Afganistani riigipeade loend

Selles artiklis on loetletud Afganistani riigipead.
Hotaki impeerium moodustati pärast Mirwais Hotaki ja teiste Kandahari afgaanide hõimupealike Mughali ja Pärsia võimu vastast edukat ülestõusu.
Pärast pikki sõdu tekkis Hotaki impeeriumi kohale Durrani Aafgaani impeerium, mille asutas Ahmad Šahh Durrani 1747. aastal.
Pärast Durrani impeeriumi kokkuvarisemist 1823. aastal asutas Barakzai dünastia Afganistani emiraadi, muutis selle 1926. aastal Afganistani kuningriigiks ja valitses riiki seni, kuni viimane kuningas Mohammed Zahir Shah 1973. aasta riigipöördega tagandati. Riigipööret juhtis tema esimene nõbu Mohammed Daoud Khani. Hoolimata Barakzai dünastiasse kuulumisest eiras Daoud Khan traditsioonie ning ei kuulutanud end šahhiks, selle asemel ta kaotas monarhia ja asutas Afganistani Vabariigi ning tegi ennast selle presidendiks. Vabariik kestis kuni Sauri revolutsioonini 1978. aastal.
Alates 1978. aastast on Afganistan olnud pidevast sisekonfliktist ja välisriikide sõjalistest sekkumistest räsitud.
President Hamid Karzaist sai 7. detsembril 2004 kõigi aegade esimene demokraatlikult valitud Afganistani riigipea. Praegune president on Ashraf Ghani, kes on võimul 29. septembrist 2014.
Monarhia.
Kuningad (1747–1823).
Afganistani omariikluse alguseks loetakse 1747. aastal rajatud Durrani riiki, mille pealinn asus esialgu Kandahāris ja hiljem Kabulis. Selle valitsejad kandsid kuninga ja padišahhi tiitlit.
Durrani valitsejad hoidsid Afganistani territooriumi enda kontrolli all kuni 1790. aastateni, pärast seda säilitasid kontrolli ainult Kabuli ümbruse üle.
Emiirid (1836–1926).
Seda perioodi iseloomustas pidev kodusõdade ajajärk, mil Afganistani territooriumil valitses korraga sageli kuni neli konkureerivat valitsejat. Ametlikuks valitsuseks on loetud seda, mis hoidis enda kontrolli all pealinna Kabuli. Ühendatud Afganistani Emiraat loodi alles 1881. aastal.
Perioodil 1839–1842 ja 1879–1919 oli Afganistan Suurbritannia protektoraat ning emiirid valitsesid Suurbritannia residentide alluvuses.
Kuningad (1926–1973).
Emiir Amanullāh kuulutas Afganistani 9. juunil 1926 kuningriigiks. Kuningavõim kukutati riigipöördega 17. juulil 1973, mil Afganistanist sai vabariik.
Vabariik.
Presidendid (1973–1978).
Pärast riigipööret 17. juulil 1973, millega kukutati kuningas, kuulutati Afganistan vabariigiks ja riigipea ametinimetuseks sai president.
Sõjaväenõukogu esimehed (1978).
Pärast riigi esimese presidendi Moḩammad Dā'ūd Khāni kukutamist riigipöördega läks Afganistanis võim lühiajaliselt sõjaväelastest koosneva nõukogu kätte.
Presidendid (1978–2001).
Alates 1978. aastast on Afganistani riigipead vaatamata riigi ametliku nimetuse mitmekordsele muutumisele kandnud taas presidendi ametinimetust.
27. septembrist 1996 13. novembrini 2001 hoidis enda kontrolli all pealinna Kabuli tegelikult islamiliikumine Taliban, kuid rahvusvaheliselt tunnustati endiselt Badakhshāni provintsi taandunud president Rabbānī valitsust.
Islamiemiraat.
Emiirid (1996–2001).
27. septembril 1996 vallutasid Afganistani pealinna Kabuli islamiliikumise Taliban väeüksused ja kuulutasid välja Afganistani Islamiemiraadi. Nende valitsust tunnistasid ametlikult ainult Araabia Ühendemiraadid, Pakistan ja Saudi Araabia, kuigi aastaks 2000 hoidsid nad enda kontrolli all 90–95 protsenti Afganistani territooriumist.
Islamiemiraat likvideeriti Ameerika Ühendriikide sõjalise invasiooni tulemusel novembris 2001.
Vabariik.
Üleminekuvalitsuse esimehed (2001–2002).
Pärast islamiliikumise Taliban kukutamist novembris 2001 algasid läbirääkimised Afganistani poliitiliste jõudude vahel uue riigikorra kehtestamiseks. Vastavalt 5. detsembril 2001 Bonnis saavutatud kokkuleppele moodustati üleminekuvalitsus, mis vannutati ametisse sama aasta 22. detsembril.
Presidendid (2002–2021).
19. juunil 2002 nimetati senine üleminekuvalitsuse esimees Ḩāmid Karzay presidendi kohusetäitjaks. Esimesed presidendivalimised Afganistanis toimusid oktoobris 2004 ja presidendiks valitud Ḩāmid Karzay astus ametisse sama aasta 9. detsembril.