Selangori osariik

Selangor (malaikeelne hääldus [s(ə)laŋo(r)]) on üks Malaisia kolmeteistkümnest osariigist. Osariiki tuntakse ka araabiakeelse nimega Darul Ehsan ehk “Siiruse elupaik”. Osariik asub Malaka poolsaare läänerannikul ja tema naaberosariigid on Peraki osariik põhjas, Pahangi osariik idas ja Negeri Sembilani osariik lõunas. Selangori osariik ümbritseb Kuala Lumpuri ja Putrajaya liiduala.
Selangor asub ekvatoriaalse vihmametsa loodusvööndis. Osariiki läbib Tennasserimi mäestik ja osariigi kõrgeim punkt on Semangkoki mägi (1830 m). Osariiki läbib Kelangi jõgi, mida ümbritsevasse Kelangi Orgu on koondunud suurem osa osariigi elanikkonnast.
Selangori osariigi riigipealinn on Shah Alam ja kuninglik pealinn Kelang. Suurima rahvaarvuga suurlinnapiirkond on Kajang ja suurima rahvaarvuga linn on Petaling Jaya. Petaling Jaya ja Subang Jaya pälvisid ametliku linnastaatuse vastavalt aastatel 2006 ja 2019. Selangor on koos Sarawaki, Johori ja Pulau Pinangi osariigiga üks neljast osariigist, milles on rohkem kui üks ametliku linnastaatusega asula.
Selangori osariigil on Malaisia osariikide seas suurim SKT: 2022. aastal oli see 384 miljardit ringgitit (umbes 82 miljardit eurot), mis moodustas 25,6% Malaisia riigi SKT-st. Selangor on kõige arenenum Malaisia osariik, omades head infrastruktuuri, kõrget elatustaset ning riigi madalaimat vaesuse määra.
Nimi.
Kuna puudub kindel etümoloogiline seletus selle kohta, kust pärineb Selangori nimi, on selle kohta palju oletusi. On arvatud, et osariigi nimi tuleneb puuliigist, mis malai keeles kannab nimetust "mentangau". Puu kasvab Selangori jõe kaldal ja Kuala Selangori linnas. Teise legendi kohaselt on osariigi nimi tuletatud sõnapaarist Selang Ur, mis tähendab tamili keeles Salangide küla ("ur" tähendab linna või küla). Samuti on arvatud, et nimi Selangor on tuletatud sõnade "selang", mis tähendab pussitamist, ja "jemur", mis tähendab päikese käes kuivatamist, kombinatsioonist, osutades, et kunagi kasutati seda kohta reeturite pussitamiseks ning nende päikese kätte kuivama jätmiseks.
Veel üks levinud uskumus on, et nimi viitab malaikeelsele sõnale "langau", mis tähendab suurt kärbest või porilast, kes elab Selangori jõe äärsetes rabades osariigi loodeosas. Kohaliku folkloori kohaselt põgenes üks sõdalane Portugali vallutuste ajal Melaka linnast ning oma teel põhja puhkas jõeäärses rabas puu all. Seal aga tüütas teda visa kärbes, mistõttu otsustas sõdalane hoopis piirkonda avastama minna. Leidnud endale sobiva asukoha, otsustas mees sinna jäädagi. Sõdalane andis paigale nime „"satu (se) langau"“ ehk suur porikärbes.
Ajalugu.
Vanimad leiud Selangori piirkonnast on poleeritud kivist tööriistad ja savinõud, mis pärinevad vahemikust 2800–2000 aastat eKr. Ürgaja olulisimaks asulaks Selangori piirkonnas võis olla Kelang. Selle ümbrusest on leitud pronksiaegseid kirveid, rauaajast pärinevaid tööriistu "tulang mawas" ehk ahvikondid ning 2. sajandist eKr pärinev pronksist kell. Mingi dünastia aegsel Mao Kuni kaardil, mida kasutas Admiral Zheng He oma aastate 1405 ja 1433 vahelistel ekspeditsioonidel, on märgitud kohad Selangori piirkonda Kelangi jõe estuaar ja ehk ka mägismaa. „Malai annaalide” järgi oli Selangori piirkond 15. sajandil Melaka sultanaadi võimu all, samas ei olnud Selangor tollal ühtne haldusala: piirkonnas leidusid eraldiseisvad osariigid nagu Kelang ja Heram.
