Euroopa Liidu dokumentatsioon

Euroopa Liidu dokumentatsioon on dokumentatsioon, mis reguleerib Euroopa Liidu tööd.
Õigusakte võtavad vastu Euroopa Liidu asutused, millest peamised on Euroopa Parlament (esindab Euroopa rahvast), Euroopa Liidu Nõukogu (esindab liikmesriikide valitsusi), Euroopa Komisjon (esindab Euroopa Liidu ühiseid huve).
Dokumente säilitatakse ja registreeritakse andmebaasides ja registrites.
Euroopa Liidu dokumendid võib jaotada kolme ossa:
Euroopa õiguse dokumentide andmebaasid.
Euroopa Liidu õiguse dokumendibaasides on õigusaktid, institutsioonide otsustamisprotsessi ehk õigusloome dokumendid, pretsedendiõiguse dokumendid, õigusaktide kokkuvõtted.
EUR-Lex.
EUR-Lex on Euroopa Liidu õigusaktide portaal. Selle portaali kaudu on võimalik juurde pääseda Euroopa Liidu Teatajas avaldatud dokumentidele; esmastele õigusaktidele, mis on Euroopa Liidu õiguse peamine allikas; kehtivatele õigusaktidele, kus on kõik Euroopa institutsioonide poolt vastavalt asutamislepingutele vastu võetud õigusaktid; ettevalmistatavad aktid ehk õigusaktide eelnõud; Euroopa Kohtu otsuseid ja ettepanekuid, Esimese Astme Kohtu ja Avaliku Teenistuse Kohtu otsuseid ning kohtujuristide ettepanekuid; Euroopa Parlamendi liikmete kirjalikud ja suulised küsimused komisjonile ja nõukogule ning asjaomaste institutsioonide vastused. 
ŒIL ja Pre-Lex.
ŒIL andmebaasi abil saab analüüsida ja jälgida Euroopa Liidu institutsioonide vahelist otsustamismenetlust, Parlamendi osa Euroopa Liidu õigusaktide väljatöötamisel ja õigusloomesse kaasatud institutsioonide tööd. Iga menetluse kohta on teabeleht, mis võimaldab tutvuda inglise või prantsuse keeles otsuse vastuvõtmise protsessiga, vaadata, millisesse etappi see on jõudnud, ning saada teavet eelseisvate etappide kohta. Hulgaliselt andmeid sisaldav teabeleht võtab lisaks menetlusega seotud dokumentide või sündmuste põhjal kokku selle kõige olulisemad etapid. Pre-Lex on andmebaas, mis pakub ülevaadet institutsioonidevahelistest menetlustest. Selle kaudu saab jälgida komisjoni ja teiste institutsioonide vahelise otsustamisprotsessi peamisi etappe ja leiab teavet: 
Saab jälgida asjaomaste institutsioonide – Euroopa Parlamendi, Nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide komitee ettepanekuid ja tegevust alates ettepaneku esitamisest nõukogule või Euroopa Parlamendile kuni selle vastuvõtmiseni või tagasilükkamiseni.
Õigusaktide kokkuvõtted.
Kokkuvõtted Euroopa Liidus vastu võetud meetmetest kõigis liidu tegevusvaldkondades; meetmete avaldamise andmed; samuti teave ettevalmistava tegevuse kohta ja asjaomased aruanded. Korrapäraselt ajakohastatud ülevaated käimasolevast õigusloomest.
Institutsioonide ühised dokumendid.
Esitatud on kõigi institutsioonide dokumendid ja tegevused. 
EU Bookshop väljaannete portaal.
Sisaldab kõiki Euroopa Liidu institutsioonide, agentuuride ja teiste trükiseid avaldavate detsentraliseeritud asutuste väljaandeid, on tasuta kui tasulised. 
Euroopa Liidu bülletään.
Antakse igakuine ülevaade Euroopa Komisjoni ning ühenduse teiste institutsioonide tegevusest. Bülletääni täiendab Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta, mis sisaldab möödunud aasta tegevuse ülevaadet. Euroopa Liidu ajalooarhiivi, mida haldab Firenze Euroopa Instituut, on juurdepääs EURHISTAR andmebaasi kaudu üle 30 aasta vanustele dokumentidele. Sõnastik jälgib ligi 220 Euroopa integratsiooni ning Euroopa Liidu institutsioonide ja tegevusega seotud mõiste arengukäiku. Bülletään on peamiselt nö käsiraamat ja otsinguallikas. Selles esitatakse iga kuu aruanne Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste tegevuse kohta. Kirjeldatakse ka õigusaktide vastuvõtmise etappe ning antakse aru institutsioonide muude dokumentide kohta (teated, otsused, arvamused jne), samuti liidu rahvusvahelise tegevuse kohta (rahvusvahelised või ministrite konverentsid). Bülletääni avaldatakse nii paberil kui elektrooniliselt (EUROPA server internetis). Teemade kaupa liigitatud info on esitatud koos täielike viidetega (ELT-le, KOM-dokumentidele ja varasematele bülletäänidele). Otsingumootori abil saab otsida infot kõikidest internetis avaldatud bülletäänidest. 
Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta.
Avaldab igal aastal Euroopa Komisjon EÜ asutamislepingu artikli 212 ning EURATOM-i asutamislepingu artikli 125 alusel. Kõnealuses aruandes, mis esitatakse Euroopa Parlamendile veebruaris, antakse ülevaade ühenduse tegevusest aruande avaldamisele eelnenud aastal.
Institutsioonide dokumendid.
Siit leiab avaldatud dokumente (ühenduse õigusaktid, ettepanekud, teatised, aruanded, rohelised ja valged raamatud), dokumendiregistreid (kus on loetletud avaldatud ja avaldamata dokumendid), audiovisuaalseid dokumente, bibliograafilisi andmebaase ning Euroopa institutsioonide kodulehtedelt kättesaadavate brošüüride ja väljaannete loetelusid. Lisaks, Euroopa Liidu dokumentides kasutatakse eurokeelt.
Euroopa Parlament.
Rubriik "Tegevus" hõlmab parlamendi ja tema liikmete igakuist tegevust, istungite ajakava ja ajakohastatud teavet. Rubriik "Tegevus" on jaotatud viieks alamrubriigiks:
EP Live.
EP Live võimaldab jälgida Interneti vahendusel Euroopa Parlamendis toimuvaid arutelusid ja muid sündmusi reaalajas.
Register "Juurdepääs sisedokumentidele".
Euroopa Parlamendi dokumentide avalik register sisaldab viiteid ja dokumente, mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks alates 3. detsembrist 2001. Kui tahta mõnda dokumenti tellida, tuleb kasutada dokumendi taotlusvormi või esitada taotlus kirja teel.
Teabelehed.
Eesmärk on anda ülevaade Euroopa integratsioonist ja Euroopa Parlamendi panusest sellesse protsessi.
Infolehtede elektrooniline versioon vaadatakse läbi ja vajadusel seda ajakohastatakse kord kvartalis. See on praegu kättesaadav kolmes keeles – inglise, prantsuse ja saksa keeles. Praeguses versioonis kajastuvad viimaste lepingutega tehtud muudatused ja selles viidatakse vajaduse korral põhiseaduse lepingule. Viimases elektroonilises versioonis on lisatud infolehtede autorite nimed.
Peale selle avaldab ametlike väljaannete talitus infolehed trükisena kõigis ametlikes keeltes kaks korda parlamendi iga ametiaja jooksul. Muudetud tekst avaldatakse 2007. aasta sügisel. See antakse välja ka CD-ROMil. Infolehtede 2004. aasta väljaanne on kättesaadav ka arhiivides.
Audiovisuaalsed dokumendid.
Heli-, foto- ja videomaterjale sisaldav.
Euroopa Parlamendi arhiiv.
Arhiivi saab kokkuleppel kasutada.
Euroopa Liidu Nõukogu.
Euroopa Liidu Nõukogu koostatud dokumentide loetelu (ühine välis- ja julgeolekupoliitika, majandus- ja rahaliit, justiits- ja siseküsimused, Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika, põhiõigused, Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogramm (COST), jne).
Euroopa Liidu Nõukogu koosolekute protokollid ja pärast iga nõukogu koosolekut avaldatud pressiteated.
Register "Juurdepääs sisedokumentidele" sisaldab viiteid Euroopa Liidu Nõukogu välja antud dokumentidele alates 1. jaanuarist 1999. Esitatud on ka osade dokumentide sisu. Taotlus juurdepääsuks nõukogu dokumentidele tuleb saata kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles, elektroonilise vormiga või muul viisil.
Euroopa Ülemkogu.
Euroopa Ülemkogu avaistungil esitatud Euroopa Parlamendi presidendi kõned on kättesaadavad.
Euroopa Komisjon.
Rohelised raamatud ja valged raamatud.
Rohelised raamatud on komisjoni välja antud dokumendid, mis kajastavad arutelu teatavas poliitikavaldkonnas. Eelkõige on need dokumendid, mis on suunatud huvitatud pooltele, nii ettevõtjatele kui eraisikutele, keda kutsutakse üles osalema konsultatsioonides või mõttevahetuses. Teatavatel juhtudel võivad need arutelud viia õigusakti koostamiseni. Konsultatsioone saab jälgida leheküljel "Sinu hääl Euroopas". Valged raamatud on dokumendid, mis sisaldavad ettepanekuid ühenduse meetmeteks teatavas valdkonnas. Mõnikord antakse valge raamat välja rohelise raamatu järel, eesmärgiga algatada mõttevahetus Euroopa tasandil. Seega rohelistes raamatutes esitatakse mõtted avaliku arutelu ergutamiseks ning valged raamatud sisaldavad ametlikke ettepanekuid teatavates poliitikavaldkondades ning neid kasutatakse valdkondade arendamisvahendina.
Euroopa Komisjoni dokumendihalduspoliitika.
Veebisaidi e-Domec (elektrooniline arhiveerimine ja dokumendihaldus Euroopa Komisjonis) eesmärk on teavitada läbipaistvuspoliitika raames kodanikke Euroopa Komisjoni dokumentide elektroonilise arhiveerimise ja halduse tööprotsessist. Siin on kõik asjaomase poliitikavaldkonna otsused ja olulisemad etapid.
Euroopa Komisjoni arhiveerimispoliitika.
Arhiveerimispoliitika veebisaidil on kättesaadavad dokumendid ja teave Euroopa Komisjoni arhiive käsitleva sise- ja välispoliitika kohta. Arhiveerimist käsitleva sisepoliitika eesmärk on luua komisjoni arhiivide (Euroopa Komisjoni arhiiv) haldamiseks õigusraamistik ning kohaldada vastavaid strateegiaid ja menetlusi ning teha arhiiv üldsusele 30 aasta pärast kättesaadavaks (Euroopa Komisjoni arhiiv Firenzes). Arhiveerimispoliitika välisaspektid hõlmavad koostööd liikmesriikidega, komisjoni esindamist Euroopa ja rahvusvahelistes arhiivindusorganisatsioonides ning koostööd muude EL-i institutsioonidega (Euroopa arhiivirühm, DLM-Forum, INSAR ja MoReq–elektroonilise dokumendihalduse ja arhiivikorralduse süsteemide näidisnõuded).
Euroopa Kohus ja esimese astme kohus.
Pretsedendiõigusega saab tutvuda otsingu kaudu, mis võimaldab otsida Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu lahendeid, esimese astme kohtu lahendeid personaliga seotud kaebuste puhul ning Euroopa Kohtusse (alates 1953. aastast) ja esimese astme kohtusse (alates 1989. aastast) esitatud kohtuasju.
Iga kahe kuu tagant esitatakse loetelu uutest raamatutest raamatukogus.
Euroopa Ombudsman.
Euroopa Ombudsmani aruanded: aastaaruanded (alates 1995. aastast), eriaruanded (alates 1997. aastast) ja FIDE-aruanne (FIDE kongress – Fédération internationale de droit européen ehk Euroopa õiguse rahvusvaheline kongress, mis toimus 3.–6. juunil 1998 Stockholmis).
Alates 30. juunist 1998 lõpetatud asjade kohta tehtud otsused. Otsused on kättesaadavad inglise keeles ja kaebuse esitamise keeles.
Euroopa andmekaitseinspektor.
Euroopa andmekaitseinspektor on sõltumatu kontrolliorgan, kelle ülesanne on jälgida, kuidas ühenduse institutsioonid ja organid töötlevad füüsiliste isikute isikuandmeid.
Euroopa andmekaitseinspektori dokumentides esitatakse teatavate teemade kohta põhjalik ülevaade ning dokumente võib veebisaidilt alla laadida.
Euroopa andmekaitseinspektor avaldab aastaaruande, mille täielik tekst ja kokkuvõte on saadaval mitmekeelsena andmekaitseinspektori veebisaidil.
Avaldatud on kõik andmekaitseinspektori kõned ja artiklid aastast 2004.
Euroopa andmekaitseinspektori väljaanded on tasuta ning neid võib veebisaidilt alla laadida, või tasuta saada posti teel, kui selle kohta on esitatud taotlus.
Euroopa Keskpank.
Kõik Euroopa Keskpanga välja antud dokumendid: ametlikud dokumendid, töödokumendid, kuubülletäänid, aastaaruanded, koondaruanded, avalikud konsultatsioonid jne.
Euroopa Investeerimispank.
Juurdepääs kõigile Euroopa Investeerimispanga väljaannetele: kuuaruanded, Euroopa Investeerimispanga infobülletään, videomaterjalid, tehnilised uurimused jne. Dokumentide koopiaid saab tellida kirjalikult või elektrooniliselt.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee.
Igas kvartalis avaldatakse komitee arvamuste põhjal komisjoni võetud meetmed (alates 2001. aastast).
Regioonide komitee.
Elektrooniline dokumendiregister on andmebaas Regioonide Komitee tegevuse raames koostatud või komiteele edastatud dokumentidest. Elektrooniline dokumendiregister sisaldab dokumentide viiteid ja enamasti on üldsusel otsene juurdepääs dokumentide täistekstile kõikides kasutuselolevates keeltes.
Dokumendiregistrid.
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 255 on sätestatud, et: "Igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, on õigus pääseda ligi Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele". Seda õigust võib siiski piirata, kui ligipääs dokumendile kahjustab era- või avalikke huve. 30. mai 2001. aasta määruse täitmiseks on kõik kolm ühenduse institutsiooni juba muutnud oma töökorda, et kaasata erisätted dokumentidele juurdepääsu kohta. Dokumendiregistrite eesmärk on teavitada üldsust nende kolme institutsiooni koostatud dokumentidest. On võimalus siseneda Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni dokumendiregistritesse. Saadaval on ka institutsioonide ühine juhis, mis hõlbustab eri registrite kasutamist. Registris sisalduvad viited ei ole õiguslikult siduvad. Üksnes Euroopa Liidu Teatajas (EUR-Lex) avaldatud tekstid on autentsed.
Euroopa Parlamendi dokumendiregister.
Euroopa Parlamendi dokumentide avalik register sisaldab bibliograafilisi andmeid ja dokumente, mis on olnud üldsusele kättesaadavad alates 3. detsembrist 2001.
Euroopa Liidu Nõukogu dokumendiregister.
Register sisaldab nõukogu dokumentide viiteid. Dokumendid, mis avalikustati pärast nõukogu läbipaistvust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmist või nõudmisel, on vahetult täistekstina kättesaadavad.
Euroopa Komisjoni dokumendiregister.
Euroopa Komisjoni dokumendiregistris on dokumendid jaotatud vastavatesse kategooriatesse. Neis kategooriates kuvatakse viidete loetelud või mõnel juhul suunatakse dokumendi täisteksti juurde.