2019. aasta veredopinguskandaal

2019. aasta veredopinguskandaal on 2019. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistluste ajal Seefeldis Austrias puhkenud rahvusvaheline dopinguskandaal, millesse on segatud ka mitu Eesti sportlast.
Kronoloogia.
Jaanuaris 2019 linastus dokumentaalfilm, kus 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis EPO tarvitamisega vahele jäänud Austria murdmaasuusataja Johannes Dürr avas oma dopingukasutamise juhtumit. Filmis sisaldunud uus info andis tõuke dopinguteemalise uurimise jätkamiseks, samuti andis Dürr prokuratuurile isikute nimed, kes teda dopinguga abistasid.
27. veebruaril 2019 korraldasid Saksamaa ja Austria politsei ühisoperatsiooni "Aadrilaskmine" ("Operation Aderlass")
. Austria kriminaalpolitsei teostas põhja suusaalade MM-i võistluslinnas Seefeldis läbiotsimise ja vahistas selle käigus viis murdmaasuusatajat: Aleksei Poltaranini Kasahstanist, Dominik Baldaufi ja Max Hauke Austriast ning Andreas Veerpalu ja Karel Tammjärve Eestist. Samal päeval vahistati Saksamaal Erfurdis veel kaks inimest, kellest üks oli spordiarst Mark Schmidt. Viimast on juba varem kahtlustatud veredopingu vahendamises. Ühest läbiotsitud garaažist Erfurdis leiti 40 verekotti. Veres leiduva DNA abil loodavad uurijad veredopingut kasutanud sportlased identifitseerida.
28. veebruari õhtul vabanesid Tammjärv ja Veerpalu, olles tunnistanud seotust dopinguga.
1. märtsil tunnistas Tammjärv, et ta on veredopingut tarvitanud alates 2016. aasta suvest ja et spordiarsti Mark Schmiveeldti kontakti andis talle Eesti suusakoondise endine peatreener Mati Alaver. Alaver tunnistas samal päeval kontakti vahendamist. Eesti Suusaliit esitas Mati Alaveri kohta Riigiprokuratuurile kuriteoteate.
4. märtsil tunnistas veel üks Eesti murdmaasuusataja Algo Kärp veredopingu kasutamist. Kärbi kinnitusel sai ka tema Mati Alaverilt 2016. aasta suvel dopinguarsti Mark Schmidti kontakti.
11. märtsil esitati Mati Alaverile kahtlustus dopingu tarvitamisele kallutamises.
Lisaks kahtlusalustele murdmaasuusatajatele on politsei üle kuulanud ka kaks Austria jalgratturit: Georg Preidleri (kolmekordne Austria meister eraldistardiga sõidus) ja Stefan Denifli, kes on mõlemad veredopingu kasutamist kinnitanud ja saanud Rahvusvaheliselt Jalgratturite Liidult esialgse võistluskeelu.
Detsembris esitas Müncheni prokuratuur süüdistuse Mark Schmidtile ja neljale tema abilisele.
Tagajärjed.
President Kersti Kaljulaid võttis Mati Alaverilt talle 2001. aastal antud Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgi ja 2006. aastal antud Valgetähe III klassi teenetemärgi. Eesti Olümpiakomitee võttis Alaverilt treenerikutse ning talle 2007. aastal antud Eesti Olümpiakomitee teenetemärgi.
Austerlannast mägiratturile Christina Kollmann-Forstnerile määrati kodumaal kriminaalkaristus, sest ta teenis dopingu abiga ebaausal viisil sponsorraha. Samuti määrati talle Austria antidopingu poolt veredopingu ja kasvuhormooni kasutamise eest nelja-aastane võistluskeeld.
Septembris 2019 määrati uurimise alustamiseks tõuke andnud Johannes Dürrile eluaegne võistluskeeld.
Novembris 2019 mõisteti Mati Alaver süüdi nelja tema treenitud sportlase dopingu tarvitamisele kallutamises. Rahvusvaheline suusaliit määras Karel Tammjärvele ja Andreas Veerpalule nelja-aastase võistluskeelu ning sama pika tegutsemiskeelu Mati Alaverile. Andrus Veerpalu sai kahe-aastase tegutsemiskeelu, mis kestis 28. septembrist 2019 kuni 27. septembrini 2021.
Jaanuaris 2020 määrati Dominik Baldaufile spordipettuse toimepanemise eest viiekuuline tingimisi vanglakaristus.
2021. aastal määrati spordiarst Mark Schmidtile nelja aasta ja kümnekuuline vanglakaristus, millest ligi 2 aastat oli ta juba vahi all veetnud. 16. mail 2022 sai ta ennetähtaegselt tingimisi vabaks.