Autoralli maailmameistrivõistlused

Autoralli maailmameistrivõistlused (inglise keeles World Rally Championship, lühend WRC) on autoralli kõige kõrgetasemelisemad võistlused maailmas. Neid korraldatakse alates 1973. aastast autotootjatele ja 1977. aastast autojuhtidele. Eraldi tiitel antakse ka kaardilugejale. Võistlused toimuvad FIA egiidi all.
2024. aastal osales sarjas kolm ametlikku autotootjat (Hyundai, M-Sport ja Toyota) ning kavas oli 13 etappi.
Ajalugu.
Autoralli maailmameistrivõistlused moodustati tuntud rahvusvahelistest rallidest, millest üheksa olid varem osa rahvusvahelisest tootjate meistrivõistlustest (IMC), kus võisteldi aastatel 1970–1972. Esimene WRC hooaeg algas 19. jaanuaril 1973. aastal toimunud Monte Carlo ralliga. 
1980. aastatel hakkasid populaarsust koguma võimsamad nelikveolised autod, mis asendasid tagaveolisi autosid. Rahvusvaheline autospordi liit FIA (toona FISA - "Fédération Internationale du Sport Automobile)" lubas nelikveolised autod võistlema 1979. aastal, kuid enamiku tootjate arvates oli tehnoloogia liialt keeruline ja selle edusse ei usutud. Pärast seda, kui Audi tegi esimesed katsetused oma uue nelikveolise Quattroga ja saavutas edu, alustasid ka teised tootjad oma nelikveoliste projektidega (Lancia Delta HF Integrale).
1986. aasta algas soomlaste Henri Toivoneni ja Markku Aléni muljetavaldavate sõitudega Lancia uue turbo Delta S4-ga, mis väidetavalt võis kruusateel kiirendada nullist sajani 2,3 sekundiga.
Kuna plaanitud S-grupp tühistati, muutusid A-grupi reeglid WRC-s normiks 1997. aastani. WRC osana korraldati juba 1986. aastal eraldi A-grupi meistrivõistlused, mille võitis rootslane Kenneth Eriksson Volkswagen Golf GTI 16 V-ga.
1997. aasta autoralli maailmameistrivõistluste jaoks kehtestati WRC reeglid, mis asendasid grupp A-d. Soomlane Marcus Grönholm võitis sarja esimesel täisaastal sõitjate tiitli ja tootjate karika kindlustas Peugeot. Inglane Richard Burns tuli Subaru Impreza WRC meistriks 2001. aastal, kuid Grönholm ja Peugeot võtsid mõlemad tiitlid tagasi 2002. aastal. 2003. aastal tuli maailmameistriks norrakas Petter Solberg Subarul ja Citroën jätkas prantsuse tootjate edu. Sébastien Loeb võidutses Citroën Xsara WRC-ga järgmistel hooaegadel, tulles 2012. aastal maailmameistriks üheksandat korda järjest. Volkswagen Motorsport astus WRC sarja 2013. aastal ja Sebastien Ogier võitis kuus tiitlit järjest. 2017. aastal kehtestati uued maailmameistrivõistluse reeglid, mis tõid rajale kiiremad ja agressiivsemad autod.
2018. aastal võitis Toyota Gazoo Racing WRT autoralli maailmameistrivõistlused, teenides Toyotale esimese tootja tiitli alates 1999. aastast. Toyota tiimiülemast Tommi Mäkinenist sai esimene inimene ralli ajaloos, kes tuli maailmameistriks nii autojuhi kui ka tiimipealikuna.
Eestlased WRC-s.
Esimese etapivõidu tõi Eestisse Markko Märtin koos kaardilugeja Michael Parkiga 2003. aasta Kreeka rallilt. Esimeste eestlastena tulid maailmameistriteks 2019. aastal Ott Tänak ja Martin Järveoja. Ott Tänak tegi oma debüüdi autoralli maailmameistrivõistluste sarjas 2009. aasta Portugali rallil. 2012 liitus ta võistkonnaga M-Sport World Rally Team (Ford) ja sama aasta Rootsi rallil võitis ta esimesed kiiruskatsed WRC sarjas. Esimene MM-etapi võit tuli 2019. aasta Sardiinia rallilt, kui Tänak ja Järveoja sõitsid Toyota tiimis. Sama hooaja lõpetas eesti ekipaaž kolmanda kohaga. Ühtlasi valiti Tänak 2017. aastal Eesti aasta sportlaseks. Aastatel 2020–2023 sõitsid Tänak ja Järveoja Hyundai meeskonnas, 2023. aastal kuulusid Tänak ja Järveoja Fordi meeskonda. 2024. aastast sõidavad Tänak ja Järveoja taas Hyundai tiimis.
