse kohaselt jaotus Eesti NSV territoorium 13 maakonnaks ja 233 vallaks. Maakonnad (1949):
1950. aastal võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium vastu seadluse, millega muudeti endine halduskorraldus ning likvideeriti maakonnad ja vallad. Eesti NSV territoorium jagati 39 maarajooniks, haldusjaotus kujunes järgmiseks: 5 vabariikliku alluvusega linna ning 39 maarajooni (vt. ). Algul oli Eesti NSVs 39 rajooni, ent 1953. aastal vähendati neid 30-le, 1957. aastal 15-le, 1960. aastal suurendati 24-le, 1962. aastal vähendati 14-le. 1964. aastast lisandus Kohtla-Järve rajoon ning viimseks rajoonide arvuks jäi 15, mille lisaks oli ka veel 6 vabariikliku alluvusega linna: Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe.
ELKNÜ Tallinna Linnakomitee.
ELKNÜ Tallinna Linnakomitee sekretärid: Rudolf Paul, Leonid Kasperovitš, Sergei Susan, Valdur Kask.
ELKNÜ Tallinna rajoonikomiteed moodustati alles pärast 1945. aastat: Kalinini (kuni 1946. aastani Kopli rajoon), Mererajooni ja Keskrajooni komiteed; 1946. aastal Nõmme rajooni komitee.
ELKNÜ Kohtla-Järve Linnakomitee.
 "(1947–1991)"
ELKNÜ Narva Linnakomitee.
 "(1944–1991)"
ELKNÜ Pärnu Linnakomitee.
 (1945–1989)
ELKNÜ Pärnu linnakomitee alustas tegevust mais 1945. aastal, aastatel 1940–1941 olid Pärnu linna kommunistlikud noored kuulunud Pärnu maakonna organisatsiooni. 1957. aastal likvideeriti Pärnu rajoon ja liideti selle territoorium Pärnu linnaga, 1965. aastal taastati Pärnu rajooni ühtne organisatsioon, Pärnu linnaorganisatsioon hõlmas vaid Pärnu ja Sindi linna algorganisatsioonid.
ELKNÜ Haapsalu Rajoonikomitee.
 "(1950–1990)" 
ELKNÜ Harju Rajoonikomitee.
 "(1944–1950; 1950–?)"
ELKNÜ Hiiumaa Rajoonikomitee.
 "(1946–1950; 1950–1989)"
ELKNÜ Jõgeva Rajoonikomitee.
 "(1950–1989)"
ELKNÜ Kingissepa Rajoonikomitee.
 (1952. aastast Kingissepa) (1950–1990)
ELKNÜ Kohtla-Järve Rajoonikomitee.
 "(1965–1990)"
ELKNÜ Paide Rajoonikomitee.
 "(1940–1950; 1950–1990)"
ELKNÜ Põlva Rajoonikomitee.
 (1950–1990)
ELKNÜ Pärnu Rajoonikomitee.
 (1940–1950; 1950–1989)
ELKNÜ Rapla Rajoonikomitee.
 (1950–1990)
ELKNÜ Rakvere Rajoonikomitee.
 (1940–1950; 1950–1990)
ELKNÜ Võru Rajoonikomitee.
 "(1940–1950; 1950–1989)"