tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
O Canada

"O Canada" on Kanada riigihümn. 
Muusika kirjutas Calixa Lavallée, keda võis inspireerida sarnane Mozarti teos "Preestrite marss". Prantsuskeelsed sõnad kirjutas Adolphe Basile Routhier, ametliku ingliskeelse versiooni aga Robert Stanley Weir.
2018. aasta jaanuaris muudeti hümni ingliskeelse variandi teine rida sooneutraalseks nii, et varasema "True patriot love in all thy sons command" asemel on nüüd "True patriot love in all of us command".
Nunavutis on ametlik ka hümni inuktitutikeelne versioon ("Uu Kanata").
Ametlikud sõnad.
Inglise keeles
&lt;br&gt;
O Canada! Our home and native land! &lt;br&gt;
True patriot love in all of us command.&lt;br&gt;
With glowing hearts we see thee rise,&lt;br&gt;
The True North strong and free!&lt;br&gt;
From far and wide, O Canada,&lt;br&gt;
We stand on guard for thee.&lt;br&gt;
God keep our land glorious and free!&lt;br&gt;
O Canada, we stand on guard for thee!&lt;br&gt;
O Canada, we stand on guard for thee!&lt;br&gt;
Prantsuse keeles&lt;br&gt;
Ô Canada! Terre de nos aïeux&lt;br&gt;
Ton front est ceint de fleurons glorieux&lt;br&gt;
Car ton bras sait porter l'épée&lt;br&gt;
Il sait porter la croix&lt;br&gt;
Ton histoire est une épopée&lt;br&gt;
Des plus brillants exploits&lt;br&gt;
Et ta valeur, de foi trempée&lt;br&gt;
Protégera nos foyers et nos droits&lt;br&gt;
Protégera nos foyers et nos droits&lt;br&gt;
Inuktituti keeles&lt;br&gt;
ᐆ ᑲᓇᑕ! ᓇᖕᒥᓂ ᓄᓇᕗᑦ!&lt;br&gt;
ᐱᖁᔭᑏ ᓇᓚᑦᑎᐊᖅᐸᕗᑦ.&lt;br&gt;
ᐊᖏᒡᓕᕙᓪᓕᐊᔪᑎ,&lt;br&gt;
ᓴᙱᔪᓗᑎᓪᓗ.&lt;br&gt;
ᓇᖏᖅᐳᒍ, ᐆ ᑲᓇᑕ,&lt;br&gt;
ᒥᐊᓂᕆᑉᓗᑎ.&lt;br&gt;
ᐆ ᑲᓇᑕ! ᓄᓇᑦᓯᐊ!&lt;br&gt;
ᓇᖏᖅᐳᒍ ᒥᐊᓂᕆᑉᓗᑎ,&lt;br&gt;
ᐆ ᑲᓇᑕ, ᓴᓚᒋᔭᐅᖁᓇ!&lt;br&gt;
Uu Kanata! nangmini nunavut!&lt;br&gt;
Piqujatii nalattiaqpavut.&lt;br&gt;
Angiglivalliajuti,&lt;br&gt;
Sanngijulutillu.&lt;br&gt;
Nangiqpugu, Uu Kanata,&lt;br&gt;
Mianiripluti.&lt;br&gt;
Uu Kanata! nunatsia!&lt;br&gt;
Nangiqpugu mianiripluti,&lt;br&gt;
Uu Kanata, salagijauquna!&lt;br&gt;
Whitehorse

Whitehorse on linn Kanadas, Yukoni pealinn.
Whitehorse'is asub rahvusvaheline lennujaam.
Whitehorse rajati 1898. aastal, linnaõigused sai 1950. aastal. 1953. aastal sai Whitehorse Yukoni pealinnaks.
Kanada dollar

Kanada dollar (CAD) on Kanada rahaühik, mis võeti kasutusele 1858. aastal. Seda märgitakse tavaliselt dollari sümboliga $ või teistest valuutadest eristamiseks sümboliga C$. Üks Kanada dollar jaguneb 100 sendiks (tähis ¢). 
Kanada rahatähed on väärtusega 5, 10, 20, 50 ja 100 dollarit. Kupüürid on samade mõõtmetega, kuid igaühel on erinev värvitoon: 5-dollarine on sinine; 10-dollarine lilla; 20-dollarine roheline; 50-dollarine punane ja 100-dollarine pruun. Mündid on väärtusega 1, 5, 10, 25 ja 50 senti, 1 dollar ("loonie") ja 2 dollarit ("toonie"), kusjuures 5-, 10- ja 25-sendised on sama suurusega kui USA sama nimiväärtusega mündid.
1-sendiste müntide verminine lõpetati 2012. aastal ja nende ringlusse andmine lõppes 2013. aastal. 50-sendise mündi verminine ja levitamine on lõpetatud, kuid seda on võimalik saada otse vermijalt.
Enne dollari kasutuselevõttu 1858. aastal oli Kanada rahaühikuks nael, mis jagunes 20 šillingiks; šilling aga võrdus 12 penniga.
Säästva Renoveerimise Infokeskus

Säästva Renoveerimise Infokeskus (SRIK) on mittetulundusühing, mis tegeleb ajaloolise väärtusega hoonestuse säilitamise, traditsiooniliste ehitusvõtete ja -materjalide propageerimisega. Peamiseks tegevuseks on olnud säästva renoveerimise koolitused.
Esimene SRIK alustas tegevust Tallinnas 2001. aastal Väike-Patarei tänaval puitmajas, mis renoveeriti miljööväärtusliku hoone eeskujuna Rootsi toel. Infokeskused on loodud veel Tartus, Viljandis, Pärnus, Võrus, Paides ja Rakveres.
Kaseiinvärv

Kaseiinvärv ehk kohupiimavärv on liimvärv, mille liimaineks on piimavalk (kaseiin). Kaseiinvärv on traditsiooniline värv seinte ja lagede viimistlemiseks kuivades ruumides. 
Kaseiinvärvi põhikoostisosadeks on kaseiin (liimaine), kriidipulber (täiteaine) ja vesi. Värvi toonitakse värvipigmentidega. Tavaliselt kasutatakse värvi segamiseks ainult looduslikke koostisained. Kaseiinvärv on hingav, st laseb läbi veeauru.
Kaseiinvärvi retsept.
Kaseiinvärvi võib segada mitmel viisil. Üks võimalik retsept:
Booraks lahustada pooles klaasis soojas vees ja segada seejärel kohupiima hulka. Jätta tunniks ajaks seisma.
Kriit segada kahe klaasi veega ja jätta umbes tunniks seisma.
Segada mõlemad segud kokku ja toonida värvimullaga, mis on enne vähese veega pastaks segatud.
Kanada vapp

Kanada kuninglik vapp (inglise keeles "The Royal Coat of Arms of Canada", ametlikult "The Arms of His Majesty in Right of Canada") on Kanada riigivapp. 
Selle võttis kasutusse kuningas George V 21. novembril 1921. Kanada vapp kujundati Suurbritannia kuningliku vapi järgi.
Meeste seitsmevõistlus

Meeste seitsmevõistlus on kergejõustiku mitmevõistlus meestele, mis peetakse sisehallis kahel päeval järjest ning koosneb kindlas järjekorras seitsmest alast:
Seitsmevõistluses hakati võistlusi korraldama 1970. aastatel. Esimesed Euroopa meistrivõistlused peeti aga alles 1992. aastal Itaalias Genovas. Esimene Euroopa meister oli prantslane Christian Plaziat. Maailmameistrivõistluste kavva võeti see ala 1995. aastal Barcelonas. Esimeseks maailmameistriks krooniti samuti Plaziat. 
Maailmarekord 6645 punkti on 2012. aastast Ashton Eatoni nimel. Eestlastest parimana on Erki Nool 1999. aastal kogunud 6374 punkti.
Eestlastest on medaleid võitnud maailmasisemeistrivõistlustel Erki Nool (1997 ja 1999 hõbemedal), Maicel Uibo (2018 pronks) ja Johannes Erm (2024 pronks) ning Euroopa sisemeistrivõistlustel Erki Nool (1996 kuld, 2000 ja 2002 pronks), Mikk Pahapill (2009 kuld) ja Risto Lillemets (2023 pronks).
Maailmasisemeistrivõistlustel on esikuuiku kohti saanud lisaks ka Kristjan Rahnu (4. 2006), Erki Nool (5. 2001, 5. 2004), Hans-Christian Hausenberg (4. 2022) ja Andres Raja (6. 2008).
Euroopa sisemeistrivõistluste esikaheksa hulka on tulnud lisaks Erki Nool (5. 1994), Risto Lillemets (5. 2021) ja Indrek Kaseorg (7. 1994, 7. 1998).
Järgmises tabelis on näidatud võrdlustulemused, mis on vajalikud üksikaladel 1000 punkti saamiseks.
Kõigi aegade edetabel.
"Seisuga 23. märts 2025."
Eesti edetabel.
Üle 6000 punkti saavutanud Eesti seitsmevõistlejad nende isiklike rekordite järgi.
"Seisuga 23. märts 2025."
Ene Ergma

Ene Ergma (sündinud 29. veebruaril 1944 Rakveres) on Eesti astrofüüsik ja poliitik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1997). 
Aastatel 2003–2006 ja 2007–2014 oli ta Riigikogu esimees, 2006–2007 aseesimees. 
Haridus.
Ene Ergma lõpetas 1962. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli. Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsika erialal 1962–1964 ning lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli astronoomia erialal ("cum laude") 1969. Sai samas füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi 1972 ning füüsika-matemaatikadoktori kraadi 1984. Tema doktoridissertatsiooni teemaks oli "Ebastabiilne termotuumaaine põlemine tähe hilistes evolutsioonistaadiumites". 
1990. aastal sai Ergma professori kutse teoreetilise füüsika ja astronoomia erialal.
Töökäik.
Ergma on töötanud ENSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituudis nooremteadurina 1972–1974, NSVL Teaduste Akadeemia Astronoomia Instituudis nooremteadurina, vanemteadurina, teadussekretärina ja juhtivteadurina 1974–1988, Tartu Ülikoolis teoreetilise füüsika ja astrofüüsika kateedri professorina 1988–1992, astrofüüsika korralise professorina 1992, teoreetilise füüsika instituudi juhatajana 1992–1996 ja füüsikaosakonna juhatajana 1992–1998. Alates 2015. on ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks täppisteaduste alal valiti ta 1997. aastal. Ta kuulub akadeemia astronoomia ja füüsika osakonda. Aastatel 1999–2004 oli ta akadeemia asepresident. 
Poliitiline tegevus.
Ene Ergma astus erakonna Res Publica liikmeks 2002. aastal.
2003. aastal valiti ta Res Publica nimekirjas X Riigikokku. Aastatel 2003–2006 oli ta Riigikogu esimees, aastatel 2006–2007 aseesimees. Oli ka XI Riigikogu liige ning valiti 2007 Isamaa ja Res Publica Liidu kandidaadina uuesti Riigikogu esimeheks ja jäi sellele kohale 2014. aastani. 
Kandideeris ka 2006. aasta presidendivalimiste esimeses voorus Riigikogus 28. augustil, kuid ei osutunud valituks.
Ta oli Isamaa ja Res Publica Liidu aseesimees alates 2007. aastast.
Aastal 2016 astus ta IRL-ist välja.
Ta on pikaaegne Tartu linnavolikogu liige.
Teadustegevus.
Ene Ergma teadustöö teemadeks on olnud füüsikalised protsessid tähtede konvektiivsetes ümbristes, supernova-eelne evolutsioon, termotuumaprotsessid akreteerivates neurontähtedes ja valgete kääbuste pinnal ning väikese massiga röntgenkaksiktähtede evolutsioon.
Ühiskondlik tegevus.
Ene Ergma kuulub paljudesse rahvusvahelistesse teadusorganisatsioonidesse. Ta on Rahvusvahelise Astronoomiaühingu (IAU) ja Euroopa Astronoomiaühingu (EAS) liige, Inglise Kuningliku Astronoomiaseltsi assotsieerunud liige (alates 2001), Descartesi auhinna suure žürii liige alates 2002 ja president 2003–2005 ning Rootsi Kuningliku Inseneriteaduste Akadeemia välisliige.
Ene Ergma on Eesti kosmoseasjade nõukogu liige. Alates 2018 Eesti teaduse populariseerimise auhinna riikliku konkursi hindamiskomisjoni esimees.
Ta on Tartu Akadeemilise Tenniseklubi auliige.
Libreville

Libreville (prantsuse 'vabalinn') on Gaboni pealinn ja Estuaire'i provintsi keskus. Gaboni jõe estuaari põhjakaldal.
Linn on asutatud 1843. aastal prantslaste poolt kaubanduspostina. Linn sai 1848. aastal nime selle järgi, et sinna saadeti vabastatud orjad. Libreville oli 1934–1946 Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika pealinn.
Linna lähedal asub rahvusvaheline lennujaam. Libreville'il on raudteeühendus Franceville'iga riigi kaguosas.
Libreville'is tegutseb Omar Bongo ülikool.
Igor Levitin

Igor Levitin (Игорь Евгеньевич Левитин; sündinud 21. veebruaril 1952 Ukraina NSV-s Odessa oblastis Tsebrikovo külas) on Venemaa poliitik. Ta oli alates 9. märtsist 2004 kuni 21. maini 2012 Venemaa transpordiminister.
Alates 1970. aastast teenis ta Nõukogude armees. 1973 lõpetas ta Leningradis sõjaväe raudteeväekooli ja töötas 1973–1976 Odessa sõjaväeringkonnas Dnestri-äärsel raudteel. 1976–1980 teenis ta armee lõunarühmas. 1983 lõpetas ta sõjaväeakadeemia tagala ja transpordi eriala sideinsenerina. 1983–1985 töötas ta Baikali-Amuuri magistraalraudtee (BAM) Urgali raudteejaamas sõjaväekomandandina ja osales "kuldse naela" sisselöömises, millega BAM valminuks tunnistati. 1985–1994 töötas ta Moskva raudteel jaama sõjaväekomandandina, pärast sõjaväe sideülema asetäitjana.
1994–1996 kuulus ta Venemaa raudtee reformimise valitsuskomisjoni koosseisu. Komisjoni töö lõppes riikliku raudtee-ettevõtte loomisega.
1996 asutati aktsiaselts Severstaltrans (alates 2008 N-trans), kus Levitin 2004. aastani töötas, sealhulgas 1998. aastast peadirektori asetäitjana. Ta vastutas raudteevedude, masinaehituse ja sadamate eest.
9. märtsil 2004 määras Venemaa president ta Venemaa transpordi- ja sideministriks. Alates novembrist 2008 on ta aktsiaseltsi Aeroflot direktorite nõukogu esimees. Ta kuulub Ühendatud Lennuehituse korporatsiooni direktorite nõukokku.
Igor Levitin on Venemaa lauatenniseföderatsiooni esimees. Ta on abielus ja tal on tütar.
Frankenthal

Frankenthal on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. 
Ajalugu.
Frankenthali on esmamainitud 772. aastal. 1119. aastal rajati sinna augustiinide seminar.
1577. aastal sai Frankenthal linnaõigused. 16. sajandil said linnas varjupaiga flaami kalvinistid.
Neustadt an der Weinstraße

Neustadt an der Weinstraße on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal.
Mihhail Rostovtsev

"See artikkel on kirurgi kohta, ajaloolase kohta vaata Mihhail Rostovtsev (ajaloolane)."
Mihhail Rostovtsev (vene keeles "Михаил Иванович Ростовцев"; 16. november 1865 Jelets – 6. mai 1952 Tartu) oli vene kirurg, kes on tuntud eeskätt Tartu Eraülikooli (Rostovtsevi eraülikool) asutaja ja direktorina.
Nova Scotia lipp

Nova Scotia lipp on Kanada Nova Scotia provintsi lipp.
Sinine kaldrist valgel taustal on ümberpööratud kuju Šotimaa lipust (valge kaldrist, sinisel taustal), lipul on ka kuninglik Šotimaa vapp.
Nova Scotia vapp

Nova Scotia vapp (ametlikult inglise keeles "Arms of His Majesty in Right of the Province of Nova Scotia") on Kanada Nova Scotia provintsi vapp. 
See on Kanada vanim provintsivapp ja vanim Briti vapp väljaspool Suurbritanniat. Nova Scotia vapi andis kuningas Charles I kasutusse esimese Inglise koloonia jaoks Kanada alal aastal 1625. Vappi kasutasid ka Nova Scotia baronetid. Selle kasutamine lõppes, kui Nova Scotia liitus Kanada konföderatsiooniga 1867. aastal. Vapp võeti uuesti kasutusele 1929. aastal.
Vapil on sinine kaldrist hõbedasel kilbil, ümberpööratud Šotimaa lipp (valge rist sinisel taustal). Kilbi keskel asub keskkilbil Šotimaa vapp, kuldne väli punase lõviga. Kiivriehisena on kujutatud kaht kätt, üks paljas ja teine raudrüüs, hoidmas takjat (Šotimaa rahvuslill) ja loorberipuu oksa. Kiivriehisel on deviis "Munit haec et altera vincit" ('üks [käsi] kaitseb ja teine vallutab'), mis on paigutatud kilbile vastavalt Šoti traditsioonile. Kilbi all olevad lilled lisati siis, kui vapp võeti aastal 1929 uuesti kasutusse.
Yellowknife

Yellowknife ehk Somba K'e on linn Kanadas, Loodealade halduskeskus.
Yellowknife asub Suure Orjajärve põhjakaldal Yellowknife'i jõe suudmes 206 meetri kõrgusel merepinnast.
Linnas puudub raudtee. Raudtee ulatub Suure Orjajärve lõunakaldale Hay Riverisse, kust Yellowknife'i pääseb suvel laevaga ja talvel üle jää. Maanteed mööda saab Yellowknife'i siiski sõita: suur maantee läheb Suurest Orjajärvest lääne poolt ringi.
Yellowknife'is on lennuettevõtte Canadian North peakorter.
1996. aastast toimub Yellowknife'is iga aasta märtsis suur lumefestival "Snowking Winter Festival", kus ehitatakse lumest ja jääst lumelinna.
Kliima.
Yellowknife'is on kuiv lähisarktiline kliima.
Siiski on igas kuus täheldatud plusskraade. Aprillist oktoobrini on täheldatud sooja vähemalt 19 °C. Kõige palavamad kuud on juuli (kuumarekord on +32,3 °C) ja august (+30,9 °C).
Ainult juulis pole seal kunagi öökülma täheldatud. Oktoobrist maini on täheldatud külma alla –20 °C. Kõige külmematel kuudel, jaanuaris ja veebruaris, on kummaski mõõdetud –51,2 °C. Asukoht suure järve kaldal pehmendab kliimat, nii et suviti kestab külmavaba periood keskmiselt pisut üle 100 päeva.
Aasta keskmine sademete keskmine hulk on 281 mm. Kõige märjemad kuud on august (41 mm) ning juuli ja oktoober (35 mm). Kõige kuivemad kuud on aprill (11 mm) ning veebruar ja märts (13 mm).
Ajalugu.
Yellowknife'i kandist avastati kulda juba 19. sajandi lõpus, aga siis ei hakatud seda kaevandama, sest Suur Orjajärv oli liiga kõrvaline koht. Sellele hakati tähelepanu pöörama alles pärast seda, kui Klondike'i kullapalavik oli otsa saanud ja sealsed varud ammendumas. 1920. aastate lõpul uuriti Yellowknife'i piirkond geoloogiliselt läbi ning leiti peale kulla teistegi metallide varusid.
Kohalike indiaanlaste räägitavas dogribi keeles nimetatakse Yellowknife'i Somba K-ks ('kus raha on').
Linn rajati 1935 kaevanduslinnana. Läbi aegade on ümbruskonnas paiknenud 12 kaevandust, mis tänapäevaks on kõik suletud. Mõni neist tegutses ühe aasta, mõni märksa kauem. Kõige pikemalt tegutses Con Mine (1938–2003), viimasena suleti Giant Mine (1948–2004). Põhiliselt kaevandati kulda, mõnest kaevandusest on saadud ka tantaali, uraani, vaske ja volframit. Pääs kõigisse kaevandustesse, samuti sealt saadu äravedu toimus Yellowknife'i kaudu.
1991. aastal avastati linna lähedalt teemandileiukoht. Esimene teemandikaevandus avati 1998. Hiljem on avatud teisigi teemandikaevandusi.
Majandus.
Pärast kaevanduste sulgemist on linna tähtsaimaks majandusharuks saanud turism. Jaapani turistid tulevad Yellowknife'i tutvuma põhja kliima ja traditsioonilise elustiiliga ning vaatama virmalisi. 2004–2005 kulutasid turistid 100,5 miljonit Kanada dollarit.
Põhjaterritooriumil ja Nunavutil on viimasel ajal elanike arv kasvanud. Yellowknife on aga erand, sest kaevanduste sulgemine on töökohtade arvu vähendanud. Alates 1996. aastast on elanike arv püsinud 18 000 elaniku ringis.
Briti Columbia lipp

Briti Columbia lipp on Kanada Briti Columbia provintsi lipp. Ülalosas on Suurbritannia lipu kujundus, mille keskele on asetatud kroon, tähistamaks provintsi päritolu Briti kolooniana. Valged ja sinised lained tähistavad Vaikset ookeani ja Kaljumäestikku. Loojuv päike tähistab Briti Columbia asetust Kanada kõige läänepoolsema provintsina.
Briti Columbia lipp võeti kasutusele 14. juunil 1960 Premier W. A. C. Bennetti poolt ning see heisati esimest korda BC Ferriesi laeval Queen of Sidney.
Memmingen

Memmingen on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Illeri jõe ääres.
Qinā kubernerkond

Qinā kubernerkond on 1. järgu haldusüksus Egiptuses. Hõlmab lõigu Niiluse orust.
Newfoundlandi ja Labradori lipp

Newfoundlandi ja Labradori lipp on Kanada provintsi Newfoundland ja Labrador lipp. See võeti kasutusse aastal 1980 ning selle kujundas Newfoundlandi kunstnik Christopher Pratt. Lipu kujundus kiideti provintsi poolt heaks mõõtmetega 2:1 28. mail 1980.
Lipp võeti kasutusele oma laiahaardelise sümbolismi pärast. Sinine värv tähistab merd, valge lund ja jääd, punane newfoundlandlste ja labradorlaste raskusi, kuldne sümboliseerib nende enesekindlust. Sinised kolmnurgad on lugupidamisavalduseks Suurbritannia lipule ning tähistavad Newfoundlandi ja Labradori Briti päritolu. Kaks punast kolmnurka tähistavad provintsi kahte ala – maa-ala ja saart. Kuldne nool näitab Pratti arvates "helgema tuleviku" suunas. (Lipu sinine vasak osa meenutab Šotimaa lippu, millest ka Suurbritannia lipp saab oma sinise tausta)
Assuan

Assuan (ar اسوان "Aswān") on linn Egiptuses, Assuani kubernerkonna keskus. Ta asub Niiluse ääres riigi lõunaosas.
Newfoundlandi ja Labradori vapp

Newfoundlandi ja Labradori vapp on Kanada provintsi Newfoundland ja Labrador vapp. 
Vapi kasutusõiguse andis Inglise kuningas Charles I 1. jaanuaril 1637 Newfoundlandi kubernerile David Kirke'ile (1638-1651). Aastal 1928 vapp taasavastati ning see võeti ametlikuks Newfoundlandi vapiks.
Vapp koosneb järgmistest osadest:
Loodealade lipp

Loodealade lipp on Kanada Loodealade lipp. Selle võttis 1969. aastal kasutusele Loodealade Nõukogu. 
Lipul on sinine väli, millel on valge ala (katab üle poole lipu laiusest). Selle keskel on Loodealade vapp. Sinine värv tähistab Loodealade veekogusid, valge aga lund ja jääd.
Võrdle Yukoni lipuga.
Al-Wādī al-Jadīdi kubernerkond

Al-Wādī al-Jadīdi kubernerkond on 1. järgu haldusüksus Egiptuses.
Ontario lipp

Ontario lipp on Kanada provintsi Ontario ametlik lipp. Praegune lipp võeti kasutusele 21. mail 1965. Lipul on punane taust, güüsil on Suurbritannia lipp ning paremal Ontario vapi vapikilp. Lipu külgede suhe on 1:2.
Ontario vapp

Ontario vapp (inglise keeles ametlikult "The Arms of His Majesty in Right of Ontario") on Kanada provintsi Ontario ametlik vapp. Vapi kasutuse lubas 1868. aastal kuninganna Victoria. Kiivriehis ja kilbihoidjad lisati Edward VII loaga 1909. aastal.
Vapil olev moto on ladina keeles "Ut incepit Fidelis sic permanet".
Orfism

Orfism on Vana-Kreeka usuvool. Tekkis arvatavasti 6. sajandil eKr, Dionysose kultuse põhjal.
Orfismi salaõpetused pidasid maailma ja inimest pooleldi jumalikuks, pooleldi rikutuks.
Orfism nõudis oma pooldajailt askeesi, valgete rõivaste kandmist, loobumist loomsest toidust ning hoidumist kokkupuutest surma ja sünniga.
Reise, Reise

"Reise, Reise" on ansambli Rammstein neljas stuudioalbum. See avaldati Saksamaal 27. septembril 2004 ning hiljem ka mujal Euroopas. Põhja-Ameerikas avaldati album 16. novembril samal aastal. 
Album on olnud esikümnes mitme riigi edetabelites: Saksamaal, Austrias, Šveitsis, Islandil, Soomes, Eestis ja Mehhikos.
Albumi ja selle nimiloo pealkiri on arhailisest keskkõrgsaksa keelest pärinev purjelaevade madrustele suunatud üleskutse "Reise, Reise!", millest pärineb ka ingliskeelne verb "to rise" – tõusma. (Nüüdisaegses saksa keeles on sõnale omistatud teine tähendus – "reis, rännak", mistõttu ka albumi nime tihti valesti mõistetakse).
Mutter (album)

"Mutter" (saksa keeles "Ema") on saksa ansambli Rammstein kolmas stuudioalbum. See avaldati 2. aprillil 2001. Mõned fännid peavad seda Rammsteini parimaks albumiks.
New Brunswicki lipp

New Brunswicki lipp on Kanada New Brunswicki provintsi lipp. 
Lipp on kujundatud provintsi vapi järgi ning võeti kasutusele 24. veebruaril 1965.
Lipu külgede suhe on 8:5. Kuldne lõvi punasel kilbipäisikul tähistab provintsi sidemeid Saksamaa Braunschweigi piirkonnaga ning Inglismaa kuningaga. Alumisel kahel kolmandikul olev laev tähistab laevaehitust, mis oli vapi kasutuselevõtu ajal üks peamisi provintsi majandusalasid.
New Brunswicki vapp

New Brunswicki vapp (inglise keeles ametlikult "The Arms of His Majesty in Right of the Province of New Brunswick") on Kanada provintsi New Brunswicki ametlik vapp. Selle kilbi ja moto kasutuse lubas 26. mail 1868 kuninganna Victoria.
Vapil on lõvi (või leopard), mis tähistab nii Inglismaad kui ka Braunschweigi. Laev tähistab provintsi ühendust merega. Deviis "Spem reduxit" ("Lootus taastati") viitab provintsi poolt vastu võetud põgenikele Ameerika revolutsiooni ajal. Vapi kiivriehise, kilbihoidjad ja aluse võttis kuninganna Elizabeth II vastu avalikul tseremoonial Frederictonis 25. septembril 1984.
Robert Delaunay

Robert Delaunay (12. aprill 1885 Pariis – 25. oktoober 1941 Montpellier) oli prantsuse maalikunstnik.
Robert Delaunay, koos abikaasa Sonja ja teistega oli üks orfismi algatajaist.
Louis Vauxcelles

Louis Vauxcelles (sündis 1870, suri arvatavasti 1943) oli prantsuse kunstikriitik.
1905. aastal Sügissalongis toimunud näitusel nimetas ta noori kunstnikke, kelle tööd mõjusid tema arvates metsikult, pilkavalt foovideks (prantsuse "fauves" 'metslased') ning andis sellega nimetuse uuele kunstisuunale – fovismile. 
Daniel-Henri Kahnweileri galeriis toimunud näitusel 1908. aastal iseloomustas Louis Vauxcelles Georges Braque'i töid prantsuskeelse väljendiga "bizarreries cubiques" ('kuubilised veidrused') ning andis sellega nimetuse teisele 20. sajandil alguse saanud kunstivoolule – kubismile.
Mutter

Mutter on keermestatud avaga keermesliite kinnitusdetail. Mutreid kasutatakse peaaegu alati koos poltidega kahe või rohkema detaili kinnitamiseks. Kahte osa hoiab koos nende keermete vaheline hõõre, kerge poldi venimine ja kinnihoitavate detailide kokku surumine.
Erinevaid lukustusmehhanisme kasutatakse rakendustes, kus vibratsioon või pöörlemine võib mutri lahti kerida. Need võivad olla vedru- või tähtseibid, lukustuvad mutrid, keermeliim, splidid või kergelt ovaalsed keermed.
Kõige tavalisem mutri kuju on poldipeaga samadel põhjustel kuusnurkne - 6 külge võimaldavad paljudelt eri külgedelt tööriistaga läheneda (hea kitsastes kohtades), aga rohkem nurkasid oleks vigastuste suhtes vastuvõtlikum. On olemas ka teisi, spetsiifilisi kujusid, nagu näiteks liblikmutrid sõrmedega seadistamiseks.
Mutreid on mitmesuguseid, alates tavatarbijale suunatud mutritest kuni tööstusharude spetsiifiliste disainideni, mis on konstrueeritud vastama erisugustele tehnilistele standarditele. Autotööstuses, inseneriteadustest ja tööstuslikes rakendustest peab mutrid tavaliselt pingutama kindla jõumomendiga, kasutades dünamomeetrilist võtit. Mutrid ja poldid on jagatud tugevusklassidesse, mis näitavad, kui tugevaid ühendusi on võimalik nendega luua.
Mutrite standardmõõdud.
Meetermõõdustiku kuuskantmutrid.
Mutrivõtme suurused võivad eri tööstustes erinevad olla, näiteks Jaapanis toodetud autod kasutavad JIS standardit.
Noobel Nelik

Noobel Nelik on Eesti keelpillikvartett. 
Kvarteti kolm püsiliiget on Urmas Roomere (viiul), Rain Vilu (vioola) ja Tõnu Jõesaar (tšello), kes on Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri vastavate pillirühmade kontsertmeistrid. Neljanda liikmena on eri perioodidel kvartetis osalenud viiuldajad Arvo Leibur, Leho Ugandi ja Maano Männi.
Juan Gris

Juan Gris (sünninimega José Victoriano González-Pérez; 23. märts 1887 Madrid – 11. mai 1927) oli hispaania päritolu prantsuse kunstnik, kubist.
Ta õppis joonistamist aastatel 1902–1904 Madridis Kunsti- ja Käsitöökoolis. Selle kõrvalt tegi ta kaastööd ajakirjandusele. 1904–1905 õppis ta maalimist klassikalise kunstniku José Maria Carbonero juures. Tõenäoliselt 1905. aastal hakkas ta kasutama varjunime Juan Gris, mis oli meeldejäävam tema kodanikunimest.
1906. aastal kolis ta Pariisi. Seal sõbrunes ta Henri Matisse'i, Georges Braque'i, Fernand Légeri, oma kaasmaalase Pablo Picasso ja Amedeo Modiglianiga. Viimane maalis teda 1915. aastal.
Esialgu saatis ta ajakirjadele musta huumoriga illustratsioone. 1910. aastast pühendus ta rohkem maalimisele. 1912. aastaks oli ta välja arendanud omaenese kubistliku stiili. Tema sel aastal valminud Picasso portree oli varase kubismi silmapaistev näide, üks esimesi, mille autor polnud Braque või Picasso ise.
Algul maalis Gris analüütilise kubismi stiilis, aga pärast 1913. aastat hakkas pöörduma sünteetilise kubismi suunas. Kõige rohkem maalis ya natüürmorte. Ta kasutas laialdaselt "papier collé"'d, mille korral lõuendile kleebitakse tasapinnalisi objekte. Erinevalt Picassost ja Braque'ist, kelle kubistlikud tööd olid monokroomsed, kasutas Gris eredate harmoneeruvate värvide julgeid kombinatsioone nagu Matisse'ki. Gris kasutas sageli guašši ja akvarelle.
1912. aastal esines ta näitusel koos Puteaux' rühmitusega. Suured Gris' näitused toimusid Pariisis Simoni kunstigaleriis (1919) ja Berliinis Flechtheimi galeriis (1923) ning Düsseldorfis Flechtheimi galeriis (1925).
See, et Gris eelistas oma maalides selgust ja korda, mõjutas pärast maailmasõda puriste, kes soovisid tagasi pöörduda selguse ja korra juurde, näiteks Le Corbusier ja Amédée Ozenfant.
1924. aastal kavandas Gris kulissid ja kostüümid Sergei Djagilevi balletilavastusele "Vene ballett".
Raamatuid illustreeris Gris ka perioodil, kui oli juba maalikunstile keskendunud. Nii näiteks ilmusid tema illustratsioonidega Guillaume Apollinaire'i, Pierre Reverdy ja Vicente García-Huidobro Fernándeze luuleraamatud.
Gris väljendas oma esteetilisi vaateid avalikel loengutel, mida ta pidas 1924–1925, sealhulgas Sorbonne'is.
Alates 1925. aasta oktoobrist oli Gris sageli haige. Teda tabasid ureemiahood ja südameprobleemid. Ta suri neerupuudulikkuse tagajärjel 40-aastaselt Pariisi eeslinnas Boulogne-sur-Seine'is. Temast jäid maha naine Josette ja poeg Georges.
2009. aastal müüdi tema 1915. aasta natüürmort "Raamat, piip ja prillid" Christie'se oksjonil 20,8 miljoni dollari eest ning 2010. aasta novembris "Viiul ja kitarr" 28,6 miljoni dollari eest.
Kääbus-karihiir

Kääbus-karihiir ("Sorex minutissimus") on liik väikesi imetajaid karihiirlaste sugukonnast karihiirte perekonnast. Eestist on teda leitud üks kord, 1971. aastal, kuid kuna kirjeldatud isendi säilmeid pole olnud võimalik kontrollida, pole liigi õige määrang kindel. Ta on Eesti kõige väiksem imetaja ja maailmas kehamassi väiksuselt teine imetaja.
Kääbus-karihiir elab meelsasti mustikametsades.
Keha on 4 cm pikk, saba 2,5 cm, keha mass on 1,5–4 grammi.
Jämtland

Jämtland on ajalooline maakond (rootsi keeles "landskap") Rootsis. Asub Norrlandis, võtab enda alla suurema osa Jämtlandi lääni maa-alast.
Edmonton

Edmonton on linn Kanadas, Alberta provintsi keskus.
Edmontonis toimusid 2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.
Edmontoni jäähokimeeskond Edmonton Oilers mängib NHL-is.
Rahvastik.
2006. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 730 372 inimest.
Edmonton on Põhja-Ameerika kõige põhjapoolsem linn, mille linnastus elab üle miljoni inimese.
Kultuur.
Edmontonis asub 1908. aastal rajatud Alberta Ülikool.
Majandus.
Edmonton on Kesk-Alberta majanduskeskus.
Yukoni lipp

Yukoni lipp on Kanada haldusüksuse Yukoni lipp. See valiti kujunduskonkursi tööde hulgast välja 1967. aastal ning võeti kasutusele 1. märtsil 1968.
Lipp on vertikaalsete triipudega rohe-valge-sinine trikoloor. Roheline sümboliseerib Yukoni metsi, valge lund ja sinine järvi ja jõgesid. Keskmisel valgel väljal on Yukoni vapp, mille all ristatud kaks ahtalehise põdrakanepi oksa, mis on territooriumi tunnuslill.
Lipu küljepikkuste suhe on 1:2. Keskmine valge triip on veidi laiem kui äärmised (suhe 1:1,5:1).
Krist Novoselic

Krist (ka Chris) Anthony Novoselic (sündinud 16. mail 1965 Comptonis California osariigis) on ameerika rokkmuusik, ansambli Nirvana bassist. Tema vanemad olid immigrandid Horvaatiast, kes olid USAsse saabunud 1963. aastal.
Kui Novoselic oli 14, kolis pere Washingtoni osariiki Aberdeeni, kuna Californias ei tuldud enam rahaliselt toime. Tal tekkisid koolis raskused ja ta ei sobinud seltskonda. Enda sõnul hämmastas teda see, kui eelarvamuste küüsis Aberdeeni inimesed olid. Novoselic kannatas Aberdeenis sügava depressiooni all. Teda kiusati ja ta ei suhelnud eriti kellegagi, enda sõnul magas ja kuulas ta terved pärastlõunad muusikat ning põlgas kõiki koolikaaslasi. Tol ajal kuulas ta ansambleid nagu Led Zeppelin, Devo, Black Sabbath ja Aerosmith.
1980. aasta juunis saadeti Novoselic sugulaste juurde Horvaatiasse, et ta oma depressioonist üle saaks. Horvaatia oli talle kui paradiis – ta leidis koolis palju mõttekaaslasi ja kuulis esmakordselt "punk rock"'i nagu Sex Pistols ja Ramones. Pärast USAsse naasmist õppis ta viimasel kooliaastal kitarrimängu selgeks ja seejärel istus ning harjutas tundide kaupa koos venna Robertiga vanu bluusipalasid.
Töökaaslase kaudu kohtus Novoselic tulevaste Melvinsi liikmete Buzz Osborne'i ja Matt Lukiniga (viimane on ka Mudhoney bassist). Nende kaudu tutvus Novoselic "hardcore punk"'iga, nagu Flipper, Black Flag, Circle Jerks ning ka juba talle enne tuntud Sex Pistols. Ta hakkas lugema punk-"zine"'i "Maximumrocknroll" ning sai teadlikuks punkringkondade ideaalidest ja eesmärkidest. Ta avastas sellised ansamblid, nagu MDC, Butthole Surfers, Minor Threat ja Hüsker Dü ning koos Matt Lukini ja veel paari sõbraga sõideti tihti Seattle'isse punkansamblite kontsertidele.
Chrisi vend Robert oli Kurt Cobaini sõber. Kui Cobain ükskord Robertile külla tuli, küsis ta ülevalt kostva muusika kohta. Robert vastas, et see on ta vend Chris, kes kuulab "punk rock"'i. Cobain ja Novoselic tutvusid ja said sõpradeks, olles avastanud oma ühise muusikamaitse. Varsti pärast seda andis Cobain Novoselicile oma esimese ansambli Fecal Matter demo. Kui see oli Novoselici juures mõnda aega vedelenud, kuulas ta seda ja nõustus Cobainiga bändi looma.
Isiklikku.
Novoselic on kaks korda abielus olnud. 1989. aasta detsembrist kuni 1999. aastani oli Novoselic abielus Shelli Dilleyga, koos elades hakkasid nad ka taimetoitlasteks.
2004. aasta alguses abiellus ta kunstnik Darbury Ayn Stenderuga.
Bleach

"Bleach" on Ameerika Ühendriikide grungeansambli Nirvana debüütalbum, mis ilmus juunis 1989.
Kuigi Nirvana plaadifirmal Sub Popil polnud raha ollagi, hakkas Nirvana 24. detsembril 1988 oma esimest stuudioalbumit salvestama. Lindistati Seattle'is Reciprocal stuudios ning lood võttis linti ("recorded by", mitte "produced by") Jack Endino. Kokku pidid nad 30 stuudios veedetud tunni eest maksma $606.17, mis on muusikaäris väga väike summa. Selle maksis n-ö teiseks kidrameheks võetud Jason Everman, kes hoolimata nimest plaadikaanel lindistamises ei osalenud.
Kaks lugu "Floyd the Barber" ja "Paper Cuts" olid juba jaanuaris koos Dale Croveriga lindistatud ja kuna ülejäänud lugudel trumme mänginud Chad Channing nendega kuidagi hakkama ei saanud, läksid albumile just Croveri ajast pärinenud versioonid. Sub Pop viivitas paar kuud albumi väljaandmisega, kuna see neil lihtsalt võimalik polnud. Lõpuks laenas firma kusagilt raha kokku ja album ilmus.
1989. aasta veebruaris, kui album oli põhimõtteliselt lindis, mindi lühikesele Lääneranniku-turneele. San Franciscos oli käimas suur AIDSi vastane kampaania ning kõikjal olid väljas loosungid "bleach your works", mis palusid narkomaanidel oma süstlaid pleegitusvahendiga puhastada, et AIDSi levikut ära hoida. Nirvana liikmed ja Sub Popi ninamehed, kes samuti kaasas olid, mõtlesid isekeskis, et pleegitist saab ehk lähiajal kõige nõutavam kaup ja nii sai veel ilmumata album nimeks "Bleach".
Daniel Tammet

Daniel Paul Tammet (sünninimi Daniel Paul Corney; sündinud 31. jaanuaril 1979 Suurbritannias) on autistlik inglise matemaatikageenius.
Ta teab peast π (pii) väärtust 22 514 kohta pärast koma.
Ta suudab peast neljandat juurt arvutada.
Peale selle on tal annet ka keelte peale. Ta valdab inglise, prantsuse, soome, saksa, hispaania, leedu, islandi, esperanto ja eesti keelt. Daniel on võimeline omandama uut keelt suhtlustasandil nädala ajaga.
Talle meeldib väga eesti keel selle vokaalirohkuse pärast.
Tema sünninimi on Daniel Paul Corney, nime Tammet võttis ta eesti keelest, sest nimi kõlab hästi.
Daniel Tammet koostab tehiskeelt mänti keelt, millel on ühisjooni soome ja eesti keelega. Näiteks mänti keeles on sõnad, nagu "päike" 'päike', "ema" 'ema', "päive" 'päev', "ela" 'elu'. 
Eesti keeles on ilmunud Daniel Tammeti mälestusteraamat "Sündinud sinisel päeval" ("Born on a Blue Day"), tõlkinud Lia Rajandi, Eesti Päevalehe Kirjastus, Tallinn 2007, 244 lk.
979

979. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 974 975 976 977 978 - 979 - 980 981 982 983 984
978

978. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 973 974 975 976 977 - 978 - 979 980 981 982 983
977

977. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 972 973 974 975 976 - 977 - 978 979 980 981 982
976

976. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 971 972 973 974 975 - 976 - 977 978 979 980 981
975

975. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 970 971 972 973 974 - 975 - 976 977 978 979 980
974

974. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 969 970 971 972 973 - 974 - 975 976 977 978 979
973

973. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 968 969 970 971 972 - 973 - 974 975 976 977 978
972

972. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 967 968 969 970 971 - 972 - 973 974 975 976 977
971

971. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 966 967 968 969 970 - 971 - 972 973 974 975 976
970

970. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 
Aastad: 965 966 967 968 969 - 970 - 971 972 973 974 975
969

969. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 964 965 966 967 968 - 969 - 970 971 972 973 974
968

968. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 963 964 965 966 967 - 968 - 969 970 971 972 973
967

967. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 962 963 964 965 966 - 967 - 968 969 970 971 972
966

966. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 961 962 963 964 965 - 966 - 967 968 969 970 971
965

965. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 960 961 962 963 964 - 965 - 966 967 968 969 970
964

964. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 959 960 961 962 963 - 964 - 965 966 967 968 969
963

963. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 958 959 960 961 962 - 963 - 964 965 966 967 968
962

962. aasta (CMLXII) oli 10. sajandi 62. aasta.
961

961. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 956 957 958 959 960 - 961 - 962 963 964 965 966
960

960. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 
Aastad: 955 956 957 958 959 - 960 - 961 962 963 964 965
959

959. aasta (CMLIX) oli 10. sajandi 59. aasta.
958

958. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 
Aastad: 953 954 955 956 957 - 958 - 959 960 961 962 963
957

957. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 
Aastad: 952 953 954 955 956 - 957 - 958 959 960 961 962
956

956. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 
Aastad: 951 952 953 954 955 - 956 - 957 958 959 960 961
955

955. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 
Aastad: 950 951 952 953 954 - 955 - 956 957 958 959 960
954

954. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 
Aastad: 949 950 951 952 953 - 954 - 955 956 957 958 959
953

953. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 
Aastad: 948 949 950 951 952 - 953 - 954 955 956 957 958
952

952. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 
Aastad: 947 948 949 950 951 - 952 - 953 954 955 956 957
951

951. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 
Aastad: 946 947 948 949 950 - 951 - 952 953 954 955 956
950

950. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 
Aastad: 945 946 947 948 949 - 950 - 951 952 953 954 955
949

949. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 
Aastad: 944 945 946 947 948 - 949 - 950 951 952 953 954
948

948. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 
Aastad: 943 944 945 946 947 - 948 - 949 950 951 952 953
Võnnu vald

Võnnu vald oli vald Tartu maakonnas.
Vaatamisväärsused.
Valla peamisi vaatamisväärsusi oli Võnnu kihelkonnakirik, mis on Eesti suuremaid maakirikuid. Praeguse väliskuju sai kirik põikhoone lisamisega 1871. aastal. Samas on kivikirik algsel kujul ehitatud ilmselt juba Tartu piiskop Hermann von Buxhövdeni korraldusel aastail 1232–1236. Arvatavasti sellest ajast on säilinud ühe romaanipärase külgportaali fragmendid (tänapäeval välja puhastatud). Tegu on tõenäoliselt Lõuna-Eesti ainsa romaani stiilis detaile sisaldava ehitismälestisega ja Tartumaa ühe vanima teadaoleva kivikirikuga.
Kiriku kõrval asub Vabadussõja mälestussammas – Eesti iseseisvuse eest langenute mälestuseks püstitatud mälestusmärk, mis ühtlasi kannab mälestust taasiseseisvumisajal toimunud ühiskondlikest protsessidest. Mälestussamba kavandi valmistas kujur Aleksander Eller, kivitöö tegi August Levold. Sammas avati 11. septembril 1934, kuid lõhuti 1945 ning selle osad kanti laiali. Mälestussammas avati uuesti 1. septembril 1990.
Ajalugu.
Võnnu vald moodustati 1991. aasta 16. mail. Vald hõlmas ajaloolise Võnnu kihelkonna tuumikalasid.
Võnnu vallavanemad olid:
2016. aastal sõlmisid Haaslava, Mäksa ja Võnnu vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati nende kolme valla ning Meeksi valla Järvselja ja Rõka küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kastre vald.
Asustus.
Alevik.
Võnnu
Külad.
Agali –
Ahunapalu –
Hammaste –
Imste –
Issaku –
Kannu –
Kurista –
Kõnnu –
Liispõllu –
Lääniste –
Rookse –
Terikeste
Ülenurme vald

Ülenurme vald oli aastatel 1990–2017 vald Tartu maakonnas. Vald jäi Tartu linnast lõunasse, selle keskus oli Ülenurme alevik.
Ülenurme vald loodi 1990. aastal Ülenurme külanõukogu põhjal. 2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Kambja ja Ülenurme vallad haldusreformi käigus moodustatava uue omavalitsusüksusega – Kambja vallaga. Ülenurme Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda, vaidlustades sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Vallas oli neli alevikku: Külitse, Räni, Tõrvandi, ja Ülenurme. Neis elas 7/10 valla asukatest.
Ülenurme on saanud nime 17. sajandi alguses rajatud Ülenurme mõisa järgi.
Läheduse tõttu Tartu linnale toimus Ülenurmes majandusbuumi ajal ulatuslik kinnisvaraarendus, mille tulemusel sündisid Männi, Aasa ja Mõisa uuselamurajoonid. Külitse ja Räni elanike arv on selle tõttu kiirelt tõusnud ja nad nimetati seetõttu 2013. aastal alevikeks.
Vallas asus Tartu lennujaam, mille juures tegutses Eesti Lennuakadeemia.
Valda läbisid Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee, Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee ning Tartu–Valga ja Tartu–Koidula raudteeliinid.
Vallast voolasid läbi Ilmatsalu jõgi ja Porijõgi.
Ülenurme vallavanem oli Aivar Aleksejev.
Asustus.
Alevikud.
KülitseRäniTõrvandiÜlenurme
Külad.
LaaneLemmatsiLepikuLätiReolaSoinasteSoosillaTäsvereUhtiÕssu
Piirissaare vald

Piirissaare vald oli vald Tartu maakonnas. See hõlmas Piirissaare saare.
Vallas oli kolm küla: Piiri, Saare ja Tooni.
Piirissaar kuulus aastani 1950 Meeksi valda. 1945. aastal moodustati Piirissaare külanõukogu. Eesti taasiseseisvudes loodi Piirissaare vald. 2017. aastal moodustati Laeva, Piirissaare, Tabivere ja Tartu valla ühinemise teel uus haldusüksus, mille nimeks sai Tartu vald.
Rahvastik.
31. detsembril 2011 elas vallas rahvaloenduse andmetel 53 inimest (alla 18-aastaseid ei olnud). Neist 45 olid venelased ja 9 eestlased.
1. jaanuaril 2012 elas vallas Statistikaameti andmetel 67 inimest (neist 3 on lapsed). Valdav osa elanikest on vanausulised.
20. oktoobri 2013 seisuga oli vallas registreeritud 104 valimisõiguslikku elanikku ning 1. jaanuari 2014 seisuga oli vallas registreeritud 104 elanikku.
Sümboolika.
Piirissaare valla sümbolid olid vapp ja lipp, mis võeti kasutusele 11. detsembril 1997.
Piirissaare valla endise vapi valgel kilbil on roheline, punaste uimedega lutsukala kujutis ja selle kohal punane pügalrist. Hõbedane või valge värv sümboliseerib valgust, puhtust, rõõmu ja kuulsust. Punane on vapruse, mehisuse ja helduse värv. Vapi põhikujund – lutsukala viitab valla paiknemisele Piirissaarel, kus inimeste kogu elu ja tegevus on paratamatult seotud saart ümbritseva Peipsi järve ja kalastamisega. Rist on kogu kristliku maailma kõige levinum sümbol, mis tähendab taevast ja maist kõiksust. Pügalrist on nii Eesti kui teiste põhjamaade rahvakunstis levinud kujunduselement.
Piirissaare valla endine lipp on ruudukujuline.
Valitsemine.
Vallavalitsus.
Vallavanemate loend (alates 1993. aastast):
Vallavolikogu.
Piirissaare vallavolikogu viimane esimees oli Fjodor Korotkov, 20. oktoobrini 2013 oli sel kohal Filimon Kuznetsov. Piirissaare vallavolikokku kuulus seitse liiget. Valimisliidule Kodupaik kuulus volikogu viimases koosseisus kolm (2009–2013 viis kohta) ja Eesti Keskerakonnale neli kohta (2009–2013 kaks kohta).
Rahvakoosolek.
Rahvakoosolek oli Piirissaare valla elanike üldkogu, millest kutsuti osa võtma kõik täisealised hääleõiguslikud isikud, kelle alaline või püsiv elukoht on registreeritud Piirissaare valla haldusterritooriumil.
Valla põhimääruse järgi tuli volikogul rahvakoosoleku arvamus enne otsuse langetamist ära kuulata järgmistes küsimustes:
Piirissaare valla rahvakoosoleku kutsus kokku vallavolikogu esimees volikogu liikmete enamuse, volikogu komisjonide või vallavalitsuse ettepanekul või juhul, kui seda taotles vähemalt 10% saare üldkogusse kuuluvaist elanikest.
KOV valimised 2013.
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel aastal 2013 osales Piirissaarel kaks erakonda (Keskerakond ja Reformierakond) ja üks valimisliit (VL "Kodupaik").
Keskerakond sai täpselt 50% häältest 4 kohta, Kodupaik 41% ehk 3 kohta, Reformierakond sai küll 8 häälega 9%, ent valituks ei osutunud. Valimisaktiivsuseks oli 86,5%. Häältemagnetiteks olid Filimon Kuznetsov (VL Kodupaik, 25 häält) ja Kalju Sakk (Keskerakond, 17 häält).
Tartu vald (1991)

Tartu vald oli vald Tartu maakonnas. Viimane vallavanem oli aastatel 1993–2017 Aivar Soop. 
Ajalugu.
Tartu vald moodustati 1991. aasta 16. mail. 2017. aastal ühines Tartu vald uue Tartu vallaga.
Asustus.
Alevikud.
Kõrveküla –
Lähte –
Vahi –
Vasula –
Äksi
Külad.
Aovere –
Arupää –
Erala –
Haava –
Igavere –
Jõusa –
Kastli –
Kikivere –
Kobratu –
Kukulinna –
Kärkna –
Kükitaja –
Lammiku –
Lombi –
Maramaa –
Metsanuka –
Möllatsi –
Nigula –
Nõela –
Puhtaleiva –
Pupastvere –
Saadjärve –
Salu –
Soeküla –
Soitsjärve –
Sojamaa –
Sootaga –
Taabri –
Tammistu –
Tila –
Toolamaa –
Vedu –
Vesneri –
Viidike –
Vilussaare –
Võibla –
Väägvere –
Õvi
Haridus.
Vallas oli kaks üldhariduskooli (Lähte Ühisgümnaasium ja Kõrveküla Põhikool) ning huvikoolid Tartu Valla Muusikakool ja Tartu Valla Spordikool.
Tähtvere vald

Tähtvere vald oli vald Tartu maakonnas.
Ajalugu.
Tähtvere vald moodustati 1991. aasta 16. mail.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti vald Tartu linnaga.
Tähtvere vallavanem oli Rein Kokk.
Asustus.
Vallas oli 2 alevikku ja 10 küla.
Alevikud.
Ilmatsalu – Märja
Külad.
Haage – Ilmatsalu – Kandiküla – Kardla – Pihva – Rahinge – Rõhu – Tähtvere – Tüki – Vorbuse