Taani haridus

Taani haridussüsteemis on kohustuslik üheksaklassiline haridus. Kooli minnakse kuueaastaselt. Põhikool ("folkeskole") on üheksa- või kümneklassiline, sellele eelneb vabatahtlik lasteaiaklass. Põhikoolile järgneb kolmeaastane gümnaasium.
Taani kool on tuntud selle poolest, et paneb suurt rõhku rühmatööle, eneseväljendus- ja esinemisoskusele. Suhteliselt vähem pööratakse tähelepanu õpilaste faktiteadmistele ja teadmiste mõõtmisele. Senine koolisüsteem ja õpetamise metoodika on sattunud kriitika alla õpilaste kehvade tulemuste tõttu PISA-testides.
Ülikoolid.
Taanis on kaheksa ülikooli: Kopenhaageni Ülikool, Århusi Ülikool, Ålborgi Ülikool, Kopenhaageni Majandusülikool, Lõuna-Taani Ülikool (tuntud ka Odense ülikoolina), Roskilde Ülikool, Taani Tehnikaülikool ja Kopenhaageni Infotehnoloogia Ülikool.
Neist vanim on Kopenhaageni Ülikool (Københavns Universitet), kus õppis 2011. aasta seisuga 37 869 üliõpilast. Tegemist on Uppsala Ülikooli järel vanuselt teise ülikooliga Põhjamaades (asutatud 1479). 2012. aastal hinnati Kopenhaageni Ülikool Taani parimaks ülikooliks, see oli akadeemiliselt edukuselt maailmas 30. kohal.
2012. aastast, pärast liitumist Århusi Tehnikaülikooliga, on Taani suurima üliõpilaste arvuga ülikool Århusi Ülikool (Aarhus Universitet, AU). Sarnaseid ühinemisi on toimunud ka varem. Näiteks 2007. aastal liideti Århusi Ülikooliga Århusi Majandusülikool (Handelshøjskolen i Århus). Århusi Ülikool on Taanis vanuselt teine (asutatud 1927) ning seda peetakse samuti üheks Põhjamaade paremikku kuuluvaks kõrgkooliks.
Ülikooli võetakse enamikule erialadele vastu kõik kvalifitseerunud soovijad. Ülikooliharidus koosneb enamasti kolmeaastasest bakalaureuseõppest ("bachelor"), kaheaastasest magistriõppest ("kandidat") ning kolmeaastasest doktoriõppest (PhD). Enamik üliõpilasi saavutab magistrikraadi, bakalaureusekraadi ei käsitleta sageli ülikooli lõpetamisena. Riik maksab üliõpilastele stipendiumi. Doktorandid on formaalselt ülikoolis tööl, nende palk jääb veidi alla Taani keskmise. Enamik doktorante viibib oma õpingute ajal pool aastat kuni aasta mõnes välismaa ülikoolis, sageli USA-s.
Viimaste aastate globaliseerumisdebatiga seoses on hakatud rohkem tähelepanu pöörama ülikoolide teadus- ja arendustegevusele ning rahvusvahelisele konkurentsivõimele. Ülikoole on ühendatud muude uurimisasutustega, et moodustada tugevamaid ja rahvusvaheliselt läbilöögivõimelisemaid koole.
Rahvaülikoolid.
Peale akadeemilist haridust andvate asutuste on Taanis institutsioonid, mis võimaldavad omandada mitteformaalset haridust, niinimetatud rahvaülikoolid ("folkehøjskole"). Termin pärineb 19. sajandi taani kirjanikult, luuletajalt, filosoofilt ja pastorilt Nikolai Frederik Severin Grundtvigilt. Rahvaülikoolid võimaldavad tasuta haridust tavarahvale ja on üks Taani haridussüsteemi nurgakividest.
Rahvaülikoole on Taanis praeguseks ligi 70, tuntumad neist on Rødding Højskole (esimene Taani rahvaülikool, asutatud 1844), Rønshoved Højskole ehk Højskolen ved Flensborg Fjord ja Jaruplund Højskole.
Rahvaülikoolis käivad tänapäeval noored pärast põhikooli või gümnaasiumi lõpetamist ja enne gümnaasiumi või ülikooli astumist. Noored veedavad rahvaülikoolis tavaliselt kas poolaasta või terve õppeaasta. Samuti on rahvaülikool populaarne seenioride hulgas, kes võtavad tihti lühikesi, ühe-kahenädalasi kursusi. Paljud koolid on avatud nii taanlastele kui ka välismaalastele. Õppimine on tasuline ja statsionaarne, õppeprotsessi jooksul üldjuhul elatakse kooli territooriumil (internaadis). Rahvaülikoolides õpetatakse näiteks muusikat, kunsti, keeli, ajalugu, sporti, religiooni, filosoofiat. Mõned koolid on spetsialiseerunud kindlatele ainetele. Akadeemilised nõuded ja eksamid puuduvad.