Turgu valitsevas seisundis ettevõtja kohustused

Tänapäevase majandussüsteemi üheks põhialuseks on vabaturumajandus. Selle läbivaks põhimõtteks on tugev ja toimiv konkurents, mille kaudu saavutatakse kaupadele ja teenustele õiglane hind. Tugev ja toimiv konkurents toimib siis, kui pakkujatel on turule ligipääs tagatud ning neil on reaalne võimalus turul tegutseda. Et selline olukord püsiks, on välja mõeldud konkurentsiõigus, mis kaitseb vaba turu toimimist ja reguleerib konkurentsi moonutamist. Vaba turg ja konkurents on moonutatud näiteks monopolide ja kartellikokkulepete puhul. Seejuures ei eelda konkurentsi ja vaba turu moonutamine alati pahatahtlikku kokkulepet - tihti on riikides riiklikud monopolid, et tagada elutähtsate toodete ja teenuste kättesaadavus. Eesti puhul on üheks selliseks näiteks Eesti Raudtee.
Eestis reguleerib konkurentsiõigust peamiselt konkurentsiseadus (KonkS) ning lisaks kohalduvad ka Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklid 100-109.
Turgu valitsev seisund ja selle kuritarvitamine.
Turgu valitseva seisundi korral omab üks ettevõtja (või mitu) konkreetsest turust vähemalt 40%. Sellise turuosa valitsemine tähendab, et ettevõtja saab konkreetsel turuosal tegutseda arvestataval määral sõltumatult  konkurentidest, varustajatest ja ostjatest.
Turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega võib olla tegu näiteks juhul kui turgu valitsev ettevõte kehtestab oma tootele või teenusele ebaõiglasi müügitingimusi, piirab tootmist, kohtleb äripartnereid ebavõrdselt või keeldub kauba müümisest.
Turgu valitseva seisundi kuritarvitamise tuvastamiseks vajaliku uurimise võib liikmesriigi konkurentsiasutus algatada omal algatusel või kaebuse alusel. Esmalt on vajalik hinnata, kas kõnealusel ettevõtjal üldse on turgu valitsev seisund. Selleks määratletakse pakutava toote turg ja geograafiline ala, kus seda turustatakse. Kui turuosa on väiksem kui 40%, on turgu valitseva seisundi esinemine vähetõenäoline. Hindamisel tuleb arvesse võtta ka takistusi, mis ei lase uutel ettevõtetel turule siseneda ja uuritava ettevõtja olulisust tarneahela eri tasanditel. Oluline on teha kindlaks, millises tegevuses väidetav kuritarvitus seisneb.
Kohtulahendis C-233/23 on palutud Euroopa Kohtul hinnata, kas turgu valitseva seisundi kuritarvitamine esineb olukorras, kus turgu valitsev ettevõtja keeldub teisele ettevõtja rakenduse oma digitaalsesse tootesse integreerimisest, põhjendades seda sellega, et selliseks integreerimiseks puudub nende digitaalses tootes vajalik mall.
ELTL artikkel 102.
ELTL artikkel 102 kohustab turgu valitsevas seisundis ettevõtjatel vältima liikmesriikidevahelist kaubanduse mõjutamist turu kuritarvitamise teel. Mitteammendava loeteluna on sättes välja toodud järgnevad näited turu kuritarvitamisest: ebaõiglaste tehingutingimuste kehtestamine; toodangu, turgude või tehnilise arengu piiramine tarbijate kahjuks ning oma kaubanduspartnerite ebavõrdne kohtlemine. Kõnealuse artikli eesmärgiks saab pidada ettevõtlusvabaduse võimalikult laia tagamist kõikidele ettevõtjatele, seades turgu valitsevas seisundis ettevõtjatele eelnimetatud kohustused, piirates küll seeläbi teatud määral nende ettevõtjate ettevõtlusvabadust, kuid teisalt suurendades seda teiste ettevõtjate puhul. Seeläbi on tagatud turumajanduse toimimiseks vajalik konkurents, turu avatus ja tarbijate kaitse.
Euroopa Kohtu praktika.
Alphabet jt - C-233/23.
Põhikohtuasja asjaolud.
2015. aastal tõi Google turule Android Auto - rakenduse, mille abil saavad kasutajad auto sisseehitatud ekraani abil ligi teatud rakendustele oma nutitelefonides. Arvestades tarkvaraarenduste ajakulu, arendas Google teatud rakenduste kategooriate jaoks välja mallid, mille abil on kolmandatel arendajatel võimalus luua oma rakendustele Android Autos toimivaid versioone.
2018. aasta kevadel lasi Enel X välja elektriautode laadimisjaamade leidmisele ja neisse navigeerimisele suunatud rakenduse JuicePass. Probleem tekkis sama aasta sügisel - Enel X palus, et JuicePass tehtaks Android Autos toimivaks, Google aga keeldus, tuues argumendiks turvalisuse ja vastava malli puudumise. Malli arendamiseks kulub Google hinnangul ebamõistlikult palju rahalisi vahendeid. Samal ajal olid Android Autos kasutatavad Google enda navigeerimisrakendused - Google Maps ja Waze.
Enel X esitas 2019 veebruaris Itaalia konkurentsiametile kaebuse, väites, et Google rikkus keeldumisega ELTL artiklit 102. Pärast menetluse algatamist lasi Google 2020 sügisel välja malli, mille abil oli võimalik projekteerida Android Autos toimivaid elektriautode laadimisrakendusi. Aprillis 2021 tegi konkurentsiamet otsuse, milles leidis, et Google’i käitumine kujutas endast ELTL art 102 rikkumist, kohustas Google’it rikkumisi lõpetama ja määras äriühingutele solidaarselt trahvi summas üle 100 miljoni euro.
Äriühingud esitasid otsuse peale kaebuse Lazio maakonna halduskohtule, kes jättis selle täielikult rahuldamata. Seejärel pöördusid äriühingud apellatsiooniga Consiglio di Stato (ehk Itaalia kõrgeima halduskohtuna tegutseva riiginõukogu) poole, kes omakorda esitas eelotsusetaotluse Euroopa Kohtule.
Eelotsusetaotlus.
Eelotsusetaotluses esitas Itaalia kohus Euroopa Kohtule viis küsimust, milles sooviti, et EK tõlgendaks ELTL artiklit 102.
Esmalt sooviti hädavajalikkuse nõude tõlgendamist. Eelkõige vastust küsimusele, kas selle nõude analüüsimisel tuleks lähtuda sellest, et juurdepääs peab olema hädavajalik teatavaks tegevuseks naaberturul või kas piisab ka sellest, et juurdepääs muudab juurdepääsu taotleva ettevõtja pakutud toodete või teenuste kasutamise mugavamaks ja lihtsamaks.
Teiseks soovis taotluse esitanud kohus teada, kas juurdepääsu andmisest keelduvat käitumist on võimalik pidada kuritarvitavaks ka juhul, kui taotlev ettevõtja juba tegutses turul ja tema kasv jätkus ka väidetava kuritarvituse perioodil, ning sama tegid ka taotleva ettevõtjaga konkureerivad ettevõtjad.
Kolmandaks taheti teada, kas toote või teenuse olemasolu juurdepääsu andmisest keeldumise hetkel saab arvestada keeldumise objektiivse põhjendusena. Alternatiivselt uuriti seda, kas konkurentsiamet peab analüüsima aega, mis kuluks toote või teenuse arendamiseks, millele juurdepääsu taotletakse. Või kas tulenevalt turgu valitseva ettevõtja erilisest vastutusest on ta ise kohustatud taotlejat toote või teenuse arendamiseks vajalikust ajast teavitama.
Neljanda küsimuse puhul on kõigepealt oluline mainida, et EK osaliselt sellele ei vastanud, sest küsimus oli liiga teoreetiline ega olnud otseselt seotud põhikohtuasja asjaoludega. Nimelt soovis Itaalia kohus teada, kas turgu valitsevat ettevõtjat, kes omab kontrolli digiplatvormi üle, võib kohustada oma toodet muutma või täiendama, et võimaldada taotleja juurdepääs sellele tootele. Lisaks uuriti, et kui selline kohustus on olemas, siis kas digiplatvormi muutmisel peab arvestama turu üldiseid vajadusi või konkreetse juurdepääsu taotleva ettevõtja vajadusi. Samuti, kas tuleb kehtestada objektiivsed tingimused juurdepääsutaotluste läbivaatamiseks ja tähtsuse järjekorda seadmiseks.
Viienda küsimuse puhul oli murekohaks konkurentsiasutuse poolt kuritarvitusest mõjutatud turu eelnev määratlemine ja tuvastamine. Lisaks see, kas tegemist võib olla ka ainuüksi potentsiaalse turuga.
Kohtujuristi seisukohad.
Enne kohtuotsuse tegemist esitas eelotsusetaotluse küsimuste kohta oma arvamuse kohtujurist Laila Medina. Analüüsi tulemusel jõudis ta esimese küsimuse puhul järeldusele, et ELTL artiklit 102 tuleb käesolevas asjas tõlgendada nii, et EK otsuses Bronner (C-7/97) määratletud tingimused ei ole antud juhul kohaldatavad. Põhjuseks see, et Android Auto näol on tegemist platvormiga, mis on mõeldud kolmandast isikust arendajate rakendustega täiendamiseks, mitte Google’i enda ainuõiguslikuks kasutamiseks - sellises olukorras ei ole vaja tõendada taristu hädavajalikkust naaberturu jaoks. Kuritarvitav käitumine võib aga väljenduda selles, kui turgu valitsev ettevõtja takistab või lükkab edasi kolmandast isikust ettevõtja juurdepääsu platvormile ning selline tegutsemine võib avaldada konkurentsivastast mõju tarbijate kahjuks ega ole objektiivselt põhjendatav.
Teise küsimuse osas leidis Medina, et kuritarvitava käitumise tuvastamisel ei ole oluline see, kas konkurentsi piirav mõju tegelikkuses ilmnes. Seega ei saa turgu valitseva ettevõtja käitumist pidada lubatavaks ainuüksi seetõttu, et juurdepääsu taotlenud ettevõtja ja teised ettevõtjad jätkasid naaberturul oma tegevust või koguni arendasid oma turupositsiooni. Seda, kas turgu valitseva ettevõtja keeldumine oleks võinud takistada konkurentsi või arengut, peab hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus.
Kolmanda küsimuse osas nentis kohtujurist, et põhikohtuasjas käsitletud olukorras tuleb on platvormile juurdepääsu andmisest keeldumine objektiivselt põhjendatud ainult siis kui see on tehniliselt võimatu, mõjutaks platvormi toimimist või oleks vastuolus platvormi eesmärgiga. Asjaolu, et nõusoleku andmisel on vaja välja töötada tarkvaramall, ei anna alust keeldumiseks. Oluline on aga see, et turgu valitsev ettevõtja peab saama malli arendamise eest vastavat tasu, mitte ei pea seda teostama oma kuludega.
Neljanda küsimuse analüüsi tulemusel jõudis Medina järeldusele, et ELTL artiklist 102 ei tulene turgu valitsevale ettevõtjale kohustust määrata kindlaks objektiivsed tingimused, mille alusel platvormi juurdepääsu taotlusi hinnatakse. Mainitud tingimused võivad osutuda vajalikuks ainult olukorras, kus juurdepääsu taotluse esitavad mitu ettevõtet korraga - sel juhul on oluline vältida viivitusi ja taotlejate ebavõrdset kohtlemist.
