tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Koolujõgi

Koolujõgi on Tartu linnas voolanud endine jõgi, Emajõe haru.
Kuni 18. sajandi lõpuni voolas Emajõgi Tartu kesklinnas kahes harus, tehes seda ümber Holmiks nimetatud saare, jõe linnast kaugemal olevat haru nimetati Koolujõeks. 1764. aastal hakati Toomemäele uusi bastione rajama, õgvendati tänavaid ning laiendati Tartu raekoja esist turuplatsi jõe suunas. Kivisilla ehitamise ajal (1770.–1780. aastad) suunati kogu Emajõgi voolama mööda Koolujõge, kuid peale silla valmimist otsustas linn Koolujõe, mis oma idaküljel ulatus kuni praeguse Narva maanteeni, kinni ajada. Koolujõe säng täideti Kivisilla ehitamise ja Holmil olnud bastioni lammutamise käigus kuhjunud jäätmetega, sinna lubati prügi tassida ka linnarahval. Seetõttu lakkas Holm olemast saar ning selle kohal asub praegu Holmi park.
Koolujõe kinniajamine muutis täielikult Emajõe vasakpoolset kaldatsooni. Selle asemele tekkinud platsil peeti hobuselaatu ja seal olid voorimeeste seisukohad – seepärast nimetati platsi Hobuseturuks. Hiljem sai plats selle ääres asunud kaupmees Henningi maja järgi nimeks Henningi plats.
2011. aastal märgiti Ülejõe pargis ja Narva maanteel maha Emajõe lisaharu ja Koolujõe kunagine säng.
Iisaku kalmistu

Iisaku kalmistu on kalmistu Iisaku kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Iisaku alevikus Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. 
Kalmistu tunnistati 1995. aastal kultuurimälestiseks ja on arvel ajaloomälestisena.
Agronoomia (ajakiri)

Agronoomia oli Eestis aastail 1921–1940 ilmunud põllumajanduslik ajakiri. Selle ingliskeelne määratlus oli "Estonian Journal of Agricultural Science" ja saksakeelne "Zeitschrift für Landwirtschaft". Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi ajakiri Agraarteadus on Agronoomia järjepidevuse kandja.
Ajakirja andsid välja Eesti Agronoomide Selts ja Akadeemiline Põllumajanduse Selts (toona Akadeemiline Põllumajanduslik Selts). Hiljem ka Riikliku Katseasjanduse Nõukogu ja Agronoomide Koja häälekandja. Aastaid oli ajakirja vastutav, hiljem peatoimetaja õpetatud agronoom Jaan Mets. Toimetusse kuulusid veel Ants Käsebier, Jaan Mägi, Elmar Roger ja Nikolai Friedrich Rootsi. Toimetuses on sekretärina töötanud Elmar Järvesoo.
Peamiselt avaldati teadustöid ja referaate agraarökonoomika, loomakasvatuse ja taimekasvatuse kohta. Teadustööde juures ilmusid saksa- või ingliskeelsed kokkuvõtted. Hilisemate aastakäiku puhul olid teadustöödel ka võõrkeelsed pealkirjad. Kirjutises avaldatud andmete eest vastutas iga kaastööline oma täie nimega.
Samuti avaldati Agronoomias nii Agronoomide Koja kui ka Akadeemilise Põllumajandusliku Seltsi kroonikat ja personaalia teavet.
Kroonikate kõrval leiab ajakirjasabadest teavet nii uudissõnade kui ka seltsi liikmete kohta. Ajakiri avaldas ka põllumajanduse seotud reklaami.
Ajakirja peatoimetus asus 1920. aastatel Tartus aadressil Holmi 12.
1938. aastal oli tellimishind 4 kr. 12 numbrit, 2 kr. 25 s. 6 numbrit. 1926. aastal oli tellimishind 350 marka aastas, 175 marka poolaastas.
Ajakirja trükiti Tartus O/Ü "Ilutrükk" trükikojas.
Levaja Lasnaja

Levaja Lasnaja või Levaja Ljasnaja on jõgi Valgevenes Bresti oblastis, üks Lasnaja jõe lähtejõgedest. Valgevene keeles on jõe nimi "Левая Лясная".
Jõe pikkus on 50 km ja valgla on 750 km². Jõe lang on 0,5 m/km.
Levaja Lasnaja jõgi algab Valgevenest Pružany rajoonist Šarašova lähistelt. Kamianieci rajoonis ühineb jõgi Pravaja Lasnaja jõega, moodustades Lasnaja jõe. Jõe säng on maaparandustööde käigus täies ulatuses õgvendatud. Jõe laius on 6,8, alamjooksul kohati kuni 20 meetrit.
Gruberi geneetikaauhind

Gruberi geneetikaauhind on Peter ja Patricia Gruberi sihtasutuse poolt välja antav Gruberi auhind geneetika valdkonnas.
2001. aastal asutatud Gruberi geneetikaauhinnaga kaasneb 500 000-dollariline auhinnaraha. Iga laureaat saab ka kuldse nimelise laureaadimedali ja tunnustusteksti.
Laureaadid.
Pravaja Lasnaja

Pravaja Lasnaja või Pravaja Ljasnaja on jõgi Valgevenes Bresti oblastis ja Poolas, üks Lasnaja lähtejõgedest. Valgevene keeles on jõe nimi "Правая Лясная" vene keeles "Правая Лесная" (Pravaja Lesnaja) või "Лесьна-Права" (Lesna-Prava), poola keeles "Leśna Prawa".
Jõe pikkus on 63 km (sellest 30 kilomeetrit Valgevenes ja 33 kilomeetrit Poolas) ja valgla on 996 km². Jõe lang on 0.5 m/km.
Pravaja Lasnaja jõgi algab Poolast Hajnówka linna lähistelt. Jõgi voolab läbi Białowieża laane. Kamianieci rajoonis ühineb Levaja Lasnajaga, pannes aluse Lasnaja jõele. Jõe laius on alamjooksul 20-25 meetrit.
Kandava kihelkond

Kandava kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Kandau") oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Talsi kreisis ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Talsi kihelkond

Talsi kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Talsen") oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Talsi kreisis ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Sabile kihelkond

Sabile kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Zabeln") oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Talsi kreisis ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Ārlava kihelkond

Ārlava kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Erwahlen") oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Talsi kreisis ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Auce kihelkond

Auce kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Auz") oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Tukumsi kreisis.
Auce kihelkonna mõisad.
20. sajandi alguses olid kihelkonnas järgmised mõisad:
Jelgava kihelkond

Jelgava kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Mitau") oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Dobele kreisis.
Jeffersoni maakond (Colorado)

