tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Värvilised

Värvilised (afrikaani keeles "Bruin mense", varem "Kleurlinge", inglise keeles "Coloureds") on segapäritoluga rassigrupp Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Namiibias.
Värvilised on tekkinud khoisani rahvaste, bantude, eurooplaste ja mitmete Aasia päritolu rahvusgruppide segunemise tulemusel.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Lõuna-Aafrika Vabariigis 4 615 401 värvilist, kes moodustasid riigi elanikkonnast 8,9%. Kõige rohkem elas värvilisi Lääne-Kapimaa provintsis, kus neid loendati 2 840 404 ja nad moodustasid 48,8% elanikkonnast. Ida-Kapimaa provintsis elas värvilisi 541 850 (8,3% elanikkonnast), Põhja-Kapimaa provintsis 461 899 (40,3% elanikkonnast) ja Gautengi provintsis 423 594 (3,5% elanikkonnast).
3 442 164 värvilist (75,8%) pidas emakeeleks afrikaani keelt ja 945 847 (20,8%) inglise keelt. Suurem osa afrikaani keelt emakeeleks pidavaid värvilisi on kakskeelsed ja nad kõnelevad ka inglise keelt.
Namiibias elas 1996. aastal hinnanguliselt 125 000 värvilist.
Uus vool

Uus vool (läti keeles "Jaunā strāva") oli Lätis 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses massiline vasakpoolne sotsiaalpoliitiline liikumine. Liikumise kõige aktiivsem periood oli 1905. aasta revolutsiooni ajal. Liikumises osalejaid nimetati uusvoollasteks (läti keeles "jaunstrāvnieki").
Liikumise häälekandja oli Dienas Lapa.
Tsiviilelanik

Tsiviilelanik on keegi, kes ei ole osa mingist sõjalisest organisatsioonist ega kuulu sõjateenistusse. Ta ei võta osa sõjalistest konfliktidest reglementeeritud sõja seaduste kohaselt. Tsiviilelanik ja mittevõitleja ei ole päris samad. Mittevõitleja võib olla näiteks sõjameedik, aga sõjameedik ei ole tsiviilisik.
Tsiviilelanik on tavaline kodanik ühiskonnas, sõjateenistuses mitteolev isik, mittesõjaväelane. "Eesti keele seletav sõnaraamat" annab sellise konteksti: Pommituses hukkus palju tsiviilelanikke. Tsiviilelanikud evakueeriti rindepiirkonnast tagalasse.
Nimetus.
Sõna “tsiviilelanik” viib tagasi 14. sajandi lõppu ja on pärit vanaprantsuse keelest. Usutakse, et sõna "tsiviilelanik" on kasutatud viidates mittevõitleja kohta juba 1829. aastal. Nüüd seostub termin mittevõitlejast inimesega, kes ei võta osa sõjategevusest.
Tsiviilelanikud tänapäevastes konfliktides.
Tsiviil elaniku positsioon tänapäevastes konfliktides on endiselt problemaatiline. Selle muudab keeruliseks mitu nähtust. Nagu näiteks:
Alates 1980. aastatest hakati sageli väitma, et ligi 90% ohvritest tänapäevastes konfliktides on tsiviilelanikud. Seda väideti Vikipeedias: Kas teadsid lehel 14. detsembril 2010. Neid väiteid usutakse laialdaselt, aga pole olemas piisavalt detailset statistikat ja usaldusväärset tõendusmaterjali, et seda ka kinnitada. Eriti mis puudutab Jugoslaavia sõdu ja Afganistani sõda, mis on kesksed nendele väidetele.
21. sajandi esimestel aastatel, vaatamata mitmetele sellega seotud probleemidele, tsiviilelaniku õiguslik kategooria on allutatud märkimisväärsele avalikule tähelepanule, meediale ja Ühendrahvaste arutlusele. Seda täpsustatakse teatud relvajõudude kasutusalas, et kaitsta ohustatud rahvaid. See "pole kaotanud ühtki oma poliitilist, õiguslikku ja moraalset tähtsust.“
Kuigi sageli arvatakse, et tsiviilelanikud on eelkõige passiivsed sõja pealtnägijad ja tunnistajad, on vahel neil konfliktides aktiivne roll. Need võivad olla poolmilitaarsed konfliktid. Näiteks 1975. aasta novembris organiseeris Maroko valitsus "rohelise marsi", mille hõlmas ületasid tsiviilelanikud endise Hispaania koloonia piiriala, et sisse nõuda Maroko territoorium- kõik samal ajal kui Maroko väed sisenesid territooriumi salajaselt. Tsiviilelanikud võtavad vahest osa mittevägivaldsetes tsiviil vastupanudes oponeerides diktaatorlikule võimule või välismaisele okupatsioonile: vahel toimuvad sellised kampaaniad relvastatud kokkupõrgetega samal ajal, aga tavaliselt neid eristatakse oma korralduse ja osaluse poolest.
Ametnikud, kes on otseselt seotud tsiviilisikute karistamisega, tegelevad agressiivsete sõjaliste operatsioonidega ja neid ei kvalifitseerita tsiviilisikute hulka.
Tsiviilelanike hõlmavad ka õiguskaitsjaid.
Ladonia

Ladonia on Lõuna-Rootsis asuv mikroriik, mida ametlikult ei ole tunnustanud ükski riik, kuid mis on saavutanud tunnustuse mitmetelt teistelt mikroriikidelt.
2. juunil 1996, pärast mitmeid konflikte Rootsi võimudega, kuulutas kunstnik Lars Vilks 1 km² suuruse territooriumi, millel paiknevad tema skulptuurid, iseseisvaks riigiks nimega Ladonia.
2015. aastaks oli ennast selle kodanikuks registreerinud üle 17 000 inimese enam kui 100 maailma riigist. Igal aastal külastab Ladoniat üle 40 000 turisti.
2003. aastal kuulutas Ladonia sõja Rootsile, Ameerika Ühendriikidele ja San Marinole.
Ladoniat on peetud osaks Vilksi kunstiprojektide sarjast, mis algas "Nimisega" ja kulmineerus "Omfalosega". Vilks on ise Ladonia riigisekretär.
Thraex

Thraex (ka "traaklane") oli Vana-Rooma kergerelvastuses gladiaator põhiliselt Rooma keisririigi ajajärgul. Traaklaste relvastus, varustus ning võitlustiil gladiaatorite võitlusareenidel olid iseloomulikud Traakia sõdalastele.
Relvastus.
Thraex kandis iseloomuliku kujuga ja laiade servadega kiivrit, millel oli sageli greifi kuju ja hari. Kiivri ees oli aukudega visiir. See kiiver kaitses küll pead, aga piiras vaatevälja.
Kaitseks kasutas traaklane väikest nelinurkset või ümarat kilpi ehk "parmula"'t. Ründerelvaks oli lühike ülespoole kõver ja sakilise teraga pistoda "sica". Selle pikkus oli kuni 35 cm ja sellega sai edukalt rünnata ka vastase kaitsmata seljaosa. Mõõka hoidva käe (enamasti parema) turviseks oli tepitud või rauast varrukas "manica". Tal oli ainsana gladiaatoritest mõlemal säärel turvis. 
Võitlus areenil.
Thraex ja Hoplomachus sümboliseerisid Rooma leegionäride vastaseid lahinguväljal: traaklasi ja kreeklasi ehk hopliite. Kerge relvastusega Thraex ehk traaklane pandi tavaliselt võitlema murmilloga, kellel oli leegionäridega sarnane raske relvastus ning need võitlused pidid kajastama roomlaste lahinguid oma vaenlastega Traakias.
Heckler &amp; Koch MP5

Heckler &amp; Koch MP5 (akronüüm saksakeelsest: "Maschinenpistole 5", tõlkes Püstolkuulipilduja 5) on 9 mm püstolkuulipilduja, mille 1960. aastatel töötasid välja Saksa tulirelvatehase Heckler &amp; Koch GmbH (H&amp;K) insenerid. Relvast on tehtud üle 100 versiooni, millest mõned on poolautomaatsed.
MP5 on maailma enimkasutatavaid püstolkuulipildujaid, see on kasutuses 40 riigi sõjaväes, politseis, luures ja turvateenistustes. Põhja-Ameerikas kasutatakse seda SWAT-tiimides.
1999. aastal töötas Heckler &amp; Koch välja relva Heckler &amp; Koch UMP, millest pidi saama MP5-e mantlipärija. 2017. aasta seisuga on mõlemad relvad tootmises.
82 eKr

82. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXXII (672).
Aadusoo

Aadusoo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Adoson, Adusson ja Zoom.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aadusoo 15 mehel ja 21 naisel. Perekonnanime Aadusoo kandja oli keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus oli 45).
Alatoitumine

Alatoitumine on söömise ebaterve piiramine vähesel või suurel määral, teatud toidurühmade menüüst väljajätmine. Alatoitutakse, kuna soovitakse kaalust alla võtta või hoida kaalu väga range kontrolli all. Isegi siis, kui alatoitumine on lühiajaline, on alatoitumisel riskid. Kui see on pikaajaline, võib sellest saada söömishäire.
Kuna päevane toiduenergia on väike, võib puudu jääda paljudest vajalikest toitainetest, näiteks amino- ja rasvhapetest, vitamiinidest ja mineraalainetest, mille defitsiidi korral võib esineda väga erinevaid vaevusi.
Alatoitumise psühholoogilised tagajärjed.
Depressioon.
Alatoitumine mõjutab inimese meeleolu. Liiga vähe söövad inimesed tunnevad tihti masendust, nad ärrituvad kergelt ja on pahurad.
Sundmõtted ja sundkäitumine.
Väga sageli kaasneb alatoitumisega kalduvus sundmõtetele. See tähendab, et inimene on tavalisest paindumatum. Näiteks võib inimesel olla tung kõndida iga päev läbi kindel vahemaa või muutub asjade korrashoid ja puhtus tavapärasest olulisemaks.
Eemaletõmbumine ja enesesse tõmbumine.
Alatoitumine võib lühiajaliselt tekitada hea tunde, kuid kui alatoitumine jätkub, kipub inimene eemale tõmbuma ja keskendub rohkem iseendale. Seda võib selgitada aju alatoitumuse mõjudega. 
Füüsilised tagajärjed.
Süda, vereringe ja kehatemperatuur.
Alatoitumine võib kahjustada südant, mis muutub selle tõttu nõrgemaks. Vererõhk võib langeda eluohtlikule tasemele ja pulsi sagedus aeglustub. Halb verevarustus tekitab jalgadele külmatunnet ja haavandeid. Südamele võib mõjuda ebaregulaarne südametöö, mis võib tekitada südame seiskumise.
Suguhormoonid ja viljatus.
Alatoitumise tõttu lõpetab keha suguhormoonide tootmise. Seksuaalsed tunded vähenevad, naistel kaob menstruatsioon ja meestel kaovad öised seemnepursked.
Seedimine.
Alatoitujatel aeglustub seedetrakti töö, selle tagajärjel läbib toit seda aeglaselt ja tekitab ebamugavustunnet. Tekib suurenenud tundlikkus gaaside suhtes.
Ravi.
Kui tegu on väga tugeva alatoitumisega, siis on vaja psühhiaatri ja teiste eriarstide koostööd ning eelkõige inimese enda tahet terveneda. Alatoituja ravi algab haiguse teadvustamisest, inimesel peab olema motivatsioon terveneda. Raviprotsessi peaks olema haaratud kogu perekond või vähemalt üks pereliige, kes toetab ja aitab. Kui alatoituja õigel ajal ravi ei saa, võib see lõppeda surmaga. Alatoituja peab sööma 3–4 korda päevas õigetel aegadel, söögikordade vaheajad peaksid olema kolm kuni neli tundi. Ravi eesmärgiks on taastada normaalne kehakaal, millega kaovad ka muud haigused, mis on alatoitumisega kaasnenud. Üle 60% alatoitujatest paraneb ravi käigus täielikult.
Enn Veskaru

Enn Veskaru (kuni 1939 Robert Friedeman; 28. mai 1899 Türi – 14. jaanuar 1985 Tallinn) oli eesti kangatööstur, Allveelaevastiku Sihtkapitali mõtte algataja.
Ülo Tambek

Ülo Tambek (1. juuli 1922 Tartu – 31. mai 1979 Tallinn) oli eesti filmirežissöör ja tõlkija.
Aastatel 1941–1945 võttis ta Punaarmeesse mobiliseerituna Eesti Laskurkorpuse ridades osa Teisest maailmasõjast. 1952. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. 
Aastatel 1947–1953 töötas Õhtulehe toimetuses. 1954. aastast töötas Tallinna Kinostuudios, hilisema nimega Tallinnfilmis dokumentaalfilmide toimetaja, stsenaristi ja režissöörina. 1966. aastast oli ta Tallinnfilmi kroonika- ja dokumentaalfilmide loomingulise tootmisühenduse režissöör. Režissöörina tegi ta üle 40 dokumentaal-, õppe- ja muusikafilmi ning 66 kinoringvaadet "Nõukogude Eesti". Mõned tema tehtud filmid keelati ideoloogilistel põhjustel. 1968. aastal filmitud dokumentaalfilm "Talupojad" linastus alles 1989. aastal.
Ta on tõlkinud eesti keelde väliskirjandust, sealhulgas kaks romaani sarjast "Seiklusjutte maalt ja merelt": Robert Louis Stevensoni "Must nool" ja James Fenimore Cooperi "Viimane mohikaanlane".
Isiklikku.
Tema isa oli Elmar Tambek. 
Irene Tambek (Irene Kivi) on tema lapselapselaps.
Tarneahela läbipaistvus

Tarneahela läbipaistvus (inglise keeles "supply chain visibility") on suutlikkus omada ligipääsu logistika ja tarneahelaga seonduvatele asjassepuutuvatele andmetele või infole, sõltumata sellest, millises tarneahela lülis viimased eksisteerivad.
Milleks on tarneahela läbipaistvus kasulik?
Caridi "et al". (2014: 2) on kirjeldanud tarneahela läbipaistvust kui peamist tegurit, mille abiga saab suurendada ettevõtte tõhusust, toetada otsuste langetamist, parandada ettevõtte reageerimiskiirust ja laovarude juhtimist. Seega saab öelda, et tarneahela läbipaistvusega kaasneb üleüldine ettevõtte tegevuse paranemine, kaasa arvatud kulud, kvaliteet, teenindustase, paindlikkus ja ajakulu. Sellest saab järeldada, et muutes tarneahelat läbipaistvamaks nii koostööpartnerite kui ka lõpptarbijate jaoks, saab ettevõte samaaegselt parandada ka enda tegevustõhusust.
Meehan ja Muir (2008: 227-228) on tarneahela juhtimise kasuteguritena välja toonud klienditeeninduse kvaliteedi ja vastutustundlikkuse suurenemise, tarneahela liikmete vahelise suhtluse paranemise, riskide vähenemise, tootearenduse paranemise, protsesside dubleerimise vähenemise, laovarude hulga vähenemise ning rahalise konkurentsivõime paranemise. McLaren "et al." (2002: 356) on toonud tarneahela juhtimise kasuteguritena välja järgmised aspektid: turule kohanduvuse paranemine, tsükliaegade vähenemine, teeninduse kvaliteedi kasvamine, turuteadlikkuse kasvamine, tarneahela kulude vähenemine, äriprotsesside kulude vähenemine, laokulude vähenemine ja ka tootmiskulude vähenemine.
Tarneahela läbipaistvus toob palju kasu:
Millised on tarneahela läbipaistvuse eesmärgid?
Tarneahela läbipaistvuse eesmärkideks on:
Näited.
Toiduhindade seire katkemine halvendab tarneahela läbipaistvust.
Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja liikmeid teeb murelikuks, et põllumajandus- ja toiduvaldkonda puudutava turuinfo kättesaadavus on viimasel ajal oluliselt halvenenud, mis teeb keerulisemaks turuolukorra analüüsimise ja vajalike otsuste langetamise.
HMMWV

HMMWV (akronüüm inglise keelest "High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle", otsetõlkes 'suure liikumisvõimega mitmeotstarbeline ratassõiduk'), kõnekeeles Humvee, on nelikveoga kergveok, mida sõjaväe tarbeks toodab USA autotootmisettevõte AM General.
Ajalugu.
USA sõjaväes on Humveedega asendatud Vietnami sõjast kasutuses olnud Willys MB-d, M151-d, Gama Goatid ja teised kergveokid. See sõiduk on kasutusel ka mitme muu riigi ja organisatsiooni armees.
Humveest on toodetud ka tsiviilkasutuseks sobilikke mudeleid. Sõidukit kasutati edukalt 1991. aasta lahesõjas, kus see sai hästi hakkama ohtlikul kõrbepinnasel; sõjast saadi inspiratsiooni tsiviilkasutuseks sobiliku Hummeri tootmiseks.
Ukraina kasutas neid sõidukeid Vene-Ukraina sõjas.
Toonela (soomusauto)

Toonela oli Eesti soomusauto.
Toonela ehitati 1919. aastal Tallinnas AEC veoauto baasil, osales Vabadussõjas alates 22. aprillist 1919 Soomusautode Kolonni koosseisus ja oli Eesti sõjaväe relvastuses kuni 1940. aastani.
Rasskazovo rajoon

Rasskazovo rajoon (vene keeles "Рассказовский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Rasskazovo (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Bondari rajooniga, idas Kirsanovi rajooniga, kagus Inžavino rajooniga, lõunas Ržaksa rajooniga, edelas Sampuri rajooniga, läänes Znamenka rajooniga ja loodes Tambovi rajooniga.
Rajooni pindala on 1802,08 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 456, 2009. aastal 22 306 ja 2002. aastal 24 984.
Rasskazovo rajoonis on 47 asulat, mis kuuluvad kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Bolšoi Lomoviss.
Lillepuu

Lillepuu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Andresen, Arbus, Feimann, Hansen, Krämann, Kraus, Liister, Lillebach, Lindström, Muna, Naudi, Shablinski, Värtman, Voormann ja Zoom.
Allpere

Allpere on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ahlbert, Alber ja Albert.
Ernst Allpere palvel kanti Allpere Perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 70 all.
Artikulatsioon (muusika)

Artikulatsioon on muusikaline parameeter, mille väärtus esindab üksteisele järgnevate helide eraldatuse määra. Artikulatsiooni väärtused jäävad vahemikku äärmuslik stakaato - äärmuslik legaato. 
Artikulatsioon võib olla väljenduslik (karakterit kujundav) või struktuurne. Struktuurset artikulatsiooni võib võrrelda kirjavahemärkide kasutamisega keeles.
Altma

Altma on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Altman, Altmann ja Timofejev.
Albrecht Altma palvel kanti Altma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 114 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Altma 13 mehel ja 13 naisel. Perekonnanimede levikult oli Altma meeste puhul 9586. ja naiste puhul 10420. kohal.
Kirsanovi rajoon

Kirsanovi rajoon (vene keeles "Кирсановский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kirsanovi linn (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Gavrilovka rajooniga, idas Umjoti rajooniga, lõunas Inžavino rajooniga, läänes Rasskazovo rajooniga ja loodes Bondari rajooniga.
Rajooni pindala on 1280 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 445, 2009. aastal 22 355 ja 2002. aastal 23 613.
Kirsanovi rajoonis on 84 asulat, mis kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Vorona.
Aoma

Aoma on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamise ajal anti perekonnanime Aoma 1935. aastal Tallinnas isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Auman. Mihkel Aoma palvel kanti Aoma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 174 all.
Aul (perekonnanimi)

Aul on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamise ajal anti perekonnanime Aul isikutele varasema perekonnanimega Klein. Juhan Auli palvel kanti Aul perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 11 all.
Bondari rajoon

Bondari rajoon (vene keeles "Бондарский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Bondari küla.
Rajoon piirneb põhjas Pitšajevo rajooniga, idas Gavrilovka rajooniga, kagus Kirsanovi rajooniga, lõunas Rasskazovo rajooniga, edelas Tambovi rajooniga ja loodes Sosnovka rajooniga.
Rajooni pindala on 1270 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 723, 2009. aastal 13 377 ja 2002. aastal 15 311.
Bondari rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.
Roosi tänav (Viljandi)

Roosi tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.
Tänav algab Oru tänavalt ja lõppeb Supeluse tänaval.
Tänava pikkus on 89 m.
Õiglase kaubanduse sõber

Õiglase kaubanduse sõbra märk on tunnustus nendele ettevõtetele, kes kasutavad õiglase kaubanduse tooteid või oma tootmises õiglase kaubanduse toorainet. See on selleks, et tarbija oskaks üles leida neid, kes nende vastu huvi tunnevad. Seda jagatakse kaubandus-, toitlustus- või tootmisettevõtetele, kodanikuühendustele, riigiasutustele, koolidele ja töökollektiividele, kes oma töös ja tegemistes panustavad õiglase kaubanduse arengusse ja levikusse Eestis. 
Õiglase kaubanduse sõbra märki annab Eestis välja MTÜ Mondo alates 2014 aastast.
Kategooriad.
Õiglase kaubanduse kategooriaid on kokku viis:
Kriteeriumid.
Hotell, restoran, toitlustaja või kohvik pakub vähemalt nelja kategooria õiglase kaubanduse märgistega kaupa, näiteks kohvi, teed, suhkrut, kosmeetikat.
Kauplus tõstab esile õiglase kaubanduse väärtust ning pakub oma kaubavalikus enam kui 30 õiglase kaubanduse märgistega tooteartiklit.
Töökollektiiv, vabaühendus, riigiasutus ja kogudus jagab teavet õiglase kaubanduse kohta ja kasutab oma kontoris, kohvipausidel ja üritustel vähemalt kolme kategooria õiglase kaubanduse märgistega kaupa, näiteks kohv, tee, troopilised puuviljad ja suhkur.
Õppeasutus kasutab õiglase kaubanduse märgistega kaupu, käsitleb õppetöös ka õiglase kaubanduse teemat ning teeb teavitustööd.
Kaupade maaletooja, töötleja ja tootja portfellis on õiglase kaubanduse toodetel või toorainel oluline osa või Fairtrade'i, UTZ Certifiedi või Rainforest Allianc'i märgisega omatoode.
Kandidaadiks esitamine.
Kandidatuuri saab esitada Fairtrade'i veebilehel. Õiglase kaubanduse sõbra tunnistus antakse üle mai keskel, õiglase kaubanduse päeva tähistamise raames. Nimetuse andmine on rajatud usaldusele ja heale tahtele, mitte rangetele kriteeriumidele. Tunnustust ei pea uuesti taotlema, kui märgi saaja kinnitab iga-aastase ülevaate käigus Mondo seatud eelduste täitmist.
Õiglase kaubanduse põhimõtted.
Õiglane kaubandus lähtub viiest põhimõttest:
Õiglase kaubanduse sõbrad.
2017. aasta seisuga on Eestis 42 õiglase kaubanduse sõbra märgisega õppeasutust, kauplust, hotelli/restorani/kohvikut, vabaühendust, kogudust, töökollektiivi, töötlejat/maaletoojat.
Need on:
Znamenka rajoon

Znamenka rajoon (vene keeles "Знаменский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Znamenka alev.
Rajoon piirneb põhjas Tambovi rajooniga, idas Rasskazovo rajooniga, kagus Sampuri rajooniga, lõunas Tokarjovka rajooniga, edelas Mordovo rajooniga ja läänes Petrovskoje rajooniga.
Rajooni pindala on 1102,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 375, 2009. aastal 18 987 ja 2002. aastal 20 590.
Znamenka rajoonis on 40 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Znamenka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Tim Curry

Tim Curry (õieti Timothy James Curry; sündinud 19. aprillil 1946 Grappenhallis Cheshire'is) on inglise näitleja.
Uuno Taremaa

Uuno Taremaa (12. juuni 1931 Rakveres – 3. detsember 2017) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog.
1950. aastal lõpetas ta Rakvere Eesti Keskkooli, samal aastal lõpetas ka Rakvere Lastemuusikakooli klaveri erialal.
Aastatel 1950–1952 õppis koorijuhtimist Tallinna Muusikakoolis Ants Kiilaspea klassis. 1958. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi Tuudur Vettiku ja Ants Kiilaspea õpilasena. Aastatel 1958–1961 oli Tallinna 21. Keskkooli muusikaõpetaja, 1961–1973 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud, 1973–1993 Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise õppejõud, 1983. aastast dotsent, 1986–1990 muusikapedagoogikateaduskonna dekaan.
Aastatel 1953–2012 oli ta Segakoor Kaleva dirigent, aastatel 1965–1973 ka TPedI naiskoori dirigent. 
Maetud Keila kirikuaeda.
Feliks Villak

Feliks Villak (sünninimi Feliks Villomann, ka Felix Villak; 25. september 1921 Kodasema küla, Harku vald – 8. oktoober 1997 Tallinn) oli eesti viiulimeister ja laulja.
1941. aasta juulis mobiliseeriti Punaarmeesse.
Aastatel 1958–1970 töötas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikariistatöökojas ja valmistas viiuleid. Osales üleliidulistel ja rahvusvahelistel viiulimeistrite võistlustel, kus saavutas auhinnalisi kohti. Tema valmistatud viiulitel mängisid paljud eesti viiuldajad.
Aastatel 1944–1983 laulis ta Eesti Televisiooni ja Raadio Segakooris, oli ka koori solist.
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.
Paul F. Tompkins

Paul F. Tompkins (õieti Paul Francis Tompkins; sündinud 12. septembril 1968 Philadelphiais Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Galina Dantšikova

 Galina Innokentjevna Dantšikova (vene keeles Галина Иннокентьевна Данчикова; sündinud 13. augustil 1954 Balagani rajoonis Irkutski oblastis) on Venemaa poliitik, endine Sahha valitsuse esimees, Põhjatähe ordeni kavaler.
Ta oli aastatel 2010–2016 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimees. Alates 2016. aastast on ta Riigiduuma liige; kuulub Ühtse Venemaa fraktsiooni.
Haridus ja töökäik.
Dantšikova lõpetas 1972. aastal Jakutski rahandustehnikumi riigieelarve erialal finantsisti kutsega ja 1985. aastal kaugõppes Moskva riikliku juriidilise ülikooli õigusteaduse erialal juristi kutsega.
2001. aastal kaitses ta Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuvas Venemaa Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemias majanduskandidaaadi kraadi väitekirjaga "Реформирование межбюджетных отношений в Российской Федерации (Региональный аспект)".
Ta töötas aastatel 1993–2002 Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahandusministri asetäitjana, ministri esimese asetäitjana ja ministrina; 2002–2010 Sahha valitsuse esimehe asetäitjana. 2010. aastal määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi seadlusega Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimeheks.
Ržaksa rajoon

Ržaksa rajoon (vene keeles "Ржаксинский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Ržaksa alev.
Rajoon piirneb põhjas Rasskazovo rajooniga, kirdes Inžavino rajooniga, kagus Uvarovo rajooniga, edelas Žerdevka rajooniga ja loodes Sampuri rajooniga.
Rajooni pindala on 1370 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 107, 2009. aastal 19 172 ja 2002. aastal 21 981.
Ržaksa rajoonis on 89 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ržaksa alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Savala, Suhaja Ržaksa ja Vorona.
Tambovi rajoon

Tambovi rajoon (vene keeles "Тамбовский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Tambovi linn (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Sosnovka rajooniga, kirdes Bondari rajooniga, idas Rasskazovo rajooniga, lõunas Znamenka rajooniga, edelas Petrovskoje rajooniga ja loodes Nikiforovka rajooniga.
Rajooni pindala on 2630 km². Elanike arv oli 2012. aastal 104 020, 2009. aastal 104 353 ja 2002. aastal 102 018.
Tambovi rajoonis on 137 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Novaja Ljada alevi) ja kahetkümne viie külaasunduse koosseisu.
Balgale vald

Balgale vald (läti keeles "Balgales pagasts") on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lauciene ja Strazde vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene ja Cēre vallaga.
Valla pindala on 75 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1661 inimest. Valla keskus on Dursupe küla, vallavanem on Juris Upmalis. Valla suuremad jõed on Oksle jõgi ja Dursupe jõgi. 
Ajalugu.
Balgale vald loodi 19. sajandil, ent 1891. aastal liideti see Zentene vallaga. 1945. aastal moodustati Zentene vallas Balgale külanõukogu, millega 1971. aastal liideti osa Lauciene külanõukogu maadest. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Galtene mõisa elumaja trepp ja kaks ust ning Balgale luteri kirik, sealhulgas kantsel, kaks ust, orel, oreliprospekt, 30 kirikuliste pinki, altar ja altaripiire.Looduskaitse all on Dursupe järvekaldal kasvav harilik robiinia ja üks valla lõunaosas kasvav põline nimetu tamm.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 825 lätlast, 19 venelast, 3 valgevenelast, 1 ukrainlane, 4 poolakat ja 1 leedulane (kokku 856 inimest). 
Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.
LGM-30 Minuteman

LGM-30 Minuteman on Ameerika Ühendriikide maapealsete mandritevaheliste ballistliste rakettide (ICBM) seeria, mida kasutab Ameerika Ühendriikide õhuväe Global Strike Command. 2017. aasta seisuga on LGM-30G Minuteman III ainus Ameerika Ühendriikide relvastuses olev maapealne mandritevaheline ballistiline rakett.
Minutemanid on koos allveelaevadelt tulistavate ballistiliste (SLBM) Tridenti rakettide ja õhuväe strateegiliste pommitajatega osa Ameerika Ühendriikide tuumatriaadist.
Rakettide nimetus tuleneb võimest rakett välja tulistada minutite jooksul pärast vastava käsu saamist ja Ameerika iseseisvussõja ajal tegutsenud Minutimeesteks nimetatud partisanidest, kes legendi kohaselt olid käsu saades valmis tegutsema minuti jooksul.
Ajalugu.
Minuteman I võeti relvastusse 1962. aastal, et heidutada Nõukogude Liitu ja tagada USA vastulöögivõime Nõukogude Liidu linnade pihta äkilise Nõukogude tuumarünnaku korral. Minuteman I oli ka esimene USA ICBM, mis paigaldati raketišahtidesse. Kuna aga 1961. aastal relvastusse võetud USA mereväe UGM-27 Polaris täitsid samuti sama rolli, otsustas õhuvägi Minutemanid ümber arendada spetsiifilisemaks rolliks: ründamaks tugevalt kindlustatud sõjalisi sihtmärke, seehulgas Nõukogude Liidu raketišahte. 1965. aastal relvastusse võetud Minuteman II oli uue rolli täitmiseks saanud mitmesuguseid uuendusi, näiteks täpsem juhtimissüsteem, täiustatud mootorid ja elektroonilised segajad hukukindluse tõstmiseks antiballistiliste rakettide (ABM) vastu. 1970. aastal järgnenud Minuteman III oli maailma esimene relvastusse võetud MIRV-tehnoloogiaga mandritevaheline ballistiline rakett. See tegi nende hävitamise ABM-ide poolt keeruliseks, sest kõik kolm relva olid sihitud eri sihtmärkide pihta. Minuteman III saab kanda kuni kolme termotuumalõhkepead.
Suurim arv (~1000) Minutemane oli teenistuses 1970. aastatel. 2016. aasta seisuga oli teenistuses 440 Minuteman III raketti, jaotatud raketišahtidesse Malstromi, Minoti ja F.E. Warreni õhuväebaaside ümbruses. 2018. aasta veebruariks plaaniti Minutemanide arv New START leppe raames vähendada 400 relvastatud raketini, 50 relvastamata raketini reservis ja nelja testraketini.
USA õhuvägi plaanib moderniseerimise läbinud Minuteman III rakette relvastuses hoida kuni 2030. aastani, mil need asendatakse Northrop Grummani ehitatud LGM-35 Sentinel tüüpi rakettidega.
Dursupe

Dursupe on küla ("ciems") Lätis Talsi piirkonnas, Balgale valla halduskeskus. Küla asub Dursupe jõe kaldal merepinnast 30 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 22 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel.
Küla tekkis endisaegse Dursupe mõisa ("Dursuppen, Groß-Dursuppen") keskuse juurde. Nõukogude ajal oli küla Dursupe kolhoosi (varem kandis see nimesid Vilis Lācis ja Kurzeme) keskasulaks.
Asulas on postkontor, lasteaed, raamatukogu ja Balgale põhikool. Seal asub Dursupe bussipeatus. Looduskaitse all on harilik robiinia ümbermõõduga 3.06 m.
Põhja-Pärnumaa vald

Põhja-Pärnumaa vald on omavalitsusüksus (vald) Eestis Pärnu maakonnas.
2023. aasta augustist on vallavanem Madis Koit.
Ajalugu.
22. detsembril 2016 kinnitasid Vändra alevi, Vändra valla, Halinga valla ja Tootsi valla volikogud ühinemislepingu, mille tulemusena moodustatakse Põhja-Pärnumaa vald. Ühinemislepingu järgi tegutseb Põhja-Pärnumaa vald struktuuriüksustena kolmes keskuses: kaks halduskeskust asuvad Vändras ja Pärnu-Jaagupis ning üks teeninduskeskus Tootsis. Liitumine jõustus pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimist.
Juhtimine.
16. augustist 2023 on Põhja-Pärnumaa vallavanem Madis Koit.
27. juulist 2022 kuni 16. augustini 2023 oli vallavanem Aivar Mäe.
15. juunist 2022 kuni 27. juulini 2022 täitis asendajana vallavanema ülesandeid Tarvi Tasane.
23. novembrist 2021 kuni 15. juunini 2022 oli vallavanem Rein Kontus.
Põhja-Pärnumaa esimene vallavanem oli 31. novembrist 2017 kuni 23. novembrini 2021 Jane Mets.
Asulad.
Põhja-Pärnumaa vallas asub 86 küla ja kolm alevit. Asulatest on suurimad Vändra (elanikke 2161), Pärnu-Jaagupi (1110) ja Tootsi alev (763).
Külad: Aasa, Allikõnnu, Altküla, Aluste, Anelema, Arase, Eametsa, Eense, Eerma, Enge, Ertsma, Halinga, Helenurme, Kaansoo, Kablima, Kadjaste, Kaelase, Kaisma, Kalmaru, Kangru, Kergu, Kirikumõisa, Kobra, Kodesmaa, Kose, Kullimaa, Kuninga, Kurgja, Kõnnu, Langerma, Leetva, Lehtmetsa, Lehu, Libatse, Loomse, Luuri, Lüüste, Maima, Massu, Metsaküla, Metsavere, Mustaru, Mõisaküla, Mädara, Mäeküla, Naartse, Oese, Oriküla, Pallika, Pereküla, Pitsalu, Pärnjõe, Pööravere, Rae, Rahkama, Rahnoja, Reinumurru, Roodi, Rukkiküla, Rõusa, Rätsepa, Salu, Samliku, Sepaküla, Sikana, Sohlu, Soosalu, Suurejõe, Sõõrike, Säästla, Tagassaare, Tarva, Tõrdu, Tühjasma, Vahenurme, Vakalepa, Vaki, Valistre, Vee, Venekuusiku, Veskisoo, Vihtra, Viluvere, Võidula, Võiera, Ünnaste
Tanner

