Mongoolia

Mongoolia on merepiirita riik Ida-Aasias. Riigi pindala on 1 565 000 km². Riik on 2,392 km (1,486 miili) läänest itta ja 1,259 km (782 miili) põhjast lõunasse. Mongoolia pealinn Ulaanbaatar asub riigi põhjaosas. Piirneb põhjas Venemaa ja lõunas Hiinaga.
2016 andmete põhjal on Mongoolia rahvaarv 3 081 677. Pealinn on Ulaanbaatar pindalaga 4704 km² ja seal on 2016 andmete põhjal 1 440 447 elanikku.
Riigikeel on mongoli keel, riigi rahaühik on Mongoolia tugrik (MNT).
Riik.
Aastatel 1924–1992 oli Mongoolia sotsialistlik riik (Mongoolia Rahvavabariik).
Presidendid 1990. aastast alates:
Haldusjaotus.
Mongoolia on halduslikult jaotatud aimakkideks ("аймаг"; kokku 21) ja keskalluvusega linnaks ("хот"). Aimakkide ja keskalluvusega linnade nimestikus on toodud sulgudes halduskeskuste nimed, kui need ei lange kokku haldusüksuse nimega.
Aimakid:
Keskalluvusega linn:
Loodus.
Kliima.
Mongoolia ühel pool asuvad lumised mäed ja teisel pool asuvad ookeaniveed mõjutavad Mongoolia kliimat üsna palju. Temperatuur varieerub piirkonnati väga palju. Näiteks Gobi kõrbeala keskmine temperatuur jaanuaris on –15 °C ja juuli keskmine temperatuur on seal 14 °C. Ulaanbaatari läheduses on jaanuari keskmine temperatuur aga –22 °C ja juulis 17 °C.
Sademed.
Olenevalt asukohast on lumesadu ja vihmasadu väga ebaühtlane. Lõunas, kõrbealadel on aastas keskmiselt umbes 100 mm sademeid. Põhjas, mägisematel aladel on sademeid aga umbes 360 mm. Ulaanbaatari keskmine vihmasadu on 250 mm. Päikeselisi, pilvetuid päevi on aastas 220–260.
Loomastik.
Mongoolias on 139 imetajaliiki ja 448 linnuliiki.
Mongoolias on rohkelt suuri imetajaid, nagu hallid hundid ja Siberi kaljukits kui ka rohkem ohustatud loomad nagu lumeleopard ja Gobi karu (väga haruldane ja ainult kõrbealadelt leitud).
Saiga oli kunagi levinud antiloobiliik, aga jahtimise tõttu ja kõrgele väärtusele Hiina meditsiinilis on sellest liigist saanud väga ohustatud loomaliik. Järele on jäänud alla 5000 metsiku Saiga antiloobi. Mongoolia kaitseprogramm üritab hoida neile erilist tähelepanu anda.
Mongoolias on ka 76 kalaliiki. Leidub levinud liike nagu forell ja särg, aga ka vähem tuntud liike nagu taimen (hiiglaslik Siberi lõhe, mis kasvab kuni 1,5 meetrit pikaks ja 50 kg kaaluvaks).
Rahvastik.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Mongoolia elanikkonnast mongolid 94,95% (sealhulgas halhamongolid 82,40%), kasahhid 3,86%, teised turgi rahvad 0,70% ja muudest rahvustest inimesed (peamiselt hiinlased, venelased ja korealased) 0,50%.
Religioon.
Peamine religioon Mongoolias on budism. See sai Mongoolias alguse Yuani dünastia (1271–1368) liidri otsusega usku vahetada. Mongolid küll naasid šamaanlike traditsioonide juurde, aga budism tuli Mongooliasse tagasi 16. ja 17. sajandil. Pärast 1990. aasta Mongoolia revolutsiooni on toimunud budismi taassünd. Mongoolias on nüüd umbes 200 templit ja 500 munka ja nunna.
Mongoolia Gelukpa koolkonna budistide ümbersündide kaudu edasi kanduv vaimse juhi tiitel aastatel 1639–1924 oli Bogdogeegen.
Šamanismi on Mongoolias viljeletud juba Mongoolia tekkimise algusest. Aja kulgedes on šamanismi palju mõjutanud budism ja šamanism on osaliselt budismiga segunenud. Mongoolia sotsialismi perioodil 20. sajandil oli see usk maha surutud, aga on hiljem jõudsalt taastunud.
2005. aasta aruannete järgi oli Mongoolia pealinnas Ulaanbaataris umbes 24 000 kristlast, mis on umbes 2,5% kogu linna elanikkonnast. Enamus kristlasi Mongoolias võtsid ristiusu vastu pärast Mongoolia kommunistliku režiimi lõppemist 1990. aastal. 1989. aastal oli Mongoolias 4 ja 2008. aastal juba umbes 40 000 kristlast.
Majandus.
Peamised eksportkaubad on vask, rõivad, elusloomad, loomsed tooted, kašmiir, vill, loomanahad, fluor (sulapagu), värvilised metallid.
Peamised kaubanduspartnerid on Hiina 71,8 %, Kanada 11,7 %, Ameerika Ühendriigid 7,3 % (2006).
Ajalugu.
Mongolid on aastatuhandeid olnud nomaadid Kesk-Aasias.
1206. aastal valiti pealikuks Tšingis – khaan (maailma valitseja), kes ühendas laiali ja ringi rännanud mongoli hõimud. Nad vallutasid peaaegu poole tol ajal tuntud maailmast.
Mongolite suurriik lagunes 14. sajandil väiksemateks khaaniriikideks, mis vabanesid mongolite võimu alt.
17. sajandi algul ühineti uuesti, kuid sajandi lõpul vallutas Hiina Mongoolia alad.
1911. aasta revolutsiooniga kukutati keisrivõim ja Hiina kuulutati vabariigiks, Mongoolia ja Tiibet iseseisvusid. 8. bogdogeegen (Gelukpa koolkonna budistide vaimne juht) võttis endale tiitli Bogdo-khaan ning kuulutas Mongoolia pärast 200-aastast Hiina ülemvõimu taas iseseisvaks Mongoolia Bogdo khaaniriigiks.
1919. aastal vallutas Hiina Mongoolia tagasi. Vene kodusõja ajal rajas valgete armee Roman Ungern von Sternbergi juhtimisel Mongooliasse oma tugipunkte.
1921. aastal lõid mongoolia kommunistid Vene Punaarmee toetusel valged riigist välja ning tegid lõpu ka hiinlaste ülemvõimule. Bogdo-khaani eemaldati lõplikult poliitilise võimu juurest.
1924. aastal kuulutati välja Mongoolia Rahvavabariik, millest sai sotsialistlik riik.
1937–1939 stalinlistlikud repressioonid põhjustasid 22 000 - 30 000 inimohvrit.
1992. aastal kehtestati mitmeparteiline süsteem, riigi nimi muudeti Mongoolia Vabariigiks.
1992. aastal korraldati küll mitmeparteilised valimised, kuid võitis ikkagi kommunistlik partei. Rahvas ei ole soovinud muutusi ka järgnevatel valimistel.
Sümboolika.
Mongoolia riigivapp on ümmarguse kujuga. Vapi alus on lootoslille mustriga. Vapi taust on sinine ja vapi keskel on tuulehobuse ja Sojombo sümboli kombinatsioon. Vapi üleval on kolm kalliskivi, mis tähistavad minevikku, olevikku ning tulevikku. Vapi alumises osas on rooliratas, alumise osa taust on roheline mäestik, mis tähistab emakest loodust.
Kultuur.
Mongoolia kurgulaul.
Mongoolias on levinud omamoodi laul. Laulja laulab väga madala häälega ja sellise laulu õppimiseks läheb aastaid.
Kurgulaulul on eri piirkondades erinevaid stiile.