Kollane

Kollane on spektrivärvus nähtava valguse spektri lõigus, mis vastab lainepikkuste vahemikule ~575–585 nanomeetrit ja paikneb rohelise ja oranži vahel. Eesti keele seletav sõnaraamat defineerib kollast värvust selle värvusega objektide järgi, nagu võilille õied, sidrun või õled. Sõna "kollane" kuulub eesti keele 11 põhivärvinime hulka.
Nimetuse päritolu.
Eesti keele sõna "kollane", soome "keltainen" on uurijate Mauno Koski ja Ants Viirese järgi tulnud läänemeresoome keeltesse balti keelte vahendusel indoeuroopa algkeele tüvest "gil" või "gel" 'särama', millest on tulnud paljudesse keeltesse ka sõna "kuld". Kui mõelda sõnade "kollane" ja "kuld" ühisele päritolule, siis etümoloogiliselt võttes on sõna "kuldkollane" tautoloogiline nagu väljend "vana rauk".
Urmas Sutrop on pidanud võimalikuks sõna "kollane" tuletatust sõnast "kuld" või hoopiski "kold".
Sõnavara.
Regilaulus on värvinimi "kollane" haruldane, selle asemel kasutatakse "kuldne". Johann Gutslaffi 1648. aastal ilmunud lõunaeestimurdelises sõnaraamatus on saksa "gelb" vasteks "kuldane", "kõllane" ja Heinrich Gösekeni põhjaeestimurdelises sõnaraamatus 1660. aastast "kuldne", "kullane".
Andrus Saareste "Eesti keele mõistelises sõnaraamatus" esinevad kollase murdeliste variantide ja vastetena "koldne", "kõllane", "vahakas", "vahane", "leet", "leetjas", "rebu", "rebukas", "haabjas", "paatjas", "paadikas" (hobuse kohta), "võik" (hobuse kohta).
Kollaseid värvitoone tähistatakse eesti keeles enamjaolt liitomadussõnaga, kus sõna "kollane" ette on lisatud võrdlusalust märkiv täiendosa. See võib olla ainult nimetavas käändes ("õlgkollane", "mesikollane", "väävelkollane") või nii nimetavas kui ka omastavas käändes, näiteks paralleelvormid "sidrunkollane" ja "sidrunikollane".
Kollaste värvitoonide mittetäielikku loetelu vt Värvuste loend põhivärvinimede järgi.
Värvusõpetuses.
Subtraktiivses värvisünteesis, CMY-värvimudelis, millel põhineb näiteks värvitrükk, on kollane üks kolmest primaarvärvusest. Segades kollast magentapunasega on tulemuseks soojatooniline punane, tsüaansinisega segades roheline värv.
Aditiivses värvisünteesis, RGB-värvimudelis, on kollane sekundaarvärvus, mis tekib punase ja rohelise valguse liitumisel.
Kromaatilistest värvustest on kollane kõige heledam ja suurima valgusenergiaga. Kollase komplementaarvärvus on aditiivselt violettsinine, subtraktiivselt sinakasviolett.
Kollane eri värvisüsteemides.
Erinevates värvuste korrastamise süsteemides pole primaarkollaseks või standardseks kollaseks peetav värvus üks ja sama, vaid need võivad toonilt erineda.
Kollane värvus looduses.
Orgaanilised pigmendid taimedes.
Enamus eluslooduses leiduvatest kollastest ja oranžidest värvidest tuleb orgaanilistest pigmentidest karotenoididest. Puulehtede kloroplastides ja kromoplastides leiduvad karotenoidid, näiteks ksantofüllid, jäävad suvekuudel klorofülli rohelise värvuse varju, ent sügisel, kui klorofüll laguneb, muudavad kollased ja punased pigmendid puulehed värviliseks.
Samal põhjusel toimub värvuse muutus valmivates viljades, mis sisaldavad rohkelt karotenoide. Vilja kollane või oranž värvus on eredam ja nähtavam rohelisest ning toimib peibutisena loomadele, kes vilju toiduks tarvitades aitavad viljas olevail seemneil levida.
Suure osa putuktolmlejate õistaimede õied on kollast värvi. Kollaste õitega taimi tolmeldavad eelkõige mesilased ja kimalased. Meemesilase silmas olevate kolme liiki retseptorite tundlikkuskõverate harjad jäävad päikesevalguse spektri kollase, sinise ja inimsilmale nähtamatu ultravioleti piirkonda ning mesilased külastavadki eelistatult kollaseid ja siniseid õisi.
Mineraalid ja anorgaanilised pigmendid.
Kollase värvusega vääriskivid on tsitriin (kollane kvarts), heliodoor (kollane berüll) ja tuliopaal, samuti võivad kollase värvusega olla safiir ja topaas. Kassikullaks nimetatud püriit on metallise kollaka värvusega. Erekollane on ehe väävel ja erinevat kollast või kollakat tooni on mineraalid vulfeniit, fluoriit, fibroferriit, ankeriit, kaltsiit (nn mesikaltsiit) ja auripigment.
Kollase värvusega on looduses ehedana leiduv metall kuld.
Auripigment on mineraal, mida juba väga ammu ajaloos on pulbristatult kasutatud värvipigmendina kollase värvi, nn kuningkollase valmistamiseks. Inimajaloo vanimate värvipigmentide hulka kuulub ka kollane värvimuld ooker.
Kunst, käsitöö ja tehnoloogia.
Kollased pigmendid maalikunstis.
Ajaloos on maalikunstis kõige varem kasutatud looduslikke anorgaanilisi värvipigmente, esimesed sünteetilised kollased pigmendid luuakse 14.–15. sajandil. Uute kollaste pigmentide sünteesimise kõrgaeg jääb 19. sajandi esimesse poolde. Igal ajalooperioodil on kollaseid pigmente loodud ka orgaaniliste värvainete segamisel side- ja täiteainetega.
Kollane värv värvitaimedest.
Kollast värvust tekstiilikiudude jm materjali värvimisel annavad:
Kurkumit, annaatot, safranit ja safloori kasutatakse ka toidu värvimiseks.
Eestis kasvavatest taimedest annavad kollaseid toone tekstiilile paljud taimeliigid, näiteks harilik sibul (sibulakoor), hall lepp (koor), aru- ja sookask (lehed), värvmadar (juured, peitsita), kortsleht, kanarbik, kummel, sookail, rukis, kõrvenõges, kattekold, põldosi, põdrasamblik (taime ürt), soolikarohi, nurmenukk, mets-harakputk, kollane karikakar (õied).
Kollane värv muudest keemilistest ühenditest.
Kollaste sünteetiliste toiduvärvide hulka kuuluvad vitamiin riboflaviin ja asovärvid kinoliinkollane, päikeseloojangukollane ning tartrasiin.
Kollane värvipsühholoogias.
Kuna kollane kuulub subjektiivselt nn kergete värvide hulka, muudab ta esemed ning pinnad optiliselt kergemaks ning näib neid tõstvat ja lähendavat.
Kollast iseloomustatakse ergutava, kerge, rõõmsa, stimuleeriva ja helge värvusena. Selle värvuse meeldivakstunnistamist seostatakse aktiivsete elujaatavate ja erksate inimestega.
Kollane värv ruumis.
Siseruumis mõjub suure küllastatusega kollane värv (kaadmiumkollane, sidrunkollane või väävelkollane) pealetükkivana, kriiskavana ja müraaistingut näiliselt tugevdavana, eriti väikeses ruumis. Seepärast soovitatakse siseruumides suurtel pindadel kasutada valgega helendatud ja teiste toonidega murtud kollaseid toone, mis näitavad ruumi avaramana. Keskmise kromaatilisusega kollased, nagu liivakollane või ookerkollane, näivad rõõmsana ja päikesepaistelisena. Eriti soovitatakse kollast ruumidesse, kuhu ulatub vähe loomulikku valgust. Võrreldes valge laega näib helekollane lagi kõrgemana, heledama ja säravamana.
Aktsendina, väikeste laikudena mõjub kollane värvus rõõmustavalt ja masendust tõrjuvalt. Tumedate värvidega (must, violett, tumesinine, kirsipunane) moodustab kollane tähelepanu äratavaid kontraste, mis pikka aega nägemisväljas olles võivad hakata mõjuma ärritavalt. Näiteks võib kollase ja tumehalli kontrasti kasutada trepikojas või mõnes muus ruumis, kus tavaliselt kaua ei viibita, kuid mitte elu- ega ammugi magamistoas.
Hea nähtavuse tõttu on kollasel suur tähtsus hoiatava värvina, kombinatsioonis mustaga kasutatakse seda liiklusmärkidel, etteulatuvate masinaosade, peidetud astmete jm markeerimiseks.
Kollane värv materjalidel.
Kollase psühholoogilisele olemusele vastavad paremini siledad ja läikivad materjalid, tekstiilidest näiteks siid või atlass. Samas määrdub kollane pind väga kergesti, vähimgi määrdumus paneb aga värvi mõjuma eemaletõukava ja ebasõbralikuna.
Enamiku kodumaiste puiduliikide naturaalne värvitoon jääb kollase ja punase värvuse vahemikku, kollasele lähemal asuvad mänd ja kuusk, kask, naturaalne tamm ja pöök. Heledad oranži poole kalduvad kollased toonid loovad sooja, sõbraliku ja rõõmustava atmosfääri, peale puidu on põrandatel hea valik naturaalse linoleumi kollakas värv.
Turunduses.
Kollane on elurõõmus, soe, tähelepanu haarav, kuid liiga palju kollast värvi pika aja jooksul kipub silma väsitama. Must tekst kollasel taustal on kõrgeima kontrastiga kombinatsioon (hea variant, kui taotletakse kiiret tähelepanu). Kollast soovitatakse kujunduses kasutada, kui kutsutakse sihtrühma üles midagi tegema, mitte niivõrd üldise kujundusvärvina.
Kuna kollane äratab tähelepanu, seostub kasu ja kvaliteediga , siis arvatakse, et kollased lilled maja ees aitavad seda edukamalt müüa .
Kollase värvi tähendused ja sümboolika.
Negatiivsed seosed.
Kollane on nooruse , idealismi , kujutlusvõime , inspiratsiooni ja lootuse värv. Kollane sümboliseerib vaimsust ja filosoofiat.
Kollane on ka arguse , saamahimu , pettuse , armukadeduse ja haiguse värv .
Kollane heraldikas.
Heraldikas on kollane värvus heraldilise tinktuuri kulla asendustoon. Heraldikas tähistab kuld kuulsust ja hiilgust, heldust ja suuremeelsust, püsivust, truudust ning vaimu ülenemist.
Eesti maakondadest on kuldse taustaga Pärnumaa ja Põlvamaa vapid, linnade vappidest Haapsalu, Võru, Keila ja Karksi-Nuia vapid, samuti Tallinna suur vapp ning Eesti Vabariigi vapp.
Kollane esineb 43% riigilippudest.
Lippudel ja vappidel sümboliseerib kollane tavaliselt päikest, tuld, soojust, kõrbe ja õnne. Sama allegooria on kollasel tähel.
Religioon.
Hindudele sümboliseerib kollane päikest ja Šiva põhjapoolset nägu.
Budistidele on kollane alandlikkuse ja loobumise värv, kuna algselt kandsid kõik buda mungad safrankollaseid rüüsid.
Kristluses sümboliseerib kollane Juudast, juute ja ketsereid. Kollast ei kasutata liturgilise värvina katoliku kirikus, kuid puhast sügavkollast kasutatakse kuldse asendustoonina õigeusu kirikutekstiilidel.
Islamisusulistele on kollane päikese värv, mis sümboliseerib algatust ja algust üldisemalt ning võitlust.
Muud ajaloolised tähendused.
Kollane värvus kui kulla, päikese ja valguse toonile kõige lähemal olev värvus on juba väga vanadest aegadest seostunud sümboolselt kirgastumise ja hiilgusega. Vana-Egiptuse vaaraode jumalikkuse sümbol oli juba alates esimestest dünastiatest kollane kuld.
Hiina kultuuris on kollane täiuslikkuse värv. Kollasega seostuvad vaid väärtuslikud omadused, nagu kuulsus, tarkus ja harmoonia. Seda seost on oletatud tulenevat kohaliku kollase väga viljaka lössipinnase eluloovast jõust. Viiest värvist, mis hiinlastel on nelja ilmakaare ja neid ühendava keskme sümboleiks, on kollane keskme värv ja keisri kui riigi keskme sümbolina sai kollane ka keisri värviks. Pärimuslik jumalasarnane esimene keiser, kes tõi inimestele kultuuri, kannab nime Huangdi 'Kollane Keiser'.
Qingi dünastia Hiina (1636–1912) riigilipp oli kollast värvi, mis inglise keeles on andnud nime värvitoonile "Imperial Yellow" ('keiserlik kollane') ning kollane värv oli riietuses ja ruumides lubatud vaid keisrile ja tema perekonnale.
Maiade kultuuris tähistas kollane värvus lõunasuunda ja selle jumalaid, kellele lõunas elavad inimesed pidid tooma kollast värvi ohvriande. Lõunasuunda seostati Päikesega.
Ameerika Ühendriikides on kollane üks armee värve ning kollasest on seal kujunenud ka sõduri kojusaabumise tunnus. Ühe traditsiooni kohaselt tervitatakse sõdureid kollaste lintide sidumisega puude külge.
Kollane värv tähistusena.
Kollane lipp rannas tähendab, et ujumine on ohutu vaid kogenutele.
Autospordis tähistab üks või kaks kollast lippu ohtu rajal.
Rinnas kantav kollane lint tähendab solidaarsust. Näiteks on see toetusavaldus kaasmaalastele, kes viibivad keerulistes oludes, sümboliseerides taaskohtumise ootust ning lootust.
Kollane lint koera kaelarihmal tähendab "see koer vajab ruumi". Kasutatakse näiteks juhul, kui loom on tulnud varjupaigast ja omanik ei tea veel kõiki tema reaktsioone, või kui seltsiv ja mänguhimuline koer peab terviserikke või ravi tõttu olema rahulikumal režiimil.
Spordis tähendab kollane hoiatuskaart enamikul aladel mängija hoiatamist (punane kaart tähendab mängija eemaldamist). Esimest kollast kaarti näidati jalgpallis IX maailmameistrivõistluste esimeses mängus 1970. aastal 31. mail NSV Liidu ja Mehhiko mängu ajal.
Jalgrattaspordivõistlustel eraldab kollane värvitoon liidrit teistest võistlejatest. Traditsioon, mille kohaselt jalgrattavõistluse liider kannab kollast särki, sai alguse 1919. aasta Tour de France'il.
Kollase lipu heiskamine laeval tähendab, et seal on puhkenud epideemia.
Kollase lindiga piiratakse liikluses ala, kus on toimunud avarii; kollaste joontega märgitakse liikluskorralduse ajutisi muudatusi; kollast vilkurit tuleb kasutada teetöömasinatel ja robotliikuril.
Kollane Lint.
Kollane Lint (ukraina keeles Жовта стрічка) on vastupanuliikumine, mis tekkis okupeeritud Hersonis 2022. aasta aprillis reaktsioonina Venemaa relvastatud sissetungile Ukrainasse. Liikumise eesmärk on Lõuna-Hersoni piirkonna koordinaatori sõnul "muuta elu vene okupantide jaoks väljakannatamatuks ja kasutada kõiki vahendeid nende plaanide nurjamiseks."
Kohanimed.
Kollane meri on Vaikse ookeani ääremeri, mis piirneb idas Korea poolsaarega, läänes Aasiaga ja lõunas on ühenduses Ida-Hiina merega.
Kollane jõgi on vanemas kirjanduses kasutusel Huang He nimena.
Tallinnas Raua asumis asub Kollane tänav.
Väljendid.
Kogemusteta inimese kohta on eesti keeles kasutusel saksa tõlkelaen "kollanokk".
Eesti ilu- ja ajakirjanduses tuleb ette väljend "kollane kadedus" eriti suure kadeduse kohta.
Kollane ajakirjandus.
Väljendid "kollane ajakirjandus" ja "kollane ajaleht" käivad nn kõmulehtede kohta, ajalehtede kohta, mis püüavad potentsiaalsete lugejate tähelepanu tõmmata ja selle kaudu trükiarvu suurendada peamiselt kõmu-uudistega.
Kollane kirjandus.
Pejoratiivse varjundiga väljend "kollane kirjandus" tähendab väheväärtuslikku nn sopakirjandust, kunstiväärtuseta ajaviiteraamatuid. Nimetus on pärit 19. sajandi teisel poolel Inglismaal trükitud läikivate kollaste kaantega odavatest raamatutest.
Kollane pass.
Kollane pass või kollane pilet tähendasid varasematel aegadel prostituutidele välja antud isikutunnistus-tegevusluba.
Kollane rass.
Seda väljendit on varasematel aegadel kasutatud mongoliidsesse põhirassi kuuluvate rahvaste nimetusena, ka lihtsalt mitmuses nimisõnana "kollased".