tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Joseph Alexander Sedlatscheck

Joseph Alexander Sedlatscheck (12. märts / 24. märts 1889 Chişinău – 3. juuni 1962 Frankfurt) oli Eesti vaimulik. 
Sedlatscheck sündis Bessaraabias Chişinăus, kus ta ka õppis aastatel 1898–1908 kohalikus gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1909–1916. Oli prooviaastal Tartu Jaani koguduses Moritz Wilhelm Paul Schwartzi juures. Ordineeriti 24. juunil 1918 õpetajaks. 
Oli aastal 1918 Tartus vikaarõpetaja ning aastatel 1919–1939 Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja. 
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1941–1945 luteri vaimulik Schwersenzis (praegu Swarzędz Poznańi maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas). Aastal 1945 oli luteri vaimulik Schmirschaus Ronneburgi juures (Tüüringi liidumaa idaosas). 
Aastatel 1945–1949 oli ta pastor Paitzdorfis Greizi kreisis Tüüringi liidumaal ning 1949–1956 Bredelari linnaosas Marsbergi linnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Jäi aastal 1956 emerituuri, suri Maini-äärses Frankfurdis.
Võrdlev anatoomia

Võrdlev anatoomia on klassikaline bioloogia (anatoomia) haru, mis tegeleb taksonite organismide ehituse võrdleva uurimisega.
Võrdlevanatoomilise kirjelduse aluseks on erinevate sarnasustüüpide eristamine, neiks on eelkõige homoloogia ja analoogia.
Võrdlevanatoomilist meetodit kasutatakse ka loomkatseteks sobivate katseloomade valikul.
Richard Owen

Richard Owen (20. juuli 1804 Lancaster – 18. detsember 1892) oli inglise bioloog, võrdlev anatoom ja paleontoloog. 
Ta arendas homoloogia tüüpide eristamist.
Tema võttis kasutusele nimetuse "dinosaurus".
Tunnustus.
Richard Owen valiti 1845. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
North

North tähendab inglise keeles ilmakaart põhi.
Muid tähendusi:
Chungin &amp; The Strap-On Faggots (album)

Chungin &amp; The Strap-On Faggots on Chungin &amp; The Strap-On Faggotsi 2009. aastal välja antud debüütalbum. Salvestatud Tallinnas Urbaarium Stuudios 2008 aasta augustist kuni 2009 aasta juulini.
Uva rajoon

Uva rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias.
Rajoon jaguneb 17 külaasunduseks ("сельское поселение"). Rajooni keskus on Uva alev.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 45% elanikest udmurdid, 50% venelased ja 2,3% tatarlased.
Assanovski sovhoz-tehnikum

Assanovski sovhoz-tehnikum on küla Venemaal Udmurtias Alnaši rajoonis, Tehnikumovskoje külaasunduse keskus. Asub Iževskist 95 km edela pool.
Asula tekkis 1897. aastal rajatud põllumajandusliku õppefarmi juurde. Tänapäeval tegutseb külas üle 400 õpilasega Assanovo põllumajandustehnikum.
2004-2005 oli küla nimi Assanovski tehnikum.
Külas on keskkool, kus 2008. aastal oli 98 õpilast.
Indrek Spungin

Indrek Spungin (sündinud 1983 Jõhvis) on eesti punklaulja. Ta on musitseerinud ansamblites Maikameikers ja Chungin &amp; The Strap-On Faggots. 
Ta on õppinud Tartu ülikooli usuteaduskonnas.
Ta oli näitussarja "Achtung X_mas!" (Von Krahli Teatri baar, 2009) kuraator.
Nuppakordion

Nuppakordion on akordion, millel on klahvide asemel nupud. Nuppakordioni nimetatakse ka bajaaniks, kuigi bajaan on õieti teatud tüüpi nuppakordion.
Kontsertiina

Kontsertiina on väike kuusnurkse põhiplaaniga lõõtspill, mis teeb kõrget häält.
Kontsertiinal on mõlemal pool nupud, millest igaüks toob kuuldavale ühe noodi (erinevalt näiteks akordionist, millel üksikud nupud toovad kuuldavale akorde). Kontsertiinad võivad olla bisonoorsed või unisonoorsed.
Lancaster

Lancaster on linn Inglismaal, Lancashire'i krahvkonnalinn.
Aastal 2001 oli seal umbes 46 000 elanikku.
Ida-pronkskõrsik

Ida-pronkskõrsik ("Sympecma paedisca", sünonüüm "Sympecma annulata") on kõrsiklaste sugukonda kuuluv kiililine.
Ida-pronkskõrsik talvitub valmikuna kuivanud lehtede vahel või rohukõrte külge klammerdununa.
Sudan Airwaysi lend 109

Sudan Airwaysi lend 109 oli lennufirma Sudan Airways Jordaania pealinnast ‘Ammānist Sudaani pealinna Hartumi 10. juunil 2008 teel olnud lend, mis lõppes õnnetusega. Lennul oli vahepeatus Süüria pealinnas Damaskuses.
Õnnetus.
Lendu teenindas lennuk Airbus A310-324. Halva ilma tõttu suunati lend Port Sudani lennujaama. Lennuki maandumine ebaõnnestus ja see kukkus umbes kell 17.00 (UTC) alla. Lennuk purunes ja süttis. 
Arvatakse, et põhisüüdlaseks oli halb ilm. Teistel andmetel maandus lennuk korralikult, aga parempoolne mootor plahvatas.
Hukkunud.
Õnnetuses hukkus 30 inimest ja kuus jäi kadunuks.
Kodaamööbid

Kodaamööbid ("Testaceae"; uuemais süsteemides ka "Arcellinida") on üherakulised protistid, kelle keha katab osaliselt koda. Nende süstemaatilise kuuluvuse osas ei olda üksmeelel.
Antti Kalliomäki

Antti Tapani Kalliomäki (sündinud 8. jaanuaril 1947) on Soome poliitik ja endine kergejõustiklane.
Ta lõpetas Helsingi ülikooli kehakultuuri alal ning töötas seejärel võimlemisõpetajana.
Antti Kalliomäki võitis teivashüppes hõbemedali Montréali olümpiamängudel ja 1978. aasta Euroopa meistrivõistlustel Prahas. Aastal 1975 tuli ta Euroopa sisemeistriks. Euroopa sisemeistrivõistlustel võitis ta lisaks kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali. Ta tuli kaheksa korda Soome meistriks ja parandas Soome teivashüpperekordit üheksa korda. Tema isiklik rekord teivashüppes on 5.66 (1980).
Antti Kalliomäki kuulub Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Aastal 1983 valiti ta esimest korda Eduskunna liikmeks, seejärel on ta kõigil järgmistel valimistel tagasi valitud.
Antti Kalliomäki oli 13. aprillist 1995 kuni 15. aprillini 1999 Paavo Lippose esimese valitsuse kaubandus- ja tööstusminister, 17. aprillist 2003 kuni 24. juunini 2003 Anneli Jäätteenmäe valitsuse rahandusminister, seejärel kuni 23. septembrini 2005 Matti Vanhase esimese valitsuse rahandusminister ja 23. septembrist 2005 kuni 19. aprillini 2007 sama valitsuse haridusminister.
Antti Kalliomäki on teatanud, et ta järgmistel parlamendivalimistel enam ei kandideeri.
Hermann Sasse

Hermann Otto Heinrich Sasse (17. juuli 1895 Niederlausitz – 9. august 1976 Adelaide) oli saksa päritolu Austraalia vaimulik ja teoloog.
Ta astus aastal 1913 Berliini ülikooli usuteaduskonda, kus õppis Adolf von Harnacki juhendamisel. Talle avaldasid mõju sellised teoloogid nagu Ernst Troeltsch, Karl Barth ja teised. Esimeses maailmasõjas oli ta Flandrias, kus nende pataljonis oli ta üheks kuue ellujäänu seast. 13. juunil 1920 ordineeriti ta vaimulikuks.
Jüri Mildeberg

Jüri Mildeberg (sündinud 18. mail 1965) on eesti kunstnik.
Ta on vabakutseline maalija, graafik ja illustraator, kes kasutab kunstnikunime Mildebergius.
Jüri Mildeberg oli aastatel 2004–2005 ETV saadete vaheklippide autor. 2008. aastal maalis ta Eesti Lastekirjanduse Keskuse saali aknaluugid. Tema teoseid on Eesti Rahvusraamatukogu kunstikogus ning erakogudes Eestis ja mujal maailmas.
Ta on ka illustreerinud raamatuid ja ajakirju, loonud originaaltehnikas skulptuure, valmistanud eksliibriseid ning joonistanud karikatuure.
Näitustel on ta esinenud 1989. aastast.
Isiklikku.
Tema isa oli graafik Aleksander Mildeberg. Jüri Mildeberg on abielus lasteraamatute illustraatori Piret Mildebergiga.
Faehlmann

Faehlmann (ka Fählmann) on saksapärane perekonnanimi.
Nime päritolu.
Faehlmanni nime seostatakse peamiselt Friedrich Robert Faehlmanniga. Nime võttis kasutusele tema isa Heinrich Johann Faehlmann, kes vabastati pärisorjusest 1798. aastal ja töötas hiljem Ao mõisa valitsejana. Faehlmannide perekonnaloo uurija Leo Tiik on väitnud, et Faehlmanni nimi on arvatavasti tuletatud Undla mõisa alal asunud hajatalu Welma (Väälma) talu nimest. Tiigi sõnul pärines Heinrich Johann Faehlmann sellest talust ja võttis Faehlmanni nime arvatavasti kasutusele juba sel ajal, kui oli veel pärisori. Samas on dokumentidest temaga seoses läbi käinud ka Wahlmanni, Wählmanni ja Fehlmanni nimed. Ka tema lapsed on allikates kohati esinenud Fehlmanni nime all.
Agrõz

Agrõz (tatari Әгерҗе, Əgerce) on linn Venemaal Tatarstanis, Agrõzi rajooni keskus. Asub Iži lisajõe Agrõzka ääres. Asub Udmurtia piiri lähedal 304 km Kaasanist ida pool ja 36 km Iževskist lõuna pool.
Agrõzi on esmamainitud 1646. aastal. Linnaõigused sai 1938. aastal. 
2002. aasta rahvaloenduse andmetel olid Agrõzi elanikest 52,9% tatarlased, 35,4% venelased, 6,7% udmurdid ja 1,6% marid. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Agrõzi elanikest tatarlasi 59%, venelasi 25%, marisid 8% ja udmurte 6%.
Linna läbib raudtee.
Linnas on sündinud Tatarstani peaminister Ildar Halikov.
Svadfjell

Svadfjell on mägi Norras Vestlandi maakonnas Guleni vallas Masfjordeni valla piiri lähedal.
Svadfjelli kõrgus on 878 meetrit. Ta on kõrgeim mägi vallas.
S7 Airlinesi lend 778

S7 Airlinesi lend 778 oli Venemaa lennufirma S7 Airlinesi lend Moskvast Irkutskisse, mis lõppes traagiliselt. Lennukil ei õnnestunud 9. juulil 2006 Irkutski lennujaama reeglipäraselt maanduda. 203 pardal olnud inimesest hukkus 124.
Lendu teenindas lennuk Airbus A310-300. Sellega oli kokku lennatud enam kui 52 000 lennutundi.
See oli ohvrite arvu suuruse poolest kolmas lennuõnnetus, mis on juhtunud seda tüüpi lennukiga.
Õnnetus.
Lennuki turvaline maandumine kell 07.44 (kohaliku aja järgi) ebaõnnestus ning lennuk libises sadu meetreid mööda maandumisrada, lõhkus betoonist piirde, rammis eraisikute garaaže ja süttis põlema.
Hukkunud.
Pardal oli 193 reisijat ja 10 meeskonnaliiget. 69 reisijat ja kolm reisisaatjat jäi ellu. Hukkus 124 inimest.
Pardal oli reisijaid seitsmest riigist. Enamiku moodustasid Venemaa kodanikud.
Erkki Liikanen

Erkki Antero Liikanen (sündinud 19. septembril 1950 Mikkelis) on Soome poliitik, diplomaat ja rahandustegelane.
Ta lõpetas 1975. aastal Helsingi Ülikooli majandusteaduse erialal.
Erkki Liikanen kuulub Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Aastatel 1972–1990 oli ta Eduskunna liige. 
Aastatel 1987–1990 oli ta Harri Holkeri valitsuse rahandusminister ning seejärel kuni 1994. aastani Soome suursaadik Euroopa Liidu juures. Aastatel 1995–2004 oli ta volinik Euroopa Komisjoni kahes koosseisus.
Aastatel 2004–2018 oli ta Soome Panga peadirektor ning Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi nõukogu liige. 
Aastatel 2008–2014 oli ta Soome Punase Risti esimees.
Miiduranna tähtfort

Miiduranna tähtfort on Tallinna lähedale 1726–1727 Vene võimude poolt rajatud Tallinna kindluse suhtes ettenihutatud kindlustis (tähtfort), mille eesmärk oli eelkõige Tallinna sõjasadama ning selle idapoolse (Aegna-poolse) sissesõidu kaitsmine.
Miiduranna tähtfordi rajamise põhjustas Vene keiser Peeter I surmale 8. veebruaril 1725 järgnenud ootus, et Venemaa sõjaline võimsus Läänemerel ei suurene enam oluliselt. Seepärast tõid Suurbritannia ja Taani 1726. aasta suvel Soome lahele oma laevastikuüksuse. Venemaa vastas sellele jõunäitamisele Tallinna ümbrusse vanade ettenihutatud rannakindlustiste (Läänepatarei, Idapatarei) korrastamise ja suurendamisega ning uute ehitamisega (Väike-Paljassaare tähtfort ja Naissaare bastionaalfort ning Tsitadell).
Miiduranna tähtforti tugevdati oluliselt keiser Paul I 1796. aasta kaitsekava järgi ning sealsed muldvallid vooderdati kividega. Hiljem pole tähtfort enam Tallinna kaitsekavades sisaldunud ning seda on tasapisi lammutatud.
Tänapäeval on tähtfordist säilinud selle lääne- ja keskosa, ida- ja lõunaosa jääb Miiduranna küla 1990. aastatel rajatud Uus-Miiduranna elamurajooni alla.
Miiduranna tähtfort on alates 18. augustist 1997 Eesti Vabariigi kultuurimälestis nr 8896.
Friedrich Maximilian von Klinger

Friedrich Maximilian von Klinger (Venemaal Feodor Ivanovitš Klinger, vene keeles "Феодор Иванович Клингер") (17. veebruar 1752 Frankfurt – 25. veebruar (ukj 9. märts) 1831 Tartu) oli saksa päritolu kultuuri- ja haridustegelane ning sõjaväelane.
Elulugu.
Päritolu ja haridus.
Ta põlvnes Odenwaldist pärit talupojasuguvõsast. Tema isa Johannes Klinger (1723−1760) oli Frankfurdi linnasuurtükiväe konstaabel; ema nimi oli Cornelia Margertha Dorothea Fuchs (1727−1800). Hariduse omandas Frankfurdi gümnaasiumis. 1774. aastal astus Giesseni ülikooli, kus tudeeris õigusteadust. Pärast esimeste kirjatööde ilmumist jättis ta ülikoolistuudiumi 1776. aastal pooleli ja siirdus Weimarisse. 
Venemaa teenistuses.
1780. aastal astus ta Venemaa teenistusse ja temast sai troonipärija Pavel Petrovitši mereväepataljoni porutšik. 1797−1801 oli Peterburis maakadetikorpuse (aastast 1800 1. kadetikorpus) klasside inspektor, seejärel oli 1802. aastani sama õppeasutuse direktor. 1803−1817 oli esimene Tartu õpperingkonna kuraator. 1811. aastal ülendati kindralleitnandiks ja 1820. aastal läks erru. 
Viimased eluaastad ja surm.
Pärast erustumist elas kuni surmani Tartus. 1827. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli audoktoriks. Maeti Peterburis Smolenka luteri kalmistule.
Kirjanik.
Ta oli saksa luuletaja Johann Wolfgang von Goethe noorpõlvesõber ja kirjanik, tema näidendi "Torm ja tung" ("Sturm und Drang") järgi on saanud nime kirjanduslik tormi ja tungi liikumine.
Perekond.
Ta naitus 1787. aastal Jelizaveta Aleksandrovna Aleksejevaga (1769−1847), kes oli vürst Grigori Orlovi abieluväline tütar. Sellest liidust sündis poeg Alexander (1791−1812), kes suri Borodino lahingus saadud haavadesse.
Mons

Mons on linn Belgias Valloonias, Hainaut' provintsi halduskeskus.
Monsis asub üks NATO peakortereid (SHAPE).
Koos Tšehhi linna Plzeniga oli 2015. aastal Euroopa kultuuripealinn.
Brunssum

Brunssum on väike linn Hollandis Limburgi provintsis. Piirneb idas Saksamaaga. 
Linnas asub NATO ühendväejuhatuse staap.
Eesti Kristlik Liit

Eesti Kristlik Liit on 31. mail 1988 algatatud ning hiljem korduvalt reorganiseeritud kristlikku maailmavaadet propageeriv organisatsioon.
Ametlikult loodi organisatsioon 15. detsembril 1988 kõiki kristlasi koondava ühendusena, kuid vaidlused poliitikasse suhtumise teemal tõid juulis 1989 kaasa selle põhjal poliitilise partei Eesti Kristlik-Demokraatliku Liidu (esimees Illar Hallaste, aseesimees Jüri Pallo) ja apoliitilise Eesti Kristliku Ühenduse (Avo Üprus) loomise.
Mari Kartau

Mari Kartau (kunstnikunimega Siram, sünninimega Mari Sepp, abielus Mari Sobolev; sündinud 6. septembril 1968 Tallinnas) on eesti kunstnik, kunstiteadlane ja kunstikriitik. 
Elukäik.
Ta on lõpetanud 1996. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse erialal, 2013. aastal Räpin Aianduskooli keskkonnakaitse erialal ja 2016. aastal Luua Metsanduskooli metsanduse erialal. Alates 2022. aastast õpib metsamajanduse ja metsaökoloogia erialal Eesti Maaülikooli magistriõppes.
Aastatel 1992–2001 oli kunstitoimetaja väljaannetes (Rahva Hääl, Eesti Sõnumid, Sõnumileht) ja kirjutas kunstikriitikat ning tegi kunstisaateid ETV-s.
Aastatel 2003–2006 töötas ta Academia Non Gratas Pärnus, olles ka Academia Grata direktor. Aastatel 2004–2007 oli ta Academia Non Grata rektor ja aastatel 2007–2012 Pärnu Linnagalerii kuraator, kuni kuraatori ametikoht 2012. aasta sügisel koondati.
2016. aastast töötab ta ajalehes Maaleht, sealhulgas 2022. aastast Metsalehe toimetajana. Peab metsandusteemalist blogi "Tule metsa!".
Ta on alates 1997. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige ja 2017. aastast Eesti Metsateenijate Ühingu liige.
Looming.
Lisaks kunstikriitikale ja näituste kureerimisele tegelenud ka tegevuskunsti, maali, graafika ja vähemal määral teistes meediumides kaasaegse kunstiga. Osalenud ühisnäitustel ja festivalidel nii Eestis kui ka mujal.
Naiste Karskusliit

Naiste Karskusliit oli Eesti Karskusliidu juurde loodud naiste karskusorganisatsioon, mis asutati 1923. aastal ja tegutses Tartus.
Liitu kuulus 25 organisatsiooni ja üksikliikmeid, kokku üle 3000 naise. Liit andis välja ajakirja Eesti Naine. 
1923. aastal algatas liit Eestis emadepäeva tähistamise, mille idee autor oli Helmi Mäelo.
Allkiri

Allkiri on omakäeline nimekirjutus dokumendil, mis väljendab allakirjutanu nõusolekut dokumendi sisuga või selle teatavaksvõtmist.
Kirjaoskamatud kasutavad allkirja asemel kolme risti. 
Tallinna Ringkonnakohtu õigusemõistja Virgo Saarmets on seisukohal, et allkirjal puudub legaaldefinitsioon.
Ta nendib, et pika aja jooksul on kujunenud praktika, mil inimesed ei kirjuta allkirja samamoodi nagu nad kirjutaksid oma nime käsitsi kirjutatud teksti sees, see tähendab, allkiri on sageli stiliseeritud ja seeläbi lihtsustunud või keerukamaks muutunud. Sellest tulenevalt on Virgo Saarmets jõudnud seisukohale, et allkirja õiguslik siduvus ei sõltu sellest, kas allkiri kujutab tähti, millest koosneb allkirja andja nimi, või mitte. Samas on ta veendumusel, et õiguslikult siduva allkirjana ei saa käsitada mis tahes omakäelist graafilist kujutist. Tuginedes "Eesti keele seletavale sõnaraamatule", mis defineerib allkirja kui "omakäeliselt kirjatähtedega kirjutatud nime teksti all", leiab ta, et viimane rõhutab asjaolu, et allkirjana kasutatavas kujutises peab väljenduma allkirja andjat iseloomustav käekiri, kusjuures ta on seisukohal, et üksnes sirgetest joontest või tõmmetest koosnevas nelja risti kujutises isiku käekirja eripära ei avaldu.
2010. aasta Eesti Muusikaauhinnad

2010. aasta Eesti Muusikaauhinnad ("A. Le Coq Live Eesti Muusikaauhinnad 2010") oli 12. galakontsert, kus Eesti Fonogrammitootjate Ühing jagas iga-aastaseid Eesti muusikaauhindu. Tunnustuse osaliseks said need Eesti muusikud, kellel ilmus 2009. aasta jooksul album. Üritus toimus 25. veebruaril 2010 Nokia kontserdimajas.
Žüriisse kuulus 131 inimest. Auhinnad jagati välja 15 kategoorias, kontserdi otseülekande tegi TV3.
Aasta suursoosikud olid Popidiot, kes võitis viiest nominatsioonist neli, ning Röövel Ööbik, kes sai neljast nominatsioonist kaks auhinda. Publiku lemmikuks hääletati ansambel Shanon.
Õhtut juhtisid näitlejad Ivo Uukkivi ja Taavi Eelmaa.
Eesti Muusikaauhindade galakontserdile järgnenud pidu peeti 19. märtsil Tallinna klubis Stereo.
Auhinnad.
Võitjad on loetletud esimesena ja paksus kirjas. Sulgudes on auhindade üleandjad.
Kurioosiumid.
Hardi Volmerilt auhinna vastu võtnud Raul Saaremets (Röövel Ööbiku trummar) saatis tänukõnes kõik "v***u".
Tea Oll

Tea Oll (sündinud 1. septembril 1962 Järvamaal) on pedagoog ja kasvatustegelane.
Haridus- ja töökäik.
Õppinud Roosna-Alliku Põhikoolis ja lõpetanud Paide 1. Keskkooli. Lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi koolieelse pedagoogika ja psühholoogia erialal (1986) ning Tallinna Ülikooli käsitöö ja kodunduse õpetajana (2001). 
Töötanud Aravete lasteaias, Lohusalu lasteaed-algkoolis, Kopli lasteaias ning RAM Kooli Veskimöldre lasteaias nii õpetaja, kunstiõpetaja kui ka õppealajuhatajana, alates 2020. aastast on Püha Johannese Koolis klassiõpetaja. Tegutsenud koolitajana nii Tallinna Ülikooli avatud ülikooli täiendõppekeskuses kui varem ka Tallinna Pedagoogilise Seminari alushariduse ja täiendõppe osakonnas. 
Tea Oll on "Siili-aabitsa" ja töövihiku (2008, kirjastus ILO) ning koos Karmen Karbiga lasteaiaõpetajate tööraamatu "Kuu on Päike" autor, samuti koolieelsete lasteasutuste kunsti õppekava üks loojaid ning koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava töörühma liige. 
Tema juhendatud lasteaialapsed saanud auhindu Tallinna Haridusameti korraldatud üleriigilisel omaloominguvõistlusel "Euroopa koolis" ning võitnud Aasta linnu joonistamise konkursi.
Intel Core i

Intel Core i on Inteli mikroprotsessorite seeria, kuhu kuuluvad Nehalemi mikroarhitektuuriga 64-bitised protsessorid i3, i5 ja i7.
Nehalemi mikroarhitektuur on Intel Core'i mikroarhitektuuri järeltulijaks. Nehalemi puhul oli algselt tegu 45 nm protsessoritega, millest hiljem kujunesid 32 nm protsessorid. Esimest Nehalemi mikroarhitektuuriga protsessorit tutvustas Intel 2008. aasta novembris. Hiljem järgnesid sellele Xeoni protsessorid ja i3 ning i5.
Intel Core i3.
Intel Core i3 loodi madalama taseme protsessoriks i-seeria protsessorite rivistuses. Esimene Core i3 protsessor tuli välja 7. jaanuaril 2010. Sama protsessorit kasutatakse teistsuguse seadistusega ka Core i5 ja Pentium protsessorites.
Core i3-3xxM protsessor on ehitatud Arrandale'i arhitektuuri põhjal ning kujutab endast Clarkdale'i protsessori kaasaskantavat versiooni. Core-3xxM protsessorid sarnanevad suuresti Core i5-4xx seeria protsessoritega, kuid töötavad madalamatel taktkiirustel ja ei oma Turbo Boosti tehnoloogiat.
Intel i3 protsessorid on 32 nm transistoritega kahetuumalised protsessorid. Mõlemad tuumad töötavad samal sagedusel. Tänu Inteli hüperhargtöötluse ("hyper-threading") tehnoloogiale saab kumbki tuum tegeleda kahe protsessiga üheaegselt. Intel Core i3 mikroprotsessoritel on sisse ehitatud graafikaprotsessorid. L2-vahemälu suuruseks on Core i3 protsessorite puhul 2×256 kB.
Intel Core i5.
Intel Core i5, nagu ka Core i7 on ehitatud Nehalemi arhitektuuril. Esimest korda tutvustati Core i5 protsessorit 8. septembril 2009 (tegu oli Core i5 750 Lynnfieldi arhitektuuriga protsessoriga, millel oli neljatuumaline protsessor taktsagedusega 2,66 GHz). Core i5 protsessorid on Core i3 ja Core 2 protsessoritest suurema ning Core i7 ja Xeoni protsessoritest väiksema võimsusega.
Arandale'i arhitektuuril põhinevad Intel Core i5 mikroprotsessorid loodi sülearvutite jaoks. Sellest tulenevalt on Arandale'i arhitektuuriga i5 protsessoritesse sisse ehitatud graafikaprotsessor. Minimaalne energiatarve, millel Core i5 protsessor suudab töötada, varieerub 18 W ja 95 W vahel. Core i5 kahetuumalisted protsessorid omavad 2×256 kB suurust L2-vahemälu. Neljatuumaliste Core i5 protsessorite L2-vahemälu suurus on 4×256 kB.
Intel Core i7.
Intel Core i7 mikroprotsessorid kasutavad Nehalemi, Westmere'i ja Sandy Bridge'i mikroarhitektuure. Intel Core i7 protsessorid on mõeldud suurt arvutusvõimsust nõudvatele klientidele.
Core i7 loodi Intel Core 2 mikroprotsessori asenduseks. Core i7 avalikustati 2008. aastal (Bloomfield arhitektuuril). Aastal 2009 lisandusid veel Lynnfield ja Clarksfield. Aastal 2010 lisandusid Arrandale'i kahetuumalise mudelid ja Gulftowni Core i7-980x kuuetuumalised protsessorid.
Arandale'i arhitektuuril põhinevad Core i7 protsessorid sisaldavad ka protsessorisse ehitatud graafikaprotsessorid. Core i7 L2-vahemälu suuruseks on kahetuumaliste protsessorite korral 2×256 kB, neljatuumaliste korral 4×256 kB ja kuuetuumaliste protsessorite korral 6×256 kB.
Kiir

Kiir on punktihulk, mis tekib lõigu lõpmatul pikendamisel üle ühe otspunkti.
... (album)

"..." on Evelin Pange 2009. aastal ilmunud debüütalbum, mis salvestati Tallinnas Blackfish Studios.
Albumi esitluskontserdid toimusid 2009. aasta 13., 14. ja 16. novembril Tallinna Linnateatri Põrgulaval.
Nõutav jahutusvõimsus

Nõutav jahutusvõimsus (inglise keeles "Thermal Design Power" ehk TDP) on Inteli definitsiooni kohaselt maksimaalne protsessorist eralduv soojusvõimsus normaalsetes töötingimustes ja nimipingete juures, mis vastavad toiteahelate spetsifikatsioonile. 
Nõutav jahutusvõimsus kuulub kõigi protsessoritüüpide tehniliste andmete hulka, sest selle alusel projekteeritakse protsessori jahutussüsteem (ventilaator, radiaator jne), mis peab hoidma protsessori töötemperatuuri nõutavates piirides. Näiteks sülearvutiprotsessori nõutav jahutusvõimsus peab olema märksa väiksem kui lauaarvutiprotsessoril, sest sülearvutis on vähem ruumi ja ka akut on vaja säästa.
Erinevad protsessoritootjad kasutavad mõnevõrra erinevaid nõutava jahutusvõimsuse definitsioone, kuid suuri erinevusi ei saa olla.
One Laptop per Child

One Laptop per Child ehk OLPC (eesti keeles 'igale lapsele sülearvuti') on Ameerika Ühendriikide mittetulundusühingu One Laptop per Child Association, Inc. (OLPC) projekt, mis keskendub arengumaade laste tarvis odavarvuti väljatöötamisele. Projekt sai alguse 2005. aastal.
Nishinomiya

Nishinomiya on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub prefektuuri kaguservas Ōsaka lahe ääres Ōsaka ja Kōbe vahel.
Peamised tööstusharud on kummi-, terase-, ja autotööstus. Linnas toodetakse saket.
Linnas asuvad ameerika misjonäride asutatud Kwansei Gakuini ülikool ja Kōshieni staadion, mis on pesapalliklubi Hanshin Tigers kodustaadion.
Turkish Airlinesi lend 1951

Turkish Airlinesi lend 1951 oli lennufirma Turkish Airlinesi lend İstanbulist Amsterdami, mis lõppes õnnetusega. Lennuk kukkus 25. veebruaril 2009. aastal kell 9.31 (UTC) 1,5 km kaugusel Schipholi lennujaamast alla, kui lennuk hakkas maanduma. Hukkus üheksa inimest, kaasa arvatud neli meeskonnaliiget, kellest kolm olid piloodid. Lennuk purunes küll tükkideks, kuid põlema ei läinud.
Uurimine.
Õnnetuse raporti järgi oli põhisüüdlaseks katkine kõrgusemõõdik. Kõrgusemõõdik näitas kõrgust -8 jalga, kuigi lennuk oli tegelikult ligikaudu 2000 jala (umbes 600 m) kõrgusel. Autopiloot järeldas sellest, et kohe on ees maandumisrada ja vähendas mootori jõudlust. Lennuki kiirus vähenes järsult. Piloodid panid seda alles 100 sekundi pärast tähele ning reageerisid sellele täisgaasiga, kuigi autopilooti ei deaktiveeritud. Piloodid märkasid seda alles kuue sekundi pärast ja deaktiveerisid autopiloodi ja kordasid oma tegevust, kuid siis oli juba liiga hilja.
Hukkunud.
Õnnetuses hukkus üheksa inimest, kellest neli kuulusid lennuki meeskonda. Kõik kolm hukkunud pilooti ning üks reisisaatja olid Türgi kodanikud.
Lumemees Jack Frost

