tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Soome haridus

Haridus Soomes koosneb üldhariduslikust koolitusest, ametlikust koolitusest ja kõrgkoolitusest. Põhikool kestab üheksa aastat ja see on kõigile kohustuslik. Pärast põhikooli on võimalus valida gümnaasiumi ja kutsekooli vahel. Pärast seda on võimalik kandideerida ülikooli või rakenduskõrgkooli. 
Soomlased on väga haritud inimesed, umbes 70% jätkab õpinguid pärast põhikooli ja enamik inimestest läheb edasi õppima ka kõrgkooli. Soome põhikoolis on väga kõrged õpitulemused. Umbes 70% läheb põhikoolist edasi kutsekooli, 30% gümnaasiumi.
Praegune koolitussüsteem on olnud kasutusel alates 1970. aastast. 
Põhikool.
Põhiharidus viitab põhikooli ehk tasuta üldhariduslikule koolitusele. Põhikooli astutakse tavaliselt 7-aastaselt. Kooli alustamise aastat on võimalik muuta, siis kui psühholoogilised testid näitavad et laps on juba 6-aastaselt valmis kooli minema või teisel juhul vajab rohkem aega enda arendamiseks. Põhikool kestab üheksa aastat. 
Kõigile 7–16-aastastele on seaduse poolt kohustuslik hariduse omandamine, mis tähendab, et nad on kohustatud omandama põhihariduse või vanemad peavad hoolitsema hariduse täitmise eest muul viisil.
2014. aastal oli Soomes 2633 põhikooli, milles õppis kokku 542 900 õpilast.
Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee

Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee (registrinumbriga 19101) on kõrvalmaantee Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 76,8 km.
Tee algab Audru asula piirilt, läbib teiste seas Tõstamaa asula ja lõppeb Nurmsi küla juures Karuse–Kalli teega ristumisel.
Haljala–Käsmu tee

Haljala–Käsmu tee (registrinumbriga 17177) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 32,1 km.
Tee algab Haljala asulast, läbib teiste seas Koljaku, Sagadi küla ja lõppeb Käsmu küla juures.
Hirvepargi–Tiduvere tee

Hirvepargi–Tiduvere tee (registrinumbriga 20190) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 3 km.
Tee algab Vana-Vigala asula lähedalt ja lõppeb Tiduvere küla juures. Teest kirdes kulgeb Vigala jõgi.
Karuse–Nehatu tee

Karuse–Nehatu tee (registrinumbriga 16181) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 4,9 km.
Tee algab Karuse asulast, läbib teiste seas Lõo küla ja lõppeb Nehatu küla juures.
Ridase–Saastna tee

Ridase–Saastna tee (varasema nimega "Karuse-Saastna tee"; registrinumbriga 16190) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 12,8 km.
Tee algab Ridase külast, läbib teiste seas Salevere küla ja lõppeb Ruusmäe küla juures.
Kehtna–Põlma tee

Kehtna–Põlma tee (registrinumbriga 20149) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 6 km.
Tee algab Kehtna asulast, läbib teiste seas Lellapere küla ja lõppeb Põlma küla juures.
Konuvere–Sulu tee

Konuvere–Sulu tee (registrinumbriga 20174) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 5,4 km.
Tee algab Konuvere asulast ja lõppeb Sulu küla juures. Teest lõunas kulgeb Vigala jõgi.
Kunda–Selja tee

Kunda–Selja tee (registrinumbriga 17172) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 6,2 km.
Tee algab Kunda asula piirilt ja lõppeb Selja küla juures. Tee ületab Toolse jõe.
Kähri–Koorvere tee

Kähri–Koorvere tee (registrinumbriga 18155) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas. Tee pikkus on 11,4 km.
Tee algab Kähri asulast, läbib teiste seas Aarna küla ja lõppeb Koorvere küla juures.
Loodna–Teenuse tee

Loodna–Teenuse tee (registrinumbriga 20185) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 8,6 km.
Tee algab Loodna asulast, läbib teiste seas Luiste küla ja lõppeb Teenuse küla juures.
Märjamaa–Konuvere tee

Märjamaa–Konuvere tee (registrinumbriga 20170) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 13,3 km.
Tee algab Märjamaa asula piirilt, läbib teiste seas Paeküla ja lõppeb Konuvere küla juures.
Märjamaa–Valgu tee

Märjamaa–Valgu tee (registrinumbriga 20171) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 14,5 km.
Tee algab Märjamaa asula piirilt, läbib teiste seas Alaküla ja lõppeb Valgu küla juures.
Nõmmküla–Aulepa–Österby tee

Nõmmküla–Aulepa–Österby tee (registrinumbriga 16122) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 19,5 km.
Tee algab Väike-Nõmmkülast, läbib teiste seas Aulepa küla ja lõppeb Österby küla juures.
Pärnu-Jaagupi – Kergu tee

Pärnu-Jaagupi – Kergu tee (registrinumbriga 19202) on kõrvalmaantee Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 19,5 km.
Tee algab Pärnu-Jaagupi piirilt, läbib teiste seas Pööravere küla ja lõppeb Kergu küla juures.
Päärdu–Tõnumaa tee

Päärdu–Tõnumaa tee (registrinumbriga 20180) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 10,8 km.
Tee algab Tallinna–Pärnu–Ikla maanteelt Päärdu küla piires, läbib Kurevere, Araste ja Vaguja küla ning lõpeb Silla–Jädivere teel.
Rapla–Varbola tee

Rapla–Varbola tee (registrinumbriga 20141) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 25,8 km.
Tee algab Rapla asula piirilt, läbib teiste seas Põlli küla ja lõppeb Varbola küla juures.
Rõuge–Rebäse–Haanja tee

Rõuge–Rebäse–Haanja tee (registrinumbriga 25186) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 8,3 km.
Tee algab Rõuge asulast, läbib teiste seas Rebase küla ja lõppeb Haanja küla juures.
Rõuge–Vastseliina tee

Rõuge–Vastseliina tee (registrinumbriga 25132) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 25,3 km.
Tee algab Rõuge asulast, läbib teiste seas Halla küla ja lõppeb Vastseliina asula juures.
Tuudi–Risti tee

Tuudi–Risti tee (registrinumbriga 16178) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 14 km.
Tee algab Tuudi asulast, läbib teiste seas Tuhu küla ja lõppeb Kiska küla lähedal.
Ulvi–Lilastvere–Torma tee

Ulvi–Lilastvere–Torma tee (registrinumbriga 13168) on kõrvalmaantee Ida-Viru ja Jõgeva maakonnas. Tee pikkus on 14,5 km.
Tee algab Ulvi asulast, läbib teiste seas Lilastvere küla ja lõppeb Torma küla juures.
Valgu–Libatse tee

Valgu–Libatse tee (registrinumbriga 20175) on kõrvalmaantee Rapla ja Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 23,4 km.
Tee algab Valgu asulast, läbib teiste seas Vana-Nurtu küla ja lõppeb Libatse küla juures.
Viitna–Koljaku tee

Viitna–Koljaku tee (registrinumbriga 17176) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 13,5 km.
Tee algab Viitna asulast, läbib teiste seas Sakussaare küla ja lõppeb Koljaku küla juures.
Värska–Ulitina tee

Värska–Ulitina tee (registrinumbriga 18178) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas (Saatse saabast läbivana ka Venemaa alal). Tee pikkus on 12,9 km.
Tee algab Värska asulast, läbib teiste seas Lutepää küla ja lõppeb Ulitina küla juures.
Mateiu Caragiale

Mateiu Ion Caragiale (25. märts 1885 Bukarest – 17. jaanuar 1936 Bukarest) oli Rumeenia kirjanik ja riigiametnik.
Ta sündis 1885. aastal Bukarestis kirjanik Ion Luca Caragiale ja Maria Constantinescu pojana (ema ja isa ei olnud abielus). Esimesed eluaastad elas ta ema juures, 1889. aastast isa perekonnas. Ta õppis Bukarestis Püha Gheorghe kolledžis, teda huvitasid ajalugu ja heraldika. 
Aastal 1903 reisis ta koos isa ja tema perega Lääne-Euroopas, aastal 1904 asus ta isa ja tema perega elama Berliini. Aastal 1905 saati isa ta Rumeeniase, kus ta astus Bukaresti ülikooli õigusteadust õppima, ent jättis juba aasta pärast õpingud pooleli. Rumeenias olles hakkas ta suhtlema sümbolistlike kirjanikega (eelkõige Alexandru Bogdan-Piteștiga).
Väike Kodijärv

Väike Kodijärv (ka Kodijärv; keskkonnaregistri kood vee2101000) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas. Järve pindala on 3,3 ha.
Kurtna Ahvenjärv

Ahvenjärv (ka "Kurtna Ahvenjärv, Särgjärv") on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Järve pindala on 2,0 ha.
Lambahanna järv

Lambahanna järv (keskkonnaregistri kood vee2120200) on järv Valga maakonnas Otepää vallas. Järve pindala on 4,2 ha.
Must-Jaala järv

Must-Jaala järv (keskkonnaregistri kood vee2026300) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Järve pindala on 1,1 ha.
Nõmme Kaanjärv

Nõmme Kaanjärv (järvekood 204421) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Järve pindala on 0,9 ha.
Nõmmoja Linajärv

Nõmmoja Linajärv (keskkonnaregistri kood vee2003600) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Tõreska külas. Järve pindala on 1,4 ha.
Tilsi Pikkjärv

Tilsi Pikkjärv (keskkonnaregistri kood vee2124800) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Järve pindala on 24,7 ha.
Tsilgutaja järv

Tsilgutaja järv (keskkonnaregistri kood vee2151400) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas. Järve pindala on 3 ha.
A. H. Tammsaare tänav (Tartu)

A. H. Tammsaare tänav on tänav Tartus Tähtvere linnaosas. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku A. H. Tammsaare auks.
Tänav sai nime 1. aprillil 1980.
Aasa tänav (Viljandi)

Aasa tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.
Tänav saab alguse Tartu tänavalt ja kulgeb Viljandi linnastaadioni parklaga kügnevalt Järve tänava lõpuosani.
Tänava pikkus on 175 m.
Tänav sai nime 1924. Aasa uulitsa nimi on ajakirjanduses kasutusel juba 1909. aastal.
Abaja tänav (Kuressaare)

Abaja tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Veski tänavalt ja suundub edelasse. Tänav ristub Töö ja Suur-Sadama tänavaga, millest teisel pool jätkub samas sihis Lootsi tänav. Abaja tänav algab uuesti Suur-Sadama tänaval veidi lõuna pool. Abaja tänava lõpus kohtub sellega paremalt pool tulev Kaluri tee.
Tänav sai nime 17. veebruaril 1939.
Betooni tänav (Pärnu)

Betooni tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Savi tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 477 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 20. detsembril 2001.
Carl Robert Jakobsoni tänav (Rakvere)

Carl Robert Jakobsoni tänav on tänav Rakveres. Tänav on nimetatud eesti ärkamisliikumise tegelase Carl Robert Jakobsoni auks.
Tänav sai nime 29. jaanuaril 1931.
Ehitajate tee (Pärnu)

Ehitajate tee on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.
Ehitajate tee algab Tallinna maantee ja Lennuvälja tee ristumiskohast. Tänava teises otsas on Papiniidu sild ja üle selle on tänav seotud Papiniidu tänavaga ja Liivi teega. Tänav ristub veel Tuisu (vasakult), Savi (vasakult), Kuldse Kodu (paremalt), Kirsi (vasakult), Raba, Lina (vasakult), Niidu, Ristiku (paremalt) tänava ja Tammiste teega (paremalt). 
Tänav on osa "Via Balticast". 
Ehitajate tee on ligikaudu 5,3 kilomeetrit pikk. Savi tänavast kuni Papiniidu sillani on piirkiirus 70 km/h.
Ajalugu.
Ehitajate tee ehitati 1970. aastatel, et ühendada Tallinna maantee ja Riia maantee ning suunata transiitliiklus linnasüdamest eemale. Ehitajate tee lõppes Papiniidu sillaga, mis avati 1976. aastal.
Aastatel 2009–2012 toimusid Ehitajate teel suuremahulised rekonstrueerimistööd. Tänav ehitati täies ulatuses neljarealiseks, ristumised suuremate tänavatega muudeti fooriristmikeks. Lisaks ehitati tänavale ka viis kergliiklustee tunnelit. Algse plaani järgi pidid ehitustööd lõppema juba 2011. aastal, kuid Läti ehitusfirma SIA Binders loobus lepingu täitmisest ja Maanteeamet pidi leidma uue ehitaja, kes tööd lõpetaks.
Ehte tänav (Haapsalu)

Ehte tänav on tänav Haapsalus.
Tänav algab Lossiplatsilt ja Rootsiturust möödudes suundub loodesse. Peatselt pärast algust ületab tänav ringristmiku Karja tänavaga, millest edasi kulgeb ühesuunalisena (sõidusuund Lossiplatsi suunas). Ehte tänav ristub veel Mängu ja F. J. Wiedemanni tänavaga ning lõpeb Suur-Lossi tänavaga ristudes.
Tänaval asub Ehte bussipeatus.
Tänav sai Ehte tänava nime 1924. aastal, tänav on kandnud ka nimetusi Johannes Lauristini tänav; Turu tänav; "Marktstraße; Rüststraße; Бронная ул.".
Hoonestus.
Ehte tänav 5 asus pagar Paul Dietrichi kohvik.
Ehte tänav 7 hoone kuulus 1787–1792 Haapsalu postmeister Gottfried Cargerile, hiljem Napoleoni armee endisele sõdurile ning hilisemale Haapsalu hõbesepale aastatel 1818–1862. 18. sajandil ehitatud elamu lammutati 1990. aastatel ja rekonstrueeriti täielikult.
Ehte tänav 9 hoone ehitati Eesti kaitseväe Lääne-Saare Sõjaväeringkonna staabihooneks 1938. aastal, tänapäeval Haapsalu teine riigimaja.
Emajõe tänav (Pärnu)

Emajõe tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav algab Haapsalu maanteelt ja suundub edelasse. Emajõe tänav ristub Kesk, Luha, Merekalda tänavaga ja Kaubasadama teega ning lõppeb Pärnu jõe ääres. 
Tänava pikkus on ligikaudu 401 meetrit.
Nimi.
Tänav sai nime 1923.
Endla tänav (Haapsalu)

Endla tänav on tänav Haapsalus.
Hoonestus.
Aadressil Endla tänav 4 asub Haapsalu adventkirik.
Aadressil Endla tänav 6 asub Haapsalu metodisti kirik.
Ajalugu.
Tänav sai nime 18. veebruaril 1926, eelnevalt kandis tänav nimetusi Uus-Aleksandri tänav; "Neue Alexanderstraße; Новая Александровская ул.; Ново-Александровская ул.".
Esplanaadi tänav

Esplanaadi tänav on tänav Pärnus Rannarajooni, Eeslinn ja Kesklinna linnaosas.
Tänav saab alguse Aia tänavalt ja suundub esmalt lääne-edelasse ja siis loodesse, lõppedes Ringi tänavaga ristudes. Tänav ristub veel Võimlemise (paremalt), Hospidali (paremalt), Amandus Adamsoni (vasakult), Pühavaimu (paremalt), Supeluse (vasakult), Nikolai, Vee (paremalt), Paul Kerese, Roosi (vasakult), Mere puiestee, Remmelga (vasakult) ja Muru tänavaga.
Tänava pikkus on umbes 1,1 km.
Nimi.
Tänava saksakeelne nimi on "Esplanadenstraße", eesti keeles varem kirjutatud ka kujul "Esplanadi tänav". 1928. aastal nimetati Esplanaadi tänav Jaan Poska tänavaks. 25. juulil 1940 anti tänavale kommunist Jaan Kreuksi nimi, mis omakorda muudeti tagasi Saksa okupatsiooni ajal. Aastatel 1945–1990 kandis tänav nime Komsomoli tänav. 1990. aastast on tänav taas Esplanaadi tänav.
Ajalugu.
Enne 19. sajandit asus tänava piirkond linna kaitserajatistest väljaspool, mistõttu olid piirkonnas vaid heina- ja karjamaad. Sel ajal kandis tänav nime Piima tee (saksa keeles "Milchweg"), kuna tänavat mööda viidi kari mere ääres asuvate karjamaadele.
Tänava hoonestus on ehitatud peamiselt 20. sajandi alguses. Tänava alguses on peamiselt juugendstiilis puithooned. Tänava tagumise osa hooned on aga ehitatud enamasti 1930. aastatel, järgides linnaarhitekt Olev Siinmaa ja tema koolkonna propageeritud moodsaid arhitektuurivorme.
Garnisoni tänav

Garnisoni tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Kohtu tänavalt, suundub itta ja lõppeb 600 meetri pärast Tallinna tänaval.
Hoonestus.
Garnisoni 16 asuvad kaks koolihoonet. Väikeses, 18. sajandil rajatud kelpkatusega hoones (tänapäeval Garnisoni tänav 16a) asus aastatel 1805–1914 Kuressaare poeglaste elementaarkool. 19. sajandi viimasel veerandil oli kooli juhatajaks Johannes Reutz. „Reutzi koolis” õppisid teiste seas näiteks Johannes Aavik ja Oskar Kallas.
Garnisoni tänav 20 (varem nr 17) tegutses 19. sajandil Kuressaares Christian (Kristjan) Assafrey, Assafrey trükikoda.
1939. aastal ehitati Garnisoni tänavale vana koolimaja kõrvale uus algkoolihoone, mille projekteeris linnaarhitekt Eugen Haamer. Hoones asus aastail 1944–1961 Saaremaa Keskkool, seejärel 4-klassiline Kingissepa Linna Algkool ja Kingissepa Töölisnoorte Keskkool ja aastail 1978–2011 Kuressaare Põhikool. Pärast Kuressaare Põhikooli sulgemist 2011 tegutsevad hoones Kuressaare Kunstikool ja Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1915. 29. oktoobril 1940 nimetati Kuressaare Linnavalitsuse otsusega Garnisoni tänav 21. juuni tänavaks.
Haraka tänav (Tartu)

Haraka tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas.
Haraka tänav on hobuserauakujuline, see algab ja lõppeb Savi tänaval, paiknedes sellest lääne pool. Tänav on umbes 300 meetri pikkune.
Heina tänav (Tartu)

Heina tänav on tänav Tartus Ülejõe linnaosas.
Tänav algab Paju tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Hommiku tänav (Pärnu)

Hommiku tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.
Tänav algab Aida tänavalt ja lõpeb Kuninga tänaval. Tänav ristub veel Põhja, Pika, Malmö ja Rüütli tänavaga. Tänav külgneb ka Steineri aia ja Brackmanni pargiga.
Tänav on ligikaudu 383 m pikkune. Tänav on kogu ulatuses ühesuunaline. Sõita saab ainult Kuninga tänava suunas, välja arvatud Pika ja Malmö tänava vahel, kus saab sõita vaid Pika tänava suunas.
Nimi.
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli "Ostgasse". Nimi tulenes sellest, et tänav oli uusaegse Pärnu kõige hommiku- ehk idapoolsem tänav.
Hospidali tänav (Pärnu)

Hospidali tänav on tänav Pärnus, Kesklinna linnaosas.
Tänav paikneb kahe põhja-lõunasuunalise lahuslõiguna: üks asub Pika ja Kuninga tänava vahel, ristudes Malmö, Uue ja Rüütli tänavaga, ning teine Ringi ja Esplanaadi tänava vahel. Kaht lõiku lahutab Koidula park. 
Kokku on tänav ligikaudu 360 m pikkune. Hospidali ja Rüütli tänava ristmik on autoliikluseks suletud.
Nimi.
Tänava varaseim teadaolev nimi 1543. aastast on Tänav Punase torni juurde (Strate na dem Roden thorne). Hospidali tänav (saksa keeles "Hospitalstraße") on saanud nime seegi järgi, mis asus Pärnu seegi majas. Tänav nimetati 1930. aastatel Eesti poliitiku Mihkel Martna järgi Martna tänavaks ja 1948. aastal Lydia Koidula tänavaks. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Hospidali.
Ilvese tänav (Pärnu)

Ilvese tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maanteelt ja suundub esmalt kirdesse ja siis itta. Tänav lõppeb Raba tänaval. Ilvese tänav ristub veel Aru, Piiri, Rohelise, Ülase, Mooni, Kaevu, Kadaka, Lepa ja Kirsi tänavaga.
Tänava pikkus on umbes 1 km. 
Ajalugu.
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli "Luchsgasse".
Jaama tänav (Keila)

Jaama tänav on tänav Keilas.
Tänav sai nime 1940. aastal.
Paldiski maantee, Haapsalu maantee ja Jaama tänava vahelises kolmnurgas asub Keskpark.
Jaama tänav 1a asub Keila jaama peahoone.
Jaama tänav 3 tegutses aastail 1924–1934 Külvaja trükikoda. 1953. aastal pandi endistel "Külvaja" ruumides tööle uuesti trükikoda, mille nimeks määrati "Trükikoda nr 25" ja kus kuni 1961. aastani trükiti rajooniajalehte "Bolševistlik Sõna" ja hiljem "Kollektiivne Töö".
Jaama tänav (Kunda)

Jaama tänav on tänav Kunda linna idaosas.
Tänava pikkus on 2050 meetrit, selle algusosa on rajatud puiesteena.
Tänav saab alguse ringristmikult, kus kohtuvad Rakvere maantee, Kasemäe ja Koidu tänav. Jaama tänav on osa Põdruse–Kunda–Pada maanteest ja kulgeb esmalt itta, siis lõunasse (sellel lõigul ületab Kunda jõe) ja siis jälle lookega ida suunas kuni asulapiirini. Jaama tänav ristub Posti ja Mere tänavaga, Uus-Sadama teega, Klubi ning Jõe tänavaga ning Raudkatku teega. Tänav sai nime 1977 aastal.
Hoonestus ja mälestised.
Tänava keskosas, Kunda jõe läheduses, paiknevad põhiliselt äri- ja tootmishooned, elamuid on tänava ääres üksikuid. Jaama tänava lõpuosa on hoonestamata.
Jaani tänav (Pärnu)

Jaani tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt ja suundub esimesed u 160 meetrit põhjaloodesse ja pöörab siis kirdesse. Tänav ristub Havi, Uus-Sauga ja Voorimehe tänavaga ning lõppeb Aasa tänavaga ristudes, millest edasi kulgeb Rohu tänavana.
Tänava pikkus on ligikaudu 846 meetrit.
Ajalugu.
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli "Johannisstraße".
Aia tänav (Kuressaare)

