tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Windows XP

Windows XP on Windowsi 9. operatsioonisüsteem. See anti välja 25. oktoobril 2001.
Microsofti toetus Windows XP 2. hoolduspaketile (Service Pack 2) lõppes 13. juulil 2010.
Alates 8. aprillist 2014 ei ole tugi ega värskendused Windows XP-le enam saadaval.
Windows XP-ga arvutite teenindamiseks arvutivõrgus on servertarkvaraks Windows 2003, kuigi Windows XP ühildub ilma probleemideta ka Windows NT serveriga ja Windows 2000 serveriga.
Kasutamisvõimaluste alusel eristatakse:
Nende peamine erinevus on arvutivõrgu kasutamise võimaluste osas.
Artur Balder

Artur Balder (sündinud 14. juulil 1974 Münchenis) on hispaania kirjanik.
Ta elab Mallorcal.
Lähisekvatoriaalne kliimavööde

Lähisekvatoriaalne kliimavööde on vahekliimavööde, kus talvel valitseb troopiline õhumass ja suvel ekvatoriaalne õhumass. 
Lähisekvatoriaalsele kliimale on iseloomulik kuum ja kuiv talv ning kuum ja niiske suvi. Talvel valitsevad seal troopilised õhumassid kuiva ja läbipaistva õhuga ning Päike asub peaaegu kogu aeg seniidis. Suvel valitsevad ekvatoriaalsed õhumassid ning iga päev sajab vihma. 
Eristatakse kuiva aastaaega talvel ja vihmast aastaaega suvel. Nende pikkus sõltub koha asukohast: mida lähem koht ekvatoriaalvöötme poole, seda pikem on vihmane aastaaeg ja lühem kuiv aastaaeg.
Thomas Keneally

Thomas Keneally (ka Tom Keneally; sündinud 7. oktoobril 1935 Sydneys) on Austraalia kirjanik.
Keneally sai hariduse Sydneys. 
Tema tuntuim romaan on "Schindleri nimekiri", mis võitis Los Angeles Timesi ilukirjandusauhinna ja Bookeri auhinna 1982. aastal. Tema sulest pärinevad ka "Asmarasse. Ood Jimmie Blacksmithile" ja "Lendav kangelasklass", millega pälvis Sunday Expressi raamatu aastaauhinna.
Keneally töötab California Irvine'i ülikoolis kirjandusprofessorina. 
Ta on Austraalia Vabariikliku Liikumise, mille eesmärgiks on Suurbritanniaga konstitutsiooniliste suhete lõpetamine, esimees.
Linda Saul

Linda Saul (sünninimi Linda Saar; 17. mai 1907 Tartu – 30. märts 1997 Tallinn) oli eesti dirigent ja laulupedagoog.
Elulugu.
Ta õppis aastatel 1927–1931 Tallinna Konservatooriumis koorijuhtimist (Joosep Aaviku klassis) ja laulmist (Nikolai Sternbergi klassis). 
Aastatel 1929–1944 töötas ta Tallinna Töölisteatri ning 1944–1948 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kontsertmeistri ja muusikajuhina. 
Aastatel 1944–1961 oli ta Tallinna Muusikakooli ja 1950–1986 Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulueriala õppejõud. Tema käe all õppisid teiste hulgas Margarita Voites, Paula Padrik, Taisto Noor, Kalmer Tennosaar jt.
1944. aastal asutas ta Eesti Raadio naisansambli, mida juhatas kuni 1966. aastani. 
Isiklikku.
Abielust viiuliõpetaja Voldemar Sauliga oli tal kaks poega: Jaan ja Peeter Saul.
Piteå vald

Piteå vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Asub Põhjalahe kaldal Piteälveni suudmes.
Troopikavööde

Troopikavööde ehk troopiline kliimavööde on üks Alissovi kliimaklassifikatsiooni põhikliimavöötmetest.
Troopikavööde paikneb lähisekvatoriaalsete ja lähistroopiliste vahekliimavöötmete vahel. Troopikavöötmes valitseb aasta läbi troopiline õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulik üsna kõrge õhutemperatuur ja enamasti väga väike sademete hulk. Aasta läbi valitseb kõrgrõhuala. Päike on aasta läbi väga kõrgel. Päikesekiirguse hulk on seetõttu suur (isegi suurem kui ekvatoriaalvöötmes).
Õhutemperatuur on suvel on umbes +30°...+40 °C, talvel madalam (+15°...+25 °C). Sademetehulk on alla 250 mm aastas. Võib esineda mitu sajuta aastat järjest. Valitsevad kõrbed ja poolkõrbed, inimasustus on hõre.
Sademete hulga järgi eristatakse kahte kliimatüüpi: mandriline troopiline kliima ja mereline troopiline kliima. Ookeanide piirkondades on sademete hulk üsna suur ja kliima sarnaneb ekvatoriaalkliimaga, kuid õhutemperatuuri kõigub rohkem.
Troopiline kliimavööde hõlmab Põhja-Ameerika lõunaosa, Lõuna-Ameerika keskosa (eeskätt rannikualad), Aafrika põhja- ja lõunaosa ning Austraalia keskosa, samuti merepinna mandrite vahel.
Jacques Prévert

Jacques Prévert (4. veebruar 1900 Neuilly-sur-Seine – 11. aprill 1977 Omonville-la-Petite) oli prantsuse luuletaja ja stsenarist. Jacques Préverti luule on prantslaste seas siiani menukas, eriti koolides. Teda tuntakse kogu maailmas kui ühte 20. sajandi populaarseimat prantsuse luuletajat ning tema luuletusi kasutatakse keelelise lihtsuse tõttu sageli prantsuse keele õpikutes, muuhulgas ka Lauri Leesi õpikutes.
Prévertilt ilmus kuus luulekogu. Tema luule räägib enamasti elust Pariisis ja eluolust pärast Teist maailmasõda. Ta ei armastanud iseendast rääkida, tema juhtmõtteks oli „ära jutusta oma elust“. Ta tõrjus intervjuusid, pani kirja vaid üksikuid mälestuskatkeid ega soostunud oma loomingut lahti seletama. Kuigi Préverti tuntakse eelkõige hiilgava luuletajana, kirjutas ta esimesed tekstid hoopis teatrile. Neile järgnesid filmistsenaariumid, laulusõnad ja alles seejärel nägid ilmavalgust esimesed luuleraamatud. 
Prévert kirjutas luuletusi juba aastast 1928, ent need levisid aastaid peamiselt käsikirjadena ja avaldatuna üksikutes kirjandusajakirjades. Avalikkuse jaoks sündis Prévert luuletajana alles 1946. aastal. Sel aastal ilmus korraga mitu luulekogu, kus Préverti nimi esines autori või kaasautorina, ning samal aastal seadis Joseph Kosma mitmed tema luuletused muusikasse.
Prévert kirjutas režissöör Marcel Carnéle mitu filmistsenaariumi. Mitu neist filmidest on kriitikute poolt väga armastatud ning neid peetakse üle aegade ühtedeks paremateks filmideks. Tal oli pikk sõprus Paul Grimault'ga, kellega nad lõid mitmed animafilmid, nagu „Väike sõdur“ („Le Petit Soldat“, 1947), „Melomaan koer“ („Le Chien mélomane“, 1973) jt. Nad töötasid koos Préverti surmani 1977. aastal, mil lõpetasid parajasti filmi „Kuningas ja lind“ („Le Roi et l'Oiseau“). Film pühendati lahkunule ning selle esilinastusel hoidis Grimault enda kõrval kinni kohta, kus Jacques oleks pidanud istuma.
Pär Lagerkvist

Pär Fabian Lagerkvist (23. mai 1891 Växjö – 11. juuli 1974 Stockholm) oli rootsi kirjanik. 1951. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Ta valiti 1940. aastal Rootsi Akadeemia liikmeks.
Joseph Conrad

Joseph Conrad (sünninimega Józef Teodor Konrad, 3. detsember 1857 – 3. august 1924) oli poola päritolu Inglise kirjanik.
20 aastat merd sõites (aastatel 1874–1894) omandas ta inglise keele, mida varem üldse ei osanud. Conradi psühholoogiliselt peenekoelised ning samas värvikad, eksootilised ja seikluslikud romaanid ja novellid, mis sageli kajastavad tema enda elukogemusi, on mõjutanud 20. sajandi ingliskeelse kirjanduse arengut.
O. Henry

O. Henry (kodanikunimega William Sydney Porter; 11. september 1862 Greensboro, Põhja-Carolina – 5. juuni 1910 New York) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.
Ta on tuntud eelkõige oma vaimukate ja ootamatu lõpuga novellide poolest. Tema teostes esinevad sageli teravmeelsed dialoogid, huumor ning inimlike nõrkuste südamlik kujutamine. O. Henry novellid keskenduvad tihti tavainimeste elule suurtes linnades, eriti New Yorgis, mille tänavapilt ja mitmekesine elanikkond olid talle oluliseks inspiratsiooniallikaks.
Eesti keeles on O. Henry novellid ilmunud kolmes köites, mis kõik kannavad pealkirja "100 valitud novelli". Tõlkijaks on Ruth Vestel ja väljaandjaks kirjastus Ersen. Esimene raamat ilmus 2002. aastal.
Parasvööde

Parasvööde on Alissovi kliimaklassifikatsiooni põhikliimavööde põhja- ja lõunapoolkeral, kus aasta läbi valitseb parasvöötme õhumass. 
Sellele kliimavöötmele on iseloomulik kõrge õhutemperatuur suvel ja madal talvel ning selgesti eristatavad neli aastaaega – talv, kevad, suvi ja sügis. 
Sademete hulk selles kliimavöötmes sõltub asukohast ja jääb vahemikku 250–2000 ning kohati ka enam millimeetrit aastas. Kliimavöötmele on iseloomulik õhumasside liikumine läänest itta, mistõttu mandrite lääneosad on sademeterikkamad. Euraasia idaosas puhuvad mussoonid. 
Parasvöötmes eristatakse nelja kliimatüüpi: mereline paraskliima, üleminekuline paraskliima, mandriline paraskliima ja . 
Paraskliimavööde hõlmab Põhja-Ameerika keskosa ja Gröönimaa lõunapoolseimad orud, Lõuna-Ameerika äärmise lõunaosa, suurema osa Euroopast, Aasia sisealad ning Tasmaania ja Uus-Meremaa Lõunasaare, samuti maailmamere alad nimetatud mandrialade vahel. Pooluste lähedasi alalise igikeltsaga alasid nimetatakse polaaraladeks.
Tony Judt

Tony Judt (2. jaanuar 1948 London – 6. august 2010 New York) oli juudi päritolu Briti ajaloolane.
Skellefteå vald

Skellefteå vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Läbi valla voolab Skellefteälven.
Valla suuremad asulad on Skellefteå, Skelleftehamn ja Ursviken.
Herbert George Wells

Herbert George Wells (tavaliselt kasutatakse nimekuju H. G. Wells; 21. september 1866 – 13. august 1946) oli inglise kirjanik. Ta oli üks kirjanikest, kelle teosed panid aluse ulmekirjandusele. Wells oli sotsialist ja enamik tema teoseid sisaldab ühiskonnakriitilisi elemente.
Ta ennustas, et 1966. aastal haaravad lendurid võimu oma kätte ja kaotavad eraomanduse.
1934. aasta suvel viibis H. G. Wells Jänedal, kus ta lõpetas oma memuaaride kolmanda köite
776

776. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - 770. aastad - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 
Aastad: 771 772 773 774 775 - 776 - 777 778 779 780 781
775

775. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - 770. aastad - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 
Aastad: 770 771 772 773 774 - 775 - 776 777 778 779 780
773

773. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - 770. aastad - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad
Aastad: 768 769 770 771 772 - 773 - 774 775 776 777 778
772

772. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - 770. aastad - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad
Aastad: 767 768 769 770 771 - 772 - 773 774 775 776 777
771

771. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - 770. aastad - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad
Aastad: 766 767 768 769 770 - 771 - 772 773 774 775 776
770

770. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - 770. aastad - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad
Aastad: 765 766 767 768 769 - 770 - 771 772 773 774 775
Dorotea vald

Dorotea vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.
Valla algne nimi oli Bergvattnet, praeguse nime sai 18. sajandi lõpus Gustav IV Adolfi tütre Frederika Dorothea Wilhelmina järgi.
Digora

Digora on linn Venemaal Põhja-Osseetias Osseedi tasandikul Ursdoni jõe kaldal, Digora rajooni keskus, rajoonialluvusega linn.
Ajalugu.
Asula rajasid 1852. aastal kristlastest osseedid Volno-Hristianovski auulina. Hiljem oli asula nimi Novohristianovskoje ja Hristianovskoje. 1934 nimetati Digoraks osseetide endanimetuse 'digoron' järgi. 1964 sai linnaõigused.
Majandus.
Linnas on papptaara tehas, sidrunhappetehas ja toidukombinaat.
Alagir

Alagir on linn Venemaal Põhja-Osseetias, Alagiri rajooni halduskeskus, rajoonialluvusega linn. Asub 54 km Vladikavkazist lääne pool Ardoni jõe läänekaldal.
Ajalugu.
Asula rajati 1850. aastal endise hõbeda- ja pliikaevanduse juurde, 1938 sai linnaõigused.
Õppekava

Õppekava (ingl "curriculum") on hariduse eesmärkide elluviimise plaan, mis annab ülevaate sellest, milleks, mida, kuidas ja millise aja jooksul õpitakse ning õpetatakse. Õppekava käsitus oleneb ajastust, õppimis- ja õpetamiskultuurist, õppetasemest ja filosoofilisest käsitlusviisist. Kitsamas tähenduses on õppekava õpingute aluseks olev dokument, mis määrab õppesisu ja õppekorralduslikud alused õppeasutuses.
Õppekava sisu.
Õppekava struktuur hõlmab järgmisi osi:
Õppetasemeti on õppekava kui õppe alusdokument erinevalt reguleeritud.
Laiemas tähenduses võib eri käsitlustes õppekavana mõista ka õppeasutuses saadud õpikogemusi, õppija oskust kindlal viisil käituda, õppematerjale jms. Mõistel "õppekava" on ka eri tähendused inglise ja saksa keelel põhinevates kultuuriruumides. Nii näiteks seostatakse saksakeelses kultuuriruumis mõningaid teemasid, mis ingliskeelses kultuuriruumis kuuluvad õppekava uurimise alla, hoopis mõistega "didaktika".
Eestis kehtivad õppekavad.
Eesti koolide esimene õppekava oli 1874. aastal Liivimaal ja 1878. aastal Eestimaal kehtestatud ühtne talurahvakoolide õppeplaan. Eestis on riiklikud õppekavad kehtinud alates aastast 1919, mil võeti vastu "Avalikkude rahvakoolide tunnikava ja õppekavad". Õppekavasid on uuendatud aastatel 1928, 1930, 1937, 1938 ja 1940. Nõukogude ajal kehtisid eri sagedusega uuendatud aineprogrammid ja õppeplaanid. Pärast Eesti taasiseseisvumist on põhikooli ja gümnaasiumi riiklikke õppekavasid uuendatud aastatel 1996, 2002 ja 2010 ning alushariduse õppekava aastatel 1999 ja 2008.
Anu Kaal

Anu Kaal (neiupõlvenimi Anu Kindlam, sündinud 4. novembril 1940 Tallinnas) on eesti ooperilaulja (teatmeteoste andmeil koloratuursopran, ta enda väitel koloratuurse kallakuga lüüriline sopran). 
Elulugu.
Lauluõpinguid alustas Tallinna Muusikakoolis 1959. aastal ning jätkas 1963–1968 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Aastatel 1963–1967 oli ühtlasi kooriartist RAT Estonias. Tema esimene roll ooperis oli Mozarti "Võluflöödis" 1964. aastal. 
Aastal 1968 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Viktor Gurjevi klassis. Hiljem, 1971–1972 oli täiendõppel Itaalia La Scala laulukoolis Renata Carosio juures. 
Anu Kaal on korporatsiooni Indla auvilistlane.
Aastatel 1967–1996 oli ta RAT Estonia ooperi- ja operetisolist.
Ta on üles astunud nii oratooriumi- kui ka kammerlauljana, esinenud korduvalt välisriikides nii ooperigastrollidel kui ka soolokontsertidega.
Aastatel 1984–2015 töötas ta Eesti Muusikaakadeemias õppejõuna. 
Ta on olnud ka Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik (1975–1980), ENSV Ülemnõukogu haridus- ja kultuurikomisjoni liige.
Isiklikku.
Oma alpinistist abikaasa Hillar Kaalu õhutusel harrastas mägironimist (üritas 1958. aastal Elbruse tippu ronida). Abikaasa suri 1983. aastal.
Aastatel 1986–2023 oli tema elukaaslane näitleja Väino Aren.
Seesama jõgi

"Seesama jõgi" on 2007. aastal ilmunud Jaan Kaplinski pooleldi autobiograafiline romaan.
Romaan räägib kolmandas isikus ühe üliõpilasest noormehe, kelle nime ei nimetata, naissuhetest ja eneseotsingutest 1960. aastate Tartus.
Ainekava

Ainekava on õppekava osa, mille alusel toimub mingi õppeaine õpetamine. 
Eesti põhikoolides ja gümnaasiumis õpetamine toimub nende ainekavade alusel:
Iga ainekava osad on üldalused, õppe-eesmärgid, õppetegevus, õppesisu ja õpitulemused. Põhikooli ja gümnaasiumi anekavad on antud eraldi.
Jaana Padrik

Jaana Padrik (sündinud 23. juunil 1958 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik, poliitik ja suhtekorraldaja. 
Ta on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 20. Keskkooli ning 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli "cum laude" ajakirjanduse erialal.
Aastatel 1982–1999 töötas Eesti Raadios, kus käsitles ühiskonnaelu probleem- ja konfliktteemasid ning viljeles raadioreportaaži žanrit. Aastast 1987 tegi Eesti Raadios saatesarjade "Avalikud asjad", "Argipäev", "Kriminaaltango" saateid ja muid ühiskonnaelu probleemsaateid. 
1998. aastal juhtis ETV-s ühiskonnaelu saadet "Otseliin", aastatel 1993–1998 oli lepinguline kaasautor Raadios Vaba Euroopa.
Aastal 1998 oli uuriva ajakirjanduse õppejõud Tartu Ülikoolis ja Tallinna Pedagoogikaülikoolis.
1999–2003 kuulus ta Riigikokku (IX koosseisus), olles Isamaaliidu fraktsioonis ning ka Tallinna Linnavolikokku.
Töötas 2004–2012 Õiguskantsleri Kantseleis avalike suhete nõunikuna.
Töötas 2013–2018 Siseministeeriumi haldusala päästeasutuses Häirekeskus avalike suhete juhina.
Isiklikku.
Ta on Estonia ooperisolisti Paula Padriku ning draamanäitleja ja raadiodiktor Endel Padriku tütar.
Põhikliimavööde

Põhikliimavööde on kliimavööde, kus aasta ringi valitsevad samad õhumassid ja õhuringlus eriti ei muutu. 
Maakeral eristatakse nelja põhikliimavöödet:
Vahekliimavööde

Vahekliimavööde on Alissovi kliimaklassifikatsiooni kohaselt kliimavööde, kus valitsevad õhumassid vahelduvad kaks korda aastas. 
Pool aastat valitsevad seal lõunapoolse põhikliimavöötme õhumassid ja seejärel pool aastat põhjapoolse põhikliimavöötme õhumassid. 
Vahekliimavöötmed asuvad põhikliimavöötmete vahel. Vahekliimavöötmes toimuvad ilmastiku muutused vastavalt Maa orientatsioonile Päikese suhtes. Kui Päike on seniidis põhjapoolkeral, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest põhja pool asuvate vahekliimavöötmete peale. Kui Päike on seniidis lõunapoolkeral, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest lõuna pool asuvate vahekliimavöötmete peale. 
Vahekliimavöötmed on järgmised:
Netty Pinna

Netty Pinna (aastani 1908 Adler; 28. juuni 1883 Simuna, Avanduse vald – 28. aprill 1937 Tallinn) oli eesti näitleja, Paul Pinna abikaasa. Ta oli näitleja Signe Pinna ema.
Netty Pinna õppis Berliinis Emanuel Reicheri teatrikursustel. Lavategevust alustas ta 1903 Estonia Seltsis, 1906–1936 näitles ta pausidega Estonia teatris. 1921–1922 lõi kaasa Tallinna Draamateatri tegevuses. 
Ta maeti Kopli kalmistule. Pärast selle hävitamist 1951. aastal, kui Nõukogude okupatsioonivõimude käsul kõik hauad tasandati, oli ta üks vähestest isikutest Konstantin Türnpu, Eduard Bornhöhe ja Erika Tetzky kõrval, kelle põrmud Metsakalmistule ümber maeti.
Õhumass

Õhumass on ulatuslik ja horisontaalselt suhteliselt homogeensete füüsikaliste omadustega osa atmosfäärist. 
Meteoroloogilisel kaardil käsitletakse õhumassi iseseisva üksusena, mille liikumist on võimalik päev-päevalt jälgida. Õhumassi omadused määravad kohaliku ilma iseärasused, näiteks õhutemperatuuri ja sademetehulga. Õhumassi pindala võib ulatuda miljonitesse ruutkilomeetritesse. Vertikaalselt võib õhumass ulatuda maksimaalselt troposfääri ülemise piirini, kuid ulatub enamasti vähem kui pooleni troposfääri vertikaalsest ulatusest. Õhumassi piiri teistsuguste omadustega õhumassiga nimetatakse frondiks.
Õhumasside omadused sõltuvad peamiselt tekkepiirkonnast. Madalatel laiuskraadidel tekivad sooja ja kõrgetel laiuskraadidel jahedama õhuga õhumassid. Ookeanide kohal tekkinud õhumassid kannavad enam niiskust ning tekitavad seega suuremal hulgal sademeid. Mandrite kohal tekkinud õhumassid on kuivemad. Pikk teekond mere kohal võib aga algselt kontinentaalse õhumassi muuta mereliseks ja vastupidi. 
Eestis on valitsevaks läänekaarte tuuled, mistõttu kujundavad meie ilma peamiselt Põhja-Atlandil tekkinud tsüklonid ehk niisked ja jahedad õhumassid. Ida poolt tulevad õhumassid toovad Eestisse suvel palava ja kuiva ning talvel krõbeda pakasega ilma.
Klassifitseerimine.
Õhumasse eristatakse termodünaamilise ja geograafilise klassifikatsiooni alusel.
Geograafiline.
Sageli eristatakse nelja tüüpi õhumasse:
Lisaks liigitatakse geograafilise klassifikatsioonis õhumasse kas merelisteks või mandrilisteks. 
Õhumasside liikumise käigus uue aluspinna kohale need muutuvad ehk transformeeruvad, võttes osaliselt üle uusi omadusi.
Troopika

Troopika on Maa piirkond pöörijoonte vahel ja läheduses. Aasta jooksul on seal õhutemperatuurid kõrged ning päev ja öö on enam-vähem ühepikkused. 
Nimetus tuleb kreekakeelsest sõnast "tropikos", mis tähendab pöördega seotud olevat, pöördelist.
Tavaliselt arvatakse, et troopikas on palav ja niiske kliima ning kasvab rikkalik troopiline taimestik ühes troopilistes metsades elutsevate eksootiliste loomadega. See on ekslik arvamus. Tegelikult on troopika loodus väga eriilmeline, varieerudes vihmametsadest kõrbeteni. Vihmametsad on taime- ja loomarikkad, troopilistes kõrbetes ei kasva aga peaaegu mitte midagi. Troopikasse jäävad ka savannide rohumaad ja kookospalmidest palistatud Vaikse ookeani nn Lõunamere saared.
Ardon

Ardon on linn Venemaal Põhja-Osseetias, Ardoni rajooni halduskeskus, rajoonialluvusega linn. Asub 39 km Vladikavkazist loode pool Ardoni jõe kaldal.
Ajalugu.
Asula rajati 1824. aastal, 1964 sai linnaõigused.
Linna läbib raudtee.
Frederic Manning

Frederic Manning (22. juuli 1882 Sydney – 22. veebruar 1935 London) oli Austraalia prosaist ja luuletaja.
Elulugu.
Ta sündis Patrick Manningi, kes oli neli korda Sydney linnapea, peres neljanda pojana. Frederici ema nimi oli Honora. 
Aastatel 1898–1900 reisis Manning mööda Euroopat, külastades põhjalikumalt Itaaliat ja Inglismaad. 1903. aastal jäi ta Austraaliasse naasmise mõtteta paikseks Inglismaal Lincolnshire'i krahvkonnas Bourne'i linnas, kus sai tööd koguduse vaimulikuna. Inglismaal valmis ja ilmus esmatrükis ka kogu tema kirjanduslooming.
1914. aastal võttis ta osa Esimesest maailmasõjast, kus võitles kergejalaväe Shrophire'i 7. pataljonis. 1916. aastal võitles ta Somme'i lahingus. Sõja-aastail tekkisid tal alkoholiprobleemid.
Pärast sõda kirjutas ta üksnes ajakirjandusele ja reisis palju, et leida tervisele soodsamat kliimat.
Looming.
Pärast Manningi mitut ebaõnnestunud katset leida kirjastaja oma paarile ajaloolisele romaanile ilmus 1907. aastal ajakirjas Outlook Manningi esikteosena värssmonoloog "The Vigil of Brunhild". 
Paar aastat hiljem ilmus temalt raamat "Scenes and Portraits", milles ta oli pannud oma kaasaegsetega väitlema näiteks Sokratese, Franciscuse Assisist ja Thomas Cromwelli. Teos leidis tähelepanu ja tunnustust küll kirjandusringkondades, kuid raamatu tiraaž jäi sellest hoolimata tillukeseks. 1930. aastal ilmus sama teos ümbertöötatult ja oluliselt täiendatult uuesti.
Pärast sõda kirjutas ta üksnes ajakirjandusele ja reisis palju, et leida tervisele soodsamat kliimat.
Eesti keeles ilmunud.
Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Fortuuna niuetes" ("The middle parts of fortune", tõlkinud Aulis-Leif Erikson, Tallinn: Odamees, 2006).
Ekvatoriaalne õhumass

Ekvatoriaalne õhumass on õhumass, mis kujuneb ekvaatori piirkonnas.
Kuna ekvaatori lähedal on päike peaaegu pidevalt seniidis, saab maapind palju soojust. Nii soojeneb õhk ja vesi aurustub maapinnalt, seetõttu on ekvatoriaalne õhumass soe ja niiske.
Bazardüzü

Bazardüzü on 4466 meetri kõrgune mäetipp Suur-Kaukasuse ahelikus, Venemaa ja Aserbaidžaani piiril. See on Aserbaidžaani kõrgeim punkt ning ühtlasi ka Dagestani kõrgeim tipp. Asudes Kaukaasia lõunaosas, tähistab Bazardüzü ka Venemaa üht kõige lõunapoolsemat punkti.
Tipp paikneb Şahdaği rahvuspargi alal. Bazardüzü piirkonnast saavad alguse mitmed jõed, sealhulgas Türyançay ja Qusarçay, mis kuuluvad Kura jõgikonda.
Bazardüzü tipust laskub kaheksa väikest liustikkku, millest pikim ulatub ligikaudu ühe kilomeetri pikkuseks ja kannab nime .
Mägi koosneb savikiltadest ja prfüriitidest.
Nimi ja nime päritolu.
Aseri keeles tähendab "bazardüzü" turuplatsi, täpsemalt käänakut turu (basaari) poole. Nimelt korraldati keskajal orus, mis asub Bazardüzü mäest idas, igal aastal laatu, kuhu kaupmehed ja ostjad sõitsid kokku mitmelt maalt. Teel turule paistis selgesti silma teistest kõrgem mägi, Bazardüzü, mille juurest piki Kaukasuse ahelikku sõites tuligi turuplatsile ära keerata.
Kohalikud lesgid nimetavad mäge , mis tähendab hirmu mäge. Kohalikes elanikes tekitab mõningast hirmu see, et mägi on peaaegu alati pilves.
Tipputõusud.
Esimesena tõusis Bazardüzü tippu dokumenteeritult Vene topograaf, praporštšik Sergei Timofejevitš Aleksandrov, kes mai­kuus 1849 vallutas mäe kirdeharjalt Kuruši kuru kaudu ning püstitas tippu ka triangulatsioonitorni.
Hiljem, 1952. aasta augustis, sooritas G. I. Anohhin esimese öise tõusu Bazardüzüle, ning sama aasta septembris oli ta esimene, kes vallutas mäe jääseina kaudu.
Lõunaharjalt tegi esimese registreeritud tõusu E. M. Rahhimov 1993. aastal, ning edelasuunalisest tsirkusorust tõusis samal aastal tippu J. A. Assadov.
Armeenia dramm

Armeenia dramm (ISO-4217 kood AMD, armeenia keeles Դրամ) on Armeenia rahaühik. See jaguneb 100 lumaks.
Armeenia drammi sümbol on դր.
Armeenia dramm käibis juba aastail 1199–1375, kui vermiti sellenimelisi hõbemünte.
Armeenia iseseisvus rahvahääletuse tagajärjel, mis toimus 21. septembril 1991. Armeenia Keskpank moodustati 27. märtsil 1993, kuid riigis käibis endiselt Nõukogude rubla. Armeenia dramm võeti kasutusele 22. novembril 1993 kursiga 1 dramm = 200 rubla.
Kasutuselevõtmise ajal oli drammi kurss 1 USA dollar = 14,5 drammi. Hiljem on see kõvasti langenud: 2. augusti 2010 seisuga oli kurss 1 euro = 485,92 drammi.
1993 tulid kasutusele rahatähed nimiväärtusega 10, 25, 50, 100, 200 ja 500 drammi. Hiljem võeti kasutusele 1000-, 5000-, 10 000-, 20 000- ja 50 000-drammised rahatähed. Väiksema vääringuga rahatähed asendati müntidega. 2009. aastal võeti kasutusele 100 000-drammine rahatäht.
Aastatel 1993–1995 välja antud rahatähtedel oli kujutatud armeenia kultuuris olulisi ehitisi ja Ararati mäge. Need rahatähed muutusid 2005. aastal kehtetuks. Tänapäevaste rahatähtede kujundus pärineb 1998. aastast; seal on kujutatud armeenia kultuuritegelasi.
Dramm ei ole seotud ühegi teise rahaühikuga.
Nevelsk

