Trossö (laev)

HMS Trossö on Soomes ehitatud endine Eesti NSV (1984. aastast Arnold Veimer) ja Eesti (1991. aastast Livonia) teaduslaev ja 1996. aastast Rootsi mereväele kuuluv abilaev.
Arnold Veimer.
1980. aastal tellis Nõukogude väliskaubandusorganisatsioon Sudoimport Turu laevatehaselt Oy Laivateollisuus Ab seeria teaduslaevu, millest esimene, Akademik Šuleikin, valmis 1982 ning järgnevad laevad 1983 ja 1984. Laev tehasenumbriga 355 erines eelnenuist nii kere värvi – teised olid valged – kui ka parema manööverdusvõime, külgväravate ja varustustaseme poolest.
Teaduslaev ehitati Nõukogude Liidu teadusprogrammi "Maailmameri" täitmiseks 1984. aastal Soomes ja anti üle Eesti NSV Teaduste Akadeemia Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi bilanssi. Laev sai endale akadeemik Arnold Veimeri järgi nime "Arnold Veimer". Seoses Arnold Veimeri ehitamisega süüdistati seadusrikkumises geofüüsik Ain Aitsamit, kes oli üks mereuuringuteks vajalike teaduslaevade Aju-Dagi (63,8 m, 1001,88 brt.) ja Arnold Veimeri taotlemise ning teadustööks rakendamise algataja ja eestvedaja, ent kohus mõistis ta õigeks ja 1986 ennistati ta tööle.
26. juunil 1984 väljus Arnold Veimer esimesele mereekspeditsioonile. Eesti Teaduste Akadeemia ekspeditsioonis Põhja-Atlandi ookeanil osalesid ka Olavi Kärner ja Uno Veismann. 
1985. aasta ekspeditsioonis Põhja-Atlandi subtroopikas osalesid jaanuaris-veebruaris Kalju Eerme ja Ain Kallis, juunis Läänemerel Ain Kallis, R. Rõõm ja V. Randmets. 
1986. ekspeditsioonis Atlandil jaanuarist aprillini osalesid Kärner, Kallis ja Randmets.
1987. ekspeditsioonis Atlandil jaanuarist aprillini osales Kärner, ekspeditsioonis suvel Läänemerele R. Graf, K. Eerme ja K. Kattai. 
1988. ekspeditsioonis Atlandil jaanuarist aprillini osalesid Kärner ja Randmets, suvel Läänemerel R. Koppel ja U. Veismann.
"Livonia".
Eesti taasiseseisvumise järel sai 1991. aastal laeva nimeks Livonia. Teadusasutuste ümberkorralduste tagajärjel kuulus "Livonia" alates 1992 Eesti Mereinstituudi bilanssi ja jäeti Miiduranna sadamasse kai äärde seisma. Hiljem ehitati laev ümber ökoturismilaevaks ja renditi Kanada polaarturismiettevõttele Marine Expeditions, mis korraldas reise turistidele Gröönimaalt Loodeväila ja Patagooniast Antarktikasse. Ligi 100 000 krooni maksnud reisidel osalesid peamiselt Ameerika pensionärid. 
Livonia 61. reisil 21. jaanuaril 1996 seilas laev Marguerite'i lahele Antarktikasse. Sellega sai Livonia esimeseks Eesti lipu all olevaks laevaks, mis käinud nii kaugel lõunas. Laevaarst oli Tallinna Keskhaigla kardioloog Rein Vahisalu, kes uuris meeskonnaliikmete kohanemisvõimet ja stressitaluvust ning kirjutas reisist raamatu "Laevaarstina Antarktikas".
Kuigi Piirivalveamet oli 1996. aastal taotlenud Livoniat riigiasutuste ühiskasutusse, milleks oleks keskkonnaministeeriumil tulnud see tasuta bilansist bilanssi üle anda, müüs Eesti keskkonnaministeerium välismaal korraldatud enampakkumisel 1996. aasta septembris väidetavalt võlgadesse sattunud Livonia 2,8 miljoni USA dollari eest Rootsi kuninglikule mereväele. Saadud rahast osteti 18,4 miljoni krooni eest Hoiupanga Investeerimisfondi osakuid ja müüdi need hiljem kasuga maha, teenides nii 7,8 miljonit krooni. Kasumist rahastati mitme keskkonnakaitselise objekti ehitust (Roiu aleviku reoveepuhastusseade), keskkonnakaitsepropagandat ja anti sponsorabi (Loona mõisa ehitus).
Trossö.
2003 laev moderniseeriti Falkenbergis ja asus teenima toetuslaevana 3. patrull-laevade flotillis (rootsi "3. sjöstridsflottiljen"). Laeva nimeks sai Trossö. HMS Trossö pardanumber on A264, see kuulub 4. lahinguflotilli koosseisu Bergas.
2008. aasta novembris teatati laevade HMS Stockholm (K11), HMS Malmo (K12), HMS Visby (K31) ja HMS Trossö (A264) saatmisest Euroopa Liidu piraatlusvastase kampaania operatsioon Atalanta (EU NAVFOR) raames Aafrika idarannikule võitlusse Somaalia piraatidega.