Aia tänav on tänav Kuressaares.
Tänav algab tupikuga Luha ja Mere tänava vahel ja suundub kirdesse nende paralleeltänavana. Tänavaga ristuvad Heina, Haigla, Veski, Vahtra, Töökoja, Kopli, Paju tänav, Kihelkonna maantee, Suuresilla ja Pikk tänav ning Aia tänav lõppeb Kuressaare ringteega ristudes.
Tänava pikkus on 2,6 km.
Tänav sai nime 1915.
Varem on piirkonnas (Aia tänava ja Põduste jõe vahel) asunud karjamaad ja heinaküünid, hiljem laadaplats. 18. sajandi lõpuni asus Aia ja Vahtra tänava ristmikul Nolgimõisa mõis.
Aia tänav 25 asuv Kuressaare Haigla (varasem Maahaigla ja Linnahaigla) valmis aastal 1939.
Nõukogude ajal oli Aia tänaval Nõukogude sõjaväelinnak nr 34.
Aia tänav (Pärnu)

Aia tänav on tänav Pärnus Kesklinna, Eeslinna ja Rannarajooni linnaosades.
Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub lõunasse, hiljem edelasse ja lõpeb A. H. Tammsaare puiesteel. Tänav ristub veel Pika, Rüütli, Kuninga (paremalt), Vanapargi (vasakult), Karja (vasakult), Esplanaadi (paremalt), Veetorni (vasakult), Väike-Posti (vasakult), Amandus Adamsoni (paremalt), Aisa (vasakult), Karusselli, Auli, Kajaka (vasakult) ja Roosi (paremalt) tänavaga. Tänav külgneb ka Iseseisvuse väljakuga.
Tänava pikkus on umbes 1,3 km.
Nimi.
Aia tänav (saksa keeles "Gartenstraße," kasutati ka nime "Alte-Gartenstraße") sai nime tänava piirkonnas asunud aialappide järgi. Kuna keskaegses Pärnus olid majaplatsid liiga väikesed, siis köögiviljade kasvatuseks kasutati maad väljaspool linnapiiri.
Ajalugu.
Keskajal asusid Aia tänava piirkonnas Pärnu linnaelanike köögiviljaaiad. Tänavale hakati hoonete ehituseks lube andma 19. sajandi teisel poolel.
Roosi tänava ja A. H. Tammsaare puiestee vaheline lõik ehitati Nõukogude ajal. Ajalooliselt keeras Aia tänav paremale omaaegsele turuplatsile ("Kartoffelplatz"), mis asus Roosi tänava keskosas ja jõudis sealtkaudu Supeluse tänavani.
Aia, Karja, Kuninga ja Vanapargi tänava ristmik oli linna üks keerulisemaid ristmikke, enne kui see 2004. aastal ringristmikuks ehitati.
2017. aastal ehitati ristumine Pika tänavaga ringristmikuks ning 2020. aastal valmis Pika ja Laia tänava vaheline läbimurre.
Allika tänav (Pärnu)

Allika tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Vana-Rääma tänavalt, suundub esmalt kirdesse, siis itta ja lõppeb tupikuga. Tänava pikkus on umbes 550 meetrit.
Tänava saksakeelne nimi on Quellengasse.
Ankru tänav (Pärnu)

Ankru tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav algab Vana-Sauga tänavalt ja lõppeb Uus-Sauga tänaval. Tänav ristub veel Kitse ja Vahe tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 327 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 26. jaanuaril 2005.
2020. aastal rekonstrueeriti tänavat. Ankru tänav oli vaja korda teha selleks, et Vana-Sauga tänava ääres olevad ettevõtted pääseks Ankru tänava, Pärlimõisa tee ja Saugamõisa tee kaudu Lennuvälja teele ega peaks Jannseni tänaval veokitega liiklema.
Aru tänav (Pärnu)

Aru tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Ilvese tänavalt, kulgeb esmalt kagu suunas ja pöörab siis lõunasse, ristub Vana-Rääma, Rääma ja Väike-Aru tänavaga ning lõppeb Pärnu jõe kaldal Suur-Jõekalda tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on ligikaudu 359 meetrit.
Tänava varasem nimi kuni 1936. aastani oli Roti tänav (Rattengasse).
Arukase tänav (Pärnu)

Arukase tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas Niidu ja Kase tänava vahel.
Tänava pikkus on ligikaudu 950 meetrit.
Tänav sai nime 17. märtsil 2005.
Astri tänav (Pärnu)

Astri tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav on ida-läänesuunaline ja ühendab Piiri tänavat Rohelise tänavaga. 
Tänava pikkus on umbes 213 meetrit.
Tänav sai nime 1987.
Jakobi tänav (Pärnu)

Jakobi tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav algab Sauga jõe äärest ja suundub lõunaedelasse. Tänavaga ristuvad Maarja tänav, Haapsalu maantee, Kesk, Purje, Luha, Soo, Roo ja Neeme tänav ning see lõppeb Merekalda tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on umbes 735 meetrit.
Nimi.
Tänav sai nime 1923.
Kimbrid

Kimbrid (ladina keeles "Cimbri") olid germaani hõim, kes elas Jüüti poolsaare põhjaosas.
Ränne.
Koos naaberhõimu teutoonidega alustasid nad umbes aastal 120 eKr rändamist oma algselt kodumaalt lõunasse. Aastal 113 eKr jõudsid nad Carinthiani, hilisemasse Rooma provintsi Noricumis. Roomlased saatsid germaanlaste rände takistamiseks sinna konsul Gnaeus Papirius Carbio juhtimise all suure armee, mis sai Noreia lahingus lüüa.
Peale sissetungi Galliasse hävitasid nad konsul Marcus Junius Silanuse armee Arausio lahingus aastal 109 eKr. 
Lõplikult hävitati kimbrite sõjavägi Vercellae lahingus 101 eKr Põhja-Itaalias konsul Quintus Lutatius Catuluse ja konsul Gaius Mariuse vägede poolt. Lahingus langesid kimbrite hõimujuhid Boiorix ja Lugius. Teised kaks hõimujuhti, Caesorix ja Claodicus, vangistati.
Kultuur.
Strabon kirjeldas kimbrite hõimu liikmeid metskute ja surma mitte pelgavate sõdalastena. Nende sõjaväge saatsid tema sõnul vankritega ka naised ja lapsed. Lisaks nendele saatsid vägesid ka hallijuukselised valgesse riietatud preestrinnad, kes ennustasid ohverdatud sõjavangide vere põhjal tulevikku.
Plutarchose sõnul olid kimbrid pikka kasvu ja helesiniste silmadega.
Johann Voldemar Jannseni tänav (Pärnu)

Johann Voldemar Jannseni tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav on nimetatud eesti ärkamisliikumise tegelase Johann Voldemar Jannseni auks.
Tänav algab Tallinna maantee ja Rääma tänava ristmikult ja lõpeb Siimu sillal. Siimu sillast edasi kulgeb Haapsalu maantee. Tänav ristub veel Uus-Sauga (vasakult), Havi (vasakult), Jaani (vasakult), Loode (vasakult), Vana-Sauga (vasakult) ja Sauga-Jõekalda (vasakult) tänavaga.
Tänav on 859 meetri pikkune.
Nimi.
Ajalooliselt on tänav kandnud nime Tallinna-Posti tänav, kuna enne Nurme silla ehitamist kulges Tallinna viiv postimaantee läbi Vana-Pärnu. 1924. aastal, kui Ülejõe koolimaja seinale kinnitati Johann Voldemar Jannseni ja tema tütre Lydia Koidula mälestuseks memoriaaltahvel, ristiti tänav Jannseni tänavaks. 1952. aastal sai Jannseni tänavast Silla tänav. Jannseni nimi taastati 1982. aastal.
Juhan Liivi tänav (Viljandi)

Juhan Liivi tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.
Tänav asub Posti ja Carl Robert Jakobsoni tänava vahel. Tänava ääres asub Sõbrapark. Tänava pikkus on 87 m.
Tänav sai nime 1987 (tollal eesnimeta, see tähendab "Liivi tänav") ja koos eesnimega 28. augustil 2004.
Järve tänav (Viljandi)