Nevelsk on linn Venemaal Sahhalini oblastis, Nevelski rajooni keskus. Asub Sahhalini saare lõunaosas Tatari väina kaldal.
Aastatel 1905–1945 kuulus Jaapanile. 1946. aastani oli linna nimi Honto. Linn on nime saanud admiral Gennadi Nevelski järgi.
Linn on kalanduskeskus.
2. augustil 2007 toimunud maavärinas said paljud linna hooned kannatada. Lammutamisele läks 85 maja ning peavarjuta jäi umbes 3000 inimest.
Robertsforsi vald

Robertsforsi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.
Valla suuremad asulad on Robertsfors, Bygdeå ja Ånäset.
Oskar Lutsu hauamonument

Oskar Lutsu hauamonument asub Tartus Pauluse kalmistul Oskar Lutsu haual. 
Monumendi autorid on Martin Saks ja Endel Taniloo. Monument valmis 1964. aastal.
Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur

Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur on Tartus Vallikraavi tänaval asuv pronksskulptuur, mis kujutab graniitpingil istuvaid kirjanikke Eduard Vildet ja Oscar Wilde'i.
Skulptuuri autor on Tiiu Kirsipuu. 
Monument avati 30. mail 1999.
Skulptuuri koopia kingiti 2004. aastal Iirimaal asuvale Galway linnale.
Linköping

Linköping on tiheasustusega paikkond Rootsis, Östergötlandi lääni ja Linköpingi valla keskus. Asub Stångåni jõe kaldal. 
Linköpingis on Saabi lennukitehas.
Linköpingi Ülikool on asutatud 1969. aastal, ülikooliks sai 1975.
Linköpingi toomkirik pärineb 12. sajandist.
1598. aastal peeti 8Linköpingi linna lähedal Stångebro lahing, milles võitlesid omavahel kuningas Sigismundi ja hertsog Karli väed. 1600. aastal toimus Linköpingi veresaun, mille käigus hukati linnaväljakul viis Sigismundi toetanud kõrgaadlikku.
Ebavere mägi

Ebavere mägi asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarjast lõuna-edelas Ebavere lähistel. Ebavere mäe kõrgus merepinnast on 146 meetrit, olles sellega Pandivere kõrgustiku kõrguselt kolmas mägi Emumäe (166 m) ja Kellavere mäe (156 m) järel. Mäe kaitseks on loodud Ebavere maastikukaitseala.
Henriku Liivimaa kroonika.
1836. aastal esitas toona Väike-Maarja pastorina teeninud Georg Magnus Knüpffer hüpoteesi, et Ebavere mägi on see koht, kus Henriku "Liivimaa kroonika" teatel sündis saarlaste suur jumal Tarapita.
Konkureeriva hüpoteesi kohaselt võis Henrik silmas pidada Vaivara Sinimägesid.
Legend põhineb "Henriku Liivimaa kroonika" teatel. Rääkides oma misjonitööst Virumaal, esitab ta loo sellest, kuidas Tharapita lendas Saaremaale Virumaalt ühe kauni metsaga mäelt, kus ta kohalike jutu järgi sündinud oli. Kroonika järgi raiusid misjonärid maha jumalate pildid ja kujud mäelt, mille peale kohalikud imestanud, et need ei veritse. Seepeale olla kohalikud preestrite jutlusi rohkem uskuma hakanud.
"Quo audito sacerdotes modicum subridentes et excusso pulvere pedum in eos ad alias villas festinantes in confinio Vironie tres villas baptizaverunt, ubi erat mons et silva pulcherrima, in qua dicebant indigene magnum deum Osiliensium natum, qui Tharapita vocatur, et de illo loco in Osiliam volasse. Et ibat alter sacerdos succidens imagines et similitudines deorum ibi factas, et mirabantur illi, quod sanguis non efflueret, et magis sacerdotum sermonibus credebant."
Kohapärimus.
Matthias Johann Eisen esitab muistendikogumikus "Esivanemate varandus" Ebavere mäe kohta järgmise muistendi: 
"Kord olnud õitsilised Ebavere mäe ligidal õitsil. Üks õitsiline läinud tule juurest eemale hobuseid vaatama, eksinud aga ära, ei ole osanud enam tagasi tulla. Kauase otsimise peale ja puruväsinud jõudnud ta viimaks Ebavere mäe jalale, mis paik küll tuttav olnud. Oma suureks ehmatuseks näinud ta varsti, et uhke linna värava ees seisnud. Pidanud kartuse pärast sealt tagasi pöörama, aga linna väravavaht hüüdnud: "Tule sisse, sõbrake! Osta midagi meie linnast!" Väravavahi lahke kutsumine andnud õitsilisele seda julgust, et ta linnaväravast sisse läinud. Linn olnud igapidi üliuhke ja tore, rahvas seal nii sõbralik ja lahke tema vastu. Ta astunud ühte poodi sisse, tellinud sealt paari pastlaid, nahkkindad ja vöö, mille eest aga kopikatki raha ei olevat võetud. Tänades läinud õitsiline poest välja. Seal jõudnud ta uhke kõrtsi ette. Sisse astudes tellinud ta endale janukustutuseks toobi õlut, mis jällegi lahkesti kätte toodud. Õlle ära joonud, heitnud õitsiline kõrtsi pingi peale väsimust välja puhkama. Hommikul üles tõustes leidnud, et ta ühe suure kadakapõõsa all maganud. Ta oleks oma öösist juhtumist muidu unenäoks pidanud, aga pastlad, vöö ja nahkkindad, mis ta üles tõustes oma pea alt leidnud, andnud tunnistust, et juhtumine mitte unenägu ei olnud."
Ebavere mägi ilukirjanduses.
Ebavere mäest räägivad Jakob Tamme luuletused "Ebavere mägi" (1893) ning "Suits Ebavere mäel", "Ebavere mägi", "Lüpsik" ja "Rahatuli Ebavere metsas". Ebavere mäge koos teiste piirkonna pärimuspaikadega mainib Kersti Merilaasi luuletus "Lapsepõlv".
Lofo

Lofo on loodusfotoajakiri, mis ilmus Eestis aastatel 2007–2009 100-leheküljelise paberväljaandena ja taas alates 2011. aastast veebiajakirjana. Ajakiri ilmub korra kvartalis. 
Ajakirja peatoimetajad on fotograafid Jaak Põder ja Sven Začek.
Piiskop Platoni mälestustahvel

Piiskop Platoni mälestustahvel on mälestusmärk, mis on loodud märterpiiskop Platoni mälestuseks, kes tapeti punase terrori käigus Tartu Krediidikassa massimõrvas 14. jaanuaril 1919. 
Mälestustahvel asub Tartus Kompanii tänav 3 maja välisseinal. Pronksbareljeefina teostatud mälestustahvel avati 12. jaanuaril 2003. Selle autor on skulptor Tõnis Paberit.
Kompanii tänav

Kompanii tänav (saksa keeles "Kompagniestraße", aastatel 1949–1989 "Hariduse tänav") asub Tartus, ühendab Raekoja platsi ja Munga tänavat ning on umbes 220 meetrit pikk.
Tänav ristub Küütri tänava (vasakult) ja Gildi tänavaga.
Tänav on nime saanud Raekoja platsi ääres tegutsenud Mustpeade kompanii järgi.
Hoonestus.
Kompanii tänav 3 maja seinale on kinnitatud piiskop Platoni mälestustahvel.
Kompanii tänaval asub sissepääs Tartu Kunstimuuseumisse. Sellest veidi edasi paiknes linnaraamatukogu keldris kunstigalerii , mis avati 2006. aasta märtsis.
Samal tänaval on veel Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu (Kompanii tänav 3/5) ja Tartu Keskkonnahariduse Keskus (Kompanii tänav 10).
Raekoja plats 16 / Kompanii 2 kunagise Sinimandria keskuse ruumes avati 2007. aasta aprillis ööklubi "Kellele ei meeldiks Johnny Depp?", mille omanikud olid Jarek Kasar, Rein Pakk, Anti Rungi ja Joel Ostrat. 2008. aasta juunist hakkas samas kohas eelnimetatud klubi asemel tööle Aasia toitude restoran Gläm (omanikud Raigo Põder ja Joel Ostrat). 2015. aasta kevadest tegutseb samas Vene restoran Vassilissa.
Majas Kompanii 2 ja Raekoja platsi nurgal asus 1940–1990 Tartu kultuurihoone. 2015. aasta 31. juulil avati maja seinal fotosein kultuurihoone kunagiste töötajate ja seal tegutsenud kultuuritegelaste piltidega.
Kompanii tänav 5 tegutses Liivimaa Maakrediitseltsi Tartu Krediidikassa ja Tartu Krediidikassa keldris, 14.–15. jaanuaril 1919 enne Tartu vabastamist pandi toime Tartu Krediidikassa massimõrv.
Kompanii tänav 6 ja 8, L-kujulise põhiplaaniga hoonetes tehti 1888. aastal Tartu linnainseneri (1880–1890) Peter Wilde projekti järgi ümber- ja juurdeehitused ning majast sai Tartu politseivalitsuse maja. Hoone koosneb kahest ehitusosast ja vanem neist paikneb Gildi ja Kompanii tänava nurgal kuni maja peaukseni, hilisem juurdeehitis on Kompanii tänava ääres.
Hoones töötasid Eesti politsei Tartu-Valga prefektuur ja Politseiameti Tartu Politseiprefektuuri kriminaalpolitsei juurdlejad. 
Tartu Politseiprefektuuri valduses olnud hooned Kompanii tänav 6 ja 8 tagastati 1997. aastal õigusjärgsetele omanikele. Kompanii tänav 10 kuulus Siseministeeriumile. 
Nende hoonete ees asub väike park, mis kandis varem nime Politsei plats ja mis 2015. aastal nimetati ümber Peeter Põllu platsiks seal asuva Eesti esimese haridusministri kuju järgi.
Mitmed Kompanii tänava hooned on arhitektuurimälestised.
Majakivi

Majakivi on migmatiidist hiidrahn Juminda poolsaarel Harju maakonnas Kuusalu vallas Hara külas. Tegemist on ruumala järgi Eesti suuruselt kolmanda rändrahnuga. 
Rahnu pikkus on 15,1 m, laius 11,0 m, kõrgus 7,0 m, ümbermõõt 40,9 m ja kivi maht 584 m³.
Rahn on järskude, allosas negatiivse kaldenurgaga külgede ja lameda ebatasase, külgede poole madalduva laega. Rahnus esineb kinnislõhesid. Rahn paikneb soises metsas.
Rahn on alates 1963. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. Kivi kõrvalt möödub Majakivi-Pikanõmme õpperada.
Teodor Lippmaa monument

Teodor Lippmaa monument asub Tartus Ülikooli Botaanikaaias. 1982. aastal professor Teodor Lippmaa mälestuseks püstitatud ausamba autor on Olav Männi.
Villem Reimani monument

Villem Reimani monument asub Tartus Toomemäel. Monumendiga mälestatakse eesti rahvusliku liikumise tegelast Villem Reimanit. 
1931. aastal paigaldati Toomemäele Amandus Adamsoni loodud Reimani kuju, mis lõhuti 11. mail 1950 ideoloogilistel kaalutlustel. Uus, Mati Variku loodud monument avati 29. juunil 2004.
Michael Somare

Sir Michael Somare (9. aprill 1936 Rabaul – 26. veebruar 2021) oli Paapua Uus-Guinea poliitik.
Ta oli riigi esimene peaminister pärast iseseisvumist (1975–1980) ja uuesti 1982–1985 ning 2002–2010. 13. augustil 2007 valis Paapua Uus-Guinea parlament ta 86 poolthäälega neljandaks ametiajaks riigi peaministriks.
Ta sündis Ludwig Somare Sana ja Kambe Somare pojana. Ludwig töötas 1922–1947 politseinikuna ja tõusis seersandi aukraadini. Ta julgustas inimesi asutama väikeettevõtteid ja kooperatiive, asutas Angorami kooperatiivide ühingu ja juhatas seda 1961–1967. Seejärel tegeles ta kauplemisega kuni surmani 1972. aastal. Tal oli 4 naist ja 6 last, kellest Michael oli vanim.
Michael kasvas üles Ida-Sepiku provintsis. Teise maailmasõja ajal käis ta jaapanlaste juhatatud algkoolis, kus ta õppis jaapani keeles lugema, kirjutama ja arvutama. Tema isa oli sõja ajal metsas peidus, sest kartis oma elu pärast, aga Michaelile jäid jaapanlastest head mälestused ja kaks olulist välisreisi, esimese välisreisi parlamendiliikmena ja esimese välisreisi peaministrina, tegi ta Jaapanisse.
Algul kuulus ta Pangu Parteisse, mille ta 1967. aastal koos mõttekaaslastega asutas. 1968. aastal valiti ta Uus-Guinea teistel parlamendivalimistel parlamenti. Pangu Partei sai parlamenti 9 liiget, lükkas tagasi kutse koalitsiooniläbirääkimistele ja Somarest sai Uus-Guinea esimene ametlik opositsioonijuht. Parlamendi III koosseisus, mis valiti 1972, moodustas Pangu Partei koalitsioonivalitsuse ning sai algul rahandus- ja hiljem peaministriks. Somare mängis võtmerolli Paapua Uus-Guinea omavalitsuse saamisel 1973. aastal ning iseseisvumisel 1975. aastal, samuti põhiseaduse ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel.
Ta oli Rahvusliku Liidupartei ("National Alliance Party") esimees.
2005. aasta märtsis, kui ta hakkas Austraaliast Brisbane'ist koju lendama, käskis turvatöötaja Somarel rutiinse kontrolli käigus kingad jalast ära võtta. Somare pidas seda solvamiseks ning see põhjustas diplomaatilise protesti ja kahe riigi suhete jahenemise. Port Moresbys marssisid sajad inimesed Austraalia konsulaadi eest läbi, nõudes vabandust ja kompensatsiooni. 
13. detsembril 2010 astus ta ametist tagasi, et vastata talle esitatud süüdistustele ametiseisundi kuritarvitamises.
Ta oli uuesti peaminister 17. jaanuarist 2011 kuni 4. aprillini 2011.
Skellefteå

Skellefteå (lõunasaami keeles "Skillehte", "Syöldete", Umeå saami keeles "Syöldate") on tiheasustusega paikkond Västerbotteni läänis, Skellefteå valla keskus.
Nyköping

Nyköping on tiheasustusega paikkond Rootsis, Södermanlandi lääni ja Nyköpingi valla keskus. Asub 100 km Stockholmist edelas.
Piteå

Piteå (soome Piitime; põhjasaami Biŧon; lule saami Bihtán) on tiheasustusega paikkond Rootsis Norrbotteni läänis, Piteå valla keskus. 
2005. aastal oli elanike arv 22 650.
Palavvöö

Palavvöö on Maa soojusvöö, mille piiriks on kõige soojema kuu samatemperatuurijooned +20 °C. Aasta jooksul on seal õhutemperatuurid kõrged ning päev ja öö on enam-vähem ühepikkused. 
Varem arvati palavvööks pöörijoontevaheline ala.
Kitzscher

Kitzscher on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.
Linnaosad.
Trages, Thierbach, Hainichen ja Dittmannsdorf/Braußwig.
Kohren-Sahlis

Kohren-Sahlis on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.
2018. aastal liideti ta Frohburgi linnaga.
Markkleeberg

Markkleeberg on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.
Markranstädt

Markranstädt on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.
Linnaosad.
Markranstädt, Albersdorf, Altranstädt, Döhlen, Göhrenz, Großlehna, Kleinlehna, Meyen, Quesitz, Räpitz, Schkeitbar, Schkölen, Thronitz, Kulkwitz, Gärnitz, Seebenisch, Lindennaundorf, Frankenheim ja Priesteblich.
Robertsfors

Robertsfors on tiheasustusega paikkond Rootsis Västerbotteni läänis, Robertsforsi valla keskus.
Asulas elas 2010. aastal 2004 inimest.
Robertsfors on nimetatud šotlase Robert Finlay auks, kes koos John Jenningsiga asutas sinna 1751. aastal metallitöökoja.
Pegau

Pegau on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.
Aastal 1813 ööbisid linnas keiser Napoleon I ja keiser Aleksander I.
Regis-Breitingen

Regis-Breitingen on väikelinn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.
Linnaosad.
Regis-Breitingen koosneb kolmest osast:
Rötha

Rötha on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.
Zwenkau

Zwenkau on linn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.
Deutzeni vald

Deutzen on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.
2014. aastal liideti ta Neukieritzschi vallaga.
Koolidirektori armee

Koolidirektori armee (KA) on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" Sigatüüka õpilaste grupp, mille asutasid Harry Potter, Hermione Granger ja Ron Weasley. Grupi eesmärk oli õppida mustade jõudude vastast kaitset ja võidelda Lord Voldemorti ja Võlukunsti Ministeeriumi vastu. Nende kohtumispaik oli tarvilik tuba. Harry õpetas neile palju loitse:
Friedrich Dürrenmatt

Friedrich Reinhold Dürrenmatt (5. jaanuar 1921 – 14. detsember 1990) oli Šveitsi saksakeelne proosa- ja näitekirjanik.
Rex Stout

Rex Todhunter Stout (1. detsember 1886 – 27. oktoober 1975) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. 
Stouti loodud on eradetektiiv Nero Wolfe'i ja tema abilise Archie Goodwini tegelaskuju.
Elulugu.
Rex Stout sündis kveekerite peres. Tema isa oli John Wallace Stout ja ema Lucetta Elizabeth Todhunter Stout, kes kolisid üheksalapselise pere peagi Kansasesse. 
Rex Stout teenis 1906–1908 Ameerika Ühendriikide mereväes. Järgmisel neljal aastal proovis ta ametit kolmekümnes töökohas kuues osariigis ning samaaegselt müüs muu hulgas oma lühijutte ja luuletusi ajakirjadele.
Luigi Pirandello

Luigi Pirandello (28. juuni 1867 Agrigento – 10. detsember 1936 Rooma) oli itaalia näite- ja proosakirjanik. 1934. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.
Saul Bellow

Saul Bellow (sünninimega Solomon Bellows; 10. juuni 1915 Lachine, Québec, Kanada – 5. aprill 2005 Brookline, Massachusetts, USA) oli Kanada päritolu USA kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (1976). 
Muud.
Aastal 1986 valmis Saul Bellow' romaani "Püüa päeva" põhjal film "Seize the Day". Filmi peaosa mängis Robin Williams.
Maurice Druon

Maurice Druon (23. aprill 1918 Pariis – 14. aprill 2009 Pariis) oli prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige.
Õudusfilmide loend

"Siin on loetletud õudusfilme.
Karl Menningu skulptuur

Karl Menningu skulptuur on 2006. aastal Mare Mikoffi loodud skulptuur Tartus Vanemuise teatri kohviku (Cafe Shakespeare) terrassil. 
Karl Menningu skulptuur on püstitatud tähistamaks 100 aasta möödumist Eesti kutselise teatri sünnist. Kuju avati aastapäeval, 12. augustil 2006. Avamistseremoonia algas kell 15. 
Skulptuur on valmistatud pronksist. Ta kaalub pisut alla 300 kg. Kuju kõrgus jalgadest peani on 2,20 m. Skulptuuri seljal on Karl Menningu nimi. 
Kuju on paigaldatud terasest alusele, mida on võimalik koos kujuga ringi keerutada.
Bluusivennad

"Bluusivennad" (originaalpealkirjaga "The Blues Brothers") on 1980. aasta USA muusikaline komöödiafilm, mille režissöör on John Landis. Selle peaosades on John Belushi "Joliet" Jake Bluesina ja Dan Aykroyd Jake'i venna Elwoodina. Need tegelased arenesid välja NBC komöödiasaate "Saturday Night Live" sketšis "The Blues Brothers". Filmi tegevus toimub Illinoisi osariigis Chicagos ja selle ümbruses. Filmi stsenaristideks on Dan Aykroyd ja John Landis. Selles teevad lauljatena kaasa James Brown, Cab Calloway, Aretha Franklin, Ray Charles ja John Lee Hooker. Lisaks näitlevad selles veel Carrie Fisher ja Henry Gibson. 
Filmile tehti 1998. aastal järg "Bluusivennad 2000".
Süžee.
Film on "bluusivendadest" Jake ja Elwood Bluesist, kes pärast Jake'i vanglast vabanemist saavad püha missiooni aidata rahahädast välja katoliku orbudekodu. Nad panevad kokku oma kunagise bändi The Blues Brothers, et esinemistega raha teenida, kuid koguvad oma tegemiste käigus juhuslikult liiga palju vaenlasi.
Bluusivennad 2000

"Bluusivennad 2000" (originaalpealkirjaga "Blues Brothers 2000") on 1998. aasta USA muusikaline komöödiafilm bändist The Blues Brothers. Film on filmi "Bluusivennad" järg ning on pühendatud vahepeal surnud esimese osa näitlejatele: John Belushile (Jake Blues; surnud 1982), John Candyle (surnud 1994) ja Cab Callowayle (surnud 1994).
The Blues Brothers

The Blues Brothers on 1978. aastal USA-s loodud bluusi ja "rhythm and blues"'i ansambel. 
Bändi solistid olid algul koomikud John Belushi ("Joliet" Jake Blues) ja Dan Aykroyd (Elwood Blues), kuid pärast John Belushi surma 1982. aastal esineb bänd külalisesinejate najal.
Ansamblist on tehtud kaks muusikalist komöödiafilmi: "Bluusivennad" (1980) ja "Bluusivennad 2000" (1998).
Curitiba

Curitiba on linn Brasiilias, Paraná osariigi pealinn.
Brasiilia mägismaa

Brasiilia mägismaa (portugali keeles "Planalto Brasileiro") on mägismaa Lõuna-Ameerika idaosas (3° ja 35° S vahel). Mägismaaa suurim osa paikneb Brasiilias, lõuna osa Uruguays, edelaosa Paraguays ja Argentinas. Kõrgem osa asub idas ja kagus Atlandi ookeani rannikul (Bandeira mägi, 2890 m).
Mägismaa

Mägismaa on ebakorrapärase pinnamoega mägine ala, kus vahelduvad mäeahelikud, üksikud mäemassiivid, lavamaad, mägedevahelised ja sisemägised nõod. 
Mägismaad tekivad tektooniliselt aktiivsetes piirkondades. Mägismaale on iseloomulikud suured absoluutsed kõrgused ja väikesed suhtelised kõrgused. Tüüpilised mägismaad on Armeenia mägismaa, Iraani mägismaa ja Tiibeti mägismaa.
Mägismaade loend

Mägismaade loend loetleb mägismaad.
Lavamaade loend

Lavamaade loend loetleb lavamaad ehk platood ja kiltmaad.
Mõõtkava

Mõõtkava ehk ka mastaap (saksa keeles "Maßstab", "Maß" 'suurus' ja "Stab" 'vars') on suhe, mis näitab, mitu korda on mudeli suurused vähendatud või suurendatud võrreldes tõeliste suurustega.
Mõõtkava all mõistetakse plaanil või kaardil oleva joonepikkuse (D) suhet vastava maastikujoone horisontaalprojektsiooni (S) pikkusesse.
=Mõõtkava esitused=
Mõõtkava väljendatakse arvmõõtkavana, selgitava mõõtkavana ning graafiliselt joon- ja põikmõõtkavana.
Arvmõõtkava on mõõtkava numbriline väljendus: murd, mille lugejas on 1. Murru nimetajas olev arv N saadakse valemist
formula_1
Murrujoone asemel kasutatakse tavaliselt koolonit. Näiteks arvmõõtkava 1:500 tähendab, et ühele pikkusühikule plaanil vastab 500 ühikut tegelikkuses ehk 1 cm plaanil vastab 500 cm tegelikkuses. Tihti lisatakse arvmõõtkavale täht M, näiteks M 1:500.
Selgitav mõõtkava ehk võrdlusmõõtkava tähendab mõõtkava esitamist mõõtühikutega, nt. 1 cm – 5 m .
=Suur ja väike mõõtkava=
Öeldakse, et üks mõõtkava on suurem kui teine, kui esimene arvmõõtkava on suurem. Murru nimetaja suurendamisel murru väärtus väheneb, seega nt. mõõtkava 1:500 on suurem kui mõõtkava 1:5000. Teisisõnu, suurem on see mõõtkava, kus pikkusi on vähem vähendatud.
Kust jookseb piir suure ja väikese mõõtkava vahel, ei ole täpselt paika pandud.
=Mõõtkava täpsus=
Joonepikkust maastikul, mis vastab 0,1 millimeetrile antud kaardi mõõtkavas, nimetatakse selle mõõtkava täpsuseks. Näiteks 1:1000 mõõtkava täpsuseks on 0,1 m; 1:10 000 mõõtkava täpsuseks on 1,0 m.
Mõõtkava täpsusest järeldub, missuguseid maastikuobjekte saab plaanile kanda mõõtkavaliste leppemärkidega. Samuti ei ole plaanilt joonepikkusi võimalik määrata täpsemini ega kanda plaanile täpsemini, kui seda võimaldab mõõtkava täpsus.
Arvmõõtkava

Arvmõõtkava (ka arvmõõt) on mõõtkava arvuline väljendus, mis väljendub kaardi ja tegelike pikkuste suhte jagatisena. Arvmõõtkava on murd, mille lugeja on 1 ja nimetaja on mingi arv, mis näitab, mitu korda vahemaid looduses on kaardil vähendatud. 
Arvmõõtkava 1:10 000 (üks kümnele tuhandele) tähendab, et kõik kaugused kaardil on vähendatud 10 000 korda. 
Kõige levinumad arvmõõtkavad (sulgudes on toodud, millele need on iseloomulikud):
Arvmõõtkava aitab erinevate kaartide mõõtkavu võrrelda. Suurem mõõtkava on see, kus nimetaja on väiksem.
Eugenia Basilewsky

Eugenia Basilewsky (sündinud Eugenia von Wirén; 13. detsember 1917 Sevastopol, praegune Ukraina – 1. veebruar 2006 Solna, Rootsi) oli eestirootsi päritolu tuntud Rootsi joogaõpetaja.
Ta isa Robert von Wirén oli eestirootslane, ema venelanna, kes suri varakult. Kui Eugenia oli 10-aastane, tõi isa ta Eestisse Tallinna, kus ta lõpetas Luise tänaval asunud saksa õppekeelega Tallinna V gümnaasiumi. Ta esimene abikaasa oli Vladimir von Pezold. 
Teise maailmasõja algul siirdus perekond Saksamaale, kus Eugenia DP-laagris tuberkuloosi haigestus. Sanatooriumis juhuslikult kätte sattunud joogaraamat haaras ta meeled ja mõtted. Eugenia tervenes tuberkuloosist täielikult, sooritades joogas ette nähtud hingamis-, krokodilli- ja tiigriharjutusi.
1942 sündis poeg Alexander, kellega 1951. aastal Eugenia Rootsi siirdus. 1953 abiellus ta Ivan Basilewskyga (ka Basilevski) (1898–1989), iseseisvuse ajal Eestis elanud metsainspektori ja andeka välisvene luuletajaga, kes muu hulgas võitles Sinimägedes Punaarmee vastu. 
Eugenia õppis ära sanskriti keele, õpetades seda ka muuhulgas ülikoolis, andis palju joogakursusi Rootsis ja naaberriikides, asutas Yoga Light Centeri ja oli aastaid Rootsi joogaõpetajate liidu esimees. Peale selle aitas ta kaasa sellele, et jooga lisati Rootsi koolide vabatahtlike õppeainete kavva. Ta õppis suurte meistrite käe all, eriti indialase Yesudiani juures Luganos Šveitsis. Ta valdas täiuslikult oma keha.
Teosed.
Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks pärast Rootsi mainekas kirjastuses Bonnier avaldatud raamatu ”Slappna av med yoga” (1976) ilmumist soome keeles pealkirja "Terveyttä joogasta" (Helsingi: Otava, 1979). Seejärel anti välja ka hispaaniakeelne tõlge "Salud con yoga" (Bilbao: Mansajero, 1981). Rootsikeelse joogaraamatu kaanepildil poseerib autor ise ja näitab ka teose arvukatel fotodel, kuidas harjutusi sooritada. Ta õpilastest on paljud asunud tööle terapeutidena alternatiivmeditsiinis. 
Tsitaat.
Tsitaat tema artiklist Rootsi ajakirjas Sökaren (nr 3, 1976): "Jooga on kasulik kehale ja hingele. Tuleb muuta teadvust millegi kõrgema ja parema suunas. Alguses on vaja mõjutada alateadvust, eemaldada kõik negatiivne ja seejärel lisada pidevalt positiivseid mõtteid ja sisendusi."
Aristide Bruant

Louis Armand Aristide Bruant (6. mai 1851 – 10. veebruar 1925) oli prantsuse kabareelaulja ja koomik.
Aastal 1885 avas Aristide Bruant kabaree Le Mirliton.
Võrdlusmõõtkava

Võrdlusmõõtkava on mõõtkava esitamisviis, mis näitab 1 sentimeetrile kaardil vastavat kaugust looduses. Näiteks võrdlusmõõtkava 1 cm - 100 m tähendab, et 1 sentimeetrile kaardil vastab 100 meetrit looduses. 
Võrdlusmõõtkava aitab kaardi abil vahemaid arvestada. Näiteks kaardil võrdlusmõõtkavaga 1 cm - 100 m mõõdeti kaugust 5,8 cm. Arvestame: 5,8*100=580 meetrit.
Deutzen

Deutzen on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Deutzeni vallas.