Senegali geograafia

 
Senegal on Lääne-Aafrika rannikuriik, mis asub 14 kraadi põhjalaiust ekvaatorist ja 14 kraadi läänepikkust nullmeridiaanist.
Riigi kogupindala on 196 190 km2, millest 192 000 km2 on maismaa ja 4190 km2 on vesi.
Füüsikalised omadused.
Senegal piirneb läänes Põhja-Atlandi Ookeaniga. Riigi pikim maismaapiir on Mauritaaniaga põhjas, 813 km piir mööda Senegali Jõe. Idas on 419 km piir Maliga. Kagus on Guinea (330 km piir) ja edelas on Guinea-Bissau (338 km), mõlemat piiri mööda voolab Casamance Jõgi. Senegal on vaid üks käputäis riike, kellel on enklaav oma piirides – väikeriik Gambia, millel on 740 km piir Senegaliga.
Gambia tungib rohkem kui 320 km Senegali, Atlandi ookeani rannikult Senegali keskele mööda Gambia Jõge, mis poolitab Senegali territooriumi. Kokku, Senegalil on 2640 km maismaapiiri ja 531 km rannajoont. Senegal teeb veeteed omavad 24 meremiili (44,4 km) piiritsooni, 12 meremiili (22,2 km) territoriaalmerd ja 370 meremiili majandusvööndi. Samuti omab 200 meremiili (370,4 km) mandrilava, või kuni maismaa piirini.
Senegali madalaim punkt on Atlandi ookeanil, maailmameretasemel. Kõrgeim punkt on nimetu objekt Nepen Diakhast 2,7 km kagus, mis on 648 meetrit meretasemest.
Kliima.
Troopiline; kuum, niiske; vihmaperioodil (maist novembrini) on tugevnevad kagutuuled; kuival hooajal (detsembrist aprillini) domineerib kuum, kuiv, Lääne-Aafrika kõrbetuul.
Hästi kuivad ja niisked aastaajad tulenevad talvetuultest, mis puhuvad kirdest ja suvetuultest. Dakar aastane vihmasadu, kus sademete hulk on umbes 600 mm, mis esineb juuni ja oktoobri vahel, mil maksimaalne keskmine temperatuur on 30 °C ja miinimum on 24,2 °C; detsember-veebruar maksimaalne temperatuur keskmiselt 25,7 °C ja miinimum 18 °C.
Sisemaa temperatuur on kõrgem kui rannikul (näiteks keskmine päevane temperatuur Kaolacks ja Tambacoundas võib-olla 30–32,7 °C , võrreldes Dakariga, kus see on 23,2 °C , ja vihmasadu suureneb oluliselt kaugemale lõunasse minnes, üle 1500 mm igal aastal mõnes piirkonnas. Aastased äärmused on vahemikus põhjapiiril 250 mm kuni lõunarannikupiiril 1800 mm. Kaugel riigi sisemaal, Tambacounda piirkonnas, eriti Mali piiril, temperatuur võib ulatuda koguni 54 °C.
Ökoloogia.
Senegalil on mitmeid taimkatte vööndeid: sahel, Sahel-Soudan, Sudan_(piirkond), Soudan-Guinea, troopiliste vihmametsade, ja Guinea mangroovid. Enamik Lõuna-Casamance'i piirkonnast on klassifitseeritud World Wildlife Fund osana Guinea metsa-savann mosaiik ökopiirkonda.
CIA Maailma faktiraamat.
Maastik:
üldiselt madal, jooksev, kagus tõusvad tasandikud
Loodusvarad:
kala, fosfaat, rauamaak
Maakasutus:
"haritav maa:"
19,57%
"püsikultuurimaa:"
0,28%
"muu:"
80,15% (2011)
Niisutatav maa:
1,197 km2 (2003)
Täielik taastuvate veevarude olemasolu:
38,8 km3
Looduslikud ohud:
madalikud hooajaliselt üleujutatud; perioodilised põuad
Keskkonna jooksvad küsimused:
metsloomade populatsioone ohustab salaküttimine; metsaraie; ülekarjatamine; mulla erosioon; kõrbestumine; kalade ülepüük
Senegal on ühinenud mitmete keskkonnaalaste lepingutega:
Senegal on allkirjastanud, kuid ei ole ratifitseerinud Mere Dumpingu konventsiooni.
Äärmuspunktid.
See on nimekiri Senegali äärmuspunktidest, mis on kaugemal põhjas, lõunas, idas või läänes kui mis tahes muu koht.