Järve tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas, tänav kulgeb Tartu tänavalt Viljandi järve äärde. Linnaplaanidel on tänavat näidatud alates 1866. aastast.
Tänava pikkus on 695 m.
Tänav sai nime 1915.
Jõe tänav (Narva)

Jõe tänav on tänav Narvas Vanalinna linnaosas Narva jõe ääres. Tänava pikkus on umbes 1,16 km. Tänav algab Linnuse tänava jätkuna Sõpruse silla juurest ja kulgeb põhja poole piki jõekallast, möödub Paxi ja Victoria bastionist, ristub Sadama teega ning lõpeb Tolli tänavaga ristudes. 
Tänav sai nime 1982. aastal (vene keeles "Речная улица").
Ajalugu.
1900. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi vene keeles "Береговая улица". 1912. aasta linnaplaanil kandis tänav nime "Kalda tänav" ja laevasadamast põhja pool nime "Sadama tee".
1912. aasta linnaplaanil on Jõe tänav teises kohas, see algab Vestervalli tänavalt, kulgeb kirde suunas, ristub Laeva tänavaga ning lõpeb Kalda ja Tapamaja tänavaga ristudes. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi "Наровская улица" ('Narova tänav').
Hoonestus.
Jõe tänaval asuvad:
Machado de Assis

Joaquim Maria Machado de Assis (; 21. juuni Rio de Janeiro 1839 – 29. september 1908 Rio de Janeiro) oli Brasiilia kirjanik. Ta oli Brasiilia kirjanduse tuntumaid autoreid, kes on mõjutanud mitmeid kirjanikke nii oma kodumaal kui ka mujal.
1877. aastal rajas ta Brasiilia Kirjandusakadeemia, mille presidendiks jäi kuni surmani. 1941. aastal asutas akadeemia tema auks Machado de Assisi auhinna, mis on Brasiilia mainekaim kirjandusauhind.
Eesti keeles on ilmunud Joaquim Maria Machado de Assisi tuntumaid teoseid, originaalis 1899. aastal avaldatud realistlik romaan "Dom Casmurro" (Tallinn: Eesti Raamat, 1973, tõlkinud Aita Kurfeldt), samuti jutustus "Hulluarst" (originaal "O alienista", kogumikus "Papéis Avulsos", 1882; Tallinn: SA Kultuurileht, Loomingu Raamatukogu 40, 2016, tõlkinud Indrek Koff).
Jõesuu tänav

Jõesuu tänav on tänav Narva põhjaosas Sutthoffi ja Siivertsi linnaosas.
Tänav saab alguse Rakvere tänavalt ja suundub loodesse. See kulgeb paralleelselt Narva jõega 5,3 km pikkuselt ja lõppeb linna piiril Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa maanteega jätkudes.
Tänav sai nime 4. juulil 1939.
Jõesuu tänav ristub Jõe põigu, Aleksei Juhhanovi, Taime, Pargi, 2. Jõesuu tänava, Pargi põigu, Paadi, Pilve, Purje, Mätta, August Weizenbergi, Paadimehe, Kaluri ja Mesilase tänavaga.
1900. ja 1905. aasta linnaplaanidel oli selle tänava nimi vene keeles "Кладбищенская улица", 1912. ja 1929. aasta linnaplaanidel vastavalt Surnuaia uulits ja Surnuaia tänav – ilmselt selle pärast, et kulges mitme surnuaia vahel.
Enne 1990. aastaid kandis tänav vene keeles nime "улица Йыэсуу".
9. mail 1970 avati tänava ääres, aadressil Jõesuu tänav 175 Narva linna vallutamisele pühendatud mälestusmärk. See koosneb postamendile asetatud tankist T-34/85.
Machado de Assisi auhind

Machado de Assisi auhind (portugali keeles "Prêmio Machado de Assis") on Brasiilia peamine kirjandusauhind. Seda annab välja Brasiilia Kirjandusakadeemia Brasiilia kirjanikele. Auhind asutati 1941. aastal ja on nimetatud Joaquim Maria Machado de Assisi auks.
Auhinna laureaadid saavad rahalise preemia ja diplomi ning alates 1998. aastast ka väikese Joaquim Maria Machado de Assisi büsti, mille autor on skulptor Mário Agostinelli.
Kalda puiestee

Kalda puiestee on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:
Kalda puiestee (Kuressaare)

Kalda puiestee on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Pargi tänavalt ja kulgeb vallikraavi väliskaldal ümber Kuressaare piiskopilinnuse kuni Allee ja Uus-Roomassaare tänava ristumiskohani.
Tänav sai nime 12. detsembril 1998.
Tänava juures on Kuressaare lossipark.
Kaluri tänav (Haapsalu)

Kaluri tänav on tänav Haapsalus Holmi linnaosas.
Tänav saab alguse Uus-Sadama tänavalt ja suundub loodesse. Tänav ristub Sadama, Holmi ja Westmeri tänavaga ning lõppeb Holmi kaldaga ristudes, millest edasi kulgeb samas suunas Suur-Holmi tänav.
Tänav sai nime 23. juunil 1950.
Kanepi tänav (Pärnu)

Kanepi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav lähtub Lina tänavalt, suundub algul kagusse ja siis edelasse, lõppedes Rohu tänaval. Kanepi tänavalt saab alguse Timuti umbtänav. 
Tänava pikkus on ligikaudu 234 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai nime 1987.
Kastani tänav (Haapsalu)

Kastani tänav on tänav Haapsalus. Tänav paikneb ida-läänesuunaliselt endise raudtee (praegu Läänemaa Tervisetee) lähedal.
Tänav sai nime 1987.
Aadressil Kastani tn 9 asub SA Haapsalu Hoolekandekeskus.
Tänava keskosas asub Kastani bussipeatus.
Kauba tänav (Kuressaare)

Kauba tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Lasteaia tänavalt ja suundub loodesse, kuni lõpeb Pikal tänaval. Tänava pikkus on umbes 400 meetrit.
Tänav sai nime 1915. aastal.
Hoonestus.
Aadressil Kauba tänav 2 asub kunagine Kuressaare kaubahoov.
Kauba tänav 5 ja Turu tänava nurgal asub Kuressaare Laurentiuse kiriku pastoraadihoone, mis kuulub koos Kuressaare raekoja, vaekoja ja sadamaaidaga linna vanimate hoonete hulka. Hoone Kauba tänava poolne osa on ehitatud arvatavasti juba 17. sajandi keskpaiku ja see oli tol ajal üks väheseid kivihooneid linnas. Aastail 1838–1847 elas hoones Saaremaa superintendendina töötanud literaat, keelemees Eberhard Gutsleff. 
Turu tänava poolne tiib ehitati 18. sajandi lõpus. Hoone kuulus Kuressaare Laurentiuse kogudusele kuni Teise maailmasõja lõpuni. Eesti NSV ajal asusid hoones pikka aega Saaremaa Restaureerimisvalitsuse kontor, laod, töökoda ja ametikorter.
Hoones Kauba tänav 17 asus aastail 1888–1905 ajalehtede Saarlane ja Arensburger Wochenblatt ('Kuressaare nädalaleht') toimetus ja trükikoda.
Kauba tänav 20 asus Abruka koda.
Kesa põik

Kesa põik on tänav Tartus Variku linnaosas.
Kesa põik algab Kopli tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Keskväljak (Keila)

