Eesti Tervisemuuseum

Eesti Tervisemuuseum on Tallinnas aadressil Lai tänav 28/30 tegutsev muuseum, mille peamised tegevussuunad on tervisealane näitus- ja haridustegevus ning kodumaise meditsiiniloo kogumine, säilitamine ja vahendamine. 
Muuseum asutati 1921. aastal Tartus, likvideeriti 1950. aastatel ja taasavati 1980. aastal Tallinnas. Kuni 2020. aasta novembrini kandis asutus nime Eesti Tervishoiu Muuseum. 
Näitustegevus.
Tervisemuuseumi näitustegevus hõlmab mitmekesist teemaringi, erinevaid formaate ja sihtrühmi. Lisaks püsinäitusele eksponeeritakse vahelduvaid teemanäitusi ning väli-, ränd- ja virtuaalnäitusi .
Püsinäitus.
Püsinäitus “Avameelselt Sinu kehast” annab ülevaate inimkeha anatoomiast ja füsioloogiast ning julgustab tegema oma elus tervist toetavaid valikuid.
Külastuskogemust rikastavad interaktiivsed elektroonilised, mehaanilised, audiovisuaalsed ja käed-külge tegeluseksponaadid.
Muuseumi eripäraks on näitusel eksponeeritavad plastinaadid ehk moodsa töötlustehnoloogia abil säilitatavad inimese elundid .
Näitus asub muuseumi teisel ja kolmandal korrusel ning selles on järgnevad teematoad:
Näitus avati 2014. aastal ja on võitnud Eesti muuseumide aastaauhinna parima püsinäituse kategoorias . Lisaks nomineeriti muuseum 2016. aastal Euroopa parima muuseumi aastaauhinnale .
Haridustegevus.
Muuseumi haridustegevus on kooskõlas riikliku õppekavaga ja tunnid valmivad koostöös erialaekspertidega. Muuseumitundide arendamisel lähtutakse eakohasuse põhimõtetest ning rakendatakse kaasaegseid õppemetoodikaid .
Haridusprogramm on suunatud erinevatele sihtrühmadele: lasteaedadele, üldhariduskoolide kõigile kooliastmetele ja täiskasvanutele.
2024/2025. õppeaastal külastas Eesti Tervisemuuseumi tunde ja tuure 19 000 õpilast 197 koolist ja 71 lasteaiast. Kõige rohkem anti muuseumitunde seksuaalhariduse ja tervisliku toitumise teemadel .
Kogud.
Eesti Tervisemuuseumi põhikogusse kuulus 2024. aasta 1. jaanuari seisuga 22 988 museaali, mis jagunevad nelja alakogusse: esemed, fotod, dokumendid ja trükised.
Kogumistöö keskendub Eesti meditsiiniajaloo ja tervishoiuga seotud isikutele, institutsioonidele ning teemadele. Kogutakse nii ajaloolisi kui ka tänapäevaseid esemeid, trükiseid, dokumente, fotosid ja muid materjale.
Lisaks põhikogule on muuseumil ka abikogu, kuhu kuulub 3988 eset. Seal säilitatakse materjale, mis ei vasta põhikogusse vastuvõtmise kriteeriumidele, kuid on seotud Eesti meditsiini või tervishoiuga.
Esemekogu.
Esemekogus on 4605 museaali, mis on seotud tervishoiu ja erinevate arstlike erialadega, nagu farmaatsia, kirurgia, oftalmoloogia, neuroloogia ja günekoloogia. Muuseumil on ka rikkalik kollektsioon anatoomilisi preparaate, sealhulgas plastineeritud elundeid.
Esemekogus leiduvate raviminäidiste ja apteekide signatuuride kaudu saab hea ülevaate Eesti farmaatsiatööstuse ja apteekide ajaloost. Samuti kuulub kogusse Baltikumi vanima farmaatsialabori EPHAG toodangu näidiseid.
Vanim museaal on varauusaegne klaasnõu, mida tõenäoliselt kasutati rohunõuna. 
Kogus leidub ka vanemat ja väärtuslikku meditsiinitehnikat, nagu näiteks 19. sajandist pärinev hambaravitool.
Üheks silmapaistvamaks esemeks on Florence Nightingale’i medal, mis on annetatud eestlasest halastajaõele Anette Massovile. Ta oli üks esimesi selle rahvusvahelise tunnustuse saajaid maailmas.
Fotokogu.
Fotokogus on 7508 fotot ja negatiivi, mis pärinevad 19. sajandi lõpust kuni tänapäevani. Vanimad originaalid kujutavad meditsiiniõdesid Vene-Jaapani sõjas Harbiinis, Kaug-Idas. Kogu hulka kuulub album 1897. aastal Moskvas toimunud rahvusvaheliselt arstide XII kongressilt, kus teiste seas on jäädvustatud 150 Tartu Ülikoolis õppinud arsti.
Üheks tähelepanuväärsemaks fotoks on kujutis professor Ludvig Puusepast koos Rootsi kuningaga Tartu Ülikooli Närvikliiniku ees.
Dokumendikogu.
2020. aasta seisuga sisaldas dokumendikogu 7543 arvel olevat dokumenti, mis on seotud apteekide, meditsiiniasutuste ja meedikutega, samuti Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professorite ja õppejõududega, karskusliikumise, Punase Risti ja tervishoiukorraldusega.
