III Eesti naiste tantsupidu

III Eesti Naiste Tantsupidu on 12. juunil 2022 Jõgeva Linna Staadionil toimunud üle-eestiline tantsupidu, mis kandis nime "PereLugu". 
I Eesti naiste tantsupidu toimus 12. juunil 2011 Jõgeva Linna Staadionil. Tantsupidu kandis nime „NaiseLugu”, tantsupeo pealavastaja oli Ülo Luht. II Eesti naiste tantsupidu toimus 12. juunil 2016 Jõgeva Linna Staadionil. Tantsupidu kandis nime „MeheLugu”. Peo korraldasid Folklooriselts Jõgevahe Pere ja lavastas Ülo Luht. 
Esialgu oli III tantsupidu planeeritud aasta varasemaks, kuid koroonapandeemia tõttu lükati 2022. aastasse. 
Uute naistetantsude konkurss.
Uute naistetantsude konkurss toimus 9. novembril 2019. Konkursi eesmärk oli leida uusi tantse III Eesti naiste tantsupeo repertuaari. Konkursil osalevad tantsud pidid olema loodud eesti rahvamuusikale, rahvamuusika töötlusele või eesti autorite muusikale. Tantsud pidid lähtuma eesti rahvatantsu põhisammudest ja tantsutraditsioonidest. Tantse sai esitada naisrühmale, neiduderühmale, memmederühmale, tüdrukuterühmale ja solistile. Tants pidi olema originaallooming ja ei võinud olla auhinnatud. Konkurss toimus kahes voorus. Kokku saadeti 88 videot, millest tehti esmane valik. Lõppkonkursile, mis toimus Jõgeva Kultuurikeskuses, valiti 46 tantsu. 20 olid naistetantsud, 10 olid neidude tantsud, 8 vanaemade tantsud, 7 olid tüdrukute tantsud ja 1 solistide tants. Žüriis olid Ülle Fersel, Kaja Kivi, Ülo Luht, Vaike Rajaste, Kärt Vuks. 
Rühmaliigid.
Naisrühmad jagunevad nelja alarühma. N1 tantsud on kõige tantsutehnilisemad ning nõuavad rohkem kogemust ja treeningut. N4 tantsud on lihtsamad ja sobivad igale tantsijale.
III Eesti naiste tantsupeol osalesidl:
Liikidesse N1, N2, N3, N4, Neiud ja Vanaemad – olid oodatud rühmad üle Eesti. Samuti ka tüdrukuterühmad olid oodatud üle Eesti. Segarühmad olid tantsupeol valikrühmad Jõgevamaalt. 
Naiste tantsupeole pääses 347 rühma, millest 36 olid Jõgevamaalt. Rühmad jagunesid järgmiselt:
Repertuaar.
Esitamisele tuli 22 tantsu, millest 3 tantsu olid ühistantsud.
Ühistantsud:
„Siia laotan südame” – finaaltants, mida tantsisid kõik liigid, välja arvatud vanaemad, tüdrukud ja segarühmad. 
Proovid ja tantsupidu.
Tantsupeo proovid algasid 10. juunil. Igal liigil oli oma harjutusväljak. Harjutusväljakud asusid üle Jõgevamaa – Tormas, Laiusel, Lustiveres, Palamusel, Vaimastveres ja Jõgeva linnas. 
III Eesti naiste tantsupeol oli kokku kolm etendust 12. juunil. Peaproov-etendus, I etendus ja II etendus. Tantsupeo III etendust kanti üle ETV. Tantsupeol astus üles üle 4000 rahvatantsija ja igale etendusele mahtus 2000 pealtvaatajat. 
Korraldusmeeskond.
III Eesti naiste tantsupeo pealavastaja oli Ave Anslan. Tema konsultant oli Ülo Luht ja assistent Kärt Vuks. Peakorraldajad oli MTÜ Folklooriselts Jõgevahe Pere, Ainar Ojasaar ja Marika Järvet. Lavastustoimkonda kuulusid veel peakunstnik Katrin Koitla ja Muusikajuht Ago Niglas. Igal liigil oli oma liigijuht ja assistent. 
Tantsupeo näitus.
Tantsupeol tehti avalik üleskutse inimestele, toetada naiste tantsupeo teemalise näituse loomist. Selle eestvedaja oli Tantsupeomuuseum. Näitus oli pühendatud Airi Rütterile – naiste tantsupidude idee algatajale, kellel oleks täitunud 2020. aastal 75 eluaastat. Näitus „Airi Rütter – Jõgevamaa Kultuuripärl ja kolm Eesti Naiste Tantsupidu” avati Jõgeva Kultuurikeskuses 8. oktoobril 2020.