Windows 7

Windows 7 (varasemad koodnimed Blackcomb ja Vienna) on Microsoft Windowsi operatsioonisüsteem.
See avalikustati koos oma teisikuga Windows Server 2008 R2 22. juulil 2009, vähem kui kolm aastat pärast eelkäijat Windows Vistat.
Windows 7-s ei keskendutud uute funktsioonide loomisele, vaid pandi rõhku Windows Vistal ilmnenud vigade parandamisele.
13. jaanuaril 2015 lõppes Windows 7 tavatugi, ent Microsoft teatas, et turvauuendustega seotud pikendatud tugi kestab veel viis aastat kuni 2020. aastani.
Windows 7 pikendatud tugi lõppes 14. jaanuaril 2020. Kuni 10. jaanuarini 2023 pakkus Microsoft versioonidele Professional ja Enterprise tasulisi turbevärskendusi.
Arendamine.
Windows XP-le (koodnimega Whistler) pidi järgnema operatsioonisüsteemi versioon koodnimega Blackcomb, kuid vahele tuli väiksem redaktsioon koodnimega Longhorn, millest arendati Windows Vista, ning Blackcombi arendus lükkus edasi. 2003. aasta keskpaigaks olid Longhornil funktsioonid, mis olid tegelikult planeeritud Blackcombile. Pärast kolme viirustest tingitud ootamatut tagasilööki lükkas Microsoft projekti tagaplaanile ning arendama hakati Windows XP ja Windows Server 2003 hoolduspakette (inglise keeles s"ervice pack"). Longhorni projekt võeti uuesti käsile 2004. aasta augustis.
Blackcomb nimetati 2006. aasta alguses ümber Viennaks ja 2007. aastal sai sellest Windows 7. Aastal 2008 teatati, et Windows 7 jääb operatsioonisüsteemi ametlikuks nimeks.
27. detsembril 2008 lekkis BitTorrenti kaudu Internetti Windows 7 beetaversioon. ZDNeti jõudlustesti kohaselt edestas Windows 7 nii Windows XP-d kui ka Windows Vistat mitmes aspektis, näiteks dokumentide laadimises, alglaadimise kiiruses ja failide töötlemises. Windows 7 jäi XP-le alla näiteks videotöötluses. 7. jaanuaril 2009 lekkis internetti 64-bitine Windows 7 beetaversioon, kuid osa "torrent"'itest olid nakatunud viirusega. 2009. aasta CES-il (Consumer Electronics Show) tutvustas Steve Ballmer Windows 7 beetaversiooni (järk 7000), mida said endale ISO-vormingus alla laadida MSDN-i (Microsoft Developer Network) ja TechNeti abonendid.
Beetaversioon anti ametlikult välja 9. jaanuaril 2009. Microsoft plaanis alul, et sel päeval saab tarkvara alla laadida kuni 2,5 miljonit inimest, kuid operatsioonisüsteemi populaarsusest tingitud suure andmevoo tõttu pikendati tähtaega esmalt 24. jaanuarini ja hiljem veel 10. veebruarini. Inimestele, kes ei jõudnud allalaadimist 10. veebruariks lõpetada, anti aega kaks lisapäeva. Pärast 12. veebruari jäid pooleliolevad allalaadimised lõpetamata.
30. aprillil 2009 võisid Release Candidate'i (tarkvara, mis pole veel lõppfaasis) 7100 järku kasutama hakata MSDN-i ja TechNeti abonendid ning Connect Programi osalised. 5. mail 2009 sai tarkvara kättesaadavaks kogu avalikkusele, kuigi see oli juba varem internetti lekkinud. Microsoft määras Windows 7 avalikustamiseks 22. oktoobri 2009. MSDN-i ja TechNeti kliendid said operatsioonisüsteemi kasutada juba 6. augustil 2009.
Windows 7 RTM ("Release To Marketing" / "Release To Manufacture") oli 7600.16385. järk, mis kompileeriti 13. juulil 2009. See läbis kõik Microsofti-sisesed katsed ja kuulutati viimaseks RTM-i järguks.
Uued omadused.
Windows 7-ga tuli kaasa hulk uusi funktsioone ja edasiarendusi, näiteks puudutus-, kõne- ja käekirjatuvastus, virtuaalsete kõvaketaste tugi, jõudluse suurendamine mitmetuumalistel protsessoritel, alglaadimise kiirendamine, DirectAccess ja kerneli uuendus ning uus Windows Media Centeri versioon.
Ümber kujundati kalkulaator, millel on programmeerija ja statistikarežiim koos ühikute teisendamise võimalusega. "Juhtpaneeli" (inglise "Control Panel") on lisatud ekraani kalibreerimine, süsteemi taastamise võimalus, veaotsing, asukoha- ja muud sensorid, süsteemi ikoonid ja vidinad (inglise "gadget"). Windows Security Center nimetati ümber Windows Action Centeriks (varasemates versioonides Windows Health Center ja Windows Solution Center) ning sinna on kokku pandud nii arvuti turvalisus kui ka hooldamine. Windows 7 toetab ka RAW-vormingus pilte.
Kõige suuremaid visuaalseid muudatusi läbis tegumiriba (inglise "taskbar"). "Kiirkäivitusriba" (inglise "Quick Launch Toolbar") asemel on n-ö superriba, kuhu saab programmide kiirkäivitusikoone kleepida. Uus tegumiriba lubab ka ikoone ümber tõsta. Rea paremal servas on "Näita töölauda" (inglise "Show desktop") nupp, mis on osa uuest Aero Peekist Windows 7-l. Hoides kursorit selle nupu kohal, muutuvad kõik lahtiolevad aknad läbipaistvaks ning nähtavale tuleb töölaud. Puutetundlikel ekraanidel on see nupp palju suurem. Vajutades "Näita töölauda" nupule, minimeeritakse kõik aknad ning teist korda vajutamisel tuuakse aknad jälle tagasi. Lisaks on kasutatav funktsioon Aero Snap, mis suurendab akna automaatselt, kui see lohistada ekraani ülemisse serva. Akende vasakule või paremale serva lohistamine võimaldab eri aknaid omavahel võrrelda. Kui kasutaja liigutab aknaid, mis olid Aero Snapiga ümberpositsioneeritud, taastab süsteem automaatselt akende algse kuju. Neid funktsioone saab kasutada ka klaviatuuri kiirklahvidega.
Windows 7 toetab selliseid videorežiime nagu 16-bitine sRGB, 24-bitine sRGB, 30-bitine sRGB ja 48-bitine scRGB. Samuti on Microsoft paigaldanud parema SSD toe.
Mängud, nagu Internet Spades, Internet Backgammon ja Internet Checkers, mis Windows Vistast eemaldati, on Windows 7-s tagasi. Operatsioonisüsteemi on kaasatud Internet Explorer 8 ja Windows Media Player 12. Windows 7 Professional, Enterprise ja Ultimate versioonidel on olemas Windows Virtual PC (eelmise nimega Microsoft Virtual PC), mis lubab ühes füüsilises arvutis käitada mitut virtuaalset arvutit/keskkonda, nagu näiteks Windows XP Mode.
Windows 7 lubab virtuaalseid kõvakettaid (inglise "VHD – Virtual Hard Disk") kasutada tavaliste andmekandjatena. Alglaadur suudab süsteemi laadida VHD pealt, kuid see on võimalik ainult Enterprise'i ja Ultimate'i versioonis. Uus Remote Desktop toetab DirectX 10-t.
Versioonid.
Windows 7-st on kuus versiooni, millest tavakasutajatel on enamasti Home Premium, Professional või Ultimate. Teised versioonid on näiteks arengumaade turgudele või kindlat tüüpi ettevõtetele. Kõik versioonid toetavad 32-bitist (IA-32) arhitektuuri ja 64-bitist (x86-64) arhitektuuri, välja arvatud Windows 7 Starter. Installimine on kõikidel versioonidel ühesugune, kuid ostetud litsentsist sõltub see, kui palju võimalusi on lubatud kasutada. Litsentsi saab kasutaja soovi korral hiljem mõne teise versiooni omaks ümber vormistada ja versioonikohaste lisafunktsioonide kasutuselevõtuks pole vaja operatsioonisüsteemi uuesti installida. Selleks tuleb kasutada Windows Anytime Upgrade'i.
Riistvaralised nõuded.
Lisanõuded utiliitide kasutamiseks
Füüsilise mälu piirangud.
Maksimaalne kogus füüsilist mälu, mida Windows 7 suudab adresseerida, sõltub paigaldatud versioonist. Tabelis on toodud maksimaalsed mälukogused, mida iga versioon toetab.