Keskväljak (ka Raekoja plats) on tänav Keilas.
Aadressil Keskväljak 1 asuvad Keila kirik, Keskväljak 8a politseijaoskond, Keskväljak 11 Keila linnavalitsus, Keskväljak 12 Keila Kultuurikeskus ja Keskväljak 15 Waldorfkool Läte.
Tänav sai nime 1987. aastal.
Ajalugu.
Keila Keskväljak on saanud suures osas oma praeguse väljanägemise Nõukogude ajast. 1950. aastatel planeeriti Keskväljak lähtudes stalinistlikest linnaplaneerimise põhimõtetest nelinurkseks, ümber selle sümmeetriliselt paigutatud hoonetega pidulikuks väljakuks. Väljaku dominandiks ehitati 1956. aastal endise köstrimaja asemel sammastega kultuurimaja. Teisele poole keskväljakut (Keskvälja 15) ehitati sümmeetriliselt kommunistliku partei Keila rajoonikomitee hoone. 1963. aastal kolis hoonesse Keila haigla, praegu asub seal Waldorfkool Läte. Stalinistlikus uusklassitsistlikus ehitusstiilis on ehitati ka 1952. aastal kino Saluut (Keskväljak 10) mis praeguseks on tundmatuseni ümber ehitatud. 1966. aastatel ehitati Keskväljaku lääneserva kauplus Keila, mis ehitati arhitekt Koidu Lassmanni tüüpprojekti (56-116) järgi. Nüüdseks on 1950. aastatele iseloomulik väljakustruktuur kadunud. Väljakul asus ka 1904. aastal ehitatud Georg Sarmo puidust pudukauplus ja apteek (Keskväljak 8a hoone kõrval). Aastal 1940 riigistatud apteek püsis samas hoones 1950. aasta kevadeni, kui anti käsk vabastada ruumid Keila Rajooni Täitevkomiteele. Sama aasta maikuus põles tulekahjus pool maja maha. Apteegirahvast kahtlustati koguni süütamises. Allesjäänud majaosast ehitati 1950. aastatel ümber korteriteks, mida kasutasid kooliõpetajad. Nn õpetajate maja lammutati 1986. aastal.
Keskväljak (Pärnu)

Keskväljak on lühike ida-läänesuunaline tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.
See paikneb risti Akadeemia ja Vee tänava vahel. Teisel pool Vee tänavat jätkub samas sihis ida poole Pikk tänav. Tänava lõunaküljel asub Endla teater ja põhjaküljel Vaasa park. 
Tänav on ühesuunaline. Võimalik on sõita vaid Pika tänava suunas. Tänava pikkus on 85 m.
Kevade tänav (Pärnu)

Kevade tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav algab Haapsalu maanteelt ja suundub edelasse. Kevade tänav ristub Kesk tänavaga ja lõppeb Luha tänavaga ristudes. 
Tänava pikkus on ligikaudu 194 meetrit.
Nimi.
Tänav sai nime 1965. Tänava vana nimi oli "Piiskopi tänav".
Kiige tänav (Narva)

Kiige tänav on tänav Narvas.
Tänav jääb Mängu ja Proletariaadi tänava vahele ja ristub ka Männiku tänavaga. Kiige tänav on umbes 120 meetrit pikk.
Tänav sai nime 2005. aastal.
Kiriku tänav (Viljandi)

Kiriku tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.
Tänava pikkus on 174 m.
Tänav sai nime 13. novembril 1922.
Aadressil Kiriku tänav 3 asub Viljandi Pauluse kirik.
Moskva–Petuški

"Moskva–Petuški" on Venedikt Jerofejevi postmodernistlik pseudoautobiograafiline proosapoeem. Poeemi leksika moodustab segu piiblitsitaatidest, nõukogude ajakirjanduslikest stampidest, varjatud ja otsestest tsitaatidest vene ja maailmakirjandusest ning marksismi-leninismi klassikute teostest. Samuti sisaldab see hulgaliselt ebatsensuurset leksikat.
Teos on kirjutatud aastatel 1969–1970 ning levis alguses "samizdat"'is. Esmakordselt ilmus see trükis 1973. aastal Iisraeli ajakirjas AMI (tiraažiga 300 eksemplari), seejärel 1977. aastal Pariisis. Nõukogude Liidus ilmus raamat alles perestroika järel, aastatel 1988–1989: alguses kärbitud kujul alkoholismivastase võitluse ühingu ajakirjas Trezvost i kultura, seejärel täielikumal kujul kirjanduslikus almanahhis Vest ning lõpuks 1989. aastal sisuliselt praegusel kanoonilisel kujul raamatuna.
Poeemi lüüriline kangelane on intellektuaalist alkohoolik Venja (Venitška) Jerofejev, kes sõidab elektrirongiga Moskvast Petuškisse külastama oma kallimat ja nende last. Reisi sihtkohta kirjeldatakse poeemis omamoodi utoopilise paigana. Montaažitööliste brigadiri kohalt vallandatud Venitška ärkab poeemi alguses pärast järjekordset ebaõnnestunud katset leida Moskvas Kremlit tundmatus trepikojas raskes pohmellis ning otsustab sõita Kurski vaksalist Petuškisse, kus elab tema kallim ja nende kolmeaastane poeg. Vaevu viinapoe avamise ära oodanud Venitška raiskab viimase raha alkoholile ning istub elektrirongi.
Rongis peab ta pikki monolooge alkoholist, ajaloost, filosoofiast, kultuurist ja poliitikast, vestleb kaasreisijatega ning joob koos nendega lakkamatult kõike, mis vähegi alkoholi sisaldab. Alkoholi mõjul satub Venitška unenäomaailma, kus temast saab Petuški rajoonis revolutsiooni juht. Unest ärgates mõistab ta, et rong on vahepeal jõudnud Petuškisse ning on nüüd juba teel tagasi Moskvasse, kuhu saabudes Venitškat hakkavad jälitama neli tundmatut, kes suruvad ta võõrasse trepikotta ning löövad teda seal nõelaga kõrisse.
Eesti keeles.
Eesti keeles ilmus poeem esmakordselt katkenditena 1991. aastal ajakirjas Vikerkaar Peeter Sauteri tõlkes. Täispikal kujul ilmus see 1999. aastal ajakirjas Looming Ott Arderi tõlkes ning aasta hiljem raamatuna kirjastuses Tänapäev.
Kultusteose ainetel tegi Meelis Lainvoo dramatiseeringu, mille tõi Rakvere teatris lavale Toomas Suuman lavastusena "Üks joodik sõitis rongiga". Lavalugu esietendus 3. mail 2008 teatri väikese maja kolakambris. Peaosa mängis Erik Ruus.
Mars Polar Lander

Mars Polar Lander, tuntud ka kui Mars Surveyor '98 Lander, oli NASA maandur, mis oli osa Mars Surveyor '98 missioonist ja pidi uurima Marsi lõunapoolust.
Maandur startis Marsile 3. jaanuaril 1999 ja kandis endaga kaasas kahte Deep Space 2 impaktorit, mis pidid Marsile maandumise ajal emalaevast eralduma ning Marsi pinnale kukkumise järel uurima Marsi pinda. Polar Lander pidi Marsil maanduma 3. detsembril 1999, kuid jäi kadunuks. NASA ei saanud ühendust Polar Landeri ega kummagi impaktoriga, ning kuulutas missiooni kuu aega hiljem ebaõnnestunuks.
Hilisem uurimine tuvastas missiooni ebaõnnestumise tõenäolise põhjusena maanduri tarkvara vea, mistõttu pidas Polar Landeri arvuti tugijalgade väljasirutumisel tekkinud vibratsiooni maandumiseks ja lülitas enneaegselt välja retroraketid. Selle tulemusel kukkus maandur ilmselt umbes 40 meetri kõrguselt planeedi pinnale puruks. Maandurit pole tänaseni leitud.
Mõned Polar Landeri seadmeid, nagu näiteks panoraamkaamerat ja analüsaatorit, kasutati 2008. aastal Marsil maandunud Phoenixi maanduril.
Mars Climate Orbiter

