tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Korsun-Ševtšenkivskõi

Korsun-Ševtšenkivskõi (ukraina Корсунь-Шевченківський, vene Корсунь-Шевченковский) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Korsun-Ševtšenkivskõi rajooni halduskeskus. Korsun-Ševtšenkivskõi asub Rossi jõe ääres, Tšerkassõst ligi 60 km läänes.
Ajalugu.
Asulat on esmamainitud 1032. aastal, kui sinna rajati kindlus kaitsmaks Kiievit lõunapoolsete nomaadide rünnakute eest. 1240 hävitas Batu-khaan asula.
1584. aastal rajati sinna sõjaväe tugipunkt ja 1585. aastal anti asulale Magdeburgi linnaõigused.
1630. aastal ründasid kasakad linna ja hävitasid sealse poola garnisoni. Taas sai asula kannatada 1637. aastal toimunud kasakate mässu käigus. 1648. aastal peeti seal aga Korsuńi lahing.
Alates 1793. aastast kuulus asula Vene keisririiki. 1903. aastal rajati linna üks Venemaa suuremaid värvivabrikuid.
Kuni 1944. aastani oli linn tuntud kui Korsun, kuid siis muudeti nime ukraina kirjaniku ja kunstniku Tarass Ševtšenko auks.
Rahvastik.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Korsun-Ševtšenkivskõi elanikest ukrainlasi 93,04%, venelasi 4,03%, mustlasi 0,37%, valgevenelasi 0,24% ja juute 0,24%.
Suhted teiste linnadega.
Korsun-Ševtšenkivskõi linnal on sõprussuhted Chojnice linnaga Poolas ja Gifhorni linnaga Saksamaal.
Antiņciems

Antiņciems on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas. Antiņciems asub merepinnast 5 meetri kõrgusel Kaņierise kagukaldal. Küla jääb valla keskusest Lapmežciemsist 5, endisest piirkonnakeskusest Smārdest 18 ja Riiast 48 kilomeetri kaugusele.
Külas kasvab looduskaitsealune Antiņciemsi mikrohoiuala tamm. Küla jääb Ķemeri rahvusparki. Seal asub Antiņciemsi kalmistu.
Küla oli varem maaharijate asula. Esimese maailmasõja ajal jäi see rindevööndisse ja tühjenes. Sõja järel leidsid paljud kodukohta naasnud elanikud tööd Ķemeri sanatooriumi toiduainetega varustamisel. Küla tühjenes ka Teise maailmasõja ajal, sõja järel oli küla kaotanud kogu oma algse talupidajatest elanikkonna. Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda, aastail 2009–2021 aga Engure piirkonda.
2006. aastal oli külas 17 ja 2020. aastal 21 elanikku.
Anželika Sidorova

Anželika Aleksandrovna Sidorova (vene keeles Анжелика Александровна Сидорова; sündinud 28. juunil 1991 Moskvas) on Venemaa kergejõustiklane, teivashüppaja.
2014. aastal tuli ta Euroopa meistriks tulemusega 4.65. Aastatel 2015 ja 2019 on ta tulnud Euroopa sisemeistriks.
2019. aastal tuli ta teivashüppes isiklikku rekordit tähistava tulemusega 4.95 maailmameistriks. Sisemaailmameistrivõistlustel on ta võitnud kaks hõbemedalit.
Sisetingimustes on tema isiklik rekord samuti 4.95, mis on püstitatud 29. veebruaril 2020 Moskvas.
Čaukciems

Čaukciems on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas. Čaukciems asub merepinnast 5 meetri kõrgusel Kaņierise järve ja Slocene jõe vahel. Küla jääb valla keskusest Lapmežciemsist 10, endisest piirkonnakeskusest Smārdest 11 ja Riiast 53 kilomeetri kaugusele.
1783. aastal jagas piirileping küla kaheks osaks. Praeguse Smārde valla aladele jäänud osa külast hakkas kuuluma Kuramaa koosseisu ja tänapäeval seda enam külana ei eksisteeri. Selles osas asub Čauki kalmistu. Praeguse küla moodustab Lapmežciemsi valla aladele jääv osa endisest külast, mis kuulus Vidzeme koosseisu. Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda, aastail 2009–2021 aga Engure piirkonda.
Küla jääb Ķemeri rahvusparki. 
2006. aastal oli külas kaks ja 2020. aastal kuus elanikku.
Ádám Szalai

Ádám Szalai (sündinud 9. detsembril 1987 Budapestis) on Ungari jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Mainz 05 ja Ungari jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Saksamaa klubis VfB Stuttgart, millega liitus 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud. 2007. aastal liitus ta Madridi Reali reservmeeskonnaga Real Madrid Castilla, mille koosseisus mängis ta kolmel hooajal Hispaania tugevuselt kolmandas liigas.
2010. aasta jaanuaris suundus ta Real Madrid Castillast laenule Saksamaa kõrgliiga klubisse Mainz 05. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 10. aprillil 2010 Dortmundi Borussia vastu. 2010. aasta suvel sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. Hooajal 2012–13 lõi ta Saksamaa kõrgliigas 13 väravat – see on jäänud ka tema edukaimaks hooajaks Bundesligas.
Hooajal 2013–2014 mängis Szalai Schalkes. Aastatel 2014–2019 kuulus ta Hoffenheimi ridadesse. Hooaja 2015–16 teises pooles mängis ta laenul Hannoveris.
2019. aasta augustis naasis ta Mainzi, kellega sõlmis kaheaastase lepingu.
Szalai tegi Ungari rahvuskoondises debüüdi 11. veebruaril 2009 sõprusmängus Iisraeli vastu. Esimese värava lõi ta koondisesärgis 8. septembril 2010 EM-i valikmängus San Marino vastu, tehes selles mängus kübaratriki. Ta kuulus Ungari koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus ta lõi alagrupiturniiril värava Austria vastu.
Molotšansk

Molotšansk (ukraina Молочанськ, vene Молочанск) on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis Tokmaki rajoonis.
Asula rajasid sakslastest mennoniidi ümberasujad 1803. aastal ja see sai nimeks Halbstadt. 1915. aastal sai asula uueks nimeks Molotšansk. Linnaõigused sai Molotšansk 1938. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Molotšanski elanikest ukrainlasi 76,34%, venelasi 21,17%, valgevenelasi 0,93%, bulgaarlasi 0,38%, sakslasi 0,32% ja tatarlasi 0,13%.
Songaid

Songaid (või songhaid) on Lääne-Aafrikas elav rahvas, nad räägivad erinevaid songai keeli. Songaide ajalugu on seotud Songai riigiga, mis 15. ja 16. sajandil Lääne-Sahelis domineeris. Songai riigi valitsejate järgi on nimetatud ka rahvas. Nad on enamjaolt islamiusksed, nende asuala jääb peamiselt Lääne-Sudaani piirkonna Mali aladele. 
Songai keelte kõnelejad, kes elavad Malis, nimetavad end songaideks, mujal määratletakse end näiteks zarmadeks (suurim songaide alahõim) või isawagheniteks. Gaos koyraboro senni keelt rääkivatele on näiteks Nigeris kõneldav zerma keel arusaamatu. Songai keeled määratletakse üldiselt Niiluse-Sahara keelte sekka, kuid on teadlasi, kes on muul arvamusel. Näiteks Gerrit Dimmendaal usub, et songai keeli võiks klassifitseerida eraldi keelkonnana.
Péter Gulácsi

Péter Gulácsi (sündinud 6. mail 1990 Budapestis) on Ungari jalgpallur, kes mängib väravavahina Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja Ungari jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Ungari klubis MTK Budapest FC. 2007. aastal liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Liverpool. Liigadebüüti tal Liverpooli meeskonnas teha ei õnnestunud, kuid ta tegi kaasa klubi mõnedes hooajaeelsetes mängudes ja UEFA Euroopa Liiga eelringi kohtumistes. 2009. aastal mängis ta Liverpoolist laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Hereford United ja 2010. aastal samasse liigasse kuulunud Tranmere Roversis. Hooajal 2011–12 mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Hull City.
2013. aasta juunis sõlmis ta lepingu ta Austria kõrgliiga klubiga Salzburgi Red Bull. Ta oli kaks hooaega klubi põhiväravavaht, tuli mõlemal hooajal klubiga Austria meistriks ja võitis Austria karika.
2015. aasta juulis siirdus ta Leipzigi. Alates hooajast 2016–17 on ta klubiga mänginud Saksamaa kõrgliigas.
2009. aastal võitis Gulácsi Ungari kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Ungari jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 22. mail 2014 mängus Taani vastu. Ta kuulus Ungari koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
2018. ja 2019. aastal oli Gulácsi valitud Ungari aasta jalgpalluriks.
Polohõ

Polohõ on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis, Polohõ rajooni keskus. Asub Konka jõe vasakul kaldal.
Linn on rajatud 1887. aastal raudtee-ehitusega seoses. 1928–1937 oli asula nimi Tšubarivka. 1938. aastal sai Polohõ linnaõigused.
1974. aastal elas linnas 21 800 inimest. 2019. aasta alguse seisuga oli elanike arv 18 886. 2001. aastal olid 91,2% linnaelanikest ukrainlased.
Linna läbib riikliku tähtsusega maantee N 08.
France 24

France 24 on rahvusvahelisele turule suunatud Prantsusmaa riiklik teleuudistekanal. Uudiseid edastatakse prantsuse, inglise, araabia ja hispaania keeles.
France 24 peakorter asub Pariisi äärelinnas Issy-les-Moulineaux's, kanal alustas tegevust 6. detsembril 2006. Suurim rõhk on uudiste edastamisel televisiooni kaudu. 
2010. aastal anti välja ka oma iPhone'i ja Androidi äpp. Tänapäeval saab France 24 uudiseid reaalajas jälgida ka France 24 kodulehel ja YouTube's.
2008. aastast on France 24 ainuomanik Prantsuse riigile kuuluv valdusühing France Médias Monde. Ainuomanikuks saamiseks tuli riigil ära osta ettevõtete TF1 Group ja France Télévisions osad. France 24 aastaeelarve on ligi 100 miljonit eurot.
France 24 ingliskeelne kanal on nähtav ka Eesti vabalevis. Jaanuaris 2018 käis France 24 stuudios intervjuud andmas president Kersti Kaljulaid.
Abraham Foxman

Abraham Henry Foxman (sündinud 1. mail 1940 Baranavičys) on Ameerika Ühendriikide jurist ja aktivist.
Ta oli aastatel 1989–2015 ADL-i (Anti-Defamation League) direktor. 2016. aasta märtsis sai temast New Yorgi juudi pärandi muuseumi antisemitismi uuringute keskuse juhataja. 
Ta on tuntud oma valgenahaliste vastast rassismi õhutava tsitaadi poolest: "Me oleme nautinud unistust, et maailma viimased valged lapsed mängivad koos tumedanahaliste lastega."
Oleškõ

Oleškõ (ukraina Олешки, vene Алёшки) on linn Ukrainas Hersoni oblastis Hersoni rajoonis. Oleškõ asub Dnepri harujõe Konka vasakkaldal, Hersoni kesklinnast umbes 8 km idas.
Kuni 2020. aastani kuulus see Oleškõ rajooni ja oli rajooni halduskeskus.
Ajalugu.
Asulat on esmamainitud 1084. aastal, linnaõigused sai 1854. aastal. Aastatel 1928–2016 oli linna nimi Tsjurupinsk (Nõukogude riigi- ja parteitegelase Aleksandr Tsjurupa auks).
24. veebruaril 2022 Venemaa Ukrainasse sissetungi käigus okupeerisid linna Venemaa Föderatsiooni relvajõud.
6. juunil 2023, Kahhovka tammi purunemise järel, tõusis vesi paljude majade katusteni.
Rahvastik.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oleškõ elanikest ukrainlasi 78,37%, venelasi 18,41%, valgevenelasi 0,77%, mustlasi 0,54% ja armeenlasi 0,44%.
Sigitas Parulskis

Sigitas Parulskis (sündinud 10. veebruaril 1965 Obeliais) on leedu kirjanik.
Ta lõpetas 1990. aastal Vilniuse Ülikooli, kus ta õppis leedu keelt ja kirjandust.
Ta on teinud kaastööd mitmele Leedu ajakirjale ja ajalehele ning õpetanud Vilniuse Ülikoolis loovkirjutamist.
Parulskise esimene luulekogu "Iš ilgesio visa tai" ("Igatsusest kõige selle järele") ilmus 1990. aastal ning pälvis aasta parima luuledebüüdina Zigmas Gėlė auhinna.
Tema esimene romaan "Trys sekundės dangaus" ("Kolm sekundit taevast") ilmus 2002. aastal ning sellele anti Leedu Kirjanike Liidu aasta parima raamatu auhind.
Park Jimin

Park Ji-min (korea keeles: 박지민; sündinud 13. oktoobril 1995), on Lõuna-Korea laulja, laulukirjutaja ja tantsija. 
2013. aastal debüteeris ta Lõuna-Korea poistebändi BTS (tuntud ka järgmiste nimedega: Bangtan Boys, Bulletproof Boy Scouts või Beyond The Scene) liikmena plaadifirma Big Hit Entertainment all.
Pivdenne

Pivdenne (ukraina Південне, vene Пивденное) on linn Ukrainas Harkivi oblastis Harkivi rajoonis. Pivdenne asub Harkivi kesklinnast umbes 17 km edelas.
Asula on rajatud 1906. aastal. Alevi staatuse sai Pivdenne 1938. aastal, linnaõigused 1963. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pivdenne elanikest ukrainlasi 79,63%, venelasi 18,65, armeenlasi 0,44%, valgevenelasi 0,25%, grusiine 0,20%, asereid 0,15%, juute 0,13% ja tatarlasi 0,12%.
Inga Ābele

Inga Ābele (sündinud 5. oktoobril 1972 Riias) on läti kirjanik ja stsenarist.
Ta lõpetas 2001. aastal Läti Kultuuriakadeemia dramaturgia alal. Ta on kirjutanud luulet, lühiproosat, romaane ja näidendeid ning olnud filmistsenarist.
Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Kimalased ja sipelgad" (kogumikus "Läti jutud: valik 2000. aastate läti lühiproosat", tõlkinud Livia Viitol, Tallinn: Libri Livoniae, 2018).
STS-79

STS-79 oli NASA Space Shuttle'i programmi 79. missioon ja kosmosesüstik Atlantise 17. missioon. 
Atlantis külastas missiooni raames Vene kosmosejaama Mir, viies sinna varustust ja vahetades astronaute. See oli neljas kord kui Miri külastas NASA kosmosesüstik.
Argentiina suvikõrvits

Argentiina suvikõrvits ehk sapallito ("Cucurbita maxima subsp. maxima" Zapallito rühm) on kõrvitsa perekonda kuuluva banaankõrvitsa sort.
Argentiina suvikõrvitsa viljad on rohelised, umbes 10–12 sentimeetri diameetriga. Vilju peaks korjama ja tarbima siis, kui need on veel noored ja toored.
Laima Slava

Laima Slava (sünninimi Klieģe; sündinud 12. juulil 1947) on läti kunstiajaloolane ja kirjastaja.
Ta on lõpetanud Riia 49. keskkooli ja õppinud Läti Riiklikus Kunstiakadeemias.
Aastail 1975–1983 töötas ta Läti NSV Teaduste Akadeemia kunstiajaloo instituudis, 1983–1988 nädalalehes Literatūra un Māksla ('kirjandus ja kunst'), 1988–1989 kirjastuses Liesma ja 1989–1995 Riia Videokeskuse multimeediaüksuses. Alates 1997. aastast on ta kunstiraamatute kirjastuse Neputns peatoimetaja.
Ta on koostanud kunstialbumeid, uurinud Boriss Bērziņši loomingut ning kirjutanud raamatud "Dieva buča" ("Jumala suudlus", 2000) ja "Boriss Bērziņš" (2002, 2016).
Laima Slava on 1981. aastast Läti Kunstnike Liidu liige.
Sokõrjanõ

Sokõrjanõ (ukraina Сокиряни, rumeenia Secureni, Târgu Secureni) on linn Ukrainas Tšernivtsi oblastis, Sokõrjanõ rajooni halduskeskus. Sokõrjanõ kesklinn asub Moldova piirist vähem kui 3 kilomeetri kaugusel.
Sokõrjanõ on asutatud 1666. aastal, linnaõigused sai 1966. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sokõrjanõ elanikest ukrainlasi 90,50%, venelasi 6,29%, moldaavlasi 2,25%, rumeenlasi 0,21%, armeenlasi 0,13% ja valgevenelasi 0,12%.
Silvija Radzobe

Silvija Radzobe (29. aprill 1950 Talsi – 21. aprill 2020 Riia) oli läti kirjandus- ja teatriteadlane ning teatrikriitik.
Ragaciems

Ragaciems on küla ("lielciems") Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas. Ragaciems asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Liivi lahe ja Kaņierise vahel. Küla jääb valla keskusest Lapmežciemsist 3, endisest piirkonnakeskusest Smārdest 23 ja Riiast 52 kilomeetri kaugusele.
Külas on Kalniņi ja Ragaciemsi bussipeatus ning Ragaciemsi kalmistu.
Külas kasvab looduskaitsealune Baloži hiidmänd. Küla jääb Ķemeri rahvusparki. 
Küla ja Starpiņupīte jõe vahele jääb suur Laevamäeks kutsutav luide. Selle tipus olevat vanasti asunud kuur, kuhu süüdati laevade randa meelitamiseks tuli.
Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kus asuvad nii mälestuskivi kui ka mälestusmärk. Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda ja 2009–2021 Engure piirkonda.
Ragaciemsis sündis Läti kirjanik Imants Ziedonis.
2006. aastal oli külas 724 elanikku, 2020. aastal 566.
Tinzaouaten

Tinzaouaten (ka Tinzawatene või Tin-Zaouatene) vald Kirde-Malis Sahara kõrbes, Alžeeria-Mali piiril. Tinzaouaten kuulub Kidali piirkonna Abeïbara cercle'sse. Prantsusmaa koloniaalajal oli Tinzaouatenis Sahara-ülese kaubatee peatuskoht ning sõjaväelaager. Valla pindala on 8750 ruutkilomeetrit, aastal 2009 elas seal 2300 inimest, peamiselt nomaadidest tuareegid. Alžeeria poolel on samanimeline asula.
Court &amp; Remsen Building

Court &amp; Remsen Building on New Yorgi linnaosas Brooklynis aadressil 26 Court Street asuv 27-korruseline kõrghoone. 107-meetri kõrgust "art déco" stiilis ehitist tarindati aastatel 1925–1926.
Montague-Court Building

Montague-Court Building on New Yorgi linnaosas Brooklynis asuv 37-korruseline kõrghoone. 141-meetri kõrgust "art déco" stiilis ehitist tarindati aastatel 1925–1927.
75 Livingston Street

75 Livingston Street on New Yorgi linnaosas Brooklynis samanimelisel aadressil asuv 30-korruseline kõrghoone. 105-meetri kõrgust "art déco" stiilis ehitist tarindati aastatel 1926–1928.
Jana Novotná

Jana Novotná (2. oktoober 1968 Brno, Tšehhoslovakkia – 19. november 2017 Omice, Tšehhi) oli tšehhi tennisist.
Tema profikarjäär kestis 1987–1999. Ta oli paremakäeline.
Williamsburgh Savings Bank Tower

Williamsburgh Savings Bank Tower on New Yorgi linnaosas Brooklynis asuv 37-korruseline kõrghoone. 156-meetri kõrgust "art déco" stiilis ehitist tarindati aastatel 1927–1929.
BellTel Lofts

BellTel Lofts on New Yorgi linnaosas Brooklynis asuv 25-korruseline kõrghoone. 
106 meetri kõrgust "art déco" stiilis ehitist tarindati aastatel 1929–1931.
St. George Towers

St. George Towers on New Yorgi linnaosas Brooklynis asuv 30-korruseline kõrghoone. 96-meetri kõrgune "art déco" stiilis ehitis valmis aastal 1930.
Ganda Iso

Ganda Iso (või Ganda Izo; tõlkes 'riigi pojad') on Põhja-Malis tegutsev paramilitaarrühmitus, mis loodi 2000. aastatel. Rühmitus osales Mali sõjas.
Taust.
1994. aasta mais asutas Seydou Cissé Gao piirkonnas teravnevate pingete tõttu liikumise Ganda Koy. Võitlejad värvati bambarade, fulbede, bozode ja bella-tuareegide seast.
Ganda Koy ei tunnustanud 1992. aasta aprillis sõlmitud rahulepet ning hakkas viljelema tuareegide vastast ideoloogiat. Põhjuseks toodi väidetav tuareegidepoolne tagakiusamine.
Ganda Koyst sai hiljem sujuvalt Ganda Iso.
Bigauņciems

Bigauņciems on küla ("vidējciems") Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas. Bigauņciems asub Jūrmala idapiiril, merepinnast 5 meetri kõrgusel Liivi lahe ja Vecslocene jõe vahel. Küla jääb valla keskusest Lapmežciemsist 2, endisest piirkonnakeskusest Smārdest 21 ning Riiast 46 kilomeetri kaugusele.
Külas kasvavad looduskaitsealused Bigauņciemsi mänd ehk Mõõdumänd ja Lejasveteri mänd, looduskaitsealune pärn ümbermõõduga 4,2 m ning nimetud männid ümbermõõtudega 2,55 m ja 3,31 m. Küla jääb Ķemeri rahvusparki. 
Küla tekkis XVIII sajandi lõpus. Sellele panid aluse kolm Eestist tulnud venda, kes aga abiellusid kohalike tüdrukutega. Teadmata ajal sai eestlaste küla ehk Igauņciems ette B-tähe. XIX sajandil kujunes see puhkealaks, kuhu rajati palju suvekodusid. 1824. aastal hakkasid küla ja Riia vahet sõitma postitõllad.Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda, aastail 2009–2021 aga Engure piirkonda.
Külas asuvad Telšu pilsetiņa, Bigauņciemsi ja Kāpase bussipeatus.
Bigauņciemsi vallakoolis töötas aastail 1897–1898 õpetajana Läti luuletaja Vilis Plūdons.
2006. aastal oli külas 434 elanikku, 2020. aastal 458.
Nadia Comăneci

Nadia Elena Comăneci (sündinud 12. novembril 1961 Oneștis Rumeenias) on endine rumeenia riistvõimleja.
Individuaalaladel saavutas ta olümpiamängudel viis kuldmedalit.
Hotõn

Hotõn (ukraina Хотин, rumeenia Hotin) on linn Ukrainas Tšernivtsi oblastis, Hotõni rajooni halduskeskus. Linn asub Dnestri paremkaldal, Tšernivtsist 63 km kirdes.
Hotõn on kuulunud Moldaavia vürstiriigile (1359–1432, 1459–1538, 1541–1562, 1572–1615, 1621–1673, 1699–1712), Poola-Leedule (1432–1459, 1538–1541, 1562–1572, 1615–1620, 1673–1699) ja Osmanite riigile (1711–1812). Seejärel oli osa Venemaa Bessaraabia kubernerkonnast (1812–1917). 1917–1918 oli Moldaavia Vabariigi, 1918–1940 ja 1941–1944 Rumeenia ning 1940–1941 ja 1944–1991 NSV Liidu osa. Alates 1991. aastast kuulub Ukrainale. 
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hotõni 11 124 elaniku seas ukrainlasi 91,2%, moldaavlasi 7,1%, venelasi 1,3% ja rumeenlasi 0,1%.
Operatsioon Serval

Operatsioon Serval (prantsuse keeles "Opération Serval") oli Malis korraldatud Prantsusmaa relvajõudude missioon. Eesmärgiks oli islamimässulised, kes olid hakanud tungima riigi keskosa suunas, Põhja-Malist välja ajada.
Operatsioon Serval algatati pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2085 ning Mali ajutise valitsuse ametlikku abipalvet. Operatsioon Serval lõppes 15. juulil 2014, 1. augustil 2014 algas islamistide Sahelist välja tõrjumiseks operatsioon Barkhane. Mässuliste viiest juhist tapeti kolm (Abdelhamid Abou Zeid, Abdel Krim ja Omar Ould Hamaha), Mokhtar Belmokhtar põgenes Liibüasse ning Iyad Ag Ghaly Alžeeriasse.
Operatsioon sai nime Aafrika kaslase servali järgi.
Andri Hovorov

Andri Andrijovõtš Hovorov (ukraina keeles Андрiй Андрійович Говоров; sündinud 10. aprillil 1992 Sevastopolis) on Ukraina ujuja, kelle põhialaks on liblikujumine. 
Tema nimel on maailmarekord 50 m liblikujumises (50 m bassein). Ta on kahekordne Euroopa meister 50 m basseinis (2016. aastal Londonis) ja (2018. aastal Glasgow's) 50 m liblikujumises. Lühiraja Euroopa meistrivõistlustel on ta tulnud kolmekordseks Euroopa meistriks. Maailmameistrivõistlustelt on tal ette näidata pronksmedal (2017. aastal Budapestis) 50 meetri liblikas.
1. juulil 2018. aastal püstitas ta 50 m liblikujumises maailmarekordi – 22,27 sekundit.
Kūdra (Smārde vald)

Kūdra on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonna Smārde vallas. Küla asub merepinnast 15 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Smārdest 2,5 ning Riiast 57 kilomeetri kaugusele.
Küla jääb Ķemeri rahvusparki.
Kūdra tekkis teise maailmasõja järel turbatootjate ja töötlejate asulana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Rikke Møller Pedersen

Rikke Møller Pedersen (sündinud 9. jaanuaril 1989 Odenses) on endine rinnuliujumisele spetsialiseerunud Taani ujuja ja praeguse 50 m basseinis ujutud maailmarekordi omanik 200 m rinnuliujumises (2.19,11 ujutud 2013. aastal). Oma 27 rahvusvahelise medaliga on ta Team Denmarki ("Team Denmark on Taani valitsusorganisatsioon, mis tegeleb Taanis tippspordi toetamisega. Seda juhib Lone Hansen. Taani koondvõistkonda rahastab valitsusorganisatsioon oma näpunäidete kaudu, mis on neile aastas andnud 116 miljonit Taani krooni.") 141 maailmatasemel sportlase üldarvestuses teisel kohal.
2008. aasta detsembris toimunud lühiraja ujumise Euroopa meistrivõistlustel püstitas ta Taani rekordi 100 meetri rinnuliujumises ajaga 1.06,55 sekundit.
2009. aasta oktoobris toimunud lühiraja Taani meistrivõistlustel parandas ta oma rekordeid 100 m ja 200 m rinnuliujumises, püstitades samal ajal uued Euroopa rekordid aegadega vastavalt 1.04,59 ja 2.18,52. 
Pedersen lõpetas sportlaskarjääri 2019. aasta jaanuaris. Nüüd on ta TV2 Sport uudistejuht.
Koguöine jumalateenistus

Koguöine jumalateenistus ehk vigiilia on tänapäeva õigeusu kirikus pühapäeva või suure püha eelõhtul peetav pidulik jumalateenistus, mis sisaldab suure õhtuteenistuse, hommikuteenistuse ja esimese tunni palveid.
Algselt peeti koguöist jumalateenistust päikeseloojangust kuni päikesetõusuni.
Boriss Parõgin

Boriss Parõgin (vene "Бори́с Дми́триевич Пары́гин"; 19. juuni 1930, Leningrad – 9. aprill 2012, Peterburi), Nõukogude ja Venemaa sotsiaalpsühholoog. Professor, Ph.D. NSV Liidu teadusliku sotsiaalpsühholoogia rajaja. Filosoofilise ja sotsioloogilise suuna looja ja juhtiv esindaja sotsiaalpsühholoogias – selle ajalugu, metoodika, teooria ja prakseoloogia. Venemaa Föderatsiooni teeneline teadlane.
Elulugu.
Boris Parõgin on sotsiaalpsühholoogia filosoofilise ja sotsioloogilise suuna juhtiv esindaja. Ta sündis Leningradis. Ta on lõpetanud Leningradi Riiklik Ülikool filosoofiateaduskonna (1948–1953). 1961 aastal kaitses ta filosoofia väitekirja (LSU); Doktoriväitekiri – «Социальная психология как наука (вопросы истории, методологии и теории)» (Sotsiaalpsühholoogia kui teadus / ajaloo, metoodika ja teooria küsimused) (Leningradi Riiklik Ülikool, 1967). 
Boris Parõgin õpetas Leningradi Riiklik Ülikool filosoofiateaduskonnas (Leningrad, 1953–1957). Seejärel lastemeditsiini instituudis (Leningrad, 1957–1962). Ta juhatas Leningradi Riikliku Pedagoogilise Herzeni nimelise Instituudi filosoofia osakonda, kus ta lõi sotsiaalpsühholoogiliste uuringute labori ja esimene NSV Liidu sotsiaalpsühholoogia teaduskonnas (Leningrad, 1968–1976). Hiljem juhtis Parõgin Venemaa Teaduste Akadeemia sotsiaalsete ja majanduslike probleemide instituudis (Leningrad, 1976–1992) sotsiaalpsühholoogiliste probleemide sektorit. 1970. ja 1980. aastatel pidas ta palju avalikke loenguid. Ta käis töö tõttu Eestis, kus tal oli õpilasi. 1990.–2000. aastatel juhtis Boris Parõgin asutatud Peterburi humanitaarülikooli (Peterburi, 1992–2012) sotsiaalpsühholoogia osakonda. Külalisprofessorina pidas ta loenguid paljudes Venemaa ülikoolides. 
Teosed.
Boris Parõgin on kirjutanud 11 monograafiat ja 400 artiklit, mis on tõlgitud keeltesse: inglise, saksa, jaapani, leedu, hispaania, portugali, bulgaaria, tšehhi, slovaki, ungari jt. 
Olulisemaid töid:
Ott Kiivikas

Ott Kiivikas (sündinud 10. septembril 1977 Viljandis) on eesti kulturist.
Alates 2022. aastast on ta Kaitseliidu liige.
Isiklikku.
Tal on tütred Christin-Amani ja Emilie.
Willi Orbán

Vilmos Tamás Orbán (tuntud kui Willi Orbán; sündinud 3. novembril 1992 Kaiserslauternis) on Saksamaal sündinud Ungari jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja Ungari jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri 1. FC Kaiserslauternis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1997. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas hooajal 2011–12. Esimese värava Kaiserslauterni põhimeeskonnas lõi ta 12. mail 2013 Saksamaa esiliiga mängus Jahn Regensburgi vastu.
2015. aasta mais liitus ta Leipzigiga, mis mängis siis veel Saksamaa esiliigas. Alates hooajast 2016–17 on ta Leipzigiga mänginud Bundesligas.
2014. aastal pidas Orbán kaks mängu Saksamaa kuni 21-aastaste koondises. 2018. aasta oktoobrist mängib ta aga Ungari koondises, kus tego debüüdi 12. oktoobril 2018 mängus Kreeka vastu. Esimese värava lõi ta koondisesärgis 15. novembril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Eesti vastu.
Orbani isa on ungarlane ja ema Poola päritolu.
Valgus tunneli lõpus

"Valgus tunneli lõpus" (läti keeles Gaisma tuneļa galā) on 1974. aastal valminud Riia Filmistuudio mängufilm.
Kevin Kampl

Kevin Kampl (sündinud 9. oktoobril 1990 Solingenis) on Saksamaal sündinud Sloveenia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig.
Ta alustas klubikarjääri Saksamaa klubis Leverkuseni Bayer, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1997. aastal. 2010. aastal debüteeris ta Saksamaa esiliigas Greuther Fürthi meeskonnas. Hooajal 2011–12 mängis ta Saksamaa tugevuselt kolmanda liiga klubis VfL Osnabrück. 2012. aastal liitus ta Saksamaa esiliigasse kuulunud VfR Aalenis. Hooaja 2012–13 kolme esimese mänguga lõi ta liigas kaks väravat, millega pälvis ta Austria kõrgliiga klubi Salzburgi Red Bulli tähelepanu. Juba 2012. aasta augustis siirdus ta Salzburgi Red Bullli. Hooajal 2013–14 tuli ta Salzburgiga Austria meistriks.
2015. aasta jaanuaris liitus ta Saksamaa kõrgliiga klubiga Dortmundi Borussia. 2015. aasta augustis naasis ta Leverkuseni Bayeri. 2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Leipzigiga.
Sloveenia jalgpallikoondises mängis Kampl aastatel 2012–2018 kokku 28 korda ja lõi kaks väravat.
Aastatel 2013 ja 2014 valiti ta Sloveenia aasta jalgpalluriks.
Julian Baumgartlinger

Julian Baumgartlinger (sündinud 2. jaanuaril 1988 Salzburgis) on Austria jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Leverkuseni Bayer ja Austria jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Saksamaa klubis TSV 1860 München, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2001. aastal. Aastatel 2007–2009 mängis ta klubi põhimeeskonnas Saksamaa esiliigas.
Aastatel 2009–2011 mängis ta Austria kõrgliiga klubis Viini Austria. Aastatel 2011–2016 mängis ta viis hooaega Saksamaa kõrgliiga klubis 1. FSV Mainz 05. 2016. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Leverkuseni Bayeriga.
Baumgartlinger tegi Austria rahvuskoondises debüüdi 2009. aastal. Esimese ja seni ainsa värava on ta koondisesärgis löönud 3. juunil 2014 sõprusmängus Tšehhi vastu. Ta kuulus Austria koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Tansu Çiller

Tansu Çiller (sündinud 24. mail 1946 İstanbulis) on Türgi majandusteadlane ja poliitik.
Ta oli Türgi peaminister 25. juunist 1993 kuni 6. märtsini 1996. Ta oli selles ametis esimene ja seni ainus naissoost isik. 1996–1997 oli ta asepeaminister ja Türgi välisminister.
Cērkste

Cērkste on küla ("vidējciems") Lätis Tukumsi piirkonna Smārde vallas.
Küla on tekkinud endise Cērkste mõisa ("Zerxten") juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Seal asub Cērkste bussipeatus.. Küla serval asub Cērkste kalmistu.
Aastal 2018 oli külas 109 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 101.
Zvirbuļi

Zvirbuļi on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonna Smārde vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Smārdest 17 ning Riiast 62 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad Zvirbuļi ja Kirpji bussipeatus.. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Ozolpils

Ozolpils on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Tukumsi piirkonna Smārde vallas. Küla asub valla lõunaosas maantee A10 ääres ja jääb vallakeskusest Smārdest 6,7 ning Riiast 57 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Ozoli mõisa ("Eichendorf") juurde. 1. jaanuarini 1972 oli küla Ozolpilsi külanõukogu halduskeskuseks, seejärel sai sellest Smārde külanõukogu halduskeskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Külas asub Ozolpilsi bussipeatus..
Aastal 2018 oli külas 31 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 37.
Dzegūzes

Dzegūzes (ka Dzeguzes) on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonna Smārde vallas. Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Smārdest 1,5 ning Riiast 57 kilomeetri kaugusele. Küla on sisuliselt Smārdega kokku kasvanud. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Aizpure

Aizpure on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonna Smārde vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 30 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Smārdest 3,5 ning Riiast 60 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Aizpure karjamõisa ("Aispurn") juurde. Aastail 1945–1954 oli küla Aizpure külanõukogu halduskeskuseks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Lielaisciems

Lielaisciems on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonna Smārde vallas. Küla asub valla põhjaosas merepinnast 50 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Smārdest 10 ning Riiast 64 kilomeetri kaugusele.
Külas kasvav Lielaisciemsi 1. kadakas on looduskaitse all. Külas asub Lielāciemsi kalmistu.
Aastal 2018 oli külas 32 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 33. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Rauda

Rauda on küla ("aprupes ciems") Lätis Tukumsi piirkonna Smārde vallas. Küla asub valla loodeosas merepinnast 50 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Smārdest 10 ja Riiast 64 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud Rauda mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda. 
Raudast läänes asub Sēme vallas samanimeline küla. Külas asub Rauda bussipeatus. Seal on ka Rauda pansionaat.
2018. aastal oli külas 226 ja 2020. aastal 185 elanikku.
Radziņciems

Radziņciems on küla ("mazciems") Lätis Tukumsi piirkonna Smārde vallas. Küla asub merepinnast 22 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Smārdest 8 ning Riiast 61 kilomeetri kaugusele.
Küla jääb osaliselt Ķemeri rahvusparki. Seal kasvavad Kroņkalni männid on looduskaitse all.
Külas asub Radziņi bussipeatus.. Külast idas asub Mārtiņi kalmistu.
Aastal 2018 oli külas 23 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 24. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Bērzāji

Bērzāji (ka Bērzarāji) on küla ("vasarnīcu ciems" ehk suvilapiirkond) Lätis Engure piirkonna Smārde vallas. Küla asub merepinnast 25 meetri kõrgusel Slocene jõe kaldal ja jääb valla keskusest Smārdest 11 ning Riiast 69 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Bresti FK Dinamo

Bresti FK Dinamo (valgevene keeles ФК Дынама Брэст) on Valgevene jalgpalliklubi, mis tegutseb Brestis. 
Klubi on asutatud 1960. aastatel. Kuni 1991. aastani mängiti põhiliselt Nõukogude Liidu tugevuselt kolmandas liigas. Valgevene kõrgliigas on ta mänginud alates 1992. aastast.
2019. aastal tuli Bresti Dinamo esimest korda klubi ajaloos Valgevene meistriks. Aastatel 2007, 2017 ja 2018 on võidetud Valgevene karikas ning aastatel 2018, 2019 ja 2020 Valgevene superkarikas. Hooajal 2018–19 UEFA Euroopa Liiga kolmandasse eelringi, kus kaotati Küprose klubile Limassoli Apollon kahe mängu kokkuvõttes 1:4.
Koolikud

Koolikud ehk voolmed on ägedad sisemised valuhood.
Kirjeldus.
Koolikuid tekitavad kõhuõõne elundite või juhade silelihaste kramplikud kokkutõmbed. Neid võivad põhjustada kivitõbi (neeruvoolmed, sapivoolmed), põletik, sooleahenemine (soolevoolmed) ja mürgistus. Südame pärgarterite ahenemise korral tekivad südamevoolmed ehk rinnaangiin ehk stenokardia.
Gaasivalud.
Koolikud esinevad ka gaasivaludena. Gaasivalud võivad tekkida sooletegevust muutva toidu söömisel (hapukapsas, seened,hernesupp, kaalikas, rohkelt värsket puu- või köögivilja jm); kauase liikumatu asendi tõttu (kestev bussireis või mujal pikka aega istumine, voodihaige); sooletegevusega mitteseotud kõhuorgani haigestumisest tingitud sooletegevuse häire (nt neeruvaagna põletik); palavikust. Gaasivalude puhul on soolestikus loomulikult oleva gaasi liikumine soolespasmide või sooletegevuse aeglustumise tõttu takistatud. Valud tekivad kõhu erinevates piirkondades (üle kogu kõhu), valud esinevad hookaupa, on lõikava iseloomuga, gaasid ei välju, võib esineda iiveldust, soolepuhitust, palavikku ei ole. 
Ajaloost.
Vanasti peeti voolmeteks ka näärmepaistetusi, kaela- ja pihasoonte valu jm. Valu asukoha järgi eristati naba-, kõhu-, piha-, südame- ja muid voolmeid. Voolmete raviks kasutati mitmesuguseid maagilisi võtteid, täiskuu ajal masseerimist ja voolmerohtu, milleks oli harilik rass.
Saligorski Šahtjor

Saligorski FK Šahtjor (valgevene keeles ФК Шахцёр Салігорск) on Valgevene jalgpalliklubi, mis tegutseb Salihorskis. See mängib riigi kõrgliigas.
Klubi on asutatud 1961. aastal. Alates 1992. aastast on klubi mänginud Valgevene kõrgliigas. Šahtjor on tulnud Valgevene meistriks aastatel 2005 ja 2020. Alates 2002. aastast on klubi Valgevene meistrivõistlustel kolme parima seast välja jäänud ainult kolmel hooajal. Klubi on võitnud lisaks kolm korda Valgevene karika. 2021. aastal võideti esimest korda Valgevene superkarikas, kui alistati Borissovi BATE.
Šahtjor on osalenud korduvalt UEFA Euroopa Liiga eelringides. Hooajal 2014–15 jõuti väljalangemismängu, kus kaotati Hollandi klubile PSV Eindhoven kahe mängu kokkuvõttes 0:3.
Eesti mängijad.
Aastatel 2014–2016 mängis Saligorski Šahtjoris Artur Kotenko, kes võitis 2014. aastal klubiga Valgevene karika ja sai kirja 38 liigamängu.
Mladen Marinov

Mladen Marinov (bulgaaria Младен Найденов Маринов; sündinud 21. novembril 1971 Tetevenis) on Bulgaaria politseinik, jurist ja poliitik.
1997. aastal lõpetas ta Bulgaaria Siseministeeriumi Akadeemia, magistrikraadi sai ta samas õppeasutuses 2002. aastal. Magistrikraadi õigusteaduse alal sai ta 2005. aastal Blagoevgradis Neofit Rilski Edelaülikoolis. 2014. aastal sai ta magistrikraadi tsiviilkaitse ja kriitilise infrastruktuuri kaitse alal Georgi Rakovski Sõjaväeakadeemias Sofias.
1991. aastal asus ta tööle Bulgaaria Siseministeeriumis, kus töötas politseiohvitserina, politseikomandörina, rühmajuhina, üksuse juhina ja osakonnajuhatajana. 2013. aasta juunist kuni 2014. aasta juulini oli ta Sofia Siseasjade Direktoraadi asedirektor, alates 2014. aasta juulist Sofia Siseasjade Direktoraadi direktor. 9. maist 2017 kuni 19. septembrini 2018 oli ta Bulgaaria Siseministeeriumi peasekretär.
Alates 20. septembrist 2018 kuni 24. juulini 2020 oli Mladen Marinov Bulgaaria siseminister.
Garrett Weber-Gale

Garrett Weber-Gale (sündinud 6. augustil 1985 Stevens Pointis Wisconsini osariigis) on Ameerika ujuja, kahekordne olümpiavõitja teateujumises ja osaline maailmarekordi sünnis 4x100 m vabaujumises. 
Weber-Gale on rahvuselt juut. Ta lõpetas 2003. aastal Wisconsinis Glendale'is asuva Nicolet keskkooli. Seejärel esindas ta Texase ülikooli Texas Longhornsi ujumis- ja vettehüpete võistkonda aastatel 2003–2007. 2006. aastal tuli ta NCAA I divisjoni meistriks 100 jardi vabaujumises.
Ta võitis 2008. aasta USA olümpiakatsevõistlustel 100 ja 50 meetri vabaujumise vastavalt 47,92 ja 21,47 sekundiga. Tema aeg 21,47 50 meetris oli Ameerika rekord. 100 m vabaujumise eelvõistlustel saadud ajaga 47,78-st sai temast esimene ameeriklane, kes alistas sellel võistlusel 48 sekundi piiri. 
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis kuulus Weber-Gale 4 × 100 m vabaujumise võistkonna koosseisu finaalis, kus ujuti tänini kehtiv maailmarekord ning seda peetakse parimaks teateujumiseks ajaloos. Ta oli selles teateujumises teises ​​vahetuses ja oli ajaga 47,02 üks päeva kiireimaid, ning USA võitis kulla võistluseelse soosiku Prantsusmaa ees. Prantsusmaa kaotas lõpuks USA-le kõigest 0,08 sekundiga. Weber-Gale pälvis kuldmedali ka 4 × 100 m kompleksujumises. Weber-Gale võistles ka nii 50 m kui ka 100 m vabaujumises, kuid ei pääsenud kummagi poolfinaalist edasi. 
2009. aasta USA katsevõistlustel tõusis Weber-Gale 100 m vabaujumises ajaga 48,19 kolmandaks. Ta tuli teiseks konkurentsis Cullen Jonesiga 50 m vabaujumises ajaga 21,55, mis nõudis kiiret ujumist, et otsustada, kes võistleb Roomas 2009. aasta maailmameistrivõistlustel. Jones võitis ujumise ajaga 21,41, mis ületas Weber-Gale'i Ameerika rekordi.
2009. aasta maailmameistrivõistlustel ujus Weber-Gale ajaga 48,30 4 × 100 m vabaujumise eelujumises avavahetust. Eelujumises näitas USA alles neljandat aega. Ta sai siiski kuldmedali, kuigi tema finaalis ei osalenud, sest USA võitis selle finaali. 
2013. aastal valiti Weber-Gale Team USA lipukandjaks 19. Makaabia mängudel (juutidele mõeldud võistlused) avatseremoonial. Mängudel võitis ta kaks kuldmedalit; ühe 100 m vabaujumises 48,99 sekundiga ja teise ​​50 m vabaujumises ajaga 22,12, ning hõbeda ka 4 × 200 m vabaujumises.
Port-Gentil

Port-Gentil on suuruselt teine linn Gabonis, riigi tähtsaim sadamalinn. Linn on Gaboni nafta ja puidutööstuse keskus. See on Ogooué-Maritime provintsi keskus. Linn asub Ogooue jõe
deltasaarel, millel ei ole ühtegi silda mandrile.
Ajalugu.
1873. aastal hakkas tekkima sinna asula, kui prantslased kirjutasid lepingu Orungu inimestega. Sellel ajal muutus linn kiiresti kaubalinnaks. Esimese maailmasõja ajal transporditi seal palju puitu. Naftatööstus hakkas arenema seal 1960. aastatel ja maagaasi tööstus 1968. aastal.
Vaatamisväärsused.
Linn on tuntud hotellide ja ööelu poolest. Seal on ka Püha Louis kirik, loomaaed, kasiino, rannad ja golfiväljak. Seal on ka tuntud metsik loodus, kus on erinevaid soid.
Transport.
Kuna linn on saarel ja sildu ei ole, siis autoliiklust mandri ja saare vahel pole. Sealsed vähesed kaetud teed on ka kehvas seisus. Liiklusummikud on kesklinnas tavalised. Seal asub Port-Gentili rahvusvaheline lennujaam.
Strong Woman Do Bong-soon

Strong Woman Do Bong-soon on Lõuna-Korea telesari, mille peaosades on Park Bo-young, Park Hyung-sik ja Ji Soo. See oli eetris JTBC kanalil 24. veebruarist kuni 15. aprillini 2017.
Legend of the Blue Sea

"Legend of the Blue Sea" on Lõuna-Korea telesari, mille peaosades on Jun Ji-hyun ja Lee Min-ho. See oli eetris SBS-is 16. novembrist 2016 kuni 25. jaanuarini 2017.
Liu Zige

Liu Zige (lihtsustatud hiina keel: 刘 子 歌; traditsiooniline hiina keel: 劉 子 歌; pinyin: Liú Zǐgē; sündinud 31. märtsil 1989 Benxis Liaoningis) on Hiinast pärit ujuja. Ta on Pekingis 2008. aasta olümpiavõitja naiste 200 meetri liblikujumises, millega püstitas ka maailmarekordi (2.04,18).
2008. aasta suveolümpiamängude finaalis saavutas ta aja 2.04.18, ületades Jessicah Schipperi maailmarekordi rohkem kui sekundiga ja võites Hiina mängudel ainsa ujumise kuldmedali. Tema võistkonnakaaslane Jiao Liuyang võttis hõbeda ajaga 2.04,72, ka endisest maailmarekordist parema tulemusega. Schipper sai pronksi ajaga 2.06,26.
Liu võitu peeti suureks üllatuseks, kuna ta oli enne Pekingi mänge suhteliselt tundmatu. Ta tegi oma rahvusvahelise debüüdi 2005. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta 200 m liblikujumises sai ajaga 2.14,25 20. koha. Pärast seda edenes ta kindlalt ja enne olümpiat oli tema parim aeg Hiina olümpiakatsevõistluste aeg 2.07,76.
Liu (hüüdnimega Lucy) treenis Jessicah Schipperi ujumistreeneri Ken Woodi käe all ja Wood müüs Schipperi treeninguprogrammi Liu treenerile. Lõpuks jõudis ta Schipperi tipptulemuste tasemele ja purustas tema maailmarekordi 200 meetri liblikas 2008. aasta suveolümpiamängudel.
2009. aastal taastas Liu Hiina rahvusmängudel Schipperi nimel olnud 200 meetri liblikujumise maailmarekordi, ajaga 2.01,81 võites kuldmedali. Hiljem lisas ta Stockholmis toimunud maailma karikavõistlustel lühiradade maailmarekordi (2.02,50). Seejärel ületas ta seda ise järgmistel võistlustel Berliinis ajaga 2.00,78.
Tartu Suurtäht

Tartu Suurtäht on Tartu linna aukodaniku aunimetusega alates 1996. aastast kaasnev aumärk.
Tartu aukodaniku nimetust koos Tartu Suurtähega antakse Tartu linnavolikogu otsusel kord aastas. Aunimetused ja aumärgid antakse Tartus toimuval pidulikul kontsertaktusel üle igal aastal enne vabariigi aastapäeva, 22. või 23. veebruaril.
Tartu Suurtäht koosneb 23 mm kõrgusest Tartu linna vapist ja selle külge riputatud kuueharulisest hõbetähest kõrgusega 60 mm. Tartu Suurtäht valmistatakse hõbedast, linna vapi kilp on kaetud punase läbipaistva kuumemailiga ja kilbil olevad vapikujundid on hõbedast, täheharude harjadel on teemantlõikeliste kühmude read ning tähe keskele kinnitub kuuetahuline mäekristall.
Aafrika juhitud rahvusvaheline Mali toetusmissioon

Aafrika juhtud rahvusvaheline Mali toetusmissioon (inglise keeles African-led International Support Mission to Mali; AFISMA) oli Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) poolt organiseeritud sõjaväeline missioon toetamaks enda liikmesriiki Malit võitluses islamimässulistega. Missioonile andis ÜRO Julgeolekunõukogu heakskiidu 20. detsembril 2012 resolutsiooniga 2085 "algselt üheks aastaks".
Alguses plaaniti missiooni algusajaks 2013. aasta septembrit, kuid jaanuaris tegid mässulised üllatuslikult suuri edusamme ja algas ka Prantsusmaa abimissioon ning AFISMA-t oldi sunnitud alustama kohe. Nigeeria viis enda maa- ja õhuväed Malisse 17. jaanuaril. Järgmisel nädalal saatis Burkina Faso riiki 160-mehelise kontingendi. AFISMA juht oli Nigeeria kindralmajor Abdulkadir Shehu ja asejuht Nigeri brigaadikindral Yayé Garba.
31. jaanuaril 2013 hindas Ameerika Ühendriikide välisministeerium, et Malis oli Nigeeriast, Beninist, Togost, Senegalist, Burkina Fasost ja Tšaadist kokku umbes 1400 AFISMA sõdurit.
AFISMA lõppes 1. juulil 2013, kui kohustuste täitmise võttis üle ÜRO rahuvalvemissioon MINUSMA.
Jahrom

Jahrom (varem ka "Džahrom", pärsia keeles جهرم) on linn Iraanis Fārsi provintsis, Jahromi maakonna keskus. Geograafilised koordinaadid on 28°30' N, 53°33' E.
EUTM Mali

EUTM Mali (inglise keeles European Union Training Mission in Mali, tõlkes "Euroopa Liidu väljaõppemissioon Malis") on Euroopa Liidu riikide sõjaväeline väljaõppemissioon, mille peakorter on Bamakos Malis.
Missioonil osaleb 22 EL-i liikmesriiki (Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Leedu, Luksemburg, Läti, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Tšehhi ja Ungari) ning 6 muud riiki (Albaania, Gruusia, Moldova, Montenegro, Serbia ja Ühendkuningriik).
Eesti kaitsevägi panustab EUTM-i väljaõppeinstruktorite ning staabiohvitseridega.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja VII peatükk

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja VII peatükk sätestab ÜRO Julgeolekunõukogu volitused rahu tagamiseks. See annab Julgeolekunõukogune õiguse "määrata kindlaks iga rahu ohustamise, iga rahu rikkumise või agressiooniakti olemasolu" ning otsustada "milliseid meetmeid rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamiseks või taastamiseks võtta".
Peatükk VII annab vägede kasutamise ja juhatamise kohustuse Sõjastaabikomiteele. Sõjastaabikomitee koosneb Julgeolekunõukogu alaliste liikmete staabiülemaist või nende esindajaist. Teiste ÜRO liikmesriikide ründamise keelustamine oli ÜRO asutamise keskne mõte, kuna taheti ära hoida teise maailmasõja purustuste taastekkimist.
Kahhovka

Kahhovka (ukraina Каховка, vene Каховка) on linn Ukrainas Hersoni oblastis Kahhovka rajoonis. Praegu on rajooni halduskeskus Nova Kahhovka, mis on kasvanud Kahhovkast suuremaks. Kahhovka asub Dneprile rajatud Kahhovka veehoidla kaldal.
Kahhovka on asutatud 1791. aastal, linnaõigused sai 1918. aastal.
Kahhovka hüdroelektrijaam ja pais asuvad Nova Kahhovkas.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kahhovka elanikest ukrainlasi 82,10%, venelasi 15,12%, valgevenelasi 0,68%, mustlasi 0,51 ja moldaavlasi 0,24%.
Ajalugu.
1492. aastal asutasid tänapäeva Kahhovka territooriumil kindluse Islam-Kermen (krimmi keeles "İslâm Kermen" اسلام كرمان; osmani اسلام كرمان "Kṛṣṇa Ḩamanray", "Kṛṣṇa Ḩāgli") Nimi tähendab tõlkes 'islami kindlust'. Ukraina allikates nimetati kindlust ka Aslani linnaks. Korduvalt tungisid sellesse kindlusesse kasakad – Dmõtro Võšnevetski (1556), Bohdan Ružõnski (1576), Mõhhailo Dorošenko (1628), Ivan Sirko (1673). Linnuse hävitas 1695. aastal Ivan Mazepa. 1771. aastal ehitati vana kindluse kohale Shagingirey kindlustus.
1791. aastal asutati kolonel Dmõtro Matvijovitš Kulikovski juhtimisel kaasaegne Kahhovka, mis sai nime kuulsate Vene sõjaväevendade Mõkola ja Vassõl Kahhovski järgi. Kulikovskite dünastiad ja sellele järgnenud omanikud — Pankejevid ja Trabotid — muutsid sellest tuntud kaubalinna, millele aitas palju kaasa soodne geograafiline asukoht kaubateede ristumiskohas, kunagise kuulsa Tavanski transpordi lähedal üle Dnepri. Kahhovka mängis olulist rolli Falz-Feynide, Trubetskyde ja Mordvinovide suurmõisatele tööjõu pakkujana. Just nende majandused määrasid sel ajal luua Tauria kubermangu näo Euroopas.
1886. aasta seisuga elas külas 611 inimest.
19. sajandi lõpus hakkas linnas arenema tööstuslik tootmine. Seal asusid põllutöömasinate tehased, õlletehas, viinavabrik, saeveski ja karastusjookide tehas.
Kahhovkas oli 20. sajandi alguses 6 kooli, haigla, raamatukogu (üks vanimaid Ukrainas), rahvamaja ja elektrijaam.
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2071

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2071 võeti ühehäälselt vastu 12. oktoobril 2012. Resolutsioon oli Põhja-Mali konflikti kohta ning sellega anti Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusele (ECOWAS) ja Aafrika Liidule (AL) mandaat 45 päeva jooksul koostada teostatav kava Malisse sõjaliseks sekkumiseks.
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2085

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2085 võeti ühehäälselt vastu 20. detsembril 2012, sellega anti luba Aafrika juhitud rahvusvaheliseks Mali toetusmissiooniks (AFISMA). Resolutsioonis peeti meeles ka eelnevaid Põhja-Mali konfliktiga seoses tehtud resolutsioone (2056 ja 2071). ÜRO peasekretär Ban Ki-mooni sõnul oli resolutsiooni eesmärk "taastada Mali põhiseaduslik kord ja territoriaalne terviklikkus".
Konna (Mali)

Konna on linn ja vald Mopti cercle's Mopti piirkonnas Malis. Linn asub Moptist 60 km kirdes, Nigeri jõe lammi idaääres. Sévarét ja Gaod ühendab maantee RN16 jääb linnast lõunasse. Konna valla pindala on umbes 838 ruutkilomeetrit, sellesse jääb lisaks linnale ka 24 ümberkaudset küla. Aastal 2009 oli valla rahvaarv 36 767.
Neljapäevad on Konnas turupäevad, sinna tulevad kaubitsejad kõikidest lähedalasuvatest küladest.
Nova Kahhovka

Nova Kahhovka (ukraina keeles Нова Каховка, vene keeles Новая Каховка) on linn Ukrainas Hersoni oblastis Kahhovka rajoonis. Nova Kahhovka asub Dneprile rajatud Kahhovka veehoidla kaldal.
Ajalugu.
Nova Kahhovka asutati 1952. aasta 28. veebruaril Kljutšove küla asemele.
Geograafia.
Nova Kakhovka linn asub Dnipro jõe vasakul kaldal, mõned kilomeetrid Kahhovkast allavoolu.
Ajalugu.
Nova Kahhovka rajamine Kljutšove küla asemele algas 1951. aastal seoses Kahhovka hüdroelektrijaama ja paisu ehitamisega. Nova Kahhovka nime sai asula 1952. aasta 28. veebruaril.
Venemaa sissetung Ukrainasse.
2022. aasta 11. juuli ööl vastu 12. juulit toimusid Nova Kahhovkas võimsad plahvatused; võimalik, et tegemist oli Venemaa relvajõudude laskemoonalao plahvatusega, mille hävitamiseks Ukraina pool kasutas süsteemi HIMARS (2022. aasta rünnak Nova Kahhovkale). Väidetavalt hukkus rünnakus ka 22. armeekorpuse kindralmajor Artjom Nasbulin.
Demograafia.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nova Kahhovka elanikest ukrainlasi 73,81%, venelasi 23,37%, valgevenelasi 0,91% ja armeenlasi 0,30%.