tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Afganistani põhiseadus (2004)

2004. aasta Afganistani põhiseadus on Afganistani Islamivabariigi praegu kehtiv põhiseadus. 
Vastavalt Bonni leppele töötas põhiseaduse välja avalikkusega nõu pidav Afgaani Põhiseaduskomisjon. 
2003. aasta Loya Jirga kiitis selle 4. jaanuaril 2004 konsensuslikult heaks. Ajutine president Ḩāmid Karzay kirjutas sellele alla 26. jaanuaril 2004.
Rühm Loya Jirga saadikuid eesotsas ‘Abdol Ḩāfez̧ Manşūriga väitis 28. jaanuaril, et versioonis, millele Karzay alla kirjutas, oli vähemalt 15 muudatust võrreldes 4. jaanuaril alla kirjutatud versiooniga. Nad saatsid koopia oma kaebustest ÜRO Abimissioonile Afganistanis, Euroopa Liidule ja endisele kuningale.
Thera (munk)

Thera (paali keeles 'vanem') on Buddha munga ("bhikkhu") austav nimetus, mis viitab targale, kes on mõistnud dhammat ja nelja tõde, on vägivallatu, kõlbeline ja tajusid ohjav, tark ja ebapuhtusest loobunud.
"Mahathera" on "bhikkhu", kelle ordinatsioonist on möödunud üle 20 aasta.
Sanskriti tekstides on "thera" vasteks "sthavira".
Viitna Pikkjärv

Pikkjärv (ka "Viitna Pikkjärv, Suur Viitna järv, Suurjärv, Viitna järv") on oligotroofne järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Viitna külas. Järv asub Viitna maastikukaitsealal ning on üks kolmest Viitna järvest. Järvest 0,5 km kirde pool asub Linajärv.
Oligotroofsed järved on ökoloogiliselt unikaalsed ning neid leidub Eestimaal paljude ekspertide arvamusel kõige vähem. 
Järv paikneb Kõrvemaa ja Põhja-Eesti platoo piirialal. 
Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte, sealhulgas mitu looduskaitsealust liiki. 
Kaladest leidub ahvenat, haugi, kokre ja lutsu. Kalapüük on keelatud.
Eutrofeerumine.
Viitna Pikkjärve seisundit on pikka aega seiratud ning seire tulemused näitavad aeglast, aga pidevat eutrofeerumist. Eutrofeerumine on põhjustanud Viitna Pikkjärve seisundi halvenemise ja võib põhjustada järve troofsuse muutumise, mis tähendaks ka taimeharulduste vesilobeeliate elupaiga kadumist. Veevahetus toimub aeglaselt, kuna järv toitub ainult sademetest, põhjas olevatest allikatest, ning läbi kruusa ja liiva imbuvast pinnaseveest. Eutrofeerumise on mõningate ekspertide arvamuse kohaselt põhjustanud tuhandete inimeste suvine suplemine järves, mis ületab veekogu isepuhastusvõime. 
Veereostust põhjustab ka kallaste ohtrast tallamisest põhjustatud erosioon. Vaatamata kaitsekorralduslikele meetmetele, mis lubavad järve kasutada ainult põhjakaldal, võib suvitajaid leida ümber terve järve. Suvitajad tallavad vette minnes taimestikku hoidva muda laiali ja niiviisi tõstetakse kord juba settinud biogeenid taas ringlusse.
Oligotroofne järv.
Eesti väikejärvede klassifikatsioon lähtub Aare Mäemetsa tüpoloogiast, kus jaotatakse Eesti järved kaheksasse tüüpi: oligotroofsed, semidüstroofsed, düstroofsed, eutroofsed + hüpertroofsed, miksotroofsed, sideotroofsed, halotroofsed ja alkalitroofsed.
Oligotroofseid järvi rangelt võttes enam Eestis pole, vaid tegemist on nüüdseks juba mesotroofsesse staadiumi jõudnud veekogudega. Seepärast käsitletakse oligotroofsete veekogudena selliseid, mis olid tüüpilised 1950. aastatel ja on praeguseks säilitanud osa iseloomulikust elustikust. Seda tüüpi järve iseloomustavad väga väike puhverdusvõime, väike biogeenide (eriti fosfori) sisaldus, mesotroofne fütoplanktoni koondindeks, vee hea läbipaistvus. 
Eesti kõige haruldasemad veetaimed, mis moodustavad lahnarohu-vesilobeelia koosluse, kasvavad just oligotroofsetes vetes.
Järfälla vald

Järfälla vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist vahetult loodes. Valla tiheasustusega ala on osa Stockholmi asulast. Väljaspool seda elab vaid paarsada inimest.
Vallaosad.
Vald koosneb seitsmest osast:
Nohipalu Valgjärv

Nohipalu Valgjärv ehk Valgõjärv ja Valgejärv on oligotroofne järv Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo külas. Järve vesi on Eesti üks kõige läbipaistvamaid (kuni 10 m).
Taimestik on liigivaene, esineb jõgitakjat ja lahnarohtu.
Kalastikus domineerib ahven, vähem leidub haugi.
Valgjärvest 0,5 km lõuna pool asub Nohipalu Mustjärv.
Huddinge vald

Huddinge vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. See asub Stockholmist vahetult lõunas. Suurem osa valla asustusest on Stockholmi asula osa, suurematest asulatest jääb väljapoole vaid Vidja.
33% valla pindalast on loodusreservaadina kaitse all.
Femtotehnoloogia

Femtotehnoloogia on mõiste, mille on kasutusele võtnud futuroloogid, kirjeldamaks hüpoteetilist tehnoloogiat, kus ainega manipuleerimine toimub femtomeetri suurusjärgus üksuste (nt nukleonide) tasemel. Füüsikud on näiteks arutanud, kas ja millistel tingimustel tuumaosakestest (mitte aatomitest) koosnevad "molekulid" võiksid olla piisavalt stabiilsed, et ehitada neist isereplitseeruvaid masinaid vms.
Eesti NATO Ühing

Eesti NATO Ühing (inglise keeles "Estonian Atlantic Treaty Association") on Eesti mittetulundusühing, mis asutati 2. veebruaril 2001 Tallinnas. Selle eesmärk on NATO tegevuse ja eesmärkide tutvustamine Eesti avalikkusele.
Ingrid Veidenberg

Ingrid Kasak (sündinud Veidenberg, 1995-2010 Tähismaa; sündinud 1. juulil 1968) on eesti ajakirjanik.
Ta lõpetas Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajakirjanduse erialal 1992. aastal.
Ta oli seltskonnaajakirja Kroonika peatoimetaja aastatel 1997–2007 ja on alates 2019. aastast praeguseni.
Tegevus ühingutes.
Ta on korporatsiooni Amicitia vilistlane. 
Isiklikku.
Ta on olnud abielus ajakirjanik Inno Tähismaaga. Neil on kaks poega. Abielu lahutati jaanuaris 2006. 
Alates aprillist 2021 on Ingrid abielus ettevõtja Ago Kasakuga, kes kuulub muu hulgas Tõrva vallas asuva hotelli Wagenküll ja Taagepera lossi juhatusse.
Aruküla koopad

Aruküla koopad on Tartu linnas Ülejõe linnaosas Aruküla tee ääres Emajõe ürgoru vasakul nõlval mõne meetri sügavusel maapinnast liivakivis asuvad koopad.
1959. aastast on koobastik Aruküla koobaste kaitsealana looduskaitse all.
Koobastiku pindala arvatakse olevat umbes 10 ha.
Koobastiku kaardistamine algas 19. sajandi esimesel poolel, ent täpne ettekujutus koobastiku ulatusest puudub siiani. Siiski on 1982. aastal koostatud Aruküla koobaste skeem.
Aruküla koopad said laiemalt tuntuks 1844. aastal, kui sissevarisemise tagajärjel tekkis suur sissepääs maa-alustesse käikudesse.
Koobaste päritolu on selgusetu – arvatakse, et koopad on inimtekkelised. Need rajati liivavõtu kohana, mis pidi koopauurija Ülo Heinsalu arvamuse kohaselt olema enne 1830. aastaid, või sõjaaegse peidupaigana. 
Koopad on üsna madalad (1–1,5 m) ja paljudes kohtades sisse varisenud. Koobaste seinad, sambad ja osaliselt ka laed koosnevad valgemast ja kõvemast Devoni ladestu Aruküla lademe liivakivist kui laed, mis paiguti ulatuvad valgel liivakivil lasuvasse punasesse kergesti lõhenevasse liivakivisse, mis võib põhjustada sissevarisemisi.
Aruküla koopad on läinud teadusajalukku seoses unikaalsete kalafossiilide (Devoni väljasurnud rüükalade) leiukohana. Aastail 1834–1859 tegi koobastes väljakaevamisi Tartu ülikooli professor Hermann Asmuss. Umbes 800 koobastikust avastatud rüükala kivistist on esindatud Tartu Ülikooli geoloogiamuuseumis.
Aruküla koobastes talvitusid nahkhiired, kuid 1998. aastal alanud lahtikaevamised peletasid nad sealt minema. Lahtikaevamiste eesmärk oli rajada lastele meelelahutuskoht Päkapikumaa.
Sirkel

Sirkel on kahe liikuva haaraga riist, mille haarad on hõlpsasti fikseeritava vahekaugusega. 
Sirkliga saab joonestada ringjooni ja kaari, teostada lõikude mõõtmist ja jaotamist, kanda lõike pikkust üle ühest kohast teise, märkida detaile.
Ajaloost.
Varasematel aegadel kasutati sirklit mitmesugustel puutöödel, eriti puunõude põhjade valmistamisel, ringjoone tõmbamiseks, aga ka kirstude valmistamisel, veimevakkadel ornamentide ja ringide joonestamisel. Puusirkli 20–30 cm pikkused haarad (sääred) painutati samast puukepikesest ning tõmmatava ringi raadiust sai reguleerida mõlemast haarast läbikäiva peenest varvast sõle abil. Sellised sirklid olid Eesti talurahva hulgas 19. sajandil laialt levinud. Painutatud sirklite kõrval oli ka puu- või metalltelje ümber käänduva liigendiga sirkleid. Suuremate ringide (näiteks tõrrepõhjad) joonestamiseks kasutati ka puuvarval liikuvate pakkudega sirklit, kus varva pikkus oli kuni 0,75 cm. Sageli asendati varbsirkel nööriga, mille otstesse kinnitati naelad.
Jooksevkonto

 
Jooksevkonto ehk maksebilansi jooksevkonto on tasakaaluarvestussüsteem eksporditavate ja imporditavate kaupade ja teenuste rahalise väärtuse vahel teatud ajaperioodil. Positiivseks (jooksevkonto ülejääk) peetakse seda juhul, kui kaupu eksporditakse suuremas väärtuses, kui imporditakse. Vastasel juhul on tegu jooksevkonto puudujäägi ehk defitsiidiga. 
Eestis oli jooksevkonto puudujääk 2007. aasta esimeses kvartalis 18% SKP-st
Ojos del Salado

Nevado Ojos del Salado on kihtvulkaan Andide mäestikus Tšiili ja Argentina piiril.
Nevado Ojos del Salado on kõrgeim Maa vulkaan (6891 meetrit merepinnast).
Esimeste inimestena tõusid vulkaani tippu 26. veebruaril 1937 poolakad Jan Alfred Szczepański ja Justyn Wojsznis.
Autoritarism

Autoritarism on riigi või organisatsiooni valitsemise vorm, kus võimul olijad otsustavad valitsetavate küsimuste üle ilma, et need, kelle üle valitsetakse saaksid oma arvamust avaldada.
Riigi juhtimisel võib autoritarism olla kas sõjaväeline või ühe partei valitsus. Autoritaarse režiimi puhul on inimestel valdav sarnane meelsus või siis pragmatism. Kodanikud on väliselt valitseva olukorraga rahul või nad on ükskõiksed. Mõningatel juhtudel domineerib sõjavägi. Autoritarismi võib mingil määral esineda ka demokraatlikes riikides.
Võrreldes autoritarismi totalitarismiga, siis totalitarismi puhul kõrvaldatakse eelnevalt kehtinud seadustamisevormid ja valitseb ulatuslik politsei kontrollisüsteem.
Kui võrrelda autoritarismi demokraatiaga, siis demokraatias valitsevad valitud ametikandjate ning nende valitsemine on piiratud põhiseadusega. Valimised on vabad, ausad ja sagedased, valimistega ametikandjaid vahetatakse ning kus ei esine sundust. Iga kodaniku häälel peab olema võrdne kaal. Ükski enamusotsus ei tohi piirata vähemusõigusi, eriti õigust saada tulevikus enamuseks.
Demokraatias erinevalt autokraatiast on inimestele tagatud tegelik eneseväljendusvabadus, mis tähendab nii kahjulike tagajärgede puudumist kui arvamuste esitamiseks kanalite olemasolu. Inimestel on õigus alternatiivse teabe saamiseks tänu teabeallikate paljususele. Inimestel on ühinemisvabadus, mis tähendab kodanike võimalust luua ühendusi seltsingutest erakondadeni.
Demokraatias erinevalt autokraatiast on kaasav kodakondsus, mis annab kõigile püsielanikele võimaluse kasutada kõiki demokraatlikke õigusi ja saada õiguste kasutamiseks koolitust ja julgustust.
Mauna Kea

Mauna Kea on uinunud kilpvulkaan Hawaii saarel.
Mauna Kea on üks viiest vulkaanist, mis moodustavad Hawaii saare. Mauna Kea kõrgus on 4207 meetrit merepinnast. Arvestades aga ka veealust osa on Mauna Kea maailma kõrgeima mäe tipuks. Vulkaani kõrgus jalamilt tipuni on üle 10 000 meetri.
Arvatakse, et vulkaan purskas viimati umbes 3500 aastat tagasi.
Mauna Kea tipus asuvad Mauna Kea observatooriumid ning talvel tuleb seal lumi maha.
Muraste looduskaitseala

Muraste looduskaitseala asub Harjumaa põhjaosas, Tallinnast umbes 15 kilomeetri kaugusel. Selle suurus on 141,1 hektarit. Looduskaitseala idaosas asub Muraste piirivalvekool.
Alal kaitstakse lõiku Põhja-Eesti pangast ning haruldasi Eesti metsakooslusi (pangametsa), pärismaist loomastikku ja taimestikku ning mitmeid elupaigatüüpe – hallid luited, lubjakivipaljandid, vanad loodusmetsad, soostuvad ja soo-lehtmetsad, rusukallete ja jäärakute metsad.
Kaitsealal asub Eesti vanim puitmajakas, mis valmis 1859. aastal.
Looduskaitsealal on liigirikas linnustik: esineb punarind, käblik, võsaraat, metskiur, mustpea-põõsalind, käosulane, väike- ja salu-lehelind, leevike jt.
Suurematest imetajatest leidub seal metskitse, põtra ja metssiga.
Happy Ending

"Happy Ending" on Mika kuues singel ning kümnes laul tema debüütalbumilt "Life in Cartoon Motion". Poelettidele ilmus see 15. oktoobril 2007. 
Eesti edetabelis jõudis see esikohale.
Tihu Keskmine järv

Keskmine järv (ka "Tihu Keskmine järv, Tihu Väikejärv, Teine järv, Väikejärv") on järv Hiiumaal Leigri külas. Järv on üks kolmest Tihu järvest. Keskmisest järvest umbes 350 m loode pool asub Tihu Kolmas järv.
Järv on tugevasti soostunud.
Taimestik on järves liikide poolest keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte.
Kalastikus domineerib ahven, mõnevõrra vähem on kokre ja haugi.
Tihu järv

Tihu järv (ka "Männamaa järv, Tihu Esimene järv, Tihu Suurjärv, Suurjärv") on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Männamaa külas. Järv asub merest 5,5 km kaugusel. Järv on Tihu järvedest suurim.
Järv on üsna soostunud. Kaldad on madalad, mudased.
Taimestik on liigivaene: esineb 12 liiki makrofüüte.
Kaladest domineerib haug, mõnevõrra vähem on kokre ja ahvenat.
Kolmas järv

Kolmas järv (ka "Tihu Kolmas järv, Väikejärv") on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Leigri külas. See on üks kolmest Tihu järvest.
Kolmandast järvest 350 m kagus asub Keskmine järv. 
Järv on mudase põhjaga.
Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 15 liiki makrofüüte.
Kaladest domineerib ahven, vähem leidub ka särge.
Kolb

Kolb on mehhanismi osa, mis asub ja liigub reeglina silindris ning millele avaldatakse erineval moel jõudu, et see annaks sellest saadud energia edasi masinale või seadmele.
Kolb võib aga olla ka vastupidise toimega, kus kolvile mõjuv väline jõud sunnib kolvi liikuma ning pärssima tekkinud mehaanilist energiat või siis muundada energiat teiseks energialiigiks. Näiteks amortisaator või kompressor.
Lihtsaimad näited kolvist on tavaline meditsiiniline süstal, kus silindris asuv kolb surub inimese tekitatud surve mõjul süstlast (silindrist) vedeliku välja või siis jalgrattapump, kus inimjõu abil surutakse õhk jalgratta rehvi.
Harry Potter (filmisari)

Harry Potteri filmid on fantaasiafilmide sari, mis põhineb J. K. Rowlingu romaanisarjal "Harry Potter". Valmis kaheksa filmi:
Chris Columbus oli kahe esimese filmi režissöör, Alfonso Cuaron kolmanda, Mike Newell neljanda ja David Yates viimase nelja filmi režissöör. Steve Kloves oli kõigi filmide stsenarist peale viienda, mille stsenarist oli Michael Goldenberg. J. K. Rowling on kõikidel filmidel silma peal hoidnud ning vajaduse korral filmi tegemisse sekkunud, kahel viimasel filmil oli ta ametlikult kaasprodutsent. David Heyman oli kõigil filmidel kas ainus produtsent või kaasprodutsent.
Nikolai Alumäe

Nikolai Alumäe (sünninimi Nikolai Janson; 12. september 1915 Tallinn – 27. märts 1992) oli eesti küberneetika- ja tehnikateadlane, tehnikateaduste doktor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (1954).
Elukäik.
Sündis 1915 Tallinnas. Lõpetas Tallinna Tehnikumi 1933, Tallinna Polütehnilise Instituudi 1941. Aastatel 1941–1945 oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu teaduslik stipendiaat Tšeljabinski Põllumajanduse Mehhaniseerimise Instituudis ja Ukraina NSV Mäemehaanika Instituudis, 1945 kaitses tehnikakandidaadi väitekirja koorikute stabiilsuse alal. Aastatel 1948–1950 oli doktorantuuris NSVL TA Mehaanika Instituudis ja 1951 kaitses doktoriväitekirja koorikute teooria alal. EÜS Põhjala vilistlane.
Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Nikolai Alumäe 1954. aastal ehitusmehaanika alal, 1965 sai ta professorikutse. 
Pärast ülikooli lõpetamist töötas Nikolai Alumäe TPI ehitusmehaanika ja -konstruktsioonide kateedri dotsendina. Alates 1948. aastast töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemias. Aastatel 1948–1957 oli ta Ehituse ja Arhitektuuri Instituudi vanemteadur, 1956–1960 Energeetika Instituudi mehaanika ja rakendusmatemaatika sektori juhataja, 1960–1969 Küberneetika Instituudi direktor, 1964–1977 Teaduste Akadeemia asepresident ja 1977–1987 Küberneetika Instituudi mehaanika sektori vanemteadur-konsultant ning Teaduste Akadeemia presiidiumi liige. Aastast 1987 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia presiidiumi nõunik.
Teadustegevus.
Nikolai Alumäe teadustöö põhisuunaks oli koorikute teooria ja sellega seotud valdkonnad – elastsete õhukeste koorikute tasakaal, stabiilsus ja dünaamika. TA Küberneetika Instituudi organiseerija ja juhina on ta tegelenud ka küberneetikaga. Lisaks tema juhitud mehaanikute koolkonnale on Nikolai Alumäe oluliselt mõjutanud arvutustehnika, juhtimisteooria, süsteemanalüüsi ja arvutusmatemaatika arengut Eestis. 
Ta oli esimese Eestis ehitatud elektronarvuti loomise initsiaator. See oli Moskva Arvutustehnika Uurimisinstituudi projekteeritud elektronarvuti mudel M-3, mida ehitati ENSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi jaoks tehase RET abiga aastatel 1958–1960. Töögruppi juhtis Arnold Reitsakas ja sellesse kuulusid Harri Mägi jt.
Isiklikku.
Vend Vladimir Alumäe oli Eesti viiuldaja ja professor.
Tsitaat.
Alumäe ütles valemeid vaadates järgmist:"Huvitav lugu – ükskõik, mida valemi ühele poole kirjutad, teisel pool on alati null. See on täpselt nagu naisega: hommikul annad raha kaasa, aga õhtuks pole midagi alles."
Kalle Truus

Kalle Truus (sündinud 9. novembril 1949) on eesti keemiateadlane, teaduste doktor.
Kalle Truusi juhendamisel on valminud mitmed üldhariduskooli ja ülikooli keemiaõpikud. 
Ta on tegelenud vetikapolüsahhariidide ja teiste looduslike ainete, sealhulgas bioaktiivsete ühendite uurimisega.
Northamptonshire

Northamptonshire on tseremoniaalkrahvkond Inglismaa keskosas. 
Haldusjaotus.
Northamptonshire jaguneb North Northamptonshire'i ja West Northamptonshire' tervikomavalitsuseks. Aastatel 1974–2021 jaguenes krahvkond seitsmeks mittelinnaringkonnaks: Corby, Daventry, East Northamptonshire, Kettering, Northampton, South Northamptonshire ja Wellingborough.
Futuroloogia

Futuroloogia ehk tuleviku-uuringud on interdistsiplinaarne uurimisvaldkond, mis tegeleb võimalike, tõenäoliste, eelistatavate ja välditavate tulevikustsenaariumide analüüsimisega. On vaieldud, kas tuleviku-uuringute näol on tegu sotsiaal- või tehnikateaduse, filosoofia, kunsti või strateegilise planeerimise haruga. 
Futuroloogid (kasutatud ka sõna "futuristid") analüüsivad mineviku sündmusi ja protsesse ning neis avalduvaid seaduspärasid ning püüavad nende põhjal teha tuleviku elukeskkonna, tehnoloogia arengu, sotsiaalsete suhete jms suhtes võimalikult põhjendatud ennustusi, mis teatud juhtudel aitaksid olevikus otsuseid langetada. 
Futuroloogia tänapäevases mõistes sai alguse 20. sajandi alguse tehnoloogiaoptimismist kannustatuna. 
Termini võttis 1940. aastatel kasutusele saksa filosoofiaprofessor Ossip Flechtheim. 1960. aastate keskel kujunesid tuleviku-uuringud teaduslikku meetodit kasutavaks arvestatavaks uurimisvaldkonnaks. 1970. aastatel mõjutasid tuleviku-uuringuid keskkonnamured ning Rooma Klubi tegevus. 
Futuroloogide tööl on mõndagi ühist ulmekirjandusega (eeskätt teadusulmega). 
Futurolooge:
Treppoja joastik

