tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Garkalne (Priekuļi piirkond)

Garkalne on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas.
Külast läheb läbi maantee V321.
Garkalne asub valla põhjaosas. Küla jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on kaks külas kasvavat tamme.
Aastail 2009–2021 jäi Garkalne Priekuļi piirkonda.
Pieškalni

Pieškalni (ka Pieškaļi) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. 
Pieškalni asub merepinnast 62 meetri kõrgusel valla kirdeosas, Cēsisest 5,5 kilomeetrit põhja pool. Sinna jääb Ērgļu klintise bussipeatus. Külas asub väike Pieškalni järv.
Paika on esmamainitud 1601. aastal ("Pesskallems"), kui Liivi vakuse juurde kuuluvat majapidamist. Paiga nime on tõlgendatud kuningliku kannusemeistri elukohana (läti "piešu kalējs"). 1725. aastal on paika Võnnu ordulinnuse valduste hingeloendis taas mainitud ("Peskals"). 1767. aastal on paika mainitud kui talu ("Peeschkaln"). Teise maailmasõja ajal jooksis sealt mõnda aega läbi rinne, sealsetes metsades asusid sakslaste positsioonid. 
Küla asutati talu juurde 1950. aastatel, mil sinna rajati kolhoosidevaheline munakanade farm; ühtlasi ehitati sinna siis farmi tööliste ja nende perede tarbeks ka elamud. Hiljem kuulus sealne kanala kolhoosile Sarkanais karogs. Veel hiljem oli selle omanikuks SIA "Gaižēni", mis rajas 2000. aastal sinna emiselauda. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda.
Pieškalni jääb Gauja rahvusparki. Küla juurde jäävad looduskaitse alused Ērgļi pank ja Ramāta pank. Ka Pieškalni (Pieškaļi) Rootsi mänd kõrgusega 20 meetrit ja ümbermõõduga 2,62 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2007 oli külas 71 elanikku.
Leukādijas

Leukādijas (vanasti ka "Rauguļi") on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. 
Küla jääb valla keskusest Priekuļist 5 ja Riiast 89 km kaugusele. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. 
Leukādijas jääb Gauja rahvusparki. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,85 meetrit on looduskaitse all.
Külast läheb läbi maantee P20. Sinna jääv luuletaja Edvards Treimanis-Zvārgulise elukoht ja haud on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Aastal 2007 oli külas 19 elanikku.
Kauguri küla

Kauguri on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Mūrmuižast 3,5 ning Riiast 110 km kaugusele.
Külas asuvad raamatukogu, valla kultuurimaja ja Kauguri põhikool. Asulasse jääb Kauguri bussipeatus. 
Kauguri rajati nõukogude perioodil vana Kauguri valla vallamaja juurde kui kolhoosi Kaugurieši keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.
Külast läheb läbi maantee V187.
Cempi

Cempi on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Mūrmuižast 6,5 ja Riiast 116 km kaugusele.
Cempi rajati nõukogude perioodil endise Jaunvāle valla vallamaja juurde kui kolhoosi Vārpa keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.
Külast läheb läbi maantee V182. Seal asub Cempi bussipeatus.
Līči (Beverīna piirkond)

Līči on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Külast voolab läbi Miegupe jõgi.
Külast läheb läbi maantee P20. Asulasse jääb Līči bussipeatus. 
Līči kihtide paljand on looduskaitse all. Küla ise jääb Gauja rahvusparki.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda. Līčiga on liidetud ka endine Sapase küla.
Rozes

Rozes (läti keeles 'roos') on mitme Läti asula nimi või nimevariant:
Rozes (Rauna vald)

Rozes (vanasti ka Rozes muiža) on küla ("ciems") Lätis Smiltene piirkonna Rauna vallas. Külast voolab läbi Lisa jõgi.
Küla asub endise Roze mõisa alal. Nõukogude perioodil oli see kolhoosi "Zelta druva" keskasulaks. Aastail 1999–2021 kuulus küla Rauna piirkonda.
Seal asuvad Rozese, Liesmase ja Jāņaskola bussipeatus. 
Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,95 meetrit ja küla lääneservas kasvav Rozese mänd ümbermõõduga 3,12 ning kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all. 
Küla põhjaserval asuv Krieviņi keskaegne kalmistu ehk Türgi hauad on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.
Ainava

Ainava (ka Ainavas) on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,5 ja Riiast 45,4 km kaugusele.
Ainava rajati suvilapiirkonnana. Külast läheb läbi maantee P6, seal asub Dārziņi bussipeatus.
Āres (Saulkrasti piirkond)

Āres on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,8 ja Riiast 49,5 km kaugusele. Külast voolab läbi Ķīšupe jõgi.
Külast läheb läbi maantee V78. Küla piiril asub bussipeatus DS "Ķīšupe 2". Āres rajati suvilapiirkonnana.
Vlatadoni klooster

Vlatadoni klooster (kreeka keeles Μονή των Βλατάδων "Moní ton Vlatádon") on Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi otsealluvuses stauropegiaalne klooster Thessaloniki linnas Kreekas. 
Vlatadoni klooster ehitati 14. sajandil. See on ainus säilinud bütsantsiaegne klooster Thessalonikis ja kuulub 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Lilaste (Saulkrasti piirkond)

Lilaste (vanasti ka Līlaste) on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 11,3 ja Riiast 36,8 km kaugusele.
Lilaste asub paigas, kus Lilaste jõgi Lilaste järvest välja voolab.
Sama nime kannab ka küla Lilaste jõe lõunakaldal, kus asub Lilaste raudteejaam.
Külast läheb läbi maantee A1 ja Riia-Skulte raudtee. Küla põhjaosa asub Piejura maastikukaitsealal.
Priedes (Saulkrasti piirkond)

Priedes on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 4,6 ja Riiast 46,4 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V98. Priedes rajati suvilapiirkonnana.
Vēsma

Vēsma on küla ("ciems") Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 4,6 ja Riiast 46,5 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V98. Vēsma ja Roze piiril asub Vēsma bussipeatus. Vēsma rajati suvilapiirkonnana.
Ratnieki

Ratnieki on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonnas Līgatne vallas. 2021. aastani kuulus küla Līgatne piirkonda.
Külas asub Läti Ülikooli konverentsi- ja puhkekeskus Ratnieki. Seal asuvad Ozoliņi ja Ratnieki bussipeatus. 
Asula jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on Ratnieki tamm.
Ratniekit on esimest korda mainitud aastal 1601, mil see allus Sigulda ordulinnusele. Hiljem kuulusid sealsed maad Nurmiži mõisale. Ratnieki talu, mille pindala oli 117,88 hektarit, ostis mõisalt 5850 rubla eest välja Pēteris Lauberts. Tema neljast pojatütrest kaks, Ella ja Milda Lauberte, olid väljapaistvad maletajad. Pēterise poja Rūdolfs Laubertsi surma järel ostis talu Läti ajakirjanik Emīlija Benjamiņa, aastal 1932 aga tekstiilivabriku Rīgas audums omanik Roberts Hiršs. Aastal 1939 pages ta USA-sse, kus surres talu oma testamendis Läti Ülikoolile pärandas. Teise maailmasõja järel läks Ratnieki Vildoga külanõukogu koosseisu, sinna rajati postkontor ja paigast sai külanõukogu keskus. Aastal 1992 võeti USA-st Läti Ülikooliga ühendust ja teavitati neid pärandist. Aastal 1998 kinnitati ülikooli omandiõigust nendele aladele, kuigi kinnistamisprotsess jõudis lõpule alles aastal 2003. Ülikool alustas seejärel puhkekompleksi rajamist, talli rajati konverentsisaal, kolmekorruselisse tööliste majja aga 36 voodikohaga perede toad.
Palestik

Palestik, ka palendsein on ukse- või aknaava vertikaalse sisepinna ehk palendi erivorm, mis on kujundatud fassaadi suunas ühtlaselt või astmeliselt laienevaks.
Portaalide, kuid vahel ka aknaavade kujundus astmelise palestikuna (astmikportaal) on eriti iseloomulik romaanikale ja gootikale. Hilisemas arhitektuuris esineb palestik ajaloolisi stiile matkivas historitsismis. Astmelist palestikku kohtab ka idamaade, näiteks vanaindia arhitektuuris (Nachna Parvati tempel Indias).
Skaļupes

Skaļupes on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonna Līgatne vallas. Aastani 2021 kuulus küla Līgatne piirkonda.
Külas asub rehabilitatsioonikeskus "Līgatne". Nõukogude perioodil rajati sinna Läti NSV juhtkonna tarbeks punkrid, mis on tänapäeval turismiobjektiks. Seal asub Skaļupe bussipeatus.
Skaļupes jääb Koiva jõe kaldale. Külast läheb läbi maantee V283. Asula jääb Gauja rahvusparki. Küla ja Līgatne linna vahele jääb Koiva kaldal Spriņģi pank.
Surnud 1992

"Siin on loetletud 1992. aastal surnud tuntud inimesi.
Zosēni

Zosēni (vanasti ka Zosens) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla jääb endisest piirkonna keskusest Jaunpiebalgast 10 ja Riiast 128 km kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.
Külast lähevad läbi maanteed V299 ja V304. Külas on raamatukogu ja Zosēni bussipeatus.
Küla asub endise Zosēni mõisa alal. Sealne Stepeļi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.
Abrupe

Abrupe on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla jääb valla keskusest Jaunpiebalgast 5 ja Riiast 134 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P33. Seal asub Abrupe bussipeatus.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.
Peltes

Peltes on endine küla Lätis, praegune Sigulda linnaosa.
Pelteses asuvad kultuurimaja ja Läti põllumajandusülikooli biotehnoloogia- ja veterinaarmeditsiini teadusinstituut Sigra. Peltes rajati Teise maailmasõja järel Lorupe sovhoosi keskasulaks. Hiljem asus seal Läti karjakasvatuse ja veterinaaria teadusliku uurimise instituut.
2017. aastal oli külas 1881 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 1894. 12. septembril 2020 liideti Peltes Siguldaga.
Plānupe

Plānupe on küla ("mazciems") Lätis Sigulda piirkonna Allaži vallas. Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ja jääb valla keskusest Allažist 14, piirkonna keskusest Siguldast 24 ning Riiast 40 km kaugusele.
Külast lähevad läbi maanteed P3 ja P10. Seal asub Plānupe bussipeatus.
Küla asub endise Plānupe mõisa alal.
Tööstuslik kompuutertomograaf

Tööstuslik kompuutertomograaf (KT) on seade, mis loob röntgenikiirguse abil skaneeritud objektist kolmemõõtmelise kujutise. Tööstusliku KT skaneerimist kasutatakse paljudes tööstusharudes detailide sisemiseks kontrolliks. Tööstusliku KT-skaneerimise peamised kasutusvõimalused on vigade avastamine, metroloogia, montaaži analüüs ja pöördtehnoloogilised rakendused. 
Skannerite tüübid.
Joonkiire skaneerimine on traditsiooniline tööstusliku KT skaneerimise protsess. Tekitatakse röntgenikiired, mis kollimeeritakse üheks jooneks. Seejärel transleeritakse röntgenikiired üle skaneeritava objekti ja detektor kogub andmed kokku. Andmed rekonstrueeritakse ja luuakse 3D- (ruumiline) pildiesitlus. 
Koonuskiire skaneerimisel asetatakse skaneeritav osa pöörlevale lauale. Kui objekt pöörleb, tekitab röntgenikiirte koonus suure hulga 2D-pilte, mis salvestatakse detektori kaudu. Seejärel töödeldakse 2D-pilte, et saada 3D- (ruumiline) pildiesitlus. 
Ajalugu.
Tööstuslik KT-skaneerimise tehnoloogia võeti kasutusele 1972. aastal, kui Godfrey Hounsfield leiutas KT-skanneri meditsiiniliseks otstarbeks. Leiutisega pälvis ta Nobeli auhinna meditsiinis, mida jagas koos Allan McLeod Cormackiga. Lisaks visuaalsele kontrollile, mida kasutatakse peamiselt meditsiini valdkonnas (meditsiiniline KT-skaneerimine), on mitmed KT-skaneerimise edusammud võimaldanud selle kasutamist metroloogia tööstuse valdkonnas.
Analüüsi- ja kontrollmeetodid.
Kontrollmeetodid ja -tehnikad hõlmavad
Allažmuiža

Allažmuiža (ka Ezerkalns, nõukogude perioodil Ausmas) on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonnas Allaži vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ning jääb valla keskusest Allažist 4,5, piirkonna keskusest Siguldast 16 ja Riiast 49 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P3. Allažmuižas asuvad Allažmuiža ja Ezeri bussipeatus.
Teise maailmasõja järel oli küla kohaliku Ausmase kolhoosi keskasulaks.
Küla asub endise Allaži mõisa alal, mille hoonetest on säilinud vana vesiveski. Seal asuvad Zviedri kirik ja keskaegne kalmistu on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.
Jūdaži

Jūdaži on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonnas Sigulda vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 101 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Peltesest 6, piirkonna keskusest Siguldast 10 ja Riiast 59 kilomeetri kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P8. Jūdažis on postkontor, seltsimaja ja raamatukogu. Külas asub Jūdažu veikalsi bussipeatus.
Küla asub endise Jūdaži mõisa alal. Nõukogude perioodil asus seal Läti Karjakasvatuse ja veterinaaria teadusliku uurimise instituudi piimatootmiskompleksi «Jūdaži» keskasula.
Jūdažis on looduskaitse all kaks pärna, tamm ja vaher.
Labandõ

Labandõ (vene keeles Лобаны) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Pankjavitsa vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Luhamaa nulka.
19. sajandil kuulus küla Selesova (Железово) kogukonda ja Pankjavitsa kogudusse.
Jankino

Jankino (vene keeles Янкино; kohalikus keelepruugis Tsilli) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Ajalooliselt jäi küla Setumaale Luhamaa nulka.
Läädinka

Läädinka (vene keeles Лядинки, varem ka Ляденки, Лединки) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Laura vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Luhamaa nulka.
19. sajandil kuulus küla Selesova (Железово) kogukonda ja Sõmeritsa kogudusse (Щемерицы).
Kuusinitsa

Kuusinitsa (kohalikus pruugis Kuusenitsa; vene keeles Гусинец) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
19. sajandil kuulus küla Tretjakova kogukonda ja Irboska Nikolai kogudusse alla.
Saltanuva

Saltanuva (vene keeles Салтаново; ka "Saltanova", "Saltanovo, Saloste") on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. 
Tsaariaja lõpul kuulus Saltanuva Pihkva kubermangu Pihkva maakonna Irboska valda. Kui Petseri piirkond läks Eesti Vabariigi ja Nõukogude Venemaa vahel sõlmitud Tartu rahulepinguga (1920) Eesti Vabariigi koosseisu, moodustati sellest Petseri maakond. 1922. aastal loodi maakonnas 11 valda ning Saltanuva hakkas kuuluma Vilo valda. 
1902. aastal elas Saltanuvas 65 inimest. Venemaa Föderatsiooni 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 3 elanikku.
Pokolduva

Pokolduva (varem ka Tamme; vene keeles Поколодово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri linnaasunduses. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
19. sajandi keskpaigas kuulus küla Irboska koguduse alla ja 19. sajandi lõpus Mõla kogukonda ja Mõla kogudusse. Küla tähtsaim püha oli esimesel pühapäeval pärast peetripäeva ("piitrepäiv", vana kalendri järgi 12. juuli) peetav mõlapäev, mil ümberkaudsete külade setod kogunesid pärast jumalateenistust ja kalmistul käimist Pokolduvasse kirmasele.
Tsaariaja lõpus kuulus Pokolduva Pihkva kubermangu Pihkva maakonna Irboska valda. Seoses Eesti Vabariigi ja Nõukogude-Venemaa vahel sõlmitud Tartu Rahulepinguga läks Petseri ümbrus Eesti Vabariigi koosseisu ning sellest moodustati Petseri maakond. 1922. aastal loodi maakonnas 11 valda ning Pokolduva läks Vilo valla alla. Siseministri määrusega eestistati Pokolduva nimi 1928. aastal Tamme külaks, seda nime kandis ta ametlikus asjaajamises kuni 1944. aastani. Suurem osa Petserimaast, sealhulgas terve Vilo vald, liideti 1944. aastal Vene NFSV Pihkva oblastiga. Vahemikus 1995–2015 oli Pokolduva Irboska valla, alates 2015. aastast Petseri linnaasunduse koosseisus.
1902. aastal oli külas 82 elanikku. Rahvaarv hakkas vähenema pärast Teist maailmasõda; osadel andmetel elas 1985. aastaks Pokolduvas kokku 19 setot. Venemaa Föderatsiooni 2002. aasta rahvaloenduse järgi oli külas üks elanik.
Kovjazlovo

Kovjazlovo (ka "Koväslova"; vene keeles Ковязлово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
19. sajandil kuulus küla Mõla kogukonda ja Irboska Nikolai kogudusse.
Kuni 20. sajandi alguseni oli see setude küla, siis aga venestus.
Zaputje

Zaputje (vene keeles Запутье; kohalikus pruugis "Saptja") on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
Vohhino

Vohhino (vene keeles Вохино; kohalikus pruugis "Vohina") on endine küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
Kandoši keel

Kandoši keel on Peruus räägitav keel, millel kindlaid sugulaskeeli ei ole. Nagu kõik Peruu põliskeeled on ka kandoši keel Peruus ametlik keel.
Kandoši keelt räägitakse Loreto piirkonnas Chapuli, Huitoyacu, Pastaza ja Morona jõe piirkonnas. Umbes 3000 kandošist räägib kandoši keelt umbes 1120 inimest. Enamik neist on kakskeelsed ja räägivad ka hispaania keelt. Peruu haridusministeeriumi andmetel on keel elujõuline ja seda räägivad kõik põlvkonnad.
Murded.
Keeles eristatakse kaht murret: murato ja šapra.
Keelesugulus.
Kandoši keelt peetakse isolaatkeeleks. Selle lähemad sugulaskeeled on arvatavasti hääbunud. Tõenäoliselt oli üks neist tširino keel, millest on kirja pandud vaid neli sõna. Loukotka (1968) ja Tovar (1984) on kandoši keelt seostanud tauširo keelega. David Payne (1981) arvas, et kandoši keel võib olla suguluses hibaro keeltega. On peetud võimalikuks ka sugulust aravaki keeltega. 
Fonoloogia.
Kandoši keeles on 3 lühikest ja 3 pikka vokaalfoneemi ning 21 konsonantfoneemi.
Koss'olka

Koss'olka (kohalikus pruugis ka "Kosselki"; vene keeles Кошельки) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
Ajalooliselt oli küla Kossolka-nimelise kogukonna keskus. Kogukonda kuulus 21 küla.
Lüganuse Vallaleht

Lüganuse Vallaleht on paralleelselt eesti ja vene keeles ilmuv ajaleht, mis vahendab Lüganuse valla uudiseid. Lehte annab välja Lüganuse vallavalitsus. Leht ilmub üks kord kuus.
Lehe eelkäija oli 2014-2017 ilmunud "Valla Sõnumid". Alates 2018 kannab ajaleht nime Lüganuse Vallaleht.
Alatskivi Vallaleht

Alatskivi Vallaleht oli 1995–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Alatskivi valla uudiseid. Lehte andis välja Alatskivi vallavalitsus. Leht ilmus üks kord kuus.
1995–2006 ilmus leht iseseisva väljaandena. 2007–2009 ilmus see maakonnalehe Vooremaa vahelisana.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Alatskivi vald Peipsiääre vallaga, annab endise Alatskivi valla aladel toimuva kohta uudised edasi Peipsiääre Teataja.
Kõo Vallaleht

Kõo Vallaleht oli 2003-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Kõo valla uudiseid. Lehte andis välja Kõo vallavalitsus. Lehte toimetasid Ille Riisk ja Inna Aus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Kõo vald Põhja-Sakala vallaga, annab endise Kõo valla aladel toimuva kohta uudised edasi Ühinemisleht.
Käru Vallaleht

Käru Vallaleht oli 2000. aastatest kuni 2017. aastani ilmunud ajaleht, mis vahendas Käru valla uudiseid. Lehte andis välja Käru vallavalitsus. Lehte toimetasid Eva Seera ja Liia Tõnismäe. Leht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Käru vald Türi vallaga, annab endise Käru valla aladel toimuva kohta uudised edasi Türi Rahvaleht.
Emmaste Vallaleht

Emmaste Vallaleht oli 1992–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Emmaste valla uudiseid. Lehte andis välja Emmaste vallavalitsus. Lehte toimetas Anne-Ly Torstensson. Leht ilmus 7–10 korda aastas.
1992–1995 kandis leht nime Emmaste Valla Teataja.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Emmaste vald Hiiumaa vallaga, annab endise Emmaste valla aladel toimuva kohta uudiseid edasi Hiiumaa Teataja.
Alajõe Valla Infoleht

Alajõe Valla Infoleht (vene keeles Информационный Лист Волости Алайыэ) oli eesti ja vene keeles ilmunud ajaleht, mis ilmus aastatel 2014–2017 ja vahendas Alajõe valla uudiseid. Lehte andis välja Alajõe vallavalitsus.
Lehe eelkäijad olid 2012–2013 eesti ("Alajõe Vallaleht") ja vene keeles (Алайыэская Волостная Газета) ilmunud ajalehed.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Alajõe vald Alutaguse vallaga, kajastab endise Alajõe valla aladel toimuvat Alutaguse Valla Leht.
Bjass

Bjass (eesti keeles laensõna; venekeelne "бязь" on tulnud türgi või araabia keelest "beyaz", "bäzz" 'valge, pleegitatud') labase sidusega, sitsist paksem puuvillane kangas.
Bjass on viimistletud jäigaks (ei kortsu kergesti), võib olla pleegitamata või pleegitatud, ühevärviline või trükimustriline. Ruutmeetri bjassi kaal on 150–185 g. Kootakse puuvillniitidest tihedusega 50–140 niiti ruutmeetri kohta. Kanga hind sõltub niidist ja koe tihedusest - mida peenem on niit, seda kallim on kangas.
Ajalugu.
Pärit Lähis-Idast, kust seda juba 16. sajandil müüdi Venemaale.
Kasutamine.
Bjass on traditsiooniline voodipesukangas. Teatris on bjass olnud tüüpiline materjal, millele maaliti lavakujunduste tagaseinu (horisonte).
Jõelähtme Vallaleht

Jõelähtme Vallaleht on aastast 1996 ilmuv ajaleht, mis vahendab Jõelähtme valla uudiseid. Lehte annab välja Jõelähtme vallavalitsus. Leht ilmub üks kord kuus.
Sõnumiallikas

Sõnumiallikas (1996–2006 Roosna-Alliku Valla Leht) oli 1996–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Roosna-Alliku valla uudiseid. Lehte andis välja Roosna Alliku vallavalitsus. Lehte toimetas Anni Alev. Leht ilmus üks kord kuus.
Käina Kuller

Käina Kuller oli 1993-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Käina valla uudiseid. Lehte andis välja Käina vallavalitsus. Lehte toimetasid Ly Meldorf ja Anne Sarapuu. Leht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Käina vald Hiiumaa vallaga, annab endise Käina valla aladel toimuva kohta uudised edasi Hiiumaa Teataja.
Omaani pass

Omaani pass (araabia keeles: جواز السفر العماني) on dokument, mida väljastatakse Omaani kodanikele rahvusvaheliste reiside eesmärgil. Omaani passe väljastavad Kuninglik Omaani politsei või Omaani saatkond välismaal. Pass on ka kodakondsuse tõend.
Jaapani pass

Jaapani pass (日本国 旅 券 "Nipponkoku ryoken") on dokument, mis väljastatakse Jaapani kodanikule, et hõlbustada rahvusvahelist reisimist. Kõik Jaapani passid, mis on välja antud pärast 20. märtsi 2006, on biomeetrilised passid. Jaapani passid on trükitud nii jaapani kui ka inglise keeles, välja arvatud hoiatus, mis leidub passi lõpus (nt kümneaastase biomeetrilise tavalise passi lk 51), mis trükitakse ainult jaapani keeles.
Palend

Palend on ukse- või aknaava sisepind, müüriava (näiteks akna, ukse, luugiava, aga ka niši) külgpind, mille vastu kinnitatakse piidad või raamistus. Palend võib olla kitsas, kuid paksude müüride puhul ka lai ja erilise kujundusega (palestik).
Malaisia pass

Malaisia pass (malai keel: "Pasport Malaisia") on Malaisia kodanikele Malaisia immigratsiooniosakonna poolt väljastatud pass. Pass on ka Malaisia kodanikele kodakondsuse tõend.
Peamine õigusakt, mis reguleerib passide ja reisidokumentide esitamist, nende valdamist Malaisiasse sisenevate ja sealt lahkuvate isikute poolt ning sellega seotud küsimusi, on 1966. aasta passi seadus.
Filipiinide pass

Filipiinide pass on dokument, mis on nii reisidokument kui ka Filipiinide kodanikele väljastatud esmane isikut tõendav dokument. Selle on välja andnud välisministeerium (DFA) ja Filipiinide diplomaatilised esindused, välja arvatud teatavad erandid.
DFA hakkas 17. septembril 2007. aastal välja andma lihvitud masinloetavaid passe ning 11. augustil 2009. aastal biomeetrilisi passe. Filipiinide passid trükitakse APO tootmisüksuses, Malvaris, Batangas.
El Salvadori pass

El Salvadori pass on dokument, mis antakse El Salvadori kodanikele väljapoole riiki reisimiseks.
Passid väljastab Siseministeerium või, kui kodanik elab välismaal, siis saatkond. Peale identiteedi ja kodakondsuse tõendamise hõlbustavad nad vajaduse korral ka El Salvadori konsulaarametnike abi tagamise protsessi välismaal. Kodanikel ei ole õigust hoida samal ajal mitut El Salvadori passe.
Hondurase pass

Hondurase pass on dokument, mis väljastatakse Hondurase kodanikele rahvusvahelise reisi eesmärgil väljaspool Hondurast.
Hondurase pass on ka tõend Hondurase kodakondsuse kohta.
Uruguay pass

Uruguay pass on dokument, mis väljastatakse Uruguay kodanikele reisimiseks väljaspool Uruguayd. Mercosuri riikidesse, Tšiili ja Boliiviasse reisimiseks võivad Uruguay kodanikud kasutada oma ID-kaarti.
Uruguay siseministeerium hakkas Uruguay kodanikele biomeetrilisi passe väljastama 16. oktoobril 2015. Uus pass vastab Ameerika Ühendriikide viisavabadusprogrammis sätestatud standarditele. Standardne töötlemisaeg on 20 tööpäeva, kuid suurema tasu eest on saadaval 48-tunnine kiirtöötlus.
Mir (maksesüsteem)

Mir on riiklik maksesüsteem, mille võttis vastu Venemaa Keskpank 1. mail 2017. aastal. 
Enamik Venemaa ettevõtetest, sealhulgas Aeroflot ja Russian Railways aktsepteerivad Miri kaarte maksevahendina. Järk-järgult on süsteemi hakanud aktsepteerima ka välismaal asuvad Vene juurtega firmad. Süsteemi haldab Venemaa keskpanga tütarettevõte Vene riiklik kaardimaksesüsteem.
Mir loodi 2014. aastal, et ületada potentsiaalsed elektrooniliste maksete plokid nagu Visa ja Mastercard, mis keeldusid koostööst osade Venemaa pankadega pärast sanktsioonide kehtestamist. Esimesed Miri kaardid võeti kasutusele 2015. aasta detsembris. Venemaa suurim pank Sber hakkas neid kaarte väljastama alates 2016. aasta oktoobrist. Sama aasta lõpuks oli väljastatud 1,76 miljonit Miri kaarti. 2018. aastaks oli neid juba 37 miljonit.
Miri toetab peamiselt Venemaa valitsus ning õigusaktidega nähakse ette, et kõiki sotsiaaltoetusi tuleks töödelda just selle süsteemi kaudu. Pangad ei soovi neid kaarte väljastada, kuna nende maksumus on suurem võrreldes ennast tõestanud maksesüsteemide kaartidega. 1. mail 2017 jõustus seadus, millega kohustati kõiki panku kasutama Miri sotsiaaltoetuste ja pensioni maksmiseks.
Süsteem võeti kasutusele ka Lõuna-Osseetias ja 2019. aastal Türgis.
Venezuela pass

Venezuela pass on dokument, mis antakse Venezuela kodanikele rahvusvaheliseks reisimiseks. 
Biomeetrilisi passe on välja antud alates 2007. aasta juulist. Neil on RFID-kiip, mis sisaldab isiku fotot ja sõrmejälgi. Varem väljastatud passid kehtisid nende kehtivusaja lõpuni. Venezuela pass on ka Venezuela kodakondsuse tõend.
Alates 2015. aastast on Venezuela passil 34 lehekülge ja esikaane allosas asub passi biomeetriliste omaduste kiip. Kaaned on tumesinised. Esikaanel on ühenduse Mercosur nimi, millele järgneb tekst "República Bolivariana de Venezuela".
Kambodža pass

Kambodža pass väljastatakse Kambodža kodanikele rahvusvaheliseks reisimiseks. Kambodža pass on ka Kambodža kodakondsuse tõend.
Alates 17. juulist 2014 tutvustas Kambodža valitsus uut biomeetrilist passi, mis kehtib nüüd 10 aastat.
Vaivara kihelkonnakool

Vaivara kihelkonnakool oli kihelkonnakool Virumaal Vaivara kihelkonnas Sinimäel. Kool tegutses aastatel 1869–1931.
Kooli asutas 1869. aastal parun Konstantin von Korff. Kooli juhatas teiste seas Heinrich Masing.
Belgradi bussijaam

Belgradi bussijaam (serbia keeles: Београдска аутобуска станица; lühendatult БАС) on peamine bussijaam Serbias Belgradis. Savski Venaci linnaosas asuv bussijaam koosneb bussijaamast ja kahest bussiterminalist.
See on Lasta Beogradi linnadevahelise bussiliini peamine sõlmjaam. Hoonet haldab BAS Beogradska autobuska stanica a.d.
Mõtlev mees (skulptuur)

"Mõtlev mees" (ka "Mõtlik mees") on Tauno Kangro skulptuur Tallinnas Männipargis.
2002. aastal valminud graniidist monumentaalskulptuur. Mõõtmed 4×3×2,3 m. Kaal 28 tonni. Algselt oli kuju planeeritud Sõpruse puiestee ja Akadeemia tee ringi keskele, kuid see keelati väidetavalt ringtee tulevase likvideerimise tõttu. Kuju avati Mustamäe päevade raames.
Skulptuuri vähendatud kujutist antakse auhinnana (Mõtlev mees) välja Mustamäe linnaosa silmapaistvale inimesele.
Teater Noa

Teater Noa on noorte algatusel loodud harrastusteater Kiviõlis Ida-Virumaal. 
Teatri juht on Rauno Põld. Teater alustas tegevust Kiviõli I Keskkoolis 2015. aastal eksperimentaalteatrina KIKÕNG. Alates 2017. aasta märtsist kuulub teater MTÜ-de sekka. Teatri kontor asub aadressil Uus tänav 3, Kiviõli linn, Lüganuse vald.
Merekeskus

Merekeskus oli kaubanduskeskus Tallinna kesklinnas aadressil Mere puiestee 10. 
2012 ostis keskuse Saksamaa suletud investeerimisfondi Eesti tütarettevõte Estnische HafenCity.
Merekeskuse kaubanduskeskuse hoone oli algselt osa Tallinna Sadamatehaste hoonestusest.
Merekeskuse hoone lammutati 2016. aastal.
Jääskulptuur

Jääskulptuur on jääst tehtud skulptuur. Jääskulptuuridele on iseloomulik see, et väljas eksponeerituna nad soojade ilmade saabudes sulavad.
Adeele

Adeele on naisenimi.
1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Adeele 567 naisel. Adeele on populaarsuselt 303. naisenimi.
Adeele on keskmiselt 9 aasta vanune (mediaanvanus on 7).
Kõige populaarsem on eesnimi Adeele vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 25,72, ja Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,27.
Adele (eesnimi)

Adele on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Adele 568 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 381. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Adele 338 naisel.
Agaate

Agaate on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3637. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agaate 6 naisel.
Agathe

Agathe on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1631. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agathe 24 naisel.
Agnese

Agnese on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Agnese 6298 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1698. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnese 22 naisel.
Agnessa (eesnimi)

Agnessa (vene Агнесса) on venepärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 806. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnessa 90 naisel.
Agneta

Agneta on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1492. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agneta 28 naisel.
Agni (eesnimi)

Agni on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1962. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agni 17 naisel.
Agnia

Agnia on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1141. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnia 48 naisel.
Aide

Aide on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 682. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aide 122 naisel.
Aigi

Aigi on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 552. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aigi 177 naisel.
Zala Kralj &amp; Gašper Šantl

Zala Kralj &amp; Gašper Šantl on Mariborist pärit Sloveenia ansambel, kuhu kuuluvad laulja Zala Kralj ja multiinstrumentalist Gašper Šantl. Duett esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Sloveeniat lauluga "Sebi", mis saavutas finaalis 105 punktiga 15. koha. 
2017. aastal otsis Gašper Šantl oma debüütlaulule "Valovi" ("Lained") lauljat ning leidis Instagramist mitmele tuntud laulule kavereid teinud Zala Kralji. Esimeste laulude puhul oli Zala kaastegev artist, kuid 2018. aasta aprillis moodustati ametlik ansambel. Pärast neljanda singli "Sebi" avaldamist avaldas duett oma esimese EP-plaadi "Štiri" ("Neli").
Gary Medel

Gary Alexis Medel Soto (sündinud 3. augustil 1987 Santiagos) on Tšiili jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsja või kaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Vasco da Gama ja Tšiili jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Club Deportivo Universidad Católica, millega liitus 1997. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2006. aastal.
Enne 2023. aastal Vasco da Gamaga liitumist on ta mänginud veel Argentina kõrgliigaklubis Boca Juniors (2009–2011), Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla (2011–2013), Cardiff Cityga Inglismaa kõrgliigas (2013–2014), Itaalia kõrgliigaklubides Milano Inter (2014–2017) ja Bologna (2017–2023) Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş (2017–2019).
Debüüdi Tšiili jalgpallikoondises tegi ta 2007. aastal. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 15. juunil 2018 MM-i valikmängus Boliivia vastu. Tšiili koondisega on ta võitnud 2015. aasta Copa América ja 2016. aasta Copa América Centenario. Mõlemal turniiril valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu. Ta on kuulunud Tšiili koondisse veel ka 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2011., 2019. ja 2021. aasta Copa Américal ning 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
2008. aastal valiti ta Tšiili aasta jalgpalluriks.
Aiki

Aiki on naise- ja mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 630. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aiki 143 naisel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3054. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aiki 6 mehel.
Samo Chalupka

Samo Chalupka (27. veebruar 1812 – 19. mai 1883 Horná Lehota) oli slovaki romantistlik luuletaja.
Elukäik.
Samo Chalupka oli kirjanik Ján Chalupka noorem vend. Samo õppis Bratislava Evangeelses Luterlikus Lütseumis teoloogiat ja Viini Ülikoolis filosoofiat. 1830. aastal toimus poolakate ülestõus Venemaa Keisririigi vastu, mistõttu katkestas ka Chalupka õpingud ja liitus venelaste vastu võitlemiseks Poola armeega. Umbes aasta pärast seda sai ta raskelt vigastada ja naasis koju Bratislavasse. 
Ta oli Ľudovít Štúri Slovakkia rahvusliku ärkamisliikumise vanim liige ning ka üks Tšehhi-Slovaki Seltsi asutajaid ja aktiivseid liikmeid.
Kirjanikutee.
Proosakatsetusi hakkas ta tegema vaimuliku lütseumi õpilasena ja tema esimesed jutud olid kirja pandud nn piibellikus tšehhi keeles. Tema esimesed luuletused ilmusid 1836. aastal almanahhis "Plody" ('puuvili'). Tema kirjutisi iseloomustab patriotism, lojaalsus kodumaale ja inimestele. 1840. aastatel liitus Samo Slovakkia rahvusliku ärkamisliikumisega, et kodifitseerida oma keelt. Tema esimene luulekogu "Spevy" ('vokaalid', 1868) oli tervenisti pühendatud Slovakkiale.
Aila (eesnimi)

Aila on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1256. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aila 39 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aila 9 inimesel.
Laevuke

Laevuke ehk nautilus ("Nautilus") on perekond selgrootuid loomi limuste hõimkonnast peajalgsete klassist.
Nad elavad korallrahude sügavamas osas.
Liigid.
Perekonnas on neli retsentset liiki.
Newfoundlandi koer

Newfoundlandi koer (ka njuufaundland, njuufa; kõnekeeles ‘njuufaundlandi koer’, ‘njuufaundlane’) on Kanadast pärit koeratõug, mis on saanud nime Newfoundlandi saare järgi.
Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: „Newfoundlandi koera ilme peegeldab heatahtlikkust ja pehmust. Ta on väärikas, rõõmsameelne ja loominguline, tuntud usaldusväärse õrnuse ja tõsiduse poolest.“
Birsa Munda lennujaam

Birsa Munda lennujaam (IATA: IXR, ICAO: VERC) on India lennujaam, mis teenindab Jharkhandi osariigi pealinna Rānchit.
Lennujaam asub Ranchi kesklinnast 5 kilomeetri kaugusel. Tema pindala on 6,35 km².
Lennujaam on nimetatud India vabadusvõitleja Birsa Munda järgi.
Lennujaama läbis 2017. aasta aprillist kuni 2018. aasta märtsini 1,78 miljonit reisijat.
24. märtsil 2013 avas India tsiviillennundusminister Ajit Singh lennujaama praeguse reisiterminali. Lennujaama pindala on 1,96 hektarit. Lennujaam suudab korraga teenindada 500 kodumaist ja 200 rahvusvahelist reisijat.
Lennujaama reisiterminali avamise ajal alandati lennujaamas müüdud lennukikütuse aktsiisi 30%-lt 4%-ni, et rohkem lennuliine Rānchisse meelitada. Lennukite ööbimistasu kaotati, et julgustada ööseks lennukeid Rānchisse jätma. See võimaldas avada varahommikusi lennuliine. Avati kaks uut lennukisilda ja ühtlasi pikendati maandumisrada 2748 meetrini.
2017. aasta veebruaris avas Jharhandi peaminister Raghubar Das lennujaama uue kaubaterminali. See suudab iga päev käidelda 50 megatonni kaupa ning on varustatud lõhkeainedetektorite, kauba läbivalgustamiseks mõeldud röntgenikiirgusseadmete ja videojälgimissüsteemiga.
Stīveri

Stīveri on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonna Allaži vallas. Küla asub valla põhjaosas.
Külast läheb läbi maantee V58. Seal asub Stīveri bussipeatus
Külas asuv Allaži kirik, mis ehitati aastal 1926, on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Küla piiri ääres asuvad Allaži vana kalmistu muinaskalmed on regionaalse kaitse all. 
1947. aastal rajati külla vaimsete ja psüühikahäiretega isikutele mõeldud pansionaat. Kuni 2016. aastani haldas sealset asutust riiklik sotsiaalhoolekande keskus Vidzeme. 2017. aastast on seal sotsiaalhoolekande keskus Allaži, kus teenindatakse vanu inimesi ja invaliide.
More (Läti)

More on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonnas More vallas.
Külast lähevad läbi maanteed V85 ja V318, seal asub More bussipeatus. Mores on raamatukogu. More jääb osaliselt Gauja rahvusparki.
Teise maailmasõja ajal septembris 1944 toimus küla lähedal More lahing.
Kalnabeites

Kalnabeites (varasema nimega "Beites") on endine küla ("vidējciems") Lätis Sigulda piirkonnas Sigulda vallas. Küla asus Lorupe jõel asuva Ancīši tiigi ääres.
Külast läks läbi maantee V58. Seal asus looduskaitsealune Sigulda Beitese allee. Külla jäävad Ancīši ja Saltavotsi bussipeatus.
2017. aastal oli külas 332, 2020. aastal 371 ja 2022. aastal 199 elanikku. 12. septembril 2020 liideti osa külast Siguldaga.
Beites

Beites on küla ("mazciems") Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas. 
Küla asub valla idaosas Ümera jõe kaldal. Külas kasvav tamm ümbermõõduga viis meetrit on looduskaitse all.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Varem kandis sama nime ka Kalnabeitese küla.
Ķipari

Ķipari on endine küla Lätis Sigulda piirkonnas, aastast 2020 Sigulda linnaosa. 
Aastal 2017 oli külas 557 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 576. 12. septembril 2020 liideti Ķipari Siguldaga.
Egļupe

Egļupe on mitme Läti jõe või asula nimi:
Egļupe (Sigulda vald)

Egļupe (vanasti ka Draudzība) on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonna Allaži vallas. Küla asub valla loodeosas ja jääb valla keskusest Allažist 8,1, piirkonna keskusest Siguldast 14,7 ning Riiast 49,7 km kaugusele.
Küla suurem osa jääb Inčukalnsi valda, kus moodustab ametlikult teise samanimelise küla. Teises külas asub ka Valga–Riia rongiliini Egļupe raudteepeatus.
Akenstaka

Akenstaka (vanasti ka Akenstakas muiža) on küla ("mazciems") Lätis Sigulda piirkonnas More vallas. Küla asub valla keskosas Suda jõe kaldal ja jääb valla keskusest Morest 3, piirkonna keskusest Siguldast 20,6 ja Riiast 70,2 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V319, seal asub Akenstaka bussipeatus. Akenstakas kasvavad Akenstaka pargi tamm, Akenstaka pargi pärn, Airītese vaher ja veel kaks nimetut tamme on looduskaitse all.
Akenstakas asub endise Akenstaka mõisa keskus.
Aastal 2007 oli külas 42 elanikku.
Eglaine (More vald)

Eglaine (ka Eglene või Eglēnu muiža) on küla ("mazciems") Lätis Sigulda piirkonna More vallas. Küla asub valla kirdeosas ja jääb valla keskusest Morest 2,6, piirkonna keskusest Siguldast 22,8 ja Riiast 74,9 km kaugusele.
Külast lähevad läbi maanteed P32 ja V318, seal asub Eglaine bussipeatus.
Eglaines asub endise Eglēni mõisa keskus. Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki.
Aastal 2007 oli külas 38 elanikku.
Kārtūži

Kārtūži (ka Kārtūži, vanasti ka Kārtūžu muiža) on küla ("mazciems") Lätis Sigulda piirkonna More vallas. Küla asub valla põhjaosas Suda jõe kaldal ja jääb valla keskusest Morest 5,6, piirkonna keskusest Siguldast 15,4 ning Riiast 66,6 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V85, seal asub Kārtūži bussipeatus.
Akenstakas asub endise Kārtūži mõisa keskus. Külas kasvav Kartūži mõisa tamm on looduskaitse all. Kārtūži jääb osaliselt Gauja rahvusparki.
Aastal 2007 oli külas 27 elanikku.
Mores muiža

Mores muiža on küla ("mazciems") Lätis Sigulda piirkonnas More vallas. Küla asub valla lõunaosas Mergupe jõe kaldal ja jääb valla keskusest Morest 6,6, piirkonna keskusest Siguldast 31,3 ja Riiast 71 km kaugusele.
2007. aasta seisuga elas külas 44 inimest.
Avtomobili

Avtomobili on Sloveenia (endise Jugoslaavia) "new wave"'i viljelev ansambel. Nende repertuaari kuulub nii pop- kui ka
rokkmuusika.
Avtomobili asutasid vennad Marko ja Mirko Vuksanović 1982. aastal Nova Goricas. 1980. aastatel esinesid nad endistes Jugoslaavia vabariikides, peamiselt väljaspool Sloveeniat. Nende esialgsed laulud oli serbia-horvaadi keeles. Avtomobili on välja andnud kaksteist albumit, millest üks oli kontsertalbum nimega "Klub Klubov". Ilmunud on ka kaks kogumikalbumit: "Drugi Svet" ja "Največji zadetki". Avtomobili on olnud lühikest aega ka Božidarja Wolfanda-Wolfa ja Zoran Predini soojendusansambel.
730. aastad eKr

730. aastad eKr on ajavahemik 739. aasta eKr algusest kuni 730. aasta eKr lõpuni.
780. aastad eKr

780. aastad eKr on ajavahemik 789. aasta eKr algusest kuni 780. aasta eKr lõpuni.
790. aastad eKr

790. aastad eKr on ajavahemik 799. aasta eKr algusest kuni 790. aasta eKr lõpuni.
Unkavitsa

Unkavitsa (ka "Ungavitsa"; vene keeles Умковичи) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. Küla asub Uts'a (Усте) järve kaldal.
Sagorja

Sagorja (ka Sagor'a; vene keeles Митковицкое Загорье) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
Parkanova

Parkanova (kohalikus pruugis Parkanuva; vene keeles Барканова, Барканово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
19. sajandil kuulus küla Leebendi (Лебеды) kogukonda ja Petseri kogudusse.
Poodlissa

Poodlissa (kohalikus pruugis Podles'a; vene keeles Подлисье) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. Podles'asse käib kokku setu leelokoor Mar'akõsõ.
19. sajandil kuulus küla Petseri kogudusse.
Trõnnõ

Trõnnõ (vene keeles Трынтово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. Külas asus kuni aastani 1976 Trõnnõ (Nurme) algkool.
Makarova

Makarova (ka Makarovo, Mäe; vene keeles Макарова, Макарово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Uue-Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
19. sajandil kuulus küla Kossolka kogukonda ja Irboska Nikolai kiriku alla.
Werner Hug

Werner Hug (sündinud 10. septembril 1952 Feldmeilenis Zürichi kantonis) on Šveitsi maletaja, rahvusvaheline meister (1971). 
Hug tuli 1971. aastal Ateenas juunioride maailmameistriks (ungarlase Zoltán Ribli ees). FIDE andis Hugile rahvusvahelise meistri nimetuse (hiljem hakati juunioride maailmameistriks tuleku eest suurmeistri nimetust andma). 
1973. aastal pääses Hug mängima MM-i tsoonidevahelisele turniirile Petrópolises, kus jäi eelviimaseks 18 osavõtja seas. 1975. aastal tuli ta Šveitsi malemeistriks.
Teist korda pääses Hug tsoonidevahelisele turniirile 1993. aastal. Juulis 1993 Bielis peetud FIDE MM-i 74 osavõtjaga tsoonidevaheliselt turniiril jäi Hug jagama 65.–69. kohta .
Võistkondlik esinemine.
Hug on Šveitsi võistkonna koosseisus esinenud 14 maleolümpial (1972–1984, 1988, 1990, 1994, 2000, 2008, 2012, 2014), seejuures esimesel laual mängis 1972., 1974., 1976., 1980. ja 1984. aastal. Šveitsi parim võistkondlik koht saavutati 1976. aastal Tripolis (esimesel laual Hug) – 7. koht, kuid sel aastal idabloki maad ei osalenud. 2000. aastal İstanbulis tuli Šveits kümnendaks (esimesel laual Viktor Korchnoi, Hug tegi kaasa varumängijana).
Zoltán Ribli

Zoltán Ribli (sündinud 6. septembril 1951 Mohácsis) on ungari maletaja, maletreener ja malekohtunik, rahvusvaheline suurmeister (1973), rahvusvaheline arbiiter (1995), FIDE vanemtreener (2009).
Ribli võttis osa Groningenis aastavahetusel 1968/1969 (jagas esikohta) ja 1970/1971 (ainuvõitja) peetud mitteametlikest Euroopa juunioride meistrivõistlustest. Juunioride maailmameistrivõistlustel 1971. aastal Ateenas tuli šveitslase Werner Hugi järel teiseks. 
Suurmeistriks sai ta 22-aastaselt 1973. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 
Ta on kolmel korral tulnud Ungari malemeistriks (1973, 1974, 1977).
Ribli on mänginud maailmameistrivõistlusete neljal tsoonidevahelisel turniiril ja kahel pretendentide turniiril. 1976. aastal jagas ta tsoonidevahelisel turniiril Manilas 5.–6. kohta. 1979. aastal jagas tsoonidevahelisel turniiril Riias kaasmaalase András Adorjániga 3.–4. kohta (kolm paremat pääses edasi). Järelmatš edasipääsukohale jäi viiki 3:3, kuid halvem koefitsient jättis Ribli pretendentide hulgast välja. 
1982. aastal võitis Ribli tsoonidevahelise turniiri Las Palmases ja seejärel 1983. aastal peetud pretendentide matšturniiril alistas ta veerandfinaalis Eugenio Torre. Samal aastal peetud pretendentide poolfinaalis kaotas Ribli Vassili Smõslovile tulemusega 4,5:6,5. Nelja hulka jõudmine tagas talle koha järgmisel pretendentide turniiril (16 osavõtjaga ringsüsteemis turniir peeti Montpellier's), kus ta jäi jagama 13.–14. kohta.
1987. aastal jagas Ribli tsoonidevahelisel turniiril Suboticas Mihhail Taliga 4.–5. kohta (edasi pääses kolm paremat) ja pretendentide turniirile ei pääsenud.
Võistkondlik esinemine.
Ribli on mänginud Ungari võistkonna koosseisus 12 maleolümpial (1970–1974, 1978–1994), seejuures võitnud meeskonnaga ühe kuldmedali (1978) ja kolm hõbemedalit (1970, 1972, 1980). 1985. aastal võitis ta meeskonnaga võistkondlikel maailmameistrivõistlustel hõbemedali (mängis teisel laual). 
Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel on Ribli võitnud kaks hõbemedalit (1977, 1980) ja kaks pronksmedalit (1973, 1983).
Kollektiivne immuunsus

Kollektiivne immuunsus ehk kollektiivne kaitse (ka nn. karjaimmuunsus, inglise keeles "herd immunity") tekib, kui teatud protsent inimestest on viirus- või nakkushaiguse läbi põdenud või selle vastu vaktsineeritud.
Gluteen

Gluteen on taimne liitvalk, mis koosneb gliadiinist ja gluteniinist. Mõlemad valgud on kolloidid, mis veega kokkupuutel imavad vett ja turduvad. Segamisel moodustavad need elastse aine, mida nimetatakse ka kleepvalguks.
Gluteen ja toitumine.
Gluteeni leidub kõige suuremal hulgal nisus, aga ka speltanisus, rukkis, odras. Eesti neljas tuntud teravili kaer on gluteenivaba, kuid kaeras sisalduvad valgud aveniinid võivad põhjustada gluteeniga sarnaseid talumatusnähte. 
Gluteen nagu teisedki taimsed valgud seedub suhteliselt aeglaselt ja seetõttu on soovitatav neid teravilju enne tarbimist idandada, leotada või kääritada. Traditsioonilise juuretisega leiva ja sepiku valmistamise protsessis aitab juba juuretise bakteriaalne kooslus gluteeni kergesti omastatavateks väärtuslikeks aminohapeteks muuta. Taimetoitlased kasutavad söögiks puhast nisugluteeni (Aasia köögis tuntud nimetusega "seitan") taimsete kotlettide ja steikide valmistamiseks. Nisutaina puhul on tegemist selle peamise elastse koostisosaga, mis ümbritseb gaasimullikese õhukese nahaga ja hoiab niiviisi gaase kinni. Käärimisel ja küpsetamisel gaasimullid paisuvad ja kleepvalk annab gaasirõhule järele – sarnaselt õhupalli täispuhumisega. Selle omaduse tõttu aitab gluteen tainast küpsetisi siduda ning annab neile suurema mahu ja pehme tekstuuri.
Gluteen kui allergiatekitaja.
Gluteeni sisaldavate toiduainete tarbimist peavad vältima inimesed, kellel on diagnoositud teraviljaallergia või tsöliaakia. Sagedamini esinevad gluteenitalumatuse sümptomid on kõhulahtisus, kõhupuhitus ja üldine raskustunne seedetraktis. Kui tekib kahtlus, et on probleeme gluteeni seedimisega, tuleks vähemalt nädalaks gluteeni sisaldavate toiduainete tarbimisest loobuda ja vaadata, kas enesetunne paraneb.
Gluteenivabad teradega taimed on näiteks riis, hirss, tatar, kinoa. Gluteenitalumatuse korral võib nisujahu asemel kasutada näiteks riisi-, tatra-, herne- ja maisijahu, maisi- ja kartulitärklist. Kondiitritoodetes kasutatakse tavaliselt mandli- ja kookosjahu. Gluteeni asendamiseks tekstuuri andmisel kasutatakse ksantaani ja guari. Puu-, juur-, kaunviljad, marjad jms gluteeni ei sisalda.
Rootsi 25-öörine münt

Rootsi 25-öörine münt on Rootsi endine väike münt.
25-ööriseid vermiti 1855–1871 750-tuhandikulisest, 1874–1941 600-tuhandikulisest ja 1943–1961 400-tuhandikulisest hõbedast. Niklist 25-ööriseid vermiti aastail 1921, 1940, 1941, 1946, 1947 ja pidevalt aastatel 1962–1984. 25-öörised kehtisid kuni 30. juunini 1985 ja kaotasid kehtivuse sama aasta 1. juulist.