tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Joomla

Joomla! on sisuhaldussüsteem sisu avaldamiseks veebis ja intranetis ning ühtlasi ka "Model–view–controller" (MVC) veebirakenduste raamistik.
Süsteem sisaldab muuhulgas puhverdamist süsteemi kiiruse parandamiseks, RSS-i uudisevooguside loomist, lehekülgede prinditavaid versioone, blogivaadet, küsitlusi, veebilehelt otsimist. Süsteem on mitmekeelsuse toega.
Süsteem on kirjutatud PHP skriptikeeles ja kasutab andmete salvestamiseks MySQL-i andmebaasisüsteemi. Joomla lõi lahku sisuhaldussüsteemist Mambo (CMS). Joomla on välja antud GNU litsentsi alusel. Joomla on vaba tarkvara.
Ajalugu.
"Joomla!" projekt loodi Mambo projektist lahkulöömise tulemusena 17. augustil 2005. Arendajate meeskond lõi veebilehe OpenSourceMatters, et jagada infot kasutajatele, arendajatele, veebiehitajatele ja kogukonnale tervikuna. Projekti meeskonna juht Andrew Eddie, alias "MasterChief" kirjutas kogukonnale avaliku kirja, mis avaldati ka mamboserver.com avaliku foorumi teadaannete sektsioonis.
Sait opensourcematters.org kogus populaarsust ja esimese päevaga liitus sellega tuhandeid inimesi, kes avaldasid toetust uuele projektile. Miro tegevjuht Peter Lamont andis avaliku vastuse artiklis "The Mambo Open Source Controversy - 20 Questions With Miro". Kogu see asjade käik tekitas tasuta tarkvara kasutajate hulgas palju poleemikat sõna "avatud algkood" tähenduse ümber. Paljud erinevad foorumid võtsid sõna nii selle projekti poolt kui vastu. Kaks nädalat pärast Eddie teadaannet olid meeskonnad ümber organiseeritud ning kogukond jätkas kasvamist.
18. augustil 2005 kutsus Andrew Eddie kogukonda üles pakkuma välja projektile nime. Kuigi arvestati ka kogukonna arvamusega, tegi lõpliku otsuse nimevaliku osas arendusmeeskond.
1. septembril 2005 kuulutati välja uus nimi "Joomla!", mis on ingliskeelne kirjaviis suahiilikeelsele sõnale (جملة), mille tähendus on "kõik koos" või "kõik tervikuna".
7. septembril 2005 kutsus arendusmeeskond kogukonda üles pakkuma välja erinevaid logokavandeid. Lõpliku otsuse tegi kogukonna hääletus, mille tulemusel valiti 2. septembril 2005 välja projekti praegune logo.
Joomla! esimene versioon (Joomla 1.0.0) avaldati 16. septembril 2005. Tegu oli Mambo (CMS) 4.5.2.3 vahetatud kaubamärgiga, milles olid ka mõned veaparandused ja keskmise riskitasemega turvaparandused. Joomla! võitis Packt Publishingi avatud koodiga sisuhalduslahenduste auhinna nii 2006. kui ka 2007. aastal.
Oktoobris 2009 avaldatud sisuhalduste turuosa uuring näitas, et Joomla! on kõige populaarsem avatud koodiga sisuhaldussüsteem maailmas.
Joomla! versioon 1.5 avaldati 22. jaanuaril 2008. Kõige viimane (15. veebruar 2022) väljalase on 4.1.0.
Joomla! Eestis.
Alates versioonist 1.5.9 on Joomla! saadaval ka eesti keeles. Tõlgitud on nii adminiosa kui ka kodulehe osa. Joomla! paigaldusprotsess on eesti keele tõlge kaasas ka Joomla! kodulehelt allalaaditava paketiga.
Vahur Valgmaa

Vahur Valgmaa (ka Peter Ross, esinejanimega Wh1teland; sündinud 8. juunil 1981) on eesti helilooja ja muusikaprodutsent.
Valgmaa õppis Kose Muusikakoolis akordioni erialal, ent ei lõpetanud kooli. Ta mängis ka rahvamuusikaansamblis. 
Konkursil Eurolaul 2000 sai tema lugu "Sunshine", mida esitasid Sirli Hiius ja Lea Liitmaa, 10. koha. Hiljem on ta veelgi Eurolaulul osalenud.
Vahur Valgmaa on asutanud trio Nexus, mille esitatud lood "Nii kuum" ja "Hingetuna" valiti kahel aastal esikohale Raadio 2 küsitlusel "Aastahitt". Vahur Valgmaa loodud oli ka bänd Quattro.
Valgmaa on produtseerinud Koit Toome 2011. aasta plaadi "Kaugele siit" ja kirjutanud Rolf Roosalule laulu "Liiga noor" (mida Roosalu esitas koos Anne Veskiga). 
Tema kirjutatud laul "Superlove" tuli Eesti Laulul 2015 Elisa Kolgi esituses kolmandale kohale. Koostöös Elisa Kolgiga on valminud veel mitu singlit.
August Peet

August Peet VR III/1 (25. aprill 1881 Pati vald, Pärnumaa – ?) oli Eesti advokaat ja poliitik.
1918–1919 oli ta Ajutise Valitsuse III koosseisu siseminister, 1920–1921 Moskva saatkonna nõunik ja alates 1922. aastast vandeadvokaat Tallinnas. Tegev ettevõtetes ja organisatsioonides, sealhulgas Harju Panga juhatuse esimees.
Juulis 1927 müüdi tema mööbel, portselan, pildid, vaibad, kujud, kirjutusmasinad jne oksjonil maha.
August Peet oli Eesti Jahtklubide Liidu esimees.
Ta arreteeriti NKVD poolt 19. juulil 1940 Tallinnas ja 8. märtsil 1941 määrati talle 8-aastane vangistus. Edasine saatus teadmata.
Jaan Kokk

Jaan Kokk (20. detsember 1903 Mõniste vald, Võrumaa – 10. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik. 
Mõisteti surma ja hukati.
Igor Starõgin

Igor Vladimirovitš Starõgin (vene Игорь Владимирович Старыгин; 13. juuni 1946 Moskva – 8. november 2009 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja, eelkõige tuntud Aramise rolli järgi Mosfilmi "Kolmes musketäris" ja muudes musketärifilmides.
Igor Starõgin sündis Moskas. Tema isa oli lendur ja vanaisa NKVD töötaja. Noorena tahtis ta saada luurajaks, kuid pärast kooli lõpetamist läks koos klassikaaslastega Teatriinstituuti katsetele, ning ka endale üllatuseks sai sinna sisse.
Igor Starõgin lõpetas Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) 1968. aastal. Pärast seda töötas ta 1983. aastani Moskvas Noore Vaataja Teatris ("vene keeles" ТЮЗ), samal ajal ka Mossoveti-nimelises teatris, aastail 1983–1996 Mark Rozovski teatris "Nikitski väravate juures" ja Gorki-nimelises Moskva Akadeemilises Kunstiteatris 1996–2000.
20. septembril 2009 sai ta insuldi. Starõgin suri haiglas 8. novembril 2009, olles 63-aastane. Ta maeti 12. novembril Moskva Trojekurovo kalmistule.
Isiklikku.
Igor Starõgin oli neli korda abielus. GITIS-es õppides abiellus ta oma kursuseõega. Abielu lahutati aasta pärast. Seejärel oli ta 12 aastat abielus näitleja Mika Ardovaga. Sellest abielust sündis tütar Anastasija. Hiljem abiellus ta veel kahel korral, kuid need abielud jäid lühikeseks.
Lumememm

Lumememm ehk lumemees on suurtest lumepallidest kokku pandud inimest meenutav skulptuur. See on üks vanemaid rahvakunsti vorme. Lund on skulptuurideks kasutanud mitmed kunstnikud, muuhulgas ka Michelangelo.
Eestis ehitatakse lumememm enamasti kahest või kolmest suuremast lumepallist (keha ja pea) ning lisatakse kaks väiksemat palli käteks. Silmad ja suu tehakse söetükkidest, ninaks pannakse porgand. Vahel pannakse ühte kätte ka luud või kaseoks.
Mujal pannakse lumememmele kaela ka sall ja pähe kaabu või muu peakate.
Eesti suurim lumememm on 2024. aasta algul Nõos valminud 11 meetri kõrgune lumememm.
Ajalugu.
Lumememmede päritolu uurinud Bob Eckstein leidis neist esimesi märke keskajast, ühest 1380. aastal ilmunud kristlikust teosest – teose ühe lehe servale oli joonistatud lihtsakoeline kujutis lumememmest. 
Brüsselis korraldati 1511. aastal lumefestival "De sneeuwpoppen van 1511", mille käigus valmistasid linlased ligikaudu 110 satiirilist ja pornograafilist lumememme.
Esimene teadaolev foto lumememmest on tehtud uelslasest fotograafi Mary Dillwyni poolt 1853. aastal.
Teet Tibar

Teet Tibar ehk Tips ehk Just (sündinud 22. mail 1966 Tallinnas) on muusik, ehitustööline, võrkpallur ja ansambli Vennaskond asutajaliige (1984). 
Haridus ja elukäik.
1972–1983 õppis Tallinna 32. Keskkoolis. Aastatel 1985–1987 oli Nõukogude armees Leningradis. 
Alates 1988. aastast töötas ehitustöölisena, peamiselt katusepanijana. 1997. aastast elab ja tegutseb Soomes.
Maailmavaade.
Ta on ühenduse Suomen Anarkistiliitto liige (1997) ja rahvusvahelise töölisliikumise tegelane. Alates 1980 on ta Naisteoja motorockerite kamba liige.
Muusika.
1984 asutas koos Tõnu Trubetskyga punkbändi Vennaskond.
Teet Tibar on Vennaskonna laulude "Aeg", "Tagasi prügimäele" ja "Teelahkmel" muusika autor ning "Malemaja star" sõnade autor, 12. oktoobril 1996 astus Vennaskonnaga üles ka Bukarestis Salle Polyvalentes kontserdil "Rock – Pop a l’Est" ja 29. juunil 1997 Turus festivalil Ruisrock. 
Teda on kirjanduslikult kujutatud näiteks raamatus "Inglid ja kangelased" (Tõnu Trubetsky, Anti Pathique, Juhan Habicht; 2002). Osales artistina dokumentaalsetes muusikafilmides "Millennium" (1998), "Ma armastan Ameerikat" (2001), "Sügis Ida-Euroopas" (2004), "New York" (2006) ja "Pirates of Destiny" (2007). 
Kriitiline juhtum.
25. oktoobril 2009 Tallinnas Rock Cafés antud kontserdil "Vennaskond 25!" kukkus ta laulu "Lapsepõlveplika" ajal laval kokku. See võis olla ajendiks, et 9.–13. novembrini 2009 peeti teda ekslikult surnuks.
Eric Holder

Eric Himpton Holder (sündinud 21. jaanuaril 1951 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik.
Ta oli 3. veebruarist 2009 kuni 27. aprillini 2015 Barack Obama valitsuse justiitsminister.
Elulugu.
Tema vanemad on pärit Barbadoselt.
Holder on lõpetanud Columbia Ülikooli. Ta on töötanud Ameerika Ühendriikide Justiitsministeeriumis ja Columbia ringkonna peaprokurörina. 1997–2001 oli ta Bill Clintoni valitsuses asejustiitsminister.
Priit Kaljapulk

Priit Kaljapulk (sündinud 1. juulil 1954) on eesti arhitekt.
Ta on lõpetanud 1972. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1977. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.
Ta töötab arhitektuuribüroos Humana.
Jaipur

Jaipur on linn Indias, Rajasthani osariigi pealinn ja Jaipuri ringkonna keskus.
Linna asutas 1727 Amberi valitseja maharadža Jai Singh II. Jaipur on esimene planeeritud linn Indias. Linn jaguneb kuueks sektoriks, mida eraldavad 34 m laiused alleed. Ka teised tänavad on korrapärase asetusega ja laiad. 
Peamised vaatamisväärsused on 1799 valminud punasest liivakivist ehitatud Hawa Mahal (Tuulte Palee), Nahargarhi kindlus ja Jantar Mantari observatoorium.
1956. aastal sai Jaipur Rajasthani pealinnaks.
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas linnas 2 324 319 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv juba 3 710 570.
Jaipur on metalli-, keemia- ja tekstiilitootmise peamine keskus ning mängib võtmerolli piirkondlikus transpordis.
Linnas tegitseb Rajasthani Ülikool ja Malaviya Riiklik Tehnoloogiainstituut.
13. mail 2008 toimunud terrorirünnakutes hukkus umbes 60 inimest.
2009. aasta Saksamaa grand prix

2009. aasta Saksamaa Grand Prix oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja üheksas etapp, mis peeti Saksamaal Nürburgringil 12. juulil 2009.
Sõideti 60 ringi, võistluse kogupikkus oli 308,863 km. Ilm oli poolpilvine.
Mark Webber sai nii kvalifikatsioonisõidus kui ka võistlusel oma karjääri esimese võidu. Võistluse teine oli Sebastian Vettel ja kolmas Felipe Massa.
Võistluse kiireima ringi sõitis Fernando Alonso (1.33,365).
2009. aasta Ungari grand prix

2009. aasta Ungari Grand Prix oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja kümnes etapp, mis peeti Ungaris Budapesti lähedal Hungaroringil 26. juulil 2009.
Sõideti 70 ringi, võistluse kogupikkus oli 306,663 km. Ilm oli päikeseline.
Kvalifikatsioonisõidu võitis Fernando Alonso. Võistlusel sai hooaja esimese võidu Lewis Hamilton. Võistluse teine oli Kimi Räikkönen ja kolmas Mark Webber. Felipe Massa sai kvalifikatsioonisõidu ajal toimunud avariis raskelt vigastada ning viidi haiglasse.
Võistluse kiireima ringi sõitis Mark Webber (1.21,931).
Fort Lauderdale

Fort Lauderdale on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis, Browardi maakonna halduskeskus.
Linn asub Atlandi ookeani rannikul Florida poolsaare idaranniku lõunaosas. Fort Lauderdale sai linnaõigused 1911. aastal ning 1915. aastal sai linn vastloodud Browardi maakonna keskuseks. Teise maailmasõja ajal oli linnas USA vägede väljaõppekeskus.
Ulatusliku kanalivõrgu tõttu kutsutakse Fort Lauderdale'i ka Ameerika Veneetsiaks.
Linna tähtsaim majandusharu on turism. Muu hulgas asub Fort Lauderdale'is maailma suurim "drive-in" kino. Linn on tuntud ka populaarse geide puhkuse sihtkohana.
Totti Kasekamp

Totti Kasekamp (22. september 1925 Kõdeküla, Vajangu vald, Järvamaa – 21. märts 2000 Lehtse, Järva maakond) oli eesti naiskergejõustiklane, õpetaja ja Lehtse spordielu eestvedaja. 
Totti Kasekamp on maetud Järva-Jaani I kalmistule. 
Saavutused.
Totti Kasekampi isiklik rekord kuulitõukes oli 13.35.
Isiklikku.
Kunstnik August Roosileht oli Totti Kasekampi emapoolse vanaonu poeg, sõjaväelane August Kasekamp oli isapoolse vanaonu poeg ja sportlane Ulvar Pavlov on õepoeg.
Piret Pihel

