tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Zimbabwe lipp

Zimbabwe lipp on Zimbabwe Vabariigi lipp.
Lipp võeti kasutusele 18. aprillil 1980. Lipu proportsioonid on 1:2.
Lipul on seitse horisontaaltriipu ja valge võrdkülgne kolmnurkne väli, kus on kujutatud rahva ajaloolist võimsust sümboliseerivat Zimbabwe lindu. Lind asub punasel viieharulisel tähel, mis tähistab rahva lootust paremale tulevikule ja ühtlasi Zimbabwe valitseva erakonna ZANU-PF sotsialistlikku suunitlust.
Roheline värv sümboliseerib põllumajandust, kollane maavarasid, punane vabadusvõitluse ehk Chimurenga käigus valatud verd, must põlisrahva traditsioone ja valge rahu.
Seitsmetriibuline osa meenutab ZANU-PF lippu, millel on samad värvid samas järjestuses. Suurima opositsioonipartei Demokraatliku Muutuse Liikumise lipul olid samad neli värvi samas järjestuses, ainult nelja, mitte seitsme triibuna.
Süüria lipp

Süüria lipp oli kasutusel 1930–1958, 1961–1963 ja "de facto" taas alates detsembrist 2024. Seda kasutasid ka Süüria opositisooniliikumised Süüria kodusõjas alates 2011. aastast. 
Aastatel 1958–1961 Ühinenud Araabia Vabariigi kasutatud lipu võttis Süüria kasutusele 1980. aastal ja see oli kasutusel kuni Bashshār al-Asadi kukutamiseni 2024. aasta detsembris.
Svaasimaa lipp

Svaasimaa lipp on Svaasimaa, uue nimega Eswatini Kuningriigi lipp.
Lipp võeti kasutusele 1. oktoobril 1968.
Lipu keskmise, kõige laiema horisontaaltriibu punane värvus sümboliseerib mineviku lahinguid, üla- ja allääre sinine rahu ja stabiilsust ning kitsad kollased triibud Svaasimaa varasid. Punasel väljal on kilp, mille must ja valge värvus sümboliseerivad musta ja valge rassi inimeste sõbralikku kooselu, ning kaks oda, mis sümboliseerivad kaitset riigi vaenlaste eest. Lipu proportsioonid on 2:3.
Suurbritannia lipp

Suurbritannia lipp, hüüdnimega Union Jack, on Suurbritannia riigilipp ja endise Briti impeeriumi lipp. Lipu praegune kujundus pärineb 1801. aastast. Suurbritannia lipp on saadud Inglismaa lipu, Šotimaa lipu ja Iirimaa Püha Patricku lipu kombineerimisel.
Suriname lipp

Suriname lipp on Suriname Vabariigi riigilipp.
Lipp koosneb viiest horisontaalsest triibust, mille värvid on roheline, valge, punane, valge, roheline ja laiuste suhe vastavalt 2:1:4:1:2. Punase triibu keskel on suur kollane viieharuline täht. Täht sümboliseerib etniliste rühmade ühtsust, punane värv edasiminekut ja armastust, roheline lootust ja viljakust, valge rahu ja õiglust.
Lipp võeti kasutusele Suriname iseseisvumisel 25. novembril 1975.
Varasem lipp.
Aastatel 1959–1975 oli Suriname lipuks valge plagu, millel oli ellipsiga ühendatud viis erivärvilist viieharulist tähte, mis sümboliseerisid Suriname etnilisi rühmi.
Sudaani lipp

Sudaani lipp on Sudaani ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Sudaani riigi- ja rahvuslipul on kolm horisontaalset laidu, punane, valge ja must, mis pärinevad Egiptuse lipult, ning vardapoolses osas roheline kolmnurk. Lipp võeti kasutusele pärast 1969. aasta sõjaväelist riigipööret 20. mail 1970.
Punane on märtrite, revolutsiooni, sotsialismi ja progressi värv, valge kujutab rahu ja usku tulevikku ning see on ka 1924. aasta rahvusliku tõusu tunnus. Roheline sümboliseerib looduse rohelust ja on islami värv, must aga viitab riigi nimele (araabia keeles tähendab Sudaan musta) ja mustale Aafrikale. See on ka Mahdi ülestõusnute lipu värv.
Riigipea lipp.
Sudaani riigipea lipuks on rahvuslipp, mille valge välja keskele on paigutatud Sudaani vapp. Lipu proportsioonid on 1:2.
Sudaani ajaloolised lipud.
Aastatel 1956–1970 oli Sudaani lipuks horisontaalsete laidudega sini-kolla-roheline trikoloor. Sinine sümboliseeris Niilust, kollane kõrbeid ning roheline põllu- ja karjamaid.
Sri Lanka lipp

Sri Lanka lipp on Sri Lanka riigilipp.
Praegune lipuvariant on kasutusel alates 1972. aastast. 
Lipu küljed on proportsioonis 1:2. Parempoolsel laiemal lipuosal on tumepunasel taustal külgvaates kolmel käpal seisev kuldne lõvi, kes hoiab esikäpas mõõka. Punase tausta igas nurgas on väike kuldne puuleheke. Lipu vasakpoolsel kitsamal osal on kaks vertikaalset laia triipu, roheline ning oranž. Vasakpoolse ja parempoolse lipuosa vahel ja ümber on kuldne raam.
Saint Kittsi ja Nevise lipp

Saint Kittsi ja Nevise lipp on Saint Kitts ja Nevise ametlik lipp, mis võeti kasutusele 19. septembril 1983.
Saint Lucia lipp

Saint Lucia lipp võeti kasutusele 1. märtsil 1967 pärast Saint Lucia iseseisvumist. 
Sinine sümboliseerib lipul Kariibi merd, valge kolmnurk saart, kollane kolmnurk liivaranda ja must kolmnurk Pitoni vulkaani.
Sloveenia lipp

Sloveenia lipp on Sloveenia Vabariigi ametlik lipp.
Lipu põhi on trikoloor, mis koosneb ülalt alla lugedes valgest, sinisest ja punasest triibust võrdsest. Need on panslavistlikud värvid, mida kasutavad ka mitmed teised slaavlaste riigid: selline trikoloor on Venemaa lipp, Slovakkia lipul on samasugune põhi, Serbia ja Montenegro ning Tšehhi lipul on need värvid teisiti paigutatud. Slovakkia lipp on Sloveenia lipuga esmapilgul äravahetamiseni sarnane: erinevus on ainult vappides. 
Lipuvarda pool on Sloveenia vapp, mis asetseb tsentreerituna valge ja sinise triibu põhjal. Vapikilp on sinine. Alt ümbritseb seda mõlemalt poolt punane ääris. Kilbi alumises osas on Aadria merd ning Sloveenia jõgesid Dravat ja Savat sümboliseeriva kahe laine kohal Sloveenia kõrgema mäe Triglavi kolm tippu. Nende kohal on tipule toetuva kolmnurgana kolm kuueharulist kuldset tähte Celje krahvide vapilt. Vapp sümboliseerib ühtlasi Sloveenia kolme ajaloolist piirkonda Kranjskat, Štajerskot (Alam-Steiermark) ja Goriškot. Vappi on kritiseeritud heraldikareeglitele mittevastavuse pärast. 
Lipu värvid on panslaavi rahvusvärvid, mis on seotud ka vanemate vappidega. Lipuna kasutati neid esimest korda 1848. Värvide järjekorda inspireeris Venemaa lipp. See lipp jäi Sloveeniale ka Jugoslaavia koosseisus, mil lipu keskele lisati punane kollase äärisega viisnurkne täht. Pärast Sloveenia iseseisvumist täht eemaldati ja lisati vapp ning sellisena võeti lipp ametlikult kasutusele 27. juunil 1991. 
Uued lipukavandid.
Praegu arutatakse uue, samade värvidega lippudest, eriti Slovakkia lipust, paremini eristuva riigilipu kasutuselevõttu. Ajendiks oli Sloveenia ja Slovakkia sagedane segiajamine rahvusvahelisel areenil. Valitsus kuulutas 2003 välja konkursi, mille võitis triipudega lipp, millel samuti esineb Triglavi motiiv. Parlament ei ole uue lipu kasutusele võtmist veel otsustanud. Juunis 2003 läbi viidud arvamusküsitlusel oli 67% vastanutest vana lipuga rahul, mingi uue lipu kasutuselevõttu pooldas 17% vastanutest.
Slovakkia lipp

Slovakkia lipp on Slovakkia riigilipp.
See on kasutusel alates 1992. aastast.
Lipu värvid sarnaselt teiste slaavi maade lippudega on valge, sinine ja punane. Trikoloori vasakul poolel on Slovakkia vapp.
Singapuri lipp

Singapuri lipp on Singapuri ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Singapuri riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 3. detsembril 1959. Riigilipuks sai ta Singapuri iseseisvumisel 9. augustil 1965.
Plagu jaguneb kaheks rõhtsaks väljaks, millest ülemine on punane ja alumine valge. Värvid on võetud muinasaegse Majapathiti impeeriumi lipult ja need on iseloomulikud kogu Kagu-Aasiale. Punase laiu vardapoolsel osal on kuusirp ja viis korrapärast viisnurkset tähte, mis omakorda paiknevad korrapärase viisnurga tippudes. Lipu kõrguse ja laiuse suhe on 2:3.
Kuusirp sümboliseerib noort ja tugevnevat rahvust, viis tähte aga rahva ideaale: demokraatiat, rahu, arengut, õiglust ja võrdsust. Punane (PMS 186C) sümboliseerib ülemaailmset vendlust ja võrdsust. Valge sümboliseerib läbitungivat ja igikestvat puhtust ja voorusi.
Riigipea lipp.
Presidendi standart on punane kangas, mille keskel on valged poolkuu ja viis viisnurkset tähte. Lipu külgede suhe on 2:3. Värvide ja kujundite tähendus on sama mis riigi- ja rahvuslipulgi.
Riigipea lipp heisatakse näiteks Singapuri presidendi residentsi Istana lossi ette kell 8.00 kuni 18.00, juhul kui president on parajasti lossis.
Kasutamine.
Singapuri teabe-, side- ja kunstiministeerium soovitab kasutada lippu mõõtmetega 915×1370, 1220×1830 või 1830×2740 mm, kuid möönab, et lubatud on ükskõik kui suured lipud ning et lippu võib heisata ükskõik millal, peaasi, et selle proportsioonid ja värvid on õiged. Sealjuures kolmest soovitatud suurusest on täpselt 2:3 proportsioonides üksnes keskmine.
Välistingimustes tohib Singapuri lippu heisata üksnes lipuvarda otsa. Näiteks autol on lipu kasutamine keelatud. Erand on tehtud Singapuri presidendile ja ministritele, kui nad ametiasjus välismaal reisivad. Kui lipp heisatakse öösel, siis peab see olema kohaselt valgustatud.
Vee- ja õhusõidukitel ei tohi Singapuri lippu heisata. Selle keelu rikkumise eest on ette nähtud trahv kuni 1000 Singapuri dollarit. Sel põhjusel ei kanna Singapuri lippu isegi Singapuri rannavalve- ja sõjalaevad, kellel on oma sümboolika.
Ilma Singapuri teabe-, side- ja kunstiministeeriumi loata ei tohi Singapuri lippu kasutada kaunistuseks, katteks ega näiteks kottidele või pakenditele trükkida. Lippu ei tohi kasutada kaubamärkides ega riietuses.
Singapuri valitsus võib käskida langetada lipud poolde masti mõne tähtsa isiku surma või rahvusliku leina puhul. Eramatustel on keelatud Singapuri lippu tarvitada. Siiski tohib sõjaväeliste või riiklike matuste korral kirstu Singapuri lipuga katta.
Kulunud või kahjustatud lippu ei tohi kasutada. Kahjustatud lipuks loetakse ka selline lipp, millele on lisatud sõnu või pilte. Seda tohib ära visata ainult mustas prügikotis, kuid mitte lahtiselt prügikasti visata. Samuti on keelatud lipu avalik hävitamine.
Sierra Leone lipp

Sierra Leone lipp on Sierra Leone riigilipp.
Lipp võeti kasutusele aastal 1961.
Serbia ja Montenegro lipp

&lt;br&gt;
Serbia ja Montenegro lipp&lt;br&gt;
Seišellide lipp

Seišellide lipp on Seišelli Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Lipp kinnitati ametlikult 18. juunil 1996.
Kangas on jagatud nelja vardapoolsest alanurgast algava viltuse joonega viieks väljaks. Lipu ülaääres jaotuvad värvid 2+2+2 ning lehvipoolsel küljel 1+1+1. Värvid alates vardapoolsest küljest on sinine (PMS 294), kollane (PMS 122), punane (PMS 1795), valge ja roheline (PMS 356).
Sinine tähistab taevast ja merd, kollane päikest, punane rahva ühtsust, valge õiglust ja üksmeelt ning roheline maad ja loodust. Värvide paigutus lipul aga sümboliseerib elujõudu.
Riigipea lipp.
Seišellide presidendi lipp on riigi- ja rahvuslipp, mille punase välja lehvipoolsel osal on Seišellide vapp. Lipu proportsioonid on 1:2.
Ajaloolised lipud.
1903–1976.
1903. aastal, kui Seišellid olid Suurbritannia koloonia, võeti kasutusele lipp, mille sinise kanga vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ning lehvival osal Seišellide embleem. Plagu püsis peaaegu muutumatuna kuni 1976. aastani, aastatel 1961 ja 1970 muudeti vaid embleemi.
1976–1977.
Pärast iseseisvumist 29. juunil 1976 võeti lipuks siniste ja punaste väljadega kangas. Väljasid eraldas valge diagonaalne rist. Vardapoolne ja lehvipoolne väli olid punased, ülemine ja alumine sinised. Proportsioonid olid 1:2. Sinine ja valge olid "Demokraatliku Partei" (inglise "Democratic Party") ning valge ja punane "Seišellide Ühinenud Rahvapartei" ("Seychelles People's United Party") värvid.
Presidendi lipp oli rahvuslipp, mille keskele oli paigutatud 1961. aastal kasutusele võetud koloniaalaja lipult pärit embleem valge äärisega. Embleemil olid kilpkonn ja palm.
1977–1996.
29. juunil 1977 vahetati lippu ning kasutusele võeti "Seišellide Ühinenud Rahvapartei" värvid. Ülemine väli oli punane, keskmine laineline valge ja alumine roheline. Laineline laid koosnes kahest tervest ja kahest poolikust laineharjast, kuigi kasutati ka lippe millel oli ainult kolm tervet laineharja. Laiud moodustasid lipu laiusest 3+1+2 ühikut ning lipu proportsioonid olid 1:2. Punane tähistas progressi ja revolutsiooni, roheline maad ja põllumajandust ning valge India ookeani laineid.
Presidendi lipp oli kollase äärisega rahvuslipp, mille keskel oli valge sõõri sisse paigutatud Seišellide vapp. Sõõr moodustas 1/2 ilma kollase ääriseta rahvuslipu laiusest, kollane ääris aga 1/10 lipu laiusest. Lipu proportsioonid olid 1:2.
Senegali lipp

