tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kulminatsioon

Kulminatsioon on pinge haripunkt ajalises kunstiteoses, süžeelise teose puhul süžee arengus, konflikti kõrgpunkt. Ülekantud tähenduses räägitakse ka elus aset leidvate sündmuste kulminatsioonist.
Tavaliselt esineb teoses üks kulminatsioon, kuid on teoseid, kus pinge ei tõuse pidevalt, vaid laineliselt. Sellistes teostes võib esineda ka enam kulminatsioone.
Lõpplahendus

Lõpplahendus ehk konklusioon (lad "conclusio" 'lõpetus, järeldus') on konflikti(de) lahendus, sündmustiku lõpp-punkt traditsioonilises näidendis ja jutustavas proosas. Tragöödia lõppeb katastroofiga, komöödia lõpp on õnnelik või lepitav. Avatud vormiga näidendil ei tarvitse olla selget sisulist lahendust. Kui lõpplahendus esineb teritatud, üllatusefekti pakkuval kujul, nimetatakse seda puändiks (nt novellis, anekdoodis, epigrammis).
Puänt

Puänt (prantsuse keeles "pointe" 'teravik, tipp') on teritatud, vaimukas ja üllatusefekti pakkuv lõpplahendus novellis, epigrammis, anekdoodis, valmis, satiiris. 
Õnnestunud puänt tuleneb loogiliselt teose süžee- ja mõttearendusest.
Aforism

Aforism (vanakreeka sõnast "ἀφορισμός" ("aphorismós)" 'piiritus, määratlus') on efektselt sõnastatud üldistav elutarkus, üllatav väärtusotsustus. Aforism ei tõesta ega argumenteeri, vaid mõjub vaimukuse ja originaalsusega.
Aforisme.
Aforismid on lühikesed, mõni koosneb ainult paarist sõnast:
Aforismidele on lähedased vanasõnad ja kõnekäänud, mis on anonüümsed, seevastu on aforism enamasti individuaallooming. Ta võib esineda nii iseseisva žanrina kui ka lülitatult pikemasse teksti, mis tervikuna ei ole aforistlik. Lakoonilist ja täpset väljendusviisi nimetatakse aforistlikuks stiiliks.
Kuulsamaid aforiste: Platon, Seneca, Augustinus, Michel de Montaigne, Blaise Pascal Voltaire, Oscar Wilde, Friedrich Nietzsche, Arthur Schopenhauer, Georg Christoph Lichtenberg 
Eesti autoritest on aforisme oma tekstides kasutanud Friedrich Reinhold Kreutzwald, Juhan Liiv (teoses "Ääremärkused": "Kivide varjudest ei saa müüri, küll aga kividest enestest."), Friedebert Tuglas, Anton Hansen Tammsaare, Karl Ristikivi ("Imede saar": "Ainult nõrk kardab vasturääkimist"). Aforismikogumikke on avaldanud ka Arvo Valton ("Uksed kriuksuvad öösiti", "Märklaud kilbiks", "Tagasi tulevikku").
Ellips (lausekujund)

Ellips on lausekujund, kergesti juurdemõeldava või väheolulise sõna või sõnade väljajätt lausest, ilma et tähendus muutuks või tekstist oleks raske aru saada. Enamasti jäetakse välja kas alus või öeldis. Sellist lauset nimetatakse elliptiliseks lauseks.
Ellips on kr k "elleipsis" 'väljajätmine, vahelejätmine, puudus'. 
Elliptilise stiiliga saavutatakse väljenduse kokkusurutus ja emotsionaalne pingestatus. Ellipsit esineb sagedasti lühivormides (aforism, sentents, vanasõna, mõistatus jt), pealkirjades, erutatud kõnes, luules, laulutekstides, kõnekeelsetes väljendites jm. 
Näiteks:
"Tänan!" &lt; "(Ma) tänan (sind)!"
"Kes ees, see mees!" &lt; "Kes (on) ees, see (on) mees!"
"Ma lõbus õllepruulija." &lt; "Ma (olen) lõbus õllepruulija."
&lt;poem&gt;
"Ma kergem udusulest"
"ja tugevam terasest." (Heiti Talvik, "Fööniks")
&lt;/poem&gt;
Berounka

Berounka (saksa keeles "Beraun") on jõgi Tšehhis, Vltava vasakpoolne lisajõgi. 
Jõgi saab alguse Plzeňi linnas nelja jõe (Mže, Radbuza, Úhlava ja Úslava) liitumisel. Suubub Praha äärelinnas Vltavasse.
Jõe pikkus on 139 km, valgala pindala 8861 km². 
Suuremad jõe ääres asuvad linnad on Plzeň, Beroun, Řevnice, Dobřichovice ja Černošice.
Sihitis

Sihitis ehk objekt ehk grammatiline objekt on lauseliige, mis väljendab seda, millele tegevus on suunatud või mis on tegevuse tulemuseks.
Eesti keel.
Sihitis on lauses
Sihitise esinemine lauses sõltub tegusõnast. Sihitis esineb lauses üldjuhul koos sihilise tegusõna ehk transitiivse verbiga.
Sihitis võib olla osastavas (keda? mida?), omastavas (kelle? mille?) või nimetavas (kes? mis?) käändes. Peamine sihitise kääne on osastav. 
Osasihitis.
Osasihitis on osastavas käändes sihitis, mis vastab küsimustele keda?, mida?:
"Vaatasin põnevat filmi. Ma ei pannud teisi inimesi tähelegi. Mind hämmastas sinu ükskõiksus. Seadusemuudatus tekitas vastuseisu."
Tegusõnad, mis võimaldavad kasutada ainult osasihitist, on partitiivverbid, näiteks "armastama, kallistama, austama, märkama, kartma, alahindama, meenutama, soovima, tahtma, nägema, kuulma". 
"Nad kartsid ranget õpetajat, kuid austasid tema otsekohesust."
Osasihitist kasutatakse alati eitava lause korral: 
"Ma ei ostnud torti. Ära jäta värskeid ajalehti ukse taha."
Täissihitis.
Täissihitis on nimetavas ja omastavas käändes sihitis. 
"Koer pandi ketti. Tõmba müts pähe! Esitage sõiduõigust tõendav dokument! Ülemus jättis paberid lauale, pistis võtmed taskusse, tühistas tähtsad kohtumised ja lahkus. Tasusin arve ja viskasin kviitungi ära."
Täis- ja osasihitise vaheldumine.
Sihitise käände valiku määravad tegevuse piiritletus ja objekti hulga või koguse piiritletus.
Täissihitist kasutatakse:
Osasihitist kasutatakse:
Ühes vormis sihitise saab asendada teisega, kui:
Määrus

Määrus ehk adverbiaal on lauseliige, mis on 
Määrusel puudub selge süntaktiline funktsioon ja jääkliikmena peetakse teda lauseliikmeks vaid tinglikult. Määrus väljendab aega, viisi, hulka, mõõtu, määra, seisundit vms.
Eesti keel.
Määruse vorm.
Määrus võib lauses olla
Määruse liigid.
Vastavalt sellele, millist tähendust määrus väljendab, määratletakse ka selle liik. Substantsiaalsed määrused on tavaliselt tegusõna seotud laiendid ja situatiivsed määrused tegusõna vabad laiendid. Nende vahele jäävad situatsiooni ruumilisi, ajalisi, kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tegureid väljendavad määrused.
Substantsiaalsed määrused
Valdajamäärus ehk habitiivadverbiaal märgib enamasti elusolendit, kelle valdusse või mõjupiirkonda miski kuulub, sealt lähtub või sinna suundub. Valdajamääruse liigid on latiivne ja lokatiivne valdajamäärus. 
Tegijamäärus ehk agentadverbiaal on tegevussubjekt, millele puudub habitiivne lisatähendus.
Vahendimäärus ehk instrumentaaladverbiaal väljendab tegevuse vahendit. 
Kaasnemismäärus ehk komitatiivadverbiaal näitab olendit, eset või nähtust, mis tegevusega kaasneb. 
Sõltuvusmäärus ehk rektsiooniadverbiaal moodustab substantsiaalsete määruste jääkklassi, kuhu kuuluvad tegusõna või muu predikaatsõna ülejäänud rektsioonilised laiendid.
Ma vihkan oravaid, eriti Oravaid.
Ruumilisi ja muid karakteristikuid väljendavad määrused
Kohamäärus ehk lokaaladverbiaal väljendab kohta ja vastab küsimustele "kuhu? kus? kust? kustsaadik? kustkaudu?". Kohamääruse liigid:
Ajamäärus ehk temporaaladverbiaal märgib sündmuste ajalisi parameetreid. Vastab küsimusele "millal? kui kaua? mis ajast peale? mis ajani? kui tihti? mitu korda?". Ajamääruse liigid:
Hulgamäärus ehk kvantumimäärus näitab hulka, mõõtu või määra. Vastab küsimustele "kui palju? kuivõrd? mil määral? mitu korda? mitme kordselt? kui mitu? mitmekesi? mitme kaupa?".
Viisimäärus iseloomustab tegevust, protsessi või seisundit kvalitatiivsete tunnuste kaudu. Vastab küsimustele "kuidas? mil viisil? mismoodi?".
Seisundimäärus väljendab sotsiaalset, psüühilist, füüsilist vms seisundit. Vastab küsimustele "kuidas? mis seisundis? mis asendis? mis seisundisse? mis asendisse?".
Kausaalsed (situatiivsed) määrused
Põhjusmäärus ehk kausaaladverbiaal väljendab situatsiooni põhjust. Vastab küsimustele "miks? mispärast? mis põhjusel?".
Tingimusmäärus ehk konditsionaaladverbiaal näitab situatsiooni esinemise tingimust. Vastab küsimusele "mis tingimusel? mis puhul? millisel juhul?".
Mööndusmäärus ehk kontsessiivadverbiaal osutab takistustele, millest hoolimata sündmused toimuvad. Vastab küsimusele "millele vaatamata? millest olenemata?".
Otstarbemäärus ehk finaaladverbiaal väljendab situatsiooni otstarvet. Vastab küsimusele "milleks? misjaoks?".
Mõningaid määruse tähendusi võivad kanda ka alus, sihitis ja öeldistäide. Mõnikord on võimalikud ka mõlemad variandid, nii et sündmust annab edasi ühel juhul alus, sihitis või öeldistäide, teisel juhul määrus. Näiteks
Plzeň

Plzeň (saksa "Pilsen") on linn Tšehhis, Plzeňi maakonna keskus. Asub 90 km Prahast edelas kohas, kus nelja jõe (Mže, Radbuza, Úhlava ja Úslava) ühinemisel saab alguse Berounka jõgi. Plzeň on elanike arvult neljas linn Tšehhis.
Linna on esmamainitud 976. aastal.
Teise maailmasõja ajal vabastasid linna natside käest Ameerika kindrali George S. Pattoni väed.
Plzeňi saksakeelsest nimest "Pilsen" on tulnud Pilseni õlle (ehk pilsneri) nimetus, mida Plzeňi õllepruul Josef Groll valmistas esimest korda 5. oktoobril 1842.
Koos Belgia linna Monsiga oli Plzeň 2015. aastal Euroopa kultuuripealinn.
Majandus.
1859. aastal asutati linnas ettevõte Škoda, mis etendas tähtsat osa Austria-Ungari, Tšehhoslovakkia ja Tšehhi tehnikaarengus.
SKP elaniku kohta on 44 000 dollarit.
Öeldistäide

Eesti keel.
Öeldistäide ehk predikatiiv on verbi "olema" laiend, mis näitab, kes, mis või missugune on alusega tähistatu.
Öeldistäite liigid.
Omadussõnaline öeldistäide vastab küsimusele "missugune?" ja on sõnaliigilt kas 
Nimisõnaline öeldistäide vastab küsimustele "kes?/mis?" ja on sõnaliigilt kas:
Nimetavas käändes öeldistäide on täisöeldistäide ehk totaalpredikatiiv: "See tüdruk on lühike."
Osastavas käändes (ainult nimisõnaline) öeldistäide on osaöeldistäide ehk partsiaalpredikatiiv: "Kas ta on petis? – Jah, ta on seda. Peeter ja Malle on andekamaid töölisi meie firmas."
Tähenduselt võib öeldistäide 
Öeldistäite ühildumine alusega.
Täisöeldistäide ühildub alusega arvus: 
Mitmussõnast aluse korral on öeldistäide erandlikult mitmuses, kuigi alus märgib ühte. 
Osaöeldistäide alusega ei ühildu. 
Öeldistäide ei ole.
omadussõnad sellises lauses nagu "Lilli on siniseid ja kollaseid." (&lt; "On siniseid ja kollaseid lilli.") Sinised ja kollased on mõlemas lauses täiend. See on olemasolu- ehk eksistentsiaallause.
Täiend

 
Täiend ehk atribuut on lauseliige, mis laiendab nimisõna. Täiend kui nimisõnafraasi laiendliige väljendab nimisõnaga tähistatu tunnust: 
"magus moos, meie maja, maalt minek".
Kõik täiendid vastavad küsimusele "missugune?" ja kuuluvad lauses ainult nimisõna juurde. Täiend võib olla vormilt väga erinev, näiteks 
Eesti keel.
Täiendi põhitüübid.
Täiendil on kaks süntaktilis-semantilist põhitüüpi: predikaatne atribuut ning aktantne atribuut.
Aktantne atribuut on omastavaline täiend ja määrustäiend.
Baktertoidumürgistus

Baktertoidumürgistus ehk bakteriaalne toidumürgistus on mürgiseid baktereid sisaldava toidu söömise tagajärjel tekkiv toidumürgistus.
Saastunud või riknenud toidus paljud bakterid paljunevad ja toodavad toksiine, mis põhjustavadki mürgistusi.
Elmo Nüganen

Elmo Nüganen (sündinud 15. veebruaril 1962 Jõhvis) on eesti näitleja, teatri- ja filmilavastaja, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2020). 
Elukäik.
Nüganen on lõpetanud 1982. aastal Tallinna 4. Tehnikakooli rätsepa erialal. Aastatel 1982–1983 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis näitejuhtimist ning 1988. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (XIII lend). 
Aastatel 1988–1992 töötas ta Ugala teatris näitleja ja lavastajana ning 1992–2021 oli Tallinna Linnateatri peanäitejuht. 
1999. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor. 
Ta on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunsti osakonna õppejõud ning on olnud XX, XXV ja XXIX lennu kursusejuhendaja. 
2. detsembril 2020 valis Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu Elmo Nüganeni akadeemikuks teatrikunsti valdkonnas. 
Looming.
Rolle mujal.
Rolle Ugala teatris.
1988–1989
1989–1990
1990–1991
1991–1992
1992–1993
Muid loometöid.
Elmo Nüganen on mänginud telelavastuses "Soo" (Teleteater 1992), telesarjas "Vabariigi valvur" (RTV 1994–1995) ning mängufilmides "Ainus pühapäev" (Tallinnfilm 1990) ja "Suflöör" (Freyja Film 1993).
Ta on kolme täispika mängufilmi režissöör ja on näidelnud mitmes filmis:
2004. aasta 15. oktoobril tõi Nüganen Poolas Toruńi Wilam Horzyca nimelises teatris välja Witold Gombrowiczi näidendi "Laulatus", mis pälvis Opole festivalil "Poola klassika" lavastaja-, kunstniku- ja kaks näitlejapreemiat. 
Isiklikku.
Nüganeni ema kasvas kasuperes, Ingerimaalt pärit isa aga oli sunnitud oma kodumaalt lahkuma. "Ühel pole olnud isa-ema, teisel pole olnud isamaad ja emakeelt. Ja need inimesed leidsid teineteist," on Nüganen ajakirjas Teater. Muusika. Kino meenutanud.
Elmo Nüganen on abielus Linnateatri näitleja Anne Reemanniga. Neil on tütred Saara, Maria-Netti ja Sonja; ka Saara Nüganen on näitleja.
2024. aasta detsembris diagnoositi tal vähk.
Keeleteaduse mõisteid

"Siin on loetletud keeleteaduse ja tõlketeaduse mõisteid ning keeleteaduse ja tõlketeadusega seotud mõisteid. "
Ket

Ket (vene "Кеть", "Большая Кеть", sölkupi "Kõõt") on jõgi Siberis, Obi parem lisajõgi. Voolab Lääne-Siberi lasukmaal, suubub Kolpaševo linna juures Obi jõkke.
Pikkus 1621 km, valgla 94 200 km². Novembrist maini on jääs. 
Suuremad lisajõed on Sotšur ja Jelovaja.
Hermann II Wesel

Hermann II (surnud 15. juunil 1563) oli viimane Tartu piiskop 1552–1558. 
Sünninimega Hermann Weilandit hakati kutsuma tema kodulinna Weseli järgi, kus tema isa oli kingsepp.
Kärkna abti Hermann Weseli valis Tartu toomkapiitel piiskopiks 17. oktoobril 1552. Kokkulepe senise piiskopi Jodokus von der Reckega, kes oli teatanud toomhärra Peter von Tiesenhauseni valimisest oma järglaseks, saavutati Horneckis 22. oktoobril 1553, mille järel 25. juunil 1554 kinnitas Hermann II piiskopiks ka paavst Julius III. Oma ametiajal säilitas Hermann II endale ka Kärkna kloostri juhtimise.
Hermann II välispoliitilised nurjumised (lubadus Tartu maksu maksta, lootus riigivürstina Saksa-Rooma keisri abile) andsid Moskva tsaaririigile ettekäände alustada Vene-Liivi sõda, milles hävisid peale Tartu piiskopkonna ka teised Vana-Liivimaa väikeriigid.
Pärast Tartu kapituleerumist 18. juulil 1558 lubasid venelased piiskopile eluks ajaks Kärkna kloostri seda ümbritsevate maadega, kuid juba 23. augustil samal aastal, küüditati Hermann II Venemaale, kus ta ka suri.
Amga jõgi

Amga (vene "Амга", jakuudi "Амма") on jõgi Aasias. 
Algab Aldani mägismaalt. Ülemjooksul voolab põhja. Seejärel pöördub itta, alamjooksul kirdesse. 
Suubub vasakult Aldanisse. Pikkus 1462 km.
Bute

Bute on saar Iiri mere Clyde'i lahes. Saare pindala on 122 km². Saar on künklik ja kuulub Suurbritanniale, täpsemalt Šotimaale.
2001. aasta seisuga elas saarel 7228 elanikku. Saarel asub Rothesay linn ja 6 küla.
Šotimaast eraldab Butet kõige kitsamas kohas kolmesaja meetri laiune Kyles of Bute väin. Sellegipoolest saab saarele ainult laevaga. See on seotud asjaoluga, et Kyles of Bute asub saarest põhjas, aga Bute põhjaosa on mägine ja metsane (saare kõrgeim tipp Windy Hill on 273 meetri kõrgune), peaaegu kogu asustus on saare tasasemas lõunaosas.
Bute on olnud asustatud juba pronksiajast peale. Saarel on kahe kabeli varemed, mis pärinevad vastavalt 6. ja 12. sajandist.
Bute'il on sündinud ja üles kasvanud laulja Lena Zavaroni. Saarel on elanud ka näitleja Edmund Kean.
Aldan

Aldan (vene, jakuudi "Алдан") on linn Venemaa Sahha (Jakuutia) Vabariigis, Aldani ulussi keskus. Asub Aldani mägismaal.
Linn moodustati 1939. aastal Nezametnõi asulast pärast rikkalike kullavarude avastamist piirkonnas. Aldan on Lõuna-Sahha kullatööstuse keskus.
2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli Aldani elanike arv 21 277. Arvestuslik elanike arv oli 23 900 (2007).
Morfeem

Morfeem on keele kõige väiksem tähenduslik üksus. 
Morfeemide osad on suulises keeles foneemid, kirjakeeles grafeemid.
Leksikaalsed ja grammatilised morfeemid.
Morfeemid jagatakse nende tähenduse järgi grammatilisteks morfeemideks ja leksikaalseteks morfeemideks ehk tüvedeks (neil on vastavalt grammatilist tähendus ja leksikaalset tähendus). Leksikaalseid ja grammatilisi morfeeme liites moodustatakse sõnavorme.
Ruapehu

Ruapehu on 2797 meetri kõrgune tegevvulkaan Uus-Meremaa Põhjasaarel. Seal asub Põhjasaare kõrgeim punkt.
Teadaolevalt on vulkaan pursanud aastatel 1861, 1895, 1903, 1945, 1969, 1971, 1975, 1988, 1995, 1996 ja 1997. Viimati purskas vulkaan 25. septembril 2007.
Vulkaani idanõlvalt saab alguse Uus-Meremaa pikim jõgi Waikato.
Vulkaani ümbritseb Tongariro rahvuspark.
Puise

Puise on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Küla asub Matsalu rahvuspargis ja hõlmab Puise poolsaare lääneosa ning mõned seda ümbritsevad saared.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Küla territooriumile jäävad järgmised Väinamere laiud ja rahud: Kumari laid, Sipelgarahu, Tondirahu, Kakrarahu, Esirahu, Hoorahu, Paljarahu, Mustarahu, Siimurahu, Hanemaa ja muud väiksemad. Tauksi ei kuulu Puise külale.
Puise piirneb kirdes Põgari-Sassi ja idas Kiideva külaga.
Külas on kaks sadamat. Puise ninal asub kalasadam, kuhu saavad sõita kuni 0,7-meetrise süvisega alused. Teine sadam (Jugassaare sadam) paikneb küla põhjaosas Siimurahu lähedal väikesel nukil, mida Jugassaareks kutsutakse. Seal asus Tallinna Kalaspordi Klubi baas.
Puisesse saab mootorsõidukiga ainult mööda Tuuru–Puise teed. Haapsalust sõidab liinibuss, millel on külas kolm peatust: Kalaspordibaas, Puise (Puise rannamägi) ja Puise nina.
Ajalugu.
Puiset on alati peetud kalurikülaks.
Küla kaudu käidi Muhust ja Saaremaalt sageli Haapsalus ja Tallinnas 20. sajandi alguseni, eriti talvel üle jää. Puise nina asub Muhust 15 kilomeetrit kirdes ja teekonnale jäänud laiud (Kumari, Papilaid) muutsid vahemaa läbimise ohutumaks. Nii Kumaril kui ka Papilaiul on olnud kõrts.
1944. aasta sügisel põgeneti sõjategevuse eest Puise kaudu Rootsi.
1974. aastal hukkus tormiga Puise lähedal merel ornitoloog Sven Onno, kelle auks on hukkumiskoha lähedusse rajatud mälestuskivi.
Alates 2000. aasta lõpust tegutseb Puises külaselts.
19. septembril 2020 avati Puise rannas mälestusmärk 1944. aasta paadipõgenikele (autor Seaküla Simson).
Elanike arv oli 1979. aastal 65, 1989. aastal 31 ja 2000. aastal 40.
Loodus.
Külas leidub rannaniite, idaosas on kunagised puisniidud asendunud salumetsaga. Puisest viib Kiidevasse matkarada, mille ääres kasvab looduskaitsealune Lõpre tamm.
Külas asub kaks linnuvaatlustorni: Jugassaares 12 meetri kõrgune tasuline torn ning Puise ninal endisest kalatööstuse pumbamajast kujundatud torn.
Katteseemnetaimed

Katteseemnetaimed ("Magnoliophyta" või "Angiospermae") ehk õistaimed ("Anthophyta") on suurim fotosünteesivate taimede hõimkond.
Päritolu ja süstemaatika.
Katteseemnetaimed on arenenud ürgsetest paljasseemnetaimedest. Traditsiooniliselt liigitatakse katteseemnetaimed kaheks klassiks: üheidulehelised ("Monocotyledoneae") ja kaheidulehelised ("Dicotyledonae"). Klassi nimetus on tuletatud seemnes asuvate idulehtede arvu järgi. Ka mõlemasse klassi kuuluvate taimeliikide siseehitus on erinev.
Katteseemnetaimed koos paljasseemnetaimedega moodustavad rühma seemnetaimed.
Katteseemnetaimede kaheks klassiks liigitamine on aga aegunud. Tänapäeval jaotuvad katteseemnetaimed üheidulehelisteks ("Monocotyledones") ja mitmeidulehelisteks ("Eudicotyledones"), viimaste hulka kuuluvad ka varem omaette klassiks määratud kaheidulehelised ("Dicotyledones") taimed. 
Iseloomulikud tunnused.
Õistaimede kõige iseloomulikumateks tunnusteks on õis ja sellest arenev vili. Need on organid, mis teiste taimerühmade esindajatel puuduvad. Õistaimedel on kujunenud vedelike transportimiseks erilised sooned – juhtsooned ehk trahheed. Õistaimede lehtedel on laba ja selles harunenud rood. Enamik liike on heitlehised ehk suvehaljad – nende lehed varisevad igal aastal. Õistaimede hulka kuulub nii puid, põõsaid kui ka rohttaimi.
Paljunemine.
Õistaimed paljunevad suguliselt ja mittesuguliselt. Sugulisel paljunemisel toimub kaheliviljastumine. Munaraku viljastumiseks peab tolmutera sattuma emakasuudmele. Seda protsessi nimetatakse tolmlemiseks. Enamikul liikidel toimub tolmlemine putukate, teistel tuule abil. Mõned liigid on isetolmlejad. Viljastumisjärgselt moodustab sigimik koos selles arenevate seemnetega vilja. Õistaimed paljunevad vegetatiivselt juurte, varte, lehtede või nende muudendite abil. 
Levila.
Õistaimed on levinud väga laialdaselt, sest nad on hästi kohastunud temperatuuri, niiskuse ja teiste keskkonnatingimuste muutustega. Vähesed õistaimed suudavad kasvada külmas Arktikas. Rohkesti on neid kõikjal mujal – nii maismaal kui veekogudes. Paljudest looduslikest liikidest on inimene aretanud uusi sorte, mida kasvatatakse põldudel ja aedades. Lisaks kultuurtaimedele on aia- ja põllumaade sagedased asukad ka umbrohud, kes samuti kuuluvad õistaimede hulka.
Arvukus.
Õistaimed on tänapäeval kõige liigirikkam taimerühm: selles on umbes 240 000 liiki. Eestis kasvab pärismaisena umbes 1400 liiki õistaimi. 
Kasutamine.
Õistaimed on enamiku taimekoosluste peamiseks osaks. Nad pakuvad toitu, varju ja kaitset paljudele organismidele. Ka inimene kasutab igapäevases elus taimedest kõige enam just õistaimi. Paljusid liike kasvatatakse toidu-, ilu- ja ravimtaimedena. Lehtpuudest saadakse kütet, ehitusmaterjali, toorainet mööblitööstusele jne. Väga palju õistaimi kasvatatakse kultuurtaimedena toiduks ja ilutaimedena. 
Alajaotused.
Katteseemnetaimed ehk õistaimed liigitatakse kahte suurde taksonisse (enamasti on selle järguks klass):
Kirjandusteadlaste loend

"Siin on loetletud kirjandusteadlasi.
Oskar Mamers

Oskar Heinrich Mamers VR I/3 (15. mai 1891 Liivi vald, Läänemaa – 6. oktoober 1930 Seli, Raplamaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1920).
Oskar Mamers lõpetas aastal 1912 Tallinna Peetri Reaalkooli. 
Asus 23. septembril 1912 vabatahtlikuna 89. Belomorski jalaväepolku ajateenistusse. 13. augustil 1913 arvati ta sealt reservlipnikuna reservi.Esimese maailmasõja puhkedes kutsuti 6. augustil 1914 teenistusse ja määrati 2. tagavarapataljoni. 11. septembril samal aastal oli ta 177. tagavarapataljonis rooduülemaks ja 30. aprillil 1915 saadeti ta eesliinile 314. Novo-Oskolski polku rooduülemaks. Selles väeosas osales ta 17. maist 1915 kuni 1. jaanuarini 1917 lahinguis austerlaste ja sakslaste vastu. Sai mitmel korral haavata ning ka vahvuse eest aumärke. 6. juunil 1917 tuli Mamers 1. Eesti jalaväepolku. 
Mamers oli koos Eduard Alveriga üks kahest ööl vastu 18. veebruari 1918 Vene armee 1. Eesti jalaväepolgu komandöri polkovnik Ernst Põdderi poolt Kuressaarde Saksa Põhjakorpuse juhataja kindral Adolf von Seckendorffi juurde läkitatud saadikust, kes teatasid eesti rahvusväeosade plaanitavast rinde avamisest pealetungiks valmistuvatele Saksa vägedele. See kohtumine valmistas ette tingimused Eesti Vabariigi väljakuulutamiseks 24. veebruaril 1918. 
Eesti Vabadussõjas oli kapten Oskar Mamers Eesti sõjavägede 1. Operatiivstaabi teadete jaoskonna (sõjaväeluure) ülem, alates 21. novembrist 1918 oli teadete jaoskonna ülema abi Helmut Veem. Ülendatud kiiduväärt teenistuse eest alampolkovnikuks, vanusega 1. märtsist 1920 1. aprillil 1921 läks kolonelleitnandina reservi.
Õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1922–1923. 
1. septembril 1923 asus uuesti kaitseväeteenistusse ja määrati 7. jalaväerügementi, teenis seal kuni 23. maini 1927, mil läks uuesti omal soovil reservi.
Oskar Mamers suri kopsutiisikusse. Maeti Tallinna Kaitseväe kalmistule.
Faraday arv

Faraday arv ehk Faraday konstant on füüsikas ja keemias kasutatav konstantne arv, mis näitab ühe mooli elektronide või teiste elementaarlaengut kandvate osakeste elektrilaengute koguväärtust.
Faraday konstandi väärtus saadakse Avogadro arvu formula_1 korrutamisel elementaarlaengu väärtusega formula_2:
formula_3
Eduard Alver

Eduard Alver VR I/3 (ka Alwer; 15. märts 1886 Valga – 15. august 1939 Tallinn) oli Vabadussõja ajal Kaitseliidu ülem.
Elulugu.
Eduard Alver sündis 15. märtsil 1886 Valgas. Ta lõpetas 1906. aastal Tartu Aleksander II gümnaasiumi ja valis esialgu arsti elukutse, siirdudes õppima Viini ülikooli. Mõne aja pärast naasis Tartusse ja asus õppima Tartu ülikoolis õigusteadust. Tartu Ülikoolis ühines Alver äsjaloodud esimese eesti korporatsiooniga Fraternitas Estica. 1911. aastal lõpetas Alver õigusteaduse magistrina Moskva ülikooli.
Aastatel 1911–1915 töötas ta Riia Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaadi ja vandeadvokaadi abina ning oli Esimese maailmasõja ajal aastatel 1915–1917 Tartus sõjapõgenike organisatsiooni "Põhja Abi" ülem. Tegutses advokaadina Riias.
Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni Tallinnas Vene keisririigi politsei asemel moodustatud Vene Ajutise Valitsuse poolt moodustatud miilitsas valiti Eduard Alver Tallinna miilitsaülema abiks.
Mais 1917 valiti Alver Läänemaa maakonna-komissarina Haapsalu linnavolikokku, mis omakorda ta Haapsalu Linnavolikogu esimeheks valis. Alveri ettepanekul otsustas volikogu suure häälteenamusega minna üle eestikeelsele asjaajamisele; linnavolikogu koosolekul, kus Alver selle ettepaneku tegi, mindi pärast otsuse tegemist poole lause pealt eesti keelele üle).
Eesti Vabadussõjas.
Alveri ja polkovnik Aleksander Tõnissoni organiseerimisel relvastati 1917. aastal Haapsalus asunud 1. Eesti Polk ja koolitati Läänemaa omakaitset.
Ta oli koos Oskar Mamersiga üks kahest ööl vastu 18. veebruari 1918 Vene armee 1. Eesti polgu komandöri, polkovnik Ernst Põdderi poolt Kuressaarde Saksa Põhjakorpuse juhataja kindral Adolf von Seckendorffi juurde läkitatud saadikust, kes teatasid eesti rahvusväeosade poolt plaanitavast rinde avamisest pealetungiks valmistuvatele Saksa vägedele. See kohtumine valmistas ette tingimused Eesti Vabariigi väljakuulutamiseks 24. veebruaril 1918.
1918. aastal oli E. Alver Eesti Ajutise Valitsuse volinik (maavanema tolleaegne nimetus) Haapsalus.
Eesti Vabariigi päevil.
Eduard Alver oli aastatel 1918 – 24. maini 1919 Eesti Vabariigi esimene Eesti Politsei Peavalitsuse ülem, 26. märtsist 1919 ka Siseministeeriumi rekvireerimise ja kahjude hindamise peakomisjoni esimehe kohuste täitja.
1920. aastal oli ta sõjakahjude hindamise peakomisjoni esimees ja Eesti-Läti piiriküsimuste lahendamise komisjoni liige.
21. veebruarist 13. augustini 1921 oli Alver Kaitsepolitsei peavalitsuse ülem.
E. Alver oli mõjukas advokaat Eesti Vabariigis, aastatel 1920–1939 Eesti Lloydi ja Eesti Tubaka juhatuse liige. 1935–1936. aastal juhtis ta sihtasutust Eesti Kultuurfilm, mille järglaseks loeb end Tallinnfilm. Aastatel 1937–1939 oli ta ka Sihtasutuse "Üleriiklik Näitus" asjaajaja-direktor.
Eduard Alver suri 1939. aastal ja on maetud Liiva kalmistule. 30.08.2018 avati tema haual uus hauatähis.
Isiklikku.
Tema tütrepoeg on Siim Kallas, tütrepojatütar on Kaja Kallas; onupoeg oli Hans Alver (Haapsalu linnapea), teine onupoeg Aleksander Alver oli Viru-Nigula koguduse õpetaja.
Denominazione di Origine Controllata e Garantita

Denominazione di Origine Controllata e Garantita ehk DOCG on Itaalia veinide klassifikatsioonitähis. DOCG klassi kuuluvad kõige tuntumad ja paremad veinid, mille tootmine toimub autentsust garanteeriva (G kui garantiitähis) kontrollsüsteemi raames.
DOCG sätestav seadus võeti vastu 1963. aastal, esimeseks DOCG-veiniks sai 1966 Vernaccia di San Gimignano. 2021. aasta seisuga on DOCG veine 77 nimetust.
Valik Itaalia DOCG-veine:
Lecco

Lecco on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Lecco provintsi halduskeskus. Asub Como järve idapoolse haru lõunatipus. Idast ja põhjas piiravad Lecco linna mäed.
Lecco on tööstuslinnake, mille olulisemaks arhitektuurimälestiseks on Lecco San Nicolò basiilika oma 14. sajandist pärinevate freskodega.
Leccos on sündinud kirjanik Alessandro Manzoni (1785–1873). Mälestussambal Piazza Mazonil on kujutatud stseene tema romaanist "I promessi sposi", mille tegevus toimub 17. sajandi Leccos ja Milanos. Külastamiseks on avatud kirjaniku sünnikodu Casa Natale di Manzoni.
Arona

Arona on linn Itaalias Piemonte maakonnas Novara provintsis. Asub Lago Maggiore järve ääres.
Põhiliseks majandusharuks on turism.
Arona vaatamisväärsusteks on gigantne kardinal Carlo Borromeo pronksist ausammas, mille tippu on võimalik ronida. Kardinal Borromeo sündis Aronas 1538. aastal. Linnakeses asub ka Borromeo perekonnale pühendatud Santa Maria kabel.
Gravity Probe B

Gravity Probe B on Maa tehiskaaslane, mille ülesanne oli mõõta aegruumi kõverust ja seeläbi kontrollida Einsteini teooriat ruumi ja aja olemuse kohta. Missiooni eesmärk oli üldrelatiivsusteooria ja teiste sarnaste mudelite praktiline testimine.
Tehiskaaslane saadeti kosmosesse 20. aprillil 2004.
Bergamo provints

Bergamo on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Bergamo linn. 
Provints piirneb põhjas Sondrio provintsi, idas Brescia provintsi, lõunas Cremona provintsi ja läänes Milano provintsiga. Provintsi lõunaosas laiub tasane Po madalik; põhjas kerkivad Alpid (kõrgeim tipp Pizzo Coca 3050 m).
Po jõgikonnas asuva provintsi lääneosas voolab Adda jõgi, idas Oglio jõgi.
Haldusjaotus.
Bergamo provints jaguneb 244 omavalitsusüksuseks ("comune").
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused.
Üle 10 000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.
UNESCO maailmapärandi nimistu.
Crespi töölisküla (itaalia keeles "Villaggio operaio di Crespi") kanti UNESCO maailmapärandi nimistusse 5. detsembril 1995. Tegemist on ühe paremini säilinud tööstustööliste asulaga maailmas.
Kaheidulehelised

Päriskaheidulehelised ("Dicotyledoneae" või "Magnoliopsida") on katteseemnetaimede ehk õistaimede suurim klass. 
Iseloomulikud tunnused.
Üheidulehelistest eristab neid see, et neil on kaks idulehte, erandlikult võib üks iduleht olla kängunud. Kaheidulehelistel on üks peajuur ja ühe ringina asetsevad juhtkimbud, mille kambium võimaldab varre teiskasvu. Lehed on enamasti sulg-, sõrm- või võrkroodsed, terveservalised või lõhestunud. Õied on põhiliselt viietised või neljatised. Kaheidulehelised erinevad üheidulehelistest ka tolmuterade ehituse ja keemiliste omaduste, kromosoomide tugevama keerdumise jm poolest. 
Arvukus.
3/4 õistaimedest kuulub kaheiduleheliste hulka, mis on oma ehituselt, kujult ja eluvormilt mitmekesisemad kui üheidulehelised. Kaheiduleheliste liike on umbes 180 000, neist kasvab Eestis umbes 1000.
Seltse.
Algelisem selts on magnoolialaadsed (uuemail andmeil seltsi "Chloranthales" esindajad), kõiki kaheidulehelisi peetakse neist arenenuks. Eesti taimestiku ürgsemad seltsid on tulikalaadsed ja vesiroosilaadsed, viimastest lahknevad ühe haruna üheiduleheliste klassi seltsid.
Evolutsioon.
Kaheidulehelised pärinevad arvatavasti vanaaegkonnas seemnesõnajalalaadseist (sõnajalgtaimed), hulgaliselt tekkis neid juura lõpus ja eriti kriidiajastul.
Metaandmed

Metaandmed (inglise keeles "metadata") on mingeid andmeid kirjeldavad andmed ehk nii-öelda andmed andmete kohta. Tavaliseks näiteks on raamatukogu kataloogikaart, mis sisaldab andmeid raamatu sisu ja asukoha kohta.
Failide puhul võivad metaandmeteks olla faili autor, loomise kuupäev, faili loomiseks kasutatud tarkvara jne. Selline teave võib paikneda faili enese sees.
Telekommunikatsioonis räägitakse sideseansside metaandmetest, mida koondab näiteks telefonikõnede register või Interneti-ühenduste ajalugu.
Pavia provints

Pavia provints on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Pavia linn.
Põhjas piirneb Milano provintsi, idas Lodi provintsi ja Piacenza provintsiga, edelas, läänes ja loodes Piemonte maakonna Alessandria provintsi, Vercelli provintsi ja Novara provintsiga.
Olulisemad asulad on
Haldusjaotus.
Pavia provints jaguneb 190 omavalitsusüksuseks ("comune").
Lään

Lään ehk feood ehk feodaalvaldus on kõrgematelt valitsejatelt haldamiseks, valdamiseks ja kasutamiseks antud (läänistatud) kinnisvara.
Lääni mõiste sai alguse saksa õigusruumis. Hiljem levis lään kogu keskaegses õigusruumis kasutatava maaõigusliku mõistena. Esialgu nimetati lääni benefiitsiks: tähtajaliseks kasutamiseks vasallile antud maa või muu vara. 10.–12. sajandil muutusid läänid päritavateks. 13. sajandil kujunes välja lääniõigus. Lääniõiguse seaduslikud alused on kirja pandud Saksi peeglis (saksa keeles "Sachsenspiegel") aastal 1227. Saksi peegel kehtis keskajal Põhja-Saksamaal, Eestis kuni Liivimaa õiguspeegli kehtestamiseni 1337.
Lääne jagasid süseräänid, kes olid omal maal kõrgeimad võimukandjad: kuningas, vürst, hertsog, samuti senjöörid: suurfeodaalid, korporatsioonid, kloostrid, linnad. 
Lään anti vasallile kui madalamal astmel seisvale feodaalile haldus- või sõjaliste teenete eest koos sellel maa-alal elavate talupoegadega ja muude tuluallikatega. Üksnes meesliinis pärandatav lääni nimetati meeslääniks. Vahel läänistati ka linnu või kuulus linn koos seda ümbritseva maaga lääni koosseisu. 
Eestis läänistati linnadest Haapsalu, Narva, Paide ja Viljandi.
Saksamaal kehtis läänisüsteem 15. sajandi lõpuni. Eestis kadus läänisüsteem tunduvalt hiljem, alles aastal 1783 muudeti läänid Venemaa keisri ukaasiga alloodideks.
Hernando de Soto

 
Hernando de Soto Polar (sündinud 1941 Arequipas) on Peruu majandusekspert ja publitsist, Vabaduse ja Demokraatia Instituudi looja ja juhataja Limas.
Hernando de Soto uuris 1980. aastatel vaesuse kõrvaldamise võimalusi Peruus ning jõudis järeldusele, et ühiskonna jõukuse tagab legaalsete äride ja eraomanike rohkus. 1986. aastal ilmunud raamat "Teine tee: nähtamatu revolutsioon Kolmandas Maailmas" kujunes kiiresti bestselleriks ning pälvis hulgaliselt kriitikat.
Vasakpoolselt häälestatud oponendid leidsid, et De Soto põhimõtted on vastuolus Marxi teesiga: kapitalism kontsentreerib kapitali järjest vähematesse kätesse. Vastuseks kriitikale meenutas de Soto Marxi ennustuse konteksti: mida arenenum on kapitalistlik majandus, seda vaesemaks muutub töölisklass, ja seda mitte ainult relatiivselt, vaid ka absoluutselt. Seega peaksid maailma vaeseimad inimesed olema USA töölised. 
Peruu marksistlikud partisaniliikumised, maoistlik Sendero Luminoso (Hiilgav Tee) ja Kuuba sponsoreeritud Tupac Amaru on De Sotole langetanud surmaotsuse.
2004. aastal sai Hernando de Soto Milton Friedmani auhinna vabaduse edendamise eest.
Sõktõvkar

Sõktõvkar (komi, vene "Сыктывкар") on Venemaa Komi Vabariigi pealinn.
Asub Sõssola (komi "Sõktõv") jõe suubumiskohas Võtšegda ("Ežva") jõkke. Geograafilised koordinaadid 61°40′N, 50°49′E.
Asutatud 1586. aastal kaubavahetuspunktina komidega. 1780. aastal sai linnaõigused, ametlik venekeelne nimi oli kuni 1930. aastani Ust-Sõssolsk (Усть-Сысольск). Nimi Sõktõvkar on tuletatud komikeelsest jõe nimest Sõktõv ja sõnast kar 'linn'.
Sõktõvkar on Sõktõvkari linnaringkonna keskus.
Majandus.
Sõktõvkar on puidutööstuse keskus.
Haridus.
Sõktõvkaris asub 1972. aastal asutatud Sõktõvkari Riiklik Ülikool ja Komi Riiklik Pedagoogikainstituut.
Rahvastik.
20. sajandil toimunud venelaste massiline sisseränne on jätnud komid vähemusse nii Sõktõvkaris kui kogu Komi Vabariigis. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sõktõvkari elanikest venelasi 58,4%, komisid 30,6%, ukrainlasi 3,9%, sakslasi 1,4%, valgevenelasi 1,2, tatarlasi 0,6% ja teisi rahvusi 3,9%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sõktõvkari elanikest venelasi 63%, komisid 24,7%, ukrainlasi 2,6%, valgevenelasi 0,8%, sakslasi 0,8%, tatarlasi 0,6% ja asereid 0,5%.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 235 006. Sõktõvkari osa on ka Ežva rajoon (56 200 elanikku), mille moodustab keskasulast 18 km põhja pool asuv Ežva alev.
Björn Lind

Björn Lind (sündinud 22. märtsil 1978 Ljusterös) on rootsi endine murdmaasuusataja (sprinter).
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Björn Lind osales 74 etapil ja jõudis poodiumile kaheksal korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.
Bjørn Lomborg

Bjørn Lomborg (sündinud 6. jaanuaril 1965) on taani politoloog, Kopenhaageni "Business School"i adjunkt-professor, endine Greenpeace'i toetaja, nüüd aktiivne Greenspiriti liige.
Bjørn Lomborg on maailmas tuntud eelkõige oma teosega "The Skeptical Environmentalist" (Skeptiline keskkonnakaitsja) (2001), milles ta lükkab ümber keskkonnakaitsjate ja rohelise liikumise aktivistide seisukohti.
Lomborgi seisukohad on järgmised: 
*ökoloogiline olukord maailmas ei halvene, vaid paraneb; 
*tehniline progress ei too endaga kaasa ökokatastroofi, vaid on põhijoontes loodussõbralik;
*ökoloogiline mõtlemine tekib arenenud ja jõukas ühiskonnas, vähearenenud ühiskonnad on loodusvaenulikud.
Lomborg kritiseerib ka Kyōto protokolli, kuna see ei täida oma eesmärke ja juhib tähelepanu tõelistelt probleemidelt kõrvale.
Togliatti

