tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pružany Püha Neitsi Maarja Taevamineku kirik

Pružany Püha Neitsi Maarja Taevamineku kirik (valgevene keeles "Kасцёл Унебаўзяцця Найсвяцейшай Дзевы Марыі") on kirik Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Pružanys aadressil вул. Савецкая 39.
Kirikut kasutavad katoliiklased ja hoone on muinsuskaitse all. Pružany Püha Neitsi Maarja Taevamineku kirik on Pinski piiskopkonda kuuluva kihelkonna keskuseks.
Kirikuhoone.
Pružany Püha Neitsi Maarja Taevamineku kirik on uusklassitsistlik hoone. Sümmeetrilist fassaadi liigendab kolmnurkse frontooniga kõrge viil. Viilu külgedel asuvad voluudid. Peasissekäik on kujundatud lodžana, mille kohal asub ümarkaar. Kiriku külgi liigendavad pilastrid.
Kiriku võlvitud lagi asub vahetult katuse all, et madalas hoones oleks rohkem avarust.
Ajalugu.
Kirikut hakati kavandama aastal 1522 valminud puidust Püha Sigismundi ja Václavi kiriku asemele. Pärast 1863. aasta ülestõusu pooleliolev hoone aga võõrandati ja anti õigeusu kirikule. Aastal 1877 põles vana katoliku kirik maha ja katoliku kogudus jäi kirikuta. Tsaarivõimud lubasidki kirikut ehitada, tingimuseks oli see, et kirik ei tohtinud olla teistest linna hoonetest kõrgem. Ühtlasi finantseerisid Vene võimud kiriku ehitamist 22 000 rublaga.
1881. aastal osteti kiriku ehitamiseks maa ja ehitus lõppes 1883. aastal. Kiriku juurde ehitati ka kaheksa meetri kõrgune kahekorruseline kellatorn. 8. septembril 1884 õnnistati kirik sisse. Lisaks neitsi Maarjale pühitseti see ka veel Annale ja Carlo Borromeole. Aastal 1886 valmis ka puidust kirikla.
Esimese maailmasõja ajal sai kirikuhoone kannatada. Aastail 1929–1930 kirikut remonditi, ühtlasi viidi hoonesse ka elekter. Aastal 1939 sai sealseks vaimulikuks Kazimierz Świątek, kes pidas seda ametit aastani 1944. Pärast tema teistkordset arreteerimist käis kaks aastat kirikus jumalateenistusi pidamas Antoni Rojko, seejärel käisid koguduse liikmed kaks aastat kirikus koos ilma vaimulikuta. 2. märtsil 1948 kirik suleti.
19. aprillil 1951 võttis Pružany rajooni täitevkomitee vastu otsuse muuta kirik kultuurimajaks. Osa kiriku varadest müüdi maha, osa anti teatrile rekvisiitideks. 8. detsembril 1991 hakati kultuurimaja ruumides taas jumalateenistusi pidama.
1. veebruaril 1993 tagastati kirik kogudusele. Seekord pühitseti see üksnes neitsi Maarjale. Sama aasta 6. veebruaril pidas selle sündmuse tähistamiseks kirikus jumalateenistuse selleks ajas peapiiskopi ametit pidav Kazimierz Świątek. 1998. aastal hakati kirikuhoonet renoveerima.
Alkinoos

Alkinoos (vanakreeka keeles Ἀλκίνους või Ἀλκίνοος, "Alkínoös") oli Scheria saarel elava muinasjutuliselt õnneliku rahva faiaakide kuningas Homerose eeposes "Odüsseia".
Alkinoose abikaasa oli Arete. Neil oli viis poega ja tütar Nausikaa.
Monika Komorova

Monika Komorova (sündinud 23. mail 1971 Rimavská Sobotas Slovakkias) ehk õde Veronika on Tartu Katoliku Hariduskeskuse president aastast 2013. 
Ta on lõpetanud 2005. aastal Ružomberoki Katoliikliku Ülikooli magistrikraadiga (Slovakkias). Ta on Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise Õdede Kongregatsiooni liige.
Pružany Aleksander Nevski peakirik

Pružany Aleksander Nevski peakirik (ametlikult Pružany õigeusulise suurvürsti Aleksandri peakirik, valgevene keeles "Сабор Аляксандра Неўскага") on kirik Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Pružanys, aadressil ул. Ширмы 3..
Kirikut kasutavad õigeusklikud, see on muinsuskaitse all. Pružany Aleksander Nevski peakirik kuulub Bresti piiskopkonda. Aleksander Nevski peakirikus asub imettegevaks peetav Jumalaema kujutav ikoon.
Kirikuhoone.
Pružany Aleksander Nevski peakirik on hilisklassitsistlik hoone. Hoonel on kolm löövi. Keskmine lööv lõpeb pooliku ovaali kujulise kolme rõduga apsiidina, kus asub ka altar. Rõdud on kujundatud rotundina, ülemine rõdu asub kupliga kaetud ümmarguste akendega valgusküllases tamburis. Kiriku kolmel küljel, sealjuures ka sissepääsu juures asuvad kolmnurksed frontoonid. Seintel asuvad pilastrid on hoone juures ka reaalselt kandeelementideks.
Kellatornis asuvad 9 kella, torn on kaetud kupliga.
Ajalugu.
Pärast 1863. aasta ülestõusu otsustas tsaarivalitsus, et Valgevene venestamises tuleb anda õigeusu kirikule tähtsam roll. Selle ülesande täitmiseks moodustati kõigis kubermangudes ja maakonnalinnades komiteed, mille eesmärgiks oli ehitada juurde õigeusu kirikuid. Pružany kirikule pandi nurgakivi aastal 1864, tegelikult hakati seda ehitama aastal 1865 ja see valmis järgmisel aastal. 
Kiriku ehitamiseks saadi ülestõusus osalenud kohalikult aadlikult Valenci Szwykowskilt konfiskeeritud tellisetehasest tasuta telliseid. Samuti kasutati ära ehitamata jäänud uue katoliku kiriku jaoks mõeldud tellised. Iga Pružany maakonna talunik pidi andma kiriku ehitamiseks 50 kopikat, samuti osalema ühe päeva kiriku ehitamisel.
Kirik pühitseti sisse 22. oktoobril 1866. See sai nime Novgorodi vürsti Aleksander Nevski järgi.
Pärast Teist maailmasõda kavandati kiriku asemele viiekorruseline korterelamu. Maryja Mardań asus kiriku juures valvet pidama ja ehitustööliste saabudes helistas kirikukelli. Selle peale tulid kohale usklikud, et hoonet lammutamise eest kaitsta.
Aastast 2006 asuvad kirikus reliikviana Aleksander Nevski säilmed.
Raissa Ruus

Raissa Ruus (aastani 1971 Dijastinova; 18. september 1942 Baimaki rajoon, Baškiiri ANSV – 14. jaanuar 1986 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane ja treener.
Ta osales 1972. aasta Müncheni olümpiamängudel, kus 800 meetri jooksus kukkus ja jäi oma eeljooksus ajaga 2.11,18 seitsmendaks, kokkuvõttes 33. kohale. Samast aastast on tema nimel 800 m jooksu Eesti rekord 2.02,1.
Aastatel 1973–1976 tuli ta jooksudistantsidel 800–3000 meetrit kuuel korral Eesti meistriks.
1972. aastal nimetati ta Eesti aasta naissportlaseks.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli takistusjooksja Ilmar Ruus.
Seeria A

Seeria "A" on kirjastuse Valgus aastail 1973–1989 ilmunud maailma rahvaste muinaskultuuri tutvustav sari.
Nikolai Tover

Nikolai Tover (sündinud 29. mail 1982 Tallinnas) on Eesti allveesportlane. 
Ta sai 2007. ja 2009. aasta maailmameistrivõistlustel 50 m sukeldumises pronksmedali.
2000–2015 on ta tulnud kiirusaladel 78 korda Eesti meistriks.
Põlvamaa Vapimärk

Põlvamaa Vapimärk on Põlva maakonna kõrgeim autasu.
Teenetemärgiga autasustatakse isikuid Põlva maakonnale osutatud eriliste teenete ja väljapaistvate saavutuste tunnustamiseks. 
Kuni 2017. aastani otsustas autasustamise ja andis autasu kätte Põlva maavanem.
Alates 2018. aastast otsustab autasustamise Põlvamaa Omavalitsuste Liit ning vapimärgi annab kätte liidu esimees Eesti Vabariigi aastapäeva maakondlikul vastuvõtul. Vapimärgiga kaasneb Põlvamaa Omavalitsuste Liidu rahaline preemia.
Simon Kingsepp

Simon Kingsepp või Simon Ateenast (kreeka Σίμων Ἀθηναῖος, σκυτοτόμος; 5. sajand eKr) oli Sokratese lähikondlane, kes oli pärit Ateenast Atikas.
Simoni kohta ei ole palju teada ning põhiline teadaolevast pärineb Diogenes Laertiose teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamatus talle pühendatud lühikesest peatükist. Väidetavasti käis Sokrates Simoni töökojas temaga filosoofilisi arutlusi pidamas, kusjuures Synesiose väitel ei nõustunud Simon ühegi Sokratese väitega enne korralikku tõestust.
Xenophoni teoses "Mälestusi Sokratesest" on sedastatud asjaolu, et kuna noored ei olnud agoraale lubatud, siis õpetas Sokrates neid lähedal asuvates töökodades ning Simoni kingsepatöökoda oli ilmselt üks seesugustest paikadest. Plutarchos kinnitab Simoni töötoa sobivust filosoofilisteks aruteludeks. Simoni tegelikus eksisteerimises on kaheldud. Igatahes on uuemad arheoloogilised leiud kinnitanud seesuguse töökoja olemasolu agoraast edelas.
Diogenes Laertiose väitel oli Simon esimene, kes kirjutas sokraatilisi dialooge ja väidetavasti tuginesid need tema tegelikel vestlustel Sokratesega, mille kohta ta vestluse käigus märkmeid tegi . Kokku loetleb Diogenes Laertios 33 Simoni dialoogi. Phaidon Elisest on väidetavasti temast endast kirjutanud dialoogi "Simon", mida on peetud autentseks. Diogenes Laertiose poolt kaheldavaks peetud ning Aischinesele omistatud "Kingsepa lood" käisid samuti ilmselt Simoni kohta ja on võimalik, et tegemist on sama dialoogiga.
Väidetavasti soovis Perikles Simonit toetada ning kutsus ta enda juurde, millest aga Simon keeldunud, väites, et ta ei soovi raha eest oma sõnavabadusest loobuda. Ilmselt seesuguste väidete tõttu on teda hiljem peetud ka suurepäraseks näiteks küünikust.
Pärnumaa vapimärk

Pärnumaa vapimärk on Pärnu maakonna kõrgeim autasu.
Pärnumaa vapimärk antakse isikule Pärnu maakonnale osutatud eriliste teenete ja väljapaistvate saavutuste tunnustamiseks, sealhulgas silmapaistvate saavutuste tunnustamiseks spordi- ja kultuurivaldkonnas. Autasustamise üle otsustas ja autasu andis kuni 2017. aastani kätte Pärnu maavanem. Alates 1. jaanuarist 2018 korraldab vapimärgi andmist Pärnumaa Omavalitsuste Liit.
Mentes

Mentes oli Homerose eeposes "Odüsseia" kiikonite väejuht, taaflaste kuningas.
Phemios

Phemios oli vanakreeka eeposes "Odüsseia" laulik Odysseuse lossis, Terpiose poeg.
Ikarios

Ikarios oli vanakreeka eeposes "Odüsseia" Odysseuse naise Penelope isa.
Laertes

Laertes oli vanakreeka eeposes "Odüsseia" Odysseuse isa. Tema naine oli Antikleia.
Ta oli ka üks argonautidest ja osales Kalydoni metssea küttimisel.
CD26

Dipeptidüülpeptidaas 4 ehk DPP4 ehk CD26 ("Dipeptidyl peptidase-4") on looduslikult valk, mida inimestel kodeerib geen "DPP4" ning mis toimib T- ja B-rakkude aktivatsioonil ja mitmetel rakkudel retseptorina.
Inimese DPP4 (hDPP4).
Inimese T-rakud ekspresseerivad CD26 tüümuse diferentseerumise hilisemates arengufaasides ja neid seostatakse T-abistajarakkudega.
Aktiivsus.
Selle molekuli täpsed funktsioonid pole selged. See on antigeenne ensüüm, mida ekspresseerib raku pinnal enamik rakkudest (näiteks loomulikud tappurrakud, seedeelundkonna, maksa, eesnäärme ja neerutorukestes ("proximal tubule" – nefroni need osad, mis viivad Bowmani kihnust Henle lingule) epiteelirakud), ja seda seostatakse immuunsuse regulatsiooni, erinevate signaalide ülekande ja apoptoosiga.
DPP4 funktsioonide hulka kuuluvad ka glükoosi homöostaasi tagamine, talitlemine neurotransmitterina ja osalemine peptiidhormoonide metabolismis.
Kliinilised märkused ja rakendus.
CD26/DPPIV mängib mõningate uurijate arvates tähtsat rolli kasvajate bioloogias, kuna arvatakse, et selle taset saaks kasutada teatavate uudismoodustiste markerina.
Wesley jt avaldatud töös seostatakse CD26/DPPIV inhibeerivat toimet melanotsüütide maliigseks muutumisega, inditseerides seega melanoomi väljakujunemist takistavat toimet.
II tüüpi diabeedi ravimina.
Suukaudsete antihüperglükeemiliste ravimite rühm, mida nimetatakse DPP-4 inhibiitoriteks, on välja töötatud nii, et need saaksid toimida II tüüpi diabeediga inimeste organismis nimetatud retseptori ensümaatilisele toimele inhibeerivalt.
Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus.
Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus seondub inimese DPP4-retseptoriga hingamisteedes, kopsudes ja neerudes ning siseneb rakku, vabastades oma RNA tsütoplasmasse. Ka üksküürkaamelite ja hobuste DPP4 võib võimaldada viiruseosakeste sisenemist rakku.
Nahkhiire DPP4.
Nahkhiire DPP4 on "Bat coronavirus HKU4", mis on suguluses MERS-CoV-viirusega, retseptor.
Ghost Town (Adam Lamberti laul)

"Ghost Town" on USA laulja Adam Mitchel Lamberti esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.
Ühe küla mehed

"Ühe küla mehed" on 1961. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm.
Sisu.
Torm ajab paadi eesti kaluritega Soome randa. Viis meest on küll ühest külast, kuid erinevate iseloomude ja arusaamadega. Noorel Jüril tekivad soojad tunded kauni peretütre Anna-Liisa vastu. Rootsist saabub kohale meestega samast külast pärit väliseestlane Feliks Kandel, kes osavalt meelitab kalureid Läände jääma.
Tuulevaikus (film)

"Tuulevaikus" on 1970. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Einar Maasiku romaanil "Tuisu Taavi seitse päeva". Film on mustvalge.
Sisu.
Järve ääres asuvas kalurikolhoosis on sunnitud tööpaus – valitseb tuulevaikus, paadimootorite kasutamise on aga kalakaitseinspektor kalamaimude kaitseks keelanud. Kalakaitseinspektor Olevi ja kalurite suhted on pingelised. Noor kalur Tuisu Taavi on muidu kõva töörügaja, aga ta ei oska tööta endaga midagi peale hakata. Ta kihutab mootorrattaga küla vahel ringi. Kord teeb ta kaassõitjaks võetud Ritiga väikese avarii. Küla peal hakkavad levima jutud, et Taavist on saanud joodik ja seelikukütt. Riti on aga juba suhtes brigadir Ennuga. Tegelikult meeldib Taavile hoopis naabruses elav medõde Leili, kuid Taavi ei ole julgenud talle läheneda. Ootamatult puhkeb naabertalus tulekahju, Taavi päästab Leili ja ta väikese venna. Taavi räägib neiule oma tunnetest ja saab teada, et Leilile on sümpaatne Olev. See aga ei mahu kuidagi Taavi hinge.
Varia.
Filmi vaatas Eesti kinodes peaaegu 170 000 inimest ja kogu Nõukogude Liidus rohkem kui 5 miljonit inimest.
Casewolde

Casewolde oli Eestimaa vasallisuguvõsa.
1342. aastal on mainimist leidnud Harjumaa vasall Tylo de Casewolde.
Suguvõsa valdus oli Kassu küla (Dorf Kasso). Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus see (kazwold xii) Hælfile, 1496. aastal Lohu vakusesse Ruila mõisas Tallinna komtuurkonnas, 20. sajandil Tohisoo mõisale Hageri kihelkonnas.
Die Estlandliste des Liber Census Daniae

Die Estlandliste des Liber Census Daniae on 1933. aastal Tallinnas ilmunud Paul Johanseni raamat.
Raamat on üks olulisemaid Taani hindamisraamatut käsitlevaid uurimusi. Ta sisaldab muuhulgas Eestimaa suure ja väikese nimistu faksiimile, Taani hindamisraamatus mainitud Põhja-Eesti Taani valduste külade nimekirja, nende ajaloo ja vasallide sugupuud.
Adam (Regneri poeg)

Adam filius Regneri oli Eestimaa vasall 13. sajandil. Talle kuulus Taani hindamisraamatu järgi "uvænnæ xii", 12-adramaaline Vandu küla (Dorf Wando) Toruestæuæræ kihelkonnas Virumaal (20. sajandil kuulus küla Neeruti mõisale Kadrina kihelkonnas). Küla ei olnud talle läänistanud Taani kuningas ("non a rege"), vaid ilmselt Mõõgavendade ordu. 
Ta võib olla samane Ojamaa kaupmehe Adamiga 1229. aastal. Eesnime sarnasuse järgi võib Eestimaa vasall 1318. aastal Adeke Hansson olla tema järglane. Tartu kodanik Claus Wandes koos kahe õe ja emaga 1432. aastal võis pärineda Vandu külast.
Paul Johanseni arvates ei ole Taani hindamisraamatu originaalsissekandes "uvænnæ xii victæ x" sisalduv victæ teise küla nimi, vaid Vandu küla adramaade ümardatud ja naaberküladega ühtlustatud maakasutusüksuste ("vikatite") nimetus. Vandu naaberkülade adramaade arv jaguneb 5-ga, nii on "Coskius" (Neeruti mõis) 5-, "Metapae" (Mädapea mõis) 5-, "Hullia" (Hulja mõis ja küla) 50-, "Paiunalus" (Päri karjamõis 20-, "Lagenæl" (?) 20- ja ainult "Eghøntakæ" (Jõetaguse karjamõis) 24-adramaaline.
Aggmal

Aggmal oli Eestimaa vasallisuguvõsa.
Perekonna valdus oli Atsalama küla Virumaal. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus see 9-adramaaline küla (Aggimal) kuningale.
1345. aastal on mainitud Nicholaus filius Brendescini de Aggmal, kes oli Rosenite järelvasall.
Alwen

Alwen oli Eestimaa vasalliperekond.
Perekonna valdus vähemalt aastail 1306–1422 oli Alu mõis Harjumaal. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus see (Alafæ) Thidericus puer Odwardile.
Perekonna vapil on kujutatud kaks ristatud palmilehte.
Perekonna liikmetest on teada:
(I põlvkond): 
(II põlvkond):
(III põlvkond):
(IV põlvkond):
Westerplatte poolsaar

Westerplatte on poolsaar Poolas Gdańskis.
Poolsaart hakati aktiivselt kasutama 19. sajandi keskpaigas, kui sinna rajati kuurort.
Aastatel 1926–1939 paiknes poolsaarel Poola sõjaväegarnison, mis oli Gdanski vabalinnast eraldatud ja maismaaga ühendatud vaid maakitsusega.
Poolsaar on tuntud 1939. aastal toimunud Westerplatte lahingu järgi, mis oli Teise maailmasõja esimene lahing Euroopas. Lahingu ning abivägedest äralõigatud Poola sõjaväeüksuse mitmepäevase vastupanu mälestuseks on Westerplattele rajatud mälestussammas, lisaks on seal muidki mälestusmärke. Ehkki säilinud on Westerplatte saksakeelne nimi, on see nimi ühtlasi saanud Poolas vabadusvõitluse sümboliks.
Nausikaa

Nausikaa oli vanakreeka eeposes "Odüsseia" kirjeldatud muinasjutuliselt õnneliku rahva faiaakide kuninga Alkinoose tütar. Kui Odysseus jõudis faiaakide saarele Scheriale, aitas Nausikaa tal linna jõuda.
Tavatu lugu

"Tavatu lugu" on 1973. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.
Sisu.
Kogenud uurija Kaur ja noor uurija asuvad uurima sovhoosi autogaraaži põlengut. Selgub, et tegemist oli süütamisega. Esialgu otsitakse süüdlasi autojuhtide hulgast, kellest ühele on langenud kahtlus. Siis helistab aga valvekorrapidajale tundmatu naine, kes väidab, et tema süütas garaaži. Telefoniputkasid kontrollides helistaja avastatakse. 18-aastane Epp-Kai kinnitab kuritegu, kuid mõlemad uurijad kahtlevad selles. Tüdruk viiakse eeluurimisvanglasse, kuid noor uurija ei jäta asja niisama. Ta küsitleb Epp-Kai vanemaid, õpetajaid ja klassikaaslasi ning püüab leida kuriteo motiivi. Kohtusaalis võtab aga Epp-Kai ootamatult oma tunnistuse tagasi. Uurijad peavad oma tööd nüüd uuesti otsast peale alustama.
‘Alī Muḩammad Zakī

‘Alī Muḩammad Zakī ‘Alī (sündinud 1. detsembril 1953) on Egiptuse viroloog.
Panus teaduse arendusse.
Zaki diagnoosis Saudi Araabias esimest korda dengepalaviku ja eraldas 1995 uue puukidelt pärineva flaviviiruse ("Alkhurma hemorrhagic fever virus"), mis põhjustab osal inimestest Alkhurma hemorraagilist palavikku ("Alkhurma Hemorrhagic Fever"; AHF).
Professor Zakī avaldas septembris 2012 materjalid uue viiruseliigi tuvastamise kohta, mis praeguseks kannab nime respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus.
Professor Zakī arvas viiruse algselt paramüksoviiruste hulka. Zakī eraldas viiruse 13. juunil 2012 Dr. Soliman Fakeeh hospitali (Jiddah's) ravile võetud MERSi 0-patsiendi proovidest.
MERS-CoV põhjustab osal inimestest Lähis-Ida ägedat respiratoorset sündroomi.
Ogygia

Ogygia oli vanakreeka eeposes "Odüsseia" kirjeldatud saar, millel elas titaan Atlase tütar nümf Kalypso. Eepose peakangelane Odysseus veetis saarel seitse aastat, enne kui jumalad käskisid Kalypsol ta vabastada.
Marek Peeba

Marek Peeba (sündinud 5. juulil 1992 Tallinnas) on eesti veemotosportlane.
2013. aastal sai ta klassis F-125 Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali. Juunis 2015 Itaalias peetud maailmameistrivõistlustel tuli ta klassi O-125 maailmameistriks.
Peetriturg

Peetriturg on tänav Tartus.
Tänav ümbritseb platsi, kus varem tegutses Peetri turg.
Tänav algab Mäe tänavalt, teeb täisnurkse pöörde, ristub Peetri tänavaga, teeb täisnurkse pöörde ning jõuab uuesti Mäe tänavale.
Peetri tiik

Peetri tiik ehk Peetrituru tiik on tiik Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Tiik asub Peetri tänava ääres Peetrituru platsi lähedal.
Tiik kasvas 2000. aastail võrdlemisi tihedalt suuri veetaimi täis.
Euroopa puupealinn

Euroopa Puude Linn ("European City of the Trees") on auhind, mida Euroopa Puuhoolduse Nõukogu (EAC) annab alates 2007. aastast igal aastal välja ühele Euroopa linnale, mis on silma paistnud rikkaliku haljastuse poolest.
Saja aasta pärast mais

"Saja aasta pärast mais" on 1986. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.
Sisu.
Filmis jälgitakse nelja viimast päeva elukutselise revolutsionääri ja veendunud kommunisti Viktor Kingissepa elus. Viktor Kingissepp on juba kolm aastat põranda alt juhtinud kommunistliku parteid Eestis. Ent maailmarevolutsioon ei näi kätte jõudvat. 30. aprillil 1922 kohtub Kingissepp salaja oma koolivenna, riigikontrolör Oinasega, kes pakub talle võimalust emigreeruda Šveitsi. Kingissepp keeldub. Ta varjab ennast Telmanite korteris peidikus. Kohalike kommunistidega peab Kingissepp sidet ustava seltsimehe Linkhorsti kaudu. 1. mai rongkäigus tunneb politseiagent Russalka juures rahvahulgas ära kommunist Jaan Kreuksi. Kreuksil õnnestub küll põgeneda, kuid temaga kaasas olnud Linkhorst vahistatakse. Konspiratsioonireeglite kohaselt peaks Kingissepp nüüd 24 tunni jooksul vahetama konspiratiivkorterit, kuid ta ei tee seda. Pole selge, kas ta usub kaasvõitleja meelekindlusesse või on ta otsustanud saada märtriks.
Glaukon

Glaukon (kreeka Γλαύκων; 5.–4. sajand eKr) oli Sokratese lähikondlane, kes tegutses Ateenas, aga oli tõenäoliselt pärit Kollytose deemist Atikas. Ilmselt oli ta Platoni vend, seega Aristoni ja Periktione poeg ning pärit kõrgest suguvõsast (ema poolt Soloni enda järeltulija).
Glaukon on peamiselt tuntud Platoni dialoogide tegelase, Sokratese vestluspartnerina, eelkõige "Riigis", aga ka "Parmenideses" ja "Pidusöögis". Kuulsa koopa võrdpildi esitab Platoni "Riigi" VII raamatu alguses Sokrates just Glaukonile. Lisaks Platonile on Glaukoni mainitud ka Xenophoni teoses "Mälestusi Sokratesest" ja Aristotelese "Poeetikas".
Glaukoni elukutse ei ole teada ning võimalik, et ülikuna ta ei pidanudki töötama. Platoni "Riigi" III raamatus viitab Sokrates asjaolule, et Glaukon on muusik, kuid see võib lihtsalt tähendada seda, et Glaukon oli saanud üldhariduse hulgas ka teatava muusikahariduse.
Eesti Naistoimetajad

Eesti Naistoimetajad on mittetulundusühing, mis on välja kasvanud Eesti Ajakirjanike Liidu naistoimetajate sektsioonist.
2009. aastal loodud mittetulundusühing korraldab igal sügisel seminari "Kära meedia pärast" ja annab välja Hea sõna auhinda. Eesti Naistoimetajad on Eesti Naisteühenduste Ümarlaua liige.
Ankara provints

Ankara provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lääne-Türgis. Provintsi keskus on Ankara.
Penijõe mõis

Penijõe mõis (saksa keeles "Pennijöggi") oli rüütlimõis Lihula kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda.
Mõis rajati 17. sajandi algul.
Mõis kuulus 20. sajandi algul Wetter-Rosenthalidele ja viimane (1919. aastal) omanik oli Johannes von Wetter-Rosenthal.
Tänapäeval on mõisa peahoone muudetud Matsalu looduskaitseala keskuseks, kus on ka looduskaitseala tutvustav muuseum.
Sausti mõis

Sausti mõis, varem Kaarepere mõis (saksa keeles "Sauß") oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Kiili valda.
Mõisat on esimest korda mainitud 1453. aastal., 1546. aastal müüs Paul von Scarenberg mõisa Hermann Anrepile.
17. sajandil kuulus mõis Scharenbergidele. 17. sajandil eraldati Sausti mõisast Saue mõis (tollase nimega Väike-Sausti mõis) ja vana ehk Sausti mõisat hakati nimetama Suure-Sausti mõisaks ("Groß-Sauß").
Patandžali

Patandžali (sanskriti पतञ्जलि ("Patañjali") [pʌtʌɲʤʌlɪ]) oli India õpetlane ja traditsioonilise jooga alusteksti "Joogasuutra" autor, mistõttu teda nimetatakse ka jooga isaks.
India traditsioon omistab talle ka ühe grammatikateose ja ühe kirjutise ajurveedast, kuid on vaieldav, kas need on ühe autori kirjutatud.
Elu ja legendid.
Patandžali elu kohta pole midagi kindlat teada. Arvatakse, et ta elas millalgi 2. sajandi eKr ja 4. sajandi pKr vahel.
Patandžali ema nimi oli legendi järgi Gonikā ("Goṇikā"), mistõttu tema kohta kasutatakse ka nimesid Gonardīja ("Goṇardīya") ja Gonikāputra ("Goṇikāputra"). Gonikā oli eraklik askeet. Et ta oli naine, ei leidnud ta õpilasi, kellele oma teadmisi edasi anda. Ta pöördus palvega päikesejumala Sūrja poole. Siis kukkus talle taevast pihkudesse väike madu, kes muutus poisiks ja palus luba olla Gonikā õpilane. Gonika andis talle sellepärast nimeks Patandžali (sanskriti "pat-" 'lendama, alla kukkuma' ja "añjali" 'tervitus- ja palveasend'). Alternatiivse legendi järgi langes ta grammatik Pānini pihkudesse. Patandžalit peetakse ka maailmamao Šeša inkarnatsiooniks.
Niidu-sinepiliblikas

Niidu-sinepiliblikas ("Leptidea juvernica") on põualibliklaste sugukonda kuuluv päevaliblika liik.
Välimus.
Valmiku tiivad on üldtoonilt valged, ebamääraste tumedamate laikudega eestiibade ülakülje tipuosas. Niidu-sinepiliblikas on pisem kui väike-kapsaliblikas. Sarnaneb väga hariliku sinepiliblikaga ("Leptidea sinapis"). 
Niidu-sinepiliblikas on Eestis nüüdisajal tõenäoselt veidi sagedasem kui harilik sinepiliblikas.
Küljetuul

"Küljetuul" on 1983. aastal valminud Eesti Telefilmi telemängufilm.
Sisu.
Filmi peategelased on jalgrattasportlased Raivo ja Martin. Raivol on lootust pääseda Eesti koondisse. Raivo vanemate meelest aga ei ole sporditegemisel mõtet, parem oleks hoopis selgeks õppida mõni eriala. Keerulised on ka Raivo suhted oma tüdruku Kristiinaga. Raivo sõber Martin on kuulunud varem Nõukogude Liidu koondisse, kuid sealt välja langenud. Ent ta ei ole kaotanud lootust Liidu koondisse tagasi pääseda.
Antoine Chalvin

Antoine Chalvin (sündinud 3. jaanuaril 1966) on prantsuse tõlkija ja õppejõud. 
Ta töötab Pariisi Ida keelte ja kultuuride instituudis, kus on spetsialiseerunud eesti ja soome keelele ja kirjandusele. 
Ta on tõlkinud eesti keelest prantsuse keelde. Muuhulgas on ta tõlkinud eesti rahvuseepose "Kalevipoeg".
2005. aastal anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd tõlkijana ja Eesti kirjanduse tutvustajana Prantsusmaal.
Chalvin algatas 2002. aasta augustis eestikeelse Vikipeedia ja oli selle esimene kaastööline.
Pedro López Quintana

Pedro López Quintana (sündinud 27. juulil 1953) on hispaania katoliku vaimulik.
Ta oli 2014. aasta märtsist kuni 2019. aasta märtsini nuntsius ehk Vatikani suursaadik Eestis, Lätis ja Leedus.
Clementa C. Pinckney

Clementa Carlos Pinckney (30. juuli 1973 Beaufort – 17. juuni 2015 Charleston) oli USA metodistivaimulik ja Lõuna-Carolina osariigi senaator.
Ta sündis aastal 1973 Beaufortis Lõuna-Carolina osariigis. Ta oli pärit religioossest perekonnast, tema emapoolses suguvõsas oli palju Aafrika Metodisti Episkopaalkiriku vaimulikke. Ta hakkas Beaufortis kodukoguduses jutlustama 13-aastaselt, 18-aastaselt sai ta pastoriks. Ta lõpetas aastal 1995 bakalaureusena mustanahaliste Alleni ülikooli (Columbias), aastal 1999 magistrina (MPA, Master of Public Administration) Lõuna-Carolina Ülikooli (Columbias), seejärel omandas ta teoloogiamagistri (Master of Divinity) kraadi Lõuna Luterlikust Usuteaduslikust Seminarist (Columbias). Ta õppis ka doktoriõppes Wesley Teoloogilises Seminaris (Washingtonis).
Pinckney hukkus 17. juunil 2015 Charlestoni kirikutulistamises.
Jemaah Islamiyah

Jema’ah Islamiyah’ (araabia ‏الجماعة الإسلامية‎, DMG "al-Ǧamāʿa al-Islāmiya"‚ Islami Kogukond; lühend JI) on 1993. aastal Abu Bakar Bashiri asutatud äärmuslik islamistlik terroriorganisatsioon Indoneesias.
Rühmitus sai avalikkusele tuntuks 2002. aasta oktoobris Balil toimunud terrorirünnakuga, millega tapeti 202 inimest.
Alates 2000 aastast on rühmitus korraldanud mitmeid terroritegusid:
Džuudopoisid

"Džuudopoisid" on Janno Põldma lasteraamat, mis sisaldab kuus juttu.
Raamatu esmatrükk ilmus 1985. aastal. 
Selle raamatu nimiloo põhjal on tehtud telelavastus "Džuudopoisid".
Džuudopoisid (telelavastus)

"Džuudopoisid" on 1987. aasta Eesti Televisiooni telelavastus. Seda näidati esimest korda 20. septembril 1987. 
Telelavastus valmis Janno Põldma lasteraamatu "Džuudopoisid" nimiloo põhjal. Lavastaja Ivo Eensalu, režissöör Virve Koppel, helilooja Igor Garšnek, laulusõnad Ott Arder, toimetaja Katrin Seppel, konsultant Andres Lutsar, kunstnik Liina Kulles, juhtoperaator Aare Varik. 
Seda salvestati muu hulgas Pirital, Ääsmäe mõisakoolis ning Ruila kaupluses.
Varssavi jaam (Gattšina)

Varssavi raudteejaam on raudteejaam Leningradi oblastis Gattšinas. See on linna üks kolmest raudteejaamast, teised on Balti jaam ja Balti kaubajaam.
Jaam jääb Peterburi–Varssavi raudteetrassile ja see avati 1. novembril 1853.
Jaanus Rooba

Jaanus Rooba (sündinud 20. detsembril 1968) on Eesti haridustegelane ja luuletaja, 1998. aastast Tartu Maarja Kooli juht.
Jean Helleu

Jean Helleu (26. juuni 1885 Pariis – 30. mai 1955 Pariis) oli Prantsuse poliitik ja diplomaat.
Aastatel 1936–1939 oli ta Prantsusmaa saadik Eestis.
Toomas Lepp

 
Toomas Lepp (sündinud 10. märtsil 1950 Karaganda oblastis) on Eesti telerežissöör, produtsent ja meediajuht. Ta oli aastatel 1997–2000 Eesti Televisiooni peadirektor. 
Ta lõpetas 1968. aastal Tartu 1. Keskkooli . Aastatel 1968–1970 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keele erialal ja 1970–1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris. Aastatel 1973–1978 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis ning lõpetas selle lavastaja-näitejuhi diplomiga. 
Toomas Lepp töötas Eesti Televisioonis 1974. aastast režissööri assistendina. Aastatel 1978–1989 oli ta ETV muusikasaadete ja Eesti Telefilmi režissöör, 1989–1991 ETV meelelahutustoimetuse peatoimetaja,1989 .aastast ka ETV reklaamiprogrammi "Kanal+1" juht. Aastatel 1997–2000 oli ta Eesti Televisiooni peadirektor.
Aastatel 1992–1995 oli ta eratelekanali RTV (Reklaamitelevisioon) programmijuht, 1995–1997 TV3 peatoimetaja, 2001–2004 Kanal 2 uudistetoimetuse juht, 2007–2009 OÜ Eesti Spordikanal peatoimetaja, 2012–2016 Tallinna Televisiooni juhatuse liige.
Toomas Lepp on Eesti Kinoliidu ja Eesti Ajakirjanike Liidu liige. Ta on paljude telesaadete ja dokumentaalfilmide autor ja režissöör.
Toomas Lepp (ettevõtja)

Toomas Lepp (sündinud 26. augustil 1970 Tartus) on Eesti ettevõtja, Tartu firmade Metec ja Tarmetec juht ja osanik.
Aastail 1977–1988 õppis Lepp Tartu 15. Keskkoolis (hilisem Tartu Descartes'i Lütseum), mille lõpetas hõbemedaliga. 1988–1993 õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis aparaadiehitusinseneriks mehhatroonika erialal. Isa (Andres Lepp) juhendamisel on ta tegelenud mudellennundusega. 
Aastast 1992 OÜ Tarmetec omanik ja juhatuse liige. 
Toomas Lepp on Tartu Mudellennuklubi juhatuse liige 1999. aastast ja Tartu Toome Rotary klubi liige 2015. aastast. Aastail 2004–2010 oli ta Eesti Masinaehitusliidu juhatuse ning 2008–2010 Tartu Kutsehariduskeskuse nõukogu liige.
Toomas Lepp on Eesti Maaülikooli kuratooriumi liige.
Olga Einasto

Olga Einasto (neiupõlvenimega Pavlova; sündinud 14. novembril 1965 Venemaal Magadani oblastis) on Eesti raamatukogundustegelane, giid ja kultuuritegelane.
Olga Einasto on lõpetanud 1986. aastal Moskva Riikliku Kultuuriinstituudi raamatukogunduse ja bibliograafia erialal ("cum laude"). 
2005. aastal sai ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi kultuurikorralduses tööga "Ülikooli raamatukogu teenuse kvaliteedi monitooring kasutaja tolerantsustsoonis". 2016. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö . 
2000. aastast töötab Olga Einasto Tartu Ülikooli Raamatukogu teenindusosakonna juhatajana. 
Ta on ka Tartu linna giid ja Tartu Giidide Ühingu juhatuse liige, Prima Vista kirjandusfestivali venekeelse programmi koordinaator ning Tartu vene kultuurielu edendaja. Ta on osalenud Tartu parima teenindaja konkursi korraldamisel.
Lingvist (programm)

Lingvist on veebis olev keeleõppe platvorm, mille arendustegevus toimub muu hulgas Eestis. Platvormi avalik beetaversioon on kättesaadav 2014. aastast.
Lingvistis saab 2015. aasta juunist õppida inglise ja prantsuse keelt. Alates 2016. aasta septembrist on kasutajatel võimalus tutvuda hispaania- ja vene keele prooviversioonidega.
Programmi üks loojaid on füüsik Mait Müntel.
Ülle Kuusik

Ülle Kuusik (sündinud 1956) on eesti eripedagoog ja lasteaiajuht.
2021. aasta seisuga on ta Tartu Hariduse Tugiteenuste Keskuse logopeed.
Lorentz Creutz

Lorentz Creutz (1615 Tartu, Liivimaa hertsogkond Rzeczpospolita – 1. juuni 1676 Ölandi lahing, Rootsi kuningriik) oli Rootsi vabahärra, riigitegelane, kuberner. 
Tema isa Ernst Creutz (1584–1635) oli Tartu linna ja lääni asehaldur 1627–1631, kes aadeldati ja kanti 1625. aastal Rootsi rüütelkonda. 
Lorentz Creutz õppis Tartu Ülikoolis (1632) ja Leideni Ülikoolis (1637). Ta oli mõisaomanik Rootsi Soome aladel, Sarvilahti mõis () Uusimaa Pernå kihelkonnas, Sippola ja Liikkala mõis Hamina kihelkonnas, Abborfors ja Petjärvi mõis Pyhtää kihelkonnas, Liuksiala, Kangasala, Saarise, Tammela, Selkise, Vichtis, Gästerby, Sibbo, Ekois, Tyrvis, Degerby, Pernå, Kullo, Borgå ja Ispois mõis Kaarina kihelkonnas ja Vana-Kasaritsa mõisnik, Rootsi Liivimaal, Rõuge kihelkonnas.
Creutzid olid vana Rootsi aadlisuguvõsa 1569. aastast. Lorentz Creutz aadeldati koos venna Ernest Johann Creutziga (1619–1684), Rootsi vabahärra tiitliga 1654. aastal ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda nr 48 all.
Ta oli aastatel 1649–1655 Turu ja Pori lääni maaisand (rootsi "landshövding") Soomes, 1653–1655 ja 1663–1670 oli Rootsi mäekolleegiumi president, 1655–1662 oli ta Kopparbergi lääni maaisand Rootsis, Teise Põhjasõja Roskilde rahu järel komissar Trondhjemi läänis 1658, riiginõunik 1660, Turu õuekohtu nõunik 1662, Västerbotteni kihelkonnakohtunik 1670, kammernõunik 1673.
Admiral ja Admiraliteedikolleegiumi nõunik 1675, 1676. aastast oli ta Rootsi mereväe juht ja Admiraliteedikolleegiumi chef, Põhja-Soome ("") lagman 1676.
Lorentz Creutz hukkus 1. juunil 1676 Ölandi lahingus Taani-Rootsi vahelises Skâne sõjas.
Isiklikku.
Järglased:
Luigi Bonazzi

Luigi Bonazzi (sündinud 19. juunil 1948) on Itaalia päritolu katoliku vaimulik.
Ta oli 2009. aasta märtsist kuni 18. detsembrini 2013 nuntsiusena Eestis, Lätis ja Leedus.
2013–2020 oli ta nuntsius Kanadas ja alates 10. detsembrist 2020 töötab ta nuntsiusena Albaanias.
Martin Carayol

Martin Carayol (sündinud 1981) on prantsuse teadlane ja tõlkija. 
Ta on tõlkinud kirjandust eesti keelest prantsuse keelde. Koos Eva Toulouze'i ja Antoine Chalviniga on ta tõlkinud näiteks prantsuse keelde Kristiina Ehini teoseid.
Isand (film)

"Isand" on Eesti 2015. aasta animafilm. Filmi režissöör on Riho Unt ja tootja OÜ Nukufilm.
Film on tehtud Friedebert Tuglase novelli "Popi ja Huhuu" ainetel.
Film pälvis 2015. aasta filmiauhinna Neitsi Maali.
2017. aastal pälvis film Brasiilias toimunud rahvusvahelisel animafilmide festivalil Lanterna Mágica nii parima filmi, parima režissööritöö kui ka parima stsenaariumi auhinna .
Sten Priinits

 
Sten Priinits (sündinud 10. novembril 1987) on eesti vehkleja. Euroopa meistrivõistluste hõbemedalivõitja. 
Ta sai 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel Montreux's meeskondlikult hõbemedali koos Nikolai Novosjolovi, Marno Allika ja Peeter Turnauga. Tulnud 2015, 2016, 2017, 2018, 2021 ja 2024 individuaalselt ning 2007, 2011, 2013, 2017 ja 2024 meeskondlikult Eesti meistriks. Kuulunud 2009. aastast Eesti epeekoondisse. 
Töötanud Haapsalus vehklemisklubis En Garde treenerina, sh olnud maailmameister Kristina Kuuse nõustaja ja Oliver Laasiku treenerina, kes tuli Põhjamaade juunioride meistriks epees (treenerina 6. kutsetase, 2022). Ta lõpetas aastal 2017 Tallinna Ülikooli õpetaja ja treenerina (magister, 2017). Tema magistritöö käsitles vehklejate ettevalmistust. 
On töötanud vehklemistreenerina Soomes (2016–2019 Turus ja 2019–2024 Helsingis) ja aastal 2024 juunioride Euroopa meistrivõistlustel juhendas Soome meesjuunioride koondist. Alates 7. jaanuarist 2025 on Luksemburgis vehklemisklubi Escrime Sud peatreener. 
Isiklikku.
Tema ema on vehklemistreener Helen Nelis-Naukas (1984–2012 Helen Priinits); vanaisa oli vehklemistreener Endel Nelis (1925–1993), vanaema vehklemistreener Ilme Nelis, onu vehklemistreener Peeter Nelis (8. kategooria treener).
Šoori keel

Šoori keel on turgi keelte uiguuri-oguusi rühma kuuluv keel, mida kõnelevad Venemaal Kemerovo oblastis ja naaberaladel elavad šoorid. Tänapäeval on enamus šoorisid läinud üle vene keelele, 2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal šoori keelt 2839 inimest.
Šoori kirjakeel loodi 1927. aastal kirillitsa alusel, 1929–1938 kasutati ladina tähestikku. 1938. aastal võeti jälle kasutusele kirillitsa. Kuigi alates 1980. aastate lõpust on püütud šoori kirjakeelt taaselustada, ei ole see praegusel ajal praktiliselt peaaegu üldse kasutusel, šoorid kasutavad kirjekeelena vene keelt ja vähesel määral ka hakassi keelt.
Sisyphos

Sisyphos oli vanakreeka mütoloogias Korinthose linna rajaja ja kuningas, kes ei hoolinud jumalatest ega surmast. Ta oli tuntud oma auahnuse ja salakavaluse poolest. Kui Thanatos (surm) tuli Zeusi käsul teda Hadesesse viima, aheldas Sisyphos Thanatose ning pääses ise vabadusse. Thanatose vangistus tähendas, et inimesed enam ei surnud. Selle peale pahandas sõjajumal Ares, kelle võitlused kaotasid oma võlu, kuna keegi ei saanud surma. Ares vabastas Thanatose, kes viis Sisyphose uuesti allilma. Hadeses kavaldas Sisyphos surma uuesti üle ning sai loa naasta elavate sekka. Kui pettus ilmsiks tuli, pidi Sisyphos surnuteriiki tagasi minema ning talle määrati ränk karistus: veeretada ülesmäge hiiglaslikku kivikamakat, mis mäetipust alati uuesti alla varises, ning Sisyphos pidi tehtud tööd lõpmatuseni kordama.
Essees "Sisyphose müüt" analüüsib prantsuse filosoof Albert Camus Sisyphose loole tuginedes inimeksistentsi absurdsust.
Charmides

Charmides (kreeka Χαρμίδης; 5. sajand eKr) oli vanakreeka poliitik, kes oli pärit Ateena linnast Atikas. Charmides on peamiselt tuntud Sokratese lähikondlase ning Platoni dialoogide tegelasena. 
Charmides pärines kõrgest soost ning oli Platoni ema Periktione vend. Pärast Charmidese isa Glaukoni surma asus Charmidese eest hoolitsema lellepoeg Kritias. Xenophoni ja Diogenes Laertiose väitel oli Sokrates see, kes soovitas Charmidesele poliitilist karjääri, olles täheldanud tema osavust antud valdkonnas.
Charmidesel on läbiv roll omanimelises dialoogis ning ta esineb veel "Protagorases" ja "Pidusöögis". Lisaks Platonile on ta läbiv tegelane Xenophoni teoses "Pidusöök" ning esineb veel Xenophoni teostes "Mälestusi Sokratesest" ja "Kreeka ajalugu"
Louis Nicot

Louis Nicot (26. märts 1877 – 2. märts 1934 Tallinn) oli Eesti trükivärvitööstur.
Ta asutas 1921.aastal suure värvitööstuse ja varustas peaaegu kõiki Eesti suuremaid trükikodasid trükivärvidega. Ta oli Tallinna Eesti Seltsi "Estonia" liige.
Sõjamuuseum

Sõjamuuseum ehk sõjandusmuuseum ehk militaarmuuseum ehk sõjaajaloomuuseum on sõjanduse ja sõjaajaloo temaatikale keskenduv muuseum.
Sõjandusalaseid eksponaate võib sageli leida ka ajaloo-, lennundus-, merendus- ja koduloomuuseumite kogudest.
Eestis omavad sõjandusalast ekspositsiooni Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum, Kaitseliidu muuseum, Eesti Vabadusvõitluse Muuseum, KVÜÕA muuseum, Vaivara Sinimägede Muuseum, Eesti Lennundusmuuseum, Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon, Viljandi Muuseum, Saaremaa Sõjavara Muuseum, Sõrve militaarmuuseum, Hiiumaa militaarmuuseum ja Jõgewa Muuseum.
Üksküürkaamel

Üksküürkaamel ehk dromedar ("Camelus dromedarius") on sõraliste seltsi kaameli perekonda kuuluv kaameliliik.
Dromedar eksisteerib vaid koduloomana. Tema esivanemaks peetakse "Protylopus"'t.
Klassifikatsioon.
Üksküürkaameleid kirjeldas Aristoteles, binaarse nimetuse autor on Carl Linnaeus (1758). 
Levik.
Dromedarid on levinud Aafrikas, Araabias, Väike-Aasias, Indias, Kesk-Aasias (peamiselt Türkmenistanis). 
Haiguslikud seisundid.
Oletatakse, et respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus võib nakatada ka üksküürkaameleid, põhjustades neil kergemat haigestumist (eksperimentaalse nakatumise tulemina: riniit), osadel inimestel aga MERSi. 
Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus on tuvastatud ka nakatunud kaamelite piimas.
"Anti-MERS-CoV" antikehi tuvastati Saudi Araabia üksküürkaamelite säilitatud vereseerumi proovides, mis pärinesid 1993. aastast, ja Araabia Ühendemiraatide kaamelite 2003. aasta proovidest. 
Mitmed kaamelid imporditakse Saudi Araabiasse Ida-Aafrika regioonist. Ida-, Lääne- ja Põhja-Aafrika regioonidest pärinevad vereseerumiproovid olid MERS-CoV positiivsed juba 1992. aastal.
Islandi Teadusselts

Islandi Teadusselts (islandi keeles "Vísindafélag Íslendinga", ladina keeles "Societas Scientiarum Islandica") on Islandi teadlaste assotsiatsioon, mis loodi edendamaks teaduse arengut riigis.
Islandi Teadusselts on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige.
Teadusselts asutati Islandi Ülikooli õppejõudude eestvedamisel 1. detsembril 1918, kus juhtrollis olid professorid Ágúst H. Bjarnason ja Sigurðar Nordal (viimane sai hiljem Harvardi Ülikooli professoriks). 19. jaanuaril 1919 valiti seltsi esimene juhatus. Presidendiks valiti Ágúst Bjarnason, sekretäriks Einar Arnórsson ja laekuriks Guðmundur Finnbogason. Esialgne liikmeskond koosnes 13-st ülikooli õppejõust. Põhikirja järgi oli lubatud liikmete arvuks 36.
Teadusseltsi tänane seis.
Islandi Teaduseltsil on 200 tegevliiget ja 31 välisliiget.
Teadusseltsi president on histoloog Þórarinn Guðjónsson.
Kaks päeva Viktor Kingissepa elust

"Kaks päeva Viktor Kingissepa elust" on 1981. aastal valminud Eesti Telefilmi kahejaoline telemängufilm.
Sisu.
Filmis kujutatakse Eestimaa Kommunistliku Partei rajaja ja juhi, tulihingelise kommunisti Viktor Kingissepa tegevust 1917. aasta oktoobril lõpul. Esimese jao tegevus toimub 23. oktoobril 1917, mil bolševikud alles valmistusid võimu üle võtma, teise jao tegevus leiab aset 27. oktoobril 1917, vahetult bolševike võimuhaaramise järel.
Zwei Beter

"Zwei Beter" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1998. aastal loodud teos naiskoorile. Muusikateose pikkus on viis minutit. 
Teose kandis esimest korda ette 2. septembril 2000 Hannoveris Hannoveri tütarlastekoor (dirigent Gudrun Schröfel-Gatzmann).
Zwei slawische Psalmen

"Zwei slawische Psalmen" ("Kaks slaavi psalmi") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1984. aastal (teine versioon 1997) loodud teos vokaalansamblile. Teos on pühendatud Wilfried Benneckele. Muusikateose pikkus on 8 minutit. 
Teose kandis esimest korda ette 28. aprillil 1984 Saksamaal Wittenis Collegium Vocale.
The Woman with the Alabaster Box

"The Woman with the Alabaster Box" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1997. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. 
Teose kandis esimest korda ette 18. oktoobril 1997 Rootsis Karlstadi katedraalis ansambel Erik Westberg Vocal Ensemble.
Which Was the Son of ...

"Which Was the Son of ..." on eesti helilooja Arvo Pärdi 2000. aastal loodud teos segakoorile. Teos on pühendatud dirigent Thorgerdur Ingólfsdóttirile. Muusikateose pikkus on 8 minutit.
Teose kandis esimest korda ette 26. augustil 2000 Islandil Reykjavikis Hallgrímuri kirikus Voices of Europe 2000 (dirigent Thorgerdur Ingólfsdóttir).
Wenn Bach Bienen gezüchtet hätte ...

"Wenn Bach Bienen gezüchtet hätte ..." ("Kui Bach oleks mesilasi pidanud ...") on eesti helilooja Arvo Pärdi teos klaverile, puhkpillikvintetile, keelpilliorkestrile ja löökpillidele. 
Muusikateose pikkus on 6-7 minutit. Teose algversiooni esiettekanne oli ansambli Hortus Musicus tintinnabuli-stiili esitluskontserdil Estonia kontserdisaalis 27. oktoobril 1976., aga helilooja orkestreeris 1984. aastal selle ümber esimeseks trükiversiooniks. Hiljem on ta seda korduvalt ümber töötanud (2001, 2019, 2020 - Nargen Festivaliks loodud versioon klaverile ja orkestrile). Teoses on läbivalt kasutatud Bachi nimemotiivi (b–a–c–h) ja Bachi h-moll prelüüdi muusikat "Hästitempereeritud klaviiri" I vihikust.
Algselt oli teose tööpealkiri irooniline "Muusikateadlase portree ühe herilaspere foonil". Teos on pühendatud Pärti innukalt toetanud muusikakriitik Ofelia Tuisule.
Pärdi teose ajendil kirjutas Briti luuletaja Charles Tomlinson luuletuse "Kui Bach oleks mesilasi pidanud..." ("If If Bach Had Been a Beekeeper"), mis ilmus tema luulekogus "Skywriting" (Carcanet Press, 2003).
Maailma samm

"Maailma samm" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1961. aastal loodud oratoorium. Teos on kirjutatud Enn Vetemaa sõnadele.
1962. aastal tõi see oratoorium koos lastekantaadiga "Meie aed" Pärdile esikoha üleliidulisel noorte heliloojate võistlusel.
Viis laulu lastele

