tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Bruchhausen-Vilsen

Bruchhausen-Vilsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis 38 km Bremenist kagus.
Valla pindala on 109,55 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8837 inimest.
Bruchhausen-Vilseni osad on Berxen, Bruchhöfen, Bruchmühlen, Dille, Gehlbergen, Heiligenberg, Homfeld, Nenndorf, Riethausen, Stapelshorn, Wöpse, Oerdinghausen, Scholen, Weseloh, Süstedt ja Engeln.
See on valdade ühenduse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen keskus.
Ajalugu.
Bruchhausen-Vilsen pärineb kolmest kogukonnast: Bruchhausen, Moor ja Vilsen. Bruchhausenit on esmamainitud 1189. aastal ja Vilsenit 1227. aastal. 1870. aastal Moor ja Bruchhausen ühinesid. 1929. aastal liitusid Bruchhausen ja Vilsen Bruchhausen-Vilseniks. 1974. aastast on Bruchhausen-Vilsen olnud Samtgemeinde Bruchhausen-Vilseni halduskeskus. 1976. aastal tunnistati Bruchhausen-Vilsen tervisekeskuseks.
Kultuur ja vaatamisväärsused.
Raudteemuuseum.
Esimene raudteemuuseum Saksamaal, mida haldab 1966. aastast Saksa Eaudteeliit ("Deutscher Eisenbahn-Verein"). Käitab turismiraudteed (pärandraudteed) Bruchhausen-Vilsenist Asendorfini nädalavahetustel ja puhkepäevadel maist septembrini. Muuseum esitleb väljapanekuid erinevatel rongiosadel ja sel on ulatuslik raudteeautode kogu (umbes 100 sõidukit).
Borgwardi teenindus.
Väikelinnas tegutseb arvatavasti maailma ainuke säilinud Borgwardi teeninduskeskus. Seda juhivad isa ja poeg. Borgward oli Bremenis tegutsenud autotootmisettevõte, mis lõpetas töö vastuolulistel asjaoludel 1961. aastal, kuid autod, eriti Isabella mudel, kujunesid Saksamaa majandusime sümboliks ja tekitavad jätkuvalt kirgi, isegi kui maailmas oli 2014. aasta seisuga alles ainult kuskil 2000–3000 Borgwardi. Borgwardi teeninduskeskus Bruchhausen-Vilsenis tegutseb ruumides, mis teadlikult kuuluvad Borgwardi enda hiilguspäevadesse 1950. aastatel. Ettevõte väidab, et tal on 70 püsiklienti ja võib uhkelt kasutada "kogemust arvutipõhise diagnostikakeskuse asemel", osutades, et palju mehaanilist diagnoosimist saab teha lihtsalt mootori müra kuulamise teel ("Vieles kann man schon am Motorengeräusch hören").
Rajatised.
St. Cyriakuse kirik Vilsenis on romaani stiilis kirik. Seda on esmamainitud 1227. aastal ja see kuulus Heiligenbergi kloostrile. Tänapäeval on see protestantlik kirik.
St. Bartholomew kirik Bruchhausenis valmis 1901. aastal. Tornis ripub pronkskell, mis valati Kolmekümneaastase sõja (1618–1648) ajal ja mida kasutati eelmises kirikus üle 200 aasta.
Paulpietersburg

Paulpietersburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.
Paulpietersburg asutati 1888. aastal ja sai linnaõigused 1958. aastal. Linn on saanud nime poliitiku Paul Krugeri ja voortrekkerite juhi Piet Jouberti järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paulpietersburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,70%, valgeid 37,33%, India või Aasia päritolu inimesi 1,45%, värvilisi 0,97% ja teisi 3,55%. Suulu keelt pidas emakeeleks 48,81% inimesi, afrikaani keelt 23,10% ja inglise keelt 11,52%.
Mäesulg

Mäesulg (ka Trolla Mäesulg, Trolla paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Trolla külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 528 m.
Albri järv

Albri järv (ka "Navi Albri järv") on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 258 m.
Roiu järv

Roiu järv (ka Roiu paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Päkste külas ja Roiu alevikus. Veekogu pindala on 5,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2225 m.
Sae veskijärv

Sae veskijärv (ka Saeveski paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rohe külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 826 m.
Jõgeva veskijärv

Jõgeva veskijärv (ka Jõgeva paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Jõgeva alevikus, Liivoja ja Võduvere külas. Veekogu pindala on 10,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 6546 m. Järves on kolm saart.
Painküla paisjärv

Painküla paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Ellakvere, Painküla ja Vana-Jõgeva külas. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3358 m.
Kureoja tiik

Kureoja tiik on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Härjanurme külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 743 m.
Järveots

Järveots (ka Kambja Järveots, Kambja paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus.
Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 448 m.
Järves on üks saar.
Ncotshane

Ncotshane on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas. Linn asub Svaasimaa piirist umbes 2 km kaugusel.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ncotshane elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,75%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,05% ja teisi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,39% inimesi, ndebele keelt 1,66%, inglise keelt 0,98%, tsvana keelt 0,89%, viipekeelt 0,83%, svaasi keelt 0,47% ja afrikaani keelt 0,37%.
Konsa järv

Konsa järv (ka Konsa paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi valla Prangli ja Põlva valla Voorekülas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 890 m.
Laeva järv

Laeva järv (ka Laeva paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Laeva külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 703 m.
Järsi järv

Järsi järv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Järsi külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 740 m.
Mäeotsa järv

Mäeotsa järv (ka Mäetaguse järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Äntu külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 227 m.
Nõmme Liivajärv

Nõmme Liivajärv (ka Nõmme järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436 m.
Kamariku karjäär

Kamariku karjäär on tehisjärv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Kamariku külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1875 m.
Elustik.
Kamariku karjääris elutseb heletilder ja mudatilder. Karjäär on Eesti veelindude poolest liigirikkaim. Seal pesitseb 17 linnuliiki.
Kuustiguniidü lump

Kuustiguniidü lump on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Puista külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 578 m.
Põlgastõ lump

Põlgastõ lump (ka Meremäe Põlgastõ lump) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Puista külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 544 m.
Plessi järv

Plessi järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Plessi külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 433 m.
Kommõri järv

Kommõri järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Vana-Vastseliina külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 641 m.
Blinkwater

Blinkwater on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas eDumbe vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Blinkwateri elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, värvilisi 0,10%, valgeid 0,06% ja teisi 0,05%. Suulu keelt pidas emekeeleks 96,31%, ndebele keelt 1,18%, inglise keelt 0,92%, tsvana keelt 0,43%, afrikaani keelt 0,33% ja viipekeelt 0,20%.
Illi veskijärv

Illi veskijärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Illi külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 317 m.
Kiigamäe Mudajärv

Kiigamäe Mudajärv (ka Mudajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 249 m.
Groutville

Groutville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Linn asub India ookeanist ligi 7 km kaugusel.
Groutville on saanud alguse 1844. aastal rajatud misjonijaamast. Linn on saanud nime misjonijaama asutaja vaimuliku A. Grout'i (1803–1894).
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groutville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,64%, värvilisi 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,09% inimesi, ndebele keelt 1,39%, inglise keelt 1,30%, tsonga keelt 1,24%, koosa keelt 0,76%, viipekeelt 0,55%, tsvana keelt 0,40%, pedi keelt 0,20% ja afrikaani keelt 0,17%.
Papad mammad

"Papad mammad" oli Eesti teleseriaal, komöödiasari, mis oli aastatel 2016–2019 eetris kanalis TV3. Koguperesarja esimene osa oli eetris 12. septembril 2016.
Seriaali aluseks oli Ukraina sari "Vanavanemad". Sarja režissöörid olid Ergo Kuld ja Margus Raid, stsenaristid Martin Algus, Kait Kall ja Katrin Pärn.
Wubbo Ockels

Wubbo Johannes Ockels (28. märts 1946 – 18. mai 2014) oli Hollandi füüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ja 1985. aastal osales ta NASA missioonil STS-61-A, mille ajal sai temast esimene hollandlane kosmoses. Pärast astronaudikarjääri lõppu, töötas ta Delfti Tehnikaülikoolis.
Wubbo Ockels suri 2014. aastal neeruvähki.
Tsetsekärbes

Tsetsekärbes ("Glossina") on päriskärblaste hulka kuuluv ja selgroogsete verest toituvate kärbeste perekond, kes elab kõikjal troopilises Aafrikas. Parasiidina kannab see läbi hammustuste mõneti surmavat unehaigust trüpanosomiaasi nii inimeste kui ka loomade hulgas.
Täringmeduusid

Täringmeduusid (Cubozoa klass) on ainuõõssed selgrootud, keda eristatakse kuubikujuliste meduusidena 51 eri liigis. Ka inimesele mõjuvat mürki toodavad mõned kuupmeduusi liigid, nagu: "Chironex fleckeri", "Carukia barnesi" ja "Malo kingi". Nendelt kõrvetada saamine on väga valus ja võib lõppeda inimesele surmaga.
Kullanool

Kuldne lehestikukonn ("Phyllobates terribilis") on noolemürgikonn, kelle levila asub Colombia troopikas Vaikse ookeani rannikul. 
Kuldse lehestikukonna optimaalse elupaiga määravad vihmametsad, mis on sademerikkad (5000 mm aastas või enam), pinnakõrgus vahemikus 100–200 m, temperatuur vähemalt 26 °C ja suhteline niiskus 80–90%. Vabas looduses on kuldne lehestikukonn sotsiaalne loom, kes elab kuni kuuekesi rühmas, ent tehistingimustes võivad isendid elada ka suuremates rühmades.
Neid konnasid peetakse sageli nende väiksuse ja erksate värvide tõttu kahjutuks, kuid otsene kokkupuude või nende katsuminegi on üldjuhul surmavalt mürgine. Erksad värvid metsikus looduses on tihti biosemiootiliseks signaaliks, et tegu võib olla väga ohtliku elukaga.
Surmavaritseja

Surmavaritseja ("Leiurus quinquestriatus") on skorpioniliik, mis kuulub Buthidae sugukonda. Eluohtlikult mürgine skorpion elutseb Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida kõrbetes.
Tapjamesilane

Tapjamesilane ehk afrikaniseerunud meemesilane on inimese sekkumisel meemesilaste ("Apis mellifera") ristamisel tekkinud hübriid. Agressiivne ristand tekkis Aafrika meemesilase ("Apis mellifera scutellata") ristamisel eri liiki Euroopa meemesilastega, nagu Itaalia meemesilase ("Apis mellifera ligustica") ja Ibeeria meemesilasega ("Apis mellifera iberiensis").
Tapjamesilane viidi esmakordselt Brasiiliasse 1956. aastal, et suurendada sealset mee tootmist, kuid 26 sülemit pääses karantiinist valla 1957. aastal. Alates sellest ajast on see liik levinud kogu Lõuna-Ameerikas ja jõudis Põhja-Ameerikasse 1985. aastal. Nende pesi märgati Lõuna-Texasases Ameerika Ühendriikides 1990. aastal. 
Afrikaniseerunud meemesilased on tunduvalt defensiivsemad kui teised mesilased ja reageerivad häiretele kiiremini kui Euroopa mesilased. Nad võivad inimest jälitada isegi pool kilomeetrit. Nad on surmanud üle tuhande inimese, hulga hobuseid ja muid loomi, kusjuures ohvrid saavad Euroopa mesilastega võrreldes kümme korda rohkem nõelata.
Brasiilia uitämblikud

Brasiilia uitämblikud ("Phoneutria" perekond) ehk banaaniämblikud on Lõuna-Ameerikas (Colombias, Ecuadoris, Peruus, Brasiilias, Surinames ja Guyanas) leiduvad uitämblikuliste ("Ctenidae" sugukond) sugukonda kuuluvad ämblikuliigid. "Phoneutria fera" ja "Phoneutria nigriventer" on kõige mürgisemad ämblikud maailmas. Neid leidub tihti tihedalt asustatud piirkondade majades ja autodes, eriti päise päeva ajal.
Siniring-kaheksajalg

Siniring-kaheksajalg ("Hapalochlaena") on kaheksajalaliste perekond, millesse kuulub neli väga mürgist liiki, kes elutsevad India ookeani ja Vaikse ookeani jääkvetes ja korallrahudes Jaapani saarestikust Austraaliani. 
Nende liikide eritunnused on kollakas nahk ja iseloomulikud sinised ja mustad rõngad, mis ohu korral võivad dramaatiliselt värvi muuta. Nad söövad väikseid loomi, sealhulgas krabisid, erakkrabisid, krevette ja muid koorikloomi.
Klassifikatsioon.
Perekonda kirjeldas esimesena Briti zooloog Guy Coburn Robson 1929. aastal. Kinnitatud on neli liiki (uuritakse veel kuut võimalikku liiki):
Mürgisus.
Neid peetakse maailma kõige mürgisemateks mereloomadeks. Vaatamata väiksusele (12–20 cm) ja tagasihoidlikule kuulekusele on nad inimestele ohtlikud, kui neid provotseerida või kätte võtta. Nende mürk sisaldab tugevat neurotoksiini tetrodotoksiini.
Valge siumari

Valge siumari ("Actaea pachypoda") on ülimürgine õistaime liik, mis kuulub "Ranunculaceae" sugukonna "Actaea" perekonda.
Liigi rahvapärane nimetus on nukusilmad.
Taime levila on Põhja-Ameerika ida- ja keskosas. Kasvamiseks eelistab taim kõrgustikul asuvat jämedat liivsavist pinnast koos leht- või segametsaga.
Clostridium botulinum

Clostridium botulinum on grampositiivne, vardakujuline, anaeroobne, eosega liikumisvõimeline bakter, mis toodab neurotoksiini botuliini.
Clostridium tetani

Clostridium tetani on grampositiivne, vardakujuline, anaeroobne, eosega liikumisvõimeline bakter. See elab pinnases või loomade seedetraktides. Haava sattudes toodab see botuliini tetanospasmiini, mis häirib motoorseid neuroneid, tekitades teetanust. Haigust on võimalik ennetada vaktsiiniga, selle vastu vaktsineeritakse üle maailma tihti juba lapseeas.
Solova järv

Solova järv (ka Vaaksaare tiik) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kiislova külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 626 m.
Vinnemäe lump

Vinnemäe lump (ka Tserepi paisjärv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tserebi külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 399 m.
Külmlätte lump

Külmlätte lump on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Mokra külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 501 m.
Melliste järv

Melliste järv (ka Melliste paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Melliste külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1229 m.
Rõhu Umbjärv

Rõhu Umbjärv (ka Umbjärv, Rehujärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Ervita külas. Veekogu pindala on 6,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 936 m.
Tulijärv

Tulijärv (ka Tulejärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589 m.
Langendlaugas

Langendlaugas on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas Linnusaare rabas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 527 m.
Järvest põhjasuunda jääb Kaurijärv, mis on Linnusaare raba suurim järv.
Tooma Väike Linajärv

Tooma Väike Linajärv (ka Väike Linajärv, Tooma Linajärved, Linajärved, Prilljärved) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 417 m.
Endla Sinijärv

Endla Sinijärv (ka Sinijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde ja Tooma külas. Veekogu pindala on 42,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3010 m. Järves on kolm saart.
Ajalugu.
1870. aastatel lasi Vaimastvere mõisa omanik Endla järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks ehitada kraavi ("Suurkraav" ehk "Uusjõgi") Endla järvest Sinijärve ja sealt edasi Põltsamaa jõkke. Loodimisvigade tõttu alanes Endla veetase vaid 30 cm, Sinijärve mõjutas see aga rohkem. 1950. aastatel süvendati kraav kanaliks (Räägu kanal) ja enamik Põltsamaa jõe veest hakkas voolama Nava jõe, järvede ja Räägu kanali kaudu. Nüüd langes järvede veetase sedavõrd, et Sinijärvest jäi järele vaid porine nõgu. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis mõlemad järved suures osas taastas. Vahepeal järvepõhjale kasvanud kased ja pajud jäid kuivanud puutüügastena järve. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais ja 2005. aastal ka kalatrepp. On hinnatud, et pärast seda Räägu kanalis voolav veehulk on Põltsamaa jõe vana haruga võrreldes tühine ning võib pärineda Endla järve suubuva Mustjõe ja kraavide veest.
Jämedasarve järv

Jämedasarve järv on ovaalja kujuga järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas Endla rabas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 433 m.
Pätsulaugas

Pätsulaugas (ka Endla Suurlaugas) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 413 m.
Endla Suurlaugas

Endla Suurlaugas (ka Suurlaugas, Endla raba laugas) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2831 m. Järves on kaks saart.
Voika järv

Voika järv (ka Voika paisjärv) on järv Tartu maakonnas Nõo vallas Voika külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 956 m. Järve läbib Voika oja.
Sinilaugas

Sinilaugas (ka Väike Sinijärv, Väike Sindi järv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas Kaasikjärve rabas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 714 m. Järves on üks saar.
Väike Linajärv

Väike Linajärv (ka Linajärv, Aknajärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 159 m.
Peetsu Kaanjärv

Peetsu Kaanjärv (ka Kaanjärv, Peetsu järv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kõnnu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343 m.
Mbazwana

Mbazwana on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Linn asub India ookeanist ligikaudu 7 km kaugusel.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mbazwana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,93%, värvilisi 0,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35%, valgeid 0,32% ja teisi 0,02%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,83% inimesi, inglise keelt 1,72%, ndebele keelt 1,36% ja afrikaani keelt 0,48%.
Karinu Suurjärv

Karinu Suurjärv (ka Suurjärv, Karinu kaksikjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Karinu külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1150 m.
Karinu Väikejärv

Karinu Väikejärv (ka Väikejärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Karinu külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 951 m. Järves on üks saar.
Karjamaa veehoidla

Karjamaa veehoidla on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pudukülas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 754 m.
Liivoja veehoidla

Liivoja veehoidla on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pajusi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 448 m.
Meeritsa veehoidla

Meeritsa veehoidla (ka "Alastvere veehoidla", "Allastvere veehoidla") on veehoidla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Põltsamaal ja Võhmanõmme külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 935 m.
Ruskavere järv

Ruskavere järv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Ruskavere külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 708 m.
Bultfontein

Bultfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas, Tswelopele valla halduskeskus.
Bultfontein on asutatud 1874. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bultfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,3%, valgeid 5,5%, värvilisi 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 56,7% inimesi, koosa keelt 22,7%, tsvana keelt 9,5%, afrikaani keelt 6,1% ja teisi keeli 5,0%.
Wesselsbron

Wesselsbron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Nala vallas.
Wesselsbron on asutatud 1920. aastal, linnaõigused sai 1936. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wesselsbroni elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,8%, valgeid 4,1%, värvilisi 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 75,4% inimesi, koosa keelt 8.9%, afrikaani keelt 6,0%, tsvana keelt 4,2% ja teisi keeli 5,5%.
Lowelli observatoorium

Lowelli observatoorium on Arizona osariigis Flagstaffis asuv observatoorium, mis on asutatud 1894. aastal. See on üks Ameerika Ühendriikide vanemaid observatooriume. 
Lowelli observatoorium arvati 1965. aastal USA riiklike ajaloomälestiste hulka ja see kuulus 2011. aastal ajakirja TIME avaldatud 100 tähtsaima paiga nimekirja. 1930. aastal avastas Lowelli observatooriumis töötanud Clyde Tombaugh Pluuto.
Observatooriumi asutas astronoom Percival Lowell ning see kuulub tänini Lowelli perekonnale.
Ventersburg

Ventersburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas.
Ventersburg on asutatud 1857. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ventersburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,5%, valgeid 6,4%, värvilisi 0,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 82,4% inimesi, afrikaani keelt 8,1%, koosa keelt 3,4%, inglise keelt 2,8% ja teisi keeli 3.4%.
Ronald McNair

Ronald Erwin McNair (21. oktoober 1950 – 28. jaanuar 1986) oli Ameerika Ühendriikide füüsik ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ning ta osales missiooni spetsialistina kahel Space Shuttle'i missioonil. McNairi esmalend oli STS-41-B, mille ajal sai ta teiseks afroameeriklaseks kosmoses. Tema viimane lend oli STS-51-L, mis lõppes Challengeri katastroofiga.
McNair oli ka andekas saksofonist. Enne Challengeri katastroofi töötas ta koos oma sõbra, prantsuse elektroonilise muusiku Jean-Michel Jarrega Jarre plaanitud vabaõhukontserdi "Rendez-Vous Houston" kallal. Teoses "Last Rendez-Vous" oleks McNair pidanud esitama otse kosmosest saksofonisoolo, mis oleks olnud esimene kosmoses lindistatud muusikateos. Peale katastroofi pidas Jarre Houstonis kontserdi 5. aprillil 1986 Challengeri ohvrite mälestuseks, kus saksofoni mängis McNairi sõber Kirk Whalum.
James Irwin

James Benson Irwin (17. märts 1930 – 8. august 1991) oli Ameerika Ühendriikide astronaut, aeronautikainsener, katselendur ja Ameerika Ühendriikide õhuväe lendur. Ta osales NASA missioonil Apollo 15, mille raames sai ta kaheksandaks Kuu pinnal kõndinud inimeseks.
1972. aastal läks James Irwin erru ning veetis edasise elu kõikjal maailmas evangeelset sõnumit jagades. Ta rääkis, et Jeesus, kes kõndis Maa peal, on palju enam tähelepanuväärne kui see, et mees kõndis Kuu peal.
1973. aastal juhtis ta mitut ekspeditsiooni Araratile, et otsida jälgi Noa laevast. Külastas juunis 1978 Tallinna ning jutlustas 12. juunil Oleviste kirikus. 
Irwin suri 1991. aastal infarkti.
Bizana

Bizana on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Mbizana valla halduskeskus.
Bizana kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bizana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,51%, värvilisi 0,59%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28%, valgeid 0,23% ja teisi 0,38%. Koosa keelt pidas emakeeleks 90,28% inimesi, suulu keelt 3,15%, inglise keelt 2,78%, sotho keelt 0,66%, viipekeelt 0,61%, pedi keelt 0,43% ja afrikaani keelt 0,35%.
Lemmiku neem

Lemmiku neem ehk Lemmiku nina on kahe Aegna saarel asuva neeme nimi:
Loo (poolsaar)

Loo on poolsaar Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare loodeosas ja jääb Kelnase küla territooriumile.
Poolsaare tipus Rouendi otsal asub Prangli loode tulepaak.
Poolsaare põhjaküljel asuvad (alates põhjast) Liivalougas, Ristilougas ja Liimeneeme lougas.
Poolsaarest lõunasse jääb madalas meres asuv Seinakari.
Matatiele

Matatiele on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Matatiele valla halduskeskus. Linn asub Lesotho piirist ligi 20 km lõunas.
Matatiele asub Draakonimägede lõunaosas.
Matatiele sai linnaõigused 1904. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matatiele elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,45%, värvilisi 9,47%, valgeid 4,06%, India või Aasia päritolu inimesi 2,60% ja teisi 0,42%. Koosa keelt pidas emakeeleks 48,26%, sotho keelt 23,50%, inglise keelt 14,33%, afrikaani keelt 7,54%, suulu keelt 2,11% ja viipekeelt 1,07%.
Ellison Onizuka

Ellison Shoji Onizuka (24. juuni 1946 – 28. jaanuar 1986) oli Ameerika Ühendriikide aeronautikainsener, katselendur ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ja ta osales missiooni spetsialistina kahel Space Shuttle'i missioonil. Onizuka esimene missioon oli STS-51-C, mille ajal sai ta esimeseks Jaapani päritolu inimeseks kosmoses ja teine missioon oli STS-51-L, mis lõppes Challengeri katastroofiga.
Väike Asalaid

Väike Asalaid (ka Pisike Asalaid) oli saar (laid) Pärnu maakonnas Kihnu vallas Liivi lahes. Saar on 2015 seisuga kokku kasvanud Suure Asalaiuga.
Suur Roograhu

Suur Roograhu on kahe Eesti geograafilise objekti nimi:
Lusikisiki

Lusikisiki on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Ngquza Hilli vallas.
Kuni 1994. aastani kuulus Lusikisiki Transkei bantustani koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lusikisiki elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,99%, värvilisi 1,94%, India või Aasia päritolu inimesi 1,84%, valgeid 0,67% ja teisi 1,56%. Koosa keelt pidas emakeeleks 81,28%, inglise keelt 8,32%, suulu keelt 2,16%, viipekeelt 0,61%, ndebele keelt 0,50% ja afrikaani keelt 0,47%.
Libode

Libode on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Nyandeni vallas.
Libode kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Libode elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,88%, värvilisi 0,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 0,02%. Koosa keelt pidas emakeeleks 92,26% inimesi, inglise keelt 2,70%, pedi keelt 0,90%, suulu keelt 0,83% ja viipekeelt 0,83%.
Somerset East

Somerset East (afrikaani keeles Somerset-Oos) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas.
Somerset East on asutatud 1825. aastal. Linn on saanud nime Charles Somerseti järgi, kes oli aastatel 1814–1826 Kapi koloonia kuberner.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Somerset Easti elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,8%, värvilisi 32,2%, valgeid 7,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 51,8% inimesi, afrikaani keelt 42,9%, inglise keelt 3,7% ja teisi keeli 1,6%.
Veia paisjärv

Veia paisjärv (ka Oolejärv) on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Veia külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1198 m.
Odivere tiik

Odivere tiik on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Odivere külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 550 m.
Palamuse paisjärv

Palamuse paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1079 m.
Järv on paisutatud Amme jõele. Järvest ülesvoolu asub Palamuse Veskijärv.
Lutikajärv

Lutikajärv (ka Saare Lutikajärv) on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Saarjärve külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 285 m.
Kaarepere paisjärv

Kaarepere paisjärv (ka "Pikkjärve paisjärv", "Veskijärv") on paisjärv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pikkjärve külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 805 m. Järve läbib Nava oja.
Palamuse Veskijärv

Palamuse Veskijärv (ka Veskijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus ja Järvepera külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1061 m.
Järv on paisutatud Amme jõele. Järvest allavoolu asub Palamuse paisjärv.
Kudina järv

Kudina järv (ka Kudina paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kudina külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1152 m.
Kogrijärv

Kogrijärv (ka Ristimurru Kogrijärv, Ristimuru Kogrijärv, Ristimuru järv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Uhmardu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441 m.
Kiisli paisjärv

Kiisli paisjärv (ka Kiisli järv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kokanurga külas ja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Halliku külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 140 m.
Haavakivi paisjärv

Haavakivi paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kiisli külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 115 m.
Tuha veskijärv

Tuha veskijärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vea külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 476 m.
Lannu lomp

Lannu lomp on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nõva külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 496 m.
Savastvere järv

Savastvere järv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Savastvere ja Sudemäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2205 m.
Vilajärv

Vilajärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alasoo külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 659 m.
Pärsikivi paisjärv

Pärsikivi paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kallaste linnas ja Tedrekülas. Veekogu pindala on 0,9 ha ja kaldajoone pikkus on 578 m.
Puurmani kalatiigid

Puurmani kalatiigid on tiigid Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus. Veekogude pindala on 0,6 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 496 m. Järves on üks saar.
Puurmani paisjärv

Puurmani paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus. Veekogu pindala on 7,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3085 m. Järves on üks saar.
Pikknurme järv

Pikknurme järv (ka Pikknurme paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pikknurme külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 596 m.
Pearston

Pearston on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas.
Pearston asutati 1859. aastal ja sai linnaõigused 1894. aastal. Linn on saanud nime piirkonnas tegutsenud vaimuliku John Pearsi järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pearstoni elanikest värvilisi 59,3%, mustanahalisi aafriklasi 37,4%, valgeid 1,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,8%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 67,6%, koosa keelt 27,9%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 2,0%.
Härjanurme paisjärv

Härjanurme paisjärv (ka Härjanurme veskijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pakaste ja Jõune külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2446 m.
Tõrve paisjärv

Tõrve paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tõrve külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3434 m. Järves on kaks saart.
Võisiku järv

Võisiku järv (ka Võisiku paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Võisiku külas. Veekogu pindala on 6,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1843 m. Järves on üks saar.
Kamari järv

Kamari järv (ka Kamari paisjärv) on järv Põltsamaa jõel Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Väike-Kamari külas. Veekogu pindala on 22,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2795 m. Järves on neli saart.
Järve äärde on rajatud puhkeala kahe paadisilla, rannajalgpalli- ja -võrkpalliväljaku, duširuumi, tualettide, pinkide, väikelaste kiikede ja liumäega. Ujumisala on piiratud poidega ja rajatud on ka laste ujumisala.
Kamari veskijärv

Kamari veskijärv on järv Põltsamaa jõel Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Väike-Kamari külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 920 m. Järves on üks saar.
Möksi veskijärv

Möksi veskijärv (ka Möksi paisjärv, Mõksi veskijärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Ihamaru külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 466 m.
Pupastvere järv

Pupastvere järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Kastli külas. Veekogu pindala on 18,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2614 m. Järves on üks saar.
Valgeanso paisjärv

Valgeanso paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 900 m. Järves on kaks saart.
Puhtaleiva järv

Puhtaleiva järv (andmebaasides nimega Puhtaleiva) on tehisjärv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 593 m.
Palalinna järv

Palalinna järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Sootaga külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 615 m.
Keressaare Umbjärv

Keressaare Umbjärv (ka Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Sookalduse külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 521 m.
Koosa paisjärv

Koosa paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 660 m.
Nursi veskijärv

Nursi veskijärv (ka Nursi paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606 m.
Voore paisjärv

Voore paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Voore külas Kullavere jõel.
Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1202 m.
Pupastvere Umbjärv

Pupastvere Umbjärv (ka Umbjärv, Suur Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Pupastvere külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1260 m.
Stutterheim

Stutterheim on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Amahlathi valla halduskeskus.
Stutterheim sai linnaõigused 1879. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Stutterheimi elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,69%, valgeid 4,46%, värvilisi 4,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,32%. Koosa keelt pidas emakeeleks 87,41%, afrikaani keelt 5,76%, inglise keelt 5,05% ja viipekeelt 0,60%.
Kiirgusseirevärav

Kiirgusseirevärav (inglise keeles "Radiation Portal Monitors") on inimeste, transpordivahendite, lasti või muude allikate läbivaatuseks kasutatav radioaktiivse kiirguse allikate avastamise seade.
Seadet kasutatakse muu hulgas tuuma- ja radioaktiivse materjaliga ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise eesmärgil.
Martfeld

Martfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 36 km Bremenist kagus.
Valla pindala on 35,06 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2681 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen.
Ajalugu.
Küla on esmamainitud dokumendis, mille 1179. aastal allkirjastas isiklikult paavst Aleksander III.
Ehitised.
Martfeldi veskit on esmamainitud 1583. aastal. 1840. aastal ehitati see ümber kolmekorruselisena Hollandi stiilis. Veski põles maha pärast pikselööki 1851. aastal, kuid ehitati samal aastal uuesti üles. Aastatel 1992–1999 renoveeriti veski täielikult. See on vanim tuulik piirkonnas.
Fehsenfeldsche veski ehitati 1871. aastal kolmekorruselisena Hollandi stiilis. Tegutses aastani 1971. See renoveeriti 1991. aastal ja nüüd peetakse seal pulmi.
Avalik kunst.
Külaväljakul on Syke kunstnike Elsa Töbelmanni ja Henning Greve roostevabast terasest skulptuur "Entfaltund" (Areng). Skulptuur loodi 1999. aastal osana võistlusest "Meie küla ilu".
Adra paisjärv

Adra paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Vasula külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 554 m.
Schwarme

Schwarme on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Vald paikneb Mittelweserregionis umbes 30 km Bremenist lõunas. Kaugus Achimist, Verdenist ja Bruchhausen-Vilsenist on umbes 15 km.
Valla pindala on 24,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2534 inimest.
Schwarme kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen.
Kõrveküla paisjärv

Kõrveküla paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrveküla alevikus. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 544 m.
Liitesaarõ lomp

Liitesaarõ lomp on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Meerapalu külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 834 m.
Hutita veskijärv

Hutita veskijärv (ka Utita veskijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Hutita külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1588 m. Järves on kaks saart.
Rüütle järv

Rüütle järv (ka Annemõisa paisjärv, Rüütle paisjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Lilli-Anne külas. Veekogu pindala on 7,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1516 m.
Räägu veskijärv

Räägu veskijärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Alapõdra ja Hutita külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 941 m. Järves on üks saar.
Osula Kivijärv

Osula Kivijärv (ka Kivijärv, Osula paisjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Osula külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 836 m.
Koogi järv

Koogi järv (ka Koogi paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Koogi külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1796 m. Järves on üks saar.
Vedu paisjärv

Vedu paisjärv (ka Vedu veehoidla) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu külas. Veekogu pindala on 7,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1872 m.
Viitina Karijärv

Viitina Karijärv (ka Karijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Järvekülä külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 211 m.
Külitse paisjärv

Külitse paisjärv (ka Nigula paisjärv, Kikka paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Külitse külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 947 m.
Rahinge järv

Rahinge järv (ka Rahinge paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Rahinge külas. Veekogu pindala on 11,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3101 m. Suurim sügavus on 2,9 meetrit.
Rämsi järv

Rämsi järv (ka Rämsi veskijärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rämsi ja Mõisanurme külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 863 m.
Kukulinna järv

Kukulinna järv (ka Kukulinna paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rääbise külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1410 m.
Torma järv

Torma järv (ka Torma paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Torma alevikus. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 700 m.
Vaiatu järv

Vaiatu järv (ka Vaiatu paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaiatu külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 760 m. Järves on üks saar.
Rääbise veehoidla

Rääbise veehoidla on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rääbise külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1948 m.
Tarakvere paisjärv

Tarakvere paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Tarakvere ja Jaama külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1059 m.
Ilmatsalu paisjärv

Ilmatsalu paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Ilmatsalu alevikus ja Tüki külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1454 m. Järves on üks saar.
Bahrenborstel

Bahrenborstel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 31,27 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1134 inimest.
Vald asub Dümmeri looduspargi ja Steinhuderi looduspargi vahel ning umbes Bremeni ja Mindeni vahepeal. Umbes 7 km kogukonnast lõunas on Großes Moor. Mõni kilomeeter loodes jookseb Große Aue lõik.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.
Haage järv

Haage järv (ka Haage paisjärv, Loku veehoidla) on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Haage, Pihva ja Kambja vallas Külitse külas. Veekogu pindala on 8,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2620 m. Järves on üks saar.
Venterstad

Venterstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas.
Venterstad on asutatud 1875. aastal, linnaõigused sai 1895. aastal. Venterstad on saanud nime Johannes J. T. Venteri järgi, kellele kuulunud maadele asula rajati.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venterstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 64,9%, värvilisi 33,4%, valgeid 0,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 60,3%, afrikaani keelt 34,6%, sotho keelt 2,1% ja teisi keeli 2,9%.
Barenburg

Barenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 16,38 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1242 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.
Freistatt

Freistatt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 12,53 km². 31. detsembril 2015 elas seal 632 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.
Kirchdorf (Diepholz)

Kirchdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 30 km Diepholzist idas ja 35 km Mindenist põhjas.
Valla pindala on 47,74 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2145 inimest.
Kirchdorfis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Kirchdorf keskus.
Varrel

Varrel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 43,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1504 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.
Wehrbleck

Wehrbleck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 27,93 km². 31. detsembril 2015 elas seal 787 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.
Barver

Barver on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 25,9 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1049 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.
Barver paikneb poolel teel Bremeni (54 km põhjakirdes) ja Osnabrücki (52 km edelas) vahel, Dümmeri ja Rehdener Geestmoori loodusparkidest kirdes ning Wildeshausen Geesti looduspargist lõunas. Küla asub Kellenbergi harjast (77 m) idas ja Hunte edelapoolse lisajõe Wagenfelder Aue läänekaldal.
Esimene kirjalik tõend Barverist pärineb 1219. aastast.
Novera Ahmed

Novera Ahmed (bengali keeles নভেরা আহমেদ; 29. mai 1939 Sundarbans – 5. mai 2015 Pariis) oli Bangladeshi modernistlik skulptor ja maalikunstnik. Bangladeshi valitsus autasustas teda Ekushey Padaki auhinnaga. Kunstnik Zainul Abedin on öelnud tema tööde kohta: "See, mida Novera praegu teeb, võtab meilt kaua aega, et aru saada - ta on seda tüüpi kunstnik".
Dickel

Dickel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 16,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 462 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.
Rõhu paisjärv

Rõhu paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Rõhu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 421 m.
Paisjärve läbib Rõhu oja.
Lammassoo tiik

Lammassoo tiik on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ülenurme alevikus. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 185 m.
Tamme järv

Tamme järv (ka Tammejärv, Tammiku järv, Tammjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Sarakuste ja Tigase külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 800 m.
Olli järv

Olli järv (ka Olli paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Tammevaldma külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 636 m.
Kaikjärv

Kaikjärv (ka Kaika järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Sudaste külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 661 m.
Kägari Kaanjärv

Kägari Kaanjärv (ka Kaanjärv, Mälitsjärv, Mustjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Mäletjärve külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 124 m.
Äijärv

Äijärv (ka Kalli Äijärv, Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Ahunapalu külas. Veekogu pindala on 10,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1230 m.
Hemsloh

Hemsloh on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 26,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 563 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.
Vara paisjärv

Vara paisjärv (ka Kuusiku-Papiaru paisjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Papiaru külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 647 m.
Metsakivi järv

Metsakivi järv ehk Kirepi järv (ka "Kirepi paisjärv", "Koosa paisjärv") on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Metsakivi külas. Veekogu pindala on 6,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2049 m.
Kalsoni tiik

Kalsoni tiik on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vanaussaia külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 522 m.
Alajõe paisjärv

Alajõe paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alajõe külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2736 m. Järves on üks saar.
Kiidjärve veskijärv

Kiidjärve veskijärv (ka Kiidjärve paisjärv) oli paisjärv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas.
Veekogu pindala oli 3,2 ha ja kaldajoone pikkus on 2549 m.
Ahja jõele enne 1914. aastat rajatud tamm lammutati 2015. aastal ja sellega kadus ka paisjärv.
Charlotte'i Douglase rahvusvaheline lennujaam

Charlotte'i Douglase rahvusvaheline lennujaam (IATA: CLT, ICAO: KCLT, FAA LID: CLT) on militaar-tsiviillennuväli Ameerika Ühendriikide Põhja-Carolina osariigis Charlotte'is. 
Lennujaam on American Airlinesi suuruselt teine kodulennujaam. Lennujaama läbis 2017. aastal peaaegu 46 miljonit reisijat. Lennujaamal on neli lennurada, millest pikim, 18C/36C, on 3048 meetrit pikk.
Asu järv

Asu järv (ka Leevijõe Asu järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuuste alevikus ja Leevijõe külas. Veekogu pindala on 5,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1376 m.
Leevijõe Veskijärv

Leevijõe Veskijärv (ka Veskijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Leevijõe ja Karilatsi külas. Veekogu pindala on 6,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2061 m. Järves on kaks saart.
Kidy Tour

Kidy Tour on rahvusvaheline puhkusereiside korraldaja.
Ettevõte Kidy Tour, mis tegutseb Leedus, Lätis, Eestis ja Venemaal, kuulub lennunduse valdkonnas Ida-Euroopa suurima äriettevõtete grupi Avia Solutions Group koosseisu, mille aktsiad on noteeritud Varssavi väärtpaberite börsil.
Kidy Tour on perereiside ekspert, kes korraldab reise Antalyasse (Türgi) ja Hurghadasse (Egiptus). Ettevõtte korraldatavaid reise saab broneerida enam kui 350 reisibüroos Leedus, Lätis, Eestis ja Venemaal.
Asutamine.
Kidy Tour asutati Leedus 2015, reiside müüki alustati märtsis 2016.
Rehden

Rehden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 8 km Diepholzist idas.
Valla pindala on 33,38 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2055 inimest.
Rehdenis on ka valdade ühenduse "(Samtgemeinde)" Rehden keskus.
Wetschen

Wetschen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 26,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1758 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.
Affinghausen

Affinghausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 12,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 832 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.
Ehrenburg

Ehrenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 48,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1510 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.
Neuenkirchen (Diepholz)

Neuenkirchen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 14,66 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1163 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.
Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei

Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei (saksa keeles "Liberal-Demokratische Partei Deutschlands" (lühend "LDP" või "LDPD")) oli Saksa DV poliitiline partei.
Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei moodustati Ida-Berliinis Nõukogude okupatsioonitsoonis 5. juulil 1945.
Esialgu astus Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei välja eraomanduse säilimise, turumajanduse ja sõltumatu õigussüsteemi poolt, nagu ka sellele vastavad liberaalsed erakonnad läänetsoonides ja erinevalt CDUst, mille liidrite seas pooldasid sel ajal mitmed veel kristlikku sotsialismi. Nõukogude sõjaline administratsioon püüdis Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei tegevust segada ja takistada. Pärast Saksa DV moodustamist 7. oktoobril 1949 muutus Nõukogude sõjalise administratsiooni ja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei poliitika SLP suhtes veelgi karmimaks. Palju Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei liikmeid vahistati ja mitmed koguni hukati. 15. oktoobril 1950 oli Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei sunnitud nn blokiparteide hulka astuma. Nüüd kuulusid kõik kandidaadid hoolimata nende parteilisest kuuluvusest Saksa DV Rahvusrinde ühisesse nimekirja.
18. märtsil 1990 toimunud esimestel ja ainsatel Saksa DV Rahvakoja demokraatlikel valimistel osales Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei valmisliidus Vabade Demokraatide Liit (Bund Freier Demokraten). Vabade Demokraatide Liit kogus 5,3% häältest ja sai Rahvakojas 25 mandaati.
11. augustil 1990 ühines Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei Vaba Demokraatliku Parteiga ja lakkas iseseisva parteina olemast.