Jeffersoni maakond ("Jefferson County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°59' N, 105°25' W. 
Maakonna halduskeskus on Golden. 
Maakonna pindala on 2015 km². Veepindala on 15 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 534 543; 2000. aastal oli seal 527 056 elanikku. Jeffersoni maakond on elanike arvult Colorado neljas maakond.
Naabermaakonnad.
Jeffersoni maakond on üks väheseid maakondi, mis piirneb kümne või enama maakonnaga.
Rahvastik.
Linnad ja alevid.
Applewood – Arvada – Aspen Park – Bergen Park – Bow Mar – Broken Arrow Acres – Brook Forest – Buffalo Creek – Cliffdale – Coal Creek – Cody Park – Columbine – Conifer – Crossons – Deermont – Dome Rock – Edgemont – Edgewater – El Rancho – Elephant Park – Evergreen – Fenders – Ferndale – Foxton – Genesee – Glenelk – Golden – Green Mountain Village – Green Valley Acres – Herzman Mesa – Hidden Valley – Hiwan Hills – Homewood Park – Idledale – Indian Hills – Indian Springs Village – Kassler – Ken Caryl – Kittredge – Lakeside – Lakewood – Leyden – Leyden Junction – Littleton – Lone Pine Estates – Longview – Marshdale – Morrison – Mount Olivet – Mount Vernon Club Place Mountain View – Oehlmann Park – Oxyoke – Paradise Hills – Phillipsburg – Pine Grove – Plainview – Plastic – Pleasant View – Riverview – Rocky – Rosedale – Semper – Silver Springs – Sky Village – Snow Water Springs – South Platte – Sphinx Park – Spivak – Sprucedale – Stanley Park – Troutdale – Trumbull – Twin Forks – Twin Spruce – Wah Keeney Park – Wallace Village – Wandcrest Park – Waterton – Westminster – Wheat Ridge
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Jeffersoni maakonnas elas 527 056 inimest, 206 067 leibkonda ja 140 537 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 264 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 212 488 (keskmine tihedus 106/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,95%. 
206 067 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,52 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,03 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 37 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 99,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 96,80 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 57 339 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 67 310 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 45 306 dollarit, naistel 32 372 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 066 dollarit. 
5,20% elanikkonnast ja 3,40% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 5,80% alla 18-aastastest ja 5,10% üle 65-aastastest.
Jeffersoni maakond

Jeffersoni maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Golden (Colorado)

Golden on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Jeffersoni maakonna halduskeskus.
Linn asutati 16. juuni 1859 Colorado kullapalaviku ajal. Golden oli aastatel 1860–1861 Jeffersoni Territooriumi pealinn ja 1862–1867 Colorado Territooriumi pealinn. 1867. aastal kolis pealinn Denver Citysse. Golden on saanud nime Georgia maavaraotsija Thomas L. Goldeni järgi.
Rahvastik.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goldenis 18 867 inimest, 7394 leibkonda ja 3985 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 809,7 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 7748 (keskmine tihedus 332,5/km²).
Rassiline koosseis oli:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,2%.
Barroso teine komisjon

Barroso teine komisjon oli José Manuel Durão Barroso juhtimise all tegutsenud Euroopa Komisjoni koosseis aastatel 2010–2014. Komisjoni koosseisu kuulus koos presidendiga 28 volinikku.
Barroso esimese komisjoni ametiaeg lõppes pärast 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi. Ka Komisjoni uue koosseisu moodustamine tehti ülesandeks Barrosole, kelle Euroopa Parlament kinnitas 16. septembril 2009 häältega 382:219 uueks viieaastaseks ametiajaks Euroopa Komisjoni presidendiks. Kuna mitmete volinike kandidatuurid ei saanud Euroopa Parlamendis heakskiitu, venis Barroso teise komisjoni ametisse astumine. Komisjoni koosseis hääletati parlamendis ametisse 9. veebruaril 2010, selle poolt oli 488 ja vastu 137 parlamendiliiget.
1. novembril 2014 astus ametisse Euroopa Komisjoni uus koosseis, mida juhib endine Luksemburgi peaminister Jean-Claude Juncker (nn Junckeri komisjon).
Barroso komisjon

Barroso komisjon oli Portugali poliitiku José Manuel Durão Barroso juhtimisel tegutsenud Euroopa Komisjoni koosseis aastatel 2004–2014.
Vastavalt kahele ametiajale võib eristada kahte Barroso komisjoni:
Sovetbek

Sovetbek on nõukogude päritolu kirgiisi nimi, mis moodustati vene laensõnast "sovet" ('nõukogu') traditsiooniliste kirgiisi nimede eeskujul.
Seda nime kannavad näiteks kirgiisi kirjanik ja publitsist Sovetbek Baigazijev (s. 1945) ja kirgiisi näitleja Sovetbek Žumadõlov (s. 1932).
Segunda División B

Segunda Divisón B on Hispaania tugevuselt kolmas jalgpalliliiga. See loodi 1977. aastal kui Segunda Divisióni ja Tercera Divisióni vahepealne liiga. 
Liiga tegevust kontrollib Hispaania kuninglik jalgpalliliit. Kuigi Segunda B meeskonnad ei kuulu ametlikult elukutseliste klubide hulka, tegutseb enamik neist elukutselistena.
Rahvusvaheline teatripäev

Rahvusvaheline teatripäev (inglise keeles "World Theatre Day") on iga-aastane 27. märtsil tähistatav rahvusvaheline erialapüha, mis on pühendatud kõigile teatritöötajatele. Päeva traditsiooniline moto on "Teater on teineteisemõistmise vahend ja kindlustab rahu maailma rahvaste vahel".
Ajalugu, kirjeldus ja tähistamine.
Rahvusvahelise teatripäeva algatasid 1961. aastal UNESCO juures tegutseva Rahvusvahelise Teatriinstituudi (prantsuse keeles Institut international du théâtre) IX kongressi delegaadid. Kuna Nõukogude Liit oli Teatriinstituudi liige juba 1959. aastast, jõudis teatripäev ka Eestisse. Iseseisvas Eestis on seda pidulikumalt tähistatud 1995. aastast.
Teatripäev on pühendatud teatritöötajatele: näitlejatele, lavastajatele, produtsentidele, valgus- ja helitehnikutele, lavatöölistele, isegi piletimüüjatele ja garderoobitöötajatele. Nagu 23. jaanuaril 1933 kirjutas vene lavastaja ning näitlejameisterlikkuse õppejõud Konstantin Stanislavski: "...etendus algab teatrihoonesse sisenemise hetkest." Stanislavski rõhutas, et teatris pole teisejärgulisi ameteid.
Teatripäeva tähistamiseks korraldatakse paljudes maailma riikides teatrifestivale ja muid üritusi, mõned teatrid püüavad ajastada teatripäevale ka esietendusi. Mitmel pool antakse teatripäeval teatritöötajatele üle nii erialaühingute kui ka riiklikke auhindu. Rahvusvaheline Teatriinstituut avaldab sel puhul igal aastal ühe lavastaja, näitleja või muu teatritegelase avaliku kirja. Esimese pöördumise autor oli 1962. aastal Jean Cocteau, hiljem on autorite seas olnud Arthur Miller, Peter Brook, Laurence Olivier, Pablo Neruda, Luchino Visconti, Václav Havel, Edward Albee jpt.
Eestis on tavaks tähistada tervet märtsi kui teatrikuud, teatripäeval annab Eesti teatri aastaauhinnad üle Eesti Teatriliit. Igal aastal toimub auhinnatseremoonia eri teatris.
Laenamine (muusika)

