tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Andra Siibak

Andra Siibak (sündinud 13. juulil 1981) on eesti meediateadlane, interneti- ja kommunikatsiooniuurija. 
Tema peamised uurimisvaldkonnad on seotud (noorte) interneti- ja sotsiaalmeedia kasutuse, uue meedia auditooriumi, (lapsepõlve/hariduse/töökeskkonna) andmestumise ning privaatsuse teemadega.
Haridustee.
Andra Siibak on õppinud aastatel 1988–1999 Tartus Miina Härma Gümnaasiumis ja 1999–2003 Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppes inglise keelt ja kirjandust, 2003–2005 sealsamas magistriõppes meedia ja kommunikatsiooni erialal (väitekiri "Talk show "Mamma Mia" diskursiivsete praktikate analüüs", juhendaja Veronika Kalmus) ning 2005–2009 doktoriõppes (väitekiri "Self-presentation of the "Digital Generation" in Estonia"; "Eesti "digitaalse põlvkonna" enesepresentatsioon", juhendaja Veronika Kalmus).
Töökäik.
Andra Siibak oli aastatel 2005–2007 Tartu Kõrgema Kunstikooli arendusjuht ja 2005–2011 õppejõud, 2007–2009 Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonna erakorraline teadur, 2010–2011 meediauuringute teadur ning 2011–2015 meediauuringute vanemteadur. Aastatel 2011–2013 täitis Siibak ajakirjanduse ja suhtekorralduse bakalaureuseõppekava programmijuhi ülesandeid. 
Alates 2016. aastast on Andra Siibak Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi meediauuringute professor ning meedia ja kommunikatsiooni doktoriõppekava programmijuht.
Rahvusvahelist kogemust on Siibak käinud ammutamas Rootsi, Läti, Itaalia, Ameerika Ühendriikide ning Leedu ülikoolide juures. Aastatel 2009–2011 töötas ta Rootsis Södertörni Ülikoolis teadusassistendina ning läbis sealsamas ka järeldoktorantuuri (2011–2012). Aastatel 2019–2021 oli ta külalisprofessor Lätis Vidzeme Kõrgkoolis. Külalisprofessorina on ta töötanud ka Carlo Bo Urbino Ülikoolis Itaalias (jaanuar 2020) ja Klaipeda Ülikoolis Leedus (september 2020). 2020. aasta kevadsemestri veetis Siibak Fulbrighti stipendiaadina Chicago Illinoisi Ülikooli kommunikatsiooni osakonnas.
Teadusorganisatsiooniline tegevus.
Siibak on Eesti Noorte Teaduste Akadeemia (ENTA) asutajaliige ning kuulus aastatel 2017–2019 ENTA juhatusse. 
Alates 2008. aastast on ta Maailma Internetiuurijate Assotsiatsiooni (AOIR), sh 2017. aastast Tartus toimunud AOIRi aastakonverentsi AoIR18 Networked Publics kohalik peakorraldaja ning programminõukogu juht. 
Alates 2008. aastast on Siibak ka Euroopa Kommunikatsiooniuurijate Assotsiatsiooni (ECREA) liige, sh. Tartus toimunud ECREA doktorantide suvekooli kohalik peakorraldaja (2019–2021). 
2019. aastast on ta õiguskantsleri inimõiguste kaitse nõukoja liige. 
Siibak on olnud eksperdina tegev mitme Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi, Euroopa Nõukogu ja OECD algatuste juures; sh. Euroopa Nõukogu ekspertgrupi Cahenf-IT "Laste õigused digitaalses maailmas" liige. 
Siibak on ajakirjade Cyberpsychology: Journal of Psychosocial Research on Cyberspace, Social Media+ Society ja Medialni Studia/Media Studies toimetuskolleegiumi liige ning Tallinna Ülikooli raamatusarja Bibliotheca Mediorum et Communicationis toimetuskolleegiumi liige.
Sita raudteejaam

Sita raudteejaam on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Kubuli vallas, Balvist veidi maad lääne pool Sita jõe kaldal.
Jaam asus Riia jaamast 120,5 km kaugusel. 
Jaam avati aastal 1902, mil avati Põtalovost Sita jõeni viiv juurdeveoraudtee. Algselt oli tegemist lõppjaamaga, kuid aastal 1916 avati Sitalt Gulbenesse viiv raudteelõik.
Aastal 1934 avati Sitalt Rēzeknesse viiv kitsarööpmeline raudtee. Kavas oli Sita–Rēzekne raudteed pikendada Kalniena raudteejaamani, kuid need plaanid jäid teostamata, kuna teise maailmasõja järel nõukogude võimud kitsarööpmelise raudtee laiendamise vastu huvi ei tundnud. Jaam suleti seoses raudtee sulgemisega aastal 2001.
Jaamahoone on hävinud, ent säilinud on mõned abihooned.
Balvi raudteejaam

Balvi raudteejaam on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Kubuli vallas Kubuli külas.
Jaam asus Riia jaamast 127,1 km kaugusel. 
Jaam avati aastal 1902, mil avati Põtalovost Sita jõeni viiv juurdeveoraudtee. Algselt kandis see nime Bolovsk, seejärel aastast 1919 Bolvi. Tänapäevase nime sai jaam aastal 1934.
Aastal 1920 avati jaamale alluv metsaveoks mõeldud Kublova harutee, mis algas Balvilt üks kilomeeter Sita pool ja viis Sita jõeni. Aastal 1963 ehitati vana jaamahoone asemele praegune. Reisijate vedu lõpetati aastal 2001, jaam suleti kaubaveoks seoses raudtee sulgemisega 1. augustil 2002.
Mondragón (vintpüss)

Mondragón on Mehhikos valmistatud poolautomaatne vintpüss.
Mondragóni vintpüssiks nimetatakse kaht tüüpi vintpüsse, mille konstrueeris Mehhiko suurtükiväeohvitser kindral Manuel Mondragón. Nende relvade hulka kuuluvad sirge tõmbega poltlukuga vintpüssid M1893 ja M1894 ning Mehhiko esimene iselaadiv vintpüss M1908 – esimene vintpüsside konstruktsioonidest, mida sai kasutada reaalses lahingutegevuses.
Vīksna raudteepeatus

Vīksna raudteepeatus on endine raudteepeatus Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Vīksna vallas Vīksna külas.
Peatus asus Riia jaamast 136,4 km kaugusel. 
Peatus avati 1930. aastatel. Reisijate vedu lõpetati 2001. aastal ja siis suleti ka peatus.
Tiina Pall

Tiina Pall (sünninimi Tiina Luist; sündinud 31. mail 1961) on eesti õpetaja ja koolijuht, alates 2001. aastast Tallinna Kristiine Gümnaasiumi direktor.
Hariduskäik.
Ta on lõpetanud 1979. aastal Viljandi 5. Keskkooli (õppis vene keele eriklassis) ning 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õppis filoloogiateaduskonnas) vene keele ja kirjanduse erialal.
Töökäik.
Ta on töötanud aastatel 1984–1992 Aruküla 9-klassilises Koolis õpetajana ja aastatel 1992–1998 Raasiku vallavalitsuses. Alates 2001. aastast on ta Tallinna Kristiine Gümnaasiumi direktor.
Pakalnieši raudteejaam

Pakalnieši raudteejaam on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Vīksna vallas.
Jaam asus Riia jaamast 139,4 km kaugusel. 
Jaam avati aastal 1921. Aastal 1926 muudeti see peatuseks, ent aastal 1931 suleti see täielikult. Aastal 1932 ehitati Pakalniešist Kūdupele viiv kitsarööpmeline raudteeharu, mistõttu jaam avati aastal 1933 taas, kuigi sellel puudusid jaamatöölised. Pakalnieši–Kūdupe raudteel järgnes Pakalniešile Aizezere raudteepeatus.
Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud kitsarööpmelist raudteed enam ei taastatud. Ka Pakalnieši raudteejaam jäi suletuks.
Kuprava raudteejaam

Kuprava raudteejaam on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Kuprava vallas Kuprava külas.
Jaam asus Riia jaamast 147,3 km kaugusel. 
Jaam rajati koos raudteega 1902. aastal. Aastani 1921 kandis see nime "Kuprova". Jaam rajati puitmaterjali väljaveoks. Nõukogude ajal rajati selle juurde drenaažitorusid valmistav vabrik, mille juurde kujunes Kuprava alev (tänapäeval küla). Reisijate vedu lõpetati ja jaam suleti aastal 2001.
Žīguri raudteejaam

Žīguri raudteejaam on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Žīguri vallas Žīguri külas.
Jaam asus Riia jaamast 158,1 km kaugusel. 
Aastal 1920 avati sõjaväe tarbeks hilisema jaama kohal peatus 28. verstal, mis aasta hiljem nimetati ümber Žīguriks.
Peatuse juures asusid suured metsamassiivid ja nii rajas arhitekt L. Grinbergas aastal 1926 nende kasutamiseks eraomandis oleva kitsarööpmeline raudteeharu, mis algas just Žīguri peatuse juurest. See tõi kaasa peatuse ümberkujundamise raudteejaamaks, mille hooned valmisid aastal 1928. Ka kujunes jaama juurde Žīguri alev (tänapäeval küla). Teise maailmasõja ajal andsid Saksa okupatsiooniväed jaamale uue nime "Schalkenau". Reisijate vedu lõpetati aastal 2001, jaam suleti ja kaubavedu lõpetati 2. augustil 2002.
Sten Indrikson

Sten Indrikson (sündinud 2. oktoobril 1990 Tallinnas) on Eesti endine ujuja.
Ta on lõpetanud 2010. aastal Tallinna Kristiine Gümnaasiumi.
Ujujana.
Alustas ujumistreeninguid 1999. aastal Kalevi Tallinna ujumiskoolis oma ema Kaire Indriksoni, seejärel Leili Heina, Viive Solli ja Urmas Jaamuli käe all. Alates 2008. aastast treenib taas ema juhendamisel. 
Sai maailmameistrivõistlustel 2009. aastal 100 m liblikujumises 77. koha ja 4 x 100 m kombineeritud teateujumises Eesti võistkonnas 26. koha. Euroopa meistrivõistlustel sai 2010. aastal 50 m liblikujumises 43. koha ja 100 m liblikujumises 49. koha. 
Tuli liblik-, kompleks- ja teateujumises 2009. aastal suvistel meistrivõistlustel 4 korda ning aastatel 2006 ja 2008–2009 lühiraja meistrivõistlustel 7 korda Eesti meistriks. Püstitas teateujumises Eesti rekordi. Kuulus aastatel 2007–2010 Eesti koondisse. 
Isklikku.
Tema ema on endine ujuja Kaire Indrikson.
Ogden Nash

Ogden Nash (19. august 1902 – 19. mai 1971) oli Ameerika Ühendriikide luuletaja, keda tunti eelkõige tavatuid riime kasutava humoorika luule ja ohtrate aforismide poolest.
Pecica

Pecica (ungari keeles "Pécska") on linn Rumeenias Aradi maakonnas. Linn asub ajaloolises Krisaania piirkonnas, maakonnakeskusest Aradist ligikaudu 18 km läänes.
Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Bodrogu Vechi ("Óbodrog"), Sederhat ("Szederhát") ja Turnu ("Tornya").
Muinasajal oli praeguse Pecica kohal daaklaste kindlus Ziridava.
Ürikutes mainitakse Pecicat esimest korda 1335. aastal, linnaõigused sai 2004. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pecica elanikest rumeenlasi 57,67%, ungarlasi 25,98%, mustlasi 7,8% ja teistest rahvustest inimesi 1,32%. Rahvus oli teadmata 7,2%-l inimestest.
Pecicas ei ole tänavatel nimesid, vaid numbrid. See otsus võeti vastu 2002. aastal vältimaks konflikte rumeenia ja ungari elanikkonna vahel.
Nornberg &amp; Co

OÜ Nornberg &amp; Co on Eesti kirjastus.
Kirjastus asutati 2010.
Esimesena kirjastati Merike Jürjo kriminaalromaan "Pikad varjud teel".
Kaks kirjastuse raamatut on välja valitud konkursil "25 kauneimat Eesti raamatut".
Nicolas Chamfort

Nicolas Chamfort (sünninimega Sébastien-Roch Nicolas; 6. aprill 1741, Clermont-Ferrand, Prantsusmaa – 13. aprill 1794, Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige (1781), tuntud peamiselt aforistina.
Chamfort oli Louis XVI õe Élisabethi sekretär ja õukondlane, kuid revolutsiooni puhkedes sai temast innukas vabariiklane. 3. augustini 1791 oli ta Jakobiinide Klubi sekretär. Jean-Paul Marat' ja Robespierre'i terrorirežiimi suhtes muutus ta aga kriitiliseks ning lõpuks üritas end 1793. aasta septembris ebaõnnestunult tappa, püüdes ennetada järjekordset arreteerimist ja vangistust. Chamfort suri tüsistustesse alles pool aastat pärast enesetapukatset.
Tikopia keel

Tikopia keel on Austroneesia hõimkonda, Polüneesia keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldakse Saalomoni Saartele kuuluval Tikopia saarel ja asundustes Vanikoro ja Nendo saarel.
Fonoloogia.
Tikopia keeles on 5 vokaalfoneemi (a, e, i, o, u) ja 12 konsonantfoneemi (p, t, k, m, n, ŋ, s, f, l, r, v, ʔ).
Jacques Deval

Jacques Deval (kodanikunimega Jacques Boularan; 27. juuni 1890 – 19. detsember 1972) oli prantsuse näitekirjanik ja filmilavastaja.
Devali tuntuim teos oli näidend "Tovaritch" (1933), mille alusel hiljem valmis ingliskeelne film "Tovarich" (1937).
Eesti Armeenia Rahvusühing

Eesti Armeenia Rahvusühing on Eesti armeenlasi ühendav organisatsioon. Ühing tegutseb Tallinnas.
Ühing asutati 1998.
Ühingul on järgmised allorganisatsioonid:
Aiud

Aiud (ungari keeles "Nagyenyed", saksa keeles "Straßburg am Mieresch") on linn Rumeenias Alba maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania maakonnas.
Ürikutes on Aiudi esmamainitud 1293. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aiudi elanikest rumeenlasi 74,11%, ungarlasi 14,7%, mustlasi 4,06% ja muust rahvusest inimesi 0,12%. Rahvus oli teadmata 6,98%-l elanikel.
Philippe Delerm

Philippe Delerm (sündinud 27. novembril 1950 Auvers-sur-Oise'is Prantsusmaal) on prantsuse kirjanik, Auleegioni ordeni kavaler.
Eesti Disainiauhinnad

Eesti Disainiauhinnad on Eesti disaini väärtustamiseks ja populariseerimiseks korraldatav galakontsert, kus tunnustatakse eelnenud aasta jooksul silma paistnud Eesti disainereid.
Esimene kontsert toimus 2012. Seda kontserti korraldasid Eesti Disainerite Liit, Eesti Disainikeskus, ADC*Estonia ja Teenusmajanduse Koda.
Reghin

Reghin (ungari keeles "Szászrégen", saksa keeles "Sächsisch-Regen") on linn Rumeenias Mureși maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas.
Reghinit on esmamainitud 1228. aastal. 1241. aastal ja 1285. aastal rüüstasid asulat mongolid. Linnaks on 
Reghinit ürikutes esimest korda nimetatud 1427. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest rumeenlasi 62,56%, ungarlasi 24,79%, mustlasi 6,21% ja teistest rahvustest inimesi 0,74%. Rahvus oli teadmata 5,67%-l elanikest.
Roy O'Donovan

Roy Simon O'Donovan (sündinud 10. augustil 1985 Corkis) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliiga klubis Newcastle Jets.
Ta alustas klubikarjääri 2005. aastal kodulinna klubis Cork City FC. Seejärel on ta mänginud mitmes Inglismaa klubis, näiteks hooajal 2007–08 Sunderlandiga Premier League'is ning Blackpooliga ja Coventry Cityga Inglismaa esiliigas. Lisaks on ta mänginud Šotimaal Dundee Unitedis ja Hibernianis, Singapuri kõrgliigas DPMM FC-s ning Indoneesias Mitra Kukaris.
2015. aasta mais liitus ta Austraalia kõrgliiga klubiga Central Coast Mariners. Hooajal 2015–16 valiti üks tema väravatest liiga hooaja parimaks. 2017. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu Newcastle Jetsiga. 2019. aasta juunis siirdus ta Brisbane Roari, kuid naasis 2020. aasta veebruaris Jetsi.
Ta on väljakul silma paistnud vägivaldse käitumisega ning on saanud Austraalia kõrgliigas kaheksa- ja kümnemängulise võistluskeelu.
Eilseni ühisvald

Eilseni ühisvald ("Samtgemeinde Eilsen") on ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 13,91 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6871 inimest. Selle keskus on Bad Eilsen.
Eilseni ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
2019. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2019. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused on 50. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimuvad Rootsis Östersundis 6.–17. märtsini.
Lisaks Östersundile kandideeris maailmameistrivõistluste korraldajaks ka Antholz, Nové Město ja Hantõ-Mansiisk kuid IBU kongressil valiti maailmameistrivõistluste korraldajaks Östersund. Östersundis on maailmameistrivõistlusi varem peetud kahel korral: 1970. ja 2008. aastal.
Ajakava.
Ajad on toodud kohalikus kellaajas.
Medalitabel.
Mehed.
Sprint 10 km.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 9. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 104 võistlejat
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: Benedikt Doll&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Jälitussõit 12,5 km.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 10. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 58 võistlejat
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: Martin Fourcade&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Individuaaldistants 20 km.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 13. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 102 võistlejat
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: Lowell Bailey&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Meeskonnavõistlus 4x7,5 km.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 16. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 26 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: &lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Ühisstart 15 km.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 17. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 võistlejat
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: Simon Schempp&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naised.
Sprint 7,5 km.
Kuupäev: 8. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 95 võistlejat
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: Gabriela Koukalová&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Jälitussõit 10 km.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 10. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 55 võistlejat
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: Laura Dahlmeier&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Individuaaldistants 15 km.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 12. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 93 võistlejat
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: Laura Dahlmeier&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Naiskonnavõistlus 4x6 km.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 16. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 23 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: &lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Ühisstart 12,5 km.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 17. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 võistlejat
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: Laura Dahlmeier&lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Segavõistlused.
2x6 + 2x7,5 km segateade.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 7. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 26 võistkonda
&lt;br&gt;Maailmameister 2017: &lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
6 + 7,5 km paaristeade.
&lt;br&gt;
Kuupäev: 14. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28 võistkonda
&lt;br&gt;Ala oli esimest korda maailmameistrivõistluste kavas &lt;br&gt;
&lt;br&gt;Ametlikud tulemused
Sighetu Marmației

Sighetu Marmației (kuni 1964. aastani Sighet; ungari keeles "Máramarossziget") on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. Linn on ajaloolise Marmaatia piirkonna keskus.
Linna haldusalasse kuulub viis küla: Iapa ("Kabolapatak"), Lazu Baciului ("Bácsiláz"), Șugău ("Sugó"), Valea Cufundoasă ("Mélypatak") ja Valea Hotarului ("Határvölgy").
Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1326. aastal, linnaõigused sai 1352. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sighetu Marmației elanikest rumeenlasi 76,07%, ungarlasi 11,73%, ukrainlasi 1,99%, mustlasi 1,3% ja teistest rahvustest inimesi 0,24%. Rahvus oli teadmata 8,65%-l inimestest.
Sighetu Marmațieis on sündinud kirjanik ja poliitaktivist Elie Wiesel (1928–2016).
Lindhorsti ühisvald

Lindhorsti ühisvald ("Samtgemeinde Lindhorst") on ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 34,34 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7822 inimest. Selle keskus on Lindhorst.
Lindhorsti ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Nenndorfi ühisvald

Nenndorfi ühisvald ("Samtgemeinde Nenndorf") on ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 51,4 km². 31. detsembril 2017 elas seal 17 259 inimest. Selle keskus on Bad Nenndorf.
Nenndorfi ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Marks &amp; Spencer

Marks &amp; Spencer Group plc (tuntud ka kui M&amp;S) on suur Briti rahvusvaheline jaemüüja, mille peakorter asub Westminsteris Londonis. Marks &amp; Spencer spetsialiseerub riide-, kodu- ja luksuskaupade müümisele. Ettevõte on registreeritud Londoni börsil ning kuulub indeksisse FTSE 100 Index. Marks &amp; Spencer asutati 1884. aastal Leedsis. Ettevõte asutajad olid Michael Marks ja Thomas Spencer.
Marks &amp; Spenceri poed tegutsesid Eestis kuni 2017. aastal 9. juulini. Poed asusid Kristiine keskuses ja Rocca al Mare kaubanduskeskuses.
Niedernwöhreni ühisvald

Niedernwöhreni ühisvald ("Samtgemeinde Niedernwöhren") on ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 64,42 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8103 inimest. Selle keskus on Niedernwöhren.
Niedernwöhreni ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Nienstädti ühisvald

Nienstädti ühisvald ("Samtgemeinde Nienstädt") on ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 30,06 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 086 inimest. Selle keskus on Helpsen.
Nienstädti ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Rodenbergi ühisvald

Rodenbergi ühisvald ("Samtgemeinde Rodenberg") on ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 86,2 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 674 inimest. Selle keskus on Rodenberg. See asub Schaumburgi kreisi idaosas Deisteri ja Sünteli nõlvadel.
Rodenbergi ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Sachsenhageni ühisvald

Sachsenhageni ühisvald ("Samtgemeinde Sachsenhagen") on ühisvald ("Samtgemeinde") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 62,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9367 inimest. Selle keskus on Sachsenhagen.
Sachsenhageni ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus

AS Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus (varasema nimega AS "Tallinna Prügila") on Eesti jäätmekäitlusettevõte. Ettevõte tegeleb eelkõige tavajäätmete taaskasutamise ja kõrvaldamisega. Tegevuse käigus muu hulgas toodetakse jäätmekütust, kompostitakse biojäätmeid, käideldakse koldetuhka. Ettevõtte omanik on Tallinna linn.
Ettevõte asutati 2003.
Ettevõttes töötab 26 inimest.
Prantsuse Kõrgem Sõjakool

Prantsuse Sõjakool (prantsuse keeles "École de guerre") on kõrgem sõjakool Pariisis, mis loodi aastal 1876.
Sõjakool toimis institutsioonina järjepidevalt kuni 1993. aastani, mil see läks Prantsuse Ühendatud Kaitsekolledži ("Collège interarmées de Défense" ehk CID) käsutusse. See reorganiseeriti omakorda 2011. aastal taas Sõjakooliks ("École de guerre"), mis töötab kõrgema sõjakoolina ka praegu. 
Ajalugu.
Kooli eesmärk oli pärast Prantsusmaa 1870. aastatel kogetud sõjalisi kaotusi koolitada kõrgemaid ohvitsere ja staabiohvitsere, kes suudaksid moodsa sõjapidamise nippe ka praktikas rakendada. Kõrgema Sõjakooli loomise taga seisis tollane Prantsuse sõjaminister Ernest Courtot de Cissey, kes seadis sisse kaheaastased kursused. 1880. aastal käis Kõrgema Sõjakooli nimi juba ka seadusandlusest läbi ja kool riigistati. 
Kooli üks tugevamaid külgi oli praktiliste olukordade lahendamine ja taktika õpetamine. 1890. aastatel hakati suuremat rõhku panema militaarajaloole, strateegiatele ning üldtaktikale. 
Kooli kodulehe andmetel on koolis õppinud kokku ligikaudu 12 000 õpilast, nende hulgas 3000 välismaalast. 
Seosed Eestiga.
1920.–1930. aastatel oli Pariisi Kõrgem Sõjakool üks mainekamaid maailmas ja teiste hulgas lähetati sinna õppima ka kümmekond Eesti Kaitseväe kõrgemat ohvitseri, kellest taheti koolitada Kaitseväe juhatuse liikmeid. Õppeaeg akadeemias kestis kaks aastat ja korraga õppis Pariisis kaks ohvitseri, eestlaste puhul esimese aasta õppur-ohvitser ja teise aasta õppur-ohvitser.
Eestlased Prantsuse Kõrgemas Sõjakoolis.
Väidetavalt alustas õpinguid ja õppis Prantsuse Kõrgemas Sõjakoolis mõned kuud (kuid ei lõpetanud) ka Johannes Soodla (1897–1865, suri Saksamaal), kolonel. (Info pärineb üllitisest Vaba Eesti Sõna, 03.06.1965)
Audru Kultuuri- ja Spordikeskus

Audru Kultuuri- ja Spordikeskus on Pärnu maakonnas Audru asulas asuv asutus, mida haldab Pärnu linnavalitsus.
Keskusel on kolm struktuuriüksust: 
Põhimääruse järgi on kultuurikeskuse põhitegevuse eesmärk "Audru osavalla elanike kultuurialane teenindamine ning neile võimaluste loomine vaba aja veetmiseks ning kultuuri- ja huvitegevuseks, samuti kultuurielu koordineerimine, korraldamine ja koostöö arendamine teiste Audru osavalla piirkondadega".
Põhimääruse järgi on spordikeskuse põhitegevuse eesmärk "Audru osavalla elanikele ja organisatsioonidele võimaluste loomine spordiga tegelemiseks ja sporditeenuste osutamine".
Ahnsen

Ahnsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 3,43 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1036 inimest.
Kuulub Eilseni ühisvalda.
Bad Eilsen

Bad Eilsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 2,46 km².
31. detsembril 2017 elas seal 2598 inimest.
Vald asub umbes 11 km Stadthagenist edelas ja 13 km Mindenist kagus.
Kuulub Eilseni ühisvalda.
Narodnoje Radio

Narodnoje Radio on venekeelne raadiojaam Eestis. Raadiojaama omanik on Tallinnas tegutsev Duo Media Networks.
Raadiojaam alustas tegevust 1992. aastal ja on ühtlasi Eesti vanim erakapitalil põhinev venekeelne raadiojaam.
Raadiojaama eelkäija on "100FM".
Buchholz (Schaumburg)

Buchholz on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 1,76 km².
31. detsembril 2017 elas seal 750 inimest.
Kuulub Eilseni ühisvalda.
Heeßen

Heeßen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 1,9 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1385 inimest.
Kuulub Eilseni ühisvalda.
Luhden

Luhden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 4,35 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1102 inimest.
Kuulub Eilseni ühisvalda.
Esimene kinnitatud viide Luhdenile (kujul "Ludhen") on Obernkircheni kloostri ürikust aastast 1281.
Lindhorst

Lindhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 7,88 km².
31. detsembril 2017 elas seal 4361 inimest.
Vald asub umbes 8 km Stadthagenist kirdes ja 35 km Mindenist idas.
Lindhorst on Lindhorsti ühisvalla keskus.
Heuerßen

Heuerßen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 3,97 km².
31. detsembril 2017 elas seal 925 inimest.
Kuulub Lindhorsti ühisvalda.
Lüdersfeld

Lüdersfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 12,64 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1083 inimest.
Kuulub Lindhorsti ühisvalda.
Beckedorf

Beckedorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 9,83 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1453 inimest.
Kuulub Lindhorsti ühisvalda.
Troopiline mets

Troopilised metsad on metsaga kaetud maastikud troopilistes regioonides.
Mõned troopiliste metsade liigid on keerulised. Kui parasvöötmes asuvad metsad on kergesti liigitatavad puude võrade tiheduse alusel, ei toimi sellised skeemid troopilistes metsades. Puudub ühtne skeem, mille alusel troopilisi metsi määratleda. Seetõttu varieerub ka teave troopiliste metsade ulatuse kohta. Troopilised metsad moodustavad veidi alla poole maailma metsadest. 
Troopiliste metsade liigid.
Troopilisi metsasid peetakse sageli igihaljasteks vihmametsadeks ja niisketeks metsadeks, kuid tegelikult on ainult kuni 60% troopilistest metsadest vihmametsad. Ülejäänud troopilised metsad on paljude erinevate metsatüüpide kooslus, sealhulgas: hooajaliselt kuivad troopilised metsad, mangroovid, troopilised magevee sood (või üleujutatud metsad, nagu Amazonase Várzea), kuiv mets, avatud eukalüptmetsad, troopilised okasmetsad, savanni metsamaa (nt Saheli metsa) ja mägimetsad (mille kõrgem tõus on pilvemetsad). Isegi suhteliselt lühikestel vahemaadel võivad nende biomeetrite piirid olla ebaselged, kusjuures põhitüüpide vahel on ökotonid.
Troopiliste metsade iseloomu igas piirkonnas mõjutavad mitmed tegurid, mille seas on kõige tähtsamad 
Ohud.
Mitmed troopilised metsad on kuulutatud suure bioloogilise mitmekesisusega looduskaitsealadeks, kuid kannatavad siiski inimtegevuse all. Kõik troopilised metsad on kogenud vähemalt mõningaid häireid. Borneos tehtud uuringus kirjeldatakse, kuidas aastatel 1973– 2018 vähenes vanade metsade hulk 76%-lt 50%-le, peamiselt tulekahjude ja põllumajanduse laienemise tõttu. Laialt levinud seisukoht on, et metsade pakutavate ökosüsteemide väärtustamine viib jätkusuutlikuma poliitikani. Selleks on siiski vaja kindlaid keskkonna-, sotsiaal- ja majanduslike tulemuste jälgimise ja hindamise mehhanisme. Näiteks näitas Vietnamis tehtud uuring, et kehvad ja ebajärjekindlalt kogutud andmed koos inimressursside ja poliitilise huvi puudumisega (seega ka rahalise toetuse puudumisega) takistavad samme metsade aluse maa jaotamise parandamiseks ja metsade keskkonnateenuste maksete maksmiseks.
Seosed Eestiga.
Põhjapoolsetes raiejärgsetes metsades on lokaalne liigirikkuse kahanemine vähema liikide arvukuse tõttu väiksem kui troopikas. Sealjuures on raiejärgsed muutused linnustikus suuremad pigem sega- kui leht- ja okasmetsades; segametsad aga levivad just põhja-parasvöötmes ehk alal, kus paikneb ka Eesti. Kui troopikas vähendab igasugune metsa raiumine lindude liigirikkust, võib parasvöötmes mõõdukas raie liigirikkust suurendada. Lageraied vähendavad aga kõikjal elurikkust, samuti muutub nende tulemusena oluliselt igal laiuskraadil metsade linnustiku algne liigiline koosseis.
Aasta kokk

Aasta kokk on aunimetus, mida annab välja Eesti Peakokkade Ühendus.
Aunimetust antakse aastast 1995.
Hiiu lossist – Siberisse

"Hiiu lossist – Siberisse: ajalooline romaan legendaarseist Hiiu mereröövleist" on Mihkel Aitsami ajalooline romaan.
Romaan ilmus 1937. aastal kõigepealt ajalehe Päewaleht järjejutuna ning samal aastal omaette raamatuna. Raamatu uustrükk anti välja 2009. aastal.
Sisu.
Romaan räägib mereröövlina tuntuks saanud Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergist, tema elust ja tegevusest Hiiumaal, konfliktidest Jakob Pontus Stenbockiga ning viimase juhtimisel toimunud kohtuprotsessist Ungern-Sternbergi üle süüdistatuna laevakapten Carl Johan Malmi tapmises. Ungern-Sternberg mõisteti tapmises süüdi ja saadeti sundasumisele Tobolskisse.
Kõrvalliinina läbib romaani Suuremõisa mõisast põgenenud, ühel Rootsi laeval madrusena töö leidnud ning hiljem kapteniks tõusnud talupoja Leemeti ja talutüdruk Malle armastuslugu.
Põhisündmustikuga lõdvalt seotuna ilmestavad romaani fragmentaarselt nii kõrvalepõiked olustikukirjeldustesse kui ka vene tolliametniku korduvad ebaõnnestunud katsed salakaubavedajate vahelevõtmiseks.
Arvamusi.
2009. aasta uustrükile kirjutas saatesõna Helgi Põllo, kelle arvates raamatu rütm lonkab teemaliinide rohkuse tõttu. Lugedes kerkivat mitu korda esile küsimus, kelle lugu selles õigupoolest jutustatakse. Teisest küljest toob ta välja, et romaanis leiduvad ajalookäsitlused, näiteks Kõpu tuletorni teemal, on igati asjalikud. Siiski esinevad Põllo järgi teoses ka mitmed ebatäpsused kohaliku kõnepruugi ning koha- ja isikunimede osas.
Ka Kai Aareleid on sarnaselt Põllole välja toonud, et teose puhul jääb kohati arusaamatuks, kelle lugu selles jutustatakse. Tema arvates on raamat "segu kodu-uurimuslikest märkmetest ja fiktsiooni sugemetega kroonikast".
Teost arvustanud Jüri Kivimäe on nentinud, et "kauniskirjanduse asjatundjad kindlasti ei annaks Aitsami stiilile kõrget hinnet". Ta leiab, et teose ülesehitus on rabe ja selle "pildid vahelduvad kaleidoskoopilise kiirusega". Kirjanduslik stiil jääb Kivimäe järgi raamatus ajaloolise tõepärasuse varju.
Pionersk

Pionersk oli Gdanskis ehitatud baaslaev, mis valmis 1963. aastal. Laeva kodusadam oli Kaliningrad.
Pionersk uppus 31. oktoobril 1994, kui töötas ujuva kalavabriku režiimis Lerwiki reidil, hukkumiskoordinaadid 60°07.2N, 01°10.4W.
Mari-Ann Aavik-Roosaar

Mari-Ann Aavik-Roosaar (kuni 1954 Mari-Ann Aavik; 6. juuli 1924 Tartu – 14. märts 2009 Stockholm) oli eesti päritolu Rootsi arst.
Ta lõpetas 1942. aastal Tallinna 4. Gümnaasiumi. Aastatel 1943–1944 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. 
Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, kus ta alustas 1945. aastal õpinguid oma meditsiinilise hariduse lõpetamiseks. Ta lõpetas 1951. aastal Stockholmis Karolinska Instituudi ja sai meditsiinilitsentsiaadi kraadi. 
Ta töötas arstina Stockholmis, spetsialiseerudes kirurgiale. 1961. aastal tegi ta vastavad eksamid ja temast tuli Rootsi esimene spetsialiseerunud naiskirurg.
Isiklikku.
Ta abiellus 1954. aastal geoloog Heino Roosaarega, neil sündisid poeg Jaan ja tütar Mari Ann.
Ööjooksik

Ööjooksik ("Cymindis") on mardikaliste perekond jooksiklaste sugukonnast.
Perekonda kuulub umbes 200 liiki. Neist umbes 10 elab Euroopas.
Eesti liigid.
Eestis elab kolm liiki ööjooksikuid.
Bad Nenndorf

Bad Nenndorf on väike linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. See asub umbes 12 km Stadthagenist idas ja 25 km Hannoverist läänes, Põhja-Saksa madaliku lõunaservas ja Deisteri põhjaservas. Linna haldusalas on ümberkaudsed külad Riepen, Horsten ja Waltringhausen.
Linna pindala on 23 km².
31. detsembril 2017 elas seal 10 968 inimest.
Ajalugu.
Küla, mis pärineb arvatavasti 9. sajandi algusest, on esmamainitud kui "Nyanthorpe" Corvey kloostri 936. aasta ürikus.
Esimene kirik püstitati 1136. aastal. Küla oli Schaumburgi krahvide valdus 1311. aastast. Pärast väikese asula rajamist külast edelasse need eristati: Gross Nenndorf ja Klein Nenndorf. Veel üks asula nimega Densinghausen praeguse linna alal purustati Kolmekümneaastases sõjas. Pärast Schaumburgi krahvkonna jaotamist 1647. aastal kuulus Nenndorf Hessen-Kasselile.
Gross Nenndorfi ja Klein Nenndorfi vahel asuvate, esmakordselt 1546. aastal registreeritud väävliallikate tervendavat jõudu tunnustati kõigepealt 18. sajandi keskpaigas. Hessen-Kasseli maakrahvi Wilhelm IX eestvedamisel algatati 1787. aastal Nenndorfi 'Kinnisvarapiirkond', kus olid suplusrajatised ja spaapark. Väävliallikad, mis seni olid nende terava lõhna tõttu põlatud saatana väljaheideteks, arvati kõige võimsamate hulka Euroopas, ja nüüd saab neid lõpuks edukalt kasutada reuma, artriidi ja naha kaebuste puhul. Varsti oli Nenndorf üks juhtivaid Saksa spaasid. 1866. aastal sai Bad Nenndorfist kuninglik Preisi riigispaa ning rahaline toetus Berliinist võimaldas sel laieneda.
Bad Nenndorfi geograafiline asukoht oli peamine tegur selle arengus. See asub Mittelgebirge (keskkõrgustiku) põhjaserval Hellwegi ääres, mis on sajandeid kasutatud marsruut Reini ja Elbe vahel. Seega omandas linn ühendused raudteevõrguga (1847. aastal Hastes ja 1872. aastal Nenndorfis), Mittellandkanaliga (1916. aastal Hastes) ja kiirteega (1939. aastal).
Bad Nenndorfi kogukond moodustati 1929. aastal, kui liideti Gross Nenndorf, Klein Nenndorf ja Kinnisvarapiirkond.
Teise maailmasõja lõpupäevil oli linnas Ameerika Ühendriikide 84. jalaväediviisi peakorter kindralmajor Alexander R. Bollingi juhtimisel. Peagi sai sellest Briti okupatsioonitsooni osa ja oli (1945–1947) Briti ülekuulamislaagri asukoht.
Luuletaja Agnes Miegel elas Bad Nenndorfis aastatel 1948–1964. Majas, kus ta elas ('Agnes-Miegel-Haus'), on nüüd muuseum tema elust ja tööst.
Bad Nenndorfi sõpruslinn on Doudeville Normandias.
Ülekuulamiskeskus.
1945. aasta juunist kuni 1947. aasta juulini asus Bad Nenndorfis Briti ülekuulamiskeskus (CSDIC), mille läbis mitusada natsi ja kahtlustatud kommunistist vangi. Laager sattus sõnasõja tulipunkti pärast seda, kui tekkis kahtlus väidetavast vangide väärkohtlemisest. Üks Briti armee ohvitser mõisteti 1948. aastal sõjakohtus tema osa eest asjas süüdi. Vaidlus kerkis taas pinnale detsembris 2005, kui artikli avaldas Briti ajaleht The Guardian. 2006. aastal teatas Briti ajaleht infovabaduse kaitse all vangide nälgimisest. Fotod hävitati, kuid mõned jäid peidetuks.
Haste

Haste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 11,13 km².
31. detsembril 2017 elas seal 2724 inimest.
Kuulub Nenndorfi ühisvalda.
Annika Strandhäll

Annika Viktoria Strandhäll (sündinud 30. aprillil 1975 Göteborgis) on Rootsi ametiühingutegelane ja sotsiaaldemokraatlik poliitik.
Ta on 3. oktoobrist 2014 Rootsi sotsiaalkindlustusminister. Lisaks oli ta 3. oktoobrist 2014 kuni 21. jaanuarini 2019 Rootsi tervishoiu- ja sotsiaalminister. Veel oli ta aastal 2017 Rootsi rahvatervise, tervishoiu- ja spordiminister.
Chaim Nachman Bialik

Chaim Nachman Bialik (9. jaanuar 1873, Ivnitsa, Žõtomõri oblast, Volõõnia kubermang, Venemaa – 4. juuli 1934, Viin, Austria) oli juudi heebrea- ja jidišikeelne prosaist ja luuletaja, sionistlik aktivist. Bialik oli üks tänapäevase heebrea luule esilaulikuid. Ehkki ta suri enne Iisraeli riigi asutamist, on ta nimetatud Iisraeli rahvuspoeediks.
Chaim Nachman Bialik sündis tänapäeva Ukrainas, toonases Vene tsaaririigis, õppis Talmudit Leedus rabi Naftali Zvi Yehuda Berlini juures, tegutses seejärel õpetaja, kirjaniku ja ettevõtjana Odessas ja mujal Ukrainas, Poolas Sosnowiecis ja Varssavis. Pärast bolševike võimuletulekut lubati tal 1921. aastal emigreeruda ainult Maksim Gorki eestkostel. Seejärel elas ta pikemal Saksamaal ja Iisraelis, peamiselt Tel Avivis (tänapäevase aadressiga Bialiku tänav 22), kuhu ta kolis ka oma kirjastuse.
Tema luule aitas kaasa moodsa heebrea kirjanduse taassünnile. Selle mõju on nii ulatuslik, et tervet talle järgnenud põlvkonda heebrea luuletajaid, kuhu kuuluvad näiteks Jacob Steinberg ja Jacob Fichman, nimetatakse Bialiku põlvkonnaks. Bialiku luulet on tõlgitud enam kui 30 keelde, paljud ta luuletused on viisistatud. Kuna Bialik kirjutas enamiku luulest aškenazi häälduse põhjal, nüüdisajal kasutatakse Iisraeli heebrea keeles aga sefardi hääldust, loetakse tema tekste harva samas meetrumis, milles ta need kirjutas.
Bialiku järgi nimetati Eesti suurim juudi kultuuriselts, Tallinnas 1918. aastal loodud Bjalik. 1931. aastal külastas Bialik ka Eestit.
Chaim Nachman Bialik oli Ameerika neuroteadlase ja näitleja Mayim Bialiku vanavanavanaisa onu.
Aasta naiskoor

Aasta naiskoor on Eesti Naislaulu Seltsi välja antav aunimetus silmapaistvale naiskoorile.
Audru valla segakoor

Audru valla segakoor on segakoor, mis koosneb Pärnu maakonna endise Audru valla lauljatest. Koori juhatab Tiia Tamm.
Koor registreeriti Äriregistris 2007.
Kolepi segakoor

Kolepi segakoor Hellermed on segakoor, kuhu kuuluvad Võru maakonna Võru valla Kolepi küla ümbruskonna lauljad.
Koori asutas 1870 Jaan Kõiv.
Aasta parim võrkpallur

Aasta võrkpallur on Eesti aunimetus aasta parimale võrkpallurile.
Eelneva klubihooaja ja koondise suve alusel nomineeritakse valitud arv mees- ja naisvõrkpallureid, kelle seast valitakse võitja. Võitja selgitatakse välja treenerite, spordiajakirjanike ja rahvahääletuse tulemuste liitmisel. Lisaks valitakse parimaid treenereid, rannavõrkpallureid, noorvõrkpallureid ja võrkpallikohtunikke vastavalt aastale erinevates kategooriates.
Gevär m/96

Gevär m/96 on Rootsis valmistatud 6,5 mm vintpüss.
Kui 19. sajandi lõpus kasutati kogu maailmas suitsuvaba padrunit, nõudis Rootsi sõjavägi ka seda võimsa laskemoona jaoks kaasaegset korduvat vintpüssi. Seni olid Jarmann M 1884 tüüpi vintpüssid musta pulbri laskemoonaga varustatud seadmete osa. Rootsi ja Norra, sel ajal liitlasega liitunud, leppisid 1893. aastal kokku 6,5 × 55 mm suurusel ühisel standardpatendil. Rootsi tellis Mauserilt selle kaliibriga paar eksemplari ja otsustas pärast edukat katsetamist Saksamaaga sõlmitud litsentsilepinguga. Mauser tegi esimesed relvad Oberndorfis. Alates 1901. aastast toimus tootmine ainult riigis, peamiselt Carl Gustafs Stads Gevärsfaktori Eskilstunas. Vintpüssi alustati ametlikult 1896. aastal ja see jäi enam kui kaheksakümnendiks, ehkki paljudes erinevates vormides.
Viimased jalaväemudelid kasutati kuni 1978. aastani; mõned snaipervintpüssid olid isegi kasutuses kuni 1990. aastateni. Pärast taganemist müüs Rootsi oma osaluse. Arvestades nende täpsust ja järjekindlalt head tööd, olid reservvarad väga soovitud. Erinevalt teistest riikidest ei sundinud Rootsi neutraalsus II maailmasõja ajal Venemaad ratsionaliseerima oma relvade tootmist ja säilitanud oma kõrged tootmisstandardid.
Aasta parasportlane

Aasta parasportlane on Eesti Paraolümpiakomitee välja antav aunimetus aasta parimale parasportlasele.
Paraolümpiakomitee selgitab välja ka aasta noorparasportlase ja aasta treeneri.
Aasta talu

Aasta talu on Eestimaa Talupidajate Keskliidu välja antav aunimetus aasta parimale talule.
Aasta talud.
Aasta tegu Eesti lennunduses

Aasta tegu Eesti lennunduses on Eesti Lennuakadeemia eestvedamisel välja antav aunimetus aasta kõige silmatorkavamale Eesti lennundusettevõttele või -organisatsioonile. Aunimetuse saaja pälvib rändkarika "Kotkas".
Aasta tekstiiliteos

Aasta tekstiiliteos on erialane tunnustus aasta kõige silmapaistvamale tekstiiliteosele. Tunnustust annab välja Eesti Tekstiilikunstnike Liit.
Sele (infodisain)

Sele (ingl "cognitive organiser", "graphic organizer") on teksti selgitav visuaalne kujutis, mille kaudu luuakse seoseid ideede, nähtuste jm vahel.
Vecumi raudteejaam

Vecumi raudteejaam on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Vecumi vallas Vecumi külas.
Jaam asus Riia keskraudteejaamast 167,7 km kaugusel. 
Jaam avati raudtee valmimise ajal aastal 1902. Algselt oli selle nimi "Marienhauzeni raudteejaam", aastast 1919 aga "Viļaka raudteejaam". Tänapäevase nime sai jaam aastal 1921. Tänapäevane jaamahoone valmis teise maailmasõja aastatel.
Pärast Läti taasiseseisvumist kujunes see jaam piirijaamaks, ent reaalselt ta neid funktsioone täitma ei hakanud – rongiliiklus Vecumi ja Põtalovo vahel lihtsalt lõpetati. Toonastele ametlikele kaartidele oli kantud Vecumi ja Purvmala vahele planeeritud piiripunkt, mis aga tegelikult jäi rajamata. Kuni aastani 2001 oli rongiliikluse lõppjaamaks kord Vecumi, kord Žīguri, kuni aastal 2001 kehtestatud "ajutine" suvine sõidugraafik muutis liini lõppjaamaks Gulbene raudteejaama. 2. augustil 2002 suleti raudtee ametlikult.
João Gomes Cravinho

João Titterington Gomes Cravinho (sündinud 16. juunil 1964 Coimbras) on Portugali poliitik ja diplomaat, alates 30. märtsist 2022 kuni 2. aprillini 2024 Portugali välisminister. Ta kuulub Sotsialistliku Partei ridadesse. Ta oli alates 15. oktoobrist 2018 kuni 30. märtsini 2022 Portugali kaitseminister.
Ta on lõpetanud Oxfordi Ülikooli ja London School of Economics and Political Science'i.
Purvmala raudteejaam

Purvmala raudteejaam (Станция Пурвмала) on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Põtalovo rajoonis Nossovo vallas Nossovo külas.
Jaam asus Riia jaamast 179,4 km kaugusel. 
Jaam avati raudtee valmimise ajal aastal 1902. Algselt oli selle nimi Moratšova raudteejaam, aastast 1919 aga Maračevo raudteejaam. Tänapäevase nime sai jaam aastal 1921.
Pärast Läti taasiseseisvumist allutati Purvmala Oktoobriraudteele. Ühtlasi kujunes see jaam piirijaamaks, ent reaalselt ta neid funktsioone täitma ei hakanud - rongiliiklus Vecumi ja Põtalovo vahel lihtsalt lõpetati. Toonastel ametlikel kaartidel asus Vecumi ja Purvmala vahel planeeritav piiripunkt, mida aga reaalselt ei rajatudki. Jaam suleti ametlikult aastal 2004.
Olav Lundanes

Olav Lundanes (sündinud 11. novembril 1987) on Ålesundist pärit Norra orienteeruja. Ta on mitmekordne maailma- ja Euroopa meister orienteerumisjooksus. Individuaalsed MM-võistluste kulla on ta saanud 2010, 2012, 2016, 2017, 2018 ja 2019 tavarajal ning 2014 ja 2019 lühirajal. Võidukasse Norra teatemeeskonda kuulus ta 2016. ja 2017. aastal. Klubiline kuuluvus: Paimion Rasti/Soome ja Halden Skiklubb/Norra.
Sotsialism on hea

"Sotsialism on hea" (lihtsustatud hiina kirjas 社会主义好; traditsioonilises hiina kirjas 社會主義好; "pinyin"'is "shèhuìzhǔyì hǎo") on 1958. aastal loodud kuulus hiina propagandistlik laul. Helilooja on Li Huanzhi, sõnade autor Xi Yang.
Rita (eesnimi)

Rita on naisenimi. See on algselt itaalia hellitusvorm nimest Margherita.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Rita 6389 inimesel.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rita 1598 naisel. Rita on Eestis populaarsuselt 114. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Rita vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 34,16 ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,45. Rita oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 53).
Jüri Raudsepp (sõjaväelane)

Jüri Raudsepp (27. märts 1922 Tartu – 13. jaanuar 2010 Tallinn) oli eesti rahvusest Nõukogude Liidu armee kindralmajor.
Ta lõpetas aastal 1941 keskkooli. 3. juulil 1941 mobiliseeriti ta Tartus Punaarmeesse. Ta oli tööpataljonis Tatari ANSV-s ja Sverdlovski oblastis. Aastast 1942 Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 23. suurtükiväepolgus. Ta läbis sõjatee Velikije Lukist Kuramaani. Ta paistis silma lahingutes Neveli ja Novosokolniki all. 2. maailmasõja lõpetas ta vanemleitnandi auastmes.
Sõjajärgsetel aastatel jätkas ta teenistust Nõukogude Armees. Aastal 1957 lõpetas ta Moskva V. I. Lenini nimelise Sõjalis-Poliitilise Akadeemia. Aastatel 1960–1961 oli ta Tallinna Mererajooni Sõjakomissar. Aastatel 1961–1989 oli ta ALMAVÜ Eesti NSV Keskkomitee esimees. Aastast 1977 oli ta kindralmajor.
Viimastel aegadel tegutses ta Eesti Laskurkorpuse veteranide klubi esimehena.
Aastal 2006 tegi ta koos Soome Sõjaveteranide Eesti Ühenduse auesimehe Raul Kuutmaga peaminister Andrus Ansipile ettepaneku Pronkssõdur teisaldada Maarjamäele.
Jüri Raudsepp suri 13. jaanuaril 2010 Tallinnas ja ta maeti 25. juunil 2010 Metsakalmistule.
Vilma (eesnimi)

Vilma on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vilma 789 naisel. Vilma on Eestis populaarsuselt 219. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Vilma üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 82,71, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,66. Vilma oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus oli 82). 
Lätis elas 2018. aasta 31. märtsi seisuga 765 Vilma-nimelist isikut.
Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus

Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus (inglise "Illuka Reception Centre for Asylum Seekers") oli Eestisse saabunud välismaalastega seotud eriküsimustega tegelenud asutus, mis asus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jaama külas. Keskust haldas Eesti sotsiaalministeerium.
Keskus avati 1998.
Keskus lõpetas tegevuse 2013.
Kaali külastuskeskus

Kaali külastuskeskus on meelelahutuskeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaali asulas. Keskus avati 2005.
Keskuse ruumides on Kaali meteoriitika- ja paekivimuuseum.
Hohnhorst

Hohnhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 12 km².
31. detsembril 2017 elas seal 2087 inimest.
Kuulub Nenndorfi ühisvalda.
Kuria keel

Kuria keel on bantu keelte kirdebantu rühma kuuluv keel, mida räägivad kuriad Tansaania loodeosas ja ka Keenia kaguosas Victoria järve idakaldal. Kõnelejaid oli 2009. aastal umbes 690 000.
Fonoloogia.
Kuria keeles on 5 vokaalfoneemi ja 16 konsonantfoneemi. Puudub helitu klusiil /p/. Heliline dentaalklusiil /d/ on tremulandi /r/ allofoon.
Leksikon.
Kuria keeles on palju suahiili laene.
Suthfeld

Suthfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 5,05 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1480 inimest.
Kuulub Nenndorfi ühisvalda.
Niedernwöhren

Niedernwöhren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Vald asub umbes 5 km Stadthagenist loodes ja 17 km Mindenist kirdes.
Valla pindala on 11,06 km².
31. detsembril 2017 elas seal 2030 inimest.
Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda ja on selle keskus.
Meerbeck

Meerbeck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 13,09 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1932 inimest.
Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda.
Lauenhagen

Lauenhagen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 9,73 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1358 inimest.
Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda.
Nordsehl

Nordsehl on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 5,97 km².
31. detsembril 2017 elas seal 707 inimest.
Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda.
Pollhagen

Pollhagen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 12,87 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1101 inimest.
Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda.
Wiedensahl

Wiedensahl on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 11,7 km².
31. detsembril 2017 elas seal 975 inimest.
Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda.
Karikaturist, maalikunstnik ja luuletaja Wilhelm Busch sündis seal 1832. aastal.
Nienstädt

Nienstädt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 8,31 km².
31. detsembril 2017 elas seal 4543 inimest.
Vald asub umbes 4 km Stadthagenist edelas ja 17 km Mindenist idas. Nienstädt asub Bückebergi põhjanõlval Bückeburgi ja Stadthageni vahel.
Valda kuuluvad Sülbeck, Liekwegen, Wackerfeld ja Meinefeld.
Kuulub Nienstädti ühisvalda.
Seggebruch

Seggebruch on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 7,49 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1551 inimest.
Kuulub Nienstädti ühisvalda.