Silvester I

Silvester I (ka Sylvester I) oli paavst 314–335. Ta oli 33. paavst.
Silvester I oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Roomast ja tema isa oli Rufinus. Tema ema nimi oli Justa.
Silvester oli Marcellinuse ajal presbüter. Ta kannatas kristlaste tagakiusamise tõttu. Donatistid süüdistasid teda koos Marcellinusega pühakirjade äraandmises Rooma võimudele kristlaste tagakiusamise ajal.
Paavst Miltiadese ajal elas tema juures 15 kuud Antiookia Timotheus.
Paavstiks saamine.
Silvester I sai paavstiks 31. jaanuaril 314. Hilisema legendi järgi sai ta tiaara Rooma keiser Constantinus Suure käest, kuid sellel väitel puudub ajalooline tõepõhi (Constantinuse kingitus).
Arles'i kirikukogu.
Silvester I ei osalenud 314 aastal Arles'i kirikukogul, vaid saatis sinna kaks preestrit ja kaks diakonit. Kirikuajaloolase J. N. D. Kelly arvates ei saanud Silvester peatselt pärast oma ametisse asumist Roomast lahkuda.
Kirikukogu vahendas Silvesterile oma otsused ja palus tal saata need teistesse kogudustesse.
Nikaia I kirikukogu.
Silvester I ei osalenud viletsa tervise tõttu 325 Nikaia esimesel kirikukogul, vaid saatis sinna kaks vaimulikku – Vituse ja Vincentiuse. Need vaimulikud kirjutasid oma nimed kirikukogu eesistuja Ossiuse järel ja enne teisi vaimulikke, mida kirikuajaloolased on tõlgendanud kui paavsti mõju tolleaegses kirikus.
Alates 5. sajandist levis legend, mille järgi oli kirikukogu kokku kutsutud paavsti ja Rooma keisri poolt ning Ossius määratud ametisse paavsti poolt.
Otsused vaimulikkonna kohta.
"Liber Pontificalise" järgi sätestas Silvester vaimulike minimaalse teenistusaja, mille järgi peab isik olema olnud koguduses 30 aastat lugejaks ("lector"), kui teda saab määrata eksortsistiks. Kui vaimulik on olnud 30 päeva eksortsist, saab teda pühitseda akolüüdiks, 5 aastat hiljem alamdiakoniks, sellest omakorda 5 aastat hiljem uude ametisse ("Custos Martyrum") ja 7 aastat hiljem diakoniks. Kui isik on ordineeritud diakoniks, siis 3 aastat hiljem võib teda ordineerida preestriks. Piiskopiks võib ordineerida vaimulikku, kes saab koguduse vaimulikelt ja ilmikutelt laitmatu tunnustuse ja kes on abiellunud vaid korra.
Ta sätestas, et ilmik ei tohi kohtus süüdistada vaimulikku.
Liturgilised otsused.
Silvesteri ajal alustati martüroloogia "Depositio martyrum" koostamist.
Ta kohustas "Liber Pontificalise" järgi diakoneid kandma dalmaatikat ja nõudis, et antependium peab olema linasest riidest.
Ta rajas Roomas esimese kirikulaule õpetava õppeasutuse.
Ta andis korralduse, et altar peab olema valmistatud kivist, mitte muust materjalist.
"Liber Pontificalise" järgi sätestas ta, et ainult piiskopid saavad pühitseda kriisamit, samuti lubas ta piiskoppidel salvida ristituid.
Ta sätestas, et preester võib anda haigete salvimise sakramenti.
Uued kirikud.
"Liber Pontificalise" järgi kinkis Rooma keiser Constantinus Suur Silvesteri soovil Rooma kogudusele Lateraani basiilika, Rooma Peetri kiriku, Santa Croce in Gerusalemme kiriku, Rooma San Paolo fuori le Mura kiriku, San Lorenzo in Agro Verano kiriku, Santi Pietro e Marcellino kiriku, Ostia basiilika, Alba kiriku, Capua Santa Maria kiriku ja Napoli kiriku ning annetas kirikutele liturgilisi esemeid ja maavaldusi Itaalias ja teistes Rooma provintsides.
"Liber Pontificalise" järgi lasi Silvester ehitada Rooma San Martino ai Monti kiriku, mille kogudusele kinkis ta 20 naela kaaluva hõbedast pateeni, kaks hõbepeekrit, ühe kullast armulauakarika ja muud inventari. Lisaks kinkis Rooma keiser kirikule liturgilisi esemeid ja andis maavaldusi.
Constantinuse kingitus ja teised legendid.
Silvester I on seostatud Constantinuse kingitusega, millega oli paavst saanud Rooma keisrilt ülimuslikkuse teiste kirikute suhtes.
"Liber Pontificalis" mainib, et Constantinus Suur kiusas keisriks saanult kristlasi taga ja Silvester siirdus tagakiusamise eest pagulusse Rooma lähistel asuvale Soracteni (Syraptin) mäele. "Liber Pontificalise" ning 5. sajandil levinud apokrüüfiliste jutustuste "Vita beati Sylvestri" ja "Constitutum Sylvestri" põhjal ravis Silvester Constantinuse terveks leeprast, seejärel ristis keisri ja tema ema Helena, kohustas keisrit sulgema paganlikud templid ja vabastama kristlased vangistusest.
"Liber Pontificalises" mainitud Rooma sinodit peavad kirikuloolased paavst Symmachuse ajal lisatud legendiks.
Kirikuajaloolased peavad võltsinguks Silvesteri ja Gregorius Valgustaja vahelist kirjavahetust.
Kardinalid ja teised uued vaimulikud.
Francesco Cristofori andmetel on Silvester I ajast teada neli kardinali: Silvanus Antonius, Jacobus Aventinus, Romanus Dinamius ja Serraus Aquilea.
Ta määras Paternianuse Fano piiskopiks ja Rufilluse Bertinoro piiskopiks.
"Liber Pontificalise" järgi ordineeris ta 42 preestrit, 27 (või 37) diakonit ja 65 (või 75) piiskoppi.
Surm.
Silvester I suri "Liber Pontificalise" järgi 31. detsembril 335 ja maeti Santa Priscilla katakombi. Ta valitses 21 aastat ja 11 kuud. See oli pikim valitsemisaeg pärast Peetrust.
Teda austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus pühakuna. Tema mälestuspäev on katoliku kirikus 31. detsember, õigeusu kirikus 2. jaanuar. 
31. oktoobril 1841 asutas Gregorius XVI temanimelise ordeni.
Silvester I on Feroleto Antico patroon.