tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tiiu Laur

Tiiu Laur (sündinud 22. aprillil 1944 Tartus) on eesti tekstiilikunstnik.
Elukäik.
Õppis aastatel 1966–1969 Tartu Kunstikoolis dekoratsiooni erialal ja 1969–1972 Eesti Kunstiinstituudis tekstiilikunsti erialal. Töötas aastatel 1962–1964 Tartu rajooni sidesõlmes kaugejaama telefonistina, 1972–1973 Eesti NSV Rahvaloomingu Majas kunstiosakonna metoodikuna, aastal 1973 tehases Tarbeklaas insener-konstruktorina.
1973–1977 töötas taas Rahvaloomingu Majas kunstiosakonna metoodikuna, 1977–1979 Harju Teenindustoomisvalitsuse peakunstnik-modelleerijana ja aastatel 1979–1992 samas peakunstnikuna. 1992–1994 käsitööfirmas Toomkangur OÜ asutajaliikme ja kunstilise juhina ja alates 1994. aastast Eesti Rahvusraamatukogu näituste osakonna kunstnikuna. 
Tiiu Laur on Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1980. aastast ja Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige alates 1993. aastast.
Tiiu Laur on kavandanud rahvarõivaainelisi kostüümikollektsioone ja maalinud dekoratiivkangaid, kujundanud plakateid ja trükiseid, tema lemmikuks on aga põimevaip. Laur on osalenud paljudel näitustel Eestis ja ka rahvusvaheliselt. Tema teoseid on Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis, Eesti Rahvusraamatukogus, mitmetes erakogudes kodu- ja välismaal.
Miralda Pajumaa

Miralda Pajumaa (sündinud 28. augustil 1934 Pihkva oblastis) on eesti tekstiilikunstnik.
Õppis aastatel 1952–1957 Tartu Kunstikoolis kunstipedagoogilises osakonnas ja 1957–1963 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis kunstilise tekstiili osakonnas. Töötas aastatel 1962–1963 vabrikus Tekstiil kunstnikuna ja aastatel 1963–1966 Kreenholmi Manufaktuuris kunstnik-dessinaatorina. Aastatel 1966–1967 töötas Pajumaa Eesti NSV Teatriühingu Tööstuskombinaadi kunstnikuna. 1982. aastal oli ta Eesti NSV Kunstifondi Tallinna Kombinaadi ARS dekoratiivkudumise ateljee kunstnik ning alates 1967. aastast vabakutseline kunstnik.
Miralda Pajumaa on Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1972. aastast ja on ka Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige.
Pajumaa on loomingus alates 1970. aastatest loonud peamiselt loodusest inspireeritud põimevaipu. Pajumaa on Kunstitoodete Kombinaadile kavandanud geomeetrilise ornamendiga linikuid ja katte- ning põrandavaipu.
1991. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised

1991. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised leidsid aset 8. septembril 1991. Ainus kandidaat Aserbaidžaani presidendi ametikohale oli Kommunistliku Partei poliitik Ayaz Mütəllibov. Ametlikult kogus ta 99% häältest ning valimisaktiivsus oli 86%.
Hall heinik

Hall heinik ("Tricholoma sudum") on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.
Seen kasvab männimetsas ja on ilma oliivjate toonideta.
Yaqub Məmmədov

"See artikkel räägib poliitikust. Laulja kohta vaata artiklit Yaqub Məmmədov (laulja)."
Yaqub Cavad oğlu Məmmədov (aseri keeles Јагуб Ҹавад оғлу Мәммәдов; snd 3. märtsil 1941) on Aserbaidžaani poliitik, 6. märtsist 14. maini ja 18.–19. mail 1992 Aserbaidžaani presidendi kohusetäitja. Praegu on ta opositsioonipoliitik, professor ja teadlane.
Aserbaidžaani Rahvusassamblee esimees

Aserbaidžaani Vabariigi Rahvusassamblee spiiker (aseri keeles "Azərbaycan Respublikası Milli Məclisinin Spikeri") on Aserbaidžaani parlamendi spiiker. Alates 2020. aastast on ametis Sahibə Qafarova. Aserbaidžaani põhiseaduse järgi on parlamendi esimees presidendi võimujärgluse järjekorras pärast asepresidenti ja peaministrit kolmas.
1992. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised

1992. aasta Aserbaidžaani presidendivalimised toimusid 7. juunil 1992. Tegu oli riigi esimeste vabade valimistega 70 aasta jooksul ning Aserbaidžaani rahvas nägi pretsedenditut tele-, väli- ja muud valimisreklaami. Valituks osutus Rahvarinde kandidaat Əbülfəz Elçibəy, mis oli märgiline, kuna ta oli 1970. aastatel KGB poolt vangistatud. Valimised sümboliseerisid kommunismivastast murret riigi poliitikas ning neid peetakse siiani riigi Nõukogude-järgse ajaloo ainsateks vabadeks valimisteks.
Kormoran (perekond)

Kormoran ("Phalacrocorax") on kormoranlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.
Suulalised

Suulalised ("Suliformes") on lindude klassi kuuluv selts.
Suulaliste seltsi kuulub neli sugukonda.
Suulalased

Suulalased ("Sulidae") on suulaliste seltsi kuuluv lindude sugukond.
Surət Hüseynov

Surət Davud oğlu Huseynov (12. veebruar 1959 – 31. juuli 2023) oli Aserbaidžaani sõjaväelane ja poliitik, kes teenis peaministrina pärast seda, kui ta kukutas Aserbaidžaani presidendi Abulfaz Elchibey 1993. aasta sõjalise riigipöörde käigus.
Huseynov, kes oli nõukogude Aserbaidžaani mustal turul varanduse teeninud, juhtis vägesid põhjafrondil Esimeses Mägi-Karabahhi sõjas. Ta sai koloneli auastme ja kasutas oma varasid, et koguda vägesid oma juhtimise alla. Huseynovil ei olnud sõjaväelist väljaõpet ega sõjalisi saavutusi sõja ajal. Aserbaidžaani president Abulfaz Elchibey eemaldas Huseynovi juhtimispositsioonilt, mille peale Huseynov andis korralduse oma väed rindelt tagasi tõmmata, võimaldades Armeenia vägedel hõivata Kelbejeri.
1993. aasta juunis hõivas Huseynovi vägi relvastuse, mille maha jätnud Venemaa dessantväelaste diviis oli Ganjast lahkudes maha jätnud. Seejärel marssis ta Bakuu, nõudes Elchibey ja kogu Aserbaidžaani valitsuse tagasiastumist. Elchibey keeldus kutsumast oma toetajaid tänavatele Huseynovi armee vastu, kartes, et see tõmbab Aserbaidžaani Gruusia kodusõjale sarnasesse konflikti. Elchibey otsustas hoopis tagasi astuda. Seejärel määrati Heydar Aliyev presidendiks, kes omakorda määras Huseynovi peaministriks. Selle segaduse käigus kaotas Aserbaidžaan Armeenia vastu suured territooriumid Mägi-Karabahhi konfliktis ning Esimene Mägi-Karabahhi sõda lõppes nende kaotusega.
Hiljem mõisteti Huseynovile vanglakaristus.
Suula (perekond)

Suula ("Morus") on suulaliste seltsi suulalaste sugukonda kuuluv lindude perekond. 
Perekonda kuulub kolm liiki.
Eesti Riigi Keskarhiivi Toimetised

Eesti Riigi Keskarhiivi Toimetised oli Riigi Keskarhiivi poolt alates 1931.aastast välja antud ajalooalane jätkväljaanne.
Bliżyn

Bliżyn on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Skarżysko-Kamienna maakonnas, Bliżyni valla halduskeskus. Bliżyn asub Kamienna jõe ääres, Skarżysko-Kamiennast ligi 7 km läänes ja Kielcest umbes 28 km põhjakirdes. 
Küla läbib Skarżysko-Kamienna–Tomaszów Mazowiecki raudteeliin.
Küla on esmamainitud 1410. aastal.
Elon Varik

Elon Varik (16. märts 1934 Antsla – 11.august 2024 Põlva) oli Eesti maletreener.
Töötas aastatel 1963–1984 maletreenerina Kohtla-Järvel ja 1984–1993 maletreeneri ja õpetajana Põlvas. 
Tema kuulsamaid õpilased on Lembit Oll, Monika Tsõganova, Erki Lokotar. 
Isiklikku.
Abikaasa Liidia Varik. Lapsed Üllar Varik (1961), Eveli Varik (1970).
Üllar Varik

Üllar Varik (sündinud 2. mail 1961 Kohtla-Järvel) on eesti maalikunstnik ja kujundusdisainer.
Põlva kunstiklubi juhataja (1992-1994)
Põlva linnakunstnik (1993). 
Koostanud ja toimetanud kunstikataloogid: Andres Sütevaka „Väike ja vihane“ 2011; Herman Talvik „Ma põlen“ 2016.
Töötab: Varik Projekt, kujundusdisainer ( 1995-)
Kunstiõpingud.
Kohtla-Järvel dekoraatorite ateljee (1980).
Tartu kaugõppe kunstikursused(1983) ja Soomes 
Lestinjokilaakson Taidepäiviät kursused (1992-1994).
Preemiad.
Põlva „Järve“ maalinäituse peapreemia 1992.
Muuseumirott III koht „Karl Luik-Tartu linnapea“ näitus koostöös Kujunduskoja ja Tartu Linnamuuseumiga 2005.
Tuntumad sisekujundus- ja disainitööd.
Jõgeva Kirik (2023), Äksi Jääaja keskus (2010), Kiensi maja (2022), Pesa Hotell (2019), Viljandi rahvakultuurikeskus (2019), Nõo Põhikool (2010), 
Villa Margaretha(2006)
hobid.
Melomaan ja kunstikollektsionäär.
Viited.
https://noba.ac/et/kunstnik/ullar-varik/
https://www.ekabl.ee/id/varikullar
https://virumaateataja.postimees.ee/6867199/ullar-varik-naitab-otsinguid
https://www.apollo.ee/sutevaka.html
https://www.vanaraamat.ee/Koostanud_Ullar_Varik_Sutevaka_Vaike_ja_vihane_Varik_Projekt_2011_19560-1.htm
https://dea.digar.ee/?a=d&amp;d=virumaateataja20180126.2.11.2&amp;e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-------------
https://www.vooremaa.ee/eelk-jogeva-koguduse-uue-kiriku-eskiisprojekt-anti-ule/
https://kultuur.err.ee/312091/herman-talviku-naitusega-tahistatakse-kunstniku-110-sunniaastapaeva
https://raamatukoi.ee/ma-p%C3%B5len?srsltid=AfmBOorKfxzAPfDuwNGZcfvT1YuUsgWksrvNIDekPuLyevBj9VM1BW-P
AIM-7 Sparrow

AIM-7 Sparrow (AIM - "Air Intercept Missile") on Ameerika Ühendriikide poolaktiivselt isesihtuv keskmaa õhk-õhk-tüüpi juhitav rakett. Alates 1950. aastate lõpust kuni 1990. aastateni oli see põhiline väljaspoole nähtavuspiiri ulatuva tegevusraadiusega õhk-õhk-rakett lääneriikide relvastuses. Ehkki Sparrowit kasutatakse edasi ka tänapäeval, on tehnoloogiliselt arenenumad raketid nagu AIM-120 AMRAAM seda järgemööda välja vahetamas.
Raketi esimene katsetus toimus 1952. aasta detsembris, esmane operatiivvõime saavutati 1953. aasta lõpuks.
Wełecz

Wełecz on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Busko-Zdrój maakonnas Busko-Zdrój vallas. Wełecz asub Busko-Zdrój kesklinnast umbes 3 km läänes ja Kielcest ligikaudu 45 km lõunas.
Imilestalised

Imilestalised ("Trombidiformes") on pärislestaliste alamklassi kuuluv selts ämblikulaadseid.
Trombidiidae

Trombidiidae on pärislestaliste alamklassi kuuluv sugukond ämblikulaadseid.
Trombidium

Trombidium on pärislestaliste alamklassi kuuluv perekond ämblikulaadseid, kuhu kuulub üle 30 liigi.
Meelerahu meri

Meelerahu meri (ladina keeles "Mare Serenitatis") on meri Kuul.
Mere diameeter on 674 km. Meelerahu meri piirneb kagus Vaikuse merega ja edelas Aurude merega.
Meelerahu merre on maandunud Luna 21 ning Apollo 17, mis täpsemalt maandus Taurus-Littrow orus. Meelerahu merre pidi maanduma ka Iisraeli kosmoseaparaat Beresheet, kuid see hävis maandumisel.
Morus

Morus on kahe taksonoomilise üksuse nimi:
Szewna

Szewna on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Ostrowiec Świętokrzyski maakonnas Bodzechówi vallas. Szewna asub Ostrowiec Świętokrzyski kesklinnast umbes 2 km lõunaedelas ja Kielcest ligikaudu 52 km idas.
Küla on esmamainitud 14. sajandi keskpaiku. Tänapäeval on Szewna sisuliselt Ostrowiec Świętokrzyski eeslinn.
Kaardikiht

Kaardikiht (inglise keeles "map layer") on digitaalkaardi osa, mis kajastab üht teemat või objekti. See võimaldab näidata kaardil vaid huvi pakkuvaid objekte ja jätta ebavajalikud peidetuks.
Kaardikihte saab koostada eri tunnuste abil, mis võivad olla seotud nii nähtuse omaduste kui ka kasutatava tarkvara tingimustega. Kõige levinum kihtide nimetamise viis lähtub nähtusest: üks kaardikiht kujutab ühte nähtust.
Kaardikihti või mõnda kaardikihti koos, näiteks kontuur- või skelettkaarti, on võimalik esitada eraldi kaardina.
Kaardijagu

Kaardijagu (inglise keeles "map sheet division") on süsteem, mille abil jagatakse kaart lehtedeks, et katta territoorium suuremõõtkavaliste kaartidega. Selliseid lehti tähistatakse kaardinomenklatuuriga.
Kaardinomenklatuur

Kaardinomenklatuur (inglise keeles "map serie"s, "sheet numbering and naming system") on kaardijao lehtede tähistamise süsteem, mida kasutatakse nii ühe kaardi eri lehtede kui ka üldisemalt eri mõõtkavaga kaartide hierarhia tähistamiseks.
Eesti praegune kaardinomenklatuur, mille töötas Maa-ameti tellimusel välja Harli Jürgenson, on kasutusel 1995. aastast. Nomenklatuuri aluseks on 1:200 000 mõõtkavas kaardilehtede jaotus, mis põhineb Balti regiooni ühtsel lehejaotusel.
Ruumiline lahutusvõime

Ruumiline lahutusvõime (inglise keeles "spatial resolution") on omadus, mis näitab, kui suure piirkonna looduses foto/rasterkujutise üks piksel kinni katab. Ruumiliste andmete detailsus määrab suuresti ära nende andmete põhjal tehtavad üldistused ja andmete kasutatavuse.
Spektraalne lahutusvõime

Spektraalne lahutusvõime (inglise keeles "spectral resolution") on omadus, mis näitab elektromagnetilise kiirguse lainepikkuse mõõtmise täpsust.
Spektraalse lahutusvõime alusel eristatakse kolme liiki sensoreid.
Radiomeetriline lahutusvõime

