tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Eerik Varrak

Eerik Varrak (kuni 1937. aastani Erich Kustmann; 26. oktoober 1909 – 16. aprill 1946) oli Eesti ohvitser (nooremleitnant) ja metsavendade salga juht.
Sündis Järvamaal Vahastu vallas taluniku pojana. Lõpetas 1929. aastal Järva Maakonna Paide Avaliku Ühisgümnaasiumi reaalharu. Ajateenistuses Ratsarügemendis. Õppis Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustes Tondil. 1934. aastast nooremleitnant. Teenis Kalevi jalaväepataljonis aastatel 1935–1940. 1940–1941 sõjaväepoe omanik Paides, 1941–1942 Järvamaa Omakaitse Paide piirkonna juht. 1944. aastal 1. Eesti Piirikaitserügemendi 3. pataljoni ülema adjutant.
1944. aasta sügisest metsavendade salga juht Vahastu piirkonnas. Tema eesmärgiks oli koondada Kaiu, Saarnakõrve, Särevere, Väätsa, Aela ja Võõbu metsavennad ühiseks löögiüksuseks malevkonnastaabi juhtimisel. Selleks koostas ta kavasid, ringkirju ja skeeme Peeter Kadaka varjunime all. Salajases ringkirjas sõnastati Vahastu metsavendade eesmärk järgmiselt: "Liita üksikud, laialipillatud, patriootlikult mõtlevad metsavennad aktiivseks üksuseks, et selle abil hoida alal kodanikkude vaimset erksust elujõuliseks monoliitseks tervikuks, võitluseks kultuuri ja kõikide demokraatiliste vabaduste eest teda ikestava ja rõhuva kommunistliku türannia vastu." Kavandatud metsavendade laiemat võrgustikku ei õnnestunud luua. Kirja pandud kavad sattusid 4. mail 1946 operatsiooni "Mutid" käigus Nõukogude okupatsioonivõimude kätte, need on säilinud rühma radisti Lembit Kiviselja toimikus. Varraku salgas kehtis range kord, millele ei allunud salga liige Teodor Altsoo. 
16. aprillil 1946 tekkinud tüli käigus mõrvas Altsoo Varraku. Ülejäänud salga liikmed hukkusid 4. mail 1946 haarangus, ainsana jäi ellu Lembit Kiviselg, kes saadeti vangilaagrisse.
Mälestuse jäädvustamine.
2008. aastal avati Kaiu vallas Suurekivi külas Vahastu metsas Eerik Varraku salka kuulunud nelja metsavenna haual mälestuskivi.
Wendisch Evern

Wendisch Evern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 14,9 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1772 inimest.
Ajalugu.
4. mail 1945 allkirjastas Saksa delegatsioon Hans-Georg von Friedeburgi juhtimisel Briti välimarssali Bernard Montgomery juuresolekul "Timelobergi" mäel Deutsch Everni servas dokumendi kolme Loode-Saksamaal tegutsenud Saksa armee tingimusteta alistumisest. See jõustus 5. mail kell 7 hommikul. Alistumislepingu allakirjutamisega jõudis Teine maailmasõda Loode-Saksamaal lõpule. Pärast sõda püstitati brittide poolt mälestusmärk kohas, mida nüüd kutsutakse "Victory Hill". Mälestusmärk lammutati 1958. aastal ja ehitati uuesti üles Sandhursti kuninglikus sõjaväeakadeemias. Täna asub paik sõjaväe keelualas ja pole ligipääsetav. 1995. aastal püstitati teine mälestusmärk Timelobergi servale, väljapoole keeluala.
Pärast Heinrich Himmleri enesetappu 1945. aasta mais maeti tema keha Wendisch-Everni polügoonil teadmata kohta.
Brietlingen

Brietlingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 19,73 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3507 inimest.
Echem

Echem on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 10,72 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1013 inimest.
Hittbergen

Hittbergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 14,64 km². 31. detsembril 2017 elas seal 899 inimest.
Hohnstorf

Hohnstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 10,22 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2413 inimest.
Lüdersburg

Lüdersburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 18,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 630 inimest.
Rullstorf

Rullstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 22,82 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1909 inimest.
Harju-Jaani kihelkonnapäevad

Harju-Jaani kihelkonnapäevad on ajaloolise Harju-Jaani kihelkonna asulates toimuvad iga-aastased üritused. Päevi on korraldanud MTÜ Tuulekell.
2008 toimusid VII päevad.
Päevade raames on toimunud kunstide päevi (Raasikul).
Lahe Koolipäev

Lahe Koolipäev on Tallinnas igal aastal toimuv noortekonverents; ühtlasi Eesti suurim noortekonverents. Konverentsi korraldab MTÜ Noortekonverentsid.
Konverentsi raames toimub konkurss Hea Eeskuju.
Williston (LAV)

Williston on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Karoo Hooglandi valla halduskeskus.
Asula on alguse saanud 1845. aastal rajatud misjonijaamast, mille nime oli Amandelboom (afrikaani keeles 'mandlipuu'). Praeguse nime sai Williston 1883. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Willistoni elanikest värvilisi 83,55%, valgeid 9,35%, mustanahalisi aafriklasi 5,55%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83% ja teisi 0,71%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,27% inimesi, koosa keelt 1,29% ja inglise keelt 1,19%.
Doringbaai

Doringbaai on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas. Doringbaai asub Atlandi ookeani rannikul.
Doringbaai majakas ehitati 1963. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Doringbaai elanikest värvilisi 90,24%, valgeid 6,90%, mustanahalisi aafriklasi 2,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,45% inimesi ja inglise keelt 2,66%.
Coffee Bay

Coffee Bay (afrikaani keeles Koffiebaai) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas. Coffee Bay asub India ookeani rannikul.
Tõenäoliselt on Coffee Bay saanud nime selle järgi, et seal sõitis 1893. aastal madalikule kohviubade laadungiga laev.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Coffee Bay elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,26%, valgeid 20,93%, värvilisi 3,49% ja teisi 2,71%. Koosa keelt pidas emakeeleks 65,50% inimesi, inglise keelt 22,87% ja afrikaani keelt 7,36%.
Elliot (LAV)

Elliot (ka Khowa) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Sakhisizwe vallas.
Elliot on asutatud 1885. aastal, linnaõigused sai 1911. aastal. Linn on nime saanud Sir Henry George Ellioti (1826–1912) järgi, kes oli Transkei alade ülemkohtunik aastatel 1891–1902. See nimetati 2017. aastal ümber Khowaks.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ellioti elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,93%, valgeid 2,73%, värvilisi 2,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,42% ja teisi 0,31%. Koosa keelt pidas emakeeleks 87,06% inimesi, afrikaani keelt 4,49%, inglise keelt 4,45% ja viipekeelt 1,71%.
Alexander Gerst

