tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Itaalia linnade loend

"Siin on loetletud Itaalia linnu."
A.
Adria - Agrigento - Alassio - Albenga - Alberobello - Alghero - Alba - Alessandria - Ancona - Andora - Andria - Aosta - Aprilia - Arco - Arezzo - Arona - Ascoli Piceno - Assisi - Asti - Avigliana - Aquileia
B.
Bacoli - Bassano del Grappa - Baveno - Belgioioso - Benevento - Bergamo - Bari - Bologna - Bolzano - Borgosatollo - Brescia - Brindisi - Busto Arsizio - Bronte
C.
Cagliari - Casale Monferrato‎‎ - Campli - Campopasso - Capua - Carrara - Caserta - Casorezzo - Cassino - Castenedolo - Castelfiorentino - Catania - Cavalese - Celano - Ceriale - Cerveteri - Cesana - Chieri - Chiavari - Chieti - Chiusi - Como - Corniglia - Correggio - Costona - Cremona - Crespi d' Adda - Cuggion - Cuneo
D.
Deruta - Domodossola
E.
Empoli - Enna - Este
F.
Ferrara - Fermo - Finale Ligure - Firenze - Fossacesia - Foggia - Foligno - Forlì - Forte dei Marmi - Frosinone
G.
Genova - Gorizia - Gubbio
I.
Imperia - Ivrea - Imola
L.
L'Aquila - Larino - Laspezia - Latina - Lecce - Lecco - Lissone -Livorno - Lucca - Lusia
M.
Macerata - Manarola - Manoppello - Mantova - Mantua - Massa - Matera - Mediolanum - Messina - Milano - Modena - Monza - Montagnana - Montefalco - Monterosso al Mare
N.
Napoli - Narni - Norcia - Novara - Novi-Ligure - Numana - Nuoro
O.
Olbia - Oristano - Orvieto - Ostia - Ozieri
P.
Padova - Palermo - Palmi - Parma - Pavia - Perugia - Pesaro - Pescara - Piacenza - Pianella - Piazza Armerina - Pienza - Pietrasanta - Pisa - Pistoia - Pompei - Portofino - Potenza - Prato
R.
Ragusa - Rapallo - Ravenna - Reggio Calabria - Reggio Emilia - Rieti - Rimini - Rooma - Rovigo
S.
Salerno -Saluzzo - San Demetrio Corone - San Gimignano - Sanremo - San Vincenzo - Sassari - Savona - Scanno - Sestri Levante - Seregno - Siena - Sirmione - Sirolo - Spoleto - Susa - Sorrento - Siracusa - Stresa
T.
Taormina - Taranto - Tarquinia - Tarvisio - Tempio Pausania - Teramo- Termoli - Terni - Tivoli - Todi - Torino - Torre Annunziata - Torriglia - Tradante - Trent - Trento - Treviso - Trieste
U.
Udine - Urbino
V.
Varallo - Varese - Veneetsia - Ventimiglia - Vercelli - Verona - Vernazza - Viareggio - Vicenza - Vigevano - Vimercate - Vinci - Vipiteno - Viterbo
Prantsusmaa linnade loend

"Siin on loetletud Prantsusmaa linnu.
A.
Abbeville - Aix-en-Provence - Ajaccio - Albertville - Albi - Alençon - Amiens - Angers - Angoulême - Annecy - Antibes - Argenteuil - Arles - Arras - Auch - Aurillac - Auxerre - Avignon
B.
Bastia - Bayonne - Besançon - Bordeaux - Boulogne-Billancourt - Bourges - Brest
C.
Caen - Calais - Cannes - Carcassonne - Chartres - Chamonix - Cherbourg
D.
Dijon - Dunkerque
F.
Foix - Fontainebleau - Fréjus
G.
Gravelines - Grenoble
H.
Honfleur
L.
La Rochelle - Le Havre - Lens - Lille - Limoges - Lorient - Lyon - Le Mans
M.
Marseille - Metz - Montpellier - Mulhouse - Millau - Moulins - Montauban
N.
Nancy - Nantes - Nice - Nimes
O.
Orléans
P.
Pariis - Pau - Perpignan - Poitiers
R.
Reims - Rennes - Rouen - Rochefort
S.
Saint-Étienne - Saint-Tropez - Strasbourg
T.
Toulon - Toulouse - Tours - Troyes
V.
Verdun - Versailles - Vichy - Villeneuve d'Ascq
Aul

Aul ("Clangula hyemalis") on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Taksonoomia ja süstemaatika.
Aul on auli perekonna ainus liik. 
Liigi esmakirjeldaja oli Karl von Linné (1758).
Levik.
Aul pesitseb tundravöötmes, Põhja-Jäämere ning suurte järvede kaldal Põhja-Euroopas, Põhja-Aasias, Alaskal ja Kanadas. 
Talvituma lendab lõuna poole – Põhja-Ameerika ida- ja läänerannikule, Suure järvistu äärde ning Euroopa ja Aasia rannaaladele. Tähtsaim talvitusala on Läänemere rannik (umbes 4,5 miljonit lindu), Euroopas on neid palju talvitumas ka Briti saartel. 
Talvitumise ajal moodustavad aulid suuri parvi. 
Eestis on aul Lääne-Eesti rannikul ja saartel talvituv lind. 
Arvukus.
Aulide koguarvu hinnatakse 7,2–7,8 miljonile. 
Aulide talvist arvukust Eestis hinnatakse 100 000–500 000 isendile.
Auli arvukus on vähenenud seoses naftareostusega. 2006. aasta jaanuaris toimunud Lääne-Eesti naftareostuse ohvriks langesid põhiliselt aulid.
Ränne.
Eestis langeb aulide kevadränne põhiliselt maikuu keskele.
Välimus.
Aul on väiksemat sorti sukelpart. 
Sulestiku värvus sõltub linnu soost (sooline dimorfism) ja aastaajast. Täiskasvanud auli kõhualune on valge. Emane lind on pruunika sulestikuga. Talvel on emaslinnu pea ja kael valged, peas on tume kroon; suvel on pea tume. Isasel on talvel musta-valgekirju sulestik pikkade kitsaste sabasulgedega. Pea on enamasti valge, põsel on tume laik, rind on tume, keha suuremalt jaolt valge. Suvel on isaslinnu pea, kael ja selg tumedad ning põsel on valge laik.
Isaslinnul on pikk terav saba, emaslinnul suhteliselt lühike terav saba. 
Nokk on suhteliselt lühike. Isaslinnu nokk on tume, otsast heledam. 
Aul on 38–60 cm pikk ja kaalub 500...1100 g (tavaliselt 600...700 g). Tiibade siruulatus on 75 cm. Isaslinnud on suuremad.
Toitumine.
Toitumiseks aulid sukelduvad ja ujuvad vee all. Tavaliselt toituvad nad pinna lähedal, kuid võivad sukelduda kuni 60 m sügavusele. 
Nad söövad peamiselt limuseid, vähilaadseid ja mõningaid väikesi kalu. 
Häälitsus.
Isaslinnud on häälekad. Nende kutsehüüd meenutab joodeldamist ning kostab nagu "au, au, aul, au". 
Pesitsemine.
Aul ehitab pesa kaldale varjatud kohta. Pesamaterjalina kasutab ta taimset materjali, vooderdusena udusulgi. 
Kurnas on 5...12 (tavaliselt 6...10) muna. Munad on rohekad või kreemikad. Muna mõõtmed on 54×38 mm, mass umbes 43 g. 
Haub ainult emaslind. Haudeaeg on 23–24, teistel andmetel 24...29 päeva.
Pojad on pärast koorumist kohe suutelised ise liikuma ja toituma. 
Aulil on aastas üks kurn.
Elupaik.
Aulid elavad veekogude kaldal. Lõuna pool eelistavad nad mägijärvi ja -jõgesid. 
Ohustatus ja looduskaitse.
Aul on väheohustatud. 
Mõnes riigis, näiteks Bulgaarias, on aul looduskaitse all.
Adramaa

Adramaa oli maakasutus-, maksustus- ja pindalaühik Eestis. Adramaa nime on kandnud Eesti alal sajandite jooksul veerandsada erinevat maakasutus- ja maksustusühikut. 
13. sajandi algus oli Eestis elanike arvu on hinnatud 150 000 – 180 000 inimesele ning kasutuses oli hinnanguliselt ca 21 – 22 000 adramaad ülesharitud põllumaad. Adramaa suurus vastas normaaltalu suurusele, mille pere koosnes 5–10 inimesest
Varaseimad andmed Eesti ala asustusüksuste adramaade kohta pärinevad 13. sajandi esimesest poolest Taani hindamisraamatust. Mida sel ajal adramaa all täpselt mõeldi, pole aga selge. On arvatud, et adramaa märgib talu, mille põldu hariti ühe adrarakendiga. On välja pakutud nii seda, et see vastas ühele normaaltalule, kui ka seda, et see oli maksustamisühikuks, mis võis, aga ei pruukinud tähistada üht majapidamist. Samamoodi pole kindlalt teada, kas tegu oli ainult maakasutusmaksu ühikuga või hinnati sellega näiteks ka merendusest ja kaubandusest saadud sissetulekuid.
13. sajandi teisel poolel hakati adramaa all mõistma 
pinnamõõtühikut: adramaa suurust hinnati külvatud vilja pinna järgi. Alates 15. sajandist on kasutatud ka ruutmõõdus adramaad ehk ruutadramaad.
Alates 16. sajandist kasutati kokkulepitud adramaid järgmiselt:
Adramaarevisjon.
Poola Liivimaal oli esimene adramaarevisjon 1586. ja Rootsi Eestimaal 1582. aastal. 
Liivimaa kubermangus kasutati 1688. aastal Rootsi aegse revisjoniadramaa mõõtühikuna põllumaa suurust, mis andis 60 speetsietaalrit puhastulu.
Venemaa keisriigis Alates 1872. aastast mõeldi adramaa all sellist maakasutust, mille pealt tuli aastas maksta 300 rubla renti. Aastal 1901 asendati ka Liivimaal adramaa taalriarvestus puhaskasurublaarvestusega.
Pärnu Hansagümnaasium

Pärnu Hansagümnaasium oli aastatel 1958–2014 Pärnus tegutsenud gümnaasium.
Pärnu Hansagümnaasium suleti 1. augustil 2014 ja koolihoones aadressil Kooli tänav 13 jätkas tööd Pärnu Ühisgümnaasium, kus on koolireformi tulemusel ainult gümnaasiumiklassid.
Koolihoone.
Pärnu Hansagümnaasiumi õppehoone oli alates 1971/1972. õppeaastast Pärnu südalinnas aadressil Kooli tänav 13 asuv arhitekt Olev Siinmaa projekteeritud koolihoone. Koolimaja ehitamist alustati 1938. aastal, lõplikult valmis see vahetult enne sõda 1941. aasta juunis. Interjöörid kujundas projekti autor arhitekt Olev Siinmaa ise, valmistades kavandid sisseehitatud mööblile, trepi käsipuu sepisvõrele ja mõnedele kipsdetailidele. Koolimaja eksterjööris ja interjööris on mitmeid skulptor Juhan Raudsepa valmistatud skulptuurikaunistusi ja reljeefe, mis on säilinud tänapäevani. Aastatel 2008–2010 viidi koolimajas läbi põhjalik kapitaalremont.
2006. aastal ehitati koolimaja kõrvale (Väike-Kuke tänav 8c) tööõpetusemaja ja kooli aia asemele kergejõustikuhall, mida esialgu kasutas Pärnu Hansagümnaasium.
Alates 2014. aastast tegutseb Kooli tänav 13 hoones Pärnu Ühisgümnaasium.
Õpilased ja õpetajad.
2013. aastal õppis Pärnu Hansagümnaasiumis 337 õpilast. Koolis töötas 54 inimest, neist 33 õpetajat. Enamik õpetajatest olid vanempedagoogi kvalifikatsiooniga. Pärnu Hansagümnaasium tegi koostööd mitme kõrgkooliga, mistõttu olid õppesuundade valikainete õpetajateks ka kõrgkoolide õppejõud.
Raamatukogu.
Alates 1966. aasta jaanuarist, kui kool oli veel 8-klassiline ja asus Karja tänava õppehoones, oli koolis ka raamatukogu. Kui kool 1. septembril 1971 Kooli tänava õppehoonesse kolis, asus raamatukogu hilisemas geograafiakabinetis. Pärast maja kapitaalremonti sai raamatukogu 2009. aastal maja soklikorrusel (endised meditsiinikabinet, laoruum ja duširuumid) uued ruumid.
2007. aastal alustati raamatukogu e-kataloogimist (põhifondi raamatute ja õpikute sisestamine RIKS-programmi). 
Kooli sümboolika.
Koolil oli oma lipp, tekkel ja laul.
Koolileht.
Pärnu Hansagümnaasiumi koolilehte Tapeet toimetasid peamiselt 10., 11. ja 12. meediaklassi õpilased. Leht on võitnud koolimeediakonkursside auhindu.
Šelfimeri

Šelfimeri ehk epikontinentaalne meri on meri, mille põhjaks on mandrilava ehk šelf. 
Šelfimeredeks on näiteks Läänemeri, Pärsia laht, Põhjameri, Arafura meri jne.
Šelfimerede sügavus ei ületa reeglina 300 m.
Gifu prefektuur

Gifu prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas, sisemaal. Piirneb põhjas Toyama, idas Nagano, lõunas Aichi ning läänes Mie, Shiga, Fukui ja Ishikawa prefektuuriga. Suurem osa rahvastikust elab prefektuuri lõunaosas.
Loodus.
Prefektuuri on mägine, lääneosas asub Ryōhaku mäestik, idaosas Hida ahelik.
Suuremad jõed on Hida, Kiso, Ibi ja Nagara jõgi.
Sümbolid.
Gifu prefektuuri tunnuslind on lumepüü ("Lagopus mutus"), tunnuspuu on ida-jugapuu ("Taxus cuspidata") ja tunnuslill hundihammas ("Astragalus sinicus").
Haldusjaotus.
Gifu prefektuur on jaotatud 42 omavalitsusüksuseks, millest 21 on linnad (市 "shi").
Ishikawa prefektuur

Ishikawa prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Jaapani mere kaldal. Piirneb läänes Toyama ja Gifu ning lõunas Fukui prefektuuriga.
Sümbolid.
Ishikawa prefektuuri tunnuslind on kaljukotkas ("Aquila chrysaetos"), tunnuspuu on hiibapuu ("Thujopsis dolabrata") ja tunnuslill kamtšatka püvilill ("Fritillaria camtschatcensis").
Haldusjaotus.
Ishikawa prefektuur on jaotatud 19 omavalitsusüksuseks, millest 11 on linnad (市 "shi").
Eveli Saue

Eveli Saue (sündinud 13. veebruaril 1984 Kärdlas) on Eesti informaatik ning endine tippsportlane (laskesuusataja ja orienteeruja). Ta on juunioride maailmameistrivõistluste pronksmedalist (2003, 2005) ja täiskasvanute maailmameister laskeorienteerumises (2006, sprint).
Haridus.
Ta on lõpetanud 2002. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi ja 2007. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppes informaatika erialal "cum laude".
Töökäik.
Eveli Saue on töötanud aastatel 2006–2011 Eesti kaitseväe staabi- ja sidepataljoni allohvitseri-instruktorina.
Aastatel 2014–2017 oli ta Laskesuusatamisföderatsiooni juhatuse liige.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas Webmedia Groupis analüütikuna. 2011. aastast töötab ta AS-i Nortal analüütikuna.
Sportlaskarjäär.
1990. aastal hakkas ta ema Anu Saue juhendamisel tegelema orienteerumisega. 
Eveli Saue kui laskesuusataja ja orienteeruja andekus ja maailma parematega konkureerimise suutlikkus avaldus juba juunioride vanuseklassis, kui ta jõudis pjedestaalile juunioride maailmameistrivõistlustel. Näiteks orienteerumisjooksus võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel (2003) pronksmedali lühirajal ja 8. koha tavarajal ning noorte Euroopa meistrivõistlustel 2002. aastal hõbemedali ja 2000. aastal pronksmedali sprindis.
Laskeorienteerumises tuli ta 2006. aastal sprindis maailmameistriks, 2012. aastal võitis MM-il sprindis ja tavarajal hõbemedali. Talitriatlonis sai ta Euroopa meistrivõistlustel (2013) segateatesõidus 4. ja individuaalvõistluses 10. koha.
Täiskasvanuna jõudis ta laskesuusatamise maailma karikasarjas viiel korral viie parema hulka. Lisaks on ta olnud edukas ka suvebiatlonidel ja talitriatlonidel.
Torino olümpiamängude (2006) avatseremoonial usaldati Eveli Sauele Eesti lipu kandmine. 
Eveli Saue treenerid olid Tõnu Pääsuke (klubitreener) ja Asko Nuutinen (lasketreener).
9. mail 2012 teatas Eveli Saue, et lõpetab tippsportlaskarjääri, kuid erinevalt paljudest teistest tippsportlastest ta treeneriks ei hakka. Pärast seda on ta osalenud Eesti meistrivõistlustel nii laskesuusatamises, biatlonis kui ka orienteerumises, esindades Tallinna spordiklubi Biathlon.
Saavutused.
Juunioride maailmameistrivõistlustel.
2005 
2003 
Maailmameistrivõistlustel.
2007 Anterselvas
2008 Östersundis
2009 Pyeongchangis
Isiklikku.
Eveli vanemad on orienteerujad Toivo Saue ja Anu Saue. Tema õde on orienteeruja ja noortetreener Elo Saue.
Eveli Saue elukaaslane on laskesuusataja Priit Viks. Aastatel 2006–2012 pidasid koos põhjalikku ja analüüsivat sporditeemalist blogi "Priit ja Eveli. Lasime täpselt, suusatasime kiiresti".
Eveli Saue oli tippsportlasena 163 cm pikk ja kaalus 54 kg.
Tiiu Nurmberg

Tiiu Nurmberg (sündinud 5. jaanuaril 1982 Pointe Claire'is Québeci provintsis) on Kanada ja Eesti endine mäesuusataja.
Kui ta oli üheksa-aastane, kolis pere Ontario provintsi. 2003. aastal lõpetas ta Ontarios keskkooli. Mäesuusatamisega hakkas tegelema 12-aastaselt. 16-aastaselt kuulus ta Kanada juunioride koondisse. Eestit hakkas esindama 2002. aastal.
14. aprillil 2010 lõpetas ta karjääri.
Saavutused.
2005. aastal Santa Caterinas toimunud MM-il sai ülisuurslaalomis 38. koha ja suurslaalomis 52. koha. Võistles Torino olümpiamängudel.
2006. aasta olümpiamängudel sai ta ülisuurslaalomis 34. koha.
Vancouveri olümpiamängudel sai ta slaalomis 42. koha.
Isiklikku.
Tiiu Nurmberg oli tippsportlasena 160 cm pikk ja kaalub 60 kg. Klubi: Snow Valley, Barrie, Ontario, Kanada. Treener on Kenneth Ellis. 
Tema tädi Reet Ann Nurmberg oli sporditeadlane ja -ajaloolane.
Hillar Zahkna

Hillar Zahkna (sündinud 1. veebruaril 1968 Vastseliinas) on Eesti treener ja endine laskesuusataja.
Zahkna võitis 1992. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Novosibirskis teatesõidus pronksmedali.
2001–2002 ja 2006–2010 oli Zahkna Eesti laskesuusatamise koondise peatreener.
Isiklikku.
Hillar Zahkna poeg Rene Zahkna on samuti laskesuusataja.
1393

1393. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1388 1389 1390 1391 1392 - 1393 - 1394 1395 1396 1397 1398
1392

1392. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1387 1388 1389 1390 1391 - 1392 - 1393 1394 1395 1396 1397
Omar Bongo

El Hadj Omar Bongo Ondimba (varem tuntud Albert-Bernard Bongo nime all; 30. detsember 1935 Lewai (praegune Bongoville), Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika – 8. juuni 2009 Barcelona Hispaania) oli Gaboni poliitik, Gaboni president 1967. aastast kuni surmani.
Bongo oli üks tänase maailma pikaajalisimaid riigijuhte, kuni 1990. aastateni juhtis ta üheparteilist (sotsialistlikku) riiki, mis ei takistanud tal aga 1973 islami usku üle minemast. Sellest ajast pärineb ka tema eesnimi Omar. Perekonnanime Ondimba lisas ta 2003. aastal, et rahvuslikumana mõjuda. Osava poliitikuna suutis ta oma võimu säilitada ka vähemalt vormiliselt demokraatlikus Gabonis. Teda peeti ka üheks maailma rikkamaks riigipeaks, rikkuse saavutas ta peamiselt korruptsiooni teel.
Omar Bongo järgi on saanud nime Omar Bongo ülikool.
Tāufa'āhau Tupou IV

Tāufa'āhau Tupou IV (4. juulil 1918 – 10. september 2006) oli Tonga kuningas aastatel 1965–2006. Ta säilitas oma riigis traditsioonilise valitsuskorralduse, sisuliselt absolutismi. Kuningas oli sügavalt usklik (kristlane) ega olnud huvitatud senise valitsuskorralduse muutmisest.
Tema valitsemisajal, 5. juunil 1970, lõppes Briti protektoraat ja Tonga sai sõltumatuks kuningriigiks Rahvaste Ühenduse koosseisus.
Kuningas suri 10. septembril 2006 kohaliku aja järgi 23.34 Uus-Meremaal Aucklandi haiglas, kus ta viibis ravil alates sama aasta aprillist.
Taufa'ahau Tupou IV abikaasa oli kuninganna Halaevalu Mata'aho ja neil on neli last:
Felix Gottwald

Felix Gottwald (sündinud 13. jaanuaril 1976 Zell am Sees) on endine Austria kahevõistleja. Kahekordne olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2003).
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Felix Gottwald osales kokku 171 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 55 korda ja neist 20 korral kõige kõrgemale astmele.
Magnus Moan

Magnus Hovdal Moan (sündinud 26. augustil 1983 Lillehammeris) on Norra kahevõistleja, maailmameister (2005) ja olümpiavõitja (2014).
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Magnus Moan on osalenud 216 maailma karikasarja etapil () ja jõudnud poodiumile 54 korral, millest 25 korral kõige kõrgemale astmele.
Välislingid.
Jennifer Heil

