tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hart im Zillertal

Hart im Zillertal on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 666 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 35,54 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1567 inimest.
Hart asub Fügeni vastas Zilleri idakaldal.
Hippach

Hippach on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 608 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 39,37 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1444 inimest.
Hippach asub Zillertalis Zillerist läänes.
Madallaid

Madallaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Maielaid

Maielaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 1,7 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 823 meetrit.
Laiu koordinaadid on .
Saar on kruusase pinnamoega, kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Munalaid

Munalaid on Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kihnu väinas asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Paljaslaid

Paljaslaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 0,88 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 537 meetrit.
Laiu koordinaadid on . Laid on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega.
Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Vārme vald

Vārme vald (läti keeles "Vārmes pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Rumba, Kabile, Pelči, Snēpele ja Skrunda vallaga ning Salduse piirkonna Zirņi, Jaunlutriņi ja Šķēde vallaga.
Valla pindala on 147 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1046 inimest. Valla keskus on Vārme küla, vallamaja asub aadressil Riežupes iela 1. Vallavanem on Lelde Ose.
Valla läänepiiril voolab Venta jõgi. Looduskaitse all on Šķēde paljand ja Dūrupe tamm.
Ajalugu.
1935. aastal oli Vārme valla pindala 169 km² ja seal oli 2289 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Vārma ja Imanta külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Imanta külanõukoguga likvideeritav Vārma külanõukogu, 1966. aastal nimetati see ümber Vārme külanõukoguks. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Vārme vald Kuldīga piirkonda.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 946 lätlast, 11 venelast, 6 valgevenelast, 13 ukrainlast, 4 poolakat ja 22 leedulast. 
Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Paope laid

Paope laid on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Mustnasu

Mustnasu (ka Parevere laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma lahes asuv 0,64 hektari suurune saar (nasv). Saare rannajoone pikkus on 372 meetrit.
Nasv asub 300 meetrit Pisilaiust loodes. Nasv on kolmnurkse kujuga ja kruusase pinnamoega.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Laiu koordinaadid on .
Pikklaid

Pikklaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Pisselaid

Pisselaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Plokilaid

Plokilaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 510 m² suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 98 meetrit.
Laiu koordinaadid on .
Laid on liivase pinnamoega.
Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Ristilaid

Ristilaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Sadamalaid

Sadamalaid oli Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas asunud saar (laid). 2015. aasta seisuga oli saar liitunud Hiiumaaga.
Seal leidub kive ja asub metsa.
Vārme

Vārme on küla ("lielciems") Lätis Kuldīga piirkonnas, Vārme valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 26 ja Riiast 147 kilomeetri kaugusel. 
Külas on põhikool ja raamatukogu, koolimajas asub kooli ja mõisa ajalugu käsitlev muuseum.
Küla on esmamainitud 1461. aastal ("Wormensate"). Praegune küla tekkis 1780. aastal, mil parun Brinken vana küla lähistel asunud jahilossi ümbrusse uue mõisa rajas. Selle mõisakompleksi juurde ("Wormen") kujuneski praegune asula. Nõukogude perioodil kujunes küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Küla lähistel asub Vārme lennuväli.
Pihlalaid (Kihelkonna laht)

Pihlalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Kihelkonna lahes asuv 1,48 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 563 meetrit.
Laiu koordinaadid on . Laid asub 300 meetrit Vasikalaiust läänes.
Laid on pikliku kujuga, kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. Laiul esineb roostikku ja kasvab kadakaid.
Vahtvara

Vahtvara ehk uduvara (inglise keeles "vaporware" või "vapourware") on tavaliselt laialt reklaamitud arvutitoode, kas riist- või tarkvara, mis pole ilmunud, ilmub lubatust märksa hiljem ja võib-olla ei ilmugi.
Termin ("vaporware") võeti kasutusele hiljemalt 1982. aastal.
Pihlalaid (Muraja laht)

Pihlalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare küla alal Muraja lahes asuv 2 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 584 meetrit.
Laiu koordinaadid on . Pihlalaid asub 300 meetrit Tumalaiust loodes. Laiul kasvab võsa.
Pihlalaid kuulub Kübassaare maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rooglaid (Harju laht)

Rooglaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Harju lahes asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Väike Lembrilaid

Väike Lembrilaid (ka Kullikare) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Vārme lennuväli

Vārme lennuväli on sertifitseerimata lennuväli Kuldīga piirkonnas Vārme vallas praeguse Vārme küla ja selle vana asukoha vahel. 
Lennuväli rajati Nõukogude võimu ajal põllumajandusliku lennuväljana. Lennuvälja kõrvale rajati võimaliku infrastruktuuri tarbeks kõrgendik. Talvisel ajal kasutatakse lennuvälja autode talvesõidu harjutusplatsina, suvisel ajal on seal korraldatud veiste näitusi.
Pärija

Pärija on isik, kellele pärandaja vara (pärand) pärandaja surma korral tervikuna üle läheb. Pärimisseaduse (PärS) § 5 lg 3 järgi võib pärija olla füüsiline isik, kes pärandaja surma ajal on elus, või juriidiline isik, kes sel ajal on olemas. Eraõiguslik juriidiline isik on olemasolev siis, kui see on kantud seadusega ettenähtud registrisse, sest siis on see õigusvõimeline. Loomad ja asjad pärijad olla ei saa. Isik saab pärijaks siis, kui pärandaja on oma tahteavaldusega, st testamendiga (testamendijärgne pärija) või pärimislepinguga (pärimislepingujärgne pärija) tema selleks nimetanud või pärandaja tahteavalduse puudumisel siis, kui see tuleneb seadusest (seadusjärgne pärija). Testamendijärgne pärija on seega isik, kellele testaator on testamendiga pärandanud kogu oma vara või mõttelise osa (murdosa) sellest (PärS § 39 lg 1), pärimislepingujärgne pärija aga isik, kelle pärandaja on nimetanud pärimislepinguga oma pärijaks (PärS § 95 lg 1). Seadusjärgne pärija on isik, kes pärib pärandaja vara seadusjärgse pärimise reeglite järgi. Üks ja sama isik võib korraga osutuda nii seadusjärgseks, testamendijärgseks kui ka pärimislepingujärgseks pärijaks.
Kui pärija pärib kogu pärandaja vara üksi, võib teda nimetada ainupärijaks. Kui pärijaid on mitu, nimetatakse neid kaaspärijateks (PärS § 147). Tulenevalt pärandaja viimse tahte avalduses väljendatud korraldustest võib eristada ase- (PärS § 42 lg 1), eel- ja järelpärijat (PärS § 45 lg 1).
Pärimisvõime.
Pärijaks saab olla vaid pärimisvõimeline isik. Pärimisvõime olemasolust hoolimata ei saa isik pärida, kui ta on pärimiskõlbmatuks tunnistatud.
Pärimisvõime on isiku võime olla pärija (PärS § 5 lg 1). Pärimisvõimeline on iga õigusvõimeline isik (PärS § 5 lg 2). Kuna pärandaja surma korral lähevad pärijale üle kõik pärandaja õigused ja kohustused, mis pärandaja surmaga ei lõpe, peab pärija olema pärandaja surma ehk pärandi avanemise ajal õigusvõimeline, et olla pärimisvõimeline. Siiski loetakse pärast pärandi avanemist elusalt sündinud laps pärandi avanemise ajal pärimisvõimeliseks, kui ta oli eostatud enne pärandi avanemist (eelõigusvõime) (PärS § 5 lg 4). Sihtasutus, mis luuakse testamendi või pärimislepingu alusel, loetakse pärandi avanemise ajal olemasolevaks, kui ta hiljem omandab juriidilise isiku õigused (PärS § 5 lg 4).
Pärimiskõlbmatus.
Pärimiskõlbmatu on isik, kes: 
Seadusjärgselt pärimiskõlbmatuks loetakse lapse suhtes ka tema vanem, kellelt kohus on hooldusõiguse täielikult ära võtnud (PärS § 6 lg 2).
Pärimiskõlbmatule pärijale pärandaja vara üle ei lähe, tema asemel on õigustatud pärima see isik, kes oleks pärinud siis, kui pärimiskõlbmatu isik oleks surnud enne pärandi avanemist (PärS § 7).
Vaidluse korral tunnistab pärimisvõimelise isiku pärimiskõlbmatuks kohus huvitatud isiku nõudel (PärS § 8 lg 1).
Bibliotheca Mediaevalis