Tanner on perekonnanimi.
Eesti keeles tähendab nimi tandrit, inglise keeles parkalit ja saksa keeles nulgu.
Nimede eestistamise ajal anti Tanner uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jahnson, Jantson ja Tannebaum. Peeter Tanneri palvel kanti Tanner perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 238 all.
Nime kandjaid:
Nime endisi kandjaid:
Hermann von Knieriem

Johann Hermann von Knieriem (10. juuli 1843 Peterburi − 5. august 1889 Skangaļi) oli baltisaksa päritolu arst ja põllumees, Skangaļi mõisnik.
Elulugu.
Johann Hermann von Knieriem sündis Mūri ja Skangaļi mõisniku kaupmees Johann August von Knieriemi ja tema abikaasa Olga Elisabeth von Dahli pojana. Ta astus 1862. aastal Tartu ülikooli, kus tudeeris 1867. aastani arstiteadust. Arstikutse sai 1869. aastal. 1869−1870 oli ta Madliena kihelkonnaarst. Seejärel õppis ta kuni aastani 1871 Greifswaldi lähedal Eldenas põllumajandust. 1872. aastal sai temast Liivimaal põllumees. 1874. aastal päris ta Skangaļi mõisa. 1884. aastal võeti ta Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Seejärel oli Volmari sillakohtu adjunkt. Suri jahiõnnetuse tagajärjel.
Zossima (Davõdov)

Zossima (vene keeles Зосима; kodanikunimega Igor Vassiljevitš Davõdov, vene keeles Игорь Васильевич Давыдов; 12. september 1963 Krasnojarsk, Krasnojarski krai – 9. mai 2010 Jakutsk) oli Vene Õigeusu Kiriku vaimulik (piiskop).
Ta juhtis alates 2004. aastast Jakutski piiskopkonda (tema eelkäija oli peapiiskop German). 
Päritolu ja haridustee.
Igor Davõdov oli pärit põlisest raudteelaste perekonnast. Kui ta oli viieaastane, kolis perekond Moskvasse. Pärast keskkooli lõpetamist 1980. aastal õppis ta lühikest aega Moskva transpordiinseneride instituudis, kust lahkus, kui sai teada, et Moskva Vaimulik Seminar, kus ta plaanis samuti õppida, ei võta vastu kõrgharidusega õppureid. Davõdov astus keskeriharidust pakkuvasse Moskva riiklikku kunstikooli ja pärast selle lõpetamist Moskva Vaimulikku Seminari. Hiljem lõpetas ta Moskva Vaimuliku Akadeemia.
Vaimulik teenistus.
Paralleelselt õpingutega Moskva riiklikus kunstikoolis astus Davõdov kiriku teenistusse. 1991. aasta detsembris pühitseti ta mungaks (munganimega Zossima). 1992. aasta aprillis pühitses patriarh Aleksius II ta munkdiakoniks ja sama aasta detsembris munkpreestriks. 2003. aastal ülendati ta iguumeniks.
17. augustil 2004 määras Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod Zossima Jakutski ja Lenski piiskopkonna piiskopiks. Veel samal kuul ülendati ta arhimandriidiks. 2004. aasta septembris pühitseti Zossima Moskvas Lunastaja Kristuse katedraalis piiskopiks. Hirotoonia viis läbi Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II.
Klaas Dijkhoff

Klaas Henricus Dominicus Maria Dijkhoff (sündinud 13. jaanuaril 1981 Soltaus Saksamaal) on Hollandi poliitik ja jurist, ta kuulub erakonda Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest. Ta oli 3. oktoobrist 2017 kuni 26. oktoobrini 2017 Hollandi kaitseminister. Aastatel 2015–2017 oli ta Hollandi justiitsministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler).
Ta sündis aastal 1981 Soltaus Heidekreisi kreisis Alam-Saksi liidumaal Saksamaal ohvitseri ja meditsiiniõe pojana. Ta lõpetas Eindhovenis keskkooli ja õppis seejärel õigusteadust Tilburgi Ülikoolis. 
Ta oli 20. märtsist 2015 kuni 3. oktoobrini 2017 Hollandi justiitsministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler).
3. oktoobrist 2017 kuni 26. oktoobrini 2017 oli ta Hollandi kaitseminister.
Karl Adami

Karl Ander Adami (sündinud 29. aprillil 1991 Tallinnas) on loodusfotograaf ja looduskirjutiste autor. 
Haridus, töö ja tunnustus.
Aastatel 1998–2010 õppis Adami Lasnamäe Üldgümnaasiumis ja 2010–2013 Tallinna Ülikoolis infoteaduste erialal.
2011. aasta sügisest teeb kaastööd Eesti Rahvusringhäälingu loodussaatele „Osoon“, olles nii operaator kui ka loomalugude autor.
Fotograafia.
Peamiselt pildistab Adami Eesti loodust, kuid teda paeluvad ka Põhjamaade karmid olud. Suure linnuhuvi tõttu on tema lemmikobjektideks just sulelised, keda Adami üritab fotode kaudu ka huvilistele tutvustada. Karl Adami on ka Eesti droonifotograaf .
Tema fotod on osalenud näitustel nii Eestis kui ka välismaal. Tema fotosid leidub kümnetes raamatutes, ajalehtedes ja ajakirjades. Mitu tema tööd on avaldatud muuhulgas ka rahvusvahelises ajakirjas National Geographic . Ta on kuulunud mitme fotokonkursi žüriisse.
Teoseid.
Karl Adami on kirjutanud ja fotodega illustreerinud kokku üle saja loodus- ja fototeemalise artikli. 
Tema fotosid ja kirjutisi leidub raamatutes
Riia Õpetajate Instituut

Rīgas (Valsts) Skolotāju institūts (RSI) oli Riias Liepāja tänaval paiknev riiklik pedagoogiline ülikool (praegu asuvad samas kohas Pauls Stradiņši kliinilise ülikooli haigla kliinikud ja muud ühekorruselised puidust hooned). Instituudi internaatkool asus aadressil Talsu 7a. Instituudi asutaja ja esimene direktor oli Ludis Bērziņš.
Tekkelugu.
Kui 1915. aastal muudeti 2. Riia haigla Vene impeeriumi Punasele Ristiks, siis ehitati nakkushaiguste raviks neli eraldiseisvat puust kasarmut, mida kasutasid ka Saksa väed pärast Riia allutamist 1918. aastal. Pärast Läti Vabadussõda ehitasid Vene võimud haiglatesse ja barakkidesse karantiinijaama ja laste varjupaiga. Hiljem ehitas siseministeerium riikliku emigrantide maja, Riia lastekodu, emade ja laste osakonna ning laste ajutise varjupaiga. 
1922. aastal alustas kolmes kasarmus tööd Riia õpetajate instituut, mille peahoone oli kuni 1924. aastani Vana-Pihlava majas aadressil Talsu 7a. Hiljem hakkas see tegutsema ainult instituudi internaatkoolis. 1938. aastal viidi instituut üle Cesisesse, kus see tegutses endises Berzaini gümnaasiumihoones Cespi õpetajate instituudi nime all kuni 1940. aastani. Pärast teist maailmasõda asutati 1946. aastal Riia õpetajate koolituskool, mis 1957. aastal muutus Riia pedagoogikakooliks. 1987. aastal asutati Riia 2. pedagoogikakool, mis alustas tegevust Riias värskelt ehitatud hoones aadressil Imantas 7. 1992. aastal lõi Läti Vabariigi haridus- ja teadusministeerium pedagoogikakoolide baasil Riia ja Imanta õpetajate instituudid.
1994. aastal asutati Riia pedagoogikaülikool ja selle esimeseks rektoriks sai Juris Stabiņš. 1995. aastal muutus see Riia õpetajakoolituse ja hariduse juhtimise akadeemiaks.
Juuste haigused

Täiskasvanud inimesel on keskmiselt 100-150 tuhat juuksekarva ning iga päevaselt võib inimene kaotada umbes 100 juuksekarva. 
Juuksed koosnevad proteiinist ehk keratiinist, mida toodavat juuste folliikulid. Folliikulid, tootes uusi rakke, tõukavad vanad rakud naha pinnale, umbes 15 cm võrra aastas. Nähtavad juuksed on tegelikult juba surnud keratiini rakkude niidid.
Umbes 90% peas olevatest juustest on aktiivsed ja kasvavad pidevalt. Iga juuksekarva folliikulil on oma elutsükkel, mida mõjutab inimese vanus, haigused ja suur hulk muid tegureid.
Hypertrichosis ehk ebanormaalne karvakasv.
Hypertrichosis on hormonaalne probleem, mille puhul kasvavad termaalkarvad seal, kus tavaliselt kasvavad velluskarvad (nt vuntsid ja habe naistel). Kosmeetiliselt aitavad epileerimine ja depileerimine. 
Trichoptilosis on tehniline termin lõhenenud juuste kohta. Lõhenenud juukseid saab muuta palsamite, õlide jm. Kõige kindlam meetod on lõikamine, mis eemaldab lõhenenud otsad, kuid ei garanteeri, et juuksed uuesti ei lõhene.
Trichorrhexis nodosa ehk sõlmed.
Juuksed on haprad ja keset juukse tüve tekivad sõlmed. Juuksed katkevad kiiresti ja juukse otsad hoiavad, pärast katkemist laiali nagu harjal ning hargnevad mööda juukse tüve. Hoolduseks sobivad pehmendajad ja niisutajad.
Monilethrix ehk helmelised juuksed.
Need nn helmed asuvad juukse tüvel ja seal katkevad juuksed kergesti. Hoolduses kasutatakse üldjuhul spetsiaalset palsamit või maski.
Fragilitas crinium ehk haprad ja rabedad juuksed.
Sellised juuksed võivad katkeda igalt poolt kogu pikkuse ulatuses. Hoolduses kasutatakse üldjuhul spetsiaalset palsamit või maski.
Trichorrhexis invaginata ehk bambuskarvad.
Sellistel juuksekarvadel on sõlmed, mis muudavad muidu siledapinnalise karvapauna bambusesarnaseks. Sõlmed koosnevad nn tassi ja palli osast. Sõlme peanaha lähemal olev osa on tassikujuline ja juukseotstepoolne osa pallikujuline. Sellised sõlmed muudavad juuksekarva väga nõrgaks ja kergesti murduvaks.
Bambuskarvade defekt võib kaasneda juuste ületöötlemisega, kuid sagedamini on tegemist kaasasündinud seisundi või mõnest haigusest põhjustatud defektiga, nagu seda on näiteks Nethertoni sündroom, ihtüoos ja atoopia. On täheldatud, et lapsed kasvavad sellest seisundist sageli välja. Üldiselt on ravi puhul esmane vältida juuste ületöötlemist. Kui seisund on seotud mõne eelnimetatud haigusega, toimub ka paranemine sõltuvalt haiguse ravimise käigust.
Mulljuuksed.
Uuringud on tõestanud, et seisundit soodustab juuste kuivatamine kuumema fööniga, kui seda on 175ºC ning juuste pidev kontakt tangidega, mis on kuumemad kui 125ºC. Ka keemiline töötlemine võib mõjutada mulljuuste teket. Kui selliseid juukseid fööniga kuivatada, aurustub vesi ning suurendab vakuoolide läbimõõtu, mis ühtlasi kahjustab ka juukse kiudu, muutes juuksed rabedaks ja kergesti murduvaks.Mulljuukseid ei saa taastada, need tuleb ära lõigata ning kindlasti edaspidi vältida juuste traumeerimist nii kuuma- kui keemilise töötlusega.
Allikad.
http://juuksur.innove.ee/chapter2/33.php
http://www.medikos.ee/probleemid/juuste-valjalangemine-ee.html
Jung Joon-young

Jung Joon-young (korea keeles: 정준영) (sündinud 21. veebruaril 1989 Jakartas Indoneesias) on Lõuna-Korea laulja ja laulukirjutaja, raadiosaatejuht ja näitleja.
Lapsepõlv.
Isa töökoha tõttu kolis ta sageli. Kuigi ta sündis Indoneesias Jakartas, on ta lapsepõlves elanud ka Hiinas, Prantsusmaal, Filipiinidel ja Jaapanis. Lõuna-Koreasse kolis ta 19-aastaselt, et pühenduda muusikukarjäärile.
Karjäär.
Esmakordselt kogus ta populaarsust Mneti talendisaates "Superstar K4" (2012), kus saavutas 3. koha. 2013. aastal sai temast KBS-i telesaate "2 days &amp; 1 night" 3. hooaja noorim liige. 2014. aastal juhtis ta oma raadiosaadet MBC FM-i "Jung Yoon-Youngi Simsimtapa", debüüdi teleekraanil tegi ta 2015. aastal filmis "Love Forecast". Alates 2015. aastast on Joon-Young olnud rokkansambli Drug Restaurant (varem JJY Band) solist, avaldades nende esimese albumi "Escape to Hangover" 2015. aasta mais.
Pärast tema ametlikku debüüti esimese minialbumiga 2013. aasta oktoobris võitis Joon-young uue meessooloartisti (New Male Solo Artist) auhinna 3. Gaon chart Music Awardsi auhinnagalal. 26. juunil 2014 avaldas ta oma teise minialbumi "Teenager", mille ta ise produtseeris. Albumil oli 6 Yoon-youngi kirjutatud laulu. Esimene etteaste välisriigis oli Joon-youngil 2014. aasta juulis Taipeis. 2014. aasta novembris oli ta kontserditurneel Hiinas, esinedes Pekingis, Shenzhenis ja Shanghais. Ameerika kontserdidebüüdi tegi Joon-young 2014. aasta K-CONil nii esineja kui ka õhtujuhina.&lt;br&gt;
Jung Joon-youngi fänne nimetatakse Jungbrahimovicideks, mis tuleneb Rootsi jalgpalluri Zlatan Ibrahimovići nimest.&lt;br&gt;
Altnurme

Altnurme on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamise ajal anti seda nime isikutele varasema perekonnanimega Alterman, Altermann ja Minkovitz. Riho Altnurme palvel kanti Altnurme perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 68 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Altnurme 12 mehel ja 15 naisel.
Strazde vald

Strazde vald (läti keeles "Strazdes pagasts") on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lībagi, Balgale, Lauciene ja Virbi vallaga ning Tukumsi piirkonna Cēre ja Kandava vallaga.
Valla pindala on 42 km². 2016. aasta seisuga elas seal 414 inimest. Valla keskus on Strazde küla, vallavanem on Egils Alsbergs.
Ajalugu.
20. sajandi alguses kuulusid valla alad Nurmuiža valda, ent aastal 1919 eraldati need iseseisvaks vallaks. Aastal 1935 oli selle pindala 52,9 km². Aastal 1945 moodustati Strazde vallas Mežmaļi ja Strazde külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1951 liideti Strazde külanõukoguga likvideeritav Mežmaļi külanõukogu. Aastal 1974 liideti külanõukogu Jaunpagastsi külanõukoguga, millest sai hiljem Virbi vald. Aastal 1992 eraldus Strazde vald Virbi vallast. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Galtene püha allikas, Strazde linnamägi, Strazde luteri kirik koos kahe kirikuliste pingiga, hiiepaik Strazde Kirikumägi, Ilbatase muinaskalmed ehk Kullakünkake ja Strazde muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on hiiepaik Ratnieki Puuslikumägi. Kohaliku kaitse all on Krūmiņi muinaskalmed ehk Männiküngas ja Strautiņi muinaskalmed.
Looduskaitse all on Strazde Robežnieki dendraarium.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 387 lätlast, 7 venelast, 6 valgevenelast, 6 poolakat ja 9 leedulast. 
Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.
Aoneem

Aoneem on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda perekonnanime isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Lasmann. August-Eduard Aoneeme palvel kanti Aoneem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 60 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).
Strazde

Strazde on küla ("ciems") Lätis Talsi piirkonnas, Strazde valla halduskeskus. Küla asub Dursupe jõe kaldal merepinnast 100 meetri kõrgusel piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusel.
Küla mainitakse esimest korda aastal 1253 või 1291 ("Villa Stratzen"). Aastal 1324 mainiti küla nime all "Strassze", aastal 1352 aga "Stradze". Tänapäevane küla kujunes endisaegse Lielstrazde mõisa ("Groß-Strasden") keskuse juurde.
Asulas on lisaks vallavalitsusele veel postkontor, vaba ajal keskus ja raamatukogu. Külla jäävad Strazdes skola Strazde bussipeatused.
Vaatamisväärsusteks on sealse mõisa hoonetekompleks ja selle juures asuv park. Külast idas asuv Strazde kirik koos kahe kirikuliste pingiga on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on kaks külas kasvavat pööki ja raagremmelgas.
Ardna

Ardna on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Rossmann. Priit Ardna palvel kanti Ardna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 106 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).
Ardve

Ardve on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti see uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sikk. Juhan Ardve palvel kanti Ardve perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 365 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. maist 1938).
Areneem

Areneem on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Arnemann (Tallinnas ja Tori vallas 1936. aastal). Arnold Areneeme palvel kanti Areneem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 305 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. jaanuarist 1937).
Aret

Aret on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kalits, Rettau, Väärvold ja Vervolt. Tiia Areti palvel kanti Aret perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 360 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. maist 1938).
Helitehnik

Helitehnik ehk helitehnoloog on elukutse, mida esindaval isikul peab olema võimekus helitehnoloogiat kasutades produtseerida heli või analoogne või digitaalne helisalvestis. 
Helitehnoloogi ülesannete hulka kuuluvad:
Töövahendid.
Helitehnoloog peab olema suuteline rakendama erinevaid helisalvestusviise, sealhulgas analooglinti, digitaalseid mitmerealisi salvesteid ja helitöötlustarkvarasid. Kaasaegsel helitehnoloogil on vajalik aru saada tarkvara ja raudvara integratsioonipõhimõtetest – sünkroonimisest analoog-digitaalmuunduseni. Oma töös kasutavad helitehnoloogid erinevaid digitaalseid seadeldisi, sealhulgas:
Helivõimendiid – elektroonilised võimendid, mis suurendavad elektrisignaali pinget ja võimsust helisageduste alas.
Signaaliprotsessorid – mikroprotsessorid, mis tegelevad signaalide pideva töötlemisega ja seda enamasti reaalajas (sündmuse tegeliku toimumise ajal).
Analoog-digitaalmuundurid – seadmed, mis muudavad analoogsignaali ehk pideva signaali digitaalsignaaliks ehk diskreetsesse vormi.
Digitaal-analoogmuundurid – seadmed, mis muundavad digitaalsignaali analoogsignaaliks.
Muusikatarkvara (inglise keeles "Digital Audio Workstation, lühendina DAW"] – muusika või heli loomiseks, salvestamiseks ja/või töötlemiseks loodud tarkvara.
Valjuhääldid – elektroakustilised seadmed, mis muundavad helisagedusliku elektrivõnkumise (audiosignaali) heliks.
Mikrofonid – elektroakustikaseadmed, mis muundavadhelirõhu võnkumised elektripinge muutusteks.
Helimikserid – elektroonilised seadmed, millega saab kombineerida ja muuta erinevaid helisid.
Sekventserid – elektrooniline seade, millega saab kombineerida ja muuta erinevaid helisid.
Eelvõimendid (inglise keeles "preamp") – seadmed, mis võimendavad nõrkasid signaale liinitasemele, et nendega töötamine oleks lihtsam. 
Magnetofonid – on seadmed audiosignaali magnetiliseks salvestamiseks liikuvale andmekandjale – magnetlindile – ja salvestise taasesitamiseks.
Helitehnoloogia õppimine Eestis.
Eestis on helitehnoloogia eriala võimalik omandada kõrghariduse baasil Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Õpe Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias kestab 4 aastat ning nõuab 240 EAP (Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkti) täitmist (8 semestrit, 30 EAP semester). Heliloomingu õppekava Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias kestab 3 aastat ning nõuab 180 EAP täitmist (6 semestrit, 30 EAP semester).