tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pärja Nirk

Pärja Nirk (aastani 1971 Pärja Ojari; 18. juuli 1936 Tallinn – 30. juuni 1994 Tallinn) oli eesti keemik.
Elulugu.
Pärja Nirk oli pangaametniku tütar, Tavi Nirgi abikaasa.
1955. aastal lõpetas Nirk Tallinna 1. Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli üldise ja anorgaanilise keemia osakonna. Aastatel 1968–1971 õppis ta Keemia Instituudi sihtaspirantuuris Moskvas NSV Liidu TA N. S. Kurnakovi nimelises Keemia Instituudis, kus kaitses 1971. aastal ka keemiakandidaadi väitekirja. 
Ta oli aastatel 1971–1975 Keemia Instituudi nooremteadur, 1975–1992 Põllumajandusministeeriumi Aianduse Teadusliku Uurimise Kesklabori sektori juhataja, 1992–1994 Rahvusvahelise Taime- ja Saasteuuringute Labori teadur.
Teadustöö.
Pärja Nirk uuris ioonide hüdratsiooni, heitvete settemudade kasutamise võimalusi, mikro- ja makroelementide määramist taimedes ja muldades, nitraatide määramist puu- ja köögiviljades.
Tiit Nirk

Tiit Nirk (sündinud 21. detsembril 1943 Pärnus) on eesti keemik.
Elulugu.
Tiit Nirk on juristi poeg.
1963. aastal lõpetas Nirk C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1968 elektrotehnikainsenerina TPI, 1971 TPI aspirantuuri. 1973. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemias keemiakandidaadi kraadi.
Nirk oli 1968 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi insener, 1972–74 Küberneetika Instituudi nooremteadur, 1974–78 TPI vanemõpetaja, 1978–91 füüsikalise keemia kateedri (aastast 1992 õppetooli) dotsent, 1991–96 keemiateaduskonna prodekaan, 1996–2000 õppe- ja teadusosakonna ning 2000–05 õppeosakonna juhataja asetäitja, 2005. aastast materjaliteaduse instituudi pooljuhtmaterjalide tehnoloogia õppetooli dotsent, ühtlasi keemia ja materjalitehnoloogia teaduskonna õppeprodekaan.
Teadustöö.
Tiit Nirk on uurinud pooljuhtmaterjalide füüsikalist keemiat ja tehnoloogiat (A2B6-tüüpi pooljuhtühendite omaduste ja kristallvõre defektid) ning elektroluminofooride tehnoloogiat. Ta on Eesti Keemia Seltsi liige ja oli TTÜ osakonnanõukogu aseesimees (1980–91). Nirgilt on ilmunud üle 60 teaduspublikatsiooni, tal on 1 autoritunnistus.
Ildar Nisamedtinov

Ildar Nisamedtinov (sündinud 7. oktoobril 1976 Tartus) on Eesti mikrobioloog.
Elulugu.
1994. aastal lõpetas Ildar Nisamedtinov Tallinna Reaalkooli ja 1999 Tallinna Tehnikaülikooli bio- ja toiduainete tehnoloogia erialal. 2001. aastal kaitses ta TTÜ-s magistrikraadi ja 2006. aastal loodusteaduste doktorikraadi väitekirjaga "Application of 13C and fluorescent labeling in metabolic studies of "S. cerevisia"".
Nisamedtinov praktiseeris 1999–2000 Kanadas Montrealis firma Lallemand, Inc. teadus-arenduslaboris, 2004. aastast on ta MTÜ Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskus teadus-arendustöö projektijuht, 2007. aastast ka TTÜ keemia ja materjalitehnoloogia teaduskonna dotsent.
Teadustöö.
Ildar Nisamedtinovi uurimisvaldkonnad on mikroobide ainevahetus, postgenoomne protsessidisain ja bioaktiivsed peptiidid. Ta on Eesti Mikrobioloogide Seltsi liige.
Katrin Nittim

Katrin Nittim (sündinud 3. novembril 1948 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.
Elulugu.
Katrin Nittim on teenistuja tütar.
1967. aastal lõpetas Nittim Tallinna 7. Keskkooli, 1972 TPI majandusteaduskonna toiduainete tööstuse ökonoomika ja organiseerimise eriala. 1989. aastal kaitses ta Eesti NSV TA Majanduse Instituudis majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "ATK Piimatööstuskompleksi majandusliku efektiivsuse tõstmine tooraine ratsionaalse kasutamise teel (Eesti NSV näitel)".
Nittim oli 1971–74 NSVL TA Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali vaneminsener, 1974–80 nooremteadur, 1980–90 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi nooremteadur, 1990–91 teadur, 1992. aastast Eesti Konjunktuuriinstituudi vanemteadur.
Teadustöö.
Katrin Nittimi uurimisvaldkonnad on sotsiaal-majanduslik prognostika ja selle rakenduslikud probleemid, toidu- ja maitseainetööstuse perspektiivse arenemise majandusmatemaatilised prognoosimudelid, tendentsiuuringud (konjunktuuribaromeetria) ning turu-uuringud.
Burera

Burera (ka Bulera) on järv Rwanda Põhjaprovintsis Burera ringkonnas.
Burera järv on sopiline ja käänulise rannajoonega. Järves on mitu saart. Järve kagukaldal asub Cyeru.
Järvele on rajatud Ntaruka hüdroelektrijaam.
Burera järvest püütakse kala.
Burerast vahetult edelas asub Ruhongo järv. Järvi eraldab vaid umbes kilomeetri laiune maariba.
Sõle Põhikool

Sõle Põhikool oli endine kool Tallinnas Pelgulinnas aadressil Sõle 40. 
Tallinna 8. keskkool alustas tegevust septembris 1973 25 klassikomplekti ja 760 õpilasega. 
Siis koliti tollase Tallinna 17. 8.-klassilise kooli (tänase Ristiku Põhikooli) hoonest uude hoonesse ja avati kaks kümnendat klassi. Kooli asukohaks sai varem venekeelse Tallinna 31. Keskkooli kasutuses olnud halvas seisukorras hoone, mida see kool oli kasutanud juba 10 aastat. 
2003. aastal tähistas kool 30. aastapäeva. Siis oli koolis 487 õpilast, kes olid jaotatud 23 klassikomplekti. Gümnaasiumiosas oli vaid kolm klassikomplekti. Põhikoolis oli iga klassiastet üldjuhul kaks. 6.–8. klassini oli paralleele kolm, sest õpiraskustega õpilastest olid moodustatud tasandusklassid. 
2007/2008. õppeaastal oli Sõle Gümnaasiumi 1.–9. klassis 305 õpilast ning gümnaasiumiosas õppis 17 õpilast (kõik lõpuklassis, sest kahel eelmisel õppeaastal ei avatud 10. klassi). Gümnaasium muudeti põhikooliks.
2010. aasta 1. septembrist liideti Sõle Põhikool Tallinna Pelgulinna Gümnaasiumiga ning sellega lõpetati Sõle Põhikooli tegevus.
ESDP

ESDP on lühend, mis võib tähendada:
Kommeliinilaadsed

Kommeliinilaadsed ("Commelinales") on õistaimede selts.
Seltsi kuulub viis sugukonda umbes 70 perekonna ja rohkem kui 800 liigiga. Enamik liike kuulub kommeliiniliste sugukonda.
Soojusvaheti

Soojusvaheti on seade soojuse ülekandmiseks kõrgema temperatuuriga keskkonnast madalama temperatuuriga keskkonda. Olenevalt keskkonnast kandub soojus üle soojusjuhtivuse, konvektsiooni või kiirguse teel. Soojusvahetites toimuvad mitmesugused soojuslikud protsessid: temperatuuri muutus, aurustumine, keemine, kondenseerumine, sulamine, tahkumine jm.
Soojusvahetite liigitus.
Eristatakse rekuperatiivseid ehk pindsoojusvaheteid, regeneratiivseid ja küttepinnata soojusvaheteid.
Rekuperatiivses soojusvahetis liigub soojus ühest keskkonnast teise läbi soojusvahetus- ehk küttepinna ainult ühes suunas. Rekuperatiivne soojusvaheti on näiteks pindkondensaator, auruülekuumendi, aurusti ja rekuperaator. Vesi-vesi tüüpi soojusvaheteid kasutatakse soojussõlmedes, õhk-õhk ja vesi-õhk tüüpi ventilatsioosüsteemide soojustagastites või kalorifeeridena. Küttepinnata soojusvahetid on näiteks gradiir ja jugaelevaator..
Henry Moore

Henry Moore (30. juuli 1898 Castleford, Yorkshire – 31. august 1986 Much Hadham, Hertfordshire) oli inglise skulptor ja kunstnik. Tema poolabstraktseid monumentaalseid pronksskulptuure eksponeeritakse mitmel pool maailmas.
Moore sündis Castlefordis söekaevuri pojana. Otsustas saada skulptoriks juba üheteistkümneselt, kui oli kuulnud Michelangelost ja tema saavutustest. Ta võitles I maailmasõjas, sai gaasimürgistuse Cambrai lahingus 1917. aastal. Moore'i looming sai üle maailma tuntuks pärast II maailmasõda.
Endla (koor)

Segakoor Endla on Pärnus tegutsev segakoor. Koor on asutatud 1878. aastal Endla Seltsi segakoorina. 
Kooris laulab keskmiselt 34 lauljat, koori praegune dirigent on Kadri Põder.
Koori repertuaaris on hulgaliselt lääne ja eesti koorimuusikat ning rahvalaule. Suurvormidest on koori repertuaaris näiteks Karl Jenkinsi "Rahumissa" ja Mart Siimeri "Te Deum".
Koor on edukalt osalenud konkurssidel nii Eestis kui ka välismaal.
2007. aasta sügisel anti välja CD-plaat "Seitsmest üheksani", millel kõlavad laulud vanamuusikast tänapäevani.
Koori traditsioonide hulka kuuluvad esinemised Pärnu linna üritustel, jõulu- ja suvekontserdid, meelelahutuslik-sportlikud väljasõidud Eestis, ühisprojektid teiste Pärnu kooridega, osalemine Pärnu koorifestivalidel ja laulupidudel. Koori proovid toimuvad kaks korda nädalas.
Dirigendid.
Endla koori esimene dirigent oli K. Erm, järgnesid M. Must, J. Otstavel ja E. Maczevsky. Hiljem olid koori ees A. Arro, M. Üts, M. Lüdig, E. Soodla, P. Laja, V. Rumessen ja Õ. Kurg-Vedro.
Silvia Laidla

Silvia Laidla (kuni 3. augustini 1935 Silvia Lazarus; 20. oktoober 1927 Valga – 3. mai 2012 Tallinn) oli eesti näitleja.
Silvia Laidla lõpetas 1946. aastal Türi Keskkooli ja 1953. aastal Moskvas GITIS-e eesti stuudio. Eesti kursuslasi oli kokku 25, nende seas Ita Ever, Karin Sepre, Ellu Puudist, Virve Aruoja, Virve Kiple, Kaljo Kiisk, Arvo Kruusement jpt. 
Aastail 1953–1966 töötas ta Eesti Draamateatris, 1966–1983 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, 1983–1992 taas Eesti Draamateatris, hiljem osales lavastustes VAT Teatris, Drugoi Teatris ja Salong-Teatris. 2001. aastal kutsuti Laidla rollilepingu alusel tagasi Eesti Draamateatrisse, kus lavastaja Ivo Eensalu tõi lavale komöödia "Kvartett", mida mängiti suure menuga mitu hooaega, lavapartneriteks Ülle Ulla, Aarne Üksküla ja Tõnu Mikiver.
Silvia Laidla on mänginud filmides ("Tädi Rose") ja telelavastuses, muu hulgas lavastuses "Kolm rubiini", telesarjas "Õnne 13" (Erna Sumberg) ja lastelavastuses "Džuudopoisid" (õppealajuhataja Aliide Kask). Silvia Laidla viimasteks töödeks näitlejana jäid huumorirubriik "Hää takt" Vikerraadios ning Erna Sumbergi viimased stseenid telesarjas "Õnne 13" (kevadel 2012).
Isiklikku.
Silvia Laidla oli abielus kirjanik Silver Annikoga, hiljem advokaat Jakov Lurjega.
Eesti regionaalpoliitika

 
Eesti regionaalpoliitika on Eesti riigi regionaalpoliitika.
Vabariigi Valitsus 14.03.1991 määrusega number 54 kehtestati esimene "Vabariigi territooriumi regionaalpoliitilise jaotuse ja regionaalsete maksusoodustuste ning nende andmise kord"
Eesti regionaalpoliitika aluseks oli varem regionaalkontseptsioon, mis võeti vastu 1994. aastal. See kontseptsioon koostati ajal, mil turumajanduse ülemineku regionaalsed mõjud olid vaid ligikaudu prognoositavad, riigi võimalused rahastada regionaalpoliitikat olid piiratud, visioon Eesti regionaalarengust ei olnud üheselt välja kujunenud ning liitumine Euroopa Liiduga polnud veel päevakorral.
Seoses Euroopa Liiduga liitumisega on koostatud mitmeid majandus- ja regionaalarengut puudutavaid arengukavasid. Aluseks võeti Euroopa Liidu regionaalpoliitika.
Eesti Vabariigi regionaalarengu dokumentides on välja toodud visioon, suundumused ning põhimõtted. 
Eestis on jagatud regionaalareng programmidesse:
Eesmärgid ja tulemused.
Eesti regionaalpoliitika eesmärkideks seati 2003. aastaks, et ühegi maakonna:
Regionaalpoliitika põhieesmärgiks on ühtlustada ning tasakaalustada erinevaid regioone ning aidata kaasa makromajandusele ning sotsiaalsele arengule. Tulemuste tõhususe indikaatorina kasutatakse regiooni elanike keskmist sissetulekut, töötuse protsenti ja maksutulude laekumist. Lisaks vaadeldakse iga piirkonna spetsiifilisi näitajaid.
Põhimõtted.
Eesti regionaalpoliitika korraldus lähtub Euroopa Liidu regionaalpoliitika alustest. Eesti regionaalpoliitika üldise suunitluse määravad järgmised läbivad põhimõtted:
Korralduslikud põhimõtted.
Meetmeteid tuleb käsitleda terviklikult pikaajalistes programmides. Meetmeteid tuleb suunanata esmajärjekorras piiratud hulgale sihtpiirkondadele ja sihtvaldkondadele. Meetmete elluviimine ja vajaminevate vahendite jagamine toimub kõige madalamal pädeval haldustasandil. Täita tuleb järgmised punktid.
Erasmuse preemia

Erasmuse preemia on iga-aastane Hollandi mittetulundusühingu Praemium Erasmianum sihtasutus poolt üksikisikutele või organisatsioonidele määratav preemia — nende märkimisväärse panuse eest Euroopa kultuuri, ühiskonda või ühiskonnateadustesse. Sihtasutuse Praemium Erasmianum asutas prints Bernhard 1958. aasta 23. juunil. Preemia suurus on 150 000 eurot.
Palsami tänav

Palsami tänav on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. 
Palsami tänav algab Sanatooriumi tänavalt, kulgeb läände ja lõpeb Palderjani tänaval. 
Tänav ristub Kibuvitsa, Teelehe ja Piparmündi tänavaga.
Tänava pikkus on 280 meetrit.
Bill Maynard

Walter Frederick George Williams (8. oktoober 1928 Surrey – 30. märts 2018 Leicestershire), esinejanimega Bill Maynard, oli inglise näitleja ja koomik.
Ta on mänginud ligi 30 mängufilmis, neljas telefilmis ja paljudes inglise telesarjades, sealhulgas ka ETV-s näidatud sarjades "Südameasi" ja "Maahaigla" (mõlemas Claude Greengrassi rollis).
Manwë

Manwë on J. R. R. Tolkieni lugudest tuntud üks Valadest. Esimest korda ilmus Silmarillionis. Manwë oli Arda kuningas, Varda Elentári abikaasa, Melkori vend. Manwë Súlimo on Õhu Isand ning valitseb koos oma abikaasa Taeva Emanda Vardaga kogu Ardat Ilmarini kojast maailma kõrgeima mäe Taniquetili tipul. Manwët, kelle nimi tähendab "hea", on nimetatud ka Tuulte Isandaks, sest tema element on õhk, tuul, pilved ja tormid. Talle on kallid kotkad ja kõik teised linnud. Manwë näeb kogu maailma taevalaotuse all ning tema hingus on kõigis maailma olendites. Tema südamele seisavad kõige lähemal vanjarid oma luuleoskuse tõttu, mis kujutab endast Arda Kuninga suurimat naudinguallikat.
Välimus.
Tema silmad ja rõivad on sinised, tema skepter on valmistatud safiirist.
Taust.
Manwë (koos oma venna Melkoriga) oli võimsaim Ainur, kuna just tema mõistis kõige paremini Eru tahet. Kui Melkor hakkas Ainurite Muusikas ebakõla tekitama oli just Manwë see, kes võttis juhtimise üle. Kui Arda oli loodud siis määrati ta Arda kuningaks. Manwë oli lahke, halastav ning naiivne valitseja. Ta ei suutnud mõista ega näha kurjust, isegi mitte oma vennas. Ta vabastas Mandose Saalidest Melkori, kes külvas kõigepealt Fëanoris viha valarite vastu, mürgitas Valarite puud, tappis Finwë ja varastas Silmarilid, põhjustas Noldorite mässu. Noldorid tõttasid seejärel eesotsas Fëanori ja Fingolfiniga Beleriandisse sajanditepikkusse sõtta Morgothiga Silmarilide tagasivõitmise eesmärgil. Haldjad langesid järgemööda lahingutes, tagasi läände pöördusid neist väga vähesed. Pärast Melkori langust Raevusõjas heidab Manwë ta Tühjusse.
Leino Mägi

Leino Mägi (sündinud 22. märtsil 1955 Tallinnas) on eesti poliitik ja sporditegelane, X ja XI Riigikogu liige.
Ta oli Eesti Reformierakonna liige alates 1995. aastast.
2011. aasta Riigikogu valimistel sai ta 503 häält ja valituks ei osutunud.
Haridus.
Leino Mägi on lõpetanud Keila 1. Keskkooli 1973 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikainsenerina 1982.
Leo Komarov

Leonid "Leo" Komarov (sündinud 23. jaanuaril 1987 Narvas) on vene ja ingeri päritolu Soome jäähokimängija, kes mängib ründajana Soome kõrgliigaklubis HIFK.
Soome kõrgliigas debüteeris Komarov hooajal 2005–2006 klubis Ässät. Aastatel 2006–2009 mängis ta Soome kõrgliigaklubis Lahti Pelicans. Seejärel liitus ta KHL-i klubiga Moskva Dinamo. Aastatel 2012 ja 2013 võitis ta Moskva Dinamoga Gagarini karika.
2006. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i "draft"is 180. valikuna. NHL-is debüteeris ta Maple Leafsi meeskonnas hooajal 2012–2013. Komarov sai esimeseks NHL-i mängijaks, kes on sündinud Eestis. Aastatel 2018–2021 mängis ta NHL-is New York Islandersi ridades. 2016. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul. Komarovi edukaim hooaeg NHL-is oli 2015–2016, mil ta lõi Maple Leafsi meeskonnas 19 väravat ja andis 17 väravasöötu.
2021. aasta novembris naasis Komarov KHL-i, sõlmides kaheaastase lepingu Peterburi SKA-ga. Hooajal 2022/23 mängis ta Rootsi kõrgliigaklubis Luleå HF.
2023. aasta augustis naasis Komarov pärast 14 aastat Soome kõrgliigasse ja sõlmis kaheaastase lepingu HIFK-ga.
Ta tuli Soome koondises mängides 2011. aastal maailmameistriks. 2014. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Soome koondisega pronksmedali ja 2022. aasta taliolümpiamängudel kuldmedali.
Eric Voegelin

Eric Voegelin (sünninimi Erich Hermann Wilhelm Vögelin; 3. jaanuar 1901 Köln – 19. jaanuar 1985 Stanford) oli saksa päritolu Ameerika poliitikafilosoof. 
Ta sündis Kölnis, tollases Saksa keisririigis ja õppis Viini ülikoolis politoloogiat. Temast sai kõigepealt õpetaja ja siis politoloogia dotsent Viini ülikooli õigusteaduskonnas. Ta põgenes 1938. aastal pärast natside sissemarssi Austriast Ameerika Ühendriikidesse. Temast sai 1944. aastal Ameerika kodanik. Ta töötas suurema osa oma akadeemilisest karjäärist Notre Dame'i, Louisiana osariigi ja Müncheni ülikoolis ning Hooveri Instituudis Stanfordi ülikooli juures.
Raadio 4

Raadio 4 on Eesti Rahvusringhäälingu venekeelne raadioprogramm, mis läks esimest korda eetrisse 1993. aasta 1. mail. 
Programmi kuulab iga nädal keskmiselt 150 000 – 200 000 inimest. Sellega on Raadio 4 üks kuulatumaid venekeelseid raadioprogramme Eestis.
Kimmo Kaivanto

Kimmo Olavi Kaivanto (25. mai 1932 Tampere – 20. aprill 2012 Helsingi) oli soome maalikunstnik, graafik ja skulptor.
Ta õppis aastatel 1953–1954 kunsttööstuskoolis graafikat ja esines esimest korda näitusel 1956. aastal. 1970. aastatel sai temast üks Soome tuntumaid skulptoreid.
1950. aastatel kujundas ta Tampere Tappara logo.
Kimmo Kaivanto kujundas muu hulgas ooperilavastusi ja kostüüme. Tema tuntumate teoste hulgas on skulptuur "Oodi 60 000 järvelle" Helsingis (1972), maal "Tori" Tampere linnavolikogu hoones (1976), skulptuurid "Hopeiset sillat" ja "Nereidi" (1985) Helsingi Forumis, "Natura" Helsingis SOK peakontoris, "Leonardo" Härmäläs.
1972. aastal sai ta Pro Finlandia medali ja 1982. aastal nimetati ta aasta kunstnikuks. 1995. aastal sai ta professori aunimetuse.
Retro FM

Retro FM on Eesti vanaraadio, mis asutati 2013. aastal pärast Raadio 3 tegevuse lõppu.
Saatekava oli Eesti oludele ja kohaliku publiku maitsele kohandatud versioon AC- (Adult Contemporary) formaadist, mis kujunes välja 1970. aastate lõpus USAs. Oma sihtrühmana määratles jaam 30–50-aastasi aktiivseid eesti keelt kõnelevaid raadiokuulajaid.
Raadiojaamal on üle Eesti umbes 190 000 kuulajat (2020). Tegemist on Tallinna ja Harjumaa kõige kuulatavama raadioga.
Russkoje Radio

Russkoje Radio (vene keeles "Русское Радио") on Sky Media raadiogruppi kuuluv Eesti venekeelne raadioprogramm, mis jõudis esmakordselt eetrisse 1. mail 1998. Russkoje Radio on suurima kuulajaskonnaga vene kommertsjaam Eestis. Nädalas kuulab seda keskmiselt 170 000 – 180 000 inimest.
26. jaanuaril 2010 sai Russkoje Radio Tartus enda käsutusse tegevuse lõpetanud Sun FM sageduse, mis parandas oluliselt programmi kuulatavust Tartu piirkonnas ja Lõuna-Eestis. Eetrisse jõudsid Russkoje Radio saated Lõuna-Eestis 1. märtsist 2010. 
Uue sagedusega võttis Sky Media endale kohustuse toota Tartuga seotud uudiseid ja kohalikku elu kajastavaid saateid. Kultuuriministeeriumi seired tuvastasid 2011. aasta suveks, et ettevõte oli jätnud selle kohustuse täitmata. Kultuuriministeerium koostas ettekirjutuse, mille kohaselt pidi Russkoje Radio puudused kõrvaldama 1. oktoobriks 2011.
2024. aasta algusest on programmi nimi Super Radio, kavva on lisatud lääne hitte.
Roland Theis

Roland Theis (sündinud 17. märtsil 1980 Neunkirchenis) on Saksa poliitik ja Saarimaa Maapäeva ("Landtag des Saarlandes") liige.
Ta kuulub Kristlik-Demokraatlikku Liitu ja on aastast 2009 Saarimaa Maapäeva liige.
Pärast Saarimaa Ülikooli (Universität des Saarlandes) lõpetamist (õigusteadus ja politoloogia) sooritas ta edukalt eksami ning töötas juristina Prantsuse-Saksa organisatsioonis Mittelstand SaarLB. Konrad Adenaueri Fondi vilistlane, Roland Theis sai Saarimaa Ülikooli lektoriks tsiviil- ja meediaõiguses. Aastatel 2005–2010 oli ta Saarimaa Riikliku Noorteühingu esimees. 
Aastast 2009 on Roland Theis Saarimaa Maapäeva liige. Ta valiti sinna uuesti ka 2012. aastal. 2010. aastal valiti ta Saarimaa CDU peasekretäriks. Praegu on Theis Saarimaa Parlamendi fraktsiooni CDU esimees ja pressiesindaja aseesimees. Ta on huvitatud teaduslikust tegevusest.
Vavoži rajoon

Vavoži rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes Kirovi oblastiga.
Läbi rajooni voolab Vala jõgi.
Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks ("сельское поселение") ja neis on kokku 69 asulat.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 58% elanikest udmurdid, 39% venelased ja 1% tatarlased.
Martin Nettesheim

Martin Nettesheim (sündinud 17. aprillil 1964 Stuttgardis) on saksa jurist Saksa ja rahvusvahelise õiguse alal ning ekspert Euroopa Liidu (EL) õiguse alal. 
Elulugu.
Nettesheim õppis õigus- ja majandusteaduskondades Freiburgi Ülikoolis ja aastatel 1983–1987 Berliini Vabas Ülikoolis. 1993. aastal ta sai doktorikraadi Michigani Ülikoolis Ann Arboris. 
Aastatel 1994–1999 oli Nettesheim teadur Berliini Vaba Ülikooli rahvusvahelise ja Euroopa Liidu õiguse Instituudis. Samuti töötas ta EL õiguse lektorina Potsdami Ülikoolis. 1999. aastal ta asendas professor Oppermanni ning hakkas töötama Tübingeni Ülikooli riigi- ja haldusõiguse õppetoolis. Samal ajal Nettesheim oli Rahvusvahelise ja Majandusõiguse Keskuse (TURCIEL) juhataja. Martin Nettesheim oli külalisõppejõud California Ülikoolis Berkeleys, Nanjingi Ülikoolis, Hiinas ning EL-i ja rahvusvahelise äriõiguse instituudis Kyotos. Aastatel 2003–2005 oli ta õigusteaduskonna dekaan Tübingeni Ülikoolis.
Teadustöö.
Tema uurimisvaldkonnad on riigiõigus, põhiõiguste kaitse, Euroopa Liidu õiguse küsimused ning Euroopa ja rahvusvaheline õigus.
Stanfordi ülikool

Stanfordi ülikool (inglise keeles ametlik nimi Leland Stanford Junior University; ka Stanford University) on eraõiguslik ülikool Ameerika Ühendriikides California osariigis. Ülikooli põhiosa asub Stanfordis, osa valdusi on Palo Altos, Menlo Parkis ja mujal. See on üks maailma prestiižsemaid ülikoole. Nobeli auhinna on pälvinud 31 vilistlast.
Ülikooli asutasid Leland Stanford ja ta abikaasa Jane Stanford ning nime on ta saanud nende 15-aastaselt tüüfusse surnud poja järgi. 
Ülikool asutati 1885. aastal, nurgakivi pandi 14. mail 1887 ja õppetöö algas 1. oktoobril 1891. Esimesel aastal võeti vastu 555 üliõpilast, teiste seas asus seal õppima hilisem Ameerika Ühendriikide president Herbert Hoover.
Ülikoolilinnak asub Silicon Valleys ning jääb 32 km San Josest loodesse ja 60 km San Franciscost kagusse. Põhilinnak on oma 33,1 km² pindalaga üks suuremaid ülikoolilinnakuid maailmas.
Stanfordi ülikooli raamatukogude hallata on ligi 9 miljonit köidet, mis teeb selle üheks suurimaks eraülikoolide raamatukogude seas.
Ülikooli presidendid.
Stanfordi ülikoolil on 2018. aasta seisuga olnud kokku 11 presidenti.
Märkused:
(1) Roberto Eccles Swain oli presidendi kohusetäitja aastail 1929–1933
(2) Alvin Eurich oli presidendi kohusetäitja Tresidderi ja Sterlingi vahel
(3) Robert J. Glaser presidendi kohusetäitja Sterlingi ja Pitzeri vahel
(4) John Etchemendy oli presidendi kohusetäitja 14. veebruar–8. juuni 2012
21 eKr

Aasta 21 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist.
Urd

Urd (endiste nimedega Easy Rider, Seafreight Highway, Boyana ja Aktiv Marine) on ro-pax-laev, mis kuulub Stena Line'ile ja sõidab liinil Liepaja-Travemünde.
Tehnilised andmed.
Urd on 176,05 m pikk ja 23,50 m lai, süvis on 5,27 m ja jääklass 1C. Laeva dedveit on 6235 t ja kogumahutavus 13 144. Laeva kiirus on kuni 17,5 sõlme. Autode jaoks on laeval 1600 rajameetrit ja reisijate jaoks 105 kohta.
Laeva peamasina moodustavad 2 Wärtsilä-Vasa diiselmasinat 6L 20/30 võimsusega 9708 kW.
Ajalugu.
Easy Rider.
Kreeka laevandusettevõte Castello Hellas Shipping Co tellis laeva Itaalia laevatehaselt Nouvi Cantieri Aquania S.p.A., mis asub Marina di Carraras. Laev lasti vette 12. juulil 1980 ja anti tellijale üle 14. mail 1981. Samal aastal kasutati laeva rendilepingu alusel liinidel Genova–Lagos ning 1982. aastal Rotterdam–Hull ja Koper–Patras.
Seafreight Highway.
28. mail 1983 arestiti laev võlgnevuse tõttu ja 30. juunil 1985 müüdi see Hamiltoni laevakompaniile Sealink UK Line. 3. aprillil 1987 nimetati Easy Rider ümber Seafreight Highwayks. Selle nime all kasutati laeva liinidel Dover–Zeebrugge (1987) ja Holyhead – Dun Laoghaire (1988).
Boyana.
1988 müüdi Seafreight Highway Bulgaariast Burgasest pärit laevakompaniile So Mežduneroden Automobile Transport (S.M.A.T.) ja nimetati ümber Boyanaks. S.M.A.T. müüs laeva 1990. aasta juunis edasi Rootsi laevakompaniile Nordström &amp; Thulin. Uus omanik soovis laeva ümber nimetada Nord Neptunuseks, kuid sõidul vana omaniku juurest uue omaniku juurde läks laevamasin katki ja pärast peatust Setúbalis sõitis Boyana 15. septembril 1990 remondiks Bremerhavenisse.
Aktiv Marine.
30. novembril 1990 müüdi laev Kopenhaageni laevakompaniile Blaesbjerg Marine AS. Boyana nimetati ümber Aktiv Marineks. 1990. aasta novembris moderniseeriti laeva tublisti Poolas Gdynias laevatehases Seabow/Dora.
Urd.
1991. aastal nimetati Aktiv Marine ümber Urdiks ja teda kasutati Taani lipu all liinil
ning Scandlinesi liinidel
Õnnetused.
3. mail 2012 kell 18.15 rammis Rootsist Saksamaa lipu all saabuv TT Linesi ro-pax-laev Nils Holgersson Travemünde sadamas Urdi, mistõttu jäi vee alla ka mitu Eestist pärit veokit.
Nils Holgersson rammis vööriga Urdi vasakut parrast 30 m kauguselt reisijakajutitest. Sel ajal tulid reisijad parajasti pardale ja neid oli õnnetuse ajal laeval 63. Veejoonest allpool tekkis umbes 23 m pikkune ava, millest vesi voolas sisse ja laeva vöör vajus põhja.
Järgmise reisi tegi ta juba 19. mail 2012.
Sky Radio

Sky Radio (vene keeles "SKY Радио") on Sky Media raadiogruppi kuuluv Eesti venekeelne kommertsraadioprogramm, mille sisust moodustab enamuse muusika. Sky Radio alustas tegevust 6. augustil 1995. 
Sky Radiot kuulab nädalas keskmiselt 140 000 – 150 000 inimest.
Alpimaja

"Alpimaja" on Eestis toodetud telesari, mida 2012. aasta aprillis ja mais näitas Eesti Televisioon. 
Seriaali stsenaariumi kirjutas Indrek Hargla, idee Ken Saan, lavastaja on Gerda Kordemets, režissöör on Margus Sikk, muusika lõi Sten Šeripov, produtsendid on Ivo Uukkivi ja Ken Saan.
Muuhulgas on seriaali nimetatud dopingusarjaks ja spordipoliitika sarjaks.
Virgo Mihkelsoo

Virgo Mihkelsoo (sündinud 13. veebruaril 1941 Valgas) on eesti tehnikateadlane ja tatrakasvatust edendav talunik.
1966. aastal lõpetas Mihkelsoo Leningradi Polütehnilise Instituudi ja 1971. aastal sai tehnikakandidaadi kraadi. 
1970–1973 töötas ta ENSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis. 1974. aastast oli ta ENSV TA Füüsika Instituudi vanemteadur, 1982. aastast lasertehnikalaboratooriumi juhataja ning 1999. aastast Tartu Ülikooli laserbioloogia ja -meditsiini laboratooriumi juhataja.
Mihkelsoo on avaldanud teadustöid peamiselt teadusaparatuuri, sh lasersüsteemide loomise ja automatiseerimise alalt.
1993. aastast peab ta Viira talu sünnikohas Valgamaal. Koos abikaasaga on pühendunud tatrakasvatusele ja mesilaste pidamisele eelkõige tatramee saamiseks.
Aare Laht

Aare Laht (sündinud 6. juunil 1948) on eesti keemik.
Ta on töötanud Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis teadurina ja töötab Terviseametis keemialabori juhatajana.
Ta kirjutas alla 40 kirjale.
Alexander Dale Oen

Alexander Dale Oen (21. mai 1985 Øygarden – 30. aprill 2012 Flagstaff, Arizona) oli Norra ujuja.
2011. aastal tuli ta Shanghais maailmameistriks 100 meetri rinnuliujumises.
Alexander Dale Oen leiti surnuna vannitoa põrandalt treeninglaagris Ameerika Ühendriikides 30. aprillil 2012 kell 19.50 ning kell 21.00 tunnistati ta surnuks. Surma põhjustas infarkt.
Ta treenis aastas 1500 tundi.
Augustin Matata Ponyo

Augustin Matata Ponyo Mapon (sündinud 5. juunil 1964) on Kongo Demokraatliku Vabariigi rahandustegelane ja poliitik. Ta oli 18. aprillist 2012 17. novembrini 2016 Kongo Demokraatliku Vabariigi peaminister.
Veebruaris 2010 sai ta rahandusministriks ja jätkas selles ametis ka peaministrina.
Ta on õppinud Kinshasa ülikoolis rahandust ning töötanud panganduses ja õppejõuna Kinshasa ülikoolis.
Ta kuulub erakonda Parti du Peuple pour la Reconstruction et la Démocratie.
Augustin Matata Ponyo sai vigastada 12. veebruaril 2012 Bukavu lähedal aset leidnud lennuõnnetuses.
25. oktoobril 2021 arutatakse Matata Ponyot põhiseaduskohtus Bukanga Lonzo kohtuasjas avalike vahendite omastamise eest.
15. novembril 2021 teatas konstitutsioonikohtu kohtunik, et konstitutsioonikohus tunnistas end ebapädevaks Augustin Matata Ponyo ja ülejäänud kahe kohtualuse üle kohut mõistma. Seetõttu on juhtum selles jurisdiktsioonis nüüd lõpetatud.
Priisle turg

Priisle turg oli turg Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Linnamäe tee 57.
Turg suleti 2014. aastal ning selle asemele ehitati Maxima hüpermarket.
Munasari

Munasari ehk ovaarium (ladina "ovarium") on 
mitmete suguliselt paljunevate selgrootute ning paljude selgroogsete emasloomade (sealhulgas naise) suguelund. 
Munasarjas arenevad naissugurakud (ka primaarfolliikulid) ja sünteesitakse peamiselt naissuguhormoone. 
Süstemaatiline anatoomia.
Munasari on kantud kehtivasse loomaanatoomia standardisse Nomina Anatomica Veterinaria. 
Tänapäeval kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuuluvad munasarjad suguelundite süsteemi. 
Varem liigitati munasari kuse-suguelundkonna suguelundite hulka (Roosalu, 2010:132).
Roomajad.
Madude munasarjad.
Enamikul emastel madudel on kaks pikenenud kujuga munasarja, mis paiknevad kõhunäärme, põrna ja sapipõie lähedal, üksteise järel parem vasakust tagapool. 
Imetajad.
Naise munasarjad.
Naisel on paarilised munasarjad sisesuguelundid ja ka endokriinsüsteemi paarissugunääre. 
Munasarjad paiknevad väikevaagnas emakaga ühendatud emakalaisideme ("lig. latum uteri") tagaküljel, emakapoolsel küljel asub munasarjavärat ("hilus ovari"). 
Munasarjal eristatakse munasarjakoort ("cortex ovarii") ja munasarjasäsi ("medulla ovarii"). 
Munasarjakoores paiknevad munasarjafolliikulid ("folliculi ovarici"). Munasarjasäsis paikneb aga rohkelt veresooni ja närve sisaldav sidekude. 
Fertiilses eas naisel toimub iga 3–4 nädala järel ovulatsioon – küpsenud munasarjanääpsu ümbritsev folliikulikest ("theca folliculi") puhkeb (rebeneb) ja folliikulivedelik pääseb valla. Koos follikulivedelikuga ("liquor folliculi") liigub munasarjast irdunud munarakk munajuhade kaudu emakasse.
Immunoloogiline kaitse.
Munasarja immunoloogilise kaitsega seotud valdkondi pole seni veel lõpuni uuritud. Osade autorite meelest pole munasarjad immunoloogiliselt kaitstud ja lümfikudede asemel leidub neis rohkelt makrofaage, lümfotsüüte ja polümorfonukleaarseid granulotsüüte.
Endokriinse sugunäärmena.
Munasarjafolliikulite sõmerkihi rakkudes ja kollakehas ("corpus luteum") komplekteeritakse naissuguhormoone (östrogeene) ja kollakehahormoone (gestageene). 
Naise vereringes olevad androgeenid pärinevad peamiselt munasarjadest ja neerupealistest. 
Munasarjades on tuvastatud oksütosiiniretseptorid ja ka oksütotsiini, kuid nende täpne toime pole seni veel selge. 
Postmenopausaalsed munasarjad.
Üleminekuaastate järel munasarjad harilikult kärbuvad – neil puuduvad arengukõlbulikud folliikulid. Nüüd toodavad nad vähenenud mahtudes androgeene, testosterooni ja progesterooni.
Patoloogia.
Günekoloogia.
Inimestel seostatakse munasarjadega mitmeid haiguslikke seisundeid, näiteks munasarjapõletik, munasarjade talitlushäired (polütsüstiliste munasarjade sündroom, sekundaarne amenorröa), munasarjatsüstid, munasarja healoomulised kasvajad, munasarja pahaloomulised kasvajad, autoimmuunhaigused jt.
Tartu turuhoone

