tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ülo Tölp

Ülo Tölp (ka Ülo Tölp-Voorand; 6. veebruar 1931 Pärnu – 27. juuni 2022) oli Eesti sõudja ja sõudetreener.
Lõpetas 1949 Pärnu 1. keskkooli ja 1954 hüdrotehnikainsenerina TPI. 
Hakkas sportima 1947 Pärnus poksitreener Hugo Soasepa juhendamisel, mängis ka jalgpalli.
Sõudmine.
Sõudetreeninguid alustas 1950 Tallinnas. 
Treenerina.
1951 osales Erich Seileri korraldatud treenerite ettevalmistamise kursustel ja hakkas juhendama TPI-s õppivaid sõudesportlasi. 
Olnud 1954–75 ja 1986–89 Sõudespordiföd-i presiidiumi ning 1990–97 Sõudeliidu juhatuse liige. 
Isiklikku.
"Tölp oli kogu elu laulumees ja filosoofiahuviline," iseloomustas Vahur Mäe teda Eesti Sõudeliidu järelehüüdes. Oma kulu ja kirjadega avaldas ta kaks esoteerikasse kalduvat omakirjastuslikku raamatut (ühe neist ka vene tõlkes) ning ühe köite mälestusi.
Hanno Tünder

Hanno Tünder (sündinud 13. oktoobril 1963 Tartus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1982 Tartu 5. keskkooli ja 1990 Tartu Ülikooli kehakultuuri teaduskonna.
Aastast 1994 OÜ Intelli juhataja ja juhatuse liige.
Sõudmine.
Hakkas 1973 käima ujumistreeninguil, sõudmist treeninud Inge Pindi ja Jüri Kuruli juhendamisel.
Töötanud 1986–90 Tartu Dünamos sõudetreenerina. Tema õpilaste sead olid: Toomas Vernik, Mait Marran, Toomas Kiting, Gunnar Kokka.
Ruth Vaar

Ruth Vaar (sündinud 20. detsembril 1969 Viljandis) on Eesti sõudetreener. 
Lõpetas 1988. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli matemaatika-füüsika klassi ning 1995. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna kehakultuuri ja sporditeaduste erialal.
Sõudjana.
Sõudmisega hakkas tegelema 1980 Anne Freimuthi käe all, hiljem treenis Arne Graumanni juhendamisel. 
Treenerina.
Tegutsenud aastast 1988 sõudetreenerina Viljandi SK-s ja Sõudeklubis (6. kutsetase, 2006). 
Olnud 2004–05 Sõudeliidu peasekretär. 
2006–2013 ja aastast 2016 Viljandi linnavolikogu liige, olnud spordi- ja kultuurikomisjoni aseesimees.
Paul Valliveere

Paul Valliveere (sündinud 8. augustil 1964 Pärnu-Jaagupis) on Eesti sõudja.
Lõpetas 1982 Pärnu töölisnoorte kutsekooli. Aastast 1997 OÜ Alineks juhatuse liige. Töötanud firmas New Balance Baltic.
Sõudmine.
Sõudetreeninguid alustas 1977 Pärnu Kalevis Matti Killingu juhendamisel. 
Mängis ka Pärnu internaatkooli meeskonnas Peep Laidvee õpilasena korvpalli. 
193 cm, 94 kg.
Nikolai Varb

Nikolai Varb (3. august 1931 Orissaare – 11. mai 2017) oli Eesti sporditegelane. 
Lõpetas 1951 Muhu keskkooli ja 1956 mäeinsenerina TPI. Töötas juhtivatel kohtadel Eesti Põlevkivis, Eest NSV Riiklikus Materiaal-Tehnilises Komitees ja OÜ-s Belesta. Oli aastast 2011 NV Investeeringute OÜ juhatuse esimees.
Hakkas sportima koolis, osales Eesti koolinoorte meistrivõistlustel kergejõustikus.
Peedu kool

Peedu kool on algkool Tartumaal Peedul.
Peedu kool alustas tööd 2013. aasta sügisel, selle eestvedajateks on Peedu Kooli Selts ja Tartu Erakool. Alates 2015. aasta kevadest tegutseb kool uues majas, mis töötab ka kogukonnakeskusena.
Koolis on kuus klassi, kus kokku õpib umbes poolsada last. Lisaks tegutseb koolis oktoobrist aprillini eelkool.
Katrin Vares

Katrin Vares (sündinud 7. veebruaril 1976 Tallinnas) on eesti füsioterapeut.
Ta on lõpetanud 1994. aastal Pärnu Koidula Gümnaasiumi, 2000. aastal Tartu Ülikooli tervisekasvatuse kateedri, 2001. aastal Epp Halliku Aroomteraapiakooli, 2003. aastal M. I. Massaažikooli, 2005. aastal lümfiterapeudina Akadeemia Damp, 2006. aastal diagnostika ja ravi erialal Moskva Lumumba nimelise instituudi ja 2007. aastal füsioteraapia erialal Tartu Ülikooli avatud ülikooli. 2008 õppinud Tartu Ülikoolis kutsepedagoogikat.
Harrastanud aastatel 1985–1995 Maret Lingi ja Henn Koolmeistri juhendamisel korvpalli, saanud 1993. aastal koolinoorte maailmameistrivõistlustel 13. koha.
Tegutsenud aastatel 1993–1997 korvpallikohtuniku-sekretärina.
2009. aastast Eesti sõudekoondise füsioterapeut, sh 2012 Londoni OM-il. 
Olnud 2001–2005 Eesti Massööride Liidu juhatuse liige ning 2006. aastast Eesti Loodusteraapiate Nõukoja ja kutsestandardi töögrupi liige.
Töötanud 1995–2001 hotellis Strand administraatorina, 2001. aastast M. I. Massaažikoolis kutseõpetajana (sh 2001–2006 Pärnu esinduse juhatajana) ning 2007. aastast Pärnu haiglas ja hiljem Kuressaares füsioterapeudina. 2009. aastast OÜ Meistrikoda juhatuse liige.
Ta on Ülo Bertingu õetütar.
Ulvi Veiden

Ulvi Veiden (sündinud 31. märtsil 1971 Abjal) on Eesti sõudja ja füsioterapeut. 
Lõpetas 1989 Vändra keskkooli, 1995 keskkonnakaitse tehnoloogia erialal TTÜ keemiateaduskonna ja 2002 füsioteraapia erialal TÜ KKT. Aastast 2012 Pärnu Tennisekeskuse füsioterapeut. 
Sõudjana.
Sõudmisega tegelnud aastast 2004 Mihkel Leppiku juhendamisel. 
Füsioterapeudina.
Tegutsenud 2001–11 Eesti sõudekoondise füsioterapeudina, sh 2004 Ateena ja 2008 Pekingi OM-il.
Töötanud 1992–93 TA Keemia Inst-s, 1996–98 Pärnu Piimatoodete Kombinaadis, 1998–2000 taastusravikeskuses Sõprus ja 2000–01 Pärnu Võrkpalliklubis.
Jaak Veisserik

Jaak Veisserik (17. aprill 1939, Tallinn – 5. mai 2021) oli eesti sõudja.
Lõpetas 1957 Tallinna 2. keskkooli, 1962 mehaanikainsenerina TPI ja 1980 Moskvas Üleliidulise Toiduainete Tehnoloogia Instituudi. 
Töötanud 24 aastat Pandivere agrofirmas peaspetsialistina ja kommertsdirektorina. Aastast 1994 olnud Koitjärve külas talunik.
Sõudmine.
190 cm, 80 kg. 
Hakkas sportima koolis, sõudmistreeninguid alustas Harku sõudebaasis Jevgeni Fridolini juhendamisel. 
Isiklikku.
Vend Jüri (22. XI 1936 - 26. IV 2012) tuli 3 korral Eesti meistriks: 1958–59 roolijata neljapaadil ja 1960 roolijaga neljapaadil.
Erika Remberg

Erika Remberg (algselt "Erika Crobath"; 15. veebruar 1932 Medan, Hollandi India – 10. november 2017 Benidorm, Hispaania) oli Austria näitleja. Erika kasvas üles Lääne-Sumatral. Teise maailmasõja ajal kolis tema perekond Indoneesiast Austriasse. Pärast sõda abiellus ta Walther Reyeriga. 1950. aastal sündis neil tütar Veronika. Hiljem lahutas Erika Remberg oma esimese abielu ja abiellus 1960. aastal Gustavo Rojoga.
Kalameister

Kalameister (saksa keeles "Fischmeister") oli orduaegne ametnik, kes korraldas kalapüügiga seotut mingis piirkonnas (näiteks linnas).
Tallinnas on Vismeistri mõis (saksa keeles "Fischmeister"), mis on nimetatud seal tegutsenud kalameistri järgi.
Tõnu Vihmaru

Tõnu Vihmaru (sündinud 16. augustil 1963 Pärnus) on Eesti sõudja.
Ta on lõpetanud 1981. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal. 
Alustas treeninguid 1977 Pärnu Dünamo sõudebaasis Mati Villsaare juhendamisel. 
Töötanud OÜ Hawaii Express finantsjuhina.
Kassari hiiemets

Kassari hiiemets oli hiiemets Hiiumaal Kassari saare põhjaosas Vaemla mõisa juures. Mets koosnes peamiselt tammedest. Hiiemets oli peaaegu hävinud 19. sajandi alguseks. Hiljemalt 1805 oli hävinud ka viimane tamm.
Mati Villsaar

Mati Villsaar (sündinud 17. mail 1949 Kuressaares) on Eesti sõudja ja sõudetreener.
Lõpetanud 1967. aastal Pärnu 1. töölisnoorte kutsekooli. 2002. aastast ettevõtja, finantskonsultant.
Sõudmine.
Hakkas sportima Saaremaal Lööne koolis, sõudetreeninguid alustas 1965 Pärnu Dünamos Juhan Mitti ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
Oli sportlasena 182 cm pikk ja kaalus 85 kg. 
Isiklikku.
Tema abikaasa Anne Villsaar (sünd 1949) on tulnud sõudmises 1965. ja 1966. aastal Eesti noortemeistriks.
Tütar Tiina Villsaar (sünd 1977) on võitnud sõudmises 1994–1995 Eesti meistrivõistluste medaleid.
Ukrainakeelne Vikipeedia

Ukrainakeelne Vikipeedia (ukraina keeles "Українська Вікіпедія") on Vikipeedia ukrainakeelne versioon.
Ukrainakeelse Vikipeedia esimene artikkel oli "", mille algversioon avaldati 26. jaanuaril 2004. 23. märtsil 2020 ületas ukrainakeelse Vikipeedia artiklite arv 1 000 000 piiri.
Ukrainakeelses Vikipeedias on artiklit, millega see on artiklite arvult . kohal, ja lehekülge. Keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on . (näiteks eestikeelses versioonis on see ja ingliskeelses koguni ). Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Toomas Vilpart

Toomas Vilpart (sündinud 21. septembril 1971 Viljandis) on Eesti sõudja. 
Lõpetas 1989 Viljandi 5. keskkooli ja õppis 1989–91 TÜ KKT-s. Töötanud AS-is Sauga Autoveod autojuhina.
Sõudmine.
190 cm, 82 kg. 
Hakkas sõudma 1985 Viljandi Kalevis Anne Freimuthi õpilasena, hiljem treenis Arne Graumanni ning Pärnus Kaido Siimu ja Matti Killingu juhendamisel. 
Isiklikku.
Õde Tiina V. (4. V 1973 Viljandi), sõudja, võitnud Eesti mv-tel 1988–89 1 hõbeda ja 3 pronksi, sõudekohtunik (2002 B-kat).
Oleg Vinogradov

Oleg Vinogradov (sündinud 28. aprillil 1984 Pärnus) on Eesti sõudja. 
Lõpetas 2002 Pärnu vene gümnaasiumi ja 2009 Sisekaitseakadeemia. 
Töötanud Meritoni Spordiklubi peatreenerina. Aastast 2014 Verona Nordic OÜ ja aastast 2017 Woody Art OÜ juhatuse liige.
Sõudmine.
187 cm, 98 kg. Sõudmistreeninguid alustas 1997. aastal Tatjana Jaansoni juhendamisel. 
Saavutused.
Tulnud 2004 Ateena OM-il paarisaerulisel neljapaadil 9. kohale. 
Sõudeliidu parim noorsõudja aastatel 2001–2002.
Tarmo Virkus

Tarmo Virkus (sündinud 28. jaanuaril 1971 Pärnus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 1989 Pärnu 4. Keskkooli ja 1997 rahvusvahelise ärijuhtimise alal Eesti Majandusinstituudi. Töötanud AS-i Fazer Eesti Baltikumi ostujuhina. Olnud 2011–16 AS-i Kalev juhatuse liige ja operatsioonide direktor ning aastast 2015 müügidirektor. Aastast 2016 Orkla Foods Fenno Baltic divisjoni tarneahela juhi asetäitja ja direktor.
Sõudmine.
Sõudmist harrastanud aastast 1983 Rita Morrissoni, Mati Villsaare ja Matti Killingu juhendamisel. 
Saavutused.
B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 281.
Robert Väli

Robert Väli (sündinud 4. augustil 1960 Pärnus) on sõudekohtunik ja sporditegelane. 
Lõpetas 1978 Pärnu 4. keskkooli, õppinud Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas ja TÜ Pärnu kolledžis, 2014–2015 läbinud ROKi spordijuhtimise kursused "Spordijuht 1.0" ja 2021-22 "Spordijuht 2.0"
Sõudmine.
Sõudmisega hakkas tegelema 1972 Matti Killingu juhendamisel, 1973–1978 treenis Tiit Reimanni ja 1981–1984 Ülo Tölpi suunamisel. 
Isiklikku.
Poeg Ronald Väli (9. II 1989) on tulnud paarisaerulisel kahepaadil 2007 juunioride MM-il 10. ja 2008 U23 MM-il 11., kaheksapaadil U23 MM-il 2009 6. ja 2010 7. ning roolijata kahepaadil U23 MM-il 2011 18. kohale. 
Tegutsenud sõudekohtunikuna (riikliku kategooria kohtunik 2011).
Jevgeni Dobrus

Jevgeni Dobrus (2. aprill 1941 Baškiiri ANSV – 20. veebruar 2022 Tartu) oli Eesti sõudja. 
Ta lõpetas aastal 1960 Tartu 2. Keskkooli ja 1965 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 
Hakkas sportima 1955, sõudetreeninguid alustas 1958 Ülo Tölpi juhendamisel.
Malle Enno

Malle Lilleste (sündinud 2. aprillil 1959 Pärnus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 1977 Pärnu 2. keskkooli. 
176 cm, 72 kg.
Hakkas sportima 1970 koolis, sõudetreeninguid alustas 1974 Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
Töötanud talupidajana Pärnumaal.
Isiklikku.
Abikaasa Aare Lilleste (6. I 1959), sõudja, tulnud 1978 roolijaga neljapaadil ja kaheksapaadil Eesti meistriks.
Jevgeni Fridolin

Jevgeni Fridolin (5. aprill 1908 Peterburi – 27. oktoober 1986 Tallinn) oli Eesti sõudja ja sõudetreener. 
Sportima hakkas koolipõlves, sõudespordile keskendus pärast sõ­javäeteenistust. 
Kuulus Krasnoje Znamja meeskonda ning tuli 1936 nii roolijaga nelja- kui ka kaheksapaadil NL-i meistriks. 
Pärast II maailmasõda oli Tallinnas sõudespordihuviliste esimesi juhendajaid, 1957–69 töötas Tallinna NSK treenerina (Harku sõudebaasis). *Õpilasi: Aarne Paal, Jaak Veisserik, Enn Norman.
Mare Joonsalu

Mare Joonsalu (sünninimi Mare Tasso; sündinud 2. juunil 1956) on eesti kunstiajaloolane ja kuraator.
Elulugu.
Ta lõpetas 1974. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. 
Ta on töötanud Tartu Kunstimuuseumi maalikoguhoidjana 1985. aastast. Alates 2005. aastast on muuseumi peavarahoidja.
Looming.
Ta on põhjalikult uurinud Karin Lutsu, Elmar Kitse ja Johannes Saali loomingut. Aastal 2010 pani kokku koos Tiiu Talvistuga mahuka Pallase näituse ja monograafia.
Toivo Haimi

Toivo Haimi (18. augustil 1949 Tartus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 1970 tehniku-mehaanikuna Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi, 1989 EPA ja 1992 ökonomistina Helsingi turumajandusinstuudi. 
Sportimist alustas 1961 õpetajate Rein Põldme ja Endel Arandi suunamisel, sõudmist harrastas aastast 1965 Jüri Kuruli juhendamisel. 
1990–1996 Tartu Ingerisoomlaste Seltsi esimees. Töötanud OÜ Semigross järelevalveinsenerina.
Egle Hanson

Egle Hanson (sündinud 5.08 1986 Pärnus) on Eesti sõudja, Merle Hansoni õde.
Lõpetas 2005 Pärnu ühisgümnaasiumi ja 2011 füsioteraapia erialal Amsterdami ülikooli. 
Sportima hakkas 1996 ujumistreener Artur Tikkerbäri käe all. 
Sõudmisega tegelnud 2000–04 Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel. 
 Sõudeliidu parim noorsõudja 2002. 
Töötanud OÜ-s Tervise Paradiis rühmatreenerina ja Pärnu haiglas füsioterapeudina. Aastast 2013 Hanso OÜ ja aastast 2017 EgleHanson OÜ juhatuse liige.
Merle Hanson

Merle Hanson (sündinud 1. septembril 1987 Pärnus) on eesti sõudja, Egle Hansoni õde.
Lõpetas 2006 Pärnu Koidula Gümnaasiumi, õppinud aastast 2006 Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonnas tööstus- ja tsiviilehituse inseneriõppes. 
Sportima hakkas 1998 ujumistreenerite Marika ja Artur Tikkerbäri käe all. 
180 cm, 80 kg. 
Sõudmisega tegelnud 2000–06 Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel. 
Töötanud Sportland Eesti AS-is teenindajana.
Katrin Järv

Katrin Järv (aastani 1998 Katrin Herm, 1998–2006 Katrin Karotamm, sündinud 21. aprillil 1978 Pärnus) on Eesti sõudja. 
Lõpetas 1996 Pärnu ühisgümnaasiumi ja 2008 ärikorralduse erialal TTÜ. 
Harrastanud 4 aastat ujumist, sõudmisega tegelnud aastast 1990 Pärnu Kalevis Anneli Pedaja ja Reet Palmi juhendamisel. 
 Sõudeliidu parim noorsõudja 1994–96 ja naissõudja 1997. 
Toimetanud Pärnu Sõudekeskus Kalevi veebilehte. Töötanud AS-is Fleming ostujuhina. 
T: Pärnu – Eesti sõudespordi kants (2004, autoreid).
Karin Lukk

Karin Lukk (sündinud 5. aprillil 1974) on eesti kasvatusteadlane ja haridustegelane. 
Ta kaitses Tallinna Ülikoolis 2009. aastal väitekirja "Kodu ja kooli koostöö strukturaalsest, funktsionaalsest ning sotsiaalsest aspektist" ja sai doktorikraadi. 
Aastatel 1996–2009 töötas ta Tartu Kivilinna Gümnaasiumis õpetaja ja vanemõpetajana ning 2006–2011 õppe- ja arendusjuhina. 
Alates 2011. aastast on ta Tartu Kivilinna Kooli direktor.
Kinoo

Kinoo on pruun orgaaniline värvaine, mida saadakse Aafrikas ja Aasias kasvavate tiibviljakute ("Pterocarpus") tardunud piimmahlast. Kinood kasutatakse värv- ja parkainena.
Saamine.
Kinood saadakse peamiselt tiibviljakute, aga ka teiste taimede koorest:
Koostis ja omadused.
Kinoo sarnaneb koostiselt katehhuga, sisaldades rohkelt tanniini.
Põhja-Eesti Taastusravikeskus

Põhja-Eesti Taastusravikeskus (endise nimega Keila Taastusravikeskus) on taastusraviteenuseid osutav asutus Tallinnas aadressil Sõle tänav 16. Keskust haldab Põhja-Eesti Taastusravikeskus AS. Keskuse juhataja on Dag Nurm.
Keskus osutab ambulatoorseid, statsionaarseid ja rehabilitatsiooniteenuseid.
Heigo Ausmees

Heigo Ausmees (sündinud 25. aprillil 1969 Tallinnas) on Eesti pastor, pedagoog ja nõustaja. Ta on pastor EEVL Tallinna Missio koguduses.
2004 lõpetas ta EMK Teoloogilise Seminari usundiõpetaja kallakuga.
Türi Arengu Sihtasutus

Türi Arengu Sihtasutus (lühend TASA) on Türi valla edendamisega tegelev sihtasutus. 
TASA asutati 25. veebruaril 2010. TASAt juhib kolmeliikmeline nõukogu.
TASA annab välja Türi Rahvalehte ja korraldab muu hulgas Türi Õunafestivali.
Ege (eesnimi)

Ege on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 566. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ege 169 naisel.
Ele (eesnimi)

Ele on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 408. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ele 292 naisel.
Elo (eesnimi)

Elo on eesti naisenimi. Soomes on see mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 333. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Elo 421 naisel.
Elviira

Elviira on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 465. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Elviira 233 naisel.
Eneli

Eneli on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 306. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eneli 501 naisel.
Gertrud (eesnimi)

Gertrud on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 538. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Gertrud 182 naisel.
Greta

Greta on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 530. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Greta 186 naisel.
Hedvig

Hedvig on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 714. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hedvig 108 naisel.
Heidi

Heidi on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 204. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heidi 876 naisel.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Heidi 883 naisel. Heidi oli populaarsuselt 213. naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Heidi 12 inimesel.
Heivi

Heivi on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 829. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heivi 84 naisel.
Heljo

Heljo on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 345. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heljo 402 naisel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Heljo 372 naisel ja see oli levikult 364. naisenimi. Heljo oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus oli 80). Kõige populaarsem oli eesnimi Heljo üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 35,20.
2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Heljo 237 naisel. Heljo oli levikult 503. naisenimi.
Eveli

Eveli on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 317. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eveli 464 naisel.
Juri Knorozov

Juri Valentinovitš Knorozov (vene keeles: "Юрий Валентинович Кнорозов"; 19. november 1922 Harkovi kubermang – 31. märts 1999 Peterburi) oli vene keeleteadlane, raidkirjauurija ja etnograaf, kes on tuntud oma olulise rolli tõttu maiade (Kolumbuse-eelse Mesoameerika maiade tsivilisatsiooni) kirja dešifreerimisel.
Andrey Batt

Andrey Batt ("vene keeles Андрей Батт;" sündinud 6. augustil 1985 Tallinnas) on Venemaa näitleja, režissöör, räppar ja produtsent.
Elulugu.
Andrey Batt on sündinud Tallinnas. Kolmeaastasena kolis ta koos vanematega Moskvasse. Õppis inglise koolis. Keskkoolis sai huviks muusika. 
Pärast kooli lõpetamist hakkas näitlejana filmides mängima. Ta on näidelnud mitmes Venemaa ja Ameerika filmis ja seriaalis. 
2016. aastast juhib oma telesaadet «Näitleja seiklused» ("vene keeles «Приключения Артиста»").
2013. aastal ta andis välja oma esimese muusikasingli. 
Harrastuseks on korvpall. Ta on filantroopiaprojekti «Heategevuspakk» ("vene keeles «Благотворительная посылка»") asutaja.
Egils Levits

Egils Levits (sündinud 30. juunil 1955 Riias) on Läti jurist, diplomaat ja poliitik. 29. mail 2019 valiti ta Läti presidendiks ja vannutati ametisse 8. juulil 2019.
1972. aastal emigreerus Egils Levits koos perekonnaga Lätist Saksamaale. Õppis Hamburgi Ülikoolis, kus omandas kraadi õigus- ja poliitikateaduse alal.
Levits on töötanud Läti Vabariigi suursaadikuna Saksamaal, Rootsis, Austrias ja Ungaris. Aastatel 1993–1994 oli ta Läti Seimi liige.
Levits on olnud Läti justiitsminister (1993–1994) ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik (1995–2004) ja Euroopa Kohtu kohtunik (2004–2019).
Levits on Läti Teaduste Akadeemia auliige. 
2015. aastal kandideeris ta Läti presidendiks, kuid jäi alla Raimonds Vejonisele. 16. aprillil 2019 andis Levits taas nõusoleku kandideerida Läti presidendiks. 29. mail 2019 valis Läti Seim ta Läti presidendiks, ta sai seimist 61 häält. 8. juulil 2019 andis Egils Levits seimi ees ametivande ja asus täitma presidendi ülesandeid.
Rita Niineste

Rita Niineste (sündinud 27. juulil 1974) on eesti filosoof, tõlkija ja filoloog.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli inglise filoloogia ja Tallinna Ülikooli filosoofia erialal.
2025. aasta jaanuaris kaitses Niineste Tallinna Ülikoolis doktoritöö "A Pleasure of One's Own: On the Intersubjectivity of Sexual Experiences" ("Naudingu tähendus. Uurimus seksuaalsete kogemuste intersubjektiivsusest"). Töö juhendaja oli Tõnu Viik.
Riho Viik

Riho Viik (sündinud 29. septembril 1956) on eesti jurist.
Kaia Otstak

Kaia Otstak (sündinud 1987 Tallinnas) on eesti kunstnik.
Tal on magistrikraad filosoofias Eesti Humanitaarinstituudist.
Ta on tegelenud maalikunsti, graafika ja taideetendustega.
Ta joonistusi on muuhulgas avaldatud ajakirjas Akadeemia.
Columbia Records

Columbia Records on Ameerika Ühendriikide plaadifirma, mis kuulub Sony Music Entertainmentile.
Columbia Records loodi 1887. aastal, selle eelkäijateks olid Volta Graphophone Company (asutati 1886. aasta alguses) ja American Graphophone Company (asutati 1887. aasta märtsis). Columbia Records on helisalvestiste äris vanim seni tegutsev kaubamärk. 
21. juunil 1948 aastal tutvustas Columbia Records New Yorgis Waldorf Astoria hotellis esimesi kauamängivaid vinüülplaate.
Teiste hulgas on Columbia Recordsi alt plaate avaldanud AC/DC, Adele, Louis Armstrong, Beyoncé, Johnny Cash, Mariah Carey, The Chainsmokers, The Clash, Miles Davis, Celine Dion, Bob Dylan, 50 Cent, Janis Joplin, George Michael, Pink Floyd, Santana, Frank Sinatra, Simon and Garfunkel, Bruce Springsteen, Barbra Streisand ja Andy Williams.
Lemberg (täpsustus)

Lemberg võib tähendada järgmist:
Itonama keel

Itonama keel on väljasurev keel, mida rääkisid itonamad Boliivias. Seda rääkis 2007. aastal emakeelena umbes 5 inimest, teistel andmetel on alles vaid 1 kõneleja, valdav osa umbes 3000 itonamast räägivad hispaania keelt.
Itonama keel on siiani klassifitseerimata ja seda loetakse isolaatkeeleks.
Itonama keel on polüsünteetiline, selle sõnajärg on VSO.
Sean Morrison

Sean Joseph Morrison (sündinud 8. jaanuaril 1991 Plymouthis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Cardiff City. Ta on klubi kapten.
Ta alustas noorena mängimist Plymouth Argyle'is. 2007. aastal liitus ta Swindon Towniga, mille meeskonnas tegi hooajal 2007–08 debüüdi League One'is. Ta mängis Swindon Townis kokku neljal hooajal. Osa hooajast 2009–10 veetis ta laenul Southend Unitedis.
2011. aastal liitus ta Inglismaa esiliiga klubiga Reading, kuid enne klubi põhimeeskonnaga liitumist mängis ta hooaja 2011–12 Huddersfield Towniga League One'is. Hooaeg 2012–13 oli Morrisoni jaoks tema esimene Inglismaa kõrgliigas. Ta lõi sel hooajal Premier League'is kaks väravat. Readingul hooajal 2012–13 kõrgliigasse püsima jääda ei õnnestunud.
Cardiff Cityga sõlmis ta lepingu 2014. aasta augustis. 2016. aasta septembris määrati ta klubi meeskonna kapteniks. Hooajal 2017–18 saadi esiliigas teine koht ja tõusti Premier League'i. 2018. aastal valiti Morrison Cardiff City aasta mängijaks.
André Onana

André Onana (sündinud 2. aprillil 1996 Nkol Ngokis) on Kameruni jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester United.
Aastatel 2010–2015 kuulus ta FC Barcelona akadeemiasse. 2015. aastal liitus ta Hollandi kõrgliigaklubiga Amsterdami Ajax. Esimesed kaks hooaega mängis ta Ajaxi duublmeeskonnas Hollandi esiliigas. Alates Hollandi kõrgliiga hooajast 2016–17 oli ta Ajaxi põhiväravavaht. Ajaxiga tuli ta kolm korda Hollandi meistriks.
2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Milano Interiga.
Suvel 2023 liitus ta ligi 53 miljoni euro eest Manchester Unitediga.
Debüüdi Kameruni jalgpallikoondises tegi Onana 2016. aasta septembris sõprusmängus Gaboni vastu. Ta kuulus Kameruni koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel ning 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.
Daley Blind

Daley Blind (sündinud 9. märtsil 1990 Amsterdamis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsja, vasakkaitsja või keskkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Girona ja Hollandi jalgpallikoondises.
Ta liitus 1998. aastal Amsterdami Ajax. Ajaxi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2008–09. 2008. aastal valiti ta Ajaxi tulevikutalendiks. Seejärel mängis ta ühe hooaja laenul FC Groningenis. Ajaxi naasis ta hooajal 2010–11 ning tuli seejärel klubiga neli korda järjest Hollandi meistriks. 2013. aastal valiti ta Ajaxi aasta mängijaks.
2014. aasta septembris liitus ta 13,8 miljoni naelsterlingi eest Manchester Unitediga, kus mängis neli hooaega.
2018. aasta suvel naasis ta Ajaxi, kus mängis järgmised neli ja pool hooaega.
2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kuni hooaja lõpuni lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Müncheni Bayern. 2023. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Gironaga.
Hollandi jalgpallikoondises tegi Blind debüüdi 6. veebruaril 2013 sõprusmängus Itaalia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2014. aasta maailmameistrivõistluste kolmanda koha mängus Brasiilia vastu. 2022. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava USA vastu.
2014. aastal valiti ta Hollandi aasta jalgpalluriks.
Tema isa Danny Blind on endine Ajaxi mängija ja Hollandi koondislane.
Michael Green

Michael Boris Green (sündinud 22. mail 1946 Londonis) on Briti füüsik, stringiteooria ja superstringiteooria loojaid.
Ta oli aastatel 2009–2013 Lucase professuuri hoidja.
Haridus ja elukäik.
Green lõpetas 1967. aastal kiitusega Cambridge'i Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsika erialal ja sai 1970. aastal Cambridge'ist doktorikraadi (PhD) osakestefüüsika alal (doktoritöö "Crossing symmetry and duality in strong interactions"; juhendaja Richard J. Eden).
Ta oli Londoni Ülikooli Queen Mary College'i füüsikalektor (1978–1987) ja teoreetilise füüsika professor (1987–1993). Alates 1993. aastast töötab ta Cambridge'i Ülikoolis: aastatel 1993–2009 teoreetilise füüsika professorina, 2009–2013 Lucase matemaatikaprofessorina ja 2013. aastast rakendusmatemaatika ja teoreetilise füüsika osakonna uuringute direktorina.
Teadus.
Green töötab osakestefüüsika valdkonnas rõhuasetusega stringiteooria, kvantväljateooria ja kvantgravitatsiooni kokkupuute momentidele. Samuti on ta huvitatud stringiteooria tehnikate rakendamisest üldisemalt teistele füüsikalistele süsteemidele.
Koos John Schwarziga 1984. aastal tehtud avastus, et I tüüpi stringiteoorias anomaaliad taanduvad (nimetatakse Greeni-Schwarzi mehhanismiks), viis esimese superstringirevolutsioonini teoreetilises füüsikas.
1980. aastate keskel jõudsid Schwarz ja Green järeldusele, et supersümmeetria, mis on stringiteooria keskne lüli, saab selle koosseisu lülitada mitte ühel, vaid kahel viisil: esiteks ringi maailmapinna supersümmeetriana, teiseks aegruumi supersümmeetriana.
Lemberg (perekonnanimi)

Lemberg on perekonnanimi.
Jüri Hool

Jüri Hool (6. juunil 1933 Pärnu – 15. november 2007 Pärnu) oli Eesti sõudja ja veemotosportlane.
Õppis 1952. aastani Pärnus õhtukoolis. Töötas 50 aastat Pärnu Sidesõlmes/ Edela Telefonivõrgus elektromehaanika alal.
Sportlasena.
Purjetama ja sõudma hakkas 1949 Pärnu Jahtklubis, tema sõudmistreenerid olid Erich Seiler ja Jüri Kurul.
Tuli aastatel 1951–1960 sõudmises kahe-, nelja- ja kaheksapaadil kokku 10 korda Eesti NSV meistriks.
Alates 1963. aastast hakaks ta harrastama veemotosporti. Tuli aastatel 1969–1971 veemotospordis kokku neli korda Eesti NSV meistriks. Sai 1971. aastal NSV Liidu veemotospordi meistrivõistlustel 3 × 5 miili distantsil hõbemedali.
Isiklikku.
Tema poeg on purjetaja, jääpurjetaja ja veemotosportlane Mati Hool.
Külli Hunt

Külli Hunt (sündinud 11. mail 1970 Viljandis) on Eesti sõudja. 184 cm, 72 kg. 
Lõpetas 1988 Pärnu 6. keskkooli ja 1992 koka-kondiitrina Pärnu kodumajanduskooli. Töötanud taastusravikeskuses Estonia kokana.
Alustas sportimist koolis Reet Sarapi õhutusel, sõudmist hakkas harrastama 1983 Pärnu Dünamos Evi Lepiku juhendamisel.
Tanel Häidkind

Tanel Häidkind (sündinud 3. augustil 1976 Tartu rajoonis Vara külanõukogus) on Eesti sõudja. 
Lõpetas 1994 Luunja keskkooli ja 1999 metsamajanduse erialal EPMÜ. 
Töötanud Riigimetsa Majandamise Keskuses praakerina.
Alustas sõudetreeninguid 1993 Tartu Vanalinna SK-s Urmas Heina juhendamisel.
Andrei Jakovlev

Andrei Jakovlev (sündinud 17. aprillil 1964 Tallinnas) on Eesti sõudja.
Lõpetas 1981. aastal Tallinna 19. keskkooli.
Töötanud taksojuhina.
Hakkas sõudma 1972 isa Juri Jakovlevi suunamisel, hiljem treenis Mihkel Leppiku juhendamisel.
Kristin Seier

Kristin Seier (neiupõlvenimega Kristin Johari; 7. november 1946 Tartu – 7. august 2004 Tallinn) oli Eesti sõudja, Sirje Tamme õde. 
Lõpetas 1970 matemaatikuna TRÜ. 
Sportima hakkas õpetaja Maret Kutmani innustusel, sõudmist harrastas aastast 1965 Tartu Kalevis (treenerid Erich Seiler ja Jüri Kurul). 
Sõudekohtuniku vab kategooria (1974) ja B-kat (2001).
Andra Joost

Andra Joost (sündinud 2. veebruaril 1990 Tallinnas) on Eesti sõudja.
Lõpetas 2009 Pärnu Hansagümnaasiumi ja 2013 põllumajandussaaduste tootmise ja turustamise erialal EMÜ. 
Tegelnud 2001–04 Ando Palginõmme käe all kergejõustikuga ja 2005–09 Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel sõudmisega. 
 Sõudeliidu parim noorsõudja 2008.
Raigo Juhanson

Raigo Juhanson (sündinud 27. veebruaril 1967 Pärnus) on Eesti sõudja. 
Lõpetas 1985 Pärnu 13. kutsekooli. 
Töötanud pikamaa-autojuhina.
Sõudmistreeninguid alustas 1981 Tiit Helmja juhendamisel, 1985–88 treenis Mati Villsaare treeningurühmas.
Marta Jõumees

Marta Jõumees (sündinud 10. märtsil 1993 Pärnus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 2012 Pärnu Hansagümnaasiumi ja 2015 referent-toimetaja erialal TLÜ.
Sõudmisega tegelnud 2007–2011 Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel.
Sõudeliidu parim noorsõudja 2011.
Endla Jäetma

Endla Jäetma (1. jaanuar 1929, Tartumaa, Raadi vald – 30. november 2022) oli Eesti aerutaja ja sõudja, Harald Jäetma abikaasa.
Õppis Tallinna 1. tööstuskoolis ja lõpetas 1968 TPI.
Sportima hakkas 1945 koolis, harrastas kergejõustikku ja võrkpalli, hiljem purjetamist ja aastast 1949 Jevgeni Fridolini juhendamisel sõudmist ja aerutamist.
Harald Jäetma

Harald Jäetma (22. september 1927 Martna vald, Läänemaa – 6. veebruar 2008 Harku vald, Harjumaa) oli Eesti aerutaja, Endla Jäetma abikaasa. 
Lõpetas 1946 Haapsalu Tööstuskooli. Töötas Ilmarises, Standardis, Voltas, Tallinna ehitusorganisatsioonides ja Ranna sovhoosis elektrikuna.
Sportima hakkas 1937 Väike-Rõude koolis, 1950 jätkas Tallinnas, harrastas suusatamist, korvpalli ja sõudmist (juhendaja Jevgeni Fridolin). 184 cm, 82 kg.
Agraarpartei

Agraarparteisid on olnud mitmeid:
Tõnu Jürgenson

Tõnu Jürgenson (28. november 1941 Laeva vald, Tartumaa – 11. juuni 2018 Tartu) oli Eesti sõudja. 
Lõpetas 1961 Tartu 8. keskkooli ja 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse eriala. 
Hakkas sportima Eesti Põllumajanduse Akadeemia spordiklubis Jaan Jürgensteini suunamisel. 
Ta saavutas 1966. aastal Tartu Kalevi kaheksapaadil Nõukogude Liidu karikavõistlustel teise koha. 1964. aastal meistersportlane. 
Oli ka kümnekordne Eesti meister:
Elgi Kurul

Elgi Kurul (aastani 1968 Elgi Kaiv, aastatel 1982–1983 Elgi Jürissaar; sündinud 26. augustil 1943 Tartus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1963 Tartu 8. Keskkooli. 
168 cm, 75 kg.
Sõudmistreeninguid alustas 1959 Tartu Kalevi LNSK-s Malle Tammpere õhutusel, hiljem oli tema treener Jüri Kurul. 
Isiklikku.
Ta on olnud abielus treener Jüri Kuruliga.
Avo Kaljulaid

Avo Kaljulaid (4. mai 1936 Pärnu – 14. märts 2003 Pärnu), oli eesti võrkpallur ja sõudja. 
Lõ­petas 1954 Pärnus keskkooli ja 1958 TRÜ KKT. 
Alustas sportimist 1948 Pärnu 3. mittetäielikus keskkoolis Helgi Vets-Kuuda ja Melvin Danieli suunamisel, jätkas Pärnu LNSK-s ja Spartakis. 
Tuli võrkpallis TPedI ja Tallinna Kalevi meeskonnas 1961–1963 3 korral Eesti meistriks ja sai 1956 NL-i maaspordiühingute mv-tel pronksi.
Töötas 1958–1978 Jõu kesknõukogus treenerina ja pedagoogina, aastast 1978 Pärnu ehitusettevõtetes profülaktika ja ohutustehnika vaneminsenerina ning puusepana.
Toomas Karotamm

Toomas Karotamm (sündinud 20. juulil 1971 Pärnus) on Eesti sõudja, olnud Katrin Herme abikaasa. 
Töötanud OÜ-s Kiwi Torutööd torulukksepana. Aastast 2005 OÜ Santomago juhatuse liige.
Lõpetas 1989 Pärnu 1. keskkooli. 
Hakkas 1979 käima Ando Palginõmme kergejõustikutreeninguil. 
Sõudmist harrastanud aastast 1986, treeninud Mati Villsaare ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
Kuulunud Pärnu Dünamo ja aastast 1991 Pärnu Sõudeklubi liikmeskonda.
Annely Levandi

Annely Levandi (kuni 1985 Annely Karu; 3. märts 1965 Kilingi-Nõmme – 21. veebruar 2021 Pärnu) oli eesti sõudja.
Haridus.
Ta lõpetas 1984. aastal Pärnu 1. Keskkooli ning 1988. aastal Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi rõivaste konstrueerimise ja modelleerimise erialal. 
Töö.
Annely Levandi oli 1991–2012 OÜ Kristallike ja 2016. aastast AnnyL OÜ juhatuse liige. Tegutses rõivadisainerina.
Sport.
Sportima hakkas 1973. aastal Maret Lingi korvpallitreeningutel. 1979. aastast treenis sõudmist treener Evi Lepiku ja hiljem Mihkel Leppiku juhendamisel. 
Annely Levandi tuli viis korda Eesti meistriks: 1983 roolijata kahepaadil ning 1982 ja 1983 roolijaga neljapaadil ja kaheksapaadil. 
Meistersportlane (1984).
Anne Kask

Anne Kask (sündinud 27. oktoobril 1961 Tartus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 1977 Tartu 5. keskkooli ja 1986 spordiarstina TRÜ.
Töötanud 1985–86 Kohtla-Järve linnahaiglas, kardioloogina 1986–1989 Tartu Kliinilises Haiglas ja hiljem Norras Bergenis.
Hakkas 1971 käima Valentina Ritsingu ja Maiu Jagomäe ujumistreeningutel.
Sõudmist harrastas aastast 1975 Inge Pindi juhendamisel.
Tiiu Keres

Tiiu Murumets (sündinud 14. mail 1953 Tartus) on Eesti sõudja. 
Ta on lõpetanud 1971. aastal Tartu 8. keskkooli. 
Hakkas 1965 spordikoolis treenerite Tiiu Jurkatamme ja Linda Ojastu õpilasena tegelema kergejõustikuga, sõudmistreeninguid alustas 1969 Jevgeni Dobruse juhendamisel.
Vabariikliku kategooria sõudekohtunik (1988).
Vello Kivi

Vello Kivi (27. mail 1934 Tartus – 30. juunil 1993 Tartus) oli eesti sporditegelane. 
Vello Kivi lõpetas 1953. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 
Sportlastee.
Vello Kivi hakkas sportima õpetaja Endel Arandi innustusel. Edu saavutas ta Ülo Tölbi juhendamisel sõudjana. 
Kivi tuli 1956. ja 1957. aastal kaheksapaadil Eesti meistriks. 
Muu tegevus.
Kivi oli vabariikliku kategooria suusatamis- ja sõudekohtunik.
Hiie Moks

Hiie Moks (aastani 1982 Hiie Klaus; sündinud 24. märtsil 1954 Tartus) on eesti sõudja ja naistearst.
Lõpetas 1972 Tartu 5. keskkooli ja 1978 naistearstina Tartu Riikliku Ülikooli.
Töötanud Rapla Keskhaiglas ja aastat 1988 TRÜ/TÜ Kliinikumi naistekliinikus günekoloogina.
Sport.
Kuulunud Kalevisse. Aastast 2015 OÜ Villako Varahaldus juhatuse liige.
Sõudmistreeninguid alustas 1968 Jevgeni Dobrusi õpilasena, hiljem juhendas teda Inge Pind. 
Tulnud 5 korda Eesti meistriks:
Lev Jakubinski

Lev Petrovitš Jakubinski (vene keeles "Лев Петрович Якубинский"; 1. august 1892 Kiiev – 23. august 1945 Leningrad) oli vene keeleteadlane, Baudouin de Courtenay õpilane. 
1909. aastal astus ta Kiievi ülikooli filoloogiateaduskonda, seejärel õppis Peterburi ülikoolis, mille lõpetas 1913. Samas ülikoolis kaitses ta doktoriväitekirja ja töötas professorina. 
Lev Jakubinski oli liige ja töötas võrdlev-ajaloolise keeleteaduse alal. Ta tegi muu hulgas koostööd Nikolai Marriga. 
Isiklikku.
Tema abikaasa oli filoloog Erika Jakubinskaja-Lemberg.
Arvo Kohv

Arvo Kohv (17. märts 1958 Pärnu – 30. mai 2020) oli eesti sõudja.
Ta lõpetas 1976 Pärnu 4. Keskkooli. Töötas OÜ-s Gamm Grupp ehitustehnikuna.
Sportima suunas teda Enn Tasalain, sõudmist õppis aastast 1972 Evi Lepiku, Mihkel Leppiku ning Taivo ja Matti Killingu juhendamisel.
190 cm, 79 kg.
Kuulunud Pärnu Dünamosse ja Pärnu Kalevisse.
Helgi Kruusa

Helgi Kruusa (7. oktoober 1938 Järva-Jaani – 18. märts 2013 Kuusalu) oli Eesti sõudja.
Lõpetas 1957 Pärnu Lydia Koidula nimelise 2. Keskkooli ning samal aastal konstruktori ja modellistina Tallinna Kergetööstustehnikumi.
Töötas vanemkonstruktorina õmblusvabrikus Võit ja tootmiskoondises Kooperaator, 1980–93 majandusjuhatajana kultuuriasutustes.
Sõudetreeninguid alustas 1953 Pärnu Kalevis Jüri Kuruli juhendamisel.
Küprose Türgi Föderatiivne Riik

Küprose Türgi Föderatiivne Riik (türgi keeles "Kıbrıs Türk Federe Devleti") oli hilisema Põhja-Küprose Türgi Vabariigi territooriumil asunud riik. Aastal 1975 välja kuulutatud ja aastani 1983 eksisteerinud riiki rahvusvaheline üldsus ei tunnustanud. Riigile järgnes Põhja-Küprose Türgi Vabariik, mida on ametlikult tunnustanud vaid Türgi Vabariik.
Ajalugu.
1974. aasta 25.–26. detsembrini külastas Küprost ÜRO peasekretär Kurt Waldheim ja nõudis, et saare kahe kogukonna vahel alustataks kahepoolseid läbirääkimisi. Pärast seda, kui 1967. aasta 28. detsembril oli kuulutatud välja Küprose Türgi Autonoomne Administratsioon, käivitas Küprose Türgi kogukond 1975. aasta 13. veebruaril hoopis ühepoolselt arengute järgmise etapi. Selleks oli Küprose Türgi Föderatiivse Riigi väljakuulutamine Küprose Türgi Autonoomse Administratsiooni assambleel administratsiooni eesistuja Rauf Denktaşe poolt.
Küprose Türgi Föderatiivne Riik kuulutati välja kui esimene samm tulevase föderatiivse Küprose Türgi riigi loomisel. Ent sellele olid vastu nii Küprose Vabariik, ÜRO kui ka rahvusvaheline üldsus. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis väljendati küll kahetsust riigi väljakuulutamise üle, kuid dokumendis ei käsitletud seda iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise ja lahku löömise katsena. Küprose Türgi juhid eesotsas Rauf Denktaşega lootsid, et Küprose kreeklased hakkavad neid võrdseks osapooleks pidama, ja jätkasid enda föderatiivse riigi väljakuulutamise teed. Üleminek "administratsioonist" riigiks võimaldas Küprose türklastel oma põhiseadus kirja panna.
Põhja-Küprose 1976. aasta üldvalimistel sai Denktaşe juhitud Riikliku Ühtsuse Partei 53,7% häältest ja Riiginõukogus enamuse. Riiginõukogu jätkas seejärel arutelusid ja põhiseaduse koostamist. Kõik poliitilised parteid nõustusid probleemi föderatiivse lahendusega koos Türgi poolse jätkuva julgeoleku tagamisega. Debatid keskendusid ideoloogilistele, ühiskondlikele ja majanduslikele alustele. Seejuures toetasid opositsioonis olevad parteid Vabariiklik Türgi Partei ja Ühiskondlik Vabastuspartei parlamentaarset süsteemi ning kritiseerisid põhiseaduse mustandit seoses presidendile antava võimuga.
Pärast kaheksat aastat nurjunud läbirääkimisi Küprose kreeklaste ja türklaste kogukondade vahel kuulutas saare põhjaosa 1983. aasta 15. novembril välja iseseisvuse, võttes oma riigi nimeks Põhja-Küprose Türgi Vabariik.
Majandus.
Aastal 1978 oli Küprose Türgi Föderatiivse Riigi impordi suuruseks 2 067 457 000 Türgi liiri ja ekspordi suuruseks 758 453 000 liiri. Aastal 1980 olid need näitajad vastavalt 7 086 008 000 liiri ja 3 345 262 000 liiri.
Luurepiilkond

Luurepiilkond on jao- või rühmasuurune (luurerühm) luureüksus.
Luurepiilkonnast suurem üksus on luuresalk.
Elmar Kuiv

Elmar Kuiv (29. juuli 1934 Võru – 15. detsember 2017) oli eesti sõudja, maadleja ja maadlustreener.
Elmar Kuiv lõpetas 1954. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 
Sportlasena.
Harrastas maadlust, suusatamist ja sõudmist.
Treeneri ja sporditegelasena.
Töötas 1957–1979 Viljandi LNSK-s ja 1979–1990 Türi LNSK-s maadlustreenerina, 
1990–1993 Vastse-Kuuste põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana
1993–1995 Kohtla-Järve raskejõustikukoolis treenerina. 
Oli üle-eestiliste maadlusvõistluste (Martin Kleini mälestusvõistlused, Järvamaa vabamaadlusturniirid) korraldaja. 
Tegutses maadluskohtunikuna (1966 vabariiklik kat).
Loodusgiid

Loodusgiid on giid, kes tutvustab turistidele ja ekskursantidele looduslikke ja pärandkultuurimaastikke, kujundades samal ajal ka keskkonnasäästlikku maailmavaadet.
Eestis ühendab loodusgiide Eesti Loodusgiidide Ühendus.
Tuntud loodusgiide: Mati Kose, Rein Kuresoo.
Õilme Kukk

Õilme Kukk (aastani 1950 Õilme Pütt; 12. märts 1928 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 13. november 2007 Pärnu) oli eesti sõudja ja koroonamängija.
Alustas sportimist 1945 suusatajana. Sõudmist harrastas aastast 1949 Mihkel Leppiku, hiljem Jüri Kuruli juhendamisel. 
Isiklikku.
Oli sportlasena 160 cm pikk ja kaalus 60 kg.
Vladimir Kuropatkin

Vladimir Kuropatkin (sündinud 18. augustil 1954 Tartus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 1971 Tartu õhtukooli ja 1983 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. 
Olnud aastast 1990 taluperemees, aastast 2004 OÜ Sahkapuu juhatuse liige.
Sportimist alustas 1968 Vello Kade poksitreeningutel. Sõudma hakkas 1970 Andrus Suija ja Jüri Kuruli juhendamisel.
Kuressaare Spordikeskus

Kuressaare Spordikeskus asub Kuressaares aadressil Vallimaa tänav 16a. Keskust kasutatakse aastast 2004. Hoones on muu hulgas kolm täismõõtmelist korvpalliväljakut, kergejõustikuhall, jõusaal, aeroobikasaal ja maadlussaal.
Vassil Laak

Vassil Laak (15. september 1935 Saaremaa, Pöide vald – 1. oktoober 2016 Tartu) oli Eesti sõudja, treener ja spordikohtunik. 
Lõpetas 1954. aastal Muhu Keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kehakultuuriosakonna. 
Hakkas sportima Muhus Rudolf Tedrekulli ja Ilmar Kivi õpilasena, sõudetreeninguid alustas Tartu sõudebaasis Ülo Tölbi juhendamisel.
Pervalka tuletorn

Pervalka tuletorn (leedu keeles "Pervalkos švyturys"; saksa keeles "Leuchtturm Pervalka", "Leuchtturm Perwelk", "Leuchtturm Pferdehaken") on tuletorn tulejaamas Leedu ranniku lõunaosas Kura säärel Pervalka külas. Halduslikult kuulub see Neringa linna Leedus.
Pervalka tulejaam rajati esmalt 1900. aastal Saksa võimu ajal. Vana torn hävis Teises maailmasõjas ning 1948. aastaks ehitati uus torn. Põhjalikult uuendati torni aastatel 1960 ja 2006.
Torni alus on kivist ja betoonist, kooniline tüvi on malmist, mis tipneb rõdu ja tuleruumiga. Tüvi on punast ning rõdu ja tuleruum on praegu valget värvi (varem olid ka need punased).
Tuli on valge ja plingib iga viie sekundi järel. See paikneb merepinnast 15 meetri ja maapinnast 14 m kõrgusel, olles nähtav kuni 7 meremiili kaugusele.
Võru Spordikeskus

Võru Spordikeskus on spordihoone Võru maakonnas Võrus aadressil Räpina maantee 3a. Hoone omanik on Võru Spordikeskus SA.
Hoones on pallimängude hall, aeroobikasaal, jõusaal, kergejõustikuhall.
Sihtasutus haldab ka Võru Spordikeskuse staadionit.
Franck Riester

Franck Riester (sündinud 3. jaanuaril 1974 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik; ta kuulus aastani 2017 erakonda Vabariiklased, 2017–2022 kuulus ta erakonda Agir ja alates 2022. aastast erakonda Renaissance. Ta oli 16. oktoobrist 2018 kuni 3. juulini 2020 Prantsusmaa kultuuriminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa väliskaubandusminister.
Ta on lõpetanud ISG Business Schooli ja ESSEC Business Schooli.
16. oktoobrist 2018 kuni 3. juulini 2020 oli ta Prantsusmaa kultuuriminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa väliskaubandusminister.
Isiklikku.
Franck Riester teatas detsembris 2011, et ta on gei.
Kuressaare linnajooks

Kuressaare linnajooks on Saare maakonnas Kuressaares igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud.
Esimene jooks toimus 8. mail 1982. Osales umbes 700 jooksjat. Algul kandis jooks nimetust "Ümber Kingissepa linna jooks".
Pikka aega oli võistluse eestvedaja Kaljo Ellik. Seejärel korraldas võistlusi Kuressaare Spordibaasid SA. Alates 2015 korraldab võistlust Saaremaa Spordikool.
Rapla Selveri Suurjooks

Fenster Rapla Selveri Suurjooks on Rapla maakonnas Raplas igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud.
Esimene jooks toimus 2013. aastal, kui kavas olid 5 km ja 10 km distants. 2019. aastal oli esimest korda kavas ka poolmaraton.
Järgmine Fenster Rapla Selveri Suurjooks toimub 27. mail 2023.
Narva Energiajooks

Narva Energiajooks on Ida-Viru maakonnas Narvas igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud. 
Jooksu algatasid Eesti Energia, Narva linnavalitsus, Kultuuriministeerium ja Spordiürituste Korraldamise Klubi.
2014 toimus 4. Narva Energiajooks.
Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks

Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks on Pärnu maakonnas Pärnus igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud.
Võistluse algatas 2001 Jüri Jaanson.
Paide-Türi rahvajooks

Paide-Türi rahvajooks (peasponsori järgi ka "Viking Window' Paide-Türi rahvajooks") on igal aastal septembri lõpus või oktoobri alguses toimuv Eesti jooksuvõistlus. Võistlus kuulub Eesti linnajooksude sarja. Jooks kulgeb Paide ja Türi linna tänavatel ning Rakvere–Pärnu maanteel.
Esimene jooks toimus 1982. aastal. Paide-Türi rahvajooksu üks algatajaid ja elluviijaid oli Andres Taimla. 2019. aastal võisteldi rahvajooksul 38. korda.
Jooksjad saavad valida mitme distantsi vahel, pikim distants on 13,6 km. Türil peetakse 5 km jooks, seal on ka käimis- ja kepikõnnirajad. Väga elavalt võetakse osa 3–11-aastaste lastejooksudest, mis toimuvad nii Paide kui ka Türi linnas. Paide-Türi distantsil jooksjate jaoks on joogipunktid Kirnas ja Türi-Allikul.
2019. aasta seisuga oli meestest võitnud selle jooksu viis korda (2001., 2004., 2005., 2006. ja 2007. aastal) Vjatšeslav Košelev. Naistest on võistluse võitnud kümme korda (2005, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2017) Jekaterina Patjuk ja viis korda (1984, 1985, 1987,1988, 1992) Tiina Idavain.
Kõige osalejaterohkema finišiga oli rahvajooks 1986. aastal – siis lõpetas pika või pooldistantsi kokku 3500 võistlejat. Kõigi distantside peale kokku jääb osalejate hulk tavaliselt 3000–4500 vahele.
Erandlikult jäi Paide-Türi rahvajooks ära 2020. aastal (koroonaohu tõttu). 39. Paide-Türi rahvajooks on plaanitud 2021. aasta 26. oktoobrile.
Supersümmeetria

Supersümmeetria (inglise keeles "supersymmetry") on osakestefüüsikas hüpoteetiline sümmeetria, mis seob looduses kahte põhilist väljaosakeste klassi – bosoneid, mille spinn on täisarvuline ja fermione, mille spinn on poolarvuline. Supersümmeetria abstraktne teisendus seob boson- ja fermionkvantväljad, nii et nad võivad teineteiseks muunduda. Piltlikult võib öelda, et supersümmeetria teisendus võib aine üle viia vastastikmõjuks ja vastupidi. Supersümmeetria on väga kõrge sümmeetria aste. Selle võlu seisnes selles, et seda rakendades paranes oluliselt paljude füüsikateooriate ja mudelite kvaliteet. Supersümmeetriast sai omaette suund matemaatikas. Teooria loomise ajal olid sellega seotud ka suured lootused, sest arvati et selle abil saab võimalikuks kvantgravitatsiooniteooria (Einsteini gravitatsiooniteooria kvantiseerimine) loomine.
Supersümmeetria hüpotees ei ole seni katseliselt kinnitust leidnud (uuritakse suures hadronipõrgutis). Kindlaks on tehtud, et meie maailm ei ole supersümmeetriline täpse sümmeetria mõttes. Sellele vaatamata omab supersümmeetria tänapäeva matemaatilises füüsikas, matemaatikas ja osakestefüüsikas tähtsat osa. Viimasel ajal lisandus neile kolmele ka kosmoloogia, sest supersümmeetria pakub välja tumeenergia probleemi lahenduse.
Ajalugu.
Idee mesonite ja barüonide supersümmeetriast pakkus 1966. aastal välja hadronifüüsika kontekstis Jaapani füüsik Hironari Miyazawa (1927–), kuid tema teooria ei olnud seotud aegruumiga. 1970. aastal avaldasid Moskva füüsikud Juri Golfand (1922–1994) ja Jevgeni Lihtman (1946–) töö, milles esmakordselt esitati idee supersümmeetriast kui elementaarosakeste teooria loomise põhimõttest (said selle eest 1989. aastal Igor Tamme nimelise preemia). 1972. aastal esitasid Harkivis Ukraina füüsikud Dmõtro Volkov (1925–1996) ja Volodõmõr Akulov (1944–) oma versiooni neljamõõtmelisest supersümmeetriast. Nõukogude füüsikute supersümmeetrilised teooriad jäid Läänes märkamata. 
1971. aastal avaldasid Prantsuse füüsik Jean-Loup Gervais ja USA füüsik Bunji Sakita ühisartikli "Field Theory Interpretation of Supergauges in Dual Models", mis käsitles bosonite ja fermionide supersümmeetriat. 1974. aastal esitasid Austria füüsik Julius Wess ja Itaalia füüsik Bruno Zumino supersümmeetria teooria neljamõõtmelises aegruumis (Wessi-Zumino mudel). 
Tänapäeva kõrge energia füüsika peamine füüsikaline mudel standardmudel ei ole otseselt supersümmeetriline, kuid teda on võimalik laiendada supersümmeetriliseks teooriaks. Esimese sellise versiooni esitas 1977. aastal Prantsuse füüsik Pierre Fayet (1949–) (Minimaalne supersümmeetriline standardmudel).
Ava (täpsustus)

Ava võib tähendada järgmist:
AVA võib tähendada järgmist:
Valga spordihall

Valga spordihall (ka "Valga spordihoone") on spordihoone Valga maakonnas Valgas aadressil Kuperjanovi 36. Hoone omanik on Valga Sport.
Hoone võeti kasutusele 2005. aastal.
Hoones on pallimängude saal, kergejõustikuhall ja jõusaal.