"Bibliotheca Mediaevalis" on Tallinna Ülikooli kirjastuse poolt Bibliotheca alasarjana välja antav raamatusari, mis on pühendatud keskaegse kirjakultuuri vahendamisele eesti keelde.
Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. Sarja esimene raamat anti välja 2011. aastal – selleks sai Dante Alighieri peateose "Jumaliku komöödia" esimene osa "Põrgu".
Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust. 
Sarja kolleegium.
"Bibliotheca Mediaevalise" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad ja on kuulunud:
Pelči vald

Pelči vald (läti keeles "Pelču pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linnaga ning Rumba, Kurmāle, Vārme ja Snēpele vallaga.
Valla pindala on 56,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1077 inimest. Valla keskus on Pelči küla. Vallavanem on Agris Rozenfelds.
Ajalugu.
Aastal 1945 moodustati Kurmāle vallas Ievukalnsi külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega likvideeritav Kuldīga külanõukogu, ent aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Kuldīga linnaga. Aastal 1991 muudeti Ievukalnsi külanõukogu Pelči vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Loodus.
Suurim jõgi on Venta jõgi. Veekogudest asuvad seal veel 16. sajandil rajatud Upatnieki tiigid pindalaga 40 ha ja Rieksāti tiigid pindalaga 58 ha. Valla idaosa asub Kursi madalikul, lääneosa jääb aga Lääne-Kurzeme kõrgustikule. Seal asub ka valla kõrgeim koht (veidi alla 100 m).
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Krūki linnamägi. Kohaliku kaitse all on Pelči mõisa häärber, Zālīši muinaskalmed ehk Jāņkalniņš, Pakalni muinaskalmed ja Līči muinaskalmed.
Looduskaitse all on Ielejase pärn, Upatase tamm, Pelči tamm ja Ķeiri künnapuu. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valla kirdeosa jääb Venta oru hoiualale.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 911 lätlast, 30 venelast, 6 valgevenelast, 17 ukrainlast, 6 poolakat ja 18 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Ester Ledecká

Ester Ledecká (sündinud 23. märtsil 1995 Prahas) on Tšehhi lumelaudur ja mäesuusataja.
2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Pyeongchangis võitis ta kuldmedali lumelauasõidu paralleelsõidus ja mäesuusatamise ülisuurslaalomis. Ta tuli sellega esimese naissportlasena ühtedel taliolümpiamängudel olümpiavõitjaks kahel spordialal.
Ta pärineb sportlikust perekonnast. Tema vanaisa Jan Klapáč oli jäähokimängija ja kahekordne olümpiamedalist. Ka Ester Ledecká hakkas lapsepõlves kõigepealt tegelema jäähokiga, kuid hiljem läks üle suusatamisele ja lõpuks lumelauasõidule. Ta on tegelenud ka rannavõrkpalli ja purjelauasõiduga. 
Esimest korda osales ta lumelauasõidu MK-sarjas hooajal 2012–2013. 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel lumelauasõidus tuli ta kahekordseks maailmameistriks. Hooajal 2013–2014 tuli ta paralleelsõidu arvestuses teisele kohale. 18. jaanuaril 2014 võitis ta Roglas toimunud etapi. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis osales ta paralleelsõidu slaalomis ja suurslaaomis. Mõlemal alal jõudis ta veerandfinaali. 2015. aastal tuli ta paralleelsõidu slaalomis maailmameistriks. Hooaegadel 2016–2018 tuli ta kolm korda järjest paralleelsõidus MK-sarja üldvõitjaks.
Lumelauasõidu kõrval hakkas Ledecká osalema ka mäesuusatamisvõistlustel. Mäesuusatamise MK-sarjas tegi ta debüüdi 2016. aasta veebruaris Garmisch-Partenkirchenis, saades kiirlaskumises 24. koha. 2017. aastal osales ta mäesuusatamise maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis. Kiirlaskumises sai ta 24., suurslaalomis 37., ülisuurslaalomis 29. ja Alpi kahevõistluses 20. koha.
2018. aasta taliolümpiamängudel oli tema põhialaks lumelauasõit. Sellest hoolimata otsustas võtta osa ka mäesuusatamise ülisuurslaalomimist. 17. veebruaril tuli ta ülisuurslaalomises olümpiavõitjaks, edestades hõbemedali võitnud austerlannat, selle ala valitsevat olümpiavõitjat Anna Veithi kõigest ühe sajandikuga. Ühtlasi oli see Tšehhile esimeseks olümpiakullaks mäesuusatamises. Asja tegi tähelepanuväärsemaks veel see, et mäesuusatamise MK-sarjas oli tema parimaks kohaks enne olümpiat 2017. aasta detsembris kiirlaskumises saadud seitsmes koht, ülisuurslaalomis oli parimaks kohaks 19. koht.
24. veebruaril tuli ta olümpiavõitjaks ka oma põhialal, lumelausõidu paralleelsõidus, võites finaalis sakslanna Selina Jörgi.
Taliolümpiamängude lõputseremoonial oli ta Tšehhi lipukandja.
Aastal 2018 valiti ta Tšehhi aasta sportlaseks ning aastatel 2013 ja 2015 Tšehhi aasta noorsportlaseks.
Saavutused.
Lumelauasõidu maailma karikasarjas.
Ester Ledecká on osalenud () 42 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 22 korral, neist 15 etappi on ta võitnud.
Mäesuusatamise maailma karikasarjas.
Ester Ledecká on osalenud () 21 MK-etapil, kuid pole esikolmikusse jõudnud.
Viirelaid (täpsustus)

Viirelaid on mitme Eesti saare põhinimi või rööpnimi:
Viirelaid on ka perekonnanimi.
Suur Viirelaid

Suur Viirelaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saastna lahes asuv 20,3 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 3,7 kilomeetrit.
Laiu koordinaadid on . Laiu kõrgus on kuni 5 meetrit üle merepinna. Laiul kasvab võsa.
Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Väike Viirelaid

Väike Viirelaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Rannaküla küla alal Saastna lahes asuv 7,7 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,6 kilomeetrit.
Saarel kasvab võsa.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Laiu koordinaadid on .
Suurlaid (täpsustus)

Suurlaid võib tähendada järgmist:
Kolmenasv

Kolmenasv (ka Kolmenasva saar) on Lääne maakonnas Matsalu lahes Matsalu rahvuspargis asuv 1,79 hektari suurune saar (nasv). Nasva rannajoone pikkus on 777 meetrit.
Kolmenasv asub Matsalu lahe lõunarannikul, 400 meetrit Keemu külast. Saar on pikliku kujuga ja rohttaimestikuga.
Saare koordinaadid on .
Iedikrava

Iedikrava (ka Edikrava või Eedikrava) on Pärnu maakonnas Kihnu vallas asuv väike saar (rava); üks Sangelaidudest. Saare pindala on 0,28 hektarit ja rannajoone pikkus 298 meetrit.
Rava asub 2,1 kilomeetrit Kihnust läänes. Saar on kruusase pinnamoega.
Saar kuulub Kihnu laidude looduskaitseala Kihnu linnulaidude sihtkaitsevööndisse.
Saare koordinaadid on .
Urgõ

Urgõ (ka "Urgö") on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Kihnu väinas asuv 320 m² suurune saar, mille rannajoone pikkus on 105 meetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Mustassaar

Mustassaar (ka Pleesi saar, Pleesi laid) on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Haapsalu Tagalahes asuv 24 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 2,18 kilomeetrit.
Saarel kasvab rohttaimestik. Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on .
Wired (ajakiri)

Wired on alates 1993. aastast veebis ja paberikandjal avaldatav Ameerika kuukiri, milles avaldatavates artiklites on keskendutud kujunemisjärgus tehnoloogiate poolt kultuurile, majandusele ja poliitikale avaldatavale mõjule.
Kaastöölised.
Ajakirja kaastööliste seas on olnud Jorn Barger, John Perry Barlow, John Battelle, Paul Boutin, Stewart Brand, Gareth Branwyn, Po Bronson, Scott Carney, Michael Chorost, Douglas Coupland, James Daly, Joshua Davis, J. Bradford DeLong, Mark Dery, David Diamond, Cory Doctorow, Esther Dyson, Mark Frauenfelder, Simson Garfinkel, William Gibson, Dan Gillmor, Mike Godwin, George Gilder, Lou Ann Hammond, Chris Hardwick, Virginia Heffernan, Danny Hillis, John Hodgman, Steven Johnson, Bill Joy, Richard Kadrey, Leander Kahney, Jon Katz, Jaron Lanier, Lawrence Lessig, Paul Levinson, Steven Levy, John Markoff, Wil McCarthy, Russ Mitchell, Glyn Moody, Belinda Parmar, Charles Platt, Josh Quittner, Spencer Reiss, Howard Rheingold, Rudy Rucker, Paul Saffo, Adam Savage, Evan Schwartz, Peter Schwartz, Alex Steffen, Neal Stephenson, Bruce Sterling, Kevin Warwick, Dave Winer ja Gary Wolf.
Ajakirja toimetajate seas on olnud filmiprodutsent J. J. Abrams, filmirežissöör James Cameron, arhitekt Rem Koolhaas, endine USA president Barack Obama, režissöör Christopher Nolan, tennisist Serena Williams ja videomängude looja Will Wright.
Seanina nasu

Seanina nasu (ka "Võrgukare") on Saare maakonnas Saaremaa vallas Ruhve küla alal Kõiguste lahes asuv 1,39 hektari suurune saar (nasu). Saare rannajoone pikkus on 632 meetrit.
Saare koordinaadid on . Saar asub 200 meetrit Ruhve poolsaarest eemal. Saar on pikliku kujuga, madal ja kivise pinnamoega.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Laurisaar

Laurisaar on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme lahes asuv 3,6 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 867 meetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar asub 300 meetrit Väike-Urvest lõunas. Saar on pikliku kujuga. Saarel kasvavad männid ja kadakad.
Saar kuulub Vilsandi rahvusparki.
Lausma saar

Lausma saar (ka Lausma) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi lähedal Vilsandi rahvuspargis asuv 4,8 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar on kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.
Alina Zagitova

Alina Ilnazovna Zagitova (vene: Алина Ильназовна Загитова; sündinud 18. mail 2002 Iževskis) on Venemaa iluuisutaja.
Ta on sündinud Udmurtias Iževskis. Ta on saanud nime Venemaa iluvõimleja Alina Kabajeva järgi. Tema isa Ilnaz Zagitov on olnud jäähokimängija ja hiljem jäähokitreener.
Iluuisutamisega hakkas Zagitova tegelema nelja-aastaselt. 2015. aastal kolis ta Moskvasse ning hakkas treenima Eteri Tutberidze ja Sergei Dudakovi käe all.
Tema esimene rahvusvaheline võistlus oli 2016. aasta augustis ISU juunioride Grand Prix' etapp Prantsusmaal Saint-Gervais-les-Bains'is, kus ta saavutas esikoha. Samal hooajal tuli ta Ljubljanas kolmandaks ja hooaja finaalvõistlusel Marseilles esimeseks.
2017. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlustel Taipeis võitis ta üksiksõidus kuldmedali punktisummaga 208,60.
2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Moskvas võitis ta üksiksõidus kuldmedali punktisummaga 238,24.
Sama aasta veebruaris toimunud Pyeongchangi taliolümpiamängudel tuli Zagitova üksiksõidus punktisummaga 239,57 olümpiavõitjaks. Lühikavas püstitas ta 82,92 punktiga maailmarekordi. Lisaks võitis ta võistkonnavõistluses hõbemedali.
2018. aasta märtsis toimunud maailmameistrivõistlustel Milanos oli ta pärast lühikava itaallanna Carolina Kostneri järel teisel kohal, kuid vabakava ebaõnnestus ning kokkuvõttes sai ta viienda koha.
Kaetlyn Osmond

Kaetlyn Osmond (sündinud 5. detsembril 1995 Marystownis) on Kanada iluuisutaja.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta üksiksõidus punktisummaga 231,02 pronksmedali. Lisaks võitis ta võistkonnavõistluses pronksmedali.
2018. aasta maailmameistrivõistlustel Milanos oli ta lühikava järel neljas, kuid tänu õnnestunud vabakavale tuli ta maailmameistriks.
Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus

 
Edmund Valtmani nimelist karikatuurivõistlust on korraldatud alates 2002. aastast. Alguses korraldati karikatuurivõistlust Viljandis, kuid hiljem on seda korraldatud ka väljaspool Viljandit. Igal aastal on võistlusel olnud oma teema. Karikatuurivõistluse eestvedaja on Teet Lindma.
2002 – I Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus
2003 – II Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus
2004 – III Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Töö ja puhkus"
Žürii: Eduard Tüür (esimees), Gert Kiiler, Jüri Paet, Tõnu Kukk, Tõnu Tamm
2005 – IV Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Teater, muusika, kino"
Žürii: Eduard Tüür (esimees), Gert Kiiler, Jüri Paet, Tõnu Kukk, Tõnu Tamm
2006 – V Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Sigalahe elu"
Žürii: Gert Kiiler, Luule Komissarov, Maarius Suviste, Jüri Paet, Viljar Ansko, Matti Looga
2007 – VI Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Hea teatriaasta oli"
Žürii: Gert Kiiler, Lembit Remmelgas, Jüri Paet, Malle London, Matti Looga
2008 – VII Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Mis imekena maailm"
Žürii: Heinz Valk (esimees), Luule Komissarov, Tõnu Kukk, Jüri Paet, Matti Looga
2009 –VIII Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Vaba..."
Žürii: Jüri Paet, Matti Looga, Gert Kiiler, Heiki Raudla
2010 – IX Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Meeletu sõnatukstegev maailm"
2013 – X Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – “Ju(u)be(l)dused”
2014 – XI Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – “Seks korraks läbi“
Žürii: Heiki Raudla, Jüri Paet, Andres Marand.
2015 – XII Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Minek" – Kohila gümnaasiumis
2016 – XIII Edmund Valtmani nimeline XIII karikatuurivõistluse võistlus – "...nälg" – Karksi Valla Kultuurikeskuses 
2018 – XIV Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Sada ja ..." – Ramsil
2019 – XV Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus – "Läbi lillede" - Kolga-Jaanis
Ulassaar

Ulassaar ehk Ulasrahu (eestirootsi keeles Olasäurn) on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Voosi kurgus asuv väike saar.
Saar kuulub Einbi (Enby) küla koosseisu ja selle pindala on 9,8 hektarit, rannajoone pikkus 2,3 kilomeetrit. Ulassaarega on kokku kasvanud Silgurahu.
Saare koordinaadid on . Saar asub Ramsi poolsaare looderannikul, Ramsi neemest 2 km lõunas. Saare loodeotsas on kaks maasäärt. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa.
Umpu saar

Umpu saar on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Paslepa viigus asuv saar.
Saare koordinaadid on .
Vipa

Vipa (rootsikeelne nimi) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rälby lahes asuv 0,1 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 147 meetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Lambasaar

Lambasaar (ka Võiste saar) on Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas asuv saar.
Saare koordinaadid on .
Älvi saar

Älvi saar (ka Elvasaar) on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koolimäe lahes asuv saar.
Saare suurim kõrgus on 5,2 meetrit üle merepinna.
Harald Lass on teinud saarest harrastusfilmi "Älvi saar".
Viited.
Lahesaar

Lahesaar on Harju maakonnas Viimsi vallas Muuga lahes asuv 0,41 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 308 meetrit.
Saar asub 1 kilomeetri kaugusel rannikust. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Viimsi poolsaarest lahutab seda Tammneeme laht.
Saare koordinaadid on .
Sala saar

Sala saar (ka "Lõuna-Uhtju saar") on 3,11 hektari suurune saar Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Toolse küla alal Soome lahes, üks Uhtju saartest. Saare rannajoone pikkus on 1,29 kilomeetrit.
Saar asub Kundast 15 kilomeetrit põhja pool. Saar on pikliku kujuga, 2,8 meetrit kõrge ja osalt kaetud rohttaimestikuga.
Saar kuulub Uhtju looduskaitseala koosseisu ja on alates 11. maist 1938 looduskaitse all.
Ulksaar

Ulksaar on Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Mahu küla alal asuv 0,45 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 427 meetrit.
Saare koordinaadid on . Saar asub 3 km Pada jõe suudmest loodes. Saar on liivase pinnamoega.
Saare ala on riigi omand, seda haldab Riigimetsa Majandamise Keskus.
Elli Jaska

Elli Jaska (sündinud 1933) on eesti museoloog.
Jaska oli Tartu Riikliku Ülikooli ajaloomuuseumi töötaja, 1982–1986 Dmitri Uljanovi kortermuuseumi juhataja Tartus.
1962. aastal valiti Jaska Eesti NSV-st NSV Liidu kõrgeima seadusandliku kogu, NSV Liidu Ülemnõukogu VI koosseisu liikmeks.
Bibliotheca Controversiarum

"Bibliotheca Controversiarum" on Tallinna Ülikooli Kirjastuse poolt Bibliotheca alasarjana välja antav raamatusari.
Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. Sarja esimene raamat anti välja 2010. aastal – selleks sai leedu filosoofi Leonidas Donskise (1962–2016) artiklikogumik "Armastus, vihkamine ja vastuseis" (Donskis on varem (enne 2003. aastat) olnud Eesti Humanitaarinstituudi kultuuriteooria külalisprofessor).
Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust. 
Kui kirjastusele pakub oma käsikirja avaldamiseks sarja kolleegiumi liige, valitakse retsensendid ülejäänud kolleegiumi abil tema osavõtuta. Selline olukord tekkis 2016. ja 2018. aastal, kui kirjastus otsustas avaldada Rein Raua loomingut. 
Sarja kolleegium.
"Bibliotheca Controversiarumi" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad:
Silmakrass

Silmakrass on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Värssu küla alal Hellamaa lahes asuv 434 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 132 meetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Vennastekehvel

Vennastekehvel on Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare lähedal asuv 711 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 132 meetrit.
Saar kuulub Prangli hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on .
Bjärrgronne

Bjär(r)gronne (eestirootsi keeles) on Harju maakonnas Paldiskis asuv 0,7 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 421 meetrit.
Saar asub Pakri maastikukaitsealal, Väike-Pakri saarest 200 meetrit edelas. Saar on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga, madala ja kivise pinnamoega.
2006 asusid saarel pesitsema kormoranid. 2011 hinnati linnukoloonia suuruseks 244 pesa ja toimus munade õlitamine.
Saare koordinaadid on .
Langgronne

Langgronne (eestirootsi keeles) on Harju maakonnas Paldiskis asuv saar.
Saare koordinaadid on .
Hosgrunne

Hosgrunne (eestirootsi keeles; ka Kronnsaar) on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Riguldi küla lähedal asuv saar.
Saare pindala on 15,5 hektarit ja rannajoone pikkus 2,1 kilomeetrit.
Saar on ümara kujuga, seal asub 5 maasäärt. Saarel leidub rohttaimestikku ja võsa.
Saar on looduskaitse all ja asub Nõva-Osmussaare hoiualal.
Saare koordinaadid on .
Nätegrunnena

Nätegrunnena (eestirootsi keeles; ka Võrgurahud) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuvad saared.
Saare koordinaadid on .
Obholmsgrunne

Obholmsgrunne on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv saar.
Saare koordinaadid on .
Skoggrunne

Skoggrunne (eestirootsi keeles) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Sviby lahes asuv 0,2 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 241 meetrit.
Saare koordinaadid on . Saar asub 300 meetrit Sviby sadamast edelas.
Saar on liivase pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.
Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Tälms Norrgrunne

Tälms Norrgrunne on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuv saar.
Saare koordinaadid on .
Bibliotheca Anthropologica

"Bibliotheca Anthropologica" on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusari, mis ilmub Bibliotheca alasarjana.
Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. Sarja esimene raamat anti välja 2012. aastal – selleks sai Claude Lévi-Straussi esseekogumik "Strukturaalantropoloogia".
Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust. 
Sarjakolleegium.
"Bibliotheca Anthropologica" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad:
Kaltenbach (Zillertal)

Kaltenbach on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 558 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1265 inimest.
Kaltenbach asub Zillertali keskosas Zilleri vasakkaldal Stummi vastas.
Mustvee raudteejaam

Mustvee raudteejaam oli raudteejaam Jõgeva maakonnas Mustveel.
Mustvee jaam oli kitsarööpmelise Sonda–Mustvee raudtee lõppjaam.
Jaam avati ühes raudteega 1. augustil 1926. Raudteejaamast siirdus lisaks 1,4 km pikkune harutee Mustvee sadamasse.
Mustvee raudteejaam suleti 1968. aasta mais seoses Avinurme–Mustvee kitsarööpmelise raudteelõigu sulgemisega.
Jaamahoone.
Mustvee jaamahoone rajati mõned aastad pärast raudtee valmimist. Enne seda täitsid jaamahoone funktsiooni vanad kaubavagunid.
Peale raudtee sulgemist anti jaamahoone Põltsamaa autobaasile ning ehitati ümber puhkekoduks.
Mustvee jaamahoone (aadressil Tähe 9a) on säilinud tänini ja kasutusel elamuna. Ümberehitustega on selle välimus muutunud tundmatuseni. 
Kunagise jaama asukohta meenutavad veel mõningad raudteetammid ja kaubaaidad. Vedurite ümberpööramiseks mõeldud jaama kolmnurk on samuti aimatav.
Maardu kalmistu

Maardu kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Maardu linnas. Kalmistu peasissepääsu aadress on Keemikute tänav 1b.
Maardu kalmistu avati 30. oktoobril 1997.
Alates 2005. aastast on Maardu kalmistule maetud ümber Nõukogude sõjaväelaste säilmeid, mida otsingurühmad on Eesti eri paigust leidnud. 2020. aastal oli kalmistule maetud ümber 1285 sõjaväelase säilmed.
2011. aasta lõpuks oli Maardu kalmistule maetud üle 1380 inimese.
Õigeusu kabel.
2019. aasta jaanuaris otsustas Maardu linnavalitsus ehitada Maardu kalmistule õigeusu mälestuskabeli. Samal aastal toimus ka kabeli arhitektuurivõistlus. 
Kabel ehitati 2020. aasta suvel eraviisiliste annetuste toel. Pidulik avamistseremoonia toimus 14. juulil 2020, mis oli seotud Maardule linna staatuse andmise 40. aastapäevaga. Ametlikult püstitati kabel kõikidele Teises maailmasõjas langenutele, kuid avamisel peetud kõnes ütles Maardu linnapea Vladimir Arhipov: "Põlvkonnad vahetuvad, kuid mälestus meie esivanemate kangelasteost püsib mitte ainult inimeste südames, vaid ka kabelis, mis nüüd täiendab ja kaunistab meie kalmistu memoriaalosa", väljendades selgelt, et kabel on mõeldud Nõukogude sõjaväelaste jaoks. 
Maa koos kabeliga anti üle Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku kasutusse.
Rube Goldbergi masin

Rube Goldbergi masin on tahtlikult koomiliselt keerukaks ehitatud masinavärk (ahelseade), kus lõppoperatsiooni teostamisele eelneb hulk omavahel doominoefektilaadselt seotud operatsioone. Masin sai nime palju taolisi masinaid joonistanud Ameerika karikaturisti Rube Goldbergi järgi.
YG Entertainment

YG Entertainment Inc. (korea keeles: YG 엔터테인먼트) on Lõuna-Korea meelelahutusfirma, mille asutas 1996. aastal Yang Hyun-suk. Ettevõte tegutseb muusikatööstuses, talendiagentuurina ning ürituste ja kontsertide korraldajana. 
YG Entertainmenti all on varem töötanud artistid/grupid Wheesung, 1TYM, Gummy, Se7en, Minzy, Park Bom, 2NE1, Nam Tae-hyun ja Lee Jong-suk. Praegu töötavad YG Entertainmenti all artistid Psy, Big Bang, CL, Dara, Epik High, Akdong Musician, Lee Hi, Winner, iKon, Sechskies, Jinusean, Blackpink, One, Kang Dong-won, Choi Ji-woo, Cha Seung-won, Lee Sung-kyung, Nam Joo-hyuk ja Yoo In-na ning paljud teised.
Enda Link

Enda Link (aastani 1973 Enda Freiman, sündinud 1950 Pärnus) on eesti pedagoog, koolidirektor ja omavalitsusametnik.
Haridus.
Õppis Sindi Keskkoolis, seejärel aastatel 1964–1969 Tartu Pedagoogilises koolis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis.
Töö.
1969. aastal suunati ta Viira kooli õpetajaks. Koos toonase koolidirektori Laine Haasaga juhendas rahvatantsurühma.
Aastatel 1976–2002 oli Viira kooli direktor. Tema algatusel alustati 1987. aastal Viira kooli juurdeehitust (maja valmis 1992. aastal). 
Aastatel 2002–2010 oli Tori vallavanem.
Isiklikku.
Abiellus 1973. aastal. Tema abikaasa on Lembit Link. Peres on poeg ja tütar.
Kärkgrunne

Kärkgrunne on Lääne maakonnas Vormsi vallas Diby lahes asuv 9,57 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 2,2 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Saare põhjaservas rannavees asub Kirikukivi. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Luod

Luod on Harju maakonnas Kuusalu vallas Mohni saare lähedal asuv saar.
Saare koordinaadid on .
Sillikrunn

Sillikrunn on Harju maakonnas Aegna saare lähedal asuv saar.
Saare koordinaadid on .
Sjölafluto

Sjölafluto (eestirootsi keeles; rootsi keeles "Siola fluto", ka "Sjölagronne") on Harju maakonnas Paldiski alal Kurkse väinas asuv 548 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 240 meetrit.
Saare koordinaadid on .
Saar kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Storgronne

Storgronne (eestirootsi keeles) on Harju maakonnas Paldiskis asuv saar.
Saare koordinaadid on .
Gudenieki vald

Gudenieki vald (läti keeles "Gudenieku pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Alsunga, Īvande, Kurmāle ja Turlava vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Laža ja Saka vallaga.
Valla pindala on 112 km². 2016. aasta seisuga elas seal 659 inimest. Valla keskus on Gudenieki küla. Vallavanem on Daina Bērende. Gudenieki vald jääb suitide asualale.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli valla pindala 82,5 km² ja seal oli 1662 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Adzese ja Gudenieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Gudenieki külanõukoguga likvideeritav Adzese külanõukogu. Aastal 1977 liideti külanõukoguga veel osa Basi külanõukogu maadest ja Alsunga linna maaterritooriumist. Aastal 1990 muudeti Gudenieki külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Loodus.
Valla geoloogiliste uuringute põhjal selgus, et valla aladel peaks leiduma naftat. Selle leidmiseks rajati valda 13 puurauku, suuremalt jaolt 1960. aastatel.
Gudenieki valda jääb 6,4 ha suurune Ērkulise järv, mis on 36 m sügavune (Läti sügavuselt 12. järv). Valda jääb osaliselt ka Zvirgzdi järv. Gudenieki vallast algab Užava jõgi, selle lõunapiiril voolab Rīva jõgi.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Basi linnamägi. Kohaliku kaitse all on Lancenieki muinaskalmed, Aniņase muinaskalmed, Ģēģeri muinaskalmed, Guļi muinaskalmed ja Biļļi muinaskalmed.
Looduskaitse all on mitu nimetut põlispuud. Valda jääb 102 ha suurune Gudenieki hoiuala.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 5 valgevenelast, 4 ukrainlast ja 15 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Mayrhofen

Mayrhofen on linn ja vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Zillertalis Schwazi ringkonnas. Vald asub 633 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 178,78 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3794 inimest. See asub umbes tunni kaugusel Tirooli pealinnast Innsbruckist.
Turism.
Linn pakub mitmesugust suve- ja talisporti, sealhulgas suusatamine, matkamine, maastikurattasõit ja paraglaiding. Mayrhofen asub Hintertuxi liustiku lähedal, mis kõrgusega 3250 m üle merepinna on lumepiirist kõrgemal. Suusatada on seal võimalik aasta läbi. Mayrhofen paikneb Penkeni ja Ahorni mägede vahel, mis pakuvad suusaradu talviti ning maastikurattasõitu, matkamist ja paraglaidingut suviti. Ahorn pakub peamiselt kergeid ja keskmisi radu, kuid seal on ka pikk järsk must rada (endine punane), mis oli kunagi kiirlaskumise maailma karikasarja etapi rada, kuid eemaldati kui liiga ohtlik. Penkenis asub Austria järsim rada Harakiri, samuti palju erinevate raskusastmetega suusaradu. Tõstukite abil on see ühendatud Finkenbergi, Lanersbachi ja Schwendau külaga.
Penkenile jõuab gondlisüsteemiga, mis paikneb peatänaval Sport Hotel Strassi kõrval küla keskel, samas Ahorni köisraudtee, mis 2008. aasta seisuga on suurim Austrias (160 reisijat), paikneb linnakese lõunaservas. Mayrhofen on lumelaua-kallakuga küla, mille lõbustusparki spondeerib Vans ja lumelauahotelli Gasthof Zillertal omanik on Hollandi SAIKO Expeditions. Nii mägironija Peter Habeler kui ka kiirlaskuja Uli Spieß on pärit Mayrhofenist.
Ahorni köisraudteel on gondlid, mis võtavad peale kuni 160 inimest – need on suurimad Austrias. Gondli suurus tähendab, et seda saab kasutada "ujuva kohvikuna", kui ilm on halb.
Linnake pakub ka eeskujulikku baasi matkajatele – seal on sadu selgelt tähistatud radu, mis sobivad kõigile alates algajatest, kes saavad jalutada piki Zillertali, kuni kogenud matkajateni, kes saavad matkata mägedes. Toimib eeskujulik bussi- ja rongiteenus, mõlemad piki orgu ja üles mägedesse.
Kultuur.
Igal kevadel (tavaliselt aprilli alguses) võõrustab Mayrhofen muusikafestivali Snowbombing. Alates esimesest toimumiskorrast aastal 2000 (mis peeti Risoulis Prantsusmaal) on Snowbombing kogunud palju tuntust ja lugupidamist elektroonilise tantsumuusika maailmas kui üks suurtest festivalidest. Mayrhofen võõrustab üritust aastast 2005.
Transport.
Mayrhofenis on üks raudteejaam, mis asub Zillertaler Bundestrasse kõrval. Jaam on lõpp-peatuseks kõigile rongiteenustele, mida opereerib Zillertalbahn, oru peamine ühistranspordi operaator. Raudtee jookseb Jenbachi ja Mayrhofeni vahel ja seal on mitu vahejaama, kust pääseb oru tuntud suusapiirkondasse: Zell am Ziller (Zillertal 3000), Fügen (Spieljoch) ja Uderns (Hochfügeni ja Kaltenbachi suusapiirkondadele). Raudtee tegutseb aasta ringi, kuigi suviti on ka mitmeid eriteenuseid, nagu aururongi teenus.
Zillertalbahn opereerib orus ka bussiliine, mis on regulaarsed ja katavad laia võrgustiku. Talviti on ka palju lisateenuseid, eriti suusahooajal, orgu külastavate suusatajate ja lumelaudurite rahuldamiseks.
Tikuti oja

Tikuti oja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas.
Oja pikkus on 9,5 km, valgla pindala 9,7 km², langus 43 m ja lang 4,52 m/km. Oja saab alguse 83 m kõrgusel Atika külas ja suubub 40 m kõrgusel Põlde külas vasakult poolt Halliste jõkke. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Pill (Tirool)

Pill on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 556 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 20,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1170 inimest.
Pill asub Alam-Inntalis Schwazi lähedal.
Gudenieki

Gudenieki on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas, Gudenieki valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel Užava jõe kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 35 ja Riiast 182 kilomeetri kaugusel. Gudeniekis on kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor.
Aastal 1920 loodi Gudenieki kihelkond. Gudenieki küla kujunes Teise maailmasõja järel vana Gudenieki vallamaja juurde. Juba aastal 1938 oli seal alustatud katoliku kiriku ehitustöid; hoone ise valmis aastal 1947. Küla oli kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Külast läänes asub Gudenieki hoiuala. 
Aastal 2005 oli külas 100 elanikku, aastal 2015 ja 2018 oli elanikke 139, aastal 2020 aga 131.
Ka Gudenieki mõisa juures asuv küla on kandnud nime Gudenieki.
Tohuvabohu

Tohuvabohu (heebrea keeles "תֹ֙הוּ֙ וָבֹ֔הוּ") on heebreakeelne väljend ürgkaose kohta, mida on kasutatud Vana Testamendi loomismüüdis 1. Moosese raamatus. 
Heebrea väljendi täpse sisu osas ei ole Vana Testamendi uurijate seas ühtset seisukohta. Ehkki tihti kirjeldatakse tohuvabohu kui kaose või segaduse seisundit, mis Vana Testamendi kosmogoonia kohaselt valitses vahetult enne valguse loomist, seab näiteks diplomaat Mikael Laidre selle tõlgenduse kahtluse alla. Tema hinnangul ei kuulu segadus või kaootilisus "tohuvabohu" algse tähenduse juurde, selle asemel "viitab "tohuvabohu" perfektsuse ehk lõpetatuse potentsiaalile".
Eestikeelne väljend "tohuvabohu" on heebrea laen, mis jõudis eesti keelde saksa keele vahendusel. Saksa keeles tõi selle laiemalt kasutusele Johann Wolfgang von Goethe, kes 1817. aastal laenas selle saksa akadeemilisest hebraistikast. Prantsuse vaste "tohu-bohu" ajalugu ulatub aga 16. sajandisse.
Piiblikeele uurija Kristiina Rossi sõnul pole sõna "tohuvabohu" eesti piiblitõlgetes siiski kunagi kasutatud, uuemais tõlkeis on see kirjakoht "tühi ja paljas". Küll on "tohuvabohu" aga tarvitusel kirjanduslikus eesti keeles. Samasisuline on ka laensõna "virvarr" (saksa "Wirrwarr"), mida ent samuti pole kasutatud piibli tõlkimisel.
Ramsau im Zillertal

Ramsau im Zillertal on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 604 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 8,96 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1595 inimest.
Ramsau asub Ülem-Zillertalis Zillerist idas.
Ried im Zillertal

Ried im Zillertal on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 573 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,46 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1271 inimest.
Ried asub Zillertali keskosas Zilleri vasakul kaldal.
Harilik kikkaputk

Harilik kikkaputk ("Angelica archangelica L." ehk "Archangelica officinalis") on sarikaliste sugukonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Rahvapäraselt on teda kutsutud ka inglitaimeks ja suureks pütsikuks. Rahvameditsiinis kasutatakse peamiselt seedimise korrastajana.
Botaaniline kirjeldus.
Harilik kikkaputk on ühe- või mitmeaastane 100–250 cm kõrgune rohttaim. Kikkaputke vars on püstine ja õõnes ning haruneb ülemises osas. Juurmised lehed on kuni 90 cm pikkused, kaheli- või kolmelisulgjad, varrelehed on väiksemad ja neil on lehetuped silmnähtavalt põisjad. Õisiku moodustavad väga suured rohekasvalged liitsarikad, mis on enamasti 20–40-kiirelised ja koosnevad paljudest lihtsarikatest. Õitsemisaeg kulgeb juunist augustini. Viljad on ribidega kaksikseemnised ning umbes 7 mm pikkused.
Kasvukoht.
Harilik kikkaputk kasvab toitaineterikkas niiskes pinnases, mis vett läbi laseb. Eelistab päikselist kuni poolvarjulist keskkonda. Eestis esineb teda peamiselt mererannikul ja jõgede kallastel. Kõige rohkem leidub Lääne-Eestis.
Paljundamine ja korjamine.
Seemned külvatakse avamaale varasügisel. Kuna nad vajavad idanemiseks külma, hakkavad väikesed taimed alles kevadel sirguma ning siis tuleks nad üksteisest vähemalt meetri kaugusele istutada. Suvel võib noppida värskeid lehti ja lehevarsi, vilju ja juuri kogutakse hilissügisel.
Keemiline koostis.
Juurikas koos juurtega sisaldab kumariine (bergapteen, angelitsiin, arhangelitsiin), lisaks 0,3–2% eeterlikku õli, millele annab iseloomuliku lõhna ambretoliid. Ka ürt sisaldab kuni 0,1% eeterlikku õli.
Kasutamine.
Ravimtaimena.
Droogina kasutatakse kuivatatud seemneid ja juurelõike. 
Harilik kikkaputk ergutab seedimist, suurendab isu ja lõõgastab spasme. Seepärast kasutatakse teda täiskõhutunde ja kõhugaaside korral ning tarvitatakse rahustava ja und soodustava vahendina. Lisaks soovitatakse eeterlikku õli või kikkaputkepiiritust nahale määrida närvi- ja reumaatiliste valude korral. 
Maitsetaimena.
Värskeid lehti ja lehevarsi peetakse delikatessiks ja nendega võib vürtsitada suppe, salateid ja kastmeid. Ka juuri võib toidu maitsestamiseks kasutada. 
Samuti kasutatakse ürdilikööride valmistamisel.
Kasutamine ajaloos.
Euroopas muutus kikkaputke kasvatamine populaarseks 15. sajandil katkuepideemiate ajal, sest usuti, et kikkaputke jäme juur aitab katku ravida. Samuti usuti kikkaputke aitavat ka kurjade vaimude, musta maagia ja marutõbiste loomade vastu.
Ohud.
Kikkaputk võib esile kutsuda fototoksilist reaktsiooni ja tekitada nahapõletikku, seetõttu tasub temaga ettevaatlik olla.
Välis-Eesti Muinsuskaitse Selts

