tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kaarroodne leht

Kaarroodne leht on leht, mille lehelaba aluselt kulgeb lehetippu mitu enam-vähem ühetugevust kaarjat leheroodu.
Sulgroodne leht

Sulgroodne leht on lehelaba pearooga sulgjalt hargnevate külgroodudega leht.
Pearood

Pearood on lehelaba keskel kulgev rood leherootsu jätkuna kuni lehetippu.
Pearoost lähtuvad külgrood.
Dannii Minogue

Danielle Jane Minogue codice_1 (sündinud 20. oktoobril 1971 Melbourne'is) on Austraalia laulja, näitleja, moelooja ja modell. Ta on laulja Kylie Minogue'i noorem õde.
Elukäik.
Dannii Minogue'i isa Ron Minogue on raamatupidaja ja ema Carol Jones tantsija. Tema isapoolne suguvõsa on pärit Iirimaalt, ema on pärit Walesist. Dannii on pere kolmest lapsest noorim. Tema õde Kylie on laulja ja vend Brendan töötab teleoperaatorina Austraalias.
Minogue hakkas Austraalia televisioonis esinema juba seitsmeaastaselt. 1979. aastal sai temast alaline külaline populaarses telesaates. Septembris 1988 tõi Minogue välja oma rõivakollektsiooni "Dannii", mis müüdi läbi kümne päevaga.
Taolistiivalised

Taolistiivalised ("Zygoptera") on kiililiste seltsi alamselts.
Teine kiililiste alamselts on eristiivalised. Taolistiivalised on tavaliselt veidi väiksemad kui eristiivalised ning nende tiivad asetsevad puhkeolekus koos keha tagaosa lähedal, kui eristiivalised hoiavad tiibu külgedel kehaga risti.
Taolistiivaliste hulka kuuluvad vesineitsiklased, kõrsiklased ja liidriklased (kokku 23 liiki Eestis elavaist 63 kiililiigist).
Eristiivalised

Eristiivalised ("Anisoptera") on kiililiste seltsi alamselts.
Rühma nimetus tuleneb sellest, et eristiivalistel on tagatiibade kuju (tiiva alus) erinev eestiibade kujust. Eristiivalised kiilid on ka enamasti suuremad kui taolistiivalised.
Teiseks kiililiste alamseltsiks taolistiivalised. Neil on ees- ja tagatiivad kuju poolest võrdlemisi sarnased.
Sõjakunst

Sõjakunst on praktilised oskused ja teoreetilised teadmised sõjaks valmistumise ja sõjapidamise alal.
NEC

NEC (jaapani 日本電気株式会社, Nippon Denki Kabushiki Kaisha) on Jaapani infotehnoloogiaettevõte. 
Ettevõte asutati 1899. aastal ning algul tootis see telefone ja lüliteid. 
1983. aastani kasutas ettevõte rahvusvaheliselt nime Nippon Electric Company, Limited.
Domeikava

Domeikava on küla Leedus endise Kaunase maakonna aladel Kaunase rajoonis, Domeikava valla keskus. Asub 10 km Kaunasest põhja pool.
Domeikava on elanike arvult Leedu suurim küla. Seal on nii gümnaasium kui ka raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on Kaunase kindluse Domeikava fordi varemed.
Ajalugu.
Esimesed teated sealse mõisa kohta pärinevad aastast 1850, mil see Kudrevičiustelt Martusevičiuste valdusse läks. 1863. aastal võtsid sealsed elanikud osa jaanuariülestõusust. Kättemaksuks küüditati nad Siberisse ja sealsete elanike asemele asustati venelased. 
XIX sajandi lõpuks olid Kaunasest põhja poole jäävad alad Nerise ja Nemunase põhjakaldal, Nevėžisest idas ja Jonava-Kėdainiai joonest lõuna pool kujunenud kakskeelseteks. Taolise olukorra põhjuseks oli osalt see, et poolakatest mõisnikud asustasid oma maadele inimesi Poolast, aga osalt ka see, et Jaanuariülestõusu järel sinna asustatud venelased võtsid üle poola keele. 
1913. aastal rajati küla maadele Domeikava fort. Asula hakkas kasvama nõukogude ajal, mil sinna rajati masinajaama keskasula. 2002. aastal ehitati sinna katoliku kirik, sellest ajast peale on Domeikava kohaliku kihelkonna keskuseks.
Politseivalitsus

Politseivalitsus oli Eesti politsei keskasutus aastatel 1934–1938. 
Siseministeeriumi Politseivalitsus asutati Politsei Peavalitsuse reorganiseerimise teel. 
Politseivalitsuse struktuur.
Politseivalitsuse struktuur oli järgmine:
Sõrmhõlmine leht

Sõrmhõlmine leht on hõlmine leht, mille lehelaba on aluse poole suunatud väljalõigete abil sõrmjalt lõhestunud.
Pelikani memorandum

"Pelikani memorandum" on John Grishami 1992. aastal ilmunud kriminaalromaan. 
Avalikkust šokeerinud kahe ülemkohtu kohtuniku mõrva tagamaid asub uurima New Orleansist pärit õigusteaduskonna naistudeng Darby Shaw. Tema koostatud Pelikani memorandum viitab külmaverelisele palgamõrvale. Pärast dokumendi jõudmist Valgesse Majja algab paanika ja tõe varjamiseks otsustatakse Darby Shaw tappa. Sellest algab tudengineiu ja teda abistava kohtuasjade reporteri Gray Granthami tabamiseks üleriigiline ajujaht. 
Eesti keelde tõlkis romaani Urmas Rattus ning see ilmus 1995. aastal kirjastuse Kuldsulg väljaandena sarjas "Meisterdetektiivid".
1993. aastal valmis romaani alusel samanimeline film, mille peaosades mängisid Julia Roberts ja Denzel Washington.
William Wordsworth

William Wordsworth (7. aprill 1770 – 23. aprill 1850) oli inglise luuletaja, romantismi esindaja.
Mihkel Maurer

Mihkel Maurer (29. juuni 1882 Käru vald (Vändra kihelkond) – 31. jaanuar 1936) oli Eesti metsavaht.
Ta astus Käru mõisa Saare vahtkonna metsavahiks 1. mail 1911, millises vahtkonnas teenis kuni surmani. Ta kuulus Kaitseliitu ja Eesti Metsateenijate Ühingu Käru osakonda. Mihkel Maurer maeti 8. veebruaril 1936 Käru kalmistule.
Kirjandus.
Mihkel Maurer †. Eesti Mets, 11. aprill 1936, nr. 4, lk. 146.
Peeter Laurson