Jennifer Heil (sündinud 11. aprillil 1983 Alberta provintsis Spruce Grove'is) on Kanada vigursuusataja, olümpiavõitja.
Olümpiadebüüdi tegi Heil 2002 USA-s Salt Lake Citys. Ta lõpetas küngaslaskumise 4. kohaga, kaotades olümpiamedali sajandiku punktiga.
2003. aasta hooaeg jäi tal vigastuse tõttu vahele, kuid kolmel järgmisel aastal võitis ta küngaslaskumises maailma karika. 2005 tuli ta Soomes Kuusamos maailmameistriks paarisküngaslaskumises, mis ei kuulu olümpiamängude kavva.
2006. aasta taliolümpiamängudel Itaalias Torinos võitis Heil Kanada esimese olümpiakulla esimesel täispikal võistluspäeval.
2007 tuli ta Itaalias Madonna di Campiglios peetud maailmameistrivõistlustel küngaslaskumises oma kaasmaalase Kristi Richardsi järel teiseks ja paarisküngaslaskumises maailmameistriks. 2009 saavutas ta Jaapanis Inawashiros küngaslaskumises Aiko Uemura järel hõbemedali. Vahepealse, 2008. aasta hooaja jättis ta põlvevigastuse tõttu vahele.
Jennifer Heil valmistus 2010. aasta taliolümpiamängudeks ulatusliku eksperimentaalse treeninguprogrammi alusel. Ta töötas iga päev koos Kanada juhtivate spordipsühholoogide, jõutreeneri ja spordiarstiga. Lisaks elas ta koos oma isikliku treeneri Dominick Gauthier'ga. See programm, mille nimi oli B2ten, hõlmas 20 sportlast 13 spordialalt.
Enne kodumaal Vancouveris toimunud olümpiamänge oli Heil võitnud neli MK-etappi ja tõusnud tiitlikaitsjana peafavoriidiks. Kuna küngaslaskumine toimus olümpiamängude esimesel võistluspäeval, oli tal edu korral võimalik tulla esimeseks kanadalaseks, kes kodus peetud olümpiamängudel kulla võitnud (1976. aasta suveolümpiamängudel jäi Kanada kuldmedalita). Heili sõitu vaatas televisiooni vahendusel 8 miljonit kanadalast.
Kvalifikatsiooni lõpetas ta USA sportlase Hannah Kearney järel teisena (Richards oli 4. ja Uemura 5.) Finaalis sõideti kvalifikatsiooni tulemuste pööratud paremusjärjestuse põhjal, Heil eelviimasena. Ta tõusis liidriks, kuid Kearney sõitis välja veel parema tulemuse ja võttis võidu. Uemura tõusis 4. kohale, Richards katkestas.
Isiklikku.
Jennifer Heil oli tippsportlasena 165 cm pikk ja kaalus 55 kg.
Ta õpib McGilli ülikooli haldusjuhtimisteaduskonnas ning loodab pärast õpingute lõpetamist asuda tööle juveelide kujundamise alal.
Ta tegutseb ka heategevuse alal. Pärast Vancouveri olümpiamänge annetas ta 25 000 dollarit rahvusvahelisele organisatsioonile Because I am a Girl, mis aitab tüdrukuid vaesusest välja ja suurendab tüdrukute õigusi.
Kari Traa

Kari Traa (sündinud 28. jaanuaril 1974) on Norra vigursuusataja, olümpiavõitja (2002) ja neljakordne maailmameister küngaslaskumises. 
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Albertville 1992
Nagano 1998
Salt Lake Sity 2002
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel.
Whistler 2001
Deer Valley 2003
Ruka 2005
Humanoid

Humanoid kõige laiemas mõttes on välimuselt inimesesarnane, kuid inimesest erinev elusolend või robot. Enamasti mõeldakse humanoidi all maavälise päritoluga inimesesarnast mõistusega olendit.
1391

1391 (MCCCXCI) oli 14. sajandi 91. aasta.
1390

1390. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1385 1386 1387 1388 1389 - 1390 - 1391 1392 1393 1394 1395
Ptolemaios XIII

Ptolemaios XIII Theos Philopator (62 või 61 eKr – 13. jaanuar 47 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kuningas koos oma vanema õe Kleopatra VII-ga 51 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios XII poeg.
Et Ptolemaios oli oma valitsusaja alguses alaealine, valitses tema eest regent Potheinos, kes tahtis ise Egiptuse tegelikuks valitsejaks saada. Selleks otsustas ta ära kasutada Ptolemaiost. Ta intrigeeris viimase Kleopatra vastu mässama, lubades talle Egiptuse ainuvalitseja positsiooni. Nii algaski 48 eKr Kleopatra-vastane vandenõu, kuid too põgenes, enne kui teda jõuti hukata, vangistada või troonist loobuma sundida ning organiseeris endale ustava armee. Ptolemaios ja Potheinos sõlmisid liidu esimese teise õe Arsinoe IV-ga, kes nimetati samuti Egiptuse valitsejaks. Ent neil poolnud piisavalt toetust, et Kleopatrat täielikult võimult eemaldada. Samal ajal pages Egiptusesse Pompeius, kes oli Julius Caesarilt lüüa saanud. Potheinos otsustas seda enda hüvanguks ära kasutada ning teeskles, justkui toetaks ta Pompeiust, kuid lasi tolle seejärel tappa. Peagi jõudis Egiptusesse ka Caesar ning siis püüdis Potheinos saavutada tema toetust, andes talle üle Pompeiuse pea. Kuid Caesaris tekitas see tegu vaid vastumeelsust ning ta asus toetama hoopis Kleopatrat, kellest sai tema armuke. 48. aasta lõpus toimunud lahingus said Potheinose ja Ptolemaiose väed lüüa ning esimene hukati. Ptolemaios põgenes, kuid uppus Niilust ületades. Kleopatrast sai Egiptuse tegelik ainuvalitseja, kuigi ametlikult valitses koos temaga peale Ptolemaios XIII surma Ptolemaios XIV, järgmine vend-abikaasa.
Venemaa Olümpiakomitee

Venemaa Olümpiakomitee (vene keeles "Олимпийский Комитет России") on Venemaa rahvuslik olümpiakomitee.
Aastatel 2010–2018 oli Venemaa Olümpiakomitee president Aleksandr Žukov.
Ptolemaios XIV

Ptolemaios XIV (umbes 60 eKr – 44 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kaaskuningas alates 47 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios XII poeg ja Kleopatra VII vend-abikaasa. 
Ptolemaios XIV-l mingit reaalset võimu ei olnud, tegelikult valitsesid riiki Kleopatra ja tema armuke Julius Caesar. Kui Caesar 44 eKr tapeti, tahtis Kleopatra nende pojale Caesarionile kindlustada troonijärglust ning lasi Ptolemaios XIV ilmselt mürgitada.
Ukraina Rahvuslik Olümpiakomitee

Ukraina Rahvuslik Olümpiakomitee (ukraina "Національний олімпіський комітет України") on Ukraina rahvuslik olümpiakomitee.
Komitee loodi 1990. aastal ja ROK tunnustas seda 1993. aastal.
2005–2022 oli Ukraina Rahvusliku Olümpiakomitee president Sergi Bubka.
Caesarion

Ptolemaios XV Philopator Philometor, tuntud hüüdnime Caesarion (väike Caesar) järgi (23. juuni 47 eKr – august 30 eKr) oli Kleopatra VII ja Julius Caesari poeg ning viimane Ptolemaioste dünastia Egiptuse kuningas.
Caesarion valitses ametlikult alates 44 eKr kuni oma surmani Egiptuse kaasvalitsejana. Temast pidi saama tulevane Egiptuse ainuvalitseja, võimalik, et ema soovis teda teha ka Rooma valitsejaks. Kuid kui Kleopatra uus armuke Marcus Antonius oli Caesari kasupojalt Octavianuselt lüüa saanud, vallutas too ka Egiptuse ning Kleopatra tegi enesetapu. Riik liideti Roomaga ning Octavianus otsustas igaks juhuks ka Caesarioni tappa, kuna too oleks võinud ohustada tema ainuvalitsejalikke pretensioone. Egiptuse toonastes allikates kujutatakse ka Octavianust kui uut vaaraod.
Valgevene Vabariigi Rahvuslik Olümpiakomitee

Valgevene Vabariigi Rahvuslik Olümpiakomitee (vene "Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь") on Valgevene rahvuslik olümpiakomitee.
Alates 2021. aastast on rahvusliku olümpiakomitee president Viktar Łukašenka.
Poola Olümpiakomitee

Poola Olümpiakomitee (poola "Polski Komitet Olimpijski") on Poola rahvuslik olümpiakomitee.
Kleopatra (täpsustus)

Kleopatra on Kreeka nimi, mille all on tuntud mitmed ajaloolised tegelased, filmid ning muud nähtused.
Kasahstani Rahvuslik Olümpiakomitee

Kasahstani Rahvuslik Olümpiakomitee on Kasahstani rahvuslik olümpiakomitee.
Kontupohja

Kontupohja (soome "Kontupohja"; vene "Кондопога") on linn Venemaal Karjalas, Kontupohja rajooni keskus. Asub Äänisjärve Kontupohja lahe ääres.
Kontupohja küla on esmamainitud 1563. aastal. Linn aastast 1938.
Kontupohja tähtsaim vaatamisväärsus on 1774. aastal ümarpalkidest ehitatud ja neitsi Maarjale pühitsetud õigeusu kirik.
Jätkusõja ajal oli linn 3. novembrist 1941 kuni 28. juunini 1944 Soome valduses. 1950. ja 1960. aastatel kolis linna palju immigrante Ukrainast, Valgevenest ja mujalt Nõukogude Liidust.
Linna suurim tööstusettevõte on 1929. aastal asutatud tselluloosi- ja paberikombinaat.
2006. aasta augusti lõpus ja septembri alguses toimusid linnas tšetšeenide vastased rahutused.
Kontupohjast on pärit akadeemik Gennadi Vainikko ning suusatajad Jevgenija Medvedeva-Arbuzova ja Larissa Lazutina.
Jaanus Teppan

Jaanus Teppan (sündinud 24. juunil 1962) on Eesti murdmaasuusataja ja treener.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli kehakultuuri erialal 1991. aastal.
Slovaki Olümpiakomitee

Slovaki Olümpiakomitee (slovaki "Slovenský olympijsky výbor") on Slovakkia rahvuslik olümpiakomitee.
Swansea

Swansea on linn Suurbritannias Walesis. Asub Lõuna-Walesis Bristoli lahe ääres.
Linnas on Liberty Stadium.
Beatrix

Beatrix (tuleneb ladinakeelsest sõnast "Beata", mis tähendab õnnistatud naist; "beatus" tähendab õnnistatut) on olnud mitme inimese ja nähtuse nimi:
Suur Tütarsaar

Suur Tütarsaar (vene "Большой Тютерс", soome "Tytärsaari", rootsi "Tyterskär") on saar ja endine vald Soome lahes. See kuulus 1940. aastani Soomele. Vald asus Viipuri läänis Kymenlaakso maakonnas. 1947. aasta Pariisi rahuga läks saar Nõukogude Liidule. Kuulub tänapäeval Venemaale ning on osa Leningradi oblastist.
Ümar saar asub Soome lahe idaosas 75 km Kotkast lõunas ja 18 km Suursaarest lõunakagus. Saare läbimõõt on umbes 3 km. Idarannikul on lai liivaluiteala, mis laieneb ida poole kiirusega umbes meeter aastas. Lainetus kuhjab rannale adru. Saare lääne- ja loodeosa on kaljune. Leidub hiiukirnusid ja kivivälju ("pirunpelto").
Košice

Košice (ungari "Kassa" [k'ašša], saksa "Kaschau") on suuruselt teine linn Slovakkias. Asub Hornádi jõe kaldal.
Košice on Ida-Slovakkia, Košice maakonna ja Košice-okolie ringkonna keskus.
Košice oli 2013. aastal üks kahest Euroopa kultuuripealinnast (teine oli Marseille).
Elanike arv on 2021. aasta seisuga 229 040, kellest valdav osa on slovakid, ungarlasi on umbes 9000, mustlasi 5000.
Ajalugu.
1162. aastast oli Košice ala Ungari kuningate valduses. Linna on esmamainitud 1230. aastal. 1248. aastal sai Košice ühe esimese asulana Ungari Kuningriigis linnaõigused.
1788. aastal ilmus Košices esimene ungarikeelne ajakiri Magyar Museum.
1910. aastal oli 44 211 elanikust 33 350 ungarlased, 6547 slovakid, 3189 sakslased, 453 poolakad, 227 tšehhid ja 210 russiinid.
1920. aastal läks Košice vastavalt Trianoni rahulepingule Tšehhoslovakkia koosseisu.
1938. aastal liideti linn taas Ungariga. 1944. aastal vallutas linna Punaarmee ja Košicest sai taas Tšehhoslovakkia osa.
Vaatamisväärsused.
Košices asub Slovakkia suurim kirik – Püha Elisabethi katedraal.
Sport.
Linnas tegutseb jäähokiklubi HC Košice, mis on kaheksakordne Slovakkia meister.
Antoine Dénériaz

Antoine Dénériaz (sündinud 6. märtsil 1976 Bonneville'i vallas) on Prantsusmaa mäesuusataja, 2006. aasta Torino taliolümpiamängude olümpiavõitja.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Antoine Deneriaz on osalenud (seisuga 18. jaanuar 2011) 141 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 6 korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.
Isiklikku.
Antoine Dénériaz on 188 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 97 kg.
Beatrix (Madalmaade kuninganna)

Beatrix Wilhelmina Armgard van Oranje-Nassau (sündinud 31. jaanuaril 1938) oli Madalmaade kuninganna (Madalmaade Kuningriigi kuninganna) 1980–2013. Ta on kuninganna Juliana ja prints Bernhardi tütar. 
Beatrix abiellus 1966 Saksa diplomaadi Claus von Amsbergiga. 
Beatrix sai troonile pärast seda, kui tema ema Juliana troonist loobus. Juliana suri 2004. aastal 94-aastaselt. Kuningannana on Beatrix olnud konservatiivne ja väärikas, püüdes avalikku ellu mitte sekkuda. Teda hinnatakse kui professionaalset ja edukat konstitutsioonilist monarhi. 30. aprillil 2013 loobus ta ise troonist oma poja Willem-Alexanderi kasuks.
Kõigile Beatrixiga samal päeval, 31. jaanuaril 1938, sündinud lastele annetas Eesti Philips selleks puhuks valmistatud hõbepeekri, selle sai 63 last. Peekrite valmistamine ja lastevanematele saatmine läks maksma ümmarguselt 1000 krooni.
Ta külastas 14. mail 2008 Eestit.
Perekond.
Beatrixil on abielust Claus von Amsbergiga kolm poega:
Trohheus

Trohheus (kreeka keeles "trochaios" 'jooksev') on värsimõõt skeemiga + -/+ -. Trohheus põhineb kahesilbilisel värsijalal ning koosneb pikast ja lühikesest silbist, silbilis-rõhulises värsisüsteemis aga rõhulisest ja rõhuta silbist(' -).
Woodrow Wilson

Thomas Woodrow Wilson (28. detsember 1856 Staunton, Virginia – 3. veebruar 1924 Washington) oli Ameerika Ühendriikide 28. president aastail 1913–1921.
Usutunnistuselt oli ta liberaalne presbüterlane. 
8. jaanuaril 1918 pidas ta kongressile kõne, milles esitas neliteist teesi Euroopa ülesehitamiseks pärast esimest maailmasõda. See kõne oli Rahvasteliidu loomise üheks aluseks. Rahvasteliidu asutamise püüete eest pälvis Wilson 1919. aastal Nobeli rahuauhinna, et aga Ameerika Ühendriikide Senat jättis 1920. aastal Versailles' rahulepingu ratifitseerimata, siis jäi USA Rahvasteliidust hoopiski välja.
Tema asepresident oli Thomas R. Marshall.
Homöostaas

Homöostaas tähendab bioloogias organismi parameetrite hoidmist teatud piiratud vahemikus. Isegi väike muutus keemilistes või füüsikalistes raku sise- ja väliskeskkonna omadustes võib organismi biokeemilisi protsesse häirida ning ekstreemjuhtudel koguni organismi tappa. Homöostaasi põhiidee sõnastas 1857. aastal prantsuse füsioloog Claude Bernard. Homöostaas on võimalik ka masinates, näiteks külmutuskapp hoiab sisetemperatuuri homöostaatiliselt.
Temperatuuri homöostaasi võime järgi liigitatakse organismid poikilotermseteks ehk kõigusoojasteks (need, kellel kehatemperatuuri homöostaas puudub, näiteks taimed, selgrootud loomad, kahepaiksed) ja homöotermseteks ehk püsisoojasteks (need, kellel kujuneb täiskasvanuks saades kehatemperatuuri hoidmine, näiteks linnud ja imetajad).
Märt Rask

Märt Rask (sündinud 19. detsembril 1950) on Eesti jurist ja poliitik, Riigikohtu esimees 2004–2013. 
Rask lõpetas 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 
Alates 1. augustist 1978 kuulus ta Eesti NSV Advokaatide kolleegiumi. Aastatel 1978–1979 oli ta Pärnu õigusnõuandla stažöör ja Tallinna õigusnõuandla stažöör, aastatel 1979–1990 Tallinna I õigusnõuandla advokaat, õigusnõuandla juhataja asetäitja ja -juhataja, 1990–1992 Eesti NSV justiitsministri esimene asetäitja. 
Isiklikku.
Märt Raski abikaasa on jurist Mari Rask, advokaat Valdeko Leeto (1927–1992) oli Märt Raski äi. Märt ja Mari Raski poeg Rasmus Rask (sündinud 1977) on ettevõtja, kes oli aastatel 2000–2001 Eesti Advokatuuri liige ja 2017. aastal Eesti aasta kodanik.. Märt Raski minia on Karin Rask. Poeg Ramon Rask on Advokaadibüroo RASK partner ja vandeadvokaat.
Märt Rask oli 21. novembrist 1996 kuni 1. jaanuarini 2005 Reformierakonna liige.
Käitumine

Käitumise all mõistetakse bioloogias indiviidi nähtavaid toiminguid. Need võivad olla spontaansed või seotud reageeringutega stiimuleile. Stiimul võib tulla teistelt organismidelt või füüsilisest ümbruskonnast. Looma käitumine aitab tal leida toitu, vältida vaenlasi, ning sugulisel teel paljunevatel liikidel aitab leida ka kaaslase, kellega paljuneda.
Loomade käitumist uurivat teadust kutsutakse etoloogiaks.
Käitumine jaguneb põhiolemuselt kaheks: omandatud, õpitud ning kaasasündinud, instinktiivne. Kaasasündinud käitumine on arenenud evolutsiooni jooksul ning see päritakse vanematelt. Kaasasündinud omadusi saab õppimisega arendada.
Loomad reageerivad ka teatud märkidele (nt hõbekajaka tibud toksivad tugevamalt vastu punast täppi ema nokal, kuid nõrgemalt vastu mõnda muud värvi täppi) (nt emasogalikud, kellel on paisunud kõht, on tõenäolisemad paarituma).
Psühholoogias haarab käitumise mõiste nii reaktsioone stiimulitele, psühholoogiale huvi pakkuvaid kehalisi protsesse kui ka tegevust (tahtlikku tegevust).
Mõisteid.
Õppimine on tähtis osa käitumise arengust.
Psühholoogia.
Psühholoogias eristatakse vaadeldavat käitumist ("overt behaviour"), mis hõlmab otseselt vaadeldava välise käitumise ning mõõdetavat ja registreeritavad siseprotsessid, ning mittevaadeldavat käitumist ("covert behaviour"), mille moodustavad vaimsed protsessid.
Zlatoust

Zlatoust (vene keeles "Златоуст") on linn Venemaal Tšeljabinski oblastis. Asub Uuralites Ai jõe ääres 160 km Tšeljabinskist läänes.
Ajalugu.
Rajati 1754. aastal metallurgiatehase ehitusega seoses, linnaõigused sai 1865. aastal. 1815. aastal rajati sinna relvatehas.
Zlatoust on metallurgia ja masinatööstuse keskus. Seal valati 1860. aastal esimesed Venemaa terassuurtükid.
1903. aastal suruti seal veriselt maha tööliste streik.
Elanike arv on 163 919 (2020). 2005. aastal oli 191 500.
Positsioneerimine

Positsioneerimine ehk positsioonimine on turundustehnika, millega üritatakse luua sihtturu jaoks toote, brändi või organisatsiooni identiteet. Toote positsioon seisneb selles, kuidas tarbijad toodet näevad, võrrelduna võistlevate toodetega.
Reeglina esitatakse üht toote omadust kõige tugevamana. Nii näiteks on Volvo positsioon "turvalisim" auto.
Sõltumata positsioneerimisest, võivad tarbijad siiski näha toodet teistmoodi soovitud positsioonist, juhul kui tarbijate kogemused ei lange sihtpositsiooniga kokku.
Positsioneerimist käsitleb Al Riesi ja Jack Trouti raamat "Positsioneerimine: võitlus mõistuse pärast" (ilmus McGraw-Hilli kirjastusel esmakordselt aastal 1981).
Ostrov

Ostrov (vene keeles 'saar') on linn Venemaa Pihkva oblastis, Ostrovi rajooni keskus. 
Asub Velikaja jõel (selle keskel asuva saare järgi on linn nime saanud).
Ostrov asutati 14. sajandil, linnaõigused sai 1777. aastal.
Linnas asuvad 240. lennuväe teadusuuringute ja instruktorpolk ning 29. raadioelektroonilise sõjapidamise üksikpolk.
Eesti sportlaste olümpiamedalivõidud

Eesti ja Eestist pärit sportlased on olümpiamängudelt võitnud 81 medalit (27 kuldmedalit, 23 hõbemedalit ja 31 pronksmedalit). Neist 71 suveolümpiamängudelt ja 10 taliolümpiamängudelt. Iseseisva Eesti riigi eest on võidetud 44 medalit (36 suveolümpiamängudelt ja 8 taliolümpiamängudelt).
Eestlaste olümpiamängude kuldmedalivõidud.
Suveolümpiamängudelt on võidetud 22 ja taliolümpiamängudelt 5 kuldmedalit, neist Eesti riiki esindades 14 medalit (10 suveolümpiamängudelt ja 4 taliolümpiamängudelt).
Eestlaste olümpiamängude hõbemedalivõidud.
Suveolümpiamängudelt on võidetud 20 ja taliolümpiamängudelt 2 hõbemedalit, neist Eesti riiki esindades 11 medalit (9 suveolümpiamängudelt ja 2 taliolümpiamängudelt).
Eestlaste olümpiamängude pronksmedalivõidud.
Suveolümpiamängudelt on võidetud 26 ja taliolümpiamängudelt 3 pronksmedalit, neist Eesti riiki esindades 19 medalit (17 suveolümpiamängudelt ja 2 taliolümpiamängudelt).
Tapa valla lipp (2005)

Tapa valla lipp oli Eesti haldusüksuse Tapa valla lipp aastail 2005-2017.
7. oktoobril 2005 kinnitasid lipu ühinenud (Saksi vald, Lehtse vald ja Tapa linn) omavalitsuste ühiskomisjon. 29. detsembril 2005 toimus Lääne-Viru Maavalitsuse lipuväljakul ühinenud kohalike omavalitsusüksuste lippude langetamise ning uue Tapa valla lipu heiskamise tseremoonia.
Tapa valla lipu kujundajaks oli Tapa linnakunstnik Liina Kald.
Lipu kirjeldus.
Tapa valla lipul on ühendatud ühinenud valdade ja Tapa linna sümbolid. Kangas on jaotatud diagonaalselt kolme ossa. Vardapoolne ülemine osa on punane, lehvipoolne alumine osa on must ja nende vahel on diagonaalne laineline valge joon. Punase ala sees on kujutatud triskelet ehk kolmjalga. Alumise musta ala peal on kolm valget tähte.
Põhjendus.
Vardapoolne ülemine punane osa viitab Tapa linna vapile ning sümboliseerib arvatavaid kunagisi lahinguid Tapa aladel. Lehvipoolne alumine must osa sümboliseerib Lehtse turbaalasid ja viitab Lehtse valla endisele vapile. Diagonaalne laineline valge joon tähistab Valgejõge ning viitab Saksi valla endisele vapile. Kolmjalga on tuntud kui hea õnne sümbol, tähistades katkematu ringina uuenemist, liikumist ja elu järjepidevust. Sümboli liikumine kolme eri suunda näitab teede hargnemist Tapalt. Kolm valget tähte tähistavad kolme ühinenud omavalitsust.
Valge on valguse ja puhtuse värv, punane nooruslikkuse ja elujõu värv, must sümboliseerib maalähedust.
Lipu kasutamise kord.
Tapa valla lippu võib heisata Tapa valla ajaloolistel pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel, selle heiskamise otsustab vallavalitsus. Heisatav ja väljapandav lipp peab olema puhas ja terve. Lipu ja vapi näidised asuvad vallakantseleis.
Tapa valla sümboolikakonkurss.
2005.a juunis väljakuulutatud Tapa valla sümboolikakonkursi lõppes 25. septembril 2005. Konkursile laekus 24 kavandit. Hindamiskomisjoni esimesel koosolekul valiti välja viis tööd. Kuna komisjoni koosseisus oli ka Riigikantselei sümboolikaosakonna nõunik Ivo Manfred Rebane (hiljem asendas teda osakonnajuhataja Kalev Uustalu), siis pidas komisjon ühe istungi Toompeal Stenbocki majas. Pärast analüüsi võeti ühendust kahe sarnase kavandi autoriga, kelleks osutus Tapa linnakunstnik Liina Kald, et ta muudaks oma töid vastavalt komisjoni ettepanekutele. Pärast kavandite täiendamist otsustas komisjon üksmeelselt Tapa valla sümboolikakonkursi võitjaks tunnistada Liina Kaldi esitatud vapi ja lipu kavandid. Lõpliku valiku tegemisel kuulusid komisjoni koosseisus peale K.Uustalu ka Heiki Vuntus (Tapa Arenduskoda), Andres Mandre, Marju Bugri (mõlemad Saksi vald), Vjatšeslav Suvorov (Tapa linn), Leelo Jürimaa (Lehtse vald) ja Janne Maal (disainer).
Raudvärav

Raudvärav (rumeenia keeles "Porțile de Fier", serbia keeles "Гвоздена врата") on kuristik, mis asub Doonau jõel Orșovast allavoolu Rumeenia ja Serbia piiril.
Raudväravate-nimelisi kuristikke leidub maailmas ka mujal.
Geograafia.
Raudvärav on osa Kazanist ja Đerdapist. Ta eraldab Karpaate (Transilvaania Alpe) ja Stara Planinat. Raudvärava pikkus on 14,5 km ja laius kõige kitsamas kohas 220 m. Laiemas mõttes on Raudväravate pikkus kogu see ala, mil Doonau mõlemal kaldal on mäed, nii et 134 km alates Rumeenia linna Moldova Nova kandist, kitsamas mõttes ainult selle viimane, alamjooksupoolseim osa alates Rumeenia linnast Orșovast.
Ajalugu.
Kuni 19. sajandi lõpuni oli Raudväravate läbimine laevaga peaaegu võimatu, sest jõgi oli kärestikuline. 1890 lõhati jõepõhja dünamiidiga ning jõkke tekitati 2 km pikk, 80 m lai ja 3 m sügav kanal. 17. septembril 1896 avasid Austria-Ungari keiser Franz Joseph I, Rumeenia kuningas Carol I ja Serbia kuningas Aleksandar Obrenović isiklikult kanali. Orșova (ungari keeles Orsova) oli tollal Austria-Ungari kõige lõunapoolsem linn. Siiski valmistasid tulemused pettumust: vool kanalis oli nii tugev, et kuni 1973 tuli laevu vastuvoolu vedada lokomotiivi abil. Sedasi jäi Raudvärav endiselt laevatransporti takistama.
1964 asusid Jugoslaavia ja Rumeenia ühiselt jõele tammi rajama. Raudvärava tamm, mille koosseisu kuulus Raudväravate HEJ, avati 1972. Selle tulemusena tõusis Doonau veetase tammi juures 35 meetrit ja moodustus veehoidla. Siiski oli veehoidla pindala üsna väike ja ümber tuli asustada kõigest umbes 17 000 inimest. Veehoidlasse uppusid viis küla ja Ada Kalehi saar.
Loodus.
Kuristiku põhjaosas, Rumeenia kaldal asub Raudväravate rahvuspark (rajatud 2001, 1157 km²). Kuristiku lõunaosas, Serbias asub Đerdapi rahvuspark (rajatud 1974, 636 km²).
Ibolya Csák

Ibolya Csák ['iboja tšaak] (6. jaanuar 1915 – 9. veebruar 2006) oli ungari naiskõrgushüppaja, olümpiavõitja Berliini olümpiamängudel 1936. 
Berliini olümpiamängudel ületas kolm naist kõrguse 1.60, kuid ükski ei suutnud kolme katsega ületada kõrgust 1.62. Ibolya Csák oli ainuke, kes neljanda katsega ületas kõrguse 1.62 ja tuli seega olümpiavõitjaks. Ta oli esimene Ungari naisolümpiavõitja.
Ibolya Csák tuli ka Euroopa meistriks 1938. aastal pärast seda, kui selgus, et teda edestanud sportlane Dora Ratjen oli tegelikult mees.
Judit Polgár

Judit Polgár (sündinud 23. juulil 1976 Budapestis) on Ungari maletaja ja maletreener. Juba 13-aastaselt tuli ta alla 14-aastaste noorte seas maailmameistriks. 1991. aastal sai temast 15-aastaselt noorim male suurmeister.
Rahvusvahelise maleorganisatsiooni FIDE ELO-reitingus on tema parim saavutus 8. koht (2005). 2013. aasta märtsi seisuga oli tema reiting 2696 punkti, millega ta juhib naiste edetabelit ning on üldarvestuses 58. kohal.
Tema õed on maletajad Sofia Polgár ja Susan Polgár.
Svetlana Išmuratova

Svetlana Išmuratova (vene "Светлана Ирековна Ишмуратова"; sündinud 20. aprillil 1972 Zlatoustis) on endine Venemaa laskesuusataja, kahekordne olümpiavõitja (2006) ja neljakordne maailmameister.
2007. aastal valiti ta Riigiduuma saadikuks Ühtse Venemaa ridades.
Mõttekoda

Mõttekoda ehk ajutrust ehk ajukeskus on uurimisinstituut või muu organisatsioon, mille eesmärk on pakkuda nõu ja ideid poliitika, kaubanduse või julgeoleku kohta. Sageli on mõttekojad seotud ülikoolide, erafirmade, sõjaväe või muude institutsioonidega. Enamasti mõeldakse mõttekodade all selliseid organisatsioone, kus toimub multi- või interdistsiplinaarne uurimistöö. Sarnaste probleemidega lühiajaliselt tegelemiseks korraldatakse ajurünnakuid ja suve(üli)koole haridusasutuste juures.
Kadri Liiki määratluse järgi on mõttekoda sideaine – substants, mis asub poliitikute, akadeemilise maailma, meedia ja ülejäänud ühiskonna kokkupuutekohas. Mõttekojad võimaldavad neil omavahel mõtestatult suhelda, tõlkides ühtesid teistele ja panustades natuke ka omalt poolt. Selline sidestus on mõttekodade ainuomane funktsioon.
Ajalugu.
Esimest korda kasutas sõnaühendit "brain trust" (ajutrust) Ameerika ajakirjanik William Allen White 21. märtsil 1903 ajakirja Saturday Evening Post artiklis. Sõnaühend muutus lendsõnaks pärast seda, kui teine Ameerika ajakirjanik James M. Kieran avaldas ajalehes New York Times artikli, kus nimetas ajutrustiks professorite-nõunike gruppi, kes aitas kaasa Franklin Roosevelti võidule 1932. aasta presidendivalimistel. Pärast seda hakati ajutrustiks nimetama sedasama nõunike gruppi ja üleüldse igasugust asjatundjate ühendust, kes töötavad välja uusi projekte, pakuvad uusi ideid ja otsivad ülesannete lahendamise viise.
Ajukeskused korraldavad uuringuid ja haridusprogramme, kus õpetavad poliitikuid ja teisi isikuid, kes kujundavad ühiskonna arvamust majandus-, sotsiaal-, poliitika-, ökoloogia- ning ohutusküsimustes. Peale selle on need ühiskonna kontrollimise tööriistad, mis seeläbi mõjutavad ühiskonna eesmärke ja väärtusi.
Tänapäeval kasutatakse ingliskeelses keelruumis laialdaselt mõistet "think tank". 1959. aastal hakati seda sõnaühendit kasutama uurimisinstituudi tähenduses. Esimene näide on Käitumisteaduste Keskus (Center for Behavioral Sciences) Palo Altos, Californias. Enne seda, alates 1905. aastast, tähendas see kõnekeeles lihtsalt "aju".
Klassifikatsioon.
Peamise tegevusala järgi võib mõttekodasid liigitada uurimis-kirjastamis-, lobi-, õiguskaitse-, kulturoloogilisteks ja sihtotstarbelisteks mõttekodadeks. 
Probleemide ulatuse järgi liigitatakse neid maailma-, üldriiklikeks ja regionaalseteks mõttekodadeks.
Poliitilise orientatsiooni järgi poliitiliselt angažeerituteks ja poliitiliselt sõltumatuteks. John Todd Stewart, endine USA saadik Moldovas ja rahvusvahelise majanduse Instituudi asedirektori Washingtonis, arvab, et edukad mõttekojad peavad ühendama intellektuaalset täiuslikkust praktilisega. Võttes arvesse nende mõju ühiskondlik-poliitilistele, majandus- ja muudele protsessidele, on mõttekojad arvatud viienda võimu juurde.
Tuntumad mõttekojad riigiti.
Pennsylvania ülikoolis USA-s tehakse aasta jooksul 6500 mõttekoja uuringud, mille tulemuste põhjal avalikustatakse juhtivate keskuste nimekirjad regioonide ja suundade järgi. 2020. a top-10 nimekiri kõige autoriteetsematest ja mõjukamatest mõttekodadest:
Kaupo

Kaupo (ka "Caupo", "Kope"; surnud 21. või 22. septembril 1217) oli liivlaste olulisemaid vanemaid 13. sajandi alguses. Info Kaupo kohta pärineb peamiselt Henriku Liivimaa kroonikast.
Nimi.
Kaupo nimi esineb Henriku Liivimaa kroonikas kujul "Caupo", Liivimaa vanemas riimkroonikas "Kope". Pole selge, kas see tuleneb nime Jakob (Jacobus) germaani- või liivipärasest lühendist, tähendab kaupmeest (liivi "kop" "kaup", ladina "caupo" "sissesõiduhoovipidaja", "kõrtsmik", "kaupmees"), seondub eesti sõnaga kubjas või on mõnda muud päritolu. Nime hääldati tõenäoliselt ikkagi Kaupona.
Elukäik.
Kaupot on Henriku kroonikas mainitud paarikümnel korral, seega on ta enim mainitud kohalik tegelane (näiteks Lembitust on teda mainitud neli korda rohkem).
Kaupo oli Turaida vanem ja on arvatud, et ta ristiti esimese olulisema liivlaste ülikuna umbes 1191, tema ristijaks peetakse aga Theoderichi. Tegelikult pole sellele viitavat aga kuigi palju, sest 1191 on mainitud, et ristiti üks haavatud liivlane, nime nimetamata, ja veel 1200. aastal võttis piiskop Albert temalt ja teistelt liivlaste vanematelt pantvange. Hiljemalt 1201. aastaks oli Kaupo siiski ristitud ning temast sai ristisõdijate tähtsaim ja usaldusväärseim kohalik liitlane, kes jäi kuni surmani ristiusule truuks. 1202–1203 reisis ta koos Theoderichiga läbi Saksamaa Rooma, kus kohtus paavst Innocentius III-ga, kes kinkis talle sada kuldraha. Seejärel võitles ta kristlaste poolel paganate vastu, jõudes sõdida nii liivlaste, leedulaste kui ka eestlastega. Muuhulgas piiras ta ristisõdijate ja semgalite väe eesotsas 1206. aastal ka omaenda linnust Turaidas, mis vahepeal oli langenud tema paganlikuks jäänud ja ristisõdijatega vaenus olnud kaaskonna kätte. Henriku Liivimaa kroonika vihjab võimalusele, et Kaupole kuulus veel üks linnus, milleks nimelise sarnasuse ja tema matmispaiga järgi on pakutud Krimulda ("Cubbesele") muinaslinnust, kuid seda arvamust peetakse üldiselt vähepõhjendatuks.
Kaupo sai madisepäeva lahingus surmavalt haavata, kuid et ta jõudis teha testamendi, on peetud võimalikuks, et ta elas kuni järgmise päevani. Tema keha põletati kohapeal, luud aga viidi kaasa ja maeti Krimulda kiriku juurde.
13. sajandi lõpus kirjutatud Liivimaa vanema riimkroonika eksliku teate järgi sai Kaupo surma juba Liivimaa ristisõja esimeses Koknese lähedal toimunud lahingus, kus kristlased võitlesid venelaste ja leedulastega. Ükski teine allikas ei maini sellise lahingu toimumist.
Kaupol oli ka poeg Berthold, kes langes 1210. aastal Ümera lahingus. Et ta suri seetõttu pärijateta, pärandas ta kogu oma vara Riia kirikule. Lievenite aadlisuguvõsa väitis hiljem, et nad pärinevad naisliinist Kaupost.
Hinnangud.
Kaupot on nimetatud ka liivlaste kuningaks, kroonikas on tema kohta öeldud "quasi rex" (nagu kuningas). Talle on antud vastuolulisi hinnanguid, teda on peetud nii reeturiks kui ka tulevikule mõtlevaks liidriks, kes üritas oma rahvast Lääne-Euroopasse viia. Eestis on domineerinud üldiselt esimene seisukoht.