Estonian Business School

Estonian Business School (EBS) on majandus- ja äriharidusele spetsialiseerunud eraülikool Eestis. Kool on asutatud 1988. aastal. Tegu on Baltimaade vanima majandusharidusele keskendunud eraülikooliga. 
Enam kui 1400 üliõpilasega õppeasutus annab haridust bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppe tasemel. Üliõpilased saavad käia end täiendamas 60 partnerülikoolis üle maailma. 
EBS-i gruppi kuulub ka gümnaasium. Lisaks pakub EBS Executive Education juhtidele mõeldud täiendõppe võimalusi ja avatud ülikooli koolitusi. 
Ajalugu.
Estonian Business School loodi 1988. aastal esimese Eesti eraõppeasutusena. Ülikooli rajasid Madis Habakuk, Marshall Fitzgerald ja Ilmar Martens, kelle eesmärk oli luua ingliskeelse õppega ärikool.
Kui Nõukogude Liit hakkas lagunema, töötas Madis Habakuk küll Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse planeerimise ja juhtimise kateedris, kuid tajus juba muutusi. Ilmne oli, et kui Eesti iseseisvus taastatakse, tuleb otsuseid hakata tegema kohapeal, need ei tule enam Moskvast. Samuti arvas Habakuk, et Eesti vajab spetsialiste, kes tunneksid turumajanduse ning väliskaubanduse seadusi ja oskaksid inglise keelt. Nii tekkiski kommertskooli loomise idee alge.
Mitmed Lääne ärimehed pöörasid sel ajal pilgud ida poole, nende seas ka Marshall Fitzgerald. Tema eesmärgiks oli parandada Ameerika Ühendriikide ja Nõukogude Venemaa vahelisi suhteid ning olla samas tunnistajaks ajaloolistele sündmustele, mis tol ajal Venemaal toimusid. Kuna ta ei osanud kusagilt mujalt alustada, siis kontakteerus Fitzgerald Nõukogude Liidule kõige lähema tuttava – soomlase Hannu Linnainmaaga, kes omakorda tutvustas teda 1987. aastal Madis Habakukega, kes oli tollases Nõukogude Liidus üsna tuntud nimi ja keda tunti ka välismaal. 
Teine Estonian Business Schooli sünniloos tähtsat rolli mänginud isik, Ilmar Martens, oli Eestis sündinud ning leidis Madis Habakukega kontakti kirja teel, mille viimane ühes Rootsi ajalehes avaldas. Kirjas seisis palve väliseestlastele toetada kodueestlaste 50-aastase haridusaugu likvideerimist. Martensi lennukatest ideedest sai ka Habakuk innustust ning see oli samm Estonian Business Schooli loomisele lähemale.
Marshall Fitzgeraldi mägedes asuvas rantšos sai Estonian Business Schooli rajamise idee juba konkreetsemad piirjooned ning Ilmar Martens asus Eesti ärimeeste Kanadasse õppima saatmise teemal läbi rääkima mitme õppejõuga, sealhulgas ka väliseestlase Rein Petersoniga. Õppesilla projekti raames said New Yorgis kokku kolm meest: Martens, Habakuk ja Peterson. Martensi New Yorgi korteris töötati kolme ööpäeva jooksul välja Estonian Business Schooli alusdokumendid ning pandi paika aluspõhimõtted.
1997. aasta varakevadel sai Eesti erakeskhariduse turg ühe tegija juurde. Seni tegutsenud kuuele eragümnaasiumile tekkis konkurent seitsmenda, EBSi asutatud Ärigümnaasiumi näol. 
Kooperatiivist Estonian Business School sai 1992. aastal aktsiaselts Eesti Kõrgem Kommertskool. Sellele nimele jagus eluõigust peaaegu kümnendiks – 2001. aastal pöörduti juurte juurde tagasi ning kool hakkas uuesti kandma nime Estonian Business School.
2011. aasta sügisel avas Estonian Business School esimese välisülikoolina oma filiaali Soomes.
Estonian Business Schooli hoone.
Estonian Business Schooli esimeseks peakorteriks sai Madis Habakuke poja Mardi magamistuba, kes oli sel ajal sõjaväes. Õppehooneks sai aga peaministri abi Rein Kaarepere soovitusel valitsuse residents Suurupis, kus õppetöö toimus üle nädala. Töötajaid oli kommertskoolis siis kuus: peale Madis Habakuke juhtimiskonsultandid-organisaatorid Urve Margus ja Piia Sandla, raamatupidaja Marje Habakuk, sekretär Nelli Kolk ja inglise keele õpetaja Elin Saks.
1988. aastal vahetas Business School peakorterit ning asus ümber Tööstuse tänavale. 1989. aasta lõpus koliti Sakala Keskusse, kuhu jäädi üsna mitmeks aastaks.
1995. aastal jõudis kätte kauaoodatud kolimine: Estonian Business School seadis end sisse kergetööstustehnikumi majja Lauteri tänaval, kus tehnikumil oli ruumi üle jäänud. 
Lauteri tänava hoone seisukord oli esialgu üsna troostitu ja seda tuli tublisti remontida. Kõige rohkem raha kulus pööningu ehk viienda korruse väljaehitamiseks. Ka katus oli täiesti läbi ja tuli välja vahetada, samamoodi aknad. Korda tehti õppe- ja keeleklassid ning selle tulemusena oli EBS-is ilmselt kõige moodsam arvutiklass kogu Eestis. Hoonet on korduvalt remonditud ja uuendatud ning lõpptulemuseks on moodsad kontorid ja klassiruumid. 
2023. aasta suvel saadi ehitusluba ning alustati uue hoone ehitust. Õppimis- ja ettevõtluslinnaku maamärgilise osana kerkib Tallinna kesklinna, Lauteri 3 aadressile 30-korruseline kõrghoone.
Estonian Business Schooli nüüdisaegne õppehoone moodustab linnakust olulise osa: enamik auditooriumidest asub sealses koolimajas. Uue ehitisega lisandub rühmatöötube, vaikseid õpialasid, mõned kõrgtehnoloogilised klassiruumid ning ühispinnad, millest suurimas saab läbi viia kuni 500 osalejaga üritusi. Uusarenduse arhitektuurne lahendus koondab lisaks õppe- ja koostööruumidele kontoreid ning 500 töölauaga rendivõimalustega ettevõtlat. Samuti on hoonetekompleksi planeeritud toitlustuspinnad, spordisaal, katuseaed ja 100 korterit.