tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Otsmikulamp

Otsmikulamp (ka pealamp) on pea külge kinnitatav valgusti.
Otsmikulampe kasutatakse peamiselt pimedal ajal sportimiseks ja kohtvalgustuseks erinevate tööde tegemisel. Otsmikulampe kasutatakse näiteks öises orienteerumisjooksus, seiklusspordis, rogainis, matkamisel. Otsmikulampe kasutavad ka kaevurid, päästetöötajad ja kirurgid.
Otsimikulampide valgusallikaks on valdavalt LED-lambid või halogeenlambid ja toiteallikaks aku või galvaanielement patareid.
Võimsamate otsmikulampide valgusvoog ulatub 5000 luumenini, nõrgematel lampidel jääb alla 50 luumeni.
Kuppelmaastik

Kuppelmaastik on maastikutüüp, kus moreenkünkad vahelduvad nõgudega. Küngastevahelistes nõgudes on palju järvi ja järvede kinnikasvamisel kujunenud soid.
Kuppelmaastikke on kujundanud mandrijää sulamine. Künkad ja nõod on tekkinud jääkilbi ebaühtlase sulamise tulemusel.
Eestis esineb kuppelmaastikke eeskätt Lõuna-Eestis Karula rahvuspargis, Haanja looduspargis ja Otepää looduspargis.
Aasta keeletegu

Aasta keeletegu on auhind, mida annab välja Eesti Haridus- ja Teadusministeerium eelneva aasta jooksul tehtud või lõpule viidud eesti keelele kasuliku, sellele suurimat avalikku toetust ja tähelepanu toonud teo eest. 
Välja antakse peaauhind ja rahvaauhind. Peaauhinna saaja valivad konsensuse põhimõttel taasiseseisvunud Eesti haridus(- ja teadus)ministrid. Rahvaauhind selgitatakse välja avalikul hääletusel.
Ivolginski rajoon

Ivolginski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis.
Rajoon jaguneb 6 külaasunduseks, milles on kokku 28 asulat. Halduskeskus on Ivolginski küla.
Sophie Caldwell

Sophie Shuell Caldwell (sündinud 22. märtsil 1990 Rutlandis Vermonti osariigis) on USA murdmaasuusataja.
Caldwell osales maailma karikasarja etapil esimest korda 2012. aasta detsembris Québecis vabatehnikasprindis. Esikümnesse jõudis ta esimest korda 15. detsembril 2013 Davosis vabasprindis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 1. märtsil 2013 Lahtis vabatehnikasprindis.
Esimese võidu MK-sarjas pälvis ta 2016. aasta Tour de Ski sprindietapil 5. jaanuaril Oberstdorfis. Temast sai sellega esimene ameeriklanna, kes on MK-sarjas võitnud klassikaetapi.
2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes saavutas Caldwell klassikasprindis 20. koha. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis oli ta vabatehnikasprindis kuues. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Faluns oli ta klassikasprindis kümnes.
Tema onu Tim Caldwell ja vanaisa John Caldwell on samuti taliolümpiamängudel võistelnud.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Sophie Caldwell on individuaalarvestuses osalenud () 95 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse viiel korral, neist kaks etappi on ta võitnud.
Wöhrmannshof

Wöhrmannshof oli karjamõis Pärnumaal Tori kihelkonnas, mis kuulus Sindi mõisa alla.
Vilkėnas I

Vilkėnas I on küla Leedus Šilutė rajoonis Švėkšna vallas. Küla asub Švėkšnalė jõe ääres.
Külas on psüühiliste ja emotsionaalsete häiretega lastele haridust andev kool. Švėkšnalė jõel asub paisjärv, asulas kaevandatakse kruusa. Vaatamisväärsusteks on Švėkšna kihelkonna kalmistu (asub küla ja Švėkšna alevi piiril) ning Vilkėnase mõisa hoonetekompleks.
Ajalugu.
Aastal 1695 on esimest korda mainitud Švėkšna mõisale kuuluvat Vilkėnase mõisa. Aastal 1766 rajati külas asuvale kalmistule puidust kabel (aastast 1992 on see kultuurimälestisena kaitse all). Aastal 1843 rajati Švėkšnalė jõele vesiveski ja paisjärv. Aastal 1850 rajati surnuaiale veel teinegi kabel. Aastal 1879 rajati surnuaeda ümbritsev müür ja selle väravad.
Aastast 1936 hakkas Vilkėnase vesiveski tööle diiselmootoriga. Aastal 1958 rajati vanasse mõisa talli kool. Aastal 1967 muudeti vana kool sanatoorseks internaatkooliks, ka püstitati sellele uus hoone, mis valmis aastal 1978.
Tükeldus

Tükeldus ehk klassijaotus on matemaatikas hulga elementide rühmitus mittetühjadeks alamhulkadeks (klassideks). Iga element kuulub parajasti ühte klassi. Tükeldust samastatakse klasside hulgaga. 
Hulkade hulk "P" on hulga "X" tükeldus siis ja ainult siis, kui
Formaalselt: 
"n"-elemendilisel hulgal on Belli arv ("Bn") tükeldusi: "B"0 = 1, "B"1 = 1, "B"2 = 2, "B"3 = 5, "B"4 = 15, "B"5 = 52, "B"6 = 203, jne.
Belli arvud võib saada rekursiooniga
 formula_6.
Belli arvude jada eksponentsiaalne genereeriv funktsioon on 
formula_7
Vilkėnase mõis

Vilkėnase mõis (leedu keeles "Vilkėno dvaras") on endine mõis Leedus Šilutė rajoonis Švėkšna vallas Vilkėnas I külas.
Vilkėnase mõisa on esmamainitud 1695. aastal. Toona oli tegemist Švėkšna mõisale kuuluva karjamõisaga. Iseseisvaks mõisaks sai see aastal 1820, mil Platerite valduses olev Švėkšna mõis jagunes toonase omaniku nelja poja vahel neljaks. Esimeseks omanikuks sai Pranciškus Pliateris, kes rajas paisjärve ning vesiveski, teine omanik oli aga Aleksandras Konstantinas Mykolas Pliateris, kes lasi mõisakompleksi välja ehitada. Aastal 1922 sai mõisa omanikuks Janina Pliaterienė. Aastal 1940 mõis võõrandati.
Peahoone on uusklassitsistlikus stiilis. See valmis aastal 1880. Aastal 1913 püstitati selle ette marmorist skulptuur „Rebeka”, mis aga 1981. aastal viidi pärast restaureerimist Palanga mõisa juurde.
Peahoone ümber paikneb park, mille pindala on 13 hektarit, seal kasvavate liikide arv on 70. Aastal 1963 filmiti seal filmi „Marš, marš, tra-ta-ta!“ välivõtted. Kõrvalhoonetest on säilinud vesiveski, tall, mõned teenijate elamud ja üks põllumajanduslik tootmishoone, mõisa laut on varemetes. Aastal 1958 muudeti mõisa tall koolimajaks, kus asuvad praegu Švėkšna gümnaasiumi algklasside ruumid. Vesiveski remonditi aastal 1995, pärast seda peetakse seal restorani ja võõrastemaja.
Tänapäeval on mõisa peahoone ja park õigusjärgseile omanikele tagastatud, omanik on Laimė Felicija Platerienė.
Girdžiai vald

Girdžiai vald (leedu keeles "Girdžių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.
Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1146 inimest. Valla keskuseks on Girdžiai küla, vallamaja aadress on Mokyklos g. 1. Vallavanem on Darius Juodaitis.
Daniel Mitov

Daniel Pavlov Mitov (bulgaaria keeles "Даниел Павлов Митов"; sündinud 4. detsembril 1977 Sofias) on Bulgaaria poliitik ja politoloog. Ta oli alates 6. augustist 2014 kuni 27. jaanuarini 2017 Bulgaaria välisminister.
Ta lõpetas aastal 2002 Sofia ülikooli.
Juodaičiai vald

Juodaičiai vald (leedu keeles "Juodaičių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.
Valla pindala on 31 km². 2011. aasta seisuga elas seal 460 inimest. Valla keskuseks on Juodaičiai küla, vallamaja aadress on Liepų g. 1. Vallavanem on Alvina Bunikienė.
Helle-Iris Michelson

Helle-Iris Michelson (kuni 1937 Helle-Iris Rosman; kuni 1958 Helle-Iris Roosma; 4. november 1929 Tallinn – 12. veebruar 2024) oli eesti ujuja, tõlkija, toimetaja ja kirjanik.
Ujumine.
Ujumist hakkas ta harrastama 1946. aastal Friedel Raudsepa juhendamisel. Ta tuli aastatel 1948–1950 kuus korda vaba- ja teateujumises Eesti NSV meistriks ning püstitas teateujumises kaks Eesti NSV rekordit. 
Ta on kuulunud aastatel 1963–1968 Eesti NSV Ujumisföderatsiooni presiidiumi ja on olnud Kalevi ujumissektsiooni presiidiumi esimees. Ta on tegutsenud ka ujumiskohtunikuna. 
Töökäik.
Ta oli Eesti Kirjanike Liidu liige.
Teosed.
Ta on tõlkinud üle 100 teose põhiliselt prantsuse, aga ka vene keelest.
Tunnustus.
Tõlketöö eest on Helle-Iris Michelson pälvinud Prantsusmaa Akadeemilise Palmioksa ja Belgia Kuningriigi Leopoldi ordeni.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli korvpallur ja korvpallikohtunik Henn Michelson (1931–1975).
Jean Baptiste Perrin

Jean Baptiste Perrin (30. september 1870 Lille – 17. aprill 1942 New York) oli prantsuse füüsik, Nobeli auhinna laureaat.
Ta uuris Browni liikumist, tõendas Albert Einsteini seletust sellele ja kinnitas sellega mateeria aatomilist ehitust. Samuti leidis ta Avogadro arvu väärtuse, uurides mitmest molekulist peab koosnema 32 grammi hapnikku (O2). Selle eest anti talle 1926. aastal Nobeli füüsikaauhind.
Isidor Isaac Rabi

Isidor Isaac Rabi (sünninimi Israel Isaac Rabi; 29. juuli 1898 Rymanów – 11. jaanuar 1988 New York) oli Poola päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.
1899. aastal asus ta koos vanematega elama Ameerika Ühendriikidesse.
1944. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind tuumamagnetresonantsi avastamise eest.
Hermann Ammende

Hermann Leopold Ammende (20. oktoober 1855 Pärnu – 26. august 1934 Pärnu) oli baltisaksa päritoluga Pärnu kaupmees.
Hermann Leopold Ammende isa Jacob Dietrich Ammende (1811–1898) oli rikas suurkaupmees ja 1837. aastal asutatud Pärnu esimese Kaubamaja Jacob Diedrich Ammende Pärnus omanik. Peale Jacob Dietrich Ammende surma päris kaubamaja esmalt Hermann Ammende vanem vend Karl Heinrich Ammende, peale viimase surma 1901. aastal sai Jacob Diedrich Ammende kaubamaja omanikuks Hermann Ammende. Ammende kaubamaja asus Rüütli ja Nikolai tänava nurgal ja tegeles nn koloniaalkaupade (toit, tekstiil, nahk, kummi jm) müügiga.
1904. aastal otsis Hermann Ammende Pärnus sobivat maja oma tütre pulmadeks, kuid seda leidmata tellis Peterburi arhitektuuribüroost luksusliku villa projekti ja korraldas Ammende villa ehitust. Hoone valmis 1905. aastal.
1920. aastal valiti Hermann Ammende I Riigikogu liikmeks, kuid astus 4. jaanuaril 1921 Riigikogu liikme kohalt tagasi. 1921. aastal valiti ta Pärnu Linnavolikogu liikmeks.
1927. aastal sattus perekond majanduslikesse raskustesse, 1928. aastal aktsiaselts Jakob Diedrich Ammende likvideeriti ja Ammende villa müüdi Pärnu linnale 8 miljoni marga eest.
Dalarna maakond

Dalarna on ajalooline maakond (rootsi keeles "landskap") Rootsi keskosas Svealandis. Maakonna piirid langevad suuresti kokku tänapäevase Dalarna lääniga. Maakonna pindala on 29 086 km², rahvaarv 278 892 inimest (2014).
Andrus Peegel

Andrus Peegel (10. märts 1955 – 13. aprill 2020) oli eesti graafik, illustraator, karikaturist, ajalehe- ja raamatukunstnik.
Ta õppis Tartu Kunstikoolis ja Tartu Riiklikus Ülikoolis, täiendas end erialaselt välismaiste ajalehtede toimetustes ja erialastes töötubades. Andrus Peegel oli Tartu Kunstikooli õppejõud, Tartu Kunstnike Liidu liige, EKKT (Eesti Kunstnike Koondis Torontos) liige.
Ta töötas karikaturistina mitmes ajalehes, näiteks Sirbis ja Vasaras ning Pikris. Töötas mitme ajalehe kujundaja ja illustraatorina, tegi kaastööd kirjastustele ja väljaannetele nii Eestis kui ka välismaal, lõi tunnusgraafikat (Eesti Kirjanduse Selts, Tartu Linnaraamatukogu jne).
Näitustel hakkas esinema 1978. aastal.
Torontos tegutseva Eesti kunstnike koondise juhatus valis oma koondise 60. aastapäeva puhul Andrus Peegli kunstialbumi kavandi välja kaheksa võistlustöö hulgast. Auhinnaks saadi 250 dollarit.
Isiklikku.
Tema isa oli Juhan Peegel.
Priit Koppel

 
Priit Koppel (sündinud 23. märtsil 1968 Rakveres) on eesti karikaturist. 
Lõpetas Rakvere 3. Keskkooli 1986 aastal. 
Looming.
Esimene karikatuur avaldati 1979. aastal lasteajalehes Säde. Koolipõlves avaldati tema karikatuure ka ajakirjas Pikker. Võitis Pikris koolinoorte karikatuurivõistlusel 3. koha. Sädeme koolinoorte karikatuurivõistlusel sai Grand Prix. 
Hiljem on avaldatud tema karikatuure ka Maalehes, Päevalehes, Müürileht ja Virumaa Teatajas. Tema karikatuure on avaldatud Horvaatias, Rumeenias, Belgias, Ukrainas, Ungaris, Türgis, Brasiilias, Poolas. 
Sageli ilmus tema karikatuure huumoriajakirjas Pilkaja. Alates 2017. aasta novembrist joonistab igal nädalal karikatuure Virumaa Teatajale.
Horinski rajoon

Horinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis.
2006. aastal olid rajooni elanikest 34,4% burjaadid ja 62,2% venelased.
Rajoon jaguneb 9 külaasunduseks, milles on kokku 27 asulat. Halduskeskus on Horinski küla.
Kabanski rajoon

Kabanski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis.
2015. aastal olid rajooni elanikest 5,1% burjaadid ja 92,1% venelased.
Rajoon jaguneb 19 külaasunduseks, milles on kokku 61 asulat. Halduskeskus on Kabanski küla.
Salvatore Garau

Salvatore Garau (sündinud 5. novembril 1953 Santa Giustas Oristano provintsis Sardiinias) on itaalia maalikunstnik ja skulptor.
Lóránd Hegyi oli Salvatore Garau mitme näituse kuraator.
Kadri Tüür

Kadri Tüür (sündinud 15. detsembril 1975) on eesti kirjandusteadlane, semiootik ja ökofeminist.
Haridus.
Ta on lõpetanud 1994. aastal hõbemedaliga Saaremaa Ühisgümnaasiumi.
1999. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga eesti kirjanduse erialal (bakalaureusetöö Karl Ristikivi romaanidest). 2002. aastal sai ta Tartu Ülikoolist magistrikraadi võrdleva kirjandusteaduse alal (magistritöö Anja Kauraneni romaanidest) ja aasta hiljem teise magistrikraadi semiootika alal (tööga eesti looduskirjandusest).
2017. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis väitekirja "Semiotics of Nature Representations: on the Example of Nature Writing" ("Looduskujutuse semiootika: looduskirjanduse näitel"; juhendajad Kalevi Kull, Peeter Torop, Ulrike Plath) ning sai doktorikraadi semiootika ja kultuuriteooria alal.
Poliitiline tegevus.
Kadri Tüür on olnud Muhu vallavolikogu liige (2002–2009) ja volikogu esimees (2005–2009).
Teadustegevus.
Ta on töötanud teadurina Eesti Kirjandusmuuseumis, Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses ja Karl Ristikivi muuseumis. 
Aastatel 2005–2010 oli ta Muhu Muuseumi juhataja.
Ta on olnud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teadusajakirja Studia Vernacula peatoimetaja.
Seltsiline kuuluvus.
Ta kuulub Euroopa Kirjandusökoloogia Assotsiatsiooni (EASLCE), Eesti Kirjanduse Seltsi, Eesti Semiootika Seltsi, Eesti Loodusuurijate Seltsi ja on Muhu Pärandikooli liige. Ta on ka üliõpilasorganisatsiooni EYS Veljesto vilistlane.
Barguzini rajoon

Barguzini rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis.
Rajooni halduskeskus on Barguzin.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 22 574, neist 23,4% burjaadid ja 73,8% venelased.
Rajoon jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 34 asulat.
Eduard Purfeldt

Eduard Purfeldt (ka Puurfeldt; 15. märts 1890 Väätsa vald, Järvamaa – 8. veebruar 1952) oli eesti omavalitsustegelane.
Pärast Paide linnakooli lõpetamist 1907. aastal töötas Paides kohtu-uurija tõlgi ja Türi paberivabriku haigekassa asjaajajana. 1917. aastal oli ta Järvamaa kaitsepataljoni üks organiseerijaid.
Elas Paides Pärnu tänav 91 hoones, mille oli ise projekteerinud.
Aastatel 1917 Paide linna miilitsa- ja 1919–1921 Järva Maakonna Politseivalitsuse 1. (Paide linna) politseijaoskonna ülem. 1921. aasta veebruaris ja 1927. aastal valiti ta Eesti Tööerakonna nimekirjas Paide linnavolikogu liikmeks. Aastatel 1921–1930 oli ta Paide esimene eestlasest linnapea.
Tema eestvedamisel ehitati Paide raekoda 1925. aastal ümber hilisklassitsistlikus stiilis kahekorruseliseks hooneks. Eduard Purfeldti eestvedamisel ehitati aastatel 1927–1929 Paide mälestusmärk-rahvamaja.
Pärast linnapea ametist lahkumist koostas ta ehitusprojekte. Pärast sõda jäi töötuks ja tegi käsitööd.
1908. aastast osales ta Paide seltsides, ta oli karskusseltsi Idu juhatuse liige ja Kaubatarvitajate Ühisuse Iva revisjonikomisjoni liige.
Ta on maetud Reopalu kalmistule.
Tõnis Käsebier

Tõnis Käsebier (1885–1936) oli eesti omavalitsustegelane. 
Ta töötas Paides laenu-hoiu ühisuse ja Paide Tarvitajate Ühisuse Iva raamatupidajana, seejärel Paide maksuinspektorina, hiljem Tallinna-Harju maksuinspektori abina.
1917. aastal valiti ta Järvamaa maakonnanõukogu liikmeks ja oli maakonnanõukogu abiesimees. 1921. aasta veebruaris valiti ta Tööerakonna nimekirjas Paide Linnavolikogu liikmeks. 1924. aastal valiti ta Paide linnavolikogu esimeheks.
1914. aastast oli ta Paide Karskusseltsi Idu juhatuse liige. 1920. aastatel oli ta Järva laulu- ja muusikaseltsi esimees.
Ta on maetud Reopalu kalmistule.
Jenisseisk

Jenisseisk on Venemaa linn Krasnojarski krais Jenisseiski rajoonis. Linn asub Jenissei vasakul kaldal.
Linnas elas 17 774 elanikku (2020; 18 359 elanikku 2015. aastal).
Linn asutati 1619 ja linnaõigused sai see 1679. 
Jenisseiskisse saadeti inimesi asumisele. 18. sajandil kujunes linn Siberi karusnahakaubanduse keskuseks. 19. sajandi alguses kaotas Jenisseisk oma tähtsuse karusnahaturuna.
Herning

Herning on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas, Herningi valla keskus.
Linn asutati 18. sajandi lõpul ja mõni aeg hiljem sai see Taani tekstiiltööstuse keskuseks. 1913. aastal sai linn oluliseks laadakeskuseks.
Herningis tegutseb jäähokiklubi Herning Blue Fox, mis on 16-kordne Taani meister, ja jalgpalliklubi FC Midtjylland, mis on kolmekordne Taani meister.
Herningis asub sisehall Jyske Bank Boxen, kus peetakse palju erinevaid spordivõistlusi, sealhulgas toimus seal 2019. aasta käsipalli maailmameistrivõistluste finaal, ja kus toimuvad samuti muusikakontserdid.
Krasnaja Gorka fort

Krasnaja Gorka fort (alates 1915 "Aleksei fort", vene keeles "Алексеевский форт"; alates 1919 "Punalaevastiku fort", vene keeles "Краснофлотский форт") on endine fort Soome lahe lõunarannikul Kotlini saare vastas Lomonossovi rajoonis. 
Fort oli Kroonlinna kindluse alluvuses ning see ehitati aastatel 1909–1915. Algne nimetus pärines lähedalasuvalt Krasnaja Gorka külalt (soome keeles "Yhinmäki").
Fort oli osa Vene pealinna Peterburi kaitseks loodud Peterburi merekaitse süsteemist, mille Kroonlinna positsiooni laiendamise ja ehitiste rekonstrueerimise käigus rajati Soome lahe põhjarannikule Ino fort ja lõunarannikule Krasnaja Gorka fort.
Krasnaja Gorka operatsioon.
1919. aasta oktoobris-novembris Eesti Vabadussõja ajal püüdsid Eesti väed vallutada Krasnaja Gorka forti.
Evald Reier

Evald Reier (pseudonüüm Eia; 14. juuni 1916 Viljandi – 28. september 1987 Viljandi) oli eesti karikaturist ja teatrikunstnik.
Isiklikku.
1939. aastal abiellus ta Anniga. 1940. aastal sündis poeg Jüri, 1943. aastal poeg Rein.
Oudova maakond

Oudova maakond oli haldusterritoorium Venemaa loodeosas Peterburi kubermangus. Venemaa keisririigi, Vene SFNV ja NSV Liidu haldusterritoorium eksisteeris 1727–1927. Maakonnalinn oli Oudova.
Oudova maakond maakond asus Peterburi kubermangu edelaosas ja piirnes Luga maakonnaga idasuunal, Jamburgi maakonnaga põhjasuunal, Pihkva kubermanguga läänesuunal.
1897. aasta Venemaa keisririigi rahvaloenduse andmetel elas maakonnas 145 573 inimest, kellest 88,9% olid venelased ja 10,5% eestlased.
1917. aastal elas August Nigoli andmetel elas eestlasi ligi 50 000 Peterburis ja Oudova maakonnas 40 000, mis oli ligi 20%
maakonna elanikest .
Maakonnas asusid: Tupitšina vald, Usmina vald, Jasva vald, Judino vald, Bobrovski vald, Polna vald, Seretka/Remda vald (eestipäraselt: Remja vald) jt.
Iszkaszentgyörgy

Iszkaszentgyörgy on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis Székesfehérvári kreisis.
Valla pindala on 26,27 km².
2015. aastal oli valla elanike arv 1940.
Rahvastiku tihedus oli 76,7 in/km².
Küla on kirjalikult mainitud 1193. aastal kujul Izca. Tollal oli praeguse valla alal kolm küla: Iszka, Szentgyörgy ja Atya.
2016. aastal oli Iszkaszentgyörgy koos Veszprémi linnaga soome-ugri kultuuripealinn.
Iszkaszentgyörgyis on sündinud keeleteadlane József Márton.
Meistrivõistlused

Meistrivõistlused (sport) on sportlikud võistlused mingit liiki võistlusaladel, milles selgitatakse välja parim ehk meistervõistleja või -võistkond. 
Meistrivõistlusi korraldatakse mingi astmelisusega, näiteks regionaalselt: linna-, ringkonna-, valdkonna-, liidu-, riigi-, (Eesti meistrivõistlus) või mandri meistrivõistlus (Euroopa meistrivõistlus EM, veel maailmameistri ehk MM-võistlus). See eeldab võistleja või võistkonna seotust antud regiooniga, peab olema regiooni/riigi alaline elanik või kodanik. Tavaliselt korraldatakse meistrivõistlusi regulaarsete ajaliste intervallidega, näiteks igal aastal või üle aasta. Reeglina saab meistrivõistluste võitja kanda tiitlit 'riigi meister' (regiooni meister) kuni järgmiste võistlusteni ja auhinnaks medali või karika (rändkarikas, igavene karikas) jne, millega võib kaasneda ka rahaline preemia.
Kristjan Looper

Kristjan Looper (5. november 1896 – ?) oli eesti kommunistliku liikumise tegelane.
Ta lõpetas 1912. aastal Pärnu Progümnaasiumi.. Hiljem lõpetas Ruhja Kaubanduskooli ja töötas aastatel 1918–1921 Pärnus raamatupidajana.
1919. augustis osales ta Petrogradis Venemaa Kommunistliku Partei Eesti osakonna kongressil. 1919–1921 oli Pärnu ametiühingute keskkomitee juhatuse liige.
1921. aasta veebruaris valiti ta kommunistide nimekirjas Pärnu linnavolikogu liikmeks. 25. aprillil 1921 ta arreteeriti süüdistusega riigikorra kukutamise kavatsuses. 1922. aasta mais mõisteti ta kommunistliku salaorganisatsiooni protsessil (115 protsess) süüdi kommunistliku partei organiseerimise eest Pärnus ning talle määrati 2 aasta ja 2 kuu pikkune vangistus koos õiguste kaotamisega. 1922. aasta 19. augustil saadeti ta koos 45 samas protsessis süüdi mõistetuga välja Nõukogude Venemaale.
Eesti meistrivõistlused

Eesti meistrivõistlused on Eestis korraldatavad spordivõistlused (meistrivõistlused), kus selgitatakse individuaalselt või meeskondlikult mingi ala parim, keda nimetatakse Eesti meistriks.
Eesti meistrivõistlused:
Teškovo

Teškovo (Тешково) on küla Pihkva oblastis Pihkva rajoonis Karamõševo vallas. Teškovost 17 km põhja pool asub Karamõševo küla ja Teškovost 51 km loodes asub Pihkva linn.
Külas elab 34 inimest (2000).
Saint-Flour (Cantal)

Saint-Flour [sän flur] on linn Prantsusmaal Cantali departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 757–1040 meetri kõrgusel üle merepinna.
Olles omanimelise piiskopkonna keskuseks, nimetab linn end ka Ülem-Auvergne'i pealinnaks.
Linnapea on Pierre Jarlier.
Linnastu valdade liit koosneb 29 vallast.
Linnas on Püha Peetruse katedraal ("cathédrale Saint-Pierre") ja Püha Vincenti kirik ("église Saint-Vincent") ning kaks muuseumi:
Cognac

Cognac [ko'njak] on linn Prantsusmaal Charente'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 5–53 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Michel Gourinchas.
Suur-Cognaci linnastu valdade liit koosneb 14 vallast.
Confolens

Confolens [konfolan] on linn Prantsusmaal Charente'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus.
Linna territoorium asub 127–222 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Jean-Noël Dupré.
Confolensi linnastu valdade liit koosneb 26 vallast.
Montbard

Montbard [mon'bar] on linn Prantsusmaal Côte-d'Ori departemangus. Ta on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 202–366 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Laurence Porte.
Montbardi linnastu valdade liit koosneb 28 vallast.
Linna nime võiks eesti keelde tõlkida kui "habemäe".
Vjatlag

Vjatlag ehk Vjatka laager (vene keeles "Вятский исправительно-трудовой лагерь; Вятский ИТЛ; Вятлаг") oli niinimetatud paranduslike tööde laager Kirovi oblastis Verhnekamski rajoonis; üks GULAG-i laagreid. Asutati 5. veebruaril 1938 NSV Liidu SARK-i käskkirja 020-1938 alusel.
Laager allus kuni 1955. aasta novembrini otseselt NSV Liidu SARK/SM Metsatööstuslaagrite peavalitsusele.
Hamilton (Ontario)

Hamilton on sadamalinn Kanadas Ontario provintsis. Linnas elab 520 000 elanikku (2011). Linn on tuntud oma ülikooli (McMasteri Ülikool) poolest.
Linnas on olnud tähelepanuväärne eesti kogukond (eestlased Kanadas).
Jurbarkai vald

Jurbarkai vald (leedu keeles "Jurbarkų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Vald asub Jurbarkase linna ümbruskonnas ja piirneb lõunas Nemunase jõega.
Valla pindala on 268 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3055 inimest. Valla keskuseks on Jurbarkai küla, vallamaja aadress on Mokytojų g. 3. Vallavanem on Audronis Kačiušis.
Jaan Keerberg

Jaan Keerberg (4. august 1858 – 6. jaanuar 1932) oli eesti omavalitsustegelane.
Ta oli Peri vallavanem, valla kohtunik ja valla nõukogu liige. Kuulus Eesti Rahvaerakonda.
Ta on maetud Põlva kalmistule.
Bergerac

Bergerac on linn Prantsusmaal Dordogne'i departemangus. See on Bergeraci ringkonna ning Bergeraci 1. ja 2. kantoni keskus.
Linna territoorium asub 12–146 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Daniel Garrigue. Linnastu valdade liit koosneb 27 vallast.
Viiburi linnus

Viiburi linnus (soome keeles "Viipurin linna", rootsi keeles "Wiborgs slott") on Rootsi kuningriigi ajal ehitatud keskaegne linnus Karjalas, mille ümber kujunes Viiburi linn. 
Tänapäevase haldusjaotuse järgi paikneb see Venemaal Soome lahes asuval väiksel saarel, mille praegune ametlik nimi vene keeles on Zamkovõi saar.
Linnust on esimest korda mainitud 1293. aastal ja selle rajasid rootslased. Sellel kohal olnud karjalaste puitlinnus hävis 1293. aastal rootslaste vallutuse käigus.
Linnus on arvele võetud Venemaa kultuurimälestisena.
Širvėna

Širvėna järv (leedu keeles "Širvėnos ežeras") on paisjärv Leedus Biržai rajoonis. Suuremas osas asub paisjärv Biržai linna territooriumil. Järve lõunakaldal asub Biržai linna põhiosa, järve põhjakaldal aga Astravase mõis ja selle ümber asuv Astravase linnaosa. Järve läänekaldal asub Biržai küla.
Kaldajoone pikkus on 22,06 kilomeetrit, kaldaid palistab enamasti pilliroog. Tegemist on vanima paisjärvega Leedus, mis rajati aastal 1575, kui Apaščia ja Agluona ühinemispaika rajati pais. Paisjärv kaitses Biržai lossi põhjakülge. Järves on 15 saart, mille kogupindala on 5,7 hektarit. Järve põhja katavad savi ja aleuriit.
Kuni Teise maailmasõjani kandis järv ka nime "Rališkiai järv" ("Rališkių ežeras"), teised kasutusel olnud nimetused on Biržai järv ja Prūdas.
Aastal 1987 valmis Biržai linna ja Astravase mõisa ühendav sild, mille pikkus on 525 meetrit. "Meilės sala" nime kandvale saarele on samuti kavas sild rajada.
Johan Raudsepp

Johan Raudsepp (2. aprill 1882 Vanaküla, Koiola vald, Võrumaa – jaanuar 1974) oli eesti omavalitsustegelane.
Johan Raudsepp sündis Vanakülas, Lokko talus taluperemehe pojana. Õppis Põlva kihelkonnakoolis. Hiljem oli põllumees ja pidas ise Lokko talu.
Ta oli Põlva Hariduse Seltsi ja Koiola Põllumeeste Kogu üks asutajaid, samuti Koiola vabatahtliku tuletõrje ühingu asutaja ja esimees. Kuulus Isamaaliitu ja oli Isamaaliidu Koiola osakonna juhataja.
1926. aastast oli ta Koiola Piimaühingu esimees, kelle eestvõttel ehitati Koiola meierei.
1935. aastal valis Koiola vallavolikogu ta Koiola vallavanemaks, kuid valimise peale esitati ministeeriumile kaebus süüdistusega, et Raudsepp olevat teinud volikogus oma valimiseks lubamatut kihutustööd. Ministeerium peatas ametisse kinnitamise 3 kuuks, kuid peale juurdlust kinnitati ta 1936. aasta veebruaris siiski vallavanemaks.
1936 mais valiti ta Põlva põllumeeste konvendi liikmeks.
Le Vigan (Gard)

Le Vigan [le vigan] on linn Prantsusmaal Gardi departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 184–640 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Éric Doulcier.
Linna ümbritsevate valdade liit koosneb 22 vallast.
Libourne

Libourne [li'burn] on linn Prantsusmaal Gironde'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka Libournais-Fronsadais' kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 2–28 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Philippe Buisson.
Linnastu valdade liit koosneb 34 vallast.
Mirande

Mirande [mi'rand] on linn Prantsusmaal Gersi departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka Mirande-Astaraci kantoni keskus.
Linna territoorium asub 139–268 meetri kõrgusel üle merepinna.
Alates 2014. aastast on linnapea Pierre Beaudran.
Tema linnastu valdade liit koosneb 19 vallast.
Arcachon

Arcachon [arka'šon] on linn Prantsusmaal Gironde'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kuulub La Teste-de-Buch'i kantoni koosseisu.
Linn loodi aastal 1857, kui eraldati osa La Teste-de-Buchi vallast. 6. detsembril 2006 loodi dekreediga Arcachoni ringkond, mille keskuseks linn on.
Linna territoorium asub 0–45 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Yves Foulon.
Linnastu valdade liit koosneb neljast vallast.
Thonon-les-Bains

Thonon-les-Bains [tonon'le'bän] on linn Prantsusmaal Haute-Savoie departemangus. See on departemangu alamprefektuur ("sous-prefecture") ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 371–569 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Jean Denais.
Saint-Flour

Saint-Flour on kahe koha nimi Prantsusmaal:
Maie Lüüs

Maie Lüüs on Eesti tõlkija.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli inglise filoloogia ja Tartu Teoloogia Akadeemia pastoraalnõustamise erialal. 
Lisaks on ta EAÕK ning Eesti Loomakaitse Seltsi liige ja vabatahtlik.
Le Vigan

Le Vigan on kahe koha nimi Prantsusmaal:
Varnja vanausuliste palvela

Varnja vanausuliste palvemaja on vanausuliste pühakoda Varnjas. Palvelat kasutab Varnja vanausuliste kogudus.
Esimene vanausuliste palvemaja (puidust) õnnistati Varnjas sisse aastal 1785. 
20. sajandi alguseks oli palvemaja lagunemise äärel ning kohaliku ehitusettevõtja Saveli Fomini algatusel koguti annetusi uue palvela ehitamiseks. Ehitusmeister Wilhelm Schilling tegi 1902. aastal uue telliskividest palvela projekti. 15. juunil 1903 õnnistati hoone sisse. Palvemaja ehitati parvedele, sest hoonealune pinnas oli nõrga kandvusega. Palvemaja uhkus on viierealine 84 pühapildist koosnev ikonostaas, mille maalis Gavriil Frolovi õpilane Filipp Mõznikov koos abilistega. 
Aastal 1935 ehitati palvela ümber. Esiküljele lisati kellatorn ning püstitati väike tornike katuseharjale. Torn ehitati jälle parvedele, ümberehituse konstruktiivse osa projekteeris ehitusinsener Nikolai Oll ning arhitektuurse osa tegi arhitekt Voldemar Tippel.
Balti Laevastiku muuseum

Balti Laevastiku muuseum "(Музей Балтийского флота)" on mereväemuuseum Venemaal Kaliningradi oblastis Baltiiskis. Aastatel 1963–1992 asus see Tallinnas.
Ajalugu.
Muuseum asutati Kaliningradis Baltiiskis 1957. aastal ja avati Kroonlinna tänaval 23. veebruaril 1959. 
1963. aastal paigutati muuseum Tallinna, mis oli Punalipulise Balti laevastiku peabaas, aadressile Narva maantee 36. 
Narva mnt majas oli ekspositsioonile kümmekond saali-tuba üldpinnaga 550 m² ja väljas umbes 10 000 eksponaati. Olulisemateks neist peeti ristleja Aurora lippu ja illuminaatorit, ristleja Kirov kahurit, allveelaeva Lembit Punalipu ordenit ja lippu ning mõnede nõukogude admiralide (I. Issakov, V. Tributs, I. Green) autasusid ja isiklikke esemeid. Väljapanekule lisati ka pisut regionaalset hõngu: sinna kuulus muuhulgas 1941. aasta Tallinna lahe äärset kaitselahingut kujutav lavastus-dioraam koos ühilduva suure seinamaaliga "Tallinna kaitse 1941. aasta augustis". Muuseumi tagaõuel oli väike väliekspositsioon sõjalaevade tekirelvastusest ja meremiinidest. 
1984. aastaks, kui tähistati 25 aasta möödumist avamisest, oli muuseumi külastanud ligi 15 000 ekskursioonigruppi - kokku 82 000 inimest. 1985. aastal sai muuseumi filiaaliks allveelaev Lembit Pirita sadamas. 1989. aastal oli muuseumi fondis kokku ligikaudu 13 000 museaali. Muuseumil oli tõsisem koostöö Tallinna 12., 15., 33. ja 51. keskkooliga, kus aidati sisustada ka nõukogude propagandistlikke "lahingukuulsuse tube".
Seoses Venemaa vägede väljaviimisega Eestist pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist tuli ka muuseum ära kolida. Allveelaeva Lembit võtsid Eesti kaitseväelased ootamatult aprillis 1992 üle ja see jäi eestlastele. Seejärel otsustas Balti laevastiku juhtkond 21. mail 1992 viia muuseumi kiiresti Baltiiskisse. Et kardeti ka muude muuseumi varade ülevõtmist eestlaste poolt, toimus nende ümberpaigutamine sõjalaevadele ja transport võimalikult konfidentsiaalselt. Ära veeti 270 konteineritäit museaale. Siiski jäeti maha suur osa suuremaid eksponaate, mis asusid muuseumi tagahoovis. Tõenäoliselt jäi enamus neist Eesti meremuuseumile. 
Muuseum paigutati Baltiiskis samasse kohta, kus see oli kunagi asutatud. Muuseumi senistest töötajatest keegi elukohta ei soovinud vahetada ja nii tuli lisaks uuesti muuseumi ülesehitamisele värvata ka uus personal. Tänapäeval paikneb Balti laevastiku muuseum Kaliningradi oblastis Baltiiskis Kroonlinna tn 1. Ametlikult on tegemist Venemaa Mereväe keskmuuseumi filiaaliga. Muuseumi kogudes on üle 20 000 eksponaadi. Kohapeal on ka muuseumipood ja kiosk.
Pribaikalski rajoon

Pribaikalski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 26 890, neist 2,8% burjaadid ja 94,6% venelased.
Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks, milles on kokku 38 asulat. Halduskeskus on Turuntajevo küla.
Kižinga rajoon

Kižinga rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis.
Rajoon jaguneb 9 külaasunduseks, milles on kokku 21 asulat. Halduskeskus on Kižinga küla.
Mõjutegur

Mõjutegur ehk ajakirja mõjutegur (inglise keeles "impact factor", IF) on bibliomeetrias suhtarv, mis näitab, kui suur on keskmine viitamiste arv mingi ajakirja artiklitele mingi ajaperioodi jooksul. 
Vaatlusalune periood on tavaliselt üks aasta ja loetakse kui palju on selle ajavahemiku jooksul keskmiselt viidatud ajakirjas eelnenud kahe aasta jooksul ilmunud artikleid.
Mõjuteguri arvutamise aluseks on viited. Artikli viidete arv näitab, kui mõjukas on autor ning kui oluline on artikkel konkreetses teadusvaldkonnas.
Ingliskeelse termini "impact factor" võttis 1975. aastal kasutusele Eugene Garfield, et hõlbustada ajakirjade valimist andmebaasi Web of Science.
Kurumkani rajoon

Kurumkani rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 14 139, neist 65,4% burjaadid, 30,7% venelased ja 2,3% evengid.
Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks, milles on kokku 28 asulat. Halduskeskus on Kurumkani küla.
Bitšura rajoon

Bitšura rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 23 748, neist 11% burjaadid ja 88,2% venelased.
Rajoon jaguneb 17 külaasunduseks, milles on kokku 36 asulat. Halduskeskus on Bitšura küla.
Mariner 4

Mariner 4 oli Marineri programmi neljas kosmosesond. See sooritas esimese kosmoseaparaadina möödalennu Marsist.
Sond startis 28. novembril 1964 ja sooritas 14.–15. juulil 1965 esimese kosmosesondina möödalennu Marsist ja pildistas seda. See oli esimene kord inimkonna ajaloos, kui kosmosesond saatis süvakosmosest pildid teisest planeedist. Mariner 4 tõestas, et suure tõenäosusega pole Marsil intelligentset elu ja kuigi need pildid olid teadlastele suureks pettumuseks, oli missioon inseneridele kasulik, sest nad said teadmisi ja kogemusi pikkadele kosmosemissioonidele saadetavate seadmete ehituseks ja kasutamiseks.
Side Mariner 4-ga lõpetati 21. detsembril 1967.
Tunkinski rajoon

Tunkinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 26 890, neist 61,4% burjaadid ja 37,0% venelased.
Rajoon jaguneb 14 külaasunduseks, milles on kokku 35 asulat. Halduskeskus on Kõreni küla.
Kenter

Kenter on kõige aeglasem galopp (12–15 km/h).
Liikumisviis on nime saanud nn Canterbury galopi järgi (kerge küliskäik), millega keskaegsed palverändurid olevat katedraalilinna ratsutanud.
Kuldkaru

Kuldkaru (saksa keeles: Goldener Bär) on Berliini filmifestivali peaauhind, mida antakse alates 1951. aastast.
Kuldkaru võitja valib igal aastal rahvusvaheline žürii, millesse kuuluvad tunnustatud lavastajad, näitlejad, kirjanikud, produtsendid ja teised filmitööstuse osalised.
Heiki Maiberg

Heiki Maiberg (sündinud 22. novembril 1952 Tallinn) on eesti karikaturist.
Ta töötab Maalehes kujundaja, karikaturisti ja Piibujutu rubriigi toimetajana. Alates 2009. aastast korraldab huumoriüritusi ja karikatuuride kogumist Eesti Huumorimuuseumile Purkus. Heiki Maiberg kuulub Eesti Huumoriliidu juhatusse.
Looming.
Maibergi karikatuure on avaldanud ajakiri Pikker, ajaleht Maaleht ja huumoriajakiri Pilkaja.
Raudonė vald

Raudonė vald (leedu keeles "Raudonės seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.
Valla pindala on 109 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1359 inimest. Valla keskuseks on Raudonė alev (2011. aastal 510 elanikku), vallamaja aadress on Kaštonų g. 2. Teine alev vallas on Stakiai (2011. aastal 170 elanikku) Vallavanem on Česlovas Meškauskas.
Seredžiuse vald

Seredžiuse vald (leedu keeles "Seredžiaus seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Nemunase ja idas Dubysa jõgedega.
Valla pindala on 136 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2464 inimest. Valla keskuseks on Seredžiuse alev (2011. aastal 590 elanikku), vallamaja aadress on Neringos g. 6. Vallavanem on Jonas Pikoraitis .
Lisaks küladele asub vallas veel Klumpė huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.
Yūto Nagatomo

Yūto Nagatomo (jaapani keeles 長友 佑都 "Nagatomo Yūto"; sündinud 12. septembril 1986 Saijōs) on Jaapani jalgpallur, kaitsja. Ta mängib Jaapani kõrgliiga klubis FC Tokyo.
FC Tokyos alustas ta 2007. aastal ka klubikarjääri.
Aastatel 2011–2018 mängis ta Itaalia kõrgrliiga klubis Milano Internazionale, 2018–2020 Türgi kõrgliiga klubis Galatasaray ja 2020–2021 Prantsusmaa kõrgliiga klubis Marseille Olympique.
2013. aastal valiti ta parimaks väljaspool Aasiat mängivaks Aasia jalgpalluriks.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Jaapani rahvuskoondises tegi Nagatomo 24. mail 2008 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondise särgis sama aasta 13. novembril sõprusmängus Süüria vastu.
2011. aastal tuli ta Jaapani koondisega Aasia meistriks. Ta kuulus Jaapani koondisse veel ka 2010., 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2015. ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel. Ta lõpetas koondisekarjääri 2019. aasta märtsis.
Ta kuulus Jaapani meeskonda 2008. aasta suveolümpiamängude olümpiaturniiril.
Yasuhito Endō

Yasuhito Endō (jaapani keeles 遠藤 保仁 "Endō Yasuhito"; sündinud 28. jaanuaril 1980 Sakurajimas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. 2001. aastast mängib ta Jaapani kõrgliiga klubis Gamba Osaka.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2002–2015 152 mängu ja lõi 15 väravat.
Makoto Hasebe

Makoto Hasebe (jaapani keeles 長谷部 誠, "Hasebe Makoto"; sündinud 18. jaanuaril 1984 Fujiedas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. 2014. aastast mängib ta Saksamaa kõrgliiga Bundesliga klubis Eintracht Frankfurt.
2018. aastal valiti ta Aasia parimaks rahvusvaheliseks jalgpalluriks.
Koondisekarjäär.
Jaapani rahvuskoondises tegi ta debüüdi 11. veebruaril 2006 sõprusmängus USA vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 18. novembril 2009 Aasia meistrivõistluste valikmängus Hongkongi vastu.
2011. aasta Aasia meistrivõistlustel tuli ta Jaapani koondisega Aasia meistriks. Hasebe valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.
Ta on kuulunud Jaapani koondisse veel ka 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Aasia meistrivõistlustel ning 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.
Ta oli aastatel 2010–2018 Jaapani koondise kapten. Pärast 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi teatas Hasebe koondisekarjääri lõpetamisest.
Atsuto Uchida

Atsuto Uchida (jaapani keeles 内田 篤人 "Uchida Atsuto"; sündinud 27. märtsil 1988 Kannamis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Jaapani kõrgliiga klubis Kashima Antlers.
Aastatel 2010–2017 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis Schalke.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2008–2015 74 mängu ja lõi kaks väravat.
Skirsnemunė vald

Skirsnemunė vald (leedu keeles "Skirsnemunės seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Nemunase jõega.
Valla pindala on 121 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2044 inimest. Valla keskuseks on Skirsnemunė küla, vallamaja aadress on Nemuno g.33. Vallavanem on Vladas Vainauskis.
Smalininkai vald

Smalininkai vald (leedu keeles "Smalininkų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Rajoon piirneb lõunas Nemunase jõega; teisel pool jõge asub Venemaa Kaliningradi oblast.
Valla pindala on 22 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1286 inimest. Valla keskuseks on Smalininkai linn (2011. aastal 515 elanikku), vallamaja aadress on Nemuno g. 54. Vallavanem on Saulius Jarutis.
Lisaks küladele asuvad vallas veel kolm huutorit: Naudvaris, kus aastal 2011 elanikke ei olnud, Tetervinė, kus aastal 2011 oli 1 elanik, ja Vilktakis, kus aastal 2011 oli 3 elanikku.
Kazuyoshi Miura

Kazuyoshi Miura (jaapani keeles 三浦 知良 "Miura Kazuyoshi"; sündinud 26. veebruaril 1967 Shizuokas) on Jaapani jalgpallur, ründaja. 2005. aastast mängib ta Jaapani klubis Yokohama FC.
Aastatel 1992 ja 1993 on ta valitud Jaapani aasta jalgpalluriks. 1993. aastal valiti ta lisaks Aasia aasta jalgpalluriks ja Jaapani kõrgliiga J.League'i hooaja väärtuslikumaks mängijaks. 1996. aasta hooajal lõi ta Tokyo Verdy särgis 23 väravat, millega oli Jaapani kõrgliiga suurim väravakütt.
Ta on vanim mängija, kes on mõnes maailma profiliigas värava löönud.
Tema vanem vend Yasutoshi Miura oli samuti jalgpallur.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2000 89 mängu ja lõi 55 väravat.
Saavutused.
CRB
Coritiba
Tokyo Verdy
Zagrebi Dinamo
Yokohama
Yoshikatsu Kawaguchi

Yoshikatsu Kawaguchi (jaapani keeles 川口 能活 "Kawaguchi Yoshikatsu"; sündinud 15. augustil 1975 Fujis) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondist esindas ta aastatel 1997–2008 116 mängus.
Eiji Kawashima

Eiji Kawashima (jaapani keeles 川島 永嗣 "Kawashima Eiji"; sündinud 20. märtsil 1983) on Jaapani jalgpallur, väravavaht. 2018. aastast mängib ta Prantsusmaa klubis Strasbourg.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2008–2022 95 mängu.
Kunishige Kamamoto

Kunishige Kamamoto (jaapani keeles 釜本 邦茂 "Kamamoto Kunishige"; 15. aprill 1944 Kyōto – 10. august 2025) oli Jaapani jalgpallur, jalgpallitreener ja poliitik.
1968. aastal võitis ta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril pronksmedali.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises mängis Kunishige Kamamoto 76 mängu ja lõi 75 väravat.
Ryō Miyaichi

Ryō Miyaichi (jaapani keeles 宮市 亮 "Miyaichi Ryō"; sündinud 14. detsembril 1992 Okazakis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Jaapani kõrgliigaklubis Yokohama F. Marinos.
Koondisekarjäär.
Jaapani jalgpallikoondises on ta mänginud viis mängu.
TRK

TRK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TR

TR või tr on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TPK

TPK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TMT

TMT on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TMK

TMK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TLK

TLK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TL

TL või Tl või tl või .tl või t-l on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TKÜ

TKÜ on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TKN

TKN on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TKK

TKK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TKI

TKI on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TK

TK tähendab järgmist:
Tk tähendab järgmist:
tk tähendab järgmist:
Hendrik Nagla

Hendrik Nagla (sündinud 16. juulil 1941 Võnnus) on eesti saksofonist, klarnetist ja muusikapedagoog.
Ta on õppinud Pärnu Lastemuusikakoolis klarnetit (Paavo Rahnu juhendamisel). 1963. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli (Aadu Regi õpilasena) ja 1971. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Juhan Kaljaspooliku klassis).
Ta töötas aastatel 1963–1971 Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris, 1971–1994 Eesti Televisiooni ja Raadio estraadiorkestris ja 1994–2005 Politseiorkestris. 
2004. aastast on ta Maardu Kunstide Kooli direktor. 
Aastatel 1971–1985 oli ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis klarneti- ja saksofoniõpetaja, sama ametit peab ta 2000. aastast Tallinna Ülikoolis. Tema õpilaste seas on olnud Jüri Takjas, Aivo Luhaoja, Ülari Kirsipuu, Olavi Oismann.
Ta on mänginud 1984. aastast baritonsaksofoni Tallinna Saksofonikvartetis, kellega on esitanud umbes 40 uut eesti helitööd.
Isiklikku.
Tema abikaasa on klaveripedagoog Maire Nagla.
TIM

TIM on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TF

TF või .tf on lühend, mis võib tähendada järgmist:
TET

TET on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Talibid

Talibid (ka kujul: TALIBID; akronüüm ingliskeelsetest sõnadest "Tallinn Interbank Bid Rate") Eesti Panga Eesti krooni kohta arvutatav Eestis tegutsevate pankade vaheline hoiuste intressimäär.
Eesti Pank lõpetas 29.12.2010 TALIBORi ja TALIBIDi fikseerimise, seoses euro kasutuselevõtuga Eestis alates 01.01.2011. aastal.
TAL

TAL on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Maire Nagla

Maire Nagla (aastani 1992 Maire Järvsalu; sündinud 26. juulil 1958 Rakveres) on eesti klaveriõpetaja.
Ta lõpetas aastal 1972 (Ruth Patuse juhendamisel) klaverierialal Rakvere Lastemuusikakooli. Aastal 1980 lõpetas ta (Mare Otsa juhendamisel) Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli ja aastal 1985 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Toivo Nahkuri ja Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa klassis).
Ta töötas aastast 1980 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis: aastatel 1980–1990 kontsertmeistrina ja aastast 1982 ka üldklaveriõpetajana; aastast 2001 on ta üldklaveri osakonna juhataja; lisaks oli ta aastatel 2002–2004 õppeosakonna juhataja. Lisaks oli ta aastatel 2004–2005 Tabasalu Muusikakooli ja on aastast Aruküla huvikeskuse "Pääsulind" õppealajuhataja.
Isiklikku.
Ta on aastast 1992 abielus saksofonisti, klarnetisti ja muusikapedagoogi Hendrik Naglaga.
Phyllopteryginae

Phyllopteryginae on merinõellaste ("Syngnathidae") klaad ja tunnustamata alamsugukond.
2010. aastal ilmunud merebioloogide Nerida G. Wilsoni ja Greg W. Rouse'i uurimustulemuste alusel moodustavad alamsugukonna "Syngnathinae" ( kuhu alla liigitatakse üle 50 perekonna) 2 perekonda omaette klaadi:
Mõlemad need perekonnad on monotüüpsed ja nende ainsamaid liike nimetatakse käibekeeles narmaskalaks.
Samas Wilsoni ja Rouse'i töös kummutati ka varasem hüpotees, et perekonnad "Phycodurus", "Phyllopteryx" ja "Haliichthys" võiksid moodustada omaette monofüleetilise rühma. 
Wilson ja Rouse leiavad ka, et "Syngnathidae" jagunemine ainult kaheks alamsugukonnaks on vastuvõetamatu ja edaspidine süstemaatika muutmine on hädavajalik. Autorid soovitavad mitme uue alamasugukonna, sealhulgas "Phyllopteryginae", aktsepteerimist
Preisi Geldern

Preisi Geldern või Preisi Gelderland (hollandi "Pruisisch Gelre"; saksa "Preußisch Geldern") oli Gelderni hertsogkonna osa, mida aastast 1713 valitses Preisi kuningriik. Selle pealinn oli Geldern.
Gelderni hertsogkonna Ülemveerand oli 17. sajandi lõpuks osa hispaanlaste valitsetud Lõuna-Madalmaadest. 1713. aasta Utrechti rahuga pärast Hispaania pärilussõda jagati Ülemveerand Hollandi Vabariigi, Austria ja Preisimaa vahel. Gelderni kõrval olid teised linnad Preisi hertsogkonnas Horst, Venray ja Viersen, viimane neist oli eksklaav, mida ümbritses Jülichi hertsogkond. Preisi Geldern oli Saksa-Rooma riigi Alam-Reini-Vestfaali ringkonna osa.
Preisi Gelderni okupeeris aastal 1794 revolutsiooniline Prantsusmaa ja hiljem annekteeris selle Prantsuse esimene keisririik ja sellest sai Roeri departemangu osa. Pärast Napoleoni sõdu said läänepiirkonnad Madalmaade kuningriigi osaks, samas idapiirkonnad, nagu Geldern ja Viersen, tehti uue Preisi Jülich-Kleve-Bergi provintsi osaks. Viimaseid piirkondi, kuigi seni keeleliselt ja kultuuriliselt hollandi, hakati kiiresti saksastama.
Puhmasnõel

Puhmasnõel ("Haliichthys taeniophorus") on merinõellaste sugukonda kuuluv kalaliik monotüüpsest perekonnast puhmasnõel. 
See merinõellaste liik kasvab kuni 30 sentimeetri pikkuseks. Elab liivase pinnaga madalvees kuni 16 meetri sügavusel. Leviala hõlmab Lääne-Austraalia rannikumeresid. Keha värv võib varieeruda rohekaskollasest kuni pruunikaspunaseni. 
Perekond "Haliichthys" kuulub alamsugukonda "Syngnathinae". Esimesena kirjeldas uut perekonda oma ainsa liigiga Briti zooloog John Edward Grey 1859. aastal.
Kuna puhmasnõela keha pind on kaetud vetikate lehti meenutavate nahajätketega, siis arvati, et ta on narmaskaladele lähedane liik. Kuid viimased molekulaar-fülogeneetilised uuringud on näidanud, et puhmasnõel ei kuulu tegelikult perekondadega "Phycodurus" ja "Phyllopteryx" samasse monofüleetilisse rühma, millest lähtuvalt järeldati, et nende mimikri on evolutsiooni käigus iseseisvalt välja arenenud konvergentsi teel.