Tšehhi massiiv

Tšehhi massiiv (tšehhi: "Česká vysočina" või "Český masiv", saksa: "Böhmische Masse" või "Böhmisches Massiv") on geomorfoloogiline provints Kesk-Euroopas. See on suur mäemassiiv, mis hõlmab suurema osa Tšehhist, Ida-Saksamaa, Lõuna-Poola ja Põhja-Austria.
Mäemassiiv hõlmab mitut "mittelgebirget" ja koosneb kristallilistest kivimitest, mis on vanemad kui permi (üle 300 miljoni aasta vanad) ja on seetõttu hertsüünia orogeneesi ajal deformeerunud.
Tšehhi massiivi Sudeetide osad, eriti Krkonoše-Karkonosze, paistavad tavalisest "mittelgebirge"-mustrist silma kuni nelja erineva kõrgusvööndi, tsirkusorgude, väikeste periglatsiaalsete pinnavormide ja metsapiirist oluliselt kõrgema kõrgusega.
Geomorfoloogilised jaotused.
Tšehhi massiiv on provints hertsüünia metsa allsüsteemis. See külgneb nelja provintsiga: Lääne-Karpaadid idas, Ida-Alpid lõunas, Kesk-Euroopa tasandik põhjas ja "Mittelgebirge" läänes. Tšehhi massiiv jaguneb edasi kuueks alamprovintsiks:
Tšehhi massiivi maastikel domineerivad enamasti mäed. Doonau jõest põhja pool iseloomustavad topograafiat lauged orud ning laiad tasased seljandikud ja künkatipud. Kõrgeimad tipud Tšehhi-Austria piiril on Plöckenstein (Plechý, 1378 m) ja Sternstein (1125 m). Happelisest gneisist ja graniidist aluspõhi on murenenud pruuniks mullaks (rähkmuld). Tasastel aladel ja orgudes mõjus põhjavesi mullatekkele rohkem; sellistes kohtades võib leida ka gleimuldasid.
Nagu ka teistel Kesk-Euroopa hertsüünia "mittelgebirgedel", on orud ebakorrapärasemad ja vähem väljendunud, kui Alpide suhteliselt noores murde- ja tõukevööndis. Lavamaad on orograafiliselt morfoloogialt sarnasemad. Tšehhi massiivi veelõhed on Wachau, Strudengau ja Doonau org Vilshofenist üle Passau ja Schlögener Schlinge kuni Aschachini.
Geoloogia.
Tektooniline alajaotus.
Tšehhi massiivi sisemine tektooniline struktuur kujunes välja Hertsüünia orogeneesi ajal. Hertsüünia orogenees oli mägede ehitamise ja terräänide akretsiooni faas, mis tulenes Reiki ookeani sulgemisest, kui põrkasid kokku kaks paleokontinenti Gondwana (lõunas) ja Lauraasia (põhjas). Suurem osa Tšehhi massiivist arvatakse sageli kuuluma Kadoomia või Armoorika terrääni, mis hõlmas ka Lääne-Prantsusmaal Armoorika mäemassiivi terrääne. See moodustas väidetavalt mikrokontinendi, mis jäi põhja- ja lõunapoolsete suurte mandrimasside vahele. Hertsüünia orogeneesi tulemuseks oli see, et peaaegu kogu mandri mass ühines hiidmandriks nimega Pangaea. Perm (geoloogia)Permi ajatust alates varieerus Hertsüünia mäestikuvöönd ja kattus osaliselt nooremate setetega, välja arvatud Hertsüünia massiivid, nagu Tšehhi massiiv.
Tšehhi massiivi aluskorrakivimid ja terräänid on tektooniliselt osa kolmest peamisest struktuurivööndist, mis erinevad moondeastmete, litoloogiate ja tektooniliste stiilide poolest. See tektooniline alajaotus tekkis Hertsüünia orogeneesi ajal.
Vahendid.
Erinevalt teistest Hertsüünia massiividest Kesk-Euroopas ei ole Tšehhi massiiv maakide poolest kuigi rikas. Saksamaal põhja pool asuvates Harzi mägedes, mis on geoloogiliselt osa Reini-hertsüünia vööndist, on rohkem maagimaardlaid mäed. Teisest küljest on Tšehhi massiivis palju karjääre, kust võetakse graniiti, granodioriiti ja dioriiti dekoratiivse ehituskivina kasutamiseks.