tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ringrajapaadid

Veemoto ringrajapaadid.
Ringrajapaadid on kõige levinum ja traditsioonilisem veemootorispordi distsipliin, kus võisteldakse suletud poidega tähistatud ringrajal. Sõidud toimuvad tavaliselt vastupäeva (vasakpöörded), kuid suuremates klassides, nagu F1 ja F2, kasutatakse ka parempöördeid.
Ringrajavõistlused on tuntud oma kiiruse, täpsuse ja visuaalse vaatemängulisuse poolest ning kuuluvad Rahvusvahelise Veemoto Liidu (UIM) hallatavate põhiklasside hulka.
Ringrajapaatide tüübid.
UIM-i klassifikatsiooni järgi jagunevad ringrajapaadid järgmistesse põhikategooriatesse, sõltuvalt mootori tüübist ja paadikere konstruktsioonist:
Lisaks eksisteerib hulk eriklasside paate, mida Eestis ei kasutata, kuid mis on populaarsed mujal maailmas, näiteks:
Klassitunnused ja tähistus.
Klassitähised koosnevad tavaliselt paaditüübi lühendist ja mootori töömahust:
Sirgekiirus ja maailmarekordid.
Lisaks ringrajasõidule püstitatakse rekordeid ka sirgekiiruse katsetes, kus mõõdetakse maksimaalset kiirust kindlal distantsil. Need katsed on olulised nii tehnoloogia arenduse kui sportlaste prestiiži seisukohalt.
Eesti veemoto ajalugu.
Eestis peeti esimesed teadaolevad mootorpaadivõistlused 27. juulil 1924 Tartus Emajõel. Tänapäevase veemootorispordi aluseks loetakse 6. aprilli 1950, mil Kalevi Tartu Jahtklubi juurde loodi veemootorispordi sektsioon. Esimesed kiirussõiduvõistlused toimusid 6. juunil 1954, mille peakohtunikuks oli Karl Kivastik. Algusaastate eestvedajaks oli Georg Vanamölder, kes projekteeris esimese paadiklassi ning populariseeris veemotot mitmel pool Eestis. 
1957. aastal peeti esimesed Eesti meistrivõistlused. Järgnevatel aastakümnetel saavutati NSV Liidu meistrivõistlustelt 205 auhinnalist kohta, neist 74 kuldmedalit. Veemoto kogukond kasvas mitmel pool Eestis – Tallinna sportlased liitusid 1958, Pärnu ja Narva võistlejad 1961. Hiljem lisandusid klubid Loksal, Võrus, Viljandis ja Haapsalus.
Eesti sportlased on saavutanud kõrgetasemelisi tulemusi:
Eestis on korraldatud mitmeid rahvusvahelisi tiitlivõistlusi, sealhulgas Euroopa meistrivõistluste etapid klassides O-125, O-250, O-500, OSY-400 ja JT-250, samuti Balti meistrivõistlused.
2024. aastal tehti Eesti veemotos ajalugu, kui pärast pea sajandit kestnud tegevust jõudis esimene eestlane maailma kõrgeimasse ringrajaveemoto sarja F1H2O – selleks sportlaseks oli Stefan Arand. Tema debüüt tähistas Eesti veemotospordi uue ajajärgu algust rahvusvahelisel eliittasemel.
Tänapäeval koordineerib ala tegevusi Eestis Eesti Veemoto Liit (EVL), mis kuulub Rahvusvahelisse Veemoto Liitu (UIM) ning Eesti Olümpiakomiteesse. EVL korraldab Eesti meistrivõistlusi, arendab noorte- ja klubisüsteemi ning esindab Eestit rahvusvahelisel areenil.
Raadio teel juhitavad paadimudelid

Raadio teel juhitavad paadimudelid on sõidukid, mida kasutatakse veemotospordis.
Raadio teel juhitavaid paadimudeleid on mitmesuguseid. Võisteldakse eri kategooriates ja mitut tüüpi võistlustel.
Kestvussõit.
Eesmärk on läbida etteantud aja jooksul võimalikult palju ringe. Eelsõitude kestus 10 minutit, poolfinaal 15 minutit ja finaalsõit kestab 30 minutit. 
Rada on ristkülikukujuline (pikkus 60–100 m ja laius 25–50 m). Tagumisel pikemal sirgel on kasutusel parempööre (raja ristküliku sees. Seega on kokku 5 pöördetähist. Rada ei tohi olla rannale lähemal kui 25 meetrit. Kogu raja ulatuses peab väljapoole jääma 15 m laiune vaba ala. Ringil sõidetakse vastupäeva.
Ühes sõidus võib võistelda on kuni 12 võistlejat, vähim arm on 3. Kui võistlejaid on vähem kui 12, siis eelsõite ei sõideta. Eelsõitude korral on igal võistlejal kolm katset (sõitu).
Võidusõit startidega.
Ühte starti lubatakse korraga kuni 8 võistlejat. Igas stardis sõidetakse 6 ringi. Iga stardi paremad saavad punkte UIM-i punktitabeli alusel. Katkestanud võistleja saab 25 punkti ja mittestartinud punkte ei saa.
Ring tähistatakse kuue poiga, ringi kummaski otsas on kolm poid. Ristküliku määratlevad neli poid asetatakse rajale nii, et pikem külg on 100 m ja lühem 20 m. Ristküliku otsa asetatakse kolmas pöördepoi nii, et see satub 10 m raadiusega ringile ristkülikust väljaspool. Vaba ruum väljaspool ringi peab olema vähemalt 40 meetrit, stardikaldast 20 meetrit. Ringil sõidetakse päripäeva. 
Kvalifikatsioonisõite peab võistlejal olema vähemalt kolm. Finaalsõidus on minimaalselt kolm starti. Kui võistlejaid on vähem kui 8, siis eelsõite ei sõideta.
Jett

Jett ehk vesiturbiinsõiduk on statsionaarmootoriga, jugakäituriga (vesiturbiiniga) istudes, põlvili või seistes juhtrauast juhitav ja kuni 4 meetri pikkune kokpitita veesõiduk, mis ei sarnane ehituselt mootorpaadiga.
Kirjeldus ja kasutus.
Jett on lihtne aga kiire veesõiduk, mis võtab tavaliselt peale 1–3 inimest. Jetil on madalad pardad ja mootorrattaga sarnanevad kindlad istekohad ahtrikonsoolil või seismiskoht väiksemal ahtriplatvormil-tekil. Sõidupiirkonna poolest on Jett on üldiselt võrreldav D-kategooria väikelaevaga. 
Jetijuhi tunnistust saab taotleda isik, kes on sooritanud sellekohase teooriaeksami ja on vähemalt 15 aastat vana. Jetijuhi tunnistuse taotlemiseks vajaliku ettevalmistuse, sealhulgas praktilised oskused võib omandada iseseisvalt, aga ka Veeteede Ameti tunnustatud kursustel. Jetijuhi tunnistuse taotlemiseks on vaja sooritada teooriaeksam, mille viib läbi koolituskursuste korraldaja.
Jetiga sõitjad on sõidu ajal kohustatud kandma kehakaalule vastava kandevõimega päästevesti või ohutusvesti.
Jetiga võisteldakse rajasõidus, kestvussõidus, vigursõidus, slaalomis ja muudes sellistes võistlusvormides.
Rahvusvaheline Veemoto Liit

Rahvusvahelise Veemoto Liit (prantsuse "Union Internationale Motonautique" – UIM) on 1972. aastast Monacos asuva peakorteriga spordialaliit, mis korraldab rahvusvahelist veemotosporditegevust.
Ajalugu.
Liidu ajalugu ulatub 19. sajandisse, mil tekkisid esimesed rahvuslikud veemotoliidud. Inglismaal eksisteeris juba pikka aega Mootorlaevastiku Assotsiatsioon MMA ("Marine Motoring Association"), mis organiseeris Suurbritannias ja Põhja-Iirimaal võistlusi ning registreeris rekordeid. 1912. aastal loodi USA-s APBA ("American Power Boat Association"), millest sai maailma juhtiv veemotoliit, mille väga põhjalikud reeglid olid aluseks paljude teiste riikide reegliraamatute koostamisel. Mõnedel andmetel loetakse APBA sünniajaks aastat 1903. Itaalia väga tugev veemotoliit FIM ("Federazione Italiana Motonautica") loodi 1923. ja sakslaste autoliit ADAC ("Allgemeine Deutsche Automobil-Club") 1903. aastal.
1902. aastal loodi Londonis Rahvusvaheline Mootorjahtide Liit ("International Motor Yachting Union"). Kulus veel 20 aastat, enne kui sellest liidust sai arvestatav suuri rahvusvahelisi võistlusi korraldav ja rekordeid kinnitav organisatsioon. Liidu sünniajaks loetakse 1922. aastat mil peakorter kolis Belgiasse. 1946. aastal muutis liit oma nimeks UIM., kuhu igast riigist kuulub üks rahvuslik organisatsioon. Seega on tegelikult tegemist liitude liiduga. 1972. aastal kolis UIM-i peakorter Monacosse.
Tegevus.
UIM avaldab igal aastal aastaraamatu ja reegliraamatud. UIM-i ametlikud töökeeled on prantsuse ja inglise keel. Tegevust juhib keskkomitee, mille valib peaassamblee. Keskkomitee tööd juhib president ja sinna võib kuuluda igast riigist vaid üks esindaja (minimaalselt viis liiget, praktiliselt aga 12). UIM-il on mitu komisjoni:
Eesti.
Eesti Veemoto Liit võeti UIM-i vaatlejaliikmeks 1992. aastal. Nüüd on Eesti Veemoto Liit UIM-i täieõiguslik liige. Eesti esindajana on Vahur Joala olnud UIM-i spordikomitee (COMINSPORT) liige aastast 2012 ja keskkonnakaitse töörühma liige aastast 2011. Ta on ka Hydro Working Groupi liige ning paadiklasside F-125 ja F-250 sportlaste esindaja spordiliidus UIM.
Jaan Kraav

Jaan Kraav (12. juuli 1898 Vana-Antsla vald – 26. september 2000 Tallinn) oli eesti agronoom ja pikaealine eestlane.
Ta töötas agronoomi ja põllumajandusinsenerina Lõuna-Eestis. Jaan Kraav oli ühtlasi vanim EÜSi vilistlane.
Dylan Thomas

Dylan Marlais Thomas (27. oktoober 1914 Swansea – 9. november 1953 New York) oli Walesi luuletaja. Lisaks luulele kirjutas ta ka lühilugusid ning filmi- ja raadiostsenaariume.
Tema elust on inspireeritud film "Armastuse piir" (2008), kus teda mängis Matthew Rhys.
Eduard Ilves

Eduard-Aleksander Ilves (29. jaanuar 1899 – 26. aprill 2003) oli Eesti vabadusvõitleja ja pikaealine.
Aarno Pärna

Aarno Petermann Pärna (ka Aarno Pärna) (7. oktoober 1899 Pärnumaa – 15. detsember 2004 Indianapolis) oli Vabadussõja veteran ja pikaealine. 
Ta võttis Vabadussõjast osa 9. polgu kuulipildujaroodus, võideldes nii Landeswehri vastu kui ka Narva rindel.
USA-sse emigreerus Pärna 1949. aastal. 
2001. aastal (veebruaris) anti Aarno Pärnale Kotkaristi III klassi mõõkadega teenetemärk.
Voldemar Tilk

Voldemar Georg Tilk (23. detsember 1897 Kuressaare – 26. mai 2002 Vancouver, Kanada) oli Vabadussõja veteran.
Töökohad.
Aastal 1944 põgenes Voldemar Tilk Rootsi, hiljem Kanadasse.
Heinrich von Hannöver

Heinrich von Hannöver (ka "Hanover") oli Liivi ordu liige, Riia ja Lihula komtuur 14. sajandil.
Heinrich pärines tõenäoliselt Bremenist, kus Hannöveri suguvõsa liikmed olid jõudnud ka linnarae hulka. Tema täpne põlvnemine pole siiski teada. 1338. aastal on teda mainitud Riia, 1347 aga Lihula komtuurina.
Reimar Hahn

Reimar Hahn (ka "Reymar Hane") oli Liivi ordumeister aastatel 1324–1328.
Hahn pärines Mecklenburgist ja tema sugulased olid Taani vasallid. Mõned tema sugulased rändasid 1318. aastal Põhja-Eestisse ja seetõttu olid ka Hahnil seal tihedad sidemed. Kuid ta oli Liivi ordusse astunud juba varem: 1310. aastal oli ta Kuldīga komtuur ja 1314–1316 Paide komtuur, 1323. aastal aga Võnnu komtuur. See järel valiti ta ordumeistriks, kuid juba nelja aasta pärast palusid Liivi orduvennad ta viletsa tervise pärast ordumeistri kohalt vabastada. Tema edasine saatus on teadmata.
Jodokus von der Recke

Jodokus von Recke (ka "Jost" või "Jobst") oli Tartu piiskop aastatel 1543–1551/1553.
Jodokus oli Liivimaa ordu maameistri Johann von der Recke vend või nõbu, ta pärines Mindeni piiskopkonnast Saksamaal. 1543–1544 oli Jodokus Tartu toomkapiitli praost ja 1543. aasta alguses nimetas piiskop Johannes Bey teda oma koadjuutoriks. 1543. aasta mais sai Jodokus Tartu piiskopiks, paavsti kinnituse sai ta 1544. aastal.
Jodokus oli protestantlike sümpaatiatega ning ei varjanud seda ka piiskopiks saamise järel. Seetõttu tekkisid tal peagi vastuolud katoliiklikult meelestatud Tartu toomkapiitliga, pealegi olevat ta eluviis olnud piiskopile kohatu. 1551. aasta aprillis Tartust Saksamaale, tuues põhjuseks vastuolud oma seisustega, ehkki on ka arvatud, et tegelikuks põhjuseks võis olla hirm Venemaa rünnaku ees. Jodokuse asemel valiti 1552. aasta oktoobris uueks piiskopiks Kärkna abt Hermann II Wesel. Jodokus keeldus esialgu piiskopikohast loobumast, kuid 1553. aasta oktoobris nõustus ta sellega viimaks, vastav leping sõlmiti Jodokuse ja Hermanni esindajate vahel Horneckis. Jodokusel oli kavatsus saada ka Münsteri piiskopiks, kuid tema asemel valiti piiskopiks tulevase Liivimaa ordumeistri Gotthard Kettleri vanem vend Wilhelm. Seejärel abiellus Jodokus Johanna von der Heideniga ning hakkas protestantlikuks jutlustajaks, öeldes sellega lõplikult lahti katoliiklusest.
Anna Reinok

Anna Reinok (sünninimi Vahter; 13. veebruar (vkj)/ 25. veebruar 1880 Viljandi – veebruar 1988 Sürgavere) oli Eesti pikaealine.
Anna Kivisaar

Anna Kivisaar (18. september 1902 Lõimetsa – 12. november 2007) oli Lääne maakonna vanim elanik.
Ta sündis Adavere lähedal Lõimetsa külas Õnne talus.
Ta laulatati 1922. aastal Pilistvere kirikus. Kivisaarel sündis üheksa last: kaks poega ja seitse tütart. Kaks neist surid enne ema.
Ta töötas pikka aega aednikuna.
Alates 1970. aastast elas ta Haapsalus tütar Anne Valmeti juures.
Johann von Mengede

Johann von Mengede, teise nimega Osthof (ka "Mengden"; enne 1421 – pärast 1469) oli Liivi ordumeister aastatel 1450–1469.
Johanni vanemad olid Vestfaalis Osthofi, Stypelinghofi ja Greveli juures asunud Ellinghauseni mõisnik Johann von Mengede-Osthof ja Grete. Ta sündis Osthofis Dortmundi lähedal. 1421. aastal on teda märgitud ilmikuna Vestfaalis, seejärel oli ta tõenäoliselt Saksa ordu liige ja võitles Poola kuningriigi ülemvõimu vastu Preisimaal.
Aastatel 1439–1442 oli ta Liivimaa ordu Karksi foogt, seejärel kuni 1450. aastani ordu Tallinna komtuur. Mengede valiti pärast Liivi ordumeister Heidenreich Vincke von Overbergi surma, Vestfaali "partei" poolt ordumeistriks (1450–1469) ja Saksa ordu kõrgmeister pidi seda tunnustama. 
Hiljem toetas Mengede Saksa ordu kõrgmeister Ludwig von Erlingshauseni poliitikat, kuid ei sekkunud otseselt Poola-Preisi konflikti. 1452. aastal sõlmis ta Riia peapiiskopiga Kirchholmi lepingu, millega Riia linna üle kehtestati Liivi ordu ja Riia peapiiskopi ühisvalitsus ja lõpetati nii poolteist sajandit kestnud konflikt Riia linna õigusliku kuuluvuse üle.
Orlando Engelaar

Orlando Engelaar (sündinud 24. augustil 1979 Rotterdamis) on Hollandi endine jalgpallur, poolkaitsja.
Ta on esindanud Hollandit koondisemängudes neljateistkümnel korral.
August Turp

August Turp (23. märts/4. aprill 1887 Aidu vald (Paistu kihelkond) – 4. juuni 1993 Kurtna) oli Eesti õpetaja ja pikaealine.
1909. aastal asus August Turp elama Tartumaale, kus töötas Tõravere koolmeistri ja koolijuhina 40 aastat.
1925. aastal sooritas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis keskkooli lõpueksamid, olles läbinud enne Tartu õhtukooli juures kolmed suvekursused. Tõraveres laste õpetamise kõrvalt lõpetas ta 1932. aastal Tartu Ülikooli pedagoogika ja filosoofia teaduskonna kõrgema astme "laudatur"'i ulatuses, rahvaluule ja etnograafia "approbatur"'i ulatuses, kinnitas rektor Johan Kõpp oma allkirjaga lõpudiplomil. Kuulus korporatsiooni Rotalia. 
1949. aastal viidi August Turp käsukorras üle õpetajaks Elva Keskkooli, kus ta õpetas ajalugu, psühholoogiat, loogikat, saksa, inglise ja ladina keelt. Õpetajatööd jätkas ta ka pensionieas kuni 75 aasta vanuseni, õpetades Rõhu koolis matemaatikat, anatoomiat ja keemiat, Ranna koolis vene ja eesti keelt ning Kallastel saksa keelt.
August Turp osales 102-aastaselt Balti ketis ja oli väidetavalt selle vanim osaleja.
Fernando Meira

Fernando José da Silva Freitas Meira, tuntud kui Fernando Meira (sündinud 5. juunil 1978 Guimarães) on Portugali endine jalgpallur, kaitsja ja kaitsev poolkaitsja.
Ta mängis Portugali koondises 54 korda ja lõi kaks väravat.
Heidenreich Vincke von Overberg

Heidenreich Vincke von Overberg (ka "Heinrich"; surnud 29. juunil 1450) oli Liivi ordumeister 1438/1439–1450.
Vincke pärines Kameni lähedalt Vestfaalist. Ta oli 1427/1430–1432 Lihula komtuur, seejärel kuni 1434 Kuldīga komtuur, seejärel tagandati ta aga kõrgematest orduametitest tõenäoliselt maiskondade konflikti tõttu. 1435–1436 ja 1437–1438 oli ta Võnnu foogt ja valiti seejärel Vestfaali "partei" poolt ordumeistriks. 
Vickele vastandus aga Reinimaalaste "partei", kes valis ordumeistriks Järva foogti Heinrich von Notlebeni. Kõrgmeister Paul von Rusdorf toetas viimast, kuid Liivimaa-siseselt kaldus ülekaal peagi Vincke kasuks. 1439. aastal kinnitati ta Liivimaal ordumeistriks, teda toetas ka Saksa meister. Notleben loobus vabatahtlikult ordumeistriks konkureerimast ja sai 1441. või 1442. aastal maamarssaliks. Kõrgmeister kinnitas Vincke küll ametisse alles 1441. aastal, kui selleks sai Konrad von Erlingshausen. 
Vincke suri loomulikku surma.
Hobukaan

Hobukaan ehk püdal ("Haemopis sanguisuga") on magevees elav kaan.
Välimus.
Hobukaani keha on lihaseline ja usjas, selg must, pruunika varjundiga, vahel tumedate laikudega. Kõht on hall või rohekashall, harva külgedel kollakad vöödid. Keha algab ja lõpeb iminapaga.
Täiskasvanud isendid on keskmiselt 10–12 cm pikkused, vahel isegi suuremad.
Elupaik ja levik.
Asustab kõikvõimalikke mageveekogusid, ka ajutisi. Järvedes ja jõgedes liigub kaldavees, peitudes kivide alla. Ohtralt levinud kõikjal Eestis.
Toitumine.
Hobukaan ei suuda oma kolmele lõuapaarile vaatamata läbi hammustada inimese nahka, hobuse nahast rääkimata. Hobukaan jahib kõikvõimalikke väheldasi selgrootuid, ka teisi kaane, ning konnakulleseid ja kalamaime. Vahel roomab ta kaldale vihmausse püüdma. Saagi neelab tervelt või mõnikord ka tükkidena.
Paljunemine.
Juulis–augustis matab emane kaan oma paarisentimeetrise munakookoni kaldapinnasesse, veidi veepiirist kõrgemale. Kuu aja pärast koorub sellest 15 sõrmeotsapikkust kaanihakatist.
Aurora Voites

Linda Aurora Voites (sünninimi Jakobson; 25. aprill 1903 – märts 2005) oli Eesti pikaealine. 
Ta oli keelte- ja kunstiõpetaja.
Anna Markus

Anna Markus (kuni 1899 Anna Saar; 18. detsember 1874 Lahmuse – 7. detsember 1955 Türi) oli eesti näitleja.
Anna Markus õppis 1887–1893 Paide saksa tütarlastekoolis. 
Töötas näitlejana 1896–1899 Paides, seejärel 1900–1906 Estonias, 1907–1916 ja 1925–1928 Vanemuises, 1916–1918 Pandorini seltsi teatritrupis ja Tallinna Tööliste Teatris, 1918–1925 Eesti Draamateatris, alates 1928 pensionär Pärnus. 
Küüditati 25. märtsil 1949 Siberisse, naasis Eestisse 1955, aga suri samal aastal.
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1899–1931 abielus näitleja, tõlkija ja teatri majandusjuhi Jüri Markusega. Nende tütar oli kunstiajaloolane Elsbet Parek, kelle üks tütar on vabadusvõitleja Lagle Parek ja teise tütre, Eva-Marju poeg on samuti vabadusvõitleja Heiki Ahonen.
Tähesaju City

Tähesaju City on Tallinnas Lasnamäel asuv kaubanduskompleks, kuhu kuulub palju kaubandushooneid. 
Tähesaju City on saanud nime meteoriidikillu kukkumise jälje järgi, mis piirkonnas avastati ning mille järgi on kaubandus- ja meelelahutuskompleksi läbiv tänav nimetatud Tähesaju teeks. 
Kui Tähesaju City valmib, võib seal olla enam kui 100 000 m² kvaliteetset kaubanduspinda, esialgu on kaubanduspinda 70 000 m².
ETV2

ETV2 on Eesti Rahvusringhäälingu ainult digitaalselt leviv telekanal, mis alustas saadete edastamist 8. augustil 2008. Saadete edastuse formaat on MPEG-4 AVC ja kuvamisformaat 16:9.
Sõjavägi

Sõjavägi (kaitsevägi, sõjajõud, relvajõud, harvem armee) on enamasti riiklikult korraldatud relvastatud organisatsioon, mille põhieesmärgiks on olla sõjaliseks toeks riigi julgeoleku-, välis- ja kaitsepoliitikale ning sealhulgas kaitsta riigi territoriaalset terviklikkust võimalike rünnete vastu. 
Üldist.
Sõjavägede doktriinid, struktuurid ja vahendid on sageli riigiti erinevad, tulenedes riigi sõjalistest traditsioonidest, ressurssidest, poliitikast, liitlassuhetest, ühiskonna või kultuuri iseärasustest jms. 
Sõjaväe tagatav riigi kaitse võib realiseeruda nii aktiivse sõjategevuse kui ka sõja ärahoidmisega heidutamise teel.
Koosseis.
Sõjaväes tegevteenistuses olevat isikut nimetatakse üldistavalt sõjaväelaseks. 
Sõjaväel on oma juhtkond ja juhtimisorganid ehk staabid.
Sõjavägi koosneb, olenevalt struktuurist, erinevatest väeliikidest (põhiväeliikidest), põhiosas: 
Väeliigid omakorda koosnevad allüksustest, üksustest, väekoondistest ning kõrgema juhtimise (staabid) ja logistika ning muu toetuse organitest. 
Mõnes riigis alluvad sõjaväele ka mitmesugused sõjaväestatud eriorganisatsioonid, nagu piirivalve või rahvuskaart.
Eestis.
Eestis nimetatakse sõjaväge tänapäeval poliitilisel eesmärgil ametlikult kaitseväeks. Enne 1940. aastal alanud okupatsioone on nimetatud ka sõjaväeks. Tegelikus ülesehituses ja väljaõppes pole nimetustes "sõjavägi" või "kaitsevägi" erinevust.
Maastikuökoloogia

Maastikuökoloogia ehk geoökoloogia on ökoloogia ja geograafia piiriteadus, mis uurib, kuidas maastikuüksuste sisesed ja vahelised ökosüsteemid eeskätt neis elavaid kooslusi arvesse võttes mõjutavad (mingi) maastiku aine- ja energiavoogusid. 
Maastikuökoloogia on oma olemuselt pigem rakenduslik ja holistlik.
Eesti tuntud maastikuökolooge on Ülo Mander.
Kõdu

Kõdu on taimejäänuste ja muu orgaanilise materjali muundumisel ja lagundamisel tekkinud saadus, mis ei ole veel täielikult mullaks muutunud. 
Maapinna lähedusse kõdukihi alla moodustub huumus.
Veepall 2008. aasta suveolümpiamängudel

Veepall 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 10.–24. augustini. Võistlused toimusid nii meeste, kui naiste arvestuses. Meeskondi osales 12 ja naiskondi 8. Kõik veepallikohtumised toimusid Yingdongi Natatoriumis.
Võistluste formaat.
Olümpiamängudel selgitasid mehed medalivõitjad 12 ja naised 8 võistkonna osavõtul, kus igas võistkonnas oli 13 mängijat. Meeskonnad jagunesid kahte alagruppi, mõlema alagrupi võitjad pääsesid otse poolfinaali. Teiseks ja kolmandaks tulnud meeskonnad selgitasid omavahelisel turniiril ülejäänud kaks poolfinalisti. Täpselt sama süsteemi kasutati ka naiskondade vahel. Naistel oli kaks neljaliikmelist alagruppi.
Tulemused.
Mehed.
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid:
Naised.
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
Laialehised metsad

Laialehised metsad on metsad, kus puurindes valitsevad suhteliselt suurte lehtedega puud. Laialehisteks puudeks võib lugeda näiteks pärna, vahtrat, saart, tamme, jalakat jmt.
Sõltuvalt loodusvööndite klassifikatsioonist eristatakse parasvöötmes mõnikord laialehiste metsade vööndit, teinekord moodustatakse aga vöönd laialehiste ja segametsade kokkuarvestamisel (laialehiste ja segametsade vöönd).
Laialehiste metsade "vastandiks" on okasmetsad, ning kindla puuenamuseta metsi nimetatakse segametsadeks.
Okasmets

Okasmets on okaspuuenamusega mets. Enamasti domineerivad seal Euroopas kuused ja männid, Lääne-Siberis nulud ja seedermännid, Ida-Siberis ja Venemaa Kaug-Idas lehised, Põhja-Ameerikas kuused ja lehised.
Okasmetsade suurim osa paikneb karmi kliimaga piirkondades (taiga Euraasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas), mägedes (Põhja- ja Kesk-Euroopa, Jaapani saared, Vaikse ookeani rannikumäestikud Põhja-Ameerikas)
Troopilistes piirkondades saab kohtuda männimetsi ilmeliselt Eesti omaga sarnaseid, aga seal kasvavad muud männiliigid: kariibimänd, "Pinus tropicalis", "Pinus occidentalis" jt. Lõuna-Ameerika okasmetsades kasvab araukaaria.
Triatlon 2008. aasta suveolümpiamängudel

Triatlon 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 18. ja 19. augustil. Võistlused toimusid nii meestele kui naistele. Triatlon koosnes 1500 m ujumisest, 40 km jalgrattasõidust ja 10 km jooksust. Nii meeste kui ka naiste arvestuses läks võistlema 55 sportlast.
Tulemused.
Mehed.
&lt;br&gt;Finaal: 18. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 55
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 50
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Hamich Carter, Uus-Meremaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Final
Naised.
&lt;br&gt;Finaal: 19. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 55
&lt;br&gt;Lõpetajaid: 45
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Kate Allen, Austria
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Holistiline

Holistiline on mõiste ökoloogiast, mille all peetakse silmas teadusharusid (valdkondi jt), mille eesmärk on mõista ökosüsteemi kui tervikut, mitte aga nii väga süüvida selle (ökosüsteemi) üksikutesse komponentidesse.
Holistilise olemusega teadusharu on näiteks maastikuökoloogia.
Vettehüpped 2008. aasta suveolümpiamängudel

Vettehüpped 2008. aasta suveolümpiamängudel toimusid 10.–23. augustini Pekingi Riiklikus Veekeskuses. Võistlustel osales 136 sportlast 27 riigist ja välja jagati 8 komplekti medaleid.
Tulemused.
Mehed.
Hoolauahüpped.
&lt;br&gt;Finaal: 19. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 29
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Bo Peng, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Hoolaua paarishüpped.
&lt;br&gt;Finaal: 13. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 8 paari
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Nikolaos Siranidis / Thomas Bimis, Kreeka
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Tornihüpped.
&lt;br&gt;Finaal: 23. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Jia Hu, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Torni paarishüpped.
&lt;br&gt;Finaal: 11. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 12 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Liand Tian / Jinghui Yang, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Naised.
Hoolauahüpped.
&lt;br&gt;Finaal: 17. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Guo Jingjin, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Hoolaua paarishüpped.
&lt;br&gt;Finaal: 10. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 8 paari
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Wu Minxia / Guo Jingjing, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Tornihüpped.
&lt;br&gt;Finaal: 21. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 29
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Chantelle Newbery, Austraalia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Torni paarishüpped.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 8 paari
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Lishi Lao / Ting Li, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Laskmine 2008. aasta suveolümpiamängudel

Laskmine 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 9.–17. augustini. Osales 390 laskurit 100 riigist ja välja jagati 15 komplekti medaleid.
Tulemused laskmises.
Mehed.
Väikepüss lamades, 50 m.
&lt;br&gt;Finaal: 15. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 56
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: 703,3 Matthew Emmons, USA
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Väikepüssi standard 3x40, 50 m.
&lt;br&gt;Finaal: 17. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 50
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Jia Zhanbo, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Õhupüss, 10 m.
&lt;br&gt;Finaal: 11. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 51
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: 702,7 Zhu Qinan, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Vabapüstol, 50 m.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 45
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: 663,3 Mihhail Nestrujev, Venemaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Olümpiakiirlaskmine, 25 m.
&lt;br&gt;Finaal: 16. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 19
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Ralf Schumann, Saksamaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Õhupüstol, 10 m.
&lt;br&gt;Finaal: 9. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 48
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: 690,0 Yifu Wang, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naised.
Väikepüssi standard 3x20, 50 m.
&lt;br&gt;Finaal: 14. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 43
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: 688,4 Ljubov Galkina, Venemaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Õhupüss, 10 m.
&lt;br&gt;Finaal: 9. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 47
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: 502,0 Du Li, Hiina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Väikepüstol, 25 m.
&lt;br&gt;Finaal: 13. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 41
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: 688,2 Maria Grozdeva, Bulgaaria
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Õhupüstol, 10 m.
&lt;br&gt;Finaal: 10. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 44
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: 483,3 Olena Kostevitš, Ukraina
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Tulemused jahilaskmises.
Mehed.
Kaevikrada.
&lt;br&gt;Finaal: 10. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 35
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Aleksei Alipov, Venemaa
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Kaevikraja paarismärgid.
&lt;br&gt;Finaal: 12. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 19
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Ahmed Almaktoum, Araabia Ühendemiraadid
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Kaarrada.
&lt;br&gt;Finaal: 16. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 41
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Andrea Benelli, Itaalia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Naised.
Kaevikrada.
&lt;br&gt;Finaal: 11. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 20
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Suzanne Balogh, Austraalia
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Kaarrada.
&lt;br&gt;Finaal: 14. august
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 19
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Diana Igaly, Ungari
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Ivan Klasnić

Ivan Klasnić (sündinud 29. jaanuaril 1980 Hamburgis) on Horvaatia endine jalgpallur. 
Ta on esindanud Horvaatiat koondisemängudes 41 korral, lüües 12 väravat.
Hooajal 2003–2004 tuli ta Bremeni Werderi koosseisus Saksamaa meistriks ja võitis DFB-Pokali.
Enne karjääri lõpetamist mängis Klasnić Bundesliga klubis 1. FSV Mainz 05.
2007. aastal tehti talle neerusiirdamine.
Suitsusaun

Suitsusaun on traditsiooniline saun, mille kütmisel tekkivaid suitsugaase ei juhita küttekoldest korstna kaudu ruumist välja.
Kütmine ja kasutamine.
Kerisekivid on küttekolde kohal, leegid kuumutavad kive ja suits tõuseb otse läbi kerise ümbritsevasse ruumi. Osa suitsust võidakse saunaruumist õhuavade või luukide kaudu välja päästa.
Suitsusauna kütmine võtab tavapärase tänapäeva saunaga võrreldes kauem aega, sest kogu vajaminev soojus tuleb ühe kütmisega kerisekividesse talletada. Suits aetakse enne saunaminekut leiliruumist välja ning saunaskäigu ajal enam juurde kütta ei saa. Keris peab olema suhteliselt suur, et kividesse saaks piisavalt kuumust salvestuda.
Suitsusauna laval istudes on targem seljaga mitte vastu seina nõjatuda, sest nii seinad mingist kõrgusest alates kui ka lagi koguvad aja jooksul enda külge paksu kihi tahma.
Tänapäeval on suitsusaun praktilistel kaalutlustel peaaegu välja surnud, kuid muu hulgas nii Eestis kui ka Soomes leidub siiani inimesi, kes suitsusauna ainsaks õigeks saunaks peavad. Soomes tegutseb ka rahvusvaheline suitsusaunaklubi, kes testib uute liikmete saunu ja korraldab suitsusaunakongresse. Eestis saab suitsusaunaelamust kogeda muu hulgas mitmes turismitalus.
Märtsis 2013 esitas Eesti võrokeste suitsusaunakombestiku UNESCO vaimse pärandi esindusnimekirja. Taotluse koostas Võrumaa vabatahtlik suitsusauna koostöökogu. Novembris 2014 kanti Võromaa suitsusaunakombestik UNESCO nimekirja.
Mamma Mia!

"Mamma Mia!" on 2008. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia muusikafilm, mille lavastas Phyllida Lloyd. Linateos põhineb samanimelisel muusikalil.
À la carte

À la carte ('[toidu]kaardi järgi') on restoranides toitude tellimine eraldi, valides menüüst. 
Restoranidele toob see võrreldes etteantud toitudega ("table d'hôte") suuremat kulu ning raskusi planeerimisel.
Kujundujumine 2008. aasta suveolümpiamängudel

Kujundujumine 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 18.–23. augustini Pekingi Riiklikus Veekeskuses, kus osales 96 naissportlast 24 riigist ja välja jagati 2 komplekti medaleid
Võistlusalad.
Paare osales kokku 16 ja rühmaharjutuses osales 8 naiskonda, kuhu kuulus 9 sportlast. Rühmaharjutuses lubati võistlema 8 sportlast.
Tulemused.
Duetid.
 
&lt;br&gt;Finaal: 20. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 24
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Anastassia Davõdova - Anastassia Jermakova, Venemaa 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Rühmaharjutus.
 
&lt;br&gt;Finaal: 23. august 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 8 võistkonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2004: Venemaa 
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused: Finaal
Tallinna sadamate loend

"Siin on loetletud Tallinna piires asuvad sadamad läänest ida poole.
Adolf Johann

Adolf Johann I, Stegeborgi ja Pfalz-Zweibrücken-Kleeburgi hertsog, Reini pfaltskrahv, (rootsipäraselt Adolf Johan; (11. oktoober 1629 Stegeborgi loss – 14. oktoober 1689 Stegeborgi loss) oli Rootsi riigimarssal.
Tema vanemad olid Zweibrückeni pfaltskrahv Johann Kasimir ja Rootsi kuninga Karl IX tütar Katarina Vasa. Rootsi kuningas Karl X Gustav oli tema vend. 
Karl X Gustavi Poola sõjas viis ta Kłecko lahingus 1656 Rootsi väed võidule. Pärast kuninga lahkumist Preisist Taanisse 1657 nimetati Adolf Johan Preisis paiknevate vägede kindraliks, mis tekitas tüli. Väed ei olnud tema otsustega rahul ja ka kuningas ei kiitnud neid heaks. Aastal 1659 Adolf Johan lahkus. 
Kui vend, Karl X Gustav Riksdagi istungi ajal Göteborgis 1660 äkki suri, leiti, et Adolf Johan peaks moodustama koos kuninganna Hedvig Eleonoraga eestkostevalitsuse. Kohe pärast kuninga surma 13. veebruaril otsustati, et Göteborgi väravad suletakse. Adolf Johan laskis kutsuda Göteborgi komandandi Karl Sjöbladi ning käskis tal võtmed üle anda. Kui too keeldus, tahtes kõigepealt rääkida kuninganna ja nõukoguga, tõmbas Sjöblad mõõga välja. Sjöblad tegi sedasama, mille peale hertsog rahunes. 
1. märtsil 1660 protokolliti varasem Riksdagi otsus ning nüüd tunnistati Rootsi kroonprints Karl Rootsi kuningaks ning hertsog Adolf Johan jäeti eestkostevalitsusest välja. Pärast seda talle enam avalikke ülesandeid ei antud. 
Isiklikku.
Adolf Johanni õed-vennad olid:
Oksana Jakovleva

Oksana Jakovleva (sündinud 6. oktoobril 1980 Dubrovkas) on Ukraina laskesuusataja. MM-hõbemedal (2003 ja 2008) 4x6 km teatesuusatamises.
Isiklikku.
Oksana Jakovleva on 163 cm pikk ja kaalub 58 kg.
Aa kirik

Aa kirik on kirik Taanis Bornholmi saarel Aakirkebys. Geograafilised koordinaadid on 55°4'14" N, 14°55'9" E. 
See ehitati umbes 1150 romaani stiilis rohelisest lubjakivist ja Siluri lubjast. 
Kantsel ja altarimaal pärinevad renessansiajast. 
Seal on meister Sigrati ristimisvaagen pudedast liivakivist. Sellel on pilte ja salme 13. sajandist. 
Kirikul on kaks torni.
Aa kogudus kuulub Kopenhaageni piiskopkonna Bornholmi praostkonna Aakeri pastoraadi Aakeri kihelkonda.
Aakenustunturi

Aakenustunturi on umbes 565 m kõrgune mitmetipuline kvartsiitmägi Soomes Kittilä valla lõunaosas Ounaselkäs Yllästunturi lähedal 50 km kaugusel Rootsi (Norrbotteni lääni) piirist. Geograafilised koordinaadid on 
67°41'30" N, 24°27'56" E. 
Detsembrist 2004 kuulub ta Pallas-Yllästunturi rahvusparki. 
Teise maailmasõja ajal 24. veebruaril 1943 tulistati alla ja kukkus Aakenustunturile Luftwaffe transpordilennuk Junkers Ju 52. Selle osi on praegugi näha.
Triin Tael

Triin Tael (sündinud 15. augustil 1973) on eesti tõlkija.
Ta on lõpetanud 1996. aastal Tartu Ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal "cum laude".
Kirgas unenägu

 
Kirgas unenägu ehk teadvusel uni (inglise keeles "lucid dream") on unenägu, mille nägija on teadlik sellest, et ta näeb und ja saab selle käiku mõjutada. Tavaliselt nähakse seda une REM-faasis. 
Kirkas unenäos saab inimene kontrollida unes toimuvate sündmuste käiku ja tal on võimalik teha asju, mis ärkveloleku ajal oleksid talle füüsiliselt võimatud. Kirgas unenägu võib tunduda vägagi reaalne ja elav olenevalt inimese eneseteadvuse tasandist unenäo jooksul.
Kirgas unenägu võib alata mitmel viisil. Esimene on inglise keeles "dream-initiated lucid dream" (DILD), mis algab nagu tavaline unenägu ja mille käigus saab und nägev isik mingil hetkel aru, et tegu on unenäoga ning hakkab unenäomaailma eeliseid järele proovima. Teine viis on inglise keeles "wake-initiated lucid dream" (WILD), mille puhul unenägija inimene jõuab unefaasi otse ärkvel oleku faasist, ilma, et teadvusel olek katkeks. Neid kirka unenäo nägemise (nendeni jõudmise) viise on veel.
Kirgaste unenägude nägemist on teaduslikult uuritud ja nende olemasolu on tõestatud. Teadlased, nagu Allan Hobson on neurofüsioloogilise lähenemisega unenäole aidanud avada kirka unenäo tagamaid.
Teaduslik minevik.
Esimene teadaolev raamat, mis viitab kirgastele unenägudele ja nende teaduslikule potentsiaalile, oli 1968. aastal avaldatud Celia Greeni teos "Kirkad unenäod". See andis ülevaate varasemast kirjandusest ja tema enda uuringute käigus avastatust. Green analüüsis selliste unenägude karakteristikat ja jõudis järeldusele, et need on uus kogemuste kategooria, mis on üsna kaugel tavalisest unenäost. Ta ennustas, et need võivad olla seotud REM-unega. Green oli esimene, kes viis kirkad unenäod kokku nn võltsärkamise fenomeniga.
Filosoof Norman Malcolmi 1959. aastal avaldatud tekst "Dreaming" vaidles unenägude aruande täpsuse kontrollimise võimalusele vastu. Arusaam, et silma liikumine unenägudes mõjutas und nägeva inimese füüsilisi silmi, lõi siiski võimaluse tõestada, et tegusid, mis on magaja elu jooksul aset leidnud, oleks võimalik uuesti esile kutsuda ja läbi elada kirkas unenäos. Esimese tõestuse selle kohta esitas 1970. aastate lõpus Briti parapsühholoog Keith Hearne. Vabatahtlik nimega Alan Worsley kasutas silma liikumist, et anda märku "kirkuse" olemasolust, mis talletati polüsomnograafiga (polüsomnograafia või PSG on mitmeparameetriline test, mida kasutatakse une õppimisel. Testi tulemust kutsutakse polüsomnogrammiks (&lt; kr "poly" – 'palju', lad "somnus"– 'uni', kr "graphein" –'kirjutama').)
Hearne'i tulemusi ei levitatud väga laialt. Esimese artikli avaldas paar aastat hiljem Stanfordi ülikoolis Stephen LaBerge, kes iseseisvalt leiutas sarnase tehnoloogia oma doktoriõpingute käigus.
1980. aastate jooksul levis kirgaste unenägude uurimine laiemalt. Teadusuuringud kinnitasid, et kirgaste unenägude nägijad on suutelised uurijatele demonstreerima, et nad on oma une käigus täiesti ärkvel (kasutades silma liigutamise signaali).
Securitate

Securitate (ametliku nimega "Departamentul Securității Statului") oli kommunistliku Rumeenia julgeolekuteenistus. Securitate asutati 1948. aasta 30. augustil ja saadeti laiali 1989. aasta detsembris.
Veelained

Veelained on vees tekkivad lained. Lainetena kandub vees energia ühest kohast teise.
Nad jagunevad pinnalaineteks, pikkadeks laineteks ja siselaineteks.
Pinnalained.
Vee pinnalained on pinnalained vee ja õhu piirpinnal.
Walter Munki järgi hõlmavad nad veepeegli võnkumised, mille perioodid ulatuvad kümnendiksekunditest (kapillaarlained) tundideni (loodelained).
Vee (või muu vedeliku) pindpinevus määrab 2 sentimeetrist väiksema lainepikkusega kapillaarlainete omadused. Suurema lainepikkuse puhul määrab lainete omadused inerts, raskusjõud ning sellest tingitud rõhu- ja liikumisemuutused.
Domineeriv lainete tekitaja veekogudel on tuul, mis tekitab muu hulgas merelainetuse. Vette visatud kivid ja voolutakistused tekitavad laineid. Sõitvaid laevu saadavad vöörilained.
Tuulelainete tekkimine.
Vasakpoolsel pildil on näitlikustatud tuulelainete tekkimist. Tuul puhub vasakult üle rahuliku veepeegli. Veepinnal peavad tuule ja vee erinevad horisontaalsed kiirused ühtlustuma. Piirpinna moodustub mittepideva potentsiaalse voolamise tagajärjel.
Pikad lained.
Merevärinad võivad tekitada tsunamisid. Ka loodelained on pikad lained.
Pinnalained

Pinnalained on lained, mis tekivad tahke keha, vedeliku või gaasi pinnal. 
Pinnalainete seas on seismilised pinnalained, akustilised pinnalained, tuulelained, raskuslained ja kapillaarlained. 
Veekogus esinevad pinnalained.
Domineeriv lainete tekitaja veekogudel on tuul, mis tekitab muu hulgas merelainetuse. 
Walter Munki järgi hõlmavad nad veepeegli võnkumised, mille perioodid ulatuvad kümnendiksekunditest (kapillaarlained) tundideni (loodelained).
Vee (või muu vedeliku) pindpinevus määrab 2 cm-st väiksema lainepikkusega kapillaarlainete omadused. Suurema lainepikkuse puhul määrab lainete omadused inerts, raskusjõud ning sellest tingitud rõhu- ja liikumisemuutused. 
Lühikesed ja pikad pinnalained.
Pinnalaineid saab jagada lühikesteks ja pikkadeks. Lühikeste pinnalainete lainepikkus on vee sügavusest palju väiksem, pikkadest lainetest saab aga rääkida, kui lainepikkus on vee sügavusest vähemalt 20 korda pikem ja sel juhul ulatub lainete mõju veekogu põhjani.
Madalas, rannikulähedases vees tekivad sageli murdlained.
Vette visatud kivid ja voolutakistused tekitavad tüüpilisi pinnalaineid. 
Sõitvaid laevu saadavad vöörilained. Pinnalained on ka ummiklained.
Potentsiaalne voolamine

Potentsiaalseks voolamiseks nimetatakse voolava aine (vedeliku või gaasi) voolamist, kui kiiruste vektorväli on niisugune, et tal on potentsiaaliväli (potentsiaal). 
Niisugune voolamine esineb homogeenses voolavas aines, kui ta on keerisevaba (rootorivaba) ning ei esine hõõrdejõude või need on tühised. Homogeense ning hõõrdumiseta voolava aine igal paigalseisust algaval voolamisel on niisugune potentsiaal. 
Potentsiaalne voolamine on Euleri liikumisvõrranditega kirjeldatava ideaalse vedeliku hüdrodünaamika erijuht.
Vektorväli

Vektorväljaks nimetatakse vektoranalüüsis funktsiooni, mis seab eukleidilise ruumi (või lokaalselt eukleidilise ruumi) igale punktile vastavusse vektori.
Vektorväljad on füüsikas sageli mudeliks. Nendega modelleeritakse näiteks voolava aine voolamise kiirust (sealhulgas suunda) eri punktides, mingi jõu (näiteks magnetjõu või gravitatsioonijõu) tugevust ja suunda eri punktides.
Üldisel kujul defineeritakse (puutuja)vektorvälju muutkondadel muutkonna puutujakihtkonna lõigetena. Nad on teatud tüüpi tensorväljad muutujal.
Definitsioon.
Vektorväljad eukleidilise ruumi alamhulkadel.
Olgu antud "n"-mõõtmelise eukleidilise ruumi formula_1 lahtine ja sidus alamhulk "S". Vektorväli on antud vektorfunktsiooniga 
formula_2
tavalistes eukleidilistes koordinaatides ("x"1, ..., "x""n"). Kui hulgal "S" on veel teine koordinaadisüsteem "y", siis uutes koordinaatides "y" avaldub seesama vektorväli kujul 
formula_3. Seega ei ole vektorväli lihtsalt skalaarväljade kogum.
Kui vektorväli "V" on "k" korda pidevalt diferentseeruv funktsioon, siis öeldakse, et "V" on C"k"-vektorväli.
Kui vektor on hulga "S" punktis "A" null (formula_4), siis nimetatakse punkti "A" statsionaarseks punktiks.
"n"-mõõtmelises ruumis saab vektorvälja näitlikustada igale punktile rakendatud "n"-mõõtmelise vektori abil.
Olgu antud kaks hulgal "S" defineeritud C"k"-vektorvälja "V" ja "W" ning hulgal "S" määratud reaalarvuliste väärtustega C"k"-funktsioon "f". Siis määravad skalaariga korrutamine ja vektorite liitmine
formula_5
formula_6
C"k"-vektorväljade mooduli üle C"k"-funktsioonide ringi.
Vektorväljad muutkondadel.
Olgu antud muutkond "M". Siis vektorväli muutkonnal "M" seab muutkonna igale punktile vastavusse puutujavektori selles punktis. Teiste sõnadega, muutkonna "M" iga punkti "x" jaoks on määratud mingi puutujavektor selles punktis. Abstraktsemas keeles väljendatuna tähendab see, et vektorväli on puutujakihtkonna T"M" lõige.
Kui vektorväli kujutab endast pidevat, diferentseeruvat, siledat või analüütilist funktsiooni, siis me nimetame vektorvälja vastavalt pidevaks, diferentseeruvaks, siledaks või analüütiliseks. Tähtis on märkida, et need omadused on koordinaadistiku vahetuse korral invariantsed, nii et neid võib avastada, kui kasutada lokaalset väljendust mis tahes pideval, diferentseeruval, siledal või vastavalt analüütilisel kaardil.
Kõikide vektorväljade kogumit muutkonnal "M" tähistatakse sageli Γ(T"M") või "C"∞("M",T"M"), eriti kui neid vaadeldakse puutujakihtkonna lõigetena; kõikide siledate vektorväljade kogumit tähistatakse mõnikord ka formula_7.
Auhindade loend

"Siin on loetletud auhindu, preemiaid, teenetemärke, aunimetusi ja stipendiume. Riiklikke teenetemärke ja aunimetusi siin loetletud pole."
Eraldi loendid on veel:
Mamma Mia (täpsustus)

Mamma Mia (itaaliakeelsest üllatust või ahastust väljendavast väljendist "mamma mia" – 'mu ema') on mitme teose pealkiri: 
Mamma Mia nime kannavad ka puhkemaja ja restoran Hiiumaal Kärdlas.
Läänetsuuga

Läänetsuuga ("Tsuga heterophylla") on igihaljas okaspuuliik männiliste sugukonnast tsuuga perekonnast.
Kirjeldus.
Läänetsuuga kasvab Põhja-Ameerika loodeosa mägedes, enamasti kuni 100 km kaugusel Vaiksest ookeanist; valdavalt kuni 600 meetri kõrgusel merepinnast. Esineb ka Kaljumäestiku läänenõlvadel ning Kanadas Briti Columbias.
Puu võib kasvada 30...80 meetri kõrguseks. Võra on tihe, lai ja koonusjas, ulatub sageli peaaegu maani. Vanematel puudel võib tüve alumine 30...40 meetrit laasuda. Tihedad oksad on horisontaalsed ja veidi tõusvad, tipust longus. Tüvi on sirge; selle läbimõõt võib ulatuda 2,7 meetrini. Koor on tumepruun ja õhuke.
Võrsed on heledad, kaetud umbes 1 mm pikkuste karvakestega. Pungad on ümarad ja karvased. Lapikud okkad on 5...23 mm pikkused ja 1,5...2 mm laiused; tumerohelised ja läikivad, harvade väikeste sakkidega, otsast tömpteravad. Käbid on rippuvad, piklikovaalsed, 14...30 mm pikkused; läbimõõt on suletuna 7...8 mm, avatuna 18...25 mm.
Noorena on puu kasv aeglane. Läänetsuuga eelistab pool- või täisvarju. Kasvab meelsasti teiste okaspuude varjus. Läänetsuuga on pikaealine; teada on üle 1200 aasta vanuseid isendeid.
Kasutamine.
Läänetsuugat kasvatatakse ka aia- ja pargipuuna muu hulgas Euroopas ja Uus-Meremaal. Eesti kliimas on noorena külmaõrn ega kannata talviseid tuuli. Eestis kasvab põõsasjalt või väikese puuna. Euroopasse toodi läänetsuuga 1860. aastal. Suurbritannias ja Uus-Meremaal on puu kohati naturaliseerunud.
Läänetsuugalt saadakse väärtuslikku tarbepuitu.
Saksa Rist

Saksa Rist (saksa keeles "Deutsches Kreuz") oli Kolmanda Riigi autasu, mis oli järk kõrgem kui I klassi Raudrist, kuid madalam kui Rüütlirist.
Saksa Rist kullas anti sellele, kellel olid mõlemad Raudristid ning kes pärast I järgu Saksa Risti saamist sooritas veel kolm tegu, mis olnuks Raudristi I klassi väärilised. 
Saksa Risti kinnitas autasuks Adolf Hitler 16. novembril 1941. 
Saksa Risti anti välja kahte tüüpi: kullas ja hõbedas. Saksa Risti kullas valmistati rohkem kui hõbedas. Kuldne autasu anti vapruse eest, hõbedane autasu silmapaistva teenistuse eest. 
Autasu läbimõõt on 6,5 cm ja seda kanti sõdurikuue parema käe ülatasku peal. Kui isik oli saanud Saksa Risti nii hõbedas kui ka kullas, siis võis ta mõlemat korraga mundril kanda. 
Saksa Risti kullas anti välja maaväes 14 639, sõjalaevastikus 1481, Luftwaffes 7428, SS-is ja politseis 822 ja välismaalastele 14 tükki. Saksa Risti hõbedas anti välja maaväes 874, laevastikus 105, Luftwaffes 65, SS-is ja politseis 70 tükki. Välismaalased Saksa Risti hõbedas ei saanud.
Hiljem töötati veel välja Saksa Rist briljantidega, mis oma tähtsuselt pidi asuma Raudristi Rüütliristi ja Raudristi Rüütliristi tammelehtedega vahel, kuid sõda lõppes enne, kui seda autasu jõuti välja anda.
Eestlased, keda autasustati Saksa Ristiga kullas, olid "SS-Obersturmführer" Hando Ruus ja "Oberscharführer" Sven-Erik Olsson.
Hilana Taarka

Hilana Taarka (Darja Pisumaa, Darja Matrejeva, Vasila Taarka; 22. märts 1856 Hilana küla, Petseri vald, Pihkva maakond, Pihkva kubermang – 27. detsember 1933 Võmmorski küla, Meremäe vald, Petserimaa) oli setu lauluema.
1920. aastatel esines ta mitmel avalikul kontserdil, sealhulgas Estonia kontserdisaalis, ning oli eeslauljaks esimesel setu laulupeol 1922. aastal. 
Ta on maetud Obinitsa kalmistule.
2008. aastal tehti temast dokumentaalaineline draamafilm "Taarka".
Taarka (täpsustus)

Taarka (Hilana Taarka) oli setu lauluema (1856–1933).
Tema järgi on nime saanud:
Karinu mõis

Karinu mõis (saksa keeles "Kardina") oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Ajalugu.
Karinu mõis eraldati 1666. aastal Andreas von Roseni poolt Väinjärve mõisast. 1686. aastast nimetatakse Kardinat oma 21 1/2 adramaaga iseseisva mõisana.
1805. aastal toimusid talurahvarahutused Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas Karinu ja Orina mõisas, öise rehepeksu vastu. Karinu mõisa juurde kuulus ka Kuusna karjamõis.
Rosenite suguvõsale kuulus Karinu kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Mõisakompleks.
17. sajandil rajati mõisa härrastemaja, mis oli lihtne puust hoone koos väikese iluaiaga. 
1770. aastatel lasi Hans Heinrich von Rosen rajada uue barokse peahoone. Kivist härrastemaja oli ühekorruseline ja kelpkatusega.
1821. aastal lisati Karl Wilhelm von Roseni nõudmisel klassitsistlik sammasrõdu.
19. sajandi lõpul lasi tollane mõisnik Paul Alexander von Rosen juurde ehitada klassitsistliku tiibhoone.
Pärast võõrandamist hakkas peahoones tööle Karinu kool, mis tegutses seal 2000. aastani.
Ali Smith

Ali Smith (sündinud 1962) on šoti kirjanik.
Ali Smithi romaan "Juhuslik" ("The Accidental") võitis 2005. aasta Whitbreadi kirjanduspreemia romaani kategoorias. Teos on ilmunud ka eesti keeles 2007. aastal kirjastuses Varrak Triin Taela tõlkes.
Samir Nasri

Samir Nasri (sündinud 26. juunil 1987 Marseille's) on endine Prantsusmaa jalgpallur.
Nasri oli ründav poolkaitsja ning tema loovust ja mängustiili on võrreldud Zinédine Zidane'i omaga.
Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja ka 2012. aasta EM-il, kus Inglismaa vastu mängides lõi avavärava.
2010. aastal valiti ta Prantsusmaa aasta jalgpalluriks.
Janne Nurmik

Janne Nurmik (sündinud 11. septembril 1971) on eesti ajakirjanik ja poliitik.
Ta töötas Kuressaare Vanalinna koolis klassiõpetajana. Pärast seda töötas ta Saaremaa ajalehes Meie Maa ja Saarte Hääl reporteri ja toimetajana.
Ta töötab Raadio Kadis uudistetoimetaja ning diktorina. 
Ta astus 2. detsembril 2014 Keskerakonda ning on alates 2015. aastast Keskerakonna Saaremaa piirkonnajuht.
Mikael Forssell

Mikael Kaj Forssell (sündinud 15. märtsil 1981 Steinfurdis) on Soome endine jalgpallur.
Soome koondises on ta mänginud 86 matši ning löönud neis 29 väravat.
Meeruse sadam

Meeruse sadam (sadama kood: EE MRS) on sadam Kopli lahe kirdeosas Kopli poolsaare edelarannikul Bekkeri sadama kõrval. 
Meeruse ja Bekkeri sadamal on ühised omanikud.
Sadama maa-ala on 59 893 m2 ja veeala 52 000 m2. Sadamas on 11 kaid kogupikkusega 770 m, suurim sügavus kai ääres on 4,4 m. 
Suurim laev, mis võiks Meeruse sadamas silduda, on kuni 143 m pikk ja kuni 24 m lai süvisega kuni 4,2 m.
Ajalugu.
NSVL topograafilisel kaardil (c64 25T, 1:25 000) (1966—1987) on tänast Bekkeri sadamat ja Meeruse sadamat kokku nimetatud Kopli Lõunasadamaks (). 
Sadam kuulus enne Eesti taasiseseisvumist Tallinnas asunud kalurikolhoosile "Majak", mistõttu sadamas oli ka külmhoone, mis enam kasutuses pole.