Hausa keel

Hausa keel on afroaasia keelkonna Lääne-Tšaadi keelte rühma kuuluv keel, mida räägitakse peamiselt Nigeerias ja Nigeris, aga ka Ghanas, Beninis, Kamerunis, Elevandiluurannikul, Sudaanis ja Togos. Seda keelt kõnelevad emakeelena umbes 25 miljonit inimest ja teise keelena umbes 15 miljonit inimest, seega on hausa keel Aafrikas kõnelejate arvult neljandal kohal (araabia, berberi ja suahiili keele järel). Hausa keel on levinuim "lingua franca" Lääne- ja Kesk-Aafrikas.
Hausa keele standard on Nigeeria suuruselt teises linnas Kanos kõneldav Kano murre, mis kuulub hausa keele idamurderühma.
Fonoloogia.
Hausa keeles on viis täishäälikut, mida saab hääldada nii lühikeselt kui pikalt ning neli diftongi (kokku 14 vokaalfoneemi).
Monoftongid:
a) Lühikesed vokaalid: /a/, /e/, /i/, /o/ ja /u/.
b) Pikad vokaalid: /aa/, /ee/, /ii/, /oo/ ja /uu/.
Diftongid: /ai/, /au/, /iu/ ja /ui/.
Hausa keel kuulub toonikeelte hulka. Kõiki täishäälikuid võib hääldada madala, kõrge või langeva tooniga. Standardses kirjakeeles tooni ei märgita.
à è ì ò ù (madal toon)
á é í ó ú (kõrge toon)
â ê î ô û (langev toon)
Hausa keeles on 23 või 25 konsonantfoneemi (täpne arv sõltub keelekasutusest).
Hausa keeles on 6 glotaalset konsonanti, mida saab hääldada 4–5 erinevas artikulatsioonikohas:
Kirjasüsteemid.
Hausa keelel on kolm kirjasüsteemi:
1) "Boko" – ladina tähestiku põhjal loodud süsteem, mille võttis kasutusse Briti koloniaaladministratsioon 1930. aastatel. See on tänapäevase hausa keele ametlik kirjasüsteem.
2) "Ajami" – araabia tähestikul põhinev süsteem, mis on olnud kasutusel alates 17. sajandist. Sellel puudub standardkeeles rakendus. Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt ilukirjanduses, luuletustes ja mõnedes raamatutes, ning vähemalt ühes ajalehes.
3) Braille ehk pimedate kiri – põhineb ingliskeelsel Braille kirjal.
Lisaks standardsele Braille ladina tähestikule on olemas järgmised tähed: kw, sh, ts, ɗ (moodustatud ingliskeelsete "q", "sh", "st", "ed" põhjal) ning kolm tuletatud tähte:
Grammatilised kategooriad.
Käändsõnad.
Arv.
Hausa keeles eristatakse nimisõna ainsust ja mitmust. Mitmust moodustatakse järgmistel viisidel:
1) "a"-lõpuliste sõnade puhul:
2) "e"-lõpuliste sõnade puhul reduplitseeritakse viimane silp või asendatakse lõppvokaal mitmuse tunnusega "-aye": "wake-wakeke" (uba-oad), "fure-furaye" (õis-õied).
3) "i"-lõpuliste sõnade puhul:
4) "o"-lõpulistel sõnadel:
5) "u-"lõpulistele sõnadele lisatakse "-a" või "-na": "hanu-hanua" (käsi-käed), "rumbu-rumbuna" (hoidla-hoidlad).
Sugu.
Hausa keeles eristatakse mees- ja naissugu, kusjuures sugu markeeritakse ainult ainsuses. Sugude väljendamiseks on järgmised võimalused:
1) Erinevate sõnade kasutamine: "oba" (isa) – "uwa" (ema), "mutum" (mees) – "matše" (naine);
2) Lisasõnade kasutamine ("miši" või "namiši" – mees, "matše" – naine): "da namiši" (meeslaps=poiss), "dia matše" (naislaps=tüdruk);
3) Erinevad sõnalõpud: naissoost nimisõnadel on tavaliselt lõpus "-a", meessoost nimisõnadel võib lõpus olla ükskõik milline vokaal, nt "sariki" (kuningas) – "saraunia" (kuninganna).
Omadussõnad ühilduvad nimisõnaga soos ja arvus.
Kääne.
Hausa keeles on ainult omastav kääne, mida väljendatakse partiklite "na" (meessugu) ja "ta" (naissugu) abil:
"Riga ta Abbega" (Abbega jope)
"Kwara na šinkaffa" (riisitera)
Kiire häälduse tõttu võib vokaal "a" ühendis "na" ära kaduda ning sellisel juhul osutab omastavale käändele kahe substantiivi vahel paiknev "n":
"Suna-n-yaro" (poisi nimi)
Tegusõnad.
Aeg.
Hausa keeles on viis grammatilist aega – aorist (määramata minevik), täisminevik, lihtminevik, olevik, tulevik. Olevik, täisminevik ja tulevik esinevad kahes vormis: pöördelises vormis ning partitsiibi kujul.
Aegade moodustamiseks kasutatakse asesõnu, mis paiknevad tegusõna ees, ning aega markeerivaid sufikseid. Isikulistel asesõnadel on kaks vormi: empaatiline e subjektiivne ja tavaline e objektiivne.
Järgnevas tabelis on loetletud hausa keele isikulised asesõnad. Aoristi puhul on antud tavaline vorm ning sulgudes empaatiline vorm. Teiste aegade empaatilised vormid saab moodustada vastavate partiklite lisamisega tavalise vormi ette. Oleviku, täismineviku ning tuleviku puhul on esimesena antud pöördeline vorm ning sulgudes partitsiibi vorm.
Olevikus tähistavad aega peale aluse asesõnade veel sufiks "-na", abiverb "ke" ning verbi sufiks "-wa" (nt "Mi kana-kaowa" – Mida sa tood?).
Kõneviis.
Käskiv kõneviis.
Käskivat kõneviisi märgitakse isikulise asesõna lisamisega verbivormi ette: "ka-taffi" (m) – 'sina mine', "ku-taffi" – 'teie minge'. Eitust väljendatakse partikli "ba" kordusega: "ba ka-taffi ba" – 'sina ära mine'.
Tingiv kõneviis.
Tingivat kõneviisi väljendatakse sidesõnade "kadan" ja "en" abil (tähenduses 'kui').
Sõnajärg.
Hausa keele sõnajärg on SVO (subjekt-verb-objekt), mis on teine kõige levinum sõnajärjetüüp maailmas. Morfoloogiliselt tüübilt kuulub hausa keel aglutineerivate keelte hulka.
Arvsõnad.
Hausa keele arvsõnad ühest kümneni:
üks – daya
kaks – biyu a
kolm – uku
neli – huɗu
viis – biyar
kuus – shida
seitse – bakwai
kaheksa – takwas
üheksa – tara
kümme – goma
Keelenäiteid.
Poiss kukkus.
Minu naine teeb süüa.
Glossimisel kasutatud lühendid: