Jaanus Nurmoja

 
Jaanus Nurmoja (sündinud 23. juunil 1967 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja muusik. 
Haridus.
Pärast Tallinna 1. Keskkooli lõpetamist (prantsuse keele klassis) 1985. aastast õppis Nurmoja Tartu Riiklikus Ülikoolis ajakirjandust (diplom 1993). Lisaks on ta täiendanud end ajakirjanike, omavalitsusametnike ja koorijuhtide koolitustel.
Muusikas on ta olnud valdavalt iseõppija, saanud teadmisi nii oma muusikakooliharidusega isalt (Edgar Nurmoja, 1921–2000), noorte puhkpilliorkestris alti ja tuubat õppides ja mängides (1980–1985, Tallinna Pioneeride Palee / Huvikeskuse Kullo puhkpilliorkester, dirigent Arne Haasma) kui ka alates 1982. aastast koorides (Tallinna 1. keskkooli kammerkoor, Tallinna Koolinoorte Segakoor, Tartu Ülikooli Kammerkoor, kammerkoor Non Troppo, Estonia Seltsi Segakoor, meeskoor Rakvere, kammerkoor Solare) lauldes.
Töökäik.
1990. aastatel töötas ta Eesti Raadio uudistetoimetuses, hiljem linnavalitsuse pressiesindajana Tallinnas ja Rakveres. Muusikuna on tema tegevuses esikohal olnud koorilaul ja helilooming, koorijuhina on tegutsenud aastatel 2012–2020. Kodanikuaktivistina on ta alates 2013. aasta sügisest olnud tingimusteta põhisissetuleku (kodanikupalga) eestkõneleja Eestis. 2019. ja 2023. aasta riigikogu valimistel kandideeris erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas Lääne-Virumaal (kogus vastavalt 51 ja 75 häält ning ei osutunud kummalgi korral valituks).
Jaanus Nurmoja töötas aastatel 2003–2010 ja 2010–2011 Rakvere Linnavalitsuse info ja avalike suhete spetsialistina, kutsudes ellu ajalehe Rakvere Sõnumid (ilmus mõningate vaheaegadega 2004–2009), hiljem ka linna suhtlusmeediaväljundi Facebookis. 2011. aastal oli ta pressiesindaja II punklaulupeol "Anarchy in the E.U", mille vastu õnnestus äratada ka välismeedia huvi. Enim avalikku tunnustust pressiesindajana pälvis 2007. aasta tivolipõlenguga seotud kriisikommunikatsiooni eest.
Enne Rakverre siirdumist töötas Jaanus Nurmoja samasugusel ametikohal Tallinna Linnakantselei pressiteenistuses ("Raepressis") aastail 1997–2002, veel varem aga toimetajana Eesti Raadio uudistetoimetuses (1990–1997). Aastail 2002–2003 osales SA Eesti Loodus telestuudio töös produtsendi, saatejuhi ja operaatorina. 
2011. aastast on Nurmoja vabakutseline. Meeskoori Rakvere juhatas aastatel 2012–2020.
Looming.
Muusika.
Jaanus Nurmoja heliloomingus on peamiselt koorilaule, kuid esindatud on ka džäss, pop- ja rokkmuusika. Mõned tema teosed on avaldanud kirjastus SP Muusika ning Eesti Muusika Infokeskus. 
Esimesi heliloomingukatsetusi tegi Jaanus Nurmoja keskkooliõpilasena 1980. aastate keskpaiku. 1990. aastal sai ta Uno Naissoo nimelisel heliloominguvõistlusel diplomi laulude kategoorias ("Lähen ja naeran" segaansamblile, tekst T. Trubetsky). Eripreemia orkestratsiooni eest ja 5. koha pälvis Jaanus Nurmoja armastuslaulude konkursil "Armastuse valgus" Tallinnas 2013. aastal ("Leia üles mu valgus"; tekst N. Plutus; esitaja A. Bachblum). 
Tema tegevus heliloojana sai märkimisväärse hoo sisse Rakveres koostöös kohalike muusikutega (Ahti Bachblum, Ermo Leuska, Ingmar Päid, Peep Pihlak, Vallo Vildak, Bonzo, Neeme Plutus, Elo Üleoja, Toivo Peäske). Jaanus Nurmoja eestvedamisel toimus 2008. aasta juunis kohalike autorite uudisloomingu kontsert "100% Eesti. 100% Rakvere", kus tutvustati ka tema mõningaid laule, mis olid mõeldud seni lavastamata muusikali "Plats" jaoks. Hiljem valmisid Virumaa Kammerorkestri tellimusel "Natus est Emmanuel" (2008, solistile, koorile ja orkestrile) ja "Aastaring" (2009, koorile ja orkestrile). Kammerkoori Solare repertuaaris on olnud ka "Öökuninganna" (1998/2001, tekst Villu Kangur), "Sanctus" (2011) ja "Laudate Dominum" (1999). 
Lootusrikka loomingulise koostöö Neeme Plutuse kui tekstiautoriga katkestas juba algstaadiumis viimase ootamatu surm 2009. aastal. Selle kiuste valmis siiski "Looda ja armasta" (2009, segakoorile ja orkestrile, tekst N. Plutus / J. Nurmoja), millest sai kammerkoori Solare CD nimilaul. Neeme Plutuse luulekogu "Päikesepistesonaat" ja CD "Majakas" esitlusel 2011. aastal jõudis publikuni ka rokkballaad "Rahu" (2008), mille tekst on samuti loodud kahasse Neeme Plutusega. Hiljem on Jaanus Nurmoja loonud Neeme Plutuse tekstile veel mitu koorilaulu – "Lähen üle vee" (2011) segakoorile ja klaverile, "Kevad" (2011) ja "Tagurpidi" (2013) meeskoorile jt. 
Jaanus Nurmoja avalikult ette kantud heliloomingu hulgas on ka kaks lastelaulu. 2013. aastal Rakveres toimunud mudilaskooride festivalil "1 meel" kanti ette mõlemad: peo nimilaul "Üks meel" ning kaks aastat varem valminud "Riidekapikoll". Seni on ette kandmata "Mütsilaul kevadest" lastekoorile (2012, tekst Peep Pihlak). Ka osa aastail 2011–2021 tegutsenud ja 2025. aastal heliplaadi salvestamiseks taas kokku tulnud Rakvere meeskvarteti HaLe MaJa repertuaarist on kvarteti liikme Jaanus Nurmoja loodud või arranžeeritud.
Tärkava koorihelilooja programmis "Sahtlist saali" osales Jaanus Nurmoja kuue teosega, millest lõppkontserdile pääses kaks Neeme Plutuse tekstile loodud segakooriteost: viieosaline tsükkel "Viis tundelendu Neeme Plutuse sõnadele" (lõppkontserdil esitati kaks osa - "Sa tulid" ja "Jää veel") ning "Mere äärde meeled viivad". 
Välismaa kooride repertuaari on Jaanus Nurmoja teostest jõudnud "Dominus vobiscum" (2011) meeskoorile. Seda on ette kandnud Kreeka meeskoor ΜεῙΖοΝ Ensemble ning Saksa meeskoor Saarknappenchor. 
Luule.
Jaanus Nurmoja loomingus on luule esindatud tagasihoidlikult. Kuni 2009. aastani piirdus see tekstide loomisega enda lauludele, osalt kahasse teiste autoritega (N. Plutus, Margus Eek). Seejärel hakkas ta viljelema ka "puhast" luulet. Need satiiriliste sugemetega luuletused ("Elukutseego", "Nälkjad" jt) on avaldatud peamiselt Virumaa Teataja rubriigis "Rakvere Raibe". "DEHEMRUUS" ilmus ajakirjas "Pilkaja". Need on avaldatud ka blogilehel Peegeldaja.