Hans Pöögelmann

Hans Pöögelmann (vene keeles "Ханс Густавович Пегельман"; 30. detsember 1875 Aidu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 27. jaanuar 1938 NSV Liit) oli eesti poliitik, luuletaja ja tõlkija ning Nõukogude Venemaa ja NSV Liidu partei- ja haridustegelane ja ajakirjanik.
Hans Pöögelmann oli üks Kominterni rajajaid VK(b)P Eestimaa organisatsioonide KK esindajana Kominterni I kongressil Moskvas 2.–6. märtsil 1919. aastal.
Elulugu.
Ta lõpetas 1888. aastal Paistu kihelkonnakooli ja 1892. aastal Eesti Aleksandrikooli, kus õpetaja oli ka Jakob Tamm.
Aastatel 1892–1896 töötas ta Vitsjärvel õpetajana ja pärast seda Tartus raudteel telegrafistina ning Penzas.
Aastatel 1899–1901 töötas ta Postimehe ja 1901–1903 Konstantin Pätsi asutatud Teataja toimetuses.
Õppis aastatel 1902–1905 Leipzigi kaubandusülikoolis, kus tutvus põhjalikult marksismiga, kus ta tõlkis ka ms. "Internatsionaali" sõnad eesti keelde. Astus 1905 VSDTP-sse ja osales sama aasta sügisel Tallinnas revolutsioonilises liikumises, seejärel varjas end ja viibis mõne aja välismaal maapaos.
1907. aastal osales VSDTP Eesti organisatsioonide Terijoki konverentsil Soomes, kus valiti konverentsi juhatajaks. Arreteeriti 1909. aastal Tallinnas ja saadeti neljaks aastaks Siberisse Tomski kubermangu asumisele.
1911. aastal põgenes sealt Ameerika Ühendriikidesse New Yorki. Seal töötas ta ajalehe Uus Ilm toimetajana aastani 1917.
Tegevus 1917. aastal Eestis.
1917. aastal pärast veebruarirevolutsiooni pöördus tagasi Eestisse, kus alates juunist töötas taas Tallinnas, esialgu Kiire, siis Töölise toimetuses ja Maatamehe toimetajana. 1917. aasta augustis valiti Pöögelmann Maatameeste Keskbüroo liikmeks, ta oli VSDT(b)P Tallinna Komitee liige.
Pöögelmann oli 1917. aastal Tallinna linnavolikogu ja Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liige.
Pärast bolševike võimuhaaramist oli Pöögelmann Eesti Töörahva Saadikute Nõukogude Täitevkomitee liige ning maaosakonna juht. Pöögelmann juhtis maade natsionaliseerimist.
Tegevus Nõukogude organisatsioonides.
Aastatel 1918–1919, kui Eesti oli okupeeritud Saksa keisririigi vägede poolt, oli Pöögelmann 1918. aasta veebruarist kuni 1919. aastani Nõukogude Venemaal Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaadis Eesti osakonna juhataja/Eesti asjade komissar; ÜK(b)P Keskkomitee okupeeritud oblastite keskbüroo liige; EKP Keskkomitee liige 1920. aastast.
1918. aasta novembrist pärast Eesti Vabadussõja algust ja Narva vallutamist Punaarmee poolt ning Eesti Töörahva Kommuuni väljakuulutamist oli H. Pöögelmann Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu Rahvamajanduse Valitsuse juht ning toimis 1918. aastast Nõukogude Vene Eesti kommunistliku partei ühe juhtiva jõuna ja majandustegelasena.
Tegutses aastatel 1923–1938 NSV Liidus: töötas Põhja Oblasti Kommuunide Liidu Loodeoblasti Kaubanduspalatis, ekspordi-impordiosakonna juhatajana ja Kaubanduspalati juhataja asetäitjana ning ajakirja Torgovo-Promõšlennõi Kurjer toimetajana.
1925. aastast oli Pöögelmann J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli Leningradi osakonna eesti sektoris Eestimaa Kommunistliku Partei ja Eesti töölisliikumise ajaloo õppejõud, hiljem professorina Herzeni-nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudis õppejõud.
Ta toimetas aastatel 1923–1927 ajakirja Oras ja 1924–1936 ajalehte Kommunismi Teel ning osales Eestimaa Kommunistliku Partei juhtimises, olles EKP Keskkomitee liige.
Hans Pöögelmann hukati NSV Liidu võimude poolt 1938. aastal, ta on maetud Peterburis.
Liikmesus.
Pöögelmann oli Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liige aastatel 1920–1938. Ta oli III Kommunistliku Internatsionaali Täitevkomitee liige ja Kominterni I–VI kongressi saadik.
Looming.
Hans Pöögelmann avaldas rohkesti poliitika- ja majandusalast publitsistikat ning varjunime Hans Rooskaja all luuletusi. Teisi varjunimesid: Aidu Ats, Hans Halesüda.
Valitud teosed.
"Valitud teosed" 5 köites koostas Ellen Plotnik:
Mälestuse jäädvustamine.
Hans Pöögelmanni nime kandsid Kaupmehe tänav Tallinnas 1959–1990, Hiie tänav Tartus 1965–1989 ja Kadri tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas 1987–1993.
Tallinnas kandis 1959–1992 Hans Pöögelmanni nime Elektrotehnika Tehas ning Põltsamaal 1965–1990 kutsekool.
1961. aastal avati Tallinnas Hans Pöögelmanni ausammas. Monument võeti maha 1992. aastal.
Isiklikku.
Tema õde Ella Karo (Karu)-Pöögelmann osales samuti poliitilises tegevuses ja oli 1918. aastal Viljandimaal tribunali esimees. Lahkus Eestist 1918. aasta kevadel Saksa okupatsiooni eel ja oli seejärel Nõukogude Venemaal kooliõpetaja.