Venemaa Rahvuskaart

Venemaa Rahvuskaart ehk Venemaa Föderatsiooni Rahvuskaardi Vägede Föderaalteenistus, lühendatult Rosgvardija (vene keeles "Федеральная служба войск национальной гвардии Российской Федерации", lühendatult "Росгвардия") on Venemaa poolsõjaväeline sisejulgeolekuga tegelev politseiorganisatsioon. Rosgvardija allub otseselt Venemaa presidendile Vladimir Putinile, kes on Rosgvardija ülemjuhataja ja julgeolekunõukogu esimees. Rosgvardija seisab lahus Venemaa relvajõududest ja ei ole Venemaa kaitseministeeriumi alluvuses. 
Ajalugu.
Plaanidest luua vahetult presidendile alluv rahvuskaart kirjutas opositsiooniline ajaleht Nezavissimaja Gazeta esmakordselt 2012. aasta aprillis. Loodava rahvuskaardi eesmärgiks oleks kaitsta kehtivat režiimi nn "värviliste revolutsioonide" eest.
5. aprillil 2016 asutas president Putin presidendi dekreediga Venemaa Rahvuskaardi. Selle dekreediga muudeti Venemaa Föderatsiooni Siseministeeriumi siseväed Venemaa Föderatsiooni Rahvuskaardi vägedeks. Rahvuskaarti kaasati Venemaa siseministeeriumi juhtorganid ja allüksused, mis teostavad föderaalset kontrolli (järelevalvet) Venemaa Föderatsiooni relvakaubanduse ja eraturvategevuse alaste õigusaktide järgimise üle, samuti eraturva, sealhulgas Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi eraturvalisuse eriotstarbeline keskus; Venemaa siseministeeriumi territoriaalorganite kiirreageerimisüksused; Venemaa siseministeeriumi territoriaalorganite eriotstarbelised mobiilsed üksused; Venemaa siseministeeriumi kiirreageerimisjõudude ja lennunduse erioperatsioonide keskus ja Venemaa siseministeeriumi lennundusüksused.
Loodava rahvuskaardi põhiülesanneteks said: a) osalemine koos Venemaa Föderatsiooni siseasjade organitega avaliku korra kaitsmisel, avaliku julgeoleku ja eriolukorra tagamisel;
b) osalemine terrorismivastases võitluses ja terrorismivastase operatsiooni õigusrežiimi tagamises;
c) osalemine äärmuslusevastases võitluses;
d) osalemine Venemaa Föderatsiooni territoriaalkaitses;
e) oluliste riiklike rajatiste ja eriveoste kaitse vastavalt Venemaa Föderatsiooni valitsuse kinnitatud nimekirjale;
f) abi osutamine föderaalse julgeolekuteenistuse piiriasutustele Venemaa Föderatsiooni riigipiiri kaitsmisel;
g) föderaalriikliku kontrolli (järelevalve) rakendamine Venemaa Föderatsiooni relvakaubanduse ja erajulgeolekualaste õigusaktide täitmise üle, samuti eraturvalisuse elluviimine.
Samal päeval, 5. aprillil 2016, nimetas Putin loodava rahvuskaardi ülemaks Viktor Zolotovi (senine Venemaa presidendi julgeolekuteenistuse ülem) ja nimetas ta Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu liikmeks.
5. aprillil 2016 esitas Putin Riigiduumale selle uue täitevorgani raamseaduse eelnõu pealkirjaga "Venemaa rahvuskaardi vägede kohta". Venemaa riigiduuma võttis 18. mail 2016 esimesel lugemisel vastu Venemaal rahvuskaardi loomise eelnõu.
5. aprillil 2016 toodi Venemaa siseministeeriumile alluvad mereväeüksused (veepolitsei, rannakaitseüksused) Venemaa Rahvuskaardi alluvusse. Nende üksuste ülem on 2016. aastast kontradmiral Andrei Šatajev.
Esimesed värvatud rahvuskaardiväelased andsid sõjaväevande 1. juunil 2016. 
Oma ülesannete – terrorismivastase võitluse, avaliku korra ja oluliste riigiobjektide kaitsmise – täitmiseks anti uuele struktuurile laialdased volitused. Rahvuskaardi sõdurid võivad ette hoiatamata tulistada, kui viivitus maksab mõne sõduri või läheduses asuva kodaniku elu. Nad said õiguse kasutada soomusmasinaid ja veekahureid hädaolukorras, näiteks rünnaku tõrjumiseks või pantvangide vabastamiseks.
Novembriks 2018 oli Venemaa Rahvuskaardil 340 000 liiget, kes jagunesid 84 üksuse vahel. Rahvuskaardi väed on relvastatud mitmesuguste väikerelvadega, sealhulgas püstolid, vintpüssid, kuulipildujad ja snaipripüssid. Samuti on neil juurdepääs relvadele, mida kasutatakse veealuste saboteerijate vastu, ja mittesurmavatele relvadele. Neil on mitmesugused soomustransportöörid, mis sarnanevad tavaarmees kasutatavate soomustransportööridega, nagu näiteks BTR-80. Rahvuskaardil on oma lennukid ja helikopterid, sealhulgas fikseeritud tiivaga transpordilennukid, nagu Il-76, An-26 ja An-12. Helikopterite hulka kuuluvad nii Mi-8, kui raskeveokopter Mi-26.
2017. aasta jaanuaris kehtestas Putin rahvuskaardi päevaks 27. märtsi, meenutades nõnda "sõjalise sisekaitse" loomist keiser Aleksander I poolt 27. märtsil 1811.
Tegevus Ukraina sõjas (2022).
Venemaa Rahvuskaardi üksuseid on Ukrainas rakendatud okupeeritud alade tagala "rahustamiseks". 6. märtsil 2022 tulistasid rahvuskaardi üksused Nova Kahhovkas ukrainameelseid demonstrante kuulgranaatide ja kummikuulidega, mille tulemusel hukkus üks inimene.
9. märtsil 2022 peksid rahvuskaardi üksused okupeeritud Hersonis laiali ukrainlaste Vene okupatsiooni vastase meeleavalduse ja arreteerisid üle 400 inimese. 21. märtsil 2022 avasid rahvuskaardi üksused Hersonis ukrainlastest demonstrantide pihta püssitule.
17. märtsil 2022 tagandas ja vahistas FSB rahvuskaardi ülemjuhataja asetäitja kindral Roman Gavrilovi. Teda süüdistati infolekkes, mis tõi kaasa hukkunuid Venemaa poolel.