tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Emakeel

 
Emakeel on esimene keel, mille omandamist alustab inimene pärast sündimist.
Emakeel oleneb inimese vanematest või keelekeskkonnast, kus ta üles kasvab. Emakeele omandamist alustatakse suhtlemisel ema ja isaga. Seega saab emakeel alguse kodust ja kõige lähedasematest inimestest, kes last ümbritsevad. See on inimese esimene õpitud keel, mis rajab vundamendi tulevikus õpitavatele teistele keeltele. Seejuures on emakeel suuresti ka esimene sõnadest koosnevate lausete tervikmõtte ehk verbaalse teabe edastamise viis, mis valmistab ette tulevases elus isiku ääretult olulist oskust – eneseväljendusvõimet ja empaatiat.
Kakskeelsuse ja mitmekeelsuse puhul on kasutatud ka terminit "esimene keel", defineerides seda kui keelt, mida kasutaja enda arvates kõige paremini oskab, kuid mis ei ühti tegelikult mõistega "emakeel".
2000. aastast tähistatakse UNESCO algatusel 21. veebruaril rahvusvahelist emakeelepäeva. Selle ajendiks olid 1952. aasta sündmused tollal veel Pakistaniga ühte riiki kuulunud Bangladeshis, kus hukkusid mitmed üliõpilastest meeleavaldajad, kes nõudsid bengali keele kuulutamist üheks Pakistani riigikeeleks.
Eesti.
Eestis peetakse emakeele all sageli silmas vaid eesti keelt, näiteks tegeleb Emakeele Selts eelkõige just eesti keele uurimisega. 1994. aastal püstitati Kadrinas Kadrina Keskkooli kõrvale emakeele ausammas. Ehkki Eestis 1996. aastast (riiklikult 1999. aastast) tähistatava emakeelepäeva tähendust on vahel mõtestatud ka laiemalt, tähistatakse seda 14. märtsil seepärast, et see on luuletaja Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäev ning Peterson oli üks esimesi eestikeelseid kirjanikke, kes pööras oodis "Kuu" tähelepanu eesti keelele kui kirjanduskeelele.
Nurme tänav (Tartu)

Nurme tänav on tänav Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänav algab Puiestee tänavalt ja kulgeb kuni linna piirini, kus ristub Vahi tänavaga. Tänava pikkus on 1 km.
Tänav kandis kuni 30. juunini 1932 nime Põllu tänav (Feldstraße), kuid Tartu Ülikooli 300-aastase juubeli puhul nimetati vanalinnas asuv Munga tänav ümber Peeter Põllu tänavaks eestikeelse ülikooli ühe rajaja Peeter Põllu auks. Seetõttu nimetati Raadil asuv Põllu tänav Nurme tänavaks.
Peeter Põllu tänav nimetati 14. oktoobril 1949 ümber Pioneeri tänavaks. Raadil olevat Nurme tänavat enam tagasi ei nimetatud.
Nurme tänav

Nurme tänav on tänava nimi järgmistes Eesti linnades ja asulates:
Veski tänav (Tartu)

Veski tänav on tänav Tartu kesklinnas ja Tähtvere linnaosas. Tänav algab Jakobi tänavalt ja lõpeb Julius Kuperjanovi tänaval ning tänava pikkus on umbes 800 m. Tänava nimi tuleneb 19. sajandil selle tänava ääres asunud Tähtvere mõisa tuuleveskist.
Eesti NSV perioodil kandis see tänav nime "Nikolai Burdenko tänav" (nimetatud arst Nikolai Burdenko järgi).
Veski tänaval on elanud Karl Ernst von Baer, Juri Lotman, Eino Krall, Dmitri Uljanov, Karl August Hermann, Dmitri Kudrjavski.
Hoonestus.
Tänava ääres asuvad alates tänava algusest:
Põllu tänav

Põllu tänav on mitme tänava nimi Eestis:
Põllu tänav on Tartu Nurme tänava varasem nimi.
Luige (Kiili)
Aleksander Teder

Aleksander Teder (3. veebruar 1903 Pihkva – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kadett).
Tedre isa töötas Pihkva Kadetikorpuses. Seetõttu evakueerus pere 1918. aastal Pihkvast Saksa vägede eest Kaasanisse. Pere tuli 1921. aastal Eestisse tagasi (pereliikmed opteerusid Eesti kodakondsusse). Aleksander astus 1923. aastal sõjakooli ning ühines teisel õppeaastal jalaväerühmaga. 
Teder langes 1. detsembri riigipöördekatse ajal Tondi kasarmute kommunistide poolt vallutamise katse ajal. Mässus langenute ühine matusetalitus toimus 4. detsembril 1924. aastal Tallinna Kaarli kirikus. Kirstud viidi vankritel mööda Kaarli puiesteed Vabaduse väljakule. Sealt viidi osa kirste (ka Tedre oma) Balti jaama ning sealt rongiga Tartusse.
Teder maeti 5. detsembril 1924. aastal Tartu sõjaväekalmistule. Tema haual on Vabadusristi kujutisega lubjakivist maapinnaga tasa olev plaat (see on üks väheseid seda tüüpi säilinud algseid plaate). Hauaplaat säilis omal kohal läbi terve Nõukogude aja, ehkki kalmistule maeti ka Nõukogude sõjaväelasi.
Aleksander Kalamees

Aleksander Kalamees (19/31. juuli 1897 Vastse-Antsla vald, Võrumaa – 8. juuni 1987 Tartu) oli eesti kehakultuuripedagoog.
Isiklikku.
Kuulo Kalamees on tema poeg.
Heegelnõel

Heegelnõel on konksuga käsitöövahend, mille abil heegeldatakse.
Heegelnõelu on mitmesuguse jämedusega ja mitmesugusest materjalist (puust, luust, terasest, alumiiniumist, tselluloidist, plastmassist). Tüüpiline heegelnõel on 15–20 sentimeetrit pikk. Heegelnõela otsas on terava otsa, kuid kumera peaga konks, millele eelneb varres väike õnarus.
3-bensülideenftaliid

3-bensülideenftaliid (inglise keeles "3-Benzylidenephthalide") on kasulik vahelüli karbotsükliliste ja heterotsükliliste ühendite sünteesil. 
Keemiline valem C15H10O2. Molekulmass 222,2387 g/mol.
3-bensülideenftaliid on bioloogilistes testides näidanud sarnast aktiivsust nagu ravimtaimes Porteri memmjuures sisalduv (Z)-ligustiliid. Nimetatud ravimtaime kasutatakse peavalude, aneemia, ebaregulaarse menstruatsiooni ravis.
Püroklastiline kivim

Püroklastiline kivim on püroklastidest koosnev vulkaaniline kivim.
Püroklastiliste kivimite hulka kuuluvad näiteks tuff ja ignimbriit.
Karkiniti laht

Karkiniti laht on Musta mere laht. See eraldab Krimmi ülejäänud Ukrainast. Laht on läänes ühenduses ülejäänud Musta merega.
Laht on nime saanud vanakreeka koloonia Kerkinitise (Κερκινίτης) järgi, mis asus tänapäeva Jevpatoria kohal.
Lahe pikkus on umbes 120 km, sügavus lääneosas kuni 36 m, idaosas kuni 10 m.
Lahe põhjaosas on Džarõlgatši laht, mida eraldab ülejäänud Karkiniti lahest Džarõlgatši saar, mis on kogu Musta mere suurim saar (eri andmetel 56 kuni 62 km²). Saar on 42 km pikk ja vaid mõni kilomeeter lai luideteriba. Karkiniti lahe kirdeosa on tuntud Perekopi lahena.
Lahe ida- ja lõunakallas kuulub Krimmi, põhjakallas Hersoni oblastisse.
Karkiniti lahe ääres asuvad Skadovsk ja Lazurne (põhjakaldal), Armjansk ja Krasnoperekopsk (idakaldal) ning Rozdolne ja Tšornomorske (lõunakaldal).
Karmidel talvedel laht jäätub.
Arorae

Arorae on atoll Mikroneesias, lõunapoolseim Gilberti saartest. 
Saare pindala on 9,5 km². Aastal 2000 elas seal 1225 inimest. Atoll on madal. 
Arorae kuulub Kiribatile.
Ignimbriit

Ignimbriit on lõõmpilvest väljasettinud püroklastidest moodustunud vulkaaniline kivim.
Kivimi nimetas 1935. aastal nii Uus-Meremaa geoloog Peter Marshall. Algul nimetati ignimbriidiks vaid tulikuumade püroklastide kokkukleepumisel või "keevitumisel" tekkinud kivimit (eesti keeles on kasutatud ka terminit "keevistuff"). Tänapäeval sellist piirangut enam ei ole ning ignimbriidiks nimetatakse kõikvõimalikke lõõmpilvest ehk püroklastilisest voolust maha jäänud kivistunud setteid. Ignimbriiti kirjeldati esimest korda Alaskal Katmai vulkaani juures.
Ignimbriit võib olla mitmesuguse keemilise koostisega. Teada on nii basaltseid kui ka ränirikkaid rüoliitse koostisega ignimbriite. Ignimbriidist moodustuvad ignimbriitkatted, mille pindala võib ulatuda tuhandetesse ruutkilomeetritesse. Kõige suurema pindalaga ignimbriitkatted moodustuvad tavaliselt datsiitse ja rüoliitse koostisega ignimbriidist. Selliste ignimbriitkatete tekkimine on seotud väga võimsate plahvatuslike vulkaanipursetega. Näiteks 28 miljoni aasta eest moodustus praeguse USA Colorado osariigi alal 4800 km³ mahuga kivimkeha, mida tuntakse Fish Canyoni tufina. Selle purske käigus moodustus La Garita kaldeera. Ajaloolise aja võimsaim vulkaanipurse on Indoneesias 1815. aastal toimunud Tambora purse, mis tekitas 30 km³ vulkaanilist materjali.
Monk

"Monk" on Ameerika Ühendriikide telesari, mille idee autor on Andy Breckman ja nimiosa mängib Tony Shalhoub. 
"Monki" hakati tootma 2002. aastal ja viimane, kaheksas hooaeg valmis 2009. aastal.
Eestis hakkas TV3 telesarja näitama 2003. aastal.
8. detsembril 2023 jõudis NBC voogedastusplatvormil Peacock eerisse sarja järjefilm "Mr. Monk's Last Case: A Monk Movie".
Sisu.
Nimitegelane Adrian Monk oli suurepärane San Francisco politseijaoskonna uurija, kuni ta naine Trudy tapeti. Monkil on naise surmast väga raske üle saada. Tragöödia tagajärjel süveneb tema obsessiiv-kompulsiivne häire, mis on telesarjas paljude koomiliste olukordade põhjuseks.
Monk jätkab uurijatööd eradetektiivina ja aitab politsei mõrvarühmal juhtumeid lahendada. Monki palgal on ka abiline, kes teda kõikjal saadab. 4. detsembril 2009 eetrisse jõudnud viimases jaos lahendab Monk Trudy mõrvajuhtumi.
Tegelased.
Monki abilist Sharona Flemingut kehastab esimesest kolmanda hooajani Bitty Schram. Detektiivi uut abilist Natalie Teegerit kehastab Traylor Howard. Ted Levine mängib Monki endist partnerit politseist ja tema parimat sõpra kapten Leland Stottlemeyerit. Leland on leitnant Randy Disheri ülemus, viimase rollis on Jason Gray-Stanford.
Vähem tähtsad tegelased on Sharona poeg Benjamin (Kane Ritchotte) ja Natalie tütar Julie (Emmy Clarke). Lisaks teeb sarjas aeg-ajalt kaasa Monki nõustaja. Tema esimeseks nõustajaks oli dr Charles Kroger, keda kuni kuuenda hooajani kehastas Stanley Kamel. Dr Kroger sureb nii sarjas kui ka päriselus südameinfarkti. Alates seitsmendast hooajast on Monki nõustaja dr Neven Bell, kelle rollis on Héctor Elizondo.
Tootmine.
"Monki" kavatses tootma hakata telekanal ABC, kuid andis telesarja edasi kanalile USA Network, kes on tootnud kõik hooajad. Sarja esimene jagu oli eetris 12. juulil 2002. Sarja viimaseks jäi 2009. aastal eetrisse läinud kaheksas hooaeg.
Kuigi tegevustik toimub San Franciscos, on sari filmitud valdavalt mujal. 
Kõige rohkem on San Franciscos filmitud neljandal hooajal. Teised võtteplatsid on Los Angeleses, Vancouveris ja Torontos.
Tunnusmuusika.
Sarja esimese hooaja tunnusmuusikaks oli Jeff Beali džässilik instrumentaallugu, mida esitas kitarrist Grant Geissman. Alates teisest hooajast on tunnuslooks Randy Newmani pala "It's a Jungle out There". Mõlemad palad on pärjatud Emmy auhinnaga.
Jaos "Monk ja räppar" esitas külalisnäitleja Snoop Dogg Newmani loo hiphopversiooni. Viimase jao lõpus kõlab Newmani esituses Monki hüvastijätulugu "I'm gonna miss you".
Auhinnad.
Emmy auhind
Kuldgloobus
Ekraaninäitlejate Gildi auhind
Vladimir Meštšerski

Vürst Vladimir Pavlovitš Meštšerski (vene keeles "Владимир Павлович Мещерский"; 26. jaanuar (vana kalendri järgi 14. jaanuar) 1838 Peterburi – 23. juuli (vana kalendri järgi 10. juuli) 1914 Tsarskoje Selo) oli vene aadlik, kirjanik ja publitsist, tsaar Aleksander II kammerteener ja vanameelse suunitlusega ajalehe Graždanin väljaandja.
Ta oli tuntud ajaloolase Nikolai Karamzini tütrepoeg.
Will You Be There (Jeanette Biedermanni laul)

"Will You Be There" on teine singel Jeanette Biedermanni albumilt "Enjoy!". Laulu kirjutasid Frank Johnes ja Tom Remm ja Wonderbra ning produtseeris Cobra. Singel anti Saksamaal välja 12. veebruaril 2001.
2-fenetüülbensoehape

2-fenetüülbensoehape (inglise "2-phenethylbenzoic acid") ehk 2-bibensüülkarboksüülhape ("2-Bibenzylcarboxylic acid") on orgaaniline hape, mille keemiline valem on C15H14O2. 
Molekulmass on 226,275 g/mol.
Ühend leiab kasutamist amitriptüliini sünteesil.
Jevgeni Novikov (jalgpallur)

Jevgeni Novikov (sündinud 28. juunil 1980 Narvas) on Eesti endine jalgpallur (kaitsja, poolkaitsja). Ta on Eesti koondises pidanud 13 kohtumist ja löönud kaks väravat.
Pärast tegevjalgpalluri karjääri lõpetamist asutas ta koos Andrei Stepanoviga jalgpalliagentuuri Nesta Sport Group OÜ.
Klubikarjäär.
Novikov on mänginud Ukraina, Läti, Kasahstani ja Venemaa kõrg- ja esiliiga klubides. Läti meistrivõistlustelt on Novikovil ette näidata kolmas koht.
Bradford City katsed.
Juulis 2009 läks Novikov Inglismaa neljanda liiga klubi Bradford City katsetele.
FK Okžetpes.
Novikov liitus 2010 aasta märtsis Kasahstani kõrgliigaklubiga FK Okžetpes.
FF Jaro.
Ta mängis alates 2010. aasta septembrist Soome kõrgliigaklubis FF Jaro.
Pildiskandaal.
30. detsembril 2022 avaldas endine koondislane ja sel ajal jalgpalliagendina tegutsev Andrei Stepanov oma sotsiaalmeedias foto, millel istuvad Venemaa koondise peatreeneri Valeri Karpiniga ühise laua taga nii Stepanov ise, sel hetkel koondislased Konstantin Vassiljev ja Sergei Zenjov, koondise treener Andres Oper ja veel mitmed varem Eestit esindanud jalgpallurid.
Pilt on sotsiaalmeedias ja internetiportaalides pälvinud laialdast vastukaja ja paljude, teiste seas kultuuriminister Piret Hartmani arvates ei ole Venemaa koondise peatreeneriga koosistumine ja sellest pildi levitamine Venemaa Ukraina-vastase agressiooni valguses Eesti koondise jalgpalluritele sobilik.
Eesti naiste jalgpallikoondis

Eesti naiste jalgpallikoondis on Eesti jalgpalluritest koosnev riigi esindusnaiskond, mille liikmed valib välja koondise peatreener ning mida haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL). Enim väravaid (40) on löönud Anastassia Morkovkina.
Peatreenerid.
Koondise peatreener oli 2009. aastast inglane Keith Boanas. Koondise peatreener on olnud ka Indrek Zelinski. 2018–2021 oli peatreener Jarmo Matikainen. 2022. aastast on peatreenerid Anastassia Morkovkina ja Sirje Roops.
Dehüdrokloreerimine

Dehüdrokloreerimine on keemiline reaktsioon, mille tulemusena eemaldatakse ühendist vesinik ja kloor või vesinikkloriid.
Dehüdrokloreerimise näitena on toodud 1,2-dikloroetaani lagundamine vinüülkloriidiks ja vesinikkloriidiks.
CH2ClCH2Cl → CH2=CHCl + HCl
BIBBI

BiBBi on esimene Põhjamaade virtuaalne lasteraamatukogu. 
Raamatukogu töötab alates 2001. aasta sügisest. Seda haldab Põhjala Instituut Soomes. 
BiBBi sihtrühm on 3–12-aastased lapsed. Andmebaasi raamaturiiulid on koos lugemissoovitustega hästi leitavad ka lapsevanematele ja õpetajatele.
Ühtlasi saab BiBBis kuulata ja vaadata audiovisuaalseid lugusid rootsi, soome, taani, norra ja islandi keeles.
Rumba raudteejaam

Rumba raudteejaam oli raudteejaam Rumba külas.
Asus Rapla–Virtsu raudtee ääres, Rapla raudteejaamast 53,2 km kaugusel.
Jaamahoone asub Rumba raudteesillast Virtsu pool ja raudteetammilt Virtsu poole vaadates paremal.
Ragnar Sohlman (ametnik)

Ragnar Sohlman (30. aprill 1931 Stockholm – 15. oktoober 2007 Stockholm) oli Rootsi ametnik. 
Tema isa oli saadik Rolf Sohlman. Ragnar Sohlman sai kunsti bakalaureuse teaduskraadi Stockholmis 1957. aastal ja pärast töötas Kaubandusnõukogus, aastatel 1959–1967 oli Rahaministeeriumi rahandussekretär. Edasi töötas ta Siseministeeriumi direktori asetäitjana ja seejärel Kaubandusministeeriumi sekretärina. Aastatel 1982–1985 oli ta Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär ja 1985–1996 Exportkreditnämndeni peadirektor.
Põhjamaade kirjanike atlas

"Põhjamaade kirjanike atlas" ("Minabibliotek") on Rootsi televisiooni ja teiste Põhjamaade avalike teenuste pakkujate ühine veebiteenus, kus kirjanikke ja nende seisukohti tutvustatakse meedialõikude abil ning kirjanike seoste ja sidemete kaudu. "Põhjamaade kirjanike atlases" on esitatud sadakond kirjanikku koos tekstide, piltide ja filmiklippidega televisiooni arhiivist. Kirjanike omavahelised suhted näitavad, kes on keda inspireerinud ja mil moel? Kes on koos töötanud ja kes on keda millegi pärast kritiseerinud?
Tribla

Tribla (Vibra, Neli kasti, Neli ruutu) on pallimäng. Tribla mängimiseks on vaja vähemalt 4 mängijat (võib olla ka rohkem). Selleks pallimänguks joonista maha suur ruut ja jaga see neljaks (pooleks ja pooleks).
Igal mängijal üks puude (algajatel võib olla ka 2 puudet).
Mängu alustamiseks pannakse pall keskel põrkama. Põrkeid peab olema vähemalt 3 enne kui on lubatud mängijatel esimene puude teha. Mängus kogutakse miinuseid, kes enne 21 (või rohkem) punkti täis saab, on kaotaja. Miinuse saad, kui sinu ruudust pall välja läheb. Mängija, kes saab miinuse, paneb ka palli mängu. Alustades peab pall põrkama esmalt enda kasti ja seejärel diagonaalis olevasse kasti ühe korra.
Miinuste arv vastavalt löögile:.
Miinuseid võib ka ise käigupealt juurde mõelda.
Käega mäng keelatud. Käega mängu puhul saab miinuseid järgmiselt: kui on kinnine käsi (käsi rusikas), siis on 5 miinust ja kui on lahtine käsi (käed pole rusikas), siis on 10 miinust ja kui sa võtad kahe käega korraga, siis on 20 miinust.
„Kõksimine“ lubatud, aga miinuseid vastavalt „kõksimise“ arvule juurde ei lisandu. Kolmas eksimus väljaviskel toob miinuse ja lahtiviske kord läheb mängijale, kes asub paremal käel.
Kui ühel mängijal on 21 miinust täis, siis toimub „tiksumine“ - kaotanud mängija jääb samasse kasti ja teised kolm vahetavad kaste päripäeva. Sellist „tiksumist“ võib nimetada samuti, et mängitakse „klassidega“, ning see kel 21 miinust täis, jääb „istuma“ - kuna tegemist ikkagi koolipoiste mänguga.
Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee

Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee (rootsi keeles "SamNordisk Skogsforskning", lühend SNS; inglise keeles "Nordic Forest Research Co-operation Committee") on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev koostööorgan metsauuringute edendamiseks Põhjamaades.
Metsauuringute komitee asutati 1972. aastal.
Komitee eesmärk on tagada metsa säästlik majandamine; metsa ja puiduvarude sotsiaalselt, majanduslikult ja ökoloogiliselt vastutustundlik hooldamine ja kasutamine. Ta toimib ka Põhjamaade Ministrite Nõukogu nõustajana metsandusküsimustes.
Komitee edendab eri Põhjamaade uurijate koostööd ja kogemuste vahetamist. Ta aitab luua uurijate võrgustikke, käivitada projekte, korraldada kohtumisi ja uurimisasutuste ühiskasutust, algatab töörühmi uutes uurimisvaldkondades, innustab osalema rahvusvahelistes projektides, edendab koostööd Baltimaade ja Loode-Venemaaga.
Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee toetab ajakirjade Scandinavian Journal of Forest Research ja Wood Material Science and Engineering väljaandmist. 
Komitee juhatusse kuuluvad eri maade uurimisasutuste, metsanduse ja metsatööstuse esindajad. Juhatusse kuulub kaks liiget Islandilt, Norrast, Rootsist, Soomest ja Taanist ning üks vaatlejaliige Ahvenamaalt, Fääri saartelt ja Gröönimaalt. Sekretariaat roteerub eri Põhjamaade vahel. Komitee aastaeelarve on umbes 700 000 eurot.
Fridtjov Clemet

Fridtjov Smedsås Clemet (29. september 1932 Trondheim – 17. oktoober 2023) oli Norra ajakirjanik, ametnik ja poliitik, Høyre liige.
Aastatel 1955–1960 töötas ta ajalehes Harstad Tidende. Hiljem tegeles ta poliitikaga, 1974–1986 oli ta Høyre peasekretär. 1985–1992 oli ta Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. Aastail 1992–2003 töötas ta välisministeeriumis. Aastail 1995–1999 oli ta Oslo linnanõukogu liige.
Fridtjov Clement oli Høyre poliitiku Kristin Clemeti isa.
Gudmund Saxrud

Gudmund Saxrud (27. jaanuar 1920 Stange vald – 15. jaanuar 2003) oli Norra ametnik ja diplomaat. 
1948–1958 töötas ta Kaubandusministeeriumis sekretäri abina. 1963–1965 töötas ta EFTA sekretariaadis Genfis, 1970–1972 Norra välisministeeriumis. 1972–1977 oli Gudmund Saxrud Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretäri asetäitja ja 1972–1973 Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. 1977–1982 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär. Pärast seda töötas ta nõunikuna.
Candace Cameron Bure

Candace Cameron Bure (sünninimega Candace Helaine Cameron; sündinud 6. aprillil 1976 Californias Panorama Citys) on ameerika näitleja.
Cameron sündis Robert ja Barbara Cameroni tütrena. Tal on viis aastat vanem vend Kirk Cameron, kes on samuti näitleja.
Tema tuntuim roll on Donna Jo Tanner seriaalis "Lastega kodus" ("Full House", 1987–1995, kokku 191 osa). Ta mängis seal peategelaseks oleva pere kolmest lapsest vanimat.
Pärast seda mängis ta kolm aastat seriaalis "Make It or Break It" USA naiste riistvõimlemise koondise abitreenerit Summer Van Horne'i (2009–2012, 48 osa). Seriaal kujutas tippsportlaste elu.
22. juunil 1996 abiellus Cameron Venemaa jäähokikoondise mängija Valeri Burega, kes sel ajal mängis NHL-is ja sai hiljem kahekordseks olümpiamedalistiks. Neil on kolm last: tütar Natasha (sündinud 1998) ning pojad Lev (2000) ja Maksim (2002).
Pärast spordist loobumist tegeleb Valeri Bure veinitootmisega.
Candace Cameron, nagu ka tema abikaasa ja vend, on evangeelne kristlane.
Stalinlik Saak

Stalinlik Saak oli Keenis 23. juunist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Keeni Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Nõukogude Patrioot

Nõukogude Patrioot oli Räpinas 28. aprillist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Räpina Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Rahu Eest

Rahu Eest oli Rõngus 12. juunist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rõngu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda aastas.
Stalinlik Sõprus

Stalinlik Sõprus oli Juurus 12. juunist 1951 kuni detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Juuru Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Teraskündja

Teraskündja oli Palamusel 21. juulist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Palamuse Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Traktoristi Hääl

Traktoristi Hääl oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Tartus 21. märtsist 1951 kuni 30. detsembrini 1953; Tartu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Uus Agrotehnika

Uus Agrotehnika oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Raasikul 13. aprillist 1951 kuni 29. detsembrini 1953, Raasiku Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Ühistöö Võit

Ühistöö Võit oli Põltsamaal 3. augustist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Põltsamaa Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Ühistöö Jõud

Ühistöö Jõud oli Kanepis 10. augustist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Kanepi Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Tillväxtverket

Tillväxtverket ehk Rootsi Majandusliku- ja Regionaalse Arengu Amet loodi 1. aprillil 2009 Nuteki (Ettevõtlusamet), Glesbygdsverketi (Rootsi Maapiirkondade Arengu Amet) ja Konsumentverketi (Rootsi Tarbijate Amet) baasil ning täidab nende ülesandeid ettevõtluse ja avalike teenuste valdkonnas.
Tillväxtverket töötab ettevõtete arvu suurendamise ja arengu nimel, samuti säästva ja konkurentsivõimelise majanduse edendamiseks kõigis riigi piirkondades.
Tillväxtverket on ametiasutus, mis kuulub Majandusministeeriumi juurde. Tillväxtverketil on üksteist kontorit üheksas eri kohas. Neist kaheksa on programmikontorid, mis vastutavad valitsuse ülesannete eest seoses regionaalsete struktuurifondide programmidega.
Kokku töötab täna Tillväxtverketis ligemale 300 inimest. Peadirektor on Christina Lugnet.
Säästev areng.
Majanduslik kasv loob eeldused ühiskonna arenguks. Areng on säästev, kui majanduslik kasv toimub samaaegselt inimressursi arenguga ja keskkonnaressursid võetakse kasutusele pikemaajalist perspektiivi silmas pidades.
Tegevused:
Tillväxtverket juhib tervet rida programme ja projekte eesmärgiga luua rohkem ja kasvavaid ettevõtteid säästva arengu edendamiseks. Rohkem edukaid ettevõtteid tähendab, et rohkem ettevõtlusideid rakendatakse praktikasse ning selle tulemusena suurenevad tegevusvõimalused ja areng kogu riigis.
Tillväxtverket: 
Pikaajalise säästva arengu saavutamiseks juhib Tillväxtverket mitut programmi, mis lähtuvad regionaalsetest eeldustest ja 
mobiliseerivad maapiirkondade ja hõreasustusalade arengupotentsiaali. Otsustav edu saavutamiseks on see, et projekt viiakse 
läbi koostöös regionaalse ja kohaliku tasandi tegijatega.
Üks tähtis ülesanne avaliku sektori ees on hea seista selle eest, et põhieeldused, nagu ka institutsioonid ja infrastruktuur 
oleksid kohapeal olemas. Tillväxtverket töötab selle nimel mitme erineva valdkonnaga. Praegu näiteks viiakse läbi ühte programmi eesmärgiga toetada teenuste arendamist hõreda teenindusstruktuuriga piirkondades. Samuti aidatakse erasektori arengule kaasa investeeringutoetustega ja uute töökohtade loomise rahastamisega. Kohaliku ja regionaalse tasandi tegijate arendamiseks korraldatakse dialoogi- ja õppimisvõimalusi. Suurt tähelepanu pööratakse naisettevõtluse arendamisele, milleks on ellu kutsutud spetsiaalne naisettevõtluse edendamise programm.
Tillväxtverket on valitsev institutsioon Rootsi kaheksa regionaalsete struktuurifondide programmi ja ühe piiriülese regionaalarengu programmi läbiviimisel.
Edasi Kommunismile (Tõstamaa)

Edasi Kommunismile oli Tõstamaal 3. aprillist 1951 kuni 18. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Tõstamaa masina-traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Kuni 1953. aasta 18. numbrini oli ajalehe nimi Bolševistlik Töö.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Hiiumaa Kolhoosnik

Hiiumaa Kolhoosnik oli Kärdlas 27. märtsist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Hiiu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Edasi Kommunismile (Saadjärve)

Edasi Kommunismile oli Saadjärvel 23. maist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Saadjärve Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Eesrindlane

Kolhoosi Eesrindlane oli Oraval 19. aprillist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Orava Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Jõud

Kolhoosi Jõud oli Abja-Paluojal 30. aprillist 1952 kuni 29. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Abja Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Võit

Kolhoosi Võit oli Rõuges Võru rajoonis 12. maist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rõuge Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Tõde (Kiltsi)

Kolhoosi Tõde oli Kiltsis 1. juunist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud ajaleht, Vao Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosniku Hääl

Kolhoosniku Hääl oli Kullamaal 12. maist 1951 kuni 16. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Kullamaa Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kõrge Agrotehnika

Kõrge Agrotehnika oli Otepääl 1. maist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Otepää Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Rapla Novaator

Rapla Novaator oli Raplas 17. märtsist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rapla Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Taebla Traktorist

Taebla Traktorist oli Taeblas 2. märtsist 1951 kuni 23. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Taebla Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Tehnika Võit

Tehnika Võit oli Pärnu-Jaagupis 16. aprillist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Pärnu-Jaagupi Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Berglind Ásgeirsdóttir

Berglind Ásgeirsdóttir (sündinud 15. jaanuaril 1955) on Islandi ametnik. Alates septembrist 2002 on ta OECD peasekretäri asetäitja, kes tegeleb hariduse, tervise, töö- ja sotsiaalpoliitika ning avaliku kommunikatsiooniga. 
1988–1996 ja 1999–2002 oli ta Islandi sotsiaalminister. 1996–1999 oli Berglind Ásgeirsdóttir Põhjamaade Nõukogu peasekretär.
Kombain (ajaleht)

Kombain oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Väimelas 21. aprillist 1951 kuni 26. detsembrini 1953; Võru Masin-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Teel Kommunismile

Teel Kommunismile oli Kuusalus 12. juunist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Kuusalu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Leninlik Tee (ajaleht)

Leninlik Tee oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Vaivaras 3. juulist 1951 kuni 31. detsembrini 1953; Vaivara Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda kuus.
Dar‘ā

Dar‘ā (Daraa) on linn Süüria lõunaosas, Jordaania piiri lähedal, Damaskusest 100 kilomeetrit lõuna pool. Linn on Dar‘ā provintsi keskus.
Hinnanguline rahvaarv 2010. aastal oli 77 203.
Linna on mainitud Egiptuse hieroglüüfitahvlitel 15. sajandil eKr.
2011. aastal sai linnast Süüria rahutuste esimene suurem kolle.
Kaljo-Mihkel Johannes

Kaljo-Mihkel Johannes (23. detsember 1929 Alutaguse vald – 14. september 2010) oli eesti insener ning matka- ja spordiajaloo uurija. 
Johannes lõpetas 1949. aastal Rakvere Eesti Keskkooli ja 1959. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusinsenerina.
Töötas Tallinna Autoremonditehases, Tallinna Elektrotehnika Instituudis inseneri, osakonnajuhataja ja peainsenerina ning Eesti Vabariiklikus Turismi ja Ekskursiooni Nõukogus osakonnajuhatajana.
Matkamisega hakkas tegelema 1961. aastal, mil asutas oma töökohas matkasektsiooni. Aastast 1964 oli tegev Tallinna Matkaklubi juures. Harrastas jalgrattamatkamist, jalgsimatkamist, suusamatkamist ja veematkamist, sooritas 9 kategooriamatka, juhtis nelja. Alates 1964. aastast oli paljude Balti, Eesti ja Tallinna matkajate kokkutulekute korraldajate seas, oli tegev rahva- ja tervisematkade organiseerimisel ja läbiviimisel, mitme uudse tervise sarimatka algataja ning elluviija Eestis: 8 ja 10 puhkepäevamatka tervisele, 100 kevadist kilomeetrit, MIA (Matk Igal Aastaajal), Tuulteroosi matk, perekondade sügismatk jm; tegutses lektorina matkakoolis, tegi kaastööd ajakirjandusele. Aastatel 1969–1972 oli Tallinna Matkaklubi juhatuse esimees (sel ajal saavutas klubi esimest korda üleliidulisel matkaklubide konkursil esikoha), 1977–1979 oli Eesti Matkaföderatsiooni (EMF) presiidiumi aseesimees, edasi kuni 1989. aastani esimees, oli üks Eesti Matkaliidu (EML) asutamise initsiaatoreid ning 1989. aasta lõpuni selle juhatuse esimees, hiljem juhatuse korraldusnõunik, ajalootoimkonna esimees.
Helge Seip

Helge Seip (5. märts 1919 Surnadal – 29. jaanuar 2004) oli Norra poliitik, Venstre ja hiljem Norra Liberaalse Rahvuspartei liige. 
Alates 1953. aastast valiti Helge Seipi viis korda Stortingisse. Aastatel 1970–1972 oli ta Venstre juht. 
1973–1977 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär.
Tema vend Martin Fredrik Seip oli tuntud füüsik ja meditsiiniprofessor.
Danijar Üsönov

Danijar Üsönov (kirgiisi keeles Данияр Үсөнов; sündinud 9. märtsil 1960 Frunzes) on Kõrgõzstani poliitik ja pankur, aastatel 2009–2010 peaminister.
Üsönov on töötanud mäeinsenerina ja Tšüj oblasti valitsuses ning olnud ettevõtja panganduse ja ehituse valdkonnas. Ta on olnud Ineksimbanki nõukogu esimees.
Aastatel 1995–2000 oli ta parlamendi teise koosseisu liige ja sai parlamendi aseesimeheks. 2000. aasta valimistel ta vastuolude tõttu president Askar Akajeviga ei osalenud.
2006. aastal nimetas Bakijev Üsönovi esimeseks asepeaministriks majandusasjade alal. Parlament teda esialgu ametisse ei kinnitanud. Üsönov olevat olnud sügavas vastuolus peaminister Feliks Kuloviga.
Aastatel 2007–2008 oli Üsönov Biškeki linnapea, 2009. jaanuarist oktoobrini oli Üsönov president Kurmanbek Bakijevi administratsiooni ülem ning 2009. aasta oktoobrist 2010. aasta aprillini peaminister.
Üsönovit on peetud Kõrgõzstani üheks rikkamaks inimeseks.
Ilkka-Christian Björklund

Ilkka-Christian Björklund (sündinud 27. jaanuaril 1947 Helsingis) on Soome poliitik.
1972–1982 ja 1987–1991 oli ta Eduskunna liige. 
1982–1987 oli Ilkka-Christian Björklund Põhjamaade Nõukogu peasekretär.
Gerhard af Schultén

