Rait Maruste

Rait Maruste (sündinud 27. septembril 1953 Pärnus) on Eesti jurist, endine kohtunik ja poliitik, XII Riigikogu liige ja selle põhiseaduskomisjoni esimees, XIII Riigikogu asendusliige.
Ta on õppinud Kalju Algkoolis, Lõpe Algkoolis, Koonga 8-klassilises koolis ning lõpetanud Pärnu-Jaagupi Keskkooli 1972. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli 1977. aastal õigusteaduse alal. 
Rait Maruste oli 1976. aastast NLKP Eestimaa Kommunistliku Partei liige, aastatel 1984–1985 TRÜ õigusteaduskonna partorg. 
Kirjutas õigusteaduse kandidaaditöö prof Ilmar Rebase juhendamisel ning kaitses 1985. aastal Leningradi Ülikoolis. 1988. aastast oli TRÜ doktorant. 1989. aastal astus välja NLKP-st. Aastatel 1977–1992 töötas Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õpetaja, vanemõpetaja, dotsendi, kateedrijuhatajana ning doktorandina, hiljem olnud Tartu Ülikooli külalisprofessor.
Aastatel 1990–1992 täiendas end Freiburgi Ülikoolis ja Heidelbergi Max Plancki Instituudis ning Cambridge'i Ülikoolis. 
Aastatel 1992–1998 oli ta vastloodud Riigikohtu esimees ning 1998–2010 Eestist nimetatud kohtunik Euroopa Inimõiguste Kohtus.
Maruste on olnud Rahvusvahelise Alalise Vahekohtu liige, samuti Rahvusvahelise Kohtunike Ühingu auhinnažürii ("Justice in the World Foundation Prize Jury") liige.
ETA Riigiõiguse Sihtkapitali Nõukoja liige.
Sõnavõtud ajakirjanduses.
Maruste on enam kui saja meediaartikli autor riigiõiguse, demokraatia ja sõnavabaduse teemadel. 
Kui Riigikogu 2002. aastal esimest korda keelustas valimisliidud, leidis Maruste, et tegemist on poliitilise, mitte õigusliku probleemiga. See põhjustas mitmeid vastuväiteid.
Maruste on pooldanud iseseisva konstitutsioonikohtu loomist ja sellesse üksikisikutel pöördumise võimaluse loomist. Ta on avaldanud arvamust, et Euroopa Liiduga ühinemise referendumi "ei" puhul tuleks välja kuulutada Riigikogu erakorralised valimised; et tuleks kehtivat põhiseadust muuta või vastu võtta uus põhiseadus.
Arvamus presidendivalimiste kohta.
15. septembril 2006 avaldas Rait Maruste Postimehes artikli "Valimine, süüme ja vastutus", milles kritiseeris presidendivalimiste ümber toimuvat. Maruste seadis kahtluse alla presidendi süümevande järgimise Arnold Rüütli kahtlustamise tõttu repressioonides osalemises, samuti erapooletuse kohustuse rikkumises ning valimismehhanismide põhiseaduse mõtte vastases ärakasutamises. Samal päeval lubas Rahvaliit pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtu poole, teada saamaks, kas tegemist on kohtu ametliku seisukohaga. Arnold Rüütel teatas oma avalduses, et kohtunik Maruste on "ametisolevat riigipead avalikult poliitiliselt rünnates loonud pretsedendi, mis ei anna head eeskuju praeguses ühiskondlikus debatis erapooletust nõudvate ametikohtade sihilikust politiseerimisest". Samuti palus Rüütel teema edasisel käsitlemisel austada (muidu üksnes kriminaalmenetluses kehtivat) süütuse presumptsiooni. Sama päeva õhtul teatas Maruste ETV uudistesaates, et artiklis avaldatud seisukohad olid tema seisukohad. "Kahetsusväärselt kirjutas Postimees minu nimele alla "Euroopa inimõiguste kohtunik" ja lisas kohtunikutalaaris pildi minuga kooskõlastamata", sõnas Maruste. "Kohtul pole sellega küll midagi pistmist".
Poliitiline tegevus.
Alates 2010. aastast kuulub ta Eesti Reformierakonda. Lääneranna Vallavolikogu liige ja esimees (2020).
Isiklikku.
Rait Maruste on abielus rootslanna Elisabet Kristina Furaga. Abielust Mare Marustega on tal tütar (s. 1980) ja poeg (s. 1988).