Planetaarülekanne

Planetaarülekandeks nimetatakse hammasülekannet, kus on liikuvate telgedega hammasrattaid. Planetaarülekanded koosnevad välis- ja sisehambumisega hammasratastest. Planetaarülekandes on keskratas välishambumises satelliitidega, mis pöörlevad raami paigutatud telgedel, kusjuures ka raam ise pöörleb. Teisest küljest on satelliidid sisehambumises liikumatu hammasrattaga ning pöörlevad koos raamiga ümber keskratta.
Vedav lüli.
Vedavaks lüliks võib planetaarülekandes olla kas keskratas või siis raam. See võimaldab ülekande ühe ja sama skeemi juures saada erinevaid ülekandearve. Lihtsaimal planetaarülekandel, millel on liikumatu ratas ning vedav keskratas võib ülekandearvu leida järgmise valemiga.
formula_1
kus
Kui panna aga pöörlema ka üldjuhul liikumatu sisehammastega ratas, siis sõltub raami nurkkiirus ühtaegu keskmise ja välimise ratta nurkkiirustest ning ülekanne muutub diferentsiaalülekandeks
Planetaarülekande astmete- ja ülekandearv.
Planetaarülekanded võivad olla ühe- ja mitmeastmelised ülekandearvuga kuni 1000 ja rohkem.
Planetaarülekande konstrueerimisele eelnev arvutus.
Planetaarülekannete hammasrattaid arvutatakse tugevusele samade valemitega mis tavaliste ülekannete hammasrattaidki.
Planetaarülekande konstrueerimist alustatakse kinemaatikaarvutustest. Lähtesuurus on nõutav ülekandearv. Kinaemaatikaarvutus seisneb hammasrataste hammaste arvu valikus. Sisselõike vedava keskratta hamba jalal peab tema hammaste arv formula_4 olema suurem kui 17. Enamasti võetakse formula_5 (kasutatakse ka nihutust ja formula_6). Teiste rataste hammaste arvusid valides arvestatakse kolme tingimust:
Planetaarülekande kinemaatikaarvutus.
Planetaarülekande kinemaatikaarvutus tehakse järgmiste valemitega:
hammaste arvud za≥18; zb=za(i-1); zg=0,5(zb-za;
formula_8
formula_9 ja formula_10 ehk formula_11
kus formula_12 on satelliitide arv ülekandes (tavaliselt 3), e aga suvaline täisarv;
formula_13
,kus formula_14 on ülekande telgede vahe, formula_15 on satelliidi peaderingjoone läbimõõt.
 Pärast kinemaatikaarvutusi tehakse jõuarvutus.
Planetaarülekande jõuarvutus.
Planetaarülekande jõuarvutuse esimestes järkudes (materjali ja termotöötluse valik, lubatud pingete määramine) toimitakse üldiselt silinderhammasülekannete arvutamiseks antud soovituste järgi.
Erinevused on järgmised:
Lubatud pingete määramisel leitakse eategurid formula_16 ja formula_17 rataste suhtelise liikumise järgi, st. formula_18 ja formula_19
, kus formula_20 on pingevaheldustsüklite arv rataste suhtelisel liikumisel.
Satelliitidel formula_25, kus formula_26 on raami suhteline nurkkiirus.
Planetaarülekande telgede vahe.
Planetarrülekande telgede vahe määratakse järgmise valemiga:
formula_27
, kus 
 Leitud a_{\omega} väärtus asendatakse lähima suurema väärtusega standardreast.
Suurratta laius planetaarülekandes.
Suurratta laius planetaarülekandes arvutatakse valemiga formula_33
Väikeratta läbimõõt.
formula_34
Ülekande moodul.
formula_35
Arvutatud mooduli väärtus asendatakse lähima väärtusega standardreast
Pärast seda määratakse hammasrataste läbimõõdud, selgitatakse toorikute sobivus ja arvutatakse hambumisjõud.
Hammasrataste toorikute sobivus planetaarülekandes.
Et termotöötlusega saada arvutamisel eeldatud hammasrataste mehaanilisi omadusi, ei tohi toorikud olla lubatust suuremad.
Ringjõud.
formula_36
Seejärel kontrollitakse painde- ja kontaktpingeid.
Planetaarülekande konstrueerimine.
Arvutustele järgneb konstrueerimine. Nagu tavalisegi reduktori korral, koostatakse algul eskiisprojekt.
Planetaarülekande eskiisprojekt.
Eskiisprojekti korral planetaarülekandes määratakse:
Saadud tulemuste põhjal tehakse esialgne eskiisprojekt koos esialgsete eskiisjoonistega.
Planetaarülekande projekt.
"Planetaarülekande lõpliku projekti tegemisel võetakse arvesse kõiki eelnevalt arvutustega leitud tulemusi ning lisaks eelnevatele arvutustele tehakse veel järgnevat."Valitud veerelaagritele tehakse kontrollarvutus toereaktsioonidega, mis leitud jooniselt. Arvestades suurimat võimalikku pöördemomenti jaotuse ebaühtlust voogude vahel, määratakse see jõud kiirel(vedaval) võllil formula_37, kus d1 on hammassiduri jaotusläbimõõt. Aeglasel vedaval võllil formula_38, kus Th on moment väljundvõllil (raamil), aω ülekande telgede vahe. Kõige rohkem ongi koormatud satelliitide laagrid. Nende vajalik dünaamiline kandevõime Cvajalik leitakse jõu formula_39 järgi, kus formula_40 on eelnevalt arvutataud ringjõud.