Vabahärra Cay Gerhard af Schultén (sündinud 24. aprillil 1938 Helsingis) on Soome jurist. 
Aastatel 1987–1989 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär.
Tema abikaasa on Soome ülemkohtu president Pauliine Koskelo.
Marat Sultanov

Marat Sultanov (sündinud 5. detsembril 1960 Frunzes) on Kõrgõzstani poliitik, endine parlamendi esimees ja rahandusminister. 2010. aasta sügisel valiti ta Ata-Džurti nimekirjas Džogorku Kengeši saadikuks.
Direktor. Ühe turu erastamise lugu

"Direktor. Ühe turu erastamise lugu" on Andres Anvelti 2010. aastal ilmunud põnevusromaan, mis põhineb tõestisündinud lool.
Sündmustik.
Teose sündmustik toimub 1990. aastate lõpul ühe turu ("Tallinna Keskturu") ümber.
Randvelt Kirjastus

Randvelt Kirjastus on Eesti kirjastus, mille asutasid 2010. aastal Kärt Anvelt, Silvia Pärmann ja Helen Eelrand.
Randvelt Kirjastuselt ilmunud raamatud:
Ilukirjandus:
Noortekirjandus:
Reisikirjandus:
Kokaraamatud:
Ala-too väljak

Ala-too väljak (kirgiisi keeles Ала-тоо аянты) on Biškeki keskväljak.
Väljak rajati 1984 Kirgiisi NSV 60. aastapäevaks Lenini väljakuna. Praeguse nime sai väljak 1991. Väljaku keskel asus suur Lenini kuju, mis 2003. aastal teisaldati väiksemale väljakule 200 meetrit põhja pool ja asendati Vabadussambaga (Erkindik). 2011. aasta juulis võeti Vabadussammas maha, et asendada see monumendiga müütilisele kangelasele Manasile.
Väljaku lähistel asub valitsuse hoone, vahetult väljaku ääres kultuuri- ja informatsiooniministeerium. Mõnisada meetrit põhja pool paikneb Džogorku Kengeši (parlamendi) hoone, 200 meetrit ida pool asub Biškeki nullkilomeeter. Väljakut läbib Tšüj prospekt.
Väljakut on kasutatud riiklike sündmuste tähistamise paigana, samuti on see olnud meeleavalduste ja rahutuste tulipunkt. 2005. aastal toimusid seal Tulbirevolutsiooni ajal suurimad valitsusvastased meeleavaldused. Pärast väljaku enda kontrolli alla võtmist ründasid rahvamassid Valget maja. Revolutsioon sundis presidendi Askar Akajevi maalt põgenema ja hiljem ametist tagasi astuma.
Ampère'i jõud

Ampère'i jõuks nimetatakse magnetostaatikas tõmbe- või tõukejõudu, mis tekib kahe voolujuhi vahel. Voolujuhina on siin mõeldud elektrijuhti (näiteks elektrijuhet), mida läbib elektrivool. Füüsikaliselt põhineb see jõud asjaolul, et voolujuhi ümber tekib Biot'-Savarti seaduse kohaselt magnetväli, mis kutsub teises voolujuhis esile Lorenzi jõu. Samamoodi mõjutab teine voolujuht esimest.
Niisugust vastastikust seost on kirjanduses nimetatud ka Ampère'i jõu seaduseks; seda aga ei või segamini ajada Ampère'i seadusega.
Joonisel kujutatud üldjuhul on ühe voolujuhi poolt teisele juhile mõjuv jõud kirjeldatav integraalvõrrandiga. Erijuhul, kui rööbiti on kaks sirget pikka ja peenikest juhet, saab mõjuva jõu suuruse formula_1 või vastavalt formula_2 juhi pikkusühiku kohta arvutada valemiga
formula_3
kus formula_4 on jõud, formula_5 on juhtmelõigu pikkus, formula_6 on magnetiline konstant, formula_7 on voolujuhtide vahekaugus, formula_8 ja formula_9 on muutumatu tugevusega voolud juhtides 1 ja 2.
Niiviisi määratletud Ampère'i jõudu on kasutatud ka SI-süsteemi põhiühiku ampri defineerimiseks.
Leninlik Tee

Leninlik Tee on nimi, mida on kandnud:
Lasse Thoresen

Lasse Thoresen (sündinud 18. oktoobril 1949) on norra helilooja, kes on keskendunud paljude rahvaste (eriti Skandinaavia rahvaste) rahvamuusika traditsioonide transformeerimisele nüüdisaegses muusikas.
Elulugu.
Thoresen sündis Oslos 1949. aastal ja õppis koos Finn Mortenseniga Norra Muusikaakadeemias, mida lõpetas aastal 1972. Ta õppis elektroakustilist muusikat Utrechtis ja "musique concrète" ja spektraalset muusikat Pariisis. 
Aastast 1988 oli Lasse Thoresen Norra Muusikaakadeemia kompositsiooniprofessor. 
Thoreseni tähtis inspiratsiooniallikas on baha'i usk, mille tekste kasutas ta oma töös. 
2010 sai Thoresen Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna oma teose "Opus 42" eest, mis koosneb vokaalansambli Nordic Voices jaoks kirjutatud neljast osast.
Põhjamaade Filmi- ja Televisioonifond

Põhjamaade Filmi- ja Televisioonifond ("Nordisk Film &amp; TV Fond") on Norra sihtasutus, mis asutati 1990. aastal. Selle peamiseks eesmärgiks on toetada kvaliteetfilmide ja -telesaadete tootmist kõigis viies Põhjamaa riigis: Taanis, Soomes, Rootsis, Islandil ja Norras.
Rahastatakse filme, telefiktsiooni, telesarju, loomingulisi dokumentaalfilme ja toetatakse ka teisi samalaadseid algatusi. Oma regiooni professionaale täiendatakse ja arendatakse töötubade ja meistriklasside abil, lisaks toetatakse mitmeid Põhjamaades olulise tähtsusega filmiüritusi: festivale, foorumeid, seminare.
Fond haldab mõjukat Põhjamaade Nõukogu filmiauhinda ning korraldab ja võõrustab iga-aastast sügisel toimuvat "Põhjamaade talentide" üritust.
Fondi keskus asub Oslos. Tegevdirektor on Hanne Palmquist.
"Põhjamaade talendid".
"Põhjamaade talentide" eesmärgiks on tutvustada vastlõpetanud Põhjamaade filmikoolide õpilasi põhjamaalastest produtsentidele ja rahastajatele ning anda produtsentidele ja rahastajatele võimalus tutvuda tulevase talendiga. Üritus "Põhjamaade talendid" on kasvulavaks mitmetele tulevastele regiooni filmitööstuse tipptegijatele.
Konkursil valitakse välja 12 projekti, mille hulgast selgub võitja. Projektid peavad kuuluma järgmistesse kategooriatesse: mängufilm, animatsioon, teleseriaal või dokumentaalfilm.
Võitja saab 250 000 Norra krooni.
Tuntumaid konkursil osalenud projekte:
2011. aastal toimus see üritus 11. korda.
Kari Kriikku

Kari Antti Kriikku (sündinud 29. aprillil 1960) on soome klassikaline klarnetist.
Ta õppis Sibeliuse Akadeemias Helsingis, hiljem Alan Hackeri juures Inglismaal ning Leon Russianoffi ja Charles Neidichi juures USAs.
Aastal 2009 sai ta Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna. Auhinna komitee kirjutas: "Kari Kriikku on oma klarnetil erakordselt virtuoosne. Tema esinemisele on iseloomulikud paindlikkus ja positiivne muusiku rõõm – ta on muusik selle sõna parimas mõttes."
Männiku staadion

