Juku (arvuti)

Juku on Eestis 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul toodetud personaalarvuti, mis loodi kasutamiseks hariduses.
Koolide tarbeks toodetud Jukude standardkonfiguratsiooni kuulus 5,25-tolline flopiseade, välismäluna plaaniti algselt kasutada kassettmagnetofone. Jukud sai võrguliidese kaudu ühendada kohtvõrku ning kasutada võrgu kaudu salvestusseadmeid ja printereid. Nõukogude Liidus projekteeritud arvutitest oli Jukul esimesena kasutusel arvutihiir.
Jukudes kasutati Nõukogude Liidus toodetud 8-bitist mikroprotsessorit KR580VM80A, mis on mikroprotsessori Intel i8080A kloon.
Jukust valmis aja jooksul neli mudelit, E5101 kuni E5104, mis erinesid peamiselt lisaseadmete poolest, tootmisse läks lõpuks E5104, kuigi kiri masinal ütles endiselt E5101. Juku järeltulijaks oli plaanitud täiendatud mudel Juss, mis pidi sisaldama ka tehisintellekti võimalusi.
Kuigi kooliarvuti Juku oli tootmisse minemise ajaks moraalselt vananenud, olid 1992. aastal 75 protsenti Eesti koolides kättesaadavatest arvutitest Jukud ning kümned tuhanded õpilased said nende abil oma esimese arvutikogemuse standardiseeritud õppeprogrammi raames. Sellega panid Jukud juba Nõukogude Liidu ametliku informaatikaõppe programmi raames 1985. aastal algatatud kooliarvuti pilootprojektiga aluse hilisemale Tiigrihüppe programmile.
Juku eelkäijateks võib pidada Entelit ja Tartut, mis konkureerisid Jukuga universaalse kooliarvuti positsioonile, Nõukogude Liidus olid Juku konkurentideks Agat ja spetsiaalselt kooliarvutiks loodud Korvet.
Tarkvara.
Juku operatsioonisüsteemiks oli CP/M-i kohandatud versioon EKDOS, mis oli ümbrikketaste käitamiseks, piiratum versioon lindiopsüsteem (LOS) ja võrguside modifikatsioonidega terminalisüsteem (VLOS või NETOS).
Jukuga tuli kaasa süsteemitarkvara kolmel flopikettal, 1989. aasta detsembris andis EKTA välja täiendava neljanda ketta, mille utiliitidega võimaldati 80x25 tekstirežiimi.
Programmidest olid Jukule kohandatud CP/M-i tarkvarast DBase II, MultiPlan ja WordStar, kuid EKTA koostas ka ise tarkvara, näiteks andmetöötluspakett STAT-Ju/ЮТС, tekstiredaktorid SED ja MIC, graafika- ja tekstiredaktor Turbo GTR, heliredaktor ME, failihaldur JCM jpm.
Programmeerimiskeeltest olid Juku jaoks kohandatud BASIC, Pascal, Fortran, Assembler (ja mini-Asssembler), masinorienteeritud kõrgkeel PL/M ning masinkoodi silur SID. Kõrgkeelena soositi Pascalit, mille jaoks levitati lisateekide paketti, selles keeles on ka enamik õpilaste kirjutatud tarkvara.
Standardkomplekti kuulus ka arvutimäng "Ussike", EKTA arendatud mängudest veel "Xonix", "Bugaboo" ja male. Hulk mänge nagu Catchum ja Ladder porditi eri CP/Mi süsteemidest, kuid palju mänge kirjutati ka kooliõpetajate ja õpilaste poolt. Juku tuntuimaks mänguks on peetud Ilmar Kääri ja Rauno Mägi poolt 1991. aastal loodud labürindimängu "Indy looking for Jewels".
Jukule kirjutati ka viirusi.
Kuna Jukul oli erinevalt teistest omaaegsetest Nõukogude Liidu arvutitest kaks flopidraivi, siis aitas see kaasa tarkvara kopeerimisele ja levikule ning "tarkvarapiraatide põlvkonna kasvatamisele".
Ajalugu.
Juku väljatöötamise ajendiks sai NLKP Keskkomitee ja NSV Liidu Ministrite Nõukogu 1985. aasta 28. märtsi ühismäärus nr 271, millega seati eesmärgiks arvutikirjaoskuse arendamine, nähti ette informaatika ja arvutiõpetuse sisseviimine õppekavadesse ja keskharidust pakkuvate asutuste laialdane varustamine arvutustehnikaga. Kartuses, et määruses ettenähtud tehnika Eesti koolidesse ei jõua, otsustati Boris Tamme initsiatiivil mais 1985 kokku kutsutud koosolekul sellega seoses kohapeal midagi ette võtta.
Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo (EKTA) lubas panna kooliarvuti näidismudeli kokku novembriks 1985 ja esimesed kaks prototüüpi valmisidki novembri keskpaigaks, tootmiseks oldi valmis 1986. aasta kevadel. Algselt pidid Jukusid tootma hakkama RET ja Estron, 1987. aastal loodeti toota juba tuhat eksemplari, kuid masstootmine läks käima 1989. aastal Narva tehases Baltijets (esimesed 40 komplekti detsembris 1988).
Juku valmistati Moskvast saadetud jooniste järgi ning selleks kasutati Bulgaaria, India ning Ukraina Lvivi tehase päritolu komponente. Masstootmine algas kolm aastat pärast prototüübi valmimist, komplekt oli selleks ajaks juba tehniliselt vananenud. Koolide jaoks toodeti aastatel 1989–1991 kokku 2500 Jukut, neist 300 lakkasid töötamast esimese aasta jooksul, pooled vajasid aasta jooksul remonti.
Juku järeltulijaks plaanitud Juss ei läinud sellisena seeriatootmisse, vaid seda kohandati kasutamiseks tööstuses. EKTA prototüüpis 1990. aastal tütarettevõttega EKTACO Juku baasil ka 80286-protsessoriga kooliarvuti, lootes seda eksportida Soome, kuid selle tootmine osutus muutunud oludes võimatuks.
Kasutus koolides.
Koolidesse jõudsid Jukud 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul: