tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
José León Sandoval

José León Sandoval (1789 Granada – 1854 sealsamas) oli Nicaragua poliitik, aastail 1845–1847 Nicaragua ülemdirektor.
Sandoval oli konservatiivse partei esindaja ja kuni 1845. aastani Managua linnapea (ametlikult Managual linnaõigusi siiski veel ei olnud).
Kui El Salvadori riigipea Francisco Malespíni vastu sõda alustati, saatis riigipea Manuel Pérez Chinandegas kogunevad Nicaragua väed Chichigalpasse, takistades nii sõjategevust. See Malespínile osutatud toetus kutsus aga esile parlamendi vastuseisu, nii tagandas põhiliselt Liberaalse partei poolt kontrollitav parlament Péreze 16. septembril ja tema kohuseid asus täitma liberaalide hulka kuuluv Emiliano Madriz. 25. oktoobril tungisid Malespíni juhitavad El Salvadori ja Hondurase ühisväed Nicaraguasse. 26. novembril alustasid nad rünnakut Leónile. Rünnak kestis 45 päeva. Konfliktid tekkisid ka Nicaragua konservatiivide ja liberaalide vahel, konservatiivid lahkusid linnast ja otsustasid valida endi seast uue ülemdirektori kohusetäitja, kelleks sai 16. detsembril Silvestre Selva, osad konservatiivide väesalgad liitusid ka linna ründajatega. Uue konservatiivide valitsuse residentsiks kujunes Masaya. 20. jaanuaril sai tema asemel ülemdirektori kohusetäitjaks Manuel Blas Antonio Sáenz, koos temaga suundus sinna ka Sandoval.
Pärast Leóni langemist sai sealseks kuberneriks konservatiivide vägesid juhatanud José Trinidad Muñoz Fernández. 3. märtsil sõlmisid Sáenz ja Sandoval Malespíniga rahu ja 10. märtsil alustas Masayas tööd Nicaragua parlament. 12. märtsil valis see José León Sandovali uueks riigi ülemdirektoriks. 24. juulil 1946 andis ta Managuale linnaõigused. Tema võimuloleku ajal hakkas ilmuma riiklik ajaleht Registro Oficial.
Sandovali ametisolekuaega halvasid süüdistused võimu kuritarvitamises, mistõttu mõnda aega juhtis riiki faktiliselt saadik José María Sanders, hiljem aga teine saadik Hermenegildo Zepeda. Viimaks lükati süüdistused ümber ja Sandoval sai võimu tagasi.
Valeri Assapov

Valeri Assapov (1. jaanuar 1966 Kalinino – 23. september 2017 Dayr az-Zawr) oli Venemaa sõjaväelane.
Ilusal sinisel Doonaul

"Ilusal sinisel Doonaul" (saksa keeles "An der schönen blauen Donau") on Austria päritolu helilooja Johann Strauss II 1866. aastal komponeeritud menukas valss. Op. 314 tuli esmaettekandele Viini Meestelaulu Seltsi ("Wiener Männergesangsverein") kontserdil Volksgarteni puhkepargis Corti kohvikus ("Cortisches Kaffeehaus") 15. veebruaril 1867. 
Esmaettekande järel kasutati ajalehes Wiener Fremdenblatt 17. veebruaril 1867 teadaolevalt esimest korda ühe muusikateose kohta sõna "Schlager", mis tähendab ülekantud tähenduses lööklaulu või hitti. Ajalehe kirjeldus valsi kohta oli: "Teise poole avanumber oli vaieldamatu šlaager" ("Die Eröffnungsnummer der zweiten Abteilung war ein entschiedener Schlager"). 
Kõrgseltskonnas levis esialgu arvamus, et teost saadab leige edu. Strauss olevat öelnud: "Kurat võttis valsi, mulle ei meeldi kooda – soovin, et see olnuks võimsam!". "Ilusal sinisel Doonaul" on aga klassikalise repertuaari hulgas järjepidevamalt üks kõige populaarsemaid heliteoseid.
Strauss täiendas hiljem teost, sõnad lisas kooriühingu poeet Joseph Weyl. Strauss kohandas teose 1867. aasta Pariisi maailmanäituse jaoks instrumentaalseks orkestriversiooniks, mida saatis suur menu. Instrumentaalversiooni esitatakse tänapäeval kõige sagedamini. Alternatiivteksti "Doonau nii sinine" ("Donau so blau") kirjutas Franz von Gernerth.
New Yorgis jõudis Doonau valss ettekandele 1. juulil 1867.
Londonis toimunud Covent Gardeni ooperiteatri promenaadikontserdil esitati seda juba kooriversioonis 21. augustil 1867.
Heliteos väljendab saksa juubeldusega nii kõlas kui ka sõnas Viini linna seltskondlikku romanssi Doonau jõega. Austrias edastatakse valssi aastavahetuse keskööl televisioonis ja raadios. Viini uusaastakontserdil on see lisapalana nõutav meistriteos. Doonau on pikkuselt teine jõgi Euroopas, mis läbib selle kesk- ja kaguosa ning suubub Musta merre.
Varangu metskond

Varangu metskond tekkis 1927. aastal, kui Koeru metskond ümber nimetati. Koeru metskond loodi 1920. aastal Karinu, Pähu, Kuksema, Kuusna, Vaali, Udeva, Norra, Preedi, Väinjärve, Ervita, Piibe, Liigvalla, Varangu, Raigu, Ao, Kuie, Aruküla, Võhmuta, Kapu, Vaoküla, Rõhu, Ammuta, Vägeva ja Pedaniku mõisa maadel. Kantselei asus Varangu mõisas.
Kohtla metskond

Kohtla metskond loodi 1924. aastal Püssi metskonna (Aa, Kohtla ja Purtse metsandik) ja Jõhvi metskonna (Kiikla metsandik) maadel.
Kolga metskond

Kolga metskond loodi 1920. aastal Kolga, Kõnnu ja Suru mõisa ning endise Vene Põllupanga Kõnnu mõisa maadel. Kantselei asus Kolga mõisas.
Kvenja keel

Kvenja keel (kvenja ja inglise "Quenya") on tehiskeel, mille konstrueeris oma fantaasiaromaanide maailma jaoks inglise kirjanik ja keeleteadlane J. R. R. Tolkien. See on üks Keskmaa haldjakeeltest, kõrvuti sindariniga.
Kvenja keele loomist alustas Tolkien 1910. aastal. Keele konstrueerimisel kasutas Tolkien olulisel määral soome keelt.
Konguta metskond

Konguta metskond loodi 1920. aastal Suure-Konguta, Väike-Konguta, Valguta, Keeri, Meeri, Rannu, Suure-Ulila, Aru, Kirepi, Uderna ja Hellenurme mõisa ning endise Võru riigimetskonna (Väike-Rõngu, Vastse-Nõo, Vana-Nõom, Tamme, Väike-Ulila) maadel. Kantselei asus Vissi mõisas.
Pihlaspea kalmistu

Pihlaspea kalmistu on kalmistu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Pihlaspea külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kalmistu juures asus Pihlaspea kabel. Kabel ehitati 1673. Kabel viidi 1845 Eskule.
Piila kalmistu

Piila kalmistu on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Piila külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on 0,88 ha.
Kalmistu rajati 1859.
Volksgarten

Volksgarten (eesti keeles 'rahvaaed') on vaba aja veetmise park Austria pealinna Viini 1. munitsipaalringkonnas ehk Innere Stadtis.
Pargi rajasid Napoleoni väed 1809. aastal hävitatud kaitserajatistele. Aeda, mis kuulub Hofburgi palee juurde, hakkas Ludwig Remy rajama 1821. aastal. Volksgarten avati avalikkusele 1823. aastal.
Selle tuntumad objektid on rosaarium, kaks purskkaevu ning keisrinna Elisabethi ja kirjanik Franz Grillparzerit kujutavad skulptuurid. Pargi keskel asub uusklassitsistlik Theseuse tempel. Corti kohvimaja ("Cortisches Kaffeehaus"), kus on esinenud heliloojad Johann Strauss I ja Joseph Lanner, valmis samuti aia avamisaastal. Johann Strauss II dirigeeris kohvimajas 1867. aasta veebruaris oma menukaks osutunud heliteose "Ilusal sinisel Doonaul" esmaettekannet.
Koorküla metskond

Koorküla metskond loodi 1920. aastal Koorküla, Leebiku, Helme, Holdre, Taagepera, Patküla, Roobe ja Jõgeveste mõisa maadel. Kantselei asus Taagepera mõisas.
1935. aastal nimetati metskond ümber Taagepera metskonnaks.
Pindi kalmistu

Pindi kalmistu on kalmistu Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Võru vallas Pindi külas. 
Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistule on maetud teiste seas Eesti sõjaväelane Friedrich Vreemann.
Puhja vana kalmistu

Puhja vana kalmistu on kalmistu Tartu maakonnas Elva vallas Mäeselja külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Püha vana kalmistu

Püha vana kalmistu on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Püha külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kalmistu rajati tõenäoliselt 18. sajandi lõpul kuni 19. sajandi algul.
Raasiku vana kalmistu

Raasiku vana kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku asulas.
Kalmistu pühitseti 4. augustil 1846, samal päeval toimetati ka esimene matus. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kunda metskond

Kunda metskond alustas tegevust 1920. aastal Pada metskonna nime all ning nimetati ümber 1929. aastal. Metskond loodi Pada, Koogu, Kalvi, Samma, Vasta, Varudi, Malla, Uhtna, Kohala, Andja, Varangu, Selja, Kunda ja Kabala mõisa ning Viru-Nigula kirikumõisa maadel. Kantselei asus Malla mõisas.
Ristipalo kalmistu

Ristipalo kalmistu on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põlva maakonnas Räpina vallas Ristipalo külas. 
Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Rõngu kalmistu

Rõngu kalmistu on kalmistu Rõngu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tartu maakonnas Elva vallas Lossimäe külas. 
Kalmistu rajati 19. sajandil. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Don Stark

Donald Mario Stark (sündinud 5. juulil 1954 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Maidla Algkool (Raplamaa)

Maidla Algkool oli kool Läänemaal Märjamaa rajoonis ja Rapla rajoonis Maidlas, mis tegutses aastatel 1864–1972.
Maidla algkool asutati 23. novembril 1864. Kool alustas tööd Jäneseturu mäel Maidla mõisa poolt ehitatud paekivist hoones. Sealt koliti kool peagi mõisa teolistemajja. Pikemat aega tegutses kool Tikamäe kõrtsis. 1932. aastal kolis tolleks ajaks juba kuueklassiline kool mõisa härrastemajja; siis õppis kooli kolmes klassikomplektis kokku 113 õpilast ja seal töötas 3 õpetajat.
1961. aastal muudeti kool kaheksaklassiliseks. Kool likvideeriti 1972. aastal.
Oopus

Oopus (ladina keeles "opus" ehk eesti keeles "töö") on loominguline teos enamasti kirjanduses, teaduses või muusikas. 
Kunstilist teost, mis taotleb esteetilist veetlust, nimetatakse ladina keeles "opus artis" ja inglise keeles "work of art". "Magnum opus" või "masterpiece" on kunstniku, kirjaniku või helilooja tähtsaim töö, šedööver (prantsuse "chef-d'œuvre") ehk meistriteos.
Kontekstualism

Kontekstualism on filosoofiliste vaadete kogum, mis rõhutab teo või väljenduse konteksti. Kontekstualistide väitel saab tegu ja väljendust mõista vaid selle kontekstiga suhestatult. Kontekstualistid usuvad, et "X-i teadmine", "Y jaoks põhjuse omamine" ning isegi "õige olemine" ja "tõsi olema" omavad tähendust vaid täpsustatud konteksti suhestatuna. Kontekstualism vaatleb poliitikat seotuna selle keskkonnaga. Sotsiaalne klass, geograafia, kliima, rahvus, keel, kultuur, majandus, demograafia, tehnoloogia, ideoloogia, religioon ja institutsioonid mõjutavad poliitikat, aga poliitika ei mõjuta neid. Tulemusena on institutsioonid iseseisvad faktorid.
Eetikas seostatakse kontekstuaalseid vaateid moraalse relativismiga.
Arhitektuuris on kontekstualism disainiteooria, kus modernsed hooned ühtlustatakse traditsionaalse linna vormidega.
Epistemoloogia.
Sissejuhatus.
Epistemoloogias on kontekstualism sõna "teab" käsitlemine kui kontekstist olenevat. Kontekstist olenevad väljendid "kirjeldavad erinevaid väited, mis on suhtelised erinevate konteksti kasutamistega". Näiteks "mina", "siin" ja "nüüd". Kes on "mina" oleneb väite esitajast. Kontekstualism üritab leida vastust skeptilisuse probleemile. Kontekstuaalse epistemoloogia peamine uskumus on see, et teadmise omistused on konteksti-tundlikud. Kontekstis, kus tõe nõudmise standardid on kõrged - skeptilises kontekstis - kui öelda "mul on käed", oleks väide väär. Kui väita sama tavalisemas igapäevases kontekstis, kus standardid on madalamad, oleks väide tõsi.
Näide.
On väidetud, et neurofilosoofial on kontekstualiseerimise eesmärk. "Me peame kontekstualiseerima küsimused, millega tavaliselt tegeletakse füüsilistes ja epistemoloogilistes valdkondades, empiirilise valdkonna konteksti, vaatluse valdkonda ja kolmanda isiku vaatenurka."
Kriitika.
Mitmed filosoofid on kontekstualistlikku epistemoloogiat kritiseerinud. Kontekstualism vastandub invariantismile, mis väidab, et teadmine ei ole kontekstist sõltuv. Invariantistid on näiteks Jason Stanley ja John Hawthorne. Jonathan Schaffer tegi ettepaneku kontekstualismi alternatiivile, kontrastivismile.
Eksperimentaalne uurimistöö.
Läbi viidud uuringutes pole toetust kontekstualismile leitud.
Mauritiuse kuninganna

Mauritiuse kuninganna oli Mauritiuse riigipea alates riigi iseseisvumisest 12. märtsil 1968 kuni 12. märtsini 1992. 
Ainus Mauritiuse kuninganna oli Elizabeth II (sündinud 1926), kuid ta ei viibinud riigis kohal ja tema ülesandeid täitis kindralkuberner. 
Kuninganna külastas Mauritiust koos oma abikaasa prints Philipiga 24.–26. märtsini 1972. 
1992. aastal muutus Mauritius vabariigiks ja senine kindralkuberner Veerasamy Ringadoo sai vabariigi presidendiks.
Landseer

Landseer on Kanadast pärinev koeratõug.
Tõug on saanud nime kunstnik Edwin Landseeri (1802–1873) järgi, kes kujutas seda tõugu koera mitmel teosel.
Tõustandardis puuduvad kirjed koera käitumise/iseloomu kohta.
Moraalsus

Moraalsus (ladina keelest "moralis" ″komme, iseloom, korralik käitumine″) on väärtuste, normatiivsete reeglite või põhimõtete süsteemi alusel kas vääraks või õigeks mõistetud käitumisviisid, otsused või kavatsused. Selline määratlemine võib tuleneda kultuurilistest 
, religioossetest või filosoofilistest veendumustest, samuti inimese enda standarditest, mida usub olevat universaalne.
Moraalifilosoofia käsitleb muuhulgas moraaliontoloogiat kui moraali päritolu ning moraaliepistemoloogiat kui moraaliteadmist. Läbi aastate on välja pakutud erinevaid moraaliväljendus süsteemide lahendusi. Käsitletud on seejuures deontoloogilise eetika süsteemi, mis omistab seesmise väärtuse teole endale, mitte selle tagajärgedele ning, et moraalne tegu on ajendatud teatud moraalsest motiivist või kohusetundest järgida moraalireegleid, kusjuures otsustavaks pole mitte teole järgnev tagajärg, vaid tegutsemise ajendiks olnud hea tahe. Samuti käsitletakse ka normatiivse eetika süsteeme, mis võtavad arvesse just nimelt teod ning nende tagajärjed. Näide normatiivse eetika filosoofiast on kõlbluse kuldreegel, mis ütleb: „Käitu teiste suhtes nii, nagu sa soovid, et teised sinu suhtes käituksid“.
Moraalitus on vastand moraalsusele ehk ebamoraalsus, kõlblusetus, seejuures amoraalsus väljendub kui mitte uskumises üleüldse konkreetsetesse moraali standarditesse ning reeglitesse.
Filosoofia.
Eetika.
Eetika (tuntud ka kui moraalifilosoofia ) on filosoofia valdkond, mis küsitleb moraalsust. Sõna "eetika" võime üldiselt mõista kui teadust moraalist ning on mõnikord mõeldud kitsamas tähenduses kirjeldamaks kindlate traditsioonide, gruppide või indiviidi moraalireegleid. Samuti eristavad mõningad teatud eetika teooria tüübid, eriti deontoloogiline eetika, eetikat moraalsusest: „Kuigi inimeste moraalsus ja eetika on samaväärsed, on olemas tava, mis piirab moraalsuse süsteemidesse nagu Immanuel Kanti oma, põhinedes sellistel väärtustel nagu kohus, kohustus ja käitumisreeglid, jättes eetika rohkem aristooteliku praktikalise argumentatsiooni käsitlusse, põhinedes väärtusel nagu voorus ning üldise moraalsete kaalutluste eraldamist praktilistest.“
Kirjelduslik ja normatiivne.
Ei paista olevat üht ja kindlat definitsiooni sõnale "moraalsus", mis oleks kohandatud vastavalt kõikidele moraalsetele aruteludele. Üks põhjustest ongi nimelt "moraalsususe" kaheti tõlgendamine kirjelduslikuks ning normatiivseks. 
Kirjeldusliku eetika tähenduses viitab sõna "moraalsus" personaalsetele või kultuurilistele väärtustele, käitumisreeglitele või sotsiaalsetele tõekspidamistele ühiskonnas, mille järgi need käitumisreeglid rakenduvad ning on vastuvõetavad üksikisiku poolt. Andmata siiski kindlaid arvustusi õigest või väärast, vaid viitab ainult tõekspidamistele õigest ja väärast. Just sellises võtmes uuribki kirjeldusliku eetika filosoofia haru mõistet "moraalsus".
Normatiivses mõistes aga viitab sõna "moraalsus" sellele, et kas miskit (kui üldse midagi) saab pidada õigeks või vääraks, toetudes üksikisiku või rahvuste enda tõekspidamistele või väärtustele. Just sellisel arusaamal uurib sõna, "moraalsus", normatiivse eetika filosoofia haru.
Revidentmetsaülem

Revidentmetsaülem (ka revident-metsaülem) oli ametikoht metskondade töö kontrollimiseks ja juhendamiseks Eestis.
Revidentmetsaülema ametikoht loodi 1. aprillil 1931 ringkonna metsarevidendi asemele. 1925.-1926. aastal töötasid metsarevidendid 12 ringkonnas. 1927. aasta 1. jaanuaril vähendati ringkondade arvu üheksale ja tööle jäi 9 metsarevidenti. 1931. aasta muudatuse järel asus tööle 26 revidentmetsaülemat.
Revidentmetsaülem oli suurte kogemustega metsaülem, kes peale oma metskonna juhtimise juhendas ja kontrollis ka naabermetskondi, enamasti kolme.
Hannes Vallikivi

Hannes Vallikivi (sündinud 19. veebruaril 1974 Tallinnas) on eesti õigusteadlane ja advokaat. 
Ta on lõpetanud Tartu ülikooli õigusteaduskonna (1996) ja samas kaitsnud magistrikraadi õigusteaduses (2001, "cum laude"). 
Ta on alates 1996 Eesti Advokatuuri liige. 2010–2016 oli Eesti Advokatuuri juhatuse liige, 2016-2019 Eesti Advokatuuri esimees. 
Tegutseb advokaadibüroos Derling Primus. 
Alates 2007 Tallinna börsi noteerimis- ja järelevalvekomisjoni liige. Alates 2009 Rahvusvahelise Advokaatide Assotsiatsiooni (International Bar Association) pangandusõiguse komitee liige. Avaldanud töid rahvusvahelise avaliku õiguse, inimõiguste, äriõiguse ja õiguse ajaloo alal.
Sten Luiga

Sten Luiga (sündinud 20. jaanuaril 1968 Tallinnas) on Eesti Advokatuuri liige aastast 1992 ja vandeadvokaat aastast 1996. 
Sten Luiga lõpetas 1986. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi, 1992. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja 2016 Aalto Ülikooli (MBA). 
Praktiseerimist advokaadina alustas Sten Luiga advokaadibüroos Tark, kus töötas aastatel 1992–1997. Aastast 1998 praktiseeris Sten advokaadibüroos Luiga &amp; Mugu, mis on hilisemate arengute tulemusel kandnud ka nime Luiga, Mody, Hääl, Borenius ja veelgi hilisemalt Borenius. Aastal 2015 moodustasid advokaadibüroo Borenius ja advokaadibüroo Lawin liitumise teel Balti turu juhtiva advokaadibüroo COBALT. 
----Vandeadvokaat Sten Luiga kuulus advokatuuri juhatusse aastatel 2001–2003 ning eetika- ja metoodikakomisjoni aastatel 2004–2013. Aastatel 2006–2013 oli Sten advokatuuri eetika-metoodika komisjoni esimees. Aastatel 2013–2016 oli Luiga Eesti Advokatuuri esimees ja kohtute haldamise nõukoja liige. Samuti on ta kuulunud advokatuuri arengukava koostamise töögruppi, üliõpilastööde konkursi hindamiskomisjoni ning osalenud õigusloome protsessides eksperdina. Aastast 2016 nimetati Sten taas advokatuuri eetika-metoodika komisjoni liikmeks ja hilisemalt esimeheks, millises rolli tegutseb tänaseni. 
Luiga on spetsialiseerunud äriühingute ühinemiste ja omandamiste, riskikapitali investeeringute ja ülevõtmistehingute läbiviimise nõustamisele. Lisaks hõlmab Luiga tegevusvaldkond rahvusvaheliste äriühingute, kommerts- ja investeerimispankade ning noteeritud ettevõtete tegevuse nõustamist, aktsionäride vaheliste suhete reguleerimist, organisatsioonide igapäevase tegevuse ja juhtimise ning juhtorganite vastutusega seotud õiguslikke küsimusi.
Aastatel 2013–2016 läbis Luiga Aalto Ülikooli MBA programmi ja täiendas ennast aastal 2016 Cambridge'i ülikooli "Judge Business School" kursustel.
Sten Luiga on olnud aastatel 2010–2016 ja 2020–2024 Tartu Ülikooli Sihtasutuse nõukogu esimees ning 2010–2013 Sihtasutus Noored Kooli nõukogu liige. 2016. aastast kuulub Luiga advokatuuri eetika- ja metoodikakomisjoni. Aastal 2017 valiti Sten Luiga Tallinna Börsi Vahekohtu Nõukogu aseesimeheks. 
Sten Luiga pälvis 2017. aastal Eesti Advokatuuri teenetemedali ja 2021. aastal Tartu Ülikooli Tänutähe.
Tunnustus.
2017. aastal Eesti Advokatuuri teenetemedal
2021 Tartu Ülikooli Tänutäht
Isiklikku.
Luiga on abielus ja tal on 4 last.
Žurba

Žurba on Eesti ukrainlaste folklooriansambel.
Ansambel loodi 1992.
Peale ukraina rahvalaulude on ansambli repertuaaris ka eesti rahvalaule ja eesti keelde tõlgitud ukraina rahvalaule.
Ansambel on esinenud rahvusvahelistel folkloorifestivalidel nii Eestis kui ka välismaal.
Haaslava parv

Haaslava parv oli parv Emajõel Haaslava lähedal. 
Parve kohta on esimesed teated 1870. aastatest.
Magnetiline ümberühendumine

Magnetiline ümberühendumine (inglise "magnetic reconnection") on füüsikaline nähtus plasmas, kus magnetvälja topoloogia muutub (magnetvälja jõujooned ühenduvad ümber nii, et nende topoloogilised omadused muutuvad). Magnetvälja energiatihedus väheneb protsessi käigus ja vabanev energia läheb üle plasma laetud osakestele. Selle tulemusena tõuseb järsult plasma temperatuur (tiheda plasma korral) ja/või kiirendatakse plasma osakesi (hõreda plasma korral). Sageli kiirendatakse osakesi ülisuurte energiateni, näiteks päiksetuul, virmalisi tekitavad osakesed, protsessid gaasi neelavate mustade aukude ümber.
Magnetiline ümberühendumine toimub plasmas ajaskaalas, mis on aeglase takistusliku difusiooni ja kiire Alfvéni ajaskaala vahel. Probleem on selles, et reaalses plasmas on magnetiliste ümberühenduste toimumise sagedus miljardeid ja triljoneid kordi kiirem, kui ennustab lihtne magnethüdrodünaamika. Kui lisada juurde ka teadaolevad efektid (turbulents, kineetilised efektid jms), siis vastuolu küll väheneb, aga siiski jääb sagedus mitmeid suurusjärke sagedamaks teooria poolt ennustatust.
Magnetiline ümberühendumise mõistmine on oluline Päikse pursete füüsika, Maa magnetväljade ja päiksetuule vastasmõju modelleerimisel, ülienergeetiliste protsesside mõistmisel neutrontähtede ja gaasi (plasmat) neelavate mustade aukude ümber. Kuna magnetiline ümberühendus on peamine põhjus, miks kuum plasma lekib plasmalõksudest (näiteks tokamaki tüüpi fusioonireaktorid), siis on selle mõistmine oluline ka praktilistes rakendustes.
Ajalooliselt esimene mudel nähtuse kirjeldamiseks oli Sweeti–Parkeri mudel (1956). Mudel töötab hästi kahes ruumidimensioonis, aga ei ole heas kooskõlas vaatlus- ja katseandmetega kolmedimensionaalsel juhul.
Lääne-Virumaa vapimärk

Lääne-Virumaa vapimärk on teenetemärk, mida antakse isikutele Lääne-Viru maakonnale osutatud eriliste teenete ja väljapaistvate saavutuste tunnustamiseks.
Vapimärke on kahte tüüpi: kuldne vapimärk ja hõbedane vapimärk. Kuldne vapimärk "antakse Eesti Vabariigi kodanikule, kes oma silmapaistva töö ja tegevusega on kaasa aidanud Lääne-Viru maakonna arengule, samuti muude saavutuste eest, mis on toonud au ja tunnustust maakonnale". Hõbedane vapimärk "antakse välismaalasele, kes ei ela Eestis ning kes oma silmapaistva töö ja tegevusega on kaasa aidanud Lääne-Viru maakonna arengule, samuti muude saavutuste eest, mis on toonud au ja tunnustust maakonnale".
Peter Berresford Ellis

Peter Berresford Ellis (sündinud 10. märtsil 1943) on Briti ajaloolane, biograaf ja kirjanik, kellelt on ilmunud üle saja raamatu nii tema kodanikunime kui ka pseudonüümide Peter Tremayne ja Peter MacAlan all. Ta on ka paljude teadusartiklite, esseede, lühijuttude, seiklusromaanide jne autor. 
Peter Tremayne'i nime all on ta kirjutanud rahvusvahelise menu osaliseks saanud ajaloolise kriminaalromaanide sarja, milles peategelane õde Fidelma lahendab 7. sajandi Iirimaal mõrvamüsteeriume. Peter Berresford Ellise teoseid on avaldatud rohkem kui 25 keeles.
Elukäik.
Peter Berresford Ellis on sündinud Coventrys. Tema isa Alan Ellis oli ajakirjanik ja ema oli pärit Sussexi vanast saksi suguvõsast.
Ellis õppis Brightoni Kunstikolledžis ja Londoni Ülikoolis slaavi ja Ida-Euroopa kultuuri instituudis. 1989. aastal lõpetas ta praeguses Ida-Londoni Ülikoolis keldi kultuuri ja ajaloo õpingud ning omandas seal ka magistrikraadi.
Looming.
1975. aastast pühendus Ellis täielikult kirjutamisele. Ajaloolist tausta põhjalikult tundes kirjutas ta hulgaliselt teadusartikleid ja esseesid keldi kultuuri ja ajaloo kohta. Teda on nimetatud üheks suuremaks autoriteediks keltide kultuuri ja ajaloo kirjanduslikul käsitlemisel. 
Looming eesti keeles.
Peter Tremayne'i nime all on ta kirjutanud 55 teost, millest kõige tuntum on ajalooline kriminaalromaanisari õde Fidelma lugudega ("Sister Fidelma Mysteries"). Selle sarja 29 raamatust on eesti keelde tõlgitud järgmised:
Nina Sublatti

Nino Sulaberidze (gruusia keeles ნინო სულაბერიძე, esinejanimega Nina Sublatti (gruusia keeles ნინა სუბლატი); sündinud 31. jaanuaril 1995 Moskvas) on Gruusia laulja, laulukirjutaja ja modell.
2013. aastal võitis ta Briti telesaate "Idols" Gruusia versiooni.
Rahvusvahelise tuntuse saavutas ta 2015. aastal, kui esindas Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis Gruusiat lauluga "Warrior". Finaalkontserdil saavutas ta 51 punktiga 11. koha.
Hiljem on ta olnud Briti talendisaate "The X Factor" Gruusia versioonis "X Factor Georgia" ja Gruusia "Idolsi" üks kohtunikest.
Canterbury

Canterbury on linn Inglismaal Kenti krahvkonnas, City of Canterbury ringkonna keskus. Asub Londonist 89 km kagus.
2011. aastal elas seal 55 240 inimest.
Linnas asub Canterbury katedraal.
Canterbury on üks Inglismaa populaarsmaid turismisihtkohti. Seda külastab üle miljoni turisti aastas.
Ecuador 2018. aasta taliolümpiamängudel

Ecuador osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Ecuador taliolümpiamängudel osales.
Ecuadori esindas meeste murdmaasuusatamises Klaus Jungbluth.
Filipiinid 2018. aasta taliolümpiamängudel

Filipiinid osalesid 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli viies kord, kui Filipiinid taliolümpiamängudel osalesid.
Filipiine esindasid kaks sportlast: iluuisutamises Michael Christian Martinez ja mäesuusatamises Asa Miller.
Muusikateater

Muusikateater (saksa keeles "Musiktheater") on teatri valdkond, milles lavaline tegevus on seotud muusikaga. 
Muusikateatrižanrid on näiteks ooper, operett, ballett ja muusikal.
Muusikateater on sõnateatri, nukuteatri ja tantsuteatri kõrval teatri üks neljast klassikalisest valdkonnast.
Kilekott

 
Kilekott on kilest valmistatud kott.
Polüetüleenist kilekotte toodetakse toornaftast ning sünteesiprotsessi tulemusena saadakse tugev või pehme materjal. Sellise kilekoti lagunemine on väga pikk protsess ja sellepärast on parem kasutada riidest kotti.
Kilekotte võib lagunemise järgi liigitada 3 põhilisse rühma.
Polüetüleenkilest tehtud kilekotid.
Kõige tavalisemad kilekotid, mida toodetakse naftast ning mille lagunemisaeg jääb 700–1000 aasta vahele, ebasoodsates tingimustes need ei lagunegi.
Kilekotid lagunevad väiksemateks tükkideks, eraldades selle aja jooksul mürgiseid ühendeid. Samuti pakkudes surmavat peibutustoitu kaladele, lindudele ja loomadele. Kilekotid on näiteks põhjustanud kanalisatsioonitorude ummistuse Bangladeshis, mille tagajärjel tekkinud uputuses suri tuhandeid inimesi.
Polüetüleenkilet saab uuesti töödelda, ümbertöötamisele jõuab hinnanguliselt 1–3% kogu kiletoodangust.
Kiirendatud laguprotsessiga kilekotid.
Tihti ekslikult nimetatud ka biolagunevateks kilekottideks. Need on sellised kilekotid, kus on lisaks polüetüleenmaterjalile kasutatud ka taimse päritoluga molekule. Soodsasse keskkonda sattunud kile satub bakterite toimevalda. Bakterid söövad täiteaine ära ja tekitavad kilesse suure hulga tühimikke, mille arvel kile poorsus suureneb ja see omakorda soodustab edasist lagunemist erinevatel viisidel, ka bakterite toimel.
Selliste kilekottide keskkonnasäästlikkuse üle on palju vaieldud, sest kiire lagunemise tulemusena ei muutu kilekott olematuks. See muutub vaid väiksemateks tükkideks, mis on koormaks keskkonnale ja ohuks loomadele ja lindudele. Toiduahela kaudu jõuab kile meie toidulauale. Tänapäeva inimese organismis on sadakond sellist sünteetilist keemilist ühendit, mida veel 50 aastat tagasi seal ei olnud.
Sellised kotid ei sobi kindlasti biojäätmete prügikasti ega õigupoolest ka plastjäätmete konteineritesse, sest raskendavad kogu taaskäitlusprotsessi.
100% biolagunevad kilekotid.
Kilekotid, mis on tehtud 100% bakterite söödavast materjalist, näiteks maisi-, kookose- ja riisitärklisest, sojavalgust või muust. Paraku on sellised kilekotid nõrgemad ja kallimad kui polüetüleenkilekotid. See-eest aga biolagunevad need soodsates tingimustes sajaprotsendiliselt ning lühikese aja jooksul. Samas tõstab nende tootmine toiduainete üldist hinda maailmas. Selliseid kilekotte võib panna ka komposti hulka.
Otepää kivilabürint

Otepää kivilabürint on Otepääl Võru maantee ääres asuv väidetav väepaik. Tegemist on kunagise hiiemäe osaga. See koosneb kolmest osast: kuldlõike spiraal, Chartresi labürint ja püstkoda. 
Otepää kivilabürint on 11-rajaline ja selle läbimõõt on 11 meetrit.
Labürindiplatsi rajasid kaks Otepää elanikku, keda aitasid sõbrad ja tuttavad ning seda hoitakse korras rajajate vabatahtlikkuse korras.
Viited.
Nikolai Dmitrijev

Nikolai Dmitrijev (kirillitsas "Николай Иванович Дмитриев"; 18. oktoober 1931 Kovrov – 3. mai 1985 Zolotšivi lähedal, Lvovi oblast) oli Nõukogude Liidu tsiviillendur, kes hukkus lend CCCP (SSSR)-65856 lennuõnnetusel. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik.
Meistriteos

Meistriteos ehk tippteos kui suurepäraselt viimistletud töö (ladina keeles "magnum opus"; prantsuse keeles "chef-d'œuvre"; inglise keeles "masterwork" või "masterpiece") on põhimõtte (vt kunstimeetod) taotlusega looming, mis on pälvinud kiitvat või ülistavat kriitikat.
Eriti peetakse seda inimese karjääri silmapaistvaimaks tähtteoseks seoses oskuste, osavuse, esituse, loovuse või kaemusega. Ajalooliselt teatakse tippteostena väga kõrgete standarditega töid, läbi mille omandasid inimesed liikmeskondasid mõne gildi, tsunfti või akadeemia erinevates kunsti ja käsitöö valdkondades. Seega oli tõestava meistritöö valmimine eesmärk omaette, mis tihtipeale haaras endasse esteetikat, eetikat ning teisi printsiipe.
Prantsuse algupäraga eestikeelne võõrsõna "šedööver" on meistriteose sünonüüm.
Meistritöid kui autorite loodud vaimusünnitisi seostatakse nende väljendunud geniaalsusega.
Saia kalmistu

Saia kalmistu on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Saia asulas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on 2,64 ha.
Seliste kalmistu

Seliste kalmistu on õigeusu kalmistu Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Seliste külas Pärnu linnas Pärnu maakonnas. 
Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Simuna kalmistu

Simuna kalmistu on kalmistu Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Võivere külas. 
Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kalmistu rajati pärast Katariina I ukaasi 1772.
Suure-Rõsna kalmistu

Suure-Rõsna kalmistu on kalmistu Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas Suure-Rõsna külas. 
Kalmistul asub muu hulgas Suure-Rõsna tsässon.
Tuhalaane kalmistu

Tuhalaane kalmistu on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tuhalaane külas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. 
Kalmistu rajati 15. augustil (vkj) 1900 Tuhalaane Jumalaema Uinumise koguduse jaoks.
Otepää vana kalmistu

Otepää vana kalmistu on kalmistu Valga maakonnas Otepää vallas Otepääl. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Vana-Roosa kalmistu

Vana-Roosa kalmistu on kalmistu Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Rõuge vallas Vana-Roosa külas. 
Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kivi-Vigala kalmistu

Kivi-Vigala kalmistu (ka Vigala kalmistu) on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kalmistule on maetud ka Bernhard Laipman.
Küberfüüsiline süsteem

Küberfüüsiline süsteem ehk küberfüüsikaline süsteem (inglise keeles "cyber-physical system", lühendatult "CPS") on mehhanism, mis seob infotöötluse kaudu füüsilise maailma virtuaalsega ning võib sisaldada tarkvarasüsteeme, sidetehnoloogiat, sensoreid, ajameid jmt, mis suhtlevad muuhulgas sardsüsteemide tehnoloogiat kasutades reaalse maailmaga. 
Küberfüüsikaliste süsteemide näideteks on targad elektrivõrgud, meditsiini kaugseiresüsteemid, isejuhtivad sõidukid, nutikodu lahendused jmt, aga ka tuumajaamades, reisilennukites ja sõjaväes kasutatavad süsteemid või nende komponendid. Kuna küberfüüsikaliste süsteemide puhul on sageli tegu turvakriitiliste süsteemidega, mis seovad füüsilist tegelikkust eri infosüsteemidega, siis eeldab see eraldi transdistsiplinaarset lähenemist. Küberfüüsikalisi süsteeme uurib küberfüüsika.
Eestis seisab valdkonna edendamise eest 2016. aastal asutatud Eesti Küberfüüsika Selts. Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledžis on 2015. aastast alates avatud telemaatika ja arukate süsteemide õppekava küberfüüsikalise süsteemitehnika peaerialaga.
150 eKr

Aasta 150 eKr ehk ab urbe condita DCIV (604).
Väike-Rõsna kalmistu

Väike-Rõsna kalmistu on kalmistu Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas Väike-Rõsna asulas. 
Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kalmistul asub muu hulgas Väike-Rõsna tsässon.
Aardlapalu prügila

Aardlapalu prügila oli prügila Tartu maakonnas Haaslava vallas Aardlapalu külas. See avati 1971.aasta kevadel. 
Prügila suleti 2009. Prügilasse viidi muu hulgas Tartu jäätmed.
Tänapäeval tegutseb endise prügila juures jäätmekäitluskeskus.
Kurevere karstiala

Kurevere karstiala on karstiala Harju maakonnas Kiili vallas Kurevere küla lähedal Vääna jõe ülemjooksul. 
Karstialal on kaheksa maa-alust karstijõge. Kurevere karstiala on ühenduses Tuhala karstialaga.
Veebruar 2018

Veebruar 2018, kroonika.
2018. aasta veebruar algas neljapäeval ja lõppes 28 ööpäeva pärast kolmapäeval.
149 eKr

Aasta 149 eKr ehk ab urbe condita DCV (605).
Dino Bardot

Donald 'Dino' Bardot Barr (sündinud 8. mai 1971) on šoti muusik. 
Alates 2017. aastast on ta ansambli Franz Ferdinand kitarrist. Ta on teinud kaasa ka ansamblites V-Twin, Stinky Munchkins ja 1990s.
Aastal 2002 tuli bändil V-Twin välja esimene album "The Blues Is A Minefield", kus Bardot mängis kitarri. Bändis oli ka trummar Michael McGaughrin, kes hiljem mängis koos temaga bändis 1990s.
Ansambel Stinky Munchkins on välja andnud singli "Release The Lions", mille A-poolel on nimilugu ja B-poolel "Bad Timing". YouTube'is on kaks muusikavideot: "Release The Lions" ja "No 2 Everything".
Bardot liitus bändiga 1990s aastal 2007, kui eelmine basskitarrist lahkus bändist paar päeva enne nende maailmaturneed. 2009. aastal tuli neil välja teine album "Kicks", kus laulis ja mängis bassi Dino. Albumile kirjutas ta lood "Local Science" ja "Sparks". Koos bändiga kirjutas ta lood "I Don't Even Know What That Is", "59" ja "Balthazar". Dino laulis enamasti tausta, kuid laulus "Local Science" on tal põhilaulja roll, pluss veel enamus laulust "I Don't Even Know What That Is". Muusikavideo on laulul "59".
2017. aastal kuulutati välja bändi Franz Ferdinand uus koosseis, kus pärast Nick McCarthy lahkumist on kitarrist Dino Bardot ning klahvpillimängija ja ka kitarrist Julian Corrie. Uue koosseisuga on välja antud kolm muusikavideot: "Always Ascending", "Feel The Love Go" ja "Glimpse Of Love (Version)". Ansambli viies album ilmus 2018. aasta veebruaris. Bänd esines 2018. aastal Õllesummeril.
Great Eastern

Great Eastern (prefiksiga SS "steam ship") oli Isambard Kingdom Bruneli projekteeritud ja John Scott Russelli juhtimisel ehitatud raudkerega aurulaev.
Sõurattaga ja purjemastidega laev ehitati Millwall Iron Worksi laevadokis Thamesi jõe ääres Londonis 1858. aastal. Valmimise ajal oli see maailma suurim laev, mis suutis vedada 4000 reisijat Inglismaalt Austraaliasse ilma vahetankimisteta. Selle pikkus oli 211 meetrit, mille ületas alles 1899. aastal 215 meetri pikkune Oceanic. Selle brutotonnaaži 18 915 ületas 1901. aastal vaid Celtic. Laevale ehitati viis korstnat, mis oli sel ajal haruldaselt palju. Hiljem vähendati korstnate arvu siiski neljale. 
Laeva esmareisil toimus plahvatus. Pärast parandusi sõitis see mitu aastat reisi-liinilaevana Suurbritannia ja Põhja-Ameerika vahel. 1866. aastal hakkas laev paigaldama esimest vastupidavat transatlantilist telegraafikaablit. Lõpuaastatel kasutati alust Liverpoolis ujuvvarieteena ja kuulsa Lewise kaubamaja reklaamseinana. 1889. aastal laev lammutati.
Isambard Kingdom Brunel

Isambard Kingdom Brunel (9. aprill 1806 Portsmouth, Inglismaa – 15. september 1859 London) oli Briti mehaanika- ja ehitusinsener.
Teda peetakse üheks innovaatilisemaks ja viljakamaks inseneriks ajaloos. Ta oli Suurbritanniast lähtunud tööstusrevolutsiooni hiilgeaja üks suurimaid tegijaid, kes suutis muuta Inglise agraarse maastiku väljanägemist pöördelise kujundusega ja geniaalsete konstruktsioonidega. Brunel ehitas raudteevõrgu Great Western Railway, mõned laevatehased, seeria aurulaevu (sealhulgas esimese sõukruviga sõudva transatlantilise aurulaeva) ning palju olulisi sildasid ja tunneleid.
Transatlantilised aurulaevad.
Ta konstrueeris ja ehitas kolm auru jõul töötavat laeva, mis osutusid merenduses murrangulisteks: SS Great Western (1838), SS Great Britain (1843) ja SS Great Eastern (1859).
Grins

Grins on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1006 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1407 inimest. Vald paikneb 3,7 km Landeckist läänes ja 18 km Sankt Anton am Arlbergist idas. Külal on 10 allosa. Piirkonna asustamine algas päikeselise kliima tõttu juba 2000 aastat tagasi, kuid küla on kirjalikult esmamainitud 1288. aastal kui "Grindes".
1945. aastal räsis paika suur tulekahju, kuid see taastati algsel kujul. Peamine sissetulekuallikas on suveturism, kuid küla muutub üha enam kodu ja töö vahet pendeldajate kogukonnaks.
Ion Ciubuc

Ion Ciubuc (29. mai 1943 Hădărăuți – 29. jaanuar 2018 Chișinău) oli Moldova poliitik.
Ciubuk oli 24. jaanuar 1997 – 5. veebruar 1999 Moldova peaminister.
Great Western

Great Western (prefiksiga SS) oli tammepuidust kerega ja sõurattaga aurulaev, mis valmis 1838. aastal. Kahe aasta jooksul oli Great Western Steamship Company esiklaev maailma suurim reisilaev. See oli esimene aurulaev, mis ehitati spetsiaalselt Atlandi ookeani ületamiseks. 
Insener Isambard Kingdom Bruneli projekti järgi ehitatud ratasaurik oli eeskujuks omasugustele puidust keredega laevadele. Atlandi ületamise kiirusrekordi tegi Great Western 1843. aastal ning pälvis Sinise Lindi nimelise aumärgi. 
Laev teenindas 8 aastat liini Bristol–New York ja osales väeüksuste laevana Krimmi sõjas. Laev lammutati 1856. aastal.
Sama ettevõtte tellis ühtlasi laeva Great Britain, mis oli maailma suurimaks reisilaevaks aastatel 1845–1853.
Sinine Lint

Sinine Lint on mitteametlik rändauhind, mis antakse Atlandi ookeani rekordilise kiirusega ületanud reisilaevale. Rekordi puhul arvestatakse liinilaeva keskmist kiirust, mitte sõiduks kulunud aega, sest laevade marsruudid on erinevad. Auhinnatakse läänesuunalist laevaliiklust, s.t vastu Golfi hoovust liikuvate laevade kiirust. Auhinna nimi laenati hobuste võiduajamiselt ja see võeti laialdaselt kasutusele pärast 1910. aastat.
Sinise Lindi on pälvinud kokku 35 laeva: 25 Briti, 5 Saksa ja 3 Ameerika laeva ning 1 Itaalia ja 1 Prantsuse laev.
Transtsendentne arv

Transtsendentne arv on matemaatikas reaalarv (või üldisemalt kompleksarv), mis pole algebraline arv. See tähendab, et transtsendentne arv ei ole ühegi täisarvuliste kordajatega algebralise võrrandi lahend. Kõik transtsendentsed reaalarvud on irratsionaalarvud. 
Transtsendentsed arvud on näiteks ja "e".
Orissaare telemast

Orissaare telemast on telemast Saare maakonnas Saaremaa vallas Orissaare asulas. 
Masti kõrgus on 191 m. See on üks Eesti kõrgemaid ehitisi.
Aegviidu telemast

Aegviidu telemast on telemast Harju maakonnas Anija vallas Aegviidu asulas. 
Masti kõrgus on 107 m. See on üks Eesti kõrgemaid ehitisi.
148 eKr

Aasta 148 eKr ehk ab urbe condita DCVI (606).
Espadron

Espadron on üks kolmest sportvehklemise kategooriast. Espadronis kasutatakse painduva teraga löögi- ja torkerelva.
Andrian Candu

Andrian Candu (sündinud 27. novembril 1975 Chișinăus) on Moldova poliitik, ta kuulub Moldova Demokraatliku Partei ridadesse. Ta on alates 23. jaanuarist 2015 Moldova Parlamendi spiiker. Aastatel 2014–2015 oli ta Moldova majandusminister.
Ta lõpetas aastal 1991 Kišinjovi 25. Keskkooli. Seejärel õppis ta aastatel 1991–1994 Cluj-Napocas Tiberiu Popoviciu nimelises Informaatika lütseumis, mille ta lõpetas bakalaureuse astmes. Pärast lütseumi lõpetamist asus ta samal aastal õppima Cluj-Napocas Babeș-Bolyai Ülikooli õigusteaduskonda, kuid lõpetas aastal 2008 Viini Majandus- ja Äriülikooli õigusteaduse magistrina. Aastal 2001 täiendas ta ennast Birminghami Ülikoolis.
Ta oli 3. juulist 2014 kuni 23. jaanuarini 2015 Moldova majandusminister ja Moldova asepeaminister.
Isiklikku.
Ta on aastast 2009 abielus Zuzana Stastnaga, neil on kaks poega ja tütar.
Vostrjakovo kalmistu

Vostrjakovo kalmistu (vene keeles Востряковское кладбище) on kalmistu Moskva Lääneringkonnas. Kalmistu pindala on 136,8 hektarit.
Vostrjakovo kalmistu oli 19. sajandi lõpul–20. sajandi alguses Vostrjakovo küla kalmistu. 1930. aastate algul avati senise kalmistu kõrval Uus juudi kalmistu likvideeritud Dorogomilski juudi kalmistu asemele. Sealjuures maeti mitmete lahkunute põrmud Dorogomilski juudi kalmistult ümber Uuele juudi kalmistule. Alates 1960. aastast on Vostrjakovo kalmistu linnapiiri laiendamise tõttu Moskva linna territooriumil.
Ischgl

Ischgl on linn ja vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas Paznauni orus. Vald asub 1377 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 103,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1580 inimest. Selle talispordikeskus "Silvretta Arena Ischgl-Samnaun" on ühendatud Samnauni suusakuurordiga üle piiri Šveitsis. Kokku kuulub see suusapiirkond suurimate suusakuurortide hulka Alpides. Selle 238 km hoolitsetud radu teenindab üle 45 mehaanilise tõstuki, sealhulgas köisraudteed, gondeltõstukid, lahutatavad tõstukid ja mõni pinnatõstuk.
Ischgl on tuntud elavate "après-ski" pidude ja ööelu poolest. Kuurort võõrustab popmuusikakontserte, millega tähistatakse suusahooaja lõppu ("Top of the Mountain Concert") Idalpis (2300 m). Nendel kontsertidel on esinenud Bob Dylan, Tina Turner, Elton John, Mariah Carey, The Corrs, 30 Seconds to Mars, Rod Stewart, Jon Bon Jovi, Nena, Sugababes, Enrique Iglesias, P!nk, Anastacia, Beyoncé, Melanie C, Rihanna, Gabriella Cilmi, Leona Lewis, Kylie Minogue, Katy Perry ja Alicia Keys. Külas on käinud Paris Hilton ja Naomi Campbell. 2002. aasta aprillis pidas Bill Clinton Ischglis kõne.
Suusakuurort.
Ischgl paikneb maailma ühe suurima suusapiirkonna Austria poolel. Külast suusaalale viib kolm köisteed: Pardatschgratbahn, Fimbabahn ja Silvrettabahn. Ainult Fimbabahnil ja Silvrettabahnil on vahepeatusi. Paljud tõstukid koonduvad Idalpis, kus on restoran. Piirkond Idalpi kohal pakub laiu, kergeid radu ja lumeparki. Teised Ischgli piirkonna osad, Höllbodeni ja Paznauner Thaya suunal, pakuvad palju punaseid radu ja mõned väljakutsuvamad mustad. Kõige järsem rada kuurordis on must rada kaldega 70%, mis paikneb Höllbodeni kausis, ja ligi pääseb Lange Wandi tõstukiga. Paznauner Thaya pakub palju punaseid radu, mis sobivad keskmise tasemega suusatajatele.
Koroonakolle.
Ischgli peetakse 2019.–2020. aasta koroonapandeemia üheks peamiseks nakkuskoldeks Euroopas. Sajad nakatunud Saksamaal ja põhjamaades olid enne nakkuse tuvastamist viibinud Ischgli suusakuurordis.
Transvaali tänav

