Ishikawa diagramm

Ishikawa diagramm ehk kalaluudiagramm ehk põhjus-tagajärg diagramm (inglise kelles "cause-and-effect diagram") on põhjusliku (kausaalne) diagrammi tüüp, ka probleemilahendusmeetod gruppidele ja kvaliteediringidele reastamaks ja visualiseerimaks probleemi teadaolevate ja/või potentsiaalsete muutuste (variatsioonide) põhjuseid ja tagajärgi ning parendamaks kvaliteedi juhtimise ja tagamise protsesse. Meetodi toimimiseks on kriitilise tähtsusega avatud suhtlemiskeskkond ja koostöö.
Ishikawa diagramm.
Ishikawa diagrammi loojaks ja arendajaks 1950. aastatel (teise allika kohaselt 1940ndatel) peetakse Tokyo Ülikooli dr Kaoru Ishikawa, seetõttu kutsutakse seda Ishikawa diagrammiks. Ishikawa diagrammi loetakse kvaliteedijuhtimise 7 kvaliteedi tagamise meetodi/vahendi hulka.
Kaoru Ishikava kvaliteedi mõiste: "quality of product, service, management, the company itself anf the human being."
Ishikawa diagramm aitab analüüsida kindla sündmuse või probleemi toimumise põhjuseid ja omavahelisi seoseid. 
Ishikawa diagramm pärineb Jaapanist, kus seda esmakordselt kasutati 1920. aastatel Jaapani laevatööstuses. Sealt levis diagramm ka teistese riikidesse ja seda peetakse üheks seitsmest kvaliteedikontrolli põhivahendist.
Kvaliteedijuhtimise ja statistiline protsessi kontrolli rakendamise üheks eelduseks on ettevõtte ressursside (sh inimressursside) juhtimisel arvamustelt ja hinnangutelt üleminek faktidele. Olles eelnevalt kvaliteedikulude, Pareto printsiibi ning Pareto analüüsi põhjal tegeliku probleemi kindlaks teinud, oleks vaja tuvastada võimalikud probleemi põhjustavad tegurid. Selleks sobib kasutada nn "cause-and-effect" diagrammi.
Tavapäraselt kasutatakse Ishikawa diagrammi tootedisaini, tootmisprobleemide ning kvaliteedihäirete analüüsiks, et teha kindlaks potentsiaalsed tegurid, mis üldist mõju põhjustavad. Diagrammi kasutatakse kui soovitakse analüüsida ja tuua visuaalselt esile seosed probleemi ja selle põhjuste vahel. Sageli kasutatakse seda ühe sammuna algpõhjuste analüüsi läbiviimisel.
Ishikawa diagrammi visuaal.
Ishikawa diagrammi visuaal (graafiline kujutis) hakkab meenutama kalaskeleti külgvaadet ja seetõttu kutsutakse seda ka "fishbone" diagrammiks.
Ishikawa diagramm koosneb kahest osast, paremale poole võib joonistada n-ö kala pea – sinna peaks ilmuma koostöise diagrammi koostamise tulemusel tagajärg, milleks on probleem, ja vasakul pool on võimalik süstematiseeritult loetleda pakutud ja võimalikud põhjused. 
Põhjuste kaardistamine ja diagrammi koostamine.
Diagrammi koostamist alustatakse probleemide kindlaks määramisest ja seejärel taastatakse võimalikud protsessides variatsiooni põhjustavad tegurid: 
Kanna põhjused või tegurid peateljele kantud lisatelgede lõppu. Põhjusteks võivad olla nii töötajad, masinad, materjalid, ettevõtte füüsiline või ka vaimne keskkond, meetodid, juhtimine või mõõtmissüsteem. 
Tähelepanu tuleks pöörata sellele, et diagrammi kantakse esialgu vaid probleemi põhjused, mitte probleemi lahendused.
Kõikidest esitatud ideedest vali välja need, mis haakuvad põhiprobleemidega juba varem koostatud diagrammil. Neid ideid kasutatakse seejärel diagrammi koostamisel. Hindamise võib jagada alljärgnevalt. 
Ideed, mõtted, mis nõupidamise käigus vastuvõetavateks osutusid, tuleks kanda nüüd diagrammile.
Põhjuste analüüs on mõeldud erinevate muutujate vaheliste suhete avastamiseks, erinevat päritolu põhjused annavad täiendava ülevaate sellest, kuidas protsesse mõjutavad variatsioonid.
Probleemi põhjused ilmnevad analüüsi kaudu, sageli ka spontaansete või ka planeeritud "ajurünnakute" ("brainstorming") kaudu. Ishikawa diagrammis rühmituvad põhjused kategooriateks, mis paigutatakse kujuteldava kalaselgroo rootsudena külgedele. Diagrammi esmase koostamise hõlbustamiseks valitakse kategooriad näiteks ühest allpool näidatud ühisest mudelist, kuid kategooriad ei pruugi sobida kõikide põhjuste ja probleemidega seega on neid alati võimalik muuta.
Tootmisettevõtte puhul võiks alustada 5M-meetodist:
Erinevad meetodid diagrammi koostamiseks.
Kvaliteedihälvete võimalikud põhjused on esitatud Ishikawa diagrammides nii, et kõik suhted on selgelt märgatavad. Ishikawa diagrammide tegemiseks on olemas erinevaid meetodeid. Neid meetodeid saab jagada kolmeks järgmisteks tüüpideks:
Miks Ishikawa diagrammi kasutada?
Ishikawa diagramm näitab selgelt toodete/teenuste või protsessi kvaliteeti mõjutavaid erinevaid põhjuseid, sorteerides ja seostades nende tekkepõhjused. Seetõttu on hea põhjus-tagajärg diagramm koostatud eesmärgipäraselt seetõttu puudub neile üks kindel vorm. Diagrammil on palju erinevaid kasutamise põhjuseid, peamisteks on:
1. Ishikawa diagrammi koostamine ise on väga õpetlik.
Diagrammi koostamiseks tuleb küsitleda võimalikult palju inimesi. Kõikidelt osapooltelt tuleks küsida: "Mis on analüüsitava probleemi põhjus?" ja "Milline on selle mõju kvaliteedile?". Kõik, kes selle analüüsi tegemisel osalevad, saavad uusi teadmisi.
2. Ishikawa diagrammi koostamine annab võimaluse alustada diskussiooni.
Diskussioon ja probleemide arutamine ei ole tihti eesmärgistatud ja süsteemne. Põhjus-tagajärg diagramm annab võimaluse arutelu fokuseerida ja süstematiseerida nii jõutakse ka lahendusteni kiiremini.
3. Probleemi põhjuseid otsitakse aktiivselt ja tulemused pannakse kirja.
4. Ishikawa diagrammiga saab analüüsida peaaegu kõiki probleeme.
Üldiselt kajastatakse Ishikawa diagrammidel kvaliteediga seotud probleeme, kuid kuna diagramm toob välja põhjuste ja probleemide vahelised seosed, saab seda kasutada erinevate probleemide lahendamiseks. Kui ei ole võimalik leida seoseid põhjuste ja probleemide vahel, ei ole võimalik neid probleeme ka lahendada – Ishikawa diagramm teeb seoste loomise lihtsaks.
5. Ishikawa diagramm on üsna lihtsalt valmistatav.