Ülo Kiple

Ülo Kiple (1962 – 27. juuli 1989) oli eesti kriipar, kes sai 1980. aastatel tuntuks oma seintele kirjutatud sõnumite ja üleskutsetega. 
Hiljem on teda nimetatud ka eesti esimeseks grafitikunstnikuks. 
Tänaseks on enamik Ülo Kiple grafititest hävinud.
Tegevus.
Ülo Kiple kasvas üles Riisipere lastekodus. Põhikooli lõpetamise järel asus ta õppima Kaarepere Sovhoostehnikumi, kuid jättis selle pooleli. Tal hakkasid ilmnema psüühilised häired. 1984. või 1985. aasta paiku hakkas ta levitama "haiguste ravi" sõnumit, mida ta kirjutas majaseintele ja plankudele.
Tema selle perioodi tüüpiline sõnum nägi välja selline:
"Haiguste ravi. Kontrollitud. 1. Üksindus – magamistuba vaikuse, pimeduse, raadioga 2. Selts – elukoht kellegi juures 3. Priisöökla. Nendes tingimustes teatud biol. ajal avastab inimene “tee” tervisele. Au ja rikkus sellele kes avaldab selle tõe ajalehtedes."
1988. aastal Ülo Kiple tekstide sõnum muutus. Üks tema tolle perioodi tekst nägi välja selline:
"UFO. Riigid tühistavad teid iga minu tegevusega nad teavad ammu, et minul Ülo Kiplel on vead tühistatud, sest ma olen teie saadik kes on toonud maailmale hiigelkasumeid tõdedega. Teilt jumalad. Riigid on keelanud ka mul raha, kodu, armastuse, nad tahavad idiootlike tegude ja mõistetega mind hulluks teha. See loobugu võimust kes tahab jumalaid sõja süüdlasteks teha. Levitage. Maailma võim. 1–i või suureneva grupiga kes 11 ei tea. Keelata kõigil halb ja lubada head."
Tema tekstid varieerusid:
Lisaks tänavatel kirjutamisele, kirjutas Ülo Kiple kirju ka Mihhail Gorbatšovile. Need aga ei jõudnud väidetavalt kohale.
Ülo Kiplele tekkisid ka järgijad. Mitte kõikide "Haiguste ravi..." autorsust ei omistata Ülo Kiplele. Näiteks Järvamaal olid kirjad, mis soovitasid haiguste raviks baari ja viina – suure tõenäosusega ei olnud need Kiple tehtud.
1. septembril 1988 tabati Ülo Kiple, kui ta püüdis Tartu kaubamajast värvi varastada. Ta paigutati psühhiaatriahaiglasse. Saanud teada, et ta kavatsetakse suunata hooldekodusse, lõpetas Ülo Kiple elu enesetapuga.
Kujutamine kultuuris.
Ülo Kiple grafiti äratas omal ajal suurt tähelepanu. Temast on teinud laule ansamblid Onu Bella ja Öörahu, Kulo ning Taak. Kiplet on luuletuses tsiteerinud Merca. Ave Alavainu on kirjutanud Ülo Kiplest novelli "Rong katusel" (Looming 1993, nr 6, lk 744–758). Novell põhines küll autori fantaasial, mitte faktidel. Sellest novellist tehti dramatiseering, mille lavastas Tamur Tohver 1995. aastal teatris Endla. Ülo Kiple nimelist tegelaskuju mängis näitleja Tõnno Linnas.
Kiplest on luuletus "Kõigi Haiguste Ravi" portaalis Poogen.
1988. aastal valminud mängufilmis "Ma pole turist, ma elan siin" on stseen, kus üks peategelastest (Mart) loeb Ülo Kiple "haiguste ravi" grafitit ja arutleb, mida see tähendada võiks.
1990. aastal ilmunud Peeter Sauteri debüütromaanis "Indigo" näeb peategelane ühel plangul enigmaatilist sõnumit, mille lahtimõtestamisega on tal probleeme. Romaani seisukohalt on sõnum osutunud niivõrd oluliseks, et on trükitud ka raamatu tagakaanele.
1997. aastal avaldatud ning sama aasta augustis avalikus levis tõendamist leidnud arvutiviirus Raadioga.1000 on pühendatud Ülo Kiple haiguste ravile. Viirus aktiveerub 10. märtsil, lülitab sisse CMOSi parooli ning näitab kasutajale kirja: "HAIGUSTE RAVI KONTROLLITUD VAIKUSE PIMEDUSE JA RAADIOGA".
2011. aastal valmis Ülo Kiple loomingust inspireeritud lühimängufilm "Haiguste ravi" (stsenaristid ja režissöörid Raul Viitung ja Margus Univer).