Treppoja joastik asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ääres. 
Treppoja saab alguse Illurma klindineemikult ning Treppoja joastik asub kohal, kus oja laskub nõlva pidi Lahepere klindilahte. Seal on oja 5–15 m laiune ja sel on kuus 0,3–1,5 m astangut. Kokku on joastiku kogukõrgus 5,5 meetrit.
Treppoja

Treppoja on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas.
Treppoja algab Keila linnas Mudaaugu bussipeatuse lähedal ning läbib Valkse ja Tõmmiku küla. Kuni Illurma külani voolab oja maaparanduse käigus kujunenud sängis, sealt edasi on oja säng looduslik. Oja kannab ülemjooksul nime "Aarnamäe oja". Keelva ja Tuulna küla piirkonnas voolab oja läbi endiste, nüüdseks võsastunud heinamaade. Viimase asulana läbib oja Kloogaranna küla. Ojal asub Treppoja joastik, mis asub umbes 900 meetri kaugusel Treppoja kauplusest. Enne suubumist Lahepere lahte Kloogaranna raudteepeatuse lähedal voolab Treppoja umbkaudu kilomeeter maad rannaluidete taga mererannaga paralleelselt.
Tornimäe juga

Tornimäe juga asus Laulasmaa külas tänase Lääne-Harju valla aladel Harju maakonnas. 
Joast on praegu alles jäänud vaid joaastang, kus vesi on minevikus jooksnud. Joa ärakuivamine on peamiselt põhjustatud juga toitvate kraavidesüsteemide muutustes.
Bournemouth

Bournemouth on linn Inglismaa lõunarannikul Dorseti krahvkonnas. Asub Bourne'i jõe suudmes La Manche'i ääres Poole'i ja Christchurchi vahel.
Bournemouth kuulus algselt Hampshire'i krahvkonda, kuid liideti 1974. aastal Dorsetiga. Aastatel 1997–2019 oli linn tervikomavalitsuse staatuses.
Linna moto on "Pulchritudo et salubritas" ('ilu ja puhtus'). Bournemouth on soositud puhkuseveetmise koht pika puhta ranna, pehme ja päikeselise kliima ning paljude meelelahutusvõimaluste tõttu.
Linna jalgpalliklubi AFC Bournemouth mängib Inglismaa esiliigas.
Bournemouthis on mitmete ettevõtete, näiteks McCarthy &amp; Stone, Portman Building Society peakorterid ja JPMorgan Chase'i Euroopa peakorter.
Linnas on kunstiinstituut ja Bournemouthi Ülikool. Tuntud on Bournemouthi Sümfooniaorkester, mis asub küll naaberlinnas Poole'is. Bournemouthi Rahvusvaheline Keskus ("Bournemouth International Centre") on üks suurimaid konverentsikeskusi Lõuna-Inglismaal. See on ka sisekontsertide toimumispaik. Russell-Cotesi kunstimuuseumis on esinduslik 19. sajandi maalikunstikogu.
8 km kesklinnast kirdes asub Bournemouthi rahvusvaheline lennujaam.
Türisalu joastik

Türisalu joastik asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna maanteest põhja pool Türisalu bussipeatuse ligidal.
Joastik koosneb kolmest astangust, mis on ülevalt alla lugedes kõrgustega 1,5 m, 2,5 m ja 1,0 m. Juga asub Türisalu ojal, mis kuival suvel on sageli veeta.
Dorchester

Dorchester on linn ("market town") Lõuna-Inglismaal, Dorseti krahvkonna ja West Dorseti ringkonna halduskeskus. Asub Frome'i jõe ääres Poole'ist 35 km lääne pool.
Linna asutasid roomlased 70. aastal Durnovaria nime all. Rooma-aegsed müürid on osaliselt säilinud tänapäevani. Roomlased ehitasid ka 13 km pikkuse akvedukti linna joogiveega varustamiseks.
Salajõe maastikukaitseala

Salajõe maastikukaitseala asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vedra ja Salajõe külas. Kaitseala koosneb kahest lahustükist (kogupindalaga 5,3 ha), mis kaitseb karstinähtuseid. See on Läänemaa suurim karstiala (Salajõe karstiala). Kaitseala tähtsaimaks objektiks on Salajõgi ja selle keskjooksu maa-alune osa. Kaitseala geograafilised koordinaadid on . Kaitsealal on moodustatud üks piiranguvöönd — Salajõe piiranguvöönd (5,3 ha). Kaitseala kuulub ka Natura-alade Väinamere linnuala ja Väinamere loodusala koosseisu.
Kohaliku kaitse alla võeti Salajõe karstiala aastal 1964, tollal küll üksikobjektina. Aastal 2001 moodustati selle põhjal maastikukaitseala. Salajõe karstialal neeldub maa alla Salajõgi ning voolab maa all 1,3 km ulatuses. Neeldumisala (Salajõe kurisu) on 600 m pikk, 100 m lai ja 7,5 m sügav. Suurimad karstilehtrid on 50 m pikad ja 20 m laiad. Jõgi väljub Salajõe allikatena.
Salajõe maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000262.
Jõelähtme joastik

Jõelähtme joastik on joastik Harju maakonnas Jõelähtme vallas Koila ja Koogi külas Jõelähtme jõel. 
Joastiku kõige kõrgemad astangud on vana vesiveski paisu ja selle taga oleva Lundi paisjärve alla jäänud.
Joastik jääb Rebala muinsuskaitseala idapiirile.
Joastikul on olnud üle üheksa astangu, mille kogukõrgus on 10 meetrit.
Zalmay Khalilzad

Zalmay Mamozy Khalilzad (sündinud 22. märtsil 1951 Mazār-e Sharīfis) on USA diplomaat. Ta oli Ameerika Ühendriikide suursaadik ÜRO juures 17. aprillist 2007 20. jaanuarini 2009. Ta oli George W. Bushi administratsioonis kõrgeimal positsioonil olev muslim. Ta on rahvuselt puštu.
Ta on lõpetanud Beiruti Ameerika Ülikooli ja kaitsnud filosoofiadoktori kraadi Chicago Ülikoolis.
2003–2005 oli ta USA suursaadik Afganistanis ja 2005–2007 USA suursaadik Iraagis.
CNN teatas oktoobris 2021, et Ameerika Ühendriikide peamine saadik Afganistanis Zalmay Khalilzad lahkub pärast USA vägede väljaviimise lõppu Afganistanis ametist.
Neeruti Tagajärv

Neeruti Tagajärv (ka Lusthoone järv, Tagajärv, Teinejärv) asub Lääne-Virumaal Kadrina vallas Neeruti külas. Järv asub Neeruti Eesjärve lähedal.
Taimestik on liikide poolest keskmine: leidub 15 liiki makrofüüte.
Kaladest leidub kokre, linaskit, ahvenat, vähem haugi.
Neeruti Eesjärv

Eesjärv (ka "Neeruti Eesjärv, Eesjärv, Karisööda järv") on järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Neeruti külas. Järve lähedal asub Tagajärv.
Järv asub Pandivere kõrgustikul. Järv on kujult piklik-ovaalne. Kaldad on valdavalt soised ja õõtsikuga. Põhi on mudane.
Taimestik on liigivaene, esineb üheksat liiki makrofüüte.
Kaladest domineerib koger, vähem on ahvenat, haugi, linaskit.
Vanamõisa järv

Vanamõisa järv on mitme Eesti järve nimi:
Nigula järv

Nigula järv (ka "Vanajärve järv, Vanamõisa järv, Nigula Vanajärv, Vanassaare järv") on järv Pärnumaal Häädemeeste vallas Uuemaa külas Nigula rabas.
Sakala kõrgustikust eraldab järve Reiu jõe ülemjooksu orund. Järve kaldad on turbased. 
Järve taimestik on väga liigivaene: esineb kolme liiki makrofüüte.
Kaladest leidub järves ahvenat ja vähem haugi.
Pioneer (automaatjaam)

Pioneer oli Ameerika Ühendriikide mehitamata kosmoseaparaatide seeria.
Ortofoto

Ortofoto on geomeetriliselt parandatud ühtse mõõtkavaga aerofoto, mida saab kasutada vahemaade mõõtmiseks samamoodi kui kaarti.
2007. aasta Poola parlamendivalimised

2007. aasta Poola parlamendivalimised olid erakorralised valimised Poolas, mis olid tingitud Jarosław Kaczyński valitsuse lagunemisest. Valimised toimusid 21. oktoobril. 
Muudatused enne valimisi.
2007. aasta juulis proovisid ühineda natsionalistlikud Poola Vabariigi Enesekaitsepartei ja Poola Perede Liiga. Pärast selle ebaõnnestumist moodustas Poola Perede Liiga väiksemate parempoolsete parteidega valimisliidu Parema Vabariigi Liiga. Poola vasaktsentristlikud parteid: Demokraatlik Vasakliit, Poola Sotsiaaldemokraatia, Töölisliit ja Demokraatlik Partei moodustasid ühise sotsiaaldemokraatliku ja sotsiaalliberaalse valimisliidu Vasakpoolsed ja Demokraadid.
Valimistulemused.
Märkused: 
Pärast valimisi.
16. novembril astus ametisse Kodanikuplatvormi ja Talurahva Partei enamusvalitsus.
Harku joastik

Harku joastik asub Harju maakonnas Harku vallas Tiskre külas. 
Joastik saab oma vee Harku ojast ning koosneb kolmest astangust, millest kõrgeim on 1,5 meetri kõrgune.
Rocca al Mare juga

Rocca al Mare juga asub Tallinna linnas, Eesti Vabaõhumuuseumi territooriumil. Juga toitub sealsest kuivenduskraavist ja langeb alla Kakumäe klindineemikult.
Juga on 1,5 meetri kõrgune ja suvel sageli ilma veeta.
Hundikuristiku joastik

Hundikuristiku joastik asub Tallinna linnas Kadrioru pargi territooriumil, paiknedes Hundikuristiku sälkorus. 
See koosneb kahest joast, millest esimese kõrgus on 1,5 ja teise 4 meetrit.
Joastiku taandumise tulemusena on tekkinud 15 meetri sügavune, ligi 10 meetri laiune ja kuni 100 meetri pikkune kanjon. Joastiku toitjaks on Lasnamäe paeplatoo. Joastik on sageli ilma veeta.
Ahermu juga

Ahermu juga asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Jabara külas, Tallinna–Narva maantee ja Ahermu talu lähistel. 
Juga on raskesti ligipääsetav.
Joa kõrgeim koht on 1,5 meetrit. Ojal on teisigi astanguid, kuid need on väiksemad, alla 1 meetri.
Takso 4

"Takso 4" on (prantsuse "Taxi 4", ka kirjapildiga "T4xi") on 2007. aastal linastunud Prantsusmaa komöödiafilm. Linateose lavastas Gérard Krawczyk. Peategelane Daniel Morales sõidab seekord ringi Peugeot 407-ga.
Sisu.
Marseille politseijaoskonda viiakse Euroopa esikurjategija, keegi belglane. Kurikaelal aga õnnestub inspektor Émilieni ninapidi vedada ja põgeneda, mistõttu politseinik vallandatakse.
Kes muu aga Émilienile veel appi tuleks, kui mitte ta hea taksojuhist sõber Daniel? Nii asuvadki kaks vana sõpra belglast otsima.
Sotsiaaldemokraadid (Taani)

Sotsiaaldemokraadid (taani keeles "Socialdemokraterne") on Taani tugevam vasaktsentristlik partei. Partei kuulub Sotsialistliku Internatsionaali ja Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse.
Ajalugu.
Partei asutati 1871. aastal. Partei moodustas oma esimese valitsuse pärast 1924. aasta parlamendivalimisi, kui partei võitis 36,6% kõikidest häältest. Sotsid olid tollase Thorvald Stauningi valitsuse juhtpartei. Partei oli Taani tugevam partei 1990. aastate lõpuni. Siis kaotas partei liidrirolli paremliberaalsele Venstrele.
Kaotuse põhjustas sotside juhitud Poul Nyrop Rasmusseni valitsuse maksupakett ("Pinsepakken"), millega tõsteti omandimaksu määrasid ja vähendati omandimaksu mahaarvamiste väärtust. Aastatel 2001–2011 oli partei opositsioonis. 2005. aasta valimistel sai partei 25,8% häältest ja 47 kohta 179-st. Sellega tuli Taani parlamendis (Folketingis) teiseks erakonnaks. 2007. aasta valimistel saadi 25,5% ja 45 kohta. 2011. aasta valimistel sai partei 24,9% häältest ja 44 kohta 179-st. Sellega jäädi endiselt teiseks erakonnaks Folketingis, kuid koos teiste vasakpoolsete ja vasaktsentristlike parteidega saadi parlamendis enamus. Viimastel, 2015. aasta valimistel sai parteist suurim parlamendierakond, kui kogus 26,3% häältest, mis andis 47 kohta Folketingis, kuid jäi opositsiooni, sest koalitsiooni moodustasid kodanlikud parteid.
Ideoloogia.
Partei seisab Taani sotsiaaldemokraatliku heaoluriigi mudeli (taani keeles "Folkehjem", eesti keeles Rahvakodu) alustalade eest.
Faas (elekter)

Faas on vahelduvvoolu elektriahela osa, milles tekitatav elektromotoorjõud (generaatoris) või sellele ahelaosale rakendatav pinge (elektrivõrgus) on sama sagedusega kui selle elektriahela teistes osades, kuid erisuguse võnkefaasiga.
Vahelduvvoolugeneraatorites ja elektrivõrkudes on enamasti kolmefaasiline vool. Lihtsad elektritarvitid (valgustid, paljud kodumasinad ja elektririistad) on ühefaasilised.
Kuni kuuefaasilisi elektrisüsteeme kasutatakse alaldites väljuva alalisvoolu lainelisuse (pulseerimise) vähendamiseks.
Martin Reim

Martin Reim (sündinud 14. mail 1971 Tartus) on Eesti jalgpallitreener ning endine Eesti jalgpallikoondise poolkaitsja ja hilisem peatreener. 
Aastail 1992–2009 esindas ta Eestit 157 korda, mis teeb temast kõige enam koondisemänge pidanud Eesti jalgpalluri. 2007. aasta augustist kuni 2009. aasta novembrini oli ta ühtlasi Euroopa rekordinternatsionaal. Valdav osa Reimi klubikarjäärist möödus FC Floras, kus oli ka tema esimene ametikoht treenerina.
Mängijakarjäär.
Klubi.
Martin Reimi koduklubi oli valdavalt Tallinna FC Flora (1992–1999, 2001–2008).
Nüüd on tal oma Martin Reimi jalgpallikool MRJK.
Koondis.
Martin Reim mängis koondises aastail 1992–2009 ja lõi 157 kohtumises 14 väravat. Oma debüüdi koondises tegi Reim 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveeniaga. Ta viibis platsil kõik 90 minutit. See oli koondise esimene kohtumine pärast taasiseseisvumist. Samas mängus tegid oma debüüdi ka Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng Lõppes viigiga 1:1. Reim oli mängupäeval 21-aastane. Koondises mängimise lõpetas ta 2007. aastal, lahkumismängu pidas 6. juunil 2009 Ekvatoriaal-Guinea vastu.
Detsembris 2008 teatas ta jalgpallurikarjääri lõpetamisest ja plaanist jätkata treenerina.
Karjääri statistika.
"Uuendatud seisuga 23. september 2016"
Koondis.
"Uuendatud seisuga 23. september 2016"
Isiklikku.
Ta on lõpetanud Tallinna 49. keskkooli ja Tallinna tehnikaülikooli materjalide tehnoloogia erialal. Tema isa oli jalgpallitreener Olev Reim. Koos abikaasa Erbe Reimiga on neil tütred Loreley ja Lisely.
Terendus (ansambel)

Terendus oli 1980. aastate keskel tegutsenud eesti "hard rock"'i ansambel.
Ansambel tegutses Kose-Uuemõisas augustist 1984 kuni veebruarini 1985. Veebruaris 1985 esines ansambel Kose-Uuemõisa eri­internaat­kooli aktusel.
Ükskõik

Ükskõik oli 1986–1989 tegutsenud eesti ansambel, Metro Luminali eelkäija.
Laulud "Kodu" (Hando Runneli tekstile) ja "Tänavapoiss" ilmusid 1987. ja 1988. aastal välja antud kogumik­kassettidel "Young Rockers". Bändi salvestistest on säilinud ka koopiad lauludest "Kolmas", "Sai teada poiss" (originaalis: Ilmar Trulli luuletus "Selline lugu"), "Mustad Pilved", "Kusagil ootab mind keegi".
Poul Nyrup Rasmussen

Poul Nyrup Rasmussen (sündinud 15. juunil 1943 Esbjergis) on Taani poliitik, Euroopa Parlamendi liige ja Euroopa Sotsialistliku Partei esimees. Ta oli aastatel 1993–2001 Taani peaminister ja 1992–2002 Taani Sotsiaaldemokraatide esimees.
Rasmussen sündis töölisperekonnas. Ta lõpetas Kopenhaageni ülikooli majandusteaduskonna 1971. aastal. Ta lõi kaasa sotsiaaldemokraatlikus üliõpilaste liidus Frit Forum, kus tutvus paljude oma tulevaste kolleegidega. Ülikooli ajal pidas ta äraelamiseks mitmesuguseid ameteid, olles näiteks liikluse loendaja ja poole kohaga kuller.
Rasmussen tõusis Taani sotsiaaldemokraatide juhiks pärast 1990. aasta parlamendivalimisi. Sotsiaaldemokraadid võitsid need valimised, saades 14 kohta juurde (kokku 69). Nad alustasid erakonnaga Det Radikale Venstre koalitsiooniläbirääkimisi, aga need luhtusid. Valitsuse moodustasid väikeste paremerakondade toel Konservatiivne Rahvapartei ja Venstre, ehkki neil oli kokku vähem kohti kui sotsiaaldemokraatidel. Asjade sellist käiku pidasid sotsiaaldemokraadid oma liidri Svend Aukeni isiklikuks ebaõnnestumiseks ja tema asemele valiti Rasmussen.
Rasmussen tõi sotsiaaldemokraadid võimule pärast seda, kui senine konservatiivist peaminister Poul Schlüter tagasi astus pärast seda, kui uurimine näitas, et ta oli Folketingile valetanud. Uue valitsuse moodustasid neli erakonda ja Rasmussen sai peaministriks.
Rasmussen jäi Taani peaministriks 8 aastaks, kuid nii head tulemust kui 1990. aastal ei suutnud ta saavutada. Vastupidi, 2001. aasta parlamendivalimised olid esimesed Folketingi valimised pärast 1924. aastat, mida sotsiaaldemokraadid ei võitnud. Nad said 52 kohta Venstre 56 koha vastu. Tema asemel sai peaministriks Venstre juht Anders Fogh Rasmussen. Pärast neid valimisi astus Rasmussen erakonna juhi kohalt tagasi ja 2002. aastal võttis selle koha üle Mogens Lykketoft.
Tema valitsusajal toimus 28. septembril 2000 referendum eurole ülemineku küsimuses, kus 53,2% valijatest oli euro kasutuselevõtu vastu.
Töötus langes 12 protsendilt 1993. aastal 4,5 protsendini 2001. aasta lõpus.
Euroopa Parlamendi 2004. aasta valimistel kogus Rasmussen üle 400 000 hääle ja valiti Euroopa Parlamenti. Samal aastal valiti ta Euroopa Sotsialistliku Partei liidriks. Mõlemas ametis on ta tänini.
Jäneseurg

Jäneseurg on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" Ron Weasley ja tema perekonna kodu. Harry veedab oma suvevaheaja viimase(d) nädalad seal.
Tutvustus.
Jäneseurg on väikse torni moodi maja, see asub maal ning Weasleydel on suur krunt. Sellegipoolest on see kodu seitsmele lapsele väike ning seetõttu magatakse mõnikord elutoas. Weasleydel on kaks kodukakku: Errol ja Hermes, Põssapossa. Krundil on ka peenrad ja kanala. Aias saab mängida natuke lendluudpalli ja niisama kõndida.
Tähtsus.
Harry jaoks on Jäneseurg tähtis, sest seal veedab ta oma parimad nädalad suvest. Molly Weasley, kes on Roni ja teiste laste ema, peab Harryt lausa oma kasupojaks. Jäneseurust saab seitsmendas osas Fööniksi Ordu peakorter.
Lapi maakond

Lapi maakond (ka Lapimaa) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soome põhjaosas.
Asend ja suurus.
Lapi maakonna pindala on 100 367 km², millest 92 667 km² on maismaa ning 7699 km² veekogud. Maakond piirneb lõunas Põhja-Pohjanmaa maakonnaga, läänes Rootsiga, idas Venemaa Föderatsiooniga ning läänes ja põhjas Norraga.
Loodus.
Lapimaa suurim järv on Inari järv ning kõrgeim koht on Halti.
Maakonnas asub üheksa rahvusparki: Põhjalahe rahvuspark, Lemmenjoki rahvuspark, Oulanka rahvuspark, Pallas-Yllästunturi rahvuspark, Pyhä-Luosto rahvuspark, Riisitunturi rahvuspark, Salla, Syöte rahvuspark ja Urho Kekkoneni rahvuspark.
Ajalugu.
Pärast Talvesõda alanud vaherahu perioodil ning Jätkusõja alguses lubas Soome valitsus Natsi-Saksamaal operatsiooni Barbarossa raames paigutada oma vägesid Lapimaale. Kui Soome tegi pärast Jätkusõda Nõukogude Liiduga rahulepingu, nõudis viimane, et Soome sunniks Natsi-Saksamaa väed oma pinnalt lahkuma. Selle tagajärjel puhkes Lapi sõda, mille ajal evakueeriti enamus Lapimaa tsiviilisikuid. Norrasse taganevad Saksa väed kasutasid põletatud maa taktikat ning see põhjustas läänile suuri purustusi.
Pärast Teist maailmasõda oli Lapi maakond kaotanud Petsamo valla ja osaliselt Salla valla, mis liideti Nõukogude Liiduga. Järgnevatel aastakümnetel ehitati piirkond uuesti üles, industrialiseeriti ning tekkis ka kiire majanduskasv. Piirkonda asutati suured hüdroelektrijaamad ja kaevandused ning sõjas purustatud linnad, teed ja sillad ehitati uuesti üles. Lapimaa lääni majandus hakkas alla käima 20. sajandi lõpus. Kaevandused ja tehased läksid kahjumisse ja rahvastik hakkas vähenema.
Soomes kaotati läänid 1. jaanuaril 2010 ja Lapimaa läänist sai Lapi maakond.
Rahvastik.
Lapimaal elab vaid 3,6% kogu riigi elanikkonnast. Tegu on kõige hõredamalt rahvastatud piirkonnaga Soomes. Maakonnas on laialdasi püsiasustuseta alasid, eriti põhja- ja idaosas. Kõige tihedamalt on asustatud Rovaniemi ümbrus ja Kemi-Tornio piirkond. 2009. aasta lõpus pidas Lapi maakonna elanikest 97,45% emakeeleks soome keelt, 0,8% saami keelt, 0,38% vene keelt ja 0,18% rootsi keelt.
Lapi maakonna rahvaarv on vähenenud alates 1990. aastast.
Haldusjaotus.
Maakonnas on 21 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 4 linna.
Inglise Margaret

Inglise Margaret (29. september 1240, Windsori loss – 26. veebruar 1275, Cupari loss) oli Henry III ja Provence'i Eleanori teine laps. 
26. detsembril 1251 abiellus ta Yorki toomkirikus Šoti kuninga Alexander III-ga ning Margaretist sai Šotimaa kuninganna.
Inglise Beatrice

Inglise Beatrice (25. juuni 1242 – 24. märts 1275) oli Inglismaa printsess ja Bretagne'i hertsoginna. Ta oli Henry III ja Provence'i Eleanori tütar.
1250. aastail püüdis Norra kuningas Håkon Håkonsson saada Beatrice'i oma poja, prints Magnuse naiseks, kuid tema plaanid nurjas Henry III, kes pidas läbirääkimisi Beatrice'i kihlumiseks Prantsusmaa kuningaga.
Perekond.
22. jaanuaril 1260 abiellus Beatrice St Denis' kloostris Bretagne'i hertsogi Jean II-ga. Abielust sündisid:
Üllar Põld

Üllar Põld (sündinud 13. juunil 1962 Kiviõlis) on eesti noortejuht, endine näitleja ning alpinist. 
Alpinistina on ta tõusnud üle 7500 m kõrguse mäe tippu.
Haridus ja töökäik.
Ta lõpetas 1980 Kiviõli 1. Keskkooli ja 1984 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri XI lennu. Töötas aastatel 1984–1992 näitlejana Eesti Draamateatris.
Ta mängis filmis "Puud olid ..." (Tallinnfilm 1985) peaosa (Hind). On mänginud ka episoodilist rolli spordifilmis "Küljetuul" (1983) ja kõrvalosa telemängufilmis "Vana mees tahab koju" (1991). Ta on näitlemisest loobunud. 
Ta töötab Saue Noortekeskuses noortejuhina ja noortekeskuse juures töötava matkaklubi juhendaja ja treenerina.
Omab I taseme alpinismitreeneri kutsetunnistust.
Mägironimine.
1997. aastal tõusis Üllar Põld koos Jaan Künnapi ja Enn Nõmmikuga Lõuna-Ameerika kõrgeima mäe Aconcagua (6962 m) tippu. Järgmisel aastal käis Elbruse läänetipus (5642 m).
Tõusud Pamiiris.
2007. aastal jõudis ta Pamiiris Lenini mäetippu (7134 m). 
4. augustil 2009 tõusis ta koos Tiina Tammega esimeste eestlastena Xinjiang territooriumile jääva Pamiiris asuva Muztagata (7509 m) tippu.
2011. aasta augustis juhtis ta ekspeditsiooni Pamiiri (Hiina alal), mille käigus 3. augustil tehti tema juhtimisel Eesti alpinistide esmatõus Muztagata mäemassiivis asuva seitsmetuhandelise Koskulaki (7028 m) tippu.
2013. aasta augustis üritas ta tõusta Pamiiris kuueliikmelise grupi koosseisus Ismoili Somoni (7495 m) tippu, kuid IV laagrist (6600 m) edasist tõusu takistas alanud tugev lumesadu ja halb nähtavus. Tõus tuli katkestada ja alustada laskumist. 
2015. aastal sooritas ta 18. augustil eduka tõusu Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 m). 2016. aastal tõusis ta ka teist korda Korženevskaja tippu.
Isiklikku.
Tema abikaasa on alpinist Tiina Tamm.
Edmund Küürselg

Edmund Küürselg, esimene Lancasteri krahv (16. jaanuar 1245 London – 5. juuni 1296 Bayonne) oli Inglise prints. Ta oli Henry III ja Provence'i Eleanori teine poeg.
1253. aastal määras paavst Innocentius IV Edmundi Sitsiilia ja Apuulia kuningaks ning umbes sel ajal sai Edmundist ka Chesteri krahv. Tegelikult aga polnud neil tiitlitel suurt väärtust ega mõju, kuna Sitsiilia tegelik kuningas Konrad IV veel elas ja Chesteri krahvkond anti Edmundi vanemale vennale Edwardile. Kui 1265. aastal võeti Simon de Montfortilt, kuuendalt Leicesteri krahvilt, tiitel, sai Edmund Leicesteri ja Lancasteri krahvkonna ja Nicolas de Segrave'i maad endale.
1271. aastal läks ta koos vend Edwardiga Jeruusalemma üheksandasse ristisõtta. Mõned ajaloolased ütlevad, et just seal sai ta endale lisanime Küürselg/Küürutaja, kuna kandis seljal risti.
Perekond.
8. aprillil 1269 abiellus Edmund Westminster Abbeys Aveline de Forzi, Albemarle'i krahvinnaga. Aveline suri nelja aasta pärast 15-aastaselt. Paaril polnud lapsi, kuigi mõned ajaloolased arvavad, et Aveline võis surra sünnitusel või pärast nurisünnitust.
3. veebruaril 1276 abiellus Edmund Pariisis Artois' Blanche'iga ning samal aastal sai Edmundist Champagne'i ja Brie krahv. Paaril oli neli last.
Provence'i Eleanor

Provence'i Eleanor (u 1223 – 16. juuni 1291) oli Henry III abikaasa.
Eleanor sündis Aix-en-Provence'is Provence'i krahv Ramon Berenguer IV ja Savoia Beatrice'i lapsena. Nii nagu Eleanorist, sai ka ta kolmest õest kuninganna ja nagu ta ema, vanaema ja õdesid, tunti ka Eleanori eelkõige tema ilu poolest.
Abielu ja lapsed.
14. jaanuaril 1236 abiellus 12-aastane Eleanor Canterbury katedraalis Henry III-ga ning abielust sündis viis last.
Eleanor oli eriti kiindunud oma vanimasse poega Edwardisse ning kui Edward 1246. aastal surmavalt haige oli, jäi Eleanor temaga kolmeks nädalaks Beaulieu kloostrisse, mis oli mungaelu reeglite järgi pikk aeg. 1249. aastal andis Henry III Edwardile Gascogne'i hertsogi tiitli. Noorimal lapsel Katharine'il paistis olevat väärastuslik haigus, mille tagajärjel ta kurdistus. Kui Katharine 4-aastaselt suri, tabas ta vanemaid masendus.
Kuninganna roll.
Eleanor oli enesekindel kuninganna, kuid ta tõi õukonda palju nõbusid ("savoialasi") ning tema mõju kuninga üle ja ebapopulaarsus Inglise aadlike hulgas tekitas probleeme. Eleanor pühendus abikaasa kohtuprotsessile Simon de Montfortiga (aadlike juht Henry III vastu), kogudes Prantsusmaal vägesid. 
Kui Henry III 1272. aastal suri ja troonile sai Edward I, sai Eleanorist leskkuninganna ning ta kasvatas Edward I lapsi Henryt ja Eleanori ning Beatrice'i poega Johni. Kui ta lapselaps Henry tema hoole all olles 1274. aastal suri, leinas Eleanor teda kaua ning pojapoja süda maeti Guildfordi abikloostrisse, mille Eleanor oli Henry mälestuseks ehitada lasknud. Eleanor läks kloostrisse, kuid hoidis ühendust Edwardi ja ta õe Margaretiga.
Eleanor suri 1291. aastal Amesburys Inglismaal.
Martiska järv

Martiska järv (ka "Kurtna Martiska järv, Martuška järv") on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas Kurtna külas. Järv kuulub Kurtna järvestikku.
Järv paikneb Kirde-Eestis Kurtna mõhnastiku keskosas. Martiska järve lähedal asuvad Kuradijärv, Jaala järv, Must-Jaala järv.
Taimestik on liigivaene. Helofüütidest esineb tarn, hüdrofüütidest väike vesiroos, lamedalehine jõgitakjas ja kollane vesikupp.
Kaladest esineb ahven.
Margaret (Norra kuninganna)

Šoti Margaret, Norra kuninganna (vanas norra keeles: "Margrét Alexandersdóttir"; uuemas norra keeles: "Margrete Alexandersdotter") (28. veebruar 1261 – 9. aprill 1283) oli Norra kuninga Eirik III abikaasa.
Margaret sündis Windsori lossis Alexander III ja Inglise Margareti tütrena. 
Margaret ja Eirik III abiellusid 1281. aastal Bergenis.
Margaret suri Tønsbergis tütar Margareti sünni ajal või kohe pärast seda. Surmadaatum 9. aprill 1283 on esitatud "Gesta Annalia"s, kuid "Lanercosti kroonika"s on surmaajaks hoopis 27./28. veebruar 1283. Margaret maeti Bergeni katedraali, mis 1531. aastal lammutati.
Peen-Kirjakjärv

Peen-Kirjakjärv ehk Peenkirjakjärv (ka "Väike Kirjakujärv, Peen-Kirjakujärv, Kirjakujärv") on järv Ida-Virumaal Illuka vallas Konsu külas. Järv kuulub Kurtna järvestiku koosseisu. Järvest umbes 200 m põhja pool asub Kirjakjärv.
Järve kaldad on valdavalt mudased, kohati liivased.
Taimestik on liigirikas: esineb 29 liiki makrofüüte.
Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on ahvenat, hauge, linaskit jt.
Æthelstan

Æthelstan või Athelstan (vanainglise keeles "Æðelstān", vanapõhja keeles "Aðalsteinn"; umbes 895 Wessex – 27. oktoober 939) oli anglosakside kuningas aastatel 924–927 ja inglaste kuningas aastatel 927–939.
Ta oli kuningas Edward Vanema ja tema esimese naise Ecgwynnini poeg. Kui isa 924. aasta juulis suri, tunnistati Mercias Æthelstani uue kuningana. Mõnedel andmetel kuulutati Wessexis kuningaks tema poolvend Ælfweard, kes aga suri 16 päeva hiljem. Ka pärast poolvenna surma oli Æthelstanil raskusi Wessexis oma võimu kinnitamisega. Ta krooniti Kingston on Thamesis 4. septembril 925 Canterbury peapiiskopi Athelmi poolt.
927. aastal tungis ta üle Humberi jõe ja vallutas Jórvíku kuningriigi (inglispäraselt York), piirkonna viimase viikingite võimukeskuse, saades seeläbi esimeseks kogu Inglismaad valitsenud anglosaksi kuningaks. 934. aastal tungis ta Šotimaale ja allutas oma võimule kuningas Constantine II. 937. aastal lõi ta Brunanburhi lahingus puruks Inglismaale tunginud põhjalaste-šotlaste ühisväe, kogudes sellega tuntust nii Briti saartel kui Mandri-Euroopas. Æthelstani surma järel haarasid skandinaavlased Jórvíkus uuesti võimu, piirkond suudeti lõplikult inglise kuningate võimule allutada 954. aastal.
Oma valitsusajal tsentraliseeris Æthelstan ka riigiaparaati ja valitsemist, koondades enda kätte rangema kontrolli hartade väljaandmise üle ning kutsudes oma nõukogudesse riigi kaugemate piirkondade juhte. Nendel nõupidamistel osales ka valitsejaid väljastpoolt Æthelstani võimuala, näiteks Walesi kuningaid, kes seega aktsepteerisid tema ülemvõimu. Æthelstani valitsusajast on säilinud rohkem juriidilisi dokumente kui ühegi teise 10. sajandi inglise kuninga omast. Teda on peetud üheks kõige usuliselt vagamaks läänesaksi kuningaks, kuivõrd ta asutas mitu kirikut ja kogus reliikviaid. Æthelstani õukonda on iseloomustatud toonase kultuuri-, haridus- ja vaimuelu keskpunktina. Ta toetas patroonina kloostrikoole ja vanainglise luulet, oli tuntud raamatukollektsionäär ja tõlkis anglosaksi keelde Boëthiuse teose "Filosoofia lohutus". Abielude kaudu tihendas ta sidemeid Mandri-Euroopa valitsejatega.
Æthelstan suri lastetult 939. aastal, misjärel sai troonile tema poolvend Edmund I.
Kaarepere Pikkjärv

Pikkjärv (ka "Kaarepere Pikkjärv") on järv Jõgevamaal Jõgeva vallas Pikkjärve külas, Vooremaa keskosas.
Taimestik on liigirikas: esineb 33 liiki makrofüüte.
Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on haugi, linaskit, ahvenat, roosärge ja latikat.
Järvest kirdesuunal asub teine piklik järv – Prossa järv.
Järve lähedalt kulgeb mööda Tartu–Jõgeva–Aravete maantee.
Prossa järv

Prossa järv (ka Luua järv, Proosa järv) asub Jõgevamaal Jõgeva vallas Pikkjärve külas.
Järv paikneb Vooremaa keskosal. Järv on pikliku ja kitsa põhikujuga.
Taimestik on liigirohke: esineb 22 liiki makrofüüte.
Kaladest leidub ahvenat, särge, roosärge, hauge, kokre, linaskit jt.
Ruila järv

Ruila järv (ka "Ruiljärv", "Kernu Mädajärv") on järv Harju maakonnas Saue vallas Mõnuste külas.
Järv asub Põhja-Eesti lavamaal. Järve veepinda on korduvalt alandatud, mistõttu on kiirendatud järve soostumisprotsessi.
Taimestik on liigivaene: esineb 11 liiki makrofüüte.
Kaladest leidub ahvenat, hauge, kokre, särge; püütud on ka linaskit.
Green Eyed Soul

"Green Eyed Soul" on Sarah Connori esimene sooloalbum. See ilmus 26. novembril 2001.
Saarjärv

Saarjärv on mitme Eesti järve põhinimi:
Saarjärv on mitme Eesti järve nimevariant:
Christopher Reeve

Christopher D'Olier Reeve (25. september 1952 New York, New Yorgi osariik – 10. oktoober 2004 Mount Kisco, New Yorgi osariik) oli USA filminäitleja, režissöör, produtsent ja stsenarist, kes sai rahvusvaheliselt tuntuks Supermanina neljas mängufilmis (1978–1987). 
Lisaks kinotööle esines Reeve ka telesarjades ja Broadway lavadel, kus teda hinnati nii draama- kui ka komöödiarollide eest.
Reeve oli spordilembene ja tegeles mitmete aladega, sealhulgas purjetamise, sukeldumise, suusatamise, lendamise, surfamise, jalgrattasõidu, purilennu, mägironimise, pesapalli, tennise ja ratsutamisega.
1995. aastal kukkus Reeve ratsutamisvõistlusel hobuse seljast ja jäi õnnetuse tagajärjel kaelast allapoole halvatuks. Pärast õnnetust pühendus ta aktiivselt puuetega inimeste õiguste eest seismisele, juhtides koos abikaasa Dana Reevesiga Christopher Reeve’i Fondi, mis toetas neuroloogiliste kahjustuste uurimist ja ravi.
Ubajärv

Ubajärv (ka "Ubahaava järv, Pikkjärv") on järv Võrumaal Rõuge vallas Koemetsa külas. Järv ja selle ümbrus kuulub Karula rahvusparki.
Järv asub Hargla nõos.
Taimestik on liigirohke: esineb umbes 23 liiki makrofüüte.
Kaladest domineerib särg, haug, ahven, mõnevõrra vähem on kokre, latikat, mudamaimu jt.