tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Amazon Kindle

Amazon Kindle on tark- ja riistvara platvorm e-raamatute lugemiseks Ameerika Ühendriikide ettevõtte Amazon.com tütarettevõttelt Lab126. Kindle'i (inglise keeles "to kindle" ’süütama’) nime all toodetakse e-lugerite sarja. Need lugerid võimaldavad valida, osta ja alla laadida otse Kindle Store veebisaidilt e-raamatuid, -ajalehti, -ajakirju jm digitaalset multimeediat. 2017. aasta detsembris sisaldas Kindle Store 5,9 miljonit e-raamatut.
Peale E-Ink-kuvariga lugerite hõlmab Lab126 tooteplatvorm Android-operatsioonisüsteemil põhinevaid LCD-ekraaniga tahvelarvuteid, samuti Kindle'i veebirakendusi kõigi tähtsamate operatsioonisüsteemide jaoks.
Ajaloost.
Esimene Kindle'i mudel tuli müügile Ameerika Ühendriikides 2007. aastal. Seejärel on peaaegu igal aastal esitletud lugeri uut põlvkonda, mis erines eelmisest nii väliskuju kui ka uute omaduste poolest. 2009. aastal lisandusid rakendused nutitelefonile Apple iPhone ja Blackberry, hakati tootma ka 3G (UMTS) mooduliga ja WiFi (WLAN) toega mudeleid. Miniatuurse klaviatuuriga luger tuli välja 2010. aastal ja puuteekraan (tagantvalgustusega) võeti kasutusele 2012. aastal. Uus ekraanitehnoloogia E Ink Carta (2013) parandas tunduvalt kontrastsust võrreldes senise E Ink Pearl tehnikaga. HD-ekraan pikslitihedusega 300 ppi võeti kasutusele 2014. aasta mudelitel.
Jaan Nebokat

Jaan Nebokat (ka Jaan Nebocat; 24. august (ukj 5. september) 1844 Martna, Läänemaa – 2. september (ukj 15. september) 1908 Riia) oli eesti kooliõpetaja, sõnastike ja õpperaamatute autor ning ajakirjanik.
Elulugu.
Jaan Nebokat oli kõrtsmiku poeg.
1864–67 õppis Nebokat Kuuda Õpetajate Seminaris. 1867–70 ja 1878–82 töötas ta samas õpetajana (õpetades eesti keelt uues kirjaviisis), 1871–78 Siberi asundustes rändköster, 1882–91 Riias eestikeelse põllumajandusliku nädalalehe Kündja vastutav toimetaja, ühtlasi (kuni surmani) L. Schnakenburgi kirjastuse ning Liivimaa talurahvaasjade komisjoni tõlk.
Nebokat koostas kooli- ja sõnaraamatuid ning ühe esimestest vene keele õpikutest Eestis, samuti andis ta eesti keele uues kirjaviisis välja "Dr. Martin Lutheruse veikese katekismuse biiblisalmidega" (Tallinn, 1869). Kündjas avaldas ta nõuandeid põllu- ja majapidamisest, kultuuri- ja haridusloolisi kirjutisi jm. Siberi reisikirjas valgustas Nebokat muuhulgas ka sealsete eestlaste haridus- ja majandusolusid. Lisaks teatas ta ajakirjanduses kavatsusest koostada eestikeelne "Üleüldine teaduste sõnaraamat", mis jäi aga teostamata.
Rahvusvaheline terrorism

 
Rahvusvaheline terrorism on terrorism, mis hõlmab rahvusvaheliste tagajärgedega intsidente. Rahvusvahelisel terrorismil ei ole aga ühtset määratlust, kuna sõnale "terrorism" ei ole leitud definitsiooni, mis oleks rahvusvaheliselt üldiselt heaks kiidetud. Rahvusvaheline terrorism on väga subjektiivne: keegi kes on ühe riigi arust terrorist, võib teise riigi jaoks olla vabastaja. Ameerika Luure Keskagentuuri definitsiooni kohaselt on rahvusvaheline terrorism selline terrorism, mis toimub välisriikide valitsuste või organisatsioonide toel ja/või suunatud teiste riikide rahvaste, institutsioonide või valitsuste vastu.
Rahvusvaheline terrorism on oma sisult poliitiline.
Rahvusvaheline terrorism kui terrorism mis ületab riikide vahelisi piire eristub terrorismist mis toimub ühe riigi siseselt ning just rahvusvaheline terrorism on üha laiemalt levimas.
Etümoloogia.
Sõna "terrorism" tuleneb prantsuskeelsest sõnast "terrorisme", mis omakorda tuleneb ladinakeelsestest sõnadest "terror" ('suur hirm', 'õud') ja "terrere" ('hirmutama').
Ajalugu.
Terrorism ulatub tagasi antiikaega, kuid olulise rahvusvahelise probleemina ilmnes ta 1960. aastatel ning levis kiiresti 1970. ja 1980. aastatel. Kui 1970. aastatel registreeriti 4051 rahvusvahelist terroriakti, milles hukkus kokku 5840 inimest, siis 1980. oli juhtumeid 5751 ja neis hukkus 11 601 inimest. 1990. aastatel oli rahvusvahelisi terrorismi juhtumeid 3827, milles hukkunuid oli 20 163. Aastatel 2000–2004 oli rahvusvahelisi terroriakte 1845 ja neis sai surma 15 446 inimest.
Rahvusvaheliste terroriaktide peamiseks toimumispaigaks 1970. aastatel oli Euroopa ning 1980. aastatel Lähis-Ida. Enne seda kui toimusid 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakud, eirasid Ameerika Ühendriigid aastaid võimalust, et seal võiks toimuda mõni suurem terroriakt, kuid tänapäeval on seal rahvusvaheliste poliitiliste eesmärkidega terroriaktid üha kasvanud. Uus ja järjest suureneva ohtlikkusega terrorismi liik on kõrgtehnoloogiline terrorism, mille relvade alla kuuluvad tuumarelvad, laserid, radioaktiivsed lõhkeained, bioloogilised viirused ja vahendid millega sekkuda infosüsteemidesse ja neid hävitada.
Islami terrorism.
Poliitilise vägivalla ja terrorismi asjatundjate hinnangud lähevad rahvusvahelise terrorismi kui nähtuse iseloomustamisel lahku. 
Ameerika Ühendriikide Riigidepartemang peab teiste hulgas terroristlikeks järgmisi islamiorganisatsioone: Al-Qaeda (Afganistan), Hezbollah (Liibanon), Ḩamās (Palestiina).
Helmut Neerut

Helmut Neerut (1938. aastani Helmut Neerot; 5. detsember 1914 Albu vald, Järvamaa – 24. juuli 1977 Tartu) oli eesti agronoom ja botaanik.
Elulugu.
Helmut Neerut on talupidaja poeg.
Ta lõpetas 1934. aastal Vändra Gümnaasiumi. Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1941. aastal agronoomina põllumajandusteaduskonna ja 1946. aastal loomaarstiteaduskonna. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsioon Rotaliasse. 1956. aastal kaitses ta Eesti Põllumajandusakadeemias bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Juurviljade külviaegade bioloogiline põhjendus Eesti NSV-s".
Neerut oli 1940–44 Tartu Ülikooli Raadi katsejaama aianduse ja mesinduse assistent, 1945 katsejaama direktor, 1944–49 TÜ aianduse ja mesinduse kateedri assistent ning 1949–51 taimehaiguste ja põllumajandusbotaanika kateedri assistent. 1951–58 oli ta EPA fütopatoloogia ja taimefüsioloogia kateedri vanemõpetaja, 1958–77 rohumaaviljeluse ja botaanika kateedri dotsent.
Ta algatas Tartus mitme pargi ja allee rajamise.
Neerut oli Eesti Aiandus-Mesindusseltsi liige ja selle Tartu osakonna juhatuse liige.
Teadustöö.
Helmut Neerut avaldas töid aianduse, mesinduse, ehisaianduse ja köögiviljanduse alalt, sh rohkesti aimeartikleid. Ta oli mitme teadusliku kogumiku toimetaja.
Külmakõrb

Külmakõrb ehk polaarkõrb on eriti külma kliima tõttu väga napi taimkattega või hoopis taimkatteta ala. 
Eristatakse arktilisi ja antarktilisi külmakõrbeid.
Helmi Neetar

Helmi Neetar (29. jaanuar 1934 Väinjärve vald, Järvamaa – 1. veebruar 2021) oli eesti keeleteadlane.
Elulugu.
Helmi Neetar oli talupidaja tütar.
Helmi Neetar lõpetas 1953. aastal Paide Keskkooli, 1958 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna soome-ugri keelte erialal ja oli seejärel oli 1960–63 Keele ja Kirjanduse Instituudi aspirant. 1966. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemia juures filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Aluse ja öeldise ühildumine eesti murretes" ning 1994. aastal Tartu Ülikoolis filoloogiadoktori kraadi väitekirjaga "Deverbaalne nominaaltuletus eesti murretes" (Tallinn, 1990).
Neetar oli 1958–1960 Märjamaa Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1963–1974 KKI murdesektori bibliograaf ja nooremteadur, 1974–1993 vanemteadur, 1993–1998 juhtivteadur. 1998–2007 oli ta Eesti Keele Instituudi vanemteadur ja 2008–2010 vanemleksikograaf. Ta on õpetanud ka Tallinna Pedagoogikaülikoolis tunnitasu alusel ja 1993–1994 dotsendina dialektoloogiat ja sotsiolingvistikat.
Teadustöö.
Helmi Neetari peamised uurimisvaldkonnad on eesti murrete süntaks ja derivatsioon, kuid ta on kirjutanud töid ka keelegeograafiast. Ta on kogunud ja helilindistanud murret Saare- ja Hiiumaal, Karusel jm. Neetar oli "Eesti murrete sõnaraamatu" I ja III osa (1994–2003) üks koostajaid ja toimetajaid, samuti on ta toimetanud eesti murdeainest "Euroopa keeleatlase" (ALE) ja läänemeresoome keelte atlase jaoks. Ta on avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni, sh 1 monograafia.
Ta oli 1976–1991 ALE NSV Liidu komitee liige on 1977. aastast ALE Eesti komitee esimees ning 1992. aastast Eesti esindaja ALE toimetuskolleegiumis. Ta oli Emakeele Seltsi väljaannete ("Kodumurre", Emakeele Seltsi aastaraamat, Oma Keel) toimetuskolleegiumi liige. Neetar oli Emakeele Seltsi liige ja 2000. aastast auliige, samuti Soome Kirjanduse Seltsi liige.
Olari Suislep

Olari Suislep (sündinud 5. juunil 1979) on Eesti maadleja.
Saavutused.
Üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1995, 1999, 2000, 2001, 2003, 2004, 2005, 2008, 2011).
2006. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
2007. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
Tuntumad konkurendid: Şeref Eroğlu, Sergei Kovalenko, Ion Panait, Kristjan Press, Sergei Kuntarev, Valdemaras Venckaitis
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1995. aasta Budapest – 51 kg – 22. koht (kadett);
1997. aasta Turu – 60 kg – 28. koht (juunior);
1998. aasta Kairo – 65 kg – 10. koht (juunior);
1999. aasta Bukarest – 63 kg – 19. koht (juunior);
2003 Créteil – 66 kg – 37. koht.
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1996. aasta Sofia – 58 kg – 13. koht (juunior);
1999. aasta Budapest – 63 kg – 8. koht (juunior);
1999 Sofia – 63 kg – 18. koht;
2000 Moskva – 63 kg – 19. koht.
2001 Istanbul – 63 kg – 12. koht;
2003 Belgrad – 66 kg – 19. koht;
2004 Haparanda – 66 kg – 20 koht.
OM valikturniir.
2000 Faenza – 23. koht (63 kg).
Rahvusvahelised turniirid.
Põhjamaade meistrivõistlused
1997. aasta – 2. koht (juunior);
2000. aasta – 2. koht;
2003. aasta – 3. koht;
2006. aasta – 2. koht;
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
2001. aasta – 4 koht;
2005. aasta – 3. koht;
2006. aasta – 2. koht;
2009. aasta – 3. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
2005. aasta – 3. koht;
2009. aasta – 5. koht;
IV liiga 2011

IV liiga 2011 oli Eesti jalgpalli IV liiga 2011. aasta hooaeg. IV liiga on Eesti jalgpalli tugevuselt viies ja madalaim liiga, mis jaguneb neljaks tsooniks – ida, põhi, lõuna ja lääs.
Richard Karelson

Richard Karelson (sündinud 1. augustil 1977) on Eesti maadleja.
Saavutused.
R. Karelson on tulnud 11 korda Eesti meistriks (1999, 2000, 2002, 2003, 2005, 2007 poolraskekaalus ning 2002, 2003, 2004, 2006, 2009 absoluutses kaalukategoorias)
1996. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
1997. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
1998. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
2004. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
2010. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht
Tuntumad konkurendid: Hamza Yerlikaya, Mikael Ljungberg, Marek Švec, Toomas Proovel, David Saldadze, Maik Bullmann, Mirko Englich, Vello Pärnpuu, Helger Hallik, Mindaugas Ežerskis.
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1993. aasta Lünen – 6. koht (kadett);
1994. aasta Budapest – 9. koht (juunior);
1997. aasta Turu – 4. koht (juunior);
2010. aasta Moskva – 26. koht (96 kg) (osavõtjaid 34).
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1995. aasta Witten – 2. koht (juunior);
1997. aasta İstanbul – 8. koht (juunior);
1999 Sofia – 22. koht (97 kg);
2000 Moskva – 20. koht (97 kg);
2001 İstanbul – 16. koht (97 kg);
2002 Seinäjoki – 13. koht (96 kg);
2003 Belgrad – 20. koht (96 kg);
2005 Varna – 19. koht (96 kg).
OM-i valikturniir.
2000 Faenza – 6. koht;
2000 Clermont-Ferrand – 19. koht;
2000 Taškent – 11. koht;
2000 Colorado Springs – 4. koht.
Sõjaväelaste maailmameistrivõistlused.
1999. aasta Zagreb – 8. koht (97 kg);
2000. aasta Camp Lejeune – 6. koht (97 kg);
2003. aasta İstanbul – 8. koht (96 kg);
2006. aasta Bakuu – 5. koht (96 kg);
2010. aasta Lahti – 3. koht (96 kg).
Rahvusvahelised turniirid.
Grand Prix of Germany 
2002. aasta – 8. koht (96 kg)
Golden Grand Prix
2007. aasta – 12. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
1995. aasta – 4. koht;
2002. aasta – 3. koht;
2008. aasta – 9. koht;
2010. aasta – 1. koht.
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
2001. aasta – 1. koht;
2006. aasta – 1. koht
Herman Kare Tournament 
2011. aasta – 5. koht.
Vantaa Painicup 
2003. aasta – 1. koht.
Põhjamaade meistrivõistlused
Juuniorid
1995. aasta Oslo – 9. koht;
1996. aasta Vaajakoski – 2. koht;
1997. aasta Hässleholm – 1. koht.
Täiskasvanud
1998. aasta Vaajakoski – 1. koht (97 kg);
2002. aasta Herning – 2. koht (96 kg);
2003. aasta Eslöv – 2. koht (96 kg).
BlackBerry Bold