Mars Climate Orbiter, tuntud ka kui Mars Surveyor '98 Orbiter, oli NASA kosmosesond, mis pidi uurima Marsi kliimat, atmosfääri ja pinda ning olema sidejaamaks Mars Polar Landerile.
Kosmosesond kaotati 23. septembril 1999, sest NASA lennujuhid olid sondi arvutisse sisestatud andmetes kasutanud inglise mõõtesüsteemi ühikuid, kuid sond kasutas meetermõõdustikku. Valede mõõtühikute tõttu ei jäänud sond Marsi orbiidile, vaid sisenes Marsi atmosfääri, kus see hävis.
Harri Rein

Harri-Johannes Rein (21. juuli 1926 Tallinn – 3. jaanuar 2017 Tallinn) oli eesti vaimulik ja teoloog. 
Harri Rein ristiti aastal 1926 ja konfirmeeriti 1964. aastal Tallinna Kaarli koguduses. Ta lõpetas aastal 1944 Tallinna 5. Gümnaasiumi. Aastatel 1964–1975 õppis ta Usuteaduse Instituudis, aastal 1979 kaitses ta usuteaduse magistri väitekirja. Ta ordineeriti aseõpetajaks 16. novembril 1967 ning sai õpetaja õigused aastal 1975. 
Ta teenis EELK Kursi (1967–1976), Laiuse (1971–1975), Harju-Jaani (1976–1996), Jõelähtme (1979–1986 ja 1994–1996), Jüri (1984–1985), Kose (1985–1986), Loksa (1995–1996) ning Ruhnu kogudust (1997–2016), oli Ida-Harju praostkonna praost (1982–1996), EELK kirikukogu liige (1985, 1987, 1990–1996), Usuteaduse Instituudi (UI) üldkirikuloo dotsent, UI raamatukogu bibliotekaar (1976–1991) ja juhataja (1991–1996), EELK agendakomisjoni (1983–1990) ja EELK liturgiakomisjoni liige (1992–1997). 2016. aasta 5. juulil arvati ta emerituuri.
Krista Mits

Krista Mits (sündinud 2. septembril 1946) on eesti anglist, tõlkija ja pedagoog.
Haridus.
Ta lõpetas 1969. aastal "cum laude" Tartu Riikliku Ülikooli germaani-romaani filoloogia osakonna. Ta on end erialaselt täiendanud mitmel pool Euroopas ja Ameerika Ühendriikides.
Töö ja looming.
Aastail 1969–1973 töötas ta teadurina Tartu Riikliku Ülikooli sotsioloogialaboris, 1973–1990 oli inglise keele õpetaja Tallinna Keeltekoolis, 1990–1993 inglise keele õpetaja ning inglise keele õppe ja eksamite koordinaator Eesti Humanitaarinstituudis, 1993–2008 Eesti Humanitaarinstituudi anglistika õppetooli juhataja, 2008–2010 Tallinna Ülikooli germaani-romaani keelte ja kultuuride instituudi lektor.
Krista Mits on koostanud "Inglise keele õpiku algajaile" (Tallinn: Valgus, 1984; 2., parandatud trükk 1989). 
Ta on tõlkinud palju eesti keelest inglise keelde (eriti kunstialast kirjandust), aga ka inglise keelest eesti keelde nii ilu- kui ka aimekirjandust.
Dawn

Dawn oli NASA kosmosesond, mille eesmärgiks oli uurida asteroid Vestat ja kääbusplaneeti Cerest. See oli esimene NASA kosmosesond, mis on tiirelnud kahe Maast kaugemal asuva taevakeha orbiidil ja teine, mis kasutas ioonmootorit. Ioonmootori kasutamine võimaldas sondi saata tiirlema mitme taevakeha juurde. Eelmised NASA mitut taevakeha uurinud sondid olid Voyagerid, kuid need sooritasid ainult möödalende.
Dawn startis 27. septembril 2007 ja lendas 2009. aastal mööda Marsist. Sond saabus Vesta juurde 16. juulil 2011 ja uuris seda 14 kuud. Sond lahkus Vesta juurest 2012. aastal. Dawn saabus Cerese orbiidile 6. märtsil 2015 ja jäi pärast missiooni lõppu kääbusplaneedi ümber tiirlema. NASA kaalus Dawni lähetamist ka kolmanda taevakeha juurde, kuid otsustas sellest siiski loobuda.
Dawni missioon pidi plaanide kohaselt lõppema 2018. aastal, sest sondi kütus oli lõppemas ning asendikontrolliks vajalikest neljast reaktsioonirattast kolm olid katki. 31. oktoobril ja 1. novembril 2018 ei vastanud Dawn enam kutsungitele, mistõttu teatas NASA, et Dawni kütus on otsas ning tema missioon lõppenud. Pärast missiooni lõppu jäi Dawn jäädavalt Cerese orbiidile tiirlema.
Allee tänav

Allee tänav on või oli mitme Eesti asula tänava nimi:
Allee tänav (Kuressaare)

Allee tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Lossi tänavalt, suundub esmalt kagusse, siis lõunasse, ja lõppeb, kohtudes Kalda puiestee ja Uus-Roomassaare tänava algusega. Tänava pikkus on umbes 400 meetrit.
Tänav sai nime 1924. aastal. Eesti NSV ajal kandis tänav "Vladimir Dejevi tänava" nime.
Hoonestus.
Allee tänav 1 asus 19. sajandi lõpukümnenditest Michelseni pansionaat. Pansionipidajateks olid gümnaasiumiõpetaja Carl Leopold Michelsen ning tema lesk Johanna Pauline Elsbeth Michelsen ("Frau E. Michelsen Pensionen, Alleestrasse 1"). Esimese maailmasõja ajal paiknes hoones Peeter Suure merekindluse Muhu väina kindlustatud positsiooni staap, hoone sai sõjas kannatada. 1922. aastaks pansionaat taasavati. 1937. aastal müüs pansionaadipidaja Elsbeth Michelsen maja Kaitseliidule ja aastatel 1937–1940 Kaitseliidu Saaremaa maleva staap.
Teise maailmasõja alguses paiknes hoones Punalipulise Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse staap. Eesti NSV ajal tegutses hoones polikliinik. 1992. aastal polikliinik suleti ning seejärel hoone tagastati Kaitseliidule.
Allee tänav 8a // Lossipark 8 asus Kuressaare–Roomassaare kitsarööpmelise raudtee endine vaksalihoone ehk sussivaksali hoone, Pargivaksal. Kitsarööpmelise raudtee ehitust alustati 1917. aasta oktoobris Saksa sõjaväe poolt. Raudtee kulges Roomassaare sadamast piki mereäärt ja Vana-Roomassaare tänavat ning hargnes Kuressaare lossipargi ääres mitmeks haruliiniks. Esimene vaksal asus Kuressaare kuursaalis. 1920. aastatel osaharuliine lammutati ja 1924. aastal ehitati Allee tänava äärde ka uus jaamahoone ehk nn pargivaksal, mida rahvasuus tunti Sussivaksalina (sõnast susla). Kitsarööpmeline raudtee eksisteeris kuni 1940. aastani. 1990. aastatel vana vaksalihoone lammutati ja selle asemele ehitati täiesti uus hoone, mis küll kopeerib algset vaksalihoonet.
Allee tänava lõpus paiknes mudaravila „Roomassaare“.
Juhan Kunderi tänav (Rakvere)

Juhan Kunderi tänav on tänav Rakveres.
Ajalugu.
Tänav kandis 19. sajandil Kalmistu tänava nime, kuna läheduses paiknes 1806. aastal rajatud linnakalmistu. 20. sajandi algul ristiti tänav ümber Tallinna tänavaks. 1920. aastate algusest kannab tänav Juhan Kunderi nime. 
Kunderi 7 asub 19. sajandist pärit linnamajaja, kus elas kohalik ärkamisaja populaarseim kultuuritegelane Juhan Kunder.
Kapteni tänav

