tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kõrgõzstani lipp

Kõrgõzstani lipp on Kõrgõzstani Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Riigi- ja rahvuslippu kasutati esmakordselt 3. märtsil 1992. See juhtus Helsingis Euroopa julgeoleku- ja koostöönõupidamise (OSCE) järelkonverentsil, millel Kõrgõzstan võeti NSV Liidu järglasena OSCE liikmeks.
Kõrgõzstani plagu on punane. Algselt tähendab sõna 'kirgis' punast ja ka pärimuse järgi oli rahvuskangelasel Manasil, kes ühendas nelikümmend kirgiisi hõimu, punane lipp. Lipu keskel olev sümbol kujutab karjuse telgi (jurta) punutud lage, mille kaudu pääseb telki valgus ja väljub suits. See viitab kirgiisi karjakasvatajate igivanale eluviisile, aja ja ruumi ühtsusele, elu allikale ja kodule. Stiliseeritud jurta on lipul kujutatud päikesena, millel on nelikümmend kiirt, mis tähistavad neljakümmet hõimu. Päike on valguse ja igavese elu sümbol.
Riigipea lipp.
Presidendi lipp on punane plagu, mis on ääristatud neljast küljest kollase kitsa ribaga. Punase välja keskel on kuldse ja valgega kujundatud Kõrgõzstani vapp, vapi ümber on kollaste äärtega punane sõõr, millel on kiri "КЫРГЫЗ РЕСПУБЛИКАСЫНЫН ПРЕЗИДЕНТИ". Lipu proportsioonid on 3:5.
Kõrgõzstani ajaloolised lipud.
Aastatel 1937–1991 eksisteeris praeguse Kõrgõzstani territooriumil Kirgiisi NSV ning kasutusel oli Kirgiisi NSV lipp.
Aastatel 1991–1992 kasutas Kõrgõzstani Vabariik Kirgiisi NSV lippu ilma sirbi ja vasara ning viisnurgata.
Laose lipp

Laose lipp on Laose ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Laos võttis 2. detsembril 1975 oma lipuks kommunistliku vabastusliikumise Pathet Lao lipu. See oli horisontaalsete laidudega puna-sini-punane trikoloor, millel sinise laiu keskel on valge sõõr. Punased laiud moodustavad kumbki 1/4 ja sinine laid 1/2 lipu kõrgusest.
Valge sõõr koos sinise laiuga tähistavad täiskuud Mekongi jõe kohal ja punased laiud jõe mõlemat kallast.
Valgel kettal on mitu tähendust, näiteks päike, Kuu ja "yin-yang".
Sinine sümboliseerib Mekongi, heaolu ja rikkust kindlustavat jõge.
Punane tähistab rahva poolt vabadusvõitluses toodud vereohvrit.
Laose ajaloolised lipud.
1893. aastal sai Laos (Prantsusmaa asumaa) endale traditsioonilise punasepõhjalise lipu, millel oli päikesevarju kujutis ja selle all kolm valget elevanti. Elevandid seisid trepil, millel oli 5 astet, sümboliseerides budismi 5 käsku. Legendi järgi armastas Laose (miljoni elevandi maa) rajaja Fa Ngun sõita valgel elevandil päikesevarju all. Neist said kõige tähtsamad kuninglikud sümbolid. Kolm elevanti esindasid igaüks ühte kolmest Laose kuningriigist ja kuningliku Laose kolmainsust: monarhi, rahvast ja budismi. Lipu vardapoolsesse ülanurka oli paigutatud Prantsusmaa lipp. Kui Jaapan Teises maailmasõjas Indohiina vallutas, kaotati lipult prantsuse trikoloor. 
1945. aastal oli ajutiselt kasutusel praegune lipp, mis algselt oli Lao Issara (hilisem Pathet Lao) tunnuseks, kuid siis taastati Jaapani okupatsiooni eelne lipp. 1952. aastal, kui Laos iseseisvus, kaotati lipult Prantsuse trikoloori kujutis.
Vaata ka.
Laose vapp
Leedu lipp

Leedu lipp on Leedu Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
20. märtsil 1989 kinnitati riigi- ja rahvuslipuks juba aastatel 1918–1940 kasutusel olnud lipp, mis on horisontaalsete väljadega trikoloor – kollane, roheline, punane. Esialgu olid lipu proportsioonid 1:2, kuid proportsioone muudeti 1. septembrist 2004.
Kollane sümboliseerib küpseid viljapõlde ja heaolu, roheline Leedu taimestikku ja lootust ning punane õitsvaid aasu, vaprust ja iseseisvuse eest valatud verd.
Punane värv on pärit Leedu ajalooliselt lipult.
Ajalooline riigilipp.
Leedu Seim seadustas 8. juulil 2004 ka ajaloolise riigilipu, mille all võitles Leedu suurvürsti sõjavägi Grünwaldi lahingus 1410. aastal. 
Leedu ajalooline riigilipp on riigi ajalooline sümbol – punane riidelaid, millel on hõbedases soomusrüüs ratsanik. Ratsaniku paremas käes on pea kohale tõstetud hõbedane mõõk, ratsaniku vasakus käes on sinine kuldse Lotringi ristiga kilp. Lipu proportsioonid on 3:5.
Leedu ajalooline riigilipp heisatakse alaliselt järgmistel hoonetel:
Ajalooline riigilipp heisatakse ka Vytautas Suure sõjamuuseumi esisel väljakul Kaunases, samuti Kernavės ja Vana-Trakai lossiplatsil.
Riigipea lipp.
Leedu presidendi lipp on purpurpunane kangas, mille keskel on Leedu vapp, mida ühelt poolt hoiab greif ja teiselt ükssarvik. Lipu proportsioonid on 2:3. Presidendi lipu lõi heraldikakomisjon, selle kinnitas Leedu Seim 26. jaanuaril 1993 ning seadustas president sama aasta 18. veebruaril.
Muud ajaloolised lipud.
Nõukogude okupatsiooni aastail 1940–1941 ja 1944–1990 oli Leedus kasutusel Leedu NSV lipp.
Liibanoni lipp

Liibanoni lipp on Liibanoni Vabariigi ametlik lipp.
Lipp on Liibanoni põhiseaduse 7. detsembri 1943 sõnastuse kohaselt puna-valge-punaste rõhtsete triipudega, mille laiused suhtuvad nagu 1:2:1 (s.t. valge on sama lai kui punased kokku). Valgel laiul on roheline liibanoni seeder, mis puudutab mõlemat punast laidu.
Lipu proportsioone põhiseaduses kirjas ei ole ja sellepärast kasutatakse lippu proportsioonides 2:3 nagu Prantsusmaa lippu.
Tähendus.
Seeder tuleb Piiblist, Laulud 92:12: "Õige lokkab nagu palmipuu, ta kasvab kõrgeks nagu seedripuu Liibanonil".
Punane värv tähistab iseseisvuse eest valatud verd ja valge lund Liibanoni mägedel. Lumi omakorda on puhtuse sümbol.
Ajalugu.
Liibanoni esimene põhiseadus võeti vastu 23. mail 1926. Et Liibanon oli sel ajal Prantsusmaa protektoraat, kinnitas põhiseadus Liibanoni lipuks Prantsuse lipu, mille keskmisel, valgel laiul oli roheline seeder, mis puutus mõlema äärmise laiu vastu.
Esimest korda heisati tänapäevane Liibanoni lipp 21. novembril 1943, Liibanoni iseseisvuspäeva eelsel päeval. Usutakse, et tänapäeval asub see lipp Liibanoni Rahvusmuuseumis, kuigi on ka väidetud, et see on hoopis valitsuse palees.
Väärvormid.
Vähe on maailmas lippe, millel oleks nii palju väärvorme kui Liibanoni lipul. Kuigi lipu kirjeldus on põhiseaduses kirjas, ei järgitud seda kuni 1982. aastani kuigi tõsiselt. Realistlikkuse huvides kujutati lipul seedri tüve pruunina või (Süüria-Liibanoni sõpruse märgiks) mustana. Seeder kujutati sageli valgest laiust väiksemana, mõnikord ka suuremana. Isegi Eesti NSV-s välja antud teatmeteostes (ENE, "A ja O") on väär lipp.
1982. aasta suvel lubas Liibanoni telesaatejuht Riad Sharara telesaates autasu sellele, kes toob stuudiosse korrektse lipu. Saate käigus selgus, et isegi sõjaväes toodeti lippe valede eeskujude järgi ning et turismiminister oli saatnud kõigisse koolidesse väära lipu.
See saade mõjutas tugevalt liibanonlaste suhtumist oma lippu. Poliitilise ebakindluse ajal, mil Liibanon oli Iisraeli poolt okupeeritud, oli oma lipu abil võimalik väljendada patriotismi. Nii koolides kui ka sõjaväes vahetati väärad lipud välja.
Lesotho lipp

 
Lesotho lipp on Lesotho Kuningriigi lipp. 
Praegune lipp võeti kasutusele 4. oktoobril 2006.
Lipul on kujutatud sothode traditsioonilist mütsi.
Libeeria lipp

Libeeria lipp on Libeeria riigilipp. Lipp võeti kasutusele 24. augustil 1847 pärast seda, kui riik oli sama aasta 26. juulil iseseisvunud.
Lipu kujundamisel oli eeskujuks Ameerika Ühendriikide lipp. Üksteist punast ja valget horisontaaltriipu tähistavad Libeeria iseseisvusdeklaratsioonile allakirjutanute arvu. Sinine värv sümboliseerib ustavust, punane vaprust ja valge puhtust. Valge täht on Libeeria kui Aafrika esimese sõltumatu riigi sümbol.
Enne iseseisvumist, alates 1827. aastast oli Libeeria koloonia lipp üsna sarnane, kuid rõhttriipe polnud 11, vaid 13 ja tähe asemel oli vasakus ülanurgas valge rist, mis proportsioonidelt meenutas hilisemat Punase Risti lippu.
1860 andis Libeeria valitsus välja esimese Libeeria margi ja sellel kujutati Libeeria lippu.
24. oktoobril 1915 kirjutas Libeeria president Daniel Howard alla seadusele, millega 24. august määrati riiklikuks pühaks lipupäevana.
Libeeria lippu kasutavad mugavuslipuna paljude riikide laevad. Libeeria lipp on maailma arvukuselt teine mugavuslipp pärast Panama lippu. Hinnanguliselt sõidab Libeeria lipu all 1700 völismaalaste omanduses olevat laeva.
Liibüa lipp

Liibüa lipp (araabia keeles علم ليبيا) on Liibüa riigilipp. Kodusõjas olevas Liibüas on suuremat osa Liibüast kontrolliva Üleminekunõukogu lipuna alates 27. veebruarist 2011 kasutusel Liibüa Kuningriigi lipp.
Võimult kukutatud Suure Liibüa Araabia Sotsialistliku Rahvadžamahirija riigilipp on üleni roheline plagu. See oli kasutusel alates 11. novembrist 1977.
Liechtensteini lipp

Liechtensteini lipp on Liechtensteini Vürstiriigi riigilipp. 
Praegusel kujul on lipp kasutusel 30. juunist 1982. 
Kirjeldus.
Lipul on kaks võrdset horisontaalset laidu (ülal sinine, all punane). Sinise laiu vardapoolses ääres on kuldne kroonisarnane vürstikübar.
Lipu proportsioonid on 3:5.
Tõlgendus.
Ühe tõlgenduse järgi sümboliseerib sinine värv taevast ja punane koidupuna mägedes või õhtutuld (või maa tuld). Teise tõlgenduse järgi meenutab sinine Reini jõge ning punane vürsti kuldset-punast lippu. 
Kuldne vürstikübar sümboliseerib rahva, vürstliku perekonna ("Fürstenhaus") ja riigi ühtsust.
Kasutamine.
See lipp on tsiviillipp ning teenistuslipp maal. 
Lipul ("Landesfarben" 'maavärvid') on neli varianti: 
Ajalugu.
Esimene Liechtensteini lipp võeti kasutusele 1719. See koosnes kahest rõhtsast laiust nagu tänapäevanegi, ülemine oli kuldne (kollane) ja alumine punane. Tõenäoliselt tulid need 18. sajandil vürstilossis kasutatud livreede värvidest. Nii selle kui kõigi järgmiste Liechtensteini lippude külgede suhe on 3:5.
Aastal 1852 lippu muudeti. Uuel lipul oli kaks püstist laidu, millest parempoolne oli sinine ja vasakpoolne punane. Värvivahetust on seostatud vürstilossi livreede värvi muutusega. Värvid on tuntud hiljemalt 1764. aastast. 
5. oktoobril 1921 tõsteti Liechtensteini põhiseadusega laiud ümber nii, nagu nad tänapäeval on: sinine ülal ja punane all. Esialgu lipul vürstikübarat ei olnud. Vürstikübar lisati 24. juunil 1937. aastal pärast seda, kui 1936. aasta suveolümpiamängudel selgus, et Liechtensteini tollane lipp on identne Haiti lipuga. 
30. juunil 1982 anti välja uued lipuseadused, millega muu hulgas muudeti pisut vürstikübara kuju.
Teised lipud.
Liechtensteini valitsuse ja Maapäeva standart on võrdse sinise ja punase horisontaalse laiuga, keset lippu on suur Liechtensteini vapp. Proportsioonid on 3:5. 
Liechtensteini vürsti standart on sinise ja punase vertikaalse laiuga, keskel on suur Liechtensteini vapp, lipu igas ääres on lai kuldne (kollane) riba. Proportsioonid on 3:5. See lipp kehtestati 30. juunil 1982. 
Vürstitruud liechtensteinlased heiskavad siiski sageli vana vürstilipu (praeguse vürstliku perekonna lipu), mis on vürstisuguvõsa värvides (kuldne ja punane). Analoogiliselt riigilipuga on see kasutusel neljal kujul.
Luksemburgi lipp

Luksemburgi lipp on Luksemburgi Suurhertsogiriigi ametlik riigilipp.
Trikoloor koosneb kolmest võrdse laiusega triibust (punasest, valgest ja sinisest), lipu külgede suhe võib olla nii 1:2 kui ka 3:5.
Luksemburgi lipp sarnaneb väga Hollandi lipuga, kuid on teistsuguste mõõtmetega (Hollandi lipu külgede suhe on 2:3) ja sinine triip on heledam.
Luksemburgi lipu värvid tulevad Luksemburgi suurhertsogi vapilt, mis pärineb 13. sajandist.
Esimest korda kasutati Luksemburgi lipu värve rahvusvärvidena Belgia revolutsiooni ajal 1830. Praegust lippu kasutati esimest korda 12. juunil 1845.
Ametlikult kinnitati see Luksemburgi lipuks 23. juunil 1972. Seadus sätestas ka sinise värvi tooni, mis on märksa heledam kui Hollandi lipul. Sama seadus fikseeris ka Luksemburgis registreeritud laevade ja lennuettevõtete lennukite embleemi, milleks on sinise-valge-triibulisel taustal seisev punane lõvi (värvid on samad mis lipul). See lõvi triibulisel taustal esineb ka Luksemburgi vapil.
5. oktoobril 2006 esitati Luksemburgi parlamendis lipu muutmise ettepanek, sest lipp sarnanevat liiga palju Hollandi lipuga. Ettepaneku järgi võinuks uus lipp välja näha umbes nii nagu vapp ja embleem: punase lõviga sinivalgel taustal. 23. juulil 2007 otsustas valitsus, et lippu ei muudeta.
Põhja-Makedoonia lipp

Põhja-Makedoonia lipp on Põhja-Makedoonia Vabariigi lipp. Lipp sai selle tänapäevase välimuse 1995. aastal, mil kokkuleppel Kreekaga asendati Vergina päikese sümbol kaheksa kiirelise "uue vabaduse päikesega".
Madagaskari lipp

Madagaskari lipp on Madagaskari Vabariigi ametlik lipp (rahvuslipp ja riigilipp).
Lipp võeti kasutusele 14. oktoobril 1958. See leidis aset seoses autonoomse vabariigi staatuse saamisega Prantsuse Ühenduse raames (kaks aastat enne iseseisvumist). 
Kirjeldus.
Lipu proportsioonid on 2:3. Vardapoolne kolmandik on vertikaalne valge triip. Ülejäänud osa on jagatud kaheks võrdseks horisontaaltriibuks, millest ülemine on punane ja alumine roheline.
Tõlgendus.
Valge sümboliseerib puhtust. See on koristatud riisi värv (riis on vanilli kõrval üks Madagaskari põhilisi varasid) ja malagassi rahvarõiva "lamba" värv naistel. 
Punane sümboliseerib suveräänsust. See on Imerina traditsiooniliste majade savi värv, kunagiste kuningate surilinade värv ning animismis surnute tagasituleku nimel ohverdatud seebude vere värv. 
Roheline sümboliseerib lootust. See on madagaskari ränduripuu värv, inimese ja looduse ühtsuse sümbol ning riisipõldude värv.
Ajalugu.
Madagaskari lipp põhineb 1896 Prantsusmaale alistunud Merina kuningriigis viimase valitseja kuninganna Ranavalona III punavalgel lipul. Punane esindas Volamena valitsejasugu, valge Volafotsy valitsejasugu. Arvatakse, et need värvid on pärit Kagu-Aasiast, kus nad praegu figureerivad Indoneesia lipul. Roheline on lisatud Prantsusmaa ülemvõimu vastases vabadusvõitluses tähtsat osa etendanud "hova" klassi (merinade vabade mitteaadlike klass) esindamiseks. 
Praegune lipp valiti välja võistlusel.
Malawi lipp

Malawi lipp on Malawi riigilipp. See võeti kasutusele 29. juulil 2010, kui Demokraatliku Progressiivse Partei juhitud valitsus esitas uue lipu kavandi. Muudeti lipu värvisiilude järjekorda, et see vastaks Pan-Aafrika lipu algsetele värvidele. Tõusev päike lipu ülemisel siilul asendati keskel asuva valge täispäikesega, mis sümboliseerib Malawi majanduslikku edu pärast iseseisvumist. Opositsiooniline Ühendatud Demokraatlik Rinne on lipu muutmise kohtus vaidlustanud. Malawi President Bingu wa Mutharika kinnitas uue lipu 29. juulil 2010.
Endine lipp.
Malawi eelmine riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 6. juulil 1964. See oli must-puna-roheline Malawi Kongressi Partei lipp, mille mustal väljal on kujutatud punast 32 kiirega tõusvat päikest, "kvatša". Malawi Kongressi Partei lipu eeskujuks on võetud Kariibi mere piirkonnas Marcus Carvery juhtimisel tegutsenud mustanahaliste vabastusliikumise lipp.
Must kujutab aafriklasi, punane vabaduse eest valatud verd ning roheline loodust. Päike sümboliseerib lootust ja vabadust Aafrika rahvastele.
Riigipea lipp.
Malawi presidendi standartiks on punane kangas, millel on kujutatud kollast lõvi mustade küüniste ja musta keelega, lõvi all on aga kollane lint kirjaga "Malawi". Lipu proportsioonid on 2:3 ja see võeti kasutusele 1964. aastal.
Merelipp.
Malawi merelipuks on valge kangas, mille jagab neljaks punane rist (Püha Jüri rist). Vardapoolse ülemise välja hõivab rahvuslipp, lehvipoolsel alumisel väljal on aga kujutatud kollane ankur ja selle kohal punane lõvi. Lõvi ja ankru vahel on kiri "MALAWI ARMY" ja ankru all "NAVAL UNIT". Lipu proportsioonid on 2:3.
Malawi ajaloolised lipud.
Aastatel 1914–1953 oli Njassamaa (Malawi endine nimi) lipuks sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil Njassamaa vapikilp, kuni 1919 aastani oli see valge sõõri sees. Kilbil ülemisel väljal oli kujutatud mustal taustal kollast tõusvat päikest, alumisel väljal aga künkal seisvat kollast mustade tähnidega leopardi.
Aastatel 1953–1964 Kuulus Njassamaa Rodeesia ja Njassamaa Föderatsiooni ning kasutusel oli ka selle lipp. Sinise kanga vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil Föderatsiooni vapilt pärit vapikilp. Njassamaad tähistas vapil kollane tõusev päike.
Malaisia lipp

Malaisia lipp on Malaisia riigilipp.
Ajalugu.
1946. aastal iseseisvuse saanud Malaia Liit kavandas 1947. aastal uue lipu saamiseks võistluse. Selle võitis arhitekt Mohamed Hamzah 373 töö hulgast. Malaia Liidu nimi muutus Malaia Föderatsiooniks 1948. aastal, kui lisandus uusi osariike.
Malaia Föderatsiooni lipul oli 11 triipi ja liputähel oli 11 haru, mis sümboliseerisid tollast 11 osariiki. Poolkuu sümboliseerib islamit. Valge ja punane on traditsioonilised malai värvid, sinine sümboliseerib Briti pärandit. Kollane on malai kuningate värv.
Lipp võeti kasutusele 1950. aastal.
Uus lipp 1963.
Uue riigi Malaisia (ühinesid Malaia Föderatsioon, Põhja-Borneo kaks osariiki – Sabah ja Sarawak ning Singapur) lipp heisati esmakordselt 16. septembril 1963. Lipul oli nüüd 14 triipi ja liputähel oli 14 haru, mis sümboliseerisid 14 osariigini kasvanud riiki.
Kui Singapur 1965. aastal eemaldati Malaisiast ja ta iseseisvus, siis Malaisia lippu enam muutma ei hakatud. Uue tõlgenduse järgi sümboliseerib 14. triip ja täheharu riigi föderaalvalitsust. 
Peaminister Mahathir Mohamad palus 1997. aastal avalikkusel leida riigilipule hüüdnimi. Nimeks valiti malaikeelne "Jalur Gemilang" ja ingliskeelne "Stripes of Glory".
Maldiivide lipp

Maldiivide lipp on Maldiivide riigilipp.
Lipp on kasutusel aastast 1965.
Lipu punane värvus sümboliseerib vabaduse nimel valatud verd. Valge kuusirp ja selle roheline taustavärvus sümboliseerivad islamit.
Filipiinide lipp

Filipiinide lipp on Filipiinide riigi- ja rahvuslipp. 
Selle kavandas Emilio Aguinaldo. 
Lipu proportsioonid on 1:2.
Hollandi lipp

Hollandi lipp on Hollandi ja Madalmaade Kuningriigi riigilipp. See on tänapäeva riigilippudest vanim trikoloor. Lipp võeti kasutusele juba 16. sajandil, kuid praegusel kujul on see kasutusel 14. veebruarist 1796, ametlikult kinnitati lipp 19. veebruaril 1937.
Hollandi lipp on horisontaalsete laidudega trikoloor, mille värvid on punane, valge ja sinine.
Jan Pieter Heije kirjutas 19. sajandil lipulaulu "het Vlaggelied".
Hollandi lipu eeskujul on loodud endine Lõuna-Aafrika Vabariigi lipp (1928–1994) ja Venemaa lipp.
Iirimaa lipp

Iirimaa lipp (iiri "bratach na hÉireann / suaitheantas na hÉireann") on Iirimaa riigi- ja rahvuslipp, mis on kasutusel alates 1919. aastast. Ametliku staatuse riigilipuna sai see alles 1937. aastal.
Iirimaa lipp on vertikaalsete laidudega trikoloor, mille värvid on roheline, valge ja oranž. Lipu kõrguse ja laiuse suhe on 1:2.
Islandi lipp

Islandi lipp on Islandi ametlik lipp.
Rahvus- ja merelipp.
Rahvus- ja merelipu kujundas Einar Petursson 1913. aastal, ning see võeti kasutusele 1915. aastal, ametlikult aga kinnitas selle Taani kuningas alles 30. novembril 1918.
Islandi lipp on sinine kangas, millele on paigutatud valge Skandinaavia rist, sellele aga omakorda punane rist. Lipp sarnaneb Norra lipuga, millel on punasel taustal valge ja sinine rist. See sarnasus pole juhuslik, nimelt põlvnevad islandlased norralastest, nad on Norra viikingite järeltulijad. 
Lipu väljade mõõtude suhted on horisontaalselt 7+1+2+1+14 ja vertikaalselt 7+1+2+1+7.
Sinine (PMS 287) tähistab saart ümbritsevat alati jäävaba merd.
Valge on lumiste mäetippude ja jääliustike värv.
Punane (PMS 1795) aga osutab tegutsevatele tulemägedele ja tulipunaselt hõõguvale laavale.
Skandinaavia rist tähistab Islandi ühtekuuluvust Põhjamaadega, selle kahevärvilisus aga igipõlist seotust Norraga.
Riigilipp.
Islandi riigilipp ("Tjúgufáni") sarnaneb rahvuslipuga, kuid sellel on pääsusaba. Värviväljad on jagatud horisontaalselt 7+1+2+1+9+12 ning vertikaalselt 7+1+2+1+7.
Riigipea lipp.
Islandi presidendilipp sarnaneb riigilipuga, kuid risti keskele on paigutatud valge ruut, millel on Islandi vapp. Plagu on kasutusel alates 18. juulist 1944.
Islandi ajaloolised lipud.
Aastatel 1897–1915 oli Taani Kuningriigi koosseisu kuulunud Islandi lipuks sinine plagu valge Skandinaavia ristiga.
India lipp

India lipp (hindi keeles ka तिरंगा "tirangā" 'trikoloor') on India riigilipp. See võeti kasutusele 22. juulil 1947.
Lipp koosneb kolmest võrdsest horisontaalsest laiust: ülemine on safrankollane, keskmine valge ning alumine roheline. Valge laiu keskel on 3/4 laiu kõrgune tumesinine 24 kodaraga dharmatšakra ehk seaduse- ja eluratas ehk Ašoka ratas.
Lipp põhineb 1933. aastal kasutusele võetud India Rahvuskongressi lipul. See on üks esimesi riigilippe, mis põhineb erakonna lipul. Dharmatšakra asemel oli Rahvuskongressi lipul kujutatud vokki. 
Lipu värvid sümboliseerivad ühes tõlgenduses julgust, rahu ja ustavust, teises tõlgenduses ohvrimeelt, tõde ja viljakust.
Indoneesia lipp

Indoneesia lipp on Indoneesia ametlik lipp.
Indoneesia riigi- ja rahvuslipp kinnitati 17. augustil 1945. Lipp on jagatud kaheks horisontaalseks väljaks, punaseks ja valgeks. Indoneesia keeles kutsutakse seda lippu ka "Sang Saka" (uhke kahevärviline) ja "Merah Putih" (punane valge).
Punane sümboliseerib keha, vaprust ja vabadust, valge aga hinge, õilsaid püüdlusi ja õiglust.
1922. aastal asutasid rahvuslikult meelestatud üliõpilased Hollandis Indoneesia Liidu, mis võttis oma tunnuseks keskaegse Majapahiti kuningriigi punavalge lipu. Esmakordselt lehvis see lipp Jaaval 1927. aastal, kui tuli kokku Indoneesia Rahvuspartei.
Iisraeli lipp

Iisraeli lipp on Iisraeli ametlik lipp.
28. oktoobril 1948 kuulutati Iisraeli riigi- ja rahvuslipuks valge kangas, millel on kaks horisontaalset sinist laidu ja lipu keskmisel valgel väljal kahest kolmnurgast moodustatud sinine kuusnurkne täht, Taaveti täht ("Magen David"). Laidude paigutus lipul on 3+5+16+5+3 (valge, sinine, valge, sinine, valge). Lipu ametlikud proportsioonid on 8:11 ja originaalmõõdud 160 x 220 cm, kuid rohkem kasutatakse lippu proportsioonides 2:3. 
Valge sümboliseerib sionistlike aadete puhtust ja sinine (PMS 280C) taevast.
1891. aastal Bostonis kogunenud sionistlik õppegrupp võttis oma lipu eeskujuks traditsioonilise juudi sinivalge palvevaiba "talith"i, mille keskele paigutati Taaveti täht. Kui 1897. aastal tuli Baselis kokku maailma sionistide esimene kongress, kiideti lipp heaks ning sellest saigi Iisraeli tunnus. 1948. aastal moodustatud Iisraeli riigi lipul oli esialgu Taaveti täht üleni sinine.
Itaalia lipp

Itaalia lipp on Itaalia Vabariigi ametlik lipp.
Lipp on ametlikult kinnitatud 19. juunil 1946.
Itaalia lipp on vertikaalsete väljadega rohe-valge-punane trikoloor. Värvitoonid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 340 ja punane PMS 485. Selle eeskujuks on Prantsusmaa lipp. Lipp sarnaneb Iirimaa ja Côte d'Ivoire'i lipuga, kuid nendel lippudel on punase asemel oranž, Côte d'Ivoire'i lipul on ka värvide järjestus teine.
Lõuna-Aafrika Vabariigi lipp

Lõuna-Aafrika Vabariigi lipp on ametlik Lõuna-Aafrika Vabariigi riigilipp. See võeti praegusel kujul kasutusele 27. aprillil 1994 pärast esimesi vabu valimisi ja apartheidipoliitika lõppu.
Uue lipu saamiseks korraldatud konkursile esitatud variantidest ei rahuldanud ükski žüriid, kuid 27. aprilli Frederick G. Brownelli valimisteks kujundatud ajutine lipp leidis rahva hulgas nii suurt poolehoidu, et sellest saigi uus riigilipp.
Lipul on kolm horisontaalset laidu: üleval punane, all sinine ja keskel roheline, mis hargneb külgsuunas Y-kujuliseks, kusjuures Y harud lõppevad lipukanga nurkades (harkrist). Harude vahele moodustub must võrdkülgne kolmnurk, mida Y harudest eraldab kitsas kollane riba. Punane ja sinine laid on rohelisest laiust ja Y harudest eraldatud kitsa valge laiuga. Lipu laiud on vardapoolses osas suhtega 5:1:3:1:5. 
Vastuolude vältimiseks ei ole lipuvärvidele antud ametlikku tõlgendust, kuid must, kollane ja roheline on Aafrika Rahvuskongressi lipuvärvid ning punane, valge ja sinine buuride ajaloolise kodumaa Hollandi lipuvärvid. 
Lõuna-Aafrika Vabariigi lipp on ainuke riigilipp, millel on kuus värvi, kuid millel ei ole vappi ega ornamenti.
Jeemeni lipp

Jeemeni lipp on Jeemeni Vabariigi ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele 22. mail 1990 – päeval, kui Jeemeni AV (Põhja-Jeemen) ja Jeemeni DRV (Lõuna-Jeemen) ühinesid. Plagu on horisontaalsete väljadega puna-valge-must trikoloor. Värvid pärinevad mõlema ühinenud riigi lipult, Põhja-Jeemeni lipult jäeti ära roheline täht ja Lõuna-Jeemeni lipult sinine kolmnurk punase viisnurkse tähega.
Ametliku kirjelduse järgi sümboliseerib punane ühtsust ja märtrite verd, valge säravat tulevikku ja must tumedat minevikku.
Punane, valge ja must on ka panaraabia värvid. Must sümboliseerib Muhamedi ja Abbassiidide dünastiat, valge Omaijaadide dünastiat ja punane haridžiide. Neljas araabia värv on roheline, mis sümboliseerib Fatimiidide dünastiat, kuid Fatimiidide riik ei ulatunud kunagi Jeemenini ja rohelist värvi Jeemeni lipul ka pole.
Üsna sarnased on mitu araabia maade lippu. Egiptuse, Iraagi ja Süüria lipp erinevad Jeemeni lipust ainult selle poolest, et neil on valgel laiul mingi kujutis.
Katari lipp

Katari lipp on Katari Riigi ametlik lipp.
Lipp on ametlikult kinnitatud 9. juulil 1971.
Kangas on jagatud vertikaalselt sakilise joonega kaheks väljaks, vardapoolne osa on valge ja lehvipoolne pruunikaspunane (PMS 222). Valge väli moodustab 144, sakiline osa (9 valge teravikuga) 36 ja punane 324 ühikut lipu pikkusest.
Mali lipp

Mali lipp on Mali ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
Mali riigi- ja rahvuslipu eeskujuks on võetud Prantsusmaa lipp, mis on kujundatud panaafrika värvides. Lipp võeti ametlikult kasutusele 1. märtsil 1961. Rohe-kolla-punane trikoloor väljendab Aafrika ühtsust.
Roheline (PMS 361C) kujutab lootust ja loodust, kollane (PMS 116C) päikest ja maavaraderikkust ning punane (PMS 186C) kangelaslikkust ja revolutsioonilist minevikku.
Mali ajaloolised lipud.
1958. aastal kui Prantsuse Sudaan (Mali tolleaegne nimi) sai autonoomia, sai ta endale ka lipu. See oli Prantsuse sini-valge-punane trikoloor, mille valge välja keskele oli paigutatud "kanaga" – musta tantsija kujutis.
1959. aastal loodud Mali Föderatsiooni (ühendatud Prantsuse Sudaan ja Senegal) lipuks sai vertikaalsete väliadega rohe-kolla-punane trikoloor, mille kollase välja keskel oli "kanaga". Liitriik eksisteeris kõigest 2 kuud ning lipust sai Mali Vabariigi tunnus. 1961. aastal eemaldati islamiusuliste nõudel lipult "kanaga", sest islami usk ei luba kujutada lipul inimest.
Malta lipp

Malta lipp on Malta Vabariigi ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele (heisati ametlikult esimest korda) 21. septembril 1964.
Kangas on jagatud vertikaalselt kaheks ühesuuruseks väljaks, vardapoolne on valge ja lehvipoolne punane (Pantone värviskaala järgi PMS 186). Vardapoolsesse ülanurka on paigutatud heraldika reeglite kohaselt punase ääristusega Georgi rist, mille andis Maltale Suurbritannia kuningas George VI 1942. aastal Teises maailmasõjas osutatud kangelaslikkuse ja rahva pühendumuse eest.
Maroko lipp

Maroko lipp on Maroko riigilipp. 
Lipu punasel kangal on musta raamiga roheline pentagramm. Maroko lipp on punane olnud juba alates 12. sajandist, aastatel 1666–1915 oligi lipuks täiesti punane plagu. Pentagramm lisati 1915. aastal.
Marshalli Saarte lipp

Marshalli Saarte lipp on kasutusel alates 1. maist 1979.
Välislingid.
Marshall Islands ("Inglise k.")
Mauritaania lipp

Mauritaania lipp on Mauritaania ametlik lipp.
Praegune lipp võeti kasutusele 6. augustil 2017 5. augustil toimunud referendumi järel.
Mauritaania eelmine rahvuslipp võeti kasutusele 1. aprillil 1959, kui Mauritaania sai autonoomia Prantsusmaa koosseisus. Pärast iseseisvumist 28. novembril 1960 kuulutati see ka riigilipuks. 
Mauritaania ei võtnud oma lipuks teiste Prantsusmaa Lääne-Aafrika asumaade kombel trikoloori ega panaafrika värve, vaid otsustas vastavalt oma nimele (Mauritaania Islamivabariik) islami sümbolite kasuks. Plagu on roheline kangas, millel on kollane ülalt avanev kuusirp ja selle kohal kollane viisnurkne täht.
Kuusirp, täht ja roheline värv viitavad islamile, mis on ainuke ühendav asjaolu nii rahvuslikult, territoriaalselt kui ka sotsiaalselt kuuluvuselt lõhenenud riigis.
Roheline (PMS 361C) sümboliseerib islamit, lootust ja õitsengut, kollane (PMS 116C) on aga kõrbe ja päikese värv.
Mauritiuse lipp

Mauritiuse lipp on Mauritiuse ametlik lipp.
Mauritiuse riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 9. jaanuaril 1968. Sellel on neli võrdset horisontaallaidu, punane, sinine, kollane ja roheline, mis pärinevad asumaaaegselt vapilt. Triipude tähendust seletatakse nõnda: punane (PMS 186C) tähistab iseseisvusvõitlust, sinine (PMS 300C) India ookeani, kollane lootust (või päikest ja kuldest vabaduse valgust) ning roheline (PMS 364) igihaljast taimestikku ja viljakat mullastikku ning põllumajandust.
Ka Mauritiuse autonoomsel piirkonnal, Rodriguese saarel on oma lipp
Mehhiko lipp

Mehhiko lipp on Mehhiko ametlik lipp.
Lipp on vertikaalne trikoloor, mille värvid on tumeroheline, valge ja punane. Keskmisel valgel väljal on Mehhiko vapp.
Lipu praegune variant võeti kasutusele 1968. aastal, kuid sarnane kujundus on olnud juba 1821. aastast.
Moldova lipp

Moldova lipp on Moldova Vabariigi riigilipp. 
Selle värvid on samad kui Rumeenia rahvuslipul, kuid mõõtmed on 1:2. Lipu keskel asub Moldova Vabariigi vapp.
Monaco lipp

Monaco lipp on Monaco riigi- ja rahvuslipp. Praegusel kujul on kasutuses 4. aprillist 1881.
Ristkülikukujuline lipp on horisontaalselt jagatud võrdselt kaheks osaks: ülal punane, all valge.
Mongoolia lipp

Mongoolia lipp on Mongoolia ametlik lipp. 
Riigi- ja rahvuslipp.
Riigi- ja rahvuslipp määratleti praegusel kujul 1992. aasta 13. jaanuari põhiseadusega, mis jõustus sama aasta 12. veebruaril. Plagu on vertikaalsete laidudega puna-sini-punane trikoloor. Vardapoolsel punasel väljal on mongolite müstiline sümbol sojombo, mille valmistas 1686. aastal Bogdo Dzanabadzar.
Punane sümboliseerib sotsialistlikku revolutsiooni.
Sinine kujutab rahvast ja isamaalisust ning on mongolite rahvusvärv. Samuti tähistab ta Tšingis-khaani aegset hiilgust.
Kollane on vankumatu sõpruse värv.
Sojombo pärineb 17. sajandist ning sümboliseerib vabadus- ja iseseisvustahet. Sümboli igal detailil on oma tähendus, ülalt alla:
Tuli tõotab õnne ja edu, selle kolm leeki sümboliseerivad minevikku, olevikku ja tulevikku.
Päike ja kuu kinnitavad, et mongoli rahvas elab igavesti.
Kolmnurk moodustab noole- või odaotsa, mis ennustab hävingut mongoolia rahva vaenlastele. Kolmnurk on ka sümboli kõige alumine kujutis.
Kaks kitsast triipu kujutavad tasast steppi ning iseloomustavad mongolite otsekohesust ja õiglust.
"Yin-yang"'i sümbol, mis on ülevõetud Vana-Hiinast, tähistab vastandite ühtsust. Mongoolia lipul moodustub see kahest pärani silmadega kalast, mis sümboliseerivad valvsust.
Sambad sojombo külgedel esindavad jõudu ja iseseisvust ning ütlevad, et kaks sõpra on tugevamad kui kivimüür.
Mongoolia ajaloolised lipud.
Mongoolia riik, mis oli end aastal 1911 iseseisvaks kuulutanud, võttis endale kollase lipu, mille keskel oli sinine sojombo. Kuid 1919 vallutas Hiina Mongoolia ning lipp kõrvaldati. 
Aastal 1921 kukutati rahvuskangelase Sühbaatari juhtimisel ja Vene Punaarmee toel Hiina ülemvõim ning lipuks võeti punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid kuldne poolkuu ja päike. 
Aastal 1924, kui Mongoolia kuulutati rahvavabariigiks, eemaldati lipult poolkuu ja päike, lipu keskele aga lisati sinine sojombo. 
Aastal 1940 sai lipp peaaegu praeguse kuju (sojombo kohale oli lisatud kuldne viisnurkne täht).
Mosambiigi lipp

Mosambiigi lipp on Mosambiigi riigilipp.
Lipp on kasutusel alates 1. maist 1983.
Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 3:2.
Lipu roheline värv tähistab loodust, must Aafrikat, kollane maavarasid, valge rahu ja punane vabadusvõitlust.
Kollane viisnurk sümboliseerib sotsialismi ja rahvusvahelist solidaarsust, avatud raamat haridust, kõblas maaharimist ning täägiga automaatrelv AK-47 riigikaitset.
Myanmari lipp

Myanmari lipp on Myanmari riigilipp. See võeti kasutusele 21. oktoobril 2010. Lipul on kolm horisontaalset laidu – kollane, roheline ja punane. Lipu keskel on valge viisnurk. Värvide tähenduseks on solidaarsus, rahu ja vagurus ning julgus ja otsusekindlus.
Samasuguse värvikombinatsiooniga lipp oli Birmas kasutusel ka 1943–1945 Jaapani okupatsiooni ajal. Siis oli värvilaidude keskel tantsiv paabulind. Võitlevat paabulindu kasutab oma sümbolina Birma demokraatlik opositsioon, sealhulgas ka juba aastaid koduarestis viibiva poliitiku Aung San Suu Kyi praeguseks laiali saadetud partei.
Ajalugu.
Eelmine Birma lipp võeti kasutusele 3. jaanuaril 1974, kui Ne Win kuulutas Birmas välja sotsialistliku vabariigi. See ei erinenud palju Birma eelmisest lipust. Nelinurga sisse paigutati hammasratta kujutis ja riisivõsu kujutis selle peal. Tegemist on sotsialistlike sümbolitega, mis tähendavad töölisi ja talupoegi või tööstust ja põllumajandust. Neid sümboleid ümbritseb 14 viieharulist tähte, mis kujutavad Birma 14 osariiki. Tähed on ühesuurused, mis sümboliseerib nende võrdsust. Valge värv sümboliseerib puhtust, sinine värv rahu ja ausust ning punane julgust, solidaarsust ja sihikindlust.
Birma riigilipp kasvas välja Teise maailmasõja aegse Jaapani-vastase vastupanuliikumise lipust, mis oli punane väli valge tähega ülemises vardapoolses nurgas. Kui Birma iseseisvus, asetati täht sinisele ristkülikule ja ümbritseti 5 väiksema tähega, mis esindasid rahvusrühmi.
Erootika

Erootika on inimese seksuaalsuse ja erootilise armastusega seotud ühiskonnaelu- ja kultuurinähtuste valdkond ning nendega seotud teadmiste valdkond.
Kitsamas mõttes mõistetakse erootika all otseseid või fantaasia või kunstiteostega vahendatud esteetiliselt rafineeritud erootilisi elamusi ja nende allikaid.
Vietnami lipp

Vietnami lipp on Vietnami ametlik lipp.
Vatikani lipp

Vatikani lipp on Vatikani ametlik lipp.
Vanuatu lipp

Vanuatu lipp on Vanuatu ametlik lipp.
Pandžab (India)

Pandžab on India osariik. Piirneb läänes Pakistaniga.
Pandžabi levinuim usund on sikhism (59% elanikest), järgnevad hinduism (39%) ja kristlus (1%). Amritsaris asub sikhide pühapaik Kuldne Tempel.
Suuremad linnad on Ludhiana, Amritsar, Jalandhar ja Patiala. Pealinn on Chandigarh, mis moodustab eraldi liiduterritooriumi.
Haldusjaotus.
Pandžab on jagatud halduslikult 20 ringkonnaks:
Uruguay lipp

Uruguay lipp on Uruguay Idavabariigi lipp.
Lipp on kasutusel 1830. aastast. Esialgne lipukavand kinnitati 1928. aastal ja sellel oli praeguse 9 triibu asemel 19 triipu.
Uus-Meremaa lipp

Uus-Meremaa lipp on Uus-Meremaa ametlik lipp.
1840. aastal moodustati Uus-Meremaast Suurbritannia koloonia ning kasutusele võeti Suurbritannia lipp. 1865. aastal võttis Suurbritannia parlament vastu seaduse, mille kohaselt pidid kõik Suurbritannia kolooniate laevad kasutama Suurbritannia lippu, millel on kolooniat tähistav tunnus. Kuna Uus-Meremaal puudus koloonia tunnus, jätkati Suurbritannia lipu kasutamist 1866. aastani, mil kaks Uus-Meremaa laeva said kolooniat tähistava tunnuse mittekasutamise eest noomituse.
Esialgne lipukavand sarnanes praeguse lipuga, kuid Lõunaristi tähtede asemel oli lipul tähed "NZ". Praegune Uus-Meremaa lipp võeti kasutusele 1869. aastal laevadel ning sai kiiresti Uus-Meremaa rahvuslipuks. Lipp sai seadusega ametlikuks riigilipuks 12. juunil 1902. 
Lipp on kujundatud Suurbritannia mereväe lipu järgi ning sellel on kujutatud Lõunaristi tähtkuju, mis sümboliseerib riigi asukohta Vaikse ookeani lõunaosas. Värvid Pantone värviskaala järgi on sinine PMS 280 ja punane PMS 186 ning värvid on identsed Suurbritannia lipu värvidega.
Aastakümnete jooksul on korduvalt tehtud ettepanek valida riigile uus lipp. Peamisteks lipuvahetuse argumentideks on olnud liigne sarnasus Austraalia lipuga ning väide, et Suurbritannia lipp ei peaks enam olema osa riigi lipust. 2016. aastal toimunud referendumil anti valijatele valida, kas riik peaks jätkama senise lipu kasutamist või võtma kasutusele 2015. aastal toimunud referendumi võitnud alternatiivi. 2016. aasta referendumil osalenud valijatest pooldas 56,6% senise lipu kasutamise jätkamist riigilipuna.
Odisha

Odisha (kuni 2011. aastani "Orissa") on India osariik riigi keskosas Bengali lahe rannikul.
83% elanikest räägib oria keelt, mis on ka osariigi ametlik keel. 94% on hinduistid.
Osariik jaguneb 30 ringkonnaks.
Pealinn ja suurim linn on Bhubaneswar. Suuremad linnad on veel Cuttack, Sambalpur, Berhampur, Balasore, Puri ja Rourkela.
Manipur

Manipur on India osariik. Ta asub Kirde-Indias, piirneb Nagalandiga põhjas, Mizoramiga lõunas, Assamiga läänes ning idas Birmaga.
Osariigi ametlikud keeled on inglise ja manipuri keel ehk meitei keel.
Ajalugu.
Manipur oli iseseisev vürstiriik. 1891–1947 oli Manipur Briti protektoraat. Pärast India iseseisvumist oli Manipur iseseisev riik. 1949. aastal liitus ta Indiaga. 1972. aastast on Manipur täieõiguslik India osariik.
Haldusjaotus.
Manipur jaguneb üheksaks ringkonnaks:
Rajasthan

Rajasthan (ka "Radžastan"; hindi keeles 'kuningamaa') on India osariik.
Osariigi suuremad linnad on Jaipur, Jodhpur, Kota, Bikaner, Ajmer ja Udaipur.
Ukraina lipp

Ukraina riigilipp (ukraina keeles "Державний Прапор України") on Ukraina ametlik lipp.
Ajalugu.
Lipu värvid valiti Lvivi vapi järgi, kuna lipp võeti esmakordselt kasutusele 1848. aastal Lvivis kogunenud rahvusliku raada poolt. Sinine tähistab taevast ja jõgesid, kollane viljavälju. Nõukogude võimu ajal oli lipp keelatud. 1992. aastal taastati lipp kui Ukraina rahvuslipp. Lipu proportsioonid on 2:3.
Tripura

Tripura on India osariik. See asub riigi idaosas ning piirneb põhjas, läänes ja lõunas Bangladeshiga. Idas piirneb see Assami ja Mizoramiga.
Osariik hõlmab endise Tripura kuningriigi ala, mis liideti Indiaga 15. oktoobril 1949.
Tripura on mägine, selle kõrgus merepinnast on 15–940 m.
Osariigi pealinn on Agartala. Ametlikud keeled on bengali, inglise ja kokboroki keel.
Haldusjaotus.
Halduslikult jaguneb osariik neljaks ringkonnaks.
Uganda lipp

Uganda lipp on Uganda ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp.
9. oktoobril 1962 kinnitati Uganda ametlikuks riigi- ja rahvuslipuks Uganda Rahvuskongressi lipuvärvid. Lipp oli jagatud kuueks horisontaalseks laiuks: must, kollane, punane, must, kollane, punane. Lipu keskel on kahe laiu (punane-must) kõrgune valge sõõr, selle keskel aga kroonkurg näoga varda poole. Kurg pärineb koloniaalaegselt lipult.
Must sümboliseerib Uganda elanikkonda, kollane (PMS 116C) ekvaatoril asetsevale riigile otse paistvat päikest, punane (PMS 186C) aga vendlust ja solidaarsust.
Riigipea lipp.
Uganda presidendi standart võeti kasutusele 26. septembril 1963. Selle punase välja keskel on Uganda vapp, lippu alaservas aga rahvusvärvides laiud (kuus laidu nagu rahvuslipulgi). Lipu proportsioonid on 1:2.
Uganda ajaloolised lipud.
Koloniaalperioodil 1914–1962 kasutati sinist lippu, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil Uganda protektoraadi vapp. Vapp sarnanes praegusel rahvuslipul oleva embleemiga, ka sellel oli kroonkure kujutis.
Pärast Uganda iseseisvumist 1962 kasutati ajutiselt (märtsist oktoobrini) vertikaalsete laidudega rohe-sini-rohelist lippu. Rohelisi ja sinist laidu eraldasid kitsad kollased laiud, sinise välja keskel oli kollane kroonkure kujutis.
Kuni 1967. aastani oli Uganda liitriik, mis koosnes kuningriikidest (Ankole, Buganda, Bunyoro, Busoga ja Ruwenzururu Kuningriik). Ka kõigil kuningriikidel olid oma lipud.
Türkmenistani lipp

Türkmenistani lipp on kasutusel alates 24. jaanuarist 2001.
Enne Türkmenistani iseseisvumist oli kasutusel Turkmeeni NSV lipp.
Haryana

Haryana on India osariik riigi põhjaosas.
Ajalugu.
Osariik moodustati 1. novembril 1966, kui hindikeelse elanikkonnaga ala eraldati Pandžabi osariigist.
Rahvastik.
89% rahvastikust on hinduistid, 6% sikhid ja 4% muslimid. Suuremad linnad on Farīdābād, Rohtak, Pānīpat, Hisār, Sonīpat, Karnāl ja Yamunānagar. Osariigi pealinn asub Chandigarhis, mis moodustab iseseisva liiduterritooriumi.
Majandus.
Haryana on India rikkaim osariik elanike sissetuleku järgi. See on üks tööstuslikult arenenumaid India osariike. Haryanas toodetakse 50% India autodest ja mootorratastest, 30% külmkappidest ja 25% traktoritest.
Haldusjaotus.
Haryana jaguneb 20 ringkonnaks, mis administratiivselt on koondatud 4 jaotiseks.
Jammu ja Kashmir

Jammu ja Kashmir oli India põhjapoolseim osariik. Selle endine maa-ala asub peamiselt Himaalaja mäestikus. Osariik piirnes Pakistani ja Hiinaga, lõunas Himachal Pradeshi ja Pandžabi osariigiga.
Halduslikult jagunes osariik 22 ringkonnaks, mis asusid kolmes piirkonnas: Jammu, Kashmiri org ja Ladakh.
2019. aastal jagati Jammu ja Kashmiri osariik Jammu ja Kashmiri ning Ladakhi liiduterritooriumiks.
Jharkhand

Jharkhand on India osariik.
Osariik moodustati 15. novembril 2000 Bihari lõunapoolsest osast.
Haldusjaotus.
Osariik jaguneb 24 ringkonnaks:
Türgi lipp

Türgi lipp on Türgi Vabariigi lipp.
Lipul on punasel taustal valge kuusirp ja täht. Külgede suhe on 2:3. Lipu elementide proportsioonid kinnitati lipuseadusega 1936. aastal.
Sikkim

Sikkim on India osariik. Ta piirneb Nepali, Hiina (Tiibeti) ja Bhutaniga.
Sikkim oli 1975. aastani iseseisev kuningriik.
Sikkimi piiril Nepaliga asub maailmas kõrguselt kolmas mägi Kanchenjunga.
Ajalugu.
Sikkimist sai kuningriik 1641. aastal. 1890–1947 oli Sikkim Briti protektoraat. 1947 lükati referendumil tagasi ettepanek ühineda Indiaga. 1950. aastal oli Sikkim sunnitud anneksiooni vältimiseks sõlmima Indiaga protektoraadilepingu. Pärast 1973. aasta riigipöördekatset tungisid Sikkimisse India väed. 1974. muudeti Sikkim Indiaga assotsieerunud riigiks ja pärast 14. aprillil 1975 toimunud referendumit kuulutati Sikkim India 22. osariigiks.
Rahvastik.
Tänapäeval moodustavad enamiku rahvastikust 19. sajandil Sikkimisse tulnud Nepali päritolu inimesed. 63% elanikest räägib nepali keelt, 7,7% sikkimi keelt ja 6,7% hindi keelt. 60,9% elanikest on hinduistid, 28,1% budistid ja 6,7% kristlased.
Haldusjaotus.
Halduslikult jaguneb Sikkim neljaks ringkonnaks: East Sikkimi, West Sikkimi, North Sikkimi ja South Sikkimi ringkond.
Uttarakhand

Uttarakhand on India osariik. See piirneb põhjas Tiibetiga ja idas Nepaliga.
Osariik rajati 9. novembril 2000 India 27. osariigina Uttar Pradeshi osariigi põhjapoolsest osast. 31. detsembrini 2006 kandis ta nime "Uttaranchal" (hindi उत्तरांचल "Uttarāńchal").
Uttarakhandis asuv 7816 m kõrgune Nanda Devi on India kõrgeim täielikult Indias asuv mägi ja kõrguselt teine tipp Indias. Mäe ümber asuv Nanda Devi rahvuspark kuulub koos Valley of Flowersi rahvuspargiga UNESCO maailmapärandi nimistusse. Osariigis asub ka India vanim rahvuspark, Jim Corbetti rahvuspark, kus leidub haruldasi bengali tiigreid.
Osariigi suuremad linnad on Dehra Dūn, Haridwar ja Haldwani.
Tuvalu lipp

Tuvalu lipp on Tuvalu ametlik lipp.
Tuneesia lipp

Tuneesia lipp on Tuneesia ametlik lipp.
Tuneesia riigi ja rahvuslipp võeti kasutusele 1831. aastal, kuid 1. juunil 1959 kinnitati see ametlikult riigi põhiseadusega Vabariigi tunnuseks. Praegune lipu variant pärineb 3. juulist 1999.
Trinidadi ja Tobago lipp

Trinidadi ja Tobago lipp on Trinidadi ja Tobago Vabariigi ametlik lipp.
Lipp võttis kasutusele Trinidadi ja Tobago iseseisvuskomitee 8. juunil 1962. Riik iseseisvus 31. augustil 1962.
Punane sümboliseerib tuld, päikest ja vahvust. Must sümboliseerib maapinda ja pühendumust. Valge sümboliseerib vett, puhtust ja võrdsust.
Valge triibu laius on 1/30 lipu laiusest ja musta triibu laius on 2/15 lipu laiusest. Seega hõlmavad kolm triipu kokku 1/5 lipu laiusest ja must triip on 4 korda laiem valgest. Lipu proportsioonid on 3:5.
Nurk triipude ja lipu rõhtsate servade vahel on
formula_1
Musta triibu ülemise vasaku nurga kaugus lipu ülemisest vasakust nurgast on
formula_2
kus l on lipu laius.
Riigi merelipp, mida kasutab nii avalik kui erasektor, kuid mitte sõjavägi, on samasugune, ainult lipu proportsioonid on 1:2.
Tonga lipp

Tonga lipp on Tonga Kuningriigi ametlik lipp.
Praegune lipp võeti kasutusele 1864. aastal, kuid ametlikult kinnitati 4. novembril 1875.
Punase kanga vardapoolses ülanurgas on valge ristkülik punase ristiga, arvatavalt on selle eeskujuks Suurbritannia punane merelipp ("Red Ensign"). 
Algselt (aastatel 1862–1864) oli Tonga lipp valge kangas punase ristiga, kuid selline lipp võeti kasutusele Punase Risti lipuna ning 1864. aastal Tonga lippu muudeti. Kui 1875. aasta Tonga lipp ametlikult kinnitati, lisati põhiseadusesse ka punkt, et Tonga lippu ei muudeta enam kunagi.
Rist tähistab riigi kristlastest elanikkonda, valge on puhtuse värv ja punane sümboliseerib Jeesuse verd tema ristilöömisel ning näitab ka Tonga rahva ustavust temale. Kangal olev punane on Pantone värviskaala järgi PMS 186C.
Togo lipp

Togo lipp on Togo ametlik lipp.
Togo praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 27. aprillil 1960.
See meenutab oma kompositsioonilt Ameerika Ühendriikide lippu, kuid sarnasus ei ole kavatsuslik, sest ajaloos on määrav osa Euroopa riikidel, mitte USA-l. Lipul on viis horisontaalset laidu, kolm rohelist ja kaks kollast. Viis laidu sümboliseerivad Togo viit piirkonda. Kanga vardapoolses ülanurgas on kolme laiu kõrgune punane ruut, milles valge viisnurkne "lootuse täht". Valge täht tähistab togolaste vastuhakku naaberriigile Ghanale, mille eeskujul sündis panaafrika lipp ja Aafrika vabaduse must täht.
Panaafrika värvid rõhutavad Aafrika ühtsust ja valge täht valgustab teed ühtsuse ja progressi suunas. Värvidel on ka iseseisev tähendus, roheline (PMS 342C) kujutab maa viljakust, kollane (PMS 116C) maavarade rikkust ja rahva jõudu, punane (PMS 186C) isamaalisust ja ustavust ning valge rahvuslikku ühtsust ja puhtust.
Togo ajaloolised lipud.
1957. aastal sai Togo Prantsusmaa koosseisus autonoomia ning kasutusele võeti ka lipp. Plagu oli roheline kangas, millel oli kaks valget viisnurkset tähte, üks vardapoolses alanurgas ja teine lehvipoolses ülanurgas. Vardapoolses ülanurgas oli Prantsusmaa lipp. 1960. aastal eemaldati lipult Prantsuse trikoloor. Proportsioonid olid 
3:5.
Puducherry liiduterritoorium

Puducherry (varem "Pondicherry") on endistest Prantsuse koloniaalvaldustest moodustatud India liiduterritoorium. 
Hõlmab India edelarannikul asuva Mahé ning idarannikul Karaikali, Yanami ja Puducherry.
Tansaania lipp

Tansaania lipp on Tansaania riigilipp, mis võeti kasutusele 26. aprillil 1964. Roheline sümboliseerib maad, must elanikkonda, sinine India ookeani ja kollane maavarasid. 
Ajalugu.
Pärast iseseisvumist 1961. aastal võttis Tanganjika Vabariik kasutusele vabastusliikumise TANU värvides lipu: roheline kangas musta laiuga, mida ääristasid kollased triibud.
Aastal 1963 iseseisvunud Sansibari vabariigi lipp oli sini-must-roheline trikoloor. Riigid ühinesid 1964. aastal Tansaaniaks. Varasema Tanganjika lipu alumine roheline siil asendati Sansibari sinisega ja kujundus muudeti diagonaalseks, et anda mõlemale värvile võrdne osatähtsus.
Värvid on paika pannud Presidendi Kantselei juures paiknev planeerimise ja erastamise osakond. Kasutatakse 1955. aasta Briti standardi 2660 värve.
Tai lipp

Tai lipp on Tai Kuningriigi ametlik lipp.
Lipul on viis horisontaalset triipu, ülalt alla punane, valge, sinine, valge ja punane. Keskmine sinine triip on ülejäänud neljast kaks korda laiem. Värvid punane, valge ja sinine tähendavad rahvust (eluveri), religiooni (budismi puhtus) ja kuningat (monarhia), mis on Tai mitteametlik deviis (rahvus, religioon, kuningas).
Lipp võeti kasutusele 28. detsembril 1917. 
Lipu taikeelne nimi on ธงไตรรงค์ ("Thong Trairong" või "Trairanga") 'kolmevärviline lipp'. 
Varasemad lipud.
Esimene Siiami lipp oli arvatavasti punane lipp, mida kasutati kuningas Narai (valitses 1656–1688) ajal. Mõne allika andmetel paigutati hiljem punasele põhjale mitmeid sümboleid: budistlik valge tšakra, valge elevant tšakra sees või valge ketas, mille sees oli päike. 
Esimese ametliku lipu võttis kasutusele 1855 kuningas Rama IV Mongkut. Sellel oli kuninglik sümbol valge elevant punasel põhjal, sest punane lipp oli liiga väheinformatiivne, et teda rahvusvahelistes suhetes kasutada.
Aastal 1916 anti lipule peaaegu praegune kuju, välja arvatud keskmine triip, mis oli sama värvi punane nagu äärmised triibud. Lipu sünniloo kohta räägitakse, et kuningas Rama VI Vajiravudh olevat ühe üleujutuse ajal näinud lippu tagurpidi rippumas ning ta otsustas kasutusele võtta sümmeetrilise lipu. 
Aastal 1917 muudeti keskmine värv siniseks, sest kuningas Rama VI oli sündinud reedel, mida sümboliseerib sinine. Teise versiooni järgi valiti sinine värv selleks, et demonstreerida solidaarsust Esimese maailmasõja aegsete liitlastega, kelle lipuvärvid olid samuti sinine, punane ja valge.
Tadžikistani lipp

Tadžikistani lipp on Tadžikistani Vabariigi riigilipp.