tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Andy Weir

Andy Weir (sündinud 16. juunil 1972) on Ameerika Ühendriikide kirjanik ja programmeerija. 
Ta sai maailmakuulsaks oma debüütromaaniga "Marslane", mis ilmus 2011. aastal.
Noorus.
Weir sündis ja kasvas üles California osariigis ja oli pere ainus laps. Tema isa oli füüsik ja ema insener. Vanemad lahutasid, kui Andy oli 8-aastane. 15-aastaselt asus ta tööle programmeerijana. Ta õppis California ülikoolis San Diegos arvutiteadust, kuid ülikooli ei lõpetanud. Ta on töötanud programmeerijana mitmes tarkvaraettevõttes.
Kirjanduslik tegevus.
Weir hakkas ulmelugusid kirjutama 20. eluaastates ja avaldas teosed isiklikul veebilehel. 
2009. aastal avaldas ta lühijutu "Muna". See on tõlgitud enam kui 30 keelde.
Kui Weir asus kirjutama "Marslast", seadis ta eesmärgiks kirjutada raamat teaduslikult võimalikult täpsena ning tegi selleks enne kirjutamist põhjalikku uurimistööd. Raamatu avaldas ta kõigepealt internetis. Kui Weir avaldas lugejate soovil raamatu Kindle'is, võttis temaga ühendust kirjastuse agent ning 2014. aastal avaldas kirjastus Crown Publishing romaani "Marslane". 2015. aastal esilinastus romaanil põhinev ja Ridley Scotti lavastatud samanimeline film.
2017. aastal ilmus temalt raamat "Artemis". Teose tegevustik leiab aset 2080. aastatel Kuu ainukeses linnas Artemis. 
2021. aasta mais ilmus Weiri kolmas romaan "Project Hail Mary".
Isiklikku.
Weir elab California osariigis Mountain View's. Ta tunneb hirmu lennukiga lendamise ees, mistõttu ta ei külastanud "Marslase" võttepaika Budapestis.
Projekteerimisinstituut

Projekteerimisinstituut (ka "projekteerimise instituut") on asutus (instituut), mis tegeleb projekteerimisega ja sellega seotud geodeetiliste ja geoloogiliste uurimistöödega.
Nõukogude ajal tegutsesid Eestis riiklikud projekteerimisinstituudid. Need olid EKE Projekt, ETK Projekt, Eesti Maaehitusprojekt, Eesti Tööstusprojekt, Kommunaalprojekt, Eesti Projekt.
Šošoniit

Šošoniit on vulkaaniline kivim. Šošoniidiks nimetatakse suure oliviinisisaldusega, basaldiga sarnanevat trahhüütset andesiiti; kivim paistab silma suure värviliste mineraalide sisalduse poolest. Kivim sisaldab ortoklassiga kaetud labradori kristalle. Varem on kivimit peetud ka basaldiks, diabaasiks ja dioriidiks.
Ajalugu.
Šošoniit defineeriti esimest korda aastal 1895 ja see sai nimetuse Shoshone jõe järgi Yellowstone'i rahvuspargis. Kivimi nimetas Joseph Paxson Iddings. Ta pidas oluliseks kivimi porfüürilist struktuuri, kus põhimassi mineraalikristalle pole võimalik eristada, suurt ortoklasside sisaldust (ortoklass oli sageli asendanud magnetiiti ja augiiti), mainides ka sagedasi augiidi, labradori ja andesiini fenokristalle. 
Koostis ja struktuur.
Šošoniidi vormid erinevad üksteisest plagioklassi koguselt ja sanidiini sisalduselt. Šošoniit läheb plagioklassi fenokristallide kadudes sujuvalt üle absarokiidiks ja sanidiinisisalduse kasvades bannakiidiks. Nende kolme kivimi uurimine on näidanud, et sealsed fenokristallid polegi enamasti tegelikult fenokristallid, vaid pigem magma poolt gabrost kaasa haaratud ksenoliidid.
Teke.
Šošoniidi levikut seostatakse saarkaarte vulkanismiga, kuigi see tekib üldiselt subdutseeruva laamaga seostuvast Wadati–Benioffi vööndist kõrgemal. Kivimi sagedaseks kaaslaseks on leutsiiti sisaldavad kivimid; neid esineb koos šošoniidiga nii Yellowstone'i pargis, Itaalias, Indoneesias kui ka Ida-Aafrikas. 
Šošoniidi levik.
Mõnel pool kaasneb šošoniidi tekkega ka kulla- ja vasemaardlate teke. Sellistes kohtades kaevandatakse kulda Ladolami kaevanduses Lihiri saarel Paapua Uus-Guineas, vaske ja kulda aga Binghami kanjoni kaevanduses Utah' osariigis, Grasbergi kaevanduses Indoneesias ja Oyu Tolgoi kaevanduses Mongoolias.
Zaō vulkaan

Zaō (jaapani keeles 蔵王山 ("Zaō-san" ('Zaō mägi'))) on tegevvulkaan Honshū saarel Jaapanis.
Vulkaani kõrgus on 1841 meetrit, see on Honshū saare üks aktiivsemaid vulkaane.
Zaō asub Põhja-Honshūl Yamagata ja Miyagi prefektuuri piiril. Vulkaan koosneb mitmest kihtvulkaanist ja tufikoonusest, milles asub Okama kraatrijärv. Järve happelise vee värvus muutub vastavalt ilmale, seetõttu kutsutakse seda ka Viievärviliseks järveks (五色沼, "goshiki numa"). Järve sügavus on 60 meetrit, diameeter aga 360 meetrit. Järv tekkis pärast vulkaanipurset 1720. aastatel. Okama vetes elavad "Rotatoria rotatoria" ja "Pinnularia" perekonna esindajad.
Zaō asub kahe maakooreplaadi kokkupuutealal. Need on Amuuri plaat, millel asub Lääne-Jaapan ja Ohhotski plaat, millel asub Ida-Jaapan.
Mäe jalamil asub mets, kus talvel tekivad nn. lumekoletised (樹氷 "Juhyō"). Lähedaselt järvelt auranud vesi jäätub puudele kogunedes, piirkonnale talvisel ajal omane tugev tuul ei lase tekkivatel jääpurikatel aga vertikaalsihis kasvada.
Vulkaanile on rajatud talispordikeskus. Mäel asub suusahüppetorn, mis on 2012. aastast naiste suusahüppe maailma karikasarja ühe etapi toimumiskoht.
Novotrojitske (Volnovahha rajoon)

Novotrojitske on alev Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 34,4 km kaugusel Donetskist edelas.
Novotrojitske asutati 1824. aastal, alevi õigused alates 1938. aastast.
Suhha Volnovahha jõe kaldal asuva asula kõrgus merepinnast on 186 meetrit.
Murtud Rukkilill

Murtud Rukkilill (ka Rukkilill) on Tartus maavalitsuse hoone kõrval aadressil Riia tänav 15 asuv mälestusmärk kommunismi ohvritele. Mälestusmärk avati 1990 ja algul asus see Pepleri ja Riia tänava nurgal, ent hiljem teisaldati.
‘Ādil al-Jubayr

‘Ādil bin Aḩmad al-Jubayr (araabia keeles عادل بن أحمد الجبير; sündinud 1. veebruaril 1962 Al-Majma'ah's Ar-Riyāḑi provintsis) on Saudi Araabia diplomaat. Ta on 29. aprillist 2015 Saudi Araabia välisminister.
Ta sündis Al Majma'ahis Ar-Riyāḑi provintsis Saudi Araabias. Ta on õppinud Saudi Araabias, Liibanonis, Jeemenis, Saksamaal ja USA-s. Aastal 1962 sai ta bakalaureusekraadi politoloogia ja majanduse alal Põhja-Texase Ülikoolist, aastal 1964 sai ta magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal Georgetowni Ülikoolist.
Ta määrati 29. jaanuaril 2007 Saudi Araabia suursaadikuks USA-sse, kus ta tegutses 28. aprillini 2015. 29. aprillist 2015 on ta Saudi Araabia välisminister.
Mavrovo Püha Nikola kirik

Mavrovo Püha Nikola kirik on varemetes õigeusu kirik Põhja-Makedoonias Mavrovo ja Rostuša omavalitsuses Mavrovo külas.
Kirik ehitati 1850. aastal. 1953. aastast on see olnud osaliselt üleujutatud Mavrovo veehoidla veega, kuid on põuastel aastatel vee alt väljas.
1990. aastatel hakati Mavrovos ehitama üleujutatuga sarnast ja samanimelist kirikut, mis valmis ja pühitseti 2006. aastal.
Daukšiai

Daukšiai on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses Igliauka vallas.
Alev asub Amalvė soo ja Žuvintase soo vahel Dovinė jõe kaldal.
Alevis on kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1864 valminud katoliku kirik.
Ajalugu.
Daukšiai ümbruskonnas leidub ränikivi ja nii oli see kant asustatud juba kiviajal. Soodest ümbritsetud asula ümbruskond oli oma eraldatuse tõttu Jonas Totoraitise andmeil üks viimaseid kohti Leedus, kus säilis paganlik usk.
Daukšiaid on esimest korda mainitud aastal 1592. Arvatakse, et asula on sinna tekkinud 1555. aastal ja on saanud nime esimese sealse elaniku Daukšyse järgi. Esimene kirik rajati sinna aastal 1730. Aastal 1803 põles alev koos kiriku ja kohaliku kihelkonna arhiiviga maha. XIX sajandi alguses alustas seal tööd ka kihelkonnakool. Aastal 1860 alustati uue kivist kirikuhoone ehitamist
Aastal 1905 valmis ka pastoraadi hoone. Samal aastal toimusid Daukšiais meeleavaldused tsaarivõimude vastu. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed asula juudid. Nõukogude võimu ajal oli Daukšiai kohaliku kolhoosi keskasula. Asulast sai alev aastal 2002.
Gudeliai

Gudeliai on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses, Gudeliai valla halduskeskus.
Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1895 valminud katoliku kirik ja Ivoniškise mõisa hoonetekompleks.
Ajalugu.
Gudeliaid on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses. Aastal 1700 ehitati sinna kabel. Asula kuulus Balbieriškise kihelkonda. Aastal 1822 alustas seal tööd kihelkonnakool. Kuni XIX sajandi lõpuni kuulus asula Tyszkiewiczitele, seejärel aga Seftelitele. Aastal 1895 valmis praegune kirik ja asulast sai kohaliku kihelkonna keskus. 
Aastal 1945 hõivasid asula korduvalt Leedu metsavennad, augusti alguses tõrjusid NKVD väed nad sealt neli päeva kestnud lahinguga välja. Nõukogude võimu ajal oli Gudeliai kohaliku kolhoosi keskasula. Asulast sai alev aastal 2002.
Igliškėliai

Igliškėliai on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses Marijampolė vallas.
Alev asub Amalvė soo serval. Alevis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Igliškėliai kirik asub naaberkülas Patilčiais.
Igliškėliai on esimest korda mainitud aastal 1781. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, alevi juures on ka nende matmispaik. Nõukogude võimu ajal oli Igliškėliai kohaliku kolhoosi keskasula. Asulast sai alev aastal 2002.
Šunskai

Šunskai on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses, Šunskai valla halduskeskus.
Alevis on põhikool ja raamatukogu, seal asub ka vaimse puudega vanuritele mõeldud hooldeasutus. Vaatamisväärsuseks on aastal 1865 valminud katoliku kirik.
Alevi kohale rajati XVIII sajandi alguses kabel, mille asemele rajati aastal 1795 kirik.
Kuni XX sajandi alguseni kandis asula nime "Šumskai".
Nõukogude võimu ajal oli Šunskai kohaliku kolhoosi keskasula.
Asulast sai alev aastal 2002.
Ranko Ostojić

Ranko Ostojić (sündinud 3. oktoobril 1962 Splitis) on Horvaatia poliitik. Ta oli 23. detsembrist 2011 kuni 22. jaanuarini 2016 Horvaatia siseminister.
Ta lõpetas aastal 1968 Spliti Ülikooli õigusteaduskonna. Lisaks täiendas ta ennast Norras ja USA-s.
Sasnava

Sasnava on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses, Sasnava valla halduskeskus. Alev asub Sasna jõe kaldal.
Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1938 valminud uusgooti stiilis katoliku kirik.
Keskajal asus alevi juures sillakoht. Esimene asustus tekkis sinna alles XVIII sajandi teisel poolel. Aastal 1817 ehitasid mariaanid sinna kabeli, mille asemele rajati aastal 1906 kirik. Aastal 1938 valmis selle asemele uus kirik, vana hoone viidi aga Leedu vabaõhumuuseumisse. Asulast sai alev aastal 2002.
Igliauka

Igliauka on küla Leedus Marijampolė omavalitsuses, Igliauka valla halduskeskus. Küla asub Ygla järve kaldal.
Külas on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1884 valminud uusgooti stiilis katoliku kirik.
Ajalugu.
Küla juures asuv linnamägi näitab, et piirkond oli asustatud juba keskajal. Küla on mainitud esimest korda siiski alles XVIII sajandil. Aastal 1781 alustas Michał Butler sinna kiriku ehitamist. Aastal 1783 andis Jan Kazimierz Sapieha sealsed maad mariaanidele ja äsjavalminud kirik sattus Marijampolė kihelkonna alluvusse.
XIX sajandi keskpaigas asus Igliaukas ka mariaanide klooster, aga pärast ülestõusu aastal 1863 sulgesid tsaarivõimud selle. Kloostrihoonesse rajati Igliauka pastoraat. Vana kiriku asemele valmis aastal 1884 uus. Esimese maailmasõja ajal hävisid nii kiriku torn kui ka kloostrikompleks.
Liudvinavas

Liudvinavas on alev (endine linn) Leedus Marijampolė omavalitsuses, Liudvinavase valla halduskeskus. Alev asub Šešupė jõe kaldal, paigas, kus sellega ühineb Sūduonia.
Alevis on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on aastal 1918 valminud katoliku kirik.
Ajalugu.
I aastatuhandel asus Liudvinavase juures linnamägi. Kuni XVIII sajandini kandis sealne puuraidurite asula nime "Trobomis". Ludwik Konstanty Pociej andis asulale alevi staatuse. Aastal 1717 ehitati sinna esimene kirik, aga 14. jaanuaril 1719 sai Liudvinavasest linn. On oletatud, et asula sai uue nime just Ludwik Pociej järgi, aga ka kõige vanemates dokumentides kirjutatakse asula nime n-tähega, mitte k-ga.
Aastal 1776 kaotas Liudvinavas linnaõigused, aga Stanisław II taastas need aastal 1791. Juba järgmisel aastal oli ta siiski poliitilistel põhjustel sunnitud otsusest loobuma.
Uus kirik valmis aastal 1964. Esimese maailmasõja ajal põles alev maha. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed Marijampolės asula juudid. Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli Liudvinavas kohaliku kolhoosi keskasula.
Constellationi programm