 
BlackBerry Bold on nutitelefonide seeria, mida toodab Research In Motion. Seeriasse kuuluvad BlackBerry Bold 9000 (tuli müüki 2008), BlackBerry Bold 9700 (tuli müüki 2009), BlackBerry Bold 9650 ja 9780 (mõlemad tulid müüki 2010), BlackBerry Bold 9788 (müügil alates 2011. aastast) ja BlackBerry Bold 9900/9930, mis avaldati 2011. aasta augustis. Viimane on ühtlasi esimene puutetundliku ekraaniga BlackBerry Bold. Bold-seeria on tuntud oma iseloomuliku kuju, jõudluse, the Curve seeriast kvaliteetsema, QWERTY-klaviatuuri poolest.
BlackBerry Bold 9100.
Rakendused.
Kõik BlackBerryle omased rakendused on olemas ka Boldi seerias – Documents To Go ja Breakout clone. Lisaks pakutakse uuendusi sellistele rakendustele nagu BlackBerry messenger, WHERE GPS ja Mobi4Biz.
Vastuvõtt.
Kriitikud on positiivselt hinnanud Blackberry Bold. 2008. aastal see sai hindeks "suurepärane" Bonnie Cha eest (CNET toimetaja). Siiski, talle ei meeldinud telefoni kohmakus. Samuti ta märkas, et sellel on vaevane veebibrauseri navigatsioon. Probleemide hulgas, koos veebi navigatsiooniga, oli halb YouTube'i töötamine, sest telefoni video formaate toetus oli piiratud; rohmakas liides funktsioonide jaoks(nt. järjehoidja); mitte intuitiivne brauser üldiselt.
BlackBerry Bold 9700.
Rakendused.
Kõik varasemate BlackBerryde rakendused on saadaval ka BlackBerry Bold 9700-s, sealhulgas WordToGo, PowerPointToGo, BrickBreaker ja WordMole. BlackBerry Bold 9700-s on ka BlackBerry Messenger 4.7, mis on BlackBerry App Worldis uuendatud 5.0-ni.
BlackBerry Bold 9650.
BlackBerry Bold 9650 kuulub 9600 seeriasse. Disaini poolest sarnaneb see oma kahe esivanema – BlackBerry Tour 9630 ja BlackBerry Bold 9700-ga.
BlackBerry Bold 9780.
6. septembril 2011 teatasid China Mobile ja RIM Bold 9788 väljatulekust. Muidu Bold 9700 identne nutitelefon erineb oma eelkäijast kasutatava 3G-võrgu poolest, milleks Bold 9788 puhul on Chinese 3G.
Tehnilised andmed.
BlackBerry Bold 9780 on väga sarnane BlackBerry Bold 9700-ga, uuendused Bold 9780 puhul on järgmised:
BlackBerry Bold 9900/9930.
BlackBerry Bold 9900/9930 on seni kõige õhemad nutitelefonid Boldi seeriast ja esimesed, mis kasutavad operatsioonisüsteemi BlackBerry OS 7. Ühtlasi on tegu esimeste Boldi seeria puutetundliku ekraaniga mobiiltelefonidega.
Tulevik.
Lähitulevikus peaks müügile ilmuma ka BlackBerry Bold 9790. Täpset väljalaskekuupäeva ei ole veel teada, kuid uues Boldis kasutatakse BlackBerry OS 7-t, sellel on QWERTY-klaviatuur ja optiline juhtkuul, 5-megapiksline videokaamera HD-salvestuskvaliteediga, 1 GHz protsessor, 8 GB mälu ja 768 MB muutmälu koos lisamälukaardi võimalusega (kuni 32 GB). Uuel nutitelefonil on 2,45-tolline puutetundlik ekraan, mobiili mõõtmed on 10 × 2,36 × 11,4 mm ja see kaalub 107 grammi.
Imre Kose

Imre Kose (sündinud 5. juunil 1969 Tallinnas) on eesti kokk.
Ta õppis Tallinna 37. ja 49. Keskkoolis ning lõpetas 15. kutsekeskkooli kokana välisturistide teenindamise oskusega. Kaks aastat oli ta Soomes Lahtis vahetusõpilane. Erialaselt on ta end täiendanud USA-s, Prantsusmaal, Itaalias ja Norras.
Peakokaks sai Kose laeval Tallink, on hiljem töötanud ka teistel Tallinki laevadel ja hotellis Olümpia. Ta on loonud mitu toitlustusasutust: restoranid L'Artiste, Vertigo, Mercado, kohvikud Boulangerie ja Bestseller.
2011. aasta seisuga on ta Tallinnas Vana-Viru tänaval koos Kalev Tanneri ja Raul Uutmanniga avatud kohviku Mozza ja restorani Museum peakokk ning Viru tänaval asuva kohvikpoe ja jaebrändi Vertigo Gourmet loovjuht.
Kose on valmistanud süüa paljudele Eestit külastanud riigipeadele, sealhulgas USA presidendile George W. Bushile, Madalmaade kuningannale Beatrixile ja Norra kuningale Harald V-le.
Ta osales 2007. aastal valminud Pixari joonisfilmi "Ratatouille" helindamisel.
Tunnustus.
Imre Kose on Norra kuningliku teeneteordeni V klassi kavaler.
Alo Toom

Alo Toom (sündinud 18. märtsil 1986 Vändras) on Eesti endine maadleja.
Ta lõpetas 2005. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2015. aastal elektroenergeetika magistrina Tallinna Tehnikaülikooli.
Saavutused.
Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2006, 2007, 2010, 2013, 2015)
2011. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
2012. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht.
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
2005. aasta Vilnius (juunioride) – 19. koht;
2006. aasta Guatemala-City (juunioride) – 18. koht.
2007 Bakuu kehakaalus 84 kg – 41. koht (osavõtjaid 56)
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
2003. aasta Rostov (kadettide) – 11. koht;
2004. aasta Murska Sobota (juunioride) – 16. koht;
2006. aasta Szombathely (juunioride) – 10. koht;
2006 Moskva – 10. koht (84 kg);
2007 Sofia – 10. koht (84 kg);
2010 Bakuu – 15. koht (84 kg).
2012 Belgrad – 17. koht (96 kg).
Üliõpilaste maailmameistrivõistlused.
2008. aasta – 3. koht;
2010. aasta – 5. koht;
2012. aasta – 8. koht;
2013. aasta – 17. koht.
OM valikturniir.
2008 Novi Sad – 19. koht (osavõtjaid 33)
2012 Sofia – 19. koht (osavõtjaid 20);
Rahvusvahelised turniirid.
Grand Prix of Germany Dortmund
2007. aasta – 26. koht;
2008. aasta – 19. koht
Golden Grand Prix
2012. aasta – 7. koht (84 kg);
2012. aasta – 2. koht (84 kg).
Põhjamaade meistrivõistlused
2003. aasta – 1. koht (kadett);
2005. aasta – 1. koht (juunior);
2006. aasta – 1. koht (juunior);
2010. aasta – 3. koht;
2011. aasta – 9. koht;
2013. aasta – 1. koht;
2014. aasta – 3. koht.
Vantaa Painicup 
2009. aasta – 5. koht;
2010. aasta – 10. koht;
2011. aasta – 5. koht;
2013. aasta - 3. koht.
Herman Kare Tournament 
2012. aasta – 1. koht;
2013. aasta - 1. koht
Arvo Haavisto Cup 
2009. aasta – 2. koht;
2010. aasta – 3. koht;
2011. aasta – 5. koht;
2012. aasta - 2. koht;
2013. aasta - 2. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
2003. aasta – 6. koht;
2006. aasta – 1. koht;
2007. aasta – 1. koht;
2008. aasta – 18. koht;
2009. aasta – 3. koht;
2011. aasta – 9. koht;
2012. aasta - 1. koht;
2013. aasta - 1. koht.
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
2006. aasta – 2. koht;
2007. aasta – 5. koht;
2008. aasta – 1. koht;
2009. aasta – 3. koht;
2010. aasta – 2. koht;
2011. aasta – 2. koht;
2012. aasta – 1. koht;
2013. aasta - 1. koht.
Wladyslaw Pytlasinski Cup 
2010. aasta – 28. koht;
2011. aasta – 7. koht;
2013. aasta - 21. koht.
Dave Schultz Memorial International 
2007. aasta – 4. koht.
Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir 
2013. aasta - 13. koht
Alienware

Alienware on Ameerika Ühendriikides tegutsev ettevõte, mis toodab arvutiriistvara. Alienware on Delli tütarettevõte. Põhiliselt tegeleb Alienware personaalarvutite (sealhulgas ka sülearvutite) kokkupanemisega teiste tootjate valmistatud riistvarakomponentidest. Toodang on üldiselt suunatud inimestele, keda huvitavad igasugused arvutimängud ning kes on nõudlikud arvuti jõudluse suhtes. Firma toodangut kasutatakse peale arvutimängude mängimise ka graafika poolest keeruliste rakenduste loomiseks, näiteks video- ja audiofailide töötlemiseks ja modelleerimiseks. Peale süle- ja lauaarvutite valmistab Alienware ka hiiri, klaviatuure ning muid arvuti lisakomponente. Kõikide nende toodete üldjoon on spetsiifiline ja toote disain on silmapaistev.
Firma peakorter asub USA Florida osariigi The Hammocksi linnas.
Ajalugu.
Firma asutasid 1996. aastal Nelson Gonzalez ja Alex Aguila. Firma nime väljamõtlemise inspiratsiooniks oli legendaarne ulme- ja põnevussari "X-Files". Tootenimedes on siiani säilinud elemendid, mis on sarja fännide jaoks tuttavad.
Alates aastast 2002 on firma omanik Dell. Tol ajal oli Dellil juba bränd XPS, mille all toodeti suure jõudlusega arvuteid. Kuus aastat tegutses firma mõlema brändi all, hiljem aga Dell loobus XPS-ist, kuna Alienware oli rohkem tuntud ja kõrgemalt hinnatud.
Delli ajastu tooted.
Alienware'i brändi all toodetakse nii sülearvuteid kui ka lauaarvuteid.
Kuvarid.
Aastal 2008 esitas Alienware oma Alienware OptX 3D-kuvarit. See oli esimene Alienware'i 3D-kuvar, mida peetakse üheks paremaks arvutimängude mängimiseks loodud kuvariks. Kuvaril on 23" ekraan Full HD 1920 × 1280 lahutusvõime ja eredus 400 cd²/m. Kasutajatel on võimalus ise korrigeerida ekraani kallet ja kõrgust, et mängimine oleks mugavam. Kuvar maksis 2011. aastal Alienware'i veebilehe kaudu ostmisel 469 dollarit.
Lisaseadmed.
Lisaks pakub Alienware klientidele veel spetsiaalselt arvutimängude mängimise jaoks loodud komponente. Näiteks on võimalik osta Alienware TactX klaviatuur eksklusiivse valgustusega, mille klahvid on eraldi programmeeritavad. Samuti teeb Alienware mängurite jaoks mikrofoniga kõrvaklappe Alienware TactX Headset ning optilisi hiiri Alienware TactX Gaming Mouse 5 programmeeritava kasutajaprofiili ja 9 programmeeritava nupuga. Hiirte negatiivne külg on selles, et nad on juhtmeta (USB 2.0). 
Tulevikuplaanid.
Alienware'il on plaanis lähitulevikus turule tuua oma mobiiltelefon. Telefoni iseloomulikeks tunnusteks on kindlasti omapärane ja silmapaistev disain ning väga võimekas protsessor. Alienware'i mobiiltelefoni toodetakse koostöös Google'i kontserniga ja selle operatsioonisüsteemiks valiti Android.
Alienware Arena.
Alienware Arena on firma üks osi, mis korraldab mängumängimisvõistlusi. Võistlused toimuvad internetis, võrgupidudel jne. Võistlustelt on võimalik võita raha ja Alienware'i tooteid. Lähiajal toimuvad võistlused on kirjas veebilehel http://www.alienwarearena.com/event/.
II liiga 2001

II liiga 2001 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2001. aasta hooaeg.
II liiga ida/põhi.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.
Hooaja esimene pool.
&lt;br&gt;
Hooaja teine pool.
1Mõlemad meeskonnad said kirja kaotuse.
II liiga lõuna/lääs.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.
II liiga 2002

II liiga 2002 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2002. aasta hooaeg.
II liiga ida/põhi.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.
II liiga lõuna/lääs.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.
II liiga 2003

II liiga 2003 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2003. aasta hooaeg.
II liiga ida/põhi.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.
Hooaja esimene pool.
2&lt;br&gt;
3
Hooaja teine pool.
2&lt;br&gt;
3&lt;br&gt;
4&lt;br&gt;
II liiga lõuna/lääs.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.
II liiga 2004

II liiga 2004 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2004. aasta hooaeg.
II liiga ida/põhi.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.
II liiga lõuna/lääs.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.
II liiga 2005

II liiga 2005 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2005. aasta hooaeg.
II liiga ida/põhi.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.
II liiga lõuna/lääs.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.
Aleksandr Puškin (jõelaev)

Aleksandr Puškin (vene keeles "Александр Пушкин") on neljatekiline, teine Maksim Gorki-klassi (projekt Q-040) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Österreichische Schiffswerften AG laevatehases Korneuburgis 1974. aastal. Laev sai nime vene romantilise luuletaja Aleksandr Puškini auks.
Aastail 1973–1983 tellis NSVLi valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest ennenägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt, SDV-projekti-588 ning Tšehhoslovakkia-projektiga 26-37 isegi lähedasti võrreldamatu. Kiil pandi laevale tehasenumbriga K705 Austrias Korneuburgis Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) laevatehases, ja laev lasti vette ning anti Volga jõelaevandusele üle 1974. aastal.
Volga-Flot-Tur ja Vodohod kasutavad Aleksandr Puškinit Venemaa jõgedel sõitudeks Samara Volga-äärsete linnade vahet.
Maksim Gorki (jõelaev)

Maksim Gorki (vene keeles "Максим Горький") on neljatekiline, esimene Maksim Gorki klassi (projekt Q-040) Venemaa jõereisilaev, mis ehitati 1974. aastal Österreichische Schiffswerften AG’ laevatehases Korneuburgis. Laevale anti nimi vene kirjaniku Maksim Gorki auks.
Aastail 1973–1983 tellis NSV Liidu valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest ennenägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt. Need laevad olid võrreldamatult paremad kui SDV projekti 588 ja Tšehhoslovakkia projekti 26-37 järgi ehitatud laevad. Kiil pandi laevale tehasenumbriga K704 Austrias Korneuburgis laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG). Laev lasti vette ja anti Volga jõelaevandusele üle 1974. aastal.
2002. aastal laeva ulatuslikult moderniseeriti.
Vodohod kasutas Maksim Gorkit Venemaa jõgedel sõitudeks Volga-äärsete linnade vahel: Nižni Novgorod – Astrahan, Astrahan-Moskva. 2013. aasta seisuga oli aluse kapten Sergei Batjalov. Alates 2019. aastast laev sõidab Jenissei jõel Krasnojarskist. 2024. aasta seisuga on aluse kapten Aleksandr Žbanov.
III liiga 2009

III liiga 2009 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2009. aasta hooaeg.
III liiga 2008

III liiga 2008 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2008. aasta hooaeg.
III liiga 2007

III liiga 2007 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2007. aasta hooaeg.
III liiga 2006

III liiga 2006 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2006. aasta hooaeg.
Ränne (zooloogia)

Ränne ehk migratsioon on loomadel esinev regulaarne suunatud elukohavahetus pika vahemaa taha. Tavaliselt on ränded sesoonsed.
Väga levinud on ränne lindudel (lindude ränne) ja kaladel, ent seda esineb ka imetajatel (näiteks nahkhiirtel) ja putukatel.
Tihti toimub ränne parvedes, kuid loomad võivad rännata ka üksi.{{lisa viide]]
Kõigist maailma lindudest on umbes 40% rändlinnud. Eestis pesitsevatest lindudest on rohkem kui 90% rändlinnud. Eestit läbib ja siin peatub rohkesti läbirändavaid linde.
Rändekaugused on paljudel liikidel väga suured, ületavad 10 000 km. Suurim rändekaugus on randtiirul, kes pesitseb Arktikas, aga arktika talveks lendab Antarktika või Lõuna-Aafrika rannikualale. Jälgimisseadmega randtiirud lendasid Gröönimaalt või Islandilt Antarktikasse ja tagasi, läbides aastas üle 70 000 km, pikim teekond oli 81 600 km. 
Suurim registreeritud peatusteta rändekaugus on noore vöötsaba-vigle lend 2022. aasta oktoobris Alaskalt Austraalia lõunarannikule. 11 päevaga läbis see lind üle 13 500 km.
Helmi Neggo

Helmi Reiman-Neggo (16. november 1892 Kolga-Jaani – 2. november 1920 Tartu) oli eesti etnograaf ja rahvakunsti uurija.
Elulugu.
Helmi Reiman sündis 16. novembril 1892 Kolga-Jaani pastori Villem Reimani ja tema abikaasa Paula kuuelapselise pere esimese lapsena. 1901. aastal saadeti 8-aastane Helmi Reiman õppima Helsingisse. Pärast keskkooli lõpetamist astus ta 1911. aastal Helsingi Ülikooli, kus ta õppis muuhulgas Uuno Taavi Sireliuse ning Kaarle Krohni käe all kahel erialal: soome-ugri rahvateadus ning Soome ja Põhjamaade ajalugu. Üliõpilasena kogus ta 1912., 1913. ja 1914. aasta suvel oma kodukihelkonnas Kolga-Jaanis Eesti Rahva Muuseumile vanavara. Pärast 1916. aastal ülikooli lõpetamist sai temast esimene etnoloogia erialaharidusega eestlane ning ta asus ta tööle Eesti Rahva Muuseumi etnograafiaosakonda. 1917 kolis ta Tallinna, kus tegutses peamiselt ajakirjaniku ning rahvaülikooli lektorina, pidades loengukursust "Kultuuri alged". Ta avaldas ajalehtedes Postimees ja Tallinna Teataja artikleid kirjanduse ja kultuuri teemadel (osalt H. Tõramaa varjunime all). Suurema osa 1919. aastast veetis ta tervise parandamise eesmärgil Lõuna-Euroopas. Helmi Reiman-Neggo suri Tartus 2. novembril 1920 ning maeti Tartu Maarja kalmistule.
Teadustöö.
Helmi Reiman-Neggo olulisimaks uurimisteemaks oli rahvakunst ja rahvarõivad, mida ta käsitles paikkondlikele eripäradele ning variatsioonidele keskendudes. Ta pani aluse eesti rahvakunsti territoriaalsele süstematiseerimisele ning viis Eesti etnograafa võrdleva teaduse tasemele. Lisaks sellele uuris ta kristlike ja eelkristlike tavade põimumist eestlaste matusekommetes 13.–18. sajandil ning 17.–18. sajandi poliitikategelase ja diplomaatilise agendi Johann Reinhold von Patkuli tegevust.
Isiklikku.
9. juulil 1916 abiellus Helmi Reiman Saaremaalt pärit sõjaväearsti Gundemar Neggoga. Neil oli tütar Ester Naemi Neggo (1917–1938).
Jakov Negotin

Jakov Negotin (ka Jakov Njegotin; 6. aprill 1864 Riia – 1919 Saratov) oli juudi päritolu Eesti loomaarstiteadlane.
Elulugu.
1884–89 õppis Negotin Tartu Veterinaariainstituudis (TVI, ДВИ). 1891. aastal kaitses ta samas veterinaariamagistri kraadi väitekirjaga "Об удобоприменимости анестезирующих средств у домашних животных" (Jurjev, 1891).
Negotin oli 1889–92 TVI kliiniku assistent, 1892–93 sõjaväearst, 1893–95 TVI anatoomiaprosektor, 1895–97 dotsent, aastast 1897 erakorraline ja 1911–18 korraline zoofüsioloogiaprofessor. Õpetas TVI-s peamiselt zoofüsioloogiat. 1889–92 õpetas TVI velskrikoolis ka eksterjööri ning hiljem vene keelt, oli aastast 1895 TVI raamatukogu osakonnajuhataja.
Teadustöö.
Jakov Negotini magistriväitekiri oli Eestis ja Venemaal esimene eksperimentaalteaduslik uurimus anesteetikumide kasutatavusest koduloomadel. Ta oli viljakas füsioloogiliste katse- ja mõõteriistade konstrueerija, täiendaja ning aktiivne tutvustaja trükisõnas (pulsiloendaja 1909, fotokardiograaf 1913, elektromagnetiline respiratsiooniseade). Negotin käis korduvalt teaduslikel lähetustel kodu- ja välismaal, tutvus veterinaarinstituutide tegevusega Saksamaal, Prantsusmaal jm. Ta koostas (koos professor J. Valdmanniga) teatmiku TVI-sse 1848–1898 immatrikuleeritud üliõpilaste kohta (Tartu, 1898) ning oli Varssavi Sõjaväe Veterinaararstide Seltsi korrespondentliige.
III liiga 2005

III liiga 2005 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2005. aasta hooaeg.
III liiga 2004

III liiga 2004 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2004. aasta hooaeg.
Laar

Laar ("Hylobates lar") on gibonlaste sugukonda kuuluv liik inimahve.
Klassifikatsioon.
Laaril on klassifitseeritud järgmised alamliigid: 
Levila.
Nad elavad Indohiinas, Tais, Sumatral ja Malaka poolsaarel. Neid loetakse headeks loomaaedade kasvandikeks.
Kirjeldus.
Laarid on üsna väiksed ahvid – emasahvid kaaluvad 4,4–6,8 kg ja isasahvid 5,0–7,6 kg. 
Värvus on neil varieeruv – karv võib olla nii kreemjas, pruun kui ka must. 
Sigimine.
Paaritumine võib toimuda igakuiselt. Tiinus kestab kuni 6 kuud. Emasahv sünnitab tavaliselt ühe järglase. Laarid elavad laariperedena – ühes peres elavad koos tavaliselt suguküpsuse saavutanud emane, isane ja erinevas vanuses laaripojad.
III liiga 2003

III liiga 2003 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2003. aasta hooaeg.
Nvidia Quadro

NVIDIA Quadro seeria AGP, PCI, ja PCI Express videokaardid on toodetud NVIDIA poolt. Nende videokaartide disainerite eesmärk oli kiirendada CAD (Computer-Aided Design) ja DCC (Digital Content Creation) protsesse, seetõttu on nad tavaliselt kasutuses tööjaamades. (Võrdluseks: NVIDIA GeForce seeria videokaartide peamiseks kasutusalaks on arvutimängud). Üheks tuntuimaks konkureerivaks tooteks on FireGL seeria videokaardid, mis on toodetud ettevõtte ATI Technologies poolt.
Ajalugu.
Quadro seeria graafikakaartide ilmumise taga oli NVIDIA soov turgu segmenteerida, uus seeria oli mõeldud eelkõige tööjaamades kasutamiseks. Quadro seeria turule toomisega sai NVIDIA küsida suuremat hinda kui samaväärsete lauaarvutitele mõeldud kaartide puhul. Et oma pakkumisi siiski eristatavaks teha, kasutati Quadro seeria puhul teistsuguseid draivereid ja püsivara, mis lukustasid lahti mitmed kaardi poolt pakutavad lisavõimalused. Samuti pakuti Quadro omanikele paremat kasutajatuge. Antud plaan hoolitses selle eest, et kõrgklassi kliendid ei ostaks odavama klassi videokaarte.
Quadro Plex.
Quadro Plex koosneb mitmest välisest serverist, mis on mõeldud videote renderdamiseks, Quadro Plex koosneb mitmest Quadro FX videokaardist. Renderdamise alustamiseks ühendub klientarvuti PCI Express ×8 või ×16 liidest kasutades Quadro Plex süsteemi.
Videokaardid.
GeForce.
Paljud Quadro seeria videokaardid kasutavad sama tuuma, mis arvutimängude jaoks mõeldud GeForce kaardid. Neid lauaarvutitele mõeldud videokaarte, mis on identsed Quadro kaartidega, saab tarkvara abil sellisel moel modifitseerida, et süsteemi on võimalik paigaldada samaväärse Quadro kaardi draiverid. See võimaldab mõningate rakenduste puhul tõsta videokaardi jõudlust, kuid see ei küündi siiski samale tasemel vastava Quadro kaardiga.
Valeri Kolesnik

Valeri Kolesnik (sündinud 5. augustil 1966) on vene rahvusest Eesti maadleja.
Saavutused.
Ta on viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1988, 1989, 1990, 1991, 1992. aastal).
1981. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
1982. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
1984. aasta Eesti meistrivõistlused – 5. koht;
1986. aasta Eesti meistrivõistlused – 4. koht;
1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 3. koht.
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1992 Kopenhaagen – 8. koht (62 kg).
Rahvusvahelised turniirid.
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
1991. aasta – 2. koht.
Herman Kare Tournament 
1990. aasta- 10. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
1990. aasta – 6. koht.
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlus 
1987. aasta – 6. koht.
Eneken Aksel

Eneken Priks (kuni 1969. aastani ja praegu Eneken Aksel; sündinud 23. märtsil 1947 Tallinnas) on eesti näitleja. 
Ta lõpetas 1965. aastal Tallinn 10. Keskkooli ja 1969. aastal Moskva Štšukini-nimelise Teatrikõrgkooli. 
Eneken Priks töötas aastatel 1969–1984 Tallinna Draamateatri näitlejana. Oli aastatel 1984–1992 Eesti Teatriliidu vanemkonsultant ning aastast 1992 erialaliitude vastutav sekretär. 2008–2012 oli Mladen Kiselovi abikaasa.
Ta on mänginud ka telelavastustes. Tema tuntuim roll oli lennujaama töötaja 1981. aastal valminud Eesti Televisiooni estraadietenduses "Igihaljas vaatemäng". https://jupiter.err.ee/1210978/igihaljas-vaatemang
Aastatel 1973–1976 oli Eneken Priks "Reklaamiklubi" saatejuht.
=Rollid=
Arkaadmäng

Arkaadmäng on meelelahutuslik seade, näiteks mängukonsool, mida võib leida avalikest kohtadest ning mis on mängitavad raha eest. Arkaadmänge on nii mehaanilisi kui ka arvutimängude kujul. Suurim erinevus arvutite, isiklike mängukonsoolide ja arkaadmängude vahel on arkaadmängude spetsiifilistest sisendseadmetest tingitud seotus mängitava mänguga. Tänapäeval on tuntuimateks arkaadmängudeks kasiinodes leiduvad mänguautomaadid.
Ajalugu.
Arkaadmängude tippaeg oli 1970. aastate keskpaigast 1980. aastate keskpaigani. 1990. aastate algul muutusid need taas korraks populaarseteks, kuid kaotasid peagi turu mängukonsoolidele.
Tehnoloogia.
Peaaegu kõik arkaadmängud, välja arvatud mehaanilised, nagu lauajalgpall, Pinball, auhinnaautomaadid, kasutavad palju elektroonikat ja on aja jooksul arenenud keerulisemaks, lubades mängida järjest täiuslikumaid mänge.
Erinevalt arvutitest ja tänapäevastest mängukonsoolidest on arkaadmängude riistvara enamasti mänguspetsiifiline – mäng on protsessorkiipi ühendatud –, kuid on ka selliseid arkaadmängusüsteeme, mida modifitseeritakse, et sobida mingi mänguga, nagu "Sega System 24", millel mängiti mänge nagu Bonanza Bros, Hot Rod ja Gain Ground. "Sega System 24" kasutas kahte 10 MHz protsessorit, üks mängu kasutamiseks ja üks käivitamiseks, 1360 kB RAM ja 256 kB ROM. On olemas ka arkaadmängusüsteeme, mida mängitakse laserkettalt.
Mõni arkaadmänguseade kasutab mälukaardisüsteemi, mis lubab kasutajal naasta hiljem oma mängu juurde.
(Vanade) Arkaadmängude lihtsuse tõttu olid kõik mälunäitajad relatiivselt väikesed, jäädes tihti isegi alla 100 kB. Näiteks arkaadmängu " põhimälu oli 64 kB, põhivideomälu 64 kB ja helimälu 2 kB.
Arkaadmängude kuvarid arenesid läbi aja, Computer Space 15-tollisest mustvalgest vaakumtorudega kuvarist praegu kasutusel olevate LCD- ja plasmakuvariteni.
Heli on arenenud lihtsatest indikaatorhelidest läbi 1970. aastate, kui võeti kasutusele digiteeritud heli, järjest reaalsemateks.
Sisendseadmed.
Erinevalt praegustest mängukonsoolidest ja arvutitest, mis kasutavad pea iga mängu jaoks samu sisendseadmeid, esines arkaadmängudel palju eri tüüpi sisendseadmeid.
Emulaatorid.
Leidub programme, mis lubavad mängida arkaadmänge arvutitel, neid programme nimetatakse emulaatoriteks. Emulaatorite töö seisneb tarkvara ja riistvara töö imiteerimises. Tuntuimaks arkaadmängude emulaatoriks on MAME (Multiple Arcade Machine Emulator). MAME eesmärk on säilitada vanu arkaadmänge.
Sergei Fjodorov

