Jana Toom

Jana Toom (sünninimi Jana Tšernogorova; varasemas abielus Litvinova; kuni aastani 2024 Yana Toom; sündinud 15. oktoobril 1966 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik ja poliitik, Euroopa Parlamendi liige. 2011–2014 oli ta XII Riigikogu liige.
Haridus.
Ta on käinud eesti lasteaias ja lõpetanud 1983. aastal Tallinna 26. Keskkooli.
Aastatel 1983–1987 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis vene keelt ja kirjandust. Ülikool jäi lõpetamata.
Töökäik.
Alates 2003. aastast on ta Eesti Ajalehtede Liidu nõukogu liige. 2006. aastal sai Yana Toom Eesti kodakondsuse eriliste teenete eest. Ametliku ettepaneku koostas tolleaegne majandus- ja kommunikatsiooniminister Edgar Savisaar. Enne seda oli ta Venemaa kodanik.
Poliitiline tegevus.
Jana Toom on alates 16. märtsist 2009 Eesti Keskerakonna liige. Sinna kutsus ta 2008. aastal ema Margarita Tšernogorova. Aastatel 2010–2011 oli ta Tallinna abilinnapea.
Yana Toomi arvates võiks koolid saada erandi vene keeles õpetamise jätkamiseks. Näitena tõi ta soovi oma lapsi eesti keeles mitte õpetada, kuna ta tütre ja ta enda raamatute valik on eesti keeles õppides erinema hakanud ning seetõttu on tütart raske hoida tema soovitud kultuuriruumis.
2012. aastal mainitakse Eesti Kaitsepolitsei aastaraamatus, et Yana Toom on Tallinna abilinnapeana survestanud vene koole esitama taotlusi venekeelse õppekavaga jätkamiseks. Toom kaebab sellise väite eest Eesti Kaitsepolitsei kohtusse ja palkab end esindama advokaadid Üllar Talviste ja Oliver Nääsi. 2014. aastal otsustas kohus, et Eesti Kaitsepolitsei avaldus oli ebakohane väärtushinnang. Eesti Kaitsepolitseilt piidi eemaldama aastaraamatu veebiväljaandest Toomi kohta käiva sellise lause ja hüvitama 7000 eurot advokaaditasu.
Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestis ja kogus Eesti Keskerakonna suurima häältesaagi – 25 263 häält – ning osutus valituks.
Juulis 2016 külastas ta koos Euroopa Parlamendi liikmete Tatjana Ždanoka ja Javier Couso Permuyga Süüriat, kus kohtus Süüria presidendi Bashshār al-Asadiga. Pärast seda on ta Süüriat külastanud veel kahel korral.
2016. aasta Keskerakonna esimehe valimistel sai Yana Toom 348 häält ja jäi Jüri Ratasele 654 poolthäälega alla.
2017. aastal lõi Yana Toom kaasa valimisliidu loomises. Muu hulgas lubas ta oma emale Margarita Tšernogorovale Mustamäe linnaosa valimisnimekirjas esimest kohta. Tema ema pooldas Keskerakonda jäämist, kuna see säilitaks ühtsuse. Toom soovis Edgar Savisaarega kohtudes luua pärast valimisi Keskerakonnaga koalitsiooni. Yana sõnul võis tema ema mängida Keskerakonda jäämisel väikest rolli.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris Yana Toom Eesti Keskerakonna nimekirjas esinumbrina Põhja-Tallinnas.
2017. aastal toetas Toom Eesti passi saamise aluse kaotamist.
2018. aastal oli Yana Toom Euroopa Parlamendi kultuurikomisjonis oli uue autoriõiguste direktiivi variraportöör. Ta hääletas direktiivi eelnõu vastu ja kritiseeris Eesti ajakirjanduses seda korduvalt, polemiseerides ka direktiivi toetanud Indrek Tarandi ja Andrus Ansipiga.
2023. aasta Riigikogu valimistel kogus ta valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 3457 häält ning osutus valituks, kuid otsustas mandaadist loobuda ning jääda tööle Euroopa Parlamenti.
2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus kogus Jana Toom ligi 14 000 häält ega saanud rahvalt mandaati. Kuna aga Eesti Keskerakonna esimees Mihhail Kõlvart loobus oma kohast Euroopa Parlamendis, jätkas tema asemel eurosaadikuna Jana Toom.
Päring Venemaa kodanike sissesõidupiirangu kohta.
2022. aasta septembris kirjutas ERR, et Euroopa Parlamendi liige Yana Toom (Keskerakond) saatis Euroopa Komisjonile päringu, kus väitis, et Eesti koos veel kolme Euroopa Liidu riigiga on Venemaa kodanike sisenemist piirates kokku leppinud Schengeni piirieeskirjade rikkumises.
Leedu seadusemuudatuse kritiseerimiseks europarlamendis allkirjade kogumine.
2023. aasta aprillis võttis Leedu vastu seadusemuudatuse, mis võimaldab varjupaigataotlejatele sissesõit riiki täielikult keelata. Seda tehti, et võidelda Valgevene 2021. aastal alustatud hübriidsõja vastu. Yana Toom otsustas Eesti esindajana Euroopa Parlamendis asuda võitlusse Valgevene nimel ja alustas Leedu seadusemuudatuse kritiseerimiseks allkirjade kogumist.
Eesti Venemaa kodanike viisapoliitika vastu petitsiooni esitamine.
2023. aasta juunis andis Euroopa parlamendi liige Yana Toom (Keskerakond/Renew Europe) üle petitsiooni Venemaa kodanike Eestisse sissesõidukeelu kohta. "Eesti valitsuse väljakuulutatud humanitaarerandid tegelikult ei tööta ja sellise "sanktsioonipoliitika" ohvriteks langevad tihtilugu meie oma kaasmaalased," märkis Yana Toom.
Skandaalne riigivaenlasega kohtumine Venemaal.
2023. aasta juulis Europarlamendi saadik Yana Toom nentis ühismeedia postituses, et laulupeole ta tänavu ei jõudnud, selle asemel väisas ta Venemaad ning külastas muuhulgas ka hiljuti Eesti elamisloast ilma jäänud Zoja Paljamari, keda peetakse kaitsepolitsei hinnangul kremlimeelseks aktivistiks ning tema tegutsemises nähakse ohtu riigi põhiseaduslikule korrale. See kohtumine sai laialdast kriitikat, kuid Toom jätkas enda õigustamist.
Eesti-vaenulike mõjuagentide rahaline toetamise skandaal.
2023. aasta detsembris kirjutas Eesti Päevaleht, et Yana Toomi ja tema büroo rahasüstide abiga saavad Eestile ohuks kuulutatud Kremli-meelsed aktivistid kohtus riigi otsuseid vaidlustada. Tema tegevus sai laialdast hukkamõistu, teiste seas kritiseeris Toomi tegevust endine Keskerakonna esimees Jüri Ratas, kes kirjutas "Tänane uudis, kuidas Yana Toom toetab Eestist välja saadetud Surematu Polgu aktivisti Zoja Paljamari, ei ole kuidagi kooskõlas Eesti väärtuste ja hoiakutega. Keskerakonna aseesimehe ja tänase Euroopa Parlamendi saadiku Yana Toomi tegevus on vale ja see tuleb koheselt lõpetada,".
Isiklikku.
Jana Toomil on viis last. Valdab vene, eesti ja inglise keelt. Nõukogude Liidu passis oli tema rahvuseks eestlane. Tema eesnime on passides kirjutatud kolmel viisil: Nõukogude ja Venemaa passides kirillitsas "Яна", Nõukogude passis "Jana" ning rahvusvahelistes ja Eesti passides "Yana". Yana pooldab ise "Jana" kirjapilti, ent nimevahetus jäi 300 krooni puudumise tõttu ära. 2024. aastal muutis ta oma nime ümber sünnipäraselt Jana Toomiks.
Jana Toomi vanemad on Igor Tšernogorov ja Margarita Tšernogorova. Tema emapoolne vanaema oli Natalia Tomson ja vanaisa Heinrich Tomson oli Peterburis treipinkide tehases lukksepp-tsehhiülem, pärast sõda Eestis autobaasi garaažiülem.
Toomi esimene lapsehoidja oli Elfriede Morgenson.
1990. aastatel abiellus Jana Vladimir Litvinoviga, kes oli Nõukogude aatomirelva peakonstruktori Boriss Litvinovi poeg ja kolis Tõnismäelt Lasnamäele. Neil on kolm last. Hiljem asusid nad elama Litvinovi isa juurde Venemaa Föderatsiooni Tšeljabinski oblastisse Snežinskisse. 1994. aastal kolis Jana ühe lapsega Eestisse, hiljem tõi ta kaasa ka teise lapse. Viletsa keeleoskuse tõttu ei lastud Janat eesti keele eksamile, misjärel ta võttis Venemaa kodakondsuse.
Hiljem abiellus Toom Aleksei Toomiga, kes on Eesti NSV KGB välisluure juhi Paul (Pavel) Toomi poeg. 2015. aastal see abielu lahutati.