Ülemaailmne koroonapandeemia jättis oma jälje 2020. aasta hooajale, kui tühistati mitmed rallid. Neis oludes pakuti ühe etapi korraldamist ka Eestile ja nii liitus WRC sarjaga Rally Estonia. WRC etapina on Rally Estonia toimunud aastatel 2020–2023. Aastal 2024 oli Rally Estonia ERC (autoralli Euroopa meistrivõistlused) etapp. 2025. aastal toimuv Rally Estonia kuulub taas WRC sarja. 
Ülesehitus.
Rallihooaeg algab jaanuaris ja võistlustel on karikasarja süsteem. Igal rallil (etapil) jagatakse parimatele punkte ning hooaja lõpus enim punkte kogunud sõitja, kaardilugeja ja autotootja saavad karika.
Etapp koosneb mitme päeva peale jaotatud kiiruskatsetest ja ülesõitudest, mis läbitakse etteantud rajalegendi järgi. Ülesõidud toimuvad tavaliikluses ja järgida tuleb liikluseeskirju. Ülesõidud tuleb läbida kindla ajaga, et jõuda määratud ajal ajakontrollpunkti (AKP), kus ekipaaž peab kohtunikule esitama ajakaardi. 
Üks etapp kestab tavaliselt neli päeva (neljapäevast pühapäevani), kuid ettevalmistus toimub juba varem. Enne ralli algust (teisipäeval ja kolmapäeval) on võimalik kogu võistlustrass piiratud kiirusega läbi sõita ja koostada rajalegend, mida kaardilugeja loeb katse ajal sõitjale. Võistluse eel toimub sõitjate dokumentide kontroll ja autode tehniline kontroll, kus kontrollitakse muu hulgas võistlejate turvavarustust. Enne esimest ametlikku kiiruskatset sõidetakse ka soojenduskatse ("shakedown"). Asfaldirallidel on meeskonnal kaasas spetsiaalne rajaauto koos juhiga ("gravel crew"), kes sõidab enne kiiruskatsete algust need tänavaautoga läbi ning edastab infot sõitjale ja meeskonnale. Igal rallil on kavas ka punktikatse ("Power Stage"), mis on üldjuhul ralli viimane katse. 
Võistluspäeva sisse kuuluvad hoolduspausid, kus mehaanikud saavad autot remontida. Võistluspäevade lõpus toimetatakse autod kinnisesse parki ("parc fermé"), kus sõitjad ega meeskonnaliikmed viibida ei tohi, et vältida autode remontimist ajatabelis ettenähtud hoolduspauside välisel ajal. Pärast rallit võib kohtunike korraldusel või protesti alusel võistlusautosid täiendavalt tehniliselt kontrollida. 
Kiiruskatsete läbimise aega mõõdetakse elektroonilise ajavõtusüsteemiga, mis jäädvustab ka sajandiksekundid. Kiirused on rallisõidu ajal väga suured, seetõttu on ohutumaks võistlemiseks ralliautodele kohustuslik sisseehitatud turvapuur ja muu turvavarustus. Rallit saab raja ääres jälgida publik, kellele on samuti ohutuks jälgimiseks kehtestatud reeglid (nt väliskurvis seismine on keelatud).
Sõitja peab enne hooldusalalt väljumist valima raja- ja ilmastikutingimustele sobivad rehvid. Valikus on olenevalt rallist erineva (nt pehme, keskmise ja kõva) seguga rehvid. Talverallil sõidetakse naast- või lamellrehvidega. Ühel rallietapil kasutatavate rehvide arv on piiratud. Kõik sõitjad peavad kasutama FIA poolt nimetatud rehvitootja rehve. Aastatel 2025–2027 on WRC rehvitootjaks Hankook. 
Karistused.
Trahvisekundid.
Reeglite rikkumise eest võib saada karistuseks trahvisekundeid (näiteks ajakontrollpunkti varem jõudmise, hilinemise või valestardi eest), mis lisatakse võistleja üldajale lisaks.
Rahalised karistused.
Kiiruse ületamise või muu liikluseeskirja rikkumise eest võistlusrajaga tutvumisel või ülesõitudel karistatakse võistlejaid rahalise trahviga. 
"Super-rally" ("Rally 2").
Kõikidel rallidel (ralli korraldaja võib ka seda oma etapil mitte lubada) on "super-rally" ehk "Rally 2" süsteem, mis tähendab, et katkestanud meeskond saab järgmisel päeval uuesti startida, kuid iga vahelejäänud kiiruskatse eest määratakse ajatrahv (10 minutit iga läbimata jäänud katse eest; enne 2015. aastat 5 min). Turvapuuri lõhkumisel uuesti startida ei saa. Kui vahele jääb ainult päeva viimane kiiruskatse, siis saadakse ajatrahviks 10 min. Kui ralli katkestatakse viimasel päeval, siis uuesti startida ei saa. 
Punktisüsteem.
Alates 2010. aastast kuni 2023. aastani said igal etapil punkte kümme paremat, vastavalt 25, 18, 15, 12, 10, 8, 6, 4, 2, 1. Lisaks jagatakse alates 2011. aastast punkte ralli punktikatse kiirematele. 2024. aastal punktisüsteem muutus. Laupäevase võistluspäeva lõpus jagatakse punkte loogika järgi 18, 15, 13, 10, 8, 6, 4, 3, 2, 1. Laupäevased punktid lunastab ekipaaž ainult siis, kui kogu ralli lõpetab. Pühapäevasel võistluspäeval jagatakse punkte seitsmele kiiremale, vastavalt 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1. Punktikatsel jagatakse punkte viiele kiiremale: 5, 4, 3, 2, 1. 
Ajalugu.
Aastast 1997 hakati punkte andma kuuele paremale, vastavalt 10, 6, 4, 3, 2, 1. Taas muutus punktide jagamise kord 2003. aastal nii, et siis said punkte kaheksa paremat, vastavalt 10, 8, 6, 5, 4, 3, 2, 1. 
2011. aastal tutvustatud punktikatsel jagati punkte kolmele paremale (3, 2, 1), seda kuni 2016. aasta lõpuni. 
"Power Stage".
"Power Stage" (punktikatse) nimetust kannab reeglite järgi üks kiiruskatsetest, enamasti viimane ning sellelt punktide saamiseks tuleb ralli lõpetada. Hetkel antakse lisapunkte viiele paremale (vastavalt 5, 4, 3, 2 või 1 lisapunkt). Punktikatse punktid lähevad kirja ka meeskondlikku punktitabelisse. Kui teistel kiiruskatsetel mõõdetakse aegu kümnendiksekundi täpsusega, siis punktikatsel tuhandiksekundi täpsusega. 
Kalender 2025.
2025. aastal toimub 14 WRC etappi.
Statistika.
Rallisõitjatest on edukamaid olnud Sébastien Loeb (9 maailmameistritiitliga), Sébastien Ogier (8), Juha Kankkunen (4) ja Tommi Mäkinen (4). Kahel korral on tulnud maailmameistriks Massimo Biasion, Marcus Grönholm, Walter Röhrl, Carlos Sainz ja Kalle Rovanperä.
Medalitabel.
"Pärast 2024. aasta hooaega."
Autotootjatest on edukamad olnud alates 1973. aastast Lancia 10 maailmameistritiitliga, Citroën järgneb kaheksa, Toyota samuti kaheksa, Peugeot viie, Volkswagen ja Ford nelja tiitliga. 
Meistriks on tulnud 1973. aastast arvestades 20 eri sõitjat ja 13 eri autotootjat.
Etapivõidud sõitjate arvestuses.
"3. detsember 2024 seisuga."
653 etapil on võitnud 81 erinevat sõitjat. 
Etapivõidud riikide arvestuses.
"3.. detsember 2024 seisuga."
Etapivõite on saanud 17 riigi sportlased.
Etapivõidud tootjate arvestuses.
"3. detsember 2024 seisuga."
Autoralli MM-võistluse etappe on võitnud 1973. aastast arvestades 21 erinevat tootjat: Citroën, Ford, Lancia, Toyota, Peugeot, Subaru, Volkswagen, Mitsubishi, Audi, Fiat, Hyundai, Datsun/Nissan, Opel, Renault, Renault-Alpine, BMW, Saab, Mazda, Mercedes-Benz, Porsche ja Talbot.
Sõitjate võidetud kiiruskatsete arv.
"3. detsember 2024 seisuga."
Kiiruskatseid on võitnud 270 eri sõitjat.
Sõitjate võidetud punktide arv.
"3. detsember 2024 seisuga."
656 eri sõitjat on kogunud kokku 44421 punkti. 
Ralliteede pinnakatted.
Alates 1973. aastast on MM-võistluste etapiks olnud (seisuga 3. detsember 2024) kokku 654 MM-rallit. 
Nendest on sõidetud kruusal 385 (58,9%), asfaldil 107 (16,4%), asfaldil/kruusal 65 (9,9%), lumel 50 (7,6%), asfaldil/lumel 47 (7,2%) rallit.