Riia Aleksandri gümnaasium

Riia Aleksandri gümnaasium (vene keeles Рижская Александровская мужская гимназия, saksa keeles Alexander-Gymnasium von Riga) oli Riia esimene vene õppekeelega gümnaasium. Kool asutati Vene keisririigi Baltikumi venestamispoliitika raames ning on saanud nime Vene keiser Aleksander II järgi. Aja jooksul sai gümnaasiumist üks Riia parimaid koole ja selle on lõpetanud paljud kuulsad Läti teadlased ja kultuuritegelased. Tänapäeval asub gümnaasiumihoones Jāzeps Vītolase nimeline Läti muusikaakadeemia.
Ajalugu.
19. sajandi keskel oli Balti riikides mitu saksakeelset gümnaasiumi: Riias kaks (klassikaline provintsiaalgümnaasium ja linna reaalgümnaasium), Miitavi (Jelgava), Tallinna, Liibavi ja Tartu. Vene riigivalitsus soovis hakata seda muutma ja luua ka venekeelsed gümnaasiumid. Balti kindralkuberneri krahv P. A. Šuvalovi ettepanekul saatis Rahvaharidusministeerium 1865. aastal Tartu haridusringkonda asjaga tutvuma salanõunik Mogiljanski. Tema aruande kohaselt ei olnud vene keel gümnaasiumides küll juhtpositsioonil, kuid venekeelsete gümnaasiumide rajamist ta vajalikuks ei pidanud. Lõpuks toetas valitsus aga ikkagi Šuvalovi ettepanekut ja 1. juunil 1867 lubas keiser Aleksander II avada Riias vene gümnaasiumi, millele anti tema nimi, et eristada seda kahest ülejäänud Riia gümnaasiumist. 
Kohalikud keeled ning läti ja eesti õpilased.
Kuna algusest peale eeldati, et gümnaasiumis õpivad erinevatest rahvustest lapsed ning et on vaja "mittevene päritolu noortele anda võimalus omandada üldhariduse kõrval ka täielik vene keele oskus", suurendati vene keele tundide arvu 1. klassis. Mittevene lapsed pidid aga kirikuslaavi keele asemel õppima rohkem saksa keelt. Arvestades, et Riia on kaubalinn, õpetati valikainena ka inglise keel. Lisaks pidas Šuvalov oluliseks, et väljaspool programmi õpitaks ka põlisrahvaste keeli: läti keelt Riias ja eesti keelt Tallinna gümnaasiumis, kuna "vene gümnaasiumid, mis viljelevad teaduslikult kohalikke keeli, mitte ainult ei eralda haridust taotlevaid lätlasi ja eestlasi nende rahvajuurtest ja sugulaste huvidest, nagu seda tehakse kohalikes Saksa õppeasutustes, vaid, vastupidi, annab lätlaste ja eestlaste lastele võimaluse ülal pidada ja tugevdada elavat ja viljakat sidet oma põlishõimudega, kelle vahel nad on omakorda valgustusjuhid ja vene keele teadmiste levitajad. Vene keele ja kirjanduse õpetajate meelitamiseks vene gümnaasiumidesse tõsteti nende palku; ja luteri usuõpetajad olid palgalt ja teenistusõiguselt võrdsed õigeusklike õigusõpetajatega.
Esimene lend.
3. oktoobril 1867 teatas A. A. Keyserling kohalike ajalehtede kaudu uue gümnaasiumi avamisest, mille tarbeks renditi kesklinna parimas asukohas Nasledniku ja Aleksandrovski tänava nurgal kaupmees Schuchardti kolmekorruseline maja. Gümnaasiumihoone oli ehitatud aastail 1870–1875 uusklassitsistlikus stiilis silmapaistvaima baltisaksa arhitekti Johann Friedrich Baumanni (1834–1891) projekti järgi. 
1867. aasta detsembriks oli gümnaasiumisse soovijaid 141, kellest „90 õigeusklikku, 33 luterlast, 10 katoliiklast ja 4 vanausulist”. Gümnaasiumi direktoriks valiti 23. detsembril N. P. Gamburtsov.
Gümnaasium avati 10. (22.) jaanuaril 1868. Õppetöö algas 30. jaanuaril ja esimene õppeaasta kestis poolteist aastat. Esialgu moodustati viis klassi: ettevalmistavad ja neli madalamat; kõrgemad klassid avati järgmise kolme aasta jooksul. 179 eksaminandist võeti vastu 128 inimest: ettevalmistusklassi 25, 1. klassi 40, 2. klassi 38, 3. klassi 17 ja 4. klassi 8 inimest.
Kooli avamisel osalesid Vene keisri sugulane Oldenburgi vürst Nikolai ja Baltikumi kindralkuberner Pjotr Albedinski. 1894. aastal pühitses Vene Õigeusu Kiriku Riia ja Jelgava peapiiskop Arseni Brjantsev gümnaasiumihoone teisel korrusel asuva kabeli.
Õppekava.
Gümnaasiumi kohustuslikud ained olid usuõpetus, vene keel, ladina keel, matemaatika, prantsuse ja saksa keel, ajalugu, geograafia, looduslugu, füüsika, kosmograafia, kalligraafia, joonistamine ja joonestamine. Õppetunnid kestsid 90 minutit. Hindeid pandi jooksvalt, mitte semestri lõpus. Kui õpilane sai järjest kaks mitterahuldavat hinnet, määrati talle järeleaitamise tunnid. Õppetundide vahel olid vahetunnid: algul 15–20 minutit, seejärel 5–8 minutit, alates kella 12-st sõid õpilased lõunat.
Esimene maailmasõda ja kooli evakueerimine.
Esimese maailmasõja alguseks oli Aleksandri gümnaasium oma 690 õpilasega Riia suurim kool. Esimese maailmasõja ajal evakueeriti Riia Aleksandri gümnaasium 1915. aastal Võrru ning sealt 1917. aasta mais edasi Saranskisse. Pärast sõda, 1919. aasta lõpus, anti hoone Läti konservatooriumi käsutusse.