Viimasena leidis Medina, et konkurentsiasutus ei ole kohustatud käesoleval juhul täpselt määratlema turgu, millel konkurentsivastane mõju avalduda võib - piisab tõendamisest, et juurdepääsu andmisest keeldumisel võis olla konkurentsivastane mõju omavahel konkureerivatele toodetele ja teenustele.
EK seisukohad.
Oma otsuses märkis Euroopa Kohus esimese küsimuse kohta, et turgu valitseva seisundi kuritarvitamine võib esineda vaatamata sellele, et kõnealune platvorm ei ole hädavajalik selle rakenduse äriliseks kasutamiseks järgneval turul, kuid võib muuta rakenduse tarbijate jaoks atraktiivsemaks, kui turgu valitsevas seisundis ettevõtja ei ole platvormi välja töötanud üksnes oma tegevuse tarbeks. JuicePassi äriliseks kasutuseks ei olnud Android Auto hädavajalik, kuid sellegi poolest võis selle keeldumisega esineda kohtu sõnul turu valitseva seisundi kuritarvitamine, kuna JuicePassi kasutamisele Android Auto kaudu ei ole ühtegi tegelikku ega potentsiaalset asendust.
Seoses teise küsimusega, ütles kohus, et ainuüksi asjaolu, et nii Enel X, kes on arendanud rakenduse ja palunud Google’il tagada selle koostalitlus Android Autoga, kui ka esimesena nimetatud ettevõtja konkurendid on jätkanud aktiivset tegutsemist turul, kuhu see rakendus kuulub, ja arendanud oma positsiooni sellel turul, kuigi neile ei ole seda koostalitlust võimaldatud, ei saa viidata sellele, et turgu valitsevas seisundis Google’i keeldumine seda taotlust rahuldada ei saanud avaldada konkurentsivastast mõju. Kõiki asjakohaseid faktilisi asjaolusid arvesse võttes tuleb hinnata, kas turgu valitsevas seisundis ettevõtja selline tegevus võis takistada konkurentsi säilimist või arengut asjaomasel turul.
Kolmanda ja neljanda küsimuse osas selgitas kohus, et kui turgu valitsev ettevõtja keeldub lubamast teisel ettevõtjal oma rakendust tema digiplatvormiga ühildada, võib seda pidada ELTL artikli 102 mõttes kuritarvituseks. Ettevõtja võib keeldumist õigustada, kui juurdepääsu taotlemise ajal polnud olemas tehnilist lahendust, mis võimaldaks ohutult koostalitlust. Keeldumine on õigustatud ka siis, kui ühildamine kahjustaks platvormi toimimist või turvalisust, või kui koostalitlust pole tehnilistel põhjustel üldse võimalik luua.. Kui see nii ei ole, on turgu valitsevas seisundis ettevõtja kohustatud sellise malli arendama selleks vajaliku mõistliku aja jooksul ja olenevalt olukorrast kohase rahalise tasu eest, võttes arvesse arendamist taotlenud kolmandast isikust ettevõtja vajadusi, arendamise tegelikku maksumust ja turgu valitsevas seisundis ettevõtja õigust saada kohast tulu.
Viienda küsimuse kohta, ütles kohus, et hindamaks, kas antud olukorras esineb kuritarvitamine, võib konkurentsiasutus piirduda sellega, et ta tuvastab järgneva turu, millel keeldumine võib avaldada konkurentsivastast mõju, isegi kui see järgnev turg on üksnes potentsiaalne turg, kusjuures selle tuvastamine ei nõua tingimata asjaomase kaubaturu ja geograafilise turu täpset määratlemist.
Kohtuotsuse peamine mõte.
