tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Jäärumetsa

Jäärumetsa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vana-Varbla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rammuka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Varbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rammuka külaga.
1478 on esimest korda mainitud nime Jaremetzs, seejärel 1782 Gerometz, 1798 Jeromets.
Kaansoo-Ojaküla

Kaansoo-Ojaküla oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kaansoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaansoo külaga.
Küla staatuses alates 1930. aastatest.
UEFA Meistrite Liiga 2017–2018

UEFA Meistrite Liiga 2017–18 hooaeg oli Euroopa parimate klubimeeskonnade vaheliste võistluste 26. hooaeg (UEFA Meistrite Liiga eelkäija, Euroopa karika 63. hooaeg).
UEFA Meistrite Liiga hooaja 2017–2018 finaal toimus Kiievi olümpiastaadionil. 13. korda ja kolmandat korda järjest tuli Euroopa klubide meistriks Madridi Real.
Madridi Real pääses Meistrite Liiga võiduga Euroopa esindajana 2018. aasta detsembris toimuvatele klubide maailmameistrivõistlustele ning läheb lisaks 2018. aasta augustis Tallinnas A. Le Coq Arenal UEFA Superkarikamängul vastamisi Euroopa Liiga hooaja 2017–2018 võitja Madridi Atléticoga.
Väljalangemismängud.
Kaheksandikfinaalid.
"Juventus võitis väravatevahega 4:3."
"Manchester City võitis väravatevahega 5:2."
"Liverpool võitis väravatevahega 5:0."
"Sevilla võitis väravatevahega 2:1."
"Madridi Real võitis väravatevahega 5:2."
"Väravatevahe 2:2. Roma pääses edasi tänu võõrsil löödud väravale."
"Barcelona võitis väravatevahega 4:1."
"Müncheni Bayern võitis väravatevahega 8:1."
Veerandfinaalid.
"Väravatevahe 4:4. Roma pääses edasi tänu võõrsil löödud väravale."
"Müncheni Bayern võitis väravatevahega 2:1."
"Madridi Real võitis väravatevahega 4:3."
"Liverpool võitis väravatevahega 5:1."
Poolfinaalid.
"Madridi Real võitis väravatevahega 4:3."
"Liverpool võitis väravatevahega 7:6."
Kaapre

Kaapre oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lao küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lao külaga.
1888 on esimest korda mainitud nime Kapri, seejärel umbes 1900 Мурро. Küla staatuses alates 1922.
Kadjaste-Lõuna

Kadjaste-Lõuna oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kadjaste küla alale. 1977 liideti Kadjaste-Lõuna ja Kadjaste-Põhja küla taas üheks, Kadjaste külaks (jagamine oli toimunud 1920.–1930. aastatel).
Kadjaste-Põhja

Kadjaste-Põhja oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kadjaste küla alale. 1977 liideti Kadjaste-Põhja ja Kadjaste-Lõuna küla taas üheks, Kadjaste külaks (jagamine oli toimunud 1920.–1930. aastatel).
Kaessoo

Kaessoo oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Piistaoja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piistaoja külaga.
Küla staatuses alates 1970.
Karuga

Karuga oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõima küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõima külaga.
1624 on esimest korda mainitud nime Karrokill, seejärel 1839 Karogakülla.
Karuküla

Karuküla oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pati mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalita külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Карукюля).
YouTube Premium

YouTube Premium (aastatel 2014–2015 Music Key ja 2015–2018 YouTube Red) on tasuline voogesituse tellimisteenus üksnes YouTube'i jaoks üle maailma. See pakub ilma reklaamideta voogesitust kõikidele videotele YouTube'i keskkonnas, "offline"-videoid, taustal videote mängimist mobiilsetes seadmetes ning juurdepääsu YouTube'i algupärastele sarjadele ja filmidele.
Kui teenus novembris 2014 Music Key nime all tööle pandi, pakkus see reklaamivaba muusikat ja muusikavideoid, kuid ainult osalevate YouTube'i ja Google Play Musicu plaadifirmade omi. Seejärel uuendati teenust YouTube Red nime all 31. oktoobril 2015, laiendades selle ulatust, et pakkuda reklaamivaba juurdepääsu kõikidele YouTube'i videotele, mitte üksnes muusikale. 17. mail 2018 teatati, et YouTube Red jagatakse YouTube Premiumiks, miks pakub originaalset videosisu, ning YouTube Musicuks, mis hakkab pakkuma muusika voogedastuse teenust.
Lisaks reklaamivabadele videotele on YouTube Red osalenud ka suurte võrkudega ja mõnede juutuuberitega, et pakkuda YouTube Red Originalsi – filme ja telesaateid eksklusiivselt YouTube Redi liikmetele. Kui üks YouTube Red eksklusiivne juhtub olema sari, siis on sarja esimene jagu kõigile tasuta vaadatav.
Khánh Bình (An Giang)

Khánh Bình on vald ja küla Vietnamis An Giangi provintsis
An Phú ringkonnas.
Home Islands (Nunavut)

Home Islands (vahel kasutatud Kodusaared ei ole ametlik nimi) on grupp saari, mis paikneb Kitikmeoti regioonis Nunavutis Kanadas. 
Nendel saartel pole elanikke.
Keblaste

Keblaste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Keblaste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mihkli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Mihkli kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Keblastest ja Mihkli kirikuasundusest moodustati uus küla: Mihkli küla.
1534 on esimest korda mainitud nime Kebleste, seejärel 1535 Keblis, 1591 Kiblist by, 1688, 1797 Keblas (mõis).
Keskajal lõpus jäi küla Lihula ametkonda ja küla valdas Saare-Lääne piiskop.
Kergu-Mäeküla

Kergu-Mäeküla oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kergu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kergu külaga.
Küla staatuses alates 1938.
Kodara

Kodara oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sindi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Paikuse asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Paikuse asulaga.
Küla staatuses alates 1922.
Kondi

Kondi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kaelase mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kodesmaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Kodesmaa külaga.
Küla on esimest korda mainitud aastatel 1680–1684 (Konte küla), seejärel 1724. aastal kui Contie küla ja umbes 1900. aastal Конди.
Lincolnshire (Kentucky)

Lincolnshire on linn Kentucky osariigis Ameerika Ühendriikides. 2010. aasta seisuga elas seal 148 inimest. Lincolnshire asub Jeffersoni maakonnas.
Coshoctoni maakond

Coshoctoni maakond on maakond Ohio osariigis Ameerika Ühendriikides. 2010. aasta seisuga elas seal 36 901 inimest. Coshoctoni maakonna pealinn on Coshocton.
Anu Aun

Anu Aun (sündinud 14. veebruaril 1980 Pärnus) on eesti filmirežissöör ja stsenarist. 
Tema filmiloomingu hulka kuuluvad lühimängufilm "Vahetus", mängufilm "Polaarpoiss" ja koguperefilm "Eia jõulud Tondikakul".
Haridus.
Aun on lõpetanud 1998. aastal Tallinna Inglise Kolledži ning 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuriteaduskonna bakalaureusekraadiga telerežii erialal ja nüüdistantsu lisaerialal. Aastatel 2002–2005 õppis ta Tallinna Ülikooli kultuuriteaduskonnas Jüri Sillarti käe all filmirežii erialal. 
Töökäik.
Õpingute kõrvalt töötas Aun telerežissöörina. 2005. aastal asutas ta koos filmieriala kursusekaaslaste Priit Pääsukese ja Margo Siimoniga filmistuudio Luxfilm, kus ta on režissööri, produtsendi ja stsenaristina teinud nii dokumentaal- kui ka lühimängufilme. 
Anu Aun on alates 2006. aastast Eesti Audiovisuaalautorite Liidu, 2007. aastast Eesti Kinoliidu ja 2012. aastast Eesti Dokumentalistide Gildi liige. Ta on olnud aastatel 2009–2010 Nisi Masa, European Network of Young Cinema, juhatuse liige ja 2009–2011 Nisi Masa Estonia president. 2012. aastast on ta ka ühenduse European Women Audiovisual Network liige.
Looming.
Anu Auna lühimängufilmi "Vahetus" võib pidada seni rahvusvaheliselt edukaimaks Eesti lühimängufilmiks. "Vahetus" on linastunud rohkem kui 70 rahvusvahelise filmifestivali programmis, sealhulgas Clermont-Ferrandi, Tampere, Montréali, Shanghai, Grimstadi ja Cinefiesta festivalil, ning võitnud 17 auhinda. Eesti Rahvuskultuuri Fond tunnistas "Vahetuse" kultuuriaasta parimaks debüüdiks ja Eesti Kinoliit XII Eesti Filmipäevade aastapreemia vääriliseks.
"Polaarpoiss" on Auna esimene täispikk mängufilm, mille arendamiseks pälvis ta Itaaliast Torino Film Lab stsenaariumiarendusprogrammi Script &amp; Pitch stipendiumi ja Saksamaalt Nipkowi residentuuristipendiumi. "Polaarpoiss" esilinastus Mannheim-Heidelbergi Rahvusvahelise Filmifestivali võistlusprogrammis. Filmikonkursi "Eesti Vabariik 100" käigus jõudis 2018. aastal vaatajateni Anu Auna koguperefilm "Eia jõulud Tondikakul" ja 2019. aastal dokumentaalfilm "Vetelkõndija" luuletaja Kristiina Ehinist.
Kõrevere

Kõrevere oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vana-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalmaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalmaru külaga.
1795 on esimest korda mainitud nime Cörreperre Michel (talupoeg Vändra mõisa all), seejärel 1839 Körewerre, 1923 Kõrevere.
Kõrreküla

Kõrreküla oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Riisa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Riisa külaga.
Küla staatuses alates 1970.
Rey maakond

Rey maakond on maakond Teherani provintsis Iraanis. Maakonna pealinn on Rey.
Maakonnas asub kolm linna: Hasanabad, Kahrizak, ja Baqershahr.
Kägiste

Kägiste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tahkuranna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rannametsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rannametsa külaga.
Küla tekkis 1870. aastatel, mil see eraldati Rannametsa külast.
Lõuna-Florida ülikool

Lõuna-Florida ülikool ("University of South Florida") on avatud ülikool Tampas Florida osariigis Ameerika Ühendriikides. 
Ülikoolis õpib umbes 45 713 üliõpilast. Ülikool asutati 1956. aastal. 
Ülikooli president on Judy Genshaft.
Transvaginaalne folliikulipunktsioon

Transvaginaalne folliikulipunktsioon (inglise "ovum pick up", lühendatult OPU) on tehnoloogia, mida kasutatakse "in vitro" viljastamise jaoks doonorilt munarakkude saamiseks. Transvaginaalne folliikulipunktsioon on kasutusel nii inimmeditsiinis viljatusravi meetodina kui ka loomakasvatuses tippgeneetikaga emasloomade järglaste arvu suurendamiseks. 
Protseduur.
Ultrasonograafilise kontrolli all toimuvaks munarakkude aspireerimiseks kasutatakse ultraheliaparaadiga ühendatavat aspiratsiooniseadet, mis koosneb sektorandurist, punkteerimisnõelast, anduri ja punkteerimisnõela torujast hoidikust ja selle juhist, kahest silikoonvoolikust ning katsutist follikulaarvedeliku kogumiseks. Läbi toruja punkteerimisnõela hoidiku ühendatakse ühe silikoonvooliku ots punkteerimisnõelaga ja selle vooliku teise otsa kinnitatakse süstimisnõel, mis torgatakse läbi korgi follikulaarvedeliku kogumiseks ettenähtud katsutisse. Teise vooliku ühte otsa on kinnitatud süstimisnõel, mis samuti torgatakse läbi korgi follikulaarvedeliku kogumiseks ettenähtud katsutisse ja teine ots ühendatakse vaakumpumbaga. Vaakumpumba käivitamisel tekitatakse katsutis negatiivne rõhk, mis aspireerib folliikuli sisu. Ühe doonori munasarjade folliikulipunktsiooniks kulub tavaliselt 20–60 minutit.
Ajalugu.
Transvaginaalse folliikulipunktsiooni töötas välja Pierre Dellenbach koos kolleegidega Strasbourgi Ülikoolis Prantsusmaal 1984. aastal.
Külge

Külge oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Jäärja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalita külaga.
Küla staatuses alates 1922.
Künnametsa

Künnametsa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Niidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Niidu külaga.
Küla staatuses alates 1970.
Selce pri Špeharjih

Selce pri Špeharjih on väike küla Črnomelj munitsipaalis Kagu-Sloveenias. Küla on traditsioonilisel Valge Karnioola aladel.
Ajalugu.
Selce pri Špeharjih annekteeriti naabri Breg pri Sinjem Vrhu poolt aastal 1952. Aastal 2000 sai Selce pri Špeharjih taas omaette piirkonnaks.
Küpsi

Küpsi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Saarde kirikumõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leipste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leipste külaga.
1839 on esimest korda mainitud nime Kipso. Küla staatuses alates 1970
Sallustius

Gaius Sallustius Crispus (tavaliselt Sallustius; 86 – u 35 eKr) oli Vana-Rooma ajaloolane ja poliitik.
Sallustius sündis Sabiinia maakonnas Amiternumis plebeide suguvõsas. Temast sai oma suguvõsa esimene esindaja Rooma senatis, nn "novus homo". Poliitiliselt oli ta kogu oma karjääri vältel populaar, Rooma patriitsliku aristokraatia vastane, hiljem ka Julius Caesari toetaja. Sallustius oli varaseim Rooma ajaloolane, kelle teosed on meie päevini säilinud: "Catilina vandenõu" ("De coniuratione Catilinae" või "Bellum Catilinae", L. Sergius Catilina vandenõust aastal 63 eKr), "Jugurtha sõda" ("Bellum Jugurthinum", Rooma sõjast Numiidia kuninga Jugurtha vastu 11–105 eKr) ja "Ajalood" ("Fragmenta Historiarum", millest on säilinud vaid katkendid). Suurimat mõju avaldas Sallustiusele Kreeka ajaloolane Thukydides. Africa provintsi asevalitsejana kogus Sallustius ulatusliku varanduse.
Eesti keeles ilmus Sallustiuse teos "Catilina vandenõu" 2011. aastal Maria-Kristiina Lotmani ja Kai Tafenau tõlkes Tallinna Ülikooli Kirjastuses.
Danny Elfman

Daniel Robert Elfman (sündinud 29. mail 1953 Los Angeleses) on Ameerika helilooja ja muusikaprodutsent.
Eelkõige on Danny Elfman tuntud filmiheliloojana, tehes palju koostööd Ameerika režissööri Tim Burtoniga.
Elfman on muusikat kirjutanud sellistele filmidele nagu: "Batman" (1989), "Mehed mustas" (1997), "Ämblikmees" (2002) ja "Suur ja kõikvõimas Oz" (2013). Lisaks on ta kirjutanud muusikat teleserjaalidele nagu: "Meeleheitel koduperenaised" ("Desperate Housewives") ning Simpsonid ("Simpsons").
Isiklikku.
Novembris 2003 abiellus ta Bridget Fondaga. 2005 sündis neil poeg.
Sallustius (uusplatonist)

Sallustius (vanakreeka keeles Σαλούστιος "Saloustios") oli 4. sajandil elanud vanarooma filosoof, keiser Julianuse sõber. Tema peateos "Jumalatest ja kosmosest" on omalaadne 4. sajandi hellenistliku paganluse katekismus.
Sallustius teos tugineb suuresti Chalkise Iamblichosele, kes ühendas platonismi pütagoorluse ja teurgiaga, kuid samuti Julianuse filosoofilistele kirjutistele. Traktaat on suhteliselt napisõnaline ning valdavalt puudub selles põhjalikumatele neoplatonistlikele tekstidele omane metafüüsiline teoretiseerimine. Teksti eesmärk on tõrjuda üha tähtsamaks muutuva kristluse rünnakuid "to parry the usual onslaughts of Christian polemic" in the face of Christianity's growing preeminence, and "me[e]t theology with theology".
Sallustiuse identifitseerimine on mõnevõrra raskendatud. Mõne autori hinnangul on ta Flavius Sallustius (Hispaaniast pärit Gallia pretoriaaniprefekt 361-363 ja Julianuse kolleeg Rooma konsulina 363. aastal), teiste arvates Saturninius Secundus Salutius (surnud pärast 367 pKr, pärit Galliast, pretoriaaniprefekt Oriendis 361. aastal). Talle pakuti kahel korral keisritrooni, pärast Julianus ja hiljem pärast Jovianuse surma, kuid ta loobus.
Guillaume de Saluste Du Bartas

Guillaume de Saluste du Bartas (lühidalt Guillaume du Bartas, oktsitaani keeles Guilhèm de Sallusti deu Bartàs; 1544, Monfort, Prantsusmaa – 28. august 1590, Mauvezin, Prantsusmaa) oli prantsuse barokk-kirjanik, gaskooni hugenotist õukondlane ja luuletaja.
Du Bartase algne perekonnanimi oli Sallustre, millest hiljem sai Salluste või Saluste, arvatavasti soovist sarnastada see Vana-Rooma ajaloolase Sallustiuse nimele. Kaitsnud doktorikraadi õigusteaduses, veetis Du Bartas suurema osa oma karjäärist Navarra Henri õukonnas. 16.–17. sajandi Euroopas peeti Du Bartas'd geniaalseks poeediks, keda võrreldi Homerose ja Vergiliusega ning kes jättis varju ka Pierre de Ronsardi. Tema tuntumad teosed, mida tõlgiti paljudesse keeltesse, olid "L'Uranie" (1584), "Judit" (1584), "La Semaine; ou, Creation du monde" (1578) ja "La Seconde Semaine" (1584–1603). Hiljem on tema luule populaarsus järsult langenud, mis pani omakorda imestama Johann Wolfgang von Goethe.
BMW 114

BMW 114 oli üheksasilindriline õhkjahutusega tähtmootori prototüüp, mis töötati välja sõjalennukite tarbeks 1936. aastal. BMW 114 eelkäija oli BMW 132.
Arendus.
1936. aastal valmistati BMW tehases mootorit BMW 132A aluseks võttes kolm diiselmootori katseeksemplari, mis said nimeks BMW 114. Kaks neist olid õhkjahutusega, kolmas vedelikjahutusega. Vedelikjahutusega mootoritel olid radiaatorid silindrite vahelistes avades. Kõigi kolme mootoriga oli probleeme nii jahutuse kui kütuse sissepritsesüsteemiga, mistõttu mootori jätkuvast arendamisest ja seeriatootmisest loobuti.
Vilgāle

Vilgāle (vanasti ka Saldenieki) on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas, Kurmāle valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel Vilgāle järve kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusel. Vilgāles on põhikool, raamatukogu ja Vārdupe postkontor; seal asub kohalik vabaõhulava.
Nõukogude perioodil oli Vilgāle kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Aastal 2005 oli külas 300 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 253, aastal 2020 aga 232.
Laasna

Laasna (varem Laagitse-Kuldi) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ermistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ermistu külaga.
Küla staatuses alates umbes 1900 (Лагитсе). 1922 nimetati küla ümber Laagitse-Kuldi külaks ja 1970 nimetati ümber Laasna külaks.
Priedaine (Kurmāle vald)

Priedaine on küla ("lielciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 3, valla keskusest Vilgālest 16 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusel. Priedaines on raamatukogu.
Küla rajati nõukogude perioodil kui kolhoosidevahelise tee-ehitusorganisatsiooni töölisasula. Tänapäeval on küla sisuliselt kujunenud Kuldīga eeslinnaks.
Aastal 2005 oli külas 1100 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 2018, aastal 2020 aga 800.
Leelaste

Leelaste (varem Läilaste) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõhela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõhela külaga.
1624 on esimest korda mainitud nime Lahlast, seejärel 1638 Leula, 1797 Leilast.
Leetsaare

Leetsaare oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kastna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ranniku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ranniku külaga.
1684 on esimest korda mainitud nime Letzars kylla, seejärel 1797 Lötsar, 1839 Helmershof, umbes 1900 Летсари (talu).
Lembra

Lembra oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kavaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kavaru külaga.
Küla staatuses alates umbes 1900 (Лембра).
Lepaspea

Lepaspea oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ermistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ermistu külaga.
1601 on esimest korda mainitud nime Lebbosse, seejärel 1618 Läpßpäh By, 1624 Leppespa, 1797 Lepespäti (karjamõis).
Linnama

Linnama oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sõõrike-Parasmaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäekülaga.
Linnamaa

Linnamaa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kõnnu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnu külaga.
Külast on teateid alates 1938.
Château-Thierry kanton

Château-Thierry kanton on kanton Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus Château-Thierry ringkonnas.
Kantoni keskus on Château-Thierry.
Kantoni pindala on 207,16 km².
Elanike arv on 2017. aasta 1. jaanuari seisuga 27 590. Rahvastikutihedus on 133,2 in/km².
Kantoni kood on 0202.
Vallad.
Château-Thierry kantonis on 21 valda.
Loigu

Loigu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Orajõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Majaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Majaka külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Лойго).
Lõhmuslaane

Lõhmuslaane oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Sikana ja Ünnaste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sikana ja Ünnaste külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Jakob Metsmäe

Jakob Metsmäe (29. jaanuar 1907 Oonurme, Tudulinna vald, Virumaa – 4. aprill 1949 Magadan, Venemaa) oli Eesti metsavend, üks Virumaa metsavendade salga "Lendav surm" juhte.
Elulugu.
Jakob Metsmäe sündis 1907. aastal Oonurme külas Tudulinna vallas Virumaal.
1941. aasta sõjasuvel põgenes ta Nõukogude mobilisatsiooni eest metsa, kus liitus metsavendadega ja varjas end kuni Saksa vägede jõudmiseni Virumaale augustis 1941. Seejärel astus ta vabatahtlikult Omakaitsesse, võttis osa haarangutest mahajäänud Nõukogude sõduritele ja Eestisse saadetud Nõukogude langevarjuritele. 1943. aasta suvel laskis ta maha neli Saksa sõjavangilaagrist põgenenud Nõukogude sõjavangi. 1944. aastal osales Omakaitse rühmaülemana lahingutegevuses üle Peipsi järve tulnud Nõukogude diversiooniüksustega. 
1944. aasta sügisel siirdus Nõukogude okupatsioonivõimu naastes uuesti metsa. Osales Virumaa metsavendade salga "Lendav surm" loomises ja oli üks selle juhte. 20. juunil 1946 võttis "Lendav surm" Metsmäe juhtimisel ette rünnaku Tudulinna valla täitevkomitee esimehe Karl Lepassaare ja Nõukogude aktivisti August Kiisi taludele. Seal võeti vangi neli inimest, kes hukati. Samal päeval pidasid metsavennad Metsamäe juhtimisel Oonurme lähedal lahingut Nõukogude sõjaväelaste ja julgeolekutöötajatega, mille tagajärjel hukkus 4 Nõukogude aktivisti ja 6 siseministeeriumi vägede sõdurit.
Vahistati 5. jaanuaril 1948 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (MGB) Virumaa töötajate poolt. 26. aprillil 1948 mõistis Eesti NSV Siseministeeriumi Vägede Sõjatribunal talle Tallinnas toimunud kohtuistungil 25 aastat vabadusekaotust koos kodanikuõiguste äravõtmisega viieks aastaks. Vara ei konfiskeeritud selle puudumise tõttu. 
Jakob Metsmäe suri 4. aprillil 1949 vangilaagris Magadanis.
Lõõba

Lõõba oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõlli küla ja Tõstamaa aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõlli küla ja Tõstamaa alevikuga.
Külast on teateid alates 1601 (Lippepoy).
Matsita

Matsita oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pati mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalda ja Surju küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalda ja Surju külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Château-Thierry ringkond

Château-Thierry ringkond on ringkond ("arrondissement") Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus.
Ringkonna keskus on Château-Thierry.
Ringkonna pindala on 1105,95 km².
Elanike arv on 2017. aasta jaanuari seisuga 75 111. Rahvastikutihedus on 67,9 in/km².
Ringkonna INSEE kood on 021.
Kantonid.
Ringkonnas on neli kantonit ja 108 valda.
Vallad.
Ringkonnas on järgmised vallad 1. jaanuari 2024. aasta seisuga (sulgudes INSEE koodid):
Juhtimine.
Alamprefektid:
Münniku

Münniku (kirjakeeles varem ka Minniku, Männiku) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lodja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lodja külaga.
Külast võib olla teateid alates 1638 (Moennakh (küla?)).
Naarismaa

Naarismaa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Orajõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Penu küla lõunaossa. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Nimestikus leidub küla staatuses Naarismaad veel 1938. aasta nimestikes.
Napsu