Välis-Eesti Muinsuskaitse Selts (lühendina VMS) oli rahvusvaheline väliseestlaste organisatsioon, mis loodi 22. mail 1988 eesmärgiga toetada Eestis hiljuti loodud Eesti Muinsuskaitse Seltsi.
Asutamisel valiti seltsi esimeheks Neeme Järvi, tegevesimeheks Lembit Soots. Seltsi töö toimus paljudes väliseestlaste kogukondades (Toronto, Montreal, Vancouver, New York, Los Angeles, Stockholm, Göteborg, Adelaide, Leicester, Bradford, London jm), seltsi aktivistide hulka kuulusid Rein Taagepera, Matti Klaar, Enno Klaar, Rain-Robert Rebas, Hain Rebas, Rein Grabi ja teised. VMSi Asutavasse Kogusse kuulusid Neeme Järvi, Karl Aun, Eerik Haamer, Ivar Ivask, Enno Klaar, Raimond Kolk, Ilse Lehiste, Jaan Puhvel, Peeter Puide, Toivo Raun, Hain Rebas, Rain Rebas, Gustav Ränk, Mare Taagepera, Rein Taagepera, Roman Toi, Olev Träss ja Mardi Valgemäe.
Valdavalt tegeles VMS Eesti Muinsuskaitse Seltsi materiaalse ja moraalse toetamisega, saates Eestisse peamiselt varustust ning vähemal määral raha. 1990. aastaks alguseks oli VMS Taagepera kui seltsi sekretäri andmeil kogunud vähemalt 186 000 USA dollarit ja toimetanud EMSile toetust vähemalt 150 000 dollari ulatuses. Välis-Eestis tegutses ka teisi samasuunalisi ühendusi nagu Toronto Eesti Muinsuskaitse Seltsi Sõprade Ühing (asutatud 9. oktoobril 1988) ja EMSi Abistamise Büroo Helsingis. Taagepera kirjeldab mälestustes, kuidas pikka aega püsis osas väliseesti seltskonnast siiski vastuseis VMSile, keda kahtlustati Nõukogude-meelsuses: "Pagulasavalikkus pidas kõiki, keda Nõukogude Eestist välismaale liikuma lasti, Moskva käsilasteks ja nendega lävivaid pagulasi "roosadeks". Kui VMS tõi Läände Velliste ja Laari, kinnitas see VMSi aktivistide roosasust."
VMSi tegevus rauges pärast 1990. aastat. Seltsi viimasteks avalikeks sündmusteks jäid Rein Taagepera teatel viimane peakoosolek Torontos 18. aprillil 1990 ning VMSi üldkokkutulek 28. juunil 1990. aastal, mis korraldati Tallinnas koos EMSiga.
Jaagup Tuisk

Jaagup Tuisk (sündinud 1. augustil 2001) on Eesti popmuusik. Ta mängib klaverit, kitarri ja trummi.
Ta saavutas 2020. aastal "Eesti laulu" konkursil enda kirjutatud ja produtseeritud lauluga "Beautiful Lie" teise koha.
Haridustee.
Jaagup Tuisk õppis 6. klassini Laagri Koolis, hiljem Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Näitlemist on Tuisk õppinud Kaari Sillamaa muusikaliteatris osaledes.
Muusikaline tegevus.
Jaagup Tuisu esimene avalik etteaste oli viieaastaselt reisilaeval, kus ta esitas karaokeloo "Kui on meri hülgehall". Kaheksaselt esitas ta TV3-s "Eesti talendi" konkursil eesti keeles Alexander Rybaki Eurovisioni võidulaulu "Fairytale".
Sestpeale on ta osalenud mitmes võistluslikus telesaates, näiteks
2014. aastal käis ta koos Uku Suviste ja Kristjan Kasearuga kontserditurneel "Kaks ja pool meest".
2015. aastal näitles ta Elton Johni ja Lee Halli muusikalis "Billy Elliot" (NoorTeater, lavastaja Teet Kask).
2017. aastal XII noorte tantsupeol "Mina jään" täitis ta Koidu rolli ja osales ka Vabaduse väljakul toimunud isetekkelisel tantsupeol.
2018. aasta juulis ilmus singel "Käes nüüd aeg" ja 2018. aasta novembris singel "Legendid omas loos".
2019. aastal ilmus singel "Hetkes" ja 2019. aasta detsembris singel "Beautiful Lie", mis sai konkursil Eesti Laul 2020 teise koha.
2020. aasta juunis ilmus singel "Miinusprojekt" ja 2020. aasta oktoobris singel "Bachata".
2022. aastal oli ta Eesti Televisiooni noorte lauljate võistluse "Tähtede lava" saatejuht.
Rohrberg (Tirool)

Rohrberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 675 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,17 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 562 inimest.
Rohrberg asub Zillertalis hajaasustusena ümbritsevatel järskudel nõlvadel.
Schlitters

Schlitters on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 548 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,36 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1455 inimest.
Schlitters asub Zillertalis.
Viesalgciems

Viesalgciems on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Snēpele vallas. Küla asub merepinnast 25 meetri kõrgusel, valla keskusest Snēpelest 8, piirkonna keskusest Kuldīgast 13 ja Riiast 174 kilomeetri kaugusel.
Viesalgciems on üks Kura kuningate vabaküladest. Küla on esmamainitud 1333. aastal ("Wessalgen"), mil Eberhard von Monheim andis selle Tontegodedele. 1850. aastal elas külas üheksa Kura kuningate peret.
Snēpele vald

Snēpele vald (läti keeles "Snēpeles pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pelči, Kurmāle, Vārme, Laidi, Turlava ja Raņķi vallaga.
Valla pindala on 77 km². 2016. aasta seisuga elas seal 757 inimest. Valla keskus on Snēpele küla. Vallavanem on Raivis Jasinskis.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli valla pindala 79,7 km² ja seal oli 1662 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Snēpele ja Sudrabkalni külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Sudrabkalni külanõukoguga likvideeritav Snēpele külanõukogu. Aastal 1966 nimetati Sudrabkalni külanõukogu ümber Snēpele külanõukoguks. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Raņķi külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti Snēpele külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Elderene Püha allikas, Mazsālijase linnamägi ja asulakoht. Kohaliku kaitse all on Krauļi muinaskalmed.
Valla suurim jõgi on selle idapiiril voolav Venta jõgi. Looduskaitse all on Marija pärn ja arvukalt nimetuid põlispuid, nende seas ka mitmed Snēpele allee läänepärnad.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 726 lätlast, 2 venelast, 2 valgevenelast, 3 ukrainlast, 3 poolakat ja 8 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.