Tartu turuhoone on siseturu jaoks ehitatud uusklassitsistlikus dekoratiivstiilis hoone Tartus.
Turuhoone asub Uueturu tänava, Vabaduse puiestee, Riia tänava ja Emajõe vahel.
Hoone projekteeriti aastatel 1936–1937. See tehti ülesandeks linnaarhitekt Voldemar Tippelile, kuna Tartusse uue turuhoone loomiseks korraldatud avalik ja kinnine arhitektuurikonkurss kukkusid läbi. Projekteerimises osalesid ka linnainsener Voldemar Onton ja insener Nikolai Oll, eeskujuks võeti Liepāja turuhoone. Hoone avati 3. jaanuaril 1938. 10. oktoobril 1938 korraldas Akadeemiline Loomaarstiteaduslik Selts turuhoonega tutvumiseks ekskursiooni Roman Viidiku juhtimisel.
Tartu turuhoones on kaks saali: algselt 77 kohaga lihahall ja madalam 19 kohaga kalahall. Lihahall jaguneb 4 müügisektoriks, lisaks on müügikohad saali seina äärtes, mis eenduvad hoone põhiosast ja on 3,4 m kõrged. Hoone on rajatud vaiadele (1100 palki) ja raudbetoonplaadile. Lihahall on kaetud terrasiitkrohviga, kõigis külgedes kaunistavad seda Toscana poolsambad, simsid ja karniis.
Linnapea Aleksander Tõnissoni sõnul ei olnud sellist turuhoonet isegi Soomes ja see võis võistelda ka Riia turukaubamajaga. Pärast Tallinna ülemlinnapeaks nimetamist lubas Aleksander Tõnisson ka sinna viie aasta jooksul uue turuhoone ehitada.
Pärast Vanemuise vana teatrihoone lammutamist on Tartu turuhoonet mõnikord teatriks peetud.
2008. aastal paigaldati turuhoone ette AS-i Tartu Turg tellimusel valminud Mati Karmini skulptuur "Pronkssiga", mille jalamil on Indrek Hirve luuletus.
Keskpank

Keskpank on avalik-õiguslik põhiseaduslik institutsioon, mille ülesanne on hoida hinnastabiilsust ehk tagada raha ja raharingluse stabiilsus. Keskpangad mõjutavad hinnastabiilsust intressimäärade, raha hulga ja vahetuskursside kaudu, soodustades sel viisil majandustegevust ja seeläbi ka hindade üldist kasvu. Seda nimetatakse rahapoliitikaks. Rahapoliitika ei pea mõjutama suhtelisi hindu ehk näiteks seda, kui palju muutub toidu hind. Kui toidu hind tõuseb, aga muud tarbekaubad odavnevad ning kokkuvõttes on keskmine hinnatõus väike, siis keskpangal ei tarvitse intresse suurendada. 
Eesti Pank.
Eestis täidab traditsioonilisi keskpanga ülesandeid Eesti Pank, mis kuulub euroala keskpanku ühendavasse Eurosüsteemi. Eesti Panga kui euroala keskpanga esmane ülesanne on hoida hinnatase euroalal stabiilsena. See tähendab, et inflatsioon ehk hinnataseme tõus peaks jääma keskmise aja jooksul allapoole 2% piiri, kuid püsiks selle lähedal. See loob majanduskasvuks tarvilikud eeldused 
Samuti täidab Eesti Pank teisi keskpanga põhiülesandeid:  
Oma ülesannete täitmiseks on euroala keskpankade süsteem valitsustest sõltumatu. See on võimalik vaid sel juhul, kui keskpank pole valitsuse pank ega rahakott, sest valitsusel võib tekkida kiusatus oma kulutuste katteks raha juurde trükkida. See aga hoogustaks hinnatõusu ehk inflatsiooni, mille ohjes hoidmine on keskpanga peamine ülesanne.
Keskpanga sõltumatus ei saa olla absoluutne, vaid seaduses peavad olema sätestatud panga eesmärgid, millest sõltuvad tema tegevuse raamistik ja vastutus. Eestis reguleerib keskpanga tegevust Eesti Panga seadus ja oma tegevusest annab keskpank aru Riigikogule.
Jürgen Beyer

Jürgen Beyer (sündinud 8. veebruaril 1965) on saksa päritolu Eesti ajaloolane ja folklorist. 
Ta töötab Tartu Ülikooli Raamatukogu vanemteadurina. Tema põhiliseks uurimisvaldkonnaks on luterlus 16.–18. sajandil.
Teoseid (eesti keeles või eesti teemadel).
Taani rahvusentsüklopeedia artikleid
Partitsell

Partitsell (inglise keeles "condensed score", saksa keeles "Particell") on muusikas partituuri erivorm, milles heliteose muusikaline materjal on esitatud tihendatud kujul võimalikult vähestel noodijoonestikel. 
Partitselli kasutatakse heliteose loomisel partituurieelse visandi või keeruka orkestriteose n-ö laiendatud klaviirina, milles reaalselt mängitavale klaveripartiile on informatiivsetel eesmärkidel lisatud keeruka partituuri muid olulisi partiisid.
Roheline haisulutikas

Roheline haisulutikas ("Palomena prasina") on kilplutiklaste sugukonda kuuluv vaegmoondega putukaliik.
Roheline haisulutikas on laialt levinud terves Euroopas, väga sage ka Eestis. Lutikas toitub taimemahlast; ta võib elada nii puudel, põõsastel kui ka rohttaimedel.
Roheline haisulutikas on 10...15 mm pikkune tugev ning kolmnurkse kilbiga kaetud laia ja lapiku kehaga putukas. Lutika valmiku selg on üleni roheline, üksnes kattetiibade kilejad tipud on mustjaspruunid. Selja rohelisel pinnal on väikesed mustad täpid. Alumine külg on oranž. 
Lutika tundlad koosnevad pikkadest lülidest. Jäsemed on helerohelised. Lutikal on keha alla suunatud lüliline iminokk, mille sees paiknevad pisteharjased. Need surub ta mahla imemiseks taime kudedesse.
Lutika rindmikus paiknevad külgedele avanevad vinanäärmed, millest ta eritab enesekaitseks ebameeldiva haisuga vedelikku. 
Roheline haisulutikas muneb oma munad mitmekaupa lehtede pinnale.
Rohelise haisulutika valmik on Eestis levinud kogu suve ja varasügise jooksul.
Ökogeograafilised reeglid

Ökogeograafilised reeglid (ka "bioklimaatilised reeglid") on bioloogilised seaduspärad organismide erinevuste kohta erinevatel laiuskraadidel või kliimavöötmetes. 
Ökogeograafilised reeglid on näiteks Alleni reegel, Bergmanni reegel ja Glogeri reegel.
Orkestriteos

Orkestriteos on muusikas heliteos sümfooniaorkestrile, keelpilliorkestrile, puhkpilliorkestrile, estraadiorkestrile, rahvapilliorkestrile või muule orkestrile. Orkestriteos on kirja pandud kas partituuri, partitselli või klaviirina.
Sümfooniaorkestri teose koosseisu lühendatud märkimisel kasutatakse järgmist skeemi:
Avalik-õiguslik juriidiline isik

Avalik-õiguslik on juriidiline isik, mis on loodud seaduse alusel avalikes huvides (ühiskonna huvides). Avalik-õigusliku juriidilise isiku õigusvõime tekkimine, organid ja nende pädevus, põhikirja olemasolu jne nähakse ette selle konkreetse avalik-õigusliku isiku kohta käiva seadusega (nt Tartu Ülikooli seadus).
Riik ja kohalik omavalitsusüksus osalevad tsiviilõiguslikus suhtes avalik-õigusliku juriidilise isikuna, kusjuures oma tsiviilõigusi ja kohustusi teostavad nad oma organite ja asutuste kaudu. Avalik-õiguslik juriidiline isik võib omada ainult selliseid õigusi ja kohustusi, mis ei ole vastuolus tema eesmärkidega.
Juriidiline isik võib sarnaselt füüsilise isikuga omada tsiviilõigusi ja -kohustusi, välja arvatud neid, mis on omased üksnes inimesele. Eesti õiguskorras võib juriidilist isikut ka kriminaalkorras karistada rahatrahvi või sundlõpetamisega.
Avalik-õiguslike juriidiliste isikute liigid.
Riik.
"Vajab täiendamist
Riik kui avalik-õiguslik juriidiline isik teostab ühtlasi kontrolli kõigi juriidiliste isikute üle.
Avalik-õiguslikud korporatsioonid.
jne.
Avalik-õiguslikud asutused.
jne.
Släng

Släng või žargoon või argoo on mingi sotsiaalse grupi inimeste kõnekeele osa. 
Slängi vastand on kirjakeel. Släng on keele lahutamatu osa, mis ajas väga kiiresti muutub. Släng on tavaliselt mingi konkreetse keele osa, kuid näiteks ingliskeelset (või mõnda teise enim levinud keele) slängi võivad kasutada ka eri rahvused. 
Släng pole kuigi kindlalt piiritletud mõiste. Kasutusel on mitu terminit (släng, argoo, žargoon, erikeel), mille suhted on segased ja traditsioonides erinevad. Slängi saab defineerida mitmeti:
Släng kuulub sotsiaalmurrete hulka.
Slängi saab jagada kahte alaliiki:
Näiteks võib oma släng olla kurjategijatel, sõduritel, õpilastel. Släng võib kujuneda välja ka näiteks mingil elukutsel (erialasläng), näiteks arstidel, kelneritel, sportlastel, muusikutel jne.
Slängi tekkimisel eri keelte baasil on olulised spetsiifilised keelekontaktid: nii näiteks põhineb vanglasläng Eestis mingis osas vene keelel ning arvutite ja interneti levikuga tekkinud uut tüüpi arvutikasutajate släng inglise keelel.
Sotsiaalse slängi poolelt on kõige rohkem uuritud õpilaste ja kurjategijate slängi. On leitud, et slängisõnad on kujunenud ja kujunevad ennekõike nende eluvaldkondade tarvis, mis on vastava rühma elus oluline. 
Inglastel ilmus esimene slängisõnaraamat 1785. aastal, soomlastel 1979, eestlastel 1991. aastal.
Eesti keeles on vähe kirjutatud slängi. Ajakirjanduses ja ilukirjanduses esineb seda vähe, isegi kui stiil seda nõuaks. Põhjuseks on tugev kirjakeele normipärasuse ja puhtuse eest võitlemise traditsioon.
Sotsialistlik Partei

Sotsialistlik Partei on mitme partei nimi:
Arborist

Arborist on puuhoolduse spetsialist, kelle tööks on asustatud piirkonnas kasvavate puittaimede (eelkõige puude) hooldamine kogu nende eluea jooksul.
Arboristitöö hõlmab puude istutamist ja hooldamist “juurtest ladvani” – sobivate istikute valimist, õiget istutamist ja järelhooldustööd, täiskasvanud ja vanade puude hoolduslõikust ning ohtlike võraharude toestamist.
Arborist langetab ohutult kitsastes tingimustes (majade vahel, kalmistul jm) kasvava puu, kasutades köistehnikat või korvtõstukit. 
Kõrgema taseme arborist võib olla konsultandiks ja anda dendroloogilisi või dendropatoloogilisi eksperdihinnanguid projekteerijatele, ehitajatele ja kinnistuomanikele puude seisundi, säilitamise võimaluse ja hooldusvajaduse kohta.
Arborist on õppinud tunnustatud õppekava alusel vastavat koolitusluba omavas õppeasutuses, teinud kutseeksami ning saanud arboristi kutsetunnistuse. Kutsetunnistuse olemasolu saab kontrollida SA Kutsekoda kodulehelt. 
Eestis saab arboristiks õppida Luua Metsanduskoolis.
Vajadus.
Seoses metsade vähenemisega on hakatud üksikuid puid rohkem väärtustama ja seetõttu on ka puuhoolduse spetsialistide tähtsus suurenenud. Hoogustuva linnastumisega suureneb samuti vajadus üksikute puude hoolduseks, vajadusel ohtlikuks langetamiseks kitsastes tingimustes.
Ohud.
Mesilased, herilased, köie läbilõikamise oht, langetatava puu alla jäämine, (trolli)liinid.
Konfliktid ja eetika.
Arborist spetsialistina teab, millal, millist ja kuidas puud hooldada. Näiteks väldib hooldustöid lindude pesitsusajal. Teisalt võib hooldusel tekkida konflikte kodanikega, kes leiavad, et puu näeb terve välja ja ei vaja lõikamist või vastanduvad hooldustöödele muude eeldustega, nagu näitas Tallinnas Haabersti tee-ehitusel tekkinud konflikt remmelga pärast (Haabersti hõberemmelgas), kus puu kaitsjad pidasid seda 300-aastaseks, kuid arboristi hinnangul oli puu 70-aastane.
Ajalugu Eestis ja mujal.
Mõiste "arborist" võeti kasutusele 1930. aastatel USA-s.
Rahvusvaheline arboristika assotsiatsioon (International Society of Arboriculture. ISA) asutati Ameerika Ühendriikides, Stamfordis 1924 aastal.
Euroopa puuhoolduse nõukogu loodi 1992. aastal.
2006. aastal hakati Luua metsanduskoolis arboristi ametit õpetama.
2008 aasta 1. juuil asutati esimene arboristide organisatsioon Eestis - Eesti Arboristide Ühing.
2008. aastal toimus esimene Eesti rahvusvaheline arboristide koolituspäev. Selleks ajaks oli kutsetunnistuse saanud 22 arboristi 
2013. aastal hakati seda Pärnu kutsehariduskeskuses õpetama. Selleks ajaks oli Eestis välja antud 31 arboristi kutsetunnistust.
2016. aasta talveks oli arboristi kutsetunnistuse saanud 76 spetsialisti.
2018. aastaks on Eestis vaid Tallinnas kohustus puude hooldamisel kasutada arboristi teenust nii linna- kui eramaal. Tartus, Kuressaares, Keilas, Rakveres, Narvas ja Põltsamaal nõutakse arboristi linna territooriumil, Viljandis tellitakse linna territooriumil arborist keerukamate tööde puhul, lihtsamaid töid teeb Viljandi linnahooldus.
Eesti Arboristide Ühing