Constellationi programm oli NASA mehitatud kosmoselendude programm aastatel 2005–2009. 
Constellationi suurimad eesmärgid olid ISSi ehituse lõpetamine, inimeste naasmine Kuule ja tähtsaimaks eesmärgiks mehitatud lend Marsile. Programmi üks eesmärkidest, viia inimene Marsile, väljendus ka programmi raames välja töötatud kanderakettide nimes "Ares" (Vana-Kreeka vaste Rooma jumalale Mars). Programmi tehnoloogilisteks eesmärkideks oli saada mehitatud lendude kogemusi Maa-lähedaselt orbiidilt kaugemal ja arendada tehnoloogiaid, mis on vajalikud, et inimene saaks elada teistel planeetidel.
Programm tühistati 2010. aastal, sest see oli graafikust maas, eelarve oli lõhki ja see polnud Obama administratsiooni jaoks piisavalt innovaatiline. Constellationi programm asendati Space Launch Systemi ja Orioniga.
Kasskoer

"Kasskoer" (ingl. "CatDog") on USA joonissari. Sarja looja on Peter Hannan.
Selle peategelane on Kasskoer, kes on kokku kasvanud kassist ja koerast, moodustades neljajalgse olendi, kelle ühes otsas on kassi, teises koera pea.
Eestis näitas sarja Kanal 2. Varem näidati "Kasskoera" Eestis TV1-s alguses 2000. aastal.
Välislingid.
CatDog IMDb leheküljel (inglise keeles)
Constantinuse sammas

Constantinuse sammas on Rooma keisri Constantinus Suure püstitatud sammas İstanbulis Yeniçeriler Caddesi väljakul.
Ajalugu.
326. aastal valis Constantinus Suur Rooma impeeriumi uueks pealinnaks Byzantioni, mis nimetati 330. aastal Konstantinoopoliks. Enne seda ei olnud riigil kindlat pealinna, sest valitsuse tegelikuks asukohaks peeti keisri asukohta. Uue pealinna auks lasi ta rajada porfüürist (andesiidist) plokkidest samba, mis õnnistati sisse 1. mail 330 nii kristliku kui ka paganliku tseremooniaga. Samba algne kõrgus oli 15 meetrit, kasutatud plokkide arv pole teada (oletused varieeruvad seitsmest üheteistkümneni). Plokkide liitekohti ümbritsesid pronksist võrud.
Algselt asus samba tipus ka Constantinuse kuju. Keiser oli kujutatud Apollona, tal oli käes kera, milles asus väidetavalt tükike Jeesuse ristist.
Toona asus sammas nõndanimetatud Constantinuse Foorumil, ovaalsel väljakul väljaspool linnamüüri. Samba jalamil oli pühamu, kus asusid mitu reliikviat. Seal olevat asunud tükid koos Jeesusega risti löödud röövlite ristidest, vitsad korvidest, millega koguti kokku toit pärast seda, kui Jeesus oli söötnud viit tuhandet meest, alabastrist anum, milles olnud salviga olevat Maria Magdaleena Jeesust võidnud, Troojast pärit ja hiljem Roomas asunud puidust Pallas Athena kuju.
Aastal 1106 langes samba tipus olnud kuju koos ülemiste plokkidega tugeva tormi ajal alla. Manuel I Komnenos asendas selle ristiga. Aastal 1204 rüüstasid neljanda ristisõja käigus linna vallutanud ristisõdijad linna, ühtlasi eemaldasid nad ka Constantinuse samba plokke koos hoidvad pronksvõrud.
Pärast seda, kui Konstantinoopol aastal 1453 türklaste kätte langes, eemaldasid võitjad sambalt ka risti. Aastal 1779 hävis maavärinate ja tulekahju läbi sammast ümbritsenud linnaosa. Sammas ise tõmbus tules tumedaks, saades nii hüüdnime "põlenud sammas". Samba taastas Abdülhamit I, kes rajas sellele aastal 1779 ka uue aluse. Samba vana alus asub tänapäeval 2,5 meetri sügavusel maa all.
Tänapäev.
Tänapäeval on sammas 35 meetrit kõrge. Aastal 1955 algasid samba juures taastamistööd – täideti porfüüri tekkinud praod. Aastal 1972 vahetati ka vanad sammast ümbritsenud raudvitsad uute vastu välja. Aastast 1985 kuulub sammas koos ümbruskonnaga UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Abancourt

Abancourt on kahe valla nimi Prantsusmaal:
Aboncourt

Aboncourt võib tähendada järgmist:
Lisaks sisaldavad nime vallad:
Aigremont

Aigremont võib tähendada järgmist:
Lisaks on sellenimelisi asulaid järgmistes Prantsuse valdades:
Aigues-Vives

Aigues-Vives võib tähendada järgmist:
Lisaks on sellenimeline asula Prantsusmaal Cabrerolles'i vallas Herault' departelangus.
Alaincourt

Alaincourt võib tähendada järgmist:
Lisaks:
Alos

Alos võib tähendada järgmist:
Lisaks:
Amfreville

Amfreville võib tähendada järgmist:
Lisaks on selle nimega järgmised Prantsuse vallad:
Ancerville

Ancerville võib tähendada järgmist:
Lisaks:
Andilly

Andilly võib tähendada järgmist:
veel sisaldub vallanimesː
asulad valdadesː
Angerville

Angerville võib tähendada järgmist:
nime kasutavad veel Prantsuse valladː
Annay

Annay võib tähendada järgmist:
lisaks veelː
Antras

Antras võib tähendada järgmist:
lisaksː
Aserbaidžaani välisesinduste loetelu

Käesolev on Aserbaidžaani välisesinduste loetelu 2015. aasta seisuga. Aserbaidžaani Vabariik Lõuna-Kaukaasias Kaspia mere läänekaldal. Praegune Aserbaidžaani Vabariik tekkis Nõukogude Liidu lagunemise järel 1991. aastal.
Apremont

Apremont võib tähendada järgmist:
lisaksː
Arpheuilles

Arpheuilles võib tähendada järgmist:
Lisaksː
Ars (täpsustus)

Ars võib tähendada järgmist:
Muud.
ARS võib tähendada järgmist:
Artigues

Artigues võib tähendada järgmist:
Kohanimed.
lisaksː
ja
Delegatsioon

Delegatsioon (ladina sõnast "delegatio" 'saatmine, määramine') on rühm isikuid (delegaadid), kelle valitsus, organisatsioon või kollektiiv on delegeerinud (volitanud või lähetanud) esindama vastava üksuse (näiteks valitsuse) huve mingil üritusel (näiteks kongressil, konverentsil).
Dispanser