Laenamine (inglise keeles "borrowing") on muusika kompositsioonimeetod, mille puhul uues muusikas kasutatakse olemasoleva materjali või printsiipi. 
Ameerika muusikateadlase J. Peter Burkholderi järgi kuuluvad laenamise hulka näiteks modelleerimine, varieerimine, parafraseerimine, arranžeerimine, seadmine, "cantus firmus", popurrii ("medley"), "quodlibet", stilistiline allusioon, kumulatiivne seadmine ("cumulative setting"), programmiline tsiteerimine ("programmatic quotation"), kollaaž, mosaiik ("patchwork") ja laiendatud parafraas ("extended paraphrase"). See, mis tüüpi laenamisega on tegu, selgub tema meelest järgmise küsimustiku abil:
Eduard Theodor Hoffmann

Eduard Theodor Hoffmann (15. september 1857 Koeru – 26. oktoober 1943 Schwetz) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta sai koduõpetust ja lõpetas siis Tartus kroonugümnaasiumi. Aastal 1878 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1883 arsti astme väärilisena. Aastal 1884 sooritas ta kreisiarsti eksamid. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia.
Aastal 1885 alustas ta tööd arstina Rakveres vabapraktikuna. Aastatel 1905–1910 oli ta Virumaa sanitaarpiirkonna sanitaararst. Aastani 1939 töötas ta Rakveres eraarstina.
Aastal 1939 repatrieerus ta abikaasaga Saksamaale, Schwetzi (praegu Świecie, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Poolas), kus ta aastal 1943 suri.
Isiklikku.
Nii tema isa Heinrich Ferdinand Hoffmann kui ka vanaisa Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru koguduse õpetajad, vend Heinrich Richard Hoffmann oli misjonärina Indias, aastatel 1920–1934 oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja; vend Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann oli 1904–1933 Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Vennad Ferdinand Hoffmann (1853–1912), August Nikolai Christfried Hoffmann (1862–1928) ja Hugo Daniel Ernst Hoffmann (1873–1943) olid arstid, vend Otto Konrad Ernst Hoffmann (1866–1919) oli arhitekt. Ta oli kaks korda abielus: abielust Aleksandra Paulinega (neiuna Schulmann) sündis kolm poega, neist Kurt Ferdinand Hoffmann oli arst; teisest abielust Lisbeth Benrath iga oli kaks last (poeg ja tütar).
Rait Karm

Rait Karm (sündinud 31. oktoobril 1972 Tallinnas) on eesti pianist. Ta elab Soomes.
Kurt Ferdinand Hoffmann

Kurt Ferdinand Hoffmann (1. august 1892 Rakvere – 30. september 1980 Rosenheim) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta õppis Tallinna toomkoolis ja lõpetas aastal 1916 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna arstiastme väärilisena.
Tema töökäik enne aastat 1920 pole teada, kuid aastatel 1920–1939 töötas ta Narvas Kreenholmi Haiglas ning eraarstina kirurgia ja kõrva-nina-kurguhaiguste alal.
Aastal 1939 repatrieerus ta koos abikaasaga Saksamaale Brombergi (praegu Bydgoszcz Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Poolas). Aastatel 1939–1945 oli ta ülemarst dr. Stemmleri Brombergis ja Erfurdis. Aastatel 1945–1947 oli ta ülemarst Bethesta kliinikus Erfurdis ning 1947–1950 praktiseeriv kirurg dr. Eunike kliinikus Wuppertal-Elberfeldis. Aastast 1950 praktiseeris eraarstina Wuppertal-Vohwinkelis.
Ta suri aastal 1980 Rosenheimis.
Isiklikku.
Tema isa Eduard Theodor Hoffmann oli arst Rakveres; arstid olid ka tema onud Ferdinand Hoffmann (1853–1912), August Nikolai Christfried Hoffmann (1862–1928) ja Hugo Daniel Ernst Hoffmann (1873–1943). Tema vanaisa Heinrich Ferdinand Hoffmann ja vanavanaisa Dietrich Georg Mickwitz olid Koeru koguduse õpetajad, vaimulikud olid ka tema onud Heinrich Richard Hoffmann ja Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann; onu Otto Konrad Ernst Hoffmann oli arhitekt.
Maalilisejärgne abstraktsionism

Maalilisejärgne abstraktsionism (inglise keeles "post-painterly abstraction") on suuri puhtaid värvipindu kombineeriv laad maalikunstis, mis tekkis 1960. aastatel. 
Mõiste võttis kasutusele kunstikriitik Clement Greenberg (1909–1994), propageerimaks abstraktse ekspressionismi jõulisele maalilisusele vastanduvat lineaarset ning korrastatumat abstraktsionismi, mis kasvas välja abstraktse ekspressionismi nn meditatiivsemast suunast (Mark Rothko, Barnett Newman). 
Taotleti värviväljade terviklikkust, maali ühtsust ja korrapära. Peamised esindajad: Morris Louis, Kenneth Noland, Frank Stella, Ad Reinhardt, Josef Albers.
Aavo Tomingas

Aavo Tomingas (sündinud 16. märtsil 1960) on Eesti jalgpallitreener ja Läänemaa Ühisgümnaasiumi õpetaja.
Ta on üks Läänemaa Jalgpalliklubi asutajatest.
2013. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad

2013. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad ehk Kuldne Plaat 2013 toimus 2013. aastal uudistesaates "Ringvaade", kus jagati popmuusikaauhindu 11 kategoorias. Auhindade saajad kuulutas välja Marko Reikop ja auhinnad andis üle Eesti Koolimiss 2012 Liina Baranova.
Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel

"Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel: skeptikute ja ateistide vastu" on iiri filosoofi ja teoloogi George Berkeley 1713. aastal avaldatud metafüüsiline raamat, milles Berkeley esitas oma idealistliku filosoofia põhialused. "Kolm dialoogi" on üks tema kahest põhiteosest, teine neist on "Traktaat inimteadmise printsiipidest" ("Treatise Concerning the Principles of Human Knowledge").
Traktaat on esitatud antiikfilosoofia stiilis dialoogina kahe tegelase, materialisti Hylase (vanakreeka sõnast "hyle" 'aine') ja idealisti Philonouse ('mõistusearmastaja' &lt; kreeka "philo-" 'armastama' + "nous" 'mõistus') vahel. Philonous esindab Berkeley enda vaateid ning on arvatud, et Hylas esindab inglise filosoofi John Locke'i.
Üks "Kolme dialoogi" põhiteemadest on mateeria olemasolu eitus: Berkeley järgi on materiaalne maailm meile antud vaid fenomenidena meie tajudes ning meil pole alust postuleerida nende tajude taha mingit reaalselt eksisteerivat maailma. Seepärast võime küll näiteks kasutada matemaatilisi mudeleid, et ühtedele tajudele süsteemselt järgnevaid teisi tajusid ennustada, kuid kas nende tajude vahel on mingi põhjuslik seos või puudub see sootuks, ei saa me kuidagi kindlaks teha. Meie tajud pärinevad vahetult jumalast ning seega eksisteerivad reaalselt üksnes ideed.
Eesti keeles on "Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel" vahel avaldatud 1997. aastal ajakirjas Akadeemia Roomet Jakapi tõlkes.
Parki maakond

Parki maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Ülo Keedus

Ülo Keedus (17. mai 1929 Tartu – 4. september 1991 Tallinn) oli eesti purilendur, lendur, langevarjuinstruktor ja harrastusfilmioperaator.
Haridus.
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi ja 1951. aastal Sassovo tsiviillennukooli.
Lennundus.
Ülo Keedus hakkas langevarjuhüppeid tegema 1946. aastal. Järgmisel aastal astus esimestele sõjajärgsetele mootorlendurite kursustele, mille lõpetas 1948. aastal.
Ta tuli aastatel 1957 ja 1960 purilennus Eesti meistriks. Kokku sooritas ta 921 langevarjuhüpet ja lendas üle 4000 tunni.
Ta töötas 1949–1975 OSOAVIAHIMi Tallinna Aviotehnilise Klubi, hiljem ALMAVÜ Tallinna Aeroklubi lendurina ja langevarjuinstruktorina.
Ülo Keedus oli üks purilennuki HLK-1 (esmalend 1958. aastal) kolmest konstruktorist koos Endel Helme ja Illar Lingiga.
Keedus on õpikute "Purilend" (Eesti Riiklik Kirjastus, 1962) ja "Kukkumisest maandumiseni" (Valgus, 1981) autor. Aastail 1988–1991 ilmus ajakirjas Tehnika ja Tootmine tema kirjutatud 34-osaline käsiraamat filmiamatööridele "Kodukino ABC".
1975. aastast kuni surmani töötas Keedus Tallinna Puhkeparkide Direktsiooni filmiamatööride klubis metoodikuna.
Isiklikku.
Tema poeg Sulev Keedus on eesti filmirežissöör.
Leena Nivanka

Leena Päivikki Nivanka (sündinud 8. juulil 1944 Helsingis) on eesti-soome päritolu Soome teatritegelane.
Elu- ja töökäik.
Ta elas aastatel 1951–1953 vanematega Pariisis ja 1953–1958 Stockholmis, õppides sealses prantsuse gümnaasiumis. 1962. aastal astus ta Helsingi ülikooli, kus õppis sotsioloogiat ja sotsiaalpoliitikat, 1970. aastal kaitses ta magistritöö.
Ta töötas aastatel 1970–1976 Helsingi Linnateatris programmi koordineerijana. Aastatel 1976–2007 oli ta Soome Rahvusooperi pressiosakonna juhataja ja projektijuht.
1992. aastal avaldas ta raamatu soome koloratuursopranist "Lea Piltti". Ta on pidanud ettekandeid ja kirjutanud artikleid muusikast ja teatrist, eriti ooperist.
Isiklikku.
Tema ema Erika Nivanka oli hõimusuhete edendaja ja Eesti Rahvusringhäälingu esimene naisdiktor ning isa Eino Nivanka oli raamatukogutöötaja. Õde Eevi Anniki Nivanka on keeleõpetaja ja tõlkija.
Variku tänav

Variku tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Tänav algab Aardla tänavalt, ristub Kraavi, Maasika, Muraka, Sinika, Mesika, Ristiku, Kopli ja Timuti tänavaga ning lõpeb Kesa tänaval, millest samas suunas edasi kulgeb Voolu tänav.
Variku tänav on 1200 meetri pikkune.
Tekkelugu.
I ja II maailmasõja vahelisel ajavahemikul endise Ropka mõisa viljapuuaia maale rajatud tänava äärsed Tartu linnavalitsuse renditud ja peamiselt linnaametnikele edasi renditud aianduskrundid asusid nõukogude võimu ajal Tartu linnaga liitmise eel Soinaste ja seejärel Lemmatsi külanõukogu territooriumil. II maailmasõja ajal piirnes tänav lõunas Tartust Valka ja Petserisse kulgevat raudteeliini ühendanud kitsarööpmelise Tartu ringraudteega. Mõned sõdadevahelisel ja sõja ajal rajatud ehitised kannavad senini (XXI sajandi III kümnendi algus) jälgi möödunud sõjast (mürsukilluaugud katusekivides, hoonete fassaadidel jm).
II liiga 2013

II liiga 2013 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2013. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni – ida/põhi ja lõuna/lääs. Hooaeg algas 5. aprillil 2013 ja lõppes 27. oktoobril 2013.
II liiga ida/põhi üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad II Liiga 12. koht ja III Liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II Liigas ning kaotajad III Liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III Liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II Liiga 12. kohaga.
"Tallinna JK Visadus võitis kahe mängu kokkuvõttes võõrsil löödud väravatega 1–0"
"Tallinna JK Visadus võitis kahe mängu kokkuvõttes 6–1"
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|6:02
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:03
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:54
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2:05
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-6
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:07
 
 
 
 
 
 
 
II liiga lõuna/lääs.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|12:02
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:23
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2:04
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-5
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|6:06
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|5:07
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-8
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:09
Xerxes

Xerxes on mehenimi. Seda nime on kandnud:
Xerxes I on peategelane ka Georg Friedrich Händeli 1738. aastal esietendunud ooperis "Xerxes".
Nõo Põhikool

Nõo Põhikool on Tartu maakonnas Nõo vallas tegutsev põhikool.
Ajalugu.
Teadaolevalt on kooliharidust Nõos jagatud juba 1686. aastast. On ka teada, et 1688. aastal oli Nõo kihelkonnas kolm kooli – Nõos 22, Lukel 23 ja Rõhul 8 õpilasega. Põhjasõja (1700–1721) lõpus oli Nõos kool 14 õpilasega ja 1720. aastatel oli koolmeistriks Hire Hans.
Aastatel 1865–1883 juhatas Nõo kihelkonnakooli Johann(es) Kanswey, kelle näidendit “Mihkel ja Liisa ehk: Vaata, mis rikkuse ahnus võib teha” on mängitud ka Vanemuise teatri laval. Kanswey järel töötas koolijuhatajana aastatel 1883–1900 helilooja Aleksander Sprenk-Läte. Aastatel 1926–1930 töötas Nõo koolis õpetajana Eduard Tubin, kellele avati Nõo Muinsuskaitse Seltsi eestvedamisel mälestustahvel majal, kus Eduard Tubin Nõos õpetades elas. Vanal kihelkonnakoolimajal on mälestustahvel ka Aleksander Lättele. Aleksander Lättega samal ajal oli Nõos pastoriks Martin Lipp (1884–1923). Martin Lipu kalmul Nõo kalmistul asus varem pronksbüst, mis kavatsetakse taastada. Aleksander Läte ja Martin Lipu koostööst on sündinud mitmeid tuntud laule, näiteks “Kus Põhjalahe kohiseb”. Martin Lipu sõnadele on Enn Võrk kirjutanud lipulaulu “Eesti lipp”.
1953. aastal reorganiseeriti Teise maailmasõja järgne Nõo Mittetäielik Keskkool (seitsmeklassiline kool) keskkooliks. 1951. aastal sai kooli direktoriks noor ja energiline Kalju Aigro, kes jäi sellesse ametisse 31 aastaks. 1994/1995. õppeaastal lahutati Nõo Reaalgümnaasium kaheks eraldiseisvaks kooliks: munitsipaalkool Nõo Põhikool ja riigikool Nõo Reaalgümnaasium.
Roman Ubakivi (1916–2000)

Roman Ubakivi (11. märts 1916 Petrograd – 2. aprill 2000 New York) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Ta lõpetas aastal 1937 Tartu õhtu-ühisgümnaasiumi. Aastatel 1940–1943 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud). Akadeemiliselt kuulus ta korporatsioon Rotalia ridadesse.
Ta oli aastani 1940 kaadriallohvitser, seejärel saadeti erru.
Aastatel 1940–1941 oli ta Tartu Kaubastu plaaniosakonna ametnik.
Roman Ubakivi võitles 1941. aasta suvesõjas Tartu lahingutes partisanipataljonis rühmaülemana, oli Esimese Eesti Idapataljoni - 181. Eesti julgestusgrupi, hiljem 658. Idapataljon ja 658. Eesti Pataljoni 2. kompanii ülem.
Isiklikku.
Tema isa oli sõjaväelane Roman Ubakivi.
Tartu Linnaleht

Tartu Linnaleht oli Tartus ilmuv ajaleht, üle-eestilise Linnalehe kohalik väljaanne.
Esimene number ilmus 20. jaanuaril 2000.
2007. aasta oktoobris hakkas Tartu Linnaleht sarnaselt Tallinna lehega ilmuma neli korda nädalas, seni ilmus see kord nädalas reedeti. Trükiarv oli siis Tartus 28 000.
Linnaleht suleti 2021. aastal. Tartu/Pärnu tiraaž oli siis 19 800. Aastatel 2009–2021 ilmus Tartu leht taas üks kord nädalas.
Ants Ander

Ants Ander (14. mai 1931 Taevere, Viljandimaa – 26. juuni 2024) oli eesti teatri- ja filminäitleja. 
Ander lõpetas 1952. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi ja Tallinna Draamateatri õppestuudio 1955. aastal. Ta töötas aastatel 1956–1961 Rakvere teatris, hiljem mängis peamiselt Vanemuises, on osalenud mitmetes telelavastustes ja Eesti Raadio kuuldemängudes. 1979. aastal pälvis aunimetuse Eesti NSV teeneline kunstnik.
Petšatniki

Petšatniki on Moskva rajoon (munitsipaalringkond), mis kuulub Kagu haldusringkonda. Piirneb läänes Moskva jõega.
8. septembril 1999 toimus Petšatniki rajoonis Gurjanovi tänaval kortermajas plahvatus, mille tagajärjel hukkus 100 inimest.
Rajoonis asuvad Petšatniki metroopeatus ja Tekstilštšiki metroopeatus. Gurjanovi tänava äärde on kavas rajada Tallinna park.
Udo Väljaots

Udo Väljaots (4. aprill 1916 Tartu – 30. mai 1979 Krasnojarsk) oli eesti teatrilavastaja, tantsija, koreograaf ja ballettmeister.
Aastatel 1934–1961 töötas ta Vanemuise teatris, Vanemuise balleti algusaastatel oli ta Velda Otsuse kõrval üks teatri esitantsijaist. 1961. aastal sai temast RAT Estonia pealavastaja ja 1977. aastal peanäitejuht. Estonias töötas ta 1979. aastani.
Väljaots oli Eduard Tubina ooperi "Barbara von Tisenhusen" esmalavastaja. Ta kirjutas libreto Heino Jürisalu lühiballetile "Tänav", mis esietendus Estonias 9. detsembril 1963. Ta oli 1972. aastal valminud muusikafilmi "Kontsertprogramm "Colas Breugnon"" režissöör.
1966. aastal anti Väljaotsale Eesti NSV teenelise kunstitegelase aunimetus.
Ahti Bachblum

Ahti Bachblum (sündinud 8. mail 1976 Haljalas) on eesti pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik.
1995. aastal lõpetas ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveri erialal. Ta on õppinud ka klassikalist laulu Eesti Muusikaakadeemias Teo Maiste juures ning džässklaverit Viljandi kultuurikolledžis. 2007. aastal asus ta õppima Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 3. juulil 2010 diakoniks.
Ta on laulnud Vanemuise kooris, kooris HaleBopp Singers ning teinud klaverisaatjana koostööd paljude kooride ja ansamblitega.
2016. aastast on ta meeskoori Rakvere abidirigent ja klaverisaatja.
Ahti Bachblum on tulnud 4 korral Raimond Valgre laulufestivali ja 5 korral Alo Mattiiseni muusikapäevade laureaadiks.
Ta on Haljala ja Käsmu koguduse organist ning on diakon Kunda ja Viru-Nigula koguduses.
Muusik Toomas Lunge on tema nõbu.
Vang (täpsustus)

Vang on mitmetähenduslik sõna.
Annelinna keskus

Annelinna keskus on kaubanduskeskus Tartus aadressil Kalda tee 43. Keskus avati 15. augustil 2003. 
Annelinna Keskuse omanik ja arendaja on Kaarsilla Kinnisvara OÜ. Kaubanduskeskuse on projekteerinud Tari AS ja ehitanud Nordecon Ehitus AS. Keskuse keskne toidupood on Selver.
Keskust külastab päevas keskmiselt 4200 inimest.
Boulderi maakond

Boulderi maakond ("Boulder County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°09' N, 105°36' W. 
Maakonna halduskeskus on Boulder. 
Maakonna pindala on 1946 km². Veepindala on 23 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 294 567. Aastal 2000 oli elanike arv 271 651. Boulderi maakond on elanike arvult Colorado seitsmes maakond.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Boulderi maakonnas oli 271 651 inimest, 114 680 leibkonda ja 68 808 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 151 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 119 900 (keskmine tihedus 62/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,46%. 
114 680 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,47 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,03 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 33 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,20 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 101,70 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 55 861 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 70 572 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 48 047 dollarit, naistel 32 207 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 976 dollarit. 
9,50% elanikkonnast ja 4,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 7,60% alla 18-aastasi ja 5,90% üle 65-aastasi.
Hotell Pallas

Hotell Pallas on hotell Tartus aadressil Riia 4. Hotell avati 1999. aasta kevadel.
Hotell Pallas OÜ kuulub koos hotelli Sophia ning restorani Fiiga Tartuhotels gruppi. 
Art hotell Pallases on 62 numbrituba, neist: 
Pallas Hotelli tubade sisekujundus on inspireeritud Pallase koolkonna kunstnike töödest.
Pallas on saanud nime asukoha järgi, enne Teist maailmasõda paiknes samal krundil kunstikool Pallas. Praegune hoone on ehitatud ümber 1970. aastal valminud Nõukogude-aegsest Tartu teenindusmajast. Tartu Teenindusmajas tegutsesid aastaid õmblustsehhid, kingsepad, kodumasinate remonditehas, kudumistsehhid, kullassepad, moeateljeed ja iluteenindussalong. Täna tegutsevad ärihoones mitmed teenindavad ettevõtted, hotell ning toitlustusasutused. Tartu Teenindusmaja hoonet haldas enne Eesti taasiseseisvumist riiklik ettevõte Teeninduskombinaat „Edu“, hoone Kalevi tänava poolses tiivas (C-korpuses) tegutses Teeninduskombinaat „Täht“ iluteenindusasutus „Salong“. Aleksandri tänava ja Riia tänava nurgal asus söökla ja raamatupoe tiib.
Boulder

Boulder on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Boulderi maakonna halduskeskus ja suurim linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 108 250, millega on see Colorado osariigis 12. kohal. Asub Denverist 40 kilomeetri (25 miili) kaugusel kirdes. 
Boulderi asutasid 1858 kullaotsijad. Asula sai 1873. aastal raudteeühenduse ja 1885. aastal linnaõigused. 20. sajandi keskpaigani oli valdav mäetööstus (kuld, hõbe, kivisüsi), hiljem kujunes Boulder teadus- ja hariduskeskuseks. Linnas on Colorado Ülikooli kõige vanem osaülikool (asutatud 1876), budistlik Naropa Ülikool (1974) ja rohkesti teadusasutusi, sealhulgas standardite ja tehnoloogia ning keskkonnauuringute, astronoomia, astrofüüsika, lume- ja jääuuringute instituut jmt.
Boulder asub Suure tasandiku lääneserval Kaljumäestiku jalamil Boulder Creeki ääres, 1632 m kõrgusel üle merepinna. Kliima on võrdlemisi pehme, päeva keskmine temperatuur on jaanuaris –7–8 ºC, juulis 13–31 ºC. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur, milleks oli 40 °C, registreeriti 11. juulil 1954. Külmarekordiks on 17. jaanuaril 1930 mõõdetud –36 °C. Vett saab linn ka Arapahoe liustikust. Linna lähedal asuvad Boulderi kanjon ja veel mitu kanjonit.
Rahvastik.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boulderi linnas 97 385 inimest.
Rahvastiku tihedus oli 1463,97 in/km². 
Rassiline koosseis oli: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,74%.
Aksel Kallas

Aksel Kallas (7. august 1910 Tartu – 19. juuli 1975 Tartu) oli näitleja, lavastaja ja teatritegelane, alates 1951. aastast Eesti NSV Teatriühingu liige.
Elukäik.
Ta oli pärit vabrikutöölise perekonnast. Õppis Tartu õhtugümnaasiumis, mille lõpetas 1929. aastal.
Näitlejakarjääri alustas harrastusteatris 1930. aastal.
Töötas 1940–1948 Tartus Vanemuises näitleja ja dekoratsiooniala juhatajana. 1948–1966 oli Vanemuise lavastusala juhataja. Hiljem töötas Tartu maakonna haridusosakonnas.
Oli pikka aega seotud Eduard Vilde nimelise Tartu Rahvateatriga, kus tegutses lavastajana ning aastatel 1959–1968 oli teatri kunstiline juht. Teda võib pidada üheks tänapäeval populaarsete vabaõhulavastuste traditsiooni algatajaks.
Tegi kaastööd ajalehe Edasi huumorinurgale "Herilane".
Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Lavastusi.
Eduard Vilde nimelises Tartu Rahvateatris:
Voldemar Mettus

Voldemar Mettus (24. september 1894 Kilingi-Nõmme – 16. juuli 1975 La Falda, Córdoba provints, Argentina) oli Eesti teatritegelane, ajakirjanik, kirjanik ja tõlkija.
Ta lõpetas aastal 1913 Riia klassikalise gümnaasiumi, õppis aastatel 1916–1918 Petrogradi ajaloo ja keeleteaduse instituudis vanu keeli. Tuli aastal 1918 Eestisse, võttis osa Vabadussõjast.
Ta oli 1920–1922 õpetaja Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja Draamastuudio teatrikoolis, tegutsedes Päevalehes teatriarvustajana. 1922–1924 oli ta Draamateatri dramaturg ja näitejuht; 1924–1925 teatri Endla juht. 1925–1931 oli Vanemuise teatri direktor ja peanäitejuht, 1931–1932 samas dramaturg (lavastades ohtralt klassikat, sealhulgas William Shakespeare'i näidendeid). 1934–1936 oli ta Estonia teatri dramaturg, 1935–1938 Eesti näitekunsti sihtkapitali esimees, 1942–1944 Draamateatri saksakeelsete lavastuste lavastaja. Lisaks oli ta 1932–1934 Postimehe ja 1938–1944 Päevalehe teatriarvustaja. 
1944. aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest Suure põgenemise lainel Saksamaale, elas aastatel 1945–1949 Taanis põgenikelaagris ja aastast 1949 Argentinas, kus ta ka suri. Ta tegi kaastööd pagulaslehtedele.
Larimeri maakond

Larimeri maakond ("Larimer County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°65' N, 105°46' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fort Collins, mis on elanike arvult osariigis neljandal kohal.
Maakonna pindala on 6820 km². Veepindala on 100 km². Maakond asub Fronti aheliku põhjaosas Colorado idatasandiku lääneservas Wyomingi osariigi piiri ääres.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 359 066. Aastal 2010 oli elanikke 299 630 ja 2000. aastal 251 494. Larimeri maakond on elanike arvult Colorado osariigi kuues maakond.
Maakond on saanud nime Denveri asutaja William Larimer juuniori järgi, kes pole usutavasti kunagi oma jalga maakonna pinnale tõstnud.
Ajalugu.
Enne eurooplaste saabumist elasid maakonna territooriumil juute indiaanlased. Larimeri maakond loodi 1861. aastal ja see on üks 17 esialgsest maakonnast Colorado osariigis. Sarnaselt teiste Põhja-Colorado maakondadega on ka Larimeri maakonda enim mõjutanud põllumajandus. Äärmuslikes maakonna kirdeosades on ühed vanimad ja paremini säilinud arheoloogilised paigad Põhja-Ameerikas.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Larimeri maakonnas oli 251 494 inimest, 97 164 leibkonda ja 63 156 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 37 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 105 392 (keskmine tihedus 16/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,27%. 
97 164 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,52 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,99 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 33 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 99,90 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,20 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 48 655 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 58 866 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 40 829 dollarit, naistel 27 859 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 23 689 dollarit. 
9,20% elanikkonnast ja 4,30% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 6,80% alla 18-aastasi ja 4,40% üle 65-aastasi.
Erik Schmidt

Erik Schmidt (15. augustil 1925 Naissaare – 18. aprill 2014 Mallorca) oli eestirootsi kunstnik ja kirjanik.
Kirjanduslik tegevus.
Erik Schmidt on kirjutanud palju artikleid, enamasti rootsi keeles, kuid ka eesti- ja hispaaniakeelseid raamatuid. 
Isiklikku.
Optik ja astronoom Bernhard Schmidt oli Erik Schmidti onu.
Anne Lange

Anne Lange (aastatel 1988–1996 Anne Allpere; sündinud 16. juulil 1962) on eesti kirjandusteadlane, tõlkija ja tõlketeadlane ja õpetaja Tallinna Nõmme Gümnaasiumis.
Haridustee.
Lange lõpetas 1977. aastal Tallinna 28. 8-klassilise kooli ning 1980. aastal Tallinna 7. keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli, mille lõpetas 1985. Aastail 2003–2007 oli ta doktorantuuris Tallinna Ülikoolis ning kaitses 2007. aastal sealsamas doktoriväitekirja teemal "The poetics of translation of Ants Oras" (juhendaja Tiina Aunin).
Töökäik.
Lange on töötanud tõlkijana Eesti Keele Instituudis (1985–1990), Eesti Arhiiviametis (1990–1992) ning Eesti Draamateatris (1996–2002). Lisaks sellele on ta olnud Tallinna 44. keskkooli õpetaja (1992–1994), Eesti Telefoni sekretär (1994–1995) ning Vabariigi Presidendi Kantselei konsultant (1995–1996).
2001–2005 töötas Lange Tallinna Pedagoogikaülikoolis lektorina, 2006–2008 Eesti Kirjandusmuuseumis teadurina; 2007–2024 töötas ta Tallinna Ülikoolis dotsendina. Alates aastast 2025 on ta Tallinna Nõmme Gümnaasiumis inglise keele õpetaja.
Tõlkeid.
Ta on tõlkinud eesti keelde ohtralt ilukirjandust ja tarbetekste inglise keelest.
Teoseid.
Teos käsitleb kolme tõlget: "Kadunud ja jälleleitud Paradiis" (T. Kuusiku tõlge, 1895), "Lord Jim" (A. H. Tammsaare, 1931) ja "Uhkus ja eelarvamus" (H. Rajandi, 1985) ajaloolis-kultuurilises kontekstis ning sisaldab põhjalikku analüüsi.
Gabriel Kempe

Gabriel Kempe (5. märts 1739 Hämeenlinna – 22. jaanuar/2. veebruar 1795 Lüganuse) oli soome päritolu Eesti vaimulik.
Ta immatrikuleeriti Turu ülikooli aastal 1759. Ordineeriti 18. oktoobril 1761 õpetajaks Narvas.
Ta oli aastatel 1761–1762 Narva Rootsi-Soome Mihkli koguduse adjunktõpetajaks. Aastatel 1763–1770 oli ta (kutsuti 21. oktoobril, introdutseeriti 16. novembril 1763) Vaivara koguduse õpetaja; aastatel 1771–1780 oli ta (kutsuti 30. oktoobril 1770, introdutseeriti 8. mail 1771) Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja; aastatel 1780–1795 oli ta (kutsuti 23. septembril 1780, astus ametisse 1. mail 1781) Viru-Nigula koguduse õpetaja. Aastatel 1763–1770 oli ta veel Alutaguse praostkonna praost. asehalduskorra ajal Rakvere 2. praostkonna praost.
Otto Wilhelm Masing kirjutas Kempe kohta, et ta oli umbkeelne soomlane, kes ei osanud eesti keelt. Kui Masing sai Viru-Nigula pastoriks, leidis ta eest kõige jaburama keelepudru, kuna Kempe oli kasutanud 17 aastat soome-eesti segakeelt. Kuid arhiivimaterjalid näitavad Kempe tõsist suhtumist talurahvakoolide asutamisse. 1788 aasta aruandes kirjutas Kempe põhjalikult koolioludest ja kirjaoskusest kihelkonnas, kusjuures ta väitis, et "vabade inimeste" hulgas ei olevat kihelkonnas ühtegi hea lugemisoskusega isikut ning pastoril tuli koolmeistriamet mõnele hea lugemisoskusega talupojale usaldada. Koolmeistritöö eest maksti ka tasu, kuid enamasti sõltus tasustamine mõisnikest. Aastal 1789 kirjutas ta, et vaesuse tõttu ei taha talupojad lapsi kooli saata ja mõisnikel ning kogudusel pole soovitud parematele koolmeistritele midagi pakkuda.
EuroCity

EuroCity (lühendatult EC) tähistab rahvusvahelist rongiliiklust Euroopa linnadevahelisel raudteevõrgustikul. EuroCity kaubamärk asendas varasema Trans Europ Expressi. EuroCity rongides on nii esimene kui teine klass. EuroCity rongid peavad vastama teatud kriteeriumitele.
Umm al-Qurá Ülikool

Umm al-Qurá Ülikool on ülikool Saudi Araabias Mekas.
Ülikool on asutatud aastal 1981 Saudi Araabia esimese, 1949. aastal rajatud kõrgkooli baasil.
Ülikoolis on umbes 2300 õppejõudu ja 40 000 üliõpilast.
Frederikshavni vald

Frederikshavni vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjatipus.
Praegune vald moodustati 2005. aasta kommunaalreformi käigus Frederikshavni, Skageni ja Sæby vallast.
Vallakeskus ja suurim asula on Frederikshavn. Suuremad asulad on veel Sæby, Skagen, Strandby, Ålbæk, Østervrå ja Elling.
Vallavanem on Birgit Hansen (Sotsiaaldemokraadid). 1. jaanuarist 2010 oli vallavanem Lars Møller (Venstre).
III liiga 2013