Pärast Melaka alistumist Portugalile aastal 1511 läks Selangor endise Melaka sultani Mahmud Shahi poja Alauddin Riayat Shah II 1928. aastal loodud Johori sultanaadi kontrolli alla. Johori–Jambi sõja (1666–1679) käigus värbas Johori sultan Ibrahim Shah Sulawesi saare rahva bugide seast palgasõdureid, kes aitasid sõja võita. Osa bugidest jäi ka sõjajärgselt Selangori ja aitas tõrjuda Siaki sultanaadi rünnaku, mille tänutäheks said nad Johori sultanaadis võimukohti. 1723. aastaks oli palju suurem arv bugisid Selangori kolinud. Ka mõned minangid, kes üldiselt asustasid lõunapoolset Negeri Sembilani, olid 17. sajandiks Selangori elama asunud. Minangid toetasid Siaki sultani Raja Kecili rünnakuid bugide vastu, kuid bugidel õnnestus ka need tagasi tõrjuda. Eesmärgiga luua võimukeskus, asutas bugi Raja Salehuddin 1766. aastal päriliku Selangori sultanaadi pealinnaga Kuala Selangoris. Selangor on Malaka poolsaarel ainus osariik, mille asutajad on bugid.
19. sajandil oli Selangoris piirkonna tinamaagi kaevandamise tagajärjel majandusbuum. Kaevandusi oli eri Selangori piirkondades, seejuures Ampangis, mis tõi kaasa Kuala Lumpuri kasvamise. 1854. aastal andis Selangori sultan kontrolli Kelangi üle Raja Abdullah'le, jättes vahele Raja Mahdi, eelmise Kelangi pealiku poja, mis viis Selangori kodusõja ehk Kelangi sõjani (1867–1874). Sõda oli osaliselt ka heitlus tinatootmisest laekuva tulu nimel. Tinakaevandus oli suure arvu hiinlastest rändtöölisi ligi meelitanud ja Selangori pealikega liite sõlminud hiina klannid liitusid samuti sõjaga. Konfliktid hiinlaste ja malailaste vahel Perakis ja Selangoris, mis mõjutasid Briti Kagu-Aasia asumaade majandust, ning mured rannikukaubandust mõjutava piraatluse pärast kasvatasid Briti huvi Malai riikide vastu.
1874. aastal võttis Selangori sultan Abdul Samad vastu Briti residendi, millega sai Selangor osaks süsteemis, mis jättis sultani näiliseks valitsejaks, ent lastes tegelikult Briti Impeeriumil otsuseid langetada. Briti koloniaaladministratsiooni keskus oli aastatel 1875–1880 Kelang ja seejärel Kuala Lumpur. Briti Impeeriumi tagatud stabiilsuses sai Selangor taas õitseda. 1896. aastal liitus Selangor resident Frank Swettenhami koordineerimisel Negeri Sembilani, Peraki ja Pahangiga, luues Födereerunud Malaia Riigid; pealinnaks valiti Kuala Lumpur.
1941. aastal tungis Jaapani Keisririik Malaiasse ja Malaia riigid olid kuni Jaapani alistumiseni 1945. aastal okupeeritud. 1945. aastast 1946. aastani oli Malaia Briti Militaarhalduse all, seejärel loodi Malaia Liit, millega liitus ka Selangor. Malaia Liit osutus aga ebapopulaarseks ja 1948 asendati see Malaia Föderatsiooniga. See iseseisvus aastal 1957 ja võttis 1963. aastal nime Malaisia, kui liitusid Briti kolooniad Sarawak, Põhja-Borneo ja Singapur. Nii Malaisia kui ka Selangori pealinn oli Kuala Lumpur, aga 1974. aastal loovutas Selangor linna föderaalvalitsusele, misjärel sai Selangori pealinnaks Shah Alam. Selangori sultan tähistas linna üleandmist, ehitades uue föderaalterritooriumi ja Selangori piirile värava Kota Darul Ehsan, mis ületab osa Föderaalkiirteest Bangsari ja Petaling Jaya vahel.
1990. aastatel otsustas Malaisia peaminister Mahathir Mohamad ehitada riigile uue halduskeskuse Putrajaya, mille jaoks osteti Selangori osariigilt 45,8 km2 suuruses maad. 2001. aastal andis Selangor linna ametlikult föderaalvalitsusele üle, misjärel piirab osariik kahte liiduala.
Geograafia.
Selangor on 7931 km2 suurune piirkond Malaka poolsaare läänerannikul. Osariiki piiravad põhja poolt Pernami jõgi, idast ja kagust Titiwangsa mäed, lõunast Sepangi jõgi ja läänest Malaka väin. Selangori naaberosariigid on Perak 
põhjas, Pahang idas ja Negeri Sembilan lõunas ja osariik ümbritseb Kuala Lumpuri ja Putrajaya liidualasid.
Selangori osariik on läänes mere ääres võrdlemisi tasane, kuid muutub ida poole minnes järk-järgult mägisemaks. Osariiki läbib kirdest edelasse voolav Kelangi jõgi, mida ümbritsev piirkond, nimega Kelangi Org on väga tihedalt linnastunud ning milles elab üle poole Selangori elanikkonnast. Kelangi Oru kohta öeldakse vahel ka Suur Kuala Lumpur. Kelangi Org on kolmnurkse kujuga: selle keskel on Kuala Lumpur, loodetipus Rawang, kagutipus Semenyih ning edelatipus Kelang ja Port Kelang. Selangoris on umbes 50 indutriaalpiirkonda, millest üle poole asuvad Kelangi Orus.
Oluline suur jõgi Selangoris on Langati jõgi, mille ääres on muuhulgas Kajangi ja Putrajaya linnad.
Taimestik ja loomastik.
Selangor asub ekvatoriaalse vihmametsa loodusvööndis ja 2500 km2 ehk umbes 32% osariigi pindalast on metsa all. Metsa alla jäävast piirkonnast moodustavad umbes 830 km2 turbasoomatsad ja 190 km2 mangroovimetsad rannikul. Ehkki Selangori vihmane ja soe kliima sobib vihmametsadele, ei soodusta selle savi- ja rauarikkad mullad põllumajandust, kuigi tänapäevased meetodid ja väetised on mullastikukvaliteeti parandanud.
Selangoris on palju parkmetsi, näiteks Gabai kosk, Taman Rimba Templer, Taman Rimba Ampang, Taman Rimba Komanwel, Sungai Chongkak, Sungai Tua, Sungai Sendat, Sungai Tekala, Kanching, Gunung Nuang ja Bukit Tabur. Selangori metsade eest kannab hoolt osariigi metsanduse ametkond, kuna Malaisia põhiseadus näeb ette, et iga osariik vastutab metsanduse eest oma piiride vahel ise. Selangori metsanduse peakontor asub Sultan Salahuddin Abdul Aziz Shahi ehitises Shah Alamis.
Selangoris on mitu looduskaitseala, mille sekka kuuluvad Sungai Dusun, Bukit Kutu ja Bukit Sungai Puteh Kuala Lumpuri ja Selangori piiril. Lisaks on osariigil ka ökoturismikeskus, Paya Indahi märgala, mis asub Kuala Langati ringkonnas Dengkili läheduses. See on paiga- ja rändlindude ning introdutseeritud harilike jõehobude ja krokodillide kaitsealaks.
Selangorile endeemilisteks liikideks on Batu koobastes elav ämblik "Liphistius batuensis", Malai vesimutt ("Chimarrogale hantu") ja Selangori lendorav "Petaurillus kinlochii".
Kliima.
Malaisia kliimat dikteerivad mussoonid: tugevad hooaegsed tuuled kirdest (oktoobrist märtsini) ja edelast (aprillist septembrini). Kliima on aastaringi vihmane, aga eriti kirdest tulevate mussoonide ajal. Selangoris on küll vihmane, kuid mussoonide eest kaitsevad seda Sumatra edelas ja Titiwangsa mäed kirdes. Ometi tabavad mõnikord läänerannikut edelamussoonide ajal Malaka väinal tekkivad tormid ja tugevad hommikused tuuled, mida kutsutakse sumatrateks. Temperatuur kõigub Selangoris vähe, peaaegu aastaringselt jäävad soojakraadid 24–32 °C vahele.
Demograafia.
Selangori osariigis elab 7 341 300 inimest.
Selangor on rahvastikurohkeim Malaisia osariik, seal asuv Kelangi Org ehk Kuala Lumpuri linnastu. 2020. aasta rahvaloenduse põhjal elab 95,8% Selangori rahvastikust linlikes oludes. Selangori rahvastik on väga mitmekesine, peamised on malailased, hiinlased ja indialased. Selangori rahvaarv on Kelangi Oru kiire kasvu tõttu 1957. aasta iseseisvumisest saati seitsmekordistunud.
Selangori malai enamusrahva kultuuri mõjutavad ka bugide, minangide, mandailingide, jaavalaste ja banjarite pärimused. Jaavalaste pärimus domineerib läänerannikul, kuivõrd minangide pärimus on olulisem osariigi kirdeosas. Carey saarel elab 3000 mah meri rahva – ühe poolsaare põlisrahva – liiget, kes proovivad säilitada oma keelt ja kultuuri, üritades samal ajal modernse eluga kohaneda.
Religioon.
2020. aasta rahvaloenduse põhjal on 61,1% Selangori rahvastikust muslimid, 21,6% budistid, 10,3% hindud, 4,9% kristlased, 1,2% taoistid või mõne muu hiina religiooni tunnistajad ja 0,7% mittereligioossed. Kõik malailased on muslimid, sest Malaisia Põhiseaduses on malailase definitsioonis muslimiks olemine.
Majandus.
Selangori majandussüsteem on arenev turumajandus, mille põhivaldkondadeks on kaubandus ja põllumajandus. Selangor on Malaisia rikkaim osariik, kui võtta võrdluse aluseks SKT elaniku kohta. 27. augustil 2005 kuulutas Malaisia valitsus Selangori ametlikult esimeseks arenenud Malaisia osariigiks.
Kaubandus ja tööstus.
Kaubandus-, tööstus- ja teenindussektorid annavad märkimisväärse panuse Selangori majandusse. Tööstus moodustas 2016. aastal 35% ja kaubandus 38% osariigi SKT-st. Mitmes tööstuspiirkonnas toodetakse elektroonikakaupu, kemikaale ja sõidukeid, sealhulgas Protoni ja Perodua autosid. Osariigis pannakse kokku ka imporditud sõidukeid tootjatelt nagu Toyota, Nissan, Volkswagen ja BMW Motors.
Põllumajandus.
Põllumajandus ei mängi Selangori majanduses eriti olulist rolli. See moodustas 2016. aastal 1.4% osariigi SKT-st. Selangor oli üks esimesi koloniaal-Malaisia osariikidest, kuhu 20. sajandi algul kummipuuistandused rajati, ning 1930. aastatel oli Malai maailma suurim kautšuki tootja. Tänapäeval on Selongi osariigi olulisemad põllumajandusproduktid kookos ja kautšuk, peale nende toodetakse ka ananassi, kohvi, riisi, kakaod ja palmiõli.
Turism.
Vaatamisväärsused Selangori osariigis on i-City Shah Alamis – jaemüügi- ja kaubanduskeskus miljonite LED-lampide ja hoonesisese pargiga –, Malaisia riiklik loomaaed Zoo Negara Ampang Jayas, mis on ühtlasi Malaisia suurim loomaaed üle 4000 loomaga, Sepangi Rahvusvaheline Ringrada Sepangis, mis on Vormel 1 Malaisia Grand Prix’, A1 Grand Prix’ ja Malaisia Mootorratta Grand Prix’ toimumiskoht, Wat Chetawani tempel ja paljude veeatraktsioonidega Sunway laguuni lõbustuspark Bendar Sunways.
Veel on üks populaarne vaatamisväärsus ja ekskursioonide sihtpunkt hiiglaslikud Batu koopad Ipohi tee ääres Selayangis. Koopad asuvad paekivikaljudes ja avastati juba 1878. aastal maadeuurijate poolt. Koopaid kasutasid II maailmasõja ajal varjupaigana Jaapani vastu kommunistidest partisanid. Nüüd asub seal hindu pühamu, kus iga aasta alguses toimuvad Thaipusami pidustused. Turistidele on mitmekümnest koopast avatud vaid kolm: Katedraalikoobas, mis on oma võimsate kivipurikatega arvatavasti kolmest muljetavaldavaim, Kunstigalerii koobas, mis on kaunistatud värvikirevate hindu jumalakujudega ja Luuletaja koobas, kus on kiviplaatidele kirja pandud muistse tamili poeedi Thiruvalluvari kaherealised luuletused ehk "kural"’id. Batu koopad pakuvad oma ainulaadse taime- ja loomastikuga huvi botaanikutele ja zooloogidele.
Osariigi pealinnast Shah Alam tekkis 1970. aastatel. Siin on Shah Alami Galerii ja Selangori Riigiraamatukogu, ehitistest jääb silma Sultan Salahuddin Abdul Aziz Shahi mošee, mida tuntakse omapärase kupli värvi tõttu ka Sinise mošeena. Selle planeering meenutab Meka Suurt mošeed ja mahutab vajadusel kuni 16 000 palvetajat. Mošee juurde kuuluvad samuti aed ja tiik, mis on ühenduslüliks Shah Alami järvepargiga.
Veel on populaarsed külastuspaigad Sultan Abdul Azizi Kuninglik Galerii, Alam Shahi Palee, GM Klang Wholesale City ostukeskus Kelangis ja Krabi saar (Pulau Ketam) Port Kelangi lähedal. Kuulsaimad rannad on Bagan Lalangi, Sepang Gold Coasti, Batu Lauti ja Moribi rand. Selangoris võib külastada ka mitmeid puutumata loodusalasid nagu Jaanimardikakaitseala ja Kuala Selangori Loodusparki Kuala Lumpuris, Malaisia Metsauuringute Instituuti (FRIM) Selayangis ning Ampangi ja Kanchingi parkmetsi Ampang Jayas. 
Selangor on samuti tuntud ka kui suurepärane peatuspaik spaa- ja massaažiarmastajatele. Alates 2009. aastast on osariiki tekkinud juurde palju traditsioonilise massaaži ja refleksoloogiaga tegelevaid ettevõtteid. Kuigi enamik taolistest ettevõtetest on ehtsad, siis leidub ka bordelle, mis peidavad ennast massaažisalongi või spaa nime taha; Malaisia ​​kuninglik politsei, saanud vihje kodanikelt, korraldab tihti sellistes ettevõtetes haaranguid.
Valitsus.
Osariigi valitsemisvorm on pärilik põhiseaduslik monarhia ja valitsev sultan Sharafuddin Idris Shah on olnud ametis 2001. aastast. Alates 19. juunist 2018 on Amirudin Shari osariigi valitsuse tegevjuht ehk Menteri Besar. Amirudin Shari kuulub Rahva Õigluse Parteisse (Malai keeles: Parti Keadilan Rakyat lühendatult PKR või KEADILAN), mis on osa Pakatan Harapanist.
Põhiseadus.
Selangori Osariigi Põhiseadus on kõrgeima õigusjõuga akt osariigis. Põhiseadus oma praegusel kujul koosneb 19 peatükist, 100 artiklist ja ühest loendist. Selangori Põhiseaduse I Osa ilmus esimest korda 1. veebruaril 1948 Malaia Föderatsiooni moodustumise järgselt, Selangori Põhiseaduse II Osa ilmus 2. mail 1950. Kui Malaia Föderatsioon 1957. aastal iseseisvus, muudeti vana põhiseadus kehtetuks ja see asendati 1959. aasta Selangori Osariigi Põhiseadusega. 1959. aasta põhiseaduse alusel on Selangoris valitsemisvorm konstitutsiooniline monarhia.
Selangori sultanaat.
Selangori sultan on Selangori põhiseaduslik valitseja. Sultani roll, volitused ja ametikohustused on sätestatud 1959. aasta põhiseaduses. Põhiseaduse alusel on sultanil osariigi täidesaatev võim. Ta on osariigis islami religiooni juht ja suverään („au ja väärikuse allikas”). Ametikoht on pärilik ja seda saavad pidada vaid Selangori kuningliku pere liikmed. Praegune valitseja on Tema Kuninglik Kõrgus sultan Sharafuddin Idris Shah. 
Riigi Täidesaatev Nõukogu.
Riigi Täidesaatev Nõukogu, mis kuulub koos Selangori sultaniga valitsuse täidesaatvasse harusse, moodustati 1959 aasta põhiseaduse alusel. Sinna kuuluvad Menteri Besar, kes on nõukogu esimees ja Salangori valitsusjuht, ja veel 10 liiget, kelle määrab ametisse sultan Riigikogu liikmete seast. Praegune Menteri Besar on Yang Amat Berhormat Dato' Menteri Besar Amirudin Shari.
Riigikogu.
Osariigi seadusandlik haru on Selangori Osariigi Riigikogu. Selle roll on analoogne Malaisia Parlamendi omale, kuid Riigikogu loodud seadused kehtivaid vaid antud osariigi piires. Liikmed valitakse, tavaliselt tehakse seda samaaegselt üldvalimistega. Riigikoguliikmete ametiaeg kestab kuni 5 aastat. Riigikogu saadetakse laiali enne ametiaja lõppu või selle lõpus, kui on valitud uued liikmed.
Taristu ja kommunaalteenused.
Selangoris tegutses 2023. aastal 13 haiglat, 36 tuletõrjejaama, 717 hotelli ja üle 14 000 restorani ja kohviku.
Tööstus.
Selangor on Malaisia kõige industrialiseeritum osariik. Seal on umbes 50 tööstusrajooni, millest pooled asuvad Kelangi Orus. Selangori suurimad tööstusharud on bioteadused, elekter ja elektroonika, transpordivahendid, toiduained ja joogid ning masinad ja seadmed.
Elekter.
Selangoris 4 peamist elektrijaama: Sultan Salahuddin Abdul Aziz Shahi Elektrijaam, Connaught Bridge’i Elektrijaam, Putrajaya Elektrijaam ja Kuala Langati Elektrijaam.
Veevarustus.
Veega varustab Selangori, Kuala Lumpurit ja Putrajayat riigiettevõte Syarikat Bekalan Air Selangor (SYABAS). Selangoris asub 7 tammi: Sungai Selangori tamm, Sungai Tinggi tamm, Sungai Semenyihi tamm, Sungai Langati tamm, Kelang Gatesi tamm, Sungai Batu tamm, ORS Sungai Labu tamm ja Tasik Subang tamm.
Ostukeskused.
Selangoris on kokku pea 2700 ostukeskust, neist tuntumad on
Haiglad.
Suurimad erahaiglad ja avalikud haiglad 13 seast on järgmised:
Transport.
Selangor on ühendatud ülejäänud Malaisiaga laiahaardeliste õhu-, raud- ja maanteede kaudu. Ühistransport on osariigis olemas, kuid seda kasutatakse vähe. Enamik suurematest maanteedest, mis kulgevad mööda poolsaare läänerannikut, sh North–South Expressway, läbivad ka Selangori. Kiirteed on maksustatavad ja motoristid, kes teedel sõidavad, kasutavad maksmiseks kaarte nagu Touch ‘n Go ja SmartTAG. Sularahamaksed lõpetati Malaisia tollipunktides 2015 ja 2017 aastate vahel.
Kuala Lumpuri Rahvusvaheline Lennujaam (KLIA) on riigi peamine lennujaam ning asum Sepangi ringkonnas osariigi lõunaosas. Lennujaam koosneb peaterminali hoonest, Satelliitterminalist A ja terminalist KLIA 2. Selangoris asub ka riigisisene Subangi lennujaam, mis on suur Kagu-Aasia äri- ja eralennunduskeskus.
Malaisia suurim meresadam Port Kelang asub Selangori läänetipus.
Tasulised bussiliinid Kuala Lumpuris ühendavad Kelang Sentrali Kelangis, Kompleks Perhentiani Kajangi Kajangis, One Utama Bus Transportation Hubi Petaling Jayas ja Terminal Seksyen 13 Shah Alamis teiste Malaisia osariikidega.
Samuti on olemas avalikud bussiveoteenused nagu Rapid Bus, mis ühendavad Selangori väikelinnu. Rapid Bus, mis on osa Rapid KL ühistranspordisüsteemist, pakub oma teenust Kelangi Orus. Teenusega alustati 2006. aastal, kui Rapid KL otsustas uuendada Kelangi Oru bussiliiklust. Teiste Selangoris tegutsevate bussiettevõtete seast võib leida Wawasan Sutera Travel &amp; Tours Sdn Bhd, MARA Liner Sdn Bhd, Handal Ceria Sdn Bhd ja The Selangor Omnibus Company Berhad.
Alates 2015. aastast on üle kogu Selangori osariigi saadaval ka tasuta bussiteenus nimega Bas Smart Selangor. Teenus algatati, et innustada elanikke kasutama ühistransporti. 7. novembril 2017 lansseeriti telefonirakendus Selangor Intelligent Transport System, millega saab jälgida Bas Smart Selangori busside teekondi ja bussiaegu.
KTM Komuteri raudteevõrgustik ulatub paljude osariigi äärepoolsete ringkondade ja linnadeni. Võrgustik ühendab Kajangi, Port Kelangi, Shah Alami ja paljud teised keskusest kauged paigad muude raudteeteenustega Kuala Lumpuri raudteejaamas.
MRT võrgustik (Mass Rapid Transit võrgustik).
Kajangi Liin.
MRT Kajangi Liin, varem tuntud kui SBK (Sungai Buloh-Kajang) Liin, on üheksas raudteeliin ja teine täielikult automatiseeritud ja ilma juhita raudteesüsteem Kelangi Oru piirkonnas (esimene ilma juhita raudteesüsteem oli Kelana Jaya Liin). Liin kannab numbrit 9 ja on ametlikul raudteekaardil märgitud roheliselt. Liini koguulatus on 46 kilomeetrit; rong alustab teed Kwasa Damansarast ja sõidab Kajangini, möödudes tee peal muuhulgas Kuala Lumpuri kesklinnast, kus rong liigub maa alla. Liin teenindab 1,2 miljonit Kelangi Oru piirkonna elanikku Kuala Lumpuri loodeosast kaguosani.
Putrajaya liin.
MRT Putrajaya liin, varem tuntud kui MRT Sungai Buloh-Serdang-Putrajaya liin (MRT SSP), on kaheteistkümnes raudteeliin ja neljas täielikult automatiseeritud ja ilma juhita raudteesüsteem Kelangi Oru piirkonnas. See on osa suuremast raudteede süsteemist Kuala Lumpuris (Kelangi Oru Integreeritud Transiidisüsteem). Liin kannab numbrit 12 ja on ametlikul raudteekaardil märgitud kuldselt.
Haridus.
Selangori osariigis asub palju kõrgharidust andvaid asutusi (enamik neist suurlinnades) ja kokku ligi 2700 kooli.