Kohtuotsusest joonistub välja kaks olulist põhimõtet. Esmalt, kui ettevõte saavutab turgu valitseva seisundi, tekivad tal teatud lisakohustused, mis võivad osaliselt tema ettevõtlusvabadust piirata. Teiseks see, et ELTL art 102 rikkumiseks ei ole vajalik ettevõtte positsiooni halvenemine, vaid rikkumiseks piisab üksnes selle võimalusest. Lahendi C-233/23 kontekstis tähendas see seda, et olukord, kus Juicepass jätkas kasvamist ilma Android Autole juurdepääsu saamata, ei saa veel olla tõestuseks, et konkurentsi piirav käitumine ei ole aset leidnud.
Rakendus Eesti kohtupraktikas.
Eesti konkurentsiseadus (KonkS) käsitleb turgu valitseva seisundi kuritarvitamist ning eraldi ka olulise vahendi omaniku kohustust tagada juurdepääsu mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. KonkS § 16 käsitleb turgu valitseva seisundi kuritarvitamist üldiselt, KonkS § 15 sätestab olulise vahendi mõiste ja KonkS § 18 sätestab erisätted olulist vahendit omava ettevõtja kohustuste kohta.
KonkS-i tõlgendamisel tuleb lähtuda EL õigusest. Riigikohus on oma varasemas kohtupraktikas lähtunud eeldusest, et Riigikogu võttis 1998. a Konkurentsiseaduse vastu Euroopa Lepingust tulenevaid kohustusi silmas pidades.
Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-233/23 käsitleb turgu valitseva seisundi võimalikku kuritarvitamist digiplatvormile juurdepääsu piiramise kaudu. Eesti kohtupraktika ei hõlma seni otseselt digiplatvormide koostalitluse vaidlusi, kuid mõned lahendid on seostatavad kõnealuses Euroopa Kohtu lahendis sõnastatud põhimõtetega, eeskätt turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ja olulise vahendi mõiste analüüsimisel.
Eesti praktikas on üks analoogne olukord turgu valitseva ettevõtja juurdepääsukohustuse hindamisel Riigikohtu käsitlus, mis puudutas AS Eesti Posti ja AS Express Posti vahelist vaidlust. Lahendis väitis Eesti Post, et Express Posti varahommikune kojukandevõrk kujutab endast olulist vahendit KonkS § 15 mõistes, mistõttu tuleks sellele tagada juurdepääs. Konkurentsiamet ja seejärel ka Riigikohus leidsid, et Express Posti võrk ei kvalifitseeru olulise vahendina, kuna Eesti Postil oli olemas oma taristu ning alternatiivse võrgu olemasolu välistas asendamatuse. Riigikohus tõi välja, et varasem Euroopa kohtu praktika selgitab, et olulise vahendi olemasolu on  kuritarvituse eeldus olukorras, kus ettevõtja keeldub oma taristule üleüldse konkurendi juurdepääsu tagamast.
Lisaks on Riigikohus ELTL art 102-te analüüsinud spordialaliitude kontekstis. Kui spordialaliidul on pädevus otsustada selle üle, kes ja kuidas tohib spordivõistlusi korraldada, võivad olla reeglid, mille alusel selliseid otsuseid tehakse, ELTL art 102-ga vastuolus. Seejuures on vastuolu ainult juhul, kui alaliit piirab mistahes konkureeriva ettevõtja võimalust võistlusi korraldada ja puuduvad kontrollmehhanismid alaliidu pädevuste teostamise üle.
Kohtupraktika on rõhutanud, et olulise vahendi kindlakstegemisel on kõrge künnis ja see on pigem erandlik. Olulise vahendi omaniku omandi- ja ettevõtlusvabadust ei tohi põhjendamatult piirata. Vahendit ei saa pidada oluliseks üksnes selle tõttu, et juurdepääs oleks konkurendile mugav või kasulik. Ilmnema peavad takistused, mis muudavad alternatiivsete lahenduste loomise võimatuks või ebamõistlikult keerukaks.