Männiku staadion on jalgpallistaadion Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Võidu tänav 16. Staadion on jalgpalliklubi FC Nõmme United koduväljak.
Ajalugu.
Spordiplats asus praeguses asukohas Võidu tänava ääres juba 1930. aastatel. Hiljem kasutati väljakut tuletõrjespordi harrastamiseks, mistõttu oli staadion tuntud ka tuletõrjestaadionina.
1990. aastatel asus staadionil Eesti Jalgpalli Liidu kontor ja FC Flora treeningubaas.
Sajandivahetuse paiku ostis staadioni tuletõrjeühingult ära Enn Loog ja koostöös Mart Poomiga hakati arendama jalgpallikompleksi. 2004. aastal ehitati staadionile valgustusega kunstmuruväljak ja 2006. aastal selle kõrvale täismõõtmetega muruväljak. Alates 2009. aastast paigaldatakse talvel kunstmuruväljaku kohale kilehall.
2016. aasta aprillis avati 1,5 miljonit eurot maksnud staadionihoone, kus on jõusaal, aeroobikasaal, riietusruumid, saun, koosolekuruum, kohvik ja majutuskohad 40 inimesele.
21. mail 2024 omandas Ivar Vendelin 50% osaluse jalgpallikompleksist ettevõtte Mirrow Institute OÜ kaudu.
Euroopa Rändurite Assotsiatsioon

Euroopa Rändurite Assotsiatsioon (ERA) (saksa "Europäische Wandervereinigung"(EWV), inglise "European Ramblers Association"(ERA), prantsuse "Féderation Européenne de la Randonnée Pédestre" (FERP) ) on Euroopa jalgsimatkajate ühenduste liit.
ERA moodustati sakslaste ettevõttel 1969. aastal Saksamaa Liitvabariigi seaduste järgi. 
ERA-sse kuuluvad enamiku Euroopa riikide rahvuslikud katusorganisatsioonid ning ka eriti auväärsed üksikisikud. Samuti on organisatsioonis endisi Euroopa suurriikide kolooniaid. ERA-sse kuulub 55 rahvuslikku katusorganisatsiooni 28-st riigist, organisatsiooni peakorter asub praegu Kasselis ja sekretariaat Prahas. Rahvuslike organisatsioonide kaudu ühendab ERA ligi 5 miljonit matkajat.
Eesti Matkaliit liitus ERA-ga 1993. aastal.
Euroopa rannikurada, kaugmatkarada (European Long Distance Path) E9 kulgeb Eesti rannikult Harju- ja Ida-Virumaal kuni Atlandi ookeanini. Vt. E9 Eesti lõikude, matkaradade kirjeldused
Euroopas on märgistatud juba 12 kaugmatkarada.
ERA eesmärgiks on: 
ERA aastakonverentsid on üle-euroopalised mitmepäevased kokkusaamised, mille käigus lisaks organisatsioonilistele küsimustele tutvutakse vahetult korraldajamaa matkavõimalustega.
2007. aasta 13.. 16. septembril toimus arvult 38. aastakonverents Eestis Laulasmaal
Mõkdõbek Abdõldajev

Mõkdõbek Abdõldajev (sündinud 1953) on Kõrgõzstani poliitik, miilitsa kindralleitnant. Džogorku Kengeši liige alates 2010. aastast.
Lõpetanud Kirgiisi Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna (1976), Nõukogude Liidu Siseministeeriumi akadeemia (1988), kaitsnud 1999. aastal õigusteaduste kandidaadi kraadi.
Nõukogude ajal töötas komsomolisekretärina ja Õsõk-Köli oblasti siseasjade valitsuse ülema asetäitjana.
Kara-Suu (Aksõ rajoon)

Karasuu on küla Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis Aksõ rajoonis.
2004. aastal hinnati küla rahvaarvuks 6642.
Juhani Aho

Juhani Aho (1907. aastani Johannes Brofeldt; 11. september 1861 Lapinlahti – 8. august 1921 Helsingi) oli soome kirjanik. 
Tema kirjanikukarjäär kestis pea 40 aastat. Juhani Aho esindas realismi, naturalismi ning rahvuslikku uusromantismi.
Konservatiivne fraktsioon

Konservatiivne fraktsioon (taani keeles "Den Konservative Gruppe", norra keeles "Den konservative gruppen", rootsi keeles "Koservativa gruppen", soome keeles "Konservatiivinen ryhmä", islandi keeles "Flokkahópur hægrimanna") on Põhjamaade Nõukogu konservatiivne fraktsioon. 
Fraktsiooni kuulub üheksa parteid.
Fraktsiooni esimees on Lyly Rajala Soomest.
Liikmesparteid.
Konservatiivse fraktsiooni liikmesparteid on:
Põhjamaade Aafrika Instituut

Põhjamaade Aafrika Instituut (rootsi keeles "Nordiska Afrikainstitutet", inglise keeles "The Nordic Africa Institute") on Põhjamaade Ministrite Nõukogule alluv uurimisinstituut, mis tegeleb tänapäeva Aafrika uurimisega.
Instituut asub Rootsis Uppsalas. See asutati aastal 1962.
Aafrika Instituudi eesmärk on tegeleda aktuaalse, kriitilise ja alternatiive pakkuva Aafrika uurimise ja analüüsimisega ning süvendada koostööd Põhjamaade ja Aafrika teadlaste vahel, samuti Aafrika-teemalise informatsiooni kättesaadavaks tegemine teadlastele, poliitikutele, meediale, õppuritele ja üldsusele. Keskendutakse peamiselt ühiskonnateadustele.
Instituut korraldab muu hulgas konverentse ja annab stipendiume nii Põhjamaade kui ka Aafrika teadlastele.
Põhjamaade Aasia-uuringute Instituut

Põhjamaade Aasia-uuringute Instituut (inglise keeles "Nordic Institute of Asian Studies", lühend NIAS) on Põhjamaade Ministrite Nõukogule alluv uurimisinstituut, mis tegeleb Aasia uurimisega.
Instituut asub Taanis Kopenhaagenis. See asutati 1968. aastal
Instituut uurib eelkõige tänapäeva Aasia arengu sotsiaalseid, kultuurilisi, poliitilisi ja majanduslikke aspekte, arvestades nende ajaloolist tausta.
Põhjamaade Aasia-uuringute Instituut teeb koostööd Põhjamaade ülikoolidega ja toetab mitmesuguseid haridusprogramme.
Alatskivi Traktorist

Alatskivi Traktorist oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Alatskivil 5. oktoobrist 1951 kuni 25. detsembrini 1953; Alatskivi Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Nõukogude Agrotehnik

Nõukogude Agrotehnik oli Põlvas 15. maist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Põlva Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Peter Bruun

Peter Bruun (sündinud 1968) on Taani helilooja. 
Ta on pärit Århusist ja enne heliloojatöö alustamist õppis filosoofiat Århusi ülikoolis.
Peter Bruun on pälvinud 2008. aastal muusikalise kompositsiooni "Miki Alone" eest Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna.
Eric Ericson

Eric Gustaf Ericson (26. oktoober 1918 Borås – 16. veebruar 2013 Stockholm) oli Rootsi koorijuht ja mõjukas kooriõpetaja. 
Eric Ericson lõpetas Kuningliku muusikakolledži (Kungliga Musikhögskolan) Stockholmis 1943. aastal ja õppis seejärel välismaal, Šveitsi Schola Cantorum Basiliensises, samuti Saksamaal, Suurbritannias ja USA-s.
Aastail 1951–1991 oli Ericson Uppsala ülikoolis koori Orphei Drängar peadirigent ning aastani 1982 oli ta 1951. aastal tema initsiatiivil loodud Rootsi raadio koori juht. 
Ta asutas Eric Ericsoni kammerkoori.
Roza Otunbajeva tehniline valitsus

Roza Otunbajeva juhitud niinimetatud tehniline valitsus oli Kõrgõzstani 2010. aasta 14. juulist 20. detsembrini juhtinud üleminekuvalitsus, mis võttis volitused üle ajutise presidendi Roza Otunbajeva juhitud Ajutiselt Valitsuselt ja loovutas oktoobris läbi viidud parlamendivalimiste järel moodustatud Almazbek Atambajevi valitsusele. "Tehnilise valitsuse" kokkuseadmise vajaduse tingis asjaolu, et paljud ajutise valitsuse liikmed pidid seoses kavatsusega osaleda parlamendivalimistel ametist lahkuma.
Valitsuse struktuuri pani paika Roza Otunbajeva ukaas 13. juulist 2010. Valitsusse kuulusid:
Harju Matkaklubi

Harju Matkaklubi (Harju MK) on matkajaid ühendav MTÜ, mis asutati 11. novembril 1971. aastal. Klubi kuulus Eesti Matkaföderatsiooni ja praegu Eesti Matkaliitu (alates selle moodustamisest 1989. aastal).
Klubi esimees valitakse. Esimehed on olnud Ole Ehelaid (kuni 1983. aastani), Enno Välk (1983–1986), Tõnis Puss (1986–2000). Praegu on matkaklubi esimees Jüri Kõiv. 
Sportlikku matkamist juhtisid aastaid meistersportlased Rein Sinisalu ja Jüri Muru. Harrastati kõiki matkaliike. Pärast Eesti taasiseseisvumist on käidud lisaks kodumaale matkamas paljudes Euroopa, Aasia, Aafrika ja Ameerika riikides. On saadud Eesti meistermatkaja ja Aasta matkategelase nimetusi. Viimastel aastatel on paljud klubi liikmed saanud matkatreeneri kutse. Näiteks Tõnis Puss on jalgrattamatka- ja Ülo Kangur mägimatkatreener. 
1995. aastast alates ehitatakse, märgistatakse ja hooldatakse Euroopa rannikuraja E9 lõike Harjumaal. 
Harju MK on olnud paljude matkaürituste pioneer, näiteks on Harju MK algatatud iga-aastane matkaüritus "Jõulud metsas" Maie Itse juhtimisel. Samuti on juba tavaks saanud paljudesse riikidesse viivad iga-aastased matkareisid koos sportlike matkadega. Populaarsed on ka Harju MK korraldatavad suvised õppepäevad Eesti looduses koos matkatehnika võistlustega. Harju Matkaklubi korraldab igal aastal matkajate õpet, mis algab reeglina novembris ja kestab maini. Täpsemalt vt. klubi või Ülo Kanguri veebis.
Kirjandus.
 1. Harju Matkaklubi veeb matk.ee
 2. Ülo Kanguri veeb http://yloka.planet.ee/
 3. Harju Matkaklubi, 1971–2001, 2001
 4. Harju Matkaklubi, 1971-2011, 2011
 5. 50 aastat Eesti mägimatkamist, Ülo Kangur, 2017
Natasha Barrett

Natasha Barrett (sündinud 9. märtsil 1972 Norwichis Inglismaal) on briti helilooja ja elektroakustika muusikakunsti esitaja. 
2006. aastal sai ta Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna.
Punane Hommik

Punane Hommik oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Riias 1919. aasta aprillis ja mais; Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee häälekandja. 
Ajaleht ilmus kolm korda nädalas, ühtekokku ilmus 13 numbrit.
Melanie Rauk

Melanie Rauk (25. juuli 1905 Pärsama vald, Saaremaa – 25. jaanuar 1978 Tallinn) oli eesti pedagoog ja tõlkija.
Elulugu.
Melanie Rauga vallakirjutajast isa Ivan (Juhan) Rauk sõitis aastal 1906 Kanadasse. Melanie Rauk siirdus Kanadasse koos emaga 1911. aastal. Kanadas lõpetas ta 1923. aastal Prince Rupertis keskkooli.
Ta sõitis 1924 koos perekonnaga Riiga, sealt Ees-Kaukaasiasse. 1924 asus ta Kaukaasias eesti kommuuni Koit. Aastatel 1924–1930 õppis ta Leningradis eesti pedagoogikatehnikumis, seejärel aastatel 1930–1936 Leningradi Pokrovski-nimelises Pedagoogikainstituudis ja aastatel 1936–1938 Herzeni-nimelises Leningradi Pedagoogilises Instituudis võõrkeeli.
Rauk töötas aastatel 1931–1933 Leningradis inglise keele õpikute toimetajana ja aastatel 1934–1938 Leningradi Sõjaväe Meditsiiniakadeemias inglise keele õpetajana. 1938–39 oli ta represseerituna vangilaagris, kust tuli aastal 1940 Eestisse. Astus Tartu Ülikooli aspirantuuri inglise keele erialal, töötas samas inglise keele õpetajana.1940.a oktoobrist töötas Glavlitis tsensorina .Teise maailmasõja ajal evakueerus Tatari ANSV-sse, sealt Tšeljabinskisse, kus töötas aastatel 1942–1945 õpetajana ja Tšeljabinski Pedagoogikainstituudis inglise keele kateedri juhatajana.
Aastatel 1946–1947 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõud, dotsent ja kateedrijuhataja. Aastatel 1947–1949 oli ta Leningradi Tekstiiliinstituudis inglise keele õpetaja, 1949–1954 Tallinna Õpetajate Instituudi inglise keele kateedri juhataja. Aastatel 1954–1977 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi teoreetilise grammatika õppejõud ja inglise keele kateedri juhataja.
Teadustöö.
Melanie Rauk uuris pedagoogikat ja keele õpetamise metodoloogiat. Ta avaldas koos kordustrükkidega üle 60 inglise keele õpiku ja sõnaraamatu. Samuti tõlkis ta eesti ilukirjandust inglise keelde.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli Eesti NSV haridustegelane Kristjan Kure.
Haukur Tómasson

Haukur Tómasson (sündinud 9. jaanuaril 1960) on Islandi helilooja. 
Tal on California ülikooli magistrikraad. Ta õppis ka Reykjavíki muusikakolledžis, Kölni muusikaülikoolis ja Amsterdami konservatooriumis.
Ta on loonud kuus orkestripala, kolm kontserti ja kammerooperi "Gudruns 4th Song", mille eest ta sai aastal 2004 Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna.
Emil Vindsetmo

Emil Kristian Vindsetmo (1916–1983) oli Norra poliitik.
Aastatel 1966–1971 oli ta riigisekretär.
Ta oli Põhjamaade Nõukogu esimene peasekretär (1971–1973).
Anders Wenström

Anders Wenström on Rootsi ametnik, Põhjamaade Nõukogu peasekretär (1994–1996).