Nutella

Nutella on pruuni värvi, magustatud sarapuupähkli-kakaovõie kaubamärk. Nutellat toodab Itaalia ettevõte Ferrero ja see võeti kasutusele 1964. aastal, kuigi selle esimene versioon pärineb 1963. aastast.
Ajalugu.
Pietro Ferrero omas pagaritöökoda Albas, Itaalia linnas, mis on tuntud sarapuupähklite tootmise poolest. 1946. aastal müüs ta esimese 300-kilogrammise partii "pasta Gianduja't". Algselt müüdud tahke plokina, hakkas 1951. aastal Ferrero müüma kreemjas versiooni "Supercrema gianduja" nime all.
1963. aastal muutis Ferrero poeg Michele Ferrero koos Francesco Rivella'ga "Supercrema gianduja" ümber, et seda kogu Euroopas turustada. Selle koostist muudeti ja see nimetati ümber „Nutellaks“. Esimene purk Nutellat lahkus Alba tehasest 20. aprillil 1964. aastal. Toode oli kohene edu ja on siiani laialt levinud.
2012. aastal tegi Prantsuse senaator Yves Daudigny ettepaneku tõsta palmiõli maksu 100 eurolt 400 eurole tonni kohta. Palmiõli on 20 protsendiga üks Nutella peamisi koostisosi ja maks nimetati meedias "Nutella maksuks". Samal aastal lahendas Ferrero USAs ühishagi, milles väideti, et nende reklaamid esitasid valesti Nutella tervislikkust, makstes 3 miljonit dollarit ja eemaldades tervisealaseid väiteid sisaldava reklaami.
14. mail 2014 andis Poste Italiane välja Nutella 50. aastapäeva mälestusmargi. 70 eurosenti maksva postmargi kujundas Istituto Poligrafico e Zecca dello Stato ja sellel on kujutatud Nutella purk kuldsel taustal. 17. ja 18. mail korraldas Ferrero juubeli tähistamiseks Nutella päeva.
Koostisosad.
Nutella peamised koostisosad on suhkur ja palmiõli (üle 50%). Lisaks sisaldab see 13% sarapuupähkleid, kakaokuivaineid ja lõssi. Ameerika Ühendriikides ja Ühendkuningriigis sisaldab Nutella sojatooteid. Nutellat turustatakse paljudes riikides „sarapuupähklikreemina“. Itaalia seaduste kohaselt ei saa seda nimetada „šokolaadikreemiks“, kuna see ei vasta minimaalse kakaokuivainesisalduse kriteeriumidele. Igas 220 g purgis Nutellas kasutatakse umbes 50 sarapuupähklit. Ferrero kasutab 25 protsenti ülemaailmsest sarapuupähklivarustusest, kuigi mitte kogu seda ei kasutata ainult Nutellas.
2017. aasta novembris muutis ettevõte veidi retsepti, suurendades suhkru ja lõssipulbri sisaldust. Kuna toote värvus on heledama tooniga, vähendati Hamburgi tarbijakaitse keskuse hinnangul ka kakaosisaldust.
Piemonte traditsiooniline retsept, "gianduja", on segu, mis sisaldab umbes 71,5 % sarapuupähklipastat ja 19,5 % šokolaadi. Nutella töötati välja Piemontes, Itaalias, kakaoubade puuduse tõttu pärast seda, kui sõjajärgse toiduväljaandmisseaduse tõttu vähenes tooraine kättesaadavus.
Toiteväärtus.
Nutella sisaldab 10,4 massiprotsenti küllastunud rasvu ja 58 massiprotsenti töödeldud suhkrut. Kaks supilusikatäit (37 grammi) Nutellat sisaldab 200 kalorit, sealhulgas 99 kalorit 11 grammi rasvast (millest 3,5 g on küllastunud) ja 80 kalorit 21 grammi suhkrust. Samuti sisaldab Nutella 15 mg naatriumi ja 2 g valku ühe portsjoni kohta (võrdluseks: Kanada portsjoni suurus on 1 supilusikas ehk 19 grammi).
Tootmine.
Nutellat toodetakse erinevates rajatistes. Põhja-Ameerika turul toodetakse seda Brantfordis, Ontarios, Kanadas ja viimasel ajal San José Iturbides ja Guanajuatos- Mehhikos asuvas tehases.
Austraalia ja Uus-Meremaa jaoks on Nutellat 1970. aastate lõpust alates toodetud Lithgow's, Uus-Lõuna-Walesis.
Itaalias toodetakse Nutellat neljast Ferrero tehasest kahes: Albas, Piemontes ja Sant'Angelo dei Lombardis, Campanias.Prantsusmaal asub tootmisüksus Villers-Écalles'is. Ida-Euroopa (sealhulgas Kagu-Euroopa, Poola, Türgi, Tšehhi ja Slovakkia) ja Lõuna-Aafrika jaoks toodetakse seda Varssavis ja Manisas. Saksamaa ja Põhja-Euroopa jaoks toodetakse Nutellat Stadtallendorfis asuvas Ferrero tehases, mis on tegutsenud alates 1956. aastast. Nutella jõudis Venemaa turule, kus on ka tootmisettevõte Vladimiris.
Ferrero omab ka Brasiilias Poços de Caldas'is asuvat tehast, mis varustab Brasiilia turgu, kusjuures osa toodangust eksporditakse välismaale. Samuti toodetakse seda Türgis ja eksporditakse näiteks Indiasse.
Ülemaailmne toodang oli 2013. aastal umbes 350 000 tonni.
Töötlemine.
Nutellat kirjeldatakse kui šokolaadi- ja sarapuupähklikreemi, kuigi see on valmistatud peamiselt suhkrust ja palmiõlist. Selle toiduaine tootmisprotsess on väga sarnane üldise šokolaadipreparaadi tootmisega. Nutella valmistatakse suhkrust, modifitseeritud palmiõlist, sarapuupähklitest, kakaopulbrist, lõssipulbrist, vadakupulbrist, sojaletsitiinist ja vanilliinis.
Selle kreemi valmistamine algab kakaopulbri valmistamisest kakaoubast. Need kakaoubad korjatakse kakaopuudelt ja jäetakse umbes kümneks päevaks kuivama, enne kui need töötlusele saadetakse. Tavaliselt sisaldavad kakaoubad umbes 50 protsenti kakaovõid, mistõttu neid tuleb röstida, et muuta kakaouba vedelaks. See etapp ei ole piisav, et kakaoubadest saaks šokolaadipasta, sest see tahkestub toatemperatuuril ja ei oleks määrduv. Pärast esialgset röstimist saadetakse vedel pasta pressidesse, mille abil pressitakse kakaoubast või välja. Lõpptooted on ümmargused šokolaadikettad, mis on valmistatud puhtast pressitud kakaost. Kakaovõi viiakse mujale, et seda saaks kasutada teistes toodetes.
Teine protsess hõlmab sarapuupähkleid. Kui sarapuupähklid on jõudnud töötlemisettevõttesse, tehakse kvaliteedikontroll, et kontrollida pähkleid, et need oleksid töötlemiseks sobivad. Pähklid tükeldatakse sisemuse kontrollimiseks giljotiiniga. Pärast seda puhastatakse ja röstitakse sarapuupähklid. Teine kvaliteedikontroll toimub arvutiga juhitava õhupuhuri abil, mis eemaldab partiist halvad pähklid. See tagab, et iga purk Nutellat on ühtlase välimuse ja maitsega. Ettevõtte väitel võib igas Nutella purgis olla umbes 50 sarapuupähklit.
Seejärel segatakse kakaopulber koos sarapuupähklitega koos suhkru, vanilliini ja kooritud piimaga suures mahutis kuni see muutub pastataoliseks kreemiks. Seejärel lisatakse modifitseeritud palmiõli, mis aitab säilitada Nutella tahket faasi toatemperatuuril ja mis asendab kakaoubas leiduvat võid. Seejärel lisatakse segule vadakupulbrit, mis toimib pasta sideainena. Vadakupulber on lisaaine, mida kasutatakse tavaliselt võietes, et vältida toote hüübimist, sest see stabiliseerib rasvaemulsiooni. Samamoodi lisatakse letsitiini, mis on loomsetes ja taimsetes kudedes leiduv rasvane aine, et aidata pastat emulgeerida, sest see soodustab erinevate koostisosade homogeenset segunemist, mis võimaldab pastal muutuda määrduvaks. Samuti aitab see kaasa kakaopulbri lipofiilsetele omadustele, mis jällegi hoiab toodet eraldumast. Vanilliini lisatakse šokolaadi magususe suurendamiseks. Seejärel pakendatakse valmistoode.
Kasutamine.
Euroopas on Nutella Iirimaal laste seas populaarne pannkookide pealiskatteks, Horvaatias täidetakse sellega sageli virsikukujulisi breskvice'i küpsiseid, asendades traditsioonilist moosi ja Prantsusmaal määritakse seda baguette'ile, luues avatud võileibu, mida süüakse hommikukohvi kõrvale. Väljaspool Euroopat kasutatakse Nutellat Senegalis võileibade täitmiseks, mida süüakse pärastlõunase vahepalana.