tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Johannes Aavik (politseinik)

 
Johannes Aavik (9. november 1888 Sõmeru vald, Virumaa – 15. jaanuar 1944 Kraslagi vangilaager, Krasnojarski krai, Venemaa) oli Eesti õpetaja ja politseinik.
Töötas aastatel 1907–1920 õpetajana Palal Vohnja vallas, Rägaveres ja Viru Roelas, 1920. aastast politseis, alates 15. märtsist 1921 oli Sõmeru rajooni konstaabel. 
Arreteeriti NKVD poolt Molotovi oblastis Venemaal. Suri Nõukogude vangilaagris.
Homöomorfism

Homöomorfism ehk topoloogiline isomorfism on kahe topoloogilise ruumi (või nende abil modelleeritava kujundi) üksühene vastavus, mille korral mõlemad selle vastavusega määratud kujutused on pidevad.
Kujund

Kujund ehk figuur tähendab elementaargeomeetrias punktihulka tasandil või ruumis. 
Topoloogias üldistatakse kujundi mõistet topoloogilise ruumi mõistega. Et praktiliselt iga kujundit mõne teise geomeetria (afiinse geomeetria, projektiivse geomeetria, diferentsiaalgeomeetria jne) tähenduses saab loomulikul moel vaadelda topoloogilise ruumina, on topoloogias tegu kujunditega kõige üldisemas mõttes.
Pit

Pit on jõgi Põhja-Ameerikas, mis algab kõrge veeseisu korral Hanejärvest, muul ajal Suure nõo mägedest Californias. Suures nõos voolab jõgi valdavalt läände ja edelasse. Alamjooksul murrab Pit läbi Sierra Nevada ja suubub vasakult Sacramentosse.
Jõe pikkus on 507 km.
Berneray

Berneray (gaeli Beàrnaraidh) on saar Välis-Hebriidides.
2001. aastal elas saarel 123 inimest. Pindala on 10,1 km².
Nižnekolõmski uluss

Nižnekolõmski uluss ehk Allaraa Halõma uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi põhjaosas. Asub Kolõma jõe alamjooksul ja piirneb põhjas Ida-Siberi merega.
Ulussi halduskeskus on Tšerski alev, kus elab üle poole ulussi elanikest.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 5932, neist 19% jakuudid, 48% venelased, 9% eveenid ja 7% jukagiirid.
Jaguneb neljaks kohalikuks omavalitsuseks.
Georg Vaik

Georg Vaik (1898 Kiiu vald, Harjumaa – 9. juuli 1935 Kuivastu) oli Eesti piirivalvur (veltveebel), Kuivaste kordoni ülem.
Riina Kivirüüt

Riina Kivirüüt (sündinud 27. aprillil 1980) on eesti maalikunstnik.
Aastatel 1987–1996 õppis ta Tallinna 32. Keskkoolis ning 1996–1999 Pelgulinna Gümnaasiumis. Kunstiga tegeles ta 1994–1998 Tallinna Lastekunstikoolis. 1999–2000 õppis ta Euroülikoolis sisekujunduse erialal, 2000–2001 Eesti Kunstiakadeemias stsenograafia erialal, 2001–2005 samas maalikunsti erialal ja 2007–2009 Eesti Kunstiakadeemias kunstiõpetaja erialal.
Tal on maalikunsti bakalaureusekraad ja kunstiõpetaja magistrikraad. Täienduskoolitusena on ta läbinud 2010. aastal 160-tunnise eelkoolipedagoogika kursuse "Õppimine ja kasvamine mängu kaudu" Tallinna Ülikooli Täiendõppekeskuses ja 2012. aastal kursuse "Gordoni Perekool".
Ta on osalenud mitmel grupinäitusel nii Eestis kui ka välismaal. Tal on olnud seitse isikunäitust (2005, 2006, 2006, 2007, 2009, 2011 ja 2012).
Ta on Eesti Maalikunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige.
Jakuudi keel

Jakuudi keel, ka sahha keel (jakuudi keeles "саха тыла") on siberi turgi keelte hulka kuuluv turgi keel.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil rääkis Venemaal jakuudi keelt 456 300 inimest, neist 446 700 Sahhas. 93,2% jakuutidest oskas jakuudi keelt. Jakuudi keelt oskavad ka paljud evengid, eveenid, jukagiirid ja Sahhas mitu sajandit elanud venelastest. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal jakuudi keele oskajaid 450 140, neist Sahha Vabariigis 441 536.
Jakuudi keel erineb tunduvalt teistest turgi keeltest nii foneetika, morfoloogia kui sõnavara poolest. Lähim sugulaskeel on dolgaani keel, mida on aga peetud ka jakuudi keele murdeks.
Jakuudi keel on aglutinatiivne, esineb vokaalharmoonia.
Jakuudi keeles ilmub üle 40 ajalehe ja ajakirja, seda kasutatakse raadios ja televisioonis. 2012. aastal ilmus Venemaal jakuudi keeles 205 nimetust raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 375 200 eksemplari.
Jakuudi tähestik.
Jakuudi keele kirjutamisel kasutasid vene misjonärid 1819. aastast alates kirillitsat, 1917 võeti kasutusele foneetilisele transkriptsioonile tuginev kiri, mis 1929 asendati ladina kirjal põhineva turgi tähestikuga. 1939. aastal mindi üle kirillitsale, mida kasutatakse siiani. Vene tähestikule on lisatud tähed ҕ, ҥ, һ, ө, ү ning digraafid "дь" ja "нь".
Jakuudi ladina (1929–1939):
Jakuudi kirillitsat (aastast 1939):
Foneetika ja fonoloogia.
Jakuudi keeles on 20 täishäälikufoneemi: 8 lühikest, 8 pikka ja neli diftongi. Täishäälikute korrelatsioon neljal alusel: 1) lühike – pikk; 2) ees – taga; 3) kitsas – lai; 4) rikutud – katkematu.
Jakuutide keeles täishäälikute harmoonia toimub järjestikku vastavalt palatiinile ja labiaalsele külgetõmbele. Vokaalharmooniaga kaasneb ka kaashäälik. Sõltuvalt täishäälikutest (ees või taga) peaksid sõna kaashäälikud olema kas ainult pehmed või ainult tahked.
Diftoonpongid: "иэ", "үө", "уо", "ыа". Diftongi liigendamine liigub, nende esimene element hõivab 52–62% diftongi kogukestusest. Difteonreid iseloomustatakse laskuvate ja tõusvatena. Jakuudi keeles pole toonidel fonoloogilist tähtsust. Rõhk langeb tavaliselt sõna viimasele silbile, mida eristab rõhutatud täishääliku kogukestus ja intensiivsus.
Grammatika.
Küsisõnad.
туох ("tuoh") "mis", ким ("kim") "kes", хайдах ("hajdah") "kuidas", хас ("has") "kui palju", ханна ("hanna") "kus, kuhu", ханнык ("hannõk") "milline".
Näited.
Jakuutikeelse inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 1:
Trakai linnus

Trakai saarelinnus on Galvė järvesaarele ehitatud linnus Leedus Trakais. Linnust on kutsutud Malborki linnuse (saksa "Marienburg") järgi ka "väikeseks Marienburgiks".
Linnuse ehitustöid alustati Leedu suurvürsti Kęstutise käsul 14. sajandi teisel poolel ja lõpetati tema poja Vytautase valitsemise ajal 15. sajandi alguses. Pärast Grünwaldi lahingut kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ja seda kasutati hiljem vanglana. Suurvürst Vytautas suri linnuses 27. oktoobril 1430. Sõjas moskoviitide vastu aastatel 1654–1657 linnus purustati. Linnuse restaureerimist alustati 1951. aastal, 1962. aastast asub seal Trakai Ajaloo Muuseum (leedu keeles ).
Tänapäeval on linnus rahvuslike ürituste, festivalide ja kontsertide toimumispaik.
2004. aastast toimub Trakais üks Baltimaade nn Kolme lossi turniiri (leedu keeles "Trijų pilių taurė", läti keeles "Trīs piļu kauss") etappidest maastikuvibulaskmises. Seda ajaloolistes kostüümides vibuküttide turniiri on korraldatud ka Rakvere ja Turaida linnustes.
Sisuline ühildumine

Sisuline ühildumine on ühildumise eriliik. 
Näiteks on sisuline ühildumine viisakusmitmusega lauses "Teie, tütarlaps, olete viisakas." Selles lauses tingib öeldistäite "viisakas" grammatilise vormi mitte aluse grammatiline vorm, vaid tema grammatiline tähendus (ainsustähendus).
Alistus

Alistusseos ehk subordinatsioon on üks lause moodustajate vaheline grammatiline seos. Alistusseoses osalevad põhisõna ja laiend. Põhisõna on laiendust nõudev või laiendust lubav element. Laiend on põhisõna laiendav element. 
Alistusseos jaguneb kaheks liigiks:
Ühildumine.
Selle alistusseose puhul määrab põhisõna (poolpaksus kirjas) grammatiline vorm laiendi vormi, nt
Sõltumine.
Selle alistusseose puhul määrab põhisõna (poolpaksus kirjas) tähendus laiendi vormi või laiendiga kaasneva kaassõna, nt
Predikatsioon

Predikatsiooniseos on üks moodustajate vahelisi grammatilise seose liike. Tegemist on moodustajate vastastikuse seosega, s.t see on
Predikatsiooniseos on aluse ja öeldise vahel: öeldisest sõltub aluse olemasolu lauses ja alus mõjutab omakorda öeldise vormi. 
Näiteks
Ewa Catharina von Bock

Ewa Catharina von Bock (neiuna Ewa Mättik, surnud 15. mail 1862) oli Timotheus Eberhard von Bocki abikaasa.
Eestlannast Ewa Mättik oli õigeusulise kutsari tütar.
Ewa Mättik ja Timotheus Eberhard von Bock abiellusid 1818. aastal Tartu Uspenski kirikus. Abielust sündis vene viitseadmiral Georg von Bock (1818–1876).
Kõõm (ajaleht)

Kõõm (jakuudi keeles Кыым 'säde') on Venemaal Sahha Vabariigis Jakutskis ilmuv jakuudikeelne ajaleht.
Ajaleht hakkas ilmuma 28. detsembril 1921 ja kandis alguses nime "Манчаары". 1923 sai praeguse nime ja hakkas ilmuma perioodiliselt. 1993. aastal ajaleht suleti, kuid 1994 hakkas jakuudi ajakirjanik Fedora Jegorova seda uuesti välja andma. Ilmumine katkes ka 2004. aastal ligi aastaks.
2007. aastal oli trükiarv 18 000. Ajalehte annab välja meediagrupp Sitim.
Peatoimetaja on Vladimir Stepanov. Toimetuses on varem töötanud kirjanikena tuntuks saanud Vladimir Novikov, Savva Tarassov ja Vassili Vassiljev.
Rektsioon

Rektsioon ehk sõltumine on alistuse eriliik. See on üks lause moodustajate vaheline grammatiline seos, kus ühe sõna tähendusest oleneb teiste sõnade olemasolu ja vorm lauses. 
Sõltumine ja ühildumine osalevad predikatsiooniseoses, kus alus mõjutab öeldist ja öeldis mõjutab omakorda alust, nt
Eesti keel.
Tegusõna ja käändsõna vahelise rektsiooniseose vormistavad
Boreli-Lebesgue'i teoreem

Boreli-Lebesgue'i teoreem on oluline teoreem meetriliste ruumide topoloogias. See kõlab:
 "n"-mõõtmelise eukleidilise ruumi formula_1 tõkestatud ja kinnise hulga "A" igal lahtisel kattel leidub lõplik alamkate.
Siit järeldub, et formula_1 alamhulk on kompaktne parajasti siis, kui see on tõkestatud ja kinnine.
Teoreem on saanud nime prantsuse matemaatikute Émile Boreli ning Henri Lebesgue'i järgi.
Bolzano-Weierstrassi teoreem

Bolzano-Weierstrassi teoreem on oluline teoreem matemaatilises analüüsis. See ütleb, et igal tõkestatud arvjadal leidub koonduv osajada.
Bolzano-Weierstrassi teoreem on põhimõtteliselt samaväärne Boreli-Lebesgue'i teoreemiga ja reaalarvude korral Cantori aksioomiga.
Cantori aksioom

Cantori aksioom on pidevusaksioom matemaatilises analüüsis. See ütleb:
 Teineteisesse sisestatud lõikude sellisel jadal
formula_1
kus lõikude pikkused lähenevad nullile, st
formula_2
leidub parajasti üks ühine punkt.
Cantori aksioom on saanud nime saksa matemaatiku Georg Cantori järgi.
Lihtlause

Lihtlause on lause, mille koosseisu ei kuulu osalauseid. Lihtlause väljendab erinevalt liitlausest ühte tegevust, seisundit või olukorda, näiteks "Laps laulis valjult".
Lihtlause tuum on öeldis, millega seostuvad ülejäänud lauseliikmed, näiteks "Koer" (alus) "lamas" (öeldis) "põõsa all" (määrus). Öeldise leksikaalne ja grammatiline tähendus määrab ära lihtlause ehituse põhijooned.
Lihtlause liigid.
Koondlause.
Koondlause on lihtlause, mis sisaldab vähemalt kahte ühele ja samale küsimusele vastavat, s.o ühe ja sama lauseliikmena käituvat lause moodustajat, mis on rinnastusseoses näiteks "Silvi" ("kes?", alus), "Pilvi" ("kes?", alus) ja "Milvi" ("kes?", alus) "läksid seenele".
Verbikeskne lihtlause.
Verbikeskne lihtlause on lihtlause, mis sisaldab ainult tegusõnast sõltuvaid sõnu või fraase.
Laiendatud verbikeskne lihtlause.
Laiendatud verbikeskne lihtlause on lihtlause, mis sisaldab tegusõnast sõltuvate sõnade või fraaside kõrval ka kogu lausest, lause sisust või mõnest muust tegusõnast sõltuvaid elemente.
Go Ahead Eagles

Go Ahead Eagles on 1902. aastal asutatud Hollandi jalgpalliklubi, mille kodulinn on Deventer ja kodustaadion Adelaarshorst.
Hooajal 2016/17 mängib kubi riigi tugevaimas liigas Eredivisie.
Salme jõgi

Salme jõgi (ka "Salme kanal") on vooluveekogu Saare maakonnas Saaremaa lõunarannikul. Jõgi eraldab Sõrve poolsaart ülejäänud Saaremaa saarest ning ühendab Ariste lahte poolsaarest läänes Suure katlaga idas. Salme jõgi võib voolata mõlemas suunas.
Ajalugu.
Viikingiajal oli Salme jõe kohal laevatatav salm ehk mereväin, mis eraldas tollast Sõrve saart Saaremaa saarest. Isegi mitmelt 18. sajandi kaardilt on veel näha, kuidas Sõrve saar oli Saaremaast veealaga eraldatud, kuid viimaste aastatuhandete jooksul toimunud pideva maakerke tagajärjel asub kunagise Salme mereväina põhi praeguseks kuival maal. 
Vahepeal kohati kinni aetud ja kinni kasvanud Salme kanalis taastati 9. mail 2009 veevool kogu selle ulatuses Suure katla lahest idas kuni mereni Saaremaa läänerannikul.
Salme jõe läänepoolset osa, mis suubub Ariste lahte, on nimetatud ka Sooba jõeks. Enne 2009. aastat, kui Salme jõe ida- ja lääneosa vahel puudus ajutiselt läbivool, oli Sooba jõgi keskkonnaregistris kirjas eraldi jõena. Sooba jõe registrisse kuulunud osa pikkus oli 2,7 km ja selle lähe arvati Üüdibe külla.
2008. ja 2010. aastal leiti Salme alevikus jõe praeguse põhjakalda lähedalt Salme laevmatused: kahe eelviikingiaegse (umbes 750 pKr) neediridadena säilinud laeva ja 41 sõjamehe maised jäänused. Tegemist on vanimate Eestis leitud laevadega.
Rahvapärimus.
Salme jõgi tekkinud sellest, kui Vanapagan tahtnud Sõrvemaad Saaremaast lahutada, et siis Sõrvemaa koos sõrulastega merepõhja uputada. Aga sõrulased saanud Vanapagana kurjast nõust aru ja rutanud Suurt Tõllu appi kutsuma. Tõll leidnud Vanapagana ja lasknud Linnuse talust talle mesilased kallale. Vanapagan ehmunud ja läinud minema.
Višnieva

Višnieva (transkribeerituna Višneva; poola keeles "Wiszniew", leedu keeles "Višnevas") on küla (endine alev) Valgevenes Minski oblasti Vałožyni rajoonis, Višnieva külanõukogu halduskeskus. Asub Leedu piiri lähedal, merepinnast 179 meetri kõrgusel Alšanka jõe kaldal. Kuigi mõlemad nimekujud, Višnieva ja Višnieŭ, on lubatud nii klassikalises kui praeguses valgevene keeles, eelistab klassikaline keel nimekuju Višnieŭ, tänapäevane aga Višnieva.
Külas on keskkool ja raamatukogu. Külas on koduloomuuseum. Teised vaatamisväärsused on XX sajandi algul rajatud mõisakompleks, õigeusu kirik aastast 1865 ja katoliku kirik (ehitatud 1637-1641).
Ajalugu.
Višnievat mainitakse esimest korda XIV sajandil, toona allus asula Krevale. Alates XV sajandist on küla omanikeks olnud Słuszkad, Astikased, Sanguzkod ja Pacid. Seoses administratiivse reformiga hakkas Višnieva kuuluma Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda, ühtlasi sai asulast alev.
Esimene katoliku kirik rajati külla juba aastal 1421, aga praegune hoone pärineb XVII sajandi keskpaigast. Aastal 1775 hakkas alevis tegutsema keskkool. Aastal 1780 ehitati Višnievasse metallurgiatehas, kus asus Valgevene esimene kõrgahi. Tehas tegutses aastani 1870. Tehase juures olid valukoda, laohoone ja sepikoda, nädalas tootis see 600 puuda rauda. Tehases oli ka valtsmasin, haamreid panid tööle vesirattad. Külas olid ka vesiveski, telliselööv ja piiritusevabrik, seal valmistati klaasi ja toodeti keraamikat. Kaks korda aastas toimusid alevis laadad.
Poola jagamisel sai aastal 1793 Višnieva endale Venemaa. Kuni 1917. aastani oli Višnieva Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. Aastal 1940 muudeti alev külaks.
1907. aastal elas Višnievas 2 650 elanikku, neist 1863 olid juudid. 30. augustil 1942 mõrvasid Saksa okupandid umbes 1100 kohalikku juuti, kes olid jäänud natsliku võimu kätte.
Višnievas sündis Iisraeli president Shim'on Peres.
Agraarsotsialism

Agraarsotsialism (vene keeles Аграрный социализм) on kapitalistlik põllumajanduspoliitiline vool, mis nõuab põllumajanduslikult kasutatavate maa-alade eraomandi kaotamist.
Ants Lusti

 
Ants Lusti (sündinud 10. veebruaril 1968) on eesti turundustegelane ja koolitaja.
Moma rahvusuluss

Moma rahvusuluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis.
Läbi ulussi voolab Indigirka ja Moma jõgi.
Ulussi halduskeskus on Honuu küla.
1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 5481, neist 67% jakuudid, 12% eveenid ja 15% venelased.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4699, neist 70% jakuudid, 17% eveenid ja 9% venelased.
Uluss jaguneb kuueks kohalikuks omavalitsuseks ("nasleg").
Ulussis on Moma rahvuspark.
Hangalassõ uluss

Hangalassõ uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi keskosas. Asub Leena mõlemal kaldal.
Ulussi halduskeskus on Pokrovski linn.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 35 201, neist 60% jakuudid ja 33% venelased.
Uluss jaguneb Pokrovski linnaks, Mohsogollohhi aleviks ja 16 kohalikuks omavalitsuseks ("nasleg").
Esiaja kunst

Esiaja kunst on esiajast pärinev kunst.
Vanimad kunstimälestised pärinevad paleoliitikumist vahemikus ligikaudu 30 000 – 8000 aastat eKr. Need on luust, kivist ja savist skulptuurid (nt Willendorfi Venus) ning koopamaalid (nt Altamiras ja Lascaux's). Koopamaalidel on kujutatud loomi. Arvatakse, et kujutati vajalikke loomi (võib-olla nende paljunemise soodustamiseks) ning jahiloomi haavatuna, et tuua jahiõnne.
Samas on leitud ka vanemaid objekte. Näiteks Lõuna-Aafrikas asuvast koopast on leitud umbes 73 000 aastat vana kivitükk, millele on tõmmatud ookriga jooni.
Mesoliitikumist (8. ja 7. aastatuhandest eKr) pärinevad inimeste kujutised; loomad hakkavad tagaplaanile jääma. Adura koobastes Sitsiilias on inimesed veel looduslähedased, Valltortas Hispaanias juba skematiseeritud. Seintele on graveeritud mehi sõdimas, jahti pidamas, mett korjamas; naised jalutavad lastega. Loomi on kujutatud Põhja-Aafrikas Fezzani ja Tassili kaljujoonistel.
Alates umbes 6. aastatuhandest eKr on neoliitikumi mälestisi leida üle kogu Põhja-Euroopa. Enamasti on tegu kujunditega kividel ja luuesemetel, mis tihti kujutasid taevakehi. Sellest ajast on olulised veel megaliitilised monumendid: menhirid, dolmenid.
Kirkhelleren

Kirkhelleren on koobas Norras Nordlandi maakonnas Træna vallas Sanna saarel ühe mäetipu all. 
Koopa sügavus on 45 m, laius 20 m ja kõrgus 30 m. 
Koopa on mäe sisse tekitanud merelained. 
Kiviajal elasid seal kütid-korilased. 
On jälgi ka rauaaegsest asustusest. 
Suviti kasutatakse koobast Træna festivali kontserdisaalina.
Sanna

Sanna ehk Sanda on saar Norras Nordlandi maakonnas Træna vallas Helgelandi ranniku kõige merepoolsemas osas Norra mere ääres Husøyast vahetult läänes. Geograafilised koordinaadid on 66°30' N, 12°03′ E.
Pindala on 3,0 km². 
Elanike arv oli 6 (2001). 
Kõrgeim tipp on Trænstaven (336 m). Mäetippe on kokku 5.
Saarel on mere uuristatud koopad, mis olid kõik asustatud. Tuntuim neist on Kirkhelleren, mille kultuurikiht ulatub mesoliitikumini. Koobas asub ühe mäetipu all. Suviti kasutatakse seda Træna festivali kontserdisaalina. 
Saarel on hauakääpaid ja majade asemeid.
Sanda

