Tagasipöördumine Eestisse

Tagasipöördumine viitab isiku naasmisele oma kodu- või päritoluriiki. Tavaliselt toimub tagasipöördumine vabatahtlikult, seega on see vastand kodumaale tagasisaatmisele mõne teise riigi poolt.
Põhiseaduse § 36 sätestab iga eestlase ja Eesti kodaniku õiguse asuda Eestisse elama.
Eestis on loodud tagasipöördujate abistamiseks programme, näiteks rahvuskaaslaste programm, mille raames toetatakse pikka aega Eestist eemal viibinud või välisriigis sündinud eestlaste (alates 15 aasta vanusest) ja Eesti kodanike Eestisse naasmist, makstes abivajajatele tagasipöördumistoetust ja pakkudes nõustamist. Programmi eesmärk on soodustada Eesti kodanike ja etniliste eestlaste ning nende järeltulijate Eestisse elama asumist. Eesti jaoks on oluline, et riigi elanikkond suureneks Eesti kodanike ja etniliste eestlaste arvel.
Tagasipöörduja õigused ja kohustused.
Elukoha registreerimine rahvastikuregistris.
Kõigepealt peaks tagasipöörduja registreerima elukoha rahvastikuregistris. See on oluline näiteks selleks, et saada lapsele lasteaia- või koolikoht, taotleda sotsiaaltoetusi jne. Kohalik omavalitsus osutab suurema osa avalikest teenustest. Teenuste osutamise aluseks on isiku elukoht rahvastikuregistri andmete põhjal. Kohalik omavalitsus kontrollib, kas isik elab Eestis ja selles omavalitsuses, kus ta teenuseid soovib tarbida.
Tagasipöördumistoetused.
Tagasipöördumistoetust maksab Integratsiooni Sihtasutus.
Alates 04.02.2019 toimub tagasipöördumistoetuste maksmine uutel tingimustel, lähtudes kultuuriministri 31.12.2018 määrusest nr 23 "Tagasipöördumistoetuse maksmise tingimused ja kord".
Tagasipöördumistoetust saab taotleda Eesti kodanik või Eesti elamisluba omav etniline eestlane, kes:
Tagasipöördumistoetust võib taotleda kohe pärast enda kandmist Eesti rahvastikuregistrisse, kuid mitte hiljem kui 6 kuud pärast tegelikku tagasipöördumist Eestisse.
Alates aastast 2018 on võimalus taotleda tagasipöörduva teadlase toetust, mille maksjaks on Eesti Teadusagentuur. Toetuse saajaks on vähemalt kaks aastat väljaspool Eestit töötanud Eesti kodanik või endine/praegune resident teadlane. Eeltingimus on välisriigis läbitud järeldoktorantuur või samal tasemel tehtud teadustöö.
Ravikindlustus ja perearstiteenused.
Perearstiteenuste ja ravikindlustuse osas on samuti oluline rahvastikuregistri kanne. Perearsti nimistusse registreerumine toimub kirjaliku avalduse alusel, mille peab patsient esitama perearstile.
Haridus.
Lasteaia- ja koolikoha leidmisel toetab inimesi kohalik omavalitsus, täpsemalt elukohajärgne valla- või linnavalitsus. Kohalik omavalitsus peab seaduse kohaselt tagama kõikidele lastele lasteaia- ja koolikoha. Vanemad, kelle laps on alustanud kooliteed välismaal ja on seetõttu ebapiisava eesti keele oskuse või üldteadmistega (tingitud koolisüsteemide erinevusest), et saavutada põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas määratletud õpitulemusi saavad kohalikus omavalitsuses taotleda, et kool koostaks nende lapsele individuaalse õppekava. Riik toetab vajadusel eesti keele õpet 10% ulatuses.
Töö.
Tööalaste valikute tegemisel ja endale sobiva töökoha leidmisel on abiks Eesti Töötukassa.
Juhiluba ja sõiduki registreerimine.
Teise riigi registritunnustega sõiduvahend tuleb Maanteeametis Eestisse ümber registreerida. Enne registrisse kandmist tuleb sõidukil läbida tehnonõuetele vastavuse kontroll. Isikud, kelle juhiluba on väljastatud välisriigis, peavad tutvuma kohalike nõuetega, kuigi enamiku riikide juhiload kehtivad sellele märgitud kehtivusajani. Pärast seda vahetatakse juhiluba samaväärse Eesti juhiloa vastu ilma eksamiteta.
Seadus.
Seaduse § 36 ütleb: