tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Alba (laul)

Alba (provanssaali keeles "koit"), minnesingerite traditsioonis Tagelied või Wächterlied ('päevalaul', 'vahilaul'), on hommikulaul, keskaegne provanssaali armastuslaul ja luuležanr, milles kujutatakse armastajate lahkumist pärast salajast öist kohtumist.
Tavaline tegelane albades on "valvur" - armastajate sõber, kes hoiatab neid, kui on kätte jõudnud lahkumineku aeg. Armastajad süüdistavad laulus teda tihti magamajäämises või vastupidi liiga varases sekkumises.
Špiilmann

Špiilmann (saksa keeles "Spielmann" – 'mängumees') oli rändartist ja -muusik keskaegsel Saksamaal.
Pinzón

Pinzón on asustamata saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile.
Saare pindala on 18 km². 
Pinzóni saar on künklik, kõrgus kuni 458 m üle merepinna.
Trabant

Trabant on automark, mida toodeti Ida-Saksamaal 8. novembrist 1957 kuni 1991. aastani. 
Trabanti tootis Zwickau ettevõte Automobilwerk Zwickau, hilisem VEB Sachsenring Automobilwerke Zwickau.
Trabanti põhimudeleid oli neli: 
Aastate jooksul toodeti kokku umbes 3,7 miljonit Trabanti.
2021. aasta alguse seisuga hinnati, et Saksamaa teedel on jätkuvalt ringi sõitmas 38 172 Trabanti.
Trabantidel oli terasest monokokk, kuid küljed, katus, uksed ja luugid oli valmistatud duroplastist. Duroplast oli kõva, bakeliidisarnane materjal, mis oli valmistatud puuvillajääkidest ja fenoolvaigust. 
Trabant P50 jõuallikas oli kahesilindriline kahetaktiline 500 cm3 mootor, mille võimsus oli 18 hobujõudu. Sellest automudelist kujunes peagi Ida-Saksa rahvaauto, hinnaga 7500 Saksa DV marka, kuigi auto kättesaamiseks tuli tihti oodata umbes 10–15 aastat järjekorras. Kasutatud Trabant maksis ligi kaks korda sama palju. Auto maksimaalne kiirus oli 95 kilomeetrit tunnis. 
Ka Trabant 600 ja Trabant 601 jõuallikas oli kahesilindriline kahetaktiline mootor, kuid töömaht juba 600 cm3. Nende mootorite suurim probleem oli suitsune ja palju mürkaineid sisaldav väljaheitegaas.
Trabant 1.1 mootor oli 1,043-liitrine Volksvagen Polo neljasilindriline ja seekord juba neljataktiline mootor. Taasühinenud Saksamaal aga ei suutnud Trabant lääne toodanguga konkureerida, mispeale lõpetati selle tootmine peagi. Zwickau tehases hakati tootma hoopis VW Polosid ja Golfe.
Pärishulkraksed

Pärishulkraksed ("Eumetazoa", mõnikord nimetatud ka nimega "Histozoa") on klaad (käsitletud ka alamriigi tasemel), mis hõlmab peaaegu kõiki loomi, välja arvatud käsnad. 
Kõikidel pärishulkraksetel on eristunud päriskoed, mis on eraldatud rakukihiga, ja lootearengujärgus esineb gastrula staadium. 
Üldjuhul kuuluvad pärishulkraksete klaadi kammloomad ("Ctenophora"), ainuõõssed ("Cnidaria") ja kahekülgsed ("Bilateria"). Praegu pole veel selgust, kas ka rühmad "Mesozoa" ja naastloomad ("Placozoa") kuuluvad pärishulkraksete hulka või mitte.
Māris Riekstiņš

Māris Riekstiņš (sündinud 8. aprillil 1963 Riias) on Läti diplomaat ja poliitik. Ta oli 8. novembrist 2007 kuni 17. märtsini 2010 Läti Vabariigi välisminister.
Haridus.
Aastatel 1982–1985 õppis ta Läti Spordiinstituudis, omandades kehalise kasvatuse õpetaja kutse. Aastatel 1989–1993 õppis ta Läti Ülikoolis õigusteadust.
Töökäik.
1987. aastast töötas Riekstiņš Läti Noorteorganisatsioonide Komitee aseesimehena, jäädes sellele ametikohale neljaks aastaks.
1992. aastal asus ta tööle Läti välisministeeriumi ja oli aastatel 1993–2004 välisministeeriumi kantsler. Sellel ametikohal juhtis ta muuhulgas ka Läti delegatsiooni Eesti–Läti ja Leedu–Läti merepiiri määramisega seotud läbirääkimistel. Samuti juhatas ta aastatel 2002–2004 Läti delegatsiooni liitumisläbirääkimistel NATOga.
Detsembris 2004 määrati Riekstiņš Läti Vabariigi suursaadikuks Ameerika Ühendriikides ja sellele lisandusid märtsis 2006 veel suursaadiku kohustused Mehhikos.
Pärast suursaadiku ametiaja lõppu nimetas peaminister Aigars Kalvītis Riekstiņši jaanuaris 2007 oma personaliülemaks. Sellele ametikohale jäi ta kuni sama aasta 8. novembrini, mil parlament kinnitas ta peaministri ettepanekul Läti välisministriks.
Oma esimese välisvisiidi ministrina tegi Riekstiņš Eestisse, külastades Tallinna 15. novembril 2007.
Veebruarist 2011 on ta Läti suursaadik NATO juures.
Isiklikku.
Māris Riekstiņš on abielus ja tal on kaks last. Lisaks läti keelele valdab ta vene, saksa ja inglise keelt.
Seether

Seether (endise nimega Saron Gas) on 1999. aastal asutatud Lõuna-Aafrika Vabariigi ansambel, mis viljeleb alternative metal ja post-grunge stiilis muusikat.
Debüütalbum "Fragile" ilmus 2000. aastal.
Serovo

Serovo (soome "Vammelsuu") on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Kurortnõi rajooni. Asub Mustajoki ("Чёрная") suudmes.
Asula sai venekeelse nime 1944. aastal hukkunud sõjaväelenduri Vladimir Serovi järgi.
Loomaaedade loend

"Siin on loetletud maailma loomaaedu."
Aeroplankton

Aeroplankton ehk anemoplankton ehk õhuhõljum ehk atmosfääriplankton on õhus tuule mõjul passiivselt hõljuvad väikesed organismid. Õhuhõljumiks võivad olla bakterite spoorid, eostaimede ja seente eosed, tolmuterad, viirused, mitmed protistid jt. 
Teadusharu, mis uurib aeroplanktonit, nimetatakse aerobioloogiaks.
Keraskärssussid

Keraskärssussid ehk priapuliidid ("Priapulida") on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad maritiimsed ussid, kellele on iseloomulik sissetõmmatav ruljas kärss. Kerakärssusse on teada 16 liiki.
Läänemeres elab 2 keraskärslaste hõimkonda kuuluvat liiki: harilik silinder-kärslane ("Halicryptus spinulosus") ja lõpussaba-keraskärslane ("Priapulus caudatus").
Keraskärssusside fossiile on leitud juba Kesk-Kambriumi ajastikust. Keraskärssusside lähimad sugulased on tõenäoliselt siilussid ("Kinorhyncha") ja "Loricifera" 'd – need üheskoos moodustavad rühma "Scalidophora". 
Kerakärssussid võivad olla nii röövloomad kui settesööjad.
Konuvaglad

Konuvaglad ehk sipunkuliidid ("Sipuncula") on loomade hõimkond, kuhu kuulub umbes 144–320 liiki. Konuvaglad on bilateraalsümmeetrilised ja lülistumata maritiimsed ussid. 
Neile on iseäralik (nagu ka keraskärssussidele ja kidavaklatele) sissetõmmatav kärss.
Konuvaglad on lahksugulised.
Kärssussid

Kärssussid ehk nemertiinid ("Nemertea") on selgrootute loomade hõimkond, kuhu kuulub umbes 1400 liiki. Enamik selle hõimkonna esindajaid elab meredes, vähesed ka mageveekogudes ja maismaal.
Ehitus.
Nende keha on lame, kaetud väikeste ripsmetega. Nimetuse on hõimkond saanud pika sissetõmmatava kärsa järgi. Kärssussidel esineb algeline teisene kehaõõs ehk tsöloom. Neil esineb lülistuse algeid. 
Kärssussid meenutavad väliselt pisut ripsusse lameusside hõimkonnast.
Vootele Meipalu

Vootele Meipalu (25. veebruar 1928 – 2. august 1974) oli eesti akušöör-günekoloog, meditsiinidoktor (1969), professor (1971).
Ta lõpetas 1952. aastal Tartu Ülikooli, oli aastast 1971 samas sünnitusabi- ja günekoloogiakateedri juhataja. Uurinud peamiselt emaka müoomi (selle teket, nähte ja kulgu ning steroidhormooniainevahetust).
Karsna järv

Karsna järv on järv Võru maakonnas Võru vallas, Tsolgost 1,5 km loode pool.
Karsna järv on 16,3 ha suur ja asub merepinnast 78,1 meetri kõrgusel. Järv on kõige sügavamas kohas 8,1 m sügav, keskmine sügavus on 3,1 m. 
Järvest 0,5 km loodes asub Lauga järv, kuid veel lähemal on sadakond meetrit ida pool asuv Pille järv.
Lauga järv

Lauga järv on järv Võru maakonnas Võru vallas, Tsolgost 2 km loode pool.
Lauga järv on 13,6 ha suur ja astseb 75 meetri kõrgusel merepinnast. 
Järvest 0,5 km kagus asub Karsna järv.
Brands Hatch

Brands Hatch on motospordiringrada [Suurbritannias Kentis. 
Esimesed võistlused peeti sela 1920. aastatel.
Aastatel 1964–1986 peeti seal korduvalt Vormel-1 Briti GP võistlusi. Tänapäeval peetakse seal paljude mootorispordisarjade võistlusi, näiteks Briti Vormel 3, Briti GT ja Superbike'ide MM.
Ringraja pikkus on 3703 meetrit.
Selgroogsed

Selgroogsed ehk vertebraadid ("Vertebrata") on keelikloomade hõimkonna suurim alamhõimkond. Nagu nimetuski viitab, on kõigil selgroogsetel selgroog, mis on ühenduses koljuga. Selgroo ülesanne on kaitsta seljaaju. Selgroogseid on kirjeldatud üle 66 170 liigi. Eestis on umbes 500 liiki selgroogseid.
Laiemas tähenduses on selgroogsed kõik keelikloomad.
Tinglikult liigitatakse selgroogsed viide rühma: kalad, kahepaiksed, roomajad, linnud ja imetajad. Viimased neli rühma on klassid, kalad on aga parafüleetiline rühm, mis moodustades klaadi, kuhu kuuluvad ka tetrapoodid. Varasemates klassifikatsioonides oli kasutusel ka kalade klass, kuid tänapäeval seda ei tunnustata.
Kõikidele selgroogsetele on omane kõrgem närvisüsteem ja suletud vereringe. Selgroogsete keha jaotub selgmiseks ja kõhtmiseks pooleks, kus esimeses asub alati peaaju ja teises pooles süda.
Taksonoomia ja klassifikatsioon.
Klassifikatsioon Janvieri (1981, 1997), Shu "et al". (2003) ja Bentoni (2004) järgi.
* Klass †Placodermi
* Klass Kõhrkalad ("Chondrichthyes")
* Klass †Acanthodii
* Ülemklass Luukalad ("Osteichthyes")
* Klass Kiiruimsed ("Actinopterygii"")
* Klass Sagaruimsed ("Sarcopterygii")
* Alamklass "Coelacanthimorpha"
* Alamklass "Dipnoi"
* Alamklass Tetrapodomorpha (neljajalgsete eellased)
* Ülemklass Tetrapoodid ("Tetrapoda") (nelja jäsemega selgroogsed)
* Klass Kahepaiksed ("Amphibia")
* Klaad "Amniota"
* Klaad "Sauropsida" (roomajad ja linnud)
* Klass Linnud ("Aves")
*Klass Roomajad (Reptilia)
* Klaad "Synapsida" (imetajatesarnased roomajad)
* Klass Imetajad ("Mammalia")
† = väljasurnud
Selgroogsete evolutsioon.
Tulid maismaale devoni ajastul, 380 miljonit aastat tagasi. Esimene teadaolev maismaal elav selgroogne, "Icthyosesta" oli kahepaikne. Selle fossiile on leitud Gröönimaalt. Need amfiibid arenesid vihtuimsetest kaladest ("Rhipidistian"). Amfiibidest tekkisid omakorda reptiilid, kel tekkisid soomused, mis takistasid vee aurumist. Reptiilide munad olid kaetud kaitsva koorega, mis võimaldas poegi välja haududa ka maismaal. Vanim reptiilfossiil on leitud Kanadas, Nova Scotia's.
Selgroogsed teadusuuringutes.
Maailmas kasutatakse teadusuuringutel igal aastal vähemalt sadat miljonit selgroogset looma.
Hulkharjasussid

Hulkharjasussid ehk polüheedid ("Polychaeta") on klass rõngusside hõimkonnast. 
Nende keha on segmenteerunud ja igal kehalülil on üks paar jäsendeid ehk parapoode, kuhu kinnitub palju kitiinist harjaseid. 
Polüheedide klassi kuuluv uss "Escarpia laminata" (sugukonnast "Siboglinidae") võib elada 300-aastaseks.
Süstemaatika.
Hulkharjasussidel on palju seltse ja perekondi. Liike on kirjeldatud üle 10 000. 
Nende eluviisid on väga mitmekesised. 
Alamklassid.
WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulub hulkharjasusside klassi kolm alamklassi:
Eesti liigid.
Eesti merevetes on kirjeldatud kaheksa hulkharjasussi, neist tavalisim on harilik harjasliimukas ("Hediste diversicolor", sünonüüm "Nereis diversicolor"). 
Eestis esinevad ka järgmised liigid.
Norra mõis

Norra mõis (saksa keeles "Kaltenborn") oli rüütlimõis Järvamaal Koeru kihelkonnas. Praegu asub kunagine mõis Järva maakonnas Järva vallas. Aastast 2023 kuulub mõis ettevõtjale ja enesearengukoolitajale Rein Lemberpuule.
Ajalugu.
Norra mõisa on esmamainitud 1569. aastal, mil Rootsi kuningas Johan III kinkis selle Gerdt Bravele. 1594. aastal läks mõis Heinrich Ruthele, kes abiellus Udeva mõisaomaniku Karin Hansdotter Lejoniga.
17. sajandil sai abielu kaudu mõisaomanikuks Heinrich von Knorring, kelle järeltulijatele jäi mõis kuni 1908. aastani.
Knorringid, kelle nimest on tulnud ka mõisa eestikeelne nimi, lasid ehitada esindusliku mõisakompleksi. Mõisaomanike hulka kuulus ka Vene jalaväekindral Gotthard Johann von Knorring, kelle poeg kindralmajor Karl von Knorring sai tuntuks Napoleoni sõdade käigus.
1908. aastal ostis Nikolai von Knorringilt 165 000 rubla eest mõisa Charles von Lilienfeld, kes kinkis selle 291 000 rubla eest Pärnu kodanik Karl Florellile. 1917. aastal sai Norra ja Udeva mõisa 450 000 rubla eest vabahärra Bernhard von Maydell.
Mõisakompleks.
Varaklassitsistlik peahoone ehitati 1790. aastatel arhitekt Johann Gabriel Kranhalsi projekti järgi.
Kahekorruselisel kivihoonel oli kõrge kelpkatus ning rustikaga kaunistatud fassaad. Siseruumid olid kaunistatud loodusteemaliste maalingutega.
Mõisa võõrandamise järel asus kuni 1971. aastani härrastemajas kool. Hiljem seisis hoone tühjalt ja jäi varemetesse.
1996. aastal läks hoone eravaldusse (Robert Sasorin ja Gert Pikkor) ning seda on veidi taastatud, kuid taastamise käigus on hävitatud kogu ajalooline sisearhitektuur: nii stukk, karniisid kui ka vanad seina- ja laemaalingud.
Kõrvalhooneid oli mõisas vähe, sest majandustegevus toimus Udeva mõisas.
Norra mõisa pargis oli keerukas tiikide ja kanalite süsteem, mis oli ühendatud lähedalasuvate Norra allikatega.
Karl von Knorring

Karl von Knorring (venepäraselt Карл Богданович Кнорринг) (12. august 1774 Tartu – 17. märts 1817 Rooma) oli Eestimaa päritolu Venemaa sõjaväelane.
Karl von Knorring sündis Norra ja Udeva mõisniku, jalaväekindrali Gotthard von Knorringi ja tema abikaasa Wilhelmine (sünd. von Liphart) pojana.
Knorring teenis Tatari ulaanipolgus, kus sai 1807. aastal alampolkovniku ning hiljem polkovniku auastme ja polgukomandöri ametikoha.
1806. aastal Pultuski lahingus osutatud teenete eest anti talle Püha Georgi ordeni IV klass.
1812. ülendati ta kindralmajoriks ning sai hiljem 2. ulaanidiviisi pealikuks.
1813. aasta veebruaris anti Knorringile Püha Anna I klassi orden ja detsembris Kulmi lahingu eest Püha Georgi III klassi orden.
Karl von Knorringit autasustati ka Püha Vladimiri III klassi, Preisi Punase Kotka ja Pour le Mérite ning Austria Maria-Theresia ordeniga.
Tema portree asub Ermitaaži Isamaasõja galeriis.
Karl von Knorring on maetud Vastseliinasse.
Perekond.
Karl von Knorring abiellus 1802. aastal Aleksandra Narõškinaga, kes oli Dmitri Narõškini (suri 1790) ja vürstitar Praskovja Dolgorukova tütar. Abielust sündisid:
Charles Eugène de Croy

Hertsog Charles Eugène de Croy, ka Charles Eugène de Croÿ ja Carl Eugen de Croy (1651 Rœulx – 30. jaanuar 1702 Tallinn) oli Austria ja Vene väejuht, seikleja. 
Elulugu.
Vanast Madalmaade hertsogisuguvõsast pärinev Charles Eugène de Croy astus juba noorena armeeteenistusse ning osales 1676. aastal Lundi lahingus Taani poolel. Hiljem teenis ta Austria armees ja võttis osa Türgi vastastest sõjakäikudest, muuhulgas osales ta Viini vabastamisel 1683. aastal ja Belgradi vallutamisel 1690. aastal. Oma teenete eest ülendati ta feldmarssaliks. 1697. aastal asus ta Venemaa teenistusse ja juhtis 1700. aastal Narva lahingus vene vägesid. Ta andis end rootslaste kätte vangi ja suri Tallinnas 1702. aastal. 
Suurte võlgade tõttu rakendasid võlausaldajad vana seadust, mille järgi ei maetud hertsogit maha ja tema mumifitseerunud keha seisis Niguliste kiriku Roseni kabelis pea 200 aastat, olles populaarne vaatamisväärsus. Maeti aastal 1897 tagasihoidlikult Niguliste krüpti.
Perekond.
Charles Eugéne de Croy abiellus 1681. aastal krahvinna Wilhelmina Juliana van Bergh-s'Herenbergiga (1638–1714)
Venemaa näljahädad

Nälga on Venemaa ajaloos esinenud sageli. Nälga põhjustasid klimaatilised olud, eriti põud ja selle põhjustatud ikaldus, aga ka sõjad ja majanduslikud ümberkorraldused. Keskmiselt tekkis nälg iga 10–13 aasta järel ja ikaldus iga 5–7 aasta järel.
11.–16. sajandil olid suuremad näljahädad aastatel 1024, 1070, 1092, 1128, 1215, 1230–1231, 1279, 1309, 1332, 1422, 1442, 1512, 1553, 1557 ja 1570. 17. sajand algas suure näljaga 1601. ja 1602. aastal. Järgnesid näljahädad aastatel 1608, 1630 ja 1636. 1650. aastal põhjustas ikaldus mässu Pihkvas.
18. ja 19. sajandil näljahädade arv kasvas. 19. sajandi algusest 1854. aastani oli 35 ikalduseaastat. Ikalduste põhjustatud näljahädad tekkisid ka 1873, 1880 ja 1883. aastal. 1891–1892 oli näljahäda 16 kubermangus Venemaa Euroopa-osas. Samal ajal oli läänepoolsetes kubermangudes (Baltikumis, Ukrainas) ja Kaukaasias väga hea viljasaak. Nälja põhjustas võimude logistiline suutmatus viljavarudega ümber käia.
Gennadi Golubev ja Nikolai Dronin eristavad kolme tüüpi põuda: keskmine tüüp (mustmulla regioonis, Volga basseinis ja Põhja-Kaukaasias), lõuna tüüp (Volga ja Vjatka basseinis ning Uuralites) ja ida tüüp (stepi- ja metsastepi alad Lääne- ja Ida-Siberis). Nende järgi on 20. sajandi põua-aastad Venemaal olnud järgmised:
Nõukogude Liidus oli esimene suur nälg aastatel 1921–1923.
Teise suure näljahäda aastatel 1932–1933 (holodomor) põhjustas sundkollektiviseerimine, mil Ukrainas ja Lõuna-Venemaal suri nälga 5 kuni 10 miljonit inimest.
Viimane suurem näljahäda tekkis 1947. aastal pärast 1946. aasta põuda, mil nälga suri üle miljoni inimese.
Nälg pole Venemaalt kadunud ka tänapäeval. FAO andmetel nälgis aastatel 2000–2002 Venemaa elanikest 4% ehk 5,2 miljonit inimest.
Legend peata ratsanikust

 
"Legend peata ratsanikust" (originaalpealkirjaga "Sleepy Hollow") on 1999. aasta USA mängufilm.
1799. aastal saadetakse New Yorgi politseikonstaabel Ichabod Crane Hollandi osariigi Sleepy Hollow' alevikku, mida on vaevanud rida jõhkraid mõrvu: tapetud on jõukas isa ja poeg ning lesk. Vastuvõtjad saarelinnavanemad – jõukas Baltus Van Tassel; linnaarst Thomas Lancaster; Reverend Steenwyck; notar James Hardenbrook; ja kohtunik Samuel Philipse – Ichabod saab teada, et kohalikud usuvad, et tapja on Ameerika iseseisvussõjast pärit peata Hesseni palgasõduri surnud kummitus , kes sõidab musta ratsuga otsima oma kadunud pead.
Süžee.
Põhineb Washington Irvingu 1820. aasta lühijutustusel "The Legend of Sleepy Hollow".
Suurendatud kolmkõla

Suurendatud kolmkõla on kolmkõla, mis koosneb kahest suurest tertsist:
Priimi ja kvindi vahe on suurendatud kvint
Vähendatud kolmkõla

Vähendatud kolmkõla on kolmkõla, mis koosneb kahest väikesest tertsist:
Priimi ja kvindi vahe on vähendatud kvint.
Camille Pissarro

Jacob Abraham Camille Pissarro (10. juuli 1830 Charlotte Amalie (Saint Thomas, Neitsisaared) – 13. november 1903 Pariis) oli prantsuse impressionistlik maalikunstnik. 
Tema isa, kes oli pärit juudi perest Portugalist Bragançast, oli põgenenud lapsena koos vanematega Bordeaux'sse. Ema esivanemad olid hispaanlased ja Camille Pissarro sündis Dominikaani Vabariigis.
Huvi joonistamise vastu ilmnes juba koolieas. 12-aastaselt saadeti ta õppima Pariisi, kust tuli tagasi 1847. Tutvus taani kunstniku Fritz Melbyega, kellega koos reisis 1852 Venezuelasse. 1854 pöördus ta Saint Thomase saarele tagasi ja veenis isa, et too toetaks tema otsust kunstnikuks hakata. 1855 reisis ta Pariisi, kus sai Fritz Melbye venna Antoine Melbye ja Camille Corot' õpilaseks. Isa soovil õppis ka École des Beaux-Artsis, kuid tundis selle dogmadega vastuolu. 1859. aastal tutvus ta Académie Suisse'is, mis oli vaba maalikool, Claude Monet' ja Paul Cézanne'iga. 
1860. aastate keskel hakkas ta vabanema Corot' mõjust ja leidma oma stiili. 1863 sai kriitikutelt tunnustust, 1866 ja 1868 esines Pariisi Salongis, kus teda märkas Émile Zola. 1869 ja 1870 töötas koos sõprade Claude Monet' ja Pierre-Auguste Renoir'ga. 1870 põgenes Prantsuse-Preisi sõja eest Londonisse, paljud tema maalid hävitati Saksa sõdurite poolt. Töötas koos Cezanne'iga, 1873 saatis teda edu oksjonil. 1874 oli ta üks impressionistide näituse organisaatoreid ning korraldas nende näitusi ka edaspidi kuni 1882. aastani.
1880. aastate alguses Pissarro stiil muutus: ta hakkas huvituma värviõpetusest ja kasutama segamata värve, tema pintslilöök lühenes. See oli neoimpressionismi ja pointillismi eellooks. 1885. aastal tutvus ta Paul Signaci ja Georges Seurat'ga, kes arendasid tema laadi radikaalselt edasi.
1886 esines ta ühisnäitusel koos Signaci, Seurat' ja oma poja Lucien Pissarroga. Näitust saatis edu kriitikute seas, kuid mitte müügiedu. 1890. aastatel pöördus ta tagasi oma vana laadi juurde ja saavutas 1892 läbimurde. Elu viimasel kümnendil maalis Roueni, Dieppe ja Pariisi vaateid. Ta kujutas sageli Pariisi suuri bulvareid, näiteks Montmartre'i linnaosa omi. Tema kunstiline pärand on väga suur.
Eesti Kunstimuuseumi kogus asub üks Camille Pissarro signatuuriga maal – 1854. aastal valminud akvarell "Venetsueela maastik majadega".
Tura jõgi

Tura (ka "Dolgaja", vene "Тура" või "Долгая") on jõgi Aasias. Algab Uuralite idanõlvult. Laskunud Lääne-Siberi madalikule, voolab valdavalt kakku. Suubub vasakult Tobolisse.
Pikkus 1030 km. Suuremad lisajõed on Tagil, Nitsa ja Põšma. Jõel on kolm veehoidlat. Tura on laevatatav 635 km kaugusel suudmest. Tura jõe jõgikonnas on umbes 1500 järve, mille kogupindala on 557 km2.
Jõe ääres asuvad Verhnjaja Tura, Nižnjaja Tura, Verhoturje, Turinsk ja Tjumen.
Cleveland Eaton

Cleveland Josephus Eaton II (31. august 1939 Fairfield, Alabama osariik – 5. juuli 2020 Birmingham, Alabama osariik) oli USA džässmuusik ja kontrabassimängija. 
Ta mängis Ramsey Lewis`e trios ning hiljem ka ülituntud Count Basie orkestris. Tema emotsionaalne mängustiil tõi talle suure menukuse. Lisaks džässile mängis Cleveland Eaton veel ka "funk"`i.
Obštši Sõrt

Obštši Sõrt (vene "Общий Сырт"; kasahhi "Жалпы Сырт") on kõrgustik Venemaa Euroopa-osa kaguosas. Idas ulatub Lõuna-Uuralini. Pikkus umbes 500 km. Piki kõrgustikku kulgeb veelahe Volga ja Uurali jõgikondade vahel. Idaosas ulatub kõrgus üle 500 m.
Väheharjasussid

Väheharjasussid ehk oligoheedid ("Oligochaeta") on rõngusside hõimkonda kuuluv alamklass.
Tuntuimad sellesse alamklassi kuuluvad organismid on vihmaussid. 
Väheharjasussid nagu teisedki rõngussid kuuluvad kõrgemate usside hulka: nad on kõige kõrgema arengutasemega ussid. Nende keha jaguneb kolme ossa: pea, lüliline kere ja anaalsagar. Niisugust keha selget liigendust madalama arengutasemega loomadel ei ole. 
Väheharjasussid on saanud nimetuse selle järgi, et nad näevad välja üsnagi nagu rõngusside teise suure alamklassi moodustavad hulkharjasussid, aga kui hulkharjasusside keha on tihedalt harjastega kaetud, siis väheharjasussidel on neid vähe ja mõnel liigil puuduvad nad täielikult.
Maailmas on teada umbes 3000 liiki väheharjasusse, Eestist on neid leitud üle 100. Need arvud pole aga kaugeltki lõplikud, sest mõned väheharjasusside sugukonnad, näiteks valgeliimuklased ("Enchytraeidae"), on veel peaaegu uurimata. 
Senikirjeldatud liikidest enamik elab mullas, 600 elab magevees ning 200 on kohandunud eluga riimvees ja rannalähedases merevees. On selliseidki liike, kes suudavad elada nii vees kui veekogu kallastel. 
Väheharjasusside suurus on väga erinev. Kõige pisemad mageveevormid on mikroskoopilised ja palja silmaga neid ei näegi, aga kõige suuremad troopikas elavad väheharjasussid on rohkem kui 2,5 m pikad. Enamasti on vees elavate väheharjasusside pikkus mõnest millimeetrist 15 sentimeetrini, mullavormidel 5 millimeetrist 40 sentimeetrini. 
Väheharjasusside, nagu hulkharjasussidegi kehaehituse tähtsaim iseärasus on keha lülideks ehk segmentideks jaotumine ehk metameeria, mis tähendab elundite korrapärast kordumist piki kehatelge. Segmente eraldavad üksteisest ristivaod. Kõige väiksem segmentide arv on 5–6, kõige suurem 500–600. Hulkharjasussidest eristab neid see, et väheharjasusside segmentidel ei ole kunagi jäsendeid ehk parapoode ehk paarilisi jätkeid. Neil võib olla üksnes 4 kimpu harjaseid ja sedagi mitte kõigil liikidel. 
Väheharjasussidele on iseloomulik kehapaksend ehk vöö ("clitellum"), mille eritistest moodustub munadega kookon.
Paljud loomad söövad väheharjasusse, sest see on puhas liha, ilma kondita. Väheharjasusse süüa on märksa kergem kui teisi loomi. Näiteks sõudiklane, kes sööb surusääse 2 mm pikkuse vastse ära 9 minuti jooksul ja 3 mm pikkuse vastse söömisele kulutab pool tundi, sööb 4 mm pikkuse väheharjasussi klaasliimuka ära kõigest 3,5 minutiga .
Sugukondi.
Siin on loetletud sugukondi, mille esindajaid leidub ka Eestis.
Heinrich Traun

Heinrich Traun (8. mai 1838 Hamburg – 10. september 1909 Hamburg) oli saksa tööstur ja poliitik.
1901–1908 oli ta Hamburgi senaator.
Presnja rajoon

Presnja rajoon ehk Presnenski on munitsipaalringkond Moskvas Keskhaldusringkonnas. Piirneb lõunas Moskva jõega.
Rajoonis on palju tehaseid ja vabrikuid. Seal asub ka Venemaa Föderatsiooni valitsuse hoone Valge maja, Moskva loomaaed, ITAR-TASS-i peahoone ja Vagankovo kalmistu. Rajoonis on ligi 900 elumaja.
Ingmar Kurg

Ingmar Kurg (sündinud 13. aprillil 1955) on eesti teoloog, vaimulik ja kirjastaja.
Haridustee.
Ingmar Kurg lõpetas 1973. aastal Rakvere 1. Keskkooli, seejärel õppis ta ühe aasta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja lõpetas 1980. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. 1980. aastal astus ta EELK Usuteaduse Instituuti ning 1999. aastal sai teoloogiamagistriks Columbia International University's Saksamaal. Aastal 2000 sai Kurest Tartu Ülikooli usuteaduskonna doktorant. Aastail 2005–2007 oli ta täiendõppes Tübingeni Eberhard Karli Ülikoolis Saksamaal. 2010. aastal sai ta Tartu Ülikoolis teoloogiadoktoriks, dissertatsiooni teema oli "Oikumeenilise evangelisatsiooni perspektiiv Euroopa kontekstis: missioloogiline ja religioonisotsioloogiline uurimus".
Töökäik.
Uurimisvaldkond on misjoniteoloogia ja oikumeenika.
Isiklikku.
Ingmar Kurg on abielus. Tal on viis last, sealhulgas Regina-Nino Mion. Tema isa Ilmar Kurg (1922–2003) oli soomepoiss ja baptisti vaimulik.
Pastöörimine

Pastöörimine ehk pastöriseerimine on toiduainete, eelkõige vedelike (näiteks piima ja mahla) kuumtöötlemise meetod, mille eesmärk on vähendada kahjulike mikroorganismide arvukust ja pikendada toote säilivusaega. Tavaliselt toimub pastöriseerimine temperatuuril 60–85 °C lühikese aja jooksul, et säilitada toidu maitse, tekstuur ja toitaineline koostis võimalikult muutumatuna. 
Ajalugu.
Pastöriseerimine on saanud nime prantsuse teadlase Louis Pasteuri järgi, kes töötas 1864. aastal välja meetodi veini riknemise vähendamiseks. Ta kuumutas veini temperatuurini 50–60 °C, et vähendada mikroorganismide arvukust ja parandada joogi säilivust. Tema eksperimentaalsed uuringud näitasid, et toidu riknemine on seotud mikroorganismidega, mitte niinimetatud „õhu riknemisega“, mida tol ajal sageli peeti riknemise põhjuseks. Need tulemused mängisid olulist rolli iduteooria kujunemisel ning panustasid toiduohutuse arengusse. 
Eesmärgid.
Pastöriseerimise peamised eesmärgid on seotud toiduohutuse parandamise, säilivusaja pikendamise, toidu kvaliteedi säilitamise ning ensümaatiliste protsesside aeglustumisega.
Toiduohutus.
Pastöriseerimine aitab vähendada või inaktiveerida patogeenseid mikroorganisme, sealhulgas toidupõhiseid haigusi põhjustavaid "Salmonella, Listeria monocytogenes" ja "Escherichia coli." 
Säilivusaja pikendamine.
Pastöriseerimine vähendab riknemist põhjustavate mikroorganismide arvukust, aeglustades riknemisprotsessi ja pikendades säilivusaega. 
Toidu kvaliteedi säilitamine.
Pastöriseerimine toimub tavaliselt mõõdukatel temperatuuridel, mis võimaldab säilitada toidu algseid maitse- värvus- ja tekstuuriomadusi paremini, kui kõrgematel temperatuuridel toimuv töötlemine, näiteks steriliseerimine. 
Ensümaatiliste protsesside aeglustamine.
Pastöriseerimine mõjutab toidus leiduvate ensüümide aktiivsust, aidates aeglustada rasvade oksüdeerumist ja valkude lagunemist. See aspekt on oluline piimatoodete töötlemisel. 
Meetodid.
Pastöriseerimise meetodid erinevad kasutatava temperatuuri ja kuumtöötluse, kestuse poolest, sõltuvalt toote omadustest ja soovitud säilivusajast. 
Madala temperatuuriga pikaajaline pastöriseerimine (LTLT): Toodet kuumutatakse temperatuuril 63 °C vähemalt 30 minuti jooksul. Seda meetodit kasutatakse peamiselt väiksemates tootmisüksustes, näiteks juustutootmises.
Kõrge temperatuuriga lühiajaline pastöriseerimine (HTST): Toodet kuumutatakse temperatuuril 72–75 °C 15–20 sekundi jooksul. Tegemist on ühe levinuma pastöriseerimismeetodiga, mis võimaldab mikroorganismide kiiret hävimist säilitades samal ajal toidu kvaliteedi. 
Ultrapastöriseerimine (UP): Meetod, mille puhul toodet kuumutatakse temperatuuril 125–138 °C juures ligikaudu 2 sekundit. See võimaldab saavutada pikema säilivusaja ilma täieliku steriliseerimiseta. Ultrapastöriseeritud tooted, nagu piim ja koor, võivad säilivad suletud pakendis külmkapis kuni 90 päeva.
Ajimu

Ajimu (安心院町 "Ajimu-machi") on osa Usa linnast Jaapanis Ōita prefektuuris. 2005. aastani oli iseseisev linn, siis liideti ta Usa linnaga.
2003. aastal elas Ajimu linnas umbes 7900 inimest ja linna pindala oli 147 km².
Puu

 
Puu on hästi välja kujunenud varrega (tüvega) puittaim, mis võib saavutada suured mõõtmed. Puul võib olla ka mitu tüve. 
Puud jagatakse okaspuudeks ja lehtpuudeks. Okaspuud kuuluvad paljasseemnetaimede hulka ja lehtpuud katteseemnetaimede hulka. Maailmas on hinnanguliselt 73 000 puuliiki. 
Lehtede ja okaste elukestuse järgi rühmitatakse puud igihaljasteks ja heitlehisteks. Puid rühmitatakse ka kõrguse ja eluea järgi.
Puu osad on: võra, mis hõlmab oksi ja lehti või okkaid; tüvi, puu keskne jämedaim puitunud osa; juured, enamjaolt maa-alused osad, millega puud kinnituvad pinnase külge. Tüve läbilõikes jääb väljapoole puukoor, mis kaitseb puu sisemisi kudesid, selle all paikneb säsi ning tüve põhiosa moodustab puit.
Paljudes biotoopides on puudel keskne roll: nad pakuvad elupaiku loomadele, loovad tingimused põõsa- ja rohurinde taimedele ning elavad sümbioosis seente ja samblikega. Ulatuslikku puude kogumit nimetatakse metsaks.
Puudel on ka suur majanduslik tähtsus eelkõige neist saadava puidu tõttu, mida kasutatakse niihästi materjalina asjade valmistamisega, toorainena mitmesuguste teiste materjalide (näiteks paberi ja tselluloosi) valmistamisel kui ka taastuva kütusena. Puudest puidu tootmisega tegelebmetsatööstus.
20-60-aastane puu kasvab ja seob süsihappegaasi kõige enam. Üle 80-aastane puu ei seo rohkem süsihappegaasi kui ta väljastab.
Eluea järgi rühmitamine.
Eesti kõrgeim puu on harilik kuusk Räpina vallas – 48,6 m. Eesti jämedaim puu on Tamme-Lauri tamm Urvaste vallas Võru maakonnas – ümbermõõt rinna kõrgusel 8,3 m. Tamme-Lauri tamm on istutatud arvatavasti 1326. aastal ja on seega ligi 700 aastat vana. Tamme-Lauri tamm on 10-kroonisel rahatähel.
Umeå ülikooli teadlaste väitel on maailma vanim puu Dalarnas kasvav 9550-aastane harilik kuusk. Selle vanusega on siiski vaid puu juurestik. Tüvi on tunduvalt noorem. Vanima tüvega puuks peetakse Põhja-Ameerikas Californias kasvavat ligi 4800 aasta vanust igimändi.
Mehed unustatud armeest

"Mehed unustatud armeest" on Eesti Televisiooni Brüsseli korrespondendi Indrek Treufeldti (autor) ja Kalle Käeseli (režissöör) dokumentaalfilm Nürnbergi protsessil kohtualuseid valvanud 4221. Eesti vahikompaniist. 
Film esilinastus 21. oktoobril 2006. aastal Kanadas Torontos festivalil EstDocs. Eestis jõudis see suurele ekraanile sama aasta 21. novembril Tallinnas Sõpruse kinos ja teleekraanile 27. detsembril Eesti Televisioonis.
Sõjajärgsel Saksamaal Ameerika Ühendriikide okupatsioonitsoonis tegutsenud vahikompaniis nr 4221 teenisid eesti rahvusest sõdurid. Filmis esines mälestustega mitu vahikompaniisse kuulunut, kellest kaks – Tarmo Rae ja Mihkel Salusoo – viibisid kohal ka filmi esilinastusel Kanadas.
"Mehed unustatud armeest" on esimene tõsielufilm Eesti rahvusväeosadest Ameerika Ühendriikide sõjaväeüksuste koosseisus. 
Filmi valmimist toetasid Eesti Filmi Sihtasutus ja Eesti Kultuurkapital.
Kodasema mõis

Kodasema mõis (saksa keeles "Koddasem") oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.
Ajalugu.
"Koddoasme" küla on esimest korda mainimist leidnud 1615. ja "Koddaassem"i mõis 1765. aastal.
1914. aastal kuulus mõisale 835,8 ha mõisamaad, 18 lahustükki (547,3 ha) ja Ämbra küla.
1623. aastal sai mõisa omanikuks Hans Budde, kelle perekonna kätte jäi see 1703. aastani, mil mõisa omandas ooberst Hans Heinrich von Köhler.
1739. aastal läks mõis Uexküll-Gyldenbandide kätte. 
1774. aastal ostis Kodasema mõisa Viisu mõisnik Gustav Friedrich von Engelhardt.
Engelhardtide valdusse jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni. 1919. aastal oli mõisnik Friedrich Engelhardt.
Mõisa peahoone.
Mõisa peahoone pole säilinud. Selle lammutamisel 1936. aastal leidis kohalik elanik Bernhard Puss lae pealt plekk-karbi, kus oli 34 hõberubla, 50 rubla väärtuses peent hõberaha ja üks 10-rublane kuldraha. Oma väärtuslikku leidu kasutas ta kõigepealt uute säärikute ostmiseks.
Gustav Friedrich von Engelhardt

Gustav Friedrich von Engelhardt on olnud mitme inimese nimi.
Vaba Eesti (väljaanne)

"Vaba Eesti", alapealkirjaga "Vabadusmeelsete ideede foorum" oli jätkväljaanne, mis ilmus aastatel 1951–1964. Toimetajad on olnud Harry Olt, Imant Rebane, Rein Marandi, Reino Sepp, Ivo Iliste jt.
Väljaande asutas Rootsis tegutsev Radikaaldemokraatlik Koondis ja selle peamised kaastöölised olid Ilmar Laaban, Vahur Linnuste, Ilmar Mikiver, Peeter Tõnus, Rein Riitsalu jt. Aastast 1955 ulatus Vaba Eesti toimetuse ja levitöö Hellar Grabbi eestvõttel ka Põhja-Ameerikasse ja hiljem teistessegi väliseestlaste asukohamaadesse Läänes.
Gustav Friedrich von Engelhardt (1732–1798)

Gustav Friedrich von Engelhardt (10. juuni (vkj 30. mai) 1732 Jäneda mõis, Paide kreis Tallinna kubermang Venemaa keisririik – 9. jaanuar 1799 (vkj 29. detsember 1798) oli baltisakslasest poliitik.
Gustav Friedrich sündis Caspar Friedrich von Engelhardti (1699–1768) ja Brigitte Eleonore von Roseni pojana.
Teenis Vene armees, kus sai majori auastme. 
Gustav Friedrich von Engelhardt töötas meeskohtunikuna ning oli aastail 1780–1783 Eestimaa rüütelkonna peamees, hiljem Tallinna asehaldurkonna kriminaalkohtupalati liige ja 1796–1798 Eestimaa maanõunik.
Talle kuulusid Jäneda, Viisu, Pärsti, Kodasema ja Väike-Kareda mõis.
Perekond.
Engelhardtide suguvõsast Gustav Friedrich von Engelhardt abiellus 1759. aastal Charlotte von Richteriga (1737–1811). Abielust sündisid:
Kas tead, mida tähendab...

"Kas tead, mida tähendab..." on saatesarja "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja võitja Birgit Õigemeele esimene singel tema omanimeliselt debüütalbumilt. 
"Kas tead mida tähendab..." valiti Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" võistlusel kodumaistest lugudest 2007. aastal teisele kohale. Laul oli nomineeritud ka 2008. aasta Eesti Muusikaauhindadel aasta hittloo kategoorias. "Kas tead, mida tähendab..." oli üks laule, mille tüdrukud said saatesarja "Eesti otsib superstaari" teisel hooajal teatrivoorus laulmiseks valida.
Ajalugu.
Laulu muusika on kirjutanud Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas ning sõnad Jana Hallas. Loo produtsent on Alar Kotkas. Laul anti ametlikult välja 12. novembril 2007, kuid selle esmaesitlus toimus Raadio 2 saates "Pleier". See oli üks esimesi lugusid, mis Alar Kotkase, Pearu Pauluse ja Ilmar Laisaarega tehti, ning Birgitile kõige südamelähedasem lugu debüütalbumilt. Birgiti soovil muutis Jana Hallas veidi laulusõnu.
Mana (ajakiri)

Mana oli 1957–1999 ilmunud väliseesti ajakiri. Selle peatoimetaja oli kuni 1964. aastani Rootsis elanud Ivar Grünthal, pärast seda USA-s elanud Hellar Grabbi, siis trükiti ajakirja Kanadas. 
Programmiliselt oli see suunatud globaalsele kontaktile (sealhulgas ka enne 1990. aastat Nõukogude Liidu poolt okupeeritud Eesti) üleilmse kaasaegse kunstielu ja ühiskondliku mõttega. Mana avaldas ilukirjandust, arvustusi ja ülevaateid, keele-, ajaloo-, poliitika-, teatri- ja kunstialaseid kirjutisi, reproduktsioone ja fotosid nii paguluses kui ka Eestis elavailt autoreilt. 
Mana toimetuskolleegiumi on kuulunud peale kahe peatoimetaja veel Johannes Aavik, Ivo Iliste, Endel Kõks, Ilmar Laaban, Alur Reinans, Paul Laan, Enn Nõu, Paul Reets, Rein Silberg, Mardi Valgemäe ja Vootele Vaska.
Ajakiri Mana ilmus algaastal korra kvartalis ja alates 1958. aastast ebaregulaarselt, trükiarv kõikus 800 ja 1500 vahel. Üks Mana väljaanne (nr 57) on ilmunud 1995. aastal ka Eestis.
Meeksi oja (Meeksi)

Meeksi oja ehk Kureküla-Meeksi peakraav on oja Põlva maakonnas Räpina vallas.
Hääleliik

Hääleliik või ka hääletüüp on inimhääle kategooria hääleulatuse alusel.
Basel

Basel on linn ja vald Šveitsis, Baseli linnakantoni keskus. Asub Reini jõe kaldal. 
Basel on Zürichi ja Genfi järel suuruselt kolmas Šveitsi linn.
Baselit on nimega Basilia esmamainitud 374. aastal. 912. aastast kuulus Burgundiale. 1356. aastal tabas linna maavärin. 1501. aastal liitus Šveitsi liiduga. 1844. aastal sai Basel esimesena Šveitsi linnadest raudteeühenduse.
Linnas on kolm raudteejaama.
Basel on Šveitsi keemia- ja farmaatsiatööstuse keskus. Linnas on ka masina-, metalli-, tekstiili- ja toiduainetetööstust ning palju kirjastusi. Baselis on panganduskontserni UBS peakontor.
15. juunil 1954 asutati Baselis UEFA.
Basler Messeturm on Šveitsi kõrgeim hoone. Linnas asub Šveitsi suurim jalgpallistaadion St. Jakob-Park.
Baseli botaanikaaed on üks maailma vanemaid. Baselis on ka loomaaed.
Baselis asub varajase muusika uurimisele ja esituspraktikale spetsialiseerunud muusikakõrgkool Schola Cantorum Basiliensis.
Baselis tegutseb jalgpalliklubi FC Basel.
1. jalaväebrigaad

1. jalaväebrigaad on Eesti maaväe koosseisu kuuluv jalaväebrigaad; Kaitseväe peamine manööverüksus, kuhu kuulub enamik ajateenistuse käigus väljaõpetatavatest üksustest.
Ajalugu.
1917–1940.
Üksuse ajalugu algas 1917. aasta 25. aprillil, mil Tallinnas asuti formeerima eesti rahvustest sõjaväelastega keiser Peeter Suure merekindluse 2. merekindlusepolku. 1917. aasta mais nimetati üksus ümber 1. Eesti jalaväepolguks. Üksus osales vahemikus 1918–1920 Vabadussõjas ning kandis 1940. aastani nimetust 1. jalaväerügement.
Taasloomine.
Üksus taasloodi 2003. aastal Tallinnas 1. jalaväebrigaadina. 2006. aastal koliti brigaadi staap Tallinnast Paldiskisse. 1. jaanuaril 2009 määrati brigaadi alluvusse Scoutspataljon, Kalevi jalaväepataljon ja Tagalapataljon. Vastavalt riigikaitse arengukavaga ettenähtud Kaitseväe struktuurireformile viidi 2014. aasta augustis brigaadi alluvusse Viru jalaväepataljon, Pioneeripataljon, Õhutõrjepataljon ning Suurtükiväepataljon, mis varem olid kuulunud Kirde kaitseringkonna alla. Alates 1. augustist 2014 asub brigaadi staap Tapa linnakus.
Struktuur.
Brigaadi ülem on kolonel Tarmo Kundla, brigaadiveebel staabiveebel Ivo Petjärv.
 1. jalaväebrigaad:
Ülemad.
Loetletud on 1. jalaväebrigaadi ülemad alates üksuse taasloomisest praegusel kujul, auastmed on esitatud ametiaja seisuga.
Heliteos

Heliteos ehk muusikateos ehk helitöö (Hermann, Kasemets 1918) ehk helind (Visnapuu 1923) ehk kompositsioon on muusikaline teos, mis kujutab endast kindlakujulist muusikaliste väljendusvahenditega määratud helide kogumit. Heliteose materjaliks võivad olla muusikalised helid ja mürad. 
Heliteos on mõtlemise teel kavandatud ja välja töötatud, seda on võimalik kirjalikult või muul viisil fikseerida ja kõlaliselt taasesitada. Heliteoste loomisega tegelevat inimest nimetatakse heliloojaks. Helilooja töö tulemuseks võib olla kõigis üksikasjades fikseeritud ja lõpetatud heliteos, improviseerimise aluseks olev teatud piirides organiseeritud ja planeeritud muusikaline keskkond või muusikaline protsess. 
Heliteose legaaldefinitsioon on tuletatav teose legaaldefinitsioonist: heliteos on heliloomingu ehk komponeerimise tulemus. Heliteose loojat ehk autorit nimetatakse heliloojaks. Õiguslikult võib heliteos olla olemas kui
Heliteosele tajutava vormi andmiseks võib kasutada muusikainstrumenti, kirjutusvahendit ja paberit, arvutit või muid vahendeid. Partituuri kirjutamiseks kasutatakse noodikirja. Arvuti mällu salvestatakse heliteos elektrooniliselt kodeeritud helitähistena muusikatarkvara abil, kas noodigraafikaprogrammi (näiteks Finale, Sibelius), helisünteesiprogrammi (näiteks Csound), MIDI- või muu arvutifailina. Helisalvestised võivad olla analoog- või digitaalsalvestised kas helilindil, heliplaadil, helikassetil või muul andmekandjal.
Heliteost võib vaadelda ka abstraktse objektina, mis võib realiseeruda näiteks mälujälje, kujutluse, ettekande, taasesituse, käsikirja, trükise või arvutifailina, samuti jäljena helikandjal või ka muul moel.
Ōita

Ōita (jaapani keeles 大分) on linn Jaapanis, Ōita prefektuuri keskus. Asub Vaikse ookeani Beppu lahe kaldal.
Linnas on keemia-, elektroonika-, terase- ja farmaatsiatööstuse ning laevaehituse ettevõtted.
Linna serval asub Takasaki mägi, kus elavad ahvid.
Suveöö unenägu

"Suveöö unenägu" on William Shakespeare'i romantiline komöödia. 
Sisukokkuvõte.
Huvitav jutt räägib ühest suveööst. See kõik toimus Ateenas. Theusus ja Hyppolita hakkasid abielluma. Seal oli kuningas, kellel oli tütar Hermia, kes armastas Lysanderit ja Lysander armastas Hermiat vastu, aga Hermia sõbrannal Helenal ei läinud nii hästi. Helena armastas Demetriust, aga Demetrius armastas Hermiat. Hermia isa märkas seda ja ähvardas teda, et kui ta Demetriusega kokku ei lähe, võib ta hukka saada.
Suzanne Brøgger

Suzanne Preis Brøgger Zeruneith (sündinud 18. novembril 1944) on taani kirjanik ja ajakirjanik. Ta on Taani Akadeemia liige 1997. aastast.
Eesti Rahvavägi

Eesti Rahvavägi oli Eesti sõjaväe mitteametlik nimetus ja esmane organisatoorne etapp 16. novembrist 1918 kuni 27. märtsini 1920 ja õigusvastaselt 1940. aastal.
Rahvavägi võttis osa Eesti vabadussõjast.
Kuna sõnade "rahvavägi" ja "rahvaväelane" kasutamine põhjustas segadust, võeti sõjaministri päevakäsuga 27. märtsist 1920 nr. 48 kasutusele sõnad "sõjavägi", "sõjaväelane" ja "sõdur".
Rahvaväe loomine.
Eesti Vabariigi Ajutise Valitsuse korraldusega 21. novembrist 1918 moodustati Eesti rahvavägi ja 1. diviisi ülemaks määrati kindral Aleksander Tõnisson.
1. diviisi koosseisus moodustatavate polkude asukohad määrati järgmiselt: 
Suurtükiväe-, ratsaväe- ja inseneriväepolkude asukohaks määrati Tallinn.
Rahvaväe juhtorganid.
Sõjavägede ülemjuhatuse organisatsioon 1918. aasta detsembris:
Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoner:
Andres Larka:
Rahvaväe areng.
Rahvaväe esmaste maaväeosade moodustamise järel loodi Eesti soomusvägi (soomusrongid ja soomusautod), suurtükivägi (väli- ja kindlusepatareid) jne.
Septakord

Septakord on neljast erinevast heliklassist koosnev akord, mille põhikuju helid paiknevad kolme ülestikuse tertsina. 
Septakordi nimetus tuleneb sellest, et selle põhikuju äärmiste helide vahe on septim.
Septakordi akordi helid on (alt lugedes) priim, terts, kvint ja septim. Muusikas enamkasutatavad septakordid on "dominantseptakord" ja "juhtseptakord". Kõik septakordid ja nende pöörded on dissoneerivad kooskõlad, mis harmoonilistes järgnevustes nõuavad lahendamist. 
Septakordide kujud.
Septakordidel on neli kuju:
Väike mažoorseptakord

Väike mažoorseptakord ehk väike duurseptakord ehk dominantseptakord on akord, mis koosneb mažoorkolmkõlast ja väiksest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli väike septim.
Dominantseptakord on dominandilt ehk V astmelt üles ehitatud septakord.
Priimi ja septimi vahe on väike septim.
Artur Tiganik

Artur Tiganik (sündinud 13. jaanuaril 1971 Loksal) on Eesti erusõjaväelane.
Teenistuskäik.
2005. aastal osales Tiganik Afganistanis välisoperatsioonil.
Tegevus poliitikas.
Pärast kolme kümnendit relvajõududes arvati ta 2022. aasta augustis kaitseväe juhataja otsusel reservi. 
Nagu mõned teisedki endised Eesti ohvitserid, sisenes ka Tiganik hiljem poliitikasse. 
Artur Tiganik on alates 2022. aastast erakond Isamaa liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 248 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku.
Ta on abielus ning tal on üks tütar. Lisaks emakeelele räägib ta ka inglise ja vene keelt. Tema hobide hulka kuuluvad jäähoki, rulluisutamine ja mootorrattasõit.
Kintsli mõis

Kintsli mõis (saksa keeles "Künzli/Axelshof") oli Päidla mõisa karjamõis Otepää kihelkonnas Tartumaal, praegu jääb selle ala Valga maakonda Otepää valla maale.
Ro-pax-laev

Ro-pax-laev (inglise keeles "roll-on/roll-off passenger vessel") on suhteliselt uus ro-ro-tüüpi laev, mis võeti kasutusele 1990. aastate lõpul. Tegemist on peamiselt kaubaveoks mõeldud parvlaevaga. See on suurtest reisiparvlaevadest mõnevõrra väiksem alus, mis võtab pardale enamasti 5000 – 10 000 tonni lasti ja 200–800 reisijat. Nende kiirete laevade (kiirus 17–28 sõlme) pikkus jääb enamasti vahemikku 120–190 m. 
Laev võib pakkuda reisiparvlaevaga sarnaseid mugavusi ja teenuseid, kuid selle peamine funktsioon on veokite liiniliikluse teenindamine. Reisijakajutid nähakse ette autojuhtidele, kelle veokid on laevas. Lisaks võib liikuda nende alustega ka märkimisväärne hulk sõiduautode ja bussidega reisijaid. Ro-pax tüüpi laevadel on mitu tekki, mis mahutavad kokku üle kahe kilomeetri sõidukeid ja võimsad peamasinad, mis võimaldavad liikuda muudest laevadest kiiremini. Suurimatel ro-pax-alustel võib eri tekkidel kokku olla 5500 liinimeetrit veokite, haagiste, busside ja sõiduautode tarvis ning 1200 reisijakohta. 
2010. aastal valminud Stena Line'i ro-pax-alus Stena Hollandica on suurima ro-pax-laev maailmas. Peamised laeva tehnilised andmed on järgmised: pikkus 240 m, laius 32,0 m, süvis 6,5 m, kiirus 22 sõlme, dedveit 11 600 t, rajameetreid 5560 m +230 sõiduautot. 1200 reisija tarvis on laevas 538 kajutit. 
Uuematel ro-pax-tüüpi laevadel on tihti mitu autotekki, mis võivad mahutada kokku üle kahe kilomeetri sõidukeid, ja võimsad peamasinad, mis võimaldavad kaubalaevast suuremat kiirust. Kiired ro-pax-tüüpi laevad võivad liinidelt välja tõrjuda väiksemaid kiirlaevu – katamaraane ja turbiinlaevu –, sest on ilmastikukindlamad kui katamaraanid, võivad pakkuda rohkem mugavust ja teenuseid ning suudavad mahutada rohkem sõidukeid. Läänemerel on jääklassiga teraskerega ro-pax-laevade eelis autotekiga kiirlaevade ees ka võimalus sõita aasta ringi.
Maailma suurim ro-pax-laev on 2010. aastal valminud Stena Hollandica, millel on 5500 rajameetrit autotekkidel ja 1200 reisijakohta.
Christian Barthold Rotermann

Christian Barthold Rotermann (9. juuni 1840 Tallinn – 6. juuli 1912 Tallinn) oli Tallinna 19. ja 20. sajandi alguse baltisaksa suurtööstur.
Tema isa Christian Abraham Rotermann oli Tallinna ettevõtja, kes asutas kaubahoovi "Chr. Rotermann", mis tegeles peamiselt ehitustarvete valmistamise ning nende sisse- ja väljaveoga. Ta ehitas 1849. aastal Viru väljaku äärde Rotermanni kaubamaja, millega liitus ajapikku terve vabrikute kompleks ja Mere puiestee äärde kujunes nn Rotermanni kvartal. 
Christian Barthold juhtis alates 1865. aastast oma isa alustatud äritegevust ning laiendas raua- ja puidutööstust. 1879. aastal ehitas ta Rotermanni kvartalisse aurusaeveski, asutas 1887. aastal makaronivabriku, ehitas 1888. aastal uue kaubahoone Mere puiestee äärde ning seejärel ka viljaveski, mis kasvas suurimaks Tallinnas. Tehaste toorainena kasutas ta nii kohalikku kui ka Venemaalt Volga äärest ja Lääne-Siberist kokkuostetud vilja.
Tema ärijuhina tegutsemise ajal oli Rotermannide ettevõte Venemaal ja Lääne-Euroopas laialt tuntud, tema ise oli ka Tallinna linnavolinik ja Belgia aukonsul.
Isiklikku.
Christian Barthold Rotermanni vanaisa Christian Rotermann oli Paides kullassepp, isa Christian Abraham Rotermann (1801–1870) algselt käsitöölisest mütsimeister, kes kolis 1828. aastal Tallinna.
Rotermann oli esimesi inimesi Tallinnas, kes ostis endale 20. sajandi alguses isikliku sõiduauto (Argus) ning tema poja Christian Ernst August Rotermanni auto Reo oli esimene USA auto Tallinnas. 
Aastatel 1909–1910 ehitas Rotermann endale Tallinna kesklinna Mere puiestee algusse (maja nr 4) kolmekorruselise punastest tellistest moodsa elamu.