El Salvador

 
El Salvadori Vabariik (varem eesti keeles Salvador) on suuruselt kõige väiksem, kuid kõige tihedama asustusega riik Kesk-Ameerikas. El Salvador piirneb loodes Guatemala, kirdes Hondurase ja lõunas Vaikse ookeaniga. El Salvadori pealinn on San Salvador. 
El Salvador asub Kesk-Ameerika laiuses laiuskraadide 13° ja 15° N ning pikkuskraadide 87° ja 91° W vahel. El Salvador on kogupindalaga 21 041 km².
Sümboolika.
Lipp.
El Salvadori lipp koobaltsinine-valge-koobaltsinine horisontaalne trikoloor, mille vapp on keskel ja asetseb täielikult keskmises valges triibus. Koobaltsinine tähistab Kesk-Ameerika suurt taevast ja kahte suurt ookeani. Valge tähistab rahu ja solidaarsust maailmaga.
Vapp.
Alates 15. septembrist 1912 kasutusel olnud El Salvadori vapil on keskaegsed gooti mõjud, aga ka geograafilised, piibellikud ja põlised sümboolsed kujutised.
Vapi kese koosneb kolmnurgast, milles viis vulkaani tõusevad merest välja. Need sümboliseerivad Kesk-Ameerika ühendatud provintside viit liikmesriiki. Phrygia punane müts tähistab vabadust. Selle taga on kuldne päike koos kiirgavate kiirtega, ümbritsetud El Salvadori iseseisvuse kuupäevaga (15. september 1821). Kolmnurga ülaosas on vikerkaarekujuline kujutis taevas, mis sümboliseerib rahu. Kolmnurka ümbritsevad viis lippu, mis tähistavad Kesk-Ameerika viit riiki. Allpool on moto, mis ütleb: "Dios, Union, Libertad", mis tähendab jumalat, liitu, vabadust. Loorberi oksad raamivad võitu tähistava kolmnurga. Loorberi filiaalid on jagatud neljateistkümneks osaks, mis esindavad El Salvadori neliteist osakonda.
Loodus.
Rahvuspargid.
El Salvadori rikkas looduses on palju sellist, mis väärib kaitsmist. Riigis on loodud rahvusparkide võrk ning neist kuulsaim on Monte Cristo park riigi põhjaosas, kus asub Kesk-Ameerika tähtsaim udumets. Tegelikult on tegemist kolme riigi rahvuspargiga – El Salvador jagab Monte Cristo parki Guatemala ja Hondurasega. Suurim on 6500-hektarine Cerro Verde park, mis loodi 1981. aastal San Andrési varemete lähedale ning kujutab endast 2030 meetri kõrgust kustunud vulkaani Coatepeque järve ääres. Lisaks põnevatele loomadele võib neis parkides kohata hulgaliselt eksootilisi linde: ketsaali, koolibrit, kalkunkotkast, ohakalindu, kellalööjalindu, punatuvi, samuti rohkesti öökulle ja vutte.
Veekogud.
El Salvadoris voolab enam kui 280 jõge, millest enamik suubub Vaiksesse ookeani. Kesk-Ameerika Andide ja rannikuaheliku vahel laiub tasandik, mida niisutavad rohked jõed. Sinna on koondunud enamik rahvastikust. Tähtsaim jõgi Lempa on osaliselt laevatatav.
Mäed.
El Salvador on vulkaaniderikas ning vulkaane ümbritsev maa on väga viljakas. El Salvadoris on kaks suurt mäeahelikku: põhjaosas Kesk-Ameerika Andid ja rannikuahelik. Viimase moodustavad noored, suuremalt osalt veel tegevad vulkaanid, näiteks Santa Ana (2381 m), San Vicente (2182 m), San Salvador (1960 m) ja Izalco (1950 m), mis on ka El Salvadori kõrgeimad tipud.
Taimestik.
Taimestik muutub vastavalt kõrgusele. Kõrgematel aladel levivad rohtlad, samuti hõredavõitu tamme- ja männimetsad. Palju leidub troopilisi puuvilju ja ravimtaimi. Kõikidest Mehhikost lõuna poole jäävatest Kesk-Ameerika riikidest on El Salvador kõige metsavaesem. Põllumajandusmaade rajamise eesmärgil tehtud raiete tagajärjel katab El Salvadori pindalast mets vaid 6%.
Loomastik.
El Salvadori loomastik pole nii mitmekesine, kui teistes Kesk-Ameerika maades, kuid siingi elavad koiotid, jaaguarid, puumad, mitut liiki ahvid, otselotid, iguaanid ja teised roomajad, nende seas ka boad.
Rahvastik.
El Salvador on kõige tihedama asustusega riik Kesk-Ameerikas – keskmiselt 306 inimest ruutkilomeetri kohta. Rahvastikust 90% on indiaani ja euroopa juurtega mestiitsid. Ülejäänud rahvastik on linnades väikeste hajali rühmadena elavad valged põliselanikud, eelkõige pipilid. Salvadorlased on valdavalt katoliiklased.
El Salvadori rahvaarv oli 2018.aastal 6 420 746, võrreldes 2 200 000-ga 1950. aastal. 2010. aastal oli alla 15-aastaste elanike arv 32,1%, 61% inimestest oli vanuses 15–65 aastat, samas vaid 6,9% olid 65-aastased või vanemad.
Rahvusrühmad.
12,7% salvadooridest on valged, peamiselt rahvuselt hispaanlased, samas on ka Prantsusmaa, Saksamaa, Šveitsi, Inglismaa, Iirimaa ja Itaalia päritolu salvadorlasi. Põhjapoolsetes departemangudes, nagu Chalatenango departemang, on hästi teada, et selle piirkonna elanikud on puhtalt Hispaania päritolu, kes asusid elama piirkonda, mis on praegu Chalatenango 18. sajandi lõpus. Suuremal osal Hispaania päritolu salvadooridest on Vahemere rassilised jooned: oliivikarva nahk ning tumedad juuksed ja silmad (mustad või tumepruunid) ning nad identifitseerivad end mestiitsidena. Enamik Kesk-Euroopa sisserändajaid saabus El Salvadori Teise maailmasõja ajal põgenikena Tšehhist, Saksamaalt, Ungarist, Poolast ja Šveitsist.
Religioon.
Enamik El Salvadori elanikest on kristlased. Roomakatoliiklased (47%) ja protestandid (33%) on riigi kaks peamist usurühma. Need, kes pole seotud ühegi usurühmaga, moodustavad 17% elanikkonnast. Ülejäänud elanikkonnast (3%) moodustavad Jehoova tunnistajad, moslemid, juudid, budistid ning põlisrahvaste usku järgivad isikud. Evangeelikute arv riigis kasvab kiiresti. Esimene Salvadori pühak Óscar Romero kanoniseeris paavst Franciscus 14. oktoobril 2018.
Haridus.
El Salvadori riiklikul haridussüsteemil on tõsine ressursside puudus. Klasside suurus riigikoolides võib olla kuni 50 last klassiruumi kohta. Need salvadorlased, kes saavad endale lubada suuremaid kulusid, panevad oma lapsed erakoolidesse, mille kvaliteeti peetakse paremaks kui riigikoolide oma. Enamik erakoolidest järgib Ameerika, Euroopa või muid arenenud süsteeme. Madalama sissetulekuga pered on sunnitud jääma riiklikule haridusele.
Haridus on El Salvadoris keskkoolides tasuta. Pärast üheksa-aastast põhiharidust on õpilastel võimalus valida, kas õppima minna kaheks aastaks gümnaasiumisse või kolmeks aastaks kutsekooli. Kaks aastat gümnaasiumi valmistab õpilased ette ülikooli minemiseks. Kolm aastat kutsekooli võimaldab üliõpilasel lõpetada kutsealase väljaõppe ning asuda tööturule või minna üle ülikooli, et jätkata oma valitud valdkonnas haridusteed.
El Salvadori ülikoolide hulka kuulub peamine riiklik ülikool Universidad de El Salvador ja palju teisi spetsialiseerunud eraülikoole.
Kuritegevus.
Alates 21. sajandi algusest on El Salvadori kuritegevus kõrge, sealhulgas jõukudega seotud kuriteod ja alaealiste kuritegevus.
El Salvadoris oli mõrvade arv maailmas 2012. aastal kõrgeim, kuid 2019. aastal koges see järsku langust, kui võimule tuli uus tsentristlik valitsus. Valitsus on kuritegevuse vastuseks loonud lugematu arvu programme, mille eesmärk on suunata noori jõugu liikmesusest eemale, seni pole selle jõupingutused kiireid tulemusi andnud. 2004. aastal oli tahtlike tapmiste arv 100 000 kodaniku kohta 41, kusjuures 60% toime pandud tapmistest olid seotud jõukudega.
Praegu töötab Alto al Crimeni kuritegevuse peatamise programm, mis pakub rahalist tasu teabe eest, mis viib jõugu juhtkonna tabamiseni. Tasu jääb vahemikku 100–500 dollarit kõne kohta.
Majandus.
SKT ostujõud (PPP) oli 2008. aastal hinnanguliselt 25,895 miljardit USA dollarit. SKP-st suurima osa moodustas teenindussektor – 64,1%, järgneb tööstussektor – 24,7% (2008. aasta hinnang). Põllumajandus moodustab SKP-st vaid 11,2% (hinnanguliselt 2010. aastal). SKP kasvas pärast 1996. aastat aastases tempos, mis oli keskmiselt 3,2% reaalkasvust. Valitsus pühendus vabaturu algatustele ja SKP reaalkasv oli 2007. aastal 4,7%.
El Salvadoris on juba pikka aega olnud väljakutse arendada uusi kasvusektoreid mitmekesisema majanduse jaoks. Varem tootis riik kulda ja hõbedat, kuid hiljutised katsed kaevanduste uuesti avamiseks, millelt oodati kohalikule majandusele sadu miljoneid dollareid, varisesid pärast seda, kui president Saca sulges Vaikse ookeani äärse kaevanduste töö. Sellele vaatamata oli Kesk-Ameerika Instituto Centroamericano for Estudios Fiscales andmetel metalli kaevandamise osakaal vahemikus 2010–2015 miinus 0,3% riigi SKT-st.
Energia.
Riik rahuldab suurema osa oma elektrienergia vajaduse mägedest, kus asuvad kiirevoolulised jõed, mis soodustavad hüdroelektrijaamade ehitamist. Need toodavad ligi 2/3 El Salvadori elektrist. 10% elektrienergiast saadakse suurest geotermilsest jõujaamast, mis ammutab energiat maapõue kuumusest.
Kaubandus.
El Salvador on kõige arenenuma tööstusega riik Kesk-Ameerikas, kuid mitmed poliitilised ja sõjalised vahejuhtumid on takistanud majanduse korralikku väljaarendamist. El Salvadori peamiseks kaubanduspartneriks on USA, kuhu läheb 40% riigi toodangust ning riigi impordist moodustab USA kaup 60%. Ligikaudu 60% El Salvadori ekspordi tulu tuleb kohviubadest.
El Salvador impordib keemiasaadusi, naftat, tsementi, väetisi ja masinaid. El Salvador ekspordib kohviube, puuvilla ja suhkrut.
Põllumajandus.
Peamiselt kasvatatakse El Salvadoris kohvipuid ja töödeldakse kohviube, kuid leidub ka maisi-, puuvilla- ja suhkrurookasvandusi. Kuna riik on üldiselt tihedalt asustatud, on põllumajandusel riigis suhteliselt väike roll. Keskmiselt moodustab põllumajandus 11% kogu riigi SKT-st.
Turism.
Hinnanguliselt külastas El Salvadori 2014. aastal 1 394 000 rahvusvahelist turisti. Turism andis 2013. aastal El Salvadori SKT-sse 855,5 miljonit USA dollarit. See moodustas 3,5% kogu SKT-st.
Turism toetas 2013. aastal otseselt 80 500 töökohta. See moodustas 3,1% El Salvadori kogu tööhõivest. Samas toetas turism kaudselt 210 000 töökohta, mis moodustas 8,1% El Salvadori kogu tööhõivest.
El Salvadoris on surfiturism Vaikse ookeani suurte lainete tõttu. Enamik Põhja-Ameerika ja Euroopa turiste otsib El Salvadori randu ja ööelu. Lisaks nendele kahele atraktsioonile on El Salvadori turismimaastik pisut erinev teiste Kesk-Ameerika riikide turismimaastikust. Geograafilise suuruse ja linnastumise tõttu pole palju loodusteemalisi turismisihtkohti. Surfamine on loodusturismi sektor, mis on viimastel aastatel populaarsust kogunud, kuna El Salvadori rannad on muutunud üha populaarsemaks.
Surfarid külastavad paljusid randu La Libertadi rannikul ja El Salvadori idapoolses otsas, leidub surfamiskohti, mis pole veel ülerahvastatud. Ameerika Ühendriikide dollari kasutamine Salvadori valuutana ja 4–6-tunnised otselennud enamikust USA linnadest on tegurid, mis meelitavad Ameerika turiste riiki. Salvadori kultuuri linnastumine ja amerikaniseerumine on põhjustanud ka ameerika stiilis kaubanduskeskuste, kaupluste ja restoranide rohkuse kolmes peamises linnapiirkonnas, eriti San Salvadoris.
Infrastruktuur.
Veevarustus ja kanalisatsioon.
Veevarustusele ja kanalisatsioonile juurdepääsu taset on märkimisväärselt parandatud. Põhja-Carolina ülikooli 2015. aastal tehtud uuring nimetas El Salvadori riigiks, kus on saavutatud maailmas suurimat edu veevarustuse ja kanalisatsiooni juurdepääsu parandamisel ning linnade ja maapiirkondade vahelise ebavõrdse vähendamisel. Veevarud on aga tõsiselt reostunud ja suur osa reoveest juhitakse keskkonda ilma puhastuseta.