Togliatti (vene Тольятти) on linn Venemaal Samara oblastis. Asub Volga jõe ääres Kuibõševi veehoidla lähedal 60 km kaugusel Samarast. Togliatti on Stavropoli rajooni keskus.
Asutatud 1737, linnaõigused 1780. aastast. 1950. aastatel jäi linna territoorium rajatava veehoidla alla ja linn ehitati uuesti üles veidi kaugemal. Kuni 1964. aastani kandis linn nime Stavropol (Ставрополь), mitteametlikult ka Stavropol Volga ääres või Volga-äärne Stavropol (Ставрополь-на-Волге või Ставрополь-Волжский). Linn nimetati ümber Itaalia Kommunistliku Partei peasekretäri Palmiro Togliatti järgi.
Linnas on AvtoVAZ-i tehased, kus toodetakse sõiduautosid VAZ (LADA). 
Elanikke oli 2005. aastal 704 800 ja 2007. aastal 705 300. Togliatti on suurim Venemaa linn, mis ei ole Venemaa föderatsioonisubjekti keskus. Halduslikult jaguneb linn kolmeks (linna)rajooniks.
31. oktoobril 2007 plahvatas hommikuse tipptunni ajal ühes Togliatti linnaliini bussis pomm. Hukkus 8 inimest, vigastada sai 60.
Bitches Brew

"Bitches Brew" on Miles Davise duubelalbum aastast 1970, mis paljude meelest lõi džäss-"rock"'i ehk "fusion"'i kui žanri, kuigi eksperimente džässi ja "rock"i kokkusulatamiseks oli tehtud varemgi.
Album ilmus 1970. aastal plaadifirmalt Columbia/CBS ja algselt oli sellel 6 lugu (4 Davise kirjutatud, 1 Joe Zawinulilt ja 1 Wayne Shorterilt).
Thobias Fredriksson

Thobias Fredriksson (sündinud 4. aprillil 1975 Dals Rostockis) on rootsi murdmaasuusataja (sprinter).
Tema vend on Mathias Fredriksson.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Thobias Fredriksson osales 102 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 20 korral, millest viiel korral kõige kõrgemale astmele.
Lään (Rootsi)

Lään (rootsi keeles "län") on 1. järgu haldusüksuse tüüp Rootsis.
Rootsi jaguneb praegu 21 lääniks. 
Ajalugu.
Birger Jarl ja Magnus Aidalukk kehtestasid lossiläänid ("slottslän"), kui "ledung" kujundati ümber kindlateks maksudeks. Olid ka kuningliku perekonna liikmete ülalpidamisläänid, pandiläänid laenude puhul eraisikutelt kroonile ja teenistusläänid vastutasuks sõjaväeteenistuse eest. 
1634. aasta valitsemisreformiga kehtestati läänisüsteem. Esialgsed läänid kajastuvad ajaloolistes maakondades. 
Aastast 1810 on jaotus läänideks põhijoontes säilinud. Viimasel ajal on siiski toimunud kolm suuremat muudatust. Aastal 1968 liideti Stockholmi linn Stockholmi lääni koosseisu. 1. jaanuaril 1997 liideti Kristianstadi lään ja Malmöhusi lään Skåne lääniks. 1. jaanuaril 1998 moodustati Västra Götalandi lään, kuhu ühendati varasemad Göteborgi ja Bohusi lään, Älvsborgi lään ja Skaraborgi lään, välja arvatud Habo vald ja Mullsjö vald.
Halduskorraldus.
Poliitilisi funktsioone täidavad maavolikogu ("landstingsfullmäktige"), mille valib rahvas, ja maavalitsus ("länsstyrelse"), mis on riigi organ läänis. 
Maavalitsus.
Maavalitsus ("länsstyrelse") on riigi piirkondlik esindaja, mis toimib lääni ja riigi vahelise vahelülina. Maavalitsuse juhi, keda kutsutakse maavanemaks ("landshövding"), nimetab Rootsi valitsus. Läänivalitsuse kompetentsis on muuhulgas teatud sotsiaalküsimused ja piirkondlik sotsiaalne planeerimine. 
Lääni riiklike organite seas on ka näiteks lääni töökomisjon ja metsavalitsus. Need alluvad vastavale üleriigilisele organile. 
"Landsting".
"Landsting" on teise astme kohalik omavalitsus, mille poliitiline organ on maavolikogu ("landstingsfullmäktige"). Maavolikogu nimetab "landsting"'i valitsuse, mis juhib ja koordineerib "landsting"'i tööd. "Landsting"'i kompetentsis on tähtsaimal kohal tervishoiuküsimused. Tavaliselt on selle kompetentsis ka haridus, kultuur (peamiselt lääni muusikaasutused, teatrid ja muuseumid) ning majanduse toetamine. Ühistranspordi valdkond on sageli jaotatud "landsting"'i ja valdade vahel. "landsting"'i tegevust finantseeritakse riigieelarvest ja "landsting"'ii maksudest. Seda reguleerib muuhulgas omavalitsusseadus. 
Kolmes läänis on halduskorraldises omapärad. Gotlandi läänis "landsting" puudub ja selle ülesandeid täidab Gotlandi vald. Skåne läänis ja Västra Götalandi läänis on "landsting"'ile katseliselt antud suurem kompetents, sealhulgas suurem vastutus piirkonna arengu eest.
Emelie Öhrstig

Emelie Öhrstig (sündinud 27. veebruaril 1978 Boråsis) on rootsi endine murdmaasuusataja (sprinter).
Hopjor

Hopjor (vene keeles "Хопёр") on jõgi Venemaal. Saab alguse Volga kõrgustikult Penza oblastis ja voolab edelasse. Enne Kalatši kõrgustikku pöörab lõunasse ja suubub vasakult Doni jõkke.
Pikkus 980 km, valgla 61 100 km². Laius on kuni 100 m.
Jõe ääres asuvad linnad on Balašov, Borissoglebsk, Povorino, Arkadak, Novohopjorsk ja Urjupinsk.
Suuremad lisajõed on Vorona, Savala ja Buzuluk.
Marita Koch

Marita Koch (tänapäeval Marita Meier-Koch; sündinud 18. veebruaril 1957 Wismaris) on endine Ida-Saksamaa kergejõustiklane (100 m, 200 m ja 400 m jooksja). Olümpiavõitja (1980), kolmekordne maailmameister (1983) ja kümnekordne Euroopa meister. Kehtiva 400 m maailmarekordi (47,60) valdaja.
Koch on IAAF-i kuulsuste halli liige.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
1980 olümpiavõitja 400 m 48,88 ja hõbemedal 4x400 m 3.20,4
Maailmameistrivõistlustel.
1983
Euroopa meistrivõistlustel.
1978 Euroopa meister 400 m 49,94 ja 4x400 m 3.21,2
&lt;br&gt;1982 Euroopa meister 400 m 48,15 ja 4x400 m 3.19,05
&lt;br&gt;1986 Euroopa meister 400 m 48,22 ja 4x400 m 3.16,87
Euroopa sisemeistrivõistlustel.
1977 Euroopa sisemeister 400 m 51,14
&lt;br&gt;1979 hõbemedal 60 m 7,19
&lt;br&gt;1981 pronksmedal 50 m 6,19
&lt;br&gt;1983 Euroopa sisemeister 200 m 22,39
&lt;br&gt;1985 Euroopa sisemeister 200 m 22,82
&lt;br&gt;1986 Euroopa sisemeister 200 m 22,58
Laugrannik

Laugrannik on lauge reljeefiga rannik.
Rannikute reljeefi alusel eristatakse laugrannikuid ning järskrannikuid. Laugrannikud jagunevad omakorda järsak- ja lauskrannikuks.
Kogu Eesti rannik on laugrannik.
August Sabbe

August Sabbe (1. september 1909 – 28. september 1978) oli Eesti viimaseks metsavennaks peetav mees, kes langes Paidra ja Leevi küla lähedal arreteerimiskatsel, uputades end Võhandu jõkke.
August sündis 1. septembril 1909. aastal pere (isa Jaan Hindriku poeg Sabe ja ema Katri Sabe (sündinud Nassar)) noorima lapsena. Tal olid vennad Rudolf ja Heinrich ning õde Hilda. Lapsepõlv läks mööda Võhandu jõe ääres. Eesti Vabadussõja alguses läksid Augusti mõlemad vennad Eesti iseseisvuse eest sõdima. Vend Heinrich langes 1919. aastal, olles Eesti ratsaväe koosseisus. Teine vend Rudolf tuli aga sõjast eluga tagasi ning temast sai Vabadusristi kavaler.
Peale Kaitseväes aja teenimist liitus ta Eesti Kaitseliiduga, kus oli Lasva-Pindi ratsaeskadroni 2. rühmas. Kui isa 1930. aastal suri, tuli Augustil Kaitseliidus olemine lõpetada ja alustada talumehena.
Kui algas Vene okupatsioon ja II maailmasõda, taheti palju noori mehi Vene sõjaväkke. Nagu paljud teised Eesti poisid, otsustas ka August Vene armee asemel valida metsamineku. Koos paljude teiste kaaslastega vallutati 1941. aastal Lasva rahvamaja.
Saksa okupatsiooni ajal tuli August metsast välja ja teda taheti kohe ka Saksa armeesse. Sõja ajal sai aga juhuslikust pommikillust haavata Augusti ema Katri. Nüüd polnud Augustil enam mitte ühtegi pereliiget.
Taas Nõukogude võimu ajal kuulutati välja meeste mobilisatsiooni sõjaväkke. Selle peale läks August uuesti ennast metsa varjama. 1945. aastal lubati kõigil kellel polnud "veresüüd" kaelas metsast välja tulla. Nii tegi ka tema ja hakkas tegema Paidra külas veskitööd.
Veskis võeti aga August kinni ja viidi julgeolekusse, kus talle pandi agendinimeks "Jaan". Tema ülesandeks sai üles otsida tuntud metsavendade salk, kuhu kuulusid Jaan Roots, Arnold Kakko ja Paul Randmaa, ning tuua nad julgeolekusse. August aga põgenes agenditöö asemel uuesti metsa. 1950. aastal sai August just selle salga liikmeks, mida tal kästi julgeolekusse viia. Mehed varjasid ennast Suure Taevaskoja ligidal metsas, punkris. Ta kuulus Rootsi salga nn. tagalameeskonda, kuna ta hoolitses söögi ja varustuse eest. Jaan Roots koos oma salgaga sai surma Räpina lähedal Ristipalos 1952. aastal. 
Pärast seda hakkas August ennast üksinda varjama. Enamasti varjas ta ennas Võrumaa ja Põlvamaa metsades, Pindi, Paidra ja Leevi külade lähedal. Augustit otsis nii Põlva kui ka Võru KGB. Pärast pikki otsinguid leiti ta lõpuks Võhandu jõe äärest, kus KGB ohvitser Ervin Oras ja SORVVO inspektor Neeme Taavel ennast samuti kalameesteks riietasid. Alanud rüseluses õnnestus Augustil jõkke hüpata ja seal ennast ära uputada. Võimalik on ka, et ta uputati ära. Ta uppus 28. septembril 1978. aastal. August Sabbe maeti Tartus Raadi kalmistule.
Mälestuse jäädvustamine.
August Sabbele on püstitatud mälestuskivi tema langemiskohas Võhandu jõe ääres. 1998. aastal paigutati graniidist hauakivi Sabbe kalmule Tartu Maarja kalmistul.
Mahhatškala

Mahhatškala (avaari "МахIачхъала", lesgiini "Магьачкъеле", tabasaaraani "Мягьячгъала", dargi "ГIянжи-Къала" või "МяхIячкъала", kumõki "Магьачкъала", laki "МахІачкъала" või "Анжи", aserbaidžaani "Mahaçqala", vene "Махачкала") on linn Venemaal, Dagestani Vabariigi pealinn. Asub Kaspia mere ääres. 
Ajalugu.
Linn asutati 1844. aastal kumõkkide maale kindlusena, mis Peeter I auks sai nimeks Petrovskoje. Mägilased kasutasid nime Anži-Kala.
Linnaõigused sai asula 1857. aastal nime all Petrovsk-Port ("Петровск-Порт"). 1922. aastal nimetati Dagestani revolutsionääri Mahomed Ali Dahhadajevi (hüüdnimi Mahhatš) järgi Mahhatškalaks ("kala" on mitmes Dagestani keeles 'kindlus, linn').
1970. aastal toimus suur maavärin, mis põhjustas linnas suuri purustusi.
Haridus.
Linnas asub 1931. aastal asutatud Dagestani Riiklik Ülikool.
Rahvastik.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 466 800, 2010. aastal aga 578 000.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mahhatškala elanikest avaare 26,8%, kumõkke 17,7%, darge 13,8%, lakke 13,0%, lesge 12,0%, venelasi 8,0%, tabassaraane 2,0%, rutuule 1,1%, nogaisid 0,9%, aguule 0,7%, tsahhe 0,4% ja muudest rahvustest inimesi 3,6%.
Marilyn Manson

Marilyn Manson on 1989. aastal Ameerikas moodustatud rokkansambel.
Ansambli edukaimad singlid on "The Dope Show", "Sweet Dreams (Are Made of This)", "The Beautiful People" ja "mOBSCENE". 
Bänd on neljal korral olnud Grammyle nomineeritud, kuid seni pole bänd võitnud.
Ansambli esialgne nimi oli Marilyn Manson &amp; the Spooky Kids. Bändiliikmete nimed on kombineeritud kuulsast naissoost seksisümbolist (Marilyn Monroe) ja sarimõrvarist (Charles Manson). Bändiliikmete riietus on sageli äärmuslik ja veider ning meik väljakutsuv. Bänd on tuntud oma šokeeriva käitumisega nii laval kui tavaelus ning laulusõnad viitavad sageli seksile, narkootikumidele ja vägivallale. Kristlikud organisatsioonid on korraldanud nende vastu meeleavaldusi ja bändi lavakäitumist on nimetatud solvavaks ja nilbeks, mistõttu on sõusid ära jäetud. 
Ameerika Ühendriikides on bändi kolm albumit hinnatud plaatina- ja hõbeplaadi tiitli vääriliseks. Bändil on olnud kaks esikohaalbumit. Muusikakanal VH1 seadis bändi saja parima rokiartisti seas 78. kohale. Bändi albumeid on ostetud maailmas üle 50 miljoni.
Manson ja tema bänd esinesid 2007. aasta detsembris Eestis. Samal aastal saavutas nende album "Eat Me, Drink Me" Eesti muusikaedetabelis esikoha.
Ansambli liikmed on korduvalt vahetunud.
Asti

Asti on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Asti provintsi halduskeskus. Asti asub umbes 80 km Torinost läänes Tanaro jõe vasakul kaldal Monferrato mägede vahel.
Ajalugu.
Asutati Gallia liguurlaste poolt; 89 eKr oli selle kohal Rooma asundus.
Vaatamisväärsused.
Piazza Alfieri linnasüdames on linna iidseim asustusala. Väljak on ümbritsetud uhkete 19. sajandi paleedega; väljakul asub Vittorio Alfieri monument.
Kultuur.
Asti on luuletaja Vittorio Alfieri (1749–1803) sünnilinn.
Alates 1257. aastast peetakse Astis iga-aastast paliot.
Vein.
Sealsest veinipiirkonnast saadakse Itaalia kuulsaimat, Asti vahuveini.