tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Iska

Iska on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Joonuse

Joonuse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Külas püsielanikke ei ole.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Järve (Lääneranna)

Järve on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Kalli (Lääneranna)

Kalli on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Külas asub õigeusu kirik: Kalli Ristija Johannese kirik.
Karinõmme

Karinõmme on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Karinõmmel asus Karinõmme mõisa keskus.
Karuba

Karuba on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Vanimad andmed Karuba küla kohta pärinevad 1542. aastast, mil Suure-Koonga külas (Kokenka maior, nüüd Maikse ja Karuba küla) oli üksjalg Karope Iuri. Hilisema Koonga mõisa kohal asus Koonga piiskopimõis, mida ümbritsevatele põldudele hakkasid tekkima Suure- ja Väike-Koonga külasarased.
1662. aastal oli Koonga mõisa all olemas Karupe küla kolme talumehega: Jacko Heinrich, Karupe Hannuß ja Meese Michell. Pärnumaa 1680.–1684. aasta kirjeldusraamatu järgi oli Karropä Kylla, kus olid peremehed Karrope Hans ja Karrope Jurgen. Samas külas elasid ka vabadikud Norh Hanß, Arro Hanß ja Mohe Michel. Mihkli kihelkonna 1724. aasta maarevisjonis on Koonga mõisa kaks Karopa ehk Karope talu on kirjas kõrvalasuva Maikse küla all.
Kibura

Kibura on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Kiisamaa

Kiisamaa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Kuhu

Kuhu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Külas püsielanikke ei ole.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Kurese

Kurese (varem Kureselja, Kurgenselc) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Külas püsielanikke ei ole. Kureselt on leitud Pärnumaa teadaolevalt vanim kalme, mille vanust arvestades asustati küla üle 1000 aasta tagasi. See tähendab, et küla võib olla vanem kui umbes 2,5 km kirdes asuv Soontagana maalinn, mille vanimad kaitserajatised on dateeritud 7.-8. sajandisse. Külateed koonduvad allika ümber.
Mihkli kihelkonnas asunud Kureset on kirjalikes allikates mainitud 1534. aastal kujul "Kurryselck", 1601. aastal "Kurrusall Hanne", 1797 "Kurresel" ja 1839 "Kurreselg".
Maastikult meenutab küla Saaremaa loopealseid. Küla põhjaservas on näha muistse Litoriinamere rannikut, mis moodustus 7000–8000 aasta eest. Küla idakülg on soine ja metsane ning enne maaparandust ulatus selleni Maalja soo (Avaste soo edelaosa rahvapärane nimi). Küla ja Maalinna soosaare vahel oli veel kuni 20. sajandi algusaastateni säilinud talitee, mis kulges külatänavalt Soontagana soosaare edelanõlvale. Tänapäeval on see vähemalt 2000 aasta vanune tee läbitav aasta läbi ning kulgeb soises metsas ja laudteel. Kuna Kurese jäi kõrvale teedeehitustest ja maaparandusest, on säilinud muistse sumbküla paigutus ning küla muinaspõllud, mida tähistavad kadakatesse peidetud kivikuhjad.
 Kurese teedevõrgu vanusest annavad tunnistust külateedeäärsed kiviaiad, mille talupoolne kultuurikiht on kohati pea meetri võrra paksem, kui varem paepealsel kulgenud külatee.
Kurese küla moodustasid enne teist maailmasõda 23 talu, mille hulka arvestatakse ka maalinna kaks talukohta. Pärast sõda oli ümbruskonnas palju metsavendi, mistõttu küüditati suur osa Kurese elanikest Siberisse ja seejärel hakkas küla kiiresti tühjenema. Viimane elanik suri 1973. aastal.
Kõima (Lääneranna)

Kõima on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Külas asub Kõima mõisa süda. Mõisa võõrandamisest 1919. aastal kuni 1950. aastateni tegutses endises mõisa peahoones Kõima kool. Pärast kooli sulgemist oli endises mõisahoones Tammaru kolhoosi lasteaed ja klubi.
Lõpe (Lääneranna)

Lõpe on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Maikse

Maikse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Mihkli

Mihkli on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Mihkli oli Mihkli kihelkonna keskus. Külas asub 13. sajandil rajatud Mihkli kirik.
Naissoo

Naissoo on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Nedrema

Nedrema (varem ka "Nedremaa") on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Nedrema küla juures asub Nedrema puisniit.
Nätsi

Nätsi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
31. märtsil 1975 Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 177 toimus külade liitmine. Vähem asustatud külad liideti rohkem asustatud küladega. Seega liideti Nätsi küla Kalli külaga. Lähtudes sellest taastati endised külanimed Koonga Küla Rahvasaadikute Nõukogu (19. koosseisu 9. istungjärk) otsusega 18. aprillist 1989. a (kinnitatud Pärnu Rajooni RSN Täitevkomitee otsusega 20. oktoobrist 1989. a nr 504). Pärast külade nimede ja piiride ennistamist taastus taas pärast 14 aastat Nätsi küla.
Saare-Lääne piiskoppide valitsemise ajal (1518–1544) kuulus Nätsi küla Rabavere vaku hulka.
Palatu

 
Palatu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Peantse

Peantse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Piisu

Piisu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Tamme (Lääneranna)

Tamme on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Tamme

Tamme on mitme koha nimi:
Tamme on ka perekonnanimi.
Tõitse

Tõitse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Paula Hitler

Paula Hitler (21. jaanuar 1896 Hafeld, Austria – 1. juuni 1960 Berchtesgaden, Baieri, Saksamaa) oli Adolf Hitleri noorem õde. 
Paula isa oli Alois Hitler ja ema Klara Pölzl. Paula oli Adolfi õdedest-vendadest ainus, kes lapsepõlve üle elas. 
Kuni Teise maailmasõja lõpuni töötas Paula sekretärina, samuti toetas teda Hitler Natsi-Saksamaa perioodil.
Ura

Ura on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Urita

Urita on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Vastaba

Vastaba on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Klara Hitler

Klara Hitler (neiupõlvenimi Klara Pölzl; 12. august 1860 – 21. detsember 1907 Linz, Austria) oli Adolf Hitleri ema ja Alois Hitleri abikaasa.
Ta sündis Spitali külas Austrias Johann Pölzli ja Johanna Hiedleri perekonnas. 
Tema juuksed olid tumepruunid ning ta oli naise kohta üsna pikk.
Klaral oli kokku 6 last, kellest ainult kaks – Adolf ja Paula – elasid üle lapsepõlve. Klara oli katoliiklane ja käis tihti kirikus. 
Ta suri 47-aastaselt piinarikkalt rinnavähki.
Simuleerimine

Simuleerimine on millegi matkimine ehk jäljendamine.
Tehnikas tähendab simuleerimine mingi objekti uurimist tema lihtsustatud matemaatilise mudeli abil. Tänapäeval toimub objektide uurimine arvutis kasutades simulatsiooniprogramme ja simulatsioonimudeleid.
Mudeleid (sh. simulatsioonimudeleid) koostatakse väga mitmesugustel eesmärkidel. Näiteks:
Farmatseutide loend

"Siin on loetletud farmatseute."
Tehnikateadlaste loend

"Siin on loetletud tehnikateadlasi"
Lincoln Burrows

Lincoln Burrows on üks peategelasi teleseriaalis "Põgenemine". Tegelaskuju kehastab Dominic Purcell.
Seriaalis nähtavaid klippe noorest Lincolnist mängivad Max Kirsch ja Hunter Jablonski. Lincolni noorem vend Michael Scofield, keda kehastab Wentworth Miller, ohverdab ennast, et päästa oma vend Lincoln range süsteemiga Fox Riveri vanglast, kus too parasjagu surmasüüdistusega seal istub.
Pärast Lincolni ja Michaeli ema surma, sai Lincolnist Michaeli nö. "Kaitseja". Lincoln kukkus oma Sofamoori ajal välja Morgan Park'i kõrgkoolist ja alustas kuritegevuslikku elu. Peale selle et teda süüdistatake Asepresidendi venna mõrvas , on Lincolnile kaela seatud ka palju teisi kuritegusid.
Tibla

Tibla on halvustav sõna venelase kohta.
Tiblas koonduvad põliselanike etteheited eri aegadel Eesti aladele asunud venelastele, mistõttu 20. sajandi algupoole viitas see Venemaalt pärit lihttöölistele ja nende hoiakutele, kuid hiljem on saanud enamlase, nõukogude võimu esindaja ja küüditaja või nõukogude inimese tähenduse. Tüüpiline tibla ei austavat asukohamaa kultuuri, selle elanikke ega nende keelt ning olevat üldjuhul vaenulik ka Eesti riigi suhtes.
Tänapäevastele tibladele omistatakse nostalgiat Nõukogude Liidu järele.
Võrreldavad, ehkki mitte samatähenduslikud terminid on "Homo sovieticus" ja soomekeelne "ryssä".
Termini kujunemine.
1937. aastal ilmunud Eesti Entsüklopeedias seostatakse "tibla" Vitebski kubermangu nimega, kuna sealt pärines hulk veel tsaariaegses Eestis tänavaid sillutanud venelasi ja teisi slaavi päritolu töölisi. Algselt kutsuti neid "tipski", millest hiljem kujunenud "tibla".
Vene keeles kasutavad Vitebskist pärit inimesed enda kohta sõna "vitebljanin" (vene keeles витеблянин), millel negatiivset varjundit ei ole.
Rahvaliku etümoloogia kohaselt tulenevat sõna "tibla" venekeelsest fraasist "ты, бля" ("tõ, blja" 'sina, lits').
Juba 1918. aastal seostati sõnaga "tibla" töölisklassist pärit enamlasi ehk bolševikke ja bolševismi toetajaid. 18. juuni 1918. "Tallinna Päevalehe" artiklis "Pudemed" peetakse seda küll uudissõnaks, aga juba kinnistunuks. Samas artiklis leiab mainimist ka uus termin "aus varas". Pseudonüümi all esinev autor kirjutab "tibla" kohta järgmist (kirjapilt suuresti muutmata):
Tänapäeva kirjakeeles levis "tibla" 1990. aastail Andrus Kiviräha "Ivan Orava mälestuste" ajel, mis kujutab eestlaste riikluse aluseks olevat rahvustunnet ja umbusku venelaste vastu tragikoomilises võtmes. Ivan Orava järgi olid tiblad mitte venelased, vaid väikesed roosad olevused, kes ilmusid Eestisse esmakordselt 1940. aasta juunis.
2002. aastal pälvis kriitikat Eesti Päevalehes 11. detsembril ilmunud reklaam, milles kirjutati: "Ei loe Eesti Päevalehte? Järelikult tibla!" Riigikogu liikmed Viktor Andrejev, Jevgeni Tomberg ja Valentina Võssotskaja esitasid seepeale Avaliku Sõna Nõukogule kaebuse, kuna nende arvates õhutas reklaam rahvuslikku vaenu. "Nõukogu nendega ei nõustunud, kuid kuulutas reklaami siiski hea tavaga vastuolus olevaks, kuna eelnenud lausele järgnes lause "Ole õige eestlane, loe kindlasti!", mille lisamisega loodud vastandust peeti solvavaks," kirjutas filosoof Indrek Reiland juhtumit analüüsides. Reilandi hinnangul viitab õigekeelsussõnaraamatu 2006. aasta väljaanne siiski kaudselt, et sõna "tibla" kasutamine väljendab halvustavat suhtumist venelastesse üldiselt.
Jakaya Kikwete

Jakaya Mrisho Kikwete (sündinud 7. oktoobril 1950 Msogas) on Tansaania poliitik, kes oli aastatel 2005–2015 Tansaania president.
31. jaanuaril 2008 valiti ta ühtlasi Aafrika Liidu esimeheks. Selles ametis oli ta kuni 2. veebruarini 2009.
31. oktoobril 2010 toimunud presidendivalimistel valiti ta uueks ametiajaks tagasi.
Kikwete lõpetas 1975 majanduskooli ja asus tööle Tansaania tollases ainuparteis TANU (Tanganjika Aafrika Rahvusliit), mis alates 1977 kannab Revolutsioonipartei nime, väikeametnikuna. See andis talle võimaluse töötada rohujuuretasandil Tansaania maapiirkondades.
Sõjaväelasekarjääri alustas ta 1972 Ruvu Riiklikus Sõjaväelaagris. 1976 lõpetas ta Mondulis Tansaania Sõjaväeakadeemia leitnandina. 1983 alustas ta samas akadeemias ohvitseride kursusi ja tõusis kolonelleitnandiks. Selles aukraadis läks ta 1992 erru, kui Tansaanias kehtestati mitmeparteisüsteem ja ta hakkas täiskohaga poliitikuks.
Revolutsioonipartei on sellegipoolest säilitanud kontrolli Tansaania üle. Kikwete valiti esimest korda erakonna Riiklikku Täitevkomiteesse 1982 ja sellest ajast saadik on ta iga 5 aasta järel sinna tagasi valitud. 1997 valiti ta erakonna 31-liikmelise Keskkomitee liikmeks ja on ka sinna iga 5 aasta järel tagasi valitud.
1994 valiti Kikwete 44 aasta vanuselt Tansaania ajaloo kõige nooremaks rahandusministriks. 1995. aasta detsembris sai ta välisministriks ja jäi sellele kohale 10 aastaks, kuni 21. detsembrini 2005. Sama aasta 25. detsembril sai temast Tansaania president.
Faure Gnassingbé

Faure Essozimna Gnassingbé (sündinud 6. juunil 1966) on Togo poliitik, alates 3. maist 2025 Togo ministrite nõukogu president. 2005–2025 oli ta riigi president.
Ta on 1967–2005 Togo presidendiametit pidanud Gnassingbé Eyadéma poeg.
George Maxwell Richards

George Maxwell Richards (1. detsember 1931 San Fernando – 8. jaanuar 2018) oli Trinidadi ja Tobago poliitik, riigi neljas president 17. märtsist 2003 kuni 18. märtsini 2013.
Ta oli hariduselt keemiainsener ja 1963. aastast oli tal doktorikraad (Ph.D.) Cambridge'i Ülikoolist.
Max Richards, nagu teda tavaliselt kutsuti, sündis San Fernando linnas Trinidadi saare lõunaosas. Samas linnas omandas ta põhihariduse ja õppis edasi "Queen's College"'is Port of Spainis.
Aastatel 1950–1951 töötas firmas United British Oilfields of Trinidad, mis hiljem sai firma Royal Dutch Shell osaks). Õppis Manchesteri Ülikoolis Suurbritannias keemiat ning 1955 sai bakalaureusekraadi ja 1957 magistrikraadi. Edasi jätkas doktoriõppes Cambridge'i Ülikoolis.
Naasnud kodumaale, töötas aastatel 1957–1965 Shelli Trinidadi osakonnas. Pärast seda töötas Lääne-India Ülikoolis õppejõuna. Aastatel 1980–1985 oli ta sama ülikooli prorektor.
Ta oli abielus Jean Ramjohn-Richardsiga ning neil oli kaks last: poeg Mark on arst ja tütar Maxine ettevõtja.
Idriss Déby

Idriss Déby Itno (18. juuni 1952 – 20. aprill 2021) oli Tšaadi poliitik. Alates 2. detsembrist 1990 kuni surmani 2021. aastal oli ta Tšaadi president. Ta oli lisaks partei Mouvement Patriotique du Salut (MPS) esimees.
Ta sündis zaghavade hõimust pärit karjuse perekonnas. Ta tõusis riigis esile tänu edukale sõjaväekarjäärile.
Déby sai Tšaadi presidendiks pärast 1990. aastal juhitud riigipööret president Hissène Habré vastu. Déby valiti pärast seda kuus korda tagasi presidendiks. Mitmed rahvusvahelised meediaallikad nimetasid Déby võimu autoritaarseks. Tema valitsemise ajal tegi demokraatia riigis tagasikäigu ja lokkas korruptsioon. Tema valitsuse kukutamiseks loodi 2016. aastal mässuliste rühmitus Rinne Muutuse ja Üksmeele Nimel Tšaadis (FACT).
30. jaanuarist 2016 kuni 30. jaanuarini 2017 oli ta Aafrika Liidu eesistuja.
Déby suri 2021. aastal mässulistega võitlemise käigus saadud vigastustesse. Tema surma järel võttis presidendi kohustused üle sõjaline nõukogu, mida asus juhtima tema poeg Mahamat Déby.
Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī

Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī (araabia زين العابدين بن علي ; sündinud 3. septembril 1936 – 19. september 2019) oli Tuneesia poliitik, president, tuli võimule pärast 7. novembril 1987 korraldatud riigipööret, millega kukutati eluaegseks presidendiks kuulutatud Habib Bourguiba.
Aastal 2004 valiti ta presidendiks tagasi 94,5 protsendiga häältest ning aastal 2009 89 protsendiga häältest. 14. jaanuaril 2011 sunniti ta võimust loobuma.
Juunis 2011 mõistis kohus Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī ja tema abikaasa tagaselja süüdi varguses ning sularaha ja vääriskivide ebaseaduslikus omamises, karistuseks määrati 35 aastat vangistust. bin ‘Alī väite kohaselt meelitati ta lahkuma oma riigist Saudi Araabiasse ning lavastati kuritegudes süüdi.
Ahmet Necdet Sezer

Ahmet Necdet Sezer (sündinud 13. septembril 1941 Afyonkarahisaris) on Türgi riigitegelane, kes oli 16. maist 2000 kuni 28. augustini 2007 Türgi president.
Gurbanguly Berdimuhamedow

Gurbanguly Berdimuhamedow (sündinud 29. juunil 1957) on Türkmenistani poliitik. 21. detsembrist 2006 kuni 19. märtsini 2022 oli ta Türkmenistani president. Alates 21. jaanuarist 2023 on ta Türkmenistani parlamendi esimees. 
Ta kaitses 1990. aastal meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi (stomatoloogia). 2007. aastal anti talle meditsiinidoktori kraad ja professori kutse. Aastatel 1997–2001 oli ta Türkmenistani tervishoiu- ja meditsiinitööstuse minister. 
Pärast president Saparmyrat Nyýazowi surma nimetati asepeaministrina töötanud Berdimuhamedow presidendi kohusetäitjaks. Põhiseadusest eemaldati säte, mis keelas presidendi kohusetäitjal presidendiks kandideerida. 11. veebruaril 2007 toimunud presidendivalimistel saavutas ta valimiskomisjoni andmetel 89 protsendi valijate toetuse 99-protsendilise valimisaktiivsuse juures. 14. veebruaril kuulutati ta presidendivalimiste võitjaks ja samal päeval vannutati ta uueks presidendiks.
Veebruaris 2017 valiti ta ligi 97,7-protsendise toetusega veel 5 aastaks ametisse tagasi. 
Berdimuhamedowi ametiajal leevenes mõnevõrra Nyýazowi võimuaastatele iseloomulik isikukultus, enam ei olnud keelatud "ebatürkmeenipärased" kultuurinähtused nagu ballett ja ooper. 
Berdimuhamedow vabanes järk-järgult eelmisele presidendile lähedastest isikutest. Inimõiguslaste hinnangul ei paranenud Berdimuhamedowi ajal oluliselt inimõiguste olukord Türkmenistanis. Piirideta Ajakirjanike hinnangul oli riik tema valitsusajal endiselt viletsaimate seas ajakirjandusvabaduse poolest. 
Seoses Türkmenistani kasvava tähtsusega energiakandjate eksportijana oli Lääne kriitika inimõigusrikkumiste osas Berdimuhamedowi ametiajal vaoshoitud. 
Erinevalt oma eelkäijast tunnistas Berdimuhamedow Türkmenistani vaevavat narkoprobleemi ning vajadust tegeleda narko- ja aidsiennetusega. Ta lasi taastada vahepeal ära kaotatud 10. klassi Türkmenistani koolides. 
2008. aasta septembris kehtima hakanud uue põhiseadusega saadeti laiali senini presidendi poolt määratud 2500-liikmeline seadusandlik kogu, mis asendati valitava 125-liikmelise parlamendiga. Põhiseadus piiras presidendi ametiaja viie aastaga. 
Alates 2006. aasta augustist kuni 2013. aasta augustini oli Berdimuhamedow Türkmenistani Demokraatliku Partei esimees. Pärast seda oli ta parteitu. 
Alates 2021. aasta aprillist on Berdimuhamedow Türkmenistani parlamendi ülemkoja esimees. 
2022. aasta märtsis astus Berdimuhamedow presidendi kohalt tagasi. Tema mantlipärijaks sai tema poeg Serdar Berdimuhamedow, kes võitis 2022. aasta märtsis toimunud presidendivalimised.
Seksisõltuvus

Seksisõltuvus on seksuaalse düsfunktsiooni liik, mille korral ollakse sõltuvuses seksist. Sõltuvuse tunnuseks võivad olla tugev tung olla seksuaalvahekorras, võimetus kontrollida seksuaalkontaktide hulka ja sagedust, seksi puudumisel tekkiv tugev pinge- või ebamugavustunne, muude huvide ja tegevuste taandumine seksi ees, võimetus vaatamata seksuaalkontaktide ilmsele negatiivsele mõjule (ebamugavustunne, vigastused, valu, väsimus vms) sellest loobuda.
Seksisõltuvuse korral võib seksuaalvahekorrale eelneda pingetõusuga eelperiood ning vabanemistunne seksuaalvahekorra ajal.
Vladimir Jurjevitš Martõnov

Vladimir Jurjevitš Martõnov ("Владимир Юрьевич Мартынов"; 4. juuli 1947 Kaliningrad – 26. veebruar 2007 Moskva) oli Vene filmirežissöör ja näitleja.
Aastal 1969 lõpetas ta B. Štšukini teatrikooli näitlejana ning töötas seejärel Tšeljabinski draamateatris. 
1978. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafiainstituudi režissöörina ning hakkas tööle M. Gorki nimelises filmistuudios.
P!nk

Alecia Beth Moore (sündinud 8. septembril 1979), esinejanimega Pink (stiliseeritult P!nk), on Ameerika laulja-laulukirjutaja ja muusik.
Tema esimene album "Can't Take Me Home", mis oli R&amp;B mõjutustega, ilmus 2000. aastal plaadifirma LaFace Recordsi kaudu ja see saavutas müügiedu.
Tema teine stuudioalbum "Missundaztood", mis oli rohkem "pop-rock"'i suunaga, ilmus 2001. aastal ja seda saatis suur ülemaailmne edu.
Kolmas album "Try This" ilmus 2003. aasta novembris. See oli küll vähem edukas kui eelmine album, aga seda müüdi siiski umbes 3 miljonit eksemplari ja see tõi talle Grammy auhinna parima naissoost rokklaulja esituse kategoorias laulu "Trouble" eest.
Tema neljas album "I'm Not Dead" ilmus 2006. aasta aprillis. Albumil oli mitu hitti, sh "Stupid Girls", "U + Ur Hand" ja "Who Knew". Nii "U + Ur Hand" kui ka "Who Knew" tõusid poplaulude edetabelites esikohale.
Tema viies album "Funhouse" ilmus 2008. aasta oktoobri lõpus, sellelt albumilt pärinev "So What" on Pinki esimene soololaul, mis tõusis Billboard Hot 100 tippu. Albumil oli veel kolm edetabelis 20 paema hulka jõudnud hitti: "Sober", "Please Don't Leave Me" ja "Glitter in the Air".
15. novembril 2010 avaldas ta oma esimese kogumiku "Greatest Hits... So Far!!!". 
2012. aastal ilmus tema kuues stuudioplaat "The Truth About Love". Sellelt plaadilt on avaldatud singlid "Blow Me (One Last Kiss)", "Try" (selle laulu kaveri esitas Tanja Mihhailova telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt", tehes seda suhteliselt sarnaselt laulu originaalvideoga), "Just Give Me a Reason" ja "True Love"
Pink esines 31. oktoobril 2006 Tallinnas Saku Suurhallis. Lätis esinedes oli Pinki soojendusbändiks Vanilla Ninja.
7. jaanuaril 2006 abiellus ta Carey Hartiga.
Bifurkatsioon

Bifurkatsioon ehk jõe kahenemine on hüdroloogias vooluveekogu jagunemine kaheks haruks. Erinevate jõgikondade ühenduse teke võib olla ka perioodiline, näiteks ainult suurvee ajal, mil mõni jõelõik hakkab ajutiselt tagurpidi voolama.
Bifurkatsiooni tõttu tekivad harujõed. Maailma suurim harujõgi on Casiquiare jõgi, mis eraldub Orinoco jõest ning suubub Rio Negro jõkke Amazonase süsteemis, moodustades loodusliku ühenduse kahe suure jõestiku vahel.
Eesti lähialal on iseloomulikuks näiteks Rossoni jõgi, mis ühendab Narva jõge Lauga jõega ning voolab kord ühes, kord teises suunas. Bifurkatsioonina võib käsitleda ka Emajõe tulvaaegset vastuvoolamist Pedja jõe suudme ja Võrtsjärve vahel.
Firn

Firn ehk sõmerlumi on omadustelt lume ja jää vahepealne materjal, mis esineb peamiselt liustike ülaosas.
Firn on lumest vanem ning tihedam, kuid pole veel muutunud tüüpiliseks liustikujääks. Firn moodustub lumest, mis on elanud üle suve ja sellega seotud sulamise. Firnist saab liustikujää, kui ta muutub vedelat vett endast mitteläbilaskvaks ehk vettpidavaks.
Mõnikord on firni defineeritud ka tiheduse alusel. Näiteks on firniks loetud lund, mille tihedus ületab erinevate käsitluste järgi 0,4...0,55 g/cm³.
Fossiliseerumine

Fossiliseerumine (inglise "fossilization") on protsesside kogum, mis viib elusorganismi kivistiseks ehk fossiiliks muutumiseni.
Kivististeks saavad väga vähesed elusorganismid, sest nende moodustumiseks on vaja erilisi tingimusi. Neist olulisim on organismi, selle osa või elutegevuse jälje mattumine enne lagunemist.
Saar (täpsustus)

Saar võib tähendada järgmist:
Saar on ka levinud perekonnanimi:
Yig'al Koyfman

Yig'al Koyfman (kasutatud ka nimekujusid "Ygal Koyfman" ja "Igal Koyfman"; heebrea יגאל קויפמן; sünninimi Igor Koyfman (Koifman); sündinud 6. jaanuaril 1974 Benderis Moldaavia NSV-s) on Iisraeli kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.
Alates 1990. aastast elab ta Iisraelis.
Ta on neljakordne juunioride (1987–1990) ja kahekordne kadettide maailmameister (1988 ja 1989) rahvusvahelises kabes.
Maranello

Maranello on linn Itaalias Emilia Romagna maakonnas Modena provintsis, 18 km Modena linnast lõuna pool.
Maranello on olnud Ferrari tehaste asukohaks alates ajast, mil seal sündinud Enzo Ferrari oma firma rajas. Seal asuvad ka Ferrari omanduses olevad Carrozzeria Scaglietti töökojad ja Scuderia Ferrari F1 meeskonna peakorter.
Maranellos asub Ferrari muuseum Galleria Ferrari, kus on eksponeeritud lisaks autodele ja mootoritele ka Ferrari Vormel 1 karikad.
Peetri jõgi

Peetri jõgi (ka "Melnupe jõgi, Ihte jõgi, Mušturg") on jõgi, mille alamjooks paikneb Võrumaal, aga lähe Kirde-Lätis. Mustjõe vasakpoolne lisajõgi.
Peetri jõgi saab alguse Alūksne järve läheduses Lätis ja suubub Mustjõkke 20,9 km enne suuet. Jõgi on 73 km pikk, millest 25 km on Eestis. Ühes lõigus on ka Eesti-Läti piirijõeks.
Kuulub Koiva jõe jõgikonda ja jääb Mustjõe alamvesikonda.
Peetri jõe ääres on Eesti Devoni lubjakivide kõige paremini vaadeldavad paljandid (Kalkahju). Peetri jõe kaldaniitudel leidub ka lubjarikaste alade taimi, mis muidu Lõuna-Eestis haruldased.
Eesti territooriumil on suur osa jõest võetud kaitse alla, sest see voolab siin läbi Peetri jõe maastikukaitseala, Peetri jõe hoiuala ja Koiva-Mustjõe maastikukaitseala. Peetri jõe paremkalda liivakivipaljand ja Kalkahju dolomiidipaljand on kaitstud Peetri jõe maastikukaitseala koosseisus.
Otepää Valgjärv

Valgjärv (ka "Otepää Valgjärv") on järv Põlvamaal Valgjärve külas.
Järv on Elva jõe lähteks ja sellel on kolm saart.
Legendi järgi tekkinud järv suure paduvihma tagajärjel.
Yoweri Museveni

Yoweri Kaguta Museveni (sündinud 15. septembril 1944 Ntungamos) on Uganda poliitik, 1986. aastast Uganda president.
18. veebruaril 2011 valiti ta tagasi neljandaks ametiajaks. 18. veebruaril 2016 valiti ta tagasi viiendaks ametiajaks. 16. jaanuaril 2021 teatas Uganda keskvalimiskomisjon, et Museveni valiti tagasi kuuendaks ametiajaks 58,6% toetusega.
Islom Karimov

Islom Abdugʻaniyevich Karimov (Ислом Абдуғаниевич Каримов; vene keeles Ислам Абдуганиевич Каримов; 30. jaanuar 1938 Samarkand – 2. september 2016 Taškent) oli Usbekistani poliitik, Usbekistani esimene president aastatel 1991–2016.
Elulugu.
Islom Karimov kasvas üles lastekodus. Tema isa oli usbekk, ema tadžikk.
Ta õppis Taškendis masinaehitust ja majandust. Aastatel 1983–1986 oli ta Usbeki NSV rahandusminister. 1989. aastal sai ta Usbekistani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimeseks sekretäriks. Aastatel 1990–1991 oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee ja Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige.
Karimov oli abielus, tal on kaks tütart. Vanema tütre Gulnora Karimova määras Karimov 2008. aasta detsembris Usbekistani alaliseks esindajaks ÜRO Euroopa peakorteris ja muudes Genfis paiknevates rahvusvahelistes organisatsioonides. 2010. aasta jaanuaris nimetati Gulnara Karimova Usbekistani suursaadikuks Hispaanias. Hiljem sattus vanem tütar väidetavalt ebasoosingusse ja istub BBC andmetel koduarestis. Lõpetanud Taškendi Riikliku Majandusülikooli magistrikraadi.
Noorem tütar Lola Karimova-Tillayeva nimetati 2008. aastal Usbekistani esindajaks UNESCO-s.
Haigestumine ja surm.
28. augustil 2016 teatas Usbekistani ministrite kabinet, et 78-aastane Islom Karimov on haiglas statsionaarsel ravil. Esmaspäeval, 29. augustil 2016 kinnitas Twitteris tema noorem tütar Lola Karimova-Tillayeva: "Minu isa paigutati pärast ajuverejooksu laupäeva hommikul haiglasse ning saab praegu ravi intensiivraviosakonnas." 2. septembril 2016 teatati Karimovi tervise järsust halvenemisest. Reutersi teatel kinnitasid kolm diplomaatilist allikat, et Karimov on surnud ja et ta suri ajurabandusse. 2. septembri hommikul katkestasid riiklikud telekanalid meelelahutusliku sisuga saated ja edastasid peamiselt leinameloodiaid. Türgi teatas Karimovi surmast ja BBC-s edastati, et Samarkandis käivad ettevalmistused matusteks. Karimov maeti laupäeval, 3. septembril Samarkandis, riigis kuulutati välja kolmepäevane lein.
Kriitika.
Karimovit on rahvusvaheliselt korduvalt kritiseeritud inimõiguste rikkumise ja ajakirjandusvabaduse ahistamise, korruptsiooni ning valimistulemuste võltsimise eest. Endine Briti suursaadik Usbekistanis Craig Murray esitab oma memuaarides väiteid sellest, kuidas Usbekistani võimud inimesi surnuks keedavad. ÜRO raportid on nimetanud piinamist Usbekistanis institutsionaliseerituks, süstemaatiliseks ja pidurdamatuks.
Usbekistani seaduste kohaselt ei saanud Karimovi üle pärast ametist lahkumist kohut mõista.
Galilei teisendus

Galilei teisendus (Galileo Galilei järgi) on Newtoni mehaanika reegel, mille abil saab siduda punktmassi koordinaate vaadelduna erinevates inertsiaalsetes taustsüsteemides.
Iga Galilei teisendus on esitatav järgnevate teisenduste kombinatsioonina
kusjuures iga ülaloeteltud teisendus on samuti Galilei teisendus.
Galilei teisendused moodustavad Galilei rühma.
Nimetusest.
Mõnikord nimetatakse Galilei teisenduseks ka üksiku koordinaadi teisendust. Sel juhul räägitakse vastavast koordinaatide teisendusest, kui Galilei teisendustest.
Juhul, kui pole täpsustatud, millise teisendusega on tegu, peetakse Galilei teisenduse all silmas enamasti just kiiruse nihet.
Lorentzi teisendus

Lorentzi teisendus (hollandi füüsiku Hendrik Lorentzi järgi) on aegruumi teisendus erirelatiivsusteoorias, millega seotakse kahe erineva inertsiaalses taustsüsteemis paikneva vaatleja mõõtmistulemused.
Sarnaselt klassikaliste Galilei teisendustega Newtoni füüsikas sisaldavad Lorentzi teisendused ruumi pöördeid (koordinaattelgede pööramine alguspunkti ümber). Fundamentaalne erinevus Galilei ja Lorentzi teisenduste vahel seisneb selles, kuidas viimastes teineteise suhtes erineva kiirusega liikuvaid vaatlejaid kirjeldatakse: relatiivsusteoorias on ajaühikud, ruumilised pikkused ning sündmuste ajaline järjestuski erinevate kiirustega liikuvate vaatlejate jaoks erinevad. Viimane tuleneb asjaolust, et valguse kiirus kõigi vaatlejate jaoks alati ühesugune on.
Kiiruste korral, mis on valguse kiirusest tunduvalt väikesemad, kattuvad Lorentzi teisendused hästi vastavate Galilei teisendustega. Viimane on kooskõlas üldisema faktiga, et erirelatiivsusteooria saab väikestel kiirustel Newtoni mehaanikaga peaaegu identseks.
Lorentzi teisenduste kuju.
Lorentzi teisendus teineteise suhtes kiirusega "v" liikuvate vaatlejate jaoks on
formula_1,
kus suurust
 formula_2 
nimetatakse Lorentzi teguriks ja viimast teisendust "Lorentzi tõukeks" suunas "x".
Maatrikskuju.
Ülalkirjeldatud Lorentzi tõuge väljendub maatriksite keeles kui
formula_3
kus formula_4 ja formula_5.
Viimane teisendus kirjeldab vaid Lorentzi tõuget, kuid Lorentzi teisenduste hulka kuuluvad veel näiteks ruumi pöörded ja peegeldused. Üldiselt, kui "Lmn" ("m,n" = 0,1,2,3) tähistavad Lorentzi teisenduse maatriksi elemente, siis iga maatriks, mis rahuldab tingimust
 formula_6
kirjeldab mingisugust Lorentzi teisendust. formula_7 tähistab siin tasase aegruumi meetrikat ehk Minkowski meetrikat
 formula_8
Või lühemalt formula_9 (tähistuse kohta vt artiklit diagonaalne maatriks). Mõnikord kasutatakse ka meetrikat formula_10, kuid see on kokkuleppe küsimus, sest sisulist erinevust nende vahel pole.
Lorentzi teisendused moodustavad Lorentzi rühma.
Läänerindel muutuseta

"Läänerindel muutuseta" on Erich Maria Remarque'i romaan sõjakoledustest Esimese maailmasõja päevil ja sõjast naasnute raskustest tavaellu tagasi pöördumisel.
Romaan ilmus kõigepealt 1928. aasta lõpul ajakirjas Vossische Zeitung ja tervikteosena 1929. aasta alguses. Esimese kolme aastaga tõlgiti romaan 25 keelde, kaasa arvatud eesti keel, ning raamatut müüdi kokku üle 2,5 miljoni eksemplari. Romaani on tõlgitud enam kui 50 keelde.
Teose põhjal on valminud mitu mängufilmi, mis on võitnud filmiauhindu. 1930. aastal valmis romaani põhjal parima filmi Oscari võitnud mängufilm. 2022. aastal Edward Bergeri lavastatud "Läänerindel muutuseta" võitis parima võõrkeelse filmi Oscari.
Teose põhiteemad.
Remarque annab ülevaate sõjakoledustest ja nende mõjust sõduritele sõdurite endi silme läbi. Samas ei pea ta ise Esimeses maailmasõjas osalenuna oma jutustust objektiivseks. Remarque'i sõnutsi on tegu ühe väikese sõdurite salga seiklustega.
Sõjakoledused.
Sõjakoleduste käsitlemine on teoses paljuski realistlik ja dramaatiline. Keemiarelvade ja kuulipildujate kasutuselevõtt on teinud sõjapidamise surmavamaks ja julmemaks kui varem. Remarque kirjeldab värvikalt igapäevast elu rindel, kus kaevikud on pideva suurtükitule all, lahinguväli on kaetud laipadega ning sõdurite elu ohustavad mürkgaas ja snaiprid. Kirjeldatud on ka koledusi hospidalis.
Sõja mõju sõduritele.
Sõja keskel olemisel ja osalisel äralõigatusel muust maailmast on sõduritele suur psühholoogiline mõju. See ei seisne ainult hirmus iga hetk kuulitabamus saada, gaasirünnaku alla jääda või suurtükikilluga pihta saada, vaid ka närvivapustuste üleelamises. Kaevikutes ebainimlikes tingimustes elamine ja pidev oht hoiab sõdurite närvid kogu aeg pingul. Isegi kui neil on õnne ja nad erinevalt piinarikkalt surnud kaaslastest sõja lõpus koju tagasi saavad, on nad vaimselt hävitatud.
Gennadi Jeltsov

Gennadi Jeltsov (sündinud 1959 Kiviõlis) on eesti-vene kunstnik, Pariisi Vene Kunstnike Assotsiatsiooni ning Vene Kunstnike Ühenduse Eestis liige. 
Ta on esinenud näitustel Eestis, Venemaal, Saksamaal ja Prantsusmaal. Tema teoseid leidub paljudes erakogudes Eestis ja mitmel pool välismaal.
Abüssaal

Abüssaal on maailmamere ökoloogiline sügavusvöönd, bentaali osa, mis asub 2000–6000 meetri sügavusel ookeani pinnast.
Abüssaalist ranniku poole jäävat ookeanipõhja osa nimetatakse batüaaliks. Juhul kui vastav ookeaniosa on sügavam kui 6000 meetrit (enamasti on siis tegemist süvikutega), nimetatakse sellest piirist allpool olevat osa hadaaliks.
Ookeanipõhjast suurema osa moodustab abüssaalne tasandik, mis paikneb vähem kui kuue kilomeetri sügavusel, mistõttu on abüssaalne tasandik ühtlasi ka abüssaali põhjaks.
Abüssaalis puudub valgus, mistõttu pole seal fotosünteesivaid organisme. Abüssaalis elavad organismid peavad olema kohastunud suure rõhu (&gt;200 atm), valguse puudumise ning madala veetemperatuuriga (0–2 °C).
Abüssaali kohal lasuvat vastavat veemassiivi nimetatakse abüssopelagiaaliks.
Abüssaali elustik.
Abüssaali asustavaid organisme nimetatakse batübiontideks ehk süvaveeorganismideks. Süvavees elavaid kalu nimetatakse ka abüssaalikaladeks.
Ablatsioon (glatsioloogia)

Ablatsioon on protsesside kogum, mille tagajärjel liustiku mass väheneb.
Ablatsioon hõlmab liustike sulamist, aurumist, tuulekannet, jäämägede moodustumist, šelfiliustike sulatamist merevee poolt jms.
Ablatsioonialaks nimetatakse liustiku osa, kus ablatsioon ületab akumulatsiooni (aasta keskmisena). 
Mõnikord nimetatakse ablatsiooniks ka merejää või lumikatte massi vähenemist.
Kellele lüüakse hingekella

"Kellele lüüakse hingekella" on ameerika kirjaniku Ernest Hemingway romaan, mis ilmus 1940. aastal ning saavutas kohe suure müügiedu. Raamatut peetakse Hemingway üheks kuulsamaks ja silmapaistvmaks romaaniks. Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle 1999. aastal sajandi 100 parima raamatu hulka.
Sisu.
Teos jutustab Hispaania kodusõjast, mis toimus 1936–1939. Hemingway püüab peategelase Robert Jordani silmade läbi anda pilt selleaegsetest sündmustest, mida võib pidada Teise maailmasõja peaprooviks.
Raamat jutustab kolmest päevast, mil Robert Jordani ja teiste partisanide ülesanne on tähtis sild õhku lasta. Silla õhkimine on eluohtlik ülesanne, pealegi tarbetu, sest vaenlane on plaanist juba informeeritud. Jordan viib käsu sellegipoolest täide ja laseb silla õhku.
Teoses leiavad veel aset sündmused, mis muudavad peategelase elu ja viimsed päevad enne traagilist surma meeldivaks. Jordan armub Mariasse, kellega saab koos olla vaid 72 tundi.
Jordan saab raskesti haavata ja katab kaaslaste taganemist. Ta sureb teadmises, et on võideldes seisnud õigel poolel ning armastus Maria vastu on talle veel kord näidanud, mis tähendab olla õnnelik.
Sündinud 1991

"Sellel leheküljel on loetletud 1991. aastal sündinud tuntud inimesi."
Ametüst

Ametüst on violetse värvusega kvartsi erim.
Iseloomuliku värvuse annavad ametüstile rauaühendid.
Ametüst on poolvääriskivi.
Sümboolika.
Ametüsti on peetud süütuse, hingerahu ning vooruslikkuse sümboliks ning sellele on omistatud parandavat toimet.
Antiikajal usuti, et ametüst kaitseb joobe eest (nimetus ametüst tuleneb kreekakeelsest sõnast "a-methystos" – "mitte-purjus").
Kuna lillat värvi on peetud kahetsuse värviks, kasutati seda keskajal palvehelmete valmistamiseks. Sakslane Conrad von Megenburg kirjutas 14. sajandil, et ametüst peletab kurjad mõtted ning kingib inimesele mõistlikkust.
Vanemates kalliskivide sümboolikat käsitlevates kirjutistes on märgitud ametüsti planeediks Saturn. Usuti, et see kaitseb mürkide ja kaetuste eest. Uuem esoteeriline kirjandus peab ametüsti kalliskiviks, mis sümboliseerib "Amburi ajastut".
Viited.
Allikas: Biedermann, Hans, Suuri symbolikirja, WSOY, Helskinki, lk 17
Amasoniit

Amasoniit on roheka värvusega mikrokliini erim.
Iseloomuliku värvuse annab amasoniidile plii.
Amasoniit on poolvääriskivi.
Asuka Hinoi

Asuka Hinoi (樋井明日香 "Hinoi Asuka"; sündinud 8. jaanuaril 1991 Ōsakas) on jaapani lauljatar, "J-pop"-ansambli Hinoi Team juht.
Aastal 2002 valisid tüdrukud Hikaru Koyama ja Miho Hiroshige ta ansambli LOVE &amp; PEACE algkoosseisu. Ansambel moodustati filmi "Dodge Go! Go!" võteteks valitud osatäitjatest. Nende laul "Drifter" oli filmi teemalugu. Tüdrukutel olid filmis ka väikesed osad. See lugu jäi ansambli ainsaks singliks (Pony Canyoni leibel, Vision Factory). Singlil ei olnud erilist menu.
Aastal 2003 proovisid Asuka ja Hikaru koos Yuho Fujiwaraga proovinud luua uut ansamblit "mezzo piano" Vision Factory produtseerimisel. See kuulutati küll välja, kuid ansamblit ei tekkinud.
Aastal 2003 produtseeris Tomoko Kawase, kes nägi Asukas potentsiaali, Sonic Groove'i (avex traxi all-leibel) väljaandel tema esimese soolosingli "♥Wanna be your girlfriend♥". Laulu kasutati draama Ashita Tenki ni Naare lõputeemana. Singel jõudis Oriconi edetabelites kõigest 60. kohale, kuid kogus Asukale tuntust. Viis kuud hiljem kirjutas kuulus SPEED-i laulukirjutaja Hiromasa Ijichi tema teise, punk-pop-singli "Tatta Hitori no Kimi". Seda mängiti sellistes saadetes nagu "Music Station", "Pop Jam", kuid teda osteti vähem kui esimest singlit, nii et ta jäi Oreconi edetabelites 79. kohale.
4. detsembril 2004 teatati, et Asukast saab ansambli Hinoi Team juht. Ansambli liikmeid otsiti tantsu- ja laulukoolist Caless, kus Asuka ja Hikaru olid laulmist ja tantsu õppinud. Algkoosseisu kuulusid peale Asuka veel Hikaru, Keika Matsuoka ja Mizuki Inoue, kuid viimane otsustati välja vahetada Rina Takenakaga.
Hinoi Teami debüüt oli ette nähtud 5. veebruarile 2005, kuid see lükati edasi 18. maile. Nende esimene singel "Ike Ike" pani aluse Hinoi Teami kasvavale populaarsusele. Teine singel "King Kong" kuulutati välja enne esimest.
Isiklikku.
Asuka kasv on 158 cm. Tema veregrupp on B.
Tema lemmikvärvid on must ja punane, lemmiktoidud on "umeboshi" ja tomatid.
Tema harrastused on tähtede ja väikeste laste vaatamine ning laulusõnade kirjutamine.
Ta oskab magada jupikaupa.
Kaisma järv

Kaisma järv (ka "Kaisma Suurjärv") on järv Pärnumaal Kaisma külast 5 km loodes.
Järve pindala on 140,4 ha, suurim sügavus on 2,1 m ja keskmine 1,25 m. Järve kaldajoone pikkus on umbes 6 km. Asub 35,7 m kõrgusel merepinnast Lääne-Eesti madalikul.
Kaisma järv on nõrga läbivooluga, sisse voolavad mõned kraavid ja esineb allikaid. Järvest voolab läbi Kaisma Väikejärve välja Enge jõgi.
Kaisma järve idakaldalt saab alguse umbes 1,5 km matkarada, mis lõppeb järve põhjaosas oleva vaatlustorniga. Varem oli ümber järve ka 6 km pikkune matkarada, kuid selle lõuna ja kaguosa on nüüdisajal raskesti läbitav (vana laudtee ja sillad on lagunemas). 2020. aasta oktoobris oli 6 km pikkune rada läbitav, kuid tuleb olla ettevaatlik.
Järve kaldal asub puhkeala. Sealset munitsipaalmaal toimuvat puhkemajandust korraldab MTÜ Järvemaastik. Ettevõtlusega tegeleb OÜ Kaisma Suurjärve Puhkeala, mis rendib saunamaja, päikeseterrassi, jahimaja ja aita. Võimalik on laenutada veesõidukeid, sõudepaate ja matkasüstasid.
Maardu järv

Maardu järv (ka "Liivakandi järv") on järv Harjumaal Maardu linna lõunaosas.
Järv on 160 hektarit suur ja ümara kujuga, suurim sügavus küündib 3,7 meetrini. Asub merepinnast 33 m kõrgusel Põhja-Eesti lavamaal.
Läbivool on suhteliselt tugev, sisse voolab kraave ja esineb allikaid, väljavool toimub Kroodi oja kaudu Muuga lahte.
Maardu järv oli looduslik veekogu, mis pärast kraavi kaevamist 1894. aastal tühjaks jooksis. Järv taastati 1939, misjärel oli see kasutusel Maardu keemiatehase veereservuaarina.
Järv jäätub kergesti ja on populaarne kalastajate seas.
Järve põhjakaldal asub supluskoht.
Mikk Sarv

Mikk Sarv (10. august 1951 – 6. aprill 2018) oli eesti rahvaluuleteadlane, regilaulik, bioloog, maaelu aktivist, helilooja, raadio- ja telesaatejuht, näitleja ja koolitaja.
Sarv oli regilaulutraditsiooni propageerija ja regilauluansambli "Hellero" asutajaid.
Mikk Sarv on kirjutanud filmimuusikat Rein Marani loodusfilmidele "Üheksavägised", "Otsi looduses liitlast", "Laanetaguse suvi", "Euroopa naarits", "Varjuelu", "Sookured", "Nõialoom", "Ilus on maa", ja "Tavaline rästik". Veel on ta heliloojaks filmidel: Elo Tusti "Kuulugu", Vello Pohla "Veskikivi" ja "Kiviaid", Mark Soosaare "Ühepuulootsik", Illis Vetsi "Uurimusfilm doktor Enn Vetemaa märkmeraamatute põhjal "Eesti näkid"", Enn Säde "Isand ja ori".
Ta on teinud raadio- ja telesaateid põlisrahvastest, loodusest ning rahvamuusikast. Esimesena võttis Sarv kasutusele eestikeelsed mõisted "õuesõpe" (inglise "outdoor learning" vastena) ja "elurikkus" ("biodiversity" vastena) 2005. aastal, "mõnus minek" ("sustainable development" vastena, tavavaste on "jätkusuutlik areng") 2005. aastal, "õhinapõhine" 2010. aastal ja sõna "räst" diagonaalristi ehk andrease risti ehk saltiiri kohta 2013. aastal.
Sarv oli Eesti Koolimetsade Ühenduse juhatuse esimees.
Töö- ja haridustee.
Sarv õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiat, Eesti Põllumajanduse Akadeemias metsandust ja lõpetas Tallinna Ülikooli haridusteaduse magistrikraadiga 2012.
Mikk Sarve esimene töökoht oli ENSV TA Fr. R. Kreutzwaldi nimelises kirjandusmuuseumis vanemteadurina.
Sarv on õpetanud Michael Harneri tuumšamanismi meetodi kursuseid.
Isiklikku.
Tema vanaisa oli matemaatik Jaan Sarv, isa Hans Sarv, vennad on Tõnn Sarv ja Heno Sarv, esimene abikaasa Marju Peterson (abielu ajal Sarv), lapsed Kaur Sarv ja Lill Sarv, ning teine abikaasa Kristel Vilbaste, tütar Ann Aotäht Sarv.
Kroodi oja

Kroodi oja (ka Kroodi kanal) on oja Harjumaal Maardu linnas. Kroodi oja saab alguse Maardu järve põhjakaldalt, voolab läbi Maardu linna ja suubub Muuga lahte.
Kroodi oja on üks Eesti reostunuimaid veekogusid. Oja vee kvaliteeti mõjutas piirkonnas pika aja jooksul toimunud fosforiidi kaevandamine ja rikastamine.
Ajalugu.
Kroodi oja ehk Kroodi kanal kaevati Maardu järve ja Muuga lahe vahele 1893. aastal. Oja kallastel on asunud tööstuspiirkond: vasakul kaldal Maardu tööstusrajoon ja paremal kaldal endise ASi Eesti Fosforiit alad.
Vee kvaliteet ja selle parandamine.
Oja vee kvaliteet oli halvim 1960. ja 1970. aastatel, mil Maardu keemiakombinaadis toodeti väävelhapet ja superfosfaati. Sel ajal ei rakendatud vee kaitseks mingeid meetmeid ja kogu reostus juhiti ojja, mille kaudu see jõudis Maardu järve ja Muuga lahte. Olukord hakkas paranema 20. sajandi sajandi lõpus, kui fosforiiditootmine Maardus lõppes ja ettevõtted hakkasid pöörama tähelepanu ka keskkonnale.
Tänapäeval on vee kvaliteet paranenud, ent vees leidub jätkuvalt jääkreostust.
2015. aastal läbi viidud uuringu tulemusena selgus reostuse levik ja iseloom:
2017. aastal sõlmis Keskkonnaministeerium ettevõtetega Savaterra Oy ja SavaClean OÜ lepingu oja puhastamiseks. Puhastustööd lõppesid 2021. aasta lõpus. Tööde 8,8 miljoni euro suurusest maksumusest tuli 85% Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondist ja 15% osa kaeti Keskkonnainvesteeringute Keskuse keskkonnaprogrammist ja riigieelarvest.
Järgmise 50 aasta jooksul tehakse Kroodi oja põhja- ja pinnavee seiret.
Alajõgi

Alajõgi on jõgi Ida-Viru maakonnas.
Jõgi saab alguse Kõnnu Pikkjärves Ongassaare küla lähedal ja suubub Peipsi järve Alajõe külas, olles 29 km pikk ja 150 km² valgalaga.
Koosa jõgi

Koosa jõgi on jõgi Tartumaal Peipsiääre vallas Praaga külas.
Koosa jõgi eraldub Kavastust idas Emajõest ja suubub Peipsi järve 1,5 km Emajõest põhja pool. Jõe pikkus on 10,7 km. Jõgi kuulub Emajõe vesikonda.
Kohtla jõgi

Kohtla jõgi on jõgi Ida-Viru maakonnas. Purtse jõe parempoolne lisajõgi.
Jõe lähe asub Mäetaguse aleviku lähedal ning see suubub Purtse jõkke, olles 29 km pikk ja 189 km² valgalaga.
Harku oja

Harku oja on oja Harjumaal.
Oja saab alguse Muraste külas Muraste rabast loodes Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee lähedal ja suubub Harku järve. Oja pikkus on 16,3 km ja valgala pindala 30,5 km². Lõunast suubub Harku ojja Harku karjäärist vett ära juhtiv kraav. Keskjooksul kulgeb oja piki Tabasalu raba lõunaserva. Suurema osa pikkusest voolab oja kunstlikus voolusängis.
Pink

Pink on iste, mis on harilikult kõva, jalgadega ja mahutab kõrvuti istuma mitu inimest.
Pink on tihti valmistatud puidust, aga võib olla ka kivist, betoonist, metallist või muust materjalist. 
Pingil võib olla, aga ei pea olema seljatugi, käetoed.
Pinke kasutatakse nii toas kui õues.
Barbarid

Barbar (vanakreeka βάρβαρος "bárbaros" tundmatut keelt kõneleja tähenduses, sõna-sõnalt 'bar-bar-kõneleja') tähendas vanaaja kreeklastel algselt igasugust isikut, kes ei kõnelnud kreeka keelt või kõneles seda halvasti, see tähendab võõramaalast, mittekreeklast.
Samas tähenduses võtsid sõna kasutusele roomlased. Sõna kasutasid nad katusterminina hilisantiikajal ja varakeskajal Lääne-Euroopasse rännanud rahvaste kohta, nagu idagoodid, läänegoodid, frangid ja langobardid, umbes perioodil, mil Rooma riik lagunes Ida- ja Lääne-Rooma riigiks.
Ülekantud tähenduses nimetatakse barbariks tsiviliseerimatut, harimatut inimest.
Soitsjärv

Soitsjärv on järv Tartumaal Tartu vallas, Saadjärvest 1 km kirdes.
Soitsjärv on 158,2 ha suur, suurim sügavus küündib 8 meetrini. Ta asub Vooremaal 53 m kõrgusel merepinnast.
Järv on nõrga läbivooluga.
Klooga järv

Klooga järv (ka "Lodijärv") on põhja-lõunasuunaline piklik järv Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Klooga alevikus.
Klooga järv on 132,9 ha suur, suurim sügavus on 3,6 m. Järv saab oma veed kraavidest ja allikatest, väljavool toimub kraavi (Kloogajärve oja) kaudu Vasalemma jõkke.
Imemuinasjutt

Imemuinasjutt on muinasjututüüp, milles juhtub midagi üleloomulikku ning mille tagajärjel saavad pahad karistuse ja muinasjutt ilusa lõpu. Tegelasteks on tavaliselt kuningasoost inimesed ja vaesed inimesed.
Mitmes keeles nimetatakse imemuinasjutte ka pärismuinasjuttudeks. Imemuinasjutud kuuluvad Aarne-Thompson-Utheri tüübikataloogi numeratsioonis vahemikku ATU 300–745A.
Imemuinasjuttudele on iseloomulik, et loos toimub ebatavalisi sündmusi, süžee on põhjalikumalt välja arendatud kui teistes rahvajutužanrites, tegevuskoht ja -aeg on ebamäärased (esinevad vormelid nagu "ükskord ammu-ammu ühes kuningriigis"). Tavaliselt on tegu olnud selgelt väljamõeldisega, rääkijad ise pole jutte uskunud.
Tänavjärv

Tänavjärv on järv Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu külas, Nõvast 9 km kagus, Veskijärvest umbes 1,2 km ida pool. Järv jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitsealale, Tänavjärve sihtkaitsevööndisse. 
Järvest lõuna poole jääb Mustjärv (Vedama Mustjärv), ida poole jääb Pilli järv (Soeotsa Mustjärv). Järvest põhja ja kirde poole jääb Tänavjärve raba, lääne ja loode poole jääb Veskisoo. Tänavjärv on keset raba paiknev liivakallastaega järv. Järv on pehme- ja heledaveeline ning semidüstroofne ehk poolhuumustoiteline. Järv toitub peamiselt sademetest.
Järv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Tänavjärve keskkonnaregistri kood on VEE2028300.
Kalastik.
2018. aastal püüti järvest võrguga kontrollpüügil 5 liiki kalu.
Taimestik.
Järv on rohketoiteline ja rikas haruldaste veetaimede poolest ning seetõttu kaitse all. Kaldataimena on siin dominant harilik porss. Laia levikuga on siin ka harilik pilliroog, sooalss ja tarnad. Siin-seal leidub ka harilikku sinihelmikat, ubalehte, sookailu, tupp-villpead, harilikku kukemarja ja nõelalssi.
Loomastik.
2017. aastal loendati siin seire raames tänikvesilike ja kahepaiksete isendeid.
Järves elab jõevähk.
Eeter TV

Eeter TV oli muusikavideoid ja jutusaateid edastav Eesti telekanal, mille saateid tootis AS Santenor. 
Eeter TV eellane oli samale omanikule kuulunud CiTV (Pimp TV).
Santenori enamusomanik oli investeerimispank Lõhmus, Haavel &amp; Viisemann. 2006. aasta novembris investeeris Lõhmus tegevust alustanud Eeter TV-sse 1,2 miljonit krooni.
Eeter TV-d levitati Starmani kaabeltelevisioonivõrgus. See oli Eestis Alo TV kõrval teine muusikatelekanal. 
Eeter TV oli eetris umbes kaks kuud.
9. veebruaril 2007 sõlmiti AS-iga Kalev aktsiamüügileping, kuid Kalev taganes sellest.