Donald Trumpi teine presidentuur

Donald Trumpi teine presidentuur on 47. Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi teine ametiaeg. See algas 20. jaanuaril 2025 tema teise inauguratsiooniga ja peaks lõppema 20. jaanuaril 2029 tema järglase ametissevannutamisega.
Ametisseastumine.
Donald Trumpi inauguratsioon Ameerika Ühendriikide 47. presidendiks leidis aset 20. jaanuaril 2025 Washingtonis. Tegu oli teise inauguratsiooniga, mis ei leidnud aset sama presidendi eelmise inauguratsiooniga järjestikku. Ainus varasem president, kes oli valitsenud mittejärjestikustel ametiaegadel oli Grover Cleveland. Ühtlasi oli tegu USA ajaloo teise inauguratsiooniga, mis toimus (ametlikel kinnitustel ilmastikuolude tõttu) siseruumides.
Traditsioonilisel jumalateenistusel ametisseastumise puhul jutlustas Washingtoni anglikaani piiskop Mariann Edgar Budde. Ta palus Trumpil olla halastav nende inimeste vastu riigis, kes elavad praegu hirmus, ja aidata neid, kes põgenesid sõja ja tagakiusamise eest, paludes kaastunnet ja sõbralikku vastuvõttu USAst. Pärast jumalateenistust vastas Trump katedraali kõrval reporterite küsimustel, et jutlus ei olnud eriti köitev "ja nad suudaksid palju paremini". Sissekandes sotsiaalvõrgustikus Truth Social rääkis ta "niinimetatud piiskopist" ja nimetas teda järeleandmatuks vasakradikaaliks ja Trumpi vihkajaks. Ta nõudis vabadusepalumist.
Poliitilised otsused varsti pärast ametisseastumist.
Juba inauguratsioonipäeval andis Trump, nagu ta oli kuulutanud inauguratsioonikõnes ja valimisprogrammis Agenda 47, välja mõned dekreedid, korraldused ja memorandumid. Muu hulgas laskis ta tühistada 78 dekreeti, korraldust ja memorandumit, mille oli välja andnud tema eelkäija Joe Biden. Mõned tema tähtsamad meetmed olid:
Trump ja Venemaa agressioon Ukrainas.
President Bideni ajal toetas USA tugevalt Ukrainat. Alates Donald Trumpi teise presidendiaja algusest on riik liikunud suhete normaliseerimise suunas Venemaaga ja on hakanud survestama Ukrainat.
Trumpi läbisaamine Putiniga on olnud kestvalt parem kui läbisaamine Zelenskiga. Esimesel ametiajal. Venemaa ja USA tippkohtumisel Helsingis juulis 2018 teatas Trump pressikonverentsil, et ta usub Putinit, et Venemaa ei sekkunud USA presidendivalimistesse. Vabariiklasest senaator John McCain nimetas pressikonverentsi "üheks Ameerika presidendi kõige häbiväärsemaks etteasteks läbi aegade".
Trump survestas Zelenskit uurima Joe Bideni poja Hunter Bideni tegevust Ukrainas.
Oma valimiskampaania ajal lubas Trump lõpetada sõja Ukrainas 24 tunniga. Ta on korduvalt teatanud, et see on Bideni sõda, et kui tema oleks olnud president, poleks see sõda puhkenud.
Suhted Ukrainaga.
24. veebruaril 2025 ÜRO Peaassambleel hääletas USA koos Venemaa, Põhja-Korea, Valgevene, Ungari ja veel 13 riigiga vastu resolutsioonile, mis nõuab Vene vägede Ukrainast väljaviimist.
26. veebruaril 2025 teatas Trump valitsuskabineti istungil, et Ukraina liitumine NATO-ga on ebareaalne.
28. veebruaril 2025 kohtumisel Valges Majas Zelenskiga, et kirjutada alla maavarade leping, ründasid Trump ja asepresident J.D. Vance Zelenskit nagu oleks Ukraina sõja alustaja ja riskib kolmanda maailmasõjaga, ja Zelenskil paluti Valgest Majast lahkuda. Maavarade lepet ei sõlmitud.
15. märtsil 2025 teatas Trump, et senise presidendi eriesindaja Venemaal Keith Kelloggi vahetas välja Steve Witkoff. Reutersi andmetel oli see Venemaa nõudmine, sest Kellogg oli Ukraina-meelne.
18. juunil 2025 blokeeris USA juhtivate tööstusriikide ühenduse G7 tippkohtumisel jõulise avalduse Ukraina toetuseks.
USA on kahel korral peatanud relvaabi Ukrainale. Alates 2025. aasta hiliskevadest on Pentagon takistanud Ukrainal Ühendriikides toodetud ATACMS rakettide kasutamist Venemaal asuvate sihtmärkide vastu.
Pärast 15. augusti 2025 Trumpi ja Putini Alaska kohtumist leidis Trump, et Ukraina peab nõustuma Venemaa nõudmistega.
Suhted Venemaaga.
2. mail 2025 ähvardas USA Senat kehtestada uued sanktsioonid Venemaale ja tollitariifid riikidele, mis ostavad vene naftat, gaasi ja muid kaupu.
14. juulil 2025 teatas Trump, et USA kehtestab Venemaale 50 päeva pärast "väga karmid tollid", kui Ukrainaga rahulepingut ei saavutata.
28. juulil 2025 teatas Trump, et lühendab Venemaale Ukraina sõja lõpetamiseks antud 50-päevast tähtaega 10–12 päevani.
30. juulil 2025 teatas Trump, et Venemaad ootavad tollid 10 päeva pärast (pärast 8. augustit), kui Ukraina rahu asjus edasi ei liiguta.
Telefonikontaktid Putiniga:&lt;br&gt;
12. veebruaril 2025 &lt;br&gt;
18. märtsil 2025 &lt;br&gt;
18. mail 2025 &lt;br&gt;
4. juunil 2025 &lt;br&gt;
3. juulil 2025 &lt;br&gt;
13. märtsil 2025 kohtus USA presidendi eriesindaja Steve Witkoff Putiniga.
3. aprillil 2025 kohtusid Washingtonis Putini ja Trumpi esindajad Kirill Dmitrijev ja Steve Witkoff.
6. augustil 2025 kohtusid Venemaa kutsel Moskvas USA presidendi eriesindaja Steve Witkoff ja Venemaa valitseja Putin.
Kõigi nende kontaktide järel on Trump teatanud suurtest edusammudest liikumisel rahu suunas ning sanktsioonide rakendamine on edasi lükatud. 18. märtsi 2.5-tunnise telefonivestluse järel konstateeris Sirbi peatoimetaja Kaarel Tarand, et Trump on ainuke vaba maailma juhtide hulgas, kes arvab, et Putin temale ei valeta. Telefonikõne ajal andis Putin kaamerate ees sõjaväele käsu lõpetada energiasihtmärkide pommitamine. Samal ajal läks Ukraina suunas lendu 145 raketti ja drooni.
Trumpi ametisseasumise järel on Venemaa rünnakud enam kui kahekordistunud.
15. augustil 2025 Alaskal Anchorage’is võttis Trump Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt tagaotsitavaks kuulutatud Putinit vastu kui head sõpra ja aukülalist. Kohtumisel ei sõlmitud ühtegi kokkulepet. BBC kommenteeris: Alaska tippkohtumine oli Putini jaoks võit. Lühikese kuue kuuga on Putinist saanud lääneriikide paariast partner ja sõber, keda USA pinnal tervitatakse.
18. augustil 2025 helistas Trump Putinile, et korraldada Putini ja Zelenski kohtumine.