"Viis laulu lastele" (ka "Opus 6") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1960. aastal (teistel andmetel 1956–1964) loodud viis laulu lastekoorile.
Need viis laulu on järgmised:
Viie laulu kogupikkus on 5 minutit.
Viis laulu kanti esimest korda ette 1960. aastal Tallinnas.
Josefstadti teater

Josefstadti teater (saksa Theater in der Josefstadt) on teater Austria pealinnas Viinis Josefstadti linnaosas. 
Teater on asutatud 1788. aastal ja on vanim Viinis tänini tegutsev teater.
Teatril on olnud mitu direktorit, kes on tuntud ka näitlejatena:
Veijo Meri

Veijo Väinö Valvo Meri (31. detsember 1928 Viiburi – 21. juuni 2015 Helsingi) oli soome kirjanik.
Ta lõpetas Hämeenlinnas lütseumi ja õppis Helsingi Ülikoolis ajalugu.
Tema esimene novellikogu "Ettei maa viheriöisi" ilmus 1954. ja esimene romaan "Manillaköysi" 1957. aastal. Romaan ilmus 1966. aastal pealkirjaga "Manillaköis" Harald Lepiku tõlkes eesti keeles. Veel ilmusid aastal 1975 "Aleksis Stenvalli elu" (originaalis "Aleksis Stenvallin elämä", 1973; tõlkija Endel Mallene), 1978 eesti keeles novelli- ja romaanikogumik "Saja meetri kõrgused tähed" (Tiiu Kokla, Harald Lepiku, Tiiu Allikvee ja Endel Mallese tõlkes) ning 1997 "Soome marssal C. G. Mannerheim" (Endel Mallese tõlkes, originaal aastast 1988 "C. G. Mannerheim – Suomen marsalkka").
Georg Jarno

Georg Jarno (3. juuni 1868 Budapest – 25. mai 1920 Breslau) oli Ungari helilooja ja dirigent.
Muusikahariduse sai ta Ferenc Liszti nimelisest Muusikaakadeemiast.
Georg Jarno on kirjutanud operetid "Metsaülema tütar" (esmaettekanne 17. detsembril 1907 Josefstadti teatris) ja "Moosekandi tütar" (esmaettekanne 12. veebruaril 1910 Josefstadti teatris).
Georgi vanem vend Josef Jarno oli teatrinäitleja ja -lavastaja ning Josefstadti teatri direktor aastail 1899–1923.
Helmuth Lohner

Helmuth Lohner (24. aprill 1933 Viin – 23. juuni 2015 Viin) oli Austria näitleja, lavastaja ja teatridirektor.
Lohner alustas oma näitlejakarjääri 1950. aastatel ning kujunes kiiresti üheks tuntumaks Austria lavanäitlejaks. Ta mängis paljudes filmides ja telesarjades ning oli tuntud oma rollide poolest nii klassikalises kui ka kaasaegses repertuaaris.
Aastatel 1997–2006 oli ta Viini Josefstadti teatri direktor. Tema juhtimisel laiendati teatri repertuaari ja tugevdati selle positsiooni ühe olulisema saksakeelse draamateatrina.
Lisaks näitlemisele tegutses Lohner ka lavastajana ning töötas mitmetes Austria ja Saksamaa teatrites.
Helmuth Lohner suri Viinis 82-aastaselt.
Läti Kunstiteater

Läti Kunstiteater (läti keeles "Dailes teātris"; ka Riia Kunstiteater) on draamateater Riias. Teater on asutatud 19. novembril 1920, praeguses hoones aadressil Brīvības bulvāris 75 tegutseb alates 1977. aastast.
Nõukogude korra ajal oli teatri nimi J. Rainise nim. Läti NSV Riiklik Akadeemiline Kunstiteater ("J. Raiņa Latvijas PSR Valsts Akadēmiskais Dailes teātris").
Läti Kunstiteatri direktor on Andris Vītols ja peanäitejuht oli aastatel 2012–2019 Dž. Dž. Džilindžers. Alates 2020. aastast on teatri peanäitejuht ja kunstiline juht Viesturs Kairišs.
Lev Kasso

Lev Aristidovitš Kasso, õigemini Léon Victor Constantin Casso (vene keeles Лев Аристидович Кассо; 18. juuni 1865 Pariis – 9. detsember 1914 Peterburi) oli vene õigusteadlane ja poliitik. 
Aastail 1910–1914 oli ta Venemaa rahvaharidusminister.
Aastal 1892 sai ta Tartu ülikooli dotsendiks, keskendudes kanoonilise õiguse õpetamisele.
Piers Bohl

Piers Bohl (23. oktoober 1865 (ukj) Valga – 25. detsember 1921 Riia) oli baltisaksa matemaatik. Ta uuris muu hulgas taevamehaanikat, diferentsiaalvõrrandeid.
1884-1997 õppis ta Tartu ülikoolis füüsika-matemaatikateaduskonnas. 1886 sai ta kuldmedali oma töö ("Theorie und Anwendung der Invarianten linearer Differentialgleichungen") eest. 1893 alustas ta Tartu ülikoolis magistriõpinguid. Hiljem on ta olnud ka Tartu ülikoolis õppejõud.
Sõrmkäpp

Sõrmkäpp ("Dactylorhiza") on käpaliste sugukonda kuuluv perekond taimi.
Varem arvati sõrmkäpad perekonda käpp ("Orchis"), ent eraldati juurmugulate ehituse iseära põhjal. Käppadel on juurmugulad ümarad, sõrmkäppadel aga sõrmjate harudega.
Käpp (perekond)

Käpp ("Orchis") on käpaliste sugukonda kuuluv perekond taimi.
Varem kuulusid sellesse perekonda ka sõrmkäpad ("Dactylorhiza"), ent eraldati juurmugulate ehituse iseära põhjal. Käppadel on juurmugulad ümarad, sõrmkäppadel aga sõrmjate harudega.
2015. aasta Thbilisi üleujutus

2015. aasta Thbilisi üleujutuseks nimetatakse 13. juuni ööl vastu 14. juunit 2015 toimunud Vere jõe üleujutust, mille tulvaveed tabasid Thbilisi linna ja purustasid Thbilisi loomaaia.
Piirkonda tabanud äikesetorm, tunde kestnud tugevad vihmasajud ja rahe muutsid pinnase püdelaks, mudavool tõkestas Vere jõevee loomuliku voolamise Akhaldaba küla lähistel (umbes 20 km Thbilisist edelas).
Üleujutustes hukkus vähemalt 19 inimest, nende hulgas kolm loomaaiatöötajat, kes olevat püüdnud loomi päästa neid puuridest vabastades.
Kesklinnas oli häiritud liiklus, kuna peateed olid purunenud, ühistranspordist töötas üksnes metroo, kuid selleni oli jala raske jõuda.
Üleujutus Thbilisi loomaaias.
14. juuni 2015 Vere jõe üleujutus põhjustas soovimatuid üleelamisi ka Thbilisi loomaaia loomadele: kiskjad pääsesid vabadusse, uppus ligi 300 looma umbes 600-st, osa loomi ka tapeti.
Kokku kaotas loomaaed ligi poole oma loomadest ja ilmselt suure osa puuridest.
Carl Maximowicz

Carl Johann Maximowicz (vene keeles Карл Иванович Максимович; 23. november 1827 Tula – 16. veebruar 1891 Peterburi) oli baltisaksa päritolu vene botaanik ja taksonoom.
Ta sai keskhariduse Peterburi Anna koolis (saksa keeles "Annenschule"). Ta õppis aastatel 1845–1850 Tartu ülikoolis arstiteadust ja botaanikat, lõpetas ülikooli Alexander Georg von Bunge õpilasena. 
Pärast ülikooli lõpetamist määrati ta tööle Tartu Ülikooli Botaanikaaia direktori abiks, kuid 1852. aastal läks ta tööle Peterburi botaanikaaeda konservaatoriks.