tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Criss Angel

Criss Angel (kodanikunimega Christopher Nicholas Sarantakos; sündinud 19. detsembril 1967 Long Islandil New Yorgis) on USA mustkunstnik, muusik, näitleja ja trummar. Ta on kreeka päritolu.
Tal on oma mustkunstisaade "Criss Angel Mindfreak".
"Criss Angel Mindfreak".
Criss Angel on võrgustiku A&amp;E Network saate "Criss Angel Mindfreak" looja. 1. ja 2. hooaeg filmiti Las Vegase hotellis The Aladdin ning 3. hooaeg hotellis Luxor Las Vegas. Alates esilinastusest 20. juulil 2005 on saates olnud sellised illusioonid nagu vee peal kõndimine, hõljumine, mööda Luxor Hoteli seina üles kõndimine (Luxor' Sky Beam'i, 39 fokuseeritud ksenoonlambi kiire valguses, mis on nähtav kosmosest), kahe hoone vahel hõljumine, Lamborghini kaotamine, enda pooleks lõikamine ja klaasikildudel lamades teerulli alla jäämine. 5. hooaeg esilinastus 12. augustil 2009.
"Criss Angel Believe".
Criss Angel tegi koostööd tsirkusega Cirque du Soleil, et luua "Criss Angel Believe", Las Vegase Luxor Hotelis sündiv etendus ja ülekantav otsesaade, milles mängis peaosa Angel, kes oli saate kaasautor, illusioonide looja ja kujundaja ning originaalidee looja.
Algselt püüdis Angel arendada showd Broadway ja kasiinode jaoks, kuid oma lõpliku kuju võttis "Believe" alles siis, kui ta astus partnerlusse Cirque du Soleil'ga ja Luxori emafirmaga MGM Mirage Resorts, mis rahastas showd 100 miljoni dollariga..
Pärast mitut edasilükkamist sai avasaade teoks 31. oktoobril 2008, septembris eelnes sellele mitu saatetutvustust. Esimene tutvustus võeti vastu halvasti, publik reageeris negatiivselt. Esimene põhisaade sai samuti karmi kriitika osaliseks, mis mainis Angeli kuulsa maagia puudumist, lisaks ka segadusttekitavat ja ebahuvitavat teemat. Kriitikud tundsid, et nii Angel kui ka Cirque du Soleil esinesid allpool oma võimeid.
Väga tehnilise show tunnusteks on sürrealistlik segu surmapõlglikest trikkidest, liikuvatest robotjänestest, pöörastest filmiefektidest, õudustäratavates kostüümides tantsijatest, õhuakrobaatikast ja muidugi mustkunstist.
"See show on minu elust," ütles Angel. "See on "Alice Imedemaal". See on "Võlur Oz". "Mindfreak". See on deemonitest minu peas, headusest mis on ümberringi, inglitest ja armastusest ja ihast - kõikide nende asjade segust."
Isiklikku.
Criss Angel abiellus 17. märtsil 2002 oma kauaaegse kallima JoAnn Winkhartiga, keda Angeli saate "Mindfreak" esimese hooaja kahes jaos - "Buried Alive" (6. jagu, 2005) ja "Body Suspension" (5. jagu, 2005) - mainiti osalejate hulgas mitte kui abikaasat vaid kui "Crissi tüdrukut". 2006. aasta kevadel taotles JoAnn abielulahutust, väites, et nende suhet oli hoitud saladuses Angeli karjääri edendamiseks. JoAnn süüdistas Angelit vaimses julmuses ja hülgamises ning kõrvalsuhtes Cameron Diaziga. Diaz on enda rolli nende abielu lagunemise põhjustajana eitanud.
Angelit on pandud paari ka Britney Spearsi, Paris Hiltoni, Pamela Andersoni ja Lindsay Lohaniga. Angel on kõik need jutud tagasi lükanud, väites, et nad on vaid sõbrad.
2008. aasta novembris hakkas Angel käima Hugh Hefneri endise tüdruksõbra Holly Madisoniga. Suhe lõppes 2009. aasta veebruaris.
Raamatud ja muusika.
Raamatud
Muusika
Vé

Vé (ka "Véi") oli germaani mütoloogias Odini ja Vili vend, kes aitas aegade alguses oma vendadel tappa esimese elusolendi härmahiid Ymiri ja tema surnukehast maailma luua. Hiljem saare- ja jalakapuust esimesi inimesi luues oli Vé panuseks nägemine ja kuulmine. Odin andis eluvaimu ning Vili terava mõistuse ja tundliku südame.
Taruvaik

Taruvaik (proopolis ehk tarupigi) on mesilaste valmistatav roheka, pruunika või punaka värvusega ja omapärase lõhnaga vaigutaoline kleepuv aine.
Koostis.
Mesilased valmistavad taruvaiku taimede pungadelt kogutud lähteainetest. Taruvaigu üht koostisosa – palsamit – produtseerivad amm-mesilased õietolmuterade kestadest. Taruvaik koosneb taimsetest valkudest ja palsamitest (50–55%), vahast (30–40%), eeterlikest õlidest (8–10%) ja õietolmust (5–10%). Taruvaigu sulamistemperatuur on 80 °C ja erikaal 1,27 g/cm3.
Kasutamine.
Mesilased kasutavad taruvaiku kärjekannude puhastamiseks ja desinfitseerimiseks, pragude täitmiseks, lennuava kitsendamiseks ja tarru sattunud kahjurite katmiseks.
Taruvaik on rahvameditsiinis kasutusel kui antibakteriaalne aine. See takistab haigustekitajate arengut, parandab haavu ning leevendab valu. Taruvaiku kasutatakse mitmete tavameditsiini preparaatide valmistamisel. Mööblitööstuses on taruvaik kasutusel lakkide valmistamisel. Taruvaik annab lakile vastupidava läike.
Mesinikud koguvad taruvaiku tarude siseseinte ja raamide ning vaheliistude pealt kraapides. Seda säilitatakse jahedas õhukindlas anumas.
Frigg

Frigg oli germaani mütoloogias jumalate pealiku Odini naine ja Baldri ema. Frigg oli viljakusejumalanna. Tema järgi on inglise keeles nimetatud reede (ingl "Friday"). 
Tuntud on müüt sellest, kuidas Frigg võttis igalt asjalt ja olevuselt tõotuse, et need ei tee tema pojale Baldrile midagi halba, jättis välja aga puuvõõriku, mis tundus olevat kahjutu ja süütu taim. Just puuvõõrik sai aga Baldrile saatuslikuks tema pimeda venna Hödri käe läbi.
Lantaan

Lantaan (sümbol La) on keemiline element järjekorranumbriga 57, haruldane muldmetall.
Lantaanil on üks stabiilne isotoop massiarvuga 139. Ka esineb looduses üks radioaktiivne isotoop massiarvuga 138, mille poolestusaeg on 105 miljardit aastat.
Omadustelt on lantaan lantanoid. Selle tihedus normaaltingimustel on 6,15 g/cm³ ja sulamistemperatuur on 820 Celsiuse kraadi.
Praseodüüm

Praseodüüm (sümbol Pr) on keemiline element järjekorranumbriga 59, haruldane muldmetall.
Tal on 1 stabiilne isotoop massiarvuga 141.
Omadustelt on praseodüüm lantanoid. Tema tihedus normaaltingimustel on 6,64 g/cm³ ja sulamistemperatuur 931 Celsiuse kraadi.
1841. aastal avastati praseodüüm koos teise elemendi neodüümiga, kuid sel ajal arvati, et tegemist oli ühe elemendi, didüümiumiga. Didüümium oli tegelikult lihtsalt mõlema elemendi segu. Praseodüümi eraldas ja avastas 1885. aastal austria keemik Carl Auer von Welsbach. 
Praseodüümi nimetus tuleb kreeka keelsest "prasios dymius", mis tähendab rohelist kaksikut, kuna kui von Welsbach selle didüümiumist eraldas, oli praseodüüm roheka värvusega ja neodüüm roosaka värvusega.
Palladium

Palladium (20. veebruar 1989 Valgevene NSV – 21. juuli 2006 Viljandi maakond) oli võistlushobune, trakeeni tõugu täkk.
Teda peetakse Eesti kuulsaimaks võistlushobuseks ja ta oli Eesti ainuke eliit-täkk. Eesti parim takistussõidu hobune 2000. ja 2001. aastal. Maailma edetabelis oli Palladium juulis 2002 478. kohal. Euroopa trakeenide hulgas oli ta aga number üks.
Palladium suri ööl vastu 21. juulit 2006, kui pärast jalaluumurdu otsustati ta surmata.
Välimus.
Palladium oli ilus, elegantset ja kerget tüüpi väikest kasvu hobune, tema turjakõrgus oli 164 cm.
Värvuselt oli ta must. Palladiumi sabal oli valge laik, mis tekkis talle siis, kui ta kord transportimise käigus saba ära hõõrus. Asemele kasvanud karvad olid valged. Palladiumil oli lauk, mis paremal küljel ulatus silmani. Tema mõlemal tagajalal olid sokid (valged märgised jala allosas, mis ulatuvad sõrgatsiliigeseni) ning vasakul esijalal oli piire (valge märgis, mis ei ulatu sõrgatsiliigeseni). Märgistel olid ka mustad tähnid, mis on üsna haruldane, kuid väga efektne.
Omanikud, ratsanikud.
Palladiumi omanik oli Oliver Kruuda. Gunnar Klettenberg ratsutas Palladiumiga alates 1996. aastast.
Neodüüm

Neodüüm (sümbol Nd) on keemiline element järjekorranumbriga 60, haruldane muldmetall.
Neodüümi esineb looduses seitsme stabiilse isotoobina. Nende massiarvud on 142, 143, 144, 145, 146, 148 ja 150.
Omadustelt on neodüüm lantanoid. Selle tihedus normaaltingimustel on 6,8 g/cm³. Neodüüm sulab 1024 Celsiuse kraadi juures ning selle keemistemperatuur on 3170 °C.
Promeetium

Promeetium (sümbol Pm) on keemiline element järjekorranumbriga 61, haruldane muldmetall.
Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. Pikim poolestusaeg on isotoobil massiarvuga 145, nimelt 17,7 aastat.
Omadustelt on promeetium lantanoid. Tema harulduse ja radioaktiivsuse tõttu on ta omadustest vähe teada.
Promeetium on nimetuse saanud vanakreeka mütoloogia heerose Prometheuse järgi.
Looduses tekib promeetium uraani ja euroopiumi radioaktiivse lagunemise teel, kuid promeetium laguneb omakorda kiiresti samaariumiks. Promeetiumi õnnestus saada väikeses koguses uraani aatomituumade kiiritamisel alles 1945. aastal USAs. Promeetiumi tuvastasid Jacob A. Marinsky, Lawrence E. Glendenin ja Charles D. Coryell.
Kuna promeetium on väga radioaktiivne ja seda on vähe, kasutatakse teda peamiselt teaduslikes uuringutes.
Iriidium

Iriidium on keemiline element järjekorranumbriga 77.
Tal on 2 stabiilset isotoopi, massiarvudega 191 ja 193.
Omadustelt on iriidium plaatinametall ja sellisena väärismetall. Ta on hõbedane, kõva ja rabe metall, mille tihedus normaaltingimustel on 22,65 g/cm³. See on mõõtmistäpsuse piires võrdne osmiumi tihedusega, ja üks neist kahest on tihedaim lihtaine ja metall. Iriidiumi sulamistemperatuur on 2466 °C.
Samaarium

Samaarium (sümbol Sm) on keemiline element järjekorranumbriga 62, haruldane muldmetall.
Ta esineb looduses 7 isotoobina. Nende massiarvud on 144, 147, 148, 149, 150, 152 ja 154.
Omadustelt on samaarium lantanoid. Tema tihedus normaaltingimustel on 7,35 g/cm³. Sulamistemperatuur on 1072 Celsiuse kraadi ja keemistemperatuur 1800 °C.
Gadoliinium

Gadoliinium (sümbol Gd) on keemiline element järjekorranumbriga 64, lantanoid ja haruldane muldmetall.
See esineb 7 isotoobina. Nende massiarvud on 152, 154, 155, 156, 157, 158 ja 160.
Gadoliiniumi tihedus normaaltingimustel on 7,9 g/cm³ ja sulamistemperatuur 1312 Celsiuse kraadi.
Gadoliinium on nimetatud soome keemiku Johan Gadolini järgi.
Terbium

Terbium (sümbol Tb) on keemiline element järjekorranumbriga 65, lantanoid ja haruldane muldmetall.
Tal on 1 stabiilne isotoop, mille massiarv on 159.
Terbiumi tihedus normaaltingimustel on 8,22 g/cm³ ja sulamistemperatuur 1356 Celsiuse kraadi.
Düsproosium

Düsproosium (sümbol Dy) on keemiline element järjekorranumbriga 66.
Tal on 7 stabiilset isotoopi massiarvudega 156, 158, 160, 161, 162, 163 ja 164.
Omadustelt on düsproosium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 8,55 g/cm³ ja sulamistemperatuur 1407 Celsiuse kraadi.
Esimesena eraldas düsproosiumi Paul Emile Lecoq de Boisbaudran 1886. aastal.
Ka Eestis toodetakse düsproosiumit, kuigi üksnes väheses koguses. Tootmine toimub Sillamäel, ettevõttes NPM Silmet.
Holmium

Holmium (sümbol Ho) on keemiline element järjekorranumbriga 67. Holmiumi avastas Rootsi keemik Per Teodor Cleve.
Tal on 1 stabiilne isotoop massiarvuga 165.
Omadustelt on holmium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 8,8 g/cm³ ja sulamistemperatuur on 1470 Celsiuse kraadi.
Osmium

Osmium (sümbol Os) on keemiline element järjekorranumbriga 76.
Ta esineb looduses 7 isotoobina, massiarvudega 184, 186, 187, 188, 189, 190 ja 192.
Omadustelt on osmium plaatinametall ja sellisena väärismetall. Ta on hõbedane, kõva ja habras tahke aine, mille tihedus 22,65 g/cm³ on mõõtmistäpsuse piires võrdne iriidiumi omaga, ja üks neist on tihedaim lihtaine ja metall. Osmiumi sulamistemperatuur on 3033 °C.
Osmiumi nimetus tuleneb sellest, et ta haiseb. Ta on seega ainuke metall, millel on lõhn. Nimelt reageerib osmium juba toatemperatuuril ja eriti kuumutamisel õhuhapnikuga, moodustades osmiumtetraoksiidi. See on kergesti lenduv tahke aine, keemistemperatuuriga 130 Celsiuse kraadi, mis on keemiliselt aktiivne ja mürgine, kahjustades kopse ja silmi, isegi selliste kontsentratsioonide puhul, mis on liiga väikesed lõhna tajumiseks.
Erbium

Erbium (sümbol Er) on keemiline element järjekorranumbriga 68.
Tal on 6 stabiilset isotoopi massiarvudega 162, 164, 166, 167, 168 ja 170.
Omadustelt on erbium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 9,07 g/cm³ ja sulamistemperatuur on 1522 Celsiuse kraadi.
Kirjapomm

Kirjapomm on posti teel saadetud lõhkeseadeldis, mis on ehitatud lõhkema selle avamisel. Kuna kirjapomm saadetakse posti teel, jõuab see peaaegu alati otse adressaadile. Kirja avamisel võib pomm põhjustada vigastusi või tappa kirja avanud isiku(d).
Kirjapommi all mõistetakse mõnikord ka ühele adressaadile saadetud suures koguses sarnaseid või identseid elektronkirju, mis suurtes kogustes ummistavad adressaadi postkasti.
Riigihümn

Riigihümn (ehk lihtsalt hümn) on kodumaad ülistav pidulik muusikapala, mis kuulub riigi ametlike sümbolite hulka.
Riigihümne hakati kasutama 18. sajandi lõpus. Tänapäeval on hümn igal riigil. Riigihümne esitatakse pidulikel riiklikel üritustel, vastuvõttudel, aktustel ja meeleavaldustel, kuid ka rahvusvahelistel spordivõistlustel, näiteks enne riikidevahelist jalgpallimatši või sportlaste autasustamisel. Riigihümni lauldakse enamasti ühiselt, selle laulmise ajaks tõustakse püsti või võetakse sisse valveseisak.
Eesti Vabariigi hümn on "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" (Fredrik Paciuse viis, 1848; Johann Voldemar Jannseni sõnad, umbes 1866–1869).
2010. aastad

2010. aastad on ajavahemik 2010. aasta algusest kuni 2019. aasta lõpuni.
2000. aastad

2000. aastad on ajavahemik 2000. aasta algusest kuni 2009. aasta lõpuni.
1990. aastad

1990. aastad on ajavahemik 1990. aasta algusest kuni 1999. aasta lõpuni.
1970. aastad

1970. aastad on ajavahemik 1970. aasta algusest kuni 1979. aasta lõpuni.
Olulised tegijad.
Maailmas.
Poliitika- ja riigitegelased.
Menaẖem Begin – Willy Brandt – Leonid Brežnev – James Callaghan – Jimmy Carter – Elizabeth II – Valéry Giscard d'Estaing – Gerald Ford – Francisco Franco – Indira Gandhi – Edward Heath – Johannes Paulus I – Johannes Paulus II – Hirohito – Urho Kekkonen – Golda Me'ir – Richard Nixon – Paulus VI – Georges Pompidou – Yitzhak Rabin – Anwar Sadat – Helmut Schmidt – Suharto – Josip Broz Tito – Harold Wilson – Fidel Castro – Augusto Pinochet – Muammar al-Qaddafi – Yasser Arafat – Deng Xiaoping – Mao Zedong – Kim Il-sŏng
Kirjandus.
Edward Albee – Saul Bellow – Anthony Burgess – John Gardner – William Golding – Arthur Miller – Iris Murdoch – Harold Pinter – Salman Rushdie – Tom Stoppard – Kurt Vonnegut
Sport.
Muhammad Ali – Franz Beckenbauer – George Best – Larry Bird – Björn Borg – Nadia Comăneci – Jimmy Connors – Johan Cruijff – George Foreman – Joe Frazier – Bobby Hull – Kareem Abdul Jabbar – Billie Jean King – Olga Korbut – Niki Lauda – Eddie Merckx – Gerd Müller – Jack Nicklaus – Pelé – O. J. Simpson – Mark Spitz
Film ja meelelahutus.
Woody Allen – Ingmar Bergman – Ingrid Bergman – Jean-Paul Belmondo – Humphrey Bogart – Kenneth Branagh – Richard Burton – Claudia Cardinale – Sean Connery – Francis Ford Coppola – Marlene Dietrich – Richard Dreyfuss – Clint Eastwood – Harrison Ford – Louis de Funès – Greta Garbo – Mel Gibson – Gene Hackman – Goldie Hawn – Audrey Hepburn – Katharine Hepburn – Dustin Hoffman – Diane Keaton – Jack Lemmon – George Lucas – Steve Martin – Jack Nicholson – Robert De Niro – Al Pacino – Peter O'Toole – Laurence Olivier – Gregory Peck – Anthony Quinn – Robert Redford – Vanessa Redgrave – Sylvester Stallone – Meryl Streep – Barbra Streisand – Elizabeth Taylor – John Travolta – Liv Ullmann – Peter Ustinov – John Wayne
Muusika.
"ABBA" – "Aerosmith" – "Black Sabbath" – "Blue Öyster Cult" – David Bowie – Jackson Browne – "Carpenters" – Johnny Cash – Cher – "Chicago" – Eric Clapton – "The Clash" – Alice Cooper – Elvis Costello – "Deep Purple" – Neil Diamond – "The Eagles" – "Electric Light Orchestra" – "Emerson, Lake &amp; Palmer" – "Fleetwood Mac" – Gloria Gaynor – "Genesis" – Gary Glitter – "Grateful Dead" – Billy Joel – Elton John – "Journey" – "Kiss" – "Led Zeppelin" – John Lennon – "Lynyrd Skynyrd" – Barry Manilow – Bob Marley – "Motörhead" – Willie Nelson – Chris Norman – "Pink Floyd" – Elvis Presley – "Queen" – Suzi Quatro – "Rainbow" – "Rush" – "Sex Pistols" – Bruce Springsteen – "Styx" – Donna Summer – "T. Rex" – "Van Halen" – Neil Young - "Yes"
1960. aastad

1960. aastad on ajavahemik 1960. aasta algusest kuni 1969. aasta lõpuni.
1950. aastad

1950. aastad on ajavahemik 1950. aasta algusest kuni 1959. aasta lõpuni.
1920. aastad

1920. aastad on ajavahemik 1920. aasta algusest kuni 1929. aasta lõpuni.
1910. aastad

1910. aastad on ajavahemik 1910. aasta algusest kuni 1919. aasta lõpuni.
1900. aastad

1900. aastad on ajavahemik 1900. aasta algusest kuni 1909. aasta lõpuni.
1890. aastad

1890. aastad on ajavahemik 1890. aasta algusest kuni 1899. aasta lõpuni.
1880. aastad

1880. aastad on ajavahemik 1880. aasta algusest kuni 1889. aasta lõpuni.
1870. aastad

1870. aastad on ajavahemik 1870. aasta algusest kuni 1879. aasta lõpuni.
1860. aastad

1860. aastad on ajavahemik 1860. aasta algusest kuni 1869. aasta lõpuni.
1850. aastad

1850. aastad on ajavahemik 1850. aasta algusest kuni 1859. aasta lõpuni.
1840. aastad

1840. aastad on ajavahemik 1840. aasta algusest kuni 1849. aasta lõpuni.
1830. aastad

1830. aastad on ajavahemik 1830. aasta algusest kuni 1839. aasta lõpuni.
1820. aastad

1820. aastad on ajavahemik 1820. aasta algusest kuni 1829. aasta lõpuni.
1810. aastad

1810. aastad on ajavahemik 1810. aasta algusest kuni 1819. aasta lõpuni.
1800. aastad

1800. aastad on ajavahemik 1800. aasta algusest kuni 1809. aasta lõpuni.
1790. aastad

1790. aastad on ajavahemik 1790. aasta algusest kuni 1799. aasta lõpuni.
18. sajand

18. sajand ehk XVIII sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kaheksateistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1701 ja lõppes 31. detsembril 1800.
Kümnendid ja aastad.
1700. aastad: (1700), 1701, 1702, 1703, 1704, 1705, 1706, 1707, 1708, 1709
1710. aastad: 1710, 1711, 1712, 1713, 1714, 1715, 1716, 1717, 1718, 1719
1720. aastad: 1720, 1721, 1722, 1723, 1724, 1725, 1726, 1727, 1728, 1729
1730. aastad: 1730, 1731, 1732, 1733, 1734, 1735, 1736, 1737, 1738, 1739
1740. aastad: 1740, 1741, 1742, 1743, 1744, 1745, 1746, 1747, 1748, 1749
1750. aastad: 1750, 1751, 1752, 1753, 1754, 1755, 1756, 1757, 1758, 1759
1760. aastad: 1760, 1761, 1762, 1763, 1764, 1765, 1766, 1767, 1768, 1769
1770. aastad: 1770, 1771, 1772, 1773, 1774, 1775, 1776, 1777, 1778, 1779
1780. aastad: 1780, 1781, 1782, 1783, 1784, 1785, 1786, 1787, 1788, 1789
1790. aastad: 1790, 1791, 1792, 1793, 1794, 1795, 1796, 1797, 1798, 1799
1800
Tuulium

Tuulium (sümbol Tm) on keemiline element järjenumbriga 69. Tuuliumi avastas Rootsi keemik Per Teodor Cleve.
Tal on üks stabiilne isotoop massiarvuga 169.
Omadustelt on ta lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tuuliumi tihedus normaaltingimustel on 9,32 g/cm³. Sulamistemperatuur on 1545 ja keemistemperatuur 1950 Celsiuse kraadi.
Kuri

Kuri (ka: kurjus) on see, mida usutakse olevat moraalselt halb, rikutud, hoolimatult destruktiivne, isekas ja õel. Ta kuulub ühe poolena paari, mille moodustavad hea ja kuri. 
Kurjus väljendub ebaõiglusena.
Tavaliselt peetakse inimese omaduste seas kõige soovimatumaks kurjust ja kõige soovitumaks headust või armastust.
Žemaitija

Žemaitija (žemaidi keeles "Žemaitėjė"; nimetatud ka "Žemaitia") on ajalooline ja etnograafiline piirkond Leedu lääneosas Žemaitija kõrgustikul. Muust Leedust eraldatud jõgederohke Kesk-Leedu madalikuga.
Suuremad keskused: Šiauliai, Telšiai, Leedu ajaloolises piirkonnas Žemaitijas elasid balti hõim žemaidid.
Žemaitija ajalugu.
Kuni 1795. aastani moodustas Žemaitija Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigis eraldiseisva haldusüksuse/osa (leedukeelse nimega "Žemaičių seniūnija").
Žemaitija valitsejad enne Leedu suurvürstiriigi loomist (vürstid; leedu keeles "kunigaikštis"):
Aramea keel

Aramea keel on semi keelte hulka kuuluv keel.
Jeesuse Kristuse ajal oli see iidse Süüria ja Mesopotaamia piirkonnas üldlevinud kõnekeel.
Piibli Vana Testamendi mõned kohad on algselt kirja pandud ka aramea keeles. 
Tänapäeval räägitakse mitmeid uusaramea keeli ja murdeid.
Enchiridion (Augustinus)

Enchiridion ad Laurentium (Käsiraamat Laurentiusele) ehk De fide, spe et caritate (Usust, lootusest ja armastusest) on Augustinuse teos.
Tekst.
III Jumal, kõige Looja, ja kõige loodu headus
Et kristliku usu usutavus ei ole rajatud asjade loomustele, vaid Looja headusele.
3. 9. Nii et kui küsitakse, mida tuleb uskuda, mis religioonisse puutub, siis ei tule uurida loodust (asjade loomust) nõnda nagu need, keda kreeklased hüüavad füüsikuteks, ega muretseda, kui kristlane ei tea mõnd asja elementide jõust ja arvust, taevakehade liikumisest, korrast ja kadumistest, taeva kujust, loomade, põõsaste, kivide, allikate, jõgede, mägede loomusest ja liikidest, aegade ja kohtade vahemikest, ähvardavate tormide märkidest, ja musttuhat säärast asja, mis nad kas on leidnud või arvavad, et on leidnud: sest isegi nemad, nii silmapaistvalt andekad, vaimustunud uurijad, kellel oli külluses jõudeaega, kes uurisid midagi inimlike oletuste abil, midagi aga ajaloolise kogemuse põhjal, ei leidnud kõike üles, ja selles, mille leidmisega nad uhkustavad, on rohkem arvamusi kui teadmist. 
Kristlasel piisab uskumisest, et kõikide loodud asjade, taevaste või maiste, nähtavate või nähtamatute põhjus ei ole miski muu, kui Looja, ainsa ja tõelise Jumala headus, ja pole mingit loomust, mis ei oleks kas tema või temast: tema on Kolmainsus, ja nimelt Isa, Poeg ja Püha Vaim, kes lähtub sellestsamast Isast, aga on seesama Isa, Poeg ja Püha Vaim.
Ulysses S. Grant

Ulysses Simpson Grant (sünninimi Hiram Ulysses Grant; 27. aprill 1822 – 23. juuli 1885) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja 18. president aastail 1869–1877. Tema ametiaeg jäi Ameerika kodusõjale järgnenud taasülesehitusperioodi ("reconstruction era") aega. Ta kuulus Vabariiklikku Parteisse. 
Ameerika kodusõja ajal teenis Grant põhjaosariikide ehk Uniooni armee koosseisus. Ta sai tuntuks oma sõjalise võimekuse ja otsustavuse poolest, saavutades mitmeid olulisi võite, sealhulgas Vicksburgi lahingu (1863). 1864. aastal määras president Abraham Lincoln ta kogu Uniooni armee ülemjuhatajaks. Selle ametikoha tõttu ülendati ta auaste armeekindraliks ("General of the Army"), mis oli tollal kõrgeim võimalik sõjaväeline auaste.
Grant sai rahva seas populaarseks sõjakangelasena ning valiti 1868. aastal presidendiks. Tema presidendiaega iseloomustas jõuline toetus kodanikuõigustele ning katsed kindlustada endiste orjade õigusi lõunaosariikides. Samas oli tema administratsiooni ajal mitmeid korruptsiooniskandaale, kuigi pole tõendeid, et Grant ise oleks neis osalenud.
Pärast presidendiametit kirjutas ta oma mälestusteraamatu "Personal Memoirs of U.S. Grant", mis pälvis kriitikute heakskiidu ning kindlustas tema perekonna rahalise toimetuleku.
Tunnustus ja mälestuse jäädvustamine.
1868. aastal valiti Ulysses Simpson Grant Ameerika Filosoofiaseltsi (American Philosophical Society) liikmeks, mis tunnustas tema saavutusi sõjaväelasena ja avaliku elu tegelasena.
Washingtonis asub Ulysses S. Granti monument – üks suuremaid ratsamonumente Ameerika Ühendriikides; see paikneb Kapitooliumi ees. Teda on kujutatud ka 50-dollarilisel rahatähel ning mälestatud mitmetes monumentides, postmarkidel ja kirjandusteostes.
Tema matmispaik asub New Yorgis Manhattanil Riverside Parkis. Seal asuv General Grant National Memorial on Ameerika Ühendriikide suurim omataoline. See avati 1897. aastal ja on avalik mälestusmärk, kuhu on maetud ka tema abikaasa Julia. Mausoleum on ehitatud klassikalises stiilis.
Luteetsium

Luteetsium (sümbol Lu) on keemiline element järjekorranumbriga 71.
Esineb looduses kahe isotoobina: isotoop massiarvuga 175 on stabiilne, isotoop massiarvuga 176 on radioaktiivne, selle poolestusaeg on 38 miljardit aastat.
Omadustelt on luteetsium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Selle tihedus normaaltingimustel on 9,84 g/cm³ ja sulamistemperatuur 1552 Celsiuse kraadi.
Tantaal

Tantaal (sümbol Ta) on keemiline element järjekorranumbriga 73. Tantaal on haruldane kõva korrosioonikindel sinakashall siirdemetall, mida kasutatakse laialdaselt sulamites väikestes kontsentratsioonides. Tantaal on haruldaseim stabiilne element Päikesesüsteemis, leidub u 0,015 ppm-i, kuid maakoores on ta levinum, leidub u 2 ppm-i, ligikaudu sama palju kui tina ja arseeni. 
Tantaal on nimetuse saanud Kreeka mütoloogia pahalase Tantalose nime järgi, viidates selle elemendi isoleerimisraskustele. Tänu keemilisele inertsusele on see väärtuslik aine laboriseadmetes ja plaatina asendajana. Tantaali peetakse tehnoloogiakriitiliseks elemendiks selle põhilisel kasutusalal – tantaalkondensaatorites, mida kasutatakse mobiiltelefonide, arvutite jmt elektroonikaseadmete komponendina. Tantaal esineb looduses alati koos keemiliselt sarnase nioobiumiga tantaliidi, kolumbiidi ja koltani mineraaligruppides.
Tantaal esineb looduses kahe isotoobina: stabiilne isotoop massiarvuga 181 ja radioaktiivne isotoop poolestusajaga 1200 miljardit aastat massiarvuga 180. Tantaali avastas 1802. aastal Anders Ekeberg Soomest ja Rootsist pärit mineraaliproovidest. Aasta varem oli Charles Hatchett avastanud nioobiumi (varasema nimetusega kolumbium) ning 1809. aastal võrdles selle oksiidi, kolumbiiti tihedusega 5,918 g/cm³, tantaaliga tihedusega 7,935 g/cm³. Ta mõistis, et need kaks oksiidi, vaatamata erinevale tihedusele, on identsed, ning nimetas neid ühiselt tantaaliks.
Tantaali tihedus normaaltingimustel on 16,65 g/cm³, sulamistemperatuur on 3290 K (3017 °C) ja aurustumistemperatuur 5731 K.
Hrodna

Hrodna (valgevene keeles Гродна; taraškievica "Горадня; Horadnia"; vene "Гродно") on linn Valgevenes lääneosas, Hrodna oblasti ja Hrodna rajooni halduskeskus. Ta asub Nemunase jõel Poola ja Leedu piiri lähedal (vastavalt umbes 20 ja 30 km kaugusel).
Linna läbib Peterburist Vilniuse kaudu Varssavisse kulgev raudteeliin. Linnas elab 327 500 elanikku (2009), kellest 62,57% on valgevenelasi, 19,74% poolakaid, 12,2% venelasi, 1,82% ukrainlasi ja 3,67% teistest rahvustest inimesi. Enne Teist maailmasõda oli Hrodna poola-juudi enamusega linn (61% poolakad ja 36% juudid).
Hrodna on halduslikult jagatud kaheks rajooniks. Nemunase vasakkaldal asub Kastrõtšnitski rajoon, paremkaldal aga Leninski rajoon. Linnas asuv Püha Francis Xavieri katedraal on Basilica minoris. Jõe paremkaldal asub 12. sajandil ehitatud, osaliselt varisenud Kałoža kirik, mis on ainus säilinud mälestis Must-Vene piirkonna eripärasest ehituskunstist. Linnas asub Grodna loomaaed, mis on Valgevene vanim ja kus 2011. aasta seisuga oli 317 liigist loomi.
Ajalugu.
12. ja 13. sajandil oli Grodna Hrodna vürstiriigi keskus.
Põhjasõjas piirasid Rootsi väed aastal 1706 linnas asunud Vene vägesid, aga aastal 1708 toimus linnas väike kokkupõrge Vene vägede ning rootslaste eelväesalga vahel. Grodna piirkond koos Valgevenega kuulus kuni 1795. aastal toimunud III Poola jagamiseni Rzeczpospolita riigi koosseisu, pärast aga III Poola jagamist loobus Rzeczpospolita kuningas Stanisław August Poniatowski Grodnas Rzeczpospolita kuningatroonist ning asus elama Grodna kuningalossi, kus ta elas kuni 1797. aastani, kui ta lahkus uue Vene keisri Paul I kutsel Peterburi, kus ta ka 1798. aastal suri.
Pärast III Poola jagamist 1795. aastal kuulus Grodno ametlikult Vene impeeriumi koosseisu.
Alates 1920. aasta oktoobrist oli Grodna Poola võimu all. 1931. aastal olid Grodna elanikest 61% poolakad, 36% juudid, 2% valgevenelased, kuid oli ka teisi tillukesi vähemusi. Punaarmee hõivas Grodna 20.–22. septembril 1939. 23. juunist 1941 kuni 16. juulini 1944 oli linn Saksa vägede poolt okupeeritud.
Sport.
Grodna jäähokiklubi HK Njoman Grodna on 4-kordne Valgevene meister (1998, 1999, 2001, 2013). Linnas tegutseb ka jalgpalliklubi FK Njoman Grodna.
Tāj Mahal

Tāj Mahal ehk Tadž Mahal [tadž mah'al] on haudehitis Põhja-Indias Agra linnas, mille India suurmogul Džahan laskis ehitada oma abikaasa Arjumand Bano Begumi mälestuseks. Naist tuntakse Mumtaz Mahali nime all, mis tähendab pärsia keeles palee valgust. Ta suri 1630. aastal oma neljateistkümnenda lapse sünnitamisel. Ehitus kestis aastatel 1632–1653. Ehitusel töötas 20 000 inimest, nende seas meistrid Euroopast ja Kesk-Aasiast. Peaarhitekt oli Ustad Isa (Ustad Ahmad) Lahore'ist.
Nime "Tāj Mahal" algupära pole selge. Džahani valitsemise aegsed õukonnaajalood nimetavad seda lihtsalt Mumtaz Mahali hauaks ("rauza"). Üldiselt arvatakse, et "Tāj Mahal" on lühendkuju Mumtaz Mahali nimest. 
Tāj Mahali ehitamisel kasutati materjale kogu Indiast ja Aasiast. Ehitusmaterjalide veoks kasutati üle 1000 elevandi. Valge marmor hangiti Radžastanist, jaspis Pandžabist ning nefriit ja mäekristall Hiinast. Türkiis pärines Tiibetist, lasuriit Afganistanist, safiir Sri Lankalt ja karneool Araabiast. Kokku inkrusteeriti valgesse marmorisse 28 tüüpi vääris- ja poolvääriskive.
Varsti pärast Tāj Mahali valmimist, aastal 1658 kukutas Džahani tema kolmas poeg Aurangzeb ja pani ta Agra lähedal koduaresti. Džahan suri aastal 1666 ja maeti Tāj Mahali Mumtaz Mahali kõrvale.
19. sajandil Tāj Mahali seisund halvenes. Aastal 1857 puhkes Indias ülestõus, mille käigus Briti sõdurid ja valitsusametnikud rikkusid hoonet, raiudes selle seintest välja vääris- ja poolvääriskive.
19. sajandi lõpus korraldas India asekuningas George Nathaniel Curzon Tāj Mahali taastamise projekti, mis lõpetati aastal 1908, kolm aastat pärast Curzoni lahkumist asekuninga kohalt. Curzon tellis sisesaali suure valgusti, mis oli projekteeritud Kairo mošees asuva valgusti järgi. Sel ajal rajati aeda briti stiilis muru, mis on seal tänapäevani.
Aastal 1942 rajas valitsus Tāj Mahali ümber tellingud, et ennetada Saksamaa või Jaapani võimalikku õhurünnakut. India-Pakistani sõja ajal aastatel 1965–1971 oli hoone samuti tellingute varjus, et vaenlase lennuväe piloote eksitada.
Tänapäeval on Tāj Mahali hakanud ohustama keskkonnareostus Yamuna jõe kallastel, sealhulgas happevihm, mida soodustab läheduses asuv India suurim naftatööstuskompleks Mathura naftakombinaat. Saaste muudab Tāj Mahali kollakaks. Selleks, et saastega võidelda, on India valitsus kehtestanud Tāj Mahali ümber 10 400 km² suuruse Tāji Trapetsikujulise Tsooni, kus kehtivad ranged heitmete väljalaske standardid.
2011. aastal teatati, et ehitist ähvardab kokkuvarisemine, kuna Yamuna jõe veetaseme languse tõttu on Tāj Mahali mahagonipuust vaiadest vundament muutunud rabedaks.
Tāj Mahali külastab aastas 2–4 miljonit turisti, neist 200 000 välismaalt. Külastajatele on määratud kahesugused hinnad, välismaalastele palju kõrgemad kui indialastele. Kõige turistiderohkemad kuud on oktoober, november ja veebruar, sest need on kõige jahedamad. Saasteainete vältimiseks ei tohi autoga isegi hoone lähedale sõita, vaid parkimisplatsilt tuleb kohale tulla kas jalgsi või trollibussiga.
2007. aastal kuulutati välja seitse uut maailmaimet, mille hulka arvati ka Tāj Mahal.
Aatomnumber

Keemilise elemendi aatomnumber ehk järjenumber ehk laenguarv ehk tuumalaeng (Z) on prootonite arv selle elemendi aatomi tuumas. Aatomnumber saab olla vaid positiivne täisarv, sest aatomi tuumas ei saa prootoneid olla murdarv, negatiivne arv ega null. 
Ajalugu.
Alguses tähendas elemendi järjenumber selle kohta Mendelejevi tabelis. Kui Dmitri Mendelejev asetas tuntud keemilised elemendid Isarnaste omaduste järgi rühmitatuna tabelisse, tekkisid aatommasside rangest järjekorrast lähtumise puhul mõned ebakõlad. Joodi ja telluuri koht tabelis tuli ära vahetada, et omadused paremini kokku klapiksid. Samuti oli Mendelejev pannud koobalti keemiliste omaduste põhjal niklist ettepoole, kuigi nikkel on koobaltist pisut kergem. Seda ebareeglipärasust järjekorras tolle aja teadmistega seletada ei osatud (õieti ei saadudki, sest lähtuti aatomi massist, mis polnud kõige täpsem järjestamise alus), sest puudus arusaam aatomi ehitusest. Järjenumbriks hakati nimetama seda järjekorranumbrit, mis oli elemendil tabelis. Kuigi järjenumber osutus aatomi massiga ligikaudu võrdeliseks (eriti just tabeli algusosas), pidi see nähtavasti kajastama mingit massist erinevat omadust.
Idee, et perioodilisustabeli järjenumber on aatomituuma laeng, pakkus esimesena välja hollandi amatöörfüüsik Antonius van den Broek. Ta esitas hüpoteesi ajakirja Nature numbris, mis ilmus 20. juulil 1911. See oli umbes kuu pärast seda, kui Ernest Rutherford oli avalikult esitanud oma uue aatomimudeli (pärast kuulsat katset, milles kullalehte pommitati alfaosakestega). Henry Moseley, kes oli tuttav Rutherfordi mudeli ja Van den Broeki hüpoteesiga ning Niels Bohri töödega, kinnitas 1913. aastal eksperimendiga (röntgenspektroskoopia abil), et van den Broeki hüpotees peab paika. Keemilised elemendid, mille kiirgusi Moseley uuris, järjestusid kindlalt ritta. Ta seletas ära ka anomaaliad perioodilisustabelis. Tol ajal oli lantanoidide järjestus ja arv ebamäärane. Selle üks põhjus oli, et lantanoidid on keemiliselt väga sarnased. Moseley jõudis katseandmete põhjal järeldusele, et lantanoide (lantaanist luteetsiumini) on täpselt 15. Nii sai järjekorranumbrist reaalne [füüsikaline suurus. Pärast prootoni avastamist 1919. aastal selgitas Rutherford, et keemilise elemendi järjekorranumber on prootonite arv tuumas.
Keel (täpsustus)

"Keel" on sõna, mis on kasutusel mitmes tähenduses:
Isotoop

Keemilise elemendi isotoobid on selle elemendi aatomite klassid, mis erinevad üksteisest aatomite massiarvu (A) poolest. Järjenumber ehk aatomnumber ehk laenguarv (Z) on neil sama. Ehk teisisõnu, keemilise elemendi isotoobid erinevad üksteisest neutronite arvu poolest aatomi tuumas, aga prootoneid ja elektrone (juhul kui tegemist pole iooniga) on neil ühepalju.
Nimetus.
Sõna "isotoop" tuleb vanakreeka sõnadest "ἴσος" ("ísos" 'sama') ja "τόπος" ("tópos" 'koht'): isotoobid asuvad perioodilisustabelis ühel ja samal kohal. Ingliskeelse sõna "isotope" on võtnud kasutusele inglise radiokeemik Frederick Soddy 1914. aastal.
Isotoopide tähistamine.
Aatomi järjenumber vastab prootonite arvule aatomis. Seega on ühe ja sama elemendi isotoopidel sama prootonite arv aatomis. Isotoopide massiarvude erinevus tuleneb erinevast neutronite arvust aatomituumas. Isotoope tähistatakse elemendi nimetusega, millele järgneb sidekriips ja nukleonide (prootonite pluss neutronite) arv aatomituumas (näiteks raud-57, uraan-238, heelium-3). Sümbolkujul tähistades lisatakse elemendi keemilise sümboli ette ülaindeksina nukleonide arv (näiteks 57Fe, 238U, 3He).
Vesiniku isotoopidel on ka erinimetused: prootium (vesinik-1), deuteerium (vesinik-2) ja triitium (vesinik-3). Deuteeriumil ja triitiumil on eraldi keemilised sümbolid: D ja T; prootiumil erisümbolit pole.
Radioaktiivsetesse ridadesse kuuluvatel isotoopidel on ka erinimetused.
Keemiliste ja füüsikaliste omaduste võrdlus.
Isotoopide keemilised omadused on sarnased, sest elektronkatete ehitus on neil ühesugune.
Isotoopide füüsikalised omadused on erinevad, eriti väikese järjenumbriga elementidel.
Stabiilsed ja mittestabiilsed isotoobid.
Eristatakse stabiilseid ja ebastabiilseid (radioaktiivseid) isotoope. Ebastabiilsed isotoobid püüdlevad stabiilsuse poole ning lagunevad aja jooksul mõneks stabiilsemaks elemendiks või isotoobiks.
Looduslikud ja tehislikud isotoobid.
Looduses esinevad elemendid enamasti isotoopide segudena.
Eristatakse looduslikke ja tehislikke isotoope. Tehislikult on tuumareaktsioonide abil saadud peaaegu kõikide elementide isotoope.
Pandžab

"India osariigi kohta vaata Pandžab (India)."
Pandžab on ajalooline piirkond Lõuna-Aasias, mis praegu jaguneb Pakistani (Pandžabi provints) ja India (Pandžabi osariik) vahel.
Tihedus

Tihedus on füüsikaline suurus, mis näitab aine massi ruumalaühikus. Tiheduse tähis on "ρ" ja SI mõõtühik kilogramm kuupmeetri kohta (kg/m3):
 formula_1,
kus formula_2 on aine mass ja formula_3 ruumala.
Aine tihedus sõltub üldiselt rõhust ja temperatuurist. Gaasiliste ainete korral on see sõltuvus väga tugev: tihedus on ligilähedaselt võrdeline rõhuga ning pöördvõrdeline absoluutse temperatuuriga (see seos kehtib täpselt ideaalse gaasi korral). Kondensaine (tahkised, vedelikud) korral on see sõltuvus suhteliselt nõrk. Väikeste rõhu- ja temperatuurimuutuste vahemikus võib iga aine tiheduse suhtelise muutuse sõltuvuse rõhust ja temperatuurist lugeda lineaarseks funktsiooniks:
 formula_4,
kus formula_5 on aine ruumpaisumistegur, formula_6 on kokkusurutavustegur, "formula_7" on aine tihedus temperatuuril formula_8 ja rõhul formula_9 ning formula_10 on aine tihedus temperatuuril formula_11 ja rõhul formula_12. 
Põhimõtteliselt on viimase valemi näol tegemist aine olekuvõrrandiga piiratud temperatuuri- ja rõhuvahemikus. Kokkusurutavus on alati positiivse märgiga (aine tihedus kasvab rõhu tõstmisel). Ruumpaisumistegur on reeglina positiivne, kuid sellest seaduspärasusest on ka erandeid. Näiteks vee tihedus kasvab temperatuurivahemikus 0–4 °C. Soojuspaisumistegur on tahkiste ja vedelike korral tüüpiliselt suurusjärgus 10−5 K−1, kokkusurutavus aga suurusjärgus 10−6 at−1.
Ainete tiheduse väärtused antakse enamasti standardtingimustel "t" = 20 °C ja "p" = 101 325 Pa.
Tiheduse näiteid.
Tahkised.
Tihedus (kg/m3) temperatuuril 15–20 °C: 
Vedelikud.
Tihedus (kg/m3) temperatuuril 15–20 °C: 
Gaasid.
Tihedus (kg/m3) temperatuuril 0 °C ja rõhul 760 mm Hg:
1780. aastad

1780. aastad on ajavahemik 1780. aasta algusest kuni 1789. aasta lõpuni.
1770. aastad

1770. aastad on ajavahemik 1770. aasta algusest kuni 1779. aasta lõpuni.
1760. aastad

1760. aastad on ajavahemik 1760. aasta algusest kuni 1769. aasta lõpuni.
1750. aastad

1750. aastad on ajavahemik 1750. aasta algusest kuni 1759. aasta lõpuni.
1740. aastad

1740. aastad on ajavahemik 1740. aasta algusest kuni 1749. aasta lõpuni.
1730. aastad

1730. aastad on ajavahemik 1730. aasta algusest kuni 1739. aasta lõpuni.
1720. aastad

1720. aastad on ajavahemik 1720. aasta algusest kuni 1729. aasta lõpuni.
Faktoriaal

Naturaalarvu "n" faktoriaal (tähistus "n"!) on "n" esimese positiivse täisarvu korrutis.
Definitsioon.
Kui "n" on positiivne täisarv, siis
formula_1,
On kokku lepitud, et 
formula_2.
Negatiivsete arvude jaoks pole faktoriaal defineeritud.
Stirlingi valem.
Kui n on suur, siis saab n! ligikaudselt leida Stirlingi valemiga: 
formula_3
Stirlingi valemi abil saab näidata, et
Arvus 10! on 7 numbrit&lt;br&gt;
Arvus 100! on 158 numbrit&lt;br&gt;
Arvus 10 000! on 35 660 numbrit
Lõpunullid.
"n"! lõpunullide arv on 
formula_4,
kus funktsioon "trunc" annab arvu täisosa.
Näiteks arvu 2005! lõpunullide arv on&lt;br&gt;
trunc(2005/5) + trunc(2005/25) + trunc(2005/125) + trunc(2005/625) = 401 + 80 + 16 + 3 = 500
Euleri gammafunktsioon.
Euleri gammafunktsioon 
formula_5
on faktoriaali üldistus kompleksarvude jaoks. Gammafunktsioon on faktoriaaliga seotud kui
formula_6
Aar

Aar (lühend a) (ladina "area" ala, pind) on meetermõõdustikul põhinev mittesüsteemne pindalaühik. 
1 a = 100 m².
Üks hektar (aarist tuletatud ühik: hektoaar) võrdub 100 aariga:
1 ha = 100 a
Aar võrdub umbes 1076,3910 ruutjalaga ja 119,6 ruutjardiga.
Aarides mõõdetakse tavaliselt maatükke.
Meeter

Meeter (kreeka sõnast "metron" 'mõõt' on SI-süsteemi põhiühikute hulka kuuluv mõõtühik pikkuse mõõtmiseks. Meetri tähis on m.
Meetri määratlemisel on aluseks võetud valguse kiirus vaakumis, mille fikseeritud arvväärtus on 299 792 458 m/s, kusjuures sekund on määratletud tseesium-133 sageduse formula_1 alusel.
1 meeter on pikkus, mille läbib valgus vaakumis 1 / 299 792 458 sekundi (s) jooksul:
formula_2.
kus 
formula_3 on valguse kiirus vaakumis,
formula_1 on tseesium-133 aatomi põhiseisundi ülipeenstruktuuri kahe taseme vahelisele üleminekule vastava kiirguse sagedus.
Ajalugu.
1791. aastal defineeriti meeter kui 1/10 000 000 (kümnemiljondik) Pariisi läbiva meridiaani poolest pikkusest ehk pikkusest pooluselt ekvaatorini.
James Clerk Maxwell pakkus välja idee, et meetri pikkus võiks olla defineeritud valguslainete pikkuste kaudu. Kuna sellist mõõtetehnikat tol ajal veel polnud, jäi see ainult ideeks.
1960. aastal kehtestati meeter kui krüptoon-86 tasemete 2"p"10 ja 5"d"5 vahelisel siirdel vaakumis kiirgava valguse 1650763,73-kordne lainepikkus. 
Valguse kiiruse täpse väärtuse 299 792 458 m/s alusel defineeris meetri Kaalude ja Mõõtude Peakonverents 1983. a. Alates 2019. aastast on muudetud määratluse sõnastust.
Sekund

Sekund (tähis s) on SI-süsteemi põhiühikute hulka kuuluv mõõtühik aja mõõtmiseks. 
Sõna "sekund" tuleb ladina keele väljendist "pars minuta secunda" (sõna-sõnalt: osa väike teine) ehk (tunni) teine väike osa (esimene väike osa – "pars minuta prima" – on minut).
Igapäevases ajaarvestuses on sekund 1/60 minutit ehk 1/3600 tundi (1 s = 1/60 min = 1/3600 h). 
Definitsioon.
Sekundi praeguse definitsiooni kinnitas 26. Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (CGPM) 2019. aastal.
Sekundi määratlemisel on aluseks võetud tseesium-133 aatomi häirimata põhioleku ülipeenstruktuuri kahe energiataseme vahelise ülemineku sageduse formula_1 fikseeritud arvväärtus 9 192 631 770, ühik Hz ehk s–1: 
formula_2,
millest
formula_3.
Defineerimise ajalugu.
Kuni 1956. aastani defineeriti sekundit Maa pöörlemise kaudu kui 1/86400 keskmisest päikeseööpäevast (60 s × 60 min × 24 h = 86 400 sekundit). 
1956. aastal defineeris Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Komitee sekundi Maa tiirlemise kaudu ümber Päikese ühel kindlal epohhil, sest Maa pöörlemist ei peetud enam piisavalt ühtlaseks, et selle kaudu aja mõõtühikut määratleda. Maa liikumist kirjeldati Newcombi päikesetabelite järgi, mis annavad ümber Päikese liikumise valemi epohhi J1900 jaoks 18. ja 19. sajandil tehtud astronoomiliste vaatluste põhjal. (Epohhiks nimetatakse astronoomias ajahetke, mille kohta on määratud koordinaadid astronoomilistel kaartidel.)
Niiviisi defineeritud efemeriidisekund on 1/31556925,9747 troopilise aasta keskmisest pikkusest epohhil J1900 (Juliuse kalendri järgi 1900. aasta 1. jaanuaril kell 00.00.00). Selle definitsiooni ratifitseeris XI Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (1960). 
Alates 1967. aastast on sekundit defineeritud ajavahemikuna, mis võrdub 133Cs (tseesium-133) aatomi põhioleku kahe ülipeenstruktuurinivoo vahelisele üleminekule vastava kiirguse 9 192 631 770 võnkeperioodiga (temperatuuril 0 K). 
Põhiolekus on ergastatud aatomi energiatasemete peenstruktuur määratud aatomituuma magnetmomendi ja elektronide magnetvälja vastastikmõjuga. Üleminek ühelt tasemelt teisele (aatomi loomulik „vibratsioon“ ja vastav kiirgus) toimub igale aatomiliigile omase kindla sagedusega. 
2019. aasta määratluses on muudetud sõnastust, sisu jääb samaks.
Rahvusvaheline kilogrammietalon

Rahvusvaheline kilogrammietalon on plaatina ja iriidiumi sulamist valmistatud silindrikujuline viht, mille läbimõõt ja kõrgus on 39 mm. Vihi mass on 1 kilogramm. Rahvusvaheline kilogrammietalon asub Rahvusvahelises Kaalude ja Mõõtude Büroos Sèvres' linnas Prantsusmaal.
1799. aastal valmistati Prantsusmaal esimene kilogrammi etalon (arhiivikilogramm), mis tehti plaatinast.
1889 valmistati plaatina (90%) ja iriidiumi (10%) sulamist silindrikujulised arhiivikilogrammi koopiad, millest täpseimat säilitatakse rahvusvahelise etalonina (prototüübina) Rahvusvahelises Kaalude ja Mõõtude Büroos, teiste koopiate suhteline viga (võrreldes rahvusvahelise etaloniga) ei ületa 2 · 10 −9.
Tulevikus püütakse kilogrammi etalon määratleda mõne füüsikalise konstandi kaudu.
Herts

Herts (saksa füüsiku Heinrich Rudolf Hertzi järgi), tähis Hz, on perioodilise protsessi sageduse mõõtühik, mis kuulub SI-süsteemi ühikute hulka.
1 herts on niisugune sagedus, mille korral 1 sekundi jooksul toimub üks perioodilise protsessi tsükkel:
formula_1
s – sekund
Kasutusel on ka kümnendeesliidetega ühikud:
Ühikute detsimaaleesliited

Mõõtühikute detsimaaleesliited ehk kümnendeesliited on tähised, mille abil lihtsustatakse mõõtühikute üleskirjutamist kümnendsüsteemis. Näiteks liidet kilo- kasutatakse pikkusühikutes (1000 meetrit = 1 kilomeeter). Sisuliselt tähendab eesliite kasutamine sellele eesliitele vastava arvuga – kordajaga – korrutamist.
Detsimaaleesliiteid kasutatakse rahvusvahelise ühikusüsteemi (SI) mõõtühikute kümnendkordsete ehk kordühikute ja kümnendosade ehk osaühikute moodustamiseks.
Eesliidete tähised tuleb nagu ühikute tähisedki esitada püstkirjas.
Gramm

Gramm (tähis g) on meetermõõdustiku massiühik, mis moodustab tuhandiku kilogrammist:
formula_1
Algselt defineeriti gramm kui mass, mis on sajandikmeetri küljepikkusega kuubi moodustaval kogusel puhtal veel temperatuuril, millel jää sulab (hiljem 4 °C). 
Gramm on massi põhiühik CGS-süsteemis.
2007

2007. aasta (MMVII) oli 21. sajandi 7. aasta.
Surnud.
"Pikem nimekiri leheküljel Surnud 2007"
X-ühik

x-ühik (tähis X, ka: "xu") ehk siigbaan on mittesüsteemne pikkusühik, mida alates 1920. aastatest kasutati röntgenikiirguse ja gammakiirguse lainepikkuse väljendamiseks ning kristallivõre konstantide avaldamiseks. 
Ühiku defineeris 1925 rootsi füüsik Karl Manne Georg Siegbahn kaltsiidi kristallipindade vahelise kauguse kaudu 18 °C juures. Selle kauguse kõige täpsem hinnang oli tollal 302,945 pm. See kaugus loeti täpselt võrdseks 3029,45 X-ga, nii et x-ühiku ligikaudseks väärtuseks tuli 0,1 pm. 
Hiljem selgus, et 1 X · 1,00206 10-13 = 0,10026 pm = 100,206 fm. 
Aastal 1965 hakati x-ühiku asemel kasutama ongströmit (Å), mis võrdub 100 pikomeetri ehk 0,1 nanomeetriga. 
On defineeritud ka vase x-ühik ja molübdeeni x-ühik. 
Vase x-ühiku (xu(CuKα1)) puhul loeti vase Kα1-spektrijoone lainepikkuseks täpselt 1537,400 x-ühikut. See andis x-ühiku väärtuseks 1,00207789×10-13 ± 7,0×10-20 m. 
Molübdeeni x-ühiku (xu(CuKα1)) puhul loeti molübdeeni Kα1-spektrijoone lainepikkuseks täpselt 707,831 x-ühikut. See andis x-ühiku väärtuseks 1,00209938×10-13 ± 4,5×10-20 m.
Karaat

Karaat (itaalia "carato", 'jaanileivapuu'; rahvusvaheline tähis ct) on vääriskivide ja pärlite SI-süsteemi väline massi mõõtühik.
1 ct = 0,2 g = 200 mg = 2 · 10−4 kg 
Varem kasutati vääriskivide kaalumisel vihtidena jaanileivapuu seemneid, mille kaal kõikus vähem kui teiste taimeliikide seemnetel.
Kaaresekund

Sekund ehk nurgasekund ehk kaaresekund on mittesüsteemne nurgaühik ja kaareühik. Tähis ″ (sekund).
Üks sekund võrdub 1/60 minutiga ehk 1/3600 kraadiga ehk π/648000 radiaaniga: 
formula_1
Mõnes teadusharus (nt. astronoomias) kasutatakse nurkade mõõtmiseks veelgi väiksemat ühikut millikaaresekund (tähis mas), mis on 1/1000 kaaresekundit.
Danae

Danae [dan'ae] ('kõrbenud') oli vanakreeka mütoloogias Peloponnesosel asuva Argose kuninga Akrisiose tütar ja ainus laps.
Danae sai Zeusilt poja Perseuse.
Oraakel ennustas Akrisiosele, et tolle tapab kord tema oma tütre laps. Danael lapsi ei olnud. Et asi nii jääkski, pani Akrisios ta luku taha pronksist või vasest keldrisse. Ent Zeus tuli tema juurde katuseaugu kaudu kuldse vihmana ning varsti sündis Perseus.
Akrisios ei tahtnud oma järeltulijate tapmisega enda peale jumalate viha tõmmata, vaid saatis nad kirstus merele. Zeusi palvel vaigistas Poseidon mere ning ema ja laps jäid ellu. Nad uhuti Seriphose saarele, kus nad leidis kuningas Polydektese vend kalur Diktys, kes kasvatas poisi üles. Millegipärast Danae ei abiellunud Diktysega.
Kui Perseus oli juba suur, avastas Polydektes, et Danae on ikka veel väga ilus naine, tahtis temaga abielluda ja ahvatles Perseust Medusa pead tooma minema, lootes sedasi noormehe tappa. Kuid Danae ei tahtnud kuningannaks saada, sest Polydektes oli julm mees, ja läks templisse varjule. Polydektes ei julgenud teda vägisi välja tirida, sest templis oli igaüks jumalate kaitse all.
Perseus tuli tagasi Medusa pea ja pruudi Andromedaga ning kuulis, et ema varjab end kuninga eest. Samal ajal Polydektes pidutses. Perseus läks peole, aga kõik olid seal purjus ja keegi ei uskunud, et Perseusel Medusa pea kaasas on. Niisiis Perseus näitas seda. Medusa nägemine muutis kõik kiviks. Siis naasis Danae poja ja miniaga Argosesse, kust rahvas oli Akrisiose minema kihutanud. Perseus sai uueks kuningaks.
Mõnikord omistatakse Danaele Latiumi linna Ardea asutamine.
Danae müüdi ainetel on Antonio da Correggio, Anthonis van Dyck, Jan Gossaert, Gustav Klimt, Rembrandt ("Danae"), Giovanni Battista Tiepolo, Tintoretto ja Tizian loonud maali, Richard Strauss ooperi.
Asteroid 61 Danae on tema järgi nimetatud.
Samegrelo

Samegrelo (gruusia სამეგრელო; ka Megreelia) on ajalooline piirkond Gruusia lääneosas. Asub Kolhida madalikul Rioni jõest põhjas.
Eraldus Imerethi kuningriigist 16. sajandil omaette vürstiriigiks.
1806 allutati Venemaale. Vürstiriik eksisteeris "de iure" aga kuni 1867. aastani.
Megrelid

Megrelid ehk mingrelid on grusiinide hulka kuuluv etniline rühm Lääne-Gruusias Kolhida madalikul. Etnonüüm gruusia keeles "Megrelebi".
Megrelid kõnelevad gruusia keelele lähedast megreli keelt, Abhaasia Otšamtšire rajoonis elanud ka abhaasi keelt.
Tuntud megrele: