tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Wilhelm Kalteysen

Wilhelm Kalteysen Aachenist (ka kujul Wilhem Kalteysen von Oche; sündinud u 1420, surnud pärast 1496) oli saksa maalikunstnik, kes tegutses Sileesias, eelkõige Wrocławis ja selle ümbruskonnas. Tema teosed on ühed paremad näited hilisgooti maalikunstist Poola aladel.
Eluloolist.
Arvatavasti õppis ta maalikunstnikuks Aachenis, Kölnis ja Madalmaades. Ta võis töötada ka Nürnbergis, kus tutvus Tucheri altari meistri teostega. Sileesiasse saabus ta väljakujunenud meistrina. 1447. aastal maalis ta Wroclawi Püha Barbara kiriku jaoks Püha Barbara tiibaltari, mis tänapäeval asub Varssavis Rahvusmuuseumis. Aastail 1451–1453 maalis ta koos abilistega Nysa Püha Jakobi kiriku peaaltari, 1464.–1466. aastal kaunistas ta Kłodzko augustiinlaste kiriku oreli.
Teosed.
Kalteysenile või tema töökojale on omistatud ka Wrocławi Barbara kiriku Veronika rätt ja Veronika rätt Legnicas, triptühhon Gaći külas Wrocławi lähedal, "Maarja lapsega" Wrocławi klarisside kloostris, Jan Koti Toruńist epitaaf (hävinud), Drzeczkowo Leszczyński perekonna tellitud "ex voto" Maarja ja Debest Kaliszi lähedal pärinev Maarja lapsega.
Lázně Bohdaneč

Lázně Bohdaneč (kuni 1980. aastani Bohdaneč, saksa keeles "Bochdanetsch") on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Pardubice ringkonnas. Lázně Bohdaneč asub Pardubice kesklinnast umbes 8 km loodes.
Asulat on esmamainitud 1343. aastal, linnaõigused sai 1971. aastal.
Lázně Bohdaneč on kuurortlinn, seal asub 1897. aastal rajatud sanatoorium.
Bergmann MG 15nA

Bergmann MG 15nA on esimese maailmasõja aegne Saksa kergekuulipilduja. Seda kasutati 100- või 200-lasuliste lintide ja harkjalaga, mis aitas erinevaid tugipunkte kasutada täpsemaks laskmiseks. Seda kasutati vähesel määral ka teises maailmasõjas, kui varude vähesesuse tõttu jagati Volkssturmi üksustele kõiksuguseid relvi.
Madis Kimmel

Madis Kimmel (sündinud 10. aprillil 1989) on Eesti uudistetoimetaja, saatejuht ja raadiodiktor. 
Haridus.
2008 lõpetas ta Paide gümnaasiumi ja 2012 Tartu ülikooli.
Töö ja ühiskondlik tegevus.
Ta alustas karjääri R2 saatejuhina. Seejärel hakkas tegema ETV saadet "Maahommik". "Maahommikut" filmis ta 3 hooaega 2012–2015. Seejärel liikus ta edasi filmima äärmusrühmitust ISIS ja selle siseasju. Sellega saavutas ta kuulsust lausa BBCs. Praegu töötab Kimmel eelkõige reklaamiettevõttes Division, ning on saatejuht saates "Punane sekund" (Kanal2).
Kimmelist sai 2021. aastal Kuku raadio peatoimetaja.
Piastide võlv

Piastide võlv on viiele toele, näiteks viiele konsoolile, toetuv üheksa võlvisiiluga võlvitüüp, mis esineb alates 14. sajandi keskpaigast Poola gooti arhitektuuris, eelkõige Väike-Poola ja Sileesia gootikas. Tegemist on ristroidvõlvi modifikatsiooniga, mis koosneb kolmest kolmesiilulisest osast ja millele on lisatud viies toetuspunkt nii, et kolm ühel joonel asetsevat toetuspunkti võlviku ühel küljel on vastamisi toetuspunktide paariga teisel küljel. Nimetus tuleneb Piastide dünastiast.
Kõige varem kasutati seda tüüpi võlve 1346. aasta paiku Waweli katedraali kooriruumi idavõlvikus ja umbes aastail 1341–1371 ehitatud Wrocławi Püha Risti kiriku külglöövides. Ka Wrocławi Õnnistatud Maarja Piasekil kodakiriku külglöövid on nii võlvitud (1334–1390).
Otto Pork

Otto Pork (24. detsember 1902 Orava vald, Võrumaa – 9. august 1945 Berlagi vangilaager, Habarovski krai, Magadan) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Elulugu.
Lõpetas Võru gümnaasiumi ja astus 1923. aastal Sõjakooli, lõpetas selle jalaväe kursuse ning 1926 määrati 7. Jalaväerügementi teenistusse. 
1928. aastal astus Lennukooli ja lõpetas selle 1930. aastal lendurvaatleja kutsega. Määrati teenistusse ÜLD nr. 2 II salga lendurvaatlejaks. 1937. aastal oli I salga lendurvaatleja ja divisjoni relvurohvitseri kohusetäitja, samal aastal vabastati lendurvaatleja kohustest ning kinnitati relvurohvitseriks. 1939. aastal viidi üle Lennubaasi arveohvitseriks.
1940. aastal Eesti sõjaväe likvideerimisel viidi Otto Pork üle 22. territoriaalkorpuse eskadrilli. Sõja puhkedes põgenes Venemaale evakueerumise asemel koos paljude teiste lennuväelastega metsa.
Oli 185. julgestusgrupi kompaniiülem, hiljem Omakaitse Viljandi (Sakala) maleva 2. pataljoni (asukohaga Mustlas) ülem ja seejärel Sakalamaa maleva I lahingupataljoni ülem. 
Arreteeriti 14. oktoobril 1944 Tallinnas. Talle mõisteti 5. jaanuaril 1945 Tallinna garnisoni sõjatribunali poolt 10 + 5 aastat, suri vangistuses.
Velké Opatovice

Velké Opatovice on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Blansko ringkonnas. Velké Opatovice asub Blanskost umbes 28 km ja Brnost ligikaudu 47 km põhjas.
Asulat on esmamainitud 1308. aastal. Linnaõigused sai Velké Opatovice 1969. aastal.
Sarajevo raekoda

Sarajevo raekoda (bosnia, horvaadi ja serbia keeles "Gradska vijećnica Sarajevo" / "Градска вијећница Сарајево") on Sarajevo linnavalitsuse ja linnapea ametihoone. Hoones asuvad tänapäeval samuti raamatukogud ning muuseum.
Ajalugu.
Atentaat.
28. juunil 1914 mõrvas bosnia serblasest vandenõulane Gavrilo Princip hoonest väljunud ja teekonnale asunud Austria-Ungari ertshertsogi Franz Ferdinandi ja tema naise Sophie. Atentaat päädis Esimese maailmasõja vallandumisega, kui impeerium kuulutas Serbia Kuningriigile sõja.
Rūdēkas

Rūdēkas (ka Rūdekas) on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas. 
Küla asub valla põhjaosas ja jääb Riiast 145 kilomeetri kaugusele.
1944. aastal avati seal Košķele hobusekasvanduse hobuselaenutuspunkt. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Rimeikas

Rimeikas on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas. 
Küla asub valla lääneosas ja jääb Riiast 131 kilomeetri kaugusele. Seal on Rimeikase bussipeatus.
Melderīši paju ümbermõõduga 5,01 meetrit on looduskaitse all.
2007. aastal oli külas 11 elanikku. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Košķele

Košķele (Nõukogude perioodil ka Austrumi) on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas. 
Küla asub valla idaosas.
Asula on tekkinud endise Košķele mõisa ("Osthof") keskuse juurde. 1928. aastal rajati külla Läti hobuste tõuaretuse baas. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Bosnia ja Hertsegoviina serblased

Bosnia ja Hertsegoviina serblased (bosnia ja serbia keeles "Srbi u Bosni i Hercegovini" / "Срби у Босни и Херцеговини", horvaadi keeles "Srbi Bosne i Hercegovine") on üks kolmest riigi põhiseaduslikust rahvusest, kes elavad põhiliselt poliitilis-territoriaalses üksuses Serblaste Vabariigis. Teistes üksustes moodustavad nad enamuse Drvari, Glamoči, Bosansko Grahovo ja Bosanski Petrovaci linnas. 2013. aasta rahvaloenduse andmetel elab föderatiivses riigis 1 086 733 serblast. Elanikkond on valdavalt õigeusklik.
Reichenau (Kärnten)

Reichenau (sloveeni: "Rajnava") on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.
Vald asub Gurki jõe ülemises orus Nocki mägedes (Gurktali Alpide osa). Põhjas viib maantee Feldkirchenist Turracher Höhe kurule ja Turracher Seeni kõrgusel 1763 m merepinnast Predlitz-Turrachi piiril Steiermargi liidumaal ja edasi alla Muri orgu. Veel üks väike mägijärv on Falkertsee (1872 m) läänes. Reichenau on "Nockalmstraße" maalilise marsruudi idapoolne ots läbi Nocki mägede Kremsini.
Reichenau valla osad on Ebene Reichenau, Sankt Lorenzen, Sankt Margarethen, Wiedweg ja Winkl.
Ajalugu.
Ülemise Gurki oru kauget ja tihedalt metsaga kaetud ala asustasid keldi kolonistid, kui piirkond oli Noricumi kuningriigi osa, mis 15. aastal eKr provintsina Rooma riiki liidendati. Umbes 590. aastast rändasid oru madalamasse otsa alpislaavlased, neile järgnesid 10. sajandil Baieri asunikud.
Kõrgkeskajal, kui ala oli Kärnteni hertsogkonna osa, kuulus org Millstatti kloostri valdusse. Umbes 1300. aastast puhastasid benediktiini mungad suure osa metsamaast. "Reichenau" küla (võimalik saksa keelest tuletatud: "Rauch", "suits" viitab alepõllundusele) on esmamainitud 1332. aasta dokumendis. Kabel naaberkülas Sankt Lorenzenis kõrgusel 1477 m (täna kõrgeimal asuv kihelkonnakirik Kärntenis) dokumenteeriti juba 1216. aastal.
Wiedwegi protestantlikku palvelat ("Toleranzbethaus") on esmamainitud 1787. aastal. Ligikaudu 16% kohalikust elanikkonnast tunnistab protestantlikku kirikut.
Sankt Urban

Sankt Urban (sloveeni: "Sveti Urban") on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.
Sankt Urban asub Gurktali Alpides Põhja-Kesk-Kärntenis, umbes 10 km Feldkirchenist kirdes St. Urbani järve ääres. Valla madalaim punkt on 520 m Glani orus ja kõrgeim on 1338 m Hocheckil.
Loodus.
Dobra raba.
Dobra raba (ka Jakobi või Freundsameri raba) asub merepinnast 902 m kõrgusel. Ümbritsetuna arvukatest laugetest küngastest, nagu Gößeberg, Paulsberg ja Illmitzeri mets, on see uhkelt rikkaliku taimestikuga, mis on rabadele tüüpiline. Selles rabas on haruldane põhjamaine kask, jääajast pärit jäänuk, mis avastati Kärntenist 1922. aastal.
Marius Skuodis

Marius Skuodis (sündinud 9. augustil 1986 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 12. detsembrini 2024 Leedu transpordi- ja sideminister.
Ta lõpetas aastal 2004 Vilniuse Žemynose Gümnaasiumi. Aastal 2008 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli bakalaureusekraadiga politoloogia alal, aastal 2010 Vilniuse Ülikooli magistrikraadiga euroopa uuringute alal. Aastal 2012 omandas ta teise magistrikraadi London School of Economics and Political Science'ist avaliku halduse ja majanduspoliitika alal. Aastast 2018 on tal doktorikraad (PhD) sotsiaalteaduste alal.
Ta oli 16. jaanuarist 2018 kuni 13. novembrini 2020 Leedu majandus- ja innovatsiooni aseminister.
11. detsembrist 2020 kuni 12. detsembrini 2024 oli ta Leedu transpordi- ja sideminister.
Isiklikku.
Ta on abielus Rita Skuodienėga, neil on poeg.
Turrachi järv

Turrachi järv (saksa: "Turracher See") on mägijärv Turracher Höhe kurul, Austria Kärnteni ja Steiermargi liidumaade piiril.
Järv asub Gurktali Alpides (Nocki mäed) 1763 m kõrgusel merepinnast. Kõrguse tõttu külmub talvel sageli. Suviti võib vee temperatuur tõusta kuni 18 °C; seetõttu ei kasutata veekogu suplemiseks peaaegu üldse, välja arvatud lõunakaldal asuv hotellirand, mis on varustatud soojuspumpadega.
Turrachi järve toidavad mägioja ja mitmed soostunud niidud, vesi väljub põhja suunas Steiermargi Muri orgu Predlitzis. See oli esimene Kärnteni järv, mida kaitsti reovee sissevoolu eest. Tänapäeval esineb mitu kalaliiki, nende hulgas meriforell ja arktika paalia.
2012. aastast kuulub järve Kärnteni osa UNESCO Salzburgi Lungau ja Nocki mägede biosfääri kaitsealasse.
Jako Kull

Jako Kull (sündinud 29. juulil 1961) on eesti religiooniantropoloog.
Ta on lõpetanud Eesti Metodisti Kiriku Teoloogilise Seminari 2005. aastal ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna magistrikraadiga 2010. aastal. 
Ta on olnud Vabaerakonna kultuuri- ja haridustoimkonna esimees, samuti Eesti Kultuuri Koja eestseisuse liige.
Jako Kull kuulus aastatel 2000–2006 Isamaaliitu, 2007–2014 Eestimaa Rohelistesse, 2014–2018 Vabaerakonda ning kuulub aastast 2021 Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 31 häält ning ei osutunud valituks.
Arti

Arti on eesti mehenimi.
2021. aasta alguse seisuga oli Arti Eestis esinemissageduselt 500. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Arti 166 mehel. Arti oli keskmiselt 25 aasta vanune (mediaanvanus oli 21). Kõige populaarsem oli eesnimi Arti vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,45.
Mīlītes

Mīlītes on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Matīši vallas.
Küla asub valla põhjaosas. Asula on tekkinud endise Mīlīte mõisa keskuse juurde. Külas on Šķiņķi bussipeatus. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Mīlīte seedermänd (ümbermõõt 1,88 meetrit), Mīlīte mänd (ümbermõõt 2,81 meetrit), Mīlīte kuusk (ümbermõõt 3,81 meetrit),ja Mīlīte tammed (esimese ümbermõõt 4,49 meetrit, teise ümbermõõt 3,92 ja kõrgus 25 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,22 meetrit) on looduskaitse all.
Küla lähistel asub Baltimaade arvukaim valge-toonekure pesitsuspaik. Külas asuv saunamaja Stārķu Ligzda on selle järgi nimetatud.
Lady chapel

Lady chapel ehk Maarja kabel on traditsiooniline Inglismaa mõiste kabeli kohta, mis on pühitsetud neitsi Maarjale ja asub katedraalis või muus suuremas kirikus kooriruumist ida pool kiriku keskteljel. Sellised Maarja kabelid ilmuvad kirikutesse 12. ja 13. sajandil gooti arhitektuuris koos kabelipärja väljakujunemisega. Tavaliselt oli Maarja kabel kõige suurem kabel hoones.
Variatsioonid.
Maarja kabeli puhul ei kujunenudki välja mingit arhitektuurilist standardit. Katedraalides võib kabeli esinemine olla paikkonniti erinev. Enamikus Prantsusmaa katedraalides ja kirikutes oli Maarja kabel osa kabelipärjast. Kuid näiteks Reimsi, Le Mansi ja Amiensi katedraalis oli see arhitektuuriliselt esile tõstetud, samas Pariisi Jumalaema kirikus või Bourgesi katedraalis oli see teiste kabelitega sarnase kuju ja suurusega. Belgias ei ehitatud neid enne 14. sajandit ja osal juhtudest on nad sama suurusega nagu muud kabelid kabelipärjas ja mujal hoones, kuid ajaliselt hilisemad on arhitektuuriliselt esiletõstetumad. Inglismaal, kus gooti kirikute koorilõpmik võis olla täisnurkne, oli Maarja kabel alati uhkelt kujundatud, kuid selle asukoht kiriku põhiplaanil võis märgatavalt varieeruda - Ely katedraalil paikneb see omaette hoonena põhjatranseptist kirdes, Rochesteri katedraalis lõunaküljel. Kõige kaunimad Maarja kabelid leiab Itaalia ja Hispaania hilisgooti ja vararenessanss-stiilis kirikutest.
Pučurga

Pučurga on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Matīši vallas. 
Küla asub valla idaosas. Asula on tekkinud endise Pučurga mõisa keskuse juurde.
Pärn ümbermõõduga 3,56 meetrit on looduskaitse all.
2000. aastal oli külas 32 elanikku. Aastail 2006–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Alex Broadhurst

Alex Broadhurst (sündinud 7. märtsil 1993 Orland Parkis Illinoisis) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Habarovski Amur.
Aastatel 2010–2012 mängis ta United States Hockey League'i klubis Green Bay Gamblers. Hooajal 2012–13 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis London Knights.
2011. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i "draft"is 199. valikuna. Aastatel 2013–2015 mängis Broadhurst American Hockey League'is (AHL) Blackhawksi noorteklubis Rockford IceHogs.
2015. aasta juunis müüdi tema mängijaõigused Columbus Blue Jacketsile. Aastatel 2015–2019 mängis Broadhurst AHL-is Blue Jacketsi noorteklubis Lake Erie/Cleveland Monsters. 2016. aastal võitis ta Monstersiga Calder Cupi. NHL-is debüteeris ta Blue Jacketsi meeskonnas 2018. aasta aprillis mängus Detroit Red Wingsi vastu, kuid sai NHL-is hiljem väljakule veel vaid ühes mängus. Hooajal 2019–20 mängis ta AHL-is San Diego Gullsi meeskonnas.
2020. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu Soome kõrgliigaklubiga HIFK. Ta mängis seal kokku kaks hooaega. Hooajal 2022/23 mängis ta KHL-i klubis Omski Avangard. 2023. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu samasse liigasse kuuluva Habarovski Amuriga. 
Tema vanem vend Terry Broadhurst on samuti jäähokimängija.
Mitmikkirjaoskus

Mitmikkirjaoskus (ka uus kirjaoskus ja 21. sajandi kirjaoskus ) on tänapäeva kirjaoskus, mis tähendab nii traditsiooniliste kui ka kõikvõimalike e-tekstide valdamist kõnes, kirjas ja multimeedias. Muuhulgas sisaldab see digitaalset kirjaoskust, meediakirjaoskust ja kriitilise lugemise oskust.
Haridussõnastiku järgi on see suutlikkus mõista ja luua nii traditsioonilisi kui ka multimeediatekste.
Kirjaoskuse mõiste muutumine.
20. sajandi algusega võrreldes on kirjaoskuse ("literacy") mõiste saanud tänapäeval uue tähenduse. Märksõnaga "kirjaoskus" tähistatakse tänapäeval suurt valdkonda moodsas maailmas toimetulekuks vajalikke intellektuaalseid põhioskusi.
Kirjaoskus on olukorrakeskselt muutuva sisuga, kuna ühiskonna ootused kirjaoskusele muutuvad ajas ja tehniliste võimaluste arenedes. Gunther Kressi järgi edastatakse tänapäeval sõnumeid eri märgisüsteeme (pildiline, suuline, kirjalik, liikuv, žestiline) kombineerides ja tähendus tekib nende koosmõjul.
Peale mitme suhtlusmooduse sisaldab uus kirjaoskus kahte olulist mõõdet: tehnilisust ja laiahaardelisust. Tehniline mõõde tähendab mitmesuguseid digiplatvorme (veebilehed, rakendused, programmid), kus ühel inimesel on ühe vahendiga võimalik rakendada mitut protsessi. Laiahaardelisuse all mõeldakse üleilmset võimalust ühte ja sama teksti koostöiselt luua, jagada ning toimetada. See tähendab, et tänapäeva keelekasutajal on võimalus suhelda mitmesuguste rakenduste vahendusel ning vahetada mõtteid üle kogu maailma. See võimaldab kaasata palju laiemat inimeste ringi, vähendamata suhtluskiirust. Selline argi- ja töösuhtlus on uus reaalsus ning selleks ettevalmistamine peaks olema koolihariduse osa.
Mitmikkirjaoskus ja tekst.
Keeleteadlase Martin Ehala järgi on mitmikkirjaoskuse puhul teksti mõiste palju avaram, kui oleme harjunud: see võib olla paberile kirjutatud või hoopis audiovisuaalne, järgida elektroonilise meedia reegleid või kõiki võimalusi kombineerida. Sel juhul kasutatakse üht või mitut märgisüsteemi.
Mitmikkirjaoskus tähendab oskust tegeleda mitmest modaalsusest koosnevate tekstidega, see annab pädevuse vastu võtta ja koostada multimodaalseid tekste. Mitmikkirjaoskuse arendamiseks on seega tarvilik märgata kõiki tähendusviise ning osata neid vastavalt mõtestada. Selleks pakub meile võimaluse metakeele teadvustamine. 
Mitmikkirjaoskuse arendamine ja selle õpetamise metoodika lähtub tekstist.
Johan Motin

Johan Motin (sündinud 10. oktoobril 1989 Karlskogas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliigaklubis HIFK.
Hooajal 2006–07 debüteeris Motin Rootsi kõrgliigas Färjestadi meeskonnas. 2009. aastal tuli ta Färjestadiga Rootsi meistriks.
2008. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i "draft"is 103. valikuna. 2009. aasta mais sõlmis ta Oilersiga kolmeaastase lepingu. Suurem osa hooajast 2009–10 mängis ta American Hockey League'i (AHL) klubis Springfield Falcons. NHL-is sai ta Oilersi meeskonnas hooajal 2009–10 kirja vaid ühe mängu. Hooajal 2010–11 mängis Modin AHL-i klubis Oklahoma City Barons ja ECHL-i klubis Stockton Thunder.
2011. aasta novembris naasis Motin Rootsi, liitudes kõrgliigaklubiga Timrå IK. Aastatel 2012–2017 mängis ta Örebro HK ridades.
Hooajal 2017–18 mängis ta Soome kõrgliigaklubis Lukko. Alates järgmisest hooajast on ta mänginud HIFK-is.
2008. aasta võitis Motin Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.
Ta on isa kaudu Soome päritolu.
Ristõieliste nuuter

Ristõieliste nuuter on ristõieliste perekonda ("Brassicaceae") kuuluvate taimede parasiithaigus. Näiteks on haigustundlikud raps (Brassica Napus), valge peakapsas (Brassica oleracea), redis (Raphanus raphanistrum) ja kaalikas (Brassica Rapa). Rapsil väljendub haigus juurte paisumisena, mis võib põhjustada taime enneaegset suremist. Haigust põhjustab limaseen ( Plasmodiophora brassicae), mis võib mullas elujõulisena püsida ilma peremeestaimeta 1–8 aastat. Nuuter võib põhjustada väga suuri saagikadusid ning sellest on väga raske vabaneda. Haigus on maailma eri piirkondades suur probleem ja ka Eestis on sellest viimastel aastatel saanud üha tõsisem mure, sest rapsi kasvupind on tugevasti laienenud.
Haiguse areng.
Patogeen talvitub mullas spooridena, mis hakkavad kevadel taime juurtest eralduvate sekreetide tõttu arenema. Nad arenevad ja transformeeruvad zoospoorideks. Zoospoorid sisenevad taime kas läbi juurekarvade või haavade ning moodustavad siis amööbilaadse raku. See anormaalne rakk paljuneb ja ühineb teistega, et moodustada plasmoodium. Plasmoodium jaguneb, et formuleerida mitmeid sekundaarseid zoospoore, mis vabanevad mulda pärast peremeesjuure lagunemist. Olles jõudnud juure kollenhüümi, amööbilaadsed rakud paljunevad või ühinevad ja moodustavad sekundaarse plasmoodiumi. Kui plasmoodium areneb, siis taime hormoonid muutuvad, mis põhjustab nakatunud rakkude paisumist. Patogeeni arenguks on optimaalne temperatuur 18...25 °C, mulla pH alla 6,5 ning suur mulla niiskus. Nakatumist soodustab ka väävli ja mikroelementide puudus.
Soběslav

Soběslav [ˈsobjɛslaf] (saksa keeles "Sobieslau") on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Tábori ringkonnas. Linn asub Lužnice jõe ääres, 7 km Veselí nad Lužnicíst põhja pool ja 18 km Táborist lõunas. Ajalooline kesklinn on hästi säilinud ja riikliku kaitse all.
Ajaloost.
Esimest korda on linna kirjalikes allikates mainitud 1293. aastal, kui linnus ja ümbritsevad maavaldused kuulusid Rožmberkide suguvõsale. Rožmberkid arendasid koha välja tähtsaks strateegiliseks punktiks ja linna ajalugu on suguvõsa ajalooga tihedalt seotud. 1390. aastal sai Soběslav linnaõigused. Neli aastat hiljem oli Böömimaa kuningas Wenceslaus IV mõni aeg vangis Soběslavi kindluses.
16. sajandil oli Soběslav aadliku ja protestantliku tiiva poliitiku Petr Vok z Rožmberka residents ja suguvõsa valduste kõige tähtsam linn. Ühtlasi oli see majanduskeskus, mis ühendas Lõuna-Böömimaad Baieri ja Austriaga. Sellest linna hiilgeperioodist pärineb linnas hulk ajaloolisi ehitisi.
19. sajandi lõpul rajati Praha ja České Budějovice linna vaheline raudteeliin, mis läbib Soběslavi.
Vaatamisväärsused.
Soběslavi linnaväljaku ääres asub kahelööviline Peetruse ja Pauluse kirik, renessanss-stiilis raekoda ja rida renessanssmaju, nende hulgas Smrčekide ja Rožmberkide majad, kus tänapäeval asub Tábori ümbruskonna loodusmaastikku tutvustav loodusmuuseum. Selle lähedal asub Soběslavi Püha Vituse kirik, mis on ehitusaegadest säilinud peaaegu muutumatul kujul. 17. sajandist pärineb varabarokne Püha Markuse kirik. Kunagisest 13. sajandi Soběslavi linnusest on säilinud Hláska-nimeline silindrikujuline ümartorn.
Lembitu tänav (Kunda)

Lembitu tänav on tänav Kunda linna keskosas.
Tänava pikkus on 310 meetrit, tänava-ala laiuseks on 15 meetrit.
Tänav saab alguse Kalevi tänava ristmikult. Põhja-kirde poole suundudes ristub ta Kungla tänavaga ja lõpeb Rahvamaja tänava ristmikul.
Aadressil Lembitu 2 paikneb endine Kunda Leivatehas. Hoonesse rajati 2010. aastal noorte poolt siseekstreempark, mis tegutses lühikest aega. Hiljem on korraldatud tühjalt seisvas tootmishoones ka nädalavahetuse pidu (ööklubi-disko).
Lembitu tänava ääres paiknevad kagupoolsel küljel pereelamud, loodepoolne külg on hoonestamata roheala, jalgteed ja tänavavalgustus puuduvad.
Dūre

Dūre (ka Dūres) on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla põhjaosas. Asula on tekkinud endise Dūre mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Külas kasvavad Oškalni saar (ümbermõõt 3,58 meetrit) ja Ieviņi tamm (ümbermõõt 4,92 meetrit) on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale, osaliselt ka Burtnieki järve luha hoiualale..
Hiina aed

Hiina aed on üks aia tüüpidest, mille rajamine sai alguse umbes 3000 aastat tagasi.
Esimesed eraaiad loodi Hiinas levinud filosoofia järgi, mis otsis rahu ja vaikust ning hakati rääkima metafüüsikast ja müstikast. Selle tulemusena hakati looma aedu, kus saaks viibida rahus ja nautida loodust. Aedades kujutati nelja aastaaja tsüklit, mis pakkusid igal aastaajal aias nauditavat vaatepilti, näiteks talvel lund igihaljal männil või suvel lootoselõhna tiigil.
Arhitektuur.
Hiina aed on üles ehitatud lihtsuse põhimõttel, kus leidub erinevaid looduse elemente. See koosneb erinevatest stseenidest, mis on hästi planeeritud ja raamitud. Aia keskosa saab nimetada peamiseks osaks, mis jaguneb põhjapoolseks veealaks ning lõunapoolseks maa-alaks. Alal domineerivad ehitised põhimõttel, mida suurem aed, seda rohkem ehitisi. Traditsioonilisi Hiina aedu ümbritseb valge sein/müür, mis eraldab aia ning toob esile selles asuva taimestiku. Aed koosneb käänulistest teedest, mis tagavad vaate vaheldumise aias jalutades. Aia keskel asub peahoone, mille kummalegi poole jäävad kõrvalhooned ning sissepääsu lähedal asuvad tseremoonia saalid ja paviljonid, mis on mõeldud külaliste vastuvõtmiseks ning pidustuste pidamiseks. 
Taimestik ja aiaelemendid.
Hiina aias esinevad järgmised elemendid: paviljonid, templid, veekogud, sillad, taimed ja kivid. Taimed on valitud väga hoolikalt lähtudes nende tekstuurist, kujust, värvist ja lõhnast. Sagedasti kasutatavad taimed on näiteks mänd ("Pinus sylvestris"), bambus ("Bambuseae"), jasmiin ("Jasminum"), lootoslill ("Nelumbo"), pojeng ("Paeonia)" jpt.
Harry

Harry on inglise päritolu mehenimi. See on keskinglise hellitusvorm nimest Henry.
Eestis oli Harry 2021. aasta alguse seisuga esinemissageduselt 257. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Harry 546 mehel. Harry oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 57). Kõige populaarsem oli eesnimi Harry üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,53.
Andruves

Andruves on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla põhjaosas. Seal on Andruvese bussipeatus.
Asula on tekkinud endiste Rūte ja Luteri mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Sealsed Mežmaļi muinaskalmed on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.
Looduskaitse all on Luteri vaher, Andruvese pärn ja Andruvese elupuu. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
2007. aastal oli külas 39 elanikku.
Taubes

Taubes on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla keskosas. Seal on Taubese bussipeatus.
Külas kasvav pärn, Kalnieši tamm (ümbermõõt 5,82 ja kõrgus 20 meetrit) ja Kalnieši vana tamm on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
2007. aastal oli külas 35 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Zvārtes

Zvārtes on küla ("mazciems") Lätis Burtnieki piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla idaosas. Asula on tekkinud endise Zvārte mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Zaķīši talu ja Zvārte kivi, selle kirjad ja märgid on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
2007. aastal oli külas 25 elanikku.
Briedes

Briedes (ka Briede, vanasti Wredenhof) on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla lääneosas Briede jõe kaldal. Briedes on tekkinud endise Briede mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Külas kasvav Gulbji tamm (ümbermõõt 6,17 meetrit) on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
2007. aastal oli külas 25 elanikku.
Briedupes

Briedupes on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla lääneosas Briede jõe kaldal. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
2007. aastal oli külas 29 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Penči

Penči (ka Burtnieku vidusskola (tõlkes "Burtnieki keskkool")) on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas.
Küla asub valla keskosas. Seal on Burtnieku internātskola bussipeatus.
Külas kasvav Penči saar (ümbermõõduga 4,12 meetrit) on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Pidriķis

Pidriķis (ka Pidriķi) on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla keskosas. Seal on Pidriķise bussipeatus. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Kapteines

Kapteines oli küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asus valla edelaosas. Seal oli Velmeri bussipeatus.
2007. aastal oli külas 20 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Steindorf am Ossiacher See

Steindorf am Ossiacher See (sloveeni: "Kamna vas") on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas. See on Teuffenbachi aadlisuguvõsa kodu.
Vald asub Ossiacher See idaküljel, u. 8 km Feldkirchenist. Vald ulatub Ossiachbergini Gerlitzeni mäestikus.
Steuerberg

Steuerberg (sloveeni: "Šterska Gora") on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.
Steuerberg asub Gurktali Alpides Gurki oru ja Wimitzi oru vahel, u. 10 km Feldkirchenist põhjas.
Hermagori ringkond

Hermagor on ringkond ("Bezirk") Austrias Kärnteni liidumaal.
Ajalugu.
Nimi viitab Püha Hermagorasele, kelle kultus keskendus Aquileiale.
Omavalitsusüksused.
Linnad ("Städte") on rasvases kirjas; turulinnad ("Marktgemeinden") on "kaldkirjas".
Rick Karsdorp

Rick Karsdorp (sündinud 11. veebruaril 1995 Schoonhovenis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma.
Ta alustas klubikarjääri Feyenoordis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas hooajal 2014–15. Hooajal 2016–17 tuli ta Feyenoordiga Hollandi meistriks. Esimese värava Hollandi kõrgliigas lõi ta 30. oktoobril 2016 mängus SC Heerenveeni vastu.
2017. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Romaga. Suurem osa hooajast 2017–18 jäi tal vigastuse tõttu vahele. Hooajal 2019–20 oli ta taas laenul Feyenoordis. Järgmisel hooajal kindlus ta koha Roma põhikoosseisus ning lõi 23. jaanuaril 2021 mängus Spezia vastu oma esimese värava Itaalia kõrgliigas.
Hollandi jalgpallikoondises tegi Karsdorp debüüdi 7. oktoobril 2016 mängus Valgevene vastu.
Monika Navickienė

Monika Navickienė (sündinud 25. juunil 1981 Telšiais) on Leedu poliitik, ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 13. juuni 2024 Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister.
Ta lõpetas aastal 1999 Telšiais gümnaasiumi ja muusikakooli. Ta sai aastal 2003 Vilniuse Ülikoolist bakalaureusekraadi filosoofias. Aastal 2005 sai ta Mykolas Romerise Ülikoolist magistrikraadi maksuhalduse alal.
Ta on aastast 2011 erakonna Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid liige.
2016. aasta Leedu parlamendivalimistel valiti ta seimi liikmeks.
11. detsembrist 2020 kuni 13. juunini 2024 oli ta Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister.
Isiklikku.
Ta on abielus Mindaugas Navickasega, neil on kaks tütart.
Rögle BK

Rögle Bandyklubb (Rögle BK) on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Ängelholmis. Klubi mängib Rootsi kõrgliigas Svenska hockeyligan (SHL).
Klubi asutati 1932. aastal jääpalliklubina. 1950. aastatel hakati klubis tegelema ka jäähokiga. Rootsi kõrgliigas mängis Rögle esimest korda 1966. aastal.
Praeguses Rootsi kõrgliigas mängib Rögle alates hooajast 2015–16. Enne seda oli see Rootsi kõrgliigas mänginud ka aastatel 1992–1996, 2008–2010 ja 2012–2013. 2021. aastal jõudis Rögle Rootsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Växjö Lakersile mängudega 1:4.
Hooajal 2021–22 võitis Rögle Jäähoki Meistrite Liiga, kui finaalmängus alistati Soome klubi Tappara tulemusega 2:1.
Alates 2008. aastast peab Rögle kodumänge Catena Arenal, mis mahutab 5150 pealtvaatajat.
Klubi peatreener on Cam Abbott.
Praegune koosseis.
"Hooaja 2023/24 seisuga"
"Vaata ka ".
Bruno Peres

Bruno da Silva Peres (sündinud 1. märtsil 1990 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Trabzonspor.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Audax São Paulo. 2010. aastal debüteeris ta Brasiilia esiliigas Bragantino meeskonnas. Aastatel 2011–2012 mängis ta Audaxist laenul Brasiilia esiliiga klubis Guarani.
2012. aasta juulis liitus ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Santos. Brasiilia kõrgliigas lõi ta esimese värava 29. juulil 2012 mängus Ponte Preta vastu.
2014. aasta juunis siirdus ta kahe miljoni euro eest Itaalia kõrgliiga klubisse Torino. 2016. aasta augustis läks ta Torinost laenule AS Romasse, kellega sõlmis 2017. aastal püsiva lepingu. Romast oli Peres laenul 2018. aasta teisel poolel Brasiilia kõrgliiga klubis São Paulo ja 2019. aasta teisel poolel Sport Club do Recifes.
2021. aasta mais siirdus ta Trabzonspori.
Antonio Mirante

Antonio Mirante (sündinud 8. juulil 1983 Castellammare di Stabias) on Itaalia jalgpallur, kes mängib väravavahina Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma.
Ta alustas klubikarjääri Juventuses. Hooajal 2004–05 debüteeris ta Itaalia esiliiga klubis Crotone, kus ta mängis Juventusest laenul. Hooajal 2005–2006 mängis ta laenul Itaalia kõrgliiga klubis Siena. Hooajal 2006–07 sai Mirante Juventuse meeskonnas Itaalia esiliigas kirja seitse mängu.
Aastatel 2007–2008 mängis Mirante Itaalia kõrgliigas Sampdoria, 2009–2015 Parma ja 2015–2018 Bologna ridades. 2018. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Romaga.
Krūzes

Krūzes on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla lõunaosas. Seal on Krūzese bussipeatus. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
2007. aastal oli külas 22 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Kunģēļi

Kunģēļi on küla ("mazciems" ) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla lõunaosas Ķoniņi soo põhjaserval. Küla jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
2000. aastal oli külas 14 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Mežvidi (Mežvidi 2)

Mežvidi on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas.
Küla asub valla lõunaosas. See rajati suvilapiirkonnana ja kandis algselt nime Mežvidi 2. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Šalkas (Burtnieki vald)

Šalkas on küla ("mazciems") Lätis Valmeira piirkonnas Burtnieki vallas. 
Küla asub valla lõunaosas. See rajati suvilapiirkonnana.
2007. aastal oli külas kümmekond elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Legrand

Legrand on Prantsuse tööstuskontsern, mis on ajalooliselt asutatud Limousinis, Limoges ja üks maailma juhtivamaid elektriseadmete ja infovõrkude toodete ja süsteemide alal.
Legrand on jätkuvalt kasvanud tänu enam kui 140 omandamisele, mis on suunatud kogu maailmas elektriseadmete juhtpositsiooni saamiseks maailmas. 2017. aastal oli kõigil viiel kontinendil üle 215 000 tooteviite, asukoht 90 riigis ja müük 180 riigis. 2011. aastal oli Legrand pistikupesade ja kommutaatorite seas maailmas esikohal 20% maailmaturust ja kaabellevi halduses maailmas esikohal (15% maailmaturust) ning teenis 76% oma müügist välismaale (35% arenevates riikides).
Laotur

 
Laotur (ka viimistlusmasin, asfaldi viimistleja, laotusmasin) on ehitustehnika, mida kasutatakse asfaldi paigaldamiseks teedele, sildadele, parklatesse ja teistesse taolistesse kohtadesse. Masin laotab asfaldi ühtlase kihina ning eeltihendab selle. Lõpptihendamine toimub asfaldirullidega.
Ajalugu.
Asfaldilaoturi töötas välja ettevõte Barber Greene Co., kes algselt valmistas materjalide käitlemise süsteeme. 1929. aastal pöördus Chicago katselabor nende poole, et proovida nende masinat asfaltteede ehitusel. Sellest ei sündinud edasist koostööd, kuid Barber Green töötas tolle aja betoonilaoturi põhjal välja masina, mis segas ja laotas betooni samal ajal. See seade ei olnud aga piisavalt efektiivne ning segamine ning laotamine eraldati ning sealt sai alguse tänapäevane laotur. 1993. aastal leiutati laotur, mis koos tihendajaga saavutas ühtlase materjalikihi tiheduse ja paksuse. Harry Barber esitas „teede laotamise masina“ patendi taotluse 10. aprillil 1936 ja USA patendi 2,138,828 sai ta 6. detsembril 1938. Barber Greene Co. laoturi põhiomadused on olnud aluseks kõigile edasistele laoturitele, eelkõige on tehtud muutusi masina paremaks juhtimiseks.
Kasutamine.
Asfalt pannakse laoturi punkrisse kallurautodega või tõstetakse sinna kopa abil. Konveierlint viib asfaldi punkrist teoni. Tigu paigutab materjali siluri ette. Silur laotab materjali õiges laiuses teele ning eeltihendab materjali.
Laoturi taha peab jääma ühtlane sile pind. Selleks, et pind oleks sile, kasutatakse vabalt rippuvat plaati. See asub pika hõlma otsas, et vähendada aluspinna ebatasasusest tulenevat mõju laotavale kihile. Laotatava kihi paksust reguleerivad mitmed tegurid, sealhulgas tasanduskihi rünnakunurk, kaal ja vibratsioon kihile, materjalijuht ja pukseerimisjõud. 
Teede kõrge kvaliteedi tagamiseks kasutavad tänapäevased tipptasemel laoturid automaatseid tasanduskihi juhtimisseadiseid, mis reguleerivad tasanduskihi rünnakunurka tasemeandurilt kogutud teabe põhjal. Lisa juhtseadmeid kasutatakse, et laotatud kihil oleks õige kalle, hari või viraaž.
Sileda pinna saamiseks peab laotur liikuma ühtlase kiirusega ja pideva materjalivaruga. Materjali koguse suurendamine ning laoturi kiiruse tõstmine suurendab laotatava kihi paksust, mille tulemusena on materjali kulu suurem. Vastupidine efekt on siis, kui on materjaline vähene kogus ning laoturi kiirus on väike. 
Vajadus pideva liikumise ja materjalivarustuse järele on üks põhjus, miks materjali kallatakse laoturisse laotamise ajal. Materjali pidev pealevool tagab selle pideva olemasolu ja see võimaldab tagada parema kvaliteedi laotatud pinnale. Kui laoturi punkri täitmiseks kasutatakse kallureid, siis võib see puute ajal laoturiga põhjustada kiiruse muutumist ning tasanduskihi kõrgust.
Betooni laotamine.
Suured kiirteed on sageli betoonkattega ja selleks kasutatakse jooksvat laotamist. Veoautod kallutavad eelnevalt valmis segatud betooni koormaid selle masina ette ning seejärel laotab laotur selle betooni jooksvalt ja tasandab selle ühtlaselt.
Līgotnes

Līgotnes on küla ("maziems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Küla asub valla loodeosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Tegemist on suvilapiirkonnaga, millega on liidetud ka naabruses asunud Līgotnes 1.
Līgotnes 1

Līgotnes 1 on endine küla ("vasarnīcu ciems" ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Küla asus valla loodeosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Tänapäeval on see liidetud Līgotnese külaga.
Markel Susaeta

Markel Susaeta Laskurain (sündinud 14. detsembril 1987 Eibaris) on endine Hispaania jalgpallur (äärepoolkaitsja).
Ta alustas klubikarjääri Athletic Bilbaos, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1997. aastal. Klubi põhimeeskonnas mängis ta Hispaania kõrgliigas aastatel 2017–2019 kokku kaksteist hooaega.
2019. aasta septembris liitus ta Jaapani kõrgliiga klubiga Gamba Osaka. 2020. aasta jaanuaris liitus ta Austraalia kõrgliiga klubisse Melbourne City. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi Austraalia kõrgliiga klubi Macarthur, kus ta mängis hooajal 2020–2021.
Hispaania jalgpallikoondises mängis Susaeta korra, 14. novembril 2012 sõprusmängus Panama vastu ja lõi selles mängus ka värava. Aastatel 2010–2016 mängis ta seitse korda Baskimaa jalgpallikoondises.
Jeri (Valmiera vald)

Jeri on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Küla asub valla lääneosas. Asula on tekkinud endise Gerinši mõisa keskuse juurde.
Aastal 2007 oli külas 56 elanikku.
Priedes (Valmiera vald)

Priedes on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Küla asub valla põhjaosas ja jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. See on tekkinud suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Sipi

Sipi on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Küla asub valla kirdeosas. Seal on Sipi bussipeatus. Külas kasvav jalakas on looduskaitse all.
Aastal 2007 oli külas 29 elanikku.
Ziedonis

Ziedonis on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Küla asub valla idaosas, Koiva jõe ja maantee A3 vahel. Seal on Lielauši bussipeatus.
Ziedonis rajati suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Osa külast asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul. Külas kasvavad Lielauši tamm (ümbermõõt 5,08 meetrit) ja Lielauši pärn (ümbermõõt 4,08 meetri) on looduskaitse all.
Korrelatsioon (täpsustus)

Korrelatsioon võib tähendada järgmist:
Poķi

Poķi on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas.
Küla asub valla keskosas. Seal on Poķi ja Rami bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Heckler &amp; Koch MP7

Heckler &amp; Koch MP7 (lühendina saksa keelest "Maschinenpistole 7") on Saksa kaitsetööstusettevõtte Heckler &amp; Koch toodetav püstolkuulipilduja (täpsemalt enesekaitserelv), mis kasutab soomustläbistavat HK 4.6×30mm laskemoona.
MP7 disainiti 1989. aastal NATO avaldatud üleskutse peale luua uus relvatüüp – enesekaitserelv ("Personal Defence Weapon"; PDW) –, mis pidi suutma efektiivselt läbistada kuuliveste ning vahetama välja selleks suutmatud väiksekaliibrilised püstolid ja püstolkuulipildujad. Tootmine algas aastal 2000.
Relva konstrueerimisel on kasutatud polümeermaterjale, mis teeb selle küllaltki kergeks ja kompaktseks. MP7 suudab efektiivselt läbistada NATO CRISAT-sihtmärki (1,6 mm titaaniumit + 20 kihti kevlarit), kasutades relvaga samaaegselt disainitud HK 4.6×30mm laskemoona.
Lejaskurļi

Lejaskurļi on endine küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Küla asus valla keskosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Kaijas

Kaijas on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Küla asub valla idaosas, Koiva jõe ja maantee A3 vahel. See rajati suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Kaijas asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
Pilāti (Valmiera vald)

Pilāti on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Asula jääb Riiast 114 kilomeetri kaugusele. Seal on Pilātu ciemsi bussipeatus. Küla eraldab Valmierast Pilāti mets.
Kolm külas kasvavat tamme on looduskaitse all. Osa külast asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Sellega on liidetud endine Daliņi küla.
CAC 40

CAC 40 on Pariisi Börsi peamine börsiindeks. Selle ISIN-kood ("International Securities Identification Number", ISO 6166) on FR0003500008 ja mälukood on "PX1".
"Compagnie des agents de change" poolt 31. detsembril 1987 loodud 1000 baaspunkti CAC 40 indeks (CAC tähendab "Cotation Assistée en Continu") määratakse neljakümne pidevalt noteeritud aktsia hinna põhjal esimesel turul saja ettevõtte vahel, kes kauplevad kõige rohkem Pariisi Euronextil, mis on osa Euroopa juhtivast börsist Euronext. Need eri tegevusvaldkondi esindavad ettevõtted kajastavad põhimõtteliselt Prantsuse suurettevõtete majanduse üldist suundumust ja nende esinduslikkuse säilitamiseks vaadatakse nende nimekirja regulaarselt üle.
Indeksi arvutamine.
Indeks arvutatakse 40 suurima ettevõtte aktsiahindade kapitalisatsiooniga kaalutud väärtuse aritmeetilise keskmisena, aktsiad, millega kaubeldakse Euronext Parisi börsil. Igal neljakümnel ettevõttel on oma indeks, mida kaalutakse vastavalt turul saadaolevate väärtpaberite väärtusele. Kaalud on ettevõtteti erinevad, olenevalt selle vabas ringluses olevast kapitalisatsioonist. Kaalumise ajal kärbitakse ettevõte CAC 40-s maksimaalse 15% kaaluni.
Alates 1. detsembrist 2003. a. võetakse kapitalisatsiooni arvutamisel arvesse ainult vabas ringluses olevad aktsiad.
Indeks arvutatakse 30 sekundi tagant börsi tööpäevadel kella 9.00-17.30 Kesk-Euroopa aja järgi.
Valiku kriteeriumid.
CAC 40 koosseisu uuendab kord kvartalis ekspertide komitee Conseilcientifique des indices (CSI). Muudatused jõustuvad alati märtsi, juuni, septembri ja detsembri kolmandal reedel. Vabal turul olevate aktsiate arv vaadatakse üle iga september.
Daliņi

Daliņi on endine küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 
Küla asub valla lõunaosas, Koiva jõe kaldal ja Valmiera linna piiril.
Asula on saanud nime Jānis Daliņši järgi. Talle kuulunud küla kohal asunud Jaunzemji talu nimetati 1930. aastatel ümber Daliņiks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Tänapäeval on see liidetud Pilāti külaga.
Daliņi asub Ziemeļgauja maastikulaitsealal.
Sula (jutustus)

"Sula" (vene keeles "Оттепель") on Ilja Ehrenburgi jutustus, mis avaldati 1954. aastal.
Teos kirjeldab elu Nõukogude Liidus pärast Stalini surma, kui ühiskonnas on juba tunda vaimse vabanemise ("kevadise sula") lähenemist. Jutustuses jätab naine kevadel, lume sulamise aegu, maha oma korrumpeerunud ning despootliku tehasedirektorist abikaasa. Elus peab tegema valikuid: kas tõde või vale, kas Kodumaa või Pariis, kas elada egoistina või nii, et sellest oleks inimestel kasu. 
Teos käsitles Nõukogude elu realistlikumal viisil, kui oli eelmise perioodi ametlikult lubatud kirjandus. Jutustus sai küll kriitika osaliseks, kuid kutsus esile intensiivse poleemika Nõukogude ajakirjanduses. 
1956. aastal toimus NLKP 20. kongress, kus Nikita Hruštšov pidas oma kuulsa stalinismi olemust ja Stalini isikukultust kritiseeriva kõne. Seda sündmust loeti riigi elus "sulaaja" alguspunktiks, oma nimetuse sai ajajärk Ehrenburgi jutustuse järgi.
Ivana Trump

 
Ivana Marie Trump (sünninimi Ivana Marie Zelníčková, 20. veebruar 1949 Zlín, Tšehhoslovakkia – 14. juuli 2022 New York) oli tšehhi päritolu Ameerika Ühendriikide ettevõtja, moelooja ja modell.
Isiklikku.
Temad vanemad olid Miloš Zelníček ja Marie Zelníčková.
Aastatel 1977–1992 oli ta abielus Donald Trumpiga. Lapsed on Ivanka Trump, Donald Trump noorem ja Eric Trump.
Tema teine abikaasa aastatel 2008–2009 oli Rossano Rubicondi.
Mattias Sjögren

Jon Mattias Sjögren (sündinud 27. novembril 1987 Landskronas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Rootsi kõrgliiga klubis Rögle BK.
Ta alustas Rögles ka klubikarjääri, debüteerides Rootsi esiliigas hooajal 2004-05. 2008. aastal tõusis ta klubiga Rootsi kõrgliigasse. Hooajal 2010–11 mängis ta Rootsi kõrgliigas Färjestadi ridades ja tuli klubiga sel hooajal Rootsi meistriks.
2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Washington Capitals. Ta asus mängima American Hockey League'is (AHL) Capitalsi noorteklubis Hershey Bears. Hooaja 2011–12 teises pooles mängis ta taas Färjestadis. Seejärel naasis Sjögren veel üheks hooajaks Põhja-Ameerikasse, kuid NHL-is tal debüüti teha ei õnnestunud.
Aastatel 2013–2015 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC. Hooajal 2015–16 mängis ta KHL-i klubis Kaasani Ak Bars. Aastatel 2016–2018 mängis ta kaks hooaega Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions. 2018. aastal tuli ta Lionisiga Šveitsi meistriks. 2018. aasta aprillis naasis ta Röglesse ja sõlmis klubiga nelja-aastase lepingu.
2011. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Sjögren Rootsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.
Mežvidi (Valmiera vald)

Mežvidi on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas.
Küla asub valla lõunaosas maantee A3 ääres. Küla juures asub Pilāti bussipeatus.
Mežvidi rajati suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Dennis Everberg

Dennis Alexander Everberg (sündinud 31. detsembril 1991 Västeråsis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliiga klubis Rögle BK ründajana paremäärel.
Ta alustas Rögles ka klubikarjääri, debüteerides Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10.
2014. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Colorado Avalanche. NHL-is tegi ta debüüdi 9. oktoobril 2014 hooaja avamängus Minnesota Wildi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 2. novembril mängus Anaheim Ducksi vastu. Hooajal 2014–15 sai ta NHL-is kokku kirja kolm väravat ja üheksa väravasöötu. Suurem osa hooajast 2015–16 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Avalanche'i noorteklubis San Antonio Rampage, lüües 25 väravat. NHL-is pääses Everberg sel hooajal väljakule 15 mängus, kuid ei teeninud nendes ühtegi resultatiivsuspunkti.
Hooajal 2016–17 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Växjö Lakers. 2017. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Omski Avangard. 2017. aasta detsembris siirdus ta Nižnekamski Neftehimiki.
2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Winnipeg Jets. Hooaja 2018–19 alguses sai ta mänguaega ainult AHL-is Jetsi noorteklubis Manitoba Moose, kuid ei suutnud seal silma paista ja naasis 2018. aasta novembris Euroopasse, liitudes Šveitsi kõrgliiga klubiga EV Zug, kellega võitis 2019. aastal Šveitsi karikavõistlused.
2019. aasta aprillis sõlmis ta viieaastase lepingu Röglega.
Aastatel 2017 ja 2018 tuli Everberg Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta kuulus Rootsi koondisse ka 2018. aasta taliolümpiamängudel.