Senegali lipp võeti kasutusele 20. augustil 1960. 
Lipp sarnaneb Mali Föderatsiooni lipuga, mille moodustasid Prantsuse Sudaan ja Senegal, kui nad Prantsusmaast lahku lüües iseseisvusid. Senegal eraldus föderatsioonist 22. augustil 1960 ja võttis kasutusele peaaegu sama lipu, kuid asendas dogonite sümboli kanaga (musta mehe figuuri) rohelise tähega.
Senegali lipp on üleaafrikalistes värvides, mida esimestena kasutasid Etioopia ja Ghana. Lipu värvide ja sümbolite tähendust ei ole selgitatud Senegali põhiseaduses, seadustes ega määrustes, kuid valitsuse veebisait annab järgmise selgituse. Roheline tähistab moslemitele Muhamedi lipu värvi, kristlastele lootust ja animistidele viljakust. Kollane sümboliseerib jõukust, toodangut, majanduse arengut, mis on riigi esimene prioriteet ja võimaldab omakorda tõsta kodanike kultuuritaset, mis on riigi teine prioriteet. Kuldne on ühtlasi kunsti ja kirjanduse, samuti intellekti värv. Punane sümboliseerib verd ning seega elu ja riigi jaoks toodud ohvreid, samuti võitlust majandusliku arengupeetusega. Roheline täht tähistab taevast ja selle kaudu rahva vaimseid väärtusi. Tähe viis haru sümboliseerivad Senegali avatust kõigile viiele mandrile. Tähe roheline värv sümboliseerib lootust, mille on toonud riigi iseseisvumine.
Saudi Araabia lipp

Saudi Araabia lipp on Saudi Araabia Kuningriigi riigilipp. See on praegusel kujul kasutusel 15. märtsist 1973. 
See on roheline plagu, mille keskel on islami usutunnistus šahada valges araabia "ṯuluṯ"'i kirjas: 
لا إله إلا الله محمد رسول الله&lt;br&gt;
"lā ’ilāha ’illa-llāh muḥammadun rasūlu-llāh"&lt;br&gt;
Pole teist jumalat kui Allah ja Muḩammad on Allahi saadik.
Kirja all on valge mõõk, mis sümboliseerib õigust ja õiglust.
Lipu võttis kasutusele ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd, kes lisas Najdi lipule mõõga.
Saudi Araabia lippu ei langetata kunagi leina märgiks poolde masti, kuna seda peetakse jumala ja lipu teotamiseks. Sama kehtib näiteks Afganistani ja Iraagi lippudele.
São Tomé ja Príncipe lipp

São Tomé ja Príncipe lipp on São Tomé ja Príncipe riigilipp, mis võeti kasutusele 5. novembril 1975. Punane, roheline, kollane ja must on Pan-Aafrika ja vabastusliikumise MLSTP värvid. Vabastusliikumise lipp võeti kasutusele 1972. aastal ja ainsaks erinevuseks on, selle värvitriibud olid võrdse laiusega. 
Punane kolmnurk sümboliseerib iseseisvuse eest valatud verd, rohelised laiud loodust ja kollane laid kakaopuud. Kaks musta tähte sümboliseerivad riigi kahte peamist saart ja nende kuulumist Musta Aafrika riikide hulka. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.
San Marino lipp

San Marino lipp on San Marino riigilipp.
See on kasutusel 1862. aastast.
Lipp koosneb horisontaalsest valgest ja helesinisest laiust, mille peal keskel riigivapp. Valge värvus sümboliseerib rahu ja helesinine vabadust. Lipu külgede suhe on 3:4.
Lipust kasutatakse ka ilma vapita varianti (valge-sinine lipp), kuigi seda lipu- ja vapiseaduses ei mainita.
Sambia lipp

Sambia lipp on Sambia Vabariigi riigilipp. Lipp võeti kasutusele 24. oktoobril 1964. Lipu kujundust muudeti veidi 1996. aastal.
Lipu roheline värv sümboliseerib loodusressursse, punane vabadusvõitlust, must Sambia rahvast ning oranž maavarasid (eelkõige vasemaaki). Kilg-merikotkas tähistab rahva suutlikkust probleemidest üle saada.
Samoa lipp

Samoa lipp on Samoa Iseseisvusriigi ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele 1948. aastal, ametlikult aga kinnitati see 24. veebruaril 1949, siis oli Samoa Uus-Meremaa hooldusterritoorium. Kui Samoa iseseisvus, 1. jaanuaril 1962 Lääne-Samoa nime all, võeti see lipp ilma muutusteta riigi tunnuseks, ka 1997. aastal kui riigi nime muudeti, ei muudetud ka siis lippu.
Samoa lipuks on punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas on sinine ristkülik viie viisnurkse tähega (1948–1949 oli lipul neli tähte), mis kujutavad Lõunaristi - lõunapoolkeral nähtav tähtkuju. Tähed ei ole ühesuurused, alumine on kõige suurem, ülemine ja vardapoolne on ühesuurused, järgneb lehvipoolne ning alumise ja lehvipoolse vaheline täht on kõige väiksem. Sinine ristkülik moodustab 1/2 lipu laiusest ja 1/2 pikkusest.
Punane (PMS 186) sümboliseerib ohvrimeelsust ja on Samoa traditsiooniline värv ning sinine (PMS 294) vabadust. Lõunarist näitab Samoa geograafilist asendit maailmas, see on väga levinud sümbol lõunapoolkera riikide lippudel. Rist koosneb Alpha, Beta, Gamma, Delta ja Epsiloni tähest. Epsilon on kõige väiksem, kuna ka tähtkujus on ta kõige halvemini nähtav. Lipu eeskujuks on Uus-Meremaa lipp.
Saalomoni Saarte lipp

Saalomoni Saarte lipp on Saalomoni Saarte ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Iseseisvunud Saalomoni Saared said endale lipu kavandivõistlusega. Lipp kuulutati riigi- ja rahvuslipuks 18. novembril 1977. Lipu sinise ja rohelise välja jagab pooleks diagonaalne kollane laid, mis algab vardapoolsest alanurgast ja lõppeb lehvipoolses ülanurgas. Sinisele väljale on paigutatud viis viisnurkset tähte (ülemises ja alumises reas kummaski kaks ja keskmises üks).
Lipu värvid viitavad loodusele: sinisele merele, kollasele päikesepaistele ja looduse lopsakale rohelusele. Viis algset provintsi said igaüks lipule oma tähe. Kuigi riigi haldusjaotus on muutunud, on tähtede arv samaks jäänud.
Merelipp.
Saalomoni Saartel on merelipud nii tsiviil-, riigi- kui ka sõjalaevadel.
Tsiviillaevade lipp on punane plagu, mille vardapoolses ülanurgas on rahvuslipp. Riigilaevade lipp on sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas on rahvuslipp. Ka sõjalaevade lipu vardapoolses ülanurgas on rahvuslipp, kuid lipu väli on valge, punase Püha Jüri ristiga. Kõikide lippude proportsioonid on 1:2.
Saalomoni Saarte ajaloolised lipud.
Enne iseseisvumist olid Saalomoni Saared Suurbritannia asumaa ja kasutusel oli koloniaallipp. Aastatel 1906–1947 kasutatud lipp oli sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp, lehvil aga valge sõõr, mille sees oli Suurbritannia kuninga kroon ning ümber selle kiri "British Solomon Islands". 
Aastatel 1956–1966 oli kasutusel eelmise lipuga sarnane lipp, mille valge sõõri sees oli Saalomoni Saarte koloniaalvapp. Lipu proportsioonid olid nii sellel kui ka eelmisel lipul 1:2.
Omaani lipp

Omaani lipp võeti kasutusele 18. oktoobril 1995.
Omaani esimene rahvuslipp heisati 17. detsembril 1970. 
Lipul on kujutatud Omaani sultani embleemi: kahte ristatud mõõka khandžariga, mis on kokku seotud vööga. 
Valge sümboliseerib lipul omaanlaste rahusoovi ja õiglustunnet. Punane, mida on lipul kõige rohkem (ka vanad Omaani lipud olid punased), sümboliseerib sõdu, mida omaanlased on pidanud oma riiki sissetungijate vastu kaitstes. Roheline sümboliseerib maa viljakust ja rohelust. 
Pärast 25. rahvuspäeva 1995. aastal võeti vastu uued õigusaktid, millega muudeti lipu kolme värvitriibu proportsioone. Enne oli punane horisontaalne triip kitsam kui valge ja roheline triip.
Rumeenia lipp

Rumeenia lipp on Rumeenia ametlik lipp. 
Rumeenia riigi- ja rahvuslipp on trikoloor, mis koosneb kolmest võrdsest vertikaalsest laiust, varda poolt loetuna sinine (PMS 280C), kollane (PMS 116C) ja punane (PMS 186C). Värvid pärinevad Rumeenia vapilt.
Nendel värvidel on pikk ajalugu, kuid viimati on niisugune lipp ametlikult kasutusele võetud 27. detsembril 1989. Eelmisel, kommunistliku riigi lipul (1947–1989) oli keskmisel, kollasel laiul tollane riigivapp. 1989. aasta revolutsiooni ajal võis näha palju lippe, millel kommunistlik vapp oli välja lõigatud. Nii otsustatigi vappi mitte enam lisada. Sarnane rahvuslipp oli kasutusel ka Rumeenia Kuningriigi ajal (1881–1947). 
Väga sarnane on Moldova lipp. Tšaadi lipp on Rumeenia lipuga täiesti identne (Tšaadi lipu sinine olevat küll pisut tumedam), kuigi neil omavahel mingit seost ei ole. Rumeenia ja Tšaad tülitsevad selle pärast, kumb seda lippu tohib kasutada.
Rwanda lipp

Rwanda lipp on Rwanda ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Praegune Rwanda riigi- ja rahvuslipp on horisontaalsete laidudega trikoloor, sinine, kollane ja roheline. Sinine väli moodustab 1/2 lipu kõrgusest ja selle lehvipoolsel küljel on 24 kiirega kollane päike. Lipp võeti kasutusele 25. oktoobril 2001. Selle kujundas Alphonse Kirimobenecyo.
Roheline (PMS 3415C) tähistab riigi õitsengut ja heaolu, kollane (PMS 109C) riigi majandust ning sinine (PMS 3005C) õnne ja rahu. Kollane (PMS 130C) päike sümboliseerib lootust.
Rwanda ajaloolised lipud.
Aastal 1959, kui Rwanda sai autonoomia, võeti kasutusele ka oma lipp. See oli vertikaalsete laidudega puna-kolla-roheline trikoloor.
1961. aastal muudeti lipul värvide järjestus rohe-kolla-punaseks, kuid lipp sarnanes liigselt Mali lipuga ning juba samal aastal lisati lipu keskele suur "R" täht. Rwanda oli ainus riik maailmas, kelle lipul oli riigi nimetuse esitäht. "R" tähistas veel rahvuslikku loosungit "Revolutsiooni (revolution) sünnitatud ja rhvahääletusel (referendum) kinnitatud vabariik (republic)". Ametlikult ei olnud "R" tähe suurus määratletud, kuid eeldati, et see on suur. Punane sümboliseeris revolutsioonis valatud verd, kollane rahu, mis saabus pärast vabanemist, ning roheline lootust ja usku tulevikku.
Portugali lipp

Portugali lipp on Portugali Vabariigi riigilipp. See sai ametlikuks riigilipuks 30. juuni 1911. 
Lipu põhivärvid on roheline ja punane. Roheline sümboliseerib lootust ja punane revolutsiooni ja vabariigi väljakuulutamist 1910. Värvide eraldusjoonel asub Portugali vapp.
Poola lipp

Poola lipp on Poola riigilipp.
Lipul on kaks ühesuurust laidu, ülal valge ja all punane. Lipu värvid on võetud Poola vapilt. Vapil on krooniga valge kotkas punasel taustal.
Punane ja valge olid Rzeczpospolita värvid ning esinesid juba selle eellasriikide Poola kuningriigi ja Leedu suurvürstiriigi vapil. Leedu vapp on tänapäevani punane ja valge.
Lipu kiitis Poola Seim heaks 1. augustil 1919.
Punase varjundit 1919. aasta seaduses kindlaks ei määratud. See, millise varjundiga punast kasutati, sõltus praktikas sellest, missugust punast käepärast oli. Jagamiste-eelses Poolas oli eriti hinnas karmiinpunane. See oli kallis värv, mistõttu seda seostati rikkuse ja eesõigustega. Seda saadi poola košenillitäist "Porphyrophora polonica", kuigi olemas oli ka importvariante. Karmiinpunase poolakeelne nimetus "kamazyn" hakkas tähendama aadlikku ja keeld kanda karmiinpunast võis kuuluda aadlike karistuse hulka. 19. sajandi esimesel poolel asendus karmiinpunase kandmine tollal levinud prantsuse moe mõjul punakaslilla ehk amarandipunasega.
1921 andis Sõjaministeerium välja Stanisław Łoza brošüüri "Godło i barwy Rzeczypospolitej Polskiej" ("Poola Vabariigi vapp ja värvid") Poola riiklike sümbolite kujutistega. Lipu punane oli karmiinpunane. Kuid Vabariigi Presidendi seadusega 13. detsembrist 1927 muudeti lipu punane kinaverpunaseks. Uus seadus jõustus 28. märtsil 1928. Kinaver jäi Poola lipule kuni 31. jaanuarini 1980. Siis võeti kasutusele punase tänapäevani kehtiv varjund, mis on kinaverist pisut tumedam ja meenutab rohkem karmiinpunast.
Alates 1955 on Poolal kaks lippu, mida nimetatakse riigilipuks. Peale ülalkirjeldatud lipu on veel "vapiga riigilipp", millel on valgel laiul Poola vapp. Ka see lipp kehtestati 1919 ning oli algselt mõeldud Poola saatkondadele, konsulaatidele ja kaubandusesindustele. 1928–1938 oli see ainult kaubanduslipp. Aastast 1938 kasutavad seda jälle Poola riigi institutsioonid välismaal. 7. detsembri 1955 dekreet kinnitas lipu niisuguse kasutusala ning laiendas seda tsiviillennujaamadele ja Poola lennukitele, mis teevad rahvusvahelisi lende. 31. jaanuari 1980 seadus laiendas selle lipu kasutusala sadamakaptenite ja -pootsmanite kontoritele. Iga kord, kui vappi on ametlikult muudetud, on muutunud ka vapiga lipp.
Alates 2004 tähistatakse iga aasta 2. mail Poola lipu päeva.
Lipp on pidevalt heisatud kõige kõrgemate Poola võimuasutuste hoonetele, näiteks Poola presidendilossile ja seimi hoonele. Teised asutused ning paljud poolakad ja Poola elanikud heiskavad rahvuslipu rahvuspühadel ja teistel riikliku tähtsusega juhtumite puhul. Tänapäeva Poola seadused ei keela rahvuslipu heiskamist, kui lippu väärikalt koheldakse.
Peruu lipp

Peruu lipp on Peruu riigilipp. See on kasutusel alates 1825. aastast.
Lipu punane värv sümboliseerib vabaduse nimel valatud verd ning valge rahu ja õiglust.
Ametlikel tseremooniatel kasutatakse lippu, mille keskmisel laiul on riigivapp.
Paraguay lipp

Paraguay lipp on Paraguay Vabariigi lipp.
Trikoloori esi- ja tagaküljel on erinevad embleemid: esiküljel Paraguay vapp, tagaküljel rahandusministeeriumi pitseri kujutis (früügia müts, lõvi ja kiri "Paz y justicia")
Panama lipp

Panama lipp on Panama ametlik lipp.
Plagu on jagatud neljaks võrdseks väljaks, vardapoolne ülemine väli on valge, ning sellel on sinine viisnurkne täht, alumine väli on sinine. Lehvipoolne ülemine väli on punane, alumine aga valge ja sellel punane viisnurkne täht. Lipu ametlikud proportsioonid on 2:3, kuid kasutatakse ka 1:2.
Sinine (PMS 300C) ja punane (PMS 186C) on Panama suurimate võimuparteide, konservatiivide ja liberaalide värvid. Valge tähistab nende kahe partei koosmeelt, aga ka rahu. Sinine sümboliseerib Atlandi ookeani, rahva ausust ja puhtust, punane aga Vaikset ookeani, rahvast kaitsvaid seadusi ja võimu. Tähed kujutavad Panama kanali kummaski otsas asuvaid linnu, Panamád ja Colóni.
Ajalugu.
Esialgsel lipul, mida kasutati 3. novembrist kuni 20. detsembrini 1903, olid värvid teises järjekorras, nimelt vardapoolsetel väljadel oli ülemine väli sinine ja alumisel valgel väljal sinine viisnurkne täht, lehvi pool aga alumine väli punane ja ülemisel valgel punane viisnurk.
Uus riigi- ja rahvuslipp lehvis esmakordselt 20. detsembril 1903. Selle valmistas Panama esimene leedi María de la Ossa de Amador presidendi poja Manuel Amador Terrerose kavandi põhjal.
Paapua Uus-Guinea lipp

Paapua Uus-Guinea lipp võeti kasutusele 1. juulil 1971, ehkki riik ise iseseisvus aastal 1975.
Lipul on kujutatud kahte kolmnurka: musta ja punast. Punasel kolmnurgal on kujutatud paradiisilindu - kohalikku rahvuslindu. See kolmnurk sümboliseerib Paapua Uus-Guinea teket. Lõunaristi kujutamine mustal kolmnurgal viitab seotust Austraaliaga ja teiste Vaikse ookeani lõunaosa riikidega. Must, punane ja kollane on ka Paapua Uus-Guinea traditsioonilised värvid.
Vahel on need viis tähte olnud ka seotud legendiga viiest õest.
Pakistani lipp

Pakistani lipp on Pakistani riigilipp.
Lipp on kasutusel alates 11. augustist 1947.
Lipp on jagatud kaheks väljaks: vasakpoolne kitsam on valge ja parempoolne laiem tumeroheline. Rohelisel väljal on valge kuusirp ja viietipuline täht. Lipu küljepikkuste suhe on 2:3.
Norra lipp

Norra lipp on punasel taustal sinine valge kontuuriga Skandinaavia rist. Lippu heisatakse sarnaselt Dannebrogi, Taani lipuga. Pikkuse-laiuse suhe on 22:16, värvielementide laiuse suhe on 6:1:2:1:12 ja kõrguse 6:1:2:1:6. Riigilipu mõõtmed on 27:16, ehk 6:1:2:1:6:11 horisontaalselt ja 6:1:2:1:6 vertikaalselt.
Ajalugu.
Varaseim rahvuslipp sarnaneb tänapäevase Kuningliku Standardiga. Eirik Magnusson kasutas punast lippu kuldse lõviga, kellel oli kirves ja kroon aastast 1280. Seda lippu kasutati ka laevadel ning linnustel kuni 17. ja 18. sajandini.
16. sajandist kuni 1814. aastani kasutas Norra sama lippu, mis Taani, kuna need riigid olid liidus. 1814. aastal võttis Norra kasutusele Taani lipu Norra lõviga. Seda lippu kasutati 1821. aastani. 1814 liitus Norra Rootsiga ja 1815 võeti kasutusele ühine lipp, Rootsi lipp valge ristiga punasel taustal, lipu ülemisel vasakul küljel.
1821 loodi praegune Norra lipp parlamendiliikme Fredrik Meltzeri poolt. Seda lippu kasutati ka Rootsi lipul, tähistamaks ühendust. Kui ühendus muutus ebapopulaarseks, eemaldas Norra parlament 1898. aastal liidumärgi oma lipult. Uus lipp heisati esimest korda 1899. aastal. Kui ühendus Rootsiga katkes 1905. aastal, eemaldati märk ka sõjalaevastikult.
Sümbolism.
Fredrik Meltzer valis lipule kristliku risti järgides teiste Põhjamaade (Taani ja Rootsi) traditsioone. Punane, valge ja sinine valiti demokraatia tähistamiseks, kuna neid värve kasutati demokraatlike riikide (Hollandi, Suurbritannia, USA ja Prantsusmaa poolt). Meltzeri disain meenutab ka punast ja valget Taani lippu, mis oli
Norra lipuks kuni 1814. aastani. Sinine oli ilmselt sarnasuseks Rootsi lipuga.
Nigeri lipp

Nigeri lipp on Nigeri ametlik lipp. Lipp võeti kasutusele 23. novembril 1959.
Horisontaalsete väljadega trikoloori pikkuse ja laiuse suhe on 7:6. Ülemine oranž väli sümboliseerib Sahara kõrbe, keskmine valge väli puhtust ja Nigeri jõge ning alumine roheline väli lootust ja Lõuna-Nigeri viljakat pinnast. Oranž ring keskmisel väljal tähistab päikest, mis on rahva võitlustahte ja ohvrimeelsuse sümboliks.
Nigeeria lipp

Nigeeria lipp on Nigeeria Liitvabariigi riigilipp.
Lipp on horisontaalselt jaotatud kolmeks laiuks, millest keskmine on valge ja äärmised mererohelised.
Mereroheline värv sümboliseerib Nigeeria metsi ja loodusrikkusi ning valge rahu.
Lipp kavandati 1959. aastal ning võeti kasutusele 1960. aastal. 1959. aasta konkursi võitnud lipukavandil oli valge laiu keskel punane päike, mille kohtunikud otsustasid eemaldada.
Nicaragua lipp

Nicaragua lipp on Nicaragua Vabariigi lipp.
Lipp võeti esimest korda kasutusele 4. septembril 1908, aga kinnitati ametlikult 27. augustil 1971.
Lipp põhineb Kesk-Ameerika Ühendriikide lipul ning on saanud inspiratsiooni Argentina lipust.
Lipu külgede suhe on 3:5. Lipul on kolm horisontaalset võrdse laiusega laidu, keskmine on valge ja äärmised sinised. Valge laiu keskel on Nicaragua vapp.
Nepali lipp

Nepali lipp on Nepali riigi-, rahvus- ja sõjaväelipp. 
See võeti ametlikult kasutusele 16. detsembril 1962 koos põhiseadusega. 
Lipp moodustati lihtsustatud sümbolitega kujul (varem olid taevakehadel näojooned) kahest eraldi vimplist, mida kasutasid päritavat peaministriametit enda käes hoidva Rana suguvõsa kaks võistlevat rühmitust (Ranade dünastia). 
Vimplid on eraldi olnud kasutusel umbes 200 aastat ning koos alates 19. sajandist. Sarnane kaheosaline lipp oli kasutusel juba Malla dünastia ajal templite väravate kohal, mõnikord oli lipul ka päike ja kuu. Samasuguse kujuga lipud olid kasutusel ka Indias. Kolmnurga kuju võib olla seotud männiga. 
Lipu ääris on varem olnud ka roheline. 
Kirjeldus.
Lipp koosneb kahest ülestikusest karmiinpunasest siniste äärtega kolmnurgast. Ülemises kolmnurgas on stiliseeritud kuusirp, alumises stiliseeritud 12 sakiga päike. Alumine kolmnurk on ülemisest suurem. 
Lipu kõrguse ja laiuse suhe on 4:3, kui mitte arvestada sinist äärt. 
Tegu on ainsa riigilipuga, mis ei ole ristkülikukujuline (mitteristkülikukujuline on ka USA osariigi Ohio lipp; ka Vatikani lipp ja Šveitsi lipp ei ole ebavõrdsete külgedega ristküliku kujulised). 
Tõlgendus.
Sinine sümboliseerib rahu. Karmiinpunane on Nepali rahvusvärv. Vastandina valgele ja mustale sümboliseerib ta surma. 
Poolkuu ja täht sümboliseerivad kuningakoda. Päike sümboliseerib Rana suguvõsa seda haru, mille käes oli kuni põhiseaduse jõustumiseni peaministriamet (Ranade dünastia). Tänapäeval tähistavad need sümbolid lootust, et Nepali riik kestab sama kaua kui päike ja kuu. See on seotud palvemantratega. 
Rahva seas on ka teisi tõlgendusi. Ühe tõlgenduse järgi tähendab kuu rahu (rahumeelsust ja öist puhkamist) ning päike tööd (päeval teevad kõik tööd). 
Lippu on ametlikult tõlgendatud ka nii, et kolmnurgad tähistavad Himaalajat ning 
ühtlasi kaht usundit hinduismi ja budismi. 
Hinduismis sümboliseerib kolmnurk dharmat (kõlblusseadus, usuline voorus ja pühad kohustused).
Nauru lipp

Nauru lipp on Nauru Vabariigi rahvus- ja riigilipp.
See võeti ametlikult kasutusele riigi iseseisvumisel 31. jaanuaril 1968. 
Lipu töötas välja üks kohalik elanik Austraalia lipuvabrikandi Evansi tellimisel. 
Kirjeldus.
Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1. Lipu standardmõõtmed on 6×3 tolli (182×91 cm).
Lipp on rukkilillesinine (Pantone 280). Keskel on kollane (Pantone 123c) horisontaaltriip, mille laius on 1/24 lipu pikkusest. Sellest vahetult allpool lipu vardapoolses osas on 12-haruline valge täht, mille ülemine haru puudutab kollast triipu. Tähe keskpunkt asub veerandi lipu pikkuse võrra vardast kaugemal. Tähe välisringi läbimõõt on neli kollase triibu laiust, siseringi läbimõõt kaks kollase triibu laiust. 
Tõlgendus.
Lipp kujutab Nauru geograafilist asendit. Kollane triip kujutab ekvaatorit. Valge täht kujutab Nauru saart ekvaatorist pisut lõuna pool (Nauru asub ekvaatorist 42 km lõuna pool). 
Lipu jaotus kaheks võrdseks siniseks laiuks meenutab muistendit, mille kohaselt esimesed asukad toodi kahelt kaljult. Sinine on ookeani värv.
Tähe 12 haru kujutavad saare algset kahtteist hõimu. Valge kujutab fosforiiti, mille kaevandamise läbi Nauru on jõukaks saanud. 
Varem kasutatud lipud.
Enne Nauru iseseisvumist kasutati Austraalia lippu.
Namiibia lipp

Namiibia lipp on Namiibia ametlik lipp, mis on kasutusel alates 21. märtsist 1990.
Lipu proportsioonid on 2:3. Lipp on jagatud diagonaalselt kolmeks väljaks. Lipuvärvid põhinevad Namiibia suurima rahvusgrupi ovambode traditsioonidel. Ülemise kolmnurga sinine värv tähistab taevast, Atlandi ookeani ja vihma, alumine roheline aga loodusvarasid. Diagonaaltriibu punane tähistab rahvast ja tema tulevikku, seda ääristav valge aga rahu ja üksmeelt. Sinisel väljal paiknev päike sümboliseerib elu ja energiat. 12 päikesekiirt tähistavad erinevaid etnilisi gruppe.
Somaalia lipp

Somaalia lipp on Somaalia ametlik lipp.
12. oktoobril 1954 kasutusele võetud Somaalia riigi- ja rahvuslipu eeskujuks on nii värvi kui ka kompositsiooni poolest ÜRO lipp, sinise kanga keskel on valge viisnurkne täht. Lipu autor on Mohammed Awale Liban. 
Tähe iga haru esindab üht somaalide piirkonda: Briti, Itaalia ja Prantsuse Somaalimaad, Etioopia valduses olevat Ogedeni ning Põhja-Keeniat. Ilmseid vallutussoove sümboliseeriv Somaalia lipp on riigilippude seas üsna haruldane, vaid Komooride lipp väljendab teadaolevalt samu püüdlusi.
Põhja-Somaalias kuulutati 1991. aastal välja iseseisev Somaalimaa Vabariik, Kirde-Somaalias on aga aastast 1992 moodustatud Puntlandi Vabariik. Iseseisvaks kuulutas end 2002. aastal ka Edela-Somaalia. Neil Somaalia piirkondadel kes on end iseseisvaks kuulutanud, kuid jäänud ilma rahvusvahelise tunnustuseta, on ka oma lipud.
Nagaland

Nagaland on India osariik, mis eraldati Assami osariigist 1. detsembril 1963. Piirneb idas Birmaga. Nagaland jaguneb 11 ringkonnaks.
Nagalandi põlisrahvad on erinevad hõimud, keda koos nimetatakse nagadeks.
Levinuim religioon Nagalandis on kristlus. Kristlasi on 90% (peamiselt baptisid), hinduiste 7,7% ja islamiusulisi 1,8%.
Uttar Pradesh

Uttar Pradesh on India osariik. Piirneb kirdes Nepaliga.
Rahvaarvult on see riigi suurim osariik ja maailma suurim 1. järgu haldusüksus. Iseseisva riigina oleks see rahvaarvult 5. kohal Pakistani ees. Uttar Pradeshi pealinn on Lucknow, kuid suurim linn on Kanpur.
80% elanikest on hindud ja 18% muslimid.
Osariigis on palju hinduismi ja budismi pühakohti, näiteks Varanasi ja Kushinagar.
Nimi.
Osariigi nimi tähendab hindi keeles ülemist osariiki.
Mizoram

Mizoram on India osariik. Ta asub riigi idaosas, piirneb läänes Bangladeshi ja idas Birmaga.
Osariigi ametlik keel on tiibeti-birma keelte hulka kuuluv mizo keel, mida räägib üle 70% elanikest. Ligi 90% elanikest on kristlased.
Mizorami osariik on moodustatud 20. veebruaril 1987.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb kaheksaks ringkonnaks:
Himachal Pradesh

Himachal Pradesh on osariik India põhjaosas. Ta piirneb põhjas Jammu ja Kashmiri ja Ladakhi liiduterritooriumiga, läänes ja edelas Pandžabi osariigiga, lõunas Haryana ja Uttar Pradeshi osariigiga, kagus Uttarakhandi osariigiga ning idas Tiibetiga.
Osariik on mägine, kõrguste vahe on 350 kuni 6000 meetrit üle merepinna. 25,78% pindalast on kaetud metsaga. Himachal Pradeshis on kaks rahvusparki: Great Himalayan rahvuspark ja Pin Valley rahvuspark.
Himachal Pradesh tähendab hindi keeles lumiste mägede piirkonda. Piirkond oli osa Pandžabist. 1950. aasta moodustati liiduterritoorium, mis 1971. aastal sai osariigiks.
95% rahvastikust on hinduistid. Suuremad linnad on Shimla, Solan, Mandi, Nahan, Sundarnagar, Baddi, Chamba ja Dharamsala.
71% inimestest on hõivatud põllumajanduses. Kasvatatakse nisu, maisi, riisi ja otra.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 12 ringkonnaks: Kangra, Hamirpur, Mandi, Bilaspur, Una, Chamba, Lāhul and Spit, Sirmaur, Kinnaur, Kullu, Solan ja Shimla.
Meghalaya

Meghalaya on osariik India idaosas. Piirneb lõunas Bangladeshiga ning põhjas ja idas Assami osariigiga.
Meghalaya tähendab sanskriti keeles pilvede kodu. See on India ja kogu maailma kõige vihmarohkemaid paiku, kus aastane sademete hulk võib paiguti ulatuda üle 1200 cm. Meghalaya on mägine, kõrgeim tipp Shillongi mägi kõrgub 1961 m üle merepinna. Sealseid subtroopilisi metsi iseloomustab suur elurikkus.
Meghalaya moodustati aastal 1972, kui Assami osariigist eraldati kaks piirkonda: Khasi Hills ja Jaintia Hills ning Garo Hills.
Enamiku rahvastikust moodustavad hõimud: suurim hõimugrupp on khasid, seejärel teiste seas garod ja pnarid.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel on levinuim usund kristlus (70,25%, peamiselt presbüterlased ja katoliiklased. 13,27% on hindud, 4,27% moslemid ja 11,53% elanikkonnast tunnistab animistlikke usundeid.
Levinumad keeled on khasi keel, mis kuulub austroaasia keelkonna moni-khmeeri harusse, garo keel Tiibeti-Birma keelkonnast, bengali keel, nepali keel ja khasi keelele lähedane pnari keel. Laialdaselt kasutatakse ka inglise keelt.
Meghalayas kehtib matrilineaarne ehk naisliinis pärimisõigus, kus kogu vara pärib noorim tütar, kes jääb ka koju vanemate eest hoolitsema. Tütarde puudumisel võib perekond pärijanna adopteerida.
Goa osariik

Goa on pindalalt India väikseim osariik.
Goa oli 1510–1961 Portugali asumaa. India osariigiks sai ta 1987.
Chhattisgarh

Chhattisgarh on India osariik.
Osariik eraldati 1. novembril 2000 Madhya Pradeshist.
Suuremad linnad on Raipur, Bhilai, Korba ja Bilāspur.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 2012. aastast 27 ringkonnaks:
Chandigarh

Chandigarh on India linn-liiduala, mis on pealinnaks kahele osariigile – Pandžabile ja Haryanale.
Ajalugu.
Pärast Briti India Indiaks ja Pakistaniks jagamist 1947. aastal jagati ka Pandžab, kusjuures pealinn Lahore jäi Pakistanile. India Pandžabile otsustati rajada uus pealinn, mis sai nimeks Chandigarh jumalanna Chandile pühendatud Chandi Mandiri templi järgi. Chandīgarh tähendab Chandi kindlust. Linna üldplaani projekteerisid arhitektid Albert Mayer ja Matthew Nowicki.
Pärast hindikeelse elanikkonnaga asustatud Pandžabi eraldumist ja Haryana osariigi loomist 1966. aastal jäi Chandigarh mõlema osariigi pealinnaks ja sai sõltumatu liiduala staatuse.
Mitmed hooned linnas on projekteerinud Le Corbusier.
Chandigarhi sümboliks on avatud lahtise labakäe kujutis.
Araabia Ühendemiraatide vapp

Araabia Ühendemiraatide vapp on Araabia Ühendemiraatide ametlik vapp. Vapp on kasutusel alates 2008. aastast.
Hongkongi embleem

Hongkongi embleem on Hongkongi embleem. 
Praegune embleem on kasutusel alates aastast 1997, kui Hongkong läks Suurbritannia valdusest Hiinale.
Ümmarguse punase embleemi keskne kujund on valge orhideeõis, nagu ka Hongkongi lipul. Embleemi valgel äärel on Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna nimi hiina kirjamärkides ning ingliskeelne lühivariant "Hong Kong".
Hiina Rahvavabariigi embleem

Hiina Rahvavabariigi embleem (hiina keeles 中华人民共和国国徽) on Hiina Rahvavabariigi embleem. Embleem on kasutusel alates 20. septembrist 1950.
Embleemi keskel on kujutatud Taevase rahu väravat, mida valgustab viis tähte.
Eesti vapp

Eesti riigivapil on kaks kuju: suur riigivapp ja väike riigivapp. Suurel riigivapil on kuldsel kilbil kolm sinist sammuvat ja otsa vaatavat lõvi. Vapi kilpi ümbritseb külgedelt ja alt kaks kilbi alaosas ristuvat kuldset tammeoksa. Väikese vapi kilp ja vapikujund on samad mis suurel riigivapil, kuid ilma tammeoksteta.
Riigivapi kuju on määratud riigivapi seadusega. Seda kasutavad riiklikud ametkonnad oma pitsatitel ja dokumentidel. Riigivapi kujutis on ka rahatähtedel ning mõnede riigiasutuste hoonetel.
Suure riigivapi kujutist kasutatakse Eesti Vabariigi seadustel ja Vabariigi Presidendi seadlustel.
Ajalugu.
Eesti vapi alusmotiivi ajaloolise päritolu seletamisel viidatakse ajaloolisele traditsioonile, nagu oleks Taani kuningas Valdemar II või 
Erik IV andnud Tallinna linnale või Eestimaa rüütelkonnale kasutada oma kuningavapi. See spekulatiivne seletus tekkis alles 19. sajandil kohalike ajaloolaste ringkonnas. Kolme leopardiga vapipitsatit kasutas Tallinna linna raad 14. sajandist, rõhutamaks Liivimaa ordule linnaõiguse saamist Taani kuningalt. Linnal vapi kasutamise õigust ei ole tõestatud. Vanim Eesti vapp pärineb ajavahemikust 1583, mil kolme leopardse lõviga hertsogivapp tähistas Rootsi kuninga Johan III Liivimaa hertsogi tiitlit. 1584. aastast oli see Eestimaa hertsogi tiitlivapp. 17. sajandil kasutati sarnase vapipildiga Eestimaa kubermangu vappi. Hertsogi tiitlivapist eristas seda kuningakroon. Vene ajal jätkati vapi kasutamist. Ametlikult kinnitati kolme leopardse lõviga kilp Eestimaa kubermangu vapiks 1856. aastal. Eestimaa rüütelkond kasutas Eestimaa hertsogi tiitlivappi. 19. sajandil hakati seda pidama rüütelkonnale kuuluvaks vapiks. Siis tekkiski spekulatiivne seletus Taani kuninga annetusest. Sellele ajalooliselt põhjendamata seletusele on viitanud mitmed Eesti vapist kirjutanud autorid. 
Eesti Vabariigi vappi otsiti kaua. Mitmetel vapi kavanditel (sh. fotol oleval Günther Reindorffi kavandil) oli lisaks Eesti kubermangu vapi kolmele lõvile esindatud ka Liivimaa kubermangu greif, kuna Eestimaa oli enne iseseisvumist jagatud peamiselt nende kahe kubermangu vahel. Ajaloolisele vapile oli äge vastuseis pseudoajaloolistel põhjendustel, muuhulgas väideti, nagu oleks kolme lõviga vapp tuletatud ordumeister "Dreilöweni" nimest. Tehti palju kavandeid, millest kõige populaarsem oli Ado Vabbe kavand: punane kümneharuline täht sinisel kilbil. See kahest viisnurgast kokkupandud kujund sümboliseeris koidutähte ning pidi olema vastuvõetav kõigi maailmavaadete esindajatele.
II Riigikogu võttis Riigivapi seaduse vastu 19. juunil 1925. Tammeoksad lisati suurele riigivapile Juhan Luiga ettepanekul. 
Eesti liitmisel NSV Liiduga 1940. aastal keelati senise vapi kasutamine. Kasutusel olid Eesti NSV vapp ja NSV Liidu vapp. Eesti Vabariigi vappi kasutati paguluses.
Uuesti võeti ajalooline Eesti riigivapp kasutusele 7. augustil 1990 seadusega riigilipu ja vapi kohta. Riigivapi seadus kuulutati välja 6. aprillil 1993.
Hispaania vapp

Hispaania vapp on Hispaania Kuningriigi riigivapp.
Praeguse vapi juured ulatuvad sajandite taha, kuid ametlikult kinnitati see 1981. aastal.
Islandi vapp

Islandi vapil (islandi keeles: Skjaldarmerki Íslands) on hõbedase ääristusega punane rist sinisel väljal. Kilbihoidjad on pull, kotkas, draakon ja kivihiiglane. Neid elukaid austati Islandil niivõrd, et viikingiajal keelati Islandile lähenemine laevadega, millel oli kujutatud grimassiga sümboleid (nagu draakonipea laevavööris), kuna need võisid austatud elukaid hirmutada.
Ajalugu.
Islandil on olnud läbi aegade mitu vappi. Neist esimeseks peetakse kuue sinise ja kuue hõbedase triibuga vappi. Teine anti Earl Gissur Þorvaldssonile Norra kuninga Hákon Hákonarsoni poolt aastal 1258. See kujundati kuninga enda vapi järgi, vahetades värvid lõvi värvusega ning lisades sellele sinised ja hõbedased triibud eelmiselt vapilt.
Umbes 1500. aastal sai Island vapi, millel kujutati punasel taustal olevat kala. Seda tuntakse kui "Þorskmerkið". 
3. oktoobril 1903 muudeti vappi uuesti. Sellele asetati pistrik sinisel taustal. 12. veebruaril 1919 võeti kasutusele praeguse vapiga sarnane vapp.
Trivia.
Sloveenia linnal Piranil on Islandi vapiga sarnane vapp.
Küprose vapp

Küprose vapp on Küprose Vabariigi riigivapp.
Vapikilbil on kuldsel taustal tuvi, kes hoiab nokas oliivioksa, mis sümboliseerib rahu. Arv 1960 tähistab iseseisvumise aastat. Kuldne värvus sümboliseerib riigi rikkalikke vasemaagi varusid.
Šveitsi vapp

Šveitsi vapp on Šveitsi ametlik vapp.
Vapp sarnaneb riigi lipuga: punasel vapikilbil on valge võrdsete harudega rist.
Poola vapp

Poola vapp on Poola Vabariigi riigivapp.
Punasel vapikilbil on valge kotkas kuldsete küüniste, noka ja krooniga. Praegune vapikujundus pärineb 1990. aastast.
Saksamaa vapp

Kotkas on Saksamaa vapi vapiloom. Selle ajalugu embleemina on siiski rohkesti vanem. Germaani hõimudele oli kotkas jumala Odini lind; roomlastele ülima jumala sümbol. Sealt, ja läbi usulise tähtsuse, sai sellest keskaegse sümbolismi osa.
Ajalugu.
"Reich"'i kotka (saksa keeles Adler) algusaeg ulatub ilmselt Karl Suure ajani. Ligikaudu 1200. aastal sai mustast kotkast kuldsel väljal impeeriumi vapp. 1433. aastal võeti esimest korda kasutusele kakspäine kotkas Saksa-Rooma keisri Sigismundi poolt. Sellest ajast on kakspäine kotkas olnud Saksa-Rooma keisrite sümbol ja seetõttu ka Saksa-Rooma riigi sakslaste vapp. Umbes 15. sajandi keskpaigast on keisrid pannud oma dünastiate vapikilpe kotka rinnale.
Pärast Saksa-Rooma riigi likvideerimist aastal 1806 lakkas ühiselt kasutatud embleem eksisteerimast. 1815. aastal loodi saksa aladel Saksa Konföderatsioon (saksa "Bund") 39. ühinenud saksa riigist. Kuni 1848. aastani ei olnud konföderatsioonil oma vappi. Maapäev ("Bundestag"), kandis kohtudes Frankfurdis Austria vappi, kuna Austria oli üle võtnud liidu juhtimise. Sel oli must, kahe peaga kotkas, mille Austria oli võtnud kasutusele peale Saksa-Rooma riigi lõppu.
1848. aasta revolutsiooni ajal võttis Saksa Rahvuskogu Püha Pauli kirikus Frankfurdis kasutusele uue "Reich"'i vapi. Must kahe peage kotkas jäeti alles, kuid sel puudusid neli keisri sümbolit – mõõk, riigiõun, skepter ja kroon. Kotkas oli kuldsel taustal, ülalosas oli kuldne täht. Mõlemad vapi küljed olid katetud kahe musta-punase-kuldse lipuga. See vapp ei leidnud aga head vastuvõttu.
1867. aastal loodi Preisimaa võimu all olev Põhja-Saksa Liit ilma Austriata ning Lõuna-Saksa riikideta. Kasutusele võeti uus vapp, mille taust koosnes mustast-valgest-punasest ning selle külgedel olid kaks metslast seismas pjedestaalil ning hoidmas kaikaid.
Kotkas oli kasutusel ka Saksa Keisririigi (1871–1918) ja Weimari vabariigi ajal (1918–1933), kuigi sümboolne tähendus ja kujundus erines.
Kui Hitler 1933. aastal võimule tuli, hoiti esialgu alles Weimari kotkas. 1935. aastal asendati see Natsionaalsotsialistliku Töölispartei (NSDAP) embleemiga. Sellel oli must kotkas stiliseeritud tammepärja peal, mille keskel oli svastika.
Pärast Saksamaa kaotust Teises maailmasõjas 1945. aastal lakkas Kolmas Riik eksisteerimast. 1949. aastal loodi Saksamaa Liitvabariik, mille vapina võeti 1950. aastal kasutusele Weimari kotkas. Seda hakati nüüdsest kutsuma "liidukotkaks". Tobias Schwabi kujundus pärineb aastast 1926. Peale Saksa Demokraatliku Vabariigi ühinemist 1990. aastal, on liidukotkas olnud üheninenud Saksamaa sümbol.
Kotkas tänapäeval.
Kotka ametlikud kujutused ei ole vaid vapil, kuid ka föderaalsete ametiasutuste lippudel. See on ka Saksamaa presidendi- ja ametlike pitsatite standardkujutis. Weimari perioodi ajal loodi erinevaid kujundusi, mis erinesid peamiselt oma kuju ja tiibade positsiooni poolest. Suur ja väga priske kotka kujutis kaunistab Bundestagi, Saksa parlamendi koda. Seda kutsutakse mõnikord nimega "Fette Henne" (paks kana). Peale ametlike kujutuste, on lubatud liidukotkast kunstipäraselt muuta ning see on leidnud tee müntidele, markidele ning föderaalsete võimude kirjapäistele.
Serbia ja Montenegro vapp

Serbia ja Montenegro vapp oli Serbia ja Montenegro riigivapp. See võeti kasutusele aastal 1994 Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi vapi asemel.
Slovakkia vapp

Slovakkia vapp on Slovakkia riigivapp.
Sloveenia vapp

Sloveenia vapp on Sloveenia Vabariigi riigivapp.
Vapikilp on sinine. Alt ümbritseb seda punane ääris. Kilbi alumises osas on Aadria merd ning Sloveenia jõgesid sümboliseeriva kahe laine kohal Sloveenia kõrgeima mäe Triglavi kolm tippu. Nende kohal on tipule toetuva kolmnurgana kolm kuueharulist kuldset tähte Celje krahvide vapilt. Tähed märgivad samal ajal ka aastaid:
- 1918, kui Sloveenia rahvusnõukogu otsustas Sloveenia ühinemise Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigiga;
- 1945, kui lõppes Saksa okupatsioon ja
- 1991, kui Sloveeniast sai iseseisev riik. 
Vapp sümboliseerib ühtlasi Sloveenia kolme ajaloolist piirkonda Kranjskat ("saksa" Krain), Štajerskot (Alam-Steiermark) ja Goriškot. 
Vappi on kritiseeritud heraldikareeglitele mittevastavuse pärast.