Psühholingvistika

Psühholingvistika on erialadevaheline teadusharu, mis uurib psüühiliste protsesside ja keele omandamise vastastikust mõju keskendudes sellele, kuidas inimesed keelt omandavad, mõtestavad ja kasutavad.
Psühholingvistika rakendamine.
Psühholingvistikat rakendatakse kliinilises psühholoogias, hariduses, neurolingvistikas, keeletõlkes, tehisintellektis, turunduses, reklaamis ja juriidilises süsteemis.
Tehisintellekt ja keeletehnoloogia.
Psühholingvistikat võib rakendada keeletehnoloogiate arendamisel. See aitab tõlketarkvara ja vestlusrobotite loomisel ning tekstianalüüsi ja kõnetuvastuse puhul keelt paremini mõista ja töödelda.
Suhtlemise parandamine.
Erinevates eluvaldkondades – diplomaatias, avalikus esinemises, turunduses, reklaamis ja konfliktoloogias – on väga tähtis väljendada oma mõtteid selgelt, mõjukalt ja sisukalt, et sõnum jõuaks veatult sihtrühmani. Psühholingvistika aitab kujundada tõhusaid suhtlusstrateegiaid, aidates mõista kuulajaskonna kultuurilist tausta, emotsionaalset seisundit, harjumusi, tavasid ja eelistusi, et saavutada parem vastastikune mõistmine ja säilitada rahulik suhtlus ka konfliktsetes olukordades.
Keele omandamine ja õpetamine.
Psühholingvistika aitab välja selgitada, kuidas inimesed võõrkeeli õpivad, eesmärgiga kohandada ja laiendada õpetamismeetodeid, mis vastaksid õppijate isiklikele vajadustele ja aitaksid õppida keeli kiiremini, lihtsamalt ja tõhusamalt. Erivajadustega õppijate, näiteks kõnehäiretega laste puhul võib psühholingvistika aidata diagnoosida keele omandamise raskusi juba varases lapseeas ning pakkuda sobivaid õppestrateegiaid ja -materjale.
Kliiniline psühholoogia.
Selles valdkonnas on psühholingvistika abiks laste ajukahjustustega seotud spetsiifiliste kõne- ja arenguhäirete diagnoosimisel ning ravimisel. Uurides põhjalikult aju- ja keelevahelisi seoseid, võib aru saada, mil viisil on erinevad ajupiirkonnad kahjustusega seotud ja kuidas see võib mõjutada keelefunktsiooni. See teadmine pakuks võimalusi tõhusamate ravimeetodite välja töötamiseks, vastates iga konkreetse patsiendi vajadustele.
Juriidiline süsteem.
Õigusalases valdkonnas võimaldavad psühholingvistilised meetodid õigusdokumente paremini ja selgemini sõnastada, parandades seeläbi tavakodanike ja asutuste omavahelist suhtlust ja aidates vältida eksitusi või vääritimõistmist. Keelekasutusel on väga oluline roll õigussüsteemi usaldusväärsuse tagamisel, sest mida selgemad on juhised ja kirjeldused juriidilistes dokumentides, seda paremini ja vabamalt tunnevad end tunnistajad kohtus. Tänu selgele keelele ei pea nad keeruliste keeleliste sõnastuste tähendust mitu korda üle küsima.
Reklaam ja turundus.
Psühholingvistikat saab kasutada, et mõista, kuidas mõjutavad erinevad keelelised vormingud tarbijate reaktsioone ja käitumist. Mõjusamate ja ahvatlevamate reklaamiloosungite sõnastamiseks ja presenteerimiseks on mõistlik uurida, kuidas konkreetsete sõnade ja lausete kasutus võib tarbijates esile kutsuda positiivseid või negatiivseid emotsioone. Vastavalt uuringu tulemustele saab sätestada ka sõnumite sisu kindlate sihtrühmade jaoks, et see oleks kooskõlas nende kultuuriliste eripäradega ja maitse-eelistustega.
Uurimine ja teadustöö.
Psühholingvistikal on tähtis osa kultuuridevaheliste erinevuste uurimisel, vaadeldes keeletöötlemisprotsesse nii kognitiivsete aspektide seisukohalt kui ka üldisema keelekasutuse seostena. Näiteks ajukuvamistehnoloogiad aitavad selgitada, kuidas kognitiivsed mehhanismid keelt töötlevad.
Psühholingvistilised meetodid.
Psühholingvistiliste meetodite abil on võimalik uurida keelekasutusega kaasnevaid kognitiivseid mudeleid ja keele töötlemist. Need meetodid on näiteks käitumiseksperimendid, kõnemudelite simuleerimine arvuti abil, sisekaemusmeetod, keele omandamise vaatlusmeetodid, eksperimentaalne meetod ja silma liikumise jälgimine.