tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Suuradmiral

Suuradmiral oli mitme riigi mereväe kõrgeim auaste, mis vastas maaväes feldmarssali auastmele.
Austria-Ungari keisririik.
Austria-Ungari keisririigis oli suuradmirali auaste käibel I maailmasõja ajal. Sellest madalam oli admirali auaste.
Itaalia kuningriik.
Itaalia kuningriigis asutas suuradmirali auastme (itaalia keeles "Grande Ammiraglio") 1924. aastal Benito Mussolini; kuningas kinnitas selle oma määrusega sama aasta 4. novembril. See oli Itaalia mereväes kõrgeim aukraad, kuid oma olemuselt oli see pigemini tiitel. Sellest madalam oli armeeadmirali ("Ammiraglio d'armata") auaste. Maaväes vastas sellele Itaalia marssal ("Maresciallo d’Italia") ja õhuväes lennuväemarssal ("Maresciallo dell’Aria"). Ainsana anti see 4. novembril 1924 Paolo Thaon di Revelile (1859–1948), kes oli olnud I maailmasõjas Itaalia mereväe juhataja. Tiitel kaotati 1948. aastal.
Saksamaa.
Saksamaa keisririik.
Saksa keisririigis kehtestati suuradmirali (saksa keeles "Groẞadmiral") auaste 1901. aastal. Sellest madalam auaste oli admiral. Maaväes vastas suuradmirali auastmele kindralfeldmarssali aukraad.
Saksa Riik.
Suuradmiral oli Saksa Riigis sõjalaevastiku ("Kriegsmarine") kõrgeim auaste. Sellest madalam oli kindraladmiral. Auaste kaotati 1945. aastal.
Brčko

Brčko on linn Bosnias ja Hertsegoviinas Brčko ringkonnas. Asub Sava jõe ääres.
Bosnia sõja ajal oli linn kitsas koridoris, mis ühendas Serblaste Vabariigi ida- ja lääneosa omavahel ning oli seetõttu raskete lahingute toimumiskoht.
Enne Bosnia sõda oli linn segarahvastikuga: 1991. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 41 406 elanikku, kellest 22 994 pidasid end bosnialasteks, 8253 serblasteks, 2894 horvaatideks ja 5211 jugoslaavlasteks. Etnilise puhastuse käigus aeti suurem osa bosnialasi ja horvaate linnast minema, kuid pärast sõda on paljud neist tagasi tulnud. 
Sport.
Linnas on kolm jalgpalliklubi: FK Jedinstvo Brčko, FK Lokomotiva Brčko ja FK Ilićka 01, mis mängivad Serblaste Vabariigi teises liigas.
Sava jõe ääres asub Bosnia suurim sadam.
Raimundas Karoblis

Raimundas Karoblis (sündinud 14. aprillil 1968 Vaškais) on Leedu jurist, diplomaat ja poliitik. Ta on 13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu kaitseminister.
Ta sündis aastal 1968 Vaškais (praeguse haldusjaotuse järgi Pasvalysi rajoonis). Ta lõpetas aastal 1986 Panevėžysis keskkooli ja aastal 1992 Vilniuse Ülikooli õigusteaduskonna diplomeeritud juristina.
Aastatel 1992–1994 töötas ta juriidilise konsultandina Leedu Vabaturu Instituudis. 1999–2003 oli ta nõunik Leedu esinduses ÜRO juures Genfis ning 2003–2007 välisministeeriumi osakonnajuhataja. 2010–2015 töötas Leedu saadikuna Euroopa Liidu juures.
Länsimetro

Länsimetro ('Läänemetroo, rootsi "Västmetro") on Helsingi metroo pikendus Helsingist Espoosse, mis avati 18. novembril 2017.
"Länsimetro" pikendab metrood Ruoholahti metroojaamast, Lauttasaari, Aalto Ülikooli Otaniemi ülikoolilinnaku ja Tapiola kaudu esimese ehitusetapi lõppjaama Matinkylässe ning paikneb kogu pikkuses maa all.
"Länsimetro" ehitus kiideti heaks 4. aprillil 2007 ja ehitus algas novembris 2009. Veebruaris 2014 lõpetati ehituseks vajalikud lõhkamistööd ning alustati jaamade ja tunnelite ehitust. Esialgu pidi pikendus avatama 15. augustil 2016, kuid see lükkus edasi 18. novembrile 2017.
Teises ehitusetapis pikendati metrood Kivenlahtisse. Teine etapp avati 3. detsembril 2022.
Zulfikar Ali Bhutto

Zulfikar Ali Bhutto (urdu keeles: ذوالفقار علی بھٹو‎; sindhi keeles: ذوالفقار علي ڀُٽو‎; 5. jaanuar 1928 – 4. aprill 1979) oli Pakistani poliitik ja riigitegelane, aastatel 1973–1977 seitsmes Pakistani peaminister, aastatel 1971–1973 neljas Pakistani president. Tema järgijad kutsusid teda tihti Quaid-i-Awam'iks (urdu keeles قائد عوام‎; "rahva juht"). Ta asutas ka Pakistani Rahvapartei (PRP), mille esimees ta oli kuni oma hukkamiseni aastal 1979.
Tema tütar Benazir Bhutto (1953–2007) oli Pakistani poliitik, kes mõrvati.
Liaquat Ali Khan

Liaquat Ali Khan (urdu keeles: لیاقت علی خان‎; oktoober 1895 – 16. oktoober 1951), laialdaselt tuntud ka kui Shaheed-e-Millat (urdu keeles: شہید ملت‎), oli üks peamistest Pakistani rajajatest, riigitegelane, advokaat ja poliitfilosoof.
Ta oli esimene Pakistani peaminister ning aastast 1947 kuni oma surmani, aastal 1951 jõudis olla ka välis- ja kaitseminister. Tema mõrvas on süüdistatud kuningas Moḩammad Zāher Shāhi ja USA valitsust, vettpidavaid tõendeid ei ole leitud. Enne peaministriks saamist oli ta lühikest aega rahandusminister president Louis Mountbatteni juhitud ajutises valitsuses.
Igamine

Igamine on omandiõiguse tekkimine teisele isikule kuuluva asja pikaajalise, vahetpidamatu ja heauskse valdamise tagajärjel.
Igamist käsitleb asjaõigusseaduse 3. osa 2. peatüki 1. jao 6. jaotis (§ 110–1141).
Echolsi maakond

Echolsi maakond ("Echols County") on maakond Ameerika Ühendriikudes Georgia osariigis, Florida osariigi piiril. 
Maakond on koos Websteri maakonnaga üks kahest Georgia maakonnast, kus pole ühtegi linna. Maakonna halduskeskus ja suurim asula on Statenville.
Maakonna pindala on 1090 km². Veepindala on 15 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4034. 1. juulil 2015 hinnati maakonnas elanike arvuks 4040.
Ajalugu.
Echolsi maakond moodustati 13. detsembril 1858 Lowndesi maakonna kagu- ja Clinchi maakonna edelaosast. Maakond on saanud nime Georgia senaatori ja sõjaväelase Robert Milner Echolsi järgi.
Maakond on tuntuks saanud Georgia pagendatud kurjategijate maakonnana. Kuna Georgia konstitutsioon ei luba pagendamist osariigist väljapoole, võib Georgia kohus keelata kurjategijal siseneda kuni 158-sse Georgia 159 maakonnast, mille korral Echolsi maakond jääb nende ainsaks võimaluseks. Siiski on vaid väga vähesed kurjategijad Echolsi maakonda kolinud, eelistatakse pigem osariigist lahkumist.
Glory Days

"Glory Days" on Suurbritannia ansambli Little Mix neljas stuudioalbum. Albumi andis välja Syco Music 18. novembril 2016. Albumile eelnes kuu aega varem avaldatud singel "Shout Out to My Ex". Album on Little Mixi esimene Briti albumiedetabelis esikohale jõudnud album. Album jõudis esikohale ka Iirimaal ning teisele kohale Austraalias.
Wembley Arena

Wembley Arena (algse nimega Empire Pool, tänapäeval sponsorireeglite tõttu SSE Arena, Wembley) on siseareen Londonis Wembley linnaosas Arena Square'il.
Hoone ehitati 1934. aasta Briti impeeriumi mängude tarbeks ujulaks, sellest ka hoone algne nimi. Ujulat kasutati aga viimati 1948. aasta olümpiamängudel. Hoonet kasutatakse kontsertide, meelelahutuse ja spordiürituste paigana. Hoone renoveeriti 2006. aastal koos Wembley staadioniga Wembley Parki uuendamise käigus. 12 500 pealtvaatajakohaga on see Londoni suuruselt teine siseareen The O2 Arena järel. 2014. aastast kannab hoone ametlikult nime SSE Arena, kuna SSE plc ostis hoonele nimeõigused 10 aastaks.
1948. aasta olümpiamängudel peeti seal ujumise, veepalli, vettehüpete ja poksivõistlused. 2012. aasta olümpiamängudel peeti hoones sulgpalli ja iluvõimlemisvõistlused. Aastail 1934–1990 peeti hallis profitennise turniiri Wembley Championships, mis oli 1967. aastani üks proffide suure slämmi turniir. Hoones oli ka Briti esimene sisevelodroom. Seal on peetud ka jäähoki- ja korvpallikohtumisi ning korraldatud ratsutamisetendusi.
Hoones on muu hulgas kontserte andnud The Beatles, T. Rex, David Bowie, Cliff Richard &amp; The Shadows, The Monkees, The Hollies, Dusty Springfield, The Rolling Stones, Pink Floyd, The Grateful Dead, Status Quo, The Who, ABBA, Pearl Jam, Bob Dylan jpt.
Pärast hoone renoveerimist 2006. aastal tehti hoone ette kuuluste väljak Hollywoodi kuulsuste allee eeskujul. Esimesena sai väljakule omanimelise tähe Madonna.
Kyösti Urponen

Kyösti Vilho Juhani Urponen (sündinud 1943) on soome sotsiaalpoliitika teadlane. 
1970. aastal sai ta Turu Ülikoolis riigiteaduste kandidaadi kraadi sotsiaalpoliitika alal, 1974. aastal kaitses samas litsentsiaadiuurimuse, 1979. aastal kaitses Turu Ülikoolis riigiteaduste doktori kraadi väitekirjaga "Sotsiaalpoliitika rakendusliku ühiskonnateadusena: teoreetilis-ajalooline analüüs sotsiaalpoliitika teaduse problemaatikast".
Aastatel 1970–1980 töötas ta Turu Ülikooli sotsiaalpoliitika osakonna assistendina, 1980–2005 samas dotsendina. 
Aastatel 1981–1983 oli ta Joensuu Ülikooli sotsiaalpoliitika professor, 1984. aastast Lapi kõrgkooli, hiljem Lapi Ülikooli sotsiaalpoliitika professor. Aastatel 1997–2001 oli ta Lapi Ülikooli prorektor. 2008. aastast Lapi Ülikooli emeriitprofessor.
1994. aastast oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli külalisprofessor, õpetades sotsiaalpoliitika kursusi ja juhendades magistrante.
1997. aastast on ta Tallinna Ülikooli audoktor, 2016. aastast Klaipėda Ülikooli audoktor.
Sokusoon

Sokusoon (ka "Alansi kraav") on kraav Harjumaal Kose vallas.
Soon on 3,9 km pikk, valgla pindala 16,3 km². Soon suubub vasakult Alansi ojasse.
Hannah Mancini

Hannah Leah Mancini (sündinud 22. jaanuaril 1973 Fresnos) on USA päritolu laulja, kes tegutseb Sloveenias. 
Ta esindas Sloveeniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Straight Into Love". Oma poolfinaalis sai ta 8 punktiga viimase, 16. koha ega pääsenud edasi finaali.
Ta oli 2014. aastal Sloveeniat esindanud laulu "Round and Round" üks kaasautoreid.
Xolotl

Xolotl oli asteegi mütoloogias äikese- ja surmajumal.
Teda seostati päikeseloojangutega, sest usuti, et ta valvab päikest, kui see rändab öösiti läbi allmaailma. Xolotlit seostati ka koertega. Arvati, et Xolotl ja tema koer juhatavad hinge teekonnal allmaailma. Teda kujutati tihti koletisliku koerana. Xolotl oli ka tule-, kaksikute-, koletiste-, ebaõnne-, haiguste- ja inetusejumal. 
Ta on Quetzalcōātli vend ja Cōātlīcue poeg, Veenuse tume personifikatsioon, keda seostati ka jumaliku tulega.
Perun

Perun (vanavene keeles Перунъ) oli slaavi mütoloogias panteoni peajumal, äikese- ja kõuejumal. 
Peale äikese ja kõue olid tema valve all tuli, mäed, tuul, tammed, võhumõõgad, taevavõlvid (ja taevakivid), hobused, vankrid, relvad (haamrid, kirved ja nooled) ning sõda. Algul seostati teda kivist relvadega, hiljem rauast relvadega.
Sadama tee

Sadama tee on tänav mitmes Eesti asulas:
La Tomatina

La Tomatina on festival, mida peetakse Hispaanias Valencia piirkonnas, Vahemerest 30 km kaugusel asuvas Buñoli linnas.
Festivali käigus loobivad osalejad üksteist tomatitega puhtalt meelelahutuslikel eesmärkidel. Alates aastast 1945 on festival alati toimunud augusti viimasel kolmapäeval, Buñoli festivalinädala raames.
Ehitajate tänav

Ehitajate tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
María Ólafsdóttir

María Ólafsdottir (sündinud 21. märtsil 1993 Blönduósis) on Islandi laulja.
Ta esindas Islandit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Unbroken". Oma poolfinaalis sai ta 14 punktiga 15. koha ega pääsenud edasi finaali.
Vudjavrtšorr

Vudjavrtšorr (Kildini saami ja vene keeles Вудъяврчорр) on mägi Koola poolsaarel Hibiinides.
Halduslikult asub mägi Murmanski oblastis Venemaal. Lähim linn on Kirovsk.
Vudjavrtšorr on Hibiinide üks kõrgemaid mägesid. Mäe kõrgeim tipp Bolšoi-Vudjavr on 1068 m kõrgune.
Mäe jalamil asub teadusinstituut – Polaaralpi-botaanikaaed.
Alpinism.
Vudjavrtšorr on alpinistide seas populaarne ronimise koht. Enamik marsruute on raskuskategooriaga 2A–4B (Vene süsteemi järgi). 
2002. aastal tehti esmatõus uuel marsruudil mööda põhjaseina (tõusu juht M. Pankov). Raskuskategooriasse 5A liigitatud marsruut nimetati Lesenkaks. Tegemist on kaljumarsruudiga. Marsruudi kõrgustevahe on 518 m.
Sõltuvusgrammatika

Sõltuvusgrammatika on grammatiline teooria, mille keskmeks on idee, et lause süntaktiline struktuur koosneb binaarsetest ebasümmeetrilistest suhetest. Binaarne ebasümmeetriline suhe on kahe tekstisõna vaheline suhe, kus üks suhte osaline on ülemus ja teine on alluv. 
Erinevad sõltuvusgrammatika teooriad käsitlevad sõna ja sõltuvuse mõisteid natuke erinevalt, kuid ühiseks on nende vahel see, et puudub fraasistruktuuri kategooria, mis on omane fraasistruktuurigrammatikale. Enamasti on sõltuvussuhte abil võimalik määrata, milline sõna allub millisele, s.t sõltuvussuhtel on olemas suund. Erinevate seoseliikide eristamiseks on vahel ka sõltuvusseostel tüübid. Sõltuvusgrammatika sobib hästi vaba sõnajärjega keelte kirjeldamiseks.
Ajalugu.
Kuigi sõltuvusgrammatika juured ulatuvad Pāṇini grammatika ja keskaja grammatikateooriateni, siis tänapäevast sõltuvusgrammatikat kirjeldas esimestena just Lucien Tesnière oma teoses "Éléments de syntaxe structurale" (1959), mis avaldati postuumselt.
Sõltuvusgrammatika ja fraasistruktuurigrammatika.
Sõltuvusgrammatika kirjeldab lause struktuuri binaarsete sõltuvussuhete kaudu, fraasistruktuurigrammatika kujutab endas aga hierarhilist moodustajastruktuuri, kus sõnavormid või fraasid moodustavad kokkukuuluvaid üksusi, mis omakorda moodustavad suuremaid kokkukuuluvaid üksusi.
Sõltuvusgrammatika rakendamine.
Üks esimesi analüsaatoreid oli kitsenduste grammatika süntaksianalüsaator. See analüsaator märgendab lauseid ainult sõna tasandil, s.t igal sõnal on süntaktilist funktsiooni näitav märgend, kuid sõltuvused sõnade vahel pole välja toodud. 
Kitsenduste grammatika analüsaatori edasiarenduseks peetakse "Functional Dependency Parserit" , kus lisaks süntaktilisele infole on kirjeldatud ka sõltuvussuhted.
Fraasistruktuurigrammatika

Fraasistruktuurigrammatika on grammatikateooria, mis kirjeldab lause struktuuri tema moodustajate kaudu. See teooria tugineb fraasistruktuurireeglite kogumile, mille pakkus esimesena välja Noam Chomsky (1957). 
Fraasistruktuurigrammatika kujutab endast hierarhilist moodustajastruktuuri, kus sõnavormid või fraasid moodustavad kokkukuuluvaid üksusi, mis omakorda moodustavad suuremaid kokkukuuluvaid üksusi. 
Erinevalt sõltuvusgrammatikast fraasistruktuurigrammatikas üldjuhul sõltuvussuhteid ei käsitleta.
Fraasistruktuurigrammatika liigid.
Enim kasutatakse järgmisi fraasistruktuurigrammatikaid:
Fraasistruktuurireeglid.
Fraasistruktuurireeglid järgivad põhimõtet A → B C, kus moodustaja A jaguneb moodustajateks B ja C.
Selle põhjal on võimalik moodustada näiteks järgmisi reegleid:
S → NP VP, kus S on lause, mis jaguneb noomenifraasiks (NP) ja verbifraasiks (VP);
NP → D N, kus noomenifraas (NP) jaguneb determinandiks (D) ja noomeniks (N);
VP → V (NP), kus verbifraas (VP) jaguneb verbiks (V) ja noomenifraasiks (NP).
Fraasistruktuurigrammatika ja sõltuvusgrammatika.
Fraasistruktuurigrammatika avaldab lause struktuuri moodustajate abil, sõltuvusgrammatika aga sõltuvussuhete abil.
Mõnnuste kraav

Mõnnuste kraav on kraav Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kraav on 1,3 km pikk, valgla pindala on alla 10 km². Kraav suubub paremalt poolt Kärla jõkke.
Nurmsi peakraav

Nurmsi peakraav on peakraav Järva maakonnas Järva vallas ja Paide linnas.
Kraav on 5,1 km pikk, valgla pindala on 30,8 km². Kraav suubub paremalt poolt Prandi jõkke.
Sange oja

Sange oja (ka "Uuejõe peakraav") on oja Kõrvemaa lõunaosas Harjumaal Kose vallas.
Oja on 6,5 km pikk, valgla pindala 19,1 km². Oja algab Lindjärve raba edelaservalt ja suubub paremalt Kuivajõkke.
Alansi oja

Alansi oja on oja Harju maakonnas Kose vallas.
Oja on 7,4 km pikk, valgla pindala on 28,1 km². Oja suubub vasakult poolt Kuivajõkke.
Anija oja

Anija oja on oja Harju maakonnas Anija vallas.
Oja pikkus on 9,9 km ja valgla pindala 10,9 km². Oja suubub vasakult poolt Jägala jõkke.
Jõetaguse oja

Jõetaguse oja on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Oja on 0,9 km pikk, valgla pindala on 0,7 km². Oja suubub paremalt poolt Lõve jõkke.
Kirivalla oja

Kirivalla oja on oja Harju maakonnas Kose vallas.
Oja on 9 km pikk, valgla pindala on 21,4 km². Oja suubub vasakult poolt Kuivajõkke.
Kiruvere oja

Kiruvere oja on oja Harju maakonnas Kose vallas.
Oja on 0,2 km pikk, valgla pindala on 1,1 km². Oja suubub paremalt poolt Pirita jõkke.
Lahepere oja

Lahepere oja (ka "Klooga oja") on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas.
Oja on 2,8 km pikk, valgla pindala 3 km². Oja algab Soodajärvest ja suubub Lahepera lahte.
Kloogajärve oja

Kloogajärve oja on oja Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Oja on 1,4 km pikk, valgla pindala on 10,9 km². Oja suubub paremalt poolt Vasalemma jõkke.
Kodasoo oja

Kodasoo oja on oja Harju maakonnas Jõelähtme ja Kuusalu vallas.
Oja on 7 km pikk, valgla pindala on 11,8 km². Oja suubub paremalt poolt Kaberla ojasse.
Koolioja

Koolioja on oja Tartu maakonnas Tartu vallas.
Oja on 7,5 km pikk, valgla pindala on 22 km². Oja suubub vasakult poolt Emajõkke.
Kutsiku oja

Kutsiku oja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Halliste jõe parempoolne lisajõgi.
Oja pikkus on 6,8 km (koos lisajõgedega 7,3 km), valgla pindala 9,9 km² langus 36 m, lang 5,14 m/km. Oja saab alguse 87,5 m kõrgusel Karksi külas ja suubub 49,5 m kõrgusel Saksaveske järves paremalt poolt Halliste jõkke 78,6 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Linnutare paisjärv ja Kutsiku veehoidla. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Kuustle oja

Kuustle oja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas.
Oja pikkus on 6,3 km, valgla pindala 10,5 km², langus 42 m ja lang 6,66 m/km. Oja saab alguse 81 m kõrgusel Abjaku külas ja suubub 39 m kõrgusel Põlde ja Kulla küla piiril vasakult poolt Halliste jõkke 68,6 km kaugusel selle suudmest. Ojale on Põlde külas paisutatud Konnaveski järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Laiaselja oja

Laiaselja oja on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Oja pikkus on 2,2 km ja valgla pindala 1,8 m². Oja suubub merre.
Kõnnu oja (Harjumaa)

Kõnnu oja on oja Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Oja on 2,3 km pikk, valgla pindala on 7,5 km². Oja suubub paremalt poolt Pärlijõkke.
Kõnnu oja (Lääne-Virumaa)

Kõnnu oja on oja Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas.
Oja on 5,6 km pikk, valgla pindala on 6,5 km². Oja suubub vasakult poolt Läsna jõkke.
Aiguille du Tour

Aiguille du Tour on mägi Mont Blanci mäemassiivis Alpides.
Halduslikult asub mägi Šveitsi ja Prantsusmaa piiril, jäädes Valais' kantoni (Šveits) ja Haute-Savoie departemangu (Prantsusmaa) aladele. 
Aiguille du Touril on kaks peatippu: 3544 m kõrgune põhjatipp ja 3542 m kõrgune lõunatipp.
Aiguille du Touri kõrvaltipud on Aiguille du Pissoir (3440 m) peatippudest põhja suunas ja Aiguille Purtscheller (3475 m) lõuna suunas. 
Alpinism.
Aiguille du Tour on alpinistidele populaarne kergete raskuskategooriatega ronimise koht. Lõunatipule tõustakse sagedamini. 
Marsruudid lõunatipule algavad 2702 m kõrgusel asuvast Alberti hütist (jääb Prantsusmaa territooriumile).
Esmatõus lõunatipule toimus 1864. aastal ja põhjatipule 1875. aastal.
Eesti alpinistide tipputõusud.
2008. aastal korraldas Alpiklubi Firn klubireisi Touri liustiku piirkonda ja seal roniti Aiguille du Touri tippu kahel erineval marsruudil (Alpi süsteemis raskuskategooriaga PD+ ja AD)
Erle Kont

Erle Kont (sündinud 8. veebruaril 1995) on eesti dirigent ja klarnetist. 
Kont on õppinud Tartu I Muusikakoolis Tiit Veigeli juhendamisel ning Tartu Heino Elleri nimelises Muusikakoolis, kus tema erialaõpetaja oli Tõnu Kalm. 2014. aastal pälvis ta noore õpetlase stipendiumi, et õppida Sibeliuse Akadeemias klassikalise muusika interpretatsiooni. Algul oli ta professor Harri Mäki ja hiljem nüüdismuusika klarnetisolisti Kari Kriikku klarnetiklassis. 
Aastatel 2020–2021 õppis Kont Sibeliuse Akadeemias Petri Komulaineni juhendamisel puhkpilliorkestri dirigeerimist. Õpingute käigus dirigeeris ta peaaegu kõiki Soome kutselisi puhkpilliorkestreid. Aastatel 2021–2024 õppis Kont Sibeliuse Akadeemias Sakari Oramo käe all sümfooniaorkestri dirigeerimist. 
Kont on külalisdirigendina dirigeerinud näiteks selliseid orkestreid nagu Lahti Sümfooniaorkester, Tapiola Sinfonietta, Turu Filharmoonia, Joensuu Linnaorkester, Seinäjoki Linnaorkester, Lappeenranta Linnaorkester, Jyväskylä Sinfonia, Kirkkonummi Kammerorkester ja Pori Sinfonietta.
Dirigeerimise meistrikursustel on Kont dirigeerinud BBC Šoti Sümfooniaorkestrit, Helsingi Filharmooniat, Helsingi Raadio Orkestrit, Tapiola Sinfoniettat, Baseli Kammerorkestrit, Tampere Filharmooniat, Oulu Sümfooniaorkestrit, Jyväskylä Sinfoniat, Joensuu Linnaorkestrit ja Vaasa Linnaorkestrit.
2017. aastal asutas Erle Kont nüüdismuusika organisatsiooni TaHe (Tartu Heli), mille eesmärk on tutvustada eesti (noor)heliloojate muusikat kodu- ja välismaal ning laiendada kaasaegse muusika kuulajaskonda Tartus. TaHe ühendab Tartu piirkonnas tegutsevaid heliloojaid, interpreete ja kaasaegse muusika sõpru. Kont on mitme noore eesti helilooja teoste esmaesitaja. Ta on esmaettekandnud Marta-Liisa Talveti, Kaisa Kuslapuu, Anni Avi, Gerta Raidma, Saimi-Ester Kortelaineni, Algis Pauljukaitise, Marili Tominga, Liisa Hõbepappeli, Adena Antoni ja Heidi Hassineni teoseid.
2020.–2024. aastal oli Kont Soomes tegutseva orkestri Tapiolan Viihdeorkesteri (Tapiola Meelelahutusorkester) peadirigent. Alates 2024. aastast on ta orkestri esimene audirigent. 
2025. aasta suvel osales Kont esimese eestlasena Verbiere'i Festivali noorte dirigentide programmis.
Mikko Mäntysaari

Mikko Mäntysaari (sündinud 26. augustil 1954 Tamperes) on soome sotsiaalteadlane. 
1981. aastal kaitses ta Tampere Ülikoolis magistritöö. 1991. aastal kaitses ta Tampere Ülikoolis sotsiaaltöö alal väitekirja "Sosiaalibyrokratia asiakkaiden valvojana: byrokratiatyö, sosiaalinen kontrolli ja tarpeitten sääntely sosiaalitoimistoissa" ja sai doktorikraadi.
2001. aastast on ta Jyväskylä Ülikooli sotsiaaltöö professor. Aastatel 2002–2005 oli ta Jyväskylä Ülikooli ühiskonnateaduste teaduskonna dekaan.
Tema uurimused on peamiselt sotsiaalhoolekande rakendamisest, sotsiaaltöö meetodite hindamisest, rehabilitatsioonist ja pikaajalisest töötusest.
Eesti keeles on talt ilmunud 1992. aastal "Sotsiaaltöö: sissejuhatus".
Lilli oja

Lilli oja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Valga maakonnas Tõrva vallas ja Viljandi maakonnas Mulgi vallas.
Oja pikkus on 12,1 km (koos lisaharudega 12,4 km), valgla pindala on 31,1 km², langus 24,5 m ja lang 2,02 m/km. Oja saab alguse 102,5 m kõrgusel Pilpa külas ja suubub 78 m kõrgusel Äriküla ja Lilli küla piiril Ruhijärve. Ojale on Lilli külas paisutatud Lilli järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Lubjaoja

Lubjaoja on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Oja pikkus on 4,1 km ja valgla pindala 7,2 km². Oja suubub vasakult poolt Võlupe jõkke.
Meriküla oja

Meriküla oja on oja Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Oja pikkus on 6,9 km ja valgla pindala 31,3 km². Oja suubub merre.
Peri oja

Peri oja on oja Põlva ja Võru maakonnas.
Oja on pikkus on 17 km ja valgla pindala 24,1 km². Oja suubub paremalt poolt Orajõkke.
Raagsilla oja

Raagsilla oja (ka "Raagsilla peakraav") on peakraav Võru maakonnas Võru vallas.
Kraav on 2,6 km pikk, valgla pindala on 7,14 km². Kraav suubub Noodasjärve.
Rauakõrve oja

Rauakõrve oja on oja Harju ja Lääne-Viru maakonnas.
Oja on 3,8 km pikk, valgla pindala on 30,9 km². Oja suubub vasakult poolt Valgejõkke.
Remniku oja

Remniku oja on oja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Oja on 7,2 km pikk, valgla pindala on 27,6 km². Oja suubub Peipsi järve.
Sauniku oja

Sauniku oja on oja Valga maakonnas.
Oja on 21,9 km pikk, valgla pindala on 44,4 km². Oja suubub paremalt poolt Väiksesse Emajõkke.
Sepise oja

Sepise oja on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Oja on 2,4 km pikk, valgla pindala on alla 10 km². Oja suubub merre.
Vanakubja oja

Vanakubja oja (ka "Kaanda jõgi") on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Oja pikkus on 8,9 km ja valgla pindala 39,3 km². Oja suubub merre.
Varsaallika oja

Varsaallika oja on oja Tallinnas Pirita linnaosas.
Oja on 3 km pikk, valgla pindala on 1,6 km². Oja saab alguse Varsaallikatest ja suubub merre.
Reinhold von Arnold

Wittgenstein Reinhold Sergei Gregor von Arnold (7/19. august 1812 Järve mõis – 3/15. märts 1880 Järve mõis) Järve ja Kurtna mõisnik, kihelkonnakohtunik, meeskohtunik, Virumaa kreisideputaat.
Immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse koos oma vendade Gustavi (1813–1873) ja Karliga (surnud 1846) 28. veebruaril/12. märtsil 1841 nr 141 all.
Isiklikku.
Vanemad Johann von Arnold (1765 Moskva – 4/16. oktoober 1838 Järve mõis) ja Juliane von Paykull (2/14. jaanuar 1778 Saarnakõrve mõis) – 25. oktoober/6.november 1824), Järve pärija.
Abikaasa alates 4/16. juunist 1853 Rosalie Kalm 19/31. mai 1832 Dzugastro – 16/28. november 1878 Järve mõis).
Pojad Friedrich (1854–1902), Järve mõisnik, ja Otto (1865–1926), Kurtna mõisnik, läksid Rootsi ja immatrikuleeriti seal.
Põdraoja

Põdraoja on mitme Eesti vooluveekogu nimi:
Ristijõgi

Ristijõgi (ka "Ristioja") oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Jõgi on 7,6 km pikk, valgla pindala 16,3 km².
Idiom neutral

Idiom neutral on Waldemar Rosenbergeri 1902. aastal loodud tehiskeel. Tänapäeval on sellel vaid üksikuid kasutajaid.
Keel muutus kiiresti populaarseks endiste esperantistide seas, kes olid pettunud, et 1894. aastal keele reformimise ettepanekud maha hääletati. Idiom neutral ei saavutanud siiski esperantoga võrreldavat populaarsust, sest ei olnud sellest oluliselt erinevam, samuti loodi see liiga hilja.
Aastatel 1902–1903 ilmusid esimesed idiom neutrali sõnaraamatud saksa, inglise ja hollandi keeltes. 1906–1909 andis Rosenberger Peterburis välja idiom neutralis kirjutatud ajakirja Progres.
Ajakirja käimapaneku kõrval hakkas Rosenberger keelt muutma, kui nägi, et see ei suuda võistelda esperanto eduga. Rosenbergeri reformidega ei olnud rahul baltisaksa harrastuskeeleteadlane Edgar von Wahl, kes esitas ajakirjas Progres 1906. aastal mitmed reformiettepanekud. Omapoolsed soovitused esitas ka luksemburglane Johann Baptist Pinth. 1907 kiitis Rosenberger suurema osa nende ettepanekutest heaks.
Siiski hakkas samal aastal keele toetajate hulk vähenema ja Rosenberger loobus selle edasisest arendamisest volapüki akadeemias, kus oli seni tegutsenud. Uuesti püüdis Rosenberger läbi lüüa 1912. aastal idiom neutrali arendatud versiooniga, mida tutvustas reform neutralina.
2000. aastatel on tehtud katseid idiom neutral taaselustada.
Matti Mikkola

Matti Mikkola (sündinud 24. veebruaril 1945 Helsingis) on soome õigusteadlane. 
1970. aastal sai ta Helsingi Ülikoolis õigusteaduse magistriks, 1976. aastal samas litsentsiaadiks. 1979. aastal sai Helsingi Ülikoolis õigusteaduse doktoriks väitekirjaga "Työttömyysturvan ehdoista: oikeustieteellinen tutkimus työttömyyskorvauksen hakijan asemasta ja oikeussuojasta".
1986. aastal sai ta Helsingi Ülikooli tööõiguse professoriks. 1986–1991 oli ta ka Umeå Ülikooli õigusfilosoofia professor ja 1999–2001 Tartu Ülikooli külalisprofessor sotsiaalpoliitika alal. 2013. aastast on ta Helsingi Ülikooli emeriitprofessor.
Aastatel 1995–2006 oli ta Euroopa sotsiaalõiguste komitee liige, 1997–1998 sama komitee asepresident, 1999–2000 president, 2001–2002 pearaportöör. 
Ta oli 1995. aastal jõustunud Eesti sotsiaalhoolekande seaduse eelnõu üks autoreid.
Eesti keeles on talt ilmunud 1998. aastal raamat "Sotsiaalhoolekanne" (kaasautor Merle Malvet), 2004. aastal artikkel "Eesti sotsiaalse õiguse areng ja koostöö Soomega" ajakirjas Riigikogu Toimetised ja mitu artiklit ajakirjas Sotsiaaltöö.
Raadiosaate &quot;Kukul külas&quot; külaliste loend

"Raadiosaate "Kukul külas" külaliste tähestikuline nimekiri seisuga detsember 2022"
NB! - V ja W on eesti tähestikus sorteerimisel samad - Hannes Walter ja Edgar Valter on kõrvuti
Sammallahdenmäki

Sammallahdenmäki on Soomes Raumas asuv pronksiaegne matmispaik. Matmispaik koosneb 36 kivikalmest, mis on üle 3000 aasta vanad. Kalmed asuvad Tampere–Rauma tee lähedal. Algselt asusid need Põhjalahe ääres, kuid maa on vahepeal tunduvalt tõusnud ning nüüd asub meri Sammallahdenmäkist 15 km kaugusel. Sammallahdenmäki on üks tähtsamaid pronksiajast pärinevaid paiku Fennoskandias.
Neli kalmu kaevas 1891. aastal välja arheoloog Volter Högman. Högmani leitud kalmude hulgas oli ka Kirkonlaattia ('kiriku põrand'), mis on ebatavaline ristkülikukujuline kalm mõõtmetega 16x19 meetrit, ja Huilun pitkä raunio ('Huilu pikk vare'), mida ümbritseb kivist müür.
Alates 1999. aastast on Sammallahdenmäki UNESCO maailmapärandi nimekirjas.
Charles Macintosh

Charles Macintosh (29. detsember 1766 – 25. juuli 1843) oli šoti keemik ja vetthülgavate materjalide leiutaja. Tema järgi on nime saanud Mackintoshi vihmamantel (inglise keeles ka lihtsalt vihmamantel).
Elulugu.
Macintosh sündis Glasgow's Georg Macintoshi ja Mary Moore'i pojana. Ta oli esimene peres, kes palgati sekretäriks.
Aianduse tee

Aianduse tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Aianduse tee on saanud nime aianduskruntideks planeeritud maa-ala järgi.
Aianduse tee ääres asub kaks kaitsealust rändrahnu – Aianduse kivi ja Astla kivi.
Eduard Bornhöhe tee

Eduard Bornhöhe tee (varem ka "Eduard Bornhöhe tänav") on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku Eduard Bornhöhe järgi.
Tänav sai nime arvatavasti 14. veebruaril 1958.
Kiviaia tee

Kiviaia tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.
Kiviaia tee sai nime 19. septembril 1958. Tänav on saanud nime sealkandis asunud kiviaia järgi.
Lindakivi puiestee

Lindakivi puiestee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Tänav sai nime 29. juunil 1979.
Otsustus

Otsustus (inglise keeles "judgment", saksa keeles "Urteil") on loogikas mõtlemisvorm, milles midagi jaatatakse või eitatakse, st tunnistatakse (mõttes) mingi propositsioon tõeseks või vääraks. 
Kahest kontradiktoorsest otsustusest peab üks olema väär.
Henry Sidgwick

Henry Sidgwick (31. mai 1838 Skipton – 28. august 1900 Cambridge) oli inglise filosoof, üks utilitarismi klassikuid.
Eetika.
Tema tuntuim teos on "The Methods of Ethics", mille esimene trükk ilmus 1874. Seal kirjeldab ta kolme eetikameetodit, mis tema meelest meie tavalistes moraaliarutlustes peituvad: need on egoism, intuitsioonil põhinev moraal ja utilitarism. Kõige fundamentaalsemaks teooriaks peab ta utilitarismi, sest intuitsioon ei suuda lahendada fundamentaalseid väärtuskonflikte, näiteks tõe ja õigluse vahel. Tervemõistusliku moraali reeglid on ka sageli ebamäärased ja puudulikud, mis jällegi nõuab utilitarismi abi. Utilitarismist on abi ka intuitsioonile vastavate erandite põhjendamisel. 
Sidgwick analüüsis põhjalikult Jeremy Benthami ja John Stuart Milli vaateid ja võrdles neid alternatiividega ning selgitas üksikasjalikult utilitarismi teese. Ta juhtis tähelepanu ka selle teooria raskustele. 
Sidgwick väitis, et utilitarismi järgi võib salajasus teo, mis muidu õige ei ole, õigeks muuta, ning seda seisukohta ei tohi laialt levitada; ja ka õpetust, et salajane moraal on vajalik, tuleb saladuses hoida. Või kui õpetust saladuses hoida ei saa, peab terve mõistus selle maha laitma. Utilitaristil võib olla mõistlik soovida, et inimkond üldiselt mõnd tema järeldust või isegi kogu süsteemi ei pooldaks, sest määramatuse ja keerukuse tõttu viib see rahvahulga käes tõenäoliselt halbade tagajärgedeni. Utilitarism võib olla iseennast tühistav: võib-olla on parem, kui inimesed seda ei usu, isegi kui see on tõene. 
Sidgwick juhtis tähelepanu ka kogukasu ja keskmise kasu erinevusele. Kui loeks ainult kogukasu, saaks kasu suurendada lihtsalt inimeste arvu suurendamisega. Sidgwicki järgi tuleb rahvaarvu suurendada seni, kuni praegu elavate inimeste koguprodukt ja keskmine õnn kasvab.
Pirkko-Liisa Rauhala

Pirkko-Liisa Rauhala (sündinud 1951) on soome sotsiaalteadlane.
1996. aastal kaitses ta Tampere Ülikoolis ühiskonnateaduste doktori kraadi väitekirjaga "Miten sosiaalipalvelut ovat tulleet osaksi suomalaista sosiaaliturvaa?".
Ta on Helsingi Ülikooli sotsiaalpoliitika dotsent ja sotsiaaltöö lektor. 
Aastatel 2001–2006 oli ta Tartu Ülikooli külalisprofessor sotsiaalpoliitika alal. Ta oli Riina Kiige doktoritöö "Key Themes and Settings of Social Work in Estonia" juhendaja.
Ta on Aino Kallase Seltsi liige.
Tal on uurimusi kohalike omavalitsuste sotsiaalpoliitikast, sotsiaalhoolekande teenustest, soorollidest sotsiaalhoolekandes, preventsioonist jm.
Elektromehaanika

Elektromehaanika on elektrotehnika haru, mis tegeleb elektrimasinate ja -aparaatide kasutamisega mehaaniliste protsesside teostamiseks. Elektromehaanika rakendusvaldkond ulatub informaatikast energiatehnikani, hõlmates elektrimasinaehitust, elektripaigaldisi ja peenmehaanikat. Elektromehaanika ja elektroonika kokkupuutealal on välja kujunenud mehhatroonika.
Tüüpilised elektromehaanika vahendid on releed, elektromagnetid ja elektrimootorid ning neil põhinevad elektriajamid ja täiturmehhanismid.
Füüsikas määratletakse elektromehaanikat elektrodünaamika haruna, mis tegeleb elektriga seotud mehaaniliste jõududega.
Savonlinna ooperikoor

Savonlinna ooperikoor on Savonlinna ooperifestivalil muusikalisi lavateoseid esitav segakoor.
Koori koosseis kinnitatakse üheks aastaks korraga. Koori suurus aastati muutub, sõltudes ooperifestivalil esitatavatest ooperitest. Koori lauljad on peamiselt Soome ja välisriikide muusikalistes õppeasutustes kutseliseks lauljaks õppivad noored. Savonlinna ooperikoor on olnud lauljakarjääri hüppelauaks paljudele noortele lauljatele. 2008. aastast juhatab koori professor Matti Hyökki.
Savonlinna ooperikooris on laulnud mitmeid eestlasi, sealhulgas Eesti Muusikaakadeemia laulu eriala üliõpilasi, aga ka Eesti Rahvusmeeskoori ja Estonia teatri ooperikoori lauljaid. 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses moodustasid eesti lauljad Savonlinna ooperikoorist ligi kolmandiku. Savonlinna ooperikooris on laulnud teiste seas Ain Anger, Märt Jakobson, Alar Haak, Mart Mikk, Aare Saal, Aivar Kaldre, Rando Piho, Mati Vaikmaa, Eugen Antoni, Heli Veskus, Janne Ševtšenko, Merle Silmato, Anu Aimla ja Tambet Kikas. 2009. aastal valiti Simo Breede Savonlinna ooperikoori aasta lauljaks.
Marje Mets

Marje Mets (sündinud 10. augustil 1977) on eesti psühholoog.
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1995. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 2001. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal.
Ta oli aastatel 2001–2007 Tallinna Ülikoolis magistriõppes, kus kaitses väitekirja "Töötaja pingeallikad laevakeskkonnaga kohanemisel" (juhendaja Toomas Niit) ja sai magistrikraadi. 
Töökäik.
Ta oli aastatel 1999–2005 Eesti Merekoolis psühholoogiaõpetaja. Ta töötas aastatel 2006–2009 AS Tallinkis hotellidirektorina Ro-ro reisilaeval.
Ta töötab alates 2009. aastast Eesti Mereakadeemias (alates 2014. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemias) psühholoogia õppejõuna.
Linnuse tee

Linnuse tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis.
11. märtsil 1977 nimetati tänav "Linnamäe teeks" ja nimi Linnuse tee ennistati 14. septembril 2011.
Koltasaamid

Koltasaamid (ka koltad) on saamide hulka kuuluv etniline rühm Lapimaal ja Koola poolsaarel Soomes ja Venemaal. 
Koltasaamid kuuluvad Koola poolsaare Petsamo ala põlisrahva hulka, kuid Jätkusõja järel läks Petsamo ala Nõukogude Liidule ja enne seda evakueeriti suur osa koltasaamidest mujale Soome. Praegu elab enamik koltasaame Inari valla Sevettijärvi ja Nellimi külas ja nende ümbruses. 
Traditsioonide ja keele poolest kuuluvad koltasaamid idasaamide hulka. 1995. aasta hinnangu järgi elab Soomes 500 ja Venemaal 400 koltasaami.
Usk.
Koltasaamid on õigeusklikud ja kuuluvad tänapäeval enamasti Soome Õigeusu Kirikusse. Petsamo Trifon (1495–1583) ristis koltasaamid õigeusku juba 16. sajandi keskel. Õigeusk eristab koltasaame ülejäänud Põhjamaade saamidest, kes on luterlased.
Magnetohüdrodünaamika

Magnetohüdrodünaamika on teadusharu, mis uurib elektromagnetvälja ja elektrit juhtiva vedeliku (nt vedela metalli) või gaasi (või plasma) vastastikust mõju.
Magnetohüdrodünaamiline pump