III liiga 2013 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga III liiga 2013. aasta hooaeg, mis jagunes neljaks tsooniks - ida, põhi, lõuna ja lääs. Hooaeg algas 11. aprillil 2013 ja lõppes 13. oktoobril 2013.
III liiga ida.
Liiga tabel.
1
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:03
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-4
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|5:05
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+4
 
 
 
 
 
 
 
 
III liiga põhi.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:02
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-3
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-4
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2:05
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-6
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:37
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
III liiga lääs.
Mängutulemused.
 
 style="background: #DFE7FF;"|5:03
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:84
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|5:05
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2:06
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-7
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|4:08
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
III liiga lõuna.
Mängutulemused.
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:03
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-5
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-5
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-5
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:06
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-4
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+5
 style="background: #FFDFDF;"|-:+5
 style="background: #FFDFDF;"|-:+5
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-5
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-5
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:47
IV liiga 2013

IV liiga 2013 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2013. aasta hooaeg, mis jagunes neljaks tsooniks - ida, põhi, lõuna ja lääs. Hooaeg algas 7. aprillil 2013 ja lõppes 13. oktoobril 2013.
IV liiga ida.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 3 korda, kokku 21 mängu.
Voorud 1-14.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Voorud 15-21.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
IV liiga põhi.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:03
 style="background: #FFDFDF;"|0:02
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:04
 
 
IV liiga lõuna.
Mängutulemused.
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|0:123
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|9:04
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
IV liiga lääs.
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 3 korda, kokku 21 mängu.
Voorud 1-14.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2:03
Voorud 15-21.
Hjalmar Andersen

Hjalmar Johan Andersen (12. märts 1923 Rødøy – 27. märts 2013) oli norra kiiruisutaja, kolmekordne olümpiavõitja.
Hjalmar Andersen võitis 1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos kolm kuldmedalit. Samuti võitis ta kolm kulda maailmameistrivõistlustelt ja kolm kulda Euroopa meistrivõistlustelt.
Andersen sõitis juba 1948. aasta taliolümpiamängudele Sankt Moritzisse, kuid norralasi oli koondises palju. Viimase koondisesisese katsevõistluse 1500 meetris Andersen võitis, aga sellegipoolest ei pandud teda sõitma. Arvestades seda, et Norra koondise nõrgemad liikmed said 14. ja 22. koha, võis see otsus vale olla. Siiski sai Norra kuld- ja pronksmedali. 3. veebruaril peetud 10 000 m distantsile Andersen saadeti, aga ilmaolud olid eriti halvad ja Andersen katkestas sõidu. Norralastest lõpetas üksainus.
1949. aasta Euroopa meistrivõistlustel Davosis püstitas Andersen 1500 meetris isikliku rekordi 2.16,4 ja 10 000 meetris maailmarekordi 16.57,4. Üldarvestuses pälvis ta hõbemedali.
Kolmel järgmisel aastal võitis ta nii maailma- kui ka Euroopa meistrivõistlused ja tuli ka Norra meistriks. Üksnes viis kiiruisutajat on tulnud kolmel aastal järjest maailmameistriks üldkokkuvõttes. Neil aastatel püstitas ta ka kolm maailmarekordit.
1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos tuli Andersen kolmekordseks olümpiavõitjaks. 17. veebruaril võitis ta 5000 m distantsi olümpiarekordiga 8.10,6, edestades teisi enam kui 10 sekundiga. Järgnesid hollandlane Kees Broekman ja teine norralane Sverre Haugli. Järgmisel päeval võitis ta 1500 m distantsi ajaga 2.20,4, edestades 0,2 sekundiga hollandlast Wim van der Voorti. Pronksmedali võitis 2.21,6-ga teine norralane Roald Aas. 19. veebruaril peeti 10 000 meetri sõit, kus Andersen edestas järgmisi 25 sekundiga, püstitades olümpiarekordi ajaga 16.45,8. Järgnesid Kees Broekman ja Rootsi uisutaja Carl-Erik Asplund. Esimeselt distantsilt, kus Andersen ei osalenud, sai Norra pronksmedali.
Pärast olümpiamänge loobus Andersen tippspordist, kuid kaks aastat hiljem veendi ta naasma. Ta tuli taas Norra meistriks ja pääses olümpiakoondisse. 1954. aastal pälvis ta maailmameistrivõistlustel taas üldkokkuvõttes hõbemedali.
1956. aasta taliolümpiamängudel Cortina d'Ampezzos osales Andersen kahel pikemal uisudistantsil. 29. jaanuaril läbis ta 5000 m oma olümpiarekordist kiirema ajaga 8.06,5. Ajad olid aga edasi läinud ja see ei andnud enamat 11. kohast, kusjuures norralaste nelikust oli tema aeg nõrgim. Esikolmik jõudis alla 8 minuti. Boriss Šilkov võitis ajaga 7.48,7, edestades 8 sekundiga rootslast Sigvard Ericssoni. Pronksi pälvis Oleg Gontšarenko. 31. jaanuaril uisutas Andersen 10 000 m ajaga 16.52,6, olles norralastest kolmas. See andis talle 6. koha. Sigvard Ericsson võitis 16.35,9-ga, järgnesid Knut Johannesen Norrast (16.36,9) ja Oleg Gontšarenko.
Rekordid.
Andersen oli esimene kiiruisutaja, kes läbis 10 000 meetri distantsi alla 17 minuti. Ta püstitas neli maailmarekordit:
Anderseni isiklikud rekordid distantsiti:
Isiklikku.
Andersen abiellus oma lapsepõlvekallima Gerdiga. Nad said kolm last. Abielu kestis kuni naise surmani 2004.
Aalborgi vald

Aalborgi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas.
Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Aalborgi, Halsi, Nibeni ja Sejlflodi vallast.
Vallakeskus ja suurim asula on Aalborg. Suuremad asulad on veel Nørresundby, Svenstrup, Nibe, Vodskov, Klarup, Gistrup ja Storvorde.
Elanike arv on 207 800 ja seega on Aalborgi vald suuruselt Taani kolmas vald.
Vallavanem on Thomas Kastrup-Larsen (Sotsiaaldemokraadid).
Jammerbugti vald

Jammerbugti vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas.
Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Åbybro, Brovsti, Fjerritslevi ja Pandrupi vallast.
Vallakeskus ja suurim asula on Åbybro. Suuremad asulad on veel Fjerritslev, Pandrup, Brovst ja Kås.
Vallavanem on Mogens Gade (Venstre).
Brønderslevi vald

Brønderslevi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas.
Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Brønderslevi ja Dronninglundi vallast.
Vallakeskus ja suurim asula on Brønderslev. Suuremad asulad on veel Hjallerup, Dronninglund ja Asaa.
Vallavanem on Mikael Klitgaard (Venstre).