"Lumemees Jack Frost" on mitme filmi eestikeelne pealkiri.
Gustav Landauer

Gustav Landauer (7. aprill 1870 Karlsruhe – 2. mai 1919 München) oli juudi päritolu Saksa publitsist ja ajakirjanik, anarhismi teoreetik ja patsifist.
Landauer oli ka tõlkija, ta tõlkis William Shakespeare'i teoseid saksa keelde.
Gustav Kirchhoff

Gustav Robert Kirchhoff (12. märts 1824 Königsberg – 17. oktoober 1887 Berliin) oli saksa füüsik.
Kirchhoff õppis aastatel 1842–1846 matemaatikat ja füüsikat Königsbergi ülikoolis. Ta avastas Kirchhoffi seadused (mis on sisuliselt üldistus Ohmi seadusest), mille põhjal kaitses 1847. aastal doktoriväitekirja. 
1861. aastal üldistas Kirchhoffi seadusi James Clerk Maxwell. Kirchhoffi seadused järelduvad otseselt Maxwelli võrranditest.
Ta tegeles ka spektraalanalüüsiga (seletades Fraunhoferi (neeldumis)joonte tekkimist Päikese spektris, tuginedes tõsiasjale, et igale keemilisele elemendile on iseloomulik ainult kindlate lainepikkustega kiirgumis- ja neeldumisspekter) ja koos keemik Robert Wilhelm Bunseniga avastasid nad tseesiumi ja rubiidiumi.
Nehalem

Nehalem on linn USA-s Oregoni osariigis Tillamooki maakonnas Nehalemi jõe ning Vaikse ookeani Nehalemi lahe ääres.
2000. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 203.
Mesoarhaikum

Mesoarhaikum on geokronoloogiline üksus (aegkond) arhaikumis ehk ürgeoonis. 
Mesoarhaikumile eelneb Paleoarhaikum ja järgneb Neoarhaikum.
Mesoarhaikumi ulatus on 3200 kuni 2800 miljonit aastat tagasi. See ei ole seotud kindla kivimikihistusega.
Austraalias on leitud mesoarhaikumist pärinevaid stromatoliite.
Umbes 2800 miljonit aastat tagasi jagunes osadeks esimene teoreetiline hiidmanner Vaalbara.
Paleoarhaikum

Paleoarhaikum on geokronoloogiline üksus (aegkond). 
Paleoarhaikumile eelneb Eoarhaikum ja järgneb Mesoarhaikum. Paleoarhaikum oli ajavahemikul 3,6 kuni 3,2 miljardit aastat tagasi.
İstanbuli Atatürki lennujaam

Atatürki rahvusvaheline lennujaam (varem "Yeşilköy rahvusvaheline lennujaam"; IATA: IST, ICAO: LTBA) on Türgi linna İstanbuli suurim lennujaam. Lennujaam asub 24 km kaugusel İstanbuli kesklinnast Yeşilköys.
1980. aastal nimetati lennujaam ümber Atatürki lennujaamaks Türgi Vabariigi esimese presidendi Mustafa Kemal Atatürki järgi.
Lennujaam kuulub reisijate arvu poolest maailmas suurima 40 hulka.
Atatürki lennujaam on Turkish Airlinesi, Atlasjeti ja Onur Airi baaslennujaam.
Tallinnast lendab İstanbuli 2013. aastast Turkish Airlines.
Notsitseptor

Notsitseptorid on närvirakud, mille lõpmetes asuvate retseptorite ärritamine kutsub esile valuaistingu juhul, kui impulss on piisavalt tugev. Notsitseptoreid on mitut tüüpi ja nad võivad vastavalt närvilõpmetes asuvatele retseptoritele reageerida eri tüüpi stiimulitele: keemilised (nt tšillipipras sisalduv kapsaitsiin), mehaanilised (nt kriimustus), termilised (nt põletus). Biokeemilise liigituse poolest kuuluvad vaadeldavad retseptorid põhiliselt ioonkanalite hulka. 
Notsitseptorite funktsioon on teavitada aju perifeerse koe kahjustusest või selle ohust: nende neuronite üks akson ulatub organismis kohtadesse, kus vigastuse tekitamine on organismile potentsiaalselt ohtlik (nt nahk või siseelundid). Teine akson samas ulatub kas seljaajuni või ajutüveni. Kui perifeerses koes asuvad retseptorid saavad keskkonnast stiimuli, mis on piisavalt tugev, et käivitada rakusisest signaaliülekannet, siis toimub notsitseptorites membraanipotentsiaali muutus (tekib aktsioonipotentsiaal: kõigepealt liiguvad ioonkanalite kaudu raku sisse naatriumioonid ja toimub raku depolariseerumine, seejärel avanevad kaaliumioonide kanalid ning kaaliumioonid liiguvad rakust välja, taastades algse olukorra). Aktsioonipotentsiaal levib edasi mööda neuronit kesknärvisüsteemini. 
Notsitseptorite funktsiooni moduleerivad lipiidid prostaglandiinid. Prostaglandiinide retseptorid asuvad samuti notsitseptorite närvilõpmetes, kuid kuuluvad G-valguga seotud retseptorite klassi. Prostaglandiini seondumisel retseptoriga vabaneb retseptori küljest Gαs-tüüpi valk, mis aktiveerib adenülaadi tsüklaasi ning käivitab tsüklilise adenosiinmonofosfaadi (cAMP) tootmist. Viimane aktiveerib omakorda teatud ioonkanalid, mis hoiavad neuronit pikemat aega depolariseerituna. Seepärast vastutavad prostaglandiinid valuaistingu tugevdamise eest ning mitmed valuvaigistid inhibeerivad prostaglandiinide tootmist tsüklooksügenaasi poolt.
Notsitseptoreid on leitud nii imetajatest kui ka paljudest teistest loomadest, nagu kalad, nematoodid (nt varbussid) ja äädikakärbsed.
Inimese seerumalbumiin

Albumiin ehk inimese seerumalbumiin, lühendatult S-Alb või HSA, on maksas sünteesitav ja kvantitatiivselt kõige olulisem vereplasmavalk, mis moodustab umbes 50-60% valgu üldhulgast. Albumiini kontsentratsioon vereplasmas sõltub tema sünteesi, lagundamise ja eritumise kiiruse vahekordadest ning samuti sõltuvalt jagunemisest intra- ja ekstravaskulaarses organismi osas. Suurenenud albumiini kogused uriinis viitavad üldjuhul neerude funktsiooni kahjustumisele.
Albumiin on peamine plasma onkootse rõhu hoidja ning seega osaleb vedeliku jaotuses intra- ja ekstravaskulaarse ruumi vahel. Albumiin on paljude hüdrofoobsete ühendite, Ca2+ ioonide ja mitmete ravimite transportvalk. 
Albumiini kodeeerib 4. kromosoomil paiknev geen "ALB".
Albumiini mõiste päritolu.
Nimetus “albumiin” tuleneb valkusid kirjeldanud ajaloolisel üldmõistel "albumen," mis omakorda oli tuletatud ladinakeelsest  sõnast "albus" (valge). Inglise keeles on "albumen" on endiselt kasutusel munavalget tähistava terminina. Albumiini mõiste on tänapäeval kinnistunud spetsiifilise vereplasma valgu ning mõnede teiste, sarnaste omadustega valkude nimetustes, sealhulgas taimse päritoluga albumiinid ja munades leiduv ovalbumiin.
Arusaamine, et vereseerum ja teised kehavedelikud sisaldavad substantsi, mida esialgu tähistati terminiga “"albumen"”, kristalliseerus 19. sajandi alguses. 1840 aastal kasutas Prantsuse füsioloog C. Denis 1840 a. dialüüsi selleks, et eemaldada vereseerumist madalmolekulaarsed soolad. Selle protseduuri tulemusena sadenesid lahusest teatud valgud, mis on tänaseni tuntud kui globuliinid. Termin "albumen" jäi kasutusele valkude jaoks, mis lahustuvad puhtas vees.
Ärritus

Ärritus on erutust esile kutsuv tegur. 
Näiteks närvisüsteemi retseptorraku ärritus kutsub esile selle erutuse, milleks on närviimpulss.
Väike-Paljassaare tähtfort

Väike-Paljassaare tähtfort on Tallinna lähedale 1726–1727 Venemaa keisririigi võimude poolt rajatud Tallinna kindluse suhtes ettenihutatud kindlustis (tähtfort), mille eesmärk oli eelkõige Tallinna sõjasadama ja selle läänepoolse sissesõidu kaitsmine. Sarnast ehitist olid plaaninud juba Rootsi võimud 17. sajandi I kolmandikul, kuid suure maksumuse tõttu neid plaane ei teostatud ja Rootsi aja lõpu kindlustustööde aegu keskenduti peamiselt Tallinna linna ümbritseva muldkindlusvööndi väljaehitamisele.
Väike-Paljassaare tähtfordi rajamise põhjustasid sündmused pärast Venemaa keiser Peeter I surma (1725), kui (eeldades, et Venemaa sõjaline võimsus Läänemerel ei suurene enam oluliselt) tõid Suurbritannia ja Taani 1726. aasta suvel Soome lahele oma laevastikuüksuse. Venemaa vastas sellele jõunäitamisele Tallinna ümbrusesse vanade ettenihutatud rannakindlustiste (Läänepatarei, Idapatarei) korrastamise ja suurendamisega ning uute ehitamisega (Miiduranna tähtfort ja Naissaare bastionaalfort ning Tsitadell).
Väike-Paljassaare tähtforti tugevdati oluliselt Venemaa keiser Paul I 1796. aasta kaitsekava järgi ning sealsed muldvallid vooderdati kividega. 19. sajandi algusaastatel ehitati fordist edelasse vall ühe suurtükipatarei jaoks, et paremini katta Tallinna reidi lõunaosa. Forti ehitati 1810. aastal kivist vahtkonnamaja, 1834. aastal püssirohukelder ja kuulikuumutusahi. 1834. aastal oli fordis 16 suurtükki ja 180 meest, kes elasid puidust kasarmutes. Valle ja nende rinnatisi korrastati aastatel 1846–1848.
Hiljem pole tähtfort enam Tallinna kaitsekavades sisaldunud ning 1857. aastal on märgitud, et forti kui sellist pole enam olemas. Samas on 1866. aastal märgitud vallide ja vahtkonnahoone varemeid. Need lammutati 1867. aastal. Ühel 1876. aasta kaardil on endist märgitud kui sõjalaevade õppelaskmise märklauda (saksa keeles "Schussziel der Kiegsschiffe"), mistõttu fordi maapealsed ehitised on õppelaskmiste käigus suuremalt jaolt hävinenud. Tänapäeval on tähtfordi säilmed jäänud endiste sõjaväeladude ning praeguse teeristmiku ja heinamaa alla bussi nr 59A lõpp-peatuse ümbruses Pikakari ranna lähedal.
Kobekude

Kobekude ehk tohlkude on taimekude, mis on kohastunud gaasivahetuseks, võimaldades õhulõhede kaudu sisenenud välisõhul tungida sügavale rakkude vahele. 
Kobekoe rakud on veidi kõverdunud, nende vahel on suured rakuvaheruumid. Kobekoe rakud aitavad sammaskude veega varustada. Seal toimub ka rakkudest eraldunud vee aurustumine.
Sammaskude

Sammaskude ehk palissaadkude on fotosünteesiks kohastunud taimekude, mille rakkude asetus võimaldab efektiivselt kasutada päikesekiirgust. 
Sammaskoe rakud asetsevad lehe välispinnaga risti. Enamasti koosneb sammaskude tihedalt asetunud piklikest rakkudest, mille vahele jäävad kitsad rakuvaheruumid. Vähediferentseerunud sammaskude ei tarvitse olla rangelt korrapärane. Parasvöötme taimedel areneb sammaskude reeglina ainult lehe ülemisel pinnal. Kui sammaskude esineb lehe mõlemal pool, öeldakse, et leht on isolateraalne.
33 sõjastrateegiat

"33 sõjastrateegiat" ("33 Strategies of War") on Robert Greene'i raamat, mis "juhib sõjalistest põhimõtetest kujundatud igapäevaelu peenesse sotsiaalsesse mängu". Teos koosneb aruteludest ja näidetest ründe- ja kaitsestrateegiate kohta. Seda seoses vägagi erinevate inimeste ja olukordadega, nagu Napoleon Bonaparte, Araabia Lawrence, Aleksander Suur ja Tet'i pealetung. Raamatus käsitletav ala on lai, hõlmates mitte ainult vägivaldseid, vaid ka sotsiaalseid konflikte, nagu seda on perekonnatülid ja äriläbirääkimised. 
Raamat on jagatud viieks osaks: üksi sõdimine, ühine (organisatoorne) sõdimine, kaitsev sõda, ründav sõda ja tavatu (räpane, alatu) sõda. Iga osa sisaldab erinevat hulka strateegiaid, millest iga kohta on peatükk. Iga peatükk on üles ehitatud ühtemoodi. Lahingute, poliitiliste ja ärialaste olukordade kirjeldused on täiendatud Greene'i tõlgendustega. Nendega kaasnevad juhiseid andvad lõigud koos vastavate näidetega. Kõik peatükid lõppevad "Vastupidise" kohta käiva lühikese aruteluga olukorrast, kus strateegia ei pruugi kehtida. Greene'i raamatut läbivad erinevatest allikatest pärinevaid tsitaadid.
Raamatu osad ja strateegiad.
I osa: Iseseisev sõdimine
II osa: Organisatoorne (meeskondlik) sõdimine 
III osa: Kaitsesõda
IV osa: Ründesõda
V osa: Tavatu (räpane, alatu) sõda
Jüri Viilip

Jüri Viilip (13. november 1906 Taevere vald, Viljandimaa – 1949) oli eesti loomaarst.
Jüri Viilip lõpetas 1930 Viljandi Linna Ühisgümnaasiumi. Seejärel õppis 1930–1937 (matrikli nr 11022) Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, lõpetas "cum laude". 1940. aastal oli ta Saare jaoskonna loomaarst.
Salme Kirotar

Salme Kirotar (kuni 1939. aastani Salme Liiv; 30. juuli 1909 Rapla vald, Harjumaa – 28. veebruar 1974 Tartu) oli eesti keeleteadlane.
Ta õppis 1928–1933 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas (matrikli nr 9142), lõpetas "cum laude". 1938–1939 täiendas end Southamptoni ülikooli juures.
Ta oli 1934–1938 gümnaasiumiõpetaja, 1942–1950 Tartu Ülikooli saksa keele õpetaja, 1956–1957 õppeülesande täitja. 
"Saksa-eesti sõnaraamatu" autoreid.
Isiklikku.
Ta oli Joosep Liivi tütar ja abielus Voldemar Kirotariga.
Viiekroonine münt

Viiekroonine münt on münt, mille nimiväärtus on 5 krooni. Eesti Vabariigis oli käibel kaks 5-kroonist meenemünti:
Hans Tiik

Hans Tiik (9. juuni 1903 Tallinn – 19. oktoober 1941) oli Eesti kohtunik.
Ta osales Vabadussõjas. Aastail 1922–1926 õppis Tiik Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas "cum laude". 1926–1930 oli ta Tallinna-Haapsalu rahukogu kohtuameti kandidaat, 1930–1934 Tallinna 1. jaoskonna kohtunik, 1934–1938 Tallinna ringkonnakohtu liige ning 1938–1940 Kohtukoja tsiviilosakonna liige. 
1940–1941 oli Hans Tiik Eesti NSV Ülemkohtu liige ja abiesimees. Arreteeriti E.Miksoni 20.09.1941 korraldusel. Juurdluskokkuvõte oli, et tema aktiivsust nõukogude ajal ei ole tuvastatud, kuid ta tapeti ikkagi. 
Ta hukati Saksa okupatsioonivõimude poolt.
Leo Kalmet

Leo Kalmet (2. märts 1900 Orajõe vald, Pärnumaa – 16. september 1975 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja, teatrijuht ja teatripedagoog.
Leo Kalmet lõpetas 1920. aastal Tallinna poeglaste humanitaargümnaasiumi. 1924. aastal lõpetas ta Draamastuudio teatrikooli (I lennus) ja oli üks Draamastuudio Teatri asutajaid. Lisaks õppis ta 1920–1925 Tartu Ülikoolis õigusteaduskonna kaubandusosakonnas ja 1932–1934 õigusteaduskonnas (matrikli nr 747), samuti Tallinna Konservatooriumis laulmist.
Ta oli korporatsiooni Revelia vilistlane.
Osales Vabadussõjas.
Näitleja ja teatrijuht.
Näitlemisega hakkas Leo Kalmet tegelema juba kooliajal, praeguse gümnaasiumi "dramaatilises ringis", samuti mängis Estonias. Ta nägi noorukina oma silmaga Theodor Altermanni Hamletit.
1924. aastal Draamastuudio teatrikooli I lennu lõpetanud jäid kokku ja lõid Draamastuudio Teatri (vana Draamateatri trupp läks Paul Sepaga eesotsas Vanemuisesse). Draamastuudio Teatri avalavastuses, Eduard Vilde "Pisuhännas" mängis Leo Kalmet Sanderit. 
1927. aastal sai Leo Kalmetist Draamastuudio Teatri üldjuht. Ta kujundas välja noorsoo- ja nukuteatri ega seganud teistel lavastamist. 
1936. aastal lavastas ta Oskar Lutsu "Nukitsamehe" marionettnukulavastuse, mida võib pidada eesti nukuteatri sünniks. 1937. aastal asutas ta Draamastuudio juurde marionettnukuteatri.
Teatripedagoog.
1938. aastal sai Leo Kalmetist äsja loodud Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli juhataja ja näitlejameisterlikkuse õppejõud. Üks tema õpilastest oli hilisem lavakunstikateedri looja Voldemar Panso. Aastatel 1944–1946 õpetas Leo Kalmet näitlejameisterlikkust Draamastuudio eriklassis, kus teiste hulgas õppisid need, kel omal ajal sõja tõttu riiklik lavakunstikool pooleli oli jäänud. 1946. aastal jätkus tema teatripedagoogitee Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis direktor Priit Põldroosi asetäitja ja õppejõuna. See kool suleti 1950. aastal. Leo Kalmet arreteeriti ja küüditati represseerituna Irkutski oblastisse, kus ta viibis 1950–1955.
Kui 1957. aastal avati Voldemar Panso eestvedamisel Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateeder, sai Leo Kalmetist selle õppejõud ja Panso parem käsi. Leo Kalmeti juhendamisel lõpetas lavakunstikateedri kuni aastani 1968 kolm lendu.
Isiklikku.
Tema poeg Hanno Kalmet oli Eesti Draamateatri näitleja (lõpetas Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri I lennus), teine poeg Toomas Kalmet oli Ugala näitleja.
Latentsusaeg

Latentsusaeg (inglise keeles "latency"), latentsus või ka peitaeg on informaatikas mis tahes viibe või ooteaeg, mis pikendab tegelikku või eeldatavat reaktsiooniaega üle soovitava aja. Latentsusaeg on latentsuse kestus, sealhulgas süsteemi reaktsiooni hilistus. Näiteks: 
ISO/IEC 2382 kohaselt on latentsusaeg ajavahemik andmekutse algatamisest tegeliku andmeteisalduse algushetkeni.
Mõttepunktid

Mõttepunktid ehk kolm punkti (...) on kirjavahemärk. 
Eesti keel.
Eesti keeles kasutatakse mõttepunkte järgmistes funktsioonides:
Katkestuskohtade markeerimisel eraldatakse mõttepunktid sõnavahega paremalt ja enamasti ka vasakult. Lause lõpus võidakse nad viimasest sõnast sõnavahega eraldada või mitte. Ärajäänud tähtede märkimisel kirjutatakse mõttepunktid sõna teiste tähtedega kokku ning teistest sõnadest lahku. Vahemiku märkimisel tühikut ei kasutata.
Wolfram von Krause

Wolfram von Krause (17. veebruar 1914 Karste mõis – 24. august 1989 Ottobrunn, Baieri) oli baltisaksa vaimulik ning teoloog.
Tema isa oli Karste mõisnik Hermann von Krause ja ema Elisabeth Charlotte, sündinud von Kügelgen. Ta lõpetas aastal 1931 Tartus Walteri Eragümnaasiumi. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1931–1937, seejärel täiendas end Königsbergi ja Tübingeni ülikoolis. Kaitses aastal 1937 teoloogiamagistri väitekirja teemal "Nehemia raamatu põhiprobleemid". Oli aastatel 1935–1936 ajateenistuses Eesti kaitseväes. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks.
Krause oli aastal 1939 Saksa praostkonna ja Ülikooli koguduse vikaarõpetaja. Samuti oli ta aastatel 1938–1939 Tartu Lutheri erainstituudi kirikuajaloo dotsent.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1939–1941 Gneseni kreisis (nüüdisajal Gniezno maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas) Lettbergi koguduse õpetaja ja Poseni teoloogilise seminari dotsent. Aastatel 1941–1945 oli Saksa armees. Aastatel 1945–1946 oli ta pastor Regelsbachis (Rohri linnaosa Kesk-Frangimaal). Aastatel 1946–1957 oli misjoniinspektor Neuendettelsaus (Kesk-Frangimaal), olles samal ajal ka sealse Misjoni- ja Diasporaaseminari õppejõud; aastal 1957 oli misjoniinspektor Hermannsburgis (Alam-Saksi liidumaal). Aastatel 1958–1964 oli Hermannsburgi misjoni superintendent (Lõuna-Aafrikas). Aastast 1964 oli ta misjonidirektor Neuendettelsaus. 
Isiklikku.
Tema vend Harro von Krause oli vaimulik Põhja-Saksamaal, tema vanavanavanaisa oli arhitekt Johann Wilhelm von Krause.
Ihuüksi

"Ihuüksi" on Merlyn Uusküla 2010. aastal välja antud debüütalbum.
Albumi esmaesitluskontserdid toimusid 2010. aasta 22. oktoobril Tallinnas Venus Clubis ja 23. oktoobril Tartus klubis Atlantis.
Ajalugu.
Albumi uued lood valmisid 3–4 kuuga, kuid albumilt võib leida ka Merlyn Uusküla varasemat loomingut. Vanim laul on pärit juba aastast 2008. Laul "Ihuüksi" on Uusküla esimene lugu, mis tuli tema enda nime all. Kaasa teevad Cool D, James Werts ja Rolf Junior.
Merlyni ja Cool D duett "Miks alles nüüd" kogus YouTube'is 2010. aasta detsembri alguseks üle 220 000 kuulamise. Algselt plaaniti teha lugu armukolmnurgast. Aga siis võeti uus teema, kus Cool D teeb Merlynile üle mitme aasta ühe telefonikõne, uurides, kuidas naine elab.
Kansai rahvusvaheline lennujaam

Kansai rahvusvaheline lennujaam (関西国際空港, "Kansai Kokusai Kūkō") (IATA: KIX, ICAO: RJBB) on lennujaam, mis asub tehissaarel Osaka lahes, Osakast 40 km edelas. Seda ei tohi segi ajada Osaka rahvusvahelise lennujaamaga, mis asub linnale lähemal ja teenindab nüüd ainult riigisiseseid lende.
Lennujaam avati 4. septembril 1994, selle arhitekt on Renzo Piano.
Lennujaama tehissaar vajub igal aastal 4,8 cm võrra merre. Vajumine muutub aastate jooksul aeglasemaks ja lõpuks peaks üldse peatuma.
Sigaret

Sigaret (kõnekeeles ka "pläru") (prantsuse laensõna "cigare" + "ette", mis tähendab "väikest sigarit") on suitsetatav tubakatoode, mis koosneb õhukesse paberisse rullitud peeneks lõigatud tubakast. Tavaliselt on sigarettidel ka filter.
Tööstuslikult toodetud sigaret on keskmiselt 84 millimeetrit pikk ja läbimõõduga 7–8 millimeetrit. 
Ajalugu.
Maisipaberi sisse rullitud tubakat suitsetasid Kesk-Ameerika indiaanlased – maiad ja asteegid. Hispaanlased tõid selle Euroopasse 16. sajandi keskpaigas. Pärast seda, kui Inglismaal 1586. aastal hakati tubakat suitsetama, levis see komme üle kogu Euroopa. Varem tõmmati tubakat ninna.
Sigarette hakati valmistama sigarivabrikutes Prantsusmaal ja Lõuna-Hispaanias tubakajääkidest 1850. aastal.
Tubakasuits.
Keskmise sigareti suitsus on üle 12 000 keemilise ühendi, seal hulgas:
Tarbimine.
2002. aasta seisuga toodetakse iga aasta 5,5 triljonit sigaretti. Kokku arvatakse suitsetajaid olevat 1,1 miljardit inimest, mis on rohkem kui üks kuuendik kogu Maa elanikkonnast.
Arvo Ratassepp

Arvo Ratassepp (17. märts 1926 Tallinn – 22. detsember 1986 Tallinn) oli eesti koorijuht, helilooja ja pedagoog. 
Laulmist hakkas ta õppima juba Tallinna 4. Algkoolis Gustav-Evert Mesiäineni käe all, kes soovitas Arvol õppida viiulit. Edasi õppis juba Olev Roometi viiulitundides.
Pärast Tallinna Reaalkooli lõpetamist 1944. aastal läks ta õppima Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonda, kuid ei lõpetanud seda, kuna laulis instituudi ajal kolmes kooris ning huvi ja aeg läks rohkem muusika peale.
1949. aastal asutas ja juhtis ta Töönduskooperatsiooni Kultuuriklubi juures meeskoori Runo, kus tegutses kuni 1966. aastani. On töötanud kolm aastat Tallinna Muusikakooli direktori asetäitjana õppetöö alal, Tallinna Riiklikus Konservatooriumis koorijuhtimise kateedri vanemõpetajana ja dekaanina. 
Lõpetas 1955. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhina (Jüri Variste klassis) ning jätkas samas õpinguid kompositsiooni alal (Mart Saare ja Villem Kapi juures). Osales 1958. aastal Vabariikliku Koorijuhtide Segakoori asutamises ja oli üks selle dirigente. Asutas Teaduste Akadeemia meeskoori (1958) ja naiskoori (1959) ning oli nende peadirigent. Aastatel 1962–1976 juhatas Tallinna Kammerkoori. Ta on olnud mitme üldlaulupeo, koolinoorte laulupeo ja üliõpilaslaulupeo Gaudeamus üldjuht. Loonud koorilaule segakoorile ja meeskoorile.
Arvo Ratassepa anded avaldusid ka kunstivaldkonnas, eriti akvarellmaalija ja karikaturistina. Tema karikatuure on avaldatud ka raamatus "Lõbusaid lugusid Eesti muusikutest" (2009) koos teiste karikaturistide (Alfred Saldre, Feliks Randel, Romulus Tiitus, Jaan Jensen, Heinz Valk) loominguga.
Isiklikku.
Tema vend Valdo Ratassepp (18. aprill 1938 – 16. november 1990) oli samuti koorijuht ja muusikapedagoog, kes juhatas pärast Arvo Ratassepa loobumist meeskoori Runo ja mitut Tallinna taidluskoori.
Arvo Ratassepal on kolm poega.
Ummuksisolek

Ummuksisolek ehk ummuksisse jäämine on veekogu seisund, kus vees lahustunud hapniku puudus põhjustab veeorganismide (eelkõige hapnikurikkamat vett vajavate kalaliikide) surma. 
Ummuksisse jäämise peamiseks põhjuseks on kauakestev jääkate, mis ei lase valgust läbi. 
Ummuksisolek esineb peamiselt mudarohketes ja väikestes siseveekogudes valguse vähesuse või ka veereostuse korral. Eesti oludes jäävad veekogud ummuksisse harilikult hilistalvel.
Pisiliuskurlased

Pisiliuskurlased ("Microveliidae") on lutikaliste alamseltsi kuuluvate vee-eluliste putukate sugukond.
Vahel arvatakse see rühm jõeliuskurlaste ("Veliidae") alla.
Eesti liigid.
Eestis on teada vähemalt kaks liiki:
Antti Tuisku

Antti Tapani Tuisku (sündinud 27. veebruaril 1984 Rovaniemis) on soome poplaulja.
Ta sai tuntuks pärast 2003. aasta "Idolsi" saadet.
Südameklapid

Südameklapid on südame osad, mis kindlustavad vere ühesuunalise liikumise südame kodadest vatsakestesse ja vatsakestest edasi veresoontesse (arteritesse).
Imetajate südamel on neli südameklappi.
Suur vereringe

Suur vereringe ehk kehavereringe (ladina "circulatio systemica") on vereringe osa suletud kardiovaskulaarsüsteemiga loomadel. 
Imetajatel.
Inimestel.
Suures vereringes liigub vere südame vasakust vatsakesest, aorti, väiksematesse arteritesse ning juussoonte kaudu kogu kehasse moodustades arteriaalse süsteemi. Edasi saab alguse venoosne süsteem, milles voolab venoosne veri väikeste veenide ja õõnesveenide kaudu suubudes südame paremasse kotta. Südame paremast kojast liigub veri kopsuvereringe kaudu kopsu või kopsudesse.
Vererõhk suures vereringes on kõrgem kui väikeses vereringes.
Veenid (osaline).
Venoosne veri koguneb südame paremasse kotta ülemise ja alumise õõnesveeni kaudu.
Usbekistani Islamiliikumine

Usbekistani Islamiliikumine (usbeki Ўзбекистон Исломий Ҳаракати; IMU) on islamistlik sõjaline organisatsioon, mis loodi 1998. aastal Usbekistani president Islam Karimovi vastaste poolt eesmärgiga luua šariaadiseadusi järgiv islamiriik. Ameerika Ühendriigid on liikumise arvanud terroriorganisatsioonide nimekirja.
Usbekistani Islamiliikumine on tegutsenud lisaks Usbekistanile Tadžikistanis, Türkmenistanis, Kõrgõzstanis, Afganistanis ja Pakistanis. 2001. aastal võitles liikumine koos Talibaniga USA juhitud koalitsioonivägede vastu ja löödi suuresti puruks.
Liikumise liikmed on Kesk-Aasia päritolu sunniidid, eelkõige usbekid, tadžikid ja türkmeenid.