Alexander Gerst (sündinud 3. mail 1976 Künzelsaus Baden-Württembergi liidumaal) on saksa geofüüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 2009. aastal ja ta on kaks korda kosmoses käinud.
Aastatel 2001–2003 õppis Gerst Uus-Meremaal Wellingtoni Victoria Ülikoolis maateaduste magistriõppes.
Gerst oli maist-novembrini 2014 Rahvusvahelise Kosmosejaama 40. ja 41. ekspeditsiooni ja juunist-detsembrini 2018 56. ekspeditsiooni liige ning 57. ekspeditsiooni komandör. Ta on kosmoses viibinud 362 päeva.
Ole Gunnar Solskjær

Ole Gunnar Solskjær (sündinud 26. veebruaril 1973 Kristiansundis) on Norra jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Tema mängupositsioon mängijana oli ründaja.
2009. aastal pälvis ta Peer Gynti auhinna.
Karjäär mängijana.
Mängijakarjääri alustas ta kodumaal Clausenengenis. 1995. aastal liitus ta Norra kõrgliiga klubiga Molde. 1995. aasta hooajal lõi ta Norra liigas 20 väravat, millega oli parima väravaküti arvestuses kolmandal kohal. Sama edukalt alustas ta ka 1996. aasta hooaega, kui 12 esimese mänguga 11 väravat.
1996. aasta juulis liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Manchester United. Esimesel hooajal 1996–97 lõi ta Premier League'is 18 väravat ja tuli klubiga Inglismaa meistriks. Manchester Unitedis mängis ta kuni 2007. aastani ja tuli sel ajal Inglismaa meistriks kokku kuuel korral. Lisaks võitis ta kaks korda Inglismaa karika, kaks korda Inglismaa superkarika ja korra UEFA Meistrite Liiga. Individuaalselt oli Solskjæri edukaim hooaeg 2001–02, kui ta lõi 25 väravat, sealhulgas 17 väravat liigas.
Ta oli tuntud mängijana, kes lõi olulisi väravaid pärast vahetusest sekkumist. Näiteks lõi ta 1999. aasta Meistrite Liiga finaalis Müncheni Bayerni vastu kolmandal minutil Manchester Unitedi võiduvärava ja 6. veebruaril 1999 Premier League'i mängus Nottingham Foresti vastu neli väravat pärast seda, kui oli 72. minutil vahetusest mängu sekkunud.
Hooajad 2003–04, 2004–05 ja 2005–06 pidi ta põlvevigastuse tõttu praktiliselt vahele jätma. Tema karjääri viimaseks hooajaks jäi hooaeg 2006–07, kui ta lõi liigas seitse väravat ja tuli kuuendat korda Inglismaa meistriks.
Solskjær mängis Norra jalgpallikoondises aastatel 1995–2007 kokku 67 korda ja lõi 23 väravat. Koondisedebüüdi tegi ta 26. novembril 1995 sõprusmängus Jamaica vastu ja lõi selles mängus ka oma koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulus Norra koondisse 1998. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Karjäär treenerina.
Aastatel 2008–2010 oli Solskjær Manchester Unitedi reservmeeskonna peatreener. Seejärel sai ta oma kunagise koduklubi Molde peatreeneriks. Tema juhtimisel tuli Model aastatel 2011 ja 2012 Norra meistriks.
2014. aasta jaanuaris määrati ta Inglismaa kõrgliiga klubi Cardiff City peatreeneriks. Cardiff City lõpetas Inglismaa liigahooaja viimase kohaga ja langes esiliigasse. Ka järgmise hooaja alguses sattus Cardiff City kohe raskustesse, mistõttu astus Solskjær 2014. aasta septembris tagasi.
2015. aasta oktoobris sai ta taas Molde peatreeneriks.
19. detsembril 2018 määrati ta pärast José Mourinho vallandamist Manchester Unitedi ajutiseks peatreeneriks. 2019. aasta märtsis sai ta püsivalt Manchester Unitedi peatreeneriks. Manchester Unitedi peatreener oli ta kuni 2021. aasta novembrini. Inglismaa kõrgliigas saavutas Manchester United tema juhendamise all parima koha hooajal 2020–21, mil tuldi teiseks. Lisaks jõuti hooajal 2020–21 UEFA Euroopa Liiga finaali, kus kaotati Villarrealile.
Napier (LAV)

Napier on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas.
Napier on asutatud 1838. aastal. Linn on saanud nime Kapi koloonia kuberneri George Napier' järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Napier' elanikest värvilisi 66,56%, valgeid 21,76%, mustanahalisi aafriklasi 10,58%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 80,36% inimesi, inglise keelt 10,98% ja koosa keelt 5,89%.
Skaleeritavus

Skaleeritavus (inglise keeles "scalability") on süsteemi, mudeli, funktsiooni omadus tulla toime suurenenud töökoormusega. 
See on põhimõte, et süsteem peab olema laiendatav (või taandatav) nii, et antud vajadused saaksid võimalikult optimaalselt rahuldatud. 
Skaleeritavuse näiteid: 
Horisontaalne ja vertikaalne skaleeritavus.
Meetodid ressursside lisamiseks konkreetsetes rakendustes, süsteemides jmt.
Näiteks veebiserveri süsteemi kolmekordsel laiendamisel võivad süsteemi arhitektid klastrisse seadistada sadu väikseid arvuteid, et saavutada nende koondvõimsust, mis ületab sageli ühe traditsioonilise protsessoriga arvuti võimsuse. 
Näiteks CPU-de või mälu lisamine ühele arvutile.
Elva palvela

Elva palvela on baptisti palvela Tartu maakonnas Elvas.
Palvela projekteeris Priit Kaljapulk. Palvela valmis 1984.
Jamestown (Lääne-Kapimaa)

Jamestown (ka Webersvallei) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas.
Jamestown on asutatud 1902. aastal Blaauwklippeni farmi territooriumile. Linn on saanud nime kooliõpetaja James Rattray (u. 1795–1864) järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jamestowni elanikest värvilisi 84,79%, valgeid 10,92%, mustanahalisi aafriklasi 3,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,46% ja teisi 0,53%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,75% inimesi ja teisi keeli 7,50% inimesi.
Jamestown (Ida-Kapimaa)

Jamestown on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas.
Jamestown on asutatud 1874. aastal, linnaõigused sai 1943. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jamestowni elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,99%, värvilisi 1,91%, valgeid 1,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,64%. Koosa keelt pidas emakeeleks 92,71%, afrikaani keelt 2,24%, inglise keelt 1,59% ja sotho keelt 1,40%.
Aarja vennaskond

