Varro Vooglaid

Varro Vooglaid (sündinud 13. septembril 1980) on eesti jurist, ühiskonnategelane ja poliitik, XV Riigikogu liige. 
Ta on üks Sihtasutuse Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks (SAPTK) rajajatest ja selle juhatuse esimees aastast 2011 ning kooseluseadusevastase kampaania üks eestvedajaid. Vooglaid on aastast 2015 ka SAPTK uudiste- ja arvamusportaali Objektiiv üks asutajatest, tegevtoimetaja ja kolumnist.
Teeb päevakajalisi teemasid käsitlevaid otsesaateid oma YouTube kanalil "vabadusevalvel" ja tema saadet "2023. aasta kokkuvõte ehk tagasivaade minu senisele ajale riigikogus" on vaadatud üle 10 000 korra. 
Elulugu.
Vooglaid sai 2003. aastal bakalaureusekraadi Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Seejärel õppis ta Helsingi Ülikooli õigusteaduskonnas, kus sai 2004. aastal magistrikraadi ja õpib edasi doktoriõppes.
Vooglaid oli 2004–2007 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna Avaliku õiguse instituudi rahvusvahelise õiguse erakorraline assistent. 2007–2011 töötas ta Helsingi Ülikoolis Erik Castréni nimelises rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste instituudis Globaalhalduse uuringute tippkeskuses teadurina.
2011. aasta detsembrist kuni 2015. aasta detsembrini oli Vooglaid Tartu Ülikooli õigusteaduskonna Avaliku õiguse instituudis võrdleva õigusteaduse lektor ja taas samal kohal 2016. aasta jaanuarist kuni 2017. aasta detsembrini.
Poliitika.
Vooglaidu on koos Markus Järviga kutsutud astuma Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda, kuid mõlemad keeldusid.
8. novembril 2022 teatasid Varro Vooglaid ja Markus Järvi, et nad kandideerivad 2023. aasta Riigikogu valimistel parteituna Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas Riigikokku. Vooglaid kandideeris valimisringkonnas nr 1 (Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosa). Ta kogus 2518 häält ja osutus Riigikokku valituks.
Tähelepanu on pälvinud Vooglaiu aktiivne sotsiaalmeedia kasutus, kus tema peamiseks sõnumilevitamise platvormiks on Facebook. 2018. aastal sai ta Facebookist kuuajase blokeeringu vihakõne pärast.
Skandaalid ja meediakajastus.
Satiirisaade.
2018. aastal pöördus Varro Vooglaid Eesti Rahvusringhäälingu vastu kohtusse seoses satiirisaates "Ongi Koik" kõlanud väitega, et ta on "heteromees, kes mõtleb geiseksile kolm korda rohkem kui tavaline homoseksuaal". Vooglaiu sõnul oli tegemist tõele mittevastava faktiväitega, mis teotab tema au ning nõudis ERR-lt väite ümberlükkamist ja kahjutasuks 5000 eurot. Enne kohtusse pöördumist oli ta soovinud ERR-ilt avalikku vabandamist, kuid ERR-i seisukoht oli, et "Ongi koik" puhul on tegemist satiirisaatega, kus esitatavat ei saa käsitleda faktiväidetena. Kohus jättis Vooglaiu hagi ERR-i vastu rahuldamata, sest leidis, et keskmine mõistlik televaataja tõlgendas öeldut satiirina, mitte faktiväitena.
Kohtuvaidluse võit Florian Marcus Hartlebi üle.
Harju maakohus jättis täies ulatuses rahuldamata sakslasest politoloogi Florian Marcus Hartlebi poolt Varro Vooglaiu, Markus Järvi ning Sihtasutuse Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks (SAPTK) vastu esitatud hagi ebaõigete andmete ümberlükkamiseks ja kahju hüvitamiseks.
Politsei ründamine.
Varro Vooglaid kutsus enda korraldatud vaktsiinivastaste meeleavaldustel 2021. aasta oktoobris rahvast üles massilisele kodanikuallumatusele. Kui 3. veebruaril 2022 ründas publik ühe Vooglaiu korraldatud meeleavaldusel korda valvanud politseid, siis seostati seda ajakirjanduses tema varasema üleskutsega. 
Lipp Pika Hermanni tornis.
15. veebruaril 2022 avaldatud Objektiivi vestlussaates "Fookuses" tegid Varro Vooglaid ja Markus Järvi Eesti valitsusele palju etteheiteid, eriti kehtestatud koroonakorra suhtes, mida nad pidasid väga tõsiseks inimeste õiguste rikkumiseks. Sellele järgnes Markus Järvi küsimus: "Kui Putin tuleb, siis tekib hea testiküsimus kõigile: kui palju olete te valmis sellise riigi eest enda verd valama? Kuidas teil on, kodanikud?" Vooglaid vastas: ""Mina olen seda varem ka öelnud ja ma ei häbene uuesti öelda, et kui Venemaa tegutseks sellisel viisil, et tagaks inimestele päriselt põhiseaduslikud õigused, ei teostaks vaktsiinisundi, ei teostaks apartheidi, jätaks inimestele võimaluse elada ja kasvatada oma lapsi vastavalt oma veendumustele, ei hakkaks ähvardama sind vangistusega, ei tahaks sind relvituks teha, ei tahaks su vanemlikke õigusi piirata, ei tahaks sinu lapsi sinu selja taga süstida – siis tekiks väga kiiresti väga tõsine küsimus: "Ma ei tea, mina tahan lõppude lõpuks elada normaalset elu. Nimetage seda Eesti Vabariigiks või Eestimaa kubermanguks või millekski muuks. Kes iganes tagab inimestele võimaluse siin normaalselt elada, selle poole inimesed siis hoiavad. Sa ei saa lõputult mingi emotsionaalse argumendiga, et meil peab siin tornis olema sinimustvalge, mis siis, et selle sinimustvalge all sa tegeled inimeste ahistamise ja kiusamisega ja mahasurumisega".""