 
Dispanser (prantsuse sõnast "dispensaire") on endisaegne raviasutus. Algselt peeti dispanseeri all silmas heategevuslikku tasuta raviasutust. Nõukogude Liidu perioodil oli dispanser eriravi- ja profülaktikaasutus. Dispanseriga seotud töövormi nimetatakse dispanseerimiseks.
Eesti NSVs olid tuberkuloosi-, onkoloogia-, psühhoneuroloogia-, struuma- (näiteks Vabariiklik Struumatõrje Dispanser), naha- ja suguhaiguste ning kehakultuuridispanserid.
Elektrifitseerimine

Elektrifitseerimine on teiste energialiikide asemel elektrienergia kasutuselevõtt. Kitsamas tähenduses on elektrifitseerimine riigi mingis majandusharus (näiteks tööstuses) elektrienergiale üleminek või kogu riigi majanduses elektrienergiaga seotud infrastruktuuri ja elektroenergeetika eelisarendamine. 
Elektrifitseerimine algas 19. sajandil, kui gaasilaternaid hakati asendama elektervalgustitega nii tänava- kui ka tööstusvalgustuses. Esimesi tööstuslikke elektrijaamu hakati rajama 1873. aastal. 
Eesti elektrifitseerimine.
Eesti elektrifitseerimine algas tööstusettevõtetele väikeste valgustuselektrijaamade ehitamisega. Esimene selline jaam valmis 1882 Kreenholmi Manufaktuuris. Esimene avalik elektrijaam avati 1907 Pärnus (Pärnu elektrijaam).
IV liiga 2015

IV liiga 2015 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2015. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – ida, põhi, lõuna ja lääs.
IV liiga idatsoon.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:02
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:03
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+4
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 style="background: #DFE7FF;"|+:-
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:03
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+
 style="background: #FFDFDF;"|-:+
 
IV liiga põhjatsoon.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
IV liiga lõunatsoon.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|3:02
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:43
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:14
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:25
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
IV liiga läänetsoon.
Mängutulemused.
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|5:02
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2:03
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:04
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:25
Maie Kalnin

Maie Kalnin (sünninimi Maie Lõvi; 21. august 1932 Tallinn – 15. oktoober 2015) oli eesti hambaarst, suu-, näo- ja lõualuukirurg.
Ta sündis 1932. aastal Tallinnas. Kuna tema vanemad küüditati, siis möödusid tema noorusaastad Venemaal Kirovi oblastis. 1953. aastal lõpetas ta Belaja Holunitsas (Kirovi oblastis) töölisnoorte keskkooli ja alustas samal aastal õpinguid Permi Riikliku Meditsiiniinstituudi stomatoloogia teaduskonnas, mille lõpetas aastal 1958.
Pärast meditsiiniinstituudi lõpetamist töötas ta Pärnu-Jaagupi haiglas stomatoloogina. Aastatel 1960–1963 oli ta aspirantuuris Leningradi Arstide Täiendusinstituudi näo-lõualuukirurgia kateedris, kaitses 1964. aastal väitekirja "Lõualuude osteomüeliidid lastel" ja sai meditsiinikandidaadi kraadi. 
Novembrist 1963 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli stomatoloogia kateedris assistendina ning 1973. aastast samas dotsendina. 1983. aastal kaitses ta Leningradi I Meditsiiniinstituudis väitekirja "Etioloogia ja kirurgilise ravi põhiküsimused kaasasündinud (huule-) suulaelõhedega haigetel Eestis" ja sai meditsiinidoktori kraadi. 
1984. aastal valiti ta stomatoloogia kateedri professori ametikohale, aastatel 1985–1992 oli ta ka stomatoloogia kateedri juhataja. Aastatel 1993–1997 töötas ta erakorralise professori ametikohal; septembrist 1997 oli ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
Ta on uurinud huule- ja suulaelõhede tekkepõhjusi ning sagedust Eestis ja nende anomaaliate kirurgilise ravi võimalusi. Tema sulest on ilmunud üle 200 teaduspublikatsiooni, õppevahendi ja populaarteadusliku väljaande. 
Tunnustus.
1997 Tartu Ülikooli suur medal
Isiklikku.
Tema isa oli spordiajakirjanik Oskar Lõvi.
III liiga 2015

III liiga 2015 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga, III liiga 2015. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – ida, põhi, lõuna ja lääs.
III liiga ida.
III liiga ida üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad III liiga ida 10. koht ja IV liiga ida 3. koht üleminekumängudel. Kahe mängu kokkuvõttes võitja mängib järgmine hooaeg III liigas ja kaotaja IV liigas.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|7:02
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-5
 style="background: #DFE7FF;"|7:04
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|12:03
 
 
 
 
 
 style="background: #;"|-:-7
 style="background: #DFE7FF;"|2:06
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-8
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-9
 style="background: #DFE7FF;"|+:-10
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:111
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|7:013
 style="background: #DFE7FF;"|2:012
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|8:014
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:515
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:016
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:117
 style="background: #FFDFDF;"|0:018
 style="background: #FFDFDF;"|0:219
 
 
III liiga põhi.
III liiga põhi üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad III liiga põhi 10. koht ja IV liiga põhi 3. koht üleminekumängudel. Kahe mängu kokkuvõttes võitja mängib järgmine hooaeg III liigas ja kaotaja IV liigas.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-3
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-4
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+
 
 
III liiga lõuna.
III liiga lõuna üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad III liiga lõuna 10. koht ja IV liiga lõuna 3. koht üleminekumängudel. Kahe mängu kokkuvõttes võitja mängib järgmine hooaeg III liigas ja kaotaja IV liigas.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:22
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:13
 
 style="background: #DFE7FF;"|2:04
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
III liiga lääs.
III liiga lääs üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad III liiga lääs 10. koht ja IV liiga lääs 3. koht üleminekumängudel. Kahe mängu kokkuvõttes võitja mängib järgmine hooaeg III liigas ja kaotaja IV liigas.
Mängutulemused.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|9:02
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:03
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-4
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:25
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-6
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|4:07
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-8
Sõnajalg

Sõnajalg ("Dryopteris") taimede perekond sõnajalaliste sugukonnast. Ta kasvab metsas. Ta eelistab kasvamiseks niisket ja varjulist pinnast. 
Perekonnast on teada üle maailma 150 liiki. Uuematel andmetel üle 300 liigi.
Eestis kasvab 4 liiki: maarja-sõnajalg ("Dryopteris filis-mas"), suga-sõnajalg ("Dryopteris cristata"), ohtene sõnajalg ("Dryopteris carthusiana"), laiuv sõnajalg ("Dryopteris expansa").
Vabakutseline (Eesti)

Vabakutseline on üldises tähenduses enamasti loometööga tegelev inimene, kes on saanud loomingulisel alal erialase hariduse, kuid ei tööta koosseisulise töötajana palgalisel ametikohal. 
Vabakutseline loovisik on loovisikute ja loomeliitude seaduse järgi "loovisik, kes tegutseb käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 märgitud loomealal ja kes ei ole avalikus teenistuses või ei tööta töölepingu või muu sellesarnase iseloomuga võlaõigusliku lepingu alusel".
Vabakutseliseks ei nimetata pensionieas loomeinimesi, juhutööd tegevaid erialase loomehariduseta inimesi (nt ajalehe kirjasaatjaid/kaastöölisi) ega töötuna arvel olevaid inimesi. Ka riikliku kirjaniku- või kunstnikupalga saajaid ei loeta selle palga saamise perioodil vabakutselisteks.
Sageli kuuluvad vabakutselised loomeinimesed oma eriala järgi mõnda loome- või erialaliitu (nt Eesti Kirjanike Liitu või Eesti Näitlejate Liitu). Nii mõnigi loomeliit hoolitseb oma vabakutseliste eest kas aineliselt (nt sotsiaalmeetmena loometoetusi makstes) või võimaldades soodustingimustel erialast enesetäienduskoolitust ja/või aidates neil leida oma loomingule kliente/tarbijaid.
Enamasti müüvad vabakutselised kas oma teoseid/taieseid kui tooteid või nende loomise/tegemise teenust kas honorari või töötasu eest. Teatud tingimustel võivad nad kvalifitseeruda teoste autoriteks, kellel on õigus saada autoritasu.
Vabakutselisi loomeinimesi ei tohiks segi ajada vabatahtlikega, kes annavad oma heategevusliku panuse tasuta. Samuti ei ole õige nimetada vabakutseliseks igasuguse muu juhutöö tegijaid (nt hooajalisi maasikakorjajaid, nn tööampsude kaupa sekretäritöö tegijad jms).
Peale loome- ja erialaliitude abi on mitmesuguseid võimalusi, kuidas vabakutselisena oma loomingule turgu ja kliente leida. Näiteks võib oma teoseid või teenuseid pakkuda kuulutuste kaudu. Leidub veebilehti ja platvorme, mis on keskendunud vabakutseliste teoste ja teenuste vahendamisele, näiteks Upwork ja Freelancer. Enda osutatavaid loometeenuseid saab müügiks pakkuda näiteks veebilehtedel Fiverr ja Eesti Vabakutselised.
Kütusetööstus

Kütusetööstus on tööstusharu, mis tegeleb kütuse tootmise, ümbertöötamise ja tarbijatele edastamisega.
Kütusetööstus jaguneb järgmisteks allharudeks:
Kuna tuumaelektrijaamade kütuseks on uraanimaak, siis võib ka uraanitööstuse arvata kütusetööstuse haruks.
Kütusetööstuse allharud tegelevad kõigepealt kütuse eriliikide, peamiselt fossiilkütuste kaevandamise, vajaduse korral ka puhastamise ja rikastamisega.
Knud Illeris

Knud Illeris (sündinud 7. märtsil 1939) on Taani teadlane ja elukestva õppe professor ülikoolis "Danish School of Education". 
Tema uurimistöö peamiseks teemaks on täiskasvanute elukestev õppimine. Illerise välja arendatud õppimise kontseptsiooni aluseks peetakse õppimise kolme dimensionaalsuse – funktsionaalsus ("functionality"; viitab sisule), tundlikkus ("sensitivity"; rõhutab motivatsiooni, emotsiooni ja tahet) ning lõimimine ("integration"; seondub õppija võimega õpitavat seostada) – eristamist. 
Oma uuemate publikatsioonidega õppimise teooria ja töökeskkonnas õppimise kohta lõi Illeris uue õppimise mudeli, mis baseerub kolmel printsiibil: emotsionaalne, kognitiivne (tunnetuslik) ja sotsiaalne.
Illerise mitteõppimise kontseptsioonil ("non-learning") on samuti kolm dimensiooni: valesti õppimine ("mislearning"), kaitse õppimise eest ("learning defence") ja vastupanu õppimisele ("learning resistance").
Naftatööstus

Naftatööstus on tööstusharu, kütusetööstuse allharu, mille ettevõtted tegelevad nafta tootmise, ümbertöötamise ning vastavate naftasaaduste veo, ladustamise ja müügiga. 
Naftatööstus on kapitalimahukas sektor ning seal tegutsevad valdavalt suured naftakompaniid nagu Royal Dutch Shell, BP, Saudi Aramco, ExxonMobil, PetroChina, Pemex, Petrobras jt. Seejuures kuuluvad need suurima turuväärtusega ettevõtete sekka maailmas ning on oluliseks maksutulu allikaks mitmetele riikidele.
Diplomaatilised esindused Aserbaidžaanis

Allpool on loetletud Aserbaidžaanis asuvad diplomaatilised esindused 2015. aasta seisuga.
Aserbaidžaani pealinnas Bakuus asub 62 riigi saatkond.
Saatkonnad.
Bakuu
Missioonid/Esindused.
Bakuu
Mitteresidendist saatkonnad.
Järgmised mitteresidendist saatkonnad on akrediteeritud Aserbaidžaani:
STS-134

STS-134 oli NASA Space Shuttle'i programmi eelviimane lend ning kosmosesüstiku Endeavour 25. ja viimane lend.
Endeavour viis ISS-i tehnikat ja varustust. Algselt pidi missioon jääma programmi viimaseks lennuks, aga 2011. veebruaris teatas NASA, et missioon STS-135 toimub igal juhul. STS-134 oli viimane missioon, kus NASA hoidis stardivalmis teise süstiku, mis pidi appi minema siis, kui meeskond poleks saanud Maale tagasi pöörduda.
Endeavouri start lükati korra edasi, kui see sai teoks 16. mail 2011. Kosmosesüstik maandus 1. juunil plaanipäraselt Kennedy Kosmosekeskuses.
Meeskond.
Kuna komandör Mark Kelly abikaasa kongresmen Gabrielle Giffords sai 2011. aasta jaanuaris atentaadis raskelt vigastada, nimetas NASA Kelly asendajaks Frederick Sturckowi, kes pidi kosmosesse minema siis, kui Kelly oleks kosmosesse minekust keeldunud või missioonilt eemaldatud.
Roberto Vittori, kes on Euroopa Kosmoseagentuuri astronaut, oli viimane mitteameeriklane kosmosesüstiku pardal enne programmi lõppu.
Marss ründab

"Marss ründab" ("Mars Attacks!") on 1996. aasta Tim Burtoni film, mis räägib marslaste sissetungist Maale. Filmis teevad kaasa mitmed tuntud näitlejad, sealhulgas Pierce Brosnan, Jack Nicholson ja Michael J. Fox.
Olga Baltažõ

Olga Baltažõ (kuni 2009. aastani kehtinud ukraina-eesti transkriptsioonireeglite järgi Baltaži; ukraina Ольга Семенівна Балтажи; neiupõlvenimega Hazanovõtš, ukraina Хазанович, sündinud 28. aprillil 1970 Zaporižžjas) on Ukraina kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. 2014. aastal võitis ta Tallinnas peetud Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes. 2015. aastal tuli ta välkkabe maailmameistriks.
Õpetajate seminar

Õpetajate seminar on õppeasutus (seminar), kus valmistatakse ette õpetajaid.
Kambüüs

Kambüüs on laeva köök või toiduvalmistamiskoht. Harvem kutsutakse samamoodi ka õhusõiduki kööki.
Kirjeldus.
Kambüüsi ruumikus, sisseseade ja teenindav personal sõltub toitlustatava aluse ette nähtud meeskonna (ja reisijate) arvukusest. Kambüüsi pliidil, laudadel ja riiulitel on reeglina turvaääred, et neile paigutatud nõud ja muud esemed ei libiseks laeva kaldudes üle serva maha. Väikesel laeval või purjejahil võib pliit olla paigaldatud kiigele, mis säilitab nõude horisontaalsuse ka kreeni korral. Kapiustel on laeva kaldumisel tahtmatu avanemise vältimiseks lukustusriivid. Suuremate laevade kambüüsides on tänapäeval alati sundventilatsioon. 
Laeva pardal viibijate toitlustuse korraldus on säästu ja efektiivsuse huvides plaanitud tavaliselt nii, et kambüüsis tegutseks võimalikult väike professionaalne personal ja ruumid oleksid minimalistlikud. Sellest pärineb ka maismaal levinud ütlus aktiivse ja kiire töötegemise kohta: "Töö käib nagu laeva köögis." 
Kambüüsid võeti sellekohaste laevaruumidena kasutusele 15. sajandil. Senimaani valmistati merel toitu peamiselt laeva peatekile asetatud vahenditega.
Wilhelm Cuno

Wilhelm Carl Josef Cuno (2. juuli 1876 Suhl – 3. jaanuar 1933 Aumühle) oli Saksa ettevõtja ja poliitik, Saksamaa riigikantsler 1922. aasta novembrist kuni 1923. aastani augustini.
Wilhelm Cuno õppis õigusteadust Berliini ja Hamburgi Ülikoolis, doktoriks promoveeriti ta 1907. aastal. Ülikooli lõpetamise järel asus ta tööle Riigivaraametis assessorina, 1910. aastal sai ta valitsusnõunikuks ja 1912. aastal salajaseks valitsusnõunikuks. Esimese maailmasõja ajal oli Cuno kuni 1916. aasta juulini Riigi Teraviljaameti (Reichsgetreidestelle) juhataja. Seejärel töötas ta kuni 1916. aasta lõpuni Sõjatoitlustusametis (Kriegsernährungsamt). 1916. aasta lõpul sai ta Riigivaraametis sõjamajanduse küsimuste peareferendiks. 1. novembril 1917 lahkus ta riigiteenistusest ja asus tööle laevandusfirma Hapag juhtkonda. 20. detsembril 1918 sai ta laevandusfirma HAPAG (Hamburg-Amerikanische Packetfahrt-Actien-Gesellschaft) peadirektoriks.
1919. aastal võttis Cuno Saksamaa valitsuse eksperdina osa rahuläbirääkimistest. Ka aastatel 1920–1922 esindas ta töö asjus välismaal viibides mitteametlikult Saksamaa valitsuse majandushuve. Talle pakuti välisministri kohta, kuid ta keeldus sellest.
22. novembrist 1922 kuni 13. augustini 1923 oli Wilhelm Cuno Saksamaa riigikantsler (valitsusjuht). 1923. aasta jaanuaris okupeeris Prantsusmaa Ruhri piirkonna. See tekitas riigikantsler Cunole tõsiseid probleeme. Tema passiivse vastupanu poliitikat ei mõistetud ja 1923. aasta augustis oli ta sunnitud ametist tagasi astuma.
Cuno pöördus tagasi tööle laevandusfirmasse HAPAG, kus ta oli esialgu järelevalvenõukogu liige ja 1927. aastal sai uuesti peadirektoriks. 1927. aastal asutas ta Hamburgis Saksamaa esimese Rotary klubi, mille esimeheks ta sai. 1933. aasta jaanuaris suri ta südameinfarkti tagajärjel.
STS-133

STS-133 oli NASA Space Shuttle'i programmi 133. missioon ja kosmosesüstik Discovery 39. ja viimane lend. Missioon startis 24. veebruaril 2011 ja maandus 9. märtsil.
Discovery viis ISSi uue mooduli Leonardo ja muud varustust ja tehnikat.
Meeskond.
Meeskond koosnes kuuest astronaudist, kes kõik olid varem kosmoses käinud. Viimane muudatus meeskonna koosseisus tehti kuu aega enne lendu, kui astronaut Timothy Kopra sai jalgrattaõnnetuses vigastada. Kopra asemel läks kosmosesse Stephen Bowen.
2015.–2016. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2015.–2016. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari oli 35. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 27. novembril 2015 Soomes Kuusamos ja viimane etapp peeti 12. märtsil 2016 Kanadas Canmore'is.
2015.–2016. aasta maailma karikasari mäesuusatamises

2015.–2016. aasta maailma karikasari mäesuusatamises oli 50. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 24. oktoobril 2015 Austrias Söldenis ja viimane peeti 20. märtsil 2016 Šveitsis Sankt Moritzis.
STS-6

STS-6 oli NASA Space Shuttle'i programmi kuues missioon ja kosmosesüstiku Challengeri esmalend. Missioon startis Kennedy kosmosekeskusest 4. aprillil 1983 ja maandus Edwardsi õhujõudude baasis 9. aprillil. Missiooni peamiseks eesmärgiks oli satelliidi orbiidile viimine. STS-6 oli esimene Space Shuttle'i missioon, mille käigus väljusid astronaudid avakosmosesse.
Meeskond.
Missiooni meeskonnas oli neli liiget ja see oli viimane neljaliikmeline missioon enne Space Shuttle'i programmi viimast missiooni STS-135. Missiooni STS-6 komandöriks oli Paul J. Weitz, kellele see oli teine missioon.
Enne missiooni.
Missioon pidi algselt startima 20. jaanuaril 1983, kuid probleemid peamootoritega lükkasid stardi edasi. Pärast ühe mootori väljavahetamist ja ülejäänud kahe parandamist sai probleem lahendatud.
Mootorite remondi ajal saastus laadungiks olnud satelliit ja selle puhastamine ja kontrollimine lükkas missiooni veelgi edasi. Lõpuks sai stardi ajaks aprill 1983.
Missioon.
Challenger startis 4. aprillil 1983, kell 13:30 kohaliku aja järgi. See oli esimene missioon, kus kasutati uusi ja kergeid tahkekütusekiirendeid ja välispaaki.
Ajavahemikus 7.–8. aprill väljusid Musgrave ja Peterson avakosmosesse, kus nad olid 4 tundi ja 17 minutit.
Laadungiks olnud satelliidi paigutamine kosmosesse oli edukas, kuid viga satelliidis paigutas selle liiga madalale orbiidile. Siiski suutsid insenerid satelliidi enda tõukurite abil selle õigel orbiidile viia.
Challenger naasis Maale 9. aprillil 1983 ja maandus kell 10:53 kohaliku aja järgi, Edwardsi õhujõudude baasis. Challenger tegi missiooni ajal 80 tiiru ümber Maa ja läbis 3 370 437 kilomeetrit.
Mess (laevaruum)

Mess on laeva ühiskajut, mis on sisustatud söömiseks, aga ka ajaveetmiseks ja nõupidamisteks. 
Messiks võidakse nimetada ka merendusorganisatsiooni maismaarajatises paiknevat sama otstarbega ruumi, sööklat või tuba.
Kirjeldus.
Messi kõrval või läheduses paikneb üldjuhul kambüüs ja sageli ka WC. Tavaliselt ei ole messis statsionaarseid koikohti.
Messis võivad kehtida omad viisakus- või söögiajakombed sõltuvalt laeva või mereorganisatsiooni traditsioonidest. Näiteks, et söömist võib alustada alles pärast kapteni või vanema laevaohvitseri (allohvitseride või meeskonna messis vanema pootsmani) saabumist või lauda istumist või on osa istekohti jaotatud ametite järgi. Ent paljudel laevadel on ka Rootsi lauaga mess ning pole kindlaid söögiaegu. 
Messi suurus ja kohtade arv sõltub laevapere (meeskonna) suurusest, kuid võimalusel planeeritakse ja sisustatakse mess nii, et korraga mahuks sinna istuma või sööma vähemalt umbes pool laevaperet. Suurematel sõjalaevadel ja tsiviillaevadel võib olla eraldi ohvitseride, allohvitseride ja meeskonna (madruste) mess. Sel juhul on ohvitseride mess traditsiooniliselt kõige luksuslikuma ja meeskonna oma kõige lihtsama interjööriga.
Varetemägi

Varetemägi (ka Varetemäe kivikalme, Ehmja kivikalme) on Eesti muinasaegne kivikalme Lääne maakonna Lääne-Nigula valla Ehmja külas Kalmes.
Muistise kirjeldus.
Varetemägi asetseb Ehmja Kuradimäe lähikonnas kõrgemal kohal. Kivikalme on umbes 70 × 50 m suurune ja 1 m kõrgune. Selle lauged nõlvad asuvad paekõrgendiku Ehmja põhjapoolses loodeosas. 1981. aasta sügisel oli kivikalme üles küntud, loodeossa lükati kokku 10 × 15 m suurune ja 2,5 m kõrgune kivi- ja mullahunnik. Seetõttu ei kuulu kivikõrgendik kivikalme osana muinsuskaitse alla. Küll aga on kivikalme asukohal alates 1981. aastast põlluharimine keelatud.
Muistise dateering.
Varetemäe kivikalme on dateeritud 6.–12. sajandisse.
Arheoloogilised leiud.
19. sajandi lõpus on leitud kivikalmest põletamata surnuluid, hobusesuitsed, odaots, kirves, naaste. Need leiud on tänapäevaks kadunud.
Mercury

Mercury võib tähistada:
Inglise keeles tähistab "mercury" veel järgmist:
Vari-muutmälu

Vari-muutmälu (inglise "Shadow RAM") on muutmälus asuv koopia püsimälus (ROM) paiknevast põhi sisend-väljund süsteemist (BIOS). See on seal selleks, et selle andmeteni pääseks kiiremini ligi.
Angerja mõis

Angerja mõis (saksa keeles "Angern") oli Pahkla mõisa kõrvalmõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Kohila valda.
Mõisat on esmamainitud 1424. aastal. 
Mõisast on säilinud arvatavasti 14.-15. sajandist pärineva linnuseks ehitatud mõisa peahoone (Angerja vasallilinnuse) varemed.
Tartu Eesti Majanduse Ühisus

Tartu Eesti Majanduse Ühisus oli Tartus 1909 tegevust alustanud ostu-müügi ühisus. 
Ühisus loomise mõte tekkis 1907 Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi (TEPSi) koosolekul. Loodava ühisuse põhikiri kinnitati 31. augustil 1908. 1. jaanuarist 1909 läks Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi kaubandusosakonna tegevus ühisuse kätte, mille direktoriks valiti Aleksander Eisenschmidt. Tema juhatusel kujunes ühisus paari aastaga Eesti kõige elujõulisemaks põllutöötarbeainete müügikohaks. Ta tegi maailma paremate vabrikute saadused ilma vahetalitajateta põllumeestele kättesaadavaks, seadis sisse teadusliku kontrolli kunstsõnnikute ja seemnete alal, korraldas kindla kava järele aastate jooksul väärtuskatseid tegevpõllumeeste juures; tutvustas uusi maaharimisriistu, seadis sisse ühispiimatalitusi maal jne.
Ülevenemaaline Eesti Põllutööametnikkude Selts

Ülevenemaaline Eesti Põllutööametnikkude Selts oli 1910. aastal Moskvas asutatud eesti põllumeeste selts. 
Aastatel 1912–1916 andis seltsi välja oma aastaraamatut. 
Seltsil oli osaühisus "Agro Kultuur".
Ruunavere lahing

Ruunavere lahing oli Liivi sõja raames 13. veebruaril (vkj 3. veebruaril) 1567 Harjumaa piiril Ruunavere veski juures toimunud lahing Poola ja Rootsi vägede vahel. Lahingu võitis Poola. 
Enne seda lahingut oli Poola kaotanud Riia piiskopkonnas Rootsile ja Poola tahtis anda vastulööki. Seejärel toimunud Ruunavere lahingus olid Poola väed ülekaalus. Lahingu käigus põgenesid Rootsi ratsamehed ja Rootsi jalavägi kandis paksus lumes suuri kaotusi. Lahingu kohta on öeldud, et veri tõusnud seal ruuna (hobuse) põlvini. 
Ehkki ka Poola kaotused olid suured, siis võtsid nad palju sõjavange. Kokku oli surnuid ja vangivõetuid 2000. Võiduka lahingu järel rüüstasid Poola väed Lääne- ja Harjumaad kuni Tallinnani.
Lahingut mälestavad Ruunavere postijaama lähedal Ruunavere silla juures asuvad langenud sõjameeste kalmed.
Kuressaare Eesti Selts

Kuressaare Eesti Selts oli 8. märtsil (vkj 24. veebruaril) 1817 Kuressaares Johann von Luce poolt asutatud eesti selts (saksa k. "Arensburgische Ehstnische Gesellschaft"). Selts tegutses 1842. aastani. 
Selts taasasutati 1886. Seltsi põhikirja kinnitas 30. juunil 1886 Venemaa keisririigi siseministri asetäitja. Selts pani aluse Kuressaare Teatrile.
Kuressaare Eesti Selts asutati 1886. aastal, 1887. aastal suletud Aleksandrikooli komitee põhjal. KES-i esimesi juhte olid Georg Markus ja Tehve Liiv, asutajaliikmete hulgas oli ka Viktor Kingissepa isa Eduard. Aastatel 1886–1890 tegutses Kuressaare Eesti Selts hoones Suur-Põllu tänav 4.
Seltskondliku ajaviitmise kõrval toimusid laulu- ja näitemänguproovid, kuid KES-i esimene näitejuht A. Lutsu lahkus juba 1887. aastal ametist. 1891. aastal lõhenes KES karskusseltsiks, haridusseltsiks ja laulu-muusikaseltsiks Lyra (viimase tegevus jätkub rahvakoorina Lyra tänini). 1905. aasta revolutsiooni järel puhkes taas rahvuslik kultuurielu. Kuressaare Eesti Selts hakkas uuesti tegutsema 1907. aasta sügisel. Uut hoogu sai näidendite lavastamine, laulu- ja muusikaharrastus, korraldati üldhariduslikke kursusi ja asutati raamatukogusid. 1909. aastal oli KES II ülesaaremaalise laulupeo organiseerijaks. 
Kuressaare Eesti Selts ostis 1911. aastal Peterburist pärit salanõunikule Ivan Mierzeyewskile kuulunud suvila, Tallinna tänav 20. Ilus kivimaja maksis 12 000 rubla, kuid selts suutis selle kiiresti kokku saada. Üle poole laenati pangast, ülejäänud saadi võlatähtede müügist ning seltsi liikmete ja kohalike majandustegelaste annetustest. Heldeim annetaja oli ettevõtja Johannes Kingissepp. 1912. aastal oli KES-il peale haridus- ja raskejõustikuosakonna seitse haruseltsi maal. 1914. aastaks oli selts nii palju kosunud, et majale tehti 3500 rubla maksnud juurdeehitus (laiendati saali ja ehitati näitelava). 1917. aastal tegutses hoones Saare Maakonnanõukogu ja Saare Maavalitsus, kus üüriti terve alumine korrus. Esimese maailmasõja ajal oli maja küll Vene, küll Saksa sõjaväe kasutuses ja 1918. aastal oli majas saksa keskkool. Seltsielu sai uue hoo Eesti Vabariigi alguses. 
1919. aasta lõpus tegutsesid majas lisaks lauljatele, muusikutele, näitlejatele, sportlastele jt ka Kuressaare Eesti Seltsi haridusosakonna raamatukogu ja lugemislaud, nelja aasta pärast avati kino. 1921. aastal renditi Saare maavalitsuselt kõrvalasuv krunt ja ühendati see seltsi aiaga avaraks pargiks. 1925. aastal ehitati ümber lava, 1930. aasta remondi käigus ehitati teatrisaali juurde jalutusruum, 1935-1936 muudeti ruumijaotust ja seati sisse keskküte.
Kinga Gál

Kinga Gál (sündinud 6. septembril 1970 Kolozsváris Rumeenias) on Ungari poliitik (FiDeSz) ja advokaat. Ta on aastast 2004 Euroopa Parlamendi liige.
Ta lõpetas aastal 1994 Loránd Eötvösi Ülikooli politoloogia ja õigusteaduse erialal.
Ta on aastast 2004 Euroopa Parlamendi liige; ta on Euroopa Rahvapartei asepresident.
Taebla tarandkalme

Taebla tarandkalme on eesti muinasaegne matusekoht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kadarpiku külas Pedakal.
Mälestise kirjeldus.
1979. aastal Saamo Heldemaa poolt avastatud kalme asub kõrgemal lagedamal karjamaal. Tarandkalme on ovaalse põhiplaaniga, põhja-lõuna suunas 9 m, laiust 7 m ja kõrgust ligemale 0,9 m. 1981. aasta arheoloogiliste kaevamiste käigus tuli päevavalgele raudkividest idamüür ja põhja-kirdenurk. Seega oli tegemist ühetarandilise tarandkalmega. Peale käevõru katkendi, inimluude ja savinõukildude muid leide tarandkalmest leitud ei ole. Tarandkalme on dateeritav I aastatuhande I poolde eKr.
Balti Raudtee Selts

Balti Raudtee Selts oli raudtee valdkonnaga tegelev selts, mille moodustasid 1868. aastal baltisakslased. 
1862. aastal koostati projekt Paldiski–Tallinna–Peterburi raudtee rajamiseks. Järgmise aasta kevadel esitas Alexander von der Pahlen Teedeministeeriumile avalduse Balti raudtee ehitamiseks. 10. augustil 1868 kinnitas Venemaa keiser Aleksander II kontsessiooni Balti raudtee ehitamiseks. Kontsessiooniga andis Venemaa keisririik kokkulepitud tingimustel ja ajaks õiguse kasutada loodusvarasid, maad ja tööjõudu raudtee ehitamiseks. Vastavalt kontsessiooni tingimustele pidi Balti Raudtee Selts ehitama oma riisikol eraraudtee, varustama selle nii veeremi kui muu tarvisminevaga. Vagunite ja vedurite korrashoiuks kohustuti ehitama töökojad. Kogu raudtee ulatuses tuli rajada telegraaf. Ehituseks vajaminevad kaubad lubas riik sisse vedada ilma tollimaksuta. Valminud raudtee pidi jääma 85 aastaks aktsiaseltsile, minnes seejärel tasuta riigile. Riigile jäi õigus raudtee ära osta, kui ehituse valmimisest on möödunud 20 aastat. 
23. novembril 1868 asutati Peterburis Balti Raudtee Selts, mille presidendiks valiti Eestimaa rüütelkonna peamees Alexander von der Pahlen, peaaktsionärideks said Eestimaa mõisnikud ja Tallinna kaupmehed.
Seltsi eestvõttel ehitati aastatel 1869–1870 Balti raudtee ja selts oli ühtlasi ka selle raudtee omanik.
Raudtee ehitus algas mais 1869 ja lõppes augustis 1870. Raudtee Paldiskist Tosnoni tagas ühenduse kaupade ja reisijate veoks Peterburisse ning oli 390 versta (416 km) pikk lisaks 45 versta kõrval- ja tagavarateid. Tosnoni ehitamine andis võimaluse luua ühendus Peterburi–Moskva raudteega. Tee avati ametlikult 5. novembril (vkj 24. oktoober) 1870 Narvas. 1880. aastatel kulus reisiks Tallinnast Peterburi 10 tundi.
Aastal 1872 ostis Balti Raudtee Selts probleemi lahendamiseks ära Peterburi–Peterhofi–Oranienbaumi raudtee. Seltsi osaks sai ka läbi Ligovo ja Krasnoje Selo kulgenud haruraudtee, mis võimaldas Balti raudteele paremat ühendust Peterburiga. Samal ajal kolis Balti raudtee peakorter ümber Balti jaamast Peterhofi raudteejaama, mis nimetati ümber Balti vaksaliks.
1876. aastal valmis Tapa–Tartu laiarööpmeline raudteeharu, kuigi regulaarseks rongiliikluseks avati see alles järgmisel aastal.
1887. aastal avati Balti raudtee kõrvalharuna Tartu–Valga raudtee.
1893. aastal Eestimaa kubermangu Balti raudtee ja Liivimaa kubermangu Pihkva–Riia raudtee aga riigistati Balti ja Pihkva–Riia raudteeks (Балтийская и Псково-Рижская железная дорога) peakorteriga Peterburis.
Justin Trudeau

Justin Pierre James Trudeau (sündinud 25. detsembril 1971 Ottawas) on Kanada poliitik, aastast 2013 Kanada Liberaalse Partei esimees ning alates 4. novembrist 2015 kuni 14. märtsini 2025 Kanada peaminister. 
Ta sündis Ottawas Kanada poliitiku, kauaaegse peaministri Pierre Trudeau' perekonnas. Samas linnas lõpetas ta Jean-de-Brébeufi kolledži. Ta sai bakalaureusekraadi inglise kirjanduse alal McGilli Ülikoolist ja bakalaureusekraadi pedagoogika alal Briti Columbia Ülikoolist. Aastatel 2005–2006 õppis ta magistrantuuris McGilli Ülikoolis keskkonnageograafia ("Environmental Geography") erialal. 
2008. aasta ennetähtaegsetel parlamendivalimistel osutus ta valituks. 2013. aastal valiti Trudeau Liberaalse Partei juhiks ning tema juhtimisel võitis partei 2015. aasta parlamendivalimised. Liberaalne Partei võitis ka 2019. aasta Kanada parlamendivalimised, kuid tulemus oli 2015. aasta tulemusega võrreldes kehvem ning Trudeau moodustas vähemusvalitsuse. 
15. augustil 2021 palus Justin Trudeau kindralkuberneril parlament laiali saata ja kuulutas välja uued valimised 20. septembril 2021. 
2025. aasta 6. jaanuaril teatas Trudeau, et astub tagasi partei esimehe ja peaministri kohalt pärast seda kui partei valib järgmise juhi.