Kopli tänav

Kopli tänav (vanasti Telliskopli tänav ja Kalinini tänav) asub Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja, Karjamaa, Sitsi, Pelguranna ja Kopli asumis ning Kopli poolsaarel.
Kopli tänav algab Kesk-Kalamaja tänava ja Põhja puiestee ristmikult Balti jaama juures ning kulgeb esialgu läände. Tal on ühine ristmik paremalt Vana-Kalamaja tänavaga, vasakult Reisijate tänavaga, paremalt Kotzebue tänava, Vabriku tänava ja Malmi tänavaga ning vasakult Telliskivi tänavaga. Seejärel keerab tänav loodesse. Tal on edasi ühine ristmik paremalt poolt Graniidi tänava, Salme, Kungla ja Volta tänavaga, ta piirneb vasakult Kopli kaubajaamaga, ristub paremalt Erika ja vasakult Ristiku tänavaga, paremalt Angerja ja Karjamaa tänavaga ning vasakult Paavli tänavaga, keerab taas läände, ristub vasakult Sitsi tänavaga, paremalt Tööstuse tänava ja Paljassaare teega, vasakult Niidi ja Lõime tänavaga, paremalt Maleva tänavaga, vasakult Sõle ja Pelguranna tänavaga, piirneb vasakult Kopli kalmistupargiga, pöördub taas loodesse, ristub vasakult Vasara tänava, paremalt Uus-Maleva tänavaga, vasakult Ankru tänava ja paremalt Kilbi tänavaga, vasakult Marati ja Ketta tänavaga, paremalt Sepa ja Kaevuri tänavaga ning vasakult Süsta ja Kaluri tänavaga.
Kopli tänav on ligikaudu 6,25 km pikk..
Algusest kuni peaaegu lõpuni, kunagise Vene-Balti laevatehase peahoone juures oleva lõpp-peatuseni kulgeb Kopli tänava ääres trammitee: tänava algusest kuni Ristiku ja Erika tänavani Kopli tänava vasakus servas ja sealt edasi paremas servas. Alates Sõle tänavast kuni trammide lõpp-peatuseni ning Sitsi tänavast kuni Erika ja Ristiku tänavani kulgeb Kopli tänaval ka bussiliin.
Ristiku tänava raudteeviadukt
Ajalugu.
Kopli poolsaare asustuse algandmed pärinevad 14. sajandist, mil mainiti Koplirannas olnud kaluriküla praeguses Maleva tänava algosas ligikaudu kohal, kus tänapäeval on Keraamikatehas. Seal paiknes linna telliselööv ja seetõttu kandis paik vanasti Telliskopli nime. Sinna viis Suure Rannavärava juurest läbi Kalamaja eeslinna tee, mis kulges ligikaudu tänapäevaste Tööstuse, Soo ja edasi Kopli tänava sihil juba mainitud kaluriküla suunas. 1772 keelati surnute matmine kirikutesse ja tuli asutada uusi kalmistuid. 1773 ühendati Sitsimäele suunduv teelõik linna Nunnaväravaga tänapäevase Kopli tänava sihil. Tee kandis pikka aega Telliskopli tänava nime. 1774 rajati telliselöövi ja kaluriküla vahele Niguliste ja Oleviste kiriku saksa koguduste kalmistu (Kopli kalmistu).
Kopli tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi: Teliskopli tänav, Teiliskople tänav, saksa keeles "Ziegelskoppelstraße, Koppelstraße, Koppelscher Weg"; vene keeles "Цигельскоппельская ул., Коппельская ул."
1899. aastal kolis ettevõtte AS Franz Krull Tallinnas Kopli tänavale, kuhu ehitati moodne tehasekompleks 12 suure tootmishoonega, lisaks kontori- ja elamuhoone.
Tänav nimetati alles 14. jaanuaril 1925 ametlikult Kopli tänavaks. 
Kopli tänav 21 tegutses Balti puuvillavabriku eraalgkool.
1928. aastal kirjutati ajalehes Rahvaleht: «Kopli tänav on üldse kuulus pussitamiste, peksmiste ja röövimiste poolest. Seda teed mööda liigub "koplielement", kelle suhtes inimene kunagi kindel ei või olla, kas ta terve nahaga ehk röövimata läbi pääseb.»
Kopli kaubajaama hakati ehitama 1933. aastal insener Wilhelm Salemanni (1884–1942) projekti järgi aadressil Telliskivi 57b. Balti Raudtee Peatehaste kõrvale rajatava jaama ehitustööd kestsid 1938. aastani ja algselt kandis kaubajaam Telliskivi kaubajaama nime. Kuna rahvasuus hakati seda aga Kopli kaubajaamaks kutsuma, sai sellest peagi ka ametlik nimi. 
Aastatel 1950–1990 kandis Kopli tänav kommunistliku revolutsionääri Mihhail Kalinini nime (vene keeles "Михаила Калинина, ул."). Kalinin töötas mõnda aega Volta tehases, kus tegi ühtlasi tööliste seas kommunistlikku kihutustööd.
Kopli tänava nimetus taastati 3. augustil 1990. aastal Tallinna Linnavalitsuse määrusega.