Magnetohüdrodünaamiline pump on elektrit juhtiva vedeliku (nt vedela metalli) pump, milles rõhk tekitatakse elektromangetväljaga.
Anton Starkopfi tänav

Anton Starkopfi tänav on tänav Tartus Ihaste linnaosas. 
Tänav on nimetatud eesti skulptori Anton Starkopfi järgi. Tänav sai nime 1984. aastal.
Tänav algab Eduard Wiiralti tänavalt ja kulgeb edelasse, ristub Pallase puiestee, Hando Mugasto tänava, Elmar Kitse tänava, Aleksander Vardi tänava, Ado Vabbe tänavaga ning lõppeb Pallase puiesteel.
Tänav on umbes 600 meetrit pikk.
Risk (ansambel)

 
Risk on ansambel, mis moodustati 1981. aastal endise rühmituse Incognito liikmete poolt. Alguses kasutati oma lugudes palju Rainbow ja Whitesnake'i muusikalisi võtteid.
Heki tänav

Heki tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Tänav saab alguse Kopli tänavalt, kulgeb alguses lõunasse, pöörab siis itta ja lõppeb Võru tänaval.
Tänava pikkus on umbes 260 meetrit.
Kausatiiv

Kausatiiv on keeleteaduses valentsi suurendav konstruktsioon, kus lause alus paneb kedagi või midagi tegema või põhjustab kellegi või millegi seisundi muutust.
Eri keeltes on erinevad vahendid kausatiivsuse väljendamiseks. Osas keeltest on selleks leksikaalsed vormid, teistes jällegi morfoloogilised vahendid.
Kausatiiv eesti keeles.
Eesti keeles kasutatakse kausatiivsuse väljendamiseks liiteid, nagu -ta- või -da-. 
Näiteks (V) põle/ma &gt; põle/ta/ma; (Adj) avar &gt; avar/da/ma;; (Adv) püsti &gt; püsti/ta/ma. 
Inglise keeles.
Inglise keeles võib kausatiivsete vormidena välja tuua "raise - rise", "lie – lay".
Tasub veel ära märkida, et tihti kasutatakse kausatiivsuse väljendamiseks sõna "make", mitte "cause".
Kasarmu tänav (Tartu)

Kasarmu tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Tänav saab alguse Puiestee tänavalt ja kulgeb kirdesse. Tänav ristub Peetri ja Orava tänavaga ning lõppeb, kui keerab loodesse ja muutub sellega Jänese tänavaks.
Tänav on umbes 325 meetri pikkune.
Tänav sai nime 1924.
Multifüüsika

Multifüüsika on füüsikalise modelleerimise valdkond, kus uuritakse samaaegseid füüsikalisi mõjusid mitmete mudelitega samaaegselt. 
Samaaegselt on võimalik uurida näiteks välju lõplike elementide meetodiga ja mehaanilisi jõude mõne teise meetodiga. Modelleerimisel kasutatakse (osatuletistega) diferentsiaalvõrrandite numbrilist lahendamist arvutil (vt iteratsioonimeetod). 
Tarkvaravahendid.
Advanced Simulation Library, Elmer and MOOSE are examples of open source software packages for simulating multiphysics models. Abaqus, ADINA, Altair, ANSYS Multiphysics, Code_Aster, CFD-ACE+, CFD-FASTRAN, COMSOL Multiphysics, FEATool Multiphysics, FlexPDE, LS-DYNA, NEi Nastran, and OOFELIE on mõned näited simulatsioonipakettidest. Need paketid põhinevad peamiselt lõplike elementide meetodil.
UEFA Euroopa Liiga 2016/17 (alagrupiturniir)

UEFA Euroopa Liiga 2016/17 alagrupiturniir algas 15. septembril ja lõppes 9. detsembril 2016. Alagrupiturniiril osales kokku 48 meeskonda, et selgitada 24 edasipääsejat UEFA Euroopa Liiga 2016/17 väljalangemismängude faasi.
Loos.
Loosimine toimus 26. augustil 2016 kell 13.00 (CEST) Grimaldi Forumis Monacos. 48 meeskonda loositi 12 alagruppi (neli meeskonda igasse) piiranguga, et meeskondi samast riigist ei saa kokku loosida. Meeskondade nimesildid asetati loosiks nelja kaussi vastavalt nende 2016. aasta UEFA klubi koefitsiendile. 
Lisaks, loosi oli samast riigist meeskondade jaoks kontrollitud nii, et meeskonnad jaguneks võrdselt kahte alagrupirühma (A-F, G-L), et tagada maksimaalne arv teleülekandeid.
Mängude kalender otsustati pärast loosi. Igal mängupäeval mängisid kuus alagruppi oma mängud kell 19:00 CEST/CET, ning teised kuus alagruppi mängisid oma mängud kell 21:05 CEST/CET, kahe alagruppide rühma (A-F, G-L) mänguajad vahetusid igal mängupäeval. Teised piirangud on: näiteks, meeskonnad samast linnast ei mängi tavaliselt oma kodumänge samal mängupäeval (UEFA üritab ära hoida seda, et meeskonnad samast riigist mängiks oma kodumänge samal päeval või kahel järjestikul päeval, logistika ja rahvahulga kontrolli pärast), ning teatud riigid (nt Venemaa) ei mängi viimasel mängupäeval oma kodumängu (külma ilma ja samaaegsete algusaegade pärast).
17. juulil 2014 otsustas UEFA erakorraline paneel, et poliitiliste rahutuste tõttu ei loosita Ukraina ja Venemaa klubisid üksteise vastu "kuni edaspidise teatamiseni". 
Seega, Ukraina klubid Donetski Šahtar (1. kauss) ja Luhanski Zorja (4. kauss) ning Venemaa klubisid Peterburi Zenit (1. kauss) ja Krasnodar (3. kauss) ei saa samasse alagruppi loosida.
Meeskonnad.
Allpool on osalevad meeskonnad (nende 2016. aasta UEFA klubide koefitsientidega), rühmitatud vastavalt nende kausile.
Need sisaldavad 16 meeskonda, mis liitusid selles faasis, ning 22 võitjat väljalangemismängude ringist.
Formaat.
Meeskonnad mängisid igas alagrupis üksteisega korra kodus ja korra võõrsil. Grupi võitjad ja teine koht pääsesid edasi 1/16-finaali, kus liitusid nendega kaheksa UEFA Meistrite Liiga 2016/17 alagrupiturniiri kolmanda koha saavutanud meeskonnad.
Viigimurdjad.
Meeskonnad on asetatud vastavalt punktidele (3 punkti võidu eest, 1 punkt viigi eest, 0 punkti kaotuse eest). Kui kaks või rohkem meeskonda lõpetavad võrdse arvu punktidega, siis tulevad asetuse määramiseks kasutusele järgnevad kriteeriumid (määruste artikkel 16.01):
Alagrupid.
Mängupäevad olid 15. september, 29. september, 20. oktoober, 3. november, 24. november ja 8 detsember 2016. Mängu algusajad on 20:45 CEST/CET, välja arvatud Venemaal, Aserbaidžaanis ja Kasahstanis.
5. ja 6. mängupäeva mängude algusajad Türgis, ning kõik 6. mängupäeva samaaegsed mängud samas alagrupis muudeti kella 20:45 CET pealt kella 17:00 CET peale, kuna Türgi valitsus otsustas alates 2016. aasta septembrist kasutada aastaringselt ajavööndit.
Mängude algusajad kuni 29. oktoober 2016 (1.–3. mängupäev) on CEST (), ning sealt edasi (4.–6. mängupäev) CET ().
Risti teeneterist

Risti teeneterist on Risti valla väljaantav teenetemärk.
2007. aasta alguses otsustas Risti vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjon hakata valla arengule tegusamalt kaasa aidanud inimeste tunnustamiseks välja andma Risti teeneteristi. Teeneteristi anti välja üks kord aastas ja mitte rohkem kui 3 inimesele aastas, juubeli puhul võis erandkorras anda ka rohkem teenetemärke. Teeneteristi andmise otsustas vallavolikogu. Teenetemärgi andmise kohta väljastati ka vastav tunnistus.
Kirjeldus.
Risti teeneterist on kahetasapinnaline, kumerdatud pinnaga märk, mille keskel ülemisel tasapinnal on kujutatud Risti valla vapp. Märgi taustal on kujutatud stiliseeritud topeltristi, mis sümboliseerib küüditatute mälestusmärki. Risti teeneterist on valmistatud hõbedast, vapi pind on emailitud ja kollased osad on kullatud, läbimõõt 35 mm. Tagaküljele graveeritakse märgi number ja andmise aasta.
Teeneteristi autor on Ene Valter, märke valmistab ARS Vasetööd
Nominatiiv-akusatiivne keel

Nominatiiv-akusatiivne keel ehk akusatiivkeel on keel, milles lause subjekti vorm on sama nii transitiivses kui ka intransitiivses lauses, kuid transitiivse lause objekt on markeeritud teisiti. Transitiivne lause sisaldab transitiivset ehk sihilist verbi, intransitiivne lause sisaldab intransitiivset ehk sihitut verbi. Üldiselt märgitakse intransitiivse lause subjekti tähega S (subjekt), transitiivse lause subjekti tähega A (agent) ja transitiivse lause objekti tähega O (objekt) või P (patsient). Subjekti käänet nimetatakse nominatiiviks ja transitiivse lause objekti käänet akusatiiviks. Kui akusatiivkeeles on kääne, mis on markeerimata (st sellel pole käändelõppu), siis on selleks üldiselt nominatiiv.
Ka eesti keel on akusatiivkeel, mida illustreerivad järgnevad näited. Sealjuures ei ole eesti keeles akusatiivi, vaid transitiivse lause objekti märgitakse peamiselt partitiivis või genitiivis. Tühihulgaga Ø on märgitud markeerimata ehk käändelõputa kääne.
Lind-Ø (S) lenda-b.
lind- lenda-
Mina-Ø (S) kõnni-n.
mina- kõndi-
Mees-Ø (A) ehita-b maja (O).
mees- ehita- maja.
Sina-Ø (A) söö-d suppi (O).
sina- söö- supp.
Õde-Ø (A) kirjuta-s raamatu (O).
õde- kirjuta- raamat.
Lisaks eesti keelele on akusatiivkeelteks näiteks läti keel, vene keel, jaapani keel, hindi keel jpt.
Inglise keeles on akusatiivsüsteem säilinud ainult pronoomenites, mida on näha järgmistes näidetes:
I-Ø (S) dance.
mina- tantsi
’Mina tantsin’
He-Ø (S) dance-s.
tema- tantsi-
’Tema tantsib’
I-Ø (A) love him (O).
mina- armasta tema.
’Mina armastan teda’
He-Ø (A) love-s me (O).
tema- armasta- mina.
’Tema armastab mind’
Muud süsteemid.
Peale akusatiivkeelte on olemas ka keeled, kus kasutatakse ergatiivsüsteemi, jagatud ergatiivsust, neutraalset süsteemi või kolmelist süsteemi. Jagatud ergatiivsuse puhul on keeles kasutusel nii ergatiiv- kui ka akusatiivsüsteem. Neutraalse süsteemi korral on intransitiivse lause subjekt (S) ning transitiivse lause subjekt (A) ja objekt (O) samamoodi markeeritud, kusjuures tihtipeale on nad kõik markeerimata ja neid aitab eristada näiteks sõnajärg. Kolmelises süsteemis markeeritakse S, O ja A kõik erinevalt.
María Élena Kyriákou

María Élena Kyriákou (kreeka keeles Μαρία Έλενα Κυριάκου; sündinud 11. juunil 1984 Larnacas) on Küprose päritolu kreeka laulja.
Ta võitis 2014. aastal "The Voice of Greece" esimese hooaja.
Ta esindas 2015. aasta Eurovisioonil Kreekat lauluga "One Last Breath". Finaalkontserdil sai ta 23 punktiga 19. koha.
Kase põik

Kase põik oli tänav Tartus Vaksali linnaosas raudtee ja Kastani tänava vahel.
Tänav sai nime 1987. Aastal 2011 tühistati Kase põik aadressiobjektina.
Kase tänav (Tartu)

Kase tänav on tänav Tartus Vaksali linnaosas. See saab alguse Kastani tänavalt ning kulgeb käänuliselt edela, kagu ja seejärel taas edela suunas kuni suubumiseni Kase põiku.
Tänava eestikeelne nimi on fikseeritud 1915. Saksakeelne nimi Birkenstraße on fikseeritud 1909.
Vaatamisväärsused.
Kase tänav 6 asub psüühiliste erivajadustega inimeste kodu. 2020. aastal, kui Tartu linnavalitsus teatas AS-i Hoolekandeteenused plaanist rajada Kase 6 krundile kahekorruseline 4 korteriga elamu 24 psüühilise erivajadusega inimesele, tekitas see naabruskonna inimestes vastuseisu ning 2022. aastal koostati selle vastu petitsioon. AS Hoolekandeteenused tellis Tartu Ülikoolilt uuringu võimaluste kohta, soodustamaks psüühilise erivajadusega inimeste lõimumist kogukonda. Maja valmis 2023. aasta kevadel ning asutus avati 8. juunil 2023.
Käbi tänav (Tartu)

Käbi tänav on tänav Tartus Jaamamõisa linnaosas.
Tänav sai nime 21. novembril 2002.
Tänav saab alguse Oksa tänavalt ja suundub kagusse, lõppedes umbtänavana ilma ühenduseta Jaama tänavaga.
Lootsi tänav (Tartu)

Lootsi tänav on tänav Tartus Kvissentali linnaosas.
Tänav saab alguse Kvissentali teelt, suundub esmalt põhja, pöörab siis läände, teeb siis kaare edelasse, ristudes Madruse tänavaga, ning lõppeb, ristudes Kvissentali teega, millest teisel pool jätkub sama sihis Pootsmani tänav. Tänava pikkus on umbes 600 meetrit.
Tänav sai nime 9. juulil 2005.
Lõhmuse tänav

Lõhmuse tänav on tänav Tartus Annelinna linnaosas.
Tänav sai nime 21. novembril 2002.
Fenerbahçe

Fenerbahçe (türgi keeles "fener" 'tuletorn', "bahçe" 'aed') on asum İstanbuli Aasia-poolel Kadıköy linnaosas Marmara mere kaldal. Nimi viitab ajaloolisele tuletornile.
Asumi järgi on nime saanud spordiklubi Fenerbahçe SK, mis on Türgi üks edukamaid spordiklubisid. Klubi jalgpallistaadion Fenerbahçe Şükrü Saracoğlu staadion (ei asu küll Fenerbahçes, vaid sellest põhja pool asuvas Zühtüpaşa asumis) on Türgi esimene jalgpalliväljak, millel peeti liigamänge.
Stephanie Topalian

Stephanie Nonoshita Topalian (sündinud 5. augustil 1987 Los Angeleses), esinejanimega Stephanie, on armeenia-jaapani päritolu laulja, kes tegutseb Jaapanis.
2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel kuulus ta Armeeniat esindanud ansamblisse Genealogy.