Eesti Arboristide Ühing MTÜ on arboristide (puuhoolduse spetsialistide), dendroloogide ja konsultantide organisatsioon. 
Eesti Arboristide Ühing (edaspidi EAÜ) asutati 2008. aasta 1. juulil ning selle eesmärkideks on
2025 aasta 1. juuli seisuga kuulub Eesti Arboristide Ühingusse 95 liiget, nende hulgas 4 auliiget. Juhatusse kuulub viis liiget.
Tegevus.
EAÜ osaleb arboristide kutsekvalifikatsioonisüsteemi ja õppekavade arendamises ning on kutseandjaks järgmistele kutsetele : 
Arboristide koolitus ja kutseeksamid toimuvad Luua Metsanduskoolis.
EAÜ kuulub Eesti esindajana Euroopa Puuhoolduse Nõukogusse (EAC) ning on assotsieerunud liige Rahvusvahelises Arboristika Assotsiatsioonis (ISA). Euroopa Puuhoolduse Nõukogu liikmena on EAÜ sertifitseerimiskeskuseks Euroopa Puuhooldustöötaja "(European Treeworker") kutse andmiseks ja taastõendamiseks.
2015. aastal pälvis Tallinn Euroopa Puuhoolduse Nõukogu poolt Euroopa Puude Linna auhinna. See antakse igal aastal ühele Euroopa linnale, kus pikema aja jooksul on antud suur panus linnapuude ja kõrghaljastuse säilitamisesse. Tallinna puhul tõsteti esile asendusistutuse kohustust puude raie korral. Auhind anti üle Tallinna vanima puu Kelchi pärna juures. 
EAÜ eestvedamisel anti koostöös Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskusega välja standard "Puittaimed haljastuses EVS 939-2020:1-4". Standardi neli osa määratlevad valdkonnas kasutatava terminoloogia, annavad ülevaate istikute kvaliteedinõuetest ning soovitused puittaimede hooldamiseks kogu nende elukaare vältel. 
Et vähendada võõrkeelsete terminite kasutamist, tõlgiti eesti keelde ISA arboristika terminite sõnastik ("Glossary of Arboricultural Terms"). Sõnastik sisaldab 1476 terminit arboristikast ja sellega seotud valdkondadest, tõlkimisel osales 14 EAÜ liiget. 
EAÜ korraldab koolitusi, õppepäevi, talguid ja puuronimisvõistlusi. Balti riikide meistrivõistlused puuronimises on toimunud alates 2012. aastast ning neid korraldavad kolm Balti riiki vaheldumisi. EAÜ on korraldanud võistlused kahel korral: 2021 aastal Tõrva vallas Hummuli mõisapargis ja 2024. aastal Luua Metsanduskoolis.
Mõdriku-Roela maastikukaitseala

Mõdriku-Roela maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela alevikus.
Mõdriku-Roela maastikukaitseala hõlmab eelkõige samanimelist oosi (Mõdriku-Roela oos), mis on ühtlasi Eesti pikim oos. Oos algab Mõdrikult, kulgeb mööda põllumaid Roelani. Sealt edasi võib oosi märgata juba Rakvere–Tartu maantee äärest, mis liigub Muugani välja. 
Oos ise on 19,5 km pikk ja kaetud osaliselt metsaga, aga esineb ka lagedat. Roela aladel on oosile loodud matka- ja suusarajad. Oos asub Vinni ja Laekvere valla territooriumil. 
Kaitsealale jäävad ka Mõdriku-Kulina allikad ja allikajärved.
Praha loomaaed

Praha loomaaed on 1931. aastal avatud loomaaed Prahas. 31. detsembril 2011 oli loomaaias 4334 looma 671 liigist.
Bonifatius II

Bonifatius II (ka Bonifacius II) oli paavst 530–532. Ta oli 55. paavst.
Bonifatius sündis "Liber Pontificalise" järgi Roomas Sigisbuldi pojana. Ajaloolased peavad teda isa nime alusel esimeseks germaani päritolu paavstiks, kes arvatavasti oli idagoot.
Ta pärines rikkast suguvõsast ja sai Felix IV ajal ülemdiakoniks (kardinaldiakoniks).
Paavstiks saamine.
Bonifatius II nimetati Felix IV poolt järeltulijaks, kes andis talle surivoodil oma palliumi. Felix IV surma järel 17. septembril või 22. septembril 530 toetasid Bonifatiust Lateraani palees 10 preestrit. Bonifatius II pühitseti ametisse 22. septembril Santa Maria in Trastevere kirikus.
Skisma.
60 Rooma preestrit ei tunnustanud Felix IV otsust määrata endale järeltulija ja valisid Lateraani basiilikas pärast paavsti matuseid ametisse diakon Dioscoruse.
Pärast Dioscoruse surma 14. oktoobril otsustasid tema järgijad toetada Bonifatiust. Paavst pidas 27. detsembril 530 sinodi, kus Dioscorus mõisteti hukka, teda süüdistati simoonias, tema järgijad kinnitasid oma truudust Bonifatiusele ja tunnistasid oma süüd Felix IV otsuse ignoreerimisel.
Suhted Konstantinoopoli patriarhiga.
Konstantinoopoli patriarh Epiphanios tagandas aastal 531 ametist Larissa piiskopi Stephanose. Stephanos kaebas patriarhi otsuse edasi paavstile. Bonifatius II tühistas detsembris 531 peetud sinodil patriarhi otsuse ja kinnitas, et Larissa piiskopi metropoliidiks on paavstlik vikaar Thessaloníki metropoliit.
Järeltulija määramine.
Bonifatius II määras "Liber Pontificalise" järgi aastal 531 Roomas peetud sinodil oma järeltulijaks diakon Vigiliuse. Ta kohustas Rooma vaimulikkonda oma otsust heaks kiitma.
Kuna paavsti otsus põhjustas ulatuslikku kriitikat, tühistas Bonifatius II selle järgmisel sinodil ja põletas vastava dokumendi.
Teoloogilised vaidlused.
Bonifatius II kinnitas 25. jaanuaril 531 Orléansi II kirikukogu otsused, millega tauniti semipelagianismi. Arles'i metropoliit Caesarius saatis eelnevalt preester Armeniuse paavsti juurde, et saada kirikukogu otsustele ametlikku toetust.
Liturgiline otsus.
Bonifatius II sätestas missa pidamist Jeesus Kristuse haavade auks.
Uus kardinal.
Tema ajast on teada üks kardinal, hilisem paavst Johannes II.
Suhted Aafrika piiskoppidega.
Aafrika piiskopid saatsid paavstile palve kinnitada Kartaago peapiiskopi õigused priimasena. "Liber Pontificalise" järgi kohustas Bonifatius II Kartaago peapiiskoppi oma tegevuses paavstiga konsulteerima.
Kristlik eetika.
Bonifatius II toetas vaimulikke näljahäda ajal.
Surm.
Bonifatius II suri 17. oktoobril 532 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.
Meresete

Meresetted ehk merepõhjasetted on maailmamere põhjas asuvad ja seal tekkinud setted. Meresetete koostis sõltub peamiselt nende tekkeviisist ja -kohast.
Meresetteid saab jagada sõltuvalt settiva ainese päritolu järgi terrigeenseiks (sealhulgas vulkaanilised meresetted, mida mõnikord käsitletakse eraldi), biogeenseiks ja keemilisteks.
Diageneesi käigus muutuvad meresetted merelisteks settekivimiteks. 
Meresetete pealmistes kihtides ja selle peal elab arvukalt mereselgrootuid. Meresetteis leiab aset bioturbatsioon.
Direction générale de la Sécurité extérieure

Direction générale de la Sécurité extérieuree (lühend DGSE) on Prantsusmaa välisluureteenistus, mis asutati 2. aprillil 1982. 
DGSE eelkäija oli 6. novembrist 1944 kuni 2. aprillini 1982 eksisteerinud Service de documentation extérieure et de contre-espionnage (SDECE).
Juhtkond.
Loetelu DGSE direktoritest:
Sündinud 30. septembril

"Siin artiklis loetletakse 30. septembril sündinud tuntud inimesi.