tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kihnu Virve

Virve-Elfriide Köster (neiupõlvenimi Haavik, rohkem tuntud Kihnu saarel Järsumäe talus asuva elukoha järgi Järsumäe Virvena või Kihnu Virvena; 30. jaanuar 1928 Pärnu – 10. detsember 2022) oli eesti rahvalaulik.
Ta on ligi neljasaja laulu autor, tema tuntuimaks lauluks on "Merepidu". Selle laulu tegi kuulsaks ansambel Kukerpillid, kelle repertuaari on Virve andnud kümneid lugusid.
Elulugu.
Lapsena tahtis ta saada balletitantsijaks ja lastekirjanikuks.
Ta kirjutas 14-aastaselt oma esimese laulu, mis pajatab tema ema kalamüügist mandril.
Umbes paarkümmend aastat tagasi asutas Virve oma pereansambli, mille liikmed peale tema on Urve Uustalu, Reena Laos ja Raina Kiviselg.
Virve plaat ilmus 2007. aastal koostöös Olavi Kõrrega, sellel kõlavad Virve laulude töötlused.
2008. aasta novembris käis ta oma pereansambli, Manija Poiste ja Kihnu käsitöömeistri Härma Roosiga Veneetsias.
Ta osales detsembris 2008 TV3 saates "Võta või jäta", võites seal ühe sendi.
Duubelplaat "Mere pidu" ilmus 9. veebruaril 2009 ja juhtis mõnda aega plaadimüügi edetabeleid.
8. juunil 2009 tegi ta langevarjuhüppe. Ta nimetas seda oma kõige põnevamaks kogemuseks.
2009. aastal oli ta Eesti naisartist, kelle plaate osteti Eestis kõige enam.
Isiklikku.
Virvel on tütar Urve Uustalu.
Ingla Leis

Ingla Leis (sündinud Ingla Ränk; 29. juuni 1933 – 25. oktoober 2023) oli eesti kultuuritöötaja.
Haridus.
Lõõne koolis lõpetas ta 7 klassi, seejärel õppis Leisi õhtukeskkoolis, mis jäi pooleli.
Tunnustus.
Rahvaste Sõpruse ordeni ja Lenini 100. sünniaasta juubelimedali annetas ta eluajal muusseumile.
Dandong

Dandong (丹东, "Dāndōng") on linn Hiinas Liaoningi provintsis, Dandong Shi keskus.
Dandong asub Yalu jõe suudmes. Jõe vastaskaldal asub Põhja-Koreas olev Sinuiju linn, mis on umbes sama suur kui Dandong ning on Põhja-P'yŏngani provintsi keskus. Neid ühendab omavahel raudteesild.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 577 935.
Kliima.
Dandongis on parasvöötme kliima. Mõnevõrra pehmendab seda lähedus Kollase mere Korea lahele. Mere lähedus suurendab jällegi sademete hulka.
Dandongis on kõige soojem kuu august (keskmiselt +23,4 °C). Kõige külmem kuu on jaanuar (–7,4 °C). Aasta keskmine temperatuur on +8,9 °C.
Dandongi aasta keskmine sademete hulk on 926 mm. Kõige sajusemad kuud on juuli (252 mm) ja august (218 mm). Kõige kuivemad kuud on jaanuar (7 mm) ja veebruar (10 mm). Umbes samasugune on õhuniiskuse muutus, mis on kõige suurem juulis (89%) ja augustis (86%) ning kõige väiksem veebruaris (53%) ja jaanuaris (55%). Sajupäevi on kõige rohkem juulis (15,6) ja augustis (12,0), kõige vähem veebruaris (3,6) ja jaanuaris (3,8).
Päike paistab aastas keskmiselt 2459 tundi, kõige rohkem mais (243 tundi) ja aprillis (234 tundi) ning kõige vähem juulis (159 tundi) ja novembris (172 tundi).
Eesti Ökoturismi Ühendus

Eesti Ökoturismi Ühendus MTÜ moodustati 7. septembril 1996 Alus Raplamaal. Ühenduse eelkäijaks oli 1994–1996 Kodukandi Ökoturismi Algatus. 
Ökoturismi ideest hakati Eestis rääkima külaliikumise Kodukant teisel seminaril 1993. aasta mai lõpul Soomaal Kuusekäära talus. Loodi programmi Kodukant alamprojekt "Kodukandi ökoturismi algatus", mida aastatel 1994–1996 juhtis Aivar Ruukel. Selle tegevuse tulemusena loodi turismifirmade, kohalike elanike, ühiskondlike organisatsioonide, riigiasutuste, kaitsealade ja muude huvirühmade esindajatest koostöövõrgustik, millest moodustati Eesti Ökoturismi Ühendus. Ühenduse juhatusse valiti Ruuben Post, Rein Kuresoo, Kaja Lotman, Aigar Piho, Aat Sarv, Riina Lõhmus, Lii Muru, esimeheks sai Aivar Ruukel.
Hiljem on Eesti Ökoturismi Ühenduse juhatusse kuulunud Hannes Palang, Innar Täht, Kristel Rammo, Mart Reimann, Peep Tobreluts, Enn Praks. 
Aastatel 1996–2003 anti välja Eestit tutvustavat välismaa reisikorraldajatele suunatud ingliskeelset käsiraamatut "Estonia – the Natural Way". Käsiraamatu lisa sisaldas Lahemaa, Saaremaa, Muhu saare, Hiiumaa, Läänemaa, Pärnumaa, Soomaa, Haanja, Karula ja muude Eesti piirkondade reisiprogramme.
Aastatel 1995–1997 anti välja teabelehte Ökoturism. 
1996–2000 korraldas Eesti Ökoturismi Ühendus koos Soomaa rahvuspargi ja Saarisoo turismitaluga traditsiooniliste ühepuulootsikute ehk haabjate ehitamise laagreid. 
1998. aastast on ökoturismiühendus rahvusvahelise ökoturismi ühingu The Ecotourism Society liige. 
1998. aastal korraldati Pärnus konverents "Loodushoid ja turism".
2010. aastal korraldati koos EAS Turismiarenduskeskuse ja Rahvusvahelise Ökoturismi Ühinguga Euroopa Ökoturismi Konverents, mis toimus Pärnus.
Eesti Ökoturismi Ühendus koostöös MTÜ-ga Eesti Maaturism ja veel mitme asjaomase organisatsiooniga algatas 2001. aastal ökoturismi kvaliteedimärgise süsteemi EHE.
2016. aastal muudeti mittetulundusühing seltsinguks.
Raivo Aeg

Raivo Aeg (sündinud 4. juulil 1962) on Eesti poliitik ja endine riigiametnik, XIII Riigikogu liige ja endine justiitsminister (2019–2021).
Ta on olnud ka Politseiameti peadirektor (2005–2008) ja Kaitsepolitseiameti peadirektor (2008–2013).
Haridus.
Raivo Aeg on lõpetanud 1980. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja 1985. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse erialal.
Töökäik.
Aastatel 1985–1987 töötas Aeg Paide Masinatehases tsehhijuhatajana, seejärel ELKNÜ Paide rajoonikomitee instruktori ja osakonnajuhatajana. 1987–1988 täiendas Aeg end Kiievis NSV Liidu Siseministeeriumi kõrgematel kursustel ning 1988–1991 töötas Saaremaal miilitsaülema asetäitjana poliitilise kasvatuse alal.
Aeg on töötanud Saare Politseiprefektuuris vaneminspektorina 1992, Saare Politseiprefektuuri Kuressaare linna politseijaoskonna komissarina 1994, Saare Politseiprefektuuri aseprefektina 1994–1996, Rapla Politseiprefektuuri politseiprefektina 1996–1999, Politseiameti korrakaitseosakonna politseidirektorina 1999–2003, Politseipeadirektori asetäitja julgestuspolitseis 2004–2005 ning politseipeadirektorina 2005–2008.
29. maist 2008 kuni 2013. aastani oli ta Kaitsepolitsei peadirektor.
12. novembril 2010 sai ta Kaitsepolitsei peadirektorina politseikindralinspektori teenistusastme.
Aastatel 2017–2019 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.
29. aprillist 2019 kuni 26. jaanuarini 2021 oli ta justiitsminister.
Poliitiline tegevus.
Oktoobris 2014 teatas Isamaa ja Res Publica Liit, et Raivo Aeg astub nende erakonda ja kandideerib Riigikokku. Aeg kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 5 ja osutus 2001 häälega valituks. 
Aeg oli 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Isamaa ja Res Publica Liidu Tallinna linnapea kandidaat. Ta valiti volikokku ning oli Tallinna linnavolikogu Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni liige.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 418 häält ning ei osutunud valituks.
Aravuse järv

Aravuse järv (ka "Sõmeru järv", "Tõnsu järv") on Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas asuv järv.
Järv on soostunud kallastega.
Kaladest elavad järves ahven, haug, koger ja angerjas.
All That Remains

All That Remains on Springfieldist Massachusettsist pärit "metalcore"'i viljelev ansambel. Nad on välja andnud üheksa stuudioalbumit, millest viimane "Victim of the New Disease" ilmus 2018. aastal.
Ajalugu.
All That Remainsi debüütalbum "Behind Silence and Solitude" ilmus 26. märtsil 2002. Bändi esimene album sisaldas vähe "puhast vokaali" ning koosnes rohkem meloodilise "death metal"'i elementidest, mistõttu erines see ansambli järgnevatest kauamängivatest. See oli ka ansambli ainuke album koos kitarrist Chris Bartletti ja basskitarrist Josh Stolowitziga. Veidi aega peale debüütalbumi ilmumist üritas All That Remainsi laulja Philip Labonte saada hoopis ansambli Killswitch Engage'i vokalistiks. Valituks osutus aga Howard Jones ning Philip Labonte jäi All That Remainsi ridadesse.
Nende teine album, "The Darkened Heart" anti välja 23. märtsil 2004. Album oli oma eelkäijast edukam ning sisaldas ka "puhast vokaali". Sellelt albumilt ilmus kolm singlit: "This Darkened Heart", "Tattered on My Sleeve" ja "The Deepest Gray". Albumi produtseeris Killswitch Engage'i kitarrist Adam Dutkiewicz.
Kolmas album, "The Fall of Ideals", anti välja 11. juulil 2006. Selle produtsendiks oli taas Adam Dutkiewicz. Seda peetakse nende läbilöögi albumiks, sest sellega siseneti Billboard 200 edetabelitesse ning esimesel nädalal müüdi albumit 13 000 eksemplari. Albumi esiksingliks sai "This Calling", mis oli ka filmi "Saag III" ("Saw III") heliribal ning laulu muusikavideo sisaldas kaadreid samast filmist. Lisaks tehti videod lauludele "The Air That I Breathe" ja "Not Alone".
Ansambli neljas stuudioalbum "Overcome" ilmus 19. septembril 2008. Ühtlasi on see ka ansambli esimene album, mille produtsent ei ole Adam Dutkiewicz, vaid Jason Suecof.
=Liikmed=
Endised.
=Diskograafia=
Õppeaasta

Õppeaasta on ajavahemik, mis algab Eestis ja mõnes muus riigis iga aasta 1. septembril ja lõpeb 31. augustil. Õppeaasta jagatakse neljaks veerandiks ja nende vahel on koolivaheajad – sügisene, talvine, kevadine ja suvine. Ühel õppeaastal on 135 tööpäeva, selletõttu algab suvine koolivaheaeg juuni alguses. 
On ka riike, kus õppeaasta pikkus on teistsugune.
Rahvusvaheline keelte aasta

Rahvusvaheline keelte aasta on 2008. aasta, mille ÜRO Peaassamblee kuulutas 2007. aastal keelte arengule pühendatud aastaks. 
ÜRO Peaassamblee esitas liikmesriikidele, ÜRO sekretariaadile ja kõikidele teistele huvitatud pooltele üleskutse töötada välja, toetada ja aktiviseerida üritusi, mis on suunatud kõikide, eriti aga kadumise piiril keelte lingvistilise mitmekesisuse edendamisele ja kaitsele.
Mees, kes teadis ussisõnu

"Mees, kes teadis ussisõnu" on Andrus Kivirähki 2007. aastal ilmunud romaan.
Ussisõnade oskamine ei tähenda teoses ainult metsarahva looduse mõistmist, vaid ka võimu ja valitsemist selle asukate üle. Need tarkused võtab Leemet lapsepõlves üle oma onu Vootelelt. Kogu Leemeti elu käib aga heitlus maailma mõistliku tajumise üle – ühel pool end poolearuliseks loitsinud hiiekummardajad, teisel pool silmakirjalikud kristluse kummardajad, kes on ka ise kõik endised metsaasukad, koos raudmeeste ja munkadega. Väheseid huvitab, mis ümbruses tegelikult toimub. Tasapisi metsaasundus siiski hääbub ning selle tarkust, juuri ja Põhja Konna jääb hoidma ainult Leemet – viimane mees, kes teadis ussisõnu.
Romaani ainetel on tehtud samanimeline lauamäng.
"Mees, kes teadis ussisõnu" on ilmunud läti (2011; tõlkija Zane Balode), tšehhi (2011, tõlkija Naděžda Slabihoudová), prantsuse (2013; tõlkija Jean-Pierre Minaudier), vene (2014; Tatjana Verhoustinskaja), inglise (2015; Christopher Moseley), taani (2015; Birgita Bonde Hansen), hollandi (2015; Jesse Niemeijer), ungari (2015; Nóra Kőhalmy), saksa (2017. tõlkija Cornelius Hasselblatt), hispaania (2017; Consuelo Rubio Alcover), seto (2018; Vello Jüriöö), makedoonia (2019; Julijana Velichkovska), leedu (2020; Agnė Bernotaitė-Jakubčionienė), poola (2020; Anna Michalczuk-Podlecki) ja jaapani keeles (2021; Ryoko Sekiguchi).
Donald Favareau

Donald Francis Favareau (sündinud 22. juunil 1957) on ameerika biosemiootik. 
Ta on õppinud lingvistikat ja filosoofiat, ning kaitsnud doktoritöö rakenduslingvistikas teemal "Synthesis of biosemiotics and interaction analysis for the investigation of experience as a natural category" 2004. aastal. Töö juhendajad olid John Schumann (rakenduslingvistika), Marco Iacoboni (neuroteadused) ja Charles Goodwin (afaasia spetsialist).
Ta töötab Singapuri Ülikoolis.
Ta on mitmel korral (sealhulgas 2006. ja 2022. aastal) esinenud Tartu Ülikooli semiootika osakonnas loengutega.
Saksa meistrite loend

Saksa meistrite loend loetleb Saksa ordu Saksamaa haru ordumeistreid kuni 16. sajandi I pooleni, mil Saksa meistrist sai kõrgmeistri kohusetäitja.
Jamestown (Saint Helena)

 
Jamestown on Saint Helena halduskeskus. Linn on asutatud 1659. aastal.
Howard Pattee

Howard Hunt Pattee (sündinud 5. oktoobril 1926 Pasadenas) on ameerika biofüüsik, bioloogiateoreetik ja biosemiootik.
Ta on uurinud tähenduse ilmumise tingimusi ja mõõtmisprotsessi semiootikat.
Oksüümoron

Oksüümoron (latiniseeritud sõnast "oxymōrum" ehk 'teravmeelne rumalus' (algses kreeka keeles "ὀξύς" 'terav, hapu' ja "μωρός" 'juhm, rumal')) ehk vastandväljendus on kõnekujund ehk troop, mis stiilivõttena ühendab vastandlikke mõisteid.
Näiteid: helisev vaikus; kuum lumi; särav pimedus; elav laip; magus valu; kole ilus; jube tore.
3. Liga

3. Liga on Saksamaa klubijalgpalli tugevuselt kolmas liiga.
Liiga mängud algasid 25. juulil 2008 Erfurdi Rot-Weißi ja Dresdeni Dynamo vahelise kohtumisega.
Liigas mängib 20 meeskonda.
Hooaja kaks parimat klubi tõusevad kohe esiliigasse. Kolmanda koha saanud klubi kohtub üleminekumängul esiliigas 16. koha saanud klubiga. Liigas võivad mängida ka erinevate klubide reservvõistkonnad, kuid neil ei ole võimalik 3. Ligast kõrgemale tõusta. 3. Ligas neli viimaseks jäänud klubi langevad hooaja lõpus kohe madalamasse liigasse.
Klubid.
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised klubid ja võistkonnad:
Hoeryŏng

Hoeryŏng on tööstuslinn Põhja-Koreas Põhja-Hamgyŏngi provintsis, mis asub Tumeni jõe kaldal. Poliitiline vangla "Laager 22" asub 20 km linnast. Hoeryŏng on Kim Il-sŏngi esimese abikaasa ja Kim Chŏng-ili ema Kim Jong-suki sünnikoht.
Square Enix

Square Enix on videomänge tootev ettevõte Jaapanis.
Murders in the Rue Morgue

"Murders in the Rue Morgue" on 1932. aasta USA õudusfilm.
Süžee.
Film põhineb Edgar Allan Poe lühijutul "The Murders in the Rue Morgue" (1841).
Skautide Maailmaorganisatsioon

Skautide Maailmaorganisatsioon (inglise keeles "World Organization of the Scout Movement", lühend "WOSM") on enam kui 28 miljoni liikmega ülemaailmne skautide organisatsioon, mille lõi lord Robert Stephenson Smyth Baden-Powell 1920. aastal.
Harilik jalakas

Harilik jalakas ("Ulmus glabra") on jalakaliste sugukonda jalaka perekonda kuuluv mitmeaastane ühekojaline lehtpuu.
Kirjeldus.
Kasvab kuni 40 meetri kõrguseks ja tüve ümbermõõt võib ulatuda 7 meetrini ja eluiga küündida 500 aastani.
Jalakas sarnaneb väga künnapuuga. Mõlema puu oksad on looklevad, tüvi tume ja lehed suured. Kui jalaka võrsed on ka suve teisel poolel kaetud tihedalt pehmete karvadega, siis künnapuu oksad on siledad ja läikivad. Sama tunnusega saab neid ka talvel eristada.
Suvel saab neid eristada lehtede katsumisega: jalaka lehed on nii pealt kui alt karedakarvalised, künnapuu lehed on peaaegu siledad. Jalaka lehtede iseloomulikuks tunnuseks on 14–20 paari külgroodusid ja keskroo suhtes veidi ebasümmeetrilised poolmed. Jalaka lehel haruneb osa külgroodudest enne leheservani jõudmist, künnapuul aga lehe külgrood enamasti ei harune.
Hariliku jalaka õied ja hiljem viljad on künnapuu omadest lühema rootsuga; lendtiivaga viljad on harilikul jalakal suuremad kui künnapuul. Jalaka seemned on raskesti idanevad ja kuigi valmivad juunis, ilmuvad idandid alles järgmisel kevadel.
Levila ja kasvukoht.
Esineb peaaegu kogu Euroopas ja Väike-Aasias. Eestis pärismaine. Harilik jalakas on Eesti niisketes viljakates metsades tavalisem kui künnapuu ning erinevalt künnapuust pole ta ka looduskaitse alla võetud. Siiski on jäänud jalakas harvaks, kuna talle sobivad viljakamad kasvukohad on enamasti üles haritud, kliima on jahedam kui aastatuhandete eest ja puid on ka palju raiutud, kuna jalaka puit on väga tugev.
Kasutamine.
Eestis on harilik jalakas pargipuuna väga hinnatud ja teda saab ka hästi vormida. Kuna jalaka lehed paigutuvad nii, et neile langeks võimalikult palju valgust, siis puu alt üles vaadates palju valgust läbi ei paista. Haljastuses kasutamiseks on temast aretatud ka mitmeid iluvorme, näiteks leinavorm, mis näeb välja kui vihmavari. Harilikku jalakat istutatakse nii üksikpuuna, rühmiti, kui ka alleena ja kõrge hekina.
Jalaka niinest on punutud vastupidavaid korve.
Eesti jämedaim harilik jalakas kasvas Saaremaal Vanalõve külas Pauli talu juures ja tema tüve ümbermõõt oli 5,45 meetrit.
YoungBloodZ

YoungBloodZ on Ameerika Ühendriikide räppbänd Georgia osariigist Atlantast. 
Bänd koosneb kahest liikmest: J-Bo'st (Jeffrey Ray Grigsby, sündinud 1977) ja Sean P-st (Sean Paul Joseph, sündinud 1979); varem oli Sean P esinejanimi Sean Paul, kuid muutis seda, kuna sama nime kandis "reggae"-laulja Sean Paul.
Neil on koostööleping plaadifirmaga LaFace Records ning selle kaudu on avaldatud nende tuntumad hitid, nagu "U-Way" (1999) ja "85 South" (2000). Kõige suuremaks hitiks sai aga 2003. aasta lugu "Damn", mis valmis koos Lil Jon'iga. See lugu jõudis Billboard Hot 100 edetabelis koguni neljandale kohale. See on ka ühtlasi YoungBloodZi kõige kõrgemaks kohaks.
YoungBloodZi liikmed arreteeriti 1. juunil 2006 Atlantas koos paari oma kaaskonna mehega, kuna neid süüdistati relvade ja uimastite omamises. Kõik süüdistused võeti aga hiljem tagasi.
Diskograafia.
"Against Da Grain"
"Drankin' Patnaz"
"Ev'rybody Know" Me
"Still Grippin' Tha Grain: The Best Of"
"Bad Influence"
Už (Dnepr)

Už ehk Uša (ukraina keeles Уж või Уша) on jõgi Polesje lääneosas, Prõpjatsi parempoolne lisajõgi.
Jõe pikkus on 256 km, sellest 159 km asub Žitomõri oblastis ja 97 km Kiievi oblastis. Jõe valgla pindala on 8080 km². Jõe lang on 0,47 m/km.
Už saab alguse Žitomõri oblastis Žitomõrist loodes ja Novograd-Volõnskist idas. Ta voolab algul põhja, aga enne Jablunetsi pöördub kirdesse. Ta voolab läbi Korosteni ja pöördub pärast seda itta. Narodõtšis suubub temasse vasakult Žeriv ja varsti pärast seda samuti vasakult Norõn. Seejärel ületab ta Kiievi oblasti piiri. Už suubub Kiievi veehoidlasse 28 km kaugusel Prõpjatsi suudmest.
Už on käänuline ja haruline. Jõeoru laius on 1–7 km, jõesängi laius 5–40 m. 
Už kattub jääga detsembris, jää sulab märtsi lõpus.
Pärast Tšornobõli katastroofi asub Už täies ulatuses maa-alal, kus radiatsioon ületab lubatu piirid.
Mika Waltari

Mika Toimi Waltari (19. september 1908 Helsingi – 26. august 1979 Helsingi) oli soome kirjanik ja tõlkija. Tema rahvusvaheliselt kõige tuntum teos on 1945. aastal ilmunud romaan "Sinuhe, egiptlane".
Mika Waltari kasutas ka pseudonüüme Kristian Korppi, Leo Rainio (koos Armas J. Pullaga), Leo Arne ja Nauticus.
Elulugu.
Mika Waltari vaimulikust isa Toimi Waltari suri, kui Mika oli viieaastane. Tema ja kahe venna kasvatamisel oli emale Olga Johanssonile teiste seas abiks Toimi vend, teoloogiadoktor Toivo Waltari, kes hiljem ka Mika Waltarilt tema esimese jutu tellis. Ilmselt lapsepõlvemälestuste tõttu on paljudel Waltari tegelastel väga lähedane suhe oma emaga.
Aastal 1926 asus Waltari Helsingi Ülikoolis teoloogiat õppima, kuid muutis õpingute käigus meelt ja lõpetas 1929. aastal ülikooli filosoofiakandidaadina. Ta õppis mõnda aega ka Pariisi Ülikoolis.
Kirjutamist alustas Waltari 17-aastaselt usuteemalise jutustusega "Jumalaa paossa". Ta kirjutas ka luulet ja novelle ning pidas ise ennast tollal eelkõige luuletajaks.
Aastal 1931 abiellus Waltari Marjatta Luukkosega. Nende tütar, tulevane kirjanik ja tõlkija Satu Waltari (Satu Elstelä), sündis 1932. aastal. Vajadus peret elatada sundis Waltari palgatööle. Ta sai tööd ajakirja Suomen Kuvalehti toimetajana ja Yleisradio ajakirjanikuna.
1930. aastatel kirjutas Waltari nii romaane, lühiromaane, muinasjutte, luuletusi, reisijutte kui ka näidendeid (viimaseid koguni 26 tükki). Ta kirjutas ka palju filmikäsikirju; tuntuim nende põhjal valminud film oli "Hulkuri valss" (1941). Ka tema romaanide põhjal on tehtud filme; kokku on Waltari teoste järgi tehtud 33 filmi.
Sõja ajal kirjutas ta ka poliitilisi ja patriootlikke teoseid ning rindekirjeldusi Talvesõjast, samuti ajaloolisi romaane.
Rahvusvahelist tähelepanu äratas Mika Waltari aga vahetult pärast sõda, 1945. aastal ilmunud ajaloolise romaaniga "Sinuhe" ("Sinuhe egyptiläinen"), mis jõudis muu hulgas USA bestsellerite hulka. "Sinuhe" on tõlgitud enam kui 40 keelde. Sellele järgnesid paljud teised ajaloolised romaanid.
1957. aastal sai Mika Waltarist Soome Akadeemia liige. 
Alates 1964. aastast ei olnud Waltari enam eriti viljakas. Tema loomingulist jõudu vähendasid ka alkoholi- ja psüühilised probleemid ning vanemas eas kopsuvähk.
Waltari on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Pensionifond

Pensionifond on vara kogum, mis on kogutud eesmärgiga tagada fondis osalevatele isikutele sissetulek pensionieas või töövõimetuse korral. Fondidesse sissemakseid tegevad inimesed koguvad endale ise pensioni. Isikliku osaluse suurust pensionifondis kajastavad pensionifondi osakud. Pensionifondid jagunevad kohustuslikeks ja vabatahtlikeks.
Eesti pensionisüsteemis on kohustusliku kogumispensioni (teise samba) pensionifondid ja täiendava kogumispensioni (kolmanda samba) pensionifondid. Kogumispensioni fondid põhinevad eelfinantseerimisel. Pensionifondi haldab fondivalitseja, kes langetab investeerimisotsuseid, millistesse finantsinstrumentidesse (aktsiad, võlakirjad, hoiused jm) fondi vara investeerida, eesmärgiga fondi vara kasvatada.
Kögel

Kögel on Franz Xaver Kögeli poolt 1934. aastal rajatud ettevõte, mis on arenenud Euroopa üheks suurimaks haagiste, pealisehitiste ja poolhaagiste tootjaks. Kögel toodab üle 20 000 erineva haagise/poolhaagise aastas. Ettevõttes on umbes 1200 töötajat.
Tänapäeval on firma ametlik nimi Kögel Trailer GmbH &amp; Co.KG.
Algus.
1. mail 1934 võttis Franz Xavier Kögel üle oma õpetaja Georg Schmidi töökoja Neu-Ulmis. Ta oli just õpipoisist meistriks saanud ja kuna 1934. aastal algas Saksamaal "autobahnide" ehitus, siis suurenes ka nõudlus erinevate transpordivahendite järele. Kögel tarnis allhanke korras tootjatele põrandaid ja muid koosteelemente. Kuna nõudmine aina kasvas, tuli tootmist laiendada.
Areng.
Mitme firma ühinemise järel muutus Kögel 1956. aastal käsitöökojast tehaseks, mis asus Ulmi lähedal Donautali tööstuspiirkonnas. Hakati tootma haagiseid ja poolhaagiseid. Samuti toodeti pealisehitisi mootorsõidukitele. 1968. aastal ostis Kögel täiendava tootmispinna Karlsdorfis (Kamag). Kamag tootis kuni 10 000-tonnise kandevõimega eriveokeid laevade ja muude raskete konstruktsioonide transpordiks. Näiteks toodeti veokeid NASA tellimusel kosmoselaevade transpordiks stardipaika.
1973. aastal ostis Kögel Bückeburgis Hannoveri lähedal firma Faka-Kannenberg Fahrzeugbau.
Pärast Saksamaa taasühinemist 1991. aastal ostis Kögel tehase Werdaus, kus hakati tootma furgoone mootorsõidukitele ja hiljem ka külmikpoolhaagiseid.
1993. aastal ostis Kögel ära Tšehhi külmikhaagiste tootja Orlican, millest sai Kögeli allhankija. Samal aastal ostis Kögel ka konkurendi Kässbohrer Fahrzeugwerke AG Burtenbachis, kus asub nüüd Kögeli põhitootmine ja peakorter.
Tehnoloogia.
On kõige modernsema tehnoloogiaga haagisetootja Euroopas. Ainsana Euroopa haagisetootjatest kasutab Kögel haagiste raamide korrosioonikaitseks tsinkfosfaatimist (KTL Kathodische Tauchlackierung). See tehnoloogia tagab haagisele pikaajalise korrosioonikaitse.
Už

Už (ukraina keeles Уж, slovaki keeles "Uh", ungari keeles "Ung") on jõgi Taga-Karpaatias.
Jõe nimi on tulnud sõnast Уж, mis mitmes slaavi keeles tähendab madu, näiteks vene keeles nastikut.
Už algab Ukrainast Ida-Karpaatidest Taga-Karpaatia oblastist Veelahkmeaheliku jalamilt ja suubub Drahňovi küla lähedal vasakult Laboreci jõkke. Allika lähedal 889 m kõrgusel merepinnast asub Uži kuru, mida läbivad maantee ja raudtee. Jõgi voolab üldiselt edelasse ning läbib lähtest suudme poole minnes Velõki Bereznõi, Peretšini ja Užgorodi, siis keerab läände ja ületab Slovakkia piiri, enne suuet pöördub lõunasse. Jõe veed jõuavad lõpuks Bodrogi ja Tisza kaudu Doonausse ning sealt Musta merre..
Uži pikkus on 128 km (teistel andmetel 133 km), millest alumised 21 km on Slovakkias. Jõe valgla on 2791 km². Jõe langus on 7,2 m/km. Peamised lisajõed: parempoolne Rovin, vasakpoolsed Ug, Ljuta ja Turja. Äravool on 31,9 m³/s. 
Uži vett kasutatakse joogivee saamiseks ja põldude niisutamiseks. On arenenud kalandus. Jõel on kaks hüdroelektrijaama: Užgorodi HEJ ja . 
Taga-Karpaatia oblasti keskus Užgorod on Uži järgi nimetatud.
Polesje

Polesje (valgevene "Палессе"; ukraina "Полісся"; poola "Polesie") on ajalooline piirkond Põhja-Ukrainas ja Lõuna-Valgevenes ning osaliselt ka Poolas ja Venemaal, mis paikneb Ida-Euroopa lauskmaa lõunaosas Polesje madalikul.
Polesje elanikke nimetatakse "polištšukkideks". Kohalikud murded on üleminekud ukraina ja valgevene keelte vahel.
Poola osas asutati 1990. aastal Polesje rahvuspark.
Jalakas (perekond)

Jalakas ("Ulmus") on jalakaliste sugukonda kuuluvate mitmeaastaste heitlehiste ühekojaliste lehtpuude perekond.
Eestis kasvab pärismaisena kaks selle perekonna liiki:
Ilupuuna kasvatatakse veel:
Vana Toomas (orkester)

Vana Toomas oli Riikliku Filharmoonia estraadiorkester. Orkester tegutses aastail 1971–1977 Arved Haugi juhatusel.
Teiste seas on orkestriga esinenud lauljad Ivo Linna, Tarmo Pihlap ja Marju Länik.
Ajalugu.
Orkestri ajalugu ulatub 1944. aastasse, mil Eesti NSV Kunstide Valitsus asutas kutselise kollektiivi – Eesti NSV Riikliku Filharmoonia džässorkestri. Aastast 1971 oli orkestri nimi Vana Toomas.
Tvist

Tvist (inglise keeles "twist" 'keerlema, väänlema') on Ameerika Ühendriikide päritolu moetants, mis on kasvanud välja "rock'n'roll"'ist.
Tvisti võttis 1960. aastal kasutusele Chubby Checker, lühiajalise populaarsuse kõrgperiood oli mõni aasta hiljem. Tvist avas nn diskotantsude ajajärgu. Väljatöötatud sammude ja liikumistega paaristantsud asendusid lahus, peaaegu ühel kohal tantsitavate improvisatsiooniliste tantsudega, mida iseloomustavad erilised keha, käte ja jalgade liigutused.
Muusikaliselt põhineb tvist motoorsetes, ühepikkustes kaheksandiknootides mängitud bugi-vugi rütmil.
NSV Liidus oli tvist 1960. aastate alguses põlu all. Nikita Hruštšovile tvist ei meeldinud, ta pidas seda mandunud kapitalismi sünnitiseks. Pärast Hruštšovi tagandamist 1964. aastal sai tvist ka NSV Liidus väga populaarseks. 1960. aastatel valmis NSV Liidus hulgaliselt filme, kus tantsiti tvisti.
Ans. Andur

Ans. Andur on Eesti "indie rock"'i ansambel, mis loodi 2002. aasta veebruaris Paides.
Ansambel esitas 2011. aasta Eesti Laulu konkursil laulu "Lapsed ja lennukid", mille muusika autorid on Madis Aesma, Mihkel Kirss, Gert Pajuväli ja Madis Kirss ning sõnad kirjutas Madis Aesma. Laul sündis proovis 2010. aasta lõpus ühise improvisatsiooni käigus. Algul oli tegu üsna aeglase, AIR-i meenutava ballaadliku visandiga, millest hiljem arenes tempokas pala.
Bänd annab muusikat välja omaenda plaadifirma Agrosound alt.
Artturi Ilmari Virtanen

Artturi Ilmari Virtanen (15. jaanuar 1895 Helsingi – 11. november 1973 Helsingi) oli soome biokeemik, kes tegeles peamiselt agrokeemiaga ja loomasöötade täiustamisega.
Ta alustas keemiaõpinguid 1913, sai magistrikraadi ja 1918. aastal ka doktorikraadi orgaanilises keemias. 
1919. aastast töötas ta piimatööstusettevõttes Valio laboratooriumis ja sai juba 1920. aastal laborijuhatajaks. Tundes, et ta ei ole siiski täiesti kompetentne, lahkus ta Valiost ning õppis Zürichi Tehnikaülikoolis, Münsteri ülikoolis ja Stockholmi ülikoolis füüsikalist keemiat, pinnasekeemiat ja mikrobioloogiat. Rootsis töötas ta 1923. aastal koos Hans von Euler-Chelpiniga, kes pälvis 1929. aastal Nobeli keemiaauhinna.
Soome naasnult sai Virtanen 1924. aastal Helsingi ülikooli lektoriks. Ta töötas ka Või Ekspordi Assotsiatsiooni laboris, mis sai ülikooli laboriks. 1930. aastal asutati Biokeemia Instituut, kus Virtanen töötas kuni surmani. Ta sai 1931. aastal Helsingi Tehnikaülikooli biokeemiaprofessoriks ja 1939. aastal Helsingi ülikooli professoriks. Ta oli Soome Akadeemia liige ja selle esimene esimees (alates 1948).
Tema teadustegevus algas 1924. aastal heksooside fosforüülimise uurimisega. Ta näitas, et fosforüülimine on paljude fermenteerimisreaktsioonide esimene samm, ja see viis lõpuks glükolüüsi avastamiseni.
1925. aastal tema huvid muutusid ja ta hakkas uurima, kuidas liblikõieliste taimede juuremügarates elavad bakterid seovad lämmastikku. Ta avastas parema meetodi või säilitamiseks: selleks tuleb sellele lisada pisut dinaatriumfosfaati Na2HPO4, mis takistab happelist hüdrolüüsi. Seda meetodit kasutati Soomes aastakümneid.
Eelkõige haljassööda konserveerimismeetodi leiutamise eest sai ta 1945 Nobeli keemiaauhinna. Tema leiutatud AIV-sööt säilitab kvaliteedi aasta otsa. Selle meetodi töötas ta välja aastatel 1925–1932 ja 1932 sai ta sellele patendi. Protsess seisneb selles, et värskele teraviljale lisatakse ladustamisel lahjendatud vesinikkloriidhapet või väävelhapet. Suurenenud happelisus takistab sööda fermenteerumist, kuid ei mõju halvasti sööda toiteväärtusele ega loomadele, kes seda söövad.
Järgnenud aastatel töötas ta välja osaliselt sünteetilisi loomasöötasid. Aminohapete sünteesimiseks vajalik lämmastik tuleb tavaliselt söödas olevatest proteiinidest. Aga kariloomade vatsas on eriline bakterite kooslus, mis võimaldab lämmastiku allikana kasutada ka kust ja lämmastiku sooli.
Mälestuse jäädvustamine.
20. veebruaril 1938 avastas soome astronoom Yrjö Väisälä Turus Iso-Heikkilä observatooriumis uue asteroidi ja pani selle nimeks 1449 Virtanen. Virtase järgi on nimetatud ka 44 km läbimõõduga kraater Kuu tagaküljel koos nelja 20–30 km läbimõõduga satelliitkraatriga.
Kuopio Ülikooli juures jätkab tema tööd A. I. Virtase nimeline instituut.
Isiklikku.
Virtanen abiellus 1920. aastal botaanik Lilja Moisioga, nad said kaks poega.
1933. aastal ostis ta Helsingi lähedale talu, kus ta oma leiutisi praktikas katsetas. Ta armastas lihtsat elu, tal ei olnud kunagi oma autot, ta ei suitsetanud ega tarvitanud alkoholi.
Virtanen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Keiserpingviin

Keiserpingviin ("Aptenodytes forsteri") on pingviinlaste sugukonda kuuluv suur lennuvõimetu lind. Keiserpingviinid on pingviinide seas kõige pikemad ja raskemad. 
Keiserpingviinid on Antarktika endeemid. 
Välimus.
Isaslinnud sarnanevad emaslindudega nii sulestikult kui ka suuruselt. Nende kõrgus ulatub 122 cm-ni ja kaal umbes 22–37 kg-ni. 
Keiserpingviinide seljaosa on must, kõhuosa aga valge, rinnaosa helekollakas, kõrvapiirkond on säravkollane.
Paljunemine.
Emane pingviin muneb korraga ainult ühe muna. Ta jätab muna isaslinnu hoolde, kes hakkab seda hauduma. Isaslind asetab muna hoolikalt nahavoldi alla varjule. Ta haub püsti seistes kaks kuud, sel ajal ei söö ta kordagi. Emaslind sööb hoolega kala, et kooruva poja jaoks toidutagavara koguda.
Esimesed kaks elukuud veedab poeg soojas oma vanemate jalgade vahel. Aastavanune pingviinipoeg on saanud täisealiseks.
Nad ei ole üksinda. nad on koos perega või gruppidega. Nad munevad.
Al-Bāḩah' provints

Al-Bāḩah' provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia lõunaosas.
Riigi 13 provintsi seas on see kõige väiksema pindala ja rahvaarvuga.
Provintsi keskus on Al-Bāḩah.
Sõrulased

Sõrulased on Saaremaal Sõrve poolsaarel Sõrvemaal (Sõrve murdes Sörvemaa) elavad saarlased. 
Saaremaa.
Juba muinasajal olid sõrulased head meresõitjad ja hiljem edukad kalurid.
Ansekülas korraldasid sõrulased eestlaste esimese laulupüha (laulupidu).
Sõrve sääre sõjalise tähtsuse tõttu on sõrulased pidanud palju kannatama. Juba baasidelepinguga moodustati Sõrve säärde mitmeid Nõukogude Liidu sõjaväebaase (samuti läks Punaarmee kasutusse Mõntu sadam. Otsustav häving toimus II maailmasõja ajal, mil sõjategevuse ja sõrulaste Saksamaale evakueerimise tõttu kadus ajalooline asustus, hävisid hooned ja muutus maastik. Pärast sõda ei asutud hävitatud külasid taastama, selle asemel hoopis suurendati sealseid Punaarmee sõjaväebaase. Sõrve oli ka Nõukogude Liidu piiritsoon ühes sellega kaasnevate piirangutega. Paljud sõrulased olid põgenenud ka läände. Kõige selle tõttu on põlissõrulasi Sõrves oluliselt vähem, kui enne sõda. Enne sõda oli Sõrve Saaremaa tihedamini asustatud piirkond.
Artur Ranne

Artur Ranne (kuni 1936. aastani Artur Pastarus; 23. mai 1912 Narva – 14. juuni 1988 Tallinn) oli eesti muusik ja laulutekstide tõlkija. 
Ranne õppis viiulimängu Narva Muusikakoolis ning aastail 1926–1929 Tallinna Konservatooriumis Alfred Papmehli õpilasena. Pärast noorteaja läbimist Eesti mereväes suunati ta miinilaevale Suurop, kus ta asutas ansambli, mille koosseisus mängis kuni 1934. aastani. Selle ansambliga liitus peagi ka Raimond Valgre, kellega Artur Ranne hiljemgi mitmes Tallinna restoranis koos mängis. 
Alates 1933. aastast toimetas ta väljaannet "Modern lööklaulud", tõlkides selle jaoks ka laulutekste. Peagi kutsus ta väljaandele kaastööd tegema Raimond Valgre, kes aitas tal laule valida, noote joonistada ja varustada meloodiaid akordimärkidega. Samas väljaandes ilmusid ka Raimond Valgre esimesed laulud. 
Pärast sõda mängis ta muu hulgas John Pori orkestris ja Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris.
Shīrāz

Shīrāz (varem eesti keeles "Širaz") on linn Iraanis, Fārsi provintsi keskus.
Đồng Hới lennujaam

Dong Hoi lennujaam ("Sân bay Đồng Hới", "Cảng hàng không Đồng Hới") on lennujaam Vietnamis Quảng Bìnhi provintsi keskuses Đồng Hớis. 
Đồng Hớii lennujaama IATA kood on VHD, ICAO kood puudub. 
Rajad on betoonkattega (pikkusega 2400 m). 
Lennujaama kasutab lennufirma Vietnam Airlines.
Balrog

Balrog on tegelasi J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".
Morgothi Balrog on kurjus Muistsest Maailmast. Ta on nii vari kui ka tuli, tugev ja kohutav. Ta on kaua olnud Caradhrase mäe all Morias vaikselt, kuid päkapikud oma ahne kaevamisega äratasid selle muistse aja koletise. Haldjad on öelnud: "Oleme kaua peljanud, et Caradhrase all magab õud".
Balrogiga võideldes kukub Gandalf Moria sügavikku. Kuid nende võitlus pole veel sellega läbi. Nad maanduvad allolevasse kuristikku ning Gandalf alistab Balrogi.
Marten Seppel

Marten Seppel (sündinud 6. jaanuaril 1979) on eesti ajaloolane, kes uurib peamiselt agraarajalugu. 
Ta on lõpetanud 2001. aastal Tartu Ülikoolis bakalaureuseastme. 2003. aastal sai ta Cambridge'i ülikoolist magistrikraadi. 26. juunil 2008 kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö "Näljaabi Liivi- ja Eestimaal 17. sajandist 19. sajandi alguseni" (juhendajad Enn Tarvel ja Tiit Rosenberg). Tema doktoritöö võitis ühe kahest peapreemiast üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil. 2010. aastal oli ta järeldoktorantuuris University College Londoni Slaavi ja Ida-Euroopa Uuringute osakonnas ning 2013–2014 Uppsala ülikoolis.
Aastatel 2008–2016 töötas Seppel Tartu Ülikoolis üldajaloo lektorina, seejärel varauusaja dotsendina; 2021. aastast töötab varauusaja kaasprofessorina. 2018. aastal oli ta Greifswaldi ülikooli külalisprofessor.
Seppel on alates 2006. aastast Õpetatud Eesti Seltsi liige ja on kuulunud selle juhatusse. Ta on ka Akadeemilise Ajalooseltsi, Economic History Society ja The European Society for the History of Economic Thoughti liige. 
Seppel on saanud erialase tunnustusena Eesti ajalookirjanduse aastapreemia (2014), Jüri Uluotsa stipendiumi (2015) ja Humboldti uurimisstipendiumi (2018).
Igor Mang

Igor Mang (kuni 1987. aastani Igor Smirnov; sündinud 15. juunil 1949) on eesti astroloog. 
Koolieelse aja veetis ta Vigalas. Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Õhtukeskkooli. Õppis seejärel Tallinna Polütehnilises Instituudis teedeehitust (jäi lõpetamata). 1977. aastal lõpetas ta Olustvere Sovhoostehnikumi mesinduse erialal. Aastatel 1987–1990 õppis ta EELK Usuteaduse Instituudis (jäi lõpetamata).
Mang on Eesti üks tuntumaid astrolooge, tema iga aasta alguses Maalehe erilehes ilmunud aastahoroskoop on toonud Maalehele rekordilisi müüginumbreid. Eesti Päevalehe 2017. aasta Eesti kõige mõjukamate inimeste edetabelis "Eesti mõjukad 2017" oli Mang üldarvestuses 22. kohal ja kategoorias "Sport-kultuur-meelelahutus" üheksandal kohal.
ETV saates "Pealtnägija" 9. mail 2018 süüdistas mitu naist Mangi seksuaalses ahistamises. Pärast saadet võttis saatejuhiga ühendust veel umbes 50 naist, kelle sõnul on Mang neile minevikus soovimatuid lähenemiskatseid teinud. Mang ise eitas naiste ebasündsat katsumist, öeldes, et temasuunalised süüdistused on osa viimase aja "meestevastasest kampaaniast". Maaleht otsustas pärast skandaali puhkemist koostöö Mangiga lõpetada. Politsei algatas laekunud avalduse alusel Mangiga seotud ahistamisskandaali asjas väärteomenetluse. Väärteomenetluse tulemusel määrati Mangile ahistamise eest 96 euro suurune trahv.
Isiklikku.
Tal on tütar Maria Mang. Igor Mangi õetütar on Kristiina Heinmets-Aigro.
Adõgeed

Adõgeed ehk adõgeelased (ka adõõgid) on Adõgee põlisrahvas. Adõgeed elavad ka Krasnodari krai Kubani-taguses osas, Musta mere rannikul ning Türgis ja mujal Lähis-Idas.
Adõgeedee koguarv on 2004. aasta hinnangul üle 750 000. Venemaal on neid kokku umbes 132 000, sealhulgas Adõgees 95 400 ja Krasnodari krais 20 800.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 adõgeed.
Varem nimetati adõgeesid tšerkessideks, kuid laiemas mõttes arvatakse tšerkesside hulka ka nende sugulasrahvad kabardid ja tšerkessid kitsamas mõttes. Viimased arvatakse sageli adõgeede hulka.
Adõgeed kõnelevad adõgee keelt. Nad on sunniidid.
Polesje madalik

Polesje madalik (ukraina keeles "Полісся", valgevene keeles "Палесьсе") on madalik kummalgi pool Ukraina-Valgevene piiri, osaliselt ka Venemaa ja Poola territooriumil. Madaliku pindala on umbes 270 000 km2, kõrgus 100...250 meetrit. Suurem osa Polesje madalikust on kaetud metsade ja soodega (Pinski soostik). 
Polesje madalikul voolavad Dnepr (keskjooksul), Prõpjats ja Desna. 1960. kuni 1980. aastateni tehti madalikul ulatuslikke kuivendustöid.
Polištšukid

Polištšukid ehk polesjelased (ukraina keeles "поліщуки") on ukrainlaste etnograafiline rühm. 
Rühma nimetus pärineb sõnast "polesje", mis tähendab metsast metsarohtla suunas üleminekuga maastikku. Need inimesed elavad Žitomõri, Volõõnia, Rivne ja Hmelnõtskõi oblastis. Polesje on metsade ja soode piirkond, traditsiooniliselt kasvatatakse seal lina.
Mina olin siin. Esimene arest (film)

"Mina olin siin. Esimene arest" on Ilmar Raagi ja René Vilbre film, mis on tehtud Sass Henno samanimelise romaani põhjal.
2008. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 46 561 vaatajat.
Poliitiline geograafia

Poliitiline geograafia on inimgeograafia haru, mis uurib poliitilise kaardi ja geopoliitiliste struktuuride kujunemist, poliitiliste jõudude paiknemist ning nende seoseid poliitilise elu ruumilise korraldamisega planetaar-, regionaal- ja riigitasemel.
Üks poliitilise geograafia haru on valimisgeograafia.
Suvepealinn

 
Suvepealinn on linna aunimetus, mis valiti ametlikult või mitteametlikult riigipea suveresidentsiks. 
Varem nimetati troopilistes maades kuuma ja niiske suvega suvepealinnaks seda linna, kus oli kliima jahedam ja kuivem. Tavaliselt see linn asub merepinnast kõrgemal või põhja pool ekvaatori suhtes. Aastatel 1910–1975 oli Filipiinide suvepealinn Baguio (mitteametlikult on see suvepealinn ka praegu), aastatel 1912–1947 oli India suvepealinn Shimla. India osariigis Jammu ja Kashmir on suvepealinn Srinagar tänapäeval. Hiina mitteametlik suvepealinn on Xining.
Kuuma ja kuiva kliimaga riikidel on ka oma suvepealinnad. Need asuvad tavaliselt kohas, kus on kliima on soodsam, näiteks on suvepealinnad Saudi Araabias Ta’if ja Omaanis Salalah.
Mõnedes Euroopa riikides valiti suvepealinnaks mereäärseid kuurorte, mis muutuvad mitteametlikult riigi presidendi suveresidentsiks. 
Eestis on aastast 1996 suvepealinn Pärnu, Lätis – Jūrmala, Leedus – Palanga, Poolas – Sopot. Kõik need linnad asuvad Läänemere rannikul. 
Musta mere rannikul on ka mitu suvepealinna – Ukrainas on suvepealinn Jalta, Venemaal Sotši, Bulgaarias Varna.
Teistes Euroopa riikides on ka suvepealinnad kuurortlinnad. Hispaania suvepealinn on San Sebastián, Prantsusmaal – Deauville, Türgis – Antalya. Kogu Euroopa suvepealinnaks arvatakse olevat Baden-Baden.
А

A (а) on kirillitsa täht, mis hääldub /a/. 
Vene keel.
A on vene tähestiku esimene täht. 
Ta märgib foneemi /a/, mis rõhulises positsioonis hääldub a-häälikuna. Rõhutus positsioonis hääldub ta tavaliselt ebamäärase kvaliteediga vokaalina. Tähtede ч, ш ja щ järel hääldub ta rõhutus positsioonis samamoodi nagu е ja и. 
Analoogiliselt ladina A-tähega kasutatakse seda tähte teatud juhtudel nummerdamisel esimese numbri asemel.
Fookus Meedia

Fookus Meedia on Eesti kirjastus, mis asutati augustis 2007. 
Raamatud.
Kirjastuse esimese raamatuna ilmus juunis 2008 Katrin Karisma elulooraamat "Katrin Karisma: minu ilus elu". 
Kirjastus on kirjastanud ka käsitööraamatuid, Jeremy Clarksoni raamatute tõlkeid ja muidki elulooraamatuid. 
2017. ja 2018. aastal moodustasid suure osa kirjastuse väljaantavatest teostest meedium Nastja raamatud: sari "Nastja tähkujuraamat" tähtkujude kaupa ja palju iseseisvaid Nastja-raamatuid.
Ajakirjad.
Oktoobrist 2011 andis Fookus Meedia välja kuukirja Tiiu. Veebruaris 2013 lisandus koduajakiri Maret, mis aga liideti augustis 2015 Nipiraamatuga. 2014. aasta kevadel ostis kirjastus ajakirja Elukiri, millest septembris 2017 sai ajakiri Eesti Ajalugu. 2016. aasta suvel ostis Fookus Meedia ajakirja Mood ja 2017. aasta mais alustas tööd veebiportaal mood.ee. 2019. aasta juulis hakkas ilmuma koerasõprade ajakiri Muki.
2019. aasta septembris müüs Fookus Meedia oma kuukirjad Tiiu ja Eesti Ajalugu AS-ile Õhtuleht Kirjastusele.
2019. aasta oktoobris müüs Fookus Meedia ajakirjad Mood ja Muki Geenius Meediale.
Tallinna Postimaja

 
Tallinna Postimaja on Tallinna aadressil Narva maantee 1 1980. aasta suveolümpiamängudeks ehitatud ning algselt postitöötlemiseks, -väljastamiseks ja telefoniteenuste tarbeks ehitatud hoone. Hoone ehitati vana bensiinijaama asemele aastatel 1977–1980. Omapärase kolmekorruselise hoone arhitektid on Raine Karp ja Mati Raigna, ehitusinsener Heiki Meos ja sisearhitekt Kirsi Laanemaa. 
Hoone esimesel korrusel asus suur kaugekõnede tellimise saal, sest Eesti NSV-s tuli kodu- ja välismaiseid kaugkõnesid ette tellida ja koduselt telefonilt polnud see alati võimalik.
Teisele korrusele viis Eesti esimene avalik eskalaator. Postimaja avamise järel tulid paljud inimesed üle Eesti vaatama, kuid mis üsna pea varuosade puudumise tõttu töötamise lõpetas. 1988. aastal asendati see tavalise trepiga. Ümber ehitatud on hoone esimene korrus.
Postimaja algsel ehitusel oli mitu äpardust. Mitte päris õige materjali ja ebapiisava kandevõimega raudbetoonist konsooltalade kasutamise tõttu vajusid talaotsad longu ning hoone toestuseks tuli fassaadile lisaposte paigutada. Kes seda ei tea, sellele võib näida, nagu peaksidki need seal olema.
25. juuni 2008 otsustas Eesti Posti nõukogu 128 miljoni kroonise alghinnaga peapostkontori kinnistu müüki panna. Detailplaneeringu kohaselt tuli senise hoone asemele ehitada 7-korruseline äri- ja elamuhoone. 2016. aastaks on Postimaja ümber ehitatud ning .
Moria

Moria (ka Khazad-dum) on paik J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".
Khazad-dum on Caradhrase mäe all paiknev Päkapikkude kaevandus. Kuid see meenutas õige vähe kaevandust. Päkapikud olid sinna rajanud kaunid saalid, kambrid, sillad jne. Khazad-dumi kaevandused olid rikkad, nende rikkus tuli aga erilisest metallist mida kutsuti mithriliks.
Kuid Balrog – koletis Muistsest Maailmast magas kaevanduse sügavikes ning päkapikke ahne kavamine äratas ta. Seejärel päkapikud põgenesid oma asundusest ning orgid ning muud kurjad olevused võtsid kaevanduse üle, ning siis hakati Khazad-dumi kutsuma Moriaks, Mustaks Auguks, hirmu ning õuduse paigaks.
Mithril

Mithril (sindarini keelest "mith", 'hall' + "ril", 'sära') on väljamõeldud metall J. R. R. Tolkieni Keskmaa lugudes, sh triloogias "Sõrmuste Isand".
Tolkieni teostes on mihtrilit kirjeldatud haruldase ja kauni väärismetallina, mis meenutab hõbedat, kuid on samas haruldaselt kerge ja tugevam kui teras. Mithrilist valmistati mõõku, paljud lasid haldjatel sellest oma mõõga taguda. Sellest tehti mh ka turviseid ja rõngassärke, mis öeldi olevat tugevamad kui lohe soomused. Metall oli alati ülikallis, Kolmanda Ajastu lõpuks kirjeldatakse selle väärtust hindamatuna. Selleks ajaks olid kasutusel veel vaid vähesed mithrilist esemed. Bilbo Bagginsil oli mithrilist rõngassärk, mille ta sai tänutäheks päkapikkudelt ning pärandas hiljem Frodole. Sellest oli valmistatud ka Galadrielile kuuluv võimusõrmus Nenya.
Keemikud on mithrili omadusi võrrelnud titaaniumi ja nikli sulamitega.
Sarnast laadi läbistamatuid turviseid esineb ka Põhjala mütoloogias, näiteks Hervöri ja Heiðreki saagas. On arvatud, et Tolkien, kes lugu kindlasti tundis, võis sealt inspiratsiooni saada. Tema poeg Chris Tolkien avaldas saaga tõlke inglise keelde.
Hiljem on mithrili kontspetsiooni kasutanud ka mitmed teised autorid.
Haldjate Sõrmused

Haldjate Sõrmused on väljamõeldud esemed J. R. R. Tolkien'i fantaasiaromaanitriloogias "Sõrmuste isand".
Haldjatele oli antud kolm sõrmust: Narya, Nenya ja Vilya. Haldjate sõrmused olid võimsaimad võimusõrmustest, v.a. ühest sõrmusest – Võimusõrmusest. Sõrmuste vägi peitus mõistmises, loomises, alahoidmises/kaitsmises ning parandamises. Need sõrmused polnud relvad, kuid neid võis kasutada kaitseks Sauroni ja tema teenrite vastu. Kolm mainitud sõrmust oma kandjaid nähtamatuks ei teinud.
Kolm sõrmust valmistas kuulus haldjasepp Celebrimbor Eregionis umbes Teise Ajastu 1590. aastal. Kuid Sauron pettis nii Celebrimborit kui ka teisi Eregioni meistreid. Sauron läks haldjate meistrite juurde, teeseldes Valari saadikut ja lubas neile õpetada uusi oskusi. Sauroni juhendamisel hakkasid haldjameistrid valmistama Võimusõrmuseid, teiste seas üheksat Inimeste Sõrmust ja seitset Päkapikkude Sõrmust. Kuid kolm Haldjasõrmust valmistas Celebrimbor üksi.
Umbes Teise Ajastu 1600. aastal valas Sauron Ühe Sõrmuse – Võimusõrmuse – Turmamäe tules, et valitseda teiste Võimusõrmuste üle. Kuigi Sauron ei puudutanud iial Haldjate Sõrmuseid, olid need siiski valmistatud täitma tema tahet ja olid seega osa Ühe võimust.
Kui Sauron oma sõrmuse sõrme pani, tajusid haldjad teda ning mõistsid, et neid on petetud. Haldjad ise aga oma sõrmuseid hävitada ei saanud. Siis soovitas Galadriel Celebrimborile, et sõrmused tuleks peita ja neid seni mitte kasutada, kuni Sauronil on alles Võimusõrmus.
1693. aastal paneb Galadriel Nenya sõrme, aga Narya ja Vilya saadab ta Gilgaladile Lindoni. Seepeale kuulutab Sauron Haldjatele sõja ja hävitab Eregioni 1697. aastal. Ta võtab kinni Celebrimbori ning piinab teda, et too avaldaks Kolme asukoha, kuid Celebrimbor keeldub ja Sauron surmab ta.
Teise Ajastu 3441. aastal saab Sauron lahingus Inimeste ja Haldjate vastu lüüa ja Isildur võtab temalt Võimusõrmuse. Isilduri käest läheb aga sõrmus kaotsi. Et Võimusõrmus pole enam Sauroni valduses, saavad Kolme Sõrmuse vardjad neid sõrmuseid kasutada kuni Kolmanda ajastuni, hoides alal mälestusi vanast ja kaunist, säilitades võluväega paiku, kus aeg näikse seisvat.
Kui Võimusõrmus hävitatakse 25. märtsil 3019, kaotavad Kolm Sõrmust oma väe ja kõik, mis nende abil on loodud, hääbub. Kui Kolme Sõrmuse vardjad lahkuvad Keskmaalt 29. septembril 3021, võtavad nad oma Sõrmused kaasa Läände, Kadumatule Maale.
The Notorious B.I.G.

Christopher George Latore Wallace (tuntud ka kui Biggie Smalls (gangsteri järgi ühes 1975. aasta filmis), Big Poppa, Frank White (filmist "New Yorgi kuningas") ja lavanimega The Notorious B.I.G.; 21. mai 1972 New York – 9. märts 1997 Los Angeles) oli USA räppar.
Ta oli abielus Faith Evansiga.