Trøndelag

Trøndelag on ajalooline ja geograafiline piirkond ("landsdel") Norra keskosas. Piirkonna alal asub tänapäeval Trøndelagi maakond, mis moodustati 2018. aastal Nord-Trøndelagi ja Sør-Trøndelagi maakonnast. Algselt moodustasid ka Nordmøre ja Romsdali piirkonnad ning Bindali omavalitsus osa Trøndelagist ja sealsed elanikud räägivad tänapäevalgi Trøndelagi murdega ("Trøndersk") sarnanevat murret. Koos Møre og Romsdali maakonnaga moodustab piirkond osa Kesk-Norrast. Trøndelagi piirkonna pindala on 41 260 ruutkilomeetrit.
Trøndelagist pärit inimest kutsutakse nimetusega "Trønder". Trøndelagi suurim linn ja piirkonna mitteametlik pealinn on Trondheim (Sør-Trøndelagi maakonnas), mis oli ka Norra esimene pealinn. Piirkonnas räägitavat murret iseloomustab enamiku sõnade lõpus olevate täishäälikute kadu (vtlõpukadu).
Rahvastik.
Trøndelagi piirkonna rahvaarv aastate lõikes:
Religioon.
Trøndelagi piirkonna levinumad religioonid:
Nimi.
Piirkonna nimi vanapõhja keeles oli "Þrœndalǫg". Nime esimene osa on mitmuse omastav sõnast "þrœndr" ehk "Trøndelagist pärinev inimene" ja nime viimane osa on nimisõna "lag" mitmuse vorm "lǫg", mis tähendab "seadus; ühise seadusega piirkond/inimesed" (vt ka Danelaw (vanainglise keeles "Dena lagu"), Gulaþingslǫg ja Njarðarlǫg).
Paralleelselt oli piirkonna kohta kasutusel ka nimi "Þróndheimr" ehk "þrœndr"'ite kodumaa ("heim"). "Þróndheimr" võib olla kahest nimest vanem, kuna sõna esimeses osas leidub germaani umlaudita sõnatüvi.
Ajalugu.
Varasem ajalugu.
Inimesed on Trøndelagi piirkonnas elanud tuhandeid aastaid. Varajasel germaani rauaajal oli Trøndelag jaotatud mitmeks väikeseks kuningriigiks ("fylki"). Erinevatel kuningriikidel oli ühine seadus ja algne parlament ehk ting. Seda Frosta poolsaarel peetud tingi kutsuti nimega Frostating ja mõned ajaloolased on pidanud seda esimeseks tegelikuks demokraatiaks.
Viikingiaeg.
Alates jarl Håkon Grjotgardssoni (838–900) valitsemisajast valitses Trøndelagi üle Lade jarl. Lade asub Trondheimi isapoolses osas, piirnedes Trondheimi fjordiga. Mõjukad Lade jarlid mängisid Norra poliitikas olulist rolli kuni 1030. aastani.
Lade jarlid ("Ladejarl") olid:
Alates 17. sajandist.
Trøndelag (koos osadega Møre og Romsdalist) loovutati 1658. aasta Roskilde rahuga lühiajaliselt Rootsile ja kuni piirkonna tagastamiseni Taani-Norrale 1660. aasta Kopenhaageni rahuga valitses seda ala Rootsi kuningas Karl X Gustav. Selle aja jooksul sundvärbasid rootslased Trøndelagis 2000 meest, sundides mehi ja poisse vanuses vähemalt 15 aastat liituma Rootsi sõjaväega võitluses Poola ja Brandenburgi vastu. Karl X Gustav kartis, et Trøndelagi elanikud tõusevad Rootsi vallutajate vastu üles ja pidas targemaks hoida suurt osa mehi sealt eemal. Vaid kolmandik meestest naasis üldse kunagi koju. Mõned neist pidid asuma ümber Eesti Rootsile kuulunud ossa, kuna rootslased arvasid, et seal on Trøndelagi elanikke kergem valitseda (rakendades seega ammust maksiimi jaga ja valitse).
Põhjasõja ajal, 1718. aasta sügisel, andis Rootsi kuningas Karl XII kindral Carl Gustaf Armfeldtile käsu juhtida oma 10 000 mehest koosnev armee Trøndelagi ja vallutada Trondheim. Kuna armee sai Rootsist varustust juurde halvasti, pidi tema armee elatuma sellest, mida Norras kätte saadi, põhjustades sellega piirkonna elanikele suuri kannatusi. Armfeldti sõjakäik luhtus: Trondheimi kaitsjatel õnnestus tema piiramine tagasi tõrjuda. Pärast seda, kui Karl XII Lõuna-Norras Fredrikstenis tapeti, anti Armfeldtile käsk tagasi Rootsi suunduda. Järgnenud tagaajamise käigus sattusid tema 6000 veel elus olevat räbaldunud rõivastes ja nälgivat karoliini ägeda lumetormi kätte. Tuhanded karoliinid külmusid Norra mägedes surnuks ja ellujäänutest sajad jäid elu lõpuni santideks (nn Karoliinide surmamarss).
Aastal 1804 jagati piirkond kaheks administratiivseks maakonnaks.
Kultuur.
Piirkonna ametlik teater asub Trondheimis ja kannab nime Trøndelag Teater. Alates 1954. aastast etendatakse igal aastal Verdali omavalitsuses Stiklestadi külas Püha Olavi mälestuseks ajaloolist näitemängu "Püha Olavi draama".
Piirkonda tuntakse ka kohaliku puskari ehk "karsk"'i poolest. Olgugi et see on ametlikult keelatud, on selle valmistamisel mõnes Trøndelagi osas jätkuvalt oluline roll. Tavaliselt segatakse jooki kohviga (lõuna pool kasutatakse pigem filtrikohvi ja põhja pool pakutakse jooki nii lahja kohviga kui võimalik).
Piirkonna rahvusroaks on supilaadne roog "sodd" ehk keedetud puljongis serveeritud lamba- või veiseliha ja lihapallid. Trøndelag on üks Norra kõige viljakamaid piirkondi ja sealne põllumajandustoodang on rikkalik. Suurem osa toodangust jõuab Norra kooperatiivsesse piima- ja lihasüsteemi, kuid talutoodangu osatähtsus järjest suureneb ja talutootmine on püsivalt kasvav tegevusala.
Trondheimis pakutakse kõrgetasemelist džässiharidust ja tänu seal 2010. aastal avatud muuseumile Rockheim on Trondheim ka piirkondlik rokkmuusikakeskus. Trøndelag on tuntud ka oma rokkmuusika stiili poolest, mida sageli esitatakse kohalikus murdes ja mida kutsutakse nimetusega "trønderrock".
19. sajandi lõpu Trøndelagist pärit kohalik lambatõug (hall Trønderi lammas) on ohustatud liik ja alles on veel ligikaudu 50 isendit. Piirkonnas püütakse liiki taaselustada.