Transvaali tänav on tänav Kuressaares. 
Tänava pikkus on ligikaudu 1 km. See algab sujuva üleminekuga kurvis Kungla tänavast Transvaali tänavaks, ristub A. Kitzbergi, Vahe, Kaevu, L. Koidula, Jaama, Karja ja Ida tänavaga ning lõpeb Kuressaare bussijaama lähedal Pihtla teega ristudes.
Boris Trull

Boris Trull (28. august 1914 Võru – 24. november 1996 Tallinn) oli eesti ajakirjanik.
1. novembrist 1945 kuni veebruarini 1990 oli ta ajalehe Sirp ja Vasar (hiljem Reede) vastutav sekretär.
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Isiklikku.
Tema õde oli luuletaja Debora Vaarandi.
Mooruspuu

Mooruspuu ("Morus") on mooruspuuliste sugukonda kuuluv heitlehiste puude perekond.
Päritolu ja kirjeldus.
Teadaolevalt on mooruspuul geneetiliselt kõige keerulisema koostisega vili, mis sisaldab 308 kromosoomi. Mooruspuu perekonnas on üle kümne liigi, tuntuim neist on valge mooruspuu ("M. alba").
Valge mooruspuu pärineb Ida- ja Lõuna-Hiinast. Aja jooksul on ta inimese abiga levinud kaugele läände ja itta. Praegu kasvatatakse valget mooruspuud Kesk- ja Edela-Aasias, Balkanil ning mujal soojema kliimaga maades.
Aja jooksul on aretatud mitusada valge mooruspuu vormi ja sorti nii marjade kui ka erinevate omadustega lehtede saamiseks. Ameerika Ühendriikides on häid suurte maitsvate viljadega sorte saadud valge ja punase mooruspuu ("M. rubra") ristamisel. On olemas ka valge mooruspuu püramiidjas, kerajas ja leinavorm.
Valge mooruspuu taim võib kasvada 24 meetri kõrguseks. Taimed hakkavad vilja kandma alles kümne aastaselt. Valge mooruspuu on nimetuse saanud pungade värvi, mitte viljade järgi. Viljad võivad olla ka näiteks lillad või mustad. 
Lisaks valgele mooruspuule on olemas kasvu poolest lühemad punane mooruspuu ja must mooruspuu ("M. nigra").
Saadused.
Magusad mooruspuu marjad valmivad hiliskevadel. Tavaliselt korjatakse neid laotades valged linad okste alla ja puud raputades. 
Umbes 3000 aastat tagasi hakati mooruspuud kultiveerima siidiussidele toiduks, nimelt söövad siidiussid mooruspuu lehti. 
Mooruspuu lehti, puu koort ja marju on sajandeid kasutatud traditsioonilises Hiina meditsiinis.
Ajalugu.
Hiina legendi kohaselt sai siidi tootmine alguse juhuse läbi. Müütiline Hiina keisrinna Si Ling-Shi armastas vaadata, kuidas siidiussid mooruspuudel sätendavaid kookoneid keerutavad. Ühel päeval kukkus üks kookon keisrinna teetassi ja pehmenes, mis võimaldas hakata niiti lahti harutama. Keisrinna ihkas väga endale taolisest hõbedasest niidist rõivast. Nähes, kui väga siidiussid mooruspuu lehti armastavad, istutas ta terve salu mooruspuid. See pikk ja vaevarikas ettevõtmine on muutunud traditsiooniks, mis kestab tänapäevani. Kaunis materjal sai keisrinna järgi nimetuse "siid" ja mooruspuud on Hiinas sellest ajast peale pühaks peetud.
Mooruspuu Eestis.
Üks vanemaid ja tuntumaid mooruspuid – valge mooruspuu ("Morus alba") – kasvab Tartus Vanemuise tänava ja Kastani tänava nurgal endises Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi aias. Praegu on selle koha peale ehitatud moodne kortermaja, kuid mooruspuu on tänava veeres alles ja ulatub kolmanda korruse akendeni.
Marjade kasutamine.
Mooruspuu marju kasutatakse näksimiseks, pudru sisse, jogurtisse või müslisse lisamiseks. 
Soovitatav päevane kogus: 15–50 g.
Toiteväärtus 100 g kohta:
NACA

National Advisory Committee for Aeronautics ('Riiklik lennundusalane nõuandekomitee'; lühend NACA) oli Ameerika Ühendriikide riiklik organisatsioon, mis tegeles lennunduse põhialuste uurimise ja arendamisega. Asutati 3. märtsil 1915. Ümberkorraldamisega 1. oktoobril 1958 viidi NACA üle NASA koosseisu.
NACA aerodünaamikaalaste teadustööde tulemusel loodi aerodünaamiline tunnel, n-ö NACA-tunnel, mida kasutatakse tänapäeva autode, lennukite väljatöötamisel (lennukite tiivaprofiilid, n-ö NACA-profiilid, lennukite kere kuju ülehelikiirusel ja kolbmootorite, peamiselt tähtmootorite katted NACA-katted). 
Teise maailmasõja ajal töötas NACA välja turboülelaadurid, mida kasutati pommituslennukite (B-29) ja hävituslennukite (P-51 Mustang, P-47) mootorite võimsuse säilitamiseks lennul suurtel kõrgustel.
Virmalised (rahvatantsurühm)

Virmalised on Austraalias Sydneys tegutsev Austraalia eestlaste rahvatantsurühm. 
Rühm asutati 1930–1933. Esimene fikseeritud esinemine oli 1934. Rühma võtmeisikuid: Hulda Kuusik, Annelie Sildnik, Kaie Sumbak (Päts), Madis Alvre.
Vredenburg

Vredenburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas.
Vredenburg asub Kaplinnast 138 kilomeetrit põhjas, Atlandi ookeani rannikust ligikaudu 10 kilomeetrit läänes.
Linn on asutatud 1875. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vredenburgi elanikest värvilisi 55,75%, mustanahalisi aafriklasi 28,73%, valgeid 13,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,65% ja teisi 1,06%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,68% elanikest, koosa keelt 19,31%, inglise keelt 4,98%, sotho keelt 2,25% ja tsvana keelt 0,92%.
Laingsburg

Laingsburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas, Laingsburgi valla halduskeskus.
Asula on rajatud 1881. aastal, omavalitsuse õigused sai 1904. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Laingsburgi elanikest värvilisi 82,32%, valgeid 8,49%, mustanahalisi aafriklasi 8,22%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,69%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,59% elanikest, inglise keelt 1,67%, koosa keelt 1,59%, tsvana keelt 0,78%, suulu keelt 0,65% ja sotho keelt 0,50%.
25. jaanuaril 1981 sai Laingsburg üleujutuse tagajärjel rängalt kannatada. Vähemalt 100 inimest hukkus, hävis 184 maja.
Knysna

Knysna on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas, Knysna valla halduskeskus.
Linn asub Knysna estuaari ehk laguuni kaldal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Knysna elanikest mustanahalisi aafriklasi 42,78%, värvilisi 36,84%, valgeid 18,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,51% ja teisi 1,58%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 45,55%, koosa keelt 34,45%, inglise keelt 14,68%, suulu keelt 0,71% ja sotho keelt 0,50%.
Kappl

Kappl on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1258 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 97,49 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2634 inimest. Vald paikneb umbes 17 km Landeckist edelas Paznauni orus. See on üks suuremaid valdu orus. 
Kapplit on esmamainitud 1370. aastal. Peamine sissetulekuallikas on turism (eriti suusatamine).