Seda väljaütlemist on meedias mõnikord tõlgendatud nii, et Vooglaiu jaoks pole tähtis, kas Eesti on vabariik või kubermang ja kas Pika Hermanni tornis lehvib Eesti lipp või mitte. See tõi kaasa laialdase kriitika, ning tema seisukoha mõistis hukka teiste seas peaminister Kaja Kallas ja endine Riigikogu esimees Henn Põlluaas. Pärast seda lõpetas Postimees saate "Vooglaid ja Lobjakas" edastamise.
Kohtuvaidlus Kaja Kallasega.
SAPTK ja Vooglaid nõuavad kohtus peaminister Kaja Kallaselt (RE) ebaõigete andmete ümberlükkamist, kahju tekitava käitumise lõpetamist ja mittevaralise kahju hüvitamist. Vooglaiu teatel esitati hagi Harju maakohtusse Kallase veebruarikuise postituse tõttu Facebookis, kus peaminister viitas, et Vooglaid on oma tegevusega rünnanud Eesti iseseisvust, tema meeleavaldusel rünnati ka Eesti politseid ning et muu hulgas on meeleavalduse korraldajad rünnanud arste, teadlasi ja meditsiinitöötajaid.Vastuses Vooglaiule teatas peaministri büroo, et kõnealust postitust ei muudeta.
Ukraina abistamine ja Eesti-Vene suhted.
Meedia tähelepanu pälvinud ka Vooglaiu üleskutsed parandada Eesti-Venemaa suhteid. Näiteks pärast Vooglaiu liitumist EKRE valimisnimekirjaga 2023. aasta Riigikogu valimistel on ta väljendanud oma sotsiaalmeediapostitustes vajadust liikuda Venemaaga suhete parandamise suunas, kritiseerinud Eesti julgeolekupoliitikat ja Ukrainale relvaabi andmist. EKRE esimees Martin Helme väitis ERRile antud intervjuus, et ei mõista avalikkuses tekkinud poleemikat ning jagab suuresti Vooglaiu kriitikat Eesti valitsuse suhtes. Küll kinnitas ta, et Vooglaid ei esinda EKRE ametlikku julgeolekupoliitikat. Kaitseväe juhataja kindral Martin Herem nimetas aga ka Helme esitatud väiteid Eesti kaitsevõime kohta valedel põhinevaks laimuks.
Vooglaid läks koroonatõendi pärast valitsuse vastu kohtusse.
Varro Vooglaid pöördus eraisikuna valitsuse vastu kohtusse vaidlustades koroonatõendi küsimise eeltingimusena põhiseaduslike õiguste realiseerimisel. Ta väitis, et: "nn vaktsineerimise kaudu saadud nakkusohutustõend ei tõenda tegelikult isikute nakkusohutust ja seega ei täida see eesmärki, millest lähtudes on see piirangute osana kasutusele võetud".
Ajakirjaniku verbaalne ründamine.
17. veebruaril 2022 korraldas Vooglaid oma iganädalast meeleavaldust koroonavaktsiinide vastu. Vooglaid avaldas vaenu meedia suhtes, ning tõi eraldi välja enda ees seisnud Postimehe ajakirjaniku Sander Punamäe. Vooglaid käskis ajakirjanikul ürituselt lahkuda ja seejärel hakkas Vooglaiu juttu kuulama kogunenud rahvas karjuma "välja, välja" ja "kao minema siit!". Politsei alustas menetlust Varro Vooglaiu suhtes karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb avaliku koosoleku pidamise nõuete rikkumist. Talle määrati selle teo eest trahv 320 eurot, kuna ta ei taganud korraldajana avaliku koosoleku rahumeelset toimumist. Vooglaid vaidlustas otsuse Harju maakohtus. Kohus otsustas trahvi tühistada ja väärteomenetluse lõpetada otstarbekuse kaalutlusel. Kohus võib lõpetada väärteomenetluse otstarbekuse kaalutlusel, kui menetlusaluse isiku süü on väike ja väärteomenetluse jätkamiseks puudub avalik menetlushuvi. Varro Vooglaiu enda sõnul tuvastas kohus, et Politsei- ja Piirivalveamet olevat käitunud teda väärteos süüdi mõistes seadusevastaselt. Politsei Vooglaiu väitega ei nõustunud.
Eesti Meediaettevõtete Liit mõistis ajakirjaniku verbaalse ründamise hukka.
Isiklikku.
Ta on Ülo Vooglaiu ja Kersti Nigeseni poeg. Ta on katoliiklane, abielus ja tal on kaheksa last.