Kapteni tänav on või oli mitme Eesti asula tänava nimi:
Mitmes Eesti külas on ka Kapteni tee.
Oudekki Figurova

Oudekki Figurova (14. märts 1891 – 9. veebruar 1978) oli vadja rahvaravitseja (vadja keeles "tǟtäjä", 'teadja') ja rahvalaulik. 
Elulugu.
Oudekki Figurova sündis Jõgõperä (vene keeles Krakolje) külas Kunikvallas vadja suurperes, üks tema vanaema olnud Narvusist pärit ja isuri päritolu. Oudekki Figuroval oli kolm õde ja üks vend. Kui Oudekki oli 12-aastane, suri tema isa. Lesest emal oli raske peret toita, seepärast pidi Oudekki juba lapsena hakkama tööga raha teenima: ta oli lapsehoidja, taluteenija ja kalur. 17-aastaselt läks ta Narva linna vabrikutööliseks. Oudekki oli ainult poolteist aastat külakoolis käinud, kuid oskas sellele vaatamata kirjutada. 20-aastaselt pöördus ta tagasi kodukülla ja abiellus kohaliku isuriga, kuid peres räägiti vadja keelt. 
Oudekki Figuroval oli abikaasaga üheksa last, kellest kaks tütart kasvasid täisealiseks. Kui suur osa Jõgõperä külast maha põles, asusid Figurovid elama Rajo külla. Teise maailmasõja ajal deporteeriti Oudekki Figurova pere koos teiste vadjalaste, isurite ja ingerisoomlastega Soome. Pärast seda, kui ingerisoomlased Nõukogude Liitu tagasi toodi, elas Oudekki mõnda aega mitmel pool Sise-Venemaal. Tema abikaasa vangistati ja suri töölaagris.
Tegevus pärimuse kandjana.
Rahvalaulude esitajana oli Oudekki Figurova eeslaulja ja kaasitaja, kuid ta laulis hästi ka üksinda. Suur osa Oudekki Figurova laulurepertuaari pärines tema lellenaiselt, Jõgõperä suurlaulikult ja pulmakaasitajalt Maťo Gerassimovalt. Aastatel 1966–1978 Oudekki Figurovalt palju laule kirja pannud Paul Ariste hinnangul oli Oudekki viimane ulatusliku laulurepertuaariga vadjalane, kes tundis hästi vanu vadjalaste laulutraditsioone. Oudekki Figurova oli osaline pulmades ja matustel ning talvisel sanditamisel. 
Oudekki Figurova õppis rahvameditsiini, loitsimist ja rahvatarkusi oma rahvaravitsejast ehk teadjast emalt. Oudekki Figurova tundis maarohtusid ning oskas valmistada salve ja keediseid. Ravitsejana ravis ta kätega ja loitsides. Rahvaarstina oli Oudekkil laialdane kuulsus, ta oli viimane vadja "täätäjä", tark ehk nõid. Oudekki Figurova harrastus oli kodustada harakaid ja vareseid. 
Pärand.
Oudekki Figurova oli vadja keele, kultuuri ja pärimuse uurija ning talletaja Paul Ariste informant ja keelejuht. Paul Ariste tutvus Oudekki Figurovaga 1964. aastal ja külastas teda sellest ajast peale igal oma uurimisretkel. Kokku talletas Ariste selle aja jooksul Oudekki Figurovalt 667 või isegi 720 rahvaluulelist teadet.
Kesa tänav

Kesa tänav on või oli mitme Eesti asula tänava nimi:
Oudekki

Oudekki on vadja naisenimi. Nimi on muganenud vene nimest Jevdokia (kreeka Eudoxia).
Sitoonid

Sitoonid ("Sitones", "Sithoni") oli germaani hõim, kes elas tänapäeva Rootsi alal. 
Tacituse sõnul asusid nad Lõuna-Rootsis elanud svioonidest põhjas. Tema sõnul erinesid sitoonid svioonidest ainult selle poolest, et neid valitses naine.
On arvatud, et Sigtuna, mida tunti hiljem ladina keeles "Situne" nime all, sai nime sitoonide hõimu järgi.
Stardust (täpsustus)

"Stardust" tähendab inglise keeles 'tähetolm'.
See sõna on kasutusel mitme asja nime või pealkirjana.
Stardust oli kosmoseaparaat, mis uuris komeeti Wild 2.
"Stardust" on Lena Meyer-Landruti stuudioalbum 2012. aastast.
Karja tänav (Paide)

Karja tänav on tänav Paides.
Tänav algab Pikalt tänavalt, suundub alguses edelasse, teeb siis lauge kaare loodesse ja lõppeb, ristudes Ruubassaare teega.
Tänav sai nime 1915.
Karja tänav (Pärnu)

Karja tänav on tänav Pärnus Eeslinna.
Tänav saab alguse ringristmikult, kus kohtuvad Kuninga, Aia ja Vanapargi tänav, ja suundub kagusse. Tänav lõpeb A. H. Tammsaare puiesteega ristumisel. Karja ristub veel Suur-Sepa, Hõbe (paremalt), Suur-Posti, Kivi, Side (paremalt), Kasarmu (vasakult), Kanali ja Karjamaa tänavaga. Tänav külgneb ka Vanapargiga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,5 km.
Nimi.
Karja tänav (saksa keeles "Karristraße") on nime saanud sellest, et tänava kaudu viidi lehmad mereäärsetele karjamaadele sööma.
Hoonestus.
Karja tänava ääres on peamiselt väiksemad 19. sajandi lõpus ehitatud puitelamud. Mõned väljapaistvamad hooned:
Tänaval asuvad ka linnavalitsuse ja turu hooned.
Karja tänav (Rakvere)

Karja tänav on tänav Rakveres, linna üks kesksemaid tänavaid. Kaugus Rakvere keskväljakust on linnulennul 1,1 km lõuna suunas.
Tänav on 1520 meetri pikkune ja 15–20 meetrit lai. Karja tänav on piiriks Kondivalu ja Õpetaja Heinamaa linnaosa vahel, läbib Seminari linnaosa ning on piiritänavaks Paemurru ja Kurikaküla linnaosa vahel.
Karja tänav algab Juhan Kunderi tänavalt ning ida poole kulgedes ristub järgmiste tänavatega: Kastani puiestee, Tartu tänav, Allika tänav, Aia tänav, Väike-Karja tänav, Viru tänav, Vabaduse tänav, Nisu tänav, Seminari tänav, Side tänav, Rägavere tee, Võidu tänav ja Ussikuninga tänav. Tänav lõpeb linna idapiiril, kus algab Rakvere valla Ussimäe küla.
Karja 11 asub 1870. aastatel väidetavalt tüüpfassaadi nr. 99 järgi ehitatud üks väheseid Rakveres säilinud venepäraseid kolmeaknalise tänavafassaadiga maja, muljetavaldava saelauadekooriga. 20. sajandi algul ehitati hoone ümber aktsiisivalitsuseks, praegu on see kortermaja.
Karja 13 asub aastatel 1870–1872 ehitatud puidust aadlielamu, mis rahvasuus on tuntud Parunimajana ja hoone taga asuv park Paruniaiana. 
Ajalugu.
19. sajandil oli tänava nimi Karjamaa, kuna mööda seda ajasid linlased loomakarja ühiskarjamaale. Hiljem lühendatud nimega Karja tänavast sai 20. sajandi algul, kui Kondivalu piirkonda kolisid kroonuametnikud, Riia tänav ja 1910. aastast Peeter I tänav. 1920. aastatel Karja tänava nimi taastati.
Kitsas tänav (Kuressaare)

Kitsas tänav on tänav Kuressaares Põllu alevi linnaosas.
Tänav sai nime 1924.
Kitsa ja Kitzbergi tänava nurgal asub Põlluvahi maja.