tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Moselle'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on ära toodud kõik Moselle'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood.
Kantonid.
Departemangus on kokku 27 kantonit. Vallad Metz (kogupindalaga 41,94 km²) ja Thionville (kogupindalaga 49,88 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.
Boulay-Moselle'i ringkond.
Boulay-Moselle'i kanton 
Bouzonville'i kanton 
Faulquemonti kanton 
Château-Salinsi ringkond.
Albestroffi kanton 
Château-Salinsi kanton
Delme'i kanton
Dieuze'i kanton
Vic-sur-Seille'i kanton
Forbachi ringkond.
Behren-lès-Forbachi kanton
Forbachi kanton
Freyming-Merlebachi kanton 
Grostenquini kanton
Saint-Avoldi 1. kanton
Saint-Avoldi 2. kanton
Stiring-Wendeli kanton
Metz-Ville'i ringkond.
Metz-Ville'i 1. kanton 
Metz-Ville'i 2. kanton 
Metz-Ville'i 3. kanton 
Metz-Ville'i 4. kanton 
Metz-Campagne'i ringkond.
Ars-sur-Moselle'i kanton
Maizières-lès-Metzi kanton 
Marange-Silvange'i kanton
Montigny-lès-Metzi kanton 
Pange'i kanton
Rombas' kanton 
Verny kanton
Vigy kanton
Woippy kanton
Sarrebourg'i ringkond.
Fénétrange'i kanton
Lorquini kanton
Phalsbourgi kanton
Réchicourt-le-Château kanton
Sarrebourgi kanton
Sarregueminesi ringkond.
Bitche'i kanton
Rohrbach-lès-Bitche'i kanton
Sarralbe'i kanton
Sarregueminesi kanton
Sarreguemines-Campagne'i kanton
Volmunsteri kanton
Thionville-Esti ringkond.
Cattenomi kanton 
Metzervisse'i kanton
Sierck-les-Bainsi kanton
Thionville-Esti kanton
Thionville-Ouesti kanton
Yutzi kanton
Thionville-Ouesti ringkond.
Algrange'i kanton
Famecki kanton
Florange'i kanton
Fontoy kanton
Hayange'i kanton
Moyeuvre-Grande'i kanton
Kirikulaht

Kirikulaht on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas. Järvel on kitas ja maakerke tõttu ahenev ühendus merega, mistõttu võib teda seni pidada ka merelaheks.
Järve veepeegli pindala on 114 ha.. Järve laius ja pikkus on üle 2 km.
Kuressaare laht

Kuressaare laht (ka "Tori laht") on laht Saaremaa lõunaosas. 
Lahe keskosas asub Laimadal (pindala 7,8 ha). Lahte suubub Põduste jõgi.
Lahe idarannikul on Kuressaare linn ja Roomassaare sadam.
Kakumäe pank

Kakumäe pank on pank Tallinnas Kakumäe poolsaare tipus. 
Pangal paljanduvad Alam-Kambriumi Tiskre ja kohati Lükati kihistu kivimid. 
Pank vabanes vee alt umbes 4000 aastat tagasi, pärast Litoriinamere taandumist.
Kakumäe paljand

Kakumäe paljand on paljand Kakumäe poolsaare idarannikul Rocca al Mares.
Kakumäe paljand on Tiskre kihistu Kakumäe kihistiku stratotüüp.
Kaugatuma pank

Kaugatuma pank (ka: Kaugatoma pank) on pank Saaremaal Sõrve poolsaare läänerannikul.
Pank võeti kaitse alla 1973. aastal. Praegu on see osa Kaugatoma-Lõo maastikukaitsealast.
Panga pikkus on 1125 m ja kõrgus 2,5 m, millest aluspõhjalist osa 2,0 m. Pangal paljanduvad Kaugatuma lademe Äigu kihid. Pank ja seal asuv puurauk on Kaugatuma lademe stratotüübiks.
Panga ülemise osa moodustab kollakashall jämedateraline krinoidlubjakivi, alumise osa aga rohekashall muguljas lubjakivi.
Kirbla astang

Kirbla astang (ka: Kirbla pank, Kirbla kõvik) on Lääne maakonnas Lääneranna vallas olev aluspõhja kõrgendik (astang, kõvik).
Kõrgendik ulatub u 33 meetrit üle merepinna.
Kirbla piirkonnas esineb aluspõhja kõvik, mille biohermne lääne-loodeserv on vastu pidanud jää kulutusele ning nii on kõviku taha kuhjunud kruusadest ja liivadest koosnev nooljat tüüpi maasäär kõrgusega kuni 4,5 m. Loode–kagusuunalise maasääre pikkus on 3,2 km, laius kuni 300 m; see aheneb ja madaldub kagusse kõrguseni 15 m üle merepinna. Seda kõvikut vaadeldakse ka kaljuvoorena, mis madaldub kagu suunas, kuhupoole liikus neid kujundanud mandrijää.
Kaljuvoore põhiosa põhja-, loode- ja lääneserv väljendub astanguna. Loodes tõuseb astangu peal maapind 32,8 meetrini, kuna jalam asub seal ligikaudu 25 m kõrgusel. Selgepiirilise astangu pikkus on olnud ligikaudu 1,1 km.
Astang võeti kaitse alla 1959. aastal 50-hektarilise alana. Praegu jääb see Matsalu rahvuspargi territooriumile. Hoolimata kaitsealusest seisundist on astangut inimtegevusega tugevasti kahjustatud.
Eerik Kumari mälestuskivi.
1987. aastal paigutati astangu servale Kirblast pärit akadeemiku Eerik Kumari mälestuskivi.
Kirjurahu

Kirjurahu (ka Kerju, Kerjurahu) on Liivi lahes olev 5,2 hektari suurune saar, mis jääb Abrukast 4 kilomeetrit kagusse. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit.
Saar on sirpja kujuga ja liivane. Saarel on 11 m kõrgune tulepaak.
Rahu on looduskaitse all, see on hallhüljeste poegimisala.
Kloostrikivid

Kloostrikivid (ka: "Kirikukivid, Palmse kivikülv") on Lääne-Virumaal Haljala vallas Palmse pargis asuvad rabakivirahnud.
Kivid võeti kaitse alla juba 1937. aastal nime all "Rändrahnude rühm Palmses". Praegu jäävad kivid Lahemaa rahvuspargi alale.
Kividest 6 rahnu on üle 5 m läbimõõduga ja 8 rahnu 3–5 m läbimõõduga. Suurima rahnu ümbermõõt on 22,6 m.
Simone Aaberg Kærn

Simone Aaberg Kærn (sündinud 17. aprillil 1969 Kopenhaagenis) on taani kunstnik.
Tema tuntumad teosed on dokumentaalfilm "Smiling in a War Zone" (2007) lennust Kabuli sõja ajal ja Taani peaministri Anders Fogh Rasmusseni portree. 
Aastatel 1993–1998 õppis ta Taani Kunstiakadeemias. Rööbiti õppis ta Londoni õppeasutuses Goldsmith College of Fine Art ning sai Suurbritanniast erapiloodi paberid.
Nooruses oli ta aktivist ja skvottija. 
Looming.
Ta on loonud maale, videokunstiteoseid, installatsioone ja muud. Ta nimetab oma suunda, mis ühitab feminismi ja lendamise, aerofeminismiks. Lendamine on individuaalse vabaduse sümbol ning õhuruum sümboliseerib poliitiliste piiride puudumist. 
Portreede sarja "Sisters in the Sky" USA, Nõukogude Liidu ja Suurbritannia sõjalenduritest teises maailmasõjas on näidatud paljudes kohtades, sealhulgas Veneetsias 1999.
Ta tegi teledokumentaalfilmide sarja "Sisters in the sky – en roadmovie fra luften" sellest, kuidas ta koos Stine Kirsteiniga lendas USA-s ringi ning kohtus teise maailmasõja aegsete naislenduritega. Sarja näitas 1999 DR2.[3] 
2006. aastal lendas ta oma 40-aastase Piper Coltiga Lille Skensvedist Kabuli, et leida noor naine, kelle suurim unistus on olla piloot. Koos kaasinstruktor Magnus Bejmariga tegi ta sellest dokumentaalfilmi "Smiling in a Warzone", mis esilinastus Taanis septembris 2006.
Lopa koobas

Lopa koobas ehk Lopa põrgu on koobas Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Atika külas. Koobas on tekkinud Lopa paljandisse ja asub Halliste jõkke suubuva Pöögle oja (tuntud ka kui "Lopa oja") parempoolses kaldas.
Koobas on Eesti üks suurimaid sufosioonilise tekkega koopaid. Koopa pikkus on 37 m (mõõdetud aastal 1997).
Søren Kelstrup

Søren Kelstrup (sündinud 1961) on Taani diplomaat, Taani suursaadik Eestis aastail 2012–2017.
Ta lõpetas 1992. aastal Aarhusi ülikooli politoloogia alal.
Aastatel 2001–2005 oli ta Taani esindaja Genfis Maailma Kaubandusorganisatsiooni juures.
Aastatel 2006–2012 töötas ta Taani välisministeeriumi kaubanduspoliitika osakonna juhatajana.
Taani-Eesti Selts

Taani-Eesti Selts (taani keeles "Dansk-Estisk Selskab") on Taanis tegutsev mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on arendada suhteid Taani ja Eesti vahel.
Selts asutati 1990. aastal.
Selts annab välja ajakirja DES-Nyt ja korraldab oma liikmetele mitmesuguseid üritusi.
Seltsi juhatuse esimees on krahv Ulrich Holstein-Holsteinborg.
Taani-Eesti Seltsi liikmeteks võivad astuda nii eraisikud kui ka organisatsioonid.
Otto Borch

Otto Rose Borch (1. september 1921 Aarhus – 21. märts 2013) oli Taani diplomaat.
Aastatel 1944–1945 osales ta vastupanuliikumises ning oli illegaalse ajalehe Fri Presse toimetaja.
Pärast Saksa okupatsiooni lõppemist asus Otto Borch õppima ja sai 1948. aastal juristi diplomi. Aastatel 1948–1949 õppis ta New Yorgis Columbia ülikoolis.
Aastal 1949 asus ta tööle Taani välisministeeriumi. Ta töötas mitmes ametis ministeeriumis, saatkonna sekretärina Bonnis, nõunikuna Taani esinduses NATO juures, Taani esindajana ÜRO juures ning Kuuepäevase sõja ajal Taani esindajana ÜRO Julgeolekunõukogu juures ja hiljem Brüsselis suursaadikuna NATO juures.
Aastatel 1974–1976 oli ta Taani välisministeeriumi poliitilise osakonna juhataja, seejärel kuni 1983. aastani Taani suursaadik Washingtonis. Aastatel 1988–1991 oli ta Taani suursaadik Stockholmis.
Pärast seda, kui taastati diplomaatilised suhted Taani ja Eesti vahel, sai Otto Borchist 26. augustil 1991 esimene Taani suursaadik Eestis.
Katrin Kivi

Katrin Kivi (sündinud 18. juulil 1967 Kärdlas) on Eesti diplomaat.
Katrin Kivi lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli saksa keele ja kirjanduse erialal. Ta on ennast täiendanud Mannheimi ja Bonni ülikoolis. 
Aastatel 2009–2011 oli Kivi välisministeeriumi Euroopa Liidu osakonna üldasjade büroo direktor ja 2011–2015 Eesti suursaadik Taanis. 2015–2019 oli ta Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures. 
2019–2021 oli Kivi Eesti suursaadik Singapuris.
Anthony Carmona

Anthony Thomas Aquinas Carmona (sündinud 7. märtsil 1953) on Trinidadi ja Tobago poliitik, kes oli 18. märtsist 2013 kuni 19. märtsini 2018 Trinidadi ja Tobago president.
Ta on hariduselt jurist. 11. märtsist 2012 kuni presidendiks saamiseni oli ta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunik.
Jüri Kahn

Jüri Kahn (sündinud 16. detsembril 1953 Tallinnas) on Eesti diplomaat.
Jüri Kahn lõpetas aastal 1972 Tallinna 2. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal.
Aastatel 1992–1995 oli ta Eesti suursaadik Moskvas ning 1996–2001 suursaadik Taanis, alates 2000. aastast ühtlasi Norras. Ta oli ka suursaadik Islandil. Aastatel 2004–2006 oli ta suursaadik Rootsis.
Ta töötab välisministeeriumis välismajanduse ja arengukoostöö osakonna vanemnõunikuna.
Eesti Kodu

Eesti Kodu on Taanis tegutsev ühendus, mis koondab Kopenhaageni piirkonnas elavaid eestlasi ja Eesti vastu huvi tundvaid inimesi.
Eesti Kodu aitab Taanis elavatel ja õppivatel eestlastel omavahel sidet pidada, vahendab kontakte ning korraldab ühenduse liikmetele ekskursioone, piknikke, pidusid, spordi- ja kultuuriüritusi.
Ühendus asutati 1922. aastal. Sõja ajal tegevus soikus. Pärast sõda oli Taanis palju eesti põgenikke ning 1948. aastal otsustati seltsi tegevust jätkata. Seltsil oli tollal 71 liiget. Koos tähistati näiteks väliseestlaste päeva novembri viimasel pühapäeval ja Eesti Vabariigi aastapäeva. Taani eestlased tegid tihedat koostööd Lõuna-Rootsi eesti kogukonnaga, näiteks osaleti Lundi Eesti Maja ostmisel ja rajamisel.
Ühendus toetab Kopenhaageni Eesti Pühapäevakooli ja eesti laste klubi tegevust. 2007. aastast tegutseb eestlaste laulukoor.
Kopenhaageni Eesti Pühapäevakool

Kopenhaageni Eesti Pühapäevakool on Taani pealinnas Kopenhaagenis tegutsev eesti kool.
Koolis õpetatakse eesti keelt, kirjandust, ajalugu ja kodulugu. Õpilased käivad koos korra kahe nädala tagant.
Kool alustas tegevust õppeaastal 2002/2003. Esialgu õpetati ainult vanemate klasside õpilasi. Aastast 2011 lisandusid ka 7–11-aastased. 
Kooli õpetaja on Mae Veskis Hove.
Leo Karpin

Leo Karpin (19. august 1946 – 3. november 2014) oli eesti tele- ja filmirežissöör.
Ta õppis aastatel 1963–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu. 
Eesti Televisioonis alustas Karpin tööd 1960. aastatel uudistesaate "Aktuaalne kaamera" assistendina. Tegi muuhulgas kaastööd Kesktelevisioonile ("Kutsuv tuluke") ning oli paljude muusikafilmide ja -saadete režissöör. 1972. aastal oli Karpin üks ETV saatesarja „Kaks takti ette” algatajaid ja aastatel 1993–2002 lõi kaasa Eurovisiooni lauluvõistluse saadete tegemisel. Teletöö lõpuperioodil oli ta saatesarja "Klaver põõsas" režissöör. 
Karpin töötas Eesti Televisioonis 2002. aastani, hiljem oli eraettevõtja.
Laulumäe kivi

Laulumäe kivi (ka: Laulikumäe kivi, Laulimäe kivi) on rabakivist hiidrahn, mis asub Harju maakonnas Jõelähtme vallas.
Rahnu pikkus on 16,3 m, laius 13,7 m, kõrgus 4,5 m ja ümbermõõt 43,7 m ja maapealse osa maht 317 m3. 
Püstiste seintega, loodesuunas astmeliselt madalduva laega rahn. Loodeserval alusel sujuvalt pinnasesse laskuv, mistõttu põhiplaan pole siin täpselt kontuuritav. Rahn pinnalt üsna murenenud, lääneküljel mitmete kinnislõhedega, millesse juurduvad rohttaimed ja mõned põõsadki. Rahnu lõunanurgal moodustub lõhepindadest väike astmelaadne jalamieend. 
Rahnu ebatavaline kuju, eriti tema lõunapoolsem kõrgem osa meenutavat laululava, mistõttu ka kivil selline nimi. 
Rahn on alates 1941. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Krei allikad

Krei allikad on kaitsealused allikad Harju maakonnas Kose vallas Ahisilla külas Krei küla lähistel.
Allikad asuvad Pirita jõe oruga ühenduses olevas moldorus, kus 0,3 ha suurusel alal avaneb aasta ringi 7 allikat ja perioodiliselt veel mitmed.
Atjaševo rajoon

Atjaševo rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb idas Uljanovski oblastiga.
Rajoonis on 1 linna- ja 21 külaasundust.
84,2% elanikest on ersad, 14,6% venelased ja 0,6% mokšad.
Rajooni tähtsaim majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse teravilja ja suhkrupeeti. Rajoonis tegutseb lihakombinaat.
Insari rajoon

Insari rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb lõunas Penza oblastiga.
Rajoon jaguneb 1 linna- ja 15 külaasunduseks. Halduskeskus on Insari linn.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 863.
Kurisu-Jaani allikas

Kurisu-Jaani allikas (ka: "Kurisu Jaaniallikas, Jaaniallikas") on allikas Rapla maakonnas Märjamaa vallas Rangu karstialal. Rangu karstiala kaitseks on moodustatud Rangu loodusala.
Suurema osa ajast on see "allikas" kurisu, mis neelab sinna kraavist (vooluhulk üle 10 l/s) tulevat vett. Allikast saab rääkida aga kevadise suurvee ajal, mil kurisu ajab vett välja, moodustades "keeva" allika.
Kütiorg

Kütiorg (ka "Holsta org", "Kolereinu org" ja "Tohkri org") on org Võru maakonnas Võru vallas. 
Org on tähtis turismi- ja talispordipiirkond.
Orus voolab Iskna jõgi ja asub mitu väiksemat järve: Hanijärv, Edejärv, Jaanusjärv, Mäeveski järv, Alaveski järv ja Noodasjärv.
Laanemägi

Laanemägi on kõrgendik Otepää kõrgustiku idaosas, halduslikult jääb Põlva maakonna Kanepi valda.
Mäe absoluutne kõrgus on 212,3 m üle merepinna, suhteline kõrgus 40 m.
Mäel on ajalooliselt olnud triangulatsioonitorn, millest on säilinud torni alus koos reeperiga.
Kolmetipulise Laanemäe nõlvadel asub kaks talu: Laanemäe ja Hinnomäe. Kõrgeim künkatipp jääb Laanemäe talu piiridesse, madalaim Hinnomäe piiridesse ja keskmises tipus asub piirikivi, mis on ühtlasi ka geodeetiline märk.
Mädapea tammiku maastikukaitseala

Mädapea tammiku maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Seal kaitstakse muu hulgas Mädapea tammikut, mis võeti kaitse alla 1958. aastal.
Kaitseala pindala on 71,7 ha. Ala kuulub ka Natura-alade sekka – Mädapea loodusala.
Andsu järvede maastikukaitseala

Andsu järvede maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Võru vallas. Seal kaitstakse muu hulgas Andsu järvesid, millest kaks võeti kaitse alla 1962. aastal. Kaitseala pindala on 52 ha.
Ebavere maastikukaitseala

Ebavere maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kaitseala loodi 1959. aastal, et kaitsta Ebavere mäge. Kaitseala pindala on 39 ha.
Elva-Vitipalu maastikukaitseala

Elva-Vitipalu maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu ja Valga maakonna territooriumil. Kaitseala loodi 1992. aastal ja selle pindala on 899,2 ha.
EELISe järgi on kaitseala põhieesmärk "Illipalu, Udernapalu ja Vitipalu (fluvioglatsiaalsete) liivaalade maastikulise kompleksi ja siin leiduvate ohustatud elupaikade ja liikide kaitse".
Mäenõunik

Mäenõunik (rootsi keeles "bergsråd", soome keeles "vuorineuvos") on riiklik tiitel, mida Rootsis andis aastatel 1713–1857 kaevandusnõukogu ("Bergskollegium") ning tänapäeval Soomes annab Soome Vabariigi president. 
Soomes on mäenõuniku tiitel saanud alguse Rootsi ajast, kui see oli seotud kaevandustööstusega ning seda andis riiklik kaevandusnõukogu. Soomes antakse tiitel tööstuse ja kaubanduse tippjuhtidele. Soome riik maksustab tiitli andmise 48 400 euro suuruse riigilõivuga, mida maksab tiitlit taotlenud ettevõte või organisatsioon. 
Soomes on mäenõuniku tiitel antud rohkem kui 300 isikule. Rootsi ajal 1700. aastate lõpus on tiitel antud viiele soomlasele, Soome Kindralkubermangu ajal 19 isikule. Iseseisva Soome Vabariigi esimeseks mäenõunikuks sai 17. juulil 1918 vabahärra Fridolf Hisinger. 
Antti Ahlström, Jorma Ollila ja Pekka Herlin ei ole soovinud, et neile antaks mäenõuniku tiitel.
Kaali maastikukaitseala

Kaali maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala peaeesmärk on Kaali meteoriidikraatrite ja seda ümbritseva maastiku kaitse. Kaitseala pindala on 83 ha.
Viljandi maastikukaitseala

Viljandi maastikukaitseala on maastikukaitseala, mis hõlmab osa Viljandi linnast ja Viljandi valla alast. Kaitseala pindala on 366,8 ha, sellest maismaad 210,9 ha ja veeosa 155,9 ha.
Ajalugu.
Ala võeti kaitse alla 1964. aastal, kui moodustati Loodi looduspark. Aastal 1997 moodustati eraldi Viljandi maastikukaitseala.
Kaitseala koosseis.
Kaitseala koosseisu kuuluvad Viljandi lossimägede paljand, Sammuli rahn, Viljandi järv, Valuoja, Uueveski oja, Raudna jõgi ja mitmed nimetud allikad.
Viljandi loodusala.
Viljandi maastikukaitseala kuulub Viljandi loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku, kaitsealused liigid on vingerjas ja saarmas.
Üügu maastikukaitseala

Üügu maastikukaitseala on maastikukaitseala Muhu saarel. Ala loodi Üügu panga ja sealse allikasoo (Üügu allikad) kaitseks. Kaitseala loodi 1959. aastal. Kaitseala pindala on 10 ha.
Jõepere veskiallikate kaitseala

Jõepere veskiallikate kaitseala (ka: Kalevipoja allikate kaitseala) asub Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Kaitseala pindala on 3 ha. Kaitseala moodustati 1978. aastal, et kaitsta sealse piirkonna karstiallikaid (nt Jõepere allikad).
Jäneda allikad

Jäneda allikad on allikad Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 
Allikate kaitseks moodustati 1981. aastal Jäneda allikate kaitseala (pindala 6 ha).
Allikad asuvad Jägala–Tartu maantee poolitatud Jäneda Allikajärves rühmiti. Allikate suurimad vooluhulgad ületavad 500 l/s.
Jõempa kurisud

Jõempa kurisud on kurisud Saaremaal.
Kurisute kaitseks loodi 1973. aastal Jõempa kurisute kaitseala (pindala 10 ha). 
Kurisud asuvad Kaarmise-Jõempa karstialal; sealt saab alguse Kärla jõgi. Karstialal paiknevate kurisute laius on u 5 m ja sügavus 0,5–1 m.
Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala

Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala on karstikaitseala Saaremaal Saaremaa vallas.
Lepakõrve ja Küdema kurisud asuvad Litoriinamere ja Antsülusjärve luitestunud rannavallide vahel.
Kaitseala moodustati 1959. aastal ja selle pindala on 13 ha.
Lepakõrve kurisud

Lepakõrve kurisud on kurisud Saaremaal Saaremaa vallas. 
Kurisud asuvad Litoriinamere ja Antsülusjärve luitestunud rannavallide vahel.
Lepakõrve ja 3 km kaugusel paiknevate Küdema kurisute kaitsmiseks moodustati 1959. aastal Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala (pindala 13 ha).
Küdema kurisud

Küdema kurisud on kurisud Saaremaal Saaremaa vallas. 
Kurisud asuvad Litoriinamere ja Antsülusjärve luitestunud rannavallide vahel.
Lepakõrve ja 3 km kaugusel paiknevate Küdema kurisute kaitsmiseks moodustati 1959. aastal Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala (pindala 13 ha).
Willem-Alexander

Willem-Alexander Claus George Ferdinand van Oranje-Nassau (sündinud 27. aprillil 1967 Utrechtis) on Madalmaade kuningas. 30. aprillil 2013 võttis Willem-Alexander oma emalt Beatrixilt üle Madalmaade kuningriigi monarhi ameti. Ta külastas kroonprintsina 17.–18. juunil 2002 ja kuningana 12.-13. juunil 2018 Eestit. 
Willem-Alexander on ka Oranje prints, Oranje-Nassau prints ja tiitlita Amsbergi aadliperekonna liige.
Isiklikku.
Willem-Alexander on Madalmaade kuninganna (1980–2013) Beatrixi ja prints Claus von Amsbergi vanim poeg.
2. veebruaril 2002 abiellus ta Máxima Zorreguietaga.
Lapsed.
Printsess Catharina-Amalia (Catharina-Amalia Beatrix Carmen Victoria) on sündinud 7. detsembril 2003 Haagis. Printsess on troonijärjekorras esimesel kohal. Printsess ristiti 12. juunil 2004.
Printsess Alexia (Alexia Juliana Marcela Laurentin) on sündinud 26. juunil 2005 Haagis. Printsess on troonijärjekorras teisel kohal ja ristiti 19. novembril 2005.
Printsess Ariane (Ariane Wilhelmina Máxima Ines) on sündinud 10. aprillil 2007 Haagis. Printsess ristiti 20. oktoobril 2007 Haagis.
Tuiu-Paka kurisute kaitseala

Tuiu-Paka kurisute kaitseala (ka: Tuiu-Poka kurisute kaitseala) on 4 lahustükist koosnev karstikaitseala Saaremaal Saaremaa vallas. Alal kaitstakse Tuiu kurisuid ja Paka kurisut.
Kaitseala moodustati 1973. aastal ja selle pindala on 10 ha.
Urbepüha

Urbepüha ehk urbepäev on maausuliste püha, mis on eraldatud kristlikest palmipuudepühadest. 
See on püha, kus karja viljaõnne taotlemiseks viiakse pajuurbi lauta, põllule ja tuuakse tuppa. Nõnda soovitakse täita igipõlist kommet, mis õnne ja elujõudu toob, haigusi ja kurja peletab.
Pajuurvaoksad muretseti varakult valmis, et neid pühapäeva varahommikul kasutada. Hommikul vara löödi magajaid unepealt pajuurbadega, et virkust ja edu majja tuua. Urbimise reegel: urbida sobib nii kaua, kuni urbitav lubab luna anda. Selleks sobivad kõige paremini värvitud munad, mis tuleb järgmisel pühapäeval lihavõtte ajal urbijale kätte anda. Urbepüha hommikul käivad poisid pajuurbadega tüdrukuid äratamas, et siis selle tasuks pühade ajal mune saada. Kes aga urbadega äratamas ei käi, sel ei ole ka õigust mune saada. Usutakse ka, et urbadega löömine toob tervist terveks aastaks ja kaitseb nakkushaiguste eest. Käidi urbimas ka naabrite juures, lauldes või lugedes sinna juurde maagilise sisuga tekste. Urbimas on käidud ka kiigepüha hommikul.
Odalätsi maastikukaitseala

Odalätsi maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 163,1 ha.
Kaitseala ajalugu sai alguse 1959. aastal, mil kaitse alla võeti Odalätsi luited ja Odalätsi allikad.
Lihavõttekriis

Lihavõttekriis oli 1920. aastal Taanis toimunud põhiseaduslik kriis, mis mõjutas oluliselt konstitutsioonilise monarhia arengut. Selle vallandas kuningas Christian X, kasutades talle konstitutsiooniga antud võimu ja tagandades valitud valitsuse. Kriisi tulemusel viidi konstitutsiooni täpsustused: uute valimiste väljakuulutamisel jäi eelmine valitsus kuni uue hääletuse lõpuni ametisse, kuid kuninga õigus valitsust tagandada säilis.
Põhjused.
Kuninga ja valitsuse vahelise konflikti ajend oli Schleswigi annekteerimise küsimus. Schleswig oli varem olnud Taaniga personaalunioonis Saksa Liidu liikmesmaa, mis pärast Frederik VII surma 1863. aastal üritas iseseisvuda ja ühendati teise Schleswigi sõja järel Preisimaaga. Taani soovis piirkonda tagasi saada ja Saksamaa kaotus esimeses maailmasõjas tegi selle võimalikuks. Vastavalt Versailles' rahu tingimustele tuli Schleswigi saatus otsustada kahe rahvahääletusega. Üks referendum pidi toimuma Põhja-Schleswigis (tänapäeval Lõuna-Jüütimaa maakond Taanis) ja teine Kesk-Schleswigis (tänapäeval osa Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaast). Lõuna-Schleswigis referendumi korraldamist ei plaanitud, sest seal elasid peamiselt sakslased ja tollal üldlevinud arvamuse kohaselt pidi see jääma Saksamaa osaks.
Põhja-Schleswigis hääletas Taaniga taasühinemise poolt 75% elanikkonnast, samas kui 25% toetas Saksamaa osaks jäämist. Kesk-Schleswigis oli olukord vastupidine: 80% toetas Saksamaa osaks jäämist ja 20% Taaniga taasliitmist. Nende tulemuste põhjal otsustas Taani peaminister Carl Theodor Zahle, et Põhja-Schleswigi taasühendamisega võib jätkata, kuid Kesk-Schleswig jääb ka edaspidi Saksamaa võimu alla.
Paljud Taani rahvuslased leidsid, et Kesk-Schleswig tuleks Taaniga taasühendada referendumi tulemustest hoolimata. Seda arvamust õhutas ka soov Saksamaad püsivalt nõrgestada. Kuningas oli rahvuslastega ühel meelel ja käskis Zahlel Kesk-Schleswig taasühendamisprotsessi kaasata. Kuna Taanit oli alates Deuntzeri valitsusest 1901. aastal valitsetud parlamentaarse demokraatiana, siis leidis Zahle, et tal pole kohustust alluda. Ta keeldus käsku täitmast ja astus pärast teravat vaidlust kuningaga mõni päev hiljem tagasi.
Tagajärjed.
Christian X saatis kogu ülejäänud valitsuse laiali ja asendas selle Otto Liebe konservatiivse asevalitsusega. Valitsuse tagandamise tagajärjel puhkesid meeleavaldused ja Taanis tekkis revolutsiooniline atmosfäär, mis tekitas kahtlusi monarhia tuleviku suhtes. Selle tulemusel algasid läbirääkimised kuninga ja sotsiaaldemokraatide vahel. Seistes silmitsi Taani monarhia võimaliku kukutamisega, kuningas taganes ja vabastas oma valitsuse ametist. Ametisse astus Michael Pedersen Friisi juhitud kompromissivalitsus, mis pidi võimul olema kuni valimisteni samal aastal.
See oli viimane kord, kui Taani monarh sekkus poliitikasse, omamata parlamendi täielikku toetust. Kriisi järel leppis Christian X rolliga sümboolse riigipeana.
Metsanurga allikad

Metsanurga allikad on kaitsealused allikad Pandivere kõrgustiku lõunaosas, halduslikult Järva maakonnas Järva vallas. Allikad jäävad Endla looduskaitsealale.
Allikad moodustavad Oostriku jõest mõlemal pool 300 m pikkuse allikaala.
Mihka-Jüri allikad

Mihka-Jüri allikad on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Kehtna vallas Kehtna asula edelaserval.
Allikad moodustavad 30 m pikkuse allikaala, kus on nii lange- kui tõusuallikaid.
Neitsipere allikad

Neitsipere allikad (ka Neitsijärve allikad) on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Märjamaa vallas Lümandu mõisa lähedal.
Allikad moodustavad 20 meetri pikkuse ja 30 meetri laiuse allikaala, kust alguse saav oja suubub Lümandu ehk Konnaveski ojja.
Väärtkirjandus

Väärtkirjandus (saksa keeles "Höhenkammliteratur", ka "Hochliteratur") on kirjanduses väärtushinnang, millega peetakse silmas asjatundjate, teadlaste ja koolisüsteemi poolt väärtuslikuks tunnistatud kirjandust, mis vastandub triviaalkirjandusele. Väärtkirjanduse hulka kuulub ka klassikaline kirjandus.
Cheyenne'i maakond (Colorado)

Cheyenne'i maakond ("Cheyenne County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°82' N, 102°59' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cheyenne Wells. 
Maakonna pindala on 4614 km². Veepindala on 0 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1836. Aastal 2000 oli elanikke 2231. 
Ajalugu.
Maakond loodi praeguste piiridega 25. märtsil 1889 kirde-Benti ja kagu-Elberti maakonna osadest. Maakond on nime saanud maakonna ida piirkondades elanud šaieeni hõimu nimetusest.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Cheyenne'i maakonnas oli 2231 inimest, 880 leibkonda ja 602 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 0,4 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 1105 (keskmine tihedus 1/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,11%. 
880 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,50 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,12 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 38 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,40 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 37 054 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 44 394 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 32 250 dollarit, naistel 19 286 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 850 dollarit. 
11,10% elanikkonnast ja 8,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 12,90% alla 18-aastasi ja 10,90% üle 65-aastasi.
Cheyenne'i maakond

Cheyenne'i maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Kiowa maakond (Colorado)

Kiowa maakond ("Kiowa County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°43' N, 102°74' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Eads. 
Maakonna pindala on 4625 km². Veepindala on 38 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1398. Aastal 2000 oli elanikke 1622. 
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Kiowa maakonnas oli 1622 inimest, 665 leibkonda ja 452 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 0,35 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 817 (keskmine tihedus 0/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,14%. 
665 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,40 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,97 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 40 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 97,40 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 30 494 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 35 536 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 136 dollarit, naistel 18 897 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 382 dollarit. 
12,20% elanikkonnast ja 9,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 11,50% alla 18-aastasi ja 13,80% üle 65-aastasi.
Üle 6% elanikkonnast moodustavad kveekerid – tegu on ühe suurema kveekerite osakaaluga maakonnaga riigis.
Kiowa maakond

Kiowa maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Erich Girgensohn

Erich Girgensohn (16. august 1878 Karksi – 30. juuli 1940 Hohenkrug, Pommeri) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1894. aastal ja õppis aastatel 1896–1901 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena.
Ta omandas naiste- ja sisehaiguste eriala ning töötas Peterburis Aleksandra Instituudis ja Peterburi Evangeeliumi Haiglas naistearstina, samuti Narva-Jõesuus naisteosakonna ordinaatorina. Aastal 1921 opteerus ta Eestisse ja töötas siis Tallinnas eraarstina naiste- ja sisehaiguste erialal.
Aastal 1939 repatrieerus ta koos perega Saksamaale, kus ta aastal 1940 Hohenkrugis Stettini lähedal Pommeris suri (praegu Szczecini Zdunowo linnaosa, Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Poolas).
Isiklikku.
Ta oli abielus Benita Schottländeriga. Tema isa Julius Leo Immanuel Girgensohn oli Kaarma ja Karksi Peetri koguduse õpetaja, vend Karl Gustav Girgensohn oli Tartu Ülikooli usuteaduskonna professor ja Tartu religioonipsühholoogia koolkonna rajaja, vanaisa Christoph Reinhold Girgensohn oli Jaunpiebalga koguduse õpetaja, teine vanaisa Johann Reinhold Hunnius oli Karja Katariina koguduse õpetaja.
Flora Danica (serviis)

Flora Danica on aastail 1790–1802 Kopenhaageni kuninglikus portselanivabrikus valminud serviis. Selle tellis Taani kroonprints Frederik, et kinkida see Venemaa keisrinnale Katariina II-le. Kingitus jäi üle andmata, sest keisrinna suri 1796. aastal.
Flora Danica serviisil on kujutatud täpsed koopiad Flora Danica atlase joonistest ning need maalis portselanimaalija Johann Christoph Bayer. Ta alustas tööd 1790. aastal ja see kestis 12 aastat. Kokku maalis ta 1802 eset. 
Serviis jäi Taani ja esimest korda kasutati seda kuninga sünnipäevapeol 29. jaanuaril 1803. Sellest alates on serviisi kasutatud ainult ametlikel tseremooniatel – kuningakoja sünnipäevade, pulmade, kuninglike visiitide ja bankettide puhul.
60 aastat hiljem valmistati uus serviis Taani kuninga Christian IX tütre printsess Alexandra ja Walesi printsi Edward VII pulmakingiks. Taimede valikut oli originaaliga võrreldes laiendatud. See on Elizabeth II valduses.
Matu koobas

Matu koobas (ka: Matu Põrgu) on koobas Tarvastu jõe kaldajärsakul, halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kuressaare külas. 
Koopa pikkus on 29,5 m. Koobas on Eesti üks pikimaid sufosioonilise tekkega koopaid.
Piusa koopad

Piusa koopad on inimese rajatud koopad Võru maakonnas Võru vallas Piusa raudteejaama lähedal.
Koopad tekitati aastatel 1922–1966, mil sealt kaevandati klaasiliiva. Kaevandamiste käigus rajati käike u 20 km pikkuses.
Aastal 2001 koopaid tugevdati ja avati taas turistidele, kuid suleti varinguohu tõttu uuesti 2006. aastal.
Koobaste ja seal elavate nahkhiirte kaitseks on loodud Piusa koobastiku looduskaitseala.
Piusa koobastiku looduskaitseala

Piusa koobastiku looduskaitseala eesmärk on kaitsealuste nahkhiirte ja nende talvitumiseks vajalike koobaste kaitse, uurimine ja tutvustamine.
Kaitstavaks elupaiga tüübiks on vanad loodusmetsad ning kaitstavateks taime- ja loomaliikideks tiigilendlane, harivesilik, palu-karukell, aas-karukell ja roomav öövilge. 
1945. avastati koobastes seal talvituvad nahkhiired. Nende arvukus suurenes pidevalt ja Põlva RSN TK 30. septembri 1981 otsusega nr 180 moodustati kaitseala (idapoolsed koobastikud) ning laiendati Põlva Maavalitsuse 15. jaanuari 1992 määrusega nr 16 lahustükiga (läänepoolsed koobastikud). Eesmärk oli kaitsta Baltimaade suurimat talvituvate nahkhiirte kolooniat. Nüüdseks on leitud kõik Eestis talvituvad liigid (kokku seitse), kellest kaks on väga haruldased (habelendlane, leitud kaks isendit, ning Nattereri lendlane, leitud ühel korral). Praegu loendatatakse Piusas ligikaudu 3000 isendit.
Nahkhiirte koondumispaikade, eriti talvituspaikade-koobaste osa, on nende loomade kaitses väga suur. Koobaste sobivus nahkhiirte talvitumiseks oleneb kindlatest tingimustest, millest tähtsaimad on temperatuur ja niiskus, vaikus, pimedus, koopa mõõtmed, avade mõõtmed, pragude olemasolu koopas, koopa ümbruse maastiku iseloom. Piusa koobaste tingimused on püsinud nahkhiirtele soodsad pikka aega ja see ongi võimaldanud suure talvituskoloonia tekkimise.
Benti maakond

Benti maakond ("Bent County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°95' N, 103°08' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Las Animas. 
Maakonna pindala on 3991 km². Veepindala on 70 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6499. Aastal 2000 oli elanikke 5998. 
Ajalugu.
Benti maakond loodi 6. veebruaril 1874, kui Greenwoodi maakond, mis oli loodud neli aastat varem, jagati Benti ja Elberi maakonna vahel ning Benti maakond moodustas tol ajal suurema osa Kagu-Coloradost. 1889 kaotas Benti maakond suurema osa oma territooriumist äsja loodud Cheyenne'i, Lincolni, Kiowa, Otero ja Prowersi maakonnale.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Benti maakonnas oli 5998 inimest, 2003 leibkonda ja 1388 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 2 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 2366 (keskmine tihedus 1/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 30,24%. 
2003 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,53 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,07 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 37 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 129,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 138,70 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 28 125 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 096 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 22 755 dollarit, naistel 24 261 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 13 567 dollarit. 
19,50% elanikkonnast ja 16,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 27,40% alla 18-aastasi ja 13,00% üle 65-aastasi.
Aruküla koobaste kaitseala

Aruküla koobaste kaitseala on kaitseala Tartu linnas. Kaitseala pindala on 1 ha. 
Kaitseala moodustati 1959. aastal, et kaitsta Aruküla koopaid, kus asub devoniaegsete fossiilsete rüükalade leiukoht, ja kaitsta sealseid nahkhiiri.
Tori põrgu

Tori põrgu on koobas Pärnu jõe vasakul kaldal, halduslikult Pärnu maakonnas Tori vallas. 
Koopa pikkus on 7 m (või 7,4 m), kõrgus 3 m (või 2 m), koopasuu laius on 3 m. 
Koopa ning Kesk-Devoni liivakivipaljandi kaitseks on moodustatud Tori põrgu kaitseala.
Tori põrgu kaitseala

Tori põrgu kaitseala on kaitseala Pärnu maakonnas Tori vallas. Kaitseala pindala on 2,1 ha.
Kaitseala moodustati 1959. aastal, et kaitsta Kesk-Devoni liivakivipaljandit ja koopaid (sh Tori põrgut).
Aula karstikaitseala

Aula karstikaitseala on karstikaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas Aula-Vintri külas.
Kaitseala loodi 1973. aastal Aula karstiala kaitseks. Kaitseala pindala on 4 ha.
Hageri karstiala

Hageri karstiala on karstiala Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri alevikus. Karstiala tuumikosa (2,5 ha) on aastast 1959 kaitse all ("Hageri karstikaitseala").
Karstiala tuumikosa on 2,5 ha suurune karstihäil. Häilu sügavus on 2 m ja selle põhjas on palju karstilehtreid. Karstihäilust lõunasse jääb veel kuus karstilehtrit.
Emmelie de Forest

Emmelie Charlotte-Victoria de Forest (sündinud 28. veebruaril 1993) on taani poplaulja.
Emmelie de Forest esindas lauluga "Only Teardrops" Taanit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös. Laul valiti Eurovisiooni lauluvõistluse Taani eelvooru lauluvõistluse Dansk Melodi Grand Prix kümne eelvalikus sõelale jäänud laulu seast. Taani pääses Eurovisiooni poolfinaalist edasi ja võitis 281 punktiga Eurovisiooni lauluvõistluse.
De Forest kasvas üles Mariageris, hakkas varakult laulma ja tegi juba 14-aastaselt Šoti muusiku Fraser Neilliga kaasa Taani ringreisi. Ringreisil esitasid nad nii endi laule kui ka Nirvana ja Johnny Cashi loomingut bluusi- ja folkmuusikatöötluses. Oluline osa tema lavasõus on kingadel või siis nende puudumisel.
Prowersi maakond

Prowersi maakond ("Prowers County") on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°96' N, 102°40' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lamar. 
Maakonna pindala on 4259 km². Veepindala on 10 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 551. Aastal 2000 oli elanikke 14 483. 
Ajalugu.
Maakond moodustati 1889. aastal Benti maakonna jagunemisel.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Prowersi maakonnas oli 14 483 inimest, 5307 leibkonda ja 3275 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 3 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 5977 (keskmine tihedus 1/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 32,91%. 
5307 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,67 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,21 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 32 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 101,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,70 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 29 935 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 202 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 24 971 dollarit, naistel 20 526 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 14 150 dollarit. 
19,50% elanikkonnast ja 14,50% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 27,10% alla 18-aastasi ja 13,90% üle 65-aastasi.
Dimmitt

Dimmitt on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Castro maakonna halduskeskus.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dimmitti linnas 4375 inimest, 1464 leibkonda ja 1124 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 816 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 1692 (keskmine tihedus 139,8/km²).
Rassiline koosseis oli:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 56,94%.
Württemberg-Baden

Württemberg-Baden on endine Saksa Föderatiivse Vabariigi liidumaa. See loodi aastal 1945 Ühendriikide okupatsioonijõudude poolt pärast endiste Badeni ja Württembergi jagamist Ameerika ja Prantsuse okupatsioonitsoonide vahel. Selle pealinn oli Stuttgart. Aastal 1952 ühendati Württemberg-Baden, Württemberg-Hohenzollern ja Baden Baden-Württembergi liidumaaks.
Ajalugu.
Württemberg-Badeni liidumaa koosnes endiste Württembergi rahvavabariigi ja Badeni vabariigi põhjaosadest. Selle ameeriklaste poolt hallatud ala lõunapiir oli seatud nii, et Karlsruhet ja Münchenit ühendav "Autobahn" (tänapäeval A8) oli täielikult Ameerika tsoonis. Ameerika tsooni kolm suurt liidumaad (Suur-Hessen, Baieri ja Württemberg-Baden) kuulutati välja 19. septembril 1945.
24. novembril 1946 kehtestati uus põhiseadus ja valiti Württemberg-Badeni esimene parlament. 23. mail 1949 sai sellest Saksa Föderatiivse Vabariigi asutajaliidumaa.
24. septembril 1950 korraldati Württemberg-Badenis, Württemberg-Hohenzollernis ja Badenis rahvaküsitlus kolme liidumaa ühendamise küsimuses, millele järgnes 16. detsembril 1951 referendum. Mõlemal juhul saavutasid Württemberg-Badeni valijad selge enamuse ühendamise kasuks. Kolm liidumaad ühendati ja 25. aprillil 1952 asutati Saksamaal Baden-Württembergi liidumaa.
Poliitika.
Ainus Württemberg-Badeni peaminister oli Reinhold Maier (DVP, siis FDP; 1946–1952). Maier sai Baden-Württembergi esimeseks peaministriks selle moodustamisel aastal 1952.
Württemberg-Baden was subdivided into two administrative districts, known as "Landesbezirke". The boundaries for these two districts were taken from two former state sections that comprised Württemberg-Baden. These two districts remain largely unchanged today as the Regierungsbezirke of Stuttgart (Württemberg) ja Karlsruhe (Baden) within Baden-Württemberg.
Lipp ja vapp.
Aastal 1947 heaks kiidetud Württemberg-Badeni lipp oli must-puna-kuldne Saksamaa trikoloor, mille võtsid hiljem taas kord omaks aastal 1949 asutatud uued Saksa riigid Saksa Föderatiivne Vabariik ja Saksa Demokraatlik Vabariik.
Vapp ühendab elemente kahelt eellasliidumaalt: punane triip kuldsel väljal Badeni vapilt ja kolm hirvesarve Württembergi vapilt.
Hart (Texas)

Hart on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonnas.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Harti linnas 1198 inimest, 371 leibkonda ja 304 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 616,7 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 410 (keskmine tihedus 211,1/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 74,62%.
Nazareth (Texas)

Nazareth on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonnas.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Nazarethi linnas 356 inimest, 125 leibkonda ja 93 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 392,7 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 140 (keskmine tihedus 154,4/km²).
Rassiline koosseis:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,90%.
Summerfield (Texas)

Summerfield on asula Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonna kirdeosas.
Summerfield asub 1200 meetri (3937 jala) kõrgusel üle merepinna.
Summerfield asutati 1890. aastate lõpus, kuid algul oli asula nimi Boom. Nime muudeti 1907. aastal, kuna Texase osariigis oli Boomi-nimeline asula juba olemas. Asula on saanud nime maamõõtja John Summerfieldi järgi.
Zimone

Zimone on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.
Zimone kõrgus merepinnast on keskmiselt 465 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Tallinna SK Legion

Tallinna SK Legion on Eesti endine jalgpalliklubi. 2008. aasta alguses loodi "Tallinna SK Legion"i ja Tallinna JK põhjal uus klubi TJK Legion.
Villanova Biellese

Villanova Biellese on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.
Villanova Biellese kõrgus merepinnast on keskmiselt 232 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Kuimetsa maastikukaitseala

Kuimetsa maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Rapla vallas. Kaitseala ilmestab eriti Kuimetsa karstiala. 
Kaitseala pindala on 46,15 ha.
Kaitseala ajalugu sai alguse 1959. aastal, mil kaitse alla võeti Kuimetsa urgete kaitseala (hiljem nimetati: Kuimetsa karstikaitseala).
Torrazzo

Torrazzo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.
Torrazzo kõrgus merepinnast on keskmiselt 622 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Tollegno

Tollegno on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.
Tollegno kõrgus merepinnast on keskmiselt 495 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Kuimetsa karstiala

Kuimetsa karstiala (ka: Kuimetsa Iida urked, Iida urked, Iie urked, Iida karstiala) on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas ning Harjumaal Juuru kihelkonnas, Kuimetsa külas. 
Karstiala asub 33 hektaril ja on võetud kaitse alla (Kuimetsa maastikukaitseala). Kuimetsa karstiala on Eesti kõige ulatuslikum karstikoobastik. Karstialal on võimalik tutvuda haruldaste stalagmiitide, nahkhiirte, avarate koobastega. Kuimetsa karstialal on näha mitmeid karstivorme: langatusorge, lehtreid, lohke, kanaleid ja koopaid. 
Osaliselt kamardunud karst on arenenud loopealsetel Ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe lubjakivides. Salajõe pikkus on 5-6 km. Kuimetsa karstialal on geoloogiline, maastikuline, ökoloogiline (koopafauna, lootaimestik) ja veekaitseline tähtsus. 
Kuimetsa karstiala.
Kohalik rahvas nimetab karstiala lihtsalt Iida urgeteks. Lääne Mustsoo osast põhja poole voolavad oja veed neelduvad maa alla Iida talu juures, kus tuleb vastu 1,5 meetri kõrgusega paesein. Seal avaneb ka poole meetri kõrgune koopasuu. Karstiala karstiõõnsustes voolab oja ning selle peal asuvad langatusvormid (orud ja lehtrite ahelad), mida on näha pinna pealt karstivormide kogumina, need on tekkinud lagede sissevajumisel. Koopad asuvad langatusvormide põhjas ja külgedel. Kunagi voolas karstialadel rohkelt vett, mida karstiala koopad vastu võtta ei suutnud ja sisse vajusid. 
Märgitud on ka 1994. aastal suurvee ajal veetase, mis on üks meeter kõrgemal praegusest talu teepinnast. Iida karstialal asub ka Kuimetsa suurkoobas, mida võib nimetada Eesti pikimaks looduslikuks koopaks ja mille läbimõõt on küll kõigest pool meetrit, kuid mille sisemuses asetseb kahe meetri kõrgune ja kümne meetri laiune ruum. 
Kaitse alla on võetud Kuimetsa karstiala 1959. aastal. Geoloogide sõnul on karstivormid tekkinud mandrijää taandumisel. 
Suurema osa aastast on Kuimetsa karstikoopad kuivad ning inimjalale läbitavad, suurvetega valgub maa-aluste jõgede vesi ka karstialale.
Ajalugu.
Koobastikku on nimetatud ka Iie urgeteks. Rahvapärimuse järgi on usutud, et seal elasid Iida-nimelised loomad, keda inimesed kartnud. Ka on urgetes nähtud kohapärimuse järgi "tonte ja vaimusi", sinna olla vajunud Iida või Hiida linn, mis pärimuse järgi võib üles tõusta. Urgetesse vajunud linna tulesid olevat muistendi järgi mõisa öövaht kord uusaasta öösel metsa kohal hiilgamas näinud. Hiie-toponüümika ja pärimuses kirjeldatud ebatavalised nähtused annavad kohapärimuse uurija Jüri Metssalu hinnangul tunnistust, et tegu on pühapaigaga. 
Läti Henriku kroonika on seni vanim viide Kuimetsa koobaste kohta. Kroonikas märgitakse, et 1219. aastal sakslaste ja liivlaste sõjakäiguajal Harjumaale suitsu abil lämmatasid ligikaudu 1000 inimest, kes olid pugenud karstiala koobastesse peitu.
Pae karstiala

Pae karstiala on karstiala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Karstiala on võetud kaitse alla (Pae maastikukaitseala).
Paeala karstiala

Paeala karstiala (ka: "Luige karstunud paeala, Luige karstiala") on karstiala Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Karstiala võeti kaitse alla 1968. aastal [Paeala karstikaitseala; pindala 2,3 ha (või 3 ha)]. 
Karstialal on arvukalt karstilohukesi, mille läbimõõt 0,6 m ja sügavus kuni 0,5 m. Samuti on seal arvukalt ida–lääne-sihilisi karstilõhesid.
Sandigliano

Sandigliano on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.
Sandigliano kõrgus merepinnast on keskmiselt 323 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Occhieppo Superiore

Occhieppo Superiore on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.
Occhieppo Superiore kõrgus merepinnast on keskmiselt 465 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Occhieppo Superiores asuvad järgmised asulad: Fiario, Galfione, Pasquario ja Villa.
Occhieppo Inferiore

Occhieppo Inferiore on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.
Occhieppo Inferiore kõrgus merepinnast on keskmiselt 416 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Palamulla karstiala

Palamulla karstiala on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas. Karstiala kaitseks loodi 1973. aastal Palamulla karstikaitseala (pindala 7 ha). 
Karstiala asub Palamulla soosaarel, mida minevikus ümbritses Balti jääpaisjärv. Soosaar on geoloogiliselt Juuru lademe rõngaspaest aluspõhjakõrgendik.
Gaglianico

Gaglianico on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.
Gaglianico kõrgus merepinnast on keskmiselt 353 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Komandandi tee

Komandandi tee on tänav Tallinna kesklinnas Harjumäel, mis ühendab Toompea tänavat Vabaduse väljakuga.
Teisel pool Toompea tänavat kulgeb samas suunas edasi Falgi tee. Vabaduse väljakuga ühendab Komandandi teed Mayeri trepp. Enne 2008. aastal valminud Vabadussõja võidusamba ehitust kulges Komandandi tee praeguse võidusamba asukohas kaarega lõunasse, lõppedes treppidega jalakäijate tunneli suu juures.
Komandandi teest põhja poole jäävad Komandandi aed ja suurtükitorn Kiek in de Kök, lõunasse Harjumäe pargiala.
Tänav on nime saanud Toompea tänava nurgal asuva Tallinna komandandimaja järgi.
Ajalugu.
1860/1861. aasta valmis Harjuvärava mäel tee, mis ühendas Toompead Heina turuga. Tee ehitamist korraldas Tallinna komandant (1856–1863) kindralleitnant parun Alexander Woldemar von Salza (1801–1884). Uus tee sai nimeks Komandandi tee ja sellest põhja pool asuvat parki hakati nimetama Komandandi aiaks.
Alates 29.04.1941 kandis tänav, Kominterni tänava nime.