Radiomeetriline lahutusvõime (inglise keeles "radiometrical resolution") on omadus, mis näitab minimaalset heleduse erinevust, mida skaneerimisseade on suuteline mõõtma. Seda näitajat iseloomustatakse erinevate heledusastmete arvuga.
Radiomeetriline lahutusvõime annab teavet selle kohta, kui hästi saab seadmega kogutud andmete alusel eristada lähedase heledusega objekte.
Ajaline lahutusvõime

Ajaline lahutusvõime (inglise keeles "temporal resolution") on mõõdistamiste ajasammu pikkus. See näitab aega, mis jääb kahe kordusmõõdistamise vahele.
Kaardiväli

Kaardiväli on nähtav osa kaardil, mis on üldjuhul piiritletud kindla raamistikuga, näiteks kaardiraami või lehe servaga.
Vihmade meri

Vihmade meri (ladina keeles "Mare Imbrium") on Kuul asuv suur laavatasandik, mis on üks Päikesesüsteemi suuremaid kraatreid. 
Vihmade mere vanus on hinnanguliselt 3,9 miljardit aastat. Selle läbimõõt on umbes 1200 kilomeetrit. See on Kuu suuruselt teine ​​meri Tormide ookeani järel ja on palja silmaga kergesti eristatav. Vihmade merele andis nime Giovanni Battista Riccioli.
1970. aastatel maandusid Vihmade merre Luna 17 ja mehitatud missioon Apollo 15. 2013. aastal maandus seal Chang'e 3, millest väljus kuukulgur Yutu.
Kaardiraam

Kaardiraam on joonestik, mis piirab huvialust kaardivälja ja/või selle komponente. Suuremõõtkavalistele kaartidele lisatakse ka koordinaatide väärtused.
Stora Fjäderholmen

Stora Fjäderholmen (eesti keele tõlkes "Suur-Sulesaar") on Fjäderholmarna suurim skäär ehk kaljusaar, mis paikneb Stockholmi saarestiku vahelises "fjärdis" ehk kiillahes nimega Saltsjön. 
Silja Line'i ja Tallinki liinidel sõitvad parvlaevad pööravad selle esiselt otse vahetus läheduses asuvasse Stockholmi sadamasse Värtahamnen.
Fuugakunst

"Fuugakunst" (saksa keeles "Die Kunst der Fuge", Bachi teoste numeratsioonis BWV 1080) on Saksa barokkhelilooja Johann Sebastian Bachi üks tuntumaid teoseid, tsükkel 14 fuugast ja 4 kaanonist D-mollis. Tsükli aluseks on üks põhiteema ning üldjoontes on osad reastatud keerukuse kasvamise järjekorras.
"Fuugakunsti" on peetud nii üheks parimaks näiteks Bachile ja kogu barokkmuusikale iseloomulikust keerukast kompositsioonilaadist, milles kasutatakse arvukaid variatsioone, kontrapunkti, mitmehäälsust ja peidetud sümboolikat. Seda on nimetatud ka üheks maailma muusikaajaloo tippteoseks.
1742. aastal alustatud teos jäi J. S. Bachi surma ajal 1750. aastal lõpetamata. Teose viimane osa on "Fuga a 3 Soggetti" ("Fuuga 3 teemal" itaalia keeles), mille kohta on kasutatud ka nimesid "Lõpetamata fuuga" ja "Contrapunctus 14". Mitmed musikoloogid ja muusikud on hinnanud oma muusikalist geniaalsust piisavalt kõrgelt, et see ära lõpetada; ükski niisugune lõpetatud versioon pole siiski saavutanud piisavat populaarsust, et saada üleüldiselt kasutusele võetud Bachi algversiooni asemel. Mitmed autorid nagu Indra Hughes on leidnud ka, et teos võis jääda "lõpetamata" kujule tahtlikult. Douglas Hofstadter kasutas raamatus "Gödel, Escher, Bach" "Fuugakunsti" lõpetamatust metafoorina, illustreerimaks Gödeli mittetäielikkuse teoreeme.
"Fuugakunst" on säilinud käsikirjas (umbes 1740-1746 ja kolm lisa) ja kahes trükiversioonis (1751 ja 1752), mis ei ole omavahel täielikult kooskõlas. Seetõttu on tsükli hilisemas esitustraditsioonis olnud käibel osade mõnevõrra erinevaid järjestusi. 
Teose partituuris ei ole esituskoosseisu määratletud. Levinuimad instrumendid "Fuugakunsti" esitamisel on orel, klaver ja klavessiin, kuid tehtud on ka arvukalt arranžeeringuid teistele pillidele ning töötlusi mitmesugustes stiilides džässist hevini.
Eestis on "Fuugakunsti" esitanud näiteks Tallinna Kammerorkester Tõnu Kaljuste juhatusel (2024), nende salvestis on teadaolevalt ainus "Fuugakunsti" täiemahuline salvestis Eestis. Maailmas kuuluvad tuntuimate "Fuugakunsti" interpreetide hulka Glenn Gould, Tatjana Nikolajeva, Jordi Savall ansambliga Hesperion XX, Akademie für Alte Musik Berlin ja Angela Hewitt.
Trikoloorirevolutsioon

Trikoloorirevolutsioon (hispaania keeles "La Revolución tricolor") oli 1875. aastal Uruguays toimunud vastuhakk Pedro Varela valitsusele.
Sõjaväelise riigipöörde järel ametisse valitud Varela saatis suurema poliitilise puhastustöö raames 24. veebruaril laeval Puig maalt välja rea opositsioonijuhte, kes deporteeriti USA idarannikule Charlestonisse. Nende seas oli ka hilisem Uruguay president Julio Herrera y Obes. Eksiilist naastes asusid nood valmistama ette revolutsiooni. Ületamaks traditsioonilisi parteipiire, võtsid nad kasutusele ajaloolise sini-valge-punase trikoloori, mis oli 1825. aastal Uruguay iseseisvuseni viinud liikumise algatanud nn Kolmekümne kolme idamaalase ("Treinta y Tres Orientales") sümbol.
Laiapõhjaline toetus jäi siiski saavutamata, juhtide vahel ei olnud usaldust ning organiseerimises ilmnes tõsiseid puudujääke, mis lõpuks viiski revolutsioonikatse läbikukkumiseni. Üks sõjakomitee liikmetest, Andrés Lamas, lahkus ja võttis vastu rahandusministri koha Varela valitsuses. Sõjaline tegevus algas 1825. aasta oktoobris ning ehkki alguses saavutati mõned võidud valitsusvägede üle, järgnes sellele rida kaotusi ning 20. detsembril purustas sõjaminister Lorenzo Latorre viimased ülestõusnute üksused, mida juhtis Ángel Muniz. Sellega oli Trikoloorirevolutsioon lõplikult läbi.
Revolutsiooni juhtidest mõned nagu Ángel Muniz põgenesid välisriikidesse ning tegutsesid hiljem mitmes revolutsioonilises liikumises nii Uruguays kui ka Brasiilia Río Grande del Suri provintsis.
Alkoven

Alkoven on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Eferdingi ringkonnas.
Alkoven asub "Hausruckviertelis". U. 17 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 65 % on haritav maa.
Ajalugu.
Renessanss-stiilis Hartheimi loss asub Alkovenis. See sai kurikuulsaks kui üks natside eutanaasia tapmiskeskusi, kus toimus tapmisprogramm "Aktion T4" (vaata Harthemi tapmiskeskus).
Rein Kersten

Rein Kersten (29. juuli 1934 – 14. detsember 2010, Tallinn) oli eesti arhitekt.
Rein Kersten lõpetas 1957. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna ning 1965. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonna. Alates 1967. aastast kuulus ta Eesti Arhitektide Liitu. Pärast 1957. aastat alustas Kersten tööd projekteerimisinstituudis Eesti Projekt joonestajana, edenedes samas asutuses tehniku, arhitekti ja vanemarhitektina. Aastatel 1972–1974 töötas ta RPI Eesti Maaehitusprojektis arhitektuuritöökoja juhatajana, seejärel naasis taas Eesti Projekti, kus tegutses arhitekti ja rühmajuhina. 1993. aastal alustas Kersten tööd Tallinna Loomaaia arhitektina.
Looming.
Rein Kersteni tööde hulka kuuluvad Trummi tänava rajooni detailplaneering ning mitmed elamukvartalid Aseris ja Kiviõlis. Samuti kavandas ta aiandus- ja suvilakooperatiive Tallinna ümbruses, näiteks „Kajakas“, „Linda“, „Rabaääre“, „Kirsiõis“ ja „Metsaoja“. Lisaks projekteeris ta spordi- ja puhkebaasid Aegviidus ja Võrtsjärve ääres ning mitmeid koolimaju, sh Valjala kooli (1970) ja Saku kooli (1973).
Kersteni loomingus on olulisel kohal ka elamuehitus. Tema projekteeritud on Eesti Teaduste Akadeemia elamud Trummi tn 23 ja 23a (1972–1975) ning 14-korruselised elamud Lasnamäel ja Mustamäel. Tema märkimisväärsemate teoste hulka kuuluvad Maarjamäe memoriaalansambli tribüün (1970, koos Allan Murdmaa jt), hotell Olümpia (1976–1980, koos Toivo Kallasega) ning mitmed Tallinna Loomaaia hooned. Ta saavutas mitmeid auhindu arhitektuurivõistlustel ning tema panus eramute, suvilate ja aiamajade projekteerimisse on Eesti arhitektuuris eriline.
Tema diplomitööd peeti märgiks tõelise tähe sünnist Eesti arhitektuuris. Kuid kunstnikuhingega arhitekt ei kohanenud täielikult totaalse režiimi ja suurte projektasutustega, mistõttu jäi ta tihti pigem taustajõuks. Oma elu viimastel aastatel keskendus Kersten looduspiltide maalimisele.
Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.
Fraham

Fraham on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Eferdingi ringkonnas.
Fraham asub "Hausruckviertelis". U 1 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 14 % on haritav maa.
Haibach ob der Donau

Haibach ob der Donau on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Eferdingi ringkonnas. See asub Doonau lähedal.
Haibach asub "Hausruckviertelis". U. 45 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 41 % on haritav maa.
2024.–2025. aasta maailma karikasari kahevõistluses

2024.-2025. aasta maailma karikasari kahevõistluses on Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni (FIS) korraldatav sari, mis meestele on 42. ja naistele 5. hooaeg.
Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) korraldatav FIS-i Põhjamaade kombineeritud maailmakarikavõistlused 2024–2025 on rahvusvaheliste põhjamaade kombineeritud võistluste kõrgeima tasemega meeste maailmakarika 42. hooaeg ja naiste 5. hooaeg.
Meeste hooaeg algas 29. novembril 2024 Soomes Rukal ja lõppeb 22. märtsil 2025 Soomes Lahtis. Naiste hooaeg algas 6. detsembril 2024 Norras Lillehammeris ja lõppeb 16. märtsil 2025 Norras Oslos. 
Hooaeg jääb veebruaris ja märtsis pausile seoses 2025. aasta FIS-i põhjasuusatamise maailmameistrivõistlustega Norras Trondheimis.
Eelmise hooaja valitsevad meistrid on Jarl Magnus Riiber (meestest) ja Ida Marie Hagen (naistest), mõlemad Norrast.
Võistluste ajakava ja tulemused.
Edetabelid.
Üldkarikas.
 CUP STANDINGS
Rahvuste karikas.
 NATIONS CUP STANDING
Auhinnaraha.
 PRIZE MONEY STANDING 
Parima hüppaja karikas.
 
 BEST JUMPER TROPHY
Parima suusataja karikas.
 BEST SKIER TROPHY
Kompakt karikas.
 
 COMPACT TROPHY
Ühistardiga võistluse karikas.
 MASS START TROPHY
Ruka tuur.
 OPENING TOUR STANDING
Aurude meri

Aurude meri (ladina keeles "Mare Vaporum") on Kuu meri, mis asub Vaikuse mere ja Vihmade mere vahel. 
Mere diameeter on 242 km ning pindala 55 000 ruutkilomeetrit.
Aurude merele andis 1651. aastal nime Giovanni Battista Riccioli.
Kuressaare Suurgild

Kuressaare Suurgild (saksa k. "Große Gilde der Stadt Arensburg") oli Kuressaare kaupmehi ja teisi tähtsamaid Kuressaare linnakodanikke ühendav seisuslik organisatsioon, mis tegutses aastatel 1647–1917. 
Suurgild koondas kaupmehi, literaate ja kõrgemaid riigiametnikke, Kuressaare Väike Gild koondas aga käsitöölisi ja nende tsunfte. 
Kuressaare Suurgildi skraa kinnitas 1647. aastal Liivimaa Rootsi kindralkuberner Gabriel Bengtsson Oxenstierna. Suurgildi liikmeteks võeti reeglina kaupmehi või teisi õilsamaid ameteid pidavaid inimesi. Gilde juhtisid oldermannid ja vanemad, kes moodustasid nn vanemate pingi (gildi istuv ja ka endine juhtkond – oldermannid ja nende kaasistujad, kes gildis tegelikult asju otsustasid). Gildides tegutsesid lihtliikmete esindajatena veel dokmannid.
Asehalduskorra ajal Riia asehaldurkonnas Liivi- ja Saaremaal gildid ja tsunftid reorganiseeriti, suured ja väikesed gildid likvideeriti. Rikkamad linlased jagati vastavalt deklareeritud varandusele kolme gildi. Suurem osa gilde (ka Kuressaare Suurgild) ja tsunfte jätkas pärast asehalduskorra kaotamist ja 1796. aastat tegevust vanadel alustel.
Gildid ja tsunftid likvideeriti lõplikult Eesti Vabariigi Asutava Kogu poolt 1920. aasta 9. juuni seisuste kaotamise seaduse alusel.
Savoia Margherita

Savoia Margherita ("Margherita Maria Teresa Giovanna"; 20. november 1851, Palazzo Chiablese, Torino, Sardiinia – 4. jaanuar 1926, Bordighera, Itaalia) oli Itaalia kuninganna, kuningas Umberto I abikaasa ja nõbu. Tema isa oli Savoia vürst ja Genova hertsog Ferdinando ning tema ema Saksimaa printsess Elisabeth. Margherita ja Umberto poeg oli Itaalia kuningas Vittorio Emanuele III.
Tema järgi sai nime Margherita pitsa.
Savoia Margheritat on portreteerinud Eesti skulptor August Weizenberg.
Kartomeetria

Kartomeetria (inglise keeles "cartometry") on loodusobjektide pikkuse, pindala vms määramine kaardil tehtavate mõõtmiste kaudu.
Traditsiooniliselt hõlmas kartomeetria paberkaardilt tehtavaid mõõtmisi, kuid tänapäevaks on nii kaart kui ka sellelt tehtavad mõõtmised digitaalsed. Sellegipoolest on mõõdistamise problemaatika jäänud samaks – mõõdistatakse kaardistatud objekte, mitte looduslikke nähtusi.
Hartkirchen

Hartkirchen on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Eferdingi ringkonnas.
Hartkirchen asub "Hausruckviertelis". U. 27 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 60 % on haritav maa.
Klastripuu

Klastripuu ehk dendrogramm (inglise "dendrogram") on puulaadne diagramm. 
Klastripuu moodustamist nimetatakse dendrogrammi meetodiks ehk hierarhiliseks klasteranalüüsiks (inglise "tree clustering", "hierarchical clustering") ja selle korral hakatakse järjest rühma ühendama teineteisega kõige sarnasemaid objekte.
Klastripuu moodustamiseks leitakse kõigepealt iga objektipunkti lähim naaber tunnuste ruumis ja punktipaaridest moodustatakse esialgsed klastrid. Seejärel leitakse iga klastri tsenterpunkt, mille alusel liidetakse klastrile tema naaberklaster, moodustades uue klastri. Ühendamise aluseks olnud kaugust peetakse meeles. Protsessi korratakse, kuni tekib klastripuu.
Paradigma (Kuhn)

Paradigma, ka teaduslik paradigma on teadusringkonna poolt tingimusteta aktsepteeritud teadusliku tegevuse mudel. Selle mõiste tõi teadusfilosoofiasse Thomas S. Kuhn. 1962. aastal ilmus tema põhiteos "The Structure of Scientific Revolutions" ("Teadusrevolutsioonide struktuur"), milles keskne mõiste on paradigma. Kuhni sõnul on loodusteaduste teadusrevolutsioonid seotud paradigmamuutustega.
Kuhn kirjeldas paradigmat kui "ajalooliselt väljakujunenud uskumuste, väärtuste jne kogumit, mis on iseloomulik teadusühiskonna liikmetele". Teisisõnu tutvustas ta ideed, et uurimistööd tehakse alati kehtiva üldtunnustatud paradigma (normaalteaduse) raames. Kuid see asendub teise paradigmaga, kui uurijad puutuvad kokku mõistatusega (anomaaliaga), mis ei mahu aktsepteeritud paradigma raamidesse.
Hinzenbach

Hinzenbach on vald ("Gemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Eferdingi ringkonnas.
Hinzenbach asub "Hausruckviertelis". U. 10 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 77 % on haritav maa.
Sport.
Hinzenbachis on suusahüppemägi, mida kutsutakse "Aigner-Schanze".
Kvadropuu

Kvadropuu (inglise keeles "quadtree") on hierarhiline (puukujuline) andmestruktuur, milles igal oksal on neli haru ehk üks-mitmele suhted on kujul 1 : 4. Iga oksa edasine hargnemine sõltub andmetest.
Termini "kvadropuu" võtsid 1974. aastal kasutusele Raphael Finkel ja Jon Louis Bentley.
Infotehnoloogiliselt on kvadropuud lihtne hallata.
Loodjoon

Loodjoon (inglise keeles "plumb line") on raskuskiirenduse vektoriga kokku langev ja igas punktis geoidi pinnaga risti olev joon. Tänapäeval on see peaaegu ainus lahendus, mille abil on võimalik leida instrumentaalsete mõõtmiste jaoks mõõtepunkt horisondi tasapinnal.
Ei saa mitte vaiki olla (Härma)

"Ei saa mitte vaiki olla" on Miina Härma koorilaul, mille aluseks on Anna Haava samanimeline luuletus (1890). 
Laulu loomine.
Teadaolevalt loodi laulu viis esmakordselt 1898. aastal. Härma olevat algviisi kuulnud Põlvas ühelt vanamemmelt, kes seda lühikest viisikest laulis pruudi lahkumislauluna kodukohast väljaminekul tekstiga "Ära pean ma minema". Sellele algviisile võttis Härma juurde Anna Haava luuletuse "Ei saa minna vaiki olla" sõnad ning lõi ise juurde laulu lõpuosa.
See on mõeldud eelkõige naiskoorile (ka segakoorile), olles üks ilusamaid selle kooriliigi laule. "Ei saa mitte vaiki olla" on olnud läbi aegade populaarne ning sellest on saanud üks tuntumaid palasid Eesti koorimuusika klassikas.
Esimene helisalvestus laulust tehti 1904. aastal (England: Gramophone Company), esitas Estonia koor, juhatas Jaan Bergmann.
Mensulmõõdistus

Mensulmõõdistus (inglise keeles "plane table surveying") on mõõdistusviis, mille korral kasutatakse maastikul mensulit ja kippreeglit. Mensulmõõdistust kasutati 16. sajandist kuni 20. sajandi alguseni maastikul tehtavatel lokaalsetel mõõdistustöödel ja plaanide joonistamisel. Tänapäeval on mensulmõõdistus kasutusel peamiselt aerofotomõõdistamise abimeetodina.
Mensulmõõdistuse komplekti kuulub statiivile kinnitatud mensul ehk mensullaud. Sellele joonestatakse plaan, viseeritakse objektide suunad ja mõõdetakse ära nende kaugused seisupunktist. Punktid märgitakse plaanile mõõtkavaliste lõikude abil tõmmatud suundades. Sihtmärkide pealekandmiseks planšetile kasutatakse kippreeglit.
Pilvede meri

Pilvede meri (ladina keeles "Mare Nubium") on Kuu meri.
Mere diameeter on umbes 750 km ja pindala ligikaudu 250 000 ruutkilomeetrit. See asub Tormide ookeanist kagus, Tuntud merest lõunas ja Niiskuse merest idas. Lõunas on Tycho kraater. Mere lõunaservas on Pitatuse kraater.
Pilvede merele, nagu ka enamikule ülejäänud meredele, andis nime Itaalia astronoom Giovanni Battista Riccioli.
Rasterdamine

Rasterdamine (inglise keeles "rasterization") on vektorandmete automaatne teisendamine rasterandmeteks, kasutades spetsiaalset tarkvara või töövahendeid, mis on integreeritud GIS- ja CAD-tarkvarasse.
Rasterdamist kasutatakse peamiselt kahel eesmärgil:
Narva foogtikohus

Narva foogtikohus (saksa k. "Narvaer Vogteigericht") oli esimese astme kohtu- ja politseiasutus Narvas, mis tegutses aastatel 1654–1889. 
Narva foogtikohus oli kolme- kuni viieliikmeline. Foogtikohust juhtis Narva kohtufoogt, kelle valis Narva raad. Kohus allus Narva raele ning foogtikohtu otsused võis edasi kaevata Narva raele, Rootsi valitsusajal ka Tartu või Turu õuekohtusse. 
Kohtu pädevusse kuulus kohalike ja väiksemate määruste rikkumised, tsiviil- ja kriminaalasjad. Narva foogtikohus arutas pettusi, pisivargusi, ebaseaduslikku kauplemist väljaspool linna ja ebaseaduslikku kaubandust Narva mittekodanike poolt. Ta otsustas müüjate ja ostjate vaheliste tsiviilasjade üle, erinevate rikkumiste korral käsitööliste, kaptenite ja meremeeste ning kaupmeeste poolt, mis puudutasid kvaliteeti ja kvantiteeti, hindu, makseid, kaupade kaotsimineku ja raiskamine üle maismaatranspordi ajal.
Niiskuse meri

Niiskuse meri (ladina keeles "Mare Humorum") on Kuu meri.
Mere läbimõõt on umbes 715 km ning selle pindala on 86 000 ruutkilomeetrit. Niiskuse mere hinnanguline vanus on 3,85 kuni 3,92 miljardit aastat.
Niiskuse meri asub Kuu Maa-poolse külje edelaosas, Tormide ookeanist lõunas.
Vektordamine

Vektordamine (inglise keeles "vectorization") on rasterandmete automaatne teisendamine vektorandmeteks, kasutades spetsiaalset tarkvara või töövahendeid, mis on integreeritud GIS- ja CAD-tarkvarasse.
Vektordamine võib toimuda kas täis- või poolautomaatselt.
Vektordamiseks sobivad kõige paremini kahevärvilised rasterkujutised. Näiteks värvilistele rasterkaartidele tuleb enne teha värvilahutus ning igale värvikihile omakorda töötlus, mille käigus raster puhastatakse ebavajalikust, näiteks musta värvi teedelt eemaldatakse nendega lõikuvad mustaga tähistatud kohanimed ning tekkinud tühimikesse tekitatakse teed.
Vektordamise peamine eelis on kiirus, suurim miinus vajadus andmete eel- ja järeltöötluse järele. Järeltöötluses tuleb jooni üldistada ja nende topoloogiat korrastada.
Tuntud meri

Tuntud meri (ladina keeles "Mare Cognitum") on Kuu meri.
Mere diameeter on umbes 370 km. Tuntud merest põhjas asub Saarte meri ja lõunas Pilvede meri. Merest loodes paiknevad Riphaeuse mäed ning kirdes Fra Mauro kõrgustik, mis oli Apollo 14 maandumiskoht. 
Meri oli esialgu osa Pilvede merest ning sai oma praeguse nime 1964. aastal kui sinna kukkus NASA kosmoseaparaat Ranger 7, mis tegi laskudes fotoseeria. Ranger 7 fotod olid esimesed foto Kuu pinnast ning andsid hulga teavet pinnase kohta.
Väljalõikekaart

Väljalõikekaart on asendikaart, millel on väiksemamõõtkavalises kaardivälja aknas näha kaardistatava ala ulatus üldisemas mõõtkavas.
Dwikozy

Dwikozy on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Sandomierzi maakonnas Dwikozy vallas. Dwikozy asub Sandomierzist ligi 7 km põhjas ja Kielcest umbes 82 km idas.
Küla läbib Łódź–Dębica raudteeliin.
Dwikozys paiknevad puu- ja köögiviljatööstuse tehased ning külmhooned. Dwikozy ümbruses kasvatatakse köögivilju ja viljapuid.
Konstruktsioonide insenerindus

Konstruktsoonide insenerindus (inglise keeles "structural engineering") on insenerinduse valdkond, mis tegeleb 
konstruktsioonide projekteerimise, analüüsi ja stabiilsuse tagamisega.
Konstruktsoonide insenerindusega tegelevat inseneri nimetatakse konstruktsiooniinseneriks.
Sageli loetakse konstruktsoonide insenerindust tsiviilehituse valdkonnaks või distsipliiniks. Eestis nimetatakse ehitustarindite projekteerijat ehituskonstruktoriks. 
Konstruktsioon allub erinevatele püsivatele või ajas muutuvatele, staatilisele või dünaamilisele, mehaanilise või termilise iseloomuga toimetele ning seoses nende toimingutega on konstruktsiooni eesmärk vastata teatud kriteeriumidele:
Kõige sagedamini projekteeritakse konstruktsioonide insenerinduses ehitisi (hooned ja rajatisi), kuid konstruktsioonide insenerindus on seotud ka mis tahes muu konstruktsiooni projekteerimisega (näiteks naftaplatvormid, tehiskaaslased, õhusõidukid ja laevad).
Staatiline universum

Staatiline universum ehk staatiline mudel on kosmoloogiline mudel, milles universum on nii ruumiliselt kui ka ajaliselt lõpmatu ning ruum ei paisu ega kahane. Sellisel universumil puudub nn ruumiline kõverus; see tähendab, et see on "tasane" või eukleidiline. 
Staatilise lõpmatu universumi pakkus esimesena välja 16. sajandi inglise matemaatik ja astronoom Thomas Digges.
1917. aastal pakkus Albert Einstein oma artiklis "Kosmologische Betrachtungen zur allgemeinen Relativitätstheorie" ("Kosmoloogilised kaalutlused üldises relatiivsusteoorias") välja ajaliselt lõpmatu, kuid ruumiliselt lõpliku mudeli – staatilise igavese universumi – oma eelistatud kosmoloogilise mudelina.
Pärast seda, kui ameerika astronoomid Vesto Slipher ja Edwin Hubble avastasid galaktikate punanihke ja nende kauguse vahelise lineaarse seose, tõlgendas Belgia astrofüüsik Georges Lemaître seda universumi universaalse paisumisena.
Einsteini universum.
1917. aastal lisas Albert Einstein oma üldrelatiivsusteooria võrranditesse positiivse kosmoloogilise konstandi, et neutraliseerida gravitatsiooni ligitõmbavat mõju tavaainele, mis vastasel korral põhjustaks staatilise, ruumiliselt piiratud universumi kokkuvarisemise või igaveseks paisumise. Seda universumi mudelit hakati nimetama Einsteini staatiliseks universumiks.
Einsteini universum

Einsteini staatiline universum ehk Einsteini universum on Universumi relativistlik kosmoloogiline mudel, mille pakkus välja Albert Einstein 1917. aastal. Varsti pärast üldrelatiivsusteooria loomist rakendas Einstein oma uut gravitatsiooniteooriat universumi kui terviku suhtes. Eeldades universumit, mis oli ajas staatiline ja omas ühtlast ainejaotust suurtel mastaapidel, jõudis Einstein sfäärilise ruumikõverusega piiratud staatilise universumi mudelini.
Et saavutada nullist erineva ainetihedusega staatilise universumi jaoks sobilik Einsteini väljavõrrandite lahendus, leidis Einstein, et on vajalik väljavõrranditesse lisada uus liige, nn. "kosmoloogiline konstant". Saadud mudelis olid universumi raadius "R" ja aine tihedus "ρ" seotud kosmoloogilise konstandiga Λ vastavalt Λ = 1/ "R" 2 = "κρ" /2, kus "κ" on Einsteini gravitatsioonikonstant.
Pärast seda, kui Edwin Hubble avastas 1929. aastal lineaarse seose galaktikate punanihete ja nende kauguse vahel, mida Belgia astrofüüsik Georges Lemaître tõlgendas universumi paisumisena, loobus Einstein oma staatilisest universumi mudelist ja pakkus välja universumi paisumist käsitlevad mudelid, nagu Friedmanni-Einsteini universum (1931) ja Einsteini – de Sitteri universum (1932). Mõlemal juhul määras ta kosmoloogilise konstandi nulliks, kuulutades, et see "pole enam vajalik ja on teoreetiliselt mitterahuldav".
Hubble'i konstant

Hubble'i konstant formula_1 (astronoom Edwin Hubble'i järgi nime saanud) on üks kosmoloogia fundamentaalseid suurusi. See kirjeldab universumi praegust paisumiskiirust. 
Üldiselt tuleks kasutada terminit Hubble'i parameeter formula_2, sest see on konstantne ainult ruumis (mitte ajas) ja muutub ajas. 
Hubble'i konstanti mõõdetakse astronoomiliste objektide kauguse ja näiva kiiruse süstemaatilise registreerimisega meie suhtes. 21. sajandi alguse mõõtmised näitasid väärtusi vahemikus formula_3 – formula_4.
Hubble'i diagramm.
Graafikut, millel on näidatud astronoomiliste objektide punanihke sõltuvust nende objektide kauguse suhtes Maast, nimetatakse Hubble'i diagrammiks. Ühtlaselt paisuvast universumist tulenevalt paiknevad selle diagrammi objektid piki alguspunkti läbivat sirgjoont. Selle sirge kalle ongi Hubble'i konstant.
Esimese Hubble'i diagrammi avaldas Hubble 1929. aastal. Selles artiklis kirjeldas ta lineaarset seost galaktikate (Galaktika-väliste "udukogude") kauguse ja nende punanihke vahel. Esimeses Hubble'i diagrammis kasutatud andmed ulatusid umbes kahe Mpc kaugusele. Peaaegu sajand hiljem said võimalikuks mõõtmised kuni umbes 700 Mpc kaugusele. See võimaldab määrata Hubble'i konstandi palju usaldusväärsemalt.
Ćmińsk

Ćmińsk on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Miedziana Góra vallas. Ćmińsk asub Kielce kesklinnast ligi 14 km põhjaloodes.
Küla on esmamainitud 1452. aastal.
Prambachkirchen

Prambachkirchen on vald ("Marktgemeinde") Austrias Ülem-Austria liidumaal Eferdingi ringkonnas.
Jaworznia

Jaworznia on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Piekoszówi vallas. Jaworznia asub Piekoszówist umbes 2,5 km lõunakagus ja Kielce kesklinnast ligikaudu 10 km läänes.
Küla on esmamainitud 1581. aastal ("Jaworzno").
Kliimadiplomaatia

Kliimadiplomaatia on välispoliitiline tegevus kliimamuutustega seotud küsimuste lahendamisel, oma huvide kaitsel ja esindamisel rahvusvahelisel tasandil.
Kliimadiplomaatia rakendab diplomaatilisi vahendeid, et toetada ülemaailmseid pingutusi kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks. Sellise tegevuse hulka kuuluvad näiteks rahvusvahelise kliimapoliitikaga seotud läbirääkimiste pidamine, kokkulepete saavutamine ning riikide ja teiste sidusrühmade vahelise koostöö edendamine, aga ka kliimakonfliktide ennetamine. Samas pole kliimadiplomaatia üksnes keskkonnaprobleemide lahendamise vahend, vaid võib ühtlasi suurendada riikidevahelist usaldust ja luua platvormi mitmepoolse koostöö tugevdamiseks. 
Kliimadiplomaatia sai alguse 1980.–1990. aastatel, kui teaduslik arusaam kliimamuutustest jõudis rahvusvahelise poliitilise arutelu keskmesse. Valdkondliku tegevuse arengule andis jõulise tõuke Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimine 1992. aastal. Alates sellest ajast on kliimadiplomaatiast saanud oluline osa rahvusvahelises koostöös. Kliimadiplomaatia suurimateks saavutusteks võib pidada näiteks Kyōto protokolli (1997) ja Pariisi kliimakokkulepet (2015).
Sümbolkaart

Sümbolkaart on temaatiline kaart, millel nähtuse esitamiseks varieeritakse sümboli suurust. Sümbolina võidakse kasutada ringi, ruutu, kolmnurka või muud lihtsat geomeetrilist kujundit, kuid sümbol võib olla ka mõni keerukam leppemärk või graafik.
Sümbolkaardi alaliigid on märgikaart ja diagrammkaart.
Sümbolkaarti sobib kasutada, kui esitatav nähtus asub ühes punktis (nt proovivõtukoht) või kaardil selgelt eraldatud aladel (nt vallakontuuride sees). Sümbolkaart võimaldab lihtsalt edastada kogu- ja suhtarve ning proportsioone.
Modliszewice

Modliszewice on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Końskie maakonnas Końskie vallas. Modliszewice asub Końskiest umbes 3 km lääneloodes ja Kielcest ligikaudu 42 km põhjaloodes.
Külas asub 16. sajandi lõpus rajatud kindlustatud mõisahoone.
Pomerantšuki auhind

Pomerantšuki auhind on teoreetilise füüsika valdkonnas antav teadusauhind Venemaal. Auhinda annab välja Moskvas asuv Alihhanovi Teoreetilise ja Eksperimentaalse Füüsika Instituut.
Auhind on nimetatud akadeemik Issaak Pomerantšuki (1913–1966) järgi ja auhinda antakse välja igal aastal alates 1998. aastast. Instituudis on loodud Pomerantšuki auhinna rahvusvaheline komitee, kes siis valibki laureaadid.
Auhinna statuudis on kirjas, et ei saa esitada nobeliste auhinna kandidaatideks, küll aga on lubatud esitada kandidaatideks näiteks auhinnakomitee liikmeid.
Laureaat saab tunnistuse ja rahalise preemia.
Edward Arthur Milne

Edward Arthur Milne (14. veebruar 1896 Kingston upon Hull – 21. detsember 1950 Dublin, Iirimaa) oli Briti astrofüüsik ja matemaatik. 
Ta lõpetas Cambridge'i Ülikooli. Aastatel 1924–1928 oli ta Manchesteri Victoria Ülikoolis rakendusmatemaatika professor, seejärel sai Oxfordi Ülikoolis Rouse Balli matemaatikaprofessoriks.
1920. aastatel oli suur osa Milne'i uurimistööst seotud tähtedega, eriti tähtede atmosfääride väliskihtidega.
Alates 1930. aastate algusest keskendusid Milne'i huvid üha enam relatiivsusteooriale ja kosmoloogiale. Alates 1932. aastast töötas ta "paisuva universumi" probleemiga ja pakkus oma raamatus "Relativity, gravitation and world-structure" (1935) välja alternatiivi Albert Einsteini üldrelatiivsusteooriale. Milne'i üldrelatiivsusteooriale alternatiivset teooriat tuntakse kinemaatilise relatiivsusteooriana. Tema teooria põhines erirelatiivsusteoorial. Milne'i teooria, mida on kirjeldatud ka kui "mitterelativistlikku kosmoloogiat", inspireeris universumi statsionaarse mudeli teoreetikuid. 
Tuginedes oma kontseptsioonile kinemaatilisest relatiivsusteooriast, lõi ta universumi mudeli (Milne'i mudel), mis põhineb galaktikate "laialijooksmise" nähtuse kinemaatilisel lähenemisviisil. Ta näitas, et Universumi homogeensete ja isotroopsete mudelite mittestatsionaarsus ei ole kuidagi seotud üldrelatiivsusteooria tunnustega ja seda saab kirjeldada ka Newtoni gravitatsiooniteooria raames.
Punktkaart

Punktkaart on temaatiline kaart, millel nähtusi esitatakse punktide abil. Punktide arv mingil alal kujutab nähtuse tihedust, samas ei pruugi punktid olla seotud konkreetsete asukohtadega.
Punktkaarti sobib kasutada, kui:
Punktkaardil on järgmised puudused:
Punktleppemärk

Punkleppemärk on mõõtkavatu leppemärk, mille abil tähistatud nähtuste mõõtmeid ei ole kaardil võimalik määrata, kuna kaardi mõõtkava ei võimalda nende tegelikku kuju täpselt esitada.
Enamasti tähistab punktleppemärk nähtuse asukoha keskpunkti. Näiteks võib punktleppemärgiga kujutada torne, kirikuid, mälestussambaid ja kive.
Punktleppemärkidel põhinevad märgimeetod, punktimeetod ja lokaliseeritud diagrammide meetod.
Pindleppemärk

Pindleppemärk ehk pindalaline leppemärk on mõõtkavaline leppemärk, mis võimaldab kaardi põhjal määrata kujutatud nähtuste pikkust, laiust, ümbermõõtu ja pindala.
Pindleppemärkidega tähistatakse suuri pindu ja maastikutüüpe, nt metsi, veekogusid, lagendikke, soid ja hoonestatud alasid. Nende kujutamiseks on kasutusel neli peamist värvi: roheline, mis tähistab metsaalasid, sinine, mis tähistab vett, pruun, mis tähistab reljeefi, ja valge, mis tähistab lagendikke. Inimtegevusega seotud objekte kujutatakse lisaks musta ja punasega.
Pindleppemärkidel põhinevad näiteks tunnustausta meetod, areaalide meetod, horopleetiline meetod.
Joonleppemärk

Joonleppemärk on leppemärk, millega saab määrata nähtuse pikkust, kuid mitte laiust.
Kaardil kujutatud joonleppemärk on sageli laiem kui tegelik nähtus, näiteks 1 : 100 000 mõõtkavas tähistab kaardil 1 mm laiune tee looduses 100 m laiust teed. Üldjuhul tähistab joonleppemärk nähtuse telgjoont.
Joonleppemärgiga võib kujutada erinevaid teeliike (maantee, kruusatee), radu (metsa- ja matkarada), raudteid ja kõrgepingeliine.
Joonleppemärkidel põhinevad joonte, dünaamiliste joonte ja samajoonte meetodid.
Jason Hickel

Jason Edward Hickel (sündinud 1982, Svaasimaal) on majandusantropoloog, autor ja Kuningliku Kunstide Ühingu ("Royal Society of Arts") liige. Ta on pärit Svaasimaalt ehk Eswatinist. 
Ta on professor Barcelona Autonoomse ülikooli keskkonnateaduse ja tehnoloogia instituudis, külalisvanemteadur Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste koolis ning globaalse õigluse ja keskkonna eriprofessor Oslo Ülikoolis. 
Ta on ka ajakirja "World Development" kaastoimetaja ning osaleb mitmetes mõjukates nõuanderühmades, sealhulgas USA Riikliku Teaduste Akadeemia kliima ja makromajanduse ümarlauas, ÜRO Inimarengu Aruande statistikanõuandepaneelis, Euroopa Green Deal nõuandvas kogus ning Harvardi ja Lanceti komisjonis reparatsioonide ja ümberjagava õigluse teemal.
Lisaks akadeemilisele tööle kirjutab Jason Hickel regulaarselt ajalehtedele "The Guardian" ja "Foreign Policy" ning avaldab artikleid mitmetes teistes väljaannetes, sealhulgas "Al Jazeera", "New Internationalist" ja "Monthly Review". Ta on esinenud ka meedias, sealhulgas BBC World Service'is, "Viewsnightis", "Financial Timesis", Sky Newsis, NPR-is ning enam kui 20 erinevas taskuhäälingus.
Ta juhib Euroopa Teadusnõukogu (ERC) rahastatud Synergy-granti, mille raames uuritakse radikaalseid kliimamuutuste leevendamise, majandusdemokraatia ja postkapitalistliku ülemineku uusi võimalusi.
Teosed.
Hickeli uurimistöö keskendub globaal-poliitilisele majandusele, ebavõrdsusele ja ökoloogilisele majandusele. Need teemad on ka tema kahe raamatu fookuses: "The Divide: A Brief Guide to Global Inequality and its Solutions" (Penguin, 2017) ja "Less is More: How Degrowth Will Save the World" (Penguin, 2020), millest viimane valiti "Financial Timesi" ja "New Scientisti" aasta raamatu hulka.
Geokodeerimine

Geokodeerimine (inglise keeles "geocoding") on koha-aadresside teisendamine koordinaatideks. Seda saab teha nii ühe aadressi (ühe asukoha kodeerimine) kui ka mitme aadressi kaupa (masskodeerimine).
Geokodeerimise kvaliteeti hinnatakse täiuslikkuse ja asukoha täpsuse alusel.
Geokodeerimisele vastupidine protsess on adresseerimine.
Geokodeerimise ajalugu ulatub tagasi 20. sajandi keskpaika, kui tehti esimesed katsed siduda geograafilised kohad digitaalse teabega, ning jätkub tänapäeval, olles mõjutatud tehnoloogia kiirest arengust.
Ajalugu.
1960. aastal töötas Roger Tomlinson välja esimese GIS-i (Canada Geographic Information System, CGIS), mistõttu nimetatakse teda GIS-i isaks.
1964. aastal loodud tarkvarakoodid (nt GRID, SYMAP) panid aluse GIS-i arendamisele ärilistel eesmärkidel.
1970. aastate lõpus loodi kaks avalikult kasutatavat geokodeerimisplatvormi: GRASS GIS ja MOSS. 1980. aastate alguses tõid eri ettevõtted ärilistel eesmärkidel turule mitmesugust geokodeerimistarkvara, nt Intergraph, ESRI, CARIS, ERDAS, MapInfo Corporation. 1986. aastal sai MIDAS-ist esimene töölauarakendusena kasutatav geogodeerimistarkvara, mis oli loodud DOS-operatsioonisüsteemile. 1980. aastatel võeti kasutusele TIGER, mis märgib läbimurret suurandmete kasutamises.
20. sajandi lõpus muutus geogodeerimine kasutajasõbralikumaks, sest võeti kasutusele avatud lähtekoodiga GIS-tarkvara.
2006. aastal lisati geokodeerimisplatvormidele pöördgeokodeerimine ja "reverse" APN. 2008. ja 2009. aastal võeti kasutusele mitmed interaktiivsed kasutajakesksed geokodeerimisplatvormid, nt MapQuest, Google Maps, Bing Maps, GPS, mis on laialdaselt levinud tänu nutitelefonide kasutuselevõtule.
2010. aastatel võeti geokodeerimine ja pöördgeokodeerimine üleilmselt kasutusele. Suuremat täpsust ja kiirust võimaldab pilvepõhine geokodeerimise API.
Pseudokooniline projektsioon

Pseudokooniline projektsioon on kaardiprojektsioon, mille meridiaanid on kõverjoonelised. Kõverjooneline vorm eristab pseudokoonilisi projektsioone koonilistest.
Pseudokooniline projektsioon sobib keskmiste laiuste ja ida-läänesuunaliste piirkondade kirjeldamiseks nii lokaalsel kui ka kontinendi tasemel.
Sellesse klassi kuulub näiteks Bonne'i õigepindne projektsioon. Olenevalt standardparalleelist võib see võtta kas kelluka või südame kuju.
Przededworze

Przededworze on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Chmielniku vallas. Przededworze asub Chmielnikust umbes 2 km läänes ja Kielcest ligikaudu 29 km lõunas.
Küla läbib Włoszczowice–Chmielówi raudteeliin.
Przededworzet on esmamainitud 1551. aastal.
Käkisupp

Käkisupp koosneb sibulaga pruunistatud rasvasemast soolasest sealihast või searasvast ja odrajahust valmistatud pätsidest ehk käkkidest, mis muudavad keeduvee paksemaks (viu), nii et tulemuseks on supp. Kalast valmistatud toitude kõrval on see väidetavalt (kuigi puuduvad ranged tõendid) üks tuntumaid Hiiumaa toite.
See supp on teisend odrajahust ja searasvast valmistatud jahusupist, milles on kõvemaid klimpe ehk käkke, käkid võivad sisaldada ka liha.
Mulgi korp

Mulgi korp on nisujahust valmistatud lame kukkel, mille keskel on täidiseks manna või kohupiim.
Venemaal tehakse sarnaseid kukleid mida nimetatakse vatrushka.
Vaata ka.
Eesti köök
Odrakarask

Odrakarask on küpsetis, mille koostisained on muna, odrajahu, sooda, hapupiim ja sool. Karask küpsetatakse ahjus. Varem (19. sajandil) ei lisatud soodat ja kergitamiseks lisati petipiima, karask küpsetati tuha all või paja põhjas, sellist karaskit nimetati "rõõsaks". Karaskit on nimetatud ka "odraleivaks" või "odrapätsiks", "karask" on hilisem nimetus. Isegi arvatakse, et odrakarask on pärit kõige vanemast leivast Eestis, mida valmistati enne rukkileiba.
Karask on odrajahust kergitatud leib, selle sarnane on Šoti bannock, mis on valmistatud odrajahu ja petipiimaga (erinevalt Mulgimaa odrakaraskist ei sisalda muna).
Sarnane leib on ka Soome "rieska" ja Rootsi "tunnbröd", mis võivad küll tähendada mitmesuguseid leibu, kuid üks versioon on odrajahust sooda või küpsetuspulbriga kergitatud leib.