Piret Pihel (sündinud 14. detsembril 1961 Tapal) on eesti laskesportlane. 
Haridus- ja töökäik.
Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1985. aastal maastikukujundusagronoomia alal Jäneda sovhoostehnikumi. 
Töötas 1987–1993 TSIK-is treener-õpetajana. 1993. aastast on ta Järvamaal talupidaja, aastatel 1999–2005 oli Lehtse vallavanem.
Sportlaskarjäär.
Lasketreeninguid alustas 1974. aastal Tapa 1. Keskkoolis Heino Reisbergi juhendamisel, TSIK-is oli tema treener Ranno Krusta. 
NSV Liidu noortemeistrivõistlustel sai Pihel 1975. aastal Eesti naiskonnas spordipüstoliharjutuses hõbeda ja õhupüstoliharjutuses pronksi ning NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel 1981. aastal spordipüstoliharjutuses naiskondliku pronksi. NSV Liidu meistrivõistlustel 1983. aastal võitis ta õhupüstoliharjutuses individuaalse hõbeda ning 1984. aastal standardpüstoliharjutuses individuaalse hõbeda ja Dünamo naiskonnas 2 pronksi. 
Eesti meistrivõistlustel on Pihel saanud aastatel 1979–1999 individuaalarvestuses 19 kulda, 5 hõbedat ja 5 pronksi ning naiskonnas 7 kulda, 3 hõbedat ja 1 pronksi. 
Ta parandas aastatel 1983–1989 4 korral individuaalarvestuse Eesti rekordeid. 
Isiklikke rekordeid: spordipüstol 30+30 lasku 587 (1989, Eesti rekord), vanasse märki 591 (1981); standardpüstol 575 (1983, Eesti rekord), vabapüstol 30 lasku 277 (1989), õhupüstol 40 lasku 388 (1984, Eesti rekord). 
Suurmeister (1982). Kuulunud Dünamosse ja Järvamaa Laskespordiklubisse. Võistles 1978–1992 Eesti koondises.
Tõlgendamine

Tõlgendamine ehk interpreteerimine võib omada mitmesugust tähendust:
Trojekurovo kalmistu

Trojekurovo kalmistu (vene keeles "Троекуровское кладбище") on üks tuntumaid ja prestiižsemaid Moskva kalmistuid.
Kalmistu asub Moskva lääneosas, endise Trojekurovo küla territooriumil. Kalmistu pindala on 33,72 ha.
Korgitamm

Korgitamm ("Quercus suber") on pöögiliste sugukonda tamme perekonda kuuluv igihaljas puu.
Korgitamm on keskmise suurusega puu. Süstemaatiliselt paigutatakse ta tamme perekonna sektsiooni "Cerris". 
Korgitamme looduslik levila on Edela-Euroopa ja Loode-Aafrika.
Korgitamme koorest saadakse korki. Korgi äralõikamine ei kahjusta puud, see kasvab tagasi ja on järelikult taastuv loodusvara. Kork on arenenud arvatavasti kaitseks metsatulekahjude vastu.
Korgitamm elab 150–250 aastat. Esimest korda kogutakse korki 25 aasta vanustelt puudelt. Iga järgmise 9–12 aasta järel saab puult uuesti korki ja puu eluajal 12 korda. Korgi kogumine ei ole automatiseeritud ja see toimub täielikult käsitsi. 
Maailmas on korgitammeistanduste all umbes 25 000 km². Euroopa korgitööstus toodab aastas 340 000 tonni korki väärtusega 5 miljardit eurot ja annab tööd 30 000 inimesele. Veinipudelitele pandavad korgid hõlmavad korgi kogukasutusest 15%, kuid kasumist annavad 66%. Poole maailma korgitoodangust annab Portugal.
Portugalis on keelatud korgitamme maha raiuda, välja arvatud vanad varisemisohtlikud puud, millelt enam korki ei saa.
Erich Rosenberg

Erich-Eugen Rosenberg (5. juuni 1879 Lihula vald, Läänemaa – 4. mai 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (kolonel).
Ta lõpetas 1901. aastal Peterburi jalaväe junkrukooli. Osales Esimeses maailmasõjas, ülendati 8. septembril 1916 polkovnikuks ja oli 10. jaanuarist 1917 116. jalaväepolgu komandör ning 10. oktoobrist 1917 29. jalaväediviisi (29-я пехотная дивизия) ülem. 
Vene kodusõjas valgete armees.
Teenis 1922–1932 Eesti sõjaväes kolonelina, oli Pärnus III diviisi staabi käsundusohvitser, 6. rügemendi ülem, Pärnu garnisoni ülem, 6. üksikpataljoni ülem. 
1933. aastast Belgia aukonsul Pärnus.
Arreteeriti 14. juunil 1941 Pärnus. Valgekaardi ohvitserina mõisteti ta surma ja otsus viidi täide 1942. 
Tema abikaasa Helene Tölp (1903–1942) ning pojad Georg (sünd. 1926) ja Anatoli (sünd. 1932) saadeti 1942 asumisele Novonikolajevkasse Tomski oblasti Krivošeino rajoonis.
Veririisikas

Veririisikas ("Lactarius sanguifluus") on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. 
Veririisikas oranžookerja või purpurpunaka seenelihaga riisikas, väga hea söögiseen, mida võib süüa värskelt, ilma kupatamata.
Välimus.
Veririisikal on kahvatuoranž ringvöödiline kübar. Kübara maksimaalne läbimõõt on 15 cm. Riisikas eritab veinpunast piimmahla, mis värvust ei muuda. Eoslehekesed on veinpunakad. Seenejalal on punakad koobaslaigud.
Levik ja kasvukoht.
Veririisikas kasvab ainult Euroopas mändide all. Veririisikat leidub palju Kataloonias, kus ta on leidnud kasutamist kataloonlaste rahvusköögis. Eestis esineb ta harva, Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel. Veririisikas eelistab lubjarikast mulda ning levib loomännikutes, puis- ja kadakaniitudel. Oma vähese esinemise tõttu teda Eestis laiemalt ei tunta.
Sarnased liigid.
Veririisikaga sarnanevad porgandriisikas, mis kasvab liivastes männikutes, ja kuuseriisikas, mis kasvab kuusikutes ja kuuse-segametsades. Veririisika ja porgandriisika sarnasus on põhjustanud segadusi Lääne-Euroopas, kus veririisikat korjatakse porgandriisika pähe. See segadus kajastab seente nimetustes ja nende viitamisel teistes maades. Selle segaduse põhjustas enesele teadmata rootsi loodusteadlane Carl von Linné, kes andis 1753. aastal ekslikult nimetuse "Agaricus deliciosus" ("deliciosus" tähendab ladina keeles "maitsev") porgandriisikale, mis osutus tegelikult veririisikaks. See avastati alles 20. sajandi lõpus ning tänapäeval peavad Lääne-Euroopa mükoloogid veririisikat paremaks söögiseeneks kui porgandriisikas selle krõbeduse tõttu.
Abd el-Krim

Abd el-Krim (araabia keeles محمد بن عبد الكريم الخطابي‎ ("Muḩammad ibn ‘abd al-Karīm al-Khaţţābī"); 1880 või 1882 Ajdir – 6. veebruar 1963 Kairo) oli Rifi berberite juht, kes juhtis relvastatud vastupanu Prantsuse ja Hispaania koloniaalvõimule Marokos.
1920. aastal alustas ta koos oma isa ja vennaga ülestõusu Hispaania koloniaalvõimu vastu. Tema eesmärk oli ühendada Rifi hõimud sõltumatusse Rifi vabariiki.
1921. aastal saatis Hispaania valitsus väe Rifi enda kontrolli alla tagasi võtma. Seda juhtis kindral Manuel Fernández Silvestre, kes seadis sõjaväeposti Abaráni mägedes olevale Amekrani jõele, mida Abd el-Krim oma valduste piiriks nimetas. Juunis 1921 ründasid Rifi väed umbes 250-mehelist sõjaväeposti, tappes 179 hispaanlast. Järgnevalt purustas Abd el-Krim juulis Melillast 40 km läänes toimunud Annuali lahingus kõigest 3000 mehega 13 000-mehelise Hispaania sõjaväe, tappes 8000 hispaanlast. Kindral Silvestre arvatavasti tappis enese, tulistades ennast pähe, kuid on ka väidetud, et ta langes vangi ja Abd el-Krim hukkas ta isiklikult. Silvestre surnukeha ei leitud.
See kaotus tekitas Hispaanias poliitilise kriisi, mis viis kindral Miguel Primo de Rivera riigipöörde ja sõjalise diktatuurini (1923–1930) ning Hispaania monarhia kokkuvarisemiseni 1931. aasta aprillis.
1924. aastal oli Hispaania sunnitud oma positsioonidelt isegi Maroko rannikul tagasi tõmbuma. Tollane suurim koloniaalvõim Põhja-Aafrikas Prantsusmaa taipas, et ülestõus võib kergesti laieneda tema valdustesse (enamik tänapäeva Marokost kuulus Prantsusmaale), ja valmistus sõjaks. Aprillis 1925 tungiski Abd el-Krim oma vägedega Prantsusmaa Marokosse ja Prantsuse väed, mida juhtis marssal Henri Philippe Pétain, alustasid sõjategevust. Prantsuse ja Hispaania vägede suurus oli ühtekokku veerand miljonit meest, seevastu Abd el-Krimil ei ületanud see kunagi 80 000. Intensiivsed lahingud kestsid ligi aasta ning sealjuures kasutati berberite vastu keemiarelvi (sinepigaasi). Sõjas tapeti 84 000 berberit.
26. mail 1926 alistus Abd el-Krim prantslastele, kes saatsid ta asumisele Réunioni saarele. 1947 lubati tal elada Lõuna-Prantsusmaal, kuid ta sai varjupaiga Egiptuses.
Tema sissisõjataktika on olnud eeskujuks Mao Zedongile, Hồ Chí Minhile ja Che Guevarale.
Abdoomen

Abdoomeni (ladina "abdomen" 'kõht, tagakeha') all võidakse mõista
Patna

Patna on linn Indias, Bihari osariigi ja Patna ringkonna keskus. Asub Gangese lõunakaldal.
Linna varasemad nimed on olnud Kusumpura, Pushpapura ja Pataliputra.
Linnas asuv Patna Ülikool on asutatud aastal 1917 ja on üks India vanimaid ülikoole.
Patnas asub Lok Nayak Jayaprakashi lennujaam.
Köögiviljasupp

Köögiviljasupp on köögiviljadest tehtud supp.
Eesti köögis on põhilisemad supiköögiviljad kartul, porgand, peakapsas, sibul. Tavalised on ka kaalikas, lillkapsas, rooskapsas, spargelkapsas, hernes, till.
Lihtsa köögiviljasupi valmistamiseks tuleb pesta, koorida ja hakkida köögiviljad ning panna need soolaga maitsestatud vette keema. Keeta köögiviljad pehmeks ja lisada maitseaineid.
Valmis supi võib ka püreestada, sel juhul on tulemuseks köögiviljapüreesupp.
Vadim Abdrašitov

Vadim Jussupovitš Abdrašitov (vene Вадим Юсупович Абдрашитов, tatari Вадим Йосыф улы Габдерәшитов, Vadim Yosıf ulı Ğabderəşitov; 19. jaanuar 1945 Harkiv – 12. veebruar 2023) oli tatari päritolu Nõukogude Liidu ja Venemaa filmirežissöör.
Tema tuntumad filmid on "Rebasejaht" (1980), "Rong jäi seisma" (1982), "Planeetide paraad" (1984), "Plumbum ehk Ohtlik mäng" (1986), "Teener" (1988), "Armavir" (1991), "Näidend reisijale" (1995), "Tantsija aeg" (1997), "Magnettormid" (2003).
Raymond Abellio

Raymond Abellio (õieti Georges Soulès; 11. november 1907 Toulouse – 26. august 1986 Nice) oli prantsuse kirjanik ja esoteeriline mõtleja.
Aberratsioon

Aberratsioon on hälve, kõrvalekalle. Seda sõna kasutatakse mitmes valdkonnas terminina:
Abikool

Abikool on kool kerge vaimse alaarenguga laste õpetamiseks, mis lähtub põhikooli lihtsustatud (abiõppe) riiklikust õppekavast. Sellist õpetamist nimetatakse ka abiõppeks. 
Abikoolis õpetavad õpilasi eripedagoogid.
Refraktiivkirurgia

Refraktiivkirurgia ehk Refraktiivne silmakirurgia on silma refraktsioonihäirete korrigeerimine kirurgiliste meetoditega.
Refraktiivkirurgia meetodid on radiaalne keratotoomia (RK), fotorefraktiivne keratektoomia (PRK), LASIK, sarvkestasiseste rõngaste paigaldus ja silmasisese lääte vahetus või lisaläätse paigaldus.
Abipolitseinik

Abipolitseinik on Eestis kehtiva abipolitseinike seaduse järgi isik, kes ei kuulu politsei koosseisu, kuid kes vabatahtlikult osaleb politsei tegevuses abipolitsei seaduse ja muude seaduste ning õigusaktidega kehtestatud juhtudel ja korras. Politsei tegevuses osalemise ajal on abipolitseinik riigivõimu esindaja.
Abipolitseiniku institutsioon loodi Eestis abipolitseiniku seadusega, mille Riigikogu võttis vastu 20. aprillil 1994. See sätestas abipolitseiniku õigused, kohustused ja tegevusala.
Algul juhendas iga abipolitseinikku individuaalselt politseiametnik, kelle juurde ta oli määratud (tavaliselt piirkonnakonstaabel). Tänapäeval juhendavad neid abipolitseinike formeeringute juhid, kelle määrab politseiprefekt.
2011. aastal jõustus seadusemuudatus, mis nõuab iseseisvalt patrullivailt abipolitseinikelt keskharidust ning vastava õppeprogrammi ja füüsiliste katsete läbimist. Uue seaduse järgi peab abipolitseinik läbima täiendusõppe vähemalt korra aastas. Samuti kehtestati keeleoskuse nõue (eesti keele kesktase), mis Ida politseiprefektuuri korrakaitsebüroo juhi Tarmo Tammiste hinnangul on sarnane politseiametnikele kehtestatuga. Ehkki uued nõuded ei pidurdanud abipolitseinike tegevust näiteks Rakveres, sundisid need Kadrina valla abipolitseinikke oma tegevuse peatama.
Abipolitseinikuks ei saa alaealised, Eesti kodakondsuseta isikud ning inimesed, kel on kehtiv väärteo karistus või keda on karistatud tahtliku kuriteo eest.
Abipolitseiniku ülesanded.
Abipolitseinik:
Abipolitseiniku õigused.
Politsei tegevuses osaleval abipolitseinikul on õigus:
Abiturient

Abiturient (lähtub hilisladina sõnast "abituriens" 'ära minna tahtja') on keskkooli lõpuklassi õpilane, kitsamas tähenduses keskkooli lõpueksamite sooritaja.
Eesti.
Abiturientidele rõhutatakse, et nad peavad kõigile teistele õpilastele eeskujuks olema, sest nooremad vaatavad neile alt üles. Ka õpetajad rõhutavad oma suhtumisega nende eristaatust. Nõukogude ajal oli mõnes koolis abiturientidel teistsugune riietus kui teistel õpilastel. 
Kevadel on abiturientidel saja päeva ball ja viimasel koolipäeval tutipidu.
Tänapäeval sooritavad abituriendid riigieksamid.
Keskkooli lõpetamisel saavad abituriendid keskkooli lõputunnistuse.
Abja rajoon

Abja rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962.
Abja rajoon moodustati 1950 septembris seoses maakondade likvideerimisega, hõlmates Viljandimaa lõunaosa ja Pärnumaa kaguosa. Rajooni keskus asus Abja-Paluoja alevis. Rajooni kuulusid algselt Mõisaküla linn, Abja-Paluoja ja Nuia alev ning Abja, Halliste, Kaarli, Kangru, Kariste, Paluoja, Penuja, Pera, Polli, Pöögle, Rajangu, Sudiste, Tuhalaane, Uue-Kariste ja Äri külanõukogu.
Pärast külanõukogude ühendamisi juunis 1954 jäi Abja rajooni 7 külanõukogu: Abja, Halliste, Kariste, Karksi, Lilli, Polli ja Rajangu külanõukogu.
Veebruaris 1959 liideti Abja rajooniga suurem osa likvideeritud Kilingi-Nõmme rajoonist – Kilingi-Nõmme linn ning Jäärja, Kanaküla, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu. 
Jaanuarist 1963 Abja rajoon likvideeriti. Selle alad jagati Viljandi rajooni ja Pärnu rajooni vahel, nii et Kilingi-Nõmme linn, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu liideti Pärnu rajooniga ning Mõisaküla linn, Abja-Paluoja ja Nuia alev, Abja, Halliste, Kariste, Karksi, Polli ja Rajangu külanõukogu liideti Viljandi rajooniga.
Pál Ábrahám

Pál Ábrahám (tuntud ka nimekuju Paul Abraham all; 2. november 1892 Apatin – 6. mai 1960 Hamburg) oli ungari juudi päritolu helilooja. Peamiselt on ta tuntud operettide ja filmimuusika autorina.
Elulugu.
Ábrahám sündis Austria-Ungaris (tänapäeval asub tema sünnikoht Serbia territooriumil) pangadirektori ja klaveriõpetaja pojana. Ta õppis Budapestis pangandust ja võttis selle kõrvalt tunde kohalikus konservatooriumis. Aastatel 1910–1916 jätkas ta õpinguid Ungari Kuninglikus Muusikaakadeemias, kus ta õppis tšellot Adolf Schifferi juhendamisel ja kompositsiooni Viktor Herzfeldi juhendamisel.
Oma esimesed teosed komponeeris ta 1920. aastate alguses, püüdes esialgu keskenduda tõsisemale heliloomingule: nende seas olid tšellokontsert, keelpillikvartetid, serenaad ja isegi vaimulikku muusikat. Peamiselt tegeles Ábrahám neil aastatel siiski pangandusega ja sattus rahaafääride tõttu ka vanglasse.
1927. aastal sai temast Budapesti operetiteatri dirigent. Operett kui kerge, populaarne žanr sobis muusiku ja heliloojana talle märksa paremini. 1928. aastal valmisid Ábrahámi esimesed operetid "Zenebona" ja "Preili abikaasa". Väga populaarseks kujunes tema kolmas, 1930. aastal komponeeritud operett "Viktoria ja tema husaar". 
Eriti menukad olid Ábrahámi operetid just Saksamaal, kus nende põhjal hakati looma muusikafilme. Nii asus ta 1931. aastal elama Berliini, kus valmisid tema järgmised tuntud operetid "Havai lill" (1931) ja "Savoy ball" (1932). Poliitiliste sündmuste tõttu jäi tema tähelend Saksamaal siiski lühikeseks. Natsionaalsotsialistide võimuletulek 1933. aastal sundis teda naasma Ungarisse, tema muusika pandi Saksamaal keelu alla ja vajus unustusse. Järgmistel aastatel tegutses ta Viinis ja Budapestis, kuid natsionaalsotsialismi ja antisemitismi levik sundis teda sealtki lahkuma. Ta põgenes esmalt Pariisi ja sõitis sealt Kuubale, kus ta teenis elatist klaverimängijana. 
Kuubalt õnnestus tal 1939. aastal edasi sõita Ameerika Ühendriikidesse New Yorki, kuid sealgi ei hinnatud tema muusikat. Kaugele arenenud süüfilise tagajärjel tekkisid Ábrahámil tõsised terviseprobleemid ja veebruaris 1946 suunati ta ravile Creedmoore'i psühhiaatriahaiglasse. 
Mais 1956 pöördus ta Hamburgis moodustatud Paul Abrahami komitee rahalisel toetusel Saksamaale tagasi, kuid vajas sealgi ravi ja suunati Hamburg-Eppendorfi ülikooli psühhiaatriahaiglasse. Neli aastat hiljem suri ta vaese ja avalikkuse poolt unustatud mehena Hamburgis vähki ning maeti Ohlsdorfi kalmistule.
Looming.
Operetid ja muusikalid.
18. veebruaril 1978 kanti Salzburgis postuumselt ette pastišš, mis sisaldas meloodiaid Pál Ábrahámi operettidest "Zenebona", "Preili abikaasa" ja "Es geschehen noch Wunder".
Mitmetest tema operettidest on loodud ka filmiversioonid. Populaarseimad muusikafilmide aluseks olnud operetid on "Viktoria ja tema husaar", "Savoy ball" ja "Havai lill".
Abrakadabra

Abrakadabra ("abracadabra") on amulettidel kasutatav sõna haiguste ja muu kurja ärahoidmiseks. 
Sõna tähtedest moodustati kolmnurk, mis kujutab haiguse kadumist.
Eripedagoog

Eripedagoog on pedagoog, kes on saanud eripedagoogika-alase hariduse puuetega laste õpetamiseks.
Eripedagoogi põhitegevus on erimetoodikat kasutades suunata hariduslike erivajadustega lapse arengut, et soodustada psüühiliste protsesside ja isiksuse arengut.
Eripedagoog võib anda parandusõppe tunde, anda logopeedilist abi, õpetada abikoolis, toimetulekukoolis ja tasandusklassis ning nõustada lapsevanemaid ja õpetajaid hariduslike erivajaduste asjus.
Eestis õpetatakse eripedagoogikat Tartu Ülikoolis ja Tallinna Ülikoolis. Tartu Ülikoolis jaguneb eripedagoogika õpetamine logopeediaks, erivajadustepedagoogikaks ja viipekeele tõlgi erialaks. Kitsamalt spetsialiseerunud eripedagoogid on veel surdopedagoog (kurtide ja nürmikute õpetaja) ning tüflopedagoog (pimedate ja nörbikute õpetaja).
KGB esimeeste loend

Käesolevas artiklis on loetletud Nõukogude Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee, üldtuntud kui KGB, esimehi ja nende asetäitjaid.
NSVL Riikliku Julgeoleku Komitee juht oli NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees, kellel oli läbi aegade 1–2 esimest asetäitjat ja paar täiendavat asetäitjat, kes kureerisid eri töösuundi. Peale selle olid veel RJK tähtsamate struktuuriüksuste (Esimene peavalitsus, Teine peavalitsus, 8. peavalitsus jne) ülemad ka vastavalt töökorraldusele RJK esimehe asetäitjad. 
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimehe juures asus nõuandva organina RJK Kolleegium ning RJK parteikomitee ja komsomolikomitee.
NSVL Riikliku Julgeoleku Komitee esimees kinnitati NLKP Keskkomitee poolt ja määrati oma ametikohale NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi poolt. RJK esimehe asetäitjad määrati oma ametikohale samuti NLKP Keskkomitee ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi poolt, RJK Kolleegiumi liikmete kandidatuurid kinnitati NLKP Keskkomitee ja NSV Liidu Ministrite Nõukogu poolt.
Aasa-verikireslane

Aasa-verikireslane ("Zygaena lonicerae") on kireslaste sugukonda verikireslase perekonda kuuluv liblikas. 
Nomenklatuur.
Liiki kirjeldas esimesena T. G. von Scheven 1777. aastal.
Sarnased liigid.
Aasa-verikireslase valmikul on eestiival viis punast laiku; see eristab teda suur-verikireslasest, kellel on kuus laiku. 
Väike-verikireslasel on samuti viis laiku, kuid eestiib on lühem kui 13–14 mm.
Sarnase välimusega on ka "Zygaena trifolii".
Levila.
Aasa-verikireslase levila hõlmab suurema osa Euroopast Kesk-Hispaaniast ja Türgist lõunas kuni Fennoskandiani põhjas. Briti saarel on ta levinud kõikjal, Belgias Brabanti provintsis ja lõunapoolsetes provintsides. Idas ulatub levila Lääne-Hiinasse.
Eestis on aasa-verikireslane levinud kõikjal.
Elupaik.
Aasa-verikireslane eelistab kuivasid ja poolniiskeid elupaiku. Ta elab rannikutel, niitudel, puisniitudel ja loopealsetel. Alpiniitudel kohtab teda kuni 2 km kõrguseni.
Valmik.
Aasa-verekireslase tiibade siruulatus on 30–46 mm. Eestiiva pikkus on emastel 16–19 mm, isastel pisut vähem. Eestiiva põhivärv on must ja see läigib rohekalt või sinakasroheliselt. Mustal põhjal on 5 tumepunast täppi, kusjuures kolmas on neljandast väiksem.
Liblika pea ja keha on mustad ja mõõdukalt kuni tugevalt karvased. Tundlad on pikad, saledad, otsast peenemad ja hoiavad teineteisega kokku.
Emane näeb välja nagu isane, ainult tema eestiiva ots on ümardunud ja tema keha on vähem karvane.
Aasa-verikireslase välimuse geograafiline varieeruvus on suur. Alpides on isendid palju suuremad, Lõuna-Euroopas mustemad.
Ta lendab päeval juunis või juulis ühe põlvkonnana. Ta külastab tähtpeade, äiataride, ohakate, jumikate ja teiste lillede õisi. Ta imeb õitest nektarit, eelistades siniseid ja lillasid õisi. Ta on kehv lendaja.
Linnud väldivad aasa-verikireslast toiduks tarvitamast, sest ta on halva maitsega ja sisaldab nagu teisedki kireslased sinihapet.
Emased munevad juulis kahvatukollased munad toidutaimele, aga erinevalt teistest liblikatest võivad muneda ka toidutaime kõrval kasvavale taimele.
Vastne.
Vastsed on sinakasrohelised kuni kahvatukollased, pikkade kahvatute karvadega ja mitme mustade peaaegu ristkülikukujuliste laikude riviga seljal. Vastsed on 19–28 mm pikad.
Vastsed toituvad madalatel taimedel, sealhulgas ristiku ja seaherne liikidel ning mets-hiirehernel, harilikul nõiahambal, soo-nõiahambal ja harilikul esparsetil. Kasvades muutuvad nad rohelisemaks ja karvasemaks.
Vastsestaadium kestab kaua. Vastsed talvituvad soodsates oludes ühe, ebasoodsates oludes kaks korda.
Nukk on rohttaime varre küljes. Nukk on heledat värvi ja pikergune või värtnakujuline.
Vastsetel ja nukkudel parasiteerivad mõned vastsekiinlased, näiteks "Phryxe magnicornis", ja mõned herilased.
Emamaa

Emamaa on kolonialistliku riigi peamine osa, kust kolonisatsioon on lähtunud.
Asumaad sõltuvad oma emamaast – osalemine maailmamajanduses ja -poliitikas toimub emamaa kaudu.
Põtalovo rajoon

Põtalovo rajoon on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Piirneb läänes Lätiga.
Rajoonis on Põtalovo linn ja 304 väiksemat asulat. 2015. aastast jaguneb rajoon halduslikult 1 linna- ja 3 maa-asunduseks. 
Ajalugu.
1920–1944 kuulusid rajooni alad Lätile.
Bernhard Holberg

Bernhard Holberg (18. september 1903 Ole, Emmaste vald – 7. veebruar 2008 Toronto) oli eesti pikaealine, kes suri 104-aastaselt Kanadas.
Enne Teist maailmasõda töötas Holberg autojuhina ja oli Hiiumaa ainuke taksojuht.
Irun

Irun (baski keeles; hispaania "Irún") on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis.
Linna pindala on 42,4 km². Ta ulatub küll peaaegu mereni (madalaim paik linnas on 5 m kõrgusel merepinnast), aga kõrgeim koht linna haldusalas tõuseb 825 m kõrgusele merepinnast. Linna keskus asub 20 m kõrgusel. Selle geograafilised koordinaadid on 43°20'16" N, 1°47'20" W.
Irun asub Hispaania ja Prantsusmaa piiril Bidasoa jõe ääres mägedes 15 km kaugusel provintsi pealinnast San Sebastiánist. Teisel pool jõge ja Prantsusmaa piiri asub Hendaye linn.
Iruni on kirjalikult esmamainitud 1203. aastal, kuid linna kohal asus antiikajal baskide kindlustatud Oiasso asula. Välja on kaevatud Oiasso sadama ja kaubaladude jäänused.
Iruni ala ühendati Kastiiliaga 1200, enne seda oli ta seotud Navarraga. Asukoha tõttu kolme riigi piiril (Kastiilia, Navarra ja Prantsusmaa) käisid asulast sageli üle laastavad sõjad.
Bidasoa jõel Hispaania ja Prantsusmaa piiril asub Faasanisaar. 1659 sõlmisid Louis XIV ja Felipe IV Püreneede rahu. Hiljem sõlmiti sel saarel Louis XIV ja Felipe IV tütre Hispaania Maria Theresia vaheline abieluleping. Tänapäeval kuulub Faasanisaar pooleaastaste perioodide kaupa vaheldumisi Hispaaniale ja Prantsusmaale.
17. veebruaril 1766 andis Hispaania kuningas Carlos II Irunile haldusliku sõltumatuse. Enne seda allus ta lähimale linnale Ondarribiale. Linna staatuse sai Irun 15. augustil 1913.
Hispaania kodusõjas olid linnas algul võimul vabariiklased, aga 1936. aasta septembris vallutasid selle pärast ägedat piiramist vabariiklased. Kodusõjas hävis suur osa linnast.
Linnas on raudteejaam, kus toimub ümberistumine Prantsusmaale suunduvatele rongidele. Otserongi pole võimalik käima panna, sest Hispaania poolel on raudtee rööpmelaius 1668 mm ja Prantsusmaa poolel 1435 mm.
Iruni peamised majandusharud on masinaehitus transpordi ja elektrotehnika jaoks, tsemendi-, naha- ja tselluloosi-paberitööstus, must metallurgia ning keraamika valmistamine.
Iruni jalgpalliklubi Real Unión mängib hooajal 2010/11 Hispaania tugevuselt kolmandas liigas, nagu ta alates hooajast 1993/94 igal hooajal (2 erandiga) mänginud on.
San Sebastián de los Reyes

San Sebastián de los Reyes on linn Hispaanias Madridi autonoomses piirkonnas. Asub Madridi kesklinnast 18 km kaugusel.
San Sebastián de los Reyes on kokku kasvanud Alcobendase linnaga. Kahe linna piiriks on Avenida de España tänav.
Linna läbib Madridi metroo 10. liin.
Besòs

Besòs (hispaania keeles "Besós") on jõgi Hispaanias Kataloonias. Algab Mogenti ja Congosti liitumisel ning suubub Barcelona juures Vahemerre.
Pikkus 17,7 km, valgala 1039 km², vooluhulk 4,3 m³/s.
Aulis Aret

Aulis Aret (1936. aastani Aleksis Kallits; 2. august 1907 Kaisma vald – 24. jaanuar 1974 Frunze) oli eesti pedagoogikateadlane ja kirjanik ning Kirgiisi NSV pedagoogikateadlane.
Ta lõpetas 1927. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1934. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna magistrikraadiga. Akadeemiliselt oli ta ÜS Liivika liige.
Tema magistrikraad arvestati 1946. aastal pedagoogikakandidaadi kraadiks. Ta kaitses 1965. aastal Herzeni-nimelises Leningradi Pedagoogilises Instituudis doktoriväitekirja. 
Ta töötas aastatel 1935–1941 Narvas, Tapal ja Tallinnas õpetajana. 
Ta oli Teise maailmasõja ajal aastatel 1941–1944 Nõukogude tagalas. Oli õpetaja Usbeki NSV-s, hiljem Groznõi Õpetajate Täiendusinstituudis.
Ta oli aastatel 1947–1951 Tallinna Õpetajate Instituudis pedagoogika- ja psühholoogiakateedri juhataja. 
1951. aastast oli ta Frunzes Kirgiisi Riikliku Ülikooli õppejõud, pedagoogika ja psühholoogia kateedri dotsent, aastatel 1954–1964 kateedrijuhataja, alates 1964.aastast doktor, 1967. aastast professor.
Uuris õpilaste kutsevaliku motiive ning enesekasvatuse teooriat ja metoodikat.
Aas-hanerohi

Aas-hanerohi ("Arabis planisiliqua" ka "Arabis gerardii") on taimeliik ristõieliste sugukonna hanerohu perekonnast.
Süstemaatika.
Aas-hanerohtu vaadeldakse ka aas-hanerohu alamliigina "Arabis planisiliqua" subsp. "nemorensis" või kareda hanerohu alamliigina "Arabis hirsuta" subsp. "gerardii".
Levila.
Eestis kasvab hajusalt, peamiselt mandril.
Välimus.
Aas-hanerohi on üheaastane taim.
Õied on valged.
Aaskaerand

Aaskaerand varem aaskaer ("Helictotrichon pubescens") on rohttaime liik kõrreliste sugukonna kaerandi perekonnast.
Levila.
Ta on Eurosiberi levikuga. Eestis väga tavaline. 
Kasvukoht.
Aaskaerad on apofüüt. Kasvab niitudel.
Jack O'Neill

Jack O'Neill on väljamõeldud tegelaskuju Kanada-Ameerika sõjaväeulme põhistes SyFy televisioonisarjades "Tähevärav SG-1", " ja ". Teda kehastab ameerika näitleja Richard Dean Anderson. Esmakordselt ilmus Jack O'Neilli tegelaskuju 1994. aasta ulmefilmis "Tähevärav", kus teda kehastas Kurt Russell.
Aas-koldkaer

Aas-koldkaer ehk harilik koldkaer ("Trisetum flavescens") on kõrreliste sugukonda koldkaera perekonda kuuluv üheaastane taim.
Süstemaatika.
Ta erineb enamikust koldkaeraliikidest erakordselt suure arvu kromosoomide poolest (36 kromosoomi).
Levila.
Taim on levinud Euroopas subatlantiliselt. Areaali põhjapiir kulgeb läbi Lõuna-Rootsi ja Edela-Eesti. Alpides kasvab ta kuni 2400 meetri kõrguseni. Eriti iseloomulik on ta kõrgustel 400–900 meetrit.
Eestis on ta oma areaali kirdepiiril ning esineb kohati ja harva.
Aas-koldkaer on apofüüt ehk teisisõnu kasvab mõõduka kuni tugeva inimmõju all olevates kohtades. Ta kasvab viljakatel mittehappelistel muldadel. Eestis kasvab ta kuivadel rohumaadel ja parkides.
Välimus.
Aas-koldkaera kõrgus on 20–80 cm, harva kuni 100 cm. 
Taim on katsumisel väga pehme. Nii vars, lehed kui ka lehetuped on kaetud pikkade pehmete karvakestega. 
Vars on püstine. Varrel on 2–5 sõlme.
Lehed on 3,5–12 cm pikad ja kitsad (0,2–0,5 cm). Lehelaba alumine osa on jämeda otsaga (umbes 0,3 cm) ja sakiline. 
Ta õitseb Eestis juunist augustini, aga levila lõunaosas maist juunini. Õisik on pikk (5–12 cm) ja tihe. Pähikud on kollakad. Pähikus on kaks õit. 
Vili on tera. Selle läbimõõt 0,3 cm, pikkus on 1,3–2,5, harva kuni 2,8 mm. 
Kasutamine.
Ta on väärtuslik söödakultuur. Saagikus on väike.
Ta sisaldab B3-vitamiini.
Koldkaer

Koldkaer ("Trisetum") on kõrreliste sugukonda kuuluv perekond. 
Koldkaera on umbes 75 liiki. Eestis kasvavad neist aas-koldkaer ja siberi koldkaer.
Aas-kurereha

Aas-kurereha ("Geranium pratense") on taimeliik kurerehaliste sugukonna kurereha perekonnast.
Kirjeldus.
Aas-kurereha on mitmeaastane, tugeva kasvuga paljuvarreline taim kõrgusega 30–90 cm. Lehed on karekarvased, seitsmeti sõrmlõhised. Kroonlehed sinised (punakate soontega), kuni 2,5 cm pikad ja 1,5 cm laiad. Õieraod rohkete näärmekarvadega.
Välimuselt on kõige sarnasemad teised suurekasvulised kurerehaliigid, soo- ja mets-kurereha, ent nende õied on punakad või lillakad ning lehed pole nii sügavalt lõhestunud.
Kasvukohad ja levik.
Looduslik üldlevila piirdub Euraasiaga, Ameerikas tulnukana. Eestis tavaline mandriosas, saartel haruldasem, Hiiumaalt pole uuemal ajal leitud. 
Aas-kurereha kasvab niisketel ja kuivadel niitudel ja puisniitudel, metsaservadel, sihtidel, kraavikallastel, jäätmaadel. 
Kasutamine.
Peetakse heaks meetaimeks. Kariloomad söövad teda pigem heinana kui värskelt.
Rahvapärased nimetused.
Aas-kurereha on Eestis laialt levinud taim, sellepärast kuuluvad temale peaaegu kõik nimetused, millega märgitakse rahva keskel kurerehasid. Levinud nimetus on "pistirohi" ja selle mitmesugused teisendid. Pistirohu nimetus tekkinud sellest, et taime kasutatakse pistihaiguse puhul ravimtaimena: keedetakse ummukses teed, torgitakse vilja terava otsaga seda kohta, kus on pistja või süüakse taime seemneid.
Schenkeri analüüs

Schenkeri analüüs (inglise keeles "Schenkerian analysis"; prantsuse keeles "analyse schenkérienne"; saksa keeles "Reduktionsanalyse", reduktsioonianalüüs, "Schichtenlehre", tasandite õpetus) on muusikaanalüüsi meetod, mille abil on võimalik seotud süsteemina kirjeldada heliteose meloodilist, kontrapunktilist ja harmoonilist ülesehitust. 
Schenkeri analüüsi meetodid põhinevad Austria muusikateoreetiku Heinrich Schenkeri teooriatel, mis käsitlesid eelkõige tonaalsust. Schenkeri analüüsi edasiarendusi on kasutatud ka posttonaalses muusikateoorias.
Schenkeri analüüs selgitab muusikat muusikaliste visandite, mitte sõnade kaudu ja arvestab muusika lineaarse liikumisega, ajas kulgevusega. Tegemist on teatava lihtsustusega, harmoonia ja kontrapunkti koosvaatlusega, mis suudab veenvalt selgitada muusikateose ülesehitust.
Tegemist on subjektiivse, mitte objektiivse meetodiga. See tähendab, et kindla muusikateose analüüsimiseks ei ole olemas kindlat mehaanilist protseduuri; pigem peegeldab analüüs analüüsija enda muusikalisi nägemusi. Seega on taoline analüüs rohkem "kunstiline kriitika" kui "teadus". Schenker oli ise kindel, et tonaalne muusikateos sisaldab mingit sisemist tõde, kuigi väheseid on õnnistatud piisavalt, et seda hinnata. Schenkeri järgi on heade muusikateoste süvatasandil üks tüüpstruktuur, mis ühtlasi lubab üht-teist väita ka muusikalise intuitsiooni olemuse kohta: helilooja on võimeline meistriteost looma just seetõttu, et tajub intuitiivselt selle aluseks olevat fundamentaalset struktuuri ("Ursatzi"), mis juhib ja ühendab üksikute nootide genereerimise protsessi.
Muusikateoreetikud vaidlevad seniajani, kas tonaalse muusikateose kuulamiseks on olemas üks ja õige kuulamise ja analüüsimise viis. Isegi need, kes on kindlad, et selline ainus ja õige analüüsiviis on olemas nõustuvad, et analüüsi saab teostada ja korrektselt hinnata vaid subjektiivne ekspertkuulaja. Seega on Schenkeri analüüsi läbiviimise õppimine eelkõige kuulamise ja tonaalse muusika mõistmise õppimine ning see vajab õpinguid ja harjutamist samuti nagu vajab õppimist ja harjutamist pillimäng.
Oma olemuselt võib Schenkeri analüüsi nimetada ka vaba stiili (barokist kuni romantismini) kontrapunkti analüüsiks. Harmoonia ja vormi valdkonda kuuluvaid nähtusi kajastab see analüüsimeetod vaid kaudselt ja osaliselt, "tõlgituna" kontrapunkti terminitesse.
Schenkeri analüüsi põhilisi muusikalise lõigu struktuuri kirjeldamise töövõtteid on näidata helikõrguste hierarhilisi suhteid muusikalises lõigus. Seda saab teha spetsiaalses muusikalise notatsiooni vormis, mille Schenker mõtles välja demonstreerimaks erinevaid prolongatsiooni tehnikaid.
Heinrich Schenker avaldas 1906. aastal raamatu "Harmooniaõpetus", esimese köite kavandatavast sarjast "Uued muusikateooriad ja fantaasiad" ("Neue musikalische Theorien und Phantasien"). Järgnesid kaks köidet kontrapunktiõpetust ja viimasena postuumselt 1935. aastal kontrapunktiõpetuse kolmanda köitena "Vaba stiil" ("Der freie Satz"). Autori surma tõttu ei saanud teoks kavandatud "Vormiõpetus", samas sisaldab "Der freie Satz" lühiülevaadet vormidest eraldi peatükina.
Selma Björnsdóttir

Selma Björnsdóttir (sündinud 13. juunil 1974 Reykjavíkis) on islandi laulja, laulukirjutaja ja näitleja.
Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks tänu 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele, kus tema kirjutatud ja esitatud lugu "All Out of Luck" tuli teisele kohale, mis oli tollal Islandi suurim Eurovisiooni-saavutus. Ta esindas oma koduriiki ka 2005. aasta Eurovisioonil Kiievis, kuid seal tema lugu "If I Had Your Love" poolfinaalist kaugemale ei jõudnud.
Kodusaarel Islandil on Selma Björnsdóttir populaarne ka muusikalinäitlejana: ta on mänginud näiteks muusikalides "Grease" (Sandy), "West Side'i lugu" ja "Hüljatud".
Ben Browder

Robert Benedic Browder (sündinud 11. detsembril 1962) on USA näitleja ja kirjanik. 
Tema kui näitleja tuntumate osatäitmiste seas näiteks John Crichtoni roll telesarjas "Farscapes" ja Cameron Mitchelli roll sarjas "Tähevärav SG-1".
Amanda Tapping

Amanda Tapping (sündinud 28. augustil 1965 Rochfordis Essexis) on Kanada näitleja ja produtsent. Ta on tuntud Samantha Carteri kehastajana sarifilmides "Tähevärav SG-1" ja "", aga ka doktor Helen Magnusena telekanali SyFy sarifilmis "Sanctuary".
Christopher Judge

Douglas Christopher Judge (sündinud 13. oktoobril 1964 Los Angeles) on USA näitleja. Ta on tuntud "Tähevärav SG-1" tegelase Teal'ci kehastajana.
Judge sai Oregoni ülikoolis jalgpallistipendiumi, kolis Oregoni ja mängis kolledžiliigas Ameerika jalgpalli. 1982 pälvis ta Casanova auhinna ehk teisisõnu valiti Oregoni ülikooli Ameerika jalgpalli meeskonna aasta uustulnukaks. Kuid enese sõnul teadis ta alati, et tema sportlaskarjäär on üksnes abivahend näitlejaks saamisel.
Ülikoolis püüdis ta kõigepealt õppida meditsiini, juhuks kui tema näitlejakarjäärist ei peaks asja saama, kuid ta ei saanud selleks vajaliku matemaatikaga hakkama ja vahetas eriala. Ta läks üle psühholoogia erialale, aga viimaks lõpetas telekommunikatsiooni ja filmi erialal ning psühholoogia jäi tema kõrvalalaks.
Viimasel õppeaastal võitis Judge konkursi, millega otsiti raadiosaatejuhti Oregonis. See oli MTV jutusaate tüüpi saade. Saadud kogemust kasutas ta agendi hankimiseks ja Los Angelesse elamaasumiseks.
1997 läks Judge sõbrale külla ja nägi, et see valmistub proovivõteteks. Judge'i hakkas see huvitama ja kui sõber ära käis, vaatas Judge järele, mis roll see on. See oli Tealc'i roll "Täheväravas". Seejärel helistas Judge oma agendile ja käskis tal end samuti nendele proovivõtetele saata, ähvardades, et muidu nende koostöö lõpeb. Proovivõtetel oli teistele rollidele 3 kandidaati, üksnes Teal'ci rollile 8–10. Judge võitis selle rolli. Kõigist "Tähevärava" näitlejatest pole keegi esinenud nii paljudes osades kui Judge.
2002 nimetati Judge parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks meeskõrvalosatäitja kategoorias Teal'ci rolliga "Täheväravas". Ta ei saanud seda auhinda.
Judge on kätt proovinud ka stsenaristina. Ta kirjutas nelja "Tähevärava" osa stsenaariumi. Enese sõnul lukustab ta ennast stsenaariumi kirjutamise ajaks tuppa ega lõpeta enne, kui lugu valmis, sest ta kardab, et tal pole piisavalt enesedistsipliini kord pooleli jäetud asja juurde tagasi pöördumiseks.
Pärast seda, kui "Stargate" lõpetati, hakkas Judge kirjutama käsikirja uuele seriaalile "Rage of Angels" ("Inglite raev"). Ta soovis, et sellest saaks algus seriaalile, mille üks seeria kestaks tund aega. Sellega tahtis Judge näidata, et sellinegi seriaal, mille peategelane on neeger, võib olla äriliselt tasuv ja välismaalgi majanduslikult jätkusuutlik.
Judge on afroameerika ja irokeesi päritolu. Tema noorem vend Jeff Judge on samuti näitleja.
Abalak

Abalak on küla Venemaal Tjumeni oblastis Tobolski rajoonis. Asub Tobolskist 20 km kagus Irtõši paremkaldal. 
Ajalugu.
Enne Siberi liitmist Venemaaga oli Abalak tatari küla. 1585. aastal võitsid Jermaki väed Abalaki lähedal lahingu tatarlastega.
Külas asub 1783. aastal rajatud klooster ja selle juures turismikompleks. Kloostris asus Abalaki Jumalaema ikoon.
Abatskoje

Abatskoje on küla Venemaal Tjumeni oblastis, Abatskoje rajooni halduskeskus. Asub Tobolskist 378 km idas Išimi vasakkaldal. 
Ajalugu.
Küla tekkis 1680. aastal rajatud sõjaväeposti juurde 1695. aastal. 1964–1992 oli Abatskoje alev.