tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Iker Muniain

Iker Muniain Goñi (sündinud 19. detsembril 1992 Pamplonas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliiga klubis Athletic Bilbao põhiliselt vasaku äärepoolkaitsjana. Ta on klubi meeskonna kapten.
Ta liitus Athletic Bilbao noorteakadeemiaga 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 30. juulil 2009 UEFA Euroopa Liiga eelringi mängus BSC Young Boysi vastu, saades 16 aasta 7 kuu ja 11 päeva vanuselt Bilbao noorimaks debütandiks 94 aasta jooksul. Nädal aega hiljem lõi ta korduskohtumises Young Boysi vastu värava. Sama aasta 30. augustil sai ta Bilbao noorimaks debütandiks Hispaania kõrgliigas. Hispaania kõrgliigas lõi Muniain esimese värava 4. oktoobril 2009 mängus Valladolidi Reali vastu, saades noorimaks väravalööjaks Hispaania kõrgliigas. Hooajal 2010–11 valiti ta Hispaania kõrgliiga hooaja parimaks noormängijaks.
2019. aastal sai Muniain Athletic Bilbao kapteniks.
2009. aastal saavutas Muniain Hispaania kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistrivõistlustel kolmanda koha. Aastatel 2011 ja 2013 tuli ta Hispaania kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Hispaania olümpiameeskonda.
Aleksei Jelissejev (kindralleitnant)

Aleksei Borissovitš Jelissejev (vene keeles "Алексей Борисович Елисеев") (17. märts 1887 Peredolski vald, Luuga maakond – 22. detsember 1942 Leningrad) oli NSV Liidu sõjaväelane (kindralleitnant).
Ta sündis kehviktalupoja perekonnas.
Ta on olnud mereväe rannikuüksuste ülem Kaug-Idas ja Läänemere regioonis. Nõukogude–Saksa sõja alguses juhtis ta Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse Lääne-Eesti saarestiku, Väinamere ja Liivi lahe rannikukaitset.
Kate Miller-Heidke

Kate Miller-Heidke ([]; sündinud 16. novembril 1981 Gladstone'is) on Austraalia laulja, laulukirjutaja ja näitleja. 
Ta esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Austraaliat lauluga "Zero Gravity", mis pääses poolfinaalist 261 punktiga (esikohalt) edasi ning saavutas finaalis 284 punktiga 9. koha.
Ta on abielus Keir Nuttalliga, neil on 2016. aastal sündinud poeg Ernie.
Aleksei Jelissejev (täpsustus)

Aleksei Jelissejev on mitme inimese nimi:
George Wald

George Wald (18. november 1906 – 12. aprill 1997) oli Ameerika Ühendriikide neurobioloog. 
Wald sai 1927. aastal bakalaureusekraadi New Yorgi Ülikoolist ja 1932. aastal Columbia Ülikoolist doktorikraadi zooloogias. Pärast õpingute lõpetamist, oli tal võimalus reisida välismaale ning ta suundus Saksamaale, kus tegi koostööd Otto Heinrich Warburgiga ja avastas, et silma võrkkest sisaldab A-vitamiini. Wald suundus seejärel Šveitsi Zürichisse, kus tegi koostööd A-vitamiini avastaja Paul Karreriga. Wald tegi koostööd ka Otto Fritz Meyerhofiga, kuid lahkus 1933. aastal Euroopast kui Saksamaal tuli võimule Adolf Hitler ning Euroopa muutus juudi päritolu inimestele ohtlikumaks. 1934. aastal asus ta tööle Harvardi Ülikooli ning sai hiljem professoriks.
1967. aastal sai Wald koos Ragnar Graniti ja Haldan Hartline'iga Nobeli meditsiiniauhinna silma uurimise eest.
J. Alfred Prufrocki armulaul

"J. Alfred Prufrocki armulaul" ("The Love Song of J. Alfred Prufrock") on T. S. Elioti 1910–1911 kirjutatud ja 1915. aastal ajakirjas Poetry avaldatud luuletus. Luuletus õnnestus avaldada alles pärast Ezra Poundi järjekindlat pealekäimist ajakirja toimetajale. Sellest sai Elioti esimene tuntust kogunud luuletus. 1917. aastal ilmus see luulevihikus "Prufrock and Other Observations". Seda peetakse modernistliku stiili meistriteoseks.
Luuletuse struktuuri on mõjutanud Dante Alighieri teosed. Dante "Jumalikust komöödiast" on pärit ka luuletuse moto (Põrgu XXVII, 61–66). Luuletuses on mitmeid vihjeid Piiblile, William Shakespeare'i näidenditele "Kuningas Henry Neljas", "Kaheteistkümnes öö" ja "Hamlet" ning prantsuse sümbolistidele.
Luuletus on Prufrocki sisemonoloog kogemustest teadvuse voolu tehnika kasutamisel.
Eesti keeles on luuletus ilmunud Paul-Eerik Rummo tõlkes kogumikus "Ahermaa ja teisi luuletusi" (1999) ning Juhan Aru tõlkes ajakirjas Vikerkaar (nr 6, 2020, lk 1–5).
Haava tee

Haava tee on tänav mitmes Eesti asulas:
USA Suursaatkond Helsingis

USA Suursaatkond Helsingis on Ühendriigid diplomaatiline esindus Soomes Helsingis. Suursaatkond asub aadressil Itäinen Puistotie 14 B.
Django (raamistik)

Django on programmeerimiskeele Python põhine veebirakenduste loomiseks mõeldud vabavararaamistik . Django on loodud 21. juulil 2005 ning hallatud MTÜ Django Software Foundation poolt .
Peamine Django raamistiku eesmärk on muuta korduvad ja aeganõudvad veebiarenduse aspektid kiiresti läbitavaks ja komplekssed andmebaasipõhised lehed lihtsasti hallatavaks . Django raamistik on üles ehitatud järgmiste disainiprintsiipide järgi : 
Mõned tuntumad Eesti veebirakendused, mis on Djangole ehitatud, on Ecoop, Novastar, PMC, Waybiller .
Funktsionaalsus.
Django raamistik on üles ehitatud MVC ("model-view-controller") arhitektuuril. Raamistik sisaldab veebi mallide süsteemi, mis on mõeldud HTTP taotluste töötluseks, regulaaravaldistele üles ehitatud URL-i jagajat ja objekt-relatsioon kaardistajat, mis vahendab andmeid andmemudelite, mis on Djangos defineeritud Pythoni klassidega ja relatsioonilise andmebaasi vahel .
Lisaks on raamistikku ehitatud 
Enne Django 3.0 versiooni, oli Django raamistik ehitatud WSGI printsiibile, peale mida hakati implementeerima ASGI vaadete ehitust ning üleüldse asünkroonsust .
Django rakenduste serverid.
Django veebirakenduste raamistik toetab ametlikult viit andmebaasi :
Django rakendusi saab kasutada Apache, Nginxi, Gunicorni, Cherokee ja flupi serveritega. Django sisaldab võimalust kasutada ka FastCGI serverit, lubades kasutust iga veebi serveri taga, mis kasutab FastCGI-d nagu näiteks Lighttpd või Hiawatha. Samuti on Djangot võimalik rakendada teiste WSGI tüüpi veebiserveritega .
IQOS

IQOS (/ˈaɪkoʊs/ EYE-kohs) on ettevõtte Philip Morris Internationali välja töötatud tubakakuumutussüsteem. Süsteem koosneb kaasaskantavast IQOS taskulaadijast, IQOS-hoidjast ja HEETS-tubakapulgast. Toode avalikustati esimest korda 2014. aasta juunis Jaapanis Nagoyas ja Itaalias Milanos. Sarnaselt eelnevatele suitsuvabadele toodetele valiti Jaapan esmaturuks, kuna sealsed tarbijad on avatumad uuetele tehnoloogiatele.
2020. aasta detsembri seisuga on IQOS saadaval 53 riigis ja saabus Eestisse müügile 2020 aasta lõpus. IQOS tubakakuumutussüsteem erineb traditsioonilistest sigarettidest, kuna põhineb tubaka kuumutamisel mitte põletamisel ja sellest tubakaaurude eraldumisel. Hoides palju madalamat temperatuuri, alla 350*C võrreldes sigareti kuni 800*C, jääb ära põlemine ja sellega ka kõige kahjulikumate ühendite teke. Uuringud on näidanud, et keskmiselt eraldub IQOSe kasutamisel 95% vähem kahjulike kemikaale võrreldes traditsiooniliste sigarettidega.
Erinevalt e-sigarettidest, kus sarnaselt leiab aset nikotiini manustamine aerosooli kaudu, ei kasuta IQOS vedeliku, vaid spetsiaalseid IQOSe jaoks loodud HEETS tubakapulki, mida kuumatatakse hoidjas spetsiaalse kuumutuslabaga. Aerosool koosneb peamiselt veest, glütseriinist ja nikotiinist. Peamisteks eelisteks on põlemise ja tuha mittetekkimine ja ebameedliva lõhna puudumine nii ruumis kui ka riietel.
IQOS brändi all müüakse kahte mudelit: esialgne IQOS 2.4 ja uuem IQOS 3 DUO, mida on võimalik kasutada kaks korda järjest ilma hoidjat laadimata.
Philip Morris Internationali uuringu tulemustel on maailmas ligikaudu 14.6 miljonit aktiivset IQOS kasutajat, kellest 73%, ehk 10.6 miljonit, on täielikult lõpetanud traditsiooniliste sigarettide suitsetamise selle tulemusel.
Rahva tervise kaitsmise eest vastutav USA Toidu- ja Ravimiamet (FDA) on tunnistanud elektriliselt kuumutatava tubakasüsteemi IQOS modifitseeritud riskiga tubakatooteks (MRTP).
Jeffrey Drope'i jt 2017. aastal koostatud ülevaade leidis, et on "vähe uuritud, milliseid aineid eraldub pärast seda, kui seade tubakapõhist pastat kuumutab". Samuti pole veel teada füüsilised mõjud kasutajatele." IQOS-i tekitatud heitkogused sisaldavad identseid kahjulikke koostisosi nagu tubakasuits, sealhulgas lenduvad orgaanilised ühendid võrreldaval tasemel sigaretisuitsu, polütsükliliste aromaatsete süsivesinike ja süsinikmonooksiidiga. Kõik need ained põhjustavad sigaretisuitsu põhjalike uuringute põhjal teadaolevalt olulist tervisekahjustust. Hollandi rahvatervise ja keskkonna instituudi andmetel on IQOS "tervisele kahjulik, kuid tõenäoliselt vähem kahjulik kui tubakasigarettide suitsetamine"
Miasteczko Krajeńskie

Miasteczko Krajeńskie (saksa keeles "Friedheim") on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Piła maakonnas, Miasteczko Krajeńskie valla halduskeskus. Miasteczko Krajeńskie asub Piłast umbes 19 km idakagus.
Asulat on esmamainitud 1454. aastal. Miasteczko Krajeńskie sai linnaõigused 1475. aastal, kuid kaotas need 1. jaanuaril 1973. aastal.
1. jaanuaril 2023 sai Miasteczko Krajeńskie linnaõigused tagasi.
Kuumutatavad tubakatooted

Kuumutatavad tubakatooted on tooted, mis koosnevad üldjuhul tubakast või tubaka aseainest ja akutoitega küttesüsteemist, mis kuumutab tubakat . Kuumusega tekib tubakast sisse hingatav aerosool, mis sisaldab nikotiini, veeauru ja glütseriini. Kuumutatavates tubakatoodetes on tihti ka lisandeid, et tagada maitsestatus .
Tubakalehti kuumutatakse umbes 250–350 °C juures , ehk oluliselt madalamal temperatuuril kui traditsioonilised sigaretid, mille põlemistemperatuur võib olla kuni 800 °C. Nikotiini eraldamiseks tubakalehtedest kasutavad kuumutatud tubakatooted üldiselt sisse ehitatud või väliseid soojusallikaid, soojendusega suletud kambrit või tootespetsiifilisi kohandatud tubakapulki . 
Esimesed põlemisvabad tubakatooted jõudsid turule 1980. aastate lõpus, kuid suurem kasutuselevõtt tarbijate poolt on leidnud aset viimaste aastate jooksul .
Teadusuuringutes on leitud, et kuumutatud tubakatoodetest tulev aerosool on üldjuhul vähem tervist kahjustav kui sigaretisuits. Seda on selgitatud madalama töötemperatuuri, teistsugune filtersüsteemi ja erineva füüsilise disainiga .Uuringud on leidnud, et kuumatud tubakatoodetest ei tule nö "külgvoolu" osakesi, ehk on vähem kahjulikud teistele toas viibijatele. Selle fenomeni põhjuseks loetakse suuremat osakeste suurust ja veeauru osakaalu, mis aitab osakestel kiiresti aurustuda, võrreldes sigaretisuitsuga mille osakesed jäävad õhus ringlema.
Viimaste uuringute kohaselt on kõige rohkem kasutatav kuumutatud tubakatoode Philip Morris Internationali IQOS . Kõige suurem turg on Jaapan, kus kuumutatud tubakatooteid tuuakse turule tihti esimesena. Seda põhjendatakse Jaapani klientide suurema uudishimu ja uute tehnoloogiate vastuvõtlikkusega.
Hommiku tänav (täpsustus)

Hommiku tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
All Lives Matter

"All Lives Matter" on tunnuslause, mis on seotud liikumise Black Lives Matter kriitikaga. Sotsiaalmeedias levis vastav häštäg #AllLivesMatter (näiteks Pew Research Center' uurimuse kohaselt kasutati Twitteris ajavahemikus juuli 2016 – mai 2018 seda häštägi keskmiselt 1844 korda päevas). 
Tunnuslause "All Lives Matter" kasutajate arvates väljendab see rassiliselt neutraalset seisukohta Ameerika Ühendriikides esinevatele probleemidele. Kriitikute meelest väljendab "All Lives Matter" seisukohta, mille kohaselt rassiprobleeme ignoreeritakse või eitatakse.
"All Lives Matter" pooldajate seas on tuntud tegelasi, teiste seas USA president Donald Trump, presidendikandidaat (2016) Hillary Clinton, senaator Rand Paul ja räppar XXXTentacion; mustanahalistest kuulsustest näiteks senaator Tim Scott ja minister Ben Carson.
Fessendeni ostsillaator

Fessendeni ostsillaator on Reginald Fessendeni leiutatud elektroakustiline muundur, mille arendamine algas 1912. aastal Submarine Signal Company's Bostonis. See oli esimene edukas akustiline kauguse mõõtmise seade. Tegemist oli varajase muunduriga, mis on toimimispõhimõttelt sarnane elektrodünaamilise valjuhääldiga. Antud seade on võimeline tekitama veealuseid helisid ja vastu võtma nende kajasid.
Selle seadme loomise ajendiks oli 1912. aasta katastroof Titanicuga. Katastroofi järel prooviti leida tehnoloogiat, mis kaitseks laevu edaspidiste kokkupõrgete eest jäämägede-, takistuste- ja teiste laevadega. Suhteliselt madala töötamissageduse tõttu on see kaasaegsetes muundurites enamasti asendatud piesoelektriliste seadmetega.
Ostsillaator.
Nimes olev "ostsillaator" viitab asjaolule, et seade hakkas võnkuma vahelduvvoolu rakendamise järel. Tegemist ei ole elektroonilise, vaid mehaanilise ostsillaatoriga, kuna see tekitas korduvaid mehaanilisi võnkumini. Elektrongeneraatoreid selle seadme loomise ajal veel ei eksisteerinud. Kuna seadme toimimine ei sõltu resonantsest reaktsioonist, ei tohiks seda pidada harmooniliseks ostsillaatoriks.
Tööpõhimõte.
Fessendeni ostsillaator sarnaneb ehituselt mõnevõrra tänapäeval kasutusel olevate dünaamiliste mikrofonide või dünaamiliste valjuhäälditega. Servadest kinnitatud ümmargune metallplaat on oma ühe poolega kokkupuutes veega. Plaat kinnitati teiselt poolt vasktoru külge, mis sai magnetitega ümbritsetud ümmarguses avauses vabalt liikuda. Magnetitel oli alalisvoolumähis, et tagada avauses polariseeriv magnetväli. Vahelduvvoolu mähis indutseeris vasktorus voolu. See indutseeritud vool tekitas magnetvälja, mis töötas polariseeruvale väljale vastu. Tekkinud jõud kandus edasi membraanile ja sealt omakorda vette.
Erinevalt varasematest veealustest heliallikatest nagu veealused kellad, töötas Fessendeni ostsillaator nii saatja kui vastuvõtjana. Ostsillaatori vahelduvvoolu mähise võis ühendada peakomplektiga ning seeläbi kuulda veealuseid helisid ja peegeldusi (kaja). Selle seadme abil suutis Fessenden avastada jäämägesid ligikaudu 2 miili kauguselt ja tuvastas ka merepõhja peegeldusi.
Seadet sai kasutada ka veealuse telegraafina, võimaldades veekeskkonnas saata ja vastu võtta Morse koodi. "Fessendeni veealune signaaliseerimise seade" või tavalisemalt lihtsalt "Fessenden" paigaldati Kuningliku mereväe allveelaevadele I maailmasõjas. Briti K-seeria allveelaevad varustati Fessendeni ostsillaatoritega alates 1915. aastast. Kuna süsteemi kasutavat allveelaeva võis kuulda iga läheduses olev (vaenlase) hüdrofon, piirati süsteemi kasutamist patrullimise ajal.
Ostsillaatori kasutus.
Esimeses maailmasõjas kasutati Fessendeni ostsillaatorit allveelaevade avastamiseks. Selle üsna madal töösagedus (umbes 1 kiloherts), tekitas väga laia kiire, mis ei sobi väikeste sihtmärkide tuvastamiseks ja lokaliseerimiseks. Rahuajal kasutati ostsillaatorit sügavuste määramiseks, kus suundade määramine polnud vajalik. Fessenden arendas Submarine Signal Company jaoks kaubandusliku kajaloodi, kasutades vastuvõtjaks süsinikmikrofoni.
Kuusiku tänav (täpsustus)

Kuusiku tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
Janika Leoste

Janika Leoste (sündinud 17. augustil 1971) on eesti haridusteadlane, Tallinna Ülikooli nooremteadur. Tema uurimisvaldkond on õpperobootika.
2008. aastal pälvis ta aasta keeleteo konkursil peaauhinna ja rahvaauhinna eestikeelse väikelastekeskkonna mudila.lastekas.ee loomise eest.
2012. tunnustati teda Aadu Luukase missioonipreemia nominendipreemiaga.
2013. aastal andis ta välja lastemängu Jänku Jussi mängukaartidega.
Lehise tänav (täpsustus)

Lehise tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Ester Oras

Ester Oras (sündinud 11. septembril 1984) on eesti arheokeemik. Ta on Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonnas keemia instituudis analüütilise keemia kaasprofessor.
Peamiselt töötab ta orgaaniliste jäägianalüüside alal, kombineerides arheoloogiliste leidude uurimist analüütilise keemiaga. Tema põhiline uurimisvaldkond on biomolekulaaranalüüsid (lipiidid, proteiinid) ja muistse toidukultuuri uuringud. Samuti on tal kogemused massispektromeetria ja elementanalüüsi alal.
Ester Oras on Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige.
Tunnustus.
2017. aastal pälvis ta Professor Peeter Tulviste mälestusfondi stipendiumi. Fondi eesmärk on toetada ja tunnustada üliõpilasi ja noorteadlasi, kes on ühiskondlikult aktiivsed ning panustavad silmapaistva õppe- ja teadustööga Eesti ühiskonna edendamisse.
Samal aastal sai Oras Eesti muuseumide auhinnakonkursil väikse muuseumiroti parima muuseumikogu arendaja kategoorias koos Jaanika Andersoniga Tartu Ülikooli muuseumi projekti "Muumiate interdistsiplinaarsed uuringud ja tulemuste tutvustamine erinevatele sihtgruppidele" eest.
2022. aastal pälvis ta Tartu Ülikooli aumärgi.
Mari Väina

Mari Väina (varem Mari Sarv; sündinud 22. augustil 1972) on eesti folklorist.
Ta on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis majandusteaduskonnas (ei lõpetanud). Ta lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogina.
Eesti Kirjandusmuuseumi vanemteadur. Teaduskraadi sai ta 2008. aastal Tartu ülikoolis folkloristika doktoriõppes.
Ta on Haridus- ja Teadusministeeriumi Teaduskollektsioonide humanitaarteaduslike kogude ekspertnõukogu juhtkonnas, Eesti Rahvaluule Arhiivi (ERA) uurimisprojekti "Folkloor kultuurilise kommunikatsiooni protsessis: ideoloogiad ja kogukonnad" juht, ERA toimetuste toimetuskolleegiumi liige, Eesti digitaalhumanitaaria aastakonverentside üks peakorraldajatest, Eesti Kirjandusmuuseumi teadusnõukogu liige, Rahvusraamatukogu Eesti veebiarhiveerimise ekspertide töörühma liige, Rahvusvaheliste regilaulukonverentside seeria üks peakorraldajatest.
2020. aastal aitas Mari Sarv koguda ja valitsusele viia toetusallkirjad Eesti-uuringute rahastuse parandamiseks.
Triin Roosalu

Triin Roosalu (sünninimi Triin Tikerpuu; sündinud 22. aprillil 1976) on eesti sotsioloog ja sotsioloogia dotsent Tallinna Ülikoolis.
Ühiskondlik liikmesus.
Roosalu on Akadeemiliste Ametiühingute Nõukogu eesistuja, Tallinna Ülikooli ametiühingu juht, Tšehhi sotsiaalteadusliku andmearhiivi (CSSDA) nõukoja liige, töö ja pere uurijate võrgustiku ("Work and Family Researchers Network", WFRN) liige, täiskasvanuna õppimise uurimise Euroopa ühingu (ESREA) poliitikavõrgustiku liige, rahvusvahelise sotsiaaluuringuprogrammi (ISSP) uurimiskonsortsiumi Eesti esindaja, rahvusvahelise Sotsioloogia Assotsiatsiooni uurimisgrupi 28 liige.
Teadustöö.
Triin Roosalu omandas 2003 magistrikraadi uurimistööga "Paindlikud töö organiseerimise vormid ja nende rakendamine Eestis Euroopa Liidu kogemuse valguses" ja 2012 doktorikraadi tööga "Kuidas hoitakse Eestis lapsi ja töid: ikka veel hädas postsotsialistliku ajaga?"
Tema uurimishuviks on ebavõrdsused soo, rahvuse ja vanuse lõikes ning kuidas ebavõrdsused kujunevad ja avalduvad tööturul ja haridussüsteemis.
Tema peamised uurimissuunad on heaoluriigid, postsotsialistlik ühiskond, tööturul osalemine, sooline ebavõrdsus tööturul, soorežiim ja ideoloogiad.
Montaigne (laulja)

Jessica Alyssa Cerro (sündinud 14. augustil 1995 Sydneys), rohkem tuntud esinejanime Montaigne all, on Austraalia laulja, laulukirjutaja ja muusik.
2016. aastal võitis Montaigne oma albumi "Glorious Heights" eest ARIA muusikaauhindade debüütartisti auhinna.
Ta pidi esindama 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Austraaliat lauluga "Don't Break Me", kuid võistlus jäi koroonapandeemia tõttu ära. 2. aprillil 2020 teatati, et Montaigne esindab oma riiki ka 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. 5. märtsil 2021 avaldati ta laul "Technicolour", mis ei pääsenud poolfinaalist edasi, saavutades 28 punktiga 14. koha.
Goodhouse

Goodhouse on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas. Goodhouse asub Oranje jõe vasakul kaldal Namiibia piiri ääres.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goodhouse'i elanikest värvilisi 98,83%, mustanahalisi aafriklasi 0,58% ja teisi 0,58%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, inglise keelt 2,91% ja tsvana keelt 0,58%.
Soo (film)

"Soo" on Oskar Lutsu jutustuse "Kirjutatud on ..." (1914, hilisemais trükkides "Soo") ainetel valminud Eesti film.
Filmi näidati esmakordselt 8. jaanuaril 2022 Palamusel. Pidulik esilinastus toimus aga 14. veebruaril.
Grödig

Grödig on alev ja vald "(Marktgemeinde)" Salzburg-Umgebungi ringkonnas Salzburgi liidumaal Austrias. 
Geograafia.
Grödig asub Salzburgi linnapiirist lõunas ajaloolises "Flachgau" piirkonnas, Saksamaa Baieri piiri ääres. Turulinn paikneb Salzburgi nõo edelaservas Berchtesgadeni Alpide jalamil. Naabruses asuva Untersbergi massiivi tipud, samuti selle arvukad šahtkoopad on kaitseala ja populaarne päevareisijate sihtkoht. Köisraudtee viib üles Geierecki kannusele kõrgusel 1776 m. Turulinn ühines Euroopa kliimaliiduga 1990. aastal.
Grödigis asuvad rahvusvahelise juurdepääsu kontrolli- ja turvaettevõte SKIDATA ning "Mozartkugeli" kondiitritootja Mirabell (Mondelez Internationali osa). Sellel on Salzburg-Südi ristmiku kaudu juurdepääs "Tauern Autobahnile".
Asumid on Eichet, Glanegg, Grödig, Fürstenbrunn ja Sankt Leonhard.
Ajalugu.
"Crethica" kirikut on esmamainitud piiskop Arn von Salzburgi poolt välja antud 790. aasta dokumendis. Nimi on tõenäoliselt seotud friuli keelse "cret", "kivi", "pragu" ja võib pärineda Vana-Rooma aegsest "Iuvavumi" linnast, kui Untersbergi piirkonnas kaevandati lubjakivi. Toonase "Noricumi" provintsi osana oli kohalik elanikkond Püha Severinuse (suri 482. aastal) poolt ristitud, kui piirkonda hakkasid asustama Baieri talupojad.
Grödigi valdusi haldas Salzburgi Püha Peetruse klooster. Mungad ehitasid kunstliku vooluveekogu ("Almkanal"), mis kulges Berchtesgadener Achest Grödigi kaudu Salzburgi kesklinna, sealhulgas kulg läbi Mönchsbergi mäe. 1350. aasta paiku sai Glaneggi loss Salzburgi vürstlike peapiiskoppide halduskohaks. Leonhard von Keutschachi (1495–1519) ja Markus Sittikus von Hohenemsi (1612–1619) valitsemisajal ehitati see ümber tornlinnuseks ja sai hiljem Salzburgi kindlussüsteemi osaks. Pärast vürstliku peapiiskopkonna sekulariseerimist 1803. aastal ostis hoone kuurvürst Ferdinand III ja see on jäänud eravaldusesse tänaseni.
Viienda koalitsiooni sõja ajal 1809. aastal algatas üks Tirooli mässu juhte Joachim Haspinger kohalikke ülestõuse Prantsuse vägede vastu, mis novembris lõpuks maha suruti.
Sport.
Jalgpallimeeskond SV Grödig võistles aastatel 2015–16 Austria jalgpalli "Bundesligas".
Philipstown

Philipstown on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Renosterbergi vallas.
Philipstown asutati 1863. aastal ja sai linnaõigused 1876. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Philipstowni elanikest värvilisi 58,47%, mustanahalisi aafriklasi 36,30%, valgeid 4,55%, India või Aasia päritolu inimesi 0,36% ja teisi 0,33%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 70,18%, koosa keelt 27,00% ja inglise keelt 0,83%.
Koroonaviiruse teadusnõukoda

Koroonaviiruse teadusnõukoda on Jüri Ratase teise valitsuse eriolukorra valitsuskomisjoni poolt 20. märtsil 2020 kokku kutsutud teadusnõukoda, mis kogub ja analüüsib valitsuskomisjoni jaoks eksperdiinfot. Nõukoda hindab muu hulgas seda, kuidas kehtivad piirangud koroonaviiruse levikut tõkestavad ja tõrjuvad.
COVID-19 tõrje teadusnõukoja juht oli algselt Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi professor Irja Lutsar. Detsembris 2021 määrati teadusnõukoja uueks juhiks Tartu Ülikooli rakubioloogia professor Toivo Maimets.
Ülejäänud nõukoja liikmed olid algselt:
Toivo Maimets pani kokku teadusnõukoja uue koosseisu, mis alustas tegevust jaanuaris 2022. Sinna kuuluvad:
Alates 2023. aastast annab nõukoda nõu Sotsiaalministeeriumi tervisevaldkonna kriisijuhtimise meeskonnale ning neil on leping tegutsemiseks aasta lõpuni.
Mattsee

Mattsee on turulinn "(Marktgemeinde)" samanimelise järve ääres Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.
Ajalugu.
765. aasta paiku rajas Baieri hertsog Tassilo III Mattsee benediktlaste kloostri, mis sai 993. aastal Passau piiskopkonna osaks ja muudeti kanoonikute kolleegiumiks. Passau piiskopid ehitasid 12. sajandil Mattsee lossi.
1807. aastast Salzburgi peapiiskopkonna jurisdiktsiooni all, on kolleegium ka tänapäeval olemas. Gooti stiilis kloostrikirikus on rikkalik barokkvarustus ja silmatorkav 60 m kõrge torn, mis lisati 1766. aastal. Kõrval on muuseum, kus on Johann Michael Rottmayri maalid, astronoomiline kell ja kuningas Ludwig Sakslase 860. aastal väljastatud kinkeakt.
Igor Mölder

Igor Mölder (sündinud 1. juulil 1977) on Eesti ettevõtja ja investor.
Ta on Capital Mill OÜ tegevjuht ja juhatuse liige, ettevõtte peamiseks tegevusalaks on kinnisvaraarendus ja -haldus. 
Investorina omab osalust mitmes Eesti ettevõtetes, millest üks tuntumaid on Coop Pank. Ta omab pangas osalust läbi ettevõtte CM Capital OÜ, millele kuulub 6,8% Coop Panga aktsiatest).
Igor Mölder alustas investeerimisalast tegevust Hansapangas 2001. aastal investeerimiskonsultandina ja 2003. aastal sai personaalse varahalduse investeeringute direktoriks. Tema peamiseks vastutusalaks oli kinnisvara ja portfellihaldus. Pikka aega oli ta Hansa investeerimisfondide ja varahalduse investeerimiskomitee liige.
Aastatel 2005–2008 kuulus Igor Mölder Arco Baltic Real Estate Fundi nõukokku.
Watergate'i skandaal

Watergate'i skandaal oli Ameerika Ühendriikide poliitiline skandaal, mis põhjustas president Richard Nixoni tagasiastumise.
17. juunil 1972 murdsid viis meest sisse Demokraatliku Partei peakontorisse, et parandada sinna ebaseaduslikult paigaldatud pealtkuulamisseadmeid. Kuna turvamees avastas sissemurdmise, arreteeris politsei kõik sissetungijad sündmuspaigal ning leidis ka pealtkuulamisseadmed. Nixon otsustas sissemurdmise, illegaalse pealtkuulamise ja dokumentide varguse kinni mätsida.
1973. aastal avaldasid New York Times ja Washington Post, et peakontorisse sissemurdnud meestelt leitud raha pärines president Nixoni tagasivalimiskampaania komiteest. Washington Postiga tegi koostööd anonüümne informaator "Sügav kõri", kes andis ajakirjanikele olulise info Nixoni administratsiooni seotusest sissemurdmisega ning selle kinnimätsimise kohta. 2005. aastal avalikustas, endine FBI abidirektor William Mark Felt, et tema oli olnud Posti anonüümne informaator.
Senati ülekuulamistel tunnistas Nixoni abiassistent Alexander Butterfield, et Ovaalkabineti vestlusi salvestati ning endine Valge Maja nõunik John Dean tunnistas, et Nixon oli käskinud Watergate'i sissemurdmise kinni mätsida. Ülemkohus otsustas üksmeelselt, et Nixon peab Ovaalkabineti salvestised uurijatele üle andma ning need tõestasid tema süüd. 
9. augustil 1974 teatas Nixon, et astub ametist tagasi ja on ainus Ameerika Ühendriikide president, kes on ametist tagasi astunud. 8. septembril 1974 andis uus president Gerald Ford talle armu.
Henrik Sova

Henrik Sova (sündinud 28. augustil 1983) on eesti filosoof. Tema peamised uurimusvaldkonnad on pragmatism, semantika ja metafüüsika. 2023. aastal ilmus tema eestikeelsete valitud artiklite kogu "Semantiline lõks".
Elulugu.
Sova lõpetas 2002. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis aastatel 2002–2007 Tartu Ülikooli (TÜ) bakalaureuseõppes filosoofia erialal, 2007–2009 TÜ magistriõppes filosoofia erialal, osales 2010–2011 haridus- ja õppeprogrammis Noored Kooli ja sai 2021. aastal filosoofiadoktori kraadi filosoofia erialal tööga „The Structure of a Consistent Global Pragmatism“ ("Globaalse pragmatismi loogiliselt kooskõlaline struktuur").
Aastatel 2010–2019 töötas ta TÜ-s nooremteadurina ja filosoofia magistriseminari juhatajana; Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledžis eetika lektorina ning Tapa Gümnaasiumis füüsikaõpetajana. 2015. aastast oli ta Miina Härma Gümnaasiumi filosoofiaõpetaja. Alates 2022. aastast on ta TÜ filosoofia külalisteadur. 2023/24. õppeaastal oli ta Cambridge'i ülikooli filosoofia külalisteadur. Ta on Tartu Analüütilise filosoofia seminari liige.
Tainarull

Tainarull (ka "taignarull") on puidust enamlevinud töövahend paljude tainaste puhul.
Marmorist tainarulli kasutatakse tundlike tainaste puhul, mis peavad püsima külmana. Raske tainarulliga on tainast lihtsam lahtirullida. Nakkumatu pinnakattega tainarulli kasutatakse kleepuvate tainaste puhul. Nailonist ja silikoonist tainarull sobib martsipani ja suhkrumassi puhul, kasuta abivahendina ka tuhksuhkrut. Väiksemad käepidemega rullid on abiks tainarullimisel pirukavormides. tainarullid on metallist teljega, puhastatavad.
Lamborghini Aventador

 
Lamborghini Aventador on Itaalia autotootja Lamborghini keskmootoriga kaheukseline sportauto, mida toodeti kaheukselise kupee ja rodsterina..
Ajalugu.
Aventador avalikustati Genfi autonäitusel 28. veebruaril 2011. aastal ja see oli mõeldud asendama tollal juba kümnendijagu vana Murciélagot. Algselt oli planeeritud toota 4000 Aventadori, aga 2016. aastaks oli toodetud juba 5000 autot. 
Mootor.
Aventator LP700-4 mootor on 6,5-liitrine V12 bensiinimootor, mille võimsus on 515 kW (700 hobujõudu). Mootori mass on 235 kg. 
Kiirus.
Ametlik tippkiirus on 350 km/h (217 mph). 
Kere.
Aventadoril on kaks ust ja uksed avanevad üles poole. Lamborghini Aventatori disainer oli Filippo Perini.
Viini nõgu

Viini nõgu (saksa keeles "Wiener Becken", baieri keeles "Weana Beckn", tšehhi keeles "Vídeňská pánev", slovaki keeles "Viedenská kotlina") on geoloogiliselt noor settebassein Alpi mäestiku ja Karpaatia mäestiku eelahelike ning Pannoonia tasandiku vahelises alas. Kuigi nõgu eraldab Ida-Alpe topograafiliselt Lääne-Karpaatidest, ühendab ta neid geoloogiliselt vastavate kivimite kaudu maa all.
Nõgu on nime saanud Austria pealinna Viini järgi.
Valents (keemia)

Valents on keemilise elemendi aatomi omadus moodustada keemilisi sidemeid teiste aatomite või aatomirühmadega. Ühe elemendi aatomeil võib erinevates ühendites olla erisugune arv sidemeid.
Valentsiarvuks (või ka valentsiks) nimetatakse suurimat sidemete arvu, mida element võib luua. Selle määrab aatomi väliskihi elektronide – valentselektronide – arv. See arv on võrdne elementide perioodilisussüsteemi peaalarühma numbriga (I kuni VIII).
Valentsi mõiste võttis 1852. aastal kasutusele inglise keemik Edward Frankland. Tänapäeval kasutatakse selle asemel mitmekülgsema tähendusega terminit oksüdatsiooniaste. Valentsiarv on võrdne oksüdatsiooniarvu absoluutväärtusega.
Faraday elektrolüüsiseadused

Elektrolüüsiseadused, mis on nimetatud nende avastaja Faraday järgi, kirjeldavad elektrilaengu ja aine muundumise vahelist seost elektrokeemilistes reaktsioonides. Elektrokeemia põhiliste seadustena kehtivad nad ka keemiliste vooluallikate korral.
Faraday avaldas oma elektrolüüsiseadused 1834. aastal järgmises sõnastuses:
Mõlemat seadust saab väljendada ühe valemiga, milleni võib jõuda järgmiselt.
Ühevalentse keemilise elemendi ühe mooli elektrolüütiliseks sadestamiseks elektroodil on vajalik elektrilaeng
formula_1,
kus formula_2 (= 1,602 176 634 × 10–19 C) on elementaarlaeng, formula_3 (= 6,022 140 76 × 1023 1/mol) on Avogadro arv (väljendab elemendi ioonide arvu 1-moolises ainehulgas) ja formula_4 (= 96 485,33212 C/mol) on Faraday arv (võrdub elektrilaenguga, mis on vajalik ühevalentse aine 1 mooli sadestamiseks (ühtlasi võrdne aine 1 mooli elektronide laenguga). 
Ainehulga formula_5 elektrolüütiliseks sadestamiseks keemilise elemendi mis tahes valentsi korral peab ainet läbima elektrilaeng
formula_6, 
kus formula_5 on ainehulk (moolides), formula_8 on reageeriva elemendi iooni valentsiarv (puuduvate või liigsete elektronide arv), ja formula_4 on Faraday arv. 
Vastavalt molaarmassi formula_10 definitsioonile saab sadestuva (reageeriva) aine massi formula_11 avaldada kujul
formula_12. 
Kui avaldada elektrilaengu valemist ainehulk formula_13 ja panna massi formula_11 valemisse, saamegi Faraday seadusi väljendava valemi:
formula_15.
Faraday esimese seaduse puhul on formula_16 ja formula_8 konstantsed, seega mida suurem laeng formula_18, seda suurem mass formula_11.
Teise seaduse puhul on konstantsed formula_20 ja formula_8, nii et mida suurem formula_22, seda suurem formula_11.
Konstantse voolutugevuse formula_24 korral on laeng formula_18 võrdeline elektrolüüsi ajaga formula_26:
formula_27.
Kui teha see asendus massi valemis, saame avaldada elektrolüüsil sadestuva aine massi sõltuvalt muutumatu tugevusega voolust ja ajast:
formula_28.
Karin Täht

Karin Täht (sündinud 31. mail 1969) on eesti teadlane, Tartu Ülikooli psühhomeetria lektor ja matemaatikahariduse psühholoogia kaasprofessor.
Ta lõpetas 1986 Tartu 1. keskkooli, praeguse Treffneri gümnaasiumi. 1992 sai ta Tartu ülikooli matemaatikateaduskonnast matemaatikaõpetaja kutse ja 1993 kaitses samas magistritöö matemaatika alal.
Alates 2007 on ta töötanud Tartu ülikooli psühholoogia instituudis ja alates 2022 on ta samas psühhomeetria kaasprofessor.
Oma doktorikraadi sai ta 2012. aastal Tartu ülikoolis tööga "Õpilaste õpimotivatsioon erinevates kultuurides".
Ta on uurinud nutiseadmete ja digiõpikute mõju lastele, tema peamine uurimisvaldkond on matemaatikaharidus, kitsamalt selle psühholoogilised alamkategooriad matemaatikaärevus, matemaatika õppimine ja digiseadmete kasutamine.
2013. aastal ilmus tema kaasautorlusel õpik "Kõrgkool ja psühholoogia" Tartu Ülikooli kirjastuselt.
2013. aastal ilmus tema kaastõlkimisel raamat "Psühholoogia uurimismeetodid" Tartu Ülikooli kirjastuselt.
Aastast 2019 on ta töötanud ka Tartu ülikooli matemaatika ja statistika instituudis matemaatikahariduse psühholoogia kaasprofessorina.
Ta osaleb psühholoogia instituudi teadusprojektis "Heaolu ennustamine, mõistmine ja tõstmine harukordselt rikkaliku ja mahuka andmestiku toel", mis uurib koolides toimuvat.
Karin Täht on kahe täiskasvanud poja ema. 2025. aasta seisuga on tal 3 lapselast.
Linnuse tee (täpsustus)

Linnuse tee on tänav mitmes Eesti asulas:
Loigu tänav (täpsustus)

Loigu tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Grete Arro

Grete Arro (sündinud 18. märtsil 1982) on eesti haridus- ja keskkonnapsühholoog.
Aastatel 2006–2009 töötas ta Tartu Ülikoolis, 2010. aastast töötab Tallinna Ülikoolis teadurina. 
Tema uurimishuvid on seotud õppimise eri aspektidega, peamiselt mõtlemise arengu, väärmõistete, motivatsiooni ja eneseregulatsiooniga, ühe huvifookusega ka keskkonnateadlikkuse mõtestamisel ja toetamisel.
Teadusauhinnad.
2013. aastal sai Arro Tallinna ülikooli rakenduslike teadus- ja arendustööde konkursil teise koha uuringuga „Risti aleviku elanike hoiakud 330 kV elektriliini trassi asukoha võimalike variantide suhtes“. 
Samal aastal pälvis ta oma ülikooli üliõpilaste teadustööde konkursil teise koha teaduspublikatsioonide arvestuses uuringuga „Peeking into Personality Test Answers: Inter- and Intraindividual Variety in Item Interpretations“.
Ühiskondlik tegevus.
2017. aastal toetas Arro "152 kirja", kus 152 eesti kultuuritegelast soovis Rail Balticu toonasel kujul rajamise peatamist ja Eesti vajadustest lähtuva raudtee kavandamist.
2020. aastal oli Grete Arro Arengukoostöö Ümarlaua käivitatud asjade lugusid rääkima õhutava kampaania #väärtvana idee autor.
Wienerwald

Wienerwald ('Viini mets'; baieri keeles "Weanawoid", ladina keeles "Mons Cetius") on metsane mägipiirkond, mis moodustab Põhja-Lubjakivialpide kirdepoolse eelmäestiku Alam-Austria ja Viini liidumaades. 45 km pikk ja 20–30 km lai küngastik on tiheda metsaga ning viinlaste seas populaarne puhkeala.
Asukoht.
Wienerwald külgneb Triestingi, Gölseni, Traiseni ja Doonau jõega ning asub Mostvierteli ja Industrievierteli piiril, mis on kaks neljast Alam-Austria veerandikust. Ulatudes Viini linna endasse, on see linna ümbruse tihedalt asustatud piirkonna populaarne väljasõidukoht.
Loodus.
Pinnamood.
Wienerwaldi kõrgeim kõrgus on Schöpfl (893 m üle merepinna), kus asub Leopold Figli observatoorium. Olulised jõed Wienerwaldis on Wien, Schwechat ja Triesting. Kirdepoolseim Leopoldsberg, kust avaneb vaade Doonaule ja Viini nõole, moodustab Alpide idaotsa.
Wienerwaldi mäeahelik on üleminek Ida-Alpide ja Karpaatide vahel, mida eraldavad Doonau ja mõned Viini lähedal asuvad tektoonilised jooned. Põhjaosa on Alpide liivakivivööndi osa, lõunaosa aga Põhja-Lubjakivialpide osa. Idas on piiriks termiline joon, mis moodustab geoloogilise murdejoone Viini nõoga.
Looduskaitse.
Kuigi Wienerwald on kaitsealune maastik ja oluline puhkeala, ohustab seda valglinnastumine. Lainzer Tiergarten, ulatuslik metssigade ja teiste metsloomadega asustatud park, samuti Schwarzenbergpark, rajati Viini linna territooriumile 19. sajandil. Sandstein-Wienerwaldi looduspark asub Purkersdorfi lähedal, Viinist u 20 km lääne pool. Seal on ka mõned koopad, näiteks Dreidärrischenhöhle ('kolme kurdi mehe koobas').
Kogu Wienerwaldi metsa põhjaosas kasvavad pöögid, tammed ja valgepöögid, lõunas on okaspuud, enamasti männid ja nulud. Viimases piirkonnas asub Föhrenberge ('männimägede') looduspark.
Ajalugu.
Wienerwald on olnud asustatud ilmselt alates 8. sajandist. Wienerwald oli kuninglik jahipiirkond 11. sajandist kuni 1850. aastani. Avaaride mõjul asus sinna pärast suurt rahvasterännet elama palju slaavlasi, mis võib seletada selliseid külanimesid nagu Döbling, Liesing või Gablitz. Alates 16. sajandist tegeleti metsandusega. Umbes 1840. aastal alanud tööstusareng soodustas piirkonna asustamist.
Läbi Wienerwaldi põhjaosa (Tulln an der Donaust) toimus kuningas Jan III Sobieski Poola vägede marss, mis pidi 1683. aasta septembris Viini aitama.
1870. aastal tehti plaane suurem osa metsast maha võtta, kuid see põhjustas avalikkuse vastuseisu, mille üks tähtsamaid tegelasi oli Josef Schöffel. 1987. aastal kirjutasid Viini, Alam-Austria ja Burgenlandi liidumaa kubernerid alla Wienerwaldi deklaratsioonile, et kaitsta piirkonna loodust.
Wienerwaldsee

Wienerwaldsee (tõlkes "Viini metsjärv") on madal veehoidla, mis asub Viinist 20 kilomeetrit läänes Alam-Austrias. Veehoidla pindala on 0,32 km².
See jääb Austria A1 maantee äärde.
Veehoidla loodi Viini jõe paisutamisega aastatel 1895–1897.
Veehoidla põhjakaldal asub mälestusmärk Wilhelm Kressile.
Marina Kurvits

Marina Kurvits (sündinud 9. juulil 1978) on Eesti haridustehnoloog. 
Ta töötab Tallinna Ülikooli digitehnoloogiate instituudi õpikeskkondade arendaja ja matemaatika didaktika õppejõuna.
Ta on mitme haridusteadusliku uuringu kaasautor.
Ühiskondlik tegevus.
Ta on pidanud blogi haridustehnoloogiaveeb.blogspot.com.
2020. aastal osales ta Arvamusfestivali teadusalal arutelus "Matemaatika õppimise võlu".
Muu tegevus.
Marina Kurvits on ettevõtete Kurvits Studio ja Marina Kurvitsa Õpidisaini Töökoda juhatuste liige.
Wienerwaldi vald

Wienerwald on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. See on saanud nime Wienerwaldi järgi.
Lõo tänav (täpsustus)

Lõo tänav on tänav mitmes asulas:
Jüri Kurvits (teadlane)

Jüri Kurvits (sündinud 1978) on eesti matemaatik. 
Ta on Tallinna Ülikooli matemaatika didaktika lektor ja Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika lektor.
Doktoritöö "Development of proportional reasoning and rational numbers" kaitses ta Helsingi ülikoolis.
Raamat.
2015. aastal ilmus Jüri Kurvitsa kaasautorlusel teos "Investeeringute matemaatika alused" (kirjastus Argo)
Kara Mustafa Paša

Kara Mustafa Paša (osmanitürgi keeles "مرزيفونلى قره مصطفى پاشا"‎; sündinud 1634/1635. aastal Merzifonis Rumi ejaletis – 25. detsember 1683 Belgrad Budini ejalett) oli Osmanite riigi suurvesiir ja sõjaväelane, kes pärast ebaõnnestumist Viini lahingus lämmatati sultan Mehmed IV käsul.
Astrid Väizene

Astrid Väizene (sündinud 1. märtsil 1971) on eesti koreograaf, tantsupedagoog ja rahvakultuuri edendaja. 
Ta on asutanud Tantsuselts As-Sa MTÜ, mis on katusorganisatsioon järgmistele rahvatantsurühmadele: segarühm Tammed ja Toomed, naisrühm Harku Harakad, naisrühm Hele ning Tibutare Tibud.
Isiklikku.
Astrid Väizene lapsepõlv ja kooliiga möödus väikeses Setomaa külas Mikitamäel.
Lõokese tänav (täpsustus)

Lõokese tänav on tänav mitmes asulas:
Rumi ejalett

Rumi ejalett (osmanitürgi keeles "ایالت روم"‎ ehk "Eyālet-i Rūm"), hiljem Sivasi ejalett, oli Osmanite riigi haldusüksus Põhja-Anatoolias aastatel 1398–1864. Ejaleti halduskeskuseks määrati algselt Amasya, siis Tokati ning hiljem Sivasi linn.
Uku Vainik

Uku Vainik (sündinud 31. mail 1985) on eesti psühholoog, Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi käitumisgeneetika professor ja Montréali neuroloogilise instituudi külalisprofessor.
Ta kaitses 2015. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia instituudis doktoritöö teemal "Towards a comprehensive framework for the psychological mechanisms of obesity and overeating" (Ülekaalu ja ülesöömisega seotud psühholoogilised mehhanismid: mitmekülgse raamistiku loomine). Töö juhendajad oli Jüri Allik ja Lesley Kathleen Fellows.
Vainiku uurimise põhisuunad on tervisepsühholoogia ja isiksusepsühholoogia. Teda huvitab impulsiivuse ja enesekontrolli täpsem mõõtmine. Ta on uurinud peamiselt toitumishäireid.
Temast sai seitsmes Eestis töötav teadlane, kes sai 2023. aasta septembris Euroopa Teadusnõukogu alustava teadlase grandi. Selle eesmärgiks on kaardistada kehakaalumuutuste käitumuslikke ja geneetilisi seoseid.
Publikatsioonid.
2019. aastal ilmus tema artikkel rasvumise ja sõltuvuse vahelistest seostest ajakirjas Nature Human Behaviour.
Merzifon

Merzifon on linn Türgis Amasya provintsis.
Merzifon asub 109 km kaugusel Samsunist, 325 km kaugusel Ankarast ja 40 km kaugusel provintsi keskusest Amasyast.
Marko Uibu

Marko Uibu (sündinud 8. jaanuaril 1983) on eesti sotsiaalteadlane, Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi sotsiaalse innovatsiooni kaasprofessor.
Doktoritöö "Religioossus kui kultuuriline tööriistakast: Eesti uue vaimsuse analüüs" kaitses ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 2016. aastal.
Publikatsioonid.
2013. aastal ilmus "Mitut usku Eesti III. Valik usundiloolisi uurimusi", mille toimetaja oli Marko Uibu (Tartu Ülikooli Kirjastus).
Indrek Tulp

Indrek Tulp (sündinud 29. juulil 1976) on arvutuskeemia- ja biotehnoloogiateadlane.
Tulp kaitses doktoritöö "Keemiliste ja bioloogiliste omaduste mitmemõõtmeline analüüs" Tartu Ülikooli keemia instituudis 2010. aastal.
Ta juhib Eesti Teadusagentuuri ressursside väärindamise programmi. Enne seda oli ta Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi molekulaarse biotehnoloogia vanemteadur. 
Indrek Tulbi teadustöö põhilised suunad on arvutuskeemia, "in silico" ravimidisain, biotehnoloogia. Erioskused on näiteks molekulaardiagnostikas, meditsiinikeemias, molekulaarmodelleerimises ja arvutuskeemias.
Tunnustus.
2006. aastal pälvis Indrek Tulp Prantsusmaal seminaril "12th International Workshop on Quantitative Structure-Activity Relationships in Environmental Toxicology" parima noorteadlase stendiettekande auhinna.
Mesika tänav (täpsustus)

Mesika tänav on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:
Rando Värnik

Rando Värnik (sündinud 30. augustil 1969) on eesti teadlane, Eesti Maaülikooli maamajanduse ökonoomika õppetooli juht (professor), Agroinfo projektijuht. 
2001. aastal sai ta Eesti Põllumajandusülikoolis majandusdoktori kraadi agraarökonoomika erialal. 
Ta on ajakirja German Journal of Agricultural Economics teadusnõukogu liige, samuti ajakirja Food Economiks toimetuskolleegiumi liige. 
Värniku põhiline uurimissuund on põllumajandusökonoomika: maamajanduse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus, ökonoomika, samuti biomajandus. 
Ta on esinenud Vikerraadio saates "Nutikas", kus rääkis varustuskindluse tagamise uuringust (november 2020) ja kirjutanud ajalehte Äripäev artikli "Rando Värnik: biomajandus tekitab tulevikus suure hulga töökohti" (aprill 2019).
Mere põik

Mere põik on tänav mitmes Eesti asulas:
Aavo Sõrmus

Aavo Sõrmus (sündinud 10. detsembril 1972) on eesti teadlane, AS Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskuse (TFTAK) teadur ja nõukogu esimees, Bioexpert OÜ juhataja. Tema teadustöö põhisuund on biotehnoloogia.
Ta on olnud Põllumajandusministeeriumi põllumajandussaadusi töötleva tööstuse ja kaubanduse osakonna juhataja kohusetäitja ja oli Saue vallavolikogu liige.
Aavo Sõrmus oli heategevusorganisatsiooni Lions International liige ja on Tallinna Tehnikaülikooli vilistlaskogu toetajaliige.
2020. aastal osales Aavo Sõrmus eraõiguslike teadusasutuste esindajana Haridus- ja Teadusministeeriumi teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise ettevalmistamisel.
Obertrum am See

Obertrum am See on turulinn "(Marktgemeinde)" Salzburg-Umgebungi ringkonnas Salzburgi liidumaal Austrias.
Geograafia.
Linn asub Salzburgist ligikaudu 15 km põhja pool Flachgaus Obertrumer See järve lõunaotsas. Järv koos Mattsee, Wallersee ja Grabenseega moodustab Salzburgi järvede turismipiirkonna.
Obertrumi ümbritsevad Haunsberg idaküljel ja Buchberg lääneküljel.
Ajalugu.
Obertrum am Seed on esmamainitud 1143. aastal nimega Druma, mis on ligikaudne vaste "mere lõunaotsale". See tuleb tõsiasjast, et minevikus olid kolm naaberjärve omavahel ühenduses.
1398. aastani hoidis Passau piiskopkond enda kontrolli all piirkonda Mattsee juures, sealhulgas Obertrumi. Sestpeale oli see osa Salzburgi peapiiskopkonnast, millega koos sai sellest 1805. aastal Austria osa.
Biograafiad (Mu)

Biograafiad (Mu) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Mu".
Tiit Jürimäe

Tiit Jürimäe on Euroopa Liidu ametnik.
Ta on Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vanemekspert. Eelnevalt on ta juhtinud ka Euroopa Komisjoni teaduse peadirektoraadi lennunduse osakonda ja transpordidirektoraadi strateegiaüksust.
Maleva tänav (täpsustus)

Maleva tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Henry Kattago

Henry Kattago on eesti riigiametnik. Ta on haridus- ja teadusministeeriumi asekantsler. 
Ta on olnud Riigikantselei strateegiadirektor ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi innovatsioonipoliitika komisjoni liige.
Kattagol on magistrikraad rahvusvahelise ärijuhtimise erialalt Estonian Business Schoolis.
Rainis Haller

Rainis Haller (sündinud 17. augustil 1975) on eesti matemaatik. 
Ta on lõpetanud 1992. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli. Doktorikraadi sai ta väitekirjaga "M(r,s)-inequalities" 2002. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonnas.
Ta on Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi funktsionaalanalüüsi kaasprofessor, matemaatilise analüüsi professor ja Eesti Matemaatika Seltsi president. Tema peamine uurimissuund on matemaatika funktsionaalanalüüs.
Masti tänav (täpsustus)

Masti tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Metalli tänav (täpsustus)

Metalli tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Mõisa tänav (täpsustus)

Mõisa tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
Kenzō Tange

Kenzō Tange (jaapani keeles 丹下 健三 "Tange Kenzō"; 4. september 1913 Ōsaka – 22. märts 2005 Tōkyō) oli ülemaailmselt tunnustatud jaapani arhitekt, kes võitis 1987. aastal Pritzkeri auhinna. 
Kuna Skopje linn Jugoslaavia SFVis kandis 1963. aasta maavärina tõttu kaugeleulatuvaid kahjustusi, siis palus ÜRO arhitektil kaks aastat hiljem taastamistööde ümberplaneerimises osaleda.
Mõisa tee

Mõisa tee on tänav järgmistes Eesti asulates:
Akasaka palee

Akasaka palee (jaapani keeles "赤坂離宮" ehk "Akasaka rikyu") on Jaapani valitsuse üks kahest riiklikust külalistemajast. Pealinnas Tōkyōs asuv neobarokk-stiilis ehitis valmis aastatel 1899–1909.
Erika Rosimannus

Erika Rosimannus (kuni 1968 Erika Vettmann; 1. jaanuar 1947 Atsekõnnu talu Vändras – 9. aprill 2021) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik.
Elukäik.
Erika Rosimannus oli Vaike Treufeldti (sündinud: Sööt) ja Leopold Vettmanni teine laps. Vanem õde Eva suri pooleteise nädalasena Siberi katku. 1949. aasta Stalini massiküüditamise ajal põgenesid ema, vanaema „Memm“ (Ella Sööt (sündinud Pärn, Sikana mõisavalitseja tütar) ja amputeeritud jalgadega vanaisa „Tata“ (Karl Sööt) ning Rakvere onu Harald Treufeldt (hilisem kasuisa ja 1952. aastal sündinud õe Ene isa) koos väikese Erikaga oma Atsekõnnu kodutalust Vändra vallas metsa ja pääsesid Siberisse saatmisest. Hiljem varjati end sugulaste juures Sikanas. Metsast välja tulemise järel pagendati Kurvitsa sovhoosi Päidrele (praegu Viljandi vald), algul Laatre, hiljem Asu tallu, kus elati kuni 1953. aastani.
Esimesse klassi läks Erika 1955. aastal Loodi Algkooli, Teisest kuni kaheksanda klassini käis Käru Põhikoolis. Seejärel õppis Tallinna I Keskkoolis (tänane Gustav Adolfi Gümnaasium), mille lõpetas 1966. aastal.
Erika Rosimannus oli aastatel 1986–1997 Kirjanike Klubi Pegasus direktor. 
Oma esimese luuletuse kirjutas ta 1966. aastal.
Ühiskondlik tegevus.
Erika Rosimannus oli Kodanike Komitee liikumise eestvedajate hulgas Raplamaal ning valiti Raplamaa kihelkonnakomitee liikmeks.
Isiklikku.
Erika Rosimannus oli abielus 1968. aastast Ülo Rosimannusega neil on kolm last: poeg Rain Rosimannus (sündinud 1968) on ettevõtja ja poliitik, tütar Ruth (sündinud 1970) on kosmeetik, poeg Risto Rosimannus (sündinud 1977) on ettevõtja.
Kelder (perekonnanimi)

Kelder on perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kelder 368 inimesel: 188 mehel ja 180 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kelder meeste puhul 325. kohal ja naiste puhul 397. kohal.
Raamat (perekonnanimi)

Raamat on perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raamat 327 inimesel: 147 mehel ja 180 naisel. Perekonnanimede levikult oli Raamat meeste puhul 475. kohal ja naiste puhul 401. kohal.