Sergei Fjodorov (sündinud 22. septembril 1966 Tallinnas) on vene rahvusest Eesti endine Kreeka-Rooma maadleja.
Ta lõpetas aastal 1983 Tallinna 12. Keskkooli.
Spordijärk – NSV Liidu meistersportlane (1982)
Tuntumad konkurendid: Helger Hallik, Mihály Deák Bárdos, Aap Uspenski, Meelis Ludvig.
Sergei Fjodorov on ainuke Eesti maadleja, kes on võistlustel võitnud Aleksandr Karelinit.
Eesti meistrivõistlused.
Fjodorov on üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1987 raskekaalus, 1997, 1999, 1989 ja 1992 poolraskekaalus ning 1983, 1987, 1989 ja 1990 absoluutkaalus).
Rahvusvahelised turniirid.
Saksamaa Grand Prix 
Herman Kare Tournament 
Vantaa Painicup 
Läänemere mängud 
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlus 
Sotsialismimaade noorte rahvusvaheline turniir Družba/Sõprus 
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
Georg Lurichi mälestusvõistlused
Holotoopia

Holotoopia on kõhuõõne elundite suhe kõhuõõne regioonidesse. 
Kõhuregioonid jaotatakse kahe horisontaaljoone ("linea costarum" - roidekaarte alumiste otste vahel ja "linea spinarum" - eesmis-ülemiste niudeluuogade vahel) abil "epi"-, "meso"- ja "hypogastrium" 'iks, mis omakorda kahe vertikaaljoone abil ("musculus rectus abdominalis"'e lateraalsed servad) jaotatakse kolmeks regiooniks. Kokku on olemas üheksa regiooni.
Rägavere lahing

Rägavere lahing oli relvakonflikt Eesti Vabadussõja käigus Lääne-Virumaal Eesti Rahvaväe ja Vene SFNV Punaarmee ja Eestimaa kütivägede vahel Rägavere küla piirkonnas 15. detsembril 1918.
Olukord Vabadussõja algetapil.
28. novembril alanud Punaarmee pealetungil Eesti vallutamiseks lahkuvate Saksa keisririigi vägede kannul ei suutnud Eesti valitsus moodustada vabatahtlikest koosnevat sõjalise väljaõppe ja varustuseta rahvaväe üksust, millega osutada vastupanu Vene SFNV Punaarmee regulaarüksustele ning pärast Narva kaotust jätkus vägede taganemine Narvast Tallinna suunal lokaalsete lahingute käigus.
Lahingud Virumaal.
5. detsembril 1918 asusid punaväed, toetatuna merel olnud Balti laevastiku kahuritulest, taas rünnakule. Eesti üksused olid sunnitud suures ülekaalus oleva vaenlase eest taanduma Jõhvi-Ontika joonele, kuid taganesid seejärel Purtse-Püssi joonele.
Rägavere lahing algas 15. detsembri varahommikul, lõuna pool Tallinna–Narva raudteed ründasid 3. Tartu kütipolk (1300 meest 8 suurtüki ja 26 kuulipildujaga), põhja pool 1. Tallinna Eesti kommunistlik kütipolk (500 meest 10 suurtüki ja 7 kuulipildujaga) koos väiksemate väeosadega.
Lahingu käigus algselt Laiarööpmeline Soomusrong nr. 1 purustas Vaeküla metsa vahel punamadruste dessandi, kus pealetungi alguses oli 750 meest, neist pooled eestlased, kuid Eesti vägede 5. jalaväepolgu ja tagavaraüksused ei pidanud Eesti kütipolkude rünnakusurvele vastu ja tõmbusid tagasi.
Tartu kütipolgu ümberhaaramismanöövri ähvardusel pidi Eesti üksused taganema ning taganemise tulemusel kaotati punavägedele 16. detsembril Rakvere ja väed olid sunnitud taanduma kogu rindel.
Pentium II

RPentium II on Inteli kuuenda põlvkonna x86 mikroarhitektuuril põhinev mikroprotsessor. Pentium II saabus müügile 7. mail 1997. aastal ning asendati 1999. aasta veebruaris müügile tulnud protsessoriga Pentium III. Pentium II sisaldab 7,5 miljonit transistorit ning on P6-tüüpi Pentium Prol põhineva tuuma edasiarendus. Võrreldes Pentium Proga oli ainus tagasilöök vahemälu L2 alamsüsteem, mis ei töötanud eeldatud kiirusel.
1998. aastal hakkas Intel suurendama Pentium II tüüpi protsessorite tootmist, andes välja Pentium II-l põhineva Celeron-tüüpi protsessori, mida kasutati enamjaolt tööarvutites. Veel on Pentium II tooteperes Pentium II Xeon protsessorid, mida kasutati serverites ja äriklassi arvutites.
Ülevaade.
Pentium II mikroprotsessor põhineb enamjaolt oma eelkäijal Pentium Pro, kuid on tehtud märkimisväärseid uuendusi.
Erinevalt varasematest Pentiumi ja Pentium Pro protsessoritest oli Pentium II pakitud slot1 soklisse. Vanemad protsessorid sarnanesid enamasti hilisemate protsessoritega ning olid ühendatavad protsessoripessa. Protsessor ja seotud komponendid olid ühendatud emaplaadiga nagu iga teine laiendusketas. Abistav soojuskandja oli lisatud protsessori ühele küljele, millele oli võimalik lisada ka ventilaator. L2 vahemälu töötas poolel protsessori taktsagedusel erinevalt Pentium Pro vahemälust, mis töötas samal taktsagedusel kui protsessor ise. Samas oli vahemälu tunduvalt suurem kui Pentium Pro protsessoritel. 256 kB pealt mindi üle 512 kB suurusele vahemälule. Protsessoriväline vahemälu lahendas suurimad Pentium Pro probleemid ning aitas Intelil alandada Pentium II hinda, et see oleks inimeste jaoks taskukohasem. Mainitud muutus võimaldas Intelil kergesti muuta L2 vahemälu mahtu ning võimaldas toota protsessoreid erinevast hinnaklassist.
Intel arendas edasi ka 16-bitise koodi elujõudlust. Pentium Pro puhul oli koodi lugemine ja andmete töötlus üks suurimaid probleeme. Nüüd oli see lahendatud.
Sisuliselt on Pentium II Pentium Pro kasutajasõbralik versioon. Lisaks oli Pentium II toota tunduvalt odavam kui Pentium Pro'd, sest L2 vahemälu oli eraldatud ja aeglasem.
Pentium II mikroprotsessoreid toodeti mitmes variandis.
Me, Myself &amp; I (ansambel)

Me, Myself &amp; I on Eesti ansambel, Tarvo Valmi ühemeheprojekt.
1996. aastal asutatud bändi looming oli algul ingliskeelne, hiljem lisandusid ka eestikeelsed lood.
Hackerspace

Hackerspace, tuntud ka nimega makerspace või creativespace, on füüsiline koht, kus sarnaste, enamasti tehnika-, arvuti-, teadus- ja digitaalkunstihuvidega inimesed saavad aega veetmas käia, oma projektidega tegeleda ja/või teiste sarnaste huvidega inimestega kohtuda. "Hackerspace"'i võib vaadata kui avatud kogukonda, kuhu on kogutud liikmete huvialadega tegelemiseks vajalikku riistvara ja tarkvara, et võimaldada inimestel paremat omavahelist koostööd ja projektiloomet. 
Enamik "Hackerspace"'e võtavab osa ka avatud lähtekoodiga projektidest (avatud riistvara, avatud tarkvara) ning mõned loovad alternatiivmeedia väljaandeid.
Muusika.
Music Hackspace (London), Music Hackspace Dublin, CPH Music Maker Space (Copenhagen), Ljudmila (Ljubljana), Radona (Zagreb).
HP-150

HP-150 oli (koodnimega Magic) "kompaktne, võimekas ja innovatiivne" arvuti, mille tõi 1983. aasta lõpus turule Hewlett-Packard. See põhines Intel 8088 protsessoril ja oli üks maailma esimesi puutetundlikke arvuteid.
HP-150 tootmine kolmekordistas HP PC tulu. 1984. aastal ulatus tulu 160 miljoni dollarini, varem oli see olnud vaid 50 miljonit dollarit.
Riistvara.
HP-150 ei ühildunud IBM PC-ga, kuid ühildus MS-DOS-iga. Kasutada sai MS-DOSi versioone 2.01, 2.11 ja 3.20. Lisaks puuteekraanile oli arvutil ohtralt funktsiooniklahve. HP-150 oli HP-120 järeltulija ja kasutas sama korpust.
HP-150 ekraan ei olnud puutetundlik selle sõna otseses tähenduses. See oli 9-tolline Sony elektronkiiretoruekraan, mida ümbritsesid infrapunakiirguse saatjad ja vastuvõtjad, mis tajusid iga mitteläbipaistvat objekti ekraanil. Algses HP-150-s paiknesid saatjad ja vastuvõtjad väikestes aukudes kuvari raami küljes. Selle tulemusena võisid alumised augud kergelt tolmuga täituda ja segada puuteekraani tööd. Andurite võrestik oli üsna hõre, selle resolutsioon oli vaid kahe tähemärgi laiune. Peamiselt oli see kasutatav kursori positsioneerimiseks või funktsiooniklahvi reguleerimiseks, aga mitte pildi joonistamiseks.
Nagu Macintoshilgi, paiknes HP-150 protsessor elektronkiiretoru sees. Kuid erinevalt Macist olid 3½-tollised kettad välised. HP-150 Intel 8088 protsessor, mis töötas taktsagedusel 8 MHz, oli kiirem kui 4,77 MHz protsessorid, mida kasutasid selle aja IBM PC arvutid. HP-150 45611A all oli telefoniraamatu suurune 9121D (76 mm kõrge, 325 mm lai, 285 mm sügav), mille sees oli kaks 3½-tollise ketta lugemisseadet või sarnase suurusega kõvakettaseade. HP 9121 3½-tollised kettad olid odavamad ja töökindlamad kui 5¼-tollised kettad, kuid suutsid salvestada sama palju informatsiooni. Lisandkaartidega sai suurendada mälu 256 kB-lt 640 kB-ni. HP-150 emaplaat ei olnud suur ja sellel polnud ruumi, et lisada Intel 8087 matemaatika lisaprotsessor. HP-150 koos lisatava kõvakettaga kutsuti Touchscreen MAX.iks.
HP-150II.
1984. aastal vahetas HP-150 välja uuem versioon HP-150II. Seda kutsuti endiselt puutetundlikuks, kuid puuteekraan oli pigem harva kasutatav võimalus. Puuteekraani ümbris oli parem kui algne, sest infrapunakiirguse vastuvõtjad paiknesid seekord infrapunakiirgust läbilaskva plasti taga. Sellega kadus vajadus ekraani puhastada.
HP-150II sarnanes välimiselt oma eelkäijaga, kuid oli suuremas ümbrises, et ära mahutada 12-tolline ekraan. Enam ei olnud ruumi aga printerile ja see kõrvaldati. HP-150II-l oli neli laienduspesa erinevalt eelkäijast, millel oli kaks laienduspesa, ja sellele sai lisada 8087 lisaprotsessori plaadi. HP-150 ja HP-150II vahel oli ühilduvusprobleeme video allsüsteemide vallas.
HP-150 tootmine lõpetati peatselt pärast HP-150II väljatulekut. Selle asemel hakati tootma IBM PC-ga ühilduvaid Vectra seeria arvuteid.
HP-150 popkultuuris.
HP-150-t on kasutatud ka filmides. 1985 kasutati seda filmis "Real Genius".
Ants Tauts

Ants Tauts (22. juulil 1936 Tõrva – 5. november 2004 Tallinn) oli eesti matemaatik.
Ta lõpetas 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika osakonna.
Ta oli üks vähestest eesti matemaatikutest, kes on tundnud huvi intuitsionistliku loogika vastu . Matemaatikadoktor.
Tartu Ülikoolis oli ta üks algebraist Jaak Hioni õpilasi. Sai preemia üliõpilastööde konkursil. Hiljem töötas seal õppejõuna. On töötanud ka TÜ Füüsika Instituudis, Küberneetika Instituudis ja Eesti Energeetika Instituudis.
Tauts on olnud Eesti Matemaatika Seltsi, Šveitsi Kultuuriseltsi ja struktuurisemiootika uurimisrühma juhatuse liige.
Pookimine

Pookimine ehk vääristamine on vegetatiivse paljundamise viis, mille korral ühe taime (emataime) tükike (poogend) pannakse kasvama teise taime (aluse) juurele või võrasse.
Pärast kokkukasvamist areneb poogendist oks, mis säilitab oma sordiomadused. Puittaimedel kasvab poogend alusega kokku kambiumi abil. Pookimisega hakati paljundama viljapuusorte, mida võrsikute ja pistikute abil paljundada ei õnnestunud. 
Poogitud taimel on vähemalt kaks pookekomponenti:
Võimalik on ka kolmas komponent, nn vahepoogend ehk interkalaar. Vahepoogend on tükike kolmanda taime varrest poogitava taime aluse ja poogendi vahel.
Pookimisviisidest on kõige levinumad oksastamine ja silmastamine. Pikemat kokkukasvamisaega nõudvate komponentide ühendamiseks kasutatakse ka ligistamist.
Tottenham

 
Tottenham on Londoni linnaosa. Asub linna põhjaosas.
Taavi Koovit

Taavi Koovit (sündinud 16. detsembril 1969) on eesti kulturist.
Ta oli 2011. aasta maailmameister klassikalises kulturismis.
Lothar Matthäus

Lothar Herbert Matthäus (sündinud 21. märtsil 1961 Erlangenis) on Saksamaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
1990. aasta maailmameistrivõistlustel oli Lothar Matthäus Saksamaa jalgpallikoondise kapten; Saksamaa tuli sel turniiril meistriks. Samal aastal nimetati Matthäus Euroopa parimaks jalgpalluriks.
Lothar Matthäus osales Saksamaa koondises viis korda maailmameistrivõistlustel (1982, 1986, 1990, 1994, 1998).