Simplicius

Simplicius oli paavst aastail 468–483. Ta oli 47. paavst.
Simplicius oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Tivolist. Ta oli Castinuse poeg.
Paavstiks saamine.
Simplicius valiti paavstiks 3. märtsil 468.
Vaidlused monofüsiitidega.
Simplicius julgustas aastal 476 Konstantinoopoli patriarhi Akakiost mitte andma järele Ida-Rooma usurpaatori Basiliskose monofüsiitlikele vaadetele, vaid tunnustama kehtivat õpetust. Simplicius kohustas Basiliskost järgima oikumeeniliste kirikukogude otsuseid.
Kui Ida-Rooma keiser Zeno kukutas aasta hiljem Basiliskose, saatis ta Simpliciusele usutunnistuse, milles soostus järgima kehtivat õpetust, ja sai paavstilt 9. oktoobril 477 tunnustuse, kuid monofüsiitlikud vaated Konstantinoopolis jäid püsima. Aprillis 478 saatis paavst kirja Zenole, milles kohustas teda järgima Kalchedoni kirikukogu otsuseid. Paavsti üleskutse jäi tulemusteta, kuna Zeno ja Akakios kaalusid kehtivate dogmade mugandamist monofüsiitlusega. Paavsti informeeriti Konstantinoopolis toimuvatest sündmustest viivitusega, mille eest tegi paavst Akakiosele etteheiteid.
Simplicius mõistis hukka monofüsiidid Petros Mongose, Fullo, Paulose Efesosest ja Johannese Apameast. Ta taotles keiser Zenolt Antiookia patriarhi Stephanos II mõrvarite tabamist.
13. märtsil 478 kirjutas Simplicius Akakiosele, et Aleksandria patriarh Timotheos Salophakiolos peab monofüsiitluse oma patriarhaadist kõrvaldama. Salophakiolos saatis paavstile vastuse.
Pärast Salophakiolose surma aastal 482 ei suutnud Simplicius vältida Petros Mongose saamist Aleksandria patriarhiks, keda toetasid keiser Zeno ja Akakios. Paavst tunnustas Aleksandria patriarhina vaimulike poolt valitud Johannes Talaiat. 15. juulil 482, novembris 482 ja 483. aasta algul saatis Simplicius Akakiosele neli kirja, milles nõudis temalt Mongose mittetunnustamist. Kuna Simplicius sai keisrilt kirja, milles Talaiat süüdistati vandemurdmises ja altkäemaksuandmises, viivitas paavst Talaia tunnustamisega.
Vaidlus 28. kaanoni üle.
Konstantinoopoli patriarh Akakios ja Ida-Rooma keiser Leo II taotlesid paavstilt tunnustust Kalchedoni kirikukogu 28. kaanonile, mis sätestas Konstantinoopoli patriarhi ameti võrdväärseks Rooma paavsti ametiga. Simplicius ei soostunud nende nõudmisega ja saatis Canusiumi (Canossa) piiskopi Probuse Konstantinoopolisse koos protestiga selle taotluse vastu.
Suhted Hispaania piiskopkondadega.
Simplicius määras Sevilla piiskopi Zeno paavstlikuks vikaariks Hispaanias.
Suhted Itaalia piiskopkondadega.
482. aastal nõudis Ravenna piiskop Johannes oma jurisdiktsiooni laiendamist Modena piiskopkonna üle. Simplicius keeldus Johannese nõuet täitmast.
Liturgilised otsused.
Simplicius sätestas "Liber Pontificalise" järgi, et titulaarkirikute preestrid peavad missal assisteerima Rooma peamiste basiilikate piiskoppe ristimisel ja pihisakramendi jagamisel. Iga basiilika juurde määrati 7 preestrit.
19. novembril 475 Aufina piiskopile Gaudentiusele saadetud kirjas rõhutas Simplicius korjanduse ("fabrica ecclesiae") tähtsust. Ta sätestas, et korjandusest saadav tulu peab jagunema neljaks osaks: esimene osa läheks vaimulikkonnale, teine vaestele, kolmas kirikule ja neljas piiskopile.
Tema ajal sai kardinalpreestriks hilisem paavst Felix III.
Rooma prefekti Basiliuse väitel oli Simplicius sätestanud, et uut paavsti ei tohi pühitseda ilma Odoakeri või Rooma prefekti loata.
Simplicius ordineeris "Liber Pontificalise" järgi 37 piiskoppi, 59 presbüterit ja 11 diakonit.
Uued kirikud.
"Liber Pontificalise" järgi ehitati Simpliciuse ajal Roomas kolm kirikut: Santa Bibiana kirik, San Stefano al Monte Celio kirik (San Stefano Rotondo)) ja praeguseks hävinud San Stefano kiriku. Ta lasi ühe ilmaliku hoone pühitseda San Andrea in Catabarbara kirikuks.
Surm.
Simplicius suri pärast pikka haigust 10. märtsil 483 Roomas ja maeti "Liber Pontificalise" järgi Rooma Peetri kirikusse.
Teda austatakse katoliku kirikus pühakuna. Tema mälestuspäev oli varem 2. märts, praegu 10. märts.