tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Operatsioon Z

Operatsioon Z oli Jaapani Mariaanide kaitseplaan teises maailmasõjas, mis keskendus iseäranis saarestiku suurima saare Saipani kaitsmisele.
1944. aasta algul maabusid ameeriklased Kwajaleini atollil ning pommitasid Karoliinide saari. Admiral Mineichi Koga eestvedamisel koostati Mariaanide kaitseplaan, mille eesmärgiks oli võita ameeriklasi otsustavas merelahingus ("Kantai Kessen").
1944. aasta 31. märtsil kukkusid taifuunis alla nii Mineichi Koga kui ka Shigeru Fukudome lennukid. Koga vaatas üle Jaapani vägede taganemist ning Fukudome transportis Davaosse Jaapani vägede rünnakuplaani. Filipiini kalurid päästsid Fukudome ja dokumendid, mida ta uputada üritas. Sealtkaudu jõudsid plaanid ameeriklaste kätte.
Algselt nimetati Operatsiooniks Z ka rünnakuplaani Pearl Harborile.
Salme Klaos

Salme Klaos (3. oktoober 1896 Sootaga vald (Äksi kihelkond), Tartumaa – 1973) oli eesti teoloog ja tõlkija, esimene Tartu Ülikooli usuteaduskonna lõpetanud naine, ühtlasi esimene teoloogia teadusmagistrikraadi omandanud naine.
Ta sündis Julius Klaosi ja Marie Riivese peres, lõpetas 1916. aastal Miina Härma Gümnaasiumi Tartus , õppis 1920–1925 (cand. theol.) Tartu Ülikooli usu- ja 1925–1926 filosoofiateaduskonnas, mag. theol. 1926 (Metodisti kogudused Eestis, nende tekkimine ja arenemine)..
Salme Klaos on tõlkinud teoloogilist kirjandust, sealhulgas Martin Lutheri teosed "Kiriku Paabeli vangipõlvest", "Saksa rahvusest kristlikule aadlile: kristliku seisundi parandamisest", "Orjastatud tahtest" .
Nicolás Massú

Nicolás Alejandro Massú Fried (sündinud 10. oktoobril 1979 Viña del Maris) on Tšiili tennisist.
Nicolás Massú tuli nii üksikmängus kui ka paarismängus 2004. aastal Ateenas olümpiavõitjaks.
Isiklikku.
Nicolás Massú on 1,89 m pikk ja kaalub 80 kg.
Saavutused olümpiamängudel.
Nicolás Massú on osalenud kolmedel olümpiamängudel:
Sony Ericsson Xperia X2

Xperia X2 on kõrgtaseme nutitelefon Sony Ericssonilt, mida toodab HTC Corporation. See on oma seeriast teine mudel.
X2 operatsioonisüsteemiks on Windows Mobile 6.5, mida on võimalik uuendada 7.0-ks. Kaamera on 8,1 megapiksline ja automaatse fookusega. Keskprotsessor on sama kiirusega kui eelmisel mudelil. Sisse on ehitatud kiirendusandur, mille abil oskab telefon oma pilti vastavalt ekraanile paigutada. Lisaks on PS3 funktsionaalsus. Puuteekraan on 3,5 tolline OLED "(orgaaniline LED") WVGA.
Otto Kivima

Otto Kivima (kuni 1935 Otto Kleemann, 3. mai 1895 Kehtna – 26. juuli 1979 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant), Eesti merekindluste Suuropi Komandantuuri Suuropi komandant.
Suguvõsa.
&lt;/table&gt;
Mündrik

Mündrik (saksa k. "Mündrich") oli ametimees keskajal, kes pidas paadiühendust mandri ja kaubalaevade vahel.
Mündriku amet oli vajalik mereäärsetes linnades, kus puudus sadam või oli sadamas olev veetase kaubalaevade jaoks liialt madal, nagu näiteks keskaegne Pärnu sadam Pärnu jõe suudmes, kus jõkke pääsesid vaid kerged ja väikesed purjepaadid ja Tallinna sadamas. Kaubalaevad seisid reidil ja last veeti laevadele aerupaatidega.
Säilinud ürikmaterjalis leidub mündriku nimetus Tallinnast esmakordselt umbes 1360. aastast pärinevas Tallinna "Bursprake" tekstis, mis reguleeris Tallinna mündrike tööd ja töötasu. Mündrik töötas peamiselt suurte paatidega ja nendega veeti kaupa sadamast reidile laevade juurde ja ka vastupidises suunas. Vanim säilinud mündrike tsunfti skraa pärineb 1506. aastast ning Friedrich Georg von Bungele toetudes võib väita, et nad tõotasid Tallinnas veel 19. sajandi keskpaigaski.
August Wilhelm Hupeli andmetel oli "Mündrichs-Boot" kohalik balti saksa sõna ja nii nimetati Tallinnas paate, millega veeti küttepuid suurematelt laevadelt sadamasse. Nende paatide omanikke kui ka paadimehi nimetatakse "Mündrichsleute". Woldemar von Gutzeiti (1816–1900) saksa-eesti sõnaraamatu andmetel mündrik tähendab nii paadimeest kui ka erilist paati. Leo Tiigi oletas, et mündriku nimetus ja termin kujunes välja keskajal Ojamaal, algul tähistati sellega nimelt paadimeest, kelle tegevusväli asus sadamasuu või -lahe piirkonnas. Paadimehelt võis nimetus kanduda edasi paatidele.
Asjur

Asjur (prantsuse keeles "chargé d'affaires") on saadikust madalam diplomaadi ametiaste.
Asjurid jagunevad Eesti Vabariigi Välisteenistuse seaduse alusel kaheks: alalisteks ja ajutisteks asjuriteks. 
Asjuri varasemad nimetused on: asjaajaja, alaline asjaajaja, ajutine asjaajaja.
Alaline asjur.
Kõnealuse seaduse § 16 määratleb alalise asjuri ametikoha järgmiselt: "Välisriikidesse ja rahvusvaheliste organisatsioonide juurde, kus ei ole ette nähtud erakorralise ja täievolilise suursaadiku ametikohta, nimetab välisminister Vabariigi Presidendi teadmisel alalise asjuri." 
Ajutine asjur.
Ajutine asjur (prantsuse keeles "chargé d’affaires ad interim") on diplomaat, kes täidab ajutiselt oma riigi välismaises diplomaatilises esinduses suursaadiku äraolekul tema ülesandeid või on saadetud ametisse sinna riiki, kuhu pole suursaadikut nimetatud. Laialt levinud praktika tänapäevases diplomaatilises suhtlemises.
Staatus määrati 1961. aasta Viini diplomaatiliste suhete konventsiooniga. Kui ajutine asjur määratakse ametisse pärast uue diplomaatilise esinduse avamist ja saadikut pole sinna veel määratud, antakse talle kaasa oma maa välisministri volikiri asukohamaa välisministrile. Ajutine asjur kasutab diplomaatilise korpuse juhi õigusi ja diplomaatilise puutumatuse privileege, kuid talle ei laiene mõned protokollilised austusavaldused.
Eestis.
Ajutine asjur on § 17 kohaselt: 
 "(1) ... diplomaat, kes juhib Eesti välisesindust erakorralise ja täievolilise suursaadiku nimetamiseni, samuti tema äraolekul."
 "(2) Erakorraline ja täievoliline suursaadik määrab enda äraolekuks ajutise asjuri, teatades sellest Välisministeeriumi kantslerile. Muul juhul määrab ajutise asjuri kantsleri ettepanekul välisminister."
Läkiläki

Läkiläki (murretes ka karbus) on allapööratavate karusnahksete kõrvadega talvemüts.
Kasutus.
Põhja-Euroopas on kõrvadega talvemütsid laialdaselt tuntud mitmesugustes variantides. Lätis on sarnase mütsi leide juba I aastatuhande lõpust. Eestis oli läkiläki kõige levinum meeste talvemüts ning seda kasutatakse tänini.
Valmistamine.
19. sajandil tehti läkiläkid tumedast kodukootud kalevist või ka mustast parknahast.
Mütside lambanahkse voodriga pealagi oli ümara kujuga ning see õmmeldi kokku neljast siilust. Läkiläki kõrvad, mis olid pealael paelaga kokkuseotavad, ja mütsi kuklataguse kitsam ääris olid mustast lambanahast ning need sai koos vajaduse järgi alla käänata või üles tõsta. Jõukamatel talumeestel oli lambanaha asemel rebase- või saarmanahk. 
Mütsidest oli Eestis läkiläkiga kõige sarnasem lontmüts.
Kapukas

Kapukas (mitmuses "kapukad"; saarte murdes ja läänemurdes kapetad, võru murdes "kaputad") oli varrastel kootud villane sokk, mida enne sukkade tulekut kanti koos sääriste või ribadega
Eesti meeste kapukad olid enamasti tumedad ning sääristega ühte värvi. Naistel olid need valged ning kaunistatud värviliste äärekirjadega. Muhus oli ääristel lai (kuni 13 cm) männakiri, mis oli must või tumepunane, hlisematel aegadel oranž.
Ajaloost.
Kapukad olid Lääne- ja Kesk-Euroopas laialdaselt tuntud juba keskajal. Eestis kanti viimati kapetaid Muhu saarel 19.- ja 20. sajandi vahetusel.
Tänapäev.
Tänapäevased kapukad on pehmest materjalist jalatsid peamiselt veel mitte kõndivatele väikelastele. Enamasti valmistatakse need mikrofliisist voodri ning tuule- ja veekindla softshell materjalist pealispinnaga. Kapukad on varustatud kummipaelaga, mis tagab, et nad hästi jalas püsiksid ja võimaldab vastavalt vajadusele pahkluu juurest kapukaid lõdvemaks või pingumale sättida.
Artemi Lebedev

Artemi Andrejevitš Lebedev ("Артемий Андреевич Лебедев"; sündinud 13. veebruaril 1975) on vene disainer.
Henry Laks

Henry Laks (7. jaanuar 1961 – 10. mai 2023) oli Eesti laulja, kunstnik ja luuletaja. 
Ta lõpetas Tallinna 37. Keskkooli matemaatika süvaõppega klassi. Asus õppima Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri, kuid pärast teist õppeaastat suundus õppima nahakunsti erialale, mille lõpetas 1985. aastal. Ta on töötanud Martna koolis kehalise kasvatuse ja joonistamise õpetajana, hiljem Kuusalu Keskkoolis kunstiõpetuse õpetajana.
Henry Laks on maetud Tallinna Metsakalmistule, mitmete tuntud muusikute naabrusse.
Looming.
Keskkooli ajal laulis Henry Laks punkansamblis Pelikan (bassi mängis Elmo Nüganen, kitarri Arvo Lall, trumme Indrek Saul). Henry Laks on osalenud ansamblites Reval (koos Raoul Kurvitsaga), Zaltus Lumel, Kuues Meel, Henry Laks Band, Seitsmes Meel, Toora, lühikest aega ka ansamblis In Spe. Ta tegi viljakat koostööd oma sõbra, helilooja Alo Mattiiseniga. Hiljem esines peamiselt oma sooloprojektidega. 
Henry Laksil on ilmunud kolm luulekogu: "Omal viisil" (Huma 1998), "Ilmaratas" (Henry Laks 1991), "Märk" (Henry Laks 2007). Ta on tegelenud ka maalimisega, on kujundanud enda luulekogud illustratsioonidega ja kasutanud kõigil enda plaatidel maale ja graafikat. 
Tuntumad laulud: "Salaja", "Tule kui leebe tuul", "Kevadele", "Hoia mu poole", "Ilmaratas" (esitati 2019. aasta üldlaulupeol), "Õpetaja" jt. Esines konkursil "Eurolaul 1994" lauluga "Lähedus".
Isiklikku.
Tal on pojad Joonas ja Rasmus.
Kooliaastatel tegeles ta kergejõustiku, eelkõige kümnevõistlusega, kusjuures lemmikalaks oli kettaheide. Siiski oli edukas tõkkejooksus, tulles ka korra Tallinna meistriks. Hiljem ülikoolis õppides tegeles karatega, tulles meeskondlikult Eesti meistriks, individuaalselt oli parim saavutus meistrivõistlustel 2. koht, pärast mida ta lõpetas karatega tegelemise. 
2004. aastal sattus ta kontserdilt koju sõites roolijoodiku süül ränka liiklusõnnetusse ja oli seejärel pikka aega haige. Oli ka oht jääda ratastooli, ent endise sportlasena suutis Henry Laks kolm aastat pärast õnnetust siiski taas jalgadele tõusta.
Ainuroog

Ainuroog ("Hakonechloa macra") on taim kõrreliste sugukonnast.
Taim on pärit Jaapanist.
Ainuroog kasvab 30–60 cm kõrguseks. Ta moodustab sassis mättad heleroheliste bambuselaadsete lehtedega, mis asuvad mitmekaupa piki vart. Mättad kasvavad üsna aeglaselt, kuid ajapikku saavad suureks ja tihedaks. Augustis-septembris arenevad pöörised on peenikesed ja punakaspruunid.
Kasvatamine kultuurtaimena.
Õhulist ja dekoratiivset ainuroogu kasvatatakse ilutaimena. Kasvukoht võib olla poolvarjulisest päikeseliseni, sobib näiteks äärisetaimeks. Eelistab parasniisket toitainerikast ja huumusesisaldusega mulda. Ainuroogu võib istutada ka potti, mida hoitakse ületalve plusskraadidega ruumis. Ainuroog on tundlik talvise liigniiskuse suhtes, samas tuleb teda kuivaperioodidel või päikeselisel kasvukohal kasta. Soovitatav on mättad talveks kinni katta.
Kevadel tuleb taim tagasi lõigata. Paljundatakse kevadel jagamise teel.
Sordil 'Aureola' on dekoratiivsed kollase äärega lehed, mis muutuvad sügisel punakaspruuniks.
Harilik alang

Harilik alang ehk alang-alang ("Imperata cylindrica") on rohttaimeliik kõrreliste sugukonnast alangi perekonnast.
Liik on pärismaine Lõuna-Aasias, Austraalias ning Ida- ja Lõuna-Aafrikas.
Mitmeaastane, puhmikuid moodustav, püstiste lehtedega kõrreline. Taime kõrgus on umbes 30 cm. Kohevates pööristes õied õitsevad juulist septembrini. Sügise lähenedes muutuvad lehed vasevärviliseks.
Kasvatamine.
Kasvatatakse ilutaimena, eriti punaselehelist vormi. Istutatakse nii peenrale kui potti. Sobiv kasvukoht on päikeselisest poolvarjuliseni; vajab niisket toitaineterikast ja vett hästi läbilaskvat mulda. Kevadel tuleb taim tagasi lõigata. Paljundamine kevadel jagamise teel.
Sordinimi 'Red Baron' on 'Ruba' sünonüüm. Alang-alangi kutsutakse ka jaapani mererohuks.
Risoomi kasutatakse üldtugevdava joogi Lingzhi Tonic koostisosana.
Ameerika hiidhirss

Ameerika hiidhirss ("Pennisetum americanum") on üheaastane taim kõrreliste sugukonnast.
Taim on pärit Põhja-Aafrikast.
Kirjeldus.
Taime kõrgus on 120 kuni 150 cm. 
Lehed, varred ja õietõlvikud on tumedat purpurikarva. Tõlvikud on 30 cm pikkused.
Kasvatamine.
Istutatakse mitmekaupa peenrale või suuremasse istutusnõusse. Istutatakse soojale ja kaitstud kohale, kus öine temperatuur ei lange alla +18 °C. Taim nõuab sooja ja vett hästi läbilaskvat mulda.
Kui ameerika hiidhirssi kasvatatakse kasvuhoones, on noored taimed esialgu üleni rohelised.
Seemned külvatakse aprillis pottidesse. Idanemisaeg on +22 kuni +25 °C juures umbes üks nädal.
Seemikjuurestik

Seemikjuurestik ehk generatiivne juurestik on juurestik, mis esineb seemnest tekkinud taimedel, millel ei kasva varrest välja lisajuuri.
Seemikjuurestikuga taimedele on iseloomulik juurekael – koht, kus juur läheb üle varreks.
Lisajuurestik

Lisajuurestik ehk vegetatiivne juurestik on juurestikutüüp, mis esineb vegetatiivselt paljunevatel taimedel. 
Neil taimedel puudub juurekael. Esineb ebajuurekael, mille asukoht sõltub kasvusügavusest ja ühtib maapinnajoonega. Lisajuurestik tekib taime varrele ja okstele, millel on kokkupuude mullaga.
Sõlm (botaanika)

Sõlmed ehk varresõlmed on kohad varrel, kuhu kinnituvad lehed.
Kahe sõlme vahelist osa nimetatakse sõlmevaheks ehk varrelüliks. 
Sõlme kohal lehekaenlas tekib kaenlapung.
Õiepung

Õiepung on taimeorgan, kus paiknevad õiealgmed. Õiepungad on tihti kasvupungadest suuremad ja võivad olla nii kasvukuhikuga kui ilma.
Õiepungadest arenevad õienupud (vt pilti paremal). Puhkenud õienuppu nimetatakse õieks.
Sarikas (botaanika)

Sarikas ("umbella") ehk sarikõisik on õisik, kus ühepikkused õieraod väljuvad ühest kohast.
Sarikas on pearaag lühenenud, aga külgraod pikenenud, nii et nad on kõik ühepikkused. Kõik õied ja hiljem ka kõik viljad on seetõttu ühesugusel kõrgusel maapinnast. Õied moodustavad vihmavarjulaadse struktuuri.
Õieraagude alusel asuvaid kõrglehti nimetatakse katiseks.
Lihtsarikas on õisik, mis koosneb peatelje tippu kinnituvaist ühesuguste, kiirjalt asetunud raagudega õitest. Liitsarikas on liitõisik, mille pearao tipult lähtuvad kiirjalt ühepikkused harud, mis omakorda kannavad sarikjaid osaõisikuid.
Sarikas esineb laugulistel, nurmenukulistel, amarüllilistel, araalialistel ja loomulikult sarikalistel.
Kännases on samuti kõik õied ühekõrgusel, aga seal ei ole õieraod ühepikkused, raod ei lähtu samast kohast, vaid madalamalt lähtuvad õieraod on pikemad ja kõrgemalt lähtuvad õieraod on lühemad.
Kobar

Kobar ("racemus") on pika peatelje ja lühikeste õieraagudega püstine või rippuv õisik.
Raolised õied kinnituvad peateljele kas spiraalselt, vastakalt või ühekülgselt.
Õied puhkevad õisiku aluselt tipu poole.
Kobar esineb roosõielistel, ristõielistel, mailaselistel, käpalistel ja veel mitmes sugukonnas.
Pööris

Pööris on kobarasarnane liitõisik. Pöörisõisikul kinnituvad peateljele külgteljed, millele omakorda õied.
Pööris esineb viinapuul, kõrrelistel, õlipuulistel ja kivirikulistel.
Koguvili

Koguvili on vili, mis areneb paljude emakatega õiest. Koguvili on näiteks maasikal ja vaarikal.
Eristatakse kogupähkleid, -luuvilju, -marju ja -kukkurvilju.
Sooba jõgi

Sooba jõgi on Salme jõe läänepoolne ots, mis suubub Ariste lahte. Varem, kui Salme jõe ida- ja lääneosa vahel puudus ajutiselt läbivool, oli Sooba jõgi keskkonnaregistris eraldi jõena. Sooba jõe keskkonnaregistri kood oli VEE1700001. Registrisse kuulunud jõeosa pikkus oli 2,7 km ja selle lähe arvati Üüdibe külla.
Lõu oja

Lõu oja (ka "Lõu jõgi") on oja Saaremaal Saaremaa vallas Ansekülas ja Lõu külas.
Oja on mitteavalik veekogu.
Oja pikkus on 3,4 km. Suubub merre.
Oja keskkonnaregistri kood on VEE1167300.
Möldri oja

Möldri oja (ka "Möldri jõgi") on oja Saaremaal.
Oja on mitteavalik veekogu.
Oja pikkus on 8,4 km. Suubub Möldri külas merre.
Möldri oja keskkonnaregistri kood on VEE1167400.
Tehumardi peakraav

Tehumardi peakraav on peakraav Saaremaa vallas Saaremaal. Peakraavi suubumiskoht Salme jõkke on 1,5 km kaugusel viimase suudmest.
Peakraav on mitteavalik veekogu.
Tehumardi peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1166800.
Puukool

Puukool on maa-ala, kus kasvatatakse vilja-, ilu- või metsapuude ja marja- või ilupõõsaste istikuid, valdavalt müügiks.
Istik

Istik on alalisele kasvukohale istutamiseks ettekasvatatud taim. Istikud võivad olla nii omajuursed (enamik marjakultuure) kui ka poogitud alusel. 
Istikuid müüakse enamasti paljasjuursena istutusaegadel (kevad, sügis) ja nõuistikuna (ehk konteinertaimena) aasta läbi.
Tehumardi karjäär

Tehumardi karjäär on tehisjärv Saare maakonnas Saaremaa vallas Tehumardi külas. 
Järve kaldajoone pikkus on 1016 m. Järv on mitteavalik veekogu. Rekultiveeritud karjäär, väljavooluta.
Järve keskkonnaregistri kood on VEE2095410.
Kaugatuma–Lõu rand

Kaugatuma–Lõu rand on veemajanduslik mereala Sõrve poolsaare läänerannikul Lõu lahe (lõunas) ja Ariste lahe (põhjas) vahel. Läänest piiravad seda veel Kriimi laid ja Ooslamaa, idarannikule jäävad Kaugatoma pank ja Lõu pank, kirdes on Pitsinina.
Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 10 m. Veepeegli pindala on umbes 15,4 km². Rannikul on mitmed nimetud laiud. Ooslalaiust 1 km põhja poole jääb Võrkrahu. 
Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3267000.
Sulgvili

Sulgvili on kuivvili, mis seemnete valmimisel ei avane ja variseb taimelt maha. Sulgviljad on näiteks pähkel, pähklike, seemnis, teris ja tõru. Kuni idanemiseni jäävad seemned ümbritsetuks viljakestaga.
Luuvili

Luuvili on lihakvilja tüüp.
Luuvili on arenenud ülemise sigimikuga õiest. Ta on paljasvili ja koosneb kolmest kihist: õhuke väliskest ehk eksokarp, võrdlemisi paks mahlane vahekest ehk mesokarp ja kivisrakkudest koosnev sisekest ehk endokarp, mis moodustab tugeva luu, kaitsmaks selle sees olevat seemet. 
Mahlakad luuviljad esinevad paljudel roosõielistel, näiteks kirsipuul, ploomipuul, aprikoosipuul ja toomingal. Kuivad luuviljad on näiteks harilikul mandlipuul. 
Mõnel taimel on marjataolised luuviljad, näiteks leedril ja paakspuul.
Luuvilja mahlane vahekest meelitab loomi seda sööma. Niimoodi aitavad loomad luuviljadega taimedel levida: nad söövad ülejäänud vilja ära, aga sisekesta selles oleva seemnega viskavad ära, vahel emataimest kaugele. Paljud luuviljad ei kaota idanemisvõimet ka pärast ärasöömist, vaid nad läbivad looma seedeelundkonna ja vahel idanevad isegi paremini, kui on mõne looma soolestikust läbi käinud.
Luuvili on ka kookospalmil, aga see on muundunud. Kookospähkli suuruse tõttu on ebatõenäoline, et mõni loom selle alla neelaks, mistõttu ta pole selleks kohastunud. Kookospähkli vahekest ei ole mahlakas, vaid kiuline, ja kookospähkel on kohastunud eriti pikkadeks merereisideks veepinnal.
Kirjurahu madal

Kirjurahu madal on madalik Liivi lahes, 14,5 km Leeltseninast itta. Madala geograafilised koordinaadid on . 
Veepeegli pindala on umbes 1,8 km². Vähim sügavus on 3,9 m. Madalast 4 km kirde poole jääb Kerju saar. 
Kirjurahu madala keskkonnaregistri kood on VEE3407000.
Käbi

Käbi on okaspuu emaspaljunemisorganite kogumik. See koosneb teljest ja sellele kinnituvaist kattesoomustest. Viimaste kaenaldes seemnesoomustel asetsevad seemned. 
Mõnda liiki okaspuude käbidel puuduvad kattesoomused.
Kadakal on lihakaist soomustest moodustunud marjataoline käbi.
Kriimi-Möldri rand

Kriimi-Möldri rand on madal mereosa Saaremaa edelarannikul, Möldri nina ja Kalja nina vahel. Itta jäävad Ariste laht ja Kriimilaid. Kagusse jääb Kaugatuma-Lõu rand, põhja jääb Möldri laht, loodesse jääb Lahetaguse laht. Rannikul on mõned nimetud laiud. Loodeossa jääb Separahu karistik.
Veepeegli pindala on umbes 13,6 km².
Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 10 m. 
Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3265000.
Lahetaguse laht

Lahetaguse laht on madal laht Saaremaa edelarannikul.
Lahesuus on Separahu, Kivirahu ja veel mõned nimetud laiud. Veepeegli pindala on umbes 1,1 km². Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 2 m.
Lahe kõige tagumist soppi kutsutakse Süvalõukaks. Läände jääb Sääremaa poolsaar, mille idapoolseim ots on Hiriste nina.
Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3263000.
Laidunina-Roomassaare rand

Laidunina-Roomassaare rand on veemajanduslik mereala Suure katla rannikuvööndis, Kaavi ninast Roomassaare sadamani.
Veepeegli pindala on umbes 53,8 km².
Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 5 m. Rannikul on mitu nimetut laidu. Rannas suubuvad merre Salme jõgi, Nasva jõgi ja Laiaselja oja. Kuressaare lahe suudme ligidal asub Loode sild (laid).
Rannikul on Laidunina, Pagila rand, Läätsa sadam, Järve luitestik, Nasva sadam, Loodenina, Roomassaare nina. Loodeninast 2 km lõuna-kagusse jääb Puskarahu.
Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3406010.
Võrse

Võrseks nimetatakse taime maapealse varre kasvavat, hargnemata ja samal aastal moodustunud osa koos temale kinnituvate lehtedega. Pärast tipupunga moodustumist ja lehtede varisemist muutub võrse üheaastaseks oksaks. 
Võrse kasv algab varre tekkega kasvukuhikust. Varem kasvu alustanud võrsed kasvavad harilikult pikemaks. Võrse kasvu kiirust näitab selle sõlmevahede pikkus. Alumises osas ja ladvaosas on sõlmevahed lühemad kui keskosas. Sõlmevahede pikkus sõltub ka liigist ja sordist. Lühemate sõlmevahedega taimedel on sageli ka väiksem ja kompaktsem võra. Võrse kasvu lõpetab tipupunga teke.
Kui võrsel on sõlmevahed selgesti nähtavad, on tegu pikkvõrsega. Kui varresõlmed on lähestikku ja sõlmevahed pole märgatavad, on tegemist lühivõrsega.
Seemik

Seemik ehk seemiktaim on seemnest kasvanud taim. Mõiste on kasutusel puuviljanduses ja metsanduses.
Sugulisel paljunemisel saadud seemnetest kasvanud seemiktaimed ei sarnane täpselt emastaimega, vaid omavad ka isastaime tunnuseid, erinevalt vegetatiivsel paljundamisel saadud taimedest.
Leeltserahu

Leeltserahu (ka Leeltse rahu) on madalik Liivi lahes, 5 km Leeltseninast idakagus.
Veepeegli pindala on umbes 1,4 km².
Vähim sügavus on 0,8 m. 
Leeltserahu keskkonnaregistri kood on VEE3404000.
Lõu laht

Lõu laht asub Saaremaal Saaremaa vallas, Sõrve poolsaare looderannikul.
Lahte loetakse Kaugatoma lahe kagusopiks. Lahte voolab lõunast Sopi oja ja kirdest Lõu oja. Lahe loodeserva jääb Ooslamaa.
Lõu lahe keskkonnaregistri kood on VEE3268000.
Lahe veepeegli pindala on umbes 9,1 km². Laht on üldiselt madal, sügavus jääb alla 5 m. Vaid lahesuus ulatub see üle 7 m.
Lahe järgi on nime saanud siluri Kaugatuma lademe Lõo kihid.
Merise madal

Merise madal on madalik Liivi lahes, 3 km Leeltseninast loodes.
Veepeegli pindala on umbes 2,1 km².
Vähim sügavus on 2 m. 
Merise madala keskkonnaregistri kood on VEE3405000.
Viited.
Puuviljandus

Puuviljandus on aianduse haru, mis hõlmab puuvilja- ja marjakasvatust. Puuviljanduskultuurid on mitmeaastased kultuurtaimed, mille vilju kasutatakse toiduks.
Vladimir Surovtsev

Vladimir Dmitrijevitš Surovtsev (vene Владимир Дмитриевич Суровцев; 23. jaanuar 1856 – 8. september 1900 Riia) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. 
Ta oli tiibadjutant (1879), kindralmajor (1895) ja Liivimaa tsiviilkuberner 7. märtsist 1896 kuni 21. septembrini 1900. 
Talle kuulus 1200 tessatini suurune mõis Saratovi kubermangus Balašovi maakonnas.
Perekond.
Tema esimene abikaasa oli Sofia Pavlovna Abamelik (sünd.1858), kes oli õuenõuniku ja keisri kammerjunkru, vürst Pavel Aleksandrovitš Abameliku (1829–1895) ja Maria Petrovna Kurdimanova tütar. Abielust sündisid:
Hiljem abiellus ta Katharina von Steinheiliga (1878–1920), kes oli Tallinnas sündinud inseneri Leonhard von Steinheili (1843–1918) ja Katariina Pavlovna Kamenski tütar.
Veiserahu

Veiserahu on madalik Liivi lahes, 13,5 km Kaavi ninast idas.
Veepeegli pindala on umbes 1,5 km². Vähim sügavus on 1,8 m. 
Veiserahu keskkonnaregistri kood on VEE3403000.
Veiserahu olevat nime saanud seal toimunud laevahuku järel. Laev vedanud loomi.
Pokkerikäte tugevusjärjestus

Pokkerikäe tugevus näitab pokkeris seda, kui hea on mingi kaardikombinatsioon teise suhtes.
Pokkerikäte tugevusjärjestus on standardne ja kehtib alati ühtemoodi, kui ei ole öeldud teisiti. Kuna välja jagatavate kaartide arv ja mängureeglid varieeruvad suuresti sõltuvalt mängust, esineb nimelt mõni üksik erand nagu näiteks "Telesina", mis on "stud poker"i variant, mida mängitakse pooliku "Prantsuse" pakiga ja kus "mast" on tugevam kui "maja", sest "maja" on lihtsam saada kui "masti". Selle põhjuseks on tavapärase 13 ühte masti kaardi asemel pakis olevad 8 sama masti kaarti, sest kaardid 2-st 6-ni on pakist eemaldatud.
Peaaegu kõiki pokkerimänge mängitakse ühe 52 mängukaardist koosneva kaardipakiga. Kuna pokker on viie kaardi mäng, siis ka seitsme, üheksa või mõne muu arvu kaartide puhul lähevad arvesse ikkagi ainult viis parimat. Sõltuvalt variandist võib mängija kasutada oma parima kombinatsiooni moodustamiseks kas oma käes olevaid kaarte (mida teised ei näe) või kombineerides käes olevaid kaarte laual asuvate ühiste kaartidega ("community cards").
Tugevusjärjestuse alusel parimad viis kaarti määravad võitja. Näiteks, kui kahel mängijal on mõlemal üks paar, siis võidab see mängija, kelle paar on suurem (näiteks kaheksate paar on suurem kui seitsmete paar, aga väiksem kui üheksate paar). Kui aga näiteks mängus on ka kolmas mängija, kellel on viiest kaardist rida, siis on võitjaks hoopis tema. Nõnda jaotuvadki käed tugevuse alusel alates kõrgetest kaartidest kuni kuninglike mastiridadeni (mõne mängu järgi on aga võimalik, et osa kaarte on esindatud mitmekordselt ja säärastel puhkudel võib esineda ka viiene rida – ).
Leidub ka teisi mänge, mis kasutavad pokkeri kombinatsioonide tugevusjärjestust ja seetõttu võib ka neid pokkerimängudeks nimetada. Tavaliselt on aga tegu kasiinos mängitavate "Oasis/Caribbean Stud" pokkeritega, kus mängija mängib kasiino vastu või siis mänguautomaadiga videopokkerit.
Pokkerikäte tugevusjärjestus.
Käte tugevused kõige tugevamast kuni kõige nõrgemani:
Märkused: Mängus deuces wild on võimalik saada ka viisik, mis hold'emis on tugevam kui mastirida kuid nõrgem kui kuninglik mastirida. 32 kaardiga pokkeris on rida tugevam kui mast.
Erinevate käte saamise tõenäosused.
Kombinatsioonid viie kaardiga 52-st.
52-st kaardist koosneva kaardipaki kasutamisel on 311 875 200 eri võimalust (permutatsiooni) viie kaardi jagamisel.
formula_1
Kuna aga kaartide järjekord ei ole oluline, on võimalike kombinatsioonide arv 2 598 960.
formula_2
Abja

Abja on kohanimi Eestis Viljandimaal. Seda nime on kandnud järgmised asulad ja haldusüksused:
Krista Kajar

Krista Kajar (õieti Eha Pirso; 31. august 1943 Pärnu – 26. november 2013 Tallinn) oli eesti kirjanik.
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1972. aastal eksternina eesti filoloogina.
Theodor Tallmeister

Theodor-Aleksis Tallmeister (9. aprill 1889 Tartu – 3. veebruar 1947 Uppsala) oli eesti kirikuõpetaja, nn liberaalse ehk kultuur- või uusprotestantliku kristlusemõistmise eestkõneleja maailmasõdadevahelises Eestis.
Elulugu.
Theodor Tallmeister sündis Tartus käsitöölise ja kaupmehe peres. Aastal 1907 lõpetas ta Tartu Aleksandri gümnaasiumi ning jätkas õpingud Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Prooviaastal oli ta Helme ja Tartu Pauluse koguduses. Õpetajaeksami sooritas kirikuvalitsuse juures Riias 1911. aastal, ordinatsioon (ametisse kutsumine ja seadmine) toimus 30. juunil 1912 Tartu Maarja kirikus.
Aastatel 1912–1913 oli ta Võru praostkonna asetäitja õpetaja. 1914–1919 oli ta Riia Jakobi (eesti) koguduse adjunkt ja õpetaja. 1914–1915 toimetas ta Riia Eesti Koguduse Lehte ja oli Riia Tööstuskoolis õpetaja.
Th. Tallmeister oli EELK Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja (1917–1944), üks Protestantliku Ühingu asutajaid ning toonase kõrgetasemelise laiemale lugejaskonnale mõeldud eestikeelse teoloogiaajakirja Protestantline Ilm peatoimetaja (ilmumisaastad 1923–1940; 1935–1940 oli nimekuju Protestantlik Maailm). Tallmeister oli ajakirja kaasautor, aga tema tõlkes ilmusid seal näiteks ka endise Tartu Ülikooli usuteaduskonna kasvandiku ja 20. sajandi alguse ühe silmapaistvaima teoloogi Adolf von Harnacki ülipopulaarsed loengud "Kristluse olemusest". 10. oktoobril 1928 heitis Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku konsistoorium ta vaimulikust seisusest välja.
Aastal 1917 oli Th. Tallmeister Riia linnavolinik ja 1919 Eesti Vabariigi diplomaatiline esindaja ja konsul Läti valitsuse juures. Ta kuulus 1926–1937 Riigikogu II, III, IV, ja V koosseisu ja 1934. aastast Tallinna linnavolikokku.
Th. Tallmeister oli kõrgelt hinnatud jutlustaja ning täitis ka mitmeid üldkiriklikke ülesandeid. Ta oli kirikukogu ja majandusnõukogu juhatuse liige, kodukorra komisjoni esimees, seaduste läbivaatamise ja väljatöötamise komisjoni, ülemkirikukohtu ja majandusnõukogu liige.
1944. aastal põgenes Theodor Tallmeister Rootsi, kus tegutses vaimulikuna Södertälje põgenikelaagris ja 1946. aastast lühikest aega Uppsala eesti koguduses.
Isiklikku.
Tema poeg Viktor Tallmeister (hukati 1941) oli jurist, teine poeg Eugen oli arst.
Evald Konno

Evald Traugott Konno (13. veebruar 1897 Tartu – 20. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast (hukati)) oli Eesti poliitik ja advokaat.
Axel Lillie

Krahv Axel Lillie (23. juuli 1603 Berga mõis, Högsby, Småland – 20. detsember 1662 Löfstadi loss, Östergötland) oli Rootsi sõjaväelane ja poliitik.
1620 sai temast noore kuninga Gustav II Adolfi paaž. 
1628. aastal teenis ta ooberstleitnandina Liivimaalase ooberst Alexander von Esseni Pohjanmaa rügemendis.
1635 Östgöta ratsaväeülem, 1638 kindralmajor ja Stralsundi komandant, 1641 Rootsi Pommeri asekuberner, pärast osalemist 1642 aasta Breitenfeldi lahingus Leipzigi ja Meißeni asekuberner, 1648 riiginõunik. 26. märtsil 1651 sai ta vabahärratiitli, millega kaasnes Käkisalmi läänis Kitee vallas asunud maavaldus. 1652 riigikammernõunik ja Karjala laaman. Sama aasta 20. augustil sai ta krahvitiitli ja Lillienborgi krahvkonna Hallandis, ning määrati Rootsi Pommeri kindralkuberneriks. 1654 kindral, 1655 Hallandi kindralkuberner, 20. veebruarist 1657 feldmarssal ja kuningliku Sõjakolleegiumi president.
14. septembril 1661 määrati ta Liivimaa kindralkuberneriks. 
Perekond.
Tema vanemad olid Poola-Rootsi sõja Kircholmi lahingus hukkunud rittmeister Gustav Axelsson Lillie (surn.1605) ja Karin Bengtsdotter Bagge.
Ta abiellus 1630 Stockholmis Christina von Mörneriga (1610–1663), kes oli asehalduri ja kammernõuniku Otto Helmer von Mörneri (1569–1612) ja Maria von der Grünau (1583–1634) tütar, Tartu õuekohtu presidendi ja Tuna vabahärra Carl Mörneri (1605–1665) vend. Abielust sündis:
Robert Douglas

Krahv Robert Douglas (17. märts 1611 Standingstone, Šotimaa – 28. mai 1662 Blasieholmen, Stockholm) oli šoti päritolu Rootsi sõjaväelane ja poliitik.
Rootsi teenistusse tulles sai temast noore kuninga Gustav II Adolfi paaž, 1632 tragunirügemendi major, 1635 ooberst, 1643 kindralmajor, 1647 kindralleitnant, 29. märtsil 1651 sai ta vabahärratiitli, millega kaasnes Kalmari läänis Skälby maavaldus. 28. mail 1654 sai ta krahvitiitli (Nr.19) ja Skänninge krahvkonna Östergötlandis, osales ratsaväekindralina Karl X Gustavi Poola sõjas (1655–1660), 13. maist 1657 feldmarssal ja salanõunik, 1658–1661 vägede ülemjuhataja Liivimaal. 
1630 astus Rootsi Kolmekümneaastasesse sõtta ja selle käigus sai Douglasest nagu paljudest teistestki aadlikest saksa kultuuriühingu Viljakandva Ühingu liige. Mittesakslase ja sõjaväelasena jäi tema osalus ühingus formaalseks.
6. märtsil 1645 toimunud Jankau lahingus juhatas Douglas Rootsi ratsaväe vasakut tiiba. Vaenuväed olid võrdse suurusega ja nende kaotused samuti, aga Rootsi saavutas võidu.
Ta oli Skänninge krahv; Skälby vabahärra; Wittinghami pärus-parun; Zeweni (Saksamaa), Högsäteri (Östergötland) ja Sannegårdeni (Göteborg) härra. 
1660 juhtis ta Rootsi sõjaväge, mis vallutas Valmiera ja Jelgava ning võttis Kuramaa hertsogi Jakob Kettleri vangi.
Perekond.
Tema vanemad olid Standingstone`i markii ja härra Patrick Douglas of Dalkeith (surn.1626) ja Innerdivatist pärit vabapreili Christina Leslie.
Ta abiellus 1646 Stockholmis Hedvig Mörneriga (1610–1663), kes oli riigijäägermeistri ja maavanema Stellan von Mörneri tütar. Abielust sündisid:
Mugul

Mugul on taime varre või juure maapealne või maa-alune, jämenenud ja toitainetega täitunud osa, mille ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levitamine ja vegetatiivne paljunemine.
Varremugul.
Varremugul on varre või varre muudendi – risoomi – jämenemisel tekkinud säilitusorgan.
Maapealne varremugul on peavarre või külgvõrse jämend, mis kannab normaalseid lehti.
Maa-alune varremugul on maa-aluse võsundi jämend. Võsundi varreosa on jämenenud mugulaks ja lehed redutseerunud. Nende asukohta tähistavad armid, milles on külg- ja tipupungad (nn silmad). Pungadest kasvavad uued maapealsed võsud.
Enamasti on mugulad üheaastased, et aidata taimel üle elada kasvuks ebasobiv, kas liiga külm või kuiv periood. Tuntuim varremugul on kartulimugul. Kartulil moodustub hulgaliselt mugulaid, kuid enamikul teistest mugultaimedest, näiteks kirivõhal ja vesiroosidel, moodustub vähe mugulaid. Paljude taimede mugulad on söödavad. 
Juurekaelamugul.
Juurekaelamugulad asuvad enamasti pindmises mullakihis. Juurekaelamugulad tekivad juurekaela ehk varre ja juure ühinemiskoha jämenemisel. Juurekaelamugulad võivad olla ühe- või mitmeaastased, ühe või mitme kasvupungaga.
Juuremugul.
Juuremugulad ehk muguljuured on tekkinud külgjuurte jämenemisel. Kuna juurtel enamasti pungi ei ole, siis pole neid ka juuremugulatel. Kasvupungad paiknevad seal, kus juur puutub kokku varrega – juurekaelal. Juuremugulad võivad moodustuda juure erinevast osast või kogu juurest. Sõlmja juure puhul on juure paksenemine toimunud katkendlikult. Juuremugulate jagamisel peab nende külge kindlasti jääma ka tükike juurekaela koos pungadega. 
Juuremugulad võivad olla kas üheaastased (daalia) või mitmeaastased (begoonia). Üheaastased juuremugulad kasvavad igal aastal kobarana ümber juurekaela. Neis talletatud toitained kasutatakse kasvuks ja arenguks, pärast seda mugulad lagunevad ja surevad. Mitmeaastased juuremugulad koosnevad vaid ühest ümarast juuremugulast, millest tärkavad vegetatsiooniperioodil võsud ja imavad narmasjuured. Seda tüüpi juuremugul säilib ja kasvab aasta aastalt suuremaks.
Sigimugul.
Sigimugulad moodustuvad taimede maapealse võsu lehekaenlais. Valmis mugulad varisevad ja neist kasvavad uued taimed. Sigimugulaid moodustavad näiteks leitselill, mugul-nõianõges ja hiina jamss.
Mugulad on ka alpikannil, ülasel, murtudsüdamel, jänesekapsal ja tulikal.
Bojan Krkić

Bojan Krkić Pérez (mängijanimega Bojan; sündinud 28. augustil 1990 Kataloonias Lleidas) on serbia päritolu Hispaania jalgpallur, kes mängib Jaapani kõrgliiga klubis Vissel Kobe.
Klubikarjäär.
Barcelona.
Bojan mängis aastatel 1999–2006 Barcelona noortesüsteemis. Ta lõi noortemeeskondades kokku üle 900 värava. 2006–07 hooajal mängis ta Barcelona B-meeskonnaga. 17-aastaselt sõlmis ta Barcelona esimeeskonnaga lepingu.
16. septembril 2007 tegi ta mängus Osasunaga 17 aasta ja 19 päeva vanuselt debüüdi Barcelona põhimeeskonnas. 20. oktoobril 2007 lõi ta mängus Villarreali vastu oma klubi esimese värava. Barcelona meeskonnas mängis Bojan nelja hooaja jooksul 163 mängu ja lõi 41 väravat.
Hilisem karjäär.
22. juulil 2011 liitus Bojan Krkić 12 miljoni euro eest AS Romaga. Ta mängis oma esimesel hooajal Serie A-s 33 mängu ja lõi 7 väravat.
29. augustil 2012 anti Bojan üheks hooajaks laenuks AC Milani.
Pärast taasliitumist Barcelonaga 2013. aastal andis klubi ta Hollandisse Amsterdami Ajaxisse laenuks. Ajaxiga võitis ta 2013–14 hooajal Eredivisie.
22. juulil 2014 ostis Stoke City Bojani 1,8 miljoni euro eest. 2017. aastal andis Stoke City ta laenuks Saksamaa klubisse Mainz 05.
Koondisekarjäär.
2006. aastal esindas Bojan U17 jalgpallikoondise koosseisus Hispaaniat Euroopa meistrivõistlustel. Bojan lõi turniiril viis väravat. Meeskondlikult jäi koondis kolmandaks, alistades kolmanda koha mängus penaltitega Saksamaa.
Aasta pärast sai Bojan uue võimaluse end rahvusvahelisel areenil näidata, kui Hispaania U17 koondis võttis taas osa Euroopa meistrivõistlustest. Bojan lõi turniiril kaks väravat, millest üks tuli finaalis Inglismaa vastu.
Suve lõpus osales võistkond noorte jalgpalli maailmameistrivõistlustel. Nad jõudsid finaali, kus kaotasid Nigeeriale. Bojan ei saanud karistuskaartide tõttu finaalmängu mängida.
Kokku mängis ta U17 koondises 20 kohtumist ja lõi 16 väravat. Hispaania U21 koondises mängis ta 21 mängu ja lõi 4 väravat. 
Hispaania jalgpallikoondises on ta mänginud ühe korra.
Isiklikku.
Bojan on 170 cm pikk. Tema isa on serblane Bojan Krkić (seenior), kes mängis 1980. aastatel Belgradi Crevna Zvezdas, ja ema Maria hispaanlane Maria Lluïsa Pérez.
Mugulsibul

Mugulsibul on botaaniline struktuur, mis väliselt sarnaneb sibulaga, kuid kõik ta lehesoomused on kuivad. Varuained on kogunenud paksenenud varreosasse. 
Mugulsibulad esinevad näiteks krookustel ja gladioolidel.
Püünisleht

Püünislehed on lehemuudendid, mille abil putuktoidulised taimed putukaid ligi meelitavad ja püüavad. Püünisesse sattunud putukate pehmed kehaosad lahustuvad ensüümide toimel, muutudes taimele omastatavateks. Püünislehtedega taimed kasvavad enamasti toitainetevaeses keskkonnas (liivases pinnases või turbal) ja varustavad end niimoodi lämmastikühenditega.
Püünislehti on väga erinevaid. Need võivad olla kannu-, urni- või põiekujulised, kujutada endast sulguvaid poolmeid või kokkurulluvat lehelaba.
Välk (film 2008)

"Välk" ("Bolt") on 2008 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. 
Süžee.
Populaarse teleseriaali peategelase superkoera Välk elu kulgeb Hollywoodi võtteplatsidel. Ootamatult satub filmikoer stuudio turvaliste seinte vahelt New Yorgi tegelikku ellu. Eksirännakutega tee tagasi perenaise Penny juurde on pikk ja ohurikas. Teekonnal kohtub koer kass Mittensi ja hamster Rhinoga.
Robinsonid

"Robinsonid" (inglise "Meet the Robinsons") on 2007 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb William Joyce'i raamatul "A Day with Wilbur Robinson" (1990).
Väike tibu

"Väike tibu" ("Chicken Little") on 2005 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm.
Filmi loomiseks kasutati 3D-arvutianimatsiooni. Film põhineb muinasjutul, milles kana kuulutab maailmalõppu.
Lehmabande

"Lehmabande" (originaalpealkiri "Home on the Range") on Walt Disney filmistuudios 2004. aastal valminud täispikk multifilm.
Muusikalise komöödia peategelased on kolm lehma (kelle osad on sisse lugenud näitlejad Roseanne Barr, Judi Dench ja Jennifer Tilly), kes peavad kinni püüdma kurikuulsa karjavarga, et tema eest saadud leiutasuga päästa oma farm. 
Filmi pikkus on 76 minutit.
Aarete planeet

"Aarete planeet" ("Treasure Planet") on Walt Disney filmistuudios 2002. aastal valminud täispikk multifilm.
Film põhineb Robert Louis Stevensoni romaanil "Aarete saar".
See oli esimene film, mida näidati korraga nii tavalistes kui ka IMAX-kinodes. Filmis kombineeritakse kahemõõtmelist käsitsi joonistatud animatsiooni kolmemõõtmelise arvutianimatsiooniga.
Filmi pikkus on 95 minutit.
Filmi muusika kirjutas James Newton Howard.
Hoolimata kriitikute positiivsetest hinnangutest oli piletitulu tagasihoidlik (kulud 140 miljonit dollarit, tulud ligi 110 miljonit dollarit).
Film nomineeriti 2002. aasta parima animafilmi Oscarile.
Fantaasia (film)

"Fantaasia" on Walt Disney filmistuudios 1940. aastal valminud täispikk multifilm. Selle kestus on 126 minutit.
Film koosneb kaheksast osast, mille taustaks kõlavad klassikalise muusika teosed, mida esitab Philadelphia sümfooniaorkester Leopold Stokowski dirigeerimisel.
Film pälvis kriitikutelt vastuolulisi hinnanguid. Kasumit kahandasid suured tootmis- ja näitamiskulud ja muidu suure Euroopa vaatajaskonna äralangemine sõja tõttu.
Robin Hood (film 1973)

"Robin Hood" on Walt Disney Feature Animationi 1973. aastal valminud täispikk multifilm.
Film põhineb Robin Hoodi legendil, kuid tegelasteks on antropomorfsed loomad, mitte inimesed.
Film on 83 minutit pikk.
Okasroosike (film 1959)

"Okasroosike" ("Sleeping Beauty") on Walt Disney Feature Animationi 1959. aastal valminud täispikk multifilm.
Multifilm räägib Okasroosikese muinasjutu loo. Filmi muusikana kasutati Pjotr Tšaikovski balleti "Uinuv kaunitar" muusika seadeid ja mugandusi, mille mängis sisse Graunke sümfooniaorkester (praegune Müncheni sümfooniaorkester).
Filmi kestus on 75 minutit.
Džungliraamat (film 1967)

"Džungliraamat" ("The Jungle Book") on Walt Disney Feature Animationi 1967. aastal valminud täispikk multifilm.
Film põhineb Rudyard Kiplingu samanimelisel raamatul. See oli viimane film, mille valmistamisel osales Walt Disney ise.
Filmi pikkus on 78 minutit.
Film räägib metsikust lapsest Mowglist, kes seikleb džunglis koos loomadest sõpradega: panter Bagheera, karu Baloo ja teistega.
Film võeti vastu väga positiivselt, eriti selle taustamuusika.
Viiside aeg

"Viiside aeg" ("Melody Time") on Walt Disney Feature Animationi 1948. aastal valminud täispikk muusikal-multifilm.
Film koosneb seitsmest osast, mis jutustavad seitse eraldiseisvat lugu.
Ichabodi ja hr Konna seiklused

"Ichabodi ja hr Konna seiklused" on 1949. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb lõdvalt Kenneth Grahame'i lastejutustusel "Tuul pajuokstes" ja Washington Irvingi lühijutul "Unise oru legend".
Saludos Amigos

"Saludos Amigos" (inglise keeles" "Hello, friends", portugali keeles "Alô, Amigos"") on Walt Disney Feature Animationi 1942. aastal valminud täispikk multifilm.
Kolm ratsameest

"Kolm ratsameest" ("The Three Caballeros") on Walt Disney Feature Animationi 1944. aastal valminud täispikk multifilm.
Multifilm kujutab Disney tegelaste seiklusi Ladina-Ameerikas, film toodeti osana stuudio hea tahte sõnumist Lõuna-Ameerikale. Peategelasteks on Piilupart Donald ja tema kaks sõpra - mehhiko kukk Panchito Pistoles ja brasiilia papagoi José Carioca. Multifilm esilinastus 21. detsembril 1944 Mexicos, Ameerika Ühendriikides näidati seda alates 1945. aasta veebruarist ja Suurbritannias sama aasta märtsist.
Multifilm koosneb seitsmest raamjutustusega ühendatud segmendist. Filmi pikkus on 72 minutit.
Bojan

Bojan oli 11. sajandil elanud poolmüütiline vene laulik, kelle järgi on nimetatud bajaan.
Bojan on "Loo Igori sõjaretkest" tegelane.
Nikolai Bogdanovitš

Nikolai Modestovitš Bogdanovitš (vene Николай Модестович Богданович; 1856 – 19. mai 1903 Ufa) oli Venemaa keisririigi riigitegelane. 
Ta oli kolleegiuminõunik, Łomża asekuberner 18. oktoobrist 1887 kuni 15. märtsini 1890, riiginõunik, Liivimaa asekuberner 15. märtsist 1890 kuni 15. detsembrini 1892, Tobolski kuberner 10. detsembrist 1892 kuni 8. märtsini 1896, Ufaa kuberner 19. oktoobrist (29. okt.) 1896 kuni mõrvamiseni Sotsialistide-Revolutsionääride Partei poolt 6. mail (28. mai) 1903 ja tõeline riiginõunik (1903). 
Perekond.
Tema isa oli Peterburi sõjaakadeemia sõjandusajaloo professor, kindralleitnant ja sõjakirjanik Modest Bogdanovitš (1805–1882), kes oli luuletaja Ippolit Bogdanovitši (1743–1803) sugulane.
Metamfetamiin

Metamfetamiin (ka N-metüülamfetamiin, hüüdnimed ice, meta, kristall, jää) on sünteetiline keemiline ühend, mida kasutatakse peamiselt narkootikumina. Metamfetamiin on amfetamiini teisend: selle mõju on kiirem ja tugevam kui amfetamiinil. Metamfetamiin on uimasti, mis tekitab tugevat sõltuvust. Juba väikestes kogustes tarvitamine võib kutsuda esile eluohtlikke südamerütmihäireid.
Metamfetamiin on valge, enamasti sinaka varjundiga pulber. Võib olla ka kristalli, jämeda soola või purustatud klaasi sarnane.
Kasutajad tunnevad energia- ja joovastuslainet, suuremat liikumisaktiivsust. Pulbrit tõmmatakse ninna, neelatakse või süstitakse. Kristallilist vormi suitsetatakse. Mõju algab sõltuvalt tarvitamisviisist 30 sekundi kuni 20 minuti pärast ja kestab 4–12 tundi.
Ajalugu.
Teise maailmasõja periood.
Teise maailmasõja perioodil müüdi metamfetamiini pervitiini nime all, ning seda tootis Saksa farmaatsiettevõte Temmler. Pervitiini kasutati laialdaselt Kolmanda Reichi relvajõududes. Eriti populaarne oli see Luftwaffe pilootide hulgas, kuna pervitiin toimis ergutina ja selle abil oli võimalik pikendada ärkveloleku aega. Tablette nimetati Saksa relvajõududes "Stuka-tablettideks" või "Göringi-tablettideks". Mõju kestis umbes 12 tundi ja rohkem ning suurte annuste korral võis selle tarvitamine esile kutsuda närvirakkude närbumise, kuna kurnati ära rakkudevaheline energiavahetus, sellega kaasnesid kõne-, tähelepanu- ja keskendumishäired. Pervitiini kasutamise kõrvaltoimed muutusid nii tõsisteks, et selle kasutamist piirati tugevalt alates 1940. aastast. Pärast narkootikumi manustamist olid sõdurid üks-kaks päeva võitlusvõimetud, mõned muutusid väga agressiivseks. Pikemaajalisel kasutamisel esines südamerabandust, infarkti ja kokkukukkumist. Sõltuvusnähtudena esines teotahte puudust ja depressiooni.
Mulan

"Mulan" on Walt Disney filmistuudios 1998. aastal valminud täispikk multifilm.
Film põhineb legendaarse hiina naissõdalase Hua Mulani lool.
Viikingiaeg

Viikingiaeg on Euroopa ajaloo periood 8.–11. sajandini (mõne ajaloolase käsitluses vältas viikingiaeg Eestis umbkaudu aastail 800–1050), ent hiljutised leiud Saaremaalt tõstavad viikingiaja alguse kuni sada aastat varasemaks. 
Kirjeldus.
Nõnda määratletud perioodil rändasid Euroopa meredel, järvedel ja jõgedel viikingid ehk muistsed meresõitjad Skandinaaviast, kes tegelesid valdavalt kaubitsemise, rüüstamise ja sõdimistega. Peamisteks ajalooallikateks perioodi kohta on arheoloogia ja numismaatika ning skandinaavlaste saagad.
Ajalugu.
Algus.
Inglismaa.
Viikingiaja alguseks loetakse tinglikult 793. aasta 8. juunit, mil kroonikate järgi põhjakaarest saabunud röövsõdalased hävitasid tänapäeva Inglismaa kirderanniku Lindisfarne'i saarel asunud kloostri ja tapsid kõik, kes neile ette jäid.
Saaremaa.
2008. aastal avastati Salme laevmatused, mis tõendavad viikingiaja algust veidi kaugemas minevikus, dateeritult umbes aastast 750 pKr. Saaremaad nimetasid viikingid "Eysýsla"-ks. 13. sajandil kirjeldab kroonik Snorri Sturluson oma Ynglinga saagas kuningas Yngvar Harra lüüasaamist "sýslu kind"-ilt ning tema matmist "Steini" nimelisele linnamäele "Aðalsýsla"-s.
Raugemine.
Oma nõrga poliitilise organiseerituse, ristiusu leviku ning sõdimisviiside arengu tõttu jäi nii viikingite-rändsõdalaste kui ka nende paiksemate järeltulijate tegevus alates 12. sajandist tagaplaanile võrreldes teiste Euroopa sündmustega ja Skandinaaviast kaugemal sulasid viikingid peagi kohaliku rahva hulka.
Viikingiaja kaubateed ja kaubalinnad.
Viikingiaja kaubalinnad asusid põhiliselt Põhjamere ja Läänemere rannikul.
Viikingiaeg Eestis.
Eesti ajaloos loetakse nooremasse rauaaega kuuluva viikingiaja kestuseks aastaid 800–1050. Viikingiajale eelnes eelviikingiaeg ja järgnes hilisrauaaeg. Kui viikingiaja algus on arheoloogilise materjali põhjal raskemini dateeritav, siis selle lõppu tähistavad selged muutused, nagu linnusest ja asulast koosnevate keskuste mahajätmine ja uute linnuste rajamine koos külaasustuse kujunemisega, uute kalmistute, sealhulgas laibakalmistute rajamine, rikkalikumate hauapanuste ilmumine, kederkeraamika kasutuselevõtt, raha-aaretes Euroopa müntide ilmumine araabia omade asemele ja muutused põllumajanduses (nt talirukki kasvatamise algus).
Tehkem muusikat

"Tehkem muusikat" ("Make Mine Music") on 1946. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on Disney joonisfilmidest kaheksas.
Teise maailmasõja ajal oli suur osa Walt Disney töötajatest Ameerika Ühendriikide armees, ülejäänud suunati valitsuse ülesandel tegema propagandafilme. Selle tulemusena oli Disney stuudios hulganisti lõpetamata filmiideid. Et sel raskel ajal töö ei seiskuks, anti välja kuus kogumikfilmi, mis koosnesid mitmetest omavahel sidumata segmentidest. "Tehkem muusikat" oli neist kuuest kogumikust kolmas.
Film osales 1946. aasta Cannes'i filmifestivalil.
Lusti ja lõbu

"Lusti ja lõbu" on Walt Disney animastuudio 1947. aastal valminud joonisfilm.
Filmi levitas RKO Pictures.
Film koosneb kahest segmendist: "Bongo" ning "Miki ja oavars". See film oli viimane, milles Walt Disney ise Mikile hääle andis, hiljem tegi seda Jimmy MacDonald.
Filmi pikkus on 73 minutit.
Linn merepõhjas

"Linn merepõhjas" on 1990. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on 1977. aastal valminud filmi "Päästesalk" järg.
Seiklusliku filmi tegevus toimub Austraalia sisemaal. Filmi pikkus on 77 minutit.
Film sai aastatel 1989–1999 valminud Disney joonisfilmidest kõige väiksema piletitulu.
Pocahontas (joonisfilm)

"Pocahontas" on aastal 1995 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm.
See oli esimene Disney täispikk joonisfilm, mis tehti reaalse ajaloolise isiku (indiaani naine Pocahontas), temaga seotud sündmuste ja legendide põhjal, kuigi mõned olulised detailid lahknevad ajaloolisest tõest.
Helilooja Alan Menken ja laulusõnade autor Stephen Schwartz tõid filmile parima filmimuusika Oscari, parima laulu Oscari sai lugu "Colors of the Wind".
Herakles (film 1997)

"Herakles" on 1997 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Film räägib Heraklesest.
Tarzan (film 1999)

"Tarzan" on 1999 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Film põhineb Edgar Rice Burroughsi romaanil "Tarzan of the Apes".
Filmi režissöörid olid Chris Buck ja Kevin Lima ning stsenaristid Tab Murphy, Bob Tzudiker ja Noni White.
Filmi tegemine läks maksma 130 miljonit USA dollarit. Piletitulu oli 448,2 miljonit dollarit.