Peeter Laurson (sündinud 4. veebruaril 1971 Tartus) on Eesti majandustegelane, keemik ja poliitik.
Haridus.
Peeter Laurson on lõpetanud Tartu 5. Keskkooli 1989. aastal ja Tartu Ülikooli keemia erialal 1993. aastal.
Tema diplomitöö teema oli "Superaluselise süsteemi MHN(CH2)2NH2/H2N(CH2)2NH2 omaduste uurimine". Ta jälgis esmakordselt C≡C isomerisatsiooniprotsessi 13C TMR spektroskoopia abil ja sai uudset informatsiooni 2-detsüün-1-ooli isomerisatsiooniprotsessi kohta.
Ta on lõpetanud Primex Mentori ärikooli 1994 (turumajanduslik arvestus, ettevõtte rahandus, maksundus).
Töökäik.
1993. aastal asus Peeter Laurson tööle tarbekeemiaettevõttesse AS Tartu Flora feromoonide orgaanilise sünteesi insenerina. Sai sealsamas tehnoloogiks 1994, värvi- ja lahustite jaoskonna juhatajaks 1995, tootmisosakonna juhatajaks 1995–2001 (aastatel 2000–2001 oli ka ettevõtte juhatuse nõunik).
2001. aastal sai sama ettevõtte uueks nimeks Mayeri Industries AS ning Peeter Laurson töötas selles ettevõttes juhatuse liikmena aastani 2005 ja nõukogu liikmena 2005–2008. Alates 2005. aastast on ta ettevõtte Greendorp OÜ juhataja, AS-i Tallinna Lennujaam nõukogu liige ja auditi komitee esimees.
Poliitiline tegevus.
Tartu Linnavolikogu liige alates 2002. aastast. Linnavolikogu revisjonikomisjoni esimees, rahanduskomisjoni ja linnamajanduskomisjoni liige alates 2006. aastast.
Erakonna Res Publica liige aastast 2002. Olnud erakonna volikogu, eestseisuse ja Suure Aukohtu liige kuni 2006. aastani. 2006. aastal erakondade liitumise tulemusena moodustunud erakonna Isamaa ja Res Publica Liidu liige.
Erakonna Tartu piirkonna juhatuse liige alates 2002. aastast. Aastatel 2006–2009 kaasesimees ja alates 2009. aastast Tartu piirkonna esimees.
Erakonna Isamaa ja Res Publica Liidu revisjonikomisjoni esimees ja volikogu aseesimees alates 2010. aastast.
Tartumaa Omavalitsusliitude volikogu liige.
Riigikogu juhatuse otsusega sai Peeter Laurson XII Riigikogu liikmeks alates 2011. aasta 6. aprillist regionaalminister Siim Valmar Kiisleri asendusliikmena.
Helene (Nassau printsess)

Helene Wilhelmine Henriette Pauline Marianne von Nassau-Weilburg (18. august 1831 Wiesbaden – 28. oktoober 1888) oli Nassau printsess ja Waldecki ja Pyrmonti vürsti Georg Viktori abikaasa.
Ta oli Nassau vürst Willemi (1792–1839) ja tema teise naise Württembergi printsessi Pauline (1810–1856) üheksas laps. Nii tema ema kui isa olid Suurbritannia kuninga George II järeltulijad.
Printsess Helena abiellus Georg Viktoriga 26. septembril 1853 Wiesbadenis. Neil sündis seitse last:
Sõrmjagune leht

Sõrmjagune leht on leht, mille lehelaba on sõrmjalt jagunenud.
Rauavaegusaneemia

Rauavaegusaneemia on aneemia vorm, mille põhjuseks on raua vähesus veres, mille tõttu organism ei saa toota piisavalt palju hemoglobiini (raud on hemoglobiini oluline koostisosa). See on kõige sagedasem aneemialiik, esinedes ligikaudu 20% naistest, 50% rasedatest ja 3% meestest.
Sümptomid.
Rauavaegusaneemia sümptomid:
Tekkepõhjused.
Rauavaegusaneemia teket võivad põhjustada:
Viljakas eas naistel soodustavad rauavaegusaneemia teket menstruatsioon, rasedus ja imetamine, meestel ja menopausieas naistel tekib aneemia kõige sagedamini seedetrakti verejooksude tõttu. Lisaks võib rauavaegusaneemia tekkida kasvueas lastel, kes vajavad rohkem rauda, ning inimestel, kes söövad vähe lihatooteid – näiteks taimetoitlastel võib aastatega välja kujuneda rauapuudus.
Rauavaegusaneemia esinemissagedus maailmas on 2 inimest 1000-st.
Ravi.
Raviks korrigeeritakse toitumist, suurendades selles lihatoitude, munade ja maksa osatähtsust. Lisaks määratakse patsiendile suukaudsed rauapreparaadid, mida tuleb tavaliselt võtta kuni 2 kuud.
Sõrmlõhine leht

Sõrmlõhine leht on leht, mille lehelaba on sõrmjalt lõhistunud.
Hõlmine leht

Hõlmine leht on kuni veerandini lehelaba laiusest ulatuvate väljalõigetega leht.
Kroonilisest haigusest tingitud aneemia

Kroonilisest haigusest tingitud aneemia ehk kroonilise haiguse aneemia on aneemia vorm. See kujutab endast vere hemoglobiinitaseme langust, mida põhjustab mingi infektsioon või krooniline haigus. Tavaliselt lühendab haigus või infektsioon punaliblede eluiga ja vähendab punaliblesid tootva luuüdi aktiivsust, mille tagajärjel tekib kerge või mõõdukas aneemia.
Tekkepõhjused.
Sagedamini põhjustavad aneemiat järgmised haigused:
Ravi.
Haigusest tingitud aneemia korral tuleb kõigepealt välja ravida põhihaigus, tavaliselt taastub organismi normaalne rauatasakaal siis juba ise. Mõnikord antakse raviks erütropoetiini.
Muud aneemiad.
Rauavaegusaneemia
Megaloblastiline aneemia
B12-vitamiini puudusest tulenev aneemia
Pernitsioosne aneemia
Foolhappe vähesusest tulenev aneemia
Hemolüütiline aneemia
Immuunne hemolüütiline aneemia
Idiopaatiline autoimmuunne hemolüütiline aneemia
Ravimitest tingitud immuunne hemolüütiline aneemia
Aplastiline aneemia
Sirprakuline aneemia
Sulghõlmine leht

Sulghõlmine leht on hõlmine leht, mille lehelaba on 1/4 osas sulgjalt lõhestunud.
Sulgjagune leht

Sulgjagune leht on leht, mille lehelaba on sulgjalt jagunenud.
Sulglõhine leht

Sulglõhine leht on leht, mille lehelaba on 1/2 osas sulgjalt lõhestunud.
Diletantide Avangard

Diletantide Avangard (lühend: DA) on alternatiivmuusika üritustesari. 
Esimene DA üritus toimus 17. detsembril 2004 Polymeris, kus sai esinemisvõimaluse ürituse algataja Risto Piibe ansambel. Ühekordsest ettevõtmisest sai peagi populaarne alternatiivmuusikaüritus ning paari peo möödudes esinesid üritustel ka juba kuulsamad artistid.
Diletantide Avangard on aastate jooksul toimunud ka Kinomajas, Von Krahlis, Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis, Telliskivi Loomelinnakus.
Esinejad.
Diletantide Avangardil on esinenud näiteks Malcolm Lincoln, Stella, Maikameikers, Taavi Peterson &amp; Üdi, Opium Flirt, Ultramelanhool, Chalice, Vaiko Eplik ja Eliit, EKMA, Id Rev, Põhjamaade Hirm, Def Räädu Massive, Phlox, Uuno Loop HRR!, Giuseppe perverdi big band, Uus Energia.
1936. aasta Nõukogude Liidu põhiseadus

1936. aasta NSV Liidu konstitutsioon ka Stalini konstitutsioon, mis võeti vastu VII Erakorralisel NSV Liidu nõukogude kongressil, oli NSV Liidu toimimise ning kodanike põhiõiguste ja -kohustuste alusdokument alates 5. detsembrist 1936.
Johann Heinrich Jürgens

Johann Heinrich Jürgens (28. oktoober/8. november 1719 Tallinn – 3. mai/14. mai 1782 Pöide) oli Eesti vaimulik.
Jürgens immatrikuleeriti 8. augustil 1739 Jena ülikooli ja 6. juulil 1742 Halle ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas eraõpetajana Jelgavas. Aastatel 1754–1762 oli ta Ventspilsi linnakooli rektor. Ordineeriti 17. septembril/28. septembril 1763 õpetajaks.
Oli aastatel 1763–1782 (introdutseeriti 28. septembril/9. oktoobril 1763) Pöide Maarja koguduse õpetaja, oli aastast 1775 veel konsistooriumi assessor.
Isiklikku.
Tema väimees Johannes Heinrich Felicius ja tütrepoeg Johannes Heinrich Felicius olid Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad.
Whistleri ema

"Halli ja musta asetus: kunstniku ema" ehk tuntud kui "Whistleri ema" on James McNeill Whistleri õlimaal 1871. aastast.
Whistleri ema kirjade järgi ei tulnud modell maalimise ajaks kohale, mille peale kunstnik olevat teinud oma emale ettepaneku hoopis teda maalida.
Maali mõõdud on 144,3 cm × 162,4 cm. Maali ostis 1891. aastal Prantsuse riik ning tänapäeval hoitakse seda Pariisis Orsay muuseumis.
Maal oli põhiteemaks 1997. aasta filmis "Bean - Täitsa lõpp film".
Boris Tuch

Boris Tuch (vene keeles Борис Исаакович Тух; sündinud 23. novembril 1946 Tallinnas) on venekeelne Eesti kultuuriajakirjanik, tõlkija ja kirjanik. 
Tema harva kasutatav kirjanduslik pseudonüüm on Richard Klooster.
Boris Tuch on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli vene keele erialal (1969). Ta on nii Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu ja Kuningliku Shakespeare'i Ühingu kui ka Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühenduse liige.
Töö ajakirjanikuna.
Boris Tuch on olnud aastatel 1972–1990 ajalehtede Õhtuleht ja Vetšerni Tallinn kultuuriosakonna korrespondent, 1991–1992 ajakirja Baltic Review asetoimetaja, 1992–1994 ajalehe Estonija ja 1994–1995 ajalehe Den za Dnjom korrespondent ning 1995–2002 nädalalehe Vesti Nedelja Pljus peatoimetaja. 
2013. aastast on ta nädalalehe Zeljonaja Stolitsa peatoimetaja. 
Loominguline tegevus.
Ta on tutvustanud Venemaa ajakirjanduses (Teatr, Peterburgski Teatralnõi Žurnal, Sovremennaja Dramaturgija, Teatralnaja Žizn jt) Eesti teatrit ja dramaturgiat, vaadeldes nii üksiknähtusi kui ka üldisi arengusuundi. Tõlkinud vene keelde eesti kirjanike (Karl Ristikivi, Gert Helbemäe, Maimu Berg, Leelo Tungal, Andrus Kivirähk, Tõnu Õnnepalu, Mart Kivastik jt) teoseid, sealhulgas eesti näidendeid (tõlkekogu „Savonarola tuleriit ja veel 7 uusimat eesti näidendit”, 2006). 
Ta on dramatiseerinud ja kirjutanud ise näidendeid („Aarete saar” Robert Louis Stevensoni samanimelise teose ainetel stuudioteatris Pinocchio 1999, näidend „Vesjolõi Rodžer”, 2009 ja „Arabella, mereröövli tütar” Aino Perviku samanimelise teose ainetel Vene Noorsooteatris 2011).
Rikošett

Rikošett on kuuli, mürsu või muu lendava keha tagasivetrumine või -põrkumine pinnalt. 
Rikošeti esinemise võimalus tingib ka üldise tulirelvade kasutamise ohutusreegli: ära kunagi tulista lamedat kõva pinda.
Rikošett (täpsustus)

Rikošett on kuuli, mürsu või muu lendava keha tagasipõrkumine pinnalt.
Rikošett (kabe)

Rikošett (ehk rikošettlöök) on rahvusvahelises kabes peamiselt klassikalistes seisudes esinev kombinatsiooniline idee. Idee on saanud nimetuse selle järgi, et kabendite löömistrajektoorid meenutavad rikošetti.
Diagrammil 1 olev seis tekib mängulauale pärast avakäike 33-28 (18-23) 39-33 (12-18) 44-39 (17-21) 31-27 (20-25?). Ja nüüd järgneb rikošettlöök 27-22 (18x27) 34-30 (25x34) 40x18 (13x22) 28x26.
Krista Kerge

Krista Kerge (varem Krista Poom; sündinud 7. novembril 1952) on eesti keeleteadlane.
Ta on lõpetanud 1971. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna filoloogi, eesti keele ja kirjanduse õpetaja kvalifikatsiooniga.
Teadustöös on tema peamised uurimisvaldkonnad olnud sõnamoodustus, teksti-, diskursuse ja žanrianalüüs, keele variatiivsus, rakenduslingvistika (emakeele ja teise keele õpetamine ja testimine, õigus- ja halduskeel, keelenormid ja kõnekäitumine).
Ta on Tallinna Ülikooli rakenduslingvistika professor, alates 2020. aastast emeriitprofessor.
Pealisvee sukeldumine

Pealisvee sukeldumine (inglise "downwelling"; eesti keeles pole soovitatav kasutada terminit "daunvelling") on maailmameres pindmise veekihi vajumine sügavamale. Pealisvee sukeldumise vastandnähtus on süvaveekerge. 
Pealisvesi võib sukelduda, kui tuule jõul liigub ja kuhjub pinnavesi piki rannikut.
Tähistaevas (maal)

"Tähistaevas" või "Tähisöö" (hollandi keeles "De sterrennacht") on hollandi postimpressionisti Vincent van Goghi õlimaal. Maal valmis 1889. aastal.
Pildil kujutatakse van Goghi öist vaadet läbi tema sanatooriumiakna, kusjuures see on maalitud päeval mälu järgi.
Alates 1941. aastast asub maal New Yorgi moodsa kunsti muuseumis.
Maalist ning Vincent van Goghi elust ja surmast on inspireeritud Don McLeani laul "Vincent".
Dr. Gachet' portree

"Dr. Gachet' portree" on hollandi postimpressionisti Vincent van Goghi 1890. aastal loodud õlimaal.
Maalil on kujutatud doktor Paul Gachet, kes Auvers-sur-Oise'is van Goghi eest kunstniku viimastel elunädalatel hoolt kandis. Van Gogh maalis doktorist kaks ühesuguse kompositsiooniga, kuid värvilahenduse poolest kergesti eristatavat versiooni, millest teine asub Orsay muuseumis Pariisis.
Portreel istub doktor Gachet laua taga. Tema keha ja nägu on pööratud kõrvale, vaataja suunas. Arsti parema käe küünarnukk toetub lauale ja põsk parema käe rusikale. Maali esimesel versioonil on laual vaas sõrmkübaraga, teisel versioonil hoiab ta sõrmkübarat käes. Sõrmkübar on ravimtaim, mida kasutatakse südamehaiguste raviks, ja see võib viidata Gachet' elukutsele.
1890. aastal kirjutas Vincent van Gogh oma vennale Theole: "Mul on valminud M. Gachet' portree melanhoolse ilmega, mis võib vaatajale tunduda grimassina ... Kurb, aga õrn, siiski selge ja intelligentne – niisugused peaksid olema paljud portreed ... On olemas moodsaid portreesid, mida võib vaadata kaua aega ja millele võib-olla võib tagasi vaadata veel sada aastat hiljemgi."
Müük.
Maali esimese versiooni müüs van Goghi vennanaine või naiseõde 1897. aastal 300 Prantsuse frangi eest kunstikaupmehele Paul Cassirerile. Samal aastal müüs Cassirer maali edasi Kesslerile, see 1910 Druet'le. 1911. aastal omandas maali Frankfurdi kunstimuuseum Städel, kes näitas seda kuni 1933. aastani, mil Saksamaal tulid võimule natsid, kes alustasid samal aastal võitlust "mandunud kunsti" vastu. 1937 konfiskeeris Saksamaa valitsus maali ja Hermann Göring müüs selle samal aastal Amsterdami kunstikaupmehele, kes müüs selle kiiresti edasi Siegfried Kramarskyle. Kramarsky kolis New Yorki ja laenas dr. Gachet' portreed edaspidi sageli Metropolitani Kunstimuuseumile.
1990. aastal ostis Dr. Gachet' portree tollal rekordilise 82,5 miljoni USA dollari eest oksjonil jaapani ärimees, Daihowa Paberivabriku aupresident Ryōei Saitō. Kardeti, et 1996. aastal surnud Saito hävitas portree enne oma surma, et tema pärijad ei peaks hiiglaslikku pärandimaksu maksma.
2007. aastal ilmnes, et Saito oli maali kümmekond aastat varem müünud Austria päritolu Wolfgang Flöttlile. Kuulu järgi on Flöttl selle maali rahapuuduse tõttu müünud, aga ei ole teada, millal ja kellele.
Maali teine versioon asub Pariisis Orsay muuseumis, kus on kokku 24 van Goghi maali.
Johannes Heinrich Felicius

Johannes Heinrich Felicius (18. märts / 29. märts 1787 Tallinn – 22. oktoober / 3. november 1850 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Felicius õppis Tallinna toomkoolis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1805–1809. Ordineeriti 22. jaanuaril / 3. veebruaril 1811 õpetajaks.
Oli aastatel 1811–1819 Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1819–1845 sama koguduse õpetaja. Lahkus 1. veebruaril / 13. veebruaril 1845 haiguse tõttu ametist, vaevles aastaid valude käes.
Ta kirjutas tolleaegsetes ajakirjandusväljaannetes Ostsee-Provinzen Blatt ja Inland huvitavatel ja kasulikel teemadel, nagu rookatused, kuidas tarvitada külmunud kartuleid jms. Ta pidas huvitavat kirikukroonikat. Tema koostatud Balti aadli vapiraamatud sisaldasid kujundatuna umbes 2400 vapijoonist (suurem osa köiteid on säilinud Eesti Ajaloomuuseumis).
Isiklikku.
Tema isa Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, õemees Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja.
Korvõisik

Korvõisik on õisik, mille laienenud lamedale või kumerale põhjale on tihedalt kinnitunud raotud keel- ja putkõied või ainult ühed neist.
Õisiku serval asuvaid õisi (enamasti keelõisi) nimetatakse äärisõiteks.
Korvõisikut väljastpoolt ümbritsevat kõrglehtedest katet nimetatakse üldkatiseks.
Korvõisik meenutab mõnevõrra teiste lillede õisi ja sellepärast nimetatakse seda kõnekeeles õieks.
Korvõisik on iseloomulik korvõieliste sugukonnale.
Reobiont

Reobiont on organism, kes elab ainult kiirevoolulises veekogus (tavaliselt jões). 
Et kiirele voolule vastu panna on reobiontidel mitmeid kohastumusi. Neist levinuimad on lame keha, mitmesugused konksjad kehajätked, tugev kinnitumine substraadile, taimedel näiteks pikad lintjad lehed. 
Reobionte leidub näiteks ripsusside, tigude, putukate (eriti nende vastsed), kalade jt seas.
Fükofaag

Fükofaag ehk algofaag on vetikatest toituv organism. Fükofaagid on paljud zooplankterid.
Allikaelustik

Allikaelustik on allikaid asustav organismide kogum.
Külmade allikate elustik.
Külmade allikate elustiku moodustavad külmalembesed ja puhast vett eelistavad veeorganismid (krenobiondid ja -fiilid). Samuti leidub seal mitmeid organisme, kes on suure ökoloogilise kohastumisvõimega. Loomadest on seal esindatud näiteks protistid, keriloomad, vesilestad, vähid ja putukavastsed. Taimedest leidub seal bentilisi räni- ja niitrohevetikaid (iseloomulikud eriti langeallikaile) ja õistaimi (eriti tõusuallikais).
Soojade ja kuumade allikate elustik.
Soojade allikate elustik on sageli väga rikas ja seal elab palju organismirühmi, sealhulgas termofiile. Kuumade allikate elustik on aga väga vaene, seda asustavad peamiselt ekstremofiilid.
Amfibiont

Amfibiont on organism, kes võib elada nii veekeskkonnas kui ka maismaal (nt pilliroog) või kes mingi eluperioodi veedavad vees ja teise perioodi maismaal (nt kahepaiksed, mitmed putukavastsed). 
Mõnikord nimetatakse amfibiondiks ka mereranna loodete vööndi (eulitoraali) organisme.
Anderlecht

Anderlecht on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Belgias Pealinna Brüsseli piirkonnas.
Anderlechti asumid on Veeweyde, Aa, Het Rad, Vogelzang, Meylemeersch, Neerpede, Vlasendaal, Bon Air, Broeck, Scherdemaal, Peterbos, Klein Eiland ja Scheut.
Anderlechti läbib Brüsseli metroo 5. liin.
Sport.
Jalgpalliklubi RSC Anderlecht on 30-kordne Belgia meister.
Sõpruslinnad.
Anderlechti sõpruslinnad on:
665

665. aasta (DCLXV) oli 7. sajandi 65. aasta, Juliuse kalendri aasta, mis algas kolmapäeval.
664

664. aasta
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Aastakümned: 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad - 660. aastad - 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 
Aastad: 659 660 661 662 663 - 664 - 665 666 667 668 669
662

662. aasta
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Aastakümned: 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad - 660. aastad - 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 
Aastad: 657 658 659 660 661 - 662 - 663 664 665 666 667
661

661. aasta (DCLXI) oli 7. sajandi 61. aasta.
660

660. aasta
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Aastakümned: 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad - 660. aastad - 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 
Aastad: 655 656 657 658 659 - 660 - 661 662 663 664 665
Kaia Kiik

Kaia Kiik (sündinud 21. juulil 1973 Kuressaares) on eesti kunstnik ja kuraator. 
Haridus.
Lõpetas Tallinna Tarbekunsti Gümnaasiumi nahakunsti alal (1991). Magistrikraadi sai tööga "Tehisintelligents ja loomingulisus" Pariisis asuvast sotsiaalteaduste kôrgkoolist École des hautes études en sciences sociales, kus ta õppis aastatel 1997–2001). 
Ta on täiendanud end Saint Thierry kloostris Champagne'i maakonnas (1992) ja Sorbonne'i Ülikoolis Pariisis (2001–2003).
Töö ja looming.
Ta elab ja töötab 1997. aastast Prantsusmaal ja Ameerika ühendriikides. 
Rajas Kaasaegse Kunsti Euroopa-Prantsuse Ühingu. 
Kaia Kiik on oma teostega põhiliselt esinenud mitmes Prantsusmaa ja Ameerika Ühendriikide galeriis ja osalenud kollektiivnäitustel üle kogu Euroopa. 2009. aastal esitas Vaal Galerii ülevaate tema loomingust. 
Kaia Kiige teosed on pälvinud nii kriitikute kui ka kultuuriajakirjanduse tähelepanu. Samuti on tema teosed jõudnud paljudesse kunstikataloogidesse. 
Lisaks kunstnikutööle on Kaia Kiik olnud galerii Rivoli 59 kunstiline juht ja kuraator, esitades Pariisis regulaarselt Eesti kunsti erinevaid tahke. 2011. aastal toimus tema kureerimisel Eesti festivali "Estonie tonique" raames suurim Eesti kunsti näitus Prantsusmaal "Liberté/Vabadus 2011", kus osales ligi kakskümmend Eesti kunstnikku.
Kaia Kiik uurib mateeria käitumist teatud aeg-ruumis. Tööde teostamiseks valib mineraalseid ja orgaanilisi materjale (mateeria looduslikest ja urbanistlikest keskkondadest nagu ehitusmaterjalid, toiduained, igapäevased esemed aga ka muld, kivimid ja taimed). Mõjutatuna epistemoloogia-õpinguist, kasutab eksperimentaalseid meetodeid mateeria manipuleerimisel, keskendudes juhusliku-määratuse vahekorrale mateeria transformatsioonis. 
Kaia Kiik: "Ma uurin aja jälgi".
Välislingid.
Mihkel Kampmaa

Mihkel Kampmaa (kuni aastani 1936 Kampmann; 28. märts 1867 Sauga vald, Pärnumaa – 30. september 1943 Tartu) oli eesti kirjandusloolane, koolikirjanik ja pedagoog, kelle neljaköiteline teos "Eesti kirjandusloo peajooned" (1912–36) pani aluse eesti kirjanduse ajaloo põhjalikumale uurimisele.
Ta on avaldanud värsikogu "Kandle hääled" (Viljandi 1896) ja rohkesti populaarseid koolilugemikke, mida avaldati paljudes kordustrükkides.
20. oktoobril 1933 valiti ta Tartu Õpetajate Seltsi auliimeks.
Isiklikku.
Tema isa oli kalur ja erusoldat Madis Kampmann (1833–68), ema Anu Maidlas (1832– 1905). Isa suri, kui Mihkel oli kaheaastane; poisi kasuisaks sai isa vend Juhan Kampmann (1830–1909). 
Mihkel Kampmann abiellus aastal 1892 Porkuni mõisavalitseja 18-aastase tütre Marie Henriette Sonnega (1874–1931), sündis seitse last.
Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.
GUM

GUM (vene keeles "Государственный универсальный магазин") on kaubamaja Moskvas.
Tuigutuled

"Tuigutuled" on Maian Kärmase debüütalbum, mille 2003. aastal andis välja Hitivabrik. Album ilmus CD-l ja helikassetil.
Salvestatud Eesti Raadios 2003
Tunnustus.
Üritusel "Eesti Muusikaauhinnad 2004" anti albumile aasta folk-/etnoartisti auhind.
Suudlus (Klimt)

"Suudlus" (saksa keeles "Der Kuss") on Gustav Klimti õlimaal. Ta maalis selle aastatel 1907–1908. See on tõenäoliselt tema kuulsaim teos.
Pildil kujutatakse meest suudlemas naist.
Õnneleid

"Õnneleid" on 2010. aastal välja antud Maian Kärmase teine album. 
Salvestatud oktoobris ja novembris 2009 ning jaanuaris 2010 Viljandi Muusikakooli orkestrimajas.
Laguvili

Laguvili on mitmeseemneline kuivvili, mis valminult laguneb piki- ja ristsuunas üheseemnelisteks osadeks.
Waris Dirie

Waris Dirie (sündinud 21. oktoobril 1965 Galkayos) on Somaaliast pärit modell, filminäitleja ja naiste õiguste eest võitleja.
Waris Dirie on koostöös Cahtleen Milleriga kirjutanud autobiograafilise romaani "Kõrbelill" ("Desty Flower", täieliku pealkirjaga "Desert Flower: The Extraordinary Journey of a Desert Nomad"). 
Eesti keeles ilmus romaan 2000. aastal Karin Suursalu tõlkes kirjastuses Sinisukk. 
Romaani põhjal valmis 2010. aastal samanimeline film, kus Waris Diried kehastab Liya Kebede. Film võitis San Sebastiani filmifestivalil publiku auhinna kui aasta parim Euroopa film. 
Waris Dirie mängis 17. Bondi sarja filmis "".
Märtsis 2005 sai ta Austria kodakondsuse.
Passionaarsus

Passionaarsus on Lev Gumiljovi etnogeneesi teooria järgi elusaine biokeemilise energia ülejääk, mis tekitab eneseohverdust ja seda tihti illusoorsete eesmärkide pärast. See on vastupandamatu püüdlus mingite eesmärkide teostamisele suunatud tegevustele. Selle eesmärk on passionaarsele isikule hinnalisem ta enese elust ning seda enam ta kaasaegsete ja kaasmaalaste õnnest. Sel pole pistmist eetikaga ja see genereerib sama kergelt nii kangelastegusid kui ka kuritegusid. Passionaarsus välistab vaid ükskõiksuse, kuid ei tee inimest rahvahulki juhtivaks kangelaseks, sest enamik passionaaridest on osa rahvast, määrates selle potentsiaalsuse selles või teises etnose arengu epohhis.
Passionaarsuse tasemed.
Üksikasjalik klassifikatsioon.
Lev Gumiljev eristas üheksat passionaarsuse taset, neist kuut passionaarsusele omast ja alumisi juba tarbijalikule ellusuhtumisele omaseid (0 tase ja subpassionaarsuse omased negatiivsed tasemed).
Assami keel

Assami keel on peamiselt Indias Assami osariigis räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Assami keelt räägib emakeelena üle 15 miljoni inimese.
Assami keelt kirjutatakse bengali kirjale väga sarnases assami kirjas.
Lähemad sugulaskeeled on bengali ja oria keel. Keelt on kõige rohkem mõjutanud Tiibeti-Birma keeled ja Austroaasia keeled.
Celle kreis

Celle on kreis ("Landkreis") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Kreisi pindala on 1554 km². 31. detsembril 2015 elas seal 177 971 inimest.
Sellega külgnevad (põhjast ja päripäeva) Uelzeni kreis, Gifhorni kreis, Hannoveri regioon ja Heidekreisi kreis.
Loodus.
Kreis asub Lüneburgi nõmme ("Lüneburger Heide") lõunapoolses osas. Alleri jõgi siseneb kreisi idast, voolab läbi Celle linna ja lahkub kreisist loodes. Sellesse suubub lõunast palju lisajõgesid.
Lüneburgi Piirkondlik Ühendus.
Kultuuriküsimuste eest hoolitsemiseks asutati registreeritud ühinguna ("eingetragener Verein") Lüneburgi Piirkondlik Ühendus ("Lüneburgischer Landschaftsverband").
Linnad ja vallad.
Linnad:
Vabad vallad:
Inkorporeerimata ala:
"Samtgemeinden:"
1 "Samtgemeinde" halduskeskus
Risto Tammelo

Risto Tammelo (13. juuli 1945 – 27. november 2010) oli eesti füüsik.
Ta lõpetas 1964. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemia teaduskonna füüsikaosakonna "cum laude".
Ta oli aastatel 1993–2010 Tartu Ülikooli füüsikainstituudi korraline professor.
Isiklikku.
Tema lell oli õigusfilosoof Ilmar Tammelo.
Ta oli abielus Eda Tammeloga (neiupõlvenimega Eda Karp). Nende abielust sündisid Eva Tammelo (sündinud 1978, pärast abiellumist Eva Kiisler) ja Runo Tammelo (sündinud 1981).
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises oli 34. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas Östersundis 1. detsembril 2010 ja lõppes Oslos 20. märtsil 2011.
Tulemused.
MK-sarja lõplik paremusjärjestus.
Üldkokkuvõte
Ametlik tabel
10 km sprint
Ametlik tabel
12,5 km jälitussõit
Ametlik tabel
15 km ühisstardiga sõit
Ametlik tabel
20 km eraldistardiga sõit
Ametlik tabel
MK-sarja lõplik paremusjärjestus.
Üldkokkuvõte
Ametlik tabel
7,5 km sprint
Ametlik tabel
10 km jälitussõit
Ametlik tabel
12,5 km ühisstardiga sõit
Ametlik tabel
15 km eraldistardiga sõit
Ametlik tabel
Psammon

Psammon on veekogu niiske kaldaliiva pinnal ja selle õhukest ülakihti asustavate mikroskoopiliste veeorganismide kogum.
Psammoni alla kuuluvaid veeorganisme võib leida veepiirist kuni paari meetri kaugusele kaldale ulatuval madalal liivasel ülakihil (kuni 4–5 cm). Kõige rohkem mikroorganisme leidub 0,1–1 cm sügavuses kaldaliivas. 
Kaldaliiva pinnal elavaid psammonisse kuuluvaid organisme nimetatakse mõnikord epipsammoniks, liiva sees elavaid aga endopsammoniks.
Tüüpilised psammonisse kuuluvad mikroorganismid on vetikad (eriti sini-, räni- ja rohevetikad), protistid, keriloomad ja väheharjas- ning ümarussid.
Kuivvili

Kuivvili on juba valmimisel kuivanud vili, mis täisküpsena sisaldab vaid 10–15% vett. 
Kuivviljad jagunevad avaviljadeks (moonikuprad, hernekaunad), sulgviljadeks (pähklid, tõrud) ja laguviljadeks (aedkoriandri viljad).
Lihakvili

Lihakvili on vili, mille veesisaldus valmimisel kasvab ning tulemuseks on mahlase (veesisaldus 75–85%) viljalihaga vili. 
Lihakviljad jagunevad luuviljadeks, õunviljadeks, pomerantsviljadeks ja marjadeks.
Tiibvili

Tiibvili on kileja tiiva või tiibadega või tiibjate lisemetega üheseemneline kuivvili.
Esineb mitmetel kodumaistel puuliikidel: kaskedel, saartel, jalakatel, künnapuudel jne.
Filtreerimine (toitumisviis)

Filtreerimine ehk filtrimine on teatud veeorganismide toitumisviis, kus veest kurnatakse välja hõljuvad osakesed (seston). Tuntuimad filtreerijad on biofiltraatorid.
Biofiltraatorid

(Bio)filtraatorid ehk (bio)filtrijad ehk (bio)filtreerijad on veeorganismid, kes eriliste filterelundite abil kurnavad veest välja hõljuvaid organisme ja väikeseid orgaanilise aine osakesi. Sellist toitumisviisi nimetatakse filtreerimiseks.
Biofiltraatorid on teiste seas käsnad, paljud karbid, mitmed vähid, protistid, osa putukavastseid ja mõned kalad.
Mitmed biofiltraatorid, eriti karbid ja planktilised pisivähid on olulised veekogu isepuhastuses.
Kõrgleht

Kõrgleht on taime ülemises osas, õie või õisiku läheduses asetsev leht, mis on harilikult varrelehtedest väiksem, lihtsama kujuga ning eredalt värvunud.
Jõeelustik

Jõeelustik ehk potamobios on vooluveekogude taimestik ja loomastik. 
Jõe osad (ülem-, alam-, keskjooks) on tavaliselt voolukiiruse ja muude elutingimuste poolest erinevad, sellepärast on vastavalt teistsugune ka jõeelustik. Jõe ülemjooksul (mägijõgedel ja -ojadel nimetatakse seda ka ritraaliks) on vool sageli kiire ja vesi külm ning planktoniorganisme on seal väga vähe, fütobentost esindavad peamiselt kividele kinnitunud (litofiilsed) vetikad ja samblad, zoobentoses on ülekaalus krenobiondid ja kaladest võib seal kohata eriti jõeforelli ja harjust. Kesk- ja alamjooksul (potamaalis) on vool aeglasem ja vesi soojem ning nii planktonikooslused kui ka füto- ja zoobentos on rikkalikum, kaladest on seal enim karplasi.
Järveelustik

Järveelustik ehk limnobios on järve või veehoidla elustik.
Järvede plankton (limnoplankton) on enamasti kohapeal tekkinud (autohtoone) ning sageli liigi- ja isendirohke. Fütoplanktoni peaosa moodustavad sageli sini-, räni- ja rohevetikad, zooplanktonis domineerivad keriloomad, vesikirbulised ja aerjalalised. Litoraali fütobentoses on palju õistaimi ning mänd- ja rohevetikaid. 
Zoobentose organisme leidub tavaliselt kõigis sügavustes ja vöötmetes (litoraalis, sublitoraalis ja profundaalis), neist tavalisimad on limused, vähid, väheharjasussid ja mitmed putukavastsed (eriti surusääsklaste vastsed). Nekton koosneb enamasti üksnes kaladest. Eri järvetüüpides võib ka elustik palju erineda.
Järveelustiku mõjutavatest teguritest on tähtsad eriti veeõitsengud ja ummuksisolekud.
Yilin

Yi Lin (易林), "Muutuste Mets", on Jiao Shi (Jiao Yanshou) või Xu Jun’i poolt umbes 25 eKr kirjutatud raamat. Tekst käsitleb 4096 (642) guad ja on esitatud salmidena. Tavaliselt neli korda neli hierooglüüfi iga gualaadse märgi kohta. Raamat ammendab iga Muutuste raamatu kuusjoone (heksagramm) muutumise teiseks kuusjooneks.
Lingqijing

Ling Qi Jing (灵 棋 经, "Maagiliste malendite raamat"), on taoistlikku kaanonisse kuuluv ennustamisraamat. Hiina malendid on kabenditelaadsed märkidega kettad. Kokku on raamatus 125 (53) gua-laadset märki.
Teos juhendab, kuidas hiina malendite (Xiangqi (象棋)) abil ennustada. Ennustamisel kasutatakse 12 malendit. Igal neist on ühel küljel teatud märk. Nelja neist on iseloomustatud kui ülemist (上), nelja kui alumist (下) ja nelja kui keskmist (中). Need esindavad Kolme Riiki (Valda): Taeva (Tian 天), Maa (Di 地) ja Inimese (Ren 人) oma. Malendeid heidetakse ja heitest tulenevat kombinatsiooni tõlgendatakse raamatu teksti abil. Raamatus on kommenteeritud kõik võimalikud kombinatsioonid.
Kukkur (botaanika)

Kukkur (varasem nimetus "kukkurvili") on ühepesaline paljuseemneline vili, mis on tekkinud ühest servast kokkukasvanud viljalehest. 
Valmides avaneb üht õmblust mööda. Kukkur moodustab tavaliselt koguvilja, mis koosneb mitmest osakukrust.
Kukkur esineb näiteks käokingal ja kurekellal, enelal ja magnoolial.
Shenshu

Shen Shu (神數), "Vaimu Numbrid", on Zhuge Liang’ile omistatav ennustamisraamat. Hiinas nimetatakse raamatut ka "Kongming Shenshu". Kong Ming on Zhuge Liang’i rahvapärane nimi. Legendi järgi olevat ta kirjutanud "Muutuste raamatu" iga kuusjoone joone kohta värsi. Kuna jooni on 384, siis on ka värsse sama palju (43x 6 = 384). Kogu raamat koosnebki 384st nummerdatud värsist mida vastavalt esitatud küsimusele ja olukorrale tõlgendatakse.
Ennustamine Shen Shu'ga.
Hiinas kirjutatakse oma küsimusele raamatust ütluse vastuseks saamiseks kolm suvalist hieroglüüfi. Seejärel loetakse kokku eraldi iga hieroglüüfi jooned. Saadud arvudes kasutatakse vaid üheliste kohal olevaid numbreid. Esimese hieroglüüfi oma saab sajaliste, teise kümneliste ja viimase oma üheliste koha. Kui saadud arv on suurem kui 384 lahutatakse sellest 384, kuni lõpptulemuseks saadav arv on sellega võrdne või sellest väiksem. Saadud arv ongi raamatus oleva ütluse numbriks. 
Läände on jõudnud teine ja seal kohasem kasutamisviis. Selleks heidetakse kolm korda 10 münti. Siis loetakse kokku kulli pooled ja saadakse üks number nullist üheksani. Muus osas kattub ennustamine juba eelnevaga. 
Selline ennustamine on oma lihtsuse ja rahvalike ütluste tõttu köitnud aastatuhandeid lihtsate hiinlaste südameid ja teinud sellest siiani väga populaarse oraakli. Samalaadne läbi juhuste ühe ende saamine ühest 384st võimalikust on toodud ära ka Shao Yong'i (ka Shao Kangjie, 1011-1077) raamatus "Mei-hua sin yi". Erinevalt Zhuge Liang'ile omistatavast meetodist on selles meetodis märgi saamise aluseks olevate juhuste liigid piiritud ja ei piirdu vaid enda tegevusega. Neid tõlgendatakse vastavalt kolmjoontele ja saadakse vastuseks üks muutuva joonega kuusjoon. Seda, selle koostist ja muutumist analüüsitakse hoolikalt ja seda koos vastavate aja ja ruumi näitajatega. Meetodi näiline keerukus on ka põhjuseks miks see pole "Shen Shun'i" kõrval Hiinas eriti levinud.
Barretina

Barretina on põhiosas punane, tavaliselt villane, laia musta äärega punane müts, mida kunagi kandsid mehed Vahemere maade kristlikus kultuuris. Tänapäeval kantakse "barretina"'t Kataloonias rahvakultuurile iseloomuliku traditsioonilise peakattena.
Nikolai Bäuerle

Nikolai Bäuerle (8. oktoober/20. oktoober 1892 Tallinn – 22. detsember 1946 Leipzig) oli Eesti vaimulik. 
Õppis aastatel 1902–1903 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis, aastatel 1908–1910 Kuldiga maagümnaasiumis ning aastatel 1903–1908 ja 1910–1911 Tartu Aleksandri gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1911–1915. Oli aastatel 1915–1917 prooviaastal Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses Johann Christoph Schwartzi juures. Ordineeriti 27. veebruaril 1918 õpetajaks.
Oli aastatel 1917–1918 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1918–1920 oli ta Valga Peetri koguduse adjunktõpetaja, olles samaaegselt Valga koolides usuõpetajaks. Aastatel 1920–1927 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja. Aastal 1927 astus ta EELK-st välja ja asutas luterliku vabakiriku, mille õpetajana tegutses aastatel 1927–1939. 1929 hakkas ta välja andma ajakirja Luterlane, mis ilmus kuus aastat. Ajakirja eeskujudeks nimetas Bäuerle Ameerikas ilmunud ajakirju Der Lutheraner ja Lutheran Witness ning Soome Luterilainenit.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale, jätkates vabakiriklikku tegevust Gotenhafenis (Gdynias, Pomorze vojevoodkonnas), Graudenzis (praegu Grudziądz, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas), aastast 1945 oli luterliku vabakiriku teenistuses Leipzigis.
Taixuanjing

Tai Xuan Jing ("Suure Saladuse Lõime (Raamat)" hiina: 太玄經/太玄经) on konfutsianistliku õpetlase Yang Xiong’i (hiina: 扬雄 / 扬雄; pinyin: Yang Xiong; Wade-Giles: Yang Hsiung 53. a eKr – 18. a pKr) kirjutatud raamat. Raamatust on kaks varianti: lühem ja pikem. Esimene variant pärinevat aastast 2. a eKr. See tekst on tuntud Läänes ka pealkirjaga "Alternatiivne I Ching",
Gua’dena on "Tai Xuan Jing'i" neljatasandilised nelijoone jätkuks "Yi Jing’i" kuuetasandilistele kuusjoontele. Nelijoonte (tetragramm) igal positsioonil on üks kolmest joonetüübist:
Raamatus on kokku 81 (34) tetragrammi, millest igale on kirjutatud 9 tekstiühikut. Üheksa on kolme tüüpi joontega kaksjoonte (bigramm) arv. Raamatu tekstiühikute arv 729 (36) on kolme eri tüüpi joontega kuusjoonte arv. Nende tekstiühikuid ja kuusjooni kasutati ajaarvamises. Aastale leiti lahend kuuetasandiliste ja kolme eri tasanditüübiga gua’de jadaga. 36 = 729 (729/2 = 364,5) Aastaga kattuvuseks kahekordistati jada keskset paariliseta ühelaadsetest tasanditest koosnevat gua’d. Tekkinud jadas märkis iga kuusjoon poolt ööpäeva ja iga üksik joon kahetunnist (Hiina ajaarvelduses nende tunni pikkus) vahemikku.
Magevee-elustik

Magevee-elustik on mageveekogude elustik. 
Sõltuvalt mageveekogust saab rääkida järve- (ja veehoidla-), jõe- (ja oja-), allika- , sooveekogu-, tiigi- ja lombi- ning maa-aluse vee elustikust. 
Võrreldes mereelustikuga on magevee-elustik vaesem. Magevee-elustik on esindatud järgmiselt: veetaimede 33 klassist 13 ja veeloomade 63 klassist 19. Magevee-elustikus on üsna suur osatähtsus teisveelistel organismidel (nt õistaimed, kopsteod).
Isepuhastus

Isepuhastus ehk isepuhastumine on loodusprotsess, mille tulemusena keskkond vabaneb saastast. 
Mõistele on lähedane "assimilatsioonivõime", mis on laiem ja viitab mingi looduskeskkonna osa (nt loodusliku veekogu) üldisemat võimet lagundada ja/või hajutada keemilisi ühendeid. 
Looduskeskkonna võimet vabaneda saastast nimetatakse assimilatsioonivõimeks ehk keskkonna isepuhastusvõimeks.
Sageli räägitakse veekogude isepuhastumisest, mille tagajärjel vette sattunud reoained biokeemiliselt lagunevad.
Inimekvivalent

Inimekvivalent (lühendatult ie) on ühe inimese põhjustatud keskmine ööpäevane tinglik veereostuskoormus, millega mõõdetakse ka muude reoveeallikate põhjustatud koormusi (tavaliselt BHT-, aga ka fosfori- ja lämmastikukoormust). Inimekvivalenti kasutatakse peamiselt reostuskoormuste võrdlemisel.
Tavaliselt on inimekvivalendi hindamisaluseks biokeemiline hapnikutarve (BHT). Üks inimekvivalent võrdub 54 g BHT5-ga päevas. Inimekvivalendi suuruse määramiseks on ka teisi viise. Näiteks on kindlaks tehtud, et üks inimene annab ööpäevas reovette keskmiselt 0,7 g fosforit ja 12 g lämmastikku.
Nicole (Tšiili laulja)

Nicole (sünninimega Denisse Lillian Laval Soza; sündinud 19. jaanuaril 1977 Santiagos) on Tšiili laulja ja näitleja. Aastal 1989 avaldas ta oma esimese albumi "Tal vez me estoy enamorando", mille nimilugu sai väga populaarseks.
Erwin von Dehn

Erwin Karl Reinhold von Dehn (23. aprill 1862 Tartu – 17. veebruar 1949 Jena) oli Liivimaa vaimulik.
Sai algõpet eraõpetaja käest, õppis Tartu Kollmanni eragümnaasiumis ja aastatel 1879–1881 Tartu Kubermangugümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1882–1888. Oli prooviaastal Halliste Püha Anna koguduses Ernst Magnus Schneideri juures. Ordineeriti 29. oktoobril 1889 õpetajaks.
Oli Halliste Püha Anna koguduse õpetaja aastatel 1889–1934. Oli aastal 1891 kaheks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele). Jäi aastal 1934 emerituuri, elas seejärel Pornusel ja Tallinnas.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale.
Isiklikku.
Tema isa August von Dehn oli maakohtunik, vanaisa Thomas Adolph von Dehn oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja, teine vanaisa Johann Wilhelm Schneider oli Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja. Tema äi Oskar Woldemar Speer oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja, naisevend Viktor Woldemar Speer oli Türi ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema poeg Herbert von Dehn (1894–1950) võttis osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus, sai haavata 6. aprillil 1919 Stepanovski küla juures pataljoni üldpealetungil üle Peipsi, poeg Friedrich Arthur von Dehn (1902–1968) oli arst.
Noorkala

Noorkala on kala, kes pole suguküps. 
Kala arengus saab eristada mitmeid etappe (noorjärke), mis järgnevad marjatera viljastamisele: rebukotiga eelvastne, vastne, maim, samasuvine, aastane, kahesuvine, kaheaastane jne kuni suguküpse kalani.
Pomerantsvili

Pomerantsvili ehk tsitrusvili ehk hesperiid on näärmelise, eeterlikke õlisid sisaldava väliskesta, säsika vahekesta ja lõigustunud mahlase sisekestaga vili. Sisekest on jaotunud lõigukesteks, milles paiknevad seemned. Ehituselt on pomerantsvili mari.
Pomerantsvili esineb kõikidel tsitruse perekonna esindajatel: apelsinipuul, sidrunipuul, laimipuul, greibipuul, mandariinipuul jt, sh ka pomerantsipuul ("Citrus aurantium"'i variandid), mille vilju nimetatakse pomerantsideks ehk mõruapelsinideks.
Röövel Ööbik

Röövel Ööbik on eesti ansambel, mis kogunes 1980. aastate keskel. 
Bänd salvestas 1993. aastal sessiooni BBC-s legendaarse briti raadiodiskori John Peeli juures. Muuhulgas ööbisid bändi liikmed Peeli kodus. 
Seriaali "Ühikarotid" tunnusmeloodiaks on Röövel Ööbiku lugu "Kids Stuff Rock".
Edetabelid ja tunnustus.
Üritusel "Eesti Muusikaauhinnad 2010" anti albumile "Ringrada" aasta albumi ja ansamblile "rock"-artisti auhind. Hardi Volmerilt auhinna vastu võtnud Raul Saaremets saatis tänukõnes kõik "v***u".
Partenokarpia

Partenokarpia on taime omadus moodustada vilju ilma viljastumata. Sel juhul arenevad seemneteta viljad. 
Partenokarpseid vilju on näiteks pirnisordil 'Pepi' ja mõnel õunasordil.
Emerendiana Silling

Emerendiana Silling (11. veebruar 1928 – 22. november 2010) oli eesti õpetaja ja metoodik. 
Ta pani 1962. aastal aluse saksa keele süvaõppele Tallinna 42. Keskkoolis (praegu Kadrioru Saksa Gümnaasium). 
Ta osales saksa keele õpikute koostamisel ning tõlkis Helmut von Kügelgeni raamatu "Waldorf-lasteaed".
Õlikatk

Õlikatk on veelindude hulgihukkumine, mida põhjustab (mere)vette sattunud nafta ja õlid. 
Õli või naftaga kokku puutudes lagunevad lindude sulgede märgumist tõkestavad rasvad ja sellele järgneb linnu kehatemperatuuri ohtlik langemine. Et lind püüab oma sulestikku õlist puhastada, siis satuvad need ühendid ka tema seedeelundeisse.
2011. aasta Soome parlamendivalimised

2011. aasta Soome parlamendivalimised olid 17. aprillil 2011 toimunud valimised, kus valiti Soome Vabariigi parlamendi (eduskunna) 36. koosseis. Eelhääletamine toimus 6.–12. aprillil ja välismaal 6.–9. aprillil.
Riik oli jagatud 15 valimisringkonnaks. Soome parlamendis on 200 liiget, nendest 1 koht kuulub Ahvenamaa autonoomsele läänile. Valimissüsteemiks on võrdeline valimissüsteem.
Valimistulemused.
Valimistel sai enim hääli ja kõige rohkem kohti Rahvuslik Koonderakond, kuid valimiste suurimad võitjad olid Põlissoomlased, kes said 39 kohta varasema 5 asemel. Senine peaministripartei Soome Keskerakond sai parteidest alles 4. tulemuse ja kaotas eduskunnas 16 kohta.
Bergi vald

Bergi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Jämtlandi läänis. Piirneb läänes Norraga.
Bergi valla keskus on Svenstavik. Valla pindala on 6184 km² ning 2010. aastal elas seal 7400 inimest.
Suurem osa vallast jääb Skandinaavia mäestikku. Kõrgeim tipp on 1796 m kõrgune Helagsfjället. Vallas asub Storsjöni lõunaosa.
Bergi vald (Norra)

Bergi vald oli 2. järgu haldusüksus (vald) Norras Tromsi maakonnas. Ta asus Senja saarel.
Bergi valla keskus on Skaland. Valla pindala on 294 km² ning 2010. aastal elas seal 915 inimest. Suurim asula on Senjahopen.
2020. aastal liideti Bergi vald Senja vallaga.
Härjedaleni vald

Härjedaleni vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Jämtlandi läänis. Piirneb läänes Norraga.
Härjedaleni valla keskus on Sveg. Valla pindala on 11 935 km² ning 2010. aastal elas seal 10 400 inimest.
Vald on nime saanud Härjedaleni maakonna järgi, millest suurem osa jääb valla piiridesse.