tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mono maakond

Mono maakond ("Mono County") on maakond USA-s California osariigi idaosas. Mono maakond asub Sierra Nevadast idas Yosemite rahvuspargi ja Nevada osariigi vahel. 
Maakonna halduskeskus on Bridgeport. Ainus linn on Mammoth Lakes.
Maakonna pindala on 8110 km². Veepindala on 210 km². 
Elanike arv on 2016. aasta seisuga arvestuslikult 13 981. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 14 202. See on elanike arvult Californias tagantpoolt viies maakond. Asustustihendus on 1,72 in/km².
Maakonnas asub Mono järv, mis on oluline lindude pesitsuspaik.
Samuti asub maakonnas kullapalavikuaegne Bodie kummituslinn.
Ajalugu.
Maakond moodustati 1861. aastal Calaverase, Fresno ja Mariposa maakonna osadest. 1866. aastal liideti osa Mono maakonna territooriumist Inyo maakonnaga.
Maakond on saanud nime Mono järve järgi, mis on omakorda nime saanud Põhja-Ameerika indiaanlaste paiuti suguharu mono rahva järgi. Tolle rahva läänenaabrid jokutsid kutsusid neid nimega "monachie" ('kärbseinimesed'), kuna kärbsevastsed olid nende põhitoiduaine ja kaubaartikkel.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Mono maakonnas oli 12 853 inimest, 5137 leibkonda ja 3143 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 1,5 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 11 757 (keskmine tihedus 1,5/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 17,7%. 
5137 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,43 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,98 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 36 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 121,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 126,80 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 44 992 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 50 487 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 32 600 dollarit, naistel 26 227 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 23 422 dollarit. 
11,50% elanikkonnast ja 6,30% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 12,20% alla 18-aastasi ja 1,90% üle 65-aastasi.
Kaitsealad.
USA Ajalooliste Paikade Riikliku Registrisse on kantud Mono maakonnas 5 objekti.
Korba allikad

Korba allikad on allikad Järva maakonnas Paide linnas.
Allikad on moodustanud 25 m laiuse ja 0,3 m sügavuse allikajärviku, mille põhjas nad avanevad. Allikate koguvooluhulk on 10–25 l/s,
Määrasmäe allikajärv

Määrasmäe allikajärv on allikajärvik Järva maakonnas Paide linnas.
Järviku laius on 40 m ja sügavus 1 m. Järviku põhjas avanevad tõusuallikad ja kallastel langeallikad (allikaid nimetatakse Määrasmäe allikateks). Allikate koguvooluhulk on 10–40 l/s.
Adamsi maakond (Colorado)

Adamsi maakond ("Adams County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°87' N, 104°35' W.
Maakonna halduskeskus on Brighton ja suurim linn on Thornton.
Maakonna pindala on 3102 km². Veepindala on 15 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 441 603. Aastal 2000 oli elanike arv 363 857.
Adamsi maakond on elanike arvult Colorado osariigi viies maakond.
Ajalugu.
Adamsi maakond moodustati 15. aprillil 1901. Maakond on saanud nime Alva Adamsi järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Adamsi maakonnas oli 363 857 inimest, 128 156 leibkonda ja 92 144 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 118 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 132 594 (keskmine tihedus 43/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 28,19%.
128 156 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,81 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,27 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 31 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 102,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 47 323 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 52 517 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 499 dollarit, naistel 28 053 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 944 dollarit.
8,90% elanikkonnast ja 6,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 10,90% alla 18-aastasi ja 7,30% üle 65-aastasi.
Adamsi maakond

Adamsi maakond (inglise "Adams County") on 11 Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus.
Morgani maakond (Colorado)

Morgani maakond ("Morgan County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°26' N, 103°81' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fort Morgan. 
Maakonna pindala on 3351 km². Veepindala on 22 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 159. Aastal 2000 oli elanike arv 27 171. 
Ajalugu.
Morgani maakond moodustati 1889. aastal Weldi maakonna osast. Nimi Morgan pärineb maakonna halduskeskuse Fort Morgani nimest.
Fort Morgan

Fort Morgan on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Morgani maakonna halduskeskus ja suurim linn.
Ajalugu.
Fort Morgan asutati 1865. aastal sõjalise fordina algse nimega Camp Wardwell. Sõjaline tegevus lõppes linnas 1868. aastal, kuid selle lühikese aja jooksul oli linnas 19 ettevõtet ja linna oli paigutatud hinnanguliselt 1200–1400 sõdurit. 19. veebruaril 1889 sai linnast Morgani maakonna halduskeskus.
Gilpini maakond

Gilpini maakond ("Gilpin County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°86' N, 105°52' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Central City. 
Maakonna pindala on 400 km². Veepindala on 1 km². See on Broomfieldi linna ja maakonna järel Colorado osariigi teine väikseim maakond.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 5808. Aastal 2010 oli elanikke 5441 ja 2000. aastal 4757. 
Ajalugu.
Gilpini maakond oli üks seitsmeteistkümnest algsest 1861. aastal loodud maakonnast endisel Colorado territooriumil. Ka naabruses asuv Clear Creeki maakond on siiani oma algsetes piirides. Gilpini maakond on saanud nime kolonel William Gilpini järgi, kes oli Colorado territooriumi esimene kuberner.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Gilpini maakonnas oli 4757 inimest, 2043 leibkonda ja 1264 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 12 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 2929 (keskmine tihedus 8/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,25%. 
2043 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,32 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,81 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 38 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 112,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 116,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 51 942 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 61 859 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 38 560 dollarit, naistel 30 820 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 26 148 dollarit. 
4,00% elanikkonnast ja 1,00% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 1,40% alla 18-aastasi ja 6,10% üle 65-aastasi.
Routti maakond

Routti maakond ("Routt County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°48' N, 106°99' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Steamboat Springs. 
Maakonna pindala on 6133 km². Veepindala on 17 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 509. Aastal 2000 oli elanikke 19 690. 
Ajalugu.
Routti maakond moodustati 29. jaanuaril 1877 Grandi maakonna osast. 1911. aastal sai Routti maakonna lääneosast Moffati maakonna osa.
Routti maakond on nime saanud seitsmenda Colorado kuberneri John Long Routti järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Routti maakonnas oli 19 690 inimest, 7953 leibkonda ja 4779 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 3 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 11 217 (keskmine tihedus 2/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,22%. 
7953 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,44 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,92 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 35 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 116,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 119,40 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 53 612 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 61 927 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 997 dollarit, naistel 26 576 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 792 dollarit. 
6,10% elanikkonnast ja 2,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 5,20% alla 18-aastasi ja 7,70% üle 65-aastasi.
Moffati maakond

Moffati maakond ("Moffat County") on maakond USA-s Colorado osariigi loodepoolsem maakond. Geograafilised koordinaadid on 40°37' N, 108°12' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Craig. 
Maakonna pindala on 12 304 km². Veepindala on 19 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 795. Aastal 2000 oli elanikke 13 184. 
Ajalugu.
Moffati maakond moodustati 27. veebruaril 1911 Routti maakonna osast. Maakond on nime saanud Colorado töösturi David H. Moffati järgi, kelle raudteefirma Denver, Northwestern &amp; Pacific ehitas raudteed Denveri ja Salt Lake City vahel. 1913. aastal jõuti lõpuks välja Craigi ja see oli vähem kui pool kavandatud marsruudist.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Moffati maakonnas oli 13 184 inimest, 4983 leibkonda ja 3577 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 1 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 5635 (keskmine tihedus 0/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,46%. 
4983 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,58 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,05 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Mediaanvanus oli 35 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 107,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 106,20 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 41 528 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 45 511 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 37 288 dollarit, naistel 22 080 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 540 dollarit. 
8,30% elanikkonnast ja 6,90% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 8,30% alla 18-aastasi ja 9,30% üle 65-aastasi.
Lihula raba

Lihula raba on raba Pärnu maakonnas Lihula lähedal. Raba pindala on 6799 ha. 
Raba turbakihi paksus on kuni 5 m.
Leidissoo

Leidissoo on soo Lääne maakonnas. Soo jääb Leidissoo looduskaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 4,4 m. Sealhulgas madalsooalal väga veerikka madalsooturba lasund kuni 3,5 m.
Leidissoo servaaladel esineb kohati nõmmraba alasid, arvukalt rabalaamasid ja rohkesti mitmesuguseid madal- ja siirdesoo kooslusi. Soo ida- ja kaguosas paiknev lubjarikka madalsoo ala on üks Euroopa võimsamaid ja paremini säilinud suuri seda tüüpi tasandike soid. Viimase tuumaks on kaguosas paiknev suur allikalupja moodustav mõõkrohu-allikasoo väikeste lauka moodi veekogude võrgustikuga, mis on sobilikud ka kalade eluks.
Ogerna soo

Ogerna soo on soo Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Soo pindala on 702 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 2 m.
Massu soo

Massu soo (ka "Kuke soo") on soo Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Massu külas. Soo pindala on 603 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m.
Ulpe soo

Ulpe soo on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo pindala on 268 ha. 
Soos on ainult madalsoolasund, mille paksus küünib 2,4 m-ni.
Rahivere soo

Rahivere soo on soo Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 
Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m.
Kassinurme soo

Kassinurme soo on soo Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Soo pindala on 358 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 3,2 m.
Laukasoo (Luunja)

Laukasoo on soo Tartu maakonnas Luunja ja Peipsiääre vallas. 
Soo edelaosas asub freesturbaväli (196 ha).
Soos asub 2 ha suurune moreenist saar – Pähklisaar.
Sirnuvere soo

Sirnuvere soo (ka: "Elmiku soo") on soo Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Soo pindala on 936 ha. Soo jääb Vooremaa maastikukaitsealale.
Soos on ainult madalsoolasund, mille paksus on kuni 3,1 m.
Pupastvere soo

Pupastvere soo on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo pindala on 1735 ha. 
Soo turba all on järvemuda ja -lupja.
Tedremäe soo

Tedremäe soo (ka: "Tedresoo") on soo Võru maakonnas Setomaa vallas. Soo pindala on 738 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 3 m.
Tiipsaare soo

Tiipsaare soo (ka: "Sukovitsa soo") on soo Võru maakonnas Setomaa vallas. Soo pindala on 151 ha. Soo jääb Mustoja maastikukaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 3 m.
Malta pistrik (täpsustus)

"Malta pistrik" on Dashiell Hammetti 1930. aasta põnevusromaan. Selle järgi on nimetatud:
Hino soo

Hino soo on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo pindala on 1006 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 4,3 m.
Kirikumäe soo

Kirikumäe soo on soo Võru maakonnas Võru vallas. Soo pindala on 231 ha. Soo jääb Kirikumäe maastikukaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 3,2 m.
Kaugjärve soo

Kaugjärve soo (ka: "Äestamise soo") on soo Võru maakonnas Antsla vallas. Soo kuulub Karula rahvusparki.
Soo pindala on 1816 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 3 m.
Saarepera soo

Saarepera soo ehk Saarõperä soo on soo Võru maakonnas Võru vallas. Soo pindala on 111 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 2,2 m.
Soo jääb Kühmamäe, Lasva ja Pikakannu külade piirile.
Kuplitse soo

Kuplitse soo on soo Võru maakonnas Võru vallas. Soo pindala on 154 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 3,5 m.
Tsirgumäe soo

Tsirgumäe soo on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo jääb Haanja looduspargi territooriumile. 
Soo turbakihi paksus on 3,8–6,0 m.
Luhasoo

Luhasoo (ka: "Vanamõisa soo, Kellamäe soo") on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo pindala on 1546 ha. Soo jääb Luhasoo maastikukaitsealale. 
Soo turbakihi paksus on 4–5 m.
Nuustaku soo

Nuustaku soo on soo Valga maakonnas Otepää vallas. Soo pindala on 51 ha. Soo jääb Otepää looduspargi territooriumile.
Marusoo

Marusoo on soo Valga maakonnas Palupera vallas. Soo pindala on 357 ha. Soo jääb Otepää looduspargi territooriumile. 
Soo turbakihi paksus on 1,8–2,3 m.
Oseidži keel

Oseidži keel (oseidži "wažážeíe") on siuu-katooba keelkonna pärissiuu (läänesiuu) haru degiha keelte hulka kuuluv keel, mida viimati kõneldi emakeelena 21. sajandi alguses Ameerika Ühendriikides Oklahomas.
Oseidži keel on vastastikku arusaadav kansa keelega.
1882. aasta paiku töötas James Owen Dorsey Washingtonis mitme oseidži keele kõnelejaga ja kirjutas neilt keelt üles. Mõned Dorsey kogutud tekstid avaldati 1888. aastal trükis; sedelkataloogi kogutud sõnavara ja muud keelematerjali säilitatakse Smithsoniani arhiivides. Oseidži keelega lähedases keelesuguluses oleva omaha keele kõneleja Francis La Flesche avaldas 1932. aastal oseidži keele sõnaraamatu ja mõned näitlikud tekstid. Umbes 1965–1985 kogus oseidžikeelset sõnavara ja lauseid Robert Bristow.
Kõige põhjalikum oseidži keele käsitlus on Carolyn Quintero 2004. aastal ilmunud oseidži keele kirjeldav grammatika ja 2009. aastal ilmunud Quintero koostatud oseidži keele sõnaraamat.
George Amos Dorsey

"Mitte segi ajada James Owen Dorseyga, kes oli samuti selle ajajärgu etnograaf."
George Amos Dorsey (6. veebruar 1868 – 29. märts 1931) oli ameerika etnograaf, kes uuris peamiselt siuu ja kado rahvaste kultuure.
Abrahami järv

Abrahami järv on tehisjärv Kanadas Alberta provintsi lääneosas Clearwateri maakonnas Põhja-Saskatchewani jõel.
Järve geograafilised koordinaadid on .
Abrahami järve suurim pikkus põhja-lõunasuunas on 32 km ja suurim laius 3,3 km. Järve pindala on 53,7 km². Veepind on 1340 meetri kõrgusel merepinnast.
Järv rajati 1972. aastal Põhja-Saskatchewani jõe ülemjooksule Kaljumäestiku orgu seoses Bighorni paisu ja hüdroelektrijaama ehitamisega.
Abrahami järv on tähelepanu äratanud erakordsete jääaluste metaanimullidega, mida on täheldatud ka paljudes teistes arktilistes järvedes. Mullid moodustuvad igikeltsa sulamisel maakoorest vabanevast metaanist.
Halliste soo

Halliste soo on soo Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal Abja ja Karksi vallas. Soo pindala on 1148 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 5,6 m.
Õisu soo

Õisu soo on soo Viljandi maakonnas Mulgi vallas Õisu-Rimmu ürgorus. Soo pindala on 1454 ha. Soo jääb Õisu maastikukaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 7,6 m.
Meleski raba

Meleski raba on raba Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Raba pindala on 2756 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 3 m. Raba asub Võrtsjärve, Pedja jõe ja Emajõe vahel ning piirneb läänest Kolga-Jaani voorestikuga. Asub osaliselt Alam-Pedja looduskaitsealal.
Napsi raba

Napsi raba on raba Viljandi maakonnas Mulgi vallas Põhja-Sakala valla piiril. Soo pindala on 851 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 11 m. Rabast saab alguse Pulgaaru oja.
Kiipsu raba

Kiipsu raba (ka: "Kiibsu raba") on raba Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vanaveski külas. Raba pindala on 138 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 2–4 m.
Võlla soo

Võlla soo (ka: "Eassalu soo, Nätsi-Võlla soo") on soo Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Soo pindala on 5600 ha. Soo jääb Nätsi-Võlla looduskaitsealale. Võlla soo on Eesti suurim soo.
Soo turbakihi paksus on kuni 4,0–9,2 m.
Võlla soo põhjaosa nimetatakse Nätsi sooks või rabaks.
Kongi soo

Kongi soo on soo Saare maakonnas Saaremaa vallas. Soo pindala on 144 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 1,6 m.
Lümanda soo

Lümanda soo on soo Saare maakonnas Lümanda vallas. Soo pindala on 364 ha.
Soo turbakihi paksus on kuni 2 m.
Soost on võetud turvast, mis aga lõpetati 1979. aastal.
Jäina soo

Jäina soo on soo Saare maakonnas Saaremaa vallas. Soo pindala on 223 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 3,5 m.
Kõljala soo

Kõljala soo on soo Saare maakonnas Saaremaa vallas. Soo pindala on 224 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 1 m.
Lõetsa soo

Lõetsa soo (ka: "Muhu soo") on soo Muhu saarel; ühtlasi ainus seal looduslikuna säilinud sooala. Soo pindala on 885 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 6 m.
Viieristi allikasoo

Viieristi allikasoo on allikasoo Saare maakonnas Sõrve poolsaarel. Allikasoo jääb Viieristi looduskaitsealale.
Soo on lubjarikas ja seal kasvab mitmeid haruldasi taimeliike.
Viidumäe allikasood

Viidumäe allikasood on allikasood Saare maakonnas Lümanda vallas. Allikasood jäävad Viidumäe looduskaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 1 m.
Määvli raba

Määvli raba on raba Hiiu maakonnas Pühalepa vallas. Soo pindala on 700 ha. 
Soos on valdav puisraba.
Hermistu soo

Hermistu soo on soo Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Soo pindala on 208 ha. 
Soos on valdav puisraba.
Lehtma soo

Lehtma soo on soo Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. 
Soo eriilmelisust tingib Lehtma järv, millest ida pool on raba (37 ha) ja järvest põhja pool madalsoo (207 ha). Soo jääb Tahkuna looduskaitsealale.
Õngu soo

Õngu soo (ka: "Tihu soo") on soo Hiiu maakonnas. Soo pindala on 1134 ha. Soo jääb Tihu maastikukaitsealale.
Soo ümbritseb Tihu järvi.
Pihla soo

Pihla soo on soo Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Soo pindala on 3 043 ha. Pihla soo on Hiiumaa suurim soo.
Soo turbakihi paksus on kuni 5,4 m.
Pihla turbarabast kaevandab turvast AS Hiiu Turvas. Sellega piirnev soo-ala jääb Pihla-Kaibaldi looduskaitsealale.
Kodeste soo

Kodeste soo on soo Hiiumaal Hiiumaa vallas. Soo pindala on 68 ha. Soo jääb Tahkuna looduskaitsealale.
Heiste soo

Heiste soo on soo Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Soo pindala on 36 ha. Soo jääb Kõpu maastikukaitsealale.
Kõivasoo

Kõivasoo on soo Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Soo pindala on 39 ha. Soo jääb Kõpu maastikukaitsealale.
Elberti maakond (Colorado)

Elberti maakond ("Elbert County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°19' N, 104°07' W. 
Maakonna halduskeskus on Kiowa ja suurim linn on Elizabeth. 
Maakonna pindala on 4794 km². Veepindala on 0 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 086. Aastal 2000 oli elanikke 19 872. 
Ajalugu.
Elberti maakond moodustati 2. veebruaril 1874 Douglase maakonna idaosast. 6. veebruaril liikus maakonna piir põhja poole, kuna kaotati Greenwoodi maakond. Maakond on nime saanud maakonna loomise aegse Colorado kuberneri Samuel Hitt Elberti järgi. 11. aprillil 1889 kaotas Elberti maakond oma lääneosa vastloodud Lincolni, Kit Carsoni ja Cheyenne'i maakonnale.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Elberti maakonnas oli 19 872 inimest, 6770 leibkonda ja 5652 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 4 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 7113 (keskmine tihedus 1/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,85%. 
6770 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,93 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,19 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 37 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 99,90 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 62 480 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 66 740 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 45 329 dollarit, naistel 29 767 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 24 960 dollarit. 
4,00% elanikkonnast ja 2,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 4,60% alla 18-aastasi ja 4,50% üle 65-aastasi.
Elberti maakond

Elberti maakond ("Elbert County") on maakond USA-s Georgia osariigis. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Elberton. 
Maakonna pindala on 970 km². Veepindala on 15 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 166. Aastal 2000 oli elanike arv 20 511. 
Ajalugu.
Elberti maakond moodustati 10. detsembril 1790 pärast Wilkesi maakonna jagunemist. Maakond on saanud nime Georgia kuberneri Samuel Elberti järgi.
Jacksoni maakond (Colorado)

Jacksoni maakond ("Jackson County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°66' N, 106°34' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Walden. 
Maakonna pindala on 6133 km². Veepindala on 17 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5441. Aastal 2000 oli elanikke 4757. 
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Jacksoni maakonnas oli 1577 inimest, 661 leibkonda ja 442 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 0,25 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 1145 (keskmine tihedus 0/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 6,53%. 
661 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,37 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,91 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 40 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 101,40 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 107,80 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 31 281 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 37 361 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 250 dollarit, naistel 18 417 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 826 dollarit. 
14,00% elanikkonnast ja 10,30% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 22,50% alla 18-aastasi ja 9,00% üle 65-aastasi.
Jacksoni maakond

Jacksoni maakond (inglise "Jackson County") on 24 Ameerika Ühendriikide maakonna või valla nimetus.
ISO 3166

ISO 3166 on ISO standard, mis reguleerib riike, maid, sõltuvaid territooriume, geograafilisi piirkondi ja haldusüksusi tähistavaid koode. 
Standard koosneb kolmest osast:
Mare Taagepera

Mare Taagepera (neiuna Mare Rünk; 16. mai 1938 Narva – 24. aprill 2013 Orange'i maakond, California, USA) oli eesti teadlane (orgaanilise keemia professor) ja ühiskonnategelane (Metsaülikoolide eestvedaja).
Ta sündis 1938. aastal Narvas, elas Tartus, põgenes 1944. aastal vanematega Saksamaale ja elas aastast 1951 USA-s. Ta lõpetas 1960. aastal keemikuna Delaware'i ülikooli, oli aastatel 1960–1961 Helsingi Ülikoolis magistriõppes. Ta oli korporatsiooni Filiae Patriae liige. Aastatel 1962–1964 uuris ta nailoni omadusi firma DuPonti katsejaamas. 1970. aastal kaitses ta orgaanilise keemia alal doktoritöö Pennsylvania Ülikoolis ja kolis seejärel Vaikse ookeani rannikule.
Aastatel 1971–1973 oli ta järeldoktorantuuris California Ülikooli Irvine'i filiaalis, seejärel oli ta samas teadur ja dotsent. Aastatel 1976–1977 oli ta Helsingi Ülikoolis külalisprofessor. Aastast 1997 tegutses ta külalisprofessorina Tartu Ülikoolis. Ta on avaldanud rahvusvahelistes teadusajakirjades teadusartikleid keemiast ja keemiaharidusest. Tal oli 23 teaduspublikatsiooni keemias, neli publikatsiooni Balti keskkonnaolude kohta 1980. aastatel ja kümme teadushariduse alal. 
Aastatel 1982–1996 organiseeris ta California ülikoolis teadushariduse programmi, sai mitu auhinda ning nõustas sel teemal osariiki ja Washingtoni. Ka Tartus alustas ta avastusõppe juurutamist.
Lisaks silmapaistvale teadlaskarjäärile oli ta tegus ka Eesti pagulasühiskonnas. Ta on tegutsenud Ameerika eesti gaidide malevas. 1970. aastatel alustas ta Los Angeleses loenguid "Metsaülikool Läänerannikul" ja laiendas hiljem metsaülikooli mõtet pagulastelt kodueesti noortele, algatades Eestis iga-aastase metsaülikooli Käärikul. Aastast 1994 viibis ta abikaasa Reinuga võimaluse korral poole aastast Eestis.
Mare Taagepera suri 2013. aasta 24. aprilli varahommikul California osariigis Orange'i maakonnas Irvine’i lähedal hooldekodus vähki.
Isiklikku.
Ta abiellus 14. oktoobril 1961 füüsiku ja politoloogi Rein Taageperaga. Neil on kaks tütart ja üks poeg.
Broomfield

Broomfield, ametlikult Broomfieldi linn ja maakond (inglise keeles "City and County of Broomfield") on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis ning see moodustab ka omaette maakonna.
Linn inkorporeeriti 1961. aastal Boulderi maakonna kaguosas. Linn on saanud nime arvatavasti piirkonnas asunud sorgopõldude järgi (inglise keeles "broomcorn –" sorgo, "field –" põld). Kolmel järgmisel aastakümnel kasvas linn territooriumi annekteerides, mis tihti ulatus ka maakonnapiiridest välja Adamsi, Jeffersoni ja Weldi maakonda. 1990. aastatel hakkas linna juhtkond kavandama linna loomist eraldi maakonnaks, esitades selleks 1998. aastal Colorado osariigi põhiseadusesse parandusettepaneku, põhjendades, et omaette maakonnana on linnas lihtsam avalikke teenuseid osutada kui nelja maakonna osana. Colorado osariigi seadusandlik kogu nõustus, ning sellele lisati kolmeaastane üleminekuperiood. 15. novembril 2001 sai Broomfieldist ametlikult Colorado 64. maakond. Kui mitte arvestada Alaskal Skagway, Wrangelli ja Petersburgi "maakonnaga võrdväärseid üksusi", mis loodi aastatel 2007–2012, on Broomfieldi linn-maakond USA uusim loodud maakond.
2004. aasta presidendivalimistel andis linn 51,7% hääli George W. Bushi ja 47,1% John Kerry poolt. Pärast seda on linnaelanikud hääletanud eeskätt Demokraatliku Partei kandidaatide poolt.
Rio Grande metsakaitseala

Rio Grande metsakaitseala asub Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis ja on 7530 km² suur. 
Rio Grande metsakaitseala asub 9 Kagu-Colorado maakonna territooriumil. Mets hõlmab San Luisi oru, mis on üks maailma suurimaid põllumajanduslikke mägipiirkondi, samuti ühe suurima mägedes asuva kõrbe.
Rio Grande metsakaitseala keskus asub Monte Vistas. Lisaks on Del Nortes, La Jaras ja Saguaches kaitseala kohalikud kontorid.
Rio Grande metsakaitseala territooriumil asub 4 ürgloodusala. Kõik nad asuvad osaliselt teistel metsakaitsealadel.
Rio Grande metsakaitsealal 3005 m kõrgusel merepinnast asub Platoro Dami ilmajaam. Seal sajab aastas keskmiselt 688 mm sademeid. Kõige rohkem sajab märtsis (91 mm) ja augustis (82 mm), kõige vähem juunis (26 mm) ja mais (35 mm). Lund sajab aastas keskmiselt 603 mm, kõige rohkem märtsis (138 mm). Juuli ja august on ainsad kuud, kus kunagi lund ei saja.
Uncompahgre metsakaitseala

Uncompahgre metsakaitseala on metsakaitseala Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis. Kaitseala hõlmab 955 229 aakri (3865 km²) suuruse ala. 
Uncompahgre metsakaitseala asub kaheksa Lääne-Colorado maakonna territooriumil ning piirneb lõunas San Juani metsakaitsealaga. Uncompahgre metsakaitseala jaguneb Uncompahgre platoo ja San Juani mägede vahel kaheks.
Mitmekesine kliima, suhteliselt väike rahvaarv ja rohke päikesepaiste teeb metsakaitsealast populaarse matkamise koha.
Uncompahgre metsakaitseala territooriumil asub 3 ürgloodusala.
Wetterhorn Peak

Wetterhorn Peak on mägi Ameerika Ühendriikides edela-Colorados San Juani mägedes.
Mäe kõrgus on 4272 meetrit. Mägi asub Hinsdale'i maakonna ja Ouray maakonna piiril.
Teadaolevalt tõusid esimestena mäetippu George Barnard, C. Smedley, W. P. Smedley ja D. Utter 1906. aastal, kuid arvatakse, et kaevurid jõudsid tippu juba 19. sajandil.
Harjasvöölane

Harjasvöölane ("Chaetophractus") on imetajate perekonnast vööliste seltsist vöölaste sugukonnast harjasvöölaste alamsugukonnast. 
Taksonoomia, süstemaatika ja klassifikatsioon.
Perekonna autor on Leopold Fitzinger (1871). Ta pani perekonnale nimeks "Dasyphractus".
Algul olid selle perekonna liigid perekonna "Euphractus" koosseisus.
Nimetus "Chaetophractus" on kreekapärane liitsõna, mis annab tähenduseks 'karvane kilp'. Neil on kilbisel harjaselaadsed karvad. 
Tüüpliik on "Dasypus villosus" (Desmerest, 1804), praegu "Chaetophractus villosus" (pruun-harjasvöölane).
Liigid ja alamliigid on:
Harjasvöölase perekond kuulub vöölaste ("Dasypodidae") sugukonna harjasvöölaste alamsugukonda ("Euphractinae"). Lähim sugulane on perekond kuusvöölane ("Euphractus"). Kaugem sugulane on perekond "Zaedyus" samast alamsugukonnast. Harjasvöölaste lähim sugulane on alamsugukond "Chlamyphorinae", kuhu kuulub perekond "Chlamyphorus". Kaugem sugulane on alamsugukond "Tolypeutinae", kuhu teiste hulgas kuuluvad perekonnad keravöölane ("Tolypeutes") ja paljassaba ("Cabassous"). Harjasvöölased ja alamsugukond "Tolypeutinae" lahknesid molekulaargeneetika andmetel juba oligotseenis üle 33 miljoni aasta tagasi. Perekond harjasvöölane ise lahknes hilismiotseenis umbes 6 miljonit aastat tagasi.
Vanimad fossiilileiud on harjas-pruunvöölase leiud Chapadamalalist Buenos Airese provintsist ja nad dateeritakse pliotseeni umbes 4–3,2 miljonit aastat tagasi. 
Levik.
Harjasvöölased on Lõuna-Ameerika endeemid. Neid leidub Lõuna-Ameerika kesk- ja lõunaosas, sealhulgas Argentinas, Boliivias, Tšiilis ja Paraguays. 
Välimus.
Harjasvöölased on väikesed kuni keskmise suurusega vöölased tüvepikkusega umbes 20–36 cm ja sabapikkusega 9–18 cm. Kaal varieerub 0,5–3,5 kg vahel. 
Peal on väikestest luuplaadikestest peakilbis, mis ulatub peaaegu ninaotsani. Kõrvad on pigem lühikesed, teineteisest kaugel ja ümarate otstega. Hambad on vöölastel teistsugused kui teistel imetajatel. Hambaemail puudub, hambajuuri on ainult üks. Ülalõualuus on kummalgi pool 9, alalõualuus 9 või 10 niisugust hammast, kokku seega 36–38.
Enamikust teistest vöölastest erinevad harjasvöölased tugeva karvastiku poolest, mis kasvab ka seljakilbisel. Karvad on seljal hele- kuni tumepruunid, alapoolel ja sagedamini tihedama karvaga jäsemetel helepruunid kuni valged.
Seljakilbis on silmatorkavalt lai ja lame ning on jaotatud vöötaolisteks segmentideks, mis nagu peakilbiski koosnevad üksikutest väikestest luuplaadikestest. Kilbise jäiga õla- ja vaagnaosa vahel on 7–9 liikuvat vööd. Kilbise tagumises otsas on plaadikestest üksikud augud, milles on näärmed, mis annavad harjasvöölasteke iseloomuliku lõhna. Lühikesed jalad lõpevad ees ja taga viie küünistega kaitstud varbaga.
Elupaik ja toitumine.
Nad elavad kuivadel avamaadel ja on omnivoorid.
Kirjandus.
Buenos Aires", ser. 2a, 1, lk 461–515.
R. M. Wetzel 1985. Taxonomy and distribution of armadillos, Dasypodidae. – G. G. Montgomery (toim). "The evolution and ecology of armadillos, sloths, and vermilinguas", Smithsonian Institution Press: Wash
ington, D.C., lk 23–48.
Vecstāmeriena

Vecstāmeriena on küla ("ciems") Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena järve kaldal. Külas asub Stāmeriena valla halduskeskus.
Vecstāmerienasse jääb Poga järv. Looduskaitse all on kolm külas kasvavat tamme.
Vecstāmerienas asus Stāmeriena mõis ("Stomersee"). Asulas on ka Vecstāmeriena Aleksander Nevski kirik ja raamatukogu. Külla jäävad Pogaskrogsi, Pilsi ja Stāmerienas skola bussipeatus.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Stāmeriena õigeusu kirik ja Stāmeriena mõisakompleks, sealhulgas park, ait, aednikumaja, ja häärber, häärberi ahi, kahe toa interjöör ning kolme häärberi toa interjöörid. Kohaliku kaitse all on Stāmeriena põhikooli hoone ja häärberi fassaad
Ribordone

Ribordone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Ribordone kõrgus merepinnast on 1023 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 1,6 inimest ruutkilomeetri kohta.
Ribordone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Locana, Ronco Canavese, Sparone.
San Juani mäed

San Juani mäed on kõrge ja kaljune mäestik Ameerika Ühendriikides Edela-Colorados. Geograafiliselt paikneb ta Kaljumäestiku lõunapoolses osas. 
San Juani mägede piirkonnas leidus kulla- ja hõbedakaevandusi. Suuremad kaevanduslinnad olid Creede, Lake City, Silverton, Ouray ja Telluride. Suurem osa kaevandustest on nüüdseks suletud, kuigi tegutsevaid kullaotsijad veel leidub. Viimane suurim kaevandus oli Sunnyside Mine Gladstone'is Silvertoni lähedal, mis töötas kuni 20. sajandi lõpuni. Idarado Mine ja Red Mountain Mine suleti 1970. aastatel. San Juani tähtsamad kaevandused Camp Bird Mine ja Smuggler Union Mine asuvad Telluride'i ja Ouray vahel.
Põhiline majandusharu on turism, mille peamine atraktsioon suvel on Durango ja Silvertoni vaheline kitsarööpmeline raudtee. Populaarsed on ka veel "jeeping", kummituslinnade külastamine, põlislooduses matkamine ja mägironimine. Paljudest vanadest kaevanduse asupaikadest on saanud suvekodud. San Juani mäed on ekstreemselt järsud, ainult Telluride'is on laugem. Purgatory (nüüd tuntud kui, ka Durango suusakeskus) on väike suusakeskus Durangost põhjas, Tamarroni suusakeskuse lähedal. Veel asub suusakeskusi Wolf Creeki mäekurus. Viimasel ajal on saanud ka Silvertonist suusakeskus.
Mägedest voolab läbi Rio Grande jõgi. Muud jõed, mis voolavad läbi San Juani mägede, on veel San Miguel, Dolores ja Gunnison, mis kõik on Colorado lisajõed.
San Juani mägedest hõlmab suurema osa San Juani ja Uncompahgre metsakaitseala.
Mäestikud.
San Juani mägedes eristatakse mitmeid mäestikke, sealhulgas:
Ronco Canavese

Ronco Canavese on vald Itaalias Piemonte città metropolitana di Torinos.
Ronco Canavese kõrgus merepinnast on 956 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 3,29 inimest ruutkilomeetri kohta.
Ronco Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cogne, Ingria, Locana, Pont-Canavese, Ribordone, Sparone, Traversella, Valprato Soana.
Ceres (Itaalia)

Ceres on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Cerese kõrgus merepinnast on 704 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Ceres piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ala di Stura, Cantoira, Chialamberto, Mezzenile, Monastero di Lanzo, Pessinetto.
Cerese halduspiirides asuvad järgmised asulad: Almesio, Arveir, Balmassa, Bracchiello, Cernesio, Cesale, Chiamorio, Chiampernotto, Fè, Procaria, Vana, Vernetto, Voragno.
Irina Belobrovtseva

Irina Belobrovtseva (sündinud Irina Gazer, 1. aprillil 1946 Riias) on vene kirjandusteadlane Eestis.
Ta lõpetas aastal 1968 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vene filoloogina.
Ta töötas 1971–1975 Tallinna Pedagoogilises Instituudis vanemõpetajana ja 1979–1986 Eesti NSV TA Majanduse Instituudis tõlgina. 
1986. aastast töötab ta Tallinna Ülikoolis. 2013. aasta seisuga oli ta vene kirjanduse professor, 2022. aasta seisuga emeriitprofessor. 
Ta on kirjastuste Aleksandra ja Avenarius kaasasutaja.
Ta on tegelenud tõlkimisega.
Pere.
Tema abikaasa on Tallinna Ülikooli õppejõud Vitali Belobrovtsev. Nende poeg on Tallinna abilinnapea Vadim Belobrovtsev.
Suur-Pakri tulepaak

Suur-Pakri tulepaak on tulepaak Suur-Pakri saare loodetipus.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .
Tuli põleb pimedal ajal aasta läbi ja on nähtav 5,5 meremiili kaugusele.
Tuli paikneb jalamist 11 meetri ja merepinnast 13 meetri kõrgusel.
Parka soo

Parka soo on soo Rapla maakonnas Rapla vallas. Soo pindala on 175 ha.
Piiumetsa soo

Piiumetsa soo (ka: "Rumbi soo, Rumbi raba, Kummassaare soo, Kummassaare raba") on soo Rapla ja Järva maakonnas. Soo pindala on 9542 ha, millest Rapla maakonda jääb 771 ha ja Järva maakonda 8771 ha. Soo kaitseks moodustati 1981. aastal Piiumetsa sookaitseala.
Soo turbakihi paksus on kuni 5 m.
Linnuraba

Linnuraba (ka: "Kodila Linnuraba") on raba Rapla maakonnas Rapla vallas. Raba jääb Linnuraba looduskaitsealale. Raba jääb Mukri maastikukaitsealale.
Raba kesk- ja lõunaosa nimetatakse Palamulla ehk Põlli sooks.
Palasi soo

Palasi soo (ka: "Lalli soo") on soo Rapla maakonnas Kehtna vallas. Soo jääb Kõnnumaa maastikukaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 5 m.
Palasi raba võeti sookaitsealana kaitse alla 1981. aastal (pindalaga (583 ha).
Sõbessoo

Sõbes(s)oo (ka: "Sõbes(s)oo raba") on soo Rapla maakonnas Rapla vallas. Soo pindala on 738 ha. Soo lõunaossa jääb Sõbessoo järv.
Soo turbakihi paksus on kuni 6,2 m.
Nikolai Abramov

Nikolai Abramov on mitme tuntud inimese nimi:
Rava soo

Rava soo on soo Järva maakonnas Järva vallas. Soo pindala on 158 ha. 
Soo piirialal kasvab kaitstav tammik – Rava tammik.
Soo turbakihi paksus on kuni 3,8 m.
Idva soo

Idva soo on soo Järva maakonnas Türi linnast 5 km kaugusel. Soo pindala on 1205 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 6 m.
Vistjärve-Jalametsa soo

Vistjärve-Jalametsa soo on soo Järva maakonnas Imavere lähedal. Soo pindala on 2853 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 7,7 m.
Seli raba

Seli raba (ka "Seli soo") on soo Järva maakonnas Paide linna territooriumil, üks Epu-Kakerdi soostik soodest. Seli soos asub jäänukjärv, mille pindala on 20 ha ja sügavus 1,5 m.
Soo turbakihi paksus on kuni 2,5 m.
Kaalepi soo

Kaalepi soo on soo Järva maakonnas Järva vallas. Soo pindala on 51 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m.
Anna-Leena Siikala

Arja Anna-Leena Siikala (varem Kuusi, sünninimi Aarnisalo; 1. jaanuar 1943 Helsingi – 28. veebruar 2016 Espoo) oli soome folklorist. 
Ta oli Helsingi Ülikooli emeriitprofessor. Tema uurimistöö keskmes olid rahvauskumused, mütoloogia ja šamanism, samuti suuline pärimus. Ta on uurinud nii Euroopa kui ka Siberi soome-ugri rahvaid, aga ka Polüneesia rahvaid.
2008. aastal promoveeriti ta ka Tartu Ülikooli audoktoriks. 2009. aastal valiti ta Soome Teaduste Akadeemia akadeemikuks.
Matīši

Matīši on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas, Matīši valla halduskeskus.
Matīši asub 9 km kaugusel Burtniekist ja 138 km kaugusel Riiast. Seal on Matīši bussipeatus. Külas on raamatukogu.
Matīšit on allikates esimest korda mainitud 1678. aastal. Matīši kirik on pühitsetud evangelist Matteusele. 
Looduskaitse all on Apteegi kask, küla piiri taha jääb kalmistu juures kasvav Matīši mänd.
Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Lembit Vahesaar

Lembit Vahesaar (kuni 5. augustini 1936 Lembit Bauman(n); 2. veebruar 1936 Tallinn – 25. aprill 2013 Tallinn) oli Eesti sporditegelane (eelkõige male- ja kabekohtunik) ja poliitikavaatleja. 
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 22. Keskkooli ning 1960. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele, kirjanduse ja ajaloo õpetajana.
Sporditegelasena.
Nii males kui ka kabes oli tal rahvusvahelise kohtuniku kategooria. 
Isiklikku.
Tema naisevend oli vaimulik Vello Salum, äi oli poliitik ja loomaarst August Salum.
Baga

Baga on linn Nigeeria kirdeosas Borno osariigis Kukawa vallas.
Baga geograafilised koordinaadid on .
Tšaadi järve kaldal asunud Bagas elatuti traditsiooniliselt kalapüügist, kuid järve kahanemise tõttu tegeldakse tänapäeval rohkem põllundusega.
Aprillis 2013 leidis linnas aset relvastatud kokkupõrge valitsusvägede ja Boko Harami mässuliste vahel. Hukkus vähemalt 185 inimest; tules hävis umbes 40 protsenti linnast.
Chinca

Chinca on asula Ecuadori põhjaosas Esmeraldase provintsis.
Chinca asub Esmeraldase jõe ääres. Asula geograafilised koordinaadid on .
Ulrich Holstein-Holsteinborg

Ulrich Holstein-Holsteinborg (sündinud 13. mail 1949) on Holstein-Holsteinborgi aadlisuguvõssa kuuluv taani aadlik, Taani ja Eesti suhete edendaja. Krahv.
Talle kuuluvad Holsteinborgi, Fuirendali ja Snedinge mõista valdused Sjællandil Skælskøri lähedal.
Ulrich Holstein-Holsteinborg oli 1990. aastal Taani-Eesti Seltsi asutaja ja on siiani seltsi esimees.
Ta on Eesti aukonsul Holsteinborgis; tema konsulaarpiirkonda kuulub riigi idaosa.
Temalt on ilmunud koduloo- ja sõjaajalooteemalisi teoseid.
Ulrich Holstein-Holsteinborg sai 2001. aastal Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi. 2006. aastal sai ta kammerhärra tiitli.
DES-Nyt

DES-Nyt on Taanis ilmuv Taani-Eesti Seltsi ajakiri. Ajakiri on taanikeelne.
DES-Nyt kajastab seltsi tegevust ning Taani ja Eesti suhteid laiemalt. Ajakiri saadetakse kõigile seltsi liikmetele. See on ka vabamüügis.
Ajakirja peatoimetaja on Peter Kyhn.
Ajakirja rahvusvaheline jadaväljaande standardnumber on 1600-826X.
Peter Kyhn

Peter Kyhn (sündinud 1971) on taani ajaloolane, Eesti ja Taani suhete edendaja Taanis.
Ta on Taani-Eesti Seltsi ajakirja DES-Nyt peatoimetaja.
Tõlinõmme soo

Tõlinõmme soo on soo Harju maakonnas Harku vallas. Soo pindala on 276 ha. Soo jääb Vääna maastikukaitsealale.
Koitjärve raba

Koitjärve raba (ka: "Käidra raba") on raba Harju maakonnas Anija vallas. Raba pindala on 1750 ha. Soo jääb Põhja-Kõrvemaa maastikukaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 7,4 m.
Koitjärve raba keskel asub Kivijärv. Rabas on arvukalt suuremaid laugasjärvi ja väiksemaid laukaid. Raba põhjaservas on säilinud soode kuivenduse tõttu Eestis haruldaseks jäänud laugasjaid märejärvekesi, millest tuntuim on Kõnnu Suursoo servas asuv Pikklaugas.
Leva raba

Leva raba on raba Harju maakonnas Kose vallas. 
Rabas on Leva järv. 
Soosetete paksus on rabas kuni 9 m.
Vonka soo

Vonka soo on soo Harju maakonnas Kose vallas Aela külas. Soo pindala on 9268 ha. Soo jääb Laukasoo maastikukaitsealale.
Soost saavad alguse Pirita ja Kuivajõgi.
Soo turbakihi paksus on kuni 4,8 m.
Vaharu soo

Vaharu soo on soo Harju maakonnas Saue vallas Tagametsa külas. Soo pindala on 1161 ha.
Soos on Vaharu järv (veepeeglit 10 ha).
Soo turbakihi paksus on kuni 4,3 m.
Orkjärve soo

Orkjärve raba on soo Harju maakonnas Saue vallas Aude, Jaanika ja Tabara külas. Soo ja ümbritseva turbaala pindala on 3281 ha.
Soo piirneb põhjas Laanemaa järve ehk Orkjärvega.
Soo turbakihi paksus on kuni 3,5 m.
Orkjärve raba kuulub Orkjärve looduskaitseala koosseisu.
Raba keskel on kõrgem koht, mis on tuntud kui Raeda mägi.
Orkjärve rabast kagusse jääb väiksema lahustükina Raedama raba, mida nimetatakse tihti samuti Orkjärve rabaks.
Kahala soo

Kahala soo on soo Harju maakonnas Kuusalu vallas. Soo pindala on 353 ha. Soo jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.
Soo asub Kahala järve loodekaldal.
Soo turbakihi paksus on kuni 4,4 m.
Sämi soo

Sämi soo on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Soo pindala on 807 ha. Soo jääb Sämi maastikukaitsealale.
Soos on Sämi järv.
Soo turbakihi paksus on kuni 7 m.
Tudu soostik

Tudu soostik on soostik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. See koosneb Punasoost, Järvesoost, Luussaare soost ja Rasivere soost. Soostiku pindala on 6240 ha. Suur osa soostikust paikneb Tudusoo looduskaitsealal, mille pindala on 4719,4 ha ja mis kujundati 2006. aastal pruunkarude reservaadi ja Tudusoo maastikukaitseala baasil.
Tudusoo looduskaitsealal on kolm suuremat sihtkaitsevööndit, mis kannavad väiksemate soolaamadega samu nimetusi: Punasoo, Järvesoo ja Luussaare sihtkaitsevöönd. Nende ümber ja vahele jäävad mitmed väiksemad piirangu- ja sihtkaitsevööndid. Peamine kaitse-eesmärk on säilitada ja kaitsta loodusmetsi, rabamaastikku ning kaitsealuseid liike. Tudu soostikus on kõik "sooaheliku" osad inimtegevusest mõjutatud: Punasoo põhjaosas paiknevad freesturbaväljad, lõunaosas üksikud kuivenduskraavid; kuivendatud on kraavitamise teel ka Luussaare sood ja Järvesoo ümbrust. Rikutud soode seisundi parandamiseks oli programmi "Life" ja Keskkonnainvesteeringute Keskuse looduskaitseprogrammi toetusel kavas taastada aastatel 2015–2020 projekti "Life Mires Estonia" raames osa Tudu soostiku looduslikust veerežiimist, selleks plaanitakse sulgeda osa sealsetest kuivenduskraavidest. Loodusliku veerežiimi taastamine on vajalik, et luua märgalakoosluste, sealhulgas Natura 2000 alade säilimiseks soodsad tingimused ja vähendada inimtegevusest tingitud mõjusid. Taastamistegevuste mõjuala – 2089 ha – jääb kaitseala piiridesse.
Teke.
Tudu soostiku ahel on tekkinud kunagiste madalate veekogude ja Pandivere kõrgustiku nõlvaala allikaliste alade soostumise tulemusena (Kimmel, 2015). Jäänukjärvena on Järvesoo keskel Tudu järv siiani. Soo turbakihi paksus on kuni 6,5 m.
Kasvukoha- ja elupaigatüübid.
Tudu soostiku kasvukohatüübid (Paal, 1997 järgi) on inventeeritud 2010. aastal Eestimaa Looduse Fondi poolt (vaatlejad Alar Soppe, Eerik Leibak, Tõnu Ploompuu), mille käigus määratleti mättaraba (3221), älveraba (3222), laukaraba (3223), nõmmraba (3211), rohu-siirdesoo (3121). Metsasematest kasvukohatüüpidest on ära märgitud sinika rabastuv mets (1323), siirdesoomets (1421) ja rabamets (1431). Natura 2000 elupaigatüüpidest on Tudu soostik suuremas osas kaetud looduslikus seisundis rabadega (7110). Rabade kõrval leidub siirdesoo- ja rabametsi (91D0), Fennoskandia soostunud- ja soo-lehtmetsi (9080), vanu loodusmetsi (9010). Samuti leidub Tudusoos siirdesoid ja õõtsiksoid (7140) ning looduslikult huumustoitelisi järvi ja järvikud (3160). Natura 2000 elupaigatüüpide eestikeelsed vasted ja klassifikatsioon toetuvad Jaanus Paali (2007) koostatud jaotusele. Sulgudes olevad kaldkirjas numbrid tähistavad rahvusvahelisi koosluste koode, mis on ära toodud Euroopa loodusdirektiivis. Rabad on looduskaitseliselt Natura 2000 kõrge tähtsusastmega kooslused ning Eesti vastutuskooslused.
Järvesoo

Järvesoo on soo Lääne-Viru maakonnas; see on osa Tudu soostikust.
Soos asub Tudu ehk Järvesoo õpperada.
Järvesoo sihtkaitsevööndis paiknevad mitu laugast ja Tudu järv.
Ants Wõrk

Ants Wõrk (ka Võrk; 28. märts 1939 – 24. mai 2018) oli eesti küberneetik ja insener.
Ta lõpetas aastal 1957 Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ja 1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna automaatika ja telemehaanika erialal "cum laude".
Ta oli TA Küberneetika Instituudi teadusdirektor.
Ta oli AS EsData tegevdirektor.
Isiklikku.
Tema isa oli Hans Wõrk, abikaasa oli Moidela Tõnisson, vend oli Rein Võrk. Pärast Moidela Tõnissoni surma oli tema elukaaslane Kersti Kreismann.
Luussaare soo

Luussaare soo (ka Luussaare raba, Luusaare soo, Luusaare raba) on soo Lääne-Viru maakonnas; see on osa Tudu soostikust.
Soos asub kultuurimälestis Luusaare pelgupaik (soosaar).
Sood kaitstakse Tudusoo looduskaitseala koosseisus.
Mahu soo

Mahu soo on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Soo pindala on 555 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 6 m.
Savalduma soo

Savalduma soo on soo Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Soo pindala on 781 ha. 
Soo turbakihi paksus on kuni 6,5 m.
Robassomero

Robassomero on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Robassomero aub Po vasakpoolse lisajõe Stura di Lanzo kaldal, umbes 19 kilomeetri kaugusel provintsi pealinnast
Robassomero kõrgus merepinnast on 360 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Robassomero piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Caselle Torinese, Cirié, Druento, Fiano, Nole, San Maurizio Canavese, Venaria Reale.
Camillo Golgi

Camillo Golgi [ka'millo 'goldži] (7. juuli 1843 Corteno Golgi – 21. jaanuar 1926 Pavia) oli itaalia arst, patoloog, histoloog ja neuroteadlane.
1906. aastal pälvis ta koos Santiago Ramón y Cajaliga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.
Ta uuris kesknärvisüsteemi ja ka aju struktuure mikroskoopilisel tasandil.
Golgi avastas 1897. aastal närvikudede ja neurilemma (neuronimembraani), neuronite, aksonite ja dendriitide analüüsimeetodi (nn must reaktsioon, mis põhineb raskmetalliühendite ja Golgi kompleksi reaktsioonil ehk "värvumisel") ning kirjeldas rakkudes korvitaolist moodustist, mis paikneb rakutuuma ümbruses. Kui ta oma töö 1898. aastal avaldas, nimetas ta seda struktuuri sisemiseks retikulaarseks aparaadiks ("apparato reticolare interno"). Hiljem hakati selle asemel kasutama terminit "Golgi kompleks".
Rondissone

Rondissone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Rondissone asub Po vasakpoolse lisajõe Dora Baltea kaldal.
Rondissone kõrgus merepinnast on 211 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Rondissone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Chivasso, Cigliano, Mazzè, Saluggia, Torrazza Piemonte, Verolengo.
Torrazza Piemonte

Torrazza Piemonte on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Torrazza Piemonte kõrgus merepinnast on 197 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Torrazza Piemonte piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Rondissone, Saluggia, Verolengo.
Rorà

Rorà on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Rorà kõrgus merepinnast on 967 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Rorà piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bagnolo Piemonte, Luserna San Giovanni, Torre Pellice, Villar Pellice.
Rorà halduspiirides asuvad järgmised asulad: Ruà.