tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ludwig Scotty

Ludwig Derangadage Scotty (sündinud 20. juuni 1948 Anabari ringkonnas) on Nauru poliitik.
29. maist 2003 8. augustini 2003 ja 22. juulist 2004 19. detsembrini 2007 oli ta Nauru president.
Elu enne presidendiks saamist.
Scotty kasvas üles Nauru põhjaosas Anabari ringkonnas. 
Aastatel 1960–1964 käis ta keskkoolis. Ta õppis Fidži pealinnas Suvas ülikoolis University of the South Pacific kriminaal- ja eraõigust. 
15. märtsil 1983 valiti ta Anabari valimisringkonnast esimest korda Nauru parlamenti. 
Parlamendiliikmena oli ta vahepeal ka Nauru Panga esimees, Nauru Rehabilitation Corporationi esimees ja Air Nauru nõukogu liige.
Anabari valimisringkonnast valitud parlamendiliikmena oli ta 1990. aastate lõpust kuni 2000. aastani parlamendi spiiker. 
Bernard Dowiyogo valitsuses (1992–1995) oli ta tervishoiuminister, jaanuaris 2003 ja pärast Dowiyogo surma Derog Gioura valitsuses ka justiitsminister.
Esimene presidentuur.
Pärast Derog Gioura ajutist valitsust ja parlamendivalimisi märtsis 2003 valis parlament Scotty häältega 10:7 presidendiks; ta võitis Keskpartei juhti ja endist presidenti Kinza Clodumari. Lahkuva Gioura valitsuse toetusel otsustas Ludwig Scotty maksta välja ametnike palgad pärast riigi finantskriisi, tihendada suhteid Ameerika Ühendriikidega (Nauru on väärtuslik koostööpartner, sest tal on moodne lennuväli ainsa Boeingute teenindusjaamaga tuhande kilomeetri raadiuses) ning leida teid jätkusuutliku majanduse arendamiseks pärast fosforiidikaevandamise võimaluste ammendumist. 
Ludwig Scotty esimese valitsuse ministrikohtadel olid
Augustis 2003 avaldati Scottyle umbusaldust (9:8) ning presidendiks sai René Harris.
Vahepealne tegevus.
7. aprillil 2004 astus Scotty spiikri kohalt tagasi, halvates parlamendi töö 46 päevaks.
Teine presidentuur.
22. juunil 2004 avaldas parlament president Harrisele umbusaldust, sest rahandusminister Clodumar vahetas poolt. Scotty sai jälle presidendiks.
Valitsuse koosseis oli suurelt jaolt sama mis tema esimese presidentuuri ajal.
1. oktoobril 2004 kuulutas Scotty majanduskriiside tõttu välja erakorralise seisukorra ning saatis parlamendi laiali. Uued valimised määras ta 23. oktoobrile. Peale selle vabastas ta ametist spiiker Russell Kuni, et parlament kuni uute valimisteni ei saaks koos käia. 
Scotty ja enamik tema liberaalreformistidest poolehoidjaid valiti jälle parlamenti; see oli nende selge võit.
27. oktoobril nimetas Scotty oma valitsuse. David Adeang jäi rahandusministriks, Kieren Keke tervishoiuministriks ja Baron Waqa haridusministriks. Godfrey Thoma sai uueks justiitsministriks ja Frederick Pitcher uueks tööstusministriks.
28. augustil 2007 toimunud presidendivalimistel valiti Scotty presidendiametisse tagasi, kuid sama aasta 19. detsembril avaldas Nauru parlament häältega 10:7 talle umbusaldust ja valis tema asemel uueks presidendiks Marcus Stepheni.
Isiklikku.
Scotty on abielus, tal on seitse last. 
Tema hobi on male. Peale selle jälgib ta intensiivselt Nauru ja Austraalia jalgpallivõistlusi.
Enrique Bolaños

Enrique José Bolaños Geyer (13. mail 1928 Masaya – 14. juuni 2021) oli Nicaragua poliitik, Nicaragua president aastatel 2002–2007.
Bolaños, puuvillafirma juht, oli 1980. aastatel valitsenud sandinistide avalik vastane ja ta vangistati seetõttu. Tema suguvõsale kuuluv ettevõtte SAIMSA riigistati.
Bolaños oli oma eelkäija Arnoldo Alemáni asepresident alates 1996. aastast. 4. novembril 2001 toimunud presidendivalimistel võitis ta sandinistide kandidaati Daniel Ortegat ja astus ametisse 10. jaanuaril 2002.
Enrique Bolaños oli Partido Liberal Constitucionalista (PLC) liige, kuid lahkus sealt ning asutas oma partei APRE. Ta juhtis korruptsioonivastast kampaaniat, mille tulemusena PLC juht ja endine president Arnoldo Alemán mõisteti korruptsioonis süüdi ja ta sai 20-aastase vanglakaristuse, mida ta tervislikel põhjustel kannab oma luksusvillas koduarestis. PLC-l oli parlamendis enamus, mis nõrgendas Bolañose võimalusi oma poliitikat täide viia. PLC ja sandinistide toel võeti vastu seadus, mis nõrgendab presidendivõimu, kuid selle jõustumine on edasi lükatud Bolañose ametiaja lõpuni Ameerika Ühendriikide poliitilise surve tõttu.
Enrique Bolañose ametiaeg lõppes 10. jaanuaril 2007, mil ametisse astus 2006. aasta presidendivalimised võitnud Daniel Ortega.
Tandja Mamadou

Tandja Mamadou (1938 – 24. november 2020) oli Nigeri poliitik.
Ta oli Nigeri president 22. detsembrist 1999 kuni 18. veebruarini 2010, mil ta kõrvaldati võimult sõjaväelise riigipöördega.
Ronneby valla vapp

Ronneby valla vapp on Rootsi Blekinge lääni Ronneby valla vapp ja endine Ronneby vapp.
Sinise vapikilbi lõikab diagonaalis vasakult paremale pooleks hõbedane jõgi. Ülemisel väljal on hõbedane kuueharuline täht, alumisel hõbedane noorkuusirp. 
Ronneby kaotas linnaõigused, kui rajati Karlskrona. Aastal 1882 sai Ronneby uuesti linnaks ja 1883 kehtestati vapp. Kui moodustati vald, valiti linna vapp muutmata kujul uue valla vapiks ning Listerby kehtestamata vapp kadus käibelt. Aastal 1974 registreeriti vapp Patendi- ja Registreerimisametis ("Patent- och registreringsverket") 1883. aasta sõnastuses.
Arnold Kasuk

Arnold Kasuk (25. veebruar 1908 Tartu – 7. oktoober 1992 Tartu) oli eesti muusik ja näitleja.
1923. aastal lõpetas ta Tartu 15. algkooli. Aastail 1920–1923 õppis Tartu Kõrgemas Muusikakoolis viiulimängu. 
1935–1939 oli Vanemuise koorilaulja ja mängis suveorkestris viiulit.
1939. aastast oli ta Vanemuises draamanäitleja. Ta mängis ka operettides ja ballettides ning esitas rolle kuuldemängudes ("Anna Karenina", 1953, "Tabamata ime", 1954, "Niccolo Paganini", 1960, "Kaugel kodusadamast", 1962). 
Isiklikku.
Ta oli abielus näitleja ja laulja Elo Tamuliga.
Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Vader (ansambel)

Vader on Poola "death metal"'i ansambel, mis loodi 1983 Olsztynis ja tegutseb tänapäevani.
Ajalugu.
Aastal 1990 andis bänd välja oma kolmanda demo "Morbid Reich", mida müüdi kokku pea 10 tuhat eksemplari; tänu demo edule sõlmiti leping Nottinghamis ja New Yorgis tegutseva plaadiettevõttega Earache Records. 1993 lindistati esimene täispikk debüütalbum "The Ultimate Incantation".
Sideprobleemide tõttu katkestati 1994 leping Earache Recordsiga. Järgmised plaadid ja singlid tulid eri tootjate käe alt. 1995 sõlmiti leping plaadiettevõttega Impact Records, kes aitas toota järgmised albumid "De profundis" (1995), "Future of the Past" (1996) ja "Black to the Blind" (1997).
1998 läks bänd Metal Blade Recordsi alla.
Liikmed.
"Vaderi" liikmed on sageli vahetunud. Üksnes Piotr Wiwczarek on algusest peale bändi koosseisu kuulunud. 1988–2005 kuulus bändi Krzysztof Raczkowski (Docent), kes lahkus bändist heroiinisõltuvuse tõttu ja suri sama aasta augustis. 1997–2008 kuulus bändi Maurycy Stefanowicz (Mauser).
Kokku on bändis läbi aegade olnud 2011. aasta seisuga 20 liiget, kellest 15 on endised liikmed, 5 turneeliiget, kes on bändiga koos olnud ainult mõne turnee ajal, 11 külalisliiget, kes on mingil plaadil mänginud juhtkitarri või laulnud, ja 2 salvestusliiget, kes on mänginud mingil plaadil klahvpille.
Marutaud

Marutaud (ka hüdrofoobia) on püsisoojaste loomade ägedakujuline närvisüsteemi kahjustav viirushaigus, mis lõppeb praktiliselt alati haigestunud isendi surmaga. Inimese nakatumisel viirusega nimetatakse haigust marutõveks ehk raabieseks.
Haigusetekitajaks on marutõve viirus (sugukond "Rhabdoviridae", perekond "Lyssavirus"). 
Inimene võib marutõppe nakatuda marutaudi põdeva looma hammustuse tagajärjel. Ravita põhjustab marutõbi alati surmaga lõppevat ajupõletikku.
Eesti on alates 2013. aastast kuulutatud marutaudivabaks riigiks, kuid Aasias ja Aafrikas sureb marutaudi igal aastal kümneid tuhandeid inimesi.
Klassifikatsioon.
RHK-10-e klassifitseerib marutõve jaotises A82 marutõbi, mida vajadusel täpsustatakse alamjaotistega. 
Marutõve rahvusvahelise klassifikatsiooni kohandused RHK-10 alamjaotistena
Nakatumine.
Haigus levib peamiselt haige loomahammustuse tagajärjel, kui viirusega nakatunud loomasülg sattub haava. Võimalik on, et nakatutakse ka siis, kui haige looma sülg satub silma, ninna, suhu või värskele haavale, kuid tegelikus elus juhtub seda harva. Ohtlik on selline levikuviis eriti seetõttu, et sülg võib olla nakkusohtlik juba 4-10 (15) päeva enne, kui loomal tekivad haigusnähud.
Veterinaaria.
Veterinaarias nimetatakse püsisoojaste loomade ägedakujulist närvisüsteemi kahjustavat viirushaigust, mis lõppeb alati haigestunud isendi surmaga, marutaudiks.
Gattšina rajoon

Gattšina rajoon (ka "Gatšina rajoon", soome keeles "Hatsinan piiri") on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis.
Rajoonis on kaks linna linna, Gattšina (soome keeles "Hatsina") ja Kommunar, ning neli alevit, Družnaja Gorka ("Orinansavotta", "Orinansavota"), Siverski ("Siiverska"), Taitsõ ("Taaitsa") ja Võritsa ("Viiritsa").
Rajoon jaguneb kuueks linnaasunduseks ja 11 külaasunduseks (sulgudes nimi soome keeles):
Heino Kiik

Heino Kiik (14. mai 1927 Avinurme vald – 22. veebruar 2013) oli eesti kirjanik. 
Elu.
Heino Kiik lõpetas 1947. aastal Räpina Aiandustehnikumi aiandusagronoomina ja 1956. aastal EPA agronoomina. Heino Kiik õppis aastatel 1969–1971 ja 1974–1975 Moskvas M. Gorki nimelise kirjandusinstituudi kõrgematel kirjanduskursustel.
Aastatel 1948–1963 töötas Kiik muu hulgas agronoomi, aedniku ja ajakirjanikuna, alates 1963. aastast oli vabakutseline kirjanik. Peale ilukirjanduslike teoste ilmus temalt hulgaliselt oma tegevust dokumenteerivaid päevaraamatuid ja nende mugandusi, mida nimetas dokumentaalromaanideks. Ka kirjutas ta populaarteaduslikke raamatuid ja artikleid oma erialal ning avaldas reisikirju (reisinud endises Nõukogude Liidus ja Bulgaarias, Saksa DV-s, Tšehhoslovakkias, Poolas, Norras, Rootsis, Egiptuses, Kreekas ja Indias). Kiik pälvis romaanivõistlustel kaks auhinda (1970. aastal "Tondiöömaja" eest I koha ja 1985. aastal "Elupadriku" eest II koha), ka on kaks tema tööd leidnud äramärkimist.
Heino Kiik oli kirjastuskooperatiivi Kupar esimees aastatel 1987–1989 (kooperatiiv on tegevuse lõpetanud) ning seejärel kirjastuskooperatiivi Õllu omanik ja esimees (kirjastus on tegevuse lõpetanud). Osa oma raamatuid kirjastas Kiik ise.
Eesti Kirjanike Liitu kuulus Heino Kiik aastast 1969. Ta oli Eesti NSV Kirjandusfondi juhatuse esimees ja NSV Liidu Kirjanike Liidu Kirjandusfondi juhatuse liige aastatel 1976–1981 ning kuulus aastatel 1976–1981 ja 1986–1989 Eesti Kirjanike Liidu juhatusse. 1990. aastate keskel püüdis Heino Kiik asutada Kaunite Kunstide Akadeemiat ja teatas, et "põhikirjaliseks eesmärgiks on olla "Eesti vaimuelu ajutrust"". Kiige Akadeemia liikmeskonna pidi Ants Juske sõnul moodustama "kunagiste loomeliitude juhatuste ja presiidiumide nomenklatuur, kes igas olukorras on valmis olema meie kultuuri kas siis südametunnistuseks või ajutrustiks". 
Heino Kiik kuulus Eesti Sinisesse Erakonda 1994–2000, Eesti Demokraatlikku Parteisse 2000–2002 ning seejärel Isamaa ja Res Publica Liitu.
1980. aastal kirjutas ta alla 40 kirjale.
Isiklikku.
Heino Kiige esimene abikaasa oli Silvia Kiik. Nende abielu kestis 15 aastat. 
Teine abikaasa oli baleriin Helmi Puur. Neil sündisid lapsed Jaan, Paavo, Katri ja Mare.
Diskursiivsus

Diskursiivne on loogilisel arutlusel põhinev, järelduslik. Diskursiivse mõtlemise täielik vastand on intuitiivne mõtlemine. Diskursiivset mõtlemist kasutatakse näiteks teaduses.
Ristivanemad

Ristivanem ehk vader on tavaõiguslik tunnistaja lapsele nimepanekul, lapse sünni registreerimise tunnistaja. Harilikult lähedane tuttav või sugulane.
Ristiusu kombe kohaselt pidi vadereid olema kolm: poisil kaks ristiisa ja üks ristiema, tüdrukul kaks ristiema ja üks ristiisa. Rahvakommetes oli vaderite arv piiramata. Vaderid viisid lapse kirikusse ristimisele ja olid varrudel kesksed tegelased. Lauas istusid vaderid aukohal ning pidid peamiste rahaannetajatena andma lapsele "hambaraha" (hõbemündi).
Tavaõiguse kohaselt oli vaderitel ristilapse vastu (eriti tema orvuks jäämisel) ainelisi kohustusi, mis lõppesid pulmade korraldamisel.
Minu isa on kangelane

Eestikeelset pealkirja "Minu isa on kangelane" kannavad kaks filmi Gérard Depardieuga peaosas:
Abajas

Abajas (ka "lõugas") on väike madal laht.
Abajas võib olla nii mere kui ka järve osa. Abajad on sarnaselt teiste lahtedega tavaliselt tuulte eest kaitstumad kui avavesi ning seal on kujunenud hüdroloogilised tingimused, mis erinevad veidi külgneva vee(kogu) omadustest.
Abajad võivad piisava sügavuse ja tuulte ning lainete eest varjatuse korral olla headeks sadamakohtadeks.
Elisabet (nimi)

Elisabet on naisenimi, mille eeskujuks on Ristija Johannese ema Eliisabeti nimi.
Maismaa

Maismaa ehk kontinentaal ehk terrestriaal on see osa Maa pinnast, mis ei ole kaetud veekogudega. 
Maismaa hulka ei kuulu järved, jõed, mered, ookeanid jne.
Maismaa kogupindala ületab 129 miljonit km² (29,2% Maa pinnast). 
Maismaa eluareenina.
Terrestriaali loetakse üheks kolmest eluareenist (teised kaks on okeanaal ja fluviolakustraal).
Dragonlord

Dragonlord on Põhja-Ameerika "black metali" ansambel, mis loodi 2001. aastal San Franciscos. Bändi asutasid kolm tuntud "heavy metal" muusikut. Nendeks olid Eric Peterson ja Steve DiGiorgio ansamblist Testament ja Steve Smyth bändist Nevermore. 
Dragonlord on andnud välja kaks albumit: "Rapture" (2001) ja "Black Wings Of Destiny" (2005). Mõlemad albumi muusika on klassifitseeritud kui sümfooniline black metal, kuid see sisaldab ka väga palju "thrash metal"i mõjusid.
Bändi laulusõnad räägivad põhiliselt hauatagusest maailmast, pimedusest ja sõjast.
Lintsi jõgi

Lintsi jõgi (ka "Piiumetsa jõgi") on jõgi Järvamaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi.
Jõe pikkus on 69 km ja valgla pindala 285 km². Suubub Pärnu jõkke 84 km suudmest.
Lintsi lisajõed on näiteks Lokuta jõgi ja Hauginiidu oja.
Mädara jõgi

Mädara jõgi (ka "Soova jõgi") on jõgi Järva- ja Pärnumaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi.
Jõgi algab Lungu külas. Jõe pikkus on 36,9 km ja valgla pindala 77,2 km². Suubub Orikülas Pärnu jõkke 68,9 km kaugusel suudmest.
Käru jõgi

Käru jõgi (ka "Vahastu jõgi") on jõgi Rapla-, Järva- ja Pärnumaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi.
Käru jõe lähe asub Aeli järves, mis asub Ardu külast 12 km edela pool. Jõgi suubub Pärnu jõkke 61,1 km kaugusel suudmest.
Jõe pikkus on 58,7 km ja selle valgla suurus on 315,5 km².
Vändra jõgi

Vändra jõgi on jõgi Pärnumaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi.
Jõgi on 50,1 km pikk ja 254,9 km² valglaga. Suubub Pärnu jõkke 46,4 km suudmest.
Varasematel kaartidel (nt "Eestimaa kaart", ajalehe Olevik lisa aastast 1883; "Karta Lifljandskoi Gubernii") on jõge nimetatud "Pulga jõeks" (endise Pulga küla järgi; praegu on olemas Kobra küla alla kuuluv Pulga talu).
Sarvkivi

Sarvkivi on peeneteraline moondekivim, mis koosneb eelistatud orientatsioonita peamiselt võrdteralistest kontaktmoonde läbi tekkinud mineraalidest.
Sarvkivil võib olla mitmesuguseid lähtekivimeid ning seetõttu on ka moonde läbi moodustunud kivimi mineraloogiline koostis väga erinev. Seetõttu pole ka näiteks värvus sarvkivi puhul oluline diagnostiline tunnus. Sarvkivid on tavaliselt väga kõvad ning ühtlase massiivse tekstuuriga. Reeglina on nad täielikult või peaaegu täielikult kaotanud lähtekivimile omase struktuuri ja tekstuuri. Mõnikord võivad ühtlases kivimis sisalduda reliktsed porfüroblastid või fenokristallid.
Sarvkivid on kuuma enamasti aluselise koostisega magmaintrusiooni ümbritsevate kivimite ümberkristalliseerumise tulemus. Sellist moondetüüpi, kus magmakeha kuumutab teda ümbritsevaid kivimeid ning moodustab moondekivimeist koosneva moondeoreooli, nimetatakse kontaktmoondeks ning sarvkivi ongi üks kontaktmoonde tüüpilisemaid kivimeid.
Massu jõgi

Massu jõgi on jõgi Eestis, Vändra jõe lisajõgi.
Jõgi on 35,7 km pikk ja 78 km² valglaga.
Kymi vald

Kymi (rootsi keeles "Kymmene") on endine vald Soomes, praegune Kotka linna osa. Vald liideti linnaga 1977. aastal.
Külad.
Kymi vallas olid peale Kymi järgmised külad: Eskola, Helilä, Huruksela, Jäppilä, Kaarniemi, Kalliokoski, Kaukola, Kierikkala, Korkeakoski, Kurittula, Kuutsalo, Laajakoski, Lankila, Marinkylä, Metsäkylä, Mussalo, Parikka, Pernoo, Pihkoo, Ruonala, Saksala, Sunila, Sutela, Tavastila, Ylänummi.
Räpu jõgi

Räpu jõgi on jõgi Järva ja Viljandi maakonnas, Navesti jõe parempoolne lisajõgi.
Jõe registrikood: VEE1132500.
Jõe pikkus on 20,8 km, valgala suurus 54,7 km², langus 25,5 m ja lang 1,23 m/km. Jõgi saab alguse 66 m kõrgusel Kabala külas Retla rabas ja suubub 40,5 m kõrgusel Maalasti ja Venevere küla piiril paremalt poolt Navesti jõkke 65,6 km kaugusel selle suudmest. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Jõkke suubuvad paremalt Kabala kraav ja vasakult Rokamäe peakraav. Veekogu kuulub riigi korrashoitavate ühiseesvoolude loetellu ning on avalikult kasutatav (kasutusel kalapüügipiirkonnana ja heitveesuublana). Jõe kalda piiranguvöönd on 100 m.
Räpu jõgi läbib järgmisi külasid: Arkma, Kabala (Järva maakond, Türi vald); Arussaare, Koksvere, Maalasti, Soomevere, Venevere (Viljandi maakond, Põhja-Sakala vald).
Jõel Arkma küla territooriumil paikneb Arkma hüdrokeemiaseire jaam. Jaama kaugus jõe suudmest on 12,5 km.
Ajalugu.
Krahv Ludwig August Mellini koostatud Viljandimaa kaardil aastast 1796 on Räpu jõel Arkma ja endise Mändla ("Mendla") küla vahel näha Anni vesiveski ja Koksveres Koksvere vesiveski. Tänapäeval on mõlemast veskist järel vaid vundament.
Alva jõgi

Alva jõgi on jõgi Pärnumaal, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.
Jõe lähe asub Väljaküla kagupiiril ja see suubub Halliste jõkke 44,3 km kaugusel suudmest. Jõe pikkus on 26,9 km ja valgla pindala 59,7 km².
Suulisniemi

Suulisniemi on Kotka linnaosa. Asub linna idaosas. 
Suulisniemi kuulus 1950. aastani Kymi valda ja 1951–1976 oli osa Karhula alevist.
Seal on Äijäniemi supelrand ja paadisadam.
Elanikke on 1242 (31.12.2005).
Ura jõgi

Ura jõgi (ka "Uulu jõgi") on jõgi Pärnu maakonnas.
Jõe pikkus on 55,8 km ja valgla pindala 186 km².
Rannametsa jõgi

Rannametsa jõgi (ka "Kassioja") on jõgi Pärnu maakonna lõunaosas. Jõe süvendatud alamjooksu on nimetatud ka "Timmkanaliks".
Jõgi on 31 km pikk ja 173 km² valgalaga.
Maimu Krinal

Maimu Krinal (sünninimi Maimu Palu; 19. detsember 1926 Tamsalu, Järvamaa – 29. november 2007) oli eesti laulja (metsosopran) ja näitleja.
1944. aastal lõpetas ta Tallinna tütarlaste kaubanduskooli. 
Aastail 1948–1953 õppis laulmist Rudolf Jõksi juhendusel. 1954. aastal jätkas laulmist Vanemuise teatri kooris. 
1967. aastast pühendus ooperi- ja operetilaulmisele.
Ta on esinenud ka ballettides ja sõnalavastustes.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli majandusteadlane Valner Krinal.
Häädemeeste jõgi

Häädemeeste jõgi on jõgi Pärnumaa lõunaosas. Saab alguse Nigula rabast läänes ja suubub Häädemeestel Liivi lahte.
Jõgi on 16,2 km pikk ja 68 km² valglaga.
Suunatud tekstuur

Suunatud tekstuur on mitmetele moonde- ja tardkivimeile omane tekstuur, mis väljendub kivimi koostiselises kihistumises, plaatjate või tulpjate mineraalide eelistatud orientatsioonis, vesiikulite väljavenitatuses jne. 
Eriti omane on suunatud tekstuur paljudele moondekivimitele. Näiteks gneiss ja kilt on tüüpilised suunatud tekstuuriga moondekivimid. Gneisi puhul moodustab suunatud ilme koostiseline kihistumine, kus plaatjatest mineraalidest kihid, enamasti vilgud, vahelduvad võrdteralisematest mineraalidest koosnevate kihtidega, näiteks kvarts. Kilda puhul on tegemist plaatjate mineraalide eelistatud orientatsiooniga (mineraalid paiknevad risti valitseva rõhu suunaga). Suunatud tekstuuri võivad omandada ka laavavoolud, näiteks juhul, kui nende koostisse kuuluvad fenokristallid orienteeruvad voolu suunas või kui vesiikulid voolu suunas välja venituvad.
Nieves Lepp

Nieves Lepp (aastani 1966 Redi, 1966–1968 Klas; sündinud 26. juunil 1945 Karagandõs Kasahstanis) on eesti laulja (sopran) ja näitleja.
Aastatel 1964–1966 õppis Tartu Muusikakoolis, hiljem Vanemuise stuudios. Aastail 1964–1972 oli samas koorilaulja ja tantsija, 1972–1986 ooperi- ja operetilaulja.
Aastast 1986 pühendus näitlemisele.
Isiklikku.
Aastatel 1966–1968 oli ta abielus Eri Klasiga. Abielust on tütar Diana Klas (1967). Aastast 1968 on ta abielus eesti näitleja ja balletitantsija Tõnis Lepaga. Abielust on sündinud tütar Iris Laak, neiuna Iris Lepp.
Kuresoo (Viljandimaa)

Kuresoo (ka: "Kuresoo raba, Leemeti raba") on raba Viljandi maakonna loodeosas Soomaa rahvuspargis, suurem osa sellest asub Põhja-Sakala valla piirides, Navesti, Raudna, Halliste ja Lemmjõe vahel.
Kuresoo on Eesti suurim terviklik rabamassiiv, selle kogupindala on 90 km², lääne- ja keskosa pindala on 50 km².
Kuresoo lõunapoolne rabarinnak Lemmjõe ja Raudna jõe ääres ulatub kõrgeimates kohtades 6–8 meetrini, olles sellega üks kõrgemaid Euroopas.
Kuresoos asuvad Kuresoo laugas ja Toonoja rabasaar, viimasel on asunud Toonoja küla. Kuresoosse on rajatud Hüpassaare õpperada ja Ingatsi õpperada.
1970. aastatel tehtud lennukiseire tulemusena oletati, et Kuresoo saarte all leidub naftat. Seda oletust toetas ka Toonoja oja tume ja õline värvus. Lisauuringud näitasid, et see oletus osutus valeks.
Võrdteraline struktuur

Võrdteraline struktuur (inglise "equigranular texture") on kivimi struktuur, mis tähendab kivimi koosnemist enam-vähem ühesuurustest mineraaliteradest.
Terminit kasutatakse peamiselt tard- ja moondekivimite kirjeldamisel. Termin "granoblastiline" on umbes sarnase tähendusega, kuid seda kasutatakse ainult moondekivimite kirjeldamisel.
Richard Antons

Richard Antons (11. veebruar (vkj 29. jaanuar) 1899 Uue-Antsla mõis, Vana-Antsla vald, Võrumaa – 10. mai 1966 Moskva lähedal) oli Eesti majandusteadlane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (alates 1951).
Elukäik.
Richard Antonsi isa Juhan oli põllutööline. Richardil olid vanemad vennad Karl ja Kustav ning noorem vend Johannes.
1916. aastal sõitis Richard Antons kodukandist Kostroma kubermangu, kus töötas või- ja juustuvabrikus. 1917–1923 töötas ta meistrina mitmes võivabrikus Altai kubermangus.
1920 astus Antons ÜK(b)P-sse. 1923. aastal lähetas ÜK(b)P Barnauli maakonnakomitee ta Leningradi, õppima Lääne Vähemusrahvaste Kommunistlikus Ülikoolis parteiinstruktorite kursustel, misjärel jätkas õpinguid töölisfakulteedis. 1926–1930 õppis Antons Leningradi Herzeni-nimelises Riiklikus Pedagoogilises Instituudis ning tegutses aktiivselt linna parteiorganisatsioonis.
Aastal 1934 lõpetas ta Punase Professuuri Instituudi Leningradis. Oli 1934–1940 Rostovi Ülikooli ja Udmurdi Kõrgema Põllumajanduse Parteikooli kateedrijuhataja. Aastatel 1940–1941 oli Tartu Riiklikus Ülikoolis poliitilise ökonoomia õppejõud. Osales Eesti laskurkorpuses Teises maailmasõjas. Seejärel oli 1945–1951 TRÜ-s kateedrijuhataja ja 1949–1951 ühtlasi õppeprorektor. Aastail 1951–1954 oli EPA (praegu Eesti Maaülikool) esimene rektor, samas poliitilise ökonoomia kateedri juhataja.
Majandusteaduste kandidaadi kraadi omandas Antons 1949. aastal. Samal aastal valiti ta EK(b)P Tartu Linnakomitee liikmeks.
Aastatel 1954–1966 oli Richard Antons Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi direktor. Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1951) ja akadeemik (1961). 1950–1954 NSV Liidu Ülemnõukogu saadik.
Teadustöö.
Uurinud peamiselt agraarsuhteid Eestis.
Kivimi tekstuur

Kivimi tekstuuri moodustavad peamiselt kivimi makroskoopilist ehitust iseloomustavad tunnused.
Sageli on tekstuur paremini jälgitav paljandeis kui käsipalades või õhikuis. Siiski ei hõlma tekstuur ainult kivimi makroskoopilisi tunnuseid. Mõned tekstuurielemendid, nagu näiteks miarooliline tekstuur, ongi sageli nähtavad vaid mikroskoopi kasutades. 
Tekstuur ja struktuur.
Üldiselt nimetatakse kivimi struktuuriks kivimi koostisse kuuluvate mineraalide suurust ja omavahelisi suhteid, tekstuuriks aga nende paigutust ja nn ruumitäitmisviisi. Erinevalt tekstuurist on enamik struktuurseid tunnuseid paremini jälgitavad mikroskoobi abil.
Terminite "struktuur" ja "tekstuur" eristamine tekitab mõnikord segadust. Näiteks inglise keeles on mõnel juhul loobutud nende eristamisest ning asendatud nad terminiga "fabric", mis hõlmab nii kivimi tekstuuri kui ka struktuuri. Segadust võib tekitada ka see, et mandrieuroopa ja ingliskeelsete maade traditsioonides on nende terminite kasutus vastupidine. "Struktuur" on inglise keeles "texture" ja tekstuur on "structure".
Vesiikul (geoloogia)

Vesiikul on laavast eraldunud gaaside poolt moodustatud siledate seintega tühemik laavas või sellest moodustunud vulkaanilises kivimis.
Vesiikuleid sisaldavaid vulkaanilisi kivimeid nimetatakse vesikulaarseiks. Väga vesikulaarne kivim on näiteks pimss, mis on suure vesiikulite hulga tõttu isegi veest väiksema tihedusega. Vesiikulid võivad hilisemate hüdrotermaalsete protsesside käigus osaliselt või täielikult sekundaarsete mineraalidega täituda, moodustades miaroolilise või mandlilise tekstuuri.
Rein Avarmaa

Rein Avarmaa (26. detsember 1940 Tallinn – 7. august 1987 Tartu) oli eesti füüsik.
1964. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. 
Aastail 1966–1973 töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituudis, hiljem oli ENSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi vanemteadur ja laborijuhataja.
Ta uuris peamiselt fotosünteesivate biopigmentide optilist kõrglahutusspektroskoopiat. 
Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Priidu Beier

Priidu Beier (pseudonüümid: Matti Moguči, Pierre Bezuhhov, Ada Piirlup, Kersti Maarler; sündinud 16. oktoobril 1957 Tartus) on eesti luuletaja.
Elulugu.
Priidu Beier on õppinud kaks esimest aastat Abja Keskkoolis, edasi Õru algkoolis, Tsirguliina Keskkoolis ja Riidaja 8-klassilises Koolis. 1976. aastal lõpetas ta Tõrva Keskkooli ja siirdus sealt Tartu Riiklikku Ülikooli, mille lõpetas ajaloo erialal 1983. aastal.
1984–1990 oli Beier Tartu Kunstimuuseumi kunstipedagoogika sektori juhataja. 1990. aastate alguses töötas Postimehe kultuuritoimetajana. Aastatel 1994–2021 oli ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis kunstiajaloo õpetaja.
Beier on toimetanud mitmeid väljaandeid. Ta kuulub Eesti Kirjanike Liitu ja Eesti Kirjanduse Seltsi ja Kunstiühingusse Pallas.
Matti Moguči.
Matti Moguči on pseudonüüm, mida kasutasid ühiselt Priidu Beier ja Matti Milius. See sündis 1980. aastate algul varjunimena, mille all kirjutas tollase ühiskonna vastu protestivaid luuletusi Beier, Milius kandis neid ette.
Esimesed kaks Moguči autorinimega luulekogu olid "Mina – Eiffeli torn" (1982) ja "Mina – metsikuim mehike" (1984). Ametlikult sai trükiloa alles kolmas luulekogu, 1989. aastal ilmunud "Õrn ja rõve". 1993. aastal Beieri ja Miliuse suhted jahenesid.
1998. aastal avaldas Moguči nime all uue kogu "Sind armastan, president Meri: luulet aastaist 1995–1998" Matti Milius. Autor oli tegelikult Leonhard Lapin. Beier ähvardas kirjastus Umara kohtusse anda, kuna Matti Moguči oli tema ametlikult registreeritud pseudonüüm. Miliuse hinnangul oli varjunimi ühine, kuid ta siiski vabandas Beieri ees ja lisas raamatule vahelehe, mille järgi on kogu autor Mats Maalen.
Ka Moguči kaks käsikirjalist luulekogu avaldati lõpuks trükis: 1999. aastal "Mina – Eiffeli torn" ja 2005. aastal "Mina – metsikuim mehike".
Priidu Beieri looming, mis koondus Moguči nime alla, on olnud valdavalt maskuliinne, jõuline ja käsitlenud ka otseselt seksuaalseid teemasid, säilitades samas Beierile omase (enese)iroonia. Nõukogude kirjanduses valdavalt taunitud teemad ja otsekohene keel muutsid Moguči kuju toonases õhustikus skandaalseks, sellele aitas kaasa Miliuse kui poolpõrandaaluse kultuuritegelase kuvand. Sven Kivisildniku hinnangul on Moguči-luule Beieri loomingu paremik, ta taunis innukalt selle väljajätmist autori soovil Beieri 2008. aastal ilmunud valikkogust.
Looming.
Luulekogud.
Ta on avaldanud luulekogusid ka pseudonüümide all.
Raivo Hein

Raivo Hein (sündinud 23. novembril 1966) on eesti ettevõtja, visionäär ja astrofotograaf. 
Ta tegi 2008. aastal ettemaksu Virgin Galacticu kosmoseturismireisil osalemiseks.
Ta asutas 2000. aastal tööpakkumiste portaali CV Keskus. Lisaks kuulusid Raivo Heinale OÜ Moonfish Media kaudu veebiportaalid kinnisvaraportaal kv.ee, osta.ee ja hydra.ee ning Leedu suurimad veebiportaalid edomus.lt, skelbiu.lt, autogidas.lt, tuktuk.lt jt, mille 2008. aastal omandas meediaettevõte Naspers ja 2014. aastal omakorda meediagrupp Postimees.
Hiljem on Raivo Hein tegutsenud panganduses (LHV Group), energeetikas (Nelja Energia), jaekaubanduses (Puumarket ja Fotoluks) ning kinnisvarainvestorina Eestis ja Hispaanias.
Raivo Hein tegeleb astrofotograafiaga. Tema taevapiltidest koostatud raamat "Taeva puudutus" ilmus 2011. aastal. Raamatu fotod on pildistatud Tallinnas Veskimöldres ja Saaremaal Selgase külas Raivo Heinale kuuluvates observatooriumides. 
2013. aastal viis Hein oma Veskimöldres asuva observatooriumi üle Selgasele. Vanemas nendest on monteeringuks Paramount ja teleskoobiks Planewave 17" CDK tüüpi peegelteleskoop. Uuemas ASA N12" teleskoop ja ASA DDM 60 "pro monteering". 
2014. aastast on Raivo Hein teinud kolumnistina kaastööd majandusajalehele Äripäev.
2014. aastal valmis Allfilmis režissöör Heini Drui dokumentaalfilm "Otsides valgust", mis räägib Raivo Heina astronoomiahuvist ja plaanist lennata Richard Bransoni Virgin Galacticu kosmoselennukiga kosmosesse.
Sillaehitusidee.
Raivo Hein on öelnud, et loodab riigi soosiva suhtumise korral juba 2020. aastal alustada Suure väina silla ehitamist, mis peaks valmima kolme aastaga ja läheks maksma kuni 500 miljonit eurot. Kui Suure väina sild juba toimib, tuleks tema arvates ehitada veel teinegi sild, mis hakkaks ühendama Saare- ja Hiiumaad. 2023. aastal otsustas valitsus kõnealuse eriplaneeringu rahapuuduse tõttu lõpetada.
Poliitiline tegevus.
2002. aastast oli ta Res Publica liige ja kuulus pärast Res Publica ühinemist Isamaaliiduga erakonda Isamaa ja Res Publica Liit. Lahkus erakonnast 2012. aastal.
Tegevus sotsiaalmeedias.
Raivo Hein on aktiivne ka sotsiaalmeedias, jagades oma teadmisi ja kogemusi investeerimisest, ettevõtlusest, enesearengust ja tervislikust eluviisist. Ta on inspireerinud tuhandeid järgijaid püüdlema finantsvabaduse poole ja elama täisväärtuslikku elu. Tal on sotsiaalmeedias kokku üle 50 000 jälgija. Peamiselt teeb ta postitusi Instagramis.
Raivo Hein on sage külaline ka koolides, kus ta jagab oma rahatarkuse kogemusi ning innustab noori pühenduma hariduse omandamisele, haritusele ja laiale silmaringile.
2024. detsembris ilmus Raivo Heina arutlev autobiograafia "Termodünaamika II Seadus. Arutelud rahast ja elust"
Matti Moguči

Matti Moguči on Eesti kirjanduses tähelepanu pälvinud kirjanduslik müstifikatsioon – pseudonüüm, mida kasutasid ühiselt luuletaja Priidu Beier ja kunstikogujana tuntud Matti Milius. See sündis 1980. aastate algul varjunimena, mille all kirjutas tollase ühiskonna vastu protestivaid luuletusi peamiselt Beier, Milius kandis neid ette. Miliuse väitel on pseudonüümi kasutanud teisedki autorid, näiteks Hasso Krull.
Esimesed kaks Moguči autorinimega luulekogu olid "Mina – Eiffeli torn" (1982) ja "Mina – metsikuim mehike" (1984). Ametlikult sai trükiloa alles kolmas luulekogu, 1989. aastal ilmunud "Õrn ja rõve". Luulekogu tutvustamiseks korraldasid Milius ja Beier ühise turnee mööda Lõuna- ja Kesk-Eestit. 1989. aastal avaldas Moguči luulevaliku ka ajakiri Vikerkaar nr 4 ("K. J. Petersoni mälestussamba avamise puhul", "Kooljate ball", "Hymn KGB-le", "Rändaja", "Järelhyye iseendale", "Laul")
1993. aastal Beieri ja Miliuse suhted jahenesid. 1998. aastal avaldas Moguči nime all uue kogu "Sind armastan, president Meri: luulet aastaist 1995–1998" Matti Milius. Beier ähvardas kirjastus Umara kohtusse anda, kuna Matti Moguči oli tema ametlikult registreeritud pseudonüüm. Miliuse hinnangul oli varjunimi ühine, kuid ta siiski vabandas Beieri ees ja lisas raamatule vahelehe, mille järgi on kogu autor Mats Maalen.
Ka Moguči kaks käsikirjalist luulekogu avaldati lõpuks trükis: 1999. aastal "Mina – Eiffeli torn" ja 2005. aastal "Mina – metsikuim mehike".
Priidu Beieri looming, mis koondus Moguči nime alla, on olnud valdavalt maskuliinne, jõuline ja käsitlenud ka otseselt seksuaalseid teemasid, säilitades samas Beierile omase (enese)iroonia. Nõukogude kirjanduses valdavalt taunitud teemad ja otsekohene keel muutsid Moguči kuju toonases õhustikus skandaalseks, sellele aitas kaasa Miliuse kui poolpõrandaaluse kultuuritegelase kuvand. Sven Kivisildniku hinnangul on Moguči-luule Beieri loomingu paremik, ta taunis innukalt selle väljajätmist autori soovil Beieri 2008. aastal ilmunud valikkogust.
Moguči nime all avaldatud tekste on kasutanud muusikas ansamblid Rosta Aknad (luuletus "Olen Sappho!"), J.M.K.E. ja Vennaskond ("Dostojevskilik Doris", luuletus Doris Karevast).
2004. aastal tegi Tartu režissöör Toomas Griin omaaegsest müstifikatsioonist filmi "Moguči".
Patarei (täpsustus)

Patarei (inglise keeles "battery pack") on süsteemselt kokku ühendatud või koos töötavad üheliigilised seadmed, seadised, ehitused või muud sarnased asjad. Sõna patarei tuleneb prantsuskeelsest sõnast "batterie". 
ÜÜhendatud seadmete järgi eristatakse järgmisi patareisid:
Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols

"Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols" on esimene ja ka viimane ametlik Sex Pistolsi stuudioalbum. Pärast seda ilmunud albumid on kokku pandud ülejäänud lugudest ja demodest.
Album ilmus 28. oktoobril 1977 Virgin Recordsi väljaandel. Esimene väljalase (1000 tükki) erines järgnevatest, sellelt puudus lugu "Submission". Ka lugude järjekord oli veidi erinev.
Laulud.
Kõigi laulude autorid on Paul Cook/Steve Jones/Glen Matlock/Johnny Rotten, kui pole märgitud teisiti.
Girona

Girona on linn Hispaanias Kataloonias, Girona provintsi keskus. Asub Teri ja Onyari jõe liitumiskohas. Girona on tähtis kaubanduse ja kultuuri keskus. Linn on tuntud oma vanalinna müüri ja Onyari-äärsete 19. sajandist pärinevate elumajade poolest.
Ajalugu.
Linna kohale ehitasid oma kastelli roomlased, hiljem oli linn visigootide valduses. Gironale on oma jälje jätnud ka maurid, kes valitsesid linna 785. aastani, mil Karl Suur linna tagasi vallutas. 12. sajandil elas linnas suur juudi kogukond ja Girona oli kabalistika keskus. 1492. aastal aeti juudid Hispaaniast välja. 17. ja 18. sajandi jooksul peeti Girona kindluse pärast mitmeid lahinguid Prantsusmaaga. 1809. aastal vallutas Napoleon linna pärast 7-kuulist piiramist.
Girona katedraal (Santa Maria katedraal) valmis aastatel 1015–1036, kuid seda on hiljem korduvalt ümber ehitatud. See on kõige laiema gooti stiilis lööviga kirik (laius 22,98 m). Hilisgooti stiilis Sant Feliu kirik on ehitatud 14. sajandil.
Haldusjaotus.
Girona jaguneb 9 linnaosaks ja 31 asumiks.
Transport.
Gironast möödub autotee AP-7 (E-15). Linnast 12 km lõunas asub Girona Costa Brava rahvusvaheline lennujaam. Raudteeühendus on Barcelona ja Prantsusmaaga.
Haridus.
Girona ülikool on asutatud 1992. aastal.
Sport.
Linna jalgpalliklubi Girona FC mängib Hispaania kõrgliigas.
Karirahu

Karirahu on 0,65 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes, Vaika saarte põhjapoolseim saar.
Saar asub 200 meetrit Alumisest Vaikast põhja pool.
Tormilained käivad Karirahust üle.
Saar on kivise pinnamoega, seal kasvab võsa.
Kullipank

Kullipank on Vaika saarte hulka kuuluv 0,11 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes ja 300 meetrit Keskmisest Vaikast edelas.
Saare koordinaadid on .
Saar on kivise pinnamoega. Tormilained käivad Kullipangast üle.
Mustpank (Vaika)

Mustpank on 0,17 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes ja 300 meetrit Keskmisest Vaika saarest idas. Mustpank on üks Vaika saartest. Saare rannajoone pikkus on 210 meetrit.
Mäetaguse

Mäetaguse on alevik Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas, endise Mäetaguse valla keskus. Asub maakonna keskel Kohtla-Järve linnast lõuna pool. Mäetaguse alevikust kirdes saab alguse Mäetaguse jõgi. 
Elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 555 inimest. Neist 271 olid eestlased. 2000. aastal oli alevikus 561 ja 1. jaanuaril 2006 608 elanikku. 
Alevikus asub Mäetaguse mõis, mida on esmamainitud 1542. aastal. Mäetaguse mõisa park on kaitse all. Alevikust 1 km ida pool asub Mäetaguse maastikukaitseala.
Vilanova i la Geltrú

Vilanova i la Geltrú on linn Hispaanias Kataloonias Barcelona provintsis, Garrafi maakonna keskus. 
Vilanova i la Geltrú on oluline sadamalinn.
Tihvini rajoon

Tihvini rajoon on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. 
Rajoonis on Tihvini linn ja 8 valda, kus on kokku 201 alevikku ja küla.
Eesti puude loend

"Siin on loetletud Eesti tuntud puid ja puuderühmi."
Tekstuur

Sõnal "tekstuur" on valdkonniti mitu tähendust.
Integriteet

Integriteet (ka "moraalne integriteet", "moraalne terviklikkus") on üks eetika põhimõisteid, millega tähistatakse inimese kaasasündinud loomuõigusi. 
Religioonid on olemuslikult esimesed katsed neid loomuõigusi määratleda.
Tänapäeval lähtutakse inimese moraalse terviklikkuse aluse määratlemisel inimõigustest.
Karijärv

Karijärv on järv Elva vallas Tartumaal, ulatuslikus Elva (Ulila) orundi lääneosas (2 km Keeri järvest edelas). Järv on tekkinud pärast Suur-Võrtsjärve taandumist. Karijärv kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu.
Järve (86 ha, suurim sügavus 14,5 m) vesi on kollakasroheline ja 3,5 m ulatuses läbipaistev. Kaldad on enamasti allikaterohked ja mudased, leidub ka liivakallast. Veepiiril kasvab tihe kõrkjastik, supluskohad asuvad metsasel ida-, kohati ka edelakaldal. Järv on kraavi abil ühenduses Asema järvega, väljavool toimub paari kilomeetri pikkuse jõe kaudu Keeri järve. Kevadel on Karijärv koos Külaaseme ja Keeri järve ning Elva jõega üks suur veteväli. 
Järv on kalarikas (latikas, haug, ahven jt).
Karijärve-Suurekivil võib näha ümbruskonna suurimat rändrahnu – Suurekivi (ümbermõõt 16 m), Reinol suurt pärna.
Rahvapärimus.
Muistendi järgi olnud Karijärve kohal ennemuiste väike lombike, kuhu karjased ajanud karja jooma. Igaüks püüdnud oma loomad esimesena lombi juurde ajada, et need selgemat vett saaksid. Tüli lõpetamiseks sadanud maha suur järv, mis uppunud karja järgi saanudki oma nime.
Mustpank

Mustpank (ka "Tšernovi madal") on madal Eesti territoriaalmere kõige läänepoolsemas osas. Asub Vilsandist umbes 15 km läänes.
Madala juures asub Mustpanga läänepoi.
Tšernovi madal

Tšernovi madala all võidakse mõelda kolme Eesti madalat:
Vâlcea maakond

Vâlcea maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Olteenias. Väike põhjaosa asub Transilvaanias.
Ilfovi maakond

Ilfovi maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Maakond ümbritseb Bukaresti.
1997. aastani oli nimi "Sectorul agricol Ilfov".
Asema järv

Asema järv (ka Suur Külaaseme järv, Suur Asema järv, Sügavjärv ja Alamärdi järv) asub Tartu maakonnas Elva vallas, Jõnni järvest umbes 100 m lõuna pool ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu.
Umbjärve kaldad on soostunud ja põhja katab paks muda.
Järves leidub latikat, ahvenat ja särge.
Jõnni järv

Jõnni järv (ka "Väike Külaaseme järv ,Väike Asema järv") on järv Tartumaal Elva vallas Külaaseme külas. Asub Karijärvest umbes 300 m lõunas ja Asema järvest 50 m loodes ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu.
Järve kaldad on soised.
Järves leidub latikat, roosärge ja särge.
Dimitri Klenski

Dimitri Klenski (vene keeles "Димитрий Кириллович Кленский"; sündinud 2. detsembril 1945 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik ja poliitikategelane. 
Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi aastal 1969. 
Ta on töötanud ajalehtedes Den za Dnjom ja Sovetskaja Estonija ning raadiokanalis Raadio 4. Ta on olnud ajakirja Ogonjok erikorrespondent ning ajalehe Pravda korrespondent.
2023. aastal heitis Eesti Ajakirjanike Liit Dimitri Klenski oma ridadest välja.
Tegevus NLKP-s.
Ta lõpetas 1982. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.
Poliitiline tegevus.
Ta on olnud Tallinna linnavolikogu liige.
Ta on juhtinud valimisnimekirja Klenski nimekiri ning kandideeris Konstitutsioonierakonna nimekirjas 2007. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai 1064 häält ja ei osutunud valituks. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 2 (Kesklinn, Lasnamäe, Pirita) Vene Erakonna Eestis nimekirjas ja sai 1237 häält, kuid ei osutunud valituks.
Seotus 2007. aasta aprillirahutustega.
5. oktoobril 2007 teatati, et Klenski on kuulutatud aprillirahutuste korraldamises kahtlustatavaks. 14. jaanuaril 2008 algas Harju Maakohtus kohtuprotsess Dimitri Klenski ja tema kaasosaliste üle seoses nende väidetava osalusega aprillirahutuste organiseerimisel. 5. jaanuaril 2009 mõistis Harju maakohus Dmitri Klenski ja tema kaassüüdistatavad õigeks 2007. aasta aprilli pronksiööde korraldamise süüdistuses. Prokurör kaebas otsuse edasi. Ka Tallinna ringkonnakohus mõistis ta õigeks. Riigikohus prokuröri kassatsioonkaebust arutusele ei võtnud.
Isiklikku.
Dimitri Klenski elab Tallinnas. Tal on poeg Kirill. Tema õde oli Eesti Draamateatri näitleja Maria Klenskaja. Dmitri Klenski kaksikvend Sergei elab Moskvas, ta on elukutselt kirurg.
Elton John

Sir Elton Hercules John (sünninimega Reginald Kenneth Dwight; sündinud 25. märtsil 1947) on inglise pop- ja rokklaulja, helilooja ja pianist. Tema albumeid on müüdud üle 450 miljoni ja ta on üks kõigi aegade menukamaid muusikuid. 1998. aastal löödi ta rüütliks.
Eestis on ta esinenud 22. juulil 2001 Tallinna Lauluväljakul, 14. septembril 2007 Saku Suurhallis ja 29. juunil 2013 Tallinn Star Weekendi raames Tallinna Lauluväljakul.
Isiklikku.
1960. aastate lõpus kihlus Elton John oma esimese armastatu Linda Woodrow'ga, keda on mainitud laulus "Someone Saved My Life Tonight". 14. veebruaril 1984 abiellus John Sydneys Renate Blaueliga. 1976. aastal teatas Elton John intervjuus muusikaajakirjale Rolling Stone, et ta on biseksuaalne. Pärast Blauelist lahkuminekut 1988. aastal ütles ta samale ajakirjale, et talle ei valmista muret geiks olemine.
1993. aastal algas tema suhe filmimehe David Furnishiga. 21. detsembril 2005 (päev, kui Suurbritannias jõustus tsiviilpartnerluse seadus) olid John ja Furnish esimeste paaride seas, kes sõlmisid tsiviilpartnerluse. John ja Furnish abiellusid oma kooselu üheksandal aastapäeval, 21. detsembril 2014. Sama aasta märtsis oli Inglismaal legaliseeritud samasooliste abielu. Paaril on kaks last ning Johnil on kümme ristilast.
Sölvesborgi vald

Sölvesborgi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni lääneosas. Piirneb Bromölla valla, Olofströmi valla ning Karlshamni vallaga.
Haliit

Haliit on mineraal. 
Keemiliselt on puhas haliit naatriumkloriid (NaCl). Kivimina tuntakse teda kivisoolana. Tööstuslikult toodetud ja puhastatud haliiti nimetatakse lauasoolaks või lihtsalt soolaks.
Haliit on suhteliselt pehme (kõvadus 2,5); erikaal 2,16; lõhenevus täiuslik. Värvuselt on puhas haliit läbipaistev ja värvitu, kuid lisandite tõttu võib olla punakas, kollakas või sinakas.
Haliit esineb peamiselt settekivimites. Haliit kuulub evaporiitide hulka, sest ta moodustub auruvast veest välja kristalliseerudes. Merevees lahustunud sooladest moodustab haliit 77,6%. Haliit hakkab mereveest kristalliseeruma siis, kui vee kogus on aurumise tõttu vähenenud kümnendikuni esialgsest kogusest. Haliit moodustub peamiselt soolajärvedes ning madalates laguunides ning aeg-ajalt üleujutatavates merelahtedes, kus toimub kiire aurustumine (näiteks Garabogazi laht). Et haliit on enamlevinud silikaatseist kivimeist väiksema tihedusega, siis hakkavad sügavamale maakoorde mattuvad soolakihid peallasuvate raskemate kivimite mõjul moodustama aeglaselt kõrgemale liikuvaid tilgalaadseid soolakehi, mida nimetatakse soolakupliteks või sooladiapiirideks. Naftarikastes piirkondades on soolakuplitega seotud paljud naftaleiukohad, sest soola ja ümbritsevate kivimite vahele tekib struktuurne lõks, mis käitub naftapüünisena. Haliiti leidub ka ariidsete piirkondade muldades, kus aurumine ületab sademetehulga.
Karlshamni vald

Karlshamni vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni lääneosas. Piirneb Ronneby valla, Sölvesborgi valla, Olofströmi valla ja Tingsrydi vallaga.
Osmussaare tuletorn

Osmussaare tuletorn on tuletorn Läänemaal Noarootsi vallas Osmussaare loodetipul.
Tuletorni geograafilised koordinaadid on .
Musta-valgetriibulise raudbetoontorni kõrgus jalamist on 35 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 39 meetrit.
Tuletorn ehitati 1954. aastal.
Ajalugu.
Esimene kivist tulepaak ehitati Osmussaarele 1765. aastal. Seda kõrgendati 1804. aastal ja varustati laternaruumiga, milles oli katoptriline 24 lambi ja reflektoritega valgustusseade. 
Pärast torni kokkuvarisemist ehitati 1814. aastal puittorn. 1850. aastal püstitati uus kivitorn, mis varustati 1875. aastal dioptrilise Fresneli valgustusseadmega. 1902 sai tuletorn elektrivalgustuse. Selle torni õhkisid Nõukogude sõdurid 2. detsembril 1941. aastal enne saarelt evakueerumist.
Pärast sõjajärgset ajutist puittorni valmis 1954. aastal praegune raudbetoontorn.
Põhimass

Põhimass on peeneteralise või afaniitse struktuuriga osa porfüürilisest tardkivimist.
Porfüürilised kivimid koosnevad põhimassist ning selles sisalduvatest fenokristallidest.
Cesare Borgia

Cesare Borgia (september 1475 – 12. märts 1507) oli paavst Aleksander VI ja tema armukese Vannozza Cattanei poeg, kondotjeer. 
Ta oli Valentinois' ja Romagna hertsog. Lucrezia Borgia oli tema õde, Hispaania ülik Goffredo Borgia ja Navarra kuningas Giovanni III olid tema vennad.
Kui ta oli 15-aastane, tegi isa temast Pamplona piiskopi, 17-aastaselt sai ta Valencia peapiiskopiks ja 18-aastaselt kardinaliks. Pärast isa surma ja sellele järgnenud paavst Pius III üürikest valitsusaega (suri 1503. aasta 18. oktoobril), kes toetas Cesaret, sai paavstiks Borgiate vaenlane paavst Julius II, misjärel Cesare kaotas kõik tänu isale saavutatu ja suri mõne aasta pärast kuulsusetult Navarras.
Prantsuse kuningas andis 1498. aastal talle Valentinois' hertsogi tiitli, mille tõttu ta sai hüüdnimeks il Valentino. Ta oli ka Romagna hertsog, Andria ja Venafro vürst, Dyois' krahv ning Piombino, Camerino, Forlì, Imola, Rimini, Urbino ja Faenza isand. 
Cesare Borgiale on sageli viidatud seoses Niccolò Machiavelli traktaadiga "Valitseja (Il Principe)". Paavsti poja tegevus leiab traktaadis käsitlemist ("Cesare Borgia, pööbli poolt hertsog Valentinoks kutsutu, saavutas ja ka kaotas võimu läbi isa saatuse." – "Valitseja", VII ptk).
Paavsti kuuleka pojana oli Cesare Borgia verejanuline käsutäitja, kes laskis hukata oma sugulasi ja väejuhte, meelitades neid lõksu valelubadustega. Pärast oma isa surma kaotas ta peatselt nii võimu kui ka tiitlid. Järgmine paavst Pius III toetas teda, kuid tema võimuaeg jäi lühikeseks. Seejärel valiti paavstiks Borgia surmavaenlane Julius II. Borgia oli sunnitud põgenema Hispaaniasse, kus ta asus oma õemehe, Navarra kuninga Jean III teenistusse ja hukkus Viana piiramisel.
Tema õukonnas tegutses 1502–1503 arhitekti ja insenerina ka Leonardo da Vinci. Borgia andis Leonardole piiramatu juurdepääsu kõigile plaanitavatele ja pooleliolevatele ehitustele oma valdustes. Kuigi Leonardo viibis verejanulise Borgia teenistuses, reisis tema armeedega kaasas ja pakkus oma teadmistega abi sõjatehnikas, siis iroonilisel kombel on Leonardo oma üleskirjutistes mitmeid kordi tunnistanud, et sõda ja vägivald talle absoluutselt ei meeldinud. 1502. aasta 31. detsembrist kuni 1503. aasta 18. jaanuarini toimus Cesare Borgia eestvedamisel Senigallia veresaun, mille käigus tapeti ka Leonardo sõber Vitellozzo Vitelli. See võis olla üheks põhjuseks, miks Leonardo lahkus veidi aega pärast seda sündmust Borgia teenistusest. 1503. aasta märtsis elas Leonardo jälle Firenzes, olles selleks ajaks lahkunud Borgia juurest.
Borgia abiellus 10. mail 1499 Charlotte d'Albret'ga (1480–1514), kes oli Navarra kuninga õde. Abielust sündis tütar Luisa Borgia (1500–1553).
Lisaks sellele oli Cesare Borgial veel vähemalt 11 abieluvälist last.
Suri Navarras ja on maetud Vianasse Hispaanias.
Vesiloo maa

Vesiloo maa (ka "Vesiloo saar") on saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Vilsandi saarest 500 meetrit põhja pool.
Vesiloo taimestikus domineerivad mage sõstar, türnpuu ja kadakas.
Madala vee puhul pääseb Riimisääre kaudu jalgsi Vilsandilt Vesiloole.
Martín Torrijos

Martín Torrijos (sündinud 18. juulil 1963, Panamás) on Panama poliitik. 
1. septembrist 2004 kuni 1. juulini 2009 oli ta Panama president.
Tema isa oli Omar Torrijos, Panama sõjaväeline valitseja aastatel 1968–1981.
Võhmuta

Võhmuta on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 
Külas asub Võhmuta mõisa kalmistu.
Ann Marksoo

Ann Marksoo (20. september 1930 Tartu – 5. aprill 2023) oli eesti geograaf, TÜ geograafia instituudi emeriitprofessor. 
Aastal 1954 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastast 1954 oli ta samas õppejõud, hiljem dotsent ja 1984–1992 majandusgeograafia kateedri juhataja.
Ta on peamiselt uurinud Eesti asustuse süsteemset arengut ja linnastumist.
Aastail 1985–1990 oli ta Eesti Geograafia Seltsi asepresident.
Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi (ÕES) liige.
Pere.
Ann Marksoo on Aliise Moora ja Harri Moora tütar.
Võhmetu

Võhmetu on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.