Sanda (jaapani keeles 三田市 ("Sanda-shi") on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Sanda geograafilised koordinaadid on 34° 53′ N, 135° 14′ E.
Sanda pindala on 210,22 km², elanike arv on 104 753 (1.11.2024 seisuga). 2009. aastal oli elanikke 113 900.
Sanda asub Kōbest 25 km põhjas teisel pool Rokkō mägesid, Osakast 35 km loodes.
Ta piirneb põhjas Sasayamaga ning idas Takarazuka ja Inagawaga. Läänes asuvad Tōjō, Yokawa ja Yoshiro linn.
Ajalugu.
Vanimad asustuse jäljed Sandas pärinevad 30 000 aasta tagusest ajast.
7. sajandi lõpul asutati nüüdse Yashiki asukoha lähedale budistlik Konshinji tempel, mille ümber kohe tekkis asula ehk templilinn. Muromachi ajastu lõpul rajati Sanda kindlus ning Azuchi-Momoyama ajastul tekkis selle ümber asula.
Nime "Sanda" on kasutatud juba vähemalt 1300 aastat. Konshinji templis olevast Mirokubutsuzazo kujust leitud dokumentidel on kirjas: "Need piirkonnad on määratud Matsuyama maadeks: Onden, Hiden ja Keiden, mis on kolm riisipõldu ja mida sellepärast nimetatakse Sanda." Jaapani keeles tähendab "san" 'kolm' ja "da" 'riisipõld'.
Pärast Meiji perioodi jõudis alevisse raudtee ja Sanda hakkas Arima maakonna keskusena kasvama.
1956. aastal ühendati Sandaga halduslikult Hirono, Miwa, Ono ja Takahira. Samal aastal ühendati Ai ja Honjō Aino asulaks. 1957. aastal liideti Aino Sandaga. 1. juulil 1958 ülendati Sanda alevist linnaks.
Leili-Maria Kask

Leili-Maria Kask (31. august 1928 Nõmme – 27. september 1996 Tallinn) oli eesti tõlkija ja toimetaja. 
Ta tõlkis peamiselt prantsuse kirjandust (George Sand, Jean-Paul Sartre, Jean-Pierre Chabrol, Alain Robbe-Grillet), sealhulgas Marcel Prousti "Swanni armastuse", mille tõlget Lauri Leesi on nimetanud eesti tõlkekultuuri suursaavutuseks. Leili-Maria Kask sai selle tõlke eest 1974. aastal Juhan Smuuli nimelise kirjanduse aastapreemia .
Alates aastast 1976 oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige.
Ashiya

Ashiya (jaapani 芦屋) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris.
Ta asub Hyōgo prefektuuris Ōsaka ja Kōbe vahel. Ta piirneb läänes Kōbe ja idas Nishinomiyaga. Halduspiires on linna lindala 18,47 km² ja 2009. aasta seisuga elab seal 93 094 inimest.
Esitatud tulumaksudeklaratsioonide põhjal on Ashiya elanike keskmine sissetulek suurem ükskõik missuguse teise Jaapani linna elanike keskmisest sissetulekust. Suure hulga rikaste ja kuulsate elanike tõttu on Ashiyat nimetatud Jaapani Beverly Hillsiks. Ashiyas elab ka Ryōji Nayori, kes pälvis 1991. aastal Nobeli keemiaauhinna.
Ashiya asutati alevina 1871. 20. sajandi algul määrati see linnalise asustuse piirkonnaks. See põhjustas Osaka lahe äärsetele mäenõlvadele suurte ühepereelamute ehitamise, mille juurde kuulusid tenniseväljakud, ujulad, teemajad jne. Linnaks sai Ashiya 10. novembril 1940.
1945 keelustati Ashiyas hasartmängud ja meelelahutusasutused ning väikesed tootmisettevõtted. Need seadused kehtivad tänapäevani ja üheski teises Jaapani omavalitsuses ei ole sääraseid ettekirjutusi.
Alates 24. maist 1961 on Ashiya sõpruslinnaks USA California osariigis asuv Montebello.
1964 avati Ashiya ülikool, 1991 Ashiya kunsti- ja ajaloomuuseum.
1991 valisid linlased linnapeaks 11. juulil 1928 sündinud Harue Kitamura. Ta oli esimene naine Jaapanis, kellest sai suure linna linnapea. Kitamura oli linnapea ka 17. jaanuaril 1995 toimunud Kobe maavärina ajal.
Alates 2008 on Ashiyas keelustatud väiksema kui 4269 m² suuruse kinnisvara ostmine, müümine ja rajamine.
Ashiyat teenindab neli raudteejaama. Keskne raudteejaam on Ashiya JR West. Linnas on ka Hanshini Ashiya ja Uchide raudteejaamad, rahulikumas põhjaosas on Hankyu Ashiyagawa jaam.
Linna tunnuspuu on jaapani must mänd ja tunnuslill on asalea.
Dawesi plaan

Dawesi plaan oli Ameerika Ühendriikide rahandustegelase ja poliitiku Charles Dawesi juhitud komisjoni koostatud plaan Saksamaalt esimese maailmasõja sõjavõlgade kättesaamiseks. 
Aastail 1923–1924 tutvus komisjon Saksamaa majandusliku olukorraga ning tuli järeldusele, et Saksamaa ei suuda reparatsiooni maksta. Komisjon pakkus välja Dawesi plaani, mis nägi ette reparatsioonimaksete tunduvat vähendamist ning Saksamaale laenuandmise ja investeeringute võimaldamist maa majanduse taastamiseks. Plaani toetas Suurbritannia ja lõpuks nõustus sellega ka Prantsusmaa. Dawesi plaan soodustas poliitilise olukorra stabiliseerumist Saksamaal ning võimaldas sakslastel alustada reparatsiooni regulaarset maksmist.
Whittaker Chambers

Whittaker Chambers (sünninimega Jay Vivian Chambers; kasutas ka nime David Whittaker; 1. aprill 1901 – 9. juuli 1961) oli ameerika kirjanik ja toimetaja. 
Olnud kommunistliku partei liige ja nõukogude spioon, mõistis ta hiljem kommunismi hukka. 
Ta on tuntud oma tunnistuse tõttu, mille andis Alger Hissi kriminaalasjas vande all valetamise ja spionaaži kohta. Seda kirjeldab ta ka oma autobiograafias "Tunnistaja" ("Witness").
Marit Tarkin

Marit Tarkin (sündinud 21. septembril 1968) on eesti koolijuht ja õpetaja.
Ta õpetas aastatel 1994–2021 Kuressaare Gümnaasiumis eesti keelt ja kirjandust. Aastatel 2021–2022 töötas Marit Tarkin Saaremaa Gümnaasiumis kogukonnajuhina. 17. oktoobril 2022 asus ta ametisse Kuressaare Nooruse Kooli (endine Kuressaare Gümnaasium) direktorina.
Marit Tarkin oli Saare maakonna aasta õpetaja aastal 2003. 8. mail 2009 nimetas Naiskodukaitse Saaremaa ringkond Marit Tarkini maakonna aasta emaks.
Sõjaväeline distsipliin

Sõjaväeline distsipliin (Eesti kaitseväes = "kaitseväe"distsipliin) on seaduste, sõjaväes kehtivate määrustike, neist alamate õigusaktidega ja ülemate käskudega kehtestatud teenistuskohustuste ning sõjaväelise korra nõuete täpne täitmine kõigi sõjaväelaste poolt. 
Distsipliin on sõjaväe üks põhiline liikumapanev jõud. Distsiplineerimata sõjavägi on riigile pigem kahjulik, sest sõja korral osutuks see lahinguvõimetuks.
Distsipliin põhineb: 
Kaitseväedistsipliin kohustab kõiki kaitseväelasi täpselt täitma õigusaktide ja käskude nõudeid. Ülem peab alluvate suhtes olema nõudlik, võtma tarvitusele vajalikud mõjutusvahendid, karistama neid distsiplinaarselt või algatama seaduses ettenähtud korras teenistusliku juurdluse, kui alluvad astuvad üle õigusaktide või käsu nõuetest, jätavad need täitmata, täidavad neid lohakalt ja hooletult või ei pea kinni viisakusreeglitest. (Kaitseväe sisemäärustikust)
Distsipliini tagamise põhilised vahendid:
Parima filmi Oscar

Parima filmi Oscar (inglise keeles "Academy Award for Best Picture") on Oscari-filmiauhinna tähtsaim kategooria. Auhinnaga tunnustab Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia eelneva kalendriaasta parimat filmi. Auhind antakse üle võidufilmi produtsendile.
Auhinnale saab filme esitada Akadeemia iga liige. Ka auhinna saaja valimises saavad osaleda kõik liikmed. 
Selles kategoorias auhinnatakse filme alates esimesest Oscari-tseremooniast 1929. aastal. 
1951. aasta galast antakse parima filmi Oscar kätte tseremoonia viimase auhinnana.
Lause

Lause on keeleüksus, mis on grammatiliselt ja intonatsiooniliselt vormistatud ning kannab terviklikku mõtet. Lause on grammatiliselt sõltumatu teksti osa, süntaksi põhiüksus. Lause peamine ülesanne on teate edastamine vastuvõtjale. Lause koosneb lause moodustajatest, milleks võib olla sõnavorm, fraas, osalause ja/või sekundaartarind.
Lause tunnuseid.
Lause võib olla
Tüüpiline lause.
Väga tihti kasutatakse ka mittetäielikke lauseid:
Suulises argivestluses kasutatakse sageli lauseid, kust on välja jäetud kõik peale uut infot väljendava lauseosa ehk reema.
Lause kui terviku funktsioonid.
Mõtte väljendamine lause abil tähendab, et lause kui tervik ja selle elemendid täidavad samaaegselt mitut eri funktsiooni. Eelkõige väljendab lause mingit sündmust, mida võib tinglikult nimetada situatsiooniks. 
Lause tähenduses on põimunud kõneleja suhtluseesmärk ja mingi sündmuse kirjeldus.
Lause pragmaatiline funktsioon.
Lause pragmaatiline funktsioon seisneb edastatava info vormistamises teatena. Lausega teatatakse alati midagi millegi kohta. Info esitatakse lauses adressaadile nii, et üks osa sellest võetakse teate lähtepunktiks, teine osa haagitakse selle külge. See, kuidas lause oma pragmaatilist funktsiooni täidab, ilmneb lause sõnajärjes ehk lause teatestruktuuris. Lause teatestruktuuri elemendid väljendavad:
Lause semantiline funktsioon.
Semantilisest aspektist tähistab lause tervikuna mingit sündmust, lause moodustajad tähistavad selle sündmuse komponente. 
Lause kui tervik täidab semantilist funktsiooni, s.t et lause tähistab 
Lause nominatiivne funktsioon.
Lause täidab nominatiivset funktsiooni, s.t et lause tähistab situatsiooni - lausel on situatsioonitähendus. Eelkõige väljendab lause mingit
Situatsiooni toimumise aja tähistamine.
Lause võib väljendada olevikku, minevikku, tulevikku või üldaega.
Situatsiooni tegelikkusele vastavuse tähistamine.
Kõneleja annab lausega oma hinnangu situatsioonile, täpsemalt selle
Kõneleja väärtushinnangu tähistamine.
Kõneleja annab lausega situatsioonile oma positiivse või negatiivse hinnangu:
Kõneleja suhtluseesmärgi väljendamine.
Kõneleja saab lausega grammatiliselt vormistada viis suhtluseesmärki.
Lausega väljendatavad suhtluseesmärgid.
Lausega kas
Kollane ülane

Kollane ülane ("Anemone ranunculoides") on ülase perekonda kuuluv taimeliik. 
Tegemist on mitmeaastase taimega, mis on levinud Mandri-Euroopas ja Väike-Aasias, veidi vähem Vahemere aladel. Kasvab leht- ja segametsades, metsaservadel, põõsastikes jõe- ja ojakallastel. Levikut takistavad varisevad lehed ja tihe samblakiht. 
Kirjeldus.
Taim kasvab 5–15 sentimeetri kõrguseks, õie läbimõõt võib olla kuni 1,5 sentimeetrit. Kroonlehed õiel puuduvad, selle asemel on viis kuni kaheksa tupplehte. Taimel leidub palju tolmukaid ja emakaid. Kollane ülane õitseb märtsist kuni maini.
Õiest pisut allpool asuvad ainsad varrelehed. Kollase ülase lehed on peaaegu ilma kaitsekihtideta, kuna taim vajab neid vaid paaril kuul – lehed on suureks ahvatluseks putukatele ja seentele. Vili on kollasel ülasel kõvera nokaga, karvane, umbes 4 mm pikkune pähklike.
Kollane ülane paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt – risoomi abil. Seemnete peamiseteks levitajateks võib lugeda sipelgaid. Risoomi külgharudest arenevad uued taimed, kuid vaid juhul, kui risoomiharu kaotab ühenduse emataimega. 
Mürgisus.
Kollane ülane on mürgine taim ning pärast taime korjamist ei tohiks kindlasti käega silmi või nägu hõõruda. Mürgistuse võib saada isegi sellest, kui taime kaua käes hoida, kuna taimemahl pääseb kätele. Peamiselt põhjustavad nad nahal vesiville, mis lõhkevad mõne aja pärast ja tekitavad väga raskesti paranevaid haavu. Eriti mürgine on risoom, millega kunagi surmati isegi loomi.
Kasutus rahvameditsiinis.
Kollase ülase mürke on kasutatud juba mõnda aega. Eestlased on ravinud nende mürkidega eelkõige reumat ja peavalu – pannes välispidiselt nahale värskeid taimeosi. Kollane ülane on väidetavalt aidanud ka teisi haigusi ületada nagu näiteks: astma, rahhiit, silmahaigused, läkaköha, halvatus, vesitõbi, süüfilis jt. Samuti on kollase ülase lehti tarvitatud higistamist soodustava vahendina ning neerude ja kopsude töö tugevdajana.
Ravimisega peab olema muidugi ettevaatlik, sest mürgise taimega võib endale kasu asemel ka suurt kahju tekitada.
Kompanii sisetoimkond

Kompanii sisetoimkond on kompanii isikkoosseisust vahetuste kaupa määratud ja teenistustoimkonna koosseisu kuuluv meeskond, mille ülesandeks on kompanii ruumides turvalisuse ja sõjaväelise sisekorra nõuete pideva täitmise tagamine. 
Kompanii toimkondlased.
Toimkond koosneb: 
Kompanii toimkonna alluvuses võivad olla ka lisatoimkondlased, kes on määratud distsiplinaarkaristusega päevnike ülesandeid täitma väljaspool järjekorda kas ööpäevaks või öörahuks, harvem päevaajaks.
Toimkondlased kannavad reeglina vormil tunnusena vastavat rinnasilti, käelinti või kaelaketti plaadiga.
Üldine teenistuskorraldus.
Kompanii sisetoimkondlased määratakse kompanii sõdurite ja nooremallohvitseride hulgast graafiku alusel 24 tunni kaupa. 
Kompanii toimkonnal on oma teenistuskoht kompanii ruumides koos vajaliku inventari ja ette nähtud dokumentatsiooniga. Kompanii toimkonna teenistuskoht on tavaliselt paigutatud kompanii peasissepääsu juurde ja relvastuse hoiuruumide jälgimisulatusse. Kompanii toimkondlased võivad olla relvastatud kinnistatud käsitulirelvadega ja juurdekuuluva laskemoonaga.
Põhiülesanded.
Toimkonna põhiülesanneteks kompanii kasarmuruumides on:
Vollsmose

Vollsmose on Taani linna Odense linnaosa, mis asub kesklinnast umbes 3 km loodes. Selle piir kulgeb mööda Ejbygadet, Kertemindevejd, Åsumvejd ja Vollsmose Alléd. 
Linnaosas on 11 518 elanikku.
Linnaosas on muu hulgas kuus suurte kortermajadega elamukvartalit, millest suurim on Bøgeparken, kus on umbes 450 korterit ja 1600 elanikku. 
Taanlasi on linnaosas umbes 40%, ülejäänud on immigrandid või nende järeltulijad. Seal elab 80 rahvuse esindajaid. Enamik on pärit Somaaliast, Iraagist või Palestiinast. Kahe suurema kooli õpilased on peaaegu kõik immigrantide lapsed või lapselapsed. 
1990. aastatel oli Vollsmose tuntud väga suure kuritegevusega piirkonnana. Viimastel aastatel on suudetud kuritegevust tunduvalt vähendada ja linnaosa on oma halva kuulsuse minetanud.
Saksa okupatsioon Ingeris

Saksa okupatsioon Ingeris oli Ingeri ala okupeerimine Saksamaa vägede poolt Teise maailmasõja käigus. 
Esimesed Saksa väed ületasid Ingeri lõunapiiri augustis 1941 ning viimasena jätsid Saksa väed – III Germaani Soomuskorpus – 26. juulil 1944 maha oma positsioonid Jaanilinnas.
1941. aasta augustist 1944. aasta augustini oli Ingeri okupeeritud Saksamaa poolt ning osaliselt liidetud Eesti kindralkomissariaadi ja ühes sellega Ostlandi koosseisu. Ingeris tegutsesid Saksamaa politseiasutused, mis allusid Eesti kindralkomissariaadi kõrgeimale SS ja politseijuhile ("SS- und Polizeiführer Estland"), "SS-Brigadeführer" Hinrich Möllerile. Möllerile allusid nii Saksa Korrapolitsei ("Ordnungspolizei"), kui ka Saksa Julgeolekupolitsei ja SD, mille ülem oli Eestis Martin Sandberger ja julgestus- ning politseiaktsioonide läbiviimisel rakendatavad sõjaväestatud üksused: Eesti Julgeolekupolitsei ja Omakaitse.
Okupatsiooni lõpp.
1944. aasta jaanuaris tungisid Punaarmee üksused Eesti piirideni. 2. veebruaril ületasid punased mitmes kohas Narva jõe ja moodustasid sinna sillapead. 25. juulil 1944 murdsid Nõukogude üksused Narva rindel Eesti ja Saksa väeosade positsioonidesse. Narva jõe ääres asus vaenlane ründama Vaasa, Riigiküla ja Narva-Jõesuu all. III Germaani Soomuskorpus jättis 26. juulil maha oma positsioonid Narva jõe ääres Jaanilinnas.
Elementaargeomeetria

Elementaargeomeetria on geomeetria haru, milles kõrgemat matemaatikat kasutamata uuritakse lihtsamate kujundite (nurkade, hulknurkade ja -tahukate, ringi, kera ja mõnede pöördkehade) põhilisi omadusi. Elementaargeomeetria objektid võivad asuda ruumis või tasandil, kusjuures tasandil paiknevaid kujundeid uurivat elementaargeomeetria haru nimetatakse planimeetriaks ja ruumis paiknevaid kujundeid uurivat haru nimetatakse vastavalt stereomeetriaks. 
Elementaargeomeetria lähtub kolmest põhikujundist: punktist, sirgest ja tasandist. Punkte tähistatakse tavaliselt suurte ladina tähtedega ("A, B, C" jne), sirgeid väikeste ladina tähtedega ("a, b, c" jne), tasandeid väikeste kreeka tähtedega ("α, β, γ" jne).
Stereomeetria

Stereomeetria on elementaargeomeetria haru, milles uuritakse kujundeid ruumis.
Kujundeid stereomeetrias.
Tasand - Prisma - Püramiid - Tüvipüramiid - Silinder - Koonus - Tüvikoonus - Kera
Planimeetria

Planimeetria on elementaargeomeetria haru, milles uuritakse kujundeid tasandil neid ümbritsevat ruumi arvestamata. Kujundeid ruumis uurib stereomeetria.
Kujundeid planimeetrias.
Sirgjoon - Nurk - Kolmnurk - Ring - Ristkülik - Romb - Rööpkülik - Ruut - Trapets - Hulknurk
Kõrgem matemaatika

Kõrgem matemaatika on enamasti kõrgkoolides õpetatav õppeaine, milles käsitletakse matemaatilise analüüsi, analüütilise geomeetria, kõrgema algebra ja diferentsiaalvõrrandite teooria põhiküsimusi. Kõrgema matemaatika kursustes keskendutakse enamasti praktilistele rakendustele ning vaadeldavaid teemasid ei käsitleta kuigi abstraktselt. Õppe abstraktsus on siiski ülikooliti erinev.
Kõrgem algebra

Kõrgem algebra on algebra klassikaline osa, milles käsitletakse lineaaralgebra ja polünoomide algebra aluseid.
Algebraline geomeetria

Algebraline geomeetria on geomeetria haru, mis uurib algebraliste muutkondade ja nende mitmesuguste üldistuste omadusi.
Algebraline muutkond

Algebraline muutkond klassikalises mõttes on mõne reaalarvluliste või kompleksarvuliste muutujatega algebraliste võrrandite süsteemi kõigi lahendite hulk.
Iga algebraline muutkond on seega kõikide selliste punktide hulk, mille koordinaadid formula_1 rahuldavad mõnd võrrandisüsteemi 
formula_2
kus formula_3 on polünoomid.
Tänapäeva algebralises geomeetrias on algebralise muutkonna mõistet mitmel viisil üldistatud, püüdes säilitada sellele definitsioonile vastavat geomeetrilist intuitsiooni. 
Algebralise muutkonna mõiste erineb sileda muutkonna mõistest selle poolest, et algebralisel muutkonnal võib olla iseäraseid punkte. Reaalarvulise algebralise muutkonna ümbrus on isomorfne sileda muutkonnaga.
1800. aasta paiku tõestatud algebra põhiteoreem tegi kindlaks algebra ja geomeetria vahelise seose, näidates, et ühe muutuja taandatud polünoom (algebraline objekt) on üheselt määratud oma kompleksarvuliste juurtega, s.o lõpliku punktihulgaga komplekstasandil (geomeetria objekt). Hilberti teoreem nullkohtadest üldistas seda tulemust ning tegi kindlaks fundamentaalse vastavuse polünoomide ringi ideaalide ja algebraliste muutkondade vahel. Kasutades Hilberti teoreemi nullkohtadest ja sellega seotud tulemusi, tegid matemaatikud kindlaks vastavuse algebraliste muutkondadega seotud küsimuste ning ringiteooria küsimuste vahel; selliste vastavuste kasutamine on algebralise geomeetria eripära. 
Definitsioonid.
Algebralisi muutkondi on mitut tüüpi: afiinsed muutkonnad, projektiivsed muutkonnad, kvaasiprojektiivsed muutkonnad. Algebraline muutkond kõige üldisemas mõttes saadakse mitme kvaasiprojektiivse muutkonna kokkukleepimisel. 
Afiinsed muutkonnad.
Olgu "k" algebraliselt kinnine korpus (klassikalises algebralises geomeetrias kompleksarvude korpus); olgu formula_4 "n"-mõõtmeline afiinne ruum üle "k". Klassikalises analüüsis on teoreem, mis ütleb, et hulga formula_5 kinnised alamhulgad kõigi võimalike lõpmatult diferentseeruvate funktsioonide nullkohtade hulgad. Zariski topoloogia kannab mingis mõttes selle omaduse üle polünoomfunktsioonide juhtumile: Zariski topoloogia defineerimisel seatakse igale "n" muutuja polünoomide hulgale vastavuse nende afiinse ruumi punktide hulk, kus kõik need polünoomid võrduvad nulliga: 
 formula_6
Kinnised hulgad Zariski topoloogias ruumis formula_4 on kõik hulgad kujuga "Z"("S"), neid kinnisi hulki nimetatakse ka algebralisteks hulkadeks. Afiinne algebraline muutkond on algebraline hulk, mida ei saa esitada kahe väiksema algebralise hulga ühendina. 
Alamhulgale formula_8 saab seada vastavusse ideaali, mis koosneb polünoomidest, mis selles alamhulgas võrduvad nulliga:
 formula_9
Juhtumil, kui "V" on algebraline muutkond, nimetatakse polünoomide ringi faktorringi ideaali "I"("V") järgi selle muutkonna koordinaatringiks ning seda tähistatakse "k"["V"]. Algebraline hulk "V" on muutkond siis ja ainult siis, kui "I"("V") on lihtne ideaal (ehk koordinaatring on integriteetkond).
Algebraline pind

Algebraline pind on algebralises geomeetrias pind, mille punktide koordinaadid "x","y","z" rahuldavad võrrandit
formula_1
kus "F" on reaalarvuliste kordajatega polünoom. Polünoomi "F" astet nimetatakse "algebralise pinna järguks".
Algebraline joon

Algebraline joon ehk tasandiline algebraline joon (ka "algebraline kõver", "tasandiline algebraline kõver") elementaarses mõttes on tasandiline joon, mille (ja ainult mille) punktide koordinaadid "x", "y" rahuldavad mingit võrrandit
formula_1
kus "F" on kahe reaalarvulise muutujaga polünoom. Polünoomi "F" astet nimetatakse selle algebralise joone järguks (või astmeks).
Algebralisi jooni, mille järk on 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 või 8, nimetatakse vastavalt ka sirgeteks, koonikuteks ehk koonuselõigeteks, kuubikuteks, kvartikuteks, pentikuteks, sekstikuteks, septikuteks ja oktikuteks. Näiteks ühikringjoon on teist järku algebraline joon (koonik), sest selle saab anda võrrandiga "x"2 + "y"2 − 1 = 0.
Sageli modifitseeritakse algebralise joone mõistet nii, et algebraline joon sisaldab ka polünoomi "F" kompleksarvulisi juuri, s.o esindab ka kõiki kompleksarvude järjestatud paare, mis on eeltoodud võrrandi lahendid.
Tänapäeva algebralises geomeetrias räägitakse algebralistest joontest üldistatult mitte ainult reaalarvude korpuse, vaid mis tahes korpuse puhul. Tasandiline afiinne algebraline joon üle "k" defineeritakse kui üle korpuse "k" võetud polünoomide juurte hulk punktihulgas "K"2, kus "K" on korpuse "k" algebraline sulund. Selle joone punkte, mille kõik koordinaadid kuuluvad korpusesse "k", nimetatakse "k"-punktideks. Näiteks punkt formula_2 kuulub kompleksarvuliste juuri arvesse võtvasse ühikringjoonde, kuid ei kuulu selle reaalossa. Polünoom "x"2 + "y"2 + 1 annab algebralise joone, mille reaalosa on tühi.
Veel üldisemalt võib vaadelda algebralisi jooni, mis ei sisaldu mitte tasandil, vaid suurema mõõtmega ruumis või projektiivses ruumis. Osutub, et algebralise joone paljud omadused ei sõltu konkreetselt valitud sisestusest mingisse ruumi, ja see viib algebralise joone üldisema definitsioonini: 
Algebraline joon on algebraline muutkond mõõtmega 1. Selle definitsiooni võib sõnastada ka nii: algebraline joon on algebraline muutkond, mille kõik alammuutkonnad koosnevad ühest punktist.
Vaeglause

Vaeglause on sisuliselt mõistetav lause, kus puudub mõni süntaktiline komponent (mittetäieliku struktuuriga lause), kuid puuduvat komponenti ei saa sisulistel põhjustel juurde mõelda.
Teine mittetäieliku struktuuriga lause liik vaeglause kõrval on lünklause, kus puuduv komponent on samuti süntaktiliselt väljendamata, kuid sisuliselt olemas (soovi korral sõnastatav).
Vaeglausetüübid.
Vaeglauses on mingi lauseosa puudumisel kindel tähendus ja seda ei saa lausesse ka lisada ega juurde mõelda. 
Vastavalt lausest väljajäetud süntaktilisele osale jaotuvad vaeglause tüübid nelja suurde kategooriasse:
Verbita laused.
Puudub tegusõna.
Näited: 
Vaegisikulised laused.
Puudub täisalus.
Vaeglaused esinevad tihti umbisikulise tegumoe ehk impersonaali kasutamisel, kus aluse puudumine näitab, et tegija on ebamäärane.
Näited: 
Fraaslaused.
Laused, mis koosnevad ühest fraasist.
Nimisõnafraas.
Näited: 
Hüüdlaused.
Näited: 
Määramatu struktuuriga laused.
Vormelid ehk kinnistunud lauseühendid, mis täidavad kindlaid suhtlusülesandeid (tervitus, hüvastijätt, õnnesoov jms).
Näited: 
Eritekstide - siltide ja pealkirjade laused.
Näited:
John Desmond Bernal

John Desmond Bernal (10. mai 1901 Nenagh, Tipperary krahvkond, Iirimaa – 15. september 1971 London) oli Briti füüsik, filosoof ja poliitiline aktivist.
Bernal oli iiri-itaalia-juudi päritolu. Ta oli Londoni Ülikool]]is 1937–1963 füüsika ja 1963–1968 kristallograafia professor ning tegeles uurimistööga röntgenkristallograafia molekulaarbioloogiliste rakenduste vallas. 1937. aastal võeti ta vastu Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks.
Aastatel 1923–1933 oli John Bernal Suurbritannia Kommunistliku Partei liige. Pärast kohtumist Nõukogude teadusloolaste ja -filosoofide Nikolai Buhharini ja Boris Hesseniga Londoni konverentsil 1931. aastal sai Bernalist innukas Nõukogude Liidu ja Jossif Stalini toetaja, kelleks ta jäi elu lõpuni. 1930. aastate alguses pooldas ta rahu, kuid muutis oma seisukohti Hispaania kodusõja mõjul ning 1939. aastal asus tööle sisejulgeoleku ministeeriumis. Lisaks üldisele tööle teaduse panuse tõstmiseks sõjategevuse suunamisel osales Bernal konkreetsetes uurimustes nagu Saksa pommitamiste mõju analüüs Inglise linnades ning Normandia rannikust põhjaliku ülevaate koostamine enne Normandia dessanti 1944. aastal. Pärast Teist maailmasõda osales Bernal rahuliikumises, toetades Nõukogude Liidu välispoliitilisi algatusi ja kritiseerides USA imperialismi, 1953. aastal anti talle Stalini rahupreemia.
Bernali tuntumate teoste hulka kuuluvad 1929. aastal ilmunud "Maailm, ihu ja kurat", milles ta kirjeldas kosmoseasunduste loomist, inimese keha ja mõistuse muutmist tehnoloogiliste vahenditega ning nende võimalikku mõju ühiskonnale (raamatut hindas kõrgelt üks tuntumaid ulmekirjanikke Arthur C. Clarke), 1939. aastal avaldatud "Teaduse ühiskondlik funktsioon", mida peetakse teaduse sotsioloogia varaseimaks näiteks, ning 1958. aastal trükki jõudnud "Teadus ühiskonna ajaloos", milles Bernal kirjeldas teaduse ja ühiskonna vastasmõju marksistliku teadusfilosoofia positsioonilt.
Isiklikku.
Tema poeg Martin Bernal (1937–2013) oli poliitikaajaloolane.
Kaassõnafraas

Kaassõnafraas ehk adpositsioonifraas on fraas, mis koosneb kaassõnast ja nimisõnast.
Nt "Tüdruk jooksis" mööda teed. "Pane ümbrik" selle kapi peale.
Eesti keel.
Kaassõnafraas täidab lauses sama funktsiooni, mis nimisõna käändevorm, kuid ei ole nimisõnafraasiga samaväärne. Mõnel juhul on kaassõnafraas asendatav nimisõna käändevormiga, 
nt "tooli pealt" = toolilt, "tütre poolt joonistatud pilt" = tütre joonistatud pilt, kuid tavaliselt on raske leida ühesõnalist asendajat, nt "üle tee, tänu sinule, sõbra tõttu".
Kaassõnafraas erineb teistest nominaalfraasidest eksotsentrilise struktuuri poolest. See tähendab, et fraasi kumbagi komponenti ei saa lausest ära jätta.
Vrd Tilluke koer (nimisõnafraas) "haugub". – "Koer haugub". "Koer tallas lillede peal" (kaassõnafraas). – "Koer tallas peal".
Kaassõnafraas ei ole süntaktiliselt samaväärne ei fraasi põhja ega laiendiga, kuna süntaktilist funktsiooni kannab fraas tervikuna. Kuna nimisõna käändevorm on tingitud kaassõna rektsioonist (nt "mööda teed", aga "üle mäe"), on kaassõnafraasi põhjaks kaassõna.
Kaassõnafraasi tervikuna võib laiendada
Lauses on kaassõnafraas
Bedfordshire

Bedfordshire on tseremoniaalkrahvkond Inglismaal East of Englandi piirkonnas.
Bedfordshire jaguneb kolmeks tervikomavalitsuseks:
Kesk-Bedfordshire

Kesk-Bedfordshire on tervikomavalitsus Inglismaal Bedfordshire'i krahvkonnas. See moodustati Mid Bedfordshire'i ja South Bedfordshire'i liitmisel 1. aprillil 2009.
Valimised omavalitsuse nõukogusse toimusid 4. juunil 2009. Nõukogusse valiti 66 liiget.
Beetli-areekapalm

Beetlipalm ehk beetli-areekapalm ("Areca catechu") on palmiliste sugukonna areekapalmi perekonna liik. Beetlipalmi vili on beetlipähkel. 
Beetli-areekapalm on kuni 30 m kõrguseks ja 20–30 cm jämeduseks kasvav oksteta palm, mille läikivad liitlehed on umbes 150 cm pikad. Õied asetsevad lehekaenaldes. Vilja kollase koore all on kiuline kiht, mille sees on üks 2,5–3 cm suurune väga kõva koorega seeme. Iga palm annab umbes 250 pähklit aastas.
Beetlipalmi kodumaaks peetakse Ida-Indiat või Polüneesiat. Teda kasvatatakse Ida-Aafrikas, Lõuna-Hiinas, Sri Lankal, troopilises Indias ja Filipiinidel, eeskätt seemnete pärast. Väljarändajate abiga on ta levinud ka Austraaliasse ja Uus-Meremaale.
Beetlipalmi nime järgi kohalikes keeltes on nimetatud Penangi saar Malaisia poolsaare läänekaldal, Fua Mulaku Maldiivides ja Guwahati Indias Assamis.
Beetlipalmi kasutatakse toataimena suurte hoonete, näiteks kaupluste ja hotellide sisekujunduses. Selline palm ei vilju ega kasva täissuuruseni, kasvab aeglaselt, vajab vähe vett ning palju soojust ja valgust. Noored palmid seevastu taluvad otsest päikesekiirgust halvasti.
Beetlipalmi kahjustavad võrgendilestad ja viinamarja-kilptäid.
Beetlipalmi saadused.
Aasias kasvatatakse beetlipalmi peamiselt seemnete pärast. Seemned sisaldavad metanooli ja alkaloide, näiteks arekaiini ja arekoliini, mis on närimisel mürgised ning tekitavad kerget sõltuvust ja suuvähki. Seemnete närimine suurendab süljeeritust ja mõjub virgutavalt. Seemneid segatakse närimiseks kunstlike lisandite, näiteks kriidipulbriga. Tänapäeval lisatakse kibeda maitse vähendamiseks ka piparmünti, lagritsat ja närimistubakat.
Seemned sisaldavad palju punast pigmenti, mistõttu beetlinärija sülg, keel, hambad ja suuõõs värvuvad tellispunaseks. Sel põhjusel kasutatakse seemneid ka puuvillase riide värvimiseks. Taiwanis närivad naised beetlit sellepärast, et peavad saadavat punast suud ilusaks. Seal tarvitatakse seda tänapäevani, eriti laialdaselt maapiirkondades.
Beetli-areekapalm on ravimtaim ja tema seemnete meditsiinilise nimetusena kasutatakse ka nimetusi "areekapähkel" ja "areekaseeme".
Areekapalmi seemnekestadest saadavat punast värvainet on kasutatud puuvillkangaste värvimiseks. Puust saadakse ka parkaineid tanniine, millega saab kiude toonida mustaks.
Oxfordshire

Oxfordshire on tseremoniaal- ja mittelinnkrahvkond Inglismaal.
Praegustes piirides on krahvkond alates 1974. aastast.
Oxfordshire jaguneb viieks omavalitsusüksuseks:
Suuremad linnad on Oxford (155 000), Banbury (52 000) ja Abingdon (36 000).
Üte

Üte (ka kõnetlussõna) on kiil, mis kõnetab lause adressaati, teda nimetades või kirjeldades. 
Ütte põhiülesanne on kontakti sõlmimine või hoidmine tähelepanu tõmbamise teel. 
Sageli avaldub üttes ka kõneleja halvustav, lugupidav või muu suhtumine kõnetatavasse, näiteks:
Eesti keel.
Ütte kääne.
Eesti keeles on üte nimetavas käändes. Mõnes muus keeles on olemas ka üttekääne.
Ütte asend lauses.
Üttel ei ole lauses kindlat asendit. See võib paikneda nii lause alguses, keskel kui ka lõpus.
Kirjavahemärgid.
Kirjalikus kõnes eraldatakse üte ülejäänud tekstist tavaliselt koma(de)ga, näiteks: 
Ütte esiletõstmiseks võib kasutada ka mõttekriipse, näiteks:
Üte võidakse kirjalikus tekstis vormistada ka nagu eraldi lause. Sel juhul pannakse ütte järele hüüumärk.
Ütte ehitus.
Ütet vormistab nimisõnafraas. See tähistab harilikult inimest ("Palun astu edasi, vanaisa!"), harvemini loomi või eluta objekte ("Oled mulle kallis, kodupaik!").
Veel näiteid.
Rohkesti ütteid leidub Eesti NSV hümnis (1944 ja 1956, sõnade autor Johannes Semper), näiteks järgmises salmis:
Nüüd huuga, tehas, vili, nurmel vooga,
sirp, lõika, alasile, haamer, löö!
Nõukogu elu, tuksu võimsa hooga,
too õnne rahvale, me tubli töö!
Me Liidu rahvaste ja riike seas
sa, Eesti, sammu esimeste kindlas reas!
Neid ridu kasutatakse sageli ütte õppimisel ja grammatikateadmiste kontrollimisel. Osa sellest tekstist võib leida isegi 2021. aasta e-etteütluseks valmistumise avalikust harjutusest.
Ühendatud inimesed

"Ühendatud inimesed" on Chalice'i 2003. aastal ilmunud album.