Tartu Ülikooli Ajalooring

Tartu Ülikooli Ajalooring (endise nimega "Tartu Riikliku Ülikooli Ajalooring"), on Tartu Ülikooli juures tegutsev üliõpilasorganisatsioon, mis ühendab ülikoolis õppivaid ajalooüliõpilasi, õppejõude, ajaloo eriala vilistlasi ja teisi Tartu Ülikooliga seotud ajaloohuvilisi.
Ajalooring mis alustas tegevust 1946. aastal, on vanim Tartu Ülikoolis järjepidevalt tegutsev erialaorganisatsioon.
2021. aasta kevadsemestri seisuga oli ajalooringil üle 80 tegevliikme. Lisaks on ringi toetajaliikmete ja vilistlaste hulgas kümneid Tartu Ülikooli vilistlasi ning praeguseid ja endisi õppejõude, sh Mart Laar, Tõnis Lukas, Tiit Rosenberg, Ain Mäesalu ja Mati Laur.
Ajalugu.
TRÜ üliõpilaste ajalooringi asutamiskoosolek toimus 25. märtsil 1946. Ajalooringi asutajateks olid ajaloo-keeleteaduskonna dekaan dotsent Richard Kleis, üldajaloo kateedri juhataja dotsent Julius Madisson ning mitmed endise Akadeemilise Ajalooseltsi liikmed. Ajalooringi esimees valiti üliõpilaste hulgast ning juhatusse kuulus lisaks esimehele ka kaks juhendajat-õppejõudu, kellest üks enamasti NSV Liidu ajaloo kateedrist ning teine üldajaloo kateedrist. Ringi tegevusest võtsid reeglina osa ajalooteaduskonna üliõpilased. Ajalooring kuulus 1948. aastast ka Üliõpilaste Teaduslikku Ühingusse (ÜTÜ).
Ajalooringi peamiseks tegevusvormiks olid Nõukogude ajal ettekandekoosolekud, mis toimusid viis kuni kaheksa korda semestris. Koosolekul esitasid referaate peamiselt ajalooteaduskonna üliõpilased. Alates 1948. aastast korraldas ajalooring kevadisi teaduskonverentse ning 1960. aastast igakevadisi kolmepäevaseid suurekskursioone Eesti eri paikadesse ja naaberaladele. 1964. aastast hakati korraldama ka ühepäevaseid väikeekskursioone Eesti piires. 
Aastatel 1962–1977 ilmusid ajalooringi liikmete artiklid TRÜ kogumikus "Ajalooalaseid töid". Teaduskonverentside kohta anti välja kogumikke konverentsi programmi ja ettekannete teesidega.
Ajalooring saavutas oma liikmeskonna suuruse ning aktiivsuse tipu 1970. aastate lõpuks, 1980. aastate alguseks. 1980. aastate II poolel ringi tegevus järsult hääbus ning ka aktiivne liikmeskond kahanes kiiresti. 1997. aastal taastasid toonased ajalooinstituudi üliõpilased ringi tegevuse, seekord juba praeguse nime all.
Tegevus ja liikmeskond.
Ajalooringi tegevuse eesmärgiks on ajaloo populariseerimine, üliõpilaskonna ja ühiskonna kui terviku ajalooteadmiste süvendamine ning maailmapildi rikastamine, samuti Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi sisese suhtluse ja koostöö edendamine. Ajalooringi liikmed jagunevad tegevliikmeteks ja toetajaliikmeteks. Viimaste hulka kuuluvad ka ajalooringi vilistlased ja auliikmed. Ajalooringi tegevliikmeks võib astuda iga Eesti Vabariigis kõrgharidust omandav üliõpilane ning õpingute lõppedes arvatakse nad kirjaliku avalduse põhjal toetajaliikmeteks. Eriliste teenete eest võib ajalooringi üldkoosolek valida toetajaliikmete hulgast endale auliikmeid. 2021. aasta kevadsemestri seisuga on Tartu Ülikooli Ajalooringi auliikmeks valitud Marie Kõiver.
Ajalooring peab oma eesmärgiks eelkõige ajaloo ja arheoloogia instituudi siseste suhete tugevdamist, üliõpilaste omavahelise läbikäimise mitmekesistamist kui ka lähemat tutvumist õppejõududega. Lisaks tegeldakse ajaloo populariseerimisega, ühiskonna kui terviku ajalooteadmiste suurendamise ning üliõpilaskonna maailmapildi rikastamisega. Selleks korraldab ajalooring traditsioonilisi ühe- või mitmepäevaseid sügis- ja kevadreise, filmi- ja vestlusõhtuid, mälumänge, maleturniire, ühiseid muuseumikülastusi ja palju muud. Ajalooring kogub oma tegevuse kohta ka endiste ja praeguste liikmete mälestusi, pilte, kokkuvõtteid ja muud infot. Ajalooringi tähtsamateks dokumentideks on selle põhikiri ning üldkoosolekute kord. 26. veebruaril 2015 võeti vastu Tartu Ülikooli Ajalooringi põhikiri. Põhikirja koostasid toonased Tartu Ülikooli ajaloo- ja arheoloogiainstituudi üliõpilased. 2019. aasta 2. oktoobril võttis ajalooring oma üldkoosolekul vastu ka üldkoosolekute korra ning ühtlasi uuendas mitmeid põhikirjas sisalduvaid punkte.