Napsu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lodja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lodja külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900.
Tylecodon

Tylecodon on perekond paksuleheliste sugukonnas. Ta esineb tihti Lõuna-Aafrikas. 
Kuni 1970. aastate lõpuni olid need taimed perekonnas "Cotyledon", kuid aastal 1978 paigutas Dr Helmut Toelken need eraldi perekonda.
Nautsi (Pärnumaa)

Nautsi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lõuka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lõuka külaga.
Külast on teateid alates 1923 (Nautsi).
Assenoncourt

Assenoncourt on vald Kirde-Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas Moselle'i departemangus.
Niimiste

Niimiste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tammiste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuiaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuiaru külaga.
1515 on esimest korda mainitud nime Memysste, seejärel 1624 Memmest, 1797 Nemisdi.
Neitsiküla

Neitsiküla oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Pärnumaale Tõlla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõlla külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Oraste

Oraste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sindi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vainu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vainu külaga.
1561 on esimest korda mainitud nime Urrast, seejärel 1638 Urrast Ewert, Urrast Hanss (talupojad Sindi ja Surju mõisas), 1774 Urraste Külla, 1795 Orraste Michel (talupoeg Sindi mõisas), 1922 Oraste.
Syllepte phricosticha

Syllepte phricosticha on liik pisiliblikaid sugukonnast rohuleediklased ("Crambidae"). 
Seda liiki kirjeldati Alfred Jefferis Turneri poolt aastal 1908. See koi leidub Austraalias, kus on seda põhiliselt leitud Queenslandist.
Tiivaulatus on umbes 32 millimeetrit.
Pabarsoo

Pabarsoo oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Rätsepa ja Venekuusiku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa liideti Rätsepa ja teine osa Venekuusiku külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Padina

Padina oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Häädemeeste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Papisilla küla ja Häädemeeste aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Papisilla küla ja Häädemeeste alevikuga.
1782 on esimest korda mainitud nime Paddina Iack (metsavahikoht), seejärel umbes 1900 Падина (küla), 1922 Padina (küla).
Pahja

Pahja oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Uue-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Säästla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Säästla külaga.
Palgimetsa

Palgimetsa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Saarde küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saarde külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Turlava vald

Turlava vald (läti keeles "Turlavas pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kurmāle, Gudenieki, Laidi ja Snēpele vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Laža ja Kazdanga vallaga.
Valla pindala on 124,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 910 inimest. Valla keskus on Turlava küla, vallamaja asub aadressil Gundegu iela 1. Vallavanem on Mārcis Brantevics.
Ajalugu.
Tänapäevane Turlava vald asub sõjaeelsete Turlava ja Klostere valla territooriumil. Aastal 1935 oli Turlava valla pindala 95,8 km². Aastal 1945 moodustati vallas Turlava ja Induļa külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Induļa külanõukoguga likvideeritavad Turlava ja Vārdupe külanõukogu. Aastal 1960 liideti Vilgāle sovhoosi maad Kurmāle külanõukoguga. Aastal 1965 liideti kolhoosi Spartaks maad Laide külanõukoguga. Aasta hiljem nimetati Induļa külanõukogu ümber Turlava külanõukoguks. Aastal 1968 liideti külanõukoguga suurem osa Klostere külanõukogu maadest. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Basi külanõukogu maadest, osa Turlava külanõukogu alasid liideti aga Laide külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti Turlava külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Kultuurimälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kundi muinaskalmed, Lipaiķi linnamägi, Lipaiķi luteri kirik (sealhulgas sealne oreliprofiil, altar, kantsel ja vitraaž Kalējciemsi vapiga), Jāmaiķi luteri kirik, Turlava (Kundi) linnamägi, hiiepaik Ķoniņciemsi Puuslikukaasik, Birzmaļi muinaskalmed ja Birzmaļi asulakoht. Kohaliku kaitse all on Sāmieši asulakoht.
Loodus.
Valla tähtsaim jõgi on Rīva jõgi. Vallas asub Ķikuri järv pindalaga 26,9 ha.
Looduskaitse all on Ciemgaļi metsõunapuu, Turlava Puuslikukaasiku pärnad, Kalna Žumpji tammed, Pliķi vaher, Pliķi kastan ja Pliķi saar. Lisaks on seal looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 2 valgevenelast, 7 ukrainlast, 2 poolakat ja 12 leedulast.
Vallas on järgmised külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Ķoniņciems

Ķoniņciems on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel, valla keskusest Turlavast 2, piirkonna keskusest Kuldīgast 22 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel.
Ķoniņciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Peniķiste pere elukoht (Peniķiste suguvõsa sai õiguse kura kuningate hulka kuuluda Wolter von Plettenbergilt). Külas sündis Läti väejuht Mārtiņš Peniķis. Aastal 1948 põles küla peaaegu täielikult maha.
Külas asuv hiiepaik Ķoniņciemsi Puuslikukaasik on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on kaks seal kasvavat pärna.
Maarianhamina lennujaam

Maarianhamina lennujaam (IATA: MHQ, ICAO: EFMA) (rootsi keeles "Mariehamns flygplats", soome keeles "Maarianhaminan lentoasema") on rahvusvaheline lennujaam Jomala vallas Ahvenamaa maakonnas. Lennujaam asub umbes 3 kilomeetrit maakonna pealinnast Maarianhaminast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Terfens

Terfens on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 591 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,22 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2146 inimest.
Asend.
Terfens paikneb umbes 20 km Innsbruckist kirdes Alam-Inntalis. Inn moodustab valla lõunapiiri. Põhjas ja idas on piiriks Vomperbach, mis voolab Inni.
Naabervallad.
Terfensi naabervallad on Weer, Kolsass, Weerberg, Pill, Fritzens ja Kolsassberg.
Tavad.
Terfensi kapell ("Bundesmusikkapelle Terfens"), traditsiooniline vaskpilliorkester, asutati aastal 1796 Maria Larchi kiriku taasavamise käigus. Aastal 2016 oli kapellis 55 tegevmuusikut.
Sügiseti on tava korraldada "Almabtrieb" Engalmist Lamsenjochi ja Vompi tänavate kaudu Terfensisse, see tähendab, et lehmad "Almilt", traditsiooniliste lilledekoratsioonidega nende peas, tuuakse külla.
Nagu teisteski Schwazi ringkonna valdades, tähistatakse kevaditi "Grasausläuten"'it. Külapoisid lähevad kelladega läbi küla, et teatada talve lõpust.
Arhitektuur.
Üks Terfensi suurtest maamärkidest on Maria Larchi palverännukirik. Kirik asutati aastal 1678 lehise puu külge kinnitatud neitsi Maarja kuju endises asukohas. Kuju pärineb aastast 1665; see pandi siia, kuna taluniku naine palvetas lehise puu poole, ja kui naine rääkis loo erak Johann Weissile, tegi see savikuju. Kirik renoveeriti aastal 1994.
Terfens on kuulus oma tagurpidi maja poolest, millest sai turismiatraktsioon. Selle rajasid aastal 2012 kaks Poola arhitekti.
Silmapaistvaid tegelasi.
Abikaasad Paul ja Karola Unterkircher, kes tegid Lõuna-Tiroolis pommirünnakuid eesmärgiga saada Lõuna-Tirool Itaalia asemel taas Austria osaks, elasid Terfensis. Terfensi vallavolikogu korraldas kampaaniat Karola Unterkircherile armuandmiseks pärast tema vahistamist.
Ziemeļciems

Ziemeļciems (vanasti ka Jaunziemeļi) on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel Rīva jõe kaldal, valla keskusest Turlavast 1, piirkonna keskusest Kuldīgast 21 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusel.
Ziemeļciems (vanasti "Semel") on üks Kura kuningate vabaküladest, Sirkantsite (Šmēdiņsite) pere elukoht
Jaunziemeļi

Jaunziemeļi on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub valla põhjaosas Rīva jõe kaldal.
Varem kandis sama nime ka Ziemeļciemsi küla. 
Külast lõunas asub riikliku kaitse all olev muinsusmälestis Birzmaļi asulakoht.
Kalējciems

Kalējciems on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Rīva jõe kaldal, valla keskusest Turlavast 1.5, piirkonna keskusest Kuldīgast 22 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel.
Kalējciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Kalējiste (Šmitide) pere elukoht
Finavia

Finavia, endine "Soome tsiviillennundusamet", on Soome valitsuse omanduses olev aktsiaselts. Finavia vastutab 21 lennujaama ja Soome aeronavigatsioonisüsteemi säilitamise ja arendamise eest. 
Finavia peakorter asub Helsingi Vantaa lennujaama aladel. 2012. aasta jaanuarist on Finavia tegevjuht Kari Savolainen.
Pliķi

Pliķi on endine küla Lätis Kuldīga piirkonna Turlava valla põhjaosas. Küla asus merepinnast 65 meetri kõrgusel Vilgāle järve kaldal, valla keskusest Turlavast 5,5 kilomeetri kaugusel.
Pliķi ("Plike") oli üks Kura kuningate vabaküladest, Tontegodede pere elukoht. Tänapäeval seal elanikke ei ole, ent säilinud on küla kalmistu. Endise küla aladel kasvavad mitmed looduskaitsealused põlispuud (Pliķi vaher, Pliķi kastan ja Pliķi saar).
Turlava

Turlava (vanasti ka Lipaiķi) on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas, Turlava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 20 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusel. 
Turlavas on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asub Turlava bussipeatus.
Külas asub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all olev Lipaiķi luteri kirik. Teised vaatamisväärsused on vana kirikla ja koolimaja. Küla tekkis kiriku ja endise Lipaiķi kirikumõisa ("Lipaiken") juurde. Nõukogude perioodil oli Turlava kohaliku «Turlava» (hiljem — «Druva») kolhoosi keskasulaks.
Külas kasvavad pärnad ümbermõõtudega 4.44 meetrit ja 5.82 meetrit ning hõberemmelgas ümbermõõduga 6.53 meetrit on looduskaitse all.
Külas oli 2018. aastal 293 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 280. 
Turlava nime kandis varem ka Grantiņi küla.
Euroopa aastad

Euroopa aastad on Euroopa Liidu initsiatiiv ühel kalendriaastal teatud teemale rohkem tähelepanu pöörata.
Pikla

Pikla oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tahkuranna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võiste aleviku ja Piirumi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. 
Külast on teateid alates umbes 1866 (Пилинурме).
1920. aastatel jagati küla kaheks (Pikla I ja Pikla II) ja hiljem moodustati veel Pikla III. 1977 liideti Pikla I ja Pikla II Võiste alevikuga ja Pikla III Piirumi külaga.
Ohtene sõnajalg

Ohtene sõnajalg ("Dryopteris carthusiana" L.) on sõnajalaliste sugukonda sõnajala perekonda kuuluv taimeliik.
Ohtese sõnajala muud nimetused on kõrbe sõnajalg ja okas-sõnajalg. Liik on saanud nimetuse iseloomuliku määramistunnuse järgi: lehe serval asuva hamba tipul on ogaterav ohe.
Botaaniline kirjeldus.
Mitmeaastase taime kõrgus on 30–80 cm.
Eoslad.
Eoslad paiknevad kahe reana eoskuhjades ülemistel lehekestel. Eoskuhjad on kaetud väike looriga. Ohtese sõnajala eosed on pruunid, neerukujulised, peenikeste nõelakujuliste paksenditega. Eoseid moodustab juulis-augustis.
Leht.
Lehed on kahelisulgjad, helerohelised, jäigad ja püstised ning paiknevad tihedate kimpudena. Lehekesed on munakujulised kuni pikliksüstjad. Lehekeste alumine paar on vastamisi asetsev ja võrreldes teistega natuke rohkem eemaldunud, teised vahelduvalt. Lehekeste servad on ogateravate hammastega. Leheroots on pikk (umbes laba pikkune) ja peenike, mis on roheka või kollaka värvusega. Leherootsu ülemine osa on sügavalt rennikujuline ja seal on vähe sõkalsoomuseid, alumisel osal on aga rohked ühtlaselt värvunud kahvatupruunide sõkalsoomused.
Vars.
Varreks on risoom. Risoom on lühike, paikneb mullas horisontaalselt või poolviltu. Risoomi nooremad osad on kaetud sõkalsoomustega, vanemad osad on aga üsna tihedalt kaetud vanade lehtede tüügastega.
Paljunemine.
Kuna risoom on päris lühike, paljuneb peamiselt eoste abil. Eostest areneb kahesuguline eelleht. Eellehe alumisel küljel arenevad emas- ja isassuguorganid, millest hiljem valmivad sugurakud. Uus taim areneb viljastunud munarakust.
Keemiline koostis.
Taim sisaldab fenoolseid ühendeid ja antotsüaane. Lehtedest on leitud eeterlikku õli.
Levila.
Kasvab võsastikes ja poolniisketes metsades. On levinud Põhja- ja Kesk-Euroopas, Ida- ja Lääne-Siberis, Kesk-Aasia mäestikes ja Põhja-Ameerika idaosas. Sageli leidub Eestis.
Kasutamine.
Kasutamine meditsiinis.
Ravimtaimena ekstrakti valmistamiseks kasutatakse ohtese sõnajala risoomi. See saab aidata pael- ja laiusside vastu. Risoomis sisalduvad toimeained on samad kui maarja-sõnajalal, aga arvatakse, et ohtese sõnajala risoomis on neid palju rohkem. Ravimi annustamisel on vaja olla ettevaatlik ja täpne, kuna on võimalik saada mürgistuse. Halvematel juhtudel võib mürgistus lõppeda naha ja limaskestade siniseksvärvumise, teadvusetuse, õhupuuduse ning surmaga. Kergematel juhtudel esineb peavalu, oksendamine ja kõhulahtisus.
Muu kasutusalad.
Kasvatatakse ilutaimena.
Piiskopi

Piiskopi oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Pulgoja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pulgoja külaga.
Külast on teateid alates 1922. Küla on nime saanud samanimelise talu järgi.
Peratsaare

Peratsaare oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Reinu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Reinu külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Lophophora diffusa

Lophophora diffusa on väike uimakaktuse perekonda kuuluv asteldeta kaktus, mis on Mehhiko Querétaro osariigi endeem.
Botaanilised tunnused.
"Lophophora diffusa" on väike, 2,5–8 cm kõrgune, peaaegu ümmarguse kujuga roha'ekas-kollane kaktus. Ta on kaetud korrapärase vahakirmega. Kaktuseogad on kastetud, aga laiad ja lamedad.
Kaktuse juur, mis meenutab porgandit, võib kasvada kuni 15 cm pikkuseks.
Kaktus õitseb märtsist kuni maini ja mõnikord veel septembriski. Õied on kollased või valged 1,3–2,2 cm suurused.
Levila.
Kaktus kasvab looduslikult ainult Mehhiko keskosas Querétaro osariigis. Peamiselt kasvab ta 1500 kuni 1900 m kõrgusel merepinnast jõesängides ja taimevarjus. Ta kasvab lubjastel kõrgendikel poolkõrbelistes võsastikes.
Kaktus kasvab väga aeglaselt. Mõnikord kulub taime idanemisest täiskasvanud taime õitsema hakkamiseni kuni kolm aastat.
Väikse populatsiooni (umbes 3000 taime) ja illegaalse korjamise pärast loetakse kaktust ohustatuks.
Droog.
Kaktuse ürti kasutatakse toorelt desinfitseerimisvahendina.
Narkootiline kasutamine.
Kaktuse söömise järel võivad tekkida nägemused, mille kutsub esile kaktuses sisalduv alkaloid, mida on leitud ka teisel uimakaktuseliigil. See on kergelt narkootiline aine, millel väikeses doosis on uinutav toime.
Peedi

Peedi oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kalda küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalda külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Pedaka

Pedaka (varasema nimega Pädaka) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Lõuka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lõuka külaga.
Külast on teateid alates 1930. aastatest (Pädaka).
Possa

Possa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Laiksaare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Laiksaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laiksaare külaga.
Külast on teateid alates 1797 (Possa küla).
Pulga

Pulga oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Karolinenhofi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kobra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kobra külaga.
Külast on teateid alates 1797 (Pulga).
Puti

 
Puti oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seliste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seliste külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Путти).
Punapargi

Punapargi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Voltveti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tihemetsa aleviku ja Leipste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tihemetsa aleviku ja Leipste külaga.
Külana on teateid alates 1930. aastatest.
Küla juures toimus Vabadussõja Punapargi lahing.
Puussaare

Puussaare oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Jõesuu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõesuu külaga.
Külast on teateid alates 1930. aastatest.
Pärassaare

Pärassaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vastemõisa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kaansoo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaansoo külaga.
Küla nimi pärineb talunimest (1601 Perraser Jaack, 1816 kaks talu – Perresare Iurry ja Perrasare Hans).
Rabassaare

Rabassaare oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tori mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aesoo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aesoo külaga.
17. sajandi II poolel on esimest korda mainitud nime Rapa Sar, seejärel 1922 Rabasaare.
Rammukametsa

Rammukametsa (ka Rammuka-Metsaküla) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Rammuka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Varbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rammuka külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Metsaküll).
Rautsika

Rautsika oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tahkuranna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tahkuranna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tahkuranna külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Раутсика).
Rehemaa

Rehemaa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pati mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leipste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leipste külaga.
1832–1837 on mainitud nime Rehema, seejärel 1839 Rehhema.
Reinse

Reinse on küla Pärnumaal Saarde vallas.
Ajalooliselt jäi küla Saarde kihelkonna ja Voltveti mõisa alale. 1560. aastal on esimest korda mainitud nime "Reines", seejärel 1839 "Reinaste", umbes 1900 Рейнастъ. Aastatel 1977–2021 oli Reinse Kanaküla koosseisus.
Roigu

Roigu (varasema nimega Roigo) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tori mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Murru ja Suigu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil põhiosa külast liideti Murru külaga.
1901 mainitakse Roigu karjamõisat (Ройго). 1922. aastaks on karjamõisa aladele moodustatud küla (Roigo).
Rõusa-Ülejõe

Rõusa-Ülejõe oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Rõusa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rõusa külaga.
Külast on teateid alates 1938.
Räisa

Räisa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Veelikse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veelikse külaga.
Külast on teateid alates 1930. aastatest.
Räägu-Metsaküla

Räägu-Metsaküla oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sauga mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kilksama küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kilksama külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Рягометсакюля).
Räägu-Mõisaküla

Räägu-Mõisaküla oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Räägu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räägu külaga.
Laïka

Laïka (kreeka keeles λαϊκά τραγούδια) on rahvaliku muusika suund (stiil) Kreeka muusikas.
Erinevalt "rebetiko"'st on "laïka" laiema kandepinnaga ja rahvalikuma laadiga. Kuid tegemist pole rahvamuusikaga (nagu seda on "dhimotika" ja "paradosiaki").
Tuntumad "laïka" esindajad on Vassílis Tsitsánis, Manólis Chiótis (buzuki-virtuoos), Apóstolos Kaldáras, Mimis Pléssas, Mikis Theodorákis (heliloojana), Giórgos Zampétas, Staýros Kougioúmtzis (helilooja), Pános Gabalás, Stélios Kazantzídis. 
Esitajatena olid tuntumad Grigóris Bithikótsis (Mpithikótsis), Giánnis Kalátzis, Maíri Línta, Marinélla, Víky Moscholioú, Tólis Voskópoulos.
Cartel de Santa

Cartel de Santa on 1996. aastal loodud Mehhiko räppgrupp Monterrey Nuevo León.
Algselt olid selle liikmed räpparid MC Babo, Rowan "Mono" Rabia, Mr. Pomel ja DJ Agustín.
Cartel de Santa nad on pärit kõige tuntumaid Mehhiko rappirühmi kogu maailmas, kellega nad on välja andnud grammy auhindu.
Mets-kassinaeris

Mets-kassinaeris ("Malva sylvestris" L.) on kassinaeriliste sugukonda kassinaeri perekonda kuuluv taimeliik, mis on tavaline ilutaim ja iidne ravimtaim.
Taim õitseb juunist septembrini teisel aastal pärast külvi. Taim on pärit Lõuna-Euroopast, kuid esineb ka mujal Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Edela-Aasias. Eestis esineb ilutaimena, aga võib metsistuda.
Kasvukohad.
Mets-kassinaeris ei karda külma, kasvab tavalises aiamullas ja parasniiskes mullas, põõsastikes, lagendikel, aedades ja parkides. Ta eelistab päikesepaistelisi kohti. Esineb hajusalt teede ääres, elamute lähedal, köögiviljaaedades ja kesapõldudel, eriti niisutuspõllundusega piirkondades. 
Kirjeldus.
Mets-kassinaeris on ühe-, kahe- ja mitmeaastane 20–150 cm kõrgune rohttaim, enamasti kasvatatakse kaheaastasena. &lt;br&gt;Vars on püstine või tõusev, kaetud karvadega. Ümardunud hõlmised lehed on hambulise servaga, pikarootsulised ja kasvavad vahelduvalt.
Tumelillade soontega roosakaslillad õied kasvavad välja lehekaenlast ja on kahesugulised. Õiel on viis kroonlehte ja tema läbimõõt on 30–40 mm.. 
Vili on kuiv ja laguneb väikesteks seemneteks, mida on 9–11. Seemnetes on endosperm.
Keemiline koostis.
Mets-kassinaeris sisaldab meditsiiniliste omadustega aineid. Nende hulka kuuluvad parkained, limaained, polüsahhariidid, flavonoidid, karoteen ja suhkrud.&lt;br&gt;Lehtedest on leitud flavonoide, vartest ja lehtedest rasvhappeid. Õites sisaldub antotsüaane, olulisim neist on malvidiin. Viljades leidub rasvhappeid ja õli. Taime maapealsed osad sisaldavad ka C-vitamiini (lehtedes kuni 3%, õites 1%) ja A-vitamiini (lehtedes kuni 0,05%).
Kasutamine.
Kasutamine meditsiinis.
Mets-kassinaerist kasutatakse köha ja kurguhaiguste ravimite komponendina, mao limaskesta ärrituse ja kõhukinnisuse vastu. Taime ravimid sobivad ka põletike, näiteks stomatiidi korral. Rahvameditsiinis kasutatakse mets-kassinaerist köha, bronhiidi, kopsupõletiku, kopsude emfüseemi, seedetrakti põletikuliste haiguste, neerukoolikute, kroonilise pankreatiidi, samuti stenokardia ja stomatiidi korral. 
Mets-kassinaerisest kasutatakse droogina õit, lehti ja vähemal määral juuri. Õied ja lehed korjatakse tavaliselt enne õitsemisperioodi. Lehed lõigatakse koos kuni 2 cm rootsuga. Lehti saab korjata juunist septembrini. Juured kaevatakse välja sügisel.
Korjatud osad laotatakse õhukese kihina ja kuivatatakse puhtal puuvillasel kangal otsese päikesevalguse eest kaitstult. Korrapäraselt raputatakse. Kuiva droogi säilitatakse lõuendkottides kuivas ja pimedas kohas mitte rohkem kui kaks aastat.
Kasutamine kulinaarias.
Mets-kassinaerise lehed on vitamiinirikkaks lisandiks salatitele, suppidele ja kastmetele. Õisi kasutatakse kaunistusena magusatel dessertidel. Seljankas, rassolnikus ja boršis võib kasutada marineeritud vilju.
Saessaare

Saessaare oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kikepera küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikepera külaga.
Saessaare on küla staatuses alates 1930. aastatest.
Sandre

Sandre (varem Roose asundus) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Ruhja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Veelikse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veelikse külaga.
Asula kandis Sandre nime umbes aastast 1939. Enne seda oli see asunduse staatuses (Roose asundus).
Sanga

Kuiaru oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kuiaru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuiaru külaga.
Külast on teateid alates 1936.
Sarvi

Sarvi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Audru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lindi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Audru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lindi külaga.
Külast on teateid alates 1534 (Szerrakulle).
Sinioja

Sinioja oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Paikuse asula alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Paikuse asulaga.
Külast on teateid alates 1970.
Sookuninga

Sookuninga oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Jäärja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jäärja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jäärja külaga.
Küla nime lähteks on talunimi: 1724 mainitakse nime Sokuning Toffer, 1816 Sookunninga ja 1839 Sookuniga.
Soone

Soone oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Mannare küla alale. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Mannare külaga.
Külast on teateid alates 1936. aastast.
Surtsi

Surtsi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Voltveti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lodja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lodja külaga.
Sööni

Sööni oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rammuka ja Ranniku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rammuka ja Ranniku külaga.
Külast on teateid arvatavasti alates 1601 (Sonniperre).