Aarja vennaskond (inglise keeles Aryan Brotherhood, tuntud ka kui AB või Brand) on Ameerika Ühendriikides tegutsev valgete vanglajõuk ning kuritegelik ühing, millel on kokku 15 000 – 20 000 liiget. Föderaalse Juurdlusbüroo andmetel moodustavad Aarja vennaskonna liikmed kaduvväikse osa USA vanglate elanikest, kuid on vastutavad ebaproportsionaalselt suure osa vanglamõrvade eest.
Jõugu sissetulekuallikad on sarnaselt teiste taoliste organisatsioonide omadega peamiselt uimastikaubandus, väljapressimine, vanglaprostitutsioon ja palgamõrvad. Aarja vennaskonna organiseeritus erineb vanglate lõikes, üldiselt juhib vangla sees jõugu tegevust 12-meheline nõukogu, mille kolm liiget on teistest kõrgemad. Vennaskonnal on teiste jõukudega nii sõbralikke kui ka vaenulikke suhteid, peamiseks liitlaseks on ühing Aryan Nations. Aarja vennaskonna sümboolika hulka kuuluvad näiteks ristikheinalehed ja haakristid. Jõuguga ühinemisel peavad liitujad tõotama, et on valmis mõrvama mustanahalise või latiinost vangi.
De Hoop

De Hoop on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Oudtshoorni vallas.
De Hoop on asutatud 1908. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli De Hoopi elanikest värvilisi 71,33% ja valgeid 28,67%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 99,34% inimesi ja suulu keelt 0,66%.
Dysselsdorp

Dysselsdorp on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Oudtshoorni vallas.
Dysselsdorp on saanud alguse 1838. aastal asutatud misjonijaamast.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dysselsdorpi elanikest värvilisi 94,91%, mustanahalisi aafriklasi 3,94% India või Aasia päritolu inimesi 0,40%, valgeid 0,37% ja teisi 0,39%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,62%, inglise keelt 1,44% ja tsvana keelt 0,82%.
Hauka laat

Hauka laat on Võru maakonnas Antslas toimuv laat. Nimi "Hauka" on Antsla asula varasem nimi.
Vana-Antsla mõisa laada kohta on teateid alates Vene keisririigi ajast. Nime "Hauka laat" kasutatakse esimest korda 20. märtsil 1903. Eesti esimesel iseseisvusajal toimus laat Antsla alevis. Nõukogude aja alguses laata ei toimunud. Laata hakati uuesti korraldama 1960. aastate lõpust.
Pearly Beach

Pearly Beach on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Pearly Beach asub Atlandi ookeani rannikul.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pearly Beachi elanikest mustanahalisi aafriklasi 48,27%, valgeid 39,06%, värvilisi 11,90% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 45,53%, koosa keelt 44,28% ja inglise keelt 9,13%.
Omanikujärelevalve

Omanikujärelevalve on ehitusseadustikust tulenev tellija kohustus teha ehitamise üle kontrolli. Ehitusloakohustusliku ehitise rajamisel või ehituskohustusliku tee ehitamisel on tellijal kohustus kaasata ehitusprotsessi kvalifikatsiooniga pädev isik, kes kontrollib ehitamist. Omanikujärelevalve tegija peab olema erapooletu isik. Ta ei tohi olla järelevalve aluse ehitise ehitaja ega olla seotud nende isikute ja ettevõtetega, kelle üle ta järelevalvet teeb. Omanikujärelevalve tegemisega kehtib töövõtja vastutus, seda ei piirata ega ka välistata.
Omanikujärelevalve õigused ja kohustused määrab ehitusseadus. Ehituse omanikujärelevalve tegemise kord on vastu võetud majandus- ja taristuministri määrusega.
Omanikujärelevalve korraldamine.
Määruse "Omanikujärelevalve tegemise kord" kohaselt tehakse omanikujärelevalvet kuni ehitise kasutusteatise esitamiseni või kasutusloa saamiseni, teede ehitusel vastuvõtmiseni. Omanikujärelevalve tegija peab olema ehitajatest sõltumatu isik, ning kui esineb valdkondi, mille puhul omanikujärelevalve tegijal puudub pädevus ja tuleb kaasata teisi isikuid, siis peab ta sellest teavitama tellijat. Kui omanikujärelevalvet teeb ettevõte, peab ta esitama vastutava pädeva isiku andmed nii omanikule kui ka ehitajatele. Kui vastutajaid on üle ühe, peab omanik teatama ehitajale igaühe vastutava valdkonna.
Omanikujärelevalvet ei pea tegema kvalifitseeritud pädev isik väikeehitise (ehitusealune pind kuni 60 m2 ja kõrgus kuni 5 m), üksikelamu, aiamaja, suvila, taluhoone ja ehitamise teenindamiseks vajaliku rajatise ehituse korral. Nendel juhtudel võib omanik olla ise järelevalve tegija, aga järelevalvet ei tohi tegemata jätta.
Kohustused.
Omanikujärelevalve tegija kohustus on kontrollida (Omaniku järelevalve tegemise kord, 2015):
Õigused.
Omanikujärelevalve tegijal on õigus nõuda (Omaniku järelevalve tegemise kord, 2015):
Mihklilaat

Mihklilaat on mihklipäeva paiku korraldatav laat.
Pärast Eesti taasiseseisvumist on suuremaid mihklilaatasid korraldatud näiteks Valga maakonnas Valgas, Pärnu maakonnas Mihklis (Mihkli laat).
Abbotsdale

Abbotsdale on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Abbotsdale'i elanikest värvilisi 95,30%, mustanahalisi aafriklasi 4,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,16% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,85% inimesi, inglise keelt 3,08% ja koosa keelt 2,68%.
Poorten

Poorten on Kölni lähedalt Neussist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.
211 eKr

211. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXLIII (543).
Komaggas

Komaggas on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.
Komaggas on asutatud misjonijaamana 1829. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kommaggasi elanikest värvilisi 95,57%, mustanahalisi aafriklasi 2,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83%, valgeid 0,45% ja teisi 0,74%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,76%, viipekeelt 1,03% ja koosa keelt 0,64%.
Vastseliina maarahva laat

Vastseliina maarahva laat (ka Maarahva laat) on Võru maakonnas Vastseliinas toimuv rahvusvaheline laat. 
Esimene laat toimus 1995.
Nienburg/Weser

Nienburg (ametlikult "Nienburg/Weser") (alamsaksa "Nienborg", "Neenborg" või "Negenborg") on linn ja Nienburgi kreisi keskus Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Linna pindala on 64,45 km². 31. detsembril 2017 elas seal 31 602 inimest.
Nienburg asub Weseri jõe ääres, umbes 55 km Bremenist kagus ja 45 km Hannoverist loodes. Nienburg on Kesk-Weseri piirkonna suurim linn.
Linnaosad.
Nienburgis on järgmised kvartalid:
Ajalugu.
Peamine põhjus, miks Nienburg sai tekkida ja Kesk-Weseri piirkonna suureks linnaks areneda, oli selle asukoht mugavas koolmekohas Weseri jõel, mis koondas paika mitu kaubateed. Juba 1025. aastal oli paik tuntud kui "Negenborg" ('uus linnus'). 1215. aastal hakati seda kutsuma linnaks, "civitas", kui Hoya krahv Heinrich I pani aluse oma valitsejasoole. Aastatel 1582–1866 hoidsid krahvkonda enda kontrolli all Welfi Braunschweig-Lüneburgi hertsogid, välja arvatud Napoleoni Prantsusmaa võim aastatel 1803–1813.
Endine eeslinn Wölpe viitab Wölpe krahvidele ja nende linnusele.
Bethlehem (LAV)

Bethlehem on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas, Dihlabengi valla halduskeskus.
Bethlehem on asutatud 1860. aastal. Linn on saanud nime Jeesus Kristuse sünnilinna Petlemma järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bethlehemi elanikest mustanahalisi aafriklasi 85,2%, valgeid 12,0%, värvilisi 2,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 72,2% inimesi, afrikaani keelt 14,5%, suulu keelt 7,0%, inglise keelt 2,4% ja teisi keeli 3,9%.
Akmenė II

Akmenė II on küla Leedus Akmenė rajoonis Akmenė vallas.
Küla piirneb Akmenė linnaga, neid eraldab Akmenupise oja. Osaliselt ulatub külla Kamanose soo Natura 2000 linnuala ja loodusala.
Külas on Kamanose looduskaitseala direktsioon. Nõukogude perioodil oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks, tänapäeval asub seal kohalike maaparandajate ühistu tootmiskompleks.
Küla ehitati aastal 1970 välja kui Lenini nimelise kolhoosi keskasula. Aastal 1980 rajati sinna ettevõtte MSVM tootmisbaas (tänapäeval tegutseb seal ettevõte UAB „Akmeresta“). Aastal 2004 liideti külaga Adomiškiai, Gaugariai ja Mykolaičiai külad. Aastal 2016 liideti sellega veel osa Rūdupiai külast.
Smithfield (LAV)

Smithfield on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Mohokare vallas.
1848. aastal asutatud Smithfield on üks Free State'i provintsi vanimaid linnu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Smithfieldi elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,4%, värvilisi 5,0%, valgeid 3,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 66,9% inimesi, koosa keelt 20,9%, afrikaani keelt 8,4%, inglise keelt 1,3% ja teisi keeli 2,4%.
Rehburg-Loccum

Rehburg-Loccum on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis.
Linn asub 50 km Hannoverist loodes ja selle pindala on 99,99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 187 inimest.
Rehburg-Loccumiga külgneb Steinhuder Meer. Lähimad linnad on Wunstorf ja Neustadt Hannoveri regioonis, Petershagen/Weser Minden-Lübbecke kreisis Nordrhein-Westfalenis, Landesbergen Nienburgi kreisis ning Niedernwöhren ja Sachsenhagen Schaumburgi kreisis.
Linnaosad.
Rehburg-Loccum asutati 1974. aastal Rehburgi linnast ning naaberküladest Loccumist, Münchehagenist, Bad Rehburgist ja Winzlar seoses haldusreformiga Alam-Saksimaal. Steinhuder Meeri looduskaitseala ulatub osale linnast.
Kultuur.
Muuseum loodi näitama vesiravi ajalugu endises tervisekuurordis Bad Rehburg, mida kasutati Hannoveri dünastia liikmete poolt.
Kõige tuntum linna asutus on Loccumi klooster (asutatud 1163. aastal), kus võõrustatakse klassikalise muusika kontserte kogu aasta jooksul.
Loccumi evangeelne akadeemia korraldab kongresse, kollokviume ja mitmeid seminare poliitika, kultuuri, teaduste ja religiooni ning eetika küsimuste ja konfliktide kohta.
Rehburgis, Loccumis ja Münchehagenis on noortekeskused.
Sotsiaalklubi, mis keskendub tavade, kostüümide ja kultuuripärandi säilitamisele, juhib väikest kohalikku muuseumi Rehburgi ajaloost. Muuseum näitab ajaloolisi pilte ja eksponaate.
Rehburgi raekoda on populaarne koht suuremate sotsiaalsete ja kultuuriliste ürituste korraldamiseks.
Steyerberg

Steyerberg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 101,92 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5236 inimest. Vald asub umbes 15 km Nienburgist edelas ja 30 km Mindenist põhjas.
Grafschaft Hoya ühisvald

Grafschaft Hoya on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Selle pindala on 216 km². 31. detsembril 2017 elas seal 16 794 inimest. Selle keskus on Hoya. Selle nimi viitab keskaegsele Hoya krahvkonnale. 1. jaanuaril 2011 liideti sellega endine "Samtgemeinde" Eystrup.
Samtgemeinde Grafschaft Hoya koosneb järgmistest valdadest:
Heemseni ühisvald

Heemsen on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Selle pindala on 73,27 km². 31. detsembril 2019 elas seal 6063 inimest. Selle keskus on Rohrsen.
Samtgemeinde Heemsen koosneb järgmistest valdadest:
Liebenau ühisvald

Liebenau ühisvald ("Samtgemeinde Liebenau") oli ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Selle pindala oli 71,96 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6076 inimest. Selle keskus oli Liebenau.
Liebenau ühisvald koosnes järgmistest valdadest:
1. novembril 2021 liideti Liebenau ühisvald Weser-Aue ühisvallaga.
Tallinna-Narva ekspressliin

Tallinna–Narva ekspressliin on rongiliin, mis avati 10. detsembril 2017.
Liinil on 8 peatust:
Tallinna–Narva ekspressrong sõidab kaks korda päevas ning sõit kestab veidi üle kahe tunni.
Natalia Oreiro

Natalia Oreiro (sündinud 19. mail 1977 Montevideos) on uruguay laulja ja näitleja.
Värvisüsteem

Värvisüsteem on kahemõõtmeline diagramm või kolmemõõtmeline mudel, mis kaardistab värvuste vahelisi seoseid ja klassifitseerib need teatud omaduste põhjal standardiseeritud süsteemi. Kitsamas mõistes tähendab värvisüsteem mudelit, mille abil saab väikesest hulgast primaarvärvustest tuletada kõik ülejäänud värvused (aditiivsele ja subtraktiivsele värvisünteesile tuginevad RGB- ja RYB- või CMY-mudel).
Värvuste süstematiseerimise peamiseks eesmärgiks on anda iga värvuse objektiivne identifikatsioon. Sageli annab see ka võimaluse leida värvidevahelised harmoonilised seosed. Varaseimad värvisüsteemid olid kahemõõtmelised diagrammid, mis kujutasid värvide suhet ringis või hulknurgas. Erinevatele värvide korrastamise katsetustele ajaloos on iseloomulik, et erinevused tekkisid eri valdkondade erinevatest eesmärkidest. Näiteid:
Kui mõisteti, et värvi täpseks määratlemiseks läheb vaja kolme mõõdetavat põhikarakteristikut (värvitoon, kromaatilisus ja heledus/tumedus), hakati esitama kolmemõõtmelisi mudeleid.
Monte Pascoal

Monte Pascoal on mägi Brasiilias Bahia osariigis, Porto Seguro linnast lõunas.
Monte Pascoali mäe tipp oli esimene osa Brasiiliast, mida märkas 1500. aasta aprillis merelt Portugali maadeavastaja Pedro Álvares Cabrali laeva meeskond.
Serena Auñón-Chancellor

Serena Auñón-Chancellor (sündinud 9. aprillil 1976 Indianapolises) on Ameerika Ühendriikide arst, insener ja NASA astronaut. 
NASA palkas Auñón-Chancellori 2006. aastal lennuväe arstiks ning ta oli STS-127 ja 22. ekspeditsiooni meeskondade lennuväearsti asetäitja. Ta valiti astronaudiks 2009. aastal. Auñón-Chancellor on korra külastanud Rahvusvahelist Kosmosejaama, olles 56./57. ekspeditsiooni liige.
Timothy Peake

Timothy Nigel Peake (sündinud 7. aprillil 1972 Chichesteris) on Suurbritannia endine maaväe lennukorpuse ohvitser ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut.
Peake on esimene Briti päritolu ESA astronaut, kuues Briti päritolu Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) meeskonnaliige ja seitsmes Briti päritolu inimene, kes on käinud kosmoses. Peake valiti astronaudiks 2009. aastal ja ta oli detsembrist 2015 kuni juunini 2016 ISS-i 46./47. ekspeditsiooni liige.
Peake lahkus ESAst 2023. aastal.
Tiit Elenurm

Tiit Elenurm (sündinud 3. juunil 1952 Tallinnas) on eesti juhtimisteadlane. 
Ta töötab Estonian Business Schooli ettevõtlusprofessorina ning on Eesti Äriinglite Võrgustiku ESTBAN ja Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni liige.
Haridus.
Tiit Elenurm on lõpetanud 1974. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal, 1980 kaitses ta Moskvas Plehhanovi-nimelises Rahvamajandusinstituudis dissertatsiooni "Organisatsiooni juhtimisstruktuuride juurutamisprotsesside täiustamise probleemid". Stažeerinud Helsingi Majandusülikoolis ja Londoni Ülikoolis ning osalenud ettevõtlusõppe programmis Harvardi Ärikoolis USAs.
Töökäik.
Aastatel 1974–1979 töötas ta Tallinna Tehnikaülikoolis inseneri ja vaneminsenerina ning 1979–1992 Eesti Majandusjuhtide Instituudis teaduri ja juhtimiskonsultandina. 1992–2000 koolitus- ja konsultatsioonifirma EM-International põhiomanik ja tegevjuht. 2000. aastast Estonian Business Schooli professor, töötanud ettevõtluse õppetooli juhatajana. Tegutsenud külalisõppejõuna Soomes, Prantsusmaal, Saksamaal, Sloveenias, Poolas, Tšehhi Vabariigis ja mujal. On kuulunud Eesti Vabariigi presidendi Akadeemilise Nõukogu majanduskomisjoni ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi Väikeettevõtluse Nõukotta.
Teadustöö.
Teadustöö suunad: innovaatiline ja piiriülene ettevõtlus, rahvusvaheline äri ja ekspordi juhtimine, erinevad ettevõtlusorientatsioonid, loovus ja muudatuste juhtimine, teadmusjuhtimine, iduettevõtjate ja investorite koostöö, ärivõimalused virtuaalsetes võrgustikes, Eesti ettevõtjate rahvusvahelistumise toetamine.
Poliitiline tegevus.
Tiit Elenurm on 2018. aasta novembrist erakonna Eesti 200 liige.
Ta kandideeris 2019. aastal Riigikogu valimistel erakonna Eesti 200 kandidaadina (valimisringkonnas 3, Mustamäe ja Nõmme), kuid ei osutunud valituks. Tema valimisplatvormist
Isiklikku.
Tiit Elenurm on abielus, tal on tütar ja poeg. Ta on harrastanud mägimatkamist, jalgrattasõitu ja ujumist.
Derby (LAV)

Derby on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Kgetlengrivieri vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Derby elanikest mustanahalisi aafriklasi 85,11%, valgeid 12,76%, India või Aasia päritolu inimesi 1,44% ja värvilisi 0,69%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 76,26% inimesi, afrikaani keelt 13,66%, inglise keelt 4,01%, suulu keelt 1,50% ja ndebele keelt 1,18%.
Groot Marico

Groot Marico on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ramotshere Moiloa vallas.
Linn on saanud nime Marico jõe järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groot Marico elanikest mustanahalisi aafriklasi 86,79%, valgeid 8,89%, India või Aasia päritolu inimesi 2,04% värvilisi 1,18% ja teisi 1,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 81,56% inimesi, afrikaani keel 10,76% ja inglise keelt 3,83%.
Eesti otsib superstaari (seitsmes hooaeg)

"Eesti otsib superstaari" seitsmes hooaeg toimus kevadel 2018. Telesaadet tootis ja kandis üle TV3.
Superstaariks sai Saaremaalt pärit Uudo Sepp.
Finalistide paremusjärjestus:
Balfour (Mpumalanga)

Balfour on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas, Dipalesengi valla halduskeskus.
Linn asutati 1898. aastal ja kandis esialgu oma asutaja Frederick Mchattie järgi nime McHattiesburg. 1905. aastal sai Balfour praeguse nime Briti peaministri Arthur Balfouri järgi, kes linnas läbisõidul viibides pidas raudteejaamas lühikese kõne.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Balfouri elanikest mustanahalisi aafriklasi 50,23%, valgeid 38,43%, India või Aasia päritolu inimesi 9,40%, värvilisi 1,37% ja teisi 0,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 38,64%, suulu keelt 23,09%, inglise keelt 15,37%, sotho keelt 12,26%, pedi keelt 2,92%, tsvana keelt 1,73%, koosa keelt 1,44% ja tsonga keelt 1,10%.
Balfour (Ida-Kapimaa)

Balfour on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas Raymond Mhlaba vallas.
Balfour on asutatud misjonijaamana 1828. aastal. Linn on saanud nime Robert Balfouri, Glasgow' Misjoniseltsi esimese sekretäri järgi. Koosa sõdade ajal (1779–1879) toimus linna lähedal ägedaid lahinguid.
Tänapäeval tegeletakse piirkonnas tubaka-, tsitruse-, villa- ja veiselihakasvatusega.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Balfouri elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,91%, värvilisi 3,00%, India või Aasia päritolu inimesi 0,03% ja teisi 0,10%. Koosa keelt pidas emakeeleks 95,23% inimesi, afrikaani keelt 3,22% ja inglise keelt 0,71%.
Van Reenen

Van Reenen on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas.
Van Reenen asub Draakonimägedes 1680 meetri kõrgusel merepinnast.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Van Reeneni elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,08%, valgeid 15,38% ja India või Aasia päritolu inimesi 11,54%. Suulu keelt pidas emakeeleks 46,15% inimesi, sotho keelt 26,92% inglise keelt 23,08% ja afrikaani keelt 3,85%.
Marklohe ühisvald

Marklohe ühisvald ("Samtgemeinde Marklohe") oli ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Selle pindala oli 106,41 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8431 inimest. Selle keskus oli Marklohe.
Marklohe ühisvald koosnes järgmistest valdadest:
1. novembril 2021 liideti Marklohe ühisvald Weser-Aue ühisvallaga.
Mittelweseri ühisvald

Mittelweser on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Selle pindala on 196,09 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 898 inimest. Selle keskus on Stolzenau. See moodustati 1. novembril 2011, kui Stolzenau vald ühendati endise "Samtgemeinde" Landesbergeniga.
Samtgemeinde Mittelweser koosneb järgmistest valdadest:
Steimbke ühisvald

Steimbke on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis.
Selle pindala on 185,48 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7239 inimest. Selle keskus on Steimbke.
Samtgemeinde Steimbke koosneb järgmistest valdadest:
Uchte ühisvald

Uchte on valdade ühendus ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Selle pindala on 284,16 km². 31. detsembril 2017 elas seal 13 941 inimest. Selle keskus on Uchte.
Samtgemeinde Uchte koosneb järgmistest valdadest:
Taimekaitseamet

Taimekaitseamet oli Eesti Põllumajandusministeeriumi alluvuses tegutsenud riigiasutus. Amet moodustati 1994. 1997 liideti Taimekaitseamet, Seemne ja Sordikatse Inspektsioon ja Taimekarantiini Inspektsioon ning moodustati Taimetoodangu Inspektsioon.
Teraviljaamet

Teraviljaamet oli 1990–1991 eksisteerinud Eesti NSV ja Eesti Vabariigi asutus.
1990. aasta lõpul allusid EV Teraviljaametile:
Teraviljaameti peadirektori käskkirjaga nr 13, 13.05.1991 asutati haldusalas tegutsevate Teraviljaameti ettevõtete ja nende allüksuste baasil alates 01.07.1991 järgmised riigiettevõtted:
Eesti Vabariigi Valitsuse 2. detsembri 1991 määrusega nr 250 "Muudatuste tegemise kohta riigivalitsemisorganite süsteemis", lõpetati 1. jaanuarist 1992. aastal Eesti Riikliku Teraviljaameti tegevus iseseisva riigi valitsemisorganina ja määrati õigusjärglaseks Eesti Riigi Viljasalv.
Eelkäijad:
Bücken

Bücken on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 32 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2121 inimest. Vald koosneb järgmistest osadest: Altenbücken, Bücken, Calle, Dedendorf ja Duddenhausen.
Ajalugu.
Bremeni peapiiskop Rimbert rajas 882. aastal Bückenisse kloostri. Bückeni turuplatsil seisab mälestusmärk, mis on meenutuseks selle päritolu ümbritsevast tavatust legendist: öeldavasti olevat eesel näidanud koha, kuhu kirik ehitada.
1050. aasta paiku asendati esialgne puitkonstruktsioon suhteliselt väikese kivikonstruktsiooniga, mida laiendati mitmes ehitusetapis kuni 1350. aastani. Kloostri ja selle vara likvideerimisega pärast reformatsiooni hakkas kirik osaliselt lagunema ning jäi nii kuni selle täieliku restaureerimiseni Adelbert Hotzeni poolt aastatel 1863–1867. 1413. aastast on Bückenil turuõigus.
Eystrup

Eystrup on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 24,05 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3315 inimest. Vald asub Weseri paremkaldal, umbes 15 km Nienburgist põhjas ja 15 km Verdenist lõunas.
Gandesbergen

Gandesbergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 6,99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 469 inimest.
Hämelhausen

Hämelhausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 9,07 km². 31. detsembril 2017 elas seal 580 inimest.
Žuvintase biosfäärikaitseala

Žuvintase biosfäärikaitseala (leedu keeles "Žuvinto biosferos rezervatas") on biosfäärikaitseala Leedus Lazdijai ja Alytuse rajoonis ning Marijampolė omavalitsuse territooriumil. Looduskaitseala administratsioon asub Aleknonysi külas aadressil Kampelių g. 10. 
Žuvintase biosfäärikaitseala pindala on 18 490 hektarit.
Žuvintase biosfäärikaitseala asub Leedu lõunaosas. See asutati 1937. aastal looduskaitsealana, et kaitsta Žuvintase järve ja selle ümbruse soid, sealset elustikku, aga eriti linnustikku. Tegemist oli esimese kaitstava alaga Leedus. Algselt asus selle direktsioon Daukšiais. Algselt oli selle pindala 5440 hektarit. See muudeti biosfäärikaitsealaks aastal 2002, ühtlasi omandas see praeguse pindala. Tänapäeval hõlmab see Žuvintase looduskaitseala, Liūliškynė looduskaitseala pindalaga 41 hektarit, Buktbalė looduskaitseala pindalaga 98 hektarit (need loodi laialehiste metsade kaitseks), 66 hektari suuruse Liepakojase botaanilise kaitseala (loodud haruldaste liikidega puisniidu kaitseks), 199 hektari suuruse Paželsviai botaanilis-zooloogilise kaitseala (loodud laialehise metsa ja sanglepametsa kaitseks), 204 hektari suuruse Želsva botaanilis-zooloogilise kaitseala (loodud laialehise metsa ja sealse elustiku kaitseks), 410 hektari suuruse Žaltyciai botaanilis-zooloogilise kaitseala (loodud eutrofeerunud järve ja sealse elustiku kaitseks), 1479 hektari suuruse Amalva botaanilis-zooloogilise kaitseala (loodud Žuvintase soodega külgneva Amalva soo kaitseks) ja 730 hektari suuruses Kiaulyčiai (loodud Žuvintase soodega külgnevate soode elustiku kaitseks).
Kaitsealale jääb Varnupiais asuv jatvingite linnamägi koos selle juures asunud muinasasulaga. Vanu kalmeid ja kalmistuid on kaitsealal üheksa. Kaitse all on ka Daukšiai kirik ja Riečiai kirik.
Biosfäärikaitsealal on kolm järve. Soodest on tähtsamad Žuvintase ja Amalva soo. Neis mõlemas on valdav madalsoo, ent esineb ka raba. Žuvintase rabas on turbakihi paksus suisa kaheksa meetrit. Sealsetes metsades kasvavad valdavalt männid, sanglepad ja kased. Valdavalt Žuvintase järve ümbruskonnas on ka 600 hektarit niitusid.
Biosfäärikaitsealalt on leitud 105 vetikate, 108 sammalde, 107 seente ja ligi 600 soontaimede liiki. Kaitsealal elab 45 liiki imetajaid, 5 liiki roomajaid, 10 liiki kahepaikseid ja 22 liiki kalu. 30 vaatlusaasta kestel on Žuvintase järvel kohatud 234 liiki linde. Järve ümber asuvad niidud on üks kahest paigast Leedus, kus pesitseb tarna-roolind. Sealt on avastatud ka 2000 liiki putukaid.
Hassel (Nienburg)

Hassel (Weser) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 17,6 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1791 inimest.
Hilgermissen

Hilgermissen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 54,43 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2186 inimest.
Hoya

Hoya on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Linna pindala on 8,5 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3865 inimest. Linn asub Weseri mõlemal kaldal, umbes 20 km Nienburgist põhjas ja 15 km Verdenist edelas.
Hoya oli keskaegse ja varauusaegse Hoya krahvkonna keskus.
Hoyerhagen

Hoyerhagen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 23 km². 31. detsembril 2017 elas seal 955 inimest.
Lou Williams

Louis Tyrone Williams (sündinud 27. oktoobril 1986 Memphises Tennessees) on USA korvpallur, kes mängib korvpalliliiga NBA klubis Los Angeles Clippers.
Keskkool.
Enne NBA-sse suundumist mängis Williams korvpalli Georgia osariigis South Gwinnetti keskkoolis. 2005. aastal pälvis ta USA parima keskkoolis mängiva korvpalluri auhinna (Naismith Prep Player of the Year).
NBA karjäär.
Williamsi valis 2005. aasta NBA "draft"'i 45. valikuna Philadelphia 76ers otse keskkoolist. 76ersis mängis Williams kokku seitse hooaega, misjärel suundus 2012. aastal Atlanta Hawksi. Enne 2017. aastal Clippersiga liitumist mängis ta veel Toronto Raptorsi, Los Angeles Lakersi ja Houston Rocketsi ridades.
Mare Roosileht

Mare Roosileht (neiupõlvenimega Häng; sündinud 28. juunil 1967 Kohtla-Järvel) on eesti pedagoog ja koolijuht.
Haridustee.
Lõpetas 1985. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli. Õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis matemaatikateaduskonnas ja sai 1990. aastal matemaatik-pedagoogi diplomi. 2004. aastal sai Tallinna Tehnikaülikoolist (TTÜ) tehnikateaduste magistrikraadi informaatika erialal. 14. detsembril 2015 andis Eesti Projektijuhtimise Assotsiatsioon talle Eestis esimeste taotlejate seas (esimene kutsetunnistus, nr 105931) vanemprojektijuhi kutse.
Projektitegevus.
Mare Roosileht on alates 2009. aastast kirjutanud ja juhtinud Virumaa kolledži arendamisega seotud projekte u 7 miljoni euro ulatuses.
Isiklikku.
Mare Roosileht on abielus Jaanek Roosilehega, neil on pojad Marek, Marko ja Martin. Tema ema on Anni Häng ja isa Aleksander Transtok.
Schweringen

Schweringen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 20 km². 31. detsembril 2017 elas seal 786 inimest.
Jamal Crawford

Aaron Jamal Crawford (sündinud 20. märtsil 1980 Seattle'is Washingtoni osariigis) on USA korvpallur, kes on korvpalliliigas NBA mänginud kokku 20 hooaega.
Karjäär.
Crawfordi valis 2000. aasta NBA "draft"is kaheksandana Cleveland Cavaliers, kes vahetas ta kohe samal päeval edasi Chicago Bullsi. Enne NBA-sse suundumist mängis ta korvpalli kodulinnas Seattle'is Rainier Beachi keskkoolis ja Michigani ülikoolis.
Crawford on NBA karjääri jooksul esindanud koguni üheksat klubi: Chicago Bulls, New York Knicks, Golden State Warriors, Atlanta Hawks, Portland Trail Blazers, Los Angeles Clippers, Minnesota Timberwolves, Phoenix Suns ja Brooklyn Nets.
Warpe

Warpe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 20 km². 31. detsembril 2017 elas seal 726 inimest.
VOM

VOM või Vom võivad viidata:
VOM = Volt-Ohm-Milliammeter, teine ​​nimi multimeetrile
Drakenburg

Drakenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 11,76 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1756 inimest.
John Jacob Astor

John Jacob Astor (Johann Jakob Astor; 17. juuli 1763 Walldorf, Pfalz – 29. märts 1848 New York) oli saksa-ameerika ettevõtja, Ameerika esimene multimiljonär. 
Ta pani aluse oma rikkusele karusnaha- ja kinnisvaraäriga New Yorgis ja selle ümbruses. Tema päranduse väärtus hinnati 20 miljonile USA dollarile, mis tänapäeva (2018) vääringus oleks 138 miljardit dollarit.
Johann Jakob sündis Savoiast põgenenud valdeslaste perekonnas. Tema samanimeline isa (1724–1816) töötas Walldorfis lihunikuna. Tema isa oli teist korda abielus ja mõlemast abielust kokku oli tal 12 last, Johann Jakob oli vanuselt kuues. Tema ema Maria Magdalena vom Berg (1730–1764) suri noorelt ja teda kasvatas kasuema Christina Barbara Seibold. Pere oli väga vaene, sest isa sissetulekutest ei jätkunud nii paljude laste ülalpidamiseks. 
16-aastaselt lahkus Johann Jakob kodunt ning jõudis Londonisse vanema venna juurde ning töötas kolm aastat õpipoisina puhkpille ja klavereid valmistavas ettevõttes Astor &amp; Broadwood, mis kuulus osaliselt tema onule. Seal õppis ta ka inglise keelt ja muutis oma nime ametlikult inglispäraseks. Ta kogus raha, et Ameerikasse ümber asuda. 1783 või 1784 jõudis ta New Yorki, kus asus tööle oma venna Heinrich (Henry) Astori asutatud lihakarni. Samal ajal tegutses ta ka oma onu pilliäri agendina ning importis Londonist muusikariistu. 1785 abiellus ta Sarah Cox Toddiga, kes oli talle tuba üüriva naise tütar. Ta hakkas tegelema karusnahakaubandusega, ostes toornahku pärismaalastelt, parkides neid ise ja müües suure vaheltkasuga edasi. 1780. aastate lõpus avas ta oma karusnahapoe. Jay leping võimaldas tal hakata äri ajama ka Kanadas ja Suure järvistu piirkonnas. Ta importis karusnahku Montrealist New Yorki ning saatis need edasi Euroopasse. Selleks ajaks oli ta tõusnud Ameerika üheks suurimaks karusnahakaupmeheks. 1789 omandas ta esimesed maavaldused New Yorgis. 1803. aastal ostis ta 70-aakrise farmi ja mitu Aaron Burrile kuulunud maavaldust. 1808. aastal asutas ta American Fur Company. 1830. aastatel sai ta aru, et New Yorgis algab peagi ehitusbuum ning müüs maha oma karusnahaäri ning investeeris kinnisvarasse Manhattanil, ostes maad ka tollastest linna piiridest väljaspool. Elu lõpul tegutses ta metseenina, toetades muuhulgas ka John James Auduboni tegevust.
John Jacob Astor suri 1848. aastal. Ta pärandas suurema osa varast oma vanuselt teisele pojale William Backhouse Astorile, sest vanim poeg John Jacob Astor juunior oli haiglane ja vaimselt ebastabiilne. Ta pärandas ka 300 000 dollarit Astori Raamatukogu rajamiseks, mis hiljem sai osaks New Yorgi Avalikust Raamatukogust.
Pennington (LAV)

Pennington on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Penningtoni elanikest valgeid 80,87%, mustanahalisi aafriklasi 12,22%, India või Aasia päritolu inimesi, värvilisi 1,07% ja teisi 0,56%. Inglise keelt pidas emakeeleks 73,52% inimesi, afrikaani keelt 16,58% ja suulu keelt 6,69%.
Haßbergen

Haßbergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 17,6 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1569 inimest.
Heemsen

Heemsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 39,37 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1727 inimest. Vald asub umbes 8 km Nienburgist kirdes ja 25 km Verdenist lõunas.
Rohrsen

Rohrsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 5,09 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1014 inimest.
Binnen

Binnen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 24,79 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1025 inimest.
Värvitoon

Värvitoon on värvi omadus, mis annab värvusele tema koha spektris, määratleb värviperekonna ja on kirjeldatav värvinimetusega ( näiteks punane, kollane, roheline, sinine või mõni vahekategooria). Värvitoon on otseselt seotud valguse lainepikkusega. Värvitoon on kolmemõõtmelistes värvisüsteemides üks värvi põhikarakteristikutest (inglise keeles "hue", saksa keeles "Farbton"). Värvitooni segusid akromaatiliste värvidega (valge, musta või halliga) nimetatakse värviteoorias värvivarjunditeks.
Kõnekeeles, erinevalt värviteooriast, tähendab sõna "värvitoon" teistest värvidest eristuvana tajutavat värvi, "nüanss" ja "varjund" on sellega peaaegu sünonüümsed.
Värvitoon värvisüsteemis või -mudelis.
Värvitoone võib olla lõpmatu hulk, sest spektri värvitooniskaala on pidev ja intervallid toonide vahel võivad olla kuitahes väikesed. Värvisüsteemides ja -mudelites kasutatakse värvitooni tähistamiseks kindlaid numbreid või koode. Nurgakraadides saame katkematu skaalaga värviringis tähistada 360 astet (näiteks HLS/HSB mudelis). Lihtsustatud värviringis esitlemiseks valitakse välja optimaalne hulk toone (näiteks 10 tooni, 24 tooni vm), sõltuvalt eesmärgist ja aluseks võetud värviteooriast (Ostwaldi süsteem, Munselli süsteem, Natural Colour System). 
Värvitooni võimalikud heledate (segud valgega), tumedate (segud mustaga) ja tuhmide varjundite (segud halliga) variandid moodustavad värvitooni perekonna.
Värviringis lähestikku asetsevaid värvitoone nimetatakse lähedasteks ehk analoogvärvideks. Väiksemate intervallide korral on kõrvutised värvitoonid sarnasemad ja teatud piirist ka eristamatud, suuremate intervallide korral erinevamad. 24-toonilises värviringis on värvitoonid veel küllalt hästi eristatavad. Analoogvärvideks võib nimetada laias laastus 60-kraadise nurga sisse mahtuvaid värvitoonide üleminekuid.
Värvitoonide nimetused.
Erinevalt värvitoonide endi hulgast, mis võib olla ükskõik kui suur, on värvitoonide nimetuste hulk piiratud, isegi koos omadussõnadega. Värvinimede hulk ja kasutus on eri keeltes ja kultuurides erinev. Värvinimede kasutus võib sõltuda ka iga üksiku vaataja värvitajust. B. Berlini ja P. Kay 1969. aastal ilmunud uurimus "Basic Color Terms: Their Universality and Evolution" püstitab teesi värvileksika arengu universaalsusest vähemalt põhivärvinimede osas. 
Kaubanduses, tööstuses, kunstis, farmaatsias ja muis valdkondades kasutatavad toodetega seotud värvitoonide nimetused on suures osas kokkuleppelised. Üldarusaadava süsteemi loomise eesmärgil on kehtestatud erinevaid tähistamise standardeid ja püütud viia neid vastavusse eri valdkondades kasutavate nimetustega, näiteks 1930. aastatel Ameerika Ühendriikides loodud ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteem.
Ken Järveoja

Ken Järveoja (sündinud 9. detsembril 1982) on Eesti autorallisõitja (kaardilugeja).
Karjäär.
Autoralli maailmameistrivõistlused.
Debüüdi autoralli MM-il tegi 2007. aastal Aigar Pärsi kaardilugejana, sõites Juunior WRC klassis. Sander Pärna kaardilugejana sõitis aastatel 2009–2012 neljal rallil ning 2013. aastal sõitsid nad JWRC klassis kaasa terve hooaja (6 rallit).
2018. aasta Korsika rallil luges Järveoja kaarti Ken Tornile, asendades tema tavapärast kaardilugejat Kuldar Sikku. 2018. aasta Soome rallil luges Järveoja kaarti Roland Poomile, kellega osaletakse ka 2019. aastal JWRC klassis.
Liebenau (Alam-Saksi)

Liebenau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 90,69 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3797 inimest. Vald asub Weseri vasakkaldal, umbes 10 km Nienburgist edelas ja 40 km Mindenist kirdes.
Külad ja asundused.
Asundus ("Bauernschaft") Reese on Liebenau vallas.
Pennigsehl

Pennigsehl on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 24,21 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1254 inimest.