Huvitavamate ja vanemate dokumentide seas on apteekide signatuuride kogu tsaariaja lõpust ja Eesti Vabariigi algusaegadest, retseptikogu aastatest 1865–1905, 1901. aasta nakkushaigla päevik ning Põhja-Balti Arstideseltsi päevaraamatud 1912. aastast. 
Unikaalne näide on ka Saksa arsti poolt mälu järgi Norilski vangilaagris joonistatud ajuatlas. 
Trükistekogu.
Trükistekogus leidub vanu raamatuid, plakateid ja postkaarte. Vanimad trükised on saksakeelsed arstiteaduslikud dissertatsioonid, mis kaitsti Tartu Ülikoolis aastatel 1870–1880. Kogu sisaldab ka eesti autorite kirjutisi rahvatervise teemadel, näiteks Friedrich Reinhold Kreutzwaldi “Kodutohter” (1879) ja Peeter Hellati tööd.
2020. aasta andmetel oli kogus arvel 3332 trükist. 
Ajalugu.
Muuseum asutati 1921. aastal Tartu Ülikooli arstkonna eestvõttel ja uksed avas see 1924 Tartus. 1928. aastal asutas muuseum oma osakonna ka Tallinnas; see avati 1932. 1950. aastatel muuseum likvideeriti. Muuseumi esialgne näitus oli avatud 1924–1928 Tartus Aia tänav 46 kahes toas. 1929. aastal koliti majja Pepleri tänav 32, kus muuseum tegutses 1948. aastani. 1928. aastal alustas tööd Eesti Tervishoiu Muuseumi Tallinna osakond, algul Vana-Pärnu maantee 19A, hiljem Kloostri-Kooli tänav 7.
Muuseum taasavati 31. jaanuaril 1980 Tallinna Meditsiinikooli juures Vabariikliku Sanitaarharidusmaja Tervishoiumuuseumi nime all. Muuseumi direktoriks sai samal aastal H.-R. Martinson, kes pidas seda ametit 2007. aastani. Muuseumi ekspositsioon "Elu ja tervis" oli valminud interaktiivsuse põhimõttel. Külastajad said ise tegutsedes õppida üht-teist anatoomia ja oma organismi kohta. Seda perioodi võib pidada ka muuseumi praeguse kuju eelkäijaks.
Muuseumi eesmärgiks oli saada terviseõpetuse keskuseks, kus jagatakse teadmisi tervislikust eluviisist ja inimese füsioloogiast. Oldi arvamusel, et tuleb üha enam pöörata tähelepanu haiguste ennetamisele, mitte kõigest ravimisele. Üha olulisemaks muutus laste tervishoid, mis seati tervishoiumuuseumi üheks prioriteediks. Üks põnevamaid eksponaate oli klaasnaine, inimese suuruses pöörlev inimkeha, mis tutvustas inimese siseelundeid. Klaasnaine on tänapäevani muuseumis eksponeeritud.
Lisaks näituste korraldamisele peeti muuseumis harivaid terviseteemalisi loenguid ning tegutses noorte meditsiinihuviliste klubi.
Järjest enam avastati olulisi teemasid, millest inimesi teavitada. Näiteks 1987. aastal hakati rääkima vaeguritest – Nõukogude Liidus oli see varem olnud tabuteema, millest ei räägitud ning mida ei tunnistatud.
1. augustil 1989 sai muuseum, mis oli kolinud Tallinna Laiale tänavale, iseseisvaks asutuseks ning hakkas kandma nime Eesti Tervishoiu Muuseum. Sellega sai alguse muuseumi III periood. Selleks ajaks oli tervisenäitus "Inimene ja perekond" osaliselt amortiseerunud ja vajas uuendamist-täiendamist. Oli põhjust karta, et ümberpaigutamisel saavad eksponaadid kannatada. Seetõttu otsustati suur osa näitusest jätta meditsiinikooli kasutusse ja tellida Dresdenist uus ekspositsioon "Inimene. Tervis. Perekond."
Selles ekspositsioonis oli väga olulised kohal seksuaalbioloogia. Käsitleti soolist arengut, viljastumist, rasedust ja selle vältimist, sünnitust ning suguhaigusi. Korraldati tunde rasedatele ja seksuaalnõustamist noortele. Lisaks sellele tehti terviseõpetuse raames teadvustustööd sõltuvusainete, sealhulgas alkoholi, tubaka ja narkootikumide kohta. Korraldati õppepäevi ja ajutisi näitusi, mida oli keskmiselt 20 korda aastas. Eesti Arstide Seltsiga ja Noorte Arstide Ühendusega koostöös hakati korraldama iga-aastaseid meditsiiniajaloo konverentse.
2007. aastal sai muuseumi direktoriks Margus Jurkatam. 2011.–2013. aastal muuseumi renoveeriti ja uuendati. Seejuures võeti ka vastu otsus vananenud ekspositsiooni uuendada ja muuta see interaktiivsemaks. 2014. aasta algul jätkas muuseum tegevust sihtasutusena, mille asutajad on Kultuuriministeerium ja Tallinna Tehnikaülikool. Muuseumi uus käed-külge püsiekspositsioon "Avameelselt sinu kehast" avati osaliselt 31. mail 2014. Muuseumi 90. aastapäeva aastal valmisid ka kolmanda korruse teematoad. Muuseum avati külastajatele täismahus 23. mail 2015. 
Aastast 2018 juhib Tervisemuuseumi Kadri Rannala, kes enne seda täitis muuseumi arendusdirektori rolli.
Avaldatud trükised.
2000. aastatel on Tervisemuuseumilt ilmunud järgmised trükised: